Montako perustaja jäsentä oli Lapinlahden Linnuissa?
Lapinlahden Linnut
Lapinlahden Linnut perustettiin keväällä 1983 rahapulan lievittämiseksi. Yhtye aloitti katusoitto-orkesterina. Perustajajäseninä toimivat Ari "Arvid" Kettunen, Timo Eränkö, Tapio Liinoja ja Heikki Salomaa. Matti Jaaranen, Mikko Kivinen ja Markku Toikka liittyivät yhtyeeseen hyvin varhaisessa vaiheessa. Alkuperäisen kokoonpanon jäsenet vaihtelivat rajustikin, mutta jonkinlaiseen peruskokoonpanoon vakiintuivat edellä mainittujen lisäksi Pekka Hedkrok ja Jan Noponen. Vuonna 1984 "Maailman synty" -nimellä tunnettuun show’hun yhtye tarvitsi Kettusen soittaman pianon lisäksi myös kosketinsoittajan, jolloin Pekka Hedkrok pyydettiin tähän työhön. Nopeasti Hedkrok kuitenkin vakiintui yhtyeen varsinaiseen kokoonpanoon. Yhtyeen alkuaikoina keikoilla oli soittimina muitakin kuin "oikeita" soittimia, esimerkiksi mappi, halkoja ja joka keikalla yhä käytössä oleva "viritetty" tyhjä olutkori. Katusoittoaikoina yhtyeen jäsenet tunsivat toisensa nimillä Lintu A, Lintu B, Lintu C ja niin edelleen. Yhtyeen "täydellisenä diktaattorina" toimi Kettunen, joka oli Lintu A. Myöhemmin yhtye alkoi saada myös sisäkeikkoja ja vuonna 1985 julkaistiin yhtyeen ensimmäinen albumi, "Lapinlahden Linnut".
Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Uuteen ryhmittymään liittyminen oli alueellisesti hyvin vaihtelevaa. Aktiivisin vaihe oli vuoden 1924 alussa. Tällöin perustettiin pääosa vapaista luterilaisista seurakunnista. Vuoden 1924 elokuun loppuun mennessä seurakuntia oli 10, joissa oli yhteensä lapset mukaan lukien 434 jäsentä (jäsenmäärä suluissa): Luopioinen (40), Lahti (47), Hämeenlinna (50), Tampere (36), Veteli (73), Marttila (14), Karstula (109), Ilmajoki (30), Kuolemajärvi (27) ja Teuva (8). Tämän jälkeen syntyi uusia seurakuntia vain vähän, 1925 Koskenpäähän, 1926 Jämsään ja 1927 Viipuriin. Lisäksi aiemmista seurakunnista erottui Lahdesta Kuusankoski 1926, Hämeenlinnasta Turku ja Helsinki sekä Karstulasta Kyyjärvi. Erimielisyydet pysäyttivät kasvun talvella 1924–1925. Syynä oli oppiristiriita, mikä johtui Pätiälän tunnustuskirjojen opetuksesta eroavasta sovitusoppiin liittyvästä opetuksesta. Pääosa liikkeen papeista oli sitä mieltä, että uskon yhteys vaatii yksimielisyyttä kaikissa opinkohdissa. Niinpä liike hajosi, vaikka Pätiälä olisi ollut valmis yhteistoimintaan sillä edelytyksellä, että saisi opettaa näkemyksensä mukaisesti. Papeista häneen liittyi vain yksi, B. A. Uusitalo, mutta pääosa maallikkosaarnaajista liittyi häneen sekä seurakunnista kuusi. Helsingin pikkukirkkoyhdistys
Yhdistyksen perusti piispa Jaakko Gummerus. Jäseninä oli muun muassa arkkitehtejä, kuten Ilmari Launis (1881–1955), Elias Paalanen (1884–1967) ja Berndt Blom (1868–1932), joita kiinnosti sen vapaaehtoisuuteen perustuva, uudenlaisia tila- ja rakennusratkaisuja kehittelevä toiminta. Yhdistyksen luottosuunnittelijaksi tuli arkkitehti Albert Nyberg. Yhdistys laaditutti mallipiirustuksia. Aktiivijäseniä olivat myös Eino Sormunen, J. H. Tunkelo, Osmo Tiililä, Lauri Apajalahti, Heikki Valanne ja Ensio Kuula Mika Waltarin tiedetään olleen mukana toiminnassa ainakin sen verran, että hänen runojaan julkaistiin yhdistyksen julkaisemassa Pikkukirkon joululehdessä vuosina 1926 ja 1927. Lapinlahden Linnut
Vuonna 1989 Lapinlahden Lintuihin liittyi kitaristi Veli-Pekka Oinonen. Joitakin sessiokitaristeja lukuun ottamatta yhtyeellä ei aiemmin ollut ollut kitaristia ja tällä oli merkittävä vaikutus yhtyeen musiikkiin. Kun aiemmin taustasoittimina olivat olleet vain rummut ja koskettimet sekä puhaltimet soolosoittimina, mahdollisti kitara rockimpien kappaleiden tekemisen. Monet pitävät juuri vuoden 1990 kokoonpanoa yhtyeen klassisimpana kokoonpanona. "Grrr!"-albumille haettiin tietoisesti rockimpaa särmää. Lapin Lukko
Lapin Lukko on vuonna 1953 perustettu rovaniemeläinen urheiluseura. Seura on yleisseura, jonka lajivalikoimaan kuuluvat paini, nyrkkeily ja yleisurheilu. Aikaisemmin seuran lajeihin kuuluivat myös koripallo, pikaluistelu, pesäpallo ja lentopallo. Kainuun Lintutieteellinen Yhdistys
KLY:n perustava kokous oli Kajaanissa 8.3.1970. Kokouksessa oli läsnä 23 henkilöä. Yhdistyksen toimialueena on Kainuun maakunta. Yhdistys julkaisee epäsäännöllisesti ilmestyvää vuosijulkaisua "Kainuun Linnut". Suomen sisällissota Lapissa
Länsi-Suomesta syyskesällä 1917 käynnistynyt suojeluskuntaliike levisi Lappiin vasta sisällissodan syttymisen jälkeen. Ennen marraskuun yleislakkoa suojeluskunta oli perustettu ainoastaan Rovaniemelle ja Tervolaan. Lapin suojeluskunnat olivat yleensä pieniä, sillä suurimmissakin oli vain reilut 100 jäsentä ja pienimmissä kymmenkunta. Koko Peräpohjolan suojeluskuntapiirissä oli noin 700 jäsentä ja joissakin kunnissa toimintaa ei ollut lainkaan. Muualla maassa suojeluskuntiin kuului paljon talonpoikia, mutta Lapissa liittyminen ei kiinnostanut heitä edes helmikuussa voimaan tulleen yleisen asevelvollisuuden jälkeen. Jäsenistö koostui lähinnä metsäteollisuuden johtotehtävissä työskentelevistä henkilöistä, kuten työnjohtajista ja metsänhoitajista, joista suurin osa oli muuttanut töiden perässä Etelä-Suomesta. Viimeiset suojeluskunnat perustettiin helmi–maaliskuun vaihteessa Inariin, Muonioon ja Utsjoelle. Teemu Lahtinen
Mikko Mikonmaa, joka on omien sanojensa mukaan kiinnostunut ”valtavirtanäkemyksiä kyseenalaistavista poliittisista näkemyksistä”, perusti Helsingin Pienelle Roobertinkadulle vuonna 1996 kirjakauppa Burning Booksin. Mikonmaa ja muutama hänen vakioasiakkaansa perustivat Thule-seuran, joka kokoontui keskiviikkoisin. Teemu Lahtinen liittyi seuraan, ja kun IKL hiipui, Thule-seurasta tuli Lahtiselle keskeinen poliittinen foorumi. Hakkapeliittain päivänä 6. marraskuuta 1998 Lahtinen, Jura Jukola, Mikonmaa ja Mika Purjesalo perustivat Suomen Sisun Suomalaisuuden liiton nuorisojärjestöksi. Lahtinen valittiin Suomen Sisun ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. John Gould
Charles Darwin esitteli Galápagossaarilta tuomansa lintu- ja nisäkäskokoelman Geological Society of Londonin kokouksessa 4. tammikuuta 1837, ja linnut annettiin Gouldille määritettäviksi. Darwin arveli näytteiden olevan mustarastaita, käpylintuja ja peippoja. Gould esitteli tutkimustuloksensa jo seuraavassa kokouksessa 10. tammikuuta, ja esitti, että linnut olivat sarja maapeippoja, jotka olivat niin eriskummallisia, että ne muodostivat kokonaan uuden 12 lajin linturyhmän ""a series of ground Finches which are so peculiar" ... "an entirely new group, containing 12 species"" (lainaus). Tämä tarina oli sanomalehdissä. Maaliskuussa Darwin tapasi Gouldin uudelleen ja sai kuulla, että hänen Galápagoksen peukaloisensa olikin eräs peippolaji, ja että matkijat, jotka hän oli nimiöinyt saarella, olivatkin eri lajeja ennemmin kuin muunnelmia samasta lajista, ja niillä oli sukulaisia Etelä-Amerikan mantereella. Jälkeenpäin Gould havaitsi, että eräs pienempi eteläinen nandu, joka oli pelastunut jouluaterialta, olikin aivan eri lajia, jolle hän antoi nimen "Rhea darwinii". Darwin ei ollut vaivautunut nimiöimään peippojaan, mutta onneksi retkikunnan muut jäsenet olivat olleet tunnollisempia. Darwin etsi kapteeni Robert FitzRoyn ja miehistön keräämät näytteet ja pystyi näyttämään toteen, että lajit olivat ainutkertaisia Galápagossaarilla, mikä oli tärkeä askel hänen evoluutioteoriansa kehittelyssä. Gouldin työ lintujen parissa julkaistiin Darwinin viisiosaisessa teoksessa "The Zoology of the Voyage of H.M.S. Beagle Under the Command of Captain Fitzroy, R.N., during the Years 1832 to 1836" (1838–1842). Fyyralyyra
Alun perin Fyyralyyrassa oli nimensä mukaisesti neljä jäsentä. Alkuvuodesta 1978 jäseniä oli kuusi, ainoana alkuperäisenä Hannu Lehtoranta. Kai Pöntinen
Pöntinen on ollut perustamassa yhtiökumppaninsa Olli Lahdensuon kanssa Lapualle muun muassa Lapuan liikettä esittelevää museota ja aiheeseen liittyvää verkkokauppaa. Yrittäjät ovat perustaneet vuonna 2008 Latomerilaivat-nimisen laivayhtiön, jonka alus m/s Koivunlehti purjehtii Lapuanjoessa. Vuonna 2012 he rakensivat Lapualle maauimala/kesäuimala Epop Parkin. Lielahti
Tunnetuimpia lielahtelaisia urheilijoita ovat ampumahiihdon olympiamitalisti Antti Tyrväinen ja jalkapalloilija Pertti Mäkipää. Kaupunginosan paikallisseura on vuonna 1929 perustettu Lielahden Kipinä, joka nykyisin keskittyy kuntoliikunnan eri muotoihin. Aikaisemmin Lielahdessa toimi myös toinen urheiluseura, Lielahden Urheilijat, jota edustivat jonkin aikaa muun muassa painin olympiavoittaja Rauno Mäkinen ja keihäänheiton olympiahopeamitalisti Yrjö Nikkanen. Länsitamperelainen jalkapallo-/futsalseura PP-70 perustettiin vuonna 1970, kun Lielahden Kipinän, Lamminpään Korven ja Pispalan Tarmon jalkapallojaostot yhdistyivät. Nykyisin jalkapalloseurat Tampereen Pallo-Veikot ja Tampereen Ilves järjestävät nuorimpien ikäluokkien harjoituksia Lielahden urheilukentällä. Kenttä on sorapäällysteinen, ja sen yhteydessä on yleisurheilun suorituspaikkoja ja rantalentopallokenttä. Kentän juoksurataa ei ole kestopäällystetty. Talvella paikalla on jääurheilua varten kaukalo ja luistelualue. Lielahden yläkoulun liikuntasali on yksi Tampereen Pyrinnön koripallojaoston kotisaleista. Lapinlahden Linnut
Vuonna 1994 "Köyhän taivas" -single samannimiseltä albumilta sijoittui parhaimmillaan Suomen singlelistan ykköseksi. Se on ainoa Lapinlahden Lintujen kappale, joka on sijoittunut niin hyvin. Yhtye osallistui myös saman vuoden Syksyn sävel-laulukilpailuun kappaleella ""La Ulu"". Lappeenranta Big Band
Vuonna 1949 sotilasmuusikko Kauko Lahti perusti Lappeenrantaan tanssiorkesterin, johon kuului kolme saksofonia, kaksi trumpettia, pasuuna ja rytmiryhmä. Tämän yhtyeen hajottua vuonna 1954 päättivät innokkaat muusikot perustaa oikean big bandin. Kapellimestarina toimi kultaseppä Yrjö Haikonen, joka soitti myös baritonisaksofonia. Orkesteri nimettiin vuonna 1955 Lappeenrannan muusikkojen suureksi tanssiorkesteriksi vasta perustetun muusikkojen ammattiosaston mukaan. Ympäristöliike
Suomen luonnonsuojeluaatteen lähtölaukauksena on usein pidetty tutkimusmatkailija A. E. Nordenskjöldin kirjoitusta ”Ehdotus valtiopuistojen perustamiseksi Pohjoismaihin” vuodelta 1880. Nordenskjöldin jälkeen kasvitieteen professori J. P. Norrlin kirjoitti vuonna 1898 harvinaisten lajien suojelusta ja pienten yksityisten rauhoitusalueiden perustamisesta. Ensimmäiset suojeluyhdistykset oli kuitenkin jo perustettu ennen tätä. Muun muassa Sakari Topelius perusti Helsinkiin jo vuonna 1870 lintujen suojeluun pyrkineen yhdistyksen. Vuonna 1880 näissä yhdistyksissä oli jo 30 000 jäsentä. Topelius oli myös perustamassa vuonna 1874 Helsingin eläinsuojeluyhdistystä. Martti Korpilahti
Korpilahti toimi monien kuorojen johtajana, muun muassa Mieskuoro Sirkoissa (1924–1927) sekä Jyväskylän suojeluskunnan sekakuorossa. Hän perusti myös Jyväskylän Nuorisoseuran sekakuoron. Korpilahti osallistui aktiivisesti suojeluskuntatyöhön muun muassa Jyväskylän suojeluskuntapiirin valistusjohtajana vuosina 1923–1926. Tasavallan presidentti myönsi Martti Korpilahdelle Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin vuonna 1937. Lapinlahden Linnut
Yhtye koottiin markkinoimaan syksyksi 2006 ajoittunutta kolmen televisiosarjan "Seitsemän kuolemansyntiä", "Maailman kahdeksan ihmettä" ja "Kuudesti laukeava" DVD-julkaisua. Sarjat tulivat vuosina 1988–1992 Ylen televisiokanavilta. Yhtye julkaisi 27. syyskuuta 2006 kokoelmalevyn "Lintuinfluenssa Vol.1", jolla oli kaksi uutta kappaletta: "Keski-ikä on syvältä" ja "Perunatorin tyttö". The Original Lapinlahden Linnut Tour -niminen kiertue kattoi alun perin 10 paikkakuntaa alkaen 14. syyskuuta Helsingistä ja päätyen 21. lokakuuta Kuopioon. Myöhemmin lisättiin päätöskeikka, joka pidettiin 30. marraskuuta 2006. Lapinlahden Linnut (albumi)
Lapinlahden Linnut on Lapinlahden Linnut -yhtyeen esikoisalbumi vuodelta 1985. Musiikkilehdistössä huomiota herätti albumin omalaatuinen tyyli jossa kuuluivat monet yhtyeen käyttämät omalaatuiset soittimet, kuten tyhjät arkistomapit. Kaupallisestikin albumi menestyi kohtuullisesti. Köyhät Ritarit (lauluyhtye)
Perustajajäseniä ovat tenorit Seppo ja Sampo Suihko, baritoni Martin Smeds sekä bassot Eero Hirvensalo, Jukka Latola ja Jukka Uosukainen. Vuosien varrella kokoonpanossa tapahtui useita muutoksia, vaikkakin Martin Smeds, Sampo ja Seppo Suihko säilyivät kokoonpanoissa ydinryhmänä. Lapinlahden Linnut!
Lapinlahden Linnut! on suomalainen Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien viides sketsisarja, joka valmistui vuonna 1995. Sarja esitettiin marras-joulukuussa 1995 MTV3-kanavalla. Naisnäyttelijöinä olivat Heli Sutela ja Miina Turunen. Sarjassa oli kuusi noin 30 minuutin mittaista jaksoa. Ensiesityksen jälkeen sarjaa ei ole toistaiseksi esitetty uusintana.Sarjassa esitetyt musiikkiesitykset on julkaistu yhtyeen studioalbumilla "Tyttö huutaa hii!". Ari Wahlsten
Wahlsten oli Lapinlahden Linnut -ryhmän jäsen vuodesta 1994 vuoteen 2006 ja osallistui näyttelijänä, käsikirjoittajana ja laulajana noin tuhanteen showesitykseen ympäri Suomea. Lisäksi hän oli sanoittajana ja laulajana kuudella Lapinlahden Lintujen levyllä. Wahlsten esiintyi usean vuoden Aboriginal Pig Bandissa ja nykyään Lapinlahden Linnut Revisited -kokoonpanossa. Keski-Suomen lintutieteellinen yhdistys
KSLY:n perustamiskokous pidettiin Jyväskylän yliopiston biologian laitoksella 25.4.1974. Kokoonkutsujana toimi Timo Törmälä ja kokouksen puheenjohtajana Martti Linkola. Paikalla oli 29 henkilöä. Yhdistyksen nimeksi valittiin Keski-Suomen Lintumiehet (KSLM). Yhdistyksen virallinen perustamiskokous pidettiin 26.2.1975 ja yhdistysrekisteriin se merkittiin 12.12.1975. Seitsemän kuolemansyntiä (sketsisarja)
Lapinlahden Linnut tekivät myöhemmin vielä Yleisradion kanssa sketsisarjat "Maailman kahdeksan ihmettä" (1990), "Kuudesti laukeava" (1992) ja "Muuttuuko ihminen" (2006). Tallari
Yhtyeen alkuperäiskokoonpanoon valittiin kaikkiaan 14:stä hakijasta edellä mainittujen lisäksi Arto Järvelä (viulu), Hannu Lehtoranta (kansanomaiset puhaltimet) ja Anna-Kaisa Liedes (kanteleet). Lisäksi vakituisina avustajina yhtyeen alkutaipaleella toimi Leena Joutsenlahti (puupuhaltimet). Myöhemmin yhtyeen jäsenten lukumäärä ja kokoonpano on vaihdellut, ja Tallarissa ovat vuosien mittaan vaikuttaneet mm. Tellu Turkka, Liisa Matveinen ja Anita Lehtola-Tollin. Suomen Ilmapuolustusliitto
Asevoimien määrärahojen jaosta alkoi muodostua kilpailu eri aselajien välillä 1920-luvulla. Merivoimia tukeva laivastoliitto sai lähtölaukauksensa, kun lehdissä uutisoitiin ilmapuolustusliiton perustamisesta. Suomen Laivastoliitto perustettiinkin vielä vuoden 1925 aikana. Vuonna 1927 säädetty laivaston kehittämistä käsittelevä laki saikin ilmavoimien kehittämistä ajavat tuntemaan jääneensä määrärahakilpailussa tappiolle. Asiaa käsiteltiinkin SIPL:n syyskokouksessa 1927 everstiluutnantti Vuoren aloitteesta. SIPL:n liittokokous yhtyi Vuoren näkemyksiin ilmavoimien kehittämisestä 5–10 vuoden ohjelmalla, joka vastasi laivastolakiin kirjattua merivoimien vastaavaa ohjelmaa. Leppävaaran Pyrintö
LePyssä oli keväällä 2019 noin 600 lisenssipelaajaa. Junioreiden joukkueita oli 22 ja aikuisten joukkueita 8, jonka lisäksi seura järjesti Unified-toimintaa. Seuralla oli myös neljä aikuisten harrastekorisryhmää, kolme lasten liikuntaleikkikouluryhmää sekä kaksi vanhempi-lapsikorisryhmää. Jäseniä LePyssä oli noin tuhat. Lapinlahden Linnut
Lapinlahden Lintujen historiikin kirjoittanut Jukka Lyytinen mainitsee kirjansa esipuheessa, että Lapinlahden Lintujen valtti on, että huumori ei ole koskaan perustunut "hassunhauskan epävireisesti" laulettuihin coverkappaleisiin. Jep
Musiikillisesti levy muistutti enemmän "oikeita" kappaleita kuin edeltäjä. Kappaleet eivät olleet enää niin selkeästi huumorikappaleita kuin Lapinlahden Linnuilla, ja huumoria Jepillä edustivat lähinnä sanoitukset. Kun Lapinlahden Linnut -albumilla kappaleista kaikki paitsi yksi olivat Ari "Arvid" Kettusen sävellyksiä, Jepillä neljä kappaleista oli Pekka Hedkrokin sävellyksiä, neljä Kettusen ja neljä heidän yhdessä säveltämiään. Tekovaiheessa Kettusella, jolla ei ole minkäänlaista musiikillista koulutusta ja joka on itseoppinut pianisti, oli jonkin verran vaikeuksia Hedkrokin sävellysten soittamisessa. Lapinlahden Linnut
Lisää sketsisarjoja tehtiin 1990-luvun alkupuolella ja Vanhalla ylioppilastalolla pidetyillä kaksipäiväisillä kymmenvuotisjuhlilla monet tunnetut suomalaisartistit tulkitsivat Lapinlahden Lintujen kappaleita Lapparien omien esiintymisten lomassa. Ohjelma myös televisioitiin ja näytettiin MTV3:lla. Timo Eränkö
Timo Eränkö on Lapinlahden Lintujen perustajajäseniä yhdessä Heikki ”Hiski” Salomaan ja Ari ”Arvid” Kettusen kanssa. Laura Pyrrö
Pyrrö syntyi erikoislääkäri Ilkka Pyrrön ja musiikin ja filosofian maisteri Katriina Pyrrön perheeseen. Hän suoritti yhdysvaltalaisen ylioppilastutkinnon 1996 ja tuli ylioppilaaksi Suomessa 1998. Pyrrö valmistui musiikin maisteriksi Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksesta vuonna 2007, suorittaen kaikki laulututkintonsa erinomaisin arvosanoin. Hänen opettajinaan ovat toimineet mm. Liisa Linko-Malmio, Ritva Auvinen, Elizabeth Norberg-Schulz ja Marjut Hannula; mestarikursseista mainittakoon Gundula Janowitz, Helena Döse ja Udo Reinemann. Kaudella 2006-2007 Pyrrö osallistui kansainväliselle liedin mestariluokalle Conservatorium van Amsterdamissa Hollannissa. Pyrrö kuuluu vuonna 2011 perustetun Ooppera Artico ry:n perustajajäseniin ja toimii yhdistyksen puheenjohtajana. Lapinlahden Linnut
Ensimmäisen levyn kappaleista varsinkin "Lipputangon nuppi" sai paljon radiosoittoa ja nousi hitiksi. Se on edelleen yhtyeen tunnetuimpia kappaleita. Vuonna 1986 julkaistiin toinen albumi "Jep". Se menestyi edeltäjäänsä paremmin, mutta monissa musiikkilehdissä se arvosteltiin melko heikoksi ja esimerkiksi "Rumban" arvostelussa arveltiin, että Lapinlahden Linnuilta olivat hyvät ideat loppu. Fanien keskuudessa monet pitävät "Jepiä" kuitenkin yhtenä Lappareiden merkittävimmistä levyistä. "Jepiä" seuraava albumi "Vihreä gorilla" oli monien mielestä pettymys edellisiin albumeihin verrattuna ja samaa mieltä olivat myös yhtyeen jäsenet. "Vihreällä gorillalla" myös vaikutti uusi jäsen, Hannu Lemola. Edellinen rumpali Jan Noponen oli lähtenyt yhtyeestä melko pian "Jepin" teon jälkeen. "Vihreän gorillan" miksausvaiheen aikana perustajajäsen Ari Kettunen lähti yhtyeestä. Myöhemmin Kettunen on kertonut, että hänesta tuntui kuin hän olisi antanut Lappareille jo kaiken, mikä annettavissa on. Lapin liitto
Vuoden 2014 lopussa liitolla oli 54 työntekijää. Liiviläisten liitto
Liiviläistä toimintaa alettiin elvyttää jo vuonna 1977. Liiviläisten liiton uusi perustaminen käynnistyi kokouksella 13. marraskuuta 1988. Virallisesti seura perustettiin perustavalla kokouksella 26. marraskuuta. Tuolloin seura perustettiin nimellä "Līvõd Kultūr Īt", mutta se otti itselleen Liiviläisten liiton vanhan nimen vuonna 1993. Perustavaan kokoukseen osallistui noin 150 osanottajaa ja se valitsi seuran vanhimmaksi Ieva Neilanden. Jäseniä seuralla oli 142. Ensimmäisiä merkittäviä hankkeita liiton uuden perustamisen jälkeen oli Mazirbessä elokuun alussa vuonna 1989 järjestetty seuratalon rakentamisen 50-vuotisjuhla. Tilaisuuteen osallistui 629 henkilöä ja paikalla oli esitelmöimässä muun muassa virolainen Eduard Vääri. Seura perusti alaosastot vuonna 1989 Ventspilsiin ja Kolkaan, vuonna 1993 Riikaan ja Mazirbeen, sekä vuonna 2004 Staiceleen. Jäsenten määrä kasvoi vuoteen 1999 mennessä 200:aan. 1. elokuuta 1998 pidettyyn juhlaan osallistui Suomen silloinen presidentti Martti Ahtisaari ja Latvian presidentti Guntis Ulmanis. Liiviläisten liitto sai takaisin seuratalonsa 1. tammikuuta vuonna 2000. Luonnonlain puolue
Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa LLP asetti 69 ja vuonna 1999 118 ehdokasta. Puolueella oli molemmilla kerroilla lista kaikissa manner-Suomen vaalipiireissä. LLP ei solminut yhtään vaaliliittoa. Puolueen ääniharava oli vuonna 1995 Tuulikki Saaristo (475 ääntä) ja 1999 Päivi Ahjopalo (179). Lapuan liike
Lapuan liike toimi vuoden 1929 lopulta vuoden 1930 loppuun spontaanina kansanliikkeenä, jonka vankkana kannatusalueena oli Pohjanmaa ja ideologisena johtajanaan karismaattinen maanviljelijä, aktivisti ja talonpoika Vihtori Kosola. Aluksi kansanliikkeen ydinjärjestö oli Suomen Lukko, jonka johtajana toimi Artturi Leinonen. Yleensä kirjoitusasulla "lapuanliike" tarkoitetaan juuri tätä kansanliikkeen vaihetta. Omana aikanaan kansanliikettä kuitenkin kutsuttiin yleisesti vain Lapuan liikkeeksi. Marraskuussa 1930 liike järjestäytyi järjestöksi nimellä "Lapuan Liike Ry", joka kuitenkin säilytti edelleen 30 000 aktiivijäsenensä ansiosta kansanliikkeen mittasuhteet. Tämä järjestö lakkautettiin epäonnistuneen "Mäntsälän kapinan" (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen 24. maaliskuuta 1932. Lapuan liikkeen ja Lapuan Liikkeen tärkein ero oli jälkimmäisen vaatimus sosiaalidemokraattisen eli kaiken jäljelle jääneen marxilaisen toiminnan kieltämisestä. Teuvo Hahl-Marjokorpi
Innokkaana Lapin-kävijänä tunnettu Hahl-Marjokorpi keräsi noin 700 linnunmunan kokoelman silloin kun munien kerääminen oli vielä laillista. Tämä kokoelma on nykyisin Oulun yliopiston eläinmuseossa. Irwinin lapset
Irwinin Lapset on Ari Lahden ja Risto Tajakan vuonna 1981 Valkeakoskella perustama Irwin Goodmanin (oik. Antti Hammarberg) tekemää musiikkia soittava yhtye. Yhtye saavutti pian yllättävän medianäkyvyyden värikkäällä esiintymisellään ja Irwiniltä perityillä maneereillaan. Irwinin Lasten oma ura pelkkänä cover-yhtyeenä ei kuitenkaan kantanut pitkälle. Vasta yhteistyö itsensä Irwin Goodmanin kanssa toi enemmän esiintymiskokemusta. Yhtye toimi vuosina 1982–1990 Irwinin taustayhtyeenä. Yhteistyö alkoi tiivistyä Irwinin noustua osin yhtyeensä avustamana 1984 vuosien hiljaisuuden jälkeen uudelleen suosioon ennen ainuttakaan uutta levytystä tai minkäänlaista promootiota. Heti Irwinin taiteilijaeläkehakemuksen hylkäämisen jälkeen hän ja yhtye nousivat Helsingissä Vanhan Ylioppilastalon esiintymislavalle. Tiedotusvälineet olivat automaattisesti paikalla. Irwinin Lasten oman lyhyen levytysuran (2 singleä "Työmiehen Twist and Shout/Reteesti vaan" ja "Raha Ratkaisee/Kaksi nuorta kovanaamaa" ja 1 Lp "Omiin nimiin!") jälkeen Irwiniltä julkaistiin syksyllä 1984 ensin single "Härmäläinen Perusjuntti" (säv.I. Goodman-A. Lahti-K. Halonen ja san. E. von Retee) ja perään samanniminen Lp, joka myi kultalevyn verran. Irwinin Lapsista tuli Irwinin taustayhtye. Pian Irwin valitsi moniäänisestä yhtyeestä kolme mukaansa ja esiintyi trion kanssa koko 1980-luvun lopun. "Rentun ruusu" (säv. K. Halonen - san. E. von Retee) (1988) räjäytti lopullisesti potin, ja Irwin oli jälleen suosionsa huipulla. Yhteistyötä jatkui lähes Irwinin kuolemaan asti. Irwinin lapset vaipui hiljaiseloon Irwinin kuoltua 1990-luvun alussa, mutta on esiintynyt ja levyttänyt jälleen 2000-luvulla.Alkuperäinen kokoonpano (1981-1983) Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta
Puolueen perusti vihreän liikkeen vähemmistö vuonna 1988, hieman ennen Vihreän liiton rekisteröitymistä puolueeksi. Puolueen perustajajäseniä olivat muun muassa Eero Paloheimo ja Erkki Pulliainen, jotka siirtyivät kuitenkin pian Vihreään liittoon. Myös Pentti Linkola oli mukana Ekologisen puolueen toiminnassa. Linkolan mielipiteet jakoivat puolueväkeä ja hän putosi puoluevaltuustosta vuoden 1996 puoluekokouksessa. Linkolan vastaista linjaa johti Elonkehän päätoimittaja Eero Taivalsaari, jonka puoluehallitus erotti tehtävästä toukokuussa 1996. Taivalsaari ei kuitenkaan suostunut eroamaan. Hallitus vaihtoi lehden toimiston lukot, mutta Taivalsaari vaihtoi ne uudestaan. Vanha hallitus pyrki mitätöimään puoluekokouksen virheellisyyksien vuoksi. Jyrock
Lapinlahden Linnut, AD, Melrose, Luonteri Surf, Murrmur, Kolmas Nainen, Tuula Amberla ja Liikkuvat Lapset, Smack, Nights of Iguana, New Rose, Redrum Bob, St Michel SS, Boris, Nuorisopalatsi, Niggers Lasse J. Laine
Lasse Juhani Laine (s. 6. helmikuuta 1946 Iitti) on suomalainen ornitologi, biologi, tietokirjailija ja toimittaja. Hän on kirjoittanut muun muassa kirjat "Suomalainen lintuopas" (1996), "Suomen luonto-opas" (2000) ja "Lintuharrastajan opas" (2004). "Suomen lasten luontokirja" valittiin vuoden luontokirjaksi 2010. Hän on myös suomentanut useita lintukirjoja ja ollut mukana useiden teossa yhtenä kirjoittajana. Laine on kirjoittanut ensimmäisen kerran "Helsingin Sanomiin" vuonna 1977 ja sittemmin lakkautettuun "Eläinmaailma"-lehteen vuodesta 1979. Lentorykmentti 4
Rykmentti siirtyi juuri ennen talvisotaa Luonetjärvelle rakennettuun uuteen tukikohtaan. Rykmentillä oli sodan alkaessa lentokelpoisina 17 konetta. Englannista ostettujen lisäkoneiden myötä rykmentin kolmas laivue, LLv 42, perustettiin virallisesti 16. tammikuuta 1940. Rykmentti suoritti sodan aikana 423 sotalentoa ja menetti 12 konetta, joista seitsemän vihollisvaikutuksen takia. Jatkosodan alkupuolella, 23. marraskuuta 1941, rykmenttiin perustettiin olemassa olevien lisäksi yksi uusi laivue, alun perin koulutuslaivueena toiminut Lentolaivue 48 (LLv 48). Neljä kaukotoimintalaivuetta käsittänyt rykmentti lensi sodan aikana yli 4 000 sotalentoa menettäen 65 konetta ja 164 lentävän henkilökunnan jäsentä kaatuneena. Lapin sodassa rykmentin laivueet suorittivat saksalaisia joukkoja vastaan 462 sotalentoa menettäen seitsemän konetta ja 16 lentävän henkilökunnan jäsentä kaatuneena. Pälkäneen Luja-Lukko
Pälkäneen Luja-Lukko eli PäLuLu on Pälkäneellä vuonna 1934 perustettu urheiluseura. Seuran nimi oli Pälkäneen Lukko vuoden 2007 alkuun asti, jolloin Pälkäneen ja Luopioisten kuntaliitoksen myötä yhdistettiin Pälkäneen Lukon ja Luopioisten Lujan toiminta ja otettiin käyttöön nykyinen nimi. Tunnettuja seuraa edustaneita urheilijoita ovat kiekonheittäjä Tanja Komulainen, pikaluistelijat Toivo Salonen ja Pekka Lattunen sekä ampumahiihtäjä Kari Kataja. Seuran lajivalikoimaan kuuluvat jalkapallo, jääkiekko, koripallo, lentopallo, luistelu, suunnistus, salibandy sekä yleisurheilu. Patmos Lähetyssäätiö
Saarnaaja Frank Mangsin nostattama herätys sota-ajan Suomessa johti vuonna 1942 Kuvan ja Sanan perustamiseen. Ensio Lehtosen johtamana Kuva ja Sana keskittyi lehtien ja kirjojen kustantamiseen. Vuonna 1948 perustettiin Nuorten Raamattukerho -lehti, joka vuonna 1953 muutettiin Kipinäksi. Kipinä ilmestyi kaksitoista kertaa vuodessa aina vuoteen 1993, jolloin tahti harveni neljään vuodessa. Lehti määritteli itsensä Suomen ainoaksi ""profeetallisen sanan äänitorveksi"". Lehtonen luotsasi Kipinää aina kuolemaansa vuoteen 1971 saakka, jolloin päätoimittajaksi tuli Leo Meller. Kipinä-lehti ja Kuva ja Sana -kustantamo olivat aktiivisia erityisesti ufokysymyksessä. Meller toimi Lasten Kuvalehden toimitussihteerinä ja Kipinän toimittajana jo 1960-luvun alussa, mutta oli sitten muutaman vuoden toisaalla. Mellerin palattua 1960-luvun lopulla Kipinään hänen osuutensa lehden teossa kasvoi ja päätoimittajuus Lehtosen kuoltua lankesi kuin itsestään Mellerille. Lapinlahden Linnut
Lapinlahden Linnut eli "Lapparit" oli suomalainen yhtye, joka teki humoristista musiikkia. Yhtyeen nimi tulee Lapinlahdenkadusta, joka on Helsingissä. Yhtye on esiintynyt yli 2 500 konsertissa. Lokakuussa 2012 yhtye ilmoitti jättävänsä keikkailun ja pitävänsä jäähyväiskiertueen kahdeksalla paikkakunnalla maaliskuussa 2013. Lapinlahden Lukio ja Kuvataidelukio
Lukio on aloittanut toimintansa yhteiskouluna vuonna 1948. Kuvataidelinja aloitti toimintansa vuonna 1987. Tällä hetkellä lukiossa on 300 opiskelijaa. Noin puolet heistä on kuvataideopiskelijoita, kotoisin eri puolilta Suomea. Lukiossa toimii myös ns. sporttilinja, joka on tarkoitettu kilpaurheilua harrastavalle opiskelijalle. Lapuan liike
Kesä ja syksyn 1930 radikalisoitumisen myötä maltilliset piirit jättivät Lapuan liikkeen. 22.–23. marraskuuta 1930 pidetyssä kansanliikkeen kokouksessa perustettiin Lapuan Liike Ry. Perustajat olivat käytännössä kansanliikkeen radikaalisiiven edustajia. Tarkoituksena oli luoda kansanliikkeelle järjestömäisempiä piirteitä ja selkeyttää sen epäselvää johtoa. Lapuan Liike Ry otti käyttöön suojeluskuntapiirien mukaisen piirijaon ja paikallisosastot. Vuosien 1931–1932 vaihteessa järjestön jäsenmäärä oli noin 30 000. Vaikka on vaikea laskea, eikä tarkkaan tiedetä, kuinka paljon kevään–kesän 1930 lapualaisliikehdintään otti aktiivisesti osaa, oli järjestön jäsenmäärä todennäköisesti huomattavasti vähemmän kuin aiemman kansanliikkeen. Matti Jaaranen
Jaaranen on Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsen vuodesta 1983 lähtien. Yhtyeen eturivin esiintyjänä hän toimii laulajana ja soittaa trumpetin lisäksi eksoottisia Lapinlahden Linnuille tyypillisiksi muodostuneita soittimia, kuten asiakirjamappia ja viritettyä kaljakoria. Esiintymisten sketsiosuuksissa Jaarasella on yleensä myös keskeinen osuus. Matti Jaaranen on luonut Lapinlahden Lintujen logon ja yhtyeen tunnuksena toimivan kolmivarpaisen yksijalkaisen lintuhahmon. Hän on suunnitellut myös näihin pohjaavat Lapinlahden Lintujen levyjen kannet. Lisäksi Jaaranen oli mukana joiden Lintujen kappaleiden sanoitustyössä ja sanoitti jonkin verran myös itse, esimerkiksi kappaleet "Apinan raivolla", "Kohta varisee!" ja "Sedät jaksaa heilua" ovat Pekka Hedkrokin säveltämiä ja Matti Jaarasen sanoittamia. Grrr!
Siinä missä Lapinlahden Linnut oli 1980-luvulla tehnyt melko puhdasta huumorimusiikkia, yhdistyi tähän tyyliin Grrr!:llä huomattavasti rockmaisempi tyyli. Kappaleet kuten "Se tekee gutaa", "Hengessä kollaan" ja "Paina kaasua Morgan" ovat tyylillisesti melko raskastakin rock 'n' rollia, viimeisen muistuttaessa jopa hard rockia. Muutenkin albumin yleisilme on jykevämpi ja raskaampi verrattuna yhtyeen ensimmäiseen selkeästi rock-tyyliä edustaneeseen albumiin "Tähdet kertovat". Grrr! lieneekin Lapinlahden Lintujen rockein albumi. Tähän vaikutti erityisesti yhtyeeseen kaksi vuotta aiemmin liittynyt, sen ensimmäinen vakituinen kitaristi Veli-Pekka "Puka" Oinonen, joka tällä albumilla ensimmäisen kerran osallistui merkittävästi säveltämiseen; vaikka hän olikin esiintynyt Tähdet kertovat -albumilla, hän oli sen kohdalla osallistunut vain kahden kappaleen säveltämiseen. Grrr!:llä Oinonen ja yhtyeen vakiosäveltäjä Pekka Hedkrok sävelsivät molemmat useita kappaleita. Yhtye onkin kertonut hakeneensa albumille tietoisesti rockimpaa tyyliä. 
Lisäksi kappaleessa "Tiiviö" vierailevat:Albumin tuottivat Kari Kalén, Pekka Hedkrok ja Puka Oinonen. Sen äänitti Kari Kalén. Lapinlahden Linnut
Ainakin vuosina 1997 ja 2001 yhtyeellä oli tekeillä uusi sketsisarja. Varhaisemmasta mainitaan Lapinlahden Lintujen haastattelussa Soundi-lehdessä vuodelta 1997 ja jälkimmäiseen viitataan yhtyeen historiikissa: nimeksi oli tarkoitus tulla "Pasi Kuikka". Lahden ilmasilta
Lahden Ilmasilta ry (LIS) on suomalainen, kiltajärjestönä toimiva yhdistys. Yhdistys on perustettu 15. marraskuuta 1962. Sen hallussa olevat lentokoneet sijaitsevat Päijät-Hämeen ilmailumuseossa, Lahti-Vesivehmaan lentokentällä sijaitsevassa hallissa. Hallia pidetään avoinna yleisölle kesäaikana. Yölintu
Yölinnun perustivat vuonna 1992 Silmun veljekset Simo ja Matti. Pian mukaan liittyi myös Markus Kuusijoensuu soolokitaristiksi hoitaen samalla bassokitarat. Rumpaliksi liittyi Saku Mansikkamäki. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa "Yölintu laskeutuu" 5. joulukuuta vuonna 1993. Albumin tuottajana toimi laulaja Simo Silmu. Yhtye herätti jonkin verran kiinnostusta, mutta suurta kansaa ei kiinnostanut "mokoma teiniyhtye". Vuonna 1995 julkaistiin toinen albumi, "Pieni lintunen". Tämä levy myi jo jonkin verran. Isänmaallinen Kansanliike (1993)
IKL:n ensimmäinen liittosihteeri oli Arto J. Rinne, tunnettu paremmin taiteilijanimellään William Korwenkoski. Myöhemmin tehtävässä toimi Merja Muronen. Järjestön kenttätoiminta hiipui vuonna 2001. Järjestön varsinaisena perustajana voidaan pitää Rinnettä, jonka riitautui puheenjohtaja Järviharjun kanssa jo vuonna 1994. Kesällä 1998 IKL kertoi jäsenmääräkseen 700. Syyskuussa 1993 IKL ilmoitti keränneensä jäsenmaksun noin 500 kannattajalta. Suojelupoliisin mukaan järjestö liioitteli jäsenmääräänsä. Kansandances
Kansandances on Lapinlahden Lintujen järjestyksessään 10. studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1997. Kansandances on "Lappareiden" välityö, tarkoituksella tehty discolevy. Albumilla oli mukana ensimmäistä kertaa Pekka Rechardt, joka tuli yhtyeeseen kitaristiksi Veli-Pekka Oinosen lähdettyä. Punainen Lanka
Punainen Lanka on vuonna 1974 perustettu suomalainen lauluyhtye, jonka perustajajäsenet olivat Harri Saksala, Eija Ahvo, Antti Hytti, Hasse Walli ja Jukka Hauru. Yhtyeen ensimmäinen levytys tehtiin 1975. Se oli livenä taltioitu ”Punavangin laulu” ja ilmestyi toukokuussa 1976 osana eri esittäjien albumia "Helsingin Laulufestivaali 9.-16.11.1975" Love Recordsin Eteenpäin-alamerkillä. Lapinlahden Linnut -Show
Lapinlahden Linnut -Show on suomalainen Lapinlahden Linnut -yhtyeen jäsenien neljäs sketsisarja, joka valmistui vuonna 1993. Se esitettiin ensi kertaa marras-joulukuussa 1993 MTV3-kanavalla. Sarjassa oli kuusi 30 minuutin mittaista jaksoa. Vierailevina näyttelijöinä olivat Hannu Valtonen sekä Minna Turunen. Suomen Lukko
Vuoden 1929 lopulla käytiin Lapualla väkivaltainen yhteenotto kommunistinuorison ja Vihtori Kosolan johtamien pohjalaisten isäntien ja nuorison välillä. Kosolan joukot repivät kommunistien punaiset paidat ja tallasivat näiden punaliput maahan. Tästä suorasta toiminnasta noussut kohu levisi läpi Suomen. Lapualta saatua esimerkkiä toistettiin koko maassa käydyissä nujakoissa, ja pian oli kysymyksessä koko maan kattava liike. Jo 15. maaliskuuta 1930 liike järjestäytyi Lapuan Seurahuoneella pidetyssä kokouksessa Suomen Lukko ry:ksi. Kokouksiin otti osaa yli 200 eri puolille maata nousseiden kommunismin vastaisten järjestöjen edustajaa. Johtajiksi nousivat mm. maanviljelijät Vihtori Kosola ja Kustaa Tiitu, rehtori Hilja Riipinen, pastori Olavi Kares, päätoimittaja Artturi Leinonen sekä varatuomari Lauri Halme. Suomen lukkoon kuului myös kenraali ja teollisuusjohtaja Rudolf Walden ja entinen ilmavoimien komentaja Arne Somersalo. Pekka Hedkrok
Pitkän linjan muusikon uran Pekka Hedkrok aloitti 1970-luvulla erilaisissa kokoonpanoissa, joissa hän soitti kosketinsoittimia ja syntetisaattoreita sekä sävelsi kappaleita. Vuosina 1984–2008 Hedkrok oli Lapinlahden Lintujen jäsen. Lapinlahden Linnuissa hän lauloi, soitti kosketinsoittimia ja oli hyvin tuottelias säveltäjä. Lisäksi hän on osallistunut Lapinlahden Lintujen sketsisarjojen tekoon. Lahden taistelu
Lahden suojeluskuntapiiri perustettiin Lahdessa 21.–22. heinäkuuta 1917 vierailleen Tahko Pihkalan aloitteesta. Pihkala puhui asiasta Hollolan Urheilijoiden johdon kanssa, ja perustetun Lahden suojeluskuntapiirin rajat myötäilivät paikallisen urheilupiirin rajoja. Suojeluskuntapiirillä oli ennen sotaa jäseniä arviolta yli 900, joista noin 650 liittyi sodan alkaessa suojeluskuntien armeijaan. Suojeluskunnalla oli työväenkaartin tapaan puute aseista, joita suojeluskuntalaiset pyrkivät hankkimaan Venäjältä ja Saksasta. Alavuden Ilmailukerho
1960-luvun alussa alkoi Alavudella viritä uusi ilmailuinnostus, ja Alavuden Ilmailukerhon perustava kokous pidettiin 7. maaliskuuta 1963. Päätettiin panna pääpaino lennokkitoiminnalle ja keskittää purjelentotoiminta Menkijärvelle, jossa Pohjanmaan Ilmailuyhdistyksellä oli monipuolinen lentokeskus. Alavuden Ilmailukerho liittyi heti alusta yhdistykseen ja Suomen Ilmailuliittoon. Kerholle hankittiin ensimmäinen alkeisliitokone Grunau 9. Merkittävää apua saatiin Kauhavan Ilmasotakoululta. Lapinlahden Linnut
Vuonna 1995 single "Köyhän taivas" nousi Suomen singlelistan ensimmäiselle sijalle. "Köyhän taivas" pysyi sijalla kaksi viikkoa. "Äideistä rumin" -singlen sävelradio sensuroi, koska piti kappaletta sopimattomana.
Yhtye on tehnyt useita musiikkivideoita. Lisäksi Lapinlahden Lintujen tekemissä televisiosarjoissa on ollut sarja musiikkiesityksiä. David Lack
Lack syntyi Lontoossa ja opiskeli luonnontieteitä Cambridgen yliopistossa. Hän oli vanhin lääketieteen tohtori Harry Lambert Lackin ja Kathleen McNeil Rindin neljästä lapsesta. Jo yhdeksänvuotiaana David tiesi useimmat lintujen nimet ja oli kirjoittanut aakkosellisen elämänpinnaluettelon. Luettelo Lordin jäsenistä ja kokoonpanoista
Lordi oli aluksi Mr. Lordin taiteilijanimi hänen soolourallaan vuosina 1992-1996. Lordi sai yhtyeenä alkunsa vuonna 1996, jolloin aiemmin Kiss-faniristeilyllä tutustuneet muusikot perustivat yhtyeen. Aluksi yhtye oli trio, mutta seuraavana vuonna kokoonpano vahvistui kosketinsoittajalla. Ensimmäiset vuodet Lordi toimi ilman rumpalia, sillä rumpuosuudet tehtiin tietokoneella. Kokoonpanoon liittyi ensimmäinen rumpali vuonna 2000, josta lähtien Lordissa on soittanut viisi jäsentä. American Ornithologists’ Union
AOU perustettiin vuonna 1883 ja se on vanhin Amerikoissa toimiva lintutieteellinen yhdistys. 2000-luvun alussa AOU on suurin ja monipuolisin lintutiedettä ja lintujen suojelua edistävä yhdistys, johon kuuluu lähes 4 000 jäsentä. Tieteen ammattilaisten lisäksi yhdistys kelpuuttaa jäseneksi myös opiskelijat, luonnonsuojelijat, lintuharrastajat ja muut maailman linnuista kiinnostuneet. Enrique Lynch Arribálzaga
Lynch Arribálzaga toimi ensimmäisenä alisihteerinä Argentiinan maatalousministeriössä. Hän oli muun muassa Buenos Airesin tiedeakatemian jäsen ja American Ornithologists’ Unionin kirjeenvaihtajajäsen. Vuonna 1878 Lynch Arribálzaga ja Eduardo Ladislao Holmberg perustivat Argentiinan ensimmäisen luonnontieteellisen aikakauslehden, "El naturalista argentinon". Hän tutki hyönteisistä erityisesti kaksisiipisiä ("Diptera") ja linnuista Argentiinan linnustoa. Lynch Arribálzaga osoitti kritiikkiä ja syvää epäluuloa sveitsiläisen maahanmuuttajan Arnoldo de Winkelried Bertonin kuvaamia uusia paraguaylaisia lintulajeja kohtaan. Lahden Purjehdusseura
Lahden Purjehdusseura (LPS) on vuonna 1907 perustettu noin 750 jäsenen veneilyseura. Seuraan kuuluu sekä moottori- että purjeveneilijöitä. Lahden Purjehdusseura on Suomen Purjehtijaliitto ry:n (SPL) ja Suomen Veneilyliitto ry:n (SVEL) jäsenseura. Pelicans
Ääriliike Lahti on Lahden Pelicansin epävirallinen ja itsenäinen kannattajaryhmä, joka perustettiin toukokuussa 2005. Pelicans perusti vuoden 2013 syksynä Lahti-kiekon Hall of Famen kunnioittaakseen lahtelaisia jääkiekkoilun uranuurtajia, pelaajia sekä vaikuttajia. Siihen nimettiin 22.11.2013 ensimmäiset 15 henkilöä. Siihen voidaan jatkossa lisätä enintään kaksi pelaajaa ja yksi vaikuttaja vuodessa. Nimettävän pelaajan aktiiviurasta tulee olla kulunut vähintään viisi vuotta. Kuopion Luonnon Ystäväin Yhdistys
Nykyisiin kunniajäseniin kuuluu mm. presidenttipari Martti ja Eeva Ahtisaari, jotka 1950-luvulla toimivat yhdistyksen nuorten jaostossa. Flinch
Flinch on viisihenkinen tamperelainen yhtye, joka on perustettu alkuvuodesta 2003. Alkujaan yhtye toimi kokoonpanolla Ville Liimatainen (laulu), Mikko Häkkilä (kitara), Tuukka Hänninen (basso), Olli Laukkanen (kitara) ja Juuso Valkeala (rummut). Keväällä 2007 jäsenistössä tapahtui muutos: jäsenille tuli riitaa, ja Villen ja muiden jäsenten tiet erosivat. Ville jatkoi perustamallaan yhtyeellä, joka käyttää yhä nimeä Flinch. Patentti- ja Rekisterihallituksen mukaan kuitenkin täyden oikeuden Flinch-nimeen omistavat Mice, Tuukka ja Juuso. Yhtyeen jäsenet ovat nykyään Ville (laulu), Jaakko (kitara), Haiwe (kitara), Tommi (basso) ja Oskari (rummut). Tällä kokoonpanolla Flinch on toiminut vuoden 2007 keväästä lähtien ja sittemmin äänittänyt uutta albumia Cosmic-studiolla. Levy ilmestyi alkuvuodesta 2008. Villen isoveli Jonne Aaron on Negative-yhtyeen laulaja ja on ollut tuottamassa veljensä uutta levyä. Lapinlahden linnut 25 v – Lennossa 1983–2008
25 v. Lennossa 1983-2008 on Nordisk Special Marketingin ja Provisualin 11. huhtikuuta 2008 julkaistu kolmen DVD-levyn boksi. Boksi sisältää Lapinlahden Linnut -yhtyeeseen liittyvää materiaalia vuosien varrelta, kuten muun muassa keikkataltiointeja, haastatteluja ja musiikkivideoita. Päijät-Hämeen ilmailumuseo
Museota ylläpitää Lahden ilmasilta (LIS), joka on perustettu 15. marraskuuta 1962. Se on kiltajärjestö, joka alkoi suojella varastoituja koneita, joita on parikymmentä. Alavuden Ilmailukerho
Vuonna 1936 Alavudelle perustettiin purjelentoon keskittynyt "Alavuden Lentokerho", joka rakensi heti oman alkeiskoulukoneen. Talvella 1938 rakennettiin liitokone, Harakka-tyyppinen Ahti-Jukka. Talvella 1939 kerho järjesti purjelentokurssin, jolla oli mukana myös kaksi naista. Noin 30 jäsenen kerhossa oli ennen sotia myös lennokkitoimintaa. Alavuden Lentokerho lopetti toimintansa onnettomuuden ja talvisodan seurauksena. Vuoden 1939 pääsiäisenä 21-vuotias Sulo Kivisaari kuoli, kun purjekone murskautui Kirkkojärven jäähän hinausvaijerin takerruttua rantakoivuihin. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Jämsän seurakunta yhdistettiin Koskenpäähän 1955. Vuonna 1956 seurakuntien määrä oli kuusi ja kirkon jäsenmäärä oli 374. 1959 kirkkoon perustettiin uusi seurakunta, kun Helsinki itsenäistyi Lahden seurakunnasta. Vuonna 1962 seurakuntia oli edelleen kuusi ja jäseniä 381, jotka olivat jakaantuneet seurakunnittain seuraavasti: Lahti 129, Koskenpää 71, Helsinki 65, Hämeenlinna 55, Kuusankoski 49 ja Kyyjärvi 12. Yhdyskunnan uudet säännöt vahvistettiin opetusministeriössä 1967, jolloin otettiin samalla käyttöön nykyinen nimi. 1980-luvun lopulla käytiin Seurakuntaliiton kanssa rajatusti neuvotteluja Kristuksen tekevän kuuliaisuuden opista. Jäsenmäärä on ollut vuonna 1970 428, 1980 374, 1990 359 ja 2000 312. Kirkosta erkani vuonna 1996 joukko ihmisiä, joiden mielestä kirkkokunta ei noudattanut tunnustusta käytännön elämän tasolla. Eronneet perustivat Helsingin Luther-seurakunnan, jonka toiminta lakkasi vuonna 2012. Vuonna 2002 muodostettiin puolestaan Nastolan vapaa ev. lut. seurakunta, jonka pastori Matti Roininen oli 1960–1970-luvuilla vaikuttanut STLK:ssa. Lentoryhmä Sarko
Lentoryhmä Sarko oli Suomen ilmavoimien lento-osasto, joka perustettiin Lapin sodan ilmasotatoimia varten 6. lokakuuta 1944. Eversti Olavi Sarkon komentama osasto koostui pääosin Lentorykmentti 2:n hävittäjäyksiköistä ja Lentorykmentti 4:n pommitusyksiköistä. Lentoryhmä suoritti pommitus-, rynnäkkö- ja tiedustelulentoja vetääntyviä saksalaisia vastaan taistelevien maavoimien hyväksi, lisäksi lentoryhmälle alistettu Osasto Jauri vastasi sekä maavoimien että lentoryhmän huoltotoiminnasta. Lentoryhmä lakkautettiin ja sen alistussuhteet purettiin lentojoukkojen rauhanajan vahvuuteen siirtymisen yhteydessä 3. joulukuuta 1944.Valtonen 1996 s. 114 Suomen Ilmapuolustusliitto
Liiton sääntöjä ei saatu vielä aikaiseksi lokakuun kokouksessa, joka asetti toimikunnan valmistelemaan niitä ja kutsumaan kokoon liiton perustavan kokouksen. Toimikunta sai tehtäväkseen myös paikallisjärjestöjen perustamisen ympäri Suomea. Toimikuntaan kuuluivat muun muassa Kuopiossa ilmapuolustusliiton perustamista ajanut Hannes Hahl ja Helsingin ruotsinkielisessä lehdessä ilmapuolustusliiton puolesta kirjoittanut Georg von Wendt. Hahlin ja von Wendtin lisäksi siihen kuului myös useita yhteiskunnallisesti merkittäviä henkilöitä: jääkärimajuri Väinö Vuori, kauppaneuvos Samuli Hohenthal, puolustusministeri Aleksander Lampén, diplomi-insinööri Erik von Frenckell, toimittaja J. W. Keto, maisteri C. A. J. Gadolin, agronomi Tatu Nissinen, ylijohtaja V. M. J. Viljanen, pankinjohtaja Eino Tulenheimo, kirjailija Santeri Alkio, päätoimittaja A. L. Hintikka ja jääkärieversti Per Zilliacus. Toimikunta lähetti alkajaisiksi kahden hengen lähetystön silloisen presidentin, Lauri Kristian Relanderin puheille. Lähetystön tavoitteena oli saada presidentti uuden ilmapuolustusjärjestön suojelijaksi. Relanderin tiedettiin olevan innostunut ilmailusta. Hän oli käyttänyt lentokonetta useilla matkoillaan, lentäen esimerkiksi Helsingin ja Kultarannan välillä Aero-yhtiön lentokoneilla. Lappeenrannan Teekkarilaulajat
Lappeenrannan Teekkarilaulajat on perustettu vuonna 1983. Keskeisenä hahmona kuoron perustamisvaiheessa toimi dir.mus, kunniateekkari, TL:n kunniajohtaja Oiva Käkelä haalimalla koulun käytäviltä kuorolaulusta kiinnostuneita teekkareita tulevan Teekkarilaulajat-nimisen kuoron laulajiksi. Vuoden 1988 keväällä Oiva Käkelä siirtyi sivuun, ja paikan täytti nykyinen taiteellinen johtaja, kunniateekkari Jukka Lind. Lahden Radioharrastajat
Yhdistyksen perustamishetkellä Nuoren Voiman Liiton radioamatööriluettelon mukaan Lahdessa oli kaksi henkilöä, joilla oli radioamatöörilupa: Yrjö K. Lindqvist (3NF) ja Erkki V. Nurminen (3NH). Väinö Linnan seura
Väinö Linna seura ry on kirjallinen seura. Yhdistys perustettiin Urjalassa Väinö Linnan syntymäpäivänä 20. joulukuuta 1977. Sen toiminnan tarkoituksena on Väinö Linnan henkilöön ja tuotantoon kohdistuvan mielenkiinnon ja harrastuksen herättäminen ja edistäminen, Väinö Linnan elämään ja teoksiin liittyvien muistojen ja muun aineiston kokoaminen ja vaaliminen; Väinö Linnan henkilön ja tuotannon innoittaman ja muun suomalaisen luovan kirjallisuuden ja taiteen tukeminen sekä siihen liittyvän tutkimustoiminnan edistäminen sekä urjalalaisen kulttuurityön tukeminen ja edistäminen. Seurassa on noin 180 jäsentä, ja sen puheenjohtaja on FT, tutkija Outi Oja. Mannhai
Yhtyeen perustivat Oppu Laine ja Ile Laaksomaa. Oppu Laine on soittanut bassoa muun muassa yhtyeissä Sininen Hevonen/The Blue Horse, Amorphis ja Chaosbreed. Yhtyeen entinen laulaja Jani Muurinen eli "Joãnitor" (joskus nimellä "Janitor") on laulanut myös Xysmassa. Pasi Koskinen lauloi aikaisemmin muun muassa yhtyeissä Amorphiksessa ja Shape of Despair ja laulaa edelleen kesällä 2016 paluun tehneessä Ajattarassa. Rumpalin pallin vuonna 2006 jättänyt Mikko Pietinen eli "Junior" jatkoi soittamista yhtyeissä Bleak ja Happiness, joista Bleak lopetti toimintansa 2009. Kiertuerumpalina toiminut Nalle Österman on soittanut muun muassa yhtyeissä Chaosbreed, Sininen Hevonen, Gandalf, Lullacry ja Sonic Roots. Veli-Pekka Oinonen
Veli-Pekka ”Puka” Oinonen (s. 19. elokuuta 1959) on suomalainen muusikko. Hän on ollut kitaristina muun muassa yhtyeissä Nights of Iguana ja Pelle Miljoona & Rockers. Lapinlahden Linnut -yhtyeessä hän oli vuosina 1989–1996 sekä jälleen vuodesta 2006 eteenpäin. Oinonen oli mukana Lapinlahden Lintujen sketsisarjoissa "Kuudesti laukeava", "Lapinlahden Linnut -Show", "Lapinlahden Linnut!" ja "Muuttuuko ihminen". Oinonen soittaa kitaran lisäksi myös muun muassa sahaa ja vetopasuunaa. Kyllä elämä on ihanaa
Kyllä elämä on ihanaa on suomalainen, Lapinlahden Linnut-yhtyeen jäsenien tekemä ensimmäinen viihdeohjelma. Viihdeohjelma valmistui ja esitettiin vuonna 1987. Ohjelma on julkaistu Lapinlahden Lintujen "Ehkä kaikki" -DVD-boksissa. Timo Linnus
Timo Linnus (18. maaliskuuta 1962 – 27. joulukuuta 2007) oli suomalainen muusikko ja taksiautoilija. Timo aloitti harmonikan soiton kuusivuotiaana, ja lähes 20 vuotta kestäneellä muusikon urallaan hän ehti säestää Pasi Kaunistoa, Rainer Frimania, Marita Taavitsaista ja lukuisia muita Suomen eturivin iskelmälaulajia. Vuoden 1993 Syksyn sävel -voittaja Pelimannet ja Timo tekivät menestyksekästä yhteistyötä, joka palkittiin kultalevyllä. Timo oli vuonna 1972 perustetun Nokian miniharmonikkojen perustajajäsen ja johtaja. Aktiivikeikkailun jälkeen Timo ajoi taksia, kunnes kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Nokialla 27. joulukuuta 2007. Vihreä gorilla
"Vihreän gorillan" miksausvaiheessa Lapinlahden Lintujen perustajajäsen ja pianisti Ari "Arvid" Kettunen jätti yhtyeen, koska tunsi antaneensa sille kaiken mitä hänellä oli annettavanaan. Myöhemmin Kettunen tosin osallistui vielä Lauluja Nuppilasta -albumin tekoon, esittäen sillä sävellyksensä "Patja-apina". "Vihreä gorilla" oli ilmestyessään monille faneille pettymys, ja yhtye itsekään ei ollut lopputulokseen täysin tyytyväinen. Esimerkiksi "Tuula tulee" -kappaleen sanoittaja Heikki "Hiski" Salomaa totesi myöhemmin sen olevan sanoituksellisesti epäonnistunut ja toimivan ainoastaan Pekka "Peku" Hedkrokin sävellyksen ansiosta. Kappale "Tupakanmittainen muisto" taas tehtiin samalla kun albumia jo viimeisteltiin. Heikki Salomaa
Heikki ”Hiski” Juhani Salomaa (17. elokuuta 1959 – 2. heinäkuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen muusikko ja näyttelijä. Tunnetuimmaksi hän tuli huumoriyhtye Lapinlahden Lintujen jäsenenä. Hän esiintyi kuitenkin Lapinlahden Lintujen sketsisarjojen lisäksi myös muutamissa elokuvissa, tunnetuimpana niistä ehkä Aki Kaurismäen "Ariel". Janne Kuusen ohjaamassa elokuvassa "Apinan vuosi" Salomaa esitti pääroolin 1983. Elokuva perustui kirjailija Harri Sirolan esikoisromaaniin "Abiturientti". Yhdessä Timo Erängön kanssa Salomaa oli toinen Lapinlahden Lintujen pääsanoittajista. Hän oli myös yksi yhtyeen perustajajäsenistä Erängön, ”Arvid” Kettusen ja Tapio Liinojan ohella. Salomaan aikana yhtye teki 12 levyä, joista viimeinen oli "Kolmas jalka haudassa". Häneltä on julkaistu postuumisti novellikokoelma "Pienet tarinat" (toim. Jukka Lyytinen). Lennartti Pohjanheimo
Lalli-liiton toiminta päättyi kuitenkin vuoden 1929 lopulla kun erilaiset liiton toimintaan ja sen johtohenkilöihin liittyneet skandaalit sekä Lapuan liikkeen nousu sysäsivät sen syrjään. Vuodesta 1933 lähtien Pohjanheimon johdolla kokööntui vielä noin 10 henkilön oikeistoradikaaliryhmä jonka jäsenet olivat pääasiassa sisällissodan valkoisia veteraaneja. Ryhmä pyrki luomaan itsestään sotilaallisen iskujoukon ja siinä tarkoituksessa he tutustuivat Pohjanheimon ohjaamina sissisodankäyntiin sekä Karjalan kannaksella ja Leningradin ympäristössä olleisiin sotilaskohteisiin. Ryhmä jäi kuitenkin merkityksettömäksi. Pohjanheimo jatkoi kuitenkin 1930-luvulla taisteluaan ruotsinkielisä vastaan ja kirjoitti lehteensä kansallissosialismia tukeneita artikkeleita. Muuttuuko ihminen
Muuttuuko ihminen on Lapinlahden Linnut-yhtyeen jäsenten vuonna 2006 valmistama 40-minuuttinen sketsiohjelma, jossa esiintyy vuonna 2006 koottu erikoiskokoonpano The Original Lapinlahden Linnut. Ohjelma perustui pääosin uusiin ja muutamiin vanhoihin sketseihin sekä musiikkiesityksiin. Lahden Mailaveikot
Lahden Mailaveikot (LMV) perustettiin vuonna 1929. Sen edustusjoukkueen rungon muodosti Lahden suojeluskunnan joukkue, joka oli voittanut Suomen mestaruuden vuonna 1925. LMV voitti miesten Suomen mestaruuden heti ensimmäisenä toimintavuonnaan ja uusi saavutuksensa kolmena seuraavana vuonna. Joukkueessa pelasivat muun muassa lukkari Olli Veijola, Tauno Alhava (entinen Byckling), mäkihyppääjänä tunnettu Paavo Nuotio ja Mauno Heinonen. Myös nyrkkeilijänä tunnettu Valfrid Resch (myöhemmin Valle Resko) saavutti seuran riveissä yhden SM-mitalin. Seura voitti myös naisten ensimmäisen Suomen mestaruuden vuonna 1931. Lahden Veteraanisoittokunta
Alkuvalmisteluun kuuluneiden instrumenttien ja muun soittokaluston hankinnassa avustivat Mallasjuoma ja erityisesti siellä olleet yli-insinöörit Tauno Järveläinen ja Aarne Kalevala. Soittokunnan perustajajäsenistä on Aarne Kalevalan lisäksi mukana vielä Seppo Söyring ja Keijo Järvinen. Hannu Lemola
Hannu ”Hande” Lemola (s. 1952) on suomalainen muusikko, joka on toiminut muun muassa Lapinlahden Lintujen rumpalina 1986–1997 sekä jälleen vuodesta 2006 alkaen. Lemola oli mukana myös kaikissa kuudessa yhtyeen tekemissä sketsisarjoissa. Arvo Lintulahti
Arvo Alexander Lintulahti (1. huhtikuuta 1885 Vähäkyrö – 10. syyskuuta 1958 Lahti) oli suomalainen poliitikko. Lintulahti toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1936–1939 edustaen Viipurin läänin läntistä vaalipiiriä. Lintulahti toimi myös Viipurin ja Lahden kaupunginvaltuuston sekä Lahden kaupunginhallituksen jäsenenä. Politiikan ulkopuolella Lintulahti toimi muun muassa Valtionrautateillä, Viipuri-lehden toimittajana ja toimitussihteerinä, Savo-Karjalan osakepankin prokuristina sekä saman pankin johtokunnan jäsenenä Viipurissa, Käsityöläispankin johtajana Viipurissa ja Lahdessa ja Karjalan päätoimittajana Lahdessa. Lintulahti toimi presidentin valitsijamiehenä vuonna 1931. Lintulahden vanhemmat olivat kaupanhoitaja Arthur Lindroth ja Maria Spira. Lintulahden puoliso vuodesta 1914 oli Saimi Kaarin Pylkkänen. Suomen arktinen klubi
Klubi perustettiin vuonna 1983 ja perustajajäseninä olivat mm. Christer Boucht, Peter Boucht, Viljo Haapala, Eero Varonen, Pentti Kronqvist sekä Retkiryhmä 76:n, Suomen ladun huippuvuoriretkikunnan, hämeenlinnalaisten, vantaalaisten, keravalaisten ja espoolaisten retkiryhmien edustajia. Lapinlahden Linnut
Musiikkivideot Antti Salamaa
Joulukuussa 1929 Salamaa ja Lalli-liiton perustajiin kuulunut Kaarlo Kalervo levittivät Helsingissä väärennettyjä "punaisen kapinajohdon" lentolehtisiä samaan aikaan kun Vihtori Kosola ja muut vastikään Lapualla perustetun Lapuan liikkeen johtajat olivat tulossa kaupunkiin. Lentolehtisten tarkoituksena oli aikaansaada mellakoita ja väkivaltaisuuksia joita uusi liike voisi käyttää hyväksi vahvistaakseen asemaansa. Etsivä keskuspoliisi pidätti 4. joulukuuta Salamaan ja muutamia muita henkilöitä kuulusteluja varten. Tähdet kertovat (albumi)
Tyylillisesti Tähdet kertovat sijoittui välivaiheeseen Lapinlahden Lintujen 1980-luvulla päällimmäisenä olleen perinteisen huumorimusiikkisuuntauksen ja 1990-luvulla alkaneen rock-suuntauksen (jota erityisesti vuoden 1992 ilmestynyt Grrr! edusti) välille. Tähdet kertovat oli myös ensimmäinen Lapinlahden Lintujen albumi, jolla esiintyi yhtyeen ensimmäinen vakituinen kitaristi Puka Oinonen.
Albumin tuotti Pedro Hietanen ja äänitti sekä miksasi Make Törrönen. Osan miksauksesta teki Risto Hemmi ja sen masteroi Pauli Saastamoinen. Suomen linnut – Tunnistusopas
Kymmeniä luontokirjoja kirjoittanut Lasse J. Laine on koulutukseltaan biologi ja on harrastanut lintuja 15-vuotiaasta. Helsingin Seudun Lintutieteellinen Yhdistys Tringa
Tringa syntyi aikoinaan Suomen lintutieteellisen yhdistyksen eli SLY:n nuorisojaoston pohjalta ja sen perustava kokous pidettiin 24. tammikuuta 1974. Tuolloin yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Kalevi Malmström. Lapin ilmatorjuntarykmentti
Lapin Ilmatorjuntarykmentti perustettiin 1. tammikuuta 1989, kun Rovaniemen Ilmatorjuntapatteristo, Oulun Ilmatorjuntapatteristo ja Lapin Sotilassoittokunta yhdistyivät samaksi joukko-osastoksi. Rykmentti koulutti noin 600 varusmiestä vuosittain. Henkilökuntaa joukko-osastossa palveli noin 200. Lapinjärven Urheilijat
Lapinjärven Urheilijat on Lapinjärvellä 24. tammikuuta 1945 perustettu urheilu- ja voimisteluseura. Lukon menestynein urheilija on yleisurheilija Brita Johansson, joka teki useita Suomen ennätyksiä pituushypyssä ja 100 metrin juoksussa. Lapinjärven Lukko järjestää vuosittain kolmiseuraotteluita Artjärven Ahjon ja Myrskylän Myrskyn välillä. Lapinjärvellä toimivat myös LIF ja Porlammin Pyry nimiset yleisurheiluseurat. Lentolaivue 34
Aselevon astuttua voimaan 4. syyskuuta 1944, ilmavoimien esikunta määräsi laivueen pääosan (laivueen esikunta sekä 1. ja 3. lentue) siirtymään Selänpään lentokentälle. Seuraavana päivänä perustettiin laivueen Taipalsaareen jääneistä osista helmikuusta 1944 lähtien lakkautettuna ollut 2. lentue. Laivueen oli määrä osallistua Lapin sotaan osana lentoryhmä Sarkoa, tämän vuoksi laivue sai käskyn siirtää maaorganisaationsa 3. lokakuuta Ouluun, josta edelleen 11. lokakuuta Kemiin. Ryhmän komentaja eversti Sarko antoi 18. lokakuuta laivueen lentävälle portaalle käskyn siirtyä Kemiin, huono lentosää esti kuitenkin siirron. Laivueen komentaja majuri Luukkanen lensi Kemiin 21. lokakuuta, suorittaen sieltä yhden tutustumislennon 26. lokakuuta. Laivueen siirto Kemiin ja osallistuminen sotatoimiin peruuntui muuttuneen yleistilanteen ja ilmavoimien rauhanajan vahvuuteen saattamisen johdosta. Lauluja Nuppilasta
Albumilla esiintyvät yhtyeen varsinaisen kokoonpanon lisäksi sen entinen rumpali Jan Noponen ja ex-pianisti Ari "Arvid" Kettunen, joista jälkimmäinen esitti itse säveltämänsä kappaleen "Patja-apina". Se oli viimeinen Kettusen yhtyeelle tekemä sävellys tai esiintyminen, Noponen on tämän jälkeen vielä toisinaan esiintynyt yhtyeen klassisten kokoonpanojen ("Lapinlahden Linnut vm. -83" ja "The Original Lapinlahden Linnut" ovat olleet ennen yhtyeen vuoden 1990 kokoonpanon comebackia ajoittain esiintyneitä erikoiskokoonpanoja) konserteissa. Lionsklubi
Suomen Lions-toiminta sai alkunsa, kun LC Helsinki-Helsingfors perustettiin 14. elokuuta 1950. Suomessa toiminnan "kummina" pidetään kanadansuomalaista Arne Ritaria. Vuonna 2006 Suomessa toimivia lionsklubeja oli 953 jakautuneina 14 alueelliseen piiriin. Kansainvälisessä järjestössä Suomi tunnetaan Monikertaispiiri MD-107-Suomi -nimellä, jonka klubit yhdessä muodostavat Suomen Lions-liitto Ry:n. Jäseniä Suomessa vuonna 2006 oli n. 26 800. Miesklubeja vuonna 2006 oli 776, yhteisklubeja (joissa voi olla mies- että naisjäseniä) oli 64 ja naisklubeja 113. Lions-toiminnan alla organisoituvaa nuorten toimintaa, eli ns. Leoklubeja Suomessa oli 45 ja niissä jäseniä 195.