Mikä Patentti- ja rekisterihallitus on?
Patentti- ja rekisterihallitus
Patentti- ja rekisterihallitus (PRH, ruots. Patent- och registerstyrelsen) on Suomen valtion virasto, joka ylläpitää kaupparekisteriä, yrityskiinnitysrekisteriä, yhdistysrekisteriä ja säätiörekisteriä sekä myöntää patentteja, hyödyllisyysmalleja, mallioikeuksia, tavaramerkkejä ja LEI-tunnuksia. Lisäksi PRH rekisteröi yritysten tilinpäätöksiä. PRH ylläpitää myös yhdessä Verohallinnon kanssa yritys- ja yhteisötietojärjestelmää, YTJ:tä. PRH:ssa työskentelee noin 400 työntekijää. PRH kuuluu työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) konserniin. Säätiörekisteri
Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) ylläpitää säätiörekisteriä suomalaisista säätiöistä. Säätiö voidaan perustaa joko säädekirjalla tai testamentilla. Perustamiseen täytyy ensin hakea lupa PRH:lta, minkä jälkeen säätiö voidaan ilmoittaa rekisteröitäväksi säätiörekisteriin. Säätiörekisterissä oli vuoden 2010 lopussa noin 2 800 säätiötä. Rekisteröity säätiö on oikeushenkilö.
Poliisihallitus
Poliisihallituksen keskusyksikkö sijaitsee Helsingin Kampissa ja osia Joensuussa. Poliisihallitukseen kuuluvat myös arpajais- ja asehallintoyksikkö Riihimäellä sekä turvallisuusalan valvontayksikkö Mikkelissä. Tampereen Kiertäjät
Patentti- ja rekisterihallitus ilmoitti poistavansa tammikuussa 2017 rekisteristään 40 000 toimimatonta yhdistystä. Julkaistussa luettelossa oli mukana tamperelainen Koripallo- ja luisteluseura Kiertäjät r.y. Piraattipuolue (Ruotsi)
Patentteja puolue pitää yksinomaan patentinhaltijaa hyödyttävinä monopoleina. Niiden puolue näkee ehkäisevän innovaatioiden syntyä; tämän katsotaan merkittävästi rajoittavan muiden toimijoiden toimintamahdollisuuksia markkinoilla. Puolue katsoo nykyisen teknologisen kehityksen ajaneen tekijänoikeus- ja patenttilainsäädännön sekä niiden pitkien suoja-aikojen ohi. Kouluhallitus
Kouluhallitus (vuoteen 1918 Koulutoimen ylihallitus) oli vuosina 1870–1991 toiminut suomalainen valtion keskusvirasto, joka vastasi koulu- ja kirjastoasioista. Sen vastuualueeseen kuuluivat muun muassa yleisissä oppilaitoksissa annettavan opetuksen valvonta, koulujen rakentaminen, valtionosuuksien myöntäminen kunnallisille ja yksityisille oppilaitoksille, opistoille sekä kirjastoille, peruskoulun ja lukion opetussuunnitelmien laatiminen, aineiden oppimäärien vahvistaminen sekä oppikirjojen hyväksyminen. Opetushallitus
Opetushallitus (OPH, ) on Helsingissä toimiva opetus- ja kulttuuriministeriön alainen virasto, joka vastaa varhaiskasvatuksen, esi- ja perusopetuksen, aamu- ja iltapäivätoiminnan, lukiokoulutuksen, ammatillisen peruskoulutuksen, aikuiskoulutuksen, vapaan sivistystyön ja taiteen perusopetuksen kehittämisestä. Pantti
Immateriaalioikeuksien, esimerkiksi patentin tai mallioikeuden, panttauksen julkivarmistus tapahtuu siten, että patentti- ja rekisterihallitus kirjaa panttauksen rekisteriin ilman mitään velkakirjan esittämistä tai kiinnittämistä. Samankaltainen on arvo-osuuksien panttaus, jossa julkivarmistuksena on tiedon merkitseminen arvo-osuustilille. Hämeen sotilasalue
Reserviläis- ja reserviupseeripiirejä edustaa Päijät-Hämeen Reservipiiri ry. Päijät-Hämeen Reservipiiri ry on perustettu 1.1.1995 yhdentämään Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin toimintaa. Piirin puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että joka toisena kautena on puheenjohtajana Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja joka toisena kautena Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin valitsema ehdokas. Patentti
Patentin saamiseksi on maksettava ainakin hakemusmaksu 350–450 euroa ja patentin julkaisumaksu 350–450 euroa (patenttisuoja Suomen osalta, oli kyse sitten suomalaisesta patentista tai eurooppapatentista). Kansainvälinen PCT-hakemus maksaa 944–1219 euroa maakohtaisten maksujen lisäksi Patentointimenettelyssä kustannuksia syntyy viraston maksujen lisäksi maksuista ja mahdollisesti hakemuksen muotoiluun ja virastoasiointiin käytettävän patenttiasiamiehen kustannuksista. Patenttiasiamies
Asetuksen patenttiasiamiehistä 2 § mukaan asiamieheksi voidaan hyväksyä henkilö, jolla on kotipaikka Euroopan talousalueella ja jolla on sellainen yleinen asiamieskelpoisuus, mikä oikeudenkäymiskaaren 15 luvun 2 §:n mukaan vaaditaan oikeudenkäyntiasiamieheltä. Patenttiasiamieheltä vaaditaan myös, että hän on suorittanut diplomi-insinöörin tutkinnon taikka sellaisen korkeakoulututkinnon, jota patentti- ja rekisterihallitus pitää riittävänä osoittamaan patenttiasiamieheltä vaadittavaa teknisen alan tuntemusta. Lisäksi patenttiasiamiehellä on oltava patenttiasioissa kokemusta, jota voidaan pitää riittävänä patenttiasiamiehen toimen ammattimaiseen harjoittamiseen. Patentti- ja rekisterihallitus voi hyväksyä myös ulkomaisessa teknillisessä korkeakoulussa tai yliopistossa suoritetun loppututkinnon taikka teknillisessä oppilaitoksessa suoritetun ammatillisen korkea-asteen tutkinnon osoitukseksi teknisen alan tuntemuksesta. Y-tunnus
Y-tunnus eli yritys- ja yhteisötunnus on yrityksen tai yhteisön yksilöimiseen käytetty, viranomaisten myöntämä tunnus. Y-tunnuksia hallinnoidaan Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) ja verohallinnon yhteisesti ylläpitämässä Yritys- ja yhteisötietojärjestelmässä (YTJ). Posti- ja telelaitos
Posti- ja lennätinlaitos syntyi 1.6.1927, kun Postihallitus ja Suomen Lennätinlaitos yhdistettiin. Sen tehtäväksi tuli hoitaa yleistä posti-, lennätin-, puhelin- ja radiolaitosta sekä valvoa kyseisten alojen yksityisiä laitoksia. Tekninen kehitys muutti erityisesti 1960-luvulta alkaen laitoksen toimenkuvaa, ja sen nimi muutettiin 1981 Posti- ja telelaitokseksi. Hyödyllisyysmalli
Yksinoikeus on alueellisesti rajattu niihin maihin joihin se on saatu. Suomessa hyödyllisyysmallin myöntää Patentti- ja rekisterihallitus. Hyödyllisyysmalli on voimassa rajoitetun ajan, yleensä korkeintaan 10 vuotta hakemuksen tekemispäivästä. Patenttiin verrattuna hyödyllisyysmalli on selvästi edullisempi, mutta sen voimassaoloaika on lyhyempi. Hyödyllisyysmalli eroaa patentista erityisesti siinä, että se rekisteröidään heti, ilman teknistä tutkimusta, kun taas patenttihakemuksen käsittely tyypillisesti kestää 3–5 vuotta. Tämän vuoksi hyödyllisyysmalli on monessa maassa (esimerkiksi Saksassa) patenttia nopeampi suojamuoto keksinnöille. Kouluhallitus
Kouluhallitus perustettiin 24. marraskuuta 1869 annetulla asetuksella kun alkeisopetuksen järjestäminen siirrettiin kirkolta valtion ja kuntien tehtäväksi osana kansakoulu-uudistusta. Sitä ennen kouluasioista vastaava ylin viranomainen oli toiminut Tuomiokapitulin yhteydessä. Uusi keskusvirasto aloitti toimintansa 1. heinäkuuta 1870 ja sen alaisuuteen tulivat kansa- ja oppikoulut. Sen tehtäviin kuului alkujaan muun muassa valvoa, että koulujen opetus henkisi kunnioitusta esivaltaa kohtaan sekä korostaisi alamaisten velvollisuuksia ja säädyllisyyttä. Patenttitoimisto
Patenttitoimisto on yleisnimitys, jota käytetään yrityksistä tai elinkeinonharjoittajista, jotka konsultoivat asiakkaita patentteihin ja mahdollisesti myös muihin teollisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä. Osassa patenttitoimistoja työskentelee patenttiasiamies tai European Patent Attorney. Osa suomalaisista patenttitoimistoista on myös merkitty Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään patenttiasiamiesrekisteriin. Patenttiasiamies
Patenttiasiamiehen toimenkuvaan kuuluu neuvoa yleisöä sekä edustaa muita Patentti- ja rekisterihallituksen edessä suomalaisiin patenttihakemuksiin ja patentteihin ja kansainvälisiin patenttihakemuksiin sekä World Intellectual Property Organizationin (WIPO) edessä kansainvälisiin patenttihakemuksiin liittyvissä asioissa. WIPO:n edessä edustusoikeus on rajattu tapauksiin, joissa patentinhakijalla on kotipaikka Suomessa. Geenitekniikka
Helsingin Yliopiston Ruralia-instituutin erikoissuunnittelija, luomuviljelijä Jukka Rajala kiinnittää Voima-lehdessä huomiota GMO-liittyvään patenttijärjestelmään, "Gmo-lajikkeisiin liittyvä patenttijärjestelmän takia niiden riippumaton tutkimus on tehty erittäin vaikeaksi, jopa mahdottomaksi. Vuosi sitten 26 maissitutkijaa jätti Yhdysvaltojen ympäristövirastolle valituksen, että eivät voi antaa puolueettomia lausuntoja, koska patenttilajikkeita ei saa tutkia. Jokaisen niitä tutkivan on sovittava tapauskohtaisesti patentinomistajan kanssa mitä ja miten tutkitaan. Lisäksi tutkimuksen lopputulosvaiheessa patentinomistajalla on veto-oikeus estää julkistus." Euroopan patenttivirasto
EPO toimii Euroopan patenttijärjestön toimeenpanevana elimenä ja sen pääkonttori sijaitsee Münchenissä, sivuvirasto Haagissa, alavirasto Berliinissä ja patentti-informaatioyksikkö Wienissä. Virastoa johtaa presidentti ja sen toimintaa valvoo Euroopan patenttijärjestön hallintoneuvosto joka koostuu EPC-jäsenmaiden edustajista. Suomea hallintoneuvostossa edustaa Patentti- ja rekisterihallituksen pääjohtaja. Yhtiöjärjestys
Patentti- ja rekisterihallituksen lyhyt malliyhtiöjärjestys on: Kopiosto
Kopiosto on rekisteröity yhdistys, jonka hallitukseen kuuluu puheenjohtaja ja kymmenen muuta jäsentä. Hallituksen alaisuudessa toimivat Kopioston jaostot sekä toimisto. Postihallitus
Postihallitus oli vuosina 1881–1927 toiminut suomalainen keskusvirasto, joka johti maan postilaitosta. Postihallituksen pääjohtaja (vuoteen 1919 "postitirehtööri") oli samalla myös postilaitoksen johtaja. Patentti
Patentti on viranomaisen immateriaalioikeuteen kuuluvalla patenttioikeudella antama määräaikainen yksinoikeus jostakin keksinnöstä hyötymiseen. Patentti on luonteeltaan kielto-oikeus, jonka perusteella patentinhaltijalla on oikeus kieltää muilta keksintönsä ammattimainen hyväksikäyttö. Ammattimaista hyväksikäyttöä ovat muiden muassa patentoidun tuotteen valmistus, myynti, käyttö ja maahantuonti tai patentoidun menetelmän käyttö. Patentin määräaikainen yksinoikeus, eli patenttiaika on 20 vuotta, jos patentinhaltija suorittaa vuosittaiset patenttimaksut. Patentti antaa käytännössä monopolin tiettyyn keksintöön, ja patentinhaltija voi sen turvin valmistaa itse keksintöään, myydä patentin tai lisensoida patenttia muille patenttiajan sisällä. Soldiers of Odin
Keväällä 2016 patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi Soldiers of Odinia koskevat vaatteet, jalkineet ja päähineet tavaramerkiksi. Tavaramerkin haltija kertoo vastustavansa rasismia ja kyseenalaistavansa viranomaisten päätöksen hyväksyä Soldiers of Odin yhdistysrekisteriin. Patentti
Patenttijärjestelmän tärkeä tehtävä on edistää teknisen tiedon leviämistä. Keksinnön patentoitavuuden kriteerinä onkin riittävän selvä selitys keksinnöstä patenttihakemuksessa. Suomen patenttilain 8§ mukaan selityksen tulee olla niin selvä, että ammattimies voi sen perusteella käyttää keksintöä. Patenttijulkaisu on sekä juridinen asiakirja, että tekninen julkaisu, jossa esitetään patentin hakuajankohtana vallinnut tekniikan taso, siinä esiintyvä ongelma ja ongelman ratkaisu konkreettisine suoritusesimerkkeineen. Patentti
Suomessa patentteja myöntää Patentti- ja rekisterihallitus. Vuoden 2013 lopussa Suomessa oli kaikkiaan voimassa 47 791 patenttia, joista 9 455 oli PRH:n myöntämiä kansallisia patentteja ja 38 336 eurooppapatentteja. Vuonna 2013 Suomessa tehtiin 1 737 kansallista patenttihakemusta PRH:een ja näistä hakemuksista 1 597:ssä (92 %) hakija oli suomalainen. Samana vuonna voimaan saatettiin 711 PRH:n myöntämää patenttia ja 5 164 EPO:n eurooppapatenttia. Suomi liittyi Euroopan patenttisopimukseen vuonna 1996, minkä jälkeen PRH:n myöntämien patenttien määrä on vähentynyt ja eurooppapatenttien määrä lisääntynyt. Postihallitus
Suomen postilaitoksen väliaikainen järjestely vahvistettiin 9.9.1811, jolloin perustettiin postitirehtöörin virka, ja seuraavana vuonna "postitirehtöörinvirasto". Postilaitoksen johto-organisaatio vakinaistettiin 5.10.1816 annetulla keisarillisella julistuksella, jolla perustettiin Postijohtokunta. Se korvattiin 15.3.1881 perustamalla Postihallitus. Virasto ja koko postilaitos toimi vuosina 1809–1869 senaatin kansliatoimituskunnan, 1869–1892 siviilitoimituskunnan ja vuodesta 1892 kulkulaitostoimituskunnan alaisena. Vuoden 1890 Postimanifesti määräsi Suomen postilaitoksen Venäjän sisäasiainministeriön posti- ja lennätinlaitoksen valvontaan, mutta käytännössä viraston toiminta Suomessa ei sanottavasti muuttunut. Patentti- ja rekisterihallitus
Nykyinen Patentti- ja rekisterihallitus perustettiin vuonna 1941. Suomen ensimmäinen patenttilaki annettiin 7.5.1943, jolloin patenttien voimassaoloaika määrättiin 17 vuodeksi. Laki uusittiin vuoden 1968 alussa. 1990-luvulta alkaen viraston toiminta on kansainvälistynyt ja työ lisääntynyt huomattavasti Suomen EU-jäsenyyden seurauksena. Säätiö- ja yhdistysrekisterin ylläpito siirrettiin Patentti- ja rekisterihallitukselle vuonna 1995. Patentti
Voimassapito edellyttää vuosimaksujen maksamista. Niiden maksaminen alkaa toisen hakemisvuoden lopussa. Vuosimaksujen hinta nousee vuosi vuodelta progressiivisesti. Jos hakija ei suorita säädettyä kansallista vuosimaksua, patenttihakemus tai patentti raukeaa ja kuka tahansa saa ruveta käyttämään keksintöä. Patentti- ja rekisterihallitus
Manufaktuurijohtokunnan tehtävät siirrettiin vuonna 1885 uudelle teollisuushallitukselle, joka korvattiin vuoden 1918 lopussa kauppa- ja teollisuushallituksella. Sen aikana annettiin 11.2.1889 asetus tavaramerkeistä ja tavaramerkkirekisteristä, 2.5.1895 kaupparekisteristä ja 21.1.1898 patenttirekisteristä, jotka kaikki määrättiin kyseisen viraston ylläpidettäviksi. Kauppa- ja teollisuushallitus lakkautettiin vuoden 1926 alussa, jolloin patentti-, tavaramerkki- ja kaupparekisteriasiat siirrettiin kauppa- ja teollisuusministeriöön. Siirto toteutettiin hallinnollisen päällekkäisyyden poistamiseksi. Pian kuitenkin havaittiin etteivät tehtävät sopineet hyvin ministeriölle, ja itsenäisen viraston uudelleenperustaminen tuli ajankohtaiseksi. Keksintösäätiö
Keksintösäätiön hallitukseen kuuluu alan vaikuttajia. Sen valtuuskunnan puheenjohtajana toimi vuonna 2014 Risto Nieminen. Keksintösäätiö sai aikaisemmin pääosan käyttövaroistaan työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan kuuluvana valtionapuna. Vuodesta 2014 alkaen työ- ja elinkeinoministeriö ei ole tukenut Keksintösäätiön toimintaa. Nykyinen toiminta rahoitetaan niin sanotuilla palautuksilla, jotka saadaan menestyneiden, rahoitusta saaneiden keksintöjen tuloista maksettavista royalteista. Perforointi
Perforoinnilla eli perättäisillä rei’ityksillä voidaan materiaalin pintaan synnyttää tekstiä tai muita kuvioita. Esimerkiksi Patentti- ja rekisterihallitus käyttää dokumenttien hallinnassaan paperisten patenttihakemusasiakirjojen perforointia, jolloin hakemusnumero ja päivämäärä kirjataan paperiin rei'ittämällä. Rautatiehallitus
Rautatiehallitusta edelsi vuoteen 1863 rautatiejohtokunta, joka valvoi maan ensimmäisen rautatien, Helsinki–Hämeenlinna-radan, rakentamista ja liikennöintiä, sekä vuosina 1863–1877 Tie- ja vesikulkulaitosten ylihallituksen alainen rautatiepäällikön kanslia. Rautatiehallitus perustettiin 25.7.1877 ja se toimi aluksi senaatin maanviljelystoimituskunnan alaisena, kunnes kulkulaitostoimituskunta perustettiin vuonna 1892. Suomen itsenäisyyden aikana se toimi ensin kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön, vuodesta 1970 lähtien liikenneministeriön alaisuudessa. Patenttitoimisto
Tämän artikkelin vieraskieliset vastineet viitaavat valtioliseen patenttivirastoon, joka on eri asia kuin yksityinen patentti(asiamies)toimisto. Hebe-säätiö
Vuonna 2010 Patentti- ja rekisterihallitus (PRH) antoi Hebe-säätiölle huomautuksen koskien säätiön jakamaa yleisavustusta Vasemmistonuorille. PRH:n mukaan avustuksia ei pidä jakaa yleisavustuksina, vaan osoittaa myös avustuksen käyttötarkoituksen. Yhdistys (Suomi)
Yhdistysrekisteriin merkitään aatteelliset yhdistykset. Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan "sellainen on useiden henkilöiden tai oikeuskelpoisten yhteisöjen perustama pysyväksi aiottu yhteenliittymä yhteisen aatteellisen tarkoituksen toteuttamista varten. Yhdistyslain tarkoittama aatteellinen yhdistys eroaa taloudellisesta yhteisöstä siten, että sen tarkoitus ei tähtää voiton tai taloudellisen edun hankkimiseen siihen osallisille eikä sen toiminta voi olla pääasiassa taloudellista. Toiminnan painopisteen tulee olla aatteellisessa työssä." Keksintö
Keksintö on olemassa olevan ongelman tai tarpeen uusi tai yllättävä ratkaisu joka on sovellettavissa käytäntöön. Se on innovatiivinen esine, prosessi tai tekniikka ja usein keksintö perustuu jo olemassa olevan tekniikan uudenlaiseen soveltamiseen. Keksinnölle voidaan myöntää patentti, joka takaa keksijälle laillisen oikeuden keksintöönsä. Kyseessä on periaatteessa tuotekehityksen kaltainen toiminta tai osa sitä, mutta tuotekehitystä käytetään yleensä nimityksenä laajamittaisemmasta ja enemmän varsinaiseen tuotteen hyödyntämiseen keskittyvästä toiminnasta.Naisten keksimiä ovat muun muassa sirkkeli (1813), autonlämmitin (1893), tuulilasinpyyhkimet (1903), tiskikone (Josephine Cochrane, 1887), sähköinen jääkaappi (Florence Parpart, 1914), radio-ohjauksen taajuushyppely (filmitähti Hedy Lamarr, 1942) ja astiankuivauskaappi (suomalainen Maiju Gebhard, 1945). Food and Drug Administration
Food and Drug Administration, lyhennys FDA tai USFDA, on vuonna 1906 perustettu Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto. FDA:n vastuulla on säädöksien laatiminen Yhdysvaltojen markkinoille. FDA:n säädöksien piiriin kuuluvat elintarvikkeet, ravintolisät, lääkkeet, eläinlääkkeet, verta sisältävät tuotteet, lääkintälaitteet, säteilevät laitteet ja kosmetiikka. Patenttitrolli
Patenttipeikoksi väitetyn Acacia-yrityksen päällikkö sanoo, että alan yritykset vain tasoittavat pelikenttää suurten yritysten sekä keksijöiden ja pienten patentinhaltijoiden välillä. Hänen mukaansa aiemmin suuret yritykset jyräsivät jälkimmäiset. Sipilän hallitus
Sipilän hallituksen hallitusohjelmaan kirjattiin hallintarekisterin käyttöönotto, joka oli kaatunut edellisessä hallituksessa sosialidemokraattien vastustustukseen. Hallintarekisteri on sijoitusomaisuuden omistusjärjestely, joka sallisi osakeomistusten salaamisen. Hallituksen hanke kohtasi laajaa vastustusta omistusten avoimuudesta huolestuneiden kansalaisjärjestöjen, mutta myöskin monien viranomaisten taholta. Uudistusta vastustivat mm. poliisi, syyttäjä, ulosottaja, verottaja, finanssivalvonta, oikeusministeriö ja Suomen pankki. Tästä huolimatta valtiovarainministeri Alexander Stubb esitti eduskunnalle hankkeella olevan laaja, yli 90-prosenttinen tuki. Myöhemmin Stubb tunnusti luvun olleen hänen omasta päästään ja pyysi asiaa anteeksi. Hallitus veti hallintarekisteriesityksen pois, mutta yrittää nyt muilla säädösmuutoksilla saada aikaan hallintarekisterin kaltaisten omistusjärjestelyjen laillistamisen. U.S. Customs and Border Protection
U.S. Customs and Border Protection (USCBP, suomeksi Yhdysvaltojen tulli ja rajavalvonta) on Department of Homeland Securityn alainen liittovaltion lainvalvontaviranomainen, ja maan pääasiallinen rajavalvontalaitos. Sen tehtävänä on säädellä ja helpottaa kansainvälistä kauppaa, kerätä tuontitulleja, ja valvoa Yhdysvaltojen säädöksiä, mukaan lukien kauppa, tulli ja maahanmuutto. CBP on yksi Yhdysvaltojen suurimmista lainvalvontaviranomaisista. Virasto työllistää yli 45 600 liittovaltion agenttia ja virkamiestä. Viraston pääkonttori sijaitsee Washington D.Cssä. Tie- ja vesirakennushallitus
Seuraavana organisaationa oli Tielaitos (1990–1997), jossa oli keskusvirastona tiehallitus ja sen alaiset tiepiirit. Vesitieasiat siirtyivät merenkulkuhallitukselle. Tielaitoksen tunnuksena oli tyylitelty sininen T-kirjain, joka kuvaa tieliittymää tai siltarakennetta. Tunnuksen suunnitteli Kaisu Klemetti. 1993 Tiehallitus muuttui tielaitoksen keskushallinnoksi ja palvelukeskuksiksi. Seuraavana vuonna syntynsä sai "Valtion korjaamo", joka muodostui entisistä erillisistä Tielaitoksen korjaamoista. Myöhemmin 90-luvulla siitä perustettiin Raskone Oy -niminen liikelaitos. Euroopan patenttijärjestö
Järjestöllä on 38 jäsenvaltiota (suluissa liittymisaika): Belgia (1977), Alankomaat (1977), Iso-Britannia (1977), Luxemburg (1977), Ranska (1977), Saksa (1977), Sveitsi (1977), Italia (1978), Ruotsi (1978), Itävalta (1979), Liechtenstein (1980), Espanja (1986), Kreikka (1986), Tanska (1990), Monaco (1991), Irlanti (1992), Portugali (1992), Suomi (1996), Kypros (1998), Turkki (2000), Bulgaria (2002), Slovakia (2002), Tšekki (2002), Viro (2002), Slovenia (2002), Unkari (2003), Romania (2003), Puola (1.3.2004), Islanti (1.11.2004), Liettua (1.12.2004), Latvia (1.7.2005), Kroatia (1.1.2008), Norja (1.1.2008), Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (1.1.2009), San Marino (1.7.2009), Albania (1.5.2010), Serbia (1.10.2010). Päijät-Hämeen Reservipiiri
Päijät-Hämeen Reservipiiri ry. on perustettu 1.1.1995 yhdentämään Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin toimintaa. Piirin puheenjohtaja valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan siten, että joka toisena kautena on puheenjohtajana Päijät-Hämeen Reserviläispiirin ja joka toisena kautena Päijät-Hämeen Reserviupseeripiirin valitsema ehdokas. Opetushallitus
Opetushallitus syntyi 1. huhtikuuta 1991, kun keskusvirastoina toimineet Kouluhallitus ja Ammattikasvatushallitus yhdistettiin. Tarkoituksena oli keskittää kaikki opetustoimintaa koskevat asiat yhteen keskusvirastoon. Tavoitteena oli, että uusi virasto keskittyisi opetuksen tavoitteiden, sisältöjen ja menetelmien kehittämiseen sekä koulutuksen tuloksellisuuden seurantaan ja edistämiseen. Osakeyhtiö (Suomi)
Osakeyhtiö perustetaan merkitsemällä se kaupparekisteriin, jota ylläpitää Patentti- ja rekisterihallitus. Yhtiöstä tulee oikeushenkilö vasta rekisteröinnillä. Sitä aikaisemmin tehdyistä toimista päätöksentekijät ovat itse vastuussa. Pakkausten hyötykäyttö Suomessa
Ympäristöministeriö on hyväksynyt Suomen Pakkauskierrätys Ringin pakkaajista ja pakattujen tuotteiden maahantuojista koostuvan rekisterin pitäjäksi Suomessa. Ympäristöministeriö valvoo yhdessä Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (Pirkanmaan ELY-keskus) kanssa hyötykäytön toteutumista, ja niillä on valtuudet antaa tarkempia määräyksiä ja ohjeita.
Rinki kokoaa vuosittain tuottajavastuullisilta yrityksiltä pakkaustilastoja. Ne toimitetaan Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukselle. Tilastotiedot koostuvat Rinkiin liittyneiden yritysten raportoimista pakkaustiedoista sekä tuottajayhteisöjen ilmoittamista pakkausmateriaalien kierrätysmääristä. Tilastot osoittavat sen, miten eri pakkausmateriaaleille asetetut kierrätystavoitteet on saavutettu Suomessa. INRegistry
INRegistry on virallinen .in-rekisteröintitoimisto, joka toimii autonomisesti yleishyödyllisen organisaation National Internet Exchange of India'n (NIXI) alaisuudessa. Sen nimitti Intian hallitus. INRegistryn päämäärä on helpottaa .in-tunnusten käyttöä sekä Internetin käyttöä Intian sisällä. Yhdysvaltain postilaitos
Yhdysvaltain postilaitos (, lyh. USPS) on Yhdysvaltain liittohallituksen organisaatio, jolla on lakisääteinen monopoli valtaosaan kirjepostin kannosta Yhdysvaltain alueella. Yhtiö tunnetaan myös nimellä U.S. Mail. Patentti
Patentin voi pitää voimassa yleensä enintään 20 vuotta hakemuksen tekemispäivästä. Lääketieteellis-biologisissa keksinnöissä saatetaan antaa enintään 5,5 vuoden jatkoaika hyvittämään osa siitä ajasta, joka on kulunut turvallisuuskokeisiin ym. tekemispäivän ja markkinointiluvan saamisen välissä. Autorekisterikeskus
Autorekisterikeskus perustettiin vuonna 1966 valtion väliaikaiseksi virastoksi ja se vakinaistettiin seuraavana vuonna. Autokatsastus ja kuljettajantutkinnot siirtyivät kunnallishallinnolta vastaperustettuun Autorekisterikeskukseen 1968. Ajokorttirekisterin ylläpito lisättiin viraston tehtäviin vuonna 1972. Katsastustoiminnan kilpailuttamisen myötä Autorekisterikeskus muutettiin 1994 liikelaitokseksi ja vuoden 1996 alusta lukien siitä muodostettiin valtion osakeyhtiö Suomen Autokatsastus Oy (nykyinen A-Katsastus). Ajoneuvorekisterien ylläpito ja muut hallinnolliset tehtävät siirtyivät samassa yhteydessä perustetulle ajoneuvohallinnolle eli AKE:lle. Patenttitrolli
Entinen liittovaltion tuomari Paul R. Michel sanoi haastattelussa vuonna 2011, että (patenttipeikkojen tuottamaa) ongelmaa liioitellaan suuresti. Hänen mukaansa Yhdysvaltojen patenttijärjestelmässä on monia ongelmia, esimerkiksi useimmat patenttipeikkojen loukkausoikeudenkäynnit koskevat pätemättömiä tai loukkaamattomia patentteja ja oikeudenkäynnit ovat hyvin hitaita. Silti hän katsoo patenttipeikkojen voivan lisätä patenttien arvoa ostamalla ne silloin kun valmistajat kieltäytyvät ostamasta niitä. Näin syntyvät patentinostomarkkinat voivat hyödyttää keksijöitä. Jalo Ant-Wuorinen
Jalo Ant-Wuorinen sai surmansa Helsingin ilmapommituksessa talvisodan alkupäivinä. Hänen kuoltuaan patenttitoimistoa johti Ingeborg Laurén vuoteen 1977 ja sen jälkeen Eva Grew 2000-luvun alkuun saakka. Vuonna 2000 yritykseen liitettiin Ruska & Co -niminen patentti- ja tavaramerkkiasiamiestoimisto ja vuonna 2012 yritys osti Patentti-Laitisen liiketoiminnan. Patenttitoimistot Seppo Laine Oy ja Oy Jalo Ant‐Wuorinen Ab yhdistivät toimintansa vuonna 2015 ja ne toimivat nykyisin nimellä "Seppo Laine Oy". Hallintarekisteri
Hallintarekisteri (hallintarekisteröinti) on arvopaperikeskuksessa tai vastaavassa käytetty menettely, jossa rekisteriin merkitään arvopaperin todellisen omistajan sijasta vain arvo-osuustilin hallintarekisteröinnin hoitaja. Hallintarekisteröinnin hoitaja kirjaa asiakkaidensa omistukset vain omiin tietojärjestelmiinsä ja kunkin hallintarekisteröidyn tilin omistajien omistukset näkyvät arvo-osuustilillä yhtenä hallintarekisteröinnin hoitajan hallinnoimana omistuksena. Innovaatiopolitiikka
Tutkimusten mukaan innovaatioiden tukeminen julkisen rahoituksen kautta tulisi keskittää sellaisille aloille, jotka saattavat olla liiketaloudellisesti kannattamattomia, mutta niiden ulkoisvaikutukset ovat muiden yritysten ja koko yhteiskunnan kannalta merkittäviä. Yksi tällaisista aloista on perustutkimus. Julkisen vallan tulisi myös pyrkiä luomaan mahdollisimman hyvät edellytykset innovaatiotoiminnalle, eikä määritellä ja rajata sitä, mitä tulisi innovoida . Suomessa työ- ja elinkeinoministeriö vastaa suuresta osasta innovaatiopolitiikkaa koskevista päätöksistä ja innovaatiojärjestelmämme kehittämistä koordinoi pääministerin johtama tutkimus- ja innovaationeuvosto. Tutkimus- ja innovaationeuvosto hyväksyi marraskuussa 2014 tutkimus- ja innovaatiopoliittisen linjaraportin vuosiksi 2015 - 2020. Elinkeinohallitus
Elinkeinohallitus oli vuosina 1973–1990 kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuudessa toiminut Suomen valtion keskusvirasto. Sen tärkeimmät tehtävät olivat hinta- ja elintarvikevalvonta, taloudellisen kilpailun edistäminen ja kuluttajansuoja-asiat. Elinkeinohallitus myös myönsi toimiluvat matkatoimistoille ja valvoi niitä. Tullihallitus
Tullihallitus oli vuosina 1812–2012 toiminut Suomen valtion keskusvirasto, joka hallinnoi Suomen tullia. Se johti ja valvoi tulli- ja valmisteverojen sekä autoveron perimistä. Patenttineuvos
Patenttineuvos on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 5. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . Patentti
Patentissa hakijan tulee paljastaa keksintönsä, minkä pitäisi levittää innovaatioita. The Economist -lehden mukaan näin ei aina käy, koska patenttijuristit ovat hyviä hämärtämään paljastuksia. Järjestelmä myös lukitsee vanhojen yritysten etuja, esimerkiksi puolijohdealalle tuleva uusi yritys joutuu ostamaan vanhoilta lisenssejä 200 miljoonalla eurolla. National Institute of Standards and Technology
National Institute of Standards and Technology (NIST) on yhdysvaltalainen kauppaministeriön alainen virasto, jonka tehtävänä on kehittää ja edistää mittaustekniikoita, standardeja ja tekniikkaa. Virasto tunnettiin vuosina 1901–1988 nimellä National Bureau of Standards (NBS). Autorekisterikeskus
Autorekisterikeskus (lyhenne "ARK") oli vuosina 1966–1994 toiminut Suomen valtion virasto, joka ylläpiti valtakunnallista ajoneuvorekisteriä ja hoiti autokatsastustoimintaa. Suomen Lennätinlaitos
Suomen itsenäistymisen jälkeen Vaasan senaatti päätti 13.2.1918 lennätinlaitoksen ottamisesta Suomen valtion haltuun. Myöhemmin samana vuonna perustettiin keskusvirastona Suomen Lennätinlaitos, jolle alistettiin myös puhelintoimi. Lennätinlaitos yhdistettiin 1.6.1927 alkaen Postihallituksen kanssa uudeksi Posti- ja lennätinhallitukseksi. Keskuskauppakamari
Keskuskauppakamarin alaisuudessa aiemmin toiminut tilintarkastuslautakunta on siirtynyt Patentti- ja rekisterihallitukselle 1.1.2016 alkaen. Tekniikan historia
Wattin ja Boultonin yritys oli saanut patentin höyrykoneelleen, mikä esti jatkokehitystä kunnes patentit raukesivat vuonna 1800. Tämän jälkeen höyrykoneet alkoivat kehittyä ja levitä myös Englannin ulkopuolelle. Wattin koneet olivat vielä matalapainekoneita, joista tehoa saatiin kohtuullisen vähän, mutta vuonna 1802 Richard Trevithick (1771–1833) rakensi pienen, mutta hyvin tehokkaan kaivospumpun, jossa oli käytössä korkeapaineella toimiva höyrykone. Paineen nostaminen lisäsi huomattavasti tehoa ja vuoteen 1804 näitä koneita oli tehty jo 50 kappaletta. Korkean paineen käytöstä oli seurauksena höyrykattilaräjähdykset, jotka johtivat turvalaitetekniikan kuten ylipaineventtiilien kehittymiseen ja vakuutusyhtiöt alkoivat vaatia näitä. Kattilaräjähdyksistä päästiin pääosin eroon vasta 1800-luvun lopulla paineastian suunnittelumetodien standardisoituessa ja rakenneterästen kehittyessä. Höyrykonekehitystyö vei koneenrakennustaitoa eteenpäin suurharppauksin ja toi mukaan yhä jatkuvia trendejä, joihin kuuluivat yksityisten yritysten merkittävä rooli teknisen kehityksen vetureina, patenttien asema keksijöiden tulonlähteenä ja ulkopuolisten tahojen vaatimat turvallisuusrakenteet.
Patenttia muistuttava "privilegimenettely" oli hallitsijan oikeus antaa monopoliasema tietyn hyödykkeen valmistamiseen. Vanhimpia varsinaisia patenttilakeja oli Venetsian patenttilaki vuodelta 1474, mutta jo yli sata vuotta aikaisemmin sekä Italiassa että Böömissä oli ryhdytty antamaan yksinoikeuksia etenkin kaivostoiminnassa tarvittaviin laitteisiin ja järjestelyihin. Tämä takasi innovaation luojalle määräajaksi etuoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Nykyisen patenttikäytännön vanhin suora edeltäjä on Isossa-Britanniassa vuonna 1624 annettu laki, Statute of Monopolies joka rajoitti hallitsijan oikeutta antaa monopoleja. Lakiuudistuksen mukaan monopolin sai antaa vain uusien tuotteiden tai valmistusmenetelmien todellisille keksijöille. Tästä kehittyivät modernit patenttilait, joissa tunnustetaan keksijä ja keksijän oikeus saada suoja keksinnölleen. Ensimmäinen suomalainen patentti myönnettiin autonomisessa Suomessa 1842. Patenttitrolli
Patenttipeikoksi väitetyn Intellectual Ventures -yrityksen perustaja Nathan Myhrvold väitti nimityksen "patenttipeikko" käyttämisen olevan lähinnä suuryritysten taktiikka yksittäisten keksijöiden aseman heikentämiseksi. Tekniikan historia
Patenttilakien tavoitteena on suojata keksijää, mutta ne myös helposti pysäyttävät kehityksen, kuten havaittiin jo Wattin höyrykoneen tekniikkaan liittyvän patentin kohdalla. Teollisen vallankumouksen alusta koneenrakentajat olivat tietoisia toistensa töistä ja osa oli toiminut muiden oppipoikina, jolloin tietoa siirtyi yhteisöllistä tietä. Kun keksintöjä on myöhemmin luokiteltu niiden taustojen mukaan kaupallisiin yksittäisten keksijöiden tekemiin, yrityksissä tai yritysryhmissä yhteistyönä syntyneisiin, markkinoiden ulkopuolella toimiviin tutkijoiden tekemiin tai yliopistojen ja vastaavien verkostojen tekemiin, niin on havaittu markkinoiden ulkopuolisten osapuolien sekä verkostojen kehittävän pääosan ideoista, vaikka yritykset ne sitten kaupallistavat. Patentteja merkityksellisempää keksinnöille on vapaa tiedonkulku. Pirkka (tavaramerkki)
Pirkka on mukana patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämässä Laajalti tunnettujen tavaramerkkien luettelossa. Väylävirasto
Väylävirasto () eli Väylä on Suomen valtion virasto, joka toimii liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalla. Väyläviraston tehtävänä on vastata Suomen tie- ja rataverkosta sekä vesiväylistä. Virasto perustettiin vuoden 2010 alussa, ja vuoden 2018 loppuun saakka sen nimi oli Liikennevirasto (). HAUS kehittämiskeskus
HAUS kehittämiskeskus Oy (aiemmin Hallinnon kehittämiskeskus) on koulutus- ja kehittämispalveluja tuottava suomalainen valtionyhtiö, joka keskittyy julkisen hallinnon, palvelutoiminnan ja henkilöstön kehittämiseen Suomessa ja kansainvälisesti. HAUSin omistajaohjausta käyttää valtiovarainministeriö ja sen toimintaa säätelee laki Haus kehittämiskeskus Oy -nimisestä osakeyhtiöstä (27.11.2009/944 ). Patenttitrolli
Patentti tarkoittaa oikeuttaa kieltää tietynlaisten tuotteiden valmistus. Sen tarkoitus on kannustaa tuottamaan keksintöjä ja julkistamaan niitä patenttijulkaisuissa, mutta haittapuolena se saattaa lannistaa muita tuottamasta kyseistä teknologiaa käyttäviä hyödykkeitä tai jatkokehittelemästä patentin teknologiaa. Samat hyödyt ja haitat ovat myös patenttipeikoissa. Monesti keksijöiden ja pienyritysten on vaikea puolustaa keksintöjään suuria yrityksiä vastaan, mikä lannistaa näitä investoimasta teknologian kehittämiseen. Patenttipeikot auttavat tässä mutta vastaavasti vaikeuttavat muiden toimintaa. Kannattajiensa mielestä ne tasaavat pelikenttää pienten ja suurten toimijoiden välillää, vastustajiensa mielestä ne ovat liian vahvoja, suuryrityksiäkin vahvempia, tai ne käyttävät haitallisempia menetelmiä korvausten saamiseksi jälkeenpäin sen sijaan, että perisivät heti lisenssimaksuja. Toisaalta Yhdysvalloissa juridinen tilanne on vastaavasti korjaantunut patenttipeikoille epäedullisemmaksi. Tina Mäkelä
PRH:n eli patentti- ja rekisterihallituksen mukaan Kiinteistö Oy Mynämäen Niittylinna, TTM-Kiinteistöt Oy ja CTM Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat Mäkelän omistuksessa tai määräysvallassa ja hän on niissä hallituksen puheenjohtaja. Tie- ja vesirakennushallitus
Pitkään Suomen itsenäistymisen jälkeen useimmat maanrakennusyhtiöt olivat pieniä. Niiden voimavarat eivät riittäneet mittaviin tienrakennusurakoihin. Siksi entisestä keisarilliseen hallintoon kuuluneesta alan virastosta muokattiin 1920-luvulla uusi valtionvirasto – Tie- ja vesirakennushallitus eli TVH (1925–1964). Tehtiin uusi piirijako, jossa oli yhdeksän piiriä. TVH:lle hankittiin julkisin varoin tarvittava kalusto ja palkattiin ammattitaitoinen johto. Patentti
Ilmaisia patenttitietokantoja ovat mm. Euroopan patenttiviraston (EPO) ylläpitämä Espacenet sekä PRH:n PatInfo. Olvi-säätiö
OLVI-säätiötä johtaa hallitus, joka huolehtii siitä, että säätiön toiminta on asianmukaisesti järjestetty ja että säätiön sääntöjen mukainen tarkoitus toteutuu. Hallitus määrittelee säätiön strategian. Vuonna 2016 Patentti- ja rekisterihallitus hyväksyi säätiön ehdottamat muutokset sääntöjen nykyaikaistamiseksi ja strategia- ja hallintoprosessit uudistettiin uuden säätiölain ja sääntöjen mukaisiksi. OLVI-säätiö noudattaa vuonna 2015 voimaan tullutta uutta säätiölakia (487/2015). Säätiön toiminnassa huomioidaan Säätiön hyvä hallinto ja Hyvä säätiötapa -oppaiden suositukset. Yhtiömuoto
Suomessa yhtiöiden tulee rekisteröityä Patentti- ja rekisterihallituksen ylläpitämään kaupparekisteriin. Immateriaalioikeus
Patentti perustuu alun perin tavoitteeseen, että yleishyödylliset keksinnöt eivät mene keksijänsä mukana hautaan - vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Keksintöjen julkistamisen on katsottu myös edistävän hyödyllistä tekniikan ja valmistustaidon kehittymistä. Tavaramerkki- ja toiminimioikeudet palvelevat tuotteen valmistajan tunnistamista ja suojaavat siten ostajan oikeuksia. Immateriaalioikeuksia on perusteltu myös sillä, että ne toimivat luovan työn taloudellisena kannustimena. Patentti- ja rekisterihallitus
PRH kuuluu nykyisin työ- ja elinkeinoministeriön konserniin ja on tulosohjattu ja tulosbudjetoitu virasto. PRH kerää toimintansa kustannuksia vastaavat tulot pääosin asiakkaitten palvelumaksuina.Patentti- ja rekisterihallitus toimii Helsingissä osoitteessa Sörnäisten rantatie 13. Patentti
Patenttihakemus tulee julkiseksi jo hakemusvaiheessa 18 kuukauden salassapitoajan jälkeen, ellei hakija peruuta hakemusta ennen sitä. Suomeen tehtyjen suorien kansallisten patenttihakemusten perustiedot (hakija, hakemusnro, hakemuksen tekemispäivä, patenttiasiamiehen tiedot) ovat julkisia hakemuksen tekemispäivästä ja ne löytyvät muun muassa Patentti- ja rekisterihallituksen PatInfo-tietokannasta. Patenttihakemuksen käsittely voi kestää useita vuosia. Kun patentti on myönnetty, myöntämispäivästä alkaa yhdeksän kuukauden aika, jolloin kenellä tahansa on Suomen lain mukaan mahdollisuus tehdä väite Patentti- ja rekisterihallitukselle ja vaatia patentin kumoamista. Väitteessä on perusteltava, miksi patenttia ei olisi pitänyt myöntää. Patentti saa lainvoiman, ellei väitteitä esitetä tai hyväksytä. Väite on paljon mitätöimisoikeudenkäyntiä halvempi keino. Kari Sipilä
Toimintaa täydentämään Sipilä kehitti säätiön omistaman Suomen Keksintöpörssi Oy:n kaupallistamaan nykyaikaisen tietotekniikan avulla keksintöjä ja niistä kehitettyjä tuotteita. Se on ollut alkuna ja taustaideana monille muille kaupallistamiskeinoille. Sipilä laajensi alueellista keksintöasiamiestoimintaa, joka siirrettiin teknillisistä oppilaitoksista valtion alueellisiin toimipisteisiin, sittemmin ELY-keskuksiin. Sipilä kehitti toimintamallin, jolla yliopistoihin tulivat innovaatioasiamiehet kehittämään yliopistojen tutkimuslähtöistä keksintö- ja innovaatiotoimintaa. Se toteutettiin yhdessä Patentti- ja rekisterihallituksen ja suurimpien yliopistojen kanssa ja se muodosti pohjan ja mallin nykyiselle yliopistojen innovaatioalan toiminnalle ja nykyisille aktiviteeteille. Euroopan patenttivirasto
Viraston myöntämiä patentteja kutsutaan eurooppapatenteiksi. Eurooppapatenttihakemuksella (EP-hakemus) voi saada patentin valtioihin, jotka ovat liittyneet Euroopan patenttisopimukseen. EPOn myöntämä eurooppapatentti voidaan myös ulottaa koskemaan valtioita jotka ovat solmineet erillissopimuksen Euroopan patenttiviraston kanssa. Tähän ryhmään kuuluuvat EPOn laajennusvaltiot eli ns. extension-valtiot Bosnia ja Hertsegovina (1.12.2004) ja Montenegro (1.3.2010) sekä ns. validointi-valtiot Marokko ja Moldova. Kittilän kriisi
Kittilän kunnan vuoden 2016 tilintarkastuskertomuksen mukaan Kittilän hallintoa on hoidettu ”pääsääntöisesti lain ja valtuuston päätösten mukaisesti”. Patentti- ja rekisterihallituksen tilintarkastusvalvonta selvittää Kittilän kunnan tilintarkastuksen asianmukaisuutta vuosilta 2014–2016. Kunnan tilintarkastaja on BDO Audiator -tilintarkastusyhtiö. Tilintarkastukseen kuuluu kunnan hallinnon laillisuustarkastus. Manuaaliset reikäkortit
Patenttitoimiston lopetettua kemianteollisuuden abstraktien julkaisu niiden organisointi lankesi Battenille, joka abstraktien määrän kasvaessa koki tarvitsevansa keinon niiden indeksointiin. Ratkaisun ongelmaansa hän keksi tarkastellessaan kahteen eri aiheeseen liittyvää patenttilistaa. Löytääkseen listoista dokumentin, joka kertoo molemmista aiheista, Battenin piti käydä molemmat listat läpi erikseen ja ottaa ylös niiden dokumenttien nimekkeet, jotka toistuivat molemmissa listoissa. Tämä oli aikaa vievää ja vaivalloista. Prosessia helpottaakseen Batten keksi muuttaa listat ruudukoiksi, joka muodostui useista neliöistä. Jokaiselle dokumentille varattiin ruudukosta oma tilansa. Vastauksen kahteen samanaikaiseen asiasanaan sai asettamalla ruudukot päällekkäin, jolloin näkyviin tulivat ne dokumentit, jotka täyttivät haun kaikki ehdot. Näin neulakorttien idea yhdestä dokumenttia esittävästä kortista muuttui ideaksi yhdestä kortista, joka esittää yhtä asiasanaa. Suomen yhdistysrekisteri
Suomen yhdistysrekisteri on Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) hallinnoima virallinen ja julkinen rekisteri suomalaisista aatteellisista yhdistyksistä. Yhdistysrekisteriin merkitään myös kauppakamarit. Patenttiasiamies
Patenttiasiamies on suojattu ammattinimike, jonka käyttöä Suomessa koskee "laki patenttiasiamiehistä" (laki nro 552/1967) ja "asetus patenttiasiamiehistä" (636/1969, muutos 52/1996). Lain 3 § mukaan se, joka käyttää itsestään patenttiasiamiehen ammattinimitystä olematta patenttiasiamiesrekisteriin merkitty asiamies taikka muutoin ilmoittaa ammattialansa siten, että hänen sen perusteella voidaan erheellisesti olettaa olevan sanottuun rekisteriin merkitty asiamies, tuomittakoon sakkorangaistukseen. Rangaistusvaatimuksen saa virallisen syyttäjän lisäksi tehdä myös patenttiasiamiesrekisteriin merkitty patenttiasiamies tai patenttiasiamiehiä edustava yhdistys. Patentti
Patentin myöntämiselle on alun perin varsin käytännöllinen peruste: vastineeksi keksinnön (esimerkiksi valmistusmenetelmän) julkistamisesta keksijä saa rajoitetun yksinoikeuden keksinnön hyödyntämiseen. Siten patenttijärjestelmä, jossa keksinnöt julkistetaan patenttioikeutta vastaan, saattaa keksinnöt yksityiskohtaisesti ja yleisesti saataville, vaikka niitä muut eivät saisi hyödyntää vuosikausiin, ja patenttiajan umpeuduttua keksinnöt ovat vapaasti kaikkien hyödynnettävissä patenttihakemuksen antamalla tarkkuudella. Patentit antavat kannusteen tuotekehitykseen, ja yhteiskunnan ajatellaan hyötyvän patenttien tuotekehitystä lisäävästä vaikutuksesta. Samankaltaisia oikeudellisia suojamuotoja ovat hyödyllisyysmalli, mallisuoja ja tavaramerkki. Joskus keksinnöt pidetään liikesalaisuuksina. Suomen poliisin tietojärjestelmät
Katka (kaupparekisteri) PRH  Patentti- ja rekisterihallituksen kaupparekisteri/Rikostorjunta/PO/PY Euroopan patenttijärjestö
Euroopan patenttijärjestö (lyh. EPOrg, European Patent Organisation) on vuonna 1977 perustettu kansainvälinen järjestö jonka tehtävänä on eurooppapatenttien myöntäminen. Sen organisaatio on määritelty vuonna 1973 allekirjoitetussa Euroopan patenttisopimuksessa (EPC) jonka mukaan sen kaksi toimielintä ovat Euroopan patenttivirasto (EPO) sekä Euroopan patenttijärjestön hallintoneuvosto. Digi- ja väestötietovirasto
Digi- ja väestötietovirasto on 1. tammikuuta 2020 toimintansa aloittava Suomen valtion virasto. Virasto syntyy, kun Väestörekisterikeskus, maistraatit ja Itä-Suomen aluehallintovirastossa toimiva maistraattien ohjaus- ja kehittämisyksikkö yhdistyvät yhdeksi virastoksi. Hallinnollisesti virasto rakentuu nykyisen Väestörekisterikeskuksen pohjalle. Rakennushallitus
Vuonna 1865 annetulla asetuksella intendentinkonttorin nimi vaihtui Yleisten rakennusten ylihallitukseksi ja samalla perustettiin piiriorganisaatio hallituksen työmäärän keventämiseksi. Jokaiseen lääniin paitsi Uudenmaan ja Hämeen lääniin perustettiin lääninrakennuskonttori, joiden johtajia yleisesti sanotaan lääninarkkitehdeiksi. Monet lääninarkkitehdit olivat ensin arkkitehteina ylihallituksessa ennen siirtymistään lääninrakennuskonttoreiden johtoon. Vuorihallitus
Ruotsin vallan aikana vuorilaitoksen hoito oli kuulunut vuorikollegiolle. Sen tehtävät siirtyivät autonomisessa Suomessa hallituskonseljin eli myöhemmän senaatin valtiovaraintoimituskunnalle, jonka alaisuuteen perustettiin vuorimestarin virka jo vuonna 1809. Vuorilaitoksen menosäännöllä 3.10.1821 perustettiin vuori-intendentin konttori, jota johti yli-intendentti. Varsinainen vuorihallitus perustettiin uudella ohjesäännöllä 10.2.1858. Kaksi vuotta aiemmin oli lakkautettu vanhat vuorioikeudet ja vuorikäräjät, kun niiden tehtävät siirrettiin kihlakunnanoikeuksille. Vuorihallituksen johtaja eli vuori-intendentti oli myös manufaktuurijohtokunnan jäsen. Hannu Suhonen
Hannu Suhonen oli Ida ja Lauri Reinikaisen säätiön asiamies ja hän on Aino-Maria Rannan säätiön hallituksessa. Vuonna 2013 Aamuset uutisoi, että Patentti- ja rekisterihallitus katsoi Suhosen säätiön hallituksen jäsenenä ja asiamiehenä toimineen lainvastaisesti lainatessaan säätiöiden varoja 1,5 miljoonaa euroa vaimonsa Tina Mäkelän yrityksille. Uutisen mukaan lainat on maksettu takaisin, eikä niistä ole aiheutunut vahinkoa säätiölle. Euroopan patenttivirasto
Suomessa EPO-patentin kansallinen rekisteröinti suoritetaan Patentti- ja rekisterihallitukseen (PRH). Kaikkiin EPC-sopimukseen liittyneihin maihin voi tehdä keksinnöstä myös suoran kansallisen patenttihakemuksen, joten EPO on rinnakkainen ja vaihtoehtoinen tapa hakea keksintöön patenttia EPC-maissa. Jos keksintöön halutaan useampia patentteja eri EPC-maihin, niin EPO on yleensä hakijan kannalta edullisempi vaihtoehto suoriin kansallisiin hakemuksiin verrattuna. National Register of Historic Places
National Register of Historic Places on rekisteri suojelunarvoisista historiallisista kohteista Yhdysvalloissa. Se muodostettiin vuonna 1966 ja sitä valvoo Yhdysvaltain sisäministeriön alainen National Park Service. Rekisterin tarkoituksena on tukea ja koordinoida yksityisiä ja yhteisöllisiä hankkeita historiallisesti arvokkaiden kohteiden suojelemiseksi. Rekisterissä on yli 80 000 kohdetta, joissa rakennuksia ja esineitä on yhteensä noin 1,4 miljoonaa. Tullihallitus
Tullihallitus sai alkunsa 18. helmikuuta 1812 asetetusta päätullijohtokunnasta, jonka tehtäviin kuului kruunulle kuuluvien tullien periminen ja tilitys, tullikamarien valvonta, salakuljetuksen ehkäisy, maan kauppataseen laskeminen sekä merihylkyjä koskevien tietojen kerääminen. Päätullijohtokunta muutettiin Tullihallitukseksi keisarillisella asetuksella vuonna 1885. Itsenäisyyden aikana tullihallituksen tehtäväkenttä laajeni: se huolehti valmisteverojen kannosta vuosina 1919–1936 ja uudelleen 1991 alkaen sekä auto- ja moottoripyöräveron vuodesta 1958 alkaen. Tullihallitus oli myös yksi Suomen neljästä tilastoviranomaisesta ja tuotti tilastoja. Kartellivirasto
Kartellivirasto oli Suomessa vuosina 1958–1964 toiminut valtion virasto, jonka tehtävänä oli valvoa talouselämässä esiintyneitä kilpailunrajoituksia. Kartellivirastona toimi patentti- ja rekisterihallituksen kartelliosasto. Kartellivirasto korvattiin 1964 elinkeinovapausvirastolla. Yhtiöt ja elinkeinonharjoittajat olivat velvollisia kehotuksesta ilmoittamaan kartellivirastolle kartellisopimuksen tai muun kilpailua rajoittavan järjestelyn, jossa nämä olivat mukana. Kehotuksesta oli myös ilmoitettava yksinoikeudesta jonkin toiminnan harjoittamiseen ja määräävästä asemasta jollakin elinkeinotoiminnan alalla. Ilmoitusvelvollisuus koski myös yrittäjien yhdistyksiä ja muita yhteisöjä, jos tällainen yhteisö oli saanut kilpailunrajoituksen aikaan tai pannut sen toimeen. Maataloushallitus
Maanviljelyshallitus perustettiin asetuksella 19.3.1892 edistämään maanviljelyksen tilaa ja valvomaan maatalousalan oppi- ja tutkimuslaitoksia. Sen alaisuudessa toimivat muiden muassa maanviljelystaloudellinen koelaitos sekä Siementarkastuslaitos. Itsenäistymisen myötä Maataloushallitukseksi nimettyyn virastoon yhdistettiin vuonna 1924 myös Kalastushallitus. Posti- ja telelaitos
Posti- ja telelaitos (lyh. "PTL", ; vuoteen 1981 Posti- ja lennätinlaitos) oli liikenneministeriön alainen valtion posti- ja teletoimintaa harjoittanut keskusvirasto, joka toimi vuosina 1927–1990. Laitoksen toimintaa jatkoi vuosina 1990–1994 samanniminen valtion liikelaitos, minkä jälkeen toiminta yhtiöitettiin. Patentti
Vaikka Suomessa oikeus patenttiin kirjattiin lakiin vuonna 1898, ensimmäinen numeroitu patentti myönnettiin jo 29. kesäkuuta 1842 silloisen Manufaktuurijohtokunnan esityksestä. Sen sai mekaanikko L. G. Ståhle raudansulatusmasuunin lisälaitteeseen. Ståhlelle annettiin tuolloin lupa ja yksinoikeus viiden vuoden ajan ainoana Suomessa valmistaa kyseessä olevaa laitetta eli puhallinkonetta. Suomen suuriruhtinaskunnassa patentteja myönnettiin myös tilanteissa, joissa nykyisin puhuttaisiin erikoisoikeudesta eli konsessiosta, esimerkiksi patentti höyrylaivaliikenteen harjoittamiseen Saimaalla. Metsähallitus
Teollistumisesta seurannut puunkäytön lisääntyminen pakotti valtion säätämään vuonna 1851 tiukan metsälain, jonka noudattamista valvomaan oli luotava metsähallinto. Se luotiin aluksi Maanmittauksen ylihallituksen alaisuuteen; erillinen metsänhoitohallitus perustettiin vuonna 1863 valvomaan kruununmetsien hoitoa. Vuonna 1908 siitä tuli Metsähallitus, ja se sai valtuudet valvoa myös yksityistä metsänhoitoa, metsäoppilaitoksia sekä metsästystä ja kalastusta valtion mailla. Itsenäistymisen jälkeen tavoitteeksi asetettiin vielä Suomen metsätalouden edistäminen ja vielä myöhemmin myös luonnonsuojelu. Yli 130 vuotta valtion keskusvirastona toiminut Metsähallitus muutettiin vuonna 1994 liikelaitokseksi, jonka tehtävänä on puun markkinointi ja myynti sekä talousmetsien hoito. Tuorein Metsähallituslaki tuli voimaan 15. huhtikuuta 2016 vuosien valmistelun jälkeen. Metsähallituksen metsätalousliiketoiminta siirrettiin lailla perustettavaan valtion kokonaan omistamaan metsätalousosakeyhtiöön vastaamaan EU-kilpailusäädöksiä. Puoluerekisteri
Puoluerekisteri on valtiollinen rekisteri (luettelo), jota ylläpidetään lain nojalla ja velvoittamana yhdistyksistä, jotka pyrkivät vaikuttamaan valtiollisiin asioihin ja jotka täyttävät puoluerekisteriin merkitsemisen vaatimukset. Puoluerekisterissä olevat yhdistykset ovat siis rekisteröityneitä puolueita. Martti Enäjärvi
Martti Jaakko Juhani Enäjärvi (s. 14. elokuuta 1942 Helsinki) on suomalainen juristi, joka toimi Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) pääjohtajana vuosina 1986–2010. Kauppa- ja teollisuushallitus
Koska Kauppa- ja teollisuushallituksen tehtävien katsottiin olevan suurelta osin päällekkäisiä Kauppa- ja teollisuusministeriön tehtävien kanssa, virasto lakkautettiin vuoden 1926 alusta ja sen tehtävät siirrettiin ministeriölle. Vuonna 1941 perustettiin Patentti- ja rekisterihallitus samoja tehtäviä hoitamaan.