Missä Pispan asuinpaikka sijaitsee?
Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka sijaitsee noin 3 kilometriä Kokemäen kirkolta koilliseen Säpilänniemen lounaisosassa noin 400 metriä Kokemäenjoen Säpilänniemen länsipuolta kiertävän joenuoman itärannalla. Nykyään muinainen asuinpaikka on peltomaata, metsänreunaa ja Pispan talon pihamaata. Kivikautinen asuinpaikka sijaitsi muinaisen merenrannan äärellä. Asuinpaikkavyöhyke ulottui pohjois-etelä-suuntaisena kapeana toista kilometriä pitkänä kaistaleena. Vyöhyke alkoi pohjoisessa olevalta Hurun tilan mailta ja jatkoi kauaksi Pispan talon ohi etelän suuntaan. Kivikautisten löydösten alue seuraa pääosin 42,5 metrin korkeuskäyrää, joka oli tuolloin merenrannan tasolla. Suurimmat kaivaukset tehtiin aivan Pispan pihapiirin läheisyydessä, joten potentiaalisesta alueesta on tutkittu alle prosentti. Kaikki mainitut kohteet ovat yksityisellä maalla. Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka on hyvin säilynyt ja löydöiltään rikas tyypilliseen kampakeraamiseen ja nuorakeraamiseen kauteen kuuluva kivikautinen asuinpaikka ja kalmisto, joka sijaitsee Satakunnan Kokemäellä Risten Säpilässä. Pispan löydöistä, ja erityisesti sen punamultahaudoista, on runsaasti mainitoja kirjallisuudessa. Pispan asuinpaikka
Pispan kivikautinen asuinpaikka on Satakunnassa eniten tutkittu tyypillinen kampakeraaminen asuinpaikka. Sen tutkimushistoria alkoi paikallisten asukkaiden havainnoista ja yhteydenotoista Kansallismuseoon. Vuonna 1950 toimittaja Antti Prusi toimitti Kansallismuseoon löytämiään esineitä, jotka hän oli poiminut maasta. Myöhemmin, vuonna 1954, Pispan talon poika Markku Ryömä löysi nelisivuisen poikkiteräisen kivikirveen terän. Näiden löytöjen jälkeen Ville Luho toimitti vuonna 1955 santakuopan pohjalla pienen kaivauksen. Asia jäi tämän jälkeen lepäämään, mutta sitten vuonna 1957 Rauha Prusi löysi liuskeisen rengaskorun ja Mikko Ryömä löysi vielä useita muita esineitä, jotka hän toimitti vuoden 1960 alussa Kansallismuseoon. Nyt Muinaistieteellinen toimikunta lähetti Ville Luhon tutkimaan paikkaa tarkemmin. Hän järjesti kaivauksen Pispan talon viereen 4.8.−12.8.1960 apulaisinaan Arne Kopisto ja J. Ennilä. Näissä kaivauksissa tehtiin runsaasti erilaisia löytöjä. Vasta vuonna 1989 Leena Ruonavaara jatkoi tutkimuksia koekaivauksella, joka oli löydöiltään myös runsas. Koekaivaukseen herättiin Kokemäenjoen oikaisuhankkeen johdosta, joka tulisi kulkemaan tutkitun alueen yli ja vaatisi useampivuotisen pelastukaivauksen. Lukuun ottamatta Kokemäen kunnan tilamaa inventointia, jonka Nina Strandberg teki vuonna 1998, ja vesiputken kaivun valvontaa, jonka suoritti Taina Pietikäinen vuonna 2002, Pispalle ei ole tämän jälkeen palattu.
Pupu Tupuna
Pupu Tupuna asuu Pupula-nimisessä paikassa ystäviensä kanssa. Eräs näistä ystävistä on Hippi-hiiri. Hänen kotinsa on pienessä punaisessa leikkimökissä. Piešťany
Piešťany (, ) on kylpyläkaupunki Trnavan alueella ("Trnavský kraj"), läntisessä Slovakiassa, 75 kilometrin päässä Bratislavasta koilliseen. Sen pinta-ala on 44,2 km². Vuonna 2005 sen väkiluku oli 29 855. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan asukkaista 95,3% oli slovakkeja; vähemmistöryhmiä olivat tšekit (2,4%) ja unkarilaiset (0,3%). Uskonnoltaan 65,8% ilmoitti olevansa roomalaiskatolilaisia ja 7,1% protestantteja. 22,3% ei ilmoittanut mitään uskontoa. Pihtipudas
Pihtipudas on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Pihtiputaalla asuu henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Pihtipudas on valtatie 4:n varrella sijaitseva Keski-Suomen maakunnan pohjoisin kunta. Pihtipudas on myös rautateiden liikennepaikka etelän ja pohjoisen välisellä vaihtoehtoisella rataosalla. Pihtiputaan naapurikuntia ovat Haapajärvi, Keitele, Kinnula, Pielavesi, Pyhäjärvi, Reisjärvi ja Viitasaari, ja siellä on noin tuhat vapaa-ajan asuntoa. Villisika
Villisikoja elää useissa erilaisissa elinympäristöissä, jotka vaihtelevat lauhkeasta ilmastosta trooppiseen ja pensasaroilta sademetsiin. Laji suosii metsää, mutta sitä saattaa tavata myös aukeilla alueilla, kunhan lähistöllä on vettä ja puiden tarjoamaa suojaa. Euroopassa korkeimmat villisian asuttamat alueet sijaitsevat Pyreneillä 2 400 metrin korkeudella merenpinnasta ja Aasiassa sitä tavaan vieläkin korkeammilla alueilla. Piži
Pižistä on maantieyhteys Mäkriään. Palveluihin kuuluu kauppa-auto. Kylässä on 1800-luvun loppupuolelta peräisin oleva tsasouna, joka tarinan mukaan on pystytetty Ondrusovan luostarin perustajan Adrian Ondrusovalaisen surmapaikalle. Lähistöllä sijaitsee Aunuksen rauhoitusalue. Pisan maakunta
Pisan maakunta () on yksi Italian maakunnista. Se sijaitsee Toscanan alueella Italian keskiosissa. Faistos
Faistoksen palatsi sijaitsee kukkulalla Messarán tasangolla Kreetan etelärannikon keskivaiheilla, noin viisi kilometriä merenrannasta. Kukkulalta avautuu laaja näköala koko tasangolle, ja se on ollut luonteva paikka alueen hallitsemiseen. Agía Triádan minolainen asutus sijaitsee pari kilometriä luoteeseen. Piisami
Piisami ei ole erityisen vaativa elinympäristönsä suhteen. Parhaiten se viihtyy matalissa ja reheväkasvisissa järvissä, hitaasti virtaavissa pienvesistöissä ja rämeillä. Vesistö ei saa kuitenkaan jäätyä pohjaan asti. Vaeltavia piisameita voidaan tavata hyvinkin pienistä lammista ja ojista, ja toisaalta myös ulkosaariston luodoilla. Pohjois-Amerikassa laji elää myös tundralla ja suistoalueilla. Piisamin menestys Euroopassa selittyy osittain sillä, että alueella on ollut tyhjä ekolokero kahden sitä elintavoiltaan muistuttavan lajin, suurikokoisen majavan ja pienikokoisen vesimyyrän, välissä. Pampavarpuspöllö
Sen luontaista elinpiiriä ovat lauhkean vyöhykkeen metsät ja pensastot, subtrooppiset ja trooppiset pensastot sekä kosteikot, aavikot, maaseudun puutarhat ja kaupunkialueet. Sen on todettu olevan Chilen yleisin pöllö. Peppi Pitkätossu
Peppi asuu yksinään Huvikumpu-nimisessä talossa. Hän on maailman voimakkain tyttö. Hänen koko nimensä on Peppilotta Sikuriina Rullakartiina Kissanminttu Efraimintytär Pitkätossu. Hänellä on hullunkuriset vaatteet sekä oranssinpunaiset hiukset, jotka ovat kahdella sivuille päin sojottavalla letillä sekä pisamat. Huvikummussa asustavat myös Pepin apina Herra Tossavainen sekä hevonen, josta Peppi käyttää kirjan alkuperäisversiossa hellittelynimeä Lilla Gubben (Pikku-Ukko). Pepin isä on merikapteeni ja alkuasukaskuningas Etelä­meren saarella. Pepin äiti on enkelinä taivaassa. Pepillä on matkalaukullinen kultarahoja, jota rosvokaksikko, Kukkanen ja Jymy-Juntunen, yrittää ryövätä. Pepin parhaat kaverit ovat naapurissa asuvat sisarukset Tommi ja Annika. Itä-Kap
Itä-Kap (, , ) on yksi Etelä-Afrikan provinsseista. Sen pääkaupunki on Bisho. Provinssi perustettiin vuonna 1994 yhdistämällä Transkein ja Ciskein nimellisesti itsenäiset bantustanit sekä vanhan Kapmaan provinssin itäiset osat. Alueen suurin väestöryhmä ovat xhosat. Provinssi on useiden kuuluisien eteläafrikkalaisten kuten Nelson Mandelan ja Thabo Mbekin kotiseutu. Pipot
Pipot ("Penstemon") on ratamokasveihin kuuluva suku, jossa on noin 250 lajia. Niitä esiintyy Pohjois- ja Keski-Amerikassa. Pipot ovat monivuotisia ruohokasveja tai varpuja. Useimmiten putken tai kellonmuotoiset kukat kasvavat terttu- tai huiskilokukinnoissa. Suurta määrää pipojen suvun lajeja ja jalostettuja lajikkeita viljellään koristekasveina. Pipoja käytetään perennoina ja monia risteymiä yksivuotisina ryhmäkasveina. Pipsa Possu
Pipsa Possu (alkuperäiseltä nimeltä Peppa Pig) on brittiläinen animaatiosarja. Sarja kertoo Pipsa Possusta ja hänen ystävistään. Pippo
Pippo on ennen vuotta 1956 Orimattilaan kuulunut nykyinen Lahden kaupunginosaan kuuluva kylä Ämmälän ja Kujalan välillä. Siellä on Lahden moottoriurheilukeskus. Piispanpuisto
Piispanpuisto on Kuopion keskustaan kuuluvan Väinölänniemen kaupunginosassa sijaitseva historiallinen puistoalue. Varsinaista puistoaluetta rajaavat etelässä Hallituskatu, lännessä Piispankatu, pohjoisessa Kirkkokatu ja idässä Sepänkatu. Piuran alue
Alueen pääkaupunki on Piura. Sen pinta-ala on 35 892 neliökilometriä. Vuonna 2007 asukasluku oli 1 676 315, joten se oli Perun alueista väkiluvultaan kolmanneksi suurin. Piuhan seisake
Piuhan seisake () on Uudenkaupungin radan varressa sijaitseva lakkautettu seisake. Se valmistui Maskuun radan myötä vuonna 1923 ja vuosien saatossa seisakkeen lähistölle kasvoi parin sadan asukkaan taajama. Piuha muutettiin laiturista miehittämättömäksi seisakkeeksi 1.7.1949. Seisake siirrettiin uuteen paikkaan vuonna 1964, jolloin seisakkeen paikka siirtyi 150 metriä Uuteenkaupunkiin päin. Dispilió
Dispilión asutuspaikka sijaitsee nimellä Nisí (”Saari”) tunnetussa paikassa Orestiáda- eli Kastoriá-järven etelärannalla. Paikka on ollut asuttu varhaiselta neoliittiselta kaudelta noin 6000 eaa. myöhäiselle helladiselle kaudelle (pronssikaudelle) noin 1200 eaa. saakka. Keskisellä ja myöhäisellä neoliittisella kaudella noin 5470–4850 eaa. paikalla on ollut suhteellisen suurikokoinen asutus, ja se on yksi merkittävimpiä tunnettuja aikakauden kohteita. Asutuksen rakennukset oli tehty puusta ja kaislasta. Elinkeinoina ovat olleet maanviljely, karjankasvatus, metsästys ja kalastus. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa useaa eri tyyppiä olevaa keramiikkaa sekä nuolenkärkiä ja luusta tehtyjä koukkuja. Merkittävimpiin löytöihin kuuluu mahdollisesti varhaista kirjoitusta sisältävä niin kutsuttu Dispilión puutaulu, joka on ajoitettu noin vuoteen 5260 eaa. Tipuna
Tipuna () on historiallinen kaupunginosa Pietarin Kurortin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Roslivajärveen laskevan Mustajoen varrella 24 kilometriä Pietarin keskustasta luoteeseen. Tipunan aseman kautta kulkee Pietarin ja Viipurin välinen rautatie. Pihlava
Pihlava () on Porin kaupunginosa. Se sijaitsee Meri-Porin alueella, kaupungin läntisellä laidalla, noin 15 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Pihlava on Porin kaupunginosista järjestysnumeroltaan 36:s. Vuonna 2005 Pihlavassa asui 1 665 ihmistä, mikä oli 25 vähemmän kuin vuonna 2000. Episkopí (Limassol)
Episkopí () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Episkopí sijaitsee Kyproksen eteläosassa lähellä siitä nimensä saaneen Episkopínlahden rantaa sekä Ison-Britannian Akrotírin tukikohta-aluetta, noin 14 kilometriä länteen Limassolin kaupungista. Saaren brittiläisten alueiden hallinnollinen keskus, hieman lännempänä sijaitseva Episkopi Cantonment, on saanut nimensä kylästä. Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Kurionin kaupunki, ja sen arkeologinen alue on kylän tärkein nähtävyys. Kylän ”piispaan” viittaava nimi on peräisin siitä, että paikka toimi piispanistuimena frankkivallan aikana 1192–1489. Pitsídia
Pitsídia () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Faistóksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Tympákin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Faistóksen kunnan Tympákin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 666 (vuonna 2011).
Pitsídia sijaitsee Kreetan eteläosassa lähellä Messaránlahden rannikkoa, noin 65 kilometriä lounaaseen Iraklionista. Kylä on alueen vanhimpia ja se on ollut olemassa jo bysanttilaisella ajalla. Kylän nimen sanotaan tulevan Pisidian alueesta Vähässä-Aasiassa. Piispankylä
Piispankylän naapurikaupunginosia ovat Vantaanlaakso etelässä, Myllymäki lännessä, Kivistö ja Lapinkylän pohjoisessa sekä Viinikkala idässä Vantaanjoen toisella puolella. Piispankylä kuuluu Kivistön suuralueeseen (2007-). Pómpia
Pómpia (; myös "Pómbia") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Faistóksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Moíresin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Faistóksen kunnan Moíresin kunnallisyksikköön. Pómpia muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πόμπιας, "Topikí Koinótita Pómpias"). Kylän väkiluku on 1 061 (vuonna 2011).
Pómpia sijaitsee Kreetan eteläosissa Messarán tasangolla Asteroúsia-vuorten pohjoisrinteessä linnuntietä noin viisi kilometriä etelään Moíresin kaupungista ja noin 12 kilometriä kaakkoon Tympákin kaupungista. Kylän paikka on ollut asuttuna jo minolaisella ajalla. Pómpian keskusaukiolla on kylästä kotoisin olleen vapaustaistelija Michaíl Kórakaksen rintakuva. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Yrjölle ("Ágios Geórgios"). Caspe
Caspe on Espanjan Aragoniassa Zaragozana maakunnassa sijaitseva kaupunki, jossa vuonna 2015 oli 9 867 asukasta. Se sijaitsee noin 100 kilometriä maakunnan pääkaupungista Zaragozasta itään. Pispan asuinpaikka
Suuret hiekassa erottuvat likamaa-alueet on tulkittu olevan umpeen peitetyiksi asumuskuopiksi. Myös näissä on löytynyt punamultaläiskiä. Yhdessä kohtaa asumuskuopan täytteessä löytyi neljä punamultaläikkää. Kolme niistä löytyi kuopan leveimässä itäpäässä ja yksi kuopan kapeassa länsipäässä. Leveän pään haudan V pienen punamultaläiskän (70×30 senttimetriä) alla ollut kuopan jäänne ulottui 80 senttimetrin syvyyteen ja sen pohjalta löytyi kivinen kourutaltta. Hauta oli muuten normaalin kokoinen eli 2 metriä pitkä ja 1 metriä leveä. Haudan III punamulta-alue oli kooltaan 65×45 senttimetriä ja 19 senttimetriä syvä ja haudan IV oli halkaisijaltaan 30 senttimetriä. Hauta VI oli vastaavan kokoinen kuin hauta V. Esinelöytöjä ei tehty, joten jää arkeologeille päätettäväksi, olivatko kaikki kohteet hautoja. Kopys
Kopys (, ) on pieni kaupunkityyppinen taajama Oršan kaupunkia ympäröivän maatalousvaltaisen Oršan piirin eteläosissa Valko-Venäjän Vitsebskin maakunnan etelärajalla Dnepr-joen itärannalla. Kopys sijaitsee maanteitse 25 kilometriä Oršan eteläpuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Kopysin pientalovaltaisessa taajamassa asui 910 ihmistä (koko Oršan piirissä 31 009 ihmistä). Riese Pio X
Riese Pio X (myös Riese) on kunta Italian pohjoisosissa Trevison maakunnassa. Se on nimetty samaan tapaan kuin Sotto il Monte Giovanni XXIII, eli kunnan nimeen on lisätty sen kuuluisimman asukkaan nimi. Riese Pio X:n tapauksessa kyseessä on kaupungissa syntynyt paavi Pius X (italiaksi "Pio X"). Riese Pio X:n asukasluku oli vuoden 2015 lopulla 11 067. Kaupunginjohtajana toimii Gianluigi Contarin. Pihlava
Porin ja Mäntyluodon välisellä rataosalla avattiin Pihlavan seisake (lyhenne Plv) radan valmistuttua vuonna 1899. Pysäkkirakennus rakennettiin arkkitehti Bruno Granholmin piirustusten mukaan ja sitä laajennettiin vuonna 1907. Seisakkeelta rakennettiin pistoraide Pihlavan sahalle vuonna 1904 ja sahalta kuljetettiin siitä lähtien runsaasti jätepuuta polttopuuksi Porin radan liikennepaikoille. Lähistöllä ovat radan varrella sijainneet myös Enäjärven (lyh. Enj, toiminnassa vuodesta 1906) ja Rieskalan (lyh. Ril, vuodesta 1929) seisakkeet. Henkilöliikenne Porin ja Mäntyluodon välillä siirtyi kokonaan linja-autojen hoidettavaksi vuonna 1953 ja Pihlava muutettiin miehittämättömäksi rautatieliikennepaikaksi vuonna 1962. Enäjärven ja Rieskalan liikennepaikat lakkautettiin vuonna 1968. Pihlavan pysäkkirakennus purettiin vuonna 1989, minkä jälkeen paikalla on ollut vain ratapiha. Entisen Rieskalan seisakkeen tuntumassa sijaitsi vuonna 1975 kiskobusseilla hoidetun kokeiluluonteisen henkilöliikenteen seisake. Piirpauke
Yhtyeen toinen studioalbumi "Piirpauke 2" ilmestyi vuonna 1976. Tämän jälkeen nähtiin ensimmäiset miehistönvaihdokset, kun Antti Hytti siirtyi Edward Vesalan yhtyeeseen ja uudeksi basistiksi liittyi Jukka Wasaman veli Olli-Pekka Wasama. Syksyllä 1977 Piirpauke teki laajan Suomen ja muiden Pohjoismaiden kiertueen, jolta äänitetystä materiaalista julkaistiin vuotta myöhemmin livealbumi "Piirpauke Live". Samana vuonna Sakari Kukko teki musiikin Margareta Vinterhedenin ohjaamaan ruotsalaiseen elokuvaan "Man måste ju leva ...", jossa kuultiin myös kaksi Piirpauken kappaletta. Vuoden 1978 Suomen kiertueella uudeksi kitaristiksi oli liittynyt Juha Björninen, joka tuli sooloprojekteihinsa lähteneen Hasse Wallin tilalle. Yhtye kiersi myös kahden viikon ajan Kuubassa, jossa Piirpauke soitti Punainen Lanka -yhtyeessä vaikuttaneilla Harri Saksalalla ja Antero Jakoilalla vahvistettuna. Kiertue toteutui Suomen ja Kuuban valtioiden välisen kulttuurivaihtosopimuksen nojalla. Uudella kokoonpanolla Piirpauke levytti kolmannen studioalbuminsa "Yö Kyöpelinvuorella", joka ilmestyi 1979. Love Recordsin konkurssin johdosta sen julkaisi Henrik Otto Donnerin perustama uusi levymerkki Ponsi. Tyylillisesti se erosi kahdesta aikaisemmasta albumista, sillä improvisointiin perustuvan free jazzin vaikutteet olivat kokonaan kadonneet. Myös aikaisemmilla levyillä kuullut eksoottiset soittimet puuttuivat. Syyskuussa 1979 yhtyeen kokoonpano muuttui jälleen, vanhasta jäivät jäljelle vain Kukko ja Jukka Wasama. Uusiksi soittajiksi liittyivät basisti Ilkka Hanski, joka aikaisemmin oli soittanut Jukka Tolosen yhtyeessä, sekä eri progeyhtyeissä mukana olleet kitaristit T. T. Oksala ja Pekka Nylund. Samalla yhtyeen sointi muuttui sähköisemmäksi, Hanskin soittaessa kontrabasson lisäksi myös sähköbassoa. Pispala
Pispala on saanut nimensä Pispan talosta, jolla oli muinoin velvollisuus majoittaa piispa tämän matkojen ajaksi. Pispan vuonna 1840 valmistunut päärakennus purettiin vuonna 1989. Vielä vuonna 1869 Pispalassa oli ainoastaan kaksi maatilaa. Pispala kasvoi Kyttälän saneeraamisen jälkeen Pohjois-Pirkkalan puolelle kaupungin rajan taakse. Rajalla oli karjaa varten pystytetty kiviaita ja maantiellä sen kohdalla oli rajaportti. Asemakaavaa ei ollut, joten talot rakennettiin jokseenkin sikin sokin; myös talot suunniteltiin yleensä perinteiseen tapaan ”klubiaskin kanteen” eli ilman tarkempia rakennuspiirustuksia. Pispalassa asui erityisesti tehdastyöläisiä ja rakennustyöläisiä. Suurin osa heistä oli kotoisin Tampereelta ja sen lähikunnista, mutta joitakin tuli myös kauempaa Hämeestä, Satakunnasta ja Pohjanmaalta. Vuonna 1912 Pispala muodostettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Se liitettiin Tampereeseen 1937 ja sen asemakaava vahvistettiin vuonna 1945. David Pawson
Pawsonin mukaan Saatana rakastaa katsoa omiaan alaspäin, niinpä Saatana valitsee kukkulan asuinsijakseen. Raamatun aikaan Pawson katsoo Saatanan päämajan sijainneen Pergamonissa Ilmestyskirjan mukaan. Alttaria, jossa paloi tuli yötä päivää kutsuttiin Saatanan valtaistuimeksi tai tuoliksi sen muodon tähden. Raamattu myös puhuu, että Pergamonissa on Saatanan valtaistuin: ""Minä tiedän, missä sinä asut: siellä, missä saatanan valtaistuin on; ja sinä pidät minun nimestäni kiinni etkä ole kieltänyt minun uskoani niinäkään päivinä, jolloin Antipas, minun todistajani, minun uskolliseni, tapettiin teidän luonanne, siellä, missä saatana asuu."", joka nykyisin on siirretty Pergamonin museoon Itä-Berliiniin. Apia
Kirjailija Robert Louis Stevenson asui Apiassa elämänsä neljä viimeistä vuotta. Hänen kotinsa on museo, joka on katolisen kirkon ohella kaupungin suurimpia nähtävyyksiä. Kaupungissa on myös kolme eloisaa kauppatoria: kalatori, vihannestori ja kirpputori. Pihasaunio
Pihasaunion alkuperäisenä kasvualueena on kiistellystikin pidetty sekä Koillis-Aasiaa että läntistä Pohjois-Amerikkaa. Pohjois-Amerikassa lajia tavataan koko mantereella lukuun ottamatta Yhdysvaltain kuumia eteläosia sekä Kanadan ja Alaskan arktisimpia alueita. Yleisin se on mantereen pohjoisosassa ja toisaalta länsirannikolla. Yhtenäinen levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Venäjän itäosissa ja Pohjois-Japanissa. Muualla Aasiassa lajia tavataan lähinnä Etelä- ja Keski-Siperiassa. Eurooppaan pihasaunio levisi 1800-luvulla ja eteni maanosassa nopeasti uusille kasvupaikoille. Nykyään pihasauniota kasvaa suurimassa osassa Eurooppaa. Laji puuttuu pohjoisen arktisilta alueilta sekä suurimmasta osasta Välimeren alueen Eurooppaa, poikkeuksena kuitenkin Etelä-Ranska. Kisakangas
Kisakangas on Oulussa Oulunsalon suuralueella Kylänpuolen kaupunginosassa sijaitseva hiihtourheilukeskus, jota ylläpitää urheiluseura Oulunsalon Vasama ry. Hiihtokeskus sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Oulunsalon keskustaajamasta. Hiihtokeskuksen lähettyvillä on Papinjärvi. LX-Beats
Pihlman on asunut Espoon lisäksi Hyvinkäällä ja asuu nykyään Jyväskylässä. Piispanhiippa
Piispanhiipan itiöemät kasvavat syksyllä, elokuun lopulta aina marraskuuhun asti. Niitä tavataan yleisimmin kangasmetsissä, hakkuualueilla, lahojen kantojen yhteydessä, metsäteillä ja niiden ojien varsilla.. Piispanhiippa on yleisempi Etelä- kuin Pohjois-Suomessa. Pispan asuinpaikka
Keramiikka-astioiden palasia on kaivauksissa löytynyt yhteensä noin 4000 kappaletta, jotka kuivina painoivat noin 7 kilogrammaa. Suurin osa niistä edustavat tyypillistä kampakeramiikkaa (vanhempi vaihe Ka II:1), mutta joukossa on myös nuorempaa vaihetta (Ka II:2) sekä muutama pala nuorakeramiikkaa. Luettelo televisiosarjan Salatut elämät keskeisistä tapahtumapaikoista
Pihlajakatu 23 on kerrostalo, jonka B-rapussa suurin osa sarjan hahmoista asuu. Pihlajakatu 23:n A-rappua eikä C-rappua ei sarjassa ole ikinä nähty, mutta niistä on kuitenkin ollut puhetta. Pihlajakatu 23:een valmistui hissi vuonna 2005. 
Hissin valmisteluvaiheissa Oona Kiviranta putosi kuiluun mentyä leikkimään sen reunalle. Oona kuitenkin selvisi hissikuiluun putoamisesta. Lokakuussa 2018 esitetyssä jaksossa paljastettiin, että ullakkokerrokseen aiotaan rakentaa uusi asunto.
Asuntojen lisäksi sarjassa näytetään talon kellaria sekä siellä olevaa saunaosastoa. Kellarissa oli vuosina 1999–2005 biljardipöytä, jonka Ismo pelasti kotiinsa ja sittemmin myi ja vuosina 2005–2009 kuntosali. Nykyisin kellarissa on Sievisen perheen vanha sohva, jossa varsinkin talon nuoriso viettää aikaansa. Kellarissa sijaitsee myös häkkivarasto, joita näytettiin vuosina 1999–2006 sekä syksyllä 2010, kun talossa vallitsi rikosaalto ja muun muassa Isabella Holmin taulut varastettiin sieltä.Sarjassa on vuosien varrella toiminut monia erilasia yrityksiä, ravitsemusalalta kuntosaleihin. Yrityksistä lisää tietoa löytyy niille tehdystä omasta artikkelista. Piisami
Euroopan ensimmäiset viisi piisamia, kaksi urosta ja kolme naarasta, tuotiin Prahan lähelle Tšekkiin vuonna 1905. Laji alkoi levitä istutuspaikalta kaikkiin ilmansuuntiin 9–70 kilometrin vuosivauhdilla. Nykyään sitä tavataan laajalla alueella Keski- ja Pohjois-Euroopassa, Ukrainassa ja Venäjällä. Kaikkiin maihin sitä ei ole tuotu tarkoituksellisesti, vaan kanta on syntynyt tarhoista karanneista yksilöistä. Näin kävi esimerkiksi Ranskassa, jossa piisameita karkasi vuonna 1930 muutamasta eri tarhasta; näiden karkulaisten jälkeläiset etenivät myöhemmin Belgiaan, Alankomaihin ja Sveitsiin. Britanniasta tämä vieraslaji saatiin hävitettyä vuonna 1937, kun piisamien maahantuonti ja tarhaus oli kielletty ja karkulaisista syntyneet pienet kannat poistettu nopeasti. Myös tanskalaiset ovat pystyneet estämään lajin leviämisen maahansa. Muihin Fennoskandiaan maihin kuin Suomeen piisamien tuonti oli alun perin kielletty, mutta laji kuitenkin levisi Suomen kautta itsenäisesti Ruotsin Länsipohjaan vuoden 1945 tienoilla ja Norjaan vuonna 1970. Piisami on levinnyt nopeasti laajoille alueille, sillä Euroopan ilmasto ja elinympäristöt ovat samankaltaiset kuin sen alkuperäisellä elinalueella, se ei kilpaile muiden lajien kanssa, se sopeutuu monenlaisiin ympäristöihin ja ravintoon, lisääntyy tehokkaasti ja pystyy liikkumaan maallakin pitkiä matkoja. Useimmissa Euroopan maissa piisamia pidetään vahinkoeläimenä ja niiden kantaa pyritään vähentämään, sillä ne esimerkiksi repivät kalaverkkoja ja kaivavat koloja patoihin, ratavalleihin, tienpenkkoihin ja tekolampien penkereisiin. Piusa jõgi
Piusa jõgi (, "Piuza" tai Пимжа "Pimzha", suomeksi joskus myös "Piusajoki") on 109 kilometrin pituinen joki Kaakkois-Virossa ja Venäjällä. Se alkaa Plaani Külajarv -nimisestä pienestä järvestä ja laskee Pihkovanjärveen. Pasila
Ennen nykyisten kerros- ja toimistotalojen rakentamista Länsi-Pasilan keskiosassa oli puutalokaupunginosa jota kutsuttiin myös Puu-Pasilaksi. Puu-Pasila rakennettiin vuosina 1895–1905. Metsän kupeessa rinteessä sijaitseva Puu-Pasila muistutti ulkonäöltään ja rakennuskannaltaan Tampereen Pispalaa. Alueella asui pääasiassa työläisiä. Aluksi puutaloalue sijaitsi juuri ja juuri Helsingin kunnallisen rajan ulkopuolella Helsingin maalaiskunnan puolella ja järjestettiin vuonna 1906 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mutta jo vuonna 1912 se liitettiin Helsinkiin. 1970-luvulle tultaessa puutalot olivat päässeet huonoon kuntoon, ja ajan hengen mukaisesti alue päätettiin purkaa nykyaikaisten kerrostalojen tieltä. Puu-Pasilan purkaminen aloitettiin 1977 ja suurin osa taloista oli purettu 1980-luvun puoliväliin mennessä. Viluksela
Vilukselan Vitka yhdessä Somerolla sijaitsevien Sylvänän Jallin ja Syvänojan Sonnin sekä Somerniemellä sijaitsevan Viuvalan Pispan kanssa kuuluu niihin Someron ja Somerniemen taloihin, jotka mainitaan Aleksis Kiven "Seitsemässä veljeksessä" osana Eeron Jouluyönä laulamaa laulua. Romaanissa viitataan näiden ohella myös eräisiin somerolaisiin henkilöihin. Näistä Kivi lienee kuullut Somerolta kotoisin olleelta ystävältään Axel Wiensiltä. Pirak
Pirak on muinainen asutuskeskus Pakistanin Blutsistanissa. Paikka on 20 km Sibistä etelään.
Paikan ala on noin 6 ha. Täältä on löydetty jälkiharappalaista asutusta: merkkejä hevosella ratsastamisesta ja varhaisia rautaesineitä. Pavia
Pavia on kaupunki Lombardiassa, Pohjois-Italiassa. Kaupunki sijaitsee noin 35 kilometriä etelään Milanosta. Paviassa on runsaat 70 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 63 km². Rooman valtakunnan aikana kaupunki tunnettiin nimellä Ticinum. Kaupungin läpi virtaa Ticinojoki, joka on Pojoen sivuhaara. Pavia on myös samannimisen maakunnan pääkaupunki. Pitsá
Pitsá (, virallisesti Τοπική Κοινότητα Πιτσών, "Topikí Koinótita Pitsón") on Kreikan kyläyhdyskunta, joka kuuluu hallinnollisesti Xylókastro-Evrostínan kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Aiemmin se kuului Xylókastron kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Xylókastro-Evrostínan kunnan Xylókastron kunnallisyksikköön. Kyläyhdyskunnan väkiluku on 669 (vuonna 2011).
Pitsán kyläyhdyskunta koostuu kahdesta varsinaisesta kylästä, jotka ovat Pitsán ranta-asutus Káto Pitsá (Κάτω Πιτσά, ”Alempi Pitsá”, väkiluku 657), johon nimellä nykyisin useimmiten viitataan, sekä yläkylä Áno Pitsá (Άνω Πιτσά, ”Ylempi Pitsá”, väkiluku 12). Káto Pitsá sijaitsee Korintinlahden rannalla noin 9,5 kilometriä luoteeseen Xylókastron kaupungista ja noin 23 kilometriä luoteeseen Kiáton kaupungista. Áno Pitsá sijaitsee vuorenrinteellä noin kuusi kilometriä Káto Pitsásta lounaaseen. Apassit
Apassien asumistyyli vaihteli riippuen heimosta ja sen sijainnista. Varsinkin chiricahuat ja läntiset apassit onnistuivat säilyttämään suuren osan vanhaa kansansa kulttuuria kasvisten keräilyä myötä. Heidän perinteinen pääasumuksensa oli yksinkertainen risuista ja vuodista kasattu wickiup. Jicarillat lainasivat pueblo-kulttuurista käytäntömallin ja rakensivat aluksi savitiilestä talonsa, jotka oli jaettu moniin huoneisiin. Asuntojen jouduttua comanchien toistuvien hyökkäysten kohteeksi jicarillat siirtyivät liikkuvampaan elämäntyyliin ja tiipii-majoitukseen. Samaa majoitusmuotoa käyttivät myös lipanit, mescalerot ja kiowa-apassit. Pispan asuinpaikka
Koska alueen harjut sisältävät happamien kivilajien hiekkaa, on kaikki orgaaninen materiaali maatunut olemattomiin. Orgaanisilla materiaaleilla tarkoitetaan hautoja, niiden vainajia, vainajien vaatetusta, työvälineiden puu- ja luuosia, puu- ja tuohiastioita ja niissä ollutta ruokaa, ja niin edelleen. Kaivauksissa kuopat ja haudat erottuvat likaisen hiekan värisävyistä verrattuna ympäröivästä koskemattomasta ja puhtaasta hiekasta. Kulttuurimaaksi tai likahiekaksi kutsuttu maa on usein rasvan tai tuhkan värjäämää, kun taas luonnollinen koskematon hiekka on mineraalipintaista maata. Tätä taustaa vasten onkin arkeologeille onnekasta, että vainajat peitettiin usein punamullalla. Haudat erottuvatkin silloin helposti puhtaassa hiekassa. Pispan asuinpaikka
Ertyisesti Ruonanvaara ilmaisi vuoden 1989 kaivausraportissaan, että Pispasta löytyi pinta-alaan nähden runsaasti ihmistoiminnan jäänteitä. Erityisesti esineitä ja niiden katkelmia sekä työstöjätettä löytyi runsaasti. Pissoúri
Pissoúri () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Pissoúrin kylä sijaitsee Kyproksen lounaisrannikolla Páfoksen ja Limassolin puolessa välissä. Etäisyys Páfokseen on noin 30 kilometirä ja Limassoliin noin 34 kilometriä. Kylä on rakennettu noin 152 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on ollut olemassa jo bysanttilaisella keskiajalla, ja sen nimi viittaa mahdollisesti alueen pihkantuotantoon. Muumipeikko ja pyrstötähti
Nipsu, Muumipeikko ja Silkkiapina, jonka he ovat löytäneet, ovat rannalla, ja Nipsu löytää sieltä luolan. He palaavat Muumitaloon vasta illalla, juuri ennen kuin tulee valtava myrsky. Yöllä filosofi Piisamirotta tulee muumien luo asumaan, koska hänen oma kotikolonsa joessa on mennyttä Muumipapan rakentaman sillan vuoksi. Yöllä Piisamirotta kertoo uskovansa, että jotakin on tulossa. Aamulla myrsky on lakannut ja kaikki on mustaa. Marina di Pisa
Marina di Pisa on pieni kaupunki Pisan maakunnassa, Toscanan alueella Keski-Italiassa. Kaupunki sijaitsee noin 11 kilometriä Pisasta länteen. Kaupungin asujaimisto (noin 4 000 asukasta) koostuu talviaikaan suurimmaksi osaksi eläkeläisistä, kesäkuukausina se on suosittu matkailukohde ja tunnettu kylpylöistään. Riepitsa
Riepitsa () on kylä Leningradin alueen Hatsinan piirin Possatan kunnassa. Se sijaitsee Ortesjoen rannalla 27,5 kilometriä Hatsinasta etelään ja kolme kilometriä Possatasta koilliseen. Kylän ohi kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen M20-valtatie. Asukkaita on 46 henkeä (vuonna 2010). Piispankylä
Piispankylässä on kaksi yritysaluetta: "Åbyn yritysalue" Vanhan Nurmijärventien varressa ja nuorempi, 1980- ja 1990 luvuilla kehittynyt "Piispankylän yritysalue" Vanhan Hämeenlinnantien itäpuolella. Piispankylän teollisuusalueella sijaitsee esimerkiksi Laattapiste-konsernin pääkonttori. Pispan asuinpaikka
Asuinpaikan edustaa suojasi muinoin joukko pieniä saaria. Merenlahti, joka aukesi oikealle luoteeseen, sijaitsi suojassa avomeren aallokolta Järilänkankaan ja Hiittenharjun takana. Joensuun makea vesi piti suolapitoisuuden pienenä asuinpaikan läheisyydessä. Piisami
Piisami muistuttaa elintavoiltaan varsin paljon majavia. Piisamit liikkuvat vilkkaimmin hämärällä ja yöllä. Piisami rakentaa yleensä suuren, kekomaisen pesänsä kasveista järven tai jonkun muun vesistön rannalle. Se voi myös kaivaa rantatörmään kolon, joka menee veteen sekä maalle. Kolossa ja sen lähellä piisami elää pariskunnittain ja ne puolustavat reviiriään aggressiivisesti. Kammio on vuorattu heinillä ja saroilla. Talvella piisamit pysyttelevät paljon pesässään, vaikka eivät nukukaan talviunta. Pakkanen kovettaa pesän, joka on erinomainen suoja koiria ja kettuja vastaan, sillä sinne pääsee vain veden alta. Jos pesä hävitetään, piisami on talvella turvaton ja voi kuolla helposti. Piisamilla on vain vähän luontaisia vihollisia Suomessa, ehkä merkittävimpinä kettu, supikoira ja minkki. Myös huuhkaja ja kanahaukka ovat oppineet metsästämään piisamia. Piisami ei ole petoeläimille helppo saalis, sillä se puolustautuu aggressiivisesti. Pispan asuinpaikka
Vuonna 2002 kaivettiin rantamökin vesijohtoa varten syvä oja, jonka esille tuomia löytöjä tutkittiin silmämääräisesti. Oja oli noin metrin leveä ja 65 metriä pitkä, ja sen varrelta huomattiin kolme punamultalaikkua. Piz Lad
Piz Lad (retoromaaniksi) eli Piz Lat (italiaksi) on vuori Itä-Alpeilla Adige- ja Innjokien välisellä vedenjakajalla. Vuoren itäpuolella on näiden jokien laaksoja yhdistävä Reschensola.
Sveitsin ja Italian raja kulkee Piz Ladin huipun kautta. Niiden ja Itävallan yhteinen rajapiste on huipusta noin 800 metriä pohjoiseen ja 2 180 metrin korkeudessa. Rajapiste siirtyi sinne Saint-Germainin sopimuksessa (1919), kun Itävalta luovutti Etelä-Tirolin Italialle. Sveitsin ja Itävallan raja kulki Piz Ladin kautta jo ennestään, mutta kolmen valtion rajapiste oli aiemmin noin 35 km etelämpänä Cima Garibaldilla. Pinsk
Pinsk (, , ) on keskikokoinen kaupunki Valko-Venäjän lounaisosissa. Kaupunki sijaitsee Dneprin läntisen sivuhaaran, Pripet-joen pohjoisrannalla Brestin alueella, lähellä historiallisesti tunnettuja Pinskin soita. Nykyisin merkittävä osa näistä soista on ojitettu pelloiksi tai muuhun käyttöön. Pinskissä oli vuoden 2009 väestönlaskun mukaan 130 355 asukasta, eli se on väkilukunsa perusteella Valko-Venäjän 10. suurin kaupunki. Hallinnollisesti kaupunki on suoraan Brestin maakunnan alaisuudessa. Pyydysmäki
Pyydysmäki on asuinalue Kouvolan Eskolanmäen kaupunginosassa. Se sijaitsee Eskolanmäen eteläosassa ja on pääosin 1980- ja 1990-luvuilla rakennettua omakotitaloaluetta. Asuinalue on saanut nimensä alueen eteläpuolella sijaitsevasta metsäisestä ja kallioisesta Pyydysmäestä, jonka vanha murteellinen nimi on Pyylysmäki. Pispan asuinpaikka
Vain epäorgaanisia koruja on jäänyt jäljelle. Näistä meripihkakorut herättävät aina huomiota. Ville Luho on löytänyt niitä 12, joista vain 6 olivat ehjiä. Muissa lähteissä mainitaan jopa 21 meripihkakorua tai korun katkelmaa. Yksi koruista oli linssin muotoinen riipus, kaksi olivat katkelmia renkaan muotoisista koruista ja kaksi olivat helmiä, joiden läpi oli porattu pitkittäinen reikä naruun ripustamista varten. Pienza
Pienza on kaupunki Sienan maakunnassa Val d’Orcian alueella Toscanassa Keski-Italiassa. Kaupunki sijaitsee Montepulcianon ja Montalcinon kaupunkien välillä. Kaupungin pinta-ala on 123 km² ja väkiluku runsaat 2 000. Kaupunkia pidetään renessanssiajan kaupunkisuunnittelun kehtona, ja se on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1996 lähtien. Vuonna 2004 koko Val d’Orcian alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon. Pittsburgh
Pittsburgh on kaupunki Ohion lähdejokien Alleghenyn ja Monongahelan yhtymäkohdassa Pennsylvaniassa Yhdysvaltojen itäosassa. Asukkaita varsinaisessa kaupungissa on 328 000 (2002), mutta esikaupunkeineen jo 1,8 miljoonaa asukasta. Viidennes asukkaista on mustia. Lähikaupungeista merkittäviä ovat Ohion Cleveland, Pennsylvanian pääkaupunki Harrisburg ja osavaltion suurin kaupunki Philadelphia. Pispan asuinpaikka
Pispan kaivauksilla vuosina 1955 ja 1960−61 löytyi runsaasti haudaksi määriteltyjä rakenteita. Ville Luho määritteli punamultahaudoiksi 20 punamullalla merkittyä kuoppaa, jotka hän numeroi roomalaisilla numeroilla I−XX. Osaan näistä haudoista liitti hän pienen varauksen. Niistä seitsemän ensimmäistä (I−VII) löytyivät laajempien kuoppien eli asumuksien sisältä. Osa punamultarakenteista (VIII−XIII) sijaitsivat kulttuurimaan alueella asumusten ulkopuolella ja loput (XIV−XX) kulttuurimaan alueen ulkopuolella. Nykyään haudoiksi hyväksyttyjä punamultaläiskiä mainitaan lähteestä riippuen 13 tai jopa vain 10 . Pienet punamultakuopat, joissa on esinelöytöjä, saattavat nykytulkinnan mukaan olla rituaaliin liittyviä uhrikuoppia. Vuonna 2002 vesijohtoputken kaivamisen yhteydessä havaittiin vielä kolme punavärialuetta, joista yksi määriteltiin suoraan haudaksi. Kipinäseppä
Kipinäseppää tavataan Sambian keski- ja eteläosista. Sen elinympäristöä ovat avoimet metsätmaat, joilla kasvaa runsaasti sykomoripuita ("Ficus sycamorus"). Eritysien yleinen lintu on jokien ja purojen lähistöillä. Toisinaan kipinäseppä vierailee myös puistoissa ja puutarhoissa. Laji liikkuu tyypillisesti paerittian tai korkeintaan 6 yksilön ryhminä. Kipinäsepän ravintoa ovat pääasiassa hedelmät, erityisesti sykamorien hedelmät, mutta se voi myös pyydystää ravinnokseen selkärangattomia eläimiä kuten hyönteisiä. Kipinäsepät yöpyvät vanhojen viikunapuiden koloissa ja se myös rakentaa pesänsä puiden koloihin. Lajin pesimäkausi on marraskuussa. Piispala
Piispala sijaitsee Kannonkosken kunnassa Kivijärven Jauhoniemellä.
Viime vuosina suuresti laajentuneen keskuksen harrastevalikoimaan kuuluu muun muassa keilahalli, 3 altaan uimahalli PiiSpa, erilaisia saunoja (rantasauna, mökkisauna, perinnesauna), 2 kilometriä Kivijärven hiekkarantaa uimarantoineen, jäähalli curling-maalauksilla, 13 metriä korkea kiipeily -ja laskeutumistorni, frisbeegolf ja jousiammunta ym. Piispalassa on rivitalo -ja mökkimajoitusta yli 400 henkilölle. Piotta
Piotta on kylä Etelä-Sveitsin italiankielisessä Ticinon kantonissa Quinton kunnassa. Kylä sijaitsee noin tuhannen metrin korkeudessa Ticinojoen varrella Leventinan laaksossa (). Vispin alue
Vispin alueella on 19 kuntaa, joista suurimmat ovat Visp ja Zermatt. Alueen keskuspaikka on Visp. Vispin alueen asukasluku oli vuoden 2015 lopussa 28 412. Asukasmäärä on lievässä kasvussa, sillä 31.12.2015 asukkaita oli 28 227. Hallintoalueen pinta-ala on 864 km². Nazca-kulttuuri
Nazca (tai Nasca) on Perun etelärannikon läheisyydessä sijaitsevien jokilaaksojen muodostama kokonaisuus ja samalla alueen suurimman kaupungin nimi. Nascan ihmiset elivät aikoinaan Chinchan, Piscon, Ican ja Rio Granden laaksoissa. Alue on Pampa de san Josen eli Pampa de Ingenion laitaa. Pienza
Länsilaidalla on Palazzo Piccolomini, jossa Piccolominin suku asui 1960-luvun puoliväliin saakka. Sen ylellisiä juhlahuoneistoja ja keskiaikaisia aseita täynnä oleva Sala d'Armin (varuskasarmin) näkee vain opastetuilla kierroksilla. Piispatangara
Piispatangaraa tavataan Keski-Amerikassa alueella, joka ulottuu Meksikosta Panamaan. Etelä-Amerikassa lajia tavataan Kolumbian ja Venezuelan pohjoisosista, Guyanasta, Surinamesta, Ranskan Guayanasta sekä Amazonin sademetsän alueelta. Lajia on yritetty siirtää myös Floridaan. Linnun elinympäristöä ovat puoliavoimet kosteat ja kuivahkot metsät ja metsien reunat, puutarhat, puistot ja kahviviljelmät. Lajia tavataan usein myös ihmisasumusten läheisyydestä. Piispatangaran elinympäristöt sijaitsevat yleensä alle 1 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Nipsu
Kirjoissa Nipsu on monesti Muumitalossa yökylässä, mutta hän asuu kiven koloon rakennetussa talossa metsän liepeillä. "Muumilaakson tarinoissa" sekä Tove ja Lars Janssonin sarjakuvissa Nipsulla on kuitenkin oma talo. Animaatiosarjassa vaikuttaa kuitenkin siltä, että hän asuu useammin Muumitalossa kuin omassaan. Sarjakuvissa Nipsu on rahanahneudessaan röyhkeämpi kuin kirjoissa ja punoo joskus jopa juonia konnamaisen Haisulin kanssa. Pisa
Pisa on kaupunki Italiassa, Toscanassa, Arnojoen suulla Välimeren rannalla. Pisassa on noin 90 000 asukasta. Pispala
Pispala on kahden kaupunginosan muodostama alue Tampereella noin 2,5 km keskustasta länteen. Se muodostuu Ylä-Pispalan ja Ala-Pispalan kaupunginosista. Se sijaitsee Pispalanharjulla, Suomen korkeimmalla soraharjulla, enimmäkseen etelärinteessä. Alueelle ominaista on jyrkkään rinteeseen sovitettu rakentamistapa. Pispalan suojelua on edistänyt muun muassa Kurpitsaliike, joka pitää hallussaan Kurpitsataloksi nimettyä kiinteistöä Tahmelan rannassa. Pasila (televisiosarja)
Rauno Ignatius Repomies on Pasilan poliisiaseman ylikomisario. Hän on Kyösti Pöystin kanssa yhdessä sarjan päähenkilö. Hän on viiksekäs vanha mies vahvalla lääkekuurilla. Ylikomisarion jutut muuttuvat usein aina vain sekavammiksi ja runollisemmiksi (yleensä liittyen Alppeihin, nunniin ja/ tai natseihin), kunnes joku yleensä muistuttaa häntä ottamaan lääkkeensä. Repomiehen ja Pöystin suhde on melko huono, sillä Repomies ei pidä Pöystiä kunnon poliisina. Joskus Rauno lähinnä sairauksiensa vaikutuksesta rupeaa kuitenkin pitämään Pöystistä luullen tätä ystäväkseen. Repomiehellä on vaimo, jonka kanssa hänellä on mielentilastaan riippuen joko hyvä tai huono suhde. Jakson "Laillinen bordelli" mukaan Repomiehen vaimo on hänen serkkunsa. Hänen lapsenlapsensa ovat isoisänsä ammatista huolimatta sekaantuneet prostituutioon. Pöysti auttoi heidät pois tästä ammatista Raunon kiristyksen seurauksena. Hänen diaesityksensä menevät yleensä pieleen, koska hänen intiimit lomadiansa ovat usein tarvittavien diojen seassa. Jaksojen "Eläke" ja "Naapuri" mukaan Repomies asuu rivitalossa Pohjois-Helsingissä, ja talo näytetään kuudennen kauden jaksossa "Virginia Heartbreaker". Rauno on syntynyt ja kasvanut Oulun Raksilassa. Kyöstin sanojen mukaan Rauno käski kerran heidät valloittamaan Petsamon takaisin, koska Raunon suvulta jäi työkalut sinne. Rauno on luultavasti syntynyt 1918 tai 1919; tätä tukee se, että hän oli abiturientti vuonna 1937 ja sijoittaa usein aikuiselämänsä kultakauden 1950-1970-luvuille (Rauno väitti olevansa koomassa lähes koko 70-luvun, vaikka hän teki silloin vahingossa maanpetosrikoksen, vuonna 1979 häntä suositeltiin poliisiylijohtajan asemaan). Spisula subtruncata
Spisula subtruncata on vinohammassimpukoiden heimoon kuuluva vaaleakuorinen pohjaan kaivautuva simpukka, joka elää Pohjois-Atlantin itärannikolla ja Välimeressä. Piisamirotta
Piisamirotta asettuu myöhemmin asumaan Nipsun löytämään luolaan. Pablo Picasso
Picasson hyvin laajaa tuotantoa on nykyisin esillä monessa paikassa. Pariisissa on Musée Picasso. Etelä-Ranskassa Picasso asui Antibesin ja Vallaurisin lähistöllä, joiden museoissa on myös hänen töitään. Barcelonassa on Museu Picasso, joka esittelee etenkin Picasson varhaistöitä vuoteen 1917 asti. Museo Reina Sofíassa Madridissa on näytteillä "Guernica" ja monta sen tutkielmaa ja piirrosta. Málagassa on Picasson syntymäkoti ja Museo Picasso Málaga, jossa on hänen töitään. Myös Luzernin Museum Sammlung Rosengartissa ja Kölnin Museum Ludwigissa on laajat Picasso-kokoelmat. Nina Jääskeläinen
Hänen rooleistaan tunnetuimpia ovat Pipsa Tiilikainen saippuasarjassa "Salatut elämät" 2005–2006 sekä Iris Vesa draamasarjassa "Samaa sukua, eri maata". Merkittävä on myös hänen roolinsa elokuvassa "Päätalo" (2008). Láppa
Láppa (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Λαππαίων, "Dimotikí Enótita Lappaíon") on yksi Réthymnon kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 216 (vuonna 2011).
Láppan kunnallisyksikkö käsittää Réthymnon kunnan länsiosan ja sijaitsee Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikön länsipuolella Kreetan saaren pohjoisrannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä antiikin ajan Lappan kaupungista, joka sijaitsi sen alueella nykyisen Argyroúpolin kylän paikalla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Episkopí. Piispanmäki
Piispanmäki on Kokkolan pohjoisosassa sijaitseva kylä. Piispanmäen katkaisee Valtatie 8. Piispanmäelle rakennetaan tällä hetkellä (2010) uutta asuinaluetta. Pihlava (saari)
Pihlava on Säkylässä sijaitseva kahden hehtaarin kokoinen saari, joka sijaitsee noin kilometrin päässä keskustasta Pyhäjärvellä. Pihlavan saari kuuluu Säkylän seurakunnalle, ja siellä järjestetään mm. rippileirejä ja kouluja. Pihlavassa sijaitsee kaksi seurakunnan omistamaa rakennusta joista toisessa on ruokailutilat, juhlasali ja makuuhuoneet ja toisessa saunat, suihkutilat ja oleskeluhuone. 
Vaikka Pihlava onkin saari, sinne pääsee myös autolla pengertietä Säkylän kirkon pohjoispuolelta alkunsa saavaa tietä pitkin. Piipsa
Piipsa on maaseutuasutusalue Vihannin Lumimetsässä. Alueen talot sijaitsevat Piipsanjoen varrella. Piipsaksi käsitetään muutaman kilometrin matkalta Piipsanjoen varsi. Piipsa sijaitsee koordinaateissa 25°10' itäistä pituutta ja 64°21' pohjoista leveyttä. Pispan asuinpaikka
Esimerkkinä siitä, millainen punahaudan jäännös oli Pispassa, esitellään tässä hauta numero XIV (Luhon numerointi). Se sijaitsi varsinaisen pihapiirin eli kulttuurimaannoksen ulkopuolella, mutta oli ylempänä rinteessä sijaitsevan karkean hiekan alueella. Punamullalla värjäytyneen alueen suurin pituus oli noin 2 metriä ja leveys noin 1,5 metriä. Haudan pituusakseli asettui pohjois-eteläsuuntaan. Haudan poikki oli myöhemmin kaivettu oja, mikä tuhosi hautaa sen eteläpäässä. Punamullan värjäämän maannoksen paksuus oli noin 70 senttimetriä. Vainajasta ei löytynyt edes jälkiä saati sitten luita, vaan kaikki orgaaninen oli maatunut olemattomiin. Vaikka punamultaa on saatettu ripotella vainajan ja esineiden päälle, ei niiden maatuminenkaan jättänyt edes punamultaan poikkeavia jälkiä. Vaikuttaa siltä, että punamulta kulkeutuu pintavesien mukana syvemmälle ja kohoaa joskus nousevan pohjaveden vaikutuksesta myös ylöspäin. Mátala
Mátala on osa Pitsídian kyläyhdyskuntaa ja sijaitsee Libyanmereen kuuluvan Messaránlahden rannalla, pienemmän hevosenkengänmuotoisen lahden pohjukassa. Asukkaista monet muuttavat talveksi sisämaahan joko Pitsídiaan tai Moírekseen. Pispan asuinpaikka
Toinen korutyyppi on liuskerangas, joka on valmistettu ohuesta liuskekivestä harppimaisella työkalulla ympyrän muotoon leikkaamalla. Jo vuonna 1955 löytyi ehjä liuskerengas ja vuoden 1989 kaivauksissa renkaan kappale. Pispan asuinpaikka
Monelta kivikautiselta asuinpaikalta on löytynyt suuriakin kuoppia, jotka ovat peittyneet tai peitetty myöhemmin hiekalla. Ne erottuvat likamaana, joka ulottuu puhtaan hiekkakerroksen läpi. Havaittu jälki on tulkittu jätekuopaksi, jos sen pohjalta on löytynyt rikoutunutta keramiikkaa, kiven siruja, luujäänteitä, tuhkaa tai muuta jätemateriaalia. Pispassa jätekuopat ovat pieniä, mutta joskus ne ovat halkaisijaltaan jopa 2−3 metriä ja toista metriä syviä. Pisarakilpikonna
Pisarakilpikonna ("Clemmys guttata") on erittäin uhanalainen suokilpikonnalaji, joka elää Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Sen elinympäristöjä ovat suot, marskimaat ja metsäpurot. Muumilaakso
Nipsun talo on pieni asumus, jossa Nipsun nähdään usein asuvan. Talo sijaitsee kumpareen alla. Odysseia
Odysseuksen kotipaikka Ithaka saattaa olla sama kuin nykyisin Ithakana tunnettu saari, mutta tästä ei ole täyttä varmuutta. Saarelta on kylläkin löydetty Odysseuksen palatsiksi usein kutsuttu mykeneläisaikainen rakennus. Eepoksen tapahtumapaikat Peloponnesoksella, kuten Sparta sekä Pyloksen Nestorin palatsi, tunnetaan. Sen sijaan tutkijat ovat erimielisiä siitä, onko mikään tapahtumapaikka Ismaroksen ja Ithakan väliltä todellinen. Monet ovat yrittäneet hahmotella Odysseuksen eri puolilla Välimerta kulkemaa reittiä ja sijoittaa eepoksen tapahtumapaikkoja kartalle. Tällainen oli suosittua jo antiikin aikana. Esimerkiksi Kirken saari on sijoitettu usein keskiseen tai eteläiseen Italiaan; lootuksensyöjien saari Djerbaan; ja Aioloksen saari Strombolille. Kuitenkin jo Eratosthenes puhui tällaisia yrityksiä vastaan, ja nykyisin tutkijat ovat hylänneet tällaisen lähestymistavan; runoilija käyttää eepoksen maantieteellisessä kuvauksessa runoilijan vapauksia yhtä paljon kuin "Ilias" ottaa vapauksia historiallisten tapahtumien suhteen. Biskaja
Maakunnan pinta-ala on 2 217 neliökilometriä ja asukasluku 1 148 302 (vuonna 2017). 30 prosenttia asukkaista asuu pääkaupungissa Bilbaossa ("Bilbo"). Baskimaan hengellisenä keskuksena pidetty Guernica ("Gernika-Lumo") sijaitsee Biskajassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Barakaldo, Portugalete, Durango ja Balmaseda. Sirpa Puskala
Sirpa Puskala asuu nykyisin Mikkelissä ja viettää talvet Mouttagiakassa, Kyproksella. Malminkartano
Piianpuisto sijaisee alueen eteläosissa. Puisto keskellä ovat ennen lähiön syntyä rakennetut vanhat rakennukset Renki ja Piika. Rengin tiloissa toimii Malminkartanon asukasyhdistys ja Piiassa leikkipuisto Piika. Asukasyhdistys järjestää leikkipuistossa vuosittain loppukesästä perinteiset Malminkartanon Elojuhlat. Piianpuisto länsiosan suunnitteli vuonna 1982 arkkitehtiopiskelija Alf Lindström. Puiston kohdalla olleen suuren valtaojan kohdalle kaivettiin lampi ja ylijäämämaa kasattiin sen ympärille kumpareiksi. Vuonna 2014 Piianpuisto remontoitiin, lampi kunnostettiin sekä leikkikenttää ja oleskelualueita parannettiin. Lissabon (saari)
Lissabon on pieni asumaton saari Perämerellä Simon kunnan vesialueella Lapin läänissä. Saari sijaitsee Simojoen suulta noin 3,5 kilometriä lounaaseen, Saikanselän luoteisosassa, Korkiakarin ja Selkäkarinmatalan saarten välissä. Saaren puusto on pääasiassa lehtimetsää, ja sen eteläosa on maannousun myötä syntynyttä rantaa. Saarella ei veneväylän linjataulun lisäksi ole muita rakennuksia. Pitsídia
Pitsídia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πιτσιδίων, "Topikí Koinótita Pitsidíon"), johon kuuluvat varsinaisen Pitsídian kylän lisäksi rannastaan tunnettu Mátalan kylä sekä Néo Kalamákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 760. Pitsídian lähellä rannikolla sijaitsee Kommóksen arkeologinen alue. Pispan asuinpaikka
Työvälineitä on löytynyt kaivauksilla muutama. Veitset on vaikeaa erottaa keihäänkärjistä, mutta Pispan veitsi oli työstetty epäsymmetriseksi. Mahdollisia veitsen kärkien katkelmia on löytynyt 10, joista yksi on Kokemäen museossa näytteillä. Ne ovat muuten piikiveä, mutta yksi on kvartsia. Kourutalttoja on löytynyt 3, tasatalttoja 4, purasimia 2, kaapimia 45 ja kivihioimia on löytynyt 13. Eräs veitstä oli liuskeinen Z-muotoinen veitsi, johon oli hiottu koristelovia. Ristolan muinainen asuinpaikka
Asuinpaikan ihmiset ovat ilmeisesti lähtöisin alueelta, jossa tavataan muinaisen Kundan kulttuurin asutusta. Alue on laaja, sillä se ulottuu pohjois-etelä-suunnasta Liettuasta ja Karjalankannakselle. Lännessä se ulottuu rannikolle ja idässä Baltian ulkopuolelle. Myöskään piimateriaalit eivät tarkenna asukkaiden kotiseutua, sillä tunnistetut kaksi piimateriaalin tyyppiä voidaan löytää Kundan kulttuurin reuna-alueilta. Matkaa Ristolasta venäläiselle carboniferous-tyyppisen piin esiintymisalueelle on 500 km ja balttilaiselle cretaceous-tyyppisen piin alueille 1000 km . Luontevinta on olettaa, että Ristolaan tultiin läheltä eli Karjalankannakselta 200 km:n päästä. Piła
Piła on kaupunki Gwdajoen varrella Ison-Puolan voivodikunnassa Puolassa. Kaupungin asukasluku oli 74 333 vuonna 2015. Kaupunki on Piłan piirikunnan hallintokeskus. Pispan asuinpaikka
Pispassa vieläkin suurempien kuoppien tarkoituksesta Luho tarjoaa selitykseksi asumuksien maanalaisia syvennyksiä. Neoliittisella kivikaudella tuli tavaksi kaivaa asumuksen pohja noin metrin verran maahan ja tukea kattorakenteet kuopan reunoille. Asumuksen lämpötalous on ilmeisesti silloin ollut parempi kuin maan päälle rakennetussa asumuksessa. Asuinpainanteen erottaminen suuresta jätekuopasta on kuitenkin ongelmallista. Rakennuksen puiset rakenteet ovat Suomessa yleensä maatuneet pois ja kuopan reunat sortuneet kuoppaan. Suorakaiteen muotoinen asumuksen pohja muutuu eroosion vaikutuksesta soikon muotoiseksi loivaksi kuopaksi, jonka muotoa on voitu jälkeenpäin kaivamalla tai täyttämällä vielä muuttaa. Rieskala
Rieskala ()on Porin 37. kaupunginosa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Pihlava, ja läheisiä kaupunginosia ovat Huvilaranta, Metsämaa ja Enäjärvi. Rieskala kuuluu Pihlavan koulupiiriin, ja sen postinumero on 28800. Sitä halkoo Harry Gullichsenintie, ja sen eteläpuolella kulkee Mäntyluodontie. Rieskalassa sijaitsevat Meri-Porin uimahalli, yhtenäiskoulu sekä Pihlavan kirjasto. Meri-Porin lukio lakkautettiin vuonna 2015, ja Meri-Porin, Pihlavan ja Mäntyluodon kouluista muodostettiin Meri-Porin yhtenäiskoulu.