Missä oli Suomen ensimmäinen kirkko?
Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Suomen kirkkorakennuksia alettiin rakentaa kristinuskon levittyä Suomeen. 1100-luvun kirkkorakennuksen jäännökset löytyivät Kaarinan Ravattulasta 2013. Suomen vanhimmat säilyneet rakennukset ovat Ahvenanmaan kirkkoja 1200-luvun lopulta. Samoihin aikoihin tehtiin manner-Suomen varhaisimmat nykypäiviin säilynnet kivikirkot: Nousiainen, Turun tuomiokirkko (suurennettu myöhemmin) ja Mynämäki. Muualla Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa pääasiassa 1400-luvun alussa. Viimeiset keskiajalta peräisin olleet puurakenteiset kirkot paloivat 1900-luvun aikana, esimerkiksi Saloisten kirkko paloi 1930.
Tuusulan kirkko
Tuusulan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1643 tuusulalaisten kyllästyttyä pitkiin ja hankaliin kirkkomatkoihin Sipooseen. Riitaa ruotsinkielisen kirkkoherran kanssa aiheutti myös se, ettei jumalanpalveluksia pidetty suomeksi ”kunnolla”. Kirkko syntyi lopulta paikallisesti arvostetun isännän, Nils Stålhanen, avustuksella, mutta itsenäisen seurakunnan aseman ja oman kirkkoherran Tuusula sai vasta kymmenisen vuotta myöhemmin vuonna 1654. Lindesbergin kirkko
Lindesbergin kirkko () on kirkkorakennus Lindesbergin kunnan keskustaajama Lindesbergissä Ruotsissa. Se on rakennettu soraharjulle Lindesjön-järven rannalle. Kirkon historia alkaa 1300-luvulta, jolloin sistersiläismunkit rakensivat paikalle ensimmäisen kirkon. 1600-luvulla Lindesberg sai kaupunginoikeudet ja paikkakunta alkoi kasvaa, jolloin kirkko alkoi vähitellen käydä pieneksi. Vuonna 1658 rakennettiin sivulaivat ja pidennettiin keskiosaa järven suuntaan. Tornion ensimmäinen kirkko
Tornion ensimmäinen kirkko on vuonna 1647 valmistunut ja vuonna 1682 tulipalossa tuhoutunut kirkko Torniossa. Kirkko rakennettiin vuosina 1642–1647 30-vuotisen sodan lopulla ja perustamistyöt tehtiin "omin voimin". Ammattiapua saatiin kuitenkin vuonna 1644 seinien salvostöihin, holvaukseen, paanotukseen, tornin rakentamiseen sekä sisustustöihin. Pohjalaisesta mestarista ei ole varmaa tietoa, mutta epäillään että hän olisi "Herman Juse ifrån Limingo" eli nykyisen kirkon rakentajan Matti Joosepinpoika Härmän isä. Tornion ensimmäinen kirkko paloi 27. heinäkuuta 1682, palo syttyi salamaniskusta. Katolinen kirkko Suomessa
Seurakunnan kirkko on Meilahdessa sijaitseva, arkkitehti Kaj Saleniuksen suunnittelema Pyhän Marian kirkko. Se on vihitty käyttöön 6. joulukuuta 1954. Kirkossa on istumapaikat 150:lle ja tilaa kaikkiaan 300 henkilölle. Kirkon kuorin oikealla puolella on kuvattu Neitsyt Marian taivaaseenottaminen, ja vasemmalla puolella hänet on kuvattu taivaassa uutena Eevana. Kuorin takana alttariseinällä sijaitsee luonnonkivimosaiikki, joka esittää ristiinnaulittua Jeesusta neljän evankelistan symbolien ympäröimänä. Pyhän Marian kirkossa on Pyhän Marian patsas. Kirkon sisäänkäynnin luona on maalaus Pyhästä Kristoforoksesta. Kirkon alttariin on sijoitettu Pyhän Birgitan ja tämän tyttären, Pyhän Katariinan, reliikkejä. Suomen Vapaakirkon historia
Suomen ensimmäisen diakonissalaitoksen perustaja Aurora Karamzin (1808–1902) osallistui seurueineen kokouksiin. Hän oli tutustunut Radstockiin Pariisissa, hänen luonaan Radstock piti ensimmäisen salonkikokouksen tulopäivänsä iltana 19. syyskuuta 1879 tai seuraavana päivänä lauantaina. Karamzinin kodista tuli yksi vapaakirkollisten ja muiden uskovien kokoontumispaikka. Sodankylän vanha kirkko
Sodankylän vanha kirkko on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Kirkko on rakennettu vuonna 1689 Kuninkaallisen Majesteetin eli Kaarle XI:n kustannuksella. Sodankylän kirkko oli vasta kolmas Kemin Lappiin rakennettu kirkko, Inarin ja Kemijärven kirkkojen jälkeen. Sodankylä sijoittuu näiden kahden paikkakunnan puoliväliin, ja sen kirkko oli tarkoitettu nykyisen Sodankylän, Kittilän, Pelkosenniemen ja Savukosken alueen silloisia asukkaita varten. Paraisten kirkko
Paraisten kirkko on keskiaikainen kivikirkko, joka sijaitsee Paraisilla. Kivikirkon ensimmäinen osa Agricola-kappeli rakennettiin tiedettävästi 1240-1300-luvulla. Kappelin käydessä pieneksi päätettiin kappelin yhteyteen rakentaa varsinainen nykyinen harmaakivikirkko. Kirkko on oletettavasti rakennettu 1300- luvun aikana. Ensimmäiset kirjalliset merkinnät kirkon rakentamisesta ja olemassa olosta ovat ajoitettu 1300- luvun puolivälin paikkeille. Kirkkoon on tehty useaan otteeseen laajennuksia ja muutoksia. Näistä huolimatta kirkon alkuperäinen ilme on säilynyt pitkälti. Keskiaikaisista kivikirkoista väitellyt Markus Hiekkanen toteaa: "Sisätila on Suomen vaikuttavimpia, ja erityisesti huomio kiinnittyy huolitellun tyylikkääseen holvaukseen kaikkine yksityiskohtineen." Kirkkosalin suurimmat muutokset liittyvät runsasta kirkkokansaa varten rakennettuihin lehtereihin. Vuosina 1685–1686 turkulainen Mårten Henriksson teki pohjoisseinälle naistenlehterin tilanahtautta helpottamaan. Viisi vuotta tämän jälkeen laajennettiin eteläseinän miestenlehteriä ja 1750–1752 rakennettiin koko länsipäädyn mittainen miestenlehteri, joka 1862 muokattiin urkuparveksi. Valon määrä suurehkojen lehterien alla kävi kuitenkin niin vähäiseksi, että seurakuntalaiset alkoivat vaatia valaistuksen parantamista. Kahden uuden ikkuna-aukon pohjoisseinälle tekemisestä oltiin yksimielisiä. Kuitenkin vasta vuonna 1819 kirkon lattiaa korjannut halikkolainen kirkkopuuseppä Israel Cairenius sai tehtäväkseen tehdä myös ikkuna-aukot ja suurentaa vanhoja ikkuna-aukkoja. Katedraalikoulu
Turun katedraalikoulu oli Suomen ensimmäinen koulu, ja se perustettiin luultavimmin vuonna 1276. Asiakirjoissa se mainitaan ensimmäisen kerran vuonna vuonna 1326. Se sijaitsi alun perin tuomiokirkon yhteydessä sen muurissa olleessa rakennuksessa. Myöhemmin koulu siirtyi Suurtorin laidalle. Yksi sen kuuluisimmista opettajista oli Mikael Agricola. Katedraalikoulun oppilaita sanottiin teineiksi. Myös Viipurin hiippakunnan alaisuudessa toimi katedraalikoulu 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa. Venäjän ortodoksinen kirkko Suomessa
Vanhimmat Suomessa toimivista Venäjän ortodoksisen kirkon seurakunnista ovat vuonna 1926 perustettu Ortodoksinen Pokrovan seurakunta, joka alun perin toimi Viipurissa nimellä "Yksityinen kreikkalais-katolinen yhdyskunta" sekä vuotta myöhemmin Suomen ortodoksisesta kirkosta eronnut Pyhän Nikolauksen seurakunta Helsingissä. Helsingin lisäksi seurakuntia toimii Porissa, Sastamalassa, Tampereella ja Turussa. Tampereen Spaso-Preobrazenskaja -yhteisöä lukuun ottamatta jokaisella seurakunnalla on myös oma kirkko tai rukoushuone. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Myöhemmin keskiajalla tärkeimmäksi kirkkojen rakennusmateriaaliksi nousi kivi. Kivikirkkojen perusmalli oli suorakaiteen muotoinen. Kirkon pohjoispuolella, lähellä itäpäätyä oli sakaristo ja kirkon eteläpuolella, lähellä länsipäätyä asehuone. Alttari sijaitsi kirkon itäosassa. Kirkon pohjoispuolella ei ollut ikkunoita, sillä silloin uskottiin pahan tulevan sieltä. Kirkoissa oli yleisesti teräväharjainen paanukatto ja päätykolmiot koristeltiin tiilillä ja ristikomeroilla. Ahvenanmaalla vanhimpiin kirkkoihin rakennettiin länsitorneja. Muualla niiden sijasta tavallisesti rakennettiin kellotapuli kirkkomaan aidan yhteyteen. Pyhän Andreaksen kirkko (Käkisalmi)
Vuonna 1611 perustetun Käkisalmen luterilaisen seurakunnan ensimmäinen kirkko sijaitsi aluksi Käkisalmen linnan pihalla, josta se sittemmin siirrettiin kaupungin puolelle. Tämä ensimmäinen kirkko tuhoutui Käkisalmen palossa vuonna 1634. Tämän jälkeen suunniteltiin kivikirkkoa, mutta kirkko rakennettiin kuitenkin puusta 1638. Käkisalmessa oli tuohon aikaan myös toinen luterilainen kirkko. Tämä suomalaisen seurakunnan puukirkko sijaitsi esikaupunkialueella ja se tuhoutui 1656 käydyissä taisteluissa. Kaupungin kirkko tuhoutui puolestaan tulipalossa 1662. Uusi Jooseppi Kaarelaisen rakentama valmistui kaupunkiin 1660-luvulla. Mutta tämäkään kirkko ei säilynyt kauan, sillä se tuhoutui kaupungin palossa 1679. Tämän jälkeen luterilaiset jumalanpalvelukset pidettiin linnansalissa. Uusi kirkko rakennettiin Kalliosaarelle kivestä vuonna 1684-1692. Luterilainen seurakunta ei kuitenkaan ehtinyt nauttia kivikirkostaan sillä se muutettiin ortodoksiseksi 1710. Tämän jälkeen seurakunta oli jonkin aikaa ilman kirkkoa, kunnes Pyhän Andreaan kirkko valmistui 1759. Lappeenrannan Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko
Kun Kaakkois-Suomi siirtyi hattujen sodan seurauksena Ruotsilta Venäjän keisarikunnalle vuonna 1741, syntyi tarve perustaa Lappeenrantaan ortodoksinen kirkko venäläisille uudisasukkaille ja sotilaille. Ensimmäinen ortodoksinen kirkko rakennettiin Lappeenrantaan 1760. Nykyinen kirkkorakennus, Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko, valmistui Lappeenrannan linnoitukseen vuonna 1785. Se oli alun perin Lappeenrannan venäläisen varuskunnan kirkko, joskin myöhemmin sen toiminnot oli tarkoitus siirtää uuteen Lappeenrannan varuskunnan kirkkoon, jota ei kuitenkaan saatu rakennettua valmiiksi, ennen kuin Venäjän valta Suomessa päättyi vuonna 1917. Linnoituksessa ollut kirkko jäi ortodoksiseksi, ja nykyään se on Lappeenrannan ortodoksisen seurakunnan pääkirkko. Kempeleen vanha kirkko
Kempeleen vanha kirkko on Kempeleen evankelisluterilaisen seurakunnan ensimmäinen kirkko. Se sijaitsee Kirkonmäellä, joka on yksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä.. Kirkollinen työ Suomen puolustusvoimissa
Yhteydet kansankirkkojen ja puolustusvoimien välillä ovat säännöllisiä. Ensimmäinen puolustusvoimien kirkko, Merikappeli Upinniemessä, vihittiin käyttöön vuonna 1965. Savon sotilaskappeli Mikkelissä valmistui 1978. Riihimäen varuskunnan alueella on Riihimäen seurakunnan kirkko. Porin ensimmäinen kirkko
Kirkko sijaitsi nykyisen Hallituskadun kohdalla myöhemmin paikalle rakennetun Satakunnan Museon pääsisäänkäynnin edustalla. Kirkkomaa hautausmaineen jatkui alueelle, jossa 1850-luvulta lähtien toimi Porin Oluttehdas. Iitin kirkko
Iitin seurakunnan ja pitäjän perustamispäivänä pidetään 2. kesäkuuta 1539, jolloin kuningas Kustaa Vaasa vahvisti Hollolan suuren kirkkopitäjän jaon. Sen itäosasta muodostettiin Iitin kirkkopitäjä, joka käsitti nykyisen Iitin lisäksi suurimman osan nykyisestä Kouvolasta (entiset Kouvola, Jaala, Kuusankoski ja Valkeala). Ensimmäinen puukirkko rakennettiin nykyisen kirkon paikalle 1500-luvun lopulla. Aikana, jolloin vesireitit olivat tärkeitä liikenneväyliä, Kymijoen vesistön ympäröimä kannas oli ihanteellinen ja helposti tavoitettava sijaintipaikka. Hartikan kirkkomaa
Kirkko rakennettiin 1589–1591, joka oli Venäjän ja Ruotsin välisen 25-vuotisen sodan aikaa. Se sijaitsee Kirkkolahden (nykyisin Kirkkoniemi) suvannon reunassa, harjun itärinteellä. Paikan ensimmäinen kirkkoherra oli Ericus Marci Finno, eli Erkki Markunpoika Suomalainen. Edellä mainittu oli myös mukana allekirjoittamassa 1593 Uppsalassa asiakirjaa, jossa Martin Lutherin opetus julistettiin Suomen kristinuskon pohjaksi. Päätöksen myötä katolilaisuus väistyi pikkuhiljaa luterilaisuuden tieltä. Finnon allekirjoituksessa on ”Laukaalainen”, joka viittaa hänen kotiinsa Laucasvirran (nykyinen Tarvaalanvirta) varrella. Koulutus Suomessa
Suomeen koulut tulivat keskiajalla kirkon mukana. Suomen ensimmäiset koulut olivat Turussa. Turun tuomiokirkon yhteydessä annettiin koulutusta tuleville papeille 1200-luvulla perustetussa katedraalikoulussa, minkä lisäksi kaupungissa oli dominikaanien ylläpitämä luostarikoulu. Ensimmäinen lukio perustettiin Turkuun 1630. Suomen ensimmäinen yliopisto oli Kuninkaallinen Turun akatemia, joka perustettiin 1640.
Kansanopetus oli 1800-luvun puoleen väliin kirkon hallinnassa. Periaatteessa kaikilla vanhemmilla oli velvollisuus opettaa lapsensa lukemaan ja tuntemaan kristinopin alkeet. Tätä valvottiin 1600-luvun lopulta alkaen kinkereillä, joilla papisto kuulusteli lasten ja aikuisten kristinopin tuntemista. Vanhempien työtä autettiin kuitenkin kirkon järjestämässä kiertokoulussa, jossa opettaja siirtyi opetuspaikasta toiseen useaan kertaan vuoden aikana. Kiertävä opettaja mahdollisti oppilaille alkeellisen opiskelumahdollisuuden, kun omalla kylällä tai paikkakunnalla ei ollut mahdollisuutta saada kansakouluopetusta. Ruotsin vallan aika Suomessa
Turun piispan mainitaan Ruotsin piispojen yhteydessä ensimmäisen kerran 11. helmikuuta 1253 Birger-jaarlin ja Gudheimin luostarin välillä tapahtuneen maanvaihdon yhteydessä. Ruotsin kirkko levittäytyi Suomeen käytännössä vasta 1300-luvulla. Katolinen kirkko oli toiminut Varsinais-Suomessa noin 1100-luvulta lähtien itsenäisesti. Läntisen ja itäisen kristinuskon vaikutus oli levinnyt Suomeen jo aiemmin esihistoriallisella ajalla, mistä on saatu viitteitä esimerkiksi arkeologisissa kaivauksissa tehdyistä hautalöydöistä. Sulkavan kirkko
Sulkavan nykyinen kirkko on järjestyksessä kolmas itsenäisen pitäjän kirkko. Sulkavan pitäjänkokouksen pöytäkirjassa 6. kesäkuuta 1753 lukee, että pitäjäläiset purkivat vuonna 1653 rakennetun kirkkonsa ja alkoivat rakentaa tilalle uutta. Ensimmäinen kirkko Sulkavalle oli rakennettu Iitlahden neljänneskunnan käyttöön. Ensimmäisestä kirkosta on säilynyt tieto maanmittari Lars Röösin maakirjakartassa vuodelta 1644, josta ilmenee, että kirkko sijaitsi noin 300 metrin päässä nykyiseltä kirkon paikalta. Uusi kirkko rakennettiin Lokinniemeen, jossa myöhemmätkin kirkot ovat sijainneet. Oletetaan, että kirkko oli aikakauden tyylin mukainen suorakaiteen muotoinen, yksinkertainen puukirkko. Kirkon kuori oli samalla paikalla kuin nykyinen Pistolekorsien sukuhaudan päälle rakennettu hautakammio, muu osa sijaitsi hautakammiosta länteen. Kirkon irtaimistoon kuului Heikki Hintsasen ja vaimonsa Birgitta Haataisen vuonna 1662 lahjoitettama kattokruunu, joka on edelleen Sulkavan kirkossa. Lisäksi kirkossa oli Pistolekors-suvun vaakuna ja haarniska. Huopalahden kirkko
Huopalahden kirkko sijaitsee Helsingin Etelä-Haagassa, ja se kuuluu Haagan seurakuntaan. Kirkko aloitti toimintansa vuonna 1917 rakennuksessa, joka oli aiemmin toiminut kouluna ja sitä ennen suomenkielisten kokouspaikkana. Sen käytön kirkkona piti olla tilapäistä, sillä Eliel Saarinen oli suunnitellut alueelle uuden kirkon, jota ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Hakavuoren kirkosta luopumisen myötä Huopalahden kirkko on tätä nykyä Haagan seurakunnan ainoa kirkko. Paltaniemen kuvakirkko
Koko Kainuu kuului kirkollisesti Liminkaan aina vuoteen 1559 asti. Seurakunnan nimeksi tuli "Oulujärven erämaaseurakunta", jonka ensimmäinen kirkko rakennettiin Manamansaloon ja joka tuhoutui rappasodissa 1581. Emäseurakunta sai alkunsa Paltamo-nimisenä vuonna 1599, jolloin rakennettiin ensimmäinen kirkko Paltaniemelle. Tämä kirkko tuhoutui maanjäristyksen seurauksena rantatörmän vyöryssä 1626. Seuraava vuonna 1665 valmistunut kirkko poltettiin isonvihan aikaan 1716 pian Kajaanin linnan tuhoamisen jälkeen. Sahalahden kirkko
Nykyinen kirkko on alueen kolmas kirkko. Ensimmäinen kirkko rakennettiin nykyisen kirkon itäpuolelle vuonna 1559. Kirkko kuitenkin paloi salamaniskusta vuonna 1728. Toinen kirkko nousi entisen paikalle vuosina 1728–1729. Se oli kansanmiehen suunnittelema puinen ristikirkko. Jo vuoden 1780 piispantarkastuksessa sen todettiin vaativan nopeaa korjaamista. Vuonna 1804 Kihlakunnan Syytinkioikeus velvoitti sahalahtelaiset rakentamaan uuden kirkon. Hautausmaalla on muistokivi vuosien 1559 ja 1729 kirkkojen paikalla. Viialan kirkko
Viialan kirkko sijaitsee Akaan Viialassa. Vuonna 1927 perustetun Viialan seurakunnan ensimmäinen varsinainen kirkko valmistui 1950 ja sen on suunnitellut arkkitehti Jaakko Tähtinen. Kirkon rakentamisessa avustivat taloudellisesti Viialan nahkatehtaan omistaja vuorineuvos Emil Aaltonen, Viialan vaneritehtaan omistanut Viiala Oy ja Amerikan luterilaiset seurakunnat. Kirkkoa on laajennettu 1982 pohjoispuolisella siipirakennuksella. Jyrkkälappeisen harjakaton omaava suorakaiteen muotoinen kirkko on saanut vaikutteita keskiaikaisista kivikirkoista. Sisäänkäyntipäädyssä olevat kapeat pystyikkunat jäljittelevät keskiaikaisten kivikirkkojen päätykoristeluja. Kirkkoon liittyy korkea campanile-tyyppinen kellotorni. Vanhankaupungin kirkkorauniot
Vanhankaupungin kirkkorauniot on Helsingin ensimmäisen kirkon kivijalka Kirkkorinteessä Kustaa Vaasan puistossa. Pyhän Marian kirkko (Pietari)
1734 keisarinna Anna lahjoitti seurakunnalle tontin nykyisen Nevski Prospektin läheisyydestä, jolle rakennettiin puinen Pyhän Annan kirkko. 1745 suomalainen seurakunta erotettiin ruotsalaisesta omaksi yhteisökseen. 1767 suomalaiset saivat ensimmäisen oman kirkkonsa. Puukirkko vaihtui sittemmin kiviseksi. Kirkon yhteydessä oli kaksi orpokotia, vaivaistalo, köyhien avustusrahasto ja koulu. Seurakunnan omistuksiin kuului myös kappeli Mitrofanin hautausmaalla ja rukoushuone Lahden kylässä. Katolinen kirkko Suomessa
Helsinki sai oman seurakuntansa vuonna 1856. Seurakunnan syntyyn vaikutti huomattavasti Suomen kenraalikuvernööri Friedrich Wilhelm Rembert von Bergin italialainen vaimo Leopoldina Cicogna Mozzoni (1786–1874). Vuotta myöhemmin seurakunta sai luvan oman kirkkorakennuksen hankkimiseen, koska Viaporissa palveli 3 000 katolista sotilasta, jotka eivät mahtuneet Turun kasarmissa sijainneeseen kappeliin. Uuraisten kirkko
Uuraisten kirkko on Keski-Suomessa sijaitsevan Uuraisten seurakunnan ristikirkkomuotoinen puukirkko. Kirkko valmistui seurakunnan ensimmäisen kirkon paikalle vuonna 1905. Sen suunnittelija on rakennusmestari J. Wigren ja rakennusvaiheessa oli mukana myös arkkitehti Yrjö Blomstedt. Piispa Henrik
Surmavirren mukaan Kaalimaassa (mahdollisesti Englannissa) syntynyt piispa oli käynyt pyytämässä ruokatarpeita Lalli-nimisen talonpojan talosta. Lallin vaimo Kerttu suhtautui kuitenkin ynseästi matkalaisiin. He saivat silti ruokatarpeita ja hevosellekin hiukan purtavaa. Piispa maksoi kaiken yltäkylläisesti. Kun Lalli palasi kotiin, kertoi Kerttu hänelle matkalaisten ottaneen ruokatarpeet ilmaiseksi. Lalli kiivastui tästä ja lähti ajamaan heitä takaa kirveen, keihään tai laakarin eli kahden käden lyömämiekan kanssa. Henrik aavisti kuolevansa pian ja pyysi palvelijaansa piiloutumaan ja kuljettamaan Henrikin ruumiin pois. Hän pyysi myös, että sinne minne härät jaksavat vetää rekeä, piti rakentaa Suomen ensimmäinen kirkko. Tämä toive toteutettiin ja kirkko rakennettiin Nousiaisiin. Uskelan Isokylän emäkirkko
Uskelan Isokylän emäkirkko oli varsinaissuomalaisen Uskelan seurakunnan kirkko, joka sijaitsi Isokylässä Uskelan- eli Salonjoen rannalla nykyisen Salon kaupungin alueella. Kirkko oli puinen ristikirkko, ja se purettiin vuonna 1825 maanvyörymän vaurioitettua sitä. Kirkon rauniota purettaessa selvisi, että paikalla oli ollut aiemmin useita kirkkoja. Ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti jo 1210–1220-luvulla. Uskelan emäseurakunta yhdistettiin 1820-luvulla kirkon vaurioitumisen jälkeen Salon kappeliseurakuntaan.
Uskelalla on ollut monta kirkkoa, jotka on rakennettu aina uudelleen vanhalle paikalle. Tämä selvisi, kun viimeisen kirkon raunioita purettiin, ja löydettiin useiden kirkkojen jäänteet. Haminan seurakunta
Ensimmäiset maininnat Vehkalahden seurakunnasta ovat vuodelta 1336 ja se oli yksi Suomen vanhimmista seurakunnista. Vehkalahden pitäjä käsitti tuohon aikaan suuren osan nykyisestä Kymenlaaksosta. Vanhin maininta Vehkalahden kirkosta löytyy Viipurin linnanisännän kirjeestä vuodelta 1396, mutta nykyinen Marian kirkko on rakennettu vuosien 1430-1470 välisenä aikana. Vuonna 1653 Vehkalahdelle myönnettiin kaupunkioikeudet ja se sai nimekseen Veckelax Nystad, Vehkalahden uusikaupunki. Uudenkaupungin rauhan jälkeen nimi muutettiin Fredrikshamniksi eli Haminaksi. Kaupungin väkiluvun kasvaessa ruotsinkielinen porvariväestö perusti oman ruotsinkielisen kaupunkiseurakunnan, mutta 17 vuotta myöhemmin, vuonna 1743 Turun rauhan solmimisen myötä, se sulautui takaisin Vehkalahden seurakuntaan kaakkoisen Suomen tultua osaksi Venäjän keisarikuntaa. Lyhyen olemassaolonsa aikana seurakunta oli kuitenkin ehtinyt rakentaa itselleen Ulrika Eleonoran kirkon. Kajaanin kirkko
Kirkko sijaitsee samalla paikalla, jonne jo vuonna 1656 rakennettiin Kajaanin ensimmäinen kirkko. Ensimmäisen kirkon tuhosivat venäläiset vuonna 1716 samassa yhteydessä kun Kajaanin linna tuhottiin. Toisen kirkon rakensi 1734-35 Grels Norling, ja se palveli seurakuntalaisia 160 vuoden ajan. Vanha kirkko purettiin huonokuntoisena vuonna 1895, mutta sen alttaritaulu sijoitettiin nykyiseen kirkkoon. Kemin kaupungin historia
Seurakunnan ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan sijainnut Valmarinniemessä. Venäläiset ryöstivät kirkon 1473 ja polttivat sen 1517. Uusi kirkko eli nykyinen Keminmaan vanha kirkko rakennettiin muutaman vuoden kuluttua vanhan kirkon polttamisesta. Kirkko on pohjoisin keskiaikainen kivikirkko Suomessa. Suomen Vapaakirkon historia
Vapaan Lähetyksen ensimmäisen saarnaajakoulun perustivat vuonna 1897 Turun ruotsalaisen vapaaseurakunnan saarnaaja Joh. Svensson ja S. Sundholm (Salmensaari). Koulun opetus tapahtui ruotsiksi, ja oppilaita oli 3–4. Lukuvuoden 1897-1898 koulu toimi Turussa. Seuraavan vuoden oppilaat harjoittivat taitojaan saarnaajan työssä. Koulua jatkettiin keväällä 1899 kahdeksan oppilaan vahvuudella. Tuolloin koulua pidettiin Paraisten saaristossa Kemiön saaressa Rauhala-nimisellä huvilalla, jonka oli luovuttanut maksutta käytettäväksi tehtailija Palmu. Opettajana toimi S. Sundholm, ja hänen vaimonsa hoiti emännöitsijän tehtävät. Sundholm opetti kirkkohistoriaa ja suomen kieltä, Svensson opetti raamattua, äidinkieltä ja saarnataitoa. Opiskelua jatkettiin syksyyn 1899 saakka. Kesällä 1900 opetusta jatkettiin Rauhalassa. Köyliön kirkko
Piispa Henrikin surmavirren mukaan talonpoika Lalli tappoi Piispa Henrikin Köyliönjärven jäällä vuonna 1156 niin sanotun ensimmäisen ristiretken jälkeen. Sen muistoksi järvessä sijaitsevalle Kirkkokarille rakennettiin luultavasti jo 1300-luvulla kappeli, joka perimätiedon mukaan jäi käytöstä nykyisen kirkon valmistuttua. Varmuudella Köyliössä on sijainnut kirkko vuonna 1378, jolloin sinne haudattiin tuntemattomaksi jäänyt pappi. Vihannin kirkko
Vihannin Sofia Magdalenan kirkko on Raahen seurakunnan kirkko Oulun hiippakunnassa. Kirkko rakennettiin kuningas Kustaa III:n aikana ja se nimettiin kuninkaan vaimon Sofia Magdalenan mukaan. Kirkko sijaitsee Vihannin kirkonkylässä Raahessa ja toimii myös tiekirkkona. Ennen vuotta 2013 kirkko oli yksi Siikasalon seurakunnan kirkoista. 
Vihannin nykyinen kirkko on järjestyksessä Vihannin seurakunnan toinen kirkko. Ensimmäinen kirkko rakennettiin samalle paikalle kuin nykyinen kirkko vuonna 1691, jolloin Vihannista tuli Saloisten seurakunnan saarnahuonekunta. Rakennusvuodesta ja kappelikirkoksi vihkimisen ajankohdasta on lähteissä useita muitakin ajankohtia. Josefin kirkoksi kutsuttu kappeli oli yksinkertainen suorakaiteen muotoinen rakennus, jossa ei ollut tornia. Uuden kirkon rakentamisesta päätettiin vuoden 1781 piispantarkastuksen jälkeen, kun ensin oli tutkittu mahdollisuus vanhan kirkon laajentamiseen. Uuden kirkon rakennuspiirustukset teki kalajokinen kirkonrakentaja Simon Silvén. Piirustukset kävivät yli-intendentin virastossa Tukholmassa, mutta piirustuksiin tehtiin vain vähäisiä muutoksia. Kuningas Kustaa III hyväksyi piirustukset 4. huhtikuuta 1783. Suunnittelijansa Simon Silvénin johdolla rakennettu puukirkko valmistui kesäkuussa 1784. Lääninrovasti Johan Westzynthius vihki kirkon 12. syyskuuta 1784. Alahärmän kirkko
Ensimmäinen kirkko rakennettiin Alahärmän kirkon paikalle vuonna 1676. Paikalle valmistunut puukirkko oli muodoltaan pitkäkirkko. Kirkko jäi pois käytöstä vuonna 1752, jonka jälkeen paikalle rakennettiin uusi kirkko. Tämä 1700-luvulla rakennettu kirkko paloi 7. heinäkuuta 1898 katon tervauksen yhteydessä. Vain vähän irtaimistoa ehdittiin pelastaa tulipalolta. Kristinuskon historia Suomessa
Paavi Innocentius III kirjeessä 30. lokakuuta 1209 kerrotaan Suomen kääntyneen "muutamien ylhäisten huolenpidon avulla" kristinuskoon. Suomella tarkoitettiin tuohon aikaan nykyistä Varsinais-Suomea. Ensimmäinen historiallisessa lähteessä mainittu Suomen piispa on Piispa Tuomas, joka toimi virassaan mahdollisesti vuosina 1220-1245. Paavi Gregorius IX:n kirjeessä vuonna 1229 todetaan Suomen piispan käännyttäneen suuren pakanakansan Suomessa ja "läheisissä maissa". Hän antoi myös Suomen piispalle luvan ottaa haltuunsa käännytettyjen pakanoiden pyhät lehdot sekä pyhäköt. Gregorius pyrki samana vuonna myös estämään Suomen piispan pyynnöstä Gotlantilaisten aseiden, hevosten, laivojen ja elintarvikkeiden myymisen Suomen pakanoille. Näiden tarvikkeiden turvin pakanat olivat Paavin mukaan pyrkineet tuhoamaan kristinuskon alueelta. Gregorius IX toteaa 3. helmikuuta 1232 Semgallien piispalle lähettämässään kirjeessä kirkon olevan Suomessa vielä vähäinen. Sallan kirkko
Sallan ensimmäinen kirkko, Kuolajärvellä sijainnut, vuonna 1838 valmistunut Carl Ludvig Engelin suunnittelema kirkko tuhoutui talvisodassa. Koska Kuolajärven kylä jäi Pariisin rauhassa luovutetulle alueelle, uusi kirkko rakennettiin Sallan uudeksi kuntakeskukseksi muodostuneelle entiselle Märkäjärvelle. Korpilahden kirkko
Korkealla mäellä Päijänteeseen kuuluvan kapean Kirkkolahden pohjoisrannalla oleva Korpilahden kirkko on ollut vuosisatoja kulkuteiden päätepisteenä sekä kesällä että talvella. Seurakunnan aiemmat kirkot ovat sijainneet nykyisen kirkon läheisyydessä hautausmaa-alueella. Korpilahden ensimmäinen kirkko ja tapuli pystytettiin 1693. Seuraavan kirkon, tasavartisen ristikirkon rakensi Arvi Junkkarinen Leppävirralta vuonna 1753 samalle paikalle. Vuonna 1777 Jaakko Jaakonpoika Leppänen teki tähän kirkkoon erillisen kellotapulin. Sen alaosa on nykyään kotiseutumuseona. Alajärven kirkko
Kirkon paikalla sijaitsi 1749 kirkonrakentaja Antti Hakolan rakentama vanha, ensimmäinen kirkko. Siitä on jäljellä enää tapuli, joka on nyt nykyisen tapulin sisällä. Längelmäki
Längelmäki muodostettiin Oriveden kappeliseurakunnaksi vuonna 1593, ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1640. Kuorevesi erosi Längelmäestä vuonna 1873. Längelmäen ensimmäinen kirkko sijaitsi Solalan kylässä, jossa on vieläkin Kivikirkonmäki. Toinen kirkko rakennettiin Kylänojalle Länkipohjan länsipuolelle ja tänne pystytettiin vanhan kirkon muistokivi vuonna 1959. Nykyinen kirkko valmistui sijaintipaikasta käytyjen sitkeiden kiistojen jälkeen vuonna 1772. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Suomen ensimmäinen MAP-kirkon kirkkorakennus vihittiin vuonna 1948 Luodossa. Mormonin kirja kännettiin suomen kielelle vuonna 1954. 1960-luvulla alettiin rakentaa seurakuntakeskuksia ympäri Suomea. Ensimmäinen Suomessa sijaitseva temppeli, Helsingin temppeli vihittiin käyttöön 22. lokakuuta 2006 Espoon Karakalliossa. Nakkilan kirkko
Nakkilan kirkko on Suomen ensimmäinen funktionalismia edustava kirkko, jota Kannonkosken, Rajamäen ja Varkauden kirkkojen ohella pidetään maan merkittävimpien modernististen kirkkorakennusten joukkoon kuuluvana. Valmistumisajankohtanaan se poikkesi radikaalisti perinteisestä kirkkoarkkitehtuurista ja herätti runsaasti keskustelua. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Turun jälkeen seuraavat kaupunkioikeudet Suomessa sai Kokemäenjoen suuhun perustettu Ulvila, jolle kuningas Albrekt Mecklenburgilainen antoi ne vuonna 1365. Seudulla oli kuitenkin kauppapaikka jo ainakin 1200-luvulta lähtien ja esimerkiksi vuonna 1344 on sen asukkaita tiedetty kutsutun "kaupunkilaisiksi". Saksalaisten kauppiaiden ylläpitämä Pyhän Gertudin kiltatalo on mahdollisesti tuolloin toiminut keskiaikaiselta kaupunginpaikalta pari kilometriä yläjuoksulle päin sijaitsevassa Liikistössä, jossa oli myös Ulvilan ensimmäinen kirkko. Liikistön kauppapaikan edeltäjänä taas pidetään kauempana yläjuoksulla sijainnutta Kokemäen Teljää, jota perimätieto on pitänyt yhtenä Suomen muinaiskaupungeista. Nousiaisten kirkko
Nousiaisten kirkko on keskiaikainen harmaakivikirkko Nousiaisissa. Kirkon tilalla tai aivan sen vieressä Nousiaisissa Hirvijoen rannalla Nousmäellä on luultavasti ollut useita puukirkkosukupolvia 1100-luvulta lähtien. Puukirkko oli Suomen piispanistuimen paikka varhaiselta keskiajalta lähtien. Ensimmäinen maininta Nousiaisten kirkosta löytyy aikalaislähteistä vuodelta 1232. Alueelta tiedetään kuitenkin vanhoja kalmistoja, jotka on ajoitettu jopa aivan toisen vuosituhannen alkuun. Piispa Henrikin jäännökset siirrettiin Nousiaisten kirkosta Turun tuomiokirkkoon 1290-luvulla. Suomalainen kirkko (Tukholma)
1500-luvulla Tukholmassa asuvat suomalaiset saivat käyttöönsä dominikaaniluostarin kirkon. Siellä pidettiin ensimmäinen suomenkielinen jumalanpalvelus vuonna 1533. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Perinteisesti kirkkorakennukset Suomessa ovat pitkäkirkkoja tai ristikirkkoja, joiden esikuva on renessanssin keskeisrakennus. Pitkäkirkoissa pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Pitkäkirkon pääosat ovat runkohuone, sakaristo, asehuone ja usein torni. Ristikirkko saapui Suomeen 1660-luvulla. Ristikirkkomuodin aikana pitkäkirkolla oli väheksytty asema ja seurakunnat saivat usein ristikirkon, kun taas kappelikunnat saivat tyytyä pitkäkirkkoon. Pitkäkirkkoja ryhdyttiin rakentamaan enemmän 1800-luvun puolivälistä lähtien, kun varhaiskristillistä kirkkoperinnettä alettiin arvostaa uudestaan. Tuomaankirkko
Tuomaankirkko (vuoteen 2013 asti Tomas kyrka) on Meilahden seurakunnan kirkko Helsingissä ja se sijaitsee Meilahden kirkon yhteydessä. Meilahden kirkkorakennus valmistui vuonna 1954 ja siihen tehtiin kaksi erillistä kirkkosalia. Kirkollisen toiminnan alku oli poikkeuksellista, koska ensimmäistä kertaa Helsingin seurakuntien historiassa eri kieliryhmiin kuuluvien seurakuntien kirkkosalit ja seurakuntatilat olivat samassa rakennuksessa. Vastaavanlainen tilanne on Lauttasaaressa, jossa samassa rakennuksessa ovat suomenkielisen seurakunnan Lauttasaaren kirkko ja ruotsinkielisen seurakunnan St. Jacobs kyrka. Meilahdessa molemmat kirkot ovat olleet Meilahden seurakunnan käytössä vuoden 2014 alusta lukien. Katolinen kirkko Suomessa
Vuonna 1936 vihittiin käyttöön Suomen ainoa katolinen hautausmaa Turussa. Vuonna 1938 isä Armand de Caluwe aloitti kreikkalaiskatolisten messujen viettämisen Terijoella. Ennen talvisodan alkua Viipurin ja Terijoen seurakuntien toiminta keskeytyi, koska seurakuntalaisten oli lähdettävä evakkoon. Sodan uhan vuoksi useat papit ja nunnat joutuivat palaamaan kotimaahansa. Toinen itäisen riituksen pappi Robert de Caluwe aloitti toimintansa Helsingissä, johon itäisen riituksen papit avasivat kreikkalaiskatolisen kappelin. Kuorevesi
Kuoreveden kirkko on rakennettu rakennusmestari Matti Åkerblomin johdolla vuonna 1779. Tyyliltään kirkko kuuluu 1700-luvun keskisuomalaisten tornikirkkojen ryhmään, mutta siinä on piirteitä myös lounaissuomalaisista kirkoista. Kirkossa on kolme kelloa, joista vanhimman kuningatar Kristiina lahjoitti pitäjän ensimmäiselle kirkolle vuonna 1648. Kuoreveden kirkko on yksi Suomen harvoista lahjoitusvaroin ylläpidetyistä niin sanotuista uhrikirkoista. Kirkko sijaitsee melko syrjäisellä ja yksinäisellä paikalla Kuorevesi-järveen pistävän niemen kärjessä noin kymmenen kilometrin päässä Hallista luoteeseen. Suomen esihistoria
Noin 3300-1300 eaa. Perämeren rantaviivan tuntumaan ilmestyivät ns. jätinkirkot, joiden tekijöistä on vain hatara kuva. Nämä vallimaiset rakenteet pohjautuivat luultavasti Keski-Euroopan ja Etelä-Skandinavian megaliittiperinteeseen. Parhaiten säilyneet ja suurimmat jätinkirkot portteineen on tuoreen tutkimuksen mukaan suunnattu päivänseisausten ja -tasausten auringonnousuihin ja -laskuihinLäpimitaltaan 60-metrinen Pattijoen Kastelli on maan suurin jätinkirkko. Alavieskan kirkko
Alavieskan ensimmäinen kirkko, joka sijaitsi Kalajoen rannalla Tikkakosken partaalla rakennettiin jo 1651. Nykyisen kirkon vieressä seisova pohjalainen renessanssitapuli rakennettiin 1730-luvulla ensimmäisen kirkon peruskorjauksen yhteydessä. Johannes (Viipurin lääni)
Johannes kuului Viipurin kirkkopitäjään, joka syntyi 1200-luvun lopulla joko kolmannen ristiretken aikana tai hiukan sitä ennen pakanuuden aikaisen kihlakuntajaon pohjalle. Torkkeli Knuutinpojan ristiretken seurauksena Johannes tuli liitetyksi läntisen roomalais-katolisen kirkon piiriin. Katolisen kirkon aika päättyi 1500-luvulla toimeenpannun uskonpuhdistuksen yhteydessä ja Suomen kirkko muuttui luterilaiseksi. Varhaisin maininta Johanneksen kappeliseurakunnasta (alun perin Kakin kappeli, Cakoin Cappelle) on noin vuodelta 1640. On myös esitetty olettamus, että Johanneksesta olisi tullut erityinen rukoushuonekunta jo vuonna 1617. Ensimmäiset asiakirjamaininnat Johanneksen kirkosta ovat vuosilta 1656-1658, jolloin sen oletetaan sijainneen pienellä Kirkkosaarella Kirkkoniemen ja Kakinniemen välissä. Kirkkoniemessä kirkon tiedetään sijainneen vuonna 1699. Perimätiedon mukaan tämä kirkko tuhoutui isonvihan aikana ja uusi rakennettiin Kirkkoniemelle entisen raunioille. Olemassa olevat asiakirjat kuitenkin antavat aiheen olettaa, että tämä kirkko on ollut pystyssä vielä vuonna 1773. 1750-luvulla se oli niin huonokuntoinen, että toukokuussa 1755 aloitettiin uuden kirkon rakennustyöt Vaahtolassa. Juhannuspäivänä 1756 toimitettiin juhlalliset vihkiäiset. Runsaat sata vuotta palveltuaan se oli jo kuitenkin niin laho ja ahdas, että v. 1860 ruvettiin miettimään uuden kirkon rakentamista. Varojen puutteessa rakennustyöt kuitenkin jouduttiin siirtämään niin, että vasta heinäkuussa 1888 vihittiin käyttöön arkkitehti Wileniuksen suunnittelema goottilaistyylinen punatiilikirkko. Vuonna 1992 pystytettiin kirkon raunioille ja sankarihauta-alueelle muistomerkit Johannekselaiset ry:n toimesta. Siikajoen kirkko
Siikajoen seurakunta perustettiin Salon seurakunnan kappeliksi 1590. Ensimmäinen kirkko oli mahdollisesti rakennettu vuotta aiemmin. Venäläiset polttivat kirkon vuonna 1591. Toinen kirkko rakennettiin nykyisen kirkon paikalle vuonna 1600. Nykyinen kirkko eli Siikajoen seurakunnan kolmas kirkko rakennettiin vuonna 1701. Vanha kirkko oli purettu uuden tieltä. Kirkko
Ensimmäinen katoliset messut Suomessa reformaation jälkeen pidettiin vuonna 1796. Kolme vuotta myöhemmin perustettiin Viipurin katolinen seurakunta. Vuonna 1860 katolinen kirkko sai ensimmäisen kirkkonsa Helsingissä. Vuonna 1911 sai vihkimyksen Adolf Carling, ensimmäinen suomalaissyntyinen pappi reformaation jälkeen. Vuonna 1977 vihittiin nykyinen katolinen piispa, Teemu Sippo, papiksi. 1980-luvulla saapuivat Suomeen ensimmäiset neokatekumenaaliyhteisön ja Opus Dein jäsenet. Kristinuskon historia Suomessa
Kristinuskon historia Suomessa ulottuu ristiretkiajalta nykypäivään. Ensimmäiset kristilliset vaikutukset saapuivat Suomeen viikinkiaikana pääosin idästä. Kirjallisia lähteitä suomalaisten varhaisimmista kosketuksista läntiseen katolilaisuuteen ei ole juurikaan säilynyt, ja historioitsijat ovat myöhemmin kyseenalaistaneet varhaiset tarinat katolilaisuuden leviämisestä Suomeen. Esimerkiksi piispa Henrikin Suomeen suuntautuneen ristiretken todenperäisyydestä kiistellään tutkijoiden keskuudessa. Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Ensimmäisen kerran kirkkoja tutki Suomen muinaismuistoyhdistys, jonka retkikunta tarkasteli Varsinais-Suomen ja Ahvenanmaan kirkkoja vuonna 1871. Retkikunnan johtaja Emil Nervander julkaisi myöhemmin esityksen, jossa hän jakoi kirkkoja ryhmiin kansainväliseen tyylitutkimukseen tukeutuen. Hänen mukaansa pyörökaariaukkoiset kirkot edustivat vanhaa romaanista tyyliä, kun taas suippokaariaukot edustivat uudempaa gotiikkaa. Nervander antoi kirkoille vuosilukuajoituksen tämän jaon perusteella. Hämmennystä tosin aiheutti se, että esimerkiksi hänen vanhimpina pitämissään Nousiaisten ja Maarian kirkoissa oli vääränmuotoisia, suippokaarisia aukkoja. Nousiaisten kirkko oli Nervanderin mukaan rakennettu piispa Henrikin ajalla 1150-luvulla. Raision kirkko
Kirkossa on näkyvillä: mahdollisesti Suomen vanhimmat hauta­kivet, Missale Aboense sekä ensimmäinen suomenkielinen Raamattu vuodelta 1642. Uusapostolinen kirkko
Ensimmäiset uusapostolisen kirkon jäsenet muuttivat Suomeen 1960-luvulla. Vuonna 1977 pidettiin liikkeen ensimmäiset jumalanpalvelukset Turussa ja Helsingissä, tuolloin vielä hotelleissa. Kirkko rekisteröityi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 12. syyskuuta 1979 nimellä Suomen uusapostolinen kirkko. Suomen taide
Tärkein niistä on Turun tuomiokirkko, joka edustaa Itämeren alueen tyypillistä tiiligotiikkaa.
Vanhimmat kivikirkot ovat Ahvenanmaalla. Kirkot olivat keskiajalla suorakaiteen muotoisia harmaakivikirkkoja, joiden pohjoispuolella on sakaristo ja eteläpuolella asehuone. Yleisin sisäkatto oli puusta tehty tynnyriholvi. Myöhäisgotiikan aikana alettiin käyttää tiilikuviointia, kuten Hattulan, Hollolan ja Porvoon kirkkojen päädyissä. Sisäseinien, holvien ja kuorin maalauksissa käytettiin seccomaalausta. Porin ensimmäinen kirkko
Vuonna 1938 Hallituskadun varrella sijainneeseen puistoon pystytettiin Porin entisten kirkkojen muistomerkki, jossa on kuvattuna 1852 tuhoutunut kaupungin toinen kirkko. Nykyiselle paikalleen Satakunnan Museon edustalle se siirrettiin puistoon rakennetun museon valmistuttua vuonna 1973. Keminmaan vanha kirkko
Keminmaan vanha kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko rakennettiin todennäköisesti vuosina 1520–1553 Kemin emäseurakunnan kolmanneksi kirkoksi. Kirkko on toiseksi pohjoisin keskiaikainen kivikirkko Suomessa, pohjoisin sellaisenaan säilynyt keskiaikainen kivikirkko ja viimeisiä katolisen ajan kirkkorakennuksia. Sastamalan kirkko
Sastamalan kirkon syntyhistorioita on ollut yhtä monta kuin kertojiakin. Viimeisetkään tutkimukset eivät vieläkään ole avanneet kirkon varhaisvaiheita aukottomasti, mutta joitakin aiempia väitteitä on voitu kumota. Seurakunta on suomalaisittain vanha, sillä varhaisin asiakirjamerkintä seurakunnasta on vuodelta 1328, ja verotusjärjestelmästä voi päätellä sen syntyneen joskus 1200-luvun lopulla. Sastamala mainitaan 1200-luvun Pyhän Henrikin legendassa, joka kertoo 1150-luvun tapahtumista. Elimäen kirkko
Elimäen kirkko on puukirkko Kouvolassa entisen Elimäen kunnan kirkonkylässä. Kirkko on rakennettu vuonna 1638 alun perin suorakaiteen muotoiseksi, mutta laajennettu ristikirkoksi 1678. Elimäen kirkko on Suomen vanhimpia puukirkkoja. Rakennus kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymän Elimäen seurakunnan tiloihin. Kenttäkirkko
Suomessa varhaisimmat tiedot venäläisistä ortodoksisista sotilaskirkoista ovat Suuren Pohjan sodan ajalta. Vuosina 1700–1721 käydyn sodan aikoihin niitä oli Käkisalmessa jo vuosina 1695–1710 sekä Viipurissa ja Savonlinnassa vuoden 1710 jälkeisenä aikana. Niihin aikoihin venäläiset eivät perustaneet vallattuun maahan pysyviä sotilaskirkkoja muualle paitsi rajalinnoituksiin, vaan kirkollinen toiminta järjestettiin joukkojen mukana siirtyneissä kenttäkirkoissa. Sellainen pystytettiin sotaväen pysähdyspaikalle joko valmiiseen rakennukseen tai ulos telttakatokseen. Vasta 1808–1809 käydyn Suomen sodan jälkeen Venäjän keisarikunnan alaiseen Suomen suuriruhtinaskuntaan tuli armeijan mukana sotilaskirkkoja lähes jokaiseen kolkkaan. Sotilaiden mukana tuli ortodoksinen uskonto ja heitä seurasivat virkamiehet palvelusväkensä kanssa sekä kauppiaat. Sotilaiden mukana ortodoksisen kirkon toiminta ulottui aina Ahvenanmaalle ja Tornioon saakka. Venäläisjoukkojen asemapaikat vakiintuivat kaupunkeihin ja linnoituksiin vuoteen 1830 mennessä, mikä mahdollisti kenttäkirkkojen toiminnan vakiintumisen. Suomen ensimmäinen venäläinen siviiliseurakunta perustettiin Helsinkiin ja seurakunnan käyttöön valmistui Pyhän Kolminaisuuden kirkko 1827. Kristinuskon historia Suomessa
Suomen ensimmäiset katoliset vaikutteet ovat verokirjojen kääreinä uusiokäytettyjen kirkollisten kirjoitusten perusteella olleet mahdollisesti Saksasta ja Englannista, myös joitain alkuperältään ranskalaisia tekstejä on säilynyt. Eräät Suomesta löytyneet 1000- ja 1200-luvuille ajoitetut kirkollisten tekstien katkelmat on kirjoitettu Kölnissä. Ruotsin nuori kehittymässä ollut kirkko oli vasta opiskelemassa kirkollisten tekstien tuottamista Suomen kääntyessä katoliseen uskoon, mikä osaltaan myös selittää englantilaisen, saksalaisen ja ranskalaisen kirjallisen materiaalin tarpeen tuoreessa hiippakunnassa. Taivalkosken kirkko
Taivalkoskesta muodostettiin vuonna 1843 Jokijärven rukoushuonekunta, joka oli osa isompaa Pudasjärven seurakuntaa. Arkkitehti Anders Fredrik Granstedtin suunnittelema kirkko valmistui 1848 Jokijärven kylään, joka sijaitsee nykyisestä kirkonkylästä parikymmentä kilometriä itään päin. Kuitenkin vain lähes kolmenkymmenen vuoden jälkeen kirkko päätettiin siirtää Taivalkosken kylään, josta siis tuli näin kunnan kirkonkylä. Kirkko siirrettiin uittamalla Iijokea pitkin kesällä 1877. Kirkko vihittiin rakennustöiden jälkeen uudelleen käyttöön uudella paikallaan juhannuksena 1880. Taivalkosken ensimmäinen kirkko paloi kivijalkaan saakka salamaniskun sytyttämänä 27. heinäkuuta 1925. Porin ensimmäinen kirkko
Porin ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 1558, ja se tuhoutui vuonna 1698 kaupunkipalossa. Puukirkko sijaitsi nykyisen Hallituskadun kohdalla, Satakunnan Museon pääsisäänkäynnin edustalla. Kirkkoarkkitehtuuri
Alkukirkon aikoina ei ollut erillisiä kirkkorakennuksia, vaan kristityt kokoontuivat kodeissa tai juutalaisten synagogissa. Kristillinen kirkkoarkkitehtuuri onkin saanut paljon vaikutteita synagogista. Vanhin kristiliseksi kirkoksi tunnistettu rakennus on löytynyt Syyriasta, Duran kaupungista. Sen sijaan roomalaisten temppeleissä ei ollut tilaa seurakunnan kokoontumiselle, joten roomalaisesta arkkitehtuurista vaikutteet tulivat maalliselta puolelta: basilikan esikuvana ovat olleet Rooman valtakunnan julkiset tilat kuten oikeustalot ja kokoustilat. Basilikan suuri päätila on jaettu pylväsriveillä kolmeen tai viiteen laivaan, joista keskimmäinen on yleensä korkeampi ja saa näin valoa klerestorioikkunoista. Sammaljoen kirkko
Turun tuomiokapituli ja Suomen senaatti myönsivät sammaljokelaisille luvan oman saarnahuonekunnan perustamiseen vuonna 1829 ja päätöstä ryhdyttiin toteuttamaan viipymättä. Ensimmäinen kirkko oli 1834 rakennettu puinen, keskeisesti korostettu empiretyylinen ristikirkko, joka paloi vuoden 1918 sodassa. Kirkko rakennettiin silloisen Tyrvään seurakunnan Sammaljoen ja muiden lähikylien kirkoksi, koska matka Tyrvään kirkolle Kallialaan oli pitkä. 1800-luvun lopulla heräsi ajatus Sammaljoen muodostamiseksi itsenäiseksi seurakunnaksi, mutta hanke kariutui Tyrvään seurakunnan vastustukseen ja tuomiokapitulin hylkäävään päätökseen. Tuomiokapituli määräsi kuitenkin Tyrvään seurakunnan perustamaan Sammaljoelle kappalaisen viran, mikä toteutui vuonna 1931. Sammaljoen kirkko ja hautausmaa siirtyivät Tyrvään seurakunnan omistukseen vuonna 1946, jolloin Sammaljoen saarnahuonekunta lakkautettiin. Tyrvään seurakunta yhdistyi vuonna 2004 Vammalan seurakuntaan, joka 2009 liittyi osaksi uutta Sastamalan seurakuntaa. Liikistö
Liikistössä lienee sijainnut Ulvilan ensimmäinen kirkko, jonka hautausmaalta on löydetty 298 vainajaa. Hautausmaan kulmalta tavattiin myös rakennuksen muurin jäänteitä. Kirkon oletetaan olleen juuri siinä. Alueella on tehty arkeologisia kaivauksia, joissa löydetyt rahat ajoittuvat 1200–1300-luvuille. Myös Ilkka Kronqvist löysi ensimmäisissä kaivauksissaan rahoja, joista hän mainitsee vasta vuonna 1938 julkaisemassa raportissa. Rahat kuitenkin hävisivät toisen maailmansodan aikana. Hautojen ja maa-aineksen radiohiiliajoitukset viittaavat samalle aikakaudelle. Katolinen kirkko Suomessa
Legendan mukaan Piispa Henrik osallistui Ruotsin kuninkaan Eerik Pyhän järjestämään ristiretkeen Suomeen vuonna 1156 ja jäi sen jälkeen maahan. Pyhä Henrik koki marttyyrikuoleman, kansanrunon mukaan Lallin kirveeniskun seurauksena Köyliönjärven jäällä. Hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin 18. kesäkuuta 1300 Turun tuomiokirkkoon. Jo tätä ennen, vuonna 1229, paavi antoi luvan siirtää Suomen piispanistuin. Tämän otaksutaan tarkoittaneen siirtoa Nousiaisista Koroisille. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että Koroistenniemelle on rakennettu kivikirkko ja kaksi kolmikerroksista kivirakennusta. Kahta muuta rakennusta nimitetään piispan palatsiksi ja puolustustorniksi. Kirkosta ja sen pohjoispuolelta on löydetty 300 hautaa. Kirkkoon on haudattu kolme 1200-luvulla elänyttä piispaa. Viimeisin heistä oli piispa Catillus. Maankohoamisen myötä suurempi kauppapaikka kasvoi nykyisen Turun tuomiokirkon kohdalle, ja vuonna 1290 myös piispanistuin siirrettiin sinne. Koroisten kirkko toimi vielä 1300-luvulla piispan toisena asuntona, kunnes vitaaliveljet tuhosivat sen vuonna 1396. Koroistenniemellä on nykyään nähtävissä 1200-luvun piispankirkon kiviperustuksia. Uskelan Isokylän emäkirkko
Ensimmäinen kirkko rakennettiin luultavasti 1210–1220-luvuilla. Koska keskiaika kesti Suomessa kirkollisen elämän ja kirkonrakennuksen kannalta noin 350 vuotta (noin vuodet 1200–1556), kirkkoja lienee ollut tämän jälkeen useita, kun vanhat kirkot ovat palaneet, lahonneet tai jääneet liian pieniksi. Ainakin 1200-luvun lopulla tai 1300-luvun alussa kirkko on kuitenkin mitä luultavimmin korvattu suuremmalla. Lempäälän kirkko
Kun Lempäälän ja Vesilahden yhteisen kirkkopitäjän kirkko paloi Aimalassa 1400-luvun alussa, rakennettiin Lempäälään Lempäälän seurakunnan ensimmäinen oma kirkko vuosina 1418–1419. Tämän kirkon on täytynyt olla puusta tehty, ja se on todennäköisesti sijainnut samalla paikalla kuin nykyinen kirkko. Iin kirkko
Iin kirkko on Iin evankelisluterilaisen seurakunnan kirkko. Iin seurakunta on kolmanneksi vanhin seurakunta Pohjois-Pohjanmaalla. Se on perustettu noin vuonna 1340. Ensimmäistä kirkkoa alettiin rakentaa heti seurakunnan perustamisen aikoihin ja se valmistui vuonna 1374. Kirkkorakennuksia on vuosisatojen saatossa ollut monia, mutta ne ovat tuhoutuneet ryöstelyjen, sotien ja tulipalojen johdosta. Nykyistä kirkkoa edeltänyt vuonna 1694 rakennettu "Pyhän Laurentiuksen kirkko" paloi salaman sytyttämänä 23. elokuuta 1942. Nykyistä kirkkoa alettiin suunnitella heti tulipalon jälkeen, mutta rakentamaan päästiin sotien vuoksi vasta vuonna 1949. 
Kirkon viereen on haudattu sodissa kaatuneet iiläiset sankarivainajat. Vuoden 1955 kesällä paljastettiin sankarihautojen vieressä kaatuneiden muistomerkki. Iin Haminassa, kirkon vieressä sijaitsee vuonna 1970 valmistunut seurakuntatalo. Iin seurakunnalla on hautausmaat Kruununsaaressa sekä Väli-Olhavassa, jossa sijaitsee myös seurakuntatalo.
Nykyinen kirkko sijaitsee Iin Haminassa. Muodoltaan kirkko on edellisen kirkon muotoinen kivinen matalaseinäinen pitkäkirkko, jossa on erillinen kellotapuli. Kirkossa on istumapaikkoja noin 500. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Gustav Strandberg ja Aarne Hytönen. Rakennus vihittiin kirkoksi kesäkuussa 1950. Kirkon alttaritaulun on maalannut taiteilija Eero Nelimarkka. Satakunnan maakunta
Vielä vanhemmasta Satakunnan historiasta kertovat muun muassa keskiaikainen pyhiinvaelluspaikka Köyliönjärven Kirkkokari sekä Kokemäellä sijaitseva Pyhän Henrikin saarnahuone, joka on Suomen vanhin puurakennus. Keskiaikaisia kivikirkkoja nykyisen Satakunnan maakunnan alueella on kolme; Pyhän Ristin kirkko Raumalla sekä Ulvilan ja Huittisten kirkot. Uudempia merkittäviä kirkkorakennuksia ovat muun muassa Keski-Porin kirkko sekä funkistyylinen Nakkilan kirkko. Saloisten historia
Salon ensimmäisen kirkon tuhosivat venäläiset vanhan vihan aikana 1490-luvulla. Kirkosta onnistuttiin kuitenkin pelastamaan Neitsyt Marian sekä kirkon suojelus­pyhimyksen Pyhän Olavin alttari­kaapit veistoksineen, jotka ovat nykyisin nähtävillä Saloisten nykyisessä kirkossa. Myös kirkonkello piilotettiin venäläisiltä. Se upotettiin Pitkäjärveen, mutta sitä ei enää myöhemmin löydetty sieltä. Nykyisin ei varmuudella tiedetä, mitä järveä Pitkäjärvellä tarkoitettiin. Uusi kirkko rakennettiin samalle paikalle Kirkkoluodolle ilmeisesti 1490-luvun lopulla. Se oli tyypillinen keskiaikainen puurakenteinen tukipilarikirkko, jonka päädyssä oli korkea terävähuippuinen torni. Keskiajalla Salon seurakunnalla oli vain yksi pappi kerrallaan. Kaksi heistä tunnetaan nimeltä, Pietari Jaakonpoika 1430-luvulta ja Hans Nicolai 1470-luvulta. Kirkkohistoria
Ensimmäinen suomalainen kirkkohistoria ja samalla Suomen ensimmäinen historiateos oli Paavali Juustenin 1570-luvulla kirjoittama "Suomen piispainkronikka" ("Chronicon episcoporum Finlandensium" ), joka julkaistiin vasta vuosina 1784–1800 . Se käsitteli kaikkia Turun piispoja piispa Henrikistä Juusteniin itseensä. Joutsan kirkko
Joutsan kirkko on Joutsassa sijaitseva kirkkorakennus, se on vuonna 1860 itsenäistyneen Joutsan seurakunnan ensimmäinen kirkko. Kirkko on hirsistä rakennettu, tyypiltään sisäviisteinen tasavartinen ristikirkko. Se on rakennettu nykyisessä Sastamalassa sijaitsevaa Kiikan kirkkoa varten laadittujen piirustusten pohjalta. Joutsan kirkon rakensi ruoveteläinen Heikki Juhonpoika Salo. Salo oli ollut kirkonrakentaja Mats Åkergrenin avustajana monilla kirkkotyömailla, Kiikan kirkkokin on Åkergrenin rakentama. Muhos
Muhos kuului aluksi seurakunnallisesti Saloisten kirkkopitäjään. Limingan seurakunnan itsenäistyessä 1477 tuli Muhoksesta sen kappeli. Muhoksen ensimmäinen kirkko nousi Kirkkosaarelle todennäköisesti jo 1500-luvulla. Kirkon tuhouduttua uusi kirkko rakennettiin Kirkkoniemeen. Muhoksen kolmas kirkko rakennettiin v. 1634. Se on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Oulun seurakuntaan Muhos liitettiin 1610. Muhoslaiset eivät kuitenkaan olleet tyytyväisiä asemaansa Oulun yhteydessä ja ryhtyivät 1700-luvulla ajamaan seurakuntansa itsenäistymistä. Vuonna 1766 Muhos erotettiinkin itsenäiseksi seurakunnaksi. Muhoksen yhteyteen siirretty Utajärven kappeli itsenäistyi vasta v. 1900. Henrikinkirkko
Henrikinkirkko on yksi Turun kirkoista. Se vihittiin käyttöön vuonna 1980. Kirkko on nimetty Suomen ensimmäisen piispan Henrikin mukaan. Kirkko sijaitsee Luolavuoren kaupunginosassa. Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta
Vuonna 1860 Helsinkiin tuli ensimmäinen pysyvä katolinen kirkko. Tällöin otettiin käyttöön Kaivopuiston kallioille rakennettu Pyhän Henrikin kirkko. Kaupungin katolisen siviiliväestönkin sielunhoitajana vuodesta 1856 toiminut sotilaskappalainen Ignatius Gorbacki oli tehnyt aloitteen kirkon rakentamisesta. Tässä hän sai taloudellista tukea kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm Bergin italialaissyntyiseltä vaimolta kreivitär Leopoldina Cicognalta. Myös Venäjän tsaari avusti kirkon rakentamista. Kirkon siunasi monsignore Lubinsky Tallinnasta 16. syyskuuta 1860, mutta sen vihki vasta 14. syyskuuta 1904 Mohilevin arkkipiispa Jerzy Szembek. Kun Suomesta tuli vuonna 1920 apostolinen vikaarikunta tuli seurakunnan kirkosta piispankirkko eli katedraali. Vuoden 2016 lopussa seurakunnalla oli 4 379 jäsentä. Asikkalan kirkko
Asikkalan nykyinen tiilikirkko on Asikkalassa järjestyksessä toinen. Nykyistä kirkko edeltänyt puukirkko oli rakennettu todennäköisesti 1660-luvulla. Se oli puinen ristikirkko ja ensimmäisiä Suomessa rakennettuja ristikirkkoja. Kirkko purettiin 1892 uuden kirkon valmistuttua. On arveltu, että läheisellä Vähän-Äiniön niemellä olisi sijainnut pieni puukappeli jo 1500-luvulla, mutta siitä ei ole löydetty varmoja kirjallisia tai arkeologisia todisteita. Suomen Baptistikirkko
Suomen ensimmäinen baptistiseurakunta perustettiin Föglöhön vuonna 1856. Sieltä liike levisi ruotsinkieliselle Pohjanmaan rannikolle. Ensimmäinen suomenkielinen seurakunta perustettiin 1870 Luvialle. Alkuvuodet liike joutui toimimaan rekisteröimättöminä seurakuntina kuten muutkin vähemmistökirkot. Baptistien oli pysyttävä luterilaisen kirkon jäseninä, sillä kirkosta eroaminen Suomessa ei ollut mahdollista. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Ensimmäiset suomalaiset liittyivät mormonikirkkoon jo 1860-luvulla, kun siihen liittyi Ruotsissa asuvia suomalaisia. Myöhemmin lähetettiin Ruotsista ensimmäiset lähetyssaarnaajat Suomeen. Ensimmäiset kaksi suomalaista kastettiin kirkon jäseniksi Vaasassa 5. maaliskuuta 1876. Lähetystyö oli Suomessa pienimuotoista aina sotien päättymiseen saakka. Mormonikirkko koki silloin ankaraa vastusta Suomessa, mutta Vaasaan ja Luotoon perustettiin silti pienet seurakunnat. Suomen lähetyskenttä perustettiin 1947 ja kirkko rekisteröitiin 1948 uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Suomen Merimieskirkko
Suomen Merimieslähetysseura perustettiin vuonna 1875. Viisi vuotta myöhemmin lähetettiin ensimmäinen merimiespappi Elis Bergroth Englantiin Grimsbyn satamaan. Merimieslähetysasemia perustettiin sittemmin muun muassa Lontooseen, Hampuriin, Antwerpeniin ja Rotterdamiin sekä lähes kaikkiin Euroopan merkittävimpiin satamakaupunkeihin. Australiassa lähetysasemia oli Melbournessa ja Sydneyssä. San Franciscoon ja New Yorkiin perustetut merimieslähetysasemat siirtyivät myöhemmin amerikansuomalaisten hoidettaviksi. Tilapäistä toimintaa seura on harjoittanut noin 110 paikkakunnalla. Matarengin kirkko
Ylitornion ensimmäinen kirkko oli nykyistä kirkkoa hiukan pohjoisempana Tornionjoen rannalla sijainnut Särkilahden kappeli, joka mainitaan ensimmäisen kerran vuoden 1482 asiakirjoissa. Vuonna 1615 lähtivät jäät Tornionjoesta sellaisella voimalla, että ne ja tulvavesi veivät koko kirkon mennessään. Uusi kirkko rakennettiin turvallisemmalle paikalle Särkivaaran alarinteelle, nykyisen kirkon paikalle. Kirkko oli yksinkertainen, hirsinen salvottu pohjaltaan suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, jossa itäpäässä oli kuori ja alttari, länsipäässä oli pieni asehuone. Kuorin vierressä pohjoissivulla oli pieni sakaristo. Kirkko valmistui vuonna 1617. Särkilahden kappelin mukana olivat jokeen joutuneet myös kirkon arvokkaat puuveistokset. Veistokset olivat onneksi säilyneet ehjinä ja huuhtoutuneet rannalle, joten ne saatiin uuteen kirkkoon. Kuusiston kirkko
Ensimmäinen kirkko Kuusistoon rakennettiin vuonna 1653 tai pian sen jälkeen, sillä tuona vuonna kuusistolaiset saivat tuomiokapitulilta luvan kappelin eli saarnahuoneen pystyttämiseksi saarelleen. Tämä kappeli oli kuitenkin 1700-luvun alussa niin huonossa kunnossa, että se purettiin ja nykyinen kirkko rakennettiin tilalle. Vanhasta kirkosta on säilynyt saarnastuoli katoksineen. Pyhän Pietarin kirkko (Laitila)
Pyhän Pietarin kirkon paikalla oli kirkko ilmeisesti jo viimeistään 1200-luvulla, jolta ajalta on peräisin kirkkomaalla sijaitseva Kalevanpojan viikatteentikku. Sitä pidetään Suomen vanhimpana kristillisenä hautamuistomerkkinä. Nousiainen
Nousiainen oli Suomen ensimmäinen piispanistuimen paikka, joka tiedetään varmuudella. Myyttisen legendan mukaan Uppsalan Piispa Henrik, jota väitetään myös Suomen ensimmäiseksi piispaksi, haudattiin paikkakunnalle vuonna 1156. Paikkana pidetään Hirvijoen rannalla sijaitsevan Nousiaisten kirkon liepeitä. Mahdollista kuitenkin on, että piispanistuin siirrettiin Nousiaisiin vasta vuoden 1229 aikoihin, jolloin Suomen piispalle myönnettiin lupa istuimen siirtoon. Vuodelta 1234 säilynyt piispan Nousiaisissa päivätty kirje osoittaa, että kirkko oli vasta tuolloin ottamassa haltuunsa Nousiaisissa sijaitsevia muinaisuskon palvontapaikkoja. Piispanistuin siirrettiin kuitenkin viimeistään vuoden 1249 jälkeen Koroisiin lähelle Turkua. Muhoksen kirkko
Muhoksen ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan rakennettu Kirkkosaareen, toinen Kirkonniemelle varsin lähelle nykyistä eli kolmatta kirkkoa. Vuonna 1634 käyttöön vihitty kolmas kirkko on toiseksi vanhin yhä käytössä oleva lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt puukirkko Suomessa. Se on tyyliltään suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, niin sanottu tukipilarikirkko, jonka rakentajaksi arvellaan torninrakentaja-Hannua. 500-paikkainen kirkko on ympärivuotisessa käytössä. Isonvihan (1714–1721) aikana venäläiset joukot hävittivät kirkkoa mutta eivät polttaneet sitä, joten kirkko saatiin käyttökuntoon sodan jälkeisinä rauhan vuosina. Perusteellinen korjaus tehtiin 1762 kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla. Samalla rakennettiin niin sanottua pohjalaista renessanssityyliä edustava kellotapuli, jossa on kaksi kelloa. Suurempi on valettu Tukholmassa 1757 ja pienempi Helsingissä 1885. Katolinen kirkko Suomessa
Vuonna 1903 Pariisissa vihittiin papiksi ensimmäinen suomalaissyntyinen mies 1500-luvun jälkeen. Hän oli Wilfrid von Christierson (1878–1945). Kolmen vuoden kuluttua hän palasi Suomeen huolehtimaan Helsingin seurakunnasta. Vuotta myöhemmin hän kutsui Suomeen Pyhän sydämen pappien veljeskunnan pappeja, jotka tänäkin päivänä muodostavat suurimman osan Suomen katolisista papeista. Seuraavana vuonna saapui Helsinkiin ranskalaisia nunnia, jotka ryhtyivät pitämään lastenkotia ja koulua köyhille lapsille. Karkkilan kirkko
Ensimmäinen kirkko rakennettiin noin 1660, ja se oli aluksi saarnahuone. Sen paikka oli todennäköisesti nykyisen kirkon eteläpuolella. Se oli pieni, kooltaan 15 ¾ × 7 kyynärää. Siinä oli miesten puolella 8 penkkiä ja naisten puolella 10 penkkiä. Eteisessä oli kolme ikkunaa. Pohjoissivulla oli sakaristo. Kirkon sisustuksesta on jäljellä muun muassa vanha kaappi punaiseksi maalattuna. Kirkon vieressä oli pieni kellotapuli, jossa oli yksi kello, joka särkyi 1697. Vasta 1740 se valettiin uudelleen ja samalla suurennettiin. Valun teki Turussa mestari Nähsman. Samana vuonna kirkon alle rakennettiin viinikellari. Vanhan kirkon alle haudattin viimeinen vainaja 1798, jolloin uusi kirkko oli jo käytössä. Riitaisan suunnittelun uuden kirkon paikasta päätti Vihdin seurakunnan kirkkoherra Yrjö Lagus valitsemalla nykyisen sijainnin. Laguksen muistomerkki vuodelta 1863 on kirkon vieressä ja kertoo hänen arvostuksestaan. Mäntsälä
Keskiajalla Mäntsälä oli hämäläisten erämaata. Mustijoki ja Mäntsälänjoki muodostivat tärkeän kulkuväylän Hämeen ja Suomenlahden välillä ja ensimmäinen vakituinen asutus Mäntsälään saapuikin jokia pitkin, mahdollisesti keskiajalla. Mäntsälästä tehtiin Porvoon alainen kappeliseurakunta vuonna 1585. Tällöin Mäntsälään rakennettiin paikkakunnan ensimmäinen kirkko. Vuonna 1616 Mäntsälä itsenäistyi omaksi seurakunnakseen. Mäntsälän kaikki kirkot ovat sijainneet nykyisellä kirkonmäellä. Nykyinen kirkko on kolmas tai mahdollisesti neljäs. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866. Suomen keskiaikaiset kivikirkot
Suomen keskiaikaiset kivikirkot ovat luonnonkivestä rakennettuja keskiaikaisia kirkkoja, joiden pohjakaava on useimmiten suorakaiteen muotoinen. Rakennusaineena on yleensä ollut graniitti. Suomen vanhimmat kivikirkot on rakennettu Ahvenanmaalle 1200-luvun lopussa. Vanhin niistä on 1275–1285 rakennettu Jomalan kirkko, joka on samalla koko Suomen vanhin kivirakennus. Manner-Suomessa ryhdyttiin rakentamaan kivikirkkoja 1400-luvun alussa, aluksi Varsinais-Suomeen ja Uudellemaalle. Suomen Vapaakirkon historia
Radstock piti Helsingin Saksalaisessa seurakunnassa kaksi ensimmäistä kokousta ranskankielellä. Sitten Radstock saarnasi Helsingin Vanhassa kirkossa, hänen mukanansa tulleen saarnaaja Fredrik Tiseliuksen tulkitessa kokouksen ruotsiksi. Kaarina
Kaarinan Ravattulasta on löydetty noin 1100-luvulta peräisin olevan keskiaikaisen kirkon jäännökset. Löytö julkistettiin syyskuussa 2013. Ravattulan kirkko oli kapeakuorinen rakennus, jonka pituus oli noin kymmenen ja leveys kuusi metriä. Se sijaitsee aiemmin löydetyn laajan hautausmaan keskellä. Osa hautausmaasta on lähes tuhat vuotta vanha. Kyseessä on vanhin Suomesta löytynyt kirkko. Oulunsalon kirkko
Nykyinen kirkko on kolmas kirkko Oulunsalossa. Ensimmäinen kirkko, niin sanottu uhrikirkko, oli rakennettu vuonna 1655. Kirkko sijaitsi nykyisen kirkon vieressä sijaitsevalla hautausmaalla, jossa on muistokivi uhrikirkon sijaintipaikalla. Uhrikirkko purettiin uuden kirkon valmistuttua vuonna 1855. Uhrikirkosta säilyneitä esineitä on näytteillä Oulunsalon kotiseutumuseossa. Tapanilan kirkko
1900-luvun ensimmäisinä vuosina alettiin muun muassa nykyistä Tapanilaa rakentaa ja asuttaa. Lähin kirkko oli silloinen Helsingin pitäjän kirkko. Vuonna 1923 kirkonmies Sigfrid Sirenius antoi teologian ylioppilaille kehotuksen aloittaa hengellistä toimintaa Helsingin ympäristössä. Muun muassa Tapanilassa aloitettiin toiminta, ylioppilas Viljo Routanen piti ensimmäisen jumalanpalveluksen 28. lokakuuta 1923 Tapanilan kansakoululla ja siitä lähtien niitä pyrittiin pitämään joka toinen sunnuntai.