Milloin SpaceX CRS-8 laukaistiin avaruuteen?
SpaceX
Seuraavalla lennolla, rahtilento CRS-8:lla laskeutumista merelle yritettiin taas kerran. Laukaisu tapahtui 8. huhtikuuta 2016 kello 20.43 UTC-aikaa Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä. Ensimmäisen vaiheen moottorit paloivat kaksi ja puoli minuuttia, toisen vaiheen irtauduttua kolme sekuntia ensimmäisen vaiheen moottoreiden sammutuksesta. Toisen vaiheen Merlin 1D Vacuum -moottori käynnistettiin seitsemän sekuntia myöhemmin. Toinen vaihe jatkoi kapselin viemistä halutulle radalle, kun ensimmäinen vaihe teki kolme erillistä paluupolttoa ennen laskeutumistaan ASDS-lautalle. Poltot onnistuivat ja rakettivaihe teki pehmeän laskeutumisen yhden Merlin 1D -moottorin varassa noin 340 kilometriä laukaisupaikalta sijainneelle lautalle, noin kahdeksan minuuttia ja 35 sekuntia lennon alun jälkeen.
Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
Rossi X-ray Timing Explorer on NASA:n röntgensatelliitti, jonka laukaisu tapahtui 30. joulukuuta 1995, silloin nimellä XTE, johon lisättiin Rossi jälkikäteen. Suomessa rakennettu röntgeninstrumentti on Metorexin kaupallisesti amerikkalaiselle tiederyhmälle toteuttama. SpaceX
CRS-8-lennon ollessa lento matalalle Maan kiertoradalle, tätä seurannut JCSAT-14 oli täysin toinen haaste lennon suuntautuessa geostationaariselle siirtoradalle. Verrattuna CRS-8-lentoon, ensimmäinen vaihe palaisi ilmakehään kaksi kertaa suuremmalla nopeudella ja neljä kertaa suuremmalla liike-energialla. Vaiheistamisessa raketin nopeus oli 8 350 kilometriä tunnissa, verrattuna CRS-8-lennon nopeuteen 6 650 kilometriä tunnissa. Lento oli saman kaltainen kuin aikaisemmin maaliskuussa lennetty SES-9, jolloin laskeutumisyritys epäonnistui. JCSAT-14 lennolla SpaceX päätti käyttää normaalin yhden Merlin 1D -moottorin sijasta kolmea vastaavaa laskeutumiseen painovoiman aiheuttaman kiihtyvyyden ja polttoaineen kulutuksen minimoimisiksi. Kaksi minuuttia ja 38 sekuntia JCSAT-14:a laukaisun jälkeen ensimmäisen vaiheen moottorit sammuivat ja kolme sekuntia myöhemmin raketti suoritti vaiheistamisen. Toisen vaiheen puskiessa satelliittia kiertoradalle ensimmäinen vaihe aloitti sarjan polttoja lähestyäkseen ASDS-lauttaa. Ensimmäinen vaihe laskeutui lautalle onnistuneesti kolmella Merlin 1D -moottorilla kahdeksan minuuttia ja 40 sekuntia lennon alkamisesta. SES-8
SES-8 on luxemburgilaisen SES:n operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 3. joulukuuta 2013 SpaceX:n Falcon 9 v1.1 -raketilla. Satelliittia käytetään televisiokuvan ja laajakaistayhteyden lähetyksiin pääasiassa Etelä-Aasian ja Indokiinan markkina-alueilla. Falcon-rakettiperhe
Falcon 9 nousi kiertoradalle ensi kertaa 8. joulukuuta 2010. Toisella lennolla, COTS Demo Flight 1, mukana oli Dragon-kapseli, joka kiersi lennolla kaksi kiertorataa. Kolmannella lennolla, COTS Demo Flight 2, 25. toukokuuta 2012 Falcon 9 vei Dragon-rahtialuksen ISS:lle . ISS-lentojen lisäksi Falcon 9:ää on käytetty satelliittien laukaisuun geostationaariselle radalle ja matalalle kiertoradalle. Rakettia on suunniteltu alusta alkaen myös miehitettyihin laukaisuihin soveltuvaksi ja sitä onkin tarkoitus käyttää myös miehitetyn Dragon-version kanssa. Falcon 9 laukaisu 20
Kyseessä on myös ensimmäinen laukaisu sitten kesäkuun CRS-7-rahtilennon, jolla Falcon 9 v1.1 -raketti tuhoutui 139 sekuntia laukaisun jälkeen. Edeltäneen onnettomuuden vuoksi tehtyjen muutosten lisäksi rakettiin oli tehty lukuisia muita päivityksiä, jotka esimerkiksi paransivat sen suorituskykyä. Cygnus CRS OA-7
Cygnus CRS OA-7 (myös Orbital Sciences CRS Flight 7, aiemmin CRS Orb-7) on Orbital ATK:n suunniteltu rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle, mikä on tarkoitus laukaista Atlas V -raketilla 20. maaliskuuta 2017. Lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Cygnus CRS OA-4
Cygnus CRS OA-4 (myös Orbital Sciences CRS Flight 4 tai aiemmin CRS Orb-4) oli Orbital ATK:n neljäs onnistunut rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli laukaistiin United Launch Alliancen (ULA) Atlas V -raketilla. Laukaisu tapahtui viivästysten jälkeen 6. joulukuuta 2015 kello 21.44 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitui avaruusasemaan kahta päivää myöhemmin. Cygnus oli 72 päivää telakoituna asemaan ennen irrottamistaan 19. helmikuuta 2016. Kapseli pudotettiin kiertoradalta päivää myöhemmin noin kello 16 UTC-aikaa, ja se paloi suunnitellusti Maan ilmakehässä. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. SpaceX CRS-12
CRS-12 oli viimeinen 12 alkuperäisestä CRS-ohjelman puitteissa SpaceX:ltä tilatuista kansainvälisen avaruusaseman rahtilennoista. Lento oli alun perin tarkoitus laukaista 15. joulukuuta 2016, mistä sitä lykättiin ensin vuoden 2017 ensimmäiseen neljännekseen, sitten 8. huhtikuuta, 1. kesäkuuta, ja lopulta 1. elokuuta. Cygnus CRS Orb-1
Cygnus CRS Orb-1 (myös Orbital Sciences CRS Flight 1 tai Orbital-1) oli Orbital Sciencesin toinen onnistunut rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Cygnus-rahtikapseli laukaistiin Antares-raketilla 9. tammikuuta 2014 kello 18.07 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitui avaruusasemaan kolme päivää myöhemmin. Cygnus oli 37 päivää telakoituna asemaan ennen irrottamistaan. Kapseli pudotettiin kiertoradalta päivää myöhemmin ja paloi suunnitellusti Maan ilmakehässä. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. STS-51-J
STS-51-J oli Nasan 21. avaruussukkulalento ja avaruussukkula "Atlantiksen" ensilento. Atlantis laukaistiin Kennedyn avaruuskeskuksesta 3. lokakuuta 1985 nelipäiväiselle lennolle. Lento kuljetti Yhdysvaltain puolustusministeriön salaisen hyötykuorman. Lento oli toinen kokonaan puolustusministeriölle omistettu sukkulalento STS-51-C:n jälkeen. Dragon (avaruusalus)
Ensimmäinen varsinainen rahtilento, SpaceX CRS-1 (CRS eli Commercial Resupply Services) laukaistiin onnistuneesti 8. lokakuuta 2012 kello 00.35 GMT kansainväliselle avaruusasemalle. Yksi Falcon 9 -raketin yhdeksästä rakettimoottorista sammui automaattisesti paineen menetyksen vuoksi nousun aikana. Suunniteltu kiertorata kuitenkin saavutettiin muiden rakettimoottorien pidemmän polton avulla. Alus saapui ISS:lle 11. lokakuuta 2012 mukanaan 400 kg ruokaa, vaatteita ja aseman varaosia. Aseman kolmihenkinen miehistö, Retkikunta 33, telakoi aluksen asemaan robottikäden avulla. CRS-1 palasi maahan 28. lokakuuta lopussa mukanaan 74 kg miehistön tarvikkeita, 393 kg tieteellisiä koejärjestelyitä ja laitteita, 235 kg avaruusaseman laitteita, 31 kg avaruuspukujen varusteita ja 25 kg muuta rahtia. SpaceX:llä on sopimus Nasan kanssa 12 rahtilennosta. Vuoden 2014 loppuun mennessä näistä on tehty 4. Autonomous spaceport drone ship
ASDS rakennettiin "Marmac 300" nimisen kansiproomun pohjalta vuoden 2014 lopulla, ja otettiin ensi kertaa käyttöön CRS-5 -laukaisun aikana. Raketin ensimmäisen vaiheen laskeutuminen ei tosin onnistunut täydellisesti tällä lennolla, sillä vaikka se onnistui laskeutumaan oikeaan paikkaan, törmäsi se liian suurella nopeudella itse laskeutumisalustaan. SpaceX:n toimitusjohtaja Elon Musk ilmoitti twitterissä 23. tammikuuta 2015, että alus sai nimen ""Just Read the Instructions"". Cygnus CRS Orb-1
Orb-1-lento oli tarkoitus tehdä alun perin 17. syyskuuta 2013, mutta lento viivästyi, ja uudeksi laukaisupäiväksi tarkentui 19. joulukuuta. Antares-raketti rullattiin alustalleen ja nostettiin pystyasentoon kaksi päivää ennen suunniteltua laukaisua. Lentoa tosin lykättiin jo samana päivänä, kun kansainväliselle avaruusasemalla jouduttiin tekemään ylimääräisiä avaruuskävelyitä rikkoutuneen jäähdytysjärjestelmän korjaamiseksi. Antares laskettiin vaakatasoon ja rullattiin takaisin suojarakennukseensa.
Laukaisu siirtyi ensin tapahtumaan aikaisintaan 13. tammikuuta 2014, mistä sitä aikaistettiin 7. tammikuuta, ja lykättiin 8. tammikuuta laukaisupaikan liian kylmien ulkolämpötilojen takia. Laukaisua lykättiin vielä tämän jälkeen avaruussään korkean aktiivisuuden vuoksi, sillä raketin sähköjärjestelmiä ei ollut suunniteltu niin voimakkaille säteilyolosuhteille. Orbital Sciences tarkensi tosin myöhemmin, että säteilyolot olivat sallituissa rajoissa ja että laukaisua yritettäisiin 9. tammikuuta. BulgariaSat-1
BulgariaSat-1:n laukaisusta tuli SpaceX:n toinen, jolla uudelleenkäytettiin ensimmäistä rakettivaihetta. Ensimmäinen vastaavalla rakettivaiheella lennetty laukaisu oli tapahtunut kolme kuukautta aiemmin maaliskuussa 2017, kun SES-10-tietoliikennesatelliitti laukaistiin onnistuneesti geostationaariselle siirtoradalle raketilla, jonka ensimmäistä vaihetta oli käytetty liki vuotta aikaisemmin CRS-8 -rahtilennolla Kansainväliselle avaruusasemalle. SSL ja SpaceX olivat aloittaneet neuvottelut BulgariaSat-1:n laukaisemisesta osittain uudelleenkäytetyllä raketilla jonkin aikaa ennen SES-10:n laukaisua, ja saivat ne päätöksen jonkin aikaa lennon jälkeen. BulgariaSat-1:n laukaisu ei olisi tullut kyseeseen SpaceX ensimmäisellä uudelleenkäyttölennolla satelliitille hankittujen vakuutusten takia. Falcon 9 laukaisu 26
Falcon 9 laukaisu 26 oli SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -kantoraketin laukaisu, joka vei ABS 2A ja Eutelsat 117 West B -tietoliikennesatelliitit supersynkroniselle geostationaariselle siirtoradalle. Falcon 9 -raketti laukaistiin onnistuneesti Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä 15. kesäkuuta 2016 kello 14.29 UTC-aikaa. SpaceX:n uudelleenkäytettävän raketin kehitysohjelma
Ensimmäinen yritys laskeutua merellä olevalle lautalle tammikuussa 2015 lennolla SpaceX CRS-5 epäonnistui raketin törmätessä proomuun ohjaussiivekkeiden hydraulinesteen loputtua. Toisella yrityksellä lennolla SpaceX CRS-6 vaihe kaatui liiallisen sivuttaisnopeuden vuoksi ja tuhoutui. Syyksi arvioitiin jumiutunut venttiili, minkä vuoksi ohjausjärjestelmä ei toiminut riittävän nopeasti. STS-9
STS-9 oli Nasan avaruussukkulaohjelman yhdeksäs ja Columbia-sukkulan kuudes lento. Laukaisu tapahtui 28. marraskuuta 1983 kello 16:00 UTC-aikaa Kennedyn avaruuskeskuksesta. Lento päättyi laskeutumiseen 8. joulukuuta kello 23:47 Edwardsin lentotukikohtaan. Cygnus (avaruusalus)
Cygnus on Orbital Sciences Corporation-yhtiön valmistama avaruusalus, jolla lähetetään rahtia Kansainvälistä avaruusasemalle. Kapseli laukaistaan yhtiön omalla Antares-raketilla.
Aluksen ensimmäinen laukaisu ja samalla telakoituminen avaruusasemalle tapahtui syyskuussa 2013. Ensimmäinen varsinainen huoltolento tapahtui tammikuussa 2014. Dragon (avaruusalus)
Dragon-kapselin ensimmäinen lento oli 8. joulukuuta 2010 Falcon 9:n toisella lennolla. Laukaisu tapahtui klo 17.43 ja kapseli laskeutui mereen pian klo 21:n jälkeen kierrettyään Maan kahdesti. SES-9
SES-9 on luxemburgilaisen SES:n operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 4. maaliskuuta 2016 SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla. Satelliittia voidaan käyttää DTH-lähetyksiin ja laajakaistayhteyden lähettämiseen sekä mobiiliverkkojen ja Internetin runkoverkon välisenä backhaul-yhtetytenä. SES-9:n palvelualueeseen kuuluvat Kaakkois-Afrikka, Lähi-itä, Etelä- ja Itä-Aasia sekä osia Oseaniasta. SpaceX CRS-9
CRS-9 oli alun perin tarkoitus laukaista 9. joulukuuta 2015, mutta viivästyi CRS-7-lennolla sattuneen onnettomuuden seurauksena maaliskuulle 2016. Kansainvälisen avaruusaseman vierailevien avaruusalusten aikataulun päivityksen yhteydessä laukaisua lykättiin saman vuoden kesäkuulle, ja uudeksi laukaisuajankohdaksi tuli 24. kesäkuuta. Miehitetyn Soyuz MS-01 -lennon takia ajankohtaa jouduttiin myös lykkäämään ensin kolmella päivällä 27. kesäkuuta, mistä CRS-9-lento lykkääntyi edelleen heinäkuulle MS-01-lennon viivästysten takia. Venäläinen Progress 64P -rahtilento, joka oli alun perin tarkoitus laukaista 7. heinäkuuta, siirrettiin myös CRS-9-lennon edelle MS-01-lennon ottaessa Progress-lennolle varatun laukaisuikkunan. Laukaisupäiväksi tarkentui myöhemmin 16. heinäkuuta, mistä sitä tosin lykättiin vielä kahdella päivällä. SpaceX CRS-1
SpaceX CRS-1 oli SpaceX Dragonin kolmas ja Falcon 9:n neljäs lento. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Lento oli ohjelman ensimmäinen varsinainen rahtilento kahden onnistuneen Commercial Orbital Transportation Services -ohjelman testilennon jälkeen ja toinen kerta kun Dragon telakoitui ISS:ään. Dragon-kapseli laukaistiin Falcon 9 v1.0 -raketilla 7. lokakuuta 2012. SpaceX CRS-7
SpaceX CRS-7 (myös SpX-7) oli SpaceX Dragonin aiottu rahtilento Kansainväliselle avaruusasemalle. Falcon 9 v1.1 -raketti tuhoutui 139 sekuntia laukaisun jälkeen hieman ennen aiottua vaihteistusta. Heinäkuussa 2015 julkaisutuissa alustavista tutkinnoista saaduissa tiedoissa onnettomuuden vaikutti aiheuttaneen toisen vaiheen hapetinsäiliön sisältä irronnut heliumia sisältänyt COPV-säiliö. Dragon C2+
Dragon C2+ (myös SpaceX COTS Demo Flight 2) oli SpaceX Dragonin toinen ja Falcon 9:n kolmas lento sekä ensimmäinen kerta kun Dragon telakoitui kansainväliseen avaruusasemaan. Lento kuului NASAn Commercial Orbital Transportation Services -ohjelmaan ja oli toinen ohjelman testilento. Lennolla saavutettiin kaikki testitavoitteet ja Falcon 9 – Dragon -yhdistelmä sai luvan aloittaa varsinaiset rahtitoimitukset ISS:lle. C2+ -lento laukaistiin Cape Canaveral Air Force Stationin SLC-40 -laukaisukompleksista 22. toukokuuta 2012 kello 07.44 GMT-aikaa. Red Dragon
Red Dragon on SpaceX:n aiottu miehittämämätön Mars-ohjelma ja siinä käytettävä alus. Laukaisu on tarkoitus tehdä Falcon Heavyllä ja aluksena on tarkoitukseen muokattu versio SpaceX Dragon V2:sta, myös nimeltään Red Dragon. Ensimmäinen laukaisu on aikaisintaan 2020 (tilanne 2016). Lennolla on tarkoitus testata propulsiivista laskeutumista Marsiin. Laukaisuja on sitten tarkoitus tehdä aina, kun laukaisuikkuna avautuu 26 kuukauden välein. Kapustin Jar
Valtion koealue 8 (GNIIP-8, koealue-S) perustettiin 1951. Kasvun myötä Kapustin Jarista tuli avaruuskeskus. Alueelta tehtiin ensimmäinen avaruuslaukaisu 27. lokakuuta 1961, joka tosin epäonnistui. Ensimmäinen onnistunut laukaisu tehtiin Kosmos 2 -raketilla 16. maaliskuuta 1962. SpaceX CRS-9
Dragon saapui avaruusasemalle kaksi päivää laukaisunsa jälkeen 20. heinäkuuta 2016. Aseman Canadarm2-roboottikäsivarsi kiinnittyi siihen kello 10.56 UTC-aikaa, ja kapselin telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kolme tuntia myöhemmin kello 14.03 UTC-aikaa. SES-10
SES ilmoitti satelliitin tilauspäivänä solmineensa myös sopimuksen sen laukaisusta yhdysvaltalaisen SpaceX:n kanssa. Satelliitin oletettiin alkuun laukaistavan SpaceX:n raskaammalla Falcon Heavy -kantoraketilla, mutta SES ja SpaceX täsmentivät myöhemmin, että laukaisulla tultaisiin käyttämään pienempää Falcon 9 -rakettia. SpaceX oli aiemmin laukaissut yhtiön SES-8-tietoliikennesatelliitin Falcon 9:llä, minkä lisäksi yhtiöt olivat tehneet sopimuksen SES-9-satelliitin laukaisemisesta Falcon 9:llä. SES-10 oli laukaisusopimuksen tekemisen aikaan tarkoitus laukaista vuoden 2016 Sojuz TMA-02M
Sojuz TMA-02M oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS). Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 7. kesäkuuta 2011 kello 23.12,45 Suomen aikaa. Miehistö oli ISS-avaruusaseman Retkikunta 28:n täydennysmiehistö. Sojuz telakoitui ISS:lle 10. kesäkuuta kello 0.18 Suomen aikaa. Paluu maahan tapahtui marraskuussa 2011. SpaceX CRS-5
SpaceX CRS-5 (myös SpX-5) oli SpaceX:n rahtilento Kansainväliselle avaruusasemalle. Se oli Dragon-kapselin viides lento asemalle. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Raketti laukaistiin Cape Canaveral Air Force Stationin SLC-40-laukaisualustalta 10. tammikuuta 2015 kello 9.47 UTC-aikaa. Lento päättyi onnistuneesti 11. helmikuuta 2015 Dragonin laskeuduttua Tyyneenmereen kello 0.44 UTC-aikaa. AMOS-6
Spacecom ilmoitti tammikuussa 2016, että satelliitti laukaistaan toukokuussa. Ajankohtaa tosin lykättiin myöhemmin ensin heinäkuulle ja siitä syyskuulle 2016. SpaceX suoritti AMOS-6:n laukaisevan Falcon 9 -raketin ensimmäisen vaiheen maakoekäytön Texasin McGregorissa elokuussa 2016. Laukaisuajaksi tarkentui 3. syyskuuta 2016 kello 7.00 UTC-aikaa aukeava kahden tunnin aikaikkuna. Dragon (avaruusalus)
Dragon on miehittämättömiin avaruuslentoihin tarkoitettu SpaceX:n valmistama kapselityyppinen avaruusalus. Se laukaistaan Falcon 9 -kantoraketilla. Alusta käytetään toistaiseksi yksinomaan kansainvälisen avaruusaseman (ISS) huoltamiseen. Dragon-kapselissa ei ole automaattista telakointijärjestelmää, vaan kapseli ohjataan telakointiporttiin aseman robottikäden avulla. Miehittämättömän rahtialuksen lisäksi Dragonista on kehitteillä myös miehitetty versio, Dragon V2. EUVE
EUVE-satelliitti laukaistiin avaruuteen kesäkuun 7. päivänä 1992. Laukaisu tehtiin Yhdysvaltain Cape Canaveralin avaruuskeskuksesta Delta II -kantoraketilla Maata kiertävälle radalle noin 430 km:n korkeuteen, jossa radan inklinaatiooli 28,4 astetta. Sojuz 8
Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969) avaruusalukset laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein ja myös paluu tapahtui vuorokauden välein. Kaupallinen avaruustoiminta
COTS-projektiin osallistuneista yrityksistä SpaceX on vuodesta 2012 lähtien tehnyt rahtilentoja Kansainväliselle avaruusasemalle omalla Falcon 9 -kantoraketilla ja Dragon-aluksella. Lisäksi vuodesta 2013 lähtien SpaceX on tehnyt satelliittilaukaisuja Geostationaariselle radalle. Myös COTS-projektiin osallistunut Orbital Sciences Corporation aloitti rahtilennot Kansainväliselle avaruusasemalle 2013 omalla Antares-kantoraketilla ja Cygnus-aluksella. 2014 SpaceX ja Boeing valittiin CCDev projektin viimeiseen vaiheeseen kehittämään ISS:n miehistön vaihtamiseen soveltuva järjestelmä.
Venäjä on toteuttanut 1990-luvulta asti kaupallisia miehitettyjä avaruuslentoja. Avaruusturismia on rajoittanut osin matkan korkea hinta, sillä yksi matka on maksanut kymmeniä miljoonia euroja. Lisäksi paikkoja on hyvin vähän. Vuonna 2014 ainoastaan Venäjällä ja Kiinalla on käytössä oleva miehitetty avaruusalus, kummallakin yksi. Toisaalta vähäinen tarjonta tekee markkinasta ekslusiivisen. AsiaSat 6
Ensimmäinen laukaisuyritys oli tarkoitus tehdä 26. elokuuta, mistä sitä lykättiin ensin yhdellä päivällä 27. elokuuta kello 0.50 auenneeseen kolmen tunnin ja vartin mittaiseen laukaisuikkunaan. Lykkäyksen taustalla oli SpaceX:n uudelleenkäytettävän F9R Dev1 -koeraketin räjähdys lennon aikana 22. elokuuta. Yhtiö oli joutunut ennen laukaisua korjaamaan myös AsiaSat 6:n laukaisuun käytetyn raketin helium-järjestelmän vuotoa vaihtamalla kaksi ventiiliä. Laukaisupäivän iltapäivällä SpaceX päätti siirtää ajankohtaa ainakin viikolla eteenpäin F9R Dev1:n räjähdykseen liittyvien epäselvyyksien vuoksi. Koeraketti oli jossain määrin samanlainen Falcon 9:n kanssa, ja yhtiö halusi varmistaa, etteivät koeraketin onnettomuuden taustatekijät voisi aiheuttaa vastaavaa onnettomuutta suuremman Falcon 9 -raketin laukaisun yhteydessä. Helium-järjestelmässä ollut vuoto ei ollut uuden lykkäyksen taustalla, sillä se oli saatu korjattua 26. elokuuta. SpaceX CRS-3
SpaceX CRS-3 oli SpaceX Dragonin viides ja Falcon 9:n yhdeksäs lento. Lento oli ensimmäinen Dragon-lento päivitetyllä Falcon 9 v1.1 -raketilla. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Falcon Heavy
Syyskuun 2016 alussa sattuneen Falcon 9 -raketin räjähdyksen ja vuoden 2017 kireän lentoaikataulun vuoksi SpaceX teki ensimmäisen koelaukaisun 6. helmikuuta 2018 Cape Canaveralista Floridasta. Elon Musk arveli hieman ennen laukaisua ensimmäisen koelaukaisun olevan haastava ja epäonnistumisen todennäköisyys on maininnanarvoinen. Syynä tähän hän kertoo aiempien testien mahdottomuuden maanpinnalta käsin. Apollo 8
Apollo 8 laukaistiin Kennedy Space Centeristä 21. joulukuuta 1968 kello 12:51,00 UTC. Laukaisu tuntui miehistä pehmeältä, ja laukaisun ääni kuulosti etäiseltä ukkosenjyrinältä astronauttien korviin. Raketti nousi kiihtyvällä vauhdilla 500 metriä pitkä lieska perässään. Toisen rakettivaiheen käynnistyminen hyppäytti astronautteja 4 g:n kiihtyvyydellä. Astronautit pysyivät turvavöissään. Toisen vaiheen palaessa raketti tärisi rajusti niin sanotun pogo-ilmiön takia. SES-8
Satelliitin laukaisu oli SpaceX:n ensimmäinen supersynkroniselle siirtoradalle, joka on apogeumin suhteen hieman geostationaarista siirtorataa suurempi. JCSAT-16
JSAT Corporation teki JCSAT-16:n laukaisusopimuksen SpaceX:n kanssa syyskuussa 2014. Sopimuksen solmimishetkellä satelliitti oli tarkoitus laukaista vuoden 2016 ensimmäisellä puolikkaalla. Satelliitti toimitettiin laukaisupaikalle Cape Canaveraliin heinäkuun 2016 alulla. SpaceX suoritti heinäkuussa 2016 JCSAT-16:n laukaisevan Falcon 9 -raketin ensimmäisen vaiheen maakoekäytön Texasin McGregorissa, minkä jälkeen rakettivaihe toimitettiin laukaisupaikalle Floridaan. STS-7
STS-7 oli Nasan avaruussukkulaohjelman seitsemäs ja Challenger-sukkulan toinen lento. Laukaisu tapahtui 18. kesäkuuta 1983 kello 11:33 UTC-aikaa Kennedyn avaruuskeskuksesta. Lento päättyi laskeutumiseen 24. kesäkuuta kello 14:56 Edwardsin lentotukikohtaan. SpaceX COTS Demo Flight 1
SpaceX COTS Demo Flight 1 oli SpaceX Dragonin ensimmäinen ja Falcon 9:n toinen lento. Lennon päätavoitteet olivat Dragon-kapselin ohjaamisen ja laskeutumisen testaaminen. Lento kuului NASAn Commercial Orbital Transportation Services -ohjelmaan. Lento laukaistiin Cape Canaveral Air Force Stationin SLC-40 -laukaisukompleksilta 8. joulukuuta 2010 kello 15:43 UTC-aikaa. Falcon 9 laukaisu 20
Lentoa edeltävä laukaisualustalla tehtävä koepoltto oli tarkoitus suorittaa 16. joulukuuta, mutta poltto viivästyi raketin kryogeenisissä lämpötiloissa olevan polttoaineen tuottamien ongelmien vuoksi. Laukaisu oli alun perin tarkoitus tapahtua 19. joulukuuta 2015.
Laukaisu tapahtui lopulta 22. joulukuuta 2015 kello 1:29 UTC-aikaa. Ensimmäinen vaihe sammui noin 2 minuuttia ja 20 sekuntia laukaisun jälkeen, ja irtosi toisesta hetkeä myöhemmin. Toinen vaihe jatkoi satelliittien viemistä kiertoradalle, ensimmäisen tehdessä moottoroidun pystylaskeutumisen Landing Zone 1 -alustalle Cape Canaveral Air Force Stationiin noin kymmenen minuuttia lentoon lähdön jälkeen. SpaceX oli yrittänyt vastaavia rakettivaiheen laskeutumisia merellä sijainneelle lautalle aiempien laukaisujen yhteydessä, mutta nämä olivat päättyneet raketin tuhoutumiseen kovan laskeutumisen seurauksena. Orbcomm-laukaisun laskeutuminen oli ensimmäinen kerta, kun kiertoratalaukaisuihin kykenevän kantoraketin vaihe saatiin ehjänä talteen moottoroidun laskeutumisen jälkeen. Columbus (ISS)
Columbus on Kansainvälisen avaruusaseman kiertoradalla oleva tutkimuslaboratorio-moduuli. Se laukaistiin kiertoradalle 8. helmikuuta 2008 avaruussukkulalennolla STS-122. Moduuli on Euroopan avaruusjärjestön rahoittama ja EADS Space Transportation -yhtiön Bremenissä valmistama.Columbukseen kuuluvat seuraavat tutkimuslaitteistot: Commercial Resupply Services
Maaliskuuhun 2015 mennessä SpaceX on suorittanut 5 onnistunutta lentoja. Orbital Sciences:in kaksi ensimmäistä lentoa onnistuivat mutta kolmas laukaisu, Cygnus CRS Orb-3, epäonnistui kantoraketin räjähdettyä heti laukaisun jälkeen 28. lokakuuta 2014. Sojuz TMA-12
Sojuz TMA-12 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS). Avaruusalus laukaistiin Baikonurista 8. huhtikuuta 2008 ja se palasi maahan 24. lokakuuta 2008 kello 3:37 UTC. SpaceX CRS-6
SpaceX CRS-6 (myös SpX-6) oli SpaceX Dragonin kuudes rahtilento Kansainväliselle avaruusasemalle. Lento kuului Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Shenzhou 8
Shenzhou 8 (神舟八号) oli Kiinan kansantasavallan miehittämätön avaruusalus, jonka avulla tehtiin muun muassa telakointikokeita 29. syyskuuta 2011 avaruuteen laukaistun Tiangong 1 -pienoisavaruusaseman kanssa. Shenzou 8 laukaistiin avaruuteen 31. lokakuuta 2011 Kiinan Jiuquanin avaruuskeskuksesta. Kahden päivän kuluttua laukaisusta Shenzhou-alus telakoitui Tiangong 1 -avaruusasemaan 2. marraskuuta 2011 kello 19.28 Suomen aikaa . Myös toinen telakointiyritys onnistui. Avaruuslento kesti kolme viikkoa. Alus laskeutui 17. marraskuuta 2011 kello 11:32 UTC Sisä-Mongoliaan. SpaceX
SpaceX:n ensimmäiset rakettilaukaisut tehtiin laukaisua tehtiin Omelekin saarelta Kwajalein atollilta. Viiden laukaisun jälkeen Falcon 1:n korvasi Falcon 9 ja Omelek siirtyi pois käytöstä. SpaceX:n uudelleenkäytettävän raketin kehitysohjelma
Ensivaiheessa SpaceX on keskittynyt kehittämään ensimmäisen vaiheen uudelleenkäytettävyyden Falcon-rakettiperheeseen kuuluvalle keskiraskaalle Falcon 9 -raketille. Maaliskuussa 2017 SpaceX laukaisi onnistuneesti Falcon 9 -raketin käytetyllä ensimmäisellä vaiheella, mikä on lajissaan ensimmäinen kerta kautta aikojen. Kehitteillä oleva raskas Falcon Heavy pohtautuu suurelti Falcon 9:ään, ja myös sen ensimmäinen vaihe on tarkoitus olla uudelleenkäytettävä. Tätä edelleen suurempi ja muutenkin erilainen kehitteillä oleva Mars Colonial Transporter olisi kokonaan uudelleenkäytettävä. Jason-3
Jason-3 oli alun perin tarkoitus laukaista 22. heinäkuuta 2015, mutta laukaisua lykättiin ensin 9. elokuuta, kun satelliitin yhdestä moottorista löydettiin epäpuhtauksia. Moottori jouduttiin korvaamaan uudella. Laukaisu viivästyi jälleen tämän jälkeen, kun Falcon 9 -raketin CRS-7 -rahtilento epäonnistui raketin tuhouduttua noin kaksi minuuttia laukaisun jälkeen. Jason-3 laukaistiin lopulta onnistuneesti 17. tammikuuta 2016 kello 18.42 UTC-aikaa Vandenberg Air Force Basesta, Kaliforniasta. Laukaisun yhteydessä SpaceX saada raketin ensimmäisen vaiheen laskeutumaan ASDS-lautalle. Raketti osui onnistuneesti lautalle, mutta kaatui yhden tukijaloista petettyä. Bigelow Aerospace
BEAM-koemoduuli (lyhenne sanoista "Bigelow Expandable Activity Module") laukaistiin kansainväliselle avaruusasemalle SpaceX CRS-8 -rahtilennolla huhtikuussa 2016. Täyteen pumpattuna BEAM on mitoiltaan 4 × 3,2 metriä. Moduulin on tarkoitus olla asemassa ainakin vuoden, jonka aikana sen toimintaa mitataan ja astronautit käyvät välillä siellä, mutta pääsääntöisesti moduulin luukku pidetään suljettuna. SpaceX
Kapselin yläosassa olevalla Common Berthing Mechanism -telakointimekanismilla kapseli voi telakoitua vain ISS:n yhdysvaltalaiseen osaan. NASA-sopimus velvoittaa SpaceX:n toteuttamaan demolennot vuosina 2008–2010. SpaceX voi saada rahoitusta enimmillään 278 miljoonaa dollaria, mikäli se saavuttaa kaikki tavoitteet.
Ensimmäisellä lennollaan joulukuussa 2010 SpaceX:n Dragonista tuli maailman ensimmäinen kaupallinen avaruusalus, joka onnistuttiin saamaan turvallisesti ja hallitusti alas kiertoradalta takaisin Maahan. FalconSAT-2
Satelliitin laukaisu siirtyi yhdysvaltalaisen startup-avaruusyrityksen, SpaceX:n, laukaistavaksi. FalconSAT-2 valittiin yhtiön suunnitteleman ja rakentaman Falcon 1 -raketin ensilennon hyötykuormaksi joulukuussa 2004. Lento laukaistiin 24. maaliskuuta 2006 kello 22.30 UTC-aikaa Omelekin saarelta Kwajaleinin atollilta Tyynessämeressä. Raketti putosi Tyyneenmereen sen Merlin 1A -moottorin sammuttua noin 33 sekuntia lentoonlähdön jälkeen, kun korroosiovaurioitunut mutteri aiheutti moottoripalon. FalconSAT-2 irtautui raketista tuhon yhteydessä ja putosi Omelekilla sijainneen varastorakennuksen katon läpi, muutaman metrin päähän kuljetuslaatikosta, jossa se oli toimitettu Coloradosta Kwajaleinille. SES-10
SES-10 on luxemburgilaisen SES:n operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin SpaceX:n osittain uudelleenkäytetyllä Falcon 9 Full Thrust -raketilla 30. maaliskuuta 2017. Kyseessä oli ensimmäinen kerta ikinä, kun kiertoratalaukaisuihin kykenevän kantoraketin ensimmäinen vaihe laukaistiin uudelleen. Lennolla onnistui lajissaan ensimmäisinä myös aiemmin laukaistun rakettivaiheen uudelleentalteenotto ja nokkakartion hallittu laskeutuminen mereen. SES-10-laukaisun rakettivaihe on SpaceX:n vajaa vuosi aikaisemmin laukaistulta CRS-8-rahtilennolta kansainväliselle avaruusasemalle. SpaceX
SpaceX:n alkuperäisenä tavoitteena oli miehitetty avaruuslento ennen vuoden 2010 loppua. NASA ilmoitti 18. elokuuta 2006 SpaceX:n oleva toinen kahdesta yrityksestä, jotka valittiin suorittamaan miehistö- ja lastilentoja ISS-avaruusasemalle osana Commercial Orbital Transportation Services -ohjelmaa. Cape Canaveral Air Force Station Space Launch Complex 40
Ensimmäinen Falcon 9 -raketti saapui kompleksiin loppuvuodesta 2008 ja nostettiin pystyyn 10. tammikuuta 2009. Raketin ja uusitun alustan ensilento 4. kesäkuuta 2010 vei SpaceX Dragon -kapselin testikappaleen onnistuneesti kiertoradalle. SpaceX CRS-7
Onnistuneen lentoonlähdön jälkeen Falcon 9 v1.1 -raketin toisen vaiheen hapetinsäiliön paine nousi yli sallituista rajoista, ja säiliö hajosi ajassa T+02:19, hieman ennen ensimmäisen vaiheen irtautumista ja toisen vaiheen käynnistystä. Ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottoria toimivat normaalisti ennen onnettomuutta, ja ensimmäinen vaihe jatkoi toimintaa joitakin sekunteja toisen vaiheen ylipaineongelmien alettua. UARS
UARS () oli yläilmakehää tutkiva kaukokartoitussatelliitti. Se laukaistiin avaruuteen NASAn avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-48 15. syyskuuta 1991. Sen päätehtävänä oli maapallon ilmakehän ja erityisesti otsonikerroksen tutkiminen. Alun perin satelliitin toimintaiäksi kaavailtiin kolmea vuotta. Sen toiminta päättyi 14. joulukuuta 2005. Satelliitti putosi maahan 24. syyskuuta 2011 klo 3.23 ja 5.09 (UTC) välillä, jona aikana se lensi Tyynen meren, Atlantin ja Intian valtameren sekä Kanadan ja Afrikan päällä. 6,5 tonnia painava satelliitti paloi Maan ilmakehässä lukuun ottamatta kahtakymmentäkuutta raskaampaa osaa, jotka oli valmistettu ruostumattomasta teräksestä, titaanista ja berylliumista. Osa niistä saattoi pudota maan pinnalle. Raskain niistä oli massaltaan 136 kg. SpaceX CRS-10
CRS-10 oli yksi 12 alkuperäisestä CRS-ohjelman puitteissa SpaceX:ltä tilatuista kansainvälisen avaruusaseman rahtilennoista. Lento alun perin tarkoitus laukaista 13. maaliskuuta 2016, mutta sitä lykättiin ensin 10. kesäkuuta, sitten 1. elokuuta ja lopulta 21. marraskuuta. Ajankohtaa ehdittiin tässä välissä aikaistaa 11. marraskuuta, mistä sitä tosin lykättiin ensin 22. tammikuuta, sitten 8. helmikuuta ja 15. helmikuuta. Laukaisuaikaa aikaistettiin tämän jälkeen päivällä 14. helmikuuta, mutta lykättiin myöhemmin vielä 18. helmikuuta. SpaceX CRS-7
Lento laukaistiin Cape Canaveral AFS SLC 40 -laukaisualustalta 28. kesäkuuta 2015 kello 14.21 UTC-aikaa. Lennolla oli tarkoitus yrittää raketin ensimmäisen vaiheen laskeutumista merellä olevalle Autonomous spaceport drone shipille. Formosat-5
NSPO allekirjoitti laukaisusopimuksen yhdysvaltalaisen SpaceX:n kanssa kesäkuussa 2010. Satelliitti oli tuolloin tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 1e -raketilla Omelekilta joulukuussa 2013 tai alkuvuodesta 2014. Satelliitti siirrettiin myöhemmin raskaammalle Falcon 9 -raketille -1e-version jäädessä toteutumatta. Satelliitti on tarkoitus laukaista 720 kilometrin aurinkosynkroniselle kiertoradalle Kalifornissa sijaitsevasta Vandenberg Air Force Basesta. Sojuz TM-7
Laukaistiin avaruusasemalle Brasilian avaruusjärjestö
9. helmikuuta 1993 laukaistiin brasilialainen SCD-1-satelliitti yhdysvaltalaisella Pegasus-kantoraketilla avaruuteen. Satelliitti lienee vain osin brasilialainen. Thaicom 8
Thaicom 8 on thaimaalaisen Thaicomin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin 27. toukokuuta 2016 SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla. Satelliitti palvelee Thaimaan, Intian ja Itä-Afrikan tietoliikennettä jakaen kiertoratasegmenttinsa vanhempien Thaicom 5 ja -6-satelliittien kanssa. SpaceX
Falcon 9 laukaistiin Cape Canaveralista kiertoradalle ensimmäistä kertaa 4. kesäkuuta 2010, lentäen ISS:lle kolmannella lennollaan 25. toukokuuta 2012. Toukokuuhun 2016 mennessä Falcon 9 oli lentänyt 24 lentoa, joista vain yksi, SpaceX CRS-7, on täysin epäonnistunut. SES-10
SES ilmaisi helmikuussa 2016 kiinnostuksena laukaista joku satelliittinsa SpaceX:n Falcon 9 -raketin laukaisulla, jossa raketin ensimmäinen vaihe olisi uudelleenkäytetty. Tammikuussa 2017 yhtiö ilmoitti sopineensa SES-10 laukaisemisesta uudelleenkäytetyllä Falcon 9 -raketilla. SES-10 suunniteltiin laukaistavan rakettivaiheella, jota oli aiemmin käytetty SpaceX CRS-8 -rahtilennon laukaisemiseen kansainväliselle avaruusasemalle huhtikuussa 2016. Apollo 8
Apollo 8 oli ensimmäinen miehitetty lento Kuun lähelle ja Saturnus V -raketin ensimmäinen miehitetty laukaisu. Apollo 8 asettui joksikin aikaa Kuuta kiertävälle radalle. Kuuta kiersi pelkkä komento- ja huoltomoduuli CSM, kuumoduulia lennolla ei ollut mukana. Lennon päällikkönä toimi Frank Borman, ja muut miehistön jäsenet olivat James Lovell ja William Anders. Vaikka lentoon sisältyi suuria riskejä, se sujui suunnitelmien mukaan. Alus kiersi Kuun 10 kertaa 20 tunnin aikana. Falcon 9 laukaisu 37
Ensimmäisten kahden Iridium-laukaisun oli tarkoitus elokuun 2014 tilanteessa tapahtua vuoden 2015 aikana, seuraavien viiden laukaisun jakautuessa kahdelle seuraavalle vuodelle. Aikataulu koki tosin kolauksen, kun CRS-7-lennon onnettomuus lykkäsi yhtiön kaikkia lentoja. Viisi kuukautta onnettomuuden jälkeen Iridium-2 -laukaisun arvioitiinkin tapahtuvan vasta vuoden 2016 lokakuussa. Laukaisuaika lykkääntyi kesäkuussa 2016 edelleen saman vuoden joulukuuhun. Syyskuussa 2016 sattunut Amos-6-laukaisun onnettomuus viivästytti SpaceX:n rakettilentoja edelleen kuukausilla. SpaceX CRS-10
CRS-10:n oli alun perin tarkoitus olla SpaceX:n toinen laukaisu alustalta, mutta se siirrettiin Echostar 23 -tietoliikennesatelliitin edelle tammikuun 2017 lopulla. Avaruusaseman vierailevien avaruusalusten aikataulun takia CRS-lennot voidaan laukaista vain tiettyjen aikaikkunoiden puitteissa. Asemalle oli myös laukaisua ennen tarvetta saada uutta tieteellistä tutkimusmateriaalia, sillä monet vanhat kokeet alkoivat olla suoritettu. Cape Canaveral Air Force Station Launch Complex 12
Alustan rakennustyöt käynnistyivät tammikuussa 1956 ja Yhdysvaltain ilmavoimat hyväksyi sen käyttöön seuraavan vuoden elokuussa. Rakentamiseen meni kaikkiaan noin 7,3 miljoonaa dollaria. Kompleksin ensimmäinen laukaisu tapahtui 10. tammikuuta 1958, kun siltä laukaistiin Atlas A -raketti. Saman vuoden joulukuussa laukaistiin ensimmäinen päivitetty Atlas C -raketti. LC-12:sta sattui 24. syyskuuta 1959 onnettomuus, jossa Atlas-raketti räjähti maassa tehdyn koekäytön yhteydessä. Alustalta tehtiin myös 26. syyskuuta 1959 ja 15. joulukuuta 1960 kaksi epäonnistunutta Pioneer-luotaimen laukaisuyritystä Atlas Able -raketilla. Alustalta laukaistiin viisi Atlas D -rakettia toukokuun 1960 ja tammikuun 1961 välisenä aikana. Näitä seurasivat NASAn Ranger- ja Mariner-ohjelmien Atlas Agena B ja -D -laukaisut. Alustalta tehtiin myös kaksi Atlas Antares II FIRE -laukaisua. Alustalta laukaistiin sen käyttöhistorian aikana kaikkiaan 37 Atlas-rakettia, jotka veivät Ranger-, Mariner- ja Pioneer-ohjelmien luotaimia, ATS-, OAO- ja OGO-satelliitteja, sekä projekti FIRE:n koehyötykuormia avaruuteen. Alusta deaktivoitiin lopullisesti 5. marraskuuta 1967 Atlas Able D -raketin ATS-3-satelliitin laukaisun jälkeen, joka jäi alustan viimeiseksi. LC-12:sta laukaisualustarakenteet purettiin noin yhdeksän vuotta myöhemmin joulukuussa 1976. Alustan betonibunkkeri purettiin syyskuussa 2009. SpaceX:n uudelleenkäytettävän raketin kehitysohjelma
Heinäkuussa 2016 SpaceX suoritti ensi kertaa täysimittaisen kaksi ja puoli minuuttia kestäneen koepolton käytetyllä ensimmäisellä vaiheella. Rakettivaihe oli laukaissut saman vuoden toukokuussa JCSAT-14-satelliitin geostationaariselle kiertoradalle ja laskeutunut onnistuneesti Atlantilla odottaneelle ASDS-alukselle. Falcon 9 v1.0
Falcon 9 v1.0 oli osa yhdysvaltalaisen SpaceX:n Falcon-rakettiperhettä ja Falcon 9 -raketin ensimmäinen versio. Sen suunnittelu käynnistyi 2005 ja ensilento oli kesäkuussa 2010. Laukaisuihin kuului muiden muassa neljä SpaceX:n Dragon-kapselin lentoa avaruuteen ja ISS:lle osana NASAn Commercial Resupply Services (CRS) -ohjelmaa. 2013 ensilentonsa suorittanut Falcon 9 v1.1 on sittemmin korvannut sen. SES-9
Viidennellä yrityksellä Falcon 9 Full Thrust -raketti laukaisi SES-9:n onnistuneesti Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksi 40:ltä 4. maaliskuuta kello 23.35 UTC-aikaa. Raketin ensimmäisen vaiheen yhdeksän Merlin 1D -moottoria paloivat kaksi minuuttia ja 36 sekuntia, jonka jälkeen ensimmäinen ja toinen vaihe irtautuivat toisistaan neljä sekuntia moottorien sammumisen jälkeen. Toinen vaihe jatkoi satelliitin viemistä halutulle radalle kuuden minuutin ja 14 sekunnin poltolla, jonka jälkeen sen Merlin 1D Vacuum -moottori sammutettiin ennen toista käynnistystä. Ensimmäisen vaihe aloitti irtautumisen jälkeen laskeutumisyrityksen 600 kilometriä Floridan niemimaasta itään merellä sijaitsevalle ASDS-lautalle. Rakettivaihe teki kaksi paluupolttoa, mutta tuhoutui silti kovassa laskeutumisessa. SES-9-lennon yhteydessä tehty laskeutumisyritys oli tosin muita vastaavia yrityksiä haastavampi korkeiden ratavaatimusten takia. Toinen vaihe käynnistettiin uudelleen viimeiselle poltolle noin 27 minuuttia lentoonlähdön jälkeen. Poltto kesti 48 sekuntia, ja se vei satelliitin halutulle siirtoradalle. SES-9 irtautui rakettivaiheesta puoli minuuttia toisen polton päättymisen jälkeen. Toinen vaihe jäi satelliitin irtautumisen jälkeen hyvin elliptiselle LEO-radalle. SpaceX CRS-8
Hetkeä myöhemmin myös toisen rakettivaiheen poltto päättyi noin kymmen minuuttia lennon alkamisen jälkeen. Dragon-kapseli irtautui rakettivaiheesta puolta minuuttia myöhemmin ja avasi aurinkopaneelinsa onnistuneesti noin 90 sekuntia irtautumisen jälkeen. Kapseli saapui avaruusasemalle kaksi päivää laukaisun jälkeen 9. huhtikuuta 2016. Aseman Canadarm2-roboottikäsivarsi kiinnittyi siihen kello 11.23 UTC-aikaa, ja kapseli telakoitiin aseman Harmony-moduuliin noin kaksi ja puoli tuntia myöhemmin kello 13.57 UTC-aikaa. Falcon 9 laukaisu 29
Falcon 9 laukaisu 29 (myös Iridium-1 tai Iridium Flight 1) oli SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -kantoraketin laukaisu, joka vei kymmenen Iridium NEXT -tietoliikennesatelliittia matalalle Maan kiertoradalle 14. tammikuuta 2017. Falcon 9 -raketin ensimmäinen vaihe teki lennon yhteydessä onnistuneen laskeutumisen laukaisualustasta etelään odottaneelle ASDS-lautalle "Just Read The Instructions". Interstellar Boundary Explorer
IBEX laukaistiin Marshallsaariin kuuluvalta Kwajaleinin atollilta Pegasus XL -raketilla. Raketti kuljettaa luotaimen LEO-radalle, mistä luotaimen oma ATK Star 27 -moottori siirtää sen lopulliselle Maata kiertävälle radalle. Lopullisella radallaan IBEX kiertää maapalloa huomattavan korkealla; radan apogeum on noin 320 000 kilometrin korkeudella. Lopullinen rata saavutettiin 12.11.2008 SpaceX:n uudelleenkäytettävän raketin kehitysohjelma
Ensimmäisen vaiheen talteenottoa kokeillaan varsinaisilla hyötykuormaa laukaisevilla lennoilla, sikäli kuin se on mahdollista lennon sisällön puolesta. Alkuvaiheessa arvioitu onnistumistodennäköisyys on alle 50 prosenttia. Aluksi raketti pyrittiin saamaan laskeutumaan meren pintaan. Tämän onnistuttua ja sään salliessa laskeutumista yritetään Autonomous spaceport drone ship -alukselle (ASDS). Suurempien nopeuksien ja korkeuksien kokeet alkoivat syyskuussa 2013 CASSIOPE-satelliitin laukaisun yhteydessä, jolloin Falcon 9 -raketin ensimmäinen vaihe yritti pehmeää laskeutumista mereen. Yritys epäonnistui. Ensimmäinen onnistunut laskeutuminen tapahtui toisella yrityksellä huhtikuussa 2014 lennolla SpaceX CRS-3, kun Falcon 9 -raketin ensimmäinen vaihe laskeutui hallitusti mereen. SpaceX CRS-9
IDA-2-telakointiadapteri purettiin Dragonin paineistamattomasta rahtitilasta 17. elokuuta aseman roboottikäsivarrella. Telakointiadapterin asennus tapahtui avaruuskävely EVA-36:lla, jonka valmistelut käynnistyivät 19. elokuuta. Astronautit Jeffrey Williams ja Kathleen Rubins aloittivat avaruuskävelyn kello 12.04 UTC-aikaa, ja työt adapterin parissa oli saatu liki valmiiksi noin kolmessa ja puolessa tunnissa kello 15.30 UTC. Astronautit palasivat aseman ilmalukkoon noin kahta tuntia myöhemmin kello 17.30 UTC. Avaruuskävely päättyi virallisesti kello 18.02 UTC-aikaa. SpaceX CRS-7
Onnettomuuden jälkeen SpaceX käynnisti tutkinnan Yhdysvaltain ilmailuviranomaisen FAA:n valvonnassa, saaden apua sekä NASAlta että Yhdysvaltain ilmavoimilta. Tutkintaa johti lentojen takaamiseen SpaceX:llä liittyvissä tehtävissä työskennellyt Hans Koenigsmann. Tutkinnassa käytetyn telemetriatiedon analysointi osoittautui haastavaksi, sillä raketti lähetti dataa yli 3000 kanavalla ja tärkeimmät onnettomuuteen johtaneet tapahtumat tapahtuivat hyvin pienellä aikavälillä. Tutkimuksissa hyödynnettiin lisäksi lennosta otettua videokuvaa ja raketin löydettyjä jäänteitä. Ensimmäisestä havaitusta ongelmasta telemetriayhteyden menetykseen kesti vain 0,893 sekuntia. SpaceX
Yrityksen kehittämiin tuotteisiin kuuluvat osittain uudelleenkäytettävät Falcon 1 ja Falcon 9 -kantoraketit sekä Dragon-avaruusalus, joka on suorittanut seitsemän rahtilentoa Kansainväliselle ISS-avaruusasemalle vieden mukanaan muun muassa elintarvikkeita ja tieteellisiä tutkimuslaitteita. Dragonista on kehitteillä miehitetty versio, Dragon V2, jonka on tarkoitus aloittaa astronauttien kuljetus Kansainväliselle avarausasemalle vuonna 2017. Falcon 9 v1.1
SpaceX teki kesäkuussa 2012 sopimuksen Spaceflight Inc. -yrityksen kanssa, joka kehittää Yhdysvaltain puolustusministeriön EELV-laukaisuissa käytetyn ESPA-hyötykuorma-adapterin tapaista Spaceflight Secondary Payload System (SSPS) -adapteria. Sopimuksen mukaan SSPS-adapteria olisi ollut tarkoitus käyttää Falcon 9 -laukaisussa vuoden 2013 alussa. Spaceflightin ja SpaceX:n yhteistyön jatkumisesta tai yhteisistä Falcon 9 -laukaisuista ei tullut uutta tietoa sopimuksen julkistamisen jälkeen. Spaceflight on laukaissut erilaisia kuormia avaruuteen muiden yritysten raketeilla, kuten kolmella Orbital Sciencesin Antares-laukaisulla. Yhtiön verkkosivut ilmoittivat maaliskuussa 2015 sen tekevän edelleen yhteistyötä SpaceX:n kanssa. Spaceflightilla oli suunnitelmissa yhteensä 87 satelliitin laukaisu SHERPA-hyötykuorma-adapterinsa kanssa Falcon 9 -raketin kyydissä. SES-8
SES-8 on sijoitettu kiertoradalla segmentille 95° itäistä pituutta, josta se palvelee Aasian ja Tyynenmeren alueiden kasvavaa tietoliikennettä. Satelliitti jakaa kiertoratasegmenttinsä SES:n vanhemman NSS-6-satelliitin kanssa. SES-8:aa käytetään DTH-lähetyksiin sekä VSAT- ja laajakaistayhteyden lähettämiseen. Satelliitin palvelualueeseen kuuluvat pääasiassa suurimman kasvun alueet Etelä-Aasiassa ja Indokiinassa.SES-8 laukaistiin seitsemännellä Falcon 9 -raketilla, ja laukaisu oli päivitetyn v1.1-version toinen ja ensimmäinen geostationaariselle radalle. Lennon luonteen vuoksi SES maksoi siitä merkittävästi alennetun hinnan. Tilaushetkellä vuonna 2011 satelliitti oli tarkoitus laukaista vuoden 2013 alulla. AsiaSat 8
AsiaSat 6 on kiinalaisen AsiaSatin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka laukaistiin SpaceX:n Falcon 9 v1.1 -raketilla 7. syyskuuta 2014. Sojuz TMA-8
Sojuz TMA-8 oli Venäjän avaruusjärjestön lento ISS-avaruusasemalle. Se oli 29. miehitetty avaruuslento ISS-asemalle. Alus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 30. maaliskuuta 2006 kello 2:30 UTC Sojuz-kantoraketilla. Lennon kesto oli 182 päivää. Naoko Yamazaki
Yamazaki osallistui Kansainvälisen avaruusaseman japanilaisen moduulin, Kibōn, kehittämiseen. Toukokuussa 2004 Yamazaki suoritti Sojuz-valmennuksen kosmonauttien koulutuskeskus Juri Gagarinissa, Tähtikaupungissa, Venäjällä. Yamazaki aloitti astronauttikoulutuksen kesäkuussa 2004 Lyndon B. Johnson Space Centerissä Houstonissa, Texasissa. Marraskuussa 2008 JAXA julkisti Yamazakin osallistuvan STS-131 -avaruussukkulalennolle vuonna 2010. STS-131 laukaistiin kohti Kansainvälistä avaruusasemaa (ISS) 5. huhtikuuta 2010. SpaceX
Myöskin seuraavat laskeutumisyritykset johtivat ensimmäisen vaiheen tuhoutumiseen. 11. helmikuuta 2015 SpaceX jälleen yritti saada ensimmäisen vaiheen laskeutumaan DSCOVR-satelliitin laukaisun yhteydessä, mutta seitsenmetriset aallot estivät lautan pääsemisen tapahtumapaikalle, jolloin raketti joutui laskeutumaan mereen, kuitenkin onnistuneesti. Laskeutumista päästiin yrittämään jälleen uudelleen Kansainvälisen avaruusaseman CRS-6-rahtilennolla. Yritys epäonnistui rakettimoottorin ohjausjärjestelmän liian hitaan toiminnan takia, mitä lentotietokoneet eivät pystyneet kompensoimaan, johtaen raketin iskeytymiseen ASDS-lautan pintaan. CRS-7-lennolla ensimmäisen vaiheen laskeutumista ei päästy yrittämään kantoraketin tuhouduttua 139 sekuntia laukaisun jälkeen. SpaceX CRS-2
SpaceX CRS-2 oli SpaceX Dragonin neljäs ja Falcon 9:n viides lento. Lento oli samalla Falcon 9:n v1.0-mallin viimeinen lento. Lento kuului NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Thaicom 8
Satelliitti toimitettiin laukaisupaikalle huhtikuussa 2016, minkä jälkeen se kiinnitettiin Falcon 9 -raketin nokkakartion sisälle. SpaceX suoritti Falcon 9 -raketin ensimmäisen vaiheen maakoekäytön onnistuneesti 25. toukokuuta 2016. AsiaSat 6
AsiaSat 6:n laukaisua oli alun perin suunniteltu toukokuulle 2014. SpaceX laukaisi onnistuneesti liki identtisen AsiaSat 8:n elokuun 2014 alulla, jonka jälkeen yhtiö alkoi valmistella lykkääntyneen sisarsatelliitin laukaisua. Ensimmäisen vaiheen maakoekäyttö tehtiin 22. elokuuta 2014, jonka jälkeen raketin polttoainetankit tyhjennettiin, se kallistettiin takaisin vaakatasoon ja rullattiin takaisin laukaisualustan reunalla sijaitsevaan HIF-rakennukseen (), missä rakettiin yhdistettiin nokkakartion sisään asennettu AsiaSat 6. SpaceX CRS-12
SpaceX CRS-12 (myös SpX-12) on SpaceX:n suunniteltu rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Yhtiön Falcon 9 Full Thrust -raketin on tarkoitus laukaista Dragon-rahtikapseli hyötykuormineen 1. elokuuta 2017. Lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. SpaceX
Toukokuussa 2005 SpaceX ilmoitti saaneensa Yhdysvaltain ilmavoimien kanssa aikaan IDIQ-sopimuksen, jonka mukaan ilmavoimat voisi ostaa enimmillään 100 miljoonalla dollarilla laukaisuja yritykseltä. NASA ilmoitti 22. huhtikuuta 2008 solmineensa SpaceXn kanssa IDIQ-sopimuksen. Sopimus on arvoltaan 0,020 – 1 000 miljoonaa dollaria riippuen toteutetuista tehtävistä. Sopimuksen piiriin kuuluu 30. kesäkuuta 2010 mennessä tilatut lennot, jotka laukaistiin joulukuussa 2012. Samalla Elon Musk ilmoitti, että SpaceX on myynyt kaikkiaan 14 sopimusta Falcon-raketeille. AMOS-6
SpaceX julkaisi lokakuun 2016 lopulla päivityksen onnettomuustutkintaan liittyen. Tutkinnan kohde oli tarkentunut yhteen kolmesta nestehappisäiliön sisälle asennetusta COPV-säiliöstä. Yhtiö oli Texasin McGregorissa tekemissään kokeissa onnistunut toistamaan COPV-säiliön tuhoutumiseen johtaneet heliumsäiliön täyttöolosuhteet. Tuhoutumiseen johtaneiden olosuhteiden syntyyn olivat pääasiassa vaikuttaneet COPV-säiliöihin pumpatun heliumin paine ja lämpötila. Yhtiö totesi tutkintapäivityksessä keskittyvänsä onnettomuuden lopullisen syyn löytämiseen ja heliumtankkien täyttötavan kehittämiseen. Rakettivaiheiden koekäyttöjä aiottiin myös jatkaa Texasissa päivityksen julkaisun jälkeisinä viikkoina, ja yhtiö suunnitteli jatkavansa laukaisuja ennen vuoden 2016 loppua joko Vandenberg Air Force Basesta, Kaliforniasta tai Kennedy Space Centerin laukaisukompleksi 39A:lta Floridassa. Laukaisukompleksi 39A oli SpaceX:n edustajan 26. lokakuuta antamien kommenttien mukaan tarkoitus saada käyttökuntoon kuukauden kuluessa.
Elon Musk totesi CNBC:n haastattelussa marraskuun alulla Falcon 9:n jatkavan laukaisuja joulukuun 2016 puolivälissä. Iridium Communications julkisti tiedotteen 1. joulukuuta, jossa kerrottiin, että kymmenen sen Iridium NEXT -satelliittia olisivat ensimmäinen AMOS-6:n onnettomuuden jälkeen Falcon 9:llä laukaistava hyötykuorma. Laukaisun odotettiin tapahtuvan 16. joulukuuta, mutta SpaceX tiedotti 7. joulukuuta laukaisun siirtyneen tammikuulle 2017. Lento lykkääntyi vielä tammikuulle 2017, mutta sujui lopulta ongelmitta. Léopold Eyharts
Eyharts laukaistiin 7. helmikuuta 2008 avaruussukkulalennolla STS-122 Kansainväliselle avaruusasemalle, missä hän liittyi Retkikunta 16:een. Hän osallistui eurooppalaisen Columbus-laboratoriomoduulin asennukseen ja kokoonpanoon. Eyharts palasi Maahan lennolla STS-123 maaliskuussa 2008. SpaceX
Falcon Heavy (ennen Falcon 9 Heavy) on SpaceX:n kehitteillä oleva superraskaan luokan kantoraketti, jonka ensimmäinen koelaukaisu onnistui 6. helmikuuta 2018. Ensimmäisen vaiheen sivuraketit palasivat laskeutumisen jälkeen maahan, mutta päävaiheen laskeutuminen Atlantin valtameressä sijaitsevalle lautalle epäonnistui. Raketin lastina ollut Tesla Roadster -urheiluauto kiersi hetken ajan Maata, jonka jälkeen se ohjattiin avaruuteen. SpaceX CRS-5
Laukaisu kuljetti 2317 kilogrammaa rahtia avaruusasemalle. Dragon-kapselin paineistettu hyötykuorma käsitti 490 kilogrammaa miehistötarvikkeita, 717 kg avaruusaseman osia ja 577 kg tutkimustarvikkeita. Painetistamattomana hyötykuormana oli 490 kilogramman Cloud Aerosol Transport System (CATS) -tutkimuslaitteisto, joka asennettiin aseman japanilaiseen Kibō-moduuliin. CATS-laitteistolla tutkitaan ilmakehän hiukkasia. Sojuz TM-8
Sojuz TM-8 oli neuvostoliittolainen kahdeksas miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 5. syyskuuta 1989 ja se laskeutui 19. helmikuuta 1990. STS-1
STS-1 oli Nasan ensimmäinen avaruussukkulalento. Se lennettiin Columbia-sukkulalla. Laukaisu tapahtui Kennedyn avaruuskeskuksesta 12. huhtikuuta 1981 klo 12:00 UTC-aikaa. Kolmipäiväinen lento päättyi sukkulan laskeutumiseen Edwardsin lentotukikohtaan 14. huhtikuuta klo 18:20. Lennon tavoitteena oli demonstroida turvallinen nousu kiertoradalle sekä paluu laskuun ja varmistaa avaruussukkulan järjestelmien toiminta käytännössä. Sojuz T-8
Sojuz T-8 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento. Avaruusalus laukaistiin avaruuteen 20. huhtikuuta 1983 Baikonurin kosmodromilta ja se laskeutui maahan 22. huhtikuuta 1983 eli lento kesti vain kaksi vuorokautta. Sen tarkoitus oli telakoitua Saljut 7 -avaruusasemaan, jossa epäonnistuttiin.