Onko Elafónisoksen saarella asutusta?
Elafónisos
Elafónisos (, suom. ”Peurasaari”) on Kreikan saari, joka sijaitsee Välimeressä Peloponnesoksen niemimaan etelärannikon edustalla. Se oli vuoden 365 maanjäristykseen saakka kapealla kannaksella yhteydessä Peloponnesokseen. Saaren pinta-ala on 18 neliökilometriä ja asukasluku 1 024 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Elafónisoksen kuntaan, Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen.
Elafónisos (kunta)
Elafónisoksen kunta käsittää pääasiassa Elafónisoksen saaren, joka sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan ja Kytheran saaren välissä. Saaren pinta-ala on 18 km². Kuntaan kuuluu myös joukko Elafónisoksen lähellä sijaitsevia pienempiä saaria, mukaan lukien Pavlopétrin saari. Muu osa Elafónisoksen kunnasta Poúntan kylä mukaan lukien sijaitsee mantereella vastapäätä saarta. Kéfalos
Kéfalos () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Kosin saarella ja kuuluu Kosin kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Irakleídeen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kosin kunnan Irakleídeen kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 156 (vuonna 2011).
Kéfaloksen kaupunki sijaitsee Kosin länsiosissa. Kéfalos muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κεφάλου, "Dimotikí Koinótita Kefálou"), johon kuuluvat varsinaisen Kéfaloksen kaupungin lisäksi Kamárin, Kámpoksen ja Ónian kylät. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 638. Elafónisos
Saaren arkkitehtuuri on uudenaikaista, sillä saari asutettiin uudelleen 1800-luvulla. Saaren vanhat rakennukset on rakennettu kivestä, ja niissä on holvikaaren muotoiset oviaukot. Parvekkeiden kaiteet on tehty raudasta. Elafónisoksen uudempien rakennusten katot ovat kaltevia ja päällystetty tiilillä. Rakennusten ovet on valmistettu puusta ja ikkunanreunat maalattu kirkkain värein. Useissa rakennuksissa on puinen parveke, jolta on näkymä joko laiturille tai kadulle. Elafónisos
Neljännen ristiretken (1201–1204) päätteeksi Venetsian tasavalta liitti Elafónisoksen lähialueineen valtakuntaansa. Venetsia antoi saaren Marco Venierin perheen hallittavaksi vuonna 1207, ja Elafónisos, Kythera sekä Länsi-Kreeta olivat perheen hallussa useiden vuosien ajan. Suuri osa saaresta päätyi Léon Kasimátiksen alaisuuteen vuonna 1316 ja vuonna 1364 saari päätyi jälleen venetsialaisvallan alle. Takaisin Venierin perheelle Elafónisos tuli vuonna 1385, ja jälleen 1500-luvun alussa Venetsian tasavalta otti saaren hallintaansa. Elaius
Elaiuksen oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Magoúlan tienoilla Elefsínan kunnan alueella. Aiemmin esitettiin muun muassa teoria, että se olisi sijainnut länteen Afidnan demoksesta Liósian suunnassa, mikäli Liósian nimi voitaisiin nähdä muuntumana Elaiuksesta. Saroninlahti
Saroninlahdessa sijaitsevat Saroniset saaret. Niistä suurimmat ovat Salamis, Aígina, Póros ja Agkístri. Lahden eteläosassa on saarenkaltainen Méthanan niemi. Sen länsipuolista Saroninlahden eteläisintä osaa kutsutaan Epídavroksenlahdeksi. Saroninlahden pohjoisosassa sijaitsevat Mégaranlahti sekä Salamiin saaren takana järvenkaltainen Elefsínanlahti eli Eleusiinlahti. Kefaloniá
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Argostóli (9 748 asukasta), joka sijaitsee Argostólinlahden itärannalla, sekä Lixoúri (3 752), joka sijaitsee lahden länsirannalla. Muut suurimmat asutukset ovat Sámi (1 025), Póros (930), Valsamáta (763) ja Skála (760). (Katso myös: Luettelo Kefalonián kunnan kaupungeista ja kylistä.) Kalólimnos
Kalólimnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren koillispuolella Kálymnoksen ja Turkin Bodrumin niemimaan välissä. Saaren pinta-ala on 1,95 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kalólimnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Elafonísi
Muuttolinnut sekä pesivät että levähtävät saarella. Saarella tavataan esimerkiksi harmaalokkia. Elafónisos
On väitetty, että elafónisoslaiset olisivat ohikulkumatkallaan kutsuneet pientä Kreetan lounaisrannikon edustalla sijaitsevaa saarta nimellä "Elafonísi", sillä siellä meri oli samanvärinen kuin Elafónisoksen Sarakínikonlahdella, Símoksessa, Poúntassa sekä Panagían saarilla () saaren länsirannikon edustalla. Nykyisin tämä saari tunnetaan tällä nimellä. Myös Elafónisoksen saarta kutsutaan nimellä "Elafonísi" tai "Lafonísi" (). Elafónisos (kunta)
Elafónisos () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Ελαφονήσου, "Dímos Elafonísou"), joka sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnan pinta-ala on 19,992 neliökilometriä ja väkiluku 1 041. Varsinaisen Elafónisoksen kylän väkiluku on 816 (vuonna 2011). Elafónisos
Elafónisos oli alun perin niemimaa, joka irtosi Peloponnesoksesta vuoden 365 jaa. maanjäristyksessä. Elafónisos on asutettu ensimmäisen kerran neoliittisella kaudella 3000-vuosituhannella eaa. muun muassa Víglassa, Léfkissä ja Káto Nisíssä sekä Pavlopétrissä saaren edustalta tehtyjen arkeologisten kaivausten perusteella. Toisen lähteen mukaan Elafónisos on asutettu vasta 2000- ja 1000-vuosituhansilta lähtien. Suurimman osan seuraavista vuosisadoista Elafónisos oli kuitenkin asuttamaton. Niemimaan ensimmäisinä asukkaina on pidetty lelegejä. Esihistoriallisena aikana Elafónisos oli tekemisissä Kytheran, Euboian, Kreetan ja Egeanmeren saarten kanssa. Elafónisoksella vaikutti noin vuosina 1600–1100 eaa. mykeneläinen kulttuuri, jonka aikana Panagían alueelle nykyiseen Káto Nisín kylään rakennettiin mykeneläinen kaupunki. Mykeneläisiä seurasivat muun muassa doorilaiset. Antiikin aikana Elafónisoksella palvottiin kreikkalaisen mytologian olympolaisia jumalia. Erityisesti palvonnan kohteena oli villin luonnon ja metsästyksen jumalatar Artemis, jolle oli niemimaalla oma temppelikin. Antiikin aikana Elafónisoksella harjoitettiin paljon metsästystä, sillä niemimaalla oli suuri saksanhirvipopulaatio. Juuri näistä eläimistä saari on saanut ”peurojen saarta” tarkoittavan nimensä. Näistä asioista on saatu tietää 100-luvulla eläneen kreikkalaisen maantieteilijän Pausaniaan kuvauksista sekä 1400-luvun venetsialaisista kartoista. Antiikin kreikkalaisen historioitsijan Thukydideen mukaan Elafónisoksella vastapäätä Kytheran saarta, mahdollisesti etelärannikon Léfkin alueella, sijaitsi ennen 500- ja 400-lukuja eaa. rakennettu Apollonin temppeli. Elafónisoksella on sijainnut myös meren jumala Poseidonin temppeli. Elafónisos
Merirosvot käyttivät saarta tukikohtanaan 1500- ja 1600-luvuilla, sillä tuohonkin aikaan alukset käyttivät Elafónisoksen ja Kytheran saaren välistä salmea matkallaan itäiselle Välimerelle. Sarakínikonlahdella ja saaren eteläpuolisella merialueella käytiin 7.–10. elokuuta 1572 meritaistelu, jossa ottivat yhteen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Kaarle V:n pojan Espanjan prinssin Juhana Itävaltalaisen komentamat venetsialaisjoukot sekä algerialaisen, osmanien amiraaliksi ylentämän, merirosvon Ulutzalin osmanijoukot. Taistelu päättyi siihen, kun Juhana Itävaltalaisen joukot ajoivat osmanit Mánin niemimaalle. Karlowitzin rauhassa vuonna 1699 osmanien valtakunta tunnusti Venetsian oikeudet Elafónisokseen, mutta vuonna 1715 osmanit miehittivät saaren. Toinen Venetsian ja osmanien välinen meritaistelu Elafónisoksen edustalla käytiin vuonna 1717, kun venetsialaisamiraali Pizanis lähti hyökkäämään 33 aluksen laivastolla osmanien laivaston kimppuun, joka oli ankkuroituneena Sarakínikonlahdella. Laivastot kohtasivat Elafónisoksen länsirannikon edustan pienten Panagían saarten tuntumassa, jossa alkoi kahdeksan tuntia kestänyt ja venetsialaisten voittoon päättynyt taistelu. Seuraava meritaistelu venetsialaisten ja osmanien välillä saaren edustalla käytiin 20.–22. heinäkuuta 1718, kun Markantónis Diedoksen johtama 26 aluksesta muodostunut laivasto otti yhteen Souleiman Kotzan johtaman 36 aluksen osmanilaivaston kanssa. Tämäkin taistelu päättyi Venetsian voittoon. Antípaxos
Antípaxos sijaitsee noin 1,6 meripeninkulmaa (noin 3 kilometriä) kaakkoon Paxoín saarten pääsaaresta Paxóksesta. Saaret sijaitsevat Korfun kaakkoispuolella noin 8,6 meripeninkulmaa (noin 16 kilometriä) Epeiroksen rannikosta länteen. Antípaxoksesta kauemmas kaakkoon sijaitsee Lefkas. Saaren ainoa asutus on Antípaxoksen kylä. Pavlopétri (saari)
Pavlopétri () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Välimeressä Elafónisoksen saaren ja Lakonian rannikon välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011). Elefsína
Elefsína (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ελευσίνας, "Dímos Elefsínas"), joka sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 37,06 neliökilometriä ja väkiluku 29 902. Varsinaisen Elefsínan kaupungin väkiluku on 24 910 (vuonna 2011).
Elefsína sijaitsee noin 20 kilometriä Ateenan keskustasta luoteeseen. Se on teollisuus- ja satamakaupunki sekä Länsi-Attikan alueyksikön hallinnollinen keskus. Kaupunki sijaitsee samassa paikassa kuin sille nimen antanut antiikin Eleusis, joka oli tunnettu Eleusiin mysteereistä. Eleusiin arkeologinen alue ja sen yhteydessä toimiva Eleusiin arkeologinen museo kuuluvat kaupungin merkittävimpiin nähtävyyksiin. Elafónisos
Elafónisoksessa toimii esikoulu (), kunnallinen peruskoulu () sekä lukio (), joiden kaikkien toiminnasta vastaa yhdeksän jäsentä käsittävä koululautakunta (). Koululautakunta huolehtii myös esimerkiksi koulurakennusten ylläpidosta. Mélanes
Mélanes () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Náxoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Náxoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan Náxoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 414 (vuonna 2011).
Mélanes sijaitsee Náxoksen läntisissä sisäosissa noin kahdeksan kilometriä itään saaren pääkaupungista Náxoksen kaupungista. Kylä on rakennettu rinteeseen noin 63 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi viittaa mustaan ("melas") väriin, ja sitä on selitetty muun muassa alueen tummalla maaperällä. Mélaneen paikka on ollut asuttu jo antiikin ajalla, jolta ajalta sieltä on tehty useita rakennus- ja esinelöytöjä. Kylän lähellä sijaitsevat Flerión eli Mélaneksen kurokset. Muita esinelöytöjä on Náxoksen arkeologisessa museossa. Kylän ympäristössä on useita keskiaikaisia torneja. Nykyisin Mélaneen ympäristö on suosittu vaelluskohde. Léfkara
Léfkara () eli Páno Léfkara (Πάνω Λεύκαρα) on kylä ja kunta (Δήμος Λευκάρων, "Dímos Lefkáron") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Léfkara sijaitsee linnuntietä noin 30 kilometriä länteen Lárnakan kaupungista. Léfkaran asutus jakautuu kahteen kylään, yläkylään eli Páno Léfkaraan, joka on suurempi ja muodostaa kunnan ("dímos"), ja tunnetaan siksi yleensä vain Léfkarana, ja pienempään alakylään eli Káto Léfkaraan, joka on kyläyhdyskunta ("koinótita"). Páno Léfkara sijaitsee Tróodos-vuorten etelärinteessä noin 500 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Kylät ovat saaneet valkoiseen viittaavan nimensä alueen vuorten vaaleasta kalkkikivestä. Érisos
Érisos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ερίσου, "Dimotikí Enótita Erísou") on yksi Kefalonián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 472 (vuonna 2011). Pavlopétri (saari)
Välimeressä sijaitseva Pavlopétrin saari yhdessä lähisaartensa, kuten Elafónisoksen, sekä mantereella olevan neljän neliökilometrin kokoisen alueen kanssa muodostaa Elafónisoksen kunnan, joka kuuluu Lakonian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Elafónisos
Elafónisos asutettiin ensimmäisen kerran neoliittisella kaudella, ja antiikin aikaan siellä harrastettiin paljon saarelle nimen antaneiden saksanhirvien metsästystä. Saari oli Bysantin hallussa, kun saraseenit valtasivat sen 800-luvulla ja tappoivat väestön. Elafónisos oli tämän jälkeen monta vuosisataa asumattomana ja vaihtoi tuona aikana useasti omistajaa. Saari oli kuitenkin strategisesti merkittävällä paikalla, ja siksi sen edustalla käytiin 1700-luvulla kaksi meritaistelua. Saari asutettiin uudestaan Kreikan vapaussodan aikana, kun sinne muutti osmaneita paenneita kytheralaisia. Tuolloin saari kuului vielä Britannian Jooniansaarten yhdysvaltain protektoraattiin, mutta virallisesti se siirrettiin Kreikalle vuonna 1850. Toisen maailmansodan aikana Elafónisos oli Saksan miehittämä. Elefantine
Nykyisin Elefantinen saaressa on arkeologisten kohteiden lisäksi Assuanin museo saaren eteläkärjessä sekä suuri ylellinen Mövenpickin hotelli pohjoiskärjessä. Saaren keskiosissa on kolme kylää, jossa asuu runsas nubialaisväestö. Elafonísi
Elafonísi muodostaa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan luonnonsuojelualueen, jolla on kokoa 2,7175 neliökilometriä. Elafonísin Natura-alueella on haavoittuvaisia ekosysteemejä, jotka kärsivät ihmisen toiminnasta alueella. Ihmiset esimerkiksi leiriytyvät saarelle, tuhoavat kasveja ja roskaavat saarta. Kesä-heinäkuussa saarella vierailee päivässä 2 500 ihmistä. Elafónisos
Elafónisoksessa toimii maalaisklinikka. Lähin terveyskeskus sijaitsee mantereen Neápolissa ja lähimmät sairaalat Spártissa ja Monemvasian kunnan Moláoissa. Saarella on myös apteekki. Kykladit
Kykladien nimi viittaa siihen, että niiden on antiikin aikana ajateltu muodostavan kehän ("kyklos") Deloksen saaren ympärille. Kykladien kooltaan suurimmat saaret ovat Náxos, Ándros ja Páros. Väkiluvultaan suurimmat ovat Sýros, Náxos ja Santorínin saariryhmän pääsaari Thíra. Saarten perinteinen keskuskaupunki ja suurin asutus on Sýroksella sijaitseva Ermoúpoli. Muut suurimmat kaupungit ovat Náxoksen kaupunki, Tínoksen kaupunki sekä Pároksen Paroikiá. Megálo Chorió (Tílos)
Megálo Chorió sijaitsee sisämaassa Tíloksen saaren pohjoisosissa noin seitsemän kilometriä saaren satamakylästä Livádiasta luoteeseen. Se on saaren toiseksi suurin asutus Livádian jälkeen. Megálo Chorió muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μεγάλου Χωρίου, "Topikí Koinótita Megálou Choríou"), johon kuuluvat varsinaisen Megálo Chorión kylän lisäksi kylät Ágios Antónios ja Éristos sekä Gáidaroksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 296. Kyrá Panagiá
Kyrá Panagiá (; myös "Kirá Panagiá"; ”Neitsyt Maria”) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen koillispuolella. Saaren pinta-ala on 25 neliökilometriä ja asukasluku 2 (2011). Hallinnollisesti Kyrá Panagiá kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Makrónisos
Makrónisos () eli Makronísi (Μακρονήσι), ”Pitkä saari”, on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 18,427 neliökilometriä ja asukasluku 9 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makrónisos kuuluu Kéan kuntaan, Kéa-Kýthnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Makrónisos sijaitsee Attikan rannikon eteläisimmän kärjen Soúnion niemen edustalla aivan sen itärannikolla. Sen etäisyys rannikkoon on 3–6 kilometriä. Tästä huolimatta se luetaan kuitenkin muutoin kauempana merellä sijaitseviin Kykladien saariin. Saari on pitkä ja kapea. Sen pituus on noin 12,9 kilometriä. Antiikin aikana saari tunnettiin nimillä "Helenē" (Ἑλένη) ja "Makris" (Μάκρις). Korfí t' Aronioú
Korfí t' Aronioú (, myös "Korphi t’ Aroniou") on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee kukkulalla saaren kaakkoisosassa Pánermoksen ja Kleidón kylien välisellä alueella, vajaan kilometrin etelälounaaseen Kleidósta ja noin 350 metriä rannikosta.
Korfí t' Aronioú on ajoitettu varhaiskykladiselle kaudelle II (EC II) noin ajalle 3000/2800–2300 eaa. Se tunnetaan ennen kaikkea kiveen kaiverretuista kuvista, joissa esiintyy ihmisiä, eläimiä ja esimerkiksi veneitä. Paikalta tehdyt esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa sekä Apeíranthoksen arkeologisessa museossa. Elafonísi
Saarella tavattavia matelijoita ovat aigeiansisiliskon alalaji "Podarcis erhardii elaphonisii", "Lacerta trilineata polylepidota" -lisko , "Hemidactylus turcicus" -lisko, "Telescopus fallax" -käärme ja "Coluber gemonensis" -käärme. Neljä viimeksimainittua on suojeltu Kreikan presidentin asetuksella. Sammakkoeläimistä saarella tavataan presidentin asetuksella suojeltua viherkonnaa. Española
Españolalla on hyvin vähän kasvillisuutta. Sen laajat hiekkapohjaiset lahdet houkuttelevat paikalle merileijonia. Saarella on myös endeemisiä lintulajeja. Monet matkailijat tulevat sinne katsomaan albatrosseja ja sinijalkasuulia. Melkein kaikki maailman galapagosinalbatrossit pesivät Españolalla. Lainassaari
Lainassaarelle on haettu asemakaavoitusta marraskuussa 2004. Tavoitteena olisi saada saari pysyvään asutukseen. Saaressa tosin on jo ennestään muutamia kesämökkejä, joskin saaren loma-asutustoiminta onkin päättynyt. Elafónisos
Elafónisokselta kulkee lauttoja Peloponnesoksen Poúntaan, Neápoliin ja Gýtheioon sekä Kytheran saarelle. Lisäksi saari kuuluu linjaan, johon kuuluvat Elafónisoksen lisäksi Ateenan kupeessa sijaitseva Pireus, eteläinen Peloponnesos, Kythera sekä Kreetan Kíssamos. Linjalla liikennöi joko lautta tai kantosiipialus. Matka-aika Poúntasta Elafónisokselle on kuusi minuuttia ja Neápolista puolestaan puoli tuntia. Lautta Poúntasta saarelle kulkee seitsemänä päivänä viikossa myös talvisin. Suurimman osan vuodesta lautta aloittaa liikennöinnin varhain aamulla, ja se päättyy melko myöhään. Saaren tiestö on kapeaa ja osin päällystämätöntä. Elafónisoksella liikutaan autolla, moottoripyörällä tai jalan. Linja-autoliikennettä saarella ei ole. Sifnos (kaupunki)
Sifnoksen saari itsessään on ollut asuttu viimeistään kykladisella kaudella, jolta ajalta sieltä on löydetty kykladisia idoleita ja keramiikkaa. Ágios Andréaksessa on ollut asutusta ainakin mykeneläisellä ja geometrisella kaudella. Saaren alkuperäiseksi nimeksi antiikin aikana mainitaan "Merope".
Sifnoksen kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään geometrisella kaudella noin 800 eaa. Antiikin aikaisen käsityksen mukaan Sifnos oli muiden pohjoisten Kykladien polisten tavoin Ateenasta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Sen sanottiin saaneen nimensä Sifnoksesta, Sunioksen pojasta. Saari vaurastui kaivostensa ansiosta, ja sitä pidettiin Polykrateen aikana noin 520 eaa. saarista rikkaimpana. On mahdollista, että saaren kaupungit yhdistettiin jossain vaiheessa yhdeksi polikseksi. Kaupunki löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Sifnios" (). Lechoúsa
Lechoúsa () eli "Lykórema" (Λυκόρεμα) tai "Lykourína" (Λυκουρίνα) on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen itäpuolella ja Peristéran koillispuolella. Saaren pinta-ala on 0,688 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Lechoúsa kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Revmatonísi
Revmatonísi (), myös "Boudariá" (Μπουδαριά) tai "Káto Nisí" (Κάτω Νησί), on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saarella ei ole vakinaista asutusta (vuonna 2011). Hallinnollisesti Revmatonísi kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Koufonísia
Koufonísia (; kath. Κουφονήσιον, "Koufonísion"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κουφονησίων, "Dimotikí Enótita Koufonisíon") on yksi Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kyläkunta. Se sijaitsee Náxoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 399 (vuonna 2011). Ellinikó
Ellinikó (; ; myös "Hellinikon", "Hellenikon") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ellinikó-Argyroúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ελληνικού, "Dimotikí Enótita Ellinikoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 17 259 (vuonna 2011).
Ellinikó, suomeksi ”Kreikkalainen”, sijaitsee Saroninlahden rannalla noin 10 kilometriä Ateenan keskustasta etelään ja se on käytännössä Ateenan esikaupunkialuetta. Ellinikó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ellinikó-Argyroúpolin kunnaksi yhdessä Argyroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Elafónisoksen taistelu (1718)
Elafónisoksen taistelu käytiin 20.–22. heinäkuuta 1718 nykyisin Kreikkaan kuuluvan Elafónisoksen saaren edustalla, kun Venetsian laivasto otti yhteen osmanien laivaston kanssa. Taistelu päättyi Venetsian voittoon. Suvisaaristo
Ympärivuotista asutusta oli 1950-luvulla viitisenkymmentä taloutta ja väestö oli kahta lukuun ottamatta ruotsinkielisiä. Vuonna 2012 Suvisaariston asukasluku oli 640, joista ruotsinkielisiä 218 (34 %). Alkuperäisväestöstä on ehkä parisenkymmentä perhettä jäljellä. Alue oli 1970-luvulta 1990-luvulle saakka kaavoituksen kesken­eräisyyden vuoksi rakennus­kiellossa, eikä sitä myöhemminkään ole rakennettu kovin tiheästi. Kuitenkin 1800-luvulla rakennettuja taloja lienee enää muutama jäljellä, muun muassa Pentalan kalastajatilan ranta-aitta, Munkholmenin huvila ja Moisön navetta. 1990-luvulla tonttihinnat kipusivat melko korkealle, ja uudisrakennukset ovatkin nykypäivinä niiden mukaisia. Pääsaarilla kesäasutusta on enää nimeksi, mutta ulkosaarilla mökkejä on vielä jonkun verran käytössä. Vuonna 2008 enää yksi perhe asui ympäri vuoden saaressa, johon ei ole tieyhteyttä.Lisäksi Suvisaaristoon kuuluu nelisenkymmentä saarta ilman siltayhteyttä, suurin niistä Pentala. Muita ovat esimerkiksi Alskär, Kopplorna, Lehtisaaret, Stora Bodö ja Kytön linnoitussaaret. Pääsaarten lounaispuolella sijaitsee Aisarn-saariryhmä, jonka saaret ovat Storaisarn, Lillaisarn ja Torraisarn. Suvisaariston eteläisin saari on avomeren äärellä sijaitseva lintuluoto Stenskär. Eresós
Eresós (; myös "Eressós") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Eresós-Ántissan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lesboksen kunnan Eresós-Ántissan kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 086 (vuonna 2011).
Eresós sijaitsee Lesboksen lounaisosassa sisämaassa noin neljä kilometriä merestä ja Eresóksen ranta-asutuksesta eli Skála Eresoústa. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Eresoksen kaupungilta, joka sijaitsi Skála Eresoún paikalla. Antiikin Eresos oli yksi saaren viidestä merkittävimmästä kaupunkivaltiosta, ja sieltä olivat kotoisin muun muassa runoilijatar Sapfo ja filosofi Theofrastos. Antiikin ajan jäänteitä alueella on vain vähän. Kylässä toimii pieni arkeologinen museo nimellä Eresóksen arkeologinen kokoelma. Tilevoḯdes
Tilevoḯdes (, myös Τάφιοι Νήσοι, "Táfioi Nísoi"), antiikin Teleboides () tai Tafiai (), on Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin. Sen saaret sijaitsevat Joonianmeressä Lefkaksen saaren ja Aitolia-Akarnanian länsirannikon välissä. Saarten asukasluku on (vuonna 2011). Saariryhmän suurimmat saaret ovat Kálamos, Meganísi ja Kastós. Hallinnollisesti saaret kuuluvat joko Lefkaksen tai Meganísin kuntaan ja Jooniansaarten alueeseen. Linaria hellenica
"Linaria hellenica" on kotoperäinen laji Kreikan Peloponnesoksella sijaitsevalla Natura 2000 -verkostoon kuuluvalla alueella. Alue käsittää Elafónisoksen saaren sekä alueita vastapäiseltä mantereelta, Neápolin luoteispuolelta. Kasvin populaatiot ovat pienikokoisia ja haavoittuvaisia ihmistoiminnan, kuten esimerkiksi matkailun, maanviljelyn ja kaupungistumisen vuoksi. Ialysós
Ialysós (, myös "Ialyssós") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ródoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ιαλυσού, "Dimotikí Enótita Ialysoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ródoksen saarella, Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 11 331 (vuonna 2011). Elafónisos
Elafónisoksen saari sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan ja Lakonian etelärannikon edustalla, 300 metriä Poúntan kylästä etelään. Kytheran saari on etelässä 11 kilometrin ja Gýtheio luoteessa 50 kilometrin päässä. Elafónisos kuuluu Kytheran-Antikytheran saariketjuun, jonka pääsaaret ovat Elafónisos, Kythera ja Antikythera. Se on jäänne maakannaksesta, joka on aikoinaan yhdistänyt eteläisen Peloponnesoksen läntiseen Kreetaan. Elloménos
Elloménos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελλομένου, "Dimotikí Enótita Elloménou") on yksi Lefkaksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lefkaksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 570 (vuonna 2011). Poseidonía
Poseidonía (; myös "Posidonía") on Kreikan kylä sekä samanniminen Sýros-Ermoúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ποσειδωνίας, "Dimotikí Enótita Poseidonías") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sýroksen saarella, Sýroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 893 ja varsinaisen Poseidonían kylän väkiluku 760 (vuonna 2011). Kálamos (saari)
Saaren suurimmat asutukset ovat sen pääkylä Kálamoksen kylä (454 asukasta) sekä Episkopí (42). Síkinos
Antiikin aikana Síkinos tunnettiin nimellä "Oinoi", mikä viittaa viiniin ("oinos"). Nimi esiintyy ensimmäisen kerran Solonilla vuonna 604 eaa. Kreikkalaisen mytologian kertomuksen mukaan saari sai nimensä Lemnoksen maanpakoon lähteneen kuningas Thoaksen ja oinoilaisen nymfin pojasta Sikinoksesta.
Arkeologisten löydösten perusteella saari on ollut asuttu viimeistään mykeneläisellä ajalla. 900-luvulla eaa. saaren asuttivat joonialaiset ja 400-luvulla eaa. doorilaiset. Keskiajalla saari kärsi merirosvojen hyökkäyksistä muiden Kykladien saarten tavoin. Sitä hallitsivat ensin venetsialaiset 1200-luvulta lähtien ja sitten osmanit vuodesta 1537. Saaresta tuli osa itsenäistynyttä Kreikkaa vuonna 1830. Vuonna 1834 saarella oli 979 asukasta. Ereikoússa
Ereikoússa () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Diapontisiin saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 4,4 neliökilometriä ja asukasluku 496 (vuonna 2011). Náxos
Náxoksen saaren suurimmat asutukset ovat Náxoksen kaupunki eli Chóra (7 070 asukasta), joka sijaitsee saaren länsirannikolla, sekä Filóti (Filótio, 1 477), Apeíranthos (Apérathos, 722), Ágios Arsénios (717), Vívlos (654), Glinádo (585), Kóronos (526), Galanádo (455) ja Mélanes (414). (Katso myös: Luettelo Náxoksen kunnallisyksikön kaupungeista ja kylistä ja Luettelo Drymalían kunnallisyksikön kaupungeista ja kylistä.) Monólithos
Monólithos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Attávyroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Attávyroksen kunnallisyksikköön. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Μονολίθου, "Topikí Koinótita Monolíthou"). Kylän väkiluku on 181 (vuonna 2011).
Monólithos sijaitsee Ródoksen länsiosassa parin kilometrin päässä merenrannasta. Monólithoksesta on matkaa Apolakkián kylään noin kymmenen kilometriä ja saaren eteläkärjessä sijaitsevaan Prasonísiin puolestaan 30 kilometriä. Émponas
Émponas (; myös "Émbonas") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Attávyroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Attávyroksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 1 061 (vuonna 2011).
Émponas sijaitsee sisämaassa Ródoksen länsiosissa Attávyros-vuoren pohjoisrinteellä. Se on saaren korkeimmalla sijaitseva kylä ja rakennettu 850 metrin korkeuteen. Kylä on Ródoksen viininvalmistuksen keskuksia ja sinne tehdään paljon päiväretkiä. Alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa antiikin aikaisen Atabyrionin Zeuksen temppelin rauniot Attávyros-vuoren huipulla. Elafónisos
Saaren nykyisen väestön juuret ovat enimmäkseen vastapäisellä mantereella, Mánin niemimaalla ja Kytheran saarella. Elafónisoksen saaren väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 024. Vuoden 2001 väestönlaskennassa saarella oli 732 asukasta. Vuoden 1991 väestönlaskennassa saaren väkiluku oli 725. Talviaikaan saaren väkiluku putoaa noin 400–450 asukkaaseen, mutta asukkaat palaavat kesäksi saarelle. Kesäaikaan saarella vierailee noin 5 000 ihmistä päivittäin. Sáliagkos
Sáliagkos (, usein myös "Saliagkós", Σαλιαγκός, myös "Saliagos", "Saliangos") on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sáliagkos kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Fiskárdo
Fiskárdo (; kath. Φισκάρδον, "Fiskárdon"; myös "Fiscardo", aiemmin "Viscardo") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kefalonián saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Érisoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kefalonián kunnan Érisoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 189 (vuonna 2011). Serifopoúla
Serifopoúla (; myös "Serfopoúla", Σερφοπούλα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen koillis- ja Kýthnoksen kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on 1,75 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Serifopoúla kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren nimi on suomeksi ”Pieni Sérifos”. Elafónisos
Kreikkalaisen tarusankarin ja Mykenen kuninkaan Agamemnonin kerrotaan rakennuttaneen 900-luvulla eaa. temppelin sotataidon, tiedon ja viisauden jumalatar Athenelle. Temppeli sijaitsi luultavasti Elafónisoksen keskiosassa Víglalla. Athenen palvominen Elafónisoksella alkoi 300–500 vuotta aiemmin kuin esimerkiksi Ateenassa tai Rodoksella. Mytologiassa esiintyvän Spartan kuninkaan Menelaoksen kerrotaan puolestaan rakennuttaneen Elafónisokselle hautamonumentin Kinadis-nimiselle laivaston komentajalleen. Yhdessä he ottivat osaa Troijan sotaan. Haudan sijaintipaikkana on pidetty Panagían aluetta Káto Nisín kylässä. Páfoksen alue
Páfoksen alue (, ) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se käsittää Kyproksen saaren länsiosan, ja sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Páfos. Megalonísi
Megalonísi () eli Nisiópi (Νησιώπη) on Kreikan saari, joka sijaitsee Lesboksen lähellä ja kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Alónnisos
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä ja pääsatama Patitíri (1 628 asukasta), joka sijaitsee saaren eteläosassa; sekä Vótsi (473 asukasta), vanha pääkylä Alónnisoksen kylä eli Chóra (208) ja Stení Vála (104). (Katso myös: Luettelo Alónnisoksen kunnan kylistä ja saarista.) Sérifos (kylä)
Sérifos () eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sérifoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 364 (vuonna 2011). Sérifos on Sérifoksen saaren pääkylä ja Sérifoksen kunnan kuntakeskus.
Sérifoksen kylä sijaitsee sisämaassa noin viisi kilometriä saaren kaakkoisrannikolla sijaitsevasta Livádin satamakylästä. Se sijaitsee samalla kukkulalla, jossa antiikin aikana sijaitsi Serifoksen poliksen eli kaupunkivaltion kaupunkikeskus. Kefaloniá
Kefaloniá (; myös Κεφαλλονιά, "Kefalloniá" tai Κεφαλληνία, "Kefallinía") on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 734,014 neliökilometriä ja asukasluku 35 801 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kefaloniá kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Argostóli. Íos
Saaren suurimmat asutukset ovat Íoksen kylä eli Chóra (1 754 asukasta), Mylopótas (120) ja Epáno Kámpos (57). (Katso myös: Luettelo Íoksen kunnan kylistä ja saarista.) Tílos
Saaren suurimmat asutukset ovat saaren pääsatama Livádia (484 asukasta), pääkylä Megálo Chorió (241), Ágios Antónios (39) ja Éristos (16). (Katso myös: Luettelo Tíloksen kunnan kylistä ja saarista.) Farmakonísi
Farmakonísi (; myös "Farmakos", "Farmakousa"/"Farmakusa" tai "Farmako") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 3,866 neliökilometriä ja asukasluku 10 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Elafónisos
Elafónisoksen suojeluspyhimys on Pyhä Spyridon, jota juhlitaan 12. joulukuuta. "Panagíaa" eli Neitseen Marian kuolonuneen nukkumista juhlitaan 15. elokuuta. Elokuun lopussa saarella vietetään kymmenen päivän ajan ”kalastajafestivaalia”, sillä enemmistö saarelaisista saa elantonsa kalastuksesta. Saaren Kreikkaan liittämistä juhlitaan 6.–9. kesäkuuta. Artemónas
Artemónas (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sífnoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 800 (vuonna 2011).
Artemónas sijaitsee Sífnoksen keskiosissa aivan saaren pääkylän Apollonían pohjoispuolella. Se on saaren toiseksi suurin asutus. Kylä on saanut nimensä Artemis-jumalattaresta. Sen vanha rakennuskanta edustaa venetsialaistyylistä ja uusklassista arkkitehtuuria. Elafonísi
Elafonísiin kulkee Chaniásta linja-autoja. Palaióchorasta pääsee saarelle veneellä. Elafonísin lähistöllä on hotelleja ja koko ajan rakennetaan uusia. Lähellä on myös taverna. Elefsínanlahti
Elefsínanlahti (; myös "Eleusiinlahti") on lahti Egeanmereen kuuluvan Saroninlahden pohjoisosassa Attikan rannikolla Kreikassa. Lahden suulla oleva Salamiin saari erottaa sen muusta Saroninlahdesta erilliseksi järvimäiseksi vesialueeksi, johon on pääsy salmista saaren kummaltakin puolelta. Léros
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Agía Marína (2 372 asukasta), saaren merkittävin satamakaupunki Lakkí (2 058), Álinda (748), Kamára (643) ja Xirókampos (514). (Katso myös: Luettelo Léroksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Los Glaciaresin kansallispuisto
El Chalténin ja muutamien matkailumajojen lisäksi Los Glaciaresissa ei ole asutusta. El Chalténissa on noin 400 asukasta, ja se perustettiin palvelemaan kiipeilijöitä ja patikoijia. El Chaltén on yhdistetty tiellä El Calafaten kaupunkiin, joka sijaitsee noin 220 kilometrin päässä 40 kilometriä itään puiston rajasta. El Calafaten kesäkauden asukasluku on arviotu olevan nykyään noin 20 000 asukasta, kun sinne valmistui vuonna 1993 lentoasema. Síkinos
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkylä Síkinoksen kylä eli Chóra (184 asukasta), joka sijaitsee saaren sisäosissa ja on kasvanut yhteen Kástron kylän kanssa, sekä saaren satamakylä Aloprónoia (89 asukasta), joka sijaitsee saaren itärannikolla. (Katso myös: Luettelo Síkinoksen kunnan kylistä ja saarista.) Elafónisos (kunta)
Elafónisoksen kunta muodostuu seuraavista kylistä: Alónnisos
Ensimmäiset merkit asutuksesta Alónnisoksella ovat peräisin paleoliittiselta kaudelta. Myöhemmin saarella vaikuttivat minolainen ja mykeneläinen kulttuuri. Kreikkalaisen mytologian mukaan saaren asutti Kreetalta tullut Stafylos, joka toi saarelle viininvalmistuksen taidon.
Antiikin aikana saari tunnettiin nimellä "Ikos", ja nimeä "Alonnisos" käytettiin jostakin läheisestä saaresta, mahdollisesti viereisestä Kyrá Panagiásta. Saarella palvottiin erityisesti merenjumala Poseidonia. Roomalaiset valtasivat saaren vuonna 190 eaa. Galápagossaaret
Galápagossaarten nisäkäslajisto ei ole kovinkaan monimuotoinen saarten eristäytyneen sijainnin takia. Saarien seitsemästä alkuperäisestä rottalajista neljä on jo kuollut sukupuuttoon. Viimeiset kolme lajia elävät Santa Féllä ja Fernandinalla, joille vieraslajina saarille tullut mustarotta ei ole vielä levinnyt. Lisäksi Galápagossaarilla elää kaksi punalepakkolajia, kalifornianmerileijonan kotoperäinen alalaji ja galapagosinmerikarhu. Ihmisten mukana saarille on tullut mustarotan lisäksi vuohia, kissoja ja koiria. Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto
Merikansallispuisto käsittää Alónnisoksen saaren, pienet saaret Adélfi, Adelfópoulo, Gioúra, Kyrá Panagiá, Peristéra, Pipéri, Psathoúra ja Skántzoura, sekä joukon pienempiä kallioluotoja. Sen pinta-ala maa- ja merialueet mukaan lukien on hehtaaria. Diapontiset saaret
Diapontiset saaret () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Korfun saaren luoteispuolella. Saarten asukasluku on 1 419 (vuonna 2011). Saariryhmän pääsaaret ovat Othonoí, Ereikoússa ja Mathráki, jotka ovat asuttuja. Lisäksi saariryhmään kuuluu lukuisia pienempiä asumattomia saaria. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Pohjoiset Sporadit
Pohjoisten Sporadien saarista pinta-alaltaan suurin on Skýros ja väkiluvultaan suurin Skiáthos. Suurin asutuskeskus on Skiáthoksen kaupunki. Alónnisos ja sitä ympäröivä merialue pienempine saarineen muodostavat Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuiston. Patitíri
Patitíri (; kath. Πατητήριον, "Patitírion") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Alónnisoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 1 628 (vuonna 2011). Patitíri on Alónnisoksen saaren pääkylä ja Alónnisoksen kunnan kuntakeskus. Sífnos
Sífnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 73,942 neliökilometriä ja asukasluku 2 625 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Sífnos kuuluu Sífnoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Apollonía. Ellinoróson
Ellinoróson (, ”Kreikanvenäläisten”) on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan koillisreunalla ja kuuluu kaupungin 7. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä siitä, että sen alkuperäisiä asukkaita olivat Venäjältä tulleet pakolaiset. Kéros
Kéros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on 15,042 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Kéros kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Kéros sijaitsee noin 5,4 meripeninkulmaa (noin 10 kilometriä) Náxoksesta kaakkoon. Náxoksen ja Kéroksen välissä ovat Koufonísian saaret (Áno Koufonísi ja Káto Koufonísi). Sofía (saari)
Sofía () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sofía kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Elafonísi
Elafonísi sijaitsee niin lähellä Kreetan rannikkoa, että sinne voi kahlata. Saarella on pituutta 1 500 metriä ja leveyttä enimmillään 500 metriä. Elafónisos
Kasvimaantieteellisesti saari kuuluu eteläisen Egeanmeren pohjoisosaan. Eteläisen Egeanmeren kasvimaantieteelliseen alueeseen kuuluvat muun muassa Rodos, Kárpathos, Kreeta, Kythera sekä eteläinen Peloponnesos. Saarella on muun muassa "phrygana"-kasvillisuutta, kuten tyräkkilaji "Euphorbia dendroides". Rannikon hiekkaisilla alueilla kasvaa katajien sukuun kuuluva "Juniperus macrocarpa". Kannusruohojen sukuun kuuluva "Linaria hellenica", pellavien sukuun kuuluva "Linum phytosianum" ja suopayrttien sukuun kuuluva "Saponaria jagelii" ovat kotoperäisiä lajeja Elafónisoksen käsittävällä suojelualueella. Káto Koufonísi
Káto Koufonísi (, ”Alempi Koufonísi”) on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin Áno Koufonísin ohella. Saaren pinta-ala on 3,898 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Káto Koufonísi kuuluu Koufonísian kunnallisyksikköön, Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Epáno Eloúnta
Epáno Eloúnta (; myös "Epáno/Páno Eloúnda") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylä on osa Eloúntan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 115 (vuonna 2011). Profítis Ilías (Ródos)
Profítis Ilías -vuorella sijaitsee kaksi maailmansotien välisen italialaisvallan aikana rakennettua luksushotellia, "Élafos" ("Elaphos") ja "Elafína" ("Elaphina"), jotka on kunnostettu. Vuorella sijaitsee myös samalla aikakaudella vuonna 1936 rakennettu huvila, joka oli tarkoitettu Benito Mussolinin eläkepäiviä varten. Eleiós-Prónnoi
Eleiós-Prónnoi käsittää Kefalonián saaren kaakkoisosan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Póroksen kylä, joka on yksi saaren pääsatamista. Eleiós-Prónnoi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kefalonián kunnaksi yhdessä Argostólin, Érisoksen, Leivathón, Omalán, Palikín, Pýlaroksen ja Sámin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Tersefánou
Tersefánou () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Tersefánoun kylä sijaitsee Kyproksen kaakkoisosissa noin 14 kilometriä lounaaseen Lárnakasta. Se sijaitsee lähellä rannikkoa ja on rakennettu noin 50 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ollut olemassa keskiajalta lähtien. Elafónisos
Saaren pohjoiskärjessä on Elafónisos-niminen pääkylä ja satama. Kylässä oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 816 asukasta. Länsirannikolla on pieni, 156 asukkaan Káto Nisín kylä, ja sen edustalla pienet Panagían saaret eli Kaséla, Leptó ja Prasonísi. Muita pieniä saaria ovat Aglýftis Kasélasta etelään, Elafónisoksen lounaisrannikon edustalla, ja Pavlopétri koillisrannikon edustalla. Etelärannikolla Sarakínikonlahden rannalla on 15 asukkaan Léfkin kylä, josta kaakkoon on ensin Símoksen ranta ja sitten pienempi Frángoksenlahti. Itärannikolla on Léfkinlahti. Lisäksi saaren pohjoisosassa on 37 asukkaan Kapárin kylä. Elafónisos
Elafónisoksen saaren koillisrannikon edustalla sijaitsee pieni Pavlopétrin saari, jonka koillispuolella on mereen uponnut kalkoliittisen ja pronssikauden Pavlopétrin kaupunki. Kaikkiaan Pavlopétrin arkeologisella kohteella on kokoa kolme hehtaaria. Kaupungissa on esimerkiksi ollut teitä, temppeli sekä palatsi, jossa on neljä huonetta. Kaupunki mahdollisesti tuhoutui Santorínin tulivuoren purkauksen seurauksena noin vuonna 1500 eaa. Toinen mahdollinen ajankohta on vuoden 1000 eaa. tienoilla, jolloin kaupunki saattoi jäädä veden alle esimerkiksi maanjäristyksen seurauksena. Pavlopétrin saarella sen sijaan on säilynyt Rooman valtakunnan ja Bysantin aikaisia muurien jäänteitä. Poúnta (Lakonia)
Pääosa Elafónisoksen kunnasta sijaitsee Poúntan edustalla sijaitsevalla Elafónisoksen saarella. Matkaa Poúntasta saarelle on noin 300 metriä. Kylästä kulkee lauttoja saarelle, ja matka-aika on noin kuusi minuuttia. Kylässä on uimaranta. Koufonísia
Koufonísia, ”Koufonísi-saaret”, käsittää joukon Pieniin Kykladeihin kuuluvia saaria Náxoksen saaren itäpuolella. Niistä ainoastaan pääsaari Koufonísi, joka tunnetaan myös nimillä Áno Koufonísi ja Páno Koufonísi (”Ylempi Koufonísi”), on asuttu. Koufonísia oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnaksi yhdessä Donoúsan, Drymalían, Irakleián, Náxoksen ja Schoinoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Elafónisos (kunta)
Elafónisoksen kunta syntyi, kun Elafónisoksen itsenäinen kyläkunta muutettiin kunnaksi vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Ellíspontos
Ellíspontos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ελλησπόντου, "Dimotikí Enótita Ellispóntou") on yksi Kozánin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 834 (vuonna 2011). Xenofónin luostari
Xenofónin luostari (, myös "Ksenofonin luostari", "Ksenofontoksen luostari") on ortodoksinen luostari Athoksen autonomisessa luostaritasavallassa Kreikassa. Athoksen kahdenkymmenen luostarin välisessä hierarkiassa Xenofón on sijalla kuusitoista.
Xenofónin luostari on perustettu 900- tai 1000-luvulla. Luostarin perustaja oli Pyhä Ksenofon, josta luostari on saanut nimensä. Luostari kärsi merirosvojen hyökkäyksistä 1200-luvulla. 1500-luvulla suuri osa luostarin munkeista oli slaaveja. Myöhemmin luostari taantui ja kärsi pahoista taloudellisista vaikeuksista. Samalla se siirtyi idiorytmiseen kilvoittelutapaan. Luostari perustettiin uudelleen 1700-luvulla ja palasi kinobioottiseen elämäntapaan vuonna 1784. Vuonna 2011 luostarissa oli 72 asukasta. Apollónioi
Apollónioi (; myös "Apollónii"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Απολλωνίων, "Dimotikí Enótita Apolloníon") on yksi Lefkaksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lefkaksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 768 (vuonna 2011).