Milloin Tuomas Akvinolainen kuoli?
Tuomas Akvinolainen
Tuomas Akvinolainen (; 1225 Roccasecca – 7. maaliskuuta 1274 Fossanova) oli italialainen katolinen filosofi, teologi ja pappi, joka edusti skolastista koulukuntaa. Katolinen kirkko itse pitää aristoteelista perinnettä ja kristinuskoa yhdistänyttä ajattelijaa suurimpana teologinaan, ja hän onkin yksi kirkonopettajista latinankielisillä kutsumanimillä "Doctor angelicus" eli "enkelimäinen tohtori" ja "Doctor communis" eli "yleinen tohtori". Hänen ajattelunsa on tomismin nimellä edelleen katolisen kirkon teologian ja etiikan perustana. Miestä kunnioitetaan katolisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Paavi Johannes XXII kanonisoi Tuomaan 18. heinäkuuta 1323 ja häntä pidetään esimerkiksi koulujen, yliopistojen, teologien, kirjojen myyjien, Italian ja siveyden suojeluspyhimyksenä. Pyhimyksen juhlaa vietetään 28. tammikuuta.
Jan Tuckman
Jan Tuckman tai Tuckmann (k. huhtikuussa 1918 Punkalaidun) oli virolainen puna-armeijaan liittynyt matruusi ja punaisten Tyrvään rintaman "ylipäällikkö" Suomen sisällissodan aikana vuonna 1918. Alkuaan hän oli ilmeisesti kuulunut Poriin sijoitettuun venäläiseen joukko-osastoon. Sisällissodan alussa hän teloitutti 11 Pietniemen Vanhastakartanosta vangittua valkokaartilaista Porin Lyseon pihassa niin sanotussa Porin lyseon joukkomurhassa. Hänen lähin toverinsa oli Väinö Koivisto, jonka kanssa hän muodosti rintamaesikunnan Tyrvääseen. Tuckman kaatui rintamalla Punkalaitumella lähdettyään tiedustelemaan valkoisten asemia. Hänet ampuivat valkoisten polkupyörillä liikkuneet tiedustelijat Eino Jokioinen ja Kalle Liuhala. Punaiset hautasivat Tuckmanin juhlamenoin Hämeenlinnaan kaupunginpuistoon. Ilmeisesti hänet siirrettiin sittemmin johonkin punaisten joukkohautaan. Tuomas Akvinolainen
Kirkko oli kuitenkin valtion yläpuolella, koska se oli täysin autonominen eli omalakinen sekä täydellinen yhteisö. Siinä missä valtio kykeni turvaamaan kansalaisten edut vain tämänpuolisessa elämässä, kirkko pystyi turvaamaan tuonpuoleiset edut. Valtion valta ulottui kansalaisoikeuksiin ja -velvollisuuksiin, kirkon valta taas kaikkiin uskonnollisiin kysymyksiin. Tässä kannassa Tuomaan näkemykset vertautuvat platonistisiin ajatuksiin – voidaan katsoa, että hän sijoitti hengellisen vallan käyttäjät filosofikuninkaiden paikalle. Arvo (talous)
Historiallisesti tavaran arvosta on esitetty monia teorioita aina Tuomas Akvinolaisen ja Adam Smithin ajoista lähtien: Tuomas Akvinolainen
Dante ("Jumalainen näytelmä: Kiirastuli" xx. 69) esitti, että Tuomas myrkytettiin Anjoun Kaarle I:n käskystä. Villani (ix. 218) on esittänyt saman uskomuksen, ja "Anonimo Fiorentino" kuvaa rikosta ja sen motiiveja. Historioitsija Muratori on kuitenkin esittänyt erään Tuomaan ystävän selonteon, eikä se anna mitään viitteitä rikokseen. Tuomas Akvinolainen
Tuomas kannatti luonnonoikeusteoriaa. Jumalallinen laki oli hänen mukaansa nähtävissä luonnossa ja tavoitettavissa ihmisen omallatunnolla ja järjellä. Täydellisesti se on kuitenkin ilmoitettuna jumalallisessa ilmoituksessa, Raamatussa. Oiva Tuominen
Oiva Emil Kalervo Tuominen (5. maaliskuuta 1908, Iitti – 28. tammikuuta 1976, Helsinki) oli suomalainen hävittäjälentäjä ja Mannerheim-ristin ritari. Hän lensi noin 400 sotalentoa ja ampui alas 47 vastustajan konetta. Tuomo Mäkelä
Tuomo ”Tommi” Mäkelä (20. helmikuuta 1931 Kiikka – 30. joulukuuta 2010 Sastamala) oli suomalainen raviohjastaja ja -valmentaja sekä hevosenomistaja ja hevoskasvattaja. Häntä kutsuttiin myös lempinimellä ”Kiikan Maestro”. Mäkelä ohjasti kilpaa seitsemällä eri vuosikymmenellä vuosien 1949 ja 2003 välillä. Suomen Hippos on palkinnut hänet Raviurheilijan kultaisella ansiomerkillä numero yksi. Katolisen kirkon historia
Läntisen kristillisyyden kannalta varhaisista kirkkoisistä merkittävin lienee Augustinus. Hän on Tuomas Akvinolaisen ohella vaikutusvaltaisin kristillinen filosofi, ja hän oli kokonaiset kahdeksansataa vuotta ennen Tuomasta yksin merkittävin. Sen lisäksi, että Augustinuksen pääteos "Jumalan valtio" oli merkittävä teologinen ja filosofinen teos, se muodosti myös teoreettisen perustan, jolle paavinvalta saattoi keskiajalla muodostaa maallisen vallan yli asettuvan asemansa. Tuomas Akvinolainen
Tuomas erotti neljä erilaista lakia. Nämä olivat ikuinen, luonnollinen, inhimillinen ja jumalallinen laki. Ikuinen laki on laki, joka hallitsee kaikkea luomakuntaa. Luonnollinen laki on ihmisten osuus ikuisesta laista ja se on tavoitettavissa järjellä. Se perustuu "ensimmäisiin prinsiippeihin". Heikki Tuominen (ministeri)
Heikki Aukusti Tuominen (5. joulukuuta 1920 Perniö – 21. heinäkuuta 2010 Helsinki) oli suomalainen varatuomari, pankinjohtaja ja ministeri. Tuominen on ollut valtiovarainministeriön palveluksessa 1954–1968 ja Postipankin pääjohtajana 1968–1988. Hän on ollut toisena valtiovarainministerinä 1963–1964, sisäasiainministerinä 1971–1972 ja 1972–1975 sekä valtiovarainministerinä 1975. Tuominen on toiminut lukuisten rahalaitosten ja teollisuusyritysten johtoelimissä. Latinankielinen kirjallisuus
Yliopistolaitoksen synnyttyä 1100-luvulla kirjallisen toiminnan painopiste siirtyi pitkälti sinne, samalla kun hovi sekä luostari- ja katedraalikoulut menettivät tässä suhteessa merkitystään. Latinankielisessä kirjallisuudessa ehkä merkittävimmässä asemassa oli nyt teologinen, etenkin skolastinen kirjallisuus. Kuuluisia teoksia kirjoittivat muun muassa skolastisen metodin perustajiin kuulunut Abaelardus (1079–1142), uskonnon ja tieteen rinnakkaiseloa korostanut Albertus Magnus (n. 1200–1280) ja ennen kaikkea Tuomas Akvinolainen (n. 1225–1274), jonka "Summa theologiae" pyrkii olemaan yhteenveto kaikista olemassa olevista teologisista ja filosofisista kysymyksistä. Muista tieteenaloista mainittakoon kirkollisen oikeuden "isänä" pidetyn Gratianuksen (k. ennen 1160) tuotanto. Summa contra gentiles
Summa contra gentiles ("Summa pakanoita vastaan") on Tuomas Akvinolaisen vuosien 1258 ja 1264 välisenä aikana kirjoittama skolastinen filosofinen ja teologinen teos. Teoksen tarkoituksesta, tarkoitetusta lukijakunnasta ja sen suhteesta Tuomaan muihin töihin on väitelty paljon. Se luokitellaan kuitenkin yleensä "summa"-tyyppisiin teoksiin, teologisiin synteeseihin, samoin kuin Tuomaan "Kommentaari Pietari Lombardialaisen Sentensseihin" ja "Summa theologiae", vaikkakin kaikkien näiden käsittelemissä asioissa ja alkuperäisessä tarkoituksessa on suuria eroja. Tuomas Hannikainen
Tuomas Touko Tapani Hannikainen (ent. Ollila; s. 10. maaliskuuta 1965 Myrskylä) on suomalainen kapellimestari ja viulisti. Augustinus
Augustinuksen merkittävimpiä teoksia ovat:Augustinus on Tuomas Akvinolaisen ohella vaikutusvaltaisin kristillinen filosofi, ja hän oli kokonaiset kahdeksansataa vuotta ennen Tuomasta yksin merkittävin. Augustinus on vaikuttanut laajasti paitsi katolisen ja protestanttisten kirkkojen teologiaan, myös koko länsimaiseen ajatteluun. Koska hän oli saanut paljon vaikutteita platonismista ja uusplatonismista, hän toimi siltana antiikin ja keskiajan ajattelumaailmojen välillä. Hänen voidaankin ajatella antaneen koko kreikkalaiselle ajattelulle kristityn "kasteen" ja sitä kautta hyväksynnän koko eurooppalaisessa älyllisessä perinteessä. Augustinus on vaikuttanut suuresti myös kristillisten harhaoppien vastustajana ja siten oikean kristinopin, ortodoksian, muotoilijana. Tuomas Akvinolainen
Monet Tuomaan eettiset näkemykset ovat ristiriidassa nykyisten länsimaisten käsitysten kanssa. Hän esimerkiksi katsoi, että harhaoppiset tuli paitsi julistaa kirkonkiroukseen, myös tuomita kuolemaan. Hän piti harhaoppia pahempana rikoksena kuin esimerkiksi rahan väärentämistä, joka sekin oli tuohon aikaan kuolemantuomion arvoinen rikos. Tämän vuoksi harhaoppiset ansaitsivat vähintään yhtä suuren rangaistuksen. Hän myös katsoi naisten kuuluvan miesten alaisuuteen, koska miehessä järki on hallitsevana. Tästä syystä hän vastusti myös naisten pappisvihkimystä. Hän katsoi kuitenkin, että naiset kykenivät käyttämään maallista valtaa. Tuomas katsoi, että vanhemmilla on oikeus lyödä lasta ja että ihmisillä on oikeus pitää orjia. Tommaso Campanella
Campanella syntyi Stilossa, Calabrian provinssissa, Italiassa. Hän oli köyhän ja lukutaidottoman suutarin poika, mutta hänestä tuli lapsinero. Hän liittyi dominikaaniseen sääntökuntaan ennen viidettätoista ikävuottaan ja otti nimen Veli Tommaso Tuomas Akvinolaisen kunniaksi. Hän opiskeli teologiaa ja filosofiaa useiden opettajien johdolla. Tuomas Ragvaldinpoika
Tuomas Ragvaldinpoika (6. joulukuuta 1724, Tyrvää – 14. maaliskuuta 1804, Loimaa) oli suomalainen virsirunoilija ja arkkiveisujen tekijä. Hän oli aikansa merkittävin talonpoikais- ja arkkivirsirunoilija. Hän sepitti henkilö-, hää- ja hautajaisrunoja sekä kruunajais- ja matkatoivotusrunoja kuninkaallisille. Tuomas Akvinolainen
Tuomas kannatti aristoteelista ajatusta siitä, että sielu on ruumiin muoto. Hän kuitenkin laajensi ajatusta sopimaan yhteen kristinuskon kanssa. Aristoteles oli jättänyt jossain määrin avoimeksi sen, voisiko sielusta jokin korkein osa, teoreettinen järkisielu, säilyä olemassa myös kuoleman jälkeen mahdollisesti yhdistyneenä ”liikkumattomaan liikuttajaan”. Tuomas katsoi sielun olevan kuolematon, ja tulkitsi tämän ”liikkumattoman liikuttajan” luonnollisesti kristilliseksi Jumalaksi. Ihmisen korkeimman päämäärän, aristoteelisen "teloksen", hän katsoi olevan Jumalan näkemisen, autuuden, saavuttamisen tuonpuoleisessa. Jamppa Tuominen
Tuomisen uran loppuvaihetta varjostivat alkoholiongelmat, ja hän kuoli Kanarialla vuonna 1998. Hänet löydettiin hotellihuoneistostaan kuolleena 25. marraskuuta ja kuolemansyyksi merkittiin verenvuoto, jonka oli aiheuttanut laskimolaajentumien rikkoutuminen. Oulun hautausmaalla sijaitsevalle Tuomisen haudalle pystytettiin syyskuussa 2009 muistomerkki, johon on sijoitettu lasilevyjen väliin laminoitu kuva Tuomisesta. Tuomas Anhava
Tuomas Anhava (5. kesäkuuta 1927 Helsinki – 22. tammikuuta 2001 Helsinki) oli runoilija, suomentaja, kriitikko ja suomalaisen kirjallisuuden taustavaikuttaja. Koulutukseltaan hän oli filosofian kandidaatti. Hän työskenteli 1940-luvun lopulta aina 1960-luvun alkuun WSOY:ssä, Otavassa ja Tammessa. "Parnasson" päätoimittajana ja kirjallisuuskriitikkona hän oli 1966–1979 ja taiteilijaprofessorina 1970–1975 ja 1985–1990. Hän suomensi muun muassa Gunnar Björlingin, Bo Carpelanin, Per-Hakon Påwalsin ja Ezra Poundin runoja sekä japanilaisia tankarunoja. Arvo ”Poika” Tuominen
Eduskuntatyön päätyttyä vuonna 1962 Tuominen vietti eläkepäivänsä Tampereella yhdessä vaimonsa Lyylin kanssa, joka sairastui parantumattomasti reumamyrkytykseen, kollageeniin, eli LED-sairauteen vuonna 1963. Sairaus teki puolisosta liikuntakyvyttömän ja vaati myös keinomunuaishoitoa. Tuominen paneutui koko voimallaan puolisonsa hoitoon. Lyyli kuoli marraskuussa 1968, ja monet luulivat vanhan vallankumouksellisen olevan nyt väsynyt ja murtunut mies. Pius V
Pius V (, 17. tammikuuta 1504 Bosco, Piemonte, Italia – 1. toukokuuta 1572), oikea italialainen nimi Antonio Ghislieri, myöhemmin Michele Ghislieri, oli dominikaani ja inkvisiittori, hän oli järjestyksessä 225. paavi 7. tammikuuta 1566 lähtien kuolemaansa saakka 1. toukokuuta 1572. Hän on Maltan ja Bosco Marengon suojeluspyhimys, jonka muistopäivää vietetään joko 30. huhtikuuta tai 5. toukokuuta. Paavi Klemens X julisti hänet autuaaksi 1. toukokuuta 1672 ja paavi Klemens XI pyhimykseksi 22. toukokuuta 1712. Hän julisti pyhän Tuomas Akvinolaisen kirkonopettajaksi, julkaisi roomalaisen katekismuksen sekä uudisti hetkipalveluksen ja messukirjan. Lepanton taistelun voitosta turkkilaisia vastaan hän lisäsi Loreton litaniaan pyynnön “kristittyjen auttaja” ja määräsi lokakuun ensimmäisen sunnuntain pyhän ruusukon juhlapäiväksi. Lisäksi hänen hallintoaikanaan asetettiin Trenton kirkolliskokouksen dekreetit voimaan. Muita Pius-nimisiä paaveja on yhteensä 12 vuonna 155 kuolleesta pyhästä paavi Pius I:stä välillä 2. maaliskuuta 1876 ja 9. lokakuuta 1958 eläneeseen paavi Pius XII:hin asti. Paavien väitetään käyttävän valkoista pukua Pius V:n esimerkin mukaisesti. Tuomas Akvinolainen
Nykyiset lukijat saattavat pitää Tuomaan aristotelismin ja kristinuskon yhdistämisessä käyttämää menetelmää rasittavana. Usein hän ratkoo ristiriitoja osoittamalla, että jollakin käsitteellä on itse asiassa kaksi merkitystä, jolloin kristillinen termi viittaa yhteen asiaan ja aristoteelinen toiseen asiaan. Näin kumpaakin oppia voidaan pitää totena. Usein hän löytää Aristoteleen kirjoituksista merkityksiä, joihin nykyaikaiset tutkijat eivät yhtyisi, mutta jotka näyttävät itse tekstin valossa uskottavilta ja sopivat yhteen kristillisen ajattelun kanssa. Tuomas (Suomen piispa)
Piispa Tuomas haki oma-aloitteisesti eroa piispanvirasta ilmoittaen syyksi osallisuuden ihmisen kuolemaan sekä paavin kirjeen väärentämisen. Jälkimmäinen rikkomus saattoi liittyä hänen sukulaiselleen Vilhelmille tehtyyn maalahjoitukseen (ks. alla). Suomen piispainkronikka puolestaan kertoo, että Tuomas olisi ”paennut venäläisten ja kuurilaisten raivoa”. On arveltu, että eron todellisina syynä saattoi vaikuttaa epäonnistunut Nevan sotaretki tai huonot suhteet Ruotsin mahtisukuihin. Paavi joka tapauksessa hyväksyi eronpyynnön 21. helmikuuta 1245 ja määräsi hänelle eläkkeeksi osan Suomen piispan tuloista. Tuomas asettui asumaan Visbyn dominikaaniluostariin Gotlantiin, missä hän kuoli vuonna 1248. Tuomas Akvinolainen
Vuonna 1319 katolinen kirkko käynnisti alustavat tutkimukset Tuomaan kanonisoimiseksi. 18. heinäkuuta 1323 paavi Johannes XXII julisti hänet pyhimykseksi Avignonissa. Vuonna 1567 paavi Pius V luki Tuomaan neljän suuren latinalaisen kirkkoisän, Ambrosiuksen, Augustinuksen, Hieronymuksen ja Gregorius Suuren, joukkoon yhtenä kirkonopettajista. Tuomas Kempiläinen
Tuomas syntyi Kempenin kylässä, noin 65 km Kölnistä luoteeseen. Hänen sukunimensä oli Hämerken tai Hammerlein, "pieni vasara". Hän kuoli Zwollen lähellä. Tuomo Timonen
Tuomo Timonen (17. elokuuta 1949 Helsinki – 2. tammikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen patologian erikoislääkäri ja tutkija, joka toimi professorina ja HYKSin patologian vastuuyksikköryhmän johtajana. Tutkimustyössään hänen mielenkiintonsa kohdistui erityisesti ihmiskehon luonnollisiin tappajasoluihin, NK-soluihin. Tuomas Peltonen (professori)
Tuomas Eetvartti Peltonen (3. toukokuuta 1924 Virrat – 13. joulukuuta 2009 Turku) oli suomalainen lääkäri ja Turun yliopiston professori. Kristus (arvonimi)
1200-luvulla Tuomas Akvinolainen pyrki perehtymään kirkkoisien opetuksiin Pyhän Kolminaisuuden roolista pelastustaloudessa. Tuomas Akvinolaisen näkemyksen mukaan enkelit ja ihmiset olivat luodut pelastusta varten alusta alkaen. Akvinolaisen mukaan Kristuksen kärsimys vuodatti pelastuksen armon ja kaikki sen hyveet ihmiskunnalle. Tuomo Tuominen
Tuomo Tuominen (21. joulukuuta 1931 Iitti – 10. kesäkuuta 2003 Lahti) oli suomalainen kenraaliluutnantti. Universaalikiista
Maltillista realismia kannatti myös Tuomas Akvinolainen. Hän muodosti tapansa mukaan synteesin, joka mahdollisti sen, että hänen voi katsoa omaksuneen yhtä aikaa sekä "universalia ante res", "universalia in rebus" että "universalia post res" –käsitykset. Frederick Copleston
Eräs Coplestonin merkittävimmistä panoksista nykyaikaiselle filosofialle oli hänen Tuomas Akvinolaisen ajattelua käsitellyt teoksensa (1955). Copleston pyrki selventämään Tuomaan viiden tien ("quinquae viae") oppia tekemällä eron "in fieri" -syiden ja "in esse" -syiden välille. Näin Copleston osoittaa, että Tuomas halusi esittää Jumalan olevan kaikkialla läsnä sen sijaan, että olisi esittänyt, että Jumala olisi teoriassa voinut kadota heti käynnistettyään syiden ja seurausten ketjun. Summa theologiae
Summa theologiae (”Teologian summa”) on Tuomas Akvinolaisen kirjoittama "summa"-muotoinen teos, joka on nimensä mukaisesti yhteenveto kaikista katolisen kirkon tärkeimmistä teologisista opetuksista, ja pyrkii käsittelemään kaikki olennaiset sekä teologiset että filosofiset kysymykset. Teos on Tuomaan pääteos sekä tomismin eli katolisen kirkon virallisen opin perusta vuodesta 1879 alkaen. Ontologinen todistus
Jo aikalaiset kritisoivat todistusta osoittamalla, että millainen tahansa täydellisyys voidaan "todistaa" samalla tavalla. Esimerkiksi kaikkipahan olennon olemassaololle voidaan luoda vastaava todistus. 
Jo 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen hylkäsi ontologisen todistuksen, mutta esitti muita jumalatodistuksia. Tuomas Palaiologos
Morean menetyksen jälkeen Tuomas asui Roomassa, jossa hänet tunnustettiin Bysantin keisariksi. Kun Tuomas kuoli vuonna 1465. hänen poikansa Andreas Palaiologos peri Bysantin keisarin arvonimen. Hän myi kuitenkin arvonimensä Ranskan kuninkaalle Kaarle VIII:lle. Andreas kuoli vuonna 1503 ilman perillisiä. Averroismi
Tuomas Akvinolainen hyökkäsi erityisesti monopsykismin oppia vastaan teoksessaan "De unitate intellectus contra Averroistas" ("Mielen ykseydestä averroisteja vastaan"). Myös Ramon Llull hyökkäsi averroismin kannattajia vastaan. Tuomas Eskelinen
Tuomas Eskelinen (s. 28. kesäkuuta 1978 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 341 runkosarjaottelua tehopistein 22+72=94 ja keräten 334 jäähyminuuttia sekä 53 playoff-ottelua tehopistein 1+8=9 ja keräten 60 jäähyminuuttia. Eskelinen tunnettiin lähinnä fyysisestä pelistään ja kovasta taklauksestaan, mutta osasi pelata myös hyvää kiekollista peliä. Tuomas Jokinen
Tuomas Jokinen (s. 26. helmikuuta 1987) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Weikkoja ja häntä on valmentanut Mikko Mattila vuosina 1998–2009, Tommy Ekblom vuosina 2009–2012 ja vuodesta 2014 lähtien Janne Holmén. Kalevan kisoista Jokinen on voittanut 10 000 metrin juoksussa hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuonna 2016 sekä pronssia 5 000 metrin juoksussa vuosina 2006 ja 2014. Lisäksi hän on voittanut sisäratojen SM-kilpailuissa hopeaa 3 000 metrin juoksussa. Tuomas Ragvaldinpoika
Tuomas Ragvaldinpoika joutui hankkimaan elantonsa kirjoittamalla ja hän julkaisikin elämänsä aikana 60 lehtistä jotka sisälsivät noin 150 virttä. Hän asui aluksi Turussa ja meni naimisiin 1765 Mynämäen Nihdeisen kylän Sunin talosta kotoisin olleen Maria Juhontyttären kanssa. Ensimmäisen vaimon kuoltua influenssaan 1776 Tuomas meni uusiin naimisiin 1777 turkulaisen piian Liisa Heikintyttären kanssa. Tästä avioliitosta hänellä oli kuusi lasta. Perhe muutti Turusta Loimaan Hirvikoskelle jossa Liisa Heikintytär kuoli keuhkotautiin vuonna 1788. Tuomas Taittonen
Tuomas Mikonpoika Taittonen (28. marraskuuta 1817 Kuuttila, Vähäkyrö – 13. maaliskuuta 1915 Valkeakoski) oli suomalainen räätäli, kasööri ja kanavapäällikkö. Itseoppinut Taittonen hoiti 1850-luvulla Vähässäkyrössä silloisen Suomen suurinta kansankirjastoa ja hän hankki myös ns. "Perhon noidan mustankirjan" Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kokoelmiin. Limbus
Keskiajalla uskottiin yleisesti kastamattomien lasten joutuvan kuollessaan helvettiin. Ongelmaksi alkoi muodostua ajatus viattomien lasten, joilla olisi vain perisynti taakkanaan, kohtalosta. Teologit, kuten Tuomas Akvinolainen, vastasivat ongelmaan kehittämällä käsitteen lasten limbuksesta. Dominikaanien historia
Vielä Albert Suurta merkittävämmäksi teologiksi nousi hänen oppilaansa dominikaani Tuomas Akvinolainen, jota katolinen kirkko pitää yhtenä tärkeimmistä teologeistaan vielä nykyäänkin. Hänen pääteoksekseen muodostui "Summa theologiae". Hän myös käsitteli laajalti uskon ja järjen suhdetta toisiinsa, eikä hyväksynyt niiden välillä olevan ristiriitaa. Sen sijaan hän näki ne toisiaan vahvistavina. Työnsä ansiosta hän sai arvonimen "doctor angelicus" ("enkeliopettaja"), mikä nosti hänet apostoli Paavalin ja kirkkoisä Augustinuksen tasolle. Tuomaan "Summa theologiae" julistettiin Trenton kirkolliskokouksessa niin merkittäväksi, että teos sijoitettiin alttarille Raamatun rinnalle. Tuomas Akvinolainen
Tuomas valmistui teologian kandidaatiksi. Vuonna 1248 hän palasi Kölniin, jossa hänet nimitettiin toiseksi luennoijaksi ja "magister studentiumiksi". Tuona vuonna hän aloitti myös kirjallisen tuotantonsa ja julkisen osallistumisensa. Hän pysyi Albert Suuren seurassa useita vuosia ja sai suurimman osan vaikutteistaan häneltä. Tältä hän peri erityisesti kiinnostuksen Aristoteleen tuotantoon, joka oli juuri käännetty latinaksi, sekä elämäntyönsä, Aristoteleen filosofian ja kristillisten oppien yhteen saattamisen. Lopulta hänestä tuli vielä opettajaansakin suurempi filosofi ja teologi. Tuomas Kantelinen
Tuomas Kantelinen (s. 22. syyskuuta 1969 Helsinki, Suomi) on suomalainen säveltäjä. Hän opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa Eero Hämeenniemen johdolla vuosina 1988–1996. Kantelinen on säveltänyt muun muassa Paavo Nurmesta kertovan oopperan "Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni." Muita hänen konserttiteoksiaan ovat esimerkiksi kitarakonsertto, pianokonsertto (Espoon pianoviikon tilaustyö) ja suurelle puhallinorkesterille sävelletty "Ghosts". Tuomas Akvinolainen
Merkittävä elementti Tuomaan filosofiassa on hänen analogiateoriansa. Hän katsoi, että deskriptiivisiä eli kuvaannollisia kieliä on kolmea lajia: univokaalisia (yksiselitteisiä), analogisia ja ekvivokaalisia (kaksiselitteisiä). Univokaalista kuvaajaa käytetään samassa tarkoituksessa kahdesta eri objektista puhuttaessa. Ekvivokaatio on muutos kuvaajan merkityksessä ja se on looginen virhe. Analogiassa osa mutta ei kaikki kuvaajan merkityksestä muuttuu. Analogia on tarpeen Jumalasta puhuttaessa, koska osa jumalallisen luonteen piirteistä ovat piilossa ("Deus absconditus") ja osa paljastettuja ("Deus revelatus") ihmisille. Tuomaan mukaan voimme tietää Jumalasta hänen luomistöidensä kautta (yleinen ilmoitus), mutta ainoastaan analogisesti. Voimme puhua Jumalan hyvyydestä vain kun ymmärrämme, että hyvyys ihmisissä on samanlaista mutta ei identtistä kuin hyvyys Jumalassa. Jorma Toiviainen
Toiviainen on valmistunut diplomi-insinööriksi ja työskenteli VR:llä rataverkon tarkastajana, kunnes sanoitukset alkoivat 1990-luvun lopulla työllistää häntä runsaammin. Hän teki parhaimmillaan vuodessa yli sata levytettyä sanoitusta. Hän toimi myös luottamustehtävissä, Elvis ry:n johtokunnassa 1991–1992 ja Teoston johtokunnassa. 1999–2003. Toiviainen kuoli syksyllä 2011 syöpään, johon hän oli sairastunut jo 1990-luvulla. Tuomas Akvinolainen
"Summa theologiaessa" Tuomas aloittaa Jeesuksen käsittelyn kertaamalla raamatullisen kertomuksen Aadamista ja Eevasta ja kuvailemalla perisynnin negatiiviset seuraukset. Jeesuksen inkarnaation tarkoituksena oli palauttaa ihmisluonto poistamalla "synnin saastutus", mitä ihmiset eivät voineet tehdä itse. "Jumalainen Viisaus katsoi sen sopivaksi, että Jumala tulisi ihmiseksi, jotta niin yksi ja sama henkilö sekä entistää ihmisen että tarjota hyvityksen". Ympäristötieteiden historia
Aristoteleen ja muiden antiikin filosofien kääntäminen latinaksi innosti luonnontutkimusta 1100-luvulla, ja uusi oppineisuus alkoi levitä myös Pohjois-Eurooppaan Välimeren alueen kääntämiskeskuksista. Aristoteleeseen suhtauduttiin aluksi epäluuloisesti, mutta ajan mittaan mm. hänen ikuisen maailmankaikkeuden teoriansa onnistuttiin sovittamaan yhteen Raamatun luomiskertomuksen kanssa. Albert Suuri (n. 1200-1280) ja etenkin Tuomas Akvinolainen (1225–1274) vaikuttivat merkittävästi kehitykseen, jonka myötä aristoteelisuus muuttui myöhäisen keskiajan johtavaksi filosofiaksi. Heidän linjaustensa myötä ihmisjärki saattoi tutkia luontoa vapaasti, kunhan tulokset kuvasivat aineellisen maailman jumalallista alkuperää. Augustinus
Tuomas Akvinolainen sai paljon vaikutteita Augustinukselta muodostaessaan omaa synteesiään kreikkalaisen ja kristityn ajattelun välille. Vaikkakin erilaista filosofiaa käyttäen, Tuomas itse katsoi olevansa 'augustinolainen' opetuksessaan. Cornelius Jansen sai Augustinukselta vaikutteita kehittäessään jansenismin. Se oli katolisen kirkon sisällä vaikuttanut liike, tosin osa jansenisteista päätyi skismaan muun kirkon kanssa ja päätti perustaa oman kirkon. Augustinuksen kirjoitukset etiikan keskeisestä kysymyksestä, vapaasta tahdosta, vaikuttivat sydänkeskiajalla voluntaristeihin ja 1800-luvulla Schopenhaueriin ja Nietzscheen. Voluntarismia kannattaneet teologit, kuten Duns Scotus, käyttivät Augustinuksen ajatuksia tukeakseen ajatusta Jumalan ja ihmisten tahdon vapaudesta ja vastustaessaan näin jyrkän deterministisiä aristoteelisia tulkintoja, jotka kielsivät Jumalan mahdollisuudet vapaisiin valintoihin. Tuomas Tahvanainen
Tuomas Tahvanainen (s. 9. helmikuuta 1976) on suomalainen urheilutoimittaja ja Viasat Urheilun jalkapallolähetysten studioisäntä. Hän toimii myös juontajana "Futis+"-ohjelmassa. Aiemmin hän on työskennellyt MTV3:n "Huomenta Suomi" -ohjelman juontajana ja Yleisradion palveluksessa. Tuomas Akvinolainen
Tuomas katsoi, että Jumalan olemassaolo ei ole itsessään tiedettävissä, mutta että se on todistettavissa. "Summa theologiaessa" hän esitti viisi rationaalista todistusta Jumalan olemassaololle. Occamin partaveitsi
Ennen 1900-lukua ajateltiin yleisesti, että luonto itsessään on yksinkertainen ja siksi yksinkertaisemmat selitykset luonnon ilmiöistä olivat todennäköisemmin tosia. Tämä ajatus perustui esteettiseen arvoon, joka yksinkertaisuudella on inhimilliselle ajattelulle. Tuomas Akvinolainen muotoili tämän ajatuksen 1200-luvulla sanoen: ”jos jokin voidaan saavuttaa asiaankuuluvasti yhden avulla, on tarpeetonta tehdä se useamman avulla; koska havaitsemme, ettei luonto käytä kahta välikappaletta silloin kun yksi riittää”. Tony Tuominen
Tuominen kuoli joulukuussa 2000 sairastettuaan kahden vuoden ajan syöpää. Viime vuosinaan hän toimi Suomen Sulkapalloliitossa valmentajana ja maajoukkueen johtajana. Tuomas Kempiläinen
Tuomas kuului "uuteen hurskauteen", "devotio modernaan", 1300-luvulla syntyneeseen mystikkoliikkeeseen, jonka jäseniä oli kaikkialla Reinin varrella Sveitsistä Strasburgiin, Kölniin sekä Alankomaihin. Ajattelussaan hän oli yhteisen elämän veljien ja "devotio modernan" perustajien Geert Grooten ja Florentius Radewijnsin seuraaja. Louis de Bonald
Bonaldin keskeinen argumentti oli kuitenkin traditio. Historialliseen kokemukseen viitaten hän katsoi, että monarkia oli luonnollinen asia. Hän palaa takaisin Tuomas Akvinolaisen filosofiaan ja näkee ihmiselämän harmonisena kokonaisuutena, jossa suvereniteetti tulee yksin Jumalalta. Tämä valta on delegoitu perheelle, kirkolle ja monarkin johtamalle valtiolle. Kullakin näistä oli omat velvollisuutensa ja auktoriteettisääntönsä.
Tuomas Akvinolaisen tavoin Bonald ei hyväksy tyranniaa, ts. hallitsemista Jumalan ohjeiden vastaisesti. Yksinvaltias ei ollut hänelle tyranni vaan Ranskan vallankumouksen luoma valtio, joka siveettömällä tavalla tuhosi yhteiskunnan tähänastisen harmonian. Tuomas Akvinolainen
Pariisissa Tuomas kävi lukuisia oppiriitoja toisaalta arabialaisia aristoteelikkoja ja toisaalta Platonin ja Augustinuksen oppeja kannattaneita vastaan. Arabialaiset aristoteelikot kannattivat kahden totuuden oppia, jonka mukaan teologinen ja filosofinen totuus voivat olla erilaisia. Tuomas vastusti tätä jyrkästi. Platonistit taas katsoivat Platonin tavoin, että ”sielu on kuin kapteeni laivassa”. Tuomas kannatti sen sijaan aristoteelista ajatusta siitä, että sielu on ruumiin muoto – latinaksi "forma", eli sen kvidditeetti. Krister Teräsvuori
Tom Sjöbergin mukaan Teräsvuori katosi kesällä 1984 kuukausi samaan ystäväpiiriin kuuluneen "Paavo Nurmen" kuoleman jälkeen. Hänet nähtiin tiettävästi viimeksi Urho Kukkamaan seurassa Porvoonpuistossa, Helsingissä. Kukkamaa soitti Sjöbergille yöllä kertoen Teräsvuoren lähteneen äkkiä Ruotsiin. Myöhemmin Kukkamaa varoitti Sjöbergiä kertomasta tästä soitostaan poliisille. Kukkamaan ohella Teräsvuoren katoamiseen on liitetty epäiltynä ns. Villingin piirityksestä tunnettu "Ervo "Snobi" Jokinen". Tuomas Akvinolainen
Vaikka Jumalan olemassaolo tai jotkut Jumalan ominaisuuksista voidaan päätellä yleisestä ilmoituksesta, jotkut yksityiskohdat voidaan tietää vain erityisen ilmoituksen kautta. Tuomaan näkemyksen mukaan erityinen ilmoitus ilmenee Jumalan lihaksitulemisessa Jeesuksessa Kristuksessa. Kristinuskon teologian ydinkohdat, kuten kolminaisuusoppi ja inkarnaatio, ilmenevät kirkon opetuksissa ja Raamatussa, eikä niitä voida muuten päätellä. Arvi Tuomi
Leo Robert Arvid Tuomi (vuoteen 1906 Bergström, 13. maaliskuuta 1893 Helsinki – 13. tammikuuta 1951 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja. Hänen ensimmäinen elokuvatyönsä "Juhla meren rannalla" on vuodelta 1929. Aktiivinen elokuvaura ajoittuu vuosiin 1939–1950, jolloin hän oli lähinnä sivuosissa lähes 50:ssä elokuvassa. Tuomen suurin rooli oli toinen miespääosa Nyrki Tapiovaaran komediassa "Kaksi Vihtoria" vuonna 1939. Elokuvassa "Linnaisten vihreä kamari" hänet nähdään hovimestari Holmingina. Aleksis Kiven elämästä kertovassa elokuvassa "”Minä elän”" hän näyttelee Zacharias Topeliusta, samoin kuin pari vuotta aiemmin tehdyssä fiktiivisessä Fredrik Pacius-elämäkertaelokuvassa "Ballaadi". Vuonna 1941 Tuomi oli toisena ohjaajana elokuvassa "Viimeinen vieras". Godefridus Fontaineslainen
Godefridus on tunnetun disputaatiokokoelman nimeltä "XIV Quodlibeta" kirjoittaja. Teos osoittaa, ettei hän ollut pelkästään kyvykäs teologi ja filosofi, vaan myös lainoppinut, eetikko ja taitava väittelijä, joka osallistui aktiivisesti erilaisiin kirkollisiin, opillisiin ja kurinpidollisiin väittelyihin, jotka velloivat Pariisissa tuohon aikaan. Kerjäläismunkkiveljistöjen oikeuksia koskeneessa kysymyksessä hän vastusti Tuomas Akvinolaisen kantaa, mutta muuten hän kunnioitti tämän opetuksia. Tomistinen filosofia oli tuohon aikaan juuri syytettynä. Etienne Tempier, Pariisin arkkipiispa, tuomitsi sen vuonna 1277 (Pariisin oppituomiot), ja sitä vastustivat John Peckham ja monet muut. Godefridus oli tomismin vankkumaton tukija, mutta kuitenkin omaperäinen ajattelija, joka poikkesi Tuomaan ajatuksista monissa seikoissa, muun muassa individuaatiota koskevissa periaatteissa sekä materiaalisten asioiden olemisen ("esse") ja olemassaolon ("existens") eroa koskevissa mielipiteissä. Aimo Haavisto
Toivo Aimo Haavisto (29. marraskuuta 1907 Oulu – 26. maaliskuuta 1974 Vantaa) oli suomalainen kirkkoherra ja aforismikirjailija. Tuomas Akvinolainen
Hän laati myös selitysteoksia Raamatun kirjoihin, sekä monien antiikin filosofien kuten Aristoteleen, Boëthiuksen ja pseudo-Dionysios Areiopagitan teoksiin. Tuomo Tuormaa
Tuomo Uolevi Tuormaa (7. lokakuuta 1926 Sortavala – 25. helmikuuta 2010 Valkeakoski) oli suomalainen meloja, joka kilpaili kanadalaiskanootilla. Dialektiikka
Tuomas Akvinolainen (1225 -1274) on kuuluisimpia skolastisen filosofian edustajia. Filosofin teokset ovat tunnettuja keskiajalla tehtyjä yrityksiä yhdistää kreikkalaisen filosofian teokset ja Raamatun teokset yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Tuomas Akvinolainen
Hänen merkittävimmät teoksensa ovat:Monet merkittävät eetikot sekä katolisen kirkon sisällä että sen ulkopuolella, kuten Philippa Foot ja Alasdair MacIntyre, ovat hyödyntäneet Tuomaan hyve-etiikkaa tapana välttää utilitarianismi ja kantilainen deontologia. Sellaisten 1900-luvun filosofien kuin Elizabeth Anscombe kautta (erityisesti hänen teoksensa "Intention") Tuomaan kaksoisvaikutuksen periaate ja erityisesti hänen teoriansa intentionaalisesta toiminnasta ovat vaikuttaneet nykyaikaiseen ajatteluun. Tuomas Toivainen
Tuomas Toivainen (s. 11. huhtikuuta 1998 Rovaniemi) on suomalainen käsikirjoittaja, ohjaaja, ääninäyttelijä ja itseoppinut animaattori. Tuomas Suokas
Tuomas Suokas (15. huhtikuuta 1849 – 8. lokakuuta 1918) oli suomalainen talollinen ja kauppias Valkjärven pitäjästä. Hän oli valtiopäiväedustajana kolmilla valtiopäivillä. Sigerus Brabantilainen
Sigerus Brabantilainen (myös "Sighier", "Sigieri" tai "Sygerius") (n. 1240–1283/84) oli skolastinen filosofi eteläisistä Alankomaista. Hän oli yksi averroismin kehittäjistä ja merkittävimmistä puolestapuhujista. Katolisen kirkon konservatiiviset edustajat pitivät häntä radikaalina, mutta hänellä on ollut yhdessä Tuomas Akvinolaisen kanssa merkittävä osuus läntisen filosofian uskoa ja järkeä koskevien asenteiden kehityksessä. Uuno Hirvonen
Uuno Ilmari Hirvonen (24. joulukuuta 1898 Rautu – 26. kesäkuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan paremmin kirjailijanimellään Simo Penttilä (myös Akseli Koskensalpa, Artturi Koskensalpa). Hän kirjoitti aikoinaan hyvin suosittuja seikkailuromaaneja, joista myöhempään tuotantoon kuuluva Punavyö-sarja on tunnetuimpia. Hirvonen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959. Tuomas Korvenoja
Ranska Tuomas Akvinolainen
Vuonna 1252 Tuomas palasi Pariisiin suorittaakseen maisterin tutkintonsa. Hänellä oli tässä hieman vaikeuksia, koska yliopiston professorit hyökkäsivät kerjäläisveljistöjä vastaan, mutta lopulta hän sai tutkinnon. Vuonna 1256 hän ja hänen ystävänsä Bonaventura nimitettiin teologian tohtoreiksi, ja hän alkoi luennoida teologiasta Pariisissa sekä Roomassa ja muissa Italian kaupungeissa, kuten Viterbossa ja Orvietossa. Siitä lähtien hänen elämänsä oli pelkkää kovaa työntekoa. Hän palveli sääntökuntaansa, teki usein pitkiä matkoja ja neuvoi paavia useaan otteeseen hallintoasioissa. Tuomas Akvinolainen
Tuomas koki mystisen kokemuksen messussa 6. joulukuuta vuonna 1273. Sen seurauksena hän päätti "Summansa" kirjoittamisen. Kun häneltä kysyttiin syytä tähän, hän vastasi: ”En voi jatkaa ... kaikki mitä olen kirjoittanut vaikuttaa minusta kuin oljilta verrattuna siihen mitä olen nähnyt ja mitä minulle on paljastettu”. Myöhemmin muut kertoivat, että Tuomas olisi kuullut ristiltä äänen, jonka mukaan hän oli kirjoittanut hyvin. Tuomas Akvinolainen
Tuomas Akvinolainen syntyi mitä todennäköisimmin alkuvuodesta 1225 isänsä Landulfin kreivin linnassa Roccaseccassa, Napolin kuningaskunnassa, lähellä Aquinoa. Nykyisin linna on Frosinonen provinssissa Laziossa. Tuomas kuului pienaateliin, hän oli äitinsä kreivitär Theodora Theatelaisen kautta sukua Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Hohenstaufenin keisaridynastialle. Landulfin veli Sinibald toimi apottina ensimmäisessä benediktiiniluostarissa Monte Cassinossa. Tämä oli luonnollinen urapolku myös Tuomaan kaltaiselle nuoremmalle aatelispojalle. Heikki Tuomela
Keväällä 1990 Tuomelalla oli näyttely Helsingissä Galleria Sculptorissa ja syksyllä 1991 hänen elämäntyötään 1954–1990 esiteltiin Rovaniemen taidemuseossa. Tuomela oli läsnä avajaisissa, mutta menehtyi muutaman päivän kuluttua munuaissairauteen. Näyttely siirtyi Rovaniemeltä Helsinkiin Amos Andersonin taidemuseoon ja vuonna 1992 Turun Wäinö Aaltosen museooon ja Keravan taidemuseoon. Muistonäyttely pidettiin Taidesalongissa Helsingissä syksyllä 1996. Tuomelan teoksia on muun muassa Kiasman, Amos Andersonin taidemuseon, Aineen taidemuseon, Helsingin taidemuseon, Helsingin kaupunginmuseon, Joensuun taidemuseon, Lahden taidemuseon, Keravan taidemuseon, Kajaanin taidemuseon, Kuopion taidemuseon, Wäinö Aaltosen museon ja Rovaniemen taidemuseon kokoelmissa. Pianopoli
Tuomas Akvinolainen on Pianopolin suojeluspyhimys. Yrjö Ahmavaara
Yrjö Ahmavaara (oik. Arvi Yrjö Aulin-Ahmavaara, vuoteen 1979 "Ahmavaara", käytti ulkomailla julkaistuissa teoksissaan myös nimeä Arvid Aulin; 7. elokuuta 1929 Oulu – 7. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen monialainen tutkija. Hän toimi teoreettisen fysiikan professorina Turun yliopistossa vuosina 1963–1967, psykologian vierailevana professorina Ohion yliopistossa Yhdysvalloissa vuosina 1966–1967, matematiikan ja yhteiskuntatieteiden metodologian professorina Tampereen yliopistossa vuosina 1971–1992 ja Suomen Akatemian tutkijaprofessorina vuosina 1971–1974. Ahmavaara oli Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen vuodesta 1979. Helvetti
Filosofi Tuomas Akvinolainen kuvasi hyvin yksityiskohtaisesti helvetin kauhuja. Kadotetut joutuvat liikkumattomaan maanalaiseen helvettiin ruumiillisessa muodossa. Syntiset eivät pysty vuodattamaan kyyneleitä, joten he itkevät mielensä sisällä. Kadotettuja rangaistaan äärimmäisellä kylmällä ja kuumalla. Syntiset eivät saa mukaansa edes hyviä muistoja tuottamaan heille iloa, vaan Jumalan rangaistukset ovat koko ajan mielessä. Kadotetut vihaavat Jumalan heille langettamaa oikeudenmukaista rangaistusta, mutta eivät itse Jumalaa. Ilkka Tuominen
Tuominen julkaisi yli 200 tutkimusta, joista merkittävimpiin kuuluu tutkimus Auringon kaltaisten tähtien pinnan aktiviteetista. Hän oli Suomalaisen tiedeakatemian jäsen ja toimi Suomen tähtitieteen kansalliskomitean puheenjohtajana. Tuominen oli poliittisesti aktiivinen vasemmistolaisessa liikehdinnässä 1960–1970-luvulla ja oli keskeinen vaikuttaja vuonna 1969 yliopiston observatorion valtauksessa. Tuloksena oli laitoksen esimiehen virka-asunnon ottaminen laitostilaksi ja tähtitieteen tutkintovaatimusten uudistaminen vastaamaan kansainvälistä käytäntöä. Hän edisti esimiesaikanaan demokraattista laitoshallintoa. Kun laitos lakkautettiin 2009 ja siirrettiin fysiikan laitoksen alaiseksi, Tuomiselle ei enää jäänyt työskentelymahdollisuuksia. Tuomo Tuomi
Tuomo Tapio Tuomi (26. lokakuuta 1929 Kouvola – 24. marraskuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen kielitieteilijä ja professori, oppiarvoltaan filosofian lisensiaatti (Helsingin yliopisto 1965). Hän toimi Sanakirjasäätiön johtajana (1966–1976) sekä Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen ensimmäisenä johtajana (1976–1994). Jamppa Tuominen
Jarmo ”Jamppa” Antti Jussi Tuominen (11. toukokuuta 1949 Oulu – 19. marraskuuta 1998 Playa del Inglés, Espanja; joidenkin lähteiden mukaan kuoli vasta 25. marraskuuta tai sen vastaisena yönä 1998) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli suosionsa huipulla 1970- ja 1980-luvuilla, ja hänen tunnetuimpiin kappaleisiinsa kuuluvat muun muassa ”Aamu toi, ilta vei”, ”Kuumat kyyneleet” ja ”Kevään ensi kukkanen”. Yli 500 000 myydyllä levyllään Tuominen on yksi kaikkien aikojen suosituimmista iskelmälaulajista Suomessa. Tuomas Akvinolainen
Tuomas aloitti varhaiset opintonsa luostarissa viiden vuoden ikäisenä. Vuonna 1236 hän siirtyi Napolin yliopistoon, jossa hän päätyi dominikaanisääntökunnan vaikutuksen alle. Hän jätti yliopiston kuusitoistavuotiaana opiskeltuaan siellä kuusi vuotta. Sääntökunnan vaihtaminen ei ilahduttanut hänen perhettään. Matkalla Roomaan hänen veljensä ottivat hänet kiinni ja veivät hänen vanhempiensa eteen San Giovannin linnaan. Häntä pidettiin vankina vuoden tai kaksi, jotta hän luopuisi aikeistaan. Tuomaan varhaisten elämäkertojen mukaan hänen perheensä jopa hankki prostituoidun viettelemään Tuomaan, mutta hän ajoi naisen pois. Lopulta paavi Innocentius IV puuttui asiaan. Tuomas liittyi dominikaaneihin seitsemäntoistavuotiaana vuonna 1243. Tuomas Korvenoja
Saksa Tuomas Holopainen
Tuomas Lauri Johannes Holopainen (s. 25. joulukuuta 1976 Kitee) on suomalainen muusikko ja musiikkituottaja, joka on tullut tunnetuksi erityisesti Nightwish-yhtyeen kosketinsoittajana, johtohahmona sekä pääasiallisena säveltäjänä ja sanoittajana. Tomismi
Tomismi (lat. "thomismus") oli Tuomas Akvinolaisen opetuksista lähtenyt filosofinen koulukunta, joka oli katolisen kirkon opin kannalta myöhäiskeskiajalla hyvin merkittävä. Katolisen kirkon viralliseksi opiksi tomismi tuli vuonna 1879. Suuntaus on saanut Tuomaan nimen, koska hänen teoksensa "Summa theologiae" kokosi yksiin kansiin yhteenvedonomaisesti katolisen kirkon vallitsevat kannat kaikkiin mahdollisiin filosofisiin kysymyksiin etiikasta ontologiaan ja teologiaan. Islamilainen filosofia
Ortodoksinen kalam sellaisena kuin se vakiintui 1000-luvulta alkaen oli pitkälti varsinaisesta antiikin perintöä seuraavasta filosofiasta irrallinen ilmiö, vaikka antiikin filosofista perintöä, kuten sokraattista metodia, ehkä käytettiinkin argumentaation välineenä. Missä katolilaisen kristinuskon piirissä Tuomas Akvinolainen ja muut skolastikot pyrkivät muodostamaan kristillisen opin ja pakanallisen filosofian (arab. "falsafa") synteesin, islamin piirissä tällaisia yrityksiä vastaan hyökättiin jyrkästi. Al-Ghazali, jota jotkut tutkijat ovat verranneet asemansa puolesta Tuomas Akvinolaiseen katolilaisuudessa, on hyvä esimerkki tästä tendenssistä sunnalaisen islamin piirissä, joka hänen jälkeensä vain voimistui. Jorma Tuominen
Jorma Tuominen kuoli Hämeenlinnassa 93-vuotiaana. Hän oli viimeinen elossa ollut ns. pitkän parlamentin (1939−1945) jäsen. Tuomas Koivuniemi
Tuomas Koivuniemi (s. 10. marraskuuta 1977 Ilmajoki) on suomalainen toimittaja. Koivuniemi on toiminut lokakuusta 2010 lähtien Kauhajoki-lehden päätoimittajana ja sen kustannusyhtiön Kauhajoen Kunnallislehti Oy:n toimitusjohtajana toukokuusta 2013 lähtien. Aiemmin hän toimi Suomen Keskustan Verkkoapilan päätoimittajana sekä Härmät -lehden päätoimittajana ja vastaavana toimittajana. Toimittajana hän on ollut Ilkassa, Ilmajoki-lehdessä ja Suomenmaassa. Koivuniemi on työskennellyt myös kansanedustajan avustajana. Tuomas Hirvonen
Tuomas Hirvonen (s. 17. toukokuuta 1996 Kouvola) on suomalainen koripalloilija, joka edustaa Kouvoja. Hän on pelannut urallaan 47 nuorten maaottelua. Bernardus Trilialainen
Bernardus Trilialainen ("Bernard de Trilia", n. 1240-1292) oli ranskalainen skolastinen filosofi ja teologi. Hän kuului dominikaaneihin ja oli varhaisimpia tomisteja eli Tuomas Akvinolaisen kannattajia. Hänen tunnetuin teoksensa on "Quaestiones de cognitione animae separatae a corpore" ("Kvestio sielun tietokyvystä sen erottua ruumiista") noin vuodelta 1285. Teos käsittelee Tuomaan oppia sielusta ruumiin substantiaalisena muotona ja siitä seuraavia ongelmia koskien sielun tilaa sen ollessa erossa ruumiista. Bernarduksen käsittelemiä kysymyksiä ovat muun muassa, voiko ruumiiton sielu tietää tai muistaa mitään, voiko Jumala nostaa tällaisen sielun näkemään itsensä kasvoista kasvoihin ja onko tällainen näkeminen ihmisillä yhtä täydellistä kuin enkeleillä. J. Budziszewski
Yksi Budziszewskin tutkimuskohteista on ollut analysoida yleisinhimillistä taipumusta itsepetokseen. Budziszewskin teoria rakentaa Tuomas Akvinolaisen puolustaman näkemyksen varaan, jonka mukaan "on sanottava, että moraalisen luonnonlain yleiset periaatteet ovat samat kaikille sekä oikeuden että tiedon osalta." Tämän väitteen mukaan kaikkein yleisimmät oikeata ja väärää koskevat periaatteet eivät ole ainoastaan oikeita kaikille, vaan myös kaikkien tiedossa, vaikkakaan samaa ei voida sanoa niiden kaukaisista johdannaisista. Budziszewskin mukaan Akvinolainen on oikeassa. Hän argumentoi, että usein kun ihmiset näyttävät olevan tietämättömiä moraalin perusteista, heidän käyttäytymisensä selittyy parhaiten sen oletuksen varassa, että he elävät itsepetoksessa. Tuomas Oksanen
Tuomas Henrikki Oksanen (s. 11. lokakuuta 1984) on suomalainen näyttelijä, joka teki dubbauksia vuosina 1993–2000. Hän tuli tunnetuksi äänirooliensa melko pienestä määrästä, mutta niiden luontevista ja eläväisistä suorituksista. Parhaiten hänet muistetaan äänirooleista Pinokkiona ja Nalle Puh -piirrettyjen Risto Reippaana. Kamelianainen
"Kamelianainen" perustuu Alexandre Dumas nuoremman omiin kokemuksiin. Viettäessään nuoruusvuosiaan Pariisissa 23-vuotias Dumas rakastui kurtisaaniin nimeltä Alphonsine (Marie) Duplessis. Duplessis oli Dumas’n rakastajatar syyskuusta 1844 elokuuhun 1845. Kaksi vuotta myöhemmin Duplessis kuoli tuberkuloosiin, aivan kuten Margueritekin. Armand Duvall on Alexandre Dumas’n alter ego nimikirjaimia myöten, ja Margueriten esikuva oli Duplessis. Matti Tuominen
Matti Wilhelm Tuominen (9. maaliskuuta 1940 Lappi – 25. tammikuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, joka tunnettiin etenkin monista teatterirooleistaan. Televisiosta hänet muistetaan kauppaneuvos Paukun roolista ajankohtaissatiirisarjassa "Hyvät herrat", jota esitettiin vuosina 1990–1996, ja myöhemmin Urmas Hakkaraisen roolista "Maalaiskomedia"-televisiosarjoissa. Tuomas Akvinolainen
Akvinolainen teki suuren vaikutuksen kaikkiin jotka tunsivat hänet. Hän sai arvonimen "doctor angelicus" (”enkeliopettaja”), mikä nosti hänet apostoli Paavalin ja kirkkoisä Augustinuksen tasolle. Dante kuvasi "Jumalaisessa näytelmässään" Tuomaan taivaassa muiden uskonnollisen viisauden suurten edustajien kanssa. Apologetiikka
Keskiajalla kristityt teologit perustelivat uskon totuuksien luotettavuutta. Anselm Canterburylainen ja Tuomas Akvinolainen esittivät kuuluisat todistuksensa Jumalan olemassaolosta. Tuomas Akvinolainen kirjoitti myös islamilaisten filosofien esittämien ajatusten torjumiseksi. Tuomas Akvinolainen
Tuomaan ajattelu on vaikuttanut suuresti kristilliseen teologiaan, erityisesti katoliseen teologiaan, ja koko eurooppalaiseen filosofiaan yleensä. 1800-luvulla hänen mukaansa nimetty tomismi saavutti virallisen aseman katolisessa kirkossa. Hänen hyve-etiikkansa on vieläkin katolisen kirkon viralliseksi kanonisoituneen kannan lähellä. Filosofiassa hän on ollut merkittävä aristotelismin uudistaja. Tuomas Tuomaanpoika Suikkanen
Tuomas Tuomaanpoika Suikkanen (16. syyskuuta 1752 – 1807) oli suomalainen Itä-Suomessa vaikuttanut kirkonrakentaja. Kauko Tuomala
Kauko Hans Villiam Tuomala (19. marraskuuta 1918 Orimattila – 26. kesäkuuta 1944 Revonkylä) oli Humppilasta kotoisin ollut asevelvollinen alikersantti, joka 26. kesäkuuta 1944 panssarintorjuntatykin ampujana ratkaisevasti torjui Heinjoen tiellä venäläisten panssarihyökkäyksen. Tuomas Akvinolainen
Tuomaan esteettiset teoriat, erityisesti käsite "claritas", vaikuttivat James Joycen kirjallisiin käytäntöihin. Hän piti Tuomasta suurimpana läntisenä filosofina. Tuomaan estetiikka on vaikuttanut myös italialaiseen semiootikkoon Umberto Ecoon, joka kirjoitti vuonna 1956 julkaistun tutkielman hänen esteettisistä ajatuksistaan. Tuomas Akvinolainen
Tuomas esitti vastaväitteitä useille aiemmille ja samaan aikaan eläneille teologeille, joiden näkemys Kristuksesta oli erilainen. Fotinokselle hän vastasi, että Jeesus oli todella jumalallinen eikä pelkästään ihminen. Nestoriokselle, joka katsoi Jumalan vain vallanneen Jeesuksen ruumiin, hän vastasi, että Jumalan täyteys oli oleellinen osa Jeesuksen olemassaoloa. Apollinarikselle hän vastasi, että Jeesuksella oli samanaikaisesti myös todella inhimillinen (rationaalinen) sielu. Näin Jeesuksen luonto oli duaalinen, päinvastoin kuin Areios oli väittänyt. Tuomas esitti Eutykhestä vastaan, että tämä duaalisuus säilyi myös inkarnaation jälkeen. Nämä kaksi luontoa olivat olemassa samanaikaisesti mutta erottamattomina yhdessä todellisessa inhimillisessä ruumiissa, päinvastoin kuin Mani ja Valentinos olivat opettaneet.