Kuka oli Viljo Elomaan puoliso?
Viljo Elomaa
Viljo Urho Elomaa (alun perin Helenius, 9. elokuuta 1897 Kälviä – 4. helmikuuta 1966 Jyväskylä) oli suomalainen urheilija ja suojeluskuntalainen, joka saavutti menestystä ampumalajeissa ja yleisurheilulajeissa. Viljo Elomaa syntyi isänmaalliseen ja urheilua arvostavaan perheeseen Keski-Pohjanmaalla, mutta on kuitenkin taustaltaan lähinnä hämäläistä sukua. Viljon puoliso oli Hanna Viik ja vanhemmat rautatievirkamies Mikko Helenius ja Aleksandra Helin. Viljon veli Toivo Elomaa oli nuorena yhtä lahjakas yleisurheilija. Eversti Toivo Elomaa kaatui Tulemajoella 5.7.1944, toimiessaan tuolloin JR44:n komentajana. Viljon veli Sulo Elomaa oli 1910–1930-luvuilla Lahden urheiluelämän uranuurtajia ja muun muassa teki pitkän päivätyön nostaessaan Lahden Urheilijat suurseuraksi. Viljon poika Antti Elomaa on yksi Suomen kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä pesäpalloilijoita.
Johannes Valmari
Valmarin puoliso vuodesta 1905 oli Saima Johannes Latvala. Valmarin sisar Olga oli naimisissa Virossa syntyneen eversti ja vaihtoehtolääkäri Hans Kalmin kanssa. Ilmari Krohn
Ilmari Krohnin 1. puoliso vuodesta 1893 oli Emilie von Dittmann (1870−1905) ja 2. puoliso vuodesta 1906 kirjailija Hilja Haahti. Ensimmäisestä avioliitosta syntyneitä poikia olivat lääkäri ja runoilija Ensio Kurki-Suonio (1896−1993), säveltäjä Felix Krohn (1898−1963) ja Helsingin Johanneksen seurakunnan kirkkoherra ja hengellisen kansanmusiikin tutkija, teologian tohtori Erkki Kurki-Suonio (1901−1985). J. K. Klemola
Klemolan puoliso vuodesta 1921 oli sairaanhoitaja Elma Maria Lindell, perheeseen syntyi kolme lasta. Wilhelm Lindstedt
Lindstedtin ensimmäinen puoliso vuodesta 1868 oli Hilma Nyholm (k. 1910) ja toinen vuodesta 1913 Hilda Emilia Ekblom, viskaali Gustaf Robert Wallénin leski (k. 1943). Viipurin hiippakunnan piispa ja opetusministeri Yrjö Loimaranta (1874–1942), Orimattilan kirkkoherra Sakari Loimaranta (1885–1954) sekä opettaja, yritysjohtaja Lauri Loimaranta (1879–1939) olivat Lindstedtin poikia hänen ensimmäisestä avioliitostaan. Tytär Siiri Loimaranta (1873–1953) samasta avioliitosta oli puolestaan opettaja ja järjestötyöntekijä. Joel Vilkki
Vilkin puoliso oli Suoma Eliisa Kallo, heidän pojastaan Panu Vilkistä (s. 1927) tuli lastenkirurgi. Tytär Heljä (s. 1935) avioitui taidemaalari Mauri Favénin kanssa. Seppo Taalasmaa
Televisiosarjan alussa Seppo työskentelee talonmiehenä Pihlajakadulla, joka on sarjan kuvitteellinen tapahtumapaikka. Seppo on naimisissa Ulla Taalasmaan kanssa. Heillä on kaksi lasta, Kari ja Elina. Kun Seppo saa kuulla, että Elinan biologinen isä on Ullan nuoruudenrakkaus Martti Viljanen, hänen liki 30-vuotinen avioliittonsa Ullan kanssa päätyy lopulta eroon. Muutaman vuoden päästä he palaavat yhteen, mutta eroavat pian uudestaan. Sepolla ja Ullalla on kolme lastenlasta: Karin ja Laura Kivirannan liitosta Oona Kiviranta, Karin ja Noora Aution adoptiopoika Benjamin Taalasmaa sekä Elinan ja Tuomo Tervajoen liitosta Onni "Tale" Taalasmaa. Sepolla on myös kaksi lapsenlapsenlasta: Talen adoptiopoika Ilja Taalasmaa sekä Oonan ja hänen puolisonsa Miro Holmin lapsi, jota ei ole näytetty sarjassa, koska pariskunta asuu Ranskassa. E. N. Setälä
Setälä meni 1891 naimisiin professori Julius Krohnin tyttären, kääntäjä, kirjailija ja toimittaja Helmi Krohnin kanssa, mutta liitto päättyi eroon 1913. Heidän lapsiaan olivat monilahjakkuus Vilho Setälä, arkkitehti Salme Setälä ja kirjailija Annikki Setälä. Pian eron jälkeen Setälä meni toisiin naimisiin tanskalaisen professori Vilhelm Thomsenin tyttären Kristianen kanssa. Vilho Kivioja
Kiviojan vanhemmat olivat talollinen Heikki Kivioja ja Susanna Sofia Himanka. Hän pääsi ylioppilaaksi 1915 ja suoritti teologian erotutkinnon 1918 sekä vihittiin papiksi samana vuonna. Kivioja suoritti vielä pastoraalitutkinnon 1920. Hän kävi myös Ammattienedistämislaitoksen moottori-, traktori- ja karkaisukurssit 1926 ja sotien jälkeen Kivioja valmistui filosofian kandidaatiksi 1945, auskultoi uskonnonopettajan pätevyyttä varten Helsingin normaalilyseossa ja tuli filosofian maisteriksi 1947. Vilho Kivioja oli naimisissa vuodesta 1918 Alice Johanna Bergrothin kanssa. Ossian Hellman
Ossian Hellman oli naimisissa 1915–1967 konttoristi Hilma Elina Björkmanin (k. 1967) kanssa. Sulo Wuolijoki
Sulo ja Hella Wuolijoen tytär Vappu avioitui suurlähettiläs Sakari Tuomiojan kanssa. Heidän poikansa on Erkki Tuomioja. Veikko Malmio
Veikko Malmion puoliso vuodesta 1943 oli oopperalaulaja ja laulupedagogi Liisa Linko-Malmio. Ville Paakonmaa
Viljo Paakkunainen lähti 1938 työhön Petsamon nikkelikaivostyömaalle mutta palasi sieltä vähän ennen talvisodan alkua kotiseudulleen. Hän haavoittui talvisodassa ja toivuttuaan vammoistaan meni naimisiin 1940 Eedit Tuunasen kanssa. Jatkosodasta palattuaan Viljo Paakkunainen alkoi viljellä kotitilaansa ja teki sivussa metsätöitä sekä räätälin työtä. Voitto Eloranta
Suomen sisällissodan aikana hän toimi punakaartin keskisen rintaman esikunnassa. Sodan loppuvaiheessa Elvira Willman pakeni pariskunnan lasten kanssa Pietariin, jonne Eloranta seurasi perhettään myöhemmin syksyllä. Kolmesta lapsesta mukana olivat aluksi vanhin ja nuorin, mutta keskimmäinen tytär jätettiin Suomeen tuttavien hoitoon. Myöhemmin isänsä kuoleman jälkeen kotimaahan palasi myös poika Voitto Ilmari (s. 1907). Ulla Taalasmaa
Ullalla oli aikoinaan kihlautumiseenkin asti johtanut suhde Martti Viljasen kanssa. Martin äidin Selman takia he kuitenkin erosivat ja Ulla tapasi Sepon, joka oli myös Martin ystävä. Pari aloitti suhteen ja meni naimisiin. Ulla ei kuitenkaan ollut vielä täysin päässyt yli entisestä kihlatustaan Martista ja Karin syntymän uuvuttaneena hän päätyi miehen kanssa sänkyyn. Tästä sai alkunsa Elina, joka kasvoi luullen Seppoa isäkseen. Vilho Hirvensalo
Vilho Hirvensalo oli naimisissa vuodesta 1907 Nanny Margareta Kristina Engelbergin kanssa. Ensio Lehtonen
Ensio Lehtonen oli naimisissa Elma Lehtosen (1913–1991) kanssa, joka toimi Päivölän lastenkodin johtajana 1948–1978. Marjatta Nuoreva
Nuoreva syntyi sosiaalineuvos Vilho Nuorevan ja Helvi Pälviön perheeseen. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1967–1990 oli Jukka Erkki Ervamaa ja toinen vuodesta 1992 on kirjailija Caj Westerberg. Ylioppilaaksi Nuoreva tuli 1962, minkä jälkeen hän opiskeli Taideteollisessa oppilaitoksessa 1963–1968. kuvaamataidonopettajaksi. Nuoreva työskenteli Alppilan yhteislyseon kuvaamataidon opettajana 1969–1973. Hän toimi Keski-Suomen läänintaiteilijana 1982–1986. Valtion taiteilijaeläke hänelle myönnettiin 2007. Emil Viljanen
Emil Viljanen oli naimisissa vuodesta 1899 Stella Hilda Elisabet Luodon kanssa. Vilma Espín
Toukokuussa 1959, neljä kuukautta vallankumouksen voiton jälkeen, Vilma Espín meni naimisiin Raúl Castron kanssa Havannassa. Vuonna 1965 hänet nimitettiin Kuuban kommunistisen puolueen keskuskomitean jäseneksi. Häntä pidettiin vuosia Kuuban epävirallisena "ensimmäisenä naisena", koska Fidel Castro oli eronnut ja koska hänen roolinsa vallankumouksessa ja naisasialiikkeessä myös Kuuban rajojen ulkopuolella oli niin näkyvä ja pitkäkestoinen. Méxicossa kansainvälisen naisten vuoden konferenssissa 1975 Espín totesi: "Naiset ovat osa kansaa, ja ellemme politisoidu, emme voi muuttaa mitään." Hjalmar Tallqvist
Tallqvist meni naimisiin ensimmäisen kerran laulajatar Elin Fohströmin kanssa vuonna 1897. Fohström kuoli vuonna 1949, ja Tallqvist meni seuraavana vuonna uusiin naimisiin aiemman vaimonsa kasvattisisaren Evelina Fohströmin (o.s. Wilkman) kanssa. Tallqvist sai ensimmäisestä avioliitostaan kolme tytärtä: Edit Evelina, Inger Anima ja Anita Henriette. Elvi Sinervo
Sinervo kuului Helsingin Vaasankadulla kasvaneeseen perheeseen, jonka muita lapsia olivat kansanedustaja Sylvi-Kyllikki Kilpi ja kirjailija Aira Sinervo. Hänen vanhempansa olivat levyseppä Edvard Sinervo ja Alma Wallenius. Sinervo kävi Vaasan suomalaista tyttökoulua ja Tyttönormaalilyseon. Hän oli naimisissa lääkäri-kansanedustaja-päätoimittaja Mauri Ryömän (1911–1958) kanssa. Vuonna 1933 solmittu liitto päättyi Ryömän kuolemaan liikenneonnettomuudessa. Suomentajat Ilkka Ryömä ja Liisa Ryömä ovat heidän lapsiaan. Wiljo Saaristo
Wiljo Saariston vanhemmat olivat viipurilainen tehtailija August Saaristo ja Anna Saaristo (o.s. Väisänen). Wiljo Saaristo oli naimisissa vuodesta 1938 farmaseutti Elsa Saariston (o.s. Karppinen) kanssa. Viljo Elomaa
Työelämässä Viljo Elomaa toimi lähinnä konduktöörinä ja järjestelymestarina sekä 1920-luvulla vähän aikaa myös kapitulanttina jääkäritykistörykmentissä. Sotilasarvoltaan Viljo Elomaa on vääpeli. Uransa aikana Elomaa on edustanut seuroja Kälviän Korven Koitto, SLU Kokkolan osasto, Lahden Ahkera, Lahden Urheilijat ja Lahden Ampujat sekä suojeluskuntakilpailuissa Lahden suojeluskuntaa ja Etelä-Hämeen suojeluskuntapiiriä. Efraim Elo
Efraim Elo oli naimisissa vuodesta 1907 filosofian kandidaatti Armo Rauha Malmsténin (1878-1943) kanssa joka oli Joensuun yhteiskoulun johtajana 1907–1920. Ville Hytönen
Hytönen on ollut naimisissa runoilija ja nuortenkirjailija Vilja-Tuulia Huotarisen kanssa. Hytösen nykyinen puoliso on suomentaja ja tietokirjailija Anniina Ljokkoi. Liisa Pohjola
Liisa Pohjola on Ensti Pohjolan, Erkki Pohjolan ja Paavo Pohjolan sisar. Liisa Pohjola oli vuosina 1965–1979 naimisissa professori Ilkka Oramon kanssa. Heidän poikansa Sakari Oramo on tunnettu kapellimestari ja tyttärensä Anna-Maaria Oramo barokkicembalisti ja -urkuri. Viljo Kujala
Viljo Vilho Kujala (8. marraskuuta 1891 Sippola – 13. syyskuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hän toimi valtion luonnonsuojeluvalvojana 1930–1938 ja Metsäntutkimuslaitoksen metsäbiologian professorina 1938–1961. Hän oli myös Suomen luonnonsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja 1942–1952 ja Vanamo-seuran 1951–1960. Alpo Sailo
Alpo Sailo avioitui 1906 laulajatar Helga Eleonora Lindströmin kanssa. Tästä avioliitosta syntyi neljä lasta, jotka ikäjärjestyksessä ovat Hilkka-Liisa, Monna-Liisa Elonora, Merike Christina ja Carl Jyrki. Tämä avioliitto loppui samana vuonna (1938) kun toinen alkoi. Toisen avioliiton Alpo Sailo solmi oppilaansa viipurilaisen taiteilija Nina Sailon kanssa. Heille syntyi tästä avioliitosta neljä lasta, jotka ikäjärjestyksessä ovat Nina Anni, Pertti Alpo, Seppo Ilari Alpo ja Arpad Alpo. Myös aviopuolison Nina Sailon taide keskittyi paljon Kalevalan sekä kansallisromantiikan ympärille. Syy opettajan ja oppilaan lähentymiseen voi olla 1937 kesällä Karjalaan kahdestaan tehty useita kuukausia kestänyt matka, jonka aikana he tapasivat ja piirsivät vielä elossa olevia runolaulajia. Eljas Kahra
Eljas Kahra oli naimisissa vuodesta 1912 Helmi Vilhelmiina Ratamon kanssa. Veijo Viitala
Viitalan vanhemmat olivat kirkkoherra Niilo Viitala ja Naema Charlotta Rundman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Martta Alina Elisabet Uotisen kanssa, josta hän erosi vuonna 1931 ja avioitui uudelleen vuonna 1932 Hilja Irene Vahermaan kanssa. Hän taasen kuoli vuonna 1953 ja viitala ovioitui kolmannen kerran vuonna 1954 Adele Mandelinin kanssa. Hän taasen kuoli vuonna 1966, jonka jälkeen Viitala eli loppuelämänsä leskenä. Voldemar Ilja
Tallinnan ja Helsingin välinen laivayhteys avautui vuonna 1965, ja seuraavana vuonna Helsingin yliopiston kirkkohistorian professori Kauko Pirinen vei ryhmän teologian opiskelijoita Tallinnaan. Vierailun myötä Ilja tutustui ensiksikin tulevaan vaimoonsa, teologian opiskelija Elli Huuhtaseen, ja toiseksi professori Pirinen ryhtyi ohjaamaan Iljan tutkimustyötä. Luettelo televisiosarjan Uusi päivä henkilöistä
Lukioikäinen Vilma alkoi seurustella Jani Hellemaan kanssa. Yllättäen hän sai tietää olevansa raskaana Janille ja pohti pitääkö lapsen vai tekeekö abortin. Vilma päätti pitää lapsen. Kevään 2013 päätösjaksossa Vilman synnytys käynnistyi muutamia viikkoja etuajassa ja Vilma synnytti lukion asuntolassa poikavauvan, joka nimettiin Väinöksi. Väinön syntymän ja Ension kuoleman jälkeen Jani kosi Vilmaa. Hetken epäröinnin jälkeen Vilma suostui kosintaan. Myöhemmin Karri Palomäki ihastui Vilmaan ja Vilma häneen, vaikka Vilma olikin pian menossa naimisiin Janin kanssa. Karri oli Janin bestman. Vilma ei voinut tunteilleen mitään, joten hän jätti Janin hääjuhlassa ja lähti Karrin mukaan. Arvo Riihimäki
Riihimäen puoliso oli vuodesta 1923 alkaen Hilja Peltomaa (1903–1963), jonka kanssa hänellä oli kolme lasta: Ilmari (s. 1923), Ilma (s. 1925) ja Ilmi (s. 1935). Joel Vilkin muistomerkki
Joel Vilkki (1899–1976) tunnettiin edistyksellisenä opettajana ja kasvattajana sekä kansainvälisen kielen esperanton edistäjänä Suomessa. Hän toimi Someron yhteiskoulun matemaattisten aineiden opettajana ja rehtorina vuosina 1929–1936, 1936–1941 ja 1941–1960. Vilkki omisti pitkään nykyään Someron kunnan omistuksessa kulttuuritalona olevaa Kiiruun taloa Someron keskustassa ja kasvatti sen ympärille puutarhan, joka 2000-luvulla tunnetaan Kiiruun puistona. Joel Vilkin puoliso Suoma Vilkki (os. "Kallo", 1902–1996) toimi samassa koulussa biologian ja maantieteen opettajana. Olai Wallin
Wallinin puoliso vuodesta 1864 oli Flora Fredrika Bernhardina Schreck (1839–1926). Historioitsija ja poliitikko Väinö Voionmaa, toimittaja Eino Voionmaa ja suomentaja Emmi Voionmaa olivat heidän lapsiaan. Ministereinä toimineet Niilo Liakka ja Hjalmar Kahelin olivat Wallinin vävyjä. Viljo Kilpeläinen
Viljo Kilpeläinen oli naimisissa vuodesta 1937 Tyyne Elina Ketosen kanssa. Hella Wuolijoki
Hella Wuolijoki on Sakari Tuomiojan puolison Vappu Tuomiojan äiti ja Erkki Tuomiojan isoäiti. Hella Wuolijoen sisar Salme Murrik oli lyhyen aikaa naimisissa Eino Pekkalan kanssa ja muutti avioeron jälkeen Isoon-Britanniaan, jossa solmi uuden avioliiton. Viljo Kuukkanen
Viljo Kuukkasen vanhemmat olivat Toivo J. Kuukkanen ja Klaara Siviä Kuukkanen (o.s. Marjonen). Isänsä jälkiä seuraten Viljo Kuukkanen oli nuoresta pitäen aktiivisesti mukana poliittisessa järjestötoiminnassa. Vallilan sosialidemokraattisissa nuorissa (1933–1953) hän solmi monia myöhempään poliittiseen uraan sekä myös yksityiselämän puolelle vaikuttaneita suhteita. Vuonna 1940 hän avioitui samaan nuoriso-osastoon kuuluneen Lahja Laakson kanssa. Heillä oli kolme lasta.
Kuukkanen nimitettiin Suomen sosialidemokraattisen työläisnuorisoliiton (STL) pohjoismaisen toiminnan puheenjohtajaksi vuonna 1949. Vuodesta 1951 alkaen Kuukkanen oli mukana Euroopan-neuvoston nuorisojaoston toiminnassa ja sen pohjoismaisessa sihteeristössä (1951–1956) edustaen Suomen nuorisojärjestöjä muun muassa Euroopan nuorison kokouksessa Haagissa. Viljo Venho
Venhon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Wathin ja Anna Lovisa Jokinen. Venho oli naimisissa Lyyli Lindellin kanssa vuodesta 1925 lähtien. Päivikki Elomaa
Päivikki Elomaan puoliso Antti Elomaa on kuuluisa pesäpalloilija. Hänen isänsä Kauko Valve kuuluu Suomen Tunnustuksellisen Luterilaisen Kirkon perustajiin. Vilho Leivonen
Leivosen aviovaimo oli Aino Johanna Paananen. He menivät naimisiin 1931. Niilo J. Avellan
Niilo J. Avellan oli naimisissa vuodesta 1894 Sylvia Renqvistin (1870–1920) kanssa. Heillä oli kaksi lasta Olavi (s. 1896) ja Irja (vuodesta 1924 Leistén, s. 1902). Avellanit tutustuivat 1906 kirjailija Joel Lehtoseen. Lehtosen ja Sylvia Avellanin välille syntyi suhde ja he olivat kirjeenvaihdossa Sylvia Avellanin kuolemaan saakka. Sylvia Avellan säilytti Lehtosen kirjeet ja Niilo Avellan luovutti ne myöhemmin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistoon. Kirjeet julkaistiin Pekka Tarkan toimittamana ("Putkinotkon herra", Otava 1969). Vilho Suosalo
Suosalo oli naimisissa vuodesta 1937 Sylvia Lakkalan kanssa. Hänen veljensä oli näyttelijä ja teatterinjohtaja Martti Suosalo Viljo Tarkiainen
Viljo Tarkiainen oli naimisissa vuodesta 1911 lähtien kirjailija Maria Jotunin kanssa. Heillä oli kaksi lasta. Jotuni kuvasi joiltakin osin heidän avioliittoaan 1930-luvulla kirjoittamassaan romaanissa "Huojuva talo", joka julkaistiin vasta 1963. Romaanissa miespäähenkilöä kuvattiin väkivaltaiseksi kotityranniksi. Mirjami Kuosmanen
Tulion lisäksi Kuosmaseen iski silmänsä ohjaaja Nyrki Tapiovaara, joka kiinnitti hänet elokuvansa "Miehen tie" (1939) naispääosaan. Se osoittautui läpimurroksi, ja Kuosmanen varasti aikalaiskriitikoiden huomion. "Hän on ylpeä ja tenhostaan tietoinen nuori rotunainen --- ", Raoul af Hällström hehkutti Elokuva-Aitassa. "Miehen tien" myötä Kuosmanen lunasti paikkansa suomalaisen elokuvan vahvana tahtonäyttelijättärenä. Elokuva ei ehtinyt valmistua ennen talvisodan alkua, mutta Kuosmanen ehti avioitua elokuvan kuvauksesta vastanneen Erik Blombergin kanssa. Kaksi viikkoa häiden jälkeen annettiin yleinen hälytys talvisodan alkamisesta. Nyrki Tapiovaara kaatui sodassa, joten Kuosmanen ja Blomberg saattoivat "Miehen tie" -elokuvan valmiiksi ja esityskuntoon. Vilho Elomaa
Vilho Elomaa oli suomalainen venäjän- ja saksankielisen kirjallisuuden suomentaja. Marko Tapio
Marko Tapio avioitui 1961 fil. yo Tuulikki Viljasen kanssa (s. 1939; nyk. Tuulikki Valkonen, fil. maist., PKLO ). Avioliitosta syntyi 1962 Janne V. Tapper (Helsingin yliop./ Helsingin yliopisto fil. tri 2012, teatteritiede; Teatterikorkeakoulu / 1987 teatteritait. maist., ohjaaja). Tapion avioliitto päättyi eroon 16.4.1973 kirjailijan alkoholin ja lääkkeiden liikakäytön vuoksi. - Vuonna 2003 ilmestyi Tuulikki Valkosen teos "Mäyhä", jossa Valkonen muistelee Marko Tapion elämää ja kirjailijantyötä ja elämäänsä hänen puolisonaan. Aukusti Niemi
Niemen puoliso oli Hilma Elisabeth Nyholm. Heidän pojastaan Vilho Turo Väinämö Niemestä (s. 1908) tuli lääketieteen ja kirurgian tohtori. Timo Kalaoja
Timo Veikko Kalaoja (21. toukokuuta 1946 – 6. kesäkuuta 1988 Keuruu) oli suomalainen muusikko ja säveltäjä. Kalaojan säveltämiä kappaleita olivat mm. hänen puolisonsa Katri Helenan sanoittama ja levyttämä "Ystävä", joka sijoittui jaetulle toiselle sijalle Suomen euroviisukarsinnassa 1978 ja niin ikään Katri Helenan vuonna 1979 levyttämä, Juha Vainion sanoittama "Niin haaveet kantaa". Timo Kalaoja avioitui Katri Helenan kanssa vuonna 1973 ja oli Katri Helenan toinen puoliso. Avioliitosta syntyi yhteensä kolme lasta, joista poika Juha Kalaoja kuoli äkilliseen sydänkohtaukseen 33-vuotiaana vuonna 2009. Timo Kalaoja sai yllättäen keikkamatkalla Keuruulla kesäkuun alussa vuonna 1988 äkillisen sydäninfarktin ja menehtyi elvytyksestä huolimatta, hän oli kuollessaan 42-vuotias. Vain muutama kuukausi miehensä kuoleman jälkeen Katri Helena osallistui Syksyn Säveleen kauniilla rakkauslaululla "Me teimme sen", jonka Junnu Vainio oli sanoittanut Katri Helenan miehensä menettämisen jälkeisten ajatusten ja tunteiden pohjalta. Kuno Nyman
Kuno Nyman oli naimisissa vuodesta 1917 Else Maria Nybergin kanssa. Elsi Hetemäki-Olander
Elsi Rinne avioitui vuonna 1954 valtiotieteen maisteri Eero Hetemäen kanssa. Avioliitto päättyi puolison kuolemaan vuonna 1968. Toistamiseen hän avioitui vuonna 1977 vakuutusneuvos, diplomi-insinööri Erik Olanderin kanssa. Tämäkin avioliitto päättyi puolison kuolemaan vuonna 1998. Hänellä on 1. avioliitostaan kolme aikuista lasta. Ilmari Voionmaa
Ilmari Voionmaa oli naimisissa vuodesta 1923 filosofian maisteri Aura Nylanderin kanssa. Ilmari Voionmaan veljiä olivat suurlähettiläs Tapio Voionmaa ja kanslianeuvos Jouko Voionmaa. Viljo Paloheimo
Paloheimon vanhemmat olivat Metsähallituksen piirikuntapäällikkö, ylimetsänhoitaja Karl Aksel Brander ja Emilie Wilhelmina Åkerman. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Sylvi Emilia Korhosen kanssa.
Hän kävi viisi luokkaa Nurmeksen yhteiskoulua ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Kajaanin yhteiskoulussa vuonna 1930. Hän kävi Taistelukoulun komppanianpäällikkokurssin vuonna 1930. Jouko Voionmaa
Jouko Voionmaa oli naimisissa vuodesta 1940 filosofian kandidaatti Elsi Anna-Liisa Tannerin kanssa. Jouko Voionmaan veljiä olivat suurlähettiläs Tapio Voionmaa ja osuusliike Elannon toimitusjohtaja Ilmari Voionmaa. Voitto Eloranta
Voitto Eloranta syntyi Janakkalassa räätäli Viktor Lindroosin ja Miina Kustaantyttären perheeseen. Kansakoulun käytyään hän opiskeli Jyväskylän seminaarissa, josta Eloranta valmistui opettajaksi vuonna 1899. Tämän jälkeen hän työskenteli kansakoulunopettajana Hauhon Miehoilan ja kirkonkylän kansakouluissa 1899–1903 sekä Hausjärvellä 1903–1905, kunnes Hauholta kotoisin olleet veljekset Sulo ja Wäinö Wuolijoki houkuttelivat Elorannan mukaan politiikkaan. Vuonna 1906 hänet valittiin Tampereella järjestetyn ensimmäisen yleisen torpparikokouksen keskustoimikuntaan ja myöhemmin samana syksynä Eloranta avioitui työväenliikkeen toiminnassa mukana olleen kirjailija Elvira Willmanin kanssa. Helsinkiin muutettuaan Eloranta työskenteli toimittajana "Työmiehessä" 1906–1911 ja oli myös sosialidemokraattisen rautatieläisille tarkoitetun "Juna"-lehden päätoimittaja 1907–1909. Eeli Jokinen
Eeli Jokisen kotipaikaksi tuli Jyväskylä avioitumisen myötä vuonna 1916. Elämänkumppaniksi tuli valokuvaaja Hilma Helin, jolla oli Hellas-niminen valokuvausliike. Heidän perheeseen syntyivät Anna-Liisa, Saara, Erkki ja Sakari. Sakari sairastui vakavasti kolmivuotiaana ja hänen elämälankansa sammui. Vuonna 1951 Hilma Jokisella usko vaihtui näkemiseen lyhyen sairausjakson jälkeen. Vuonna 1952 Eeli avioitui Anna Rauhamäen kanssa. Viljo Suokas (poliitikko)
Suokas oli naimisissa vuodesta 1948 lähtien kauhajokisen Eeva Kyllikki Tasangon kanssa ja heillä oli viisi lasta. Viljo Holopainen
Holopaisen vanhemmat olivat maanviljelijä Mikko Kusti Holopainen ja emäntä Kerttu Maria Miettinen ja puoliso vuodesta 1944 Helvi Rakel Niinimaa. Hän valmistui Kuopion yhteiskoulusta 1936 ja suoritti Helsingin yliopiston metsätutkinnon ja Metsähallituksen metsätaloudellisen virkatutkinnon. Maatalous- ja metsätieteiden kandidaatti hänestä tuli 1947 ja lisensiaatti ja tohtori 1950, samoin kuin valtiotieteen kandidaatti. London School of Economics -korkeakoulussa hän oli British Councilin rahoittamana stipendiaattina 1950-1951 ja 1964 Yhdysvalloissa ASLA-Fulbright-tutkijastipendiaattina. Helsingin yliopiston metsätalouden apulaisprofessorina Holopainen toimi 1954-1959 ja puumarkkinatieteen professorina 1959-1964. Metsäntutkimuslaitoksen ylijohtaja hän oli 1964-1979, Erkki Kalelan jälkeen. Holopainen oli aktiivinen alansa kotimaisissa ja kansainvälisissä järjestöissä. Hänen yhteensä 85 julkaisuaan sisältävät myös metsäpolitiikkaa käsitteleviä teoksia, kuten "60-luvun metsäpolitiikka" (1967), "Vastuun metsäpolitiikka" (1970) ja Erkki Timosen kanssa laadittu "Metsä vastaa" (1995). Hän oli Suomen Metsätieteellisen Seuran kunniapuheenjohtaja vuodesta 1985 ja lahjoitti seuralle puolisonsa kanssa peruspääoman nimeään kantavaan rahastoon 1989. Erkki Peltonen
Erkki Peltonen oli naimisissa vuodesta 1892 Hilma Kinnusen kanssa. Kike Elomaa
Elomaan isä oli SMP:n ja SKYP:n kansanedustajana 1970-luvulla toiminut maanviljelijä, majuri Arvo Sainio (1921−1984).
Kike Elomaa on ollut avioliitossa vuodesta 1978 Kimmo Elomaan kanssa. Perheeseen kuuluu kaksi akita-rotuista koiraa, Marski ja Sylvi-Tuulikki. Politiikkaan liittyvistä moninaisista tapahtumista sekä kansalaistapaamisista liikenevä aika menee usein erilaisissa hyväntekeväisyys- ja vapaaehtoistoiminnoissa. Loppu vapaa-aika kuluu liikunnan, urheilun ja kuntoilun sekä koirien kanssa lenkkeilyn parissa. Waldemar Piha
Waldemar Pihan puoliso vuodesta 1905 oli kansakoulunopettaja Helma Gustava Hellman (1881–1970). Heidän poikiaan olivat metsähallituksen pääjohtaja Antero Piha, säveltäjä ja levytuottaja Martti Piha, liiketaloustieteen ja taloussosiologian professori Kalevi Piha ja biokemian professori Sakari Piha. Helma ja Waldemar Pihan pojanpojan tytär on toimittaja, kansanedustaja ja europarlamentaarikko Kirsi Piha. Kalevi Pihan poika on kliinisen fysiologian erikoislääkäri Juhana Piha. Kurt Vilja
Viljan puoliso vuodesta 1942 oli Rauha Maria Tuominen. Wilho Kyttä
Kytän puoliso oli Suoma Katariina Jaamala (1883–1966). Heidän poikansa oli kansanedustaja Harras Kyttä. Toisesta pojasta Jyrki Tuomas Kytästä (s. 1922) tuli lääkäri, joka avioitui professori Einar W. Juvan tyttären Sirkka Annikki Juvan (s. 1925) kanssa. Jaakko Lehtiö
Lehtiö avioitui punkalaitumelaisen Kristiina Amalia Grönlundin (1858–1930 Punkalaidun) kanssa 10.7.1877. Heidän kymmenestä lapsestaan aikuisikään ehtivät jumaluusopin ylioppilas Ilmari (1880–1905), kansakoulunopettaja Viljo Väinö (1881–1961), panimonomistajan puoliso Aino Amalia Pollach, s. Lehtiö (1885–1923), asemapäällikön puoliso Lyyli Laina Aspegren, myöh. Aspara, s. Lehtiö (1888–1959), kunnankirjuri Otto Lieto (1891–1957), nimismies Toivo (1893–1967), farmaseutti Elli Helmi (1895–1984) ja farmaseutti Voitto Jaakko (1900–1969). Pirjo Luoma-aho
Luoma-aho valmistui Teatterikorkeakoulusta ja on kuulunut Kansallisteatterin vakituiseen näyttelijäkuntaan vuodesta 1987. Hänellä on humanististen aineiden opintoja Helsingin yliopistossa. Luoma-ahon klassikkorooleja ovat olleet Liina Suvanto "Kultaisessa vasikassa", Roxane "Cyrano de Bergeracissa", Hippolyta / Titania "Kesäyön unelmassa", "Viettelyksen vaunun" Blanche, "Näköala sillalta" -näytelmän Beatrice Carbone, "Kauppamatkustajan kuolemassa" perheen äiti Linda. Hänellä oli naispääosat elokuvissa "Lain ulkopuolella" sekä "Viola". Luoma-aho on vieraillut tv-sarjoissa ja hänellä on ollut rooleja kuunnelmissa.Pirjo Luoma-aho oli naimisissa Harri Virtasen kanssa 1987–1996 ja heillä on kaksi lasta. Veikko Polameri
Veikko Olavi Polameri (11. helmikuuta 1946 Helsinki – 20. elokuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja japanilaisen kirjallisuuden asiantuntija ja kääntäjä. Polameri perusti kirjallisuuslehti Manifestin vuonna 1968. Hän oli naimisissa 1966–1978 kirjailija Eila Kostamon kanssa. Litja Ilmari
Litja Ilmari teki useita elokuvarooleja vuosina 1924–1960. Suurin osa niistä oli sivuosia ja kreditoimattomia avustajantehtäviä. Ilmari debytoi valkokankailla Amalia Drittelin roolissa mykässä komediaelokuvassa "Kihlauskylpylä" (1924); elokuva on tuhoutunut uimarantajaksoa lukuun ottamatta. Puolisonsa Wilho Ilmarin ja Axel Slanguksen ohjaamassa, jälkipolville säilyneessä mykkäfilmissä "Tukkijoella" (1928) hän tulkitsi Pahna-Maijan osan. Niin ikään Wilho Ilmarin ohjaamassa elokuvassa "Rakkaus on nopeampi Piiroisen pässiäkin" (1950) hänellä oli Piiroisen emännän rooli. Edvin Laineen "Niskavuoren Aarnessa" (1954) Litja Ilmari teki pienen sivuosan Nikkilän emäntänä. Kaarlo Julius Kalpa
Kaarlo Julius Kalpa avioitui Olga Lindgrenin (1861–1949) kanssa vuonna 1892. Pariskunnan kolmesta pojasta tunnettuja ovat lääkintöneuvos Kaarlo Ilmari Kalpa (1893–1963) sekä sotilaspastori Eino Johannes Kalpa (1896–1972), joka hoiti myös Suodenniemen kirkkoherran virkaa muutaman vuoden ajan isänsä kuoleman jälkeen. Tytär Armi Johannan (1898–1990) aviomies oli presidentti Risto Rytin veli Eero Ryti (1899–1969). Sisällissodan aikana hän asui Suodenniemen pappilassa ja piti tapahtumista päiväkirjaa, joka nykyään on Kansallisarkiston hallussa. Viljo Porkola
Viljo Porkola syntyi Chicagossa USA:ssa työnjohtaja Oskari Pahikaisen ja Vilma Tiilikaisen perheeseen. Porkola avioitui 1938 kotitalousopettaja Martta Sofia Tiihosen kanssa. Nuorta perhettä kosketti suru, kun seuraavana vuonna 1939 puoliso ja toinen kaksospojista kuolivat synnytyksen yhteydessä. Eloon jäi Kalle-poika. Vuonna 1940 Porkola vihittiin kotitalousopettaja Anna Stiina Tiihosen kanssa. Tästä avioliitosta syntyivät Heikki ja Eeva. Vuonna 1968 kuolema kohtasi toisen puolison Anna Stiinan. Vuonna 1970 Porkola avioitui sairaanhoitaja Aura Laukkasen kanssa. Wilho Sjöström
Wilho Sjöströmin ensimmäinen puoliso vuosina 1903–1918 oli taidemaalari Tyra Malmström (1875–1928) ja toinen puoliso vuodesta 1918 hammaslääkäri Vieno Kalima (1883–1975). Simo Pipatti
Pipatti oli naimisissa Hilja Maria Härmän kanssa vuodesta 1907 alkaen. Volter Kilpi
Volter Kilven ensimmäinen puoliso oli vuonna 1927 kuollut kirjailija Hilja Kilpi (o.s. Vanhakartano). Heidät vihittiin vastoin morsiamen vanhempien suostumusta 10. kesäkuuta 1907 Turussa. Heille syntyivät lapset: Riitta Valpuri (Pylkkänen, 1910–1982), Suomen kansallismuseon johtaja; Eerik Jaakkima Volter (1914–1988), Tampereen teknillisen korkeakoulun mekaanisen teknologian professori; hallintoneuvos; Lassi Topias Taavetti (1920–2007), KHO:n jäsen. Toinen puoliso vuodesta 1935 sairaanhoitaja Gunborg Elisabeth (o.s. Grönroos) 1901–1977. Volter Kilven veli Eero Kilpi oli Suomen Kansallisteatterin näyttelijä ja toinen veli Sulo Kilpi oli kemian professori. Elvira Willman-Eloranta
Syksyllä 1906 Willman avioitui kansakoulunopettaja ja sanomalehtimies Voitto Elorannan kanssa. Eloranta työskenteli tuolloin SDP:n Työmies-lehden toimittajana, ja vuoden 1907 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi puolueen listalta. Myös Elvira Willman-Eloranta oli SDP:n ehdokkaana ainakin vaaleissa 1908, mutta häntä ei valittu. Elorannat ostivat Leppävaarasta maatilan, jolla he kasvattivat sikoja ja viljelivät vihanneksia sekä hedelmiä. Viljami Kalliokoski
Viljami Kalliokoski oli naimisissa vuodesta 1917 alkaen Hilja Sofia Kalliokosken (o.s. Kujala) kanssa. He saivat yhdessä kuusi lasta, joista poika Matti Kalliokoski kaatui Kannaksella puna-armeijan suurhyökkäyksessä 18. kesäkuuta 1944. Kalliokoski sai maanviljelysneuvoksen arvonimen vuonna 1949. Kelpo Vohlonen
Vohlonen syntyi Orimattilan Kuivannon kylässä viisilapsiseen perheeseen. Hänen sisaruksistaan tunnettuja ovat keksijä Tuomas Vohlonen sekä Oma Eeva Vohlonen, joka oli ensimmäinen agrologin tutkinnon suorittanut suomalainen nainen. Vohlosen perhe joutui pian muuttamaan Ruokolahdelle, josta käsin lapset kävivät keskikoulun Lappeenrannassa ja myöhemmin suorittivat ylioppilastutkintonsa Viipurissa. Kelpo ja Tuomas Vohlonen opiskelivat tämän jälkeen maanmittausinsinööriksi Helsingin Polyteknillisessä opistossa. Kelpo Vohlonen työskenteli valmistuttuaan pitkään maanmittarina Porissa, jossa hän muiden töidensä ohessa suunnitteli muun muassa Tiilimäen urheilukentän. Vohlosen tytär avioitui vuonna 1935 maantieteilijä Auvo Säntin kanssa. Viljo Salminen
Viljo Frithiof Salminen (11. elokuuta 1905 Askola – 8. lokakuuta 1991 Lahti) oli Suomen ilmavoimien lentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Vilho Vallas
Vallaksen aviopuoliso oli vuosina 1919–1942 Rauha Helvi Suokas ja vuodesta 1945 Anna Katri Kosonen. Vilho Väisälä
Vilho Väisälän ensimmäinen puoliso vuodesta 1912 oli Anna Maria Fredrika Blomqvist (1891−1954). Jäätyään leskeksi Väisälä solmi vuonna 1955 uuden avioliiton Anna Maria Immosen (ent. Airila [1888−1972]) kanssa. Elina Aro
Elina Arohonka oli naimisissa vuodesta 1946 hämeenlinnalaisen Veikko Arohongan, aik. Alén kanssa. Elli Castrén
Elli Castrén kuuluu Castrénin sukuun. Hänen isänsä oli vesirakennuksen professori Viljo Castrén ja hänen vanhempi veljensä arkkitehti Heikki Castrén. Hän on ollut naimisissa näyttelijä Jaakko Kytömaan kanssa vuodesta 1973 lähtien. Pariskunnalla on kaksi lasta. Oskar Wilkman
Vilkaman puoliso oli lehtori, filosofian tohtori Sisko Elna Vilhelmiina Brummer. Hovioikeudenneuvos Kaarlo Vilkama oli heidän poikansa. Elvira Willman-Eloranta
Agnes Elvira Maria Willman-Eloranta (o.s. Willman, 10. elokuuta 1875 Uusikaupunki – 17. huhtikuuta 1925 Moskova, Neuvosto-Venäjä) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja toimittaja, joka oli myös yksi varhaisen työväenliikkeen merkittävimmistä naisvaikuttajista. Hän kuului aluksi sosialidemokraattiseen puolueeseen ja oli myöhemmin mukana Neuvosto-Venäjällä perustetun SKP:n toiminnassa. Willman muutti Neuvostoliittoon vuonna 1923 ja hänet teloitettiin Moskovassa vuonna 1925 syytettynä osallisuudesta niin sanottuihin Kuusisen klubin murhiin. Hänen puolisonsa oli kansanedustaja Voitto Eloranta. Eloranta teloitettiin Moskovassa vuonna 1923. Vilho Nenonen
"Vilho Nenosen sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa"
Nenonen meni vuonna 1921 naimisiin venäläisen leskirouvan "Pelageja (Lina) Perminovan" kanssa. Linalla oli aikaisemmasta avioliitosta tytär "Irina". Avioliiton tarkoituksena oli auttaa venäläinen aatelisperhe pois Neuvosto-Venäjältä. Perheen saavuttua Suomeen tarjoutui rouva Pelageja Perminova eroamaan Nenosesta, mutta tämä ei suostunut, vaan antoi asian olla. Oskari Vilamo
Vilamo oli naimisissa vuodesta 1913 Siiri Mathilda Einiön (ent. Bäckström) kanssa. Sulo Wuolijoki
Sulo Wuolijoki avioitui 1908 virolaisen ylioppilaan Ella Maria Murrikin kanssa. Avioliitto päättyi eroon 1923, mutta Ella otti käyttöön nimen Hella Wuolijoki, jolla nimellä hänestä tuli tunnettu poliitikko ja näytelmäkirjailija sekä yleisradion pääjohtaja. Juho Valmari
Juho Valmarilla ja hänen puolisollaan vuodesta 1880, tervolalaissyntyisellä Elsa Matildalla Vaarala, oli viisi lasta. Vanhin poika Otto Valmari toimi 1920- ja 1930-luvuilla Elannon johtajana Helsingissä. Nuorempi poika Johannes "Janne" Valmari toimi Helsingin yliopiston maanviljelyskemian professorina. Heidän nuorin tyttärensä Olga oli naimisissa virolaisen everstin ja vaihtoehtolääkärin Hans Kalmin kanssa. Juhon veljen Eetun pojanpoika on Tampereen teknillisen yliopiston professori Antti Valmari. Julius Krohn
Krohnin ensimmäinen puoliso oli Emilia (Emma) Sofia Nyberg (1838–1875). Heidän lapsiaan olivat kansanrunoudentutkija Kaarle Krohn, säveltäjä, musiikintutkija ja kirkkomuusikko Ilmari Krohn ja kirjailija Helmi Krohn. Jäätyään leskeksi Julius Krohn solmi vuonna 1876 uuden avioliiton Maria Wilhelmiina (Minna) Lindroosin (1841–1917) kanssa. Tästä avioliitosta syntyi mm. kirjailija Aino Kallas. Veijo Vanamo
Veijo Olavi Vanamo (14. elokuuta 1927 Mäntsälä – 25. lokakuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen keittiömestari ja ruokakulttuurin uranuurtaja. Erityisesti hänet tunnettiin lukuisista ruoka-aiheisista televisio-ohjelmista. Vanamo toimi muun muassa keittiömestari Jaakko Kolmosen aisaparina TV 2:n ohjelmassa "Patakakkonen". Vilho Lantto
Lanton puoliso on Pirjo-Riitta Puro. Marjatta Kallio
Marjatta Elina Kallio (10. helmikuuta 1924 Tampere – 7. heinäkuuta 2003 Espoo) oli suomalainen näyttelijä ja laulaja. Hän työskenteli Helsingin kaupunginteatterin riveissä yli neljännesvuosisadan. Hänet muistetaan erityisesti pirteiden naisosien tulkitsijana. Kallion ensimmäinen aviopuoliso oli näyttelijä-lavastaja Kai Lappalainen 1953–1960 ja toinen puoliso näyttelijä Saulo Haarla 1961–1965. Molemmat liitot päättyivät eroon. Emil Elo
Emil Elon ensimmäinen puoliso oli Maria Sofia Malmström (s. 1884), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1903. Pariskunnan tytär Helvi Kyllikki Elo syntyi 1905. Hänen toinen puolisonsa oli Jenny Marie Kiviaho (1886–1975). Heidän tyttärensä Eva Viola Elo syntyi Lontoossa vuonna 1923. Salomo Pulkkinen
Salomo Pulkkinen oli naimisissa vuodesta 1896 Elsa Liisa Kinnusen kanssa. Vilho Osonen
Ososen ensimmäinen puoliso 1909-1922 oli Elina Vartiainen. Avioliiton päätyttyä eroon Osonen avioitui 1923 Else Martinin kanssa. Sakari Tuomioja
Sakari Tuomiojan puoliso oli Vappu Tuomioja (o. s. "Wuolijoki"), ja heille syntyi kaksi lasta, esikoinen Tuuli (nykyinen "Raivio") ja isänsä poliittista perinnettä jatkanut kuopus Erkki. Sakari Tuomiojan vanhemmat olivat Walto Wihtori Tuomioja ja Laina Sofia Tuomioja (o. s. "Boman"). Walto Wihtori Tuomioja oli Kansallisen Edistyspuolueen johtohahmoja ja kansanedustaja, sekä Eljas Erkon edeltäjänä Helsingin Sanomien päätoimittajana. Viljo Lampela
Viljo Lampela oli naimisissa 1941–1962 elokuvanäyttelijä Kaija Raholan kanssa. Heidän lapsiaan ovat oopperalaulaja Pirkkoliisa Tikka ja elokuvaäänittäjä ja -leikkaaja Pekka Lampela. Esko Valtaoja
Valtaoja on ollut vuodesta 2000 naimisissa taidegalleristi Virpi Wuori-Valtaojan kanssa. Viljo Mömmö
Viljo Mömmö oli naimisissa vuodesta 1915 Toini Maria Warénin kanssa. Elo Kuosmanen
Kuosmasen puoliso oli balettitanssija ja tanssinopettaja Iris Salin (1906–1991), joka opiskeli Kuosmasen tapaan Helsingin Tanssiopistossa. Heidän poikansa Leo Kuosmasen kirjoittaman elämäkerran mukaan sekä Elo Kuosmanen että Iris Salin korostivat kumpikin Helsingin Tanssiopiston suurta merkitystä Suomen Kansallisbaletin synnyssä. Vilho Niemi
Lassi Wilhelmi (Lassi Ville, Vilho) Niemi (8. marraskuuta 1881 Iisalmen mlk – 16. heinäkuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Niemi toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1919–1922 edustaen Oulun läänin eteläistä vaalipiiriä. Politiikan ulkopuolella Niemi toimi mm. ravintoloitsijana, Kajaanin osuuskaupan toisena johtajana ja varastomiehenä Hämeenlinnassa ja Helsingissä. Niemen vanhemmat olivat mäkitupalainen Paavo Böök ja Maria Kauhanen. Niemen puoliso vuosina 1910–1948 oli Kristiina Jokelainen, jonka kuolemaan liitto päättyi. Niemen toinen puoliso vuodesta 1951 oli Ida Maria Saaristo (e. Vanhala). Vilma Melasniemi
Melasniemen vanhemmat ovat Eero Melasniemi ja Kristiina Halkola. Muusikko Joel Melasniemi on hänen veljensä. Melasniemi on naimisissa näyttelijä Juho Milonoffin kanssa. Hänellä on kaksi lasta.