Missä kirkkorakennuksessa on Suomen suurimmat urut?
Turun tuomiokirkko
Tuomiokirkossa on nykyisin kolmet urut: kuoriurut ovat vuodelta 1973 ja pääurut sekä Tarkk'ampujankappelin urut vuodelta 1980. Pääuruissa on 81 äänikertaa ja ne ovat Suomen toiseksi suurimmat Lapuan tuomiokirkon urkujen jälkeen. Kirkossa on hyvä katedraaliakustiikka. Lapuan tuomiokirkko
Lapuan tuomiokirkossa on vuonna 1938 valmistuneet urut. Ne ovat yhä Suomen suurimmat. Niissä on 85 varsinaista äänikertaa, 6 siirtoäänikertaa ja velesta-lyömäsoitin. Uruissa on neljä sormiota ja jalkio.
Huittisten kirkko
Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä runkohuoneen itäosa, joka toimii kappelimaisena erillisenä osana. Kirkkosali on rakennettu kahdessa vaiheessa, alkuaan 1700-lopulla (vuoden 1783 tulipalon jälkeen) ja täydentävästi 1860-luvulla, josta alkaen kirkko on ollut selkeästi ristikirkko. Kirkkoa ympäröivällä hautausmaalla on vanhoja hautamuistomerkkejä. Hautausmaata on laajennettu kirkon länsipuolelle.
Kirkon 34-äänikertaiset urut on rakentanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1935. Niiden julkisivu on peräisin edellisistä, uusikaupunkilaisen Jens Zachariassenin vuonna 1882 rakentamista uruista. Finströmin kirkko
Kirkossa on istumapaikkoja 435 hengelle ja 18-äänikertaiset urut, jotka on rakentanut Hans Heinrich vuonna 1974. Ne korvasivat kirkon vanhat, vuodelta 1768 peräisin olleet urut, jotka ovat edelleen käyttökuntoisina kirkon asehuoneessa. Alttaritauluna on Lennart Segerstrålen tekemä lasimaalaus "Syntien sovitus" vuodelta 1947. Kirkossa oleva saarnastuoli on peräisin 1600-luvulta ja se sijaitsee melko harvinaiseen tapaan alttarin oikealla puolella. Lisäksi kirkossa on useita keskiaikaisia veistoksia sekä 1400-luvulta peräisin oleva alttarikaappi. Suomenniemen kirkko
Kirkon nykyiset, 16-äänikertaiset urut valmisti Urkurakentamo Tuomi vuonna 1983. Edelliset, 12-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1921. Alttaritaulun "Jeesus siunaa lapsia" on maalannut taiteilija Hannes Malin vuonna 1924. Lapinlahden kirkko
Kirkkoon hankittiin ensimmäiset urut 1908, ne olivat 17-äänikertaiset ja ne valmisti Kangasalan urkutehdas. Uudet urut hankittiin 1984, ne ovat puolestaan Urkurakentamo Matti Erolan tekemät ja 26-äänikertaiset. Alkuperäisten urkujen julkisivu säilytettiin uudistuksen yhteydessä. Koskelan kirkko
Kirkossa on istumapaikkoja 200 hengelle ja Kangasalan urkutehtaan vuonna 1968 rakentamat 6-äänikertaiset mekaaniset urut. Alatornion kirkko
Alatornion kirkon vanhat urut sijaitsevat urkuparvella, ovat historiallisesti arvokkaat ja suomen viidenneksi vanhimmat. Oliwan katedraali
Kirkossa on kahdet urut. Sisäänkäynnin yläpuolella olevat suuret barokkityyliset urut on rakentanut Johann Wilhelm Wulff (1763–1788). Urut on uusittu useasti, ja nykyisin ne ovat 95-äänikertaiset. Konneveden kirkko
Kirkon katonrajassa, kuorissa ja sivulaivojen kohdilla olevissa pyöröikkunoissa on lyijylasitus, jossa on käytetty värillisiä laseja. Kellotornissa on kaksi saksalaisvalmisteista kirkonkelloa. Konneveden kirkossa on kahdet urut, vuonna 1957 Kangasalan urkutehtaan rakentamat 20-äänikertaiset pneumaattiset urut ja vuonna 2003 hankitut Allenin urkutehtaan Renaissance-digitaaliurut, joissa on 50 äänikertaa. Urkurakentamo Martti Porthan
Urkurakentamo Martti Porthan on rakentanut pohjoissaksalaista tyyliä edustavat Janakkalan kirkon urut, keskisaksalaista barokkia edustavat Kotkan kirkon urutja romanttista tyyliä edustavat Vähänkyrön ja Iitin kirkon urut. Iitin uruissa on tallella vanha julkisivu. Vuonna 2006 valmistuivat pohjoissaksalaista barokkityyliä edustavat urut Helsingin tuomiokirkon kryptaan. Heinäveden kirkko
Alun perin 25-äänikertaiset urut hankittiin kirkkoon J. A. Zachariassenilta Uudestakaupungista, ja ne maksoivat 14 500 markkaa paikalleen asennettuina. Urut tilattiin lokakuussa 1905, ja ne olivat valmiit seuraana vuonna. Kangasalan urkutehdas rakensi vuonna 1981 uudet 33-äänikertaiset urut, joihin käytettiin 20:tä hyvin toimivaa äänikertaa edellisistä uruista. Urkujen disposition laati Erkki Tuppurainen alustavan suunnitelman pohjalta. Julkisivu on Zachariassenin uruista. Brașovin Musta kirkko
Kirkon alkuperäiset urut rakensi Carl August Buchholz Berliinistä 1860-luvulla. niihin tuli neljä sormiota 56 koskettimella ja yksi jalkio 27 koskettimella. Urkujen vihkiäisissä Buchholz improvisoi sekä esitti Friedrich Schneiderin ja Johann Lucas Hedwigin kantaatteja. Urut restauroitiin vuoden 2000 vaiheilla. Silloin kaikki 3 993 pilliä, suurin noin 13-metrinen, otettiin alas ja korjattiin. Toiset urut rakensi Carl Hesse. Niihin tuli sormio ja jalkio sekä 8 äänikertaa. Ne on restauroitu 1997. Urkuri Victor Bickerich aloitti harjoittelunsa Brașovin kirkossa 1953, samoin myöhemmin urkuri Hans Eckart Schlandt. Thomaskirche
Kirkossa on kahdet urut. Vanhemmat on rakennettu 1885–1889. Ne rakensi Wilhelm Sauer. Romanttiset urut eivät kuitenkaan sovi yhteen kirkkoa tunnetuksi tehneen Bachin musiikin kanssa, ja siksi vuosina 1999–2000 kirkkoon asennettiin toiset, Gerard Woehlin urkurakentamon rakentamat urut. Turun nähtävyydet
Turussa ja sen lähialueilla sijaitsee useita kirkkoja, jotka edustavat usean eri vuosisadan tyylilajeja. Suurimmat Turun kaupungin alueella sijaitsevat kirkot ovat Turun tuomiokirkko, Mikaelinkirkko, Martinkirkko sekä Ortodoksinen kirkko. Vanhimpia Turussa sijaitsevista kirkoista ovat Tuomiokirkon lisäksi keskiaikaiset Maarian kirkko ja Pyhän Katariinan kirkko. Mainitsemisen arvoisia ovat myös Kakskerran kirkko, joka on rakennettu 1700-luvun lopulla, sekä jugendia ja funktionalismia edustava Betel-kirkko, jota on rakennettu ja laajennettu 1900-luvun alun vuosikymmeninä. Uudempaa 1900-luvun modernia arkkitehtuuria edustavat Pallivahan, Varissuon ja Hirvensalon kirkot. 1900-luvulla valmistunut Turun synagoga on listattu museoviraston valtakunnallisesti merkittävien kulttuurihistoriallisten ympäristöjen luetteloon.
Turun tuomiokirkkoa pidetään Suomen kansallispyhäkkönä ja se kuuluu maan merkittävimpiin historiallisiin rakennuksiin. Pitkästä rakennusajasta johtuen tuomiokirkko ei edusta ainoastaan yhtä tyylisuuntaa, vaan on sekoitus muun muassa romaanista, goottilaista sekä uusgoottilaista tyyliä. Päivittäin tuomiokirkossa vierailee yli tuhat ihmistä. Vuoden 2006 kesäkuun aikana Tuomiokirkossa kävi 23 400 vierailijaa ja toukokuussa 21 300. Kansallispyhäkkö kiinnostaa myös ulkomaalaisia turisteja. Vierailijoita käy päivittäin kaikkialta maailmasta, yleisimpien maiden joukossa Venäjä, Australia, Yhdysvallat, Italia ja Ranska. Siipyyn kirkko
Siipyyn kirkko on Erik Kråkströmin suunnittelema Kristiinankaupungin Siipyyssä sijaitseva, kunnan itsenäisyyden viimeisenä vuotena 1972 tiilestä ja puusta rakennettu kahdeksankulmainen kirkko. Muuten tasakattoisen kirkon keskustassa on viistolappeinen katto-osa. Sisäkatteen muoto noudattelee ulkokaton muotoa. Kirkkosaliin voidaan liittää sekä seurakuntasali että erillinen tarjoiluhuone. Kirkon pinta-ala on 410 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 350 hengelle. Alttarin puuveistoksen "Risti purjeiden välissä" on suunnitellut Erik Kråkström. Kirkon 14-äänikertaiset urut on valmistanut Hans Heinrich 1972. Tulipalossa 1969 tuhoutuneen edellisen kirkon vuonna 1831 rakennettu kellotapuli on uuden kirkon vieressä, sen kellot ovat vuosilta 1786, 1846 ja 1862. Kotkan kirkko
Kirkossa on 44-äänikertaiset Martti Porthanin urkurakentamon urut, jotka valmistuivat kirkon satavuotisjuhlaan 1998. Urut ovat barokkiurut ja niiden esikuvana on 1700-luvulla rakennetut Freibergin tuomiokirkon urut Saksassa. Pekka Halosen maalaama alttaritaulu "Kuninkaitten kumarrus" vuodelta 1900 kuvaa Itämaan tietäjiä Jeesus-lapsen seimen äärellä. Taulussa taustalla olevalle tietäjälle Halonen on antanut omat kasvonsa. Urut
Suomen merkittävin urkurakentaja on ollut 1800-luvun alkupuolella perustettu ja 1982 toimintansa päättänyt "Kangasalan Urkutehdas". Se rakensi yli 1 000 urut. Varovaisen arvion mukaan noin puolissa Suomen luterilaisissa kirkoissa on Kangasalan urkutehtaan urut. Nykyisiä rakentajia ovat muun muassa "Urkurakentamo Veikko Virtanen", "Sotkamon urkurakentajat" ja "Urkurakentamo Martti Porthan Oy".Urkuharmoni on urkuja muistuttava kosketinsoitin, mutta siinä on vain kaikutorvettomia kieliäänikertoja. Ulvilan kirkko
Kirkkorakennuksen ulkoasua on siistitty 2000-luvulla. Samoihin aikoihin asennettiin yövalaistus, joka korostaa hienoa rakennusta näyttävämmäksi. Vuosina 2004–2005 kirkon sisätiloissa korjattiin muun muassa kosteusvaurioita ja kirkon ympäristöön rakennettiin uutta viemäröintiä.
Loput keskiaikaiset esineet ovat Satakunnan museon hallussaUlvilan kirkon ensimmäiset urut hankittiin 1890-luvulla. Nykyiset urut ovat peräisin vuodelta 1937 ja ne on valmistanut Kangasalan urkutehdas. Alaluulajan kirkko
Kirkon uruissa on 55 äänikertaa ja 4200 urkupilliä. Pillien koko vaihtelee viidestä millimetristä kuuteen metriin saakka. Urut rakensi Grönlunds orgelbyggeri, Gammelstad AB ja ne otettiin käyttöön 1971. Jokioisten kirkko
Jokioisten kirkko on todennäköisesti yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Vuonna 1631 rakennetussa pitkäkirkossa on pitkillä sivuilla vastakkaiset lyhyet sakasti ja eteinen. Uusgoottilaisen ulkoasunsa ja tornin kirkko sai 1862, jolloin se uusittiin. Erillisessä tolpparakenteisessa matalaseinäisessä kellotapulissa on nelipäätyinen kattorakennelma. Tapuli on mahdollisesti kirkon ikäinen tai 1700-luvun alkupuolelta, kellot ovat vuosilta 1644 ja 1755. Kirkkoa on korjattu myös 1742, 1779, 1886 ja 1895. Sen pinta-ala on 178 neliömetriä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Alttarin puisen 1650-luvulta peräisen olevan ristin kehykset suunnitteli Rafael Blomstedt 1931. Kirkon 15-äänikertaiset urut on valmistanut Hans Heinrich 1971. Myyrmäen kirkko
Kirkkosalin hyvä akustiikka tarjoaa erinomaiset puitteet konserttien ja muiden musiikkitilaisuuksien järjestämiseen. Kolme sormiota ja 36 äänikertaa käsittävät urut ovat Kangasalan urkurakentamon vuonna 1986 rakentamat ja soinniltaan pääosin barokkityyliset. Bollebygdin kirkko
Kirkossa on kahdet urut: 21-äänikertaiset on rakennettu 1936 ja neliäänikertaiset 1977. Kolmen Ristin kirkko
Kirkon kellotorni on hoikahko ja sen kellot, joita on kolme, ovat vuodelta 1958. Kellotorni on 34 metriä korkea ja kuvaa alas ammuttua vasamaa. Kellotornin valu oli Suomen ensimmäisiä liukuvalutekniikalla tehtyjä betonivalutöitä. Nykyiset urut valmisti Urkurakentamo Veikko Virtanen 1990 ja niissä on kolme sormiota ja 33+1 äänikertaa. Aiemmin kirkossa oli Kangasalan urkutehtaan vuonna 1959 valmistamat, 22-äänikertaiset urut. Kuusiston kirkko
Kirkon urut on rakentanut espoolainen Urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 2010. Uruissa on 12 äänikertaa ja ne on tehty 1800-luvun suomalaisten urkujen mallin mukaiseksi. Vårdön kirkko
Kirkossa on uusikaupunkilaisen Jens Zachariassenin rakentamat 8-äänikertaiset urut vuodelta 1889. Ne on uudistanut Hans Heinrich vuonna 1975. Hollolan keskiaikainen kivikirkko
Urut on rakentanut Urkurakentamo Martti Porthan 1994. Niissä on 33 äänikertaa, ja julkisivun esikuvana ovat olleet saksalaiset barokkiurut. Urut ovat omalla parvellaan, jossa on tilaa myös pienelle kuorolle. Lahden kansainvälinen urkuviikko
Urkuviikon pääkonserttipaikkana on aiemmin ollut Lahden keskustassa sijaitseva Ristinkirkko. Vuonna 1978 valmistuneen Ristinkirkon on suunnitellut Alvar Aalto ja 52-äänikertaiset urut ovat urkurakentamo Veikko Virtasen rakentamat. Konsertteja järjestetään vuosittain myös Lahden ympäristökunnissa. Lahden Sibeliustaloon vuonna 2007 valmistuneiden urkujen myötä urkuviikon pääkonsertit on siirretty Lahden Sibeliustaloon. Keski-Porin kirkko
Vuoden 1966 urut poistettiin käytöstä toukokuussa 2006, jolloin ne siirrettiin Oradean kaupunkiin Romaniaan. Musiikki tuotettiin kirkossa digitaalisesti marraskuuhun 2007 asti, jolloin uudet urut otettiin käyttöön. Nykyisissä, Suomen suurimmissa ranskalais-romanttisissa uruissa on 58 äänikertaa ja niiden rakentamisesta on vastannut saksalainen urkurakentamo Paschen Kiel Orgelbau yhteistyössä ruotsalaisen Åkerman & Lund Orgelbyggerin kanssa. Ne on suunnitellut ranskalainen professori ja urkuri Kurt Lueders. Urkujen uusgotiikkaa edustava fasadi on valmistettu tammesta. Pihtiputaan kirkko
Ensimmäiset urut kirkko sai vuonna 1941, jolloin sinne asennettiin Kangasalan urkutehtaan 16-äänikertaiset urut. Kirkon nykyiset urut on valmistanut myöskin Kangasalan urkutehdas vuonna 1980. Hietaniemen kirkko
Urkukaappi ja fasadi ovat peräisin vuodelta 1622 ja ne on tehty alun perin Tukholman saksalaiseen kirkkoon, josta ne ostettiin Ylitornioon vuonna 1770. Ylä- ja pääpillistö asennettiin seuraavana vuonna Matarengin kirkkoon, sinne sopimaton selkäpillistö rakennettiin Hietaniemen kirkkoon. Urut vihittiin käyttöön vuonna 1781 ja niitä uudistettiin vuonna 1893. Vuosina 1945–1947 Grönlunds Orgelbyggeri rakensi kirkkoon uudet urut, joissa käytettiin joitakin pillejä vanhoista uruista, osia urkukaapista ja fasadi. 1950-luvulla osa julkisivun mykistä pilleistä otettiin käyttöön. 1970-luvun lopulla Grönlund alkoi rakentaa jäljellä olevista Saksalaisen kirkon urkujen osista uusia urkuja, jotka muistuttaisivat 1700-luvun urkuja. Puuttuvia osia tehtiin uudelleen mahdollisimman alkuperäisen kaltaisista materiaaleista, osin käyttäen mallina Matarengin kirkon urkuja. Rekonstruktio valmistui vuonna 1984. Urkufasadi entisöitiin vuonna 1991. Uudenkaarlepyyn kirkko
Uudenkaarlepyyn kirkko on kirkkorakennus Uudessakaarlepyyssä, Pohjanmaan maakunnassa. Se on pyhitetty pyhälle Birgitalle. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1708, mutta sen saarnastuoli ja alttari valmistuivat vasta 1750-luvulla. Kirkon on suunnitellut asessori Elias Brenner. Alttaritaulun on maalannut ruotsalainen maalari Daniel Hjulström, joka on myös koristellut sisäkattojen holvit ja ikkunoita ympäröivät draperiat. Holvissa on kuvattuna pilvien ja pasuunaenkelien keskellä kuningas Fredrik I:n monogrammi ja teksti ”Anno 1749 Vivat Frideric”. Kirkossa on yhdet Suomen vanhimmista uruista. Kahdeksanäänikertaiset urut on rakentanut Anders Telin vuonna 1768. Kirkon vieressä oleva pohjalainen renessanssitapuli on rakennettu vuonna 1702.
Kirkkorakennus on puinen päätytornillinen pitkäkirkko. Lapuanjokeen kuvastuva Uudenkaarlepyyn kirkko on suurin Suomen vanhimmista puukirkoista. Kaunis maalauskoristelu ja arvokas esineistö kuvastavat 1700-luvun porvariston ihanteita kotikirkkonsa kaunistamisessa. Nurmeksen kirkko
Tyylisuunta on uusgotiikka ja kirkko tavoittelee katedraalimaisuutta. Muodoltaan Nurmeksen kirkko on länsitornillinen pitkäkirkko. Kirkkoa on korjattu vuosina 1930 ja 1962. Urut ovat Hans Heinrichin 1976 valmistamat ja 41-äänikertaiset. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Väinö Hämäläinen vuonna 1913. Istumapaikkojen määrän perusteella Nurmeksen kirkko on Suomen viidenneksi suurin kirkko. Mukkulan kirkko
Kirkossa on renessanssityyliset urut. Niissä on 15 äänikertaa, niiden rakentaja on Kangasalan urkutehdas. Urkujen äänityksen esikuvana on Nauvon positiivi, kansallismuseon kokoelmiin kuuluva Suomen vanhin urkusoitin, jonka pillien sointia tutkittiin nostamalla ne tilapäisen soittolaitteen päälle. Espoon tuomiokirkko
Kirkon nykyiset urut ovat valmistuneet vuonna 2012. Ne ovat Veikko Virtasen urkurakentamon valmistamat, äänikertoja on 42, ja ne edustavat Friedrich Ladegast -henkistä saksalais-romanttista traditiota. Kirkossa pidetään paljon konsertteja. Enon kirkko
Kirkossa on kahdet urut. Vanhat, jo käytöstä pois jääneet ovat urkulehterillä. Ne valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912. Uudet, 25-äänikertaiset mekaaniset urut valmisti sotkamolainen urkurakentamo Tuomi vuonna 1974.
Kirkkomaalla sijaitsee sankarihautausmaa ja sankaripatsas on kuvanveistäjä Lauri Leppäsen teos vuodelta 1963. Karkkilan kirkko
Kirkko sai urut 1873. Aluksi ne olivat 6-äänikertaiset, mutta 1908 ne laajennettiin 13-äänikertaisiksi. Kangasalan kirkko
Kirkko sai myös uudet urut, järjestyksessä neljännet. Urut suunnitteli Pentti Pelto ja ne valmisti Kangasalan Urkurakentamo, joka jatkoi 1983 lähtien Kangasalan urkutehtaan perinteitä. Kyseiset urut ovat mekaaniset myöhäisbarokkiurut ja edustavat kirkon rakentamisen aikakautta. Niissä on kolme sormiota, pedaali ja 34 äänikertaa. Pillejä on noin 1500, joista 102 fasadissa. Eteläsakaraan sijoitettu ensimmäisten urkujen urkufasadi ei enää soi uusien urkujen mekaanisuudesta johtuen. Urkujen fasadin suunnittelivat Seppo Rihlama ja Pentti Pelto, ja maalauksen suoritti Jaakko Rintala. Osa vuoden 1956 urkufasadista sijoitettiin sakariston toimituskappeliin. Pentti Pelto laati myös kirkonkellojen soitto-ohjelman. Veikko Virtanen
Merkittäviä Veikko Virtasen rakentamia urkuja ovat mm. Turun tuomiokirkon urut (1979–1980, Suomen toiseksi suurimmat, 81 äk), Lahden kansainvälisen urkuviikon konserteissa paljon käytetyt Lahden Ristinkirkon urut (1978, 52 äk) sekä Temppeliaukion kirkon urut (1975, 43 äk). Ulrika Eleonoran kirkko (Kristiinankaupunki)
Kirkon urut on rakentanut urkurina ja urkujenrakentajana Kristiinankaupungissa ja Raumalla toiminut Nils Strömbäck, joka ensimmäisenä Suomessa käytti itsestään nimitystä "urkujenrakentaja". Strömbäck esitti vuonna 1775 kaupungin maistraatille tarjouksen, että hän rakentaisi kirkkoon urut ja jäisi urkuriksi. Tarjous hyväksyttiin, ja urut valmistuivat 1776. Maistraatti tarkasti urut alustavasti, mutta lopullisen tarkastuksen teki vuonna 1781 urkujenrakentajamestari Carl Wåhlström. Urut ovat yhdeksänäänikertaiset, niissä on sormio ja liitejalkio. Soittokoneisto ja hallinta ovat mekaaniset. Kallaveden kirkko
Kirkon urut ovat perinteiset mekaaniset urut. Ne on valmistanut Oulunsalon Urkurakentamo. Hangon kirkko
Kirkon urut ovat mekaaniset, vuodelta 1965 peräisin olevat 29-äänikertaiset pohjoissaksalaistyyppiset barokkiurut. Ne on rakentanut saksalainen Paul Ott. Kirkossa on myös votiivilaiva, kirkkolaiva "Hangö", jonka 36-metrinen esikuva on rakennettu Bromarvissa vuonna 1877. Porvoon tuomiokirkko
Kirkossa on ollut urut jo 1600-luvulta lähtien. Nykyinen urkufasadi on Olof Schwanin rakentama vuodelta 1799. Kirkon nykyiset urut rakensi Urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 1978. Äänikertoja 44. Jens Zachariassen
Tehdas oli aikoinaan Pohjoismaiden suurin urkujen rakentaja. Huomattavimmat sen valmistamat urut olivat Viipurin tuomiokirkon urut (1895, 45 äänikertaa), jotka olivat valmistuessaan Suomen suurimmat, sekä urut Moskovan keisarilliseen oopperaan. Nykyään jäljellä olevista uruista suurimmat ovat Loviisan kirkossa (1898, 35 äänikertaa, laajennettu 1971). Juvan kirkko
Juvan kirkon nykyiset lehteriurut ovat saksalaiset Paschen Kiel Orgelbau -urkurakentamon valmistamat vuodelta 2003. Tyyliltään ranskalais-romanttisissa uruissa on 38 äänikertaa. Urkujen julkisivun puuosat ovat kirkon ensimmäisistä uruista, jotka rakensi Bror Axel Thule vuonna 1875. Kirkon kuoriurut on rakentanut urkurakentamo Tuomi 1985. Urjalan kirkko
Myöhemmin 1970-luvun alkupuolella sakastiin tehtiin aputiloja ja tornin huippu sai valaistun ristin. Kirkon urut uusittiin vuonna 1989, uudet urut ovat Urkurakentamo Martti Porthanin valmistamat 30-äänikertaiset. Urkuparvi jouduttiin rakentamaan uudestaan aikaisempaa alemmalle tasolle uusien urkujen tilantarpeen takia. Merikarvian kirkko
Kirkon urut sijaitsevat kirkon ympäri menevillä parvilla pääoven yläpuolella. Urut rakensi vuonna Bror Axel Thulé vuonna 1900. Uruista ovat 25-äänikertaiset. Tekniikaltaan uruissa on harvinaisia ratkaisuja, joita Thule on tehnyt vain muutamia vuosisadan vaihteessa. Lisäksi urut ovat vanhoiksi uruiksi hyvin suuret. Usein näin vanhat urut ovat soittokelvottomat, mutta Merikarvian kirkon urut ovat säilyneet muuttumattomina, lukuun ottamatta urkujen sähköistystä vuonna 1930. Kaikki alkuperäiset osat on kuitenkin säilytetty urkujen sisällä, esimerkiksi urkujen palkeiden polkimet ovat edelleen urkujen sisällä. Urut ovat Suomen vanhimmat jatkuvassa käytössä olevat Thulen rakentamat urut. Urkujen sointi on voimakas ja kantava kirkon suuruuden vaatimalla tavalla. Voimakas ääni on saatu toteutettua suuren ilmamäärän sekä pillien suurien suuaukkojen avulla. Suuruutensa ja soittimellisen laadun vuoksi urut ovat arvokkaat. Ilmajoen kirkko
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat ja vuodelta 1951. Urkujen koneisto on sähköpneumaattinen. Uruissa on 34+1 äänikertaa jaettuina kolmelle sormiolle ja jalkiolle. Uruissa on kellot toisella sormiolla ja jalkiossa. Nämä urut ovat kirkon järjestyksessään kolmannet, ensimmäiset urut kirkkoon saatiin jo vuonna 1768 Salomon Hanneliuksen aktiivisuuden ansiosta. Urut olivat yhdet ensimmäisistä uruista sisä-Suomessa. Pori Organ
Keski-Porin kirkossa soitetaan saksalaisilla, vuonna 2007 valmistuneilla Paschen Kiel Orgelbaun uruilla, joita pidetään eräinä maailman parhaista 2000-luvulla rakennetuista ranskalaistyylisistä uruista. Ne ovat houkutelleet festivaalin esiintyjiksi useita huippu-urkureita eri puolilta maailmaa. Vuoden 2012 Pori Organissa esiintyy muun muassa Pariisin toiseksi suurimman kirkon Saint-Sulpicen "Cavaille-Coll"-urkujen pääurkuri Daniel Roth. Sauvon kirkko
Kellotapulin puuosat rakennettiin 1760-luvun lopulla. Nykyiset urut ovat vuodelta 1896. Alkuperäiset urut kuuluivat Varsinais-Suomen vanhimpiin, ne hankittiin aatelisten lahjoittamin varoin vuonna 1671. Urut siirrettiin 1890-luvulla Turun linnan museoon, jossa ne tuhoutuivat linnan palossa 1941. Kirkkonummen kirkko
Kirkossa on Tanskassa 1958–1959 valmistetut urut, joiden koneisto on mekaaninen ja äänikertoja on 32. Lohikosken kirkko (Jyväskylä)
Kirkkosalissa on 250 istumapaikkaa ja sitä hallitsee suuri ikkuna, jonka läpi näkyy luontoa. Lohikosken kirkossa on mekaaniset, 17-äänikertaiset urut, jotka saatiin kirkkoon vuonna 1967. Urut on suunnitellut Matti Vainio, ja niiden rakentamisesta vastasi Kangasalan urkutehdas. Kokkolan kirkko
Kirkossa on ruotsalaisen Åkerman & Lundin urkurakentamon 50-äänikertaiset urut, jotka valmistuivat vuonna 2002. Kuorin lasimaalaus on taiteilija Urpo Wainion. Saloisten kirkko
Saloisten urut ovat 16-äänikertaiset, ja ne on rakentanut Erolan urkurakentamo Nummelasta vuonna 1983. Arp Schnitger
Käytössä olevia urkuja on muun muassa Pyhän Pankratiuksen kirkossa Neuenfeldessä Hampurissa olevat urut, jotka valmistuivat 1688. Ne ovat suurimmat hänen valmistamansa kaksisormioiset urkunsa. Sellaiset urut ovat olleet innostamassa urkujen rakentamista 1900-luvun jälkipuoliskolla, jolloin palattiin mekaanisiin hallintakoneistoihin ja pienempiin soittimiin 1800-luvun suurten sinfonisten urkujen suuntauksesta. Urjalan kirkko
Ensimmäiset urut olivat 8-äänikertaiset, ne rakensi 1830-luvulla hämeenlinnalainen Herman Råman. Urut ovat nykyään kirkon pitäjäntuvassa. Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Kirkkoon saatiin ensimmäiset urut 1853, ja ne rakensi Anders Thulé. Nykyinen urkufasadi on sama, jonka takana olivat palon jälkeisen kunnostuksen yhteydessä rakennetut J. A. Zachariassenin rakentamat paljeilmalla toimineet urut. Niiden on sanottu olleen hyvin raskassointiset ja karkeat, ja viimeisinä aikoina niistä kuului ääniä, joita ei olisi pitänyt kuulua. Alkuun ne olivat 18-äänikertaiset, mutta myöhemmin niihin lisättiin kaksi äänikertaa, ja ne sähköistettiin 1930-luvulla. Fasadi on valittu Zachariassenin mallistosta. Nykyiset 37-äänikertaiset urut on suunnitellut Enzio Forsblom, ja ne on valmistanut vuonna 1976 Veikko Virtasen urkutehdas. Julkisivun lisäksi urkukaappi ja pari äänikertaa ovat peräisin edellisistä uruista. Keljon kirkko
Kirkon kahdeksan äänikertaiset mekaaniset urut ovat Hans Heinrichin rakentamat vuodelta 1979. Niiden julkisivun on suunnitellut Matti Vainio. Lievestuoreen kirkko
Lievestuoreen kirkko on vuonna 1983 valmistunut kirkkorakennus Lievestuoreen taajamassa Laukaassa. Se kuuluu Laukaan seurakuntaan. Kirkon suunnitteli arkkitehtuuritoimisto Erkki Tarvainen. Rakennuksen kirkkosaliin mahtuu 140 ihmistä, ja yhdistettynä kahviotilaan salissa on tilaa 300 hengelle. Kirkossa on Kangasalan urkutehtaan vuonna 1978 rakentamat urut. Kirkon kellotapuli on 18 metriä korkea. Urut
Liturgiseen käyttöön urkuja on rakennettu jo 900-luvulta lähtien. Ajan huomattavimmissa uruissa Winchesterin tuomiokirkossa oli 400 pilliä ja 40 kosketinta. Soittajia tarvittiin kaksi, ja 26:ta paljetta polki 70 miestä. Alatornion kirkko
Uudemmat urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1974 rakentamat ja sijaitsevat alhaalla pohjoisristissä. Kuoreveden kirkko
Kuoreveden kirkko on Jämsän Kuorevedellä, noin 12 kilometrin päässä entisen Kuoreveden kunnan päätaajamasta Hallista sijaitseva puinen päätytornillinen pitkäkirkko, jonka rakensi Matti Åkerblom 1779. Kirkossa on pohjoinen ja eteläinen kylkirakennus ja itäpäässä 1915 rakennettu sakaristo. Torni on kolminivelinen ja siinä on sipulikupoli. Sisällä on puuholvit ja näkyviin jätetyt sideparrut. Kirkon pinta-ala on 400 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 460 hengelle. Kirkon 17-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1970. Kirkkoa on korjattu 1845, 1915 ja 1964. Keikyän kirkko
Alkuperäiset urut olivat vuonna 1917 kauppaneuvos Alfred Viljasen lahjoittamat Kangasalan urkutehtaan 12-äänikertaiset urut. Nykyiset urut hankittiin vuoden 1960 peruskorjauksessa. Ne ovat 18-äänikertaiset Kangasalan urkurakentamon urut. Ristijärven kirkko
Kirkon aiemmat 21-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1956. Uudet Suomen Urkirakentajien valmistamat 22-ääniset urut vihittiin käyttöön vuonna 2011. Alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on Toivo Tuhkasen vuonna 1956 maalaama. Vanha samanniminen alttaritaulu, jonka maalasi vuonna 1807 oululainen Carl Petter Elftröm, on kirkon kuoressa. Kirkon kellot oli alun perin tarkoitus sijoittaa torniin, mutta erillinen kellotapuli rakennettiin vuonna 1840 Jaakko Kuorikosken johdolla. Tapulissa oleva isompi, alun perin Tukholmassa vuonna 1831 valettu kello halkesi vuonna 1948 ja valettiin uudelleen Ykspihlajassa. Toinen pienempi kello on valettu Juankoskella vuonna 2007. Kirkkopihan sankarihautausmaalla on 125 hautaa. Sulkavan kirkko
Kirkon esineistöön ja kalustukseen kuuluvat uuden saarnastuolin lisäksi mahdollisesti aikaisemmasta kirkosta tuotu saarnatuoli, joka toimi lukkarintuolina ennen urkujen aikaa vuoteen 1892. Kirkon penkkien päissä on sorvatut kynttilänjalat. Kirkossa olivat myös Pistolekorsien haarniska ja vaakuna, joista haarniska siirrettiin 1859 Keisarilliseen Aleksanterin-yliopistoon mistä se siirtyi kansallismuseoon. Vaakuna päätyi Olavinlinnaan. Kirkon alttarilla on kolmen alttaritaulun sarja, joista kaksi suurinta ovat 1850-luvun tienoilla hankittuja venäläisiä taidejäljennöksiä tunnetuista teoksista: espanjalaisen mestari Murillon Pyhä Perhe ja Leonardo da Vincin Pyhä ehtoollinen. Ylimpänä olevan taulun "Jeesuksen ruumis otetaan ristiltä" lahjoitti kirkkoon Partalaa 1848–1870 isännöinyt kunniaporvari Adolf Andrae vaimoineen. Kirkon 175-vuotisjuhlan yhteydessä otettiin esille ja kunnostettiin kaksi kellotapulissa edellisistä kirkoista säilynyttä vanhaa kynttiläkruunua. Kruunut ovat esillä kirkon luoteisen sisäänkäynnin eteisessä. Ensimmäiset kirkkoon hankitut 9-äänikertaiset urut olivat B. A. Thulen rakentamat. Nykyiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan rakentamat. Niissä on mekaaninen koneisto ja 33-äänikertaa. Kangasalan urkutehdas
Vuonna 1911 tehdas siirtyi Bror Axel Thulén pojalle Martti Tulenheimolle. Hänen aikanaan tehdas laajennettiin nykyiseen kokoonsa, ja tehtaaseen perustettiin myös harmoniosasto. Tulenheimon aikana rakennettiin Suomen suurimmat urut Lapuan tuomiokirkkoon, ja tehdas sai myös kansainvälistä arvostusta. Nokian kirkko
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1974 valmistamat ja niissä on 32 äänikertaa. Urut rakennettiin kirkon vuosina 1973–1974 tapahtuneen korjauksen yhteydessä. Kirkkoa on korjattu myös myöhemmin, vuonna 1996, jolloin muun muassa uusittiin kalkkikivilattia. Varpaisjärven kirkko
Takaosassa kirkkosalia on urkulehteri. Urut ovat Kangasalan urkutehtaan 1936 rakentamat 19+3-äänikertaiset kaksisormioiset pneumaattiset urut. Istumapaikkoja on 1100 ja pinta-alaa 390 neliömetriä. Kangasalan urkutehdas
Kangasalan urkutehdas oli Suomen ensimmäinen urkutehdas ja se hallitsi aikansa urkumarkkinoita Suomessa. Se oli neljässä sukupolvessa toiminut perheyritys, joka valmisti vuosina 1844–1983 yli tuhannet urut. Urkutehdas oli Kangasalan merkittävimpiä vaikuttajia ja useina vuosikymmeninä kunnan suurin teollinen työnantaja. Suurin osa suomalaisten kirkkojen uruista ja suuri osa Suomen koulujen harmoneista on valmistettu Kangasalla. Munsalan kirkko
Munsalan kirkko on kirkkorakennus Pohjanmaalla Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Harmaakivisen kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1777, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1792. Tukholman yli-intendentin virasto hylkäsi muurarimestari David Olanderin alkuperäiset suunnitelmat, mutta kelpuutti Olanderin ja Jaakko Rijfin rakentamaan kirkko omien piirustusten pohjalta.
Kirkko on päätytornillinen ristikirkko, jonka pääsakaran toisessa päässä on torni ja toisessa päässä kuori, josta erkanee matalampi ja kapeampi sakaristo. Tornin kiviosa päättyy puiseen barokkityyliseen lyhtyyn. Kirkkosalin katossa on puinen tynnyriholvaus. Kirkko tunnetaan varsinkin uruistaan, jotka ovat Suomen vanhimmat kirkkourut ja jotka on rakentanut Ericus German vuonna 1736 alkujaan Kokkolan ensimmäiseen kirkkoon, josta ne siirrettiin Munsalaan. Urut ovat 21-äänikertaiset. Ne uudelleenrakensi Petter Lybeck vuonna 1879. Vuonna 1976 ne ennallistettiin vuoden 1738 asuun Kangasalan Urkutehtaan toimesta. Tuusulan kirkko
Kirkon ensimmäiset urut olivat vuodelta 1875, mutta ne uusittiin jo vuonna 1891. Urut ostettiin Kristiinankaupungista Carl Erik Bölingiltä, joka oli mahdollisesti myös niiden rakentaja. Soittimessa oli kuusi huuliäänikertaa yhdellä sormiolla ja liitejalkiolla. Vuonna 1895 ne myytiin 600 markalla Vanajan kirkkoon, josta ne päätyivät vuonna 1912 Seurasaaren ulkoilmamuseon museokirkkoon. Nykyiset urut ovat vuodelta 1971, 21-äänikertaiset ja Kangasalan urkutehtaan rakentamat. Ylöjärven kirkko
Kirkon alkuperäiset 10-äänikertaiset urut oli rakentanut B. A. Thule vuonna 1886, ja Kangasalan Urkutehdas uudisti ne perusteellisesti vuoden 1927 korjaustöiden yhteydessä. Myös nykyiset 14-äänikertaiset urut ovat Kangasalan Urkutehtaan käsialaa, ja ne rakennettiin vuonna 1957. Urut
Urkujen ääniala on yleensä hyvin laaja. Suuret urut ovat mitoiltaan ja äänen dynamiikaltaan suurin ja samalla tekniikaltaan monimutkaisin akustisista soittimista. Rovaniemen kirkko
Kirkkosalin urut ovat Christensenin tehtaan valmistamat 45-äänikertaiset urut. Johanneksenkirkko (Helsinki)
Johanneksenkirkko on uusgoottilainen evankelis-luterilaisen ruotsinkielisen Johannes församlingin, aiemmin Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan kirkko Helsingin Ullanlinnassa, keskusta-alueen eteläosassa Korkeavuorenkadun varrella. Kirkko rakennettiin vuosina 1888–1891 ja sen korkeimmat osat ovat 74 metriä korkeat koillispäädyn tornit. Kirkon suunnitteli tukholmalainen arkkitehti Adolf Emil Melander, jonka ehdotus voitti vuonna 1878 järjestetyn kilpailun. Kirkkoon mahtuu 2 600 ihmistä, ja se on paikkaluvultaan Suomen suurin kivikirkko. Kirkko on Suomen uusgoottilaisten kirkkojen pääesimerkki. Alttaritauluna on Eero Järnefeltin 1932 maalaama "Taivaallinen näky". Sen aiheena on Jeesuksen opetuslapsia vainonneen Saulus Tarsolaisen eli apostoli Paavalin kääntyminen kristinuskoon Damaskoksen tiellä. Kelloja kirkossa on kolme. Kirkon vihki käyttöön Porvoon piispa Carl Henrik Alopaeus 13. joulukuuta 1891. Kirkon etuseinässä on Kari Juvan veistos "Johannes Kastaja" vuodelta 2004. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkon uruissa (rak. Grönlunds Orgelbyggeri 2002, 52 äänikertaa) on Suomen pisin metallinen urkupilli, jonka pituus on 9,6 metriä. Lapuan tuomiokirkko
Alkujaan Lapuan tuomiokirkossa oli vuonna 1876 valmistuneet kirkkourut. Ne olivat 14-äänikertaiset Jens Alexander Zachariassenin valmistamat urut. Myöhemmin 1930-luvulla kirkkoon päätettiin hankkia iso ja ajanmukainen soitin. Alun perin Lapuan tuomiokirkkoon oli suunniteltu noin 50-äänikertaiset urut. Uusista uruista järjestettiin kuitenkin tarjouskilpailu tšekkoslovakialaisen Riegerin ja suomalaisen Kangasalan urkutehtaan välille. Uusia kirkkourkuja oli mukana suunnittelemassa Tampereen vanhan kirkon urkuri Aarne Wegelius, joka oli tuona aikana merkittävä urkuasiantuntija Suomessa. Ristinkirkko
Kirkon urut ovat Urkurakentamo Veikko Virtasen rakentamat 52-äänikertaiset mekaaniskoneistoiset yleisurut. Urkujen julkisivu on Aallon arkkitehtitoimiston käsialaa. Hirvensalon kirkko
Hirvensalon kirkon urut ovat vuodelta 1978 ja ne ovat Veikko Virtasen rakentamat. Paavalinkirkko (Helsinki)
Kirkon alkuperäiset, Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut valmistuivat vuonna 1931. Sama tehdas uudisti ne 1950-luvun tyylisuunnan mukaisiksi vuonna 1957. Urkurakentamo Veikko Virtanen rakensi ne vuonna 2005 uudelleen. Pillistöt oli alkuun sijoitettuina kahteen erilliseen kaappiin lehterin oikeaan ja vasempaan reunaan, niin että parven keskellä oleva ikkuna jäi näkyviin. Nyttemmin sijoitus on erilainen: kunnostuksessa ne otettiin ulos kaapeista, ja keskellä on uusi pillikenttä. Uruissa on 48 äänikertaa ja neljä siirtoa sekä kolme sormiota. Niiden nykyisen julkisivun on muotoillut ruotsalainen arkkitehti Ulf Oldaeus, ja urkujen kaikki kolme vaihetta ovat näkyvissä. Noljakan kirkko
Istumapaikkoja Noljakan kirkossa on noin 190 hengelle. Kirkon muissa tiloissa on kahvio noin 50 hengelle, takkahuone 30 hengelle ja ryhmätyötiloja. Kirkkosalin urut ovat urkurakentamo Hans Heinrichin 16-äänikertaiset urut. Karl Gustavin kirkko
Kirkkoon on ostettu urut vuonna 1820, niissä oli kymmenen äänikertaa ja ne rakensi tukholmalainen Pehr Strand. Vuonna 1930 urut uusittiin kokonaan, vanha urkufasadi ja urkukaappi toki säilytettiin. Tekijänä oli urkurakentaja N. O. Alm. Seuraavat urut teki Grönlunds Orgelbyggeri vuonna 1952 ja jälleen vuonna 1975. Näihin nykyisiin urkuihin otettiin mukaan myös muutama äänikerta Strandin rakentamista uruista. Urkuihin jäi edelleen vanha julkisivu. Espoon tuomiokirkko
Kirkon edelliset urut olivat puusepänliike J. N. Virtasen rakentamat, 38-äänikertaiset ja peräisin vuodelta 1967; urkuja oli laajennettu vuonna 1989. Seurakunta piti urkujen korjausta liian kalliina saatuun hyötyyn nähden ja päätti hankkia uudet urut. Vanhat urut myytiin ja ne ovat nykyään Oulun Rauhanyhdistyksen toimitalossa. Mustasaaren kirkko
Kirkon ensimmäiset urut olivat valkjärveläisen Th. Buchertin rakentamat 21-äänikertaiset urut, jotka valmistuivat kirkon vihkimitilaisuuteen. Urut uudistettiin 25-äänikertaisiksi 1914. Nyt käytössä olevissa uruissa on 34 äänikertaa ja ne vihittiin käyttöön vuonna 1972. Urut rakensi ruotsalainen Grönlundin urkurakentamo, urkufasadi on Buchertin alkuperäinen vuodelta 1863. Kirkossa on tilaa lähes 900 hengelle. Vuonna 1987 Mustasaaren kirkolle tehtiin laaja, entisöivä peruskorjaus. Ivalon kirkko
Kirkon urut on rakentanut Urkurakentamo Tuomi vuonna 1972 ja ne ovat 20-äänikertaiset. Kirkossa ei ole alttaritalua vaan sen tilalla on lasinen risti vuodelta 1966. Leppävaaran kirkko
Kirkon urut on valmistanut vuonna 1982 Kangasalan urkutehdas. Urkuja on korjattu 1992 ja peruskorjattu vuonna 2010, työn teki urkurakentamo Veikko Virtanen. Mekaanisissa uruissa on 32 äänikertaa. Lemin kirkko
Kirkon vanhemmat 17-äänikertaiset urut vuodelta 1948 olivat Kangasalan Urkutehtaan valmistamat. Nykyiset 22-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1988 ja Urkurakentamo Matti Erolanrakentamat. Johanneksenkirkko (Helsinki)
Urut rakensi alun perin saksalainen urkutehdas E. F. Walcker vuonna 1891, ja niitä on uudistettu vuosina 1921, 1937, 1956 ja 1974. Niissä on 66 äänikertaa, jotka jakautuvat kolmelle sormiolle ja jalkiolle. Vuonna 2005 saksalainen urkurakentamo Orgelwerkstatt Christian Scheffler entisti urut ja palautti Oskar Merikannon suunnitteleman disposition eli äänikertarakenteen. Kalevan kirkko
Kalevan kirkon urut on valmistettu Kangasalan urkutehtaassa. Niissä on 41 äänikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Urkujen 16 metriä korkea julkisivu on Pietilöiden suunnittelema. Urkujen koneisto on osittain mekaaninen ja osittain sähköpneumaattinen. Uruissa on kaikkiaan 3 500 pilliä, joista suurin on 6,3 metriä pitkä. Pienimmällä on pituutta vain 1,5 senttiä. Männistön kirkko
Kirkon urut ovat 25-äänikertaiset hollantilaistyyliset Verschueren-barokkiurut. Vaikka urkujen julkisivu on klassisten esikuvien mukainen, soittimen ulkoasu sulautuu hyvin kirkon persoonalliseen kokonaisilmeeseen. Hervannan kirkko
Kirkon 21-äänikertaiset ja 2-sormioiset mekaaniset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas. Urku- ja kuorolehterit sijaitsevat poikkeuksellisesti alttarin yläpuolella, ja kirkkosalin vastakkaisessa päässä on yleisölehteri. Nauvon kirkko
Nauvossa on säilynyt Suomen vanhin 1600-luvulta peräisin oleva urkusoitin, "Nauvon positiivi", joka on nykyään Kansallismuseossa. Nauvon positiivi sijaitsi kirkossa sivuseinän lehterillä, jonka kannatinpalkki on edelleen paikoillaan. Nykyiset urut länsipään oven päälle tehdylle lehterille rakensi ruotsalainen urkurakentaja Olof Schwan 1791. Urut olivat alun perin yksisormioiset, liitejalkiolla varustetut. Urkujen erikoisuutena on kaksiosainen rakenne, joka jakautuu länsipäädyn ikkunan molemmille puolille. Jens Zachariassen teki urkuihin vuonna 1878 toisen sormion ja jalkion sekä myös muutoksia I-sormion dispositioon. Urkujen soittopöytä sekä soittokoneisto ovat Zachariassenin tekemiä. Veljekset Moberg Ruotsista korjasi urut vuonna 1975 ja palautti I-sormion Schwanin muotoon. Nauvon urut ovat Suomen säilyneistä 1700-luvun uruista suurimmat ja ainoat restauroidut. Mikaelinkirkko (Helsinki)
Kirkon urut ovat Kangasalan Urkurakentamon valmistamat, ja ne otettiin käyttöön vuonna 1991. Kirkkorakennuksesta erillään olevassa kellotornissa on kuusi erikokoista kelloa. Kirkon katolla on kuvanveistäjä Kari Juvan pronssinen valettu patsas Ristintie. Patsaan hahmo on ylienkeli Mikael, jonka mukaan kirkko on nimetty. Leppävirran kirkko
Leppävirran kirkko on Leppävirralla sijaitseva Carl Ludvig Engelin suunnittelema, vuonna 1846 valmistunut kivinen päätytornillinen pitkäkirkko. Intendentinkonttori laati kirkon piirustukset vuonna 1835. Kirkon pinta-ala on 1500 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 2 200 hengelle. Kirkko on Suomen seitsemänneksi suurin luterilainen kirkkorakennus. Kirkon runkohuoneeseen liittyvät keskellä matalat sakarat ja päädyssä kuori, jossa on matalampi sakasti. Sakaroissa on korotetut päätykolmiot ja niissä pyöröikkunat. Kellotorni on puinen ja sen yläosassa on pilasterit. Tornin kuvun päällä on pieni lyhty, jossa on kulmapilasterit. Pilarit jakavat sisätilat kolmeen laivaan, keskimmäisessä on tynnyriholvikatto ja sivulaivoissa tasakatot. Kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulitseminen" ja "Pyhä ehtoollinen" on Samuel Elmgrenin 1820-luvulla maalaama. Kangasalan Urkurakentamo valmisti kirkon ranskalaisvaikutteiset 1800-luvun romanttista koulukuntaa edustavat urut vuonna 1989. Nousiaisten kirkko
Kirkossa on kuumailmalämmitys ja istumapaikkoja noin 300 ihmiselle. Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan rakentamat 19-äänikertaiset ja kaksisormioiset mekaanisella koneistolla varustetut urut vuodelta 1968. Valtavirrasta poiketen Nousiaisten kirkossa saarnatuoli sijaitsee yleisöön nähden oikealla sivustalla. Vimpelin kirkko
Urut (1944) ovat Kangasalan urkutehtaan rakentamat, pneumaattiset, 2-sormioiset ja 15 äänikertaiset, lisäksi kahdella siirtoäänikerralla varustetut urut.
Keskellä Vimpelin kirkonkylää sijaitsevan kirkon viimeinen suuri korjaustyö tehtiin vuosina 1998–1999. Kirkko kunnostettiin ja maalattiin sisältä ja ulkoa. Alttari irrotettiin etuseinästä, rakennettiin sosiaalitilat, sakasti uusittiin, rakennettiin museohuone, ja valaistus uusittiin. Hailuodon kirkko
Kirkossa ei ole alttaritaulua. Kirkon urut ovat 11-äänikertaiset ja ne on valmistanut Kangasalan Urkutehdas vuonna 1972. Olof Schwan
Schwan rakensi noin viidetkymmenet urut, joista kuudet Suomeen (mm. Porvoon tuomiokirkkoon ja Nauvon kirkkoon) ja yhdet Venäjälle Pyhän Katariinan kirkkoon, Pietariin. Suurimmat urkunsa hän rakensi Tukholman tuomiokirkkoon. Näistä uruista ainoastaan fasadi on jäljellä. Vain yhteensä kuudet urut, joista yhdet Suomen Nauvossa ja loput Ruotsissa (mm. Tukholman suomalaisessa kirkossa), ovat säilyneet alkuperäisasussa. Pyhän Marian kirkko (Helsinki)
Kirkon urut ovat vuodelta 1965, ne on rakentanut ruotsalainen Richard Jacoby. Kirkon kellotornissa on kolme kelloa. Saaren kirkko
Kirkossa on noin 700 istumapaikkaa. Kellotornissa on kaksi kelloa, joista suurempi painaa tuhat ja pienempi 340 kilogrammaa. Kirkon alttaritaulu on yksi Suomen suurimpia, pinta-alaltaan noin 44 neliömetriä. Sen on maalannut taiteilija Laila Järvinen. Kirkkosalin seiniä koristavat taiteilija Eemil Ruokolaisen maalaukset. Kirkkoon hankittiin 20-äänikertaiset urut vuonna 1936. Alkuvuonna 2008 sisätiloja korjattiin remontoimalla sakasti ja uusimalla kirkon alttarialue. Öljylämmitys vaihdettiin sähkölämmitysjärjestelmään, jota voidaan ohjata matkapuhelimella. Käytöstä poistettuun pannuhuoneeseen rakennettiin pieni krypta. Kirkon ullakolta löydetyt lahjoittajien nimillä varustetut valaisimet kunnostettiin käyttöön ja Parikkalan seurakunnan 1934 lahjoittama Raamattu tuotiin esille kirkkosaliin. Kangasalan kirkko
Seuraava suurempi remontti tehtiin 1890-luvun lopussa, mutta ennen sitä uusittiin muun muassa kellotornin katto 1850-luvulla. Vuonna 1869 kirkko valkaistiin sisältä sammumattomalla kalkilla. Vuonna 1845 kirkko sai ensimmäiset urkunsa. Urut tulivat Suomen ensimmäisestä urkutehtaasta, Kangasalan urkutehtaalta, jonka Anders Thulé perusti vuonna 1843 urkuverstaana. Kangasalan kirkon urut olivat urkutehtaan toiset urut (opus 2/1845). Ensimmäiset urut valmistettiin 1844 Tammisaaren kirkkoon ja toiset 1845 Kangasalan kirkkoon. Lohjan Pyhän Laurin kirkko
Kirkko on ulkomitoiltaan 40,3 × 22,3 metriä, ja kirkkosalin pinta-ala on noin 670 neliömetriä. Se on siten Suomen keskiaikaisista pitäjänkirkoista suurin. Seinien korkeus, 11,0–12,5 metriä, ja sivulaivoja korkeampi keskilaiva korostavat sisätilan avaruutta. Kirkon katonharjan korkeus on 34 metriä. Kaikista Suomen keskiaikaisista kivikirkoista Lohjan Pyhän Laurin kirkko on kolmanneksi suurin Naantalin kirkon ja Turun tuomiokirkon jälkeen. Kolmilaivaisessa runkohuoneessa on vain neljä pilariparia, mikä lisää tilan tuntua, sillä kaksi ensimmäistä pilariväliä ovat merkittävästi pitempiä kuin kolmas.