Mikä on Fäärsaarten pääkaupunki?
Färsaarten yliopisto
Färsaarten yliopisto on julkisrahoitteinen yliopisto Färsaarten pääkaupungissa Tórshavnissa. Yliopisto jakautuu viiteen tiedekuntaan: fäärin kieli ja kirjallisuus, koulutus, tiede ja teknologia, terveydenhuolto sekä historia ja yhteiskuntatieteet. Yliopistossa on mahdollista suorittaa alempi korkeakoulututkinto, maisterin tutkinto sekä filosofian tohtorin oppiarvo, yhteensä yli 20 eri tutkintoa. Yliopistossa on vain 1 200 opiskelijaa ja sen opetuskieli on fääri. Färsaarten yliopisto tekee läheistä yhteistyötä Islannin yliopiston ja Kööpenhaminan yliopiston kanssa. Färsaarten yliopisto on perustettu vuonna 1965. Färsaaret
Färsaarilla asui heinäkuussa 2017 50 250 ihmistä, joista noin 42 prosenttia pääkaupungissa Tórshavnissa. Pääosa asukkaista on skandinaavista ja anglosaksista alkuperää olevia, fääriä puhuvia färingejä. Monet asukkaista muuttavat opiskelemaan ulkomaille, sillä jatko-opiskelumahdollisuudet ovat muuten rajalliset. Vaikka saarilla on pitkät balladi- ja tanssiperinteet, moderni kirjallisuus ja taide kehittyivät vasta 1900-luvulla. Färsaarten kansallisurheilulaji on soutu, joka on osa saarten kulttuurihistoriaa. Färsaaret on saanut negatiivista julkisuutta vuotuisen valaanpyyntiperinteensä (Grindadráp) vuoksi, jossa satoja pallopäävalaita ajetaan rantaan kyläläisten tapettavaksi.
Fuglafjørður (kunta)
Fuglafjørður on kunta Färsaarilla. Se sijaitsee Eysturoyn saaren itälaidalla. Kunnan asukasluku on 1 567. Kunnan keskus on Fuglafjørðurin taajama. Muut asutuskeskukset kunnan alueella ovat Kambsdalurin taajama keskustan yhteydessä sekä Hellurin kylä. Färsaarten miehitys
Färsaarten miehitys (tunnetaan myös nimellä Operaatio Valentine) oli toisessa maailmansodassa brittien suorittama sotilasoperaatio, jossa britit miehittivät Färsaaret estääkseen saksalaisia hyökkäämästä saarille. Operaatio aloitettiin 12. huhtikuuta 1940, jolloin kaksi brittihävittäjää purjehtivat Tórshavnin satamaan. Saaret miehitettiin ja niille rakennettiin linnoituksia saksalaisten hyökkäyksen varalta. Vágariin rakennettiin saarten ainoa lentokenttä vuosina 1942-43. Saksalaiset tekivät saarille useita lentopommituksia mutta eivät koskaan nousseet maihin. Sodan aikana yli 200 färsaarelaista merimiestä saivat surmansa saksalaisten upotettua heidän kalastusaluksiaan pommeilla, sukellusveneillä tai merimiinoilla. Pahin yksittäinen onnettomuus sattui 28. maaliskuuta 1942, kun saksalaiset upottivat kalastusalus "Nýggjaberg"in Islannin lähistöllä, jolloin 21 merimiestä sai surmansa. Britit miehittivät Färsaaria vuoteen 1945 asti, jolloin viimeiset sotilaat poistuivat saarilta syyskuuhun mennessä. Färsaaret
Kringvarp Føroya pitää yllä Färsaarten julkista radio- ja televisiokanavaa. Televisiokanava Sjónvarp Føroyan ohjelmistosta vähintään kolmasosan pitäisi olla fäärinkielistä. Saarilla on lisäksi yksityisiä radioasemia, ja monet färsaarelaiset seuraavat Tanskan televisiota ja satelliittikanavia. Fukushiman prefektuuri
Pohjois-eteläsuuntaiset Ōuvuoret ja Abukumavuoret jakavat prefektuurin kolmeen alueeseen, joiden ilmasto, kulttuuri ja talous eroavat toisistaan. Alueet ovat idästä länteen Tyynenmeren rannan Hamadōri, keskiosan Nakadōri ja sisämaan Aizu. Rannikon Hamadōri rajoittuu Tyyneen valtamereen ja on lauhkein ja tasaisin alue, kun taas Nakadōri on prefektuurin maatalouden ydinalue ja sisältää pääkaupunki Fukushiman. Vuoristoisella Aizun alueella on useita järviä, ja alueen talvet ovat kylmiä. Havnar Bóltfelag
Havnar Bóltfelag (tai HB Torshavn) on färsaarelainen jalkapallojoukkue, jonka joukkue pelaa Färsaarten korkeimmalla sarjatasolla, Formuladeildinissä. Seura perustettiin 1904 ja se on yksi maan perinteisimmistä jalkapalloseuroista. Joukkue pelaa kotiottelunsa saarten pääkaupungissa Tórshavnissa. Nimi Havnar Bóltfelag tarkoittaa sataman jalkapalloseuraa. Joukkueen suurin voitto on vuodelta 1971, kun Havnar Bóltfelag voitti ÍF Fuglafjørðurin 14-1. Suurin tappio on taas vuodelta 1945 joukkueen hävitessä B36 Tórshavnia vastaan 0-10. Joukkue ei ole saavuttanut suurta menestystä kansainvälisissä peleissä. Färsaarten historia
Färsaarten kauppamonopoli siirtyi vuonna 1707 Tanskan kruunulle. Kauppa koostui tuolloin pääasiassa saarilta tuotavista villatuotteista ja sinne vietävistä ruoka- ja puutavarasta. Napoleonin sodat katkaisivat saarten kaupankäynnin, ja vuonna 1808 brittiläinen sotalaiva "Clio" valtasi hetkellisesti Tórshavnin Skansinin. Fagersjö
Fagersjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan, Hökarängenin, Gubbängenin, Högadalenin ja Rågsvedin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Fagersjö muodostettiin vuonna 1926 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 2400. Maa-alaltaan se on 1,75 neliökilometrin suuruinen. Fagersjö sijaitsee Magelungen-järven läheisyydessä. Färsaaret
Färsaarten suurimmat ja vanhimmat sanomalehdet ovat vuonna 1878 perustettu Dimmalætting ja hieman nuorempi Sosialurin. Dimmalætting on sekä tanskan- että fäärinkielinen, Sosialurin taas kokonaan fäärinkielinen. Dimmalætting ilmestyy kerran viikossa, ja sen levikki oli vuonna 2016 noin 3 500. Sosialurin ilmestyy kolmena päivänä viikossa, ja sen levikki on noin 6 500. Effodeildin
Effodeildin on Tanskalle kuuluvan itsehallintoalueen Färsaarten jalkapallon pääsarja/ammattilais-sarja. Färsaarten sarjamestaruudesta on pelattu vuodesta 1942 lähtien. Eurocup-kilpailuihin färsaarelaisjoukkueet ovat osallistuneet vuodesta 1993 lähtien. Firá
Firán vanha rakennuskanta muodostuu perinteisistä kykladisista valkoisista taloista. Kaupungin tärkempiin nähtävyyksiin kuuluvat Esihistoriallisen Theran museo, joka esittelee erityisesti saaren minolaisen kauden löytöjä Akrotírista, sekä Firán arkeologinen museo, joka esittelee myöhempiä löytöjä antiikin ajalta. Tärkeimmät kirkot ovat Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali sekä katolinen Johannes Kastajan katedraali. Kaupungin keskusaukiosta käytetään nimeä "Plateía Theotokópoulou". Siellä sijaitsee muun muassa Thíran saaren bussi- ja taksiliikenteen keskus. Firán kapeiden kujien varrella on paljon ravintoloita sekä koru- ja matkamuistoliikkeitä. Färsaaret
Färsaarilla on tavattu 305 lintulajia. Noin 50 lajia pesii saarilla säännöllisesti, ja niiden lisäksi 60 lajia vierailee säännöllisesti. Myrskylintu on saarten yleisin lintulaji, ja niitä pesii alueella noin 600 000 paria, vaikka vielä 400 vuotta sitten laji oli harvinainen. Kaikkiaan Färsaarilla arvioidaan pesivän noin kaksi miljoonaa paria merilintuja, mutta muita lintuja on melko vähän. Färsaarten kansallislintu on meriharakka, joka symboloi vapautta. Färsaarilla on 19 kansainvälisesti tärkeää lintualuetta, joiden pinta-ala on yhteensä 67 neliökilometriä. Färsaarten kansanäänestys itsenäisyydestä 1946
Färsaarten kansanäänestys itsenäisyydestä oli Färsaarilla 14. syyskuuta 1946 pidetty kansanäänestys siitä, pitäisikö alueen jäädä osaksi Tanskaa vai itsenäistyä. Kansanäänestyksen tuloksena itsenäistyminen voitti, ja Färsaaret julistautui itsenäiseksi 18. syyskuuta. Tanskan kuningas Kristian X ei kuitenkaan tunnustanut alueen itsenäisyyttä, eikä Färsaaret täten itsenäistynyt, mutta se sai silti lopulta itsehallintooikeuden 30. maaliskuuta 1948. Vágur
Vágur (IPA: , on kylä Färsaarilla. Se sijaitsee Suðuroylla Vágsfjørðurin vuonossa. Vágur on samannimisen kunnan keskustaajama ja saaren keskuspaikka. Taajamassa on 1 331 asukasta, ja se on saaren toiseksi suurin taajama Tvøroyrin jälkeen. Tórsvøllur
Tórsvøllur on jalkapallostadion Gundadalurin alueella Färsaarten pääkaupungissa Tórshavnissa. Stadionille mahtuu 6000 katsojaa. Se rakennettiin vuonna 2000, kun pääkaupunkiin haluttiin nurmikenttä kansainvälisiä otteluita varten. Aiemmin Färsaarten jalkapallomaajoukkue oli pelannut kotiottelunsa Svangaskarð-stadionilla Toftirissa. Kyproksen maantiede
Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (, josta kreikkalaisella puolella ja turkkilaisen Pohjois-Nikosian puolella ). Muut suurimmat kaupungit ovat kreikkalaisella puolella Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos (), ja turkkilaismiehityksen alla olevan pohjoisosan alueella Famagusta eli Gazimağusa/Ammóchostos (), Kyrenia eli Girne/Kerýneia () ja Mórfou eli Güzelyurt () (2011). Saaren väestö on keskittynyt Nikosian, Páfoksen, Limassolin ja Lárnakan alueille. Fārs
Vuonna 2011 asukkaita oli 4 596 658 (6,12 % Iranin väestöstä), jotka muodostivat 1 251 061 taloutta. Heistä 3 106 732 oli kaupunkilaisia ja 1 475 350 maaseutuasukkaita sekä 14 576 oli vailla pysyvää kotipaikkaa. Provinssin pääkaupunki on runsaan 1,4 miljoonan asukkaan Šīrāz. Färsaaret
Sodan jälkeen poliitikot eivät pitäneet paluuta vanhaan enää mahdollisena, ja saarilla järjestettiin vuonna 1946 kansanäänestys itsenäisyydestä. Itsenäisyyden kannattajat voittivat sen täpärästi, mutta Färsaarilla ei päästy sopuun jatkotoimista ja Tanskassa pelättiin perustuslaillisia ongelmia. Kuningas Kristian X hajotti Färsaarten parlamentin, ja uusien vaalien jälkeen itsenäisyyttä vastustavat saivat enemmistön. Tämän jälkeen Tanskan kanssa neuvoteltiin sopimus, jonka mukaan Färsaarille myönnettiin 1. huhtikuuta 1948 laaja itsehallinto. Sunda (Färsaaret)
Sunda on suurikokoinen kunta Färsaarilla. Se sijaitsee Streymoyn ja Eysturoyn saarten välisen salmen molemmilla rannoilla ja on pinta-alaltaan saarten toiseksi isoin kunta. Sundan keskusta on 97 asukkaan Oyrarbakki ja koko kunnan asukasluku on 1 547. Färsaarten maantiede
Färsaarten merialueiden pintavedet ovat pääosin lämpimiä ja suolapitoisia, ja ne virtaavat Atlantilta Norjanmereen. Alueen pohjoisosiin vaikuttaa Itä-Islannin merivirta, joka tuo kylmää ja vähäsuolaisempaa arktista merivettä. Lämpimän pintaveden ja kylmän veden rajakerros on noin 400–600 metrin syvyydessä. Färsaaret
Färsaarten puoluekenttää jakavat kaksi vastakkaisasetelmaa: vasemmisto–oikeisto ja itsenäisyys–itsehallinto. Vuoden 2015 vaaleissa parlamenttiin pääsi seitsemän puoluetta, joista suurin oli 25,1 prosentin kannatuksella Sosialialidemokraattinen puolue ("Javnaðarflokkurin"). Hallituksen se muodosti Tasavalta-nimisen puolueen ("Tjóðveldi") ja "Framsóknin" kanssa. Vuoden 2015 vaaleissa pääministeriksi valittiin Aksel V. Johannesen. Färingit
Färsaaret asutettiin Norjasta käsin 800-luvun alkupuolella ja kristinusko saapui alueelle samalla kun saaret liitettiin Norjan kuningaskuntaan 1000-luvulla. Uskonpuhdistus vuosien 1535-1540 välillä tapahtui rauhallisesti ja sen aikana Tanska-Norjan kuningas takavarikoi katolilaisen kirkon omistamat maat, joille muodostettiin torpparitiloja. 1600-luvulla saaria alettiin hallita Norjan Bergenin kaupungin sijaan Tanskan Kööpenhaminasta käsin. Vuonna 1816 Färsaarista tuli Tanskan maakunta eli "amt". Vuonna 1816 saarten vanha parlamentti eli Løgting lakkautettiin. Se perustettiin uudestaan neuvoa antavana elimenä 1852 ja lopulta se sai myös lainsäädännöllistä valtaa. Saarten kauppa vapautettiin tanskalaisesta monopolista vuonna 1856 ja tämä johti kalateollisuuden kasvuun, sekä paikallisen älymystön ja keskiluokan syntyyn. Kansallisuusaate sai laajaa kannatusta 1890-luvulla ja sen myötä syntyi myös paikallinen separatistinen liike. Toisen maailmansodan aikana Yhdistynyt kuningaskunta miehitti saaret ja sodan jälkeen saarille myönnettiin itsehallinto Tanskan alaisuudessa. Färsaarten maantiede
Färsaarten maantiede on pinnanmuodoiltaan melko rikkonaista. Saariston pinta-ala on 1 396 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 18 pääsaarta. Maisemaa hallitsevat kaakosta luoteeseen suuntautuneet harjanteet, joita halkovat samansuuntaiset vuonot, lahdet ja salmet. Färsaaret muodostuivat noin 55 miljoonaa vuotta sitten vulkaanisen toiminnan seurauksena. Mannerliikunnot ovat kuitenkin kuljettaneet Färsaaret pois vulkaanisesti aktiiviselta alueelta. Färsaarten maisemaan vaikutti viimeisin jääkausi, joka muovasi vuonot, salmet ja lahdet samansuuntaisiksi. Nasarawa
Nasarawan pääkaupunki on Lafia ja maatalous on seudun tärkein elinkeino. Raaka-ainevaroina alueelta löytyy suolaa ja bauksiittia. Färsaaret
Färsaarten väestöpyramidi on poikkeuksellinen, sillä monet saarelaiset muuttavat sieltä pois opintojen vuoksi ja palaavat saarille opiskelun jälkeen. Siksi erityisesti 25–34-vuotiaita asuu saarilla vähän suhteessa sekä nuorempiin että vanhempiin ikäluokkiin. Vielä 2010-luvun alussa Färsaarilla oltiin huolissa siitä, että nuoret eivät palaa takaisin kotimaahansa, paluumuuttajien määrä on kuitenkin kasvussa. Färsaarten historia
Saarelaisten jo pitkään vaatima tanskalainen kauppamonopoli lakkautettiin 1. tammikuuta 1856, koska se tuotti vain tappiota Tanskan kruunulle. Tämän seurauksena paikallinen, vientiin suuntautunut kalastusteollisuus käynnistyi ja saarten asukasluku alkoi kasvaa. Färsaarelaisten kansallistunne voimistui 1800-luvun lopulla. Tapaninpäivänä 1888 "Løgtingin" rakennuksessa järjestettiin tilaisuus, jossa keskusteltiin fäärin kielen ja Färsaarten kulttuurin suojelemisesta. Tämän seurauksena perustettiin Føringafelag-niminen järjestö. Yksi tilaisuuden järjestäjistä oli Jóannes Patursson, joka perusti myöhemmin itsehallintopuolueen taistelemaan itsenäisyyden puolesta. Poliittisesti saari jakautui kahtia, ja itsenäisyyttä vastustavat pitivät pintansa pitkään.
Toinen maailmansota vaikutti merkittävästi Färsaarten tulevaisuuteen. Natsi-Saksa valtasi nopeasti Tanskan, ja Britanniassa pelättiin Färsaartenkin siirtymistä Saksalle, mikä olisi uhannut Pohjois-Atlantin laivaliikennettä. Britannia lähettikin joukkoja saarille ja antoi niille laajan itsehallinnon. Britit antoivat färsaarelaisille luvan käyttää aluksissaan vuonna 1919 suunniteltua lippua. Lupa myönnettiin 25. huhtikuuta 1940, ja päivästä on tullut myöhemmin Färsaarten lipun päivä, "Flaggdagur". Faras
Meroen kuningaskuntaa kuulunut Faras perustettiin vuoden 500 tienoilla eaa. 600-luvun loppupuolella siitä tuli kristityn Nobatian pääkaupunki. Sieltä on löydetty muinaisen kaupunginmuurin, arabien uudelleen rakentaman linnoituksen, lukuisten kirkkojen, luostarin ja asuintalojen raunioita. Kirkkojen ainutlaatuiset freskot todistavat erityisen nubialaisen seinämaalauskoulukunnan olemassaolosta. Kaupungin lähellä sijaitsivat Ramses II:lle ja kuningatar Hatšepsutille omistetut kalliotemppelit, meroelaisen palatsin ja hautausmaan sekä Tutankhamonin temppelin rauniot. Svangaskarð
Stadion on Färsaarten pääsarjassa Effodeildinissä pelaavan B68 Toftirin kotiareena. Svangaskarð toimi myös Färsaarten jalkapallomaajoukkueen kotikenttänä vuosina 1991–1999, jonka jälkeen sen korvasi pääkaupunkiin Tórshavniin rakennettu uusi kansallisareena Tórsvøllur. Färsaaret
Färsaarten vesillä on tavattu 1800-luvun alun jälkeen 27 merinisäkästä. Niistä säännöllisesti rannan tuntumassa viihtyvät halli ja pyöriäinen. Muita yleisiä lajeja ovat sillivalas, lahtivalas, kaskelotti, pohjoisenpullokuonovalas, pitkäeväpallopää, miekkavalas ja valkokuvedelfiini. Färsaarten merialueet ovat tuottoisia, biomassan kasvu on suurimmillaan toukokuussa. Färsaarten pohjoispuolella ja Norjanmerellä kasviplanktonin tuotto on suurinta, ja ne alueet ovatkin avomerikalojen tärkeitä ruokailu- ja lisääntymisalueita, joille kaloja vaeltaa useasta eri suunnasta. Mannerjalustan alue on ekosysteemiltään hieman erilainen kuin syvemmän meren alue. Yleisimpiä kalalajeja ja samalla merkittävimpiä saaliskaloja ovat turska, kolja, seiti, silli, makrilli, villakuore, ruijanpallas, punakampela ja punasimppu. Färsaarten historia
Norjalaiset saapuivat Färsaarille 800-luvulla. Ensimmäiset asukkaat olivat maanviljelijöitä ja talonpoikia, jotka olivat etsimässä uutta maata tai paenneet sortoa Skandinaviasta. "Färsaarelaisten saaga" kertoo, että Grímr Kamban olisi ollut Färsaarten ensimmäinen asukas. Hänen ensimmäinen nimensä on muinaisnorjaa ja toinen iiriä, joten hän saattoi olla Britteinsaarilla asunut viikinki. Vágarin saarelta on löytynyt myös riimukivi, jonka mukaan Torkil Onundarson olisi ollut saarten ensimmäinen asukas.
Färsaarille perustettiin pian norjalainen hallintojärjestelmä. Tinganesissa oli saarten valtiollinen "ting", ja sen alaisuudessa oli paikallisia kokoontumispaikkoja. "Färsaarelaisten saagan" mukaan kristinusko tuli Färsaarille noin vuonna 1000, samoihin aikoihin kuin Islantiin. Uskonnon saarille toi hallitsevan Gøtuskeggjar-suvun edustaja Sigmundur Brestisson. Hän oli vieraillut Norjassa ja luvannut kuningas Olav Tryggvasonille käännyttävänsä saarelaiset. Färsaarelaiset maanviljelijät vastustivat muutosta, mitä seurasi verinen ajanjakso, johon liittyi myös yleistä vastustusta norjalaishallintoa vastaan.
"Färsaarelaisten saagan" mukaan "ting" hyväksyi 1035 norjalaisten vallan ja saarista tuli osa Norjan kuningaskuntaa. Saaret tulivat jatkossa sekä poliittisesti että taloudellisesti entistä riippuvaisemmaksi Norjasta. Paikallinen talous joutui vieraan vallan alaisuuteen, ensin Norjan ja sitten hansaliiton. Kirkko alkoi myös käyttää saarilla valtaa, ja se aloitti noin vuonna 1300 Kirkjubøuriin katedraalin rakentamisen. Siihen tarvittiin paljon paikallisia varoja, mikä sytytti kapinan piispaa kohtaan. Katedraali jäi lopulta rakentamatta. Färsaaret
Färsaarten jätehuollosta vastaa kaksi yritystä, Kommunala Brennistøðin Torshávnissa ja Interkommunali Renovatiónsfelagsskapurin muualla Färsaarilla. Molemmat yritykset lajittelevat jätteensä monessa luokassa, ja jälkimmäinen yritys kerää lisäksi ongelmajätettä. Kaikki jäteöljy kierrätetään saarilla lämmitykseen. Funchal
Funchal [funša´l] on Portugalille kuuluvan Madeiran autonomisen alueen pääkaupunki. Se on myös yksi Madeiran 11 kunnasta ja jakautuu 10 freguesiaan. Funchal sijaitsee Madeiran saaren etelärannikolla. Funchalin pinta-ala 76,25 km² ja asukasluku 112 015 (2011). Madeirasta 280 kilometriä eteläkaakkoon sijaitsevat Selvagenssaaret kuuluvat hallinnollisesti Funchalin kuntaan. Korfu
Korfu (, antiikin "Korkyra", ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee maan luoteisosassa. Saaren pinta-ala on 592 neliökilometriä ja asukasluku 100 853 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Korfu kuuluu Korfun kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Korfun kaupunki. Yaren
Yaren on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Se on Naurun tärkein asutuskeskus. Sen pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja vuonna 2011 asukasluku oli 747. Yaren sijaitsee saaren eteläosissa. Yarenia pidetään usein Naurun pääkaupunkina, ja esimerkiksi valtion virastot sijaitsevat siellä. Valtiolla ei kuitenkaan ole virallista pääkaupunkia. Suðuroy
Suðuroy on Färsaarten eteläisin saari. Se on pinta-alaltaan Färsaarten saarista neljänneksi suurin. Saaren pinta-ala on 165 neliökilometriä ja asukasluku noin 4 702 (2013). Sen suurin kaupunki on Tvøroyri. Färsaarten maantiede
Maanisäkkäitä Färsaarilla ei juurikaan esiinny. Suurimmat ovat isorotta, kotihiiri ja metsäjänis. Rotat ovat iso ongelma, sillä ne häiritsevät monien lintujen pesintään. Kerrotaan, että isorotta olisi tullut Färsaarille vuonna 1768 Suðuroyn rantaan ajelehtineen norjalaislaivan mukana. Tämän jälkeen se syrjäytti aiemmin saarella eläneen mustarotan muutamassa vuodessa. Kotieläimistä yleisin on lammas, joita saarella on noin 70 000 kappaletta. Lehmiä ja hevosia on vain vähän, mutta saarilla on oma hevosrotunsa, färsaartenhevonen. Port Stanley
Port Stanley (myös "Stanley") on perustettu 1843 ja siitä tuli Falklandinsaarten pääkaupunki 1845. Paikan nimi on peräisin Edward Stanleystä, Greyn 14. jaarlista, joka toimi konservatiivipääministeri Robert Peelin II hallituksessa vuoden 1844 loppuun sota- ja siirtomaaministerinä. Vuonna 2012 Port Stanleyssä asui 2 121 asukasta, eli suurin osa Falklandin saarten noin 2 500 asukkaasta. Färsaaret
Färsaarille perustettiin pian samanlainen hallintojärjestelmä kuin Norjassa. Tinganesissa kokoontui saarten ylin hallintokokous eli "ting". "Färsaarelaisten saagan" mukaan kristinusko tuli Färsaarille noin vuonna 1000, ja sen toi Sigmundur Brestisson Norjan kuninkaan Olav Tryggvasonin käskystä. Saarelaiset vastustivat käännytystä ja norjalaishallintoa verisesti. Färsaarten ting hyväksyi norjalaisten vallan 1035, jolloin saarista tuli virallisesti osa Norjan kuningaskuntaa. Fugloy
Fugloy on saari Färsaarilla ja muodostaa oman Fugloyn kunnan. Se on Färsaarten itäisin saari. Saarella on kaksi asutuskeskusta. Ne ovat Kirkja, joka sijaitsee saaren etelärannikolla sekä Hattarvík, joka sijaitsee saaren itärannikolla. Fugloyssä on kolme vuorta: Mikla (420 m), Klubbin (621 m) sekä Norðberg (549 m). Saaren pinta-ala on 11,2 neliökilometriä ja asukasluku 37 (2013). Färsaaret
Färsaarten ja Grönlannin puolustuksesta vastaa lokakuussa 2012 perustettu Tanskan asevoimien Arktisk Kommando. Sen päämaja on Nuukissa ja alueellinen yksikkö Torshávnissa. Aiemmin Färsaarilla oli oma yksikkönsä, Færøernes Kommando. Uudistusten taustalla oli Tanskan, Färsaarten ja Grönlannin viranomaisten tekemä suositus. Färsaarten puolustus on muuttunut muutenkin 2000-luvulla, kun saarten sotilaallinen merkitys on selvästi vähentynyt kylmän sodan jälkeen: Tanskan laivaston asema on muun muassa muutettu sairaskodiksi. Tanskan laivastolla on alueella yleensä yksi Thetis-luokan merivalvonta-alus ja helikopteri, ja Färsaarten paikallishallinnolla on käytössä kaksi partio- ja pelastusalusta. Lisäksi lentoyhtiö Atlantic Airwaysilla on jatkuvassa valmiudessa helikopteri meripelastustehtäviä varten. Tanskan poliisi Rigspolitiet vastaa turvallisuudesta, ja sillä on oma haaraosastonsa Färsaarilla. Femørenin metroasema
Femøren on Kööpenhaminan metron linjan M2 asema Sundbyøsterin kaupunginosassa Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa. Asema sijaitsee Amagerin saarella joukkoliikenteen maksualueella 3. Klaksvík (kunta)
Klaksvík on kunta Färsaarten pohjoisosassa Borðoyn ja Kalsoyn saarilla. Kunnan asukasluku on 4 794 (2002), mikä tekee siitä Färsaarten toiseksi suurimman kunnan. Kunnan keskus on Klaksvíkin kaupunki, jossa valtaosa kunnan asukkaista elää. Färsaarten talous
Tällä hetkellä ainoa autolautta, joka liikennöi Färsaarilta ulkomaille, on Smyril Linen "MS Norröna", jonka reitti kulkee Tórshavnista Tanskan Hirtshalsiin ja Islannin Seyðisfjørðuriin. Färsaarten tarkein satama on Torshávnin satama, jota kautta kulkee suurin osa saarten kansainvälisestä matkustaja- ja rahtiliikenteestä. Satamassa käy joka kesä keskimäärin 50 risteilyalusta. Torshávnin jälkeen suurimmat satamat ovat Klaksvíkissa, Tvøroyrissa, Runavíkssa ja Fuglafjørðurissa. Slættaratindur
Slættaratindur sijaitsee Eiðin, Gjógvin ja Funningurin kylien välissä. Se on yksi Färsaarten kymmenestä yli 800 metriä korkeasta vuoresta, ja saarten toiseksi korkein huippu, Gráfelli (856 m) sijaitsee aivan sen koillispuolella. Thásos
Thásos (; myös "Thássos") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379 neliökilometriä ja asukasluku 13 765 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Thásos kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Thásoksen kaupunki. Tórshavn (kunta)
Tórshavn on kunta Färsaarilla. Se sijaitsee Färsaarten suurimmalla saarella Streymoylla ja sen keskus on saarten pääkaupunki Tórshavn. Kunnan alueeseen kuuluvat myös lähisaaret Koltur, Hestur ja Nólsoy. Tórshavn kasvoi huomattavasti vuonna 2005, jolloin siihen liitettiin Hesturin, Nólsoyn ja Kirkjubøurin kunnat. Väkiluvultaan Tórshavn on Färsaarten suurin kunta, sen asukasluku on 19 314 (2006). Kásos
Kásoksen pääkaupungissa Fryssä toimivat terveyskeskus, poliisiasema, postitoimisto, apteekki, nettikahvila, hotelleja ja ravintoloita. Sataman läheisyydessä ja paikkakunnan pääaukiolla, Plateia Iroön Kasoulla, on pankkiautomaatit. Fryn satamapoliisin toimisto sijaitsee Pyhän Spyridonin kirkon takana. Färsaaret
Vaikka jalkapallo on suosittua, Färsaarten kansallislaji on soutu, joka liittyy alueen kulttuurihistoriaan. Färsaarilla järjestetään kesäkaudella useita soutukilpailuja, ja niissä käytetään färsaarelaisia veneitä, joissa on 6–10 airoa. Kausi huipentuu 28. heinäkuuta Ólavsøka-nimiseen tapahtumaan. Färsaarelaiset soutajat ovat tunnettuja myös kansainvälisesti: Katrin Olsen oli ensimmäinen färsaarelainen olympiaurheilija, kun hän osallistui Tanskan joukkueessa kesäolympialaisiin 2008, ja Livar Nysted on tehnyt maailmanennätyksiä Atlantin yli soutamisessa. Kansainvälisesti menestynein färsaarelaisurheilija on kuitenkin uimari Pál Joensen. Tórshavn
Tórshavn () on Färsaarten pääkaupunki. Se sijaitsee Färsaarten suurimman saaren Streymoyn itärannikolla. Lefkas
Lefkas (, , antiikin "Leukas", ) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 325 neliökilometriä ja asukasluku 22 076 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lefkas kuuluu Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Lefkaksen kaupunki. Teneriffa
Teneriffan suurin kaupunki Santa Cruz de Tenerife on myös samannimisen maakunnan pääkaupunki sekä Kanariansaarten itsehallintoalueen pääkaupunki yhdessä Gran Canarialla sijaitsevan Las Palmasin kanssa. Muita suuria kaupunkeja ovat Teneriffan pohjoisen lentoaseman ja Santa Cruz de Tenerifen läheisyydessä sijaitseva entinen pääkaupunki San Cristóbal de La Laguna sekä saaren pohjoisrannalla sijaitseva Puerto de la Cruz. Färsaaret
Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Färsaarilla vallitsee subarktinen meri-ilmasto. Saarten ilmastoon vaikuttaa lämmin Golfvirta, mutta toisaalta ne ovat kaukana lämpimistä ilmavirtauksista: talvet ovatkin leutoja ja kesät viileitä. Talvella keskilämpötila on 3–4 astetta ja kesällä 9,5–10,5 astetta. Saaret sijaitsevat koilliseen liikkuvien matalapaineiden reitillä, minkä takia sää on tuulinen ja sateinen ympäri vuoden. Vaikka sateita tuleekin ympäri vuoden, kesällä sateet ovat usein tihkua. Rankempia sateita tulee syksyllä ja talvella. Sateiden lisäksi sumu on yleistä. Färsaarilla sää voi muuttua hyvinkin nopeasti, ja saman päivän aikana voi sataa, paistaa lämpimästi, olla sumuista ja voimakasta, pyörivää tuulta. Färsaarten talous
Matkailualaan on pyritty panostamaan talouden monipuolistamiseksi, mutta sen merkitys paikallistaloudelle ja työllisyydelle on vielä pieni. Färsaarilla on kuitenkin potentiaalia erityisesti erikoismatkojen kohteeksi. Färsaaria on pyritty aktiivisesti markkinoimaan matkailukohteena ja samalla kehittämään matkailuun liittyvää palveluverkkoa, mutta vielä 2000-luvun alussakin Färsaarten matkailupalveluissa oli paljon puutteita. Vuonna 2006 Färsaarilla yöpyi noin 116 000 matkailijaa, ja niistä noin 75 prosenttia oli Skandinaviasta. Matkailijoiden määrä oli noussut vuodessa 19 prosentilla. Färsaarten maantiede
Färsaarilla on tavattu yli 300 lintulajia, mutta niistä 40 lajia pidetään yleisinä pesimälintuina ja 14 lajin populaatio on pieni mutta vakaa. Myrskylintu on saarten yleisin lintulaji, ja niitä pesii alueella noin 600 000 paria, vaikka vielä 400 vuotta sitten lajin oli niin harvinainen, että sen näkeminen uskottiin ennustavan huonoa säätä. Kaikkiaan Färsaarilla arvioidaan pesivän noin kaksi miljoonaa paria merilintuja. Myrskylintujen lisäksi saarilla nähdään lunneja, etelänkiisloja, pikkukajavia, ruokkeja, karimetsoja, isokihuja, lapintiiroja, suulia ja merikeijuja, jonka yhdyskunta saarilla on maailman suurin. Koska saarten sijainti on eristäytynyt, muita lintuja on melko vähän. Saarilla elää kuitenkin useita kahlaajia ja sukeltjia. Yleisin sorsalintu on haahka ja ainoa petolintu ampuhaukka. Vestmanna
Vuonna 1897 rakennettiin venetelakka, ja ensisijaisesti se kunnosti kalastusveneitä, joita siihen aikaan ostettiin Isosta-Britanniasta. Nykyisin telakka kuuluu pääkaupunki Tórshavniin. Vestmannassa on vesivoimala, joka on Färsaarten ensimmäisiä. Se saa veden vesialtaista, joihin kerätään sadevesi. Kunnallinen sähkövoimala SEV rakensi vuonna 1950 Färsaarten suurimman vesivoimalan, ja vuonna 1986 tuli 80 prosenttia Färsaarten vesivoimasta siitä. Nykyisin alueella on kolme vesivoimalaa. Tonga
Maantieteellisesti Tonga on jaettu viiteen alueeseen, jotka ovat etelästä pohjoiseen lueteltuna ʻEua, Tongatapu, Haʻapai, Vavaʻu ja Niua. Lähteissä saatetaan käyttää erilaista jaotusta, sillä Niuan saaria ei välttämättä tulkita saariryhmäksi ja ʻEua jätetään myös mainitsematta. Niua sijaitsee muista saariryhmistä erillään, ja siihen kuuluva Niuafoʻou on sijainniltaan Tongan syrjäisin saari. Niua sijaitsee itse asiassa lähempänä Samoaa kuin Tongan pääsaarta Tongatapua. Tongan eteläisin alue on Teleki Tonga (ennen Minervan koralliriutta). Pääkaupungin jälkeen Tongan suurin kaupunki on Vavaʻusaarten pääkaupunki Neiafu. Isla de la Juventud
Saari on suurin Canarreosin saaristoon kuuluvista saarista ja sen asukasluku on noin 85 000. Saaren suurin kaupunki ja samalla pääkaupunki on pohjoisessa sijaitseva Nueva Gerona. Vanhin ja toiseksi suurin kaupunki on sisämaassa sijaitseva Santa Fe. Šīrāz
Šīrāz () on kaupunki Iranin lounaisosassa. Šīrāz on Fārsin provinssin pääkaupunki. Vuonna 2005 kaupungissa oli 1 255 955 asukasta. Kaupungissa sijaitsee kansainvälinen lentoasema. Key West
Key West on kaupunki ja samanniminen saari Yhdysvaltain Floridan osavaltion Florida Keys -saaristossa. Kaupunki on Monroen piirikunnan hallintokeskus (). Key West on Florida Keysin läntisin paikka. Kaupungin asukasluku on 25 478 (). Kaupunki on 207 km lounaaseen Miamista ja 170 km koilliseen Kuuban pääkaupungista Havannasta. Svolvær
Svolvær on Norjan Lofooteilla Austvågøyn saarella sijaitseva Våganin kunnan keskustaajama ja Lofoottien epävirallinen ”pääkaupunki”. Svolvær sai kaupunkioikeudet vuonna 1996. Vuonna 2012 Svolværissa oli noin 4 200 asukasta. Färsaarten vaakuna
Färsaarten vaakuna () on Färsaarten tunnus. Vaakunaan on kuvattu siniselle taustalle hopeinen pässi (), jolla on kultaiset sorkat ja sarvet sekä punainen kieli. Vaakuna esiintyi ensimmäisen kerran 1400-luvun aikaisissa tuoleissa Kirkjubøurissä. Myöhemmin sitä käytettin Färsaarten parlamentin "Løgtingin" jäsenten sinetissä. Färsaarten talous
Färsaarille pääsee joko lentokoneella tai autolautalla. Färsaarten ainoa lentoasema on Vágarin lentoasema, joka sijaitsee Sørvágurissa Vágarin saarella noin tunnin ajomatkan päässä pääkaupungista Tórshavnista. Lentoasemaa käytti vuonna 2012 yli 225 000 matkustajaa. Färsaarten ainoa lentoyhtiö on Atlantic Airways, jolla on aikaisemmin ollut kilpailuakin. Färsaarista on säännölliset lentoyhteydet Kööpenhaminaan, Billundiin ja Reykjavíkiin. Sandoy
Sandoy on saari Färsaarilla. Sen tärkein asutuskeskus on Sandur. Saaren pinta-ala on 111 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 264 (2013). Heistä yli kolmasosa asuu Sandurissa. Leeuwarden
Leeuwarden ([ˈleˑˌwɑrdə(n)], friisiksi "Ljouwert" [ˈʎɔːw(ə)t], stadsfriesin murteella "Liwwadden") on kaupunki Alankomaiden pohjoisosassa Frieslandin provinssissa. Se on provinssin pääkaupunki, ja siellä on 94 838 asukasta (31. joulukuuta 2010). Leeuwarden sijaitsee Frieslandin järvialueen ja Vattimeren välissä. Se tunnetaan nykyään erityisesti kahdesta museosta (Fries Museum ja Princessehofin keramiikkamuseo) sekä Euroopan suurimmista karjamarkkinoista ("veemarkt"). Ísafjörður
Ísafjörður on Länsivuonojen alueen pääkaupunki Islannissa ja Ísafjarðarbærin kuntakeskus. Kaupungin väkiluku on noin 3 000. Siellä sijaitsee Ísafjörðuron lentoasema, josta on vakituiset lennot Reykjavíkiin. Pääelinkeino on kalastus. Kaupunki on Joensuun ystävyyskaupunki. Kaupungissa on syntynyt myös Ólafur Ragnar Grímsson, Islannin presidentti 1996-2016. Nauru
Naurulla ei ole virallisesti pääkaupunkia. Maan hallinto sijaitsee Yarenissa, joka on myös valtion suurin asutuskeskus. Naurun ilmasto on trooppinen, ja maasta löydettiin vuonna 1900 fosfaattiesiintymä, jonka varassa maan talous on ollut. Fosfaattivarojen lähes loputtua 1990-luvun aikana maa on joutunut etsimään vaihtoehtoisia tulonlähteitä. Samasta syystä maa on poliittisesti epävakaa: vuonna 2003 maan presidentin virka vaihtui kuudesti. Naurun valtio on käytännössä konkurssissa, ja maa on lähes täysin riippuvainen ulkomaisesta avusta. Fejér
Fejér on lääni Keski-Unkarissa, Tonavan länsipuolella. Se rajautuu Pestin, Bács-Kiskunin, Tolnan, Somogy’in, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Székesfehérvár, jossa kruunattiin ennen Unkarin kuninkaat. Toinen tärkeä kaupunki on Dunaújváros. Läänin pinta-ala on 4 358 km² ja sen väkiluku arviolta 417 651 (vuonna 2015). Färsaarten maantiede
Färsaarilta puuttuu lähes täysin puut ja pensaat. Kukkivia kasveja näkee erityisesti kaupunkien ja kylien läheisyydessä, sillä lampaat eivät pääse kesäisin niille alueille. Lampaiden ja muiden kotieläimien lisäksi Färsaarten maanisäkäslajisto on suppea. Merissä elää sen sijaan useita valas- ja hyljelajeja. Merilintuja on runsaasti, ja yleisintä lajia, myrskylintua pesii saarilla noin 600 000 paria. Borðoy
Borðoy on saari Färsaarilla. Siellä sijaitsee Klaksvík, Färsaarten toiseksi suurin kaupunki. Léros
Saaren suurimmat asutukset ovat pääkaupunki Agía Marína (2 372 asukasta), saaren merkittävin satamakaupunki Lakkí (2 058), Álinda (748), Kamára (643) ja Xirókampos (514). (Katso myös: Luettelo Léroksen kunnan kaupungeista ja kylistä.) Färingit
Färingit tai färsaarelaiset () ovat pieni pohjoiseurooppalainen etninen ryhmä, joilla on skandinaaviset sukujuuret. He muodostavat pääosan Färsaarten väestöstä. Suurin osa färingeistä on uskonnoltaan muiden skandinaavien tavoin luterilaisia. Färingit puhuvat äidinkielenä fääriä, joka on pohjoisgermaaninen kieli ja erityisen läheistä sukua islannille. Färsaarten historia
Thomas Köppenin jälkeen Färsaarten taloutta hallitsivat pitkään ulkomaalaiset kauppiaat. Ainoa poikkeus oli färsaarelainen seikkailija Magnus Heinason, joka sai 1500-luvun loppupuolella luvan rakentaa Tórshavnin Skansinissa sotalaivan, kun hän oli luvannut taistella aluetta ryösteleviä merirosvoja vastaan. Heinasonia pidetään Färsaarilla kansallissankarina, vaikka hän myös keräsi suuria voittoja maanmiestensä kustannuksella. San Serriffe
San Serriffen saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta ja useista pikkusaarista. Suuremmista saarista pohjoisempi (Upper Caisse) tunnetaan suomeksi nimellä Majuskeli ja eteläisempi (Lower Caisse) nimellä Minuskeli. Minuskeli on muodoltaan melko pyöreä kuten Majuskelikin, lukuun ottamatta saaren kaakkoisosasta lähtevää lounaan suuntaista Sediljin niemimaata. Pääsaarten välissä on vaarallinen Adzen matalikko ja riutta (Shoals of Adze), jota hallitsee Cap Em. Pääkaupunki Bodoni on Majuskelin keskellä ja sen lähellä sijaitsee saarivaltion kansainvälinen lentokenttä. Sieltä lähtee myös saaren säteittäinen päätieverkko kaikkiin suuriin satamiin, kuten Port Clarendoniin. Tietotekniikan yleistyttyä Majuskulilla sijaitsevasta Arialista on tullut yhä merkittävämpi. Tjørnuvík
Tjørnuvíkiin kulkee linja-autoja. Färsaarten pääkaupungista Tórshavnista tultaessa linja-autoa tulee vaihtaa Oyrarbakkin kylässä. Faa’a
Faa'an kansainvälinen lentoasema rakennettiin vuosina 1960-1961. Pääkaupunki Papeteen naapurissa sijaitsevasta Faa’asta tuli itsenäinen kunta vuonna 1965. Ærø
Ærø on Tanskan saari Vähä-Beltissä Fynin eteläpuolella ja sillä sijaitseva samanniminen kunta. Sen suurimmat taajamat ovat Marstal, Ærøskøbing ja Søby. Luettelo Färsaarten kunnista
Tämä on luettelo Färsaarten kunnista. Färsaaret on jaettu 30 kuntaan. Ennen vuonna 2005 voimaan astunutta kuntauudistusta saarilla oli 48 kuntaa. Tulevina vuosina Färsaarten kuntien lukumäärä on oletettu laskevan seitsemän ja 15 välille. Fès
Fès al Bali eli "Vanha Fès" on muurien ympäröimä Fèsin vanha kaupunki. Fès al Bali perustettiin Idrisidien dynastian pääkaupungiksi vuosien 789 ja 808 välisenä aikana. Fès al Balin alue nimettiin Unescon maailmanperintökohteeksi vuonna 1981 nimellä Fèsin medina. Muurien ympäröimään maailmanperintökohteeseen kuuluu mm. Al-Karaouinen yliopisto. Se on perustettu 859., ja sitä pidetään maailman vanhimpana yliopistona Fès al Balin autottoman alueen väkiluku on 156 000. Luettelo Tanskan kunnista
Luettelon kuntien lisäksi Tanskaan kuuluu vielä Pääkaupunkialueen osaksi luettava Christiansøn saari, jolla on 103 asukasta (1.1.2012). Saari ei ole osa mitään kuntaa. Tässä luettelossa eivät ole mukana Färsaarten kunnat eivätkä Grönlannin kunnat. Paikkakunnat, joilla oli kaupunginoikeudet vuoteen 1970 asti on lueteltu artikkelissa Luettelo Tanskan kaupungeista. Falun
Falun on noin 37 000 asukkaan kaupunki Ruotsissa, Bergslagenin metsäisellä vaara-alueella Tukholman luoteispuolella Falunin kunnassa, jonka koko väkiluku vuonna 2010 oli noin 56 000.. Falun on perustettu kuparikaivoksen luo jo 1200-luvun puolivälissä. Varsinaiset kaupunkioikeudet Falun sai 1641. Nykyään se on Taalainmaan läänin pääkaupunki. Falunissa sijaitsee toinen Taalainmaan korkeakoulun kampuksista, joista toinen on Borlängessä. Färsaarten maantiede
Färsaaret muodostuivat noin 55 miljoonaa vuotta sitten, kun Eurooppa ja Grönlanti alkoivat erkaantua ja aukasivat Pohjois-Atlantin. Lukuisat tulivuorenpurkaukset rakensivat laajan basalttitasangon. Vulkaanisten kivikerrosten paksuus Färsaarilla on yli kuusi kilometriä, ja vain niiden ylimmät kohdat ovat näkyvillä merenpinnan yllä. Färsaarilla on ollut neljä aktiivista vulkaanista vaihetta, ja niiden välisinä hiljaisempina ajanjaksoina saarille kehittyi kasvillisuutta, mikä näkyy laavakivikerrostumien välisistä hiilikerrostumista, joista paksuimmat ovat Suðuroylla jopa 50 metrin paksuisia. Famagusta
Famagusta sijaitsee Kyproksen itärannikolla pääkaupunki Nikosiasta itään. Se kuuluu saaren tärkeimpiin satamakaupunkeihin Lárnakan ja Limassolin ohella. Famagusta on myös eräs Kyproksen merkittävimmistä museokaupungeista. Famagustan vanha kaupunki edustaa keskiaikaista arkkitehtuuria. Antiikin aikana Famagustan paikalla sijaitsi Arsinoen kaupunki ja sen lähellä Salamiin kaupunki, joka oli saaren merkittävimpiä. Kanariansaaret
Jokaisella saarella on oma neuvostonsa ("cabildo insular"). Maakuntien pääkaupungit, Las Palmas de Gran Canaria ja Santa Cruz de Tenerife, toimivat yhdessä itsehallintoalueen pääkaupunkina. Färsaaret
Färsaarten ulkopolitiikkaa hoitaa yleensä Tanska, mutta kalastus- ja kauppasopimuksista Färsaaret on neuvotellut itsenäisesti muiden maiden kanssa. Färsaarten sijainnin ja talousrakenteen takia sillä on harvoin samoja intressejä ja näkökulmia kuin Tanskalla. Siksi Färsaaria koskevat kansainväliset sopimukset, jotka Tanskan parlamentin pitää hyväksyä, lähetetään myös Färsaarten parlamentin arvioitavaksi. Färsaaret saattaa tästä syystä liittyä kansainvälisiin järjestöihin vasta hieman Tanskan jälkeen: esimerkiksi GATT-sopimuksen Färsaaret allekirjoitti vuonna 1954, kun Tanska oli liittynyt siihen jo 1950. Färsaaret ovat kuuluneet Natoon Tanskan mukana vuodesta 1949. Färsaarten jalkapallomaajoukkue
Färsaaret ei ole koskaan selviytynyt arvokisojen lopputurnaukseen. Vaikka joukkue on ollut olemassa vuodesta 1930 lähtien, eivät FIFA eikä Färsaarten jalkapalloliitto laske kuin vuodesta 1988 lähtien pelatut ottelut virallisiksi. Island Gamesin jalkapalloturnauksen Färsaaret on voittanut 1989 ja 1991. Färsaarten maantiede
Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Färsaaret sijaitsevat subarktisen meri-ilmaston alueella. Saarten ilmastoon vaikuttavat sekä lämmin Golfvirta että niiden sijainti kaukana lämpimistä ilmavirtauksista. Olosuhteiden takia talvet ovat leutoja ja kesät viileitä. Talvella keskilämpötila on 3–4 astetta ja kesällä 9,5–10,5 astetta. Laaksoissa lämpötilat voivat kesäisin nousta hieman korkeimmiksi, mutta Färsaarten korkein koskaan mitattu lämpötila on silti vain 22 astetta. Färsaaret
Färsaaret on itsenäisenä jäsenenä muun muassa Pohjoismaiden neuvostossa ja Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissiossa. Lisäksi se on liitännäisjäsenenä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestössä, Unescossa ja Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä. Färsaaret on tehnyt myös erilaisia taloussopimuksia muun muassa Islannin, Euroopan unionin, Grönlannin, Norjan ja Venäjän kanssa. Islannin kanssa vuonna 2006 solmittu Hoyvíkin sopimus takaa tuotteiden, palveluiden, pääoman ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden maiden välillä. Färsaaret
Tanskan kauppamonopoli lakkautettiin 1. tammikuuta 1856. Sen jälkeen Färsaarille syntyi vientiin suuntautunut kalastusteollisuus ja saarten asukasluku alkoi kasvaa. Myös kansallistunne alkoi voimistua 1800-luvun lopussa. "Løgtingissä" järjestettiin jouluna 1888 keskustelutilaisuus färsaarelaisen kulttuurin suojelemisesta. Tilaisuuden järjestäjiin kuulunut Jóannes Patursson perusti myöhemmin itsehallintopuolueen ajamaan saarten itsenäisyyttä. Poliittisesti saari jakautui kahtia, ja itsenäisyyttä vastustavat tahot säilyttivät valta-asemansa pitkään. Färsaaret
Färsaaret syntyivät noin 55 miljoonaa vuotta sitten, kun lukuisat tulivuorenpurkaukset muodostivat laajan basalttitasangon, jota myöhemmin viimeisin jääkausi muovasi. Vuoristoisia saaria hallitsevat kaakosta luoteeseen kulkevat harjanteet ja samansuuntaiset vuonot, lahdet ja salmet. Basalttikerrostumat ovat kallistuneet voimakkaasti kaakkoon, joten länsi- ja luoteisrannoilla on korkeita törmiä mutta idässä ja kaakossa rannat viettävät loivasti mereen. Saarten vesistöt koostuvat pienistä järvistä ja joista. Suurin järvi on Sørvágsvatn, jonka pinta-ala on 3,6 neliökilometriä. Färsaaret
Maanisäkkäistä Färsaarilla elävät isorotta, kotihiiri ja metsäjänis. Rotista on paljon haittaa, sillä ne häiritsevät monien lintujen pesintää. Kotieläimistä yleisin on lammas, joita saarella on noin 70 000 yksilöä. Keskiryhmä
Färsaaret Kanariansaaret
Vuonna 1821 saarista tehtiin Espanjan provinssi ja Santa Cruz de Tenerife oli sen pääkaupunki. Färsaaret
Färsaarilla on melkein 5 700 rekisteröitynyttä jalkapalloilijaa ja 40 jalkapalloseuraa. Färsaarilla on oma kansallinen jalkapallosarjansa, Effodeildin, ja maajoukkue osallistuu kansainvälisiin kilpailuihin. Miesten maajoukkue on parhaimmillaan ollut FIFA-rankingissa sijalla 77 huhti- ja toukokuussa 2017. Kypros
Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (, josta kreikkalaisella puolella ja turkkilaisella puolella (Lefkoşa, Pohjois-Nikosia) ). Muut suurimmat kaupungit ovat kreikkalaisella puolella Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos (), ja turkkilaismiehityksen alla olevan pohjoisosan alueella Famagusta eli Ammóchostos/Gazimağusa (), Kyrenia eli Kerýneia/Girne () ja Mórfou eli Güzelyurt () (2011). Färsaaret
Tanska tukee Färsaaria taloudellisesti, minkä ansiosta alueen elintaso vastaa Tanskan ja muiden Pohjoismaiden elintasoa. Vuonna 2013 Färsaarten bruttokansantuote asukasta kohden oli 18,189 miljardia Tanskan kruunua. Färsaarten tuloista Tanskan antamilla tuilla on iso merkitys, sillä ne muodostivat vuonna 2013 tuloista 11,5 prosenttia. Färsaarilla käytetään Färsaarten kruunua, joka ei kuitenkaan ole itsenäinen valuutta vaan sidonnainen Tanskan kruunuun. Tanskan keskuspankki laskee liikkeelle Färsaarten kruunua, ja rahasta painetaan vain seteleitä. Färsaaret
Färsaarten sähköstä yli 50 prosenttia tuotetaan uusiutuvista energiavaroista, ja saarten tärkeimmän energian toimittajan SEV:n tavoitteena on siirtyä kokonaan uusituviin energiavaroihin vuoteen 2030 mennessä. Fossiilisia polttoaineita käytetään sähköntuottamiseen, useimpien talojen lämmitykseen ja liikkumiseen. Saarilla tuotetaan energiaa 317 353 megawattituntia. Siitä noin 158 900 megawattituntia on tuotettu lämmöllä, noin 106 300 megawattituntia vesivoimaloissa ja noin 52 100 megawattituntia tuulivoimaloissa. Färsaarten talous
Färsaarten kokonaistyövoima on noin 27 000 ihmistä. Vuonna 2008 Färsaarten työllisyystilanne oli Euroopan paras: 15–64-vuotiaista noin 91 prosenttia oli työelämässä. Kaikkiaan 32 prosenttia työikäisistä teki vain osa-aikatyötä. 2000-luvun taantuma on vaikuttanut kuitenkin myös Färsaariin, ja työttömyys nousi nopeasti vuoden 2008 alun 1,4 prosentista vuoden 2011 alun 7,7 prosenttiin. Tämän jälkeen työttömyys on jälleen lähtenyt laskuun ja oli helmikuussa 2013 enää 4,3 prosenttia. Santoríni
Santoríni () on Kreikalle kuuluva tuliperäinen saariryhmä Egeanmeren eteläosassa. Siihen kuuluu viisi Kykladien eteläisintä saarta: pääsaari Thíra (Thera), Thirasía, Néa Kaméni, Palaiá Kaméni sekä Aspronísi. Lisäksi siihen kuuluu joukko pienempiä saaria. Santoríni on tuliperäinen ja saanut nykyisen muotonsa tulivuoren räjähdyksessä noin 1650–1600 eaa. sekä myöhemmän tuliperäisen toiminnan seurauksena. Hallinnollisesti Santoríni muodostaa oman kuntansa, Thíran kunnan, joka kuuluu Thíran alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saariryhmän pääkaupunki on Firá. Färsaaret
Kymmenen asukasluvultaan suurinta kuntaa ovat (1. tammikuuta 2017): Thásos
Antiikin aikainen pääkaupunki Thasos sijaitsi lähellä nykyistä Thásoksen kaupunkia sen itäpuolella. Siitä on säilynyt joitakin muinaisjäänteitä. Saaren muut merkittävimmät kaupungit olivat sen itärannikolla sijainneet Ainyra ja Koinyra. Saari tunnettiin muun muassa viinistään ja marmoristaan. Vágar
Vágar on saari Färsaarilla. Se on pinta-alaltaan Färsaarten kolmanneksi suurin saari Streymoyn ja Eysturoyn jälkeen. Vágarin suurin järvi on Sørvágsvatn. Sen asukasluku on noin 3 046 (2013). Saaren korkein kohta on Árnafjall (722 m).