Onko eturauhas syöpä yleisin syöpä maailmassa?
Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpä on maailmanlaajuisesti miesten toiseksi yleisin syöpä. Sen esiintyvyys vaihtelee suuresti maanosittain. Suomessa sairastuneiden keski-ikä on noin 70 vuotta. Suomessa eturauhasen syöpä on miesväestön yleisin syöpä ja uusia tapauksia todetaan vuosittain 4000–5 000. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpä on maailmanlaajuisesti miesten toiseksi yleisin syöpä. Sen esiintyvyys vaihtelee suuresti maanosittain. Eturauhasen syöpää esiintyy erityisesti Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Kaukoidässä tauti on harvinainen. Entisillä siirtomaa-alueilla eturauhasen syöpä on huomattavasti yleisempää eurooppalaisperäisellä väestöllä kuin alueen alkuperäisväestöllä.
Prostataspesifinen antigeeni
Laboratoriotutkimuksena tehtävän kokonais-PSA:n määrityksen tärkein käyttöalue on eturauhasen syövän diagnostiikka. PSA:n määritystä voidaan käyttää taudin seulontaan, taudin levinneisyyden arviointiin ja hoidon seurantaan. Kokonais-PSA (S-PSA) määritetään veren seerumista. Finasteridi
Finasteridiä on kuitenkin tutkittu eturauhassyövän ehkäisyssä. Esimerkiksi 2010 Cochrane-verkoston katsauksessa havaittiin 25–26% alenema riskissä saada eturauhassyöpä, eli lääke toimi tutkimuksen mukaan pitkäaikaiskäytössä syöpää ennaltaehkäisevästi. Toisen katsauksen mukaan vastaavanlaisessa käytössä aggressiivisten ja harvinaislaatuisten eturauhassyövän tyyppien esiintyvyys kuitenkin lisääntyi 27%, vaikkakaan jotkin muut tutkimukset eivät ole havainneet tätä vaikutusta. Eturauhasen syöpä
Pelkässä seurannassa hoitoihin siirrytään vain, mikäli potilaalle ilmaantuu oireita syövän etenemisestä. Tätä pidetään hyvänä strategiana, jos ennustettu elinikä on muilta osin alle 10 vuotta, PSA on alle 20 µg/l ja syöpä on oireeton, paikallinen (TNM-luokka: T1-2N0M0) ja histologisesti korkeintaan Gleason 6 -luokkaa. Syöpä
Hormonihoitoja käytetään yleensä rintasyövän, eturauhasen syövän, kilpirauhassyövän ja kohdun runko-osan syövän hoidossa. Jotkin syövät ovat erityisen herkkiä hormoneille. Warthinin tuumori
Hyvänlaatuisista sylkirauhaskasvaimista Warthinin tuumori on toiseksi yleisin pleomorfisen adenooman jälkeen. Eturauhanen
Eturauhanen () on naisilla ja miehillä virtsarakon alapuolella sijaitseva lisäsukupuolirauhanen. Naisten vastaavaa elintä, Skenen rauhasta, voi pitää eturauhasen surkastumana. Syöpä
1950-luvulla ilmaantuvuus oli 70 tapausta 100 000 henkilöä kohden, nyt 10 tapausta 100 000 henkilöä kohden. Aiempi lukema vastaa Itä-Eurooppaa, ja nykyinen Länsi-Eurooppaa. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpä voidaan todeta seulonnalla varhain ennen taudin etenemistä. On olemassa kuitenkin myös ylidiagnostiikan vaara, jonka voi aiheuttaa pienten, kliinisesti merkityksettömien syöpien löytymisen. Tämä puolestaan voi johtaa myös ylihoitoon. Seulontamenetelminä käytetään rektaalista eturauhasen tunnustelua, transrektaalista (peräsuolen lävitse) ultraäänitutkimusta sekä PSA-pitoisuuden määritystä verikokeista. Viimeksi mainittu erilaisine muunnelmineen on nykyisin käytetyin ensisijainen seulontamenetelmä. Munasarjasyöpä
Munasarjasyöpä on Suomessa naisten kuudenneksi yleisin syöpä, ja sen ilmaantuvuus on suurin 65–69-vuotiailla naisilla. Munasarjasyöpään sairastumisen riskiä pienentävät muun muassa yhdistelmäehkäisypillerien käyttö, raskaus, imetys, kohdunpoisto ja sterilisaatio. Sairastumisriskiä puolestaan jonkin verran lisäävät lapsettomuus, pitkäkestoinen klomifeenin käyttö ja pitkäkestoinen vaihdevuosien hormonikorvaushoito. BRCA1-geenimutaation kantajilla on suomalaisten lähteiden mukaan lähes 40 prosentin riski sairastua munasarjasyöpään 70. ikävuoteen mennessä. Eturauhasen syöpä
Psykologisessa kuntoutuksessa auttaa, jos potilas tietää miehuuden merkitsevän paljon laajempaa kokonaisuutta kuin pelkkä maskuliinisuus. Miehuuden merkityssisällössä korostuu vastavuoroinen jakaminen ja läheisyys. Miehuuden tunne säilyy haluna, vaikka erektiohäiriöitä esiintyy. Potilaan pitäisi pystyä suremaan menetyksiä. Myös huumori auttaa psyykkisessä kuntoutuksessa; vertaistukiryhmissä se voi tukea sopeutumista ja laukaista keskustelua estävää varautuneisuutta, ja sillä on tärkeä asema eturauhasen syöpää sairastavien psyykkisessä sopeutumisessa. Huumoria käytettäessä ei kuitenkaan tulisi nolata eturauhasen syöpää sairastavaa. Eturauhanen
Vanhemmiten valtaosalla miehistä on hyvänlaatuista eturauhasen liikakasvua, jonka seurauksena eturauhasen läpi kulkeva virtsaputki ahtautuu. Eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu olisi muutoin lähes harmitonta, mutta siitä voi seurata virtsaamisvaikeuksia; virtsarakkoa ei saa tyhjennettyä kunnolla ja sinne kertyy tavallista enemmän virtsaa. Oireet voivat vaihdella, ja niitä ovat virtsaamistarpeen tihentyminen, tarve herätä yöllä virtsaamaan, virtsan kulun vaikeutuminen ja virtsasuihkun heikentyminen. Eturauhassyöpä ja sen riskitekijöiden kasvu on myös melko yleinen vanhemmilla miehillä. Eturauhasen liikakasvu
Liikakasvun aiheuttajaa ei tunneta. Testosteronin määrä vähenee miehen vanhentuessa. Vastaavasti naishormonien (estrogeenien) määrä suhteessa testosteroniin kasvaa. Estrogeenien on ehdotettu aiheuttavan eturauhasen kasvua. Toinen teoria on se, että dihydrotestosteroni-mieshormonin (DHT) tuotto ei vähene eturauhasessa miehen vanhetessa, ja että DHT olisi eturauhasen liikakasvun pääaiheuttaja. Miehet, ketkä eivät tuota DHT:tä, eivät kärsi ylirauhasen liikakasvusta. Kilpirauhassyöpä
Noin kuudessa prosentissa (USA) tai 20 prosentissa (Japani) ruumiinavauksista löytyy kilpirauhasesta pieniä syöpäkasvaimia, ja jopa 2,7 prosenttia väestöstä kantaa kilpirauhassyöpää, ehkä tietämättään. Tšernobylin onnettomuus päästi ilmoille suuren määrän radioaktiivista jodia, joten kilpirauhassyöpätapauksia havaittiin mutta ainoastaan lapsilla. Sairastuneita lapsia oli noin 1 000, joista yksi prosentti eli kymmenen kuoli. Eturauhasen syöpä
Aktiiviseurannan merkitys eturauhasen syövän hoidossa kasvanee, sillä valtaosa löydetyistä syövistä on matalan riskin tauteja. Aktiiviseurannassa potilas käy urologin vastaanotoilla seurannassa. Seurantapotilaalle annetaan parantavaa hoitoa, jos seurannan aikana ilmenee viitteitä taudin aktivoitumisesta. Aktiiviseurannan avulla pyritään vähentämään ylihoitamista ja ylihoitamisen aiheuttamia haittavaikutuksia. Kilpirauhassyöpä
Kilpirauhassyöpä on yleistynyt viime vuosikymmeninä. Suomessa uusia syöpiä on noin 350 vuodessa, ja vuosittainen ilmaantuvuus vaihtelee maailmanlaajuisesti välillä 19–194 syöpää miljoonaa naista kohti ja välillä 8–50 syöpää miljoonaa miestä kohti. Prostataspesifinen antigeeni
Kokonais-PSA:n heikohkoa tarkkuutta eturauhasen syövän todentamiseksi on yritetty parantaa muodostamalla matemaattinen arvo, jossa lasketaan ns. veressä vapaana olevan PSA:n ja kokonais-PSA:n suhde. Sekään ei pysty varmuudella erottelemaan syöpää ja hyvänlaatuista liikakasvua toisistaan mutta antaa paremman osuvuuden kuin pelkkä S-PSA. Syövän todennäköisyys on kasvanut, jos hieman koholla olevan PSA:n suhdeluku on alle 0,1. Diagnoosi on todennäköisemmin hyvänlaatuinen liikakasvu, jos hivenen koholla olevan PSA:n suhdeluku on yli 0,25 Ihosyöpä
Ihosyöpä tarkoittaa ihosoluista lähtöisin olevaa syöpäkasvainta. Se muodostuu yleensä ihon ylimpään kerrokseen eli epidermikseen. Ihosyövän tyyppi riippuu siitä, mistä soluista se on saanut alkunsa. Yleisimmät ihosyövät ovat basaliooma, spinaliooma ja melanooma. Harvinaisempia syöpätyyppejä ovat Kaposin sarkooma, dermatofibrosarkooma ja Merkelin solu -syöpä. Monesti ihosyövällä tarkoitetaan ainoastaan melanoomaa, joka on syöpätyypeistä vaarallisin. Ihosyöpään kuolee vuosittain Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan noin 48 000 ihmistä. Maksasyöpä
Maksasyöpä on maksasta lähtevä syöpäsairaus. Maksassa sijaitseva pahanlaatuinen kasvain voi olla myös muun syövän etäpesäke. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tällainen maksaan levinnyt syöpä on kolmisenkymmentä kertaa yleisempi kuin maksasta lähtevä syöpä. Afrikassa ja Aasiassa maksasta lähtevä syöpä on kuitenkin melko yleinen. Primaarista maksasyöpää aiheuttaa pääasiassa maksakirroosi. Mikä tahansa maksakirroosia aiheuttava sairaus voi siten johtaa maksasyöpään. Tällaisia sairauksia ovat varsinkin B- ja C-hepatiitit, alkoholimaksasairaus ja hemokromatoosi. Eturauhasen syöpä
Tampereen yliopistossa alkoi vuonna 2011 Tekesin rahoittama hanke, jossa etsitään uusia diagnosointikeinoja. 2,5 miljoonan euron hankkeessa etsitään molekyylibiologian avulla biomarkereiksi kutsuttuja diagnosointimenetelmiä. Hanketta johtaa professori Hans Lilja. Syöpä
Laajemmin luokitellen epiteelisoluista lähtenyttä syöpää kutsutaan karsinoomaksi (esimerkiksi ihosyöpä). Karsinoomat ovat yleisimpiä syöpiä, sillä epiteelisolut jakautuvat runsaasti ja joutuvat alttiiksi runsaalle rasitukselle kuten iho UV-säteilylle. Side- tai lihaskudoksesta alkunsa saanutta syöpää taas kutsutaan sarkoomaksi. Leukemialla taas tarkoitetaan syöpää, joka yleensä saa alkunsa veri- tai hermosoluista. Näistä luokista on myös lukuisia alaluokkia. Esimerkiksi melanoomat ovat ihon pigmenttisoluista alkunsa saaneita syöpiä. Kilpirauhassyöpä
Kilpirauhassyöpä on kilpirauhasen pahanlaatuinen kasvain. Kilpirauhassyöpiä on useita tyyppejä, joista yleisimmät ovat papillaarinen ja follikulaarinen syöpä. Kilpirauhasessa voi olla hyvänlaatuisia kasvaimia, kuten adenooma tai struuma. Docrates Syöpäsairaala
Docrates syöpäsairaala on myös edelläkävijä syövän diagnostiikassa. Eturauhassyövän diagnostiikassa MRI-tutkimus otettiin käyttöön jo vuonna 2006, ja sairaalassa on myös käytössään poikkeuksellisen laaja valikoima erilaisia merkkiaineita PET-TT-kuvauksia varten. Eturauhasen syöpä
Kaikkiin hoitoihin liittyy jälkivaikutuksia. Aktiiviseuranta on poikkeus, mutta se ei ole varsinaisesti taudin hoitamista. Leikkaushoidon haittoina voi olla virtsanpidätyskyvyn aleneminen ja erektiohäiriöitä. Sädehoito voi aiheuttaa suolistoärsytystä ja erektiohäiriöitä. Hormonaalisten hoitojen seurauksena voi olla kuumia aaltoja, osteoporoosia ja rintojen kasvua. Leikkaushoitoon liittyy lisäksi samat jälkivaikutusten riskit kuin kaikkiin muihinkin leikkaushoitohin. Riskejä ovat muun muassa verenvuodot ja laskimotromboosit, ja trombeista edelleen keuhkoembolia. Timo Joensuu
Joensuu on toiminut Suomen Eturauhassyöpäyhdistys ry Propon hallituksessa ja kansainvälisten syöpätutkimusjärjestöjen asiantuntijana. Eturauhasen syöpä
Suomessa on viimeisen kymmenen vuoden aikana todettu eturauhasen syöpä yli 30 000 miehellä. Pohjoismaissa elää tällä hetkellä 150 000 miestä samassa tilanteessa. Syöpä
Tupakointi yhdistettynä alkoholin käyttöön moninkertaistaa esimerkiksi kurkkusyövän riskin. Tupakointi ja radon ovat keuhkosyövän kannalta erittäin korkean riskin yhdistelmä. Yleensä syöpä on ikääntyvien sairaus, joten vanheneminen on yksi riskitekijä. Riskitekijät vaihtelevat erittäin paljon eri syöpien kohdalla, mutta varsin monien syntyä edesauttaa korkea ikä. Poikkeuksena on esimerkiksi kivessyöpä, joka on pääasiassa nuorten miesten harvinainen vaiva. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpää sairastaville on kokeiltu voimakasta alfasäteilyhoitoa. Kun tulokset olivat hyvin lupaavia, koe keskeytettiin ja hoitoa alettiin antaa kaikille koeryhmän jäsenille. Kokeessa mukana olleet sairastivat luuhun levinnyttä syöpää. Säteilylähde oli luuhun kalsiumin tavalla imeytyvä radiumkloridi. Alfahiukkaset olivat muita säteilyhiukkasia suurempia ja vahvempia, ja niitä tarvittiin vain 1-3 osumaa, kun betahiukkasten osumia tarvittiin tuhansia. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpä on melkein aina adenokarsinooma ja vain hyvin harvoin pienisolukarsinooma. Eturauhasen pienisoluinen syöpä löytyy useimmiten vasta leviämisvaiheessa, sillä se ei nosta veren PSA-arvoja. Osittain taudin harvinaisuudesta johtuvan hoidollisen kokemuksen puutteen, taudin aggressiivisen luonteen ja hiljaisen ensivaiheen takia taudin elinajan ennuste on erittäin pieni. Pienisoluista eturauhasen syöpää voidaan hoitaa sytostaateilla oireita lieventävästi. Pienisoluinen eturauhasen syöpä antaa heikon vasteen hormonihoidoille. Se lähettää etäpesäkkeitä tyypillisesti aivoihin. Munasarjasyöpä
Munasarjasyöpä on syöpä, joka saa alkunsa munasarjoista. Munasarjat ovat naisen sukupuolirauhasia, joiden tehtävä on tuottaa munasoluja ja naishormoneja. Eturauhasen syöpä
Oireettoman miehen PSA-testauksen keskeinen ongelma on ylidiagnostiikka ja siitä johtuva ylihoitaminen. Yksilön kannalta PSA-testaus merkitsee epäilyä vakavaksi mielletystä sairaudesta ja elämänlaadun heikkenemistä, kun terveestä miehestä tulee sairas. Suurin osa PSA-seulonnoissa löydetyistä eturauhasen syövistä on pieniä ja hitaasti eteneviä "kilttejä" syöpiä. Piilevänä tautina se on hyvin yleinen: 50-vuotiailla sitä noin 50 %:lla, 60-vuotiailla 60 %:lla ja 70-vuotiailla 70 %:lla. Tavallinen ihminen arvostaa seulontaa, ja siksi syöpäseulontojen tehoa yliarvioidaan helposti. Työterveyshuollossa PSA-testejä otetaan joskus jopa mieheltä kysymättä. Tämä on epäeettistä, sillä tutkittavalta tulisi aina kysyä, haluaako hän tulla PSA-testatuksi. Seulontatutkimuksen perusteella tiedetään nyt, että yhden miehen pelastamiseksi eturauhassyöpäkuolemalta pitää seuloa tuhat miestä yhdeksän vuoden ajan. Eturauhasen tulehdus
"Seuraavat neuvot erityisesti jatkuvista vaivoista kärsiville": Seksi tai Masturbointi: Esimerkiksi viikoittainen siemensyöksy puhdistaa eturauhasen epäpuhtauksista ja mahdollisesti eturauhasen tiehyitä tukkivasta liian paksusta ja happamasta siemennesteestä. Virtsan happamuus ja sakeus voivat edesauttaa tulehdusten syntyä, joten runsaampi nesteen nauttiminen alentaa toistuvaa tulehdusriskiä. Virtsarakko on syytä tyhjentää säännöllisesti, vaikka välitöntä virtsaamisen tarvetta ei tuntuisikaan. Tupakointi lisää kaikkien tulehdusten mahdollisuutta, joten tupakointi kannattaa lopettaa. Ummetuksen välttäminen kuitupitoisella ruokavaliolla, riittävällä nesteen nauttimisella ja liikunnan harrastamisella auttaa paljon. Eturauhasen tulehdus
Hoidoista on tehokkaimpia ovat päivittäinen siemensyöksy tai eturauhasen lypsäminen, joka on syytä jättää lääkärin tai sairaanhoitajan tehtäväksi. Suomessa ei näitä hoitoja tehdä, koska eturauhanen voi ärtyä vielä enemmän tai vahingoittua vääristä otteista. Lääkäri määrää aina antibioottikuurin, vaikka tulehdus ei olisikaan bakteerin aiheuttama, koska antibioottilääkitys saattaa lievittää oireita myös bakteerittomassa tulehduksessa. Lääkäri määrää aina alfasalpaajan lääkkeeksi, joka rentouttaa eturauhasen, virtsarakon ja virtsaputken lihaksia, jolloin virtsa pääsee virtaamaan rakosta helpommin. Tavallisista särkylääkkeistä on vähän hyötyä. Lantionpohjan alueen lihaksia rentouttavat lääkkeet auttavat krooniseen jännitystilaan. Myös ultraäänihoitoa annetaan välilihan alueelle. Kylmettymistä pitää välttää ja lämpö kaikissa muodoissa on eduksi. Myös luontaistuotteista löytyy eturauhasen tulehdukseen sopivia valmisteita. Sydänsyöpä
Sydänsyöpä on sydämessä esiintyvä syöpä. Sairaus on erittäin harvinainen, koska sydämen solut eivät juurikaan jakaudu vaan käyttäytyvät eri tavalla kuin niin kutsutut epiteeli- eli peittosolut, joista syöpäkasvain usein saa alkunsa. Tämän vuoksi tapauksia rekisteröidään vuosittain alle yksi miljoonaa asukasta kohden. Eturauhasen syöpä
Kastraatio eli orkiektomia merkitsee kivesten poistoa jonka tarkoitus on johtaa testosteronin tuotannon loppumiseen ja androgeeniriippuvaisen syövän kasvun pysähtymiseen. Orkiektomia on hyvä hoito erityisesti iäkkäille potilaille. Virtsaputken syöpä
Todetuissa tapauksissa sairaus ei yleensä ole levinnyt kauas; silloin, kun etäpesäkkeitä on, niitä saattaa esiintyä esimerkiksi virtsarakon kaulassa tai eturauhasessa. Virtsaputken syöpä
Virtsaputken syöpä on virtsaputken pahanlaatuinen kasvain. Se on molemmilla sukupuolilla harvinaisimpia syöpätyyppejä mutta naisilla hieman yleisempi. Maailmanlaajuisesti sairaus on äärimmäisen harvinainen. Sam Francis
Francisilla diagnosoitiin eturauhassyöpä vuonna 1987 ja hän kuoli tautiin vuonna 1994 71-vuotiaana. Hänen kuolemansa jälkeen käytiin pitkä oikeustaistelu perinnönjaosta. Eturauhasen syöpä
Prostatahyperplasia eli eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu on iäkkäillä miehillä yleisempää kuin eturauhasen syöpä. Liikakasvua potee 80 % yli 60-vuotiaista miehistä, mutta vain puolella heistä se aiheuttaa oireita. Laajentunut eturauhanen voi tukkia virtsaputkea tai painaa virtsarakkoa. Virtsaaminen ja yhdyntä saattavat eturauhasen laajentuman vuoksi vaikeutua. Eturauhasen liikakasvua voidaan joutua hoitamaan lääkkein tai kirurgisin toimenpitein, esimerkiksi höyläämällä. Eturauhasen liikakasvun oireet muistuttavat paljon eturauhasen syövän oireita. Sen sijaan sairauksien hoidot poikkeavat toisistaan, ja siksi erotusdiagnostiikka on tärkeää eturauhasen liikakasvussa ja eturauhasen syövässä. Eturauhasen liikakasvu kehittyy eturauhasen sisäosaan, ja eturauhasen syöpä useimmiten eturauhasen ääreisvyöhykkeelle. Samalla potilaalla voi tyypillisesti olla eturauhasessa sekä liikakasvua että syöpäpesäkkeitä. Istumaterveys
Istumisen määrän on havaittu olevan yhteydessä korkeampaan riskiin sairastua eturauhassyöpään . Tutkimuksessa selvitettiin työistumisen määrän yhteyttä syöpäriskiin (enimmäkseen istumista, puolet ajasta istumista, enimmäkseen seisomista ja raskas ruumiillinen työ). Tuloksista voidaan päätellä, että eturauhassyöpäriski voi olla jopa 40 % pienempi raskasta ruumiillista työtä tekevillä verrattuna niihin, jotka enimmäkseen istuvat. Riskin eron vaihteluväli oli noin 10–40 %. Eturauhasen syöpä
Hormonihoitoja annetaan riskiryhmän mukaan joko lyhyinä (kuukausia) tai pitkinä (2–3 vuotta). Liitännäishoitona annettu hormonihoito pienentää eturauhasta ja parantaa sädehoidon tehoa jäljellä oleviin syöpäsoluihin. Ei ole kuitenkaan osoitettu, että ennen eturauhasen poistoleikkausta annettu hormonihoito pidentäisi merkittävästi biokemiallista uusiutumisvapaata aikaa. Eturauhasen poiston jälkeen annettu sädehoito sen sijaan parantaa potilaan ennustetta merkittävästi, kun syöpä on aggressiivinen, mutta ei vielä levinnyt. Eturauhasen syöpä
Päähoidon yhteydessä annettavien liitännäishoitojen tavoite on estää tautia uusiutumasta ja leviämästä. Liitännäishoitoja on alettu käyttää entistä enemmän, ja niitä annetaan yleensä keskikorkean ja korkean riskin potilaille eturauhasen syövän hoidoissa. Liitännäishoidot madaltavat syövän leviämisen riskiä. Tyypillisiä liitännäishoitoja eturauhasen syövässä ovat sädehoito leikkaushoidon yhteydessä ja hormonihoidot sädehoidon yhteydessä. Eri hoitomuotoja voidaan yhdistellä potilaskohtaisen riskiluokituksen mukaan. Suusyöpä
Suusyöpä on maailmanlaajuisesti kuudenneksi yleisin syöpäsairaus. Kivessyöpä
Kivessyövän esiintyvyys on suurin Tanskassa, jossa se on noin neljä kertaa yleisempää kuin Suomessa. Kivessyöpää esiintyy enemmän valkoisessa väestössä; Aasiassa ja Afrikassa se on harvinaista. Vuorotyö
Vuorotyöllä epäillään olevan yhteys myös muun muassa eturauhassyövän suurempaan riskiin. Vuorotyötä tekevät miehet sairastuivat kaksi kertaa useammin muun muassa keuhkosyöpään, mutta ei ole varmuutta, johtuuko se vuorotyöstä vai elintavoista. Syöpä
Syövälle altistavia perinnöllisiä sairauksia ovat muiden muassa:Erilaiset elintavat vaikuttavat merkittävästi syöpätilastoihin. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Euroopassa noin joka viides kuolee syöpään, kun taas esimerkiksi elintavoiltaan kurinalaisilla Utahin mormoneilla luku on puolet tästä. Myös eräiden afrikkalaisten kansojen syöpätilastot ovat matalia. Kun Yhdysvalloissa 100 000 ihmisestä 110 sairastuu keuhkosyöpään, vastaava luku Intiassa on 5,8. Sadastatuhannesta shanghailaisesta maksasyövän saa 34, kun sama luku Kanadassa on 0,7. Aina ei kuitenkaan ole helppo selvittää, mitkä tekijät elintavoissa tai ympäristöissä altistavat syöville. Eliniän pituus vaikuttaa myös suuresti sairastavuuteen, koska elimistön vanhetessa myös alttius syöpään kasvaa. Eturauhasen syöpä
Eturauhassyöpää epäiltäessä lääkärin suorittama eturauhasen tunnustelu on tärkeä tutkimus. Syövän varhaisvaiheessa eturauhanen tuntuu kuitenkin kasvaimen sijainnista riippuen usein normaalilta. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syövän diagnoosi varmistuu biopsiatutkimuksen histologisesta eli kudosnäytteestä. Biobsianäytteestä arvioitava kasvaimen laajuus ja erilaistumisaste ovat tärkeimmät ennustetekijät eturauhasen syövässä. Biopsian ongelma on kuitenkin se, että se edustaa vain pientä osaa eturauhasesta. Tarvitaankin useita biobsianäytteitä (esimerkiksi 10–12) eri kohdista, jotta saadaan selville kokonaistilanne. Rakkularauhanen
Tavallisin rakkularauhasen sairaus on rakkularauhasen tulehdus eli vesikuliitti tai vesiculitis. Usein eturauhasen tulehdukseen voi liittyä myös rakkularauhasen tulehdus, jolloin kyseessä on prostatovesikuliitti tai prostatovesiculitis. Etu- ja rakkularauhasen tulehdukset ovat yleensä vaarattomia, joskin ikäviä. Tulehdusten yhteydessä voi mm. verta esiintyä siemennesteessä. Kohdunrungon syöpä
Kohdunrungon syöpä eli "kohtusyöpä" on syöpä, joka kehittyy kohtuun. Kohdunrungon syöpä on Suomessa kolmanneksi yleisin naisten syöpä. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syövän esiintymiseen vaikuttavat sekä ympäristötekijät että perinnölliset tekijät. Nykytietämyksen mukaan eturauhasen syöpä on yleisnimike erilaisille kasvaimille, joista suurin osa on hidaskasvuisia, vain n. 15 % nopeasti eteneviä ja kuolemaan johtavia. Eturauhasen syöpä on tyypiltään miltei aina adenokarsinooma. Kohdunkaulan syöpä
Kohdunkaulan syöpä voi uusiutua paikallisesti lantion alueella tai etäpesäkkeinä. Etäpesäkkeitä voi esiintyä vatsaontelon imusolmukkeissa ja vatsakalvossa sekä harvoin maksassa ja keuhkoissa, joskus myös selkärangassa tai lantion luissa. Mahahaava
Mahahaava on yleinen sairaus; sen saa noin 10 prosenttia ihmisistä jossakin elämänsä vaiheessa. Tyypillisin oire on eriasteinen kipu. Joskus oireisiin kuuluu närästystä ja pahoinvointia. Joillakin mahdollisesti jo tunteja sitten nautittu ruoka saattaa tulla oksennuksena ulos mahalaukun tai pohjukaissuolen ahtautumisen seurauksena. Eturauhasen syöpä
Tavallisimpia oireita eturauhasen syövässä:Yleisin vihje, jonka perusteella epäillään eturauhasen syöpää, on verikokeessa todettu kohonnut PSA-arvo. Lopullinen diagnoosi perustuu koepalan histologiseen eli kudosopilliseen tarkasteluun. Syövän levinneisyys määritetään kuvantamistutkimuksissa. Eturauhasen tulehdus
Eturauhasen tulehdus on eturauhaseen tuleva tulehdus, johon sairastuu arviolta 20 % miehistä jossain elämänsä vaiheessa, ja joillakin se uusiutuu jatkuvasti, jopa useita kertoja vuosittain. Vaiva voi iskeä keneen tahansa mieheen, 15-vuotiaasta ylöspäin. Vastoin yleistä luuloa eturauhasen tulehdus ei merkitse suurta eturauhassyövän riskiä. Eturauhasen tulehdus aiheuttaa helposti masennusta ja pelkoja vakavammista sairauksista tai vaikkapa hedelmättömyyden pelkoa. Joskus potilaita on ohjattu myös psykologin hoitoon. Syöpä
Maailmassa todetaan noin miljoona mahasyöpää vuosittain (osaa ei diagnosoida). Kehitysmaissa sekä ruokatorven- että mahasyöpätapauksia on kuitenkin paljon enemmän (Globocan 2002). Euroopassa mahasyöpä on viidenneksi ja ruokatorven syöpä noin kymmenenneksi yleisin. Suomessa mahasyöpä on kymmenennen paikkeilla (noin 700 uutta tapausta vuodessa), mutta ruokatorven syöpä on harvinaisempi (noin 245 uutta tapausta vuosittain). Naisilla ei esiinny juurikaan ruokatorvisyöpää (Suomen syöpärekisteri 2006). Munuaissyöpä
Kaikista syövistä munuaissyöpiä maailmanlaajuisesti uskotaan olevan noin 2 %. Pohjoismaissa esiintyvyys on suurempi, ja Suomessa munuaissyöpiä onkin todetuista syövistä 3,3 %. Timo Joensuu
Joensuu on julkaissut yksin tai työryhmän jäsenenä runsaasti tieteellisiä artikkeleita syöpätaudeista ja niiden hoitomenetelmistä. Hannu Tavion kanssa hän on julkaissut kirjan "Elämä kantaa" eturauhassyövästä. Syöpä
Useille syöpätyypeille on ominaista etäpesäkkeiden (metastaasien) muodostuminen kehon eri osiin. Etäpesäkkeitä muodostuu, kun syöpäsolut tunkeutuvat ensisijaisesta kasvaimesta imuneste- tai verenkiertoon ja kulkeutuvat sitä kautta muihin elimiin, joissa solut tunkeutuvat kudokseen. Etäpesäkkeiden synnyn suurin este on tyypillisesti uuteen kudokseen vaeltaneiden syöpäsolujen kyvyttömyys selvitä uudessa ympäristössä, jotta ne voivat muodostaa sekundaarisen (metastaattisen) kasvaimen. Eri syövät tyypillisesti muodostavat etäpesäkkeitä eli metastasoivat tiettyihin elimiin, joista tavallisimmat ovat maksa, keuhkot, lisämunuaiset, aivot ja luusto. Roger Ebert
Ebert taisteli syöpää ja siihen liittyviä vaivoja vastaan vuodesta 2002. Kilpirauhassyöpä poistettiin häneltä 2002, ja seuraavana vuonna häneltä poistettiin osa sylkirauhasista sylkirauhassyövän takia. Syöpä uusiutui jälleen 2006, nyt leuassa. Sen vuoksi häneltä jouduttiin poistamaan osa alaleuasta. Ebert menetti puhekyvyn eikä pystynyt enää juomaan eikä syömään. Hän sai ravintoa viimeiset vuodet letkun kautta. Huhtikuun alussa 2013 Ebert kertoi blogissaan, että syöpä oli jälleen uusiutunut. Hän sanoi samalla olevansa hetken vapaalla, mutta jatkavansa vielä arvioiden tekemistä. Pari päivää myöhemmin hän kuoli. Kurkunpään syöpä
Kurkunpään syöpää todetaan Suomessa vuosittain toistasataa tapausta. Useampi kuin yhdeksän kymmenestä potilaasta on miehiä. Taudin hoidossa voidaan turvautua sädehoitoon tai leikkaukseen. Potilaan kurkunpää voidaan joutua poistamaan kokonaan; tämän jälkeen puhumisen mahdollistaa puheproteesi tai röyhtäyspuhe. Taudin viisivuotiseloonjäämisennuste on pienen kasvaimen kohdalla 80–90 prosenttia ja kookkaan kasvaimen kohdalla 40–60 prosenttia. Eturauhasen liikakasvu
Lääkkeinä saatetaan käyttää suun kautta annettuja finasteridiä tai dutasteridiä, jotka hillitsevät eturauhasen kasvua tai jopa pienentävät sitä salpaamalla 5α-reduktaasi-entsyymin eri muotoja. Entsyymi tuottaa testosteronista voimakkaampaa mieshormonina toimivaa dihydrotestosteronia (DHT), joka saa aikaan eturauhasen kasvun. Finasteridiä käytetään yleensä 0.5 mg per päivä ja se salpaa kilpailevasti entsyymin tyyppiä 2 (SRD5A2). Dutasteridiä käytetään yleensä 0.5 mg per päivä ja se salpaa kilpailevasti tyyppejä 1 ja 2 (SRD5A1-2). Lääkkeillä ei ole suuria eroja keskenään mitä tulee niiden haittoihin ja hyötyihin. Dutasteridi vähentää kuitenkin DHT-pitoisuutta kehossa tehokkaammin. Noin 20% käyttäjistä saa jonkinlaisia sivuvaikutuksia. Impotenssi on yleisimpiä ja sitä esiintyy noin 7-8%:lla käyttäjistä, vähentyneitä seksuaalisia haluja 5-6%:lla, siemensyöksyn ongelmia 1%:lla ja gynekomastiaa (rintojen kehittymistä) 1%:lla. Eturauhasen syöpä
Ulkoisen sädehoidon kehitys on mahdollistanut aiempaa suurempia hoitoannoksia. Suuremmat sädeannokset ovat mahdollisia intensiteettimuokatun sädehoidon (Intensity-Modulated Radiation Therapy, IMRT) avulla. IMRT-tekniikan avulla sädehoidon annosjakauma voidaan suunnitella niin, että syöpäkudos saa entistä suuremman sädeannoksen ja terve, kasvainta ympäröivä kudos säästetään turhalta säteilyltä entistä paremmin. Lisäksi sädehoidon kohdistuksessa päästään parempaan tarkkuuteen, kun eturauhasen sädehoito kohdistetaan eturauhaseen asennettujen kultajyvien avulla. Sädehoito kohdistettiin ennen kultajyväkohdennuksia lantion alueen luiden avulla. Sädehoito on kuitenkin epätarkempaa kohdistaa lantion luiden mukaan, sillä eturauhanen on suhteellisen liikkuva elin luihin verrattuna. Sädehoidon kehittyessä sädehoidon sivuvaikutuksen ovat pienentyneet, vaikka hoitoannos on kasvanut. Emätin
Emättimen syöpä on olemassa harvinaisena; tavallisempi se on yli 60-vuotiailla. Papilloomavirus nostaa sairastumisvaaraa. Alkoholijuomien käyttö
Alkoholin käytön yhteyttä keuhkosyövän syntyyn on tutkittu, mutta yhdysvaltalaisen syöpäjärjestön teettämässä tutkimuksessa kasvaneesta riskistä ei saatu viitteitä. Jotkut tutkimukset väittävät toista, mutta useimmat tutkijat uskovat mahdollisen yhteyden johtuvan siitä, että alkoholin käyttäjät myös tupakoivat muita yleisemmin. Juomisen vaikutus eturauhassyövän riskiin ei ole huomattava. Myöskään leukemian syntyyn alkoholin kulutuksella ei tiedetä olevan osuutta. Paksusuolen syöpä
Paksusuolen syöpä () on ruoansulatuskanavan loppuosassa, umpisuolen (caecum), koolonin tai peräsuolen alueella esiintyvä pahanlaatuinen kasvain. Tavallisin muoto on limakalvosta kehittyvä rauhassolusyöpä eli adenokarsinooma (). Harvinaisia paksusuolisyövän muotoja ovat pahanlaatuinen (maligni) karsinoidikasvain ja lymfooma. Paksusuolen karsinooma on länsimaissa kolmanneksi yleisin ja toiseksi eniten kuolemia aiheuttava syöpä. Suomessa siihen sairastuu 2 000–2 500 henkilöä ja kuolee noin 1 000 henkilöä joka vuosi. Sen ajatellaan useimmiten syntyvän ruoansulatuskanavan seinämässä olevista niin sanotuista adenoomapolyypeistä. Ne ovat hyvänlaatuisia, nyppylämäisiä, varrellisia tai sienimäisiä muodostumia, jotka kuitenkin voivat vuosien kuluessa muuttua syöväksi. Tyypillinen paksusuolisyövän hoito on leikkaus, jossa osa paksusuolta poistetaan. Peräsuolen alaosan syövän leikkauksessa voidaan joutua uhraamaan peräaukko ja tekemään suoliavanne. Tietyissä tapauksissa hoitoa jatketaan kemoterapian keinoin. Tupakoinnin terveysvaikutukset
Tupakoinnin terveysvaikutukset ovat merkittäviä kansanterveydelle. Erään arvion mukaan joka toinen koko aikuisikänsä tupakoinut kuolee tupakan aiheuttamiin sairauksiin. Tupakointi laskee odotettavissa olevaa elinikää jopa kymmenellä vuodella. Yleisimpiä tupakoinnin aiheuttamia sairauksia ovat erilaiset syövät, sydänsairaudet, verenkiertohäiriöt ja -sairaudet, näön heikkeneminen, krooniset keuhkosairaudet, kuten astma sekä krooninen keuhkoputkentulehdus ja siihen liittyvä keuhkoahtauma. Lisäksi tupakointi aiheuttaa impotenssia ja suurentaa mahahaavan riskiä. Tupakointi on merkittävin sepelvaltimotaudin, aivoinfarktin ja katkokävelyn aiheuttaja. Tupakointi aiheuttaa keuhkosyövistä 90 %, haimasyövistä 30 % ja huomattavan osan myös muista syöpäsairauksista. Tupakointi tiedetään muun muassa keskeiseksi munuaissyövän riskitekijäksi. Tupakointi myös nostaa virtsarakon syövän riskin suunnilleen nelinkertaiseksi ja aiheuttaa enemmistön sairastumisista. Tupakointi heikentää lisäksi hedelmällisyyttä molemmilla sukupuolilla. Tupakointi aiheuttaa paljon sairauspoissaoloja ja ennenaikaisia työkyvyttömyyseläkkeitä. Eturauhasen syöpä
PSA (prostataspesifinen antigeeni) on ollut merkkiaineena jo parikymmentä vuotta. PSA on verenkierrossa joko vapaana tai sitoutuneena. Myös oireettomille miehille tehdyt PSA-testit tuovat miehiä joko terveyskeskukseen tai työterveyslääkärin pakeille. Yleensä yleislääkäri ohjaa potilaan urologille. PSA-arvo voi kohota muistakin syistä kuin eturauhasen syövästä, siksi pelkkä PSA-arvo ei riitä eturauhasen syövässä diagnoosin tekemiseen. Uusia hyviä merkkiaineita tutkitaan korvaamaan PSA-testiä. PSA-arvojen perusteella ei voida erottaa kliinisesti merkityksettömiä eturauhasen syöpiä merkityksillisistä. Tarkemman syöpäluokituksen tekemiseen tarvitaan histologisia ja kuvantamistutkimuksia. PSA testin heikohkoa tarkkuutta eturauhasen syövän todentamiseksi on yritetty parantaa muodostamalla matemaattinen arvo, jossa lasketaan veressä vapaana olevan PSA:n ja kokonais-PSA:n suhde. Syövän todennäköisyys on kasvanut, jos koholla olevan PSA:n suhdeluku on alle 0,1. Diagnoosi on todennäköisemmin hyvänlaatuinen liikakasvu, jos hivenen koholla olevan PSA:n suhdeluku on yli 0,25. Syöpä
Korkein mahasyövän ilmaantuvuus Suomessa on Pohjanmaalla, Kainuussa ja Lapissa. Lounais-Suomi oli aiemmin korkean ilmaantuvuuden alue, mutta siellä mahasyöpien määrä on laskenut. Yleisyyden osalta alueet ovat samat sekä miehillä että naisilla. Eturauhasen liikakasvu
Jos eturauhanen kasvaa liikaa, se painaa virtsarakon pohjaa ja ahtauttaa virtsaputkea. Käytännössä tämä voi ilmetä muun muassa lisääntyneenä virtsaamistarpeena ja ongelmina virtsan pidätyskyvyssä. Virtsantulo saattaa kestää, ja pahimmillaan kehittyy virtsaamisen estävä virtsaumpi. Eturauhasen syöpä voi aiheuttaa samanlaisia oireita, joten lääkärin on syytä tutkia tämäkin vaihtoehto, jos oireet kehittyvät tavallista nopeammin tai poikkeuksellisen nuorella iällä. Nenäsyöpä
Nenäsyöpä on nenän pahanlaatuinen kasvain. Sen merkittävin riskitekijä on tupakointi. Puusepillä ja kirvesmiehillä on lisääntynyt riski saada nenäsyöpä puupölyn hengittämisen seurauksena. Sairastumisriskiin vaikuttava altistuminen on vuosikymmeniä kestävää ja säännöllistä. Nenäsyövän esiintymisen suvussa ei ole todettu nostavan riskiä. Nenäsyöpä on puolitoista kertaa yleisempi miehillä kuin naisilla. Urologiset sairaudet
Erilaisia urologisia sairauksia hoidetaan eri tavoin. Esimerkiksi eturauhassyöpää hoidetaan leikkauksella ja seurannalla. Leikkaus soveltuu hyväkuntoisille, alle 70-vuotiaille potilaille. Sädehoito sopii paremmin niille, joiden kohdalla leikkaus ei tule kyseeseen. Virtsainkontinenssia hoidetaan esimerkiksi leikkauksella, lääkkeillä ja hormonihoidolla. Virtsakivet poistetaan kehonulkoisella kivenmurskauksella eli ESWL-hoidolla. Syöpä
Syöpäsairaudet nimetään usein sen ruumiinosan mukaan, missä syöpäkasvaimia esiintyy. Syöpätyyppejä ovat esimerkiksi eturauhassyöpä, haimasyöpä, imusolmukesyöpä, keuhkosyöpä, kohdunkaulan syöpä, kohdunrungon syöpä, mahasyöpä, melanooma, munasarjasyöpä, paksusuolen ja peräsuolen syöpä, rintasyöpä, kilpirauhassyöpä ja munuaissyöpä. Eturauhasen syöpä
Eturauhassyövän hoidoksi kannattaa joskus valita seuranta tai ns. aktiivinen seuranta. Pienen tai keskisuuren riskin eturauhasen syöpää voidaan jäädä seuraamaan, mikäli tauti on oireeton eikä todennäköisesti lyhennä odotettavissa olevaa elinikää. Eturauhasen syöpä on tällä hetkellä ylihoidettu sairaus, ja joissain tapauksissa saattaisi olla parempi, että taudin etenemistä vain seurattaisiin aktiivisesti, kunnes radikaalihoito on varmasti tarpeellinen. Hapan fosfataasi
Hapan fosfataasi on erityisen aktiivinen eturauhasessa. Sen aktiivisuus myös kasvaa eturauhassyöpien yhteydessä ja sitä käytetään tutkittaessa hoitojen tehokkuutta. Eturauhassyövän seulontaan sen aktiivisuuden mittaaminen ei kuitenkaan sovellu, koska syövän kehityksen alkuvaiheessa aktiivisuus on normaali. Hapanta fosfataasia esiintyy runsaasti myös siemennesteessä ja entsyymin aktiivisuutta selvittäviä testejä käytetään muun muassa raiskaustapausten tutkinnassa. Karsinooma
Karsinooma on syövän muoto, joka saa alkunsa pintasolukosta eli epiteelistä. Karsinooma on kaikkein yleisin syöpämuoto, ja pääosa keuhkojen, mahalaukun, suoliston, virtsarakon ja ihon syövistä on karsinoomia. Kasvain todetaan karsinoomaksi mikroskooppitutkimuksessa. Karsinooman alalajeja ovat esimerkiksi adenokarsinooma, basaalisolukarsinooma, levyepiteelikarsinooma, papillaarinen karsinooma, musinoosi karsinooma ja uroteliaalinen karsinooma. Tuseeraus
Tuseeraus eli tušeeraus on naisilla emättimen ja molemmilla sukupuolilla peräsuolen kautta tunnustelemalla sormilla tehtävää näiden ja muiden lantion elinten tutkimusta. Ainakin aiemmin se oli tärkein lantion elinten, varsinkin naisen sisäisten sukupuolielinten tutkimustapa. Miehillä tuseerausta voidaan käyttää eturauhassyövän toteamiseen. Tuseerausta voidaan käyttää myös ulostamisen helpottamiseen potilailla, joilla esiintyy ummetusta tai selkäydinvamman aiheuttamia ulostusongelmia. Eturauhasen syöpä
Sairastumisen jälkeen potilaan itsehallinnantunne voi järkkyä ja seurauksena voi olla kriisi. Henkisessä kriisissä akuuttivaihetta seuraa asioiden jäsentelyn vaihe, jonka kautta saavutetaan psyykkinen tasapainotila. Psyykkisen kriisin vaiheita ovat šokki, kieltäminen, reaktiovaihe, läpityöskentelyvaihe ja integraatio, jossa potilas hyväksyy itselleen tapahtuneen ja psyykkinen kasvu alkaa. Psyykkiseen oireiluun liittyvät ahdistuneisuus, mielialojen oireet ja uniongelmat. Sairastumisen aiheuttamiin psyyken ongelmiin voidaan hakea ammattitukea, jota syöpäpotilaille on tarjolla muun muassa klinikoilla. Urologiset sairaudet
Urologisiin sairauksiin kuuluvat naisten ja miesten virtsaelinsairaudet sekä miesten sukupuolielinten sairaudet. Urologisia sairauksia ovat esimerkiksi munuais- ja kivessyövät, eturauhassyövät, eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu sekä virtsakivitauti ja virtsarakon toiminnan häiriöt. Eturauhasen syöpä
Laajassa eurooppalaisessa seulontatutkimuksessa (European Randomized Study of Screening for Prostate Cancer, ERSPC) seurattiin miehiä yhdeksän vuotta. Suomesta tutkimukseen osallistui 80 000 miestä. Tutkimuksessa havaittiin, että seulonnalla voidaan vähentää eturauhassyöpäkuolleisuutta 20–30 prosenttia ja että parantumattomien syöpien osuus vähenee kolmanneksella. Teho on rintasyövässä käytetyn mammografiaseulonnan tasoa. PSA-seulonnan avulla voidaan löytää 41 % luustoon metastoituvaa tautia ennen leviämisvaihetta. Myös paikallisten levinneiden syöpien määrä väheni seulonnan avulla. Melanooma
Yhdysvalloissa melanooma on nykyään seitsemänneksi yleisin syöpä, johon sairastuu elämänsä aikana yksi kuudestakymmenestä yhdysvaltalaisesta. Esiintyvyys Yhdysvalloissa oli vuonna 2005 miehillä 6,4/100 000 ja naisilla 11,7/100 000, mikä tarkoittaa 2 000 prosentin kasvua esiintyvyydessä vuoteen 1930 verrattuna. Ihosyövistä vain 4 prosenttia on melanoomia, mutta se aiheuttaa vaarallisuutensa vuoksi 77 prosenttia ihosyöpäkuolemista. Mahasyöpä
Mahasyöpä on mahasta lähtevä syöpäsairaus. Suomessa todetaan joka vuosi lähes tuhat uutta mahasyöpätapausta. Ajoissa havaittuna sairaus voidaan hoitaa kirurgisesti, mutta yleisesti ottaen sen ennuste on huono. Mahasyövän mahdollisia oireita ovat muiden muassa kipu vatsassa, oksentelu, ripuli, ruokahaluttomuus ja laihtuminen. Tauti voi olla pitkään oireeton. Ilmetessään oireet voivat olla petollisesti samanlaisia kuin hyvänlaatuisissa vaivoissa, esimerkiksi mahahaavassa. Emättimen syöpä
Useimmat emätinsyövät ovat levyepiteelikarsinoomia. Joskus havaittu pahanlaatuinen kasvain voi olla muun syövän etäpesäke. Robert De Niro
De Nirolta leikattiin eturauhassyöpä vuonna 2003. Eturauhasen syöpä
Uusiutuneen taudin hoitoon vaikuttavat potilaan yleistilanne ja muut sairaudet sekä ensimmäisen hoitokerralla käytetty hoito. Uusiutuneen taudin hoidossa pystytään hidastamaan taudin etenemistä ja etäpesäkkeiden muodostumista. Uusiutuvaa eturauhasen syöpää voidaan hoitaa hormonihoidoilla, sytostaateilla tai sädehoidolla. Uusiutuvan syövän sädehoidossa ei voida antaa parantavaa annosta, jos ensimmäisellä hoitokerralla potilasta hoidettiin jo sädehoidolla. Kipua lievittävä sädehoito tai rintojen sädetys hormonihoidoissa sen sijaan ovat mahdollisia. Alkoholi ja syöpä
WHO:n Kansainvälisen Syöpäjärjestön mukaan etanoli kuuluu luokkaan I: Tunnettu Karsinogeeni ja USA:n kansallisen toksikologiaohjelman mukaan luokkaan "Tiedetään karsinogeeniseksi". Etanoli on aikaisemmin liitetty moninkertaiseen riskiin sairastua suun, nielun, kurkunpään, ruokatorven tai maksan syöpiin. Vuonna 2007 julkaistun WHO:n Kansainvälinen Syöpätutkimusjärjestön tiedotteen mukaan etanoli on liitetty myös kohonneeseen rinta- ja suolistosyöpäriskiin. WHO:n asiantuntijat luokittelivat etanoli-alkoholin kymmenen pahimman maailmanlaajuisen terveysriskin joukkoon. Tupakointi moninkertaistaa alkoholin aiheuttamat syöpäriskin. Eturauhasen syöpä
Ulkoista sädehoitoa annetaan noin 36 (30) kertaa, ja sen hoitoteho vastaa radikaalileikkausta. Matalan riskin taudeissa hoitoannokset vaihtelevat eturauhasen syövän sädehoidoissa välillä 70–75 Gy ja keskisuuren tai suuren riskin taudeissa välillä 76–80 Gy. Viitteitä on siitä, että annoksen lisääminen tästäkin suuremmaksi voisi parantaa tuloksia. Kehon ulkopuolelta annetun sädehoidon mahdollisia sivuvaikutuksia ovat impotenssi sekä rakon ja peräsuolen ärsytysoireet. Eturauhasen ulkoisen sädehoidon laitteiston kehittyessä on voitu yhä enemmän kasvattaa eturauhasen saamaa sädeannosta ja pienentää muiden kriittisten elimien sädeannosta. Sädehoitoa voidaan antaa myös leikkauksen jälkeen liitännäishoitona ja taudin uusiutuessa palliatiivisena hoitona. Eturauhasen syöpä
Palliatiiviset hoidot ovat oireita lievittävällä hoitoja, joita annetaan silloin, kun pitkälle edennyttä sairautta ei voida enää parantaa. Palliatiivista hoitoa annetaan siis potilaille, joita ei voida enää parantaa syövän uusiutuessa tai levitessä, myös joskus syövän löytyessä laajasti levinneenä. Etäpesäkkeitä lähettäneen taudin kanssakin voi elää 3–4 vuotta. Kuoleman lähestyessä hoitolinjoista keskustellaan yksilöllisesti ja potilas kohtaa tiedon kuolemastaan useimmiten vähitellen ja asteittain. Hoitolinjapäätökset kirjataan potilaan sairauskertomukseen. Alkuun hoidon tavoite voi olla suorituskyvyn ylläpitäminen, myöhemmin oireiden lievittäminen ja kuolemaan valmistautuminen. Levinneen sairauden hoidon tavoitteena on lievittää oireita ja pitkittää elinaikaa. Palliatiivisia hoitoja saa eturauhasen syöpään 800 miestä vuosittain. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syöpiä voidaan kuvantaa monilla eri menetelmillä. Tällä hetkellä ne eivät sovellu eturauhasen seulontaan. Ne eivät myöskään korvaa biopsioita. Radiologinen kuvantaminen on hyödyllistä erityisesti levinneisyystutkimuksina eturauhasen syövissä. Ultraäänitutkimus on eniten käytetty menetelmä, ja sillä usein arvioidaan myös munuaisten tila. Yksinään ultraäänitutkimus ei yleensä riitä syövän diagnostiikassa, mutta sillä on tärkeä rooli koepalan otossa. Lisäksi sisäistä sädehoitoa voidaan suunnitella ultraäänitutkimuksen avulla. Magneettikuvaus, joka monella muulla syövän alueella on hyödyllinen, on käytössä myös eturauhasen syövän toteamisessa – mutta selkeää kuvaa siitä, miten eturauhasta pitäisi kuvata, ei ole kansainvälisesti olemassa. Magneettikuvaus ei ole rutiinikäytössä primaaridiagnostiikassa. Sitä käytetään sädehoidon suunnittelun apuvälineenä. Tietokonetomografiaa käytetään ennen kaikkea imusolmukelevinneisyyden ja muun metastasoinnin selvittämiseen. Toisaalta tietokonetomografia on erittäin tärkeä sädehoidon suunnittelussa. Muita kuvantamismenetelmiä ovat magneettispektrogrammi (MRS) ja positroniemissiotomografia. Luuston gammakuvauksella voidaan löytää luustoon edenneitä etäpesäkkeitä. Nenäsyöpä
Nenäsyöpä on yleisin eteläisessä Afrikassa ja Japanissa. Länsimaissa kaikista syöpätaudeista nenäsyöpiä on noin puoli prosenttia. Sairautta esiintyy lähinnä vanhoilla ihmisillä. Suomessa tapauksia todetaan vuosittain 30–40. Munasarjasyöpä
Munasarjasyövistä suurin osa, 92–96 prosenttia, on epiteliaalista alkuperää olevia kasvaimia eli karsinoomia. Näistä yleisimpiä alatyyppejä ovat seroosi karsinooma (40 %), endometrioidikarsinooma (10–24 %), musinoottinen karsinooma (3–10 %) ja kirkassolukarsinooma (5–11 %). Epiteliaalisten kasvainten ohella muita harvinaisempia munasarjatyyppejä ovat itusolukasvaimet ja sukupienakasvaimet. Eturauhasen syöpä
Eturauhasen syövän etiologia on taudin yleisyydestä huolimatta edelleen pääosin tuntematon. Eturauhasen syöpä kehittyy eturauhasen solujen alkaessa muuttua pahanlaatuisiksi. Tapausten erityispiirteenä sairaus kehittyy usein aluksi hitaasti ja ilmenee myöhemmin iäkkäillä potilailla. Ympäristötekijöillä on suurempi merkitys eturauhasen syövän kehittymisessä kuin perinnöllisillä tekijöillä. Eturauhasen syöpä
Eturauhanen on miehen sukupuolirauhanen, joka sijaitsee virtsarakon alapuolella peräsuolen edessä. Se on noin luumun kokoinen, 20 grammaa painava elin. Se ympäröi osittain virtsaputkea, joka kuljettaa virtsan rakosta elimistön ulkopuolelle. Eturauhanen tuottaa osan siemennesteessä tarvittavasta nesteestä. Eturauhasen syövän synty ja kasvu edellyttää miessukupuolihormoneita eli androgeeneja. Eturauhasen syöpää ei esiinny eunukeilla. Eturauhasen syöpä on kuitenkin vanhojen miesten sairaus, vaikka heillä iän mukana androgeenien, erityisesti testosteronin pitoisuudet seerumissa pienenevät. Selitys lienee eturauhassolujen iän myötä herkistyvä vaste hormoneille ja muiden riskitekijöiden kasvava merkitys miehen ikääntyessä. Testosteronin vaikutus eturauhasen syöpään on myös kyseenalaistettu monessa tutkimuksessa. Kuitenkin tutkimustulokset eläin-, kliinisistä, ennaltaehkäisy- ja hoidolliseen kokemuksiin perustuvista tutkimuksista viittaavat testosteronin vaikuttavan jollain tavalla eturauhasen syövän syntyyn. David Koch
Yksi David Kochin tavoitteista on löytää syöpään parannuskeino. Hän on lahjoittanut tähän tarkoitukseen 215 miljoonaa dollaria, joista sata miljoonaa käytettiin tutkimuskeskusken perustamiseen MIT:hen. Koch itse on sairastanut eturauhassyövän. Kivessyöpä
Kiveksessä voi olla myös muun syövän etäpesäke, mutta tällaisia tapauksia on kuvattu äärimmäisen harvoja. Noin joka kolmannessa tällaisessa tapauksessa alkuperäinen syöpäkasvain on ollut eturauhasen adenokarsinooma. Docrates Syöpäsairaala
Syövän sädehoidossa uutta teknologiaa edustaa kudoksensisäinen, ns. HDR (High Dose Rate) -brakyhoito, jonka edeltäjää LDR (Low Dose Rate) -brakyhoitoa Docrateen urologian ylilääkäri Martti Ala-Opas käytti ensimmäisenä Suomessa eturauhassyövän hoidossa. Tällä hetkellä Docrateella on Suomen pisin ja laajin kokemus eturauhassyövän hoidosta HDR-braky-menetelmällä. Uudet sädehoitomenetelmät mahdollistavat paremmin kohdistettuja, entistä suurempia sädeannoksia ja näin entistä parempia syövän hoitotuloksia vähemmillä sivuvaikutuksilla. Terveydenhoito Kiinassa
Terveydenhoito Kiinassa on merkittävä Kiinan talouskasvun sosiaalinen haaste. Tarttuvien tautien osuus kuolemista on 20 %. Hengitystieinfektiot, hepatiitti ja tuberkuloosi lisäävät kuolleisuutta. Yleisin kuolinsyy on syöpä, yli 50 %. Yleisiä ovat myös sydän- ja verisuonitaudit, tieonnettomuudet, depressiot ja itsemurhat. Maailmanlaajuinen SARS-epidemia vuonna 2003 Etelä-Kiinassa osoitti terveydenhuollon kehitystarpeen. Eturauhasen syöpä
Hiirikokeissa on tutkittu F77-nimistä vasta-ainetta, joka kiinnittyy eturauhasen syöpäsoluihin. Tutkimustulokset ovat vaikuttaneet lupaavilta, sillä aine tuhosi syöpäsoluja eikä kiinnittynyt terveisiin soluihin. Tulevaisuudessa F77-vasta-aine saattaa olla liitännäishoito eturauhasen syövässä. Kives
Lisäksi muut syövät voivat lähettää kivekseen etäpesäkkeitä, mutta tämä on erittäin harvinaista. Kirjallisuudessa tapauksia on kuvattu kolmattasataa. 32 %:ssa näistä tapauksista primaarinen kasvain on ollut eturauhasen adenokarsinooma. Virtsaputken syöpä
Vaikka todetuissa tapauksissa potilaat ovat olleet 13–90-vuotiaita, sairaus on yleisin vanhoilla ihmisillä. Ennuste riippuu suuresti kasvaimen koosta ja tarkasta sijainnista, syövän levinneisyydestä, potilaan yleiskunnosta ja muista tekijöistä. Penissyöpä
Penissyöpä on Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa yksi harvinaisimmista syöpätyypeistä. Vain 0,2 % kaikista miesten syövistä ovat penissyöpiä ja noin 0,1 % syöpäkuolemista johtuu penissyövästä. Sairaus on kuitenkin yleisempi kehitysmaissa. Osissa Etelä-Amerikkaa ja Afrikkaa penissyöpiä arvioidaan olevan noin 10 % miesten syövistä. Suomessa todetaan joka vuosi keskimäärin kolmetoista penissyöpätapausta.