Mikä on CMYK-malli?
CMYK
CMYK on yksi kuvatiedostoissa ja painotuotteissa käytettävistä väritiloista. Lyhenne CMYK tulee englannin sanoista Cyan (syaani), Magenta (magenta), Yellow (keltainen) ja Key (avainväri eli musta). Väriavaruus tarkoittaa niitä värejä, joita käytetään sekä valokuvia että piirustuksia tallennettaessa, esitettäessä, tulostettaessa ja painettaessa. Vastaväri
Tähän CMYK-malliin (cyan-magenta-yellow) perustuu myös väripainatus. Syaanin, magentan ja keltaisen ohella käytetään usein myös mustaa väriainetta tummien värien aikaansaamiseen, jolloin kyseessä on neliväripaino. CMYK
Kun kuva tallennetaan kuvankäsittelyohjelmassa CMYK-väritilassa, jokaiseen kuvatiedoston pikseliin tallentuu neljän värin voimakkuustiedot - syaanin (kirkas vihertävänsininen), magentan (sinertävä punainen), keltaisen ja mustan värin voimakkuus.
Fotosynteesi
C3-fotosynteesissä pimeäreaktioina on Calvinin kierto. Se on 13-osainen karboksylaatiosykli, jossa on mukana 11 entsyymiä. Keskeinen elementti on entsyymi nimeltä Rubisco, joka katalysoi hiilen sitomista (fiksaatiota).
Kasvin lehden sisällä olevista liukoisista proteiineista on arvioitu jopa 50% olevan Rubiscoa, joka lieneekin runsain proteiini koko maailmassa. CYK-algoritmi
CYK-algoritmi perustuu taulukointiin siten, että taulukon ensimmäiselle riville asetetaan merkkijono, jonka kuuluvuus johonkin kieleen halutaan selvittää. Taulukon toiselle riville laitetaan ne välikkeet, joista saadaan muodostettua yläpuolella olevat merkit. Jos esimerkiksi kirjaimen 'a' saisi muodostettua kahdella eri välikkeellä, tulisi molemmat merkitä taulukkoon, mutta tässä esimerkissä muodostus on yksikäsitteistä. APL (ohjelmointikieli)
Muuttuja voi rakenteeltaan olla joko skalaari (yksittäinen merkki tai luku) tai sääntiö, moniulotteinen taulukko. 
Yksiulotteinen muuttuja on "vektori", jonka alkiot ovat jonossa (alkioita voi olla myös 0 kappaletta). Kaksiulotteinen muuttuja, "matriisi", koostuu riveistä ja sarakkeista, jokaisella rivillä on yhtä monta alkiota. Kolmiulotteisessa muuttujassa, "kuutiossa", on tasoja, jotka kaikki koostuvat samanmuotoisista matriiseista. Kuvankäsittely
Digitaalinen kuva on useimmiten rgb-muodossa ja se ei sellaisenaan kelpaa painettavaksi. Kirjapaino, reprolaitos tai muu kuvankäsittelijä muuntaa kuvan painamiseen sopivaan muotoon. Tavallisin kirjapainossa käytettävä väriavaruus on CMYK, mutta myös duotone-muotoa käytetään jonkin verran. EPIC
Embedded Platform for Industrial Computing (EPIC) on PC-tietokoneiden teollisuuskäyttöön suunniteltu emolevymuoto (). Se on kooltaan 115 mm × 165 mm (4.5” × 6.5”) ja sijoittuu siten kooltaan EBX:n ja PC/104:n väliin. Se on suunnattu lähinnä sulautettuihin järjestelmiin ja sallii tehokkaammat suorittimet kuin aikaisemmat standardit ja mahdollistaa PCI Express -väylän käytön. Väritila
Väritila eli värimalli on tapa kuvata ja luokitella värejä. Väritilat voivat perustua näyttö- tai tulostuslaitteiden ominaisuuksiin tai ihmisen näkökykyyn. Valon väritila on additiivinen eli yhdistävä ja aineen subtraktiivinen eli vähentävä. CYK-algoritmi
S → AQ
Q → RT | AT
T → BA | RR | BT
R → AB | TT | BT
A → a
B → b Väriavaruus
Väriavaruus on abstrakti matemaattinen malli, joka kertoo miten värit voidaan esittää lukujonoina, tyypillisesti kolmen-neljän perusvärin yhdistelmänä. Esimerkiksi RGB ja CMYK ovat värimalleja, joilla on useita väriavaruuksia. Väriavaruutta voidaan käyttää esimerkiksi värien tarkkaan määrittämiseen ja toistamiseen eri ympäristöissä. QuarkXPress
QuarkXPress, ("Quark") on julkaisuohjelma, jota käytetään WYSIWYG (What You See Is What You Get) -periaatteella. Siitä on saatavana OS X- ja Windows-versiot. Sen julkaisi yhtiö Quark, Inc. vuonna 1987. CMYK
CMYK on subtraktiivinen väriavaruus: esimerkiksi paperipinnalle painetut CMYKin osavärit estävät osaa valosta heijastumasta silmään, ja silmä havaitsee valoon jäljelle jääneen värin. Silmä näkee väripinnan sitä tummempana mitä enemmän väriä on käytetty. Tiedonhankinnan malleja
J. David Johnsonin malli Comprehensive Model of Information Seeking (CMIS) (1993) luotiin syöpään liittyvän tiedonhankinnan kontekstissa. Mallia on testattu Yhdysvaltain terveysviraston (National Institutes of Health) rahoittamissa tutkimuksissa, ja se on toiminut lähtökohtana empiiriselle tutkimukselle.
Mallissa tiedonhaku on jaettu kolmeen vaiheeseen: tiedonhankintaa edeltäviin tekijöihin (antecedents), tiedonlähteiden ja -kanavien luonteeseen (information carrier factors) ja tiedonhankinnan toimintoihin (information seeking actions). CYK-algoritmi
Kolmas rivi täytetään siten, että selvitetään millä välikkeillä voidaan muodostaa ylhäällä ja oikealla yläviistossa olevien välikkeiden yhdistelmä. Tässä esimerkiksi AA:ta ei voida muodostaa, joten rivin kolme ensimmäiseen sarakkeeseen tulee tyhjä joukko. AB ja BA ovat muodostettavissa ja niitä vastaavat välikkeet merkitään myös taulukkoon. Ilmastomalli
Tunnettuja koko maapallon ilmakehän kiertoa simuloivia eli GCM-tyyppisiä ilmastomalleja ovat esimerkiksi MPIM, CCSM ja HadCM3. Videoprojektori
CRT-projektori, arkikielessä usein ”videotykki”, on varhaisin edelleen laajalti käytössä oleva elektroninen videoprojektiotekniikka. Värikuvan tuottavan projektorin toiminta perustuu kolmen katodisädeputken (engl. "cathode ray tube") piirtämään kuvaan. Kunkin yhtä pääväriä tuottavan putken kuva projisoidaan oman objektiivinsa läpi ja näin saadut värikomponentit kohdistetaan päällekkäin täysvärikuvaksi. Verkkotiedustelu
ACK-skannauksessa kohdeaseman porttiin lähetetään TCP-paketti, jossa on ACK-valitsin asetettuna. ACK-skannauksen tarkoitus on ICMP-skannauksen tavoin selvittää kohdeaseman saavutettavuus; sekä avointen, että suljettujen porttien tulee palauttaa ärsykkeeseen RESET-valitsimen sisältävä paketti mutta kohteen ollessa saavuttamaton saadaan viimeiseltä oletusreitittimeltä verkossa, jossa kohdeasema sijaitsee tai sijaitsi ICMP virheviesti. Jos ei saada mitään vastausta, voidaan olettaa palomuurin tai suodattavan reitittimen filtteröineen ärsykkeen. Palomuurit ja suodattavat reitittimet, jotka sallivat muodostetut yhteydet sisälle verkkoon tai työasemaan eivät useimmiten suodata ACK-skannausta. Vihreä bruttokansantuote
Muita bruttokansantuotetta laajakatseisempia mittausjärjestelmiä on Herman Dalyn ja John B. Cobbin vuonna 1989 kehittämä kestävän taloudellisen hyvinvoinnin indeksi ("Index of Sustainable Economic Welfare", ISEW) sekä siitä jatkokehitetty aidon kehityksen mittari ("Genuine Progress Indicator", GPI). Jonkinlaistaen ympäristöasiat huomioon ottavaa kirjanpitojärjestelmää käytetään jo viidessäkymmenessä maassa. Commodore 128
Commodore 128:ssa on periaatteessa kolme tietokonetta samoissa kuorissa: perus-C128, Commodore 64 ja Z80-pohjainen CP/M-kone. Koneessa on kaksi suoritinta (6502-yhteensopiva MOS 8502 ja Zilog Z80) sekä kaksi videopiiriä (C64:stä tuttu VIC-II ja tarkempaan grafiikkaan kykenevä VDC). VDC:n kuvaa ei saa näkyviin tavallisella tv:llä tai videomonitorilla, mistä johtuen suuri osa C128:n käyttäjistä ei ole edes nähnyt sitä. C128 kykenee käyttämään suoritintaan 1 MHz:n perustaajuuden lisäksi 2 MHz:n taajuudella, mutta tällöin VIC-II-videopiiri ei ole käytettävissä. RAM-muistia on perusmallissa 128 kilotavua. C128-moodissa on käytössä Commodore BASIC 7.0. VMS Monster
Monster tai VMS Monster on vanha MUD-tyylinen peli, joka kehitettiin VAX/VMS-tietokonejärjestelmälle 1980-luvun lopulla. Se oli lajityypissään ensimmäisiä pelejä, joissa pelaavat pystyivät muokkaamaan ja laajentamaan peliympäristöä ajon aikana. MUD-piireissä yleinen englanninkielinen nimitys tällaiselle ominaisuudelle on nykyään "online creation", OLC. Virtuaalimalli
Virtuaalimalli on tietokoneella oleva kolmiulotteinen malli (3d-malli), jossa voidaan liikkua itse tai kohdetta voidaan pyöritellä näytöllä. Liikkuminen tapahtuu esimerkiksi hiirellä tai näppäimistöllä ohjaten, kuten tietokonepeleissä. Virtuaalimalleja hyödynnetään mm. rakennetun ympäristön kohteiden tarkastelussa. Common Desktop Environment
Common Desktop Environment (CDE) on X-ikkunoinnissa toimiva graafinen työpöytäympäristö Unixille ja OpenVMS:lle. Common Desktop Environment oli ennen Gnomea olennainen osa Unix-työasemia ja Single UNIX Specification -standardia (UNIX98). CDE oli saatavilla myös Red Hat Linuxille 1990-luvun lopulla. CDE perustuu Motif-työkalukirjastoon. Massaspektrometria
Ionien fissioitumiselle on kolme mallia: IEM (ion evaporation model), CRM (charge residue model) ja uusin CEM (chain-ejection model). Pienille ioneille pätevässä IEM:ssä ioneita poistuu (desorptoituu) suoraan pisaran pinnalta. Suurille ioneille, kuten proteiineille pätevässä CRM-mallissa ionit eivät poistu pisarasta, vaan liuotinta haihtuu pois pisarasta, kunnes saavutetaan pelkkiä kaasufaasin ioneita. Vuonna 2013 ehdotetussa CEM-mallissa suuret laskostumattomat polymeerit voivat osittain poistua pisaran pinnalta ja lopulta kokonaan. CMYK
Kukin neljästä osaväristä painetaan paperille erikseen. Värien voimakkuutta säädetään muodostamalla väreistä tiheässä olevia rasteripisteitä, jotka peittävät vain osan painettavasta paperipinnasta. Rasteroinnin avulla neljällä perusvärillä saadaan aikaan periaatteessa miljoonia erilaisia värisävyjä. Käytännössä paperille painettuina ihmissilmälle erottuvien erilaisten sävyjen määrä on enintään joitakin tuhansia. DTM
Toisin kuin ITC:n ja vanhan DTM:n aikaan, jolloin tallit käyttivät pääasiassa Sedan mallisia autoja, uuden DTM:n aikaan tallit siirtyivät käyttämään 2-ovisia Coupé mallin autoja. Opel valitsikin autonsa pohjaksi uuden Astran ja Mercedes valitsi CLK malliin perustuvan CLK-GTR mallin. Audi ilmoittautui sarjaan mukaan TT-R autolla, vaikka auton mitat eivät sarjan sääntöihin täysin sopineet, eikä talli näin ollen saanut tehdastallin paikkaa, eikä se voinut kerätä pisteitä valmistajien mestaruussarjaan. Toyota Celica
Lisäksi Euroopan markkinoille tuli Carlos Sainz Edition (CS), jota valmistettiin vain 5000 kappaletta Toyotan kuuluisan rallikuljettajan kunniaksi. Tämä auto tunnettiin Japanissa nimellä RC ja Australiassa Group A Rallye. Carlos Sainz Editionissa on normimallin lisäksi uusi ahtoilmanjäähdytin, uusi konepelti, turboahdin ja kevyempi puskuri. RGB-värimalli
Digitaalikamerat tallentavat kuvatiedostot yleensä sRGB-väriavaruudessa. Ammattilaiskameroissa väriavaruudeksi voidaan valita muukin väriavaruus. sRGB-väriavaruus vastaa näytön asetuksista löytyvää sRGB-väriavaruutta. sRGB on määritelty vuoden 1996 monitorien väritoistolle, mutta myös nykyiset CRT- ja nestekidenäytöt sekä digitaalikamerat ja tulostimet noudattavat sRGB-standardia. Ammattikäytössä sRGB-väriavaruutta pyritään yleensä välttämään, koska se ei kata kaikkia värejä (etenkään sinivihreitä), jotka voidaan esittää CMYK-mallilla. SRGB
sRGB on suppeampi kuin useimmat muut RGB-väriprofiilit kuten Adobe RGB. sRGB on periaatteessa väritoistoalaltaan suurempi kuin CMYK-väriprofiilit yleensä ovat, mutta CMYK-tulostimet pystyvät toistamaan joitain värejä, jotka menevät sRGB-toistoavaruuden ulkopuolelle (etenkin sinivihreän alueella), joten sRGB:n käyttö painettavissa kuvissa rajaa osan mahdollisista värisävyistä pois. Tämän vuoksi graafisen alan ammattilaiset pyrkivät välttämään sRGB:n käyttöä, etenkin painoon menevissä kuvissa. CP-rikko
Luonnossa esiintyvän heikon CP-rikon aiheuttaa heikko vuorovaikutus, joka muuntaa hiukkasten rakenneosasia kvarkkeja toisikseen. Matemaattisesti tätä kuvataan hiukkasfysiikan standardimallissa CKM-matriisilla (Cabibbo-Kobayashi-Maskawa). Hiukkasten välisten sähkömagneettisen, vahvan vuorovaikutuksen tai gravitaation ei ole havaittu rikkovan CP-symmetriaa. Renault–Nissan CMF -pohjalevy
Renault–Nissan CMF -pohjalevy ("Common Module Family") on Renault’n ja Nissanin yhteistyössä kehittämä modulaarinen pohjalevy etu- ja nelivetoisille autoille, joissa moottori on sijoitettu poikittain. Pohjalevyn etuja aiempiin ratkaisuihin verrattuna ovat alhaisemmat kustannukset ja monikäyttöisyys, sillä CMF-perustalle voidaan rakentaa eri kokoisia ja -mallisia autoja. CMF-pohjalevy korvaa aiemmat B-, C- ja D-pohjalevyt.CMF-A-arkkitehtuuri on suunniteltu kaikkein pienimpiä ja edullisimpia automalleja varten, joita myydään kehittyvillä markkina-alueilla, kuten Intiassa. TCP/IP-viitemalli
TCP/IP-viitemalli on Internetin arkkitehtuurin kuvaamisessa käytetty tietoliikenneverkkojen viitemalli. Nimensä se on saanut kahden pääprotokollan, TCP:n ja IP:n mukaan. Toisin kuin OSI-viitemallissa, TCP/IP protokollat kehitettiin ensin ja malli vasta niiden jälkeen. TCP/IP-viitemalli ei sovellukaan kovin hyvin muiden protokollapinojen kuin TCP/IP:n mallintamiseen. Mallia kutsutaan myös "tiimalasimalliksi", koska tiimalasin pohjan muodostaa suuri määrä fyysiseen mediaan sidottuja peruskerroksen protokollia, vyötärön muodostaa IP, sen yllä on UDP ja TCP ja näiden yllä on suuri määrä sovellusprotokollia. MCA (tietotekniikka)
MCA (Micro Channel architecture) on IBM:n kehittämä väylätyyppi, jota julkaistiin vuonna 1987 IBM PS/2-tyyppisissä työasemissa. Väylä oli suljettu, kaupallinen ja IBM:n hallitsema, jonka käytöstä IBM vaati lisenssimaksuja. Väylän kehitys alkoi vuonna 1983. Crash Team Racing
Alueen pokaalien ja loppuvastusavaimen voittamisen jälkeen radoille avautuu uusia pelimuotoja. Reliikkikisassa () pelaaja ajaa radalla kolme kierrosta yksin mahdollisimman nopeasti. Radalle on sijoiteltu sekuntilaatikoita, joita rikottaeessa ajanotto pysähtyy, ja radan kaikki laatikot rikottaessa loppuajasta vähennetään kymmenen sekuntia. Pelaaja voittaa reliikin alittaessaan näytöllä ilmoitetun aikarajan. Toisessa avautuvassa pelimuodossa, CTR-haasteessa () pelaajan on kilpailun voittamisen lisäksi kerättävä radalle ripotellut C- T- ja R-kirjaimet. Onnistuessaan pelaaja palkitaan CTR-merkillä, jota on viittä eri väriä: punaisia, vihreitä, sinisiä, keltaisia ja violetteja. Violetteja CTR-merkkejä saa erityisiltä lisäradoilta, joilla on kerättävä 20 kristallia annettu aikaraja alittaen. Kun pelaaja on kerännyt neljä samanväristä CTR-merkkiä, avautuu Gemstone Valley -alueella värin cup-kisa (), neljän radan turnaus, jonka voitosta pelaaja palkitaan jalokivellä. Läpäistäkseen pelin pelaajan on kerättävä kaikki pokaalit, loppuvastusavaimet, reliikit, CTR-merkit ja jalokivet ja tämän jälkeen voitettava Nitros Oxide kilpailussa yksi yhtä vastaan. SystemC
SystemC on C++-pohjainen mallinnuskieli, joka mahdollistaa laitteiston kuvaamisen perinteisen rekisterisiirtotason (, RTL) lisäksi korkeammilla abstraktiotasoilla: järjestelmätasolla () ja transaktiotasolla (). SystemC sisältää lisäksi simulaatiokernelin, jonka alaisuudessa sille kirjoitettu koodi suoritetaan. SystemC:tä käytetään pääasiassa järjestelmien simulointiin ja verifiointiin, mutta SystemC:llä kirjoitettu koodi voidaan myös syntetisoida tietyin rajoituksin. Ising-malli
Ising-malli on statistisen mekaniikan matemaattinen malli, jossa kullakin spinillä on kaksi mahdollista arvoa ja spin vuorovaikuttaa ainoastaan vieressään oleviin spineihin. Tavanomaisesti Ising-mallia käytetään yksinkertaistettuna kuvauksena ferromagnetismista. Kaksiulotteinen Ising-malli oli myös historiallisesti merkittävä sillä se tarjosi ensimmäisen eksaktisti ratkeavan esimerkin systeemistä jossa tapahtuu faasimuutos. Polygonimalli
Polygonimalli on grafiikassa ja visualisoinnissa käytettävä malli ja se ei ole sama asia kuin fyysistä kappaletta koskevat tietokoneavusteisen suunnittelun tai tietokoneavusteisen valmistuksen tietomallit. Flynnin luokittelu
Ainoa tunnettu MISD-mallia käyttävä tietokone on ollut Carnegie Mellon -yliopiston C.mmp. CMMI
Capability Maturity Model Integration (CMMI) on tuotekehityksen kypsyysmalli, joka sisältää 22 (25) avainprosessialuetta, joiden pitäisi sisältyä yrityksen tuotekehitysprosesseihin ja käytäntöihin. Kypsyysmalleissa toiminnan kehittäminen jaotellaan tasoihin (askelmiin), joita kiivetään ylöspäin - tähdäten kypsempään,järjestälmälliseen toimintaan. Epäkypsässä organisaatiossa prosessit ovat kertaluonteisia, improvisoituja. Kypsissä organisaatioissa prosessit ovat dokumentoituja, toistettavia, johdettuja ja optimoituja. Prosessien on oltava myös koulutettuja, käyttöönotettuja, tuettuja ja mitattuja. C++ AMP
C++ AMP () on ohjelmointimalli ja -kirjasto, joka sisältää elementtejä C++-ohjelmointikielestä ja ajonaikaisesta kirjastosta. Yhteisöperusteinen kuntoutus
Arkielämään ja yhteisöllisyyteen perustuvaa toimintaa lähellä olevaa kuntoutusta on pyritty kehittämään erityisen Community Based Rehabilitation (CBR) -mallin mukaisesti. Tätä perusmallia on erityisesti suosittu YK:n vammaisuus- tai kuntoutushankkeissa, ja CBR-käsitteistöä on usein pidetty jopa kuntoutuksen yleisenä tavoitteena, joka tyydyttäisi keskeiset osallisuuden kriteerit. CMMI
CMMI-kypsyysmallia voidaan noudattaa joko tasoittaisena () tai jatkuvana () versiona. Molemmat versiot sisältävät kaikki 22 prosessialuetta. Eri kypsyystasoilla keskitytään eri prosessialueiden parantamiseen. Jokaiseen prosessialueeseen kuuluu sekä yleisiä että erityisiä tavoitteita ja käytäntöjä. Prosessialue katsotaan täytetyksi, kun kaikki yleiset ja erityiset tavoitteet ja käytännöt saadaan täytettyä. Ohjelmistotuotanto
Laajojen ohjelmistojen suunnittelun hallinta helpottuu, jos ohjelmisto jaetaan erilaisiin kerroksiin. Yksi tunnettu malli on MVC-malli, jossa käyttöliittymä erotetaan muista osista. Etuna on se, että esimerkiksi käyttöliittymän muuttaminen on helpompaa kun muutokset tulevat vain siihen osaan ohjelmansuunnittelussa. Toinen tunnettu kerrosmalli on kolmitasomalli, jossa tasoina ovat käyttöliittymä, liiketoimintakerros (businesslogiikka) ja tietokantakerros (tiedon tallennus). CMOS-kenno
CMOS-kenno on digitaalikameroissa käytettävän valoherkän kennon tyyppi. ANSI-taide
ANSI-taide on ASCII-taiteen kaltaista merkkigrafiikkaa, joka käyttää hyväkseen MS-DOSin ANSI.SYS-ajurin ohjauskoodeja ja IBM PC:n näytönohjainten 8-bittistä tekstitilamerkistöä. Käytettävissä on siis huomattavasti enemmän erilaisia merkkejä kuin ASCII-kuvissa ja lisäksi kuvia voidaan värittää 16 eri värillä (8 taustaväriä, 16 edustan väriä). Yleensä ANSI-kuvat eivät kuitenkaan juurikaan muistuta ulkonäöltään ASCII-kuvia, sillä kirjainten ja välimerkkien sijasta niissä käytetään lähinnä palikkamaisia rasterimerkkejä (engl. "raster block"). Siten ANSI-taidetta voidaan pitää tietyllä tavalla ASCII-taiteen ja pikseligrafiikan välimuotona. ANSI-standardin ohjauskoodit mahdollistavat myös kuvien animoinnin ja näin tehtyjä tuotoksia kutsutaan usein "ansimaatioiksi". CGA
CGA (, myyntinimeltään "Color/Graphics Monitor Adapter") oli IBM:n vuonna 1981 julkaisema, ensimmäinen värejä tukeva näyttökortti ja ensimmäinen värinäyttöstandardi IBM PC:lle. Standardi käytti Motorola MC6845 -piirisarjaa, ja oli liitettävissä joko NTSC-televisioihin RCA-liittimellä tai varta vasten standardille luotuun, RGBI-liittimellä varustettuun CRT-monitoriin. Betamovie
Viimeinen Betamovie-kameramalli oli Sony BMC-1000K. Se esiteltiin 1987. Malli kykeni tallentamaan kuvaa 15 luksin valaistusvoimakkuudessa. Adobe Photoshop Elements
Photoshop Elementsin ensimmäinen versio julkaistiin Photoshopin 7-version yhteydessä. Photoshop Elements on suunnattu lähinnä valokuvauksen harrastajille, jonka vuoksi siitä puuttuu useita ammattimaiseen kuvankäsittelyyn ja painokelpoisen materiaalin tuotantoon liittyviä ominaisuuksia. Ohjelma ei esimerkiksi tue kirjapainoissa käytettävää CMYK-värijärjestelmää ilman erillistä lisäosaa, vaikka siinä onkin yksinkertainen värinhallintajärjestelmä. Lisäksi Photoshop Elements ei sisällä edistyneempää softproofing-tekniikkaa. BMP (tiedostomuoto)
.BMP tai .DIB (Microsoft Windows / OS/2 bitmap, Device-Independent Bitmap) on, joko pakkaamaton tai RLE-pakattu tiedostomuoto bittikarttakuville. Se on Windows-käyttöjärjestelmän pääasiallinen bittikarttakuvamuoto, mutta sitä käytetään myös muissa ohjelmissa sen yksinkertaisuuden ja vallitsevuuden vuoksi. Kolmiulotteinen mallinnus
Kolmiulotteinen mallinnus tai "3D-mallinnus" tarkoittaa tietokoneavusteista kolmiulotteista suunnittelua tietokoneen kuvaruudulla. Tuloksena syntyvää mallia käytetään taideteosten, talojen, laitteiden tai niiden osien valmistamiseen tai esimerkiksi virtuaalisena ympäristönä kolmiulotteista grafiikkaa sisältävissä videopeleissä tai elokuvissa. Mallinnukseen on lukuisia kaupallisia sekä vapaan lähdekoodin ohjelmia.
Kolmiulotteinen malli toimii tuotteen tai teoksen hahmottamisen apuna tai itse tuotteen valmistuspohjana. Usein kolmiulotteista tietokonemallia käytetään NC-työstökoneiden ohjaamiseen ja siten virtuaalimallista voidaan luoda konkreettinen kappale esimerkiksi prototyyppiä tai tuotantoa varten. Uusin tekniikka kolmiulotteiseen mallintamisessa mahdollistaa ns. kolmiulotteisen tulostuksen (3D-tulostus), jossa malli rakentuu tulostimen avulla esimerkiksi muovista. 3D-tulostimia, jotka tulostavat myös mm. metalleja, lasia, sokeria, betonia on jo markkinoilla ja suhteellisen edullisia tulostimia voi tehdä myös DIY-konseptilla omaan käyttöön.
Kolmiulotteista mallinnusta tarvitaan esimerkiksi peleissä ja elokuvissa, joiden kuvamaailma tapahtuu kolmiulotteisessa ympäristössä. Syaani
Syaani on yksi subtraktiivisen eli valoisuutta vähentävän värinmuodostuksen pääväreistä (CMYK). CLP-asetuksen mukaiset varoitusmerkinnät
CLP-asetuksella pannaan EU:ssa täytäntöön maailmanlaajuisesti yhdenmukaistettu kemikaalien luokitus- ja merkintäjärjestelmä GHS. Järjestelmän tavoitteena on, että kemikaalien luokituksessa ja merkinnöissä käytettäisiin samoja periaatteita koko maailmassa, jolloin kemikaaliturvallisuus paranee ja kemikaalikauppa yli rajojen helpottuu.CLP-asetus määrää käytettäväksi uudet vakioidut varoitusmerkit. Varoitusmerkin on oltava kärjellään oleva neliö, jossa on musta symboli valkoisella taustalla sekä punainen kehys. Merkin on oltava riittävän leveä näkyäkseen selvästi. Asetuksessa on myös säädetty vaatimuksia varoitusetikettien ja varoitusmerkkien vähimmäismitoille sekä varoitusmerkkien muodolle ja värille pakkauksissa. Dynamic Systems Development Method
Järjestelmän ydinmallin on oltava niukka mutta riittävä. Sen on varmistettava projektin hallinta ja ylläpidon vaivaton toteutus. Järjestelmän ydinmallin lisäksi laaditaan tukimallit. Nämä mallit laaditaan yhtäpitäviksi ennen järjestelmän kehittämisen aloittamista. Tukimallit ovat luonnoksia järjestelmän malleista. Ydinmallin sisältö ja yhtäpitävyys on tarkistettava koko kehitystyö ajan. Pikseli
Termiä megapikseli (lyhenne Mpx) käytetään yleisimmin näyttöjen ja digitaalikameroiden yhteydessä. Megapikseli tarkoittaa miljoonaa pikseliä. Kolmen megapikselin kameran CCD-kenno (oikeammin 2 048 × 1 536 = 3 145 728, eli 3,1 megapikseliä) tuottaa 2 048 × 1 536 pikselin kuvatiedoston. Digitaalikameroissa yksi pikseli pystyy kuitenkin yleensä tallentamaan vain yhden päävärin RGB-järjestelmässä, tyypillisesti siten, että puolet pikseleistä tunnistavat vihreää väriä ja 1/4 punaista ja sinistä. Lopullinen kuva luodaan näistä näytteistä algoritmien avulla. Aktanttimalli
Aktanttimalli on eräs merkityksen tarkastelemiseen tarkoitettu narratiivinen malli. Aktanttimallin avulla voidaan tunnistaa yksittäisten kertomusten noudattamia yleisempiä tai ”syvemmällä tasolla” vaikuttavia kaavoja. Ajatus tällaisista merkityksen "syvärakenteista" on keskeistä strukturalismissa. CIELUV
Varsinaisen väriavaruusmallin kaavat ovat: Väriero
Vaikka CIE:n vuoden 1994 värieromittari korjasi joitain CIE76 puutteita, se ei silti korjanu täysin havainnoitavaa epäyhtenäisyyttä värieroissa. CIEDE2000:ssa lisättiin useita korjauskertoimia: Vuonna 1984 "Colour Measurement Committee of the Society of Dyers and Colourists" määritteli värieromittarin perustuen CIELAB:in sylinterimuotoiseen L*C*h* malliin. Mittari nimettiin kehittäjiensä mukaan CMC l:c. Kaavat perustuvat ellipsoidiseen väriavaruuteen, jossa l:c suhde on ellipsoidin valoisuus−kromaattisuus -akselit (lightness−chroma). Tavallisesti l:c suhde on 2:1. Kolmatta akselia eli sävyä (hue) ei ilmaista erikseen, koska se on aina asetettu 1:ksi. Aikasarja-analyysi
Taloustieteessä aikasarjamallit jaetaan karkeasti kahteen perustyyppiin. Nämä ovat muuttuvan deterministisen komponentin malli ja satunnaissysäysmalli. Deterministisen komponentin malli on seuraava
formula_12 missä formula_13 on analysoitava stokastinen prosessi, formula_14 ajassa muuttuva deterministinen osa ja formula_15 addittiivinen satunnaismuuttuja, käytännössä useimmiten [valkoinen kohina|valkoinen kohinaprosessi]. Mallissa epätarkkuus on luonteeltaan mittausvirheen kaltaista, tarkasteltavaan ilmiöön vaikuttamatonta epätarkkuutta. Tämä lähetymistapa heijastelee menetelmän historiaa tähtitieteessä. Moniydinmalli
Moniydinmalli on kaavamaisesti esitetty kaupungin rakennemalli, joka on tyypillinen suurille kaupungeille. Liikennereitit ja luonnonmaantieteelliset seikat ovat saaneet aikaan sektoreita, ja liikekeskustan ympärille on muodostunut kaupungeille tyyppillisiä vyöhykkeitä. Esikaupunkeihin, liikenteen solmukohtiin ja muuten hyviin paikkoihin on syntynyt liikekeskustan kanssa kilpailevia kaupankäynnin ja liiketoiminnan keskuksia, joissa on eri alojen liikkeiden keskittymiä ja isoja kauppakeskuksia. Moniydinmallissa on teollisuusalueita ja lähiöitä rikkonaisesti ja usein myös varsinaisen kaupunkialueen ulkopuolella. Suomessa esimerkiksi Helsinki, Vantaa ja Espoo edustavat moniydinmallia, vaikkakin niissä on piirteitä myös vyöhyke- ja sektorimalleista. Esimerkiksi Lontoossa on kaksi erillistä liikekeskustaa, Lontoon City ja Docklands. Commodore LCD
Commodore LCD oli kokeellinen tietokonemalli, josta on joissakin tilanteissa käytetty lyhennettä C=LCD tai CLCD, jonka virheellisesti on luultu tarkoittavan Color-LCD eikä Commodore LCD kuten pitäisi. Komputaatio
Komputaatioteoriassa (myös laskennan teoria) on määritelty erilaisia matemaattisia malleja tietokoneille ja ohjelmistoille. Komputaatio on tällöin kehityskulku (evoluutio), joka saa aikaan diskreettejä tapahtumia kuvatulle mallille. Tyypillisiä tällaisia malleja ovat:Tietokoneiden matemaattisia malleja sekä ohjelmointikieliä voidaan luokitella niiden ilmaisukyvyn ja rajoitusten mukaan Chomskyn hierarkialla. Tosin on muitakin luokitteluja. C.mmp
C.mmp on Carnegie Mellon -yliopiston kehittämä moniprosessoritietokone, jonka sanotaan olevan ainoa tunnettu MISD-mallia käyttävä tietokone. Tietokone käytti useita minitietokoneita prosessoriyksiköinä (PDP-11-tietokoneita), jotka jakoivat yhden suuren keskusmuistin. Koska tietokone perustui useiden prosessorien käytölle sen sanotaan myös olevan MIMD-malliin perustuva. Climateprediction.net
Climateprediction.net ("CPDN") on hajautetun laskennan projekti BOINC-alustalla. Projekti on aloitettu Oxfordin yliopistossa Englannissa. Projektissa pyritään mallintamaan ilmastonmuutosta vuoteen 2080 asti. Projekti on saanut enemmän laskentatehoa osakseen kuin yksikään toinen ilmastonmuutosta tutkiva projekti. RGB-värimalli
Kuvatiedostoja käsitellään yleensä RGB-väritilassa. RGB-värikuvatiedosto muodostuu kolmesta värikanavasta. Näytöllä kanavat näkyvät punaisina, vihreinä ja sinisinä pisteinä, havaittava väri syntyy näiden pisteiden yhteisvaikutuksesta. Käytettäessä 24 bitin bittisyvyyttä, eli 8 bittiä osaväriä kohden, joka on digitaalisissa kuvissa eniten käytetty bittisyvyys, jokainen kuvapiste voi esittää 256 erilaista kirkkaustasoa kutakin kolmea osaväriä kohti. Kaikki väriyhdistelmät (256 × 256 × 256) voivat tällöin muodostaa 16 777 216 erilaista väri-kirkkausyhdistelmää. Tulostin
Mustesuihkutulostin on tulostin, joka suihkuttaa mustesuihkuna värit paperille. Suihkun pistekokoa voidaan säädellä. Yleensä värimustesuihkutulostimessa käytetään SMYK-värierottelua "s"yaani, "m"agenta ja keltainen ("Y"ellow) sekä musta ("K" eli Key), koska mustan sekoittaminen edellisestä kolmesta vähentävästä väristä olisi hankalaa vieden runsaasti väriainetta ja koska musta on tekstien vuoksi yleisesti käytetyin väri neliväritulostamisessakin. Jonkin verran on käytetty myös RGB + musta-värierottelua. Enimmillään on mahdollista, että erillisiä värikasetteja on jopa 5 erilaista + musta, Tämä on kuitenkin yleensä kyseessä vain kalliimman luokan tulostimissa, joissa halutaan saada mahdollisimman korkeaa laatu. Mustan ollessa omalla värikasetilla se voidaan vaihtaa erikseen. Osa mustekaseteista voidaan täyttää myös vaihtamatta itse kasettia. Täyttö on mahdollista tehdä jopa 6-8 kertaa. Messinki
Messinkejä voidaan nimetä muun muassa UNS-numeroinnilla, jossa messinkiä tarkoittavat C2***, C3*** ja C4***. Numeron kasvaessa messingin sinkkipitoisuus suurenee. C1*** on varattu puhtaalle kuparille. Lyijyttömiä messinkejä voidaan myös nimetä Ms**-lyhenteellä, jolloin ** korvataan kuparin prosenttiosuudella: esimerkiksi Ms63 sisältää 63 % kuparia. Tompakki on lyijyvapaata messinkiä, jonka kuparipitoisuus on korkea. Valkoiseksi messingiksi kutsutaan messinkiä, joka sisältää yli 50 % sinkkiä, keltainen messinki sisältää sinkkiä 33 % kun taas punainen messinki koostuu noin 85 % kuparista ja 15% sinkistä. Myös monille eri erikoismessingeille on vakiintunut omat nimensä ja tuotemerkkinsä. MVC-arkkitehtuuri
MVC-arkkitehtuuri (sanoista model-view-controller eli malli–näkymä–käsittelijä) on ohjelmistoarkkitehtuurityyli, jonka tarkoituksena on käyttöliittymän erottaminen sovellusaluetiedosta. MVC-arkkitehtuuria käytetään etenkin graafisten käyttöliittymien suunnittelussa ja ohjelmoinnissa. Se on kehitetty alun perin Smalltalk-kielen yhteydessä Xerox PARC:issa. Digitaalinen maastomalli
Maastomallina käsitetään tarkka pintamalli, joka sisältää pistemäistä geometriatietoa x-, y- ja z-koordinaattien muodossa. Maastomallista saadaan tyypillisesti esimerkiksi tietoja maaston korkeuksien vaihteluista. Maastomallit sisältävät useita päällekkäisiä ja keinotekoisia rakenteita, joista esimerkkejä ovat maalajit tai metsäluokitukset. YK-numero
YK-numero on nelinumeroinen luku, jonka avulla voidaan tunnistaa kuljetettava vaarallinen aine tai vaaraominaisuuksiltaan samanlaisten (esimerkiksi räjähteet, syttyvät nesteet, myrkylliset aineet) aineiden ryhmä. Aineella voi olla useampia YK-numeroita riippuen aineen pitoisuudesta tai olomuodosta. Malli-YK-kokous
Malli-YK-kokous on simuloitu kokous, jossa eri maiden nuoret edustavat jotakin toista maata kuin omaansa. He tutustuvat Yhdistyneiden kansakuntien toimintaan ja päättävät, kuka on suurlähettiläs. Kokoukset kestävät kaksi päivää ja siellä käydään maailman kattavia asioita läpi kuten YK:ssa. Esimerkiksi vuoden 2007 aiheina laittoman asekaupan ehkäisy, terveysolojen parantaminen Etelä-Amerikassa ja Afrikan kaupungistuminen. Trimble SketchUp
Trimble SketchUp on Trimblen tietokoneohjelma, jolla tehdään 3D-mallinnusta. Mallit ovat kolmioituja pintamalleja, SketchUp ei ole tilavuusmallintaja. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mallit rakennuksista ja ajoneuvoista. Ohjelma on saatavana sekä Windowsille että OS X:lle. Ohjelmasta on sekä toiminnoiltaan rajoitetumpi ilmaislisenssi että maksullinen "Pro"-lisenssi. Dynamic Systems Development Method
DSDM (Dynamic Systems Development Method), taipuisa järjestelmän kehitysmenetelmä (TJKM), on liiketoiminnan tarpeisiin keskittyvä ohjelmistokehitysmenetelmä, jonka tavoitteena on mahdollistaa liiketoiminnan vastaaminen markkinoiden tarpeisiin välittömästi tarpeiden ilmaantuessa. DSDM:llä luodaan projektiympäristö. Kun projektin toteuttamiselle on puitteet, DSDM pyrkii ohjaamaan projektin asetettuihin tavoitteisiin. TIFF
Standardin avoimuus on aiheuttanut alkuaikoina yhteensopivuusongelmia. Vapaa tagien ja määreiden käyttö johti ohjelmat käsittelemään tiedostoja eri tavoilla. Tämän takia tyypillisestä TIFF-toteutuksesta tuli varsin riisuttu, ja nykyäänkin lähes kaikki TIFF-kuvat ovat pakkaamattomia 32-bittisiä CMYK- tai 24-bittisiä RGB-kuvia. Graafisen alan ammattilaisten kesken tiedostomuodolle syntyi leikkimielinen nimitys ”"TIFF: Thousands of Incompatible File Formats"”, . Päällekkäisyyksien välttämiseksi sovelluskehittäjät voivat nykyään varata Adobelta yksityisiä tageja. RGB-värimalli
Skanneri saattaa tehdä kuvatiedostoon värihunnun, jolloin jotkut RGB-väreistä korostuvat kuvassa. Värihuntu poistetaan kuvaan jätetyn harmaakortin ja kuvankäsittelyohjelman harmaan pipetin avulla. Myös digitaalikamerat tallentavat kuvan RGB-muodossa. Kameran ottama kuva on kennolla yleensä ns. Bayer-RGB-muodossa, josta luodaan normaali RGB-kuva erilaisten algoritmien avulla. BK-0010
Etenkin kouluissa suosittu kehittyneempi malli oli BK-0010-01, joka tuki myös värigrafiikkaa (256x256 pikseliä neljällä värillä) sekä koneiden verkottamista. Mallissa oli myös BASIC-tulkki. Näppäimistö oli kirjoituskonetyyppinen alkuperäismallin kuminäppäimistön sijaan. Kuvaputki
Värikuvaputkissa on kolme erillistä tykkiä, yksi kullekin värille. Värikuvaputken loistepinta koostuu pistematriisista, jossa RGB-järjestelmässä on punaisia, vihreitä ja sinisiä loistepisteitä. Elektronisuihkut kulkevat erityisen maskin läpi. Sen avulla estetään kutakin osasädettä pääsemästä muille kuin kyseisellä suihkulla muodostettavaa väriä vastaaville loisteainepisteille. Maski toimii samalla kuvaputken anodina. Yksivärisissä kuvaputkissa ei ole maskia. Maskeja on kolmea tyyppiä. Halvin ja yleisin vaihtoehto on reikämaski. Sonyn kehittämässä Trinitron-järjestelmässä elektronitykit ovat päällekkäin suoralla linjalla, jolloin reikämaskin sijaan voidaan käyttää niin sanottua rakomaskia. Lambda-CDM-malli
ΛCDM tai Lambda-CDM () eli lambda-kylmä pimeä aine -malli on kosmologinen malli. Sillä pyritään selittämään ilmiöt kuten kosminen taustasäteily, maailmankaikkeuden suuren mittakaavan rakenne, ja kiihtyvä maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen. Se on yksinkertaisin tunnettu malli, joka on yleisesti yhtäpitävä kokeellisten havaintojen kanssa. Chomskyn normaalimuoto
Näiden ominaisuuksien muoksi monet tietojenkäsittelyteorian sovellukset hyödyntävät Chomskyn normaalimuotoa. Esimerkiksi CYK-algoritmi, joka ratkaisee voidaanko annettu merkkijono tuottaa kieliopista vai ei, edellyttää kieliopin olevan Chomskyn normaalimuodossa. Kodak Instamatic
Mallisto kasvoi pian 100/104 -perusmallin lisäksi 800/804 -mallilla, jossa oli muun muassa alumiinirunko, mittaetsin ja seleenivalomittari. (Mallimerkinnän viimeinen numero kertoi salamavalon tyypin: 0 tarkoitti sisäänrakennettua salamavaloa ja 4 ulkoista salamakuutiota.) Malliston huippumalli oli Instamatic Reflex SLR, jota valmistettiin Saksassa. Siinä käytettiin Retina S-mount -linssejä. CCMP
Counter Mode with CBC-MAC Protocol (CCMP) on langattomien lähiverkkojen tulevaisuudessa käyttämä salausprotokolla liikennöitävän tiedon suojaamiseen. Se korvaa aikaisemman TKIP-salausprotokollan. CCMP kuuluu osana IEEE 802.11i-standardiin, jonka olisi tarkoitus ratkaista kaikki WLAN-verkkojen nykyisin tunnetut tietoturvaongelmat. Levyke
Vuonna 1984 Apple valitsi Sonyn 90 × 94 millimetrin levykeformaatin käytettäväksi Macintosh-tietokoneissaan ja siten pakotti sen standardiformaatiksi Yhdysvalloissa. Formaattia oli käytetty jo Macintosia aiemmin Hewlett-Packardin HP-150:ssä (1983). Tuotetta markkinoitiin sittemmin tuumamitalla 3½, minkä oli tarkoitus painottaa levykkeen pienempää kokoa 5¼″-standardiin verrattuna. Myös IBM siirtyi 3½ tuuman levykkeisiin PS/2-tuotesarjassaan, kun IBM:n aiemmat PC ja AT-mikrotietokoneet olivat käyttäneet 5¼ tuuman levykkeitä. Polygonimalli
Polygonimalli tai polygoniverkko () on kolmiulotteisessa grafiikassa kappale, joka koostuu useista polygoneista. Yksinkertainen esimerkki polygonimallista on kuutio, monimutkaisempia ovat esimerkiksi ihmisen pää. SECI-malli
SECI-malli eli tiedon luomisen prosessimalli on Ikujirō Nonakan ja Hirotaka Takeuchin kehittämä malli uuden tiedon luomiseen organisaatiossa. Malli kuvaa prosessiin neljä vaihetta, jotka ovat tiedon sosialisaatio (socialization), ulkoistaminen (externalization), yhdistäminen (combination) ja sisäistäminen (internalization). Näytönohjain
RAMDAC (Random Access Memory Digital-to-Analog Converter) muuntaa digitaaliset signaalit analogiliitäntäisten näyttöjen (kuten kuvaputkinäyttöjen) ymmärtämään muotoon analogisiksi signaaleiksi.
RAMDAC sisältää kolme D/A-muunninta, yhden kullekin RGB-järjestelmän päävärille ja niiden lisäksi kellopiirejä, joilla kuvan piirto ajoitetaan kuvaputkinäytön virkistystaajuuksiin. D/A-muunninten bittimäärä määrää kuinka monta väriä näytönohjain voi näyttää, kun taas niiden nopeus määrää millä resoluutiolla ja virkistystaajuudella kuvaa voi näyttää. D/A-muunninten nopeus on nykyisin 400–500 MHz.
Digitaalisten näyttöjen suosio ja RAMDACin integrointi grafiikkasuorittimen ytimeen on johtanut erillisen RAMDAC-sirun katoamiseen sen tarpeettomuuden vuoksi. I-mode
i-mode-puhelimille tyypillisiä piirteitä ovat niin sanottu simpukkamalli ja suuret näytöt (250x320 pikseliä). Useissa puhelimissa on kaksi näyttöä läpän molemmin puolin. Lisäksi puhelimissa on runsas varustelu, esimerkiksi megapikselin digitaalikamera. Näytöissä on normaalisti 65 536 väriä, mutta uusimmissa malleissa 262 144 väriä. Puhelinten ulkonaiset mitat ja painot ovat suunnilleen samoja kuin Nokian malleissa. Pääväri
Valoisuutta eli luminanssia vähentävässä, subtraktiivisessa värinmuodostuksessa päävärejä ovat sinivihreä eli ns. syaaninsininen (C = Cyan), sinipunainen ns. magentanpunainen (M = Magenta) ja keltainen (Y = yellow). Subtraktiivisessa värinmuodostuksessa peittäviä pigmenttejä sekoittamalla syntyy värisävyjä, jotka ovat side- ja liuotinaineista riippuen lähtöväriensä valoisuuksien keskiarvoja tai niitä tummempia. Sen sijaan läpikuultavia kalvovärejä käytettäessä väriyhdistelmät ovat yleensä aina lähtövärejään tummempia, koska valoisuudesta suodattuu pois enemmän kuin läpikuultamattomia pigmenttejä käytettäessä. Valoisuutta vähentävää ns. CMYK-värinmuodostusta käytetään muun muassa paperille tulostetuissa värivalokuvissa sekä kirjapainojen väripainatuksessa ja väritulostimien värikuvissa. Näissä neljäs "väri" on itse asiassa väritön musta pigmentti (K = Key tai blacK), jota tarvitaan valoisuuserojen ja tummuuden voimistamiseen. Cascading Style Sheets
Cascading Style Sheets (lyh. CSS, kirjaimellisesti ”porrastetut tyyliarkit”) on erityisesti WWW-dokumenteille kehitetty tyyliohjeiden laji. CSS:ssä dokumentille voi määritellä useita tyyliohjeita, jotka yhdistetään tietyllä tavalla yhdeksi säännöstöksi. CSS-tiedostojen pääte on yleensä codice_1 Suomen YK-liitto
YK-liitto tekee myös paljon yhteistyötä suomalaisten koulujen kanssa. Liiton tavoitteena on kouluttaa opettajia ja oppilaita YK:n toiminnan tärkeydestä ja yksityiskohdista. Erityisesti kouluja varten tuotetun aineiston lisäksi YK-liitto järjestää oppilaille esimerkiksi Malli-YK -kokouksia, joissa oppilaat saavat simuloida eri YK:n päättävien elinten istuntoja. Yhteydetön kielioppi
Chomskyn normaalimuodossa olevan kieliopin produktiot ovat erityisen yksinkertaisia, minkä vuoksi tällä normaalimuodolla on sekä teoreettisia että käytännön sovelluksia. Sen avulla voidaan esimerkiksi konstruoida algoritmi, joka ratkaisee kuuluuko annettu merkkijono kieliopin tuottamaan kieleen vai ei (CYK-algoritmi). Preoni
Standardimallissa on monenlaisia erilaisia hiukkasia. Yksi näistä on kvarkki ja niitä on kuusi kappaletta. Kvarkkeja yhteen sitovaa voimaa kutsutaan värivoimaksi. Tässä yhteydessä ”värillä” ei ole mitään tekemistä arkielämän värien kanssa vaan se on sovittu nimi, jolla kuvataan kvarkkien toimintaa. Kvarkkeja on kolmella eri värivarauksella: punainen, vihreä ja sininen ja antikvarkit kantavat näiden antivärejä: antipunainen, antivihreä ja antisininen Nämä aiheuttavat kvanttivärindynamiikan (QCD). Digitaalinen maastomalli
Nykyään maastomaalit ovat digitaalisia maastomalleja ("DTM", "Digital Terrain Model"). Tällainen maaston ominaisuuksia kuvaava ja käsittelevä malli perustuu siihen, että tietokoneen muistissa olevia, esimerkiksi fotogrammetrisestä aineistosta tuotuja, tasokoordinaattien pisteitä järjestellään tietyllä tavalla, jotta malli saadaan aikaiseksi. Väylä
MCA (Micro Channel architecture) on IBM PS/2 tietokoneessa käytetty väylätyyppi. Tyyppi ei yleistynyt PC-tietokoneissa. TCP/IP-viitemalli
TCP/IP-malli ei määritä tarkkaan mitä tapahtuu verkkokerroksen alapuolella. Se olettaa että IP:n alla on jokin protokolla, joka pystyy välittämään IP-paketteja tietokoneen muistista toiselle tietokoneelle. IP-protokolla ei ota mitenkään kantaa fyysiseen mediaan tai pakettien kehystykseen, vaan olettaa saavansa käyttöön alemman kerroksen palveluita jonkin rajapinnan kautta, niin että se voi lähettää paketteja reitittimille (yhdyskäytäville). Tyypillisiä peruskerroksia ovat lähiverkkojen Ethernet, matkapuhelimien GPRS ja 3G ja digitaalisten tilaajaliittymien ADSL fyysiseen kerrokseen ja ATM, PPP, Ethernet tms. linkkikerrokseen perustuvat tekniikat. Peruskerros saattaa myös olla toinen TCP/IP-protokollapino, IP IP:n päällä muutaman lisäprotokollan kera ei ole mitenkään harvinainen ratkaisu. CMOS
CMOS (lyhenne sanoista "Complementary Metal Oxide Semiconductor") on kanavatransistoreihin perustuva mikropiiritekniikka, jota käytetään mm. digitaali- ja nykyään myös radiotaajuisissa piireissä. CMOS on yleinen logiikkapiiriperhe. CMOS-tekniikalla valmistetaan mm. logiikkaporttipiirejä ja mikroprosessoreja. Ennen CMOS-tekniikan kehittymistä käytössä oli HMOS ("High density, short channel MOS") tekniikkaa. Frank Wanlass haki CMOS-tekniikalle patenttia (US 3356858 A) vuonna 1963. Ensimmäiset yleiskäyttöiset CMOS-logiikkapiirit julkaisi RCA vuonna 1968. Capital Asset Pricing -malli
jossa Oliomalli
Oliomalli on kohdealueen (problem domain) olio-ohjelmoinnin paradigmaan pohjautuva abstraktio, joka on olioanalyysin lopputulos (OOA Object-Oriented Analysis) Oliomallinnus syntyi olio-ohjelmoinnin pohjalta 1980- ja 1990-luvun vaihteessa (kts kirjallisuusluettelo). Olio-ohjelmoinnin yhteydessä olio on teknisesti määritelty kielen ominaisuus. Kaapelimodeemi
CMTS "(Cable Modem Termination System)" on kaapelitelevisioverkon laitetilassa oleva koaksiaali- ja kuitukaapelit päättävä keskitin. Yhteys kotoa Internetiin toteutetaan yhdellä paluusuuntaisella taajuuskaistalla ja yhteydet koteihin toisella myötäsuuntaisella kaapelimodeemikäyttöön varatulla taajuuskaistalla, joka vastaa yhden televisiokanavan käyttämää taajuuskaistaa. Samassa verkon haarassa on internet-liikennettä varten varattu yleensä useita myötä- ja paluusuunnan taajuuskanavia, joiden tarjoamaa tiedonsiirtokapasiteettia kaapelimodeemit jakavat. CMYK
CMYK-avaruuden perusvärit on valittu kuvien paperille painamiseen soveltuviksi. Tätä väriavaruutta käytetäänkin pääasiassa painotuotteissa, jolloin puhutaan neliväripainosta. CMYK
Kuvia tallennetaan CMYK-muodossa yleensä vain tulosteissa ja painotuotteissa käyttämistä varten, koska CMYK-väriavaruus ei sovellu esimerkiksi kuvien näyttämiseen tietokoneen näytöllä. Tietokoneiden näytöt käyttävät yleensä kolmiväristä RGB-värimallia. CMYK on yleisistä väriavaruuksista suppein, eli sillä voidaan muodostaa vähiten erilaisia värejä. Laajin on puolestaan LAB, jota käytetään laajuutensa vuoksi usein välitilana muunnoksissa eri väriavaruuksien välillä. Close to Metal
Close to Metal (CTM) on betavaiheessa oleva alhaisen tason ohjelmointikieli, jonka ATI on kehittänyt GPGPU-käyttöliittymäkseen. CTM on ollut olemassa vasta lyhyen aikaa ja ensimmäisen sen pohjalta kehitetty tuote on nimetty Stream SDK:ksi. Kansainvälinen standardi-ilmakehä
Kansainvälinen standardi-ilmakehä ("International Standard Atmosphere", ISA) on kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) määrittelemä ilmakehämalli, joka perustuu keskimääräisiin olosuhteisiin Maapallon keskileveysasteilla. Malli perustuu kerroksiin, joiden ominaisuudet se määrittelee. Painofilmi
Esimerkkinä perinteinen neliväripainatus CMYK-väreillä: syaanilla, magentalla, keltaisella ja mustalla on kaikilla omat painofilminsä. Neljän perusvärin ohella on mahdollista käyttää lisävärejä, joilla CMYK-väriavaruutta voi laajentaa, tai niitä voi käyttää yksivärisissä painatuksissa perusmustan sijaan (Pantone-värit). Kuten perusväreilläkin, lisäväreillä on omat painofilminsä. Neliväripainatuksissa lisävärejä käytetään yleensä efekteinä, tyypillisinä esimerkkeinä hopea tai kulta. Väriavaruus
CIE:n kehittämä väriavaruusmalli, jonka pohjalta useimmat nykyiset väriavaruudet, kuten CIELAB ja CIELUV on johdettu. XYZ - kolmivärikomponentteihin perustuvia väriavaruuksia on CIE 1931 XYZ, joka perustuu CIE standardi 2° havaitsijan värinsovitusfunktioihin sekä CIE 1964 XYZ, joka perustuu CIE standardi 10° havaitsijaan.