Mistä Nakkila on saanut nimensä?
Nakkila
Nykyisen Nakkilan vaiheilla Kokemäenjoen varrella asuttiin varmasti jo 1300-luvulla. Talon nimi Nakkla, josta kuntakin on nimensä saanut, esiintyy asiakirjoissa 1400-luvulla jo muodossa "Nakkila" eli ruotsiksi "Nackeby". Nimen alkujuurta ei tiedetä varmuudella. Ruotsiin perustuva selitys nojaa nimiin "Nacke" tai "Nackböle", joita esiintyy ruotsalaisilla alueilla. Jos nimen taustalla on suomalainen sana, voidaan käyttää selityksenä sanaa "nakka", jolla on tekemistä sepäntöiden kanssa. Nakka tarkoitti "vasaraa" tai "pulttia". 1400-luvuilla esiintyy Vehmaalla ja Paimiossa nimi "Nakka", jossa Paimiossa sepäntöitä teki seppä Olli. Satakunnassa talon nimi kirjoitettiin myös muodossa "Nakkala".
Nakkila
Nakkilan rautatieasema kuuluu vuonna 1895 liikenteelle avatun Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin ja se perustettiin Nakkilan kirkon tuntumaan, Kokemäenjokea seuranneen maantien ja Eurajoen maantien risteykseen. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin piirustusten mukaan naapurinsa Harjavallan (myöhemmin Merstolan) aseman tavoin ja sitä laajennettiin myöhemmin kolmeen otteeseen. Henkilöliikenne Nakkilan asemalla lopetettiin vuonna 1983 ja tavaraliikenne vuonna 1999, jolloin myös valmistui uusi Nakkilan junakohtauspaikka kolme kilometriä asemalta Porin suuntaan. Nakkilan kirkko
Tehtailija J. W. Suominen testamenttasi elokuussa 1935 Nakkilan seurakunnalle kolme miljoonaa markkaa uuden kirkon rakentamiseen. Hän oli alun perin suunnitellut tekevänsä lahjoituksen kaksi vuotta myöhemmin 60-vuotispäivänään, mutta loukkaannuttuaan vakavasti ampumaonnettomuudessa Suominen saneli testamentin kuolinvuoteellaan kirkkoherra Antti Perheentuvalle. Kirkon alle Suominen määräsi rakennettavaksi ulkomaisissa kirkkorakennuksissa tapaamansa kryptan, josta tulisi hänen perheensä sukuhauta. Lisäksi Suomisen ajatuksena oli, että kirkon alle haudattaisiin seurakunnan kirkkoherrat. Noukkila
Noukkila on kylä Salon länsiosassa entisen Halikon kunnan alueella. Kylä sijaitsee Paimion rajan lähellä Hajalan ja Vaskion välisellä harvaanasutulla alueella E18-moottoritien pohjoispuolella. Historiallisesti kylän ydinalue on sijainnut aivan Kydön kylässä kiinni, mutta tuloksena tilusjärjestelyistä 1800-luvulla kylän nykyinen alue on Kydön pohjoispuolella Kumiossa Halikon Wiurilan kartanon entisen ulkotilan Tapiolan luona. Nándor Mikola
Nándor Jozsef Mikola (ent. Mikolajcsik; 27. marraskuuta 1911 Budapest, Itävalta-Unkari – 3. toukokuuta 2006 Vaasa) oli unkarilaissyntyinen suomalainen akvarellitaiteilija. Hän opiskeli grafiikkaa ja maalausta synnyinmaassaan, mutta muutti Suomeen jo 1935. Hän oli leimallisesti pohjalainen taiteilija, jonka useat työt liikkuvat esittävän ja abstraktin rajamailla. Useista teoksista voi tunnistaa niiden aiheen – maiseman tai luonnon yksityiskohdan –, mutta aiheen käsittely ei ole luonnon jäljentämistä vaan oman kokemuksen ja tunnelman välittämistä. Nakkilan rautatieasema
Nakkilan rautatieasema on rautatieliikenteen asema, joka avattiin Nakkilan kirkonkylään Porin radan valmistuessa vuonna 1895. Asema sijoitettiin Kokemäenjoen vartta seuraavan, Porin ja Kokemäen välisen maantien ja Eurajoelle lähtevän tien risteykseen lähelle Nakkilan kirkkoa. Asemarakennus rakennettiin naapurinsa Harjavallan tapaan Oulun radan pysäkin piirustuksin. Asemarakennusta on laajennettu useasti. Asema-alueelle rakennettiin myös hirsinen vesitorni, joka on sittemmin purettu. Henkilöliikenne lopetettiin asemalta 1983. Tavaraliikenne loppui ja vaihteet purettiin vuonna 1999, jolloin myös otettiin käyttöön Nakkilan junakohtauspaikka, joka sijaitsee kolmisen kilometriä asemalta Porin suuntaan entisen Ruskilan seisakkeen paikkeilla. Nykyhetkellä asemarakennuksessa toimii Nakkilan vammaiset ry:n kirpputori. Vignola
Vignola on kunta Pohjois-Italiassa olevassa Modenan maakunnassa Emilia-Romagnan alueella. Sen läpi virtaa Panarojoki. Kunnan nimi Vignola tulee latinan sanasta "vineola", joka tarkoittaa pientä viinitarhaa. Seutu on edelleen tunnettu maanviljelystuotteistaan. Erityisen kuuluisia ovat Vignolan kirsikat. Ahtiala
Alueen historia ulottuu aina rautakaudelle asti, mistä kertovat Paakkolanmäen muinaismuistoalueen löydöt. Keskiajalta lähtien Ahtiala on kuulunut Nastolan pitäjään: ensimmäinen maininta kylästä on tiettävästi jo vuodelta 1461. Vuonna 1539 Ahtialassa oli 24 taloa. Kampin keskus
Narinkka on Kampin keskuksen vieressä oleva torialue. Se sijaitsee kauppakeskuksen ja vanhan linja-autoaseman välissä. Narinkka sai nimensä Simonkadun yläpäässä, nykyisen Scandic Hotel Simonkentän paikalla vuosina 1870-1930 sijainneen juutalaisten torikojualueen mukaan (venäjäksi на рынке, "na rynka" ’"torilla"’). Narinkkatorilla on järjestetty lukuisia tapahtumia, kuten katusähly-, tossulätkä- ja beachvolleyturnauksia.
Helsingin Euroviisujen 2007 aikaan Narinkka toimi virallisena viisutorina. Nakkila
Nakkilan vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1951. Hankkila
Hankkila on kylä Eurajoen lounaiskulmalla, noin kymmenen kilometriä Rauman pohjoispuolella lähellä Olkiluotoa, joka on tunnettu ydinvoimalastaan. Hankkila on maatalousvaltainen kylä, jossa noin sata asukasta ja kooltaan se on noin kymmenen neliökilometriä. Kylä on muodostunut muutaman vanhan tilan ja niiden jaettujen maiden ympärille. Kylässä on ollut kansakoulu, jossa Suomen presidentti Mauno Koivisto oli aikanaan opettajana. Koulu on nykyisin muutettu asunto-osakeyhtiöksi. Kylä sijaitsee Lapinjoen jokilaaksossa. Olkiluodontie kulkee kylän läpi. Hakunila
Nimi Hakunila on suomenkielinen muoto vanhasta ruotsinkielisestä paikannimestä "Håkansböle", joka tarkoitti kirjaimellisesti ""Hokonin uudistaloa"". Nimi oli käytössä ainakin jo 1500-luvulla, kirjoitettuna toisinaan myös Hokonsböle. Se on todennäköisesti ollut alun perin talon, mutta myöhemmin myös kylän nimenä. Nimi johtuu tuohon aikaan yleisestä miehen etunimestä Håkan tai Hokon. Vuoden 1540 maakirjoissa mainitaan kylän suurimman talon isäntänä Hokon Jönson. Nimen on kuitenkin arveltu olevan vanhempi ja johtuvan jostakusta hänen samannimisestä esi-isästään. Håkan saattaa viitata myös seudulla runsaasti oleviin kukkuloihin, sillä sitä håkan vanhassa pohjoismaisessa nimistössä on merkinnyt. Pirkkala
Nimen Pirkkala on arveltu liittyneen Ruotsissa sijainneeseen viikinkiaikaiseen kauppapaikkaan Birkaan, mutta tätä pidetään nykyään mm. äännehistoriallisista syistä epätodennäköisenä. Pirkkala on todennäköisesti tyypillinen suomalainen -la-pääteinen asutusnimi joka on alunperin viitannut yhteen alueella sijainneeseen taloon. Todennäköisenä vaihtoehtona pidetään nimen juontumista ensimmäisellä vuosituhannella käytössä olleesta vanhasta saksalaisesta henkilönimestä "Biricke", joka on viitannut karhuun. Nakkilan kirkko
Ulvilan emäseurakuntaan kuuluneessa Nakkilassa toimi pitkään oma saarnahuone, kunnes vuonna 1764 muodostettiin oma kappeliseurakunta. Tuolloin valmistui myös Nakkilan ensimmäinen kirkko, joka oli yksilaivainen pitkäkirkko. Vuonna 1833 intendentinkonttori suunnitteli laajennuksen, jolla erillinen kellotapuli yhdistettiin pääkirkkoon. Arkkitehti C. J. von Heidekenin suunnittelema laajennus toteutettiin 1887, jolloin rakennus muutettiin ristikirkoksi. Samalla tornia korotettiin 35 metrin korkeuteen ja kirkko sai ulkoasuunsa uusgoottilaisen ilmeen. Se jäi kuitenkin edelleen vaille lämmitystä, ja siksi kirkko oli hyvin kylmä ja eristämättömänä myös vetoinen. Nalkala
Tiiliruukinkadun nimi (virallisesti käytössä vuodesta 1886) viittaa Tampereen vanhimpaan teollisuudenalaan tiiliteollisuuteen. Vanhin Nalkalassa sijainnut tiilitehdas purettiin 1880-luvun lopulla. Vierasperäisenä pidetyn Tiiliruukinkatu-nimen tilalle on ehdotettu myöhemmin nimiä Tiilitehtaankatu ja Tiilenlyöjänkatu; jälkimmäistä on perusteltu sillä, että kadun lähellä sijainneessa ”tiilipruukissa” tiilien valmistus ei ollut tehdasmaista, vaan ne ”lyötiin käsin”. Kiipula
Samanaikaisesti 1928 oli opettaja Aili Sarkkila aloittanut Keski-Suomessa oman työnsä, varojen keräämisen, keuhkotautiparantoloista kotiin päässeiden toipilaiden hyväksi. Hän oli perustanut ”Kultatähkä-säätiön” asiaansa ajamaan. Janakkalan kunta luovuttikin juuri ennen talvisotaa Kultatähkä-säätiölle Kiipulan tilan, joka oli 1930-luvulla muodostettu yhdistämällä 1800-luvun alussa kahtia jaettu tila (Miina Kiipulan + Vilho "Ville" Kiipulan), säätiön tarkoitusperien mukaiseen käyttöön. Nakkilan kirkko
Kirkko suojeltiin vuonna 2004. Se on ympäristöineen yksi Museoviraston inventoimista valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Seurakuntakeskuksen ohella samaan miljööseen kuuluvat 1937 rakennettu entinen kunnanlääkärin asuintalo sekä vuodelta 1859 oleva lainajyvästön makasiini. Nakkilan kirkko on myös kansainvälisen modernin arkkitehtuurin tutkimus- ja suojelujärjestö Docomomon hyväksymässä suomalaisen modernin arkkitehtuurin merkkiteosten luettelossa. Tattara
Tattara on Nakkilan kunnan alueella sijaitseva kylä. Se sijaitsee noin 4,5 kilometrin päässä kunnan keskustasta. Varhaisin tieto asutuksesta Tattaran alueella on vuodelta 1441. Siellä sijaitsee esimerkiksi Niilo J. Ranteen suunnittelema kaksikerroksinen, vuonna 1935 valmistunut kivikoulu ja osuusmeijeri jonka vanhimmat osat ovat valmistuneet vuonna 1905. Viinikkala
Uudenmaan historiassa merkittävä, jo kivikautisena asuinpaikkana tunnettu Vantaankoski on itärannaltaan Viinikkalaa. Kaupunginosa on saanut nimensä Viinikkalan kylästä, joka sijaitsee Kuninkaantien pohjoispuolella lähellä koskea. Nakkilan kirkko
Kirkko lisättiin vuonna 1995 kansainvälisen modernin arkkitehtuurin tutkimus- ja suojelujärjestö Docomomon rekisteriin. Rekisterin suomalaisista kohteista Nakkilan kirkko lasketaan yhdentoista huippukohteen joukkoon muun muassa Paimion parantolan, Villa Mairean sekä Helsingin kulttuuritalon ohella. Vuonna 2004 kirkko suojeltiin Museoviraston kirkkohallitukselle tekemän esityksen perusteella. Saman aikaan suojeltiin myös 43 muuta vuosina 1917–1970 valmistunutta suomalaista kirkkoa. Naantalin kirkko
Naantalin kirkko on Naantalin kaupungin keskiaikainen harmaakivikirkko ja Naantalin evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko. Se oli alun perin Naantalin luostarin kirkko ja on nykyään ainoa luostarista jäljellä oleva rakennus. Kaupunki ja luostari, jonka alueen nimi oli ruots. "Nahdendaal", myöhemmin "Nådendal", eli 'Armon laakso', on perustettu 23. elokuuta 1443. Kaupunki perustettiin birgittalaisluostarin viereen luostarin ja pyhiinvaeltajien tarpeita varten. Kirkko on tiekirkko ja Naantalin kaupungin maamerkki ja tunnus. Kirkkoa käyttää Naantalin seurakunta ja sen omistaa Naantalin seurakuntayhtymä. Kinnunen
Nimen kanta-aluetta on Pohjois-Savo ja Etelä-Savon pohjoisosat, mutta vanhastaan myös Pohjois-Karjala ja Kainuu, missä nimien Heikkinen ja Kinnunen yleisyyden johdosta on käytetty sanontaa "Heikkisiä enin helvetissäkin, toinen kimppu Kinnusia." Nimen taustalla on ruotsalainen nahkuria tai turkkuria tarkoittanut Skinnare-sana. Tämä voi viitata karjalaisten muinaiseen elinkeinoon turkiskauppiaina. Naantali
Naantali on yksi Suomen vanhimmista kaupungeista. Se perustettiin keskiajalla birgittalaisluostarin ja sen kaupunkia edelleen hallitsevan kirkon ympärille. Kaupungin perusti kuningas Kristofer Baijerilainen, joka siirsi alun perin Maskun Karinkylään perustetun (1438) luostarin Naantalin kirkon yhteyteen vuonna 1443. Luostarille myönnettiin oikeudet kaupankäyntiin, ja kaupunki alkoi kasvaa sen ympärille. Kaupungista tuli myös merkittävä pyhiinvaellusten kohde. Naantalin vaakunan kirjaimet "vg" tulevat Karinkylässä sijainneen luostarin synnyinpaikan latinankielisestä nimestä "Vallis gratiae" ("Nådendal", ’Armon laakso’). Iso-Naakkima
Järvi saa pääosan vedestänsä omalta valuma-alueeltaan, koska se on Mäntyharjun reitin latvavesiä. Järven laskujoki on Sahinjoki eli toiselta nimeltään Maurunjoki. Se yhtyy Naarajokeen, joka laskee kahdeksan kilometrin päässä Niskajärveen. Nakkila
Tunnettuja Nakkilassa syntyneitä tai vaikuttaneita henkilöitä: Nakki
Nakki on pienikokoinen ruokamakkara. Sitä syödään usein pikaruokana, keitettynä, paistettuna tai höyrytettynä, sellaisenaan tai esimerkiksi perunasoseen kanssa. Nakeista voi tehdä esimerkiksi keittoa, kastiketta ja nakkisämpylöitä. Nakki on ollut vuosikymmeniä suosittu myyntiartikkeli, ja tyypillistä pikaruoan myyntipistettä onkin perinteisesti kutsuttu nakkikioskiksi. 4. kaupunginosa (Valkeakoski)
Naakan asuinalue sijaitsee jyrkässä rinteessä, jonka päällä on neljä tornitaloa. Rinteen alapuolella on kuusi nelikerroksista kerrostaloa. Naakan omakotialue sijoittuu "Kaapelintien" itäpuolelle. Naakan vanhaa omakotialuetta sanotaan toisinaan myös "Leipiäläksi". Naakan alue on saanut nimensä alueella sijainneesta, Walkeakoski Oy:n omistamasta Naakan eli Leipiälän yksinäistalosta, jonka alueilla oli alkujaan pieniä mökkejä. Aluetta ruvettiin rakentamaan uudelleen 1970-luvun alkupuolella. Osittain Naakka kuuluu Valkeakosken 12. kaupunginosaan. Narinkka (kirjasarja)
Sarjan nimi kuvaa sen vaihtelevaa sisältöä. Narinkka (venäjäksi "na rynke" ’torilla’) oli Helsingissä vuoteen 1929 toiminut venäläisten ja juutalaisten kauppakojualue. Narinkka
Kampin entisen Narinkkatorin paikalla oli myöhemmin Haagan ja Konalan suuntaan liikennöivien bussien päätepysäkkialue Simonkenttä. Maastonmuotojen vuoksi jyrkkä kalliorinne erotti sen vieressä alempana, nykyisen Narinkkatorin paikalla, ollesta kaukoliikenteen laiturialueesta. Nykyisin sen paikalla on hotellirakennus. Nastola
Nastola on nykyisin Lahteen kuuluva entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Päijät-Hämeen maakunnassa. Se oli Lahden itäinen rajanaapurikunta. Nastolassa asui 31.12.2015 asukasta, ja sen pinta-ala oli maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² oli maata ja loput  km² sisävesialueita. Nastolan naapurikuntia olivat Asikkala, Heinola, Hollola, Iitti, Lahti ja Orimattila. Nastolan kunnalliskala on Pasuri. Janakkala
Janakkalan nimestä ollaan tutkijoiden keskuudessa hyvin erimielisiä. Eräs yleisimmistä kansanetymologioista esittää nimen tarkoittavan "janakalaa" eli monnia. Näin viitataan mahdollisesti kunnan vesistöissä olleeseen monnikantaan, ja muun muassa Kernaalanjärvestä saatu suuri monni on nykyisin sijoitettuna Hämeenlinnan lyseon luonnontieteellisiin kokoelmiin. Tapiola
Tapiola sai nimensä Asuntosäätiön järjestämässä nimikilpailussa. Ruotsinkielinen nimi Hagalund johtuu Hagalundin kartanosta, jonka maihin nykyisen Tapiolan aluekin aikaisemmin kuului, joskin kartanon päärakennus sijaitsee nykyisen Otaniemen alueella, jonka Kehä I erottaa Tapiolasta. Alkuperäisen Tapiolan pohjoisin osa on myöhemmin erotettu omaksi kaupunginosakseen, jonka nimi on Pohjois-Tapiola. Nakkila
Kylän nimen perässä oleva vuosiluku tarkoittaa, milloin kylästä tai talosta tunnetaan ensimmäisen asiakirjamerkintä. Nakkisämpylä
Nakkisämpylän alkuperää ei tunneta varmasti. Sen väitetään olevan peräisin Wienistä tai Frankfurtista 1400-luvulta. Keksijäksi on mainittu myös 1600-luvun teurastaja Johann Georghehner, joka olisi tuonut ruokalajin Baijerin Coburgista Frankfurtiin. Saksalainen Charles Feltman alkoi myydä nykyisen nakkisämpylän kaltaisia tuotteita Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Muiksi keksijöiksi on mainittu baijerilainen makkaratehtailija Anton Ludwig Feuchtwanger, joka olisi myynyt nakkisämpylöitä maailmannäyttelyssä – joko Chicagossa vuonna 1893 tai Saint Louisissa vuonna 1904. Funktionalismi
Suomessa, kuten muuallakin Euroopassa, funktionalismi tarkoitti myös kaavoitustapaa, jossa kaupunki jaetaan toiminnallisiin eli funktionalistisiin vyöhykkeisiin. Esimerkiksi työ, asuminen, virkistys ja liikenne pyrittiin sijoittamaan kaikki omille alueilleen. Tampereen Kaleva on yksi yhtenäisimmistä ja laajimmista funktionalismin kaavoitusperiaatteiden mukaisesti suunnitelluista kaupunginosista Suomessa. 
Muita funktionaalistyylisiä lähiöitä on Suomessa vain vähän, toisin kuin Ruotsissa ja Tanskassa. Erkki Huttusen piirtämä Nakkilan kirkko on Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko. Myös Kannonkosken kirkko on tyylisuunnan puhtaita edustajia. Nacka
Nacka ei varsinaisesti muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Nacka oli aikaisemmin kaupunki, kunnes 1970-luvun alun kuntauudistuksessa kaupunkinimitys otettiin pois käytöstä. Samalla aiempaan Nackan kaupunkiin liitettiin Boon maalaiskunta ja Saltsjöbadenin kauppala, jolloin muodostui nykyinen Nackan kunta. Onkkaala
Onkkaala nousi kirkonkyläksi ilmeisesti vuoteen 1445 mennessä, jolloin Pälkäne mainitaan omana seurakuntanaan. 1400-luvun lopulla rakennettiin Pälkäneen vanha kirkko. Onkkaalan kylä koostui noin kymmenestä maakirjatalosta, joiden rakennukset sijaitsivat ryhmäkylänä nykyisen Alikyläntien–Vanhankirkontien–Pappilantien risteyksen ympäristössä. Tiivis ryhmäkylä säilyi vuoden 1831 tulipaloon asti. Koko kylän tuhonneen palon jälkeen talojen tonttimaat siirrettiin kauemmaksi toisistaan. Vuoden 1539 maakirjasta 1900-luvulle asti säilyneet Onkkaalan kantatilat ovat Anttila, Seppälä, Kyttälä, Mustala, Kankila, Hiissa, Tiililä, Raukola ja Rohola. Vuoden 1604 luonnonmullistuksessa syntyi Onkkaalan halki virtaava Kostianvirta, jonka rannoilla käytiin vuonna 1713 Kostianvirran taistelu. Nikobaarit
Saariryhmän nimi tullee Chola-dynastian aikaisesta nimestä saarille: Nakkavaram, joka tarkoittaa tamiliksi "alastonta miestä". Nakkilan Nasta
Nasta perustettiin alun perin pesäpalloseuraksi. Vuonna 1962 seura lopetti pesäpallotoimintansa ja siirtyi jääkiekkoon, joka oli Nastan ohjelmassa aina vuoteen 1982 saakka. Jalkapallo seurassa aloitettiin 1973 ja futsal vuonna 2006. Yhdystie 2453
Yhdystie 2453 on maantie joka kulkee Nakkilan Arantilasta Harjavallan keskustaan. Tien pituus on 9 kilometriä. Nakkilan katuosoitteissa siitä käytetään nimeä "Harjavallantie", Harjavallassa se puolestaan on nimeltään "Satakunnantie". Nackan kunta
Nackan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Nacka. Napoleoninleivos
Leivoksen nimi on peräisin sen kotikaupungista, joka on Italian Napoli, eikä leivonnaisella ole siten nimestään huolimatta yhteyttä Napoleon Bonaparteen. Ranskankielinen sana "napolitain" (napolilainen) on niin lähellä Napoleonia, että se on muuttunut vähitellen muotoon Napoleon. Napoleoninleivos tunnetaan myös nimellä millefoglie tai mille-feuille ja Suomessa nimellä tuhatlehti. Hooka
"Nargile" (نارگيله) tulee persiankielisestä sanasta (نارگیل) eli 'kookospähkinä' ja sanskritin sanasta "nārikela" (नारीकेल), koska alkuperäinen "narǧīla" tuli Intiasta ja se valmistettiin kookospähkinän kuorista. Pansio-Jyrkkälä
Pansio-Jyrkkälä on suuralue Turun länsiosassa. Alueeseen kuuluvat Pahaniemen, Artukaisten, Pansion ja Pernon kaupunginosat. Pahaniemen osa-alueita ovat Härkämäen ja Jyrkkälän lähiöt. Pansiossa sijaitsee sataman toiminta, ja muutenkin koko suuralueella on paljon teollisuutta. Suuralueen asukasluku oli 9 318 vuonna 2014.
Aikaisemmin tällä suunnalla Turkua oli olemassa "Naantalintien suuralue", jonka nimi tuli alueen poikki kulkevasta Naantalin pikatiestä. Vuoden 2005 alusta lähtien Ruissalo siirrettiin kuulumaan Keskustan suuralueeseen ja Pitkämäen kaupunginosaan kuulunut Muhkurin alue Länsikeskuksen suuralueeseen. Samalla suuralue sai nykyisin käytössä olevan nimen "Pansio-Jyrkkälä". Pukkila
Pukkila (, vanh. "Buckila") on Uudellamaalla sijaitseva kunta. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Pukkilaa on kutsuttu myös nykyiseksi kyläkseen Savijoeksi sekä puhekielessä Vähä-Porvooksi. Pukkila on väkiluvultaan Uudenmaan maakunnan pienin kunta. Anola
Anola mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran vuonna 1410. Alun perin Ulvilaan kuulunut kylä on muodostunut samalla vuosisadalla perustetun Anolan kartanon ympärille. Se käsittää kartanon lisäksi muutamia pien- ja maalaistaloja sekä laajat viljelysmaat. Kartanon kakkoispuolella levittäytyy laaja peltoaukea, ns. "Anolan aukee", joka erottaa kylän Nakkilan keskustaajamaan kuuluvasta Viikkalasta. Nokian vaakuna
Nokian vaakuna on saanut aiheensa Nokian kaupungin nimen alkuperästä. Aaltokoroinen palkki viittaa Nokianvirtaan, josta Kokemäenjoki saa alkunsa. Nokia-nimen uskotaan juontavan juurensa nokinäätä-sanasta, jolla alueen tärkeää turkiseläintä soopelia aikanaan kansanomaisesti kutsuttiin. Vaakunan näätä on siten suora viittaus kaupungin nimeen. Nykytutkimuksessa on kuitenkin katsottu, ettei Suomessa tai sen lähialueilla ole koskaan esiintynyt soopeleita, ja "nois" onkin todennäköisimmin viitannut majavaan. Ramla
Nykyisen Ramlan perusti umaijadikalifi Walid I:n veli Sulayman ibn Abd al-Malik vuonna 716. Ramla tarkoittaa arabiaksi hiekkaa ja nimi viittaa hiekkaiseen alueeseen, jolle kaupunki rakennettiin. Myöhemmin kalifiksi noussut Sulayman toimi tuolloin Palestiinan kuvernöörinä ja hän siirsi alueen hallinnollisen keskuksen Ramlaan Lodista ("Ludd"). Lodin asukkaat siirrettiin Ramlaan ja Lod raunioitui. Ramla linnoitettiin ja Sulayman aloitti useiden rakennusten, kuten moskeijan ja vettä kaupunkiin tuovan kanaalin rakentamisen. Yaqubi kuvaili kaupungin väestön koostuvan arabeista ja persialaisista. Muslimien lisäksi kaupungissa asui Lodista saapuneita kristittyjä, sekä samarialaisia ja juutalaisia. Kristityt pyhiinvaeltajat länsimaista tunsivat kaupungin aluksi nimellä "Ramula" ja ristiretkeläiset tekivät siitä hiippakunnan. 1100-luvulla ristiretkeläiset rakennuttivat kirkon, joka on nykyisin Djami 'al-Kabirin moskeija kaupungin itäosassa. Noin kolmannes kaupungista tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1033 ja Saladin tuhosi sen vuonna 1187 estääkseen ristiretkeläisiä valtaamasta sitä uudelleen. Kaupunki elpyi 1300-luvulla, mutta taantui jälleen osmanien valtakaudella. Napoléon käytti kaupunkia tukikohtanaan sotaretkellään Palestiinassa vuonna 1798. Nahkela
Nahkela on kylä Tuusulassa. Se sijaitsee kunnan suurimmasta taajamasta Hyrylästä vajaa kuusi kilometriä länteen ja sen halki kulkee seututie 139, joka kulkeutuu Hyrylästä Nurmijärven kirkonkylään asti. Nahkelasta löytyy oma kyläkoulu. Lammainen
Lammainen on Nakkilassa sijaitseva kylä, joka on yhdystie 2453:n varrella noin kuusi kilometriä kunnan keskustaajaman kaakkoispuolella. Se sijaitsee Kokemäenjoen etelärannalla aivan Nakkilan ja Harjavallan rajalla. Idässä kylä rajoittuu Harjavallan Torttilan kaupunginosaan. Lammaisissa toimii vuonna 1938 valmistunut Harjavallan voimalaitos. Sen pato on suurimmaksi osaksi Harjavallan puolella, mutta varsinainen voimalaitosrakennus sijaitsee Lammaisissa. Lisäksi alueella on Empowerin ja Pohjolan Voiman toimitiloja. Nakkilan Paterit
Nakkilan Paterit on Nakkilassa toimiva lentopalloon keskittynyt urheiluseura. Se on perustettu vuonna 1967 ja alusta alkaen seuran toiminnan pääpaino on ollut junioritoiminnassa. Patereilla on edustusjoukkue sekä miehissä että naisissa; miehet pelaavat 3-sarjassa ja naiset 2-sarjassa. Humppila
Humppilan nimen alkuperää on tutkinut kirkkoherra Ad. Neovius. Hän on saanut eräistä Lohjaa käsittelevistä kirjoista selville, että Lohjalla sijaitsi talo nimeltä Humppila eli Humppela vähän toista kilometriä Paloniemen kartanosta luoteeseen Hormajärven ja Lohjanjärven välisellä kannaksella. Neovius arvelee Lohjan Humppilaa Paloniemen entiseksi ulkopalstaksi eli takamaaksi (muinaisruotsiksi "homper", " homp"). J. W. Suominen
Juho Wiktor Suominen (26. kesäkuuta 1877 Lappi Tl – 27. elokuuta 1935 Pori) oli suomalainen tehtailija, joka oli kotoisin Satakunnan Lapin pitäjän Kuljun kylästä. Vuonna 1898 hän perusti Nakkilaan nahkurinverstaan, josta 1908 muodostui J. W. Suominen Oy. Kansainvälistynyt yritys tunnetaan nykyään nimellä Suominen Oyj. Vuonna 1928 Nakkilaan valmistui Suomisen yksityiskodikseen rakennuttama Koskilinna, jonka suunnitteli arkkitehti Väinö Vähäkallio. Naksos (Sisilia)
Naksoksen paikka on ollut asuttu jo neoliittisella ja pronssikaudella. Ennen kreikkalaisten tuloa aluetta asuttivat sikulit. Naksoksen kaupunki perustettiin vuonna 734 eaa. Sen perustivat Euboian Khalkiista saapuneet siirtokuntalaiset. Eräiden tietojen mukaan perustajien joukossa oli myös joitakin joonialaisia ja megaralaisia asuttajia. Osa tuli todennäköisesti Kykladien Naksoksesta, Khalkiin liittolaiskaupungista, mistä kaupunki sai nimensä. Jostakin syystä kukaan antiikin aikainen kirjailija ei kuitenkaan mainitse kaupungin nimen alkuperää. Naksos oli koko Sisilian ensimmäinen kreikkalainen siirtokunta, sillä se perustettiin vuosi ennen Syrakusaa. Eforoksen mukaan siirtokuntalaisten johtajana olisi toiminut ateenalaista syntyperää ollut Theokles (tai Thukles). Thukydideen mukaan kaupunki oli kuitenkin puhtaasti khalkislainen siirtokunta, ja sellaisena sitä pidettiin ainakin myöhempinä aikoina. Siirtokuntalaisten suojelijana toimi Apollon Arkhegetes. Nastola
Nastola muodostettiin Hollolan kappeliseurakunnaksi vuonna 1555 ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1860. Nastolan kirkko on rakennettu Matti Åkergrenin johdolla vuosina 1802–1804 ja se uusittiin arkkitehti Alfred Cavénin piirustusten mukaan vuonna 1891. Sen edeltäjä, Nastolan ensimmäinen, vuonna 1660 rakennettu ja tulipalossa tuhoutunut kirkko sijaitsi hautausmaan sankarihauta-alueen kohdalla. Kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1803. Intian historia
Islamistisen terrorismin ohella toinen ääriliike on maaseudun vähävaraisten keskuudessa syttynyt maolainen naksaliittikapina. Naksaliitit ovat saaneet nimensä Länsi-Bengalissa sijaitsevan Naxalbarin maakunnan mukaan, josta liike sai alkunsa vuonna 1967. Naksaliitit käyvät sissisotaa Intian hallitusta vastaan ja liikkeen suosio on suurinta alueilla, joiden väestön elinkeinoja uhkaa yritysten levittäytyminen Intian maaseudulle. Intian valtio on taistellut naksaliitteja vastaan asein. Nakkilan kirkko
Nakkilan kirkko on vuonna 1937 valmistunut funktionalistinen kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Erkki Huttunen. Se on Nakkilan tunnetuin nähtävyys, joka korkealla mäellä sijaitsevana erottuu maamerkkinä muun muassa läheiselle valtatie 2:lle. Nakkilan kirkko rakennettiin tehtailija J. W. Suomisen testamenttaamilla varoilla, ja se on tiettävästi Suomen ainoa yksityishenkilön rahoituksella valmistunut kirkko. Sen vieressä sijaitsee arkkitehti Juha Leiviskän suunnittelema seurakuntakoti, joka on rakennettu vuonna 1970. Nakkilan vaakuna
Nakkilan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Kokemäenjoen ympäriltä. Vaakunan palkki kuvaa kunnan halki virtaavaa jokea, ja siinä oleva nahkiainen alueen kalastushistoriaa – Nakkila on tunnettu nahkiaisistaan ja niiden kalastamista on alueella harrastettu kautta aikain. Tähkät kuvaavat joen ympärillä olevia laajoja viljelystasankoja Kamppi
Lumpunkerääjien tori eli Narinkka syntyi varuskunnan läheisyyteen, Simonkadun varteen 1870-luvulla. Etupäässä juutalaiset kauppiaat myivät siellä uusia ja käytettyjä vaatteita ja muita tavaroita. Narinkka suljettiin 1929. Nykyiseen Kampin keskukseen liittyvä tori nimettiin vuonna 2005 alueen historiaa kunnioittaen Narinkkatoriksi. Napakelkka
Napakelkka on jään tai lumen päällä kehää kiertävä kelkka, jota pyöritetään ihmisvoimin kehän keskelle asetettuun akselitappiin kiinnitetyn pitkän aisan varassa. Kelkan perusperiaate on keskipakoisvoima. Jo pienellä voimalla, saadaan kelkkaan kohdistumaan niin suuri keskipakoisvoima, että kelkan kyydissä olevan on vaikea pysyä mukana. Napakelkka tunnetaan myös nimillä hoijakka, pirunkelkka ja hullu hevonen. Näsilinnankatu
Näsilinnankatu on Finlaysonin, Tammerkosken ja Nalkalan kaupunginosien läpi kulkeva pohjois–etelä-suuntainen katu Tampereella. Kadun nimi viittaa Näsinpuistossa sijaitsevaan Näsilinnaan. Pyhä Jaakko Suomessa
Kaikille näille rannikolla sijaitseville Pyhän Jaakon kulttia palvoville paikkakunnille oli yhteistä, että niihin oli jo varhain muuttanut skandinaaveja. Pirkkala, jonka suojeluspyhimys on niin ikään Pyhä Jaakko, sijaitsee kaukana sisämaassa, mutta laajan vesireittiverkoston solmukohdassa. Se on ollut kuuluisa kauppapaikka, johon sen nimikin viittaa Birkan suomalaisena johdannaisena. Birka on alkujaan friisinkielinen sana, joka on tarkoittanut erikoisehdoin toimivaa kauppa-aluetta. Birka-nimisiä alueita on useita, ja kun suomalaiset ovat yrittäneet sen suomentaa, on syntynyt Koivisto-niminen kauppapaikka. Nastolan Kiekko
Nastolan Kiekko eli NasKi on nastolalainen jääkiekkoseura. Se on perustettu vuonna 1993. Viikkala
Viikkala on Nakkilan kunnassa Kokemäenjoen pohjoispuolella sijaitseva kylä ja asuinalue. Se sijoituu pääosin Yhdystie 2440:n ja Kokemäenjoen väliselle alueelle. Nakkilan keskustaajamaan Viikkalan yhdistää Arantilan silta. Lisäksi kylästä johtaa pyörätie Harjavaltaan. Kauppi
Kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen laskevan Kaupinojan mukaan. Tämä luonnonoja esiintyy vuoden 1826 kartassa nimellä "Kaupinåja". Alueella on myös jyrkkärinteinen Kaupinmäki. Kauppi-nimistä on esitetty kaksi vaihtoehtoista selitystä. Toisaalta se voidaan johtaa roomalaiskatolisesta miehennimestä Jacobus, joka oli hyvin yleinen 1500- ja 1600-luvuilta peräisin olevissa kirjallisissa lähteissä. Toisaalta taustalla voi olla yleisnimi "kauppi" 'kaupustelija, kulkukauppias'. Messukylän Takahuhdin kylästä mainitaan vuoden 1540 maakirjassa Suomalan eli Kauppilan talo, jota isännöi tuolloin Peder Cauppilan. Kaupin alue liitettiin Tampereen kaupunkiin Hatanpään kartanon kaupan yhteydessä vuonna 1913, ja ensimmäinen asemakaava valmistui alueelle 1950-luvulla. Kaupunginosan itärajalla oleva Toimelankatu on nimetty Takahuhdin kylän Irjalan talosta lohkaistun, Näsijärven rannassa sijaitsevan Toimelan huvilatilan mukaan. Tequila (kaupunki)
Santiago de Tequila ("Tequillan, Tecuila") on kaupunki ja kunta Meksikossa Jaliscon osavaltiossa noin 60 km:n päässä Guadalajarasta. Tequila tunnetaan parhaiten paikkana, jossa syntyi samanniminen juoma, "tequila", joka on valmistettu Tequila-agaave-kasvista, jota kasvaa tällä alueella. Kasvi sisältää sokereita ja alkuperäiskansoilla oli tapana valmistaa siitä juomaa käymisteitse. Kun espanjalaiset saapuivat, he tislasivat siitä nykyään tequilana tunnettua väkijuomaa. Juomaan liittyvän historian vuoksi kaupunki on Unescon maailmanperintökohde. Yhdystie 2440
Yhdystie 2440, jota kutsutaan yleisesti myös Kokemäenjoen pohjoispuolen vanhaksi tieksi, on Satakunnassa kulkeva yhdystie. Se alkaa Ulvilan Kirkonseudulta Valtatie 11:n risteyksestä ja kulkee Kokemäenjoen pohjoispuolta Nakkilan ja Harjavallan kautta Kokemäelle. Tie on yhdystieksi melko pitkä, sillä sen pituus on 35 kilometriä, josta noin puolet taajama-alueella. Yhdystie 2440 tunnetaan eri kuntien alueella useilla nimillä. Ulvilassa se on Kirkkotie ja Ravanintie, Nakkilassa Anolantie ja Viikkalantie, Harjavallassa Pohjoisrannantie sekä Kokemäellä Kuurolantie. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Nuorin Suomen keskiaikaisista kaupungeista on Naantali, joka sai kaupunkioikeudet kuningas Kristofer Baijerilaiselta vain vuotta Raumaa myöhemmin. Se syntyi vuonna 1443 Piispa Maunu II Tavastin perustaman Naantalin luostarin ympärille, joka oli aloittanut toimintansa 1440. Naantalista tuli vilkas pyhiinvaelluskohde, jonka elämää vilkastuttivat aatelisten, porvareiden ja talonpoikien vierailut. Kaupunki eli luostarin tavoin kukoistuskauttaan aina 1520-luvulla alkaneeseen uskonpuhdistukseen saakka. Sen myötä luostari menetti suurimman osan maistaan, eikä saanut enää ottaa uusia noviiseja. Lopulta sen toiminta näivettyi ja Naantalin luostarin viimeinen nunna kuoli vuonna 1591. Luostarin kirkko tunnetaan nykyään Naantalin kirkkona ja se on ainoa jäljellä oleva rakennus keskiaikaisesta kaupungista. Särkkä (Naantali)
Särkkä on Naantalissa, Luonnonmaan saaren ja entisen Merimaskun kunnan Otavan saaren välisessä Särkänsalmessa sijaitseva saari, josta on kiinteä maantieyhtyes kumpaankin suuntaan. Särkän eteläosan kautta kulkee Seututie 189 eli Rymättyläntie, joka kulkee Luonnonmaalta Särkänsalmen siltaa pitkin Särkkään ja jatkuu Merimaskun suuntaan pengertienä. Särkän saaressa on kioski sekä yksi talo. Pinta-alaltaan noin 16 hehtaarin saaresta 11 hehtaaria on luonnonsuojelualuetta. Janakkala
Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on "Tarinmaa". Lokkila
Lokkila on kylä Länsi-Halikossa Hajalan lähipiirissä. Lokkilan kyläalue on neljässä erillessä osassa, mutta pääalue sijaitsee Hajalantien varrella Ruskan ja Hyyperän välissä. Toinen isompi alue sijaitsee pohjoisempana Paimion vastaisella rajalla. Naksos (Sisilia)
Kaupunkiin on pian sen perustamisen jälkeen tullut lisää asuttajia, sillä vain muutama vuosi kaupungin perustamisen jälkeen, vuonna 730 eaa., Naksoksen khalkislaiset pystyivät itse lähettämään joukon siirtokuntalaisia perustamaan ensin Leontinoin ja sitten Katanen. Leontinoin perustajaksi mainitaan Theokles ja Katanen perustajaksi khalkislainen Euarkhos. Strabonin ja Pseudo-Skymnoksen mukaan myös Zankle perustettiin Naksoksesta käsin. Thukydides ei vahvista tätä, mutta koska Zankle oli varmuudella khalkislainen siirtokunta, perustajiin kuului todennäköisesti myös naksoslaisia emäkaupungista tulleiden ohella. Myös Kallipolis oli Naksoksen siirtokunta.
Uusien siirtokuntien perustaminen kertoo Naksoksen menestyneen ja vaurastuneen. Muutoin sen varhaishistoriasta tiedetään vain vähän. Ensimmäiset maininnat koskevat kaupungin kohtaamia onnettomuuksia. Herodotoksen mukaan Naksos oli yksi Gelan tyrannin Hippokrateen piirittämistä ja valtaamista kaupungeista noin vuonna 498–491 eaa. Kaupunki vaikuttaisi tämän jälkeen säilyneen Gelan alaisuudessa. Pulkkila
Pulkkilan pysyvä asutus syntyi ilmeisesti 1500-luvun puolivälissä. Ensimmäisen kerran se mainitaan asiakirjoissa vuonna 1562 nimellä Naaraskoski. Nimi "Pulkkila" vakiintui saman vuosisadan loppuun mennessä tuolloisen kylän suurimman talon mukaiseksi. Itsenäinen seurakunta Pulkkila oli vuodesta 1671 lähtien. Tuolloin sen alue käsitti koko nykyisen Siikalatvan. Vuonna 1768 Lamun, Piippolan ja Tavastkengän talolliset rakensivat Piippolaan oman kirkon ja vähitellen Pulkkilan itä- ja eteläosat itsenäistyivät Piippolan kappeliseurakunnaksi. Pukkila
Pukkilassa on muun muassa Naarkoski putouksineen ja kalateineen, Pukkilan kirkko, Pukkilan villisikatarha Kanteleella ja japanilaisen majatalon Yado Oikawan vanha ja uusi osa. Poitsila
Poitsila sai nimensä myöhäiskeskiajalla Poitz-rälssisuvusta, kun se (esi-isä Niklas Poitz) ainakin jo vuodesta 1463 piti pääkartanoaan Savilahden itärannalta hankkimallaan maalla, Norspyyssä. Keinutuoli
Monet puusepät ympäri Suomen ovat valmistaneet keinutuoleja, mutta Nakkila on erityisen tunnettu tuoleistaan. Vanha Ahvenanmaalta Nakkilaan kulkeutunut keinutuolimalli oli alun perin poikkipuinen selän osalta, myöhemmin siellä siirryttiin pitkittäiseen malliin. Toisen keinutuolipitäjän Urjalan mestarit ovat jo alun perin valmistaneet tiettävästi pitkin päin selkänojitettuja tuoleja. Joensuun seudun puusepät aloittivat amerikkalaismallisen lyhytjalkaisen shaker-keinutuolin valmistamisen ns. Joensuun nyökki. Teollisia valmistajia ovat olleet muun muassa Asko, Isku, OTK:n Puu ja Avarte. Nakkila
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Naksos (Sisilia)
Naksos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Sikeliassa eli Sisilian saarella nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi saaren itärannikolla. Nykyisin paikalla on kaupunki nimeltä Giardini-Naxos, jota turistioppaissa saatetaan nimittää vain Naxokseksi. Nakke Nakuttaja
Nakke Nakuttaja ("Woody Woodpecker") on Walter Lantzin ja Ben Hardawayn vuonna 1940 luoma piirroshahmo. Nakke on antropomorfinen tikka. Nakke on tunnettu sekä lyhytanimaatioista että sarjakuvista. Nakkisämpylä
Nakkisämpylä (, ”kuuma koira”, joskin sana englannissa voi viitata itse makkaraan ilman sämpylää; puhekielessä myös ”hodari”) on halkaistu lämmitetty sämpylä, jonka välissä on nakki. Nakkisämpylät ovat suosittua pikaruokaa, koska ne ovat nopeita valmistaa. Pukkila
Pukkilassa vuonna 1885 syntynyt Onni Nurmi testamenttasi kotikunnalleen Suomen Gummitehtaan osakkeita. Yrityksestä kehittyi Nokia, ja testamenttilahjoituksen arvoksi kasvoi 30 miljoonaa markkaa. Testamentin määräysten mukaan testamentattujen osakkeiden tuotto tuli käyttää Pukkilan vanhainkodissa olevien vanhusten virkistykseksi. Vuosituhannen vaihteesa Osakkeet myytiin ja perustettiin Onni Nurmen Säätiö, ja Hyvinvointikeskus Onni. Nakkila
Nakkila on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1861 lähtien, jolloin se erosi Ulvilasta. 1960-luvulla osa Nakkilasta (Lattomeri) liitettiin Poriin. Nakkilan naapurikunnat ovat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Pori ja Ulvila. Naapala
Naapala on myöhäiskeskiaikainen uudisasutuskylä, josta on ensimmäinen maininta vuodelta 1469. Kylä on muodostunut Kokkilan läpi virtaavan puron alkulähteiden ympärille, ja alueen kaikki tasaiset maat on käännetty pelloiksi. Naapalan maatilat on rakennettu alueen mäkien rinteille. Kylässä on aina ollut vain yksi kantatila, jolle alkoi ilmestyä torppia 1700-luvusta lähtien. Isojako suoritettiin kylässä vuonna 1786. Vuonna 1926 valtaosa Naapalan torpista itsenäistyi. Sotien jälkeen kylään ei asutettu yhtään siirtoväkeä. 1758 Naantali
1758 Naantali on asteroidivyöhykeellä sijaitseva asteroidi. Sen löysi suomalainen tähtitieteilijä Liisi Oterma 18. helmikuuta vuonna 1942 Turussa. Se on nimetty Naantalin kaupungin mukaan. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1942 DK. Nakfa
Nakfa oli vuoteen 1996 asti Eritrean Sahelin provinssin keskus. Sahelin provinssi oli yksi kymmenestä Eritrean provinssista (awraja), mikä aluejako pohjautui varhaisempaan, Italian siirtomaahallinnon (1890–1941) käyttämään aluejakoon (commissariati).
Eritrean rahayksikkö, Eritrean nakfa on saanut nimensä kaupungin mukaan. Nakkilan Nasta
Tunnetuin Nakkilan Nastan kasvatti on FC Interin maalivahti Eemeli Reponen. Myös viihdetaiteilija Simo Frangén on juniori-ikäisenä pelannut Nastassa. Nakkelit
Nakkelit eli vanhalta nimeltään pähkinänakkelit (Sittidae) on heimo pienenkokoisissa varpuslinnuissa. Niitä löytyy luonnonvaraisina pohjoiselta pallonpuoliskolta ympäri maailmaa. Nakkelit elävät usein metsissä, tosin muutamat lajit ovat sopeutuneet elämään kivisilläkin paikoilla. Nakkelit pystyvät kävelemään puuta alaspäin pää edellä, mitä esimerkiksi tikat eivät osaa. Nakkeleilla on iso pää, lyhyt pyrstö ja voimakas nokka ja jalat. Niiden muoto on nakkeleille luonteenomainen, nakkelin pystyy tunnistamaan, jos tuntee yhdenkin nakkelilajin. 
Nakkelit syövät pääosin hyönteisiä, pähkinöitä ja siemeniä. 
Pesä on yleensä kolossa tai lohkeamassa, ja jotkut lajit pienentävät koloaan rakentamalla mudasta petolintujen varalta. Nakkilan kirkko
34-äänikertaiset pneumaattiset urut valmisti itävaltalainen Rieger Orgelbau vuonna 1937. Nakkilan vanhan kirkon urut oli tehnyt tanskalaissyntyinen Jens Zachariassen vuonna 1887. Ne romutettiin kirkon purkamisen yhteydessä, mutta puiset urkupillit on myöhemmin löydetty. Nakki
Nakki, kuten Suomessa syötävät makkarat enimmäkseen, on saksalaista alkuperää. 1800-luvun lopulla suomalaiset makkaramestarit toivat nakkien tekotaidon Saksasta esikuvanaan "wienerwurst", joka tunnetaan myös "frankfurterin" nimellä. Nakkien valmistus oli pitkään käsityötä, ja se olikin lähempänä juhla- kuin arkiruokaa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä. Käkölä
Käkölä on Naantalin kaupunginosa Luonnonmaan saaren kaakkoisosassa, noin viisi kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Se on yksi 17:a Luonnonmaan keskiaikaisesta kylästä, ja siellä on ollut vakituista asutusta 1200-luvulta alkaen. Naucalpan
Naucalpan, viralliselta nimeltään Naucalpan de Juárez on Meksikon kaupunki, joka sijaitsee aivan Méxicosta koilliseen. Nimi tulee nahuatlinkielisestä sanasta, joka tarkoittaa ”neljän naapuruston (tai neljän talon) sijaintia”. Nakke
Nakke oli Suomessa vuosina 1955–1992 ilmestynyt sarjakuvalehti. Sitä julkaisi 1955–1965 Valiolehdet (nimellä "Nakke Nakuttaja") ja 1966–1992 A-lehdet. Nimensä lehti sai sarjakuvahahmo Nakke Nakuttajasta (). Naroulja
Naroulja (, ) on pieni, Pripetjoen länsirannalla sijaitseva kaupunki Homelin alueen eteläosissa Valko-Venäjällä. Narouljan kaupunki on samannimisen piirin keskus (rajon) ja sijaitsee maanteitse 43 kilometriä Mazyrista kaakkoon ja linnuntietä noin 125 kilometriä Homelin (Gomel) lounaispuolella. Narouljan kaupungissa asuu noin 8 500 henkeä.
Narouljan kaupunki sijaitsee vain 60 kilometriä Tšernobylistä luoteeseen, noin 30 kilometriä Ukrainan rajan pohjoispuolella. Narouljan piiri saastui huomattavasti vuoden 1986 Tšernobylin ydinvoimalakatastrofin johdosta. Erityisesti piirin eteläosa kuuluu voimakkaimmin säteileviin Valko-Venäjän alueisiin. Kymmeniä kyliä on hylätty (35 piirin 74:stä kylästä) ja merkittävä osa niistä liitettiin perustettuun Polesian säteily-ekologiseen rauhoitusalueeseen. Karttatietojen perusteella muutamat Narouljan piirin kylistä on jopa haudattu () tai hävitetty maan tasalle. Nakkila
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nakkilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nekala
Nekalaan on kasvanut rakennus- ja sisustusalan yritysten markkinapaikka. Nekalassa on myös useita ravintoloita ja pizzerioita. Esimerkiksi ravintola Wanha tappi Jokipohjankadulla entisessä pankkikonttorissa on tullut tunnetuksi oman grillikeittiön tuhdeista hampurilaisista joten se on menestynyt hyvin kaupunkilehti Tamperelaisen lähiökapakkakilpailussa. Nekalassa sijaitsee myös suosittu Kahvila Mari. Nacka
Nacka on samannimisen Nackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Nakkilan Nasta
Nakkilan Nasta on vuonna 1958 perustettu jalkapallo- ja futsalseura. Nakkila
Nakkilan nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa vuonna 1937 valmistunut Suomen ensimmäinen funktionalistinen kirkko, sekä Villilän elokuvastudio, josta käytetään joskus lempinimeä "Suomen Hollywood". Villilässä on kuvattu osia muun muassa elokuvista Kaksipäisen kotkan varjossa, Sibelius ja FC Venus. Tämän lisäksi Nakkila on tunnettu myös nahkiaispitäjänä. Nakkilan kirkonkylään viitataan joskus puhekielessä sanonnalla "siin Nakkila kirko vaiheil". Nakkilan alueella on myös runsaasti arkeologisia muinaismuistoja, joista tärkeimpiä ovat Kiukaisten kulttuurin alue Uotinmäessä, pronssikautiset Selkäkankaan hautaröykkiöt Viikkalassa sekä Rieskaronmäen pronssikautinen asuinpaikka Kivialhossa. Muita nähtävyyksiä ovat muun muassa Karvetti
Karvetti on Naantalin neljäs kaupunginosa noin kaksi kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Kaupunginosassa on 1 927 asukasta (2005), ja se on siten väkiluvultaan Naantalin toiseksi suurin. Se rajoittuu pohjoisessa Aurinkotiehen, lännessä Ruonan yhdystiehen, etelässä Luolalan kaupunginosaan ja idässä Raision kaupunkiin. Kaupunginosa on saanut nimensä Karvetin kartanosta, jonka maihin alue ennen kuului. Anola
Anola on kylä Nakkilan kunnassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella noin kolmen kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta Ulvilaan vievän Yhdystie 2440:n varrella. Narinkka
Narinkka tai Narinkkatori () on aukio Helsingin Kampissa. Sitä ympäröiviä rakennuksia ovat länsi­puolella Kampin keskus, idässä Turun kasarmin entinen talous­rakennus ja etelässä Scandic-hotelli Simon­kenttä. Pohjoisessa aukio rajoittuu Salomonkatuun, joka on nykyään kävelykatu, etelässä aukion ja Simon­kadun välissä on Kampin kappeli (Hiljaisuuden kappeli). Aukio muodostettiin nykyiselleen Kampin keskuksen rakennus­töiden yhteydessä ja valmistui vuonna 2005. Tällöin se sai myös nimensä.