Miten usein kv. matematiikkaolympialaiset järjestetään?
Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Kansainväliset matematiikkaolympialaiset järjestetään kerran vuodessa. Jokainen maa saa lähettää kilpailuihin yhden, enintään kuusi kilpailijaa käsittävän joukkueen. Jokaisella joukkueella on myös johtaja ja varajohtaja. Joukkueenjohtajat ovat tehtävänsä puolesta kilpailun tuomariston jäseniä, kääntävät tehtävät kilpailijoiden haluamille kielille ja esitarkastavat yhdessä varajohtajan kanssa joukkueensa kilpailuvastaukset. Kilpailu on yksilökilpailu, mutta kun useimmilla osallistujamailla on samankokoiset joukkueet, tapana on laskea pisteet yhteen ja vertailla maiden sijoituksia. Kilpailussa ratkaistaan kahtena päivänä pidettävissä neljän ja puolen tunnin mittaisissa kokeissa yhteensä kuusi tehtävää. Tehtävät ovat algebrasta, lukuteoriasta, geometriasta ja kombinatoriikasta. Tehtävät valitsee kaikkien kilpailujoukkueiden johtajista koostuva tuomaristo juuri ennen kilpailupäiviä. Tehtävät ovat periaatteessa ratkaistavissa lukiotiedoin, mutta pelkällä lukiopohjalla ratkaisut vaativat yleensä todellista matemaattista lahjakkuutta ja nerokkaita oivalluksia. Siksi eri maat järjestävät matematiikkaolympialaisia varten valmennustilaisuuksia. Kilpailijat vastaavat omalla kielellään, ja suoritukset arvioidaan yhteistyössä kunkin kilpailujoukkueen johtajan ja järjestäjien arvostelua varten asettamien matemaatikkojen, "koordinaattorien" kanssa.
Matti Lehtinen (matemaatikko)
Matti Lehtinen (s. 27. huhtikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen matemaatikko, joka tunnetaan erityisesti yhteyksistään Kansainvälisiin Matematiikkaolympialaisiin. Nuorten kesäolympialaiset 2010
Kilpailujen ohessa toteutettiin koulutus- ja kulttuuriohjelmat. Nuorten olympialaiset järjestetään joka neljäs vuosi siten, että kesäkisat ovat samana vuonna kuin talvilajien olympialaiset ja talvikisat samana vuonna kuin kesälajien olympialaiset. Nemean kisat
Uudelleen henkiin herätettyjä Nemean kisoja järjestetään Nemean stadionilla vuodesta 1996 lähtien joka neljäs vuosi. Kisojen järjestäminen liittyy alueen arkeologisiin kaivauksiin ja tutkimushankkeisiin, joita johtaa Kalifornian yliopisto Berkeleyssä. Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut
Nykyaikaisen viisiottelun maailmanmestaruuskilpailut on vuosittain järjestettävä kansainvälinen nykyaikaisen viisiottelun kilpailu. Kilpailujen järjestämisestä vastaa kansainvälinen nykyaikaisen viisiottelunliitto (UIPM). Ensimmäiset kilpailut järjestettiin vuonna 1949 Tukholmassa. Naiset saivat omat maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1981. Vuodesta 1997 miesten ja naisten kilpailut on järjestetty samanaikaisesti. Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut
Sählyn Suomen-mestaruuskilpailut eli Sählyn SM on vuosittain järjestettävä sählyturnaus. Se järjestettiin ensimmäisen kerran Helsingissä 6. kesäkuuta 2009. Joukkueita ilmoittautui mukaan 263 kappaletta. Viimeisimmät kisat järjestettiin 8.6.2013 Myllypurossa. IBK Reino on voittanut miesten sarjan neljä kertaa (2009-2012) ja VKTP on voittanut sekä miesten, että naisten sarjoissa kolmesti (2009, 2011, 2013). Matematiikan päivä
Vuonna 2015 Matematiikan päivän teemana oli matematiikan tuominen lähemmäs jokaisen ihmisen arkipäivää. Sittemmin päivän järjestäminen näyttää unohtuneen. Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailut
Ratamelonnan maailmanmestaruuskilpailut ovat ratamelonnan tärkeimmät arvokilpailut yhdessä olympialaisten ratamelonnan kanssa. Kilpailujen organisoinnista vastaa Kansainvälinen Kanoottiliitto. Ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin Vaxholmissa 1938, ja vuodesta 1970 kilpailut on järjestetty vuosittain olympiavuosia lukuun ottamatta. Golf olympialaisissa
Golf on järjestetty olympialaisissa kolme kertaa. Ensimmäisen kerran kesäolympialaisissa 1900 ja toisen kerran kesäolympialaisissa 1904. Golfin menestynein maa olympialaisissa on Yhdysvallat. KOK:n kokouksessa Kööpenhaminassa lokakuussa 2009 päätettiin, että golf hyväksytään mukaan olympialaisten ohjelmaan kesäolympialaisissa 2016. Felix Klein
Vuoden 1900 aikoihin Klein alkoi kiinnostua koulujen matematiikan opetuksesta. Vuonna 1905 hän vaikutti ratkaisevasti siihen, että opetus­suunnitelmassa suoriteltiin differentiaali- ja integraali­laskennan alkeiden opettamista oppi­kouluissa. Tätä suositusta alettiin vähitellen noudattaa monissa muissakin maissa eri puolilla maailmaa. Vuonna 1908 Rooman kansain­välisessä matemaatikko­kongressissa Klein valittiin matematiikan opetuksen kansain­välisen komission puheen­johtajaksi. Hänen johdollaan komission saksalainen jaosto julkaisi monia teoksia matematiikan opetuksesta Saksassa kaikilla tasoilla. Olympia (Kreikka)
Olympia oli nykyaikaisten olympialaisten esikuvana toimineiden Olympian kisojen synnyinpaikka ja kisojen järjestämispaikka koko niiden historian ajan. Antiikin kreikkalaisille Olympian kisat olivat uskonnollinen juhla ja Python kisojen ohella merkittävimmät panhelleenisistä kisoista. Ne järjestettiin vain ajoittaisin keskeytyksin joka neljäs vuosi vuodesta 776 eaa. ainakin vuoteen 393 jaa. saakka. Kisat järjestettiin kesäpäivänseisausta seuraavan täydenkuun aikaan eli suunnilleen nykyisen heinäkuun puolessa välissä. Jalkapallo
Afrikan-mestaruuskilpailut järjestetään kahden vuoden välein. Ensimmäinen kilpailu järjestettiin vuonna 1957. Nykyisin kilpailuun pääsee karsintojen kautta 16 joukkuetta. Eniten voittoja on Egyptillä, seitsemän kappaletta. Viisiottelu olympialaisissa
Viisiottelu on entinen yleisurheilun olympialaji, joka kuului olympialaisten ohjelmaan miehillä kolme kertaa vuosina 1912-1924 ja naisilla viisi kertaa vuosina 1964-1980. Datatähti
Datatähti () on opetushallituksen ja MAOL:n järjestämä tietotekniikkakilpailu. Osallistujapulan vuoksi kilpailussa on nykyään vain yksi sarja, nimellisesti lukiosarja. Alkukilpailu pidetään syksyllä Internetin välityksellä, loppukilpailu järjestetään Helsingin yliopistossa samoihin aikoihin muiden neljän tieteen kisojen loppukilpailujen kanssa, yleensä helmikuun alussa. Tietokilpailun Suomen-mestaruuskilpailut
Tietokilpailun Suomen-mestaruuskilpailut on vuosittain syksyllä Suomessa järjestettävä tietokilpailutapahtuma. Tapahtumaan kuuluvat henkilökohtainen kilpailu ja enintään nelihenkisille joukkueille tarkoitettu joukkuekilpailu. Kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Järjestäjänä toimii Suomen tietokilpailuyhdistys ry. tai sen valtuuttamana paikallinen tietokilpailuyhdistys. Poikkeavuusnegatiivisuus
Kansainvälinen MMN-konferenssi järjestetään kolmen vuoden välein. Carl Friedrich Gaussin palkinto
Carl Friedrich Gaussin palkinto on matematiikan sovelluksista myönnettävä merkittävä palkinto, joka on saanut nimensä saksalaisen matemaatikon Carl Friedrich Gaussin mukaan. Palkinto myönnetään joka neljäs vuosi yhdessä Fieldsin mitalin ja Rolf Nevanlinna -palkinnon kanssa. Palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran 2006, ja sen sai 90-vuotias japanilainen Kiyoshi Itō. Shakkiolympialaiset
Shakkiolympialaiset on joka toinen vuosi järjestetty tapahtuma, jossa joukkueet kaikkialta maailmasta voivat otella toisiaan vastaan shakissa. Tapahtuman organisoi FIDE, joka valitsee myös isäntävaltion. Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset
Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset (, "BOI") on vuosittainen lukiolaisten ohjelmointikilpailu. Kilpailun vakituiset osallistujamaat ovat Baltian maat (Latvia, Liettua ja Viro), Pohjoismaat (Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska) sekä Puola ja Saksa. Ensimmäinen BOI järjestettiin vuonna 1995, ja Suomi on osallistunut kilpailuun vuodesta 1998 alkaen. MTV Europe Music Awards
Palkinnot jaetaan vuosittain ja lähetys näytetään suorana useimpien kansainvälisten MTV-kanavien kautta. Isäntäkaupunki vaihtelee ja tähän mennessä Saksa on järjestänyt tilaisuuden viidesti, Iso-Britannia kolmesti ja Espanja sekä Italia kahdesti. Kalevan kisat 2015
Kaikkiaan kisat olivat 114:nnet ja kuudennet Porissa pidettävät. Aikaisemmin Kalevan kisat on järjestetty kaupungissa vuosina 1915, 1953, 1967, 1983 ja 2005. Järjestäjäseuroina toimivat Porin Yleisurheilu, Noormarkun Nopsa ja Nakkilan Vire. Isthmian kisat
Isthmian kisat järjestettiin yhdessä Nemean kisojen kanssa aina samana vuonna, aina vuosi ennen ja vuosi jälkeen joka neljäs vuosi järjestettyjä Olympian kisoja, toisin sanoen aina olympiadin toisena ja neljäntenä vuotena. Ennen ajanlaskun alkua kisat osuivat nykyisessä ajanlaskussa parillisille ja ajanlaskun alun jälkeen parittomille vuosille. Kisat järjestettiin suunnilleen nykyisen huhtikuun lopulla tai toukokuun alussa. Tietokilpailun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut
Tietokilpailun Pohjoismaiden-mestaruuskilpailut (Nordic Quizzing Championships) on Pohjoismaille ja Baltian maille tarkoitettu, alun perin kahden ja sittemmin kolmen vuoden välein järjestettävä tietokilpailutapahtuma. Tapahtumaan kuuluvat henkilökohtainen kilpailu, parikilpailu ja joukkuekilpailu. Kilpailua ovat isännöineet Tallinna vuosina 2008 ja 2018, Turku vuonna 2010, Kööpenhamina vuonna 2012 sekä Oslo vuonna 2015. Kilpailujen kysymykset laaditaan osallistuvien maiden yhteistyönä. Norsupallo
Norsupallon MM-kisat pelataan Savonlinnassa vuosittain elokuussa Kyrönniemen jalkapallokentällä. Ensimmäisen kerran kisat pidettiin vuonna 2008. Kolmena ensimmäisenä vuotena kisoissa oli kaksi sarjaa, kilpa- ja harrastajasarjat. Kilpasarjan voiton on vienyt tähän mennessä kaikkina kertoina vierumäkeläinen AC Le´Ne. Kilpasarjaan osallistui vuonna 2010 viisi joukkuetta ja harrastajasarjassa osallistujia oli 42. Turnaukseen ei ole minkäänlaista pelillistä laatuvaatimusta. Kansainvälinen opiskelijaurheiluliitto
FISU järjestää parittomina vuosina Universiadit kesä- ja talvikisoina. Parillisina vuosina se järjestää opiskelijoiden maailmanmestaruuskisoja pääosin lajeissa, jotka eivät ole Universiadien ohjelmassa. Stafettkarnevalen
Stafettkarnevalen on Suomessa järjestettävä ruotsinkielisten koulujen välinen suuri viestijuoksukilpailu. Kilpailu järjestetään vuosittain toukokuun puolessavälissä, useimmiten Helsingin olympiastadionilla. Kilpailu on kaksipäiväinen, perjantaina ala-asteet kilpailevat ja lauantaina ala-asteet, yläasteet sekä lukiot ja ammattikoulut. Osa kilpailuista juostaan nurmikentällä ilman kenkiä. Stafettkarnevalen on Euroopan suurimpia koulu-urheilukilpailuja. Vuonna 2016 Vaasassa osallistujia oli noin 8000. Olympialaisten mitalitaulukko
Ennen vuoden 2016 kesäolympialaisia on kesäolympialaiset järjestetty 30 kertaa, ja talviolympialaiset 22 kertaa. Vuoden 1906 väliolympialaisia KOK ei laske virallisiksi, eikä näiden kisojen mitaleita ole huomioitu KOK:n tilastoissa. KOK ei myöskään julkaise virallisia tilastoja olympialaisen mitalitaulukoista, vaan taulukot on laskettu yhdistämällä yksittäisten olympialaisten mitalitilastot. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Kansainväliset matematiikkaolympialaiset ovat toimineet mallina ja esikuvana lukuisille muille eri alojen koululaiskilpailuille. Tällaisia ovat muun muassa Kansainväliset fysiikkaolympialaiset, Kansainväliset kemiaolympialaiset, Kansainväliset biologiaolympialaiset ja Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset. Jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut
Alkuaikoina kilpailuja pidettiin joka toinen vuosi, mutta kilpailu muuttui yhdeksän vuoden jälkeen jokavuotiseksi. Vuosina 2002, 2006, 2010 ja 2014 erillisiä mestaruuskisoja ei pidetty, vaan ne pelattiin olympialaisten yhteydessä, myöskään vuonna 2018 ei pelata MM-kisoja. Vuoden 2003 MM-kisat peruttiin, koska SARS-epidemia levisi kilpailujen isäntämaaksi valitussa Kiinassa. Jalkapallon alle 21-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut
Lopputurnaus pelataan kahden vuoden välein. Siihen osallistuu nykyisin kahdeksan joukkuetta. Kilpailut järjestettiin nykymuodossaan ensimmäisen kerran vuonna 1978. Ne toimivat myös karsintoina olympiaturnaukseen. Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut
Jääkiekon alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut järjestää Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) vuosittain. Turnauksessa eri maiden jääkiekkojoukkueet (alle 18-vuotiaat) kilpailevat toisiaan vastaan. Turnaus pelataan usein huhtikuun puolella ja se järjestetään samanlaisella systeemillä kun miesten- ja nuorten maailmanmestaruuskilpailut. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1999, jolloin Suomi voitti mestaruuden. Eniten mitaleita (16) on voittanut Yhdysvallat. Turnaus ei ole kansainvälisesti yhtä arvostettu kuin sitä vanhempi Ivan Hlinkan muistoturnaus, sillä IIHF:n turnaus järjestetään Kanadan tärkeimpien juniorisarjojen ollessa vielä kesken eivätkä näiden sarjojen pelaajat siten voi osallistua. Vuosittain elokuussa järjestettävän Ivan Hlinkan muistoturnauksen on lähes säännönmukaisesti voittanut Kanada. Ensimmäisen kerran Kanada osallistui MM-turnaukseen Slovakiassa 2002. Työväen Musiikkitapahtuma
Työväen Musiikkitapahtuma on vuosittain heinäkuun viimeisellä viikolla Valkeakoskella järjestettävä monitaidefestivaali. Festivaalin ohjelmistossa on muun muassa sekä tähtiartisteja että mielenkiintoisia uutuuksia, näyttelyitä, lasten- ja nuorten ohjelmaa, yöyhteislauluja, lavatansseja ja työväenmusiikin helmiä. Tapahtuma on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 1972. Festivaalin järjestää Työväen Musiikkitapahtuma ry, jonka toimintaan kuuluvat myös mm. Kirjaslammen tanssilava, Kirjazz-tapahtuma sekä Kulttuuripaja Jylhävaara. Työväen Musiikkitapahtuma on osa Finland Festivalsia sekä Pirkanmaan Festivaaleja. Itämeren alueen tietotekniikkaolympialaiset
BOI järjestettiin vuonna 2006 Suomessa, vuonna 2007 Saksassa, vuonna 2008 Puolassa, vuonna 2009 Ruotsissa, vuonna 2010 Virossa ja vuonna 2011 Tanskassa. Olympialaiset
Vuosina 1912–1948 järjestettiin olympiakisojen yhteydessä myös olympiakisojen taidekilpailuja, ja senkin jälkeen on taidetapahtumia toisinaan järjestetty kisojen ohessa. Pierre de Coubertin
De Coubertin organisoi 23. kesäkuuta 1894 kansainvälisen konferenssin Sorbonnessa, Pariisissa. Hän ehdotti antiikin olympialaisten uudelleen järjestämistä. Tämä johti Kansainvälisen Olympiakomitean perustamiseen. De Coubertinista tuli sen pääsihteeri. Päätettiin myös, että ensimmäiset nykyaikaiset olympiakisat pidetään vuonna 1896 Ateenassa, Kreikassa ja että ne järjestetään joka neljäs vuosi. Näistä kisoista tuli menestys ja de Coubertinista tuli KOK:n puheenjohtaja kreikkalaisen Demetrius Vikelasin väistyttyä syrjään kotimaassaan järjestettyjen kisojen jälkeen. Kyokushinin painoluokalliset maailmanmestaruuskilpailut
Kyokushinin painoluokalliset maailmanmestaruuskilpailut ("World Weight Category Karate Championships") on joka neljäntenä vuotena käytävä Kyokushin-karaten maailmanmestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1997 lähtien ja se käydään neljässä eri painoluokassa. Aikaisemmin 1975 perustettiin World Open Karate Championship -turnaus, jossa maailmanmestaruudesta otellaan avoimessa painoluokassa. Kalevan kisat 2016
Kaikkiaan kisat olivat 115:nnet ja kuudennet Oulussa pidettävät. Aikaisemmin Kalevan kisat on järjestetty kaupungissa vuosina 1964, 1971, 1981, 1990 ja 1998. Kisat myönnettiin Oululle myös vuodelle 2008, mutta se joutui luopumaan niiden järjestämisestä kenttäolosuhteiden vuoksi. Kisojen järjestäjäseurana toimi Oulun Pyrintö. Nyrkkeilyn maailmanmestaruuskilpailut
Kilpailut järjestää kansainvälinen amatöörinyrkkeilyliitto AIBA. Nykyisin maailmanmestaruuskilpailut järjestetään joka toinen vuosi. Ensimmäiset miesten MM-kilpailut järjestettiin vuonna 1974 Kuuban Havannassa ja ensimmäiset naisten kilpailut vuonna 2001. Kanada olympialaisissa
Kanada on osallistunut olympialaisiin vuoden 1900 kisoista lähtien. Se on saavuttanut yhteensä 448 mitalia. Talviolympialaisten mitalitilastossa se on viides 170 mitalillaan, joista 62 on kultaisia. Olympialaiset on järjestetty Kanadassa kolme kertaa: Montréalin 1976 kesäolympialaisissa ja Calgaryn 1988 talviolympialaisissa isäntämaa ei voittanut yhtään kultamitalia, mutta Vancouverin 2010 talviolympialaisissa Kanada oli mitalitaulukon ykkönen 14 kultamitalillaan. Naisten World Open Karate Championship
Women's World Open Karate Championships on joka neljäntenä vuotena Tokiossa käytävä Kyokushin-mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 2011 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Joukko-oppi
Yleis­kielessä joukko-opilla viitataan usein 1960- ja 1970-luvuilla toteutettuun, mutta lyhyt­aikaiseksi jääneeseen koulujen matematiikan opetuksen uudistukseen, niin sanottuun uuteen matematiikkaan, jossa joukko-oppi tuotiin uutena metodina matematiikan perusteiden koulu­opetukseen. Kymmenottelu
Kymmenottelu on ollut olympialaisten ohjelmassa vuodesta 1912. Kymmenottelun kultamitalin voittamista pidetään yleisesti yhtenä arvostetuimmista urheilusaavutuksista. Kansainvälisellä tasolla toistaiseksi vain miehet kilpailevat kymmenottelussa. Naiset kilpailevat arvokilpailuissa seitsenottelussa, samantapaisessa kilpailussa, joka koostuu seitsemästä lajista. Kännykänheitto
Kännykänheiton maailmanmestaruuskisat on Savonlinnassa vuodesta 2004 asti pidetty urheilutapahtuma. Ensimmäinen tapahtuma pidettiin Kirkkopuiston kentällä 28. elokuuta 2004. Kisat järjestetään vuosittain elokuun lopussa. Kännykänheiton MM-kisoissa heitetään virallisilla MM-kisakännyköillä. Kilpailusarjoina on: Juniorisarja, Freestyle (yksilösarja + joukkuesarja) ja Original (yksilösarja + joukkuesarja, miesten ja naisten sarjat). British Academy Games Awards
2002/3 tapahtuma järjestettiin helmikuussa 2004.2003/4 tapahtuma järjestettiin 1. maaliskuuta 2005.2005/6 tapahtuma järjestettiin 5. lokakuuta 2006.2006/7 tapahtuma järjestettiin 23. lokakuuta 2007.2007/8 tapahtuma järjestettiin 10. maaliskuuta 2009.2009 tapahtuma järjestettiin 19. maaliskuuta 2010.2010 tapahtuma järjestettiin 16. maaliskuuta 2011.2011 tapahtuma järjestettiin 16. maaliskuuta 2012.2012 tapahtuma järjestettiin 5. maaliskuuta 2013. Haavipallon maailmanmestaruuskilpailut
MM-kisoja on pelattu 11 kertaa, neljässä eri valtiossa: Kanadassa, Australiassa ja Englannissa kolmesti, Yhdysvalloissa kolmesti. Abelin palkinto
Abelin palkinto on vuosittain jaettava matematiikkapalkinto. Palkinto on jaettu vuodesta 2003 alkaen ja se on nimetty norjalaisen matemaatikon Niels Henrik Abelin (1802–1829) mukaan. Palkinnon myöntää Norjan tiedeakatemia kansainvälisistä huippumatemaatikoista johtavan raadin päätöksen perusteella. Abelin palkinto on matematiikkapalkinnoista arvokkain, rahapalkinto on arvoltaan kuusi miljoonaa Norjan kruunua, eli noin 700 000 euroa. Deaflympics
Deaflympics, epävirallisesti suomennettuna Kuurojen olympialaiset tai Kuurolympialaiset ovat kansainväliset kuulovammaisten urheilukilpailut, jotka järjestetään kahden vuoden välein vuorotellen kesäisin ja talvisin. Vuoteen 1965 saakka tapahtuman nimenä oli "International Games for the Deaf", nimitys "World Games for the Deaf" oli puolestaan käytössä vuoteen 1999 saakka. Kansainväliset fysiikkaolympialaiset
Ensimmäiset fysiikkaolympialaiset järjestettiin vuonna 1967, ja Suomi osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuonna 1977. Olympialaiset on myös järjestetty Suomessa. Helsingissä ja Espoossa järjestetyt vuoden 1992 olympialaiset tosin olivat nykyistä pienimuotoisemmat.. Nykyisellään olympialaisiin osallistuu vuodesta riippuen 80–90 maata. Luettelo suomalaisista lähiverkkotapahtumista
Lamerfest on vuosittain järjestettävä verkkopelitapahtuma Vaskivuoren lukiossa, minkä järjestämisestä vastaa muun muassa koulun vanhat ja nykyiset lukiolaiset. Lamerfest on järjestetty 19 kertaa vuodesta 1999 alkaen . Vuosittain tapahtuman aikana tietokonepaikattomia kävijöitä on noin 700 ja tietokonepaikkoja on myynnissä noin 170 . Painonnoston maailmanmestaruuskilpailut
Painonnoston maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1891 Lontoossa. Pisin tauko kisojen järjestämisessä oli vuosina 1924–1936. Nykyisin kilpailut järjestetään joka vuosi lukuun ottamatta joka neljättä vuotta, jolloin järjestetään kesäolympialaiset. Naiset kilpailivat maailmanmestaruuksista ensimmäisen kerran vuonna 1987. Kilpailujen järjestämisestä vastaa Kansainvälinen painonnostoliitto IWF.All-time Big (total) and Small (Snatch and Clean & Jerk and Press) medal count below is until the 2017 World Weightlifting Championships. Neljän tieteen kisat
Neljän tieteen kisat ovat MAOL ry:n järjestämät peruskoululaisille ja lukiolaisille suunnatut kilpailut. Peruskoululaisille järjestetään matematiikkakilpailu ja lukiolaisille fysiikka-, kemia- ja matematiikkakilpailut. Datatähti-tietotekniikkakilpailu on nimellisesti lukiolaisille tarkoitettu, mutta siihen saavat osallistua myös peruskoululaiset. Kaikissa aineissa pidetään loka-marraskuussa alkukilpailu, jonka perusteella valitaan noin 20 henkilöä helmikuun alussa pidettävään loppukilpailuun. Maryam Mirzakhani
Maryam Mirzakhani syntyi Teheranissa vuonna 1977. Lapsena hän luki paljon ja keksi omia tarinoitaan. Hän halusi kirjailijaksi, mutta löysi myöhemmin kouluaikana matematiikan. Hän kävi tytöille tarkoitettua lukiota ja edusti kouluaikanaan Irania kansainvälisissä matematiikkaolympialaisissa. Mirzakhani voitti kultaa sekä vuoden 1994 että 1995 kilpailuissa. Panhelleeniset kisat
Panhelleeniset kisat järjestettiin neljän vuoden syklissä, jota kutsuttiin "olympiadiksi", joka oli yksi tavoista joilla kreikkalaiset mittasivat aikaa. Olympian kisat olivat lähtöpiste, josta alkoi syklin ensimmäinen vuosi. Nemean ja Isthmian kisat järjestettiin kummatkin toisena vuonna, mutta eri kuukausina. Python kisat järjestettiin kolmantena vuonna, ja Nemean ja Isthmian kisat jälleen neljäntenä vuonna. Koska antiikin kreikkalaisissa kalentereissa uusi vuosi alkoi yleensä kesällä, nykyisen kalenterin mukaan laskettuna Nemean ja Isthmian kisat ovat kuitenkin eri vuosina, ja Isthmian kisat ja Python kisat puolestaan samana vuonna. Neljän vuoden kuluttua alkoi uusi sykli jälleen Olympian kisoilla. Kisat järjestettiin näin siksi, että samat urheilijat voisivat osallistua kaikkiin kisoihin. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Kansainväliset matematiikkaolympialaiset on koululaisille tarkoitettu matematiikkakilpailu. Sääntöjen mukaan osallistujien on oltava alle 20-vuotiaita eivätkä he ole vielä saaneet aloittaa korkeakouluopintoja. Olympian kisat
Olympian kisat järjestettiin kesäaikaan joka neljäs vuosi. Tätä neljän vuoden jaksoa kutsuttiin olympiadiksi, ja se alkoi aina kisoista ja kesti seuraaviin kisoihin. Koska Kreikassa ei alkujaan ollut kaikille kaupunkivaltioille yhteistä ajanlaskua, olympiadeista tuli vähitellen kreikkalaisen ajanlaskun perusta, sillä ne olivat kaikille kreikkalaisille yhteisiä. Esimerkiksi aika kesästä 776 eaa., jolloin ensimmäiset kisat oli pidetty, kesään 775 eaa. oli tämän laskutavan mukaan ensimmäisen olympiadin ensimmäinen vuosi. Neljän tieteen kisat
Lukion matematiikkakilpailussa on kolme sarjaa. Sarjat on jaettu ikäluokittain, mutta käytännössä perussarjaan saavat osallistua lukion ensimmäisen vuosikurssin, välisarjaan ensimmäisen ja toisen vuosikurssin ja avoimeen sarjaan kaikkien vuosikurssien oppilaat. Loppukilpailuun valitaan avoimesta sarjasta 15 ja välisarjasta neljä parasta sekä perussarjan paras. Alku- ja loppukilpailun perusteella valitaan kirjevalmennusryhmä ja näistä myöhemmin valmennusryhmä, jolle pidetään yliopistolla valmennusleiri, jonka perusteella valitaan joukkue kansainvälisiin matematiikkaolympialaisiin eli IMO-kilpailuun. Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut
Yleisurheilun Aasian-mestaruuskilpailut () ovat vuodesta 1973 alkaen joka toinen vuosi vuotta 1977 lukuun ottamatta järjestetyt Aasian maiden yleisurheilukilpailut. Vuosina 1997, 1999 ja 2001 ei järjestetty kisoja, vaan ne järjestettiin parillisina vuosina 1998, 2000 ja 2002. Järjestävänä organisaationa toimii Aasian yleisurheiluliitto, AAA. Kansainväliset fysiikkaolympialaiset
Fysiikkaolympialaissa jaetaan palkintoina kulta- hopea- ja pronssimitaleja sekä kunniamainintoja seuraavasti:
Suomessa Matemaattisten aineiden opettajain liiton järjestämässä valtakunnallisessa fysiikkakilpailussa menestyneille järjestetään jatkovalmennusta, joka koostuu aluksi kirjevalmennustehtävistä. Kirjevalmennuksen perusteella valitaan osallistujat Suomi–Viro-fysiikkamaaotteluun, jossa valitaan Suomen ja Viron joukkueet kansainvälisiin fysiikkaolympialaisiin. Nuorten olympialaiset
Nuorten olympialaiset () on Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) järjestämä urheilutapahtuma. Ensimmäiset nuorten olympialaiset järjestettiin elokuussa 2010 Singaporessa. Koripallo
Vuonna 1950 pidettiin ensimmäiset miesten maailmanmestaruuskilpailut Argentiinassa. Kolme vuotta myöhemmin pidettiin ensimmäiset naisten maailmanmestaruuskilpailut Chilessä. MM-kilpailut pidetään neljän vuoden välein, olympialaisiin nähden kahden vuoden erolla (esimerkiksi olympialaiset ovat vuosina 2008 ja 2012 – MM-kilpailut vuosina 2006 ja 2010). MAOL
MAOL järjestää vuosittain kansalliset Neljän tieteen kisat eli peruskoulun matematiikkakilpailun ja lukiossa fysiikka-, kemia- ja matematiikkakilpailut sekä Datatähti-kilpailun, johon saavat osallistua myös peruskoululaiset. Rullakiekon maailmanmestaruuskilpailut
Turnaus pidettiin vuosittain vuoteen 2015 asti, jonka jälkeen ne pidetään vain joka toinen vuosi. Haavipallo olympialaisissa
Haavipallo eli lacrosse on ollut mukana Olympialaisissa kaksi kertaa, vuosina 1904 ja 1908. Molemmilla kerroilla olympiakultaa voitti Kanada.
Vuosien 1904 ja 1908 jälkeen Haavipallo on ollut olympialaisissa mukana näytöslajina vuosina 1928, 1932 ja 1948. Ranskan kulttuuri
Ranskalaisen Pierre de Coubertin aloitteesta luotiin nykyaikaiset Olympialaiset kisat. Kaiken kaikkiaan Ranska on ollut olympialaisten isäntämaana viidesti eli Pariisissa järjestetyt kesäolympialaiset 1900 ja 1924 sekä talviolympialaiset 1924 Chamonix’ssa, 1968 Grenoblessa ja 1992 Albertvillessä. Kansainvälisen olympiakomitean päämaja oli aluksi Pariisissa ennen kuin se siirrettiin Lausanneen. Ranska on neljänneksi eniten mitaleja voittanut maa kesäolympialaisissa. World Games
World Games on kansainvälinen neljän vuoden välein järjestettävä urheilutapahtuma, jossa kilpaillaan useissa erilaisissa urheilulajeissa. Kisat järjestää Kansainvälisen olympiakomitean suojeluksessa toimiva IWGA-järjestö ("International World Games Association"). Ensimmäiset World Games -urheilukilpailut järjestettiin vuonna 1981. Koripallon maailmanmestaruuskilpailut
Koripallon maailmanmestaruuskilpailut on kansainvälisen koripalloliiton FIBA:n järjestämä lajin maailmanmestaruusturnaus. Ensimmäisen kerran turnaus järjestettiin vuonna 1950 Argentiinassa. Seuraavan kerran turnaus käydään vuonna 2019. Ensimmäistä kertaa eri vuonna kuin jalkapallon MM-kisat ja samalla osallistujamäärä kasvaa 32:een maahan. Kuwait olympialaisissa
Kuwait osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Méxicon 1968 kesäolympialaisissa. Siitä lähtien se on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin, lukuun ottamatta vuoden 2016 kesäolympialaisia, joihin maa ei saanut osallistumisoikeutta maan hallituksen sekaannuttua Kuwaitin olympiakomitean toimintaan. Kuwaitilaiset urheilijat osallistuivat vuoden 2016 olympialaisiin itsenäisinä urheilijoina. Talviolympialaisiin Kuwait ei ole osallistunut. Matematiikan päivä
Yhdysvalloissa on vuodesta 1988 vietetty vastaavin tarkoitusperin formula_1:n päivää 14. maaliskuuta eli amerikkalaisen päiväysmerkintätavan mukaan 3/14; päivä sai vuonna 2009 virallisen aseman Kongressin Edustajainhuoneen hyväksyttyä asiaa koskevan päätöslauselman. Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset
Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset (, "IOI") ovat alle 20-vuotiaille ei-korkeakouluopiskelijoille tarkoitetut tietotekniikkakilpailut. Ne järjestetään vuosittain yleensä elokuun puolivälissä, ja kustakin maasta niihin osallistuu nelihenkinen joukkue. Kullakin joukkueella on myös joukkueenjohtaja ja apulaisjohtaja, jotka kääntävät kilpailutehtävät joukkueen omalle kielelle. Kilpailun tehtävissä pitää yleensä ohjelmoida jonkinlainen algoritmi tiettyyn ongelmaan. Matematiikan päivä
Suomen matemaattinen yhdistys järjestää joka toinen vuosi tammikuun alussa jonkin yliopiston kanssa yhteistyössä Matematiikan päivät -tapahtuman. Se on suunnattu ensi sijassa yliopistojen ja korkeakoulujen piirissä toimiville matemaatikoille. Päivien ohjelmassa on yleensä kuitenkin myös laajemmalle yleisölle tarkoitettuja osioita. Ensimmäiset Matematiikan päivät järjestettiin Helsingin yliopistossa 8.–9.1.1998, mutta tapahtuman edeltäjää "Matemaatikkopäiviä" oli järjestetty jo vuodesta 1963. Viimeksi Matematiikan päivät pidettiin Itä-Suomen yliopistossa Joensuussa 4.–5. tammikuuta 2018. Uusi matematiikka
Suomessa Rolf Nevanlinna arvosteli esitettyjä uudistuksia Matemaattisten aineiden aikakauskirjassa vuonna 1964 julkaistussa kirjoituksessa, jo ennen PMOU:n mietinnön valmistumista. Hänen mukaansa joukon käsitteen perusteellisella selvityksellä vain tuhlattiin aikaa, kun "kiduttavan ikävin, itsestään selvin esimerkein lasta totutettiin symboliikkaan, jonka tarkoitusta ja merkitystä ei selitetty". Nevan­linna ei myöskään hyväksynyt Eukleideen aksiomaattisen geometrian syrjättämistä opetuksesta, sillä hänen mukaansa sillä oli ollut matematiikan kehitykselle tavaton peri­aatteellinen ja sisällöllinen merkitys. Juuri sen vaikutuksesta aksiomaattinen ajattelu oli juurtunut muillekin matematiikan aloille ja saanut lopulta suuren merkityksen myös teoreettisessa fysiikassa, erityisesti Einsteinin
suhteellisuusteoriassa. Nevanlinna jopa ilmaisi käsityksenään, että komitean esitys oli "hengeltään köyhempi ja harhaan­osuneempi" kuin yksikään matematiikan oppi­kirja, jonka hän oli nähnyt. Nevanlinnan artikkeli julkaistiin myöhemmin myös saksan-, englannin- ja venäjän­kielisinä käännöksinä, ja se sai osakseen maailman­laajuista huomiota. Uudistusten kannattajat kuitenkin pitivät Nevan­linnan käsitystä täysin aikansa eläneenä. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten alkuaikojen historia sosialistimaiden kilpailuna on taustana edelleenkin jatkuvalle käytännölle, jossa kulloinenkin järjestäjämaa vastaa kaikista kustannuksista kilpailun aikana. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Matematiikkaolympialaiset toimivat pitkään täysin itseohjautuvasti, ilman kansainvälistä katto-organisaatiota. Kun vuonna 1980 ei ilmaantunut olympialaisten järjestäjää, International Commission on Mathematical Instruction eli ICMI perusti yleiskokouksessaan 1980 – Suomen aloitteesta – Imo Site Committee -nimisen toimikunnan, jonka tehtävänä oli huolehtia olympialaisten järjestämisen jatkuvuudesta. Vuonna 1994 toimikunnan tehtäväkenttää laajennettiin, ja sen nimeksi tuli "IMO Advisory Board". Miesten ja naisten aivojen eroavaisuudet
On yleisesti ajateltu niin että pojat ovat parempia matematiikassa kuin tytöt. Yhdysvaltalaisten SAT-tasokokeiden matematiikkaosiossa pojat ovat saaneet toistuvasti korkeampia pisteitä kuin tytöt. Eroavaisuus on jatkunut keskeytyksettä vuodesta 1967. Vuonna 2016 poikien keskiarvo oli 524 pistettä ja tyttöjen keskiarvo 494 pistettä. 30 pisteen ero keskiarvoissa on tilastollisesti merkitsevä. Koripallon Amerikan-mestaruuskilpailut
Koripallon Amerikan-mestaruuskilpailut on koripalloturnaus Pohjois-Amerikan, Keski-Amerikan, Länsi-Intian ja Etelä-Amerikan valtioille. Turnaus järjestetään kahden vuoden välein ja se toimii karsintajärjestelmänä MM-kilpailuihin ja olympialaisiin. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneistä on tullut merkittäviä matemaatikoita, esimerkkeinä mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao. Frankofoniset kisat
Frankofoniset kisat () ovat joka neljäs vuosi järjestettävät urheilu- ja taidekilpailut frankofoniaan kuuluville maille. Ensimmäiset Frankofoniset kisat järjestettiin vuonna 1989 Marokossa Casablancassa ja Rabatissa. Frankofoniset kisat ovat hieman samantapaiset kilpailut kuin Brittiläisen kansainyhteisön maiden Kansainyhteisön kisat tai Välimeren maiden Välimeren kilpailut. Frankofoniset kisat ovat yleensä joko heinäkuussa tai elo-syyskuussa, mutta vuoden 2005 kisat Niameyssä järjestettiin joulukuussa.Ensimmäisissä Frankofonisissa kisoissa oli mukana neljä urheilulajia, yleisurheilu, koripallo, jalkapallo ja judo. Nämä lajit ovat ainoat, jotka ovat olleet mukana kaikissa kisoissa. Vuoteen 2013 mennessä kisoissa on ollut kaiken kaikkiaan 12 eri urheilulajia, muun muassa vammaisurheilu. 2013 kisoissa oli mukana uusi laji, pyöräily. Kisoissa on ollut mukana seitsemän eri taiteenlajia, jotka ovat:Vuonna 2001 katutaide oli näytöslajina. Aasian kisat
Aasian kisat, (myös "Asian Games" tai "Asiad") ovat monilajinen Aasiassa järjestettävä urheilukilpailu. Kisat järjestetään joka neljäs vuosi. Kisoja säätelee Aasian olympiakomitea Kansainvälisen olympiakomitean valvonnassa. Ensimmäiset Aasian kisat pidettiin 1951 Delhissä Intiassa. Amerikkalaisen jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut
Kilpailut järjestetään joka neljäs vuosi ja niihin osallistuu karsintojen jälkeen kahdeksan liiton jäsenmaata. Suomi on selviytynyt karsinnoista kerran itse kisoihin. Asia Pacific Activities Conference
Jokainen mainituista kansainvälisistä kouluista kilpailee useissa urheilu-, taide- ja musiikkikilpailuissa (kaikki nimellä APAC) läpi kouluvuoden. Kilpailun järjestää vuosittain eri koulu, ja koska tavallisesti kouluja on mukana useita, APAC jaetaan kahteen erilliseen turnaukseen, joissa kummassakin kilpailee kuusi joukkuetta. Kaakkois-Aasian kisat
Kaakkois-Aasian kisat, (myös "Southeast Asian Games" tai "SEA Games") ovat Aasiassa järjestettävä monilajinen urheilukilpailu. Kisat järjestetään joka toinen vuosi. Kisoja säätelee Aasian olympiakomitea Kansainvälisen olympiakomitean valvonnassa. Ensimmäiset Kaakkois-Aasian kisat pidettiin 1959 Bangkokissa. Kesäolympialaiset
Kesäolympialaiset ovat kesäurheilulajeissa käytävät olympialaiset kisat. Nykyaikaiset kesäolympialaiset on järjestetty vuodesta 1896 lähtien neljän vuoden välein lukuun ottamatta vuosien 1916, 1940 ja 1944 kisoja, jotka peruuntuivat sotien vuoksi. Lusofoniset kisat
Lusofoniset kisat () ovat neljän vuoden välein järjestettävät urheilukilpailut, joihin saavat ottaa osaa portugalia kielenään puhuvien maiden tai alueiden urheilijat. Kisoja hallinnoi ACOLOP, joka on portugalinkielisten maiden olympiakomiteoiden muodostama järjestö. Ensimmäiset kisat käytiin vuonna 2006 Macaossa ja siitä lähtien kisat on käyty vaihtelevalla välillä yleensä noin 3-5 vuoden välein. Vuodenaikakin on vaihdellut kisakohtaisesti. Lusofoniset kisat ovat samantyyppiset kuin Brittiläisen kansainyhteisön maiden Kansainyhteisön kisat ja frankofonian maiden Frankofoniset kisat. Suomen matemaattinen yhdistys
Suomen matemaattisen yhdistyksen perustava kokous oli 20.11.1868. Keskeinen syy seuran perustamiseen oli vuonna 1852 tapahtunut Keisarillisen Aleksanterin-yliopiston eli Helsingin yliopiston ylioppilasosakuntien lakkauttaminen ja niiden korvaaminen oppiainepohjaisilla yhdistyksillä. Matemaattisen yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja oli tuolloin ainoa Somen matematiikan professori Lorenz Lindelöf. Jäseniä oli muutama kymmen, pääasiassa varttuneempia opiskelijoita. Kokouksia pidettiin kerran kuussa mm. vuonna 1870 valmistuneessa "Ylioppilastalossa". Yhdistyksen toiminnassa oli 1800-luvulla joitakin muutaman vuoden katkoja, mutta etenkin Ernst Lindelöfin pitkän sihteeri- ja puheenjohtajakauden aikana 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä toiminta vakiintui. 
Yhdistys julkaisee matematiikan tiedostuslehteä "Eukleides". Yhdessä Suomen Fyysikkoseuran ja Fysikersamfundet i Finlandin kanssa yhdistys julkaisee myös fysiikan ja matematiikan aikakauslehteä "Arkhimedes". Myös matematiikan koululaisverkkolehti "Solmu" on löyhästi sidoksissa Suomen matemaattiseen yhdistykseen. Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut ovat yleisurheilun omat ulkoratojen maailmanlaajuiset mestaruuskilpailut, jotka järjestetään joka toinen vuosi. Järjestävänä organisaationa toimii IAAF. Yleisurheilun sisäratojen maailmanlaajuiset pääkilpailut ovat sisäratojen maailmanmestaruuskilpailut. Yleisurheilun MM-kilpailut ovat monien laskentatapojen mukaan maailman kolmanneksi suurimmat urheilukilpailut, ainoastaan olympialaiset ja jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut ovat niitä suurempia. Kisat järjestettiin aluksi joka neljäs vuosi, mutta vuodesta 1991 lähtien ne on järjestetty joka toinen vuosi. Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailut
Muodostelmaluistelun maailmanmestaruuskilpailut ovat vuosittain Kansainvälisen luisteluliiton (ISU) alaisuudessa järjestettävät muodostelmaluistelun kilpailut, jotka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2000. Kilpailut on järjestetty kahdesti Suomessa: vuosina 2001 ja 2011. Ylioppilastutkinto Suomessa
Matematiikan kokeiden rakenne uudistettiin alkaen kevään 2016 ylioppilaskirjoituksista. Kummassakin kokeessa on 13 tehtävää, joista kokelas vastaa enintään kymmeneen. Jokaisesta tehtävästä saa kuusi pistettä. Sekä lyhyen että pitkän matematiikan kokeessa on kaksi osaa: A-osa ja B-osa. Lisäksi B-osa jakautuu vielä kahteen osaan. Kummassakin kokeessa on erikseen tehtävävihkot A-osaa ja B-osaa varten. Kokeessa saa käyttää laskinta vain B-osassa, A-osan tehtäviin on vastattava ilman laskinta. A-osassa on neljä tehtävää, joihin kaikkiin vastataan. B1-osassa on viisi tehtävää, joista vastataan kolmeen, ja B2-osassa neljä tehtävää, joista kolmeen vastataan. Kokeen alussa kokelas saa sekä A-osan että B-osan tehtävävihkon. Kun hän palauttaa A-osan vihkon ja vastauksensa viimeistään kolmen tunnin kuluttua kokeen alusta, hän saa laskimensa. B-osan tehtävissä saa käyttää mitä tahansa funktio- graafista tai symbolista laskinta ilman tiedonsiirtomahdollisuutta. Kummassakin osiossa on sallittua käyttää taulukkokirjaa. Laskimet ja taulukkokirjat tarkastetaan ennakkoon, ja laskimien muisti tulee olla tyhjennetty. Tupla tai kuitti
Tupla tai kuitti on alkujaan Tesvision, myöhemmin MTV:n tietovisailu, jota on esitetty televisiossa kahteen otteeseen. Mustavalkoisina 1958, 1960-1976, 1978-1979 ja väreissä
1983-1987, 2007-2008. Weitzenböckin epäyhtälö
Vuoden 1961 Kansainvälisten matematiikkaolympialaisten kakkostehtävänä oli todistaa Weitzenböckin epäyhtälö. Tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailut
Tietokilpailun maailmanmestaruuskilpailut (World Quizzing Championship) on kansainvälisen tietokilpailujärjestön International Quizzing Associationin (IQA) vuosittain järjestämä henkilökohtainen tietokilpailu. Se on järjestetty vuosittain vuodesta 2003 alkaen. Vuodesta 2006 alkaen kilpailu on järjestetty joka kesäkuun ensimmäisenä lauantaina. Kilpailu käydään niin sanottuna kotiratakilpailuna eli kilpailijat osallistuvat kisaan samana päivänä kukin omassa kotimaassaan. Vuonna 2016 kisapaikkoja oli 45 maassa yhteensä 125 ja kilpailijoita yli kaksituhatta.. Olympialaiset
Vuodesta 1924 alkaen kisat on jaettu erillisiin kesä- ja talviolympialaisiin ja vuoteen 1992 saakka kesä- ja talvikisat järjestettiin samana vuonna. Tämän jälkeen rytmiä muutettiin siten, että seuraavat talvikisat olivat 1994 ja siitä lähtien neljän vuoden välein. Suomen matemaattinen yhdistys
Suomen matemaattinen yhdistys ry - Finlands matematiska förening rf on 1868 perustettu matematiikan tutkimusta ja harrastamista edistävä yhdistys. Se on yksi maailman vanhimpia matemaattisia yhdistyksiä. Yhdistyksessä oli vuoden 2014 päättyessä 312 jäsentä. Yhdistyksen tärkein toimintamuoto on matemaattisten tieteellisten esitelmätilaisuuksien järjestämien. Vuosittain yhdistys myöntää Ernst Lindelöf -palkinnon parhaan edellisvuonna valmistuneen matematiikan pro gradu-tutkielman tai diplomityön tekijälle. Yhdistys on viime vuosina jakanut myös matematiikkapalkintoa parillisina vuosina. Yhdistyksen piirissä toimii "Valmennusjaosto", joka huolehtii matematiikan koululaiskilpailutoimintaan liittyvästä valmennuksesta ja Suomen osallistumisesta Kansainvälisiin Matematiikkaolympilaisiin. Jalkapallo
Euroopan-mestaruuskilpailut on pelattu vuodesta 1958 alkaen. Kilpailu järjestetään neljän vuoden välein, ja nykyisin lopputurnaukseen osallistuu 24 maata. Kansainväliset matematiikkaolympialaiset
Kilpailujoukkueen koko oli aluksi kahdeksan, mutta vuodesta 1983 alkaen koko on rajattu kuuteen. Viime vuosina olympialaisten kilpailijoiden lukumäärä on ollut runsaat 500. Jostakin syystä osallistujien valtaenemmistö on aina ollut poikia. Tyttöjen osuus on harvoin ollut yli 10 prosenttia. Kansainväliset tietotekniikkaolympialaiset
Koko tapahtuma on noin viikon mittainen ja sisältää paljon muutakin kuin pelkän kilpailun. Ensimmäisenä päivänä on lyhyt harjoituskilpailu, jota seuraa avajaisseremonia. Toinen ja neljäs päivä ovat varsinaisia kilpailupäiviä, kumpanakin on viisituntinen kisarupeama. Kolmantena ja viidentenä päivänä on yleensä järjestettyä ohjelmaa kuten kaupunkikierros tai paikallisiin nähtävyyksiin tutustumista. Kuudentena päivänä pidetään palkintojenjakotilaisuus ja julistetaan kilpailu päättyneeksi. Rolf Nevanlinna -palkinto
Rolf Nevanlinna -palkinto on joka neljäs vuosi Kansainvälisessä matemaatikkojen konferenssissa myönnettävä palkinto. Palkinto on nimetty suomalaisen matemaatikon Rolf Nevanlinnan mukaan. Palkinnon saajan on oltava alle 40-vuotias. Uusi matematiikka
Uusi matematiikka ( tai "New Math") on nimitys, jota käytettiin 1960- ja 1970-luvuilla ensin Yhdys­valloissa, myöhemmin myös useimmissa Euroopan maissa toteutetusta varsin perusteellisesta, mutta lyhyt­aikaiseksi jääneestä koulujen matematiikan opetuksen uudistuksesta. Siihen kuului monissa maissa muun muassa joukko-opin käyttäminen keskeisenä osana matematiikan perusopetusta. World Open Karate Championship (IKO Matsushima)
World Open Karate Championships on joka neljäntenä vuotena Tokiossa käytävä IKO Matsushima -liiton järjestämä Kyokushin maailmanmestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 2000 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Perustaja Mas Oyaman kuoltua 1994 Kyokushinin IKO-järjestö hajosi useiksi muiksi järjestöiksi. Sen myötä kuudennesta turnauksesta lähtien järjestöt ovat pitäneet omalla nimellä World Open turnauksia. Koripallon Oseanian-mestaruuskilpailut
Koripallon Oseanian-mestaruuskilpailut on FIBA Oceanian järjestämä koripallon mestaruusturnaus oseanialaisille maajoukkueille. Lopputurnaus järjestetään nykyisin kahden vuoden välein. Turnaus toimii myös karsintana olympialaisiin ja maailmanmestaruuskilpailuihin. Yleensä kilpailussa ovat olleet mukana vain Australian ja Uuden-Seelannin maajoukkueet. Ylioppilastutkinto Suomessa
Matematiikan kokeita kirjoitetaan sähköisinä ensimmäisen kerran keväällä 2019. Euroopan nuorten olympiafestivaalit
Euroopan nuorten olympiafestivaalit () on joka toinen vuosi, parittomina vuosina Euroopassa järjestettävä urheilutapahtuma. Kilpailutapahtuma on suunnattu 15–17-vuotiaille pojille (tarkka ikäkausi vaihtelee lajeittain) ja 13–17-vuotiaille tytöille. Kesäkisoissa kilpailulajeina ovat yleensä olleet yleisurheilu, telinevoimistelu, pyöräily, judo, uinti, pöytätennis, tennis, koripallo, käsipallo, vesipallo ja lentopallo. Joinakin vuosina myös purjehdus ja maahockey ovat olleet kesäkisojen ohjelmassa. Talvikisojen kilpailulajeissa on perinteisesti ollut enemmän vaihtelua, mutta yleensä alppihiihto, maastohiihto, ampumahiihto ja taitoluistelu ovat kuuluneet kilpailujen ohjelmaan. Toisinaan talvikisoissa on kilpailtu myös jääkiekossa ja mäkihypyssä.