Missä nykyisessä maakunnassa Ulvila sijaitsee?
Ulvila
Ulvila () on Satakunnan maakunnassa sijaitseva kaupunki. Ulvila sijaitsee Kokemäenjoen varrella, Porin naapurissa. Sen naapurikuntia ovat Porin lisäksi Harjavalta, Kokemäki, Nakkila ja Sastamala. Kaupungin keskusta koostuu kahdesta eri puolilla Kokemäenjokea sijaitsevasta taajamasta, Friitalasta ja Vanhastakylästä. Ulvilassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².
Ulvilan Seutu
Ulvilan Seutu on Ulvilassa kerran viikossa ilmestyvä sitoutumaton paikallislehti. Lehden päätoimittaja oli Juhani Seppälä ennen omistajanvaihdosta 2014. Lalli Oy:n tullessa uudeksi omistajaksi, päätoimittajana aloittaa Kim Huovinlahti. Saarenluoto
Pääosa Saarenluodosta kuuluu Ulvilan Saaren kylään, ja Saarenluodossa Kirkkojuovan rannalla sijaitsee Ulvilan Saaren kartano. Kirkkojuovan toisella puolen vastapäätä Saaren kartanoa ovat Ulvilan kirkko, Ulvilan Pappilat, Isonkartanon ja Trumetarin tilat sekä jonkin matkan päässä Liikistön muinaismuistoalue. Vuonna 2009 julkistetussa inventoinnissaan Museovirasto on määritellyt tämän kokonaisuuden, johon kuuluu Saarenluodosta sen eteläosa, yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Ulvilan keskiaikaisesta kaupungista ei ole enää jäljellä kuin Pyhän Olavin kirkko, joka sijaitsee nykyisen keskustan luoteispuolella. Asutus oli sen eteläpuolella merenlahden rannalla, joka maankohoamisen vuoksi on muuttunut kapeaksi Kokemäenjoen sivu-uomaksi. Paikalla tehdyissä kaivauksissa on löydetty toistakymmentä asumuksenpohjaa sekä erilaista esineistöä. Pikkujärvi (Ulvila)
Pikkujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvellä ei ole laskuojaa mihinkään vesistöön. Pappilanjärvi (Ulvila)
Pappilanjärvi on Satakunnassa Ulvilan keskustassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alaosan alueeseen. FC Ulvila
Seuran kotikenttänä toimii Mynsterin kenttä. Uljua
Uljua on järvi Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Piippolan taajamasta itäkoilliseen lähellä Kestilän Hyvölänrannan Ylipäätä. Järvi laskee kapeaa laskuojaa pitkin Uljuan tekojärveen. Uusikoivisto
Uusikoivistosta muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Uusikoivisto kuului Ulvilan kuntaan vuoteen 1941 asti, jolloin se liitettiin osaksi Poria. Kuitenkin jo vuonna 1922 Ulvila oli anonut Uudenkoiviston sulauttamista Poriin perustellen anomustaan sillä, että Uudellakoivistolla asui enimmäkseen Porissa työssä käyviä henkilöitä. Uusikoivisto on tunnettu myös koulustaan sekä maineikkaasta vapaaehtoisesta palokunnastaan. Liikistö
Liikistö on varhaiskeskiajalta peräisin oleva kauppapaikka, kirkonpaikka ja hautausmaa Ulvilan kaupungin Vanhassakylässä. Se sijaitsee Kokemäelle vievän Yhdystie 2440:n ja joen välissä ja erottuu nykyään maastossa metsäisenä kumpuna. Kumpua ympäröi etelässä ja idässä entiset joen uomat, jotka ovat maatuneet kauan sitten. Paikkaa on tutkittu arkeologisesti 1930-luvulla ja sittemmin 2000-luvulla. Jalomäen umpipiha
Jalomäen umpipiha sijaitsee aivan Pori–Nokia (Tampere) -tien (valtatie 11) vieressä 20 kilometriä Porista entisessä Kullaan kunnan Levanpellon kylässä, joka on vuodesta 2005 alkaen kuulunut Ulvilan kaupunkiin. Se sijaitsee valtatiestä erkanevan "Johan Granlundin tien" varrella, joka on saanut nimensä Kullaalla vuodesta 1842 lähtien asuneen Johan Granlundin mukaan. Ulvila
Moderniin yhteiskuntaan siirtyminen paransi hiljalleen kansan elinoloja. Vuoroviljelyä alettiin harrastaa järjestelmällisesti 1880-luvulla ja myös osuusmyllyjä ja -meijereitä perustettiin. Vuonna 1892 Arthur Hellman perusti Friitalan nahkatehtaan, joka muutti Friitalan kylän teollisuusyhdyskunnaksi. Vuonna 1895 valmistui Tampereen–Porin rautatie, jonka seisakkeiksi muodostuivat Friitala ja Haistila. Ajan kuljetusmetodeista kertoo se, että alkuvaiheessa Haistila toimi tavaraliikenteen pääteasemana, jossa satamaan matkalla olleet tavarat lastattiin ruuhiin jokikuljetusta varten. Jokea käytettiin myös puutavaran uittoon 1800-luvun loppupuolelta 1960-luvulle saakka. Ulvila
Rautakauden alku toi mahdollisesti mukanaan väestön taantumisen. Ajanlaskumme ensimmäisten vuosisatojen jälkeen Ulvilan ja Nakkilan alueelta ei enää tunneta kalmistolöytöjä, joten on mahdollista, että väestö hävisi ja alue muuttui erämaaksi noin vuosituhannen ajaksi. Ulvilan taistelu
Kurck piti pääpaikkanaan Ulvilassa sijaitsevaa Anolan kartanoa, mutta omisti myös Laukon sekä Tottijärven kartanot. Vuodesta 1583 lähtien hän oli komentanut lippukuntaa, johon kuuluivat Suomen aateliston, papiston, voutien ja nimismiesten asettamat ratsumiehet. Kurck tunnettiin talonpoikien kannalta hyvämaineisena aatelisena, jonka vuoksi nuijamiehet kuvittelivat saavansa hänet puolelleen. Toinen aatelinen, joka nuijamiesten oli tarkoitus saada liittymään heihin, oli Olavinlinnan käskynhaltijana toiminut Gödik Fincke. Palusjärvi
Palusjärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee entisen Kullaan kunnan alueella, lähellä Paluksen kylää. Palusjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Friitala
Friitala on Ulvilan kaupallinen keskus. Hallinnolliset ja sosiaaliset palvelut kouluja lukuun ottamatta puolestaan sijaitsevat pääosin Kokemäenjoen pohjoispuolella Vanhassakylässä. Friitalassa ovat muun muassa Kauppakeskus Hansa, Ulvilan kirjasto ja Ulvilan lukio. Ulvilan reservikomppania
Reservin koulutuskeskuksiksi perustettiin eri puolille maata erityiset reservikomppaniat, joissa annettiin kolmena kesänä suppeampi koulutus reserviin määrätyille asevelvollisille. Reservikomppanioiden luomiseksi maa jaettiin keisarillisella julistuksella kolmeenkymmeneenkahteen komppaniapiiriin. Tällöin määrättiin Ulvilan pitäjään sijoitettavaksi reservikomppania n:o 7. Sen komppaniapiiriin tulivat kuulumaan Eura, Kiukainen, Eurajoki, Luvia, Kokemäki, Harjavalta, Köyliö, Säkylä, Porin kaupunki ja maalaiskunta, Ulvila, Nakkila, Kullaa, Noormarkku, Ahlainen, Pomarkku, Merikarvia, Siikainen ja Vampula. Mäki-Sippolan tilan pelloilta pakkolunastettiin 4,85 hehtaarin suuruinen alue kasarmirakennuksia varten. Vanhakylä (Ulvila)
Ulvilan kirkon tienoosta käytetään nimitystä Kirkonseutu. Kirkonseutu on pääasiassa maaseutumaista aluetta, mutta siellä sijaitsee Mynsterin asuinalue, jossa on muun muassa jalkapalloseura FC Ulvilan kotikenttä. Ullavan kirkko
Ullavan kirkko sijaitsee Kokkolassa, entisen Ullavan kunnan keskustaajamassa. Ullava sai kappeliseurakunnan oikeudet 1797 ja itsenäistyi kokonaan emäseurakunta Kälviästä 1904. Vuodesta 2006 alkaen se on ollut kappeliseurakunta, joka kuuluu Kaustisen seurakuntaan. Mika Kulmala (pesäpalloilija)
Mika Kulmala (s. 1974 Kauhajoki) on kaudella 2010 Superpesiksessä pelaavan Ulvilan Pesä-Veikkojen pelinjohtaja. Kulmala on toiminut ennen Ulvilaa Suomensarjassa ja Ykköspesiksessä pelanneen Manse PP:n ja Ykköspesiksessä pelanneen Jokioisten Koetuksen pelinjohtajana. Kulmalan sopimus Ulvilassa on yksivuotinen. Haukijärvi (Ulvila)
Haukijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kaasmarkun alueeseen". Ulvilassa on toinenkin Haukijärvi. Ulvila
Harjunpää on 1500 asukkaan kylä Ulvilassa Porin kaupungin kyljessä. Kylän asutus on pääosin kallioiden päällä ja kupeessa. Harjunpään kylän kallioilta näkyy Harjunpäänjoen ja Kokemäenjoen rantapelloille. Duisburg
Duisburg [] on Ruhrin alueen länsilaidalla Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva kaupunki. Ulvonkylä
Ulvonkylä kuuluu Kokemäenjoen vesistön pohjoisimpaan alueeseen ja sen vedet virtaavat Selkämereen. Ulvonkylän itäpuolella on seudun suurin järvi, Ulvotuinen ja länsipuolella puolestaan pienikokoinen, jo miltei umpeen soistunut Kaijanlampi. Ulvotuiseen virtaa kaakossa sijaitsevasta Mäntyslammesta Myllypuro, ja Ulvotuisesta virtaa kylän luoteispuolelle Maintaiseen Alajoki. Kylän pohjoisosassa sijaitsee Ulvonmäki, jolla on korkeutta 223 metriä merenpinnasta. Ulvila
Vuoden 2017 lopussa Ulvilassa oli 13 237 asukasta, joista 11 140 asui taajamissa, 1 937 haja-asutusalueilla ja 160 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ulvilan taajama-aste on 85,2 %. Ulvilan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Pori
Kustaa Vaasa lakkautti vuonna 1550 Ulvilan kaupungin ja määräsi sen asukkaat, samoin kuin Rauman, Porvoon ja Tammi­saaren asukkaat muuttamaan Helsinkiin. Porvaristo ei kuitenkaan viihtynyt vasta­perustetussa Helsingissä, ja useiden anomuksien jälkeen lakkautettujen kaupunkien asukkaat saivat luvan lähteä takaisin entisille asuinseuduilleen. Ulvilalaisia kuitenkin odotti uusi muutto­käsky, sillä Juhana Herttua halusi perustaa lähemmäksi merta uuden satama- ja kauppa­kaupungin, Porin, jonne ulvilalaisten oli muutettava. Hänen 8. maaliskuuta 1558 antamassaan Porin kaupungin perustamis­kirjeessä sanotaan: "Koska olemme nähneet hyväksi, että meren puolelle olisi rakennettava vahva kauppakaupunki, emmekä Ulvilassa löydä mitään linnoitettavaksi soveltuvaa paikkaa, olemme valinneet toisen paikan Porin luota". Alku­vaiheessa Porissa asusti noin 300 vastentahtoista asukasta. He kuitenkin alkoivat nopeasti löytää uuden asuinpaikkansa hyviä puolia, muun muassa edullisen sijainnin. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan maakunta – sekä historiallinen että nykyinen – kuuluu suomen kielen osalta kokonaisuudessaan länsimurteiden vyöhykkeeseen. Maakunnan länsiosa on lounaisten välimurteiden alueeseen kuuluvaa Länsi-Uudenmaan murrealuetta. Alue käsittää muun muassa Espoon, Kirkkonummen, Lohjan ja Vihdin. Keski- ja Itä-Uusimaa kuuluvat hämäläismurteiden alueeseen. Keski-Uusimaa on etelähämäläisten murteiden aluetta, kyseinen alue käsittää muun muassa Hyvinkään, Nurmijärven, Tuusulan ja Vantaan. Itä-Uusimaa Mäntsälästä Ruotsinpyhtäälle kuuluu kaakkoishämäläisten murteiden Porvoon ryhmään. Koski (Kullaa)
Koski on kylä ja taajama Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella. Kylä sijaitsee valtatien 11 varrella, Joutsijoen rannalla. Koskin koulussa on noin 80 oppilasta ja luokat esikoulusta kuudenteen sekä iltapäiväkerho. Koskissa on terveyskeskus, vanhainkoti sekä kauppa, jonka yhteydessä toimii asiamiesposti. Lisäksi kylässä on useita muita yrityksiä. Harjavalta
Harjavallan naapurikunnat ovat Eura, Kokemäki, Nakkila ja Ulvila. Harjavallan kaupunginvaltuusto päätti 15.12.2008 kuntaliitoksesta Nakkilan, Ulvilan ja Kokemäen kanssa. Liitoshanke (ns. Nauhakaupunki) kuitenkin kariutui Ulvilan vetäydyttyä hankkeesta. Ulvila
Liikisten saaren markkinat kilpailivat alusta alkaen Kokemäen kauppapaikan kanssa. Sataman hallinta joen suistossa merkitsi kilpailuetua, mutta Kokemäellä oli kaupan pääasiallinen hallintaoikeus. Hansaliiton vaikutusvallan kasvu nakersi Kokemäen kauppalan etuja. Kuten säilyneistä asiakirjoista voidaan todeta, on vuoden 1344 Gertudin kiltatuvan tilaisuudessa pidetyssä puheessa puhuteltu väkeä ”kirkkoherraksi, kaupunkilaisiksi ja seurakuntalaisiksi”, olisi Ulvila muutettu kauppalaksi. Kauppalaksi nimeäminen tapahtui mahdollisesti 1330-luvulla. Kaupunki pormestareineen se ei vielä ollut, sillä Ulvila oli vielä voudin alaisuudessa. Varsinaiset kaupunkioikeudet Ulvilalle myönsi Ruotsin kuningas Albrekt Mecklenburgilainen vasta 7. helmikuuta 1365. Alueella sijainnutta maalaiskylää lienee nimitetty jo pian tämän jälkeen Vanhaksikyläksi, vaikka nimi "Gammelby" siirtyikin asiakirjoihin vasta kaupungin häviämisen jälkeen. Pitkäselkä (Ulvila)
Pitkäselkä on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen". Haukijärvi (Ahmaus)
Haukijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Sääksjärven alueeseen". Ulvilassa on toinenkin Haukijärvi. Ávila (maakunta)
Maakunnan asukasluku on 160 700 (vuonna 2017) ja pinta-ala 8 050 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Ávila. Nakkila
Nakkila on ollut itsenäinen kunta vuodesta 1861 lähtien, jolloin se erosi Ulvilasta. 1960-luvulla osa Nakkilasta (Lattomeri) liitettiin Poriin. Nakkilan naapurikunnat ovat Eura, Eurajoki, Harjavalta, Pori ja Ulvila. Mannila (Oulu)
Mannila on kylä Joloksen kaupunginosassa entisen Ylikiimingin kunnan alueella Oulussa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee noin 16 kilometriä Ylikiimingin taajamasta pohjoiseen Kuusamontien tuntumassa lähellä Joloksen ja Arkalan kyliä. Ulvila
Ahmaus on Ulvilan kylä, entisen Kullaan kunnan alueella. Ahmaus on laaja, noin 20 kotia käsittävä kyläalue itäisimmässä Ulvilassa, Valtatie 11 varrella. FC Ulvila
FC Ulvila on järjestyksessään 32. jalkapallon sinettiseura. Seura on hyväksytty Olympiakomitean Tähtiseuraksi. Luulaja
Luulaja () on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Luulajan kunnan keskustaajama. Luulaja sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin maakunnassa, ja se on Norrbottenin läänin pääkaupunki. Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna kaupunki sijaitsee Luulajanjoen suulla Perämeren länsirannalla Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa Luulajan taajamassa oli 46 607 asukasta. Särkijärvi (Ulvila)
Särkijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Joutsijärven alueeseen. Järvi sijaitsee 6 kilometriä Joutsijärvestä kaakkoon Ahmauksessa. Sahalahti (Ulvila)
Sahalahti on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen". Uhtua
Uhtua eli Kalevala (, vuoteen 1963 asti Ухта, "Uhta") on kaupunkikunta ja kaupunkimainen taajama Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla Karjalan tasavallassa Venäjällä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Uhtuan taajamassa asui 4 529 ihmistä ja koko kaupunkikunnassa maaseutuväestö mukaan lukien 4 840. Vanhakylä (Ulvila)
Ulvilan keskiaikainen kaupunki sijaitsi Vanhassakylässä, mistä alueen nykyinen nimikin juontaa juurensa. Muistona keskiaikaisesta Ulvilasta ovat Vanhassakylässä sijaitseva Liikistön muinaismuistoalue sekä Ulvilan keskiaikainen kirkko. Kirkko sijaitsee varsinaisen Vanhankylän taajaman ulkopuolella, paikalla jossa keskiaikainen Ulvila sijaitsi. Ultuna
Kaupunginosa sai nimensä kaupunginhallituksen 8. joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä alueen keskivaiheilla sijaitsevan tilan mukaan. Nimen sille on antanut Uppsalan maatalouskorkeakoulussa opiskellut Nils Gustaf Borgström palattuaan Suomeen vuonna 1941. Nimi johtuu samannimisestä Uppsalan kaupunginosasta, jossa mainittu korkeakoulu sijaitsee. Sigmaringen
Rautatiet Ulmista Donaueschingeniin ja Tübingenista Aulendorfiin risteävät Sigmaringenissa. Etäisyys Ulmin rautatieasemalta Sigmaringenin asemalle on 92,6 km ja Tübingenistä vastaavasti 87,5 km. Sigmaringenin tuntumassa risteävät valtatiet ("Bundesstraße") B 32 Hechingenistä Ravensburgiin sekä B 313 Reutlingenista Bodenjärvelle. Kaupungissa aloitettiin paikallisbussiliikenne 1992 ensimmäisten saksalaisten pikkukaupunkien joukossa. Ulvila
Ravanin kylään perustettiin 1880-luvulla 2. Turun tarkk'ampujapataljoonan 7. reservikomppanian harjoitusalue kasarmeineen. Suomen suuriruhtinaskunnan armeija hajotettiin 1900-luvun alussa ja myöhemmin, 1920- ja 1930-luvuilla, paikalla sijaitsi suojeluskunnan leirialue. Reservikomppanian kasarmirakennus siirtyi myöhemmin Satakunnan maanviljelysseuran omistukseen. Yhdystie 2440
Yhdystie 2440 alkaa Ulvilan kirkonseudun pohjoispuolelta Valtatie 11:n risteyksestä, josta lähtee myös Harjunpäähän vievä yhdystie 2553. Ulvilan kirkolta tie jatkuu kohti Vanhankylän kaupunginosaa, jossa siitä risteävät Ulvilan keskustaajamaan Friitalaan johtava Siltatie eli yhdystie 2442 sekä Kaasmarkkuun kulkeva tie. Vanhakylästä tie jatkuu kohti Ravanin kylää, jonka jälkeen se saapuu Nakkilan kunnan puolella sijaitsevaan Anolan kylään. Anolan kartanon kohdalta risteää toinen Ulvilan Kaasmarkkuun johtava maantie. Ulvila
Sunniemi on Ulvilan kylä, joka sijaitsee pohjoisempana olevan Harjunpään ja etelämpänä olevan Suosmeren välissä. Maaseudulla sijaitsevan kylän läpi virtaa Harjunpäänjoki. Kylän asutus, noin 90 kotitaloutta, koostuu pääasiassa vanhoista Sunniemen kartanon torpista sekä 1950-luvun maanhankintatiloista, jotka lohkaistiin sodan jälkeen siirtoväelle kartanon maista. Joutsijärvi (Ulvila)
Joutsijärvi on Satakunnassa Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella, sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee noin neljä kilometriä Kullaan keskuksesta koilliseen. Joutsijärven länsipuolella on sitä huomattavasti pienempi Tuurujärvi, jota erottaa Joutsijärvestä kolme kapeaa ja matalaa salmea. Joutsijärvi ja Tuurujärvi kuuluvat Kullaanjoen valuma-alueeseen, joka on osa laajempaa Kokemäenjoen vesistöä. Kullaanjoki tai Joutsijoki muuttaa matkalla useasti nimeään, ja se laskee Harjunpäänjokena Kokemäenjokeen, joka laskee edelleen Selkämeren Pihlavanlahteen Porin edustalla. Ulvilan Pesä-Veikot
Ulvilan Pesä-Veikot (UP-V) on ulvilalainen pesäpalloseura, joka pelaa Ykköspesistä. Seura on perustettu vuonna 1957. Pesäpalloilulla on kuitenkin Ulvilassa vankat perinteet, jotka juontavat jo 1900-luvun alun kyläpeleihin ja kuningaspalloon. Myös paikallinen suojeluskunta piti lajia ohjelmansa oleellisena osana. 1930-luvulle saavuttaessa myös järjestyneempi pesäpallotoiminta oli juurtunut tai ainakin juurtumassa paikkakunnalle. UPL:n eli Ulvilan Pallonlyöjien joukkue oli vireä ja voimistumassa. Pääkenttäkin on sijainnut jo vuodesta 1932 tutulla paikallaan nuorisoseurantalon vieressä. Seura on saavuttanut miehissä pääsarjatasolla yhden mestaruuden (1970) ja kolme hopeaa. Ulvila
Suomen sisällissotaan enemmistö ulvilalaisista osallistui punaisten puolella. Valkoisessa armeijassa taisteli noin 40 ja punaisella puolella 1 500–2 000 miestä. Vuoden 1916 vaaleissa sosiaalidemokraattinen puolue oli saanut ennätysmäisen 77 % kannatuksen. Suomen sotasurmat -projektin tietojen perusteella ulvilalaisia kuoli väkivaltaisesti kansalaissodan yhteydessä 312 ja kullaalaisia 99. Näistä valtaosa oli punaisia ja heitä kuoli myös vankileireillä. Kourijärvi (Ulvila)
Kourijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Tyvijärven valuma-alueeseen, vaikka järvi laskeekin Palusjärveen. Ullava
Ullava on Keski-Pohjanmaalla Länsi-Suomen läänissä sijainnut entinen Suomen kunta. Ullavan, Lohtajan ja Kälviän valtuustot päättivät kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa 3.12.2007, ja liitos astui voimaan 1.1.2009. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola, ja sillä on yli 45 000 asukasta. Kunta oli yksikielisesti suomenkielinen ja siellä asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Şanlıurfa
Şanlıurfa, aiemmin Urfa tai Edessa, arkikielessä tavallisesti Urfa, on kaupunki Turkin kaakkoisosassa, lähellä Syyrian rajaa. Kaupunki on 1,85 miljoonan asukkaan Şanlıurfan maakunnan hallintokeskus ja sen alue jakautuu kolmen piirikuntatason yksikön alueelle (Eyyübiye, Haliliye ja Karaköprü). Vuonna 2014 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 561 465, joista valtaosa kurdeja. Kaupunki sijaitsee Anatolian kaakkoisosassa, 80 km Eufrat-joesta. Ulvilan kirkko
Kirkon kuorirakennuksessa on yhteensä viisi hautaa. Lisäksi asehuoneessa on yksi hauta, jota ei ole ilmeisesti koskaan käytetty. Kirkkoon on haudattu sotapäällikkö Axel Kurck sekä Savonlinnan linnaläänin käskynhaltijana toiminut Gödik Fincke ja hänen puolisonsa Elisabeth Boije. Heidän hautakivensä on nykyään sijoitettu nähtäville asehuoneeseen. Kolmen muun haudan vainajien henkilöllisyyttä ei tunneta. Kirkkoa ympäröivällä hautausmaalla lepäävistä vainajista tunnetuin on vuonna 1841 kuollut kielitieteilijä ja professori Gustaf Renvall. Lisäksi paikalle on haudattu muun muassa ruukinpatruuna Jonas Beckman sekä valtiopäivämies ja lääninrovasti August Lilius. Satamaito
Satamaidon tuotantotilat sijaitsevat Ulvilan Friitalassa. Yritys muutti Ulvilaan vaiheittain vuosina 2016–2018 aiemmista Porin keskustassa sijainneista entisen Porin Oluttehtaan vieressä sijainneista tiloistaan. Virallisesti Satamaito muutti Ulvilan-tiloihin marraskuussa 2018. Ulvonkylä
Ulvonkylä sijaitsee alueella, joka on varsin vahvaa Suomen Keskustan, perussuomalaisten ja kristillisdemokraattien kannatusaluetta. Kylä kuului Vehun äänestysalueeseen vuodesta 1947 vuoteen 1989 saakka, jolloin muodostettiin Kivijärven-Vehun-Parviaisen äänestysalue. Tällä äänestysalueella asuu kaikkiaan 191 henkeä, joista äänioikeutettuja on 160. Äänestysalueen asukkaat äänestävät Parviaisen entisellä koululla. Jurva
Jurva on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Suupohjan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Sen asukasluku oli ja pinta-ala km², josta km² vesistöjä (31.12.2008). Kunta lakkautui sen yhdistyessä Kurikkaan vuonna 2009. Jurvan naapurikunnat olivat Ilmajoki, Kurikka, Laihia, Maalahti, Närpiö ja Teuva. Hyvinkää
Hyvinkää () on kaupunki Uudenmaan maakunnan pohjoisosassa. Hyvinkään väkiluku on noin 47 000 (2016), ja se on maakunnan viidenneksi suurin kaupunki Helsingin, Espoon, Vantaan ja Porvoon jälkeen. Hyvinkää sijaitsee Suomen pääradan, valtateiden 3 ja 25, Vantaanjoen sekä Ensimmäisen Salpausselän varrella. Ulvilan taistelu
Nuijasodan kapinalliset talonpojat olivat marraskuussa kokoontuneet leiriin Kyrön pitäjään (nyk. Isokyrö) Pohjanmaalle. Joulukuun puolivälissä nuijamiehet lähtivät liikkeelle kolmena pääjoukkona, joista Kaarlelan pitäjästä kotoisin olleen Pentti Poutun johtama ryhmä lähti etenemään Pohjanmaan rantatietä pitkin Närpiön kautta kohti Ala-Satakuntaa. Heidän tarkoituksenaan oli saada valtakunnanmarski Klaus Flemingiä vastustanut sotapäällikkö Axel Kurck liittymään puolelleen ja jatkaa sen jälkeen matkaa kohti Turkua. Ulvilan kirkko
Ulvilan ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti 1200-luvun alkupuolella Liikistöön, jossa tuolloin sijaitsi kauppapaikka. Ulvilan kirkon iästä on esitetty useita arvioita. 1930–1990-luvuilla arvioitiin, että Ulvilan kirkkoa olisi alettu rakentaa nykyiselle paikalleen vuonna 1332, jolloin Suomen piispa Pentti määräsi kivisen kirkon rakennettavaksi Ulvilaan. Toisaalta tiedetään, että kirkko vaurioitui erittäin pahasti vuoden 1429 tulipalossa, minkä jälkeen kunnostettuun kirkkoon hankittiin vieläkin käytössä olevaa esineistöä, kuten krusifiksi ja Pyhää Olavia esittävä veistos. Sisäholvit kirkkoon rakennettiin 1480–1490-luvuilla. Varmana tietona on pidetty, että kirkon ympärillä oleva hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1347. Ulvila
Ulvila ei kuitenkaan päässyt kehittymään, sillä kaupungilla ei ollut tapulioikeuksia. Kauppaa saatiin käydä vain Tukholman ja Turun kanssa eivätkä sisämaan talonpojat ja metsästäjät asioineet yksinomaan Ulvilan porvareiden kanssa. Kaupungin porvaristo ruotsalaistui saksalaisten muuttaessa pois. Vasta 1400-luvun lopulla Ulvila sai vapaan purjehdusoikeuden, mutta tämän hyöty jäi rajalliseksi, sillä aika oli sotaisaa ja rauhatonta. Ulvilan kihlakunta
Kihlakunnan tuolloisista kunnista Honkilahti ja Hinnerjoki liitettiin myöhemmin Euraan, Porin maalaiskunta ja Ahlainen Porin kaupunkiin, Rauman maalaiskunta Rauman kaupunkiin ja Kullaa Ulvilaan, joka oli jo ennen liitosta muutettu kaupungiksi. Vanhakylä (Ulvila)
Vanhakylä eli Vanha-Ulvila on taajama Ulvilassa. Se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella, ja muodostaa Ulvilan keskustaajaman itäisen osan. Ulvilan kirkon ympäristö, johon Ulvilan kirkon ohella kuuluvat Ulvilan Pappilat, Saaren ja Isonkartanon kartanot, Trumetarin tila ja Liikistön muinaismuistoalue, on kulttuuriympäristönä merkittävä ja kuuluu Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Ulvila
Pyhän Olavin kirkko rakennettiin nykyiselle kirkon paikalle 1300-luvulla. On epäselvää, rakennettiinko jo tällöin nykyinen kirkko, joka on Ulvilan ainoa säilynyt keskiaikainen rakennus. Dendrokronologinen tutkimus ajoittaa nykyisen kirkon 1480-luvulle. Toisaalta kirkon perustusten vierestä löydettiin vuonna 2005 rahakätkö, jonka kolikot ovat 1360–1380-luvuilta. Ulvilan taistelu
Ulvilaan suunnannut sotajoukko koostui noin 200 Ylistaron pitäjän talonpojasta. Sen komentajaksi kaavailtiin aluksi Lapuan nimismiestä Martti Tuomaalaa, mutta Pouttu vaati päästä johtajaksi, koska katsoi omaavansa pidemmän historian nuijasodan syynä olleiden linnaleirien vastustamisessa. Tuomaalan johdettavaksi tuli Kyröstä kohti Savon Rautalammia suunnannut pienempi joukko, jonka tarkoituksena oli saada lisää talonpoikia liittymään kapinallisiin. Friitala
Friitala ( tai "Friby") on osa Satakunnan maakunnassa sijaitsevan Ulvilan kaupungin keskustaajamaa. Friitalaa vastaavalla postinumeroalueella (Ulvila Keskus 28400) oli vuoden 2015 lopussa 5 705 asukasta. Friitala sijaitsee Kokemäenjoen eteläpuolella ja sieltä on matkaa Porin keskustaan noin seitsemän kilometriä. Friitala on osa Porin keskustaajamaa. Kurikka
Kurikka on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kurikan väkiluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata ja  km² sisävesiä. Uudenmaan lääni
Uudenmaan lääni () oli 1831–1996 Suomen lääni, joka sulautui vuoden 1997 lääniuudistuksessa Etelä-Suomen lääniin. Uudenmaan lääni käsitti suurimmaksi osaksi historiallisen Uudenmaan maakunnan. Nykyisistä maakunnista se käsitti Uudenmaan maakunnan sekä osia Päijät-Hämeen maakunnasta. Uudenmaan lääni rajoittui etelässä Suomenlahteen, lännessä Turun ja Porin lääniin, pohjoisessa Hämeen lääniin ja idässä Kymen lääniin. Uudenmaan läänin pääkaupunki oli Helsinki, joka on myös koko Suomen pääkaupunki. Ahvenlammi (Ulvila)
Ahvenlammi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Joutsijärven alueeseen". Lempäälä
Lempäälä on rakentunut yhtenäiseksi nauhataajamaksi Lempäälän keskustasta aina Tampereen rajalle saakka. Keskustan lisäksi Lempäälän muita taajamia ovat Moisio, Kulju ja Sääksjärvi. Kuljussa ja Sääksjärvellä on asunut ja ollut tunnettuja henkilöitä, kuten oopperalaulajat Anita Välkki, Jaakko Ryhänen ja Kari Kuoppa, iskelmälaulaja Reijo Rajala, näyttelijät Timo Kankainen, Esko Roine, Veikko Sinisalo, säveltäjä Rauno Lehtinen sekä Veltto Virtanen. Kukkolan kartanosta läheltä Kuljua olivat syntyisin muun muassa Suomen sodan sankari Carl Johan Spoof ja veljekset Raoul ja Roland af Hällström. Jääkäripataljoona 27:n sairaanhoitajana tunnetuksi tullut Schwester Ruth eli vapaaherratar Ruth Munck oli taas syntyisin Innilän kartanosta. Nivala
Nivala on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, Oulun Eteläisessä Kalajoen keskijuoksun varrella n. 150 km:n päässä Oulusta sekä n. 90 km:n päässä Kokkolasta ja n. 29 km:n päässä Ylivieskasta valtateiden 27 ja 28 risteyskohdassa. Nivala on osa Nivala–Haapajärven seutukuntaa. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Nivalan naapurikunnat ovat Haapajärvi, Haapavesi, Sievi ja Ylivieska. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
Pohjois-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Alavieska, Enontekiö, Haapajärvi, Haapavesi, Hailuoto, Haukipudas, Ii, Inari, Kalajoki, Kemi, Kemijärvi, Keminmaa, Kempele, Kiiminki, Kittilä, Kolari, Kuusamo, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Muonio, Nivala, Oulainen, Oulu, Oulunsalo, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Pudasjärvi, Pyhäjoki, Pyhäjärvi, Pyhäntä, Raahe, Ranua, Reisjärvi, Rovaniemi, Salla, Savukoski, Sievi, Siikajoki, Siikalatva, Simo, Sodankylä, Taivalkoski, Tervola, Tornio, Tyrnävä, Utajärvi, Utsjoki, Vihanti, Yli-Ii, Ylitornio ja Ylivieska. Toimipisteitä ovat Saariselän Tunturikappeli sekä Inarin Angelmaja. Oulussa järjestetään jumalanpalveluksia, ja siellä on myös Evankelisten opiskelijoiden toimintaa. Myös Rovaniemellä on Evankelisten opiskelijoiden toimintaa.
Satakunnan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Eura, Eurajoki, Harjavalta, Huittinen, Kankaanpää, Kiikoinen, Kokemäki, Köyliö, Lavia, Luvia, Merikarvia, Nakkila, Pomarkku, Pori, Punkalaidun, Rauma, Sastamala, Siikainen, Säkylä ja Ulvila. Toimipaikkoja ovat Vammalan Luther-talo, Karkun evankelinen opisto, Porin rukoushuone ja Huittisten rukoushuone. Jumalanpalveluksia järjestetään Porissa sekä Sastamalassa Karkun evankelisella opistolla. Porissa Evankelisilla opiskelijoilla ei varsinaisesti ole omaa toimintaa, mutta se tekee yhteistyötä Porin OPKOn kanssa.
Savo-Karjalan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Enonkoski, Imatra, Kerimäki, Kesälahti, Kitee, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Punkaharju, Puumala, Rantasalmi, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale, Savonlinna, Sulkava, Suomenniemi, Taipalsaari ja Tohmajärvi. Toimipisteitä ovat Vuoksenniskan rukoushuone Imatralla sekä Kiteen evankelinen opisto. Jumalanpalveluksia järjestetään Imatralla ja Lappeenrannassa.
Suur-Helsingin piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa. Toimipisteitä ovat Helsingissä Pyhän Sydämen kappeli, sen yhteydessä Helsingin Evankelinen Opisto, sekä Luther-kirkko, minkä lisäksi Espoossa sijaitsee Väinölä-koti. Jumalanpalveluksia järjestetään Helsingissä ja Espoossa. Evankelisilla opiskelijoilla on toimintaa Helsingissä. Ragvalda
Nykyisestä Ravanista pari kilometriä Ulvilan Vanhakylään päin sijaitsee Liikistön muinaismuistoalue. Paikka on ympäristöstään selvästi erottuva metsäinen kumpare, joka on muinoin ollut saari. Sitä ympäröivät jo varhain keskiajalla maankohoamisen johdosta kuivuneet Kokemäenjoen uomat. Liikistössä on sijainnut yksi Suomen vanhimmista kristillistä hautausmaista sekä todennäköisesti myös Ulvilan pitäjän ensimmäinen kirkko. Liikistö on aikaisemmin kuulunut Ravanin kylään ja Ragvaldan on arveltu sijainneen juuri siellä. Maininta Ragvaldasta on kaiverrettu muun muassa paikalle 1980-luvun alussa pystytettyyn muistokiveen. FC Ulvila
FC Ulvila ry (ent. Vanhankylän Alku) on 1914 perustettu ulvilalainen jalkapalloseura. Seuralla on vilkasta junioritoimintaa ikäluokissa 2010-2001. FC Ulvilalla on myös tyttöjoukkueita sekä harrastejoukkueita naisille sekä miehille. Ulvila
Ravani on kylä Ulvilan kaupungissa Kokemäenjoen pohjoispuolella Yhdystie 2440:n varrella. Ulvilan keskustaajamaan kuuluvaan Vanhakylään on matkaa reilu kilometri. Levanpelto
Levanpelto on kylä Kullaalla Ulvilassa ja myös entisen Kullaan kunnan aiempi nimi. 1.1.2005 alkaen, Ulvilan kaupungin ja Kullaan kunnan kuntaliitoksen jälkeen se ollut osa Ulvilaa. Ulvilan vaakuna
Vaakunan selitys kuuluu ”vihreässä kentässä kultainen Pyhän Olavin kuva, käsissään sotakirves ja valtakunnanomena, istumassa hopeisella valtaistuimella”. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Ulvilan kunnanvaltuusto hyväksyi sen 30. kesäkuuta 1952. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 29. lokakuuta samana vuonna. Ulvila
Vuoden 1865 kunnallishallintouudistuksessa seurakunnan ja kunnan hallinto erotettiin toisistaan. Ensimmäinen kuntakokous pidettiin vuonna 1868. Työväestö ja torpparit eivät saaneet kuntakokouksessa ääntään kuuluville, sillä äänioikeus perustui veronmaksuun ja maanomaisuuteen. Ulvila olikin Suomen teollistuneinta aluetta: lähes 30 % väestöstä työskenteli teollisuudessa. Työväenliike saikin heti synnyttyään vahvan aseman Ulvilassa. Saaren kartano (Ulvila)
Saaren kartano (aiemmin muun muassa "Holmgård") on kartano Ulvilassa Satakunnassa. Se on 1500-luvulta peräisin oleva vanha upseerien ja kruunun virkamiesten virkatalo. Kartano sijaitsee Ulvilan Saarenluodolla, jota Kokemäenjoen entinen suuhaara Kirkkojuopa erottaa Ulvilan Kirkonkylästä. Ulvila
Ulvila edusti 1500- ja 1600-luvuilla Suomen maaseutua ja sitä leimasi kartanolaitos. Sodat, nälänhädät ja väenotot autioittivat taloja, mutta tästä huolimatta väestö kasvoi vuoden 1535 noin 350 hengestä 1600-luvun lopun 600 henkeen. Isonvihan jälkeen kasvu nopeutui. Maksamattomien verojen vuoksi kruunulle joutuneita tiloja ostettiin perinnöksi ja kartanot kehittivät maataloutta. Samalla ne ja isot talonpoikaistalot alkoivat perustaa takamailleen torppia, joiden asukkaat raivasivat suuren osan nykyisestä peltoalasta. Myös Lattomeren suoniitty kuivattiin pelloksi, mikä lisäsi peltoalaa sadoilla hehtaareilla. Väestö kasvoi vuoden 1750 seitsemästä ja puolesta sadasta asukkaasta vuoden 1855 3 800 asukkaaseen. Ulvilan kihlakunta
Ulvilan kihlakunta () oli Turun ja Porin läänissä sijainnut kihlakunta. Kihlakunta käsitti suuren osan nykyisen Satakunnan maakunnan alueista. Kihlakuntaan kuuluivat lähinnä kaikki Satakunnan rannikkokunnat ja muita rannikon läheisyydessä sijaitsevia kuntia. Ulvilan kihlakunnassa oli juuri ennen toista maailmansotaa 88 194 asukasta (31.12.1939) ja sen maapinta-ala oli 4 007,38 km² (1.1.1938). Väestötiheys oli siten 22,0 asukasta neliökilometriä kohti. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Ulvilassa on 12 kylää ja yksinäistilaa: Friitala (Friby), Haistila, Harjunpää (Härpö), Kaasmarkku (Karlsmark), Lattomeri, Rantala, Ravaninkylä (Ragvaldsby), Saari (yksinäistila), Sunniemi (yksinäistila) (Sonnäs), Suolisto (yksinäistila), Suosmeri ja Vanhakylä. Ulsan
Ulsan (, hanja 蔚山) on maakuntajaon ulkopuolinen metropolikaupunki Etelä-Korean kaakkoisosassa Japaninmeren rannalla. Se rajautuu pohjoisessa Pohjois-Gyeongsangin maakuntaan sekä etelässä Etelä-Gyeongsangin maakuntaan ja Busanin metropolikaupunkiin. Ulsan on yksi maan tärkeimmistä satamista (Ulsanin satama) ja teollisuuskeskuksista. Vuonna 2010 kaupungissa oli 1 076 516 asukasta, ja sen pinta-ala on 1 055,70 neliökilometriä. Uudenmaan maakunta
Uusimaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla. Uudenmaan historiallinen maakunta käsittää laajemman alueen, joka jakautuu Uudenmaan ja (läntisen) Kymenlaakson nykymaakuntiin. Uudenmaan maakuntaa ympäröivät Varsinais-Suomi lännessä, Kanta-Häme ja Päijät-Häme pohjoisessa sekä Kymenlaakso idässä. Etelässä lähin naapuri on Viro, jonka erottaa Uudestamaasta 60–90 kilometriä leveä Suomenlahti. Ulvila
Ulvilassa ilmestyy paikallislehti Ulvilan Seutu, jonka levikki on 3 243. Luvia
Luvia on Suomen entinen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Vuoden 2017 alusta Luvia on osa Eurajokea. Ennen kuntaliitosta Luvialla asui (31.12.2016) ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Ulvila
Suosmeri on Ulvilan kylä, joka sijaitsee Ulvilasta Tampereelle johtavan valtatien 11 pohjoispuolella, Ulvilan ja Porin palveluiden läheisyydessä. Kylän laidalla virtaavat Kokemäenjoki ja Saarenluotoa kiertävä Pikkujoki. Rottajärvi (Ulvila)
Rottajärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kullaan alueeseen". Mäkkylä
Mäkkylä on pienalue Leppävaaran kaupunginosassa Espoossa, Helsingin rajan tuntumassa. Alueella oli 4273 asukasta vuodenvaihteessa 2016–2017. Mäkkylän alueen asuntokanta on kasvanut melko tasaista tahtia 1960-luvulta, ja suurin osa alueen rakennuksista on asuinkerrostaloja. Mäkkylässä on rautatieasema, Hesburger, Keskuspuiston ammattiopiston Arlan toimipaikka, pienteollisuutta, kaksi koulua, pari päiväkotia ja pallokenttä. Nokian toimitilat on purettu ja niiden tilalle rakennetaan kerrostaloasuntoja. Seututie 110 kulkee Mäkkylän läpi. Puustellinmäessä sijaitsee päiväkodin lisäksi kolme koulua: Postipuun koulu, Eestinmetsän koulu ja Ammattiopisto Live, Arlan toimipaikka (ent. Näkövammaisten ammattikoulu). Housujärvi (Ulvila)
Housujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Sääksjärven alueeseen". Ahmaus
Ahmaus on Ulvilan kylä, entisen Kullaan kunnan alueella. Ahmaus on laaja, noin 20 kotia käsittävä kyläalue itäisimmässä Ulvilassa, Valtatie 11 varrella. Ulvila
Ulvilan yhteiskuntarakenne on muuttunut palveluvaltaiseksi. Friitalan nahkatehtaan toiminta on jo loppunut. Sitä ovat korvanneet huipputekniikkayritykset Cimcorp Oy, Neorem Magnets sekä aivan Porin ja Ulvilan rajalla, tosin Porin puolella sijaitsevat Luvata Pori Oy:n ja Cupori Oy:n (aikoinaan Outokumpu Oy:n) kuparinjalostustehtaat. Huovintie
Keskiajalla Ulvilan kaupungin perustamisen jälkeen Huovintie alkoi Ulvilan kirkolta Kokemäenjoen pohjoispuolella. Sieltä se jatkoi joen pohjoisrantaa seuraten kohti Nakkilaa. Joen ylitys tapahtui Haistilan lauttarannan kohdalla. Haistilan ja Ravanin välisestä ylityspaikasta on mainintoja jo keskiajalta ja 1600-luvulta lähtien Haistilassa oli lautta. Uppsalan lääni
Uppsalan lääni ( , "Uppsala län", vanh. "Upsala län" ja aik. ) on lääni Tukholman pohjoispuolella Keski-Ruotsissa. Lääni sijaitsee Uplannin maakunnan länsi- ja pohjoisosassa. Muut osat Uplannista kuuluvat pääasiassa Tukholman lääniin. Läänin pääkaupunki on Uppsala. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Uppsalan läänin vaalipiirin. Yhdystie 2440
Yhdystie 2440, jota kutsutaan yleisesti myös Kokemäenjoen pohjoispuolen vanhaksi tieksi, on Satakunnassa kulkeva yhdystie. Se alkaa Ulvilan Kirkonseudulta Valtatie 11:n risteyksestä ja kulkee Kokemäenjoen pohjoispuolta Nakkilan ja Harjavallan kautta Kokemäelle. Tie on yhdystieksi melko pitkä, sillä sen pituus on 35 kilometriä, josta noin puolet taajama-alueella. Yhdystie 2440 tunnetaan eri kuntien alueella useilla nimillä. Ulvilassa se on Kirkkotie ja Ravanintie, Nakkilassa Anolantie ja Viikkalantie, Harjavallassa Pohjoisrannantie sekä Kokemäellä Kuurolantie. Ulvonkylä
Kylä sijaitsee keskiboreaalisella metsäkasvillisuusvyöhykkeellä. Alueen lukuisat suot ovat viettokeitaita, mutta kylän pohjoispuolella on jo Pohjanmaan aapasoita. Kirkkojuopa
Kirkkojuopa on Kokemäenjoen vanha suuhaara Ulvilassa. Sen ja Kokemäenjoen pääuoman väliin jää Saarenluoto, jolla sijaitsee Ulvilan Saaren kartano. Vastapäätä Saaren kartanoa Kirkkojuovan itärannalla sijaitsee Ulvilan kirkko. Kirkkojuovan ylittävät Ulvilan kirkolta Saarenluotoon Saaren kartanon ja Ulvilan kirkon luota johtava yksityistie Saarentie sekä Saarenluodon pohjoisosan halki kulkeva valtatie 11. Ulvila
Suistossa ei 1100-luvulla luultavasti ollut maataloja, mutta 1200-luvulla tilanne saattoi jo muuttua. Asiakirjoja 1200-luvulta ei ole jäljellä, mutta jo 1300-luvun dokumentit kertovat vilkkaasta toimeliaisuudesta. Uudet asukkaat ja kokemäkiset ratkoivat lukuisia kiistojaan käräjillä, kun nautintaoikeuksista, kalastamojen hallinnasta ja kylien rajoista käytiin uusjakoa. Myös Ruotsin kuningas otti kantaa kiistoihin ja päätti uusista käytänteistä kokemäkeläisten tappioksi. Hiljalleen kokemäkeläisten vaikutusvalta ja hallinta suiston ja sen yläpuolisilla alueilla siirtyi uudisasukkaille näiden elämisen edellytyksiä vahvistamaan. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Turun jälkeen seuraavat kaupunkioikeudet Suomessa sai Kokemäenjoen suuhun perustettu Ulvila, jolle kuningas Albrekt Mecklenburgilainen antoi ne vuonna 1365. Seudulla oli kuitenkin kauppapaikka jo ainakin 1200-luvulta lähtien ja esimerkiksi vuonna 1344 on sen asukkaita tiedetty kutsutun "kaupunkilaisiksi". Saksalaisten kauppiaiden ylläpitämä Pyhän Gertudin kiltatalo on mahdollisesti tuolloin toiminut keskiaikaiselta kaupunginpaikalta pari kilometriä yläjuoksulle päin sijaitsevassa Liikistössä, jossa oli myös Ulvilan ensimmäinen kirkko. Liikistön kauppapaikan edeltäjänä taas pidetään kauempana yläjuoksulla sijainnutta Kokemäen Teljää, jota perimätieto on pitänyt yhtenä Suomen muinaiskaupungeista. Ulvila
Kaasmarkku on maaseutukylä ja 607 asukkaan taajama Ulvilan itäosassa. Kaasmarkun merkittävimpiä rakennuksia ovat koulu, VPK:n talo ja rukoushuone. Kaasmarkku sijaitsee lähellä Valtatie 11:tä, joka kulkee Porista Tampereelle. Vuonna 2005 Kaasmarkku valittiin Satakunnan vuoden kyläksi. Ulvila
Kangas on Ulvilaan liitetyn entisen Kullaan kunnan kylä.