Mikä on Malesian valtauskonto?
Malesian väestö
Malesian valtauskonto on islam, joka on malaijiväestön uskonto. Muslimeja on kaikkiaan 60 % väestöstä. Suurin osa kiinalaisista on buddhalaisia, joita koko väestöstä on noin 19%. Enemmistö intialaisista on hinduja, joita on noin 6 %. Kristittyjä on 9 % väestöstä. Kiinalaisten vähemmistönä on muun muassa konfutselaisia ja taolaisia. Alkuperäiskansat harjoittavat monia eri heimojen uskontoja. Malesian lippu
Malesian lippu koostuu neljästätoista vaakasuorasta raidasta, sekä kuunsirpistä ja tähdestä. Lipun neljätoista raitaa ja tähden neljätoista sakaraa kuvaavat Malesian osavaltioita. Kuunsirppi ja tähti kuvaavat islamia, Malesian valtauskontoa. Lippu muistuttaa hieman Yhdysvaltain lippua, mistä Malesian lipun raidat ja sininen yläkulma on myös johdettu. Lipun on suunnitellut arkkitehti Mohamed Hamzah.
Mali
Malin valtauskonto on sunnalainen islam, joka levisi maan pohjoisosaan 1000-luvulta alkaen. Timbuktu, Djenné ja Gao olivat keskiajalla huomattavia islamilaisen oppineisuuden keskuksia. Maan eteläosissa väestön enemmistö kääntyi muslimeiksi vasta siirtomaavallan aikana. Malesialainen kulttuuri
Merkittävä osa jokaista ateriaa ovat riisi ja nuudelit, joita tarjoillaan keitettyinä tai paistettuina tai erilaisissa keitoissa. Muslimit eivät syö sianlihaa ja hindut eivät syö naudanlihaa. Kaikille kelpaavat kala ja muut merenelävät, sekä kanan- lampaan- ja vuohenliha. Maitotaloustuotteita ei yleensä käytetä, niiden sijaan on tavanomaista käyttää kookosmaitoa. Ruoka on vähärasvaista ja yleensä vahvasti maustettua. Malesian väestö
Maan valtaväestön muodostavat malaijit, joita Malesian väestöstä on noin 50 %. Kiinalaisia on noin neljäsosa väestöstä ja intialaisia vajaa 10 %. Malaijeista ja muista Malesian alkuperäiskansoista käytetään nimitystä bumiputrat - maan pojat. Loput etniset ryhmät, kuten kiinalais- ja intialaisväestönosat ovat ei-bumiputria. Bumiputrat ovat asuttaneet Malesian aluetta tuhansia vuosia, toisin kuin kiinalais- ja intialaisväestö, jotka ovat tulleet alueelle pääasiassa 1800- ja 1900-luvun siirtomaa-aikana. Malesian talous
Elintarviketeollisuutta Malesiassa hallitsee monikansallinen Nestlé. Muita tärkeitä elintarviketeollisuuden yrityksiä ovat singaporelainen palmuöljy-yhtiö Lam Soon ja malesialainen Ace Canning. Kaakkois-Aasian ja Kiinan suunnalta tuodut halpatuotteet ovat aiheuttaneet maassa monien elintarvikealan yritysten lopettamisia. Sumatra
1300-luvulla alkoi islam vaikuttaa Pohjois-Sumatralla. Pieniä islamilaisia kuningaskuntia alkaa muodostua Malakan salmille ja nopeasti virtaavien lyhyiden jokien varsille. Alkoi muodostua kulttuuri, jonka kieli oli malaiji arabialaisilla kirjaimilla kirjoitettuna, ja islamista tuli yleinen uskonto. Intialaiset ja Keski-Aasiasta tulevat laivat alkoivat käyttää Pohjois-Sumatralle syntyneen Samudera Pasain satamaa levähdyspaikkanaan. Malesia
Perinteisiä kansantaiteen muotoja ovat varjonukketeatteri ja leijojen lennättäminen.
Malesian monien kansojen joukossa on edustettuina maailman suuria keittiöitä, ja malesialaisessa ruokavaliossa on niiden ominaispiirteitä tallella. Sekä riisiä että nuudeleita syödään paljon, usein mausteisen kastikkeen kanssa. Merkittäviä ruokalajeja ovat mm. Laksa ja Nasi lemak. Trooppisia hedelmiä on paljon, niistä omaleimaisin on voimakkaasti haiseva durian. Malesian historia
Japanin vallan alla Malaijan talous romahti, väestö kärsi nälänhädästä ja epidemioista. Surkeat olot aiheuttivat Kaakkois-Aasian kansoissa vastarintaa japanilaismiehitystä vastaan. Malaijassa japanilaisia vastaan kapinoi kommunistien ja kiinalaisten muodostama armeija brittien tuella. Japanilaisten hallinto ei kuitenkaan kukistunut kaakkoisaasialaisten vastarintaan. Sota päättyi elokuussa 1945 kun Yhdysvallat pudotti atomipommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Japanin hirmuvallan aika kesti Kaakkois-Aasiassa kolme ja puoli vuotta. Malesian historia
Shrivijayan uusi kuningas Kertarajasa, Kertanegaran vävy, pakeni Kedirin kapinaa Majapahitiin, mihin hän perusti uuden pääkaupungin. Kertarajasa liittoutui mongolien kanssa 1293 Kedirin kukistamiseksi. Kun Kedirin joukot oli kukistettu, Kertarajasan johtamat majapahijoukot tekivät yllätyshyökkäyksen mongoleja vastaan ja karkottivat heidät juuri syntyneestä Majapahitin valtakunnasta. Näin myös nykyinen Malakan niemimaan alue päätyi Majapahitien hallintaan. Myös pohjoisesta tullut Ayutthayan kuningaskunta valtasi hallintaansa Shrivijayan entisten vasallimaiden alueita. Tuanku Syed Sirajuddin
Sirajuddinin vuoro hallita Malesiaa tuli aiemmin kuin oli odotettu, kun kuninkaana ollut Selangorin Salahuddin Abdul Aziz kuoli kesken virkakautensa, 26. marraskuuta 2001. Hänen virkakautensa oli määrä loppua vuonna 2004. Sirajuddin astui Malesian kuninkaan virkaan 13. joulukuuta 2001 ja hänen virkakautensa päättyi 12. joulukuuta 2006. Malesia
Britit saapuivat Malakan niemimaalle 1700–1800-lukujen vaihteessa. Ensimmäinen brittien satama perustettiin Penangin saarelle vuonna 1786, kun Francis Light allekirjoitti Kedahin sulttaanin Abdullahin kanssa sopimuksen alueen hallinnasta, vastineeksi suojelusta Siamia vastaan. Britit nimesivät saaren Prince of Wales Islandiksi ja pääkaupunki George Town nimettiin Walesin prinssin mukaan. Penang kasvoi hyvin nopeasti, sillä britit pyrkivät politiikallaan houkuttelemaan alueelle maahanmuuttajia. Alueelle saapui tuhansittain kiinalaisia, intialaisia, malaijeja ja sumatralaisia. Malesian historia
Vuonna 1288 Kedirin kuningaskunnan valtaansa alistanut Singhasari valloitti Shrivijayalta Malakan niemimaan itä- ja eteläosat sekä Sumatralla sijainneita alueita. Singhasarin valtakausi ei kestänyt kauan, sillä mongolit saapuivat 1270-luvulla Kiinan alueelle. Kublai-kaanin johtaman mongolien Yuan-dynastian lähettiläät saapuivat Kiinasta Kaakkois-Aasiaan ja vaativat jaavalaisilta vasalliveron maksamista. Tähän ei Singhasarin hallitsija Kertanagara suostunut, vaan lähetti mongolien lähetystön takaisin. Kublai-kaani kokosi suuren laivaston jaavalaisten rankaisemiseksi, mutta ennen mongolien hyökkäystä Kertanagara murhattiin vuonna 1292 Kedirin kapinoidessa Singhasaria vastaan. Malesian intialaiset
Tamilin kielen ja muiden intialaisten kielten ohella miltei kaikki Malesian intialaiset osaavat puhua ja kirjoittaa myös malaijia. Huomattava osa osaa myös kiinaa. Suurin osa intialaisista on hindulaisuus, mutta osa kuuluu muihin uskonnollisiin ryhmiin, kuten sikheihin, buddhalaisiin, muslimeihin ja kristittyihin. Kaksi merkittävää intialaisten Malesiassa viettämää juhlapäivää ovat Diwali ja Thaipusam. Malesian historia
Myös Najib Razakin pääministerikaudella maa on kohdannut talousvaikeuksia kansainvälisen finanssikriisin vuoksi. Malesia on kuitenkin selvinnyt Aasian maista parhaiten talouden taantumasta ja talous on ollut hienoisessa kasvussa. Malesia on Mahathirin aikakaudesta lähtien noussut vähitellen Aasian merkittävien talousmaiden joukkoon. Maan vahvan kasvun vertauskuvana on pidetty Kuala Lumpuriin rakennettua öljy-yhtiö Petronasin kaksoistornia. Malesian historia
Majapahitin valtakausi alueella ei kestänyt kauan. Valtakunnan viimeisimmän pääministerin Gajah Madan kuoltua vuonna 1364 maa alkoi rapistua. 1400-luvun alussa maa ajautui sisällissotaan ja sen hallitsemat alueet alkoivat itsenäistyä. Myös Malakan niemimaan alueelle muodostui useita pieniä sulttaanikuntia ja kaupunkivaltioita, jotka harjoittivat elinkeinoinaan kauppaa ja merenkulkua. Malesian osavaltiot ja territoriot
Malesia on liittovaltio, joka koostuu kolmestatoista osavaltiosta "(negeri)" ja kolmesta liittovaltion territoriosta ("Wilayah Persekutuan"). Yksitoista osavaltiota ja kaksi liittovaltion aluetta sijaitsevat Malakan niemimaalla Länsi-Malesiassa. Kaksi osavaltiota ja yksi territorio sijaitsevat Itä-Malesiassa Borneon saarella. Hari Merdeka
Toinen Malesiassa vietettävä kansallinen juhla on Malesian päivä, joka on Malesian liittovaltion perustamispäivän vuosipäivä 16. syyskuuta 1963. Tuolloin Malaija, Pohjois-Borneo, Sarawak ja Singapore yhdistyivät Malesian liittovaltioksi. Myös Malesian päivä on maassa yleinen vapaapäivä. Malesian politiikka
Islamilaisten maiden järjestössä Malesia kuuluu maltillisiin maihin, ja maalla on toimiva keskusteluyhteys erityisesti Iso-Britannian kanssa. OIC:ssä Malesia on käynnistellyt vähiten kehittyneiden islamilaisten maiden kehittämishankkeita. Vaurastunut Malesia on myös siirtymässä kehitysavun saajasta sen antajaksi. OIC:n jäsenyys aiheuttaa myös reunaehtoja Malesian ulkopolitiikalle, sillä islamilaisena maana maa tulkitsee Israelin ja Palestiinan konfliktin yksipuolisesti, eikä Malesia tunnusta Israelin valtiota. Islamilaisuus vaikuttaa myös maan ihmisoikeuspolitiikkaan. Kuala Lumpurin lippu
Kuala Lumpurin lippu on Malesian pääkaupungin ja liittovaltion territorion Kuala Lumpurin tunnus. Lipussa on 14 valkoista ja punaista raitaa ja 14 sakarainen tähti, jotka kuvaavat maan osavaltioita ja pääkaupunkiterritoriota. Puolikuu kuvaa islamia. Sininen kenttä kuvaa Kuala Lumpurin asukkaiden yhtenäisyyttä. Lipun värit ovat samat kuin Malesian lipussa. Malesian kiinalaiset
Ensimmäiset kiinalaiset Malesiassa olivat tavallisesti kauppiaita. Tätä kautta he ottivat osaa alueen tuotteiden vientiin ja tuontiin. Sittemmin he ovat olleet aktiivisia myös teollisuus- ja rakennusalalla. Malesiassa julkaistaan kahta suurempaa kiinalaista lehteä, nimeltä "Xinzhou Ribao" ja "Nanyag Shangbao". Malesian politiikka perustuu pitkälti etnisyyksiin ja kiinalaispuolueista suurin on Malaysian Chinese Association eli MCA. Kiinalaisvähemmistön kannalta poliittisia huolenaiheita ovat islamin ja malajinationalismin vaikutus maan tulevaisuuteen. Malesian osavaltiot ja territoriot
Osavaltioilla on oma hallitus, kun taas liittovaltion territoriot ovat suoraan keskushallinnon alaisuudessa. Osavaltioiden itsehallinto on rajoitettua ja ne ovat riippuvaisia liittovaltion keskushallinnon myöntämistä määrärahoista. Yhdeksän Malakan niemimaan osavaltiota ovat sulttaanikuntia, neljän osavaltion päämies on kuvernööri. Sulttaanien ja kuvernöörien rooli on vain seremoniallinen ja toimeenpanovaltaa käyttää osavaltion pääministeri, "Menteri Besar". Singapore
Palembangin kuningas Paramesvara pakeni 1388 Majapahitin valloituksia Singapuraan, josta sai turvapaikan. Hän kuitenkin murhasi Singapuran hallitsijan ja anasti vallan itselleen. Hänen valtaansa kesti kuitenkin vain muutamia vuosia ennen kuin hän siirtyi Malakaan, jonne hän perusti uuden valtakeskuksensa, sillä mantereella sijaitseva Malaka oli suojaisammassa paikassa Majapahiteja vastaan. Malakassa Paramesvara kääntyi islamilaisuuteen ja perusti 1414 Malakan sulttaanikunnan, joka pian valloitti myös Singapuran. 1500-luvulla eurooppalaiset saapuivat Kaakkois-Aasian. Portugalilaiset valloittivat Malakan sulttaanikunnan 1511. Malakan sulttaani pakeni Johoriin ja perusti sinne Johoren sulttaanikunnan, johon myös Singapura kuului. Portugalilaiset polttivat 1611 Singapuran kauppatukikohdan, ja saari jäi vaille merkittävää asutusta pariksi vuosisadaksi. Malesian vaakuna
Alhaalla on valtion motto "Bersekutu Bertambah Mutu", suomeksi "Yhtenäisyys on voimaa" latinalaisilla ja arabialaisilla aakkosilla. Singaporen historia
Vastakkainasettelu malaijiväestön ja kiinalaisväestön välillä kasvoi ja Singaporessa puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja malaijien ja kiinalaisten kesken heinäkuussa 1964. Malesian mannermaalla katsottiin, että Singaporen erottaminen valtioliitosta oli ainoa ratkaisu pitkään rotukiistaan. Malesiaa hallinnut UMNO pelkäsi myös kiinalaisten vallan kasvua mannermaan oppositiopuolueissa, sekä Itä-Malesian Sabahissa ja Sarawakissa. Ristiriidat johtivat siihen että kesällä 1965 Malesian valtiopäivät sääti lain, jolla Singapore erotettiin Malesiasta. Singaporen erottaminen oli suuri takaisku pääministeri Leelle, joka olisi mielellään nähnyt Singaporen osana Malesiaa. Erottamisen jälkeen syntyi itsenäinen Singaporen valtio 9. elokuuta 1965. Malesian talous
Malesian vienti ja bruttokansantuote ovat kasvaneet viime vuosien aikana, ja kasvun ennustetaan jatkuvan, vaikka myös Malesiaan on vaikuttanut globaali talouskriisi maan ulkomaankauppariippuvuuden vuoksi. Maan hallituksen tavoitteena on nostaa Malesia korkean tulotason maaksi vuoteen 2020 mennessä. Malesian intialaiset
Intialaisia kauppiaita tuli nykyisen Malesian alueelle jo 1300-luvulla. Heidän mukanaan alueelle tuli myös islam. Osa varhaisista muuttajista avioitui paikallisiin hallitsijasukuihin ja saavutti merkittävän aseman. Suuremmissa määrin intialaisia tuli kuitenkin vasta 1800-luvulta lähtien ja etenkin 1900-luvun alussa. Heitä toivat alueelle tuolloiset siirtomaaisännät britit työskentelemään kumiplantaaseille. Vuosina 1911-1930 Malesiaan tuli vuosittain noin 90 000 intialaista. plantaasityöntekijöiden ohella maahan tuli intialaisia asiantuntijoita, lääkäreitä ja opettajia. Vaikka intialaisia on huomattavasti vähemmän kuin malaijeja ja kiinalaisia, heillä on huomattava asema maan politiikassa. Malaysian Indian Congress eli MIC on intialaisten asioita ajava poliittinen puolue. Malesian historia
Malesian politiikkaa muutettiin vuoden 1969 verilöylyn jälkeen. Maassa kiellettiin keskustelu yhteiskunnallisesti aroista aiheista, kuten malaijien erityisasemasta ja malaijin kielen tai sulttaanien asemasta, myös hallituksen kritisointi kiellettiin. Vuonna 1971 uusi hallituskoalitio astui virkaansa. UMNO:n rinnalle muodostettiin laaja kansallisrintama, johon kuului useita vähemmistöpuolueita. Maan uusi politiikka pyrki tasaamaan eroja eri väestönosien välillä. Maassa luotiin muun muassa erilaisia kiintiöitä, jotka suosivat malaijien nimittämistä korkeampiin virkoihin ja malaijiomisteisia yrityksiä. Politiikan johdosta kiinalaisväestön oli vaikeampaa päästä hallintovirkoihin tai yliopistoihin. 1970-luvulla monet kiinalaiset muuttivat pois Malesiasta. Indonesia
Vaikka Indonesian perustuslain mukaan maassa on taattava uskonnonvapaus, virallisesti tunnustettuja uskontoja on vain kuusi: islam, protestanttisuus, katolisuus, hindulaisuus, buddhalaisuus ja kungfutselaisuus. Vaikka Indonesia ei ole islamilainen valtio, se on väkiluvultaan maailman suurin muslimienemmistöinen maa. Lähes 80 prosenttia indonesialaisista on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan muslimeita. Väestöstä on kristittyjä 11 prosenttia, josta noin kaksi kolmasosaa protestantteja. Kaksi prosenttia on hindulaisia ja yksi prosentti buddhalaisia. Suurin osa indonesialaisista hinduista on balilaisia, ja suurin osa buddhalaisista kuuluu maan kiinalaisväestöön. Vaikka hindulaisuus ja buddhalaisuus ovat nykyisin vähemmistöuskontoja, niillä on ollut huomattava vaikutus maan kulttuuriin. Islam saapui Indonesiaan aluksi Pohjois-Sumatralle 1200-luvulla kauppiaiden välityksellä. Siitä tuli maan valtauskonto 1500-luvulla. Katolilaisuuden toivat maahan ensimmäiset portugalilaiset siirtomaavalloittajat ja lähetyssaarnaajat, ja protestanttisuus levisi pääosin alankomaalaisten kalvinistien ja luterilaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta siirtomaakaudella. Suuri osa indonesialaisista, kuten jaavalaiset "abanganit", Balin hindut ja kristityt dajakit, harjoittavat uskontoaan vähemmän puhdasoppisessa, synkretistisessä muodossa, johon on sekoittunut paikallisia tapoja ja uskomuksia. Singaporen kiinalaiset
Singaporen kiinalaisväestö on uskonnoltaan suurimmaksi osaksi buddhalaisia ja taolaisia. Myös kristinusko on heidän vähemmistöuskontonaan. Singaporen malaijit ovat taas suurimmaksi osaksi muslimeja. Johor
Johorin osavaltion hallitsija on sulttaani, jonka arvo on perinnöllinen. Johorin sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana. Sulttaanin rooli on seremoniallinen ja käytännön poliittista valtaa käyttää osavaltion pääministeri. Aiemmin Malesian sulttaanit nauttivat perustuslaissa säädettyä koskemattomuutta lain edessä, mutta Mahathir Mohamadin ollessa Malesian pääministerinä sulttaanien oikeuksia karsittiin ja syytesuoja poistettiin 1990-luvulla. Suurena syynä perustuslakimuutokseen olivat Johoren kuningasperheen jäsenten tekemät rikokset. Malesian liittovaltion territoriot
Malesian liittovaltion territoriot () koostuvat kolmesta Malesian alueesta. Territorioon kuuluvat maan pääkaupunkiterritorio Kuala Lumpur, Labuanin saari Borneon pohjoisrannikolla ja Putrajayan erityishallintoalue. Territorioista on väkiluvultaan suurin maan pääkaupunki Kuala Lumpur, ja yhteensä territorioiden alueella asuu noin 1,7 miljoonaa ihmistä. Malesian talous
Malesian keskuspankki Bank Negara Malaysia valvoo maan pankkijärjestelmän toimintaa. Suurimmat maassa toimivat pankit ovat Malayan Banking Group, Bumiputra-Commerce Bank, Public Banking Group ja RHB Bank. Maassa toimivia islamilaisia pankkeja ovat Bank Islam Malaysia ja Bank Muamalat Malaysia. Pankki- ja vakuutustoiminta on sallittua ulkomaalaisille pankeille, ja suurimmat Malesian markkinoilla toimivat ulkomaalaiset pankit ovat HSBC, Standard Chartered, Citibank, OCBC ja UOB. Singapore
Vuoden 2015 väestönlaskennassa 33,2 prosenttia singaporelaisista oli buddhalaisia. Kristittyjä väestöstä oli 18,8 prosenttia, muslimeja 14,0 prosenttia, taolaisia 10,0 prosenttia, hindulaisia 5.0 prosenttia ja muita uskontoja edusti 0,6 prosenttia väestöstä. Uskonnottomia väestöstä oli 18,5 prosenttia. Islam on malaijiväestön pääuskonto. Taolaisuus, kungfutselaisuus ja buddhalaisuus ovat sulautuneet yhdeksi suurimmalle osalle kiinalaista väestöä. Suurin osa tamilileista on hindulaisia, joka on maan kuudenneksi suurin uskonto. Malesian talous
Malakan niemimaan tieverkko on hyvin hoidettu, ja moottoritiet yhdistävät suurimmat kaupungit, satamat ja lentokentät. Tieverkosto on maan pääasiallisin matkustaja- ja rahtiliikenteen kuljetustapa. Tieverkko on kehittyneempi ja tiheämpi maan länsirannikolla kuin idässä, minne yhtäjaksoinen valtatie on saatu vasta vuosituhannen vaihteessa. Suurimmat liikenteen solmukohdat ovat Kuala Lumpur ja Johor Bahru. Johor Bahrusta lähtevät valtatiet maan länsi- ja itärannikkoa pitkin pohjoiseen, ja sieltä valtatie jatkuu myös Singaporeen. Malesiassa noudatetaan vasemmanpuoleista liikennettä. Malesian historia
Malakan sulttaanikunnan valtakausi kesti hieman yli sata vuotta. Tällä ajanjaksolla luotiin malaijikulttuurin keskus, ja ajanjaksolta ovat peräisin myös monet tulevat sulttaanikunnat. Malakasta tuli kulttuurikeskus, jossa on nykyäänkin jäljellä kiinalaisten, intialaisten ja muslimien kulttuuriperinteitä. Malaijin kieli muodostui alueen valtakieleksi. Malesian maantiede
Malesia sijaitsee kahden suuren tektonisen laatan, Euraasian laatan ja Indo-Australian laatan välissä olevalla Sundan laatalla. Malesian alue on vakaa, mutta joskus Sumatralla ja Filippiineillä sattuvat maanjäristykset voivat tuntua Malesiassa pienenä vapinana. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys kasvatti Malesiassa mielenkiintoa seismisen aktiivisuuden vaikutuksista. Huolenaiheina ovat Malakan niemimaan länsirannikolla sijaitsevat osavaltiot, sekä Itä-Malesiassa Sabah. Malesian historia
Useiden neuvottelujen jälkeen Britannian ja UMNO:n välillä britit luopuivat suunnitellusta Malaijan liitosta, ja perustettiin helmikuussa 1948 Malaijan federaatio, johon Singapore ei kuulunut. Federaatioon kuuluneissa valtioissa valta jaettiin jälleen sulttaanien kesken. Kiinalaiset vastustivat uutta liittovaltiota, koska kiinalaisenemmistöinen Singapore jäi sen ulkopuolelle ja siten liittovaltion kiinalaisten asema heikentyi. Federaation perustamisen jälkeen Singapore jäi edelleen Britannian kruununsiirtomaaksi. Brittien kruununsiirtomaiksi jäivät myös Borneolla sijainneet Sarawak ja Sabah. Labuanin lippu
Labuanin lippu on Malesian territorion Labuanin tunnus. Lipun värit ja symboliikka ovat samat kuin Malesian lipussa. Valkoinen väri kuvaa buddhalaisuuden puhtautta ja punainen verta. Puolikuu kuvaa islamia ja 14-sakarainen tähti viittaa maan osavaltioihin. Malesian väestö
Malesian malaijit muodostavat maan suurimman väestönosan. Länsi-Malesiassa maan rannikkoalueiden asukkaista malaijeja on noin 60 prosenttia. Itä-Malesiassa malaijit ovat vähemmistönä, sillä Borneolla malaijeja on vain 20 % väestöstä. Malesiassa politiikka on on ollut malaijeja suosivaa, sillä väestön enemmistön muodostamat malaijit ovat olleet vähävaraisempia kuin kiinalaiset. Politiikalla on pyritty tasaamaan tuloeroja ja estämään etnisiä levottomuuksia. Malesian historia
Eurooppalaiset tulivat alueelle 1500-luvulla ja Malakan sulttaanikunnan valloittivat ensin portugalilaiset ja 1600-luvulla hollantilaiset. Britit saapuivat alueelle 1800-luvulla ja perustivat ensin Singaporen kauppatukikohdan ja yhdistivät sen jälkeen Singaporen, Malakan ja Penangin Salmisiirtokunniksi. 1900-luvulle tultaessa koko nykyisen Malesian alue oli vähitellen siirtynyt brittien hallintaan. Malesia
Malaijit muodostavat 50,1 % väestöstä. Kiinalaisia on 22,6 %, alueen alkuperäisasukkaita 11,8 %, intialaisperäisiä (pääasiassa tamileja) 6,7 % väestöstä ja muita on 0.7 % . Loput noin 8,2  ovat maassa ilman kansalaisuutta. Malediivien historia
Malediiveilla on vieraillut saarten strategisen sijainnin vuoksi Lähi-Idästä kotoisin olleita kauppiaita. Heitä houkutteli Malediiveille myös saarilta saatavat kotilonkuoret, joita käytettiin maksuvälineinä Aasiassa ja Itä-Afrikassa. Arabikauppiaat alkoivat 900-luvulla kulkea Malediivien kautta matkoillaan Aasiaan. Arabikauppiaiden mukana saarille levisi islam. Vuonna 1153 viimeinen buddhalainen kuningas kääntyi islaminuskoon ja otti arvonimekseen islamilaisen hallitisjanimen sulttaani. Islamiin kääntyminen ei ollut täysin rauhanomaista, sillä historialliset lähteet ovat osittaneet että buddhalaismunkkeja teloitettiin ja luostareita ja buddhalaisia monumentteja tuhottiin. Malesian kiinalaiset
Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan 86,61 % kiinalaisista oli buddhalaisia tai noudatti kiinalaista kansanuskoa. Katolilaisia ja protestanttisia kristittyjä oli noin 9 %. Vain noin 1 % heistä oli muslimeja. Malesia
Deuteromalaijit elivät rannikkoalueilla ja jokien varsilla, ja he saivat kulttuuriinsa vaikutteita Malakansalmella kulkeneilta intialaisilta ja kiinalaisilta kauppiailta. Deuteromalaijit myös solmivat kauppasuhteita vierasmaalaisten kanssa. Ajanlaskun alussa hindulaisuus ja buddhalaisuus levisivät Malesian alueelle Intian suunnalta tulleiden kauppiaiden mukana. Sanskritin kirjoitusjärjestelmän malaijit omaksuivat 400-luvulla. Malesian historia
Britannia luopui 1870-1880 -luvuilla politiikasta, jonka mukaan brittihallinto ei puuttunut sulttaanikuntien sisäisiin ja keskinäisiin asioihin. Syyt brittien sekaantumiseen sulttaanikuntien politiikkaan olivat kaupalliset. Malakan niemimaa oli merkittävä tinan tuottaja, ja kun Suezin kanava avattiin 1869, matka-aika Euroopasta Kaakkois-Aasiaan puolittui ja tinan kysyntä kasvoi. Malaijivaltiot eivät olleet kuitenkaan varma sijoituskohde epävakautensa ansiosta, mikä aiheutti Britannian sekaantumisen asioihin. Myös malaijit olivat itse huolissaan asioiden tilasta. Ongelmana oli merirosvot ja valtioiden sisäiset kiistat, joita kärjisti kasvava kiinalaisväestö. Oli myös varsin tavallista että rikkaudet kertyivät alueen pienelle johtavalle eliitille. Britit pelkäsivät myös saksalaisten tuloa alueelle, mikä saattaisi uhata brittien ylivalta-asemaa. Malesian talous
Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa, ja maasta saatavia luonnonvaroja ovat muun muassa tina, bauksiitti, raakaöljy, maakaasu, kupari, rautamalmi, kulta ja hopea. Plantaaseilla viljellään runsaasti kumipuita ja öljypalmuja, ja maalla on myös merkittävät metsävarannot. Malesia on maailman suurin tinan ja palmuöljyn tuottaja. Srivijaya
Srivijaya tai Shrivijaya, myös "Śrī Vijaya", kiinaksi "San-fo-t'si", oli malaijien hindulais-buddhalainen kuningaskunta Kaakkois-Aasiassa noin 600-luvulta 1300-luvulle asti. Laajimmillaan se käsitti nykyisestä Indonesiasta Sumatran ja osia Jaavasta ja Borneosta sekä lisäksi nykyiset Malesian, Singaporen ja Brunein sekä nykyisen Thaimaan eteläisimmät alueet Malakan niemimaalla. Malesian väestö
Maan virallinen kieli on malaiji, "bahasa melayu", joka on malaijiväestön pääkieli. Muut pääkielet ovat englanti, mandariinikiina ja tamili. Kiinalaisväestö puhuu mandariinin lisäksi kantonia, hokkienia, hakkaa, hainania ja foochownia. Intialaisväestö puhuu enimmäkseen tamilia, mutta osa puhuu myös telugua tai punjabia. Maan lingua francana on käytetty brittienglantia. Englanti on saanut runsaasti vaikutteita paikalliskielistä, ja maassa puhuttavaa kreolienglantia kutsutaan manglishiksi. Malesia
Uskonnollisesti malaijit ovat muslimeja, kiinalaisten keskuudessa on taolaisia, buddhalaisia ja kungfutselaisia ja intialaiset ovat pääosin hinduja. Maassa on myös jonkin verran kristittyjä. Maan perustuslakiin on kirjattu malaijien uskonnoksi islam. Heitä koskee šarialaki. Islamista poiskääntyminen edellyttää lupaa šaria-oikeudelta, eikä sitä käytännössä myönnetä. Ihmiset, jotka ovat virallisesti muslimeiksi luokiteltuja, eivät myöskään saa harjoittaa muuta uskontoa. Tämä on aiheuttanut uskonnollisia konflikteja. Maassa on käyty oikeutta siitä, saavatko muut kuin muslimit käyttää sanaa Allah. Alkuvuodesta 2011 Malesiassa oli levottomuuksia muslimien ja kristittyjen välillä, jolloin 11 kirkkoa tuhopoltettiin. Havaijilainen uskonto
Havaijilainen uskonto on Havaijin alkuperäisasukkaiden uskonto, joka oli saarten valtauskonto 1800-luvun alkuvuosikymmenille saakka. Kedahin sulttaani
Ensimmäisen sulttaanin jälkeen vallassa ovat olleet hänen jälkeläisensä, ja kuninkaallinen suku jatkuu keskeytyksettä tähän päivään asti. Malesian valtion olemassa olon aikana vallassa oli pitkään pitkäikäinen sulttaani Sulttaani Abdul Halim Mu'adzam Shah, joka hallitsi vuosina 1958-2017. Hän on myös Kedahin sulttaaneista ensimmäinen ja toistaiseksi ainoa, joka on toiminut Malesian kuninkaana. Hän on myös ainoa, joka on toiminut Malesian kuninkaana kahdesti. Singhasari
Singhasari oli hindulais-buddhalainen kuningaskunta Malaijien saaristossa 1222–1293. Lyhytikäisyydestään huolimatta se nousi 1200-luvun jälkipuoliskolla Malaijien saariston suurvallaksi valloittamalla alueita ennen muuta heikentyneeltä Srivijayan kuningaskunnalta. Laajimmillaan Singhasarin alue käsitti nykyisestä Indonesiasta Jaavan, Sumatran kaakkoisosat, Borneon eteläosat ja osia Malaijien saariston itäisistä saarista, mukaan lukien nykyinen Itä-Timor, sekä nykyisen Malesian ja Singaporen alueilta Malakan niemimaan itäosat. Malaijit
Malaijit ovat Kaakkois-Aasiasta lähtöisin oleva etninen ryhmä. Malaijit asuvat pääasiassa Malesian, Indonesian, Brunein, Filippiinien ja Itä-Timorin alueella. Malaijien oma kieli on malaiji, jolla on virallinen asema Malesiassa, Singaporessa ja Bruneissa. Polynesialaiset ja mikronesialaiset kansat ovat sukua malaijeille. Malaijeja arvioidaan olevan 20–30 miljoonaa. Sana ”malaiji” tulee malaijin kielen malaijia tarkoittavasta melayu-sanasta. Pääosa malaijeista on muslimeja. Malediivit
Vuonna 1153 Malediivien kuningas määräsi alaisensa vaihtamaan uskonnon buddhalaisuudesta islamiin. Samalla kuningas otti islamilaisen nimen ja tittelin, joten häntä alettiin kutsua sulttaaniksi. Seuraavat 800 vuotta saarta hallitsivat muslimisulttaanit. Ensimmäiset eurooppalaiset saarille saapuneet olivat portugalilaisia 1500-luvulla. Portugali valtasi pääsaaren Malen vuonna 1558 ja hallitsi aluetta Goasta. Heidät karkotettiin kuitenkin 1573 ja saaresta tuli itsenäinen sulttaanikunta. Sittemmin hollantilaiset hallitsivat saarta 1645–1795. Britit otti vuonna 1887 saaret haltuunsa suojelualueena. Malesian maantiede
Malesia sijaitsee lähellä päiväntasaajaa, 1. ja 6. pohjoisen leveyspiirin välillä, joten maassa vallitsee päiväntasaajan trooppinen ilmasto, jossa lämpötilat ovat korkeat ja sateet yleisiä ympäri vuoden. Ilman suhteellinen kosteus on 90–95 prosenttia. Lämpötila on yleensä yli 30 °C, eikä se koskaan laske alle 20 °C:n. Vuodessa sataa keskimäärin 2 000–2 500 mm. Huhtikuusta syyskuuhun puhaltaa lounaismonsuuni, marraskuusta helmikuuhun koillismonsuuni. Lounaismonsuuni tuo sateita länsirannikolle ja koillismonsuuni itärannikolle ja Borneolle. Joulukuusta helmikuuhun itärannikolla ja Itä-Malesiassa on hyvin sateista. Lounaismonsuuni saa alkunsa Australian aavikoilta ja sateisempi koillismonsuuni pohjoiselta Tyyneltämereltä. Vuotuinen sadanta on suurinta Borneolla ja pienintä maan mantereisen osan pohjoisimmassa osavaltiossa Perlisissä. Malesian kuningas
Malesian 13 osavaltiosta sulttaanikuntia ovat Johor, Kedah, Kelantan, Negeri Sembilan, Perak, Pahang, Perlis, Selangor ja Terengganu. Sulttaanin valta periytyy yleensä sulttaanin vanhimmalle pojalle. Malesian osavaltioista Malakka, Penang, Sarawak ja Sabah, ovat kuvernöörin johtamia osavaltioita. Maan kuningas nimittää kuvernöörit virkoihinsa nelivuotiskaudeksi. Kuvernöörit eivät ole sulttaanien tavoin uskonnollisia johtajia, eivätkä he kuulu sulttaanineuvostoon, joka valitsee maan kuninkaan. Malesia
Malaijan federaation ja kommunistisissien välisten jännitteiden takia alkoi Malaijan kriisi kesäkuussa 1948, jossa KPM aloitti terrorin ja sissisodan Malaijan federaatiota ja brittihallintoa vastaan. Maahan julistettiin kriisin takia poikkeustila. Britit pääsivät tilanteessa voitolle vuonna 1952, mutta poikkeustila kesti vuoteen 1960 asti. UMNO:lle ja brittiläiselle siirtomaahallinnolle KPM:n kukistuminen oli suuri voitto kommunismin vastaisessa taistelussa, sillä brittien tavoitteena oli luoda Malaijaan yhtenäinen ja monikansallinen kommunismin vastainen valtio. Malesia
Srivijayan valtakunta liitettiin 1200-luvulla Majapahitin valtakuntaan, joka hallitsi myös seuraavalla vuosisadalla suurinta osaa nykyisestä Malesiasta ja Indonesiasta. Vuonna 1377 Majapahitin laivasto valloitti myös Palembangin, joka oli viimeisiä jäänteitä Shrivijayan valtakunnasta. Palembangin prinssi Paramesvara pakeni Sumatralta ja yritti taistella Majapahitin hallintoa vastaan. Hän perusti ensin uuden tukikohtansa Temasekiin, nykyiseen Singaporeen, mutta Temasek osoittautui liian turvattomaksi ja hän pakeni Temasekista vuonna 1398 nykyisen Malakan alueelle, mihin hän perusti uuden valtakeskuksen. Malesian vaakuna
Kilven yläosassa on viisi krisiä, jotka kuvaavat viittä Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaata, Johoria, Kedahia, Perlisia, Kelantania ja Terengganua. Oikealla on Penangia kuvaava kenttä ja vasemmalla Malakkaa kuvaava puu. Nämä kaksi osavaltiota muodostivat osan entisistä Salmisiirtokunnista. Keskellä on neljä kenttää, punainen, musta, valkoinen ja keltainen. Ne kuvaavat Pahangia, Selangoria, Perakia ja Negeri Sembilania, jotka muodostivat ensimmäisinä Malesian liittovaltion. Alhaalla oikealla oleva kenttä kuvaa Sabahia, vasemmalla oleva Sarawakia. Alhaalla keskellä on hibiskus, maan kansalliskukka. Singaporen väestö
Vuoden 2000 väestönlaskennassa 42 prosenttia singaporelaisista oli buddhalaisia. Muslimeja on noin 15 prosenttia väestöstä, ja se on malaijiväestön pääuskonto. Katolilaiset ja muut kristityt muodostavat 14,6 prosenttia väestöstä. Taolaisuus, kungfutselaisuus ja buddhalaisuus ovat sulautuneet yhdeksi suurimmalle osalle kiinalaista väestöä. Suurin osa tamilileista on hindulaisia, joka on maan kuudenneksi suurin uskonto. Kaakkois-Aasia
Buddhalaisuus saapui Kaakkois-Aasiaan sekä Intiasta (theravada-buddhalaisuus) että Kiinasta (mahajana-buddhalaisuus). Mahajana on edelleen vallitsevana uskontona Vietnamissa, kun taas muissa Kaakkois-Aasian mantereen maissa theravada on vallitseva buddhalaisuuden muoto. Hindulaisuuden tavoin buddhalaisuus sekoittui myös valtapolitiikkaan, sillä varsinkin mahajana antoi mahdollisuuden pitää kuningasta tulevana bodhisattvana. Buddhalaisuuden kumpikin suuntaus myös sekoittuivat keskenään, esimerkiksi Thaimaan theravadalaista kuningasta pidetään tulevana bodhisattvana. Theravada-buddhalaisen luostarilaitoksen ansioksi luetaan myös korkea lukutaitoisuusprosentti theravada-maissa. Malesialainen kulttuuri
Osa maan kulttuuria on myös maan omintakeinen kuninkaan valintatapa. Maan kuninkaan arvo ei ole perinnöllinen, vaan hallitsija valitaan maan yhdeksän sulttaanikunnan sulttaanien joukosta viideksi vuodeksi kerrallaan. Sulttaanien asema on maassa tabu, ja he toimivat myös muslimien uskonnollisina johtajina. Malakan kuvernööri
Malakan kuvernööri eli "Yang di-Pertua Negeri," on Malesian Malakan osavaltion päämies. Kuvernöörin rooli on edustuksellinen ja osavaltion pääministeri käyttää käytännön poliittista valtaa. Malakka ja Penang poikkeavat muista Länsi-Malesian osavaltioista siinä, että osavaltion päämies ei ole sulttaani. Sulttaanit toimivat vuorollaan Malesian kuninkaana, mutta kuvernöörit eivät. Malesian talous
Aiemmin kumipuun viljely oli maan tärkein maataloustuote, mutta kun synteettinen kumi johti raakakumin hinnan alenemiseen, monet plantaasit siirtyivät öljypalmun viljelyyn. Palmuöljyn tuottajana Malesia on maailman toiseksi suurin naapurimaansa Indonesian jälkeen. Malesia ja Indonesia tuottavat maailman palmuöljystä 85 prosenttia. Malesian osuus maailmanmarkkinoista on noin 40 prosenttia, eli se tuottaa noin 15 miljoonaa tonnia palmuöljyä vuodessa. Palmuöljyä käytetään monissa elintarvikkeissa ja nykyisin yhä enemmän myös biopolttoaineena. Suomalainen Neste on perustamassa Singaporeen maailman suurinta biodiesellaitosta, joka on täysin riippuvainen Malesian palmuöljystä. Neste on maailman suurin yksittäinen palmuöljyn ostaja. Malesian väestö
Islam on maan näkyvin uskonto, joka ilmenee myös maan hallinnossa, sillä suurin osa maan osavaltioista on sulttaanin johtamia sulttaanikuntia. Sulttaani on islamilainen arvonimi hallitsijalle. Sulttaanien joukosta valitaan myös maan kuningas, joka on maan muslimien ylin uskonnollinen johtaja. Useimmat malaijit noudattavat ramadania, mutta eivät kaikki. Kiinalais- ja intialaisväestöä paastokuukausi ei koske. Malesiassa islam on varsin maltillista, ja maan hallitus jarruttaa ääri-islamilaisia suuntauksia. Malesian historia
Toisen maailmansodan aikana japanilaiset miehittivät maan. Sodan päätyttyä niemimaan sulttaanikunnat yhdistettiin vuonna 1946 Malaijan liitoksi, joka muutettiin vuonna 1948 Malaijan federaatioksi. Britannia myönsi Malaijalle itsenäisyyden vuonna 1957. Vuonna 1963 Malaijaan liitettiin Singapore, Sarawak ja Pohjois-Borneo, samalla valtion nimeksi tuli Malesian liittovaltio. Singaporen ja Malesian valtioliitto purettiin jo kahden vuoden kuluttua, syynä olivat jännitteet Malesian malaijiväestön ja Singaporen kiinalaisväestön välillä. Malesia
Malesian alue on ollut varhaisista ajoista Kiinan ja Intian välisen kaupan tärkeä keskus. Meriteiden risteyksessä olevan sijaintinsa ansiosta maa on saanut vaikutteita intialaisesta- ja kiinalaisesta kulttuurista, sekä myöhemmin arabialaisesta ja eurooppalaisesta kultturista.
Malesialainen kulttuuri on hyvin monimuotoista ja vaihtelee väestöryhmän ja alueiden mukaan. Kansallinen kulttuuri on vasta muodostumassa, toistaiseksi maassa on erillinen malaijikulttuuri, kiinalaisten kulttuuri, intialainen kulttuuri ja eurooppalainen kulttuuri sekä alueen alkuperäisten asukkaiden kulttuurit. Vuonna 1971 maan kulttuuriministeriö määritteli kansallisen kulttuuripolitiikan perusperiaatteet:
Intialais- ja kiinalaistaustaiset malesialaiset ovat kokeneet nämä periaatteet omaa kulttuuriaan syrjiviksi. Malesian talous
Meriteitse käytävä kansainvälinen kauppa on historiallisista ajoista lähtien ollut Malesian elinehto. Nykyisinkin 95 prosenttia maan ulkomaankaupan kuljetuksista tehdään meriteitse. Maan suurin rahtiliikenteen satama on Kuala Lumpurin länsipuolella sijaitseva Port Klang. Se on myös yksi maailman suurimmista rahtiliikenteen satamista. Muita merkittäviä satamia on Penangilla Johorissa, Labuanilla ja Sabahissa. Lisäksi maassa on lukuisia pikkusatamia, jotka palvelevat rannikon teollisuuskaupunkeja. Länsi- ja Itä-Malesian välissä on kapeimmillaan 650 km Etelä-Kiinan merta, joten meritiet ovat myös kotimaan liikenteessä tärkeitä. Itä-Malesian lisäksi Länsi-Malesian satamista on laivareittejä Indonesian puolelle. Turismin kannalta merkittäviä ovat vesireitit Malakan niemimaalta rannikon pienemmille saarille. Itä-Malesiassa tärkeitä ovat myös sisämaan vesireitit tieverkoston vajavaisuuden takia. Kaakkois-Aasia
Väestö on pääosin austronesialaisia kansoja. Pääuskonnot ovat buddhalaisuus (mantereella) ja islam (saaristossa). Kolmas suuri uskonto on kristinusko (Filippiineillä). Malesian osavaltiot ja territoriot
Malakan niemimaalla sijaitsevat 11 osavaltiota kuuluivat vuonna 1948 muodostettuun Malaijan liittovaltioon, joka itsenäistyi brittihallinnon alaisuudesta 1957. Vuonna 1963 valtioliittoon liitettiin Singapore, Sarawak ja brittiläinen Pohjois-Borneo, josta tuli liitoksen myötä Sabah. Samalla valtion nimeksi tuli Malesia. Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta 9. elokuuta 1965. Syynä olivat suuret ristiriidat malaijienemmistöisen Malesian ja kiinalaisenemmistöisen Singaporen välillä. Malesia
Vuoden 1969 verilöylyn jälkeen Razakin ja Onnin johtaman maan hallituksen politiikka muuttui. Valtapuolue UMNO:n rinnalle perustettiin laaja rintama useasta vähemmistöpuolueesta ja maassa rajoitettiin yhteiskunnallista keskustelua rotuun ja kieleen liittyvistä asioista. Maan politiikka pyrki tasaamaan eroja rikkaamman kiinalaisen väestönosan ja vähävaraisemman malajiväestön välillä, mikä johti malaijiväestöä suosivaan politiikkaan. Politiikka johti myös siihen että kiinalaisväestöä muutti 1970-luvulla pois Malesiasta. Malesia
Singaporessa maan eliitti ei myöskään hyväksynyt sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita. Singaporen malaijiväestö taas oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja poliittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli ollut Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä. Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Singaporen ja Kuala Lumpurin välillä olivat suuret. Mali
Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan islamia tunnustaa 94,8 % väestöstä. Kristittyjä on 2,4 % ja animisteja 2,0 %. Kristittyjä on varsinkin dogonien ja bobojen keskuudessa. Noin kaksi kolmasosaa heistä on katolisia ja kolmasosa protestantteja. Perinteistä uskontoa harjoittaa osa boboista, senufoista, miniankoista ja dogoneista. Malin perustuslaki takaa uskonnonvapauden ja määrittelee maan sekulaariksi valtioksi. Malesian kuningas
Malesia on maailman ainoa maa, jossa kuninkuus on kiertävä. Kuninkuus ei periydy sukupolvelta toiselle, vaan Malesian yhdeksän sulttaanikunnan hallitsijat valitsevat sulttaanien keskuudesta maan kuninkaan viideksi vuodeksi kerrallaan. Kuninkuus kiertää vuorotellen yhdeksän sulttaanikunnan sulttaanien keskuudessa. Kiertävällä kuninkuudella on ollut tarkoitus luoda maahan vakautta, ilman että annetaan ylivaltaa yhdellekään maan hallitsijasuvuista. Malakan sulttaanikunta
Malakan sulttaanikunta oli islamilainen sulttaanikunta Kaakkois-Aasiassa 1402–1511. Kuningaskunnan perusti sumatralainen prinssi Paramesvara vuonna 1402. Perustamisajankohtana Malakka oli kaupunkivaltio, mutta se kasvoi nopeasti merkittäväksi kauppasatamaksi, joka houkutteli runsaasti ulkomaalaisia kauppiaita. laajimmillaan se käsitti nykyisen Malesian ja Singaporen sekä osia Indonesian Sumatran saaresta. Malaijin kieli
Malaiji on ainoa virallinen kieli Malesiassa ja Bruneissa. Malesiassa malaiji tunnetaan myös nimellä "Bahasa Malaysia" eli malesian kieli, tarkoituksen ollen korostaa kyseessä olevan kaikkien malesialaisten yhteinen (eikä siis yksinomaan etnisten malaijien) kieli. Singaporessa malaiji on yksi neljästä virallisesta kielestä mutta ainoa kansallinen kieli, ja muun muassa Singaporen kansallislaulu "Majulah Singapura" on malaijia. Käytännössä lingua francana käytetään kuitenkin englantia. Itä-Timorissa malaiji on perustuslaillinen 'työkieli', muttei virallinen kieli. Malesia
Vuoden 1955 vaalien jälkeen pääministeriksi nousi Tunku Abdul Rahman. Hänen johtamansa koalitiohallitus oli vahvasti kommunisminvastainen, mitä arvostettiin länsimaissa suuresti. 31. elokuuta 1957 Malaijan liittovaltio julistettiin itsenäiseksi. Malesialainen kulttuuri
Malaijit muodostavat suurimman väestöryhmän, heitä on Malesian väestöstä hieman yli 50%. Malesian kiinalaiset, intialaiset ja muut bumiputrat, eli Malesian alkuperäiskansat muodostavat muut merkittävät etniset ryhmät. Jokainen etninen ryhmä on säilyttänyt oman ainutlaatuisen kulttuuri-identiteettinsä, ja samalla kulttuurit ovat vaikuttaneet toisiinsa, mikä on luonut ainutlaatuisen malesialaisen kulttuurin. Selangor
Selangor on useimpien muiden maan osavaltioiden tapaan sulttaanin johtama sulttaanikunta, ja Selangorin sulttaani toimii vuorollaan Malesian kuninkaana. Osavaltiota on vuodesta 2001 hallinnut sulttaani Sharafuddin Idris Shah. Malesian historia
Brittien vaikutus Malaijien saaristossa kasvoi 1800-luvun alussa, kun maa sai voiton Napoleonin sodissa Ranskasta ja Hollannista vuonna 1815. Sitä ennen brittiläiset eivät onnistuneet horjuttamaan Hollannin Itä-Intian kauppakomppanian valta-asemaa alueella. Vuonna 1811 britit valloittivat hollantilaisten hallitsemat siirtomaa-alueet Malakan niemimaalla ja Malaijien saaristossa. Kun sota päättyi Jaava palautettiin hollantilaisille ja brittiläinen Thomas Stamford Raffles perusti uuden brittien kauppatukikohdan Singaporen saarelle, Malakan niemimaan eteläkärkeen vuonna 1819. Aluetta hallitsi Johoren sulttaani, mutta Johoressa oli meneillään vallanperimyskiista edellisen sulttaanin kuoltua, jolloin osapuolien valta Johoressa oli kyseenalainen. Raffles ryhtyi tukemaan Tengku Husseinia ja hankki tältä Englannin Itä-Intian kauppakomppanialle oikeuden perustaa saarelle brittien kauppatukikohdan. Rafflesia pidetään myös Singaporen historiassa maan perustajana. Singapore
Vastakkainasettelu malaijiväestön ja kiinalaisväestön välillä kasvoi ja Singaporessa puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja malaijien ja kiinalaisten kesken heinäkuussa 1964. Malesian mannermaalla katsottiin, että Singaporen erottaminen valtioliitosta oli ainoa ratkaisu pitkään rotukiistaan ja kiinalaisvallan leviämiseen. Ristiriidat johtivat siihen että kesällä 1965 Malesian valtiopäivät sääti lain, jolla Singapore erotettiin Malesiasta. Singaporen erottaminen oli suuri takaisku pääministeri Leelle, joka olisi mielellään nähnyt Singaporen osana Malesiaa. Erottamisen jälkeen syntyi 9. elokuuta 1965 itsenäinen Singaporen tasavalta. Malesialainen kulttuuri
Maassa eri uskonnolliset ryhmät viettävät omia juhlapäiviään. Islamilainen malaijiväestö viettää omia juhliaan, kuten ramadania, mitkä eivät koske kiinalais- ja intialaisväestöä. Intialaistaustaiset hindut juhlivat deepavalia ja kiinalaisväestö juhlii kiinalaista uuttavuotta. Maassa on yleinen vapaapäivä maan maan kuninkaan syntymäpäivä. Kuningas on myös maan muslimien ylin uskonnollinen johtaja. Jokaisessa osavaltiossa vapaapäivä on myös maan paikallisen hallitsijan, eli sulttaanin tai kuvernöörin, syntymäpäivä. Malesian historia
Sijaintinsa ansiosta Malakka pystyi hallinnoimaan Kiinan ja Intian välistä kauppamerenkulkua, josta tuli yhä merkittävämpää, sillä 1400-luvulla merireitit korvasivat mongolien hallitseman silkkitien Kiinan ja Lähi-idän ja Euroopan välillä. Monsuunituulet pitivät välillä kauppa-aluksia Malakan satamassa useiden kuukausien ajan, minkä vuoksi kaupunki oli täynnä ulkomaalaisia kauppiaita. Malakka oli merkittävä kangaskaupan keskus, ja kaupunkiin tuotiin runsaasti riisiä Jaavasta, Burmasta ja Ayutthayasta, koska Malakassa ei ollut tarpeeksi omaa ruoantuotantoa. Malakka kasvoi 1400-luvulla alueen tärkeimmäksi ja vauraaksi kaupan keskukseksi. Malakan sulttaanikunta hallitsi suurta osaa nykyisestä Malakan niemimaasta ja nykyisestä Indonesiasta. Thaimaan kiinalaiset
Thaimaan kiinalaiset ovat pääasiassa mahajana-buddhalaisia poiketen Thaimaan valtaväestöstä, joka on theravada-buddhalaista. Uskontoon on tullut vaikutteita myös konfutselaisuudesta ja taoismista. Joitakin kiinalaisia muslimeja asuu maan pohjoisosassa ja pieni määrä kristittyjä on keskittynyt maan kaupunkeihin. Malesia
Kiinalaisenemmistöisen Singaporen liittäminen Malesiaan toi myös sisäisiä kiistoja. Entisen Malaijan alueella valtapuolue UMNO:n poliitikot pelkäsivät Singaporen kiinalaisväestöä ja sen valtapuolueen PAP:n ja Singaporen pääministerin Lee Kuan Yewn suuren suosion leviämistä koko Malesian kiinalaisväestön keskuudessa. Singaporessa taas ei oltu valmiita hyväksymään sitä, että Singaporeen leviäisi malaijien ylivalta. Vuoden 1963 vaaleissa Malesiaa hallinnut UMNO ei onnistunut saamaan jalansijaa kiinalaisvaltaisessa Singaporessa, eikä Singaporea hallinnut PAP menestynyt malaijienemmistöisessä Malesiassa. Malesian kuningas
Kuninkaan rooli on Malesiassa vain edustuksellinen ja pääministeri on maan ylin vallankäyttäjä. Maan sulttaanijärjestelmä edustaa perinteistä malaijilaista ylhäisökulttuuria. Kuningas on myös maan muslimien uskonnollinen johtaja. Malesiassa sulttaani-instituutio on tabu, ja sulttaanit ovat nauttineet lain edessä koskemattomuutta. Malediivien historia
Malediivien ensimmäisten asukkaiden uskotaan olevan kotoisin Sri Lankalta. Tulijat olivat buddhalaisia, mutta 1200-luvulla Lähi-idästä tulleiden merenkävijöiden mukana levinnyt islam syrjäytti buddhalaisuuden saaren pääasiallisena uskontona. Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat Malediiveille. He eivät kuitenkaan onnistuneet pitämään saaria kauaa hallussaan. Hollantilaiset valtasivat saaret 1600-luvulla, mutta Britit ottivat saaret haltuunsa 1700-luvun lopulla. Malediivit pysyi brittien hallinnassa vuoteen 1965 asti, jolloin maa itsenäistyi. Malesian historia
Sumatralta ja Temasekista paennut prinssi Paramesvara perusti vuonna 1402 Malakansalmen länsirannikolle Malakan sulttaanikunnan. Kapinoidessaan Majapahitien valloituksia vastaan Paramesvara loi hyvät suhteet kiinalaisiin, ja Malakan sulttaanikunta pääsi Kiinan Ming-dynastian keisarin suojelukseen. Malakka kasvoi nopeasti kiinalaisten suojeluksessa alueen merkittävimmäksi satamakaupungiksi. Malakan niemimaan alueelle muodostui ensimmäistä kertaa poliittista yhtenäisyyttä, mitä pidetään myös nykyisen Malesian historiassa kansakunnan alkuna. Kaakkois-Aasia
Kaakkois-Aasian pääuskontoja ovat mantereenpuoleisessa osassa buddhalaisuus (sekä mahajana että theravada ja saaristossa islam. Kolmantena tulee kristinusko pääasiassa Filippiineillä, jonka väestöstä 95 % on kristittyjä. Kaakkois-Aasian alkuperäisenä uskontona voidaan pitää henkiolentojen palvontaa, jota esiintyi koko alueella. Sitä esiintyy yhä edelleen kaikkialla muiden uskontojen rinnalla. Mizan Zainal Abidin
Mizan Zainal Abidin (s. 22. tammikuuta 1962 Kuala Terengganu) on Malesian Terengganun osavaltion sulttaani. Hänet kruunattiin Terengganun sulttaaniksi isänsä Mahmudin kuoltua vuonna 1998. Sulttaani Mizan toimi Malesian kuninkaan virassa vuosina 2006-2011. Malesian historia
UMNO:n, MCA:n ja MIC:n allianssi sai vuoden 1969 vaaleissa vain 48% äänistä, mutta se riitti pitämään puolueiden yhteenliittymän hallituksessa. DAP ja PAS saivat molemmat myös paljon kannatusta. Vaalien jälkeen DAP:n paraati Kuala Lumpurissa päättyi verisesti, kun kiinalais- ja malaijiryhmät ottivat yhteen 13. toukokuuta 1969. Mellakoissa sai surmansa lähes 200 ihmistä ja kiinalaisten omistamia kiinteistöjä poltettiin. Verilöylyn jälkeen maahan julistettiin hätätila, maan parlamentti hajotettiin ja Tunku Abdul Rahman erosi pääministerin paikalta. Hänen virkaansa astui varapääministerinä toiminut Abdul Razak. Razak kuoli vuonna 1976 ja hänen tilalleen valittiin Hussein Onn. Malaijilaiset kielet
Malaijilaiset kielet on malaijilais-polynesialaisten kielten alaryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Malesiassa ja Indonesiassa. Kieliryhmän puhutuin kieli on Malesian ja Indonesian pääkieli malaiji, jonka kirjakielimuoto indonesia on Indonesian virallinen kieli. Muita laajasti puhuttuja malaijilaisia kieliä ovat 5,5 miljoonan puhujan minangkabau, 3,5 miljoonan puhujan banjar, 3,1 miljoonan puhujan musi ja puhujan iban. Malesian väestö
Muut etniset ryhmät viettävät omia uskonnollisia juhliaan. Buddhalainen kiinalaisväestö viettää muun muassa kiinalaista uuttavuotta ja hindulainen intialaisväestö deepavalia. Malesia
Malakan niemimaalle saapui ensimmäinen varsinainen muuttoaalto nykyisen Etelä-Kiinan alueelta 3000 eaa. Varhaiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä ja heitä kutsutaan protomalaijeiksi. Noin vuonna 300 eaa. alueelle saapui deuteromalaijeja ja protomalaijit siirtyivät heidän tieltään sisämaahan. Deuteromalaijeja pidetään nykyisten malaijien kantaisinä. Malesia
Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa. Merkittävimpiä luonnonvaroja ovat muun muassa tina, öljy, puu, kupari, maakaasu ja rautamalmi. Malesia on maailman suurin luonnonkumin, palmuöljyn ja tinan ja trooppisen puun tuottaja, lisäksi maatalous tuottaa muun muassa kaakaota, riisiä, trooppisia hedelmiä, kalaa ja kookospähkinää. Malesian historia
Myös Singaporessa oltiin pettyneitä Malesiaan liittymiseen, sillä Singaporen eliitti ei hyväksynyt sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita. Yhteismarkkinoiden toteutuksessa ei myöskään edistytty. Singaporen malaijiväestö taas oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja poliittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä. Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Kuala Lumpurin ja Singaporen välillä olivat suuret. Malesian politiikka
Malesian politiikka on järjestelmältään perustuslaillinen monarkia ja maan valtionpäämies on kuningas, jonka rooli on vain seremoniallinen. Toimeenpanovaltaa käyttää pääministerin johtama hallitus. Malesia kuuluu Aasian maiden yhteistyöjärjestöön ASEAN:iin ja islamilaiseen yhteistyöjärjestöön (OIC), jotka hyvin pitkälti määrittelevät maan ulkopolitiikkaa. Malesian historia
Maa kärsi sisäisistä kriiseistä Malesian perustamisen jälkeen, kun jännitteet etnisten ryhmien välillä kasvoivat. Maan pääministeri Tunku Abdul Rahmanin johtama politiikka pyrki yhdistämään maan eri väestönosat, mutta 1960-luvun loppupuolella UMNO:n, MCA:n ja MIC:n koalitiohallitus sai yhä vähemmän tukea. Hallituksen ajama monikulttuurisuusaate ei saanut juuri kannatusta. Kiinalaisväestö muodosti Malesian vauraimman väestönosan, mikä katkeroitti malaijiväestöä. Malaijien oikeuksien puolustamista ajanut Malaijien Islamilainen Puolue, "(Partai Islam Sa Melayu)" PAS, sai yhä enemmän kannatusta. Kiinalaisen väestönosan keskuudessa kasvoi myös tyytymättömyys maan hallintoon ja Demokraattinen Toimintapuolue, "(Democratic Action Party)" DAP, kasvatti kiinalaisväestön keskuudessa suosiotaan, koska kiinalaiset kokivat että MCA ei ajanut kiinalaisten oikeuksia tarpeeksi tehokkaasti. Palawan
Palawanin valtauskonto on kristinusko ja merkittävin kirkkokunta katolinen kirkko. Varsinkin eteläosissa on myös muslimeja. Malediivien lippu
Malediivien nykyinen lippu otettiin käyttöön 25. heinäkuuta 1965. Sen punainen väri kuvaa sankarien rohkeutta ja vihreä saarten kookospalmuja. Valkoinen sirppikuu keskellä lippua kuvaa islamia, joka on Malediiveilla hallitseva uskonto. Malesian väestö
Malesian etniset ryhmät elävät useimmiten rauhassa keskenään. Seka-avioliitot etnisten ryhmien välillä ovat harvinaisia. Yhtenä syynä siihen on se että kiinalaisväestö asuu kaupungeissa ja intialaisväestö plantaasien lähettyvillä. Malaijit ovat taas levittäytyneet ympäri maata. Uudet maahanmuuttajatkin hankkivat puolisonsa yleensä vanhasta kotimaastaan.