Mitä isoviha tarkoittaa?
Isoviha
Isoviha oli suuren Pohjan sodan (1700–1721) aikainen Venäjän miehitys Suomessa vuosina 1713–1721. Se päättyi Uudenkaupungin rauhaan. "Isoviha"-nimitys on syntynyt vasta myöhemmin historioitsijoiden teksteissä – aikalaislähteissä siitä käytetään nimitystä "venäläisen ylivallan aika".
Mäkivyö
Mäkivyö auttaa valjastettuna kuormaa vetävää eläintä hidastamaan ja hallitsemaan ajoneuvon eteenpäin suuntautuvaa liikettä. Eläinvetoisissa kulkuneuvoissa on joko aisapari tai yksittäinen keskiaisa. Kummatkin ovat ajoneuvon suuntaisia ja noin eläimen pituisia. Aisaparin välissä eläimen valjaisiin voi kuulua mäkivyö, joka kiinnittyy edestä aisoihin. Eläimen hidastaessa ajoneuvo jatkaa liikettään, jolloin aisat painavat mäkivyön eläimen lautasia vasten, mikä jarruttaa ajoneuvoa. Keskiaisallista ajoneuvoa vetää useimmiten aisan vierille valjastettu eläinpari – tällaisessa valjastuksessa mäkivyö toimii samoin ja kiinnittyy aisan etuosaan joko suoraan tai läinten länkien kautta. Monieläimisissä valjakoissa johtoeläimet ovat aisojen edessä eivätkä voi siis jarruttaa, mutta ne voidaan joskus valjastaa mäkivöin näön vuoksi.
Mäkivyö voidaan jättää pois, mikäli eläimen ei tarvitse jarruttaa. Esimerkiksi raviurheilussa käytettävien hyvin kevyiden rattaiden tai kaunoajossa käytettävien kevyiden kärrien kanssa ajoneuvon ja matkustajan paino on niin pieni, että hevonen voi jarruttaa pelkkien mahavyön ja häntävyön avulla. Mäkivyö voidaan jättää pois myös mikäli ajoneuvossa itsessään on riittävä jarrutuslaite; tällaisia ajoneuvoja ovat esimerkiksi suuremmat vaunut ja uudenaikaiset levyjarrulliset ajoneuvot. Mäkivyötä ei myöskään tarvita sellaisten raahattavien kuormien tai laitteiden kanssa, jotka eivät voi liikkua itsestään; tällaisia ovat esimerkiksi aura tai pitkän köyden kanssa vedettävä kanaalilaiva. Rauduskoivu
Suomessa on perinteisesti käytetty myös koivun kuorta eli tuohta, josta on esimerkiksi valmistettu koivutervaa eli tököttiä. Tuohi myös palaa erittäin hyvin. Myös saunavihtaan käytetään lähinnä rauduskoivua, hienoimmillaan pienen rauduskoivun alaoksia. Britanniassa taas koivun oksia on käytetty hevoskilpailussa tekemässä pensasesteistä tiheämpiä. Isohaara (täsmennyssivu)
Isohaara voi tarkoittaa: Isoviha
Liioittelun osasyynä nähtiin Ruotsin hallituksen miehityksen aikana harjoittama propaganda, joka pyrki korostamaan venäläisten raakuutta. Näin hallitus pyrki nostattamaan taisteluhenkeä. Vaikutus oli kuitenkin päinvastainen, ja paljon porvaristoa ja papistoa pakeni Ruotsiin. Talonpoikaisväestöä pakeni miehityksen alkuvaiheessa piilopirtteihin, joista he sitten palasivat asuinsijoilleen tilanteen rauhoituttua. Isovanhemmat
Isovanhemmat ovat äidin ja isän vanhemmat. Isovanhemmat ovat usein tärkeitä ja läheisiä jäseniä omassa perhepiirissään. Ismo Alanko
Ismo Alanko Teholla Isokaivaja
Isokaivaja ("Geositta isabellina") on kaivajien heimoon kuuluva varpuslintu. Isoviha (elokuva)
"Isovihan" esitykset jatkuivat välirauhan aikana aina syyskuuhun 1940 asti, jolloin sisäasiainministeriö antoi poliisille määräyksen estää elokuvan esitykset, koska kommunistit olivat paheksuneet sen esittämistä. Jatkosodan jälkeen elokuvaa ei enää esitetty lainkaan. Elokuvan viimeiset silloin tunnetut kopiot tuhoutuivat Adams Filmin tulipalossa keväällä 1959. Elokuvasta oli kuitenkin myyty leikkaamaton kopio Ruotsiin 1940, ja siellä kopio oli myös säilynyt. Kun Suomen elokuva-arkisto käynnisti 1972 vanhojen suomalaisten nitraattielokuvien pelastamisprojektin, elokuva-arkiston erikoistutkija oli etsimässä Nyrki Tapiovaaran kadonnutta "Herra Lahtinen lähtee lipettiin" -elokuvaa. Hattulassa sijaitsevasta kellarista ei kuitenkaan löytynyt Tapiovaaran elokuvaa mutta sen sijaan ruotsalaisen Ragnar Friskin "Huomispäivän sävel" (1942). Kun elokuva-arkisto lähetti tämän ja vastikään Suomesta löytyneen Pauline Bruniuksen "Elä elämäsi hymyillen" (1921) Tukholmaan, Suomen elokuva-arkisto sai 1978 vastineeksi säilyneen kopion "Isostavihasta". Isobaari
Isobaari on saman ilmanpaineen isoviiva sääkartalla. Esimerkiksi 990 hPa:n (eli aikaisemmin käytetyillä yksiköillä 990 mbar:n) isobaari voi kiertää matalapainetta samaan tapaan kuin maastokartalla 90 m:n korkeuskäyrä kiertää laaksoa. Isoviiva
Meteorologiassa käytetään useita erilaisia isoviivoja: Voimavyö
Voimavyö on tietäjän, velhon tai noidan varuste, vyö, jonka uskotaan antavan tälle lisää ruumiin- tai hengenvoimia. Voimavöitä on sekä taruissa että todellisuudessa. Voimavöitä käyttivät useiden pohjoisten kansojen tietäjät, esimerkiksi saamelaiset, karjalaiset ja ilmeisesti skandinaavitkin. Voimavyössä on usein jotain metallista. Isoaivot
Isoaivot on aivojen suurin ja kaikkein etummaisina oleva osa. Ne myös peittävät aivojen muut osat alleen. Isoaivot on jakautunut kahteen uurteen rajaamaan osaan, vasempaan ja oikeaan puoliskoon. Puoliskoja yhdistää aivokurkiainen. Molemmat puoliskot sisältävät kaksi aivo-selkäydinnesteen täyttämää aivokammiota. Aivo-selkäydinneste suojaa aivoja äkkinäisiltä liikkeiltä. Isoaivojen pinnalla on noin 3 mm paksu, voimakkaasti poimuttunut aivokuori. Aivokuoressa tapahtuvat aistihavainnot, älyllinen toiminta, puheen säätely sekä liikkeiden tahdonalainen säätely. Isyysvapaa
Isyysvapaa on isälle myönnettävä palkaton vapaa. Suomessa vapaan pituus on 54 arkipäivää, josta enintään 18 arkipäivää voi käyttää samaan aikaan kuin lapsen äiti viettää äitiysvapaata tai vanhempainvapaata. Tänä aikana isällä on oikeus hakea Kansaneläkelaitokselta isyysrahaa. Isyysrahan saanti edellyttää, että hän on asunut 180 päivää Suomessa välittömästi ennen lapsen laskettua syntymäaikaa ja että hän on lapsen äidin kanssa avioliitossa tai asuu samassa taloudessa. Myös adoptioisällä on oikeus isyysrahaan. Isyysrahan määrä lasketaan yleensä verotuksessa vahvistettujen työtulojen mukaan. Isyysrahaa maksetaan kuitenkin 15,20 euroa jokaiselta arkipäivältä isyysvapaalla olevalle isälle, joka suorittaa samanaikaisesti ase- tai siviilipalvelusta. Isoviha
Viipurin komendanttikunta pysyi vielä vuoden 1717 jälkeenkin sotilashallinnon alaisuudessa. Tämä viittaa siihen, että Pietari Suuri olisi päättänyt jo ennen rauhantunnustelujen alkua (1718) liittävänsä alueen Venäjään. Hän jakoi ruhtinailleen Karjalasta suuria maa-alueita, mutta peruutti pohjoiset lahjoituksensa vuoden 1720 alussa, jotta voisi vaatia eteläistä osaa. Adams Filmin tulipalo
Myös Kaarnan elokuva "Isoviha" (1939) tuhoutui tulipalossa, mutta siitä oli myyty Ruotsiin vuonna 1940 leikkaamaton kopio, joka oli säilynyt. Kun Suomen elokuva-arkisto käynnisti 1972 vanhojen suomalaisten nitraattielokuvien pelastamisprojektin, elokuva-arkiston erikoistutkija oli etsimässä Nyrki Tapiovaaran kadonnutta "Herra Lahtinen lähtee lipettiin" (1939) -elokuvaa. Hattulassa sijaitsevasta kellarista ei kuitenkaan löytynyt Tapiovaaran elokuvaa mutta sen sijaan ruotsalaisen Ragnar Friskin "Huomispäivän sävel" (1942). Kun elokuva-arkisto lähetti tämän ja vastikään Suomesta löytyneen Pauline Bruniuksen "Elä elämäsi hymyillen" (1921) Tukholmaan, sai Suomen elokuva-arkisto vuonna 1978 vastineeksi säilyneen kopion vuoden 1939 "Isoviha"-elokuvasta. Isoviha
Venäläiset valtasivat Inkerin ja pian, Pultavan taistelun jälkeen vuonna 1710, Viipurin ja Käkisalmen sekä Helsingin, Porvoon ja Turun vuonna 1713. Koko Etelä-Suomi oli miehitetty, kun Carl Gustaf Armfelt oli kärsinyt tappion Pälkäneellä Kostianvirran taistelussa 1713 ja Isossakyrössä Napuen taistelussa vuonna 1714. Euran pappila
Isoviha loppui vuonna 1721. Pappila oli ollut sodan aikana taloudellisessa pinteessä ja tila oli päässyt rappeutumaan raha- ja miespulan takia. Vuonna 1748 ja 1749 kirkkoherra Juhana Laihiander neuvotteli seurakunnan kanssa rakennustöistä. Yleensä hän johti töitä itse ja seurakunta maksoi laskut. Tämäkään ei pelastanut pappilaa rapistumasta, mutta vuonna 1767 päärakennuksen parannustyöt saatiin kunnolla käyntiin. Päärakennukseen tehtiin silloin neljä huonetta ja keittiö. Tehdyt parannukset riittivät vaivoin 1840-luvulle. Hautajaisvaakuna
Hautajaisvaakuna (myös hautaus- tai hautavaakuna; ) on aateliin kuuluneiden miesten hautajaismenoissa lähinnä Ruotsin suurvalta-aikana käytetty vaakuna. Vaakunat ja vaakunasarjat olivat hautajaiskulkueessa näkyvästi esillä, ja näkyvyyden varmistamiseksi ne olivat usein pitkien tankojen päässä. Vainajan omaa vaakunaa (ns. päävaakuna) kannettiin surulipun kanssa arkun edessä, hänen esi-isiensä vaakunoita (ns. esipolvivaakunat) puolestaan arkun molemmilla puolilla. Isoviha
Venäläiset kasakat ottivat ruokansa vallatusta maasta ryöstämällä, minkä tähden paikalliset asukkaat joutuivat turvautumaan korvikeruokaan ja monin paikoin väkeä nääntyi nälkään. Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä
Jakokunta on alue, jossa suoritetaan maa- tai vesialueen jakotoimitus samalla kertaa. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia "siirtokyliksi". Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä. Puutavara
Raakapuu eli pyöreä puutavara on jalostamatonta metsästä saatavaa puuainesta, joka on tarkoitettu teollisuuden raaka-aineeksi, energian tuottamiseen Puupolttoaineena tai kotitarpeina käytettäväksi. Raakapuu on yleensä katkottu pölkyiksi ja siitä on voitu poistaa kuori tai pintapuu. Myös karkeasti syrjättyä (veistettyä), karkeasti muotoiltua (esimerkiksi teroitettua) tai haketettua puuta pidetään raakapuuna. Nimitystä tuore puutavara käytetään yleensä kuivumattomasta puutavarasta, jonka kosteus on yli 30 prosenttia. Maalaji
Aitosavi (AS) on maalaji, jossa saveksen osuus on yli 60 painoprosenttia, jopa 95 %. Hiesua siinä on noin 20 % ja hietaa hyvin vähän. Sitä kutsutaan myös jäykkäsaveksi tai lihavaksi saveksi. Hietasavessa (HtS) saveksen osuus on 30–60 %, yleensä vain 30–40 %. Hiesusavessa (HsS) saveksen osuus on 30–60 %, useimmiten 40–60 %, ja hiesua on noin 40 %. Jos hietalajitteen osuus on tuntuva, käytetään nimitystä "hietainen hiesusavi". Isoviheraratti
Isoviheraratti ("Psittacara strenuus") on keskiamerikkalainen papukaija, jonka elinympäristö ulottuu Etelä-Meksikosta Pohjois-Nicaraguaan. Robert Ridgway kuvaili lajin holotyypin 1915. Nykyisin se yleensä luokitellaan viheraratin ("Psittacara holochlorus") alalajiksi. Nainen
Mummoksi kutsutaan äidin tai isän äitiä eli isoäitiä. Sanan toinen merkitys on vanha nainen. Sanasta on paljon variaatioita, ks. isovanhempi. Maatuska
Maatuska (, latinan sanasta "matrona") on matkamuistona tunnettu venäläinen sisäkkäisten hahmojen muodostama puunukke. Suomen sana maatuska perustuu venäjän kielen äiti-sanan hellittelymuotoon, joka kuitenkin Venäjällä ymmärretään kirjaimellisesti, eikä siis tarkoita siellä puunukkea. Maatuskaa on saksassa kutsuttu nimellä "Babuschka" (venäläisten ymmärtämänä isoäiti) ja Itävallassa "Piroschka" (piirakka). Iiva
Iiva ("Iva annua") on Pohjois-Amerikassa laajalti luonnon­varaisena kasvava, asterikasvien heimoon kuuluva ruoho­vartinen kasvi. Manteren itä­­osissa sen muunnosta "Iva annua" var. "macrocarpa" on aikoinaan myös yleisesti viljelty. Isoviha
Länsi-Suomen valloituksen jälkeen sen sotilashallintoa johti yliamiraali Fjodor Apraksin. Hän oleskeli pääosin Venäjällä, ja ylin hallintoviranomainen Suomessa oli Turkuun asettunut kenraali Mihail Golitsyn. Hänen alaisuudessaan olivat Varsinais-Suomi ja Satakunta; muihin maakuntiin asetettiin komendantteja. Nämä muun muassa jakoivat turvakirjeitä ja päättivät väliaikaisista veroista. Hoitovapaa
Hoitovapaa on vanhemmille tarjottu mahdollisuus ottaa vapaata vanhempainvapaan jälkeen.
Sen aikana työsuhde ei katkea. Hoitovapaalla voidaan olla, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Vanhemmilla on oikeus lasten kotihoidon tukeen, mutta varsinaista palkkaa ei hoitovapaan ajalta saa. Hoitovapaan voi käyttää joko toinen vanhempi kokonaan, tai vanhemmat voivat vuorotella sen pitämisessä. Jos perheessä on useampi lapsi, toinen vanhempi voi olla hoitovapaalla myös silloin, kun toinen pitää äitiys- tai vanhempainvapaata.
Hoitovapaajakso on vähintään kuukauden, ja lain mukaan vanhemmilla on oikeus pitää hoitovapaa enintään kahdessa jaksossa. Joissain tilanteissa työnantajan kanssa voidaan sopia useammista jaksoista. Tähdistö
Esimerkiksi Otava kuuluu suurempaan Ison karhun tähdistöön, jota kutsutaan latinaksi nimellä "Ursa Major". Tähdistön kohteita nimettäessä siitä käytetään latinankielistä genetiivimuotoa "Ursae Majoris". Esimerkiksi Ison karhu Dubhe-tähti on "Alfa Ursae Majoris" eli lyhennettynä α UMa. Alfa on kreikkalaisten aakkosten ensimmäinen kirjain. Ursa Major on joskus lyhennetty myös nelikirjaimisesti UMaj, näitä nelikirjaimisia lyhenteitä ei nykyään enää käytetä. Tähtien nimeämisessä voidaan käyttää Flamsteedin numeroita (esimerkiksi 16 Cygni) tai vaikkapa muuttuvien tähtien tunnuksia (esimerkiksi RR Lyrae). Sohva
Vuodesohva on sohva, joka voidaan avata ja levittää vuoteeksi. Vuodesohva voi toimia mekanismilla, ja sen voi joko rullata auki, tai siinä on lukitus, jota naksauttamalla sen saa levälleen. Lohkokunta
Lohkokunta on jakokuntaa laajempi yhteen jakotoimitukseen osallistuvien tilojen ja tilusten muodostama kokonaisuus. Siihen kuuluu yhteinen metsämaa ja se voi käsittää yhden tai useamman kylän alueen. Lohkokunnan isojako suoritettiin tavallisesti niin, että ensiksi jaettiin kunkin kylän pellot ja niityt ja sen jälkeen jaettiin erikseen koko lohkokunnan yhteinen metsämaa. Iiva
Viljelys­kasvina iivalla oli kuitenkin myös useita huonoja puolia. Se aiheuttaa herkästi siitepölyallergiaa, ja se voi myös käsiteltäessä ärsyttää ihoa. Kasvilla on myös voimakas, monien mielestä vasten­mielinen haju. Jared Diamondin mukaan nämä syyt vaikuttivatkin ratkaisevasti siihen, että iivaa lakattiin viljelemästä pian sen jälkeen, kun eräät Meksikosta peräisin olevat viljelys­kasvit, erityisesti maissi ja pavut, olivat tulleet alueella tunnetuiksi ja maissista oli viimeisetään ajan­laskumme 900-luvulla kehittynyt alueen lyhyisiin kesiin sopeutuneita lajikkeita. Kun ensimmäiset eurooppalaiset 1500-luvulla saapuivat Pohjois-Amerikan itä­osiin, oli iivan viljelystä jo kokonaan luovuttu. Isoviha
Venäläisiä vastustivat muiden muassa Tapani Löfvingin johtamat sissit, jotka liikkuivat pääasiassa maan eteläosissa, Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaan saaristossa. Monet kotinsa ja omaisensa menettäneet ihmiset liittyivät sissijoukkoihin. Tunnettu sissiryhmä oli "kivekkäät", jotka muodostuivat kotinsa menettäneistä inkeriläisistä ja heidän kuuluisasta päälliköstään Kivekkäästä. Kapinayritykset kuitenkin kostettiin kollektiivisesti ja ankarin ottein. Tuonenkielo
Tuonenkielo eli issikka ("Aspidistra elatior") on tuonenkielojen ("Aspidistra") sukuun kuuluva vaatimaton kasvi, jota pidetään esimerkiksi Suomessa huonekasvina. Paksusta juurakosta nousee leveitä lehtiä, pienet vaatimattomat kukat ovat maan rajassa. Siitä on olemassa kokovihreän lisäksi kirjavalehtinen muoto "A. elatior" ’Variegata’. Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä
Vaikka vainiopakon tehostaminen ja isojako olivat toisilleen vastakkaisia menetelmiä, ei isojakojen aloittaminen vähentänyt vainiopakon tiukentamista. Kumpikin menetelmä merkitsi viranomaisten antamia pakkomääräyksiä, vaikka toimien sanottiin olevan tarkoitettu talonpoikien parhaaksi. Valtiovalta tyrkytti heille myös kyläjärjestyksiä. Ruotsin hallitus julkaisi 1742 kyläjärjestysohjeet, josta sai yksityiskohdissa poiketa, jotta kyläjärjestys sopisi paremmin paikkakunnan oloihin. Asetuksella laillistettiin ne kyläjärjestykset, joista talonpojat olivat vapaaehtoisesti sopineet. Niin pitkälle hallitus ei asiassa mennyt, että olisi määrännyt jokaiseen valtakunnan kylään kyläjärjestyksen. Suomen talonpojat innostuivat asiasta etenkin Etelä-Pohjanmaalla. Siellä kyläjärjestykset laadittiin koko pitäjää koskeviksi ja ne hyväksyttiin pitäjänkokouksissa pitäjänlaeiksi. Isoviha
Vuonna 1939 sai ensi-iltansa Kalle Kaarnan ohjaama elokuva "Isoviha", joka perustui Jyrki Mikkosen nuortenromaaniin. Avoimen venäläisvastaisen elokuvan esittäminen kiellettiin Suomessa ennen talvisotaa ja toistamiseen välirauhan aikana. Laihajärvi
Laihajärvellä suoritettiin isojako vuosina 1828-1829 ja tähän jakokuntaan kuului osa naapurikylien Kolholan ja Laisniemen maista. Laihajärven jakokunta oli Säkkijärven suurin ja se käsitti 16 maarekisteritaloa. Maarekisteriin tilat kirjattiin päiväyksellä 26.1.1836 ja sellaisenaan ne suurelta osin sitten pysyivät alueluovutuksiin asti. Sen sadan vuoden aikana, minkä tilat olivat olemassa, ei tilusten suhteen tehty muutosmerkintöjä. Vaikka metsämaata olisi raivattu pelloksi, se pysyi maarekisterissä metsänä. Isäntien tehdessä kauppoja keskenään oli se pätevä ja pitävä, vaikka sitä ei joka kerta rekisteröitykään. Hyvin usein veljekset sopivat keskenään mitä sarkaa kukin viljeli, eikä siinä tarvittu maanmittaria eikä omistussuhteen rekisteröintiä. Hevonen
Hevonen eli kesyhevonen ("Equus caballus") on suurikokoinen kavioeläinten lahkoon ja hevoseläinten heimoon kuuluva nisäkäs. Ihminen kesytti kesytti hevosen noin 5000 vuotta sitten kotieläimeksi. Suomalainen elokuva
1930-luvun loppupuolella elokuvayhtiöiden suomalaiskansallinen linja ylsi nationalistisiin aatedraamoihin, joista tunnetuimmat olivat Suomen Filmiteollisuuden johtaja T. J. Särkän ohjaama "Helmikuun manifesti" (1939) sekä Suomi-Filmin johtajan Risto Orkon ohjaama "Jääkärin morsian" (1938) ja "Aktivistit" (1939). Näihin voi lisätä myös monipuolisen sensuurikohtalon jo sotavuosina omaavan elokuvan "Isoviha" (1939), jonka ohjasi Kalle Kaarna. Ne joutuivat ainoina sotaa edeltävän ajan elokuvina esityskieltoon sodan jälkeen, sillä niitä arveltiin poliittisesti vihamieliseksi suhteessa venäläisiin ja Neuvostoliittoon. Tecumseh
Luoteisterritorion intiaanit olivat määrällisesti selvinneet vähin tappioin sodissaan Yhdysvaltoja vastaan. Masennus oli kuitenkin vallannut heidät. Tecumseh otti avukseen veljensä Tenskwatawan nostattamaan heimoveljien kadonnutta itsetuntoa. Tenskwatawa oli kokenut hengellisen herätyksen käytyään vuosikaudet läpi valkoisen miehen mukanaan tuomia paheita. Hän oli valmis tarttumaan Tecumsehin tarjoamaan mahdollisuuteen.
Vuonna 1805 Tenskwatawa nousi shawneiden suurimmaksi profeetaksi. Hän piti itseään Suuren hengen lähettiläänä saarnaten valkoisen miehen turmiollisesta vaikutuksesta ja haukkuen nämä paholaisen lapsiksi ja kavaliksi käärmeiksi. Jokainen intiaani, joka oli eri mieltä profeetan kanssa, tapettiin noitana tai petturina. Useita kristittyjä wyandoteja ja delawareja poltettiin Tenskwatawan puheiden aikaansaamien noitavainojen seurauksena. Kiva (seremoniahuone)
Kivat olivat lounaisen Yhdysvaltain pueblointiaanien keskuksiinsa rakentamia pyöreitä, puoliksi maanalaisia seremoniahuoneita. Kivoja ja niiden tyyppisiä huoneita rakensivat muun muassa anasazi-, mogollon- ja hohokam-kulttuurien intiaanit. Kiva on iso ja pyöreäreunainen, tiiliseinäinen kuoppa, jossa on ollut hirsikatto. Kivan keskellä on pidetty tulta. Kivoissa tehtiin ilmeisesti taikuuksia. Myöhempien pueblointiaanien perinteistä päätellen kivassa saivat olla vain miehet ja pojat. Useissa kivoissa oli lattiassa aukko, "sipapu", josta esi-isien ehkä uskottiin voivan nousta manalasta. Uskotaan kivan merkityksen muuntuneen ajan kuluessa uusien uskonnollisten vaikutteiden levitessä pueblojen alueella. Noin 1250 alueella alkoi levitä "kachina"-henkiin perustuva uskonto. Isäntä
Isäntä on sosiaalihistoriallisessa mielessä vapaa mies, jolla on palvelusväkeä. Antiikin Roomassa isäntä saattoi omistaa epävapaata palvelusväkeä, mutta tällä saattoi olla myös vapaita suojatteja "klienttejä". Latinankielisestä sanasta "patron" on puhekieleen tullut sana "patruuna", jolla useimmin viitataan teollisuuslaitoksen tai kartanon omistajaan. Tavallisimmin isäntä on maalaistalon miespuolinen haltija, tilallinen eli talollinen. Isohavukirva
Siivekäs isohavukirva on ruskehtavan keltainen tai kellanvihreä, sameasiipinen hyönteinen. Tuntosarvet ovat 5-jaokkeiset ja lyhyet, vaharauhasputkia ei ole. Ruumiin pituus 0,5–2,0 mm. Storfjorden
Isovuono (myös "Omasvuono", , ) on vuono Tromssan läänissä Pohjois-Norjassa. Isovuono on Yykeänvuonon () eteläinen haara Yykeänperästä () etelään Omasvuonon kunnassa. Tästä pohjoiseen, Yykeän () ja Kaivuonon () kuntien alueella, Kaivuonon suulle ja siitä edelleen pohjoiseen vuonon nimenä on Yykeänvuono. Rouva
Rouva (lyhenne "rva") on nimitys, jota käytetään naimisissa olevasta, eronneesta tai leskeksi jääneestä naisesta. Ilmaus ei viittaa ainoastaan siviilisäätyyn, vaan on käytössä myös laajemmin naisen tittelinä ja puhuttelusanana. Reisjärvi
1600-luvun alussa asutustoiminta vilkastui uudelleen, eritoten talonpojille myönnettyjen verovapauksien ansiosta. Reisjärvellä olikin vuonna 1607 jo 26 taloa, keskittyen erityisesti Reisjärven etelärannalle ja Vuohtojärven itärannoille. Väkiluvun kasvua 1600-luvulla haittasivat kuitenkin 1630- ja 1640-lukujen useat huonosatoiset vuodet sekä erityisesti vuosien 1641 ja 1642 katovuodet. Samoin vuosien 1695–1697 katovuodet olivat hyvin vaikeat. 1700-luvun alussa väkiluvun kasvua hidasti suuri Pohjan sota. Vuonna 1713 Reisjärvellä oli 32 taloa. Isoviha alkoi vuonna 1714, mutta erityisesti vuonna 1716 venäläisten marssi rannikolta Reisjärven halki Kajaaniin koetteli aluetta, vihollisen polttaessa matkallaan taloja ja aitoja. Vuonna 1719 asukkaita oli enää kahdeksassa talossa, 24 talon ollessa autioita. Isonvihan jälkeen autotilat asutettiin jälleen parin vuosikymmenen kuluessa ja väkiluku alkoi kasvaa nopeasti vuosisadan puolivälistä eteenpäin. Isovoihappo
Isovoihappo on orgaaninen yhdiste, joka on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan väritöntä nestettä, jolla on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on CHO ja rakennekaava (CH)CHCOOH. Isovoihapostä käytetään myös nimityksiä "2-metyylipropaanihappo", "dimetyylietikkahappo" ja "2-metyylipropionihappo". Ihmisviha
Ihmisviha eli misantropia on yleisesti inhoa, epäuskoa tai vihaa ihmislajia kohtaan. Termiä voidaan myös käyttää niistä, jotka itse pakenevat, tai eristäytyvät ihmisistä, edellä mainituista syistä. Sana tulee kreikan sanoista μίσος (misos, "viha") ja άνθρωπος (anthrōpos, "ihminen"). Isännänviiri
Isännänviiri on yleisnimitys viirille, jota pidetään nostettuna omakotitalon tai kesämökin lippusalkoon. Isännänviirin sanoma on, että isäntäväki on paikalla viirin ollessa nostettuna. Isännänviirinä voidaan käyttää suku-, kaupunki-, kunta-, maakunta- tai siniristiviiriä. Jesse
Jesse on kreikkalainen muoto heprealaisesta nimestä "Iisai" (Yishai, יִשַׁי) , joka merkitsee: "Jahve pysyy" tai "Jahven mies". Raamatussa Iisai, joissakin käännöksissä Jesse, on kuningas Daavidin isä ja samalla Jeesuksen kaukainen esi-isä. Oksasaha
Oksasaha on saha, joka on tarkoitettu elävän puun oksien karsimiseen. Elävässä puussa voi olla kuolleita oksia, jotka halutaan karsia korkealta. Aikanaan sahattu oksantynkä peittyy uusien vuosikasvainten alle, ja puun pinnasta tulee oksaton siltä kohdalta. Oksia joudutaan poistamaan myös, jos ne haittaavat esimerkiksi koskettamalla sähkölinjaan tai rakennuksiin. Oksien poistamista käytetään myös arvopuiden, kuten visakoivun, laadun parannukseen. Jakokunta
Jakokunta () on alue, jossa suoritetaan maa- tai vesialueen jakotoimitus samalla kertaa. Se on omistusyhteisö, jolla on pysyvät rajat naapurijakokuntiin. Samaan jakokuntaan kuuluvilla taloilla oli yhteinen metsä ja yhteinen kalavesi. Usein jakokunnan alue oli sama kuin kylän alue, mutta myös monikyläinen jakokunta on mahdollinen. Varsinais-Suomen itäosassa eli niin sanotussa Etelä-Suomessa oli isojakojen aikaan 670 jakokuntaa, joista 468 oli yksikyläisiä. Kolmessatoista jakokunnassa oli vähintään kymmenen kylää. Tavallisesti monikyläinen jakokunta syntyi siten, että osa rajoiltaan vakiintuneen emäkylän asukkaista ryhtyi uudisraivaamaan kylän takamaita. He perustivat sinne taloja, jotka muodostivat raivioistaan aitauslohkon. Maanlait nimittivät tällaisia muodostumia "siirtokyliksi". Lainsuomentajat käyttivät niistä myös nimityksiä ulosaidattu kylä, ulostekokylä ja uusikylä. Varhemmin siirtokylien talonpojilla ei ollut yhteismetsään samoja oikeuksia kuin emäkylän asukkailla. Oikeastaan pitäisi puhua jakokunnan metsästä ja jakokunnan rajoista, mutta yksinkertaisuuden vuoksi usein puhutaan kylänmetsästä. Isoviha
Laamannikunta jakautui tavallisesti kolmen tai neljän, joskus kuuden pitäjän kokoiseen niin kutsuttuun vouti- tai kihlakuntaan. Pitäjän johtoon asetettiin nimismies, jonka virka-alueena oli kuitenkin kirkko- eikä hallintopitäjä kuten ennen sotaa. Veronkanto järjestettiin venäläiseen tapaan: pitäjästä erotettiin veromanttaaleja, joista vastasivat kylänvanhimmat eli starostit. Nämä saattoivat olla esimerkiksi entisiä lautamiehiä tai vouteja. Leivinhiiva
Leivinhiiva (myös oluthiiva/viinihiiva) ("Saccharomyces cerevisiae") on kotelosieniin lukeutuva yksisoluinen sienilaji. Se on yksi vanhimmista leivän kohotusaineista, jolla saadaan leivonnaisten pehmeä ja kuohkea rakenne sekä oluen ja viinin käymisen aikaansaaja. Hiiva on elävä hyötymikrobi. Tuoreena hiiva on kimmoisaa ja väriltään vaaleanharmaata. Se on elävää solukkoa, joka suotuisissa olosuhteissa alkaa toimia ja lisääntyä. Yhdessä grammassa hiivaa on 10 miljardia 0,01 mm:n suuruista solua. Kaupasta ostettu hiiva koostuu yhteenpuristetuista hiivasoluista. Suomen muinaisnimet
Seremoniallisesti annetuiksi muinaisiksi päänimiksi on katsottu ensi sijassa sellaiset nimet jotka ovat sisältäneet jonkin lapseen kohdistuneen tuntemuksen tai toiveen. Tällaisia nimiä ovat kaikki "Ihamieli"-tyyppiset abstraktit nimet, joiden sisältö ei ole ollut suoraan nimenkantajaa luonnehtiva. Näitä nimiä edustavat esimerkiksi nimet "Kuuluva", "Tietävä", "Anottu", "Kaivattu", "Ampuja", "Laulaja", "Nousia" jne. Päänimiksi on myös katsottu mytologiset nimet kuten "Kaleva", "Tapio", "Tursas", "Väinö", "Äijö" jne. Sen sijaan luontoon tai nimenkantajan ulkonäköön, luonteeseen, pyyntitaitoon tai erilaisiin tapahtumiin liittyvät nimet ovat olleet pääasiassa lisänimiä. Vanhoja lisänimiä olisivat esimerkiksi "Satajalka", "Rautakopra", "Kirjoparta", "Tervahartia". Turun historia
Turunkin kasvu, joka oli ollut 1600-luvulla suotuisaa, tyrehtyi vuosina 1700–1721 sodan ja sitä seuranneen miehityksen vuoksi. Venäläisten Suomen miehityksestä ryhdyttiin myöhemmin käyttämään nimitystä isoviha. Kesällä 1713 venäläiset valtasivat koko Etelä-Suomen, ja 28. elokuuta 1713 he marssivat 4 000 miehen joukolla Turkuun. Kaupunki oli joukkopaon jäljiltä lähes tyhjä, kun tsaari Pietari Suuri saapui sinne syyskuun alussa. Varsinais-Suomeen sijoitettiin venäläisiä joukkoja ja Turkuun kerättiin muonaa ja varusteita Ruotsiin aiottua hyökkäystä varten. Turku oli isonvihan aikana venäläisen miehityshallinnon keskus, ensin vuosina 1714–1717 sotilashallinnon ja myöhemmin vuosina 1717–1721 siviilihallinnon. Isohavukirva
Monista havukirvoista poiketen isohavukirvalla ei tapahdu isäntäkasvin vaihtoa. Kirvojen munista kuoriutuu nymfejä, jotka hakeutuvat talvehtimaan silmujen tyville. Keväällä nämä aikuistuvat ja kukin kirvayksilö, jotka ovat kaikki naaraita, lisääntyvät neitseellisesti ja tuottavat munia. Tämä piirre erottaa ne eläviä poikasia synnyttävistä varsinaisista kirvoista. Munat ovat noin 50 kappaleen ryhminä ja niitä peittävät vahasäikeet. Näistä munista kuoriutuvat nymfit ("pseudofundatrix") aiheuttavat äkämänmuodostumisen. Loppukesällä ja alkusyksystä äkämät aukeavat ja niistä vapautuu siivekkäitä naaraita ("gallicolae"), jotka myös lisääntyvät neitseellisesti. Ne liikkuvat laiskasti ja munivat yleensä samaan puuhun kuin missä ovat itse eläneet tai sen vierellä kasvaviin puihin. Naaraat kuolevat heti munittuaan. Näistä munista kuoriutuvat talvehtivat nymfit. Entisajan suomalainen talonpoikaiskylä
Isojako on maanjakotoimitus, jossa kukin tila saa jyvityksen perusteella sille kuuluvan maan yhtenä tai mahdollisimman vähälukuisina tiluskappaleina. Isojaossa koko jakokunnan alue jaettiin yhtenäisimmiksi alueiksi aiempien monien sarkojen sijaan. Kun isojakoa ei haluttu kylään vapaaehtoisesti, annettiin 1757 asetus, joka määräsi sen toteutettavaksi, jos yksikin kylän osakas niin vaati. Suomea varten annettiin uusi, täsmällisempi isojakoasetus 1762 ja vähitellen isojako alkoi levitä, ensin Länsi-Suomeen. Isojako lopetti suurimmalta osin maiden yhteisomistuksen vähäisiä yhteisiä alueita lukuun ottamatta. Kaikkia metsiä ei jaettu talojen kesken, vaan saloseuduista muodostettiin kruununmetsiä. Jaossa jäi myös liikamaita, joihin kylällä oli kuitenkin oikeus, jos liikamaalle perustettiin uudistiloja. Historiakirjat
Historiakirjoiksi nimitetään seurakunnan väestörekisteriarkistoon kuuluvia luetteloita syntyneistä, kastetuista, kuulutetuista, vihityistä, kuolleista ja haudatuista seurakuntalaisista. Nämä luettelot ovat sukututkijalle keskeistä lähdemateriaalia 1700-luvulta aina 1800-luvun loppuun. Joskus myös ripitetyistä, kirkotetuista, ripillepäässeistä, rangaistuista ja muuttaneista seurakuntalaisista laaditut luettelot lasketaan kuuluvaksi historiakirjoihin. Turun piispa Isaacus Rothovius antoi ensimmäisenä määräyksen kyseisten kirjojen pidosta 1628, mutta ensimmäiset säilyneet historiakirjat tunnetaan vastan Teiskosta (aloitettu 1648, hajamerkintöjä Ahvenanmaan Brändöstä tosin jo aivan 1600-luvun alusta). 1600-luvun historiakirjoja arvellaan säilyneen liki 150 seurakunnassa. Varhaiset sarjat ovat kuitenkin useimmiten hyvin aukollisia. Erityisesti isoviha (1700-1721) muodostaa loven useimpiin 1600-luvulla aloitettuihin historiakirjasarjoihin. Tiedetään monissa muissakin seurakunnissa pidetyn vastaavia luetteloja jo 1600-luvun puolivälissä, mutta ne eivät yksinkertaisesti ole säilyneet (esimerkiksi Leppävirta). Eisbein
Eisbein (), jota kutsutaan Saksassa myös "Hachse", "Haxe" tai "Schweinshaxe", "Schweinshaxn", "Knöchla", "Hechse", "Hämmchen", "Bötel", Itävallassa "Stelze" ja Sveitsissä "Gnagi" tai "Wädli" on liharuokalaji, joka valmistetaan sianpotkasta nahkoineen. Liha on hyvin mureaa ja maukasta, ja se valmistetaan kypsentämällä hyvin pitkään ja hitaasti joko keittämällä tai pariloimalla, kunnes liha irtoaa luusta, ja se voi olla myös miedosti savustettu. Viiksivaha
Viiksivaha on jähmeää hiusvoidetta, jota käytetään viiksien ja etenkin niiden kärkien pitämiseksi siistinä ja paikallaan. Viiksivahalla voi olla myös hoitavia ominaisuuksia, mikä on tärkeää varsinkin silloin, kun viiksikarvan pituus kasvaa. Vaha on yleensä hajustettua ja joskus värjättyä. Isännänviiri
Kahta puolen vuosituhannen vaihteen alkoi hiljalleen yleistyä uusi paikkakuntakohtainen isännänviirimalli; siinä on viirin tyvessä neliö jossa on kyseisen kylän tai kunnan vaakuna; myös maakuntien vaakunoita on vähin erin alettu sijoittaa isännänviireihin. Isä
"Isäpuoli" on äidin uusi aviomies, jos hän ei ole lapsen biologinen eikä lain mukainen isä. Lapsella saattaa olla isäpuoli, mikäli hänen vanhempansa ovat eronneet tai jos äiti on jäänyt leskeksi ja mennyt myöhemmin uuteen avioliittoon. Isonauraja
Isonauraja ("Dacelo novaeguineae") on Oseaniassa esiintyvä kuningaskalastajien heimoon kuuluva lintu. Isonaurajaryhmä kuuluttaa kovalla äänellään reviirinsä, ja lintujen hillitön käkätys sai Euroopasta saapuneet uudisasukkaat pois tolaltaan. He antoivatkin isonaurajalle oitis nimen "laughing jackass" ("naurava pölvästi").Isonauraja elää Australiassa koko itärannikolla aina Cape Yorkin niemimaalta Cape Otwayhin saakka sekä paikoin Lounais-Australiassa. Sitä tavataan myös Tasmaniassa länsisaarineen, sekä Uuden-Seelannin pohjoissaarella. Isyysraha
Isyysraha on Suomessa isyysvapaan ajalta maksettava etuus, jota maksaa Kela. Isyysrahaa maksetaan 1-18 arkipäivää. Arkipäiviä ovat päivät maananaista lauantaihin pois lukien pyhäpäivät. Isopurje
Isopurje on yksi purjealuksen purje, yleensä raakapurje, kahvelipurje, bermudapurje tai latinalaispurje riippuen aluksen takilaratkaisusta. Aikoinaan isopurje oli laivan selvästi isoin purje. Kun purjeita lisättiin ja uusien purjeiden pinta-ala kasvoi, nimitys jäi tarkoittamaan pisimmän maston eli "isonmaston" alaosassa olevaa entistä pääpurjetta. Tuohi
Tuohen hankinta eli kiskonta on periaatteessa yksinkertaista, se irrotetaan koivun rungosta levyinä tai pitkinä, monimetrisinä nauhoina eli siisnoina. Levyt varastoidaan tiukkaan pinkkaan pareittain, valkeat puolet vastakkain. Siisna kääritään kerälle - sommelolle, jonka keskelle jätetään reikä tuulettumista varten. Tuohi säilyy varastossa kymmeniä vuosia. Koivu yleensä kärsii tuohen ottamisesta. Pienikin vaurio kaarnassa yleensä estää uuden tuohen kasvun. Tuohenalainen kaarna yleensä säilyy ja joskus koivu kasvattaa uuden tuohen sen päälle. Useimmiten kaarna kuitenkin jää paljaaksi ja ruskettuu. Joskus tämäkään ei onnistu ja puunrungosta tulee näkyviin paljasta puuta, joka ajastaan harmaantuu, ja peittyy pikku hiljaa uuden kuoren kasvaessa reunoilta. Lahopuussa tuohi jää kestävänä materiaalina jäljelle, kun muu puuaines on jo lähes hävinnyt. Parhaiten tuohi irtoaa kasvavasta puusta keväällä touko–kesäkuussa juhannukseen asti. Tuohta saa sekä paksuna että paperinohuena. Sen yksi tärkeä ominaisuus on, että se rullautuu kuivuessaan. Tuohi myös palaa hyvin ja palava tuohi käpristyy erityisen nopeasti. Eri koivulajit tuottavat erilaatuista tuohta, Venäjän kaukoidässä kasvavan paperikoivun tuohi on yksi suosituimmista. Koivun tuohen valkoinen väri johtuu betuliinista eli koivuhartsista. Betuliinillä (CHO, CAS-numero 473-98-3) on voimakas aseptinen, bakteereja tappava vaikutus, jonka vuoksi se on ollut mielenkiinnon kohteena lääke-, kosmetiikka- ja kemianteollisuudessa. Isoviha (elokuva)
"Isoviha" valmistui syyskuussa 1939, ja elokuvatarkastamo antoi sille esitysluvan 29. syyskuuta 1939. Elokuvatarkastamo leikkasi elokuvasta noin neljä minuuttia. "Isoviha" tarkastettiin kuitenkin vain kolme päivää myöhemmin uudelleen, ja tarkastustilaisuudessa oli mukana puolustuministeriön edustajana eversti Honko ja ulkoasiainministeriön edustajana Heikki Brotherus. Vaikka elokuva saikin nyt esitysluvan lapsille sallittuna elokuvana, opetusministeriö peruutti esitysluvan vain paria päivää ennen sen suunniteltua ensi-iltaa 8. lokakuuta 1939. Peruutuspäätös johtui Neuvostoliiton 5. lokakuuta 1939 esittämästä kehotuksesta lähettää Suomen edustajat Moskovaan neuvottelemaan ”konkreettisista poliittisista kysymyksistä”. Isoviha
Tornioon venäläiset kasakat tekivät vuosina 1714–1716 seitsemän hävitysretkeä ja myöhemmin vielä kuusi lisää. Niiden vuoksi Tornion kaupungilla ja asukkailla oli ongelmia sodan suhteen suuremmassa määrin kuin monet muut Suomen seudut. Sotasaalista tavoittelevat kasakat kiduttivat pieksemällä, polttamalla ja paistamalla ihmisiä saadakseen heidät paljastamaan, mihin he olivat kätkeneet omaisuutensa. Isojako
Aluksi isojaon toimeenpanoon vaadittiin kaikkien kylän jakokunnan osakkaiden suostumus, mutta vuodesta 1757 lähtien riitti, että yksikin osakas vaatii isojaon toimeenpanoa. Peltojen jaon ohella myös aiemmin kylän yhteiset metsä- ja laidunmaat jaettiin isojaossa talojen kesken niiden veroluvun mukaan. Kustaa III:n aikana säädettiin, että se osa yhteismaista, joka jäi jäljelle, kun tiloille oli lohkottu niiden tarvitsemat metsäalueet, joutuisi kruunulle. Näin sai alkunsa valtion metsäomistus, joka on merkittävää varsinkin Pohjois-Suomessa. Isoviha (elokuva)
Nuori mies, Paavo Paavalinpoika, lähtee sotaan, sillä kuningas Kaarle XII tarvitsee sotaväkeen. Osittain Paavo haluaa näyttää miehekkyytensä kirkkoherralle, jonka tyttäreen Karoliinaan Paavo on rakastunut. Nostolava
Nostolava on korkealla sijaitseviin työkohteisiin pääsyä helpottava henkilönostin, jota käytetään erityisesti rakennustöissä sekä palonsammutus- ja pelastustehtävissä. Nostolavassa on kaiteiden ympäröimä lava eli työkori, jota voidaan liikuttaa pysty- ja usein myös sivusuunnassa nostokoneiston avulla. Nostolavaa voidaan ohjata joko työkorista tai maan pinnalta tai molemmista. Suuremmat nostolavat on rakennettu kuorma-auton alustalle, ja niistä käytetään myös nimityksiä "nostolava-auto, nostokoriauto, puomiauto, koriauto, lava-auto" ja "skylift". Jotkin nostolavat ovat erillisellä ajoneuvolla vedettäviä, perävaunun kaltaisia hinattavia laitteita. Pienimmät nostolavat, kuten sisätiloissa käytettävät henkilönostimet, on varustettu pyörillä. Niissä nostotapa voi olla hydraulinen, pneumaattinen tai mekaaninen. Isohavukirva
Lähes aina havukirvat tapaa vain niiden muodostamina äkäminä. Isohavukirvan äkämä on kuusen oksassa oleva, noin 15–20 mm:n pituinen, hieman terveitä neulasia vaaleamman vihreä ja pinnaltaan pientä ananasta tai käpyä muistuttava pullistuma. Oksa jatkuu äkämän yläpuolelle. Ennen äkämän sisällä elävien kirvojen aikuistumista äkämän särmät muuttuvat usein punertaviksi. Aikuisten kirvojen kuoriuduttua äkämä kuivuu ruskeaksi ja mikäli äkämä on ympäröinyt koko oksan, myös yläpuolinen osa kuolee. Isoviha (elokuva)
Talvisodan sytyttyä "Isonvihan" erillinen sensuurivirasto kumosi esityskiellon 14. joulukuuta 1939, ja elokuva sai ensi-iltansa 17. joulukuuta 1939. Esityskiellon kumoamista käytettiin hyväksi myös mainonnassa, sillä esimerkiksi Turun Sanomien ilmoituksessa luki: ”[- -] jonka kauan odotettu esityskielto nyt on peruutettu”. Isoviha (elokuva)
Jäger-Filmin tekijänoikeuksien omistaja Matti Helkapalo jätti Valtion elokuvatarkastamolle "Isonvihan" uudelleenhyväksymishakemuksen 5. toukokuuta 1982. Elokuvatarkastamolta kesti lähes kaksi vuotta ennen kuin se antoi esitysluvan 26. huhtikuuta 1984. Elokuvan uusintaesitys televisiossa tammikuussa 1985 oli kuitenkin vielä sensuroitu: elokuvatarkastamon johtajan suosituksesta siitä poistettiin kuusi repliikkiä. Isoviha (elokuva)
"Isoviha" sai positiivisen vastaanoton ennen muuta maakuntalehdissä. Vaasa-lehden kriitikko piti sitä erittäin onnistuneena kuvauksena ”suomalaisten rohkeudesta, uljuudesta ja tinkimättömästä isänmaanrakkaudesta”, ja se oli hänen mukaansa ”mitä suurimmassa määrin innoittava ja isänmaallisen hengen täyttämä”. Samoilla linjoilla oli Lahti-lehden kriitikko, jonka mielestä aihe oli ”erikoisen sopiva nykyajalle”. Aamulehden kriitikko Erve puolestaan kiitteli historiallista todenmukaisuutta ja elokuvan vaikuttavia tuotannollisia arvoja. Lisäksi Erve oli ilahtunut siitä, että Kaarna oli päässyt eroon teatterimaisesta ohjaustavastaan. Kansan Lehden kriitikko oli varautuneempi ja piti varsinkin elokuvan alkua pitkäveteisenä ja rakkaustarinaa naivina. Hän totesi myös, että ”Jäger-Filmillä ei näytä olleen myöskään riittävästi kykeneviä näyttelijöitä”. Turku 1700-luvulla
Turunkin 1600-luvun suotuisa kasvu tyrehtyi vuosina 1700 – 1721 sodan ja sitä seuranneen miehityksen vuoksi. Venäläisten Suomen miehityksestä ryhdyttiin myöhemmin käyttämään nimitystä isoviha. Kesällä 1713 venäläiset valtasivat koko Etelä-Suomen, ja 28. elokuuta 1713 he marssivat 4000 miehen joukolla Turkuun. Kaupunki oli joukkopaon jäljiltä lähes tyhjä, kun tsaari Pietari Suuri saapui sinne syyskuun alussa. Varsinais-Suomeen sijoitettiin venäläisiä joukkoja ja Turkuun kerättiin muonaa ja varusteita Ruotsiin aiottua hyökkäystä varten. Turku oli Isonvihan aikana venäläisen miehityshallinnon keskus, ensin vuosina 1714-1717 sotilashallinnon ja myöhemmin vuosina 1717-1721 siviilihallinnon. Isyysvapaa
Isyysvapaata voi pitää 1–4 jaksossa äitiys- ja vanhempainrahakauden aikana. Arkipäiviksi lasketaan kaikki päivät lukuun ottamatta sunnuntaita ja juhlapyhiä. Isyysvapaasta on ilmoitettava työnantajalle viimeistään 2 kuukautta ennen aiottua vapaata, tai mikäli jakson pituus on enintään 12 arkipäivää, yhtä kuukautta ennen. Isoviuhtoja
Linnun pituus 65–78 cm ja paino 3,5–7 kg. Se on hanhen kokoinen, lentokyvytön sorsa. Sen höyhenpuku on tummanharmaa valkoisin täplin, vatsa on valkoinen sekä nokka ja jalat oranssit. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, koiras on kookkaampi. Makuuhaava
Makuuhaava eli painehaava ("decubitus") on ihovaurio, joka syntyy sellaisiin potilaisiin, jotka joutuvat makaamaan tai istumaan pitkiä aikoja eivätkä kykene vaihtamaan asentoa. Painehaavoja esiintyy sellaisissa ruumiinalueilla, joissa luut ovat pinnassa ja joutuvat paineen alaisiksi, kuten esimerkiksi ristiluu, lantio sekä olka- ja kantapäät. Painehaavat ovat yleisiä myös pyörätuolia käyttävillä. Švaa
Suomen murteiden tutkimuksessa švaa (myös "svaa"; sanskritiksi "svarabhakti") ei tarkoita samaa äännettä kuin fonetiikassa, vaan sillä viitataan ”ylimääräiseen” "välivokaaliin" tai "loisvokaaliin", joka varsinkin savolaismurteissa ja eteläpohjalaisissa murteissa helpottaa ääntämistä kahden eri konsonantin välissä: "kolme" → "kolome", "kylmä" → "kylymä", "paljon" → "palijo", "vanha" → "vanaha". Tavallisesti loisvokaalin äännearvo on sama kuin edeltävän vokaalin. Isoviha
Miehitetty Suomi oli kolme vuotta venäläisen sotilashallinnon alaisuudessa. Sotilashallinnon toimintaa leimasi tilapäisyys, sillä sodan tulevasta kulusta ei kenelläkään ollut varmuutta. Koisokirva
Siivettömät aikuiset ovat päärynänmuotoisia, kiiltäväpintaisia ja vaihtelevat väriltään haaleanvihreistä tummanvihreään. Vaharauhasputkien tyvellä on oranssinruskeat tai likaisenvihreät laikut. Siivekkäiden yksilöiden pää ja keskiruumis ovat mustat ja takaruumiissa on vaihtelevasti erottuvia tummia poikkiraitoja. Tuntosarvien tyvinystyjen sisäsyrjät ovat yhdensuuntaiset ja tuntosarvet ruumista pitemmät. Raajat ja tuntosarvet ovat vaaleat, mutta nivelkohdista tummat. Vaharauhasputket ovat vaaleat, kärkeä kohti kapenevat ja kärjestään tummat. Siivellisillä yksilöillä raajat, tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat kauttaltaan hieman tummemmat. Koiraat ovat lähes aina siivettömiä. Ruumiin pituus 1,3–3,0 mm. Isoviuhtoja
Ruokavalio koostuu äyriäisistä ja nilviäisistä. Isäntä
Yleiskielessä isäntä-sanalla on myös muita merkityksiä: (miespuolinen) omistaja, haltija, käskijä; tilaisuuden toimeenpanijana toimiva mies tai laitos; tarustossa miespuolinen haltija kuten Tapio, metsän isäntä. Sukupolvi
Sukupolvi tarkoittaa tasoa vanhempien ja heidän jälkeläistensä muodostamassa jatkumossa. Esimerkiksi isovanhemmat, vanhemmat ja lapset muodostavat kaikki oman sukupolvensa. Yorishiro
"Iwasaka" on kivialttari tai kumpu, joka rakennetaan yorishiroksi kutsumaan kami paikalle palvontaa varten. Iwasakan ja iwakuran käsitteet ovat niin lähellä toisiaan, että joidenkin mielestä sanat ovat toistensa synonyymeja. Vuohi
Vuohi eli kesyvuohi ("Capra aegagrus hircus") on märehtivä sorkkaeläin. Tieteellisenä nimenä on historiallisista syistä käytetty nimeä "Capra hircus". Nykyisin käytetään mieluummin ilmaisua "Capra aegagrus hircus". Hetula (ihouloke)
Hetula on monien vuohirotujen kaulan yläosassa oleva ihouloke, joita on yleensä kaksi. Ne ovat parisenttiset, karvapeitteiset nappulat, joissa ei ole todettu erityistä rauhastoimintaa. Niiden sisällä on joskus pieni rustonkappale, lihassäikeitä, hermoja ja verisuonia. Niiden toimintaa ja tarkoitusta ei ole selvitetty, eivätkä ne ole eläimille välttämättömiä. Etelä-Euroopassa on joitain maatiaislampaita, joilla on samanlaisia hetuloita. Balkanin alueella on ainakin ollut maatiaissikoja, joilla on myös ollut hetulat. Suomessa hetuloita tavataan eniten kääpiövuohilla tai niiden risteytyksillä. Ruotsin vallan aika Suomessa
Vaikka Kaarle XII onnistuikin yksi kerrallaan kukistamaan Tanskan, Venäjän hyökkäysarmeijan (Narvan taistelussa) ja Puolan, kärsivät ruotsalaiset lopulta ratkaisevan tappion venäläisille Pultavan taistelussa vuonna 1709. Kuningas pakeni tämän jälkeen Turkkiin ja valtakunta oli avoinna vihollisen hyökkäykselle. Viipuri vallattiin 1710 ja venäläiset miehittivät lopun Suomesta Pälkäneellä käydyn Kostianvirran taistelun, Pohjanmaalla käydyn Napuen taistelun ja Hangon edustalla käydyn Riilahden taistelun jälkeen vuoteen 1714 mennessä. Venäjän miehitysajasta 1714–1721 käytetään nimitystä isoviha. Miehitysaika oli tuhoisa Suomelle. Tuhansia ihmisiä tapettiin ja vielä useampia vietiin Venäjälle, lisäksi suuri osa maan virkamiehistä ja papistosta pakeni Ruotsiin. Suuri Pohjan sota ja samalla isoviha päättyi Ruotsin ja Venäjän väliseen Uudenkaupungin rauhaan 1721. Rauhansopimuksessa Venäjään liitettiin Inkerinmaa, Viro, Liivinmaa ja Käkisalmen lääni sekä Viipuri. Venäjään liitetystä Karjalasta käytetään usein nimitystä Vanha Suomi. Isoviha
Suurimmat väkivaltaisuudet tapahtuivat sotilashallinnon aikana. Terrorin verisin jakso oli luultavasti lyhyt kausi erityisesti vuosina 1713–1714. Aivokudos
Isoaivokuori koostuu pääasiassa harmaasta aineesta, joka sisältää lähinnä hermosolujen soomaosia ja tuojahaarakkeita (dendriittejä). Lisäksi harmaassa aineessa on hermosoluja huoltavia gliasoluja. Isoaivokuoren lisäksi harmaata ainetta esiintyy pieninä saarekkeina, tumakkeina, syvemmälläkin aivoissa sekä selkäytimen pylväissä. Aivorungon alueella harmaa aine muodostaa tumakkeita yhtenäisemmän aivoverkoston. Harmaassa aineessa on runsas hiussuonitus. Tyrnävänjoki
Muinaisella Limingan pitäjän ja sen kylien esimerkiksi Tyrnävän asuttamisella oli vaaransa. Venäjä piti alueita itselleen kuuluvana ja hävitti toistuvasti Ruotsin hallinnon alla syntynyttä asutusta. Paha viimeinen takaisku Limingan suurpitäjän asukkaille oli isoviha sen alkaessa vuonna 1714. Silloin venäläiset hävittivät järjestelmällisesti asutusta niin sanotun poltetun maan taktiikalla surmaten ja vieden vangiksi. Isonvihan aikana Tyrnävällä surmattiin ehkä 848 ihmistä ja koko Limingan alueelta oli viety vangiksi 454 henkilöä. 30. elokuuta 1721 tehty Uudenkaupungin rauha alkoi rauhoittaa oloja. Venäläiset miehittäjät alkoivat poistua Suomesta ja joulukuussa oli pidetty kiitosjumalanpalvelus kirkoissa miehityksen päättymisen kunniaksi. Isoonvihaan päättyi myös Tyrnävänjoen rantojen ja sen lähialueiden asutuksen hävittäminen. Isyystutkimus
Isyystutkimus tehdään pääsääntöisesti äidistä, lapsesta ja isäksi epäillystä miehestä. Näiltä voidaan myös ottaa tutkimukseen tarvittava verinäyte tahdonvastaisesti. Tarvittaessa tutkimus voidaan tehdä myös kuolleen miehen tai naisen ruumiista otetusta näytteestä tai tämän lapsen isovanhemmista. Isovanhempia ei kuitenkaan voida velvoittaa suostumaan tutkimukseen vastoin tahtoaan. Tutkimuksen suorittaa joko Terveyden ja hyvinvoinnin laitos tai Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen laitos. Isovanhemmat
Useat suomalaiset järjestöt ja yhdistykset ovat tarjonneet viime vuosina niin kutsuttuja "sijaismummo- ja vaaripalveluja". Sijaisisovanhempia voidaan kutsua myös varaisovanhemmiksi. Ideana on, että tutustutetaan toisiinsa lapsi, jonka isovanhemmat ovat kuolleet tai joka ei muusta syystä voi tavata isovanhempiaan sekä lapsen isovanhempien ikäpolvea oleva henkilö, joka on ilmoittautunut halukkaaksi sijaisisovanhemmaksi. Näin lapsella on mahdollisuus saada halutessaan itselleen isoisän tai isoäidin sijainen. Sijaisisovanhempia on tarjottu myös maahanmuuttajalapsille joiden omat isovanhemmat ovat jääneet entiseen kotimaahan. Alakoulujen ensimmäisillä luokilla taas on ollut niin sanottuja "koulumummoja" ja "kouluvaareja". Purjevene
Lähes kaikissa purjeveneissä on isopurje, joka on kiinnitetty "isomastoon" ja puomiin. Isomaston skuuttia sanotaan isoskuutiksi; yksipurjeisilla veneillä kuitenkin vain skuutiksi. Sen lisäksi veneissä voi olla yksi tai useampia haruspurjeita, ja "mesaani", eli isomaston takana sijaitseva isomastoa pienempään "mesaanimastoon" kiinnitetty purje. Tämän lisäksi veneessä voi olla myötätuulipurje, joka on leikattu tavallista pyöreämmäksi, kuten spinaakkeri. Isobaari
Jos isobaarit ovat tiheässä, alueella tuulee voimakkaasti, sillä kova tuuli liittyy paine-erovoiman kautta suuriin ilmanpaine-eroihin, jotka puolestaan näkyvät sääkartalla monina lähekkäisinä isobaareina. Isobaarit ovat tiheässä voimakkaiden matalapaineiden reunoilla ja harvassa korkeapaineiden alueella, matalapaineen keskuksessa ja muilla alueilla missä paine ei muutu paljoa. Isoviha (elokuva)
"Isonvihan" vastaanotto 1985 oli ristiriitaista. Turun Sanomien Tapani Maskula piti elokuvaa menneisyyden kuriositeettina ja Helsingin Sanomien Mikael Fränti puolestaan aikakautensa propagandatuotteena, joka suurimmalta osaltaan oli heikohko ja taiteellisesti ala-arvoinen. Aamulehden Michel Grünstein puolestaan piti elokuvaa osittain tahallisen koomillisena, mutta toisaalta sen ilmaisua modernia ja myös kriittisen nykykatseen kestävänä. Suomen Sosiaalidemokraatin Jyrki Palo piti sitä yllättävän sujuvana ohjauksena ja moitti vain kopion heikkoa teknistä laatua ja ”entisaikaista näyttelemistä”. Otava (tähtikuvio)
Otava on Ison karhun seitsemän näkyvimmän tähden muodostama kauhaa muistuttava tähtikuvio. Pohjoisille kansoille Otava oli taivaan tärkeimpiä, ellei tärkein tähdistö. Muinaiskreikkalaisten tähtitieteestä tuli kansainväliseksi kehittyneen tähtitieteellisen standardin perusta. Tällöin Otava alettiin katsoa Ison karhun osana olevaksi asterismiksi. Siitä huolimatta monet kansat ovat pitäneet kiinni Otavan erityisasemasta kielessään ja kulttuurissaan. Kotivävy
Kotivävy on vaimonsa kotitilalla asuvaa miestä tarkoittava sukulaisuussuhteen nimitys, vävyn eli tyttären miehen erikoistapaus. Kotivävy asettuu tavallisesti asumaan ja hoitamaan vaimonsa kotitaloa tai -tilaa. Näin käsite liittyy etenkin maatalousyhteiskuntaan suurperheineen tyypillisemmin kuin kaupunkimaisen elämäntavan ydinperheisiin. Kotivävyn saaminen taloon oli tärkeää, jos talon omista pojista ei ollut saatavissa uutta isäntää.