Milloin Lännen kone on perustettu?
Lännen Tractors
Lännen Tractors Oy:n juuret ulottuvat yli 50 vuoden päähän vuoteen 1959, kun teollisuusneuvos Teuvo Syvänen perusti Loimaalle James-maanrakennuskoneita valmistavan yrityksen.
Lojer
Niilo Ranni perusti Vammalan Konepajan vuonna 1919. Ranni työskenteli ennen konepajan perustamista Vammalassa insinööri Lindströmin palveluksessa kehittäen tuotantomenetelmiä mm. puntaripainojen valmistuksessa. Ranni oli peltiseppä ja kruunarin kisälli, joka aloitti konepajatoiminnan. Konepajan toiminta heijasteli 1920-luvulla yleisiä tarpeita, joita Suomessa oli sodan jälkeen: kun tarvittiin monenlaista osaamista ja palveluita, Vammalan Konepaja pyrki niitä täyttämään. Konepajan toiminta laajeni ja jo vuonna 1922 Ranni päätti ostaa Konepajalle oman tontin asuinrakennuksineen Vammalan keskustasta. Lännen Tractors
Yritys suunnittelee, valmistaa ja markkinoi itse Lännen-monitoimikoneita ja Watermaster-imuruoppaajia sekä Ruotsissa Skellefteåssa saman yhtiön omistamalla tehtaalla valmistettuja Lundberg-kiinteistönhoitokoneita. Lisäksi yhtiö markkinoi Suomessa ruotsalaista Ljungby-pyöräkuormaajaa. Tehtaalla valmistetaan vuosittain 100–150 Lännen-monitoimikonetta ja 20–30 Watermaster-vesirakennuskonetta. A. Arvi Ahlqvistin konepaja
Konepajan perusii Ikaalisiin vuonna 1861 vaskiseppämestari Ananias Ahlqvist, myöhemmin Riihimäki (s. 1835). Tampereelle konepaja siirtyi 1876. Ahlqvistin poika vaskiseppä, tehtailija Ananias Arvid Ahlqvist (1863-1914) harjoitti yritystoimintaa yhtiökumppaniensa D. A. Waskisen ja O. E. Walleniuksen kanssa vuodesta 1898 toiminimellä "Ahlqvist, Waskinen ja kumpp". Walleniuksen luovuttua osakkuudestaan toiminimi jatkoi nimellä "Ahlqvist, Waskinen & Co" vuoteen 1909 saakka. Vuonna 1911 Ahlqvist osti Hallituskatu 11:ssä sijainneen kiinteistön kauppias Alfred Seliniltä ja konepaja toimi sitten täällä vuoteen 1965 saakka. Henry Maudslay
Vuonna 1838 Maudslay'n kuoleman jälkeen Lambethin konepaja toimitti 750 hevosvoiman höyrykoneen Isambard Kingdom Brunelin kuuluisaan ensimmäisen atlantin ylittäneeseen SS "Great Western" höyrylaivaan. He patentoivat kaksitoimisen sylinterin suoratoimisen höyrykoneen 1839. He esittelivät yhden ensimmäisistä potkurikäyttöjärjestelmistä laivoihin ja asensivat sellaisen laivoston esikunnan höyrylaivaan "HMS Rattler" vuonna 1841. 1850 yritys oli toimittanut yli 200 alusta höyrymoottorilla, vaikka yrityksen määrävän asemaa haastoi John Pennin "trunk"-tyyppinen höyrykonerakenne. Lentokone
Lihasvoimalla lentäviä koneita on rakennettu satojen vuosien ajan, mutta ensimmäiset todella lentävät valmistettiin vasta 1970-luvulla, jolloin muun muassa lennettiin ensimmäistä kertaa yli Englannin kanaalin poljettavalla ilma-aluksella. Toimiviksi osoittautuneissa ratkaisuissa käytetään polkupyörään verrattavaa poljinmekanismia. Luftwaffe (Wehrmacht)
Merkittävä osa Saksan keisarikunnan lentokoneteollisuudesta siirrettiin muun muassa Alankomaihin (Fokker 1918) ja Ruotsiin (SAAB 1920-luvun alussa). Suomen Valtion lentokoneteollisuuden suuri Hansa Brandenburg -valmistuserä (122 konetta) ja Finnairin edeltäjän Aeron ensimmäiset liikennelentokoneet, jotka Junkers rahoitti 1920-luvun alussa, ovat voineet olla osa sotilaskäyttöön kelpaavan kapasiteetin luomista Saksalle tai sitten vain teknologiansiirtoa ja vientiä. Ilmiötä voi verrata Suomessa tapahtuneeseen sukellusveneiden valmistukseen Saksan tarpeisiin 1930-luvun alussa. Saksa rakensi lentokonetehtaan myös Filiin neuvosto-Venäjälle 1920-luvun alussa. (Toisen maailmansodan jälkeen sama kuvio toistui saksalaisen teollisuuden suunnitteluosaamisen siirtyessä muun muassa Espanjaan, Egyptiin, Argentiinaan ja Intiaan.) Lännen Tractors
Kun nykyisen Apetit Oyj:n edeltäjä Länsi-Suomen Sokeri Oy ei voinut pitää sokerijuurikkaiden kausiluontoisen viljelyksen vuoksi Säkylän tehdastaan toiminnassa ympäri vuoden, yhtiö osti toimintansa tueksi vuonna 1958 Korpivaara Oy:ltä konepajan ja sen mukana mukana hydraulisten Hydro-Master-traktorikaivureiden valmistusoikeuden. Työstökoneet, itse tuote ja pääosa henkilökunnastakin siirtyi kaupan myötä Helsingistä Säkylään. Samoihin aikoihin suurimittainen metsien ja soiden ojittamishanke Mera-ohjelma oli tulossa toteuttamisvaiheeseen, ja kaivureille löytyi kysyntää. Saab 32 Lansen
Koneen ensilento tapahtui 3. marraskuuta 1952. Koelentäjänä toimi Bengt Olow.
Lansen kehitettiin alun perin rynnäkkökoneeksi korvaamaan Saab 18 - pommikoneet. Lansenin aseistukseksi kaavailtiin myös ydinaseita, joiden hankkimiseksi Ruotsilla oli ohjelma. Skärblacka
Skärblackan suurin työnantaja on Skärblackan paperitehdas, joka kuuluu BillerudKorsnäs-konserniin. Tehdas on perustettu 1870-luvulla, mutta nykyinen paperitehdas on vuodelta 1961. Tehtaalla on sellutehdas ja kuivatuskone sekä 4 toimivaa paperikonetta. Vuonna 2018 tehtaalla käynnistyy viides paperikone, joka on Valkeakoskelta siirretty Tervasaaren paperitehtaalla vuonna 2016 pysäytetty paperikone PK 7. Learjet
William Lear perusti yhtiön 1950-luvulla nimellä Swiss American Aviation Corporation. Sen ensimmäinen lentokone oli Sveitsin ilmavoimille tehty maataistelukone FFA P-16. Koneen prototyyppi lensi vuonna 1955. Vuonna 1958 oli suunnitelmia 100 koneen tilauksesta, mutta hanke kariutui vuonna 1960. 
William Learin suunnitteluryhmä näki mahdolliseksi kehittää hävittäjätyyppisen sotilaslentokoneen pohjalta liikelentokoneen. Se sai tunnuksen SAAC-23 vuonna 1962. Samana vuonna perustettiin tehdas Wichitaan. 1963 yhtiö sai uuden nimen Lear Jet Corporation perustajansa mukaan. Damen Schelde Naval Shipbuilding
Yhtiö on perustettu 8. lokakuuta 1875 nimellä NV Koninklijke Maatschappij De Schelde, kun laivanrakentajat Arie Smita oli ottanut valvontaansa laivaston Marine Etablissement telakan. Laivanrakennuksen ja korjaamisen lisäksi yhtiö valmisti propulsiojärjestelmiä, moottoreita, höyryturbiineita, lentokoneita ja erilaisia kevytmetallituotteita. Koneinsinöörikilta
Koneinsinöörikilta perustettiin vuonna 1915 ja on tätä nykyä Suomen suurin kone- ja rakennustekniikan opiskelijoiden ainejärjestö. Koneinsinöörikillan tunnuksessa toimii Wattin keskipakoissäädin. Se esiintyy mm. killan virallisessa lipussa sekä killan tuopeissa. Killan jäsenet tunnistaa vaaleanpunaisista opiskelijahaalareista. Killan logossa esiintyy kiintoavaimen kidassa oleva teekkarilakki. Suomen yliopistoissa vaaleanpunaiset haalarit ovat käytössä ainoastaan Koneinsinöörikillalla. Vaaleanpunaisen värin haalarit saivat vaaleanpunaisesta pantterista, joka tarttui pitkältä ekskursiolta mukaan Gröna Lundin huvipuistosta vuonna 1981. Felix Wankel
Wankelin ensimmäinen työ oli lehden painaminen ja varastointi, mutta hän oli enemmän omistautunut tekniikan tutkimiseen. Kun häneltä loppuivat työt lehdessä, hän avasi oman työpajansa vuonna 1924 Heidelbergiin. Wankel sai kiertomäntämoottorin idean vuonna 1924 ja haki tälle "voiteluturbiinille" patenttia vuonna 1926. Patentti evättiin, koska sitä pidettiin samanlaisena kuin Enken vuonna 1886 suunnittelemaa laitetta. Vuonna 1927 hän näki unta, jossa hän oivalsi "Wankel"-moottorin, minkä jälkeen hän piirsi uudelleen laitteen ja hänelle myönnettiin patentti vuonna 1929 tälle "kääntömäntämoottori"-nimiselle laitteelle. Vuonna 1933 Wankel haki patenttia DKM-moottorille (Drehkolbenmotor). Patentti myönnettiin vasta kolme vuotta myöhemmin. Husqvarna
Husqvarna on ruotsalainen monialayritys, joka valmistaa metsä- ja puutarhakoneita. Lisäksi Electrolux käyttää Husqvarnaa tuotemerkkinään kodinkoneissa, ja Husqvarna-moottoripyöriä valmistetaan KTM:n kanssa samassa tehtaassa. Ensimmäinen Husqvarnan tehdas perustettiin vuonna 1689. Se toimi silloin asepajana. Asetehtaan osa siirrettiin 1689 Jönköpingistä naapuriin Huskvarnaan, ja siitä tuli osakeyhtiö. Hankkija
Hankkija osti konepajan 1918. Siitä tehtiin 1920 Maanviljelyskonetehdas Oy, myöhemmin MKT-tehtaat Oy. Tehdas aloitti maatalouskonevalmistuksen Sato-kylvökoneeella 1921 ja Esa-puimakoneella. Tehdas paloi 1925, mutta se rakennettiin uudelleen. Hankkija oli osallistunut ensimmäisen suomalaisen traktorin, Kullervo-moottori(auran)vetäjän kehittelyyn, mutta siitä ei tullut menestystä ulkomaisen kilpailun vuoksi.
Hankkija myös möi koneita, muun muassa Oliver-traktoreita ja sodan aikana niihin Otso-puukaasuttimia. Toisen maailmansodan jälkeen traktorit olivat bensiini- tai petrolikäyttöisiä. Hankkija myi ensimmäiset dieselmoottoriset traktorit 1950-luvulla. Vuonna 1961 Hankkija sai Korpivaara Oy:ltä brittiläisten Massey-Ferguson -traktorien edustuksen ja luopui samoihin aikoihin saksalaisten Porsche-traktorien maahantuonnista. Suomen ilmavoimien historia
Majuri Arne Somersalon kaudella (26. lokakuuta 1920 – 2. helmikuuta 1926) ilmavoimille tehtiin useita jopa 10-vuotisia kehitysohjelmia, joita ei kyetty toteuttamaan määrärahojen puutteen vuoksi. Suomessa oli jo kokemusta lentokoneiden korjaus-, kokoonpano- ja pienimuotoisesta rakennustoiminnasta (muun muassa vesilentokoneiden kellukkeita ilmailutelakalla). Tältä pohjalta vuoden 1920 loppupuolella aloitettiin lentokonetehtaan suunnittelu. Tarkoitus oli saada ilmavoimille kalustoa ja säästää rahaa, erityisesti ulkomaan valuuttaa. Hansa-Brandenburg W.33 -koneen lisenssi hankittiin vuonna 1921 ja lentokonetehdas aloitti toimintansa vielä samana vuonna Suomenlinnassa. Se rakensi ilmavoimille vuosina 1922–1926 muun muassa kuusi Caudron G.3 -koulukonetta ja 118 Hansa-vesikonetta. Konela
Yrityksen alkuna oli vuonna 1937 perustettu Lauttasaaren Autokorjaamo Oy. Yhtiö tunnettiin Oy Löfström Ab:na vuosina 1940–1948. Tämän jälkeen yhtiöstä tuli Oy Konela Ab (1948–2003). Konelassa oli 1950-luvulta 1980-luvulle saakka noin 2000 työntekijää. Korjaamoon liittynyt, Oy Löfström Ab:lta peritty konepajatoiminta lopetettiin vuonna 1954. Konelan maahantuontikeskus Lappeenrannassa aloitti toimintansa vuonna 1971. Vuoteen 1966 mennessä Konela oli tuonut Suomeen yhteensä 75 000 autoa. Konelan varaosavarastossa oli tilaa yhteensä 28 hyllykilometriä ja siinä oli liki 20 000 nimekettä. Huoltokorjaamon kapasiteetti oli 60 kuntoonpanohuoltoa vuorokaudessa. Eri puolilla maata toimi enimmillään yli tuhat Konelan huoltopistettä. Vuonna 1970 Konelan osuus Suomen henkilöautomarkkinoista oli 4,8 prosenttia ja vuonna 1980 se oli noussut 11,5 prosenttiin. Viimeksi mainittuna vuonna Konela oli Aro-yhtymän jälkeen Suomen toiseksi suurin henkilöautojen maahantuoja. Burmeister &amp; Wain
Burmeister & Wain oli vuonna 1846 toimintansa aloittanut tanskalainen telakka ja konepaja, jonka pääkonttori oli Kööpenhaminassa. Telakka sai Rudolf Dieseliltä yksinoikeuden valmistaa Tanskassa dieselmoottoreita. Maailman ensimmäinen dieselkäyttöinen valtamerialus M/S Selandia valmistui telakalta vuonna 1912. Vuonna 1980 telakan osti saksalaisen Man SE:n, jolloin syntyi MAN B&W Diesel. Nykyään yritys on osa suuriin dieselmoottoreihin ja laivojen propulsiojärjestelmiin keskittynyttä MAN Diesel & Turbo SE:tä. Tällä maailmanlaajuisesti toimivalla yrityksellä on yhä toimintaa myös Tanskassa, muun muassa tuotekehityskeskus. Lännen rintama
Lännen rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka muodostettiin 22. kesäkuuta 1941 Lännen erityissotilaspiiristä. 15. huhtikuuta 1944 se jaettiin 1. ja 2. Valkovenäjän rintamaksi. Lufthansa
Lufthansa sai vuonna 1964 käyttöönsä Boeing 727 -koneen, jolla se pystyi aloittamaan suoran yhteyden Frankfurtin ja Tokion välillä. Helmikuussa 1965 yhtiö tilasi 21 Boeing 737 -konetta, jotka saatiin liikenteeseen vuonna 1968. Lufthansan ensimmäinen laajarunkokone, Boeing 747, lensi ensimmäisen lentonsa 26. huhtikuuta 1970. Vuonna 1971 yhtiö aloitti liikenteen Etelä-Amerikkaan. Lokakuussa 1977 kaapattiin Lufthansan lento 181. Vuonna 1979 Lufthansa ja Swissair esittelivät asiakkaille uuden Airbus A310 -koneen, jota Lufthansa tilasi käyttöönsä 25 kappaletta. Tietokonetekniikan historia
Tietotekniikan kehityksen ensi askeleena voidaan pitää puhutun kielen kielioppia, joka laajensi kielen ilmaisukykyä. Sivilisaatioiden syntyessä hallinnolle ja kaupalle tärkeämmät numerot ja laskenta kehittyivät usein ennen kirjoitustaitoa. Ensimmäisenä laskukoneena voidaan pitää helmitaulua. Seuraava askel automaation suuntaan oli reikäkortin käyttöönotto Joseph Marie Jacquardin kutomakoneissa. Herman Hollerith sai vuoden 1890 Yhdysvaltain väestönlaskennan johtajalta tehtäväksi mekanisoida tiedonkäsittelyä. Hollerith tunsi Jacguardin kutomakoneen. Hollerith kehitti menetelmän, jossa korttien reikien läpi menevä tikku kytki sähköimpulssit, joita sitten laskettiin. Vuoden 1880 väestön laskennan tuloksia oli laskettu 7 vuotta ja nyt päästiin kahteen ja puoleen vuoteen, vaikka henkilöä kohti kerättiin aikaisemman viiden kysymyksen sijasta 200 kysymystä. Hollerith perusti yrityksen nimeltä "Tabulating Machine corporation" TMC. Vuoden 1910 väestönlaskenta annettiin hintasyistä toisille yrityksille ja TMC joutui taloudellisiin vaikeuksiin. TMC yhdistyi kolmen muun alan yrityksen kanssa, jolloin toimitusjohtajaksi ja pääomistajaksi tuli Thomas J. Watson. Hän muutti yrityksen nimeksi myöhemmin "International Business Machines" IBM. Kone (yritys)
Koneen B-osakkeet listattiin Helsingin pörssiin vuonna 1967, minkä jälkeen Kone aloitti aktiivisen yrityskauppoihin perustuvan kansainvälistymisen. Ostamalla jopa itseään suurempia yrityksiä Kone sai merkittävän aseman markkinoilla. Merkittäviä yritysostoja olivat vuonna 1968 ruotsalaisen ASEAn hissiyhtiön Asea-Grahamin ja sen pohjoismaisten tytäryhtiöiden osto, Westinghousen Euroopan-hissiliiketoiminnan osto vuonna 1974 sekä laivojen lastinkäsittelylaitteita valmistaneiden "Navire Cargo Gear Ab:n" ja "MacGregor"-yhtymän osto vuosina 1982–1983. Höyry-kone
Höyry-kone oli suomalainen progressiivisen rockin yhtye. Yhtye julkaisi uransa aikana kaksi levyä: "Hyönteisiä voi rakastaa" ja "Huono Parturi". Molemmat levyt julkaistiin ruotsalaisen APM-levy-yhtiön kautta. Höyry-kone on mukana myös kokoelmalevyllä "Slave to the Power - the Iron Maiden Tribute", jolla yhtye esittää version Iron Maidenin kappalesta The Trooper. Jarno Sarkula perusti vuonna 1997 Teemu Hännisen kanssa uuden yhtyeen Alamaailman Vasarat, johon liittyi myöhemmin myös Marko Manninen. Nimi "Höyry-kone" on kirjoitettu yhdysmerkillä, jotta se kuulostaisi vanhahtavalta. Molemmat albumit äänitti,mixasi ja tuotti Joonas Pirttilä
äänitti Joonas Pirttilä Cozmoz, Börlande, Ruotsi 3 toukokuuta 1996, miksasi Jussi Kärkkäinen GN Store Nord
GN on perustettu vuonna 1867, kun C. F. Tietgen perusti Great Northern Telegraph Companyn. GN avasi ensimmäisenä Pohjois-Euroopasta puhelinyhteyden Hong Kongiin ja Japaniin vuonna 1872. Sen puhelinyhteydet keskittyivät erityisesti Aasiaan. 1947 GN alkoi valmistamaan radioita. Vuonna 1977 GN osti Danavoxin, tanskalaisen kuulokojeita valmistavan yrityksen. Vuonna 1990 yritys osti Madsen Electronicsin. Vuonna 1992 GN avasi Tanskan ensimmäisen yksityisen matkapuhelinverkon. Vuonna 1999 GN osti yhdysvaltalaisen ReSound Corporationin, joka valmisti kuulolaitteita. Seuraavana vuonna GN osti yhdysvaltalaisen Jabra Corporationin, joka oli Yhdysvaltojen suurin langattomien handsfree-laitteiden valmistaja. Vuonna 2005 GN osti saksalaisen kuulokoje valmistaja Intertonin. Ponsse
Metsäkoneyrittäjä Einari Vidgrén perusti Ponssen vuonna 1970 omaan tarpeeseen. Hän päätti rakentaa metsäkoneen itse, kun toisten tekemät koneet eivät hänen kovassa käytössään kestäneet Tehdaspuun savotassa. Koneen nähtyään kylällä ihmeteltiin, että ”mikähän Ponsse se tuostakin tulee”. Ponsse oli vieremäläinen koira, huoleton ja ruma sekarotuinen ajokoira, joka tunnettiin taitavana ja periksiantamattomana jäniksen ajajana. Lännen Tractors
Hydro-Masterin rinnalle esiteltiin vuonna 1963 ensimmäinen tehtaan itse kehittämä malli, "Lännen Ukko-Mestari". Muutamassa vuodessa Lännen valtasi puolet Suomen traktorikaivurimarkkinoista. Suurin kilpailija oli Puolustuslaitoksen Vammaskosken Tehtaan "Vammas Kersantti". Ukko-Mestarin eri versioita (2T, 3T, 4T, UM 352, UM 355 jne.) valmistettiin parhaimmillaan noin 200 kappaletta vuodessa. 1960-luvun lopulla Ukko-Mestari varustettiin ensimmäisen kerran yhtiön itse valmistamalla etukuormaajalla. Nils Johan Idman
Suomen sodan jälkeen Idman oli hallituskonseljin kamaritoimituskunnan revisiokonttorin reviisorina vuodesta 1809 ja valtiovaraintoimituskunnan apulaisesittelijäsihteerinä vuodesta 1812. Hän sai eron tästä virasta vuonna 1814 ja sai samana vuonna laamannin arvonimen. Idman omisti Hatanpään kartanon silloisen Messukylän pitäjän alueella. Vuonna 1840 Idman perusti yhdessä Taalintehtaan ruukin omistajan senaattori Carl August Ramsayn ja vuorimestari Gustaf Idestamin kanssa masuunin Tammerkosken yläjuoksulle Hatanpään kartanon omistamalle maalle. Ylöjärven Haverin kaivoksen heikkolaatuista rautamalmia käyttänyt masuuni käynnistyi 1844, mutta se osoittautui pian kannattamattomaksi ja Idman luopui hankkeesta. Ramsay myi masuunin Gustaf August Wasastjernalle, joka perusti masuunin yhteyteen vuonna 1857 konepajan, josta sai alkunsa Tampereen Pellava- ja Rautateollisuus Oy. Lamor
Lamorin juuret ovat varustamo- ja telakkayhtiö Oy Böge Larsen Ab:ssä. Vuonna 1982 yhtiön omistaja Böge Larsen myi pääosan yrityksestään Starckjohann-Telcolle, ja veneosasto Larsen Marine Ab lähti jatkamaan omaa tietään Bögen pojan Bent Larsenin johdossa. Yhtiön toimenkuvaan kuului alussa lähinnä pienveneiden talvisäilytys. Toimintaa laajennettiin laivakorjauksiin, mutta telakkakriisi 1990-luvun alussa ja Neuvostoliiton hajoaminen johtivat työntekijöiden irtisanomiseen ja yhtiön lähes romahtamiseen. Yritys oli kuitenkin kehitellyt harjakeräyslaitetta tuotantoa varten ja saanut asiakasreferenssejä. Yritys saikin Suomen ympäristöministeriöltä tärkeitä tilauksia, joka hankki öljyntorjuntakalustoa Baltian maihin lähialuetuella. Hieman myöhemmin myös Puola osti laitteita Lamorilta ja varsinaisen läpimurron läntisille markkinoille yritys teki, kun Ruotsin rajavartiolaitos testasi valmistajien öljynkeräyslaitteita ja totesi Lamorin tuotteen lähes kolme kertaa tehokkaammaksi kuin kilpailijoiden. Tämä johti merkittävään tilaukseen, joka sai nopeasti jatkoa myös muista maista. Lentoyhtiö
Lentokoneita käyttävät nykymuotoiset lentoyhtiöt alkoivat kehittyä sekä Amerikassa että Euroopassa 1910-luvun lopulla ja 1920-luvun alussa. Aluksi lentoyhtiöt keskittyivät rahdin (lähinnä postin) kuljettamiseen. Matkustajien kuljettamisessa hankaluuksia teetti se, että koneisiin mahtui vain muutamia matkustajia. Vanhin samalla nimellä koko historiansa ajan toiminut lentoyhtiö, hollantilainen KLM, aloitti toimintansa 1919, samoin kuin Air Francen edeltäjä Aéropostale , joka aloitti lentopostin kuljettamisen Ranskasta Marokkoon. Australialainen Qantas perustettiin vuonna 1920, suomalainen Finnairin edeltäjä Aero O/Y perustettiin Helsingissä vuonna 1923 ja saksalainen Lufthansa muutamaa vuotta myöhemmin, vuonna 1926. Yhdysvaltalainen Pan Am perustettiin 1927 ja se aloitti liikennöinnin Eurooppaan vuonna 1937. Jaakko Länkelä
Länkelä omisti Väinölän tilan Jyväskylän lähellä 1892-1916. Hän harjoitti laivaliikennettä Päijänteellä vuodesta 1878 alkaen ja perusti Väinölään rullatelakan 1894 sekä lähinnä laivakorjauksia tehneen konepajan 1897. Länkelä omisti lisäksi kirjapainon Jyväskylässä 1877–1907 ja hän toimi kirjankustantajana. Länkelä kirjoitti myös itse oppikirjoja, muun muassa lukukirjan ja aapisen kansakouluja varten sekä suomen kielen kieliopin. Lentokoneen WC
Ensimmäinen käymälällä varustettu lentokone oli vuonna 1921 valmistunut Caproni Ca.60, joka kuitenkin ehti lentää vain kerran ennen kuin se tuhoutui. Myös vuonna 1928 valmistuneessa Handley Page H.P.42 -koneessa oli käymälä. Varhaisissa lentokoneen vessoissa jätökset laskettiin usein suoraan ilmaan, kuten esimerkiksi brittiläisessä Supermarine Stranraer -koneessa, joka lensi ensimmäistä kertaa vuonna 1934. Short Sunderland -sotilaskoneessa, joita käytettiin vuosina 1938–1967, oli jo hyvin varustettu, huuhtelulla toimiva WC. Delta Motor Group
Delta Motor Group Oy aloitti toimintansa 2.11.1937 alun perin nimellä "Lauttasaaren Autokorjaamo Oy", jonka jälkeen yhtiö tunnettiin "Oy Löfström Ab":na vuosina 1940-1948. Tämän jälkeen yhtiöstä tuli Oy Konela Ab (1948-2003). Vuodesta 2003 lähtien yhtiö on toiminut nimellä Delta Motor Group Oy.
Konela-aikaan, 1940-luvun lopulta alkaen, yhtiö toimi neuvostoliittolaisten autojen maahantuojana. Yhtiö toimi myös Lada-automerkin maahantuojana vuosina 1971-2012. Fiat, Alfa Romeo ja Lancia kuuluivat yhtiön maahantuomiin automerkkeihin vuosina 1991-2009. Konsernin tytäryhtiö Delta Trucks harjoitti Ivecon ajoneuvojen maahantuontia vuodesta 2002 vuoteen 2010. Yhtiö aloitti Kian maahantuonnin vuonna 2004 ja Mitsubishin maahantuonnin vuonna 2011. Läskelä (yritys)
Tehtaan perusti Nils Ludvig Arppe, joka osti vuonna 1860 Sortavalan kunnan Jänisjoessa olevan Läskelänkosken ja siinä sijainneet vesisahat. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat ylempänä sijaitsevat Leppäkoski ja Hämekoski. Arppen perilliset jatkoivat toimintaa vuonna 1892 A.B. N. L. Arppes Arfvingar -yhtiön nimellä. Vuonna 1893 tehdas rakennettiin puuhiomoksi ja vuonna 1905 tehtaaseen lisättiin paperikone ja yhtiö rekisteröitiin Läskelä Bruks Aktiebolag -osakeyhtiöksi 8. huhtikuuta 1905. Vuonna 1929 yrityksen nimi muutettiin muotoon Osakeyhtiö Läskelä Aktiebolag. Lännen Tractors
Lännen Tractors Oy on loimaalainen maarakennuskoneita valmistava yritys. Se työllistää noin 150 henkilöä Suomessa ja Ruotsissa. Nils Ludvig Arppe
Arppe tunnetaan myös Läskelän paperitehtaan perustajana. Wärtsilä Oyj:n juuret ovat Värtsilään vuonna 1834 perustetussa sahassa, jonka Arppe osti vuonna 1836. Vuonna 1833 Arppe rakennutti Kiteen Puhoksessa Ilmarisen, Suomen ensimmäisen höyrylaivan, joka hinasi puutavaralotjia Saimaan vesistössä. Arppe myös raivautti vesireittejä, jotta uitto sujuisi helpommin. Ernst Heinkel
1. joulukuuta 1922 hän perusti Warnemündeen Heinkel Flugzeugwerke -yhtiön, jossa hän suunnitteli tusinoittain lentokoneita 1920-luvulla. Asiakkaina oli muun muassa Neuvostoliitto, jolla oli vaikeuksia ostaa lentokoneita muista maista. Versailles’n rauha kielsi Saksaa valmistamasta lentokoneita, mutta kauppa Neuvostoliittoon ei ollut julkista eikä siten valvonnan kohteena. Saksan pyrkimys kiertää rauhansopimusta valmistamalla lentokoneita Ruotsissa, Alankomaissa ja niin edelleen oli laaja-alainen operaatio. Leyland Motors
Leyland Motorsilla oli pitkä historia, joka juontaa vuoteen 1896. Tuolloin Sumnerin ja Spurrierin perheet perustivat Lancashire Steam Motor Companyn Leylandin kaupunkiin, Lancashireen, Luoteis-Englantiin. Yhtiön ensimmäiset tuotteet olivat höyrykonekäyttöisiä ruohonleikkureita. Ensimmäinen varsinainen ajoneuvo oli kapasiteetiltaan 1,5-tonninen, höyrykonekäyttöinen kuormavaunu. Yhtö käytti höyrykoneissaan pystykattilaa. Vuonna 1905 alettiin valmistaa myös bensiinikäyttöisiä kuormavaunuja. Nimi Lancashire Steam Motor Company mutettiin Leyland Motorsiksi vuonna 1907, kun se hankki omistukseensa höyrykoneita ja niillä toimivia kuormavaunuja valmistaneen T. Coulthard & Co:n, Prestonista.[1] Yhtiö rakennutti myös toisen tehtaan, Leylandin naapurikaupunki Chorleyhin. Machine Men
Machine Men oli suomalainen heavy metal -yhtye. Se perustettiin Suolahdessa syksyllä 1998. Yhtye aloitti soittamalla Iron Maidenin kappaleita. Yhtyeen pääasiallisina vaikutteina pidetään Iron Maidenia, Bruce Dickinsonin soolotuotantoa sekä Queensrÿcheä. MSK Group
MSK Group Oy (Maaseudun Kone -konserni) on Etelä-Pohjanmaalla, Kauhavan Ylihärmässä toimiva perheyritys. Yritys hallinnoi tytäryhtiöitään, jotka ovat MSK Cabins Oy, MSK Plast Oy, Junkkari Oy ja Juncar Oy. Kaikilla konserniyrityksillä on sertifioidut ISO 9001 ja ISO 14001 -laatu ja ympäristöjärjestelmät. Yrityksen juuret juontavat vuoteen 1950, jolloin Ville Isosaari perusti Maaseudun Koneen. Maaseudun Koneen ensimmäinen tuote oli vanerista tehty olkilietso. MSK Groupin konsernijohtajana toimii Timo Lehtioja. Latomakone
Vuonna 1886 Ottmar Mergenthaler esitteli "New York Tribunen" kustantajille kehittämänsä latomakoneen. Kone teki seitsemän ammattitaitoisen latojan työn kooten painolevylle automaattisesti rivin kirjasimia, "a line o' types", josta menetelmä sai nimen Linotype. Riviin asetetuille kirjaimille valutettiin sulaa kirjasinmetallia ja saatiin näin valettua kukin tekstirivi omana metallikappaleenaan. Hugo Junkers
Tutkimalla omalla tuulitunnelillaan Junkers ymmärsi taloudellisen lentokoneen olevan mahdollinen vain, kun ilmanvastus minimoidaan. Hän päätteli, että sileä metallinen pintarakenne mahdollistaa pienen vastuksen. Tehtaallaan Dessaussa Junkers tuotti moottoreita ja ilmastointiin liittyviä koneita, kunnes vuonna 1909 aloitti yhteistyön lentokoneinsinööri Hans Reissnerin kanssa. Hän toi ajatuksen kokometallisesta lentokoneesta, jonka Junkersin tehdas sitten rakensi vuosina 1914–1915. Tunnuksella "Junkers J 1" ja Blecheleseliksi (peltiaasi) kutsuttu kone oli ensimmäinen kokometallinen lentokone ja muodostui lentokonetekniikassa merkittäväksi keksinnöksi. Tätä oli edeltänyt vuonna 1912 Wellblech-Ente, peltiankka, joka oli lentänyt, mutta ei tyydyttänyt suunnittelijoita. Dornier Flugzeugwerke
Yhtiö valmisti myös maakoneita, esimerkiksi Dornier Komet ja Dornier Merkur. Ne olivat muun muassa Lufthansan käytössä 1920- ja 1930-luvuilla. 
Dornier rakensi lentokoneensa 1920-luvulla ja 1930-luvun alussa ulkomailla, koska ensimmäisen maailmansodan häviöstä johtunut Versailles’n rauhansopimus kielsi lentokoneenrakennuksen Saksassa. Dornierin koneita valmisti muun muassa CMASA ja Piaggio Italiassa, CASA Espanjassa, Kawasaki Heavy Industries Japanissa ja Aviolanda Hollannissa. Lukki
Konttilukin edeltäjä, puutavaran siirtoon tarkoitettu laite kehitettiin toisen maailman­sodan jälkeen Suomessa Valmetin Härmälän lentokone­tehtaalla Tampereella osana Suomen sota­korvauksia Neuvosto­liitolle. 1970-luvulla siitä tuli kansain­välinen menestys meri­konttien siirto­laitteena ja Valmetin Tampereen-tehtaan päätuote. Nykyisin tehtaan omistaa Kalmar, joka on osa suomalaista Cargotec-yhtiötä. Keskilännen Sanomat
Onni K. Syrjäniemen toimittama "Keskilännen Sanomat" perustettiin duluthilaisen "Päivälehden" lakattua vuonna 1948. Sen julkaisijana toimi Midwest Finnish Publishing Company. Kahdesti viikossa ilmestyneen, linjaltaan konservatiivisen lehden levikki oli 3 200 kappaletta vuonna 1954. Kannattamaton lehti lakkasi sen taloudenhoitajan John Niemen kuoltua helmikuussa 1956, minkä jälkeen tilaajille lähetettiin "Minnesotan Uutisia". "Keskilännen Sanomien" jälkeen Duluthin viimeiseksi suomalaiseksi lehdeksi jäi "Industrialisti". Norske Skog
Yhtiö sai alkunsa, kun Nordenfjelske Treforedling AS perustettiin Norjassa maaliskuussa 1962. Ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Skognissa 1966 ja vuonna 1972 yritys muutti nimensä Norske Skogindustrier AS:ksi. Vuonna 1989 norjalainen metsäteollisuus fuusioitui voimakkaasti ja Norske Skog yhdistyi Follum Fabrikkeriin sekä hankki 50 prosenttia Unionin osakkeista sekä Saugbrugsforeningenin. Lännen tyttö
Lännen tyttö () on Giacomo Puccinin kolminäytöksinen ooppera. Oopperan libreton ovat kirjoittaneet Guelfo Civinini ja Carlo Zangarini. Teos kantaesitettiin Metropolitan Operassa vuonna 1910. Teoksen Suomen ensi-esitys oliSuomalaisessa Oopperassa lokakuussa 1937. Atlas Copco
Atlas Copcon alku ajoittuu vuoteen 1873, jolloin ruotsalainen Atlas-yhtiö perustettiin valmistamaan rautateiden tarvitsemia laitteita. Perustajilla oli vaikeuksista huolimatta vahva usko tulevaisuuteen, ja uusi yhtiö näki päivänvalon 1890 Nya AB Atlas -nimisenä. Vuonna 1917 Nya AB Atlas sulautettiin AB Diesel Motorer -yhtiöön, jonka tehtävänä oli kehittää dieselkoneita. Uusi yhtiö sai nimekseen AB Atlas Diesel. Kone (yritys)
Nykyisin Koneella on yli 1 000 toimipistettä noin 60 maassa. Konserni toimii maailmanlaajuisesti, ja sen palveluksessa on yli 50 000 työntekijää . KONE Oyj:n tuotantolaitos Suomessa sijaitsee Hyvinkäällä, jossa toiminta aloitettiin vuonna 1966, aluksi pelkkänä sähkömoottoritehtaana. Paikkakunnalla tuotantolaitoksilla on oma ammattioppilaitos, jossa koulutetaan henkilöstöä yhtiön omiin tarpeisiin muun muassa hissien huolto- ja asennustehtäviin. VL Sääski
Sääsken suunnittelu käynnistyi syksyllä 1927, kun Ilmailuvoimien lentokonetehtaan (IVL) merkittävimmät toimihenkilöt ja joukko ulkopuolisia perusti kymmenhenkisen yhteisön, ”avoin yhtiö Sääsken”, jonka tavoitteeksi asetettiin kotimaisen lentokonetyypin suunnittelu ja rakentaminen puhdetöinä. Yhteisön johtoasemaan tuli lentokonetehtaan johtaja Asser Järvinen, ja uuden konetyypin pääsuunnittelijaksi valittiin tehtaan pääkonstruktööri Kurt Berger. Suomenlahden Kone
Suomenlahden Kone Oy oli 1960- ja 1970-luvulla toiminut suomalainen metallialan yritys, joka vei valmistamiaan teräsrakenteisia kaarihalleja Neuvostoliittoon. Yritys tuli tunnetuksi siihen liittyneen 1970-luvun lopulla käydyn viisi vuotta kestäneen konkurssipetosoikeudenkäynnin vuoksi. Flamman
Malmivaarassa vuonna 1906 perustettu, mutta Luulajassa toimitettu ja painettu "Norrskensflamman" oli Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen äänenkannattaja Länsipohjassa. Puolueen jakauduttua vuonna 1917 siitä tuli Ruotsin sosiaalidemokraattisen vasemmistopuolueen ja myöhemmin Ruotsin kommunistisen puolueen ja Vasemmistopuolue kommunistien lehti. Vuonna 1977 se jäi puolueen vähemmistön muodostaman Työväenpuolue kommunistien ("Arbetarpartiet kommunisterna") linjalle. Vuonna 1990 "Flamman" julistautui riippumattomaksi sosialistiseksi lehdeksi. Honkarakenne
Honkarakenne aloitti toimintansa Lieksan Hattuvaarassa "Honkatuote"-nimellä vuonna 1958. Yrityksen perustivat viisi veljestä: Viljo, Nestori, Arvo, Eino ja Reino Saarelainen. Heidän liikeideansa oli kehittää hirsimökkien teollista valmistusta, jota Suomessa ei siihen aikaan vielä käytännössä harjoitettu. Osa työstökoneistakin kehitettiin itse, kuten esimerkiksi pyöröhirsi- ja nurkkalukkokoneet. Jonathan Maxwell
Tästä työstä Maxwellin tie kulki rautatiekaluston suunnittelun ja valmistuksen pariin. Ensiaskeleitaan ottava autoteollisuus kuitenkin veti häntä puoleensa ja vuosisadan vaihteen tienoilla hän oli mukana Ransom Oldsin Olds Motor Worksin toiminnassa Michiganin Lansingissä. Täällä hän tapasi erään amerikkalaisen ajoneuvojen suunnittelun varhaisen vaikuttajan, Charles Kingin, joka oli tehnyt ensimmäiset suunnitelmansa autosta jo vuonna 1893 ja ajanut ensimmäisen koeajon omalla autollaan vuonna 1896. Maxwell ja King perustivat autojen valmistusta varten vuonna 1902 Northern Manufacturing Companyn. Yhtiön valmistamissa autoissa käytettiin Maxwellin suunnittelemaa moottoria, joka oli aiempaan, Kingin kehittämään moottoriin verrattuna, edistyksellisempi ja etenkin hiljaisempi. Tämän ansiosta heidän autojaan mainostettiin nimellä "Silent Northern". Vammas
Lännen Tehtaat harjoitti kaivurien valmistusta Lännen-tuotemerkillä omassa tytäryhtiössään. Tämän yhtiön liiketoiminnan Lännen Tehtaat myi vuonna 2004 Lännen Tractors Oy -nimiselle yhtiölle, jossa Lännen Tehtaat ei ole osakkaana. Kyseinen yhtiö on tällä hetkellä ainoa kaivurikuormaajien valmistaja Suomessa. Valmetin historia
Valmet aloitti paperikoneiden valmistuksen entisellä tykkitehtaallaan Rautpohjassa 1950-luvun alussa ja toimitti ensimmäisen paperikoneensa vuonna 1953. Kansainvälisesti merkittäväksi paperikonevalmistajaksi Valmet kohosi 1960-luvun puolivälissä toimittaessaan useita koneita maailman johtaviin paperiteollisuusmaihin. 1950-luvun alussa Rautpohjan entisessä tykkitehtaassa aloitettiin myös traktorien valmistus. Itä ja Länsi
Itä ja länsi oli vuosina 1924–1930 ilmestynyt suomalainen kuvalehti, jota julkaisivat vuonna 1923 lakkautetun Suomen Sosialistisen työväenpuolueen toimintaa jatkaneet järjestöt. Lehti herätti jonkin verran paheksuntaa julkaisemalla vuonna 1928 ainakin neljään otteeseen kuvia ja henkilötietoja kansalaissodassa kuolleista punaisista. Päätoimittaja oli tuolloin Väinö Lundgren.
Lehti lakkautettiin niin sanottujen kommunistilakien nojalla. Crichton-Vulcan
Vuonna 1914 perustetun Aktiebolaget Crichtonin juuret johtivat 1738 perustettuun Åbo Gamla Skeppswarf -nimiseen laivanveistämöön jonka telakka sijaitsi Aurajoen länsirannalla. Vuonna 1883 tämä veistämö siirtyi "W:m Crichton & C:o Ab":n omistukseen. Aurajoen itärannalla laivanrakennusta harjoittanut W:m Crichton & C:o oli perustettu alun perin 1842 nimellä "Cowie & Ericsson" ja sen nimeksi muuttui 1862 W:m Crichton & C:o. "Cowie & Ericsson" oli rakentanut Suomen ensimmäisen höyrykoneen 1850 ja se aloitti höyrylaivojen rakentamisen 1863. W:m Crichton & C:o teki konkurssin 1913 mutta sen toimintaa jatkoi seuraavana vuonna perustettu osakeyhtiö Aktiebolaget Crichton. Vuonna 1889 yhtiöstä erotettiin Turun Veneveistämö rakentamaan huviveneitä ja pienaluksia. Valtion hienomekaaninen konepaja
Protoshop oy tunnettiin aiemmin nimillä "Mekaaninen instituutti tieteellisten instrumenttien valmistusta ja korjausta varten", "Suomen Tiedeseuran mekaniikan laitos", "Valtion Hienomekaaninen konepaja" sekä "VTT:n hienomekaaninen konepaja", josta koko konepaja ulkoistettiin Protoshopiksi vuonna 2000. Konepaja perustettiin vuonna 1841 keisari Nikolai I:n hyväksynnällä. Alankomaiden meri-ilmavoimat
Ilmavoimien ensimmäinen suuremmissa mitassa käytössä ollut lentokone oli Alankomaissa Van Berkelin lisenssivalmisteinen Hansa-Brandenburg W.12 -kellukekone (Van Berkel WA), joita tilattiin kaikkiaan 40. Koneiden valmistus alkoi vuonna 1919 ja puolet niistä sijoitettiin Hollannin Itä-Intiaan. Vaikka lentokoneet olivat suurelta osin kotimaisia niin risteilijöille sijoitettiin 1924 hankitut Fairey IIID -lentokoneet. Koneet todettiin liian rikkoutumisherkiksi Intian valtameren kovassa aallokossa, jolloin ne korvattiin vuonna 1926 Fokker C.VIIw -kellukekoneilla. C.VIIw-koneita tilattiin 12 ja ne korvasivat Van Berkel WA:t vuoteen 1932 mennessä. Analogiakone
Analogiakoneet ovat vanhoja ja ensimmäiset mallit on tehty ennen ajanlaskun alkua. Ensimmäisenä laitteena on pidetty Antikytheran konetta, joka löytyi Kreikasta 1901. Se on noin vuodelta 100 eaa. Myöhemmät analogiakoneet rakennettiin yleensä tiettyä tarkoitusta varten, kuten William Thomson vuonna 1873 kehittämä kone, joka ennusti vuoroveden muutoksia. Vannevar Bush puolestaan rakensi ensimmäisen luotettavan differentiaalianalysaattorin 1930-luvulla. Se oli kehitetty ratkaisemaan differentiaaliyhtälöitä. Hägglund &amp; Söner
Hägglund & Söner on ruotsalainen Örnsköldsvikissä vuonna 1899 perustettu konepajakonserni. Johan Hägglund (1866-1956) perusti sen puusepänverstaana ja yritys kasvoi Norrlannin suurimmaksi konepajayhtiöksi valmistaen muun muassa linja-autoja, raitiovaunuja ja lentokoneita. Niin ikään ruotsalainen ASEA-konserni osti Hägglund & Sönerin vuonna 1972. Raute
Vuonna 1906 perustettiin Lahden Vesijärvenkadun varrelle entiseen splinttitehtaaseen konepaja, jossa korjattiin koneita ja valmistettiin rautasänkyjä. Varsinaisesti yrityksen historia alkoi vuonna 1908, jolloin konepaja rakensi aluksi sisävesilaivoja ja valmisti höyrykattiloita sekä -koneita. 1930-luvulla yritys alkoi valmistaa kehäsahoja, vaakoja ja vanerikoneita. 1940-luvulla yritys palveli sotatarviketeollisuutta ja toimitti 1 200 konetta sotakorvauksina Neuvostoliittoon. Vaakaosasto jaettiin Lahden Vaaka -nimiseksi tehtaaksi, joka alkoi valmistaa kymmenys- ja pöytävaakoja kotitalouksille ja kaupalle. 1950-luvulla perustettiin Sopekaluste Oy markkinoimaan huonekaluja. 1960-luvulla yritykseen sulautettiin Lahden Vaaka Oy ja Sopekaluste Oy. Puunjalostuskoneita rakentava Nastolan tehdas valmistui. 1990-luvulla puunjalostuskonetoimialan koko tuotanto siirtyi Nastolaan ja tuotannollinen toiminta Lahden Vesijärvenkadun tehtaalla lopetettiin. Helmikuussa 2004 yhtiö luopui punnitus- ja annostusteknologian alalla toimivasta Raute Precision -liiketoiminnasta. Vuonna 2005 Mecano Group Oy tuli kokonaan yhtiön omistukseen. Analyyttinen kone
Analyyttinen kone () on englantilaisen matematiikan professori Charles Babbagen 1800-luvulla suunnittelema yleiskäyttöinen mekaaninen tietokone, joka jäi keskentekoiseksi. Babbage kuitenkin rakensi konetta vuodesta 1837 aina kuolemaansa saakka vuoteen 1871, ja hänen poikansa Henry P. Babbage sai vuonna 1910 valmiiksi koneeseen kuuluvan tulostuslaitteen ja osan laskentayksiköstä eli myllystä. Sen jälkeen analyyttinen kone jäi lähes unohduksiin. Härmälä
Vuonna 1936 tuotantonsa aloittanut lentokonetehdas muuttui 1946 Valmetin tehtaaksi. Viimeisimpänä entisen lentokonetehtaan paikalla oli Cargotec-konsernin omistama Kalmarin tehdas, joka valmisti satamien niin kutsuttuja lukkeja. Se on eräs sotakorvausteollisuuden aikaansaama suomalainen innovaatio. Cargotec siirsi lukkien valmistuksen Puolaan ja ajoi sen alas lopullisesti 2010-luvun aikana. Vanha lentokonetehdas oli tarkoitus suojella ja palauttaa 1930-luvun asuun, mutta alueen pilaantunut maaperä pakotti sen purkamiseen. Entisen tehdasalueen edessä on VL Viima -koulukone lasivitriinissä. Toinen alueella oleva tehdas on Metso Automation. Musta laatikko
Musta laatikko on alun perin kehitetty toisen maailmansodan aikaan Tampereella Härmälässä sijainneessa Valtion Lentokonetehtaassa. Koelentojen rekisteröintilaitteen ensimmäinen toimiva sovellus kehitettiin sota-aikaan. Lentokonetehdas oli keskeinen kotirintamalla toiminut laitos sodan aikana. Tehtaalla korjattiin sekä omia että viholliselta saatuja lentokoneita. John Deere
Deere & Company, paremmin tunnettu nimellä John Deere, on maailman suurin metsä- ja maatalouskoneiden valmistaja sekä merkittävä maansiirto- ja ympäristökoneiden toimittaja. Yritys on perustettu vuonna 1868. Yhtiö toimii maailmanlaajuisesti ja työllistää noin 56 000 henkeä. Maaselän Kone
Maaselän Kone Oy on Haapajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva maa- ja metsätalouskoneita valmistava yritys, joka on perustettu vuonna 1984. Pääasiallisena tuotteena ovat klapikoneet, tuotenimellä HakkiPilke. Yrityksellä on ollut viime vuosina lähes sata työntekijää ja liikevaihto on ollut reilut 10 milj. €(2014). Maaselän Kone Oy on kuulunut Terra Patris -konserniin vuodesta 2002 lähtien. Harald Herlin
Vuonna 1924 Herlin osti Strömbergin omistaman hissejä valmistaneen Kone Oy:n. Kone Oy:n edeltäjä "Koneliike Tarmo" oli perustettu 1905 ja se oli harjoittanut käytettyjen koneiden ostoa, myyntiä ja korjausta. Strömberg osti vuonna 1910 liikkeen ja muodosti siitä Kone Oy -nimisen tytäryhtiön. Ensimmäisen maailmansodan aikana yhtiö valmisti sotatarvikkeita Venäjän armeijalle mutta se kärsi pahoja taloudellisia tappioita Venäjän vallankumouksen jälkeen kun tarviketoimitukset jäivät maksamatta. Sodan jälkeen Kone Oy aloitti pienimuotoisen hissien lisenssivalmistuksen. Johan Lindström
Johan Lindström rakensi 1926 Apukan talon pirtissä veljiensä avustamana ensimmäisen moottorilentokoneensa. Koneen voimanlähteenä oli 18 hevosvoiman Harley-Davidson moottoripyörän moottori ja ohjeet rakentamiseen Lindström todennäköisesti sai Suomen Kuvalehdessä vuonna 1924 ilmestyneestä artikkelista "Joka miehen lentokone", artikkelissa oli mukana myös koneen työpiirustukset. Olkkajärven jäällä tehdyissä lentokokeissa heikkotehoinen moottori ei kuitenkaan jaksanut nostaa konetta ilmaan vaan kone teki lyhyitä loikkia. Koneen potkurin rikkoutuminen lopetti nämä kokeilut. Kielikone
Yritys on lähtöisin Suomen itsenäisyyden rahaston Sitran Kielikone-projektista. Projektin pohjalta perustettiin yritys vuonna 1987. Kielikoneen ensimmäinen digitaalinen sanakirja julkaistiin vuonna 1989. Antikytheran kone
Antikytheran koneen ja muiden vastaavien antiikin aikaisten laitteiden edustama tähtitieteellisten hammasrataslaitteistojen perinne vaikuttaa säilyneen arabialaisessa tieteessä läpi keskiajan. Myöhäiskeskiajalla ja uudella ajalla se vaikutti edelleen länsimaiseen kellopelirakentamiseen. Länsilinjat
Länsilinjat Oy (vuoteen 1980 saakka Länsi-Linjat Oy) on pirkanmaalainen linja-autoyritys.
Yritys on perustettu alun perin vuonna 1939, jolloin viisi pohjoissatakuntalaista, Hämeenkyrön ja Ikaalisten suunnasta Tampereelle ajanutta liikennöitsijää päätti yhdistää toimintansa 22 auton yhtiöksi. Kyseiset liikennöitsijät olivat Adrian Moisio Parkanosta, Akseli Johannes Myllymäki Hämeenkyröstä, Taave ja Eino Sarkki Viljakkalasta sekä Antti Antila Ikaalisista. Huomattavin edellä mainituista oli Adrian Moisio, joka oli aloittanut liikenteen Parkanosta Tampereelle vuonna 1928. Tätä linjaa hän pidensi Jalasjärvelle vuonna 1931 ja Kurikkaan vuonna 1932 sekä lopulta Vaasaan vuonna 1936. Myös A. J. Myllymäki alkoi liikennöidä Tampereelta Seinäjoelle vuonna 1934. 1930-luvun loppupuolella Adrian Moisiolla oli jo 13 linja-autoa, mutta kasvaneen velkataakan ja koventuneen kilpailun vuoksi hän päätti luopua linja-autoliikenteen harjoittamisesta, mikä oli ratkaiseva tekijä Länsilinjat Oy:n perustamiselle. Ennen Länsilinjojen perustamista Moisio ehti tarjota liikennettään porilaiselle Väinö Keto-Seppälälle, joka oli jo noussut merkittäväksi liikenteenharjoittajaksi Pohjois-Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan alueilla. Sommers, af Hällström &amp; Waldens
Toiminimenä aloittanut yritys muutettiin joulukuussa 1898 "Osakeyhtiö Sommers, af Hällström ja Waldens" -nimiseksi osakeyhtiöksi. Se tunnettiin kuitenkin yleisesti "Tampereen konetehtaan" nimellä. Uusi yhtiö sai heti paljon tilauksia, mutta vuonna 1898 se koki myös joukon vastoinkäymisiä kun Harvaluodon sahan koneiston ja Lahtis-siipirataslaivan epäonniset korjausurakat tuottivat yhtiölle suuret lisäkulut. Frans Henrik Kockum vanhempi
Frans Henrik Kockum (27. syyskuuta 1802 Malmö – 12. helmikuuta 1875 Malmö) oli ruotsalainen teollisuusyrittäjä. Hän perusti Malmöhön vuonna 1840 konepaja Kockums Mekaniska Verkstads AB:n. Nykyisin se on saksalaisomisteinen meriteollisuusalan yritys Kockums AB. Vuonna 1849 hän perusti Kallingeen Kockums jernverks ab:n, joka tuotti rautaa, terästä ja liesiä. Asko
Askon tytäryhtiö Upo laajensi toimintaansa kodinkoneisiin 1940- ja 1950-luvuilla. Vuonna 1941 Lahdessa valmistui ensimmäinen Upo-silitysrauta ja 1952 ensimmäinen jääkaappi sekä vuotta myöhemmin pesukone. Vuonna 1957 alkoi liesien, 1958 mankelien ja 1959 pyykkilinkojen tuotanto. Vuonna 1960 kodinkoneiden vientiä Pohjoismaihin kehitettiin, ja samana vuonna Ruotsiin perustettiin Upo AB. 1970-luvulla alkoi myös kotimainen astianpesukonetuotanto. Vuosikymmenen loppupuolta leimasi yhteistyö Rosenlewin kanssa, jonka kanssa luotiin yhteisyhtiö Kotimaiset Kotitalouskoneet Oy. Tekniikan Maailma
"Tekniikan Maailma" -nimellä lehti on ilmestynyt vuodesta 1953 lähtien. Sen edeltäjä oli vuonna 1945 aloittanut "Harrastelija"-lehti. Lehden perustaja Rauno Toivonen toimi 1980-luvun lopulle saakka sen päätoimittajana. Lehteä julkaisi aluksi Rauno Toivosen oma yritys, kunnes Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy osti sen vuonna 1969. 1970-luvun aikana "Tekniikan Maailma" nousi Pohjoismaiden suurimmaksi yleistekniseksi aikakauslehdeksi. Vuonna 1988 Lehtimiehet Oy myytiin Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle, ja "Tekniikan Maailma" seurasi mukana. Vuonna 1980 valmistui lehden oma testikeskus Helsingin Lauttasaareen. Tietokone
Tietokoneiden edeltäjinä voidaan pitää yhtäältä reikäkorttien käsittelyyn tarkoitettuja reikäkorttikoneita ja toisaalta esimerkiksi mekaanisia laskimia. Ensimmäiset varsinaiset ohjelmoitavat tietokoneet rakennettiin 1940-luvulla ja niitä käytettiin muun muassa toisen maailmansodan aikaan salakirjoitusten murtamiseen (brittiläinen Colossus), tykistön ammusten ratojen laskentaan (yhdysvaltalainen ENIAC) ja lentokonesuunnittelun lujuuslaskentoihin (saksalainen Z3). Skandinavisk Aero Industri
Yhtiön lentokoneet saivat tunnuksen "KZ" Krammen ja Zeuthenin mukaan. Ensimmäinen kone oli valmis vuonna 1937: KZ I. KZ IV rakennettiin vuonna 1944 ambulanssikoneeksi. Koneet KZ VII ja KZ VIII suunnitteli ruotsalainen insinööri Björn Andreasson. Toisen maailmansodan jälkeen yhtiön myynti laski ja yhtiön kannattavuus romahti vuonna 1950, jolloin sen toiminta hiipui. Yhtiö valmisti kaikkiaan noin 200 lentokonetta. Aeropro
Yhtiö on valmistanut lentokoneita vuodesta 1990. Yhtiön tuote oli aluksi nimeltaan FOX, mutta sen nimi muutettiin muotoon Eurofox vuoden 1995 aikana uudistetun mallin myötä. Lentokone uudistettiin myös vuonna 1999. Yhtiön tehtaat sijaitsevat Nitrassa, Lounais-Slovakiassa. Manuaaliset reikäkortit
Reikäkorteista oli käsin käytettävien mallien lisäksi versioita, joita käytettiin koneistetussa tiedon käsittelyssä. Nämä kortit olivat osa reikäkorttikoneita, jotka toimivat sähkövirran avulla. Yhdysvaltalaisen Herman Hollerithin perustama yritys IBM (International Business Machines) oli reikäkorttikoneiden merkittävin tuottaja ja se tarjosi koneista useita eri malleja. Ensimmäiset IBM:n reikäkorttikoneet otettiin Suomessa käyttöön vuonna 1923. Niitä toi maahan konttorivälineitä välittänyt Systema-yhtiö. Max Holste
Hän perusti vuonna 1946 nimeään kantavan lentokonetehtaan, Société anonyme des avions Max Holste. Vuonna 1951 MH 152-tiedustelukone oli valmis. Tämän versio Max-Holste MH-1521 Broussard lienee kuuluisin Holsten koneista. Sen myynnin ehtyessä 1960-luvun alussa siitä kehitettiin MH 250 Super-Broussard-prototyyppi. Topman (yritys)
Kenkien valmistus oli tukkukauppa Lassila & Tikanojalle ensimmäinen teollisuustoimiala, joka alkoi jo kun Frithiof Tikanoja oli perustamassa Vaasan Kenkätehdasta 1910-luvulla ja tuli sen suurimmaksi osakkeenomistajaksi 1918. Varsinaiseksi tytäryhtiöksi sitä aiettiin kutsua vasta 1930-luvun lopulla. 1950-luvun alussa Vaasan Kenkätehtaalle perustettiin oma kenkäkauppaketju Va-Ke, joka sulautettiin tehdasyhtiöön 1960. Vielä 1950-luvulla Vaasan Kenkätehtaan koneet saivat voimansa salien katonrajassa kulkevista valta-akseleista, joita pyörittivät suuret amerikkalaiset sähkömoottorit. Tehdas oli höyrylämmitteinen, aamuisin kylmä ja iltapäivisin kuuma, kesällä kuuma kaiken päivää. Siellä valmistettiin naisten, miesten, tyttöjen ja poikien kenkiä kotimaan markkinoille, useita malleja pieninä sarjoina. Vammas
Vammaksen ura kaivureiden valmistajana päättyi vuonna 1992, kun Lännen Tehtaat osti Vammaksen kaivurituotannon. Vammas keskittyi sen jälkeen maanrakennuskoneissa tiehöyliin ja Lännen Tehtaat kaivureihin. Lännen Tehtaat oli 1980-luvulla hankkinut itselleen loimaalaisen T. Syväsen Konepajan James-kaivurikuormaimien, Lokomon tiehöylien ja kaivinkoneiden sekä turkulaisen Auran Rautateollisuus Oy:n Ara-kaivinkoneiden valmistuksen. ERNO
Entwicklungsring Nord (suomeksi likimain: "Pohjoinen kehitysrengas") oli vuonna 1961 perustettu saksalainen, Bremenissä sijainnut yhteisyritys, jonka osapuolet olivat Weser Flugzeugbau ja Focke-Wulf sekä Hamburger Flugzeugbau. Sen tavoitteena oli kehittää matkustajalentokoneita ja kantorakettien moottoreita. Kone (yritys)
Koneen edeltäjä oli 1905 perustettu "Koneliike Tarmo", joka osti, korjasi ja myi käytettyjä koneita. "Ab Gottfr. Strömberg Oy" osti liikkeen vuonna 1910, ja siitä muodostettiin osakeyhtiö "Kone Oy". Tällä ei aluksi ollut mitään tekemistä hissien kanssa. Myöhemmin tarkoituksena oli tuoda maahan Graham Brothersin hissejä. Päämiehen sanottua lisenssisopimuksen irti Kone aloitti oman hissituotannon vuonna 1918. Vuonna 1924 Harald Herlin osti yhtiön, ja Kone on siitä lähtien ollut Herlinin suvun omistuksessa. Koneen hallituksen puheenjohtajina ovat toimineet Harald Herlin vuosina 1924–1941, Heikki H. Herlin vuosina 1941–1987, Pekka Herlin vuosina 1987–2003 sekä Antti Herlin vuodesta 2003 lähtien. Johan Lindström
Lindströmin veljekset perustivat sitten "Veljekset Lndström Oy"-nimisen yrityksen ja alkoivat rakentaa henkilökuljetuksiin tarkoitettuja 1–2 paikkaisia ikkunallisia tavaratilalla varustettuja vanerisia moottoripyörän perärekiä, "munaperseooppeleita", joita Lapissa varsinkin metsäyhtiöt ja rajavartiosto käyttivät. Johan ja Kalle Lindström liittyivät myös mukaan Rovaniemen Ilmapuolustusyhdistyksen ja Rovaniemen Purjelentokerhon toimintaan. He olivat mukana rakentamassa 1936 "Kuukkeli"-nimistä liitolentokonetta ja 1938–1939 "Rovaniemi II"-nimistä harjoituskonetta. Koneiden rakennuspaikkoina olivat Rovaniemen vanha rautatieasemarakennus ja Apukan kievarin pirtti. Lahden ilmailukerho
Lahden Ilmailukerho perustettiin vuonna 1934, tuolloin Lahden purjelentokerho -nimisenä. Kerho hankki Suomessa ajalle epätyypillisesti oikean purjelentokoneen piirustukset Puolasta ja alkoi rakentaa Wrona bis -konetta vuonna 1935. Rinnalla kerho rakensi saksalaista Grunau Baby -konetta, joka tuhoutui vuonna 1937. Koelennot tehtiin Hennalassa kumiköysistartilla. Lentotoiminta tapahtui vain Jämijärvellä. Talvisotaa edeltäneenä kesänä seura siirtyi jo autohinaukseen. Sommers, af Hällström &amp; Waldens
Yrityksen perustivat vuonna 1897 insinööri Theodor Sommers, arkkitehti Arthur af Hällström ja insinööri Elis Waldens. He avasivat heinäkuussa 1897 Hämeenkatu 10:ssä teknillisen kaupan ja konepajan. Teknillinen kauppa myi muun muassa sähkö- ja vesijohtotarvikkeita sekä polkupyöriä. Konepajassa tehtiin korjaustöitä ja sähkö- ja vesijohtoalan töitä. Yritys alkoi jo samana kesänä rakentaa uusia tiloja Tammelan kaupunginosaan Tampereen kaupungilta vuokratuille tonteille. Tammelan puistokadun 13–21:ssä sijainneet verstasrakennukset ja valimo sekä konepaja valmistuivat vuonna 1898. Paperikone
Maailman suurimmat paperikoneet ovat vuonna 2005 käynnistetty Stora Enson Kvarnsvedenin tehtaan PM12 leveys: 11300 mm ja nopeus: 2000 m/min ja vuonna 2007 käynnistetty UPM Plattling PM1, leveys: 11300 mm ja nopeus: 2000 m/min. Paperikoneiden valmistus on keskittynyt hyvin voimakkaasti lähestyttäessä 1900-luvun loppua. 1970-luvulla vielä Suomessakin oli neljä eri paperikoneiden valmistajaa, (Ahlström (Karhula), Valmet, Tampella ja Wärtsilä), kun nykyään maailmassa merkittäviä valmistajia ovat enää Valmet ja Voith. Tervakosken paperitehdas
Kun G. G. Nordenswan 1818 sai keisarillisen privilegion paperitehtaan perustamiselle, oli alussa kaksivalssinen laitos, mutta jo 1839 se laajennettiin viisivalssiseksi. Tehdas ja kartano siirtyivät kamarikirjuri Georg Nordenswanille 1839, ja 1850 hän muodosti yhtiön Otto Meurmanin ja Bengt Carl Steniuksen kanssa. Tässä tilanteessa tehdas päätettiin muuttaa koneelliseksi paperitehtaaksi. 1850 tilattu paperikone 1 upposi Skånen edustalla, joten paperikoneen hankinta toteutui vasta 1853. Lännen lokari
Niilo Tarvajärvi kutsui vuonna 1951 Wuolijoen vieraakseen Yleisradion 25-vuotisjuhlaan "Tervetuloa aamukahville" -ohjelmaansa, joka lähetettiin Helsingin Pikku-Messuhallista. Tarvajärven annettua Wuolijoelle vasaran ja Lännen lokari -levyn tämä oli rikkonut sen säpäleiksi toivoen, ettei sitä enää ikinä hankittaisi Yleisradioon. Tarvajärvi totesi tämän jälkeen Tiilikaisen pyytäneen sanomaan, että Wuolijoen juuri rikkoma levy ei todellisuudessa ollutkaan Lännen lokari. Henschel
Henschelin omistama "Henschel Flugzeug-Werke AG" perustettiin 30. maaliskuuta 1933 ja se valmisti sotilaslentokoneita ensin vuoteen 1935 asti Berliinin Johannisthalissa ja sen jälkeen vuoteen 1945 Berliinin Schönefeldissä.
Tärkeimmät koneet olivat maataistelukoneita: Nordean pankkimuseo
Keskeisiä esineitä ovat pankissa käytetyt laskukoneet ja ns. shekinvarmentimet. Pankkimuseon vanhin mekaaninen laskukone on vuodelta 1891. Sitä ennen käytettiin helmitaulua. Mekaaniset laskukoneet yleistyivät pankeissa 1900-luvun alkupuolella, ja uudemmat mallit olivat käytössä vielä 1970-luvulla. Myös vanhimmat šekinvarmentimet ovat 1800-luvun lopulta. Ompelukone
Varsinainen ompelukoneen voittokulku alkoi lukkotikkien keksimisestä. Uusi kone käytti erillistä ylä- ja alalankaa. Langat lukitsivat toisensa niin, että tikin katkettua koko sauma ei purkautunut. Menetelmän keksi ilmeisesti Walter Hunt vuonna 1832, mutta sen patentoi Elias Howe 1844. Ompelukoneiden massatuotanto alkoi vasta 1850-luvulla. Isaac Merritt Singer kehitti ensimmäisen kaupallista suosiota saavuttaneen koneen edeltäjiensä keksintöjen pohjalta. Singer keksi miten neula saatiin liikkumaan suoraan ylös ja alas, ja hän kehitti paininjalan, joka piti kangasta paikoillaan. Singerin kone vuodelta 1851 oli ensimmäisiä koneita, joilla voitiin ommella suoraa, kaarevaa ja minkä pituista saumaa tahansa yhtäjaksoisesti. Vuonna 1856 eri keksijät sopivat patenttiriitansa. Samana vuonna Singer esitteli "Turtle Back" -mallin, joka oli tarkoitettu kotikäyttöön. Se oli varsin kallis ja maksoi 100 dollaria, mutta Singer sai markkinoita kehittämällään osamaksujärjestelmällä, jossa asiakas sai koneen kotiinsa maksamalla viiden dollarin etumaksun. MAN (yritys)
Vuonna 1841 rautatiekaluston valmistaja Johann Friedrich Klett perusti Klett & Co:n, joka oli MAN:n edeltäjä. Teollistuminen ja auton kehitys tekivät luotettavat ja taloudelliset moottorit tarpeelliseksi. MAN sijoitti dieselmoottoriin. Vuonna 1893 Rudolf Diesel sai patentin sytytysmenetelmälleen. MAN rakensi toimivan dieselmoottorin vuonna 1897.
Dieselin myötä muutkin ottivat käyttöön polttoaineen suoraruiskutuksen sen aikaisten suurikokoisten kompressoreiden tilalle. Kompressorit puhalsivat ilma-polttoaineseoksen sylinteriin. Diesel kuvasi myös pumppusuuttimen, mutta tarpeellisten materiaalien puutteen takia ei hänellä ollut mahdollisuutta rakentaa sellaista.
Vuonna 1898 yhtiöt "Maschinenbau-AG Nürnberg" (perustettu 1941) ja "Maschinenfabrik Augsburg AG" (perustettu 1940) yhdistyivät muodostaen "Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg A.G., Augsburg ("Yhdistyneet konetehtaat Augsburg ja Nürnberg Oy")". Vuonna 1908 yhtiö nimettiin uudelleen "Maschinenfabrik Augsburg Nürnberg AG":ksi, tai lyhyesti, M·A·N. Konehelsinki
Kone Helsinki on suomalainen farkkujen valmistaja. Yritys tekee pääasiassa miesten design-farkkuja, mutta myös muita tuotteita, kuten paitoja ja vöitä. Yritys on perustettu vuonna 1997. Sen pääsuunnittelija ja perustaja oli Kalle Kuusela, joka myi yrityksen kesällä 2007 Perttu Klaavolle. Kuusela jatkoi kuitenkin freelance-suunnittelijana. Hassisen kone
Hassisen kone oli suomalainen, Joensuusta lähtöisin ollut rockyhtye, joka perustettiin vuoden 1979 lopulla. Yhtye aloitti uuden aallon punkilla, mutta alkoi kehittyä loppua kohden progressiiviseen suuntaan. Koneen Säätiö
Koneen Säätiö perustettiin vuonna 1956. Säätiön perustivat Heikki H. Herlin ja Pekka Herlin, jotka toimivat myös Kone Osakeyhtiön johdossa. Alkuaikoina säätiöllä ja yrityksellä olikin läheinen yhteys. Pekka Herlinin kuoleman jälkeen vuonna 2003 säätiö itsenäistyi Kone Osakeyhtiöstä. Nykyisin säätiön päätöksenteko on itsenäistä ja Koneesta riippumatonta. Säätiön varallisuudesta suurin osa on kuitenkin edelleen Koneen osakkeissa. Koneen menestys 2000-luvulla on mahdollistanut myös säätiön toiminnan nopean laajenemisen. Koneen Säätiö oli vuoden 2013 lopussa Suomen suurin säätiö taseen loppusumman markkina-arvolla mitaten. Weser Flugzeugbau
Vuonna 1948 yhtiön uskottu mies Horst Janson alkoi koota tietoja Weser AG:n varoista, johon Weserflug kuului. Janson koordinoi Bremenin alueen uudelleenteollistamista. Vuoteen 1955 asti Saksa ei Liittoutuneiden sanelemien rauhansopimuksen ehtojen mukaan saanut tehdä moottorilentokoneita. Vuonna 1960 Jansonista tuli Weser AG:n hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 1961 Weserflug liittyi VFW-yhtiöön, johon liittyivät myös Focke Wulf (Bremenissä) ja Hamburger Flugzeugbau, joka oli osa Entwicklungsring Nord (ERNO)a. Aluksi yhtiöt kehittävät raketteja etenkin ELDO-avaruusjärjestölle. Kun Focke Wulf ja Weserflug fuusioituivat vuonna 1964, yhtiöstä tuli Vereinigte Flugtechnische Werke. F.-Herbert Wenz: Flughafen Tempelhof. Chronik des Berliner Werkes der "Weser" Flugzeugbau GmbH Bremen. Bau der Kriegsflugzeuge Ju 87-Stuka und Fw 190 1939-1945. Lemwerder (Stedinger Verlag) 2000. ISBN 3-927697-24-9. Puimakone
Varstapuinti vaati paljon työväkeä, suurilla tiloilla puinnissa tarvittiin torppareiden ohella kausityöläisiä. Koneellistaminen sekä tehosti työtä että teki siitä paremmin ohjattavaa. Puimakone on vanha keksintö, alkujaan Skotlannissa jo 1700-luvulla kehitetty. Ensimmäisen patentin koneelle sai Andrew Meikle vuonna 1786. Meiklen koneessa vilja syötettiin vastakkaisiin suuntiin pyörivien telojen korokkeiden väliin, parannetussa mallissa pyörivän rummun ja sitä ympäröivän kengän väliin. Kengässä oli varstat eli kyseessä oli varstakelainen puimakone. Ruotsissa tämäntapaisia puimakoneita valmistettiin jo 1700-luvun lopussa, ehkä muutama tuotiin Suomeenkin.