Milloin Oulu on perustettu?
Oulun historia
Oulun kaupunki on Pohjois-Suomen vanhin: se on perustettu jo vuonna 1605. Oulun alueen historia alkoi luonnollisesti jo kauan ennen kaupungin perustamista.
Oulun hautausmaa
Oulun hautausmaan vihki käyttöön kirkkoherra Carl Henrik Ståhle 27. elokuuta 1781. Kirkkoherran mukaan uutta hautausmaata alettiin kutsua "Ståhleborgiksi". Hautausmaa oli Oulun kaupunki- ja maaseurakuntien yhteinen, kunnes Oulujoen kunta sai oman hautausmaan 1908. Oulun Puhelin
Oulun ensimmäinen kiinteä puhelinlinja rakennettiin Veljekset Åströmin nahkatehtaasta kenkätehtaaseen lokakuussa 1879. Oulun puhelinliiketoiminnan alkuna pidetään kuitenkin oululaisen apteekkarin Albert Fredrik Nordforsin ja hänen turkulaisen veljensä Frans Nordforsin rakentamaa puhelinlinjaa kantakaupungin vesimyymälästä Toppilan höyrylaivalaiturin konttoriin. Frans Nordforsia pidetään Daniel Wadénin ohella Suomen puhelintoiminnan uranuurtajana. Nordforsien yleisölle avoin maksullinen linja avattiin toukokuussa 1882. Saatuaan 20 tilaajaa veljekset perustivat puhelinlaitoksen apteekkari Nordforsin taloon Kirkkokadun ja Pakkahuoneenkadun kulmaukseen. Laitoksen puhelinkeskus ja puhelimet hankittiin Ericssonilta Ruotsista. Laitoksen avajaisjuhla kutsuvieraille ehdittiin pitää 1. marraskuuta, kun jo seuraavan päivän iltana Nordforsin talosta alkanut tulipalo tuhosi apteekin lisäksi ison osan kaupunkia. Puhelinkeskuspöytä saatiin pelastettua ja puhelinlaitos pääsi aloittamaan toimintansa Kirkkokatu 25:ssä. Laitoksen perustamisen aikoihin apteekkari Nordfors sairastui vaikeaan tautiin, jonka seurauksena hän kuoli 6. helmikuuta 1884. Sairauden aikana Oulun puhelinlaitosta johti Turusta käsin Frans Nordfors. Oulun Uinti
Oulun Uimaseura ja Oulun Uimarit 73 yhdistyivät Oulun Uinti 1906 ry:ksi vuonna 2011. Tällöin Oulun Uimaseura ry (OUS) nimi muuttui Oulun Uinti 1906 ry (OU). Oulun uinti on suomalainen, 10. heinäkuuta 1906 perustettu uimaseura. Se on yksi Suomen vanhimmista uimaseuroista. Uimareita seurassa on useita satoja alle kouluikäisistä SM-tason huippu-uimareihin. Oulun Uimaseura on Pohjois-Suomen vanhin ja menestynein uimaseura. OUS:in uimarit ovat neljänkymmenen viimeisen vuoden aikana voittaneet aikuisten SM-uinneissa noin neljäsataa mitalia. Nuorten sarjoissa SM-mitalimäärä ylittää jo kuuden sadan. 1960-luvulta lähtien Oulun uimaseurasta on noussut uimareita edustamaan Suomea kansainvälisissä arvokilpailuissa. Oulun historia
Pronssi- ja varhaisrautakaudella Oulujoen vesistön alueella oli vielä asutusta. Rautakaudella asutus Oulujoen varressa ja rannikolla heikkeni löytöjen lukumäärän vähenemisestä päätellen. Toisaalta rautakautinen löytököyhyys voi olla osittain näennäistäkin, ja ainakin saamelaista asutusta lienee Oulujoen vesistössä ollut koko rautakauden ajan. Oulun kaupungin alueellakin Kaakkurissa on tutkittu n. vuosiin 150-500 ajoittuva kalmisto, 12 hautaa, joista löytyi runsaasti aseita ja koruja. Esineet kytkevät haudat ja niiden taustalla olleen asutuksen läntisiin, skandinaavis-eurooppalaisiin kulttuuriyhteyksiin. Kalmisto liittynee Etelä-Pohjanmaan vahvaan rautakautiseen asutukseen. Lasaretinsaari
Vuonna 1792 perustettu Oulun lääninsairaala oli ainoa pysyvä sairaala Pohjois-Suomessa aina 1870-luvulle asti, jolloin perustettiin yleiset sairaalat Kajaaniin (1872) ja Tornioon (1878). Oulun palossa tuhoutunutta sairaalaa ei haluttu sijoittaa enää keskikaupungille, mutta kuitenkin kaupungin läheisyyteen. Maaherransaaren sijainti oli tavoitteeseen nähden ihanteellinen. Lisäksi se sijaitsi Oulujoen rannalla, jolloin sairaalan tarvitseman veden saanti oli helposti järjestettävissä. Saarta alettiin uuden toiminnan myötä kutsua Lasaretinsaareksi. Oulun Puhelin
Oulun Puhelin Osakeyhtiö oli suomalainen puhelinlaitos, joka toimi Oulussa vuosina 1918–2007. Oulun Palloseura
Oulun Palloseura (OPS) on oululainen urheiluseura. Se perustettiin vuonna 1925 Oulun Pyrinnön lopetettua palloilutoimintansa. Seuralla on nykyisin toimintaa jalkapallossa ja keilailussa. Oulun Merenkävijät
Seuran perustaminen ajoittuu nuoren itsenäisen Suomen alkutaipaleelle. Tuolloin itsenäistyneessä Suomessa vallitsi kiihkeä suomalaistumistarve, kieltä myöten. Kiihkeyden vastareaktio sai itsesäilytysvaiston pelaamaan ja ainekset kielikiistaan olivat valmiit. Tammikuun 11. päivä 1927 kokoontui Kiistolan kahvilassa "merihenkisyyden läpitunkemia kavereita" pohtimaan tilannetta. Kokouksen jälkeen 13.1.1927 julkaistiin Kaiussa ilmoitus, jossa kehotettiin kaikkia oululaisia purjehdusurheilun harrastajia saapumaan Oulun Lyseon voimistelusaliin sunnuntaina 16.1.1927 klo 14.00 tarkoituksena perustaa täys-suomalainen purjehdusseura Ouluun. Perustavassa kokouksessa oli läsnä 30 henkilöä ja samana päivänä allekirjoitettiin perustamisasiakirja. Seuran ensimmäinen yleiskokous pidettiin Oulun Lyseolla 23.1.1927. Tuolloin vahvistettiin seuran säännöt ja valittiin johtokuntaan seitsemän jäsentä. Ensimmäinen johtokunta kokoontui 15.2.1927 ja valitsi seuran ensimmäiseksi kommodoriksi merikapteeni N. Viljasen. Oulu
Oulun pinta-ala kasvoi ja asukastiheys pieneni vuosina 2009 ja 2013 kuntaliitosten takia. Vuonna 2009 siihen liitettiin Ylikiiminki ja 2013 
Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii. Oulun yliopisto
Oulun yliopiston aloittaessa vuonna 1959 siihen kuului filosofinen ja teknillinen tiedekunta sekä 1953 perustettu Oulun opettajakorkeakoulu. Lääketieteellinen tiedekunta perustettiin vuonna 1960. Vuonna 1965 aloitettiin humanistisen alan ja sähkö- ja konetekniikan opetus. Vuonna 1972 filosofinen tiedekunta jaettiin ja perustettiin humanistinen ja luonnontieteellinen tiedekunta. Vuonna 1974 perustettiin kasvatustieteiden tiedekunta, kun vuonna 1900 perustettu Kajaanin seminaari opettajankoulutuslaitoksena liitettiin yliopistoon. Vuonna 1985 perustettiin ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri ja vuonna 1990 tietotekniikan professuuri. Vuonna 1991 alkoi kauppatieteelliseen tutkintoon johtava opetus ja vuonna 2000 sen pohjalta perustettiin taloustieteiden tiedekunta.Oulun yliopistoon kuuluu kolme kampusaluetta. Arkkitehti Kari Virran suunnittelema yliopiston pääkampus sijaitsee Linnanmaalla noin viisi kilometriä Oulun keskustasta pohjoiseen. Linnanmaalla sijaitsee viisi yliopiston kuudesta tiedekunnasta. Linnanmaalla sijaitsevat myös mm. Oulun yliopiston kirjastot Pegasus ja Tellus, kasvitieteellinen puutarha, eläinmuseo, geologinen museo sekä Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön toimipiste. Myös opettajaopiskelijoiden opetusharjoittelu tapahtuu Linnanmaalla Oulun normaalikoulussa. Vuonna 2011 Linnanmaalle perustettiin Ympäristötietotalo, luonnonvara- ja ympäristöalan keskittymä, johon kuuluu Luonnonvara- ja ympäristötutkimuksen yhteenliittymä LYNETin neljä laitosta, MTT, Metla, RKTL ja Suomen ympäristökeskus sekä Oulun yliopiston Thule-instituutti. Oulun hiippakunta
Hiippakunta perustettiin alun perin "Kuopion hiippakunnaksi" vuonna 1851 ja piispain istuinkin oli Kuopiossa. Tuomiokapituli ja piispanistuin siirrettiin keisari Nikolai II:n julistuksella Kuopiosta Ouluun 1. kesäkuuta 1900 lähtien. Hiippakunnan nimenä säilyi "Kuopion hiippakunta" 17. heinäkuuta 1923 asti, jolloin nimi muutettiin asetuksella "Oulun hiippakunnaksi". Niinpä alla olevan luettelon kolmen ensimmäisen piispan toimipaikka oli Kuopiossa eikä Oulussa. Ensimmäinen Oulussa vaikuttanut piispa oli Juho Koskimies. Oulun Palloseura (jääpallo)
Oulun Palloseura (OPS), perustettiin vuonna 1925 jalka- ja jääpalloseuraksi.
Jääpallon mestaruussarjassa OPS pelasi ensimmäistä kertaa vuonna 1941. Vuosikymmenen lopulla se nousi maan huipulle ja oli useasti mitalella. Ensimmäisen SM-kultansa OPS voitti 1953, kun se uusintaottelussa mestaruudesta voitti Veiterän 3-2. Seuran suurimat menestysvuodet sijoittuvat 1960-luvulle; OPS voitti vuosina 1960-64 viisi perättäistä SM-kultaa. Vastaavaan mestaruusputkeen ei ole yltänyt vielä mikään muu seura sarjamuotoisen SM-sarjan historian aikana. Vuosina 1948-67 OPS oli mitalikolmikon ulkopuolella vain kahdesti. Kauden 1966-67 pronssimitalin jälkeen seuraavaa mitalisijoitusta saatiin odottaa vuoteen 2009 asti, jolloin OPS saavutti pronssia. Kauden 2009-2010 jälkeen OPS ilmoitti lakkauttavansa jääpallon edustusjoukkueensa. Oulun historia
Jatkosodan aikana Oulussa toimi sekä suomalaisten että saksalaisten koulutus-, huolto- ja esikuntakeskuksia. Tuiraan saksalaiset rakensivat lähes 300 parakin kylän, jota kutsuttiin Pikku-Berliiniksi. Lomalaisjoukkojen kokoamispaikaksi rakennettiin Laanilaan 24 parakin kylä. Enimmillään Oulussa oli saksalaisjoukkoja yli 4 000 miestä, josta runsaat puolet oli SS-divisioona Nordin joukkoja. Hallinnollisesti saksalaisilla oli valtaa vain omiin joukkoihinsa, kaupunki oli suomalaisten siviili- ja sotilasviranomaisten johtama. Oulun historia
Sisällissodan aikana tammi-helmikuussa 1918 aseistautuneet suojeluskunnan ja punakaartin joukot kävivät Oulussa taisteluja. Kaupungin 1 100 miehen vahvuinen venäläisvaruskunta antautui taisteluitta valkoisille. Taistelut päättyivät etelästä vahvistuksia saaneiden valkoisten voittoon. Kaatuneita oli yhteensä noin 60. Vangiksi jäi 800 punakaartilaista, jotka toimitettiin Raatin vankileirille. Venäläisvaruskunta pidettiin vangittuna kasarmeilleen, kunnes heidät toimitettiin Venäjälle. Suomen sisällissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla
Etelä- ja Keski-Pohjanmaasta poiketen Pohjois-Pohjanmaalla oli myös työväenliikkeellä vahva kannatus. Esimerkiksi Oulussa sosialidemokraatit saivat vuoden 1916 eduskuntavaaleissa yli 55% äänistä. Maaliskuussa 1917 tapahtuneen vallankumouksen jälkeen porvarillisen kaupunginvaltuuston rinnalle perustettiin työväenneuvosto, johon kuuluivat muun muassa Yrjö Kallinen, Yrjö Mäkelin ja Hannes Uksila. Kesän 1917 aikana Oulun ympäristössä oli runsaasti maataloslakkoja, ja elokuussa tilanne kiristyi entisestään ruokapulan sekä työväestön heikentyneen taloudellisen aseman vaikutuksesta. Muualla maassa nähtyjä mellakoita ei kuitenkaan syntynyt, kun Yrjö Kallinen onnistui arvovallallaan rauhoittamaan elintarvikkeita etsineet väkijoukot. Syksyllä Ouluun perustettiin työväen järjestyskaarti, joka marraskuun yleislakon aikana vastasi järjestyksenpidosta ja miehitti kaupungin tärkeimmät rakennukset. Ouluun oli perustettu myös suojeluskunta jo lokakuussa, ja yleislakon jälkeen molemmat alkoivat aseistautumaan. Oulun historia
Myöhäisrautakaudella ja varhaisella keskiajalla varsinaissuomalaiset ja hämäläiset tekivät pyynti-, kauppa- ja verotusretkiä pohjoiseen. Myös norjalaisia erämiehiä liikuskeli Oulunjoen alueella 800-luvulta lähtien, mutta vilkkaampaa lienee ollut hälsinglandlaisten kalastusretkeily Perämeren piirissä. Viikingeistä (varjageista) ovat erään tulkinnan mukaan muistoina Oulun seudun vanhat Varjakka-alkuiset paikannimet. AC Oulu
AC Oulu perustettiin vuonna 2002 neljän oululaisseuran puheenjohtajan toimesta. AC Oulu juniorit perustettiin vuonna 2015. AC Oulu on pelannut Veikkausliigassa kausina 2007 ja 2010. Paras sarjasijoitus on kaudelta 2010, jolloin ACO oli Veikkausliigassa yhdestoista. Ykkösessä AC Oulu on pelannut yhteensä 13 kautta, ja se voitti Ykkösen kaudella 2009. Suomen Cupissa AC Oulu eteni puolivälieriin 2007 ja 2015. Kaudella 2018 sarjasijoitus Ykkösessä oli neljäs. Kainuun maakunta
Asutuksen vakiintumista seurasi vähitellen myös alueen hallinnollinen ja seurakunnallinen järjestäminen. Oulujärven seudut kuuluivat aluksi Savonlinnan linnalääniin, mistä asutuskin oli lähtöisin, mutta vuonna 1559 ne liitettiin Pohjanmaahan ja vuonna 1569 osaksi sen pohjoista vouti- eli kihlakuntaa. Oulu
Oulun koulutustarjonta on viime aikoina kasvanut jatkuvasti. Kaupunkiseudun toisen asteen ammatilliset oppilaitokset on yhdistetty Oulun seudun ammatillisen koulutuksen kuntayhtymäksi. Ammatillisen koulutuksen korkea-asteen opinnot on yhdistetty Oulun ammattikorkeakouluun. Sieltä valmistuu insinöörejä, tradenomeja, sosiaali- ja terveysalan ammattilaisia sekä ammattimuusikoita ja medianomeja. Kaupungin vanhimmat oppilaitokset ovat Svenska Privatskolan i Uleåborg, joka on toiminut vuodesta 1859, ja Oulun Lyseon lukio (1874). Oulun seudun ammattiopistoon kuuluva Kaukovainion liiketalouden yksikkö, entiseltä nimeltään Oulun Kauppaoppilaitos, perustettiin vuonna 1864. Lyseossa on opiskellut kolme Suomen presidenttiä: K. J. Ståhlberg, Kyösti Kallio ja Martti Ahtisaari. Pohjois-Pohjanmaan historia
Ouluun syntyi 1931 Toppilan Oy selluloosatehdas ja 1936 Oulu Oy selluloosatehdas. Edellinen liitettiin 1973 Kajaani Oy ja lakkautettiin kannattomana 1985. Oulu Oy puolestaan siirtyi 1986 Veitsiluoto Oy. Enso-Gutzeit omisti puolet Veitsiluodosta ja vuonna 1996 muodostettiin Enso Oy. Enso Oy fuusioitiin ruotsalaisen Stora-yhtymän kanssa nykyiseksi Stora Enso Oyj vuonna 1998. Kemianteollisuus alkoi Pohjois-Pohjanmaalla 1952, jolloin perustettiin Typpi Oy, myöh. Kemiran Oulun tehtaat. Todellinen teollisuusjätti on Rautaruukki, joka aloitti toimintansa Saloisissa, nykyisessä Raahessa 1964. Se on laajentanut toimintaansa sen jälkeen mm. Ouluun, Pulkkilaan, Oulaisiin, Ylivieskaan. Oulun palo 1705
Oulun palo 1705 oli tulipalo Oulussa 20. heinäkuuta 1705. Tuhoa täydensi toinen palo 28. elokuuta. Paloissa paloi yhteensä 144 taloa ja 121 aittaa kolmannesta ja neljännestä kaupunginosasta. Kaupunginosajako oli tuohon aikaan eri kuin nykyisin. Silloisen Oulun ensimmäinen kaupunginosa käsitti kaupungin vanhimman osan, Pokkitörmän, kirkon ja kaupunginojan välisen alueen nykyiselle Isokadulle asti. Toinen kaupunginosa oli ensimmäisestä kaupunginosasta itään oleva alue kaupunginaidan sisäpuolella. Palanut kolmas kaupunginosa käsitti Hahtiperän, kaupunginojan suun ja nykyisen Pakkahuoneenkadun välisen alueen. Neljäs kaupunginosa kattoi kaupungin eteläosan ja oli kaupunginosista selvästi laajin. Oulun Kärppien historia
Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain ”en kiellä, enkä käske”. Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta. Oulun Kärpät
Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain ”en kiellä, enkä käske”. Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta. Yli-Ii
Oulun kaupunki sekä Yli-Iin, Haukiputaan, Kiimingin ja Oulunsalon kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. Oulunkylä
Esikaupunkiasutusta alkoi Oulunkylään muodostua sen jälkeen, kun alueelle vuonna 1881 oli perustettu rautatieasema. Vuonna 1907 Oulunkylästä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta. Tuolloin määriteltiin myös yhdyskunnan rajat. Alueen muodosti Oulunkylän kylä ja Kottbyn yksinäistalon alue N:o 1. Kottby oli aikaisemmin jaettu kahteen kokonaisuuteen, Lands-Kottby ja Käpylä, joista jälkimmäinen oli Kumpulan liittämisen yhteydessä sulautettu Helsinkiin. Oulun liikenne
Pohjantien suunnitteleminen Ouluun aloitettiin sangen varhain. Tie oli merkitty jokseenkin nykyiselle paikalleen jo vuonna 1952 laaditussa niin sanotussa Meurmanin–Ervin yleiskaavassa. Ensimmäisen osuuden rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1962 ja tie avattiin virallisesti liikenteelle 18. lokakuuta 1967, joskin tie oli ollut osittain käytössä jo rakennusaikana. Pohjantie oli yksi Suomen ensimmäisistä ohikulkuteistä ja ulottui tuolloin Kiviniemestä nykyisten seututeiden 815 ja 847 liittymästä Rajakylään silloisen Koskelantien risteykseen. Tie oli kaksikaistainen lukuun ottamatta Kontinkankaan ja Laanilan välistä 2,8 kilometrin moottoritieosuutta. Myös kaksikaistaiset osuudet oli tarkoitettu ainoastaan moottoriliikenteelle, joten ne vastasivat jokseenkin nykyisiä moottoriliikenneteitä. Tiellä oli eritasoliittymät Kontinkankaalla ja Laanilassa, mutta Iskon liittymä oli tasoliittymä. Oulu
Oulun asema Pohjois-Suomen johtavana elinkeinotoimintojen, hallinnon ja erityisesti koulutuksen ja tutkimuksen keskuksena kasvoi edelleen, kun kaupunkiin perustettiin VTT:n laboratorioita, Työterveyslaitoksen aluelaboratorio, teollisuuden omia tutkimusyksiköitä ja uusia koulutusyksiköitä, kuten teollisuuden alulle panema Pohjois-Suomen Teollisuusopisto POHTO ja markkinointi-instituutin yksikkö. Alexander Cannelin
Oulun merikoulu perustettiin senaatin päätöksellä tammikuussa 1863. Cannelin valittiin saman vuoden marraskuussa sen ensimmäiseksi johtajaksi. Koulu oli melko pieni ja palveli ensin vain alueellisia tarpeita. Aluksi oli vain perämiesosasto, jossa oli 15 oppilasta. Syksyllä 1864 oppilaita oli 21 ja toiminnassa oli myös merikapteeniosasto ja itämerenkippariosasto. Opetusta annettiin sekä ruotsiksi että suomeksi, mikä teki koulusta ensimmäisen suomenkielisen merenkulkukoulun. Koulu muuttui täysin suomenkieliseksi 1899. Oulun urheilu
Oulussa toimii noin 200 , joissa harrastetaan monia urheilulajeja.
Oulussa on ollut aina vilkas urheilutarjonta, ja varhaisimmat tiedot urheilutapahtumista yltävät 1800-luvun lopulle, jolloin kaupungin ruotsinkielinen väestö harrasti purjehdusta sekä luistelua ja suomenkielinen hiihtoa. Tuolta ajalta ovat peräisin myös Oulun vanhimmat urheiluseurat Oulun Purjehdusseura, Oulun Luistinseura (OLS) ja Oulun Hiihtoseura. Palloilulajeista vanhimmat ovat jääpallo ja jalkapallo. Oulun NMKY perustettiin vuonna 1896. Oulun historia
Talvisodan aikana Oulu oli tärkeä majoitus- ja huoltokaupunki. Kaupunkia pommitettiin sodan aikana kaksi kertaa. Sodan alussa ei ilmatorjuntaa ollut lainkaan, kunnes Ruotsista saapui vapaaehtoisena Flygflottilj 19, josta saatiin Ouluun kahden torjuntahävittäjän lentue. Välirauhan aikana kesästä 1940 lähtien Oulun kautta kuljetettiin saksalaisjoukkoja Pohjois-Norjaan. Oulu (yritys)
Oulu Oy:n olemassaolon ajan oli toimivalla johdolla vahva halu saada kehitettyä jatkojalostusta rakentamalla paperitehdas. Kahden pääomistajan kilpailutilanne piti Oulu Oy:n kuitenkin pääosin markkinasellun valmistajana, 100 000 sellutonnin raja ylittyi 1950-luvun alussa; 200 000 sellutonnin raja vuonna 1961. 1960-luvun lopussa sellutuotanto oli ylittänyt jo 250 000 tonnin rajan. Oulun historia
Oulun seutu tuli 1100-luvulta lähtien Laatokan rantojen kukoistavista asutuskeskuksista pohjoiseen suuntautuneiden karjalaisten pyynti- ja kauppamatkojen piiriin. Oulujoesta tuli karjalaisten kulkureitti Pohjanlahdelle. Tästä ovat todisteena monet karjalaisperäiset asutusnimet, kuten Oulun Iinatti, joka tulee ortodoksisesta henkilönnimestä Ignatij, Ignatius. Karjalaisesta asutuksesta Oulun seudulla kertoo myös asiakirjatieto vuodelta 1345. Sen mukaan Uppsalan arkkipiispa Hemming kastoi Tornion kirkossa myös Oulussa asuneita karjalaisia roomalaiskatoliseen uskoon. Oulun kauppaseura
Oulun Kauppaseura perustettiin 1771. Vuonna 1774 laadittiin maistraatille ohjesääntö kauppaporvarioikeuksien edellyttämästä oppijaksosta sekä vaadittavasta opinnäytteestä. Oulun saatua tapulikaupunkioikeudet 1765, päättivät porvarit järjestäytyä parantaakseen ulkomaankaupankäyntiä. Uudessa tilanteessa voitiin ryhtyä täydessä laajuudessa suoranaisiin kauppasuhteisiin ulkomaiden kanssa ja Tukholmasta riippumatta ja järjestää tuontia sekä vientiä. Perustajajäseniä Oulussa olivat sen ajan suurimmat kauppamiehet. Oulun Ooppera
Oulun Ooppera r.y. on 1965 perustettu oopperayhdistys, joka tuotti vuoteen 2011 saakka oopperaesityksiä Oulussa yhdessä Oulun kaupunginteatterin, Oulu Sinfonian ja Oulun konservatorion kanssa. Nykyisin oopperatuotannosta vastaa Oulun kaupunginteatteri. Oulu
Oulun kaupungin 350-vuotisjuhlien kunniaksi on 2. syyskuuta 1955 julkaistu ruskea 25 markan arvoinen postimerkki. Kuvassa on purjelaiva ja silinteripäinen mies. Merkki kuvaa kauppaa ja laivanvarustusta. Oulun ortodoksinen hiippakunta
Oulun hiippakunta on vuonna 1980 perustettu Suomen ortodoksisen kirkon hiippakunta. Oulu (Wisconsin)
Oulu on Yhdysvalloissa Wisconsinin osavaltion Bayfieldin piirikunnassa osavaltion luoteiskulmassa sijaitseva noin 540 asukkaan kylä, joka on pinta-alaltaan noin 91,9 neliökilometrin kokoinen. Oulun Pyrintö
Oulun Pyrintö perustettiin 19. lokakuuta 1904 Oulun Kauppa-apulaisyhdistyksen Urheiluseuraksi, ja sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Eskonsipo. Se irtautui kauppa-apulaisten toiminnasta itsenäiseksi seuraksi vuonna 1909. Tuolloin seuran nimessä ei mainittu Oulua, vaan kaupungin nimi lisättiin vasta 8. maaliskuuta 1922 erotukseksi muiden paikkakuntien Pyrintö-nimisistä seuroista. Seuran viralliseksi nimeksi tuli Voimistelu- ja Urheiluseura Oulun Pyrintö ry. Oulunsalo
Kunta perustettiin vuonna 1882. Suomussalmi
1600-luvulla koko Kainuu oli yhtä pitäjää. Myös maallinen valta oli tuohon aikaa kirkon hallussa, ja ajan myötä näin laajan alueen valvominen kävi mahdottomaksi yhdelle kirkkoherralle. Vuonna 1647 Oulujärven erämaapitäjä päätettiin jakaa kahteen osaan, Sotkamoon ja Paltamoon. Lisäksi Pietari Brahe perusti Kajaanin kaupungin 1651 huolehtimaan maakunnan sivistyksellisistä, taloudellisista ja hallinnollisista tarpeista. Nykyisen Suomussalmen alueet kuuluivat Paltamon seurakuntaan aina vuoteen 1786, jolloin Suomussalmesta tuli Hyrynsalmen kappeliseurakunta. Oulu
Asteroidi 1512 Oulu on nimetty kaupungin mukaan. Mauno Rosendal
Oulun suomalaisen klassisen lyseon vastaavaan tehtävään Rosendal siirtyi 1888 toimien vuodesta 1890 kyseisen koulun rehtorina. Innokkaana suomalaisuusmiehenä Rosendal halusi luoda Ouluun venäläisvaikutteisesta valtiovallasta riippumattomamman koulun niin tytöille kuin pojille. Hänen aktiivisen toiminnan ansiosta perustettiin Ouluun vuonna 1902 yksityinen suomenkielinen oppikoulu Oulun suomalainen yhteiskoulu. Mauno Rosendalista tuli myös yhteiskoulun ensimmäinen rehtori, jota tehtävää hän hoiti aina kuolemaansa saakka eli vuoteen 1917. Rosendalin opetustoiminnalle on sanottu olleen tyypillistä syvä uskonnollisuus ja isänmaanrakkaus. Rehtorintoimensa alkuvuosina hän oli ankara ja kiivastui helposti, mutta saattoi myös pyytää oppilailta kiivastumistaan anteeksi. Myöhemmin hänen luottamuksensa oppilaisiin kasvoi ja vastakkainasettelu lieveni. Kansallisarkiston Oulun toimipaikka
Oulun maakunta-arkisto perustettiin vuonna 1932. Suomen ensimmäisen maakunta-arkiston perustaminen 1927 Hämeenlinnaan sai liikkeelle Pohjois-Suomen yhteiskunnalliset vaikuttajat vaatimaan Pohjois-Suomen alueelle omaa arkistoa. Arkistovaltuuskunta totesi tämän suuren alueen olevan oman arkiston tarpeessa. Vuonna 1929 sattunut Ainolan puiston museo- ja kirjastotalon palo nopeutti omalta osaltaan arkiston perustamista. Oulu
Vuonna 1958 perustettu Oulun yliopisto on 14 000 opiskelijan ja 3 000 työntekijän kansainvälinen tiedeyliopisto, jossa on kymmenen tiedekuntaa. Oulu
Sodan jälkeen suurimman muuttajaryhmän muodosti Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta saapunut siirtoväki, jota asutettiin vuoteen 1950 mennessä 2 250 henkeä, 5 % kaupungin väkiluvusta. Väkiluku kasvoi hyppäyksittääin vuosien 1965, 1967, 2009 ja 2013 kuntaliitoksissa. Vuonna 1990 Oulun asukasluku ylitti 100 000 asukkaan rajan. Oulu (yritys)
Oulu Oy oli Oulun Nuottasaaressa sellunvalmistusta sulfaattisellutehtaassa harjoittanut yritys, joka toimi vuosina 1936–1986. Oulun lääni
Oulun lääni säilyi rajoiltaan entisellään vuoden 1997 lääniuudistuksessa. Lääniin perustettiin kaksi maakuntaa: Pohjois-Pohjanmaa ja Kainuu. Opole
Kaupunki syntyi 900-luvulla Oder-joen varteen. Opole sai kaupunginoikeudet vuonna 1217, jolloin saksalaiset alkoivat asuttaa paikkaa. Vuosisatojen varrella se on siirtynyt useita kertoja puolalaisten hallinnasta saksalaisille ja takaisin. Saksaan se kuului 1742-1945. Kaupunki liitettiin Puolaan toisen maailmansodan jälkeisissä rajanvedoissa Potsdamin konferenssissa. Samalla sen saksalainen väestö siirrettiin nyky-Saksaan, ja tilalle muutti puolalaisia Puolan muista osista. Ourense
Kaupungin historia alkaa roomalaisten kuumien lähteiden luo perustamasta kylpylästä. Ourensen vanhassakaupungissa on kylpylän ("As Burgas", esp. "Las Burgas") jäänteitä. Roomalaisten jälkeen aluetta ovat hallinneet ja sinne hyökkäilleet niin arabit kuin normannitkin. Kaupungin katedraali perustettiin vuonna 572; nykyinen rakennus on peräisin 1100–1200-luvuilta. Oulun liikenne
Vuonna 2009 Oulun kaupungissa oli kevyen liikenteen väyliä 544 kilometriä. Vuonna 1996 Suomen Liikenneliitto palkitsi Oulun pyörätiet vuoden pyöräteiksi. Oulu kuuluu sekä Suomen pyöräilykuntien verkostoon että ainoana suomalaisena kaupunkina Euroopan pyöräilykaupunkien Cities for Cyclists -verkostoon. Pyöräily on Oulussa suosittua osittain myös tasaisen maaston vuoksi. Elokuussa 2018 Alppilan ja Linnanmaan välille avattiin Oulun ensimmäinen leveä, ns. baana-tyyppinen pyörätie. Linnanmaan baanaa jatketaan kesällä 2019 Alppilasta Länsi-Tuiran ja Raatin kautta Torille. Oulu
Tulipalot ovat muuttaneet Oulun kaupunkikuvaa useaan otteeseen. Oulun keskustan vanha rakennuskanta on vuoden 1882 palon jälkeiseltä ajalta. Ennen paloa rakennukset olivat puisia ja matalia, sen jälkeen kaupunkiin rakennettiin myös edustavia kivitaloja. Oulun kadut saivat niiden nykyiset nimet vuoden 1907 asemakaavassa. Kivetys toteutettiin 1930-luvulla, kun kaupunki järjesti pula-ajan vuoksi työttömille hätäaputöitä. Vuonna 1927 valmistui Intiön vesitorni, jonka luoman paineen ansiosta vesi voitiin johtaa suoraan taloihin. Oulun Puhelin
Puhelinlaitoksen toiminta ei tyydyttänyt kaupungin liike-elämää, joka perusti "telefooniyhdistyksen" ja lunasti puhelinlaitoksen Nordforsin veljeksiltä vuoden 1884 alussa. Laitos siirrettiin kesän alussa Kirkkokadulta Herman Granbergin taloon, joka sijaitsi nykyisen Madetojan puiston paikalla. Yhdistys muutettiin 1885 osakeyhtiöksi: Uleåborgs Telefonaktiebolag - Oulun Telefooniosakeyhtiö. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja vuosina 1885–1890 oli konsuli Nils Emanuel Ringvall. Telefooniosakeyhtiön aikana toimialue kasvoi kaupungin rajojen ulkopuolelle. Vuoteen 1900 mennessä yhtiöllä oli tilaajia Oulun ympäristökuntien lisäksi Kuusamossa, Pudasjärvellä, Taivalkoskella, Utajärvellä ja Vaalassa. Oulun historia
Oulun porvareilla ei kuitenkaan ollut lupa harjoittaa ulkomaankauppaa, vaan heidän oli myytävä kauppatavaransa Tukholmaan sekä Ruotsin Itämeren satamiin ja viedä niihin puutavaraa ja tuoda sieltä Ouluun viljaa ja suolaa.Tervan, tärkeimmän vientitavaran kauppa annettiin 1648 yksityiselle tervakomppanialle ja kaupungin tervakiintiö määrättiin hyvin pieneksi. Teollisuuttakin alkoi jo syntyä 1600-luvulla, sillä vuosina 1617–1638 Plaatansaaressa toimi Suomen ainoa kiväärejä valmistanut kaira- eli poramylly. Oulun kasvu ja kehitys oli hyvin hidasta koko 1600-luvun. Oulun Vesi
Vesilaitos perustettiin vuonna 1902, kun kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman, jossa kaupunkiin rakennettaisiin kaksi pientä vesitornia tai pikemminkin vesisäiliötä juomaveden jakeluun ja niihin vedettäisiin juomavesijohto Koskenniskan Kurkelanrantaan rakennettavasta pumppuhuoneesta. Toinen arkkitehti Albertina Östmanin vuonna 1902 suunnittelema vesisäiliö rakennettiin Palokunnan puistoon Pakkahuoneenkadun ja Uusikadun risteykseen ja toinen arkkitehti Viktor Sucksdorffin suunnittelema säiliö Heinätorin puistoon. Oulu
Teknologiakaupunki-nimen Oulu sai vuonna 1984, neljä vuotta siitä, kun kaupunginhallitus oli alkanut aktiivisesti ajaa teknologiakylän perustamista Linnanmaan yliopistoalueelle. Toimikuntatyötä tehtiin kaksi vuotta ja vuonna 1982 perustettiin Pohjoismaiden ensimmäinen tiedepuisto Oulun Teknologiakylä Oy hankkeen toteuttajaksi. Hanke sai runsaasti julkisuutta uudenlaisena tutkimustulosten kaupallistajana hyvän liikkeellelähdön ansiosta. Oulun historia
1944 aseleposopimuksen mukaisesti saksalaiset joukot tuli poistaa maasta: Lapin sota alkoi. Saksalaisjoukkojen kanssa saatiin aikaan aselepolinja Oulujokea pitkin ja yhteinen vetäytymissuunnitelma. Saksalaisten tuli vetäytyä joen pohjoispuolelle viimeistään 12. lokakuuta, ja koko kaupungista viimeistään 14. lokakuuta. Sopimukseen kuului, ettei kaupunkia tuhottaisi. Oulun merikoulu
Oulun merikoulu oli Oulussa vuosina 1863–1910 toiminut Oulun kauppaseura perustama merenkulkualan oppilaitos. Oppilaitos toimi Pokkitörmällä nykyisen Oulun Lyseon lukion voimistelusalin paikalla sijainneessa rakennuksessa. Merikoulun näkyvin muisto on Oulun Linnansaaressa sijaitseva, Oulun linnan raunioille vuonna 1875 rakennettu tähtitorni, joka toimii nykyisin kahvilana. Uleå (yritys)
Uleå Osakeyhtiö sulautettiin lopulta 1937 osaksi Kajaani Puutavara Oy:tä (vuodesta 1944 lähtien Kajaani Oy). 1935 perustivat Kajaani Oy ja Veitsiluoto Oy joint venture -yhtiön nimeltä Oulu Osakeyhtiö, johon Kajaani Oy siirsi Pateniemen sahan sekä Oulussa Nuottasaaressa sijainneen Uleå yhtiön aiemmin omistaman maa-alueen, jolle 1937 rakennettiin selluloosatehdas. 1986 Oulu Oy fuusioitiin Veitsiluotoon, joka sittemmin liitettiin osaksi Stora Ensoa. Pateniemen saha lopetti toimintansa 1990. Oulun Jalkapalloklubi
Oulun Jalkapalloklubi (OuJK) on suomalainen Oulussa toimiva jalkapalloseura. Se on perustettu 1.1.2002 ja rekisteröity 12.2.2002. Nimen otti käyttöönsä FC Dreeverien kakkosjoukkue, joka kauden 2001 jälkeen nousi III-divisioonaan Palloliiton Pohjois-Suomen piirin Oulu-Kainuu lohkoon. FC Dreeverien ykkösjoukkue pelasi samassa sarjassa ja lohkossa. Lapinkangas (Oulu)
Lapinkankaan alueella on ollut jo kivikaudella asutusta. Peurasuon alueelta, joka sijaitsee Metelimäestä pohjoiseen n. 1 km on löydetty Oulun yliopiston kaivauksissa kivikauden aikaista asutusta ja esineistöä. Kaupunginosan vanhimmat rakennukset sijaitsevat Oulujoen rantatörmillä. Vanhoista saman suvun omistamista tiloista mainittakoon 1500-1600-luvuilla perustetut Lappi, Kinnula, Tervaoja, Turkka, Tyni ja nykyinen Parkkisen tila, joka oli aiemmin Junnelius-suvun hallinnassa. Kyseiset tilat ovat kulttuurihistoriallisesti inventoituja kohteita. Alueella on harjoitettu maanviljelyksen lisäksi mm. tervan- ja tiilenpolttoa. Myös kalastus on ollut tärkeä elinkeino. Alueella on sijainnut useita lohipatoja mm. suurpadoista Turkka ja Lappi. Pienempiä apajia ovat olleet Paaso, Pukki, Tervaoja, Rahkola ja Syväapaja. Lapinkangas on kuulunut aiemmin Oulujoen kuntaan. Kunnan lakattua 1965 se liitettiin Oulun kaupunkiin. Oulun historia
1900-luvulla alkanut teollistuminen Oulussa vaurastutti koko elinkeinoelämää ja pian kävivät kaupungin rajat liian ahtaiksi. Uutta rakennusmaata kasvavalle kaupunkiväestölle saatiin liittämällä Ouluun osia sitä ympäröivistä pienemmistä kunnista. Vuonna 1911 Ouluun liitettiin Alalaanila, 1917 Tuira,1924 Kurkelanranta, 1938 Koskela, Pyykösjärvi, Hintta ja Parkkisenkangas, 1947 Värtön-Kastellin alue, 1961 Kuivasjärvi, Korvensuora ja Myllyoja, 1965 Oulujoen kunnan pääosa ja Pateniemi Haukiputaan kunnasta, josta vielä 1979 liitettiin Oulun ns. Jylkyn alue. Oulun historia
8. huhtikuuta 1605 Ruotsin kuningas Kaarle IX määräsi Isak Behmin rakentamaan varustuksen uudelleen ja perustamaan paikalle kaupungin. Seuraavana vuonna kaupungin porvareille myönnettiin 10 vuoden verovapaus ja 1610 Oulu sai kaupunginoikeudet. Kaupungista tuli terva- ja lohikaupan keskus. Asukkaita kaupungissa oli alkuvaiheessa noin 400 henkeä. Oulun Lehti
Oulun Lehti oli vuosina 1879–1887 Oulussa ilmestynyt sanomalehti. Oulu
Vesistöä on Oulussa 849 neliökilometriä. Sisävesiin kuuluvat Oulujoen lisäksi pohjoisella peruskallioalueella olevat pienehköt järvet, lännessä Pyykösjärvi, Oulun suurin järvi (2 km², 12,7 m mpy.), sekä Kuivasjärvi (1,2 km²). Idempänä sijaitsevat Niilesjärvi, Valkiaisjärvi ja Lylyjärvi ovat näitä pienempiä. Sanginjoki laskee Oulujokeen pohjoisesta noin 12 kilometriä jokisuusta itään. Oulun keskustan läpi virtaa Pokkisenväylän suuhun mereen laskeva Kaupunginoja, jonka varren puistot elävöittävät kaistan kaupungin keskelle. Oulujoki virtaa alajuoksullaan yli 20 kilometrin matkan Oulun kaupungin alueella. Vuonna 1940 Merikoski padottiin ja voimalaitos muutti joen yhdentoista metrin korkuiseksi putoukseksi. Oulujoen suistossa on paljon saaria, jotka ovat keskeisen sijaintinsa takia hyvin tunnettuja Oulun kaupunkikuvassa. Oulun Työväen Palloilijat
Mestaruussarja muutti nimensä Veikkausliigaksi vuonna 1990. OTP pelasi liigaa kauden 1990 ja -91. OTP yhdistyi Oulun Luistinseuran kanssa kaudella 1992 ja pelasi näin ollen kaudet 1992–94 nimellä FC Oulu. Kausi 1993 kului Ykkösessä, mutta nousu koitti ja OTP pelasi toistaiseksi viimeisen liigakautensa vuonna 1994, tosin siis FC Oulun nimellä. Tästä alkoi alamäki, joka lopulta vei joukkueen mennessään ja OTP:n edustusjoukkue pelasi viimeisen ottelunsa Pohjois-Suomen Kolmosessa vuonna 2001. OTP:n nimi näkyi vielä luotaessa perustaa oululaiselle 2000-luvun lippulaivalle AC Oulu:lle. OTP oli mukana yhtenä oululaisseurana uuden taustaorganisaation Oulun Edustusjalkapallo AC Oulu ry:n perustamisessa vuonna 2002. Muuten FC OTP:llä on nykyään toimintaa juniori-ikäluokissa. Outova
Outova perustettiin 1300-luvulla Pihkovan suojaksi. Vuosina 1431–1434 pihkovalaiset rakensivat sinne linnoituksen, jonka rauniot ovat edelleen jäljellä. Ruotsi ja Puola ovat hyökänneet kaupunkiin monta kertaa, mutta vuodesta 1617 lähtien se on ollut Venäjän hallussa. Outova sai kaupunginoikeudet vuonna 1780. Kaupungilla oli omat postimerkit vuosina 1874–1912. Postimerkkien julkaisu päättyi ensimmäisen maailmansodan seurauksena. Toisessa maailmansodassa kaupunki tuhoutui lähes kokonaan. Oulun historia
1400-lukua luonnehtivat venäläisten toistuvat hyökkäykset seudulle. Viimeisin ja tuhoisin tehtiin 1496, jolloin Pohjois-Pohjanmaa hävitettiin Torniosta Siikajoelle asti. Talot poltettiin, väestöä surmattiin ja vietiin vangeiksi Venäjälle. Vuosisadan vaihteen jälkeen kahakoita oli vähemmän. Oulunkylä
Oulunkylässä on ollut asutusta ainakin 1200-luvulta lähtien. Keskiaikaisissa asiakirjoissa Oulunkylä on Helsingin pitäjään (sittemmin Helsingin maalaiskunta, nykyään Vantaan kaupunki) kuuluva kylä. Oulu
Keskustan tuntumassa Ainolan puistossa sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan museo. Vuonna 1931 valmistuneen museorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Oiva Kallio. Sen lähistöllä Myllytullissa, entisessä Veljekset Åström Oy:n pääkonttorissa, sijaitsee 1963 perustettu Oulun taidemuseo. Pikisaaressa Matilan talossa toimii Merimiehenkotimuseo, jossa on esillä oululaiseen merimiehen kotiin 1800-luvun loppupuolella tyypillisesti kuuluneita huonekaluja ja esineitä. Oulun kaupungin eteläpuolella, Kiviniemen kaupunginosassa toimii Oulun Automuseo, jossa on esillä yli 50 ajoneuvoa, vanhimmat 1910-luvulta. Keskustan pohjoispuolella Pateniemessä sijaitsee Pateniemen sahan museo, joka keskittyy pääasiassa vuosina 1873–1990 toimineen Pateniemen sahan toiminnan ja historian esittelyyn. Oulujoen Turkansaaressa noin kymmenen kilometriä keskustasta sijaitsee maalaiskulttuuria esittelevä Turkansaaren ulkomuseo. Geologinen museo ja Eläinmuseo toimivat Oulun yliopistolla Linnanmaalla.Oulussa ilmestyy Juho Raappanan vuonna 1899 perustama sitoutumaton sanomalehti Kaleva. Vuonna 2014 se oli levikiltään Suomen seitsemänneksi suurin. Pohjois-Pohjanmaan historia
Sisällissodan rintamalinjat ylsivät myös Pohjois-Pohjanmaalle 1918. Rajuimmat taistelut käytiin Oulussa, jossa punaiset ja valkoiset iskivät yhteen helmikuun alussa 1918. Rautatieläinen Yrjö Kallinen koetti estää verenvuodatuksen, mutta epäonnistui. Punaisten tappiot olivat 26 kuollutta ja saman verran haavoittuneita. Valkoisten tappiot olivat puolestaan 33 kuollutta ja 34 haavoittunutta. Siviiliuhreja oli kahdeksan ja haavoittuneita 11. Taisteluun osallistuneiden venäläisten tappiot olivat puolestaan yksi kaatunut ja neljä haavoittunutta. Noin 700 punaista joutui Oulussa vangiksi. Muualla maakunnassa valkoiset ottivat tilanteen nopeasti haltuunsa. Epäyhtenäisesti esiintyneet punaiset joko antautuivat tai pakenivat Kainuuseen ja sitä kautta Venäjälle. Oulun lääni
Oulun lääni perustettiin vuonna 1775 entisen Pohjanmaan läänin pohjoisosasta. Uuteen lääniin liitettiin myös Kuusamon suurpitäjä (myöhemmät Kuusamon, Kuolajärven ja Posion kunnat) Västerbottenin läänistä. Vuonna 1809 Haminan rauhan jälkeen lääniin liitettiin Ruotsille jääneestä Västerbottenin läänistä koko Lapin historiallinen maakunta sekä Tornionlaakson itäpuoli. Petsamon alue liitettiin lääniin vuonna 1922. Oulun läänin pohjoisosa erotettiin Lapin lääniksi vuonna 1938. Osa Kuusamon kuntaa menetettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa vuonna 1940. Oulu Sinfonia
Oulu Sinfonia () eli Oulun kaupunginorkesteri on perustettu vuonna 1937. Siinä soittaa 61 muusikkoa. Oulun Polte
Oulun Polte perustettiin vuoden 2007 elokuussa. Virallisesti seuran nimi on Oulun Polte ry, ja se rekisteröitiin 4. syyskuuta 2007. Seuran tarkoituksena oli edistää ja kehittää urheilu- ja liikuntaharrastusta Oulussa ja sen lähialueilla. Poltteen toiminnan on tarkoitus tulla kattamaan lasten, nuorten ja aikuisten kunto- kilpa- ja huippu-urheilu. Ensimmäisenä Poltteen lajivalikoimaan otettettiin pesäpallo. Polte teki yhteistoimintasopimuksen helsinkiläisen Puna-Mustien kanssa. Puna-Mustilla olisi ollut kaksi paikkaa Suomensarjaan kaudeksi. Sopimuksen kautta Polte sai PuMun kakkosjoukkueen sarjapaikan Suomensarjassa. FC Oulu
FC Oulu oli suomalainen jalkapalloseura. Seura perustettiin vuonna 1992 Veikkausliigan OTP:n ja I divisioonassa pelanneen OLS:n yhdistymisen tuloksena. Päävalmentajaksi uuteen fuusioseuraan tuli Heikki Suhonen Turusta. Seuran paras sijoitus oli kaudella 1992 saavutettu 11. sija Veikkausliigassa, vaikkakin kauden lopuksi joukkue putosi karsinnoissa Finnairin Palloilijoiden pudottamina I divisioonaan. Joukkueen pelipaita oli punakeltainen pystyraita. Oulugospel
Oulugospel on Oulussa vuosittain järjestettävä gospelmusiikkitapahtuma. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1981. Liminka
Liminka on Pohjois-Pohjanmaan vanhimpia seurakuntia, sillä se itsenäistyi jo 1400-luvun lopulla. Limingan hallinnollinen alue ulottui 1500-luvulla idässä Kainuuseen saakka. Limingasta eronneita pitäjiä ovat Oulu, Oulunsalo, Muhos, Kempele, Tyrnävä, Temmes, Lumijoki, Utajärvi, Vaala, Kajaani, Sotkamo, Paltamo ja Ristijärvi. Nykyisen Limingan asukasluku oli vuonna 1860 2 760 ja 1900 jo 3 449. Limingan ensimmäinen kirkko sijaitsi Sunilan mailla. Seuraavat Linnukanmäellä rakennetut kirkot tuhoutuivat sotavuosina 1589 ja 1592. Täyssinän rauhan jälkeen vuonna 1596 rakennettiin uusi kirkko, joka oli käytössä vuoteen 1826 saakka, jolloin nykyinen kirkko valmistui. 1600-luvulta lähtien Liminkaa hallitsi kuuluisa Lithoviuksen pappissuku. Oulun Työväen Palloilijat
Oulun Työväen Palloilijat (OTP) on vuonna 1946 perustettu oululainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2017 Kakkosessa. OTP on pelannut yhteensä 14 kautta Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa. OTP on myös yksi AC Oulun perustajaseuroista. Oulun historia
Ylikiimingin kunta liitettiin Ouluun vuoden 2009 alussa. Suuri liitos tapahtui vuoden 2013 alussa, kun Ouluun liitettiin ympäröivistä kunnista Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo sekä Yli-Ii. Oulun pinta-ala kasvoi tällöin 3 113,04 km² ja asukasluvuksi tuli 191 000. Liitoksen edellä oli Suur-Ouluun suunniteltu liitettäväksi eräitä muitakin kuntia, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Oulun historia
Tervan merkitys laivanrakennuksessa väheni jyrkästi, kun kaupungin uudelleen rakennettu tervahovi paloi vuoden 1901 tulipalossa. Tervahovin paloon päättyi siten myös Oulun tervaporvarien aika. Oulun kadut saivat niiden nykyiset nimet vuoden 1907 asemakaavassa. Korkeakoulupaikkakunnaksi Oulua esitettiin ensimmäisen kerran jo 1917. Oulun yliopisto aloitti toimintansa kuitenkin vasta syksyllä 1959. Vuonna 1916 kaupungissa riehui jälleen tulipalo, joka tuhosi kokonaisen korttelin ja antoi lopullisen sysäyksen vakinaisen palokunnan perustamiseksi. Suomen itsenäistymiseen ja sisällissotaan liittyvien levottomien aikojen vuoksi hanke toteutui kuitenkin vasta vuonna 1921. Kaikkiaan Oulu on palanut historiansa aikana kymmenen kertaa. Oulun historia
1920-luvulla keskityttiin asuntotuotantoon ja kaupunkirakenteen modernisoimiseen. Rakennettiin vesijohto- ja viemäriverkostoa sekä nykypäivänkin oululaisille tuttuja rakennuksia kuten Kolmiotalo ja Tuiran synnytyssairaala. Toppilan satama oli 1920- ja 1930-luvuilla edelleen vilkas, mutta valtakunnallisesti sen merkitys oli pieni, sillä tavaraliikenne keskittyi Etelä-Suomen suuriin satamiin. Tärkeimpiä tuontituotteita olivat vilja ja vuodat, joita tuotiin teollisuuden raaka-aineiksi. Vientiin meni edelleen lähes yksinomaan puuta. Vuonna 1927 valmistui Intiön vesitorni, jonka luoman paineen ansiosta vesi voitiin johtaa suoraan taloihin. Katukivetys toteutettiin 1930-luvulla, kun kaupunki järjesti pula-ajan vuoksi työttömille hätäaputöitä.. Oulu-Nurmes-rataosuus valmistui 1930, jolloin yhteys itään palautui. Ensimmäiset suuret selluteollisuusyritykset olivat Toppila Oy:n 1931 perustettu sulfiittiselluloosatehdas ja Nuottasaareen valmistui Oulu Osakeyhtiön selluloosatehdas vuonna 1937. Johan Albrecht Ehrenström
Kun Oulun kaupunki oli palanut lähes kokonaan maan tasalle vuoden 1822 palossa, sai Ehrenström keisarin määräyksestä tehtäväkseen asemakaavan laatimisen myös Ouluun. Asemakaava valmistui vuonna 1824, mutta virallisesti sen vahvisti keisari helmikuussa 1825. Kaavan laatijana on joskus pidetty Engeliä, mutta hänen osuutensa lienee ollut vain piirtää kaavakartta Ehrenströmin ohjeiden mukaan. Oulun koulu
Oulun kouluksi tai Oulun koulukunnaksi kutsutaan arkkitehtuurin koulukuntaa tai liikettä, joka syntyi Oulun yliopiston arkkitehtiosastolla 1970-luvun puolivälissä. Koulukunnan syntyyn liitetään usein professori Reima Pietilän nimi, koska hän oli liikkeen alkuaikoina Oulun arkkitehtiosaston professorina. Oululainen
Oululaisen juuret ovat Kotileipomossa, jonka Kaarlo ja Vilhelmiina Helenius perustivat Lahteen 9. marraskuuta 1909. Oululainen-nimi tulee siitä, että Vilhelmiina oli käynyt leipurin oppinsa Oulussa. Oululainen on kuulunut Fazer-konserniin vuodesta 1958 lähtien. Aalborg
Aalborgin historia ulottuu yli 1 000 vuoden taakse, jolloin viikingit asuttivat Limvuonon rannalla olevan alueen kauppapaikaksi. Aalborg on perustettu vuonna 1035 ja siitä tuli kaupunki vuonna 1342. Se kukoisti keskiajalla, ja oli jo 1300-luvulla yksi Tanskan suurimmista kaupungeista. Vuonna 1516 se sai monopoliaseman suolasillin kauppaan. Sillinkalastuksen väheneminen 1800-luvulla aiheutti talouslaman. 1900-luvulla siitä tuli teollisuuskaupunki. Saksalaiset laskuvarjojoukot valtasivat sen lentokentän toisessa maailmansodassa. Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio
Lukio perustettiin vuonna 1902 nimellä Oulun suomalainen yhteiskoulu. Keskeisiä hahmoja koulun perustamisessa olivat Mauno Rosendal ja Nanny Lilius. Innokkaana suomalaisuusmiehenä Rosendal halusi luoda Ouluun venäläisvaikutteisesta valtiovallasta riippumattomamman koulun niin tytöille kuin pojille. Mauno Rosendalista tuli myös yhteiskoulun ensimmäinen rehtori, jota tehtävää hän hoiti aina kuolemaansa saakka eli vuoteen 1917. Nanny Lilius puolestaan toimi koulun johtajattarena aina vuoteen 1928 sekä sen jälkeen vielä tuntiopettajana vuoteen 1934. Koulu oli Oulun ensimmäinen yhteiskoulu. Oulun historia
Keskiaikana Limingan kappelina ollut Oulu erotettiin omaksi seurakunnaksi 1606. Venäläisten poltettua ensimmäisen kirkon 1590 rakennettiin 1613 uusi puukirkko. Ensimmäinen pedagogio perustettiin Ouluun 1611 ja 1682 se muutettiin triviaalikouluksi. Örebro
Örebron kaupunki tunnetaan teksteistä jo 1200-luvulta, mutta kaupungin perustamiskirja on vasta vuodelta 1404. Alueella on kuitenkin asuttu jo ennen ajanlaskun alkua. Oulujoki (yritys)
Oulujoki Osakeyhtiö perustettiin 27. toukokuuta 1941 edellisen vuoden marraskuussa tehdyn sopimuksen perusteella, jossa Imatran Voima, A. Ahlström Oy, Yhtyneet Paperitehtaat Oy ja Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy (Tampella) olivat sopineet Oulujoen koskien rakentamisesta Oulun kaupungin omistamaa Merikoskea lukuun ottamatta. Suomen valtio oli yhtiön omistaja Imatran Voiman kautta, jonka osuus Oulujoki Osakeyhtiössä oli 65,6 %. Tampellan osuus oli 16,75 %, A. Ahlströmin osuus 10,65 % ja Yhtyneiden Paperitehtaiden osuus 7,00 %. Kaupparekisteriin Oulujoki Osakeyhtiö merkittiin 13. kesäkuuta 1941. Kansaneläkelaitos osti vuonna 1948 A. Alhströmin osakkeet mutta myi ne Imatran Voimalle vuonna 1969. Imatran Voima luovutti puolestaan jo vuonna 1964 yhteensä 10 000 osaketta eli 0,28 % omistuksesta suoraan valtiolle, vastikkeena saamistaan Kemijoki Oy:n osakkeista. Valtion vuoden 1968 tulo- ja menoarviossa esille otettu Oulujoki Osakeyhtiön sulautuminen Imatran Voimaan saattoi toteutua, kun Imatran Voima oli 31. joulukuuta 1981 hankkinut kaikki muut osakkeet itselleen eli omisti 99,72 % yhtiöstä. Fuusiota olivat vastustaneet voimalaitosalueiden kunnat kunnallisverotulojen pienenenemisen takia. Sulautuminen tapahtui kuitenkin vasta 31. joulukuuta 1991. Oulunkylä
Oulunkylän nimen () alkuperää ei tiedetä, eikä edes ole varmaa, onko se alkuperältään suomen- vai ruotsinkielinen. Nimi on esiintynyt 1500-luvulla muun muassa muodoissa Ogleby, Ogelby ja Ågelby, joskus myös Vggleby tai Ögleby. Suomalainen muoto Oulunkylä on ollut käytössä ainakin 1880-luvulta lähtien, mutta se saattaa olla paljon vanhempi. Oulun Wiikko-Sanomia
Oulun Wiikko-Sanomia oli suomalainen sanomalehti, joka ilmestyi Oulussa, ensin joitakin taukoja lukuun ottamatta 1829–1841 ja sitten 1852–1879. Olus
Eloúntan alue on ollut asuttu jo minolaisena aikana. Oluksen kaupunkivaltio syntyi antiikin aikana. Sen mainitsee ensimmäisen kerran Homeros. Kaupungin nimi on esihelleeninen ja voi palautua minolaisaikaiseen nimistöön. Kaupunki sijaitsi Kalydónin eli Kolokýthan niemen muuhun Kreetaan yhdistävän, nykyisin Póros-nimellä tunnetun kannaksen kohdalla. Kaupungissa arvioidaan olleen noin 30 000 asukasta. Arkeologisiin löydöksiin kuuluu muun muassa Artemis Britomartiksen pyhäkkö ja satama. Kaupungissa palvottiin myös muun muassa Apollonia ja Zeus Tallaiosta. Kaupungin tiedetään lyöneen omaa rahaa ja olleen vihollisuuksissa läheisen Laton kaupungin kanssa. Oulu
Oulu-nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta todennäköisenä vaihtoehtona pidetään nimen liittymistä suomen murteissa säilyneeseen ja mahdollisesti saamen kielestä periytyvään sanaan "oulu", joka tarkoittaa tulvivaa vettä ("åulo" "sulanut lumi", "åulot" "sulaa"). Mahdollista on myös, että Oulu-nimi viittaisi Pohjois-Savon murteissa tunnettuun "uula"-sanaan, jolla tarkoitetaan väylää tai uomaa. Hyvin usein suomalaisessa kieliperinteessä sekä järvi että laskujoki nimetään samalla tavalla. Niinpä myös Oulujärven mukaan nimettiin laskujoki Oulujoeksi ja jokisuulle syntynyt kauppapaikka Ouluksi. Nimi lienee annettu viimeistään 1000–1100-luvulla. Vanhimmat historialliset tiedot nimestä ovat vuosilta 1327–1328 Vlu, Wlw ja Wlvthraesk, mutta varmasti nimi on tätä ehkä useita satoja vuosia vanhempi. Oulun historia
Vielä suurlakkovuonna 1905 Oulun työväestö ja perustuslaillinen porvaristo toimivat yhteistyössä venäläisiä vastaan. Marraskuussa 1905 suurlakon aikana kaupunki oli työväestön ja perustuslaillisten hallussa. Poliisilaitos, rautatieasema ja lennätin vallattiin, tieyhteydet kaupungista katkaistiin. Venäläisvaruskuntaa pysyi syrjässä tapahtumista, mutta antoi turvapaikan kaupungin santarmeille. Valta kaupungissa siirtyi "kansanneuvostolle", jonka 40 jäsenestä puolet oli työväestöä, puolet perustuslaillisia. Järjestystä kaupungissa piti kansanneuvoston "kansalliskaarti". Kaarti jakautui kahteen osaan, sotilaskoulutuksen saaneiden "kantakaartiin" ja kokemattomamman miehistön "yleiskaartiin". Suurimmillaan kaartiin kuului 700 miestä, joskin aseita oli ainoastaan 50 huonokuntoista kivääriä. Oulu
Oulu () on Suomen kaupunki ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Oulujoen suulla Perämeren rannikolla Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Vuonna 1605 perustettu Oulu on Pohjois-Suomen vanhin ja väkiluvultaan Suomen viidenneksi suurin kaupunki ja neljänneksi suurin kaupunkialue. Oulun väkiluku oli asukasta ja pinta-ala ()  neliökilometriä, josta on maata, sisävesiä ja loput  neliökilometriä merta. Oulun Puhelin
Telefooniosakeyhtiöönkään ei kaupungissa oltu tyytyväisiä. Pormestari Arthur Castrén ehdotti kunnallisen laitoksen perustamista jo 1904, mutta kaupungin pääosin omistama Oulun Puhelin Osakeyhtiö perustettiin lopulta vasta 1913. Maailmansodan syttyminen viivästytti kuitenkin toiminnan aloittamista ja uuden yhtiön toiminta alkoi vasta 1918. Telefooniosakeyhtiö vastasi puhelinliikenteestä vielä vuodet 1918-1920 Oulun Puhelimen laitehankintojen viivästymisen vuoksi, vaikka telefooniosakeyhtiön toimitalo ja sitä ympäröivä kortteli paloivat sisällissodan taisteluissa 2. helmikuuta 1918. Oulun palo 1822
Oulun palo vuonna 1822 sai aikaan laajamittaista tuhoa Oulun keskustassa. Ajan tavan mukaan kaupunki oli tiiviisti rakennettu puutalokaupunki, jossa tulipalot pääsivät leviämään varsin vapaasti. Taajaan rakennettuna puukaupunkina Oulu paloi maan tasalle noin 60 vuoden välein, ja oli täten otollinen työmaa ruutukaava-arkkitehdille. Oulun historia
Vuosisadan vaihteen jälkeen kiristyneen poliittisen tilanteen myötä mielipiteet muuttuivat suosiollisemmkasi aseelliselle toiminnalle itsenäisyyden saavuttamiseksi. Tämä tapahtui useammassa vaiheessa. Oulu Sinfonia
Oulussa on harrastettu säännöllistä konserttitoimintaa jo 1820-luvulta asti, ensimmäiset pyrkimykset pysyvän orkesterin saamiseksi ovat vuodelta 1856, jolloin musiikillisen kapellin musiikkiyhtien osakemerkinnät suoritettiin. Toiminta kuitenkin hiipui, ja Oulun Soitannollisen Seuran perustaminen vuonna 1901 oli piristysruiske orkesteritoiminnalle. Huippukauttaan tämä orkesteri eli talvella 1910–1911, jolloin sitä johti säveltäjä Toivo Kuula. Orkesterin toiminta hiipui vähitellen rahojen huvetessa, mutta esimerkiksi Jean Sibelius ehti käydä orkesteria johtamassa 1914. Oulu Sinfonia
Syyskuussa 1934 Oulun Musiikkiyhdistys ry:n toiminta alkoi, ja Oulun orkesterin toiminta alkoi virallisesti maaliskuussa 1937. Vuodesta 1954 lukien orkesteri on saanut käyttää itsestään nimeä kaupunginorkesteri, ja orkesteri kunnallistettiin vuonna 1961. Oulun lääni
Oulun lääni () oli vuodesta 1775 vuoteen 2009 yksi Suomen lääneistä. Ennen vuotta 2009 se rajoittui pohjoisessa Lapin lääniin, idässä Murmanskin alueeseen ja Karjalan tasavaltaan, kaakossa Itä-Suomen lääniin, lounaassa Länsi-Suomen lääniin ja lännessä Pohjanlahteen. Läänin pääkaupunki oli Oulu.