Onko Ruokolahden kunta Sulkavan rajanaapuri?
Ruokolahti
Ruokolahden naapurikunnat ovat Imatra, Lappeenranta, Parikkala, Puumala, Rautjärvi, Savonlinna, Sulkava ja Taipalsaari. Pieni osa kunnasta rajoittuu Venäjän Federaatioon Immalanjärven pohjoispuolella. Sulkava
1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle äänestettiin omat nimikkoruoat. Sulkavan perinneruoiksi valittiin talkkuna ja tirripaisti.
Sulkavan keskustasta on sekä Savonlinnan että Juvan keskustaan lyhintä reittiä 37,7 kilometriä matkaa. Sulkavan naapurikunnat ovat Juva, Puumala, Rantasalmi, Ruokolahti ja Savonlinna.
Rautjärvi
Rautjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Kunnan väkiluku on 3 405, pinta-ala  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Rautjärven naapurikuntia ovat Parikkala ja Ruokolahti, itäpuolella rajanaapurina on Venäjä. Rajanaapurikuntia Venäjän puolella ovat Karjalan tasavallassa Elisenvaara ja Hiitola sekä Leningradin alueella Antrea (Kamennogorsk). Sulkava
Pisamalahden rannalla sijaitseva Sulkavan linnavuori kohoaa 55 metrin korkeuteen Enonveden pinnasta. Koskioinen
Koskioinen on kylä Punkalaitumen kunnan itäosassa Urjalan vastaisella rajalla noin kahdeksan kilometriä kirkonkylästä itään. Koskioisten naapurikyliä ovat lännessä Talala, pohjoisessa Oriniemi, idässä Urjalan puolella Tursa ja etelässä Jalasjoki ja Hankuri. Koskioisten postinumero on 31850. Södertäljen kunta
Södertäljen naapurikuntia ovat Salem, Botkyrka, Nynäshamn, Trosa, Gnesta, Nykvarn, Strängnäs ja Ekerö. Brändö Villastad
Verrattuna muihin esikaupunkien huvilayhdyskuntiin, muodostui yhdyskuntateknisen huollon laatu Kulosaaressa jo varhaisessa vaiheessa poikkeuksellisen korkeatasoiseksi. Raitiotie Pääskylänrinteestä Sörnäisiin valmistui vuonna 1910 ja raitiotie Kulosaareen saatiin vuonna 1911. Tällöin esitettiin myös ensimmäisen kerran rohkea ajatus Kulosaaren raitiotien jatkamisesta Sipooseen ja mahdollisesti Porvooseen saakka. Esikuvana oli Kööpenhaminan esikaupunkilinja Sundiin. Pohjoisen vaihtoehdon eräänä lähtökohtana oli taas Heli-radan tapainen poikittaissähkörata, jonka päätepisteinä olisivat olleet Malmin esikaupunkiasema ja Porvoo. Seututie 438
Seututie 438 on Etelä-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Sulkavan, Savonlinnan, Puumalan ja Ruokolahden kunnissa. Tie muodostaa yhteyden Sulkavalta Imatralle. Tie alkupisteet ovat seututie 435 Sulkavan Iitlahden läheisyydessä ja Virmutjoki Ruokolahdella. Tiellä on yksi lossiyhteys: Vekaransalmen lossi. Tien pituus on noin 61 km. Seututie 438 kulkee myös Vilkaharjua pitkin, noin neljä kilometriä. Tie kulkee Lohilahden kylän läpi, joka on tieosuuden ainut taajama. Ruoholahti
Vuonna 1998 työn ensimmäinen vaihe oli ohi, mutta erityisesti toimistojen rakentaminen jatkui edelleen. Ruoholahteen valmistui muun muassa High Tech Centeriksi nimetty teknologiayrityshautomo, ja Nokian toimistotaloja. Kuuluisa Lepakkoluola purettiin 1999. Vuonna 2002 entinen Alkon pullotuskeskus avasi uudelleen ovensa nimellä Kauppakeskus Ruoholahti. Vanhasta Alkon tehtaasta tuli vuonna 2004 osaksi Altian pääkonttori (Salmisaarenranta 7) ja toiselta osaltaan Helsingin oikeustalo (Porkkalankatu 13), jonne Helsingin käräjäoikeus muutti Länsi-Pasilasta. Kesäkuussa 2011 valmistui Jätkäsaaren ja Kellosaaren alueen yhdistävä Crusellinsilta, joka on suunniteltu sekä kevyen että raskaan liikenteen käyttöön. 
Salmisaaren voimalan hiilikasojen tilalle valmistui Technopolis-yritysalue vuoden 2008 lopulla sekä liikuntapalveluja tarjoava Salmisaaren liikuntakeskuksen rakennus. Alueen ympäristöön rakennetaan viihtyisiä puistoja sekä tunneli Länsiväylän alitse, josta alkaa Lapinlahden sairaalan ulkoilualueelle johtava puistopromenadi. Raahe
Raahen kaupunkiin on liitetty kolme naapurikuntaa: Saloinen (1973), Pattijoki (2003) ja Vihanti (2013). Raahen nykyiset naapurikunnat ovat Haapavesi, Oulainen, Pyhäjoki, Siikajoki ja Siikalatva. Sulkava
Sulkava on kuulunut saaristokuntiin, jotka saavat statuksensa perusteella merkittäviä etuja, kuten saaristolisiä. Vuonna 2009 nämä ovat 650 000 euroa, 2010 puolestaan 1,1 miljoonaa euroa. Kunnassa pitkään suunniteltu Vekaransalmen lossin korvaaminen sillalla merkitsee parannuksia liikenneyhteyksiin, mutta myös saaristokuntastatuksen ja sen mukanaan tuomien taloudellisten tukien menettämistä. Sillan rakennustyöt alkavat vuonna 2018. Kulovesi
Nokianvirta laskee aluksi Korvelan kohdalla olevaan kolme kilometriä pitkään lahteen, joka yhtyy Kuloveden pääaltaaseen Lukkilansalmen ja Haapaniemen salmen kautta. Siellä järveen yhtyy pohjoisesta laskeva Jokisjärvi, joka ohittaa Siuron voimalaitoksen vapasti virraten. Järven pohjoisrantoja seuraa Tampere–Pori-rata, joka seuraa järven pohjoisrantoja 9 kilometrin matkalla. Erityisen näkyvillä se kulkee Kuljun ja Urmian välillä, kun se seuraa rantoja Kesäniemen ja Sadanleukaluiden kohdalla. Radan taakse jää Piikkilänjärvi, jota on Kuloveden 5,5 kilometriä pitkä lahti. Tänne laskevat Saikkalanjoen valuma-alueen vedet. Suoniemen kirkon ja Kalmesaaren taakse työntyy etelän suuntaisena 4,5 kilometriä pitkä Sarkolanlahti. Lahteen laskee Lanajoki, joka on Sarkolanjoen valuma-alueen laskujoki. Tyrisevän, Kutalan ja Kiuralan kohdalla Kutalansaari ahtauttaa Kuloveden pienimuotoiseen saaristoon, jonka virtaukset viivyttävät järven jäätymistä alkutalvella. Kutalanvuolle ja Hulttistenvuolle ovat virtaukseltaan jokimaisia kapeikkoja. Osa vesistä poistuu Kulovedestä kiertäen Kiuralan Isosaaren pohjoispuolen reittiä pitkin joko Myllyvuolteen tai Hiedanvuolteen läpi. Eteläinen reitti kiertää Salonsaaren Kojolanselän ja Rikastenselän kautta ja purkautuu siellä kapeikon kautta Rautaveteen. Rikastenselän eteläpuolella sijaitsee Kärppälänlahti, johon laskee Kärppälänjoki. Pöytyä
Pöytyän naapurikunnat ovat Aura, Eura, Koski Tl, Lieto, Loimaa, Marttila, Mynämäki, Oripää ja Säkylä. Kuhankuonon rajakivellä yhden rajapisteen naapurikuntia ovat lisäksi Masku, Nousiainen, Rusko ja Turku. Sami Sulkko
Sami Sulkko (s. 1977) on Riihimäen kaupunginjohtaja. Koulutukseltaan hän on yhteiskuntatieteiden maisteri. Ennen siirtymistään Riihimäen kaupunginjohtajaksi hän on toiminut Forssan kaupunginjohtajana vuosina 2013−2016, Punkaharjun kunnanjohtajana vuosina 2010–2013 sekä Sulkavan kunnanjohtajana vuosina 2006–2010. Tultuaan nimitetyksi Sulkavan kunnanjohtajaksi vuonna 2006 hänestä tuli Suomen nuorin kunnanjohtaja ja vielä 2008 hän oli 30-vuotiaana Suomen toiseksi nuorin kunnanjohtaja. Sulkko on kotoisin Seinäjoelta, jossa hän on toiminut muun muassa kaupunginvaltuutettuna. Ruovesi
Haapala (Ruovesi), Hanho, Haukkamaa, Kekkonen, Jäminki, Jäminkipohja (Pohja), Kauttu, Kukonpohja, Kurkikanta l. Vessari, Matalasalmi, Murole, Mustajärvi, Pajuskylä, Pekkala, Pihlajalahti, Pitkälä, Pohjaslahti, Rajalahti, Ritoniemi, Ruhala, Ruolahti (nyk. Pappilankylä), Räminki, Siikalahti (Ruovesi), Syvinki (Korpula), Tapio (Tapiolahti), Tuuhonen l. Tuuhoskylä, Visuvesi (vanh. Leijunniemi), Väärinmaja (Ylä- ja Ala-Vääri)Vuoden 2017 lopussa Ruovedellä oli 4 459 asukasta, joista 2 271 asui taajamissa, 2 154 haja-asutusalueilla ja 34 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ruoveden taajama-aste on 51,3 %. Ruoveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Myllyselän ja Lokkiselän luoteispuolella sijaitsevat suuri osa jrven suurista saarista. Järvessä on laskettu olevan 73 saarta, joiden yhteispinta-ala on 101 hehtaaria eli noin 11 % järven kokonaispinta-alasta. Syvänsaari (noin 17 ha) lähes tukkii järven pohjoisossan johtavan salmen (suluissa on kartasta mitatut pinta-alat ). Se eteläpuolella sijaitsevat heti Pirttisaari (yli 6 ha), Kangassaari (alle 18 ha) ja Vuohensaari (yli 10 ha). Näiden eteläpuolella ovat vielä Muurainen (noin 3 ha), Selkäsaari (noin 9 ha), Kiiskisaari ja Niitty- eli Sänkisaari (yli 11 ha). Muita järven keskiosan saaria on Tervasaari, Verkkosaari, Mansikkasaari, Halkosaari, Myhkyri, Nikinsaari ja Haaposaari, ja Myllyselän eteläpuolisia saaria on Herrasensaaren ympärillä (noin 11 ha) Kuoresaari, Likosaari ja Karelinsaari, ja vielä Lokkiselän saaria on Lokkiluoto, Kivisaari, Pajuluoto, Koivusaari ja Limasaari. Suldal
Suldal on Norjan kunta Rogalandin läänissä. Sen rajanaapureita ovat pohjoisessa Sauda, Etne ja Odda, idässä Vinje ja Bykle, etelässä Hjelmeland sekä lännessä Vindafjord. Vindavuonon toisella puolella sijaitsevat Finnøyn ja Tysværin kunnat. Sylvänä
Sylvänän lähimpiä naapurikyliä Somerolla ovat Ollila ja Paltta pohjoisessa, Lahti ja Pyöli lännessä, Pusula, Rautela ja Pappila lounaassa, Jaatila etelässä sekä Joensuu ja Laitiaisten kulmakunnalle ulottuvat Harjun, Härkälän ja Saarentaan kylien takamaat kaakossa. Pohjoisessa rajanaapureina ovat Jokioisten Vaulammi ja Tammelan Torro. Suhteessa liikenneväyliin kylä sijaitsee Somerolta Jokioisille johtavan kantatien 52 varrella ja idässä sen aluetta koskettaa Somerolta Forssaan johtava seututie 282. 1900-luvulla Sylvänä on kuulunut yhdessä läheisen Paltan kylän kanssa viereisen Ollilan kyläkeskuksen vaikutusalueeseen. Koulua käytiin vuoteen 2016 Ollilan koulussa. Posio
Posion naapurikunnat ovat Rovaniemi, Kemijärvi, Ranua, Salla, Kuusamo, Taivalkoski ja Pudasjärvi. Posion keskustaan on matkaa Oulusta 220 kilometriä, Rovaniemeltä 132 kilometriä ja Kuusamosta, jossa sijaitsee lähin lentoasema, 59 kilometriä. Posion läpi kulkevat muun muassa kantatie 81 ja valtatie 5 (E63). Vahto
Vahdon kunta liittyi Ruskoon vuoden 2009 alussa. Ruskon vaakunaksi tuli tässä yhteydessä Vahdon vaakuna. 
Vahdon naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Aura, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku ja Yläne. Vahdon pohjoisin piste oli Kuhankuono, joka oli aiemmin kaikkiaan kahdeksan kunnan yhteinen rajapyykki. Ruukki (taajama)
Ruukki sijaitsee valtatieltä 8 Revonlahdella haarautuvan seututien 807 varrella. Kirkonkylältä on matkaa noin 27 kilometriä, Revonlahdelta noin 11 kilometriä ja Paavolasta noin 10 kilometriä. Taajaman läpi virtaava Siikajoki on vanhastaan toiminut tärkeänä sahateollisuuden tukinuittojen kuljetusväylänä. Vuonna 1886 Ouluun saakka jatkettu Pohjanmaan rata kulkee Ruukin kautta. Eräänä tuon ajan perintönä on Ruukissa kunnanviraston molemmin puolin kaksi rautaista niitattua siltaa. Vanhempi siirrettiin nykyiselle paikalleen rautatiesillaksi, ja "Huokausten silta" on nykyisin kevyemmän liikenteen käytössä. Myllylampi (Sulkava, kirkonkylä)
Myllylampi on lampi Sulkavan kirkonkylän luoteispuolella. Myllylampeen laskee luoteesta Kuhalammesta Hasulanjoki. Myllylampi puolestaan laskee Nälänkosken ja Uitonvirran kautta kaakkoon Alanteeseen. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järven pohjoisin järvenosaa, joka jää Syvänsaaren pohjoispuolelle, luonnehtii pitkät ja kapeat lahdet. Syvänsaaren salmien takaa aukeaa pieni ja nimetön järvenselkä, jossa on muutama saari. Suurimmat saaret ovat Tursansaaret (alle 6 ha) ja Kissansaari. Muita saaria on Myrkkysaari ja Kalmonsaari. Lounaan suuntaan työntyy yli kilometrin pituisen Väätäälänsniemen itäpuolelle 1,3 kilometriä pitkä Rakennuslahti ja niemen länsipuolelle 1,2 kilometriä pitkä Mäkilahti. Pohjoispuolella sijaitsee 1,8 kilometriä pitkä Sulkavanlahti, jonka Karppaalanniemn länsipuolella sijaitsee 700 metriä pitkä Pitkälahti. Kokkolahti jää Kissansaaren länsipuolelle suojaan. Pohja-Lankila
Pohja-Lankila on kylä Ruokolahden kunnassa Etelä-Karjalan maakunnassa. Kylä sijaitsee kunnan koillisosassa, ja matkaa Ruokolahden kuntakeskukseen Rasilaan on noin 25 kilometriä. Kylän läpi kulkee yhdystie 4063, josta on yhteys valtateille 6 ja 14. Pohja-Lankilassa asuu vakituisesti noin 160 asukasta ja kesäisin mökkiläiset moninkertaistavat kylän väkiluvun. Kylässä toimii muun muassa pieni baari-kahvila sekä kylätalo, joka on entinen koulurakennus. Pohja-Lankila valittiin Vuoden eteläkarjalaiseksi kyläksi 2004. Ruanda
Ruanda sijaitsee lähes Afrikan keskuksessa, vain muutaman asteen päiväntasaajasta etelään. Maalla ei ole meriyhteyttä. Sen rajana Kongon demokraattiseen tasavaltaan toimii Kivujärvi ja Ruzizin jokilaakso. Muita rajanaapureita ovat pohjoisessa Uganda, idässä Tansania ja etelässä Burundi. Iisalmi
Iisalmen rajanaapureita ovat Kiuruvesi, Lapinlahti, Kuopio, Pielavesi, Sonkajärvi ja Vieremä. Kuolan lääni
Kuolan lääni oli Venäjälle kuuluva aluehallinnon yksikkö Käkisalmen läänin pohjoispuolella. Stolbovan rauhan (1617) jälkeisessä rajankäynnissä Ruotsin ja Venäjän kesken tuli kiistaa siitä, olivatko Repola ja Porajärvi kuuluneet Ruotsille luovutettavaan Käkisalmen lääniin vai Venäjälle jäävään Kuolan lääniin. Ruotsi oli Stolbovan rauhan jälkeisessä rajankäynnissä lähettänyt joukkoja Porajärvelle, mutta luopui vaatimuksistaan, jolloin ne jäivät Venäjälle. Pitkälahti
Pitkälahti on kaupunginosa Kuopion kaupungissa, noin 10 kilometriä kaupungin keskustasta etelään. Se kuuluu Petosen suuralueeseen. Vuonna 2015 kaupunginosaan kirjattiin 602 asukasta. Valtatie 5 ja sen länsipuolella kulkeva Savon rata jakavat kaupunginosaa läntiseen ja itäiseen osaan. Kaupunginosaan ulottuu etelästä Kallaveteen kapealla salmella liittyvän Koiraveden Pitkälahti, jonka perukalla seisoo aiempi saha valtatielle näkyvine savupiippuineen. Lännessä kaupunginosan rajana on Matkus (järvi) ja pohjoisessa suurimmalta osaltaan Karttulantie. Naapurikaupunginosia ovat pohjoisessa Neulalampi (kaupunginosa 31), idässä Litmanen (32), etelässä Hiltulanlahti (36) ja lännessä Kiviharju (38). Våler (Østfold)
Våler on Norjan kunta Østfoldin läänissä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kirkebygden, minkä lisäksi kunnassa on kaksi muutakin taajamaa nimeltään Våk/Sperrebotn ja Svinndal. Kunnan rajanaapureita ovat Moss, Rygge, Råde, Sarpsborg, Spydeberg, Hobøl ja Vestby. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Vålerin kunnassa oli 4 857 asukasta. Kolari
Kolarin naapurikunnat ovat Kittilä, Muonio, Pello ja Rovaniemi sekä Ruotsissa Pajala. Kolarin rautatieasema on Suomen rataverkon pohjoisin käytössä oleva rautatieasema. Sahalahti
Sahalahden liikenteellinen sijainti oli varsin syrjäinen, kunnes Kangasalan Huutijärveltä Sahalahden kautta Kuhmoisiin kulkeva tie (nykyisin seututie 325) valmistui vuonna 1958. Kirkonkylästä on matkaa Kangasalle 15 kilometriä ja Tampereelle 35 kilometriä. Kunnan suurin vesistö oli Längelmäveden Ponsanselkä. Muista järvistä suurimpia ovat Kirkkojärvi ja Pakkalanjärvi. Suurin työllistäjä on Saarioinen Oy:n tytäryhtiö Ruoka-Saarioinen Oy, jonka tehdas sijaitsee paikkakunnalla. Sahalahdesta suuntautuu vilkas työssäkäyntiliikenne myös Kangasalle ja Tampereelle. Sahalahteen asutettiin viime sotien jälkeen Kivennavan siirtoväkeä. Kunta liitettiin Kangasalan kuntaan vuoden 2005 alussa. Ruutananlammi
Ruutananlammi eli Ruutana on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Oravainen
Oravainen () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Pohjanmaan maakunnassa. Oravainen ja Vöyri-Maksamaa liittyivät maaliskuussa 2010 tehdyn päätöksen mukaisesti vuoden 2011 alusta uudeksi Vöyri-nimiseksi kunnaksi. Oravaisten kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli sisävesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Kunta oli kaksikielinen. Enemmistö, 79 prosenttia asukkaista, puhui ruotsia ja 11 prosentilla oli suomi äidinkielenään. Muunkielisten osuus oli huomattavan korkea eli 10 prosenttia. Oravaisten naapurikunnat ennen yhdistymistä olivat Kauhava, Uusikaarlepyy ja Vöyri-Maksamaa. Näistä Kauhava tuli Oravaisten rajanaapuriksi vuonna 2009 kun siihen liitettiin Oravaisten rajanaapurina ollut Alahärmä. Oravaisissa oli runsaasti havumetsän peittämiä mäkiä eli entisiä saaria. Mäkiä ympäröivät alavat pellot. Oravainen sijaitsee meren rannalla, ja on tuttu taukopaikka valtatie 8:n varrella. Kunnassa oli turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus.
Oravaisten alueella käytiin eräs Ruotsin tappioon Suomen sodassa johtaneista taisteluista, Oravaisten taistelu, josta kertoo muun muassa Johan Ludvig Runebergin Vänrikki Stoolin tarinat. Tarinoissa mainitun Lotta Svärdin todellinen esikuva nähtiin viimeksi 14. syyskuuta 1808 Oravaisten kunnassa sijainneella taistelutantereella. Jurva
Jurva on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Suupohjan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli ja pinta-ala km², josta km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta lakkautui sen yhdistyessä Kurikkaan vuonna 2009. Jurvan naapurikunnat olivat Ilmajoki, Kurikka, Laihia, Maalahti, Närpiö ja Teuva. Sulkava (kala)
Sulkava ("Abramis ballerus", syn. "Ballerus ballerus") on Suomessa tavattavan lahnan sukuinen kalalaji. Ruotula
Ruotula on Tampereen kaupunginosa, joka sijaitsee noin neljän kilometrin päässä keskustasta. Ruotula rajautuu lännessä Kissanmaahan ja Uuteenkylään, idässä Takahuhtiin, etelässä Takahuhtiin ja Huikkaaseen sekä pohjoisessa Niihamaan ja Kauppiin. Vuonna 2012 Ruotulassa oli 1 506 asukasta. Mälkölä
Mälkölä (, vuoteen 1948 asti Мялькёля) on kylä Kähärin kunnassa Viipurin piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Mälkölä sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Mälkölä oli Suomelle kuuluessaan osa Äyräpään kuntaa. Se sijaitsi Äyräpään eteläosassa Muolaan vastaisella rajalla. Mälkölän naapurikyliä olivat pohjoisessa Pölläkkälä ja Kaukila sekä Muolaan puolella Moiniemi. Mälkölän kylä jakaantui kahteen osaan: varsinaiseen Mälkölään ja Salmenkaitajoen varrella sijainneeseen Salo-Mälkölään. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se sijaitsee alueella, missä on runsaasti kallioperän murroksien aiheuttamia korkeuseroja. Niiden vuoksi järvellä on runsaasti niemiä, saaria ja lahtia. Korkein mäki näkyy Mäkilahdelle ja sen korkeus on lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven itärannalla sijaitseva Roviomäki kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen ja sen päälle on rakennettu Sulkavanjärven kirkko. Korkein järvelle näkyvä mäki on kuitenkin Lokkiselälle Käänninniemensalmesta näkyvä Mustikkamäki, joka kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen. Misso
Misson naapurikunnat olivat Vastseliina pohjoisessa ja Haanja lännessä. Etelässä kunta rajautui Latviaan ja idässä Venäjään. Luhamaan alueella sijaitsee Luhamaan-Šumilkinon rajanylityspiste, josta on mahdollista ylittää Venäjän raja. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Sulkavanjärvi on Pohjois-Savossa Kiuruveden Sulkavanjärvellä ja Pielaveden Nousialla sijaitseva järvi. Eurajoki
Eurajoen naapurikunnat ovat Eura, Nakkila, Pori ja Rauma. Eurajoen kirkonkylästä on matkaa lähimpään kaupunkiin, Raumalle, 15 kilometriä ja Poriin 35 kilometriä. Kunnan halki kulkevat valtatie 8 sekä Kokemäen ja Rauman välinen rautatie. Parhaillaan Olkiluotoon rakennetaan kolmatta ydinvoimalaa, joka oli alun perin tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2009. Eurajoelle oli suunnitteilla myös neljäs ydinvoimala, mutta voimalaitosyhtiö luopui hankkeesta vuonna 2015. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Sulkavalla on 37 kylää: Eerikkälä, Halttula, Hasula, Heikkurila, Hintsala, Iitlahti, Kaartila, Kaartilanmäki, Kaipola, Kammola, Karjulanmäki, Kommerniemi, Koskutjärvi, Kyrsyä, Leipämäki, Linkola, Lohilahti, Maarala, Mäntynen, Partala, Pulkkila, Rahkontaipale, Rauhanniemi, Ruokoniemi, Ruottila, Ryhälä, Sairalanmäki, Sammalmäki, Seppälä, Sipilä, Sulkava (Kirkonkylä), Tannila, Telataipale, Tialanmäki, Tunnila, Väätälänmäki ja Yliselänauvila. Sulkavan seurakunta
Turun rauhan raja jakoi vuonna 1743 seurakunnan kahteen osaan, joista toinen kuului entiseen tapaan Ruotsin valtakuntaan, toinen itäinen osa Venäjään. Seurakunnan toiminta jatkui kuitenkin lähes entiseen tapaan koko valtakunnanrajan olemassaolon ajan. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että Venäjän puoleisista kylistä Lohilahdesta ja Telataipaleelta käytiin kirkossa Sulkavalla, vainajat haudattiin Sulkavan hautausmaahan, Sulkavan papit kastoivat ja vihkivät entiseen tapaan ja ensimmäiseen kirkkoneuvostoon vuonna 1779 valittiin myös Venäjän puoleisten seurakuntalaisten edustaja. Myöskään koko seurakuntaa koskevasta väestökirjanpidosta ei luovuttu. Kulamaa
Kulamaa on yksi Rauman pienistä kylistä ja se sijaitsee noin 10 km Rauman keskustasta Turkuun päin Pyhärannan ja Rauman rajalla. Kulamaalla asuu noin 200 ihmistä. Kulamaa kuului aluksi Rauman maalaiskuntaan, kunnes se 1993 liitettiin Rauman kaupunkiin. Skånland
Skånland on Norjan kunta Tromssan lääniin eteläosassa. Sen rajanaapureita ovat idässä Gratangen, etelässä Tjeldsund, Evenes ja Narvik, sekä lännessä Harstad ja Ibestad. Telataipaleen kanava
Telataipaleen kanava on avokanava Saimaan Pihlajavedellä. Telataipaleen kanava sijaitsee Sulkavan kunnan kaakkoisosassa, jossa se yhdistää Siikaveden, Taipaleenselän ja Telalahden. Telataipaleen kanavassa ei kulje vesiväylää. Kanavan ylitse kulkee matala vuonna 1962 rakennettu betonisilta, jossa kulkee Sulkavalta Virmutjoelle johtava Seututie 438. Telataipaleen kanava on yksi 1790-luvulla rakennetuista ns. Suvorovin kanavista. Kanavan pituus on 200 metriä. Museovirasto teki Telataipaleen kanavassa arkeologisia kaivauksia ja restaurointitöitä vuosina 2006–2007. Rantasalmi
Rantasalmi sijaitsee Etelä-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kirkonkylästä on sekä Varkauteen että Savonlinnaan matkaa 44 kilometriä. Rantasalmen naapurikuntia ovat Joroinen, Juva, Savonlinna, Sulkava ja Varkaus. Ruovesi (järvi)
Järven vastakkaisilla rannoilla sijaitsee kaksi suurempaa asutuskeskusta. Ruoveden kirkonkylä sijaitsee Pöytäselän länsirannalla Pappilanlahden eteläpuolella. Paloselän Huutoselän länsipuolella sijaitsee Vilppula, joka on Mäntän kaksoiskaupunki. Asutus järven ympärillä on lähinnä haja-asutusta, joskin muutama kylä tai kulmakunta sijaitsee rannan tuntumassa. Sellaisia ovat esimerkiksi Pynnöskylä ja Tyynysniemi Mänttä-Vilppulan puolella, Tuurakylä ja Tammikoski kuntarajan molemmilla puolilla, sekä Hanho, Rantakylä, Tuuhoskylä, Korpula, Pappilankulma, Kauttu ja Ruhala Ruoveden kunnan puolella. Savonlinna
Savonlinnan naapurikuntia ovat Enonkoski, Heinävesi, Kitee, Liperi, Parikkala, Rantasalmi, Ruokolahti, Rääkkylä, Sulkava ja Varkaus. Näistä Enonkoski on Savonlinnan kokonaan ympäröimä. Laukaa
Laukaan kunnan suurimmat taajamat ovat Laukaan kirkonkylä, Lievestuore, Leppävesi ja Vihtavuori. Laukaan naapurikunnat ovat Hankasalmi, Jyväskylä, Konnevesi, Toivakka, Uurainen ja Äänekoski. Sulka (yritys)
Yhtiö nimeksi muuttui 1923 Kojonen & K:ni Oy ja tässä yhteydessä yhtiön pääkonttori siirtyi Savonlinnasta Viipuriin. Vuonna 1936 yhtiön nimeksi vaihtui Sulka Oy. Sulka fuusioitiin Nestori Kojosen hallitsemaan Repola-Viipuri-yhtiöön 1941 ja tämän mukana siitä tuli osa Rauma-Repola-konsernia vuonna 1952. Pääskyniemen telakan toiminta päättyi lopullisesti 1985, kun sen alue myytiin asuntoalueeksi rakennusyhtiö Ra-Holle. Jyväskylä
Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi. Kotka (kaupunki)
Kotka on kaupunki Kymenlaakson maakunnan eteläosassa Suomenlahden rannalla. Kotka on merkittävä satama- ja teollisuuskaupunki ja myös monipuolinen koulu- ja kulttuurikaupunki. Kaupungin asukasluku on (). Kotkan naapurikunnat ovat Hamina, Kouvola ja Pyhtää. Seutukuntajaossa Kotka kuuluu Kotkan–Haminan seutukuntaan. Salla
Sallan naapurikunnat ovat Kemijärvi, Kuusamo, Pelkosenniemi, Posio ja Savukoski. Mosselokaupunki
Mosselokaupunki on pienehkö pientaloalue Kurikan kaupungin keskustan tuntumassa Etelä-Pohjanmaalla. Se sijaitsee Suupohjan radan ja Kurikan rautatieaseman länsipuolella. Ratapihan lisäksi Mosselokaupungin muut rajat ovat Paulaharjuntie, Mäkitie
ja Jyräntie sekä lännessä Riuhdankallio. Latva (Venäjä)
Latvan maalaiskunta sijaitsee Leningradin alueen vastaisella rajalla ja se rajoittuu pohjoisessa Puujoen maalaiskuntaan, idässä Šokšun vepsäläiseen maalaiskuntaan, lännessä Latva-Vetkan maalaiskuntaan ja luoteessa Uudenkylän maalaiskuntaan. Latvan taajaman lisäksi kuntaan kuuluu Puhtan kylä. Kunnassa oli noin 2 700 asukasta vuonna 2006. Soanlahden seurakunta
Uudenkaupungin rauhan raja vuonna 1721 jakoi Pälkjärven seurakunnan kahtia ja Leppälahden alue siirtyi Venäjälle. Samoin kävi Kiteen seurakuntaan kuuluneelle Ruskealan rukoushuonekunnalle Leppälahden eteläpuolella. Ruskealasta ja Leppälahdesta muodostettiin Ruskealan seurakunta, jonka kappeli Leppälahdesta tuli. Vaikka raja erotti leppälahtelaiset Pälkjärvestä, kävivät he edelleen usein siellä kirkossa. Ruskealan seurakunta halusi tiiviimpiä yhteyksiä oman seurakuntansa ja Leppälahden kappelin välille, ja niinpä rakennettiin Jänisjärven länsirannalle Leppälahden kirkko vuonna 1769. Rusko
Ruskolla on suuria sora-alueita ja runsaat hyvälaatuiset pohjavesivarat. Lisäksi luonnonvaraisia soita on kunnassa useita. Kunnan pohjoisin piste on Kuhankuono, kaikkiaan seitsemän kunnan yhteinen rajapyykki. Kunnan eteläosan korkein kohta on 70,9 metrin korkeuteen merenpinnasta kohoava Kullavuori, jonka rinteellä on hiidenkirnu. Kunnan pohjoisosassa, entisen Vahdon kunnan alueella, Punaisentorin lähellä oleva nimetön huippu kohoaa noin 93 metrin korkeuteen merenpinnasta. Vakaga
Vakagan rajanaapurit ovat Bamingui-Bangoran, Haute-Kotto, Tšad ja Sudan. Kutala
Kutala on kylä Kuloveden rannalla Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla aivan Nokian kaupungin rajalla. Kutala sijaitsee osittain mantereella, osittain Kuloveden Kutalansaarella. Uukuniemi
Uukuniemen naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Kesälahti, Kitee ja Saari. Ennen 1940-luvun alueluovutuksia naapurikuntiin kuuluivat myös Jaakkima, Sortavalan maalaiskunta ja Ruskeala. Virolahti
Virolahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnan kaakkoiskulmassa Suomenlahden rannalla Venäjän rajalla. Siellä sijaitsee Vaalimaan raja-asema Venäjän rajalla. Kunnan asukasluku on ja sen pinta-ala on  km, josta  km sisävesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Virolahden naapurikunnat ovat Hamina ja Miehikkälä. Ruvaslahti
Ruvaslahti on kylä Pohjois-Karjalassa Polvijärven kunnan itäosassa Höytiäisen rannalla. Ruvaslahdelta Polvijärvelle on noin 20 kilometriä, Kolille noin 35 kilometriä ja Joensuuhun 60 kilometriä. Höytiäisen luonnollista rantaviivaa on kylän alueella noin 40 kilometriä. Rovaniemi
Rovaniemen naapurikunnat ovat pohjoisessa Kittilä ja Sodankylä, lännessä Kolari, Pello ja Ylitornio, etelässä Tervola, Ranua ja Posio ja idässä Kemijärvi ja Pelkosenniemi. Juuka
Juuan naapurikunnat ovat Kuopio, Kaavi, Kontiolahti, Lieksa, Nurmes, Polvijärvi ja Rautavaara. Ruoholahti
Ruoholahden rakentaminen liittyy suurelta osin Länsisataman kehitysvaiheisiin. 1910-luvulta lähtien alueella yhdistettiin täytemaalla mantereeseen Salmisaari (josta ennen käytettiin myös nimeä Tammasaari) ja Kellosaari, samoin etelämpänä Eiran vieressä sijainneet Munkkisaari ja Hernesaari. Niiden ja Ruoholahden välissä sijainneet Jätkäsaari, Hietasaari ja Saukko taas yhdistettiin yhdeksi suureksi, leveän sillan mantereeseen yhdistämäksi saareksi. Myöhemmin myös sen ja mantereen välisestä salmesta osa täytettiin, mutta sen paikalle on nyttemmin rakennettu Ruoholahden kanava. Saaret olivat tätä ennen lähinnä huvilakäytössä, mutta enää niistä ei ole jäljellä muuta kuin jokunen kadunnimi. Tenkalahti
Tenkalahden kylä sijaitsi Käkisalmen kaupungin eteläpuolella, josta sen erotti Vuoksen pohjoisen laskuhaaran toinen suuhaara "Tenkalahdenvirta". Tenkalahden naapurikyliä maalaiskunnan puolella olivat Joensuu lännessä, Norsjoki sekä Norsjoen, Pörtsykän, Vuohensalon ja Tenkalahden rajaseudulla ollut Haminanniityn esikaupunki etelässä. Koillisessa Tenkalahden kylän alue ulottui Laatokan rantaan asti. Rautavaara
Rautavaara sijaitsee Pohjois-Savon koillisosassa Kainuun ja Pohjois-Karjalan rajalla. Rautavaaran naapurikunnat ovat Juuka, Kuopio, Lapinlahti, Nurmes, Sonkajärvi, Sotkamo, ja Valtimo. Rautavaaralta on matkaa Kuopioon noin 100 km, Iisalmeen 70 km, Nilsiään ja Nurmekseen noin 50 km ja Kajaaniin noin 100 km.Alakeyritty, Ala-Luosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Kangaslahti, Lehtovaara, Lievisenmäki, Palojärvi, Pirttipuro, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rautavaara, Sierajärvi, Siikajärvi, Tiilikka, Ylä-Luosta. Sulkava
Kyläkouluja on toiminnassa vielä yksi, Lohilahden koulu. Lohilahdella on myös kyläkauppa. Ruutana (Nokia)
Ruutana on Pirkanmaalla Nokialla Siurossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Kuloveden lähialueeseen. Suistamo
Suistamon naapurikuntia olivat Korpiselkä pohjoisessa, Suojärvi idässä, Salmi kaakossa, Impilahti etelässä sekä Harlu, Ruskeala ja Soanlahti lännessä. Rauhalahti
Kylpylähotellin lähistöllä Katiskaniemessä on vierasvenelaituri ja muutaman sadan metrin päässä etelässä pitkään Kuopion kaupungin omistuksessa ollut Rauhalahden leirintäalue (Matkailukeskus Rauhalahti), ja kesäisin alueella esiintyi 2010-2017 myös Kuopion uusi kesäteatteri. Noin 600 metrin päässä kylpylähotellista sijaitsee ravintola-korpimökki Jätkänkämppä, jossa toimii muun muassa "mualiman suurin savusauna". Ruokolahti
Ruokolahdella sijaitsee kaikkiaan neljä Natura-kohdetta: harvinaisen kirjokikorennon elinalue Myllyjoki, lintukohde Kuokkalampi, maineikas näköalapaikka Haukkavuori sekä Ilkonselkä, jonka harjusaarten välissä on joskus tavattu saimaannorppia. Lund (Norja)
Lund on Norjan kunta Rogalandin läänissä. Sen rajanaapureita ovat Sirdal, Flekkefjord, Sokndal ja Eigersund. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järvi sijaitsee Iisalmen reitin latva-alueella, joten se saa vetensä omalta valuma-alueeltaan. Sulkavanjärven valuma-alueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Järven Mustikkalahteen laskee idästä Ventojoki, joka saa alkuunsa Löytänästä (22 ha). Joen valuma-alueeseen kuuluvat myös Iso Hanhilampi (7 ha), Pieni Hanhilampi (4 ha) ja Taivallampi (4 ha). Mustalahteen laskee myös Leväpuro, jonka valuma-alueeseen kuuluvat Valkeisjärvi (38 ha) ja Pyöreinen (9 ha). Kilpipuro laskee Lammaslahden pohjukkaan Kilpilahteen, jonka valuma-alueella ovat Iso Kilpilampi (13 ha) ja Pieni Kilpilampi (6 ha). Järven länsirannassa Kissasaaren takana olevaan Soukunlahteen laskee Kantele (10 ha) laskuoja, jonka valuma-alueella on vielä Lapinlampi (2 ha), Jouhtinen (19 ha), Kaijanlampi (4 ha), Mustalampi (2 ha), Saarinen (9 ha), Iso Tervalampi (5 ha), Iso-Maiva (4 ha) ja Ilveslampi (4 ha). Pohjoiseen työntyvään Sulkavanlahteen laskee Salmipuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Salmijärvi (68 ha). Pohjoisosan toiseen lahteen Tuhkalahteen laskee Koijärven (66 ha) laskuoja. Sen valuma-alueella ovat myös Tuikkalampi (14 ha), Telkkänen (3 ha), Litunlampi (2 ha), Löytynlampi (1 ha), Mustinlampi (3 ha), Soikkolampi (2 ha) ja Körtti (17 ha). Ruskeala (Karjalan tasavalta)
Aiemmin Ruskeala oli Sortavalan kaupunkihallinnon alaisuuteen kuulunut kyläneuvostoalue, joka käsitti suunnilleen entisten Ruskealan ja Pälkjärven kuntien alueet Jänisjärven ja Suomen rajan välisellä alueella. Tämän Ruskealan asukasluku vuonna 1987 oli noin 3 000. Kuntauudistuksen jälkeen alueella on Kaalamon maalaiskunta. Kulovesi
Kulovesi yhdessä Rautaveden kanssa muodostaa yhden maan parhaista kuhanpyyntialueista. Kuhan lisäksi Kuloveden huomattavimpia saaliskaloja ovat sulkava, hauki, ahven, särki ja toutain, joista sulkava on runsain saalislaji. Näiden lisäksi järvellä voi tavata ainakin siikaa, lahnaa, järviruutanaa ja kuoretta. Järveen on tehty säännöllisesti kala- ja rapuistutuksia. Vuosien 2008−2012 aikana ovat olleet istutettuja lajeina kuha, harjus, kirjolohi, järvilohi ja järvitaimen. Aikaisempina vuosina istutettiin myös tavallisempia lajeja: hauki, siika, ankerias, karppi, toutain, suutari ja täplärapu. Sulkavan Suursoudut
Kilpailun reitti on pituudeltaan 60 kilometriä. Useimmissa sarjoissa soutu alkaa Hakovirralta, missä virran (salmen) ylittää silta. Tällöin soutajat kiertävät Partalansaaren ympäri vastapäivään ympäri niitä salmia ja selkiä pitkin, jotka saaren molemmin puolin yhdistävät Pihlajaveden Etelä-Saimaaseen, reittiä ovat Enonvesi (5 km), Varmavirta (~10 km), Kietävälä (~26 km), Hirviniemi, puolimatka (~30 km), Lepistönselkä (yht. pit. ~10 km), Alanne (~58 km) Sulkavan keskustan tuntumassa sijaitsevalle soutustadionille. Yösoudussa kuljetaan samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan, jolloin soutu alkaa soutustadionilta ja päättyy Hakovirralle. Kilpasarjoissa reitti kuljetaan yhteen menoon, retkisoudussa yövytään puolimatkassa olevalla, Sulkava-Seuran omistamalla Varvirannan levähdys- ja yöpymisalueella. Söderhamnin kunta
Söderhamnin naapurikunnat ovat pohjoisessa Hudiksvallin kunta, lännessä Bollnäsin kunta sekä etelässä Ockelbon kunta ja Gävlen kunta. Idässä kunta rajautuu Pohjanlahteen. Sulkava-lehti
Sulkava-lehti (ISSN 0782-6583) on Sulkavalla ilmestyvä, Suursouduistaan paremmin tunnetun Sulkava-Seura ry:n julkaisema ja pääosin omistama tilauspohjainen paikallislehti. Lehden levikki on nykyään noin 2 500 kappaletta ja se ilmestyy kerran viikossa. Sulkavan kirkko
Seudun vanhin tiedossa oleva kirkko purettiin vuonna 1653 rakennettavan uuden kirkon tieltä. Nykyistä edeltävä kirkko rakennettiin sata vuotta myöhemmin. Se oli jo samalla paikalla kuin tämä nykyinen, kolmas, vuonna 1822 rakennettu kirkko. Kirkon sijainti Uitonvirran suulla Saimaaseen kuuluvan Alanteen selän rannalla on luonteva paikka ottaen huomioon, että merkittävä osa seurakuntalaisia on saapunut kirkkoon kirkkoveneellä vesitse. Sulkava
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sulkavan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta. Parikkala
Parikkalan naapurikunnat ovat Kitee, Rautjärvi, Ruokolahti ja Savonlinna. Kauhava
Kauhavan naapurikunnat ovat Evijärvi, Isokyrö, Lappajärvi, Lapua, Pedersören kunta, Seinäjoki, Uusikaarlepyy ja Vöyri, joista Isokyrö, Pedersören kunta, Uusikaarlepyy ja Vöyri kuuluvat Pohjanmaan maakuntaan ja muut Etelä-Pohjanmaahan. Kullaa
Kullaa () on Satakunnan maakunnassa sijaitseva Suomen entinen kunta. Nykyisin entisen Kullaan kunnan alue on Ulvilan kaupungin itäistä maaseutualuetta. Kunta lakkautettiin vuoden 2005 kuntaliitoksessa Ulvilan kanssa. Ennen kuntaliitosta Kullaan naapurikunnat olivat Harjavalta, Kiikoinen, Kokemäki, Lavia, Nakkila, Noormarkku, Pori ja Ulvila. Vuoteen 1969 saakka naapurikuntiin kuului myös Kauvatsa. Kullaan alue on harvaan asuttua maaseutua, ja sen kylät ovat pieniä maaseutukyliä. Kullaan itä- ja pohjoisosat ovat suurimmaksi osaksi asumatonta metsämaata. Kullaan historiallinen nimi on "Levanpelto". Makholma
Makholma on kulmakunta Porissa. Se sijaitsee aavan Selkämeren rannalla ja muodostuu kolmen kylän Preiviikin, Viasveden ja ¨Kuuminaisten kohtauspisteestä. Maarekisteriin sitä ei ole virallisesti merkitty, mutta merenkulun- ja maakartoissa Makholma on näkyvissä. Ensimmäinen merkintä on 1783 nimellä Mackholmen. Makholma on 18 km:n etäisyydellä Porin keskustasta, kaupungin länsilaidalla. Naapurikyliä ovat Viasvesi, Kuuminainen ja Preiviiki. Sulkava
Eerikkälä, Hasula, Halttula, Heikkurila, Hintsala, Iitlahti, Kaartila, Kaartilankoski, Kaartilanmäki, Kaipola, Kammola, Karjulanmäki, Kommerniemi, Koskutjärvi, Kyrsyä, Leipämäki, Linkola, Lohilahti, Maarala, Mäntynen, Partala, Pulkkila, Rahkolantaipale, Rauhaniemi, Ruokoniemi, Ruottila, Ryhälä, Sairalanmäki, Sammalmäki, Seppälä, Sipilä, Sulkava, Tannila, Telakanava, Telataipale, Tialanmäki, Tunnila, Väätälänmäki, Ylisenauvila. Ruovesi
Ruoveden naapurikunnat ovat Juupajoki, Mänttä-Vilppula, Orivesi, Tampere, Virrat ja Ylöjärvi. Tampereen keskustaan on matkaa 73 km. Ruokolahti
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Huhtasenkylä on osa Imatran keskustaajamaa, joka ulottuu pääosin Imatran kaupungin ja osittain myös Lappeenrannan kaupungin alueelle. Rautjärven asemanseutu ulottuu pääosin Rautjärven kunnan alueelle. Ruokolahti
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ruokolahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Vuodesta 2019 lähtien seurakunta toimii myös Rautjärven kunnan alueella. Kolava
Kolava on Lahden 18. kaupunginosa, joka sijaitsee Lahti–Kouvola-radan pohjoispuolella ja Kymijärven eteläpuolella. Lahden keskusta on runsas viisi kilometriä länteen. Kolavan naapurikaupunginosia ovat Villähde idässä, Kujala etelässä, Järvenpää (Lahti) lännessä sekä Myllypohja ja Koiskala pohjoisessa Kymijärven pohjoispuolella. Ennen Nastolan liittämistä Lahteen, oli Kolava Lahden itäisin kaupunginosa. Sulkavan vaakuna
Sulkavan kunnanvaakuna on saanut aiheensa Sulkavan alueesta. Vaakunan silta viittaa Savonlinnan vanhaan tiehen, joka kulkee vesistöjen ylitse kirkonkylän kohdalla. Kävyt symboloivat metsiä ja metsätaloutta. Ruokolahti
Ruokolahti on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Siltasaari
Naapurikaupunginosia ovat Pitkänsillan lounaispuolella Kluuvi ja Hakaniemen sillan eteläpuolella Kruununhaka. Siltasaaren pohjoispuolella on toinen Kallion kaupunginosan osa-alue Linjat ja koillis- ja itäpuolella Sörnäinen, johon viereinen Merihaka kuuluu. 
Siltasaaressa asuu 2378 henkeä (tilanne 1.1.2014) ja työpaikkoja alue tarjoaa 4827 hengelle (31.12.2012). Neulalampi
Neulalammen naapureita ovat seuraavat Kuopion kaupunginosat: pohjoisessa Kolmisoppi, idässä Levänen, Jynkkä ja Litmanen, etelässä Pitkälahti ja Kiviharju. Lännessä raja kulkee Kallaveden Haminalahdessa.
Neulalammella on jonkun verran asutusta muun muassa Neulalammen pohjoispuolella, Jynkän länsipuolisella Leväsentien ja valtatie 5:n välisellä alueella sekä Haminalahteen työntyvässä Hukanniemessä. Yritystoiminnasta pääosa on keskittynyt kaupunginosan koillisnurkalle Kolmisopentien varteen ja sen lähistölle. Maininnan arvoisia ovat muun muassa kauppakeskus Kolmisoppi, kaksi autokauppaa, Stark, rakennus- ja sisustusliikkeitä. Myös Karttulantien alkupään pohjoispuolella Pienen Neulamäen eteläosissa on kehittyvä yritysalue. Pohjaslahti
Pohjaslahden naapurikunnat olivat Keuruu, Ruovesi, Vilppula ja Virrat, ja sen vuonna 1961 vahvistetun vaakunan suunnitteli Olof Eriksson. Nykyään Pohjaslahdella on maatalouden rakennemuutoksen jälkeen 500 ympärivuotista asukasta, joskin kesäisin väestö kolminkertaistuu tuhannen kesäasukkaan ansiosta. Ylä-Kolkissa ja Monoskylässä on toiminut kauppa ja koulu. Vuonna 2009 Pohjaslahti valittiin Pirkanmaan vuoden kyläksi. Ruokolahti (Keuruu, Valkeaniemi)
Ruokolahti on Keski-Suomessa Keuruulla Valkeaniemen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Sulva
Nykyään Vaasan kuuluvalla Sundomin suuralueella on 2 497 asukasta (31.12.2016) ja Mustasaareen kuuluvalla Sulvan osa-alueella 2 648 asukasta (31.12.2015). Rautelanjärvi
Järven pohjoisrannalla sijaitsee Someron Rautelan kylä, jonka kautta järven pohjoispuolitse kulkee Hämeen Härkätie (yhdystie 2810). Järven etelärannat kuuluvat Someron Saarentaan kylään. Järven eteläpuolitse kulkee Hämeen härkätien vaihtoehtoiseksi linjaukseksi arveltu tielinja. Ruokolahden linnavuori
Ruokolahden linnavuori on Varsinais-Suomessa Salossa sijaitseva Linnavuori. Sulkavan Linnavuori
Sulkavan linnavuori (myös Pisamalahden linnavuori) on Sulkavan kunnassa sijaitseva muinainen linnavuori. Se sijaitsee Saimaan Enonveden Pisamalahdessa, vastapäätä Partalansaarta. Kunnan keskustasta on matkaa vuorelle noin viisi kilometriä. Ruokolahti
Ruokolahti on ollut rajaseutua vuosisatojen ajan. Täyssinän (1595) ja Uudenkaupungin rauhan (1721) rajojen merkki oli Haukkavuorella. Turun rauhassa vuonna 1743 raja siirtyi ja Ruokolahti liitettiin Venäjään.