Minkä vuoden jälkeen Belgian väestönlaskennoissa ei ole kysytty, mitä kieltä kansalaiset puhuvat?
Belgia
Koska kielikysymykset ovat herkkiä ja riitaisia, Belgian väestönlaskennoissa ei vuoden 1961 jälkeen ole kysytty, mitä kieltä kansalaiset puhuvat. "Ethnologue"-kirjan mukaan suuri osa (noin kuusi miljoonaa) hollanninkielisiksi laskettavista belgialaisista puhuu flaamin murretta, vuoden 1987 arvion mukaan 4,6 miljoonaa varsinaista hollantia. Belgiassa puhuttu ranska poikkeaa vain hieman Ranskassa puhutusta ranskasta lähinnä muutamien paikallisten sanojen ja sanontojen osalta sekä puhujasta riippuen myös ääntämykseltään. Vallonian alueella ranskan kieli on 1900-luvun aikana syrjäyttänyt vallonin kielen, jota joskus pidetään myös ranskan murteena. Noin 600 000 puhuu limburgin kieltä tai murretta. Vuonna 1987 saksankielisten määräksi arvioitiin 150 000.
Beninin kielet
Beninin virallista kieltä puhuu 11 miljoonaa henkeä käsittävästä väestöstä noin 4 miljoonaa ihmistä. Sen tunteminen on tärkeää, jos haluaa saada hallinnollisen aseman tai työskennellä kaupungeissa, ja yleensä ranskan puhuminen on arvovallan merkki. Amadou Sannin ja Mahouton Atodjinoun vuonna 2012 tekemän tutkimuksen mukaan Benin on täysin ranskaa puhuva vuoteen 2060 mennessä. Kirjoittajat toteavat, että vuonna 2002 miehistä 43 puhui ranskaa verrattuna naisiin, joista ranskaa puhui 25,8 prosenttia. Vuonna 2002 yli puolet Cotonoun asukkaista puhui ranskaa. Ranska otettiin käyttöön siirtomaa-ajan kuluessa, ja se säilyi virallisena kielenä maan itsenäistyttyä. Tänään ranska on tärkeä lingua franca erilaisten etnisten ryhmien välillä . Ranskan kieli
Belgiassa ranska on virallinen kieli Valloniassa ja Brysselissä. Se on toinen maan virallisista kielistä hollannin lisäksi. Ranskan kieltä puhuu noin 40 prosenttia maan väestöstä. Brysselissä valtaosa väestöstä puhuu ranskaa joko kotikielenään (40 %) tai lingua francana (45 %). Belgian parlamenttivaalit 2010
Belgian edelliset hallitukset olivat olleet epävakaita, pääasiassa flaamien ja valloonien välisisten kieliriitojen takia. Niihin hajosi myös Yves Letermen toinen hallitus vain viiden kuukauden jälkeen. Separatististen Nieuw-Vlaamse Alliantie ja Vlaams Belang -puolueiden, jotka ajavat hollanninkielisen Flanderin itsenäisyyttä Belgiasta, kannatus on noussut. Tanskan väestö
Vuodesta 2009 lähtien, grönlanti on Grönlannin ainoa virallinen kieli. Tanskassa sitä puhuu noin 7 000 ihmistä. Afrikaanerit
Vuoden 1994 jälkeen afrikaansista tuli yksi maan 11 virallisesta kielestä, ja sitä puhuu äidinkielenään noin 13 prosenttia maan väestöstä. Alankomaat Eurovision laulukilpailussa
Alankomaat on esittänyt kappaleensa perinteisesti hollannin kielellä. Vuoden voittokappale laulettiin kuitenkin englanniksi kielisäännön ollessa hetkellisesti poissa käytöstä. Englanniksi laulettiin lisäksi 1974 ja 1976. Kielisäännön lopullisen vapauttamisen jälkeen hollanniksi on laulettu vasta vuonna . Vuonna Alankomaat käytti englannin lisäksi itse keksittyä kieltä kappaleessaan. Belgialainen rekisterikilpi
Vuosina 1951-1973 käytettin viittä merkkiä. Ensimmäinen kirjain oli E, G, L, M tai P. Belgia
Maan pohjoinen puolisko kuuluu Flanderin alueeseen. Siellä asuu yli puolet Belgian asukkaista, ja historialliset Bruggen, Gentin ja Antwerpenin kaupungit sijaitsevat myös siellä. Lontzen
Lontzen on yksi Belgian kunnista. Se sijaitsee Vallonian alueella, Liègen maakunnassa. Kunta kuuluu myös Belgian saksankieliseen yhteisöön ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"). Kunta syntyi vuonna 1977 kun Lontzenin, Herbesthalin ja Walhornin kunnat liittyivät yhteen. Vuoden 2014 alussa kunnan asukasluku oli 5 537 ja pinta-alaltaan se on 28,73 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa näin 193 as./km². Belgialaisten kuningas
Belgiassa kuninkaan arvonimi on historiallisista syistä "belgialaisten kuningas", ei "Belgian kuningas". Esimerkki otettiin aikakauden Ranskasta, jossa restauraation eräässä vaiheessa kuninkaan arvonimi, joka oli aiemmin ollut Ranskan kuningas, muutettiin muotoon ranskalaisten kuningas. EU-sopimuksissa se esiintyy kuitenkin muodossa "Belgian kuningas" kuten suomen kielessä muutenkin on tapana. Guinea-Bissau
Guinea-Bissaun hallinnon kieli on portugali, jota käytetään myös koulussa alaluokkien jälkeen. Kuitenkin vain harvat puhuvat portugalia sujuvasti. Sen sijalla on criolu, portugalista ja paikallisista kielistä kehittynyt sekakieli, jota useimmat vuoden 1974 jälkeen syntyneet puhuvat vieraana kielenä. Siitä on tullut itsenäisyystaistelun aikana ja sen jälkeen kansallisen identiteetin kieli, jolla lauletaan isänmaallisia lauluja, ja jota käytetään uutislähetyksissä ja kansallismielisissä iskulauseissa. Maailmojen sota (vuoden 1938 radiokuunnelma)
Vuonna 2006 belgialainen RTBF-televisioasema lähetti pilauutisen, jonka mukaan hollanninkielinen Flanderi oli julistautunut itsenäiseksi ja Belgian kuningaspari oli paennut maasta lentokoneella. Monet belgialaiset uskoivat uutiseen, ja ulkomaiden edustustoista otettiin yhteyttä maan viranomaisiin. Valloni
Vallonin kieli kehittyi pitkän ajan kuluessa 700-1200-luvuilla. Ensimmäisen kerran kielestä käytettiin nimitystä valloni vuonna 1510 tai 1511 Jean Lemaire de Belgesin kirjoittamassa tekstissä. 1900-luvun puolivälin jälkeen vallonin merkitys Etelä-Belgiassa on vähentynyt huomattavasti samalla kun ranskan kielen asema on vahvistunut. Useimpien vallonin puhujien äidinkieli on ranska. 1600-luvun alussa tulivat käyttöön ranskankieliset aakkoset. Ranskan kieli
Ranska on yksi Sveitsin neljästä virallisesta kielestä ja sitä puhutaan etenkin maan länsiosassa (Suisse romande). Ranskankielisiä asuu silti koko maassa. Sveitsinranska eroaa hieman Ranskan ja Belgian varianteista. Vuoden 1970 jälkeen ranskan kieli on kasvattanut asemaansa Sveitsissä. Vaikka ranskaa puhuu äidinkielenään vain 20 prosenttia, väestöstä jopa 50,4 prosenttia osaa ranskan kieltä. Leopold III (Belgia)
12. maaliskuuta 1950 järjestettiin kansanäänestys, jossa niukka enemmistö (57,68 %) belgialaisista kannatti kuninkaan paluuta maahan. Leopold III ilmoitti neljä päivää myöhemmin antavansa maan parlamentin päättää hänen paluustaan. Gaston Eyskensin hallitus erosi 18. maaliskuuta ja kaksi päivää myöhemmin maassa järjestettiin laajoja mielenosoituksia. Valloniassa ja Brysselissä pidettiin 24. maaliskuuta päivän mittainen yleislakko. Mellakoita esiintyi etenkin ranskankielisessä Valloniassa. Kansanäänestyksessä valloneista 58 % vastusti kuninkaan paluuta, kun flaameista sitä kannatti 72,2 %. Tässä oli lisää aihetta kahden kieliryhmän väliselle konfliktille. Espoo
Vuoden 2016 alussa espoolaisista puhui äidinkielenään suomea 211 300 ja ruotsia 20 200 asukasta. Vuoden 2017 lopussa Espoossa oli vieraskielisiä asukkaita 41 700. Vieraskielisten määrä nousee ennusteen mukaan 30 %:iin kaupungin asukkaista vuoteen 2030 mennessä. Vuonna 2027 lähes joka toisen (43,3%) 35–64-vuotiaan espoolaisen ennustetaan olevan vieraskielinen. Quebec (kaupunki)
Quebecin väestön valtaosa on ranskankielisiä ja uskonnoltaan katolilaisia. Historiallisesti kaupungissa oli 1800-luvulta lähtien saapuneiden muuttajien takia myös suuri englannin kielinen vähemmistö. Enimmillään vuonna 1851 englanninkielisiä oli 43 % väestöstä. Määrä on sittemmin laskenut huomattavasti englanninkielisen väestön muuttaessa muualle Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Vuoden 2011 väestönlaskennassa kaupungin asukkaista 483 790 ilmoitti äidinkielekseen ranskan ja vain 7 395 englannin. Muita kuin kahta Kanadan virallista kieltä puhui äidinkielenään 26 370 henkilöä. Lohja
Lohjan kaupungin ei kielilainsäädännön perusteella tarvitsisi olla kaksikielinen, sillä väestöstä ruotsinkielisiä on alle kuusi prosenttia. Kaksikielisyys perustuukin kaupungin omaan tahtoon: kaupunginvaltuusto esitti yksimielisesti valtioneuvostolle 26. syyskuuta 2001, että valtioneuvosto määräisi Lohjan edelleen kaksikieliseksi kaudelle 2003 - 2012. Kaupunginvaltuuston mukaan kaksikielisyys on etu seudullisessa yhteistyössä, uusien asukkaiden houkuttelussa sekä pyrkimyksessä säilyttää nykyinen ruotsinkielinen väestö. Kaksikielisyydellä on myös historiallinen tausta, sillä alueella on asunut ruotsinkielistä väestöä jo keskiajalta lähtien. Ennen vuoden 1997 alun kuntaliitosta Lohjan kunta oli kaksikielinen (suomi enemmistökielenä) ja Lohjan kaupunki yksikielisesti suomenkielinen. Quebec
Quebecissä on ollut itsenäisyyspyrkimyksiä, sillä provinssin asukkaista suurin osa puhuu ranskaa ja on katolilaisia. Kun itsenäisyysäänestys järjestettiin 1980, itsenäisyyttä vastusti 58 prosenttia äänestäneistä. Lokakuussa 1995 järjestetyissä vaaleissa yhtenäisyyttä kannatti 50,6 prosenttia ja itsenäisyyttä 49,4 prosenttia. Äänimäärässä ero oli 53000. Äänestysprosentti oli 93,5. Belgian vaalit
Kunnallisvaaleissa Belgiassakin vaalipiirinä on luonnollisesti yksi kunta. Valittavien kunnanvaltuutettujen lukumäärä päätetään vaalivuotta edeltävän vuoden tammikuun ensimmäisen päivän asukasluvun mukaan. Kunnallisvaalien suoritustapa vaihtelee alueittain, eli järjestelmän hienosäätö on riippuvainen osavaltiosta. Esimerkiksi Walloniassa bourgmestren (kunnanjohtajan) on aina oltava vaaleissa ehdolla, ja hänet valitaan suurimmasta puolueesta tai enemmistön muodostavan koalition ehdokkaasta. 10. maaliskuuta 2004 voimaan tulleen lain mukaan myös Euroopan ulkopuolelta tulevat ulkomaalaiset, jotka asuvat pysyväisesti kunnan alueella, ovat vaaleissa äänioikeutettuja. Inuvialuktun
Inuvialuitien pääkieleksi on viime vuosina tullut englanti. Tilastot kielen käytöstä Luoteisterritorioissa vaihtelevat, mutta kaikki ovat samaa mieltä siitä, että kieli ei ole elinvoimainen. Inuvialuit Cultural Resource Centren mukaan vain suunnilleen 10 % 4 000:sta inuvialuiteista puhuu mitään kielen murretta ja vain 4 % käyttää sitä kotona . Kanadan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2001 kieltä itse ilmoitti puhuvansa 765 henkilöä 3 905:stä. Belgia
Leterme palasi pääministeriksi 25. marraskuuta 2009, kun hänen seuraajansa Herman Van Rompuy valittiin Euroopan unionin ensimmäiseksi presidentiksi. 22. huhtikuuta 2010 Leterme jätti eropyyntönsä kuninkaalle Flaamien liberaalipuolueen jätettyä aiemmin hallituksen johtuen kiistasta, joka koski ranskankielisten oikeuksia hollanninkielisellä alueella Brysselin ympäristössä. Ero johti uusien liittovaltion parlamenttivaalien järjestämiseen kesäkuussa 2010. Vaalien jälkeen hallitusneuvottelut pitkittyivät, ja lopulta uusi hallitus saatiin muodostettua 541 päivän neuvotteluiden jälkeen. Uutta hallitusta valittiin johtamaan Elio Di Rupo, joka on 40 vuoteen ensimmäinen maan ranskankielinen pääministeri. Amel
Amel () on yksi Belgian kunnista. Se sijaitsee Vallonian alueella Liègen maakunnassa. Se on myös osa Belgian saksankielistä yhteisöä ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"). Vuoden 2014 alussa Amelin asukasluku oli 5 466. Asukkaista noin neljä prosenttia on ulkomaalaisia. Kunta kattaa 125,15 neliökilometrin suuruisen alueen, asukastiheyden ollessa näin 44 as./km². Nimi "Amel" on kelttiläistä alkuperää, ja se tarkoittaa vettä. Amblève-joki virtaa läpi kunnan. Raeren
Raeren on yksi Belgian kunnista. Se sijaitsee Vallonian alueella, Liègen maakunnassa. Kunta kuuluu myös Belgian saksankieliseen yhteisöön ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"), yhteen Belgian kolmesta virallisesta kieliyhteisöstä. Ensimmäiseen maailmansotaan asti Raeren oli osa Saksaa. Vuonna 2014 Raerenin asukasluku oli 10 651. Pinta-alaltaan kunta on 74,21 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa näin 144 as./km² Hollannin kieli
Belgian pohjoisosassa Flanderissa puhutaan hollannin kielen murretta tai murteita. Kirjakielenä siellä on sama hollannin kieli kuin Alankomaissa. Suomessa on aiemmin kutsuttu Flanderin asukkaiden puhumaa kieltä flaamiksi, mutta Kotimaisten kielten keskuksen nimistöneuvonta suosittelee "flaamin kieli" -termin jättämistä historiallisiin yhteyksiin. Flaami ei myöskään ole missään virallisena kielenä. Belgian viralliset kielet ovat hollanti ("Nederlands", "néerlandais", "Niederländisch"), ranska ja saksa. Vantaa
Vuoden 2015 alussa Vantaalla puhuttiin äidinkielenä suomen, ruotsin ja saamen lisäksi 112 eri kieltä. Yleisimmät äidinkielet suomen ja ruotsin jälkeen ovat olleet 2000-luvulla venäjä, viro ja somali. Vuodenvaihteen 2014/2015 kielitilastosta käy ilmi, että sekä viron että venäjän kielten osuudet olivat ohittaneet ruotsin, joka oli nyt neljänneksi puhutuin äidinkieli. Vuodentaitteessa 2014/2015 Vantaalla asui 30 263 henkilöä, joiden äidinkieli ei ollut mikään kolmesta kotimaisesta kielestä. Vieraskielisten yhteenlaskettu väestöosuus (14,4 %) on Suomen suurin, vaikka Helsingissä (osuus 13,5 %) ja Espoossakin (13,2 %) vieraskielistä väestöä on runsaasti. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Vuodesta 1880 lähtien Unkarin väestön­laskenta­järjestelmä on perustunut äidin­kieleen eli kunkin henkilön varhais­lapsuudessaan oppimaan kieleen, sekä kunkin laskennan aikaan eniten puhumaan kieleen ja muihin puhuttuihin kieliin. Ranskan kieli
Ranskassa kieli sai perustuslaissa virallisen kielen aseman vasta vuonna 1992, vaikka Villers-Cotterêts'n määräys tekikin siitä virallisten dokumenttien kielen jo vuonna 1539. Ranskaa on käytettävä virallisissa valtion julkaisuissa, julkisessa koulutuksessa ja laillisissa sopimuksissa. Jopa mainoksissa on oltava ranskankielinen käännös ulkomaisille sanoille. Ranskaa puhuu 99 prosenttia väestöstä. Belgian Grand Prix
Suomen kansalaisista kilpailun ovat voittaneet Mika Häkkinen (vuonna 2000), Kimi Räikkönen (vuosina 2004–2005, 2007 ja 2009), sekä Nico Rosberg (vuonna 2016). Ranskan kieli
Belgiassa puhuttuun ranskaan vaikuttavat Belgian muut viralliset kielet: hollanti ja saksa. Tästä syystä Belgian ranskassa esiintyy paljon sellaisia sanoja, jotka kuulostavat Ranskassa asuvan korvaan oudoilta. Yksi tärkeä ero Belgian ja Ranskan varianttien välillä on em. lukusanat 70 (septante) ja 90 (nonante). Muutamia Belgiassa yleisesti käytössä olevia sanoja: Kelmis
Kelmis () on yksi Belgian kunnista. Se sijaitsee Vallonian alueella, Liègen maakunnassa. Kunta kuuluu myös Belgian saksankieliseen yhteisöön ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"), yhteen Belgian kolmesta virallisesta kieliyhteisöstä. Vuoden 2006 alussa Kelmisin asukasluku oli 10 396. Pinta-alaltaan kunta on 18,12 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa näin noin 574 as./km². Friisin kieli
Länsifriisiä puhuu Alankomaissa vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 467 000 henkilöä. Valtaosa kielen puhujista asuu Friisinmaan provinssinsa, jossa yli 70% väestöstä osaa puhua kieltä. Puhujien määrä ei ole olennaisesti vähentynyt viimeisen 40 vuoden aikana. Kieli on kuitenkin jossain määrin uhanalainen. Belgia
Kesäkuussa 2007 pidetyt liittovaltion parlamenttivaalit aloittivat epävakaiden hallitusten ajan. Hallitusneuvottelut pitkittyivät vallonien vastustaessa flaamien äänestäjilleen lupaamia uudistuksia Belgian liittovaltion rakenteisiin. Kiistan ytimessä on Bryssel-Halle-Vilvoorden hallinto- ja vaalipiirin jakaminen. Joulukuussa 2011 hallitus saatiin vihdoin muodostetuksi 541 päivän yrittämisen jälkeen. Hallitukseen tuli kuuden puolueen edustajia, sillä kaikista puolueista on sekä ranskan- että hollanninkielinen versio. Abidjan
Vuoden 1998 väestönlaskennassa Abidjanissa oli 2 877 948 asukasta. Vuonna 2010 Abidjanin asukasluvuksi arvioitiin 4 712 208. Vuonna 2005 suurkaupunkialueen asukasmäärän arvioitiin olevan neljän ja viiden miljoonan välillä. Asukkaat koostuvat useista eri etnisistä ryhmistä ja yleiskielenä käytetään ranskaa. Tämä tekee kaupungista maailman kolmanneksi suurimman ranskankielisen suurkaupunkialueen Pariisin ja Montrealin jälkeen. Belgian senaatti
Belgian senaatti on Belgian parlamentin ylähuone. Senaattiin kuuluu 71 jäsentä, joista 40 valitaan suoraan, 21 valitaan lääneistä ja alueista, ja 10 muulla tavalla. Suoraan valittavista senaattoreista 25 on hollanninkielisiä ja 15 ranskankielisiä. Alueellisesti valittavista edustajista flaamihallitus valitsee 10, ranskankielisen kieliyhteisön hallitus 10 ja saksankielisen kieliyhteisön hallitus yhden edustajan. Aluehallitusten valitsemat senaattorit valitsevat loput kymmenen senaattoria, joista kuusi on hollanninkielistä ja neljä ranskankielistä. Lisäksi Belgian kuninkaan jälkeläisistä tulee senaatin jäseniä heidän täytettyään 18 vuotta. Nykyisenä senaatin puhemiehenä toimii Danny Pieters. Hollannin kieli
jullie te Parti Québécois
Levesquesta tuli Quebecin pääministeri PQ:n voitettua vaalit. Ranskasta tehtiin 1977 provinssin virallinen kieli. PQ:n oltua vallassa neljä vuotta se järjesti kansanäänestyksen Kanadasta eroamisesta. Eron vastustajat saivat 59 prosenttia äänistä ja voittivat. Vaikka eroa kannatti alle puolet äänestäneistä, PQ lisäsi vuoden 1981 vaaleissa parlamentin paikkalukuaan. Vaalimenestystä on selitetty sillä, että vaikka quebeciläiset eivät kannattaneet eroamista, he uskoivat PQ:n pystyvän korostamaan politiikassaan provinssin omaleimaisuutta. PQ menetti kuitenkin valta-asemansa 1986, jolloin Bourassan liberaalit nousivat uudelleen valtaan. Bretagne
Nykyisin valtaosa Bretagnen asukkaista puhuu ranskaa. Alueella on sen lisäksi kaksi historiallista kieltä, joita puhutaan edelleen. Bretonin kieli on kelttiläinen kieli, jota puhuu noin 5,5 % alueen väestöstä. Valtaosa sen puhujista asuu Bretagnen länsiosissa. Romaanisiin kieliin kuuluvaa galloa puhutaan sitä vastoin maan itäosissa. Gallon kielen osaajien määrästä ei ole tehty kovin monta tutkimusta, mutta erään tutkimuksen mukaan sitä osaa 5–10 % Itä-Bretagnen väestöstä. Molemmat kielet ovat uhanalaisia, ja ne siirtyvät sukupolvelta toiselle enää vain harvoissa perheissä. Bretonin kielellä on nykyisin tarjoilla kouluopetusta, ja sitä opetetaan 121 yläasteella ja 45 lukiossa. Galloa opetetaan vastaavasti neljällä yläasteella ja kolmessa lukiossa. Quebec
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä). Gallian kieli
Gallian kieli eli galli on nykyään kadonnut kelttiläinen kieli. Sitä puhuttiin osassa nykyisen Ranskan, Sveitsin, Belgian ja Pohjois-Italian aluetta 500-luvulta eaa. 500-luvulle jaa. Sen jälkeen sen korvasi vulgaarilatina tai germaaniset kielet. Ranskan kieli
Niissä 21:ssä itsenäisessä Afrikan valtiossa, joissa ranska on ainoa tai rinnakkainen virallinen kieli, yhteenlaskettu väkiluku oli 308 610 000 henkilöä vuonna 2016. Ranskaa puhutaan toisena kielenä myös niissä Afrikan maissa, joissa se ei ole virallinen kieli. Näin on esimerkiksi Algeriassa . Toisaalta koko väestö ei välttämättä osaa ranskaa niissäkään maissa, joissa ranskan kieli on virallisena kielenä. Belgialaisten kuningas
Belgialla on kolme virallista kieltä, joista hollanti ja ranska ovat yleisimmät. Monet kuninkaat ja kuninkaallisen perheen jäsenet tunnetaan eri nimillä eri kielillä. Belgialaisten näkemyksen mukaan on tärkeätä, että hallitsija puhuu maan molempia valtakieliä ja siksi kuninkaallisen perheen jäsenet suorittavan osan koulunkäynnistään kummallakin kielellä. Lisäksi yleisesti kuningasta pidetään maan yhtenäisyyden symbolina. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Ennen kielisäännön vapautumista ja englannin ylivaltaa suosituin laulukieli oli ranska, sillä peräti viisi maata, Ranska, Monaco, Luxemburg, Belgia ja Sveitsi, saattoivat laulaa ranskaksi. Ranskaa onkin kuultu joka ikisessä kilpailussa. Englantia on kuultu joka kerta vuodesta 1959 lähtien. Fribourg
Vuonna 2000 kaupungin asukkaista 64 prosenttia puhui äidinkielenään ranskaa, 21 prosenttia saksaa, 4 prosenttia italiaa ja loput 11 prosenttia muita kieliä, kuten albaniaa, serbiaa, espanjaa ja portugalia. Samana vuonna 69 prosenttia asukkaista ilmoitti uskonnokseen katolilaisuuden ja 9 prosenttia protestanttisuuden. 14 prosenttia tunnusti jotakin muuta uskontoa ja 8 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan. Ranskan väestö
Paikalliskielet ovat suuresta määrästään huolimatta kuitenkin nopeaa vauhtia katoamassa, mikä johtuu osittain Ranskan valtion kielipolitiikasta ja ranskan tukemista maan ainoana virallisena kielenä. Vuonna 1999 Ranskan kielen kansallisen instituutin johtaja Bernard Cerquiglini nimesi Koulutus- ja teknologiaministeriölle sekä Kulttuuri- ja kommunikaatioministeriölle kirjoittamassa raportissaan "Les Langues de la France" kahdeksan metropolitan-alueen ja peräti 67 merentakaisten alueiden kieltä, jotka tulisi hyväksyä Euroopan alueellisten tai vähemmistökielten peruskirjaan. Kyseisten kielten aseman vahvistamista vähemmistökieliksi vaikeuttaa kuitenkin se, että vaikka Ranska on allekirjoittanut peruskirjan, se ei ole toistaiseksi vahvistanut sitä. Evere
Evere on yksi Belgian 359:stä kunnasta ja yksi Belgian pääkaupunkiseudun yhdeksästätoista. Kuten muutkin Belgian pääkaupungin Brysselin kunnista, Everen kunta on kaksikielinen (Everessä puhutaan flaamia sekä ranskaa). Montreal
Vuonna 2016 Kanadan kahdesta virallisesta kielestä Montrealin asukkaista 833 280 puhui äidinkielenään ranskaa ja 208 140 englantia. Muita, kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 559 030. Suurimpia yksittäisiä kieliä niistä olivat arabia (95 165), espanja (72 760) ja italia (67 800). Ranskan kieli
Ranska on virallinen kieli Kongon demokraattisessa tasavallassa, jossa Organisation Internationale de la Francophonie -järjestön arvion (2014) mukaan ranskaa osaavia henkilöitä asuu 33 222 000, mikä on noin 44 prosenttia maan väestöstä. Kongon demokraattinen tasavalta on maailman suurin ranskaa osaava kansakunta. Siellä ranskaa käytetään toisena kielenä ja lingua francana maan satojen muiden kielten ohella. . Belgialaisten kuningas
Maan saksankieliset käyttävät yleensä ranskankielisiä nimiä, kuten myös ulkomaalaiset. Poikkeus on Leopold, josta on alettu yleisesti käyttää nimeä "Leopold", luultavasti saksalle ja englannille vieraan é-kirjaimen vuoksi. Ranska
Ranskassa puhutaan pääasiassa ranskaa, joka on perustuslain 2. artiklan mukaan maan ainoa virallinen kieli. Äidinkielenä ranskaa puhutaan myös Sveitsissä, Belgiassa, Monacossa ja Kanadan Quebecissa. Toisena kielenä sitä puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa. Ranskaa puhuu äidinkielenään arviolta ihmistä ja 190 miljoonaa toisena kielenään. Flanderin Brabant
Flanderin Brabant, kuten koko Flanderi on virallisesti hollanninkielinen, mutta joissakin kunnissa asukkailla on oikeus saada kunnan palveluita ranskaksi. Näiden nk. fasiliteettikuntien asema ja tulevaisuus on keskeisiä kysymyksiä Belgiaa jakavassa kielikiistassa. Brysseliä ympäröivissä kuudessa fasiliteettikunnassa (Kraainem, Wezembeek-Oppem, Rhode-Saint-Genese, Wemmel, Linkebeek ja Drogenbos) ranskaa puhuu väestön enemmistö. Myös muissa Brysselin ympäryskunnissa asuu paljon ranskankielisiä ja ulkomaalaisia. Luxemburgin kieli
Luxemburg eli luksemburgi on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva germaaninen kieli, jota puhutaan Luxemburgissa ja osassa Belgiaa, Ranskaa ja Saksaa. Luxemburg on ollut vuodesta 1984 lähtien Luxemburgin virallinen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 320 830 ihmistä. Virallisten kielten opetus eri maissa
Belgiassa on kolme virallista kieltä. Opetustoimi on kieliyhteisöjen vastuulla ja kielten pakollisuus vaihtelee eri osissa maata. Toinen suurimmista kielistä, hollanti tai ranska, on pakollinen osassa maata 11 ikävuodesta eteenpäin. Hollantia puhuu Belgian väestöstä noin 60 % ja ranskaa noin kolmannes väestöstä. Maan kolmas virallinen kieli, selvästi vähemmistöasemassa oleva saksa, on saksankielisellä alueella olevissa ranskankielisissä kouluissa vaihtoehtoinen hollannin kanssa. Alankomaiden Antillit
Alankomaiden Antillien saarilla asuu yli 50 kansallisuuden edustajia. Etninen monimuotoisuus johtuu saaren historiasta, afrikkalaisten orjien jälkeläisiä on saarten väestöstä noin 85 prosenttia. Espanjalaiset uudisasukkaat surmasivat saarten alkuperäisväestön 1500-luvulla. Ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat olivat Alankomaiden Länsi-Intian kauppakomppanian työntekijöitä. Alankomaiden Antillien viralliset kielet olivat hollanti ja papiamento, joka on espanjan kreolikieli. Katalaani
Katalonian hallinnon kieli vaihtui katalaanista kastiliaan vuoden 1716 kansainvälisten sotatoimien jälkeen. Oikeuslaitoksissa katalaani säilytti kuitenkin asemansa vielä pitkään, ja sen käyttö opetuskielenä kiellettiin vasta 1858. Puhuttu kieli säilyi kuitenkin elinvoimaisena sortotoimista huolimatta. Lisäksi katalaaninkielinen kansanrunous eli loistokauttaan juuri tuolloin. Kansallisaate voimistui edelleen 1830-luvulta lähtien, ja aikakaudesta puhutaankin katalonialaisen kirjallisuuden renessanssina. Vuonna 1900 alkoi ilmestyä ensimmäinen sanomalehti "La Veu de Catalunya". Vuonna 1931 kieli sai virallisen asemansa takaisin, kuitenkin vain seitsemäksi vuodeksi, sillä se pysyi kiellettynä koko Francon diktatuurin ajan vuodesta 1938 vuoteen 1976, jolloin kielestä tuli virallinen myös Valencian ja Baleaarien alueilla. Demokratian palauduttua saattoi alkaa katalaanin hidas normalisointihanke, joka on ollut erityisen haasteellinen, koska kieli oli kielletty hyvin pitkään, mikä ei tosin täysin ollut estänyt katalaaninkielisen kirjallisuuden ilmestymistä diktatuurin aikanakin. Nykyään katalaania puhuu äidinkielenään noin 7,2 miljoonaa ihmistä, joista 6,89 miljoonaa Espanjassa. Kaksikielisten runsaan määrän vuoksi jotkut lähteet antavat luvuksi jopa 10,5 miljoonaa. Toisena kielenä puhujia on viisi miljoonaa. Katalaani on täten EU:n suurin vähemmistökieli. Suomen väestö
Suomessa on selvitetty etnistä taustaa viimeksi vuoden 1970 väestönlaskennassa, jolloin laskettiin romanien ja saamelaisten määrä. Silloin saamelaisena pidettiin henkilöä, jonka ensiksi oppima kieli oli saame. Tämän lisäksi saamelaisiksi luettiin ne, joiden vanhemmista tai isovanhemmista jollakin ”on tai on ollut saamenkieli ensimmäisenä kielenään”. Lisäksi tutkimuksessa hyväksyttiin saamelaisiksi joitakin ”yleisen käsityksen mukaan saamelaisia henkilöitä”, vaikka yksikään vanhemmista tai isovanhemmista ei ollut saamenkielinen. Näillä perusteilla saamelaisia oli vuonna 1970 kaikkiaan 3 936. Itävalta Eurovision laulukilpailussa
Itävalta on esittänyt valtaosan kappaleistaan kansalliskielellään saksaksi, mutta kolme kertaa se on käyttänyt myös omia murteitaan. Vuonna laulettiin Wienin murteella ja Vorarlbergin murteella. Menestyksekkäänä vuonna esiinnyttiin puolestaan Steiermarkin murteella. Kielisäännön vapautumisen jälkeen Itävalta on pääosin laulanut englanniksi. Vuonna Itävalta lauloi viimeisimmän kerran saksaksi, ja maa käytti englannin lisäksi espanjaa. Vuoden kappale lauletaan ranskaksi. Belgia
Flanderi oli pitkään ollut Belgian maatalousvaltaista takamaata, mutta 1950-luvulla talouden painopiste alkoi siirtyä, kun Flanderi alkoi rikastua uusien teollisuudenmuotojen ansiosta. Samaan aikaan Vallonian kaivosten merkitys pieneni. Talouden noustua flaamilaiset alkoivat haluta lisää valtaa, ja 1960-luvulla kielirajoista tehtiin viralliset. Belgian hallintoa on tämän jälkeen jatkuvasti uudistettu. Flanderi, Vallonia ja Bryssel saivat 1970-luvulla poliittista itsemääräämisoikeutta, ja vuonna 1993 maasta muodostettiin liittovaltio. Ranskan kieli
Libanon oli 1900-luvun alkupuolella Ranskan hallinnassa. Libanonissa käytetään myös tänä päivänä ranskaa joissakin tilanteissa. Ainoa virallinen kieli on arabia. Ranskalle on kuitenkin määritelty laissa tilanteet, joissa sitä voidaan käyttää. Ranskaa käytetään myös esimerkiksi tiekylteissä ja virallisissa rakennuksissa arabian rinnalla. Tämän lisäksi ranskaa opetetaan paljon toisena kielenä kouluissa. Libanonissa puhutaan toisena kielenä sekä ranskaa että englantia. Ranskan ja englannin puhujia on noin 40 prosenttia väestöstä. Englantia käytetään kuitenkin nykyään enemmän kuin ranskaa, mutta melkein puolet koululaisista käy ranskankielistä koulua, joissa opetetaan matematiikkaa sekä tiedeaineita ranskaksi. Ranskan kielen käyttäminen vaihtelee alueen ja sosiaalisen aseman mukaan. Yhdysvaltain väestö
Muita eurooppalaisia kieliä puhutaan myös laajasti. Ranskan kieli on neljänneksi suurin kieli, jota puhutaan pääasiassa pienen natiivin ranskalaisen, haitilaisen tai kanadanranskalaisen väestön keskuudessa. Sitä puhutaan laajasti Mainessa ja Louisianassa, osassa entisestä Ranskan siirtomaata, jossa se on englannin ohella yhä käytössä osavaltion "de facto" virallisena kielenä. Luxemburgin historia toisen maailmansodan aikana
10. lokakuuta 1941 saksalaiset olettivat, että heidän propagandakampanjansa oli sen verran menestyksekäs, että he voisivat järjestää väestönlaskennan, jossa he kysyivät viattoman oloisia kysymyksiä kansallisuudesta, äidinkielestä ja etnisestä taustasta. Vastarintajärjestöt tajusivat, että tämä oli naamioitu yritys sulattaa Luxemburg Saksan valtakuntaan, ja järjestivät massiivisen kampanjan tiedottamaan kansaa asiasta. "Dräimol Lëtzebuergesch", ”Kolminkertainen luxemburgilainen”, joka muutti väestönlaskennan kansanäänestykseksi. 97 % ilmoitti olevansa etnisesti luxemburgilaisia, ja kirjoittivat usein "Mir wëlle bleiwen wat mir sin", (”Haluamme pysyä minä olemme”) kyselylomakkeisiin. Kun vallanpitäjät tulivat tietoisiksi fiaskosta, kysely lopetettiin. Alistetulle kansalle tämä oli suunnaton moraalivoitto. Belgian vaalit
Käytännössä kuitenkin senaatissa on 71 päätöksiä tekevää jäsentä, sillä ruhtinaalliset jäsenet eivät omaa senaatin istunnoissa äänioikeutta. Suoritettavissa vaaleissa on käytössä vain kaksi äänestysaluetta, jotka ovat flaaminkielinen ja ranskankielinen yhteisö. Belgia Eurovision laulukilpailussa
Belgia osallistui Eurovision laulukilpailuun ensimmäistä kertaa vuonna 1956, joten se on yksi sen alkuperäisistä osallistujamaista. Belgia on voittanut kilpailut kerran, vuonna 1986. Viimeiseksi maa on tullut peräti kahdeksan kertaa, vuosina 1961, 1962, 1965, 1973, 1979, 1985, 1993 ja 2000. Suomen virolaiset
Viron itsenäisyyden palautuminen 1991, Viron liittyminen EU:n jäseneksi 2004 sekä erityisesti työvoiman liikkuvuuden rajoituksien poistuminen 2006 johtivat Suomen virolaisyhteisön räjähdysmäiseen kasvuun. Kun vuonna 1990 viron kielen oli ilmoittanut äidinkielekseen 1394 Suomen asukasta, vuonna 2000 Suomen vironkielisten määrä oli jo ylittänyt 10 000:n rajan ja lähestyy nyt 50 000:n rajaa; luultavasti Suomessa työssä ainakin tilapäisesti käy vielä enemmän virolaisia kuin Tilastokeskuksen asukastiedoista näkyy. Virolaiset ovat kielen perusteella venäjänkielisten jälkeen Suomen toiseksi suurin muuttoperäinen uusvähemmistö, kansalaisuuden perusteella kaikkein suurin. Suomen virolaisyhteisö on läntisen maailman ulkovirolaisista yhteisöistä kenties suurin ja joka tapauksessa nopeimmin kasvava. Belgia
Kesäkuussa 2007 pidetyt liittovaltion parlamenttivaalit aloittivat epävakaiden hallitusten ajan. Vaalit päättyivät flaamien osalta Yves Letermen johtaman CD&V/N-VA-listan ja vallonien osalta liberaalisen Mouvement Réformateurin ja kristillisdemokraattisen Cdh:n voittoon. Näiden keskisen ”oranssi-sinisen” hallituksen muodostamisneuvottelut pitkittyivät vallonien vastustaessa flaamien äänestäjilleen lupaamia uudistuksia Belgian liittovaltion rakenteisiin. Kiistan ytimessä oli Bryssel-Halle-Vilvoorden hallinto- ja vaalipiirin jakaminen. Maahan nimitettiin tilapäinen Guy Verhofstadtin kolmas hallitus, ennen kuin maaliskuussa 2008 kuningas nimitti Yves Letermen pääministeriksi johtamaan hallitusta, johon otettiin mukaan myös vaalitappion kärsineitä ranskankielisiä sosialisteja. Leterme jätti kuitenkin kuninkaalle eronpyyntönsä vain muutaman kuukauden pääministerikauden jälkeen 14. heinäkuuta 2008 epäonnistuttuaan esittelemään Belgian hallintouudistuksen parlamentille luvatussa aikataulussa. Kuningas ei kuitenkaan myöntänyt eroa, joten Letermen hallitus jatkoi toimissaan. Alle puoli vuotta myöhemmin Yves Leterme jätti uudelleen eronpyyntönsä 19. joulukuuta 2008. Tällä kertaa kuningas myönsi eron, johon oli syynä Fortis-pankin myyntiin BNP Paribasille liittyvä jupakka. Guido Westerwelle
Westerwelle herätti vuoden 2009 vaalien jälkeen huomiota kieltäytymällä vastaamasta englanniksi BBC:n toimittajan esittämään kysymykseen. Westerwelle perusteli kantaansa sillä, että hänen mielestään virallisissa tilaisuuksissa Saksassa tulisi puhua saksaa ja saksalaisten ei tulisi hävetä äidinkieltään. Bryssel
Kieliraja jakaa Belgian pohjoiseen, hollantia puhuvaan ja eteläiseen ranskaa puhuvaan alueeseen. Brysselin alue on virallisesti kaksikielinen. Brysselin alue, joka sijaitsee maantieteellisesti enklaavina Flanderin eteläosassa, oli ennen 1800-lukua hollanninkielinen. Vuosien kuluessa kaupunkiin on kuitenkin asettunut yhä enemmän ranskaa puhuvia virkamiehiä ja liikemiehiä, ja enemmistö asukkaista, 85–90 prosenttia, puhuu nykyisin ranskaa. Myös englantia puhutaan yleisesti, vaikka sillä ei olekaan virallista asemaa. Sint Maarten (Alankomaat)
Vuoden 2001 väestönlaskennassa roomalaiskatolisia oli 39 prosenttia, protestantteja 27 prosenttia, helluntailaisia 11,6 prosenttia, uskonnottomia 6,7 prosenttia, adventisteja 6,2 prosenttia, muita 5,4 prosenttia ja juutalaisia 3,4 prosenttia. 
Viralliset kielet ovat hollanti ja englanti. Englantia puhuu 67,5 prosenttia, espanjaa 12,9 prosenttia, kreolia 8,2 prosenttia, hollantia 4,2 prosenttia, papiamentoa 2,2 prosenttia, ranskaa 1,5 prosenttia ja muita kieliä 3,5 prosenttia. Stellenbosch
Vuonna 2001 Stellenboschin asukasluku oli 117 713, lukuun ottamatta opiskelijoita. Enemmistö stellenboschilaisista puhuu äidinkielenään afrikaansia. Seuraavaksi eniten jalansijaa on englannin ja xhosan kielillä. Limburgin kieli
Limburgin kieli on alueellinen kieli, jota puhutaan Limburgin maakunnassa Alankomaissa ja samannimisessa provinsissa Belgiassa sekä Saksan puolella lähellä Alankomaiden ja Belgian rajaa. Limburgilla on Alankomaissa virallisen alueellisen kielen asema ja sille on luotu oma kirjoitusoppi ja kielioppi. Kielellä on myös on oma ISO-koodi (li). On kuitenkin kiisteltyä onko kyseessä itsenäinen kieli vai hollannin murre. Ruotsi Eurovision laulukilpailussa
Ruotsi esitti kappaleensa ruotsin kielellä, kunnes kielisäännön vapauduttua laulukieleksi vaihtui englanti. Vuonna laulettiin osittain ranskaa englannin lisäksi. Ruotsiksi ei ole laulettu kertaakaan esityskielen vapauden aikana. Kielisääntö laadittiinkin juuri sen jälkeen, kun Ruotsin vuoden kappale laulettiin englanniksi. Ennen sitä oli pidetty itsestään selvänä, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Kielisääntö oli myös hetkellisesti poissa käytöstä vuosina 1973-1976, joten Abban vuoden 1974 ja Charlotten vuoden 1999 voittojen myötä Ruotsilla on kaksi englannin- ja kaksi ruotsinkielistä (Herreys ja Carola) voittokappaletta. Flanderi
Useimmat Flanderin asukkaat kokevat olevansa flaameja ja vasta toissijaisesti tai ei ollenkaan belgialaisia. Flanderi on yksikielisesti hollanninkielinen, mutta muutamissa alueen kunnissa, etupäässä Brysselin välittömässä ympäristössä on mahdollista saada julkisia palveluita ranskan kielellä. Tarkkoja tilastoja alueen väestön äidinkielistä ei kuitenkaan ole kerätty Belgian väestörekisteriin. Bryssel
Bryssel on virallisesti kaksikielinen alue. Historiallisesti Bryssel on ollut hollanninkielinen, mutta nykyään useimmat asukkaista ovat ranskankielisiä. Ruotsin kielipolitiikka
Lähes 90 % ruotsalaisista ymmärtää ja puhuu englantia. Englanti on ollut pakollinen kouluissa vuodesta 1940 lähtien. Saksaa osaa noin 30 % ruotsalaisista ja ranskaa noin 10 %. Maahanmuuttajat ovat tuoneet mukanaan serbokroaatin, turkin, arabin ja monet muut kielet. Koska näillä kielillä ei ole pitkää historiaa Ruotsissa, ne eivät ole saaneet virallista vähemmistökielen asemaa. Afrikaans
Vuoden 1994 jälkeen afrikaansista tuli yksi maan 11 virallisesta kielestä, ja sitä puhuu äidinkielenään noin 13 prosenttia maan väestöstä. Rotuerottelun poistuttua afrikaansinkielinen kirjallisuus onkin pyrkinyt tuomaan yleiseen tietoisuuteen afrikaansinkielisten värillisten elämäntapaa, kulttuuria ja kieltä. Swahilin kieli
Belgian siirtomaakauden aikana Kinshasan Kongossa oli kaksi siirtomaakieltä, ranska ja flaami, sekä neljä alueellista valtakieltä: lingala pohjoisessa, kongo lännessä, luluanluba keskellä ja swahili idässä. Vuonna 1960 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen ranska valittiin maan ainoaksi viralliseksi kieleksi. Päätöksellä oli tuhoisa vaikutus, koska monilla alueilla ranskaa osattiin vain vähän. Pian palattiinkin siirtomaavallan aikaiseen kielijakoon, jossa myös swahilin asema palautettiin. Pääkaupungissa puhutun lingalan asema oli pitkään tärkein, mutta vuonna 1997 itäkongolaisen Laurent Kabilan noustua valtaa swahilin kielen asema on vahvistunut myös valtiollisella tasolla. Kanadan kielet
Kanadassa puhutaan useita kieliä. Maan viralliset kielet ovat englanti ja ranska. 7. heinäkuuta 1969 ranskasta tehtiin yhdenvertainen englannin kanssa koko liittovaltion hallituksessa. Tämän seurauksena Kanada määritteli itsensä kaksikieliseksi ja monikulttuuriseksi valtioksi. Kanadan yli 30 miljoonasta asukkaasta englanninkielisiä on 56,3 % ja ranskankielisiä 28,7 %. Muun väestön äidinkielenään eniten puhumia kieliä ovat muun muassa kiina, italia, saksa, sekä alkuperäiskansojen kieliä. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Starting in 2010, the census will cease to be conducted through written questionnaires distributed nationwide. Instead, data in existing population registers will be used. That data will be supplemented with a biannual questionnaire sample of 200,000 people as well as regular microcensuses. Yhdysvaltain kielet
Englannin kieli tuli Yhdysvaltoihin brittiläisen siirtokunnan mukana, ja sitä puhuukin valtaosa Yhdysvaltojen asukkaista. Lisäksi se on valtionhallinnon yleisesti käyttämä kieli. Vuoden 1990 väestönlaskennan mukaan 97 % Yhdysvaltojen asukkaista puhuu englantia joko hyvin tai erittäin hyvin. Vain 0,8 % ei puhu englantia lainkaan. (Sama luku vuonna 1890 oli 3,6 %). Böömin kuningaskunta
Tšekin kieli, jota aikaisemmin sanottiin myös böömin kieleksi (), oli Böömin valtiopäivien ja aateliston pääkielenä vuoteen 1627 saakka, jolloin Böömin kapina kukistettiin. Tämän jälkeen saksa määrättiin virallisesti samanarvoiseksi tšekin kanssa, ja käytännössä siitä tuli valtiopäivien pääkieli aina 1800-luvulle saakka, jolloin tšekkien kansallinen liike valmistui. Saksaa käytettiin myös laajalti monien kaupunkien hallintokielenä siitä lähtien, kun saksalaiset 1200-luvulla levittäytyivät joihinkin osiin maata. Kuninkaan hovissa käytettiin eri aikoina ja eri hallitsijoiden aikana tšekkiä, latinaa tai saksaa. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Tämä artikkeli käsittelee Eurovision laulukilpailussa käytettyjä kieliä ja niihin liittyviä käytäntöjä. Euroviisuissa on ollut kahteen otteeseen käytössä kielisääntö, jonka mukaan kunkin maan edustuskappale tuli esittää jollakin maan virallisista kielistä. Minkäänlaista kielisääntöä ei ollut asetettu perustamisvuonna 1956, jolloin pidettiin luonnollisena, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Vuonna Ruotsin Ingvar Wixell esittikin kappaleensa "Absent Friends" kokonaan englanniksi, mistä seurauksena vuonna 1966 kielisääntö asetettiin voimaan. Kielisääntö vapautettiin neljäksi vuodeksi vuosina 1973–1976, jolloin kappaleet sai taas esittää millä kielellä tahansa. Tuolloin englanti valikoitui usean maan (pääasiassa Pohjoismaat ja Alankomaat) laulukieleksi. Kielisääntö oli jälleen voimassa vuodesta 1977 vuoteen 1998 asti. Laulunsanoissa sai kuitenkin olla muutama sana vieraitakin kieliä; myös kappaleen nimi sai olla vieraskielinen. Vuonna 1999 kielisääntö vapautettiin lopullisesti. Siitä lähtien englannin käyttö laulukielenä on yleistynyt hyvin voimakkaasti, ja nykyään englanti onkin ylivoimaisesti käytetyin laulukieli Euroviisuissa. Joillekin maille on myös tavanomaista käyttää samassa kappaleessa sekä englantia että omaa kieltään. Sveitsinsaksa
Sveitsinsaksa ("Schwyzertütsch" tms.) viittaa Sveitsissä puhuttaviin saksan kielen yleiskielestä ("Umgangssprache", "Hochdeutsch") poikkeaviin alemannimurteisiin. Vuonna 2015 maan yli 15-vuotiaasta väestöstä hieman yli 4 miljoonaa eli 60 % käytti sveitsinsaksaa ensimmäisenä kielenä kotonaan. Belgian jalkapallomaajoukkue
Belgian jalkapallomaajoukkue pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa vappuna 1904. Ottelu pelattiin Brysselissä Englannin joukkuetta vastaan ja sen lopputulos oli 3–3-tasapeli. Ennen tätä ottelua belgialaiset olivat toki pelanneet joitakin otteluita, mutta koska joukkueessa pelasi tuolloin myös muiden maiden, lähinnä Englannin, kansalaisia, näitä otteluita ei lasketa virallisiksi maaotteluiksi. Esimerkiksi Hollanti kaatui maalein 8–0 28. huhtikuuta 1901 muutamien englantilaisten vahvistaessa joukkuetta. Vuodesta 1905 alkaen Belgian oli määrä pelata maaotteluita Hollantia vastaan kahdesti vuodessa siten, että toinen ottelu pelattaisiin Antwerpenissa ja toinen Rotterdamissa. Tuohon aikaan maajoukkueen kokoamisesta vastasi Belgian suurimpien seurajoukkueiden edustajista koottu työryhmä. Lempinimen "Punaiset Paholaiset" ("Les Diables Rouges") keksi journalisti Pierre Walckiers vuonna 1906 joukkueen voitettua Rotterdamissa Hollannin maalein 2–3.
Seuraavan kuuden vuosikymmenen aikana Belgiasta kehittyi hyvä kakkoskorin joukkue, joka vain harvoin ylti pelaamaan arvoturnausten voitosta, mutta tarjosi yksittäisissä otteluissa muille kovan vastuksen niin vieraissa kuin etenkin kotikentällään. Joukkueen suurin vahvuus piili paitsioansaan perustuvassa pelitavassa. 1980- ja 1990-luvut olivat yleisesti joukkueen parasta aikaa. Valmentaja Guy Thysin alaisuudessa Belgia tunnettiin hyvin organisoituneena ja fyysistä peliä suosivana joukkueena, jota oli vaikea voittaa. Joukkueen tiukan pelikurin lisäksi sellaiset yksittäiset pelaajat, kuten maalivahti Jean-Marie Pfaff, keskikenttäpelaaja Eric Gerets ja pelinrakentaja Enzo Scifo vahvistivat joukkuetta omalla panoksellaan. Kuitenkin joukkueella oli taipumus hieman horjuvaan peliasenteeseen. Etukäteen huonompia maita vastaan joukkue saattoi monestikin kärsiä asennevammasta, mutta suuria maita vastaan peliasenne oli lähes aina kova kuin kivi. Ranskan kieli
Ranska on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä ja yksi kolmesta Euroopan komission työkielestä. Sen merkitys unionissa on kuitenkin vähentynyt. Vielä vuonna 1994 EU-suurlähettiläiden kokouksissa 2/3 asiakirjoista tehtiin ranskaksi, mutta jo vuonna 2000 sama 2/3 tehtiin englanniksi. Ranskan valta-asema unionissa hävisi lopullisesti Itä-Euroopan maiden mukaan vuonna 2004 liittymisen jälkeen, koska niissä ei ollut perinteitä ranskan kielen opiskelulle, vaan siellä osattiin muita kieliä paremmin. Belgian historia
Kesäkuun 2010 parlamenttivaalien jälkeen syntyi pitkä hallituskriisi, kun vaaleissa edustajia saivat yksitoista puoluetta eikä mikään puolueista saanut yli 20 prosenttia äänistä. Hallitusneuvottelut kestivät yli puolitoista vuotta, ja ne loppuivat vasta joulukuussa 2011, kun kuningas Albert II nimitti Elio Di Rupon pääministeriksi. Belgia oli ennätyksellisen kauan ilman hallitusta. Ranskan kieli
Maantieteellisesti Kanadan suurimmassa provinssissa eli Quebecin provinssissa ranska on ainoa virallinen kieli vuonna 1977 voimaantulleen ranskan kielen asemaa koskevan lain (engl. "Charter of the French Language", ransk. "Charte de la langue française") seurauksena. Ensimmäisenä, toisena ja vieraana kielenä ranskaa puhuvat muodostavat yhteensä 90 prosenttia provinssin väestöstä. Heistä lähes 80 prosenttia eli 6 miljoonaa quebeciläistä puhuu ranskaa äidinkielenään vuoden 2011 tietojen mukaan. Quebecissä sijaitseva Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki, jos mukaan lasketaan vain ranskaa äidinkielenään puhuvat asukkaat. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Alankomaissa väestönlaskenta suoritettiin ensimmäisen kerran vuonna 1795, viimeksi 1971. Vuonna 1879 säädetyn lain mukaan sellainen oli suoritettava joka kymmenes vuosi. Vuodesta 1899 lähtien ne pani toimeen "Centraal Bureau voor der Statistiek". Vallonit
Vallonit () ovat Belgian ranskankielisen väestönosan nimitys. Valloneja arvioidaan olevan vajaa neljä miljoonaa. He asuvat Belgian eteläosissa ja kuuluvat pääasiassa katoliseen kirkkoon. Vallonit ovat flaamien ohella toinen Belgian kahdesta suurimmasta kansallisesta ryhmästä. Heillä on runsaasti yhteistä ranskalaisten kanssa, kuten kieli ja kirkko, mutta kulttuurien samanlaisuudesta huolimatta valloneilla on nykyään ranskalaisista eroava identiteetti. Vallonien juomakulttuuriin kuuluu perinteisesti olut. Algeria
Berberit ovat jo pitkään halunneet oikeuksia omalle kielelleen. Lokakuussa 2001 berberistä tehtiin kansalliskieli mutta ei virallista kieltä – kaikki viralliset dokumentit on edelleen tehtävä arabiaksi. Berberin kieltä ei myöskään opeteta kouluissa, mutta viime aikoina hallitus on luvannut yhteiskunnan tukea berberinkielisille kouluille. Luettelo belgialaisten kuninkaista
Tämä on luettelo belgialaisten kuninkaista. Belgialaisten kuningas on Belgian valtionjohtaja ja kansalaisten hallitsijoina aina vuodesta 1831 lähtien. Euroopan unionin väestö
Englanti on EU:n puhutuin kieli, sillä 51 prosenttia EU:n asukkaista ovat englannin kielen taitoisia. Saksa puolestaan on EU:n puhutuin äidinkieli, sillä sitä puhuu äidinkielenään 18 % unionin väestöstä. Vallonia
Vuonna 1932 annettu kielilaki määritteli flaaminkielisen ja ranskankielisen alueen yksikielisiksi ja Brysselin alueen ainoaksi kaksikieliseksi alueeksi koko maassa. Kieliriidat kuitenkin jatkuivat ja uusia kielilakeja säädettiin. Esimerkiksi vuonna 1968 ranskankielisten opiskelijoiden ja professoreiden oli poistuttava flaaminkielisesta Luvanin yliopistosta suuren kieliriidan seurauksena. Suomen kielipolitiikka
Vuonna 1920 säädettyä Suomen kielilakia muutettiin useita kertoja sen voimassaoloaikana (muun muassa vuosina 1935, 1975 ja 1996). Vuonna 2003 sen tilalle säädettiin kokonaan uusi kielilaki. Osa muutoksista on ollut yleensä teknisluonteisia, mutta osa on myös heijastanut muutosten välisenä aikana tapahtuneita oikeita yhteiskunnallisia muutoksia. Kielilaissa kielelliset oikeudet määräytyvät osittain henkilöperiaatteen ja osittain alueperiaatteen perusteella. Hallinnon perusyksikkö on kunta, jotka väestön ilmoittamien kielitilastojen perusteella ovat joko ruotsin-, suomen- tai kaksikielisiä. Kunta on kaksikielinen, mikäli kielivähemmistön koko on vähintään 3 000 henkeä tai 8 prosenttia kunnan väkiluvusta, tai jos valtioneuvosto jonkin kunnan valtuuston esityksestä päättää julistaa kunnan kaksikieliseksi. Kunta ei muutu yksikieliseksi ellei vähemmistö laske alle 6 prosentiksi. Kaksikielisissä kunnissa enemmistön kielenä voi olla suomi tai ruotsi. Yksikielisissä kunnissa palvelut on tarjottava kunnan kielellä, kaksikielisissä kunnissa molemmilla kunnan kielillä. Valtiolla on velvollisuus palvella kansalaisiaan molemmilla kansalliskielillä. Kaksikielisen kunnan tai valtion työntekijöistä kaikkien ei tarvitse olla kielitaitoisia, riittää että viranomainen järjestää työt niin, että kielitaitoisia työntekijöitä on tarjolla siellä, missä kielitaitoa tarvitaan. Tarvittaessa viranomainen voi käyttää myös tulkkausapua. Nykyisen, vuoteen 2012 asti voimassa olevan jaottelun mukaan Suomessa on 19 ruotsinkielistä (joista 16 sijaitsee Ahvenanmaalla) ja 31 kaksikielistä kuntaa. Loput Suomen 289 kuntaa ovat suomenkielisiä. Kielilaki ei koske Ahvenanmaan maakuntaa, jonka kielioloja säätelee sen itsehallintolaki. Virginia
Vuonna 2010 Virginian väkiluvuksi ilmoitettiin 8 001 024, joka on 922 509 asukasta enemmän kuin vuonna 2000. Englannista tuli osavaltion virallinen kieli vuonna 1981 ja sitä puhuu äidinkielenään 6 245 517 henkilöä (88,9 %) väestöstä, lisäksi 570 638 (7,9 %) henkilöä puhuu kieltä hyvin. Toiseksi puhutuin kieli on espanja, jota puhuu 424 381 henkilöä (5,9 %). 3,2 % väestöstä puhuu austronesialaisia kieliä, kuten vietnamia ja filipinoa. Keski-Afrikan tasavalta
Väestö koostuu yli 80 etnisestä ryhmästä, joista lähes jokaisella on oma kieli. Kaikkiaan maassa puhuttuja kieliä on kirjattu 72. Siirtomaa-ajan perintönä harvalukuisen eliitin puhuma ranska on virallinen kieli. Lähes koko väestö osaa sangoa, joka on paikallinen yleiskieli ja vuodesta 1996 lähtien myös toinen virallinen kieli. Nykyisin sitä puhutaan lähes kaikkialla muualla paitsi Mbororossa. Sangoa puhuttiin alkujaan Ubangi-joen varrella, mutta kristityt lähetyssaarnaajat levittivät sen yksinkertaista muotoa kaikkialle maahan. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Belgia ja Luxemburg eivät ole koskaan käyttäneet kolmatta kieltään saksaa. Kypros ei ole myöskään käyttänyt toista kieltään turkkia, eikä Alankomaat friisiä. Ranskan kieli
Suuri joukko kelttiläisiä kieliä puhuvia ihmisiä muutti 400-luvulta 700-luvulle anglosaksien invaasion takia Englannista Kanaalin yli Bretagneen. Vaikka heidän kielensä bretoni ei periydykään gallien ennen roomalaisten tuloa puhumasta kielestä, sekin kuuluu kelttiläiseen kieliryhmään. Belgian vaalit
Belgiassa toimii vain kaksi alueellista parlamenttia ja Wallonian parlamentissa on 75 jäsentä (parlamentissa ei kuitenkaan ole erillistä kiintiötä saksankielisen alueen edustajille) ja Brysselin alueparlamentissa on 89 jäsentä, joista 72 on ranskankielistä ja 17 flaaminkielistä. Kuitenkin tässä parlamentissa kummankin kieliryhmän painoarvo on samanarvoinen, joten hallitsevan koalition on saatava enemmistö taakseen kummankin kieliryhmän taholta. Kolmas mahdollinen alueparlamentti, eli Flaamin alueen parlamentti on luovuttanut pysyvästi tehtävänsä ja valtaoikeutena flaaminkielisen yhteisön parlamentille. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Vuodesta 1900 lähtien väestönlaskenta on suoritettu joka kymmenes vuosi, ei kuitenkaan 1940, jolloin se lykkäytyi vuoteen 1946 saakka, eikä 2000, jolloin se lykkäytyi seuraavaan vuoteen. Vuodesta 2001 lähtien väestönlaskennan yhteydessä on laadittu myös tilasto asunto-oloista. Vuoden 2001 kyselylomakkeessa kysyttiin tietoja vain kotitalouksista ja ketkä niistä asuivat, kun taas vuonna 2011 ei kansalaisille lähetetty mitään lomakkeita, sillä tilastojen laadintaan riittivät viranomaisten muutoin ylläpitämät tiedot. Vantaa
Vantaa on ollut enemmistöltään suomenkielinen 1900-luvun alun jälkeen. Ruotsinkielisten lukumäärä on pysynyt vuosikymmenien ajan suunnilleen samalla tasolla, mutta paikkakunnalle suuntautuneen muuttoliikkeen myötä ruotsinkielisten osuus väestöstä on ollut jatkuvasti laskusuuntainen. Vuonna 1960 vantaalaisista noin kymmenen prosenttia oli ruotsinkielisiä ja vuonna 1980 viisi prosenttia. Vuonna 2015 ruotsinkielisten osuus vantaalaisista oli 2,7 prosenttia. Vertailuna Helsingissä ruotsinkielisiä on 6,0 % ja Espoossa 8,0 % (v. 2011). Vantaa on kuitenkin yhä virallisesti kaksikielinen, sillä kielilain mukaan kunta on säädettävä kaksikieliseksi, mikäli kielivähemmistön (suomi tai ruotsi) suuruus on vähintään 8 % tai 3 000 asukasta. Väkilukuun suhteutettuna Vantaalla on kaikkein vähiten ruotsinkielisiä kaikista Suomen kaksikielisistä kunnista.