Mikä on Pohjois-Kyproksen pääkaupunki?
Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Pohjois-Kyproksen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Sen pääkaupunki on Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Pohjois-Kyproksen suurin kaupunki on pääkaupunki Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa, tai oikeammin sen Pohjois-Kyproksen puolella oleva osa eli Pohjois-Nikosia (). Muut suurimmat kaupungit ovat Gazimağusa eli Famagusta/Ammóchostos (), Girne eli Kyrenia/Kerýneia (), Gönyeli eli Kióneli () ja Güzelyurt eli Mórfou ().
Kyproksen miehitys
Miehitys alkoi sen jälkeen, kun Kyproksen presidentti Makarios III oli syrjäytetty vallankaappauksessa 15. heinäkuuta maan pääkaupungissa Nikosiassa. Kaappauksen takana olivat kyproksenkreikkalainen Níkos Sampsón ja Ateenassa valtaa pitänyt Kreikan sotilasjuntta. Kaappauksen tarkoituksena oli liittää Kypros Kreikkaan. Kyproksen väestöstä 77 % on kreikkalaisia ja 18 % turkkilaisia. Turkkilaiset asuvat saaren pohjoisosassa nykyisen Pohjois-Kyproksen alueella. Turkin hallitus reagoi levottomuuksiin välittömästi ja lähetti saarelle noin miestä ja 40 taisteluvaunua. Nikitári
Nikitári () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Nikitárin kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 40 kilometriä länsilounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Asínoksen Neitsyt Marian kirkko ("Panagía tis Asínou"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Ándros
Ándros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379,7 neliökilometriä ja asukasluku 9 221 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ándros kuuluu Ándroksen kuntaan, Ándroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Ándroksen kaupunki. Kyproksen historia
Saari joutui roomalaisten haltuun 58 eaa, Pafoksen säilyessä pääkaupunkina. Vuonna 45 apostolit Paavali ja Barnabas vierailivat saarella ja sen käskynhaltija Sergius Paulus kääntyi kristinuskoon. Saaresta tuli siten ensimmäinen kristityn hallitsema alue. Saarella oli tuhoisia maanjäristyksiä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. sekä ensimmäisellä vuosisadalla, jolloin monet kaupungit jouduttiin rakentamaan uudelleen. Lefkas (kaupunki)
Lefkas (; kath. Λευκάς, "Lefkás") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lefkaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λευκάδας, "Dimotikí Enótita Lefkádas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lefkaksen saarella, Lefkaksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 13 490 ja varsinaisen Lefkaksen kaupungin väkiluku 8 673 (vuonna 2011). Lefkaksen kaupunki on Lefkaksen saaren pääkaupunki ja Lefkaksen kunnan kuntakeskus.
Lefkaksen kaupunki sijaitsee Lefkaksen saaren koillisrannikolla luonnonsataman äärellä. Se on paitsi saaren hallinnollinen myös taloudellinen ja kulttuurikeskus. Kaupungin rakennuskanta on suhteellisen uutta, koska se kärsi suuria tuhoja vuosien 1948 ja 1953 maanjäristyksissä. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa frankkilaisaikainen, 1300-luvulla rakennettu Agía Mávran linna, maanjäristyksistä säästyneet 1600- ja 1700-luvuilla rakennetut kirkot, sekä Lefkaksen arkeologinen museo. Kaupungista on siltayhteys mannermaalle. Lefkaksen kunnallisyksikkö käsittää saaren pohjoisosan rannikon. Luettelo Kyproksen kaupungeista
Kaikki Kyproksen kaupungit ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kaupunkeja, mutta osa kaupungeista on Turkin miehittämiä ja "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa. Dáli
Dáli sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 17 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kaupunki on perinyt nimensä antiikin aikaisesta Idalionin kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä. Dáli on itsenäinen kunta vuodesta 1996. Kreikan maantieteelliset alueet
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkeimmat vuoret ovat Taÿ́getos ja Kyllíni ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Patras, Kalamáta, Trípoli ja Kórinthos. Peloponnesosta maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Peloponnesoksen alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Náfplio
Kreikan vapaussodan alussa huhtikuussa 1821 kreikkalaiset heimojohtajat ja filhelleenit piirittivät ja lopulta valtasivat kaupungin Theódoros Kolokotróniksen johdolla. Náfpliosta tuli modernin Kreikan itsenäisyyteen johtaneen vapaussodan keskuspaikka, ja se toimi vuodesta 1823 itsenäiseksi julistetun Kreikan epävirallisena pääkaupunkina. Kreikan parlamentin ensimmäisenä kokoontumispaikkana toimi vuosina 1825–1826 Aga paššan moskeija, joka tunnetaan siksi myös nimellä "Vouleftikó". Englanti, Ranska ja Venäjä tunnustivat itsenäisyyden vuonna 1827. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Pohjois-Kypros () on Kyproksen saaren pohjoisosan alue, joka julistautui vuonna 1983 itsenäiseksi valtioksi nimellä Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta ("Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti"). Sen itsenäisyyden on tunnustanut vain Turkki, joka miehitti alueen vuonna 1974. Pohjois-Kypros on "de jure" Kyproksen tasavallan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisäpuolella. Karavostási (Nikosia)
Karavostási (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Güzelyurtin alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Kylän väkiluku on (2011). 
Karavostási sijaitsee Kyproksen luoteisrannikolla Mórfounlahden rannalla. Kylässä toimii Lefken eurooppalainen yliopisto ("European University of Lefke"). Antiikin aikana nykyisen kylän lähellä sijaitsi Soloin kaupunki. Kylän nimi tarkoittaa ”Laivasatamaa”. Kypros
Kypros on jaettu hallinnollisesti kuuteen alueeseen ("eparchía"), joista kaksi sijaitsee kokonaan Kyproksen tasavallan puolella, kolme osittain sen ja osittain Pohjois-Kyproksen puolella, ja yksi kokonaan Pohjois-Kyproksen puolella. Alueet on jaettu kuntiin ("dímos") ja yhdyskuntiin ("koinótita"). Pohjois-Kyproksella on oma aluehallintonsa, joka ei noudata täysin tätä Kyproksen tasavallan jakoa. Kyproksenkreikkalaisilla on oma pakolaishallintonsa myös Pohjois-Kyproksen puolelle jääneille alueille ja kunnille. Agía Nápa
Agía Nápa sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla. Aivan alueen vieressä on Kávo Gkrékona eli Kap Grecona tunnettu niemenkärki. Agía Nápa sijaitsee Famagustan alueella, jolle on tyypillistä maaperän punaisuus. Kahdeksan kilometrin päässä sijaitsee Protarás, joka on noussut myös suosituksi turistikohteeksi.
Alueen rantoja pidetään yleisesti Kyproksen parhaina. Agía Nápan välittömässä läheisyydessä sekä lähialueella on lukuisia uimarantoja, ja alueen kaikille uimarannoille on myönnetty Sinilippu-ympäristösertifikaatti, joka myönnetään rantojen rakennusten sekä puhtauden mukaan. Alueen suosituimpia rantoja on Nisín ranta (”Nissi”), joka sijaitsee kolme kilometriä keskustasta länteen. Kyproksenkreikkalaiset
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen ollen näin koko itäisen Välimeren suurin saari. Saari tuli osa helleenistä maailmaa kreikkalaisten siirtolaisten myötä. Kyproksenkreikkalaiset periytyvät mykeneläisistä kreikkalaisista, jotka asettuivat saarelle viimeistään 1200-luvulta eaa. alkaen. Aleksanteri Suuri valtasi saaren persialaisilta 333 eaa. Rooman valtakunnan jakauduttua vuonna 285 kyproslaiset saivat itsehallinnon lähes yhdeksän vuosisadan ajaksi Bysantin valtakunnan takaamana. Tuona itsehallinnon aikana ehkä tärkein yksittäinen tapahtuma varhaisena Bysantin aikana oli paikallisen Kyproksen kirkon perustaminen erilleen Antiokian patriarkaatista. Tuolloin keisari Zenon nimitti Kyproksen historiallisen pääkaupungin Salamiksen (nimettiin "Constantiaksi" keisari Constantius II:n aikana) piispan metropoliitan statuksella arkkipiispaksi.
Bysanttilainen aika muovasi vahvasti kyproksenkreikkalaista kulttuuria. Ortodoksinen usko muodostui oleelliseksi osaksi kyproksenkreikkalaisuutta, mikä auttoi säilyttämään vieraiden vallottajien aikana kulttuurillisen omaleimaisuuden. Koska Kypros ei koskaan ollut valtakuntien laajentumisen pääasiallinen kohde, vaan se lankesi vallottajien käsiin eräänlaisena ”sivutuotteena”, vierailla vallanpitäjillä ei ollut tarvetta tai intressiä hävittää paikallista kulttuuria. Lýmpia
Lýmpia () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Lýmpian kylä sijaitsee Kyproksen sisäosissa linnuntietä noin 18 kilometriä luoteeseen Lárnakasta ja noin 27 kilometriä kaakkoon pääkaupunki Nikosiasta. Sen nimi on lyhentynyt alkuperäisestä nimimuodosta "Olýmpia" (Ολύμπια). Kyllíni
Kyllíni sijaitsee Peloponnesoksen länsikulmassa sijaitsevan pienemmän niemen pohjoisrannalla. Sieltä on matkaa Eliksen hallinnolliseen keskukseen Pýrgokseen linnuntietä noin 39 kilometriä ja Länsi-Kreikan pääkaupunkiin Patrakseen noin 64 kilometriä. Kyllíni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κυλλήνης, "Topikí Koinótita Kyllínis"), johon kuuluu varsinaisen Kyllínin kylän lisäksi asumaton Kafkalídan saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 631. Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue
Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan sekä Jooniansaarten alueet ja sen pääkaupunki on Patras. Palaiométocho
Palaiométochon kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 18 kilometriä pääkaupunki Nikosiasta länsilounaaseen. Kyproksen historia
Turkin miehittämä Pohjois-Kypros julistautui itsenäiseksi vuonna 1975, ja sen johtoon valittiin Rauf Denktaş. Alueelta karkotettiin 200 000 kyproksenkreikkalaista, ja tasavallan alueelta pakeni puolestaan 80 000 kyproksenturkkilaista pohjoiseen. Vuonna 1983 perustettiin Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta, jonka vain Turkki on tunnustanut. Kíti
Kíti () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Kítin kylä sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä lounaaseen Lárnakan kaupungista ja noin kolme kilometriä lounaaseen Lárnakan lentokentästä. Se on oletettavasti perinyt nimensä Lárnakan paikalla antiikin aikana sijainneelta Kitionin kaupungilta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa bysanttilaisaikainen Panagía Angelóktistin kirkko (”Enkelten rakentama Neitsyt Marian kirkko”). Lárnaka
Lárnaka () on kaupunki ja kunta (Δήμος Λάρνακας, "Dímos Lárnakas") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Se on alueensa hallinnollinen keskus. Kaupungin väkiluku on (2011) ja koko kaupunkialueen väkiluku noin (2016). Neápoli (Thessaloniki)
Neápoli sijaitsee vain pari kilometriä Thessalonikin keskustasta pohjoiseen ja se on käytännössä Thessalonikin kaupunginosa tai esikaupunki. Neápoli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Neápoli-Sykiésin kunnaksi yhdessä Ágios Pávloksen, Péfkan ja Sykiésin kanssa, jolloin se muuttui yhdeksi Neápoli-Sykiésin kunnan kunnallisyksiköistä. Kaupungin väestöntiheys on yksi maailman korkeimpia. Aradíppou
Aradíppou () on kaupunki ja kunta (Δήμος Αραδίππου, "Dímos Aradíppou") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Aradíppou on Lárnakan esikaupunki ja sijaitsee noin seitsemän kilometriä Lárnakan keskustasta luoteeseen. Se on itsenäinen kunta vuodesta 1986. Agía Varvára (Nikosia)
Agía Varváran kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kylä on rakennettu noin 310 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen Pyhän Barbaran ("Agía Varvára") kirkosta ja ikonista. Palaichóri Oreinís
Palaichóri Oreinís () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Palaichórin kylä, suomeksi ”Vanhakylä”, sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 40 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Vapahtajan kirkastumisen kirkko ("Metamórfosi tou Sotíros"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Gýtheio
Gýtheio sijaitsee Mánin niemimaalla, Välimereen kuuluvan Lakonianlahden rannalla. Gýtheiosta on matkaa Areópoliin 28 kilometriä, Mystrakseen 48 km, Kreikan pääkaupunkiin Ateenaan 271 km ja Patrakseen 277 km. Gýtheiosta kulkee lauttoja muun muassa Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen, Kytheran saarelle, Neápoliin sekä Elafónisoksen saarelle. Kaupungin edustalla sijaitsee pieni Kranáin saari. Lárnaka
Lárnaka sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla. Etäisyys Lárnakasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 45 kilometriä, Famagustaan noin 43 kilometriä, Limassoliin noin 67 kilometriä ja Páfokseen noin 132 kilometriä. Kaupungin eteläpuolella sijaitsee suuri suolajärvi, Lárnakan suolajärvi. Lentoasema sijaitsee kaupungista nähtynä suolajärven toisella puolella, noin neljän kilometrin päässä keskustasta. Géri
Géri sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 10 kilometriä kaakkoon pääkaupunki Nikosiasta. Se on itsenäinen kunta vuodesta 2011. Kreikka
Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena. Nikosian alue
Nikosian alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Nikosian alueen pohjoisin osa, johon kuuluvat myös Pohjois-Kyproksen hallussa olevat Lárnakan alueen osat, muodostaa Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueen. Sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Peristeróna (Nikosia)
Peristeróna () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Peristerónan kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 27 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta, aivan kiinni saaren jakavassa Vihreässä linjassa. Méniko
Ménikon kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 20 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän merkittävin kirkko on Pyhän Kyprianoksen ja Pyhän Justinan ("Ágios Kyprianós kai Agía Ioustíni") kirkko, jonka vanhimmat osat ovat 1300-luvulta. Káto Defterá
Káto Defterán kylä, ”Alempi Defterá”, sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 14 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on nimensä mukaisesti Defterán alakylä, ja sen vieressä sijaitsee Páno Defterán kylä eli ”Ylempi Defterá”. Kórnos
Kórnoksen kylä sijaitsee Kyproksen eteläisissä sisäosissa, linnuntietä noin 21 kilometriä länteen Lárnakan kaupungista ja noin 28 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kykladit
Kykladien nimi viittaa siihen, että niiden on antiikin aikana ajateltu muodostavan kehän ("kyklos") Deloksen saaren ympärille. Kykladien kooltaan suurimmat saaret ovat Náxos, Ándros ja Páros. Väkiluvultaan suurimmat ovat Sýros, Náxos ja Santorínin saariryhmän pääsaari Thíra. Saarten perinteinen keskuskaupunki ja suurin asutus on Sýroksella sijaitseva Ermoúpoli. Muut suurimmat kaupungit ovat Náxoksen kaupunki, Tínoksen kaupunki sekä Pároksen Paroikiá. Kyproksen alueet
Kyproksen alueet () muodostavat korkeimman tason hallinnollisen jaon Kyproksen saarella. Koko Kypros on jaettu kuuteen alueeseen, jotka on nimetty pääkaupunkinsa mukaan. Aluejako on alun perin koskenut koko saarta eli sekä Kyproksen tasavallan että Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnoimia osia. Nykyisin Pohjois-Kyproksen aluejako kuitenkin poikkeaa alkuperäisestä jaosta joiltakin osin. Anthoúpoli (Nikosia)
Anthoúpolin kylä, suomeksi ”Kukkakaupunki”, sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 12 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on osa Lakatámeiaa ja syntyi vuoden 1974 jälkeen Pohjois-Kyproksen alueelta muuttaneiden evakkojen majoittamiseksi. Kreeta
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kreetan alueella asui 621 340 asukasta, joista naisia oli 312 580 ja miehiä loput 308 760. Asukkaista yli kolmasosa asuu kolmessa suuressa kaupungissa. Pääkaupungissa Iraklionissa asui vuonna 2011 173 450 asukasta, Chaniássa 108 310 ja Réthymnossa 54 900. Ágios Nikólaoksessa asui 26 430, Siteíassa 18 550 ja Ierápetrassa 28 270 asukasta. Key West
Key West on kaupunki ja samanniminen saari Yhdysvaltain Floridan osavaltion Florida Keys -saaristossa. Kaupunki on Monroen piirikunnan hallintokeskus (). Key West on Florida Keysin läntisin paikka. Kaupungin asukasluku on 25 478 (). Kaupunki on 207 km lounaaseen Miamista ja 170 km koilliseen Kuuban pääkaupungista Havannasta. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan merkittävimmät lentoasemat ovat Lárnakan kansainvälinen lentoasema ja Páfoksen kansainvälinen lentoasema. Merkittävimmät satamat ovat Limassol, Lárnaka ja Vasilikós. Kauppalaivastoon kuuluu yli alusta. Matkustajien reittiliikenne Manner-Euroopan puolelle on lopetettu, joten Limassolin sataman terminaalit ovat risteilyalusten käytössä. Maan sisällä julkista liikennettä hoitavat linja-autot ja taksit. Makedonia
Kreikassa Makedonian valtiosta käytetään yleisesti nimeä ”Skopjen tasavalta” pääkaupungin mukaan, ja hallitus nimittää pohjoisnaapuria lyhenteellä FYROM. Kiistasta huolimatta Kreikka on tärkein sijoittaja Makedoniassa, ja maat ovat harjoittaneet turvallisuus- ja sotilasyhteistyötä sekä kulttuurivaihtoa. Marraskuussa 2005 julkaistun Euroopan komission raportin mukaan suhteet Kreikkaan ovat viime vuosina parantuneet. Makedonian pyrittyä vuoden 2008 Naton huippukokouksessa Bukarestissa sotilasliiton jäseneksi Kreikka esti veto-oikeudellaan liittymisen nimikiistan vuoksi, minkä jälkeen Makedonian lähetystö jätti kokouksen. Kyproksen alueet
Pohjois-Kyproksen alueet ovat: Páfos
Páfoksen kaupunki sijaitsee Välimeren rannalla Kyproksen lounaisrannikolla. Etäisyys pääkaupunki Nikosiaan on 148 kilometriä ja Limassoliin 68 kilometriä. Páfoksen kaupunki koostuu kahdesta osasta, jotka ovat "Páno Páfos" (”Ylempi Páfos”) ja "Káto Páfos" (”Alempi Páfos”). Páno Páfos sijaitsee nimensä mukaisesti ylempänä ja kaeumpana merestä, ja muodostaa Páfoksen vanhankaupungin. Se tunnetaan paikallisesti myös nimellä "Ktíma". Káto Páfos, joka tunnetaan myös nimellä "Néa Páfos", sijaitsee meren rannalla antiikin aikaisen kaupungin paikalla. Antiikin Kypros
Seuraava kaupunki itään oli Amathus (). Sen lähellä sijaitsi pieni Palaian () kaupunki. Edelleen itään sijaitsi Kitionin () kaupunki, ja sen länsipuolella sijaitsi Tetios-joki () ja itäpuolella Dades-niemi (). Seuraavat niemet itään olivat Thronoi () ja saaren kaakkoiskulman Pedalion () eli nykyinen Kávo Gkréko. Itärannikolla niemestä pohjoiseen sijaitsi Leukolla (). Edelleen pohjoiseen sijaitsivat Ammokhostos () ja hieman pohjoisempana Salamis (). Niiden kohdalla mereen laski Pediaios-joki (. Edelleen pohjoisempana itärannikolla sijaitsivat Elaia () ja Urania (). Karpasian kaupunki () sijaitsi siitä nykyisen nimensä saaneella Karpasían niemellä. Niemen kärki tunnettiin nimellä Deinareton (), ja sen kärjessä sijaitsivat Kleides-saaret (). Nikosia
Nikosia on Kyproksen tasavallan paitsi hallinnollinen myös taloudellinen keskus. Kyproksen tilanteen vuoksi se on jaettu kaupunki, ja eteläosa siitä kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja sen Nikosian alueeseen, ja pohjoisosa eli Pohjois-Nikosia turkkilaiseen Pohjois-Kyprokseen ja sen Lefkoşan alueeseen. Kaupunki on kummankin alueen hallinnollinen keskus. Eteläosa muodostaa Nikosian kunnan (Δήμος Λευκωσίας, "Dímos Lefkosías"), jonka väkiluku on . Pohjois-Nikosian väkiluku on ja sen kunnan väkiluku , mikä tekee koko kaupungin yhteenlasketuksi väkiluvuksi (2011). Kálymnos
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Póthia eli Kálymnoksen kaupunki (12 324 asukasta), joka sijaitsee luonnonsatamalahdessa saaren etelärannikolla; sekä Pánormos (2 069 asukasta), Vathýs (492), Myrtiés (325) ja Árgos (278). (Katso myös: Luettelo Kálymnoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Póthia on yksi koko Egeanmeren saariston suurimmista kaupungeista. Saaren vanha pääkylä Chorió, joka sijaitsee saaren sisäosissa Póthian luoteispuolella, on nykyisin kasvanut yhteen pääkaupungin kanssa. Antiikin Kypros
Kypros asutettiin viimeistään neoliittisen kauden alussa 7000-luvulla eaa. Varhaisimpia tunnettuja asutuksia on Choirokoitía (usein Khirokitia), joka edustaa akeraamista eli esikeraamista vaihetta. Kypros on ilmeisesti ollut autiona noin 6000–4500 eaa. Se asutettiin uudelleen myöhemmällä neoliittisella kaudella, jolloin tunnettiin jo sekä maanviljelys että keramiikan valmistus. Saari siirtyi kalkoliittiselle kaudelle 3000-luvun eaa. alkupuolella.
Kyproksen varhaisimmat kuparikaivokset perustettiin noin 3400–2300 eaa., ja saari tuli tunnetuksi kuparin viennistä koko itäisen Välimeren alueella. Varsinaisen pronssikauden alku ajoitetaan noin vuoteen 2500 eaa. Keskisellä pronssikaudella noin 1900–1600 eaa. Kyproksella oli laajat kauppayhteydet itäisen Välimeren alueella, muun muassa Syyriaan ja Egyptiin. Saarelle alkoi syntyä ensimmäisiä kaupunkimaisia asutuksia. Myöhäisellä pronssikaudella noin 1600–1050 eaa. saaren merkittäviä kaupunkeja olivat Kition ja Égkomin (Enkomi) nimellä nykyisen kylän mukaan tunnettu asutus, jonka oletetaan olleen Alasian valtakunnan keskus. Samalla ajalla saarella oli kauppayhteydet myös minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin kanssa. Kyproksella kehittyi oma kirjoitusjärjestelmä, joka tunnetaan kyproslais-minolaisena kirjoituksena. Se muistutti jossakin määrin lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoitusta ja toisaalta myös nuolenpääkirjoitusta. Sitä käyttänyt saaren pronssikautinen alkuperäisväestö tunnetaan eteokypriootteina. Heidän kieltään, niin kutsuttua eteokypriootin kieltä, ei tunneta.
Mykeneläisiä kreikkalaisia tai näiden jälkeläisiä muutti Kyprokselle noin 1200–1000-luvuilla eaa., oletettavasti pakoon niin kutsuttua doorilaisvalloitusta ja muita levottomuuksia Manner-Kreikassa. Muuttajat toivat mukanaan muinaiskreikan arkado-kyproslaisen murteen. Kypros siirtyi rautakaudelle muun Välimeren alueen tavoin noin 1000 eaa. Tästä huolimatta myös Kyproksen tuottamalle kuparille oli edelleen suuri kysyntä. Pohjois-Egean saaret
Pohjois-Egean saaret () eli Pohjois-Egean saarten alue (Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου, "Periféreia Voreíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Mytilíni. Alámpra
Alámpran kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimen sanotaan viittaavan ”tuleen” (Kyproksen murteella "a lámpra") ja liittyvän legendaan, jonka mukaan kylä pelastui tulipalolta ihmeen kautta. Patras
Patras (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πατρέων, "Dímos Patréon"), joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kaupunki on Länsi-Kreikan pääkaupunki sekä Akhaian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 333,1 neliökilometriä ja väkiluku . Varsinaisen Patraksen kaupungin väkiluku on (vuonna 2011). Kyproksen yliopisto
Kyproksen yliopisto (, ) on julkinen yliopisto, joka toimii Nikosian kaupungissa Kyproksella. Mýrina (Límnos)
Mýrina () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Límnoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μύρινας, "Dimotikí Enótita Mýrinas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Límnoksen saarella, Límnoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 006 ja varsinaisen Mýrinan kaupungin väkiluku 5 711 (vuonna 2011). Mýrina on Límnoksen saaren pääkaupunki ja Límnoksen kunnan kuntakeskus.
Mýrinan kaupunki sijaitsee Límnoksen saaren länsirannikolla. Se on saaren pääsatama ja rakennettu kahden luonnosatamalahden rannalle. Lahtien välissä on niemi, jossa on venetsialaisaikainen linna (Kástro) vulkaanista kiveä olevien kalliomuodostelmien ympäröimänä. Mýrinan kunnallisyksikkö käsittää saaren koko länsiosan. Tríkomo
Tríkomo (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa İskelen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Turkkilainen İskele muodostaa İskelen kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama, ja toimii İskelen alueen keskuksena. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Tríkomon kylän väkiluku (2011). 
Tríkomon kylä sijaitsee Kyproksen koillisosassa Karpasían niemimaan juuressa, noin 22 kilometriä pohjoiseen Famagustan kaupungista ja noin 50 kilometriä itäkoilliseen Nikosiasta. Mosfilotí
Mosfilotín kylä sijaitsee Kyproksen sisäosissa noin 21 kilometriä länsiluoteeseen Lárnakasta ja noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Se on rakennettu noin 250 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Mosfilotín nimi viittaa alueelle varsinkin aiemmin tyypilliseen etelänorapihlajaan ("mosfiliá", "Crataegus azarolus"). Kylän kirkko on omistettu Pyhällä Marinalle ("Agía Marína") eli Margareetalle. Límnos
Límnos eli "Lemnos" () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 476,29 neliökilometriä ja asukasluku 16 992 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Límnos kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Mýrina. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan virallinen, koko saaren käsittävä pinta-ala on ja väkiluku arviolta noin (2017). Kyproksen tasavallan hallussa olevan saaren eteläosan pinta-ala on ja väkiluku (2011). Kyproksen tasavallan pääkaupunki on Nikosia ja suurin kokonaan tasavallan alueella oleva kaupunki Limassol. Kalopanagiótis
Kalopanagiótis () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Kalopanagiótiksen kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Marathásan laaksossa noin 70 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhän Johannes Lampadisteen luostari ("Moní tou Agíou Ioánni tou Lampadistí"), jonka kirkko on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan puolella on monipuolisempi aluerakenne, jonka vuoksi se on voinut kehittyä paremmin kuin pohjoinen naapurinsa. Talouden kulmakiviä ovat teollisuus, rahaa tuovat sotilastukikohdat ja tärkeimpänä kasvava turismi. Kyproksen osat tekevät sen verran yhteistyötä, että etelässä tuotettua maalämpöä siirretään pohjoiseen, joka puolestaan antaa talousvettä etelään. Kokkinotrimithiá
Kokkinotrimithián kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa hieman saaren jakavan Vihreän linjan eteläpuolella, linnuntietä noin 16 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Lárnakan alue
Lárnakan alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Lárnakan alueen pohjoisin osa, jonka pinta-ala on noin 88 neliökilometriä, on liitetty Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueeseen eli Pohjois-Kyproksen hallussa olevaan Nikosian alueen osaan. Siellä sijaitsee neljä kylää, Ársos, Meloúseia, Pérgamos ja Tremetousiá. Lasíthi (alueyksikkö)
Alueen länsiosassa sijaitsevat Díktivuoret. Alueen suosituin rantalomakohde on pääkaupunki Ágios Nikólaos, johon matkailijoita alkoi saapua suuressa määrin 1960-luvulta alkaen. Ágios Nikólaos on Kreetan viidenneksi suurin kaupunki ja se on toiminut alueen pääkaupunkina 1900-luvun alusta lähtien. Muita suuria kaupunkeja ovat Siteía ja etelärannikon Ierápetra. Muita nähtävyyksiä ja käyntikohteita ovat esimerkiksi Váin uimaranta, Káto Zákros, Spinalónga sekä Lasíthin ylätasanko. Pafos
Pafos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kyproksen saarella. Nimi viittaa itse asiassa kahteen erilliseen kaupunkiin tai kaupungin historialliseen vaiheeseen saaren lounaisrannikolla. Alkuperäinen Vanha Pafos eli Palaipafos (, myös "Pafos palaia", , lat. "Palaepaphos/Palaepaphus") sijaitsi nykyisen Koúklian kylän lähellä, noin 16 kilometriä itään nykyisestä Páfoksen kaupungista (). Uusi Pafos eli Nea Pafos (, myös "Pafos Nea", ) perustettiin 300-luvulla eaa. ja sijaitsi nykyisen Páfoksen kaupungin Káto Páfoksen paikalla (). Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan suurimmat puolueet ovat kommunistinen AKEL, keskusta-oikeistolainen DISY ja demokraattinen puolue DIKO. Helmikuussa 2013 presidentiksi valittu Níkos Anastasiádis edustaa DISY-puoluetta. Kyproksen miehitys
Kyproksen saari on edelleen jaettu kahtia. Myös pääkaupunki Nikosia on jaettu kahtia, ja sitä vartioivat Kyproksen tasavallan ja Pohjois-Kyproksen armeijan sotilaat. YK:n johtama UNFICYP-operaatio jatkuu edelleen (vuonna 2018). Saaren yhdistämisestä on neuvoteltu. Vuonna 2004 pidetyssä kansanäänestyksessä kyproksenturkkilaisista 65 % kannatti YK:n pääsihteeri Kofi Annanin ehdottamaa yhdistämistä, mutta kyproksenkreikkalaiset torjuivat sen 76 %:n enemmistöllä oman presidenttinsä Tássos Papadópouloksen ja Kyproksen kirkon johdon suosituksesta. Samana vuonna Kyproksen tasavalta liittyi Euroopan unioniin. Ágios Dométios
Ágios Dométios on Nikosian esikaupunki ja sijaitsee noin kolme kilometriä Nikosian keskustasta länteen. Se on rakennettu 160 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurin osa kunnan alueesta on vuodesta 1974 Turkin miehittämää ja Pohjois-Kyproksen hallussa. Ágios Dométios on itsenäinen kunta vuodesta 1986. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Valuuttana käytetään uutta Turkin liiraa. Brittivallan peruina Pohjois-Kyproksella on vasemmanpuoleinen liikenne. Kióneli
Kióneli (, ) on kaupunki Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Gönyeli muodostaa Gönyelin kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kiónelin kaupungin väkiluku (2011). Sýros
Sýros sijaitsee Kykladien saariryhmän keskiosassa ja sen pääkaupunki Ermoúpoli onkin koko Kykladien perinteinen keskuskaupunki ja aiemmin Kykladien prefektuurin pääkaupunki. Sýroksen itäpuolella sijaitsevat Kykladien antiikin aikainen keskus Delos sekä Mýkonos, koillispuolella Tínos, pohjoispuolella Ándros ja länsipuolella Kýthnos. Sýroksesta luoteeseen sijaitsevasta Ateenasta on saarelle noin 144 kilometriä. Kyproksen kuningaskunta
Guy de Lusignanin saapuessa saari oli surkeassa tilassa: ylhäisö oli paennut levottomuuksia. Valtaansa pönkittääkseen Lusignan perusti feodalismijärjestelmän ja antoi läänityksiä frankkilaistaustaisille tukijoilleen, jotka olivat menettäneet omaisuutensa Palestiinassa. Syntyi monikerroksinen luokkajärjestelmä, jonka kärjessä olivat 300 aatelismiestä, kaikki taustaltaan frankkeja. Monet saaren alkuperäisistä, kreikankielisistä ja ortodoksiseen kirkkoon kuuluneista asukkaista olivat maaorjien asemassa. Vuonna 1260 paavi Aleksanteri IV antoi bullan, jolla katolinen kirkko syrjäytti Kyproksen virallisessa uskonnonharjoituksessa ortodoksisen kirkon. Ortodoksista kirkkoa ei kielletty, mutta sen asema määriteltiin tarkasti.
Kuningaskunnan pääkaupunki oli Famagusta eli Ammokhostos, joka oli aikansa rikkain kaupunki Lähi-idässä. Näihin aikoihin historialliset kaupungit Leukosia, Ammokhostos ja Lemessos alettiin tuntea nimillä Nikosia, Famagusta ja Limassol. Epeiros
Epeiros () eli Epeiroksen alue (Περιφέρεια Ηπείρου, "Periféreia Ipeírou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta sekä yksi maan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se kuuluu Epeiroksen ja Länsi-Makedonian hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ioánnina. Iraklion
Iraklion on Kreetan suurin kaupunki ja koko Kreikan kuudenneksi suurin kaupunki. Se on toiminut Kreetan pääkaupunkina vuodesta 1971 lähtien. Kaupungin lähellä sijaitsevat minolaisen kulttuurin muinaisen keskuksen Knossoksen rauniot. Varsinaisen Iraklionin kaupungin tärkein nähtävyys on Iraklionin arkeologinen museo, jossa on edustava kokoelma löytöjä sekä minolaiselta kaudelta että muilta ajanjaksoilta. Kaupungissa toimii myös Kreetan historiallinen museo. Iraklionissa sijaitsee Pyhän Menaksen katedraali, joka on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali ja koko Kreetan kirkon arkkipiispan piispanistuin. Peloponnesos
Vuonna 1821 Peloponnesos toimi Kreikan vapaustaistelun syntypaikkana. Monet merkittävistä taisteluista käytiin niemimaalla, ja se muodosti itsenäistyneen Kreikan ydinalueen sen alkuvaiheessa eräiden saarten ja Keski-Kreikan osien ohella. Turkkilaisvalta päättyi niemimaan länsirannikolla käytyyn Navarinon taisteluun vuonna 1827. Niemimaan itärannikolla sijaitseva Náfplio toimi Kreikan ensimmäisenä pääkaupunkina vuosina 1830–1834. Kos (kaupunki)
Kos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kosin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κω, "Dimotikí Enótita Ko") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kosin saarella, Kosin alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 19 432 (vuonna 2011). Kosin kaupunki on Kosin saaren pääkaupunki sekä Kosin kunnan kuntakeskus. Moutoullás
Moutoullás () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Moutoulláksen kylä sijaitsee Kyproksen läntisissä keskiosissa Tróodos-vuoristossa Marathásan laaksossa linnuntietä noin 56 kilometriä länsilounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu Neitsyt Marian kirkko ("Panagía tou Moutoullá"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Mórfou
Mórfou (, ) on kylä ja kunta (Δήμος Μόρφου, "Dímos Mórfou") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Güzelyurtin alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Kylän väkiluku on (2011). 
Mórfou sijaitsee Kyproksen luoteisosassa lähellä kylästä nimensä saaneen Mórfounlahden rantaa. Etäisyys pääkaupunki Nikosiaan on noin 46 kilometriä. Kylä sijaitsee noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta. Klírou
Klírou () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Klíroun kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa, linnuntietä noin 26 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Luettelo Kyproksen kunnista
Kyproksen tasavallan tunnustamien kuntien lisäksi Turkin miehittämällä Pohjois-Kyproksen alueella on myös pelkästään sen omassa aluehallinnossa käytettyjä kuntia. Ne on perustettu Pohjois-Kyproksen alueelle vuoden 1974 jälkeen. Kreeta
Antiikin aikana Kreetalla sijaitsi useita keskenään sotivia poliksia eli kaupunkivaltioita, joista merkittävimpiin kuuluvat muun muassa Knossos, Kydonia, Gortyn ja Lyktos. Hellenistisellä kaudella vuosina 330–69 eaa. Kreetan väestö alkoi kasvaa ja sen myötä eroosio edetä, sillä metsiä tuhottiin. Saari oli myös merirosvojen tukikohta, mistä Rooman valtakunta ei pitänyt vaan valtasi kolmen vuoden yrittämisen jälkeen 70–60-luvulla eaa. koko Kreetan. Saaresta tehtiin osa Kyrenaikan provinssia ja Gortynista sen pääkaupunki. Kreetan lisäksi provinssiin kuului alueita Pohjois-Afrikan rannikolta, nykyisen Libyan alueelta. Roomalaiset rakensivat saarelle esimerkiksi kastelu- ja keskuslämmitysjärjestelmiä sekä teitä. Kyrenia
Kyrenia eli Kerýneia (, myös "Kyríneia", Κυρήνεια, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Κερύνειας, "Dímos Kerýneias") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen ollen sen hallinnollinen keskus. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kyrenian kaupungin väkiluku (2011). Pediaíos
Pediaíos (, myös "Pithkiás", Πηθκιάς tai "Pidiás", Πηδιάς, tai "Kanlıdere") on joki, joka virtaa Kyproksen saaren keskiosissa. Se on saaren pisin joki. Joki saa alkunsa Tróodos-vuorilta ja se laskee Famagustanlahteen saaren itärannikolla. Kyproksen pääkaupunki Nikosia sijaitsee Pediaíoksen varrella. Nikosia
Nikosia (, ) on Kyproksen pääkaupunki. Se on samalla myös vain Turkin itsenäiseksi tunnustaman Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan pääkaupunki. Kyproksen tasavalta
Kypros on markkinatalous, jossa palveluiden osuus on neljä viidesosaa koko taloudesta. Tärkeimmät toimialat ovat turismi, rahoitusala, laivanvarustus ja kiinteistöt. Kyproksen bruttokansantuote on noin 31,19 miljardia USD ja asukasta kohden USD (2017). Työikäisen väestön suuruus on noin . Maan työttömyysaste on ja nuorisotyöttömyys (2015). Kyproksen tasavallan rahayksikkö on euro, joka syrjäytti vuoden 2008 alussa vanhan Kyproksen punnan. Antiikin Kypros
Kyproksen länsipään niemi tunnettiin nimellä Akamas (). Sen pohjoisrannikolla sijaitsi Marionin () kaupunki. Etelämpänä rannikolla sijaitsi Drepanon () ja tämän jälkeen Pafoksen () kaupunki. Pafoksenlahden länsipuolinen niemi tunnettiin nimellä Zefyrion ( eli ). Etelämpänä sijaitsivat niemet Arsinoe () ja Frurion (). Tämän jälkeen hieman sisämaassa sijaitsivat Hierokepia () ja Palaipafos (). Seuraaviksi tulivat Boosura (), Treta () ja Kurion (). Kurionin kohdalla ollut niemi eli nykyinen Akrotírin niemen kärki tunnettiin nimellä Kurias (). Alueelle laski Lykos-joki (). Kyproksen ralli
Kyproksen ralli on Kyproksella ajettava rallikilpailu, joka on ajettu vuosittain 1970 lähtien Limassolin kaupungissa. Ralli ajetaan sorateillä Troodos-vuorten lähellä. Vuosina 2007 ja 2008 Kyproksen rallissa ajettiin FIA:n Lähi-Idän rallin mestaruudesta, jolloin se ei kuulunut WRC:n kalenteriin. Kyproksen historia
Rooman jaossa 395 Kypros jäi Itä-Rooman hallintaan. Kristinuskosta tuli valtionuskonto. 300-luvulla uudet maanjäristykset tuhosivat täysin useita suurimpia kaupunkeja. Constantiasta tuli pääkaupunki ja sinne rakennettiin suuria basilikoja 300-400-luvuilla. Kypros
Vuonna 1489 Välimeren kaupunkimahti Venetsia otti Kyproksen hallintaansa. Vuodesta 1570 aina vuoteen 1878 saari oli puolestaan osa Osmanien valtakuntaa. Vuonna 1878 Kypros siirtyi Britannian hallintaan. Kypros itsenäistyi vuonna 1960 presidenttinään arkkipiispa Makarios III. Se ajautui kreikkalais- ja turkkilaisväestön väliseen sisällissotaan vuonna 1963. Sota kesti kolme päivää ja päättyi aselepoon, jota valvomaan YK asetti kansainväliset rauhanturvajoukot (UNFICYP) vuonna 1964. Turkki miehitti Kyproksen pohjoisosan vuonna 1974 Kreikan sotilasjuntan tukeman vallankaappauksen jälkeen. Turkin miehittämät alueet julistivat itsenäisyyden vuonna 1975 ja Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta perustettiin 1983. Ainoastaan Turkki on tunnustanut tämän turkkilaishallinnon. Kyproksen tasavalta, joka hallitsee eteläistä 2/3 saaresta, on kansainvälisesti tunnustettu, ja Turkki ei puolestaan tunnusta tasavaltaa. Kyproksen maantiede
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Se sijaitsee Välimeren itäosan koilliskulmauksessa Turkin ja Syyrian rannikoiden kainalossa. Saari kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Saaren pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Kythréa
Kythréa sijaitsee Kyproksen pohjoisosissa noin 8,5 kilometriä saaren pohjoisrannikosta sisämaahan ja linnuntietä noin 16 kilometriä kaakkoon Kyrenian kaupungista. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Khytroin kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä. Tséri
Tséri sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 13 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on itsenäinen kunta vuodesta 2012. Kypros
Varhaisimmat merkit neoliittisen kauden asutuksesta Kyproksella ovat noin ajalta 8000 eaa. Varhaisin löydetty kiinteä asutuspaikka tunnetaan nykyisin nimellä Choirokoitía. Sen talot olivat pyöreäpohjaisia, ja sen asukkaat elivät maanviljelyllä ja karjan kasvatuksella. Kypros siirtyi khalkoliittiselle kaudelle 3000-luvulla eaa. ja alkoi myös viedä kuparia viimeistään vuosituhannen lopulla. Kupari onkin saanut nimensä juuri Kyproksesta. Kypros kävi laajaa kauppaa itäisen Välimeren alueella, muun muassa Egyptiin ja Lähi-itään. Ándros (kaupunki)
Ándros () eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ándroksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνδρου, "Dimotikí Enótita Ándrou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ándroksen saarella, Ándroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 901 ja varsinaisen Ándroksen kaupungin väkiluku 1 428 (vuonna 2011). Ándroksen kaupunki on Ándroksen saaren pääkaupunki ja Ándroksen kunnan kuntakeskus.
Ándroksen kaupunki sijaitsee Ándroksen saaren itärannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa. Kunnallisyksikkö käsittää saaren keskiosan. Ándros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Ándroksen kunnaksi yhdessä Kórthion ja Ydroúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Girnen alue
Girnen alue () on yksi Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan kuudesta alueesta. Se sijaitsee Kyproksen saaren pohjoisrannikolla, ja sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Girne eli Kyrenia, kreikkalaisittain Kerýneia. Länsi-Kreikka
Länsi-Kreikka () eli Länsi-Kreikan alue (Περιφέρεια Δυτικής Ελλάδας, "Periféreia Dytikís Elládas") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Patras. Kyproksen historia
Aleksanteri Suuren kenraalien kilpailtua keskenään hänen valtakunnastaan tämän kuoltua, saari joutui lopulta hellenistisellä kaudella Ptolemaiosten hallitseman Egyptin haltuun. He lakkauttivat kaupunkivaltiot, yhdistivät saaren hallinnon ja tekivät Pafoksesta saaren pääkaupungin. Kyrenia
Kyrenia sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla Pentadáktylos-vuorten pohjoispuolella. Kaupungissa on vanhakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa Kyrenian linna, sekä kaksi satamaa, vanha satama ja uusi satama. Etäisyys Kyreniasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 28 kilometriä ja Famagustaan noin 78 kilometriä. Ermoúpoli
Ermoúpoli (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Sýros-Ermoúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ερμουπόλεως, "Dimotikí Enótita Ermoupóleos") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Sýroksen saaren itärannikolla Sýroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 13 737 ja varsinaisen Ermoúpolin kaupungin väkiluku 11 407 (vuonna 2011). Ermoúpoli on Sỳroksen pääkaupunki ja -satama, Sýros-Ermoúpolin kunnan kuntakeskus sekä Etelä-Egean saarten pääkaupunki. Se on myös Kykladien saariryhmän perinteinen keskuskaupunki ja toimi lakkautetun Kykladien prefektuurin pääkaupunkina.
Ermoúpolin perustivat 1820-luvulla varhaisemman Áno Sýroksen laajennokseksi Kreikan vapaussodan aikana muualta paenneet kreikkalaiset, jotka kapinoivat osmanivaltaa vastaan. Kaupunki, jonka nimi on suomeksi ”Hermeen kaupunki” kreikkalaisen mytologian kauppiaiden suojelijan mukaan, kehittyi nopeasti merkittäväksi kauppa- ja merenkulkukaupungiksi, ja se oli myös juuri itsenäistyneen Kreikan valtion ensimmäisiä kulttuurisia keskuksia. Elefthérios Venizéloksen kerrotaan sanoneen, että ”Kreikka syntyi uudelleen Ermoúpolissa”. Kaupunkia on kutsuttu myös ”Pieneksi Milanoksi” ja ”Egeanmeren herttuattareksi”. Nydrí
Nydrí (; myös "Nidrí"; kath. Νυδρίον, "Nydríon") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lefkaksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Elloménoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lefkaksen kunnan Elloménoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 971 (vuonna 2011).
Nydrí sijaitsee Lefkaksen saaren itärannikolla linnuntietä noin 14 kilometriä saaren pääkaupungista Lefkaksesta etelään. Kylä on suosittu turistikohde. Siitä tuli suosittu sen jälkeen, kun laivanvarustaja Aristoteles Onassis osti 1960-luvulla läheisen Skorpióksen saaren. Nykyisin saari kuuluu varakkaalle Rybolovlevin perheelle. Péra
Péran kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 18 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on rakennettu noin 400 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna lähelle Pediaíos-jokea. Kylän nimi viittaa ”toisella puolella” olemiseen ja on peräisin siitä, että alue oli joen toisella puolella antiikin ajan Tamassoksen kaupungista katsottuna. Minolainen kulttuuri
Tunnetuin minolainen keskus on Kreetan nykyisen pääkaupungin Iraklionin lähellä saaren pohjoisrannikon keskivaiheilla sijaitseva Knossos valtavine palatseineen. Kolme muuta suurta palatsikeskusta olivat Faistos, Mália (Mállia) ja Káto Zákros. Hieman pienempiä olivat Kydonia, Archánes, Galatás ja Gourniá. Tuoreita palatsilöytöjä ovat mahdollisesti Monastiráki ja Petrás. Palatseissa oli keskuspiha, jonka ympärillä olivat palatsin siipirakennukset, joissa oli asuinhuoneistoja sekä työpaja-, varasto- ja pyhäkkötiloja. Palatseissa oli jopa neljä tai viisi kerrosta, ja niissä oli suuria portaikkoja sekä pylväitä ja valokuiluja. Keskusaukioilta oli usein näkymä läheiselle vuorenhuippupyhäkölle. Palatsikeskusten ympärillä oli suuret kaupungit. Léfka
Léfka (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefken alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Lefke muodostaa Lefken kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama, ja toimii Lefken alueen keskuksena. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Léfkan kylän väkiluku (2011). 
Léfka sijaitsee Kyproksen luoteisosassa lähellä Mórfounlahden rantaa ja Kyproksen jakavaa vihreää linjaa.