Asuuko Suomen presidentti Presidentinlinnassa?
Presidentinlinna
Presidentin virka-asunto sijaitsi alun perin presidentinlinnassa. Vuonna 1940 Tamminiemi lahjoitettiin presidentin virka-asunnoksi; Ryti ja C. G. E. Mannerheim asuivat siellä, kun taas Paasikivi vietti koko presidenttikautensa linnassa. Urho Kekkonen muutti presidenttikautensa alussa 1956 Tamminiemeen, jossa hän asui kuolemaansa 1986 asti ja josta tehtiin myöhemmin museo. Mauno Koivisto asui presidentinlinnassa, kunnes uusi virka-asunto Mäntyniemi valmistui 1993. Mäntyniemessä ovat asuneet kaikki Koiviston jälkeiset presidentit Martti Ahtisaari, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Presidentti voi itse päättää missä edustusasunnoista asuu. Presidentinlinna
Presidentinlinna on Suomen tasavallan presidentin edustusasunto Helsingin Kruununhaassa Kauppatorin laidalla. Talo edustaa enimmäkseen pietarilaissävytteistä empiretyyliä. Presidentinlinnassa järjestetään joka vuosi 6. joulukuuta itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, joka on vuosittain kävijämäärältään suurin tapahtuma linnassa. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentin käytössä on kolme kiinteistöä, joissa kaikissa on asunto sekä työ- ja edustustiloja: Presidentinlinnassa ovat presidentin pääasialliset työ- ja edustustilat, Mäntyniemi on presidentin varsinainen virka-asunto ja kesäasuntona on Kultaranta. Kiinteistöjen ylläpito ja tarpeellinen henkilökunta kustannetaan valtion varoista.
Lasaretinsaari
Rakennukset eivät olleet kokonaan sotilassairaalan käytössä. Vanhassa mielisairaiden vastaanottolaitoksen kaksi ensimmäistä kerrosta olivat kantahenkilökunnan asuntoina. Kruunupolttimon päärakennuksessa oli aliupseerien asuntoja ja tässä rakennuksessa asui 1950-luvulla presidentti Martti Ahtisaari, jonka isä oli sotilasteknikkona Oulussa. Polttimorakennus purettiin pysäköintialueen tieltä 1968. Sotilassairaalatoiminnan lisäksi Lasaretinsaaressa järjestettiin myös lääkintämiesten koulutusta vuoteen 1953 asti, jolloin lääkintämiesten koulutus siirrettiin Lääkintäkouluun Lahteen. Valkoinen talo
Presidentin työpaikkana käsitettä ”Valkoinen talo” käytetään myös metonyymisesti kuvaamaan presidentin hallintoa. Valtion vierastalo
Valtion vierastalo on Helsingissä Munkkiniemessä Kalastajatorpantie 3:ssa sijaitseva Suomen valtion omistama Valtioneuvoston edustustila. Talon on suunnitellut arkkitehti Einari Teräsvirta, ja se on valmistunut vuonna 1984. Villa Hammerschmidt
Rakennuksen ylimmässä kerroksessa sijaitsee presidentin yksityistiloja, ja alemmassa kerroksessa on valtiollisia edustustiloja seremoniallisia tilaisuuksia varten. Villa Hammerschmidt valmistui 1860 varakkaalle teollisuusmiehelle August Dieckhoffille. Vuonna 1868 sitä uudistettiin arkkitehti Otto Pennerin johdolla. Antti Into Virtanen
Virtanen on pitänyt monia näyttelyjä omista töistään. Suuri osa niistä on pidetty Tuuloksessa. Yksi hänen töistään on löytänyt paikkansa presidentin kesäasunnosta Kultarannasta. Helenankatu
Helenankadun länsipuolinen kortteli on nimeltään Elefantti ja itäpuolinen puolestaan Leopardi. Jälkimmäisessä sijaitsee muun muassa Presidentinlinna, Pohjoisesplanadin ja Mariankadun kulmassa. Pohjoisessa Helenankadun arkkitehtonista ilmettä hallitsee valtioneuvoston linna. Etelässä on Kauppatori ja merimaisema. Suomen tasavallan presidentti
Eläkkeellä olevalla presidentillä on oikeus eläkkeeseen, joka on 60 % palkkiosta. Presidentille voidaan tarjota eläkeasuntoa kohtuullista vuokraa vastaan ja työtilat kirjoitus- ja arkistotyöhön sekä antaa turvallisuus- tai toimistopalveluita tai muita vastaavia palveluita. Presidentin leskellä ja alle 18-vuotiailla lapsilla on oikeus perhe-eläkkeeseen, joka on puolet eläkkeestä. Eläkkeellä olevien presidenttien käytettäväksi tarkoitettujen palveluiden rahoittamiseen varattiin 2011 talousarviossa 350 000 euroa. Viron Avustamisen Päätoimikunta
Päätoimikunnan kanslia sijaitsi entisen keisarillisen linnan eli nykyisen Presidentinlinnan pihasiivessä. Alatoimikunnista joukkoja muodostava sota-asiain toimikunta toimi Vanhalla ylioppilastalolla. Haavoittuneiden sairaalaksi saatiin 50 vuodepaikkaa Leppäsuon Koleraparakeista, jotka sijaitsivat myöhemmän Helsingin kauppakorkeakoulun päärakennuksen alueella. Wallininkatu
Suomen tasavallan 11. presidentti Tarja Halonen asui 1900-luvun lopulla Wallininkatu 10:ssä. Vuonna 1962 valmistuneen valkoisen kerrostalon ovat piirtäneet Aili ja Niilo Pulkka. Viktor Janukovytš
Presidentin paettua maastaan, hänen käyttämiensä rakennusten vartiointi jäi puutteelliseksi. Rakennuksiin oli mahdollista kävellä vapaasti sisään. Samalla paljastui presidentin palatsin olevan varsin hulppea. Presidentti oli muun muassa ostanut palatsiin 39 miljoonaa euroa maksaneen kynttelikön. Palatsin oli rakentanut suomalainen Honkarakenne, joka ei kuitenkaan vastannut sisustuksesta. Olavinlinna
Olavinlinnan pääakseli on itä-länsisuuntainen. Länsipäässä sijaitsee päälinna ja itäpäässä suurempi esilinna. Kolmionmuotoisessa päälinnassa on kolme tornia. Luoteis-ja etelätornien välinen muuri on taivutettu keskeltä loivasti. Päälinnan muurissa kulkee korkeimmalla ampumakäytävä. Päälinnassa on myös kolmikerroksinen palatsi, jonka ylintä kerrosta kutsutaan nykyään kuninkaansaliksi. Pohjakerroksessa on varastoja, keskimmäisessä linnantupa. Esilinna on suorakaiteen muotoinen. Presidentinlinna
Linnan toisen kerroksen edustustiloja:
Lisäksi linnassa ovat ainakin seuraavat huoneet: punainen odotushuone, goottilainen sali, puolisoiden huone, keltainen salonki ja kirjasto. Toralinna
Toralinna on Helsingin Pasilassa, ratapihan ja Veturitien (ent. Pasilankadun) välissä sijaitseva, vuonna 1899 rakennettu punatiilinen asuinrakennus, joka rakennettiin alun perin VR:n työntekijöiden vuokra-asunnoiksi. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Bruno Granholm, joka toimi tuolloin Rautatiehallituksen pääarkkitehtina. Rakennuksen osoite on Veturitie 3. Pihapiirikokonaisuuden pienemmistä rakennuksista on vielä jäljellä kolme puutaloa. 1900-luvun alussa rakennuksessa asui muun muassa Lenin oleskellessaan Helsingissä. Haarlan palatsi
Haarlan palatsi on liikemies Rafael Haarlan itselleen 1923 rakennuttama kaksikerroksinen asuintalo Suomessa. Rakennus sijaitsee aivan Tampereen keskustassa Hatanpään valtatiellä. Kultaranta VIII
Alus on nimetty presidentin kesäasunnon Kultarannan mukaan, kuten aiemmatkin alukset. Tasavallan Presidentti käyttää alusta pääosin siirtymisiin Kultarantaan Naantaliin sekä edustustehtäviin valtiovierailujen aikana. Presidentin edustusvene on käytössä viikoittain, pääasiassa lyhyillä matkoilla. Se telakoidaan Saaristomeren meripuolustusalueen tukikohtaan Pansioon. Suomen itsenäisyyspäivä
Tasavallan presidentti pitää itsenäisyyspäivän illalla suuren juhlavastaanoton Presidentinlinnassa. Juhlaan on kutsuttu muun muassa hallitus, kansanedustajia, suurlähettiläitä, sotaveteraaneja, urheilijoita ja taiteilijoita. Juhlien televisiolähetys on suosittu ohjelma. Juhlien seuraamiseen kuuluu juhlijoiden asujen arvioiminen. Juhlavastaanoton televisiolähetystä on 2000-luvulla seurannut yleensä yli kaksi miljoonaa suomalaista. Vuonna 2015 juhlavastaanottoa seurasi enimmillään 2,6 miljoonaa katsojaa. Helsinki
Merellinen Helsinki on nähtävyys itsessään ja yksi Suomen 27:stä kansallismaisemasta. Merkittävimpiä nähtävyyksiä on Suomenlinnan linnake, joka on merkitty Unescon maailmanperintöluetteloon. Toinen saarikohde on Seurasaaren virkistysalue ja ulkoilmamuseo. Lapsiperheiden suosimia nähtävyyksiä ovat Linnanmäen huvipuisto ja Korkeasaaren eläintarha. Helsingin kirkoista tunnetuimpia ovat Temppeliaukion kirkko, ortodoksinen Uspenskin katedraali ja Helsingin tuomiokirkko, joka hallitsee empiretyylistä Senaatintoria. Sen reunalla sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus ja Valtioneuvoston linna. Senaatintorilta on lyhyt matka Kauppatorille, jonka reunalla sijaitsevat Presidentinlinna ja Helsingin kaupungintalo. Esplanadin puisto on ydinkeskustan merkittävin puisto. Mannerheimintien varrella on muun muassa Kansallismuseo, Eduskuntatalo, nykytaiteen museo Kiasma ja Stockmannin tavaratalo. Aleksanterinkatu on keskustan merkittävin ostos- ja liikekatu. Merkittäviä kauppakeskuksia ovat ydinkeskustassa sijaitsevat Kampin keskus ja Forum, Itäkeskuksessa sijaitseva Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Itis, Kannelmäessä sijaitseva Kaari sekä Kalasatamassa sijaitseva, syyskuussa 2018 avattu Redi. Töölössä sijaitsevassa Ratikkamuseossa voi tutustua Helsingin joukkoliikenteen historiaan. Olympiastadionin 72 metriä korkeasta tornista voi luoda yleiskatsauksen Helsinkiin. Muumimaailma
Muumimaailma sijaitsee Naantalin keskustan välittömässä läheisyydessä sen luoteispuolella Kailon saaressa. Saareen johtaa 250-metrinen ponttoonisilta Naantalin vanhastakaupungista. Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta sijaitsee 500 metriä Kailosta lounaaseen ja Väskin Seikkailusaari 1,5 kilometriä koilliseen Kailon saarelta. Kailon omistaa Naantalin kaupunki ja se on pääosin vuokrattu elämyspuisto Muumimaailma Oy:lle. Mäntyniemi
Mäntyniemi () on vuonna 1993 valmistunut Suomen tasavallan presidentin virka-asunto. Mäntyniemi sijaitsee Helsingin Meilahdessa. Sen suunnittelivat arkkitehdit Reima ja Raili Pietilä. Mäntyniemi on ensimmäinen varta vasten Suomen tasavallan presidentille rakennettu virka-asunto. Kruunulinna Ehrensvärd
Nykyisin Kruunulinna Ehrensvärdissä toimii muun muassa päiväkoti, Suomenlinnan hoitokunnan toimisto, asuntoja sekä juhla- ja kokouskäyttöön vuokrattavat Pirunkirkon juhlasali ja rakennuksen kivijalassa sijaitseva Pajasali. Rakennus sijaitsee noin 200 metrin päässä Suomenlinnan päälaiturista. Eduskuntatalo
Suomen tasavallan presidenttien patsaista pääosa on pyritty sijoittamaan Eduskuntatalon läheisyyteen. Talon edessä olevalla pihanurmikolla sijaitsevat Wäinö Aaltosen toteuttamat K. J. Ståhlbergin patsas (1959) ja P. E. Svinhufvudin patsas (1961), joista ensin mainittu on pohjoisella ja jälkimmäinen eteläisellä sivustalla. Samassa korttelissa välittömästi Eduskuntatalon pohjoispuolella olevassa Eduskuntapuistossa on Kalervo Kallion veistämä Kyösti Kallion patsas (1962). Myös marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas (1960), J. K. Paasikiven muistomerkki (1980) ja Urho Kekkosen muistomerkki (2000) ovat näköetäisyydellä rakennuksesta. Valtioneuvoston linna
Linna rakennettiin alkuaan Suomen senaattia varten, joka toimi tiloissa vuodet 1822–1918. Itsenäisyyden aikana senaatin paikan otti valtioneuvosto, jonka mukaan talo sai nykyisen nimensä. Nykyään valtioneuvoston linnassa toimivat pääministerin johtama valtioneuvoston kanslia, oikeuskanslerinvirasto ja suurin osa valtiovarainministeriöstä. Paikallismajurin talo
Paikallismajurin talo sijaitsee Helsingissä Suomenlinnan Susisaaren linnanpihassa. Se rakennettiin linnanpihan ensimmäisessä rakennusvaiheessa vuosina 1753–1756 upseeriasunnoiksi. Talo kuuluu Suomenlinnan arvokkaimpaan rakennuskantaan. Paikallismajurin talo on Suomenlinnan ja koko Helsingin vanhin linnoituslaitteista erillään sijaitseva hyötyrakennus. Se kuuluu Susisaaren linnanpihan barokkiaiheiseen aukiosommitelmaan: talon kaareutuva pääjulkisivu ja viereisen päävartion julkisivu muodostavat linnanpihan puolipyöreän eksedra-teemaisen länsisivun. Taka-Töölö
Taka-Töölössä sijaitsevat muun muassa Helsingin Olympiastadion ja Suomen Kansallisooppera Töölönlahden rannalla Hesperianpuiston pohjoispuolella. Pääministerin virka-asunto Kesäranta sijaitsee meren rannalla Linnankoskenkadun länsipäässä. Mannerheimintien varrelta löytyvät 1972 valmistuneet suuret hotellit Scandic Park ja Crowne Plaza (alun perin Inter-Continental ja Hesperia). Yorba Linda
Yorba Linda on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian osavaltion Orangen piirikunnassa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 64 234 ihmistä. Kaupunki on tunnettu Yhdysvaltain presidentin Richard Nixonin kotikaupunkina, ja siellä sijaitsee Richard Nixonin presidenttikirjasto ja museo. Luonnonmaa
Tasavallan presidentin kesäasunto, Kultaranta, sijaitsee Luonnonmaalla Kultarannan kaupunginosassa. Turun Korjaustelakka sijaitsee Kukolassa. Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä. Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta. Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan. Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi. Teoksen hinta oli 30 000 euroa. Valtioneuvoston linna
Suuresta koostaan ja komeasta ulkonäöstään huolimatta Valtioneuvoston linnassa on vain vähän juhlavia sisätiloja, sillä se suunniteltiin toimistorakennukseksi. Linnan kenties tunnetuimmat tilat ovat tasavallan presidentin esittelysali sekä pääportaikko, jotka ovat säilyneet lähes muuttumattomina Engelin ajoista asti. Yhdysvaltain presidentti
Yhdysvaltain presidentti asuu perheineen ja työskentelee Valkoisessa talossa Washington DC:ssä. Asunto säädettiin vuoden 1790 asuinpaikka-asetuksessa, joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Valkoisen talon keskusrakennuksessa sijaitsevat presidenttiperheen asuinhuoneistot ja joitain suuria vastaanottohuoneita. Länsisiivessä on presidentin työhuone, ja itäsiivessä on presidenttipuolison työhuone. Kultaranta-keskustelut
Kultaranta-keskustelut on Naantalissa Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannassa vuodesta 2013 lähtien kerran kesässä järjestetty kaksipäiväinen ulko- ja turvallispoliittinen keskustelutapahtuma. Keskustelutilaisuus on tasavallan presidentti Sauli Niinistön koolle kutsuma ja tilaisuus järjestetään yhteistyössä Ulkopoliittisen instituutin kanssa. Tarmo Manni
Pisimpään – yli kolme vuosikymmentä – Tarmo Manni asui Helsingin Munkkiniemessä Laajalahdentiellä näyttelijöiden talossa. Manni kutsui kolmea näyttelijöiden taloa "apinalinnaksi" – apinalinnan taloja hän nimitti "ylä-, ala- ja ilotaloksi". Itse hän asui ylätalon alimmassa kerroksessa autotallin päällä yksiössä, jonka parvekkeelta hän saattoi esittää pieniä näytelmiä pihapiirin lapsille. Viimeiset vuotensa, vuodesta 1989 aina sairaalaan joutumiseensa asti Manni asui erään taiteen rahoittajan varta vasten hänen käyttöönsä ostamassa asunnossa Meilahdessa osoitteessa Kuusitie 3 A 16. Asunto oli kooltaan 68 neliötä eli huomattavasti suurempi kuin missä hän oli tottunut elämänsä aikana asumaan. Tuulikki Pietilä
Vuodesta 1956 lähtien Tuulikki Pietilä asui yhdessä Tove Janssonin kanssa aina tämän kuolemaan 2001 asti. Pietilä oli Janssonin seuralainen Presidentinlinnan itsenäisyyspäiväjuhlissa vuonna 1992, ehkäpä ensimmäisenä naisparina. Jansson ja Pietilä asuivat ja pitivät yllä galleriaa Helsingin Kaartinkaupungissa Ullanlinnankadulla. Presidentti (televisiosarja)
Presidentti on Yle TV1:llä helmi–huhtikuussa 2017 esitetty Lauri Nurksen ohjaama draamasarja. Sarja sijoittuu vuoteen 2018, jolloin Samuli Edelmannin esittämä avaruusteknologian parissa uraa tehnyt liikemies Henri Talvio valitaan Suomen uudeksi presidentiksi populistisen Liike-puolueen ehdokkaana. Presidentinlinna
Presidentti Sauli Niinistö isännöi Helsingin huippukokousta 16. heinäkuuta 2018, kun Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin saapuivat presidentinlinnaan. Anki (yritys)
Anki-matto kertoo toimittaneensa vuosien varrella mattoja mm. Suomen tasavallan presidentin virka-asuntoon Mäntyniemeen sekä Norjan ja Ruotsin hoviin. Mäntyniemi
Vuonna 1983 valtio hankki 2,8 hehtaarin maa-alueen presidentin virka-asuntoa varten Helsingin Meilahdessa. Tontti sai nimekseen "Mäntyniemi" edeltäjän Tamminiemen mukaan. Rakennuksen suunnittelemiseksi järjestettiin yleinen arkkitehtikilpailu. Sen voittivat Raili ja Reima Pietilä. Mäntyniemeä alettiin rakentaa vuonna 1989 ja se valmistui vuonna 1993. Rakennuksen hyötypinta-ala on 2 300 neliömetriä, josta asuintiloja on 680 neliömetriä, edustustiloja 916 ja kansliatiloja 424 neliömetriä. Rakennuksessa on 212 ulkonurkkaa, 300 erikokoista ikkunaa ja 190 ovea, joista vain kymmenen on keskenään samanlaisia. Presidentinlinna (Vilna)
Presidentinlinna Vilnan vanhassakaupungissa on Liettuan presidentin virallinen asumus. Mahlamba Ndlopfu
Mahlamba Ndlopfu on Etelä-Afrikan presidentin virka-asunto. Se sijaitsee 
Pretoriassa, Gautengin provinssissa. Suomen Oslon-suurlähetystö
Suomen presidentti Lauri Kristian Relander oli valtiovierailulla Norjassa 1926. Yhdessä kuningas Haakon VII:n sekä lähettiläs Östen Elfvingin kanssa he istuttivat takapihalle tammen, joka symboloi maiden välisiä suhteita.
Suomen valtio osti vuonna 1935 nykyisen lähetystörakennuksen, joka kunnostamisen jälkeen toimi niin kansliana kuin virka-asuntona vuodesta 1936. Kymmenen vuotta aikaisemmin istutettu, niin kutsuttu kuninkaan tammi siirrettiin muuton yhteydessä uudelle pihalle, ja se kasvaa suurlähetystön pihassa vielä tänäkin päivänä. Mäntyniemi
Kun presidentin aiempi virka-asunto Tamminiemi jäi sairastuneen presidentti Kekkosen käyttöön vuonna 1981, valtioneuvosto päätti rakentaa tasavallan presidentille uuden virka-asunnon. Presidentinlinna, joka oli tuohon aikaan jäämässä Katajanokan satamaliikenteen jalkoihin, päätettiin jättää lähinnä edustustilaksi. State House (Sierra Leone)
State House on Sierra Leonen presidentin virka-asunto. Se sijaitsee Tower Hillin State Avenuella, Sierra Leonen Freetownin keskustassa. Slovakian presidentti
Slovakian presidentti on Slovakian valtionpäämies. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viiden vuoden kaudeksi vähintään kahdelle perättäiselle kaudelle. Presidentin virka on etupäässä seremoniallinen, mutta hän voi käyttää rajoitettua valtaansa harkintansa mukaan. Presidentin virallinen asunto on Grassalkovichin palatsi Bratislavassa. Valkoinen talo
Länsisiivessä ("West Wing") on presidentin työhuone, soikionmuotoinen Oval Office. Siellä presidentti tapaa valtiovieraat ja pitää useimmat televisiopuheensa kansakunnalle. Ensimmäisen Oval Officen suunnitteli arkkitehti Nathan C. Wyeth presidentti William Howard Taftin toimeksiannosta 1909. Huone vaurioitui tulipalossa 1929 ja korjattiin vuoteen 1934 mennessä, jolloin presidentti Franklin D. Roosevelt samalla siirsi sen nykyiselle paikalleen. Huoneen arkkitehtuurissa yhdistyy barokki, uusklassismi ja Yrjöjen aikakauden tyyli. Huoneessa on neljä ovea eri suuntiin, ja presidentin pöydän takana on kolme suurta ikkunaa. Kukin presidentti on sisustanut huonetta oman makunsa mukaisesti ja valinnut uudet verhot, huonekalut ja maton. Taulut valitaan Valkoisen talon omista kokoelmista tai lainataan museoista koko virkakauden ajaksi kerrallaan. Suomenlinna (kaupunginosa)
Suomenlinnan kaupunginosa muodostuu kahdeksasta saaresta, joista Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku-Mustasaari ja Länsi-Mustasaari ovat joko sillan tai maakannaksen ansiosta yhteydessä toisiinsa. Susisaaren ja Kustaanmiekan välillä aikoinaan ollut salmi on täytetty. Näiden saarten muodostaman ryhmän itäpuolitse kulkee Kustaanmiekan salmi ja länsipuolitse Särkänsalmi, jotka ovat tärkeimmät avomereltä Helsingin Kruunuvuorenselälle ja Eteläsatamaan johtavat laivaväylät. Suomenlinnan kaupunginosaan kuuluvat myös Särkkä, Lonna ja Pormestarinluodot.
Suomenlinnan maapinta-ala on 2,21 neliökilometriä. Presidentinlinna (Vilna)
Nykyisin presidentinlinnana toimiva palatsi rakennettiin 1300-luvun lopulla, ja siellä asui mm. Vilnan viimeinen piispa. Rakennus vaurioitui kahdessa tulipalossa vuosina 1737 ja 1748. Palacio de la Zarzuela
Espanjan kuninkaan virallinen virka-asunto on Madridin kuninkaallinen palatsi, mutta kuningaspari Felipe VI ja Letizia sekä entinen kuningaspari Juan Carlos ja Sofía ovat valinneet kodikseen tämän pienemmän palatsin. Kuningaspari on asunut palatsissa avioliittonsa solmimisesta vuodesta 1962 lähtien. Francisco Francon kuoltua El Pardon kuninkaallinen palatsi jäi valtiovieraiden käyttöön, ja Madridin kuninkaallinen palatsi toimii lähinnä valtiollisten juhlatilaisuuksien pitopaikkana. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentillä on oma kielekkeinen valtiolippu, jonka tangonpuoleisessa yläkentässä on 3. luokan Vapaudenristi kansalaisansioista. Eero Snellmanin, Bruno Tuukkasen ja Olof Erikssonin suunnittelema lippu nostetaan salkoon presidentin noustessa merivoimien alukseen, linnoitukseen tai tämän saapuessa edustusasunnolleen. Kultaranta
Ensimmäinen presidentti K. J. Ståhlberg kävi Kultarannassa vain lepäämässä, ja tasavallan presidentin kesävirka-asunnoksi Kultaranta vakiintui vasta Lauri Kristian Relanderin aikana. Sota-aikana Kultarannassa oli hiljaista. Risto Ryti kävi presidentin kesäasunnolla vain virkatehtävissä. Carl Gustaf Emil Mannerheim vieraili Kultarannassa, mutta heikon terveytensä takia ei viettänyt kesiä siellä. Nyländska Jaktklubbenin soutusatama Helsingissä
Maalaus oli esillä vuoden 1900 Pariisin maailmannäyttelyn Suomen-osastolla. Se hankittiin vuonna 1902 valtion taidemuseon Antellin kokoelmiin. Maalaus sijoitettiin vuonna 2000 Helsingin Presidentinlinnaan, tasavallan presidentin työhuoneeseen. Se on presidentin työpöydän takana olevalla seinällä, minkä ansiosta se on siitä alkaen näkynyt aina televisioidun tasavallan presidentin uudenvuodenpuheen taustalla. Poikkeuksen muodostivat vuodet 2013 ja 2014, jolloin presidentti Niinistön uudenvuodenpuhe nauhoitettiin Mäntyniemessä Presidentinlinnan peruskorjauksen vuoksi. K. J. Ståhlbergin lapsuudenkoti
K. J. Ståhlbergin lapsuudenkoti sijaitsee Haapajärven keskustassa Ronkaalan pappilan pihapiirissä. Tasavallan presidentti Ståhlberg vietti siellä kymmenen vuotta lapsuudestaan. Talo on rakennettu vuonna 1784 ja museona se on toiminut vuodesta 1969 lähtien. Élysée-palatsi
Élysée-palatsi () on palatsi Ranskan pääkaupungissa Pariisissa. Se sijaitsee kaupungin kahdeksannessa arrondissementissa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Armand-Claude Mollet. Se valmistui sisustusta myöten vuonna 1722. Ranskan kuningas Ludvig XV sen osti myöhemmin Pompadourin markiisittarelle. Nykyään palatsi on yksi Ranskan presidentin virka-asunnoista, jonne on sijoitettu presidentin toimisto ja valtioneuvoston kokoontumispaikka. Palatsi on toiminut tasavallan presidentin asuntona vuodesta 1873 lähtien. Rakennusta ympäröi suuri puutarha. Vironniemi
Vironniemi () on Helsingin kantakaupungin ydinosan muodostava peruspiiri ja samalla Suomen hallinnollisen ja taloudellisen päätöksenteon keskus sekä Helsingin tärkeimpien kirkkojen sijaintipaikka. Vironniemellä sijaitsevat Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, Senaatintori, Tuomiokirkko, Uspenskin katedraali ja Suomen pankki. Mäntyniemi
Mäntyniemi sai ensimmäisiltä käyttäjiltään myös kritiikkiä. Tellervo ja Mauno Koivisto kertoivat tammikuussa 1994, asuttuaan talossa noin kaksi kuukautta, että kaikki tilat ja huonekalut eivät olleet niin mukavia ja käytännöllisiä kuin julkisuudessa oli annettu ymmärtää. Presidentin yksityissaunaan mahtui mukavasti vain neljä henkilöä, presidentin puolison makuuhuoneen lattiapinta-ala oli vain 16 neliömetriä, olohuoneen sohvalla istui yhtä mukavasti kuin kirkonpenkissä ja presidentti oli joutunut kalustamaan itselleen toisen työhuoneen varastohyllyillä. Lisäksi tasavallan presidentin kanslian henkilökuntaan kuuluva linnanvouti oli jäänyt ilman omaa työhuonetta. Presidentinlinna
Rakennusta muutettiin ja laajennettiin huomattavasti Engelin suunnitelmien mukaan 1843. Rakennusta kutsuttiin nyt virallisesti nimellä "keisarillinen palatsi Helsingissä". Palatsin ensimmäiseen kerrokseen sijoitettiin palatsin keittiöt sekä henkilökunnan asuintilat. Toisessa kerroksessa eli pääkerroksessa sijaitsivat keisarinnan vastaanottotilat ja osa keisarillisista makuuhuoneista sekä kolmanteen kerrokseen ulottuvat suuri ja pieni ruokasali sekä tanssisali. Palatsin kolmannen kerroksen makuu- ja työhuoneet varattiin keisarille ja tämän lähiseurueelle, ja sieltä oli myös kulku pienelle näköalatornille sekä salaiset kierreportaat keisarinnan makuuhuoneeseen. Säätytalo
Sisätilaa hallitsee suuri porrashalli, johon lankeaa valoa koristemaalatuista kattoikkunoista. Porrastasanteen yllä on kopio Walter Runebergin veistoksesta "Laki" ("Lex"), joka sijaitsee Senaatintorilla jalustalla. Samanlainen kopio on myös Presidentinlinnan valtiosalissa. Villa Aalto
Villa Aalto, akateemikko Alvar Aallon kotitalo, sijaitsee Helsingin Munkkiniemessä osoitteessa Riihitie 20. Talo on osa Alvar Aalto -museota, joka toimii Jyväskylässä ja Helsingissä. Museon toinen toimipiste Helsingissä on Aallon toimistorakennus ja se sijaitsee n. 450 metrin päässä osoitteessa Tiilimäki 20. Palacio Real de Madrid
Palacio Real de Madrid on Espanjan kuninkaan virallinen virka-asunto, joka sijaitsee maan pääkaupungissa Madridissa. Kuningas Felipe VI perheineen ei kuitenkaan asu palatsissa, vaan on valinnut kodikseen pienemmän, Madridin laitamilla sijaitsevan La Zarzuelan palatsin. Kuninkaallinen palatsi toimiikin lähinnä valtiollisten juhlatilaisuuksien pitopaikkana. Sauli Niinistö
Koska presidentinlinnaa kunnostettiin, Niinistö valitsi vuoden 2013 itsenäisyyspäivän vastaanoton pitopaikaksi Tampere-talon Tampereella. Samalla presidenttipari uudisti perinteistä ohjelmaa korvaamalla tanssiaiset konsertilla sekä vähentämällä ruokatarjoilua. Saksan liittopresidentti
Saksan liittopresidentin edustusasuntoina toimivat Bellevuen linna Berliinissä ja Villa Hammerschmidt Bonnissa. Herttoniemi
Alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa 1946. Liitosalueille ruvettiin rakentamaan uudenlaisia asuinalueita, joista Herttoniemi oli ensimmäinen ja suurin. Alun perin Herttoniemen kylään ja kaupunginosaan kuulunut Myllypuro siirrettiin Vartiokylän kaupunginosaan vuonna 1959 ja muodostettiin sen osa-alueeksi. Herttoniemen alueella ovat asuneet mm. kirjailijat F.E. Sillanpää ja Arvo Turtiainen sekä presidentti Tarja Halonen nuoruudessaan. Suomenlinna
Suomenlinnan kirkko sijaitsee Isossa Mustasaaressa. Se rakennettiin 1850–1854 ortodoksiseen tyyliin sipulitorneineen, mutta muutettiin 1920-luvulla nykyiseen luterilaiseen asuunsa. Kirkon tornissa on majakka, joka vilkuttaa neljää lyhyttä välkähdystä, joka on Morse-aakkosina "H" kuten Helsinki. Suomenlinna (kaupunginosa)
Suomenlinnan kaduilla ei ole nimiä. Postiosoitteet muodostuvat kutakin saarta tarkoittavasta kirjaimesta (A=Kustaanmiekka, B=Susisaari, C=Iso Mustasaari, D=Pikku-Mustasaari ja E=Länsi-Mustasaari) sekä talon numerosta, johon mahdollisesti liittyy porraskäytävää osoittava kirjain. Esimerkiksi C 83 on C-saarella eli Isossa Mustasaaressa talo numero 83 (ks. kartta: ). Lisäksi käytetään normaalisti rapun ja asunnon numeroa. Suomenlinnan postinumero on 00190. Tukholman kuninkaanlinna
Tukholman linna () tai kuninkaanlinna ("Kungliga slottet") sijaitsee Tukholman vanhassakaupungissa ja on yksi kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Linna on Ruotsin kuninkaan virallinen residenssi. Presidentinlinna (Vilna)
Palatsi rakennettiin uudelleen vuonna 1750 arkkitehti Laurynas Gucevičiusin johdolla. Sen jälkeen rakennuksessa asui keisareita, kuninkaita ja aatelismiehiä, joiden joukossa olivat mm. Paavali I, Aleksanteri I ja Napoléon Bonaparte. Kailo
Kailo on Naantalissa Naantalinaukolla sijaitseva saari, jossa sijaitsee Muumimaailma ja sen yhteydessä Emma-teatteri sekä muussa osassa saarta kaupunkilaisten virkistysalueita. Kailon omistaa Naantalin kaupunki, ja pääosin se on vuokrattu elämyspuisto Muumimaailma Oy:lle
. Saareen johtaa 250-metrinen ponttonisilta Naantalin vanhastakaupungista, Ailostenniemestä. Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta sijaitsee 500 metriä Kailosta lounaaseen. Presidentti
Presidentti-nimitystä käytetään Suomessa myös korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidenteistä, hovioikeuksien presidenteistä ja työtuomioistuimen presidentistä. Myös järjestöt voivat kutsua johtajaa presidentiksi, esimerkiksi Lions-klubi ja Helvetin enkelit. Presidentti-nimitystä käytetään myös joidenkin suuryhtiöiden hallitusten puheenjohtajista. Presidentinlinna
Heidenstrauchit ehtivät asua kauppakartanossaan vain 17 vuotta, kunnes Suomen senaatti osti talon vuonna 1837 Venäjän keisareiden Suomen palatsiksi. Kauppaa edelsi vuosia kestänyt suunnitteluvaihe, jolloin palatsia oli suunniteltu sijoitettavaksi milloin minnekin päin Helsinkiä, muun muassa Tähtitornin vuorelle ja Katajanokan vuorelle. Suomeen Berliinistä tuotu Helsingin uudelleenrakennuskomitean arkkitehti Carl Ludvig Engel olisi halunnut rakennuttaa keisarille uuden palatsin joko Esplanadin puiston päähän Kauppatorin länsipuolelle taikka Katajanokalle. Keisari ei kuitenkaan lämmennyt Engelin ajatuksille, vaan määräsi Heidenrauchien kauppiaskartanon ostettavaksi valtiolle. Villa Hammerschmidt
Villa Hammerschmidt on rakennus Saksan Nordrhein-Westfalenissa Bonnissa. Se on Saksan presidentin toinen virallinen residenssi. Ensisijainen residenssi se oli 1951–1994, mutta kun pääkaupunki 1994 siirrettiin Bonnista Berliiniin, se menetti tittelin Berliinin Bellevuen linnalle. Metsäjärvi (Naantali)
Metsäjärvi sijaitsee alle kilometri etelään Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultarannasta, ja se on kokonaan Kultarannan tilan omistuksessa. Suomenlinna
Suomenlinnassa, Ison-Mustasaaren eteläkärjessä, sijaitsee myös Rikosseuraamuslaitoksen alainen, vuonna 1971 perustettu "Suomenlinnan vankila". Keskeinen osa muurien, vallien ja rakennusten korjaustyöstä tehdään vankityönä. Suomenlinnassa on paikkoja noin 100 vangille. J. H. Heidenstrauch
Heidenstrauch osti 1814 nuoremman veljensä kanssa Kauppatorin laidalta entisen suolamakasiinin, jonka rakennutti komeaksi yksityistalokseen. Valtio osti sen 170 000 ruplan hinnalla vuonna 1837 ja se muutettiin Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaisesti keisarilliseksi palatsiksi. Nykyisin rakennus tunnetaan Suomen presidentinlinnana. Heidenstrauch rakennutti viereiseen kortteliin 1842 valmistuneen uuden kolmikerroksisen talon, joka on vuorostaan muutettu sittemmin Ruotsin suurlähetystön käyttöön. Kumpaankin rakennukseen on viitattu ”Heidenstrauchin talona”. Noakin arkki
Noakin arkki, eli Suomenlinna C54 on Helsingin Suomenlinnassa sijaitseva rakennus, joka valmistui vuonna 1771. Rakennus on Suomen ensimmäinen asuinkerrostalo, ja siinä on 4 kerrosta. Rakennus on säilynyt sisätiloiltaan 1800- ja osittain myös 1700-luvun asussaan. Rakennus on toiminut koko historiansa ajan asuinkäytössä, ja sitä on kunnostettu 2000-luvulla. Bissau
Presidentinlinna oli vaikuttava uusklassinen rakennus, mutta se vaurioitui pahasti sisällissodassa ja on nyt tyhjillään. Vuonna 2013 otettiin käyttöön uusi presidentinlinna, joka rakennettiin Kiinan huomattavan avustuksen turvin. Kiina on lahjoittanut kaupunkiin myös stadionin, oikeustalon ja parlamenttitalon. Presidentit
Presidentit on vuosina 2005–2006 Yle TV1:llä esitetty suomalainen televisiosarja, jossa on dramatisoitu Suomen poliittisen historian tapahtumia. Se kertoo kymmenen ensimmäisen Suomen tasavallan presidentin yhdestä kohtalon päivästä. Useimmat jaksot käsittelevät yhden vuorokauden tapahtumia, joskin Paasikivi- ja Ahtisaari-jaksojen sisällöstä suurin osa koostuu aiempia tapahtumia kertaavista takaumista, ja Koivisto-jaksossa kuvataan yhden viikon tapahtumia. Jaksojen dialogissa presidentit viittaavat myös usein aiempaan elämänkokemukseensa. Tamminiemi
Meilahdessa lähellä Tamminiemeä on tasavallan presidentin nykyinen edustusasunto, joka on nimetty edeltäjäänsä mukaillen Mäntyniemeksi. Suomi 2010-luvulla
Helsingissä järjestettiin 16. heinäkuuta 2018 huippukokous, jossa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat toisensa. Niinistökin tapasi Trumpin myös kahden kesken.Läänilaitos oli siirtynyt historiaan vuoden 2009 viimeisenä päivänä. Läänien tilalle tuli seitsemän aluehallintovirastoa, jotka käsittivät yhden tai useamman maakunnan. Länsi-Suomen läänistä muodostettiin Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto ja Lounais-Suomen aluehallintovirasto, muutoin virastojen alueet vastasivat viimeiseksi jääneen läänijaon mukaisia läänejä. Pehr Granstedt
Granstedt suunnitteli nykyisen Presidentinlinnan alkujaan 1814 varakkaan Heidenstrauch-suvun kauppiastaloksi. Valtio osti vuonna 1837 talon Venäjän keisareiden Suomen-palatsiksi, minkä jälkeen sitä muutettiin huomattavasti C. L. Engelin suunnitelmien mukaan. Granstedt oli 1800-luvun alkupuoliskon merkittävimpiä arkkitehteja C. L. Engelin ja Charles Bassin rinnalla. Suomen kansallismaisemat
Olavinlinna on keskiaikainen linna Savonlinnassa. Se rakennettiin suojaamaan Pähkinäsaaren rauhassa Ruotsin rajan taakse jäänyttä suomalaisasutusta. Nykyisin linna on suosittu, ympäri vuoden auki oleva turistikohde sekä toimii muun muassa näyttämönä Oopperajuhlille ja useille muille tilaisuuksille. Linnaa voi vuokrata myös yksityistilaisuuksia varten. Antti Paatero
Antti Heikki Ilmari Paatero (s. 3. maaliskuuta 1943 Helsinki) on suomalainen sisustusarkkitehti, joka tunnetaan etenkin tasavallan presidentin virka-asunnon Mäntyniemen skandinaavisen viileästä sisustuksesta, jossa on käytetty useita eri lajeja puuta ja kiveä. J. H. Heidenstrauch
Johan Henrik Heidenstrauch (30. huhtikuuta 1776 Helsinki – 21. lokakuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen kauppias. Hänen Helsinkiin rakennuttamiaan taloja ovat presidentinlinna ja Ruotsin suurlähetystö. Trump International Hotel Las Vegas
Trump International Hotel Las Vegas on 64-kerroksinen tornitalo Las Vegasissa, Nevadassa, Yhdysvalloissa. Rakennuksessa on asuntoja ja hotellihuoneita. Se on nimetty Donald Trumpin mukaan. Tamminiemi
Tamminiemi () on entinen Suomen tasavallan presidenttien edustusasunto Helsingin Meilahdessa. Vuonna 1987 se muutettiin Urho Kekkosen kotimuseoksi nimeltä Urho Kekkosen museo Tamminiemi. Lasaretinsaari
Vanhin alueen säilyneistä rakennuksista on 1828 rakennettu Kilstupa. Rakennuksen nimi viittaa velkavankilaan , mutta kyseessä lienee väärinkäsitys, sillä velkavankila on sijainnut Oulun vankilan alueella. Sauna- ja leipomorakennuksena toiminutta Kilstupaa on jatkettu 1850-luvulla, jolloin talo jaettiin sauna- ja leipomopuoliin. Nykyisin rakennus toimii kirjasto- ja koulutustilana. Suomen ensimmäinen presidentti K. J. Ståhlberg on asunut talossa, mistä muistutuksena on talon seinään kiinnitetty muistolaatta. Muistolaatassa on teksti: Suomenlinna (kaupunginosa)
Suomenlinna on Helsingin kylämäinen kaupunginosa, jossa asuu noin 850 henkeä.. Sen tunnetuin osa on Suomenlinnan merilinnoitus. Maarit Salin
Maarit saapui sarjaan alun perin vain käymään keskimmäisen lapsensa, Sakun, hiihto-onnettomuuden seurauksena. Hän asui aluksi jonkin aikaa Salinien luona, sitten hetken Ismo Laitelan luona, mutta hänen vakituinen kotinsa oli silloin Tampereella. Syksyllä 1999 hän muutti Helsinkiin, mutta ei asunut Pihlajakadulla vaan lähempänä keskustaa. Myöhemmin hän muutti takaisin Tampereelle, mutta vuonna 2000 hän muutti takaisin Helsinkiin, Pihlajakadun lähellä sijaitsevaan taloon. Sittemmin, vuonna 2001, hän muutti Pihlajakadulle ullakkoasuntoon B10, jossa hän asui aina siihen asti, kunnes muutti Yhdysvaltoihin markkinoimaan kirjaansa ja vuokrasi asuntonsa. Vuonna 2007 hän irtisanoi vuokrasopimuksen ja muutti sinne itse asumaan. Myöhemmin myös Sofia muutti hänen luokseen ja Maarit rakennutti asuntoonsa yhden huoneen lisää häntä varten. Vuonna 2008 niin Sofia kuin myös Maarit itse muuttivat Nakkilaan. Palatessaan sarjaan vuonna 2015 hän asui majatalo Amandassa. Valtioneuvoston linna
Autonomian aikana salin päädyssä puheenjohtajan tuolin takana sijaitsi valtaistuin, keisarin vallan symboli, ja sen päällä Venäjän kaksipäinen kotka. Seiniä puolestaan koristivat keisareiden muotokuvat. Itsenäistymisen jälkeen nämä Venäjän vallan symbolit poistettiin salista, ja ne ovat nykyään näytteillä Kansallismuseossa. Nykyisin salin päätyseinällä pidetään istuvan presidentin muotokuvaa ja sivuseinillä entisten presidenttien muotokuvia. Presidentit K. J. Ståhlbergistä J. K. Paasikiveen riippuvat istuntosalissa, heitä uudemmat presidentit on tilanpuutteen vuoksi sijoitettu salin eteishalliin. 
Presidentin esittelysalin yhteydessä, Senaatintorin puoleisessa toisessa kerroksessa, sijaitsevat myös valtioneuvoston varsinainen istuntosali sekä pääministerin virkahuone. Jälkimmäinen, entinen senaatin talousosaston varapuheenjohtajan huone, on hyvin säilynyt esimerkki rakennuksen alkuperäisestä kalustuksesta. Suomenlinna
Suomenlinnaan kulkee myös merenalainen, noin 1 300 metriä pitkä (leveys ja korkeus noin 4 metriä) vuonna 1980 valmistunut huoltotunneli, jossa kulkee kaukolämpö-, vesijohto- ja viemäriputket sekä sähkö- ja puhelinkaapelit. Vain hälytysajoneuvot käyttävät huoltotunnelia. Tunnelin suuaukko on mantereen puolella Kaivopuistossa Uunisaaren laiturin kohdalla ja Suomenlinnan pää on Länsi-Mustasaarella. Urbaanilegendan mukaan Suomenlinnasta kulkee tunneli myös viereiseen Vallisaareen, mutta se ei pidä paikkaansa. Presidentinpalatsi (Ateena)
Palatsi edustaa uusklassista arkkitehtuuria ja siinä on kolme kerrosta. Rakennuksen ympärillä on aidattu puutarha. Palatsin lähellä sijaitsevat parlamenttitalon lisäksi muun muassa Kansallispuutarha eli entinen kuninkaallinen puutarha, Kreikan pääministerin virka-asunto Máximoksen huvila sekä eusonien eli presidentillisen vartiokaartin kasarmi. Suomenlinna
Suomenlinna on Suomen suosituimpia matkailukohteita. Linnoituksessa on vuosittain satoja tuhansia kävijöitä; vuonna 2013 tehty kävijäennätys oli 828 000 vierailijaa. Suomenlinnassa järjestetään useita konsertteja ja kulttuuritapahtumia. Saarilla sijaitsee runsaasti erilaisia kahviloita ja ravintoloita. Suomenlinnaa kunnostaa ja ylläpitää Suomenlinnan hoitokunta, joka on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen virasto. Nykyisin ainoa sotilaallinen laitos saarilla on Pikku-Mustalla sijaitseva Merisotakoulu. Itsenäisyyden palatsi
Joissain lähteissä rakennusta on luonnehdittu myös Valko-Venäjän presidentin uudeksi asunnoksi. Tämän presidentti Lukašenka on aiemmin julkisesti kiistänyt. Rakennuksen seinään kirjattu palatsin täydellinen nimi antaa kuitenkin ymmärtää kyseessä olevan presidentin virka-asunto (). Helsingin huippukokous 2018
Kesällä 2018 Helsinki nousi yhdeksi mahdolliseksi Trumpin ja Putinin tapaamispaikaksi. Wien oli toinen vaihtoehto. 28. kesäkuuta Fox News uutisoi Trumpin ja Putinin kokouksen tapahtuvan Helsingissä. Samana päivänä Valkoinen talo ja Kreml vahvistivat, että kokous pidetään Helsingissä. Myöhemmin samana päivänä Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö piti aiheesta tiedotustilaisuuden virka-asunnossaan Mäntyniemessä. Niinistö kommentoi nostavansa keskusteluaiheiksi muun muassa Syyrian ja Ukrainan tilanteen, mustan hiilen päästöjen yhteisen torjunnan sekä Itämeren jännittyneen tilanteen. Niinistön mukaan Trumpin ja Putinin tapaaminen Helsingissä kestänee muutaman tunnin ja on varmasti päivässä ohi. Niinistö arveli Suomen valikoituneen kokouspaikaksi Suomen hyvän maineen takia ja siksi, että Suomella on hyvät suhteet sekä Yhdysvaltoihin että Venäjään. Niinistö kertoi tapaavansa Trumpin myös kahden kesken. Presidentti Trump saapui Suomeen sunnuntai-iltana. Trumpin pariskunta majoittui Valtion vierastaloon. Trump tapasi presidentti Niinistön maanantaina presidentinlinnassa. Myös Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo saapui Suomeen ja tapasi Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin ja Suomen ulkoministeri Timo Soinin. Suomen tasavallan presidentti
Suomen tasavallan presidentti () on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri. Bellevuen linna
Bellevuen linna () on Saksan pääkaupungin Berliinin keskustan tuntumassa, Spreejoen varrella sijaitseva linna. Se on toiminut Saksan liittopresidentin ensisijaisena edustusasuntona vuodesta 1994 lähtien. Linnan nimi kuvaa linnasta avautuvaa näkymää yli Spreejoen ( = kaunis, = näkymä). Brummerin talo
Brummerin talon tontti on ollut olemassa jo 1600-luvulla, ja talon kellari on osittain tältä ajalta. Kåhlmanin jälkeen talon omisti taiteenharrastaja H. J. Falkman, joka perusti siihen viinatehtaan. Nimensä rakennus on saanut hovineuvos Carl Brummerin mukaan. Hänen omistuskaudellaan Falkmanin poika, taidemaalari Severin Falkman, rakennutti pihan puolelle ateljeen vuonna 1887. Piharakennuksen suunnitteli Theodor Höijer. Talossa on myös kokoontunut aikoinaan muun muassa Lauantaiseura, ja marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim asui siellä lyhyen aikaa valtionhoitajakautensa päätyttyä. Tasavallan presidentti Sauli Niinistöllä oli väliaikaiset työtilat Brummerin talossa Presidentinlinnan remontin ajan vuosina 2013–2014. Valtioneuvoston linna
Presidentin esittelysali eli entinen senaatin istuntosali on rakennuksen toisessa kerroksessa, pääovien ja pääaulan yläpuolella. Autonomian aikana senaatti piti salissa yleisistuntonsa kenraalikuvernöörin johdolla. Itsenäistymisen jälkeen salia on käytetty tasavallan presidentin ja valtioneuvoston yhteisistuintoihin eli presidentin esittelyihin valtioneuvostolle. Runsaasti koristeltu, marmoroitujen pylväiden ympäröimä ovaalinmuotoinen sali on rakennuksen komein tila. Naantali
Naantalissa sijaitsee tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta. Kreikan presidentti
Presidentin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva Presidentinpalatsi. Suomen presidenttien hautamuistomerkit
Suomen presidenttien hautamuistomerkit on luettelonomainen kuvaus Suomen tasavallan presidentteinä toimineiden henkilöiden hautamuistomerkeistä. Suomen edesmenneet presidentit on kahta lukuun ottamatta haudattu Helsinkiin, Hietaniemen hautausmaalle. Kyösti Kallion viimeinen leposija on Nivalassa ja P. E. Svinhufvud on haudattu Luumäelle. Tasavallan presidentin kanslia
Tasavallan presidentin kanslia on Suomen tasavallan presidentin avustava taho. Sen tehtäviä on hoitaa presidentin hallintoasiat ja järjestää presidentin ja hänen perheensä tarvitsemat henkilökohtaiset palvelut. Kanslia huolehtii myös presidentin turvallisuudesta. Kansliaan kuuluvat kansliapäällikkö, neuvonantajia, lehdistöpäällikkö, erityisavustajia, linnanvouti ja adjutantteja. Kanslia sijaitsee Presidentinlinnassa Helsingissä. Kultaranta
Kultaranta () on Naantalissa Luonnonmaan saaressa sijaitseva Suomen tasavallan presidentin kesäasunto. Huvilatilan pinta-ala on 54 hehtaaria, koostuen useista puistoista, rakennuksista ja kasvihuoneista. Puistot on jaettu kolmeen osaan, muoto-, metsä-, ja hyötypuutarhaan, joista matkailijat voivat kesäisin tutustua muoto- sekä hyötypuutarhaan. Huvilatilan korkeimmalla paikalla sijaitsee Kultarannan päärakennus graniittilinna Villa Kultaranta. Tasavallan presidentti saapuu kesänviettoon Kultarantaan noin 10. kesäkuuta ja lähtee elokuun puolessa välissä.