Kuinka monta kuuta Saturnuksella on?
Saturnuksen kuut
Saturnukselta tunnetaan 62 kuuta (vuonna 2012). Kuiden kokonaismäärää ei tulla koskaan tarkoin määrittelemään, koska renkaiden jääkappaleet ovat kaikki teknisesti kuita, ja on vaikea vetää rajaa pikkukuun ja suuren renkaankappaleen välille. Saturnuksen tunnetuimmat ja suurimmat kuut ovat sisimmästä uloimpaan: Atlas, Prometheus, Pandora, Epimetheus, Janus, Mimas, Enceladus, Tethys, Telesto, Calypso, Dione, Helene, Rhea, Titan, Hyperion, Japetus ja Phoebe.
Giovanni Domenico Cassini
Cassini toimi professorina Bolognassa vuodesta 1650. Hän siirtyi 1669 Pariisin observatorion johtajaksi. Siellä työskennellessään hän osallistui uuden astemittauksen kehittelyyn, löysi neljä Saturnuksen kuuta ja Saturnuksen renkaiden välisen Cassinin jaon, määritti ensimmäisen kerran Auringon parallaksin sekä selvitti kysymyksen Kuun asennon näennäisestä heilahtelusta. Himalia (kuu)
Himalia on Jupiteria kiertävä kuu. Kuu on suurin Jupiteria kiertävä epäsäännöllinen kuu. Himalia löydettiin vuonna 1904 ja nimettiin nymfi Himalian mukaan, joka synnytti kolme poikaa Zeukselle. Nimensä kuu tosin sai vasta 1975. Ennen sitä se tunnettiin nimellä Jupiter VI Tethys (kuu)
Kaikkien silloin tunnettujen seitsemän Saturnuksen kuun nimet ovat peräisin John Herscheliltä (Mimaksen ja Enceladuksen löytäjän William Herschelin pojalta). Hän ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan "Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope" () kuiden nimeämistä titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan. Thrymr (kuu)
Thrymr on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jonka jäsenet kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Kuun löytämisestä kunnian saivat Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Phillip D. Nicholson ja Joseph A. Burns. He käyttivät kanadalais-ranskalais-havaijilaista tähtikaukoputkea Mauna Keassa, Havaijilla. He löysivät samalla myös seitsemän muuta Saturnuksen kuuta: Tarvosin, Ijiraqin, Suttungrin, Skathin, Siarnaqin, Erriapon ja Mundilfarin. Methone (kuu)
Methone (väliaikainen nimi: "S/2004 S1") on Saturnuksen kuu, joka löydettiin Cassini-Huygens -luotaimen ottamista kuvista vuonna 2004. Methone kiertää Saturnusta 194 000 kilometrin etäisyydellä ja sen halkaisija on noin 3 km. Kuu sijaitsee Mimaksen ja Enceladuksen kiertoratojen välissä. S/2004 S 17
S/2004 S 17 on pienehkö nk. Viikinkiryhmään kuuluva Saturnuksen kuu. Sen löysivät 4. toukokuuta 2005 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden kuvista, jotka oli otettu 13. joulukuuta 2004 - 5. maaliskuuta 2005 välisenä aikana.
Kuun halkaisija on vain noin neljä kilometriä ja se kiertää Saturnusta retrogradisesti 19,099 miljoonan kilometrin keskimääräisellä etäisyydellä. Sen radan inklinaatio on 167° ja eksentrisyys 0,226. Sen kiertoaika Saturnuksen ympäri on 2 vuotta 255 vuorokautta 11 tuntia (985,453 vuorokautta). Jarnsaxa
Jarnsaxa on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Sen löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna Subaru-teleskoopilla Mauna Keassa, Havaijilla 6. maaliskuuta 2006. Daphnis (kuu)
Kuu nimettiin vuonna 2006 Dafniin mukaan, joka on lammaspaimen, runoilija ja pillinsoittaja kreikkalaisessa mytologiassa. Dafnis oli myös titaanien, joiden mukaan Saturnuksen suurimmat kuut on nimetty, jälkeläinen. Myös toinen Saturnuksen sisempi kuu Pan on nimetty kreikkalaisen mytologian lammaspaimenen mukaan. Titania
Koska Uranus kiertää Aurinkoa lähes kallellaan ja sen kuut kiertävät planeettaa ekvaattorin suuntaisesti, ne (mukaan lukien Titania) vaikuttavat planeetan äärimmäisiin vuodenaikoihin. Sekä planeetan pohjois- että etelänapa viettävät 42 vuotta täydessä pimeydessä, ja toiset 42 vuotta jatkuvassa auringonvalossa, jolloin Aurinko paistaa lähestulkoon suoraan taivaalta. Voyager 2:n ohitus 1986 sattui aikaan, jolloin valo osui etelänavalle, jolloin Uranuksen pohjoisosat jäivät kokonaan tutkimatta. Vuosina 2007–2008 Titanian pinnalla on nähty kaksi Umbrielin aiheuttamaa auringonpimennystä, 15. elokuuta ja 8. joulukuuta 2007. Telesto (kuu)
Telesto on Saturnuksen kuu, jonka löysivät Brad Smith, Harold Reitsema, Stephen Larson, ja John Fountain 8. huhtikuuta 1980. Se tunnetaan myös nimillä Saturn XIII ja TethysB. Telesto, jolla on sama kiertorata Tethyksen ja Calypson kanssa, sijaitsee Tethyksen Lagrangen pisteessä L. Suttungr (kuu)
Suttungr on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Kuun löytämisestä kunnian saivat Brett J. Gladman, John J. Kavelaars, Jean-Marc Petit, Hans Scholl, Matthew J. Holman, Brian G. Marsden, Phillip D. Nicholson ja Joseph A. Burns. He käyttivät kanadalais-ranskalais-havijilaista tähtikaukoputkea Mauna Keassa, Havaijiilla. He löysivät samalla myös seitsemän muuta Saturnuksen kuuta: Tarvosin, Ijiraqin, Thrymrin, Skathin, Siarnaqin, Erriapon ja Mundilfarin. Fornjot (kuu)
Fornjot eli Saturnus XLII (väliaikainen nimitys S/2004 S 8) on Saturnuksen uloin kuu. Kuu on nimetty skandinaavisen mytologian Fornjótr-jättiläisen mukaan. Enceladus
Enceladus on Saturnuksen kuudenneksi suurin kuu. Sen löysi William Herschel vuonna 1789. Voyager-luotaimet tutkivat kuuta 1980-luvulla ja Cassini-luotain ohitti kuun ensimmäisen kerran 17. helmikuuta 2005 ja useita kertoja sen jälkeen. 28 xiuta
Taivaankansi jaetaan "kolmeen aitaukseen", jotka sisältävät sirkumpolaariset tähdet, sekä 28 xiuhun, joita lännessä kutsutaan kuunhuoneiksi, koska kuun vaiheen ja kuun "asuttaman" xiun perusteella pystyttiin määrittelemään auringon kulloinenkin suunta. Kuun kausi on n. 28 päivää, joten kolmen aitauksen ulkopuolelle jäävä taivaankansi jaettiin 28 osaan. Jokaista sektoria määrittää ekliptikan tuntumassa sijaisevista kirkkaista tähdistä muodostettu tähtikuvio, jota myös kutsutaan nimellä "xiu". Saturnalia
Saturnalian juuret ovat muinaisissa viljelysrituaaleissa. Saturnalia vastasi perinteiltään pitkälti kreikkalaista Kronia-juhlaa. Liviuksen mukaan Saturnalian viettäminen aloitettiin 400-luvun eaa. alussa, mutta on olemassa todisteita siitä, että se oli aloitettu jo paljon aikaisemmin. Saturnalia alkoi yksipäiväisenä juhlana, jota vietettiin 17. joulukuuta, mutta tasavallan ajan lopulla se oli laajentunut jo viikon pituiseksi. Augustus lyhensi juhlan kolmipäiväiseksi mutta hänen seuraajansa Caligula pidensi sen viisipäiväiseksi. Tavallinen kansa luultavasti vietti virallisista ohjeista huolimatta Saturnaliaa aina seitsenpäiväisenä. Anthe
Anthe on todella pieni Saturnuksen kuu Mimasin ja Enceladuksen kiertoratojen välissä. Se tunnetaan myös nimellä Saturnus XLIX, ja sen aiempi nimi oli S/2007 S 4. Se on nimetty yhden Alkyonideista mukaan; sen nimi tarkoittaa kukikasta. Anthe on 60. löydetty Saturnuksen kuu. Titanin asuttaminen
Titanin asuttaminen on tulevaisuudessa mahdollisesti tapahtuvaksi esitetty pysyvän siirtokunnan perustaminen Titaniin. Titan on Saturnuksen suurin kuu, jolla on lähinnä typestä ja metaanista koostuva tiheä kaasukehä. Kaasukehän suuri paine mahdollistaa sen, että sen pinnalla on – lähinnä napojen läheisyydessä – hiilivetyjärviä. Titanista löytyy monia siirtokunnan ylläpitoon tarvittavia raaka-aineita, joista voidaan tehdä polttoainetta, vettä, happea ja kasvien lannoitetta. Titanin kylmyys ja kaasukehän paine ovat suuria ongelmia nykytekniikalle. Romulus (kuu)
Romulus on päävyöhykkeen asteroideihin kuuluvan pikkuplaneetta Sylvian suurempi ja ulompi kuu. Se tunnetaan myös nimellä (87) Sylvia I. Kuun löysivät 18. helmikuuta vuonna 2001 M. E. Brown ja J. L. Margot. Kuu sai nimensä Romuluksen, Rooman myyttisen perustajan, mukaan. Tätä kuuta ei pidä sekoittaa pikkuplaneettaan 10386 Romulus, joka kiertää Aurinkoa Sylvian tavoin Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Ennen kuin kuu sai nimensä se tunnettiin tunnuksella S/2001 (87) 1. Toinen Sylvian kuista on nimeltään Remus. Dione (kuu)
Kaikkien silloin tunnettujen seitsemän Saturnuksen kuun nimet ovat peräisin John Herscheliltä (Mimaksen ja Enceladuksen löytäjän William Herschelin pojalta). Hän ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan "Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope" () kuiden nimeämistä titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan. Skathi (kuu)
Skathi, tunnetaan myös nimellä Saturnus XXVII, on Saturnuksen kuu. Sen löysivät Brett Gladman ja John J. Kavelaars vuonna 2000. Sille annettiin väliaikaiseksi nimeksi S/2000 S 8. Skathin halkaisija on noin 6,4 kilometriä, ja se kiertää Saturnusta keskivertoetäisyyden päästä. Sen kiertoaika on 725,784 päivää, ja sen inklinaatio on 149° ja eksentrisyys 0,246. Tarvos (kuu)
Tarvos on myötäsuuntaan kiertävä Saturnuksen epäsäännöllistä rataa kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2000, jolloin se sai väliaikaisen nimen S/2000 S 4. Saturnuksen renkaat
Keelerin aukko on A-renkaassa oleva kapea aukko noin 250 kilometriä renkaan ulkoreunasta. Tämän sisässä kiertää Dafne, pieni kuu, joka pitää aukkoa yllä. S/2007 S 2
S/2007 S2 on pienehkö nk. Viikinkiryhmään kuuluva Saturnuksen kuu. Sen löysivät 1. toukokuuta 2007 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden kuvista, jotka oli otettu 18. tammikuuta-19. huhtikuuta 2007 välisenä aikana.
Kuun halkaisija on vain noin kuusi kilometriä ja se kiertää Saturnusta retrogradisesti 16,56 miljoonan kilometrin keskimääräisellä etäisyydellä. Sen radan inklinaatio on 176,68° ja eksentrisyys 0,218. Sen kiertoaika Saturnuksen ympäri on 792 vuorokautta 23 tuntia. Atlas (kuu)
Atlas kiertää lähimpänä Saturnuksen A-renkaan teräväpiirteistä ulkoreunaa ja sitä pidettiin pitkään renkaan paimenkuuna. A-renkaan ulkoreunan ylläpitäjäksi on osoittautunut kuitenkin 7:6 rataresonanssi kauempana kiertävien ja hieman suurempien Janus- ja Epimetheus-kuiden kanssa. Vuonna 2004 samalta kiertoradalta Atlas-kuun kanssa löytyi myös heikko rengas, jolle on annettu väliaikainen nimi R/2004 S 1. Saturnuksen kuut
Vuonna 1997 laukaistu Cassini-luotain on tutkinut Saturnuksen kuujärjestelmää vuodesta 2004, jolloin se ohjattiin Saturnuksen kiertoradalle. Luotaimen mukana kulkenut Huygens-luotain laskeutui Titanin pinnalle vuonna 2005 ja otti kuvia kuun pinnasta. 36 kuuta &amp; Saturnuksen renkaat
"CD 1"" CD 2" Enceladus
Enceladus on nimetty kreikkalaisen mytologian Enkeladoksen (lat. "Enceladus") mukaan. Sillä on myös tunnus Saturnus II. William Herschelin poika, John Herschel, ehdotti kuulle nimeä "Enceladus" vuonna 1847 julkaisussaan "Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope" (). Myös muut silloin tunnetut kuusi kuuta ovat saaneet nimensä kyseisestä julkaisusta. Saturnuksen kuut
Saturnuksen sisemmät kuut näyttävät syntyneen samaan aikaan Saturnuksen kanssa, sillä ne kiertävät Saturnusta suunnilleen samassa tasossa kuin mitä Saturnus pyörii melko pyöreillä radoilla. Tämä viittaa siihen että näillä on yhteys.
Oletetaan, että Saturnuksella on ollut esiplanetaarista kiekkoa muistuttava kaasulevy ympärillään. Siihen virtasi kaasua ja jää- sekä kivihitusia ja suurempiakin kappaleita esiplanetaarisesta kiekosta. Tässä teoriassa on omat ongelmansa, sen mukaan alkuaurinkosumu on liian kuuma ja materian kertyminen liian nopeaa. Vastaus tähän on se, että Saturnuksen kuiden synty alkoi silloin, kun alkuaurinkosumun kaasu oli jo huvennut, ja kaasua virtasi vain vähän. Saturn V
Saturn pohjautuu Wernher von Braunin vuonna 1957 kehittämään konseptiin. Se muistutti vahvasti saksalaisen Aggregat-rakettisarjan malleja A9–A12. Hän luovutti Yhdysvaltain puolustusministeriölle ehdotelman työntövoimaltaan 6,7 MN:n raketista. Kyseinen raketti voisi kuljettaa 10–20 tonnia lastia Maan kiertoradalle tai 3–6 tonnia mihin tahansa Aurinkokunnassa. Seuraavana vuonna Advanced Research Projects Agency (ARPA) hyväksyi tutkimus- ja kehityssuunnitelman Juno V:ksi nimetylle raketille. Pallene (kuu)
Pallene (väliaikainen nimi: "S/2004 S2") on Saturnuksen kuu, joka löydettiin Cassini-Huygens -luotaimen ottamista kuvista vuonna 2004. Pallene kiertää Saturnusta 211 000 km:n etäisyydellä ja sen halkaisija on noin 4 km. Kuu sijaitsee Mimaksen ja Enceladuksen kiertoratojen välissä. Titiuksen–Boden laki
Aurinkokunnassa on esimerkiksi kuiden ratojen välillä säännönmukaisuuksia. Neljä Jupiterin suurinta kuuta ovat resonanssissa keskenään, kiertoaikojen suhde on vakio. Sisempi suuri kuu Amalthea on mukana samassa sarjassa, jossa kiertoaikojen suhde on 1:2:4:8. Uloin suuri kuu Kallisto aiheuttaa vuorovesilukituksen, joka ohjaa muita kuita. Jupiterin kuille d = 2n-1 + 0.5, jossa n = 0, 1, 2, 3. Amalthealle n =−∞. Saturnalia
Saturnalia oli pitkäaikainen ja suosittu roomalainen juhla, jota vietettiin pisimmillään seitsenpäiväisenä 17.–23. joulukuuta talvipäivänseisauksen aikoihin. Aegir (kuu)
Aegir eli Saturn XXXVI (väliaikainen nimitys S/2004 S 10) on Saturnuksen kuu. Sen löysivät David C. Jewitt, Scott S. Sheppard, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden 12. joulukuuta 2004. Löytö julkistettiin 11. maaliskuuta 2005. Kuu nimettiin Ægir, Skandinaavisen mytologian jättiläisen mukaan. Aegir on yksi Saturnuksen kaukaisimmista kuista kiertäen sitä 20 735 000 kilometrin päässä. Saturnuksen temppeli
Saturnuksen temppeli oli Saturnukselle pyhitetty temppeli Rooman Forum Romanumilla. Temppeli perustettiin luultavasti jo vuonna 498 eaa. Saturnuksen temppelissä säilytettiin kahtatoista pronssista lakitaulua, joihin oli kirjattu Rooman tasavallan lait. Saturnuksen temppelissä oli myös Aerarium, Rooman valtionrahasto. Temppeli on palanut monta kertaa, mutta se on rakennettu aina uudelleen. Neptunuksen kuut
Neptunuksella tiedetään olevan neljätoista kuuta. Suurin niistä on Triton, jonka William Lassell löysi vuonna 1846 vain 17 päivää Neptunuksen löytämisen jälkeen. Seuraava kuu, Nereid, löydettiin vasta yli sata vuotta Tritonin jälkeen. Saturnuksen renkaat
Saturnuksen renkaat ovat rengasjärjestelmä jättiläisplaneetta Saturnuksen ympärillä. Ne koostuvat lukemattomista jäähitusista ja jäämurikoista sekä kivikappaleista ja pölystä. Renkaat löysi Christian Huygens 1655, vaikka Galileo Galilei oli nähnyt Saturnuksen renkaat epätarkalla kaukoputkella kahtena kuuna. Saturnuksen renkaita on monen värisiä ja niissä on kaksi tunnetumpaa ja suurempaa aukkoa, Cassinin jako ja Encken jako. Aukkoja luovat Saturnuksen kuiden vetovoiman aiheuttamat ratahäiriöt ja ne vaikuttavat myös joidenkin renkaiden pitkäikäisyyteen. Planetaariset tunnit
Päivän ensimmäinen tunti nimettiin kyseistä viikonpäivää hallitsevan planeetan mukaan. Maanantai - Kuu, Tiistai - Mars, Keskiviikko - Merkurius, Torstai - Jupiter, Perjantai - Venus, Lauantai - Saturnus, Sunnuntai - Aurinko. Seitsemän planeetan listaa toistettiin seuraaville tunneille järjestyksessä Saturnus, Jupiter, Mars, Aurinko, Venus, Merkurius ja Kuu seuraavaan auringon nousuun saakka. Hati
Hati on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Sen löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna Subaru-teleskoopilla Mauna Keassa, Havaijiilla 12. joulukuuta 2004. Pluto
Toukokuussa 2005 Plutolta löydettiin kaksi kuuta, S/2005 P 1 ja S/2005 P 2, joille annettiin kesäkuussa 2006 pysyvät nimet Hydra ja Nix. Nämä kuut sijaitsevat suunnilleen samalla ratatasolla kuin Kharon ja kiertävät Plutoa noin kahdesta kolmeen kertaa kauempana. Nix on läpimitaltaan noin 35 km ja Hydra noin 45 km. Nykyään tiedetään, että Nix on Pluton kolmanneksi lähin kuu ja Hydra kaukaisin. William Henry Pickering
Pickering löysi Saturnuksen yhdeksännen kuun Phoeben. Helene (kuu)
Helene on Saturnuksen kuu. Sen löysivät Pierre Laques ja Jean Lecacheux vuonna 1980 Ranskassa sijaitsevasta Pic du Midi -observatoriosta tehtyjen havaintojen perusteella. Kuulle annettiin väliaikainen nimi S/1980 S 6. Vuonna 1988 se nimettiin virallisesti kreikkalaisen mytologian Helenen mukaan. Kuulla on myös nimitys Saturn XII. Voyager 2
Voyager 2 on Voyager-avaruusohjelman avaruusluotain, joka laukaistiin vuonna 1977. Alun perin luotaimen piti olla Mariner-avaruusohjelman Mariner 12. Voyager 2 on identtinen Voyager 1 -luotaimen (eli "Mariner 11") kanssa. Voyager 2 seurasi kuitenkin hieman erilaista rataa ohittaessaan Saturnuksen, eikä tehnyt Titanin ohilentoa kuten Voyager 1, vaan käytti hyväkseen Saturnuksen painovoiman linkovaikutusta matkatakseen Uranukselle ja Neptunukselle. Siitä tuli ensimmäinen ja tähän asti ainoa avaruusluotain, joka on vieraillut noiden planeettojen läheisyydessä, ja ensimmäinen avaruusluotain, joka on tehnyt "Suuren planetaarisen kiertomatkan" ("Planetary Grand Tour") vieraillessaan Jupiterin, Saturnuksen, Uranuksen ja Neptunuksen luona. Tämän mahdollisti noiden neljän planeetan harvinainen keskinäinen asema, joka toistuu vain joka 175. vuosi.Ollessaan Saturnuksen takana (Maasta katsottuna) Voyager 2 suoritti tutkamittauksia Saturnuksen ulommasta kaasukehästä selvittääkseen sen lämpötilan ja tiheyden vaihteluita. Voyager 2 havaitsi, että kaasukehän yläosissa (70 millibaaria) Saturnuksen lämpötila oli 70 kelviniä, kun taas mittauksien alimmilla tasoilla (1200 millibaaria) lämpötila nousi 143 kelviniin. Pohjoisnavan havaittiin olevan 10 kelviniä kylmempi, vaikka tämä saattaa olla kausivaihteluista johtuvaa.Voyager 2 havaitsi 10 ennestään tuntematonta kuuta, tutki Uranuksen ainutlaatuista kaasukehää (Uranuksen akselin kaltevuus on 97,77 °) ja sen rengasjärjestelmää.Koska Neptunus oli viimeinen planeetoista joilla Voyager 2 voisi vierailla, niin päätettiin tehdä Triton-kuun ohilento läheltä välittämättä sen vaikutuksesta luotaimen radan muuttumiseen, samoin kuin Voyager 1 teki tutkiessaan Saturnusta ja sen kuuta Titania. Prometheus (kuu)
Prometheus on Saturnuksen F-renkaan sisäreunan kiertolainen. Cassini-avaruusluotaimen ottamista kuvista on nähtävissä, miten kuun painovoima luo sykeröitä F-renkaaseen. Saturn-rakettiperhe
Saturn-rakettiperhe on joukko raketteja, jotka kehitti pääasiassa saksalaisista koostunut Wernher von Braunin johtama raketti-insinööriryhmä. Ne valittiin Apollo-ohjelman kantoraketeiksi ja lopulta Saturn V vei ensimmäisen ihmisen Kuuhun.
Toinen merkittävä Saturn-raketti oli Saturn IB. Prometheus (kuu)
Prometheus on Saturnuksen kuu. Se löydettiin vuonna 1980 Voyager-luotaimen kuvista ja sille annettiin alun perin nimeksi S/1980 S 27. Vuonna 1985 viralliseksi nimeksi valittiin Kreikan mytologiasta otettu nimi Prometheus. Kuusta käytetään myös nimeä Saturn XVI. Jupiter
Yhteensä kuita on löydetty jo 67 (vuonna 2013). Jupiterilla onkin enemmän kuita kiertolaisinaan kuin millään muulla aurinkokuntamme planeetalla. Tämä ei ole ihme, planeetta pystyy suurella vetovoimallaan vaikuttamaan kauas aurinkokunnassa. Galileo Galilei näki Jupiterin neljä suurinta kuuta ensimmäisenä kaukoputkellaan vuonna 1610 ja oletti aivan oikein niiden olevan Jupiterin kiertolaisia. Seuraava kuu Amalthea löytyi vasta vuonna 1892. Sittemmin paremmilla havaintolaitteilla on havaittu Jupiteria kiertämässä yhä pienempiä kuita ja varsinkin 2000-luvun alussa niitä on löydetty kymmenittäin. Titania
Titania on suurin ja suurimassaisin Uranuksen kuu sekä kahdeksanneksi suurimassaisin Aurinkokunnan kuu. Sen tiheys on 1,71 g/cm, mikä on paljon suurempi tiheys kuin Saturnuksen kuiden keskiarvo. Tämä viittaa huomattaviin vesijään ja tiheiden (ei-jää) -tekijöiden suuriin määriin, joten Titania koostuu luultavasti kivistä ja hiilipitoisista materiaaleista mukaan lukien raskaat orgaaniset yhdisteet. Vesijään esiintymisen teoriaa tukevat spektroskooppiset havainnot vuosilta 2001–2005. Vesijään määrä on hieman suurempi Titanian näkyvällä puoliskolla kuin piilossa olevalla puoliskolla. Tässä suhteessa kuu on Oberonin vastakohta, sillä Oberonissa vesijäätä on enemmän piilossa olevalla puoliskolla. Tämän epäsymmetrian syytä ei tiedetä, mutta se voi liittyä Uranuksen magnetosfäärissä tapahtuneisiin muutoksiin. Rhea (kuu)
Rhea on nimetty kreikkalaisen mytologian Rhean, ”jumalten äidin”, mukaan. Sitä kutsutaan myös nimellä Saturnus V (koska se on viides suuri kuu planeetasta ulospäin). Cassini nimesi neljän löytämänsä kuun (Tethyksen, Dionen, Japetuksen ja Rhean) ryhmän ”Ludvigin tähdiksi” () tukijansa kuningas Ludvig XIV:n kunniaksi. Merkurius
Merkurius on halkaisijaltaan vain 1,4 kertaa Maan Kuun kokoinen, ja se on nykyään pienin virallinen planeetta Pluton pudottua pois planeettojen joukosta. Sen massa on 6 % Maan massasta. Planeetta on esimerkiksi Saturnuksen kuuta Titania pienempi. Merkuriuksen tiheys on 5,43 g/cm eli se on yksi tiheimmistä planeetoista. Merkuriusta muistuttavan Kuun tiheys on vain 3,34 g/cm. Vertailun vuoksi Maan tiheys olisi kokoonpuristumattomana 4,0 g/cm.
Merkuriuksella uskotaan olevan valtava rautaydin, joka aiheuttaa magneettikentän, voimakkuudeltaan noin 1 % Maan magneettikentästä. Kentän kaltevuus pyörähdysakselia vastaan on 7 %. Toinen magnetismin lähde voi olla jäännemagnetismi. Rautaydin muodostaa 60–70 % planeetan massasta ja silikaattikuori ja vaippa yhdessä 30 %. On arvioitu, että Merkuriuksen ytimen säde on 1 800–1 900 km ja silikaattivaipan paksuus 500–600 km. Näin rautaytimen säde on 75 % planeetan säteestä. Babylonialainen kalenteri
Babylonialainen kalenteri oli lunisolaarinen kalenteri, jonka vuodet koostuivat 12 kuukaudesta. Näistä jokainen alkoi, kun uudenkuun sirppi voitiin ensimmäisen kerran havaita läntisellä horisontilla auringonlaskun aikaan. Lisämerkintäkuukausi lisättiin asetuksella. Descent
Descentissä on 27 kenttää, jotka jakaantuvat kaikkiin kahdeksaan planeettaan ja Plutoon aurinkokunnassa. Lisäksi on vielä kolme salakenttää. Aurinkokunnan kaasuplaneetoilla (Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus) kentät on rakennettu planeettojen kuihin. Kentissä 7 ja 27 on loppuvastuksina generaattoreiden sijasta ”pomorobotit”, jotka pitää tuhota, jotta kentästä selviää. Troijalainen kuu
Saturnus-systeemissä on neljä troijalaista kuuta. Troijalainen kuu on kappale joka on muun kuun lagrangepisteillä. Lagrangepiste on avaruudessa oleva kohta, joissa kahden toisiaan kiertävän massapisteen vetovoimat kumoavat toisensa niin, että kolmas, pieni massa voi pysytellä niissä paikoillaan suhteessa kahteen muuhun kappaleeseen. Tethyksellä ja Dionella on molemmilla kaksi. Tethyksellä on Telesto ja Calypso, jotka ovat lagrange-pisteillä 4 ja 5. Dionella on Helene ja Polydeuces jotka ovat myöskin lagrange-pisteillä 4 ja 5. Titan (kuu)
Titan on Saturnuksen suurin kuu. Sen löysi hollantilainen Christiaan Huygens 25. maaliskuuta 1655. Titan on halkaisijaltaan suurempi kuin Merkurius-planeetta, mutta massaltaan huomattavasti Merkuriusta pienempi. Titan on aurinkokunnan toiseksi suurin kuu Ganymedeksen jälkeen. Triton (kuu)
Vaikka Triton onkin erikoinen kuu, niin Tritonin pinnanpiirteet muistuttavat muista aurinkokunnan kappaleista seuraavia: Uranuksen kuu Ariel, Saturnuksen kuu Enceladus, Jupiterin kuut io, Europa ja Ganymedes sekä Marsin napalakit muistuttava Tritonin napalakkeja. Phoebe (kuu)
Phoebe on Saturnuksen kuu. Sen löysi William Henry Pickering 13. maaliskuuta 1898. Se löytyi valokuvalevyjä hyväksikäyttämällä. Phoebe oli ensimmäinen kuvaamalla löydetty kuu. S/2004 S 12
S/2004 S 12 on pienehkö nk. Viikinkiryhmään kuuluva Saturnuksen kuu. Sen löysivät 4. toukokuuta 2005 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden kuvista, jotka oli otettu 12. joulukuuta 2004 - 9. maaliskuuta 2005 välisenä aikana.
Kuun halkaisija on vain noin viisi kilometriä ja se kiertää Saturnusta retrogradisesti 19,906 miljoonan kilometrin keskimääräisellä etäisyydellä. Sen radan inklinaatio on 164° ja eksentrisyys 0,396. Sen kiertoaika Saturnuksen ympäri on 2 vuotta 318 vuorokautta 13 tuntia (1048,541 vuorokautta). Saturnuksen kuut
Saturnuksen kuista suurin on 5 150 kilometrin läpimittainen Titan, joka sisältää yli 90 % Saturnusta kiertävästä massasta renkaat mukaan lukien. Titan on ainoa kuu Aurinkokunnassa, jolla on merkittävä kaasukehä, joka koostuu enimmäkseen typestä. Titanissa on myös hiilivetyjärviä. Saturnuksen toiseksi suurimmalla kuulla Rhealla saattaa olla heikko oma rengasjärjestelmä. Mimas-kuussa on suuri kraatteri, Enceladuksen pinta on lähes peilinkirkas ja näyttää melko äskettäin muokkautuneelta. Useimmat Saturnuksen kuista ovat jäisiä kraatterien peittämiä, kylmiä ja kaasukehättömiä kappaleita, joiden tiheys on alhainen. Kuiden tiheys on noin 0,6–1,7 g/cm³. Kuut koostuvat kivestä ja jäästä, ja suuremmat kuut näyttävät olevan tiheämpiä, koska puristuvat tiiviimmin kasaan. Uranus
Kuiden tiheys on noin 1,5–1,7 g/cm³, joten ne koostuvat puoliksi kivestä ja puoliksi jäästä. Useimmat kuista ovat hyvin tummia, erityisesti Umbriel, joka on yksi aurinkokunnan tummimmista kappaleista. Mirandassa on dramaattisia jälkiä geologisesta aktiivisuudesta, kuten valtavia kanjoneita ja jyrkänteitä, jotka ovat syntyneet törmäysten tai vuorovesivoimien seurauksena. Suurin kuista on Titania, joka lähes 1 600 kilometrin läpimitallaan on aurinkokunnan kahdeksanneksi suurin kuu. Uranuksen kaikki kuut on nimetty William Shakespearen ja Alexander Popen teoksissa esiintyvien henkilöhahmojen mukaan. Saturnus (jumala)
Saturnuksen kunniaksi vietettiin keskitalvenjuhlaa Saturnaliaa. Saturn
Saturn tarkoittaa seuraavia asioita: Kallisto (kuu)
Kallisto on Jupiterin kuu, jonka Galileo Galilei löysi vuonna 1610. Se on Aurinkokunnan kolmanneksi suurin kuu, suunnilleen planeetta Merkuriuksen kokoinen. Se on nimetty myyttisen Kalliston, erään Zeuksen rakkauden kohteen mukaan. Saturna
Lajikkeen jalostaja Agrico Holland mm. vie perunaa myös Ukrainaan. Saturna on yksi Ukrainassa viljeltävistä 43 perunalajikkeesta. Saturnus
Saturnuksen kaasukehä on kylmimmillään 0,07 baarin pinnalla, noin 94 kelviniä eli −179 °C. Saturnuksen kaasukehän kemia on samantyyppinen kuin Jupiterin, mutta koska planeetan painovoima on pienempi, ylempi utupeite on paksumpi ja peittää alemmat värikkäät pilvet. Utuisuus johtuu myös Jupiterin kaasukehää kylmemmästä lämpötilasta. Udun paksuus on kymmeniä kilometrejä. Utu heijastaa puolet Auringon valosta pois. Logi
Saturnuksen kuu Loge on nimetty Login mukaan. Saturnuksen renkaat
Colombon aukko sijaitsee C-renkaan sisäosassa. Alueella on kirkas, kapea ja muodoltaan lievästi elliptinen Titanin rengas, joka on resonanssissa Saturnuksen suurimman kuun Titanin kanssa. Bebhionn
Bebhionn on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se on yksi neljästä gallialaisryhmän kuusta. Sen löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna Subaru-teleskoopilla Mauna Keassa, Havaijiilla. Löydöksessä oli mukana myös Brian Marsden. Saturnuksen renkaat
G-rengas on kapea ja himmeä rengas suunnilleen F-renkaan ja E-renkaan sisäreunan puolivälissä. Renkaassa on kirkkaampi kaari lähellä sisäreunaa, joka on pituudeltaan noin kuudesosa renkaan ympärysmitasta ja joka on 7:6 resonanssissa Mimas-kuun kanssa. Kaari koostuu luultavasti suurimmillaan parin metrin kokoisista jääkappaleista, kun taas muut osat G-renkaasta koostuvat tomusta, jota on syntynyt kaaressa tapahtuneista törmäyksistä. Jupiter
Jupiterin neljä suurta kuuta Io, Europa, Ganymedes ja Kallisto kiertävät niin lähellä Jupiteria, että Jupiterin vetovoima on lukinnut ne kiertämään aina saman puolen kohti Jupiteria. William Herschel
Herschel löysi Saturnuksen kuiden ohella Uranukselta kaksi ensimmäistä kuuta, Titanian ja Oberonin, vuonna 1787. Hän ei nimennyt löytämiään neljää kuuta itse, vaan hänen poikansa John Herschel nimesi ne isänsä kuoleman jälkeen – Enceladusin ja Mimasin vuonna 1847 sekä Titanian ja Oberonin 1852. Herschel löysi ja luetteloi noin 2 900 sumumaista kohdetta, kuten galakseja ja kaasusumuja, joista useimpien hän aluksi oletti olevan Linnunradan kaltaisia tähtijärjestelmiä, mutta joiden hän myöhemmin katsoi kuuluvan osaksi Linnunrataa. Jupiter
Kallisto on Jupiterin toiseksi suurin kuu ja suunnilleen planeetta Merkuriuksen kokoinen. Ruskea Kallisto on aurinkokunnan kraatteroitunein kuu. Janus (kuu)
Janus on Saturnuksen kuu. Se tunnetaan myös tunnuksella Saturnus X. Kuu on nimetty roomalaisen mytologian Januksen mukaan. Albiorix (kuu)
Albiorix on Saturnuksen epäsäännöllistä rataa kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2000, jolloin se sai väliaikaisen nimen S/2000 S 11. Se kuuluu Saturnuksen kuitten gallialaisryhmään, jonka epäillään syntyneen suuremman kuun hajotessa pienemmiksi kappaleiksi. Saturnus
Saturnuksen kellertävä pilvipeite näyttää ulospäin melko piirteettömältä, siellä näkyy tummempia ja vaaleampia raitoja ja parin vuoden välein melko lyhytikäisiä valkeita täpliä, pyörremyrskyjä. Suuri valkea täplä esiintyy lyhyen aikaa Saturnuksen kiertoajan tahdissa noin 30 vuoden välein. Vuoden 1933 myrsky on kuuluisin. Avaruusluotain Cassinin ottamissa kuvissa näkyy Saturnuksen pohjoisella pallonpuoliskolla Uranuksen pilvien tapaista sinistä pilveä. Saturnuksella on lämmin napapyörre, joka on ainoa tunnettu aurinkokunnassa, muilla planeetoilla se on kylmä. Pohjoisnavalla näkyy hieman kuusikulmiota muistuttava virtaus, seisova aalto, jonka keskellä on hurrikaanimainen myrsky pohjoisnavan ympärillä. Siinä näkyy selvä myrskyn silmä, korkeapaine. Kuusikulmaisia muotoja on tuotettu laboratorioissa tietokonemallinnuksissa. Aurinkokunta
Aurinkokunnan planeetat ovat Auringosta poispäin lukien Merkurius, Venus, Maa, Mars, Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus. Aikaisemmin planeettoihin kuulunut Pluto luokiteltiin kääpiöplaneetaksi ja plutoidiksi 2000-vuosikymmenen loppupuolella. Pluton kohtalo ei ole ainutlaatuinen sillä myös ensimmäisinä löydetyt asteroidit Ceres, Pallas, Juno ja Vesta luettiin 1800-luvun alussa planeettojen joukkoon. Aurinkokunnan iäksi on arvioitu noin 4,6 miljardia vuotta. Myös muilla tähdillä on havaittu omia eksoplaneettojen muodostamia planeettakuntia.
Aurinkokunta sijaitsee Auringon vaikutusalueen, heliosfäärin, sisäpuolella. Heliosfääri ulottuu arvioiden mukaan noin 150–200 AU:n etäisyydelle Auringosta. Neptunuksen takaisen Kuiperin vyöhykkeen etäisyys Auringosta on noin 30–55 AU. Oortin pilven etäisyyden arvioidaan olevan noin 5 000–100 000 AU. Narvi (kuu)
Narvi on Saturnuksen kuu. Sen löysi Scott S. Sheppard ryhmineen vuonna 2003. Aluksi siitä käytettiin nimitystä S/2003 S 1, mutta 21. tammikuuta 2005 sen nimeksi hyväksyttiin Narvi skandinaavisen mytologian hahmon mukaan. Lauantai
Latinassa viikonpäivät saivat alkujaan nimensä babylonialaisen esimerkin mukaisesti Auringon, Kuun ja planeettojen tai samannimisten roomalaisten jumalien mukaan. Lauantai oli Saturnuksen päivä ("Dies saturni"). Nimi on yhä muuntuneena käytössä hollannissa ("Zaterdag") ja englannissa ("Saturday"). Saturnus-planeetan mukaan lauantai on saanut nimensä myös eräissä itäaasialaisissa kielissä: thain "wan sao" on Saturnuksen päivä, ja japaniksi lauantain voisi ensi arvauksella luulla tarkoittavan maan päivää (土曜日 "doyōbi"), mutta kyseessä on lyhenne Saturnuksen (土星 "dosei") viikonpäivästä (曜日 "yōbi"). Pikkuplaneetan kuu
Ensimmäisenä löydetyn kahden asteroidikuun systeemin löytymisestä 87 Sylvialta ilmoitettiin vuonna 2005. Sylvian kuut oli kuitenkin löydetty jo hieman aikaisemmin. Ne nimettiin Remukseksi ja Romulukseksi. Samana vuonna löydettiin myös toistaiseksi ainoa tunnettu kolmen pikkuplaneetan kuun systeemi, kun Hubble-avaruusteleskoopin kuvista paljastuivat Pluton kaksi pienempää kuuta Nix ja Hydra. Pluton lisäksi myös toiselta plutoidilta 136108 Haumealta löytyi kaksi kuuta vuonna 2005. Ne saivat nimet Namaka ja Hi'iaka. Näiden lisäksi myös muilta pikkuplaneetoilta (esim. 93 Minervalta (Aegis ja Gorgoneion) ja 216 Kleopatralta (Alexhelios ja Cleoselene)) tunnetaan kahden kuun järjestelmiä. Plutolta löytyi neljäs kuu Kerberos (aikaisemmin: S/2011 (134340) 1) vuonna 2011, jolloin siitä tuli ainoa tunnettu neljän pikkuplaneetan kuun systeemi. Seuraavana vuonna Plutolta löytyi viides kuu, Styx (aikaisemmin: S/2012 (134340) 1) jolloin siitä tuli jo viiden pikkuplaneetan kuun systeemi. Usean pienen kuun löytymisen epäillään tarkoittavan sitä että Pluton ympärillä voi olla useita vielä löytämättömiä pienehköjä kappaleitya. Erriapo (kuu)
Erriapo on Saturnuksen epäsäännöllistä rataa kiertävä kuu, joka löydettiin vuonna 2000. Se tunnettiin väliaikaisella nimellä S/2000 S 10 vuoteen 2003, jolloin se sai nimen Erriapo kelttiläisen mytologian jättiläisen mukaan. Paaliaq (kuu)
Paaliaq on Saturnuksen kuu, joka löydettiin lokakuussa 2000, jolloin sille annettiin väliaikainen nimi S/2000 S 2. S/2004 S 13
S/2004 S 12 on pienehkö Saturnuksen kuu. Sen löysivät 4. toukokuuta 2005 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden kuvista, jotka oli otettu 12. joulukuuta 2004 - 9. maaliskuuta 2005 välisenä aikana. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Saturn (automerkki)
Saturn oli yhdysvaltalaisen General Motors -konsernin automerkki, jota valmistettiin vuodesta 1990 vuoteen 2010. Saturneja valmistettiin pääasiassa Spring Hillin tehtailla Tennesseessä. Pluton kuut
Kuiperin vyöhykkeeseen kuuluvalla kääpiöplaneetta Plutolla on viisi tunnettua kuuta. Pluton suurin kuu, Kharon, löydettiin vuonna 1978. Se on 1 200 kilometrin läpimittaisena lähes samaa kokoluokkaa Pluton kanssa. Neljä muuta kuuta ovat huomattavasti pienempiä. Usean pienen kuun löytymisen uskotaan tarkoittavan sitä että Pluton ympärillä kiertää paljon pieniä vielä havaitsemattomia kappaleita. Tethys (kuu)
Cassini nimesi neljä löytämäänsä kuuta (Tethys, Dione, Rhea ja Japetus) "Sidera Lodoiceaksi" ("Ludvigin tähdiksi") Ludvig XIV:n kunniaksi. Tähtitieteilijät alkoivat kutsua niitä ja Titania tunnuksilla "Saturnus I:stä" "Saturnus V:een". Mimaksen ja Enceladuksen löytämisen jälkeen numerointia jatkettiin "Saturnus VII:een". Saturnus (jumala)
Planeetta Saturnus on nimetty Saturnus-jumalan mukaan. Sitä on astrologiassa pidetty "melankolisena planeettana", jonka vaikutuksen alla syntyneet ovat kylmiä, kuivia ja epäystävällisiä. Saturnus-planeettaan liitetyt myönteiset ominaisuudet ovat puolestaan huolellisuus, kestävyys ja kärsivällisyys, jotka ilmeisesti liittyvät planeetan pitkään kiertorataan. Saturnuksen kuut
Saturnuksen kuita voidaan jaotella ryhmiin:Saturnuksen kuujärjestelmässä näkyy monenlaisia taivaanmekaanisia ilmiöitä. Pan on pieni kuu, joka ”paimentaa” Saturnuksen renkaita Encken jaoksi kutsutussa aukossa A-renkaan sisäpuolella. A-renkaan ulkoreunaa pitää paikoillaan rataresonanssi Epimetheus- ja Janus-kuiden kanssa, jotka kiertävät lähes samalla radalla vaihdellen ratojaan säännöllisin jaksoin. Enceladus ja Dione ovat niin sanotussa 1:2 rataresonanssissa, eli Enceladus kiertää kaksi kierrosta siinä missä Dione yhden. Tethys-kuun kanssa samalla radalla kiertää troijalaisten asteroidien tapaisesti 60° edellä ja 60° jäljessä kaksi pientä kuuta, Telesto ja Calypso. Saturnuksen kuiden kiertoajoista voidaan johtaa resonansseja ja eksponenttilaki kiertoajoille. Hyperion (kuu)
Hyperion on Saturnuksen kuu. Sille on annettu myös tunnus Saturn VII. Atlas (kuu)
Atlas on Saturnuksen sisimpiä kuita. Sen löysi Richard Terrile vuonna 1980 Voyager 1 -avaruusluotaimien ottamista kuvista ja sille annettiin väliaikainen nimitys S/1980 S 28. Vuonna 1983 kuu nimettiin kreikkalaisen mytologian Atlaksen mukaan. Kuulla on myös nimi Saturn XV. Bergelmir
Bergelmir on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Sen löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna Subaru-teleskoopilla Mauna Keassa, Havaijiilla 12. joulukuuta 2004. Neuvostoliiton kuuohjelma
Vertailun vuoksi amerikkalaisten Saturn I-raketti lensi 10 kertaa onnistuneesti 1961–1965. Se pohjautui aiempiin Thor-, Jupiter- ja Atlas-ohjuksiin. Näiden moottoreita oli yksinkertaistettu uuteen rakettiin. Amerikkalaiset aloittivat vuonna 1962 suuren kuurakettinsa, Saturn V:n kehittelyn. Saturn V:n koekappale lensi ensi kertaa vuonna 1967, ja sen kuormana oli miehittämätön Apollo 4, ja 4. huhtikuuta 1968 tehty Apollo 6-lento onnistui, vaikka silläkin esiintyi ongelmia. Näin NASA saattoi julistaa Saturn V:n toimivaksi kesällä 1968, jolloin Neuvostoliitto yhä kamppaili N-1:n kanssa monien ongelmien kimpussa. Kiviuq (kuu)
Kiviuq on epäsäännöllisellä radalla Saturnusta kiertävä kuu, jonka kanadalainen tähtitieteilijä Brett J. Gladman löysi vuonna 2000. Se sai väliaikaisen nimen S/2000 S 5 ja kuuluu Saturnuksen kuiden ”Inuittiryhmään”. Io (kuu)
Io on Jupiterin neljästä Galilein kuusta kaikkein sisin. Se on Jupiterin kolmanneksi suurin ja Aurinkokunnan neljänneksi suurin kuu. Kreikkalaisessa mytologiassa Io oli yksi Zeuksen rakastetuista. Kuun nimeä ehdotti Simon Marius pian löytämisen jälkeen, mutta se vakiintui vasta 1900-luvulla. Farbauti
Farbauti on yksi Saturnuksen lukuisista kuista. Se kuuluu viikinkiryhmään, jotka kiertävät Saturnusta retrogradisesti eli planeetan pyörimissuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan. Sen löysivät Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan T. Kleyna Subaru-teleskoopilla Mauna Keassa, Havaijiilla 12. joulukuuta 2004. Japetus
Japetus on Saturnuksen kolmanneksi suurin kuu. Siitä käytetään myös tunnusta Saturnus VIII. Calypso (kuu)
Calypso (väliaikainen nimi: S/1980 S 25) on Saturnuksen kuu, joka löydettiin vuonna 1980. Vuonna 1983 se sai nimen Calypso ja sillä on myös nimet Saturn XIV ja Tethys C. Kuun löytäjät olivat Dan Pascu, Kenneth Seidelmann, William A. Baum ja Douglas G. Currie. Hyperion (kuu)
Hyperionin, kuten useimpien muidenkin Saturnuksen kuiden, alhainen tiheys osoittaa sen koostuvan pääasiassa vesijäästä jonka joukossa on vähän kiviainesta. Hyperionilla on kuitenkin muista Saturnuksen kuista poiketen alhainen heijastuskyky. Kuun pinnan rakenne eroaa jyrkästi muiden Aurinkokunnasta tunnettujen pienkappaleiden pinnan rakenteesta. Se on täynnä teräväreunaisia törmäyskraattereita, joiden pohja on tumman materiaalin peitossa. Ainutlaatuinen piirre on, ettei kraatterien ympäristössä ole havaittavissa törmäyksen nostattamaa materiaalia. Hyperionin suurin kraatteri on halkaisijaltaan 120 km ja syvyydeltään 10 km. Tämän suuren kraatterimaisen muodostuman taustalla on törmäys, joka todennäköisesti räjäytti osan kuusta avaruuteen.
Voyager 2-luotain kuvasi vuonna 1981 Hyperionia vain suurelta etäisyydeltä. Sen kuvista pystyi erottamaan vain yksittäisiä kraattereita ja valtavan harjanteen. Vasta Cassini-luotaimen ottamista kuvista vuonna 2005 paljastui kuun pinnan outo rakenne. Luotaimen havaintojen pohjalta on myös selvitetty, että kuun pinta on erittäin vanhaa. Roomalainen kalenteri
Ensimmäinen kuukausi omistettiin Marsille, koska sotilaallinen toiminta alkoi talven mentyä. Toinen kuukausi omistettiin Venukselle, mutta se sai nimensä luonnon heräämisestä. Kolmas kuukausi omistettiin kasvun jumalatterelle Maialle ja neljäs Juppiterin vaimolle Junolle. Loppujen nimet jäivät toistaiseksi järjestysnumeroiksi.Toisen kuninkaan Numa Pompiliuksen mukaan nimetty kalenteri oli 12-kuukautinen, ja kuukausien pituudet vaihtelivat 29 ja 31 päivän välillä, ja vuosi piteni kattamaan miltei koko todellisen vuoden. Kalenterissa oli 354-355 päivää. Vanhan kalenterin perään lisättiin kaksi kuukautta:Julius Caesar järjesteli kalenteria merkittävästi ja nimesi Quintiliksen uudelleen itsensä mukaan "Julius". Aikaisemmasta kuukalenterista siirryttiin aurinkokalenteriin. Kalenterikuukaudet erotettiin kuunvaiheista, ja samalla kuukaudet saivat ne pituudet, jotka niillä vielä nykyisessäkin ajanlaskussamme on. Lisäksi vuodenvaihde siirtyi maaliskuun alusta tammikuun alkuun. Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
Huygens on ESAn luotain tai laskeutuja, joka tutkii Saturnuksen Titan-kuuta. Emäalus Cassini kuljetti sen vuoden 2004 lopussa Saturnuksen tienoille. Laukaisu oli siten 15. lokakuuta 1997. Huygens laskeutui Titanin pinnalle 14. tammikuuta 2005. Epimetheus (kuu)
Lokakuussa 1978 Stephen M. Larson ja John W. Fountain oivalsivat, että vuoden 1966 havainnot selitettäisiin parhaiten kahdella eri kappaleella, jotka jakavat saman kiertoradan. Tähän saatiin vahvistus Voyager 1 -luotaimen Saturnuksen ohilennon aikana vuonna 1980, jolloin sille annettiin väliaikainen tunnus S/1980 S 3. Epimetheuksen löytämisen jakaa näin Walker yhdessä Larsonin ja Fountainin kanssa. IAU nimesi kuut virallisesti Epimetheukseksi ja Janukseksi vuonna 1983. Cassini-luotain suoritti Epimetheuksen ohilennon 3. joulukuuta 2007. Uranuksen kuut
Kaksi suurinta kuuta, Titanian ja Oberonin, löysi William Herschel 13. maaliskuuta 1787 päivälleen seitsemän vuotta sen jälkeen, kun hän oli tehnyt ensihavaintonsa Uranuksesta. William Lassell löysi Arielin ja Umbrielin vuonna 1851. William Herschelin poika John nimesi vuotta myöhemmin silloin tunnetut neljä kuuta. Seuraavan kuun, Mirandan, löysi Gerard Kuiper vuonna 1948. Saturnus
Saturnus (symboli:) on kuudes planeetta Auringosta ulospäin laskettuna. Se on jättiläisplaneetta (eli joviaaninen planeetta) ja aurinkokuntamme toiseksi suurin planeetta. Se on nimetty roomalaisen Saturnus-jumalan mukaan.