Mikä on Grenadan pinta-ala?
Grenadan maantiede
Grenadan saaret ovat Pieniin Antilleihin kuuluvien Windwardsaarten eteläisimpiä saaria. Grenadan pinta-ala on 344 neliökilometriä. Valtion pääsaari on Grenada, jonka koko on noin 310 neliökilometriä. Sen lisäksi valtioon kuuluu Grenadiinien saarijonon saaret Martiniquen kanaalin eteläpuolelta. Kanaalin pohjoispuolen saaret kuuluvat Saint Vincentiin. Grenadan länsipuolella on Karibianmeri ja itäpuolella Atlantti. Grenadan maantiede
Grenada on maantieteellisesti monimuotoinen, vaikka sen kokonaispinta-ala on vain 344 neliökilometriä. Grenadaan kuuluu useita saaria, joista suurin on samanniminen pääsaari, pinta-alaltaan 310 neliökilometriä. Seuraavaksi suurimmat saaret ovat Carriacou ja Petite Martinique, jotka kuuluvat Grenadiinien saariryhmään. Grenada on vuoristoinen ja Carriacou kukkulainen. Petite Martinique on muodostunut yhdestä tulivuoresta. Saaret ovat vulkaanisia, mutta niiden tulivuoret ovat jo sammuneet. Grenadan pääsaaren vuoristoja halkovat monet pienet joet, jotka ovat uurtaneet vuoristoon jyrkkäreunaisia ja syviä laaksoja. Grenada
Grenadan saaret kuuluvat Etelä-Grenadiineihin, jotka ovat tuliperäisiä ja niiden maa-aines on erittäin hedelmällistä. Korkeuserot ovat suuria; korkein kohta on 840-metrinen Mount Saint Catherine. Eri puolilla pääsaarta on pieniä jokia ja lähteitä. Grand Etangin järvi sijaitsee tulivuoren kraatterissa 530 metrin korkeudessa. Pääsaaren lisäksi Grenadaan kuuluu 33 km kokoinen Carriacoun saari ja joitakin pienempiä saaria ja luotoja. Kaikkiaan valtion pinta-ala on 344 km.
Grenada
Lähestulkoon jokainen puhuu englantia, saarten virallista kieltä. Asukkaista noin 40 prosenttia on Katolisia ja 30 prosenttia protestantteja. Suurin protestanttien ryhmä on anglikaanit. Saarilla on myös pieni muslimivähemmistö, jotka ovat pääosin Gujaratista tulleita maahanmuuttajia, sekä pieni rastafariyhteistö. Grenada
Järjestyksenpidosta vastaavat 800-jäseniset poliisivoimat, johon kuuluu 80 hengen puolisotilaaliset erikoisjoukot ja 30 hengen rannikkovartiosto. Grenada
Grenadan talous 2000-luvulla kärsinyt hirmumyrskyjen ja maailmanlaajuisen taantuman takia. Ivan-hurrikaani pysäytti talouden vuonna 2004, mutta jälleenrakennus on kuitenkin monipuolistanut taloutta, sillä rakennusalalle on syntynyt paljon uusia työpaikkoja. Granada (maakunta)
Granadan pinta-ala on 12 647 neliökilometriä. Sen väkiluku on 912 938 (vuonna 2017) ja väestötiheys 73 asukasta neliökilometrillä. Noin 30 prosenttia väestöstä asuu maakunnan pääkaupungissa Granadassa. Maakunnassa on yhteensä 168 kuntaa. Grenadan vaakuna
Grenadan vaakuna on Grenadan tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se otettiin käyttöön maan itsenäistyessä vuonna 1974. Grenadan miehitys
Nykyään 25. lokakuuta on Grenadassa vapautuspäivä ja kansallinen vapaapäivä. Grenada
Grenadan vuoden keskilämpötila on 28 astetta. Sadanta vaihtelee rannikkoalueiden 1 500 millimetristä vuoristojen 3 810 millimetriin. Sadekausi on kesäkuusta joulukuulle, ja marraskuu on sateisin kuukausi. Grenada sijaitsee hurrikaanialueen laidalla. Siellä kului melkein 50 vuotta ilman hurrikaaneja, kunnes Hurrikaani Ivan tuhosi vuonna 90 % asuinrakennuksista, ja Hurrikaani Emily seurasi sitä 2005. Qaanaaq
Qaanaaq (myös Thule) on Grönlannin luoteisosassa sijaitseva kaupunki, joka aiemmin muodosti samannimisen kunnan ja on nykyisin osa Qaasuitsupin kuntaa. Qaanaaq oli aikaisemmin samannimisen kunnan ainoa kaupunki ja myös Avannaa/Nordgrønlandin maakunnan (amt) ainoa kunta. Qaanaaqin kaupungissa on 640 asukasta ja koko kunnassa 850 (1.1.2005). Qaanaaq perustettiin, kun Thule luovutettiin Yhdysvaltojen lentotukikohdaksi ja koko väestö siirrettiin uuteen kaupunkiin. Kunnan pinta-ala on 225 500 km², josta suurin osa jäätikköä. Läntisen alueen maaseutu
Piirikunnan 544 neliökilometrin pinta-alasta suuren osan (pinta-ala lähteestä riippuen 176,88 tai 183,37 km) kattaa vuonna 2013 perustettu Läntisen alueen niemimaan kansallispuisto. Kansallispuisto - joka sijottuu maalle nimensä antaneen Leijonavuoriston alueelle - on nimetty Sierra Leonen aielistaan mahdollisena tulevina maailmanperintökohteena. Kansallispuistossa toimii vangittujen apinoiden kotouttamiseen keskittynyt suojelualue. Piirikuntaan kuuluu myös matkailukohteena markkinoitu Banana Islands -saariryhmä viitisen kilometriä mantereen lounaispuolella. Grenadan historia
Grenadan ensimmäiset asukkaat saapuivat Etelä-Amerikasta 5000–3000 eaa. Heistä tiedetään hyvin vähän, mutta he olivat todennäköisesti metsästäjä-keräilijöitä, jotka keräsivät kasveja sekä pyydystivät kaloja ja äyriäisiä. Orinocojoen seudulta tulleet arawakit syrjäyttivät nämä noin 1000–500 eaa. Grenadalle ja muille Windwardsaarille tuli erityisesti arawakeihin kuuluneita ignereitä. Saint George (Grenada)
Saint Georgen alue on yksi Grenadan kuudesta hallinnollisesta alueesta. Alueen pinta-ala on 65 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 36 823. Se on alueista pinta-alaltaan toiseksi suurin ja väkiluvultaan suurin. Alueen pääkaupunki on Grenadan pääkaupunki St. George’s, jossa on vajaat 3000 asukasta. Ghardaïan maakunta
Ghardaïan maakunta eli wilaya on hallintoalue Algerian Saharan pohjoisosassa. Sen hallinnollinen keskus on Ghardaïan kaupunki. Maakunnan pinta-ala on 86 560 neliökilometriä. Asukkaita on 363 600 henkeä (vuonna 2008). Atacama
Atacaman pinta-ala on noin 180 000 neliökilometriä. Sen arvellaan muodostuneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten. 
Kylmä Perunvirta tuo kuivaa ilmaa Tyyneltämereltä, ja mereltä saapuva sumu jää monin paikoin rannikkovuorten rinteille. Andit puolestaan estävät kostean ilman saapumisen idästä. Tuloksena esimerkiksi alueen ainoassa suurehkossa kaupungissa Antofagastassa sataa vain noin 3 millimetriä vuodessa, ja sateetonta aikaa on siellä pisimmillään kestänyt 40 vuotta. Tyypillisesti Atacamassa sataa 1 mm vuodessa, mitattavaa sadetta saattaa sattua kerran 5–20 vuodessa. Maailman kuivimmaksi asutuksi paikaksi on mainittu Chilen Arica, joka saa 0,8 mm sadetta vuodessa. Pisin mitattu kuivuuskausi oli Calamassa Chilessä, jossa oli 400 vuoden kuivuus vuoteen 1971. Kreeta (alue)
Hallintoalue kattaa Kreetan saaren sekä muutamia lähisaaria, kuten Gávdos, Día, Chrysí, Paximádia, Koufonísi, Gianysáda, Elása ja Spinalónga. Sen pinta-ala on 8 336 neliökilometriä ja asukasluku 623 065 (2011). Grenadan historia
Hurrikaani Ivan iski Grenadalle 7. syyskuuta 2004. Pääministeri Mitchell julisti kansallisen hätätilan ja sanoi, että jopa 90 prosenttia valtiosta oli hävitetty. Ivanin aiheuttamat tuhot arvioitiin noin miljardin Yhdysvaltain dollarin suuruisiksi. Se vahingoitti pahoin Grenadan matkailualaa ja maataloutta. Grenada oli ennen Ivania Indonesian jälkeen maailman toiseksi suurin muskottipähkinän tuottaja. Vain vuosi Ivanin jälkeen Hurrikaani Emily aiheutti lisää tuhoja. Se ei ollut kuitenkaan yhtä katastrofaalinen, mutta aiheutti silti noin 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin tuhot. Greenwich Island
Greenwich Island on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee Robert Islandin ja Livingston Islandin välissä noin 115 kilometriä Grahaminmaasta pohjoiseen. Saaren pinta-ala on 142.7 neliökilometriä, ja sen pohjoisosassa sijaitsevat chileläinen Arturo Pratin tutkimusasema ja ecuadorilainen Maldoladon tutkimusasema. Corrientesin maakunta
Corrientesin pinta-ala on 88 199 neliökilometriä. Se sijaitsee Mesopotamiassa Argentiinan koillisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Paraguayn valtioon, koillisessa Misionesin maakuntaan, idässä Brasiliaan, kaakossa Uruguayhin, etelässä Entre Riosin maakuntaan ja lännessä Santa Fen ja Chacon maakuntiin. Maakunnan läpi kulkee Paraná-joki. San Bartolomé de Tirajana
San Bartolomé de Tirajana on Gran Canarian eteläosassa sijaitseva kunta, jonka pinta-ala on 333,13 km². Kunnan pinnanmuodostus on monipuolinen vaihtuen Atlantin valtameren huuhtomasta kuivasta ja aurinkoisesta rannikosta vuoriston reheväkasvuisiin rinteisiin. Matkailu ja sen oheistoiminnot ovat kunnan ylivoimaisesti merkittävin elinkeino, kunnan alueella sijaitsee muun muassa tunnettu turistikohde Playa del Inglés. Kunnassa on myös lukuisia suuria ostoskeskuksia sekä etenkin matkailijoille suunnattuja teemapuistoja, kuten Palmitos Park ja Sioux City. Tärkein liikenneväylä on saaren pääkaupunkiin Las Palmasiin ja lentokentälle johtava GC-1-moottoritie. Grândola
Grândola on kunta Setúbalin piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 807,0 km² ja väkiluku noin 14 800. Päiväntasaajan Guinea
Annobón löydettiin uudenvuodenpäivänä vuosien 1472–1475 välisenä aikana. Se on pieni vulkaaninen saari, jonka pinta-ala on 17 neliökilometriä. Ranta on erittäin jyrkkää lukuun ottamatta pohjoisosaa, jossa päätulivuori muodostaa pienen järven. Saarella asuu noin 5 000 asukasta. La Libertad
Alueen pinta-ala on 25 569 neliökilometriä. Asukkaita on noin 1,6 miljoonaa. Alue on kuivaa autiomaata, mutta laaksot ovat hedelmällisiä. Merenrannikko on kalaisa Humboldtinvirran eli Perunvirran ansiosta. Päiväntasaajan Guinea
Mantereella oleva 26 003 neliökilometrin kokoinen Río Muni on valtion harvaanasutuin alue, sillä rannikko on mangrovesuota ja sisämaa tiheää sademetsää. Rannikon tasankojen jälkeen maisema kohoaa hiljalleen ylöspäin, kunnes Gabonin raja tulee vastaan. Rio Benito -joki, joka jakaa Río Munin kahtia, lähtee Päiväntasaajan Guinean itärajalta, ja laskee lopulta Guineanlahteen. Lämpötilat ja kosteus ovat Río Munissa pääosin pienempiä kuin Biokossa tai Annobónissa, mutta kasvavat rannikkoa lähestyttäessä. Grenada
Siirtomaa jouduttiin luovuttamaan briteille seitsenvuotisen sodan päätteeksi vuonna 1763 Pariisin rauhansopimuksen mukaisesti, ja Versaillesin rauha 1783 uudisti siirron. Britit toivat saarelle muskottipähkinän, puuvillan ja kaakaon viljelemisen. Kun orjuudesta luovuttiin 1833, saarilla oli jo 24 000 orjaa. Grenadasta tuli Yhdistyneen kuningaskunnan ulkopuolinen kruununsiirtomaa vuonna 1877. Grenada
Grenadan luontainen kasvillisuus on trooppista sademetsää. Rannikoilla kasvaa mangrovemetsää. Metsät peittävät 15 % saarten pinta-alasta. Eläinlajit ovat pienikokoisia, kuten monamarakatti, vyötiäiset ja jyrsijät. Lintulajisto on monipuolinen, ja kaksi lajia on kotoperäisiä: grenadanjuoksukyyhky ja väkänokkahaukka ("Chondrohierax uncinatus"). Egeanmeri
Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Merialueen eteläisenä rajana toimivat seuraavat saaret (lännestä itään): Kythera, Antikythera, Kreeta, Kásos, Kárpathos ja Ródos. Meren keskisyvyys on noin 1 500 metriä ja suurin syvyys Kreetan itäpuolella 3 543 metriä. Andorran maantiede
Andorra on maantieteellisesti vuoristoinen valtio. Andorra sijaitsee Espanjan ja Ranskan välissä, ja sen pinta-ala on 468 neliökilometriä. Maan keskikorkeus ja pääkaupungin korkeus ovat Euroopan suurimmat. Suurin osa ihmisistä asuu jokilaaksoissa, jotka ovat muodostuneet Valiran ja sen kahden sivujoen varsille. Ilmastoon vaikuttavat sekä sekä vuoristoilmasto että välimerenilmasto, joten talvet ovat viileitä mutteivät kylmiä ja kesät ovat lauhkeita. Guatemala
Guatemala on yksi Keski-Amerikan suurimmista maista. Sen pinta-ala on 108 889 neliökilometriä. Sillä on lyhyt pätkä Karibianmeren rannikkoa ja pitempi Tyynenmeren rannikko. Saint Mark (Grenada)
Saint Markin alue on yksi Grenadan kuudesta hallinnollisesta alueesta. Se sijaitsee maan luoteisosassa. Alueen pinta-ala on 25 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 4 086. Alueen pääkaupunki on Victoria. Saint Vincent ja Grenadiinien maantiede
Valtion kokonaispinta-ala on 389 km², josta peräti 344 km² on Saint Vincentin saarta. Sierra Leone
Erilaiset luonnonsuojelualueet kattavat 2 941 neliökilometriä eli 4,1 prosenttia Sierra Leonen maapinta-alasta. Vuoden 2016 alussa maassa oli neljä kansallispuistoa. Sierra Leonen vanhin kansallispuisto on maan pohjoisosassa 1 109,0 neliökilometrin laajuinen Outamba-Kilimin kansallispuisto. Se on perustettu suojelemaan savannin eläimistöä, etenkin apinoita. Vuonna 2007 perustettiin lähelle Liberian rajaa Golan sademetsäkansallispuisto (pinta-ala 750,0 km²). Puisto jatkuu Liberian puolella Golan laajempana sademetsäalueena, ja yhdessä niiden on suunniteltu muodostavat yli 2 000 neliökilometriä kattavan, rajan ylittävän rauhanpuiston. Vuonna 2013 perustettiin Lomavuorten kansallispuisto (332,01 km²) maan koillisosaan ja Läntisen alueen niemimaan kansallispuisto aivan pääkaupungin Freetownin eteläpuolelle (176,88 km²). Okinawan prefektuuri
Okinawan pinta-ala on 2271 neliökilometriä. Sen pääsaari on Okinawa-hontō, 1201 km². Okinawan asukasluku on vuonna 2000 toimitetun väestönlaskennan mukaan ollut noin 1 300 000, joista pääsaarella asuu 1 200 000. Okinawan pääkaupunki Naha sijaitsee pääsaarella. Nahan asukasluku on noin 300 000.
Okinawa on alun perin 1300-1800-luvuilla kuulunut itsenäiseen Ryūkyūn kuningaskuntaan, kunnes Japani vuonna 1879 liitti sen itseensä. Toisessa maailmansodassa Okinawalla käytiin Tyynen valtameren alueen suurin maihinnousutaistelu. Japanin antauduttua Okinawa oli 27 vuotta Yhdysvaltain miehittämä. St. George’s
St. George’s on satamakaupunki ja Grenadan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 1991 väestönlaskennassa 4 520. Arvio vuodelle 2010 on noin 5 200 asukasta. St. George’s oli brittiläisen Windward Islands -siirtokunnan pääkaupunki. Grönlanninmeri
Pinta-alaltaan Grönlanninmeri on noin 1 205 000 neliökilometriä. Meren keskisyvyys on 1 450 metriä, ja syvin tunnetuin kohta on noin 4 800 metriä syvä. Grenadan historia
Grenadan historia alkoi noin 5000–3000 eaa., jolloin saarelle saapuivat ensimmäiset asukkaat. Heistä tiedetään hyvin vähän, mutta arawakit syrjäyttivät heidät noin 1000–500 eaa. Sotaisat karibit puolestaan kukistivat arawakit vuosien 1000–1300 välisenä aikana. Kristoffer Kolumbus näki ensimmäisenä eurooppalaisena Grenadan 15. elokuuta 1498. Eurooppalaiset antoivat saaren olla rauhassa useiden vuosikymmenien ajan, ja karibit karkottivat ensimmäiset uudisasukkaat pois. Martiniquen kuvernööri Jacques Dyel du Parquet osti Grenadan 1650 ja perusti sinne nykyisen St. George’sin. Ranskalaiset alkoivat viljellä tupakkaa, ja du Parquet’n nimittämä kuvernööri Jean Le Compten kukisti arawakkien kapinan ja hävitti intiaanit käytännössä kokonaan. Geraldinsaari
Geraldinsaari (, Ostrov Gerald) on saari Pohjoisella jäämerellä 70 kilometriä Wrangelinsaaresta itään. Sen rannat ovat jyrkkiä kallioita, joten maihinnousu on vaikeaa muualla paitsi luoteisrannikolla. Saaren pinta-ala on 11 neliökilometriä, ja korkein kohta on 364 metriä merenpinnasta.
Asumattoman saaren löysi vuonna 1849 brittiläinen kapteeni Henry Kellett, joka nimesi saaren aluksensa, korvetti "HMS Heraldin" mukaan. Aluksen miehistö nousi maihin, ja kun näkyvyys saarelta oli hyvä, havaittiin lännessä kallioinen ranta, joka myöhemmin osoittautui Wrangelinsaareksi. Grenadan maantiede
Grenadan ilmasto on trooppinen, ja päivän keskilämpötila on tammi-helmikuussa noin 25 astetta ja heinä-elokuussa 31 astetta. Sadekausi on heinäkuulta joulukuulle, jolloin pasaatituulet tuovat epävakaata ilmaa, ja kuivakausi tammikuulta kesäkuulle. Vuoden sadanta vaihtelee tuulenpuoleisten rinteiden 3 500 millimetristä alankoiden 1 500 millimetriin. Ilman suhteellinen kosteus on sadekaudella melkein 80 prosenttia ja kuivallakaudella 68–78 prosenttia. Ranska
Ranskalle kuuluu myös merentakaisia hallintoalueita, joista suurin on Ranskan Guayana (ransk. la Guyane française) Karibianmeren etelärannikolla. Lisäksi hallintoalueisiin kuuluu Uuden-Kaledonian saariryhmä (la Nouvelle-Calédonie), Ranskan Polynesia (ransk. la Polynésie française) ja lukuisia muita pieniä saaria ja atolleja ympäri maailmaa. Merentakaisten alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on 91 927 neliökilometriä. Näin ollen valtion kokonaispinta-ala on 643 801 neliökilometriä. Tästä alueesta vesistöä on 3 374 km². Rantaviivaa valtiolla on 4 853 kilometriä. Päiväntasaajan Guinea
Päiväntasaajan Guineassa on seitsemän lentokenttää, joista kuuden kiitotiet on päällystetty. Maanteitä on 2 880 kilometriä. Euroopasta lennetään Malaboon Pariisin, Madridin, Amsterdamin tai Zürichin kautta. Maayhteys on periaatteessa sekä Gabonin että Kamerunin kautta, mutta ulkomaalaisten matkustajien tulee olla tarkkoina viisumien, lähtöleimojen ja muuttuvien sääntöjen kanssa. Grenada
Grenada ehti olla Espanjan, Ranskan ja Britannian siirtomaana ennen itsenäistymistään vuonna 1974. Nykyisin se on Kansainyhteisön jäsen. Itsenäistynyt valtio siirtyi asteittain vasemmalle kahden vallankaappauksen kautta, ja liittoutui Kuuban kanssa. Yhdysvallat pelkäsi kylmän sodan voimasuhteiden muutosta ja miehitti maan viikoksi vuonna 1983. Grenadan tulonlähteitä ovat turismi ja maanviljelys, lähinnä mausteiden kuten muskottipähkinän kasvatus. Molemmat ovat sääherkkiä aloja, joten vuosien 2004 ja 2005 hurrikaanit tekivät paljon tuhoa. Grenadan vaakuna
Kilvenkannattajina on vyötiäinen ja grenadanjuoksukyyhky, jotka kertovat maan eläimistöstä. Kilven alla on kuvattuna Grand Etang -järvi. Etualalla on kaakaopapu ja muskottipähkinä, taustalla maissi ja banaanipuu, jotka liittyvät Grenadan maatalouteen. Kypärässä on viisisakarainen tähti kuvaamassa kansan toiveita, pyrkimyksiä ja ihanteita. Kypärän silmikon seitsemän kalteria ja kypärän yläpuolella olevat seitsemän ruusua symboloivat valtion seitsemää aluetta. Kypärän yläpuolella on myös kansalliskukka bougainvillean oksia. Vaakunassa on motto "Ever conscious of God, we aspire, build and advance as one people". Nigeria
Nigerian pinta-ala on 923 768 neliökilometriä. Sillä on 853 kilometriä rantaviivaa. Korkein kohta on Chappal Waddi 2 419 metrissä. Grenada olympialaisissa
Grenada osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Los Angelesissa 1984, ja on ollut mukana kaikissa kesäolympialaisissa sen jälkeen. Talvikisoihin maa ei ole osallistunut. Saint Vincent ja Grenadiinit
Saint Vincent ja Grenadiinit koostuu pääsaari Saint Vincentistä ja Pohjois-Grenadiinien saariryhmästä. Yhteensä valtioon kuuluu on noin 600 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 389 neliökilometriä Saint Vincent on vuoristoinen ja tuliperäinen. Saaren korkein huippu, 1 234 -metrinen La Soufrière, on yhä aktiivinen tulivuori. Vuonna 1902 La Soufrièren purkauksessa kuoli 2 000 ihmistä. Saint Vincentin vastakkaiset rannat ovat hyvin erilaiset: tuulenpuoleinen ranta on jyrkkä ja kivikkoinen, kun taas suojan puolella on sileä hiekkaranta pienine poukamineen. Saaren itäosissa on jokia ja tiheää metsää. Barbuda
Bardudan pinta-ala on 161 neliökilometriä. Saarella vallitsee trooppinen meri-ilmasto, jossa on pienet kausittaiset lämpötilavaihtelut. Maaperä on suurimmaksi osaksi korallia ja kalkkikiveä. Bardudan korkein kohta on Highland Housen luona noin 40 metrin korkeudella merenpinnasta. Ruanda
Ruandan tasavalta eli Ruanda on keskiafrikkalainen sisämaavaltio. Sen rajanaapureita ovat lännessä Kongon demokraattinen tasavalta, pohjoisessa Uganda, etelässä Burundi ja idässä Tansania. Sen pinta-ala on noin 26 000 neliökilometriä ja asukkaita on noin 12 miljoonaa. Ruanda on brittiläisen kansainyhteisön 54. jäsen (vuodesta 2009), vaikka sillä on historiallisia siteitä pikemminkin ranskankieliseen maailmaan Belgian entisenä siirtomaana. Grönlannin maantiede
Grönlannin maantieteen erityispiirteitä ovat saaren laaja pinta-ala ja pohjoinen sijainti: Grönlanti on maailman suurin saari, ja se sijaitsee Pohjoisen jäämeren ja Pohjois-Atlantin välissä. Tanska on hallinnut Grönlantia vuodesta 1721 alkaen. Grenadan historia
Grenadasta tuli 1885 Brittiläisten Windwardsaarten hallintokeskus, jona se oli vuoteen 1958, jolloin Grenada liittyi Länsi-Intian federaatioon. Federaatio hajosi 1962, mutta Grenada pyrki liittoutumaan Windwardsaarten muiden saarien sekä Barbadosin ja Leewardsaarten kanssa. Ranskan maantiede
Ranskan naapurimaat ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja ja Andorra. Etelä-Amerikassa Ranskan Guyanaa rajaa Brasilia ja Suriname. Ranskan valtion pinta-ala on 547 030 neliökilometriä, mutta Ranskalle kuuluvat myös Ranskan merentakaiset alueet, ja ne mukaan laskettuna Ranskan hallitsemien alueiden yhteisala on 674 843 neliökilometriä. Grevená (alueyksikkö)
Grevenán alueyksikkö () on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Länsi-Makedonian alueella ja sen hallinnollinen keskus on Grevená. Alueyksikön pinta-ala on 2 291 neliökilometriä ja asukasluku 31 757 (vuonna 2011). Grenadiinit
Grenadiinit ovat yli 600 saaresta muodostuva saariketju Karibianmerellä. Saariketju on osa Windwardsaaria. Saaret on jaettu Saint Vincentin ja Grenadiinien (Pohjois-Grenadiinit) sekä Grenadan (Etelä-Grenadiinit) välillä. Grenadiineihin kuuluvia saaria ovat muun muassa: Bermuda
Bermuda on Britannian merentakainen alue, jolla on sisäinen itsehallinto. Atlantin valtamerellä sijaitsevan Bermudan pinta-ala 54 km² ja asukasluku vajaat 70 000. Bermudan virallinen kieli on englanti ja pääkaupunki on Hamilton. Virallinen valuutta, Bermudan dollari, vastaa arvoltaan Yhdysvaltain dollaria. Grenadan miehitys
Bishop oli jo alkanut militarisoida Grenadaa. Hallitus alkoi rakentaa kansainvälistä lentokenttää, johon se sai taloudellista apua Kanadalta ja Meksikolta. Maaliskuussa 1983 Yhdysvaltain presidentti Ronald Reagan kutsui rakennustyömaata ”neuvostoliittolais-kuubalaiseksi militarisoinniksi” ja potentiaaliseksi uhaksi Yhdysvalloille. Kiitotie oli 2 700 metriä pitkä ja sopiva sotilaalliseen käyttöön, kun taas kansainvälisen lentoaseman kiitotie olisi hiukan lyhyempi eikä niin leveä. Myös alueella olleet öljynjalostamot vahvistivat lentokentän tulevan sotilaalliseen käyttöön. Redonda
Redonda on Karibianmerellä sijaitseva asumaton saari, joka sijaitsee suunnilleen Nevisin ja Montserratin puolivälissä. Saari kuuluu virallisesti Antiguaan ja Barbudaan, jonka erillishallintoalue se on. Kooltaan saari on noin 1,5 km pitkä ja 0,5 km leveä. Saaren löysi Kristoffer Kolumbus, joka nimesikin sen mutta ei astunut maihin. Conakry
Conakry (joskus Konakry) on Guinean pääkaupunki. Aluehallinnossa se muodostaa Conakryn kuvernoraatin () joka on yksi Guinean tasavallan kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueista. Se rajautuu lännessä Atlantin valtamereen ja idässä Guinean Kindian alueseen. Kuvernoraatin pinta-ala on 450 neliökilometriä. Conakry on väkiluvultaan maan suurin kaupunki sekä hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Sen vilkas satama työllistää ison osan kaupungin asukkaista. Grenadan maantiede
Saarten eläimistö on monipuolista, ja siihen kuuluu nykyään muun muassa monamarakatti, jonka orjat toivat Grenadalle Länsi-Afrikasta. Populaatio on kehittynyt todennäköisesti vain muutamista yksilöistä, mutta se voi hyvin Grenadan pääsaaren vuoristoisessa sisäosassa. Toinen saarelle tuotu nisäkäslaji on intianpikkumangusti, jonka haluttiin kontrolloivan sokeriplantaasien jyrsijöitä. Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret
Saarten pinta-ala on 3 903 neliökilometriä. Saarella on kaksi pysyvää asukasta (Grytvikenin museon kaksi kuraattoria). Saarten Internet-verkkotunnus on .GS. Saarten kansallinen juhlapäivä on vuodesta 1982 lähtien ollut 14. kesäkuuta vietettävä "Liberation Day" eli vapautuspäivä, joka viittaa argentiinalaismiehityksen päättymiseen. Saarten luonto ja eläimet houkuttelevat saarille luontomatkailijoita. Niandan
Niandan on Nigerin sivujoki Guineassa. Sen pituus on 365 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 12 700 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus on 215 kuutiometriä sekunnissa. Grenadan historia
Britannia lakkautti orjuuden 1833, mutta parlamentti hyväksyi pian tämän jälkeen ”pakollisen oppiajan”, joka pakotti vapautetut orjat työskentelemään neljästä kuuteen vuoteen isäntiensä luona ilman palkkaa. Tämä järjestelmä lakkautettiin 1838, ja Grenadankin orjat vapautuivat todella 31. heinäkuuta. Monet tilat ja plantaasit kaatuivat työvoiman puutteen takia, ja vapautetut orjat perustivat taloja ja pientiloja entisten maatilojen ympärille. Näin syntyivät monet Grenadan maaseudun kylistä. Jäljelle jääneet tilat siirtyivät 1800-luvun puolivälissä sokerista kaakaoon ja 1900-luvulla muskottipähkinään. Carriacoun saarella maissista ja kyyhkynherneestä tuli pääviljelyskasveja.
Grenadalle alettiin 1800-luvun puolivälissä tuoda siirtotyöläisiä orjien tilalle. Halpaa työvoimaa tuotiin Länsi-Afrikasta, Intiasta, Maltalta ja Madeiralta. Suunnitelma epäonnistui pahoin, ja monet ensimmäisistä siirtotyöläisistä muuttivat Trinidadille. Hieman yli 3 200 intialaista tuotiin Grenadalle 1800-luvun puolivälin jälkeen. Heistä hieman yli puolet jäi saarelle asuttamaan saaren sisämaan ja itäosan kyliä. Intialaiset sulautuivat grenadalaisiin, ja heidän jälkeläisensä ovat olleet merkittäviä saaren talouselämässä. Kamerun
475 442 neliökilometrin suuruisena Kamerun on maailman 53. suurin valtio. Se on suunnilleen samankokoinen kuin Papua-Uusi-Guinea ja hieman suurempi kuin Kalifornian osavaltio Yhdysvalloissa. Maa sijaitsee Keski- ja Länsi-Afrikassa Bonnynlahdella, joka kuuluu Guineanlahteen ja Atlantin valtamereen. Matkailukirjallisuudessa Kamerunia kuvataan ”Afrikaksi pienoiskoossa”, sillä maan alueella on kaikkia maanosan ilmastoja ja kasvillisuusalueita: rannikkoa, autiomaata, vuoristoa, sademetsää ja savannia. Kamerunin naapurivaltiot ovat Nigeria lännessä, Tšad koillisessa, Keski-Afrikan tasavalta idässä sekä Päiväntasaajan Guinea, Gabon ja Kongon tasavalta etelässä. Grenada olympialaisissa
Grenada on saavuttanut kaksi olympiamitalia. Maan ainoa olympiamitalisti on yleisurheilija Kirani James, joka voitti olympiakultaa miesten 400 metrin juoksussa Lontoossa 2012 ja saavutti hopeaa Rio de Janeirossa 2016. Häntä ennen ainoa pistesijalle, eli kahdeksan parhaan joukkoon, yltänyt grenadalainen oli yleisurheilija Alleyne Francique, joka oli neljäs miesten 400 metrin juoksussa Ateenassa 2004. Glyfáda
Glyfáda () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Γλυφάδας, "Dímos Glyfádas"), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 25,366 neliökilometriä ja väkiluku 87 305 (vuonna 2011). Shetlandinsaaret
Shetlandinsaarten pinta-ala on 1 468 neliökilometriä. Pääsaaren Mainlandin pinta-ala on 899 neliökilometriä. Mainlandin itäpuolella ovat Whalsay ja Bressay sekä pohjoispuolella Yell, Fetlar ja Unst. Yell (212 neliökilometriä) on toiseksi suurin saarista ja Unst (120 neliökilometriä) kolmanneksi suurin. Muut saaret ovat alle 40 neliökilometrin suuruisia. Unst on pääsaarista pohjoisin, ja puolitoista kilometriä sen pohjoispuolella on Muckle Fluggan kalliosaari, jossa on Britannian pohjoisin kohta. Grenadan lippu
Grenadan lippu on Grenadan tunnus. Se otettiin käyttöön vuonna 1974. Sen seitsemän tähteä kuvaavat Grenadan seitsemää aluetta. Lipun keskellä sijaitseva isoin tähti kuvaa Saint Georgen aluetta, jolla pääkaupunki St. George's sijaitsee. Grenada tunnetaan maustesaarena, ja tätä symboloi lipun vasemmalla puolella oleva muskottipähkinä. Lipun värit punainen, keltainen ja vihreä symboloivat maan afrikkalaista identiteettiä. Punainen kuvaa rohkeutta ja elinvoimaisuutta, keltainen toivoa ja lämpöä ja vihreä maan kasvillisuutta ja maataloutta. Grenadan maantiede
Grenadan pääsaaren pohjoispuolen saaria ovat Ronde Island, Carriacou ja Petite Martinique. Carriacou on toiseksi suurin saari, ja se sijaitsee Grenadasta 37 kilometriä pohjoiseen. Sen kukkulaisen sisämaan korkeimmat kohdat ovat 291-metrinen High North ja 290-metrinen Morne Jaloux. Saaren Atlantin puoleinen rannikko on kivikkoinen, kun taas Karibianmeren-rannikolla on useita suojaisia lahtia. Viisi kilometriä Carriacousta pohjoiseen on noin kahden neliökilometrin laajuinen Petite Martinique, joka on käytännössä muodostunut 225 metrin korkeuteen kohoavasta tulivuoresta. Petite Martinique
Petite Martinique on Karibianmerellä sijaitsevan Grenadan saarivaltion pohjoinen pikkusaari. Se sijaitsee koilliseen maan toiseksi suurimmasta saaresta Carriacousta ja on sen kanssa maan pohjoisimpia saaria. 2,37 neliökilometrin Petite Martiniquella asuu noin 900 ihmistä. Granada (Nicaragua)
Granada on kaupunki Nicaraguassa Keski-Amerikassa. Se on yksi Amerikkojen vanhimmista kaupungeista ja Nicaraguan tärkeimmistä. Kaupungissa asuu noin 120 000 ihmistä. Granada sijaitsee Nicaraguajärven rannalla, ja on samannimisen maakunnan pääkaupunki. Sen perusti Francisco Hernández de Córdoba vuonna 1524. Kaupungista käytetään usein lempinimeä Gran Sultana del Gran Lago, ’suuren järven suuri sulttaani’. Saint Andrew (Grenada)
Saint Andrewin alue on yksi Grenadan kuudesta hallinnollisesta alueesta. Se sijaitsee maan itäosassa. Alueen pinta-ala on 99 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 25 772. Se on alueista pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin. Alueen pääkaupunki on Grenville. Ogaden
Alueen pinta-ala on noin 400 000 km, ja sen rajanaapureita ovat Djibouti, Kenia ja Somalia. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Degehabur (somaliksi Dhagaxbuur), Gode (Godey), Jijiga (Jigjiga), Kebri Dahar (Qabridahare), Shilavo (Shilaabo) ja Werder (Wardheer). Union Island
Union Island on Pohjois-Grenadiinien saariryhmään kuuluva pieni saari Saint Vincent ja Grenadiinien saarivaltiossa Karibianmerellä. Se on kooltaan noin 5,5 neliökilometriä. Union Island sijaitsee noin 70 kilometriä lounaaseen maan pääsaaresta Saint Vincentistä ja saman verran naapurimaan Grenadan pääsaaresta koilliseen. Kreeta
Kreeta on Kreikan suurin saari ja koko Välimeren viidenneksi suurin saari Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Kyproksen jälkeen. Pinta-alaa Kreetan saarella on 8 261 km² ja koko alueella 8 335 km². Saari on noin 250 kilometriä pitkä ja enimmillään noin 60 kilometriä leveä. Kapeimmassa kohdassaan itäisen Ierápetran kaupungin kohdalla se on vain 12 kilometrin levyinen. Kreeta on 35. leveyspiirin suuntainen ja sijaitsee joiltain osin Afrikan pohjoisimpia rannikkoja etelämpänä. Kreetan saaresta etelään sijaitseva ja Kreetan alueeseen kuuluva Gávdoksen saari on Euroopan eteläisin paikka. Kreetan pisin joki on 45 kilometriä pitkä Geropótamos. Se virtaa Messarán tasangon halki ja laskee saaren etelärannikolla Välimereen kuuluvaan Libyanmereen. Kreetan suurin järvi on Potamoín tekojärvi (16 km²) ja ainoa luonnonjärvi Kournás, joka sijaitsee 48 kilometriä Chanián kaupungista itään. Vesistöjen vähyys johtuu saaren maaperästä: se on karstimaata, johon sadevesi imeytyy nopeasti. Grenadan historia
Martiniquen kuvernööri Jacques Dyel du Parquet osti 1650 Grenadan ja perusti sinne Fort Louisin (nykyinen St. George’s). Kylään rakennettiin myös Fort Louis -niminen tykein varustettu linnoitus. Ranskalaiset kaatoivat metsää ja alkoivat viljellä tupakkaa. Ensimmäinen sato valmistui kahdeksassa kuukaudessa, ja du Parquet nimesi tämän jälkeen saaren kuvernööriksi sukulaisensa Jean Le Compten. Grenadan maantiede
Grenadan vuoristot, rannikkometsät ja rannikon lahdet ovat linnuille suotuisia elinympäristöjä. Maan kansallislintu on grenadanjuoksukyyhky, jonka uskotaan olevan saaren kotoperäinen laji. Väkänokkahaukka on yksi maailman pienimpiä haukkalajeja. Sen lisäksi saarilla elää petolinnuista myös tornipöllö, sääski ja viheltäjähiirihaukka. Grenadalta tavataan lisäksi kolme kolibrilajia, isokaarikolibri, antillientöyhtökolibri ja viherhuppukolibri. Saaren rantavesissä voi nähdä keisarifregattilinnun. Metsiköiden ja mangroveiden lintuja ovat muun muassa banaanikerttuli, grenadannapsu, tropiikkimatkija, ani ja mangrovekäki. Bermuda
Bermudan yhteenlaskettu pinta-ala on 54 km². Maan korkein kohta on Town Hill, joka sijaitsee 76 metrin korkeudella merenpinnasta. Saaret sijaitsevat Pohjois-Atlantilla kaukana muusta maasta. Lähin maa-alue on Cape Hateras Pohjois-Carolinassa. Bermuda koostuu noin 150 saaren joukosta, joista suurimmat kahdeksan ovat St David's Island, Bermuda Island, Somerset Island, Watford Island, Boaz Island, Ireland Island North ja Ireland Island South. Ne on yhdistetty toisiinsa penkereillä ja teillä siten, että ne muodostavat ongenkoukkumaisen kokonaisuuden. Muodoiltaan se on hyvin ohut, mutta pitkä. Kahdeksan suurinta saarta muodostavat noin 95 % koko Bermudan pinta-alasta. Bermudalaiset itse käsittävät kahdeksan suurinta saarta usein yhdeksi kokonaisuudeksi. Saaret muodostuvat muinaisten merenalaisten tulivuorten ympärille kerrostuneesta korallista. Korallien takia saarten kallioperä on kalkkikiveä. Bermuda käsitetään tavallisesti yhdeksi Bermudan kolmion kärjistä. Grenadan maantiede
Kasvillisuus vaihtelee Grenadan pääsaarella korkeuden mukaan, korkeimpien huippujen pilvimetsistä sademetsiin ja rannikoiden kuiviin metsiin. Carriacoulla ja Petite Martiniquelle kasvaa pääasiassa rannikkometsiä ja kuivia pensaikkoja. Grenadalla ja Carriacoulla on myös mangrovemetsiä ja soita. Saarten eläimistöön kuuluvat muun muassa orjien Länsi-Afrikasta tuoma monamarakatti. Riistaeläimiä ovat yhdeksänvyövyötiäinen ja kaksi opossumilajia. Maan kansallislintu on grenadanjuoksukyyhky, jonka uskotaan olevan saaren kotoperäinen laji. Gran Canaria
Gran Canaria on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on kolmanneksi suurin Kanariansaarista. Saari sijaitsee noin 210 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Saaren pinta-ala on 1 530 km² ja korkein kohta 1 949 metriä ("Pico de Las Nieves"). Saari on pyöreä ja halkaisijaltaan noin 50 kilometriä. Gran Canaria on syntynyt kuumasta kohdasta muiden Kanariansaarten tapaan. Granada
Granada sijaitsee Sierra Nevadan juurella ja kahden joen, Darron ja Genilin yhtymäkohdassa. Mustique
Mustique [mʌˈstiːk] on yksityisomistuksessa oleva Pohjois-Grenadiinien saariryhmään kuuluva saari Saint Vincent ja Grenadiinien saarivaltiossa Karibianmerellä. Sen pinta-ala on 5,7 neliökilometriä, ja se sijaitsee valtion pääsaaresta Saint Vincentistä suoraan etelään. Saari on tunnettu etenkin Britannian kuningasperheen jäsenten ja muiden rikkaiden kuuluisuuksien aurinkolomapaikkana. Grenadan kansallinen vallankumoushallitus
Grenadan kansallinen vallankumoushallitus perustettiin 13. maaliskuuta 1979 New Jewel Movement-liikkeen suorittaman vallankumouksen seurauksena. Yhdysvallat liittolaistensa kanssa miehitti saaren alkaen 25. lokakuuta 1983, ja 29. lokakuuta vallankumoushallitus lakkasi olemasta. Grenada
Grenada on pieni saarivaltio Karibianmerellä. Siihen kuuluu pääsaaren lisäksi useita Etelä-Grenadiinien saarta. Se on pinta-alaltaan läntisen pallonpuoliskon toiseksi pienin itsenäinen valtio, vain Saint Kitts ja Nevis on pienempi. Se sijaitsee Trinidad ja Tobagosta pohjoiseen. Grenadan maantiede
Grenadan pääsaarella kasvillisuus vaihtelee huomattavasti korkeuden mukaan. Korkeimmilla huipuilla on kitukasvuisia pilvimetsiä, joissa kasvaa matalakasvuisia puita, kuten klusioihin kuuluva "Clusia mangle". Alueella on myös monenlaisia saniaisia, palmukasveihin kuuluva "Prestoea montana", sammalia, jäkäliä ja muun muassa kovioiden suvun ruohoja. Pilvimetsien alapuolella kasvaa vuoristometsiä, joiden lajisto on suhteellisen samantapainen kuin niiden alapuolella olevissa sademetsissä. Sademetsissä kasvaa muun muassa tohtorinpuukasveihin kuuluva "Dacryodes excelsa", rohtokvassia, karibianaitomahonki ja sloeaneihin kuuluvia puita. Grand Etangin ympräistössä kasvaa karibianmäntyä, jota tuotiin saarelle vähentämään tarvetta tuontipuulle. Grenada
Grenadaa kutsutaan joskus ”Maustesaareksi”. Maan tärkein vientikasvi on muskottipuu, ja sieltä viedään sekä muskottipähkinöitä että -kukkia. Grenada on Indonesian jälkeen maailman toiseksi suurin muskottipähkinöiden tuottaja. Muita viljelykasveja ovat kaakao, sitrukset, banaani, mausteneilikka ja kaneli. Grenadan teollisuustuotanto on pääosin pienimuotoista. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Yhdysvallat ja muut Karibian maat. Guayana
Guayana on geologinen kilpi Amazon- ja Orinocojokien välissä Etelä-Amerikassa. Prekambriselta ajalta peräisin oleva kilpialue on noin kahden miljardin vuoden ikäinen ja yksi maailman vanhimmista. Kooltaan se on 1,7 miljoonaa neliökilometriä ja se käsittää Guyanan, Surinamen, Ranskan Guayanan sekä osia Brasiliasta, Kolumbiasta ja Venezuelasta. Uusi-Kaledonia
Uuden-Kaledonian alue muodostuu saarista, jotka ovat Grande Terre (16 350 km²), Pinssaari (156 km²), Loyautésaaret (1 980 km²) sekä pienet Bélepsaaret. Grande Terre on noin 400 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Saaren jakavat osiin vuoriryhmät, joiden korkeimpia huippuja ovat Mont Panié (1 629 m) ja Mont Humbolt (1 618 m). Vuorilta laskee mereen useita jokia. Itärannikko on maastoltaan vuoristoista ja ilmastoltaan kosteaa, länsirannikko kuiva ja tasaisempi. Monista muista Tyynenmeren saarista poiketen Grande Terre ei ole syntynyt vulkaanisen toiminnan seurauksena, vaan se on osa historiallista Gondwanamannerta. Pinssaari ja Loyautésaaret sitä vastoin ovat syntyneet nykyisin sammuneen tulivuorijonon vulkaanisen toiminnan seurauksena. Loyautésaaret ovat tasaisia, eikä niillä ole jokia. Pinssaarella sen sijaan on muutamia mäkiä ja virtoja. Uuteen-Kaledoniaan kuuluu lisäksi joukko pienempiä saaria, joita ovat esimerkiksi Chesterfieldsaaret, Matthew- ja Huntersaaret sekä Île de Walpole. Mikään niistä ei ole asutettu, mutta Vanuatu on vaatinut Matthew- ja Huntersaaria itselleen. Gandaki
Vyöhykkeen pinta-ala on 12 275 neliökilometriä. Vuonna 2001 väkiluku oli 1,49 miljoonaa ja vuonna 2011 yhteensä 1,55 miljoonaa. Vyöhykkeen pääkaupunki on Pokhara (264 991 as. vuonna 2011), Nepalin toiseksi suurin kaupunki. Vyöhykkeen seuraavaksi suurimmat kaupungit ovat Lekhnath (59 498 as.) ja Byas (43 615 as.). Uusi-Kaledonia
Uusi-Kaledonia () on Ranskalle kuuluva erityisyhteisö Tyynenmeren keskellä. Maantieteellisesti se on osa Melanesiaa. Uuden-Kaledonian pinta-ala on 18 575 neliökilometriä ja asukasluku on vuoden 2011 arvion mukaan 256 275. Yhteisön pääkaupunki on Nouméa. Vuoteen 1998 Uusi-Kaledonia oli Ranskan merentakainen alue, mutta se sai vuonna 1998 solmitulla sopimuksella erityisaseman ja muita alueita enemmän itsehallintoa. Uuden-Kaledonian itsenäistymisestä järjestettiin kansanäänestys marraskuussa 2018, jossa suurin osa äänestäjistä kannatti Ranskan osana pysymistä. Grenada
Grenada on osallistunut olympialaisiin 3–10 hengen joukkueella vuodesta 1984. Sen urheilijat ovat osallistuneet nyrkkeilyyn, taekwondoon, uintiin ja yleisurheiluun. Ainoa mitalisti on 400 metrin juoksija Kirani James, joka Lontoossa 2012 voitti kultaa ja Riossa 2016 saavutti hopeaa. Yleisurheilun MM-kilpailuissa Grenada on saavuttanut kaksi mitalia: Kirani James voitti 400 metrin juoksussa Daegussa 2011 kultaa ja Pekingissä 2015 pronssia. Guyana
Guyana on jaettu 10 alueeseen (): Jokaista aluetta johtaa keskushallinnon nimittämä puhemies, joka toimii aluevaltuuston puheenjohtajana. Paikallistason hallintoa hoitavat kunnan- ja kylävaltuustot.Guyanan maasto muodostuu kolmesta osasta: hedelmällisestä rannikkokaistaleesta, valkean hiekan alueesta ja sisämaan ylängöstä. Rannikkokaistaleen pinta-ala on viisi prosenttia koko maan pinta-alasta, mutta sillä asuu 90 prosenttia väestöstä. Siihen kertyy lietettä, jonka Amazonjoki on tuonut merelle ja merivirrat kasanneet Guyanan rannikolle. Nousuveden aikana alue tulvii, ja tulvia on pyritty hallitsemaan padoilla ja kanavilla 1700-luvulta alkaen. Grenada yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Grenada on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1983 kisoista lähtien. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa yhden kultamitalin, yhden pronssimitalin ja viisi pistesijaa, joista kahta pistesijaa lukuun ottamatta kaikki ovat tulleet miesten 400 metrin juoksussa. Grenadan historia
Kristoffer Kolumbus näki Grenadan purjehtiessaan saaren ohi 15. elokuuta 1498. Hän antoi saarelle nimen Concepción. Amerigo Vespucci purjehti saaren ohi 1499 ja nimesi tämän ilmeisesti uudelleen Mayoksi, jona se tunnettiin seuraavien 20 vuoden ajan. Espanjalaiset antoivat Mayon pohjoispuolisille saarille nimen Los Granadillos. Pian tämän jälkeen Mayo-nimen korvasi kartoissa nimi Granada. Pirada
Piradan osa-alueen pinta-ala on 934,4 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 8,4 %. Grenada
Grenadan parlamentti on kaksikamarinen. Ylähuoneen eli senaatin 13 jäsenestä pääministeri nimittää 10, oppositiojohtaja kolme. Edustajainhuoneen 15 jäsentä valitaan viisivuotiskaudeksi. Enemmistövaalissa jokaisesta vaalipiiristä valitaan eniten ääniä saanut ehdokas. Grenadan suurimmat puolueet ovat Kansallinen demokraattinen kongressi (National Democratic Congress eli NDC) ja Uusi kansallispuolue (New National Party eli NNP). Puolueilla ei käytännössä ole aattellista eroa, ja kumpikin saa kannattajia kaikista yhteiskuntaluokista. NNP sai vuoden 2018 vaaleissa alle 60 prosenttia äänistä ja kaikki paikat edustajainhuoneeseen. NDC:n ääniosuus oli noin 40 prosenttia. Grenada
Seurasi valtataistelu Bishopin ja hallitsevan puolueen PRG:n enemmistön välillä, johon liittyi myös NJM:n toinen perustaja Bernard Coard. Bishop joutui kotiarestiin. Hänet ja useat muut teloitettiin Fort Georgessa 19. lokakuuta 1983 vasemmistolaisen vallankaappauksen aikana, jonka seurauksena valtaan nousi kenraali Hudson Austinin kuubalaismielinen hallitus. Kaappauksen aikana saarella oli viitisenkymmentä kuubalaista sotilasneuvonantajaa ja noin 700 rakennustyöläistä. Trinidad
Saari on noin 60 km pitkä ja 80 km leveä. Sen pinta-ala on noin 4800 km. Se sijaitsee noin 11 km:n päässä Venezuelan rannikosta. Gibraltar
Gibraltarin alue on 6,5 neliökilometriä laaja. Se on kasvanut kahden viime vuosikymmenen aikana, kun mereltä on vallattu lisää maata. Djerba
Djerba on Pohjois-Afrikan rannikon suurin saari. Sen pinta-ala on 514 km². Saari sijaitsee Vähä-Syrtin lahdella Etelä-Tunisiassa. Mantereelta sitä kohti kulkee kaksi niemimaata, mutta mantereen ja saaren välissä on Bou Graran meri ja al-Kantaran salmi lännessä. Salmi on vain noin 2 kilometriä leveä ja Bou Graran meren syvyys on 5–25 metriä. Djerban korkein kohta merenpinnasta on 55 metriä. Saarella ei ole omia makeanveden lähteitä ja sen pohjavesikin on pääasiassa suolaista. Paikalliset keräävätkin sadevettä ja vuotuinen keskimääräinen sadanta on noin 200 mm. Ilmankosteus on sitä vastoin suhteellisen korkea. Saari on nykyisin yhteydessä mannermaalle vanhan roomalaisen pengertien päälle rakennetun tien kautta. Grenada
Grenadan kirjoitettu historia alkaa vuonna 1498, jolloin Kristoffer Kolumbus löysi saaren ja antoi sille nimen Concepción. Nimen Grenada alkuperästä ei ole varmuutta. Eurooppalaiset jättivät saaren rauhaan pitkäksi aikaa, ja karibit ajoivat vuonna 1609 perustetun brittisiirtokunnan pois saarelta. Ranskalainen Jacques Dyel du Parquet osti vuonna 1650 saaren ja perusti nykyisen St. George’sin. Ranskalaiset keskittivät voimansa ja saivat alueen haltuunsa vuoteen 1674 mennessä, ja vuoteen 1753 mennessä he saivat käyntiin sokerintuotannon, jota pyöritti noin 12 000 Afrikasta tuotua orjaa. Karibit oli tuhottu. Dragonáda
Dragonáda () on Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja tarkemmin Dionysadeihin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 2,892 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Dragonáda kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. .gd
.gd on Grenadan Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa "AdamsNames" ja sponsoroinnista "The National Telecommunications Regulatory Commission". Tunnus otettiin käyttöön 1992. Rekisteröintirajoituksia ei ole. Gambian maantiede
Valtion nykyiset rajat määritettiin vuonna 1889 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan suostumuksen jälkeen. Lukuun ottamatta rajaviivaa Atlantin valtamereen, Gambia on Senegalin enklaavi ja pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin maa.
Trooppinen; kuuma, sadekausi (kesäkuusta marraskuuhun); viileämpi, kuiva kausi (marraskuusta kesäkuuhun) Grenadan maantiede
Grenadan saaret ovat osa Pienien Antillien vulkaanista kaarta, ja saaren monet kivi- ja maalajit ovat vulkaanisia. Vaikka saarten tulivuoritoiminta on sammunut, viisi kilometriä Ronde Islandista länteen sijaitsee Kick ’em Jenny, jonka uskotaan olevan Pienten Antillien ainoa toimiva merenalainen tulivuori.