Mikä on ahvenanmaan pinta-ala?
Ahvenanmaan maakunta
Manner-Ahvenanmaa on pohjoisesta etelään 50 kilometriä pitkä ja idästä länteen 45 kilometriä leveä. Saaren pinta-ala on 689 neliökilometriä. Siihen ovat siltayhteydessä kapean Marsundin erottama Eckerö ja Lemströmin kanavan mantereesta erottama Lemland, josta on edelleen siltayhteys Lumparlandiin. Muita huomattavia saaria ovat Vårdö, Föglö, Sottunga, Kumlinge, Kökar ja Brändö. Ahvenanmaan korkein huippu on Orrdalsklint (132 metriä) Saltvikin kunnassa Manner-Ahvenanmaalla.
Ahvenaisjärvi
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kumpumoreenien ympärimänä ja niiden väliin muodostuneella suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle johtavalta tieltä. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan elintaso kuuluu Suomen alueista korkeimpiin. Elinkeinorakenne on painottunut palveluihin. Tärkein elinkeino on merenkulku, joka tuo lähes 30 prosenttia bruttokansantuotteesta. Jomala
Jomala [jummala] on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Jomalassa oli asukasta. Jomalan pinta-ala oli  km², josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Jomalan naapurikunnat ovat Finström, Hammarland, Lemland, Lumparland, Maarianhamina ja Sund. Asukasluvultaan Jomala on Maarianhaminan jälkeen Ahvenanmaan suurin kunta. Myös maapinta-alaltaan Jomala on Ahvenanmaan toiseksi suurin; sitä laajempi on vain Saltvik. Suomi
Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584. Ahvenjärvi (Orivesi, Siikaneva)
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Ahvenjärvi (Kuru, Karjula)
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)
Lampi on 250 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmetsässä loivassa painaumassa, joka on reunoiltaan soistunut. Siihen laskee suo-oja Ikaalisten puolelta Huhdannevalta ja toinen viereiseltä avosuolta. Sen oma laskuoja kulkee etelään ja poikeaa kangasmetsän reunassa itään, jossa se yhtyy Kylmäojaan. Kylmäoja laskee Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Sen rannoille ei ole rakennettu mitään. Lammen ohitse kulkee etelästä pohjoiseen Lapiolahdesta Parkanon keskustaan vievä tie, joka on perustettu kapean harjun päälle. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee tien suuntaisesti 300 metrin päässä. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Ahvenlammi (Kuru, Kaidankylä)
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Merenkurkku – Höga kusten
Höga kusten hyväksyttiin maailmanperintökohteeksi vuonna 2000, Merenkurkun saaristo liitettiin kohteeseen vuonna 2006. Yhteiskohteen nimenä oli vuoteen 2008 saakka "Merenkurkku – Höga kusten", mutta hakijamaiden pyynnöstä nimi muutettiin silloin muotoon "Höga kusten / Merenkurkun saaristo". Alueen pinta-ala on 3 370 neliökilometriä, josta Ruotsin puolella on 140 000 hehtaaria, Suomen puolella 194 400 hehtaaria. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan kuntien sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Maakunnan 16 kuntaa ovat:Ahvenanmaalla ei ole tehty kuntaliitoksia. Vuonna 1961 toteutettiin osakuntaliitos, kun Jomalasta liitettiin Maarianhaminaan alue, jossa oli 2 039 asukasta. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalla on omat ympäristösäännöksensä, joihin sisältyy erityisiä rauhoitusmääräyksiä. Riistalajeja lukuun ottamatta nisäkkäät (esimerkiksi saukko ja itämerennorppa) ja linnut ovat rauhoitettuja. Lisäksi maakunnan hallituksen päätöksellä on rauhoitettu neljä matelijaa, viisi sammakkoeläintä, yksi nilviäinen (ahmattikotilo), 15 perhoslajia, yksi kovakuoriainen (isolampisukeltaja) ja kaksi korentoa. Lajien suojelusta vastaa Ahvenanmaan maakunnan hallitus. Noin 50 kasvia on rauhoitettu, niiden joukossa ovat useimmat kämmekkälajit. Ahvenanmaalla on kaikkiaan 44 luonnonsuojelualuetta ja noin 30 luontopolkua. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomessa on 19 maakuntaa, joista väkiluvultaan pienin on Ahvenanmaa (27 817 as.) ja suurin Uusimaa (1 429 202 as.). Maapinta-alaltaan pienin on myös Ahvenanmaa (1 552,57 km²), kun taas suurin on Lappi (92 664,60 km²). Väestötiheys on pienimillään 1,98 as./km² (Lappi), suurimmillaan se on 223 as./km² (Uusimaa). Ahvenjärvi (Harjavalta)
Järvi sijaitsee keskellä 750 metriä pitkää ja 400 metriä leveää luhtamaata. Umpeenkasvu johtuu järven vedenpinnan laskusta ja ainoa avovedenpaikka sijaitsee luhteikon keskellä. Enää lammeksi luokiteltava avoveden alue on halkaisijaltaan alle 50 metriä. Luhteikkoa ei ole ojitettu, mutta ympäröivät suot ja metsät on ojitettu tiheästi. Vedet valuvat kuitenkin Iso-Huilun ja Vähä-Huilun suuntaan. Vårdö
Vårdön pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmaan saarista viidenneksi suurin. Muita huomattavia saaria ovat Västra Simskäla, Östra Simskäla, Sandö ja Töftö. Suurin osa Vårdön saarista on hyvin pieniä ja ne ovat levittäytyneet laajalle alueelle Ahvenanmantereen itäpuolelle. Kunnan eteläosan asutut saaret ovat melko reheviä, pohjoisosan saaret sen sijaan paikoin hyvinkin karuja. Ympärivuotista asutusta on vain pääsaarella ja sen suurehkoilla lähisaarilla. Vårdön ja Kumlingen välillä on Teilin merenselkä, Vårdön ja Sundin välillä taas Vargatanselkä. Lounaisosassaan Vårdö rajoittuu Lumparnin selkään. Iso Ahvenjärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä avokallioiden välisessä notkossa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi, itäinen)
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven länsipuolella erämaassa sijaitsevalla Sammalsuon reunassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Ahvenanmaan lääni
Ahvenanmaan lääni () oli yksi Suomen lääneistä vuosina 1918–2009. Lääni käsitti saman alueen kuin itsehallinnollinen Ahvenanmaan maakunta. Läänin pääkaupunki ja samalla ainoa kaupunki oli Maarianhamina. Venäjän maantiede
Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä. Se käsittääkin noin kahdeksasosan Maan asutuista alueista. Venäjällä on neljätoista rajanaapuria ja maarajaa 57 792 kilometriä. Sen rajanaapureista Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina, Georgia, Azerbaidžan ja Kazakstan ovat entisiä Neuvostoliiton tasavaltoja. Venäjän muut rajanaapurit ovat Norja, Suomi, Puola, Mongolia, Kiina ja Pohjois-Korea. Ahvenanmaan maakunta
Oman lipun Ahvenanmaa sai vuonna 1954. Ahvenanmaan postilaitos on julkaissut vuodesta 1984 Ahvenanmaan omia postimerkkejä. Vuonna 1993 Ahvenanmaan postista tuli oma postilaitoksensa, joka on Pohjoismaiden pienin. Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaata koskevat demilitarisointisopimukset määrittelevät Ahvenanmaan demilitarisoidun alueen aluevedet käyttäen kolmen meripeninkulman sääntöä. Nykyään Suomi määrittelee kuitenkin aluevetensä ulottumaan 12 meripeninkulmaa uloimmista luodoista. Tämän vuoksi Ahvenanmaan maakunnan itsehallintoalueeseen kuuluu myös sellaisia aluevesiä, jotka eivät kuulu demilitarisoituun alueeseen. Höyheninen
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Turkki
Turkin alue on yli 1 600 kilometriä pitkä ja 800 kilometriä leveä, ja maalla on suorakulmiomainen muoto. Turkin pinta-ala, järvet mukaan luettuina, on yhteensä 779 452 neliökilometriä, josta 755 688 neliökilometriä on Lounais-Aasiassa ja 23 764 neliökilometriä Euroopassa. Maalla on siis aluetta kahdella mantereella. Turkki on pinta-alalla mitattuna maailman 36. suurin valtio Mosambikin jälkeen. Maa on jonkin verran suurempi kuin Chile ja hieman pienempi kuin Suomi ja Ruotsi yhdessä. Meret ympäröivät Turkkia kolmelta puolelta: Egeanmeri lännessä, Mustameri pohjoisessa ja Välimeri etelässä. Myös Marmaranmeri sijaitsee Turkin alueella. Ven
Ven (tansk. ja aiemmin ruots. "Hven") on Ruotsille kuuluva Juutinraumassa sijaitseva saari. Etäisyyttä Skånen länsirannikolta saarelle on 4,5 kilometriä ja Sjællandin itärannikolta Tanskasta 8,5 kilometriä. Saaren pinta-ala on 7,5 neliökilometriä ja vuonna 2009 saarella oli 359 asukasta. Saari muodosti aiemmin oman kunnan, jota vastaa alueeltaan nykyinen Sankt Ibbin piiri. Ingušia
Ingušia on verraten pienikokoinen federaatiosubjekti Pohjois-Kaukasuksen alueella. Tasavallan pinta-ala 3 628 neliökilometriä on pienempi kuin mikään Suomen maakunnista Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Ingušian on pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 144  kilometriä ja itä-länsisuunnassa 72 kilometriä. Saarenmaa
Saarenmaa (, ) on Viron suurin saari. Saaren pinta-ala on 2 672 km², ja se on varsinaisen Itämeren toiseksi suurin saari Gotlannin jälkeen. Saaren väkiluku on noin 30 000. Ahvenjärvi (Hämeenlinna)
Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie. Iso-Sorsamo
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Järvi jää Ahvenaiskallion ja muutaman muun mäen keskellä sijaitsevaan painaumaan. Järvellä on kartan mukaan yksi autio saari, joka on yli 30 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta eteläpäätä, jossa se on suota. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet etelästä Säynäjärven kylästä tai pohjoisesta Rajalan kämpältä, minne pääsee Sahalahden kylältä. Ahvenisjärvi (Tampere)
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Hervannan ruutukaava-aluetta. Siihen ei kartan mukaan laske ojia eikä sillä ole omaa laskuojaakaan. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Järvi on ruutukaava-alueella jätetty metsikön sisälle. Metsässä risteilee polkuja ja pyöräteitä, jota seuraamalla voi kävellä järven ympäri. Järven länsipuolella on kaksi urheilukenttää ja pohjoispuolella sijaitsee Hervannan kirkko. Aivujärvi
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Eckerö
Eckerön pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmaan saarista kolmanneksi suurin ja koko Suomen merialueiden saarista seitsemänneksi suurin heti Lemlandin pääsaaren jälkeen. Pienempiä saaria ja luotoja, joista suurin osa on asumattomia, on kaikkiaan parisataa. Pinnanmuodoiltaan Eckerön alue on alavaa ja korkeuserot ovat vähäisiä. Maisemakuvaa luonnehtivat toisaalta laajat kalliopaljastumat, toisaalta lähes lehtomaisen rehevät metsiköt. Pikku-Ahvenisto
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee Ylöjärvenharjulla ja on syvyydestään päätelleen mahdollisesti suppa. Pohjoisranta on muita rantoja jyrkempi, mutta järven ympäristössä on runsaasti harjualueelle tyypillisiä korkeusvaihteluja. Järven itäpäässä on rannan tuntumassa pieni saari. Järveen laskee vain yksi oja, joka tuo Iso-Ahveniston ja läheisen ojitetun metsän kuivatusvesiä. Järvellä ei ole omaa laskuojaa, ja vedet hupenevat suotumalla harjualueen pohjaveteen. Tästä seikasta huolimatta järvi luetaan kuuluvaksi Vihnusjärven valuma-alueeseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 244 vuorokautta eli 8 kuukautta. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rantoja kiertää polku. Pikku-Aveniston vapaa-ajan keskus sijaitsee järven itäpäässä, ja siihen kuuluu seitsemän rakennusta. Länsipäässä sijaitsee laavu ja tulentekopaikka. Pohjoisrannat kuuluvat suojelualueeseen, joka seuraa Ylöjärvenharjua 2,5 kilometrin matkan. Järvi itse ei sisälly suojelualueeseen. Ahvenlammi (Hämeenlinna)
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Metsolanharjun ja Porttilanharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota. Saltvik
Saltvikin luonto on varsin vaihtelevaa. Pohjoisosa on pääasiassa kumpuilevaa metsäseutua, kun taas eteläosa on enimmäkseen rehevää tasankoa. Kunnan alueella sijaitsee toisaalta Ahvenanmaan korkein maastonkohta, Orrdalsklint (129 m mpy.), ja toisaalta Ahvenanmaan suurin viljelysaukea Hagaslätten, jonka pinta-ala on yli 3,5 neliökilometriä. Orrdalsklint ei ole muodostunut yhtä suosituksi käyntikohteeksi kuin Getan vuoret, koska se on vaikeammin tavoitettavissa ja vuorella kasvava puusto rajoittaa näköalaa. Saltvikin pohjoisosan vuorilla ja kallioilla esiintyy erittäin runsas sammal- ja jäkälälajisto. Strömman kylän lähistöllä sijaitsevan Kasbergin laella (116 m mpy.) on Ahvenanmaan laajin pirunpelto, meriveden muinoin paljaaksi huuhtelema kivikko. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan itsehallintolain 49 § mukaan jos maakunnassa verovuodelta maksuun pantu tulo- ja varallisuusvero ylittää 0,5 prosenttia vastaavasta verosta koko maassa, ylimenevä osa kuuluu maakunnalle (verohyvitys). Verohyvityksen lisäksi valtio maksaa tasoitusmaksun Ahvenanmaan verotuksesta, joka on 0,45 % valtion kokonaistuloista. Vuonna 2016 verohyvitys oli 7 miljoonaa euroa ja tasoitusmaksu 221 miljoonaa euroa. Vuosina 2000–2015 Ahvenanmaan osuus valtion verotuloista suhteessa manner-Suomeen oli 0,57–0,65 %, kun taas osuus valtion menoeristä vaihteli 0,71–0,90 % välillä. Ahvenanmaan maakunta on ilmoittanut halukkuutensa saada itselleen ansiotuloveron veronkanto-oikeuden, mutta valtion kannalta tässä on haitallisen verokilpailun ja kiellettyihin valtiontukiin liittyvä ongelma. Ahvenainen (Hollola)
Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3 kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta. Ahvenjärvi (Vesilahti, Riuttonkulma)
Järvi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se on metsäjärvi Päykänvuoren alla, joka kohoaa 45 metriä järvenpinnan yläpuolelle. Siihen laskee kolme lyhyttä suo-ojaa, joista yksi on muita hieman pitempi. Laskuoja lähtee järven koillispäästä ja yhtyy koneellisesti kaivettuna Hanhiluomaan ennen sen saapumista Riutonkulmaan. Siellä se yhtyy Tupaniitynojaan, joka yhtyy Hirvijärven laskujokeen. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on suota. Järvi on autio. Järven vierestä kulkee Riutankulmalta lähtevä metsäautotie. Ahvenlammi (Tampere, Viitapohja)
Lammen pinta-ala on 15,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Ahvenuslampi (Ikaalinen)
Lammen pituus on 600 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee 2,5 kilometriä Sisätön kylältä pohjoiseen ja vajaa kilometrin Juurijärvestä länteen. Seutu on melko tasaista ja samoin on lampikin, mikä näkyy lammen kivisyytenä. Lammessa on viisi saarta, joista suurin on 80 metriä pitkä. Lampeen on kaivettu kahdeksan metsäojaa. Sen eteläpäästä lähtee laskuoja, joka yhtyy pian Mustalampeen laskevaan ojaan. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja se polveilee muodostaen muutamia lahtia. Pohjoisrantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa metsäautotie yhdystieltä 13287 haarautuvalta tieltä. Ahvenlammi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla pitkässä lahdessa, josta saa alkuunsa noin 5 kilometriä pitkä laskuoja Joutsijärveen. Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli
Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli eli Ål-Link on Ahvenanmaan Jomalan ja Manner-Suomen Naantalin välinen Kraftnät Åland AB:n omistama noin 160 kilometrin pituinen merikaapeliyhteys, jonka siirtokapasiteetti on 100 megawattia. Merikaapeliyhteys turvaa Ahvenanmaan sähköntarpeen poikkeustilanteissa, ja tulevaisuudessa sitä pitkin voitaisiin siirtää esimerkiksi Ahvenanmaan tuulienergiaa mantereelle. Merikaapeliyhteys vihittiin käyttöön 5. joulukuuta 2015. Kraftnät Åland solmi sopimuksen ABB:n kanssa merikaapelin rakentamisesta 13. joulukuuta 2012. Sopimuksen arvo on 100 miljoonaa euroa. Kokonaisuudessaan Kraftnät Åland investoi hankkeeseen 125 miljoonaa euroa. Päärahoittajana on Suomen valtio, joka antoi suoraa valtionavustusta 50 miljoonaa euroa ja takasi 70 miljoonan euron lainan. Ahvenlammi (Orivesi, Lauttakulma)
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Ahvenuslammi (Urjala)
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 900 metriä pitkä Lamminoja, joka laskee Vehkajärveen. Ahvenlampi (Parkano, Luomankylä)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vatajanjärven eteläpuolella Huhdanmäen ja Myllylankaan välisessä loivassa notkossa. Jos vedenpinta olisi ylempänä, voisi lampi olla Pitkäjärven jatkeena. Vaikka ympäristössä olevia soita on ojitettu, ei yksikään oja laske lampeen. Sen laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja kulkee pääasiassa kaivettuna ojana, joka yhtyy klometrin jälkeen Pitkäjärven laskuojaan Pihlajankylän pellolla. Laskuoja päättyy lopuksi Vatajanjokeen. Rantaviivan pituus on 950 metriä. Rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta etelärantaa, joka on suota. Lammen itäpuolella sijaitsee 3–5 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Luomankylältä. Pikku-Ahvenainen (Hollola)
Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Ahvenanmaan väestö
Ahvenanmaan väestö oli vuonna 2008 27 456 henkeä, jotka asuvat yhteensä 65 saarella. Ruotsinkielisten osuus väestöstä on 92,0 %. Naisten osuus maakunnan väestöstä on 51 %. Ulkomaalaisia oli vuonna 2008 2 06 henkeä. Maakunnan väestöstä noin 40 % asuu Maarianhaminassa. Ahvenanmaalla on voimassa kotiseutuoikeusjärjestelmä ("hembygdsrätt"). Henkilöllä tulee olla kotiseutuoikeus, ennen kuin on mahdollista omistaa kiinteää omaisuutta saarella, äänestää maakuntapäivävaaleissa tai harjoittaa elinkeinoa. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalta valitaan Suomen eduskuntaan aina yksi edustaja riippumatta alueen asukasluvusta. Ahvenanmaan vaalipiiri on yksi eduskuntavaalien vaalipiireistä. Ahvenanmaalta valittu edustaja (vaalikaudella 2015–2019 Mats Löfström) kuuluu perinteisesti ruotsalaiseen eduskuntaryhmään. Kun RKP jäi oppositioon, Löfströmille ehdotettiin siirtymistä Keskustan riveihin. Hän ei kuitenkaan siirtynyt. Ahvenlammi (Tampere, Jylhänperä)
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Inari
Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta, noin viisi prosenttia koko maan pinta-alasta. Se on lähes yhtä suuri kuin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan maakuntien maapinta-alat yhteensä. Ahvenanmaahan verrattuna Inarin maapinta-ala on lähes kymmenkertainen. Kunnan koko voidaan havainnollistaa alueena, jonka sivujen pituudet ovat linnuntietä 130 kilometriä (kunnan pohjoisraja), 90 kilometriä (itäraja), 140 kilometriä (eteläraja) ja 75 kilometriä (länsiraja). Kunnassa sijaitseva Inarijärvi on Suomen kolmanneksi suurin järvi (1 043 km²). Kaikkiaan järviä on Inarissa 8 033, mikä on enemmän kuin missään muussa Suomen kunnassa ja myös kunnan sisävesipinta-ala on Suomen kunnista suurin. Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järvi on 450 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven koillispäästä. Laskuoja on 2,3 kilometriä pitkä Kierumanoja, joka laskee Lavajärven Kierumanlahteen. Ylempänä rinteellä sijaitsee Ahvenuksen tila ja rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee metaäautoteitä pitkin Lavajärven kylän suunnalta. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 150 metrin etäisyydeltä sen itäpuolelta. Ahvenlammi (Orivesi, Siikaneva, eteläinen)
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Ahvenanmaan maakunta
Valtaosa Ahvenanmaan sähköstä tulee Ruotsista Kraftnät Ålandin omistaman vuonna 2000 käyttöön otetun 80 megawatin vaihtosähkökaapelia pitkin, ja Ahvenanmaa kuuluu Ruotsin sähköverkkoon. Poikkeustilanteiden varalta Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välille rakennettiin uusi Ahvenanmaa–Naantali-merikaapeli, joka valmistui vuonna 2015 ja se kulkee merenpohjassa 160 kilometrin matkan Jomalasta Naantaliin. Ahvenanmaalla on myös poikkeustilanteita varten muutamia iäkkäitä kaasuturbiinilaitoksia. Merikaapeliyhteys on varayhteyskäytössä, mutta se yritetään saada osittain markkinoiden käyttöön vuonna 2016. Sopimusten mukaan merikaapeliyhteyttä ei voi käyttää tuulivoimaloiden ylijäämän myymiseen, vaan ylijäämäsähkö myydään Ruotsiin. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalle on muiden Suomen maakuntien tavoin valittu maakuntatunnukset. Maakuntaeläin on metsäkauris, maakuntajärvinä ovat Östra och Västra Kyrksundet, maakuntakala on hauki, maakuntakukka kevätesikko, maakuntakiveksi on valittu eloperäinen kalkkikivi ja maakuntalinnuksi merikotka. Maakuntalaulu on "Ahvenanmaalaisten laulu". Ahvenanmaan vaakunassa on kuvattu saksanhirvi ja Ahvenanmaan lippu on vuodelta 1954. Ahvenaistenjärvi
Järvi sijaitsee metsämaastossa Poikmetsän Pakkaselassa olevan Punkastenmäen pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 2,3 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat leveää avosuota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Norjan maantiede
Norjan maantiede tarkoittaa Norjan valtion hallitsemia alueita ja niillä esiintyviä ilmiöitä, jotka ovat maantieteellisen tieteenalan tarkastelun kohteena. Norja on pinta-alaltaan 323 787 neliökilometriä. Maa rajautuu lännessä Norjanmereen, etelässä Skagerrakin salmeen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Norjan pääkaupunki on Oslo. Muita suuria kaupunkeja ovat Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand ja Tromssa. Norjalla on maarajaa Venäjän, Suomen ja Ruotsin kanssa. Ahvenuslampi (Parkano)
Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä suoaluetta, jonka suo-ojat laskevat siihen. Lammen vedet laskevat pois näitä ojia nyöten päättyen kahden kilometrin päässä olevaan Poikkeusjärveen. Se rantaviivan pituus on 850 metriä. Lammen rannoilla ei ole rakennuksia ja ainoa tie sinne tulee viereiseltä varastoalueelta. Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)
Lammen pinta-ala on 6,1 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä. Ahvenjärvi (Vesilahti, Linnamaa)
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Järvi sijaitsee kallioisten mäkien välisessä painanteessa Linnamaan eteläpuolella. Rannat ovat monin paikoin jyrkkiä ja kivikkoisia, mutta länsipuolella rannat ovat suota. Järvessä on 50-metrinen saari, joka on alle 10 metriä korkea. Järven itäpäähän laskee kaksi luontaista puroa, joista toinen on Pahalammin laskuoja. Ahvenjärven oma laskuoja, joka lähtee järven luoteisrannasta, juoksee luoteeseen Heinävänvuorten Näkökallion alta ja yhtyy Havatojaan peltoaukealla. Näkökallion kohdalla se on kivikkoinen puro huomattavilla luontoarvoilla . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Lisäksi luusuan lähellä on metsästysmaja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2986. Järven itäpäässä on luonnonsuojelualue, joka ulottuu järven rantaan asti. Se sisältää Pahalammin ja sen ympäristön. Ahvenusjärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee muutama suo-oja, joista yksi on Ujalammin laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,2 kilometriä pitkä laskuoja Saikkalanjokeen. Ahvenainen (Pälkäne)
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Ahvenaisen koillispuolella sijaitseva Ahvenaiskallio on tällainen yksinäinen muinaissaari, jonka halkaisija on 300 metriä. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua. Jõgevamaa
Jõgevamaa on Viron maakunta. Sen pinta-ala on 2 545 km² ja asukasluku vajaat 30 000. Maakunnan keskus on Jõgeva. Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)
Järven pituus on 200 metriä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sjaitsee kolmen mäen välissä ja rantojen lähimetsät ovat soistuneet hieman. Järveen laskee kaksi ojaa, mutta suurin vesimäärä tulee Myllyjoen läpivirtauksesta. Myllyjoen yläosaa kutsutaan Tipanojaksi ja laskee Kolmilopista. Myllyjoki jatkaa Karhelammin läpi Karhejärveen. Rantaviivaa on vain puoli kilometriä ja järven pohjoispuolella sijaitsee yksi tietön vapaa-ajan asunto. Järven lähelle johtaa metsäautotie, joka alkaa läheisen maatilan pihapiiristä. Ahvenlampi (Ikaalinen, Mylly-Karttu)
Soikean muotoisen lammen pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Se on peltojen ympäröimä ja sijaitsee asutuksen keskellä. Siihen ei laske ojia, mutta on loivasti viettävien rantojen vuoksi pintavaluman kohteena. Laskuoja lähtee lammen eteläkärjestä ja se virtaa kaksi kilometriä ennen yhtymistään Mylly-Kartun jokeen valtatien 3 lähellä. Sen rantaviiva on 600 metriä pitkä ja rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee kylätieltä, joka kiertää lammen eteläpään muutaman kymmenen metrin etäisyydellä. Ahvenlammi (Jalasjärvi)
Ahvenlammi (myös "Ahvenlampi") on pieni metsälampi Kurikan kunnassa, entisen Jalasjärven kunnan alueen koillisosassa, lähellä Ilmajoen rajaa. Pinta-alaa lammella on 4,1 hehtaaria eli 0,041 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ahvenlammi sijaitsee 102,3 metrin korkeudella merenpinnasta. Lampi on kasvamassa vähitellen umpeen. Kreikka
Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa ja 11. suurin koko maailmassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa. Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaalta valitaan Suomen eduskuntaan aina yksi edustaja riippumatta alueen asukasluvusta. Ahvenanmaan vaalipiiri on eduskuntavaaleissa yksi vaalipiiri. Ahvenanmaalla toimivat eri puolueet kuin manner-Suomessa. Ahvenanmaalta valittu edustaja (vuoden 2015 vaaleissa Mats Löfström) kuuluu ruotsalaiseen eduskuntaryhmään. Ahvenlammi (Ikaalinen, Vehunvarppee)
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 4,9 kilometriä pitkä Jyräjoki, joka yhtyy Oksjokeen, joka laskee Vesajärveen. Ahvenislampi (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Ahvenanmeri
Ahvenanmeri () on Ruotsin rannikon ja Ahvenanmantereen välissä oleva, Itämereen kuuluva merialue. Se on pohjoisessa 200–300 metriä syvä, etelässä matalampi. Näiden välissä on poikki meren 70–80 metrin syvyydellä kulkeva kynnys. Ahvenanmeren kapein kohta on nimeltään Ahvenanrauma. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaa on yksi Suomen luonnontieteellisistä maakunnista. Se kuuluu hemiboreaaliseen kasvillisuusvyöhykkeeseen. Lehdot ja lehtoniityt ovat tyypillisiä, mutta myös havumetsiä on runsaasti. Kasvillisuus on yleensä rehevää. Kasvisto on runsaslajinen, siemenkasveja on noin 750 lajia; niistä mainittakoon harvinainen, Suomessa vain Ahvenanmaalla kasvava euroopanmarjakuusi ja rantamaisemiin leimaa antava tyrni. Islannin saari
Islannin saari on Euroopan toiseksi suurin saari. Sen pinta-ala on 101 826 km² Islannin valtio koostuu sen lisäksi vain vähäisistä pikkusaarista ja luodoista.Vain seitsemän niistä on yli kahden neliökilometrin kokoisia. Iso-Ahvenainen (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomäkien painaumassa Ahvenaiskorkeen mäen pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie Majaalahdelta. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Kangasalan ja Pälkäneen raja käy kääntymässä 150 metrin päässä kaakossa. Vaavunjärvi
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä. Ahvenanmaan saaristo
Ahvenanmaan saaristo () on yli 6 700 saaren saariryhmä Saaristomerellä Manner-Ahvenanmaan ja Kihdin välillä. Saariryhmä tavataan jakaa pohjoiseen ja eteläiseen saaristoon, ja joskus myös Manner-Ahvenanmaa lasketaan siihen mukaan. Ahvenus (Mänttä-Vilppula)
Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Avusjärvi
Järven pinta-ala on 142 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä. Ahvenuslammit
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Ahvenlammi (Orivesi, Viteli)
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Lumparland
Lumparlandin pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan neljänneksi suurin. Saaren länsipuolella on laaja Lumparnin () vesialue, joka on meteoriittitörmäyksessä syntynyt törmäyskraatteri. Tästä vesialueesta myös kunta on saanut nimensä. Lumparnin selän itäpäästä pistää pääsaaren sisäosiin usean kilometrin pituinen kapea lahti, Kapellviken. Kaakosta Lumparlandia rajaa Föglönselkä. Pääsaaren lisäksi Lumparlandiin kuuluu vain muutamia pikkusaaria ympäröivillä merialueilla. Vietnam
Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330 000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa. Ahvenaiset (Orivesi, Hanhilahti)
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Ahvenanmaan maakunta
"Suomenmaa"-kirjasarjan Ahvenanmaata koskevan osan mukaan Ahvenanmaalla oli 245 kylää ja yksinäistilaa vuonna 1920. Ålands statistik- och utredningsbyrån tilaston perusteella Ahvenanmaalla on 267 kylää ja 27 Maarianhaminan kaupunginosaa. Osassa kylistä ei ole lainkaan pysyviä asukkaita. Vuonna 2014 suurin kylä oli 927 asukkaan Godby ja muut yli 300 asukkaan kylät olivat Vesterkalmare, Storby, Prästgården, Österkalmare, Söderby, Ödkarby, Ingby ja Sviby. Ahvenanmaan maakunta
EU-jäsenyyden myötä Ahvenanmaan itsehallinto vahvistui. Ahvenanmaa on osana Suomea EU:n jäsen, mutta se ei kuulu EU:n veroliittoon. Tämä mahdollistaa verottoman myynnin laivaliikenteessä Ahvenanmaan ja EU:n välillä. Tavaran lähettäminen verorajan yli Manner-Suomeen tai muualle EU:hun katsotaan maahantuonniksi. Tällöin alle 22 euron arvoiset postilähetykset (pl. alkoholi, tupakka ja kosmetiikka) voidaan myydä Suomeen ilman arvonlisäveroa. Ahvenanmaa on täten niin kutsuttu veroparatiisi. Ahvenjärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 29,2 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee suo-ojia eri suunnista. Sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa neljä kilometriä pitkä Raijonoja, joka laskee Kallojärveen. Ahvenistonjärvi (Hämeenlinna)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueen kolmannen jakovaiheen alue on Leteenojan valuma-alue, johon järvi kuuluu.
Järven vedenpinnan korkeus on 88,7 metriä meren pinnan yläpuolella, mutta järveen ei ole tulo-ojia eikä myöskään laskuojia, joten sen vesitalous riippuu ympäröivän harjualueen pohjaveden tilasta. Järvi on 800 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Se mahtuu lähes kokonaan luonnonsuojelualueelle, joka on perustettu sen ja harjualueen ympärille. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Rantoja seuraa polku, joka on osa puiston polkujen verkostoa. Järven eteläpäässä sijaitsee kaksi rakennusta. Eteläpäässä sijaitsee yleinen uimaranta. Lemland
Lemlandin pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmantereen jälkeen Ahvenanmaan suurin saari. Kaikista Suomen merialueiden saarista se on kuudenneksi suurin. Lemlandiin kuuluu myös pääsaaren länsipuolella pengerteillä Maarianhaminasta yhdistetyt Nåtö, Bergö ja Järsö. Jälkimmäiset ovat sittemmin yhdistyneet yhdeksi saareksi kannaksella. Asutus on sijoittunut kunnan halki Maarianhaminasta Långnäsin satamaan kulkevan päätie 3:n varteen ja saaren eteläisille rantamille. Tärkeimmät palvelut ovat keskittyneet vierekkäisiin Söderbyn ja Hellestorpin kyliin, joista on noin 15 kilometrin matka sekä Maarianhaminaan että Långnäsiin. Söderbyssä sijaitsee urheilukeskus Bengtsböle Idrottspark. Vessingsbodan kylän lähistöllä on Ahvenanmaan moottorikerhon kartingrata. Ahvenlammi (Orivesi, Enonsivu)
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Vietnamin maantiede
Vietnamin maantiede on monimuotoista. Se jakautuu pohjoiseen ja keskiseen vuoristoalueeseen sekä kahden suuren joen, Punaisenjoen ja Mekongin suistoon. Pohjoisessa vuoristoalueella on maan korkein huippu, kun Annamin ylänkö muodostaa suuren osan Laosin rajasta. Maan keskiosan rannikkotasanko on kapea. Pinta-alaltaan valtio on 329 560 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Kiina, Laos ja Kambodža. Lumparland
Lumparland on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Lumparlandin asukasluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Sekä asukasluvultaan että pinta-alaltaan Lumparland kuuluu Ahvenanmaan ja koko Suomen pienimpiin kuntiin. Lumparlandin naapurikunnat ovat Föglö, Jomala, Lemland, Sund ja Vårdö. Ahvenjärvi (Orivesi, Talviainen)
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kukkovuoren, Lautavuoren ja Huutikankaan välisessä painaumassa yhdessä Pienen Ahvenjärven kanssa. Järven länsirannoilla on jyrkkiä rinteitä, mutta muuten rannat ovat melko alavia. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Talviaisista. Ahvenanmaan kihlakunta
Ahvenanmaan kunnista ainoastaan Maarianhaminan kaupunki ei kuulunut kihlakuntaan. Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 478,21 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 25 550 henkeä (31.12.1939). Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan korkeimmat kohdat, Saltvikissä sijaitsevat Orrdalsklint ja Långbergen, alkoivat kohota merestä noin 10 000 vuotta sitten. Syntynyt saaristo sai ensimmäiset asukkaansa kivikaudella Suomesta. Saarten vanhimmat arkeologiset löydöt edustavat idästä levinnyttä kampakeraamista kulttuuria noin ajalta 4000 eaa. Noin 2500 eaa. Ahvenanmaalle saapui kuoppakeraamisen kulttuurin edustajia Ruotsin puolelta. Kökarista on löytynyt hylkeenpyytäjien asuinpaikka pronssikaudelta. Haraholmen
Haraholmenin pinta-ala on noin 2,7 hehtaaria ja etelä–pohjoissuuntainen pituus noin 260 metriä. Miessaari ja Pyöräsaari sijaitsevat noin kilometrin Haraholmenista länteen; Lilla Ådholmen ja Stora Ådholmen puolestaan sijaitsevat muutama sata metriä Haraholmenista koilliseen. Haraholmenin lounainen naapurisaari Rönnkobben on lähes puuton kallioluoto. Haraholmenista avautuu estoton näkymä etelään Suomenlahden ulapalle. Saaren eteläosa on paljasta kalliota, keskiosissa kasvaa havumetsää, länsi- ja itärannat ovat kallioisia. Haraholmenilla sijaitsee kaksi hiidenkirnua. Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Ahvenlampi (Ikaalinen, Tevaniemi)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee 250 metriä etelään Ojajärvestä Ahvenlamminnevan sisällä. Ympäröivä suo on muutamaa reunaojaa lukuun ottamatta ojittamatta ja lampeen laskee vain kaksi ojaa. Lammella ei ole laskuojaa. Rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on suota. Lampi on autio lukuun ottamatta pientä kämppää, joka sijaitsee 50 metrin etäisyydellä suon reunassa. Lammelle johtaa polkuja vierestä kulkevalta metsäautotieltä. Pieni Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Ahvenjärvi (Sastamala)
Järven rantaviiva on 3,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu loma-asuntoja, joille kuljee tiet Vesunnista. Pohjoisosassa on kolme luotomaista saarta. Saltvik
Saltvik on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan maakunnassa. Saltvikissa on asukasta. Saltvikin pinta-ala on  km², josta  km² on maata,  km² sisävesialueita ja loput  km² merivesialueita. Saltvik on maapinta-alaltaan Ahvenanmaan laajin kunta. Saltvikin naapurikunnat ovat Finström, Geta, Kumlinge, Sund ja Vårdö. Koivusaari (Helsinki)
Koivusaaren pinta-ala on noin 13 hehtaaria ja rantaviivaa on noin 1,7 kilometriä. Suurilta osin täyttömaasta muodostuva saari on varsin matala, ja sen korkeimmat kohdat ovat vain seitsemän metriä merenpinnan yläpuolella. Koivusaaren paikalla oli alun perin kaksi saarta: pohjoisempi Koivusaari ja sen eteläpuolella sijainnut Leppäsaari (ruots. "Alholmen"). Saarten maaperä on pääsääntöisesti moreenia, ja ne on yhdistetty maatäytöllä, jonka paksuus on saarten välisellä alueella noin 1–3 metriä. Koivusaaren länsiosissa on pieniä silokallioalueita. Koivusaari sijaitsee Lauttasaaren ohella happamien kivilajien alueella, ja sen kallioperä on pääasiassa graniittia. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan maapinta-ala on  km² (3,0 % Suomen maa-alasta). Maakunnan makeavesiala on  km² (1,4 % Suomen makeavesialasta) ja merivesiala vastaavasti  km² (12,4 % Suomen merivesialasta). Koko pinta-alasta merialueet pois luettuna sisävesien osuus on 5,2 % eli noin puolet Suomen keskiarvosta. Uusimaa on ylivoimaisesti Suomen runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta: sen väkiluku oli henkeä. Noin 30 % suomalaisista asuu Uudellamaalla. Maakunnan väestötiheys on kymmenisen kertaa korkeampi kuin Suomen keskiarvo. Uudenmaan väkilukua kasvattaa sekä syntyneiden enemmyys että muuttovoitto Suomesta ja ulkomailta.