Mikä on Ateenan asukasluku?
Ateena
Varsinainen Ateenan kaupunki muodostaa samannimisen kunnan (Δήμος Αθηναίων, "Dímos Athinaíon") ja on Keski-Ateenan alueyksikön hallinnollinen keskus. Kunnan pinta-ala on 38,964 neliökilometriä ja väkiluku 664 046. Ateenan metropolialue koostuu lisäksi neljästä muusta alueyksiköstä, Pohjois-Ateenan, Etelä-Ateenan, Länsi-Ateenan ja Pireuksen alueyksiköistä, ja siihen voidaan lukea myös suuri osa Itä-Attikan ja Länsi-Attikan alueyksiköiden kunnista, yhteensä noin 60 kuntaa. Koko metropolialueen pinta-ala on 2 928,717 ja väkiluku 3 737 550 (vuonna 2011). Lisäksi alueella asuu noin 500 000 maahanmuuttajaa, joiden status ei ole pysyvä. Ateenan metropolialue on erittäin tiheään asuttu, sen väestötiheys on noin 20 000 asukasta/km². Ateenan metropoli on kasvamassa ja levittäytymässä sekä pohjoiseen että itään päin. Ateena
Ateenan kaupunkialueeseen kuuluvat varsinaisen Ateenan kaupungin ja kunnan lisäksi Keski-Ateenan, Pohjois-Ateenan, Etelä-Ateenan ja Länsi-Ateenan alueyksiköiden kunnat. Nämä neljä alueyksikköä muodostavat Suur-Ateenan alueen. Aiemmin alue muodosti Ateenan prefektuurin, joka lakkautettiin vuoden 2011 alussa. Alueen väkiluku on 2 640 701 (vuonna 2011). Ateena
Ateenan taajaan asuttuun kaupunkialueeseen voidaan lukea Suur-Ateenan lisäksi Suur-Pireus eli Pireuksen alueyksikön viisi kuntaa. Ne ovat Pireus, Keratsíni-Drapetsóna, Korydallós, Níkaia-Ágios Ioánnis Réntis ja Pérama. Näin laskettuna koko Ateenan suurkaupunkialueen väkiluku on 3 089 698.
Antiikin Ateena
Ateena oli antiikin aikana merkittävä kaupunkivaltio ("polis") Attikan maakunnassa Kreikassa. Ateenan demokratian perusti Kleisthenes vuonna 510 eaa. Peisistratoksen suvun tyrannian kukistumisen jälkeen. Ateenan kukoistuskausi oli Perikleen aikana 440-luvulta 430-luvulle eaa. Ateena johti Deloksen meriliittoa Peloponnesolaissodassa Spartaa vastaan. Demokratia säilyi lyhyin keskeytyksin suhteellisen vakaana noin 170 vuotta, kunnes Aleksanteri Suuri valloitti Ateenan vuonna 338 eaa. Áno Liósia
Áno Liósia () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Fylín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνω Λιοσίων, "Dimotikí Enótita Áno Liosíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 33 565 (vuonna 2011). Áno Liósia on Fylín kunnan kuntakeskus.
Áno Liósia sijaitsee noin 12 kilometriä Ateenan keskustasta pohjoisluoteeseen ja se on käytännössä Ateenan esikaupunki. Kaupungissa sijaitsee Áno Liósian rautatieasema. Néa Ionía
Néa Ionía () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Νέας Ιωνίας, "Dímos Néas Ionías"), joka sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,421 neliökilometriä ja väkiluku 67 134 (vuonna 2011).
Néa Ionía sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiskoilliseen. Alueen nimi tarkoittaa "Uutta Jooniaa". Nimi viittaa nykyisin Turkille kuuluvaan alueeseen, josta muutti Ateenaan paljon kreikkalaista väestöä 1920-luvulla osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Kaupungissa sijaitsevat Ateenan metron asemat Perissós, Pefkákia ja Néa Ionía. Zográfou
Zográfou (; kath. Ζωγράφος, "Zográfos") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ζωγράφου, "Dímos Zográfou"), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 8,517 neliökilometriä ja väkiluku 71 026 (vuonna 2011).
Zográfou sijaitsee noin kolme kilometriä Ateenan keskustasta itään ja se on Ateenan esikaupunkialuetta. Zográfoun kaupunginosiin kuuluu Áno Ilísia, jossa sijaitsee Ateenan yliopiston nykyinen pääkampusalue. Néa Filadélfeia
Néa Filadélfeia () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Filadélfeia-Chalkidónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Φιλαδέλφειας, "Dimotikí Enótita Néas Filadélfeias") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 25 734 (vuonna 2011). Néa Filadélfeia on Filadélfeia-Chalkidónan kunnan kuntakeskus. Kreikka
Suurin osa eli 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa. Maan suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan () ja Thessalonikin () metropolialueet. Ateenan metropolialueella asuu vajaa puolet maan kaupunkiväestöstä. Muut suurimmat kaupungit koko kaupunkialueen väkiluvun mukaan laskettuna ovat Patras (), Iraklion (), Lárisa (), Vólos (), Ródos (), Ioánnina (), Chaniá () ja Chalkída () (Katso: Luettelo Kreikan kaupungeista). Kreikan kunnat koostuvat kaupungeista, kylistä ja muista asutuksista. Pallíni
Pallíni () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Παλλήνης, "Dímos Pallínis"), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 30,72 neliökilometriä ja väkiluku 54 415. Varsinaisen Pallínin kaupungin väkiluku on 16 415 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Gérakas. Ekáli
Ekáli () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kifisián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Εκάλης, "Dimotikí Enótita Ekális") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 5 889 (vuonna 2011).
Ekálin kaupunki sijaitsee Pentéli-vuoren juurella sen länsipuolella noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiskoilliseen, ja se on Ateenan esikaupunkialuetta. Ateena
Ateenan kasvava valta sai Spartan aloittamaan peloponnesolaissodan vuonna 431 eaa. Sota loppui Ateenan tappioon vuonna 404 eaa. Spartalaiset asettivat Ateenan johtoon niin sanotut kolmekymmentä tyrannia, mutta demokratia saatiin palautettua jo seuraavana vuonna. 300-luvulla eaa. Ateena sai osittain jälleenrakennettua vanhan imperiuminsa, mutta Makedonian kuningas Filippos II kukisti Ateenan ja Theban joukot vuonna 338 eaa. Attikan prefektuuri
Attikan prefektuuri () oli yksi Kreikan prefektuureista. Se sijaitsi Attikan alueella ja sen pääkaupunki oli Ateena. Prefektuuri kattoi koko Attikan alueen. Sen pinta-ala oli 3 808 neliökilometriä ja asukasluku 3 761 810 (vuonna 2001). Keratsíni
Keratsíni (; kath. Κερατσίνιον, "Keratsínion") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Keratsíni-Drapetsónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κερατσινίου, "Dimotikí Enótita Keratsiniou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 77 077 (vuonna 2011). Keratsíni on Keratsíni-Drapetsónan kunnan kuntakeskus. Palaió Fáliro
Palaió Fáliro (; kath. Παλαιόν Φάληρον, "Palaión Fáliron") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Παλαιού Φαλήρου, "Dímos Palaioú Falírou"), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,574 neliökilometriä ja väkiluku 64 021 (vuonna 2011).
Palaió Fáliro sijaitsee Saroninlahteen kuuluvan Fálironlahden rannalla noin kuusi kilometriä Ateenan keskustasta lounaaseen. Alueen nimi tarkoittaa "Vanhaa Faleronia", mikä viittaa Ateenan antiikin aikaiseen Faleronin satamakaupunkiin, joka sijaitsi kaupungin alueella. Nykyisin Palaió Fáliro on niin kutsutun Ateenan Rivieran pohjoisinta aluetta. Ymittós (kaupunki)
Ymittós () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Dáfni-Ymittóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Υμηττού, "Dimotikí Enótita Ymittoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 10 715 (vuonna 2011). Filothéi
Filothéi () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Filothéi-Psychikón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φιλοθέης, "Dimotikí Enótita Filothéis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 7 302 (vuonna 2011).
Filothéi sijaitsee noin seitsemän kilometriä Ateenan keskustasta koilliseen. Se on Ateenan suhteellisen vaurasta esikaupunkialuetta. Kaupunki on saanut nimensä ateenalaisesta Pyhästä Filotheistä. Kaupungin itäpuolella sijaitsee Chalándri, lounaispuolella Psychikó ja eteläpuolella Néo Psychikó. Athos
Athosvuoren alueella sijaitsee 20 ortodoksista suurempaa luostaria sekä lukuisia sivuluostareita ja erakkomajoja. Athoksen väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 1 811. Ainoastaan munkit saavat asua alueella. Vanhin Athoksen luostareista, Suuri lavra (Megísti Lávra), on perustettu vuonna 963. Itsehallintoalueen hallintoa hoitaa luostareiden yhteinen elin, jossa on edustaja jokaisesta luostarista, ja Kreikan perustuslaissa alueelle on taattu erikoinen autonominen asema. Alueen hallinnollinen keskus on Karyésin kylä, joka sijaitsee niemimaan keskiosissa. Ortodoksisen kirkon hallinnossa Athos on itsehallinnollinen Konstantinopolin ekumeenisen patriarkan alaisuudessa. Glyká Nerá
Glyká Nerá (; myös "Gliká Nerá") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Paianían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γλυκών Νερών, "Dimotikí Enótita Glykón Nerón") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 11 049 (vuonna 2011). Kreikan arkaainen kausi
Ateena muodosti kaupunkivaltion joka kattoi koko Attikan tasangon. 700-luvun eaa. loppuun mennessä kaikki Attikan asukkaat pitivät itseään ateenalaisina. Ateenassa ei myöskään ollut kakkosluokan kansalaisia (kuten Spartan perioikit), vaan kaikki maaseudun asukkaat olivat tasavertaisia kaupungin asukkaiden kanssa. Ateenan hallinnon alkuajat ovat hämärän peitossa, mutta luultavasti 700-luvun eaa. lopulla aristokraatit loivat järjestelmän, jossa oli kolme korkeinta virkaa, uskonnollinen johtaja basileus, sotapäällikkö polemarkki ja korkein virkamies arkontti, joka johti areiopagin eli neuvoston ja ekklesian eli kansankokouksen istuntoja. Tämä virka tunnettiin nimellä eponyymi arkontti ("arkhon eponymos"), koska vuodet nimettiin arkonttien mukaan. Eponyymi arkontti toimi myös tuomarina. Kreikkalaiset
Nykyisin kreikkalaiset muodostavat Kreikan tasavallan valtaväestön. Heitä on 93 % maan asukkaista.. Myös Kyproksessa heitä on 78 % saaren väestöstä, jos saaren valloitettuun osaan asettuneita turkkilaisia ei oteta huomioon. Kreikassa väestön kasvu ei yleensä ole ollut kovin voimakasta, mutta se on ollut jatkuvaa maassa vuonna 1828 toimeen­pannusta ensimmäisestä väestön­laskennasta saakka. Suuri osa väestön kasvusta valtion perustamisesta on aiheutunut sen alueen laajenemisesta sekä Kreikan ja Turkin välillä vuonna 1923 toteutusta väestön­vaihdossa, jonka yhteydessä maahan muutti 1,5 miljoonaa kreikkalaista pakolaista. Noin 80 % Kreikan väestöstä asuu kaupungeissa ja noin 28 % on keskittynyt Ateenaan. Néa Chalkidóna
Néa Chalkidóna sijaitsee noin kuusi kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen ja se on Ateenan esikaupunkialuetta. Kaupungin nimi, ”Uusi Khalkedon”, viittaa Vähässä-Aasiassa sijainneeseen Khalkedonin kaupunkiin, jonka alueelta muutti Ateenaan paljon kreikkalaista väestöä 1920-luvulla osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Néa Chalkidóna oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Filadélfeia-Chalkidónan kunnaksi yhdessä Néa Filadélfeian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Néa Pentéli
Néa Pentéli (; myös "Néa Pendéli") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pentélin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Πεντέλης, "Dimotikí Enótita Néas Pentélis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 7 198 (vuonna 2011). Achelóos (kunnallisyksikkö)
Achelóos (; myös "Ahelóos"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αχελώου, "Dimotikí Enótita Achelóou") on yksi Argithéan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 168 (vuonna 2011). Bysanttilainen Ateena
Ateenan keskibysanttilaista huippukautta olivat 1000– ja 1100-luvut. Tuolla ajalla kaupungin merkitys Bysantin kaupunkien joukossa kasvoi jälleen, ja siitä tuli uudelleen merkittävä kauppakaupunki. Samalla kaupunki laajeni jälleen myöhäisroomalaisen kaupunginmuurin ulkopuolelle. Tuolloin rakennettiin myös suuri osa kaupungin ja sen lähialueiden säilyneistä bysanttilaisista kirkoista ja luostareista. Kaupungin kaupunginosista tiedetään Akropoliin ja Agoran alueiden lisäksi nimeltä Tzykanisterion, Konkhyliarioi ja Elafos. Kaupungin talous perustui maanviljelykseen ja käsityöteollisuuteen sekä kasvavaan kauppaan. Hallinnollisesti kaupunki kuului keskibysanttilaisella ajalla Kreikan themaan, joka keskus oli Thívassa. Schiniás
Schiniás () tai Schoiniás (Σχοινιάς) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen koillispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Marathónaksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 264 (vuonna 2011).
Schiniáksen kylä sijaitsee Marathónaksen tasangolla linnuntietä noin 31 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Kylässä sijaitsee Schiniáksen soutustadion, joka rakennettiin Ateenan vuoden 2004 olympialaisia varten. Kylän itäpuolella sijaitsee Schiniáksen kansallispuisto kosteikkoalueineen. Ateenan yliopisto
Yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa ja yhteensä 32 laitosta. Niissä opiskelee noin 122 000 opiskelijaa, joista 12 000 on jatko-opiskelijoita. Yliopistolla on noin 3 200 työntekijää, joista noin 1 900 on opettajakuntaa. Yliopiston päärakennus sijaitsee Ateenan keskustassa ja pääkampus Zográfoussa. Attikan tasanko
Attikan tasanko (), usein myös "Ateenan tasanko" (Λεκανοπέδιο Αθηνών, "Lekanopédio Athinón") on tasanko Attikassa Kreikassa. Ateenan kaupunki ja pääosa sen metropolialueesta sijaitsevat tasangolla ja täyttävät sen nykyisin lähes kokonaan. Ágioi Anárgyroi (Attika)
Ágioi Anárgyroi (; myös "Ágii Anárgyri") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ágioi Anárgyroi-Kamaterón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίων Αναργύρων, "Dimotikí Enótita Agíon Anargýron") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 34 168 (vuonna 2011). Ágioi Anárgyroi on Ágioi Anárgyroi-Kamaterón kunnan kuntakeskus. Filadélfeia-Chalkidóna
Filadélfeia-Chalkidóna ( eli Δήμος Φιλαδελφείας-Χαλκηδόνος, "Dímos Filadelfeías-Chalkidónos") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 3,73 neliökilometriä ja väkiluku 35 556 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Néa Filadélfeia. Ateenan Akatemia
Ateenan Akatemia () on Kreikan kansallinen akatemia, joka toimii Ateenassa. Se on perustettu vuonna 1926. Akatemian tehtävänä on tukea ja edistää tieteitä ja taiteita. Se muun muassa järjestää ja rahoittaa tutkimusprojekteja, harjoittaa yhteistyötä muiden maiden akatemioiden kanssa sekä vaikuttaa tiedepolitiikan alalla. Akatemian jäsenet ovat eri tieteiden ja taiteiden edustajia. Ateena
Varhaisimmat jäänteet asutuksesta Ateenassa ovat neoliittiselta kaudelta noin 4000–3000 eaa. Tuolloin asutus keskittyi Akropolis-kukkulalle, mutta viimeistään keskisellä pronssikaudella 2000–1600 eaa. asutus oli levinnyt myös kukkulaa ympäröivälle tasangolle muun muassa myöhemmän Agoran alueelle. Varsinaisena kaupunkina Ateenasta voidaan kuitenkin puhua vasta mykeneläisellä ajalla 1500-luvulta eaa. lähtien, jolloin Athene-jumalatar voitti tarun mukaan kaupungin herruuden meren jumala Poseidonilta. Samoihin aikoihin sijoittuu myös tradition mukaan kaupungin perustaminen, joka tapahtui Kekropsin hallituskaudella vuonna 1581 eaa. Papágou
Papágou (; kath. Παπάγος, "Papágos") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Papágou-Cholargóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Παπάγου, "Dimotikí Enótita Papágou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 13 699 (vuonna 2011).
Papágou sijaitsee Ymittós-vuoren länsipuolella noin kuusi kilometriä Ateenan keskustasta itään. Se on Ateenan esikaupunkialuetta. Kaupunki on nimetty kenraali Aléxandros Papágoksen mukaan. Tämä johti Kreikan armeijaa toisessa maailmansodassa sekä hallituksen joukkoja Kreikan sisällissodassa. Acharnés
Acharnés (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αχαρνών, "Dímos Acharnón"), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 149,0 neliökilometriä ja väkiluku 106 943. Varsinaisen Acharnéen kaupungin väkiluku on 99 346 (vuonna 2011).
Acharnés on Kreikan yhdeksänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen. Kaupunki on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Akharnain demoksesta. Acharnéessa sijaitsee SKA:n rautatieasema eli Acharnéen rautatiekeskus, joka on merkittävä risteysasema. Ateena
Ateena (, ) on Kreikan pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Se on myös Attikan alueen pääkaupunki. Ateenan kansainvälinen lentoasema
Lentoasema on Kreikan vilkkain ja Euroopan 28. vilkkain. Vuonna 2016 sen kautta kulki noin 20 miljoonaa matkustajaa. Näistä noin 7,15 miljoonaa oli Kreikan kotimaanlentojen matkustajia ja noin 12,87 miljoonaa kansainvälisten lentojen matkustajia. Lentoaseman käyttö on kasvanut nopeasti. Vuosina 2007–2009 kentän kautta kulki noin 14,0–16,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Lentokenttä on ennen kaikkea portti Ateenaan ja muualle Kreikkaan sekä Kreikan kotimaan lentojen keskus, mutta se on kasvattanut suosiotaan myös Kaakkois-Euroopan alueellisena lennonvaihtopaikkana. Voúla
Voúla () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Vári-Voúla-Vouliagménin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βούλας, "Dimotikí Enótita Voúlas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 28 364 (vuonna 2011). Voúla on Vári-Voúla-Vouliagménin kunnan kuntakeskus. Panathinaïkó-stadion
Stadionilla on paikkoja 60 000 hengelle. Stadionilla järjestetään nykyisin monenlaisia tilaisuuksia. Se on myös vuosittain lokakuussa juostavan Ateenan maratonin maali. Rakennus on yksi Ateenan suosituimpia turistinähtävyyksiä. Afidna
Peloponnesolaissodan aikana vuonna 412 eaa. spartalaiset valtasivat Afidnan, mikä johti Ateenan ruokahuollon ongelmiin. Ainakin 300-luvulla eaa. kaupunki oli linnoitettu. Afidna oli Attikan toiseksi suurin demos Akharnain jälkeen, mikä näkyy myös sen bule-edustajien määrässä, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Afidnaios" (). Attika
Klassisella kaudella Attikan väestö oli jaettu kymmeneen fyleen eli ”heimoon” ja 139 demokseen, jotka olivat Ateenan kaupunginosia tai Attikan maaseudun kyliä tai kyläkuntia. Tärkeitä keskuksia antiikin aikana Ateenan ohella olivat muun muassa mysteereistään tunnettu Eleusis, Ateenan satamakaupunki Pireus, hopeakaivoksistaan tunnettu Laurion sekä Marathon, jonka alueella käytiin kuuluisa Marathonin taistelu vuonna 490 eaa. Attikaan kuuluivat myös saaret Salamis ja Aigina. Akropolis (Ateena)
Akropolis oli jo varhain Ateenan asutuksen keskus. Antiikin aikana siitä tuli kaupungin uskonnollinen keskus ja ennen kaikkea Athenen kulttipaikka. Akropolista pidetään koko antiikin kreikkalaisen hengen, taiteen ja arkkitehtuurin voimannäyttönä ja symbolina ja varsinkin klassisen kauden Ateenan voiman ja vaurauden ilmentymänä. Kukkulaan liittyvät niin Ateenan varhaisimmat kultit ja myytit kuin suurimmat uskonnolliset juhlatkin. Akropolis tunnetaan erityisesti suuresta Parthenonin temppelistä, Erekhtheionista sekä Propylaia-porttirakennuksesta. Nykyisin Akropolis on Ateenan ja koko Kreikan tunnetuin ja vierailluin nähtävyys. Linnavuoren arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987. Akropoliin löydöksiä esittelee kukkulan läheisyydessä sijaitseva Akropolis-museo. Ateena
Klassisen Ateenan maamerkkejä olivat myös Akropoliin etelärinteellä sijainnut Dionysoksen teatteri, jolla useimmat meille säilyneistä antiikin kreikkalaisista näytelmistä on kantaesitetty. Akropoliin etärinteessä sijaitsevat myös Asklepioksen kulttipaikka Asklepieion, Eumeneen stoa ja hyvin säilynyt Herodes Atticuksen odeion, jossa järjestetään edelleen näytelmä- ja musiikkiesityksiä.
Roomalaisaikana kaupungin painopiste siirtyi agoralta hieman itään, minne muodostui uusi torialue, Roomalainen agora. Se sijaitsee nykyisen Monastiráki-aukion lähellä. Roomalaisajan innokkaimpia kaupungin uudistajia oli keisari Hadrianus 100-luvulla jaa. Hän rakennutti muun muassa suuren kirjastorakennuksen, niin kutsutun Hadrianuksen kirjaston, roomalaisen agoran tuntumaan, sekä saattoi loppuun noin 650 vuotta aiemmin aloitetun Zeus Olympioksen temppelin (Olympieion) rakentamisen noin puoli kilometriä Akropoliista kaakkoon sijaitsevalla alueella, jossa on tehty myös muita arkeologisia löytöjä. Kyseinen temppeli on suurin antiikin kreikkalaisista temppeleistä. Ateenan metro
Ateenan metro (, aiemmin Αττικό Μετρό, "Attikó Metró") on Kreikan pääkaupungissa Ateenassa ja sen metropolialueella toimiva metrojärjestelmä. Avlónas (Attika)
Avlónas (, ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αυλώνα, "Dimotikí Enótita Avlóna") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 895 ja varsinaisen Avlónaksen kaupungin väkiluku 5 744 (vuonna 2011). AEK Ateena FC
Seuralla on toimintaa lisäksi koripallossa, lentopallossa ja käsipallossa. AEK Ateenassa on pelannut yksi suomalaispelaaja: Perparim Hetemaj. AEK Ateena pelaa kotiottelunsa Ateenan Olympiastadionlla, joka vetää enimmillään 71 030 katsojaa. Suunnitteilla on myös uuden Hagia Sofia-stadionin rakentaminen. Pentéli (kunta)
Pentéli () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πεντέλης, "Dímos Pentélis"), joka sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 32,9 neliökilometriä ja väkiluku 34 934. Varsinaisen Pentélin kaupungin väkiluku on 4 851 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Melíssia. Bysanttilainen Ateena
Ateena alkoi taantua jo myöhäisantiikin aikana erityisesti sen jälkeen, kun herulit tuhosivat kaupungin vuonna 267. Tämän jälkeen rakennettiin uusi kaupunginmuuri, niin kutsuttu ”Herulien jälkeinen muuri”, joka sulki sisäänsä vain Akropolis-kukkulan sekä sen pohjoispuolisen Roomalaisen agoran alueen. Muun muassa pahoin raunioitunut Agoran alue jäi muurin ulkopuolelle. Muuri tehtiin pääosin raunioiden kivistä, ja siinä hyödynnettiin Agoran rakennusten jäänteitä, kuten Attaloksen stoan seinää. Myös Akropolis linnoitettiin uudelleen, ja siihen rakennettiin uusi portti, niin kutsuttu Beulén portti. 400-luvulla kaupunki elpyi osittain ja sen väkiluku kasvoi jälleen. Agrippan odeionin paikalle rakennettiin suuri gymnasion. Kaupungissa toimi filosofisia kouluja, kuten uusplatonilainen Platonin Akatemia, joka toimi todennäköisesti niin kutsutussa Prokloksen talossa. 400-luvulla Hadrianuksen kirjaston paikalle rakennettiin Suuren Neitsyen ("Megalē Panagia") kirkko, basilika, joka oli mahdollisesti Ateenan ensimmäinen kristilliseksi kirkoksi rakennettu rakennus.
Varhaisbysanttilaisella kaudella Ateena taantui jälleen suhteessa sen antiikin aikaiseen (katso: antiikin Ateena) loistoon, kokoon ja väkilukuun. Keisari Justinianus I sulki kaupungin filosofikoulut vuonna 529, mikä oli merkittävä isku entiselle oppineisuuden keskukselle. Kaupunki kärsi barbaarien hyökkäyksistä ja kansainvaelluksista erityisesti vuosina 395, jolloin sitä piirittivät Alarikin johtamat visigootit, sekä noin vuonna 580, kun sinne hyökkäsivät slaavit. Suurin osa Agoran rakennuksista tuhoutui viimeistään tuolloin, ja asutus vetäytyi sen alueelta myöhäisantiikkisen kaupunginmuurin sisäpuolelle, pääosin nykyisen Plákan alueelle Akropoliin pohjoispuolella. Akropolis toimi luonnollisesti edelleen kaupungin linnoituksena läpi koko keskiajan. Theseus
Antiikin kreikkalaiset pitivät Theseusta todella eläneenä henkilönä ja Ateenan kansallissankarina. Hänen katsottiin myös yhdistänneen Attikan yhdeksi valtiolliseksi kokonaisuudeksi. Myöhemmin Eusebios laati vanhan kirjallisuuden pohjalta luettelon Ateenan muinaisista kuninkaista, ja hänen mukaansa Theseus olisi hallinnut Ateenassa vuosina 1234–1204 (tai 1213) eaa. Arkeologisten todisteidenkin mukaan Ateena oli asuttu jo tuohon aikaan, jolloin Kreikassa oli vallalla mykeneläinen kulttuuri, mutta historiallista tietoa Ateenan senaikaisista hallitsijoista ei ole. Esimerkiksi kertomus Minotauroksesta sellaisena kuin se yleisesti tunnetaan, on selvästikin tarua, mutta sen on silti arveltu sisältävän myös perimätiedon välittämiä muistumia todellisista tapahtumista. Kreeta
Kreeta kuuluu hallinnollisesti Kreetan alueeseen, joka on yksi Kreikan 13 alueesta. Ylemmällä tasolla Kreeta muodostaa puolestaan Kreetan hajautetun hallinnon alueen, joka on yksi Kreikan seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Kreetan alue on jaettu edelleen neljään alueyksikköön, Chanián, Réthymnon, Iraklionin ja Lasíthin alueyksiköihin. Ennen vuoden 2011 aluehallintouudistusta Kreeta oli alueyksiköiden sijaan jaettu neljään samannimiseen prefektuuriin. Alueyksiköt jakautuvat edelleen kuntiin, joita on yhteensä 24. Niistä väkiluvultaan suurin on 173 450 asukkaan (vuoden 2011 väestölaskennan mukaan) Iraklion ja pienin 150 asukkaan Gávdos. Kreetalla on 15 edustajaa Kreikan 300-paikkaisessa parlamentissa. Kreikan kaupungit
Kreikassa kaupungeilla ( < ) viitataan yleensä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa asuu yli 2 000 asukasta. Tätä pienemmät asutuskeskukset ovat kyliä (χωριό, "chorió"). Pienemmistä kaupungeista, joissa asuu 2 000–10 000 asukasta, voidaan käyttää nimitystä "komópoli" (κωμόπολη). Tällöin varsinainen "póli"-nimitys on varattu niille asutuskeskuksille, joiden väkiluku on yli 10 000. Suuriin kaupunkeihin, käytännössä lähinnä Ateenaan ja Thessalonikiin, voidaan viitata nimityksellä metropoli (μητρόπολη, "mitrópoli"). Výronas
Výronas (; kath. Βύρων, "Výron") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Βύρωνος, "Dímos Výronos"), joka sijaitsee Keski-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 9,204 neliökilometriä ja väkiluku 61 308 (vuonna 2011).
Výronas sijaitsee noin kolme kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon. Se on nimetty runoilija ja filhelleeni George Gordon Byronin eli lordi Byronin, kreikkalaisittain Výronin, mukaan. Ateenan olympiahalli
Ateenan olympiahalli (, , OAKA) on Maroúsissa Suur-Ateenan alueella Kreikassa sijaitseva sisähalli. Se on yksi Euroopan suurimmista ja moderneimmista urheiluhalleista. Halli vihittiin käyttöön kesäkuussa 1995 ja se sijaitsee 9 kilometrin päässä Ateenan keskustasta. Halli on osa suurta Ateenan olympiakeskusta ("Athens Olympic Sports Complex"). Psychikó
Psychikó (; kath. Ψυχικόν, "Psychikón") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Filothéi-Psychikón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ψυχικού, "Dimotikí Enótita Psychikoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 9 529 (vuonna 2011). Psychikó on Filothéi-Psychikón kunnan kuntakeskus. Távros
Távros () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Moscháto-Távroksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ταύρου, "Dimotikí Enótita Távrou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 14 972 (vuonna 2011). Ateena
Varsinainen Ateenan kunta ("dímos") on jaettu seitsemään suuralueeseen ("dimotikí koinótita", ”kunnallisyhdyskunta”). Suuralueet sekä niissä sijaitsevat kaupunginosat ja muut alueet ovat: Keratéa
Keratéa () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lavreotikín kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κερατέας, "Dimotikí Enótita Keratéas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 14 763 ja varsinaisen Keratéan kaupungin väkiluku 7 493 (vuonna 2011).
Keratéan kaupunki sijaitsee Attikan niemimaan kaakkoisosassa linnuntietä noin 30 kilometriä kaakkoon Ateenan keskustasta. Keratéan kunnallisyksikkö käsittää Lavreotikín kunnan pohjois- ja länsiosan, pinta-alallisesti suurimman osan kunnasta. Antiikin aikana seutu oli Kefalen demosta. Ateena
Antiikin aikana kaupunki levittäytyi Ateenan linnavuoren Akropoliin ympärille. Muinaisen kaupungin rakennuksista on jäljellä jonkin verran raunioita eri puolilla keskustaa. Persialaissotien aikana vuonna 480 eaa. Akropoliin koko siihenastinen rakennuskanta hävitettiin, mutta pian sen jälkeen alueelle rakennettiin entistä komeampia rakennuksia, joista osa on säilynyt nykyaikaan saakka. Kuuluisin on Athene-jumalattarelle omistettu Parthenonin temppeli, jota ollaan parhaillaan restauroimassa. Akropoliilla sijaitsi myös muita temppeleitä, muun muassa Erekhtheion, joka on tunnettu naishahmoisista pylväistään eli karyatideista, sekä pieni Nikelle eli voiton jumalattarelle omistettu temppeli kukkulan länsireunalla. Ainoa sisääntuloreitti kukkulalle oli antiikin aikaan, kuten nykyäänkin, sen länsireunalla, jossa edelleen kohoaa mahtava porttirakennelma, Propylaia. Ateena
Ateena sijaitsee manner-Kreikassa Attikan niemimaan eteläreunalla. Kaupunki levittäytyy Attikan tasangolle, jonka itäpuolella kohoaa Ymittós- eli Hymettosvuori, koillispuolella Pentéli- eli Pentelikonvuori, pohjoispuolella Párnitha- eli Parnesvuori ja länsipuolella Aigáleo- ja Poíkilo-vuoret. Lounaassa kaupunkialue ulottuu Saroninlahdelle. Tasangolla kaupungin alueella sijaitsee useita kukkuloita, joista tunnetuin on Akropolis, muinaisen Ateenan linnavuori. Muita kukkuloita ovat Akropoliin viereiset Areiopagi, Filopáppou (Filopappos) ja Pnyks sekä Akropoliista koilliseen sijaitseva Lykavittós (Lykabettos). Ilisós- ja Kifisós-jokien laaksot sijaitsevat Ateenan länsiosissa. Ateena
Persialaiset lyötiin lopullisesti Plataian taistelussa 479 eaa. Sen jälkeen Ateena jälleenrakennettiin. Klassisen antiikin aikana Ateena oli merkittävin kreikkalainen kaupunki ja koko kreikkalaisen maailman kulttuurin ja kaupankäynnin keskus. Kaupunkiin rakennettiin myös suuri kaupunginmuuri, Themistokleen muuri, sekä myöhemmin Pireuksen satamakaupunkiin ulottuvat niin kutsutut Pitkät muurit. Ateena perusti niin sanotun Deloksen meriliiton, johon kuului suurin osa Aigeianmeren saarista. Seuraavien vuosikymmenien aikana liitosta muodostui Ateenan imperiumi ja muista liiton jäsenistä tuli Ateenan alamaisia. Tuon ajan merkittävin johtaja oli Perikles. Akropoliin suuret rakennushankkeet, mukaan lukien Parthenon, toteutettiin 447–425 eaa. Ateenan katedraali
Ateenan katedraali () eli "Jumalansynnyttäjän ilmestyksen kirkko" (), usein "Mitrópoli" (Μητρόπολη), on Ateenan arkkihiippakunnan katedraali ja Ateenan ja koko Kreikan arkkipiispan piispanistuin. Katedraali sijaitsee Ateenan vanhankaupungin Plákan pohjoislaidalla Mitropóleos-kadun varrella. Kryonéri (Attika)
Kryonéri (; myös "Krionéri") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Diónysoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κρυονερίου, "Dimotikí Enótita Kryoneríou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 5 040 (vuonna 2011).
Kryonérin kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 20 kilometriä pohjoiskoilliseen Ateenan keskustasta. Se on Ateenan metropolialueen pohjoisimpia esikaupunkeja. Metamórfosi
Metamórfosi (; kath. Μεταμόρφωσις, "Metamórfosis") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Μεταμορφώσεως, "Dímos Metamorfóseos"), joka sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 5,502 neliökilometriä ja väkiluku 29 891 (vuonna 2011). Amaroúsio
Amaroúsio (; ; eli Δήμος Αμαρουσίου, "Dímos Amarousíou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 12,938 neliökilometriä ja väkiluku 72 333 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on kaupunki nimeltä Maroúsi, mitä nimeä käytetään usein myös koko kunnasta.
Maroúsin kaupunki sijaitsee noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta koilliseen. Siellä sijaitsevat muun muassa Ateenan olympiastadion ja Ateenan olympiahalli. Kaupungissa sijaitsevat myös Ateenan metron asemat Eiríni ja Maroúsi sekä metron ja proastiakós-junien yhteinen asema Neratziótissa. Mykeneläinen Ateena
Homeroksen "Iliaan" perusteella Ateenalla oli vain pieni osa Troijan sodassa, mikä osaltaan kertoo siitä, ettei Ateena kuulunut tuolla ajalla kaikkein merkittävimpiin kaupunkeihin. Ateenalaisen perinteen mukaan kaupunki vältti kaikkien muiden mykeneläisten keskusten kohtaaman doorilaisvalloituksen ja tuhoutumisen mykeneläisen ajan lopulla noin 1100 eaa. Siksi antiikin ajan ateenalaiset esittivät itsensä Attikan "autokhthoonisina" eli alkuperäisinä asukkaina. Mykeneläinen kulttuuri kuitenkin hävisi noin 1000-luvulla eaa. mahdollisesti siksi, ettei yksinäinen mykeneläinen keskus voinut säilyä muuttuneessa maailmassa. Kulttuurissa tapahtui erilaisia muutoksia muun muassa hautaustavoissa ja keramiikassa sekä raudan käyttöönoton kautta. Tuho ei kuitenkaan ollut yhtä voimakas kuin muualla. Ateenan jonkinasteinen säilyminen saattoi vaikuttaa siihen, että kaupunki nousi geometriselta kaudelta lähtien yhdeksi Kreikan merkittävimmistä. Argostóli
Argostóli (; kath. Αργοστόλιον, "Argostólion") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kefalonián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αργοστολίου, "Dimotikí Enótita Argostolíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kefalonián saarella, Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 13 237 ja varsinaisen Argostólin kaupungin väkiluku 9 748 (vuonna 2011). Argostóli on Kefalonián saaren pääkaupunki ja Kefalonián kunnan kuntakeskus.
Argostóli sijaitsee Kefalonián saaren lounaisosassa Argostólinlahden osana olevan pienemmän luonnonsatamalahden rannalla. Se on saaren suurin asutus ja tärkeimpiä satamia. Kaupungin rakennuskanta oli aiemmin suurelta osin peräisin venetsialaisvallan ajalta. Kaupunki kärsi kuitenkin suuria tuhoja maanjäristyksessä vuonna 1953 ja se on rakennettu uudelleen. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Argostólin arkeologinen museo. Kefalonián kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kahdeksan kilometriä kaupungista etelään. Ateena
Ateena on Kreikan politiikan, talouden, yritysmaailman, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Antiikin aikaan Ateena hallitsi muuta Attikaa ja oli yksi Kreikan johtavista kaupunkivaltioista. Kaupungista ovat lähtöisin niin länsimainen demokratia-käsite kuin filosofiakin. Ateenan nimi pohjautuu kreikkalaisen jumaltaruston Pallas Athene -nimiseen viisauden jumalattareen. Ateena
Toisen maailmansodan aikana kaupunki oli saksalaisten miehittämä toukokuusta 1941 lähtien. Kaupunki kärsi suuresta nälänhädästä vuosina 1941–1942. Ateena ja Kreikka vapautettiin 12. lokakuuta 1944. Sodan jälkeen kaupunki jatkoi kasvuaan kiivaaseen tahtiin ja lähes hallitsemattomasti aina noin vuoteen 1980. Väkiluvun nousu johti saasteongelmiin, joita on 1990-luvulla pyritty ratkaisemaan muun muassa rajoittamalla autoliikennettä keskustassa ja parantamalla julkista liikennettä. Toimet ovat tehonneet, ja varsinkin smogin aiheuttamat ongelmat pienenneet huomattavasti. Mykeneläinen Ateena
Ateena oli mykeneläisellä ajalla (noin 1600–1100 eaa.) yksi pronssikautisen Kreikan kaupungeista ja linnoituksista, vaikkakaan se ei vielä ollut aikakauden kaikkein merkittävin keskus. Kaupungin asutus keskittyi sen linnavuoren Akropoliin alueelle. Mykeneläisen ajan päättymisestä Ateena vaikuttaa selvinneen muita keskuksia rauhallisemmin. Peristéri
Peristéri (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Περιστερίου, "Dímos Peristeríou"), joka sijaitsee Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 10,050 neliökilometriä ja väkiluku 139 981 (vuonna 2011).
Peristéri sijaitsee noin viisi kilometriä Ateenan keskustasta luoteeseen. Se on Kreikan seitsemänneksi suurin kaupunki ja Länsi-Ateenan alueyksikön hallinnollinen keskus. Kaupunkiin kuuluvat Ateenan teollisuusalueen pohjoisosat. Peristérin kaupunginosia ovat muun muassa Anthoúpoli, Néa Sepólia ja Néa Zoí. Kaupungissa sijaitsevat Ateenan metron asemat Ágios Antónios, Peristéri ja Anthoúpoli sekä Ateenan pitkänmatkan linja-autojen asema. Neápoli (Thessaloniki)
Neápoli sijaitsee vain pari kilometriä Thessalonikin keskustasta pohjoiseen ja se on käytännössä Thessalonikin kaupunginosa tai esikaupunki. Neápoli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Neápoli-Sykiésin kunnaksi yhdessä Ágios Pávloksen, Péfkan ja Sykiésin kanssa, jolloin se muuttui yhdeksi Neápoli-Sykiésin kunnan kunnallisyksiköistä. Kaupungin väestöntiheys on yksi maailman korkeimpia. Ioánnina
Ioánnina () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ιωαννιτών, "Dímos Ioannitón"), joka sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kaupunki on Epeiroksen pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 402,0 neliökilometriä ja väkiluku 112 486. Varsinaisen Ioánninan kaupungin väkiluku on 65 574 (vuonna 2011). Koropí
Koropí (; kath. Κορωπίον, "Koropíon") on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Kropían kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 19 164 (vuonna 2011). Koropí on Kropían kunnan kuntakeskus ja suurin asutus.
Koropí on osa Ateenan metropolialuetta ja sijaitsee Hymettos-vuoren itäpuolella noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon ja noin kahdeksan kilometriä Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta lounaaseen. Chaïdári
Chaïdári (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Χαϊδαρίου, "Dímos Chaïdaríou"), joka sijaitsee Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 22,655 neliökilometriä ja väkiluku 46 897. Varsinaisen Chaïdárin kaupungin väkiluku on 45 642 (vuonna 2011). Kateríni
Kateríni (, aiemmin Αικατερίνη, "Ekaterini") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Κατερίνης, "Dímos Katerínis"), joka sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on Pierian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 681,863 neliökilometriä ja väkiluku 85 851. Varsinaisen Katerínin kaupungin väkiluku on 55 997 (vuonna 2011). Ellinikó-Argyroúpoli
Ellinikó-Argyroúpoli ( eli Δήμος Ελληνικού-Αργυρούπολης, "Dímos Ellinikoú-Argyroúpolis") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 15,1 neliökilometriä ja väkiluku 51 356 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Argyroúpoli. Polis
Eräs polis-tutkimuksen ongelmista on se, että suurin osa antiikin ajalta säilyneestä lähdeaineistosta käsittelee Ateenaa, joka oli kuitenkin väkilukunsa ja muun kokonsa puolesta harvinainen poikkeustapaus kreikkalaisten kaupunkien joukossa, eikä näin edusta tyypillistä polista. Ateena
Suur-Ateenaan kuuluvat seuraavat 35 kuntaa: Archánes
Archánes () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Archánes-Asteroúsian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αρχανών, "Dimotikí Enótita Archanón") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 042 ja varsinaisen Archánesin kaupungin (myös Epáno Archánes, ”Ylempi Archánes”) väkiluku 3 969 (vuonna 2011). Ateenan metro
Ateenan metro koostuu (2017) kolmesta linjasta, Linja 1, Linja 2 ja Linja 3. Metron varsinaisen osuuden pituus on noin 60,3 kilometriä ja siinä on 57 asemaa. Lisäksi metrojärjestelmään kuuluu 21 kilometriä pitkä yhteys Ateenan kansainväliselle lentoasemalle, mukaan lukien neljä metro-/paikallisjuna-asemaa, mikä tekee asemien kokonaismääräksi 61. Archánes-Asteroúsia
Archánes-Asteroúsia ( eli Δήμος Αρχανών-Αστερουσίων, "Dímos Archanón-Asterousíon") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnan pinta-ala on 335,4 neliökilometriä ja väkiluku 16 692 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Pezá. Drapetsóna
Drapetsóna () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Keratsíni-Drapetsónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Δραπετσώνας, "Dimotikí Enótita Drapetsónas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 13 968 (vuonna 2011). Ateena
Nykyään Suur-Ateena on levinnyt koko tasangon alueelle, mikä vaikeuttaa kaupungin tulevaa laajenemista. Kaupungin nopea kasvu 1900-luvulla ja siihen liittynyt teollisuuden ja autoliikenteen lisääntyminen ovat aiheuttaneet vakavia ympäristöongelmia, muun muassa savusumua ja vesistöjen saastumista. Demos
Kullakin demoksella oli tietty määrä edustajia bulessa eli Ateenan neuvostossa. Edustajien määrä oli suhteutettu demoksen asukaslukuun. Demosten väestömäärä vaihteli huomattavasti. Akharnai, jolla oli bulessa 22 edustajaa, oli selvästi suurin demoksista, ja sen väkiluvuksi on arvioitu noin – kansalaista, kun taas monella demoksella oli vain yksi edustaja, ja pienempien väkiluvuksi on arvioitu vain noin 50. Toisaalta kullakin fylellä oli 500-miehisessä bulessa samat 50 edustajaa, joten fylet ja trittykset oli koostettu demoksista niin, että jokaisen fylen samoin kuin jokaisen trittyksen väkimäärä ja edustajamäärä olivat suunnilleen samat. Seurauksena fylejen ja trittysten demosten määrät vaihtelivat huomattavastikin. Kamateró
Kamateró (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ágioi Anárgyroi-Kamaterón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καματερού, "Dimotikí Enótita Kamateroú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 28 361 (vuonna 2011). Aiánteio
Aiánteio (; ; myös "Eántio") on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Salamiin saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Salamiin kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 4 860 (vuonna 2011). Athensin piirikunta
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 64 757 asukasta. Etniset ryhmät jakautuivat valkoisiin (92,2 %), mustiin (2,7 %), alkuperäisamerikkalaisiin (0,1 %) ja aasialaisiin (2,7 %). Ateena
Vuonna 267 gootteihin kuulunut herulien heimo tuhosi kaupunkia, mikä tarkoitti käytännössä klassisen kaupungin loppua. Väestö vetäytyi pienelle alueelle Akropoliin pohjoispuolelle. Sata vuotta myöhemmin, vuonna 396 länsigootit ryöstivät kaupunkia Alarikin johdolla. Kaupunki kuitenkin rakennettiin uudelleen näiden hyökkäysten jälkeen. Stamáta
Stamáta () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Diónysoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σταμάτας, "Dimotikí Enótita Stamátas") ja entinen itsenäinen kaupunkikunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 2 906 (vuonna 2011).
Stamátan pieni kaupunki sijaitsee Pentéli-vuoren juurella sen pohjoispuolella linnuntietä noin 20 kilometriä koilliseen Ateenan keskustasta. Se on Ateenan koillisimpia esikaupunkeja. Agora (Ateena)
Agoran alue hylättiin suurelta osin slaavien kansainvaellusten aikaan 500-luvun lopulla. Alueesta tuli asuinalue jälleen keskibysanttilaisena aikana ja se säilyi sellaisena läpi osmanivallan ajan. Hefaistoksen temppeli toimi Pyhälle Yrjölle omistettuna kirkkona. Ateenan tultua Kreikan pääkaupungiksi vuonna 1834 alueen asutus laajeni. Anthoúsa
Anthoúsa () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pallínin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ανθούσας, "Dimotikí Enótita Anthoúsas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 2 132 (vuonna 2011).
Anthoúsan kaupunki, suomeksi ”Kukkiva”, sijaitsee Pentéli-vuoren juurella sen eteläpuolella noin 14 kilometriä itäkoillisen Ateenan keskustasta. Kaupunki on Ateenan esikaupunkialuetta. Palaiá Fókaia
Palaiá Fókaia (; myös "Paleá Fókea") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Saronikóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Παλαιάς Φώκαιας, "Dimotikí Enótita Palaiás Fókaias") ja entinen itsenäinen kaupunkikunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 436 ja varsinaisen Palaiá Fókaian kaupungin väkiluku 2 713 (vuonna 2011).
Palaiá Fókaian pieni kaupunki sijaitsee Saroninlahden rannalla noin 36 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon. Se oli itsenäinen kaupunkikunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Saronikóksen kunnaksi yhdessä Anávyssoksen, Kalývia Thorikoún, Kouvaráksen ja Saronídan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Níkaia (Attika)
Níkaia () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Níkaia-Ágios Ioánnis Réntiksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νίκαιας, "Dimotikí Enótita Níkaias") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 89 380 (vuonna 2011). Níkaia on Níkaia-Ágios Ioánnis Réntiksen kunnan kuntakeskus.
Níkaia on väkiluvultaan Kreikan 11. suurin kaupunki. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Ateenan keskustasta länteen ja se on Pireuksen ja samalla Ateenan esikaupunki. Kaupungin aikaisempi nimi oli "Néa Kokkiniá" (Νέα Κοκκινιά). Nimi muutettiin Níkaiaksi vuonna 1940. Nimi viittaa Vähän-Aasian Nikaiaan, josta muutti Kreikkaan 1920-luvulla paljon kreikkalaista väestöä osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Kaupungissa sijaitsee Níkaian metroasema. Agía Varvára (Attika)
Agía Varvára () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αγίας Βαρβάρας, "Dímos Agías Varváras"), joka sijaitsee Länsi-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 2,425 neliökilometriä ja väkiluku 26 550 (vuonna 2011). Kreikka
Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena. Ateena
Osmaanien valtakunnan sulttaani Mehmed II valloitti kaupungin vuonna 1458. Sulttaani ihastui kaupunkiin ja kielsi tuhoamasta sen raunioita kuoleman uhalla. Parthenon muutettiin moskeijaksi.
Osmaniajalla kaupungin väkiluku laski ja muutoinkin kaupunki taantui muun valtakunnan mukana 1600-luvulla. Ajan myötä antiikin rakennuksista ei enää pidetty huolta, ja Parthenonkin päätyi ammusvarastoksi venetsialaisten hyökkäyksen aikana 1687. Temppeliin osui taistelujen aikana tykinlaukaus, mikä aiheutti sille suurta tuhoa. Propylaia oli vaurioitunut ruutivaraston räjähdyksessä jo 1656. Kaupunki oli venetsialaisten vallassa 1687–1688 ja sen jälkeen tyhjillään kaksi vuotta. Kreikkalaiset ja turkkilaiset palasivat kaupunkiin 1690. Gýtheio
Gýtheio (; ; myös "Gýthio", "Gýthion", "Gíthio", "Jíthio"; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Anatolikí Mánin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γυθείου, "Dimotikí Enótita Gytheíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 7 106 ja varsinaisen Gýtheion kaupungin väkiluku 4 279 (vuonna 2011). Gýtheio on Anatolikí Mánin kunnan kuntakeskus. Ágios Athanásios (Thessaloniki)
Ágios Athanásios () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Chalkidónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Αθανασίου, "Dimotikí Enótita Agíou Athanasíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 14 753 ja varsinaisen Ágios Athanásioksen kaupungin väkiluku 4 967 (vuonna 2011). Iraklion
Iraklion (; translitteroituna myös muotoihin "Heraklion", "Herakleion"; venetsialaiskauden aikainen nimi "Candia") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ηρακλείου, "Dímos Irakleíou"), joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kaupunki on Kreetan alueen pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 120 neliökilometriä ja väkiluku 173 993. Varsinaisen Iraklionin kaupungin väkiluku on 140 730 (vuonna 2011). Polis
Poliksen täysivaltaisia kansalaisia olivat yleensä vapaat miehet, joita saattoi olla väestöstä vain noin 10 %. Lisäksi kansalaisiin luettiin vapaat naiset ja lapset, joilla ei kuitenkaan ollut täysiä kansalaisoikeuksia. Näiden lisäksi väestöön kuului esimerkiksi orjia, vapautettuja orjia, kansalaisuutta vailla olevaa alemman luokan työväkeä sekä metoikkeja eli ulkomaalaisia. Väkiluku on suurimmassa osassa poliksia ollut vähemmän kuin aikuista miestä, sekä päälle muu väestö. Ateena oli ainakin varsinaisen Kreikan poliksista väkiluvultaan suurin, ja sen miespuolisten kansalaisten lukumäärä oli 400-luvulla eaa. noin ja 300-luvulla eaa. noin , mitä pidettiin polikselle jo hyvin suurena ja jopa epäihanteellisena. Esimerkiksi Korintin väkiluku oli noin – miespuolista kansalaista, mikä teki siitä jo suuren ja voimakkaan poliksen. Kreikka
Heinäkuussa 2016 arvioitiin, että Kreikassa on asukasta. Edellisessä virallisessa väestönlaskennassa vuonna 2011 väkiluku oli . Syntyvyys on alhainen, vaikka maan kulttuuri onkin lapsirakas. Vuosittainen väestönkasvu oli vuonna 2016 noin –0,03 %. Väestötiheys on 81 asukasta/km². Kaupungeissa asuu 78 % väestöstä. Ellinikó
Ellinikó (; ; myös "Hellinikon", "Hellenikon") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ellinikó-Argyroúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ελληνικού, "Dimotikí Enótita Ellinikoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 17 259 (vuonna 2011).
Ellinikó, suomeksi ”Kreikkalainen”, sijaitsee Saroninlahden rannalla noin 10 kilometriä Ateenan keskustasta etelään ja se on käytännössä Ateenan esikaupunkialuetta. Ellinikó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ellinikó-Argyroúpolin kunnaksi yhdessä Argyroúpolin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Eláteia
Eláteia (; myös "Elátia") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Amfíkleia-Eláteian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ελάτειας, "Dimotikí Enótita Eláteias") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 538 ja varsinaisen Eláteian kaupungin väkiluku 2 372 (vuonna 2011). Kythera
Saaren hallitsijat vaihtuivat vuosisatojen kuluessa useita kertoja ja miltei aina valloittajat toivat mukanaan saarelle perheitään, jotka sekoittuivat Kytheran alkuperäisväestöön. Saarella on esimerkiksi henkilöitä, joiden sukunimi on venetsialainen tai Konstantinopolista peräisin. Kytheran karut olosuhteet ovat pakottaneet saarelaisia myös siirtolaisiksi. Ensimmäinen suuri siirtolaisaalto tapahtui Kreikan vapaussodan jälkeen erityisesti Vähän-Aasian Smyrnaan, sillä siellä kulttuuri ja kaupankäynti kukoistivat. Smyrnan suuren palon jälkeen vuonna 1922 suurin osa kytheralaisista lähti Smyrnasta muiden kreikkalaisten tavoin. Myös Pireukseen ja Egyptin Aleksandriaan muutti paljon kytheralaisia vapaussodan jälkeen. 1800-luvun lopulla alkoi toinen siirtolaisaalto, joka kesti toisen maailmansodan alkuun saakka. Tällöin kytheralaiset muuttivat pääasiassa Australiaan ja Yhdysvaltoihin. Toisen maailmansodan päätyttyä alkoi kolmas ja samalla suurin siirtolaisaalto, joka päättyi 1970-luvun puolivälissä. Australiassa on nykyisin noin 40 000 kytheralaisen alkuperän henkilöä, Yhdysvalloissa muutama tuhat ja Pireuksessa ja Ateenassa 5 000–7 000. Viimeisten vuosien aikana siirtolaisia on palannut saarelle.
Enimmillään saarella on ollut 13 000–15 000 asukasta. Vuoden 2001 väestönlaskennassa Kytheran saarella oli 3 354 asukasta. Vuonna 2010 saaren väkiluku oli 3 334. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kytheran saaren väkiluku oli 3 973.