Mikä on Köyliönjärven pinta-ala?
Köyliönjärvi
Köyliönjärven pinta-ala on 1 240 hehtaaria, eli 12,4 km², ja se on 10,3 kilometriä pitkä ja alle 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pohjois-etelä-suuntainen, ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisosan länsireunalla Kaukosaaren kohdalla, mistä järven laskujoki Köyliönjoki saa alkunsa.
Myllylampi (Ikaalinen)
Lammen pituus on 300 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Sipsiöjoen reitin alimpana lampena, joka laskee suoraan Kyrösjärveen. Lampi on pääasiassa läpivirtausjärvi, vaikka siihen laskee pohjoisesta Kyynärlammen laskuoja ja etelästä Äijänsuonvuorelta metsä- ja pelto-oja. Siihen putoaa koillisesta Huopionkoski, jonka luusuassa sijaitsee vanha mylly ja sen pato. Koskessa on kaksi saarta ja sen vesi putoaa vajaa viisi metriä ja lammen laskujoen osuudella vesi putoaa vajaa kaksi metriä noin 200 metrin matkalla Kyrösjärveen. Lammen luoteis- ja etelärantojen läheisyydessä sijaitsee peltoja sekä muutama maatila. Lammessa on 1-2 saarta. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rantaan on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Lammen pohjoispuolella kulkee yhdystie 2741 ja eteläpuolella pienempi yhdystie. Nämä yhtyvät Kyrösjärveä kiertävään seututiehen 276. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Valuma-alue pinta-ala on 86 km² ja se koostuu Moisionjoen ympäristön valuma-alueesta ja sen viereisestä Kylälammin laskuojan valuma-alueesta. Valuma-alue on jaettu Moisionjoen alaosan alueeseen (35.241), jossa on 6 järveä (mukaan lukien Kylälammi) ja yläjuoksulla olevaan Höytämönjärven valuma-alueeseen (35.242), jossa on vielä yli 20 järveä. Valuma-alueen laskujoki on Moisionjoki, joka laskee Ruotasjärvestä. Tätä järveä suurempi on Höytämönjärvi, joka kokoaa valuma-alueen järvien laskuojia eniten ja se ansaitseekin alueen pääjärven nimikkeen. Alueen suurimmat järvet ovat Höytämönjärvi (201 ha), Särkijärvi (145 ha) ja Hervantajärvi (83 ha). Kaihtonjärvi
Järvi on 250 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa notkossa ja sen lähirannat ovat avosuota. Siihen laskee yksi pelto-oja ja sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja virtaa 1,3 kilometriä Kyrösjärven Viljakkalanselälle Parvilahteen. Järven rantaviiva on 650 metriä pitkä. Järven rannassa tai sen lähellä ei ole rakennuksia eikä sinne johda teitä. Järven etelärantaan päättyy suuri pelto. Hankojärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Ikaalisten Juhtinperän ja Ylöjärven Poikeluksen välisen tien varrella (yhdystie 2764). Järvi ei kuitenkaan näy tielle, joka jää Koivumäen taakse. Järven selkä on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siitä erkanee pohjoiseen 550 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä lahti, jota kutsutaan Hankojärvenperäksi. Selästä länteen työntyy Pulotteenlahti ja selän eteläpäätä kutsutaan Paskonperäksi. Järveen on kaivettu kuusi metsäojaa, joista Hankojärvenperään laskee 1,5 kilometriä pitkä pienen Heinilammen laskuoja. Pulotteenlahdesta lähtee järven laskuoja, joka yhtyy 400 metrin päässä Hankolammen laskuojaan. Laskuoja laskee lopulta Syväjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 869 vuorokautta, koska valuma-alueen pinta-ala on järven tilavuuteen nähden pieni. Järvessä on vain yksi rannan tuntumassa sijaitseva luoto. Mikäli Hankosaari on ollut saari, on se nykyään maatunut kiinni järven itärantaan. Rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja se on paikoin tiheästi rakennettua. Rannan läheisyydessä sijaitsee yksi kiinteistö ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet sekä Vekerasta tulevalta tieltä että yhdystieltä 2764. Ikaalisten ja Ylöjärven välinen raja ylittää järven Pulotteenlahdelta Hankosaarelle niin, että järvi jakaantuu lähes puoliksi. Kolarin–Äkäsjoen alue
Kolarin–Äkäsjoen alue (vesistöaluetunnus 67.3) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 897 neliökilometriä, ja josta 1 716,32 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 180,68 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 1,43 %. Vesistön alueen alarajana on Tornionjoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 561,31 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,18 %. Löyttyjärvi (Vesilahti)
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee kolme metsäojaa ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,8 kilometriä pitkä laskuoja Kivijärvenojaan, joka laskee Lampijärveen. Tämä laskee vuorostaan Suonojärveen. Köyliönjärvi
Köyliönjärvi on erittäin rehevöitynyt maatalousalueen järvi. Tässä järviluokassa Köyliönjärvi luokitellaan laadultaan huonoksi järveksi. Järven käyttökelpoisuusluokitus on myös huono. Tilanne on syntynyt pääasiassa maanviljelyn kuormituksesta, sillä pellot ovat hyvin ravinnepitoisia. Myös kotitalouksien ja loma-asukkaiden hajakuormitus on suuri, sillä vain kolmasosa asukkaista kuuluu viemärijärjestelmän piiriin. Kankaanpäässä puhdistetut jätevedet lasketaan Köyliönjärveen, mutta sitten kun jätevedet pumpataan siirtoviemärillä Säkylään, poistuu tämäkin järven kuormittaja. Runsas ravinnekuormitus ei Köyliönjärvessä näy vesikasvillisuuden vaan leväkasvuston runsautena. Vesi on saven ja leväpopulaation vuoksi niin sameaa, ettei järvessä kasva pohjakasveja. Rantojen ruovikot, kellulehtiset kasvustot ja sarakasvustot ovat sen sijaan valtavat. Järven tilanne on siinä mielessä toivoton, että järven sedimenteistä kumpuaa veteen jatkuva sisäinen kuormitus. Siinä vaikuttaa sekin historiallinen kuormitus, joka on syntynyt esimerkiksi kalanviljelyn ja Säkylän Sokerijuurikastehtaitten päästöistä. Köyliönjärvi
Järvi on savipohjainen, mutta Kankaanpäässä harju ulottuu rantaan asti ja siellä on hiekkapohja. Järvi on yleisesti hyvin matala, koska 35 % järven pinta-alasta on alle metrin syvää ja vain 22 % on yli 3 metriä syvää. Järven keskisyvyys on 2,6 metriä, mutta sen syvänteessä on 13 metriä syvää. Syvänne sijaitsee Kirkkosaaren länsipuolella Polsunsalmessa, ja siihen kuuluva yli 6 metriä syvä alue kattaa järvestä 2 %. Köyliönjoki
Köyliönjoki on 27 kilometriä pitkä joki Säkylän Köyliössä ja Eurassa Satakunnassa. Se on Eurajoen suurin sivujoki, joka yhtyy siihen sen oikealta puolelta 36 kilometriä Eurajoen suusta. Köyliönjoki kuuluu Eurajoen vesistöön ja se on Köyliönjärven laskujoki. Koko vesistön laskujoki on Eurajoki, joka purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmessa Eurajoen kunnassa. Kyynäröjärvi (Lempäälä)
Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä metsäojaa järven lähiympäristöstä. Järven kaakkoispäähän laskeva Toussunoja, joka on Vähä Kausjärven laskuoja, on niistä huomattavin. Toussunojalla on yli 500 metrin matkallaan 11 metrin pudotus. Kyynäröjärvestä lähtee noin 300-metrinen laskuoja Ison Kausjärven keskikohdalle. Järvi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata, melko tasaiset ja niille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 130. Järven pohjoispään itärannalle on karttoihin merkitty nuotiopaikka, joka sisältyy Birgitan polun reitistöön. Köyliönjärvi
Köyliönjärvi on Satakunnassa Säkylän Köyliössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Eurajoen vesistön Köyliönjoen valuma-alueeseen. Köyliönjoki on järven laskujoki, joka yhtyy Eurajokeen Euran Kiukaisissa Eurakosken alapuolella. Se on Pyhäjärven jälkeen Eurajoen vesistön toiseksi suurin järvi. Kyrösjärvi
Järvi on 36 kilometriä pitkä, noin viisi kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9 607 hehtaaria eli 96 km². Kyrösjärvi on Suomen 48. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, Vääräjoki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. Näistä joista Vääräjoki on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstely palvelee ainakin Kyröskosken voimalan toimintaa, koska sitä hoitaa Satapirkan Sähkö OY, mutta myös tulvienehkäisyä. Esimerkiksi kevättalvella lumen sulamisvesille on tehty järvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylimääräistä vettä ennakolta pois. Tällöin jääkansi laskeutuu 1–1,5 metriä alemmaksi ja kivet työntyvät jään läpi. Järven keskisyvyys on 10 metriä, mutta sillä on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syvänteitä, joista syvin on 47 metriä syvä. Järvessä on vettä 1,00 km³. Valuma-alue on järven tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyröskosken kautta, missä rakennusvirtauma on 67 m³/s. Köyliönjärvi
Järven tulovirtauma on keskimäärin 1,3 m³/s ja poistovirtauma Köyliönjoessa on 0,93 m³/s. Tulovirtauma vaihtelee vuoden aikana 0,2–2,6 m³/s. Veden teoreettinen keskimääräinen viipymä järvessä on 436 vuorokautta. Aiemmin vesi virtasi järven läpi vain Kirkkosaaren länsipuolella olevan Polsunsalmen kautta, sillä saaren itäpuoli tukittiin vuonna 1955 pengertiellä. Penkereeseen tehtiin vuonna 1983 aukko, joka laajennettiin 20 metriä leveäksi vuonna 2010. Myllyjärvi (Loppi)
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen erottaa vieresestä Heinunlammista Takanummi ja Välinummi. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kaksi saarta. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa sekä viisi muuta rakennusta.Niille tulee tiet yhdystieltä 13624. Ylä-Lylyjärvi
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Lylyn lounaispuolella Ala-Lylyjärven lähellä ja sen lounaispuolella kohoaa muutamia mäkiä, jonka vuoksi se myös laskee Ala-Lylyjärveen. Korkein mäki on eteläpuolella nouseva Pirunvuori, jonka laki kohoaa 60 metrin korkeuteen. Muut lounaispuolen mäet kohoavat vain 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta laskuojan alavassa ympäristössä sijaitsevia peltoja. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi on maatiloja, sekä rannoille rakennetusta 15 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet järven itärantaan tulevalta yhdystieltä 14293. Yhdystien kohdalla on rannassa uimaranta. Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Alhonjärvi (Hämeenkyrö)
Järven pinta-ala on 87,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 600 metriä. Järveen laskee ympäristön suo-ojia ja pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 9,7 kilometriä pitkä laskujoki Mustanmyllynjoki, jonka nimi muuttuu puolivälissä Kyröjoeksi. Kyröjoki yhtyy lopuksi Pukaranjokeen. Köyliö
Köyliön maisemakuvalle on leimallista maaston tasaisuus ja selväpiirteisyys. Entisen kunnan alueen matalin maastonkohta on Köyliönjärvestä laskevan Köyliönjoen laaksossa (40 m mpy.) ja korkein Säkylänharjulla sijaitseva Kiviharju, jonka korkeus merenpinnasta ulottuu 120 metriin. Säkylänharjun lisäksi Köyliön alueella on Koomankangas pohjoisessa Kokemäen rajalla. Siellä täällä on pieniä kohoumia ja kallionpaljastumia, joiden korkeus merenpinnasta on enimmäkseen alle 90 metriä. Köyliön asutus on keskittynyt Köyliönjärven ympäristöön, kun taas entisen kunnan itäosa on hyvin harvaan asuttua metsä- ja suoaluetta. Veikkojärvi
Järven pinta-ala on 20,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Kourijärveen. Köyliönjärvi
Hankkeen lupa-anomus on jätetty A. R. Cedercreutzin nimellä vuonna 1823. Myönteinen päätös sille saatiin samana vuonna, ja heti perustettiin Köyliönjärven laskuyhtiö, jonka puitteissa toiminta jatkossa järjestettiin. Jo vuonna 1826 järven luusuaa perattiin. Rantamaiden kuivettua riittävästi maat jaettiin vuonna 1841 väliaikaisesti kaikkien osakkaiden kesken. Jo seuraavana vuonna 1842 tulvat koettelivat Köyliönjärven rantoja. Asia jäi lopullisesti hoitamatta, mutta suurten nälkävuosien jälkeen esitettiin vuonna 1866 hallitukselle hankeen teettämistä hätäaputyönä. Esivalta ei tähän suostunut. Koijärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä. Kyynärjärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 23,4 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 400 metriä. Järvi on kaksiosainen siten, että itäosa on suurin. Osia erottaa keskeltä kapea salmi, joka on vain 10 metriä leveä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Vaunujokeen samaan kohtaan, mihin Valkeajärven laskuoja yhtyy. Vääriä
Järven pinta-ala on 16,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpäässä sijaitsee kaksi maatilaa, joille tulee tie Räyskälästä. Järven lounaispuolella sijaitsee Räyskälän ilmailukeskuksen kiitotiet ja huoltorakennukset. Ilmailuopiston päärakennus sijaitsee aivan järven rannalla. Koljonselkä
Koljonselän pinta-ala on 4 047 hehtaaria eli 40 neliökilometriä. Se on 20 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä. Sen suurin järvenselkä Koljonselkä sijaitsee järven lounaispäässä. Se on seitsemän kilometriä pitkä ja alle kuusi kilometriä leveä. Sillä on kuusi selvästi erottuvaa lahtea. Viuhkoselkä työntyy Kiljonselän pohjoispäässä pohjoiseen ja leviää siellä neljä kilometriä leveäksi lahdeksi. Etelärannalla on leveä ja osittain suojeltu Hirtopohja, Kuoppalan pohjoispuolella yli kilometrin pitkä Päilahti, ja koillispäässä Rekisaaren takana lähes 2,5 kilometriä pitkä Savilahti. Hirtopohjan vieressä Kullanpään länsipuolella sijaitsee lahtimainen kapeikko, jonka päässä sijaitsevat Längelmäveteen johtavat kolme salmea. Koljonselän koillispuolella Piitansalmi ohittaa Saviniemen ja Salonsaaren. Salmen koillispuolella aukeaa Kirjaanselkä, sen kaakkoispuolella Huhkaimenselkä ja vielä sen pohjoispuolella Koivistonselkä. Tämä järvenosa on hyvin saaristoinen. Pienen Koivistonselän luoteissuuntaan työntyy pari kilometriä pitkä lahti, jonka perässä sijaitsevat Eräslahti ja Holminpohja. Koivistonselältä koilliseen työntyy 4,5 kilometriä pitkä ja 150–600 metriä leveä Karviansalmi. Sen päässä sijaitsee Säkki, joka yli kolme kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä. Kotojärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Höytiäinen
Höytiäinen on Suomen 15:nneksi suurin järvi, ja sijaitsee Pohjois-Karjalassa Juuan, Kontiolahden ja Polvijärven kuntien alueilla. Sen pinta-ala on 282,64 km² ja suurin syvyys 59 metriä. Kyläjärvi (Pälkäne, Padankoski)
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Keijärvi (järvi Ylöjärvellä)
Järven pinta-ala on 141 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Keijärvi alkaa Vaasantien kohdalta ja jatkuu pohoissuunnassa aina Asuntilaan asti. Keijärvi on tärkeä osa Ylöjärven kaupunkikuvaa, koska esimerkiksi Ylöjärven kaupungintalon valtuustosalista aukeaa näkymä järvelle. Se on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Lehriönjärvi
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Kivijärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)
Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Siihen laskee suo-ojia ympäröivistä metsistä. Suurin soista on Lakkilammenneva. Järven noin 100 metriä pitkä laskuoja laskee Aliseen Kivijärveen. Kivijärven rannat ovat avosuota eikä niille ole rakennettu mitään. Rantaviivan pituus on noin kilometri. Iso-Pyhäntä
Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 km². Se on 9,9 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Järvestä voidaan erottaa kolme järvenosaa. Järven kaakkoispäässä oleva 1,5 kilometriä pitkä Hoikanselkä on erotettu omaksi järvenosaksi kantatien 89 tienpenkereellä, jonka takia on myös siirretty Häyrysenjoen suun paikkaa. Penkereen yli 20 metriä leveä aukko toimii Tuomaanjoen ja Hiisijoen Petronjärven kautta kulkevana laskureittinä. Pengertien takana aukeaa Karhuselkä, joka on kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä. Se on Kauhasalmen välityksellä yhteydessä Pieniselkään, jota voi jo pitää pohjoisosan järvenosan eteläpäänä. Karhuselältä työntyvät lounaaseen 900 metriä pitkä Karhulahti ja kaakkoon kilometrin pituinen Ahmolahti. Järven pohjoisosa on avointa järvenselkää, joka on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Selältä työntyy lounaaseen 1,7 kilometriä pitkä Molosenlahti. Ironsaaresta etelään järvi kapenee ja siitä haarautuu 700 metriä leveä ja yhtä pitkä Savilahti kohti länttä. Lahdensuuta vartioi Lamposaari. Saaresta etelään työntyy matala Kotilahti. Järven luusua jää Huutoniemen taakse Multisalmesta aukeavan kilometrin pituisen lahden perälle. Siltä alkaa Pyhännänjoen padottu osuus, joka edeltää Pyhännänkoskeen rakennettua voimalaitosta. Siilijärvi
Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 450 metriä. Järveen laskee yksi oja, joka on Iso-Köhkörön laskuoja. Siilijärven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja Mätikköön. Iso-Köhkörö
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee yksi oja, joka on Pikku-Köhkörön laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Siilijärveen, joka laskee Mätikköön. Kalliojärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun Lylysuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan muoto on länsirannastaan suora, mutta itärannoilla työntyy kaakkoon päin kolme kapeaa lahtea. Pohjoislahtea kutsutaan Mantanlahdeksi ja eteläisintä Kivikolunlahdeksi. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, josta pohjoisin on suurempi. Se on 60 metriä pitkä ja sen pinta-ala on noin 9 aaria. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen länsipuolta seuraa metsäautotie, josta tulee rantaan yksi tienhaara. Mantanlahden lähelle tulee toinen tie kantatieltä 58. Järven länsipuolta seuraa Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka ääni kuuluu järvelle. Kulovesi
Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta. Vana-Koiola järv
Järven pinta-ala on 7 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen ei ole merkitty mainittavia tulo-ojia. Sen laskuoja on Vana-Koiolan oja (Kallatuma oja), joka lähteen järven kaakkoispäästä ja virtaa Lauga järven läpi ennen yhtymistään Kariojaan Oleskissa. Karioja yhtyy vielä Võhandu jõgeen yhdeksän kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys 13,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00037 km (kuutiokilometriä) eli 0,37 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se on entistä peltomaata, johon on rakennettu yli kymmenen taloa. Järvi sijaitsee Võrun ja Põlvan välisen maantien ja Tilsin ja Tsolgon välisen maantien risteyksessä. Kuninkaanlähde (Köyliö)
Kuninkaanlähde on lähde Köyliön Kankaanpään kylässä Säkylässä. Pinta-alaltaan 1,4 hehtaarin kokoinen lähde on yksi Suomen suurimmista lähteistä, johon vuorokauden aikana purkautuu läheiseltä Säkylänharjulta noin 3 500 – 4 000 m³ vettä. Nykyinen lampea muistuttava Kuninkaanlähde syntyi, kun sen Köyliönjärveen johtava lasku-uoma padottiin 1700-luvun lopussa. Nimensä se on saanut kuningas Kustaa III:n vierailtua paikalla vuonna 1775. Mälitynjärvi
Järvi on 850 metriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen pinta-ala 25 hehtaaria. Siihen laskee lyhyt metsäoja Hirsikorvesta ja kaksi ojaa pohjoispuolelta järveä. Ainoa järvi, joka laskee Mälitynjärveen, on Koikeroinen. Sen laskuoja on 250 metriä pitkä. Veden laskennallinen viipymä on 80 vuorokautta. Rantojen yhteispituus on 3,7 kilometriä. Ne ovat enimmäkseen karua metsämaata, mutta järven pohjoispää rajautuu peltomaihin. Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja eteläosassa järvi työntyy 550 metriä pitkänä lahtena kohti Karhejärven Pahaniemenselkää kohti. Lahden pohjukassa on myös Mälitynjärven 60 metriä pitkä laskuoja. Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Kuru)
Järven pinta-ala on 220 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven luoteispäässä työntyy luoteeseen päin matalan Keihäänsalmen taakse Mäntylänlahti. Lahti on Keihäänsalmesta mitattuna 1,1 kilometriä pitkä. Järven kaakkoispäässä Hevossaari jakaa järven kahtia. Saaren itäpuoli on järven puoliskoista pienempi ja siellä sijaitsee järven laskujoen Keihäsjoen luusua. Saaren länsipuolella on järvenpuolisko laajempi ja siinä on kaksi kapeaa lahtea Kentänlahti ja Suitsilahti. Saaren eteläpuolelle jää hyvin kapea salmi, jonka ylittää silta. Köyliönjärvi
Järven rantaviiva on 36,8 kilometriä pitkä, ja se on pääasiassa savipohjaiseen peltomaahan rajautuvaa matalaa ranta-aluetta. Sen rannat rajoittuvat toissijaisesti peltoihin, mutta aivan rannalla kasvuston välivyöhykkeenä saattaa olla lehtipuukasvustoa, vesiheinää ja niittyä tai suota. Järven erottaa lounaispuolella olevasta Pyhäjärvestä 4–5 kilometriä leveä kannas, joka on pääasiassa Säkylälle kuuluvaa peltomaata. Kyynäröinen (Hämeenlinna, Ahoinen)
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvi on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja järven rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ahoisten ja Juhalan yhdistävältä tieltä. Hämeenlinnan raja kulkee järven eteläosan ylitse, jolloin suurempi osa siitä kuuluu Hämeenlinnaan. Koivujärvet (Mänttä-Vilppula)
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Vähä Mäyriänjärvi
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Pöyliöjärvi
Pöyliöjärvi on järvi Rovaniemellä. Se sijaitsee noin 5 kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon.
Pöyliöjärvi on melko kirkasvetinen järvi, ja sen suurin syvyys on 8,6 metriä. Rantaaviivaa sillä on 8,5 kilometriä ja sen pinta-ala on 1,354 neliökilometriä. Järven pohjois- ja luoteisrannoissa on vanhaa loma-asutusta. Sen sijaan järven etelärannat ovat osittain soistunutta metsätalousmaata. Pöyliöjärven pohjoisosa onkin kaavoitettu, ja rakentaminen on jo aloitettu. Pöyliöjärven länsirinteet ovat pohjavesialuetta, joten järven eteläosa ja länsipuolella oleva alue suositellaan jättämään rakentamatta. Köyliö
Kivikautisia esineitä on Köyliön alueella löydetty eniten Tuiskulan kylästä ja satunnaisesti myös Köyliönjärven pohjoispään molemmilta puolilta. Rautakautinen asutus keskittyi Köyliönjärven suurimmalle saarelle ja muutamiin paikkoihin järven rannoille. Saarelta on löydetty kalmisto, joka on ajoitettu 600-luvulle ajanlaskun alun jälkeen.
Esihistoriallisen ja historiallisen ajan taitekohtaan ajoittuvan piispa Henrikin marttyyrikuolema on eräs peruste Köyliönjärven kulttuurimaiseman valitsemiselle Suomen kansallismaisemaksi. Legendojen tunteman Lallin kerrottiin olleen Köyliöstä. Köyliö-nimi esiintyi ensimmäisen kerran 1300-luvulta olevassa lähteessä, jossa mainittiin piispa Henrikin surmapaikaksi "Kiwlo". Nykyisen valtatie 12:n varrella Köyliön, Huittisten ja Kokemäen rajojen yhtymäkohdassa sijaitseva Halkivahankivi mainittiin rajapisteenä ensimmäisen kerran vuonna 1486. Köyliönjoki
Joki luikertelee 11 kilometriä pääasiassa luoteeseen Ehtamon, Tuiskulan ja "Paimenenmäen" kautta "Kalmeelle" asti, jolloin siihen yhtyy "Ilmiinoja" oikealta puolelta. Seuraavat 7,5 kilometriä se kulkee "Voitoisten" läpi ja siihen yhtyy "Vuohenjoenkulmalla" "Emastenoja" vasemaaltapuolelta. Löytäneenlahti
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän Huhkaimenselän eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, jotka sijaitsevat samalla rannalla peräkkäin. Saarista suurin on nimeltään Västiluoto. Järven rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja sen rannat ovat lähes jokaisessa suunnassa peltomaata. Rantaviivan tuntumassa voi sijaita metsäinen suojavyöhyke. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja järven rannoille on rakennettu 14 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3280, 3281 tai niiltä haarautuvilta muilta kyläteiltä. Oulujärven alue
Oulujärven alue (vesistöaluetunnus 59.3) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 695,59 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 25,89 %. Vesistön alueen alarajana on Jylhämän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19 839,16 neliökilometriä ja järvisyys 12,75 %. Köyliönjärvi
Pääasiassa maanviljelyn ja järvenlaskun yhteisvaikutuksesta järven ravintotasapaino häiriintyi vakavasti. Eräs ongelma on liian pieni keskisyvyys. Syvyyden kasvattamiseksi vedenpinnan nostamiseen haettiin lupaa vuonna 2006. Se saatiinkin, mutta päätöksestä on valitettu. Kokemäki
Lounaiskulmastaan Kokemäen alue on Satakunnan hiekkakivialueella. Harjavallasta Peipohjaan saakka Kokemäenjoen laakso muodostaa alueen rajan peruskalliota vastaan. Peipohjasta tämä raja kääntyy etelään kohti Köyliönjärveä ja Pyhäjärveä. Tämän alueen korkein maastonkohta on 70 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Järilänvuori. Kynsikankaan, Säpilänharjun ja Ronkankankaan koillispuolella maasto on karumpaa ja kaupungin keskiosan tasankoon verrattuna heikosti viljeltyä. Huittisten rajan tuntumassa ovat suuret Korkeasuo, Kiettareensuo ja Ronkansuo. Lähellä Tulkkilaa Kokemäenjokeen laskee kaakosta Sonnilanjoki, joka saa alkunsa entisen Köyliön kunnan itäosan metsä- ja suoalueilta. Kyyvesi
Kyyveden pinta-ala on 129,95 neliökilometriä ja vedenpinnan keskimääräinen korkeus merenpinnasta 100,6 m. Sen pituus on luoteesta Siikalahdesta kaakkoon Mustalahteen on noin 35 km ja suurin leveys Rauhasalmesta Karvannonsalmeen noin 15 km. Järvelle luonteenomaista on voimakas luode-kaakko -suuntaisuus sekä pitkät, kapeat niemet ja lahdet. Kyyveteen laskee koillisesta pohjoisesta ja luoteesta useita vesireittejä. Suurin on alaosaltaan Nykälänjokena tunnettu reitti, joka kokoaa vedet laajalta alueelta Pieksämäen etelä- ja länsiosasta, muun muassa Naakkimajärvistä, Naarajärvestä ja Pyhäjärvestä. Toinen on Kangasniemen Kutemajärvestä laskeva reitti. Kyyvesi laskee Rauhasalmen kautta noin puoli metriä alempana olevaan Rauhajärveen ja edelleen Läsäkosken kautta Puulaan. Pääosa Kyyvedestä on Mikkelin kaupungin alueella. Haukivuoren keskustaajama sijaitsee järven itärannalla. Länsirannalla Luusniemen kylä kuuluu Kangasniemen kuntaan, ja luoteessa järvi ulottuu hiukan myös Pieksämäen alueelle. Enojärvi (Orivesi, Enonsivu)
Järven pinta-ala on 244 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 5,8 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 13,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0131 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,4 metriä ja suurin syvyys on 23,4 metriä. Siinä on laskettu olevan 30 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 15 hehtaaria, mikä on noin 5,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 4 on yli hehtaarin suuruisia, 17 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 34,7 kilometriä. Eurajoen vesistön lasketut järvet
Heti Köyliönjoen alajuoksulla sijaitsee Laihianjärvi, jonka pintaa on laskettu reippaasti. Järvestä on jäljellä on enää pieni lampi suon keskellä. Myös Köyliönjärveä on laskettu, mutta sitä säännöstellään nykyään. Oksijärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa. Suolikkojärvi
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton. Virojärvi (Ylöjärvi)
Virojärvi sijaitsee Koivistonkylän kylässä. Järvi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Sillä on pieni valuma-alue, joka koostuu metsämaasta ja suosta, mutta järven rantoja reunustavat myös pellot. Järveen laskee kolme ojaa. Koska järvi on tilavuudeltaan pieni, viipyy vesi järvessä laskennallisesti vain 49 vuorokautta. Järven laskuoja lähtee eteläpäästä ja virtaa 2,5 kilometrin päässä Karhelammiin. Sen lähellä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoilla on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Yhdystiet 2763 ja 2771 kulkevat järven läheltä ja niiden risteys sijaitsee järven lounaispuolella. Kuninkaanlähde (Köyliö)
Kuninkaanlähde padottiin vuonna 1775, jolloin Säkylänharjulta tuleva pohjavesi päätettiin valjastaa käyttövoimaksi vesimyllyn pyörittämiseen. Patoamisen jälkeen paikalle syntyi noin 270 metriä pitkä ja parhaimmillaan 40 metriä leveä lampi, joka laskee viereiseen Köyliönjärveen noin 300 metrin pituista Myllypuroa pitkin. Vanhojen karttojen mukaan lähteen koko ja muoto on vaihdellut eri aikoina. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Kiskonjoen–Perniönjoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1046 km², josta järvialaa on 59,3 km² (5,7 %). Vesistössä on yhteensä 191 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaari. Valuma-alueen pinta-alasta on peltoa 257 km² (24,6 %) ja metsää noin 70 %. Muihin Lounais-Suomen vesistöihin verrattuna Kiskonjoen–Perniönjoen valuma-alueella on selvästi keskimääräistä enemmän järviä ja metsää. Peltoalasta suurin osa sijaitsee Perniönjoen valuma-alueen puolella. Höytämönjärvi
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 2,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 201 hehtaaria. Se sijaitsee Lempäälän pohjoisrajalla Sääksjärven ja Höytämön itäpuolella. Järvessä on viisi huomattavaa lahtea. Leveäsuinen Paunulahti työntyy Häytämön ja Sääksjärven kainaloon lännessä, puoli kilometrinen Soukonlahti työntyy kaakkoon järven kaakkoispäässä, noin 1,3 kilometriä pitkä Merunlahti kurkottaa vain 200 metriä leveänä itään, kapeasuinen ja alle 400 metriä pitkä Koipilahti sijaitsee tämän vieressä ja lopuksi on suurimpana Helininlahti, joka kapenee tasaisesti luoteen suunnassa. Lahdet tekevät järvestä kuin kolmisakaran muotoisen. Itärannassa sijaitseva Kirskaanniemi jää Koipilahden ja Merunlahden väliin ja siellä sijaitsee Birgitan polkuun kuuluva laavu ja tulentekopaikka. Meurunlahden pohjukassa on retkeilijöille tarjolla lisäksi autiotupa . Vastakkaisella länsirannalla on Pauniemi. Järvessä on kahdeksan saarta. Vehkasaari vaikuttaa nykyään olevan niemi, mutta aivan sen kanssa samankokoisia saaria ovat Mäkipäänsaari ja Leppälänsaari, joiden pituudet ovat vastaavasti 180 metriä ja 250 metriä. Järvi on luodattu. Luotauksen mukaan järven keskisyvyys on noin kolme metriä, mutta esimerkiksi järven pohjoisrannan tuntumassa on kilometrin matkalla 7–10 metriä syvää ja yli 7 metrin syvänteitä on muualla järvessä neljässä eri kohdassa. Säkylänharju ja Virttaankangas
Eniten rantavalleja on kuitenkin alle 100 metrin korkeudella. Löytäneenharjun ja Säkylänharjun välisestä kainalosta tavataan 4 km leveä ja yli 2 km pitkä rantavallien alue. Myös Huovinrinteen kasarmialueen pohjoispuolella leviää pääharjun ja Kuivalahden harjun välissä 1,5 km leveä ja 3,5 km pitkä vallialue. Harjukompleksin pohjoispuolella on 20 kilometrin matkalla yli 1 kilometrin pituisia vallisarjoja, mutta pisin sarja löytyy Köyliöjärven ja Huovinrinteen varuskunnan väliltä harjualueen pohjoispuolelta. Sen noin 6 km pitkä sarja merkinnee merenpinnan alenemista lähes Köyliönjärven nykypinnan tasalle, kun suuri muinainen Pyhäjärvi-Köyliönjärvi huuhtoi syvänä merenlahtena Säkylänharjun pohjoisrantoja. Öllykäinen
Kosteikko on 250 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se sijaitsee peltojen ympäröimässä painaumassa, johon ei ole tulo-ojia. Laskuoja lähtee pohjoiseen ja se laskee 800 metrin päässä Heinijärven kylässä kuivatettuun Vähäjärveen. Vähäjärvestä lähtevä Myllyoja laskee Kirkkojärveen. Kiovan tekojärvi
Tekojärven pituus on 110 kilometriä ja leveys enimmillään 12 kilometriä keskileveyden ollessa 8,4 kilometriä. Altaan vesipinta-ala on 922 neliökilometriä, keskisyvyys 4,0 metriä ja vesitilavuus on 3,7 kuutiokilometriä, josta 1,2 km on käytettävissä. Hyyrynjärvi
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Pylkinjärvi
Järven pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee koillis-lounas-suuntaisessa kalliomurroksessa sijaitsevassa painaumassa. Järven kaakkoisrannat ovat Kuusimäen ja Jokelanvuoren rinteitä. Mäen kohoavat vastaavasti yli 50 ja 80 metrin korkeuteen. Järven pohjois- ja länsipuoli on Pylkin kylän peltoaukeaa, jota reunustaa kauempana sijaitsevat Piilamminvuori ja Moisionvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järvellä sen haja-asutus muodostuu kahdeksasta taloudesta ja rannoilla sijaitsevista kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdysteiltä 14298 ja 14299. Pöyrisjärvi
Järvi sijaitsee 1,7 kilometriä Norjan rajasta. Se voidaan jakaa neljään järvenselkään. Pohjoisessa on Isoselkä ja etelässä Naapanselkä, jonka itäpuolella jää Isosaaren taakse Porokotaselkä ja sen eteläpuolella jää Kotasaaren taakse Oivuksenselkä. Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Järven vedenpinnan korkeus on 418,1 metriä mpy. Pääjärvi (Loppi)
Järven pinta-ala on 119 hehtaaria ja sen pituus on 4,9 kilometriä ja leveys 1,5 kilometriä. Järviallas jakantuu kolmeen pääalueeseen. Läntisin osa erottuu muusta järvestä Kynnyharjun ylittäessä järven. Vesi vaihtuu altaiden välillä vain harjussa olevan uoman kautta. Järven keskiosaa ja itäosaa erottaa Kiilinsaari niminen niemi, jonka eteläinen salmi yhdistää altaat toisiinsa. Vähä-Potkio
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Iso-Potkion laskuoja. Järven laskuoja kulki aiemmin Valijärven kautta, mutta Valijärven kuivattamisen jouduttamiseksi kaivettiin sen avuksi, ja sen ohittava, toinenkin laskuoja. Tämä tapahtui peruskarttojen mukaan vuosien 1968 ja 1984 välisenä aikana. Järvellä on 1,6 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin peltomaata suota moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8. Ylíki
Ylíki (, myös "Ilíki"), antiikin Hylike (, ), on järvi Boiotiassa Keski-Kreikassa. Se on Kreikan kymmenenneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on noin 19,1 neliökilometriä. Ylíki on suurimmillaan noin 10,8 kilometriä pitkä ja noin 5,6 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 80 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 24 metriä.
Ylíki sijaitsee noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen Thívan kaupungista. Antiikin aikana sen lähellä sijaitsi Hylen kaupunki, josta se sai nimensä. Nykyisin järven pohjoispuolella sijaitsee Ylíkin kylä. Kifisós-joki laskee järveen sen luoteisosassa. Ylíki-järven koillispuolella sijaitsee Paralímni-järvi ja länsipuolella entisen Kopais-järven tasanko eli Kopaḯda. Kepola
Köyliönjärven ympäristö on yksi ympäristöministeriön määrittelemistä Suomen 27:stä kansallismaisemasta. Historiansa takia sillä on kansallismaisemien keskuudessa poikkeuksellinen asema. Eurajoen vesistö
Köyliönjoen haaran yläpuolella joki virtaa Eurakosken läpi. Siellä on edelleen olemassa pato, josta vesi putoaa kosken läpi. Noin 5,9 km Köyliönjoesta ylävirtaan päin yhtyy Järvioja (4,4 km, 23 km²) Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Järvioja saa vetensä 1800-luvulla kuivatetusta Vaaniin Neittamonjärven pelloilta. Eurajokeen yhtyy noin 2 kilometriä ylöspäin Euraniitulla Ruonoja (9,3 km, 35,9 km²), jonka yhden haaran Ruosteojan lähteenä on pieni Vähäjärvi. Ahmasojalle on tästä vielä matkaa 5,2 km ja Pyhäjärvelle 8,8 km. Joen yläjuoksu virtaa Kauttuan peltojen ja Euran keskustan halki. Kyntöjärvi
Järvi on kilometrin pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Se sijaitsee Nopanperän kylän länsipuolella painanteessa, jonka länsirinteet ovat peltomaata ja päättyvät järven rantaan. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka tuovat vettä metsäsoilta etelästä ja peltojen läpi lounaasta. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen koilliskulmassa kapean lahden perällä ja laskee puolen kilometrin mittaisena Työläjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 626 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sinne on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Näille pääseen yhdystieltä 2763. Iso-Kyynärö
Järvi on 850 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Sääksjärven itäpuolella ja se jää valtatien 3 itäpuolelle. Järven rannat ja lähiympäristö on teiheästi rakennettua asuinaluetta, mutta itäranat ovat vielä rakentamatta. Järveen laskee luoteesta Pikku-Kyynärön epävarma laskuoja ja lännestä tiejärjestelyiden tekninen oja. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja se putoaa 2,8 metriä 400 metrin matkallaan Höytämönjärveen. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Järven ylittää korkeajännitelinja. Köyliönjärvi
Köyliönjärven valuma-alue on noin 170 km². Siitä peltomaata on 31,6 %, metsää 41,9 % ja suota 15,7 %. Säkylän puolella siitä on 21 % ja Köyliön puolella 79 %. Järveen on johdettu 26 ojaa, joista suurimpien ojien osuus valuma-alueesta on Ketelinojalla 22 % ja Mustaojalla 17 %. Suomen kansallismaisemat
Köyliönjärven kansallismaisemaan kuuluvat järveä ympäröivät viljelysmaat sekä järven saaret, joista merkittävimmät ovat Kirkkosaari ja Kirkkokari. Kirkkosaaressa sijaitsee Köyliönkartano sekä vuodelta 1752 oleva Köyliön kirkko. Kirkkokari puolestaan on katolisten pyhiinvaelluskohde. Kansanperinteen mukaan Lalli surmasi kirveellä Piispa Henrikin Köyliönjärven jäällä 1150-luvulla. Kymijoen alue
Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %. Elkiänjärvi
Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä. Se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Vaikka matala järvi on selkeäpiirteinen, jakavat Martinniemi, Noidanniemi sekä niiden välissä olevat saaret järven kahdeksi alueeksi. Lounaispuolen Kinnarinlahti muodostaa toisen kokonaisuuden ja itäpuolen järvenselkä toisen. Järvellä on monia lahtia ja niemiä. Itäpuolella ovat Saviniemi, Sudenlahti, Vaskivuori, Ojansuunniemi, Marjaniemi ja Laajanlahti. Järven keskiosa on kivinen ja saarien rikkoma. Siellä sijaitsevat pohjoisrannalla Martinniemi, Tiiponlahti, Nypelönlahti ja Käräniemi. Etelärannalla on Noidanniemen kärkien välissä Kortelahti. Lounaisosassa eli Kinnarinlahdella ei löydy enää muita niemiä tai lahtia. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta sitä rikkovat siellä täällä pienet moreenimäet. Tällaisia mäkiä ovat pohjoispuolella Nikamanmäki, Vääntäjänmäki, Takasenvuori ja Vaskivuori, länsipuolella Vierevänmäki ja luoteispuolella Käräniemi ja Martinniemi. Kiikanjärvi
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Löytäneellä Ottelen ja Iso-Löytäneen välisellä kannaksella. Järveltä johtaa Iso-Löytäneelle painauma, missä sijaitsee myös ojitettu Sammalsuo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on myös autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja ohittaa järven itärannan alle 100 metrin päästä. Järvelle ei johda tietä. Köyliönjärvi
Köyliönjärvessä on viisi saarta, Kirkkosaari, Kaukosaari, Heinisaari, Kirkkokari ja Härkikari. Niiden pinta-ala on yhteensä 146 hehtaaria ja rantaviiva 9,7 km. Saarten lisäksi järvessä on muutama pieni luoto. Kolme kilometriä pitkä ja jopa kilometrin leveä Kirkkosaari, eli Luoto, on suurin saarista. Kirkkosaaren muodostaa järven pohjassa kulkeva harju, joka jatkuu pohjoisempana vielä Kaukosaarena. Kaukosaari on 760 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Saarten pohjoispuolella ja näiden kanssa suorassa linjassa on vielä pieni Kirkkokari, jonka 60 metriä leveällä moreenitasanteella on ollut muinoin pieni kirkkorakennus. Pikku Kalliojärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Kyläjärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tiihalassa peltoaukean keskellä Säkkölänjärven eteläpuolella. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden keskellä olevaa suoja-aluetta, joka on ruohottunutta ja joka kasvaa pensaikkoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on Virolan maatilaa lukuun ottamatta autio. Yhdystie 13991 kiertää järven sen eteläpuolelta. Laihianjärvi
Järvi sijaitsee keskellä lehtipuuvaltaista suota ja on halkaisijaltaan noin 200 metriä. Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen luusuana toimii lounaaseen laskeva kaksi kilometriä pitkä kaivettu "Järvioja". Se yhtyy Köyliönjokeen 1,7 kilometriä Eurajoen yhtymäkohdastaan. Järvioja alittaa kantatien 43. Koivujärvi (järvi)
Koivujärven pinta-ala on 2610 hehtaaria eli 26,1 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 6,4 kilometriä leveä. Sen selkä on laaja, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo suuret hajallaan olevat saaret. Saarten pohjoispuolella aukeaa Nurmiluodonselkä ja etelässä jää Teponniemen kolme kilometrisen niemen eteen Syvänselkä. Teponniemen ja saarten taakse jää Pienivesi, joka on alle 5 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Järven kaakkoispäässä järvi muuttuu sokkeloiseksi ja parikilometrisen Kattilasalmen takaa aukeaa Koulunjärvi, josta Koivujärven laskujoki Koivujoki saa alkuunsa. Kah’ovkan tekojärvi
Tekojärven pituus on 240 kilometriä ja leveys enimmillään 23 kilometriä. Pinta-ala on 2 155 neliökilometriä eli noin kaksi kertaa Päijänteen ala, keskisyvyys 8,4 metriä (vaihteluväli 3-26 m; maksimi 32 m). Tekoaltaan kokonaisvesitilavuus on 18,15 kuutiokilometriä (noin 1,5 kertaa Päijänteen tilavuus), josta 6,78 km on käytettävissä. Helmikuussa 2018 oli rakenteilla Kah’ovkan 2. vesivoimala, jolla vesivoimayhtiö UkrHidroenerho pyrkii optimoimaan vesivoiman tuotantoa Kah’ovkan tekojärvestä. Tämä tuo valmistuessaan aiemman 335 MW:n voimalan (HES-1) lisäksi 250 MW uutta voimalakapasiteettia (HES-2). Köyliö
Köyliö () on Suomen entinen kunta, joka vuoden 2016 alusta on osa Säkylää. Vuonna 2015 Köyliössä asui sen lakkauttamishetkellä ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Ennen kuntaliitosta Köyliön naapurikunnat olivat Eura, Huittinen, Kokemäki ja Säkylä. Vuoteen 2009 saakka naapurikuntiin kuuluivat myös Kiukainen ja Vampula. Köyliönjärvi
Järven savikkoalueelta valuu ojia myöten järveen peltojen ravinteet. Fosforia mitattiin aikaisemmin noin 50 mikrogrammaa (μg) litrassa, mutta sen määrä vedessä on kasvanut kaiken aikaa. Nykyään sen taso on noin 150 μg litrassa, vaikka sen arvo vaihtelee voimakkaasti. Typen määrä on kasvanut 1960-luvun 800 μg:sta nykyiseen 1 200–1 600 μg:aan litraa kohti. Veden happamuusaste (pH) vaihtelee voimakkaasti, mikä johtuu levien yhteyttämisestä. Vielä 1960-luvulla happamuusaste oli seitsemän, mutta nykyään se on noussut kahdeksaan. Veden happipitoisuus vaihtelee järven eri syvyyksissä ja eri tilanteiden mukaan. Kerrostuneessa vedessä pohjavesien happi vähenee tai katoaa kokonaan kasvinosien ja planktonin mädäntymisen takia. Kun tuulet sekoittavat järven vedet helposti, paranee happitilanne väliaikaisesti. Hapeton pohjamuta muodostaa metaania, joka kuplii mudan joukossa ja pöyhii sitä noustessaan pinnalle. Tällöin vapautuu mudan joukosta lisää ravinteita veteen. Tyykköönjärvi
Järven pituus on 650 metriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee Tyykköön kylän peltoalueen keskellä. Siihen laskee kolme pelto-ojaa, jotka alkavat kauempana metsä- ja suoalueilta. Lännestä tuleva oja alkaa Saarikeitaan ja Mustakeitaan turvetuotantoalueelta. Laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se alkaa Myllyojan nimisenä ja jatkuu alajuoksulla Tyykköönojana, kun se yhtyy pohjoisesta tulevaan Palojokeen. Palojoki laskee vuorostaan Jämijärveen. Tyykköönjärvi on rannoiltaan voimakkaasti soistunut. Avoveden alue on enää 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Turvesuolta laskevan ojan suun eteen on muodostanut suistolaajentuma, joka on 100 metriä pitkä. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järven vaikutuspiirissä on useita maataloja, mutta järven rannoille ei ole rakennettu vapaa-ajan asuntoja. Järven ohitse kulkee yhdystie 2603, josta haarautuu Tyykköön kylässä koilliseen jatkava yhdystie 13241. Kuohijärvi
Järven vedestä on huomattava osa peräisin kolmelta valuma-alueelta ja järven omalta lähialueelta. Koko Kuohijärven valuma-alueen suuruus on 592 neliökilometriä. Evojoki, joka laskee järven kaakkoisosaan Ekojärven (72 ha) kautta, tuo pinta-alaltaan 118 neliökilometrin laajuisen Ekojärven valuma-alueen (35.787) vedet . Toinen on Nerosjärven alue (35.783), joka laskee Suomenjoen ja Heinäjoen myötä Porraskoskella Nerosjärveen (780 ha) ja siitä vielä Kuohijärven itärantaan. Sen kautta tulee 310 neliökilometrin laajuisen alueen sadanta. Kolmas on Pitkälänojan valuma-alue (35.788), jonka lyhyt laskuoja Pitkälänoja laskee järven länsirantaan Alannen (67 ha) kautta. Koijärvi (järvi)
Järvialueen pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja sen avoveden pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järvi on kasvanut voimakkaasti umpeen ja normaalilla vedenkorkeudella sen avoveden alue on kilometrin pitkä ja enimmillään 300 metriä leveä. Siihen laskee muutama suo- ja metsäoja. Pari oja tuo vettä pelloilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 70 kilometriä pitkä ja Haisunojana alkava Koijoki eli Kojonjoki. Mellinselkä
Järven pinta-ala on 200 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä ja se on 3,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Vaikka järvellä on ulottuvuuksia, ei sen todellinen leveys ole suurimmillaan kuin Mellinselällä oleva 1,2 kilometriä. Muualla järvi on tätäkin kapeampi. Mellinselkä muodostuu kolmesta järvialtaasta, joiden nimet ovat Mellinselkä, Kokkilanselkä ja Kukkolahti. Järvialtaita yhdistää toisiinsa kapeat salmet. Kukkosalmi sijaitsee Kukkolahden ja Kokkilanselän välissä ja se on alle 30 metriä leveä. Kokkilansalmi sijaitsee Kokkilanselän ja Mellinselän välissä ja se on alle 40 metriä leveä. Salmen ylittää maantiesilta. Mellinselkä on pinta-alaltaan suurin järvenosa ja ja sen järvenselältä työntyy pohjoiseen Jaarilansalmeksi kutsuttu lahti. Kaakkoon työntyy Kokkilansalmi. Kokkilanselällä on sen länsipäässä pohjoiseen aukeava pieni Lintulahti, onka lahdensuu on alle 30 metriä leveä ja lahti on alle metrin syvä. Kukkolahti on järvenosista kapein, sillä se on leveimmillään 300 metriä. Sen salmenpuoleista länsipäätä kutsutaan Pimeälahdeksi. Kirkkosaari (Köyliönjärvi)
Kirkkosaari, sekä sen jatkeena oleva Kaukosaari ovat osa harjua, joka kulkee Köyliönjärven poikki osittain vedenalaisena. Keskellä järveä sijaitsevan saaren erottaa mantereesta kaksi kapeaa salmea, joista kummankin ylitse on maantieyhteys. Kirkkosaari on osa Köyliönjärven kulttuurimaisemaa, joka on yksi Suomen kansallismaisemista. Kokojärvi
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat paikoin avosuota. Järven vieressä sijaitsee maatila, jonka peltomaat ympäröivät järveä länsipuolelta. Järven kaakkoispuolella kohoaa 55 metriä korkeammalle kalliohuippuinen Kokovuori. Köykkä (Padasjoki)
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Ylimmäinen-Kylliö
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on metsäjärvi, joka sijaitsee Mellikkamäen ja Kiviahonmäen välisessä kalliomurroksessa ja jonka seuralaisina on kolme muutakin Kylliö-vesistöä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sinne tulee tie Kolonkulmalta lähtevältä tieltä. Köyliö
Köyliön huomattavin vesistö on luode-kaakko-suuntainen, pitkä ja kapea Köyliönjärvi, joka laskee Köyliönjokea myöten Eurajokeen. Järven saastuminen herätti huolta 1960-luvulta lähtien, mutta myöhemmin vedenlaatu on parantunut jätevesien käsittelyn tehostuttua. Köyliön itäosan soilta saa alkunsa Sonnilanjoki, joka laskee Kokemäenjokeen Kokemäellä lähellä keskustaajamaa Tulkkilaa. Vuorenmaan kylän tienoilla ovat puolestaan Loimijokeen laskevan Matkusjoen alkulähteet. Köyliönjärvi
Useimmat ojat valuvat ympäröiviltä pelloilta ja niiden kautta kulkeutuu järveen runsaasti ravinteita ja kiintoainetta. Ympäröivien metsien ja soiden ojia on yhdistetty näihin pelto-ojiin. Ala-Kivijärvi
Ala-Kivijärvi on osa Valkealan reittiä, reitin pituus on yhteensä 113 kilometriä ja putouskorkeutta noin 19 metriä Kivijärvestä Kymijokeen. Reitin valuma-alue on pinta-alaltaan 1 250 km² ja järvien vesipinta-ala yli 130 km². Kivijärven reitin[5] valuma-alueen koko on 84,6 km². Säkylä
Pienempiin vesistöihin Säkylässä kuuluu Pyhäjärveen kunnan eteläosassa laskeva Pyhäjoki. Pyhäjärven valuma-alue on järven kokoon nähden pieni, vain neljä kertaa sen pinta-alan kokoinen. Vuoden 2016 alusta kunnan alueeseen kuuluu myös Köyliönjärvi ja osa sen laskujoen Köyliönjoen yläjuoksua. Muita järviä ei Säkylän alueella ole. Säkylän itäisin osa Säkylänharjun koillispuolella kuuluu Loimijokeen laskevan Matkusjoen vesialueeseen. Köyliön itäosan soilta alkaa Sonnilanjoki, joka laskee Kokemäenjokeen Kokemäellä. Töykänäsjärvi
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee yli 40 metriä korkean Mustikkavuoren eteläpuolella sekä Sikovuoren ja Töykänäsvuoren koillispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispäähän on rannalle rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie yhdystieltä 3231. Järvi on muuten autio. Järven länsipään ylittää Sahalahdelle johtava sähkölinja. Ala-Siikajärvi (järvi Kuopiossa)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 8,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on rikkonainen ja siitä voidaan erottaa kolme järvenosaa. Pohjoinen osa jää 200 metrisen salmen ja sen muodostaneen Kypäräisen niemen taakse. Sen pituus on kaksi ja leveys puoli kilometriä. Sata metriä järven vedenpintaa korkeammalla oleva Kypäräinen muodostaa niemen pään, mutta muu osa niemeä on korkeintaan 25 metriä korkeaa. Siellä sijaitsee Ala-Siikajärven kylä ja järven pohjoisrannalla sijaitsee Ylä-Siikajärven kylät. Keskellä järveä sijaitsee kaksi kilometriä pitkä, mutta hyvin kapea, Hörskynsaari. Se ja puoli kilometriä pitkä niemi jakaavat yhdessä järven alaosan kahtia. Saaren pääsee kiertämään etelästä tai pohjoisessa olevan Siltasalmen kautta. Niemen kainaloon jää järven eteläiseen puoliskoon Riihilahti. Länsirannalla sijaitsevat Huosianniemi, Hoikkaniemi ja Likosaari, joka on myös niemi, ja näiden taakse jää kapeat lahdet. Likosaaren lahtea kutsutaan Likolahdeksi ja toista Huosiaislahdeksi. Kypäräisen kohdalla länsirannalla on Talviniemi.Sen taakse jää Hiekkalahti.