Milloin taivalkoski perustettiin?
Taivalkoski
Taivalkosken alue kuului vuoteen 1842 Pudasjärven pitäjään. Tuolloin muodostettiin Pudasjärven kuuluva Jokijärven rukoushuonekunta, josta 1885 tuli Pudasjärven kappeli. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1849 Jokijärvelle. Vuonna 1868 perustettiin Jokijärven kunta. Koska Taivalkosken kylästä oli kehittynyt sahan perustamisen jälkeen kasvava asutuskeskus, alettiin kirkon siirtämistä suunnitella entisestä kirkonkylästä Jokijärveltä Taivalkosken kylään. Pitkien riitojen jälkeen kirkko määrättiin siirrettäväksi Taivalkoskelle, jonne se pystytettiin 1879. Tuolloin muodostettiin myös itsenäinen Taivalkosken pitäjä. Jokijärven kunta lakkautettiin vuonna 1884 ja liitettiin Taivalkoskeen. Kirkko oli käytössä vuoteen 1925, jolloin se paloi salamaniskusta. Uusi kirkko valmistui 1933. Hengellisessä elämässä on lestadiolaisuudella ollut Taivalkoskella voimakas vaikutus.
Vammalan rautatieasema
Rautatieasema oli aluksi etäällä asutuksesta, koska Tyrvään kirkonkylä sijaitsi yli kilometrin päässä Vammaskosken eteläpuolella. Kokemäenjoen vesistön ylittävä Vammaskosken silta oli jo kauan ollut tärkeä etappipaikka Tampereen ja Turun välisellä maantiellä. Tyrvään kirkonkylästä muodostettiin vuonna 1912 Vammalan kauppala, joka kuitenkin tuhoutui pahoin kansalaissodan loppuvaiheissa huhtikuussa 1918. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen rautatieaseman ympäristöön alkoi muodostua tiheään asuttu yhdyskunta ja pienimuotoista teollisuutta. Maailmansotien välisenä aikana taaja-asutus levisi kauppalasta kohti rautatieasemaa. Aseman toimintaa vilkastutti aikoinaan Asevarikko 3:n siirtyminen Helsingistä Tyrväälle lähelle rautatietä talvisodan alla. Ylöjärvi
Ylöjärven kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1779 erottamalla se Pirkkalasta. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1895, mutta ero Pirkkalasta toteutui lopullisesti vasta 1900-luvun vaihteessa. Nykyisen kirkon paikalla sijainnut Ylöjärven ensimmäinen kirkko oli valmistunut vuonna 1781, ja se tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1842. Ylöjärven maalaiskunta perustettiin vuonna 1869. Ylöjärven ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1871; sitä ennen kunnassa oli toiminut asessori Gabriel Ahlmanin testamenttivaroin toiminut kiertävä pitäjänkoulu vuodesta 1811 alkaen. Jatkosodan jälkeen Ylöjärvelle asutettiin Kaukolan siirtoväkeä. Maa- ja metsätalous pysyi pitkään Ylöjärven pääelinkeinona, kunnes kunta alkoi nopeasti teollistua viime sotien jälkeen. Vuonna 1951 aloitti Ylöjärvellä toimintansa Hämeen Työläisnuoriso -opisto, jonka nimi muutettiin jo varsin pian Voionmaan opistoksi professori Väinö Voionmaan mukaan. Kaupungiksi kunta muuttui vuoden 2004 alusta. Itäkoski
Itäkosken kylä sijaitsee entisen Kemijoen suurimman kosken, Taivalkosken, itärannalla Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa. Koskeen rakennettiin vesivoimalaitos vuonna 1975. Ennen valjastamista Taivalkoski oli yksi Euroopan parhaista lohen, siian ja nahkiaisen pyyntipaikoista. Itäkosken koulu ja kaupat on lopetettu, ja vain vanhainkoti on edelleen toiminnassa. Muistoksi kalastusajoista Taivalkosken sillan läheisyyteen pystytettiin kuvanveistäjä Teppo Laurinollin "Lippomies-patsas" vuonna 1988. Taivalniskan seisake
Taivalniskan seisake () oli rautatieliikennepaikka rataosalla Kontiomäki–Taivalkoski. Liikennepaikka sijaitsi Taivalkosken kunnassa, Iijoen rannalla. Se toimi henkilöliikenteen seisakkeena kahdessa paikassa vuosina 1959–1982. Taivalniskan seisake
Ensimmäisen kerran Taivalniska-niminen seisake avattiin liikenteelle 1. joulukuuta 1959. Silloin seisake sijaitsi ratakilometrillä 813,270 Iijoen etelärannalla, 1 610 metrin päässä Taivalvaaran rautatieaseman pohjoispuolella paikassa, joka oli tuolloin Kontiomäeltä Taivalkoskelle rakennetun radan päätepiste. Liikennepaikka oli käytössä 1. joulukuuta 1961 saakka, jolloin Iijoen ylittävä rautatiesilta ja Taivalkosken rautatieasema valmistuivat. Taivalkoski
Asutusalue, Inkee, Jokijärvi, Jokikylä, Jurmu, Koitila, Kosto, Kurtti, Loukusa, Metsäkylä, Pisto, Polo, Taivalkoski, Tyrävaara ja Vaarakylä. Taivalkoski
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Taivalkoskella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Tampereen historia
Ennen kaupungin perustamista Pispalan alueella oli toiminut vuosisatoja markkinapaikka, jossa kauppaa kävivät erityisesti turkulaiset porvarit. Vuonna 1638 kenraalikuvernööri Pietari Brahe määräsi, että Tammerkoskella oli pidettävä vuosittain kahdet markkinat, syysmarkkinat Pertun päivänä elokuussa ja talvimarkkinat Matin päivänä helmikuussa. Vuonna 1708 markkinat siirrettiin Tammerkosken partaalta Harjuun ja sieltä vuonna 1758 Pispalaan. Tampereen historia
Lempäälän kirkkoherra Erik Edner ehdotti valtiopäivillä 1771–1772 kaupungin perustamista Tammerkoskelle. Kaupungin perustamisen aikoihin maanomistus alkoi keskittyä. Sysäyksen kaupungin perustamiselle antoivat Tammerkosken kartanon taloudelliset ongelmat, jotka antoivat kruunulle tilaisuuden hankkia edullisesti Tammerkosken länsirannan Hans Henrik Boijelta uuden kaupungin paikaksi. Kaupungin itärajaksi muodostui Tammerkosken länsiranta ja länsirajaksi nykyisten Pyynikin puistoalueen ja Pispalan kaupunginosan välinen raja. Kaupungin itänaapurina oli Hatanpään kartano, joka hallitsi Messukylän pitäjän länsiosaa. Hans Henrik Boije perusti vuonna 1759 Otavalan kehruukoulun, joka oli toiminnassa vuoteen 1767. Lyhytaikaiseksi jääneestä toiminnastaan huolimatta kehruukoulu enteili pellavatehtaiden perustamista Tampereelle muutamia vuosikymmeniä myöhemmin. Privolžsk
Paikalla sijainnut Bolšoje Jakovlevskojen kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1485. Siitä tuli huomattava tekstiiliteollisuuden keskus 1700–1800-luvuilla. Privolžskin kaupunki muodostettiin vuonna 1938, kun Jakovlevskojeen liitettiin sen lähikylät. Nykyään siellä toimii pellavanjalostuslaitos ja korutehdas. Tikkakoski (yritys)
Oy Tikkakoski Ab oli Tikkakoskella vuosina 1893–1983 eri nimillä toiminut kone- ja aseteollisuusyritys, joka oli suomalaisessa, saksalaisessa ja neuvostoliittolaisessa omistuksessa. Yhtiö tunnettiin Tikka-tuotemerkistä, jota käytettiin aseissa, ompelukoneissa ja liukuesteissä.
Teollisuuden tärkeä toimintaedellytys on käyttövoima. Perinteisesti tehdas nousi kosken partaalle ja tehtaan ympärille kasvoi kylä ja kaupunki. Jyväsjoen eli Luonetjoen voimaa käytettiin myllyjen ja sahojen pyörittämiseen Tikkakoskella 1700-luvulta lähtien.
Oy Tikkakoski Ab:n tarinan alku on insinööri Martin Stenij'n myllyn ja sahan rinnalle vuonna 1893 perustama metalliverstas, joka toimi vuoteen 1907 saakka, jolloin sitä kohtasi konkurssi. Konkurssipesän hankki 1909 omistukseensa turkulainen K.E. Blombergin toiminimi. Martin Stenij'n puolisosta tuli uuden yrityksen osakas: toiminimi oli M. Stenij & Co.
Vuodesta 1910 tehtaan omistus oli jyväskyläläisillä Anton Fredriksonilla, Th.Liliuksella, kauppias Mitrofanoffilla ja Hugo Parviaisella. Konkurssi oli jälleen edessä 1912. Toiminta alkoi uudelleen osakeyhtiömuotoisena. Taivalkoski
Taivalkoski kuuluu Koillismaahan. Muita Koillismaan kuntia ovat Kuusamo ja Posio sekä osin Pudasjärvi. Koillismaan rajamääritelmä on avoin ja vailla lakimääritelmää. Pohjois-Pohjanmaan katsotaan perinteisesti alkavan Pudasjärven eteläpuolelta. Myllykoski (Kouvola)
Myllykoski on noin 6 000 asukkaan teollisuustaajama Kouvolassa. Taajama kuului Sippolan kuntaan Anjalankosken kauppalan perustamiseen saakka vuonna 1975. Anjalankoskesta tuli kaupunki 1977. Vuodesta 2009 lähtien Myllykoski on kuulunut Kouvolaan. Paperitehdas Myllykoski Paper oli pitkään taajaman merkittävin työnantaja, kunnes tehdas suljettiin 2011.
Myllykosken taajama sijaitsee Myllykosken kaupunginosassa, Anjalankosken suuralueella. Aurajoki
Ensimmäinen asutus joen rannalla syntyi vähintään 6 000 vuotta sitten. Nimi ”Aurajoki” on yhdistetty muinaisruotsin vesiväylää merkinneeseen sanaan ”aathra”. Samaa perua on nykyruotsin suonta merkitsevä sana åder. Varhaisimmat maininnat Aurajoen ja samalla koko Suomen vesimyllyistä ovat vuodelta 1352. Joen alajuoksulle rannalle syntyi 1200-luvulla Turku, Suomen vanhin ja pitkään myös suurin kaupunki. Aurajoki on vaikuttanut Turun historiaan merkittävästi. Ohittamattomana luonnonelementtinä se myös määrää asioita kaupungissa. Aurajoki jakaa Turun kahteen puoleen. Kaupunki syntyi joen itäpuolelle (eli eteläpuolelle). Siellä sijaitsevat tai ovat sijainneet muun muassa Turun tuomiokirkko, Turun akatemia, Vanha Suurtori, Raatihuone ja ensimmäiset koulut. Tämän historian takia Turussa joen itäpuoli on "täl pual jokke" ja nykyisen ydinkeskustan ja kauppatorin puoli "tois pual jokke". Nämä määritelmät ovat absoluuttisia eivätkä riipu siitä, kummalla puolen jokea niiden sanoja seisoo. Joen eri puolia kutsutaan myös Åboksi ("täl pual") ja Turuksi ("tois pual") kaupungin yliopistojen (Turun yliopisto ja Åbo Akademi) vanhojen sijaintipaikkojen mukaan. Nimiä käytetään erityisesti, kun kerrotaan "förin" vievän ihmisiä Åbosta Turkuun. Maula
Maulassa toimii Taivalkosken nuorisoseura. Seura sai alkunsa Ala-Kemin nuorisoseuran ”haaraosastosta” joka perustettiin 1897 Alapaakkolan lukuyhdistykseksi. Yksi syy perustamiselle oli tarve saada nuorisolle vapaa-ajanviettomuotoja. Näitä tarjosi ennen nuorisoseuran toimintaa eläkkeelle jäänyt merikapteeni Sarell, joka piti pahamaineisia nurkkatansseja ja kökkiäisiä pirtissään Taivalkosken rannalla. Opettaja Koskisen innostamana ja kokoonkutsumana 13. tammikuuta 1901 pidettiin Taivalkosken nuorisoseuran perustava kokous. Jäseniä oli toista sataa heti ensimmäisenä vuonna ja iltamia pidettiin paljon. Nuorisoseuran talo rakennettiin talkootyönä ja sen avajaisia juhlittiin 27. lokakuuta 1907. Taivalkosken nuorisoseuralla 1930-luku oli ahkeraa ja toimeliasta aikaa. Esimerkiksi vuonna 1934 pidettiin syys-, itsenäisyys-, joulu-, kalevala-, äitienpäivä- ja kesäjuhlat. Näiden lisäksi järjestettiin 35 iltamat. Nuorisoseuraan kuului 1940-luvun lopulla ja 1950-luvulla reilut sata jäsentä. Nuorisoseuralla oli ”Revontulet”-lehtikin, joka parhaimpina aikoina ilmestyi lähes kerran kuussa. Nykyisin seuran taloa käytetään erilaisiin tilaisuuksiin. Taivalkosken vaakuna
Vaakunan selitys on ”punaisessa kentässä justeerisaha, tämän yläpuolella kuusikoroinen lakio; kaikki hopeaa.” Vaakunan on suunnitellut Kaj Kajander, ja Taivalkosken kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 17. kesäkuuta 1959. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 2. syyskuuta samana vuonna. Tervakoski
Tervakosken historia alkaa jo keskiajalta. Sijaitsihan paikka Alasjärvestä Kernaalanjärveen laskevan joen kosken kohdalla. Nämä olivat oleelliset tekijät määrittelemään eteläisen Janakkalan kehitystä. Koski oli hyvä myllynpaikka ja sellainen paikalla on ollut jo ikimuistoisista ajoista alkaen. Parhaimmillaan koskessa jauhoi viljaa alueen talonpojille kolmekin myllyä. Myllyt olivat maatalousyhteiskunnalle ratkaisevia toimintokeskuksia ja niiden omistusoikeudet olivat usein suurtenkin kiistojen aiheita. Näin Tervakoski on ollut hämäläinen teollisuuskeskus jo viitisensataa vuotta. Vuonna 1780 rakensivat Gabriel Brunow ja ratsumestari Karl Gustaf Uggla kosken rannalle kaksiraamisen sahan hyödyntämään alueen metsävaroja. Uusikirkko
Elokuussa 1911 keisari Nikolai I antoi lakiehdotuksen Kivennavan ja Uudenkirkon kuntien liittämisestä Pietarin kuvernementtiin. Yhtenä perusteluna asialle oli (silloin vielä Kivennavan kuntaan kuuluneen) Terijoen huvilayhdyskunnan runsas venäläisväestö. Ehdotus annettiin myös Suomen eduskunnan hyväksyttäväksi, mutta sai Suomessa osakseen ankaraa vastustusta ja jäi toteuttamatta. Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1920 Tarton rauhassa vahvistettiin vanha suuriruhtinaskunnan raja Suomen ja Neuvosto-Venäjän väliseksi rajaksi.
Uudenkirkon alueesta erotettiin itsenäiseksi pitäjiksi myöhemmin Kuolemajärvi (1871) ja Kanneljärvi (1925). Tyrisevän kylä siirrettiin osaksi Terijoen kuntaa 1927. Näin ollen myös Uusikirkko jäi vielä silloin Suomelle. Pudasjärvi
Paikkakunnalla edelleen vahvana vaikuttava lestadiolaisuus alkoi saada jalansijaa uskonnollisessa elämässä 1800-luvun puolivälin jälkeen. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen myötä seurakuntien ja kuntien hallinto eriytettiin toisistaan ja perustettiin Pudasjärven kunta. Asutuksen lisääntyminen pitäjän koillisosassa ja pitkien matkojen aiheuttamat hankaluudet johtivat Taivalkosken erottamiseen rukoushuonekunnaksi vuonna 1843. Taivalkosken seurakunta itsenäistyi vuonna 1882, jolloin pitäjän taloluku väheni noin neljänneksellä. Myöhemmin Pudasjärvestä erotettiin omaksi kunnakseen vielä Ranua vuonna 1899 ja Posioon kuntaan liitettiin Mäntyjärven kylä vuonna 1926. Taivalvaaran rautatieasema
Taivalvaaran rautatieasema oli rautatieliikennepaikka rataosalla Kontiomäki–Taivalkoski. Liikennepaikka sijaitsi Taivalkosken kunnassa Iijoen länsirannalla. Virallisesti liikennepaikka luokiteltiin pysäkiksi. Liikennepaikka toimi Taivalkosken radan alkuperäisenä pääteasemana 1. joulukuuta 1959 alkaen Iijoen rautatiesillan rakennustöiden ajan. Rautatiesillan valmistuttua kahta vuotta myöhemmin rataosan päätepisteeksi tuli Taivalkosken rautatieasema Iijoen pohjoisrannalla, ja samalla Taivalvaara muutettiin seisakkeeksi. Terttilänjoki
Hirvelän mylly = Jalnakoski = Kirvelän koski
Santeri Piekkala omisti Hirvelän myllyn. Santeri oli nainut Paakan tyttären Ailin, joka oli Torsti Vainion sisar. Santtu oli kekseliäs, perusti ensin kaupan Rauhalinnaan. Voitto Ahti oli autoilija, hänellä oli Chevrolet kuorma-auto. Meijerikkö Fanni Jokinen tuli Voitolle eukoksi.
Kauppa ei kai sittenkään Santtua tyydyttänyt. Hän teki myllyn Jalnakoskeen. Koskella on monta nimeä, Kirvelän koskikin mainitaan. Santtu teki padolta putken lankuista. Se oli toista metriä halkaisijaltaan ja yli 50 metriä pitkä. Muistan kun kesäkuumalla heinäpellolta käytiin vähän suihkussa, otettiin tappi putken päältä pois, niin vesi lensi korkealle ilmaan suihkuna.
Myllypelto oli meidän ja raja oli joessa. Olin vähäpoikana laittamassa hevosaikaa siellä rannassa. Oli usein käytävä Ailin ja Santun kahvillakin. Kerran Välilän Martti pyysi, että ”ajaks sää tätä autoa ylös, kun ei jalka oikein taivu, kun vaihtaa pitää”. Autotraktori oli omatekoinen, vanhoista koottu.
Jalnakoski oli aika paha uittoväylä, puu ei uinut ilman suistitukkien ränniä. Vesi saatiin niillä kerättyä yhteen kovemmin virtaavaan kanaaliin. Tukit meni kovaa vauhtia kohisten alas kohti seuraavaa koskea. Mutkikas joki vaati joka mutkaan ihmisen kekseineen ohjaamaan kulkua, ettei tukit menneet poikittain. Sitten kun uittoaika loppui, joen yläjuoksulta alkaen alettiin poistaa niin sanottuja varustuksia. Oli erikseen peräpäämiehet, jotka perkasivat joen. Uppotukit otettiin ylös maalle ja uivat saivat jatkaa menoa. Se oli raakaa ja raskasta hommaa, ei siinä moni mies ollut kuin päivän pari. Oli kuljettava pitkin rantoja satoi tai paistoi. Työpäivät oli aamuhämärästä iltapimeään. Tervakoski
Tervakosken paperitehdas perustettiin kosken rannalle 1818 ja muutettiin koneelliseksi vuonna 1853. Helsinkiläiset kauppiaat A. F. Wasenius ja J. L. Borgström ostivat tehtaan 1856. Tämän jälkeen tehtaan osakkeita on enemmässä määrin omistanut muun muassa Suomen Pankki. Stora Enson omistuksen jälkeen tehdas on kuulunut itävaltalaiselle Trierenberg Groupille. Nykyään tehdas kuuluu Delfort Groupin omistukseen. Valko-Venäjä
Asutuksia syntyi usein jokien varsille, ja joidenkin arvioiden mukaan Polatsk perustettiin jo 400-luvulla Väinäjoen keskijuoksulle. 800–1100-luvuilla Polatskin ruhtinaskunta nousi voimakkaimmaksi vallaksi pohjoisessa. Se mainitaan historiallisissa dokumenteissa 862. Polatsk oli vahva ruhtinaskunta ja oli liki kaksi vuosisataa paljolti riippumaton sekä Kiovan Rusistä että Novgorodistakin. Polatskin ruhtinaskunta hallitsi tärkeää jokireittiä Itämerelle ja osaa Dneprin yläjuoksusta. Näin ruhtinaskunta sääteli kauppaa Pohjois-Euroopan ja Bysantin välillä. Osaksi tästä syystä Vladimir Suuri hyökkäsi kaupunkiin vuonna 980. Ajoittain ruhtinaskunta piti läheisiä Rutenian keskuksia vasalleinaan ja hallitsi balttienkin maita lännessä. Se oli myös vahva piispanistuin. Vuonna 1068–1069 Polatskin ruhtinas hallitsi muutaman kuukauden koko Kiovan Rusia. Polatsk alistettiin 1129 Kiovan Rusin alamaiseksi ja 1240 edelleen Liettuan yhteyteen. Tavinsalmi
Tavinsalmi on Kuopiossa entisen Maaningan kunnan alueella sijaitseva kylä, sekä Kuopion pitäjän entinen nimi. Nimi on peräisin 1442 perustetun Juvan seurakunnan alueella sijainneen Maaningan kylän Tavinsalmelle 1545 valmistuneesta kuninkaankartanosta. Pohjois-Savon asutuksen vanhin osa on peräisin 1470- tai 1480-luvulta. Kuninkaankartano perustettiin uudisasutuksen valvonta- ja hallintokeskukseksi ja se oli myös turvana idästä tulevia hyökkäyksiä vastaan. Tavinsalmen kuninkaankartanon tuli näiden lisäksi toimia myös maatalouden mallitilana seudun asukkaille. Habarovskin aluepiiri
Habarovkan kaupunki (nykyinen Habarovsk) perustettiin 1858. Habarovskin aluepiirin alue oli Venäjän sisällissodan aikana osittain Japanin ja Yhdysvaltain miehittämä. Sisällissodan jälkeen alueesta tuli osa Neuvostoliittoa. Vuonna 1926 perustettiin Kaukaisen idän maakunta, ja 1938 siihen kuuluva Habarovskin aluepiiri. Maakunnan pääkaupunkina oli Habarovsk. Kaukaisen idän maakunta lakkautettiin 1953 ja jaettiin pienempiin osiin, joista yksi oli Habarovskin aluepiiri. Sammaljoen kirkko
Turun tuomiokapituli ja Suomen senaatti myönsivät sammaljokelaisille luvan oman saarnahuonekunnan perustamiseen vuonna 1829 ja päätöstä ryhdyttiin toteuttamaan viipymättä. Ensimmäinen kirkko oli 1834 rakennettu puinen, keskeisesti korostettu empiretyylinen ristikirkko, joka paloi vuoden 1918 sodassa. Kirkko rakennettiin silloisen Tyrvään seurakunnan Sammaljoen ja muiden lähikylien kirkoksi, koska matka Tyrvään kirkolle Kallialaan oli pitkä. 1800-luvun lopulla heräsi ajatus Sammaljoen muodostamiseksi itsenäiseksi seurakunnaksi, mutta hanke kariutui Tyrvään seurakunnan vastustukseen ja tuomiokapitulin hylkäävään päätökseen. Tuomiokapituli määräsi kuitenkin Tyrvään seurakunnan perustamaan Sammaljoelle kappalaisen viran, mikä toteutui vuonna 1931. Sammaljoen kirkko ja hautausmaa siirtyivät Tyrvään seurakunnan omistukseen vuonna 1946, jolloin Sammaljoen saarnahuonekunta lakkautettiin. Tyrvään seurakunta yhdistyi vuonna 2004 Vammalan seurakuntaan, joka 2009 liittyi osaksi uutta Sastamalan seurakuntaa. Tampereen historia
Kaupungin ensimmäinen viranhaltija oli nimeltään Mats Tammerfors. (Matti Heikinpoika Grönlund) 
Kun Kustaa III perusti kaupungin Tammerforsin (Tammerkoski, Tampere) nimiseksi, kielsi hän Mats Tammerforsia enää käyttämästä tuota sukunimeä, sillä kellään ei saanut olla uuden kaupungin nimeä. Näin ollen Mats Tammerfors muutti nimen Grönlundiksi. Kuusankoski
Paperiteollisuuden vetovoiman ansiosta alue kasvoi nopeasti. Kuusankosken tehtaiden ympärille syntyivät Kuusaan ja Kymintehtaan tehdasyhdyskunnat, Voikkaan tehtaan ympärille Voikkaan yhdyskunta. Vuonna 1921 nämä kolme asutuskeskusta irrotettiin Iitistä ja Valkealasta ja niistä muodostettiin itsenäinen kunta, joka sai nimekseen Kuusankoski. Kunnan vaakunassa on heraldinen kuusi ja siinä kolme käpyä, jotka kuvaavat edellä mainittuja kolmea tehdasyhdyskuntaa. Kauppala Kuusankoskesta tuli 1957 ja kaupunki 1973. Kaupungin naapurikunnat olivat Elimäki, Iitti, Jaala, Kouvola ja Valkeala. Tikkurilan Taitoluisteluklubi
Tikkurilan Taitoluisteluklubi (TTK) on Vantaan Tikkurilan suuralueen Viertolassa toimiva yhdistysmuotoinen urheiluseura. Yhdistys tarjoaa jäsenilleen sekä taitoluistelua että muodostelmaluistelua. Tikkurilan Taitoluisteluklubi on perustettu vuonna 1986. Sen edeltäjä oli Tikkurilan jääveikkojen taitoluistelujaosto. TTKssa on tekemistä lapsille kuin aikuisillekin. Taivassalon kirkko
Pyhän Ristin kirkko on varsinaissuomalaisen Taivassalon kunnan Kirkkosaaressa sijaitseva keskiaikainen harmaakivikirkko. Kirkko on uusimman tutkimuksen mukaan rakennettu todennäköisesti vuosien 1425 ja 1440 välillä. Kirkko on säilynyt melko hyvin keskiaikaisessa asussaan. Seurakunnan ensimmäinen puukirkko rakennettu melko varmasti jo 1200-luvulla, vaikka ensimmäinen tieto seurakunnasta on vuodelta 1350. Keskiaikaisesta sisustuksesta on säilynyt alttarikaappi ja viisi puuveistosta, jotka on lahjoitettu Kansallismuseolle krusifiksia lukuun ottamatta. 1300-luvun alkuun ajoitettu krusifiksi on arvioitu Liedon mestarin koulukunnan työksi tekotavan ja laadun perusteella. Kirkon seinillä on kalkkimaalauksia, joista varhaisimmat on tehty kirkon valmistuttua. Kuoriholvin piirteiden vuoksi pidetään mahdollisena, että kirkon rakennustöissä on ollut mukana sama Pernajan mestari, joka suunnitteli useita Uudenmaan ja Kymenlaakson kirkkoja. Uralsk
Paikkakunta perustettiin ensin vuonna 1584, mutta se siirtyi nykypaikalleen vuonna 1613, kun Uralin kasakat rakensivat Uralin varrelle linnoituksen ja antoivat sille nimen Jaitsk Uraljoen silloisen nimen mukaan. Vuonna 1775 sekä joen että kaupungin nimi muutettiin Katariina II:n määräyksestä Uralskiksi. Vaajakosken historia
Taajaväkisen yhdyskunnan hallinto yritti muodostaa Vaajakoskesta kauppalan monta kertaa. Ensimmäinen hakemus kauppalasta tehtiin 1928. Valtioneuvoston asettamat selvitysmiehet kannattivat koko maalaiskunnan liittämistä Jyväskylän kaupunkiin eivätkä katsoneet Vaajakosken kauppalaa tarpeelliseksi. Myös SOK vastusti kauppalahanketta,Kolu 2011, s. 118-121. vaikka oli aiemmin kannattanut taajaväkisen yhdyskunnan perustamista. SOK:n mielestä kauppala olisi ollut liian pieni ja sen valtuusto liian vasemmistolainen. Tarvaalan maatalouskoulut
Tarvaalan ja seitsemän muun käytännöllisen maanviljelyskoulun perustamisesta Suomeen antoi päätöksen keisari Aleksanteri II kruunajaispäivänään 7.9.1856. Vaasan läänin koulu määrättiin perustettavaksi Saarijärven Tarvaalaan entiseen sotilasvirkataloon. Toiminta alkoi 1867. Oppilaiden pääsyvaatimuksena oli rippikoulun käyminen ja hyvä maine, ja opiskeluaika oli aluksi miehillä kolme ja naisilla kaksi vuotta. Tammerfors Bollklubb
TBK:n perustamiskokouksessa olivat paikalla Paul Jaeckel, Birger Calonius, Gunnar Ekholm, Per-Olof Hagberg ja Lars Sandbacka. Ensimmäiseksi lajiksi vastaperustetun seuran ohjelmaan otettiin jääkiekko. Ensimmäisen virallisen jääkiekko-ottelun TBK otteli vuonna 1934 Ilveksen kakkosjoukkuetta vastaan. Myöhemmin tuona samaisena vuonna TBK otti myös ensimmäisen voittonsa. Tuossa TBK:lle voitokkaassa ottelussa häviävänä osapuolena oli samainen Ilveksen kakkosjoukkue, jolle aiemmin oli hävitty. Kehitystä oli siis tapahtunut. TBK:n kokoonpanon tuossa historiallisessa voitto-ottelussa muodostivat 'Pifa' Jansson, Åke Jensen, Lasse Sandsund, Lars Sandbacka, Kaj Jansson, Arne Jansson, K.A. Hjorth ja Åke Backström. He olivat ensimmäisinä pelaajina synnyttämässä voittamisen kulttuuria TBK:lle. Tikkakoski (yritys)
Tikkakosken Rauta- ja Puuteollisuus Oy:n perustaminen vuonna 1912 merkitsi muutosta yrityksen toimialassa. Yhteydet alkuaikojen mylly- ja sahatoimintaan katkesivat ja yritys suuntautui metallialalle. Sisällissodan vuonna 1918 alkoi aseenosien valmistus Maxim-konekiväärin lukoista. 
Tarvittavia erikoiskoneita alettiin hankkia aseenpiippujen valmistukseen, joka käynnistyi 1928 Oscar Östmanin johdolla. Piipputuotannon kohteena oli aluksi jalkaväenkivääri M/27, kuuluisa ”Pystykorva”. Myös Pystykorvan peruskorjaus kuului Tikkakosken ohjelmaan. Vantaan historia
Vantaan alueelta oli jo 1700-luvulla löydetty malmiesiintymiä, mutta vasta 1800-luvun alussa niitä alettiin hyödyntää perustamalla "Wanda Bruk" eli Vantaan Ruukki. Tämä raakamalmi ja sen työstäminen tekivät Helsingin pitäjästä muutamaksi vuosikymmeneksi Suomen merkittävimmän vuoriteollisuusalueen. Teollistumisen myötä Vantaan- ja Keravanjoet valjastettiin ja Vantaan- sekä Tikkurilankoskelle syntyi teollisuusyhdyskuntia. Vuosisadan alussa Vantaankoskella toimi maan merkittävimpiin kuulunut rautaruukki. Tikkurilankoskelle puolestaan perustettiin vernissatehdas, jonka pohjalta seudulle syntyi yhä nykyäänkin toiminnassa oleva Tikkurila Oy:n maalitehdas. Valmetin historia
Valmetin juuret ulottuvat 1750-luvulle. Helsingin edustalla sijaitsevassa Viaporin (Suomenlinnan) linnoituksessa toimi tällöin pieni allastelakka, joka päätyi 1900-luvulla Suomen valtion omistukseen ja osaksi Valmetia. Tamfelt, josta kehittyi yksi johtavista teknisten tekstiilien toimittajista, perustettiin 1797. Tamfeltin toiminnot ovat nykyään osa Valmetin Palvelut -liiketoimintalinjaa. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen. Taivalkosken kirkko
Nykyinen Taivalkosken kirkko on Taivalkosken seurakunnan toinen kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno Kallio vuonna 1932. Kirkon vihki elokuussa 1933 silloinen Oulun tuomiorovasti Juho Mannermaa. Hänestä tuli myöhemmin Oulun hiippakunnan piispa. Tyyliltään uusklassisessa kirkossa on noin 400 istumapaikkaa. Juvankoski (Tarvasjoki)
Juntolankosken voimalaitos perustettiin 1920 ja Askalankosken 1938. Taivalkosken seurakunta
Taivalkosken seurakunta on Taivalkosken kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Koillismaan rovastikuntaan. Taivaljärven kaivos
Taivaljärven hopeaesiintymä löytyi 1980. Kajaani Oy teki alueella valtauksen saman vuoden syksyllä ja tutki aluetta vuoteen 1988 saakka. Vuosina 1988–1991 esiintymää tutki Kajaani Oy:n ja Outokumpu Oy:n perustama "Taivalhopea"-niminen työyhteenliittymä. Alueella tehtiin yhteensä 46 kilometriä kairausta sekä rakennettiin 2 600 metriä pitkä tutkimustunneli 350 metrin syvyyteen. Toejoki
Ulvilalaisista työläisyhdyskunnista erityisesti Toejoella ruvettiin vaatimaan yhteiskunnan toimenpiteitä asuinolosuhteiden korjaamiseksi. Asetus taajaväkisistä yhdyskunnista annettiin 1898. Toejoesta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Sen uskottiin korjaavan taajamien asioita, mutta niin ei kuitenkaan tapahtunut; väen määrä Toejoella kasvoi ja epäkohdat kärjistyivät. Valtion viranomaisten mielestä ratkaisu ongelmaan olisi Toejoen liittäminen Porin kaupunkiin ja siten alueen saattaminen kaupungin palveluiden ja määräysten piiriin. Alueliitoksesta syntyi kahden vuosikymmenen taistelu: sekä rannan väki että Porin kaupunki vastustivat liitosta johdonmukaisesti. Tampereen historia
Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Taivalkoski
Vuodesta 1974 lähtien on Taivalkoskella vietetty kotiseutupäiviä. Aluksi kotiseutupäivien nimenä oli Joki-Jussin päivät. 1980-luvun alussa kotiseutupäivien nimi muuttui Päätalo-päiviksi, ja tapahtuman laajetessa viikon mittaiseksi kulttuuri- ja kirjallisuustapahtumaksi nimeksi tuli Päätalo-viikko. Nimensä mukaisesti Päätalo-viikko kunnioittaa taivalkoskelaisen kirjailijan Kalle Päätalon kirjallista tuotantoa ja elämäntyötä. Viikon tapahtumat vaihtelevat Päätalon kirjoihin perustuvasta tietokilpailusta juoksu- ja toritapahtumiin. Perinteeksi on muodostunut myös pienimuotoinen rockfestivaali Päätalo-viikon lauantaina Taivalkosken vieressä sijaitsevalla melontakeskuksen esiintymislavalla. Päätalopäivät
Päätalopäivät on "Kalle Päätalo-seura ry:n" järjestämä kulttuuritapahtuma Taivalkoskella Koillismaalla. Tapahtuma kehittyi Taivalkosken kotiseutupäivistä "Joki-Jussin päivistä", jotka alkoivat vuonna 1974. 1980 ne muuttuivat "Päätalosavotaksi" ja 1981 "Päätaloviikoksi". Päätalopäiviä vietetään viikon lopussa "kolmipäiväisenä". Päivillä vaalitaan menestyskirjailija Kalle Päätalon (1919-2000) muistoa ja perintöä. Suosittuja ovat "pyhiinvaellusmatkat" Päätalon lapsuudenkotiin "Kallioniemeen" ja muihin hänen kirjoissaan mainittuihin kohteisiin. Tapahtumaan osallistuu yleensä runsaat 5000 henkeä. Ohjelmassa on lisäksi mm. lukijatapahtumia, jäsentapaamisia, näytelmiä, näyttelyitä, konsertteja, seminaareja, työnäytöksiä ja kilpailuja. Taivalkoskella toimii myös Päätalo-instituutti. Valmet
Valmetin juuret ulottuvat 1750-luvulle. Helsingin edustalla sijaitsevassa Viaporin (Suomenlinnan) linnoituksessa toimi tällöin pieni allastelakka, joka päätyi 1900-luvulla Suomen valtion omistukseen ja osaksi Valmetia. Tamfelt, josta kehittyi yksi johtavista teknisten tekstiilien toimittajista, perustettiin 1797. Tamfeltin toiminnot ovat nykyään osa Valmetin Palvelut -liiketoimintalinjaa. Arvikan kunta
Vuonna 1821 perustettu Arvikan kauppala oli yksi niistä alkuperäisistä kahdeksasta kauppalasta, jotka muodostivat oman kuntansa vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuonna 1911 kauppala muutettiin Arvikan kaupungiksi. Arvikan maalaiskuntaan perustettiin Hagan taajaväkinen yhdyskunta. Osa maalaiskuntaa liitettiin kaupunkiin vuonna 1921, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin vuonna 1944. Kanamäki
Kanamäki on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1405, jolloin kylän kolme tilaa myytiin Turun tuomiokirkolle. Myöhemmin peruutuksissa tiloista tuli maallisia rälssitiloja. Kanamäki kuului 1700-luvulle asti Sauvoon, ja Halikkoon kuuluessa kylässä toteutettiin isojako vuonna 1784. Kylän tilaluku kasvoi 1900-luvulla torppien ja mäkitupien itsenäistyessä, sekä siirtoväen asuttamisessa. Kun Angelniemi liitettiin takaisin Halikkoon 1967, tuli Kanamäestä kunnan syrjäseutua. Nykyisin alueella ei ole palveluita eikä joukkoliikennettä, mutta valtaosa kylästä on edelleen pysyvästi asutettu ja vain harvat tilat ovat autioituneet. Ohtajoki
Joen nimi on itämerensuomalaista perua ("ohto" ”karhu”). Ohta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1300, jolloin ruotsalaiset rakensivat sen suulle Maankruunun linnoituksen. Novgorodilaiset hävittivät linnan jo seuraavana vuonna. 1600-luvulla Ruotsi perusti paikalle Nevanlinnan kaupungin, jonka venäläiset valtasivat ja hävittivät vuonna 1703. Tällä hetkellä jokisuuhun suunnitellaan suurta Ohta-keskuksen pilvenpiirtäjää. Kouvola
Uusi Kouvolan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun vanha Kouvola, Anjalankoski, Kuusankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala yhdistyivät muodostaen uuden, valtaosan Pohjois-Kymenlaaksosta kattavan kaupungin, jonka nimeksi tuli keskuspaikkansa mukaan Kouvola. Jo pitkään ennen yhdistymistä Kouvolan keskustaajama ulottui useamman kunnan alueelle; esimerkiksi kaikki Kuusankosken taajama-alueet ja eteläinen Valkeala olivat kasvaneet kiinni Kouvolaan. Muita Kouvolan suuria taajamia ovat keskustaajaman läheisyydessä, Kymijoen vastarannalla sijaitseva Koria sekä eteläisen radanvarren Myllykoski ja Inkeroinen. Suomen Tehtäväniekat
"Suomen Shakki" perustettiin 1924. Lehti on ilmestynyt siitä lähtien pienin katkoksin (1924–1936, 1943–1960 ja vuodesta 1966). Siinä oli tehtäväpalsta alusta alkaen aina 2000-luvulle asti. Historiansa aikana lehden tehtäväpalsta on ollut tärkeä julkaisukanava suomalaisille tehtäväniekoille, joiden tehtäviä on julkaistu palstalla. "Suomen Shakin" ohella Työväen Shakkiliitolla (TShL) oli oma lehti "Työväen Shakki" vuosina 1934–1938. Sen päätoimittajana toimi aluksi 1934–1936 tehtäväniekka Visa Kivi. "Työväen Shakissa" julkaistiin myös useita tehtäviä. Myös muita kokeiluja šakkilehtien toimittamiseksi on ollut. "Åbo Underrättelsers Schacktidning" ilmestyi 1932 peräti 24 kertaa. Sitä kuitenkin julkaistiin vain vuoden ajan. Suur-Pirkkala
Suur-Pirkkalalla tarkoitetaan entistä Ylä-Satakunnan pitäjää ja seurakuntaa. Se perustettiin 1200-luvun puolen välin tienoilla, jota ennen alue oli osa Sastamalan seurakuntaa. Ensimmäinen asiakirjamaininta Suur-Pirkkalan pitäjästä on kuitenkin vasta vuodelta 1374 (nimellä Birkala), mutta verotustietojen perusteella voidaan päätellä sen olleen olemassa jo ennen vuotta 1328. Vuoteen 1636 mennessä Suur-Pirkkala hajosi usean seurakunnan erottua siitä. Tampereen vankileiri
Kalevankankaan vankileiri syntyi 6. huhtikuuta 1918 päättyneen Tampereen taistelun jälkeen, jolloin kaupungin vallanneet valkoiset ottivat vangiksi noin 11 000 punaista. Heidät sijoitettiin suurimmaksi osaksi Kalevankankaalla sijainneisiin vanhoihin Venäjän armeijan kasarmeihin. Alue ympäröitiin piikkilanka-aidalla ja sen kulmiin sijoitettiin konekiväärit. Vankeja pidettiin aluksi myös neljässä rakennuksessa kaupungin keskustassa, muun muassa Aleksanterin koulun tiloissa ja Emil Aaltosen kenkätehtaassa, mutta toukokuussa heidät keskitettiin Kalevankankaalle Raittiusseura Taiston taloon sijoitettuja punaisia lukuun ottamatta. Juvankoski (Oripää)
Historiallisesti Juvankosken kulmakunta on muodostunut Oripään kunnan Oripään ja Tanskilan kylien takamaista, jotka muodostavat Oripään kuntaan kuuluvan, Säkylän ja Loimaan (aiemmin Alastaron) kuntiin rajautuvan eksklaavin eli erillisalueen. Kulmakunnalla on toiminut Juvankosken kansakoulu, joka oli toiminnassa ainakin jo vuonna 1928 ja ainakin vielä vuonna 1966. Turku 1200-luvulla
Tuomiokirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin 1280-luvulla ja se vihittiin käyttöönsä kesäkuussa 1300. Pyhälle Olaville pyhitetty dominikaanikonventti oli perustettu Turkuun jo vuonna 1249, ja se on saattanut sijaita alusta asti Kaskenmäessä. Keskiaikaisen kaupungin ulkopuolelle Aurajoen suulle perustettiin 1200-luvun lopulla Turun linna ruotsalaisten vallan tukikohdaksi lounaiselle rannikolle. Tškalovsk
Paikalla sijainnut Vasiljova sloboda -niminen kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1405. Myöhemmin siitä kehittyi huomattava kaupan ja käsityöammattien keskus. Vuonna 1883 rakennettiin valtion konepaja. Vuonna 1937 Vasiljovon taajama nimettiin Tškalovskiksi siellä syntyneen lentäjäsankari Valeri Tškalovin mukaan. Kaupunginoikeudet Tškalovsk sai vuonna 1955. Nykyään siellä on mm. telakka, konepaja ja tekstiiliteollisuutta. Kaupungissa toimii Valeri Tškaloville omistettu museo. Taganrog
Taganrogin linnoitus- ja satamakaupungin perusti Pietari Suuri 12. syyskuuta 1698. Kaupungin kasvu ja kehitys liittyvät kiinteästi Venäjän keisarikunnan pitkäaikaiseen pyrkimykseen saada itselleen meriyhteys. Vielä 1600-luvulla Venäjä oli käytännössä sisämaavaltio, sillä sen satamat olivat kaukana pohjoisessa. Pietari Suuren tärkeimpiä tavoitteita oli vallata maalleen meriyhteys sekä Itämerelle että Mustallemerelle, ja jälkimmäinen kävi parhaiten Asovan kautta. Hän hyökkäsi Turkkiin Asovanmeren rannikolle 1695 ja seuraavana vuonna sai sen pohjoispään hallintaansa rakennutettuaan samalla pienen laivaston. Laivastoa laajennettiin ja sen komentajana F. A. Golovin seurasi sveitsiläistä François Lefortia. Muita komentajia olivat amiraalit Cornelius Cruys ja Jan van Rees. Taivalkoski
Kasvillisuus on vaaroilla ja hiekka-alueilla männikköä, moreenimailla on rehevämpiä kuusikoita. Taivalkoskella on useita luonnontilaisia aarnialueita, joista tunnetuimpia ovat Pyhitysvaaran lakialue, Pahkakurun alue sekä Rääpyksen ja Kylmäluoman aarnialueet. Soita on kunnan pinta-alasta runsas kolmannes. Länsiosan suot ovat tyypiltään aapasoita, idässä ovat vallitsevia juottimaiset rinnesuot. Maijanlammensuon alue on muodostettu soidensuojelualueeksi. Tammerkoski
Satakunnansillan eteläpuolella kosken länsirannalla on entinen Frenckellin paperitehdas. Se perustettiin jo vuonna 1783 ja lopetti toimintansa vuonna 1928. Tampereen kaupunki osti alueen aikoen rakentaa sinne uuden kaupungintalon sekä asuintaloja. Sotien vuoksi suunnitelma jäi kuitenkin toteuttamatta. Nykyään vanhassa tehdasrakennuksessa toimii toimistoja sekä teatteri. Imatrankoski
Imatrankoski syntyi noin 6 000 vuotta sitten Saimaan vesimassojen murtautuessa Salpausselän läpi. Salpausselkä muodosti kauan tehokkaan esteen veden virtaamiselle Laatokkaan, mutta maan kohoaminen lännempänä sai veden purkautumaan kaakkoon. Kosken voimasta kertovat lukuisat hiidenkirnut ja muut kovertumat. Koski pauhasi vuolaana kesät talvet, ja sen vakaa vesimäärä kautta vuoden takasi ajankohdasta riippumatta vaikuttavan näyn. Tulvilta se ei kuitenkaan välttynyt. Suurin tulva sattui vuodelle 1899, jolloin kosken kautta virtasi 1 160 m³ vettä sekunnissa eli normaaliin verrattuna reilusti kaksinkertainen määrä. Jyväskylän maaseurakunta
Jyväskylän maaseurakunta oli yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista, kunnes 2009 se yhdistyi Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi. Jyväskylä mainittiin rukoushuonekuntana 1660, rukoushuonekunnasta tuli Laukaan kappeli 1693, eri seurakunta taas 1856. Seurakunnan vanha kirkko valmistui 1775. Alue oli Jyväskylän kirkonkylä, kunnes vuonna 1837 sinne perustettiin Jyväskylän kaupunki. Siitä lähtien kun Jyväskylän maalaiskunta perustettiin 1868, Jyväskylän seurakunta, sittemmin nimellä Jyväskylän maaseurakunta, käsitti Jyväskylän maalaiskunnan koko alueen. Aluksi seurakuntaan kuului myös Jyväskylän kaupunki, mutta 1880 kaupunki erotettiin Jyväskylän kaupunkiseurakunnaksi ja siihenastinen Jyväskylän seurakunta sai nimen Jyväskylän maaseurakunta. Sitä mukaa kun osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin Jyväskylän kaupunkiin, liitettiin vastaavasti osia Jyväskylän maaseurakunnasta Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan, tosin osa kyseisistä seurakunnallisista alueliitoksista tapahtui hieman myöhemmin kuin vastaavat kunnalliset alueliitokset. Myös pääosa Toivakan seurakunnasta erotettiin Jyväskylän maaseurakunnasta. Toisaalta Jyväskylän maaseurakuntaan liitettiin osia Laukaan seurakunnalta vastaavasti kuin Jyväskylän maalaiskuntaan liitettiin osia Laukaasta. Jyväskylän maaseurakunnan edellä mainittu kirkko meni huonoon kuntoon ja purettiin vuonna 1888. Seuraava maaseurakunnan kirkko paloi 1918, ja sen korvasi Elsi Borgin suunnittelema Taulumäen kirkko vuonna 1929. Taulumäen kirkko pysyi Jyväskylän maaseurakunnan kirkkona siitä huolimatta, että vuoden 1943 alussa tapahtuneessa alueliitoksessa se jäi kaupunkiseurakunnan alueelle. Loppuaikoinaan seurakunnalla oli muitakin kirkkoja: Antti Eskelisen suunnittelema 1978 valmistunut Palokan kirkko, Armas Lehtisen suunnittelema virallisesti maaliskuussa 1954 käyttöön otettu Vaajakosken kirkko sekä 1957 valmistunut, Olavi Kivimaan suunnittelema Tikkakosken kirkko. Kun Jyväskylän kaupunki- ja maaseurakunta sekä Korpilahden seurakunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa, tuli Taulumäen kirkosta Jyväskylän seurakunnan pääkirkko. Jalutorovsk
Vuonna 1639 entisen tataarilinnakkeen Javlu-Turin paikalle perustettiin venäläinen linnoitus. Vuonna 1782 siitä tuli Tobolskin lääniin kuuluneen Jalutorovskin kihlakunnan keskus. Kaupungin taloudellinen merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi. 1800-luvulla sinne karkoitettiin tunnettuja dekabristeja. Claës Björnberg
Porilaiseen kauppiassukuun syntynyt Claës Björnberg ja hänen veljensä Fredrik Björnberg, joka myöhemmin toimi Vaasan läänin kuvernöörinä, perustivat vuonna 1892 Myllykoskelle (nykyään Kouvolaa) Kymijoen rannalle Myllykoski Träsliperi Aktiebolag -yhtiön. Yhtiöjärjestyksessä sen toimialaksi ilmoitettiin ”harjoittaa puunhiontaa sekä siihen liittyvää puujalostusta ja liiketoimintaa”. Tätä yhtiötä pidetään vuonna 2011 UPM-Kymmene Oyj:lle myydyn Myllykoski Oyj:n edeltäjänä. Tainionkoski (Imatra)
Tainionkoski alkoi kehittyä teollisuustaajamaksi, kun Aktiebolaget Tornator perustettiin Wolter Ramsayn aloitteesta 7. maaliskuuta 1887. Suomen senaatti vahvisti yhtiöjärjestyksen 25. marraskuuta samana vuonna. Nimensä taajama sai Vuoksessa sijainneen Tainionkosken mukaan. Taivaljärvi (Orivesi)
Taivaljärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Tampereen Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen. Tampereen ammattikorkeakoulu
Koulu perustettiin nimellä Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitos (TTVO) vuonna 1991 Finlaysonin alueelle. Koulu oli yksi yhdistyneistä oppilaitoksista, joista muodostettiin Tampereen ammattikorkeakoulu vuonna 1996. Jalmari Niinikoski
Niinikoski oli Suomen linja-autoliikenteen uranuurtajia. Hän aloitti liikennöinnin linja-autolla Porin ja Säkylän välillä vuonna 1926. Vuonna 1936 hän perusti Satakunnan Liikenne Oy:n ja oli sen toimitusjohtajana kuolemaansa asti. Siitä kasvoi yksi Suomen suurimmista yksityisistä linja-autoyhtiöistä. Niinikoski oli sota-aikana vuonna 1942 perustamassa Tampereelle autokoritehdas Ajokki Oy:tä, joka myytiin myöhemmin valtiolle. Sodan jälkeen hän perusti Porin Auto-osa Oy:n ja Porin Autohuollon. Niinikoskelle myönnettiin vuonna 1953 teollisuusneuvoksen ja vuonna 1977 vuorineuvoksen arvo. Hän oli vuodesta 1975 Espanjan kunniakonsuli Porissa. Teknillinen korkeakoulu
TKK perustettiin 1849 Helsinkiin nimellä Helsingin teknillinen reaalikoulu. Oppilaitoksen tarkoituksena oli mahdollistaa Suomen elinkeinoelämän modernisointi kouluttamalla henkilöitä, jotka kykenivät työskentelemään uudenaikaisissa teollisissa ammateissa tai toimimaan nykyaikaisen valtion virkamiehistöltä vaadittavalla ammattitaidolla teknillisissä tehtävissä esimerkiksi liikenteen tai yhdyskuntarakenteiden suunnittelun parissa. Tammerkoski
Tammerkoskelle syntyi 1600-luvun alussa vahva maakunnallinen markkinapaikka. Vakinainen markkinapaikka säilyi Tammerkosken kartanon lähellä, kosken yli johtavan sillan länsipuolella. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe määräsi vuonna 1638, että Tammerkoskella oli pidettävä vuosittain kahdet markkinat, syysmarkkinat Pertun päivänä elokuussa ja talvimarkkinat Matin päivänä helmikuussa. 1700-luvun alussa päämarkkinat siirrettiin taas Harjuun. Alvestan kunta
Alvestan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Aringsåsin maalaiskuntaan vuonna 1898. Muita nykyisen kunnan alueella sijainneita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Vislanda (1914–1962) ja Moheda (1947–1954). Vuonna 1945 koko Aringsåsin maalaiskunta muutettiin Alvestan kauppalaksi, joka sai nimensä lakkautetulta taajaväkiseltä yhdyskunnalta. Taivalkosken kirkonkylä
Taivalkosken kirkonkylä on Taivalkosken kunnan keskustaajama. Keskustaajama sijaitsee Iijoen varressa valtatien 20 varrella, noin 155 kilometriä Oulusta koilliseen. Kuusamosta matkaa on noin 65 kilometriä. Taajamassa asui vuoden 2014 lopussa 1 945 asukasta. Vammala
Sastamalan Pyhän Marian kirkon rakentaminen aloitettiin 1496, mutta paikalla on ollut puukirkko jo 1200-luvulta lähtien. Tyrvään Pyhän Olavin kirkko valmistui 1506. Vuonna 1855 valmistui Tyrväälle toinen, tiilistä rakennettu kirkko, ja 1869 käynnistyi Tyrvään kunnan toiminta. Lähellä sijaitsevan Karkun kunnan – joka nykyään kuuluu Vammalan kaupunkiin – toiminta alkoi noin 1868. Vuonna 1895 avattiin liikenteelle Tampere–Pori-rata ja samalla valmistui Tyrvään rautatieasema; vuoden 1955 alussa aseman seutu liitettiin Vammalaan ja aseman nimi muuttui Vammalan rautatieasemaksi. Asemarakennus on säilynyt lähes alkuperäisessä muodossaan ja Museovirasto on luokitellut aseman lähiympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
24. huhtikuuta 1907 Venäjän keisarin ja Suomen suuriruhtinaan, Nikolai II:n päätöksellä perustettiin Vammala-niminen kauppala. Ensin kauppala oli epäitsenäinen kauppala, joka kuului Tyrvääseen, mutta vuoden 1915 alussa kauppala erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi. Kauppalan pinta-ala oli aluksi vain 0,5 neliökilometriä. Helsinkiläinen asemakaava-arkkitehti V. O. Lille laati jo vuonna 1908 asemakaavan, jonka Suomen senaatti vahvisti seuraavana vuonna. Alueella toimi kaksi kansakoulua, Tyrvään Säästöpankki (perustettu 1876), puhelinyhtiö Tyrvään Telefooni Oy (perustettu 1893), Suomen vanhin paikallislehti Tyrvään Sanomat (perustettu 1894) sekä olutpanimo Tyrvis Bryggeri (1880−1905), Vammalan Konepaja Oy (nykyisin Lojer Oy; perustettu 1919), Vammalan Kirjapaino Oy (perustettu 1924) ja lisäksi muutamia osuuskunnallisia yrityksiä. Vuonna 1915 rakennettiin kivinen Vammaskosken silta yhdistämään joen rannat toisiinsa. Silta peruskorjattiin ja levennettiin 2005-2006. Taivalkosken kirkko
Taivalkoskesta muodostettiin vuonna 1843 Jokijärven rukoushuonekunta, joka oli osa isompaa Pudasjärven seurakuntaa. Arkkitehti Anders Fredrik Granstedtin suunnittelema kirkko valmistui 1848 Jokijärven kylään, joka sijaitsee nykyisestä kirkonkylästä parikymmentä kilometriä itään päin. Kuitenkin vain lähes kolmenkymmenen vuoden jälkeen kirkko päätettiin siirtää Taivalkosken kylään, josta siis tuli näin kunnan kirkonkylä. Kirkko siirrettiin uittamalla Iijokea pitkin kesällä 1877. Kirkko vihittiin rakennustöiden jälkeen uudelleen käyttöön uudella paikallaan juhannuksena 1880. Taivalkosken ensimmäinen kirkko paloi kivijalkaan saakka salamaniskun sytyttämänä 27. heinäkuuta 1925. Laukontori
Laukontori on saanut nimensä ensimmäisestä Pyhäjärvellä liikennöineestä höyrylaivasta, "Laukko"-siipirataslaivasta, joka oli rakennettu vuonna 1859, mutta romutettu jo vuonna 1864. Tällaisena laiva oli niin merkitsevä, että tamperelaiset alkoivat käyttää nimitystä "Laukon tori" eli tori, jonka reunaan "Laukko" rantautui. Samaa satamapaikkaa käytti myöhemmin myös toinen "Laukko"-niminen höyrylaiva. Laukontorista on käytetty rinnakkaisniminä Alarantaa ja Alasatamaa (aikoinaan myös Alarannan kauppatori), vaikka toisaalta Mustanlahden satamaa Näsijärven rannassa ei ole koskaan kutsuttu "Ylärannaksi" tai "Yläsatamaksi". Virallisesti Laukontori on kuulunut Tampereen kadunnimistöön vuosina 1868–1886 ja uudelleen vuodesta 1897. Välivuosina torin nimenä oli Kalatori. Laukontorin reunamille rakennettiin 1900-luvun alussa asuinkerrostaloja ja alue oli varakkaiden kaupunkilaisten suosima asuma-alue. Vuonna 1905 lähes puolet koko Nalkalan kaupunginosan asukkaista luettiin kuuluviksi ylimpään sosiaaliryhmään. Laukontori oli 1950-luvulle saakka vilkas kauppapaikka, jossa sisävesilaivoilla Pyhäjärven alueelta Tampereelle tulleet maaseudun asukkaat myivät tuotteitaan. Taipale
Suomessa taipaleiden perusteella on nimetty useita paikkoja, muun muassa Taivalkoski, jossa kosken ohi piti kulkea maitse. Tervakoski
Tervakosken muodostivat kosken rantatilat Hovilan ratsutila ja Talolan eli Alimyllyn rälssitila, jotka olivat myllyjen ansiosta alueen kantatiloja. Samasta syystä niistä tuli myös säätyläistiloja ja sen jälkeen ns. parempien ihmisten asuminen Tervakoskella on sävyttänyt kylän elämää aina nykyisyyteen saakka. Talola kuului varhaisimpina aikoina Melkkolan kylään. Tämän tilan ja siihen kuuluvat kaksi myllyä myi Turun tuomiokapitulin jäsen, kaniikki Erik Jaakonpoika, vuonna 1490 Maunu Laurinpoika Grisefotille. Grisefot luovutti vuonna 1501 Talolan tuomiokirkolle. Vuonna 1542 tila, joka olisi kirkon tila, joutui Kustaa Vaasan reformin yhteydessä valtiolle. Tammerkoski
Tammerkoski oli vuosina 1775–1870 rajana Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin välillä. Tampereen kaupunki perustettiin alkujaan kosken länsirannalle, ja vasta vuonna 1876 siihen liitettiin kosken itäpuolella oleva alue. Iharinkoski
Iharinkoski sijaitsi Pirkanmaalla Kangasalan kunnan Iharin kylässä vuosina 1604–1830. Koski syntyi luonnonmullistuksessa paikalle, jossa siihen saakka oli ollut Längelmäveden ja Pälkäneveden yhdistänyt salmi. Kosken kuivuttua paikalla oli järvet toisistaan erottanut kannas, jonka poikki paljon myöhemmin on kaivettu järvet yhdistävä kanava. Anjalankoski
Anjalankoski perustettiin vuonna 1975 yhdistämällä Kymijoen länsipuolinen Anjalan ja itäpuolinen Sippolan kunta Anjalankosken kauppalaksi. Kauppala sai kaupunkioikeudet 1977. Anjalankoski, Elimäki, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi 1.1.2009. Kaupungin nimeksi tuli Kouvola. Juomalakko
Ensimmäinen yleinen juomalakkolaisten kokous pidettiin Tampereella marraskuussa 1898. Kokous oli yksimielinen päämäärästään saada Suomeen kieltolaki. Paikalliset juomalakkotoimikunnat alkoivat kerätä nimikirjoituksia valtiopäiville annettavaa anomusta varten. Yli 160 000 suomalaisen allekirjoittama anomus jätettiin vuoden 1900 valtiopäiville. Anomuksessa säätyjä pyydettiin toimimaan kieltolain saamiseksi Suomeen. Muitakin yleisiä juomalakkolaisten kokouksia järjestettiin, mutta vähitellen aate hiipui muiden valtiollisten tapahtumien varjoon. Uudelleen juomalakkoa pyrittiin aikaansaamaan 1909. Vaikka eduskunta silloin hyväksyi kieltolain, ei keisari-suurruhtinas vahvistanut sitä, eikä juomalakkokaan laajentunut koko maahan. Tikkakosken koulu
Tikkakosken koulu perustettiin alun perin Suojärvellä. Se rakennettiin vuonna 1938, mutta Talvisodan takia koulu piti lakkauttaa heti seuraavana vuonna. 16. marraskuuta 1944 koulu sai luvan jatkaa toimintaansa nykyisen Jyväskylän, silloisen Jyväskylän maalaiskunnan alueella. Valkeakoski
Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee nykyistäkin kaupunkikuvaa. Sen yli rakennetut riippusillat yhdistävät kaupunginosat toisiinsa ja siitä valjastetusta voimasta syntyivät aikoinaan paperitehtaat. Valkeakoski on paperikaupunki, sillä eräs Suomen ensimmäisistä paperitehtaista, Myllysaaren paperitehdas, perustettiin Valkeakoskelle. Myllysaaren paperitehtaan perinteitä jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas, joka valmistaa tarra- ja kirjekuoripapereita kolmella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata. Tammerkoski
Tammerkoski on koski Tampereella Näsijärven ja Pyhäjärven välillä. Korkeusero järvien välillä on 18 metriä, ja vesi virtaa koskessa etelään eli Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tampere on aikoinaan alkanut rakentua tämän kosken rannalle. Tammerkosken rannat ovat Suomen vanhimpiin kuuluvaa teollisuusmiljöötä, johon kuuluvat muun muassa Finlaysonin ja Tampellan tehtaat. Nykyään kosken varrella toimii enää vain Takon kartonkitehdas, mutta monet vanhoista tehdasrakennuksista ovat yhä jäljellä. Tammerkoski on yksi Suomen kansallismaisemista. Ahvenkoski
Turun ja Viipurin yhdistänyt Kuninkaantie (myös "Suuri rantatie" tai "Alinen Viipurintie") kulki Ahvenkosken kautta 1200-luvulta lähtien. Vuosina 1741–1743 käydyn Hattujen sodan päättäneen Turun rauhan myötä Venäjän keisarikuntaaan liitetty Vanhan Suomen alue laajeni ja valtakunnanraja siirtyi Kymijokelle. Ahvenkoskesta tuli Ruotsin ja Venäjän välinen rajanylityspaikka, jonka kummallekin puolelle rakennettiin tulli- ja postiasemia sekä erilaisia linnoituslaitteita. Kuninkaantien varrella Lappeen pitäjän Taskulassa sijainnut Ruotsin tulli- ja rajapostiasema siirrettiin Ahvenkoskelle ja myöhemmin 1780-luvulla ruotsalaiset rakensivat kaksi reduttia joen ylityspaikkaan. Vaatimaton tulli- ja postiasema korvattiin saman vuosikymmenen aikana komealla virkatalolla, joka valmistui läntisen redutin viereen. Myös venäläiset linnoitivat Ahvenkoskea lukuisilla rakennelmilla, joista merkittävin oli Kuninkaantietä suojannut Kirmusaaren redutti. Joen itärannalle Suur-Ahvenkoskelle rakennettiin kaksi pienempää patteria vartiotupineen. Oman posti-ja tulliasemansa venäläiset rakensivat ruotsalaisista poiketen useita kilometrejä rajan itäpuolelle Kuninkaantien varrelle. Suomussalmi
Suomussalmen kunta rajoittuu Taivalkosken, Puolangan ja Hyrynsalmen kuntiin, Kuusamon, Pudasjärven ja Kuhmon kaupunkeihin sekä idässä Venäjään. Suomussalmen kunta on perustettu vuonna 1867. Vaalijala
Vaalijalan lähtökohtana pidetään vuonna 1907 perustettua Sortavalan vajaamielislaitosta, josta kehittyi myöhemmin Vaalijalan keskuslaitos. Laitoksen perusti alkujaan Suomen Kirkon Sisälähetysseura. Vaalijalan perustamisen käytännön toimista Sortavalaan perustettavan Diakonissalaitoksen yhteyteen vastasi kirkon puolesta pappi Otto Aarnisalo. Vaalijala kunnallistettiin vuonna 1975, jolloin siitä muodostettiin kuntainliitto. Taivassalo
Taivassalo mainitaan jo 1300-luvun dokumenteissa. Pyhän Ristin kirkko valmistui vuonna 1350. Taivassalolainen Maunu Särkilahti valittiin Turun piispaksi vuonna 1489. Tammerkoski
Kuningas Kustaa III matkasi vuonna 1775 Suomeen. Hän allekirjoitti Ruotsissa Gripsholmin linnassa Tammerkosken (nyk. "Tampere") kaupungin perustamiskirjan 1.10.1779. Radion ja television historia Suomessa
Tampereella Arvi Hauvosen rakentama radioasema aloitti lähetystoimintansa vuonna 1923. Vuonna 1924 perustettiin Tampereen radioyhdistys. Samana vuonna Tammerkosken rantaan perustettiin Tammerkosken asema, jonka lähetysantenni oli vedetty kosken yli. Hirvijärvi (kylä Jalasjärvellä)
1800-luvun lopulla Hirvikylään perustettiin useita yksityisiä meijereitä, jotka 1907 yhdistyivät Hirvijärven Osuusmeijeriksi.
Tuulimyllyjen lisäksi Hirvijoen koskissa oli monia sahoja ja jauhomyllyjä, joista Mäntykosken Sähkö ja Mylly toi sähkövalon kylään ja Taivalkosken mylly alkoi sotien jälkeen erikoistua talkkunan tuotantoon. Walkiakoski (yritys)
Yhtiön toiminta sai alkunsa, kun tamperelaiset konttoristi "Carl Johan Helin" (1844–1902), apteekkari "Edvard Julius Granberg" (1823–1884) ja kauppias "Carl Oskar Willgren" (1832–1882) perustivat 1871 Valkeakosken Myllysaareen ensin puuhiomon ja sitten paperitehtaan, jossa oli 2 paperikonetta. Tämä tehdas käytti aluksi nimeä "E. J. Granberg & C:o", mutta pian muodostettiin 1,2 miljoonan markan osakepääoman omaava "Osakeyhtiö Walkiakoski Aktiebolag", jonka säännöt senaatti vahvisti 17. heinäkuuta 1873. Perustajista Helin joutui luopumaan osakkuudestaan jo alkuvaiheessa, mutta Granberg ja Willgren jatkoivat toimien vuorotellen tehtaan isännöitsijöinä. 1880 valmistui Valkeakoskelle Suomen ensimmäinen sulfaattiselluloosatehdas. Taivaljärven kaivos
Myöhemmin esiintymän valtasi vuonna 2006 perustettu "Silver Resources Oy", joka oli ostanut Taivalhopean tutkimusaineiston. Silver Resources Oy muutti myöhemmin nimekseen "Sotkamo Silver Ab" yhdistyttyään 2010 GEXCO Ab:n kanssa. Yhtiön kotipaikka on Ruotsissa mutta omistuksesta on 70% suomalaisilla sijoittajilla. Vanha tutkimustunneli tyhjennettiin vedestä 2010 ja vuosina 2010–2011 alueelle tehtiin vielä 6,3 kilometriä lisäkairauksia. Kaivospiirin maa-alue ostettiin 2011 ja kaivoskirja saatiin 2012. Taivalkosken voimalaitos
Taivalkosken voimalaitos on Kemijoki Oy:n omistama vesivoimalaitos Kemijoessa Keminmaassa. Tavinsalmi
Kuninkaankartanon perustamisen aikoihin alueen asutus oli jo niin vakiintunutta, että kuningas suostui Tavinsalmen hallintopitäjän perustamiseen vuonna 1547. Uudesta pitäjästä muodostettiin myös oma käräjäkunta, jonka ensimmäiset käräjät pidettiin 1549. Tavinsalmen ensimmäisenä Voutina toimi Smålannista saapunut Olavinlinnassa ansiokkaasti palvelusaikansa suorittanut ammattisotilas Per Jöhnsson, jonka nimi muuntui paikallisväestön kielikylvyssä Smollanin Per'ksi eli Per Smolanderiksi. Niilo Tarvajärvi
Niilo Tarvajärvi toi ensimmäisenä esille ajatuksen Korvatunturin kaupallisesta hyödyntämisestä Joulupukin maana. Väitetään että Korvatunturia esitti Joulupukin asuinpaikaksi ensimmäisenä Markus-setä 1920-luvun lopulla, hän ei kuitenkaan koskaan vahvistanut väitettä. Tarvajärvi alkoi kehittää ideaa Joulumaasta käytyään Disneylandissa Yhdysvaltain-matkallaan vuonna 1959. Joulumaa-ajatuksen takia Tarvajärvi siirtyi 1960-luvun alussa Yleisradiosta MTV:lle. Hanketta varten perustettiin vuonna 1967 Joulumaa Oy. Lapin ja koko Suomen matkailun uudeksi vetonaulaksi kaavaillusta Joulumaasta tuli Tarvajärvelle lähes pakkomielle, joka maksoi hänelle vuosien aikana paljon niin taloudellisesti kuin henkisestikin. Joulumaa-hanketta jouduttiin rahoittamaan sieltä täältä haalituin lahjoitusvaroin ja suurelta osin myös lainarahalla, koska monet merkittävät tahot, muun muassa kauppa- ja teollisuusministeriö eivät tulleet sen tueksi. Rahoitusvaikeuksiin ajautunut Joulumaa Oy jätti konkurssihakemuksen Rovaniemen kihlakunnanoikeudelle joulukuussa 1970. Taivalkoski
Metsillä on ollut suuri merkitys Taivalkosken talouselämässä, kuten kunnanvaakunan justeerisaha osoittaa, Jo tervanpoltto toi lisäansioita talonpojille, mutta etenkin metsätalouden kehittyminen 1800-luvun puolivälin jälkeen vaikutti huomattavasti alueen kehittymiseen. Nykyisen kirkonkylän paikalle Taivalkosken partaalle perustivat oululaiset puutavaramiehet kaksiraamisen vesisahan, jonka omisti sittemmin Uleå-yhtiö. Sahatuotteet kuljetettiin Iijokea pitkin Iijokisuulle. Taivalkoski
Kunnan pohjoispuolella on entinen Mustavaaran kaivos, joka oli merkittävä vanadiinipentoksidin tuottaja. Valkeala
Valkealan seurakunnasta tuli Iitin kappeliseurakunta 1631 ja seurakunta itsenäistyi 1640. Ensimmäinen kirkko vuodelta 1631 oli noin 17 metriä pitkä ja 10 metriä leveä pirttirakennus, jossa ei ollut tornia eikä penkkejä. Ensimmäinen kirkko purettiin 1674 ja samalle paikalle rakennettiin ristikirkko. Toiseen kirkkoon rakennettiin lähes sata vuotta myöhemmin torni ja 1770-luvulla sitä laajennettiin parvekkeilla. Juhana Salosen suunnittelema kellotapuli valmistui 1782. Toinen kirkko paloi 17. huhtikuuta 1795.