Onko Nerkoonjärvi Kihniön suurin järvi?
Nerkoonjärvi
Nerkoonjärvi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Nerkoonjärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Se on Kihniön suurin ja Suonen 205. suurin järvi. Järven vedenpintaa säännöstellään. Viranomaiset kohtelevat Kylmälahtea omana erillisenä järvenä , mutta tässä se luetaan Sammallahden sivulahdeksi (Huom! Tietolaatikko oikealla).
Niskajärvi (Kouvola)
Niskajärven lähialueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Haapalahden kylän alueella sijaitseva Alankojärvi (35 ha), joka laskee Järvisenlahteen 150 metriä pitkää ojaa myöten. Järven eteläosan itärantaan laskee Vähä-Lempiä ja Iso-Lempiä (19 ha) yhteistä sillan alittavaa lyhyttä ojaa myöten. Järvisenlahden ja Raudanlahden väliin jää pitkä ja leveä niemimaa, jossa sijaitsee Riihijärvi (18 ha). Se laskee kaivettua ojaa myöten Lehtisaaren taakse suojaan jäävään matalaan Nurjalanlahteen. Qinghaijärvi
Qinghaijärvi, myös Tsinghaijärvi, Kukunor tai Kokonor () on Luoteis-Kiinassa Qinghain maakunnassa sijaitseva laskujoeton suolajärvi. Tiibetin ylängöllä sijaitseva Qinghaijärvi on Kiinan suurin järvi. Sen pinta-ala on pienentynyt selvästi 1900-luvulla. Jänisjärvi (Kihniö)
Jänisjärvi on Pirkanmaalla Kihniössä Mäkikylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jänisjärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Seinäjoki (joki)
Lukuun ottamatta Virtain alueella olevia kahta pientä järveä päähaaraan ei ole suoranaisessa yhteydessä järviä. Lisävesiä Seinäjoki saa siihen laskevista luomista, joita on enimmäkseen Peräseinäjoen alueella. Edellä mainitun Kihniönjoen lisäksi toinen huomattava Seinäjoen sivuhaara on Pajuluoma, joka alkaa Ämmälänkylästä ja yhtyy Seinäjokeen noin kilometrin päässä Itikanmäestä pohjoiseen, Alajoen viljelylakeuden itäosassa. Kestilä
Kestilän merkittävimmät vesistöt ovat Siikajoki ja sen sivuhaarat Neittävänjoki ja Mulkuanjoki. Suuria järviä alueella ei ole. Tärkeimmät järvet ovat kirkonkylän läheisyydessä sijaitseva Kangasjärvi ja Järvikylän Mulkuanjärvi. Myös osa Uljuan tekojärvestä kuuluu Kestilään. Oulujärvi sijaitsee lähialueella Vaalan ja Kajaanin puolella. Jänisjärvi (Kihniö)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa Jänisnevan ja Välivuoren välissä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta kahta pientä rantaosuutta. Järveen laskee vajaa kymmenen suo-ojaa ja laskuoja on kaivettu alkamaan järven luoteispäästä. Laskuoja on 900 metriä pitkä ja se laskee Nerkoonjärven etelärantaan Korpiniemen viereisen lahdenpohjukkaan. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu yksi loma-asunto. Sille johtaa tie, jolle pääsee yhdystieltä 13359. Käytöstä poistettu Aitonevan rata ohittaa järven pohjoisrantaa myöten. Lammi
Lammin kunnan suurin pituus etelästä pohjoiseen oli yli 50 kilometriä ja suurin leveys lännestä itään runsaat 20 kilometriä. Suurimmat järvet ovat Pääjärvi etelässä osittain Hämeenkosken puolella, Ormajärvi kirkonkylän luoteispuolella ja Kuohijärvi luoteessa osittain Luopioisten (nykyisin Pälkänettä) puolella. Pääjärvi on Suomen syvimpiä järviä; sen suurin mitattu syvyys on jopa 85 metriä. Sisempi Salpausselkä kulkee Lammin eteläosan poikki ja siitä lähtee luoteeseen harjujakso luoteeseen Tuuloksen ja Hauhon kautta kohti Tamperetta. Lammin eteläosassa on harjujen rinteillä paikoin hyvin reheviä lehtometsiköitä, joissa kasvaa luonnonvaraisina muun muassa pähkinäpensasta, lehmusta ja vaahteraa. Kirkonkylän tuntumassa on Untulanharjun lehtojensuojelualue. Lammin pohjois- ja koillisosa on harvaan asuttua metsäseutua ja Kokemäenjoen ja Päijänteen välistä vedenjakaja-aluetta. Siellä ovat myös korkeimmat maastonkohdat, jotka ulottuvat yli 180 metrin korkeudelle merenpinnasta. Parkanonjärven alue
Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi. Kakkurilampi (Kihniö)
Kakkurilampi on Pirkanmaalla Kihniössä Korhoskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kakkurilampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Suomen maantiede
Suomen puoliselta valuma-alueeltaan suurimpia jokivesistöjä ovat Kemijoen, Oulujoen,Tornionjoen ja Iijoen vesistöt. Muista jokivesistöalueista Suomen puoliselta alaltaan suurimpia ovat Tenon, Kyrönjoen, Koutajoen, Siikajoen, Kalajoen, Lapuanjoen, Kiiminkijoen, Pyhäjoen, Karvianjoen, Tuulomajoen ja Simojoen vesistöalueet. Teerilampi (Kihniö)
Teerilampi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Teerilampi on osa Naarmijärven valuma-aluetta. Nerkoonjärvi
Säännöstelyn lupaehdoissa määrätään järven vedenpinnan korkeudeksi 142,60 metriä merenpinnan yläpuolella (N+mpy). Käytännössä pinnankorkeus on ollut vaihdellut tätä arvoa alempana välillä 142,50–142,55 mpy. Etenkin kesäkuukausina vedenpinta alenee keskiarvosta huomattavasti (NW = 142,25 mpy) madaltaen rantoja, jolloin kasvillisuusrajat siirtyvät syvemmälle. Samalla myös veden laatu heikentyy. Haittojen vuoksi on 1980-luvulta saakka tehty useita aloitteita vedenpinnan nostamiseksi. Miekojärvi
Miekojärvi on Ylitornion ja Pellon kunnan alueilla sijaitseva Länsi-Lapin suurin järvi. Se on suosittu kalastuspaikka. Järvellä on Pessalompolossa ja Sirkkakoskella kalasatamat, joista voi lähteä uistelemaan. Myös perhokalastus on suosittua. Järven keskiosat ovat erämaata. Kalastusaluetta on noin 5 000 hehtaaria. Miekojärvi laskee Tengeliönjokea pitkin Tornionjokeen. Alposjokea pitkiin järveen laskevat Alinen ja Ylinen Alposjärvi ja Kaaraneskosken luona Vietonen. Naarmijärvi (Kihniö)
Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön keskustasta länteen. Ainoa järveen laskeva joki on Heinijoki, joka tuo valuma-alueen pohjoisosien soiden ja lampien vedet. Lammet ovat Heinilampi, Kotalampi, Teerilampi ja Kolhonlampi. Muut laskuojat laskevat järveen sen itärannalla, minne ne tuovat ojitettujen soiden vettä. Naarmijärven eteläpäästä lähtee lyhyt 400 metriä pitkä nimetön laskujoki Kankarinjärveen. Naarmijärvi on hyvin matala järvi, sillä keskisyvyys on vain 1,2 metriä ja sen syvin kohta on noin 3 metriä. Sen keskilinjalla sijaitsee lähes järven mittainen noin kaksi metriä syvä painanne. Saaria on vain kaksi. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat pääosin peltoa. Järven eteläpää ja pohjoispää on metsää ja siellä on joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille pääsee Kihniöstä tulevalta kylätieltä, kun poikkeaa järveä kiertävälle tielle. Aneriojärvi
Aneriojärvi on järvi Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se kuuluu Kiskonjoki–Perniönjoki-päävesistöön. Suurin aneriojärveen laskeva joki on siihen pohjoisesta laskeva Varesjoki, jonka valuma-alue on 57,1 km². Sipsiönjärven valuma-alue
Sipsiöjärven-Vahojärven alue sijaitsee Sipsiöjärven valuma-alueen keskiössä siten, että siihen laskevat Liesijoen alue, Pääjärven valuma-alue ja Juurijärven-Hulppojärven valuma-alue. Se muodostuu seitsemän järven ketjusta, joita yhdistävät toisiinsa salmi, joki tai oja. Järviketjun ylin järvi on Vesajärvi, johon laskee Liesijoen alueen laskujoki Vuorikosken kautta. Vesjärvi laskee vuorostaan pitkään ja kapeaan Kaukajärveen, jonka nopeajuoksuinen Hihkiönjoki laskee Ikaalisten Vahojärveen. Vahojärveen laskee etelästä Noljasjärvi ja pohjoisesta Juurijärven-Hulppojärven valuma-alueen laskujoki Sisättöjoki. Seuraavaan Sipsiöjärveen pääsee lyhyen Vahojoen kautta. Sipsiöjärvi virtaa salmien kautta Kukkarolammen ja Ohistonlammen kautta laskujokeen, joka valuu Kyrösjärveen Myllylammen läpi. Myllylampeen laskee pohjoisesta myös Kyynärlampi. Luettelo Kemijoen sivujoista
Tämä on luettelo Suomen pisimpään jokeen, Kemijokeen laskevista sivuhaaroista. Lähteenä on käytetty Kansalaisen karttapaikka -palvelua. Sivujokien luettelointi alkaa Kemijoen alkulähteeltä ja etenee kohti joen suistoa-Pikku Akanjoki saa alkunsa Vasatunturilta ja laskee Kemijoen Pikku Akansuvantoon.
Kemijoen vesistön keskusjärvi on Kemijärvi. Merkittävimmät Kemijärveen laskevat joet ovat Ruopsanjoki, Ailanganjoki, Jumiskojoki, Käsmäjoki ja Kotajoki. 
Joen latvoilla sijaitseva Näskäjärvi on harvinainen bifurkaatiojärvi, joka valuttaa vesiään kahteen eri vesistöön. Näskäjärven länsipäästä alkaa Kahavetolaiseksi kutsuttu uoma, joka johtaa Juotasjokeen ja sitä kautta Kemijokeen. Itäpäästä alkava Näskänjoki taas laskee Simojärven Näskänselkään ja sitä kautta Simojoen vesistöön. Petäjälampi (Kihniö)
Petäjälampi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Petäjälampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Kesijärvi (Janakkala, Loppi)
Järveen laskee eri suunnilta ojia, joista merkittvimpiä ovat Nummistenjoki, Vetelänoja ja Pihtioja. Näistä pienin on Vetelänoja, joka on Hyvälammin laskuoja. Se laskee järven pohjoispäähän. Vastaiselle kaakkoisrannalle laskee Pihtioja, joka on varsin laaja. Sen valuma-alueella sijaitsevat myös Ali-Heinijärvi, Yli-Heinijärvi, Raikkuanlammi ja Hanhilammi, jotka laskevat Ali-Heinijärven kautta Pihtiojaan. Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Kirkkojärvi-Mahnalanselkä eli Mahnalanselkä-Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä ja Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen ja joka on sen pääjärvi. Järvi tunnetaan monilla nimillä, koska sillä on pitkä muoto ja sillä on useita nimettyjä järvialtaita. Toisinaan sitä kutsutaan pelkästään Mahnalanseläksi, mutta kutakin järviallasta kutsutaan myös niiden omilla nimillään. Järvialtaista suurin on Mahnalansekä ja toiseksi suurin on Kirkkojärvi. Muut järvialtaat ovat Kallioistenselkä ja Jokisjärvi eli Jokistenjärvi. Järvet muodostavat Ikaalisten reitistä sen osan, jota kutsutaan Siuron reitiksi. Nokia (kaupunki)
Nokian maisemakuvaa hallitsevat Pyhäjärvi, Nokianvirta ja Kulovesi. Pyhäjärvi on Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi, jossa yhtyvät etelästä Vanajaveden reitin ja pohjoisesta Näsijärven reitin vedet. Pyhäjärvi laskee syvässä rotkolaaksossa virtaavaa Nokianvirtaa myöten Kuloveteen, johon laskevat pohjoisluoteesta Ikaalisten reitin vedet Siuronkoskea myöten. Länsirajalla Kuloveteen laskee vielä Mouhijärven suunnasta tuleva vesistö Leukaluiden salmessa sekä etelärannalla Sarkolanlahden pohjukkaan Vesilahden länsiosan järvistä alkunsa saava Lanajoki. Pienempiä järviä Nokian alueella ovat Vihnusjärvi, Kalliojärvi, Ylinenjärvi ja Alinenjärvi Nokianvirran pohjoispuolella sekä Teernijärvi sen eteläpuolella. Nilsiä
Nilsiäläisen maiseman ominaispiirteitä ovat monet järvet ja mäet. Nilsiän merkittävin matkailukohde on Tahkovuori, jolla toimii Pohjois-Suomen ulkopuolisista laskettelukeskuksista suurin, Tahko. Muita merkittäviä kohteita ovat Paavo Ruotsalaisen kotisaari Aholansaari, 270 metriä korkea Pisavuori, 313,7 metriä korkea Kinahmi, joka sijaitsee Halunan ja Tahkon välillä sekä Kinahmin pohjoispään itäpuolella sijaitseva Louhosareena. Louhosareenalla järjestettiin kesäisin muutamia ooppera- ja konserttiesityksiä, joista ainakin yksi oopperaesitys televisioitiin. Vuosia tarpeettomana ja käyttämättömänä ollut Louhosareena myytiin ja on nykyisin yksityisessä omistuksessa. Nilsiän suurimmat järvet ovat Syväri ja Vuotjärvi. Syyslampi (Kihniö)
Syyslampi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Syyslampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 24) on Suomessa vesistöalue, joka sijaitsee Lounais-Suomessa Varsinais-Suomen ja Uudenmaan maakunnissa. Vesistö koostuu kahdesta jokisysteemistä, Kiskonjoesta (valuma-alue 630 km²) ja siihen laskevasta Perniönjoesta (417 km²). Vesistö rajautuu länsipuolella Uskelanjoen ja itäpuolella Karjaanjoen vesistöön. Alueen järvisyys on 5,67 %. Keurusselkä
Keurusselän lähialueella on 24 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Keurusselän pohjoispäässä Keuruun itäpuolella sijaitsee pieniä järviä, joita ovat Karjolampi (2 ha), Pieni Kalliolampi (3 ha), Iso Kalliolampi (7 ha) ja Valkeinen (10 ha). Ne laskevat Tarhiaan samaa ojaa pitkin. Omaa ojaa pitkin Tarhiaan laskee toinenkin Karjolampi (4 ha). Roosinpohjan pohjoispuolella on lähialueella neljä järveä. Ne ovat Nenistönlampi (2 ha), joka sijaitsee Keurusselän lähellä, sekä Käännetynsalmeen laskeva Haarajärvi (45 ha) että Kaakkolahteen laskevat Lehdonlampi (2 ha) ja Mustalampi (2 ha). Tiirinselän eteläpuolella Keurusselkään laskevat vielä Sommonlampi (5 ha), Palojärvi (5 ha), Kaijanlammi (6 ha) ja Riuttalammi (2 ha). Aivan Mäntän kaupunkialueen itäpuolella on vielä pieni Kannuslampi (2 ha). Kolhon eteläpuolella sijaitsevat Käkijärvi (24 ha), joka on suojeltu järvi, ja Kellolampi (1 ha). Niemenkylän ja Kankaanpään alueilla ovat Valkeajärvi (95 ha), joka laskee Kaukasenselän Sammakkolahteen, ja Mutelinlampi (4 ha) ja suojeltu Pilkanlampi (25 ha). Rannan tuntumassa on erilleen kuroutunut Ruokolahti (11 ha). Järven länsipuolelle jäävät enää Kaituri (11 ha), Hyyrynlampi (8 ha), Polunlampi (6 ha) ja Pahalampi (2 ha). Bifurkaatiojärvi
Tunnetuimpia ja samalla suurimpiin kuuluvia bifurkaatiojärviä Suomessa ovat Lummenne Keski-Suomen Kuhmoisissa ja Vesijako Päijät-Hämeen Padasjoella. Näistä kummastakin toinen laskujoki johtaa Päijänteeseen ja edelleen Kymijokea pitkin Suomenlahteen, toinen taas Hauhon reittiin ja lopulta Pyhäjärven ja Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Vesijaon ja Lummenen muodostamaan järvisysteemiin kuuluu kolmantena järvenä Vehkajärvi, johon sen yläpuolinen bifurkaatiojärvi Lummene laskee, ja joka puolestaan laskee bifurkaatiojärvi Vesijakoon. Impilahti (Karjalan tasavalta)
Kunnan alueella virtaavat Syskyänjoki, Mustaoja, Pokamonjoki ja Hiihnijoki. Suurimmat järvet ovat Laatokan ohella Ruokojärvi, Satisenjärvi (ven. "Andronino") ja Hippolanjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat graniitti, gneissigranitti, amfiboliitti, liuskekivi, hiekka ja sora. Seudulle suunnitellaan Laatokan saariston kansallispuistoa. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Vesistöalueen suurin järvi, 10,5 km²:n laajuinen Enäjärvi sijaitsee Kurkelanjoen osa-alueella ja järven sokkeloisuuden johdosta rantaviivan pituudeksi kertyy 77 km. Vesistöalueen keskiosan järvet Hirsijärvi, Iso-Kisko ja Kirkkojärvi ovat säännösteltyjä. Iso-Kiskoa ja Kirkkojärveä säännöstellään Kiskonjoen Koskenkoskessa sijaitsevan voimalaitoksen vesivoiman tarpeisiin. Siikalatva
Alueen suuret joet ovat kunnan halki virtaava Siikajoki ja sen sivujoet, Neittävänjoki, Mulkuanjoki, Savaloja, Kurranoja, Kärsämänjoki ja Pyhännän puolelta alkunsa saava Lamujoki, joka virtaa kunnan keskialueella etelästä pohjoiseen. Siikajoki tulvi helposti maaston tasaisuuden ja runsaiden ojitusten vuoksi. Tulvien estämiseksi rakennettiin Uljuan tekojärvi, joka sijaitsee kunnan keskiosassa. Uljuan tekojärvellä sijaitsee Vattenfall Oy:n Tulisaaren vesivoimala. Siikalatvan suurimmat luonnonjärvet ovat Kivijärvi, Viitastenjärvi, Kurranjärvi ja Mankilanjärvi. Muut järvet ovat pieniä umpeen kasvavia suolampia, kuten Kangasjärvi ja Mulkuanjärvi. Sulkuejärvi
Sulkuejärvi on Pirkanmaalla Kihniössä sen keskustassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Sulkuejärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Tampere
Tampereen kunnan alueella on noin 160 järveä. Niistä kaksi kolmasosaa on alle kymmenen hehtaarin suuruisia. Yli 50 hehtaarin suuruisia järviä on noin kymmenen prosenttia. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi ja Pyhäjärvi. Näsijärvi on Suomen 16. suurin järvi: se on 44 kilometriä pitkä, ja sen vedet ulottuvat Ylöjärven ja Ruoveden kuntiin. Se on muodostunut kolmesta suuresta selästä, Koljonselästä, Näsinselästä ja Vankavedestä. Paljavesi
Paljaveden lähialueella on vielä noin 30 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat seuraavat järvet. Kiviniemenselkään laskevat lännestä Ylimmäinen Rajajärvi (22 ha) ja Alimmainen (18 ha), ja idästä Niittulahti (19 ha). Järven länsipäässä olevaan Tarhonlahteen laskevat Lapinjärvi (14 ha) ja Kuhajärvi (25 ha) yhteistä laskuojaa myöten. Anttolassa Samakkolahteen laskevat yhdessä Luorueenlampi (16 ha) ja Hiehojärvi (19 ha). Vitjasen pohjoisrantaan laskevat Hipsunlampi (8 ha) ja Tuohilampi (4 ha). Näsijärvi
Koljonsekä on lähes 13 kilometriä pitkä ja siitä työntyy sivuille pitkiä lahtia. Heti eteläpäässä sijaitsee luoteeseen päin tunkeutuva Kaiharinlahti, joka on 7,5 kilometriä pitkä. Vastarannalta alkaa heti Paavolanniemen pohjoispuolelta huomaamattomasti Koivusalmi, joka johdattaa Käälahteen ja sen perällä Kaitaveden salmea myöten Paarlahteen. Koljonselältä on matkaa lahden pohjukkaan yli 15 kilometriä. Paarlahdessa on lisäksi monia sivulahtia. Käälahden vieressä on Kääniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Teiskonlahti. Sen takana sijaitsevat Kirkkojärvi ja Kaletonjärvi, jotka voidaan tulkita Koljonselän lahdenpohjukaksi ja joka on kuusi kilometriä pitkä. Teiskonlahden vastapuolella sijaitsee laaja Pengonlahti, jonka pohjukassa sijaitsee Kyrönlahti. Pengonlahti on yli 10 kilometriä pitkä, kun matkaa mitataan lahdensuun saarten luota. Koljonselkä kapenee pohjoispäässä, ja ennen sen suuria saaria siitä kääntyy kaakkoon päin viisi kilometriä pitkä Pöllöselkä. Kirkkojärvi (Kisko)
Kirkkojärvi tai myös Kiskonjärvi on Varsinais-Suomessa Salon Kiskossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön. Pikku Kivijärvi (Kihniö)
Järven pituus on 350 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. järvi sijaitsee Kihniön ja Itä aureen rajasta lähimmästä paikasta mitattuna noin 130 metrin etäisyydellä Sekä Mäkelän kylästä noin 300 metriä koiliseen, ja omma vain uhden rakennuksen rannallaan. Järveen laskee 6 ojaa. Sekä Järvi itse laskee ojaan joka yhdistyy Tevajärvenluomaan, ja lopulta valuen Vähä Tervajärveen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Karhejärvi (Ylöjärvi)
Karhejärven keskimmäinen järvialtaan pituus Karhen kylän pengersillasta eteläisen Korpilahden perukkaan on 3,8 kilometriä. Se on leveimmillään Nikinsaaren kohdalla, missä järvi on 700−800 metriä leveä. Nikinsaareen on rakennettu pengertie, joka yhdistää sen mantereeseen pohjoiskärjestään. Pengertietä ei näkynyt vielä vuoden 1962 peruskartassa, mutta vuoden 1982 kartassa se näkyy. Nikinsaari kohoaa yli 30 metriä järven pinnan yläpuolelle ja sen eteläpuolella on vielä kaksi pientä nimetöntä luotoa. Niskoslampi
Niskoslampi on Pirkanmaalla Kihniössä Niskoksessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Niskoslampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Teisko
Teiskon maisemassa vuorottelevat korkeat, usein jyrkkäpiirteiset mäet ja syvät, paikoin rotkomaiset laaksot. Huomattavimman laakson muodostaa Kaitaveden, Paarlahden ja Peräjärven muodostama kanjoni, joka ulottuu lähes 15 kilometriä Näsijärvestä itään. Entisen kunnan koilliskulmassa maasto nousee lähes 200 metrin korkeuteen merenpinnasta ja monet mäkien huiput ylittävätkin sen. Teiskon lukuisista järvistä suurin on Velaatanjärvi, joka laskee Näsijärven Terälahteen. Näsijärven rantaviiva on erittäin rikkonainen lukuisine lahtineen ja saarineen. Perinteisen maaseutuasutuksen rinnalle on 1950-luvulta lähtien noussut varsin suuri määrä kesähuviloita. Hirsjärvi (järvi Somerolla)
Hirsjärvi on osa pitkistä ja kapeista järvistä muodostuvaa Paimionjoen yläjuoksun järviketjua, joka seuraa Someron alueella 16 kilometrin matkalla kartalla viivasuorana näkyvää kallioperän murrosta. Ennen Somerniemen kuntaliitosta 1977 Hirsjärvi oli Someron suurin järvi. Paimionjoen vesistöalueen ja nykyisen Someron järvistä se on toiseksi suurin. Pikku Kivijärvi (Kihniö)
Pikku Kivijärvi on Pirkanmaalla Kihniössa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä, Ikaalisten reitin valuma-alueeseen kuuluvan Aurejärven valuma-alueeseen. Pikku Kivijärvi tarkemmin osa Iso-Tervajärven valuma-aluetta. Kiikoinen
Suurimmat järvet ovat Kiikoisjärvi ja Kuorsumaanjärvi. Kolmas suurehko järvi, Marjajärvi, kuivatettiin viljelysmaaksi 1960-luvun lopulla. Kunnan tunnuseläin on liito-orava ja tunnuskasvi sinivuokko. Kuorevesi (järvi)
Kuoreveden lähialueella on 18 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat järven länsirantaan Vuohiselkään laskeva Vittajärvi (30 ha) sekä sen viereinen Rauhalammi (3 ha). Vuohiselän eteläpuolisella niemimaalla kantatien 58 ympärillä sijaitsevat Valkeajärvi (11 ha), Heikinjärvi (4 ha), Säynäänjärvi (3 ha) ja Umpianjärvi (6 ha). Itärannalla sijaitseva Riihosjärvi on Kuoreveden lahti, mutta siihen laskee Saarijärvi (17 ha). Muita järviä ovat länsirantaan laskevat Pikkujärvi (3 ha), Pohjanlammi (2 ha), Särkijärvi (8 ha) ja Monninjärvi (2 ha). Itärantaan laskevat Paskolammi (1 ha), Särkisjärvi (3 ha), Pikkujärvi (3 ha) ja Virkajärvi (3 ha). Melasjärveen laskee vain Kapakkalammi (1 ha). Siikajoki (joki)
Joen vesistöalueen pinta-ala on 4 318 km² ja sen järvisyys 2,2 %. Sen suurin sivu-uoma on Lamujoki. Joen muita sivu-uomia ovat Pyhännänjoki, Mulkuanjoki, Neittävänjoki ja Luohuanjoki. Vesistöalueen merkittävimpiä luonnonjärviä ovat Iso Lamujärvi, Pyhännänjärvi ja Kurranjärvi sekä tekojärviä Kortteisen tekojärvi ja Uljuan tekojärvi. Kyrösjärven alue
Kyrösjärven alue (35.52) sijaitsee Pirkanmaalla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen yhdeksäs osa-alue. Se laskee Mahnalanselän alueeseen (35.51) ja sen kautta kulkevat Jämijärven valuma-alueen (35.54), Kovesjoen valuma-alueen (35.55), Aurejärven valuma-alueen (35.57) ja Sipsiönjärven valuma-alueen (35.58) vedet. Kyrösjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Pappilanjoki, joka virtaa Kirkkojärveen ja jatkaa siitä eteenpäin Siuronkosken kautta Kuloveteen. Valuma-alueen pinta-ala on 580 km². Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kyrösjärvi, Röyhiönjärvi, Iso Karppajärvi ja Vähäjärvi. Simojärvi
Simojärven pohjoisosan alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kivilampi (10 ha), Isolampi (5 ha) ja Pajulampi (4 ha). Järven länsirantaan laskee Ruonalampi (65 ha) omaa laskuojaa myöten ja järven pohjoispäähän laskee Näskänjokea myöten Siikalampi (37 ha). Simojärven eteläosan alueella on myös 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan Simojärveen. Näistä huomattavimpia ovat Kumpulampi (11 ha), Akonlampi (9 ha) ja Kaakkurilampi (6 ha). Eteläosaa ympäröiviltä pienemmiltä valuma-alueilta voidaan nostaa esille esimerkiksi Ristijärvi (88 ha), Petäjälampi (33 ha), Yli-Voho (31 ha), Keski-Voho (66 ha) ja Ali-Voho (31 ha) Vahojoen valuma-alueelta, Yli-Soppananjärvi (85 ha), Soppananjärvi (57 ha) ja Kaarlolampi (32 ha) Paasonjoen valuma-alueelta, Korvajärvi (160 ha) Korvaojan valuma-alueelta, Penämönjärvi (443 ha) ja Latva-Penämö (50 ha), ja vielä Impiönjärvi (419 ha), Saunajärvi (175 ha), Roosinginjärvi (125 ha), Rytijärvi (89 ha) ja Mämmilampi (56 ha) Impiönjoen valuma-alueelta. Saunajärvi (Kuhmo)
Valuma-alue saa pääosan vedestään Hakojoen valuma-alueelta (59.978) ja omalta alueeltaan. Hakojoen valuma-alueella ovat Iso-Hakojoki ja Pieni-Hakojoki, jotka yhtyvät toisiinsa juuri ennen laskemistaan Saunajärven kaakkoispäähän. Siellä ovat huomattavimmat järvet Iso-Hakojärvi (284 ha), Pieni-Hakojärvi (39 ha) ja Iso Lehmilampi (55 ha). Saunajärven alueella on 21 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat järven lähellä sijaitsevat Suolampi (14 ha), Nevonlampi (6 ha) ja Kaakkurinlampi (3 ha). Lummejoki laskee Hakojoen viereen ja sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Kalliolampi (12 ha) ja Lummelampi (9 ha). Järven luoteispäähän laskeva Kaihlalamminpuro tuo laajan metsäalueen kuivatusojien vettä sekä esimerkiksi Kulvejärven (27 ha) vesiä. Muita laskuojia ovat Karkupuro, Kankaanpäänpuro ja Murtopuro. Köhniönjärvi
Köhniönjärvi, puhekielessä ja vanhemmissa kartoissa Köhniö, on pieni, saareton, pitkä, kapea ja tummavetinen järvi Kypärämäen kaupunginosan länsiosassa Jyväskylässä keskustaajaman länsipuolella. Se on 1–1,5 kilometriä pitkä ja muuten kapenee kaakosta luoteeseen mutta kaakkoispään eteläosassa on pieni lahti. Köhniönjärvi on syvimmillään 18 metriä syvä. Köhniönjärvi kuuluu Kymijoen vesistöön. Siekkisjärvi
Järvi on Siekkisjärven valuma-alueen pääjärvi, joka kerää suuren osan valuma-alueen vesistä itseensä. Koska valuma-alue on vesistöalueensa latva-alueita, on myös Siekkisjärven virtaama pieni. Siekkisjärven valuma-alueella on noin 30 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat suoraan järveen laskevat järvet ovat Pajujärvi (5 ha), Talasjärvi (12 ha) ja Paskolammi (2 ha). Alainen- ja Yläinen Miesperä (3 ha) laskevat yhdessä Talasjärveen. Pajuoja on laajemman valuma-alueen laskuoja, joka laskee Siekkisjärven pohjoispäähän. Sen pääuoman varrella ovat esimerkiksi Tiravinjärvi (3 ha) ja Pirttijärvi (3 ha). Siihen yhtyvät lännestä Sorsanjärven (28 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Niemojärvi (6 ha), Haukijärvi (8 ha) ja Särkijärvi (3 ha). Tiravinjärveen laskee Vääräjärven (20 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Valkeajärvi (5 ha), Tulijärvi (20 ha) ja Ristijärvi (3 ha). Ristijärveen laskee pohjoisesta Kortesjärvi (3 ha), jonka kautta virtaavat myös Ahojärven (11 ha) ja Nevajärven (3 ha) vedet. Varesjoki
Varesjoen valuma-alue on laajuudeltaan 57,71 km², josta vesipinta-alan osuus on 4,85 %. Valuma-alueen suurin järvi on Varesjoen lähdejärvi Varesjärvi (158,75 ha) aiemmalla Kiikalan ja Suomusjärven rajalla. Sen jälkeen lähinnä suurimpia ovat Varesjokeen pohjoisesta Huhdanojan kautta laskevat Säräjärvi (32,66 ha) Salon ja Lohjan, aiemmin Kiikalan ja Nummen rajalla sekä Ruukinjärvi (21,22 ha) Kiikalan Johannislundissa. Pienempiin järviin kuluvat muiden muassa laskujoeton Riidus (19,53 ha) Kiikalan Yltäkylässä ja Säräjärveen laskeva Tervakas (12,5 ha) Lasikylässä Kiikalassa sekä Varesjokeen laskeva Härjänvatsa Kiikalan Silvan kylässä. Lisäksi etenkin harjualueella Ruukinjärven ja Säräjärven ympärillä on paljon pieniä lampia ja järviä. Hirvijärvi (Kihniö)
Hirvijärvi on Pirkanmaalla Kihniössä ja Parkanossa Hirviperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Hirvijärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Lestijärvi
Lestijärvi on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat useaan eri vesistöön. Pääosa lukuisista lammista ja järvistä laskee 90 kilometriä pitkän Lestijoen kautta Pohjanlahteen. Kunnan nimikkojärvi Lestijärvi on Keski-Pohjanmaan suurin järvi ja valittiin vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan maakuntajärveksi. Järvi on karikkoinen, saarinen ja matala. Muita järviä ovat muun muassa Lehtosenjärvi, josta laskee Lehtosenjoki Lestijärveen, sekä Iso-Lemmistö, Kivestönjärvi ja Valkeinen.Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lestijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Toholammin kunnan alueella. Nerkoonjärvi
Nerkoonjärvi on kalaisuudeltaan tyydyttävä järvi, jonka kuhaistutukset ovat herättäneet vapaa-ajankalastajien huomiota. Järvestä on kalastettu kuhaa ja muikkua myyntiin asti. Monena vuonna tehdyissä istutuksissa on järveen laskettu myös järvitaimenta, kirjolohta ja siikaa. Muita järven kalalajeja ovat vuoden 2015 kalastotutkimuksen mukaan hauki, ahven, kiiski, särki, lahna, sulkava, made ja kuore. Naarmijärvi (Kihniö)
Naarmijärvi on Pirkanmaalla Kihniössä Narminkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Naarmijärvi on osa Naarmijärven valuma-aluetta. Yläne
Yläne on vedenjakajaseutua. Sen luonnonympäristöä hallitsevat sen alueen pohjoisosaan ulottuva Säkylän Pyhäjärvi ja siihen etelästä laskeva Yläneenjoki. Suurin kokonaan Yläneen alueella oleva järvi on Laajoen lähdejärvi Elijärvi Pyhäjärven lounaispuolella. Yläneen lounaisosassa Laajoen latvoilla sijaitsee vuonna 1956 perustettu ja vuonna 1983 laajennettu Vaskijärven luonnonpuisto, ja Yläneen alueelle Kuhankuonon luona ulottuu myös Kurjenrahkan kansallispuisto, jonka sisälle jäävä Savojärvi on Aurajoen sivujoen Järvijoen lähdejärvi ja Aurajoen vesistön suurin järvi. Samalla seudulla osuu Yläneen alueelle myös Mynäjoen lähdejärvi Mynäjärvi. Urpalonjärvi
Järvi sijaitsee vesitöalueensa pohjoisosassa ja se saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan sekä Suuri-Urpalon valuma-alueen itäosista. Sieltä laskee järveen Kytöjoki Pien-Urpalosta. Pien-Urpalo kokoaa vesistöalueen latvajärvien vedet itseensä ja laskee ne Urpalojärveen. Suurin järvi Kytöjoen valuma-alueella on Latvanen. Urpalonjärveen laskevat suoraan tai välillisesti esimerkiksi Riihijärvi, Pieni Riihijärvi ja Venksenjärvi. Siihen laskee myös Säkkisuon turvetuotantoalueen kuivatusvedet. Vuohijärvi
Mäntyharjun reitin yläosan vedet laskevat Vuohijärven koilliskulmaan Voikosken kautta. Idässä Vuohijärveen liittyy kapean Hillosensalmen välityksellä samassa tasossa oleva Repoveden, Tihvetjärven ja Luujärven muodostama vesistö. Luoteesta Vuohijärveen laskee Nurmaanjärvi. Vuohijärvi laskee lounaiskulmastaan Siikakosken, useiden pienten järvien, Verlankosken ja Lintukymin kautta Kymijoen Pyhäjärveen. Vuohijärven suurimmat saaret ovat Kouvolaan (entiseen Valkealaan) kuuluvat Kinansaari koillisessa Voikosken eteläpuolella ja (entiseen Jaalan kuulunut) Hevossaari järven luoteiskulmassa. Saaria on 86, mutta suuri osa järvestä on avaraa selkävettä. Jouttijärvi (Ylöjärvi)
Jouttijärvi on Pirkanmaalla Kihniön ja Ylöjärven rajalla Haavistonperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jouttijärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Paskolampi (Kihniö)
Paskolampi on Pirkanmaalla Kihniössä keskustan lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Paskolampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Inkoo
Inkoo on maantieteellisen keskipisteensä perusteella tarkasteltuna Manner-Suomen kolmanneksi eteläisin kunta. Keskustaajamassa, joka sijaitsee Inkoonlahden pohjukassa, asuu noin puolet kunnan asukkaista. Toiseksi suurin taajama on Degerby, ja muita kyläkeskuksia ovat Inkoon asema, Tähtelä (ruotsiksi Täkter), Päivölä (ruotsiksi Solberg), Fagervik ja Barösund. Inkoon halki virtaa muutamia pienehköjä jokia, kuten Inkoonjoki keskustan läpi ja merkittävimpänä Ingarskilanjoki kunnan itäosassa. Suurimmat järvet ovat Marsjön ja Bruksträsket (Ruukinjärvi) Fagervikin lähettyvillä, missä on myös pitkä ja kapea Fagervikinlahti. Lapin lääni
Suomen korkein kohta oli läänin alueella Enontekiön kunnassa, 1 324 metrin korkeudessa Haltin rinteessä. Läänin alavimmat seudut puolestaan löytyivät Peräpohjolasta Perämeren rannikolta. Läänin suurin ja Suomen kolmanneksi suurin järvi oli Inarijärvi (1 040 km²). Lapin merkittävin vesistö oli Kemijoen vesistö, jossa sijaitsi kaksi suurta tekojärveä, Lokka ja Porttipahta. Vesistön laskujoki, Kemijoki, oli 483 kilometrin mittaisena Suomen pisin joki. Kemijoen vesistön voimalaitokset muodostivat suuren osan maan sähköntuotantokapasiteetista. Läänin toinen merkittävä joki, rajajoki Tornion-Muonionjoki oli rakentamaton. Veteli
Merkittävin vesistö on kunnan läpi virtaavaa Perhonjoki, jossa on useita koskia, mm. Petäjäkoski, Hattukoski ja komea Karjalankoski. Halsuanjoki laskee koillisesta Perhonjokeen. Pitkäkosken-Polsonharjun jylhä koskimaisema avautuu Halsuanjoen varrella valtatie 13 tuntumassa. Luonnonjärvistä suurimmat ovat Räyringinjärvi, Haapajärvi, Kivivesi ja Patananjärvi. Kunnan suurin järvi on 1967 valmistunut Patanan tekojärvi. Nurmes
Nurmeksen luontoa luonnehtii vaaramaisemat, metsät ja runsas vesistö. Nurmeksessa on kaiken kaikkiaan 409 järveä, joista suurin ja tunnetuin on Pielinen, Muita järviä keskustan lähistöllä ovat muun muassa Lautiainen, Nurmesjärvi ja Kuohattijärvi. Pielisen suurimmat saaret Nurmeksen puolella ovat Kynsisaari, Kuusisaari ja Retusaari. Nerkoonjärvi
Järven keskisyvyys on 3,7 metriä ja monet lahdenpohjukat ovat alle metrin syvyisiä. Palosaaren itäpuolelta löytyy kuuden metrin syvänne, Pohjanladesta ja Helaanniemen edustalta yli 10 metrin syvänteet. Selällä on itäpäässä laaja yli kuuden metrin syvänvedenalue. Sammallahti on alle kaksi metriä syvä, mutta yllättäen puoli metriä syvän salmen erottamassa Kylmälahdessa on noin kuusi metriä syvää. Järven syvin kohta sijaitsee Helaanniemen edustalla, missä on 16 metriä syvää. Nerkoonjärvi
Myllyjoen aikaisempi nimi oli "Nerkoonjoki". Vanhasta 1800-luvun Parkanon ja Kihniön pitäjänkartasta voi poimia lähihistoriaan liittyviä havaintoja. Länsirantojen taloja olivat tuolloin Vaivionlahti, Lahdentausta, Kärkelä, Viikeri ja Kirvesniemi. Etelärannalla sijaitsi Soisenlahti ja Korpiniemi. Järven itäpäässä sijaitsivat Hietanen, Jokela ja Viinamäki ja pohjoisessa oli lisäksi Kovanen. Lapua
Järvistä suurin Hirvijärven tekojärvi, josta vain osa on Lapuan kaupungin alueella. Tekojärven pinta-ala keskivedenkorkeudella on 1 530 hehtaaria ja se on rakennettu osana Lapuanjoen tulvansuojeluun tähtääviä vesistöjärjestelyjä. Tekoaltaan yhteyteen on rakennettu myös voimalaitos. Luonnonjärvistä suurin on Kauhajärvi kaupungin koilliskulmassa. Muita järviä ovat Tiisijärvi ja Hirvijärvi. Järven ovat varsin matalia. Kyrösjärven alue
Perttupraakinoja on valuma-alueen toisen Saukkolammen laskuoja. Saukkojärveen laskee Veho-oja, joka on Valkeajärven, Nevainlammen, Housulammen ja Veholammen yhteinen laskuoja. Myllyojaan laskee järvetön Vesisuonoja, jonka nimi Vesisuon yläpuolella on Nätkinoja. Se on yli 7 kilometriä pitkä koneellisesti avattu oja. Vähä-Karppajärven pohjoispäähän laskee Särkilammen laskuoja. Suoraan Särkilampeen laskevat Iso Haukijärvi, Kalliolampi ja Puurolampi. Vähä-Karppajärveen laskee myös valuma-alueen suurin järvi Iso Karppajärvi, johon vuorostaan laskevat Karhulampi, Haaralampi ja Pikku Haukijärvi. Kirjaslampi (Kihniö)
Kirjaslampi on Pirkanmaalla Kihniössä ja Parkanossa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kirjaslampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Järvessä on laskettu olevan 18 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 38 hehtaaria, mikä on noin 14,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Hevossaari, Heinäsaari ja Kuikkalansaari ovat yli hehtaarin suuruisia, kymmenen muuta saarta ovat yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Hevossaari on suurin saari ja sen pinta-ala on lähes 20 hehtaaria . Muita saaria ovat Kalliosaari, joita on kaksi, ja vielä Tervasaari ja Tynnörisaari. Järven keskellä kulkee Sikkilän–Kuusjärven harju, jonka on eteläisin pää on Heinäsaari ja Pilpunniemi. Harju jatkaa pohjoiseen ja seuraa Sikkilänjoen laaksonpohjaa pohjoiseen päin . Kärkkäänjärvi
Järven rannat ovat pääosin suota, mutta järvi on kirkasvetinen, koska siihen tulee paljon pohjavettä läheisellä Kälväsvaaran harjulla olevista lähteistä, ja ilmeisesti myös suoraan järveen purkautumalla. Suurimmat avolähteet ovat Hetesuon laidalla, josta Heteoja virtaa kohti järveä Kälväsvaaran poroerotuspaikan pohjoisreunalta. Pienempiä lähteitä on myös järven etelärannan tuntumassa, eteläkaakosta siihen laskee Kallio- ja Siliäsuon tienoilta pieni Hongannoro-niminen puro. Yli puolet järven valuma-alueesta on kangasmaita, loput pääosin ojittamattomia soita. Järvessä kasvaa runsaasti vesisammalta.
Kärkkäänjärvi on luonnontilaisena alueen edustavimpia pienvesiä, jossa on runsas ja monipuolinen kasvillisuus. Se on myös tärkeä lintuvesi viereiselle Olvassuon luonnonpuiston lajistolle. Heteojan lähteet ja lähdepurot ovat edustavia esimerkkejä Olvassuon Natura-alueen lähteistä ja puroista. Siuntionjoki
Siuntionjoen kalastusalue käsittää suurimman osan Siuntionjoen vesistöalueesta. Kalastusalueen pinta-ala on 2 164 hehtaaria, josta järvialan osuus on noin 1 900 ha. Järvisyysaste on noin 4,6 %. Kalastusalueen suurin järvi on Enäjärvi Vihdissä. Alue jakaantuu edelleen useisiin pieniin järviin ja lampiin sekä joki- ja puro-osiin. Muita järviä ovat muiden muassa Tjusträsk ja Karhujärvi Siuntiossa sekä Palojärvi, Kypärijärvi, Huhmari, Tervalampi ja Poikkipuoliainen Vihdissä. Nuuksion kansallispuiston pikkulammista Siuntionjoen vesistöalueeseen kuuluu esimerkiksi Kaitlampi. Kalastusalue on enimmäkseen maatalousvaltaista haja-asutusaluetta. Kankarinjärvi
Kankarinjärvi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kankarinjärvi on osa Kankarinjärven aluetta. Kankarinjärvi lukeutuu Nerkoonjärven ja Korhosjärven ohella Kihniön suurimpiin järviin. Kihniö
Kihniön naapurikuntia ovat Kurikka, Ylöjärvi, Parkano, Seinäjoki ja Virrat. Suurimmat vesistöt ovat Kankarinjärvi ja Nerkoonjärvi. Vapaa-ajan asuntoja kunnassa on 777. Uskelanjoki
Hitolanjoen lähdejärvi Kurajärvi Kiikalassa kuivatettiin 1960-luvulla ja on nykyään viljelysmaana. Hitolanjoen valuma-alueen nykyisistä järvistä suurin on Lammenjärvi Kiikalanummella. Hitolanjoen latvoille jäävät myös rauhoitettu Kultalähde sekä Someron puolella Kaskiston kylässä pieni suorantainen Kertomuksenjärvi. Vainosjärvi
Järvi kuuluu vesistöalueen itäiseen latva-alueeseen ja se saa pääosan vedestään sen valuma-alueelta. Kirakkajärven valuma-alueella on 91 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Vainosjärven alueella on noin 40 järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Useimmat järvet ovat kartassa nimettömiä. Järven laskujoki on Vainosjoki, joka laskee ensin Vainoslompoloon (78 ha), sitten Karekkilompoloon ja lopuksi Kirakkajärveen (306 ha). Karekkilompoloom laskee myös Karekkijärvi (213 ha). Kun vesireitti käy vielä Sevettijärvellä ja laskee tämän jälkeen Näätämöjokeen, alkaa sen matka kohti Norjaa ja siellä Näätämövuonossa Jäämereen. Näsijärvi
Näsijärven lähialueella on 72 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Näsijärven itärantalla Niihamajärvi (8 ha), joka laskee Aitolahteen, Vääräjärvi (32 ha), joka laskee Tervalahteen, Valkeajärvi (31 ha) ja Kukonjärvi (16 ha), jotka laskevat Paarlahden Matehiseen sekä Ahvenlammi (15 ha) ja Syväjärvi (13 ha), jotka laskevat Paarlahden pohjukkaan, sitten on Haikanlahteen laskevat Iso Ripojärvi (21 ha) ja Kuusjärvi (16 ha), ja vielä Toijalanjärven lahteen laskeva Taulajärvi (50 ha). Näsijärven länsirannalla on Ylöjärvellä Siivakkalanlahteen laskeva Ilmarinjärvi (19 ha), Laakonselälle laskevat Mastosjärvi (15 ha), Antaverkanlammi (4 ha) ja Kaitijärvi (17 ha), Lempiäniemellä Perttulanlahteen laskeva Kohmalanjärvi (6 ha), Ylisen pohjoispuolelle laskeva Säynäväjärvi (7 ha) ja Kyöstilän Kaskilahteen laskeva Himotunjärvi (9 ha) sekä Huhkaankylältä Kaiharinlahteen tuleva Majajärvi (6 ha). Lopulta suureen Pengonpohjaan laskevat Koijärvi (10 ha), Leppäjärvi (25 ha) ja Iso Haapajärvi (13 ha). 
Vankaveden alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Vanhankylänjärvi (13 ha) ja Pimeäjärvi (10 ha), jotka laskevat Kukkulanperään, Yläisjärvi (20 ha), joka laskee Kurunlahteen, Iso Majajärvi (10 ha), joka laskee Paappasenlahteen, ja vielä Keskinen (13 ha), joka laskee Murolelahteen. Nerkoonjärvi
Rantaviiva on 67 kilometriä pitkä, mihin sisältyy myös saarien rantaviivat. Rannalle ulottuvia peltoja on suhteellisen vähän. Niitä on Kärkikulmalla, Rasinkylällä ja Niskoksessa. Maatiloja on muutamia, mutta vapaa-ajan asuntoja runsaasti. Useimmat asuntojen tontit on lohkaistu vesijättömaasta, jota syntyi järvenlaskun yhteydessä 1940-luvulla. Kihniön keskustasta lähteviä valtatietä 23 ja yhdystietä 3350 sekä niiltä haarautuvia yhdysteitä 13359 ja 13361 pitkin voi helposti kiertää koko järven melko läheltä rantaa. Posio
Posiolaista maisemaa hallitsevat vesistöt, metsät ja vaarat. Järviä ja lampia on yli 3 000. Kitkan ja Livon ohella suurimpia järviä on Suolijärvet. Alue on ylävää, suurimmaksi osaksi 200–300 metriä merenpinnan yläpuolella. Posiolla on Kemijoen, Kitkajoen (Koutajoen), Iijoen ja Simojoen latvavesiä. Posion virallinen nimikkoeläin on muikku ja nimikkokasvi suopursu. Kaustinen
Kunnan ainoa suurehko vesiallas on Vissaveden tekojärvi. Kaustisella on kaikkiaan 32 järveä. Vissaveden jälkeen suurimmat niistä ovat Iso-Miesvesi ja Nuolinen. Kuntaa halkovilla Perhojoen ja Köyhäjoen jokilaaksoilla on sen sijaan merkittävä asema Kaustisen maisemakuvassa. Perhonjoki virtaa melko rauhallisena ja suoraviivaisena vehreässä laaksossaan. Ainoa suurehko joen laajentuma on luoteessa Salonkylän kohdalla. Perhojoen sivujoki, Köyhäjoki, sen sijaan mutkittelee paikoin voimakkaasti. Köyhäjokeen laskee kirkonkylän pohjoispuolella koillisesta Näätinkioja.Ensimmäiset ihmiset saapuivat Kaustisen seudulle kampakeraamisen kulttuurin loppuajalla. Tätä todistavat alueelta löydetyt asuinpaikat sekä useat esinelöydöt. Pronssi- ja rautakaudella asutus taantui alueella ja alue muuttui erämaaksi, jossa saamelaiset ja heidän verottajansa samoilivat. Enontekiö
Hieman yli 5 % kunnan pinta-alasta koostuu vesistöistä. Useiden suurten jokien lähteet ovat Enontekiöllä: esimerkiksi Muonionjoki, Ounasjoki, Ivalojoki ja Tenojoen yksi alkuhaara alkavat kunnan alueelta. Tästä Enontekiö on saanut myös nimensä: "eno" on vanha suomalainen jokea tarkoittava sana, ja "tekiö" on juonnettu tehdä-verbistä. Enontekiön 825 järveä ovat suhteellisen pieniä. Suurimpia järviä ovat Pöyrisjärvi, Kilpisjärvi ja Ounasjärvi. Kilpeenjoen vesistö
Vesistöalueen Suomen nykyiselle alueelle ulottuvan osan suurin järvi on Myräjärvi Nuijamaalla Lappeenrannassa. Sen lasku-uomana Venäjän puolella sijaitsevaan Pankajärveen on Revorianoja. Naarjoki
Lähes koko kylän alue kuuluu Haajanojan ja Naarjoen valuma-alueeseen. Sen suurin järvi on Loukonen, joka kuuluu Turajärven kylälle, ja jonka laskuoja Naarjoki kulkee kuivatetun Naarjärven kautta. Haajanojan haara virtaa Turajärveen Turajärven kylän läpi, mutta sen latvavedet saavat alkuunsa Isosuolla ja Saarikkojärvestä. Saarikkojärven takana on ollut olemassa kaksi muutakin lampea Sirkkajärvi ja Toramusjärvi , mutta nekin on kuivatettu. Etelässä oleva Neittamojärvi on Ahmasojan valuma-aluetta ja se on ollut yhteistä kalastusaluetta Kodiksamin, Kuolimaan, Mestilän ja Isovaheen kylien kanssa. Se kuuluukin nykyään sekä Raumalle että Euraan. Sipsiönjärven valuma-alue
Valuma-alueen nimikkojärvi Sipsiöjärvi laskee Luhalahdessa Myllylammen kautta Kyrösjärven ja se muodostaa Vahojärven kanssa valuma-alueen kokoavat vesistöt, jotka kokoavat suurimman osan valuma-alueensa vesistä itseensä kautta alajuoksulle. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Sipsiöjärvi (239 hehtaaria, ha), Liesijärvi (192 ha), Hulppojärvi (120 ha), Vahojärvi (91 ha) ja Pääjärvi (85 ha).. Tarsianjärvi
Järven pituus on 1000 metriä, leveys 730 metriä ja sen pinta-ala on 53 hehtaaria. Se sijaitsee lähellä Kihniön keskustaa. Järveen laskee Myllyjoki, joka tuo vettä Nerkoonjärven valuma-alueelta, jonka pinta-ala on 162 km2. Myös Sulkuejärvi laskee Tarsinjärveen 100 metristä ojaa myöten. Nämä joen tuovat lähes kaikki vedet, sillä muut laskuojat ovat vain lyhyitä metsäojia. Rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. Peltomaata on rannassa vain Tarsian kohdalla. Vapaa-ajan asuntoja on toistakymmentä. Haukkalampi (Kihniö)
Haukkalampi on Pirkanmaalla Kihniössä Mäkikylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Haukkalampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Alavus
Maisemallinen raja läntisen suomaan ja itäisen mäkimaan välillä noudattaa suurin piirtein Lapuanjoen ja sen suurimman sivuhaaran Nurmonjoen välistä vedenjakajaa. Lapuanjoki alkaa Kukkolammesta Virroilta ja laskee savirantaiseen Rimpijärveen sekä edelleen kauniiseen kallio- ja hiekkarantaiseen Sapsalampeen. Täältä joki jatkuu Pahajoki-nimisenä ja virtaa mm. Alavudenjärven läpi kohti Kuortaneenjärveä. Alavuden länsiosan vedet keräävä Nurmonjoki alkaa Vehkajokena Vehkajärvistä aivan Suomenselän laelta. Allasjärvien kautta virrattuaan joki jatkuu allasjokena, kunnes se muuttuu hieman leveämmäksi Ahvenjoeksi Myllyjoen yhdyttyä siihen. Ahvenjoki virtaa aluksi Jääskänjärven läpi ja jatkuu edelleen Seinäjoen rajalle, jossa se levenee Lehmijoen haarassa Nurmonjoeksi. Nurmojoki saa vielä Kuorasluoman kautta Kuorasjärven vedet Alavuden puolelta. Nurmonjoki purkautuu Lapuanjoen pääuomaan Lapuan kaupungin keskustassa. Kaksi kilometriä leveä ja kymmenen kilometriä pitkä Kuorasjärvi on Alavuden suurin järvi. Yhdessä Jääskänjärven kanssa se poikkeaa rannoiltaan Suomenselälle tyypillisistä suolammista. Järvien kiviset ja hiekkaiset moreeniselännerannat ovat niin jyrkkiä, ettei vesialue pääse laajalti ruohottumaan. Näistä rannoista onkin tullut yksi läheisen Seinäjoen kaupungin tärkeimmistä virkistysalueista. Marttisjärvi
Kylän alueella on useita järviä. Näistä suurimmat ovat Iso Olvasjärvi, Iso-Timonen ja Marttisjärvi. Muita järviä ovat Kirkaslampi, Kärkkäänjärvi, Pikku-Timonen, Pikku Olvasjärvi sekä Paskolampi. Kylä sijaitsee Kiiminkijoen valuma-alueella. Kylän pohjoispuolella on laaja Olvassuon suojelualue. Kannonkoski
Kannonkoski sijaitsee Suomenselän vedenjakaja-alueella, Kymijoen vesistön latvoilla. Kannonkosken vesistöt kuuluvat Saarijärven, Kivijärven sekä Viitasaaren reitteihin. Kunnan alueella suurimpia järviä ovat Kivijärvi, joka on Suomen 30:nneksi suurin järvi, 15 kilometriä pitkä ja enimmillään noin kuusi kilometriä leveä Vuosjärvi, Kannonjärvi eli Kannonselkä, Pudasjärvi, Viivajärvet sekä puoliksi Karstulan kunnan puolella sijaitseva Enonjärvi. Merkittävimpiä jokia ovat Hilmonjoki, joka tunnetaan paremmin koskikalastuskohde Hilmonkoskesta, Viivajoki, sekä Lakojoki, jonka kautta muun muassa Saarijärven puolella sijaitsevan Pyhä-Häkin kansallispuiston vedet laskevat laajaan Vuosjärveen ja edelleen Keiteleeseen. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Kiskonjoen–Perniönjoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1046 km², josta järvialaa on 59,3 km² (5,7 %). Vesistössä on yhteensä 191 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaari. Valuma-alueen pinta-alasta on peltoa 257 km² (24,6 %) ja metsää noin 70 %. Muihin Lounais-Suomen vesistöihin verrattuna Kiskonjoen–Perniönjoen valuma-alueella on selvästi keskimääräistä enemmän järviä ja metsää. Peltoalasta suurin osa sijaitsee Perniönjoen valuma-alueen puolella. Haukkalampi (Kihniö)
Lammen pituus on 700 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se sijaitsee Iso Huhdanmäen pohjoispuolella. Siihen laskee muun muassa Isonevalta suo-ojia. Se oma laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja juoksee peltoakean läpi Hietalammen suolle, jossa jatkuu suohon kaivettu oja. Suolla olevat kaksi lampea ovat kuivatetun Hietalammen jäänteet. Lampien läpi kuljettuaan laskuoja jatkaa matkaansa ja laskee Nerkoonjärven Hietalahteen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Rannat ovat itärannoilla kovaa metsämaata, joka laskee jyrkästi veteen. Länsirannat ovat rannastaan suota, mutta kauempaa kovaa metsämaata. Rannoille on rakennettu vain kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350. Ylöjärven ja Kihniön välinen raja ohittaa lammen itäpään alle 100 metrin päästä. Kauhajoki
Kauhajärven lisäksi kunnan muita järviä ovat Hiukkajärvi, Harrinjärvi, Aikalanjärvi eli Uuronjärvi, Koihnanjärvi ja Säärenjärvi sekä Ikkeläjärvi, joka laskee vetensä Ikkelänjokea pitkin Kauhajokeen. Karvianjoen vesistöön laskevista järvistä Kauhajoella sijaitsevat Ylimysjärvi, Nummijärvi ja Säkkijärvi. Nerkoonjärvi
Järvenlaskun seurauksia voi havaita vanhoista pitäjänkartoista. Eräät saaret maatuivat rantaan kiinni. Näitä olivat lounaispäässä Lahdenperällä Mertasaari, Paloniemessä Kortseslahden niemi, Rasinkylällä Haikonsaari ja Helaanniemellä Helaansaari. Olemassa olleet saaret kasvoivat hieman. Näin kävi Isolle Selkäsaarelle, Palosaarelle, joka yhdistyi viereisen luodon kanssa ja Kotasaari, joka pinta-ala moninkertaistui. Sen eteläpuolella oleva Pikkusaari on järvenlaskun synnyttämä. Nerjungrin piiri
Nerjungrin piiri on vuoristoista. Suurin osa alueesta kuuluu Aldanin ylänköön ja eteläisintä osaa hallitsee Stanovoivuoristo. Keskilämpötila vaihtelee tammikuussa alueen eri osissa -30 ja -34 °C välillä. Heinäkuussa puolestaan +12 ja +14 °C välillä. Vuotuinen sademäärä on 400–500 mm. Merkittävimmät joet ovat Aldanin sivujoki Timpton ja Tšulman. Merkittävin järvi on Suuri Toko. Kihniö
Kihniön kyliä ovat Niskos, Linnankylä, Nerkoo, Mäkikylä, Jokikylä, Ratikylä, Naarminkylä, Kirkonkylä, Kihniönkylä, Kankari ja Korhoskylä, Iso Luppolampi
Iso Luppolampi on Pirkanmaalla Kihniössä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Iso Luppolampi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Kalhamajärvi
Kalhamajärvi on Kiiminkijoen vesistöalueen suurin järvi. Se sijaitsee Puolangan kunnan alueella Kainuussa, noin 20 kilometriä pohjoiseen kunnan keskustaajamasta. Järven pituus on noin 4,2 kilometriä ja suurin leveys noin 3,7 kilometriä. Syvin kohta on noin 9,1 metrin syvyinen ja sijaitsee järven keskiosassa. Järvi laskee Kalhamajokea pitkin Jorvasjärveen ja siitä edelleen Tilanjokea pitkin Kiiminkijokeen. Järvessä on yksi varsinainen saari, Kalhamansaari. Lisäksi Sysilahdessa on Tiironkallio-niminen luoto. Nerkoonjärvi
Järven pituus on 8,4 kilometriä, leveys 4,6 kilometriä ja sen pinta-ala on 15,3 km². Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön kirkolta etelään. Nerkoojärven valuma-alueen pinta-aja on 162 km² ja siihen laskee useampi järvi tai lampi. Valuma-alueen järvisyys on 12%. Idästä siihen laskee 600 metriä pitkä Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. Järveen laskee etelästä Haukkalampi ja Jänisjärvi omia laskuojia myöten. Tämä lähelle laskee Heinämaanlammen, Vähä Korpijärven, Iso Korpijärven, Jouttijärven, Vähä Jouttijärven, Aureen Korpijärven, Pikku Luppolammen ja Petäjälammen vedet Mäntysenluomaa pitkin. Eteläpäähän laskeva Hirvijoki on Hirvijärven, Vähä Hirvijärven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Pohjoisesta laskee vielä pieni Pikku Palolampi Nerkoonjärven Pohjanlahteen. Kylmälahden luusuasta lähtee neljä kilometriä pitkä Nerkoonjärven oma laskujoki Myllyjoki, joka laskee Tarsianjärven ja Syväjärven kautta Kankarinjärveen. Pernaja
Pernajan alue käsittää pääosin Pernajanlahden ympäristöä.
Suurimpia järviä ovat Hamarinjärvi, Hopjärvi (neljäsosa), Niinijärvi, Paavalinkylänjärvi, Riikinjärvi, Sarvilahdenjärvi ja Vanhankylänjärvi. Suurimmat saaret ovat Sarvisalo ja Keipsalo. Pernajanlahden ympäristö ja Koskenkylän jokilaakso kuuluvat valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Pernajanlahden merialue kuuluu myös suojeltuun Natura 2000-alueeseen. Hauhon reitti
Hauhon reitti on Kanta-Hämeessä ja Pirkanmaalla sijaitseva reittivesistö, joka on osa Kokemäenjoen vesistöä. Hauhon reitin suurimmat järvet ovat Nerosjärvi, Kuohijärvi, Kukkia, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä. Reitin latvavesiin kuuluvat myös bifurkaatiojärvet Lummenne ja Vesijako sekä niiden väliin jäävä Vehkajärvi. Pälkäneellä Hauhon reitin vedet laskevat Längelmäveden reittiin kuuluvaan Mallasveteen. Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Kokemäenjoen suiston edessä olevat lähisaaret ja -niemet eivät kuullu Kokemäenjoen alueeseen vesistöllisesti, mutta ne voidaan liittää tähän yhteyteen maantieteellisen läheisyytensä vuoksi. Myös täällä harjoitettiin maanviljelyä edistävää niityn- ja pellonraivausta. Kohteena olivat erityisesti suot ja kosteikot, joita maankohoaminen synnytti. Joskus kohoavassa jokilietteessä oli epätasaisuuksia, joihin jäi lampia tai järviä. Myös näitä kuivattiin maanviljelyn käyttöön. Suurimmat järvet olivat Kyläjärvi ja Enäjärvi. Lasikylä
Lähteiden ohella harjualueella on pieniä järviä ja lampia, joista varsinkin humusjärvet voivat olla rannoiltaan soistuneita. Historiallisen Hidoisenpyölin alueella olevista järvistä suurin ja merkittävin on Ruukinjärvi, jonka rantaan Johannislundin lasitehdas perustettiin vuonna 1813. Järvi laskee etelässä Huhdanojan kautta Varesjokeen, joka on Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön kuuluvan Anerionjoen latvahaara. Idästä, Nummen rajalta Ruukinjärveen laskee Säräjärvi, ja Ruukinjärven länsipuolella on joukko pikkujärviä ja lampia, joista suurin on Iso-Kolosin. Nämä laskevat Huhdanojaan Ruukinjärven eteläpuolella. Pohjoisessa historiallisen Hidoisenpyölin alueella on toinen ryhmä pikkujärviä ja lampia. Näistä Tervakas, Kolmperänen ja Suolampi laskevat etelän suuntaan Säräjärveen. Nykyisen Lasikylän alueelle sijoittuvat alueen järvistä ja lammista Ruukinjärven länsipuoliset ja Säräjärven pohjoispuoliset pikkulammet. Itse ruukinjärvi kuuluu vuodesta 1963 Johannislundin kylään.