Missä sijaitsee Kuriilien saariryhmä?
Kuriilien kiista
Kuriilien kiista on Japanin ja Venäjän (ja sen edeltäjän Neuvostoliiton) välinen aluekiista, erimielisyys Kuriilien saariryhmän eteläisimpien saarien hallinnasta. Kuriilien tuliperäinen saariketju sijaitsee Tyynessämeressä Japanin pohjoisen Hokkaidon saaren ja Venäjän Kamtšatkan niemimaan välissä. Kiista koskee 56 saarta käsittävän saariston eteläosaa, joka ennen toista maailmansotaa kuului Japanille, ja jonka Neuvostoliitto valloitti sodan loppuvaiheessa. Liittoutuneiden ja Japanin välisessä San Franciscon rauhan­sopimuksessa Japani luopui vaatimuksestaan saariin, mutta Neuvostoliiton oikeuksia niihin ei toisaalta mainittu. Neuvostoliitto ja sen seuraajana Venäjä on katsonut saarten kuuluvan itselleen, ja ne ovat pysyneet Venäjän hallinnassa osana sen Sahalinin aluetta. Japani on kiistänyt saarten kuuluvan Venäjälle, ja katsonut niiden kuuluvan sen Pohjoiseen territorioon. Valtiot eivät tämän vuoksi ole allekirjoittaneet rauhansopimusta maailmansodan jälkeen. Kuriilit
Kuriilit eli Kuriilien saaret (, tai 千島列島, "Chishima rettō", ""Tuhansien saarten saaristo"" tai 千島, "Chishima", ""Tuhannet saaret"") on saaristo Japanin suuren pohjoissaaren Hokkaidon sekä Venäjän Kamtšatkan niemimaan välisellä alueella Tyynessämeressä. Kuriilien tuliperäisten saarten ketju erottaa sen luoteispuolella sijaitsevan Ohotanmeren varsinaisesta Tyynestämerestä.
Kuria Muria -saaret
Kuria Muria -saaret muodostivat aikanaan Hadramawtin ja Parthian välisen raja-alueen. Saarien asukkaat saivat elantonsa merestä. Pääasiallisen tulonlähteen muodosti kilpikonnankuoret, joita myytiin nykyiseen Jemeniin. Ajoittain myytiin myös meripihkaa. Lisäksi mantereelta matkustettiin saarille kaivamaan guanoa, jota käytettiin lannoitteena. Ensimmäinen eurooppalainen saarilla oli portugalilainen Afonso d'Albuquerque vuonna 1503. Myöhemmin saaret mainitaan portugalilaisissa lähteissä nimellä "Curia-Muria". Vuonna 1818 Ra’s al-Khaimaista saapuneet hyökkääjät valtasivat saaret ehkäpä käyttääkseen niitä tukikohtinaan heidän ryöstellessään alueella liikkuvia laivoja. Paikalliset asukkaat ajettiin tai vietiin pois saarilta. Saarille tuli uusia asukkaita Mirbatin alueelta Dhofarin rannikolta. Uudet asukkaat kuuluivat Mahra-heimon Ibn Khalfan-nimiseen alaryhmään ja Etelä-Arabiassa saarista käytetäänkin nimeä "Jaza'ir bin Khalfan". Jossain vaiheessa 1800-lukua saaret päätyivät osaksi Masqatin sulttaanin alueita, joka puolestaan luovutti saaret sen guanovarannoista kiinnostuneille briteille 14. heinäkuuta 1854. Hallinnollisesti saaret kuuluivat Adenin siirtokuntaan, mutta brittien vetäytyessä Adenista 30. marraskuuta 1967 saaret palautettiin Masqatin sulttaanille eli Omanille. Itsenäistynyt Jemenin demokraattinen kansantasavalta katsoi olevansa oikeutettu saarien hallintaan, mutta sen valitukset aiheesta jätetiin huomiotta. Louisiadesaaret
Louisiadesaaret on saariryhmä Papua-Uudessa-Guineassa 200–400 kilometriä Uuden-Guinean saaren itäkärjestä kaakkoon. Saaristo koostuu kymmenestä tuliperäisestä tai korallisaaresta sekä lähes 90 pienemmästä luodosta tai riutasta. Sideia ja Basilaki sijaitsevat lähinnä Uutta-Guineaa; Misima, Vanatinai ja Rossel sijaitsevat kauempana idässä. Suurin saarista on Vanatinai, joka tunnetaan myös eurooppalaisten antamilla nimillä "Sudest" ja "Tagula". Saarten kokonaispinta-ala on noin 2 200 neliökilometriä. Komorit
Komorien liitto eli Komorit on saaristovaltio Mosambikin kanaalin pohjoisosassa Intian valtamerellä. Valtio koostuu kolmesta saaresta: Iso-Komori, Moheli ja Anjouan. Komorien saariryhmään kuuluva Mayotte on Ranskan hallinnassa, mutta Komorien liiton hallitus katsoo sen kuuluvan osaksi liittoa. Vuoteen 2003 valtion virallinen nimi oli "Komorien islamilainen liittotasavalta". Gambiersaaret
Gambiersaaret ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellmerellä. Saarilla on yhteensä noin 1 400 asukasta (2012). Ryhmän suurin saari on Mangareva, jolla sijaitsee myös ryhmän suurin kaupunki, Rikitea. Anguilla
Anguilla, pohjoisin Leewardsaarista, sijaitsee 240 kilometriä Puerto Ricosta etelään ja kahdeksan kilometriä Saint Martinista pohjoiseen. 
Pääsaari Anguilla on 26 kilometriä pitkä ja vain kuusi kilometriä leveä, pensaiden peittämä koralliatolli. Sen koillispäässä on viiden neliökilometrin laajuinen Scrub Island, ja vielä pienempi Dog Island sijaitsee pääsaaren luoteispuolella samoin kuin lukuisat vielä pienemmät luodot. Kuriilien kiista
Hallinnollisesti Japanissa Kuriilien saaret kuuluivat elimellisesti Japanin emämaahan. Niitä ei hallittu siirtomaana, vaan ne kuuluivat suoraan Japanin suuren pohjoissaaren Hokkaidon alueeseen. Île aux Grues
Île aux Grues (suomeksi ’kurkisaari’) on pysyvästi asuttu saari Saint Lawrencen estuaarissa Québecissä. Se kuuluu samannimiseen saaristoon, joka sijaitsee Montmagnyn kunnan edustalla, noin 60 kilometriä Québecin kaupungista koilliseen. Sen yhdistää vieressä sijaitsevaan Île aux Oiesin saareen kannas, joka jää nousuveden aikana kokonaan veden alle. Yksinään Île aux Grues on 7 kilometriä pitkä ja 2 kilometriä leveä, mutta yhdessä naapurisaarensa kanssa se muodostaa maa-alueen, jonka pituus on 10 kilometriä ja leveys enimmillään 4 kilometriä. Langkawi
Langkawi on 104 saaresta koostuva saariryhmä Malesiassa Kedahin osavaltiossa. Saari sijaitsee Malesian luoteisosassa Andamaanienmerellä, 30 kilometrin päässä Malesian rannikosta. Myös saariryhmän suurin saari tunnetaan nimellä Langkawi. Saaren asukasluku oli vuonna 2010 noin 94 800. Langkawi ja Tuba ovat saariryhmän ainoat asutetut saaret. Langkawin suurin kaupunki on Kuah. Neitsytsaaret
Neitsytsaaret on Pieniin Antilleihin kuuluva saaristo Karibianmerellä, joka jakautuu hallinnollisesti kahteen osaan. Idässä on Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvat Brittiläiset Neitsytsaaret, ja tämän länsipuolella Yhdysvalloille kuuluvat Yhdysvaltain Neitsytsaaret. Joissain ryhmittelyissä Puerto Ricoon kuuluvat läntisimmät saaret (Espanjan Neitsytsaaret) katsotaan omaksi, kolmanneksi osakseen Neitsytsaaria. Kuusisaari (Laukaa)
Pohjoisessa moreeniselänteistä muodostuu kaksi niemeä: Kiviniemi ja Jorpakanniemi, joiden väliin jää saareen pohjoisluoteesta työntyvä Poudanlahti. Saaren korkein kohta on Jorpakanniemellä sijaitseva Kurkivuori, jonka korkeus on runsaat 107,5 metriä merenpinnasta ja vajaat 27 metriä Leppäveden pinnasta. Pienet Antillit
Pienet Antillit (, myös "Caribbees") ovat osa Antillien saariryhmää, ja yhdessä Bahamasaarten ja Isojen Antillien kanssa muodostavat Länsi-Intian saariston. Parmiinit
Parmiinit on kahden asumattoman saaren, luotojen ja karikkojen muodostama ketju Kraaselin saaren länsikärjen edustalla Oulun kaupungissa Perämerellä. Karikkojen ja luotojen ketjun pituus on noin 1,2 kilometriä. Ketju alkaa Kraaselin etelärannalta ja jatkuu sen länsikärjen ohitse kohti länsilounasta. Kalólimnos
Kalólimnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren koillispuolella Kálymnoksen ja Turkin Bodrumin niemimaan välissä. Saaren pinta-ala on 1,95 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kalólimnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kuriilien kiista
Saarten alkuperäisasukkaat, ainut olivat tätä ennen asuneet vuosisadan venäläisen kulttuurin ja hallinnon piirissä sekä omaksuneet ortodoksisen uskon. Heitä oli ollut noin 20 000; sittemmin he olivat Japaniin siirtyneinä japanilaistuneet. Tourlída
Tourlída sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Mesolóngin kaupungista. Saaren itäpuolella sijaitsee Kleísovan laguuni ja länsipuolella suurempi Mesolóngin laguuni. Aiemmin saari toimi suojasatamana laivoille, jotka lähestyivät Mesolóngin kaupunkia, sillä laguunien vesi on hyvin matalaa. Vuodesta 1885 lähtien saari on ollut yhdistetty pengertiellä mantereeseen ja Mesolóngin kaupunkiin. Tourlídan nimi viittaa alueen kuoveihin ("tourlídes"). Kuriilien kiista
Koska Japani ole hyväksynyt Neuvostoliiton aivan toisen maailmansodan lopussa suorittamaa Kuriilien saarten haltuunottoa, se ei ole solminut Neuvostoliiton eikä Venäjän kanssa toisen maailmansodan päättävää rauhansopimusta, missä Kuriilien kysymys olisi lopullisesti määritelty. Merguisaaret
Brittiläiset maantieteilijät kartoittivat saariryhmää siirtomaa-ajalla a heidän mukaansa saaristoon kuuluu yhteensä 804 saarta. Saariryhmä alkaa suurpiirteisesti Myeikistä Tanintharyin alueelta pohjoisessa ja jatkuu etelään aina Myanmarin ja Thaimaan vastaiselle rajalle. Saariryhmän suurin saari on Kadan Kyun Myeikiä vastapäätä. Kurikka
Kurikka kuului aluksi Isonkyrön seurakuntaan. Sitten Kurikasta tuli vuonna 1516 perustettuun Ilmajoen kappeliin kuulunut saarnahuonekunta ja vuonna 1672 kappeliksi muuttunut Kurikka, joka sai nimensä Kurikan keskustan kohdalla Kyrönjoen itärannalle asutetuista Kurikan taloista, joista ensimmäinen on syntynyt viimeistään 1400-luvulla (Antti Kurikka 1480). Kurikan ensimmäinen asukas tuli näille erämetsilleen Lempäälästä tai Pirkkalasta, jossa Kurikan talo on ollut jo tätä ennenkin. Siitä on muistona vieläkin Kurikan kunnanosa Pirkkalassa. Kurikan kirkkoa vastapäätä, toisella puolen jokea, on vieläkin vanhin jäljellä oleva näistä Kurikan kantataloista, Wähä-Kurikka (nykyinen Rinta-Kurikka). Se seisoo edelleen samalla paikalla, korkealla jokitörmällä Kurikanlahden (Meijerinlampi) yläpuolella. Talon vanhimmat kellariosat ovat jopa 1400-1500 luvulta. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf on matkapäiväkirjansa mukaan viettänyt talossa seurueineen yönsä 1626 talvella matkallaan Pohjanlahden ympäri Tukholmaan. (Upsalan yliopiston kirjasto. Kuninkaan matkapäiväkirja. Elarsin kokoelmat) Kisiriá
Kisiriá () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä saariryhmän pääsaaren Foúrnoin ja Thýmainan saaren välissä. Saaren pinta-ala on 0,662 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kisiriá kuuluu Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kurkilinnut
Kurkilinnut (Gruiformes) on lintujen lahko, johon kuuluu nykyisin 10 heimoa. Aiemmin myös arojuoksija ja pyyjuoksijat luokiteltiin kurkilinnuiksi. Riukiusaaret
Riukiusaaret () (, ”lounaissaaret”) on Japanille kuuluva Tyynenmeren saariryhmä, joka ulottuu Kyūshūlta aina Taiwanin koillispuolelle saakka. Saariryhmä on noin 1 100 kilometrin pituinen, ja siihen kuuluu 55 saarta. Saaret voidaan jakaa kolmeen pääryhmään: pohjoisimpana sijaitsevat Amamisaaret, keskellä Okinawasaaret ja etelässä Sakishimasaaret. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 090 neliökilometriä. Niistä suurimmat ovat 1 204 neliökilometrin laajuinen Okinawa ja 712 neliökilometrin laajuinen Amami Ōshima. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Japanin Kagoshiman prefektuuriin (Amamisaaret) ja Okinawan prefektuuriin (Okinawasaaret ja Sakishimasaaret). San Andrés, Providencia y Santa Catalina
San Andrés, Providencia y Santa Catalina on saariryhmä Karibianmerellä ja yksi Kolumbian 32 departementista. Se sijaitsee 770 km luoteeseen Kolumbian rannikolta, 850 km lounaaseen Jamaikasta ja 240 km itään Nicaraguasta. Nimensä mukaisesti saariryhmään luetaan San Andrés, Providencia ja Santa Catalina sekä muita pienempiä saaria. Kamtšatkan alue
Kamtšatkan alue () on Venäjän federaation entinen osa (subjekti) Venäjän kaukoidässä Koillis-Aasiassa. Alue käsitti Kamtšatkan niemimaan eteläosan sekä Kuriilien saaret ja Komendöörinsaaret. Alueeseen kuului myös Korjakian autonominen piirikunta, vaikka se federaation hallinnossa olikin tasavertainen Kamtšatkan alueen kanssa. Vasilinsaaren piiri
Vasilinsaaren piiri tai Hirvisaaren piiri () on yksi Pietarin 18 hallintopiiristä. Piiri sijaitsee kaupungin keskustassa. Siihen kuuluu kaksi Nevan suistossa Suuren ja Pienen Nevan välissä sijaitsevaa suurta saarta, Vasilinsaari ja Alaissaari, joita erottaa vain kapea Smolenka-joki. Lisäksi piiriin kuuluu pieni Sernyi-saari Pienessä Nevassa. Piiri rajoittuu pohjoisessa Petrogradin ja etelässä Amiraliteetin piiriin. Piirissä on noin 200 000 asukasta. Dodekanesia
Dodekanesia (, ”Kaksitoista saarta”; ; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosissa. Dodekanesian saarista käytetään myös nimitystä Eteläiset Sporadit (Νότιες Σποράδες, "Nóties Sporádes"). Useimmat saarista sijaitsevat lähellä Turkin rannikkoa. Kuriilien kiista
Vuonna 1853 venäläinen amiraali Jefimi Putjatin aloitti vuonna 1855 päättyneen kolmen retken sarjan Japaniin tavoitteenaan avata diplomaattiset ja kaupalliset suhteet Japaniin sekä ratkaista Sahalinia ja Kuriilien saaria koskevat raja-aluekysymykset Japanin kanssa. Foúrnoi
Foúrnoi (; myös "Foúrni") eli Foúrnoi Korséon (Φούρνοι Κορσέων) tai "Foúrnoi Ikarías" (, ”Ikarían Foúrnoi”) on pieni Pohjoisen Egean saariin kuuluva saariryhmä Kreikassa. Sen saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Ikaríanmeressä Ikarían ja Sámoksen välissä Pátmoksen pohjoispuolella. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kuriilit
Helmikuussa 1855 solmitussa Venäjän ja Japanin välisessä Shimodan sopimuksessa valtioiden raja Kuriileilla määriteltiin Iturupin ja Urupin saarten välillä kulkevaksi, linjalle johon Japani on nykyaikanakin vaatinut rajaa palautettavaksi. Sahalinin hallinta jäi kuitenkin ratkaisematta. Ratkaisua yritettiin 1860-luvulla etsiä muun muassa vaihtokaupoilla, joihin sisältyi Kuriilien saaria. Abd al-Kuri
Abd al-Kuri () on Sokotran saariryhmään kuuluva saari Arabianmerellä. Se kuuluu hallinnollisesti Jemeniin ja sijaitsee ryhmän pääsaaren Sokotran länsipuolella. Sen pinta-ala on 133 km², ja asukkaita siellä on noin 450. Saarella on hyvin vähän kasvillisuutta, ja se on hyvin eristyksissä. Laululintu "Passer hemileucus" on endeeminen ja vaarantunut laji. Christianí
Christianí sijaitsee Santorínin pääsaarten lounaispuolella kauempana suurimmasta osasta saariryhmän muita saaria. Sen eteläpuolella sijaitsee pienempi Askaniá. Saaria kutsutaan yhdessä Christianín saariksi. Kuriilien kiista
Japani sai haltuunsa Sahalinin saaren eteläosan vuonna 1905 Venäjän-Japanin sodan päättäneellä Portsmouthin sopimuksella. Gunjin vankeudesta Yhdysvaltoihin neuvottelijoille salakuljetuttama kirje korosti pohjoisten vesien kalastuksellista merkitystä Japanille. Venäjä suostui siihen, että japanilaiset saisivat kalastaa Venäjälle kuuluvan Kamtšatkan niemimaan kummallakin rannikolla. Celebrity Cruises
Celebrity Cruises on laivanvarustamo, jonka perusti vuonna 1988 kreikkalaisen Chandris Group. Vuonna 1997, Celebrity Cruises Ltd. fuusioitui Royal Caribbean Internationalin kanssa ja uudeksi nimeksi tuli Royal Caribbean Cruises Ltd., joka operoi Celebrityä, Royal Caribbean Internationalia, Azamara Club Cruisesia, Pullmantur Cruisesia ja CDF Croisieres de Francea. Merkintä "X" laivojen kyljessä on kreikan kielen kirjain chi, joka tulee sanasta Chandris. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Miamissa, Floridassa. Thiliá
Thiliá (, myös Θηλειά, "Thileiá") on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes-saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Meganísin saaren länsipuolella sen ja Lefkaksen välissä. Saaren pinta-ala on 0,16 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Thiliá kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kuria Muria -saaret
Kuria Muria -saaret (, transl. "Jazāʾir Khurīyā Murīyā") on Omanille kuuluva saariryhmä Arabianmeressä noin 40 km maan kaakkoisrannikolta. Ryhmään kuuluu viisi saarta, jotka muodostavat oman wilayatin Shalim ja Al-Hallaniyahin saaret (2. tason aluehallinnollinen alue) Zufarin kuvernoraatissa. Saaret ovat lännestä itään lukien Al-Hasikiyah, As-Sawda', Al-Hallaniyah (suurin saari, 56 km²), Qarzawit ja Al-Qibliyah. Saarten kokonaispinta-ala on noin 73 km². Kuriilien kiista
Vuonna 1875 Japani ja Venäjä sopivat amiraali Enomoto Bujon ja ruhtinas Aleksandr Goršakovin 7. toukokuuta 1875 allekirjoittamalla Pietarin sopimuksella, että Venäjä saa koko Sahalinin saaren itselleen ja Japani puolestaan koko Kuriilien saariketjun sekä kaupallisia etuoikeuksia Ohotanmereen. Chillagoe
Chillagoen taustalla oli Kurikan idea teosofis-sosialistisesta ihanneyhteisöstä jossakin Suomen ulkopuolella, ja Chillagoe oli hänen ensimmäinen edes jotenkin toteutunut hankkeensa ennen Sointulaa ja Sammon Takojia. Kurikka sai ajatuksen perustaa ihanneyhteisönsä Queenslandin osavaltioon, joka tuohon aikaan värväsi aktiivisesti siirtolaisia maksamalla heidän laivamatkansa Lontoosta Australiaan. Kurikka sai houkutelluksi Suomesta mukaansa viisi poikamiestä ja yhden perheellisen miehen, tämän vaimon ja heidän kolme lastaan. Lokakuussa 1899 he saapuivat perille, ja Matti Kurikka otettiin vastaan tärkeänä henkilönä, jota haastateltiin sikäläisiin lehtiin. Queenslandiin saapui nopeasti yhteensä 175 suomalaista, joista 78 luetaan Kurikan kannattajiksi. Tulijat kuitenkin pettyivät pian paikallisiin olosuhteisiin, ja australialaiset puolestaan pitivät suomalaisia laiskoina, kielitaidottomina ja liian työväenhenkisinä niin, että lopettivat heidän värväyksensä. Jekyll Island
Jekyll Island on saari Yhdysvaltojen itärannikolla, Georgian osavaltion kaakkoiskulmassa. Glynnin piirikuntaan kuuluva saari on osa Floridan pohjoisosan, Georgian ja Etelä-Carolinan rannikon saariketjua nimeltä Sea Islands. Yhdessä neljän muun läheisen saaren kanssa se muodostaa saariryhmän, joka tunnetaan nimellä The Golden Isles of Georgia. Jekyll Island on pienin Georgian rannikon saarista ja suosittu rantalomakohde. Dionysadit
Dionysadit (, myös "Dionysiádes", Διονυσιάδες tai "Gianysádes", Γιανυσάδες) on pieni Kreikan saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan saaren koilliskärjen pohjoispuolella. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saariryhmän saaret kuuluvat Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Santorínin kaldera
Santorínin kaldera on suuri, pääosin vedenalainen, eteläisellä Egeanmerellä sijaitseva kaldera. Kreetan saaresta 120 km pohjoiseen sijaitseva Kreikan Kykladien saariin kuuluva Santorínin saariryhmä koostuu kalderan vedenpinnan yläpuolella olevista osista. Pääsaari Thíra sekä Thirasían ja Aspronísin saaret sijaitsevat kalderan reunalla ja Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin saaret keskiosassa. Kuriilit
Kun Venäjän amiraali Jefimi Putjatin vuosina 1853-1855 pyrki avaamaan suhteet siihen saakka ulkomaisilta suljetun Japanin kanssa, tavoitteena oli myös ratkaista Sahalinia ja Kuriilien saaria koskevat hallinta- ja rajalinjakysymykset. Toisaalta samaan aikaan syttyi Krimin sota, jonka yhteydessä brittiläis-ranskalainen laivasto-osasto operoi Ohotanmerellä, mikä myös vaikutti neuvottelujen kulkuun. Venäjä otti tuolloin haltuunsa Amurin alueen ja Sahalinin saaren. Kuriilien kiista
Vuonna 1874 Japani hyökkäsi Formosaan (Taiwaniin). Vuonna 1875 se liitti itseensä Ogasawaran saaret. Ródos
Ródos on yksi Dodekanesian saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Se on saariryhmän saarista suurin ja Kreikan saarista neljänneksi suurin Kreetan, Euboian ja Lesboksen jälkeen. Ródos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä ja on sen itäisin saari. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Sými pohjoispuolella, Alimiá ja Chálki länsipuolella sekä Kárpathos lounaispuolella. Turkin rannikko sijaitsee saaren pohjoispuolella, ja etäisyys sinne on noin 18 kilometriä. Kulosaari
Kulosaari () on saari, entinen kunta ja nykyinen Helsingin 42. kaupunginosa Itä-Helsingissä. Saari sijaitsee Herttoniemen ja Sörnäisten välissä, ja sen molemmilta puolilta johtavat salmet Vanhankaupunginlahdelta Kruunuvuorenselälle. Se tunnetaan vanhana huvilakaupunginosana, joskin saarella on 1960-luvulta lähtien ollut myös jonkin verran kerrostaloasutusta. Vanhat huvila-alueet sijaitsevat pääasiassa saaren eteläisillä ja itäisillä ranta-alueilla, kerrostaloalue taas saaren keskiosassa, joka 1960-luvulle saakka oli pysynyt rakentamattomana. Espanjan Neitsytsaaret
Espanjan Neitsytsaaret (tunnetaan myös nimillä Kulkusaaret ja Puerto Ricon Neitsytsaaret) ovat osa Puerto Ricoa ja sijaitsevat sen pääsaaresta itään Karibialla. Nevis
Nevis [ˈniːvɪs] on Pieniin Antilleihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa yhdessä Saint Kittsin kanssa Saint Kitts ja Nevisin liittovaltion. Saari sijaitsee 350 kilometriä Puerto Ricosta kaakkoon ja 80 kilometriä Antiguasta länteen. Kastelórizo
Kastelórizo sijaitsee Dodekanesian saariston kaukaisimmassa ja eristyneimmässä kolkassa suunnilleen Kreikalle kuuluvan Ródoksen saaren ja Turkille kuuluvan Antalyan kaupungin puolivälissä. Lähellä Kastelórizoa sijaitseva ja Megístin kuntaan kuuluva Strongylín saari on koko Kreikan itäisin saari. Saaren pinta-ala on 9 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 19 kilometriä. Ródoksen saari sijaitsee 116 kilometrin päässä Kastelórizolta länteen. Kreikan pääkaupungin Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireuksen kaupunkiin on matkaa 328 meripeninkulmaa eli 607 kilometriä. Turkin rannikolle on matkaa vain 3,7 kilometriä. Chuuk
Chuuk on saariryhmä Tyynellä valtamerellä. Se sijaitsee noin 1 000 kilometriä kaakkoon Guamilta. Saariryhmän nimi tarkoittaa chuukin kielellä "vuorta". Vuoteen 1990 saariryhmä tunnettiin nimellä "Truk". Saariryhmässä on 98 saarta. Vuonna 2010 Chuukin saarilla oli 48 651 asukasta. Saariryhmän maapinta-ala on 99,87 km². Kuriilit
Liittoutuneiden ja Japanin välisessä San Franciscon rauhansopimuksessa 1951 Japani suostui luopumaan kaikista aluevaatimuksista, jotka koskevat Sahalinin saarta ja Kuriileja. Se ei kuitenkaan ole katsonut neljän eteläisen saaren, Iturupin, Kunashirin, Shikotanin ja Habomain, kuuluvan Kuriileihin vaan omaan pohjoiseen Hatton territorioonsa, eikä näiden saaren asemasta ole vieläkään päästy yksimielisyyteen. Neuvostoliitto itse ei tuolloin allekirjoittanut San Franciscon sopimusta Japanin kanssa. Outoori
Outoori () on saari Porin kaupungin alueella Porin–Mäntyluodon edustalla Selkämerellä. Saari on uloin saari kolmen saaren muodostamassa saariryhmässä, joka sijaitsee Preiviikinlahden edustalla noin seitsemän kilometriä lounaaseen Mäntyluodon satamasta. Saariryhmän muut saaret ovat Kallioluoto ja Santakari. Kuriilien kiista
Saarilla on kummallekin maalle vertauskuvallinen merkitys. Japanille, erityisesti kansallisesti suuntautuneen viiteen ryhmittymään jakautuneen japanilaisen liberaali-demokraattisen valtapuolueen perinteisemmin suuntautuneille kannattajille, Kuriilit ovat osa Japania. Shimodan ja Pietarin sopimusten jälkeen Japani hallitsi Kurilleja elimellisenä osana emämaahan kuuluvaa suurta pohjoissaarta, Hokkaidoa, ei siirtomaana. Kuriilit
Vasta vuosina 1955–1956 käytyjen Lontoon neuvottelujen päätteeksi annettiin Neuvostoliiton ja Japanin yhteinen julistus, joka päätti sodan maiden välillä, ja ne solmivat diplomaattiset suhteet. Julistukseen jäi muoto, jossa Neuvostoliitto lupasi luovuttaa Shikotanin ja Habomain saaret Japanille vastineeksi solmittavaksi aiotusta rauhansopimuksesta. Rauhansopimusta ei kuitenkaan vieläkään ole solmittu, ja eteläisten saarten asema on yhä kiistan alla. Kuriilien kiista
Vuonna 1854 Putjatin teki toisen retkensä Nagasakiin 1. tammikuuta ja 5. helmikuuta välisenä aikana. 28. maaliskuuta 1854 puhkesi Krimin sota, joka Suomen suuriruhtinaskunnassa tunnettiin nimellä "Itämainen sota" tai "Oolannin sota"). Siinä Ranska ja Turkki (Ottomaanien valtakunta) sotivat Britannian tukemina Venäjää vastaan. Brittiläis-ranskalainen laivasto-osasto purjehti Ohotanmerelle ja Japaniin etsimään Venäjän sota- ja kauppalaivastoa. Länsivaltojen aktiivisuus pakotti Putjatinin ottamaan huomioon niiden vaikutuksen Shimodan neuvotteluissa Japanin kanssa. Anguilla
Anguilla [] on Britannian merentakainen alue Karibianmerellä. Alueen pääsaaren nimi on myös Anguilla ja siellä on Anguillan pääkaupunki The Valley. Anguillan saaret ovat Pienten Antillien Leewardsaarista pohjoisimmat. Anguillan maa-ala on 91 neliökilometriä. Vuosina 1971–1980 Anguilla oli valtioliitossa Saint Kitts ja Nevisin kanssa, jolloin koko valtion nimi oli St. Christopher-Nevis-Anguilla. Nimi Anguilla tulee espanjan ankeriasta tarkoittavasta sanasta "anguila". Kuriilien kiista
Itä-Siperian kuvernööri, kreivi Nikolai Muravjev lähetti venäläiset joukot Amurille. Niitä seurasi myös venäläisiä uudisasukkaita. Muravjev otti Venäjän haltuun myös Sahalinin saaren. Lokakuussa 1854 Putjatin palasi jatkamaan Shimodan neuvotteluja Japanin kanssa. Strongylí (Nísyros)
Strongylí () tai Strongýli (Στρογγύλη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren pohjoispuolella ja Gyalín itäpuolella. Saari asumaton (2011). Hallinnollisesti Strongylí kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Alankomaiden Antillit
Alankomaiden Antillit muodostuivat kahdesta toisistaan erillään olevasta saariryhmästä, joita kutsuttiin tuulenpuolensaariksi ja suojanpuolensaariksi. Suojanpuolen saaret sijaitsevat Venezuelan rannikon edustalla, ja saariryhmään kuuluvat Aruba, Bonaire ja Curaçao, jotka tunnetaan myös ABC-saarina. Tuulenpuolen saaret sijaitsevat ABC-saarista noin 800 kilometriä koilliseen, Puerto Ricon itäpuolella. Tuulenpuolensaariin kuuluvat Sint Eustatius ja Saba sekä Saint Martinin saaren eteläosa Sint Maarten. Kuriilien kiista
Japanin ja Neuvostoliiton solmiessa Saksan välittämää viisivuotista hyökkäämättömyyssopimustaan 13. huhtikuuta 1941 neuvotteluissa nousi esille kysymys Etelä-Sahalinista, jonka Neuvostoliitto halusi takaisin Portsmouthin sopimusta muuttamalla. Japani puolestaan oli tarjoutunut ostamaan Pohjois-Sahalinin Neuvostoliitolta. Kuriilit
Saaria asuttanut alkuperäiskansa oli ainut. Japanin hallitus siirsi sen saariryhmään kuuluvalle Shikotanin saarelle ennen toista maailmansotaa. Mikkelinsaaret
Mikkelinsaaret () on Vöyrin kunnassa entisen Maksamaan kunnan alueella noin 10 kilometrin päässä rannikolta sijaitseva saariryhmä Merenkurkussa. Saariryhmä koostuu noin 300 saaresta, joista suurimmat ovat Vildskär ja Stora Källskär. Kure
Kure tai Kuren atolli () on läntisin ja pohjoisin Luoteis-Havaijin saariryhmän saarista. Sen lähin naapurisaari on Midwayn atolli, joka sijaitsee 91 kilometriä kaakkoon. Habomai
Habomai tai Habomai-saaret (, ) on muutaman saaren muodostama ryhmä Kuriilien saariston eteläosassa, Šikotanin ja Hokkaidon välillä. Suurin saarista, Zeljonyi, on pinta-alaltaan 51 km². Saaria hallinnoi Venäjä osana Sahalinin aluetta, mutta Japani vaatii niitä itselleen osana ns. Pohjoisia territorioita (Hoppō), joihin se katsoo kuuluvan myös Shikotanin, Iturupin ja Kunaširin. Kuriilien kiista
Kiistellyt saaret ovat Iturup (Etorofu) ja Kunašir varsinaisesta pääsaariketjusta sekä sen eteläpuolella sijaitsevat Shikotan ja Habomain saariryhmä. Tjäreborg
Sunwing Family Resorts -hotellit ja Ocean Beach Club by Sunwing -hotellit ovat Tjäreborgin omia perhehotelleja, ja niitä on suosituimmissa lomakohteissa, kuten Kanariansaarilla, Rodoksella, Kreetalla, Kyproksella, Turkissa, Mallorcalla ja Thaimaan Phuketissa. Sunprime Hotels on aikuisille suunnattu hotellikonsepti, ja ensimmäinen Sunprime Hotels -aikuishotelli avattiin marraskuussa 2007 Gran Canarialle, Playa del Inglesiin. Nyt Sunprime-aikuishotelleja on 14; yksi Gran Canarialla ja kaksi Teneriffalla, neljä Turkissa, yksi Rodoksella, yksi Kreetalla, yksi Kyproksella, kolme Mallorcalla ja yksi Thaimaassa Phuketin alueella. Kurahin piiri
Kurahin piiri sijaitsee Dagestanin eteläosan vuoristoseudulla. Pohjoisessa se rajoittuu Agulin, koillisessa Hivin, idässä Suleiman Stalskin, etelässä Magaramkentin sekä lännessä Ahtyn ja Rutulin piireihin. Osa kylistä on kauempana Kaspianmeren rannalla. Kookossaaret
Kookossaaret ovat saaristo Intian valtameressä, 3 700 kilometriä länteen Darwinin kaupungista Australian rannikolla, noin puolivälissä matkaa Australiasta Sri Lankaan, Indonesiasta lounaaseen. Kurosivo
Kurosivo (myös nimillä Kuroshio ja Kurošivo) on lämmin merivirta Japanin edustalla Tyynessämeressä. Se on pohjoisen päiväntasaajavirran jatke ja virtaa Filippiinien koillispuolelta Filippiinienmereltä Taiwanin ohi Japanin etelärannikolle ja siellä Yokohaman kohdalla kääntyy itään. Osa virrasta haarautuu Koreansalmen kautta Japaninmereen. Muuten virta jatkaa länteen epämääräisenä Pohjois-Amerikan rannikolle. Sillä on samantapainen lämmittävä vaikutus kuin Golfvirralla. Kurosivo on hyvin suolainen merivirta. Sen nopeus on n. 0,5 – 2,5 metriä sekunnissa. Harvinaisemmissa tapauksissa Kurosivon virtausreitti voi muuttua esimerkiksi kaareutumisen (w:tä muistuttavan reitin) seurauksena, jolloin perinteisen virtauksen ohessa voi esiintyä lämpimiä tai kylmiä vastavirtauksia, jotka vaikuttavat säähän, aallokkoon sekä rannikkovesistöjen kalakantoihin. Pirunsaari
Pirunsaari () on saari Ranskan Guayanan rannikon edustalla, noin 50 kilometriä Cayennesta luoteeseen. Pirunsaari on pohjoisin ja pienin Pelastuksen saarten ("Îles du Salut") saariryhmästä, johon kuuluvat myös Royale ("Île Royal") ja Saint-Joseph ("Île Saint Joseph"). Saari oli vuosina 1852–1946 osa Ranskan pahamaineisinta rangaistussiirtokuntaa. Kuningatar Elisabetin saaret
Monet saariryhmän saarista ovat maailman suurimpia. Saariryhmän suurin saari on Ellesmerensaari. Muita merkittäviä saaria ovat Amund Ringnesin saari, Axel Heibergin saari, Bathurstinsaari, Bordensaari, Cornwallinsaari, Cornwallisinsaari, Devoninsaari, Eglintonsaari, Ellef Ringnesin saari, Mackenzie Kingin saari, Melvillensaari ja Prinssi Patrickin saari. Ne muodostuvat pääasiassa siluurikauden ja kivihiilikauden kivestä, jota peittää tundra. Baleaarit
Baleaarien saariryhmä on muodostunut itäisestä ja läntisestä ryhmästä. Itäiseen kuuluvat saariston pääsaari Mallorca sekä Minorca ja pieni Cabrera. Läntinen ryhmä tunnetaan nimellä Pitiusassaaret, ja siihen kuuluvat Ibiza ja Formantera. Saariryhmän pinta-ala on 4 992 neliökilometriä. Nikobaarit
Nikobaarit sijaitsevat Andamaanien saariston eteläpuolella ja alle 200 kilometriä luoteeseen Sumatran saaresta. Intian eteläisin kohta, Indira Point, sijaitsee Great Nicobar -saarella. Samalla saarella on saariryhmän korkein kohta Mount Thullier (642 metriä). Perlis
Perlis (بيرلس jawiksi) on Malesian osavaltio. Sen koko nimi on Perlis Indera Kayangan (ڨرليس إندير كيڠان). Se sijaitsee Malakan niemimaalla, Malesian mantereella sijaitsevan osan pohjoisosassa. Sen pohjoispuolella on Thaimaan Satunin ja Songkhlan provinssit ja eteläpuolella Kedahin osavaltio. Länsipuolella on Andamaanienmeri ja Langkawin saariryhmä. Linesaaret
Linesaaret ovat saariryhmä Tyynellämerellä. Saaret sijaitsevat Havaijista etelään. Suurin osa ryhmän saarista kuuluu Kiribatiin, mutta kolme Linesaarten saarta ovat Yhdysvaltain hallinnassa. Kaikki Yhdysvalloille kuuluvat Linesaaret (Palmyra Atoll, Kingman Reef, Jarvis Island) ovat asumattomia. Mauritius
Mauritiuksen tasavalta (, ) eli Mauritius on saarivaltio Intian valtameressä 900 kilometriä Madagaskarista itään. Yhdessä Réunionin ja Rodriguesin kanssa Mauritiuksen saari muodostaa Maskareenien saariryhmän. Oinoússes (Messenia)
Oinoússes (, ”Messenian Oinoússes”) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Jooniansaariin ja jonka saaret sijaitsevat Joonianmeressä Messenian etelärannikon edustalla. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Quirimbas
Quirimbas on saariryhmä Mosambikin rannikolla Intian valtameressä. Se muodostuu 31 saaresta, jotka ulottuvat Cabo Delgadon pohjoiskärjestä noin 400 km päähän etelään lähelle Pembaa. Saariryhmä on ollut ehdokkaana Unescon maailmanperintökohteeksi. 11 eteläisintä saarta, joita ympäröivät mangrovemetsät, muodostavat Quirimbasin kansallispuiston. Kuriilien kiista
Vuonna 1955 Japani ja Neuvostoliitto aloittivat neuvottelut Lontoossa, joissa Japania edusti Shunichi Matsumoto. Kylmän sodan liennytyksen hengessä Neuvostoliitto suostui luovuttamaan Shikotanin ja Habomain saaret Japanille vastineeksi rauhansopimuksesta. Matsumoto oli vaatinut näitä, koska ennen sotaa ne eivät olleet kuuluneet Kuriileihin vaan Hokkaidōn alueeseen. Galápagossaaret
Galápagossaaret () on 13 vulkaanisen pääsaaren ja kuuden pienemmän saaren muodostama ryhmä Tyynessä valtameressä noin tuhat kilometriä länteen Etelä-Amerikassa sijaitsevan Ecuadorin rannikolta. Saariryhmä kuuluu Ecuadorille. Saaret sijaitsevat päiväntasaajan molemmin puolin: päiväntasaaja kulkee suurimman saaren Isabelan pohjoisosan halki. Saariston leveys idästä länteen on 320 kilometriä. Pallisersaaret
Pallisersaaret ovat ryhmä koralliatolleja Tuamotun saariryhmässä, Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. James Cook löysi atollit huhtikuussa 1774 ja nimesi ne amiraali Hugh Palliserin mukaan. Ryhmän saaria ovat muun muassa Apataki, Arutua, Kaukura, Mataiva ja Toau. Kuriilien maihinnousu
Kuriilien maihinnousu oli Neuvostoliiton ja Japanin välinen taistelu Kuriileista toisen maailmansodan loppupuolella. Taistelut alkoivat 18. elokuuta ja päättyivät saaria puolustaneiden japanilaisten antautumiseen 1. syyskuuta. Loput saarista antautuivat neuvostojoukoille Shumshun taistelun jälkeen 23. elokuuta yksi toisensa jälkeen. Japani antautui liittoutuneille virallisesti seuraavana päivänä saarten valtauksen jälkeen. Saarilla käydyt taistelut olivat toisen maailmansodan viimeisiä taisteluja Aasiassa ja olivat osa operaatiota taistelu Mantšuriasta. City of Villains
Pelin tapahtumat sijoittuvat pääosin kuvitteelliselle Rogue Isles -saariryhmälle. Saariryhmä sijaitsee luoteeseen Bermudalta noin 30-90 kilometrin päässä Yhdysvaltain rannikolta. Pääsaaret sijaitsevat Yhdysvaltojen aluevesirajan ulkopuolella. Kastelórizo
Kastelórizo (; myös "Kastellórizo", Καστελλόριζο) eli Megísti () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Välimeressä 3,7 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä ja rantaviivaa sillä on 19 kilometriä. Hallinnollisesti saari kuuluu Megístin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kastelórizo on Megístin kunnan pääsaari. Saaren pääkylä on myös nimeltään Kastelórizo eli Megísti. Sahalinin alue
Sahalinin alue käsittää noin 950 kilometriä pitkän Sahalinin saaren ja 1150 kilometrin mittaisen Kuriilien saarten saariryhmän. Japani katsoo kuitenkin Kuriilien Iturupin, Šikotanin, Kunaširin ja Habomai-saarten muodostavan itselleen kuuluvat ns. Pohjoiset territoriot (Hoppō). Sporadit
Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista. Guernsey
Guernsey (virallisesti Bailiwick of Guernsey) on Ranskan Normandian rannikolla sijaitseva brittiläinen erillisalue ("crown dependency", kruununsiirtomaa), joka ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä Euroopan unionia. Sillä on laaja itsehallinto ja lisäksi omat konsulit kaikilla muilla Kanaalisaarilla Jerseytä mukaan laskematta. Guernseyn saaren lisäksi siihen kuuluu Alderney, Sark, Herm, Jethou, Brecqhou, Burhou ja muita pikkusaaria. Saaret sijaitsevat noin 50 kilometriä Ranskan rannikosta länteen. Kuriilit
Ainun kielessä sana "kur", mistä saariryhmän japaniin lainattu ja venäläinen nimitys juontuu, tarkoittaa miestä. Manihi
Manihi on koralliatolli Ranskan Polynesiassa. Se kuuluu Tuamotu-saarten ja Îles du Roi Georgesin saariryhmiin. Manihi on yksi Tuamotu-saarten pohjoisimmista atolleista. Atollilla oli 650 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Atollin suurin kylä on Turipaoa, joka sijaitsee sen lounaisosissa. Îles Maria
Îles Maria on asumaton koralliatolli Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Se kuuluu Australsaarten saariryhmään. Atolli koostuu neljästä saaresta, jotka sijaitsevat noin 215 kilometrin päässä Rimatarasta ja noin 325 kilometrin päässä Mangaiasta. 
Suurin saarista on 80 hehtaarin Tanimanu. Muut saaret ovat Tinimanu (35 ha), Haerai (17 ha) ja Tapu'ata (8,5 ha). Kuri (1920)
Tyynenmeren sodan alkaessa alus kuului Kiinan aluelaivaston Shanghain alueen tukikohtajoukkoihin yhdessä sisaralustensa "Hasun" ja "Tsugan" kanssa. Aluksen tehtävänä oli suojata meriliikennettä ja yhteyksiä Kiinan rannikolla ja Jangtsella, minkä sen matala syväys mahdollisti. "Kuri" avusti joukkojen laivauksissa Filippiineille sekä Manilan ja Corregidorin saarrossa. Sodan alun tapahtumien jälkeen alus sisaraluksineen partioi vuoden 1943 Shanghain edustalla sekä suojasi saattueita Shanghain ja Makon välillä. Karoliinit
Karoliinit on saaristo Tyynellämerellä. Sen itäosat sijaitsevat Mikronesian liittovaltiossa ja länsiosat Palaussa. Suurin osa saarista on koralliatolleja. Asukkaat puhuvat muun muassa ponapea, yapia, kosraeta ja palauta. On olemassa myös kieli nimeltään karoliini, mutta nimestään huolimatta sitä ei puhuta Karoliineilla. Kuriilien kiista
Liittoutuneiden ja Japanin välisessä San Franciscon rauhansopimuksessa 8. syyskuuta 1951 Japani suostui luopumaan kaikista aluevaatimuksista, jotka koskevat Sahalinin saarta ja Kuriileja sen neljää eteläistä saarta lukuun ottamatta, joita Japani ei pidä varsinaisina Kuriileina. Jooniansaaret
Jooniansaaret ( tai Επτάνησα, "Eptánisa", ”Seitsemän saarta”; ; ) on Kreikalle kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Joonianmeren itärannikolla. Pinta-alaa saariryhmällä on 2 307 km² ja asukkaita on 209 608 (2001). Saariryhmän pääsaaret ovat Korfu ("Kérkyra"), Paxós, Lefkas ("Lefkáda"), Kefaloniá, Ithaka ("Itháki"), Zákynthos ja Kythera ("Kýthira"). Isot Antillit
Isot Antillit ovat Karibianmerellä sijaitseva saariryhmä, johon kuuluu neljä pääsaarta: Kuuba, Jamaika, Puerto Rico ja Hispaniola. Niistä Kuuba ja Jamaika ovat omat itsenäiset valtionsa, Puerto Rico kuuluu itsehallintoalueena Yhdysvaltoihin, ja Hispaniolan saarella on kaksi valtiota: lännessä Haiti ja idässä Dominikaaninen tasavalta.
Isojen Antillien itäpuolinen pienemmistä saarista koostuva saariryhmä tunnetaan nimellä Pienet Antillit. Kaikki Karibianmeren saaret muodostavat yhdessä Länsi-Intian saariston. Karibia
Tuliperäinen saariryhmä koostuu merenalaisen vuorijonon huipuista, jotka ovat kohonneet pinnan ylle. Korkein huippu on Pico Duarte (3 085 metriä) Dominikaanisessa tasavallassa, joka jakaa Hispaniolan saaren Haitin kanssa. Pienet-Antillit koostuvat useista pikkuvaltioista ja epäitsenäisistä alueista. Windwardsaaret
Windwardsaaret ovat Pienten Antillien eteläinen saariryhmä Karibianmerellä. Nimitys tarkoittaa "tuulenpuoleisia saaria". Nimitys johtuu pasaatituulten ja merivirtojen synnyttämästä merireitistä Afrikan ja Amerikan välillä, jota pitkin purjelaivat pääsivät helpoiten Atlantin yli. Merireitti päättyi suunnilleen Dominican ja Martiniquen välille ja koska vallitseva tuuli puhaltaa kaakosta, tuosta pisteestä pohjoiseen olevat saaret sijaitsivat myötätuulen eli suojan puolella ja siitä etelään sijaitsevat saaret vastatuulen eli tuulen puolella. Kuningatar Elisabetin saaret
Kuningatar Elisabetin saaret () on pohjoisessa Kanadassa Nunavutin ja Luoteisterritorioiden alueella sijaitseva saariryhmä. Se on pohjoisin osa suuremmassa Kanadan arktisten saarien saariryhmässä. Saariryhmä tunnettiin aikaisemmin myös nimillä "Parry Islands" ja "Parry Archipelago". Saarten yhteinen pinta-ala on noin 418 961 km². Kraaseli (Oulunsalo)
Kraaseli on saari Oulun kaupungissa Perämerellä. Se sijaitsee länteen Kempeleenlahden suulta Varjakan ja Varjakansaaren pohjoispuolella. Muut läheiset saaret ovat Pikku-Kraaseli pohjoisessa, Kolmenkoivunkari lännessä sekä Pöllönkari ja Koivukari etelässä. Kraaselin länsikärki päättyy karikkojen ja luotojen muodostamaan ketjuun, Parmiineihin. Saarta ympäröivä vesialue syvenee muutaman sadan metrin matkalla noin 7–9 metrin syvyiseksi. Chagossaaret
Chagossaaret (, ) on Intian valtameressä sijaitseva saariryhmä. Se muodostaa hallinnollisesti Iso-Britannialle kuuluvan Brittiläisen Intian valtameren alueen, mutta myös Mauritius vaatii saaria omakseen. Chagossaaret koostuu seitsemästä atollista, joihin kuuluu yhteensä noin 60 saarta. Suurin saari on Diego Garcia, jolla toimii Yhdysvaltain sotilastukikohta. Kuriilien kiista
7. helmikuuta 1855 Venäjä solmi Shimodan sopimuksen Japanin kanssa. Venäjän ja Japanin välinen raja määriteltiin kulkevaksi Iturupin ja Uturun välillä. Sahalinin saari määrättiin Japanin ja Venäjän yhteiseen, myöhemmin tarkennettavaan hallintaan. Grenadiinit
Grenadiinit ovat yli 600 saaresta muodostuva saariketju Karibianmerellä. Saariketju on osa Windwardsaaria. Saaret on jaettu Saint Vincentin ja Grenadiinien (Pohjois-Grenadiinit) sekä Grenadan (Etelä-Grenadiinit) välillä. Grenadiineihin kuuluvia saaria ovat muun muassa: Carriacou
Carriacou on Karibianmerellä sijaitsevan Grenadan saarivaltion toiseksi suurin saari pääsaari Grenadan jälkeen. Se sijaitsee koilliseen pääsaaresta ja on maan pohjoisimpia saaria yhdessä Petite Martiniquen kanssa. 34 neliökilometrin Carriacoulla asuu noin 6 000 ihmistä. Se on näin Grenadiinien saariryhmän suurin ja ilmeisesti myös väkirikkain saari.