Miten puoliintumisaika määritellään?
Eksponentiaalinen hajoaminen
Intuitiivisesti ymmärrettävä suure hajoamisen nopeudelle on puoliintumisaika. Puoliintumisaika on se aika, jossa suure "N" pienenee puoleen alkuperäisestä arvostaan. Puoliintumisaika "T" voidaan helposti johtaa hajoamislain integraalimuodosta asettamalla "N(T)=N(0)/2", eli ajanhetkellä "t=T" on "N":n alkuperäinen arvo laskenut puoleen alkuperäisestä. Tällöin saadaan puoliintumisajan arvoksi Puoliintumisaika
Puoliintumisaika on aika, jonka kuluessa puolet aineesta on hajonnut, esim. radioaktiivisen aineen atomiytimistä on hajonnut toisiksi atomiytimiksi. Biokemiassa tai lääketieteessä puoliintumisajaksi nimitetään aikaa, jonka kuluessa puolet aineen molekyyleistä on hajonnut elimistössä ym. biologisessa systeemissä. Radiohiiliajoitus
Libbyn ryhmä oli ensimmäinen, joka määritti radiohiilen puoliintumis­ajan mittauksistaan. Koska aika on pitkä ja tutkimuksia on tehty vasta lyhyen aikaa, siihen liittyi epävarmuutta. Vertailu muinaisen Egyptin näytteisiin osoitti kuitenkin että virhe oli varsin pieni. Libbyn käyttämää arvoa 5 568 ± 30, niin sanottua Libbyn puoliintumisaikaa käytettiin pitkään. Myöhemmin huomattiin sen olevan 3 % liian pieni, ja nykyisin käytetään uutta arviota 5 730 ± 40 vuotta, jota kutsutaan Cambridgen puoliintumisajaksi.
Kuvan lomitus
Normaali analoginen televisio esittää kuvan lomitettuna. PAL-materiaalin lomitettu kuva sisältää 25 Hz:n kuvataajuudella (fps, frames per second) 50 puolikuvaa sekunnissa. Progressiivisessa kuvassa sitä vastoin jokainen kenttä sisältää täyskuvan. Siten jos alkuperäinen kuvamateriaali sisältää vain 25 kuvaa sekunnissa, niin progressiivisen kuvan vaatimaan 50 Hz kuvataajuuteen pääsemiseksi kuvataajuutta on keinotekoisesti nostettava kuvankäsittelyn menetelmin, esimerkiksi interpoloimalla. 
Monet DVD-soittimet osaavat tuottaa lomittamatonta kuvaa. Tätä toimintoa kutsutaan yleensä nimellä "Progressive Scan". Joillain DVD-levyillä kuva on jo valmiiksi lomittamaton. HDTV:ssä voidaan käyttää myös lomittamatonta kuvaa lähetyksissä. Puolivoltti
Jalkojen istumakulma vaikuttaa puolivoltin etenemään. Oikea asento on suunnilleen hieman yli suorakulman. Mitä edempänä polvet ovat (istuma-asento), sitä enemmän ponnistuksen voimaa menetetään ja samalla liike lyhenee. Mitä taaempana lähdön istuma asento on, sitä pidemmäksi puolivoltti tulee. Pituus määrää myös liikkeen nopeuden. Pitkä taaksepäin puolivoltti on hitaampi kuin lyhyt. Taitava voimistelija pystyy pitämään usean puolivoltin liikesarjan paikallaan etenemän suhteen. Meitnerium
Muodostuneen meitnerium-266 isotoopin puoliintumisaika on noin 3 millisekuntia . Löydös vahvistettiin kolme vuotta myöhemmin Dubnassa Joint institute for Nuclear Research tutkimuslaitoksessa . Kuusi vuotta myöhemmin valmistettiin samaa isotooppia kaksi atomia . Ydinase
Mikäli kobolttipommi räjäytettäisiin korkealla ilmakehässä, koboltti muuttuisi pieniksi hiukkasiksi ja saastuttaisi maapallon hyvin laajalti hiukkasten levitessä tuulten mukana. Koboltin radioaktiivisen isotoopin koboltti-60:n puoliintumisaika on 5,27 vuotta. Iänmääritys
Tunnettuja radioaktiivisia iänmääritysmenetelmiä ovat radiohiilimenetelmä eli hiili-14-menetelmä (C-14-menetelmä), kalium-argon-menetelmä, uraani-lyijy-menetelmä ja uraani-torium-menetelmä. Radioaktiivinen iänmääritys perustuu siihen, että jokin radioaktiivinen alkuaine tai isotooppi hajoaa toiseksi tietyllä nopeudella. Esimerkiksi jos puoliintumisaika on 6 000 vuotta, 6 000 vuoden kuluessa aina puolet alkuperäisestä aineesta on jäljellä. Esimerkiksi 6 000 vuodessa 100 grammasta jää jäljelle 50 grammaa, 12 000 vuodessa 25 grammaa, 18 000 vuodessa 12,5 grammaa ja niin edelleen. Esineen ikä saadaan yksinkertaisesti mittaamalla tutkittavan radioisotoopin määrä tarkoin ja laskemalla matemaattisella kaavalla aineen ikä. Nihonium
Nihoniumin isotoopit hajoavat lähes pelkästään alfahajoamisella, mutta spontaani fissio voi olla mahdollinen joillekin isotoopeille. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017): Osavuosikatsaus
Osavuosikatsaus (kvartaalikatsaus, tulosjulkistus, lyh. OVK) tarkoittaa yleisimmin pörssinoteeratun yrityksen (ks. Osakeyhtiö) tulosten ja muun kehityksen raportointia osakkeenomistajille vuoden alusta kolmen kuukauden välein. Pörssinoteeratut yritykset ovat tiedonantovelvollisia, mistä määrätään Suomen laissa ja tarkemmin asetuksissa. Yksi säädöksissä määrätty tiedonantomuoto on kehityksen raportoiminen 3 kuukauden väliajoin. Radioaktiivinen hajoaminen
Hajoamislaista voidaan johtaa myös puoliintumisaika formula_6, jossa radioaktiivisten ydinten määrä puolittuu. Copa América 2015
Lohkovaiheen päätyttyä lohkossaan kolmanneksi sijoittuneet joukkueet asetettiin keskinäiseen vertailuun, josta kaksi parasta joukkuetta selvisi puolivälieriin.
Pudotuspeleissä (pl. loppuottelu) ottelun ollessa tasatuloksessa varsinaisen peliajan jälkeen, tulos ratkaistaan rangaistuspotkukilpailulla. Loppuottelussa pelataan ensin 30 minuutin jatkoaika, kahdessa 15 minuutin jaksossa. Jos tilanne on tasan jatkoajankin jälkeen, ottelun tulos ratkaistiin rangaistuspotkukilpailulla. Metastabiliteetti
Kaikissa muissa tiloissa systeemillä on suurempi energia kuin perustilassa. Näistä muista tiloista meta­stabiileiksi katsotaan yleensä ne, joiden puoliintumisaika on ainakin 10 tai 10 kertaa suurempi kuin systeemin lyhytikäisimpien tilojen. Ydinräjähdyksen vaikutukset
Säteily puoliintuu noin 7 tunnissa, jolloin eksponentti on 1.2. Käytännössä tämä on välillä 0,9-2. Niinpä säteily heikkenee nopeasti. Kopernikium
Kopernikium (aiemmin väliaikaisnimellä ununbium, "Uub") on jaksollisen järjestelmän 112. alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Cn (). Kopernikium on äärimmäisen radioaktiivinen synteettinen alkuaine ja sen pysyvimmän isotoopin kopernikium-285:n puoliintumisaika on noin 32 sekuntia. Moskovium
Moskoviumin isotoopit hajoavat yksinomaan alfahajoamisella. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017): Ositus (oikeustiede)
Kun velat on katettu nähdään puolison avio-oikeuden alaisen omaisuuden säästö. Puolisoiden säästöt lasketaan yhteen ja saadusta summasta vähennetään mahdollinen vastike. Tämän jälkeen jäljelle jäänyt säästö puolitetaan. Säästön puolikkaan ja mahdollisen vastikkeen summaa nimitetään avio-osaksi, jonka puoliso osituksesta saa. Avio-osan ja puolison avio-oikeuden alaisen omaisuuden säästön erotusta nimitetään tasingoksi. Vähemmän omistava puoliso saa tasinkoa enemmän omistavalta puolisolta. Tulium
Tuliumille tunnetaan 35 radioaktiivista isotooppia (pois lukien ydinisomeerit). Niiden massaluvut vaihtelevat välillä 144–179 ja puoliintumisajat 300 nanosekunnista (Tm) aina 1,92 vuoteen (Tm). Jos luonnossa esiintyvää tuliumia (Tm) pommitetaan neutroneilla, saadaan radioaktiivista Tm isotooppia (puoliintumisaika 128,6 päivää), joka emittoi gammasäteilyä, jonka aallonpituus on samaa luokkaa kuin laboratorioissa yleensä käytettävillä röntgensäteilyn lähteillä. Useimpien muiden tuliumin isotooppien puoliintumisajat ovat enimmillään vain joitain minuutteja. Suurin osa tuliumin keveimmistä isotoopeista (massaluku alle 161) hajoavat joko β-hajoamisella tai elektroninsieppauksella, mutta myös protoniemissiota ja α-hajoamista esiintyy. Raskaat tuliumisotoopit hajoavat β-hajoamisella. Eliminaation puoliintumisaika
Asia ei kuitenkaan ole suoraviivainen, sillä puoliintumisaika edellyttää niin sanottua ensimmäisen asteen kinetiikkaa, jossa eliminaationopeus on suorassa suhteessa pitoisuuteen tai määrään elimistössä. Esimerkiki alkoholi metaboloituu entsyymien vaikutuksesta, eikä metabolianopeus riipu alkoholin pitoisuudesta, vaan se on vakio, aikuisella noin 8 grammaa tunnissa. Samoin aineen varastoituminen elimistöön, esimerkiksi rasvakudokseen tai luuhun, aiheuttaa mutkikkaamman tilanteen, jossa eri prosesseilla voi olla samaan aikaan omat puoliintumisaikansa. Eliminaation puoliintumisaika on yksilöllinen riippuen hajoavasta aineesta ja elimistön iästä ja kunnosta, eikä sitä voida tarkasti määritellä eikä täysin verrata radioaktiivisten aineiden puoliintumisaikaan. Kalium-argon-ajoitus
Alkuaine kalium (K) esiintyy luonnossa kolmena isotooppina (suluissa osuus luonnon kaliumista): K (92,23%), K (0,0118%), K (6,73%). Radioaktiivinen isotooppi kalium-40 (K) hajoaa puoliintumisajalla 1,3·10 (1,3 miljardia) vuotta ja lopputulos on joko kalsium (Ca) tai argon (Ar). Lopputulosten todennäköisyydet eivät ole yhtäsuuret vaan kaliumatomi hajoaa kalsiumiksi 89,1% ja argoniksi 10,9% todennäköisyydellä. Koska argon on jalokaasu, se pääsee pakenemaan kiviaineksesta niin kauan kuin kiviaines on riittävän kuumaa. Kiviaineksen jäähdyttyä ns. sulkeutumislämpötilan alapuolelle hajoamistuotteena syntynyt argon jää vangiksi siihen, ja tämän vuoksi on mahdollista sanoa, kauanko se on ollut jähmeää. Sulkeutumislämpötila vaihtelee eri mineraalien kesken. Hafnium
Ainakin 34 hafniumin isotooppia on havaittu, massanumeroiltaan väliltä 153:sta 186:een. Viisi vakaata isotooppia ovat välillä 176:sta 180:een. Radioaktiivisten isotooppien puoliintumisaika alkaa vain 400:sta millisekunnista Hf:lle, jopa 2.0 petavuoteen (10 vuotta) vakaimmalle isotoopille, Hf. Luonnollinen hafnium (Hf) koostuu viidestä stabiilista isotoopista (Hf, Hf, Hf, Hf ja Hf) ja yhdestä hyvin pitkäikäisestä radioisotoopista, Hf, jonka puoliintumisaika on 2 × 10 vuotta. Lisäksi on 30 muuta tunnettua radionuklidia, joista stabiilein on Hf (sen puoliintumisaika on 8,9 × 10 vuotta). Ei ole olemassa muuta radioisotooppia, jonka puoliintumisaika olisi yli 1,87 vuotta. Tunnetaan myös 26 ydinisomeeriä, joista stabiilein on Hf (puoliintumisaika 31 vuotta). Ydinisomeeri Hf oli kiistojen keskipisteenä useiden vuosien ajan liittyen sen mahdolliseen asekäyttöön. Alakloori
Maaperän mikro-organismit, kasvit ja eläimet metaboloivat alakloorin varsin samoilla mekanismeilla. Tyypillisimmät tavat ovat aromaattisen renkaan hydroksyloiminen, kloorin korvaaminen, amidiryhmän typpiatomin dealkyloiminen ja glutationikonjugaatin muodostaminen. Yhdisteen puoliintumisaika apinoilla ja rotilla oli 6–14 tuntia. Hiekkaisessa maaperässä alakloorin puoliintumisaika anaerobisissa olosuhteissa on noin 17 vuorokautta. Maan pintakerroksissa ja aerobisissa oloissa hajoaminen ei ole yhtä nopeaa. Neptunium
Neptuniumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Neptuniumilla on kaksi isotooppia, joiden puoliintumisajat ovat tuhansia vuosia: Np yli 10 000 vuotta ja Np yli 200 000 vuotta. Vasteaika
Vasteaika on muun muassa litteiden televisioiden ja tietokoneissa käytettävien plasma- tai nestekidenäyttöjen kuvanlaatua kuvaava suure. Vasteaika tarkoittaa pikselin muuttumista tummasta kirkkaaksi ja takaisin tummaksi, esim. gray to gray tai black to black. Mitä lyhyempi vasteaika on, sitä parempi kuvanlaatu on. Lyhyempi vasteaika tarkoittaa myös pehmeämmin liikkuvaa kuvaa ja ”haamu-efektiä” ei pitäisi ilmaantua.
Vasteaika ilmoitetaan millisekunteina. Nykyisten näyttöjen tyypillinen vasteaika vaihtelee välillä 1-10 ms, todella laadukkaat näytöt saattavat yltää alle kahden millisekunnin vasteaikaan. Jotkut valmistajat ilmoittavat vasteajan keskiarvona, joka sekoittaa helposti kuluttajaa. Radioaktiivisuus
Puoliintumisaika on aika, jonka kuluessa puolet radioaktiivisen aineen ytimistä on hajonnut toisiksi ytimiksi. Se vaihtelee eri isotoopeilla miljoonista vuosista nanosekunteihin. Nuklidin hajoamisvakion λ ja puoliintumisajan T välillä on yhteys Synnytys
Synnytys on raskauden päätösvaihe, jossa nisäkkäillä naaraan kohdussa kasvanut poikanen siirtyy ulkomaailmaan naaraan emättimen kautta tai keisarileikkauksella. Ihmisillä synnytys tapahtuu keskimäärin noin 38 viikon (9 kk) kuluttua hedelmöittymisestä. Raskaus on täysiaikainen, kun se on kestänyt vähintään 37 ja enintään 42 viikkoa. Synnytys voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen, joita ovat avautumisvaihe, ponnistusvaihe ja raskausjäännösten poistuminen. 
Synnytyksen käynnistämiseen voidaan lääkeaineista käyttää esimerkiksi oksitosiinia tai dinoprostonia. Puoliintumisaika
Merkitään radioaktiivisen aineen puoliintumisaikaa kirjaimella formula_1 ja aineen alkuperäistä määrää kirjaimella formula_2. Tällöin ajan formula_3 kuluttua radioaktiivisen aineen määrä on Ernest Rutherford
Vuonna 1898 Rutherford otti vastaan McGill yliopiston professuurin Montrealiin Kanadaan (1898–1907). Yliopistolla oli hyvin varustellut laboratoriot, minkä vuoksi Rutherford siirtyi valtameren toiselle puolelle. Hän otti tutkimuksiinsa avukseen nuoren kemistin Frederick Soddyn sekä assistentiksi jatko-opiskelijan Harriet Brooksin. Heidän avullaan hän osoitti radioaktiivisen hajoamisen mysteerin: joidenkin alkuaineiden atomit hajoavat spontaanisti kevyempien alkuaineiden atomeiksi. Tämä oli yksi hänen uransa läpimurroistaan. Selvitettyään, että uraanin lopullinen hajoamistuote on lyijy, Rutherford tajusi, että mittaamalla uraanin ja lyijyn suhteellinen osuus mineraaleissa sekä uraaniatomien hajoamisnopeus voitaisiin selvittää mineraalien ikä. Maaperän näytteiden radioaktiivinen iänmääritys on tärkeä osa nykypäivänkin geologista tutkimusta. Raskaiden alkuaineiden hajoamistutkimusten tuloksena syntyi käsite puoliintumisaika. Aika, jonka kuluessa puolet radioaktiivisen aineen atomiytimistä on hajonnut toisiksi atomiytimiksi. Vuosina 1902–1903 Rutherford ja Soddy kehittivät hajoamisteorian selityksenä radioaktiivisuudelle, mitä pidetään Rutherfordin suurimpana saavutuksena McGillin yliopistossa. Alkemiassa ja siirtymäalkuaineiden teoriassa atomeja pidettiin pysyvinä, mutta Rutherford ja Soddy väittivät, että radioaktiivinen energia tuli atomin sisältä ja spontaanin alfa- ja betahiukkasten emissio merkitsi atomien kemiallista muutosta alkuaineesta toiseen. Kokeellisten tutkimusten ylivoimainen näyttö tukahdutti epäilijät. Rutherford ajatteli alfahiukkasen olevan suurin tekijä tälle kemialliselle muutokselle alfahiukkasen konkreettisen massan vuoksi. Hän määritti alfahiukkaselle positiivisen varauksen, mutta ei saanut vielä selville oliko se vety- vai heliumioni. Levometamfetamiini
Levometamfetamiinin puoliintumisaika on 13,3 – 15 tuntia. Europium
Luonnossa esiintyvä europium koostuu 2 isotoopista, Eu ja Eu, joista Eu on runsain (52,2%). Vaikka Eu on stabiili aine, Eu:n havaittiin vasta viime vuosina alfahajoavan puoliintumisajalla ⩾1,7·10 vuotta, tuottaen noin yhden alfahiukkasen kahdessa minuutissa jokaisessa kilossa luonnollista europiumia. Yhteensä 35 keinotekoista radioaktiivista isotooppia on tunnistettu. Näistä pysyvimmät ovat Eu puoliintumisajalla 36,9 vuotta, Eu puoliintumisajalla 13,516 vuotta, ja Eu jonka puoliintumisaika on 8,593 vuotta. Kaikkien muiden radioisotooppien puoliintumisaika on enintään 4,7612 vuotta, ja suurimman osan alle 12,2 sekuntia. Europiumilla on myös kahdeksan ydinisomeeria, joista pysyvimmät ovat Eu (puoliintumisaika 12,8 h), Eu (9,3116 h) ja Eu (96 minuuttia). Paasto
Pätkäpaasto eli jaksoittainen paastoaminen tapahtuu varaamalla vuorokaudesta tietty aika paastoamiselle ja tietty aika syömiselle (niin sanottu "syömisikkuna"). Yleisin jaksotus on paastota yö ja aamu, ja syödä iltapäivällä ja illalla. "Vuoropäivin paastoamisessa" syödään kahden vuorokauden aikana vain yhden 12-tuntisen jakson aikana. Pätkäpaaston kannattajien mukaan pätkäpaasto on ihmiselle evoluutiohistoriallisesti luonnollisin syömisen jaksotusmuoto ja sillä voi olla erilaisia hyödyllisiä vaikutuksia terveyteen. Osittainen paastoaminen siten, että ruokaympyrän ravintoaineellinen ja ravitsemuksellinen päivittäinen energiasuositus ei täyty, ei vaikuta ainoastaan rasva-aineenvaihduntaan eli rasvojen käyttöön elimistöstä energiaksi, vaan myös vähentää ja heikentää yleistä vireyttä. Uppopallo
Peliaika normaalin pituisessa ottelussa on 2x15 minuuttia tehokasta peliaikaa. Erien välissä on 5 minuutin tauko. Tällöin joukkueet myös vaihtavat puolia. Jäähyn pituus on 2 minuuttia. Kummallakin joukkueella on oikeus yhteen minuutin mittaiseen aikalisään ottelua kohden. Imatsapyyri
Imatsapyyrin puoliintumisaika maaperässä on 11 vuorokautta. Imatsapyyrin metaboliareitteihin kuuluvat hydrolyysi, dekarboksylointi ja syklisointireaktiot. Platina
Luonnon platina on seos kuudesta isotoopista: Pt, Pt, Pt, Pt, Pt ja Pt. Näistä yleisin on Pt (33,8%) ja sitä seuraavat Pt (32,9%), Pt (25,3%), Pt (7,21%), Pt (0,78%) ja Pt (0,0127%). Näistä viisi on pysyviä isotooppeja, mutta harvinainen Pt on heikosti radioaktiivinen alfasäteilijä. Sen puoliintumisaika on 650±30 miljardia vuotta. Myös isotoopin Pt on teoreettisesti ennustettu hajoavan (puoliintumisaika vähintään 3,20·10 vuotta), mutta sellaista ei ole havaittu kokeellisesti joten isotooppia pidetään stabiilina. Nämä puoliintumisajat ovat niin pitkiä, ettei luonnon platinan hyvin vähäisellä radioaktiivisuudella ole käytännön merkitystä. Rehydroksylaatioajoitus
Esineen ikää määriteltäessä esinettä punnitaan nollauksen jälkeen tarkalla vaa'alla aluksi jopa minuutin välein. Väliaikaa pidennetään vähitellen ja muutaman päivän kuluttua saadaan arvoja, joilla selvitetään ajan ja massan kasvun riippuvuus, ja arvoista piirretään suora. On todettu, että poltettu saviesineen massan kasvu on verrannollinen ajan potenssiin 1/4. Mittausten perusteella saadaan selvitetyksi, miten massa kasvaa suhteessa ajan potenssiin 1/4. Kun esine on mitattu ennen kuumennusta, voidaan suoraa jatkaa ja päätellä esineen polttoaika. Uraani-235
Uraani-235-atomi voi hajota joko alfa­hajoamisella tai fissiolla. Luonnossa alfahajoaminen on verrattomasti yleisempää: sen suhteen U-235:n puoliintumisaika on 708,3 miljoonaa vuotta ja hajoamisvakio näin ollen 3,10 · 10 s, toisin sanoen U-235-atomi hajoaa alfa­hajoamisella seuraavan sekunnin kuluessa todennäköisyydellä 3,10 · 10. Kuvan lomitus
Jotta silmä ei havaitsisi kuvan välkkymistä, kukin kuva lähetetään kahtena "kenttänä" eli "puolikuvana" niin, että ensimmäinen puolikuva sisältää parittomat juovat ja toinen puolikuva parilliset juovat. Televisiolähetyksissä ja videonauhoituksissa käytetyllä 25 Hz:n kuvataajuudella tämä menetelmä vähentää kuvan vilkkumista verrattuna lomittamattomaan eli "progressiiviseen" kuvaan sekä tekee liikkeestä sulavampaa. Tekniikka samalla vähentää televisiolähetteen vaatimaa kaistaleveyttä verrattuna siihen, että lähetettäisiin 50 kokonaista kuvaa joka sekunti. PAL- ja NTSC-järjestelmissä alempi (parillinen) rivi piirretään ensin. Protaktinium
Protaktiniumille tunnetaan 29 isotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 212–240, sekä kolme isomeerista tilaa. Vain isotooppeja Pa ja Pa on löydetty luonnosta. Mikään isotoopeista ei ole pysyvä, vaan ne ovat kaikki radioaktiivisia. Kaikkien isotooppien puoliintumisaika on lyhyt, poikkeuksena Pa (puoliintumisaika 32 760 vuotta). Tärkeimmät isotoopit ovat Pa ja Pa, jota saadaan uraanin isotoopin U valmistamisen sivutuotteena. Pa on beetasäteilijä, jonka puoliintumisaika on 26,97 päivää. Se on halvin ja eniten käytetty isotooppi protaktiniumin kemian tutkimuksessa. Hukkuminen
Mitä pidempään uhri on ollut upoksissa, sitä heikompi ennuste on. Alle minuutissa hukkumisesta aloitettu elvytys takaa lähes täyden toipumisen. Toisaalta jo 10 minuutin jälkeen hukkumisesta aloitettu elvytys ei enää anna yhtä hyvää tulosta neurologiselle toipumiselle. Yli 30 minuutin sydämenpysähdys heikentää lapsilla ennustetta huomattavasti. On yksittäisiä kertomuksia siitä, miten lapsi on toipunut erinomaisesti 60 minuutin hukkumisajan jälkeen, mutta näissä tapauksissa vesi on ollut jääkylmää. Toisaalta Suomessa on raportoitu, että jäinen vesikään ei välttämättä auta. Ensihoidon kykyyn reagoida hukkumistapauksiin vaikuttavat Suomen kansallisesti pitkät välimatkat. Hypotermia suojaa aivoja, mutta lapsellakin sydän pysähtyy alle 30 asteen lämpötilassa. Talvellakin ennuste riippuu keskeisesti nopeasta hoidosta ja elvytyksestä. THL:n mukaan puolet vedessä tajuntansa menettäneistä lapsista kuolee, ja eloonjääneistä suurimmalle osalle jää elinikäinen vamma aivovaurion seurauksena. Pyöristäminen
Kun luku y on täsmälleen kahden kokonaisluvun puolivälissä eli sen desimaaliosa on tasan 0,5, sen pyöristämisessä lähimpään kokonaislukuun on käytettävä ns. tie-breaking–sääntöjä. Go
Molemmille pelaajille on asetettu oma enimmäisaika jonka siirtojen tekemiseen voi yhteensä käyttää. Molemmilla pelaajilla voi siis olla esimerkiksi 45 minuuttia aikaa. Pelaajan aika alkaa kulua vastustajan vuoron päätyttyä kun vastustaja painaa kelloa, ja lakkaa kulumasta vastustajan vuoron ajaksi pelaajan oman vuoron päätyttyä, kun pelaaja itse painaa kelloa. Mikäli pelaajan aika loppuu, hän häviää. Ymmärrys
Tiedonkäsittelyn tutkija Gregory Chaitinin mukaan ymmärryksessä on kyse eräänlaisesta tiedon pakkaamisesta tiivimpään muotoon. Ymmärrämme esimerkiksi vuorokauden pimeän ja valoisan ajan vaihtelun oppimallamme mallilla siitä, miten maapallo pyörii suhteessa aurinkoon. Sama malli auttaa meitä ymmärtämään myös vuodenajat ja niiden tuomat lämpötilan ja valoisuuden vaihtelut, maiden väliset aikaerot, trooppisten alueiden lämpimyyden verrattuna arktisiin alueisiin jne. Olemme siis tiivistäneet, tietokonekielellä ”pakanneet”, valtavan määrän eri alojen tietoa yksinkertaiseen malliin, joka selittää ne kaikki. Samoin ymmärrämme helposti minkä tahansa kellonajan, koska olemme oppineet vuorokauden jakaantuvan 24 tuntiin, tunnin 60 minuuttiin ja minuutin 60 sekuntiin. Viivästynyt unijakso
Kehon lämpötila ja vireystila vaihtelevat suunnilleen samalla tavalla joka vuorokausi. Elimistön sisäinen kello säätelee kehon lämpötilaa ja melatoniinin tuotantoa. Nämä kaksi tekijää vaikuttavat olennaisesti siihen, miten ja milloin ihminen nukkuu. Nukahtamistaipumus on terveillä henkilöillä suurimmillaan aamuyöllä kello 2 ja 6 välillä, jolloin kehon lämpötila on alimmillaan ja melatoniinin tuotanto suurimmillaan. Ihmisen biologinen vuorokausirytmi on yli 25 tunnin pituinen, mutta päivänvalon säätelemä melatoniinintuotanto tahdistaa yleensä sisäistä kelloa niin, että vuorokausirytmi kutistuu keskimäärin 24 tuntiin ja kymmeneen minuuttiin. Sisäisen kellon joustokyky heikkenee iän myötä.. Swatch Internet Time
Tuntien ja minuuttien sijaan tähtitieteellinen vuorokausi (yksi maapallon pyörähdys) on jaettu tuhanteen osaan, jotka on nimetty ".beateiksi". Jokainen .beat vastaa yhtä Ranskan vallankumouksen aikaan käytettyä kymmenlukuun perustuvaa minuuttia ja kestää tavanomaisen ajanmittauksen yksikköinä ilmaistuna 86,4 sekuntia. Aika merkitään kolminumeroisina lukuina eli esimerkiksi @248 tarkoittaa ajanhetkeä, jolloin ollaan menty 248 .beatia eteenpäin keskiyöstä eli päivästä on kulunut 248 tuhannesosaa (tavanomaisessa ajanlaskussa viisi tuntia ja 57 minuuttia). Niobium
Luonnossa esiintyvä niobium muodostuu yhdestä vakaasta isotoopista, Nb. Muita isotooppeja on valmistettu keinotekoisesti ja alkuaineelle tunnetaan yli 30 radioisotooppia, joiden massaluvut ovat välillä 81–115. Vakain näistä on Nb, jonka puoliintumisaika on 34,7 miljoonaa vuotta. Tämä vuonna 1938 löydetty isotooppi hajoaa β-hajoamisella, kuten useimmat niobiumin isotoopit jotka ovat vakaata Nb isotooppia keveämpiä. Vähiten vakaa on Nb, jonka arvioitu puoliintumisaika on vain noin 17 millisekuntia. Hapen isotoopit
Hapelle tunnetaan myös 14 radioisotooppia. Pitkäikäisimmät niistä on O, jonka puoliintumisaika on 122,24 s, ja O, jonka puoliintumisaika on 70,606 s. Hapen kaikkien muiden radioa­ktiivisten isotooppien puoliintumis­aika on pienempi kuin 27 s ja useimpien niistä pienempi kuin 83 ms. Esimerkiksi O:n puoliintumisaika on 61 ms. Useimmat hapen vakaita isotooppeja kevyemmät isotoopit hajoavat ß-hajoamisella typen isotoopeiksi., vakaita isotooppeja raskaammat sen sijaan ß-hajoamisella fluorin isotoopeiksi. Hunaja
Jos hunaja kuumennetaan tai säilytetään liian lämpimässä, sen ominaisuudet alkavat kärsiä. Hunajan käsittelyä ja säilytystä voidaan arvioida esimerkiksi kartoittamalla tiettyjä entsyymejä, joiden määrään vaikuttavat sekä lämpötila että aika. Mikroaaltouunissa entsyymit tuhoutuvat jo parissa minuutissa. 80 asteen lämpötilassa invertaasi puolittuu 9 minuutissa ja diastaasi 1 tunnissa. 70 asteessa samojen entsyymien puoliintumisajat ovat 5 tuntia sekä 47 minuuttia, ja 60 asteessa 1 päivä sekä 5 tuntia. Huoneenlämmössä puoliintumisajat ovat neljä sekä kaksi vuotta. Hunajan lämpenemisen suurin vaara on tuotanto- ja pakkausvaiheessa, jolloin suurissa erissä käsitelty hunaja saattaa lämmityksen jälkeen jäähtyä liian hitaasti. Puoliintumisaika
Yhtälöstä voidaan myös ratkaista puoliintumisaika formula_9, jos tiedetään hajaantuvan aineen alkuperäinen määrä formula_2 sekä aineen määrä formula_11 hetkellä formula_3 Brallobarbitaali
Eliminaation puoliintumisaika riippuu brallobarbitaalin antotavasta. Oraalisesti annosteltuna puoliintumisaika on huomattavasti pidempi kuin suonensisäisesti annosteltuna, tämä pidentää brallobarbitaalilla saatavaa unta. Tämän arvellaan johtuvan brallobarbitaalin nopeammasta metabolisoitumisesta suonensisäisesti, kuin suun kautta annosteltuna. Stabiilisuuden saari
Saarella esiintyvien alkuaineiden puoliintumisajasta ei olla päästy tiedeyhteisössä yksimielisyyteen. Osa fyysikoista ajattelee, että alkuaineet puoliintuvat muutamassa minuutissa. Toiset taas ajattelevat, että ne voisivat kestää jopa päiviä. Laskelmien mukaan alkuaineiden puoliintumisaika voisi olla hyvin pitkä, jopa miljardi vuotta. Mikäli alkuaineilla on hyvin pitkä puoliintumisaika, niillä voisi olla hyvin erikoisia käyttötarkoituksia muun muassa ydinfysiikassa. Kuitenkin muutamilla isotoopeilla on vain muutama neutroni liian vähän, jotta ne voisivat pysyä vakaina. Dimetyyliheptyylipyraani
Kemikaalin eliminaation puoliintumisaika on 20–39 tuntia, ja sen aktiivisen metaboliitin 11-hydroksi-DMHP:n puoliintumisaika puolestaan on yli 48 tuntia. Radiohiiliajoitus
Radiohiili eli hiili-14 on hiilen radioaktiivinen isotooppi, jonka puoliintumisaika on 5 730 vuotta. Hiili-14:aa kulkeutuu ilmakehästä jatkuvasti hiilipitoisten elävien olioiden, kuten kasvien, elimistöön. Hiili-14 hajoaa betasäteilynä elektroneiksi ja neutriinoiksi. Itseisaika
Itseisajan formalisointi vaatii tila-aika-avaruuden (eng. spacetime), joka kuvaa kelloa, havaitsijaa ja testihiukkasta metriikassa kyseisestä tila-aika-avaruudesta. Itseisaika on pseudo-riemannilainen kaaren pituus tila-aika-avaruuden aikaulottuvuudessa. Sterilaatioaika
Sterilaatioaika on siis riippuvainen sekä käsiteltävästä mikrobista että käytetystä lämpötilasta. Insolaatio
Vuorokauden aikana saadun kokonaissäteilyn laskennassa tarvitaan puolen päivän pituutta H, joka on Kopernikium
Kopernikiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Muiden transuraanien tavoin kaikki kopernikiumin isotoopit ovat radioaktiivisia. Ensimmäisenä valmistetun isotoopin Cn puoliintumisaika on vain 850 millisekuntia. Alkuaineen pysyvin isotooppi on Cn, jonka puoliintumisaika on noin 32 sekuntia, ja sen ydinisomeerin puoliintumisaika on noin 15 sekuntia. Tämä isotooppi hajoaa alfasäteilyä emittoiden darmstadtium-281:ksi. Seuraavaksi pysyvin isotooppi on Cn jonka puoliintumisajaksi on mitattu noin 4,1 sekuntia. Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat merkittävästi alle yhden sekunnin. Eksponentiaalinen hajoaminen
Tästä yhtälöstä nähdään, että yhden puoliintumisajan kuluessa suure on pienentynyt puoleen alkuperäisestä, kahden puoliintumisajan kuluttua neljäsosaan jne. Lutetium
Lutetiumilla on runsaasti ydinisomeereja ja niistä pitkäikäisimmät ovat Lu (puoliintumisaika 160,44 päivää), Lu (142 päivää) ja Lu (3,664 tuntia). Kaikkien muiden tunnettujen ydinisomeerien puoliintumisajat jäävät alle puoleen tuntiin. Kalium-argon-ajoitus
missä "t" on kaliumin puoliintumisaika, "K" mitattu kaliumpitoisuus ja "Ar" mitattu argonpitoisuus. Erityisesti kannattaa huomata, ettei menetelmän soveltamiseksi ole tarpeen tehdä oletuksia kaliumin alkuperäisestä määrästä. Jatkoaika
Jalkapallossa on tavallisesti kaksi 45 minuutin pituista puoliaikaa. Jos ottelu on tasan ja sitä ei voi päättää tasapeliin (esimerkiksi pudotuspelimuotoisissa cup-turnauksissa), pelataan yleensä kaksi viidentoista minuutin mittaista jatkoaikaa, jota kutsutaan jatko-otteluksi. Joissakin turnauksissa käytetään kultainen maali -sääntöä (peli ratkeaa heti, kun on tehty maali), mutta yleensä jatko-ottelu pelataan loppuun ja ottelun tulokseksi merkitään varsinaisessa ja jatko-ottelussa tehtyjen maalien summa. Mikäli jatko-ottelukin päättyy tasan, voittaja ratkaistaan yleensä rangaistuspotkukilpailussa. Auringonlasku
Almanakoissa auringon nousu- ja laskuajat on laskettu käyttämällä refraktiolle vakioarvoa 35 kaariminuuttia, joka vastaa keskimääräistä refraktiota normaaliolosuhteissa merenpinnan tasolla. Kun tähän lisätään Auringon näennäinen säde, 15′, saadaan tulokseksi, että Auringon keskipisteen on oltava 50′ horisontin alapuolella, jotta sen yläreuna näkyisi horisontissa. Raskaus
Synnytyksen arvioitu ajankohta lasketaan edellisten kuukautisten alkamispäivästä lukien. Täysiaikaisen raskauden kesto on 280 päivää (40 viikkoa) edellisten kuukautisten alkamispäivästä tai 38 viikkoa hedelmöityksestä. Koska ovulaatio tapahtuu yleensä 14 päivää kuukautisten alkamisen jälkeen, sikiö on siis todellisuudessa noin kaksi viikkoa nuorempi kuin mitä raskauden laskettu kesto osoittaa. Mikäli naisen kuukatiskierto on epäsäännöllinen, raskauden kesto voidaan määrittää ultraäänitutkimuksen avulla. Aaltolevy (optiikka)
Puoliaalto­levyn eli λ/2 -levyn paksuus "L" on säädetty niin, että kun levy­materiaalin eri polarisaatio­komponenttien taite­kerrointen erotus on Δ"n" ja käytetyn valon aallonpituus tyhjiössä on λ, saadaan vaihe-eroksi eri polarisaatio­komponenttien välillä Γ = π. Koboltti-60
Koboltti-60:stä on olemassa myös metastabiili isomeeri Co-60m, joka puoliintumi­saika on 10,467 minuuttia. Se hajoaa sisäisellä siirtymällä tavalliseksi koboltti-60:ksi lähettäen 58,6 keV:n gammasäteilyä, tai 0,22 %;n toden­näköisyydellä beeta­hajoamisella suoraan nikkeli-60:ksi. Curium
Curiumia on helpompi saada elimistöön hengittämällä kuin suun kautta nautittuna, koska vain 0,05 % ruuan mukana tulleesta curiumista jää elimistöön. Noin 45 % curiumista, joka on päässyt verenkiertoon, kerääntyy maksaan, 45 % jää luihin ja lopuista 10 %:sta suurin osa poistuu ulosteen mukana. Biologinen puoliintumisaika luustossa on 50 vuotta, maksassa 20 vuotta. Elimistössä curium aiheuttaa syöpää. Heptabarbitaali
Heptabarbitaalin kemiallinen kaava on CHNO, CAS-numero 509-86-4 ja eliminaation puoliintumisaika 6,1-11,2 tuntia. Pääsiäisen laskeminen
Jo antiikin aikana tiedettiin, että joka 19. vuosi kuun vaiheet sattuvat likimain samoille vuoden päiville. Tätä 19 vuoden jaksoa sanotaan Metonin jaksoksi. Jakson jokaiseen vuoteen liittyy myös taulukoitu luku, epakti, joka ilmoittaa, kuinka monta päivää vuoden alussa oletetaan kuluneen edellisestä uudestakuusta. Niinpä pääsiäisen ajankohdan laskemiseen on käytetty Metonin jaksoon ja epaktiin perustuvia 19 vuoden mittaisia taulukoita, jotka määräävät, milloin kevään ensimmäinen täysikuu on: aikaisintaan kevätpäiväntasauksena 21.3. Koska 19 vuoden jakso kuitenkaan ei ole aivan tarkka, joudutaan taulukoita muuttamaan 200–300 vuoden välein. Sekä kevätpäiväntasaus että täysikuu ovat pääsiäisen ajankohtaa laskettaessa aina muodollisia, kirkkojen piirissä taulukoituja päiviä, eivät todellisia tähtitieteeseen pohjautuvia päiviä. Paalupaikka
Kaudesta lähtien aika-ajo on säilynyt kolmivaiheisena, mutta välitankkaukset on kielletty ja kuljettajien autot tankataan aika-ajon jälkeen kisapituuden mukaisella polttoainemäärällä. Kauden alussa oli käytössä järjestelmä, jossa aika-ajojen aikana suoritettiin sisäinen karsinta. Aika-ajojen 1.osion aikana sisäinen karsinta alkoi 7 minuuttia osion alusta ja kuljettajia karsiutui 90 sekunnin välein, 2.osiossa sisäinen karsinta alkoi 6 minuuttia osion alusta ja kuljettajia karsiutui jälleen 90 sekunnin välein, ja 3.osion aikana sisäinen karsinta alkoi 5 minuuttia osion alusta ja kuljettajia karsiutui jälleen 90 sekunnin välein, kunnes jäljellä oli kaksi paalupaikasta kilpailevaa kuljettajaa. Uudistuksesta luovuttiin kahden osakilpailun jälkeen ja perinteinen malli palautettiin Kiinan GP:ssä. Koboltti-60
Kun koboltti-60:n puoliintumi­saika tunnetaan, voidaan laskea, että yhden koboltti-60-gramman aktiivisuus on 44 TBq tai noin 1100 curieta. Siitä saatu absorboitunut annos on verrannollinen hajoamisessa vapautuvaan energiaan ja aikaan. Yhdestä giga­becquerelistä puhdasta koboltti-60:stä saatu annos on noin 0,35 mSv tunnissa metrin etäisyydellä säteily­lähteestä. Tämän perusteella voidaan laskea myös ekvivalenttiannos, joka riippuu etäisyydestä ja aktiivisuudesta. Metformiini
Metformiinin imeytyminen on hitaahkoa ja saattaa kestää jopa kuusi tuntia. Se ei metaboloidu, vaan erittyy sellaisenaan virtsaan 2-3 tunnin puoliintumisajalla. Viimeiset viitisen prosenttia eliminoituvat hyvin hitaasti, puoliintumisaika kasvaa 9-17 tuntiin. Radiohiiliajoitus
missä "t" on radiohiilen puoliintumisaika. Samassa suhteessa pienenee myös näytteen aktiivisuus. Yläpuolinen indeksointipilkku
Toisinaan käytetään indeksointipilkkuja myös aikayksiköiden, minuutin ja sekunnin, merkintöinä, jolloin 3′ 5″ tarkoittaa 3 min 5 s. Tämä merkitsemistapa ei ole SI-järjestelmän eikä nykyisten standardien mukainen, mutta sitä näkee usein käytettävän esimerkiksi äänilevyissä osoittamassa kappaleiden kestoaikaa. Amerikkalainen jalkapallo
Peliaika on 60 minuuttia (Euroopassa poikkeuksellisesti 48 minuuttia) jaettuna neljään neljännekseen, joista kukin kestää 15 minuuttia (EFAF-säännöissä 12 minuuttia). Ensimmäisen ja kolmannen neljänneksen jälkeen on minuutin pituinen tauko, jonka aikana joukkueet vaihtavat kenttäpuoliskoja. Toisen neljänneksen jälkeen on 12–15 minuutin pituinen puoliaika. Pelikello pysäytetään pallon mennessä yli rajojen, jokaisen pistesuorituksen jälkeen, epäonnistuneiden heittopelien jälkeen, kahden viimeisen peliminuutin alkaessa (ns. kahden minuutin varoitus) sekä rangaistusten ja aikalisien vuoksi. Juoksupelien sekä onnistuneiden heittopelien jälkeen pelikello käy. Aikalisiä saavat molemmat joukkueet ottaa kummallakin ottelupuoliskolla kolme. Lisäksi tuomari voi määrätä harkinnanvaraisia aikalisiä esimerkiksi loukkaantumisten vuoksi. Peliajan hallinta eli pelikellon oikea-aikainen pysäyttäminen tai käynnissä pitäminen pelivalintojen ja aikalisien avulla on oleellinen osa amerikkalaisen jalkapallon taktiikkaa. Rutherfordium
Rutherfordiumilla ei ole pysyviä tai luonnossa esiintyviä isotooppeja. Sille tunnetaan 16 radioaktiivista isotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 253:sta 268:aan. Näistä vakain on Rf, jonka puoliintumisaika on 1,3 tuntia (virherajat +2,3–0,5 h). Seuraavaksi stabiileimmat ovat Rf jonka puoliintumisaika on 11±3 minuuttia ja Rf (1,6±0,8 minuuttia). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle minuutin, useimmiten vain joitain sekunnin murto-osia. Rutherfordiumilla on myös ainakin 4 meta­stabiilia ydinisomeeriä. Ydinparisto
Radioaktiivisella aineella täytyisi olla mahdollisimman pitkä puoliintumisaika, mutta sen pitäisi samalla tuottaa järkevä määrä lämpöä. Aine saisi mieluiten säteillä huonosti lävistävää alfasäteilyä, jotta säteilysuojasta saataisiin mahdollisimman kevyt. Yleisimmin käytetty ja paras aine on Plutonium-238, mutta joitain harvoja vaihtoehtojakin on. Klooridiatsepoksidi
Klooridiatsepoksidilla on keskipitkä/pitkä eliminaation puoliintumisaika, mutta sen aktiivisella metaboliitilla (desmetyylidiatsepaami), on hyvin pitkä puoliintumisaika: 36-200 tuntia. Desimeroitumisaika
Desimeroitumisaika eli D-arvo on se aika, joka tarvitaan alentamaan elävien mikrobien määrää 90 prosentilla, eli kymmenesosaan alkuperäisestä tietyssä lämpötilassa. D-arvon alaindeksinä käytetään sitä lämpötilaa (celsiusasteina), jossa kyseinen D-arvo saavutetaan. Yleensä referenssilämpötilana käytetään 121 °C, jolloin alaindeksiä ei yleensä merkitä. BP (ajanlasku)
BP tarkoittaa paleontologiassa ja geologiassa esineen ikää radiohiilivuosina. BP on lyhenne sanoista , ”ennen nykyhetkeä”. Nykyhetkeksi on valittu vuosi 1950 AD, koska radiohiiliajoitus tuli laajemmin käyttöön 1950-luvulla, ja koska ilmakehässä
tehtyjen ydinkokeiden jäänteet häiritsevät maaperän radioisotooppien määrien mittaamista tämän jälkeen. 
BP-ajoitukset ovat oletuksena kalibroimattomia. BP-merkintää voidaan täydentää maininnalla ovatko luvut kalibroituja (engl. lyhenne "cal.") tai kalibroimattomia (engl. lyhenne "uncal."). Kalibroitu ikä yrittää olla tarkempi kuin kalibroimaton. BP cal. ovat siis kalibroitua vuotta sitten, BP ja BP uncal. kalibroimatonta vuotta sitten. Puoliintumisaika
Samoja yhtälöitä voidaan soveltaa, paitsi radioaktiiviseen hajoamiseen, myös muihin ilmiöhin, joissa jokin suure pienenee eksponentiaalisesti. Torium
Toriumin kaikki isotoopit ovat radioaktiivisia. Luonnossa (lähes 100 %) esiintyvä Th-isotooppi on heikosti radioaktiivinen alfasäteilijä. Sen puoliintumisaika on yli 14 miljardia vuotta, mikä on enemmän kuin maapallon ikä ja hieman suurempi kuin arvioitu maailmankaikkeuden ikä. Muita toriumin isotooppeja esiintyy radioaktiivisissa mineraaleissa vain hivenmääriä, ja ne ovat syntyneet radioaktiivisten hajoamisten seurauksena, yleensä uraanin isotoopeista U ja U, sillä ne ovat näistä alkavien pitkien hajoamissarjojen välijäseniä. Th:sta alkava hajoamissarja tunnetaankin nimellä "toriumsarja". Th alfahajoaa radioaktiiviseksi radium-228:ksi, jonka puoliintumisaika on 5,7 vuotta. Tämä hajoaa välijäsenten kuten toisen toriumisotoopin Th ja huoneilmastakin mahdollisesti löytyvän radon-220:n kautta pysyväksi lyijyn isotoopiksi. Toriumsarjan loppupään hajoaminen on nopeaa, koska kaikkien muiden kuin Ra:n ja Th:n yhteenlasketut puoliintumisajat ovat alle 5 päivää. Livermorium
Livermoriumin isotoopit hajoavat yksinomaan alfahajoamisella. Taulukossa on kaikki tunnetut isotoopit, joiden puoliintumisaika on pystytty kokeellisesti mittaamaan tai josta on ainakin arvio (vuonna 2017): Puolireaktio
Puolireaktio on hapetus-pelkistysreaktion toinen osa, jolla ilmaistaan joko hapetus tai pelkistys. Laskemalla puolireaktiot yhteen saadaan kokonaisreaktio. Benfotiamiini
Ihmisen tiamiinivarasto on n. 30 mg, ja ilmeisesti pääosa on varastoituna maksaan. Tiamiinin biologinen puoliintumisaika on noin 10–20 vuorokautta. Puutostiloja tavataan alkoholisteilla, diabeetikoilla ja ikääntyvillä (joilla tiamiinin imeytyminen ruoasta on heikentynyt). Veren tiamiinin (fB-B1-Vit) viitearvoksi laboratoriot ilmoittavat Suomessa 75-220 nmol/l. Diabeetikoilla pitoisuudet ovat vain noin 16 nmol/l, osoittaa englantilainen Warwickin yliopiston tutkimus, jota johti professori Paul Thornalley. Tiamiinin puutetta arvioidaan myös mittaamalla punasolun transkelolaasin aktiivisuus, E-TK. Radonfluoridi
Yleisesti radonyhdisteiden käytettävyyttä heikentää radonin radioaktiivisuus. Sen pitkäikäisimmän isotoopin puoliintumisaika on vain 3,82 päivää. Skandium
Kaikki luonnosta löytyvä skandium on Sc isotooppia. Ainoan pysyvän isotoopin lisäksi sille tunnetaan yli 20 radioisotooppia, näiden massaluvut ovat välillä 36–60. Niistä pitkäikäisin on vuonna 1936 löydetty Sc, jonka puoliintumisaika on hieman alle 84 päivää. Seuraavaksi stabiileimmat ovat Sc jonka puoliintumisajaksi on mitattu 3,35 päivää, Sc (noin 43,7 tuntia) ja Sc (4 tuntia). Kaikkien muiden isotooppien puoliintumisajat ovat alle neljä tuntia, useimmilla alle muutaman minuutin. Lisäksi skandiumilla on viisi meta­stabiilia ydinisomeeria. Värähtely
Esimerkiksi sydämen lyönnin jaksonaika voidaan mitata ottamalla aika siitä kun sydän lähtee alkuasennosta ja palaa takaisin samaan asemaan. Käytännössä tarkempi tapa on mitata vaikka kymmenen värähdyksen kesto ja jakaa se kymmenellä. Näin saadaan tarkka keskiarvo, joka vastaa melko tarkasti yhtä värähdystä. Itseisaika
Einsteinin suhteellisuusteoriassa itseisaika on kahden tapahtuman A ja B välillä mitattu aika siten, että kello kulkee tapahtumasta A tapahtumaan B tai B:stä A:han. Itseisaika ei riipu vain tapahtumista vaan myos kellon liikkestä tapahtumien välillä. Kiihtyvässä liikkessä oleva kello mittaa lyhyemmän ajan kuin tasaisessa liikkeessä oleva inertiaalinen kello. Kaksosparadoksi (eng. twin paradox) on esimerkki tällaisesta tapahtumasta. Radiohiiliajoitus
Hiilen radioaktiivista isotooppia C-14 (tai C) muodostuu, kun ilmakehän molekyylit (happi ja typpi) vuorovaikuttavat kosmisen säteilyn kanssa. Ilmakehästä radiohiili joutuu eliöihin fotosynteesin kautta, ja ravintoketjujen kautta myös kasveja syöviin eläimiin ja edelleen petoeläimiin. Hiili-14 on radioaktiivinen aine ja sen konsentraatio ilmakehässä on suunnilleen vakio. Eläessään eliö saavuttaa metabolisen tasapainon C-14 suhteen. Eliön kuollessa radiohiilen saanti ilmakehästä tyrehtyy. Hiili-14:n puoliintumisaika on noin 5 700 vuotta, minkä vuoksi eliön kuoltua puolet siinä olleista radiohiiliatomeista hajoaa noin 5 700 vuodessa, jäljellä olevista puolet taas seuraavissa noin 5 700 vuodessa ja niin edelleen. Niinpä mittaamalla näytteessä jäljellä olevan radiohiilen osuus kaikesta hiilestä voidaan arvioida esineen ikä. Radiohiiliajoitus
Radiohiiliajoitusta käytetään muun muassa paleontologiassa ja arkeologiassa. Kymmenen puoliintumisajan jälkeen, noin 60 000 vuoden kohdalla, radiohiiltä on hyvin vähän jäljellä, eikä sitä vanhempia näytteitä voida määrittää tällä menetelmällä. Vertaamalla iältään tunnettuihin esineisiin on todettu, että radiohiilimääritys antaa liian nuoria ikiä hyvin vanhoille esineille. Siksi on kehitetty kalibrointikäyriä tekemällä hiilimittauksia tunnetun ikäisistä lähteistä kuten vanhoista puista. Puiden vuosirenkaiden paksuus vaihtelee eri vuosina mihin perustuvaa vuosirengasanalyysia voidaan käyttää vertailuun, joten kalibroinnin avulla "radiohiilivuodet" saadaan muutettua todellisiksi aurinkovuosiksi. Vanhoissa kirjoissa voidaan vielä puhua kalibroimattomista vuosista, nykyisin ajoitukset kalibroidaan lähes aina. Sterilaatioaika
Sterilaatioaika, ("tappoaika", engl. "thermal death time", TDT) on mikrobiologiaan liittyvä käsite, jolla tarkoitetaan sitä lyhintä aikaa, jolla steriiliys saavutetaan jossakin lämpötilassa. Kanadalainen jalkapallo
Pelin kesto on 60 minuuttia. Se on jaettu kahteen 30 minuutin pituiseen puoliaikaan, jotka taas on jaettu 15 minuutin neljänneksiin. Jokaisen neljänneksen aikana pelikello laskee 15 minuutista alaspäin. Jokaisen neljänneksen jälkeen on lyhyt tauko ja joukkueet vaihtavat maaleja. Puoliaikojen välissä on pidempi tauko. Ionisoiva säteily
Matalaenergiaiseen sähkömagneettiseen säteilyyn, esimerkiksi radioaaltoihin, verrattuna ionisoivan säteilyn kyky läpäistä ainetta on vähäinen, koska ionisoiva säteily suuren energiansa takia herkästi absorboituu aineeseen. Hiukkasten tapauksessa läpäisevyys on vieläkin heikompi: alfasäteily pysähtyy jo paperiarkkiin tai kankaaseen ja beetasäteilyn pysäyttämiseen riittää alumiinifolio tai lasilevy. Sähkömagneettisena säteilynä gammasäteily ei samalla lailla pysähdy kokonaan ainekerrokseen törmätessään, vaan se vaimenee vähitellen. Gammasäteilyn tapauksessa käytetään yleensä termiä puoliintumispaksuus, joka on säteilytehon puolittamisen riittävä ainemäärä, esimerkiksi betonin tapauksessa muutama sentti. Puoliintumispaksuus riippuu gammasäteilyn energiasta ja väliaineen alkuainekoostumuksesta sekä tiheydestä. Koska vaimennusvaikutus kasvaa eksponentiaalisesti – kaksi kertaa puoliintumispaksuus vaimentaa säteilyn neljäsosaan alkuperäisestä – metri betonia riittää vaimentamaan voimakkaankin gammasäteilyn käytännössä kokonaan. Meitnerium
Meitneriumin vakaimman isotoopin Mt-278 puoliintumisaika on noin 5 sekuntia . Valotusaika
Valotusaika (myös suljinaika, engl. shutter speed) tarkoittaa valokuvauksessa aikaa, jonka kameran suljin on auki valotuksen aikana. Yleensä valotusaika ilmoitetaan sekunnin murto-osina, kuten "1/250" s, joka voidaan merkitä myös "250". Cesium-137
Cesium-137:n puoliintumisaika on noin 30 vuotta. Suurin osa isotoopista cesium-137 hajoaa beeta­hajoamisella barium-137:ksi, joka on stabiili ydin. Hajoamisessa vapautuu energiaa 1,175628 MeV. Bentsodiatsepiinit
Vieroitus, joka yleensä hoidetaan pisimmän puoliintumisajan omaavalla diatsepaamilla, kestää yleensä muutamia kuukausia, joskus jopa vuosia. Turvallisen vieroituksen nopeus riippuu käytön kestosta ja käytetyn annoksen suuruudesta sekä yksilöllisistä tekijöistä. Suuntaa antavaksi nyrkkisäännöksi on esitetty yhtä kuukautta jokaista käyttövuotta kohti. Maailmankaikkeuden lämpökuolema
Alkuräjähdyksestä tähän hetkeen maailmankaikkeuden materia ja pimeä materia ovat luultavasti olleet keskittyneenä tähtiin, galakseihin ja galaksijoukkoihin. Tämän takia maailmankaikkeus ei ole termodynaamisessa tasapainossa ja kappaleet voivat liikkua fyysisesti. Supermassiivisen mustan aukon, jonka massa on noin 10 Auringon massaa, puoliintumisaika lienee noin 10 vuotta. Puoliintumisajan jälkeen maailmankaikkeudessa alkaa niin sanottu pimeä aika, jolloin maailmankaikkeuden materia on pääasiassa harvaa fotoni- ja leptonikaasua. Tämän takia maailmankaikkeudessa tulee vallitsemaan hyvin matala energiataso ja hyvin korkeat aikavälit. Lopulta tämä prosessi voi aiheuttaa lämpökuoleman. Radioaktiivisuus
Vaikka hajoamisvakio ja sen mukaisesti puoliintumisaika onkin tietyntyyppisille ytimille tunnusomainen, yksittäisen radioaktiivisen ytimen hajoaminen on aidosti satunnainen tapahtuma eikä hajoamisajankohtaa ole mitenkään mahdollista ennustaa. Puolikuu
Puolikuun vaihetta sanotaan usein myös ensimmäiseksi tai viimeiseksi neljännekseksi. Kasvavassa vaiheessa oleva puolikuu on siis ensimmäinen neljännes ja vaihe on viimeinen neljännes. Trimipramiini
Trimipramiinin puoliintumisaika on keskimäärin 24 tuntia vaihteluvälin ollessa 7–30 tuntia. Samarium
Samariumilla on neljä vakaata luonnossa esiintyvää isotooppia: Sm, Sm, Sm ja Sm sekä kolme radioisotooppia: Sm, Sm ja Sm. Näiden radioisotooppien puoliintumisajat ovat 1.06 vuotta (Sm), 7 vuotta (Sm) ja 10 vuotta (Sm). Muiden samariumin isotooppien puoliintumisajat ovat alle vuoden verran. Meitnerium
Meitneriumilla on viisitoista isotooppia, joista kaikki ovat radioaktiivisia . Puoliintumisaika tiedetään yhdeksälle näistä isotoopeista. Vakain isotooppi on Mt-278, jonka puoliintumisaika on noin 5 sekuntia. Suurin osa meitneriumin isotoopeista hajoaa α-hajoamisen kautta, mutta osa isotoopeista hajoaa spontaanin fission (SF) kautta pienemmiksi ytimiksi. Puolisuunnikassääntö
Lasketaan integraalille arvo puolisuunnikassäännöllä. 
Olkoot yhden osavälin pituus h=0,05. Tällöin osavälejä on yhteensä 4.