Mitä ahimsa tarkoittaa?
Ahimsa
Ahimsa (sanskritiksi अहिंसा "ahiṃsā", paliksi अविहिंसा "avihiṃsā") eli väkivallattomuus on keskeinen periaate Intian uskonnoissa, erityisesti hindulaisuudessa, jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa. Kaikkein tiukimmin sitä tulkitaan jainalaisuudessa. Ahimsa ilmenee kaiken elämän kunnioittamisena ja väkivallasta pidättäytymisenä. Käytännön ahimsaan kuuluu yleensä esimerkiksi kasvissyönti.
Yorishiro
Eniten yorishiroja on kuitenkin ihmisten kodeissa. Uudenvuoden juhlan aikana ihmiset koristelevat kotiensa sisäänkäynnit "kadomatsu"-koristeilla, jotka ovat uudenvuoden kamille tarkoitettuja yorishiroja. Kamia edustavia kamifuda-paperinpaloja ripustetaan oven yläpuolelle. On olemassa käymälässä asuvia kameja ("benjō-gami") ja kaivossa asuvia kameja ("suijin"). "Kamado-gami" asuu uunissa, ja sen tehtävä on suojella taloa tulipaloilta. Muita yleisiä yorishiroja ovat pieni "kamidana"-alttari ja "butsudan", alttari kuolleille ("butsudanit" oli alun perin tarkoitettu vain buddhalaisia menoja varten, mutta niissä on nykyään usein myös "ihai"-muistolevyjä, yorishiroja kuolleiden sukulaisten paikalle kutsumista varten). Kaupoissa on usein tassuaan nostavia "manekineko"-savikissoja tai haravan kaltaisia "kumade"-nimisiä bambuesineitä, jotka on tarkoitettu houkuttelemaan paikalle hyvää liikeonnea. Otohime
Otohimen mukaan on nimetty laite, joka tuottaa ääniä, joilla häveliäät henkilöt voivat peittää vessassakäyntinsä äänet japanilaisessa käymälässä. Otohime-laitteen nimi kirjoitetaan jumalattaren nimestä poiketen merkillä, joka tarkoittaa ääntä. Mohismi
Joseph Needhamin mukaan "Mozissa" sanotaan näin: "Liikkeen loppuminen johtuu vastustavasta voimasta - -. Jos vastustavaa voimaa ei ole - - liike ei lopu koskaan. Tämä on totta samoin kuin se, että härkä ei ole hevonen." Ajatus vastaa periaatteeltaan Isaac Newtonin mekaniikan ensimmäistä peruslakia. "Mozissa" on myös optiikkaan ja mekaniikkaan liittyviä otaksumia. Liahona
Liahona on Mormonin kirjassa ja myöhempien aikojen pyhien traditiossa Jumalan laatima ja lahjoittama laite, joka osoittaa suuntaa. Alman kirjan 37:38 (ainut jae, jossa Liahona mainitaan nimeltä) mukaan sana tarkoittaa kompassia (engl. "a compass", Mormonin kirjan suomalainen käännös käyttää sanaa "suunnannäyttäjä") - laitetta, joka kuitenkin oli tuon ajan heprealaisille tuntematon. Laitteen kuvauksesta Mormonin kirjassa selviää, ettei se toiminut magneettisen kompassin tavoin.
Mormonin kirjan mukaan Liahona löydettiin eräänä aamuna Lehin teltan ovelta (1. Nefi 16:10). Jumala oli tätä ennen käskenyt Lehiä muuttamaan pois Jerusalemista Arabian autiomaahan, koska Jumala aikoi hävittää Jerusalemin. 1. Nefin kirjan mukaan Liahona oli taidokkaasti tehty pronssipallo, jossa oli kaksi osoitinta. Toinen osoittimista osoitti Lehille ja hänen perheelleen tien, jota kulkea. Myöhemmin se johti heidät Amerikan mantereelle. Toisen osoittimen funktio ei tule selvästi esiin. Liahona toimi "uskon ja taitavuuden" mukaan (1. Nefi 16:28). Kun Lehin jälkeläiset olivat uskollisia Jumalalle ja Hänen käskyilleen, Liahona johti heitä, mutta heidän luopuessaan Jumalasta Liahona lakkasi toimimasta (1. Nefi 18:12). Joskus Liahonan pinnalle saattoi myös ilmestyä tekstiä, jossa Jumala antoi ohjeita (1. Nefi 16:26-29). Myöhemmin Alman kirjassa Liahonaa verrataan Kristuksen sanaan (Alma 37:44). Alman kirjan jälkeen Liahonasta ei ole mainintoja Mormonin kirjassa. Ahimsa
Buddhalaisissa kirjoituksissa sana "ahiṃsā" (tai paliksi "avihiṃsā") esiintyy vain harvoin. Sen periaate tulee kuitenkin kirjoituksissa selvästi ilmi, joskin buddhalaisuus lähestyy sitä ennemminkin ystävällisyyden ja myötätunnon käsitteiden kautta. Ahimsa sisältyy Viiteen ohjeeseen, jotka muodostavat buddhalaisen etiikan perustan. Ahimsa mainitaan ensimmäisessä ohjeessa, jota noudatetaan sekä luostarilaitoksessa että maallikoiden keskuudessa. Ohjeen mukaan kaiken elävän tappamisesta tulee pidättäytyä. Varahamihira
Pañca siddhāntikā -teoksessaansa hän tiivistää aikansa astronomisen tietämyksen, niin antiikin kreikkalaisen kuin roomalaisenkin sekä egyptiläisen ja intialaisen tiedon. Nimensä mukaisesti teos koostuu viidestä tutkielmasta, joiden nimet ovat "Surya", "Romaka", "Paulisa", "Vasistha" ja "Paitamaha". Kuun ja Auringon episykliteoriasta hän kirjoittaa "Romaka"-tutkielmassa, joka perustuu Hipparkhosin käyttämään aurinkovuoteen ja Kuun 19-vuotiseen kiertoon (metoninen sykli). On kiistelty siitä olivatko Varahamihiran mainitsemat tähtitieteen teoriat intialaista vai babylonialaista alkuperää. Idiomi
Idiomit ovat yleensä kieli- ja kulttuurisidonnaisia, joten vieraan kielen idiomeja voi olla vaikea ymmärtää. Idiomit eivät yleensä ole mielekkäästi käännettävissä sanasta sanaan, vaikka useissa kielipareissa onkin idiomeja, jotka ovat sanastoltaan ja merkitykseltään hyvinkin samanlaisia. Idiomeja lienee kaikissa kielissä, ja monet niistä juontavat juurensa todella kauaksi historiaan. Toisin kuin sananlaskut, jotka ovat kokonaisia virkkeitä tai puheenvuoroja, idiomit ovat tyypillisesti vain muutaman sanan sanaliittoja. Metaforan eli vertauskuvan ja idiomin raja puolestaan on melko häilyvä, sillä vallalla olevan ajatusmallin mukaan idiomi on vakiintunut metafora. Tällöin metaforan ja idiomin välille muodostuu jatkumo, jolla ilmaukset liikkuvat vakiintuessaan metaforapäästä idiomeiksi. Esimerkkejä alun perin metaforina olleista idiomeista lienee luontevinta etsiä erisnimiä sisältävistä idiomeista: "tehdä konoset" tarkoittaa oksentamista ja vakiintui yleiseen käyttöön mahdollisesti lehdistön tai urheiluselostajien edesauttamana sen jälkeen, kun kävelijä Valentin Kononen oksensi Helsingin EM-kisoissa urheilusuorituksensa aikana. Sadhu
Sadhu on hindulaisuuden pyhä mies ja askeetti. Sadhut omistavat koko elämänsä mokšan tavoittelemiselle, ja luopuvat nautinnoista (kama), velvollisuuksista (dhama) ja käytännön tavoitteista (artha). Sadhut harjoittavat joogaa, joten heitä sanotaan myös joogeiksi. Hama
Haman alueella on ollut asukkaita jo neoliittiselta kivikaudelta lähtien, mutta selvempiä arkeologisia todisteita kaupungin olemassaolosta on löydetty 1300-luvun puoliväliltä eaa. 1000-luvulla eaa. kaupunki oli aramealaisen Hamathin kuningaskunnan pääkaupunki ja se mainitaan Vanhassa testamentissa. Salomo valloitti kaupungin, mutta se saavutti jälleen itsenäisyyden myöhemmin. Kaupunki liittoutui aramealaisten kanssa näiden sodassa Assyriaa vastaan ja suostui maksamaan suojelurahaa Assyrialle vuonna 738 eaa. Vuonna 720 kaupunki kapinoi assyrialaisia vastaan, jolloin kuningas Sargon II tuhosi sen. Myöhemmin Hamaa hallitsivat Babylonia ja Persia, mutta kaupunki ei toipunut ennen Seleukidien valtakautta. Seleukidit uudelleennimesivät kaupungin Epifaneksi Antiokhos IV Epifaneksen mukaan. Pompeiuksen johtamat roomalaiset valloittivat kaupungin vuonna 64 eaa. ja kaupunki säilyi Rooman ja sittemmin Bysantin valtakunnan alaisuudessa, kunnes muslimit valloittivat sen vuosien 636 ja 637 välillä. Aforismi
Aforismi eli ajatelma, mietelmä tai mietelause on tiiviissä ja lyhyessä muodossa lausuttu ajatus. Täsmällisemmin määriteltynä aforismi on ajatuksellisesti painokas sekä tiiviisti ja tyylikkäästi muotoiltu virke tai useamman virkkeen kokonaisuus. Määritelmällisesti aforismi on proosaa, eli aforismissa rivit kirjoitetaan loppuun ilman säejakoa. Umma
Umma () on islamin uskovien yhteisö, joka tarkoittaa puhekielessä myös samassa moskeijassa käyviä ihmisiä ja on verrattavissa kristinuskon seurakuntaan. Tavallisesti se tarkoittaa maailman kaikkien muslimien muodostamaa yhteisöä. Joissakin yhteyksissä islamilainen umma tai muslimien umma tarkoittaa kaikkien niiden valtioiden kansalaisia, jotka ovat pääsääntöisesti islamilaisia tai ovat kuuluneet kalifaattiin mukaan lukien ei-muslimi dhimmit. Arabian kielessä umma voi tarkoittaa myös nykymuotoista kansallisvaltiota: esimerkiksi Yhdistyneet kansakunnat on arabiaksi "al-Umam al-Muttahida". Simon bar Kokhba
Juutalainen oppinut rabbi Akiba julisti Simonin Messiaaksi ja antoi tälle lisänimen "Bar Kokhba", joka merkitsee aramean kielellä "Tähden poikaa." Nimi viittasi "tähtiprofetian" nimellä tunnettuun Neljännen Mooseksen kirjan katkelmaan: Yorishiro
Yorishiro () tarkoittaa šintolaisuudessa esinettä tai ihmistä, joka kykenee houkuttelemaan itseensä "kamin" ja antamaan siten kamille fyysisen tilan, jossa se voi olla uskonnollisen seremonian aikana. Yorishiroja käytetään seremonioiden aikana kutsumaan kameja paikalle palvontaa varten. Sana itsessään tarkoittaa kirjaimellisesti ”lähestymisen korvaajaa”. Hissi
Hissi on teknisesti määriteltynä jäykkiä johteita tai rataa pitkin kulkeva nostolaite, joka liikkuu tasojen välillä yli 15 asteen kulmassa vaakatasoon nähden. Lisäksi hissi-sana on yleisessä käytössä tarkoituksissa, jotka eivät teknisesti ottaen ole hissejä vaan köysiratoja (esimerkiksi erilaiset hiihtohissit, gondolihissi). Tefilla
"Šaharit"-rukouksen aikana miehet käyttävät perinteisesti tefillinejä ja tallitia. Jumalanpalvelus alkaa aamusiunauksilla, joiden jälkeen luetaan temppelin uhreista kertovia tekstejä. Sen jälkeen on enimmäkseen psalmeja sisältävä "psukei dezimra", jonka tarkoitus on valmistautua tärkeämpiin rukouksiin. "Psukei dezimran" jälkeen rukouksen johtaja esittää muodollisen kutsun rukoukseen nimeltä "barchu", johon muut läsnäolijat vastaavat. Barchun jälkeen seuraa rukouksen tärkein ja vanhin osa: šeman siunaukset, itse šema Israel-rukous ja hiljainen amida. Jos paikalla on minjan, "šaliach tsibur" toistaa amida-rukouksen ääneen. Tämän jälkeen seuraa muita rukouksia, kuten "tachanun", "uva letsion", ja "aleinu". Ǧīm
Ǧīm eli jīm (, äännetään ) on arabialaisen kirjaimiston viides kirjain. Kirjaimen äännearvo on ja se vastaa heprealaisen kirjaimiston kirjainta gimel (ג). Ǧīmin itsenäinen muoto on ج, ja sanan lopussa se liittyy viivalla edeltävään kirjaimeen (esim. نج "nǧ"). Sanan alussa ja keskellä ǧīmin alapuolinen kaari jätetään pois ja se korvataan seuraavaan kirjaimeen liittyvällä vaakaviivalla (esim. جا "ǧā", نجو "nǧū"). Käymälät Japanissa
Monet japanilaiset naiset pitävät virtsaamisestaan syntyvää, muiden kuulemaa ääntä nolona. Peittääkseen ruumiintoimintojensa äänen monet naiset vetivät WC:tä jatkuvasti käyttäessään sitä, tuhlaten samalla runsaasti vettä. Koska valistuskampanjat eivät lopettaneet käytäntöä, 1980-luvulla tuotiin markkinoille laite, joka käynnistämisensä jälkeen pitää huuhtoutuvan veden ääntä ilman tarvetta vedenkäytölle. Eräs yleinen tuotemerkki on "Otohime" (), joka tarkoittaa kirjaimellisesti "ääniprinsessaa" ja joka on nimetty japanilaisen mytologian Otohime-prinsessan (tosin Otohimen nimi kirjoitetaan eri kanjeilla, 乙姫, jotka tarkoittavat "nuorempaa prinsessaa"), merikuningas Ryūjinin kauniin tyttären, mukaan. Laite asennetaan nykyisin rutiininomaisesti suurimpaan osaan uusista julkisista naisten käymälöistä, ja monet vanhat käymälät on myös varustettu laitteella. "Otohime" voi olla joko erillinen paristokäyttöinen laite, joka on asennettu käymälän seinälle, tai se voidaan sisällyttää olemassa olevaan washletiin. Laite aktivoidaan painamalla nappia tai heilauttamalla kättä liiketunnistimen edessä. Käynnistyksen jälkeen se pitää kovaäänistä huuhteluääntä, joka muistuttaa WC:n vetämistä. Ääni pysähtyy joko ennalta määrätyn ajan kuluttua tai napin painalluksesta. Laitteen on arvioitu säästävän jopa 20 litraa vettä käyttökertaa kohden. Jotkut naiset kuitenkin uskovat "Otohimen" kuulostavan keinotekoiselta ja mieluummin vetävät WC:tä jatkuvasti kuin käyttävät "Otohimen" äänitettyä huuhteluääntä. Miesten julkisia käymälöitä varten laitteilla ei toistaiseksi ole ollut kysyntää eikä niitä lähes koskaan asenneta miesten käymälöihin. Haima
Haima () on selkärankaisilla tavattava ruoansulatusrauhanen, joka sijaitsee vatsaontelossa. Se on punertava ja painaa alle sata grammaa. Haiman paksumpi pää sijaitsee oikealla puolella pohjukaissuolen mutkassa ja ohuempi pää lähellä pernan porttia. Haima on sekä avorauhanen että umpirauhanen. Ahimsa
Intian kansakunnan isäksikin kutsuttu Mahatma Gandhi puhui aikoinaan paljon ahimsan puolesta ja siten hänellä katsotaan olleen merkittävä rooli ahimsan korostumisessa nykyhindulaisille. Gandhi toi ahimsan mukaan Intian politiikkaan väkivallattoman vastarinnan muodossa. Hän ei kuitenkaan puhunut ehdottomasta väkivallattomuudesta, vaan sanoi ettei kaikki tappaminen ole "himsā" eli ettei kaikki tappaminen ole väkivaltaa. Näkökantaa kritisoitiin jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa. Amitabha
Oikea Amitābhan nimen nominatiivimuoto sanskritissa on "Amitābhaḥ". Nimi on yhdyssana sanskritin sanoista "amita" ("rajaton", "ääretön") ja "ābhā" ("valo", "loisto"). Niinpä nimen voidaan tulkita tarkoittavan "rajattoman valon omaavaa, jonka loisto on ääretön". Nimeä "Amitāyus" (nimen "Amitāyuḥ" nominatiivi) käytetään myös. Se on yhdyssana sanoista "amita" ja "āyus" ("elämä"), joten se tarkoittaa "häntä, jonka elämä on ääretön". Brahmi-kirjoitus
Brahmin ja kharoshthin uskotaan yleisesti periytyneen seemiläisistä aakkostoista kuten läntisempienkin aakkoskirjoitusten, todennäköisesti aramealaisesta kirjoituksesta. Brahmi on voinut saada vaikutteensa kauppiaiden tai akemenidien 500-luvun eaa. valloituksen kautta. Joidenkin mielestä brahmi oli kuitenkin omaperäinen keksintö tai jopa periytynyt induskulttuurin kirjoituksesta yli 1000 vuoden takaa. Etenkin jälkimmäistä pidetään kuitenkin epätodennäköisenä. Brahmi on nk. abugida-aakkosto, eli sen konsonanttimerkki sisältää myös a-vokaalin. Muut vokaalit esitetään muuntelemalla kirjoitusmerkkiä. Brahmi kytkeytyi buddhalaisuuteen samaan tapaan kuin arabian kieli islamiin ja levisi buddhalaisuuden mukana laajalle alueelle Aasiassa, joskin muotoaan muunnellen. Aes Sedai
Kaitsija on Aes Sedaihin sitoutunut soturi. Sitoutuminen on Ainoan Mahdin ilmentymä, joka antaa kaitsijoille ylivertaisia voimia, kuten kyvyn parantua tavallista nopeammin, tulla toimeen pitkiä aikoja ilman ruokaa, juomaa tai lepoa, sekä aistia kaukaa Pimeän valtiaan kosketus. Niin kauan kuin kaitsija on elossa, oli hän kuinka kaukana tahansa, Aes Sedai johon hän on sitoutunut tietää sen. Aes Sedai tietää kaitsijansa kuollessa tämän tarkan kuolinhetken ja -tavan, muttei tiedä missä tai kuinka kaukana kaitsija on. Ajaheilla on erilaiset tavat suhtautua kaitsijoihin. Punaisella ajahilla ei ole kaitsijoita lainkaan, koska he eivät luota miehiin. Muut ajahit uskovat, että heillä voi olla yksi sitoutunut kaitsija, kun taas vihreän ajahin mielestä heillä voi olla niin monta sitoutunutta kaitsijaa kuin he haluavat. Aes Sedain käytösnormiston mukaan kaitsijan täytyy haluta sitouttamista vapaaehtoisesti, vaikka pakottamista tiedetään tapahtuneen. Se mitä Aes Sedait sidoksesta saavat ei tiedetä, sillä se on tarkoin varjeltu salaisuus. Al-Aqsa
Al-Aqsa on yksi islamin tärkeimpiä pyhiä paikkoja. Legendan mukaan Muhammed jätti kallioon jalanjälkensä pysähtyessään moskeijassa siivekkäällä hevosella tekemällään öisellä matkalla. Himorogi
Himorogi () tarkoittaa šintolaisessa terminologiassa pyhää tilaa tai alttaria, jota käytetään palvonnassa. Himorogit rajataan yleensä neljään kulmaan asetetuilla vihreillä bambuilla tai sakakipuilla, jotka kannattelevat pyhiä rajaköysiä ("shimenawa"). Tilan keskelle asetetaan sakakin oksa "yorishiroksi", joka edustaa fyysisenä objektina "kamin" läsnäoloa. Kamilla itsellään ei ole aineellista muotoa. Abhasian lippu
Avoin kämmen on abhaasien valtion tunnus, joka esiintyy muun muassa jo genovalaisissa merikartoissa 1200–1300-luvuilta; keskiajalla lippu, jossa oli valkoinen kämmen punaisella pohjalla, on saattanut liehua nykyisen Suhumin kaupungin paikalla. Seitsemän tähden sanotaan symboloivan Abhasian seitsemää historiallista aluetta, ja luku seitsemän on myös merkittävä abhaasien mytologiassa ja kulttuurissa. Myös viisisakarainen tähti on muinainen astrologinen symboli. Vihreät ja valkoiset raidat merkitsevät vuorostaan kristinuskon ja islamin rauhaisaa rinnakkaiseloa. Dhimmi
Dhimmi () on nimitys islamilaisessa valtiossa asuvalle monoteistiseen uskontoon kuuluvalle henkilölle, erityisesti kristitylle, juutalaiselle tai zarathustralaiselle, joka alistuu islamin määräämään asemaan. Sana tarkoittaa "suojeltua". Asema dhimminä tulee käsitteestä Dhimma (sopimus). Dhimmeillä on vähemmän oikeuksia ja velvoitteita kuin muslimilla. Dhimmien asema islamilaisessa maailmassa on vaihdellut jyrkästi eri aikoina ja eri alueilla: välillä dhimmit ovat olleet ankaran syrjinnän ja jopa vainon kohteena, välillä heidän asemansa on ollut verraten hyvä ja turvattu. Jihad
Hämeen-Anttilan mukaan valtaosalle muslimeista jihad merkitsee ensisijaisesti henkistä kamppailua omaa sisäistä pahuutta vastaan. Kyseessä onkin ”varsinainen” tai ”suurempi jihad”. Tämä sisäinen kamppailu on jokaisen muslimin velvollisuus, jotta pahuus ei saisi yliotetta. Tässä taistelussa ovat aseina muslimien velvollisuudet uskontunnustus, rukous, paasto, almut ja pyhiinvaellus. Tämän kamppailun osana on myös islaminuskon rauhanomainen levittäminen lähetystyönä. Akhaimenidit
Indoiranilaiset persialaiset oleilivat vielä 1000–800 eaa. Urmiajärven itäpuolella päätellen Assyrian teksteistä ja löydöistä jotka on tehty Hasanlusta. Assyrialaiset käyttivät tästä viholliskansastaan nimeä "Parsua". Se oli monesta eri heimosta koostuva hajanainen kooste.
Persialaiset vaelsivat sittemmin etelään vuoriselle alueelle, joka on Hormuzinsalmen ja Persianlahden pohjukan pohjoispuolisilla vuorilla. Iisa
Iisa on varsinkin nykyään myös lyhyempi versio nimestä Aliisa. Aliisa ja Alisa ovat suomenkielisiä muunnoksia ranskalaisesta nimestä Alice, joka puolestaan juontuu saksalaisesta Adelheid-nimestä (alun perin Adalheidis), joka merkitsee jalolaatuista. Avimimus
"Avimimuksella" saattoi olla höyheniä. Kuten nykyisillä linnuilla, "Avimimuksella" käsiluut olivat sulautuneet yhteen, ja sulannuppien korostunut läsnäolo alavartalon luissa vahvistaa, että "Avimimuksella" oli höyheniä ainakin tässä osassa kehoa. Vahvasti kehittyneiden höyhenten läsnäolo ehdottaa lisäksi, että "Avimimuksella" oli mahdollisesti kevyempi höyhenpeite sen muissa kehon osissa, niin kuin muilla linnunkaltaisilla dinosauruksilla. "Avimimus" voidaan nähdä välilinkkinä lintujen ja dinosaurusten evoluution välillä. Gongen
Gongen () tarkoittaa šintolaisuudessa ja Japanin buddhalaisuudessa avatāraa, japanilaista "kamia", joka on todellisuudessa Intiasta japanilaiset pelastamaan tulleen buddhan väliaikainen ilmentymä. Sanat "gonge" () ja "kegen" () ovat synonyymeja. "Gongen shinkō" () tarkoittaa uskomista gongenien olemassaoloon.
Joskus oletetaan, että sana ”gongen” on peräisin Tokugawa Ieyasun postuumista nimestä (Tōshō daigongen). Sana kuitenkin keksittiin ja sitä alettiin käyttää Heian-kauden keskivaiheilla, kun buddhalaisuutta ja šintolaisuutta yritettiin sovittaa yhteen: kahden uskonnon synkretismiä kutsutaan termillä "shinbutsu shūgō" eli kirjaimellisesti ”kamien ja buddhien synkretismi”. Oletus, jonka mukaan japanilaiset kamit ja buddhat ovat käytännössä samoja olentoja, kehittyi tuolloin teoriaksi, joka on nimeltään "honji suijaku" (). Sen mukaan kamit ovat buddhien, bodhisattvojen ja muiden buddhalaisten jumaluuksien ilmentymiä (avatāroja). Kun teoria levisi vähitellen ympäri maata, kehittyi gongenin käsite. Tendai-buddhalaisuuden ja shugendōn vaikutuksesta käsite sopeutettiin esimerkiksi Iwaki-tulivuorta koskeviin uskomuksiin: naispuolinen kami Kuniyasutamahime liitettiin Jūichimen Kannon bosatsuun (yksitoistakasvoinen Kannon), Ōkuninushi-kami vuorostaan Yakushi nyoraihin ja Kunitokotachi-no-mikoto Amida nyoraihin. Nashid
Nashidit (arab.: yksikkö نشيد našīd, monikko أناشيد anāšīd) ovat islamilaista vokaalimusiikkia, jota lauletaan joko rumpusoitinten säestämänä tai kokonaan ilman soittimia. Koska monet muslimioppineet pitävät musiikkia islamin vastaisena, ei oikeassa islamilaisessa nashidissa käytetä jousi- puhallin- tai vaskisoittimia. Lauluäänen digitaalinen muokkaaminen kuitenkin usein sallitaan. Nashidit ovat suosittuja koko islamilaisessa maailmassa. Sanoitukset käsittelevät yleensä islamin historiaa ja uskomuksia.
Nashid-laulajien uusi sukupolvi on alkanut käyttää erilaisia soittimia vapaammin musiikissaan ja yhdistänyt pop-musiikkiin elementtejä vanhasta nashid-perinteestä. Tällaisia artisteja ovat mm. Cat Stevens ja Outlandish. Nenä
Nuha tarkoittaa vuotavaa tai tukkoista nenää. Se on hyvin usein esimerkiksi flunssan tai allergian oire. Tunnetuimpia nenän sairauksia ovat muun muassa nenäsyöpä ja nenän polyyppi. Anosmia taas merkitsee hajuaistin puutetta. Nenän agenesia on äärimmäisen harvinainen tila, jossa nenä on synnynnäisesti osittain tai kokonaan puuttunut. Sikhiläisyys
Guru Gobind Singh loi Khalsa-veljeskunnan. Khalsa merkitsee puhdasta. Khalsaksi tullaan ottamalla kaste. Kastetta kutsutaan nimellä "amrit", joka tarkoittaa kuolemattomuuden nektaria.
Khalsojen kuuluu kantaa yllään "viittä K:ta”, joilla on tietty symbolinen merkitys: Sahara
Noin neljännes Saharan pinta-alasta on hiekka-aavikkoa, jossa on jopa yli 300 metriä korkeita hiekkakinoksia, dyynejä. Tätä aavikkotyyppiä kutsutaan arabian kielessä nimellä "erg". Hiekka sijaitsee yleensä painumissa. Suurin osa Saharasta on kivikko- ja sora-aavikkoa, jota kutsutaan eri paikoissa nimillä "reg" tai "serir", jotka ovat hyvin kuivia alueita ja lähes elottomia. Saharan pohjoisosien kivisiä ja soraisia ylätasankoja sanotaan "hamadaksi", joka on vähähiekkaista pääosin alle 500 metrin korkeudessa olevaa eroosion kuluttamaa kalkki- ja hiekkakivitasankoa. Noin neljännes Saharasta on vuoristoa. Saharan vuoristoihin kuuluvat muun muassa Ahaggar- ja Tibestivuoristo. Tibestivuorilla Tšadin pohjoisosissa on Saharan korkein vuori 3 415 metrin korkuinen Emi Koussi. Ahaggarvuoriin liittyy Tassili n’Ajjerin ylätasanko. Varsinkin itäisessä Pohjois-Saharassa on painumia, joissa on keitaita ja suolaliejukoita. Saharassa on veden uurtamia kanjoneita, kuivia jokiuomia, vadeja. Samsara
Buddhalaisuuden näkökulmasta samsaran luonteenomaisin piirre on dukkha eli kärsimys tai epätyydyttävyys. Tämä on ensimmäinen buddhalaisuuden neljästä jalosta totuudesta. Samsaran tunnusmerkkejä ovat myös anicca eli pysymättömyys ja anatta eli itsettömyys. Buddhalaisuuden harjoittaminen tähtää pääsyyn samsarasta nirvanaan eli valaistumiseen turvautumalla Kolmeen jalokiveen (Buddhaan, dharmaan, eli Buddhan opetukseen ja sanghaan eli buddhalaisten yhteisöön). Ahimsa
Myös Intian sääolosuhteet asettavat rajoituksia jainalaisten munkkien ja nunnien elämään. Vuosittain kuukausia kestävän monsuunikauden aikana luonto on haavoittuvaisempi, mikä tekee tahattoman väkivallan välttämisestä entistä vaikeampaa. Tämän vuoksi munkkien ja nunnien tulee vetäytyä temppelialueelle hiljaiseloon eli retriittiin koko monsuunikauden ajaksi. Ahura Mazda
Ahura Mazda (Ahura Mazdā) on zarathustralaisten tärkein jumala. Uskonto vaikutti muinaisessa Suur-Persiassa erityisesti Akemenidien hallitsijasuvun valtakaudella. Sana "ahura" tarkoittaa jumalallisuutta sekä herruutta, sana "mazda" merkitsee viisautta. Uskonnon perustajan profeetta Zarathustran mukaan kaikki hyvä on jumalallisen viisauden luomaa. Haaremi
Haaremit tunnetaan etenkin islamilaisista maista, mutta niitä oli Lähi-idässä myös esi-islamilaisena aikana. Assyrian, Persian ja Egyptin hoveissa oli yleensä haaremi, jossa hallitsijan vaimot ja jalkavaimot asuivat apulaisineen ja eunukkeineen. Hallitsijat laajensivat haaremeitaan poliittisten liittolaissuhteiden vahvistamiseksi. Näillä kuninkaallisilla haaremeilla oli tärkeitä poliittisia ja yhteiskunnallisia rooleja. Niiden sisällä esiintyi usein kilpailevia liittoumia, jotka pyrkivät nostamaan itsensä ja jälkeläisensä asemaa hovissa. Ahiqar
Ahiqar, joskus Ahikar, on Lähi-idän kertomusperinteessä kuninkaan viisas neuvonantaja, jonka onnistuu pelastaa maansa. Teos on alkujaan todennäköisesti ollut arameankielinen, ja se on peräisin Kaksoisvirtainmaasta 600-luvulta eaa. Achim
Achimia ympäröivä alue on luonnollisessa tilassaan enimmäkseen nummea, ja itse kaupunki on 15 metrin korkeudella merenpinnasta. Ensimmäinen kirjoitettu merkintä Achimista on vuodelta 1091, jolloin sitä kutsuttiin Arahemiksi. Muinoin paikassa kokoontuivat saksien tuomioistuimet ja erilaiset kultit. 1100-luvulla kristilliset lähetyssaarnaajat pystyttivät baptistisen kirkon Achimiin. Se oli nykyisen, vuonna 1257 rakennetun kirkon edeltäjä. Gamab
Gamab tai Gauna on Etelä-Afrikan khokhoi-kansan korkein jumala, taivaan ja kuoleman jumala. Hänen sanotaan lopettavan ihmisen elämän ampumalla nuolen taivaasta. Muita khokhoiden jumalia ovat esimerkiksi pahuuden jumala Gunab sekä sateen ja noitien suojelija Tsui, jolla on valta palata elämään kuoleman jälkeen. Pahantahtoisia olioita khoikhoiden mytologiassa ovat Aigamuxa, joka näyttää ihmiseltä, mutta hänellä on silmät jaloissa, ja Ga-gorib, leopardinkaltainen olio, joka odottaa uhrejaan kuopan pohjalla kärsivällisesti. Akaasinen arkisto
Akaasinen arkisto on teosofiaan ja New Ageen kuuluva käsite, jolla tarkoitetaan väitettyyn eetteriin tallentunutta tietoa. "Akasha" on sanskriitin sana, joka tarkoittaa ”taivasta”, ”avaruutta” tai ”eetteriä”. Esoteerisessa filosofiassa eetteri on kosmisen seitsenäisyyden kolmas prinsiippi, aineen eli maan ollessa alin ja akashan korkein. Ahimsa
Buddhalaisen hallitsija Ašokan tiedetään olleen vahva ahimsan kannattaja.
Gautama Buddha opetti noudattamaan keskitietä ja teki ahimsan suhteen eron halun ja tarpeen välille. Hän tuomitsi turhan tappamisen eli tappamisen ruoan, uhraamisen, huvittelun tai mielihyvän vuoksi. Buddha ei kuitenkaan kehottanut täysin ehdottomaan väkivallattomuuteen, jollaista jainalaisuudessa noudatetaan. Hän myös hyväksyi väkivallan puolustautumistarkoituksessa. Buddhalaiseen tulkintaan ahimsasta ei myöskään sisälly tahaton väkivalta, vaan pelkkä tarkoituksella aiheutettu väkivalta. Islam ja naiset
Perinteisessä islamilaisessa rikosoikeudessa yhden miehen todistus vastaa kahden naisen vastaavaa, mikä juontaa juurensa hadithista, jossa Muhammed myös puolustaa käytäntöä vedoten naisen miehiin nähden puutteelliseen älykkyyteen. Hadithien perusteella on myös oikeutettu esimerkiksi lapsiavioliittoja; Muhammedin itsensä kerrotaan naineen yli 50-vuotiaana vain 6-vuotias Aisha tämän isän suostumuksen kautta. Hadithit myös esittävät myös olleen yhdynnässä Aishan kanssa tämän ollessa vasta yhdeksän. Näitä haditheja käytetään tänäkin päivänä oikeuttamaan eräissä vanhoillisissa islamilaisissa maissa vallitsevia käytäntöjä. Kalam
Kalam ( "kalām" 'puhe' < علم الكلام‎ "ʿilm al-kalām") tarkoittaa islamin perinnettä, jossa teologisia periaatteita johdetaan dialektiikan avulla. Kalamin lähtökohtana on Jumalan ilmoitus, ja se käyttää loogista päättelyä ilmoituksen ymmärtämiseksi ja mahdollisten ristiriitojen selvittämiseksi. Kalamia harjoittavaa muslimiteologia kutsutaan "mutakallimiksi". Kalamin vaikutus islamiin vastaa karkeasti keskiajan kristillisen skolastiikan merkitystä kristinuskolle. Valaistuminen
Hindulainen termi valaistumiselle on mokša. Dualistinen hindulaisuus, kuten esimerkiksi valtaosa Vaishnava-traditioista, mieltää mokšan vapautettuna tilana jossa triputi (tietäjä, tiedetty ja tieto: yksilösielu, jumala ja jumalsuhde) säilyy ennallaan. Monistisessa Advaita Vedanta -koulukunnassa mokša tarkoittaa triputin eliminoivaa yksilösielun (atman) oivallusta luonteestaan kaiken sisältävänä maailmansieluna (brahman). Mykkyys
Mykkyys ("mutitas") on puhevamma ja tarkoittaa kyvyttömyyttä puhua. Puhumattomuuden taustalla on usein aivosairaus, aivotoiminnan synnynnäisia puutteellisuuksia tai myöhemmällä iällä aivotautien vaikutuksesta syntynyt afasia. Lapsilla syynä voi olla nielurisojen turpoaminen tai kehityksen viivästyminen. Mykkyys voi liittyä esimerkiksi kehitysvammaan. Henkilöstä, joka kärsii mykkyydestä, käytetään termiä "mykkä". Ahimsa
Ahimsaa noudattavat buddhalaiset ovat yleensä kasvissyöjiä pidättäytyäkseen väkivallasta ja tappamisesta, mutta kasvissyönnin tärkeydestä osana buddhalaisuutta on erimielisyyttä - esimerkiksi tiibetinbuddhalaisten keskuudessa lihansyönti on yleistä ja tantrismissa lihaa saatetaan jopa käyttää osana uskonnollisia rituaaleja. Munkit ja nunnat voivat syödä lihaa, jos se ei ole peräisin heitä varten tapetusta eläimestä eli he saattavat syödä esimerkiksi kerjäämällä saatua lihaa. Buddhalaisuuden tulkinta ahimsasta on siis myös luostarilaitoksen osalta löyhempi kuin jainalaisuuden tulkinta. Jainalaisuudessa kritisoidaan buddhalaista suhtautumista lihansyöntiin. Mahatma Gandhi
Gandhi vastusti väkivaltaa ja sanoi, että väkivallalla ei voida poistaa väkivaltaa tai pahaa. Hän kuitenkin piti väkivallalla puolustautumista pienempänä pahana kuin alistumista. Gandhin väkivallattomuus voidaan nähdä hindulaisen, jainalaisen ja kristillisen moraaliopin yhteensulautumana. Gandhi laajensi perinteistä intialaista väkivallattomuuden eli "ahimsan" käsitettä kattamaan myös kamppailua valtiovaltaa kohtaan. Gandhille väkivallattomuus oli aktiivista toimintaa, joka ei kuitenkaan aiheuta väkivaltaa tai pahaa ihmisille tai eläimille. Hän uskoi väkivallattoman vastarinnan olevan tehokkaampaa kuin fyysinen voima. Gandhin mielestä väkivallattomuuden tulisi täyttää koko ihminen niin, ettei ristiriitaa oman halun ja ulkonaisen käyttäytymisen välillä ilmene. Väkivallattomuutta tulee hänen mukaansa soveltaa kaikilla elämänalueilla. Gandhi ei hyväksynyt eläinkokeita, ja välttääkseen tekemästä eläimille väkivaltaa hän ei syönyt lihaa. Šaikhilaisuus
Šaikhilaisuus (kirjoitetaan myös Shaikhilaisuus) on islamin šiialaisuuden sisällä vaikuttanut uskonnollinen liike, jonka perusti Ahmad al-Ahsa’i 1800-luvun alussa. Liike nousi aikoinaan merkittäväksi tekijäksi Persiassa. Samalla se avasi tietä baabilaisuudelle ja tätä kautta bahai-uskolle. Nykyisin šaikhilaisuus on maltillinen koulukunta šiialaisen valtauskonnon sisällä. Atomismi
Tästä näkemyksestä väiteltiin intialaisessa filosofiassa 1700-luvulle saakka sekä hindulaisen filosofian mimamsa- ja nyaya-koulukunnissa että buddhalaisessa filosofiassa. Kilpailevan holistisen näkemyksen mukaan lauseet olivat ensisijaisia elementtejä, jotka annetaan alun perin silloin kun sanat lausutaan, ja sanoihin päästään vain analyysin ja abstrahoinnin kautta. Nämä kaksi näkemystä tunnettiin nimellä "a-kShaNDa-pakSha" (jakamattomuus eli lauseholismi), näkemys, jota kehitti myöhemmin Bhartrihari (n. 500 jaa.); ja "kShaNDa-pakSha" (atomismi), näkemys, jonka mimamsa- ja nyaya-koulukunnat omaksuivat. Karma
Sanalla karma (sanskritia, devanagari: कर्म; 'teko', 'toiminta'; paaliksi "kamma") tarkoitetaan yleensä buddhalaisuudessa, hindulaisuudessa ja jainalaisuudessa esiintyviä syyn ja seurauksen toimintaa kuvaavia oppeja. On huomattava, että karman merkitys eri uskonnoissa poikkeaa toisistaan. Adhaan
Adhaan lausutaan moskeijasta viisi kertaa päivässä, perinteisesti minareetista muslimien viiden pakollisen ("fardh") rukouksen ("salat") merkiksi. Toinen kutsu on nimeltään "iqama", joka kutsuu muslimeja asettumaan riveihin rukouksen alussa. Adhaanin lausuminen ääneen jokaisessa moskeijassa moneen kertaan on antaa kaikille helposti ymmärrettävä tiivistelmä islamilaisesta uskosta. Sen tarkoituksena on välittää jokaiselle muslimille ja ei-muslimille islamin uskomusten sisältö eli sen hengellinen ideologia. Nykyään tätä tarkoitusta varten minareetteihin on asennettu kovaäänisiä. Ajatushautomo
Suomessa on valtion, elinkeinoelämän ja säätiöiden tuella sekä projektirahoituksella toimivia ajatushautomoita. Elinkeinoelämän valtuuskunta (Eva) edus­taa nä­ky­väs­ti yri­tys­maail­man maail­man­ku­vaa elin­kei­no­elä­män ra­hoil­la. Suo­men kak­si­kie­lis­tä kult­tuu­ria puo­lus­ta­va Mag­ma toi­mii ruot­sin­kie­lis­ten sää­tiöi­den tuen tur­vin, ja ihmisnä­kö­kul­maa ko­ros­ta­va Demos Helsinki on va­kiin­nut­ta­nut paik­kan­sa it­se hank­ki­mal­laan pro­jek­ti­ra­hoi­tuk­sel­la. Jihad
Aseellinen jihad on sallittua perinteisen tulkinnan mukaan islamin puolustamiseksi tai islamin vahvistamiseksi ja levittämiseksi, ja sille on laadittu tarkat eettiset säännöt. Myös hyökkäyssota islamin valtapiirin laajentamiseksi on perinteisissä tulkinnoissa oikeutettu jihadina. Islamilaisessa perinteessä maailma on jaettu islamin alueeseen ("dar al-islam") ja sodan alueeseen ("dar al-harb"), joista jälkimmäinen tarkoittaa kaikkia niitä maita, jotka eivät ole kääntyneet islamiin vaikka kutsu ("da'wa") on esitetty; islamilaisen valtion päämiehen velvollisuutena tehtävänä olisi julistaa sota tällaisia alueita vastaan. Rauhanomaisempaan islamtulkintaan sitoutuneet oppineet ovat esittäneet, että aseellinen jihad tulisi ymmärtää oikeutetuksi vain puolustussotana. Historiallisesti islamilaisen valtion levittäminen yhtä lailla arabien kuin turkkilaistenkin toimesta on kuitenkin ymmärretty aina jihadiksi. Modernit jiihadistijärjestöt kuten Isis käyvät jihadia hyökkäyssotana, jonka tavoitteena on islamilaisen kalifaatin perustaminen. Sisäisen jihadin käsite syntyi 800-luvulla, ja käsitys siitä ”suurempana jihadina” nojaa pitkälti keskiaikaiseen suufilaiskirjallisuuteen. Sisäisen jihadin merkitystä on alettu korostaa nykyaikana etenkin länsimaisessa keskustelussa. Oromot
Useimmat oromot ovat joko muslimeja tai kristittyjä. Jotkut oromot harjoittavat lisäksi perinteistä uskoa, jonka pääjumala on "Waqaayo". Lisäksi uskonnossa on useita "ayanas"-nimellä tunnettuja pyhimyksiä. Uskonnolliset johtajat tunnetaan nimellä "quallus". Heidän asemansa on periytyvä. Naispuolisia uskonnollisia johtajia kutsutaan nimellä "qalittis". Osa muslimeista ja kristityistä oromoista harjoittaa uskontonsa sivussa perinteistä uskoa. Islamin suosio perustuu kristittyjen amharojen historialliseen valta-asemaan oromoihin nähden. Perinteinen usko on säilynyt etenkin oromojen alueiden eteläosissa. Avimimus
Sergei Kurzanov on ajatellut "Avimimuksen" olleen kykenevä rajoittuneeseen lentämiseen. Tänä päivänä paleontologit kuitenkin ovat yleisesti samaa mieltä siitä, että "Avimimus" todennäköisesti ei kyennyt lentämään, mutta höyhenet toimivat eristeenä tai ehkä värikkäänä höyhenpeitteenä parittelussa. KOM-teatteri
Eero Aho - Pedro Ahumada Mokša (hindulaisuus)
Hindulaiset askeetit eli sadhut omistavat koko elämänsä mokšan tavoittelulle. Muiden ihmisten elämä hindulaisuudessa on tasapainottelua velvollisuuksien täyttämisen eli dharman ja mokšan tavoittelun välillä. Āstika ja nāstika
Joskus termi "astika" tulkitaan tai käännetään löyhästi ”teismiksi” ja "nastika" ”ateismiksi”. Varsinainen merkitys liittyy kuitenkin Veda-kirjojen pitämiseen auktoritatiivisina tai ei: esimerkiksi Samkhya ja Purva Mimamsa -koulukunnat eivät hyväksy jumalia, mutta ne pitävät Veda-kirjoja auktoriteetteinaan, joten ne luetaan ateistisiksi "astika"-koulukunniksi. Amissit
Amissit kulkevat hevosilla, sillä autojen ja joissain yhteisöissä myös polkupyörillä ajaminen ja niiden omistaminen on kielletty. Myös potkulaudat sallitaan. Tavallisella amissiperheellä on yksi tai kaksi ajohevosta ja 6–8 työhevosta, ja hevonen on tärkeä osa amissien identiteettiä, kulttuuria ja kansanperinnettä. Amissien hevosajoneuvoja on monenlaisia, jotkin avokärryjä ja toiset katettuja vaunuja, joihin mahtuu koko perhe. Nykyisin hevosajoneuvoissa on oltava valot ja heijastimet. Kärryt ovat ulkopuolelta vaatimattomia ja yhdenmukaisia, mutta vaunujen sisällä käytetään joskus erilaisia lisälaitteita ja koristeita. Amisseilta ei vaadita ajolupaa eikä katsastuksia, ja hevosten teille aiheuttamat vauriot käytännössä rahoitetaan turismituloilla, joita amissit kunnille tuottavat. Amissit
Amissit ovat kristittyjä, jotka uskovat Kristuksen jumalallisuuteen, taivaaseen ja helvettiin, Raamatun sanaan sekä kirkkoon Jeesuksen ruumiina. Heidän uskonkappaleensa ovat säilyneet muuttumattomina vuodesta 1632. Amisseille usko on kokonaisvaltainen ja erottamaton osa elämää, ja varsinaisia uskonnollisia toimituksia he harjoittavat vain harvoin: tunti sunnuntaiaamuisin, sekä häissä ja konfirmaatiossa. He pitävät jumalanpalvelukset toistensa kotona joka toisena sunnuntaina ja pitävät pysyvää kirkkorakennusta kerskailuna. Ahma
Ahmojen sosiaalinen järjestelmä on samanlainen kuin näädällä. Liikkumisalue on laaja, eivätkä ne pysty sitä puolustamaan, mutta se merkitään ulosteilla, virtsalla ja perärauhasten eritteillä. Näin eläimet tietävät missä lajitoverit liikkuvat ja osaavat välttää yhteenottoa. Samaa sukupuolta olevat ahmat eivät siedä toistensa läsnäoloa alueellaan. Kami
Kami () tarkoittaa šintolaisuudessa pyhää tai kunnioitettua ilmiötä. Kami käännetään harhaanjohtavasti usein ”hengeksi” tai ”jumalaksi”. Sanaa voidaan käyttää sekä tarkoittamaan kami-luonnetta, tietynlaisia pyhiä ominaisuuksia (vertaa latinan "numen"), tai tiettyjä olentoja, elollisia, elottomia tai jumalallisia, joilla on kami-luonne. Erilaisia ja erityyppisiä kameja on huomattavan suuri määrä: perinne kuvaa kamien valtavaa määrää sanoin "yaoyorozu no kami" (), ”lukematon määrä kameja”, kirjaimellisesti ”kahdeksan miljoonaa kamia”. Kameja on šintolaisuudessa kaikkialla; niitä ovat paitsi luonnonelementit, kuten aurinko, kuu, vesi, vuoret ja niin edelleen, myös itsenäiset, ihmisen toimintaa suojelevat ja ihmisten valmistamissa esineissä asuvat olennot. Kameja voivat olla myös esimerkiksi kuolleet esi-isät, menneisyyden suuret henkilöt tai aiemmin keisari. Ahimsa
Munkkeja ja nunnia koskevien suurten lupausten sijaan maallikot sitoutuvat pienempiin "anuvrata"-lupauksiin. Vaikka siis myös maallikot noudattavat ahimsaa varsin tarkoin, sallitaan heille joitain munkeilta ja nunnilta kiellettyjä asioita. He saavat esimerkiksi suojella viljelemäänsä satoa tuholaisilta, mutta toisaalta osa nykyjainalaisista saattaa toteuttaa ahimsan periaatetta myös jättämällä viljelyyn liittyvän maan kaivamisen ja tuholaisten torjunnan kokonaan muiden vastuulle. Maallikoiden on myös sallittua tappaa itsepuolustuksena, joten jainalaiset maallikot voivat osallistua tietyin ehdoin sotaan. Hopea-akaasia
Hopea-akaasia eli mimosa ("Acacia dealbata") on akaasioiden sukuun kuuluva pensas tai pieni puu, joka esiintyy luonnonvaraisena Australian kuivassa sisämaassa. Sitä kasvatetaan koristekasvina, ja sen kukkia myydään leikkokukkina. Ahimsa
Jainalaisuudessa ahimsa on äärimmäisen keskeinen periaate, jota noudatetaan niin luostarilaitoksessa kuin myös maallikoiden keskuudessa. "Ahimsā paramo dharmaḥ" on yksi jainalaisuuden tunnuslauseista ja tarkoittaa väkivallattomuuden olevan uskonnon korkein laki. Jainalaisuudessa pyritään välttämään yhtä lailla sekä tahallista että tahatonta väkivaltaa. Jainalaiset käsittävät myös laiminlyönnin olevan väkivaltaa; ahimsan periaatteen mukaisesti heidän tiedetään hoitaneen sairaita ja loukkaantuneita eläimiä jo tuhansia vuosia ennen kuin eläinsuojat yleistyivät lännessä. Mahaviran opetuksissa jopa pelkkää väkivallan ajattelua pidetään tuomittavana. Ahvahit
Ahvahit jakautuvat kahteen ryhmään. Pohjoisryhmän perinteinen asuinalue sijaitsee Kaukasukseen kuuluvien Bogosvuorten pohjoisrinteillä Andijskoje Koisun jokilaaksossa. Eteläryhmän kylät sijaitsevat Bogosin itärinteillä Avarskoje Koisun laaksossa. Pohjoiset kylät Kvankero, Tsvakilkolo, Tad-Magitl, Lologonitl, Kudijab-Roso ja Izano kuuluvat Ahvahin ja eteläiset Tsekob, Tljanub ja Ratlub Šamilin piiriin. Naapurikansoja ovat pohjoisessa karatat, idässä avaarit, lounaassa tindalit ja lännessä bagulalit. 1600–1700-luvuilla ahvaheja siirtyi nykyisen Azerbaidžanin Zaqatalan piiriin, jossa heitä asuu varsinkin Axaxdərən kylässä. Neuvostoaikana osa ahvaheista muutti Kumykkien alangolle Terek- ja Sulakjokien väliselle alueelle. Saamelainen muinaisusko
Naisilla oli kodassa oma pyhä vyöhykkeeseen, joka sijaitsi tulisijan ja ovensuun välissä. Siellä ajateltiin niin sanottujen "áhkká"-jumalien asuvan. Naiset antoivat jumaluuksilleen juoma- ja ruokauhreja kaatamalla niitä maahan, mutta yleisesti naisten pyhässä vyöhykkeessä suoritetuista riiteistä tiedetään hyvin vähän, koska tietojen kerääjät eivät olleet kiinnostuneet naisten kulttuurista. Hame
Hame on vaatekappale, joka on yhtenäinen ja kiedotaan lantion ympärille. Sen tarkoituksena on peittää ja suojata alavartaloa sekä jalkoja. Amissit
Naiset pitävät päähinettä, jolla ilmennetään alistumista Jumalan ja miehen edessä. Nelivuotiaana tyttöjen tukka solmitaan nutturoille. Aikuisilla naisilla on jakaus keskellä ja nuttura takana. Naiset eivät leikkaa tukkaansa tai aja ihokarvojaan. Nuorten naisten mekko ulottuu vähintään polvien alapuolelle. Mekot ovat yksivärisiä harmaasta siniseen tai viininpunaiseen, ja naiset käyttävät esiliinaa ja hartiaviittaa kahdeksanvuotiaasta lähtien. Sukat ovat mustia. Myös saalia ja hilkkaa käytetään. Suruaikana käytetään mustia vaatteita. Hydroksidi
Svante Arrhenius määritteli emäksen aineeksi, jonka vesiliuoksessa on hydroksidi-ioneja. Sellaisia olivat ennen kaikkea vesiliukoiset metallihydroksidit kuten natriumhydroksidi (NaOH). Brønstedin happo-emästeoriassa emäs määritellään aineeksi, joka voi vastaanottaa protonin. Tämän määritelmän mukaan ei enää metallihydroksideja sellaisenaan pidetä emäksinä, mutta niissä oleva OH-ioni on voimakas emäs. Vesiliuokset, joissa hydroksidi-ioneja on enemmän kuin puhtaassa vedessä, ovat emäksisiä. Umami
Umami eli lihaisa on yksi ihmisen aistimasta viidestä perusmausta makean, suolaisen, happaman ja karvaan ohella. Umamia sanotaan esiintyvän esimerkiksi arominvahventeena käytetyssä natriumglutamaatissa, joissain juustoissa, soijakastikkeessa ja hyvin kypsyneessä tomaatissa sekä maustamattomassa lihassa. Umami on japania, 旨味, ja se tarkoittaa suomeksi likimain ”herkullinen maku” tai ”miellyttävä, ruokahalua herättävä maku”, ja sen määritteli perusmauksi ensimmäistä kertaa japanilainen Kikunae Ikeda vuonna 1908. Ahimsa
Munkiksi ja nunnaksi vihkiytymisen yhteydessä annetaan lupaus väkivallan välttämisestä, joka voidaan jakaa viiteen "mahavrataan". Ensimmäisessä mahavratassa väkivallattomuuden periaate kuvaillaan tarkemmin; tappamista ja väkivaltaa tulee välttää kaikissa muodoissaan ja mahdollisia väkivaltaisia tekoja tulee katua. Muissa mahavratoissa sen oheen liitetään lupaukset totuudessa pysymisestä, tunteiden hillitsemisestä, varastamattomuudesta, selibaatista ja materiasta luopumisesta. Myöhemmin joukkoon on lisätty vielä kuudes mahavrata, joka kieltää syömisen ja juomisen öisin, sillä pimeässä munkki tai nunna voisi huomaamattaan vahingoittaa eläviä olentoja ja rikkoa siten lupauksensa väkivallattomuudesta. Ruoanlaitto ja syöminen pyritään suorittamaan varhain aamulla, koska silloin pieniä eläimiä on liikkellä vähemmän. Homs
Homsin eli tuolloisen Emesan perusti ehkäpä jo Seleukos I Nikator, mutta se ilmaantui historiallisiin lähteisiin vasta ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Tuolloin Strabon puhui emesani-nimisestä heimosta, joiden pääkaupunki oli Arethusa eli nykyinen Rastan. Emesanit liittoutuivat Rooman valtakunnan kanssa ja hallitsivat jonkin aikaa omaa kuningaskuntaansa, kunnes heidät liitettiin suoraan Rooman alaisuuteen 70-luvun paikkeilla jaa. Itse kaupungin varhaisen kehityksen vaiheista tiedetään vain vähän, mutta heimon nimi liitettiin lopulta kaupunkiin ja se sai tyypilliset kreikkalaisen kaupunkivaltion piirteet. Antoninus Piuksen valtakaudella kaupunki alkoi lyödä omia kolikoitaan. Septimius Severus nai paikalliseen yläluokkaan kuuluneen suvun tyttären ja kaupunki sai arvostetun colonian statuksen. Kaksi viimeistä Severuksen suvun keisari kasvoivat Emesassa. Emesa oli pakanallisuuden keskus ja kaupungissa oli auringolle omistettu temppeli. Kristinusko levisi sinne hitaasti 400-luvun aikana. Johannes Kastajan pään sanottiin löytyneen kaupungista vuonna 452, jonka jälkeen paikasta tehtiin metropoliitan keskus. Arabiheimot alkoivat muuttaa kaupunkiin jo ennen alueen muslimivalloitusta. Keisari Herakleios hylkäsi kaupungin muslimeille vuonna 637 Jarmukin taistelun jälkeen ja se valloitettiin ilman yhteenottoa. Hindulaisuus
Hindulaisuuden mukaan ihmisellä on elämässään neljä päämäärää: "artha", "kaama", "dharma" ja "mokša". Sanotaan, että kaikki ihmiset etsivät "arthaa" (aineellista ja henkistä omaisuutta). Seuraavaksi ihminen etsii "kaamaa" (aistilliset ja sosiaaliset nautinnot). Vanhemmiten ihmisen sanotaan tavoittelevan "dharmaa" (oikeudenmukaisuus, velvollisuus, henkinen oppi). Neljäs ja perimmäinen päämäärä on "mokša", jälleensyntymien kehästä vapautuminen ja siirtyminen brahmanin yhteyteen. Ahimsa
Väkivallattomuuden ihannetta on muutenkin tulkittu buddhhalaisuuden historian aikana vapaammin kuin samoihin aikoihin kehittyneessä jainalaisuudessa. Japanissa, Koreassa ja Tiibetissä buddhalaiset munkit ovat aikoinaan jopa johtaneet armeijoita ja osallistuneet sotimiseen. Lisäksi joissain Mahajana-koulukunnissa bodhisattvojen katsotaan olevan oikeutettuja tappamaan ihminen ennalta ehkäisevänä toimenpiteenä, mikäli sen avulla henkilöä voidaan estää tappamasta muita. Jainalaisuudessa on kritisoitu myös tätä buddhalaisuuden piirrettä. Ahimsa
Kasvissyönti on erottamaton osa ahimsan periaatetta hindujen keskuudessa, mutta suurin osa hinduista käyttää maitotuotteita. Kasvissyönnin ei kuitenkaan katsota liittyvän pelkkään väkivallattomuuteen, vaan olennaisesti myös kastiin ja puhtauskäsitykseen. Hammas
Yleisin hammasairaus on karies eli hammasmätä eli hampaan reikiintyminen. Se aiheutuu siitä, että tietyt hampaan pinnalla elävät bakteerit tuottavat sokereista (etenkin sakkaroosista ja glukoosista) happamia aineenvaihduntatuotteita (tätä tarkoittaa happohyökkäys), jotka syövyttävät hammaskudosta. Hammas saattaa kulua kaikista ehkäisevistä toimenpiteistä huolimatta ja tähän kulumaan voi syntyä reikä eli kariesta. Karies voi hoitamattomana aiheuttaa jopa yleiskuntoa haittaavia lisätauteja, jos bakteerit leviävät hampaan kautta verenkierrosta elimistöön. Hamada
Hamada (arabiaksi, حمادة "ḥammāda") on vähähiekkainen, kivinen tasanko. "Hamada" tai "hammada" on avoin deflaatioalue josta tuuli on vienyt hienorakeisen aineksen mukaan ja jäljelle on jäänyt kalliota, isoja ja pieniä kiviä. Myös Länsi-Saharassa käytettävä termi "reg", Itä-Saharassa "serir", Australiassa "gibber plain" ja Taklimakan hiekka-aavikolla "Saï" tarkoittavat samankaltaista aavikkoa. Saharasia
Saharasialla DeMeo tarkoittaa Afrikasta Saharan aavikolta Keski-Aasian aavikoille jatkuvaa yhtenäistä aavikkoaluetta. Teorian mukaan mukaan Saharasian suuraavikkoalueen synty hedelmällisten alueiden kuivuessa noin 6000 vuotta sitten pakotti paikalliset heimot ihmiskunnalle aivan uuteen elinkeinoon - joukolla tapahtuvaan ryöstelyyn. Uusi kulttuurimalli osoittautui tuottavaksi harjoittajilleen, ja väkivalloin menestyvät koettiin ensi kertaa hyviksi ihmisiksi, sankareiksi. Näin syntyi ensi kertaa maailmanhistoriassa sotaisuuden ihannointi. Sotaisuus, seksuaalinen hyväksikäyttö ja väkivalta yhdistettiin aivan uudenlaiseen miehisyyden ihanteeseen, josta tuli ihailtu roolimalli miespuolisille lapsille. Miehet ottivat lähes kaiken vallan yhteiskunnassa, syntyi patriarkaalisuus. Kovalla kohtelulla ja kulttuurin vääristyneillä ihanteilla vähennettiin lasten kokemaa empatiaa, jolloin heistä muodostui vähemmän empaattisia aikuisina. He kohtelivat myös omia lapsiaan samalla tavalla, joka aiheutti kulttuurimallin säilymisen sukupolvien yli. Brahmi-kirjoitus
Brahmi on muinainen intialainen aakkoskirjoitusjärjestelmä. Brahmi on useimpien nykyisin Etelä-Aasiassa, Tiibetissä ja Mongoliassa käytettyjen aakkostojen esi-isä. Brahmin numeromerkit puolestaan ovat arabialaisten numeroiden edeltäjiä. Yhdessä samoihin aikoihin syntyneen, sittemmin käytöstä poistuneen kharoshthi-kirjoituksen kanssa brahmi oli ensimmäinen Intiassa käytetty kirjoitusjärjestelmä induskulttuurin käyttämän kirjoituksen jälkeen. Parhaiten tunnettu esimerkki brahmiteksteistä ovat Ašokan kiveenhakkaamat lait, jotka on ajoitettu 200-luvulle eaa. Näitä pidettiin pitkään vanhimpana esimerkkinä brahmista, mutta äskettäiset löydöt viittaavat sitä käytetyn jo 500-luvulla eaa. Elämän tarkoitus
Hindulaisuuden mukaan ihmisellä on elämässään neljä päämäärää: "kama", "artha", "dharma" ja "mokša". Sanotaan, että kaikki ihmiset etsivät kamaa (fyysistä ja henkistä nautintoa) ja arthaa (aineellista ja henkistä omaisuutta). Vanhemmiten ihmisen sanotaan tavoittelevan dharmaa (oikeudenmukaisuus, velvollisuus, henkinen oppi). Neljäs ja perimmäinen päämäärä on mokša, jossa vapaudutaan jälleensyntymän eli samsaran ketjusta ja yhdistytään brahmaniin eli maailmansieluun (vrt. nirvana). Ihmisen kannattaa tehdä elämässä hyviä tekoja kartuttaakseen hyvää karmaansa, jotta jälleensyntymän kierto katkeaisi. Aumismi
Aumistien päämaja on Mandarom Shambhasalemissa, jossa asuu noin 50 munkkia ja nunnaa. He ovat järjestäytyneet kirkon tavoin papeiksi ja piispoiksi. Aumistit uskovat Hamsah Manarahin syntyvän uudelleen samalla tavalla kuin lamalaiset buddhalaiset uskovat dalai-laman syntyvän uudelleen aina edellisen kuoltua. Sillä välin kun Manarah ei vielä ole ilmestynyt, johtajuus vaihtelee ylipappien joukkion kesken. Himorogi
Kioton Aoi matsuri -juhlassa himorogi on vihreiden oksien ympäröimä neliömäinen alue, jonka keskelle on asetettu yorishiroksi ikivihreä puu. Myös monimutkaisempia himorogeja voidaan käyttää: niissä maahan asetetaan olkimatto, jonka päällä on seremoniallinen, shimenawalla ja pyhillä rajasymboleilla koristeltu kahdeksanjalkainen lava. Sanan ”himorogi” alkuperää ei tiedetä varmasti, mutta se esiintyy jo "Nihonshokissa" ja "Man'yōshūssa". Ahvahit
Perinteisiä elinkeinoja ovat laiduntamiseen perustuva karjanhoito ja kyntöviljely. Lampaiden lisäksi pidettiin vuohia, nautoja ja hevosia. Terassiviljelmillä kasvatettiin ohraa, vehnää, ruista, kauraa, hirssiä ja 1800-luvulta lähtien myös maissia ja perunaa. Muita viljelykasveja olivat pavut, sipuli, valkosipuli ja tupakka. Lisäksi harjoitettiin mehiläistenhoitoa. Käsitöihin kuului nahkan, metallin, puun ja kiven käsittely. Perinteiset elinkeinot elävät yhä vuoristoalueella. Kumykkien alangolla harjoitetaan peltoviljelyä, puutarhanhoitoa ja karjanhoitoa. Miehet käyvät ansiotöissä Azerbaidžanissa, Keski-Aasiassa ja Venäjällä. Salama
Salamanisku synnyttää varsinkin alemmille radiotaajuusalueille suhteellisen voimakkaan sähkömagneettisen impulssin. Yksinkertaisin salamoinnin ilmaisin on keski-, tai pitkäaaltoalueelle viritetty AM-radiovastaanotin, jota harjaantunut ukkoshavaitsija voi käyttää välähdyksen korvikkeena iskun etäisyysmääritykseen. Yleisradiovastaanottimen AM-alueelta kuuluva hetkittäinen räsähtely voi kertoa lähestyvästä ukkosesta, joka on alle 60 kilometrin päässä. Kuusikanta
Hindulaisuudessa tähti käsitetään yleensä kahden kolmion muodostamaksi harmoniseksi kokonaisuudeksi. Nämä komponentit symboloivat ihmisen asemaa taivaan ja maan välissä. Alaspäin osoittava kolmio merkitsee Shaktia, ylöspäin osoittava Shivaa, ja kolmiot yhdessä kuvaavat maailman luomista. Kahden kolmion muodostamaa kokonaisuutta kutsutaan myös Shanmukhaksi, joka tarkoittaa kuusikasvoista – nimi viittaa Shivan ja Shaktin jälkeläiseen, kuusikasvoiseen sodanjumala Karttikeyaan. Symbolilla on suuri merkitys hindulaisessa mytologiassa. Anshar
Anshar, joskus myös Anshur, on Seemiläisen mytologian taivaan jumala. Anshar tarkoittaa käännettynä taivaanakselia tai -keskipistettä. Hän on siskonsa Kisharin aviomies. He saattavat merkitä yhdessä taivasta, an, ja maata, ki. Molemmat ovat toisen sukupolven jumalia: Heidän vanhempansa ovat Lahmun ja Lahamun käärmeitä, ja isovanhempansa Tiamat ja Apsû. Toisaalta he ovat toisen taivaan jumalan, Ansun, vanhemmat. Sargon II:n valtakautena assyrialaiset alkoivat omaksua hänet osaksi omaa luomismyyttiään. Tässä versiossa Ansharin puoliso on Ninlil. Saamelainen muinaisusko
Saamelaisilla on ollut kaksi ”pyhään” viittaavaa käsitettä, "áiligas" ja "bassi". "Bassi" on kielentutkijoiden mukaan pronssikautinen kantagermaanista tullut lainasana. Se lienee merkinnyt yleistä ”pyhän” käsitettä, sillä sillä on voitu viitata tuntureissa ja järvissä asuviin "sáiva"-olentoihin tai seitoihin. "Áiligas" lienee sen sijaan melko myöhäinen germaaninen laina. Se on tarkoittanut todennäköisesti abstraktia pyhyyttä, joka olisi sisällöltään ollut lähempänä länsimaistyyppistä pyhää kuin "bassi". Kaamoksen jälkeen näyttäytyvillä auringonsäteillä uskottiin olevan parantavaa voimaa, koska niiden mukana tulleet "Áiligas"-miehet toivat siunauksia. "Áiligas"-miesten palvonta lienee saanut innoituksensa katolisesta pyhimyskultista. Ahimsa
Uhraamisesta on paljon mainintoja Veda-kirjoissa ja eläinuhrit olivat siksi erityisen yleisiä varhaisessa hindulaisuudessa. Ahimsaa tiukemmin noudattavissa jainalaisuudessa ja buddhalaisuudessa uhrimenoja kritisoitiin aikoinaan paljon. Kriitiikillä olikin merkittävä rooli perinteen heikkenemisessä ja väkivallattomuuden korostamisessa hindujen keskuudessa. Eläinten uhraaminen on nykyhindulaisuudessa todella harvinaista ja eläinuhrit korvataan yleensä hedelmillä tai vihanneksilla. Perinne ei ole kuitenkaan kadonnut kokonaan, sillä sitä harjoitetaan yhä jonkin verran hindulaisuuden tantrisissa perinteissä ja kyläjumalten palvonnassa. Ramadan
Ramadan () on islamilaisen hijra-kalenterin yhdeksäs kuukausi. Sen näkyvin tapahtuma on koko tämän kuukauden kestävä uskonnollinen paasto, "saum", jonka aikana terveet aikuiset muslimit syövät ja juovat vettä vain auringonlaskun ja aamuhämärän välisenä aikana. Tämä perustuu Koraaniin (2:187): "... syökää ja juokaa aamuhämäriin asti, kunnes vaalea lanka selvästi erottuu mustasta. Mutta sitten noudattakaa tarkoin paastoa yön tuloon saakka". Myös juominen, tupakointi, kiroilu, itsetyydytys ja seksuaalinen kanssakäyminen ovat valoisaan aikaan kiellettyjä. Ramadanin aikana muslimit työskentelevät yleensä vain aamupäivisin. Paaston päätyttyä vietetään seuraavan, šawwal-kuun kolmena ensimmäisenä päivänä id al-Fitr -juhlaa. Bakkhantit (Euripides)
Ensiksi näyttämölle saapuu Dionysos, jota näytelmässä kutsutaan myös nimillä Bakkhos, Bromios, Eukhios ja Iakkhos. Dionysos kertoo, kuka hän on ja missä tarkoituksessa hän on Thebaan saapunut: Hän on tullut Aasiasta, tarkemmin sanoen Lyydiasta, ja kulkenut Fryygian, Persian, Baktrian, Meedian ja Arabian kautta Kreikkaan puolustamaan jumaluuttaan thebalaisten ennakkoluuloja vastaan. Hänellä on aikomuksena tuoda omat riittinsä ja palvontamenonsa Thebaan. Mukanaan Dionysos oli tuonut bakkhanttien eli mainadien joukon. Nämä Dionysoksen jumaluuden humalluttamana irstailevat naiset kuljeksivat reuhaten hiukset hajallaan ja kiljuivat ”"io Bakkhe!"” juopuneilla äänillään huilujen ja symbaalien säestyksellä. Tähän laumaan olivat heti liittyneet myös Dionysoksen tädit Agaue, Ino ja Autonoe nuoren vaalean tulokkaan ihastuttamina.
Myös ennustajavanhus Teiresias kuulee linnan porttien edestä remuavaa mekastusta ja joutuu itsekin jumalallisen hurmion valtaan. Vanha kuningas Kadmoskin tulee takahuoneista ottamaan selvää metelistä. Pian ovat molemmat ukot jumalallisessa hurmoksessa peruukit päässä ja täysissä meikeissä keskellä bakkhantteja pyörimässä. Keskelle orgioita ilmaantuu kuningas Pentheus vimmoissaan: Kaupungin naiset olivat jättäneet kotilietensä ja paenneet Kithairon-vuorelle aikomuksenaan palvoa jotakin uutta jumalaa. Sitten Pentheus huomaa tyrmistyksekseen thyrsossauvaansa heiluttelevan Kadmoksen ja kirjavaan kauriintaljaan pukeutuneen Teiresiaan. Seuraa tiukka puhuttelu, jonka kestäessä Pentheus yrittää riistää Kadmoksen peruukin ja saada naisten keskellä riekkuvat ukot järkiintymään: Koko joukko rautoihin, ellei muu auta! Teiresias kuitenkin moittii Pentheuksen asennetta ja kehottaa tätä ottamaan vastaan uuden jumalan, joka on sentään keksinyt viinin ja on muutenkin todella mahtava herra. Kadmos säestää huomauttamalla, että Dionysos, vaikka tulokas onkin, on sentään Semelen poika. Pentheus uhkaa kuitenkin kitkerin sanoin kostaa ja lähettää miesjoukon ottamaan kiinni mokoman tyttöpojan. Kadmos ja Teiresias liittyvät bakkhanttinaisten parveen. Rumspringa
Rumspringa (myös Rumschpringe tai Rumshpringa) tarkoittaa "hyppimistä sinne tänne" ja viittaa nuoruuden aikuistumisriittiin amissien, erään anabaptistisen kristillisen suuntauksen, jäsenten keskuudessa. Rumspringa alkaa noin 14-16 vuoden iässä ja päättyy, kun nuori päättää ottaa kasteen ja liittyä amissikirkkoon tai vaihtoehtoisesti päättää erota yhteisöstä. Valtava enemmistö valitsee kasteen ja pysyy yhteisön jäsenenä. Vain osa amissiryhmistä käyttää tätä termiä ja niissä amissien vanhimmisto katsoo sen merkitsevän aikaa nuorten väliselle seurustelulle ja aviopuolison etsimiselle. Aivosilta
Aivosilta () on aivorungossa keskiaivojen ja ydinjatkeen välissä sijaitseva aivojen osa. Muut aivorungon osat ovat väliaivot, keskiaivot ja ydinjatke, mutta väliaivoja ei aina lueta mukaan. Aivosillan kautta kulkee useita aivohermoja. Väliaivoista ydinjatkeeseen ulottuva, harmaan ja valkean aineen muodostama aivoverkosto säätelee vireystilaa ja unirytmiä. Sen tiedetään liittyvän REM-uneen, jonka puolestaan tiedetään liittyvän unen näkemiseen. Etusormi
Etusormea käytetään monissa eleissä. Ainoastaan etusormen nostaminen pystyyn symboloi monissa kulttuureissa numeroa yksi tai muun muassa voittajaa. Bosnian sodassa muslimisotilaat nostivat yhden sormen pystyyn voiton merkiksi (länsimaisesta kahden sormen, etu- ja keskisormen voitonmerkistä eroten) symboloimaan tawhidia, ykseyttä, Islamin monoteismia.
ISIS on ottanut merkin omakseen. Kimono
Kimono-hime ("kimonoprinsessa") tarkoittaa nuorta naista tai tyttöä, joka pukeutuu kimonoon perinteistä poikkeavalla, nykymuodin kanssa leikittelevällä tyylillä. Termi tarkoittaa myös vastaavaa tyyliä. Kimono-hime saattaa esimerkiksi käyttää obijimen paikalla värikästä vyötä, käyttää obiagena pitkää, pöyheää organzankappaletta tai vaikka sitoa kimonon huomattavan lyhyeksi ja käyttää sitä farkkujen ja saapikkaiden kanssa. Japanissa ilmestyy myös samanniminen nuorten naisten kimonomuotilehti. Teosofia
Ihminen on mikrokosmos, ja eri planeettakausien kehityksellä on ihmisessä omat vastaavuutensa esimerkiksi aisteina sekä tajunnan eri tasoina ja ominaisuuksina. Ihmisessä voidaan siten erottaa seitsemän prinsiippiä, jotka ovat ātma eli kaikkiallinen henki, buddhi eli henkinen sielu, manas eli inhimillinen sielu, kāma rūpa eli himo- tai tunnekeho, linga sharīra eli fyysisen kehon kaksoispuoli ts. astraalikeho, prāna eli elonhenkäys elävässä olennossa ja sthūla sharīra eli fyysinen keho. Neljännen juurirodun aikana ihmiskunnassa oli vielä toimivana ”kolmas silmä” eli henkinen näkökyky, jonka fyysinen elin on nyt surkastunut ja tunnetaan käpyrauhasena. Pyhimyskehä
Pyhimyskehä eli nimbus, gloria, gloriola tai aureola on sädekehä, joka kuvaa jumalallisten henkilöiden pyhyyttä. Yleisin pyhimyskehän muoto on päätä ympäröivä pyöreä kiekko. Soikeaa tai mantelinmuotoista kehää nimitetään mandorlaksi.