Onko Ruhnun kunnassa nykyisin vain yksi kylä?
Ruhnu
Lähin asuttu alue mantereella on Latvian Kuurinmaalla sijaitseva Kolka, joka on 37 kilometrin päässä Ruhnusta. Ennen vuotta 1944 saarta asuttivat satoja vuosia vironruotsalaiset, joiden elinkeinona oli ollut maanviljelys, kalastus ja hylkeenpyynti. Toisen maailmansodan aikana vironruotsalainen väestö evakuoitiin Ruotsiin. Sen jälkeinen asutus on peräisin neuvostoajalta. Nykyään Ruhnun kunnassa on vain yksi kylä, Ruhnun kylä, joka sijaitsee saaren keskiosassa. Ruhnun kunta
Ruhnu muodostaa yhdessä Muhun ja Saarenmaan kuntien kanssa Saarenmaan maakunnan. 
Ruhnun kunnassa on yksi kylä, Ruhnu.
Raen kunta
Kunta muodostuu Assakun, Jürin, Lagedin, Peetrin ja Vaidan pienkauppaloista (alevik) sekä 27 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Jüri. Ruhnu
Ruhnun saaren ensimmäiset asukkaat olivat todennäköisesti hylkeenpyytäjiä, jotka saapuivat alueelle neoliittisella kivikaudella. Saarelta löydettyjä nuotioiden jäänteitä on radiohiiliajoitettu vuoteen 5 300 eaa. Ruhnusta tunnetaan yhteensä kuusi kivikautista asuinpaikkaa. Vielä tuolloin saaresta on ollut merenpinna yläpuolella vain kooltaan 3-4 km² ja paikoin vain 50 metriä leveä hevosenkengän muotoinen saareke. Saarella ei todennäköisesti näin ollut vakituista asutusta, vaan siellä vierailtiin ajoittain. Ensimmäiset asukkaat kuuluivat ilmeisesti varhaisneoliittiseen Narvan kulttuuriin. Saarelta on löytynyt myös yhteensä 1924 tuluskiveä ajalta 700 eaa.–100 jaa. Viron sosialistisen neuvostotasavallan hallinnollinen jako
Kyläneuvostot perustettiin vuonna 1945 ja jokaiseen kuntaan muodostettiin 2–4 kyläneuvostoa. Pakrin, Pranglin, Vormsin, Kihnun ja Ruhnun kuntiin niitä ei muodostettu. Vuonna 1949 kuntia oli 233 kappaletta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Noormarkussa on 8 kylää: Finpyy (Finby), Harjakangas, Kahaluoto, Kairila, Lassila, Noormarkku (Norrmark), Rudanmaa ja Söörmarkku (Södermark). Ruhnun kunta
Ruhnu sijaitsee Riianlahden keskiosassa. Saarelta on matkaa Saarenmaalle runsaat 50 kilometriä ja Latvian Kuurinmaalle Kolkaan vajaat 40 kilometriä. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Kivennavalla on 48 kylää: Ahjärvi, Hartonen, Holttila, Ikola, Jalkala, Joutselkä, Jäppilä, Kanala, Karvala, Kaukolempiälä, Kauksamo, Kekrola, Kivennapa (Kirkonkylä), Korpikylä, Kotiselkä, Kukonmäki, Kurkela, Liikola, Lintula, Lipola, Miettilä, Mustapohja, Pamppala, Patrikinkylä, Pihlainen, Polviselkä, Raivola, Rantakylä, Rasala, Riihisyrjä, Ronnunkylä, Räikkölä, Saarenmaa, Seppälä, Siiranmäki, Sikiälä, Soppikylä, Suurselkä, Tammiselkä, Tiilinmaa, Tirttula, Tonteri, Vaittila, Vanhakylä, Vehmainen, Voipiala, Vuottaa ja Ylentelä eli Ylentölä. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Ruovedellä on 27 kylää: Haapala, Hanho, Haukkamaa, Haukkaniemi (eli Kekkonen), Jäminki, Kauttu, Kukonpohja, Murole, Mustajärvi, Pajulahti, Pappila, Pekkala, Pihlajalahti, Pitkälä, Pohja (entinen Jäminginpohja), Pohjaslahti, Rajalahti, Ritoniemi, Ruhala, Räminki, Siikalahti, Storminiemi, Syvinki, Tapio, Viljakkala, Visuvesi ja Väärinmaja. Uudenmaan historia
Vuonna 1560 Uudenmaan väestö keskittyi lähinnä jokivarsille ja rannikkoseudulle. Myös harjut houkuttelivat asujaimistoa. Kiinteä asutus oli tuolloin levinnyt jo maakunnan pohjoisimpiin kolkkiin saakka. Väestön painopiste oli vahvasti Länsi-Uudellamaalla, asumattomia alueita oli lähinnä Keski-Uudenmaan pohjoisosassa. Maakunnassa oli seitsemän kuninkaankartanoa ja 78 säterikartanoa. Kyliä ja yksittäistaloja oli 1 031. Uusmaalaiskylät olivat yleensä pieniä ja tiiviitä ryhmäkyliä, taloluvultaan korkeintaan viisi. Itään mentäessä kyläkoko suureni: Itä-Uudellamaalla oli muutama 20 talon suurkylä. Luettelo Saksan kunnista
Nordrhein-Westfalenissa oli 23.8.2012 yhteensä 396 poliittisesti itsenäistä kuntaa. Niistä 271 oli kaupunkeja ja 125 muita kuntia. Muista osavaltioista poiketen kuntia ei ole esitetty aakkosjärjestyksessä pelkän nimen mukaan, vaan kaupungin tai kunnan tyypin ja nimen mukaan. Kaupunkeja ei myöskään ole tämän osavaltion kohdalla lihavoitu. Ranua
Noin puolet kunnan väestöstä on keskittynyt Ranuanjärven rannalle Ranuan kirkonkylään, joka on kunnan keskus ja ainoa taajama. Taajama-aste, eli taajamissa asuvan väestön osuus oli 48,2 prosenttia vuonna 2012. Kirkonkylän lisäksi mainittavia väestökeskittymiä ovat Rovastinahon, Raiskion, Portimon, Saukkojärven ja Toljan kylät Simojoen varressa; Pohjaslahden ja Piittisjärven kylät pohjoisessa; Impiön ja Sääskenperän kylät idässä Simojärven tuntumassa; Kuhan ja Kelankylän kylät kaakossa sekä Asmuntin kylä aivan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Sundissa on 27 kylää ja yksinäistilaa: Berg (yksinäistila), Björby, Brännbolsta, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolsta, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik (yksinäistila), Mångstekta, Persby, Prästö (yksinäistila), Rosenberg, Ryssböle, Sibby, Smedsböle, Strömbolsta, Svensböle, Sundby, Tosarby, Tranvik, Träsk (yksinäistila) ja Vivasteby. Rapla (kunta)
Kuntaan kuului Raplan epäitsenäisen kaupungin lisäksi kolme pienkauppalaa ("alevik") – Alu, Hagudi ja Kuusiku – sekä 38 kylää: Alu-Metsküla, Aranküla, Hagudi, Iira, Juula, Kalevi, Kelba, Kodila, Kodila-Metsküla, Koigi, Kuku, Kuusiku-Nõmme, Kõrgu, Lipstu, Mahlamäe, Mõisaaseme, Mällu, Nõmme, Oela, Ohulepa, Oola, Palamulla, Purila, Raka, Ridaküla, Röa, Seli, Seli-Nurme, Sikeldi, Sulupere, Tapupere, Tuti, Tõrma, Uusküla, Valtu, Väljataguse, Äherdi ja Ülejõe. Turbinnoje
Kuntaan kuuluu 23 kylää: Avdejevo, Borovno, Borozdy, Gornešno, Goruška, Gory, Kottšino, Krivtsovo, Melnitsa, Orehovno-1, Orehovno-2, Osipovo-1, Osipovo-2, Perekop, Perestovo, Perevoz, Potšep, Puzyrjovo, Skovorodka, Tuhili, Vargusovo, Zagubje ja Žilintsy. Niistä suurimmat ovat 133 asukkaan Puzyrjovo ja sadan asukkaan Melnitsa. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Ruskolla on 11 kylää: Asola, Hiidenvainio, Hujala, Kankare, Kirkonkylä, Liukola, Lähteenmäki, Munittula, Märttelä, Papumäki ja Uttula. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Raudussa on 45 kylää: Aliska, Haapakylä, Haukkala, Huttula, Huuhti, Kaskaala, Kelliö, Keripata, Kopola, Korlee, Kuusenkanta, Kärsälä, Leinikylä, Liippua, Luukkolanmäki, Maanselkä, Miettilä, Miitronmäki, Mäkrä, Nuijala, Orjansaari, Palkeala, Pienautio, Pienporkku, Pirholanmäki, Potkela, Raasuli, Rautu, Riikola, Ristautio, Räiskälä, Savikkola, Savola, Sirkiänsaari, Sumpula, Sunikkala, Suurhousu, Suurporkku, Suvenmäki, Terolanmäki, Tokkari, Vakkila, Variksela (Kirkonkylä), Vehmais ja Vepsa. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Räisälässä on 37 kylää: Humalainen, Humalanpelto, Hytinlahti, Härskeensaari, Ivaskanmäki, Karkola, Kiisanlahti, Kivipelto, Kökkölä, Könninginmäki, Lammasmäki, Lamminautio, Lohikallio, Lokinanpelto, Luotsanlahti, Läheniemi, Makkola, Myllypelto eli Melnitsanpelto, Muonola, Neitsytkallio, Näpinlahti, Pataksela, Piiskonmäki, Putoria, Rampala eli Rammansaari, Rautakopra, Sakkali, Sutkenlahti, Särkisalo, Tarhala, Tekemälahti, Tiittala, Timoskala, Tiuri, Tiurinmäki, Unnunkoski ja Virtelä. Lushnja
Lushnja eli Lushnjë on kaupunki Albaniassa. Se on Lushnjën alueen keskus Fierin maakunnassa, ja siellä on 54 813 asukasta. Sen perusti keskiajan lopulla Salushe-niminen leski. Hän rakensi Hani i Salushes -nimisen levähdyspaikan tielle, joka on Durrësin, Beratin ja Fierin välillä. Ainakin vielä vuonna 2000 vanhat miehet kutsuivat sitä Salusheksi. Lushjnë on Albanian ainoa naisen perustama kaupunki. Rutola
Rutolan läpi kulkee Salpalinja. Niinpä kylää halkovat panssariesteet, juoksuhaudat ja sen kallioihin on kaivettu lukuisia bunkkereita ja kaksi luolaa. Salpalinjalle rakennettiin yhteensä 25 luolaa. Ne tehtiin miehistön majoitustiloiksi, joukkosidontapaikoiksi tai yhdistelmäluoliksi, joihin kuului ase tai useita aseita sekä majoitustilaa miehistölle. Lähes kaikki luolat rakennettiin Lappeenrannan, Luumäen, Ylämaan ja Miehikkälän alueelle. Luolat jäivät kesken, sillä aselepo syksyllä 1944 lopetti niiden loppuunsaattamisen. Ainoaksi valmistuneeksi luolaksi jäi Rutolan luola. Vuosina 2012 - 2013 Rutolaan tehtiin kyläpolku, joka kiertelee 3,5 kilometrin pituisena muun muassa vanhan sahan aluetta ja salpalinjan bunkkereita. Kihnu
Saarella on neljä kylää, "Lemsi", "Linaküla", "Rootsiküla" ja "Sääre". Saaren itäosan Lemsissä on satama, jonka kautta liikenne mantereelle kulkee. Mantereelta päin saareen on meriliikennettä Pärnun ja Munalaidin satamista. Saareen on päässyt myös lentokoneella Pärnusta. Linakülassa on sairaala, koulu, kotimuseo ja kirkko sekä kunnan kylätalo "rahvamaja", jossa sijaitsee kunnanhallitus ja kirjasto. Saaren pohjoisosassa on Kihnun lentokenttä. Saaren eteläosan Rootsikülassa on majakka. Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista
Vähemmistökielen osuuden on pudottava alle kuuden prosentin, että kunta muuttuisi yksikieliseksi. Kunta voi kuitenkin halutessaan pysyä kaksikielisenä vähemmistökielen osuuden pudotessa alle kuuden prosentin. Lohja on ainoa kunta, joka on käyttänyt tätä poikkeusmahdollisuutta. 3 000 hengen sääntö otettiin käyttöön, kun ruotsinkielisten osuus Turussa putosi alle kuuden prosentin (heitä on noin 9 800 henkeä, 5,4 %). Tällä hetkellä 3 000 hengen sääntö on voimassa myös Helsingissä (noin 36 300 henkeä, 5,7 %) ja Vantaalla (noin 5 700 henkeä, 2,7 %). Muualla kaksikielisyys määräytyy prosenttiosuuden mukaan. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Pyhäjärvellä Vpl on 43 kylää: Alakylä, Enkkua, Haapaniemi, Hassinmäki, Ivaskansaari, Jaama, Kahvenitsa, Kalamaja, Kelja, Kiimajärvi, Kivipaarina, Konnitsa, Korkkala, Kostermaa, Kunnianniemi, Lahnavalkama, Larjava, Lohijoki, Matiskala, Miisua, Montrua, Musakanlahti, Noitermaa, Orola, Pattoinen, Porsaanmäki, Puikkoinen, Pyhäkylä (Kirkonkylä), Pölhölä, Rahkajärvi, Rantakylä, Riiska, Rotjanlahti, Ryhmäkylä, Saapru, Salitsanranta, Sortanlahti, Suhapaarina, Tiitua, Tolsterniemi, Valkeamäki eli Touvila (Taubila), Vernitsa ja Yläjärvi. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Pernajalla on 61 kylää Antby (Antinkylä), Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fantsnäs, Fasarby, Forsby (Koskenkylä), Gammelby (Vanhakylä), Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hardom (Hartola), Hommansby (Huomanninkylä), Hormnäs, Horsiök, Härkäpää, Idlaks, Isnäs, Kabböle, Kivisalo (Kjevsalö), Kuggom (Kukumi), Kuusankoski, Kyrkoby (Kirkonkylä), Kärpä, Köpbacka, Labby (Lapinkylä), Lappnor, Näse, Pernajan pappila, Pitkäpää, Pålböle, Påvalsby (Paavalinkylä), Rike, Rosendal, Räfsby (Haravankylä), Rösund, Sandvik, Sarvisalo (Sarvsalö), Sarvilahti (Sarvlaks), Sjögård, Skinnarby, Strömmen, Sundarö, Särkilahti, Tavastby (Hämeenkylä), Tervik, Tetom, Tjuvö, Tjusterby, Thorsby, Trännäs, Villmansgård ja Våtskär. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Eurajoella on 29 kylää ja yksinäistilaa: Auvi, Hankkila, Huhta, Ilavainen, Irjanne, Kainu, Kaukomäki, Kaukonpieli (yksinäistila), Kaunissaari, Kirkonkylä, Koivuniemi, Kuivalahti, Köykkä (yksinäistila), Lapijoki, Lavila, Linnamaa, Lutta, Mullila, Pappila (yksinäistila), Pihlaus (yksinäistila), Rikantila, Saari, Sydänmaa, Tahkoniemi (yksinäistila), Taipale, Tarvola, Vaimala eli Karra (yksinäistila), Vuojoki (yksinäistila) ja Väkkärä (yksinäistila). Rutšji (Kresttsyn piiri)
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 19 kylää: Borok, Brus, Budki, Dubki, Dubrovka, Goristnitsa, Grjada, Ljakova, Pehovo, Podlužje, Podseka, Suhlovo, Tšerništšino, Volma, Vorobjevo, Žabnitsy, Zaretšje, Žary ja Zorka. Rutšjin jälkeen suurimmat asutuskeskukset ovat noin sadan asukkaan Ljakova ja Borok. Kolmessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Borovjonka
Kuntaan kuuluu 76 kylää ja asutusta: Bolotnitsa, Bolšije Gusiny, Bolšije Kontsy, Bolšoi Zapolek, Bolšoje Babje, Bolšoje Borotno, Bor, Borovjonka, Boževodovo, Bujantsevo, Danilovo, Dernjaki, Devuštšino, Gljadki, Gluhovo, Gorbovo, Gorki, Horino, Jarusovo, Jermolino, Kajovo, Kapterevo, Korpovo, Koržava, Koržava Dernjakoskaja, Kozlovka, Krutets, Lešino, Maloje Babje, Maloje Borotno, Malyje Gusiny, Melnitsa, Mihnovitši, Naronovo, Navolok, Nezdrino, Nizovka, Novaja Davydovštšina, Olenino, Olgino, Olhovka, Otrada, Pamozovo, Pepelevo, Pestovo, Pestšanka, Plavištši, Poddubje, Podžarje, Poležalovo, Privolje, Proletarski, Ramenje, Rašutino, Šarovo, Seltso-Nikolskoje, Šeška, Sosnovyi, Suhovo, Sutoki, Sutoki Visleneostrovskije, Taltsevo, Terebunovo, Torbino, Torbinon rautatieasema, Tšernetsko, Uzi, Vatagino, Verhovik, Vislenev Ostrov, Vjalka, Vjaloje Veretje, Vydrino, Vysoki Ostrov, Zaretšnaja ja Zarutševje. Toiseksi suurin asutuskeskus on reilun 450 asukkaan Torbinon asema. Yli sadan hengen kyliä ovat Dernjaki ja Vislenev Ostrov. Yhdessätoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Ruhnu
Vuonna 1922 saarella asui 252 ruotsalaista, 10 virolaista, 2 saksalaista, sekä 7 tuntematonta kansallisuutta olevaa. Latvia tunnusti saaren kuuluvan Viroon vasta vuoden 1922 marraskuussa, mutta esitti siitä ostotarjouksen Virolle. Tähän ei kuitenkaan suostuttu. Vuonna 1927 ruhnulaiset alkoivat käyttää sukunimiä. Aiemmin nimet oli muodostettu etunimen ja asuinpaikan mukaan. Vuoden 1932 vaaleissa saksalaisen ja ruotsalaisen vähemmistöjen muodostama puolueliitto sai eniten ääniä Ruhnusta, yhteensä 116. Vuonna 1934 saarella oli 282 asukasta, joista 277 oli ruotsalaisia ja loput virolaisia. Vuonna 1940 Neuvostoliitto miehitti Viron ja samalla Ruhnun. Neuvostoliittolaiset asettivat saarelle sotilaitaan, mutta heidät evakoitiin 7. syyskuuta 1941 saksalaisten tieltä, jotka valloittivat saaren muutamaa viikkoa myöhemmin. Vuonna 1944 miltei kaikki ruhnulaiset lähtivät pakoon Ruotsiin Neuvostoliiton edetessä Virossa. Vain kaksi perhettä jäi saarelle. Rautu (Käkisalmen piiri)
Raudun kyläneuvosto perustettiin suomalaisten Neuvostoliitolle luovuttaman kunnan keskustaajamaan vuonna 1946. Seuraavana vuonna paikkakunta sai kaatuneen Neuvostoliiton sankarin mukaan nimen Nikitino ja vuonna 1948 se nimettiin Sosnovoksi seudun mäntykankaiden mukaan (ven. "sosna" ’mänty’). Talous perustui metsäteollisuuteen, turkistarhaukseen ja 1970-luvulta lähtien myös kesäasutukseen ja matkailuun. 1980-luvun lopulla pietarilaiset alkoivat rakentaa Rautuun omakotitaloja. Kyläneuvosto muutettiin Raudun volostiksi vuonna 1997 ja vuonna 2006 siitä tuli itsehallinnollinen maalaiskunta. Uura
Uuran kylä on nykyisin kunnan ainoa asutuskeskus. Kunnan alueella aiemmin sijainneita, 2000-luvulla lakkautettuja asutuksia olivat Majak Pikšujev, Port Vladimir ja Majak Vyjevnavolok. Räimälä
Ennen vuoden 2006 kunnallishallintouudistusta Räimälä oli kylähallintoalue ja sen keskuskylä. Kylähallintoalue käsitti Pitkärannan piirin itäisimmän osan. Se rajoittui etelässä Laatokkaan, lännessä Salmin asutushallintoalueeseen, pohjoisessa Prääsän piiriin kuuluvaan Kolatselän kylähallintoalueeseen ja idässä Prääsän piiriin kuuluvaan Kinalahden kylähallintoalueeseen ja Aunuksen piiriin kuuluvaan Viteleen kylähallintoalueeseen. Räimälän kylähallintoalueen alaisuuteen kuuluivat Räimälän kylän lisäksi myös Orusjärven (30 as. v. 1996) ja Rajakonnun kylät. Saloinen
Nykyajan Saloisissa iso osa asukkaista, varsinkin kirkonkylällä ja sen naapurikylillä, saa toimeentulonsa teollisuudesta. Tärkein työnantaja on oman kylän terästehdas eli Rautaruukki, joka nykyisin tunnetaan nimellä Ruukki. (Nykyään ssab) Paljon käydään töissä myös Raahen kaupungissa. Maa- ja metsätalous on edelleen tärkeä elinkeino erityisesti pienemmillä kylillä. 1970-luvulta alkaen on lakkautettu monia tiloja, toisaalta varsinkin viime aikoina jäljelle jääneitä on laajennettu. Kuntaliitoksen myötä Saloisista on vähitellen hävinnyt iso osa kunnan tarjoamista palveluista muun muassa kunnanvirasto, kirjasto, lukio, moni koulu on lakkautettu, myös Kirkonkylän ala-aste ja viimeksi terveysasema. Seurakunnan palvelut ovat säilyneet paremmin muun muassa seurakuntakoti on peruskorjattu ja laajennettu. Saloisten asukasluku on pysynyt 2000-luvulla varsin vakaana. Nykypäivän saloislainen asuu yleensä omakotitalossa, rivitaloja on vain muutamia Kirkonkylällä eli Salonkylällä ja Savolahdessa, Ollinsaaressa on kerrostaloalue, myös Satamakankaalla on muutama kerrostalo. Kyläyhdistystoiminta on viime aikoina ollut vilkasta ja tuloksellista, Haapajoki-Arkkukari valittiin vuonna 2007 Pohjois-Pohjanmaan vuoden kyläksi. Ljubytino
Keskustaajaman lisäksi kuntaa kuuluu 164 kylää: Artjom, Bahariha, Bereznjak-1, Bereznjak-2, Berežok, Bolšije Svetitsy, Bolšoi Gorodok, Bolšoje Maksimkovo, Bolšoje Zaborovje, Bor, Borki, Borok, Borovštšina, Brod, Burilovo, Bykovo, Demenino, Dolbejevo, Domovitši, Dubrovka, Dubrovotška, Dymovja-1, Dymovja-2, Falkovo, Filovo, Galitsa, Gamzino, Gnilnik, Gorodno, Gorodok, Grjaznoje Zamostje, Hirovo, Holm, Hvoštšnik, Hvoštšovik, Ivanovo, Jakiševo, Jartsevo, Jerošata, Joglino, Kalitino, Kamenka, Kirillovo, Kleštšino, Kljutšonka, Knjažeje Selo-1, Knjažeje Selo-2, Kolokoluša, Komarovo, Koromyslovo, Korpovo, Koršunovo, Kostino, Kovrig, Kozljajeva Gorka, Krasnaja Gora, Kremnitsa, Kstištši, Kurino, Kvasilnikovo, Lastotškino, Lezno, Loginovo, Lukuvo, Maloje Usadje, Maloje Zaborovje, Malyševo, Mihaljovo, Morovskoje, Mstinskaja Novinka, Narezka, Nikandrovo, Nikolajevka, Nikolskoje, Nižneje Selištše, Nižnjaja Borovštšina, Novaja Borovštšina, Novinka, Novoselitsy, Novyi Bor (kaksi samannimistä kylää), Osljakino, Ostrov, Otšep, Ovinets, Ovsjanka, Padtšik, Paškovo, Pavlovo, Perelog, Petšno, Ploska, Pobežalovo, Podborje, Poddubje, Podlužje, Pogorelka, Pokrovskoje, Pomozovo, Pridorožnaja, Pustoški, Ravna, Razgon, Repištši, Rogozovo, Rodniki, Rutšji, Sbologa, Sbologa-Nikolskaja, Selištše, Šerehovitši, Simaniha, Skorovo, Sloboda, Smoljovo, Solodka, Solomel, Srednije Svetitsy, Staraja Borovštšina, Stepankovo, Stolobna, Šubino, Suharevo Selištše, Svojatino, Sytšovo, Tokarjovo, Topoljovka, Torbino, Trubets, Tšadkovo, Tšaškovo, Tšerezboritsy, Tšist, Ugly, Ulemje, Usadje, Uškovo, Uštšim, Vasilkovo, Velikaja, Velikuša, Vesenje, Vidomlitsy, Vilenitsy, Vitin Bor, Vittše-Gorka, Vlaski, Voimiritsy, Vysokovo, Vysotška, Vytšerema, Zadnevo, Zadorje, Zaljušenje, Zalužje, Zamošje, Zamostje, Zaozerje, Zarubino, Zatšerenje (kaksi samannimistä kylää), Zavetšenje, Zeglino ja Zubovo. Kylistä 52 on vailla vakituista asutusta. Ljubytinon jälkeen suurin asutuskeskus on 1 400 asukkaan Zarubino. Raunistula
Raunistula säilyi pitkään maaseutumaisena alueena, ja vielä 1800-luvun alussa alueella asui henkikirjojen mukaan 49 henkeä. Vuonna 1827 tapahtuneen Turun palon jälkeen joukko Turun kaupungissa asuneita käsityöläisiä rakensi uudet kotinsa Raunistulaan, ja vuosisadan puolivälin jälkeen kylän asukasluku oli kohonnut 254:ään. Muhun kunta
Kunta koostuu 52 kylästä (küla), jotka ovat: Aljava, Hellamaa, Igaküla, Kallaste, Kantsi, Kapi, Kesse, Koguva, Kuivastu, Külasema, Laheküla, Lalli, Leeskopa, Lehtmetsa, Lepiku, Levalõpme, Liiva, Linnuse, Lõetsa, Mõega, Mõisaküla, Mäla, Nautse, Nurme, Nõmmküla, Oina, Paenase, Pallasmaa, Piiri, Põitse, Pädaste, Päelda, Pärase, Raegma, Rannaküla, Raugi, Rebaski, Ridasi, Rinsi, Rootsivere, Rässa, Simisti, Soonda, Suuremõisa, Tamse, Tupenurme, Tusti, Vahtraste, Vanamõisa, Viira, Võiküla ja Võlla. Rein–Ruhr
Bochum, Bottrop, Gelsenkirchen, Hagen, Hamm, Herne, Iserlohn, Recklinghausen, Witten, Moers, Mülheim an der Ruhr, Oberhausen Gorki (Soltsyn piiri)
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 40 kylää: Abramkovo, Boloto, Bolšije Lipitsy, Boltovo, Borovnja, Dorogostitsy, Glubokoje, Gorodištše, Gorodok, Grebnja, Gremok, Ilemno, Kamenka, Kazatši Ljutets, Klin, Krapivno, Kuklino, Kuznetsovo, Lemenka, Malyje Dubravy, Malyje Lipitsy, Mjatškovo, Naberežnaja, Nikolskoje, Niva, Petrovo, Petrovštšina, Poljany, Retno, Šelonsko, Sofijevka, Strokino, Veretje, Vjahorevo, Vjazištše, Vladimirovka, Volnyje Dubravy, Zamostje, Zapolje ja Zaretšje. Gorkin jälkeen suurimmat asutuskeskukset ovat sadan–kahdensadan asukkan Retno, Kuklino ja Krapivno. Kuklinon maalaiskunta liitettiin Gorkiin vuonna 2010. Sunku
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Bolnitšnyin ja MMS:n taajamat sekä 28 kylää: Ažepnavolok, Batova, Berežnaja, Bor-Pudantsev, Deriguzovo, Fedotovo, Fominskaja, Gorskaja, Hašezero, Jekimovo, Jonina Gora, Kažma, Keftenitsy, Korobeinikovo, Korovnikovo, Lahnovo, Medvedeva, Mustova, Nikonova Guba, Oneženy, Ontova, Perhina, Poberežje, Podgorskaja, Sigovo, Timohovo, Tšerkasy ja Verhnjaja Putka. Yli sadan asukkaan kyliä ovat Kažma ja Bor-Pudantsev. Kahdeksassa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta (vuonna 2013). Ruotsin kunnat 1952
Kuntauudistuksen jälkeen Blekingen läänissä oli 4 kaupunkia, 1 kauppala ja 20 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Kristianstadin läänissä oli 4 kaupunkia, 9 kauppalaa ja 45 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Malmöhusin läänissä oli 9 kaupunkia, 9 kauppalaa ja 54 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Hallandin läänissä oli 5 kaupunkia, 1 kauppala ja 33 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Göteborgin ja Bohusin läänissä oli 7 kaupunkia, ei ollenkaan kauppaloita ja 37 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Älvsborgin läänissä oli 6 kaupunkia, 6 kauppalaa ja 55 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Skaraborgin läänissä oli 7 kaupunkia, 4 kauppalaa ja 45 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Värmlannin läänissä oli 6 kaupunkia, 7 kauppalaa ja 39 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Örebron läänissä oli 6 kaupunkia, 5 kauppalaa ja 22 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Västmanlandin läänissä oli 5 kaupunkia, 2 kauppalaa ja 21 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Kopparbergin läänissä oli 6 kaupunkia, 3 kauppalaa ja 41 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Gävleborgin läänissä oli 5 kaupunkia, 2 kauppalaa ja 35 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Västernorrlandin läänissä oli 5 kaupunkia, 3 kauppalaa ja 36 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Jämtlandin läänissä oli 1 kaupunki, 2 kauppalaa ja 32 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Västerbottenin läänissä oli 3 kaupunkia, 3 kauppalaa ja 27 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Norrbottenin läänissä oli 5 kaupunkia, 1 kauppala ja 24 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa. Vormsi
Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Vormsin kunta säilyi itsenäisenä. Vormsi on väkiluvultaan Ruhnun jälkeen maan toiseksi pienin. Luettelo Ruotsin kunnista
Ruotsissa on tällä hetkellä 290 kuntaa. Kihnun kunta
Kihnu kuuluu Pärnumaan maakuntaan. Kihnun kunnassa on neljä kylää: Lemsi, Linaküla, Rootsiküla ja Sääre. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Messukylässä on 20 kylää ja yksinäistilaa: Aitoniemi, Haihara (yksinäistila), Hallila, Hirviniemi, Hyllilä, Juvela, Järvensivu, Kaukajärven kartano, Koivisto, Laalahti (yksinäistila), Leinola, Messukylä, Nurmi, Palo, Pappila (yksinäistila), Rasula (yksinäistila), Sorila, Takahuhti, Uusikylä ja Vehmainen. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Kannuksessa on 5 kylää: Hanhineva, Mutkalampi, Välikannus, Ylikannus ja Yliviirre. Råneå
Råneå (suomeksi "Rauna", joskus "Rooneo") on taajama, seurakunta ja entinen kunta Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Nykyisin nämä kuuluvat Luulajan kuntaan, mutta osa aiemmasta Råneån seurakunnasta kuuluu Bodenin kuntaan. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Nummella on 39 kylää: Haarla, Hakula, Heijala, Heimola, Huhti, Hyrsylä, Hyvelä, Immola, Jakova, Järvenpää, Jättölä, Korkianoja, Kovela, Leppäkorpi, Luttula, Maikkala, Maskila (Villnäs), Mettula, Miemola, Millola, Mommola, Mäntsälä, Nummi, Näkkilä, Oinola, Oittila, Pakkala, Pölölä, Raatti, Ramala, Rettlahti, Röhkölä, Salo, Saukkola, Sierla, Sitarla, Tavola, Varttila ja Vivola. Kihnu
Suuren Pohjan sodan aikana saari päätyi jälleen Venäjälle. Sodan aikana saarella puhkesi ruttoepidemia, joka tappoi 60 ihmistä. Vuosina 1846–1847 saarella suoritettiin maanjakouudistus, jonka aikana moni saarelainen kääntyi ortodoksiksi siinä toivossa, että he olisivat maanjaon yhteydessä paremmassa asemassa. Tässä yhteydessä saaren vuonna 1786 rakennettu luterilainen Pyhän Nikolain kirkko muutettiin ortodoksiseksi vuonna 1848. 1800-luvun toisella puoliskolla saarella yleistyi purjeveneiden käyttö ja sieltä liikennöitiin Pärnuun ja Riikaan. Ennen ensimmäistä maailmansotaa saarelaisilla oli yhteensä 60 purjevenettä. Tunnetuimpia Kihnulaisia kapteeneja oli Enn Uuetoa eli "Kihnu Jõnn" (1848-1913). Hänen viimeinen komentama laiva oli nimeltään "Rock city" eli saaren motelli. Maailmansodan aikana suurin osa kihnulaisten veneistä tuhoutui. 1930-luvulla saaren väestö oli huipussaan, tuolloin siellä asui 1 200 henkilöä. Kihnun käydessä ahtaaksi sieltä muutti 22 perhettä eli 79 henkilöä Manilaidin saarelle Kihnun lähelle. Vuonna 1937 saaren satamaan rakennettiin kivinen aallonmurtaja. Toisen maailmansodan jälkeen saarella oli 600 asukasta. 378 kihnulaista oli paennut länteen. Neuvostoaikana saarella oli kaksi kolhoosiosastoa, jotka kuuluivat "Pärnu Kalur" ja "Nõukogude Partisan" -nimisiin kolhooseihin. Kolhoosit lopettivat toimintansa vuonna 1991 ja Kihnusta tuli oma kuntansa vuonna 1992. Ruhnu
Ruhnu () on Viroon kuuluva saari ja kunta Riianlahdella Itämeressä. Saarenmaan maakuntaan kuuluvassa saaressa on alle 200 pääasiassa virolaista asukasta, ja sen pinta-ala on 11,9 neliökilometriä. Ruhnu
Maaeläimistä Ruhnulla tavataan muun muassa metsäkauriita, kettuja, rottia, kotihiiriä, haisukonnia ja rantakäärmeitä. Ympäröivillä merialueilla elää norppia ja harmaahylkeitä. Metsäkauris istutettiin saarelle vuonna 1970, ja niitä on myöhemmin tuotu saarelle lisää geeniperimän parantamiseksi. Haisukonnan luultiin hävinneen saarelta, kunnes eräs yksilö löytyi paikallisen talon kellarista vuonna 2002. Kotieläimistä Ruhnulla kasvatetaan pääasiassa eestinkarjaa ja ruhnunlammasta. Ruhnunlampaita on koko maailmassa vain 25 kappaletta, mutta kantaa pidetään vakaana. Vuonna 2006 saarelle tuli jäälautan mukana karhu, joka aiheutti mediahälyä, kun sitä yritettiin turhaan ottaa kiinni parin kuukauden ajan. Karhu palasi luultavasti oma-aloitteisesti takaisin mannermaalle. Santtio
Santtio (ruots. "Sandnäs") on noin parinsadan asukkaan kylä Pyhärannassa Varsinais-Suomessa. Kylä tunnetaan muun muassa puurakentamisesta, merenläheisyydestä sekä uudesta tunnuspiirteestä, perinneruusuista. Santtio on valittu vuoden kyläksi vuonna 1997. Santtion kylän keskuksena toimii kylätalo Maininki.
Santtio on kylä Rauman ja Uudenkaupungin välissä sijaitsevan Rantatien varrella. Kylän rannikkoalue on noin kolme kilometriä leveä ja pituutta merirajasta on noin seitsemän kilometriä. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Kiuruvedellä on 16 kylää: Hautajärvi (Hautakylä), Kalliojärvi, Kiuruvesi, Koivujärvi, Koskenkylä, Lapinsalo, Laukkala, Luupuvesi, Niemisjärvi (Niemiskylä), Näläntö, Osmanki, Remekselä (Remeskylä), Rytky, Salmijärvi (Salmenkylä), Sulkava ja Tommonmäki. Ruunala
Ruunala on kylä Somerolla. Kylä on 2000-luvulla osa Someron keskustaajamaa. Sen naapurikyliä ovat Jaatila lännessä ja Joensuu idässä. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 69, mikä teki siitä Someron 47 varsinaisesta kylästä väkiluvultaan 30. suurimman yhdessä Pyölin kanssa. Suhoje
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 17 kylää: Bor, Gavsar, Gulkovo, Kobona, Kolosar, Lavrovo, Lednevo, Ljomasar, Mitola, Mostovaja, Nizovo, Ostrov, Rutšji, Sandela, Tšornoje, Verola ja Vystav. Yli 150 asukkaan keskuksia ovat Vystav, Nizovo, Lavrovo ja Kobona. Mitolassa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Ruvaslahti
Ruvaslahdella on ollut parhaimmillaan kuusi kauppaa. 1980-luvulla kauppoja oli kaksi ja vuonna 2002 yksi. Apteekki toimi aina vuoteen 1923 saakka nykyisen koulun paikalla. Nykyinen Ruvaslahden koulu valmistui vuonna 1925. Sotien jälkeen oli Ruvaslahdella myös Osuuspankin sivukonttori ja Osuuskaupan yhdeydessä postitoimisto. Ennen sotaa Ruvaslahden koulussa oli yli sata oppilasta ja viisi opettajaa. Väestönlisäys siirtolaisten tullessa sodan aikana ja sotien jälkeen aiheutti sen, että Ruvaslahden koulupiiri jaettiin kolmeen osaan, Varosen, Ruvaslahden ja Oriniemen koulupiireihin, ja koulut toimivat kolmiopettajaisina. 1960-70 luvuilla alkoi voimakas muuttoliike Etelä-Suomen kaupunkeihin ja Ruotsiin. Työtilaisuuksien puuttuessa kotiseudulla nuoret hakeutuivat asutuskeskuksiin opiskelemaan tai työhön. Kun väestö väheni vajaaseen 400 asukkaaseen ja koulupiirit yhdistettiin takaisin entiselleen. Kyläläisten sinnikkäällä tuella Ruvaslahden kyläkoulu jatkoi toimintaansa vuoteen 2016 asti. Ruhpolding
Ruhpolding on Saksassa Baijerin osavaltiossa sijaitseva kunta. Kunnan väkiluku on noin 6 700 asukasta. Se kuuluu Ylä-Baijerin hallintopiiriin ja Traunsteinin piirikuntaan. Eura
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Euran kunnan nykyisellä alueella.
Ennen kuntaliitoksia Eurassa oli 10 kylää ja yksinäistilaa: Kirkonkylä, Sorkkinen, Euran pappila, Vaani (yksinäistila), Lähteenoja (yksinäistila), Soupas (yksinäistila), Isovahe (yksinäistila), Vähävahe (yksinäistila), Kauttua, Mestilä, Naarjoki ja Turajärvi. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Rauman maalaiskunnassa on 18 kylää ja yksinäistilaa: Anttila, Haapasaari (yksinäistila), Kolla, Kortela, Kulamaa, Lahti, Nihattula, Sampaanala (yksinäistila), Sorkka, Soukainen, Taipalmaa (yksinäistila), Tarvola, Unaja, Uotila, Vasarainen, Vermuntila, Voiluoto ja Äyhö. Kuhankuono
Kuhankuono on Varsinais-Suomessa sijaitseva seitsemän kunnan rajapaikka. Kivelle rajoittuvat myötäpäivään lueteltuina Nousiaisten, Mynämäen, Pöytyän, Auran, Turun, Ruskon ja Maskun kunnat, joista Maskun osuus on muusta kunnasta erillinen eksklaavi. Se on myös Kurjenrahkan kansallispuiston tunnetuin nähtävyys. Puistoa sivuavalta seututie 204:ltä on kivelle matkaa noin kilometri. Ruhtinansalmi
Ruhtinansalmen kylä on laaja: se ulottuu etelästä pohjoiseen 35 kilometrin matkalle. Idästä länteen tarkasteltuna kylä on 10–25 kilometrin levyinen. Idässä kylä rajoittuu Venäjään, jonka kanssa kylällä on yhteistä rajaa 55 kilometriä. Kruunupyy
Kruunupyyssä on kahdeksan ruotsinkielistä peruskoulua ja lukio. Kunta ei kaksikielisyydestään huolimatta järjestä itse järjestä suomenkielistä opetusta (ollen ennen Korsnäsin, Luodon ja Närpiön kaksikielisiksi tuloa ainoa kaksikielinen kunta, jossa oli vain ruotsinkielistä opetusta), vaan suomenkieliset käyvät koulua Kokkolassa tai Kaustisella tai osallistuvat ruotsinkieliseen opetukseen. Engelsbergin ruukki
Ruukkikylässä on jäljellä teollisuusrakennusten lisäksi kartano, puisto, ruukinkonttori ja työväen asuntoja. Engelsberg on ainoa Ruotsin historiallisista ruukkialueista, jossa on jäljellä niin rakennuksia kuin enin osa teknisistä välineistä. Ruhnun kunta
Vuonna 2011 Ruhnun kunnassa oli 55 asukasta, joista 51 (92,7 %) oli virolaisia, 0 (0,0 %) venäläisiä ja 2 (3,6 %) muita kansallisuuksia. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Ullavalla on 3 kylää: Alakylä, Kirkonkylä ja Ylikylä. Ropsu
1900-luvun alussa Ropsun seurakuntaan kuuluivat seuraavat kylät: "Hapuni" (), Hyvösi (), Iljankylä eli Uusikylä (), Kelosi (), Kivisenmäki eli Pieni-Kuippina (), Korovina, Kuippina (Большая Кипень), Luuhkova (), Läätinä eli Klätinä (), Metsola (), Nikkasenmäki (), Pieni-Kurku (), "Raaju" eli "Korovina" (), Ropsu, Ropsun paperitehdas, Ropsunhovi, "Rumpali" eli "Trumbari" (), Suuri-Kurku (), Viitinä (), "Volossola" (). Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Hausjärvellä on 15 kylää: Erkylä, Hamina, Hausjärvi, Hikiä, Karhi, Kuru, Lavinto, Oitti, Puujaa, Rutajärvi, Ryttylä, Selänoja, Torhola, Turkhauta ja Vantaa. Novoje Rahino
Kuntaan kuuluu 48 kylää: Bološkovo, Borisovo, Bytškovo, Davydovštšina, Fedosovitši, Griškino, Grjady, Hutor Svetlyi, Jarkovo, Jarynja, Jevanitši, Kamenka, Kašino, Kitovo, Klokšino, Kolokola, Krutoi Bereg, Kosoi Bor, Krivoi Uhab, Kukujevo, Lamerje, Litvinovo, Lokotsko, Melnitsa, Moltšino, Naronovo, Nesterovitši, Novaja Bolotnitsa, Novoje Rahino, Orinets, Ozerki, Perejezd, Potsepiha, Rakušino, Rogvino, Samlovo, Sidelnikovo, Somjonka, Starkovo, Staroje Rahino, Šutilovitši, Tarbajevo, Toporkovo, Vilji Gory, Vitebsko, Zaretšje, Zavysotšje, Železovo ja Zeljonyi Bor. Keskuskylän lisäksi suurempia asutuskeskuksia ovat noin 200 asukkaan Lokotsko ja Somjonka sekä reilun sadan asukaan Staroje Rahino. Kuudessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Pyhännässä on 5 kylää: Aho (Ahokylä), Kamula (kirkonkylä), Lamu, Tavastkenkä ja Viitamäki. Utula
Utula on kylä Ruokolahdella Etelä-Karjalassa. Utulan talousalue käsittää kylät Utula, Junnikkala, Tuomala ja Kekäleenmäki. Vakituisia asuttuja asuntoja on talvisin noin 70, asukkaita noin 160. Kesällä luku on hieman suurempi. Kesämökkejä alueella on yli 300. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Urjalassa oli vuonna 1922 30 kylää: Annula, Hakkila, Halkivaha, Honkola, Huhti, Ikaala, Järviö, Kamppari, Kankaanpää, Kehro, Kokko, Kölli, Laukeela, Matku, Menonen, Nuutajärvi, Pappila, Perho, Puolimatka, Raitoo, Rusila, Salmi, Saviniemi, Urjala, Vahonen, Valajärvi, Velkala, Vuoltee, Väkkärä ja Välkkilä. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Tyrvännössä on 13 kylää ja yksinäistilaa: Anomaa, Haukila (yksinäistila), Lahdentaka, Lepaa (yksinäistila), Lusi, Monaala, Monittula, Mälkiäinen, Retula, Suontaka (yksinäistila), Suotaala, Tykölä (yksinäistila) ja Uskela. Ruhnu
Ruhnun saarelle on mannermaalta viikoittainen lentoyhteys sekä epäsäännöllinen laivayhteys. Lentokone lentää talvisin kerran ja kesäisin kaksi kertaa viikossa. Lentokenttä on ruohopintainen ja sen pituus on 600 ja leveys 60 metriä. Kentälle on hiljattain rakennettu uusi terminaali. Saaren sataman rakennus aloitettiin vuonna 1958. Ennen sitä tarvikkeita tuotiin laivoilta saarelle paikallisten asukkaiden veneillä. Sataman laiturin rakennusmateriaalina käytettiin paikallisten kivimuurien kiviä. Vuonna 1969 myrsky tuhosi laiturin, eikä sitä ole korjattu entiseen kuntoonsa vieläkään. Jokaiselta rannalta johtaa polkuja saaren keskustassa sijaitsevaan kylään. Satamasta lähtee sorapohjainen maantie samaan paikkaan. Ruovesi (järvi)
Järven vastakkaisilla rannoilla sijaitsee kaksi suurempaa asutuskeskusta. Ruoveden kirkonkylä sijaitsee Pöytäselän länsirannalla Pappilanlahden eteläpuolella. Paloselän Huutoselän länsipuolella sijaitsee Vilppula, joka on Mäntän kaksoiskaupunki. Asutus järven ympärillä on lähinnä haja-asutusta, joskin muutama kylä tai kulmakunta sijaitsee rannan tuntumassa. Sellaisia ovat esimerkiksi Pynnöskylä ja Tyynysniemi Mänttä-Vilppulan puolella, Tuurakylä ja Tammikoski kuntarajan molemmilla puolilla, sekä Hanho, Rantakylä, Tuuhoskylä, Korpula, Pappilankulma, Kauttu ja Ruhala Ruoveden kunnan puolella. Vahto
Vahdon kunta liittyi Ruskoon vuoden 2009 alussa. Ruskon vaakunaksi tuli tässä yhteydessä Vahdon vaakuna. 
Vahdon naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Aura, Masku, Mynämäki, Nousiainen, Pöytyä, Rusko, Turku ja Yläne. Vahdon pohjoisin piste oli Kuhankuono, joka oli aiemmin kaikkiaan kahdeksan kunnan yhteinen rajapyykki. Ruotsin kuntavaakunat
Yleensä rekisteröidään vain vaakunakilpi, sillä Ruotsin kuntavaakunoissa ei yleensä ole mukana kypärää tai kilvenkannattajia. Poikkeuksia tästä ovat Halmstadin, Landskronan ja Malmön kaupungit, joiden vaakunoissa on jo vanhastaan ollut kypärä (Halmstad ja Malmö) tai kruunu ja kilvenkannattaja (Landskrona). Ennen kaupunkikäsitteen lakkauttanutta kuntauudistusta monilla Ruotsin kaupungeilla oli vaakunakilven päällä muurikruunu. Muurikruunu ei yleensä kuulunut vaakunaselitykseen, vaan oli arvokruunu, joka ilmoitti kyseessä olevan kaupunki. Jotkin nykyisistä kunnista, joilla on entisen kaupungin nimi ja vaakuna, ovat jatkaneet muurikruunun käyttöä vaakunoissaan. Ruhnu
Vuonna 1621 Ruhnu liitettiin Ruotsiin. Vuonna 1623 saari läänitettiin ruotsalaiselle vapaaherra ja amiraali Carl Carlsson Gyllenhielmille. Vuonna 1624 Ruhnussa asui 120 henkilöä ja siellä oli 18 taloa. Vuonna 1626 saari vuokrattiin saksalaiselle Isak Bohnille. Vuosina 1643–1644 rakennettiin Pyhän Magdalenan kirkko. Vuonna 1646 Ruhnulle rakennettiin Kustaa II Adolfin käskystä majakka. Suuren Pohjan sodan aikana venäläiset hyökkäsivät saarta vastaan ja valloittivat sen. Taistelussa kuoli ruotsalaisia johtanut luutnantti ja kaksi sotilasta. Vuonna 1750 saarella oli 190 asukasta ja vuonna 1842 asukkaita oli jo 389. Vuonna 1900 paikalliseen pappilaan perustettiin 6-luokkainen koulu. Ensimmäisessä maailmansodassa Saksan keisarikunnan merijalkaväki miehitti saaren vuonna 1915. Virolaiset miehittivät saaren vuonna 1919. Latvia vaati turhaan saarta itselleen vedoten sen maantieteelisen sijaintiin. Ljubnitsa
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 23 kylää: Byltšino, Dolmatovo, Dubrovka, Gorki, Gostevštšina, Jamnitsa, Jermoškino, Karnauhovo, Korytinka, Kstetški, Kuvizino, Lutovjonka, Miljatino, Novyje Udritsy, Padberežje, Petrovo-Sosnitsy, Selilovo, Sirotino, Sosnitsy, Staryje Udritsy, Ugly, Vysokuša ja Žernovka. Ljubnitsan jälkeen toiseksi suurin kylä on yli 300 asukkaan Lutovjonka. Rein–Ruhr
Rein-Ruhr on usean metropolialueen muodostama konurbaatio Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Alueella asuu 10-12 miljoonaa ihmistä. Alueeseen kuuluu Ruhrin alue sekä mm. Düsseldorfin, Wuppertalin ja Kölnin kaupunkialueet. Rein-Ruhrin suurkaupunkialue onkin yksi Euroopan keskeisimmistä taloudellisista alueista. Köln, Düsseldorf Sourountouna
Kuntaan kuuluu 31 kylää. Rautu (Käkisalmen piiri)
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 8 kylää ja asutusta: Luukkolanmäki (ven. Koloskovo), Maanselkä (Ivanovo), Novožilovo (entiset Suvenmäki, Vepsa ja Miettilä), Potkela (Snegirjovka), Raasuli (Orehovo), Raasulin rautatieasema, Vehmainen (Krivko) ja 69. kilometrin seisake (kartan mukaan Kelliö). Yli tuhannen asukkaan kyliä ovat Potkela ja Vehmainen. Raasulin kylässä ei ole enää lainkaan vakituista asutusta. Lisäksi kunnan alueella sijaitsee 47 puutarhapalsta- ja huvila-aluetta. Kesäisin asukasmäärä nousee moninkertaiseksi arviolta 47,7 tuhanteen henkeen. Noin 6 000 hengen arvioidaan asuvan kunnassa vakituisesti ilman rekisteröintiä. Morhovo
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Mirnyin asutus ja 61 kylää: Alešnja, Batutino, Bobjathino, Bogdanovo, Boldaševo, Bolšoje Jelno, Brednjagi, Budkovo, Davydovo, Dubrovo, Galyženki, Gorodetskoje, Horošejevka, kaksi Ivanovskojeta, Karelkino, Klenovets, Kliny, Ljalino, Malašovo, Malihovo, Maloje Jelno, Merkuševo, Netšajevo, Novosjolki, Orlovo, Osinovka, Osipovo, Ostsy, Ovsjannikovo, Patrihovo, Podberezje, Podbereznikovo, Podmolodje, Pogost, Poretšje, Potepalovo, Prijut, Purygino, Pustoška, Samohvalovo, Šavrinka, Šeršnevo, Silagino, Solomnitsa, Solovji, Sotovo, Staroje, Stehnovo, Štšenki, Štšulakino, Švaino, Syrmolotovo, Tuhomitši, Vasiljovo, Zaborinka, Zagorje, Zahod, Zaitsy, Zamošje ja Zehny. Toiseksi suurin asutuskeskus on alle 150 asukkaan Tuhomitšy. 21 kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Orust (saari)
Saarella elää 15 000 ihmistä maaseudulla ja pienissä kylissä. Suurin kylistä on pohjoisrannikolla sijaitseva Henån, joka toimii saaren hallinnollisena keskuksena. Aikaisemmin asukkaat saivat elantonsa sillinkalastuksesta, mutta nykyään merkittävin elinkeino on veneenrakennus – peräti joka toinen ruotsalaisvalmisteinen vene on peräisin Orustista. Rytinki
Rytingistä eroaa tiet Ruuhensuolle, Sarakylään ja Tuhansuolle. Tuhansuolle päin mentäessä pääsee myös Ranualle. Ohona
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 19 kylää: Ammotšino, Astahino, Borisovka, Dehino, Fedovo, Finkovo, Harlamovo, Jerjomino, Jermakovo, Juhino, Komzovo, Krasnaja Gorka, Ladožka, Medvedevo, Meljostovka, Poddubje, Potšuginskoje, Ugomonovo ja Zajulino. Ohonan jälkeen toiseksi suurin kylä on yli sadan asukkaan Potšuginskoje. Neljässä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Konnu (Jaaman piiri)
Neuvostoaikana Konnu toimi kyläneuvoston keskuksena. Se kuului aluksi Narvusin volostiin, vuodesta 1927 lähtien Kattilan ja vuodesta 1931 Jaaman piiriin. Vuosina 1931–1939 Konnulla oli kansallisen suomalaisen kyläneuvoston status. Siihen kuuluivat myös Hakajan, Hamalan, Kiiskalan ja Kirjamon kylät sekä Priboin ja Syvänojan (ven. "Gluboki Rutšei") asutukset. Kyläneuvostoalueella asui 806 suomalaista, 100 muihin vähemmistöihin kuuluvaa (inkerikkoa) ja 10 venäläistä. Kansallisten kyläneuvostojen lakkauttamisen yhteydessä vuonna 1939 Konnuun liitettiin osa Kurkulan kyläneuvostosta. Vuonna 1938 Konnulla oli 227 ja vuonna 1958 89 asukasta. Ruuhensuo
Ruuhensuo on kylä Pudasjärven kaupungissa. Se sijaitsee noin 60 kilometrin päästä koilliseen kaupungin kuntakeskuksesta Kurenalta. Kylältä kulkee Ruuhensuo - Kaunislampi-Rytivaara -reitti Rytivaaran kruununmetsätorpalle. Suomen kylät
Suomen tilastollisen vuosikirjan mukaan vuonna 1924 Suomessa oli 9 985 kylää ja yksinäistaloa. Määrä säilyi muuttumattomana vuoteen 1940, jolloin kylistä ja yksinäistaloista 1 298 sijaitsi Uudenmaan läänissä, 3 386 Turun ja Porin läänissä ja Ahvenanmaalla, 1 258 Hämeen läänissä, 1 828 Viipurin läänissä, 676 Mikkelin läänissä, 673 Kuopion läänissä, 512 Vaasan läänissä ja 354 Oulun läänissä. Tšopina
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Kumsin (ven. "Kumsa-2"), Padunin ja Suurselän ("Bolšaja Selga") asutukset sekä Ahvenjärven ("Ostretšje"), Karjalan Maaselän, Karsikkoselän ("Karzikozero"), Kumsjärven, Lahdenperän ("Zaozerje"), Mäntyselän ja Semsjärven kylät. Suurempia asutuskeskuksia ovat vajaan kahdensadan asukkaan Mäntyselkä ja Kumsi sekä reilun sadan asukkaan Padun. Lahdenperässä, Semsjärvellä ja Suurselässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 63 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 23 % karjalaisia, 5 % ukrainalaisia ja 5 % valkovenäläisiä. Ruhnu
Ruhnu on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,5 kilometriä leveä. Se on muodostunut Riianlahden kaakkois–luode-suuntaiselle merenpohjan selänteelle. Merenpohjasta se nousi noin 11 500 vuotta sitten. Itäosat ovat pääasiassa mäntymetsää, joka peittää 60 prosenttia saaren pinta-alasta. Länsiosissa on pieniä tervaleppäsaarekkeita, mutta pääosin se on käytössä maatalousmaana. Saaren pinta-alasta on yksityisomistuksessa 747 hehtaaria, josta 86 hehtaaria on peltoa, 227 hehtaaria niittyä ja 291 hehtaaria metsää. 60 prosenttia koko saaren pinta-alasta on palautettu tai tullaan palauttamaan saarelta lähteneille vironruotsalaisille. Virolaiset omistavat vain 7 prosenttia yksityisistä maista. Ruhla
Ruhla on kaupunki Saksan keskiosassa, Thüringenin osavaltiossa entisessä Itä-Saksassa. Vuonna 2007 siellä oli 6 485 asukasta. Viistinä
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 18 kylää: Koskina (ven. "Koškino"), Koskisenkylä, Krasnaja Gorka, Loka ("Logi"), Loan asutus, Metsäkylä ("Zalesje"), Mäkkylä ("Mišino"), Mättäsi ("Gorki"), Otsave ("Smenkovo"), Ruutsia ("Rutšji"), Saarove ("Jugantovo"), Savimäki ("Glinki"), Säätinä ("Slobodka"), Tammikontu ("Dubki"), Uusi-Harkkola ("Novoje Garkolovo"), Vanha-Harkkola ("Staroje Garkolovo"), Venakontsa ("Pahomovka") ja Voloitsa ("Valjanitsy"). Viistinän jälkeen toiseksi suurin asutuskeskus on runsaan 300 asukkaan Ruutsia. Suurin osa asukkaista on venäläisiä, mutta kunnassa asuu yhä myös inkeroisia. Kylissä on paljon kesähuviloita. Kesäaikaan asukasmäärä nousee lähes kolminkertaiseksi. Polnovo
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 44 kylää: Arhanskoje, Balujevo, Devjatovštšina, Dolmatiha, Dubrovi, Filippovštšina, Goslavl, Jekimkovo, Jelisejevo, Jelnik, Klimovo, Kolyškino, Kovrjaki, Kozino, Krasota, Krivaja Kletka, Krutuša, Kuvšiny, Lavrovo, Lykovo, Novosel, Novyi Skrebel, Orehovno, Osotno, Ostrov, Ovintšištše, Pererva, Podgornaja, Pokrov, Polonets, Priozernaja, Pustoška, Rabeža, Šanevo-1, Šanevo-2, Šarapiha, Skit, Staryi Skrebel, Trunevo, Vysokaja Gora, Zaprometno, Zimnitsy ja Zykovštšina. Yli sadan asukaan kyliä ovat Dubrovi ja Lavrovo. Kuudessa kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Dubrovin ja Novyi Skrebelin kunnat liitettiin Polnovoon vuonna 2010. Gronau (Westfalen)
Gronau sijaitsee Kreis Borkenin piirikunnan pohjoisosassa Münsterlandin historiallisella alueella. Luoteessa se rajoittuu Alankomaihin ja koillisessa Ala-Saksin osavaltioon. Gronaun naapurikunnat ja -kaupungit ovat Enschede ja Losser Alankomaissa, Bad Bentheim Ala-Saksissa sekä Ochtrup, Heek ja Ahaus. Gronaun halki etelästä pohjoiseen virtaa Dinkel-joki. Ruhrin alue suurkaupunkeineen sijaitsee Gronaun eteläpuolella; etäisyys Kölniin on noin 165 kilometriä. Amsterdam puolestaan sijaitsee noin 170 kilometriä Gronausta länteen. Ruhnu
Ruhnun saaren itäosassa on 1877 pystytetty Le Havressa valmistetuista osista tehty 40 metriä korkea metallinen majakka, joka sijaitsee 21,5 metriä merenpinnasta korkealla mäellä. Roukko
Valkeakosken nykyisistä kaupunginosien ulkopuolisista asuinalueista Roukon maarekisterikylään kuuluu kaupungin koillislaidalla sijaitseva Vanhakylä. Viuhan tavoin Vanhakylä on rakennettu pääosin 1940-luvulla. Vanhankylän koillisosaan rakennettiin Lintulan lähiö, jossa pidettiin vuoden 2009 Asuntomessut. Rautela
Rautela on ollut 1790-luvulle asti samaa jakokuntaa viereisen Pusulan kylän kanssa, joka pienempänä kylänä todennäköisesti on Rautelan tytärkylä. Kylän vanha tontti on sijainnut Hämeen Härkätien varressa, missä edelleen tien kahden puolen ovat Suutelan ja Knaapin eli Iso-Tuomolan talot. Etäämmälle 1900-luvun alkupuolella toimitetussa uusjaossa siirrettyjä kylän kantataloja ovat Vanha-Heikkilä ja Vähä-Tuomola. Taloista Härkätien varressa sijaitsevat Knaapi ja Suutela muodostavat maisemallisesti ja historiallisesti arvokkaat kokonaisuudet, ja myös tien pohjoispuolella omilla tiluksillaan vajan kilometrin päässä sijaitseva Vähä-Tuomola on historiallisesti ja maisemallisesti merkittävä. Uiunsaari
Ennen 1920-lukua Uiunsaari kuului Sorokan kuntaan. Sittemmin se tuli kuulumaan kyläneuvostona Sorokan piiriin. Uiunsaaren kyläneuvostoon kuului kolme kylää: Uiunsaari (keskuskylä), Matigora ja Sosnavitsa. Vuonna 1926 kyläneuvoston alueella oli 668 asukasta, joista 525 asui keskuskylässä. Väestöstä oli venäläisiä 620 ja karjalaisia 48, joista Uiunsaaressa asui 36. Sittemmin kyläneuvosto on lakkautettu ja Uiunsaaren ja Matigoran kylät on liitetty Belomorskin kaupunkiin. Sosnavitsasta on puolestaan muodostettu maaseututaajama, joka on oma paikallishallinnollinen yksikkönsä. Žirkovo
Tarasovon ja Veliki Zahodin kunnat liitettiin Žirkovoon vuonna 2010. Nykyään kuntaan kuuluu keskuskylän lisäksi 57 kylää: Annino, Arkadovo, Bereznik, Boldyri, Borok, Borovaja, Dobrosli, Golovkovo, Hahili, Hmeli, Ignatitsy, Igoževo, Ikandovo, Jamnik, Jermakovo, Kamenka, Kljonka, Kluksovo, Korpovo, Kostkovo, Kovry, Krasnaja, Leoniha, Malyi Zahod, Maslino, Meglino, Mihaljovo, Narezka, Novoje Sohnovo, Novyi Brod, Novyje Ladomiri, Ohrino, Olzi, Pahino, Paseka, Pekahino, Penkovo, Petrovskoje, Podnovinka, Pridorožnoje, Privolje, Serki, Staroje Sohnovo, Staryi Brod, Staryje Ladomiri, Šumilov Bor, Šumilovo, Tarasovo, Tobolka, Tsemena, Veliki Zahod, Visjutši Bor, Vjazovnja, Vysokuša, Zabolotje ja Zarja. Viidenkymmenen–kahdensadan asukkaan kyliä ovat Tarasovo, Veliki Zahod ja Dobrosli. Kahdeksassatoista kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta. Rukajärvi
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Ontajärvi ja Rukajärven pohjoispuolella sijaitseva Severnyin asutus. Ontajärvellä on 153 asukasta ja Severnyissä kolme (vuonna 2012). Kunnan väkiluku laski 21 prosentilla vuosina 2001–2012. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asukkaista 58 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 26 % karjalaisia, 11 % valkovenäläisiä ja 3 % ukrainalaisia. Õru
Õru jakautui keskuspaikkakuntansa lisäksi kahdeksaan kylään, jotka ovat Killinge, Kiviküla, Lota, Mustumetsa, Priipalu, Uniküla, Õlatu ja Õruste. Õrun kirkonkylässä oli vuonna 2008 kolme kauppaa, kaksi kahvilaa ja Viron postin konttori. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Nurmossa on 3 kylää: Alanurmo, Nurmo ja Ruha. Ruhnun lentokenttä
Ruhnulle on säännöllistä reittiliikennettä talvisin. Kaudella 2018–2019, lokakuun alusta huhtikuun loppuun, saksalainen FLN Frisia-Luftverkehr GmbH lentää torstaisin reitin Pärnu–Ruhnu–Kuressaare–Ruhnu–Pärnu. Konnunsuo
Konnunsuo on Lappeenrannan kaupungin kylä Etelä-Karjalassa noin 15 kilometrin päässä Venäjän rajasta. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Konnunsuo kuului Joutsenon kaupunkiin. Kylän alue on pinnanmuodoiltaan hyvin tasaista. Alueella on 1920-luvulta alkaen kuivatettu vankityövoiman avulla lähes 1 000 hehtaaria suota. Näin saatua viljelysmaata luovutettiin jatkosodan jälkeen siirtoväelle. Kylä on edelleen maatalousvaltaista. Kylä kuuluu Kähärilän–Konnunsuon tilastoalueeseen, jolla on 224 asukasta. Postinumeroalueella 54190 Konnunsuo on 80 asukasta.