Missä Hankkija Oy perustettiin?
Hankkija
Keskusosuusliike Hankkija perustettiin 1905. Novera-nimiseksi muuttunut Hankkija ajautui lopulta konkurssiin lamavuonna 1992.
FC Jokerit
Seuran historia alkaa vuodesta 1998, jolloin jääkiekkoseura Jokerien omistaja Hjallis Harkimo alkoi suunnitella uuden jalkapallostadionin rakentamista Helsinkiin. Kyseisen stadionin oli tarkoitus olla HJK:n ja FinnPan uusi kotistadion. Kun FinnPa putosi Veikkausliigasta kauden 1998 päätteeksi, joutui Harkimo ostamaan FinnPan tilalle uuden seuran. Uusi seura oli Veikkausliigassa kolmanneksi sijoittunut PK-35, jonka nimeksi vaihdettiin FC Jokerit. Tällä nimenvaihdoksella Harkimo halusi houkutella jääkiekkofaneja seuran otteluihin. Abercrombie &amp; Fitch
Abercrombie & Fitch sai alkunsa vuonna 1892 New Yorkin ala-Manhattanilla liikkeenä, josta varakkaat asiakkaat kävivät ostamassa metsästys-, kalastus- ja retkeilyvarusteita. Asiakaskuntaan kuuluivat Theodore Roosevelt, ilmailun pioneerit Charles Lindbergh ja Amelia Earhart sekä Hollywood-tähdet Greta Garbo, Katharine Hepburn ja Clark Gable. Kirjailija Ernest Hemingway osti Abercrombie & Fitchiltä muun muassa haulikon, jolla sitten ampui itsensä. Hankkijan lippalakki
Hankkija-lakki oli tuttu näky 1970-luvun maaseudulla. Kun muunlaiset kesäpäähineet alkoivat olla poissa muodista ja kauppojen valikoimista, miehet pitivät lakkia kaikkialla naisväen mahdollisesta vastustuksesta huolimatta. Agronic
Suomessa Agronic Oy:n jälleenmyyjänä toimii Hankkija Oy. Taavi Arola
Arola kävi kansakoulun Mietoisissa ja tuli ylioppilaaksi 1900 Turun suomalaisesta lyseosta. Koneinsinööriksi hän valmistui Helsingin Polyteknillisestä opistosta 23-vuotiaana 1904 ja työskenteli sen jälkeen vuoden ajana konetehtaassa Pietarissa. Arolaa pidetään yhtenä Suomen maataloudellisen osuustoiminnan uranuurtajista. Hän oli tullut Hankkijan palvelukseen jo liikkeen aloittaessa toimintansa vuonna 1905, jolloin hän toimi meijerikone- ja tarvikeosaston johtajana neljän vuoden ajan. Toimittuaan vuodesta 1909 valtion konekonsulenttina, samoin kuin Helsingin yliopiston maanviljelysopin professorin apulaisena, Arola palasi Hankkijaan koneosaston johtajaksi vuonna 1916. Arolan toimitusjohtajakauden on katsottu olleen Hankkijan historian vakavaraisinta aikaa. Kontaktia
Kontaktia Oy kuuluu Finda Oy -konserniin, joka on ICT-alaan ja siihen liittyvään sijoitustoimintaan erikoistunut konserni ja DNA -konsernin suurin yksittäinen omistaja. Kontaktialla on toimipisteet Helsingissä, Lahdessa ja Tampereella. Kontaktiassa työskentelee noin 80 henkilöä. Kontaktia Oy on suomalainen yritys ja Suomalaisen Työn Liitto on myöntänyt sille Avainlippu -tunnuksen. Kontaktia Oy on IAB Finlandin, Asiakkuusmarkkinointiliiton ja Helsingin seudun kauppakamarin jäsen. Hankkijan Timo
Hankkijan Timo oli 1970-luvun suosituinta varhaisperunaa Barimaa myöhäisempi, mutta sen mukulan laatu oli parempi, jolloin se rupesi yleistymään. Hankkijan Timo on edelleen Suomen tärkein varhaisperunalajike. Hankkijan Timosta ja Gloriasta on jalostettu uusi perunalajike, Jussi. Salomonkatu
Rakennukset Salomonkadun varrella ovat pääasiassa liike­taloja, vain sen länsipäässä on myös asuin­rakennuksia. Liike­taloista vanhin on Paasi­kiven aukion reunalla sijaitseva, vuonna 1913 valmistunut punatiilinen Hankkijan talo, jossa Sergei Nikolajeff tuolloin avasi yhden Suomen ensimmäisistä auto­kaupoista. Vuodesta 1918 lähtien talo toimi Hankkijan pää­konttorina, kunnes Alkon eläkesäätiö osti sen vuonna 1973 ja sen alakerrassa avatiin Alkon suurin myymälä. Välittömästi sen länsi­puolella sijaitsi aikoinaan Maan­viljelijäin Maito­keskuksen rakennus­ryhmä, joka purettiin vuonna 1973 ja paikalle rakennettiin Patentti- ja rekisterihallituksen nyky­aikainen liike- ja toimisto­talo, nykyiseltä nimeltään Inno­talo. Inno­talon ja Fredrikin­kadun välissä Salomon­kadun pohjois­sivustalla sijaitsevat lyhyiden sivukatujen toisistaan erottamina 1980-luvulla valmistuneet Hotelli Presidentti ja Graniittitalo sekä 1930-luvulla rakennettu Tennispalatsi. Kadun etelä­puolella on Kampin keskus, johon liittyviä liike­tiloja on kadun allakin, sekä pitkään linja-autoaseman käytössä ollut entinen kasarmirakennus. Fredrikin­kadun länsi­puolella Salmon­kadun varressa ovat 1950-luvulla rakennettu Autotalo sekä Kampin metroaseman paviljonki, jonka edessä ovat Länsi-Helsinkiin sekä Malmille liikennöivien linja-autojen pääte­pysäkit. Kopijyvä
Kopijyvä oli digitaalisia painopalveluja tarjonnut yritys, joka oli alku nykyiselle Grano Groupille. Sen perusti Kauko Sorjonen. Vuonna 2008 yhtiön omistajaksi tuli Panostaja Oyj. Aiemmat omistajat olivat Kauko Sorjosen säätiö 60 prosentilla, yhtiön toimitusjohtaja Heimo Viinanen 25 prosentilla sekä Kauko Sorjonen 15 prosentilla. Yhtiön toimipaikat sijaitsevat Jyväskylän lisäksi Espoossa, Mikkelissä, Kuopiossa, Joensuussa, Kouvolassa,Varkaudessa, Tampereella ja Hämeenlinnassa. Vuonna 2009 yhtiölle valmistuivat uudet 1 800 neliömetrin tilat Jyväskylän Savelaan, jonne sijoittuvat kaikki Jyväskylässä työskentelevät 45 työntekijää. Aiemmat, arkkitehti Olavi Norosen suunnittelemat 1980-luvulla valmistuneet tilat sijaitsivat Viitaniemessä. Kiinteistön omistaa nykyisin Kauko Sorjosen säätiö. Sergei Nikolajeff
Sergei Nikolajevitš Nikolajeff junior (, "Nikolajev"; 6. toukokuuta 1878 Helsinki – 30. kesäkuuta 1920 Aix les Bains, Ranska) oli venäläistä sukujuurta ollut suomalainen kauppias, joka perusti ensimmäisen merkittävän autoliikkeen Suomeen. Hän toi Suomeen myös ensimmäisen lentokoneen. Nikolajeff rakennutti Helsingin keskustaan ”autopalatsikseen” sittemmin Hankkijan talona tunnetun rakennuksen. Hahle
Veijo Hahle (1928–1989) opiskeli viulunsoittoa Sibelius-Akatemiassa ja kaiverrusta Ateneumissa, mutta teki kuitenkin uransa liikemiehenä. Vuonna 1964 hän perusti Hahle Ky:n, sittemmin Oy:n, josta tuli Suomen suurimpiin kuuluva huonekaluhelojen maahantuoja. Vuonna 1969 Hahle sai suuren itävaltalaisen kalustehelavalmistaja Blumin edustuksen. Hollister Co.
Hollister Co on perustettu vuonna 2000. Sillä ei ole varsinaista historiaa, mutta Abercrombie & Fitch on luonut kuvitteellisen historian sen perustajan ympärille. Tämän historian mukaan John Hollister muutti New Yorkista Alankomaiden Itä-Intiaan ja perusti hänen nimeään kantavan yrityksen palattuaan Yhdysvaltoihin ja asettautuessaan Kaliforniaan vuonna 1922. Raunistulan rehutehdas
Keskusosuusliike Hankkija rakennutti 1910 puurakenteisen varastorakennuksen Turun Raunistulaan. Yksitoista vuotta myöhemmin vierelle nousi betoninen varastorakennus. 1959 valmistuivat viljavarasto ja kuivauslaitos. Turun yksiköstä tuli Hankkijan suurin ja nykyaikaisin. Lohja (yritys)
Vuonna 1977 Oy Lohja Ab osti Instrumentariumilta elektroluminenssinäyttöjen kehitykseen liittyneen projektin. Vuonna 1984 projektia tukemaan perustettiin Lohja Mikroelektroniikka. Myöhemmin elektroluminenssinäyttöjen tuotanto myytiin Planar Systemsille, ja Lohja Mikroelektroniikasta tuli Elcoteq. Suomalainen nanoteknologiayritys Beneq Oy osti vuonna 2007 Planarin elektroluminenssinäyttöjen valmistuksessa käytettävän laite- ja prosessikehitysliiketoiminnan. Anttila
Anttilan tarinan voidaan katsoa alkaneen vuonna 1952, kun Kalle Anttilan (oikealta nimeltään Kaarlo E. Anttila) perustama postimyyntiyritys Postitusliike Solpa aloitti toimintansa. Silloin alkoi ilmestyä tunnettu postimyyntikuvasto "Kuluttajan opas", jonka nimi muuttui myöhemmin "Ostajan oppaaksi". Anttilan esikuvina olivat amerikkalaiset postimyyntiyritykset. Hangon Keksi
Yritys perustettiin 1910 nimellä Suomalais-Englantilainen Biscuit-tehdas Oy. Ajatuksena oli korvata suureksi kasvanutta pikkuleipien tuontia: vuonna 1910 Suomeen tuotiin noin 400 000 kiloa keksejä etenkin Englannista ja Venäjältä. Tehtaan teknilliseksi johtajaksi valittiin nuori englantilainen Henry E. Hutton, joka oli työskennellyt Englannin eri keksitehtaissa sekä tehnyt opintomatkoja Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Hän hankki tehtaalle ajanmukaiset koneet Englannista. Hanko (Uusikaupunki)
Hanko on saari Uudessakaupungissa, satama-alueen eteläosassa. Saari on teollisuusaluetta ja siellä sijaitsevat Yaran Uudenkaupungin lannoite- ja typpihappotehtaat. Tehtaiden yhteydessä on oma syväsatama. Tehdasalueella on Hangonsaari-niminen rautatieliikennepaikka, jota käytetään Yaran kuljetuksiin. Tehdas aloitti toimintansa vuonna 1965 Rikkihappo Oy:n nimellä, myöhemmin siitä tuli Kemira. Rekola
Kauppojen perustaminen Helsingin pitäjään oli tullut mahdolliseksi jo 1860, mutta vasta vuoden 1879 elinkeinoasetus ja taloudellisen laman helpottuminen johtivat kauppojen lukumäärän nopeaan kasvuun. Vuoteen 1895 mennessä oli ensimmäinen kauppaliike vilkkaasti liikennöidyllä Hanabölen koskellakin avannut ovensa. Sitä ennen paikalliset asukkaat olivat tehneet ostoksensa kaupunkimatkojen yhteydessä. Kauppias oli Havukosken tilan omistaja Adolf Wilenius. Hankkijan talo
Hankkijan talo on Helsingin Kampissa Salomonkadun ja Arkadiankadun välissä sijaitseva tiilirakennus, jonka rakennutti autokauppias Sergei Nikolajeff. Hankkija
Vuotta ennen ensimmäistä maailmansotaa, 1913, Hankkija aloitti Hattulassa kasvinjalostustoiminnan senaattori Alfred Oswald Kairamon Ellilän kartanolla. Kasvinjalostus toimi Ellilän kartanolla vuoteen 1916, jolloin Hankkija siirsi sen Rosendalin kartanolle, jota alettiin kutsua Tammiston koetilaksi. Kasvinjalostus hidastui jonkin verran, mutta laajeni ja pääsi käytiin 1920-luvulla. Hankkijan siemenkeskus valmistui Tampereelle 1920, joka auttoi omien kasvinjalosteiden kauppaa siementen sopimusviljelynä, jonka Hankkija oli aloittanut jo 1912. Helena Åhman
Åhman on työskennellyt pitkään rekrytointikonsulttina ja johdon konsulttina muun muassa Nokialla, Mercuri Urvalissa ja Tampereen kaupungilla. Hän perusti johtoryhmien ja yritysjohtajien aivokapasiteetin hyödyntämiseen erikoistuneen Hunting Minds -yrityksensä vuonna 2004. Työmaahuolto
Työmaahuolto Oy oli 1940-luvulta 1970-luvulle toiminut yritys, joka huolehti muun muassa sodan­jälkeisten Lapin jälleen­rakennus­työmaiden ja Helsingin kesäolympialaisten muonituksesta. Yritys syntyi Lotta Svärd -järjestön lakkauttamisen jälkeen perustetun Suomen Naisten Huolto­säätiön piirissä ja käytti työvoimanaan paljolti entisiä muonituslottia. Vuonna 1978 valtakunnalliseksi työpaikka­ruokailu­yritykseksi kasvanut Työmaahuolto Oy siirtyi osaksi pari vuotta aiemmin perustettua Fazer Cateringiä, josta sitten kehittyi nykyinen lounas­ravintola­ketju Amica. Fiat
Fiatin ensimmäinen edustaja Suomessa oli Ab Walfrid Alfthan Oy, joka toi maahan ensimmäiset kuusi Fiat-autoa vuonna 1913. Ensimmäiset Fiat-kuorma-autot tuotiin maahan vuonna 1920. 1930-luvun alun lama keskeytti Fiatin maahantuonnin, joka jatkui jälleen vuonna 1938. Uudeksi maahantuojaksi tuli turkulainen Keskusautohalli ja Kauppa Oy, jonka nimi vaihtui sotien jälkeen Keskusautohalli Oy:ksi. Vuonna 1952 Keskusautohallin omistajat perustivat Helsinkiin Finla Oy:n, jolle Fiatin maahantuonti siirtyi. Vuonna 1962 Fiatin edustajaksi Suomessa vaihtui Hankkijan tytäryhtiöksi perustettu Autonovo Oy, joka sai edellisen maahantuojan myynti- ja huoltoverkoston. Autonovo Oy toimi vuodesta 1966 alkaen Helsingin Herttoniemessä, jonne se oli muuttanut Helsingin keskustasta. Vuonna 1967 Autonovo Oy:lle siirtyi Länsi-Saksassa Fiatin lisenssillä tehtyjen Neckar-autojen edustus Korpivaara Oy:ltä. Constructor Finland
Contructor Finland sai alkunsa 1800-luvun loppupuolella helsinkiläisen Hjalmar Kasténin perustamasta peltisepänverstaasta. Varastointijärjestelmien valmistamisen yhtiö aloitti vuonna 1951. Nykyään yhtiö on erilaisten yrityskauppojen ja -järjestelyjen myötä osa norjalaista Constructor Group AS -konsernia. Jorma Järvi (pääjohtaja)
Jorma Järvi (26. huhtikuuta 1925 Ylihärmä - 31. maaliskuuta 2001) oli ekonomi, vuorineuvos ja Keskusosuusliike Hankkijan pääjohtaja. Hankkija
Vaikka Hankkija alkoi siemenkaupalla, sen laadun takaamisella, jo vuoteen 1910 mennessä sen suurimmat tuoteryhmät olivat lannoitteet ja väkirehut. Lannoitteista ja väkirehuista kertyi noin 60 % koko myynnistä. Ensimmäisen maailmansodan alkuun mennessä myynti kaksinkertaistui ja myynnin jakauma tasapuolistui. Hanjin
Hanjin Group on eteläkorealainen monialayhtymä. Hanjin Group on hallintoyhtiö, joka omistaa Hanjin Shipping -varustamon ja siihen sisältyvän Hanjin Logistics -yhtiön, sekä vuonna 1969 hankitun Korean Air (KAL) -lentoyhtiön. Hanjin on Senator Lines -varustamon pääomistaja ja yhdessä (Hanjin-Senator) varustamot ovat maailman seitsemänneksi suurin konttivarustamo. Hanjin
Hanjin aloitti toimintansa toisen maailmansodan lopulla 1. marraskuuta 1945. Alussa sen suurin asiakas oli Yhdysvaltain armeija, jonka tarvikkeiden kuljettamisesta Koreaan ja Vietnamiin se huolehti. Yhtiö solmi tärkeän sopimuksen Yhdysvaltain kahdeksannen armeijan kanssa marraskuussa 1956. Toisen sopimuksen se allekirjoitti maaliskuussa 1966 kaikkien Vietnamissa olevien yhdysvaltalaisten joukkojen kanssa; sopimus koski sekä maa-, meri- että ilmavoimia. Marraskuussa 1969 Hanjin aloitti konttien kuljettamisen solmien sopimuksen Sea Land Servicen kanssa. Hanjin avasi ensimmäisen konttialueensa alle vuotta myöhemmin, syyskuussa 1970, Pusanin satamassa. Maanhankintalaki
Maanhankintalaki oli Suomessa vuonna 1945 säädetty laki, jonka perusteella muodostettiin niin sanottuja maanhankintatiloja eli asutustiloja rintamamiehille, kaatuneiden omaisille ja luovutettujen alueiden siirtoväelle. Maanhankintalain avulla toteutettu maaomistuksen uusjako on Suomen historian suurin maareformi. Pertti Tuomala
Tuomalan vanhemmat olivat maanviljelijä Toivo Tuomala ja Hilja Ahola. Hän valmistui ekonomiksi 1956, kauppatieteen kandidaatiksi 1964 ja maisteriksi 1966. Osuuspankkien Keskuspankin OKO:n osastopäälliköksi Tuomala tuli 1956 ja johtokunnan sihteeriksi 1965. OKO:n varatoimitusjohtajana hän työskenteli 1967-1970 ja sen jälkeen Teollistamisrahaston toimitusjohtajana 1970-1985. Hankkijan pääjohtaja Tuomalasta tuli 1986 Jorma Järven jälkeen, jolloin Hankkija oli jo suurissa taloudellisissa vaikeuksissa. Tuomala saneerasi Hankkijaa ja siirsi maataloustavarakaupan erilliseen yhtiöön, josta 1988 tuli SOK:n kanssa yhteinen maatalous- ja konekauppa. Vuonna 1990 Keskusosuusliike Hankkija yhtiöitettiin Novera Oy:ksi, ja se siirtyi Tuomalan johdolla yhä enemmän rakennustoimintaan, muun muassa yrityskauppojen avulla. Lama-aikana toteutetut toimet osoittautuivat kuitenkin epäonnistuneiksi, 1990 vuorineuvoksen arvon saanut Tuomala joutui eroamaan maaliskuussa 1992, ja heinäkuussa 1992 Novera Oy ajautui konkurssiin. Suomen Tankkilaiva
Suomen Tankkilaiva Oy oli suomalainen vuosina 1946–1978 toiminut varustamo jolla oli tankkilaivoja ja kuivarahtialuksia. Varustamon perusti Antti Wihuri. Konttori oli aluksi Kulosaaressa ja vuodesta 1970 Arkadiankadulla. Harkka-Yhtiöt
Oy Harkka-Yhtiöt Ab:n perustivat vuonna 2000, kun veljekset Esa Harkka ja Tomi Harkka ostivat Autohinaus Gröndahlin hinauskaluston.
Ennen Harkka-Yhtiöiden perustamista yhtiön perustajat ovat työskennelleet mm. Autonhinaus Gröndahlille, sekä tarjonneet auton huolto- ja korjaamopalveluita Autohuolto Harkka toiminimellä.
Turkulainen yritys toimi pitkään Raisiossa Pajakadulla, kunnes yritys rakensi uudet toimitilat Korinpunojankadulle Kuninkojalle Ruskon tien varteen. Eino Tuomola
Eino Reinhold Tuomola (19. huhtikuuta 1908 – 20. marraskuuta 1983)) oli suomalainen agronomi ja yritysjohtaja. Hän sai vuorineuvoksen arvon 1965. Hän oli Hankkijan toimitusjohtaja 1962–1969 ja pääjohtaja 1969–1971. Hankkija
Maatalousalalta poistui myös monia muita yrityksiä, kuten Osuustukkukaupan E-maatalous ja Tukkukauppojen Oy:n TUKOn T-maatalous. SOK:n ja Keskon maatalousyksikköjen rinnalle muodostui pieni Y-maatalous.Ennen Hankkijan konkurssia oli yhtiön keskeinen osa eli maatalous- ja konekauppa jo siirretty Hankkija-Maatalous Oy -nimiselle tytäryhtiölle. Hankkija-Maatalous Oy aloitti toimintansa vuonna 1988. Saman vuoden heinäkuussa SOK ja Hankkija muodostivat Hankkija-Maatalous Oy:stä yhteisen maatalous- ja konekauppayrityksen, joka siirtyi vuonna 1993 kokonaisuudessaan SOK:n omistukseen. Hankkija
Hankkijan jäsenmäärä ei lisääntynyt nopeasti eikä osuuspääoma. 1908 huomattiin, että Hankkijan toimintaan nähden sen oma pääoma oli vähäinen. Tämän ongelman poistamiseksi perustettiin rahoitusyhtiö Osakeyhtiö Pääomanhankkija, jonka osakepääoma, 50 000 markkaa, lainattiin Keskusosuusliike Hankkijalle. Järjestely purettiin vasta 1941. 1908 Helsingistä lähtöisin oleva Hankkija perusti sivu- ja aluekonttorit Pietariin 1908, jossa se toimi vuoteen 1918, Kuopioon ja Viipuriin. Oulunkylä
Aiemmin Oulunkylässä on sijainnut mm. Hankkijan pääkonttori. "Mäkitorpan Autoradio" toimi alkujaan Oulunkylän Mäkitorpantiellä. Nokia Oyj:n historia
Vanhin näistä kolmesta yhtiöstä oli Nokia Aktiebolag, jonka historia alkaa Fredrik Idestamin vuonna 1865 Tammerkoskelle, Tampereelle perustamasta puuhiomosta. Muutamaa vuotta myöhemmin Idestam perusti toisen tehtaan Nokianvirran rannalle. Vuonna 1871 yritys muutettiin osakeyhtiöksi. Enemmistöosakkaaksi tuli Idestam ja perustajaosakkaisiin kuului muiden muassa senaattori Leo Mechelin. Myöhemmin yhtiön osakkaaksi tuli muiden muassa C. G. E. Mannerheim.
Nokia Aktiebolag oli vararikon partaalla 1910-luvulla, jolloin sen osti 1898 Helsingissä perustettu kalosseja valmistava Suomen Gummitehdas Oy ja sen vahva omistaja toimitusjohtaja Eduard Polón. Tehdas oli muuttanut Nokiankosken rannalle vuonna 1904 ja se sai käyttövoimansa puuhiomon voimalaitoksesta. Turvatakseen energiansaantinsa Gummitehdas osti konkurssikypsän puuhiomon. Häkli, Lallukka ja Kumpp.
Kauppaliike aloitti toimintansa 13. elokuuta 1891 Viipurin keskustassa osoitteessa Torkkelinkatu 8. Yrityksen valtteina olivat laadukkaat koti- ja ulkomaiset tuotteet, sekä erityisesti suomenkielinen palvelu. Tukkuliike harjoitti muun muassa viljan ja muiden maataloustuotteiden, puutavaran, erilaisten siirtomaatavaroiden sekä kotimaisten tehdastuotteiden, kuten maatalouskoneiden kauppaa. Häkli, Lallukka ja Kumpp. nousi nopeasti tasavertaiseksi kilpailijaksi kaupungin muiden tukkuliikkeiden kanssa ja avasi myöhemmin myös teekaupan ja -pakkaamon Helsingin Pohjoisesplanadille ns. Argoksen taloon. Vaikka tee oli myyntiartikkelina pieni, sai sillä kuitenkin paljon näkyvyyttä eri puolilla maata. Häkli, Lallukka ja Kumppanien kehittyminen suuryritykseksi aloitti samalla suomenkielisten murtautumisen myös kaupan alalle. Hankkijan Timo
Hankkijan Timo on suomalainen varhaisperunalajike vuodelta 1975. Se perustuu Frühnudel- (Nuutti-) ja Katahdin-lajikkeiden risteytykseen. Sitä viljelyttää siemenperunana Boreal Kasvinjalostus. Hankkijan Timo on kiinteämaltoinen ja ohutkuorinen. Sen tärkkelyspitoisuus on 13,4 prosenttia. Kiwa Inspecta
Vuonna 2000 Inspecta osti Suomen johtavan rikkomattoman testauksen (NDT) yrityksen, Huber Testing Oy:n. Inspectan laajentuminen Suomen ulkopuolelle alkoi vuonna 2005, kun Latvian toiminnot alkoivat. Vuonna 2006 Inspecta hankki osia DNV:stä, joka oli aiemmin ostanut SAQ Kontroll AB:n Ruotsissa. Sittemmin Inspecta on kasvanut sekä orgaanisesti että yritysostoin Suomessa, Ruotsissa, Latviassa, Virossa, Norjassa, Tanskassa, Liettuassa ja Puolassa. Hankkija
Tammiston koetilan jälkeen Hankkija siirsi kasvinjalostuksen Anttilan koetilalle, joka oli ostettu 1942 Tuusulan Paijalasta. Liedon keskustaimisto ostettiin 1945 ja 1964 Nikkilän koetila Kangasalta. Kuorma-auto
Helsinkiläinen insinööri P. J. Heikkilä osti vuonna 1920 I. Käcklundin Kone- ja vesijohtoliikkeen – joidenkin tietojen mukaan kyseessä oli konepaja –, johon hän perusti P. J. Heikkilä & Co -nimisen autokoritehtaan. Vuonna 1922 yritys käynnisti Finlandia-autojen tuotannon, ja tämän merkkisiä kuorma-autoja valmistui kaksi kappaletta. Epäselvää on, kuinka omaperäisiä Finlandia-autot olivat, koska niissä käytettiin muun muassa ruotsalaisen Scania-Vabiksen komponentteja. Toinen Finlandia-kuorma-auto hankittiin Helsingin palolaitokselle, joka käytti sitä 1960-luvun alkuun saakka, aluksi "syöksyautona" kuljettamassa kiireisintä palokalustoa ja myöhemmin ambulanssina. Toisen kuorma-auton kerrotaan joutuneen pirtun salakuljettajien käsiin ja hävinneen jäljettömiin. Kuorma-autojen ohella valmistui kaksi Finlandia-henkilöautoa P. J. Heikkilän omaan käyttöön. Näistä neljästä autosta yksikään ei ole säilynyt. Componenta
Componentan Karkkilan valimo (Högfors) perustettiin 1820 ja Porin valimo 1858. Karkkila on Suomen vanhin edelleen toiminnassa oleva valimo. Componentaan nykyisin kuuluva Främmestadin konepaja perustettiin Ruotsissa vuonna 1953. Rauta- ja Metallivalimo Suomi perustettiin Helsinkiin vuonna 1918. Vuosina 1974–1989 se toimi nimellä Suomivalimo Oy, 1990-luvulla nimillä JOT-Yhtiöt Oy, JOT Components Oy, Santasalo-Vaihteet Oy ja Santasalo-JOT Oy, kunnes vuonna 1999 otettiin käyttöön nykyinen nimi Componenta. Vuonna 2016 Componentan Suomen ja Ruotsin liiketoiminnot hakeutuivat yrityssaneeraukseen ja Componenta Hollanti konkurssiin. Vuonna 2006 ostetut Turkin toiminnot myytiin vuonna 2017 osana Suomen ja Ruotsin toimintojen vahvistettua saneerausmenettelyä ja tehostamistoimia. Vuodesta 2018 lähtien Componenta toimii tilauskonepajaliiketoiminnassa. Sillä on rautavalimot Porissa ja Karkkilassa Suomessa sekä konepaja/maalaamo Främmestadissa Ruotsissa. Suomen Lähikauppa
Suomen Lähikauppa Oy oli alkujaan Osuuskunta Tradeka -yhtymän tytäryhtiö Tradeka Oy, joka perustettiin vuonna 1994. Vuonna 2005 omistajiksi tulivat Osuuskunta Tradeka -yhtymän lisäksi Wihuri Oy sekä pääomasijoitusyhtiö Industri Kapitalin hallinnoimat rahastot, ja samalla Wihurin omistaman Ruokamarkkinat Oy:n päivittäistavaraketjut siirtyivät Tradeka Oy:n omistukseen. Vuonna 2007 tehdyillä osakekaupoilla Industri Kapital (nykyiseltä nimeltään IK Investment Partners) nousi yhtiön pääomistajaksi. Hackman
Hackmanin historia alkaa vuodesta 1790, jolloin saksalainen Johan Friedrich Hackman perusti Viipuriin kauppahuoneen, jonka nimeksi tuli sittemmin Hackman & Co. Kauppahuone oli 1800-luvulla Savon ja Karjalan suurimpia sahateollisuus- ja puutavaraliikkeitä. Yhtiöllä oli sahat muun muassa Heinäveden Kermassa ja Palokissa, Sulkavan Lohikoskella, Äyräpään Pölläkkälässä ja Leppävirran Sorsakoskella. Hankkija
Tarve kuitenkin oli edelleen olemassa ja perustettava Hankkija keskittyikin viljansiementen kauppaan, minkä vuoksi se otti tunnuslauseekseen "Tutkittu–tarkastettu–taattu", mistä peräisin ovat Hankkijan liikemerkin kolme väkästä. 1901 Suomessa säädetty osuustoimintalaki oli jo kuitenkin mahdollistanut osuuskuntien perustamisen jo Pellervon Välitysliikkeen perustamisen aikana, joten Pellervo-Seurassa ei pidetty välttämättömänä sitä, että juuri sen pitäisi harjoittaa siemenkauppaa. Senator Lines
DSR aloitti toimintansa 1956 kuljettamalla rahtia Suomeen. Kaksi vuotta myöhemmin se aloitti liikenteen Egyptiin, mitä seurasi liikenteen aloittaminen Intiaan 1963. Senator Linie perustettiin 1963, jolloin sen koko laivasto oli vuokrattua. Vuodesta 1997 lähtien yhtiön pääomistajana on ollut Hanjin ja vähemmistöomistajina ovat olleet F. Laeisz Shipping Company ja Investment Company Bremen. Kun yhtiön konttilaivat yhdistetään Hanjinin laivastoon on Hanjin-Senator maailman seitsemänneksi suurin konttivarustamo. Senator Lines liikennöi 250 satamaan 64 maassa kaikkialla maailmassa, ja sillä on 113 konttilaivaa. Hankkija
Uudellamaalla ruotsinkieliset suurviljelijät olivat perustaneet maatalouden hankintojaan varten "Suomenmaan kulutusyhdistys Laborin" jo 1897, jonka sääntöjä olisi pitänyt muuttaa kansanvaltaisemmiksi, jotta se olisi soveltunut suomenkielisten maanviljelijöiden tarpeisiin. Hankido
Hankido on korealainen itsepuolustuslaji, jonka kehitti suurmestari Myung Jae Nam (1938–1999). Perinteisen hapkidon taitaja Myung Jae Nam kiinnostui 1960-luvulla pehmeistä ja harmonisista tekniikoista (vrt. aikido). Hän alkoi muokata uutta hapkido-tyyliä, jonka harjoittaja pyrkii puolustautuessaan käytettämään fyysistä voimaa mahdollisimman vähän. Tämän vuoksi hankidoa voi kutsua pehmeäksi itsepuolustuslajiksi. SuperSeaCat
Kesällä 2006 virolainen Tallink osti SeaContainersin omistaman Silja Linen. Kauppa ei sisältänyt Tallinnaan liikennöiviä SuperSeaCat-pikalaivoja. SuperSeaCat Oy perustettiin marraskuussa 2006 nimellä SeaContainers Finland Oy, ja se jatkoi liikennöintiä SuperSeaCat-pikalaivoilla. Lassila &amp; Tikanoja
Lassila & Tikanoja Oyj (L&T) on ympäristöhuollon ja kiinteistöjen sekä laitosten tukipalvelujen tuottamiseen keskittynyt suomalainen yritys. Vuonna 1905 Vaasassa perustettu yritys oli alun perin tukkuliike. Vuonna 1923 tukkukaupan rinnalle aloitettiin myös vaatteiden valmistaminen. Yhtiön perustivat Josef Lassila ja Frithiof Tikanoja. Yhtiö toimii Suomen lisäksi Ruotsissa, Latviassa, Venäjällä ja Norjassa. Hankkija
Vuonna 1985 Hankkija osti Rakennusliike Puolimatkan Armas Puolimatkan perheeltä. Kauppa mahdollisti Hankkijan itsenäisyyden useiksi vuosiksi, mutta käytännön liiketoiminta sopeutui kuitenkin liian hitaasti yhteiskunnan muutosten yleisesti liike-elämälle asettamiin vaatimuksiin. Hankkijan organisaatio osoittautui taloudellisesti kestämättömäksi. Novera-nimiseksi muuttunut Hankkija ajautui lopulta konkurssiin vuonna 1992, jolloin syvä taloudellinen lama kaatoi muitakin suomalaisia kotimarkkinoilla toimivia suuryrityksiä. Hanko Sun City
Sun City Hanko on vuonna 1986 perustettu hankolainen amerikkalaisen jalkapallon seura. Seura on SAJL:n jäsen. Seuran edustusjoukkue pelaa II-divisioonassa, ja sen kotikenttä on Rukki Areena. Joukkue perustettiin Hankoon kaudelle 1986 mutta pienen kaupungin pelaajapuutteesta johtuen joukkue päätettiin hyllyttää vuonna 1995.
Miesten joukkueen parhaat saavutukset ovat 90-luvun alusta, kun pelattiin I-divisioonassa amerikkalaisen valmentajan alaisuudessa. Parhaimmillaan seuralla oli aktiivinen junioritoiminta useamman ikäluokan tyttö- ja poikajoukkueen muodossa. Alfons Håkans
Stefan Håkans, Alfonsin poika, otti yrityksen vastuulleen isältään ja äidiltään Idalta vuonna 1974. Yritys alkoi kehittyä voimakkaasti ja 1960-luvun Turku-keskeisyys sai väistyä, kun yritys laajeni muualle Suomeen kuten Hankoon, Helsinkiin, Raumalle ja Kotkaan 1980- ja 1990-luvuilla. Vuonna 1988 Alfons Håkans osti Hangon Hinaus Oy:n ja näin samalla kaksinkertaisti toimintansa. Yritysostojen avulla Alfons Håkansista tuli alansa suurin Suomessa. Keskusautohalli
Ensimmäinen Suomeen ostettu Volvo oli Volvo PV4 vuosimallia 1928, jonka Keskusautohalli osti solmiessaan Volvon kanssa jälleenmyyntisopimuksen. Keskusautohalli sai merkittävän tukijalan syksyllä 1932, kun siitä tuli Volvon linja- ja kuorma-autojen jälleenmyyjä koko Suomeen. Volvo oli tuolloin ostetuin linja-auto Suomessa. Vuonna 1938 yritys aloitti Fiatin maahantuojana ja myi samalla pienen määrän Hudsoneita. Autojen lisäksi myynnissä oli muun muassa moottoripyöriä (BSA, Rudge). Kesällä 1949 Keskusautohalli alkoi tuoda maahan Simca-merkkistä henkilöautoa, jonka kauppa päättyi, kun Simca päätyi osaksi Chrysler-konsernia. Vuonna 1952 Keskusautohallin omistajat perustivat Helsinkiin Finla Oy:n, jolle Fiatin maahantuonti siirtyi. Vuonna 1962 Fiatin maahantuonti siirtyi Hankkija Oy:n tytäryhtiö Autonovo Oy:lle. Helsingin Yrittäjät
Helsingin Yrittäjät organisoi aikaisemmin yhdessä Helsingin kaupungin kanssa Poikkea Putiikissa -kampanjaa, jolla heräteltiin kaupunkilaisia ja matkailijoita hyödyntämään helsinkiläisiä kivijalkaliikkeitä. Kampanja päättyi vuonna 2015. Vuoden 2012 syksyllä järjestö perusti yrittäjäkahvila Avokonttorin uudenlaisen yrittäjyyden työtilaksi Senaatintorin läheisyyteen. Kuukauden kestänyt kokeilu tarjosi työ- ja kokoustiloja yksin ja ilman omaa työtilaa työskenteleville. Freja Transport &amp; Logistics
Freja-konserni on perustettu Tanskassa vuonna 1985. Ensimmäisen yritysoston yritys teki vuonna 2003, kun sen toimitusjohtaja Matti Urmas osti konsernin perustajan Jörgen Hansenin kanssa Maa ja Meri Oy:n. Maa ja Meri Oy oli perustettu Helsingissä vuonna 1942 hoitamaan puolustusvoimien sotakalustoa. Antti Pelkola
Pelkolan johtajakaudella niin sanottuun punapääomaan kuulunut, vuonna 1938 perustettu Helsingin Asuntokeskuskunta Haka kohosi yhdeksi Suomen suurimmista rakennusyhtiöstä. Yhtiön päätoimiala oli asuntorakentaminen pääkaupunkiseudulla. Haka rakensi 1960- ja 1970-luvuilla monet alueen lähiöistä, kuten Helsingin Roihuvuoren ja osin Pihlajamäen ja Kontulan, Espoon Karakallion ja Matinkylän, Vantaan Koivukylän sekä Kirkkonummen Gesterbyn. Useimmat hankkeet toteuttiin aluerakentamissopimuksilla, ja Pelkola oli kehittämässä niin sanottua kolmikantamallia, jossa rakennusliike osti maan ja rakensi, kunta kaavoitti alueen rakennusliikkeen toiveiden mukaisesti ja valtion omistama Arava antoi rahoitusta. Aravan hintasäännöstelyn piirissä olleen sosiaalisen asuntotuotannon ohella Haka laajensi 1960-luvun alussa toimintansa myös niin sanottuihin kovan rahan asuntoihin, jotka rahoitettiin kalliilla hintatasolla ilman yhteiskunnan tukea. Kun asuntorakentaminen väheni 1970-luvun öljykriisin seurauksena, yhtiö laajensi toimintansa urakoitsijana koko Suomeen ostamalla itselleen useita maakunnallisia rakennusyhtiöitä ja otti nimekseen Rakennuskunta Haka. Se lähti mukaan myös rakennusvientiä Neuvostoliittoon harjoittaneeseen yhtymään Finn-Stroihin, jossa Pelkola oli johtokunnan varapuheenjohtajana 1972–1977. Maatalouskauppa
Vuosisadan alussa ongelmaksi koettiin siemenkauppa, jolloin perustettiin Hankkija, jonka tunnuslauseena oli "tutkittu, tarkastettu, taattu" viljansiemeniä koskien. Osuustoiminnalliselta pohjalta Hankkijan tapaan toimi myös SOK sekä siitä 1917 eronnut Osuustukkukauppa. Myöhemmin myös yksityinen kauppa muodosti valtakunnallisia tukkuja (Tuko). Peem
Yritys perustettiin nimellä Pentti Jämsä Oy vuonna 1967. Sen liikeideana oli tarjota vaurastuviin suomalaiskoteihin sekä vientimarkkinoille upottavan pehmeitä ja ylellisiä nahkasohvia, -nojatuoleja ja muita nahkaverhoiltuja kalusteita. Matti Halmeen suunnittelema futuristisvaikutteinen "Aquarius"-tuotesarja sai suosiota etenkin Yhdysvalloissa ja Japanissa. Muita Peemin tunnetuimpia mallistoja olivat "Lunahod" sekä ”syntisen punainen” nahkaverhoiltu makuuhuonekalusto "Salome". S. P. J. Keinänen
Keinäsen nimi liittyy myös Yhdysvalloista Suomeen käytettyinä tuotuihin Checker-takseihin, joita oli tarkoitus käyttää muun muassa Helsingin olympialaisten yhteydessä. Helsinkiläiset taksiautoilijat halusivat panostaa asiakkaiden palveluun uusimalla pääosin sotia edeltäneeltä ajalta olevaa kalustoaan ja kohentamalla kielitaitoaan. Autojen tuontia varten perustettu yhtiö Autoilijain Hankinta teki kaupat 500 Yhdysvalloissa käytöstä poistetusta Checker-taksista, jotka kaikki oli varattu Suomessa jo etukäteen; lisäksi yli 200 autoilijaa oli vielä jäänyt jonoon. Autot, joihin oli asetettu suuria odotuksia, olivat kuitenkin jo yli 1 000 000 kilometriä ajettuja ja huonokuntoisia, ja ne poistuivatkin suurelta osin pian liikenteestä. Sitkeimmät yksilöt säilyivät Helsingin taksitolpilla 1960-luvun alkuun saakka. Taksiautoilijat, jotka tunsivat tulleensa petetyiksi, nostivat mittavaksi paisuneen oikeusjutun (”Checker-kekkerit”), jossa syyllisiä etsittiin niin Atlantin tältä kuin tuoltakin puolelta. Lopulta autoilijat pyysivät käytettyjen autojen kauppaan erikoistuneen Keinäsen hoitamaan Checker-kauppaan liittynyttä korvausasiaa ja varaosahuoltoa. Vuonna 1954 Keinänen perusti yhdessä yhdysvaltalaisen valmistajan kanssa Checker Oy:n, jonka oli tarkoitus tuoda maahan uusia autoja. Tuolloin vielä voimassa olleen autojen tuontisäännöstelyn vuoksi viranomaiset eivät kuitenkaan myöntäneet tuontilupia ja yhtiön toiminta päättyi vuonna 1957. Hunajayhtymä
Hunajayhtymä Oy on vuonna 1969 perustettu yhtiö, jonka perusti joukko mehiläishoitajia. Sen tavoitteena oli vastata kahteen tarpeeseen: hunajan myynnin tehostamiseen sekä monipuoliseen mehiläistarvikemyyntiin. Aluksi toimipaikkana oli Toijala, mutta vuonna 1973 yritys muutti nykyiselle paikalleen Loimaalle. Hankkija-Maatalous
Tammikuussa 2007 Lännen Tehtaat ja Hankkija-Maatalous Oy sopivat Lännen Tehtaiden omistamien Suomen Rehu Oy:n ja Avena Nordic Grain Oy:n osake-enemmistöjen (51 %) siirtymisestä Hankkija-Maatalouden omistukseen. Kilpailuviraston suorittaman selvityksen jälkeen osapuolet luopuivat Avena Nordic Grainin osakkeiden kaupasta. Suomen Rehu Oy:n osakkeiden kauppa toteutui kesäkuussa 2007. Hankkija-Maataloudella on oikeus ostaa loput Suomen Rehun osakkeista aikaisintaan 15 kuukauden kuluttua tehdystä kaupasta. Spyker (1880)
Spyker tai Spijker oli 1880 perustettu alankomaalainen yritys, jonka perustivat Jacobus ja Hendrik-Jan Spijker valmistamaan hevosvaunuja. Häkli, Lallukka ja Kumpp.
Yritys sai alkunsa, kun Sortavalan ja Käkisalmen alueilla vaikuttaneet kauppiaat Jaakko Häkli, Juho Lallukka ja Vilhelm Paischeff alkoivat vuonna 1886 pidetyn Sortavalan kauppiaskokouksen jälkeen suunnittelemaan uuden kokonaan suomalaisen tukkuliikkeen perustamista Viipuriin. Sen nimeksi päätettiin ottaa Häkli, Lallukka ja Kumpp. Häklillä ja Lallukalla oli samansuuntaisia ajatuksia suomenkielisen liiketoiminnan kehittämisestä sekä myös aikakauden kansallisesta heräämisestä. Viipurin kaupallinen toiminta oli tuolloin lähes kokonaan venäläis-, saksalais- ja ruotsalaistaustaisten kauppiaiden hallussa, eikä esimerkiksi suomenkielistä palvelua juurikaan saanut. Kolmikko sai tuekseen kaupungin suomenkielisiä pankkimiehiä, jotka turvasivat yrityksen taloudellisen taustan. Pyrkijä
Pyrkijä Oy oli Turussa ja Liedossa vuosina 1906–1989 toiminut metalli- ja muoviteollisuusyritys, jonka tunnetuimpia tuotteita olivat Pyrkijä- ja Pyry-merkkiset polkupyörät ja Pyrkijä-mopot sekä 1960-luvulta alkaen muovipakkaukset. 1930-luvun lopulla Pyrkijä oli Suomen suurin polkupyörävalmistaja. Häkli, Lallukka ja Kumpp.
Häkli, Lallukka ja Kumppanit Osakeyhtiö oli Viipurissa vuonna 1891 perustettu tukkuliike, joka harjoitti myös vähittäiskauppaa. Se oli maan ensimmäinen kokonaan suomalaisten omistama tukkukauppaliike, jonka perustaminen liittyi aikakauden suomalaisuusaatteeseen. Yritys kohosi nopeasti yhdeksi suurimmista Viipurin ja Kaakkois-Suomen tukkuliikkeistä ja toimi esikuvana myös muille suomenkielisille liikkeenharjoittajille. Yhtiön perustajia olivat karjalaiset kauppiaat Jaakko Häkli, Juho Lallukka ja Vilhelm Paischeff. Jussi Salonoja
Salonojan isosetä Erkki oli perustanut sotien jälkeen hyvin menestyneen Helsingin Kauppiaat -nimisen lihanjalostusyrityksen (tunnetaan nykyisin paremmin nimellä HK), jonka hän myi vuonna 1975. Erityisesti Sinisestä Lenkistä tunnetun yrityksen myynnistä saadut rahat Erkki Salonoja sijoitti perustamaansa Erja-yhtymään, johon kuului muun muassa Erja-kiinteistöt Oy -niminen kiinteistösijoitusyhtiö. Hankkija
Hankkija osti konepajan 1918. Siitä tehtiin 1920 Maanviljelyskonetehdas Oy, myöhemmin MKT-tehtaat Oy. Tehdas aloitti maatalouskonevalmistuksen Sato-kylvökoneeella 1921 ja Esa-puimakoneella. Tehdas paloi 1925, mutta se rakennettiin uudelleen. Hankkija oli osallistunut ensimmäisen suomalaisen traktorin, Kullervo-moottori(auran)vetäjän kehittelyyn, mutta siitä ei tullut menestystä ulkomaisen kilpailun vuoksi.
Hankkija myös möi koneita, muun muassa Oliver-traktoreita ja sodan aikana niihin Otso-puukaasuttimia. Toisen maailmansodan jälkeen traktorit olivat bensiini- tai petrolikäyttöisiä. Hankkija myi ensimmäiset dieselmoottoriset traktorit 1950-luvulla. Vuonna 1961 Hankkija sai Korpivaara Oy:ltä brittiläisten Massey-Ferguson -traktorien edustuksen ja luopui samoihin aikoihin saksalaisten Porsche-traktorien maahantuonnista. Hankkija
KOL Hankkija perustettiin 17. tammikuuta 1905 kokouksella, ja se aloitti toimintansa 16. maaliskuuta 1905. Sen perustivat 18 osuusmeijeriä, 27 osuuskassaa ja kaksi muuta osuuskuntaa. Vaikka Pellervo-Seuraan kuuluivat osuuskaupat, niitä ei ollut perustajajäsenissä, koska Hankkija oli suunnattu teollisuuskulutustavaroiden jakelun sijaan maanviljelijäväestön elinkeinonharjoittamisen tarpeisiin. Hannes Gebhard näki nämä kaksi asiaa erillisinä. Abercrombie &amp; Fitch
Abercrombie & Fitch on yhdysvaltalainen vaatetusalan yritys, joka valmistaa, markkinoi ja myy lähinnä nuorille suunnattuja vapaa-ajanvaatteita. Yritys on perustettu vuonna 1892 New Yorkissa. Vuosina 1988–1996 sen omisti Limited Brands Inc., joka listasi sen itsenäisenä yrityksenä pörssiin vuonna 1996. Nykyisin se pitää päämajaansa New Albanyssa Ohiossa. Abercrombie & Fitch -brändin lisäksi yrityksen omistuksessa ovat lastenvaatemerkki abercrombie, teini-ikäisille suunnattu Hollister Co. ja pelkästään naistenvaatteita markkinoiva Gilly Hicks. Silja Line
Suomen Höyrylaiva Oy (vuodesta 1976 Effoa Oy), ruotsalainen Svea-varustamo ja turkulainen Bore-varustamo perustivat vuonna 1957 yhteisyrityksen Oy Siljavarustamo – Ab Siljarederi. Ensimmäisenä aluksena yhtiölle hankittiin matkustajalaiva Heimdall, joka sai nimen S/S "Silja" vuonna 1957. Samana vuonna hankittiin rahtilaiva S/S "Warjo", joka kuljetti vain rahtia. Myöhempiä rahtialuksia olivat muun muassa M/S "Holmia" ja M/S "Silvia". Yhtiön ensimmäinen moottorialus ja samalla ensimmäinen yhtiölle rakennettu alus oli M/S "Sunnanhav", joka liikennöi kesän 1959. Jyrkilä (yritys)
Heinäkuussa 2015 Jyrkilä Oy osti kotkalaisen lähetti- ja kuljetuspalveluyritys White S Oy:n. White S Oy on perustettu vuonna 1992. Sittemmin yritys on muuttanut nimekseen Kuljettajat.fi Oy ja tehnyt uusia yritysostoja. Pukkila
Pukkilassa vuonna 1885 syntynyt Onni Nurmi testamenttasi kotikunnalleen Suomen Gummitehtaan osakkeita. Yrityksestä kehittyi Nokia, ja testamenttilahjoituksen arvoksi kasvoi 30 miljoonaa markkaa. Testamentin määräysten mukaan testamentattujen osakkeiden tuotto tuli käyttää Pukkilan vanhainkodissa olevien vanhusten virkistykseksi. Vuosituhannen vaihteesa Osakkeet myytiin ja perustettiin Onni Nurmen Säätiö, ja Hyvinvointikeskus Onni. Jäänmurtaja Voima (1916)
Helsinkiläinen varustamo John Nurminen Oy osti keskeneräisen murtajan vuonna 1919 ja hinautti sen Helsinkiin. Kauppaan sisältyivät kaksi savupiippua hormeineen, runkoon asennetut höyrykattilat, viisi ankkuria, kaksi kuuden lukon ankkurikettinkiä, koko joukko pumppuja, venttiileitä ja teräksestä valettuja kansirakenteiden osia sekä laatikoittain koneenosia, pultteja ja muttereita - siis kaikkea mistä Suomessa oli tuolloin huutava puute. Aluksessa oli vain peräpotkuri, mutta sen keularuumaa rakennettaessa oli otettu huomioon mahdollisuus asentaa keulakone ja keulapotkuri. Hankkijan talo
Konttoritarvikekauppaan aluksi keskittynyt Nikolajeff laajensi pian toimintaansa autokauppaan, ja sen toimitilaksi hän hankki Heikinkadun ja Arkadiankadun kulmatontin, jolla oli sijainnut vuonna 1908 purettu Arkadia-teatteri. Tälle tontille valmistui syksyllä 1913 arkkitehti Jarl Eklundin suunnittelema nelikerroksinen autopalatsi, johon liikkeen toiminta sitten keskittyi. Autopalatsissa oli ensimmäisenä Suomessa käytetty betonipalkkeja ja betonisia välipohjia. Hartela
Hartela on suomalainen rakennusliike, joka on perustettu vuonna 1942. Yritys on yksi Suomen suurimmista rakennusliikkeistä. Hartela sai alkunsa Turussa, kun Emil Hartela ja Vilho Heinonen perustivat Urakoitsijat Oy -nimisen liikkeen. Vuosien kuluessa liikkeen toiminta laajeni ympäri Suomea. Pyrkijä
Osuuskunnaksi nimeltä Rautateollisuus Osuusliike Pyrkijä perustetun yrityksen tarkoituksena oli metallituotteiden valmistus ja tuontitavaroiden välitys, ja aikomus oli perustaa metallipajoja muuallekin Turun ja Porin lääniin. Suomen itsenäistyessä 1917 osakeyhtiöksi muutetun Pyrkijän tuotteisiin kuuluivat kelkat, lastenreet, sukset ja kärrynpyörät. 1930-luvun mittaan suosioon nousseista polkupyöristä tuli Pyrkijän päätuote, kun yrityksen toimitusjohtajaksi oli nimitetty teollisuusneuvos Mauno Rainto (1887–1952). Turku nousi tuolloin Suomen polkupyörävalmistuksen keskuspaikaksi, jossa Pyrkijä, Pyöräkellari (myöhemmin Tunturipyörä) sekä Suomen Polkupyörä- ja Konetehdas työllistivät 1930-luvun lopulla yhteensä noin 700 henkeä. Hankkijan lippalakki
Hankkijan lippalakki on maatalouskauppa Hankkijan mainospäähine, josta yleisyytensä takia tuli eräänlainen maaseudun miehen tunnus 1970-luvulla. Hankkija
Hankkija Oy on tanskalaisen Danish Agro -konsernin omistama maatalousalan yhtiö. Hankkijan lippalakki
Lippalakissa näkyvä Keskusosuusliike Hankkijan logo on peräisin 1930-luvulta. Mainostoimisto Erva-Latvalan tuolloin luoma tunnus, ”kolme tarkastusmerkkiä”, muotoiltiin uudelleen 1970-luvun alussa, jolloin myös oranssi otettiin Hankkijan tunnusväriksi entisen vihreän tilalle. Oranssi kausi jatkui aina 1980-luvun puoliväliin. Hankkija
Hankkija möi 1950-luvulla Suomessa ensimmäiset (itsekulkevat) Massey-Harris-leikkuupuimurit, jotka korvasivat vähitellen paikoillaan pysyvät puimakoneet. Ensimmäiset Rosenlewin valmistamat kotimaiset Massey-Ferguson -leikkuupuimurit Hankkija myi 1983. Raimo Rekon vetämästä Hankkijan raskaskoneryhmästä muodostui 1980-luvulla Suomen Rakennuskone Oy. Arkadia-teatteri
Kansallisteatterin valmistuttua vanha Arkadia-teatteri vuokrattiin ruotsinkieliselle Folkteaternille. Viimeinen teatteriesitys siellä pidettiin uudenvuodenpäivänä 1907. Rakennus purettiin 1908. Liikemies Sergei Nikolajeff rakennutti paikalle tiilisen liikerakennuksen, jossa vuosina 1918–1976 toimi Keskusosuusliike Hankkijan pääkonttori. Edelleen se tunnetaan Hankkijan talona. Sen edessä olevalle aukiolle on myöhemmin pystytetty Harry Kivijärven tekemä J. K. Paasikiven muistomerkki. Hovihankkija
Hovihankkija on eräissä monarkioissa hallitsijan tai tämän hovin antama arvonimi suosimalleen tavaran- tai palveluntoimittajalle. Alun perin hovihankkijoiksi nimettiin käsityöläisiä ja kauppiaita, nykyisin suuriakin yrityksiä. Tähän liittyy usein nimityksen saaneen yrityksen oikeus käyttää hallitsijan vaakunaa, sinettiä tai muuta tunnusta markkinointiviestinnässään varustettuna maininnalla hovihankkijuudesta. Hackman
Vuonna 1914 Hackman perusti yhdessä Suomen valtion kanssa Pohjois-Karjalan Kuusjärven kunnasta omistamaltaan maa-alueelta löydetyn kuparimalmion pohjalle nykyisen Outokummun edeltäjäyrityksen Outokumpu Kopparverk, jonka omistuksen se myi Suomen valtiolle vuonna 1924.
Vuonna 1989 Hackman osti Norjasta Høyang Polaris -tehtaan ja Ruotsista Nilsjohan AB:n. Seuraavana vuonna Hackman osti Oy Arabia Ab:n, Rörstrand-Gustavsberg AB:n ja Iittala-Nuutajärvi Oy:n. Ostettujen yritysten emoyhtiöksi perustettiin Hackman Tabletop Oy. ICA
Yrityksen perusti Hakon Swenson vuonna 1917. Tavoitteena oli saada useiden itsenäisten kauppiaiden yhteisostoilla aikaan parempia sopimusehtoja tavarantoimittajien kanssa. Jokerit
Nykyisin Jokerien edustusjoukkueen taustaorganisaatio on Jokerit Hockey Club Oy, joka perustettiin keväällä 2013. Lokakuusta 2013 lähtien Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeista 49 prosenttia on kuulunut Arena Events Oy:lle, joka omistaa myös seuran kotiareenan. Yhtiön pääomistaja ja puheenjohtaja on liikemies Harry Harkimo. Arena Events Oy on venäläisomisteinen viihdealan yritys, joka järjestää musiikki- ja viihdetapahtumia. Arena Events Oy osti Jokerien kotiareenan kesäkuussa 2013 ja kaupan yhteydessä Arena Eventsille myönnettiin osto-optio Jokerit Hockey Club Oy:n osakkeisiin. Etuosto-oikeutensa Arena Events käytti saman vuoden lokakuussa. Ennen nykymuotoista omistussuhdetta Jokerien ja sen kotiareenan omistus oli vuosina 2011–2013 Helsinki-Halli Oy:llä. Tellervo Hakkarainen
Hakkarainen valmistui kotitalousopettajaksi. Hän toimi Lotta-järjestössä vuodesta 1939 alkaen. Lotta-järjestön lakkauttamisen jälkeen syntynyt Suomen Naisten Huoltosäätiö perusti Työmaahuolto Oy:n, jonka perustajiin hän kuului, oli sen toimitusjohtaja 1946–1973, ja johtokunnan puheenjohtaja 32 vuotta. Työmaahuolto aloitti toimintansa järjestämällä Lapin jälleenrakennustyömaiden ruokahuollon, jatkoi muonittamalla olympiakisat, kehitti työmaaruokailun, jota hoiti sadoissa työpaikoissa. Fazer Catering (myöh. Amica) osti yrityksen 1978. Lotta-Svärd -säätiöksi nimensä myöhemmin muuttaneen Huoltosäätiön hallituksen jäsen hän oli vuodesta 1960 ja puheenjohtaja 1985–1996. Sergei Nikolajeff
Nikolajeffin kuoltua huvila, kuten hänen muukin huomattava omaisuutensa, hävisi melkoisen nopeasti hänen perheensä hallusta. Entisestä autopalatsista tuli keskusosuusliike Hankkijan pääkonttori, mutta Nikolajeffin autoliike jatkoi toimintaansa talon Salomoninkadun puoleisessa osassa aina vuoteen 1978 saakka. Kyseisenä vuonna toimintansa lopettanut yritys myi loppuvuosinaan lähinnä venemoottoreita. Finlandia (auto)
Paavo Johannes Heikkilä (1889–1962) hankki yhtiökumppaneineen vuonna 1920 Helsingin Eerikinkadulla toimineen I. Käcklundin kone- ja vesijohtoliikkeen – joidenkin lähteiden mukaan kyseessä oli konepaja –, johon hän perusti P. J. Heikkilä & Co -nimisen autokoritehtaan. Heikkilän ideana oli valmistaa yhtenäismallinen auton alusta, jolle voisi rakentaa suurehkon henkilöauton tai kevyen kuorma-auton. Tuotanto käynnistyi vuonna 1922 ja kumpaakin autotyyppiä valmistui kaksi kappaletta. Autot olivat oikealta ohjattavia ja niissä oli ns. kulissivaihteisto, jonka käyttövipu oli korin oikealla sivulla. Autojen moottorit olivat amerikkalaisvalmisteisia, kuorma-autoissa käytettiin myös ruotsalaisen Scania-Wabiksen osia. Toinen kuorma-autoista oli Helsingin palolaitoksen käytössä aina 1960-luvun alkuun saakka, aluksi ”syöksyautona” kuljettamassa kiireisintä palokalustoa ja myöhemmin ambulanssina. Tällä autolla ajettiin vuonna 1946 kolari, jossa yksi palomies sai surmansa. Henkilöautoista toinen romuttui Terijoella sattuneessa onnettomuudessa ja toinen kului loppuun Heikkilän omassa käytössä. Erään tarinan mukaan toinen Finlandia-kuorma-auto joutui pirtun salakuljettajien käyttöön ja katosi. Heikkilä osallistui yhdellä autolla Helsinki-Tornio-Tukholma-autokilpailuun kesällä 1923. Turun Muna
Turun Muna Oy oli suomalainen rehujen valmistaja. Nykyisin Turun Muna on yksi Hankkija Oy:n aputoiminimistä. Hankkijan talo
Modernin autopalatsin rakentajana oli rakennusliike Kreuger & Toll, jonka omisti ruotsalainen Ivar Kreuger. Julkisivumateriaali on tummaa violettiin vivahtavaa tiiltä. Kattotiilien väri on himmeän vihertävä. Helsingin Sanomissa rakennusta luonnehdittiin tuolloin "kompositioltaan erittäin onnistuneeksi". Hankkija
1926 Hankkija toimitti laitteet 66 meijeriin. Kun meijerit tarvitsivat sähköä, ryhtyi Hankkija sähköurakoimaan maaseudulla kylien sähköistämiseksi. Harvia
Harvia Oyj on suomalainen saunankiukaita, saunoja ja saunasisustuksia valmistava yhtiö. Harvia on valmistanut puulämmitteisiä kiukaita 1950-luvulta ja sähkölämmitteisiä kiukaita 1980-luvulta asti. Harvian pääkonttori sijaitsee Keski-Suomen Muuramessa ja yhtiö työllistää noin 300 henkilöä. Matti Manneri
Mannerin johdolla rakennettiin ja organisoitiin Hankkijalle 1970-luvun puolivälin jälkeen viljan keräilyverkosto, joka käsitti 155 paikkakunnalla yhteensä noin 220 milj. kg viljan varastotilaa. Niin ikään hänen johdollaan Hankkija rakensi lähes koko rehuteollisuutensa uudelleen 1970-luvun loppupuolella ja siirtyi 1980-luvun alussa kokonaan uudelle teollisuuden alalle öljykasvien siementen puristustoiminnan piirissä. Finlux
Oy Lohja Ab osti vuonna 1979 turkulaisen Asa Radio Oy:n, joka oli Suomen vanhimpia alan tehtaita ja aloittanut radioiden valmistuksen vuonna 1927. Vuonna 1984 perustettiin Lohja Mikroelektroniikka Lohjalle. Sen tarkoitus oli tukea elektroluminesenssiin perustuvien litteiden näyttöjen kehittämistä ja tuotantoa. 1980-luvun lopussa alkoi syvä taloudellinen lama, jonka seurauksena Oy Lohja Ab ja Wärtsilä Oy fuusioitiin, ja samalla myytiin rönsyt, kuten litteät näytöt ja mikroelektroniikka, josta management buyout -kaupan kautta tuli Elcoteq Oyj. Finluxin televisiotuotanto myytiin Oy Nokia Ab:lle vuonna 1992. Nokia oli 1980-luvun kuluessa ostanut vaiheittain televisioita Salossa valmistaneen Salora Oy:n osakekannan. Nokia osti 1980-luvun lopulla myös suuren saksalaisen ja ranskalaisen televisiovalmistajan (tuotemerkit Schaub-Lorenz ja Oceanic). Televisiotuotanto oli 1980-luvulla jo siirtymässä halvemman tuotannon maihin, kuten Etelä-Koreaan, ja samalla myös alan hintakilpailu oli kiristymässä. Silta (yritys)
Tammikuussa 2002 Silta hankki SV Beneficin täysin itselleen. Syyskuussa 2009 yhtiö hankki omistukseensa Pieksämäen kaupungin perustamasta Kuntalaskenta Oy:stä kymmenen prosenttia. Kaksi vuotta myöhemmin Silta kasvatti omistuksensa Kuntalaskenta Oy:ssä lähes puoleen, ostaen saman vuotena myös kolme muuta yhtiötä: suorahaku- ja rekrytointipalveluita tarjoavan Konsulttitoimisto Jaakko Lehto Oy:n, uudelleensijoituspalveluita tarjoavan Oy Promotive Ab:n ja HR-konsultointipalveluita tarjoavan JL Outsourcing Oy:n. Hankkija
Hankkija oli harjoittanut autokauppaa jo 1920-luvulla, jolloin sillä oli ollut Chevroletin yksinmyyntiedustus. Tästä luovuttiin kuitenkin pian, koska oman huoltoverkoston rakentaminen osoittautui liian kalliiksi. Toisen maailmansodan jälkeen Hankkija toi maahan tšekkiläisiä raskaita Tatra- ja Praga-kuorma-autoja sekä 1960-luvulla saksalaisia Krupp-kuorma-autoja. Hankkijan talo
Nikolajeffin kuoltua perheen omaisuus hajosi. Entinen autopalatsi myytiin 1918 keskusosuusliike Hankkijalle, jonka pääkonttori siitä tuli. Nikolajeffin autoliike jatkoi toimintaansa talon Salomoninkadun puoleisessa osassa aina vuoteen 1978 saakka. Vuonna 1973 talo siirtyi Hankkijalta Alkon omistukseen. Nykyisin sen omistaa Alkon eläkesäätiö. Pyrkijä
Vuonna 1973 Huhtamäki-yhtymä osti enemmistön Pyrkijästä, ja tuotanto siirtyi Turusta naapurikuntaan Lietoon. Huhtamäen mukana tuotantoon tulivat mukaan lujitemuovituotteet, joiden valmistus sijaitsi Turussa vuoteen 1978 asti. Huhtamäki-yhtymän keskittyminen yhä harvempiin toimialoihin aiheutti Pyrkijä Oy:n myynnin vuonna 1984. Nimenä Pyrkijä säilyi vuoteen 1989 saakka, jolloin siitä tuli norjalaisomisteinen Dynoplast Oy ja 1999 Polimoon Oy. Vuodesta 2007 Polimoonin toimintaa on jatkanut islantilaisomisteinen Promens Oy.