Missä puhutaan tigrinjaa?
Tigrinja
Tigrinja (omakielinen nimi "ትግሪኛ", , ) on pääasiassa Kaakkois-Eritreassa ja Pohjois-Etiopiassa, Tigrayn osavaltiossa, puhuttu seemiläinen kieli. Kieltä puhutaan myös Tigrayn naapuriosavaltioissa Amharassa ja Afarissa sekä Israelissa. Puhujia on yli 5 miljoonaa. Tigrinjan kirjoittamisessa käytetään tigren ja amharan kielten tapaan etiopialaista kirjaimistoa. Tigret
Tigret tarkoittaa kahta toisilleen läheistä sukua olevaa seemiläistä kansaa. Tigreä puhuvia tigrejä asuu Eritreassa ja Sudanissa, kun taas tigrinjaa puhuvia tigrejä asuu molemmin puolin Eritrean ja Etiopian välistä rajaa. Jälkimmäiset ovat läheisempää sukua Etiopian amharoille.
Timbuktu
Yli 80 prosenttia Timbuktun asukkaista puhuu äidinkielenään laajalti Länsi-Afrikassa puhuttaviin songhailaisiin kieliin kuuluvaa koyra chiinia, jonka puhujia on seudulla noin 200 000. Pieni osa väestöstä puhuu arabian sukuista hassaniyyaa ja tuaregilaista tamashekin kieltä, mutta vuosien 1990–1995 kapinan jälkeen pääosa arabeista ja tuaregeista karkotettiin. Malin virallinen hallinnon kieli on ranska. Malin kielet
Afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluvia berberikieliä ovat tuaregien puhumat tamašek pohjoisessa ja tamajaq Malin itäisimmässä osassa. Jatkuvien tuaregikapinoiden seurauksena bambaran merkitys on tuaregien keskuudessa vähäinen. Afroaasialainen kieli on myös hassaniyya eli Mauritanian arabia maiden rajalla. Bhodžpurin kieli
Bhodžpurin kieli on läheistä sukua maithilin ja magahin kielille. Yhdessä ne muodostavat biharin kieliryhmän, jotka ovat osa itäisiä indoarjalaisia kieliä, jotka sisältävät myös bengalin ja orijan kielet. Bhodžpurin kielellä oli vuonna 1997 Intiassa noin 25 miljoonaa puhujaa. Vuonna 2001 Nepalissa sitä puhui 1,7 miljoonaa henkeä ja Mauritiuksella 340 000 (2001). Nämä arviot ovat kuitenkin epätarkkoja, sillä Biharissa ja Jharkhandissa suurin osa väestöstä osaa bhodžpurin kieltä, eli noin 130 miljoonaa ihmistä. Lisäksi Uttar Pradeshin osavaltiossa sitä puhuu vielä 40 miljoonaa ihmistä, sillä suurin osa sen asukkaista käyttää bhodžpurin kieltä jokapäiväisessä elämässään. Jotkut arvioivat, että bhodžpurin kieltä puhuu yhteensä noin 125 miljoonaa ihmistä. Yaghanin kieli
Yaghanin kieli on Chilen eteläosien saarissa asuvien yaghanien puhuma kieli. Kielellä oli vuoden 2003 tietojen mukaan enää yksi puhuja, Cristina Calderón, joka asui Beaglensalmen laivastotukikohdassa Navarinon saarella. Kielestä on olemassa useita sanakirjoja ja nauhoituksia puhutusta kielestä. Myös Raamattu on käännetty kielelle. Yaghanin kieli on isolaattikieli, eli sitä ei ole pystytty sijoittamaan mihinkään kielikuntaan. Sillä on kuitenkin samankaltaisuuksia qawasqarin kielen kanssa. Aiemmin kielellä oli myös viisi erilaista murretta. Daza
Daza eli dazaga on Tšadissa ja Nigerissä asuvien dazojen puhuma saharalainen kieli. Sitä puhuu Tšadissa vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään ihmistä. Nigerissä dazan puhujia oli SIL Internationalin mukaan vuonna 2007. Dazan läheinen sukukieli on teda. Badagan kieli
Badagan kieli on Intian Tamil Nadun osavaltiossa Nilgirivuorilla asuvien badagojen puhuma dravidakieli. Sillä on 125 000 puhujaa. Tsimši
Tsimši on penutikieliin kuuluva tsimši-intiaanien puhuma kieli. Tsimši muodostaa yhdessä gitksanin ja nisga'an kielten kanssa tsimšikielten ryhmän. Mingrelin kieli
Kieltä puhutaan Georgian luoteisosassa sijaitsevassa Mingreliassa. Etelässä kieliraja kulkee Rionijokea pitkin, idässä alue käsittää Abašan ja Martvilin piirit ja lännessä Abhasian Galin piirin. Puhujia arvioidaan olevan 350 000 tai 400 000 henkeä. Bradž
Bradž on Intiassa puhuttu indoarjalainen kieli, jota pidetään usein hindin murteena. Sitä puhutaan Pohjois-Intiassa Uttar Pradeshin, Rajasthanin, Haryanan, Biharin ja Madhya Pradeshin osavaltioissa sekä Delhissä. Vuoden 2001 väestönlaskennassa bradžia puhui äidinkielenään 574 000 ihmistä. Tiv
Tiv on Nigeriassa Benuen, Plateaun ja Taraban osavaltioissa puhuttu nigeriläis-kongolainen kieli. Se kuuluu tiviläisten kielten alaryhmään, joka luokitellaan benuenkongolaisten kielten eteläbantulaiseen haaraan varsinaisten bantukielten rinnalle. Tiviä puhui vuonna 1991 äidinkielenään 2,2 miljoonaa ihmistä. Sen lähimmät sukulaiskielet ovat event, iyive ja otank. Koiran kylkiluut
Koiran kylkiluut (, ) on Kanadan Luoteisterritorioissa elävä intiaanikansa, jonka perinteiset asuinalueet ulottuvat Ison Karhujärven etelärannikolta Ison Orjajärven North Arm-lahden rannoille. Heitä on arviolta 3 220 ja suuri osa heistä, 2 110 henkilöä, puhuu edelleen dogribin kieltä, joka kuuluu athabasca-kieliin. Koiran kylkiluiden nimitys tulee tarusta, jonka mukaan he polveutuivat mieheksi muuttuvasta koirasta. Sama tarina on tosin yleinen muillakin alueen intiaaneilla. Omakielinen nimitys on "Tłı̨chǫ". Orija
Orija tai oriya on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan etenkin Odishan osavaltiossa Intiassa. Se kuuluu itäisiin indoarjalaisiin kieliin ja se on Odishan osavaltion virallinen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään arviolta 35 miljoonaa ihmistä. Kieltä kirjoitetaan orijalaisella kirjaimistolla, joka on ollut olemassa jo 1000-luvulta lähtien. Angika
Angika on Intiassa Biharin osavaltion pohjoisosassa puhuttu indoarjalainen kieli. Sitä puhui vuonna 1997 äidinkielenään 743 600 ihmistä. Angikaa kirjoitetaan devanagari-kirjaimistolla. Tifinagh
Viime aikoina tifinaghia on ryhdytty elvyttämään Marokon ja Algerian berberiryhmien keskuudessa. Kirjaimistoa käytetään kauppojen kylteissä, sitä opiskellaan koulussa ja sillä julkaistaan kirjoja. Asia on kuitenkin hyvin kiistelty ja poliittisesti tulenarka. Omat kannattajansa on myös arabialaisella ja latinalaisella kirjaimistolla. Chhattisgarhin kieli
Chhattisgarhi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Pohjois-Intiassa Chhattisgarhin, Biharin ja Odishan osavaltioissa. Se kuuluu indoarjalaisten kielten itäis-keskiseen ryhmään ja on läheistä sukua muun muassa awadhille, baghelille ja fidžinhindille. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan chhattisgarhilla on noin 13 miljoonaa puhujaa. Tsahurin kieli
Tsahurin kieli (tsahuriksi цӀаьхна миз, "c’аxna miz") on tsahurien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä Venäjällä sekä Azerbaidžanin Zaqatalan ja Qaxin piireissä. Tsahur on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä. Djahanka
Djahanka on Guineassa puhuttu mandelainen kieli. Se on läheistä sukua mandinkan kielelle ja eri murteiden jako näiden kielten välillä ei ole yksikäsitteistä. "Ethnologue" laskee Senegalissa ja Guinea-Bissaussa puhutun djahankan yhdeksi mandinkan alle luokiteltavan länsimaninkakaknin kielen murteeksi, kun taas Guinean djahanka on oma erillinen kielensä. Guinean djahankaa puhuu äidinkielenään 29 500 ihmistä. Tališin kieli
Kieltä puhutaan Azerbaidžanin tasavallan eteläosassa Astaran, Lənkəranin, Lerikin ja Masallın piireissä sekä Iranin luoteisosassa Gīlānin maakunnassa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliiton Azerbaidžanissa 21 000 henkeä piti tališia äidinkielenään. Iranissa tališeja arvioitiin vuonna 1998 olevan noin 100 000 henkeä. Dogri
Dogri on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Jammu ja Kashmirin ja Himachal Pradeshin osavaltioissa Pohjois-Intiassa. Dogria puhuu äidinkielenään noin neljä miljoonaa ihmistä ja se sai kansallisen kielen aseman Intian perustuslain 92. lisäyksessä tammikuussa 2004. Dogri kuuluu läntisten paharikielten ryhmään. Koyra chiini
Koyra chiini on songhaikieli, jota puhutaan Malissa Timbuktun alueella ja Ségoun alueen koillisosassa. Sitä puhui SIL Internationalin mukaan äidinkielenään ihmistä vuonna 1999. Oromon kieli
Oromon kieli on afroaasialaisen kielikunnan kuušilaiseen haaraan kuuluva kieli. Oromon kieltä puhuu 30-35 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan kolmanneksi puhutuimman äidinkielen arabian ja hausan jälkeen. Suurin osa oromon puhujista kuuluu Etiopian keski- ja eteläosissa sekä Kenian pohjoisosassa asuvaan oromo-kansaan, mutta myös naapurikansojen jäsenet käyttävät sitä välikielenä varsinkin Etiopiassa, jossa oromo on enemmistökieli. Kieltä on aiemmin kutsuttu myös "gallan kieleksi", mutta tätä pidetään nykyään halventavana tai rasistisena terminä. Nimitystä "boorana" tai "borana" käytetään erityisesti Keniassa. Surigaonon
Surigaonon on keskifilippiiniläinen kieli, jota puhutaan Filippiineillä Caragan hallintoalueella, Mindanaon saaren koillisosassa. Sen läheisiin sukukieliin kuuluu tandaganon. Surigaononia puhuu vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään ihmistä. Kielen puhujamäärä on laskusuunnassa etenkin Surigao Cityn ympäristössä, jossa cebuanon kieli on syrjäyttämässä surigaononia. Tiibetin kieli
Tiibet on sinotiibetiläisten kielten tiibetiläis-burmalaiseen ryhmään kuuluva kieli, jota puhuu noin 6 150 000 ihmistä pääasiassa Tiibetissä. Tiibetin kieli jakautuu murteisiin, jotka poikkeavat toisistaan niin voimakkaasti, että niiden puhujat eivät välttämättä ymmärrä toisiaan. SIL International on luokitellut tiibetin kielen kolmeksi alakieleksi: amdotiibet, keskitiibet ja khamstiibet. Songhait
Songhaikielten on katsottu kuuluvan nilosaharalaiseen ryhmään, mutta nykyään tätä käsitystä pidetään kyseenalaisena. Tuaregi on vaikuttanut voimakkaasti varsinkin niiden sanastoon. Varsinainen songhain kieli jakautuu kolmeen murreryhmään, jotka poikkeavat huomattavasti toisistaan. Länsimurteita puhutaan Timbuktun ja Djennen, keskimurteita Homborin ja itämurteita Gaon seuduilla. Yleiskieli pohjautuu Gaon murteeseen. Nigerissä ja Beninissä puhuttavat zarma (djerma) ja dendi ovat erillisiä sukukieliä. Pohjoisten songhaikielten kuten tadaksahakin ja tasawaqin puhujat ovat kulttuuriltaan tuaregeja. Džibbalin kieli
Džibbalin kieli tunnetaan myös nimillä "šehri", "ehhkili", "ehkli", "šhawri", "šxawri", "šheri" ja "qarawi". Kieltä puhutaan Omanin Dhofarin alueen vuoristossa, alueen rannikon asutuskeskuksissa Raysutissa, Salalassa, Mirbatissa ja Sidhissä, sekä Kuria Muria -saarilla, joiden asukkaat puhuvat omaa murrettaan. Vuoden 1993 väestönlaskennan mukaan kielellä oli 25 000 puhujaa. Kielen puhujat kuuluvat useisiin eri heimoihin ja yhteiskuntaluokkiin. Dhofarin vuoriston džibbalin puhujat ovat puolipaimentolaisia ja he kasvattavat esimerkiksi kameleita ja karjaa, sekä keräävät olibaanihartsia. Rannikolla harjoitetaan useita eri elinkeinoja. Goaria
Goaria on Pakistanin Sindhin provinssissa puhuttu indoarjalainen kieli. Sen läheisiä sukukieliä ovat marwari ja radžastani. Goariaa puhui vuonna 2000 äidinkielenään ihmistä. Dungaanin kieli
Dungaanin kieli (dungaaniksi хуэйзў йүян, "hɤuɛjtsu jyiɑn") on Keski-Aasian valtioissa asuvien dungaanien puhuma siniittinen kielimuoto. Eräät tutkijat pitävät sitä itsenäisenä kielenä, toiset pohjoiskiinan eli mandariinikiinan murteena. Songhaikielet
Songhaikielet ovat Nigerjoen keskijuoksulla Nigerissä, Malissa, Nigeriassa, koillisessa Burkina Fasossa sekä Beninissä Guenen seudulla puhuttujen kielten ryhmä. Suurimpia niistä ovat djerma eli "zarma" (1,5–2 miljoonaa puhujaa etupäässä Nigerissä), songhai (yli 500 000 Malissa ja Nigerissä) ja dendi (yli 20 000 Nigerissä ja Beninissä). Tuaregi- tai laajemmin berberivaikutteisia pohjoisryhmän kieliä ovat tadaksahak, tasawaq, tagdal ja korandjé. Oiraatin kieli
Puhujamäärältään suurin oiraattimurre on "torgut", jota puhutaan Mongolian lisäksi lähinnä Kiinan Xinjiangin alueen luoteisosissa. Samaa nimitystä käytetään kalmukin toisesta päämurteesta. Mongoliassa on seitsemän historiallista oiraattiheimoa ja murretta: "bajat, dörbet, hoton, torgut, urjanhai, zahin" ja "ööld". Lisäksi on murteita, joiden luokittelu oiraatin, mongolin tai burjaatin välillä on kiistanalaista. Tindin kieli
Tindin kieli (tindiksi "idarab micci") on tindien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Venäjällä Dagestanin tasavallan Tsumadan piirin muutamissa kylissä. Suuri osa tindeistä on muuttanut Dagestanin tasangon uudiskyliin sekä tasavallan kaupunkeihin ja muualle Venäjälle. Monguorit
Monguorin kieli kuuluu mongolilaisiin kieliin. Kielen sanasto on pääosin peräisin mongolista, mutta siinä on myös lukuisia lainasanoja tiibetistä ja kiinasta. Tiibetin kielen vaikutuksesta monguori on myös menettänyt esimerkiksi vokaalisoinnut. Monguorin kieli voidaan jakaa Huzhun ja Minhen murteisiin. Minhen murteessa on enemmän vaikutteita kiinan kielestä ja Huzhun murteessa puolestaan tiibetistä. Kiinalaisten lähteiden mukaan monguoreista vain noin 60 % puhuu monguoria. Aasia
Aasiassa puhutaan moniin eri kieliryhmiin kuuluvia kieliä. Lähi-idässä valtakieli on seemiläisiin kieliin kuuluva arabia. Keski-Aasian valtioissa puhutaan muun muassa turkinsukuisia kieliä. Aasian eteläosissa Iranista Bangladeshiin saakka puhutaan indo­eurooppalaisen kielikunnan indo­iranilaiseen haaraan kuuluvia kieliä kuten persiaa, urdua ja hindiä, joiden ohella Etelä-Intiassa puhutaan myös dravida­kieliä, joista laajimmalle levinnyt on tamili. Austronesialaiset kielet kuten malaiji ja indonesia ovat Kaakkois-Aasian pääkieliä. Myös thain kielellä ja burman kielellä on paljon puhujia mantereen puolella. Oiraatin kieli
Oiraatin kieli on Luoteis-Kiinassa ja Länsi-Mongoliassa asuvien oiraattien puhumista länsimongolilaisista murteista sekä aiemmin myös kalmukin kielestä käytetty nimitys. Puhuttua oiraattia, johon kalmukin ei katsota kuuluvan, pidetään usein itsenäisenä kielenä. Nimitystä käytetään myös "todo bitšig" -kirjoituksella laaditun kirjallisuuden kielestä. Etiopia
Etiopiassa puhutaan useita kotoperäisiä kieliä, joidenkin arvioiden mukaan niitä on jopa 85. Hallinnossa yleisimmin käytettävä kieli on amhara. Kieli vaihtelee osavaltioittain. Muita merkittäviä kieliä ovat suurin kieli oromo, tigre, somali, afar ja hadija sekä gurage. Suurin osa Etiopian kotoperäisistä kielistä kuuluu afroaasialaisiin ja nilosaharalaisiin kieliin. Lisäksi arabiaa ja englantia opetetaan kouluissa vieraina kielinä. Bedžat
Bedžat ovat Sudanissa, Eritreassa ja Egyptissä asuva kuušilaista bedžan kieltä puhuva kansa. He asuttavat alueita Niilin ja Punaisenmeren välissä. Heidät voidaan jakaa useampaan alaryhmään, joista suurimmat ovat "ababdat", "amararit", "beni-amerit" ja "tigret". Bedžoja on arviolta 800 000 - 1 300 000. Paharikielet
Paharikielet ovat indoarjalaisten kielten pohjoiseen ryhmään kuuluvia kieliä, joita puhutaan Nepalissa, Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Paharikielet jaetaan itä-, keski- ja länsipahariin, ja garhwalin kieli luetaan niiden rinnalla omaksi ryhmäkseen. Itäpaharikielistä puhutuin on Nepalin pääkieli nepali. Keskipahariin kuuluu kumaonin kieli, ja länsipaharikieliä ovat muun muassa dogri, mandeali ja sirmauri. Jin-kiina
Jin eli jinyu (yksinkertaistetut merkit: 晋语, perinteiset merkit: 晉語, pinyin: jìnyǔ) on siniittinen kieli, jota puhutaan erityisesti Shanxin, Sisä-Mongolian ja Shaanxin maakunnissa Pohjois-Kiinassa. Sitä pidettiin ennen mandariinikiinan murteena, mutta nykyisin se luokitellaan yleisesti erilliseksi kiinan variantiksi. Vuonna 1995 jiniä puhui äidinkielenään 45 miljoonaa ihmistä. Gurgula
Gurgula on Pakistanin Sindhin provinssissa puhuttu indoarjalainen kieli. Se on läheistä sukua gheran kielelle. Gurgulaa puhui vuonna 2000 äidinkielenään ihmistä. Dogribin kieli
Dogribin kieli on koiran kylkiluiden puhuma athabasca-kieli Kanadan Luoteisterritorioissa. Kielellä oli vuoden 2001 arvion mukaan 2 110 puhujaa, joista 12% puhui sitä ainoana kielenään. Kielellä on yksi murre, "Detah-Ndilo", joka on kehittynyt koiran kylkiluihin sulautuneiden keltaveisten kielestä. Kieli on edelleen arkipäivän käytössä ja sitä opetetaan sen puhuma-alueella peruskouluissa. Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Pohjoisjukagiirin kieli
Pohjoisjukagiiri eli tundrajukagiiri on toinen kahdesta jukagiirisesta kielestä. Sitä puhuu 30–150 ihmistä Siperian itäosissa, muun muassa Sahan tasavallassa. Jukagiiristen kielten on väitetty olevan sukua uralilaisille kielille. Beni-amerit
Beni-amerien yhteiskuntajärjestelmä on jakaantunut voimakkaasti kahteen eri luokkaan. Yläluokan muodostavat niin sanotut oikeat beni-amerit eli nabtabit. Heitä on noin 40 000 ja loput beni-amereista kuuluvat nimellä tigre tai hedarab tunnettuun ryhmään. Heidät voidaan edelleen jakaa satoihin eri alaryhmiin sukulaisuussuhteiden mukaan. Beni-amerit ovat jakaantuneet myös kielellisesti. Asuinalueidensa pohjoisosissa beni-amerit puhuvat tyypillisesti kuušilaisiin kieliin kuuluvaa bedawia eli bedžan kieltä, sekä jonkin verran seemiläistä tigren kieltä. Alueidensa eteläosien beni-amerit puhuvat pääasiassa jälkimmäistä kieltä. Arabian kieli on paikallinen lingua franca, eli yleisesti yhteisöjen välillä käytetty kieli. Suminnaga
Suminnaga eli sumi on yksi Intian Nagalandin osavaltiossa asuvien nagojen puhumista tiibetiläis-burmalaisista kielistä. Sitä puhuu vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 104 000 ihmistä. Suminnagan puhujia asuu Nagalandissa Zunheboton, Kohiman, Mokokchungin ja Tuensangin piirikunnissa ja Assamissa Tinsukian piirikunnassa. Kurukhin kieli
Kieltä puhutaan Biharin osavaltion Chota Nagpurin piirikunnassa, Madhya Pradeshin Raygarhin ja Sargujan piirikunnissa sekä Orissan Sundargarhin ja Sambalpurin piirikunnissa. Pieniä puhujaryhmiä asuu myös Länsi-Bengalissa ja Assamissa. Nepalin itäosassa on noin 15 000 kurukhin murteen dhangarin puhujaa. Birri
Birri (ISO 639-3: bvq) on Keski-Afrikan tasavallassa puhuttava nilosaharalainen kieli. Ethnologuen mukaan sillä oli 200 puhujaa vuonna 1996, ja vuoden 1993 tiedon mukaan sen aiempi käyttö Sudanissa oli loppunut. Keski-Afrikan tasavallassa käytetään vain kielen yhtä murretta. Sen puhujat osaavat myös azandea. Kielellä ei ole kirjoitettua muotoa. Libyanarabia
Libyanarabia on Libyassa puhuttu arabian puhekielimuoto. Sitä puhuu äidinkielenään noin neljä miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi Libyan berberikielten kuten awijilah’n puhujat käyttävät sitä toisena kielenä. Libyanarabia on hyvin samanlaista kuin Tunisian eteläosassa asuvien beduiinien puhuma tunisianarabia. Libyan lisäksi libyanarabiaa puhutaan Egyptin länsiosassa ja Nigerissä. Agadez
Agadezin väestö koostuu monista eri etnisistä ryhmistä, joista suurin on tuaregit. Lisäksi kaupungissa on muun muassa hausoja, djermoja, arabeja, tubuja ja fulbeja. Nigerin virallinen kieli on ranska, mutta Agadezissa käytetään hausaa kaupankäynnissä. Useat tuaregilapset ovat monikielisiä, sillä kotonaan he puhuvat tuaregikieli tamajeqia (myös tomacheck) ja kaduilla puolestaan hausaa ja ehkä myös fulania. Koulussa lapset puhuvat ranskaa sekä joskus myös englantia. Timor
Timorlaiset ovat sekoitus papualaisia ja malajilaisia kansoja, mistä syystä saarella puhutaan useita sekä austro­nesia­laisia että papualaisia kieliä. Merkittävimmät paikalliskielet ovat timor (tunnetaan myös nimellä "uab meto") ja tetum. Muita austro­nesia­laisia kieliä ovat kawaimina, galoli, idalaka, mambai, kemak, tokodede ja dawan-baikenu. Papualaista alkuperää ovat fataluku, maklere, makasae ja bunak. Saaren itäosissa puhutaan myös portugalia. Uiguurin kieli
Uiguurin kieli (uiguuriksi ئۇيغۇرچە, уйғурчә, "uiğurčä" tai ئۇيغۇر تىلى, уйғур тили, "uiğur tili") on uiguurien puhuma turkkilainen kieli. Sillä on virallisen kielen asema Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella Kiinassa. Lingala
Lingala on nigeriläis-kongolainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Kongon tasavallassa ja Kongon demokraattisessa tasavallassa. Virallinen kieli se on Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kieltä puhuu äidinkielenään yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä. Malin kielet
Mandekieli maninka muodostaa murrejatkumon maan länsiosassa. Kaakossa puhutut murteet ovat lähellä bambaraa ja luoteismurteet khasonkaa. Jälkimmäistä pidetään erillisenä kielenä khasonkojen voimakkaan kansallistunteen takia. Kagoro on lähellä Kitan seudulla puhuttua maninkan keskimurretta, mutta suuri osa Kaartasta Ségouun ulottuvalla vyöhykkeellä asuvista kagoroista puhuu nykyään äidinkielenään bambaraa tai soninkea. Markojen kielimuodot poikkeavat huomattavasti tärkeimmistä mandekielistä. Njandžan kieli
Njandžaa puhutaan laajalti Afrikan eteläisissä keskiosissa. Malawin lisäksi sitä puhutaan Mosambikissa, etenkin Teten ja Niassan maakunnissa, Sambian itäisessä maakunnassa sekä pääkaupungissa Lusakassa ja Zimbabwen pohjoisosissa. Se on Sambian toiseksi puhutuin kieli bemban jälkeen. Noin viidennes väestöstä puhuu sitä äidinkielenä ja noin neljännes opittuna kielenä. Zimbabwessa se on joidenkin arvioiden mukaan maan toiseksi tai kolmanneksi puhutuin paikallinen kieli šonan ja pohjoisndebelen jälkeen. Guaranin kieli
Guaranin kieli on erityisesti Paraguayssa puhuttava tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva eteläamerikkalainen intiaanikieli. Suurin osa paraguaylaisista puhuu guaranin kieltä äidinkielenään, mutta koska kaikki käyttävät espanjaa sivistyskielenä, myös yksikielisten guaraninpuhujien käyttämä kieli on Paraguayssa hyvin espanjalaistunutta. Tämä koskee myös maaseudulla puhuttua guaranin kieltä, koska suurin osa paraguaylaisista on mestitsejä, joiden kulttuuri on hyvin eurooppalais- ja argentiinalaisvaikutteista: niinpä esimerkiksi tärkeimpien kotieläinten nimet ja monet muutkin maataloustermit ovat espanjalaista lainasanastoa. Toisaalta sekä paraguaylainen espanja että Brasilian portugali ovat omaksuneet esimerkiksi monien paikallisten kasvien ja hedelmien nimet juuri guaranista ja sen sukukielistä. Zaghawa
Zaghawa on Tšadin itäosassa ja Sudanin länsiosassa asuvan zaghawa-kansan puhuma saharalainen kieli. Sitä puhuu Tšadissa vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään ihmistä. Sudanissa asui vuonna 2000 SIL Internationalin mukaan zaghawan puhujaa. Malin kielet
Nigeriläis-kongolaiseen kielikuntaan kuuluvat mandelaiset ja gurilaiset kielet, fulani ja dogonikielet. Mandekieli bambaraa puhuu äidinkielenään 26 % Malin väestöstä ja toisena kielenään yli 50 %. Bambaran puhuma-alue on laajentunut maan itsenäisyyden aikana, ja sitä pitävät äidinkielenään bambaroiden ohella monet mandinkat ja djulat. Yleiskieli perustuu Bamakon murteeseen, jota puhutaan myös muissa kaupungeissa. Maaseudun murteet molemmin puolin Nigerjokea poikkeavat huomattavasti yleiskielestä. Kiribatin kieli
Kiribatin eli gilbertin kieli on austronesialainen kieli, jolla on noin 78 580 puhujaa. Näistä Kiribatissa asuu 58 300. Lisäksi Fidžissä on noin 5 300, Salomonsaarilla noin 1 230 ja Tuvalussa noin 870 kiribatin puhujaa. Timorin kieli
Timor (atoni, uab meto) on Timorin saaren länsiosassa, Indonesiassa puhuttava austronesialainen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 586 000 ihmistä (1997). Pijin
Pijin on Salomonsaarilla puhuttava kreolikieli. Pijiniä puhuu äidinkielenään noin 24 000 ja toisena kielenään noin 300 000 ihmistä. Vaikka pijin on salomonsaarelaisten käyttämä lingua franca, sillä ei ole maassa virallisen kielen asemaa. Gurung
Gurung on Nepalissa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli, jota puhuu vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään 326 000 ihmistä. Kieli jaetaan itäiseen ja läntiseen gurungiin, joista molemmilla on lisäksi omia murteita. Itäisen ja läntisen gurungin puhujilla on vaikeuksia ymmärtää toisiaan, ja ISO 639 -standardissa gurung luetaankin kahdeksi eri kieleksi. Tiikeri
Tiikeri ("Panthera tigris") on suuri "Panthera"-sukuun kuuluva uhanalainen kissaeläinlaji, joka elää Itä- ja Kaakkois-Aasiassa, enimmäkseen trooppisissa sademetsissä. Tiikerin turkki on oranssinsävyinen ja siinä on tummia poikkijuovia. Tiikeri painaa yleensä noin 100–270 kilogrammaa ja sen säkäkorkeus on noin 120 senttimetriä. Tiikeri on jaettu yhdeksään alalajiin. Se on lihansyöjä, eikä sillä ole muita vihollisia kuin ihminen, lähinnä salametsästäjät. Tigret
Tigrejen kahtia jakautunut identiteetti johtuu osaksi valtiollisesta historiasta ja osaksi uskonnosta. Etiopian alueella asuvat tigret kuuluvat suurimmaksi osaksi Etiopian ortodoksiseen kirkkoon, kun taas Eritreassa asuvien tigrejen enemmistö on islaminuskoisia. Treema
Ÿ on yleensä vokaali, mutta sitä käytetään konsonantin (puolivokaalin) merkkinä tlingitin kielessä. Kyseessä on :n kaltainen äänne, joka kuitenkin lausutaan käyttämättä huulia. Sama äänne esiintyy myös tsimšin kielessä, jossa se kirjoitetaan ẅ. Dargin kieli
Dargia puhutaan Dagestanin Akušan, Dahadajevin, Kaitagin, Levašin, Sergokalan sekä osittain Agulin, Buinakskin, Kajakentin ja Karabudahkentin piireissä. Puhujia asuu myös Gunibin piirin Megebin kylässä, Babajurtin ja Hasavjurtin piireihin perustetuissa uudisasutuksissa sekä Izberbašin, Kaspijskin ja Mahatškalan kaupungeissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan dargin puhujia oli Venäjällä 348 300 henkeä, joista 278 900 asui Dagestanissa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan dargia puhui 503 500 henkeä, joista 429 300 Dagestanissa. (lukuihin sisältyvät myös dargia toisena tai vieraana kielenä puhuvat). Varsinaiskarjalan kieli
Eteläkarjalaa puhutaan nykyisin lähinnä Mujejärven ja Suojärven piireissä Karjalan tasavallassa sekä ns. tverinkarjalaisten asuma-alueella Tverin ja Tihvinän seuduilla Sisä-Venäjällä. Karjalaisalueita nimitetään Tverin Karjalaksi. Valdain alueelta eteläkarjalan murre on kadonnut. Ennen toista maailmansotaa sitä puhuttiin myös Suomen puolella Raja-Karjalassa Ilomantsissa, Suojärvellä, Suistamolla, Korpiselillä ja Impilahdessa. Hiligainon kieli
Hiligaino tai ilonggo on austronesialainen kieli, jota puhutaan Länsi-Visayasilla Filippiineillä, lähinnä Iloilon ja Negros Occidentalin provinsseissa. Sitä puhutaan myös Panayn saariryhmän muissa provinsseissa. Noin 5 770 000 puhuu hiligainoa Filippiinien alueella äidinkielenään ja lisäksi noin 4 000 000 osaa sitä jonkin verran. Hiligaino kuuluu visayalaisiin kieliin. Ilonggo on myös hiligainoa puhuvien kulttuurista käytetty nimitys. Rohingya
Rohingya eli rohinja on rohingya-kansan puhuma indoarjalainen kieli, jota puhutaan Myanmarin Rakhinen osavaltiossa ja Bangladeshin Chittagongin alueella. Sillä arvioidaan olevan noin 1,8 miljoonaa puhujaa, mutta alueen levottomuuksien johdosta puhujamäärästä ei ole tarkkaa tietoa. Noin miljoonan rohingyan puhujan arvioidaan lähteneen Myanmarista pakolaisiksi Bangladeshiin, joskin osa heistä on sittemmin muuttanut takaisin. Tlingitit
Tlingitit ovat intiaaniheimo Yhdysvaltojen Alaskassa sekä Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa ja Yukonissa. Tlingitien alkuperäinen kieli on tlingit, joka muodostaa oman kielikuntansa. Kielellä on 1 430 puhujaa, ja valtaosa tlingiteistä puhuu englantia. Eritrea
Pääasialliset väestöryhmät ovat tigrinjat (55 %), tigret (30 %) ja kunamat (2 %), rashaidat (2 %) ja bilenit (2 %) ja sahot (4 %). Tigrinja, englanti ja arabia ovat viralliset kielet. Kristittyjä on noin 50 prosenttia, muslimeja 48 prosenttia ja heimouskontojen harjoittajia kaksi prosenttia. Kristityt ovat pääasiassa kopteja, roomalaiskatolisia ja protestantteja. Nivhin kieli
Nivhin kieli (aikaisempi nimitys "giljakki"; nivhiksi нивхгу, "nivhgu") on Venäjän Kaukoidässä Amurjoen varrella ja Sahalinin saarella asuvien nivhien puhuma kieli. Lhobat
Nimenä lhobat tarkoittaa vapaasti käänettynä eteläisiä raakalaisia tiibetiksi. Lhobat itse mieltävät joukkonsa pikemminkin isänpuoleisten klaanien ja paikkakuntien mukaan varsinaisen kansallisuuden sijaan. Kielellisesti he jakautuvat kahden tiibetiläis-burmalaisen kielen puhujiin, jotka eivät juuri ymmärrä toisiaan. Bogaria puhuu noin 3 000 henkilöä Milinin, Longzin ja Medogin piirikunnissa. Yidua puhuu noin 7 000 henkilöä Chayun piirikunnassa ja Changdun prefektuurissa. Tiibetiläiset ovat historiallisesti pitäneet lhobia alempiarvoisina ja esimerkiksi seka-avioliitot näiden kanssa olivat kielettyjä. Seemiläiset kielet
Seemiläiset kielet on afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Seemiläisiä kieliä puhuu yli 250 miljoonaa ihmistä Lähi-idässä ja Pohjois- sekä Itä-Afrikassa. Maantieteellisesti seemiläiset kielet ovat afroaasialaisen kielikunnan koillinen ryhmä ja ainoa, jonka kieliä puhutaan Aasiassa. Ryhmän laajimmin puhuttu kieli nykyisin on arabia. Seuraavaksi eniten puhujia on amharalla, heprealla ja tigrinjalla. Maailmain kielistä seemiläiset kielet olivat ensimmäisten joukossa joita alettiin kirjoittaa – akkadia jo kolmannen vuosituhannen puolivälissä eaa.. Kieliryhmän nimi juontuu Nooan pojasta Seemistä. Bengalin kieli
Bengali on Bangladeshin virallinen ja kansallinen kieli sekä yksi Intian tunnustamasta 23 kansallisesta kielestä. Se on Länsi-Bengalin osavaltion virallinen kieli ja virallinen yhdessä toisten kielten kanssa Tripuran osavaltiossa, eteläisen Assamin joissakin piirikunnissa sekä Andamaanien ja Nikobaarien liittovaltion territoriolla. Bengalin puhujat muodostavat enemmistöt Neilsaaren ja Havelocksaaren väestöistä. Se on myös yksi Assamin virallisista kielistä: osavaltiossa on kolme pääosin sylhetin kieltä puhuvaa piirikuntaa, Silchar, Karimganj ja Hailakandi. Sekä Intian että Bangladeshin kansallislaulut kirjoitti bengaliksi Rabindranath Tagore. Länsijuguurin kieli
Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Alueelta löydettyjen uiguurilaisella kirjaimistolla laadittujen buddhalaisten käsikirjoitusten perusteella voidaan päätellä, että sarygjuguurit käyttivät kirjakielenään 1700-luvun alkuun saakka muinaisuiguuria. Nykyään heidän sivistyskielenään on kiina. Monet osaavat myös mongolia ja tiibetiä. Tihvinänkarjalaiset
Tihvinän Karjala on erillinen karjalaisalue Boksitogorskin piirissä Leningradin alueen kaakkoisosissa. Alueella asuvat tihvinänkarjalaiset. Tihvinän Karjalaan kuului parhaimmillaan 14 kylää. Karjalaiskylät sijaitsevat Tšagodajoen yläjuoksun varrella Klimovon kylähallinnon alaisuudessa. Tsaarinvallan aikana karjalaisten asuttama alue kuului Tihvinän kihlakuntaan ja sitä ennen nämä maat olivat Tihvinän luostarin omistuksessa. Tihvinän karjalaiset ovat säilyttäneet kielensä ja jopa alueen vähälukuinen nuoriso taitaa sitä. Tihvinän karjalaisia on myös muuttanut työn ja opiskelun perässä läheisiin Tihvinän ja Pikalevon kaupunkeihin ja Jefimovskin taajamaan. Kielentutkija Vladimir Rjagojevin arvioiden mukaan 1970–luvulla Tihvinän karjalaisia oli kaksi tuhatta henkeä. Tigren kieli
Tigre (myös Tigré, ) on Ge'ezistä polveutuva seemiläinen kieli, joka on läheistä sukua tigrinjalle ja amharalle. Tigreä puhuu Luoteis-Eritreassa noin miljoona ihmistä. Myös Sudanissa on jonkin verran puhujia. Ouarglin kieli
Ouargli eli tagargrent (omakielinen nimitys "teggargrənt") on pohjoisten berberikielten zenati-ryhmään kuuluva kielimuoto. Sitä puhutaan Algerian Ouarglan keidaskaupungissa sekä 20 kilometriä luoteeseen sijaitsevassa Ngouçassa. Puhujamääräksi arvioidaan alle 10 000 tai 5 000 henkeä. Kolin kieli
Koli on ryhmä indoarjalaisia kieliä, joita puhutaan Intiassa Gujaratin osavaltiossa ja Pakistanissa Sindhin provinssissa. "Ethnologue" jakaa kolin kolmeksi eri kieleksi: kachinkoli, parkarinkoli ja wadiyarankoli. Kachin- ja wadiyarankolilla on lisäksi omia paikallisia murteita. Koli on läheistä sukua gudžaratille ja sen eri variantit kehittyvät hieman eri suuntiin ympäröivän valtakielen mukaan. Kachinkoli on kehittymässä sindhin suuntaan, kun taas parkarinkolilla on paljon yhtäläisyyksiä marwarin kanssa. Tagalog
Tagalog on yksi tärkeimmistä Filippiineillä puhutuista kielistä. Se kuuluu austronesialaisten kielten haaraan länsi-malaiji-polynesialaiset kielet, eli se on sukua muun muassa indonesian ja malaijin kielille, ja sen standardisoitu muoto filipino on yksi Filippiinien kahdesta virallisesta kielestä. Sen tärkein puhuma-alue on Luzonin saari. Vuoden 2000 väestönlaskennassa 21 485 927 filippiiniläistä ilmoitti sen äidinkielekseen, mikä on lähes kolmasosa valtion väestöstä. Yli puolet filippiiniläisistä kuitenkin osaa sitä jossain määrin. Tagalog on myös Yhdysvaltain kuudenneksi puhutuin kieli siirtolaisuuden seurauksena. Tirahin kieli
Tirahin kieli on Afganistanin Nangarharin maakunnassa Jalalabadin kaakkoispuolella lähellä Pakistanin rajaa sijaitsevan Tirahin alueen muutamissa kylissä puhuttava dardilainen kieli. Vuonna 1981 sen puhujia arvioitiin olevan ehkä noin 20 000 henkeä. Toisen tiedon mukaan lähes 5 000 hengen etnisestä ryhmästä enää muutama puhuu tirahia. Bedžan kieli
Bedža (beja, bedauje, bedawi) on afroaasialainen kieli, jota puhutaan Sudanissa (951 000, tilanne vuonna 1982), Eritreassa (150 000, tilanne vuonna 2001) ja Egyptissä (77 000, tilanne vuonna 1982). Treema
Treemalla varustettuja vokaaleita, varsinkin "ü":tä käytettään myös translitteroidessa eräitä sellaisia kieliä, joita ei kirjoiteta latinalaisilla kirjaimilla. Esimerkiksi mandariinikiinan sana 女 ("naispuolinen") translitteroidaan Pinyin-järjestelmässä "nǚ", joskin se toisinaan mukavuussyistä saatetaan kirjoittaa myös "nv", sillä "v":tä ei pinyinissä muutoin käytetä. Tiibetin kielen pinyin-translitteroinnissa vokaaleilla "ä", "ö" ja "ü" on kutakuinkin samat äännearvot kuin saksassa. Tillabéri
Etnisiä ryhmiä ovat djermat ja songhait, bellat, fulbet, mosit ja hausat. Yleisimmät kielet ovat djerma ja songhai, tamašek, fulani ja hausa. Vallitseva uskonto on islam. Lisäksi on kristittyjä ja animisteja. Yhteiskuntarakenne on hyvin perinteinen kasti-, ammattikunta- ja sukulaitoksineen. Naisten asema on heikko. Songhain kieli
Songhain kieli (myös "songai") on Nigerjoen keskijuoksulla Malissa, Nigerissä sekä Burkina Fasossa puhuttava songhaikieli. Sen lähisukulaisia ovat lähinnä Nigerissä ja Nigeriassa puhuttava djerma eli zarma sekä Nigerin ja Beninin dendi. Malissa ja Algeriassa on myös tuaregien puhumia songhain variantteja. Kielen puhujamääräksi arvioidaan 1,1 miljoonaa. Halha-mongolin kieli
Mongolin kieli (монгол хэл, "mongol hel") on useimpien Mongolian asukkaiden äidinkieli. Suurin osa puhuu sen "halha"-murretta. Kieltä puhutaan myös Sisä-Mongolian, Liaoningin, Jilin ja Heilongjiangin provinssissa Kiinassa, Yssyk-Kölin alueella Kirgisiassa, Burjatiassa Venäjällä. Mongoli kuuluu mongolilaisiin kielikuntaan ja kiistanalaiseen altailaiseen kielikuntaan, johon lukeutuu myös turkki. Kieli on voimakkaasti agglutinoiva, ja se käyttää yksinomaan suffikseja. Keski-Aasia
Iranilaisista kielistä alueella puhutaan paštoa (Afganistanissa ja Luoteis-Pakistanissa) sekä useita pienempiä kieliä (kuten šugnania, mundžania, Iškašimia, sarikolia, vahania, jagnobia ja osseettia). Näiden itäiranilaisten kielten lisäksi alueella puhutaan myös persian kielen eri muotoja, kuten daria (Afganistanissa), tadžikkia (Tadžikistanissa) ja juutalaistadžikkia. Joruban kieli
Joruba on nigeriläiskongolaisten kielten atlanttiseen haaraan kuuluva kieli, jota puhutaan Länsi-Nigeriassa ja Beninissä sekä Kuubassa, jonne se rantautui orjakaupan myötä. Noin 21 prosenttia Nigerian väestöstä puhuu jorubaa, mikä tekee siitä maan toiseksi suurimman kielen hausan jälkeen. Joruba on sukua binille ja igbolle, joita puhutaan myös Nigeriassa. Karjalan kieli
Karjala on uralilainen kieli, joka kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten itämerensuomalaisten kielten pohjoisryhmään. Karjala on suomen läheisin sukukieli. Sen kaikkien murteiden puhujia yhteensä arvioidaan olevan 60 000–95 000, joten se on puhujamäärältään itämerensuomalaisista kielistä suomen ja viron jälkeen kolmanneksi suurin. Karjalaa puhutaan Venäjällä Karjalan tasavallassa eli Itä-Karjalassa, Suomessa sekä Venäjällä Tverin karjalaisalueilla. Karjalan kieli on sekä Venäjällä että Suomessa vakavasti uhanalainen. Pandžabi
Pandžabi (punjabi, panjabi) on Intian itäosissa ja Pakistanissa puhuttava kieli, joka kuuluu indoeurooppalaisen kielikunnan indoiranilaiseen alahaaraan. Kieli on tapana jakaa länsipandžabiin (puhujia 61–62 miljoonaa), lahndaan (lehndaan) ja itäpandžabiin (28 miljoonaa puhujaa). Monet pitävät Pakistanissa puhuttavaa siraikia pandžabin murteena. Kaikkiaan pandžabia puhuu arviolta 96–130 miljoonaa ihmistä, ja se on maailman kymmenenneksi puhutuin kieli. Pandžabi on maailman suurin kieli, joka ei ole missään valtiossa keskushallinnon tasolla virallinen kieli. Berberikielet
Berberikielet ja sen murteet muodostavat oman haaransa afroaasialaisessa kielikunnassa. Berberikieliin on paljon vaikuttaneet arabia ja hieman ranska. Nykyään tavoitellaan Marokon Atlasvuorilla puhuttujen murteiden yhdistämistä yhdeksi kirjakieleksi (vakioitu tamazight), jolla olisi arviolta 7 miljoonaa puhujaa. Kabylen ja zenatin kielillä Algeriassa on myös miljoonia puhujia. Saharan berberiä (tamasheq) puhuvia tuaregeja on noin 1,2 miljoonaa. Kolmas ryhmä on Mauritaniassa puhuttu berberin muoto (zenaga) joka on uhanalainen, sillä on vain noin 300 puhujaa. Pienillä Saharan keitailla Libyassa ja Egyptissä asuvilla yhteisöillä on omia murteitaan, jotka voivat poiketa suuresti muista berberikielten muodoista. Daguurin kieli
Daguurin kieli on Kiinassa elävien daguurien puhuma mongolikieli. Daguurit asuvat koillis-Kiinassa Heilongjiangin maakunnassa, Sisä-Mongoliassa sekä maan läntisimmässä osassa Xinjiangissa. Vuonna 1999 puhujia arvioitiin olevan 96 100 henkeä. Purik
Purik eli purig tai burig on Kashmirin pohjoisosassa puhuttu tiibetiläis-burmalainen kieli. Vuoden 2001 väestönlaskennassa purikia puhui äidinkielenään 37 700 ihmistä. Darginit
Darginit (myös dargvalaiset tai dargit) on kaukasialainen kansa Dagestanin länsiosassa Kaukasiassa Venäjällä. Dargiinit puhuvat dagestanilaisiin kieliin kuuluvaa dargvaa. Ladino
Erityisesti Israelissa kieltä kutsutaan nimellä "Ladino" (לאדינו) (muunnos sanasta "latina") vaikka monet pitävät tätä nimeä "epäkorrektina". Muita nimiä ovat mm. juutalaisespanja, "judeo-espagnol", "judeo-español", "Sefardi", "Djudio", "Dzhudezmo", "Judezmo", ja "Spanyol" tai "Español sefardita". Nimellä "Haquitía", joka tulee arabian sanasta "ħaka" حكى, "kertoa", viitataan Pohjois-Afrikassa (varsinkin Marokossa) puhuttuun murteeseen. Algerian Oranin maakunnassa puhuttua murretta kutsuttiin nimellä "Tetuani", Marokossa sijaitsevan Tétouanin kaupungin mukaan, sillä useat Oranin juutalaiset olivat kyseisestä kaupungista kotoisin. Tadžikit
Tadžikkien puhuma indoeurooppalainen tadžikin kieli on läheistä sukua persian kielelle tai sitten vain persian murre. Tadžikkien puhumasta kielestä käytetään Tadžikistanissa nimeä tadžikki. Afganistanissa kielestä puolestaan käytetään yleensä nimeä dari. Mingrelit
Mingrelit (omakielinen nimitys მარგალი, "margali") ovat mingrelin kieltä puhuva etninen ryhmä Georgian historiallisessa Mingrelian maakunnassa ja sen lähialueilla Abhasiassa. Kulttuuriltaan he ovat lähellä georgialaisia. Tregami
Tregami eli gambiri on Afganistanin Kunarin maakunnassa Kunarin sivujoen Pechin varrella sijaitsevissa kolmessa kylässä puhuttava nuristanilainen kielimuoto. Sen puhujia arvioidaan olevan noin tuhat henkeä. Toraja-sa’dan
Toraja-sa’dan on Indonesiassa Sulawesin saaren eteläosassa puhuttu austronesialainen kieli. Sitä puhuu vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään ihmistä. Murian kieli
Muria on dravidakieli, jota puhutaan Intiassa Chhattisgarhin, Maharashtran ja Odishan osavaltioissa. Se kuuluu gondikielten ryhmään yhdessä muun muassa gondin, marian ja dandami marian kielten kanssa. Muria jaetaan länsi-, itä- ja kaukolänsimuriaan. Eri murian varianttien puhujat ymmärtävät jonkin verran toisiaan ja vaihtelevasti muita lähialueilla puhuttuja dravidakieliä. Esimerkiksi dandami marian puhujat ymmärtävät jonkin verran kaukolänsimuriaa, mutta eivät länsimuriaa. Odžibwan kieli
Odžibwa on ryhmä ojibway-intiaanien puhumia algonkin-kieliryhmään kuuluvia kieliä. Ryhmään kuuluvat keski-, itä-, luoteis- ja länsiodžibwa, severninodžibwa, ottawa ja chippewa. Myös algonkin voidaan lukea odžibwan alle. Odžibwan eri variantteja puhuu äidinkielenään yhteensä ihmistä, joista valtaosa asuu Kanadassa. Yhdysvalloissa on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 800 odžibwan puhujaa. Varsinaiskarjalan kieli
Eteläkarjalan murteista on kaikkein merkittävin tverinkarjala, jonka puhujia lasketaan olevan 23 000. Tverinkarjalaisia on kuitenkin huomattavasti enemmän: Lihoslavlskin, Spirovskin, Rameškovskin ja Etelä-Maksatihan hallintopiirin yhteisellä alueella heitä asui ennen toista maailmansotaa peräti 100 000, sekä Vesjegonskin, Sandovskin, Krasnoholmskin hallintopiirien alueella noin 30 000. Tihvinänkarjalan puhujia on noin 2 000. Tamang
Tamang on tiibetiläis-burmalainen murrejatkumo, jonka variantteja puhutaan eri puolilla Nepalia. ISO 639 -standardissa tamang on jaettu viiteen kieleen: itäinen tamang, itäinen gorkha-tamang, luoteinen tamang, lounainen tamang ja läntinen tamang.