Mikä on Suomen menestyksekkäin pesäpalloseura?
Jyväskylän Kiri
Jyväskylän Kiri on vuonna 1930 perustettu jyväskyläläinen pesäpalloseura. Se on yksi Suomen perinteikkäimmistä ja menestyneimmistä pesäpallojoukkueista. Maratontaulukossa Kiri on ykkönen miesten puolella ja kakkonen naisten puolella. Seuran miesten edustusjoukkue luopui Ykköspesiksen sarjapaikasta kauden 2017 jälkeen. Naistoiminnasta vastaa nykyään Kirittäret. Pesäpallo
Miesten pääsarjassa on jaettu mitaleita vuodesta 1922 ja naisissa vuodesta 1931. Miehissä menestynein seura on Sotkamon Jymy, joka on voittanut 18 mestaruutta ja sijoittunut kaikkiaan 25 kertaa mitaleille. Seuraavaksi eniten mestaruuksia on Lahden Maila-Veikoilla (8), Jyväskylän Kirillä (7), Haminan Palloilijoilla (7) ja Helsingin Pallonlyöjillä (7). Jymyn jälkeen toiseksi eniten mitaleita on Vimpelin Vedolla. Sen 22 mitalista kuitenkin vain 3 on kultaista.
Armas Palamaa
Hän oli Suomen ensimmäisen pallonlyöntiseuran, HPL:n perustaja ja puheenjohtaja. Palamaa saavutti kaikkiaan viisi Suomen mestaruutta pesäpallossa. Pesäpallon miesten Suursarjan kausi 1931
Karsinnoissa koettiin jymypaukku, kun edelliskauden pronssimitalisti ja kaikkien aikojen menestynein pesäpalloseura, Helsingin Pallonlyöjät putosi Suursarjasta. Raahe
Parhaiten Raahe tunnetaan nykyään pesäpallokaupunkina. Pattijoen liityttyä Raaheen myös sen urheiluseurat liittyivät kaupunkiin. Niinpä Raahessa toimii pesäpalloseura Pattijoen Urheilijat, jonka edustusjoukkue pelaa miesten Superpesistä. Kaudella 2008 joukkue voitti Suomen mestaruuden. Raahen jääkiekkoseura Raahe-Kiekko pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Raahen urheilupaikat keskittyvät Koivuluodon urheilupuistoon, jossa jäähalliin mahtuu 1 500 katsojaa ja urheilukentälle 2 500 katsojaa. Persipura Jayapura
Persatuan Sepak Bola Indonesia Jayapura usein lyhyemmin Persipura Jayapura on jalkapalloseura Jayapuran kaupungista Länsi-Papualta. Se pelaa Indonesian korkeimmalla sarjatasolla Superliigassa. Se on liigan historian menestynein seura kolmella mestaruudellaan. Mestaruudet se on voittanut 2009, 2011 ja 2013. Muina pelatuilla kausilla se on ollut toisena. Halsuan Toivo
Halsuan Toivo on urheiluseura Keski-Pohjanmaalta Halsualta. Sen toimialaan kuuluvat lentopallo, pesäpallo, yleisurheilu, suunnistus ja kuntourheilu. Aiemmin seurassa on harrastettu myös jalkapalloa. Suurimmat meriitit ovat kuitenkin tulleet pesäpallosta, jossa seuran miesten joukkue on esiintynyt pääsarjatasollakin vuosina 1961 ja 1967, 1968 ja 1970. Joukkue saavutti 1968 kuusi voittoa ja kaksi tasapeliä, viimeisimmän Puna-Mustia vastaan Halsuan Käpylän kentällä juoksuin 19–19, mutta molemmat joukkueet olivat jo pudonneet pääsarjasta. Vuonna 1981 miesten joukkue selvisi pesäpallon Suomen Cupin loppuotteluun, mutta hävisi sen. Nykyään edustusjoukkueista pesäpallossa vastaa "Halsuan ja Vetelin Pesis" (HaVe), jolla on ollut sekä miesten että naisten ykköspesisjoukkue. Pesäpallon suomensarja 1986
Pesäpallon suomensarja pelattiin 42. kerran kaudella 1986. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Juvan Pallo, Loimaan Palloilijat ja Kempeleen Kiri nousivat ykkössarjaan kaudeksi 1987. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kuudes, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso pesäpallossa. Blue Eyes Team
Blue Eyes Team eli BET on jyväskyläläinen urheiluseura. Seuralla on nykyään toimintaa vain jalkapallossa, mutta sillä on ollut toimintaa myös salibandyssa. Kaudella 2017–18 seuran edustusjoukkue Harjun Potku pelaa Nelosessa. BET oli Salibandyliigan alkuvuosina yksi menestyneimpiä joukkueita, kun se voitti kaudella 1988–89 suomenmestaruuden sekä SM-hopeaa 1990–91 ja pronssia 1989–90. Suomen Cupin mestaruuden se voitti 1988–89. Seura on perustettu 1975. Cibona Zagreb
Joukkue on Kroatian menestynein koripalloseura. Seuran kotiareena on nimetty kuuluisan kroatialaisen koripalloilijan, Dražen Petrovićin mukaan. Nimi Cibona tulee latinasta ja tarkoittaa hyvää ruokaa. Seuran pääsponsoreina toimiikin 4 suurta elintarvikeyritystä. BC Luleå
BC Luleå (entiseltä nimeltään 1976-2010: Plannja Basket, 2010-2015: LF Basket Norrbotten) on luulajalainen koripalloseura. Seura perustettiin vuonna 1976 talousvaikeuksiin joutuneen "Gammelstads IF":n tilalle. Seura on Ruotsin menestynein seura seitsemällä Basketliganin mestaruudella. Suomen Pesäpalloliitto
Suomen Pesäpalloliitto PPL ry (lyh. PPL) on suomalaisen pesäpallon korkein järjestö. Se on perustettu vuonna 1931. Pesäpalloliiton puheenjohtajana toimii Ossi Savolainen. Liiton toiminnanjohtajana toimii Arto Ojaniemi. Pesäpallon SM-sarja 1952
Pesäpallon Suomen mestaruus 1952 ratkaistiin 13 joukkueen yksinkertaisella sarjalla. Lahden Mailaveikot voitti jo neljännen mestaruutensa peräkkäin. Jyväskylän Kiri nousi edelleen kohti kärkeä ja saavutti nyt hopeamitalin. Nousijajoukkue Vimpelin Veto otti yllättäen pronssia. Kirin Eino Kaakkolahti oli sekä vuoden lukkari että lyöjäkuningas. Seinäjoki
Miesten mestaruuksia palloilulajeissa on voittanut Seinäjoen Maila-Jussit pesäpallossa (4) ja lentopallossa (2), salibandyssa Seinäjoen Peliveljet (3), maahockeyssa Seinäjoki United (2) ja amerikkalaisessa jalkapallossa Crocodiles (1). Naisten pesäpallossa Maila-Jussit on myös voittanut Suomen mestaruuden (1). Muita seinäjokisia pääsarjaseuroja ovat olleet jalkapallossa Sepsi-78 ja TP-Seinäjoki, salibandyssa Nurmon Jymy, pesäpallossa Peräseinäjoen Toive, PeTo-Jussit ja Nurmon Jymy, kaukalopallossa Pallo and the Boys sekä lentopallossa Seinäjoen Kuutoset. Peräseinäjoki
Peräseinäjoella toimii kolme eri palloilulajien urheiluseuraa. Jalkapallossa lähinnä junioripuolella toimintaa ylläpitää FC Pepsi 2002, joka on yksi TP-Seinäjoen kasvattajaseuroista. Peräseinäjoen ainut yleisseura on Peräseinäjoen Toive jolla on toimintaa pesäpallossa, salibandyssa, lentopallossa ja painissa. Paini ja pesäpallo ovat toiveen suurimmat lajit. Seuran tunnetuimmat edustajat painissa ovat Keijo Manni sekä Jani Manni. Pesäpallossa Toive pelaa Suomensarjaa. Toive pelasi vuoteen 2004 asti Naisten Superpesiksessä. Yleisurheilusta yksi tunnetuin edustaja on kymmenottelija Jaakko Ojaniemi. Kuuluisin peräseinäjokelainen urheilija on Ville Ritola. Arsenal (suomalainen urheiluseura)
Arsenal on yksi Suomen perinteikkäimmistä käsipalloseuroista, sillä se on pelannut SM-sarjassa 47 kautta. Pidempään käsipallon korkeimmalla tasolla ovat olleet vain HIFK ja BK-46. Arsenal on voittanut yhteensä 16 SM-mitalia: kolme kultaa, viisi hopeaa ja kahdeksan pronssia. Kultamitalit tulivat peräkkäin vuosina 1961, 1962 ja 1963. SBT PaPo
SBT PaPo eli Salibandy Team Parkanon Ponteva on parkanolainen salibandyseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa III-divisioonassa ja naisten joukkue II-divisioonassa. SBT PaPolla on juniorijoukkueita B-, C-, D- ja E-junioreissa sekä miesten kakkosjoukkue VI-divisioonassa. Vuonna 2018 SBT PaPo oli Suomen 63. suurin salibandyseura 234:llä lisenssipelaajalla. Seuran jäsenmäärä on kasvussa ja kasvua tapahtuu joka vuosi muutamalla kymmenellä pelaajalla. Peräseinäjoen Toive
Nykyisin Toiveen painijaoston parhaiten menestynyt kilpailija on Oskari Riihioja, joka on saavuttanut vuonna 2010 kreikkalais-roomalaisessa painissa SM-pronssia ja vapaapainissa SM-hopeaa.
Toiveen pesäpallojaosto on toiminut lähes koko ajan seuran perustamisesta saakka. Miesten puolella Toive on pelannut 1980-luvulle saakka lähinnä maakuntasarjaa ja tämän jälkeen pääasiallisesti Suomensarjaa sekä kolme kautta Ykköspesiksessä vuosina 1999–2001. 2000-luvulla Ykköspesiksestä putoamisen jälkeen miesten toiminnan sarjatasona on ollut pitkälti maakuntasarja sekä Suomensarja. Kaudeksi 2011 miesten joukkue nousi viiden kauden jälkeen takaisin Suomensarjaan. Samalle kaudelle tulee Toiveen toimintaan takaisin myös miesten kakkosjoukkue. Suomen urheilu
Käsipallon Suomen-mestaruudesta on pelattu vuodesta 1944. Laji on rajoittunut vahvasti Etelä-Suomeen; pohjoisin SM-sarjapaikkakunta on Tampere, jossa pelattiin pääsarjaa viimeksi 1950-luvulla. Miesten SM-sarjan menestynein seura on karjaalainen BK-46 ja naisten SM-sarjan Helsingin IFK. Marjukka Urpelainen
Marjukka Urpelainen (s. 1989) on Jyväskylän Kirittärissä pesäpalloa pelaava urheilija. Hän on ulkopelissä polttajana ja sisällä etenijänä ja vaihtajana arvostettu pelaaja. Hän on Kajaanin Pallokerhon kasvatti, mutta hänen vahvuutensa yleispelaajana on antanut hänelle paikan yhdestä Suomen vahvimmista seuroista ajatellen Suomen naisten pesäpalloa. Hän kuuluu hallitsevin Suomen mestareihin vuodelta 2018. Tampereen Pyrintö
Aiemmin myös pesäpallo oli Pyrinnön lajivalikoimassa. Joukkue on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1933, 1935, 1936 ja 1937. Miehissä parhaat saavutukset ovat SM-hopea vuodelta 1925 ja SM-pronssit vuosilta 1926 ja 1949. Suomensarjan seura on voittanut vuosina 1948 ja 1953. LP Viesti Salo
Kaudella 2010–2011 LP Viesti tehtaili ennätyksiä voittoputken pituudessa. 20. marraskuuta 2010 Viesti saavutti naisten palloilulajien pisimmän voittoputken kautta aikain Suomessa sen ottaessa 51. peräkkäisen voittonsa. Aikaisempi naisten ennätys oli käsipalloseura Spartan nimissä. Maaliskuussa 2011 Viesti saavutti ennätyksen pisimmästä voittoputkesta kaikissa suomalaisissa palloilulajeissa. Voittoputki venyi 71 voiton mittaiseksi Viestin voittaessa HPK:n 5. maaliskuuta 2011. Karjaalta oleva käsipalloseura BK-46 piti aiempaa ennätystä hallussaan 70 voitolla. Lapuan Virkiä (pesäpallo)
Lapuan Virkiä on lapualainen naisten pesäpallojoukkue, joka pelaa naisten superpesistä ja osallistui kaudella 2017 jo 50. kerran naisten pesäpallon pääsarjaan. Joukkue on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden 11 kertaa, vuosina 1978, 1988, 1992, 1993, 2001, 2004, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Lisäksi joukkue on saanut SM-hopeaa seitsemästi. Ensimmäinen mitali tuli vuonna 1973 ja se oli pronssinen. Pronsseja seura on voittanut yhteensä kahdeksan (1973, 1986, 1991, 2002, 2005, 2008, 2010, 2017). Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)
Vuonna 1983 pesäpallojoukkueita oli jo kahdeksan, joista yksi oli tyttöjoukkue. Kaudella 1983 pelattiin Suomensarjassa pelattiin 18 kierrosta joista PeTo voitti 11 ja sijoittui sarjassa neljänneksi. Seuraavalla kaudella ottelumäärä pysyi samana mutta voittojen määrä tippui kahdella ja sijoitus yhdellä sijalla. Kolmannen sarjakautensa Suomensarjassa PeTon miespesäpalloilijat aloittivat vuonna 1985 Martti Ahokkaan johtamana. Pesäpallotoiminta oli tuolloin laajaa, kun joukkueita oli II-joukkueen lisäksi myös B-, C-, D- ja E-pojissa sekä B- ja C-tytöissä. PeTo päätti kauden 1985 pysymällä yhä Suomensarjan kärkikastissa, sijoituksen ollessa tällä kertaa jälleen 4. Suomen koripallon historia
2000-luvun alussa helsinkiläisseurojen määrä kahdella korkeimmalla tasolla laski merkittävästi. Sarjapaikasta luopui muun muassa lukuisia Suomen mestaruuksia voittanut Helsingin NMKY. Pantterit putosi I-divisioonasta eikä ole onnistunut nousemaan takaisin. Muita pääkaupunkiseudun seuroja, jotka ovat vetäytyneet korkeimmilta tasoilta ovat Vantaan Pussihukat ja Rekolan Urheilijat.
FIBA teki vuonna 2003 uudistuksen, jolla maajoukkueet jaettiin A- ja B-divisioonaan. Uudistuksen arveltiin nostavan Suomen juniorimaajoukkueiden mahdollisuuksia nousta arvokisoihin. Uudistuksen myötä EM-karsinnat toimisivat myös olympiakarsintoina, jolloin Olympiakomitealta toivottiin lisäystä tukirahoihin. Porin Veto
Porin Vedon menestyksekkäin palloilulaji oli koripallo. Miesten edustusjoukkue pelasi SM-sarjassa yhteensä viisi kautta; 1952, 1960, 1962, 1962/1963 ja 1964/1965. Vedon naisten joukkue oli yksi 1940- ja 1950-lukujen parhaita seuroja Suomessa. Se voitti yhden Suomen mestaruuden ja kolme SM-hopeaa. Pesäpallon suomensarja 1958
Pesäpallon suomensarja pelattiin neljännentoista kerran kaudella 1958. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat, Imatran Pallo-Veikot, Rauman Fera ja Oulun Lippo nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1959. PBK TsSKA Moskova
Professionalnyi basketbonyi klub TsSKA Moskova () on Venäjän armeijan keskusurheiluseuran TsSKA Moskovan koripalloseura. Se on Venäjän kautta aikain menestyksekkäin koripalloseura. Oulun Polte
Oulun Polte (joskus myös PolteOulu) oli oululainen pesäpalloseura. Se perustettiin vuonna 2007. Kaudet 2009-2010 Polte pelasi valtakunnan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykköspesiksessä. Joukkueen kotikenttänä toimi Raksilan pesäpallostadion. Sotkamon Jymy
Sotkamon Jymy on yksi Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä pesäpalloseuroja. Sotkamon Jymy on voittanut vuosien 1990 ja 2017 välillä 26 miesten pääsarjatason SM-mitalia. Historiansa aikana seura on voittanut Suomen mestaruuden 16 kertaa, joista ensimmäinen saavutettiin vuonna 1963. Tämän jälkeen loput 15 mestaruutta on saavutettu vuoden 1990 jälkeen. Kausi 1990 oli myös ensimmäinen nykyisellä Superpesis-nimellä, ja yhdeksän kertaa mestari on ollut joku muu kuin Sotkamo. Sotkamon mitalitilillä on mestaruudet vuosilta 1963, 1990, 1992, 1993, 1995, 1996, 1997, 2001, 2002, 2003, 2004, 2006, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Hopeamitaleja on kuusi kappaletta vuosilta 1991, 2000, 2007, 2008, 2016 ja 2017. Pronssisia mitaleja on kolme kappaletta: 1994, 2005 ja 2010. Vuoden 1990 jälkeen Sotkamo on jäänyt ilman mitaleita vuosina 1998, 1999 ja 2018. Sotkamon Jymy nousi vuonna 2011 pesäpallon maratontaulukon kärkeen ohi Jyväskylän Kirin. Sotkamon Jymyllä oli vuosien 2000 ja 2017 välillä ennätyksellinen 18 mitalin mitaliputki. Helsingin Jalkapalloklubi
Helsingin Jalkapalloklubi eli HJK on helsinkiläinen jalkapalloseura. Suomen mestaruuksilla mitattuna se on Suomen menestynein jalkapalloseura. Pesäpallon SM-sarja 1959
Pesäpallon SM-sarja 1959. Pallo-Toverit onnistui lopultakin voittamaan Suomen mestaruuden, jota seura oli jahdannut SM-kilpailujen alusta saakka. Nousijat Hongikko ja Imatra pelasivat mainiosti, kun taas hallitseva mestari Kiri onnistui vaivoin säilyttämään sarjapaikkansa; mm. Eino Kaakkolahden siirtyminen Hongikkoon heikensi joukkuetta huomattavasti. Oulun Lippo ja Rauman Fera kävivät haistelemassa SM-sarjan meininkiä, molempien visiitin jäädessä ranskalaiseksi. Fera
Fera on 7. huhtikuuta 1958 perustettu raumalainen tyttöjen ja naisten pesäpalloseura. Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrastamisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Fera pelaa kotiottelunsa Otanlahden pesäpallostadionilla. Seuran edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Superpesiksessä. Feran naisten edustusjoukkue on pelannut kaudesta 2011 lähtien vuoteen 2017 Rauman Lukon nimellä ja logolla seurojen välillä solmitun sopimuksen myötä. Sopimuksesta huolimatta Superpesisjoukkue kuului edelleen Feran alaisuuteen. Naisten Superpesis kaudella 2015 seura ylsi historiansa parhaaseen sijoituksen saavutettuaan naisten Superpesiksessä pronssia. Vuonna 2018 naisten edustusjoukkue otti Fera-nimen takaisin juhlavuoden kunniaksi. KuPS-Volley
KuPS-Volley on Pieksämäen NMKY:n kanssa yksi SM-liigan menestyneimmistä joukkueista. Pieksämäki hallitsi lentopalloparketteja 1970-luvun puolivälistä 1980-luvun alkupuolelle ja kohta sen jälkeen alkoi KuPS-Volleyn 10-vuotinen menestysputki. Vuodesta 1991 vuoteen 2000 seura selvitti tiensä loppuotteluihin, joista se poistui kahdeksan kertaa voittajana. Loppuotteluissa KuPS-Volleyta vastaan nähtiin Tampereen Isku-Volley peräti neljänä vuotena peräkkäin. Menestysputken jälkeen KuPS-Volley ajautui yllättäen konkurssiin. Hannu Jortikka
Jortikka on Suomen menestyksekkäimpiä valmentajia, hänen valmennuksessaan TPS (1988–1992, 1998–2001 ja 2005–2007) on voittanut yhteensä kuusi Suomen mestaruutta. TPS:n lisäksi hän on valmentanut Suomessa HPK:ta (1992–1993), JyP HT:tä (1995–1996) ja Jokereita (2003–2005). 25. marraskuuta 2009 hän palasi kesken kauden Jokereiden valmentajaksi Hannu Aravirran saadessa potkut. Kuuden Suomen mestaruuden lisäksi hänellä on myös kaksi hopeaa. Jortikka on valittu SM-liigan parhaaksi valmentajaksi viisi kertaa. Pesäpallon suomensarja 1989
Pesäpallon suomensarja pelattiin 45. kerran kaudella 1989. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Kempeleen Kiri, Lammin Luja ja Mansen Pesäpallo nousivat ykkössarjaan kaudeksi 1990. Lohkojen kaksi heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan ja kolmanneksi viimeiset joutuivat karsimaan sarjapaikastaan. Kausi oli yhdeksäs, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso pesäpallossa. Suomen koripallon historia
Tapion Honka voitti viisi perättäistä mestaruutta 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Tämän jälkeen menestyneimmät seurat olivat Turun NMKY sekä Playboys. Turun NMKY voitti mestaruuden neljästi kymmenen vuoden aikana. Playboys voitti 1970-luvulla kaksi mestaruutta, ja Tapion Hongan ja Playboysin yhdistyttyä espoolaiset voittivat vielä yhden mestaruuden vuonna 1979. Suomen Pesäpalloliitto
Pesäpalloliitto järjestää jäsenseuroilleen kilpailutoimintaa. Sen tehtävänä on huolehtia lajin kilpilutoiminnan kehittämisestä, säännöistä, sarjajärjestelmästä, pelaajien edustuskelpoisuudesta, kilpailumääräyksistä, kurinpidosta ja kilpailumaksuista. Suomen pesäpallon korkeimman sarjatasolla on oma organisaationsa Superpesis Oy, joka huolehtii sarjan kilpailutoiminnasta. Superpesiksellä ja Pesäpalloliitolla on oma yhteinen kilpailun johtoryhmä. Pesäpallon suomensarja 1988
Pesäpallon suomensarja pelattiin 44. kerran kaudella 1988. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Juvan Pallo, Ulvilan Pesä-Veikot ja Oulun Lippo nousivat ykkössarjaan kaudeksi 1989. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kahdeksas, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso pesäpallossa. Turun Palloseura (jääkiekko)
TPS on Suomen pääsarjatason menestyneimpiä joukkueita: se on voittanut Suomen mestaruuden yksitoista kertaa. Lisäksi se on kymmenellä SM-liigan mestaruudellaan kyseisen liigan menestynein seura yhdessä Tapparan kanssa. TPS voitti kaudella 1975–1976 SM-liigan ensimmäisen mestaruuden. Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)
Peräseinäjoen Toive on pesäpalloseura Seinäjoen Peräseinäjoelta. Toiveen edustusjoukkue pelaa kaudella 2011 Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Kakkosjoukkue pelaa piirisarjaa. Naisten pesäpallossa Toive on pelannut seitsemän kauden ajan Suomen korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä ja siirtyi Petojussien alaisuuteen. Pesäpallon Suomen Cup
Menestynein joukkue Cupissa on sen ensimmäisen mestaruuden vienyt Kouvolan Pallonlyöjät, joka voitti mestaruuden kolmesti (myös 1977 ja 1983) ja pelasi loppuottelussa kaikkiaan viisi kertaa. Seinäjoen Maila-Jussit pelasi neljä kertaa loppuottelussa voittaen kaksi mestaruutta. Voitot tulivat peräkkäisinä vuosina: 1973 ja 1974. Etelä-Pohjanmaan joukkueista kahteen mestaruuteen ylsi myös Vimpelin Veto. Muita kahden mestaruuden seuroja ovat Oulun Lippo, Kankaanpään Maila, Ulvilan Pesä-Veikot ja Hyvinkään Tahko. Itä-Suomen joukkueiden mestaruudet jäivät Kouvolaa lukuun ottamatta vähiin. Vain Siilinjärven Ponnistus onnistui vuonna 1985 voittamaan loppuottelussa edellisvuoden mestarin, Vaasan Mailan. Pertti Laanti
Pertti ”Pepe” Laanti oli mukana Suomen menestyksekkäimmässä koripallomaajoukkueessa, joka osallistui Tokion 1964 olympialaisiin ja sijoittui Suomessa järjestetyissä EM-kisoissa 1967 kuudenneksi. Kaikkiaan Laanti oli mukana neljissä EM-kisoissa ja voitti kolme PM-kultaa. Suomen mestaruuden hän voitti Helsingin Kisa-Tovereitten riveissä 1964 ja 1965. SM-sarjassa hän pelasi 15 kautta, jona aikana kertyi 221 ottelua ja 2819 pistettä keskiarvolla 12,7. Tyrnävän Tempaus
Pesäpalloa on harrastettu Tyrnävällä jo 1920-luvulla suojeluskunnan ja muiden yhdistysten toimintamuotona. Tempauksessa pesäpallo on noussut miesten osalta jo 1940-luvulta ja naisten osalta 1980-luvulta lähtien mukaan tärkeänä osana toimintaa. Miesjoukkue pelasi Suomensarjassa jo 1950-luvulla, mutta joukkue hajosi 1960-luvun alussa. Uusilla voimilla miesjoukkue nousi 1972 Suomensarjaan säilyen sarjassa muutaman vuoden, pudoten jälleen maakuntasarjaan vuonna 1976. Vuonna 1980 paluu Suomensarjaan onnistui seitsemäksi vuodeksi. Tämän jälkeen joukkueen kokoaminen on aaltoillut Suomensarjan ja joukkuettomuuden välillä. Tunnetuin Tempauksen miespesäpalloilija on Pentti Lipponen, joka on kuusinkertainen Itä-Länsi-pelaaja ja voitti lyöjäkuninkuuden Imatran Pallo-Veikkojen joukkueessa v. 1986. Lappeenranta
Lappeenrantalaisella joukkueurheilulla on erittäin vankka edustus maan sarjoissa. Jääkiekon SM-liigassa pelaa Saimaan Pallo (SaiPa). Korisliigassa pelaava Lappeenrannan NMKY on vuosien 2005 ja 2006 Suomen-mestari, ja Catz pelaa koripallon naisten SM-sarjassa. Amerikkalaisen jalkapallon toisessa divisioonassa pelaa Rajaritarit. Veiterä on perinteikäs Bandyliigassa pelaava jääpallojoukkue, ja Wiipurin Sudet pelaa jääpalloa naisten SM-sarjassa. RB-93 pelaa Kaukalopalloliigassa, jossa voitti Suomen-mestaruuden kaudella 2010–2011. NST:n miehet ja naiset pelaavat Salibandyliigassa, ja naisten joukkue voitti kaudella 2005–2006 Suomen-mestaruuden. Kultsu FC ja PEPO pelaavat jalkapallon miesten Kakkosessa, minkä lisäksi PEPOlla on joukkue naisten Kakkosessa. Pesäpallossa Pesä Yseillä on joukkue naisten Superpesiksessä, jossa se on saavuttanut himmeämpiä mitaleja. Sukellusta harrastavat Saimaan Norpat ja miekkailua Saimaan Säilät. Triathlonharrastajille kaupungin alueella toimii kaksi seuraa, Karjala Triathlon (Kartri) ja Willtri. Superpesis
Superpesiksessä on pelannut sen perustamisen jälkeen 30 eri pesäpalloseuraa. Näistä 8 on voittanut sarjan mestaruuden: Sotkamon Jymy (17), Kiteen Pallo -90 (3), Vimpelin Veto (3), Oulun Lippo (2), Imatran Pallo-Veikot (1), Hyvinkään Tahko (1), Pattijoen Urheilijat (1) ja Joensuun Maila (1). Pesäpallo
Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa. Pesäpallon suomensarja 1951
Pesäpallon suomensarja pelattiin seitsemännen kerran kaudella 1951. Sarjan mestaruuden voitti Vimpelin Veto. Muut nousijat olivat Kuopion Kelta-Mustat ja Kouvolan Pallonlyöjät. Jokivarsi (Alavus)
Kesällä puolestaan pelataan paljon pesäpalloa. Jokivarrella on pelattu pesäpalloa yli 20 vuotta ja vuonna 2005 kylä sai oman pesäpallojoukkueen, Jokivarren Jytinän. 2013 syksyllä kylän pesäpallojoukkue teki seurahistoriaa nousemalla kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle pesäpallon Suomensarjaan. Kylällä on vuosittain järjestetty toisena pääsiäispäivänä Jytinän perinteinen pääsiäishölkkä. Hölkkä on Etelä-Pohjanmaan suurimpia ja se kerää vuosittain noin 500 juoksijaa. Outokummun Partio
Seuran pesäpallojoukkue pelasi 1960-luvulla muutamia kausia mestaruussarjassa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi. Seurassa pelasi myöhemmin Hyvinkään Tahkossa vuoden lukkariksi ja kolminkertaiseksi Suomen mestariksi kohonnut Markku Kuikka. Myös naisten joukkue pelasi parhaimmillaan mestaruussarjassa. Pekka Pennanen (pesäpalloilija)
Suomen mestaruuden Pennanen voitti 1945 ja 1946, Suurkisamestaruuden ja SM-hopeaa 1947. Itä–Länsi-otteluun Pennanen valittiin kolmesti ja Liitto–Lehdistöön kahdesti, lisäksi hän pelasi kolmessa PPL–TUL-ottelussa. Vuonna 1946 hänet nimettiin Suomen parhaaksi pesäpalloilijaksi. Suomen koripallon historia
Helsingin Kisa-Toverit kuului 1960-luvun puolivälissä tuloksellisesti Euroopan parhaimpien seurojen joukkoon. Kotimaassa seura voitti viisi Suomen mestaruutta vuosina 1961–1965 valmentajansa Pentti Salmen johdolla. Suomen mestaruuksien ansiosta joukkue sai ainoana suomalaisjoukkueena mahdollisuuden edustaa maataan Euroopan Cupissa. Kaudella 1963–1964 ”Kisis” eteni Euroopan Cupissa aina puolivälieriin saakka, jossa se sai vastaansa Italian suurseuran Simmenthal Milanon. Ensimmäisen Helsingissä pelatun osaottelun HKT voitti luvuin 97–88, mutta Italiassa kärsityn tappion takia kausi oli HKT:n osalta ohi. Saavutus on paras suomalaisen koripallojoukkueen saavutus Euroopan kentillä. Kaudella 1964–1965 HKT oli taas mukana ja pääsi karsintakierrokselta jatkoon. Ensimmäisellä varsinaisella kierroksella tuli vastaan Euroopan parhaiten menestynyt seura Real Madrid Baloncesto. Ensimmäinen peli pelattiin Helsingissä ja se päättyi HKT:n tiukkaan tappioon. Ottelu oli historian ensimmäinen Euroopan Cup -peli, jossa molemmat joukkueet tekivät yli 100 pistettä. Vieraspelin Madridissa HKT hävisi selvästi. Kauden lopulla Real Madridista tuli Euroopan mestari kun se voitti loppuotteluissa TsSKA Moskovan. Saman kauden lopussa HKT:n pelaajat Martti ja Kari Liimo valittiin Euroopan tähdistöjoukkueeseen. Savonlinnan Työväen Palloseura
Edustus STPS:n edustusjoukkue pelaa 3-divisioonassa ja II-joukkue (Estura) 5-divisioonassa. Parhaimpana jalkapallokautenaan STPS on taistellut noususta I-divisioonaan KTP;n kanssa 1977. 1994 STPS palkittiin Suomen ensimmäisenä Fair Play -seurana. 1996 seura valittiin Suomen ensimmäiseksi jalkapalloilun sinettiseuraksi. Naisten joukkue voitti futsalin Suomen mestaruuden vuonna 2005. Vuonna 2008 seuralle myönnettiin Pohjola-palkinto maakunnallisena tunnustuksena laadukkaasta ja moniarvoisesta seuratyöstä. Pelipassin omaavia harrastajia seurassa on 376 (v. 2011). Warkauden Pallo -35
Warkauden Pallo 35 eli WP 35 on varkautelainen jääpalloseura. Se on yksi Suomen menestyksekkäimmistä jääpalloseuroista. WP-35 on pelannut korkeimmalla sarjatasolla (nyk. Bandyliiga) kaikkiaan 64 kautta peräkkäin ja ollut 37 kertaa mitaleilla. Seuralla on lisäksi junioritoimintaa useissa ikäluokissa. Aiemmin seurassa pelattiin myös jalkapalloa. Pesäpallo
Miesten mestaruussarjassa on kerätty pisteitä vuodesta 1964 ja naisten mestaruussarjassa vuodesta 1981. Eniten mestaruussarjaotteluita on miehissä Toni Kohosella, joka ohitti vuonna 2015 entisen ennätysmiehen Pasi Pirisen. Pirisellä on puolestaan eniten kärkilyöntejä. Kaikkien aikojen etenijätilaston kärjessä on Sami Haapakoski, lyöjätilaston Jere Dahlström ja kunnaritilaston Kari Kuusiniemi. Tampereen Pyrintö (koripallo)
Pyrinnön naisten edustusjoukkue pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, I-divisioonassa. Pyrintö on naisten pääsarjan menestyneimpiä seuroja. Erityisesti 1950- ja 1980-luvuilla Pyrintö kuului naisten SM-sarjan parhaisiin joukkueisiin, ja se on voittanut kahdeksan kertaa Suomen mestaruuden ja kerran Suomen cupin. Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1925
Kuten Lahden suojeluskunnan menestys osoittaa oli suojeluskuntien pesäpalloilu kovalla tasolla. Järjestön mestaruuskilpailut olivatkin SM-kisoja suurempi tapahtuma. Niihin osallistui kokonaista 20 joukkuetta ja Etelä-Hämeen piiri, jonka joukkueessa osa lahtelaisistakin pelasi, jäi kilpailussa kakkoseksi. Mestaruuden voitti Pohjois-Häme, jonka pelaajisto koostui Toijalan Vauhdin ja Tampereen Pyrinnön pelaajista. Helsingin piiri, jonka pelaajisto oli Helsingin Pallonlyöjistä ja Pallo-Tovereista jakoi kolmannen sijan Jyväskylän piirin kanssa, joten menestys sijoittui molemmissa kilpailuissa samoille seuduille. Futsal-Liiga
Eniten kausia takanaan joukkueista on Espoon GFT:llä (21), Tampereen Ilveksellä (20) ja Oulun Tervareilla (17). Ensimmäistä kertaa pääsarjatasolle 2018 noussut Joutsan Seudun Pallo (JoSePa) on 47. sarjaan osallistunut joukkue. Tampereen Ilves on sarjan menestynein joukkue kahdeksalla mestaruudellaan ja 239 otteluvoitollaan. Liigamestaruuden on onnistunut voittamaan kahdeksan eri seuraa. Pesäpallon SM-sarja 1955
Pesäpallon Suomen mestaruuden 1955 voitti edellisvuoden tapaan Haminan Palloilijat. Helpolla ei mestaruus nytkään tullut, viimeisessä kamppailussa säilymisestään kamppaillut Kiri antautui vain juoksulla. Kouvola nujersi kuitenkin Pallo-Toverit ja Kiri vältti karsintaan joutumisen. Tempo voitti "pronssikamppailussa" Ilmajoen viimeisen vuoron kahdella juoksullaan, mutta tarvitsi tämän lisäksi apuja Pyrinnöltä, joka kukisti Jyväskylän Veikot, joka voittaessaan olisi kivunnut kolmannelle sijalle juoksusuhteen turvin. Antti Elomaa
"Historialliset kahdeksan Suomen mestaruutta Kirissä ja Lahdessa, yhdeksän Itä–Länsi-edustusta, valinta vuoden pesäpalloilijaksi vuonna 1958 ja päälle vielä viisi ikämiesmestaruutta. Tällaisiin saavutuksiin ei ole yltänyt kuin pesäpallolegenda Antti Elomaa." 
Antti Elomaa on Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä pesäpalloilijoita. Hän aloitti uransa 1944, pelasi junioreissa 1947 jo mitaleille ja pääsi Lahden Mailaveikkojen (LMV) SM-sarjamiehistöön 1948, jolloin tuli hopeaa. Sitten oli vuorossa neljän peräkkäisen Suomen mestaruuden kausi (1949–1952). LMV palasi tuolloin 1949 takaisin mestaruuskantaan kuuluisalla yhdeksiköllä, jota pidetään yhä yhtenä kansallispelimme kaikkien aikojen joukkueena. Tämä yhdeksikkö piti pilkkanaan myös vastustajiansa otteluissa mestarit vastaan muu Suomi. Elomaa saavutti lisäksi 1953 hopeaa LMV:n joukkueessa. 1950-luvun lehtiartikkeleissa todetaankin Antti Elomaan olevan maan paras polttaja ja polttajan olevan pesäpallokenttien napamies. Tuula Rantanen
Tuula Anneli Rantanen (s. 4. elokuuta 1945 Turku) on kaikkien aikojen menestyksekkäin suomalainen naispesäpalloilija. Pesäpallo
Pesäpallo eli 1990-luvulla Suomessa nousukautta. Laji pääsi vedonlyöntilistoille, ja sitä alettiin näyttää televisiossa. Molemmat tekijät toivat myös lisää sponsorirahaa, ja lajia yrittettiin viedä maakunnista suurempiin kaupunkeihin. Helsinkiin perustettiin Kaisaniemen Tiikerit, joka meni kuitenkin nopeasti konkurssiin. Suomen urheilu
Miesten koripallon SM-sarjaa (nykyinen Korisliiga) alettiin pelata vuonna 1939. Menestynein seura on helsinkiläinen Pantterit 14 mestaruudella, joista 13 on peräisin 1940- ja 1950-luvuilta. Myös seuraavaksi menestyneimmät seurat ovat pääkaupunkiseudulta. Pohjoisimmat miesten Suomen-mestaruuden voittaneet seurat ovat vasta 2010-luvulla mestaruuteen yltäneet Tampereen Pyrintö ja Joensuun Kataja. Pohjoisin naisten Suomen-mestaruuden voittanut seura on Äänekosken Huima. Miesten koripallomaajoukkue eteni ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin 2014. EM-kilpailuissa se on pelannut 15 kertaa ollen parhaimmillaan kuudes. Naisten maajoukkue on edennyt parhaimmillaan EM-kilpailuissa 11. Helsingin kulttuuri
Koripalloa on Helsingissä pelattu mestaruustasolla useammankin joukkueen voimin: Pantterit, HKT ja HNMKY. Kaudella 2008–2009 miesten korisliigassa on tosin vain yksi helsinkiläinen joukkue, ToPo ja naisten SM-liigassa kaksi: ToPo ja Pantterit. Suomen kansallisurheilussa pesäpallossa helsinkiläisten joukkueiden osuus on jäänyt vaatimattomaksi, vaikkakin Puna-Mustat on voittanut miesten Suomen mestaruuden 1973 ja pelaa nykyään Ykköspesistä. Viinijärvi
ViU on pelannut siitä asti Superpesiksessä ja sijoittui vuonna 2012 neljän parhaan joukkoon. Seura on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden 1990. Golden Futsal Team
GFT on Suomen toiseksi menestynein futsalseura. Se on voittanut Suomen mestaruuden kolmesti, ja Futsal-liigan maratontaulukossa GFT on Ilves FS:n jälkeen toisena. GFT on voittanut myös Futsal Cupin kolmesti ja Super Cupin neljästi Pesäpallo
Suomessa pelataan pesäpalloa usealla eri sarjatasolla. Superpesis on korkein sarjataso sekä naisissa että miehissä. Miesten Superpesiksessä on 14 joukkuetta ja naisten Superpesiksessä 11 joukkuetta. Muut sarjatasot järjestyksessä ovat Ykköspesis, Suomensarja ja Maakuntasarja. Lisäksi pelataan SM-sarjoja A-, B ja C-nuorissa sekä yli 35-vuotiaissa. Jyväskylän Weikot
Weikot oli 1950- ja 1960-luvulla TUL:n parhaita pesäpalloseuroja. Se pelasi sekä Pesäpalloliiton että TUL:n sarjoissa. Liittojen yhteistoiminnan katkettua 1955 seura jakautui kahtia, Weikot jatkoivat TUL:n puolella ja SPL:n sarjassa pelattiin nimellä Veikot–55, joka vuonna 1957 muuttui muotoon Jyväskylän Pesä-Veikot. Pesä-Veikot pelasivat myös lentopalloa ja voittivat naisten puolella Suomen mestaruuksia. Bewe Sport
Bewe Sport kuuluu Suomen menestyneimpiin kaukalopalloseuroihin. Bewe Sport on voittanut kaikkiaan 9 Suomen mestaruutta, vuosina 1996, 1997, 1999, 2001, 2002, 2003, 2007, 2008 ja 2010.Bewe Sport pelaa jääkiekkokotiottelunsa Helsingin jäähallin kakkoshallissa. Otteluissa on yleisöä tavallisesti 150–400 henkilöä. Halliin mahtuu yhteensä noin 800 katsojaa.
Kaukalopallo-ottelut Bewe pelaa syksystä 2011 lähtien Porvoon Jäähallissa, kun Hamarin Elo ja Bewe yhdistyivät, ja suuri osa Helsinkiläisjoukkueen pelaajista jatkoi pelaamistaan
edelleen HElo&Bewessä. Porin Pyrintö
Seuran menestynein joukkuelaji on ollut lentopallo. Porin Pyrintö voitti Suomen mestaruuden vuonna 1957. Kyseessä oli ensimmäinen vuosi, joilloin siitä pelattiin virallisesti. Pyrintö pelasi kahdella korkeimmalla sarjatasolla aina 1980-luvun alkuun saakka. Vuonna 1981 Mikko Alatalo levytti Pyrinnön lentopallojoukkueelle kannatuslaulun nimeltä "PoPy pelaa". Lentopallotoiminta loppui vuonna 1985, jolloin lentopallojaosto fuusioitui Porin Palloseuran kanssa muodostaen uuden Pori Lentis-nimisen seuran. Resovia Rzeszów
Asseco Resovia S. S.A. Rzeszów on puolalainen urheiluseura Rzeszówin kaupungista. Sen lajeja ovat jalkapallo, koripallo ja lentopallo. Tunnetuin lajeista lienee lentopallo, jossa joukkue pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Puolan liigassa. Resovian seura on yksi Puolan urheiluhistorian vanhimmista. Lentopallossa Resovia Rzeszów on tällä hetkellä mestaruuksissa mitattuna Puolan liigan viidenneksi menestynein joukkue neljällä mestaruudella ja Puolan cupissa se on kolmella mestaruudellaan jaetulla viidennellä sijalla. Oulun Lippo
Oulun Lippo on oululainen pesäpalloseura, jonka miesjoukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä. Oulun Lipottaret pelaa naisten Superpesiksessä. Vuodesta 2005 alkaen Lipottaret ovat kuuluneet Oulun Lippo Juniorit ry:n organisaatioon. Vuonna 2014 perustettiin Oulun Lipottaret ry joka keskittyy tyttöjen ja naisten pesäpalloon. Pitkään jatkuneiden talousongelmien takia Oulun Lippo ry:n johtokunta päätti 25.11.2010 yhdistyksen ajamisesta konkurssiin. Uudelleen perustettu seura Lippo Pesis ry peri Oulun Poltteen paikan miesten Ykköspesiksessä. Lippo nousi takaisin Superpesikseen kaudelle 2016. Oulun Lippo koki uudelleen talousvaikeuksia, ja muun ohella Oulun kaupungilla oli sille perittäviä kenttämaksuissa. Lippo ajautui velkajärjestelyyn. Syyskussa 2018 seura hakeutui konkurssiin. Lippo oli Superpesiksen heikoimpia joukkueita kaudella 2018, eikä sen jatko kaudelle 2019 ole enää lainkaan varmaa. Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)
Kesä 1997 toi kuitenkin mukanaan seuran parhaimman menestyksen Suomensarjassa, kun PeTo voitti oman lohkonsa ja eteni Ykköspesiskarsintoihin. Karsinnoissa PeTo pelasi kaksi ottelua, joita kumpaakaan se ei voittanut. Juoksuero karsinnoissa oli 10-14. Seuraavalla kaudella PeTo sai jo tarpeekseen edelliskauden epäonnistumisesta ja sijoittui runkosarjassa toiseksi 16 voitollaan. Tämä oikeutti jälleen paikkaan Ykköspesiksen karsintoihin ja tällä kertaa PeTo käytti tilaisuuden hyväkseen. Jokaisesta neljästä ottelusta saavutetetut täydet pisteet ja juoksuero 54-14 oikeuttivat PeTon tällä kertaa seurahistorian ensimmäiseen paikkaan miesten Ykköspesiksessä. Sparta IF
Sparta IF on vuonna 1955 perustettu helsinkiläinen käsipalloseura, joka nykisin keskittyy erityisesti naisten ja tyttöjen käsipalloon. Seuran edustusjoukkue pelaa naisten SM-sarjassa. Sparta oli Suomen naiskäsipallon hallitseva seura 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa, jolloin se voitti SM-kultaa seitsemänä vuonna peräkkäin. Joukkueen kotikenttä on Pirkkolan palloiluhalli ja harjoittelu tapahtuu Pirkkolan lisäksi Maunulan liikuntahallissa ja Ruskeasuon palloiluhallissa. Seuran puheenjohtajana toimii Katri Koskela. Aris Thessaloniki BC
Aris BC (, tunnetaan myös nimellä K.A.E. Aris) on kreikkalainen koripalloseura. Seura on yksi Kreikan menestyneimmistä joukkueista Olympiakos BC:n ja Panathinaikos BC:n jälkeen. Joukkue on osa Aris Thessaloniki -yleisseuraa. Helsinki
Helsingin suurimpia urheiluseuroja on HIFK, jonka lajivalikoimaan kuuluvat jääkiekko, jääpallo, jalkapallo, keilailu, käsipallo, salibandy ja yleisurheilu. Sen eri lajit ovat itsenäistyneet erilliseksi tytärseuroiksi. Helsinkiläinen jääkiekkojoukkue Jokerit puolestaan on pelannut kansainvälisessä KHL-sarjassa kaudesta 2014–2015 alkaen. Jokereiden kotihalli Hartwall-areena on Suomen suurin monitoimihalli. Ensimmäisen KHL-kauden urheilullisen menestyksen vuoksi Jokerit valittiin vuoden helsinkiläiseksi. Jokerien ensimmäisellä KHL-kaudella kotiotteluissa oli keskimäärin 11 000 katsojaa. HJK eli Helsingin Jalkapalloklubi on Suomen menestyksekkäin jalkapalloseura. Kolmosessa jalkapalloa pelaava Ponnistus on perustettu vuonna 1887 ja on yksi Suomen vanhimpia yhtäjaksoisesti toimineita urheiluseuroja. Roihuvuoressa on myös pesäpalloseura Roihu. Seinäjoen Maila-Jussit (lentopallo)
Seinäjoen Maila-Jussit on entinen seinäjokelainen lentopalloseura, joka kuului kukoistusvuosinaan Suomen parhaimmistoon. Seurasta muistetaan etenkin miesten edustusjoukkue.Seinäjoen Maila-Jussit perustettiin pesäpallon erikoisseuraksi, mutta Jussit ottivat 1960–1970-lukujen taitteessa toimintaansa myös lento-, ja koripallon, mutta lähinnä harrastemuotoisina. Varsinaisesti lentopallo tuli mukaan kuvioihin 1970-luvun loppupuolella. Seuran johto päätti laajentaa toimintaa ja kohdisti voimavaroja myös talvilajiin. Voimakkaan sysäyksen päätökselle antoi myös Seinäjoelle valmistunut urheilutalo. Vaasa
Vaasassa on myös paljon pesäpallohistoriaa, koska Vaasan Maila on pelannut useita kausia Suomen pääsarjatasolla. Tenniksessä viimeisen vuoden aikana parhaiten menestynyt on kaupungin nuorin seura Wasa Tennis Club, jolla on alueella eniten A-luokan pelaajia ja joka sisäkaudella pelaa miesten 2. divisioonassa. Perinteisellä valtaseuralla Tennis-61:llä on eniten jäseniä, mutta seuran kilpailumenestys on taantunut ja se pelaa miesten 4.divisioonassa, painopisteen ollessa enemmän harrastelija- ja veteraanitoiminnassa. Leppävaaran Pyrintö
Leppävaaran Pyrintö (LePy) on espoolainen vuonna 1931 perustettu urheiluseura. Seura on nykyisin koripallon erikoisseura, jonka toiminta on painottunut erityisesti junioriurheiluun. Leppävaaran Pyrintö on Espoon vanhin koripalloseura. Koripallolisenssien määrällä mitattuna LePy oli tammikuussa 2019 Suomen neljänneksi suurin. Tapanila
Yksi alueen tunnetuimmista urheiluseuroista on yleisseura Tapanilan Erä, jonka salibandyjaosto oli aikanaan Suomen menestynein salibandyseura. Esimerkiksi naisten edustusjoukkue, Erä III, oli ensimmäinen suomalainen joukkue, joka voitti EuroFloorball Cupin mestaruuden. Suomen urheilu
Kotimaisen pääsarjan järjestäjäksi perustettiin vuonna 1975 uusi organisaatio, SM-liiga. Pääsarjahistorian menestyneimmät seurat ovat Tampereelta: TBK/Tappara 17 ja Ilves on voittanut 16 mestaruutta. Liigan ajalta eniten mestaruuksia on Tapparalla ja turkulaisjoukkue TPS:llä, kymmenen. Helsinkiläinen Jokerit on pelannut vuodesta 2014 monikansallisessa KHL-liigassa. Pentti Paavola (vuonna 1923 syntynyt pesäpalloilija)
Pentti Paavola valittiin Suomen parhaaksi pesäpalloilijaksi vuonna 1948 sekä vuoden 1949 parhaaksi lukkariksi. Suomen mestaruuden hän saavutti Haminan Palloilijoiden joukkueessa vuosina 1943, 1947 ja 1948 sekä junioreissa vuonna 1939. Paavola oli vuosina 1946-1950 mukana Itä–Länsi-otteluissa ja valittiin vuoden 1947 ottelun parhaaksi pelaajaksi. Paavola pelasi myös vuosien 1946-1948 PPL–TUL-otteluissa. SAUL:n mestaruuden hän voitti 1946. Paavola on pelannut myös PPL–Lehdistö-otteluissa sekä näytöskiertueilla Ruotsissa.Ansiomerkit Tampereen urheilu
Muita menestyneitä tamperelaisia palloiluseuroja ovat muun muassa lentopallossa Isku-Volley ja koripallossa Tampereen Pyrintö, jotka molemmat pelaavat miesten pääsarjoissa ja Pyynikin palloiluhallissa. Isku-Volley voitti Lentopallon SM-liigan 1963, 1988, 2002 ja 2006 sekä Pyrintö Korisliigan 2010, 2011 ja 2014. Koripallon naisten SM-sarjassa Pyrintö on kahdeksalla mestaruudellaan Suomen menestyneimpiä kultakausien osuessa 1950- ja 1980-luvuille. Naisten Superpesis
Naisten Superpesis on Suomen pesäpallon naisten pääsarjataso. Sarja on perustettu vuonna 1989. Tätä ennen pesäpallon korkein sarjataso toimi SM-sarja-nimen alla. Superpesiksen menestyin seura on Lapuan Virkiä yhdeksällä mestaruudellaan. Nurmon Jymy
Nurmon Jymy on urheiluseura, joka toimii Nurmossa. Seuralla on monia lajeja, joista tunnetuin on pesäpallo. Seura perustettiin vuonna 1925. Jymyn pesäpallon edustusjoukkue pelaa Naisten Ykköspesissarjassa.
Lentopallossa Jymyn naisten joukkue pelaa Mestaruusliigassa, korkeimmalla sarjatasolla, ensimmäistä kertaa kaudella 2017-18. Joukkue pelaa kotiottelunsa Nurmohallissa. Jymyn naiset nousivat Ykkössarjaan kaudeksi 2007–2008. Myös Jymyn miehet pelasivat Ykkössarjassa noustuaan sinne kauden 2002–2003 päätteeksi, mutta sarjapaikka luovutettiin Seinäjoen Kuutosille kauden 2008–2009 päätteeksi. Miehet etenivät vuosina 2006 ja 2007 SM-liigan karsintoihin asti. Nurmon Jymy on lentopallossa 2000-luvulla myös Suomen suurin seura.
Myös seuran salibandyjoukkue on pelannut liigassa, mutta pelaa tällä hetkellä I divisioonassa. Sen liigakaudet olivat 1999-2000 ja 2000-2001. Jälkimmäisen kauden jälkeen seura kuitenkin luopui liigapaikastaan. Salibandytoiminta Jymyssä alkoi vuonna 1994. Salibandyssä joukkueen kotikenttänä toimii Nurmon liikuntahalli.
Jymy on tunnettu myös painista, jossa Jymystä on tullut jopa olympiavoittajia. Tällaisia ovat esimerkiksi Jouko Salomäki ja Hermanni Pihlajamäki. Myös jääkiekko oli vielä 2000-luvun alussa seuran laji, mutta jäähallin puute Nurmossa pakotti seuran jääkiekkotoiminnan lopettamaan. jääkiekkojaoston yhteydessä Jymyssä on harrastettu myös ringetteä. Lisäksi lajeja ovat olleet muun muassa pyöräily, tennis ja suunnistus. Yleisurheilukin on kuulunut seuran lajivalikoimaan, mutta nykyisin sitä toimintaa Nurmossa pyörittää NU-99. Yleisurheilussa seuran urheilija on ollut esimerkiksi Tero Pitkämäki. Jymyn uusin jaosto on koripallojaosto. Helsingin Roihu
Helsinkiläinen Roihu ry on perustettu vuonna 1957. Parhaiten Roihu on tunnettu pesäpallosta, sillä 1990-luvulla naisten joukkue pelasi Suomen pääsarjassa, Superpesiksessä. Pudottuaan sarjasta Roihun toiminta haki vauhtia alemmista sarjoista palaten huipun tuntumaan menestyksellään Ykköspesiksessä. Kaudella 2009 Roihu sijoittui lohkossaan kuudenneksi ja seuraavalla kaudella jo neljänneksi. Seinäjoki
Seinäjokiset palloiluseurat ovat pelanneet useissa lajeissa pääsarjassa, mutta varsinkin pesäpallo on kaupungin yksi kautta aikain suosituimmista lajeista. Seinäjoki on myös perinteinen jalkapallokaupunki ja nykyään sitä edustaa pääsarjatasolla Seinäjoen Jalkapallokerho, joka on noussut kansallisen tason menestyksen johdosta Seinäjoen urheilun lippulaivaksi ja kaupungin seuratuimmaksi urheiluseuraksi. Poliisien Palloseura
Poliisien palloseura (PPS) on vuonna 1967 perustettu helsinkiläinen pääasiassa lentopallon erikoisseura. Aluksi seura keskittyi poliisien kuntourheiluun, mutta aloitti tavoitteellisen kilpaurheilun 1970-luvulla. Vuonna 1981 PPS nousi lentopallon mestaruusliigaan. Seura pelasi liigassa aina vuonna 1998 tapahtuneeseen edustusjoukkueen konkurssiin saakka. Parhaat saavutukset olivat SM-pronssi vuonna 1996 ja Suomen cupin voitto vuosina 1983 ja 1996. Sotkamon Jymy
Sotkamon Jymy on vuonna 1909 perustettu sotkamolainen urheilun yleisseura. Seuran lajeihin kuuluvat ampumahiihto, pesäpallo, maastohiihto, mäkihyppy, yhdistetty, lentopallo, suunnistus ja yleisurheilu. Jymy tunnetaan parhaiten pesäpallojaostostaan, joka on lajissaan Suomen kaikkien aikojen menestynein seura 17 Suomen mestaruudellaan. Helsingin Jalkapalloklubi
HJK on A- ja B-pojissa Suomen menestynein seura sekä mestaruuksissa että maratontaulukossa. Vuoteen 2009 mennessä seura on saavuttanut A-pojissa 13 ja B-pojissa 17 mestaruutta. B-tytöissä HJK on myös menestynein seura kymmenellä mestaruudellaan. Suomen Pesäpalloliitto
Suomen Pesäpalloliiton 106 jäsenseurassa on noin 15 000 rekisteröityä pelaajaa. Pesäöpalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 30 000 suomalaista. Sääntöjen mukaan Pesäpalloliiton jäseniksi voivat kuulua pesäpalloa, baseballia tai softballia harrastavat tai toimintoja edistävät rekisteröidyt yhdistykset.
Pesäpalloliitto perustettiin vuonna 1931, vaikka Suomessa oli pelattu pesäpalloa jo aiemmin. Tätä ennen pesäpallotoiminta järjestettiin aluksi Suomen Palloliiton ja vuodesta 1925 SVUL:n alaisuudessa. Kouvot
Kouvot on koripalloiluun erikoistunut urheiluseura, jonka kotikaupunki on Kouvola. Seura on perustettu vuonna 1964. Junioritoiminta on kasvanut 1990-luvulta alun jälkeen voimakkaasti. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen pääsarjassa eli Korisliigassa ja on voittanut Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1995, 1999, 2004 ja 2016. Edustusjoukkueen kotisalia, Mansikka-ahon koulun urheiluhallia, pidetään yhtenä sarjan parhaista areenoista. Myös yleisömäärät ovat aina 1990-luvun keskivaiheen nousuhuumasta lähtien kuuluneet sarjan suurimpiin. Pesäpallon suomensarja 1956
Pesäpallon suomensarja pelattiin kahdennentoista kerran kaudella 1956. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat, Katajanokan Haukat, Harjavallan Jymy ja Muhoksen Urheilijat nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1957. Tasaisinta nousukamppailu oli länsilohkossa, jossa peräti neljä joukkuetta sarjan kärjessä päätyi tasapisteisiin. Superpesis
Superpesis on Suomen pesäpallon korkein sarjataso. Sarjassa pelaa 14 joukkuetta ja sarja toimii Suomen Pesäpalloliiton (PPL) ohjauksessa. Tampereen Pyrintö (naisten koripallo)
Pyrintö on naisten SM-sarjan menestyneimpiä seuroja. Erityisesti 1950- ja 1980-luvuilla Pyrintö kuului naisten SM-sarjan parhaisiin joukkueisiin ja on voittanut kahdeksan kertaa Suomen mestaruuden ja kerran Suomen cupin. 1950-luvulla Maajoukkueessa pelanneista pelaajista ainakin Terttu Aarnivala, Brita Lindberg, Eila Tähtinen ja Maire Tähtinen pelasivat Pyrinnössä. 1980-luvulla joukkueen pelaajistoon kuului muun muassa Seija Leino ja vuoden 1986 mestaruusjoukkueeseen yhdysvaltalainen Martha Mogish. Kaudella 1986–1987 Pyrintö osallistui Mestariseurojen cupiin, jonka karsintakierroksella se hävisi alankomaalaiselle Canadians Amstelveenille yhteispistein 114–140 (55–70, 59–70). Pesäpallon suomensarja 1992
Pesäpallon suomensarja pelattiin 48. kerran kaudella 1992. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Halsuan Toivo, Joensuun Maila ja Ikaalisten Tarmo nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1993. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kahdestoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa. Helsingin Jalkapalloklubi
Helsingin ulkopuolella HJK:n merkittävin kilpailija on ollut Valkeakosken Haka. Seurat ovat Suomen kaksi menestyneintä, ja niiden välisiä kohtaamisia kohtaamisia pidetään klassikoina, sillä niissä taistellaan usein sarjan kärkisijoista. Esimerkiksi kauden 1999 mestaruus ratkesi Hakan hyväksi viimeisessä ottelussa Valkeakoskella, kun se onnistui voittamaan pisteen sarjassa edellä olleen HJK:n 1–0. Otteluissa on ollut paljon katsojia ja neljä pääsarjatason 11 suurimmasta yleisömäärästä on juuri HJK:n ja Hakan välisistä peleistä. Pesäpallon suomensarja 1983
Pesäpallon suomensarja pelattiin 39. kerran kaudella 1983. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Muhoksen Pallo-Salamat, Helsinki-Pesis ja Vähänkyrön Viesti nousivat ykkössarjaan kaudeksi 1984. Lohkojen kolme viimeistä putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kolmas, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso pesäpallossa. Siilinjärven Pesis
SiiPe on vuosina 2012 ja 2013 ollut lisenssimäärissä mitattuna Suomen suurin pesäpalloseura. Kunnianosoituksena ansiokkaasta juniorityöstä seura palkittiin 23.11.2013 Pesäpallokauden päätöstapahtumassa Jyväskylän Paviljongissa Vuoden Junioriseurana. SiiPe ylsi finaalin Valo ry:n järjestämässä Vuoden Sinettiseura -kilpailussa vuonna 2013. SiiPen tyttöjen ja poikien A-G -juniorijoukkueissa on yhteensä noin 400 pelaajaa. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilves on Suomen toiseksi menestynein seura myös naisten jääkiekossa. Vuodesta 1983 pelatussa naisten SM-sarjassa Ilves on voittanut 10 kultaa, 10 hopeaa ja 6 pronssia. Tosin 2000-luvun naiskiekkoilun mahtiseura Blues ohitti keväällä 2013 mestaruuksien määrässä Ilveksen, kun espoolaiset juhlivat mestaruutta jo 11. kerran. Ilves on ainoa joukkue, joka pelannut naisten SM-sarjassa joka kausi sen perustamisesta lähtien. Pesäpallo
Pesäpallon kilpailutoiminta alkoi sekavasti, ja lajina se kuului ensin Suomen Palloliiton alaisuuteen. Se jäi siellä kuitenkin jalkapallon ja jääpallon varjoon. Suomen-mestaruudesta alettiin pelata 1922. Ensimmäisen mestaruuden voitti HPL. Ensimmäiset mestaruudet ratkaistiin cup-muodossa. Sarjamuotoon siirryttiin 1930, ja seuraavana vuonna perustettiin niin sanottu Suursarja ja sen alle myöhemmin niin sanottu valtakunnansarja. Suursarja jaettiin 1932 edelleen itä- ja länsilohkoon, joiden voittajat pelasivat Suomen-mestaruudesta. Helsingin Palloseura
Helsingin Palloseura eli HPS on vuonna 1917 perustettu urheiluseura, joka nykyisin keskittyy jalkapalloon. Miesten jalkapallossa se on voittanut yhdeksän Suomen mestaruutta ja on yksi maan menestyksekkäimmistä seuroista. Kaudella 2018 miehet pelaavat neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Kolmosessa. HPS:n naisten edustusjoukkue pelaa kaudella 2018 toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Naisten Ykkösessä.