Miten maolaisuus määritellään?
Itämainen filosofia
Maolaisuus on kommunistinen filosofia, joka perustuu Kiinan kommunistisen puolueen vallankumousjohtajan Mao Zedongin opetuksiin. Maolaisuus perustuu osaksi Karl Marxin ja V. I. Leninin aiempiin opetuksiin (marxismi-leninismi), mutta se hylkää kaupunkityöväestön ja leninismin painotuksen raskaaseen teollistumiseen, ja keskittyy talonpoikaisväestöön ja hajautettuun maatalousperustaiseen talouteen.
Teleologia
Teleologia (kreik. "telos", ”lopputulos”; "logos", ”oppi”) eli tarkoitusperäisyys tai päämäärähakuisuus on a) filosofinen oppi, jossa pohditaan tarkasteltavan kohteen (esimerkiksi jonkin toiminnan) tavoitetta b) oppi esimerkiksi kaikkeuden rakenteen ja järjestyksen tarkoitusperäisyydestä. Teleologialla tarkoitetaan kuvaus- ja selitystapaa, jossa jonkin tapahtuman tai prosessin olemassaoloa ja luonnetta selitetään viittaamalla sen tulokseen, päämäärään. Teleologia on keskeistä Aristoteleen ajattelussa. Iranilainen filosofia
Profeetta Manin perustama manikealaisuus vaikutti laajalla alueella, Pohjois-Afrikasta Kiinaan. Sen keskeinen piirre oli voimakas dualistinen kosmologia ja teologia, jonka se jakoi yhdessä mazdalaisuuden kanssa. Kaikkaudessa katsottiin olevan kaksi perusprinsiippiä: Valo, joka oli hyvä; ja Pimeys, joka oli paha. Nämä kaksi olivat sekoittuneet kosmisen onnettomuuden seurauksena, ja ihmisen tehtävänä tässä elämässä oli vapauttaa itsestään ne osat, jotka kuuluivat valoon. Mani näki hyvän ja pahan sekoittumisen traagisena, kun taas Mazdak oli nähnyt sen neutraalimmin, jopa optimistisella tavalla. Manikealaisuus
Manikealaisuus eli manilaisuus oli yksi suurista Persian alueella alkunsa saaneista uskonnoista, joka levisi lännessä aina Rooman valtakunnan länsiosiin ja idässä aina Kaakkois-Kiinaan saakka. Manikealaisuus on hävinnyt lähes kokonaan järjestäytyneenä uskontona, tosin sen elvyttämistä on yritetty neomanikealaisuuden nimellä. Kuitenkin suurin osa uskonnon perustaneen profeetta Manin kirjoituksista on hävinnyt tai hävitetty. Jäljellä on vain katkelmia ja jonkin verran toisenkäden kirjoituksia. On esitetty, että manikealaisuuden perintö on osittain jatkunut kristinuskon ja buddhalaisuuden eräissä suuntauksissa. Mani itse kuvaili uskontoaan merenä, johon muut uskonnot kuten zarathustralaisuus, kristinusko ja buddhalaisuus yhtyvät. Mato
Madoiksi kutsutaan matelemalla liikkuvia, raajattomia, pieniä, lankamaisia eläimiä. Monet eläinkunnan pääjaksot sisältävät matomaisia eläimiä, eikä "madot" ole taksonomisesti yhtenäinen ryhmä vaan enemmänkin eläinten ulkomuotoon perustuva. Maaseutuoikeus
Maaseutuoikeus eli ruraalioikeus on oikeudenala, jonka huomion kohteena ovat maaseudun elinolot ja niiden oikeustieteellinen tutkimus. Sen keskeinen osa-alue on maatalousoikeus, jonka piiri pyrkii laajentumaan niin, että maatalousoikeus lähenee maaseutuoikeuden käsitettä. Maaseutuoikeus tarkastelee erityisesti maa- ja metsätalouden sekä muiden maaseutuelinkeinojen oikeudellisia näkökohtia. Tärkeitä ovat esimerkiksi kiinteistön kauppaa, eläkkeitä, perintöjä, maankäyttöä ja verotusta koskevat kysymykset. Suomessa maatiloja koskeva lainsäädäntö alkoi valtiojohtoisena asutuslainsäädäntönä, josta siirryttiin maaseutua ja maataloutta koskeviin erityissäädöksiin. Manttaalikunta
Manttaalikunta on itsehallintoyhteisö, jonka muodostavat kunkin kunnan manttaaliin pannun maan omistajat ja haltijat. Aikoinaan manttaalikunnilla oli keskeinen asema maalaispitäjien kunnalliselämässä. Näin sääti vielä vuoden 1865 asetus kunnallishallituksesta maalla (4/1865, 11 §). Vuoden 1898 maalaiskuntain kunnallishallintoasetus (21/1898, 11 §) määräsi, että manttaalikunnan asiat käsitellään manttaalikokouksessa. Kokouksessa saatiin käsitellä vain manttaaliin pantua maata ja laitoksia koskevia asioita. Manttaalikokouksen määrättävissä olevia rahastoja nimitettiin manttaalimiesten rahastoiksi. Manttaalikokouksessa voitiin myös päättää, että manttaalikunnalle kerättiin veroa, manttaalikunnan veroa.Kokouksessa käytetty äänioikeus riippui jäsenen manttaalin suuruudesta. Aiemmin manttaalikunnan hoidettaviksi kuuluivat yleiset rasitukset kuten yleisten teiden teko ja kunnossapito, kyytitoimi, käräjähuoneiston kunnossapito ja vankeinkuljetus. Vuonna 1917 tapahtuneen kunnallisen äänioikeusuudistuksen ja valtuustojen pakolliseksi tulon jälkeen manttaalikunnan merkitys supistui lähinnä muodolliseksi. Laozi
"Daodejing", jota kutsutaan usein tekijänsä mukaan yksinkertaisesti nimellä "Laozi", kertoo Daon (tai Taon) olevan kaiken olemassaolon mystinen lähde ja ideaali: sitä ei voi nähdä, mutta se ei ole yliaistillinen, se on äärimmäisen voimakas mutta nöyrä kaikkien asioiden alkulähde. "Daodejingin" mukaan ihmisillä ei ole Daossa erikoisasemaa, sillä he ovat vain yksi sen lukuisista ("kymmenestätuhannesta") ilmenemismuodoista. Ihmisillä on haluja ja vapaa tahto (joten he kykenevät muuttamaan omaa luontoaan). Monet toimivat "luonnottomasti" ja rikkovat Daon luonnollisen tasapainon. "Daodejingin" tavoite on johdattaa sitä opiskelevat "palaamaan" luonnolliseen tilaansa harmoniassa Daon kanssa. Kieltä ja konventionaalista viisautta käsitellään kriittisesti. Taolaisuus näkee ne luontaisesti puolueellisina ja keinotekoisina rakennelmina. Monarkia
Monarkia (, "monarkhía", yksinvaltius, kirj. yksi alku) on valtiomuoto, jossa monarkki on valtionpäämies. Monarkian tyypillisin ero tasavaltaan on se, että monarkiassa valtionpäämiehen (monarkin) asema on elinikäinen, ellei hän luovu siitä vapaaehtoisesti, mutta tasavallassa valtionpäämies (useimmiten presidentti) valitaan määräajaksi. Useimmat monarkiat eroavat useimmista tasavalloista siinäkin, että valta on perinnöllistä. Joskus rajanveto monarkian ja tasavallan välillä voi olla vaikeaa, sillä on myös mahdollista, että tasavallaksi laskettavan valtion valtionpäämiehen asema on jostakin syystä elinikäinen (esim. Libyan johtaja Muammar Gaddafi vuosina 1969–2011). Maailmassa on tällä hetkellä 44 monarkiaa. Orjuus
Palkkaorjuus on muun muassa marxilaiseen historiankäsitykseen kuuluva termi, jonka Karl Marx kehitti kuvaamaan työväestön asemaa porvarillisessa yhteiskunnassa. Tämän historiakäsityksen mukaan palkkaorjuus kuuluu osana yhteiskunnallisen kehityksen jatkumoon joka on alkanut alkuyhteiskunnasta ja kehittynyt orjanomistuksen, feodalismin (maaorjuus) kautta kapitalismiin jossa työväestö elää porvariston diktatuurissa palkkaorjina. Palkkaorjan asemaan kuuluu, että hän on epävapaa ollessaan riippuvainen kapitalistin (so. työnantajan) maksamasta palkasta. Teoriaan kuuluu, että tulevaisuudessa sosialistisen vallankumouksen kautta tämä orjuuden muoto poistuisi. Mandealaisuus
Mandealaisuus on Etelä-Irakissa ja Iranissa harjoitettava monoteistinen gnostilainen uskonto, joka on saanut vaikutteita gnostilaisuuden lisäksi juutalaisuudesta ja kristinuskosta. Mandealaisuus keskittyy ”Jumalan ja viimeisten tapahtumien tietoon” sekä ”Todelliseen ja Ainoaan gnosikseen”. Tasavaltalaisuus
Tasavaltalaisuus eli republikanismi on poliittinen aate, joka pyrkii kumoamaan perinnöllisen monarkian ja luomaan sen tilalle tasavallan, jossa valtaa pitävät valitaan vaaleilla. Tasavaltalaisuudella voi alueellisesti olla monia eri merkityksiä johtuen erinäisitä historiallisista syistä ja merkityksistä. Taolaisuus
"Dao" (Wade–Giles: "tao") tarkoittaa tietä ja saa aikaan sopusoinnun, joka ei kuitenkaan ole vakaa tila, vaan alati yinin ja yangin vuorovaikutuksessa muuttuva tila. Yin edustaa olemassaolon naisellisia piirteitä ja yang miehisiä. Ne koostuvat "qi"'stä, joka puolestaan nousee daosta. Yinyang-ajattelun perusteos on "Yijing" ("I-ching") eli "Muutosten kirja", jonka sanotaan sisältävän myös taolaisuuden alkuperän. Sitä käyttävät taolaisten ohella muun muassa kungfutselaiset. Maareformi
Maareformi tai maauudistus tarkoittaa yleensä sitä, että suurtiloja jaetaan niitä viljeleville pientiloiksi yksityisomistukseen. Maauudistuksia on monessa tapauksessa tehty valtioiden itsenäistymisen ja vallankumousten yhteydessä. Tyypillisesti ennen maareformia pieni osa väestöstä on omistanut suurimman osan maasta. Eräissä tapauksissa maanomistajat ovat olleet vanhaa maa-aatelia tai eurooppalaisia kolonialisteja. Maauudistuksessa jaettava maa on hankittu jakamalla käyttämätöntä maata, jonka omistajana on voinut olla valtio, tai maa on takavarikoitu suurmaanomistajilta korvausta vastaan tai vastikkeetta. Muilutus
Muilutus tarkoittaa yhdistettyä sieppausta ja pahoinpitelyä. "Nykysuomen sanakirjan" mukaan sillä tarkoitetaan henkilön väkivaltaista kuljettamista toiselle paikkakunnalle tai valtakunnan rajan taakse. Sana yhdistetään Suomessa kommunisminvastaisen Lapuan liikkeeseen (1929–1932), joka käytti muilutuksia kommunisteja ja vasemmistoa vastaan suunnattuna painostus- ja pelottelukeinona kesällä 1930. Muilutuksiin liittyi usein kyyditys eli siepatun henkilön kuljettaminen ja jättäminen toiselle paikkakunnalle, tyypillisesti Suomen itärajalle tai sen taakse. Joskus muilutettavat pakotettiin vannomaan luopuvansa politiikasta tai olemaan palaamatta takaisin. Tolstoilaisuus
Tolstoin mukaan Jumalan tahdon noudattaminen kiteytyy väkivallattomuudessa (”älä vastusta pahaa pahalla”) ja lähimmäisenrakkaudessa. Valtio on hylättävä, koska se on väkivaltakoneisto. Kirkko puolestaan on tolstoilaisuuden mukaan hukannut Kristuksen sanoman hyväksyessään ja oikeuttaessaan maallisen väkivallan. Tolstoilaisuuden mukaan myös talouselämän monet muodot sisältävät väkivaltaa, kuten riistoa. Välimatka rikkaiden ja köyhien välillä sallii rikkaiden kuvitella, että he eivät ole henkilökohtaisesti vastuussa köyhien kärsimyksistä. Tolstoi kuitenkin korosti, että olemme vastuussa tekojemme seurauksista, tiedostimme niitä tai emme. Siksi tolstoilaisen on käytävä läpi sisäinen muutos, jossa hän yksilönä ottaa vastuun elämästään Jumalan tahdon mukaisesti. Maatila
Maatila on yhden tai useamman tilan tai tilanosan muodostama maatilataloudellinen kokonaisuus, joka kuuluu samalle omistajalle tai yhteisesti samoille omistajille. Nykyään Suomessa maatila on joko yksityinen, tilayhtymä tai osakeyhtiö, joka voi tarkoittaa esimerkiksi vanhan isännän ja emännän sekä uuden isännän ja emännän tai sisarusten yhteistä tilaa. Sukupolvenvaihdoksissa tila on ensin ostettava vanhemmilta. Perinnöksi tila voidaan saada vasta, kun jompikumpi vanhemmista kuolee. Perheessä on myös yleensä useampi kuin yksi lapsi, eli osa tilasta on ostettava sisaruksilta. Tilanjatkaja voi olla tytär tai poika – tai täysin ulkopuolinen. Sukupolvenvaihdos ei ole ilmainen vaan se vaatii suuriakin investointeja, ja yleensä tätä varten otetaan lainaa. Täten jokaisella on yhtäläiset mahdollisuudet ammattiin kuin ammattiin vanhempien tulo- ja omistustasosta riippumatta. Harvoin kuitenkaan muut kuin maatalon lapset jatkavat tiloja. Poikkeuksia toki on, ja kaikilla on siihen yhtäläiset mahdollisuudet. Nykyisin sukupolvenvaihdosten jälkeen uusi isäntä tai emäntä jää asumaan perheineen tilalleen ja vanha isäntäpari saattaa muuttaa pois aivan kuten sisaruksetkin. Tilalla ei asu koko suku kuten joskus aiemmin saattoi olla tilanne. Metsälö
Metsälö on taloudellinen ja hallinnollinen käsite, jota käytetään saman omistajan hallussa olevien metsien tai muiden metsätalousmaiden muodostamista kokonaisuuksista, erityisesti maatilojen ja muiden yksityisten omistamien metsien yhteydessä. Sillä ei ole vaikutusta, harjoittaako omistaja metsätaloutta päätoimisesti vai sivutoimenaan. Valtion, yhtiöiden ja muiden suuromistajien metsistä käytetään yleensä nimitystä metsäomaisuus. Taolaisuus
Muita taolaisuuden syntyyn vaikuttaneita tekijöitä muinaisessa Kiinassa olivat etenkin taikuus, manaus ja ennustaminen. Taolaisuus
Zhuangzi ylistää ”mystistä” uppoutumista toimintaan, esimerkiksi työnsä tai "tiensä" täydelliseen suorittamiseen, oli kyse sitten luutunsoittajan, teurastajan tai loogikon työstä. Uppoutuminen tuottaa luonnollisen yhteyden omaan taohon. Tämä piirre yhdistää taolaisuutta ja siitä vaikutteita saanutta buddhalaisen filosofian haaraa, zeniä. Metsäkaarti
Metsäkaartilla tai käpykaartilla tarkoitetaan Suomessa sodanaikaisia rintamakarkureita. Nimitykset ovat syntyneet Suomen sisällissodan tapahtumien yhteydessä. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sotilaskarkuruus tunnetaan nimellä munsalalaisuus. 
Sisällissodan jälkeen sadat punaisten puolella taistelleet piiloutuivat metsiin. Suojeluskunnat jahtasivat sodasta asti piileskelleitä ja vankileireiltä karanneita punakaartilaisia herkeämättä. Naxaliitit
Naxaliitit on Intiassa vaikuttava vallankumouksellinen kommunistinen liike. Ideologisesti naxaliitit ovat maolaisia. Liike syntyi Länsi-Bengalissa, mutta se on levinnyt laajalti maaseutuvaltaiseen ja kehittymättömään Itä-Intiaan. Intian hallitus pitää Intian kommunistista puoluetta (maolainen) ja eräitä muita naxaliittiryhmittymiä terroristeina. Maallistuminen
Maallistuminen tai sekularisaatio on yhteiskunnan muuttumista siten, että uskonnolliset arvot ja instituutiot väistyvät ja ne korvautuvat ei-uskonnollisilla arvoilla ja maallisilla instituutioilla. Maallistumisen teesi viittaa käsitykseen, että yhteiskuntien kehittyessä – erityisesti modernisaation ja rationalisaation myötä – uskonto menettää auktoriteettinsa kaikissa yhteiskunnallisen elämän muodoissa ja hallinnossa. Materialismi
Filosofian käsiteluokittelussa ontologinen materialismi on monistinen ontologinen käsitys. Näin se eroaa dualistisista eli kaksijakoisista ja pluralistisista eli monijakoisista ontologioista. Monismin sisällä materialismi muodostaa jyrkän vastakohdan ontologiselle idealismille, jonka mukaan todellisuus on perimmäiseltä luonteeltaan henkinen. Kansalaisuus
Siihen asti "suomalaisia" eli Suomessa asuvia, sekä muilla tavoin riippuvaisia, ryhmänä erotuksena niihin jotka eivät Suomeen kuuluneet, kutsuttiin hallitsijan "alamaisiksi", tai "kotimaisiksi", kontekstista riippuen. Vuosina 1772–1919 voimassa ollut perustuslaki toki määritteli eräitä asemia kuuluviksi vain niille, joista me nykyisin käyttäisimme nimitystä kansalainen: maan hallituksen jäsenet, sekä virkamiehet ja upseerit. Lisäksi pian suuriruhtinaskunnan autonomiassa vakiintui, että ilman lupaa (jollainen oli mm. passi) Suomeen saivat tulla ja oleskella vain ne, jotka saatettaisiin luokitella Suomen kansalaisiksi: ne jotka olivat suomalaisuutensa puolesta kelvollisia edellä mainittuihin virkoihin. Laki ei käyttänyt nimitystä kansalainen, vaan asia ilmaistiin: neuvoksiksi, siis hallituksen jäseniksi (joille suuriruhtinaskunnassa vähitellen vakiintui Suomen senaattorin nimike) sai nimittää vain ritareita tai herrasmiehiä, joiden molempien oli oltava syntyperäisiä suomalaisia. Siviili- ja sotilasvirkoihin puolestaan ei saanut nimittää ulkomaalaisia, paitsi tapauksessa jossa tällaisen ottaminen suomalaiseksi tuottaisi maalle suurta kunniaa ja merkittävää hyötyä loistavien ja suurten ominaisuuksiensa kautta. Naturalisointiprosessi toisin sanoen oli laissa järjestetty käyttöön, mutta edellytykset olivat kovat ja käytännössä merkitsivät, että sisääntulo tapahtui Suomen aateliseksi naturalisoinnin reittiä, koska suuri kunnia ja maamme hallitsijalle tuotettu hyöty (loistavalla ja hyväominaisuuksisella herrasmiehellä) olivat tekijöitä, joiden nojalla keisari-suuriruhtinaat antoivat suomalaisia aatelisarvoja. Maonanit
Maonanin kielen lisäksi maonanit puhuvat usein kiinaa ja/tai zhuangia. Maonanit harjoittavat taolaisuutta, buddhalaisuutta ja esi-isien palvontaa. Han-kiinalaisesta esi-isien palvonnasta poiketen maonanit palvovat myös naispuolisia esivanhempiaan. Maonanit ovat maanviljelijöitä ja he kasvattavat esimerkiksi maissia, riisiä, tupakkaa ja vehnää. Ennen kommunistien tuloa valtaan vuonna 1949 suurin osa maonaneista ei omistanut itse maata, vaan he työskentelivät suuremmilla tiloilla, tai vuokraviljelijöinä. Markkinatalous
Kapitalismilla viitataan yleensä taloudelliseen järjestelmään, jossa melkein kaikki on yksityisesti omistettua ja missä kaikki sijoitukset, tuotanto ja tuotteiden hinnoittelu ja palvelut päätetään markkinatalouden kautta. Kapitalismi on ollut käytössä länsimaissa feodalismin jälkeen, mutta joidenkin mielestä termi "sekatalous" on paljon kuvaavampi käsite, sillä nykytaloudet sisältävät sekä yksityisesti että julkisesti omistettuja yrityksiä ja tuottavat monia palveluita verovaroilla. Näin ne yhdistävät piirteitä kapitalismista ja sosialismista tai vastaavasti markkinataloudesta ja suunnitelmataloudesta. Mana (voima)
Manan käsite tuli länsimaissa esille ensimmäisen kerran 1800-luvulla keskusteluissa uskonnon alkuperästä. Sen jälkeen se rinnastettiin vastaaviin käsitteisiin esimerkiksi dakota- ja irokeesi-intiaaneilla. 1900-luvun alussa manan arveltiin olevan yleismaailmallinen ilmiö, joka oli kaikkien uskontojen taustalla, kunnes henkilöityneet voimat ja jumaluudet syrjäyttivät sen. Tämä käsitys on nykyisin kiistetty. Manaa ei pidetä yleismaailmallisena eikä persoonattomana, ja siihen uskominen liittyy erottamasti myös henkiin uskomiseen. Se on Melanesiassakin käytössä vain korkeimmin järjestäytyneiden yhteisöjen keskuudessa. Manan arvioidaan olevan symbolinen tapa ilmaista korkea-arvoisten ihmisten erityispiirteitä, ja se sanktioi heidän tekonsa ja selittää epäonnistumisensa. Rojalismi
Rojalismi on poliittinen aate, jossa kannatetaan tiettyä monarkkia tai hallitsijasukua tietyn valtion hallitsijaksi. Sen kannattajia kutsutaan rojalisteiksi. Terminä rojalismi eroaa monarkismista siten, että monarkisti kannattaa yleensä kuninkaanvaltaa, kun taas rojalisti asettuu kannattamaan vain tiettyä henkilöä tai sukua. Yleensä termiä käytetään istuvan monarkin tukijasta tai valtiomuodon vaihduttua henkilöstä, joka kannattaa aiemman hallitsijan tai hallitsijasuvun palauttamista valtaan. Teokratia
Teokratia (, "theokratía") tarkoittaa kirjaimellisesti jumalan valtaa. Nykyään sillä monesti tarkoitetaan valtiomuotoa, jossa uskonnollisilla instituutioilla tai johtajilla on suurin päätösvalta. Esimerkkejä teokraattisesta valtiosta ovat paavin johtama Vatikaanivaltio ja Iranin islamilainen tasavalta. Ensimmäinen tunnettu teokratian käsitteen käyttäjä oli juutalainen historioitsija Josephus (Josefus Flavius) 100-luvun lopulla. Maadoittuminen
Maadoittuminen ("grounding", "earthing") on filosofiaan, mietiskelyyn ja itsetutkiskeluun liittyvä termi, jolla pyritään kuvaamaan tilaa, jonka ihminen saavuttaa tietynlaisen meditaation avulla. Maadoituksen pohjana usein on luontomystiikkaan sekoittunut idealistinen käsitys maailmasta, jossa meditoija uskoo pääsevänsä mietiskelyn ja mentaaliharjoitusten avulla yhteyteen luonnon kanssa. Luonnon voimien nähdään rauhoittavan ihmistä ja antavan tämän käyttöön luonnossa virtaavia energioita. Näillä energioilla voidaan uskoa olevan myös parantavia vaikutuksia. Ilmiöstä ei ole tieteellistä näyttöä. Mania
Mania (maanisuus) on mielialahäiriö, jossa mieliala on epänormaalisti ja pysyvästi kohonneena ja kiihtyneenä mielialana, jota jatkuu vähintään viikon. Mieliala voi olla myös ärtyisä. Maanisessa tilassa oleva henkilö voi ajautua hakemaan mielihyvää tavoilla, joista on hänelle itselleen haittaa. Hän voi esimerkiksi käyttää rahaa yli varojen, sortua uhkapeleihin tai sopimattomaan sosiaaliseen käytökseen. Maanikkoa on kuitenkin vaikeaa hoitaa, sillä hän itse kokee olonsa hyväksi. Taolaisuus
Zhuangzin teksti osoitti, ettei ole taota perimmäisempiä auktoriteetteja, ja päätyi relativismin kautta skeptismiin, suvaitsevaisuuteen ja politiikanvastaisuuteen. Myöhemmin taolaisuus on täten yhdistetty liberalismiin, laissez-faire-hallintoon ja individuaalianarkismiin. Zhuangzin moniarvoisuus sopii heikosti yhteen Kiinassa perinteisen poliittisen auktoriteetin kanssa. Kilpailevat koulukunnat, konfutselaisuus ja mohismi, olivat erimielisiä siitä, mitä taota pitäisi seurata, mutta yksimielisiä siitä, että koko yhteiskunnan pitäisi seurata yhtä ja samaa taota. Zhuangzi vastusti tätä: ihmiset voivat toimia eri tavoin, mikään ei vaadi yhdenkään sellaisen taon sortamista, joka toimii jostain näkökulmasta. Mieli
Taolaisuus näkee ihmisolennon luonnonvoimien jatkumona, eikä pidä mieltä ja ruumista erillisenä. Kungfutselaisuus katsoo, että mielen on samoin kuin ruumiinkin mahdollista saavuttaa täydellisyys. Monarkismi
Monarkismi keskittyy monarkistiseen järjestelmään ja kannattaa valtion hallitusmuodon muodostamista tältä pohjalta. Näin ollen monarkismi eroaa rojalismista (kuningasmielisyydestä) ja rojalisteista, jotka kannattavat jotain tiettyä monarkkia jonkin tietyn valtion päämieheksi sekä lisäksi yleensä jotain tiettyä hallitsijasuvun haaraa. Nämä käsitteet ovat menneet sekaisin erityisesti anglosaksisessa kielenkäytössä. Monesti historiassa tällaisia monarkistisia, mutta erityisesti rojalistisia, liikkeitä ovat olleet karlistit, jakobiitit, legitimistit ja ultrarojalistit. Itämainen filosofia
Enemmän länteen suuntautunut Deng Xiaoping tulkitsi maolaisuuden uudelleen niin, että se salli tieteellisen markkinatalouden. Filosofiassa Dengin merkittävin uudistus oli stalinistisen marxilaisuuden tulkinnan hylkääminen. Maolaisuus on vaikuttanut muun muassa Punaisiin khmereihin Kambodžassa, Loistavaan polkuun Perussa sekä Nepalin kansannousuun.
Babylonialaisen filosofian alkuperä voidaan johtaa varhaiseen mesopotamialaiseen viisauteen, joka esitti elämänfilosofisia ja eettisiä ajatuksia dialektisessa muodossa, dialogeina, eeppisenä runoutena, kansantaruina, hymneinä ja sanontoina. Taistelevat läänitysvaltiot
Taolaisuuden (道家 dàojiā) perustana pidetään Laozi:n (老子) teosta "Daodejing" (道德經, yksinkert. 道德经, Dàodéjīng), joka on peräisin tältä kaudelta. Keskeisenä piirteenä on vetäytyminen maailman menosta ja itsensä kehittäminen sekä luonnonlakien seuraaminen. Maolaisuus
Kansainvälisesti maolaisuus joutui hajaannustilaan Maon kuoleman ja Dengin uudistusten myötä. Hajaannus alkoi hälvetä 1980-luvulla, kun osa maolaisista puolueista tuomitsi Dengin näkemyset revisionistisina. Maolaisuuden elpymisessä oleellisinta roolia esitti Perun kommunistisen puolue, joka tuomitsi niin Neuvostoliiton kuin Kiinankin nykyjohtajat pettureiksi ja aloitti Maon oppeja noudattaen vallankumouksellisen kansansodan hallitusta vastaan 1980. Tasavalta
Yleisesti otaksutaan, että valtion hallintomuoto voi olla joko monarkia tai tasavalta. Jos käytetään artikkelin ensiriveillä eritettyä laajaa tasavallan määritelmää, huomataan, että tavallisesti monarkioina pidetyt maat voivat hallinnoltaan muistuttaa monin tavoin tasavaltoja. Monarkin poliittinen valta voi olla olematon, rajoittua puhtaasti seremoniallisiin tehtäviin tai ”hallitseminen” voi kohdistua kansaan, jolla näyttäisi olevan mahdollisuus vaihtaa monarkkinsa toiseen. Vuonna 1951 Belgian kuningas Leopold III joutui luopumaan kruunusta Baudouinin hyväksi. Hallintomuodon toteutuminen riippuu suuresti olosuhteista:
Tästä syystä yhteiskuntatieteen käyttämä määritelmä ”tasavallasta” ei sulje pois monarkiaa, ja sana viittaa aina ”ihanteelliseen” hallintomuotoon. Poliittisessa filosofiassa tällaista ”tasavallan” merkityksen kehittymistä nimitetään tasavaltaisuudeksi, republikaanisuudeksi. Teoreettisilla näkemyksillä ei kuitenkaan näytä olleen vaikutusta sanojen "tasavalta" ja "kuningaskunta" arkikäyttöön. Nationalismi
Nationalismin voi laajasti määritellä käsitykseksi, että kansakunta on poliittisen järjestäytymisen keskeinen periaate. Sellaisenaan se perustuu kahteen ydinolettamukseen. Ensinnäkin ihmiskunnan katsotaan olevan luonnostaan jakautunut erillisiin kansakuntiin. Toiseksi katsotaan että kansakunta on sopivin ja ehkä jopa ainoa laillinen poliittisen vallan yksikkö. Klassinen poliittinen nationalismi on sen vuoksi pyrkinyt saattamaan valtionrajat yhteneväisiksi kansakuntien rajojen kanssa. Kansallisvaltiossa kansallisuus ja kansalaisuus vastaavat siis toisiaan. Nationalistit ajattelevat, että kansallisvaltio on poliittisen järjestymisen korkein ja toivottavin muoto, sillä se tarjoaa sekä kulttuurisen koheesion että poliittisen yhtenäisyyden. Nationalismi ei kuitenkaan aina liity separatismiin, sillä joillekin nationalistisille kansoille, kuten baskeille, voi riittää poliittinen itsehallinto ilman itsenäistä valtiotakin. Moderni
Modernilla viitataan yleensä keskiajan jälkeiseen historialliseen vaiheeseen, jossa feodalismista tai maatalousyhteiskunnasta siirrytään kohti kapitalismia, teollistumista, maallistumista, rationalisaatiota, kansallisvaltiota instituutioineen ja erilaisia valvonnan muotoja. Moderni liittyy uuden ajan historialliseen aikakauteen ja modernismiin, mutta se muodostaa kuitenkin erillisen käsitteen. Siinä missä valistus merkitsee erityistä länsimaisen filosofian liikettä, moderni viittaa yleensä vain kapitalismin nousun sosiaalisiin suhteisiin. Gnostilaisuus
Manikealaisuus edustaa täysin itsenäistä uskonnollista perinnettä, mutta on nykyään hävinnyt. Manikealaisuuden perusti profeetta Mani 200-luvulla. Se alkoi hiipua Persiassa 400-luvulla, mutta levisi sitä ennen sekä itään että länteen. Lännessä manikealaisuuden opetukset siirtyivät Syyriaan, Arabiaan, Egyptiin sekä Pohjois-Afrikkaan, jossa muun muassa kirkkoisä Augustinus oli koulukunnan jäsen vuosina 373–382. Syyriasta se eteni edelleen Palestiinaan, Vähä-Aasiaan ja Armeniaan. Manikealaisia tiedetään Roomasta ja Dalmatiasta 300-luvulla sekä Galliasta ja Espanjasta. Manikealaisuutta vastaan hyökättiin keisarillisilla säädöksillä ja poleemisilla kirjoituksilla, mutta uskonto säilyi 500-luvulle saakka ja vaikutti vielä keskiajalla paulikiaaneihin, bogomiileihin ja kataareihin. Manikealaisuus
Manikealaisuuden todellisuuskäsityksessä keskeistä on voimakas kaksijakoisuus eli dualismi. Kaksi alkuperää tarkoittaa valoa ja pimeyttä, jotka ovat toisistaan riippumattomia elementtejä. Yleisen tulkinnan mukaan valo tarkoittaa henkeä ja pimeys tarkoittaa ainetta. Kyse ei siis ole suoranaisesti hyvän ja pahan vastakkainasettelusta toisin kuin joskus luullaan. Marxismi-leninismi
Maon alettiin nähdä teoreettisilla aikaansaannoksillaan korottaneen marxismin jälleen uuteen vaiheeseen, "marxismi-leninismi-Mao Zedongin ajatteluun". 1980-luvulla osa maolaisista alkoi itsekin kutsua itseään maolaisiksi, ja alettiin puhua "marxismi-leninismi-maoismista". Esimerkiksi tämän hetken ehkä vaikutusvaltaisimman maolaispuolueen nimi on Nepalin kommunistinen puolue (maolainen). Mielenosoitus
Rauhallista mielenosoittamista ei tule sekoittaa mellakkaan. Mellakat voivat syntyä mielenosoituksista, kun pieni osanottajajoukko menee liian pitkälle tai viranomaisten häirittyä rauhanomaista mielenosoitusta. Mellakoijat saattavat rikkoa ikkunoita yms. omaisuutta ja käyttäytyä uhkaavasti, jota yleensä seuraa poliisin väliintulo.Joukkokokous on tapa osoittaa joukkovoimaa. Joukkokokouksessa suuri väkijoukko kokoontuu julkiseen tilaan, yleensä torilla tai mieluummin hallinnolliselle aukealle, joka on keskeisellä paikalla vedotakseen päättäjiin ja vaikuttajiin, yleensä poliitikkoihin ja johtaviin virkamiehiin suoraan ja tiedotusvälineiden kautta. Suomessa tällainen paikka on ollut Senaatintori. Kansainvälisesti kuuluisa mielenosoituspaikka on ollut Kiinassa Taivaallisen rauhan aukio. Irtolaisuus
Irtolaisuus tarkoittaa sosiaalista tilannetta, jossa henkilöiltä (irtolaisilta) puuttuu kiinteä asuinpaikka ja mahdollisuus säännölliseen toimeentuloon. Irtolaisuuden kriteerinä on voitu pitää myös niin sanotun laillisen suojelun puuttumista eli sitä, ettei maata tai itsenäistä elinkeinoa vailla olevalla henkilöllä ollut myöskään työnantajaa, joka vastasi hänestä yhteiskunnalle. Taolaisuus
Kiinalaiset ovat näihin aikoihin asti pitäneet arvossa ja rukoilleet "kahdeksaa kuolematonta". He ovat kiinalaisen yhteiskunnan ala- ja keskiluokkien läpileikkausta edustavia myyttisiä hahmoja, jotka auttavat selviytymään vaikeuksista ja taistelevat sortoa ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan. Melankolia
Melankolia on nykymerkityksessään alakuloisuutta, raskasmielisyyttä tai epämääräistä masennusta. Siihen liittyy aloitekyvyttömyyttä ja haluttomuutta tehdä mitään, tai kyvyttömyyttä innostua asioista. Melankolia tarkoittaa myös katkeransuloisuutta, jossa henkilö saa helpotusta negatiivisista asioista. Saamelainen muinaisusko
Maahiset ovat olleet saamelaisille hyvin keskeisiä, ja niille on monia nimityksiä, kuten "gufihtar" ja "ulda". Alkuperäinen saamelainen nimitys maanalaisille olennoille lienee luulajan- ja piitimensaamelaisten tuntema "ganij". Maahiset kuvattiin varsinkin saamelaisten varhaisimmissa perinteessä ihmistenkaltaisiksi, mutta kauniimmiksi ja rikkaammiksi. Ihmisten ja maahisten välillä oli kanssakäymistä, ja maahiset puhuvat saamea. Maahiset kuvattiin todennäköisesti eräänlaisina ideaalisina saamelaisina ja niiden elämä sellaiseksi kuin täydellisessä maailmassa. Myöhäisperinteessä maahisilla oli kuitenkin myös pimeä puolensa, ja ne vaihtoivat itselleen mielellään ihmisten lapsia. Toisinaan ne saattoivat kiusata ihmisiä, joista eivät pitäneet. Maahisten vaihdokkaita vastaan suojauduttiin varhaisessa perinteessä väellä ja myöhemmässä virsikirjan lehdillä, sillä maahisten uskottiin kavahtavan kristillisiä symboleita. Liberalismi
Liberalismi etsii yhteiskuntaa, jota kuvaa yksilöiden ajatuksenvapaus, rajoitteet hallituksen ja uskonnon vallassa, lain voima, vapaa ajatustenvaihto, vapaaseen yrittäjyyteen perustuva markkinatalous sekä läpinäkyvä hallinto. Liberalismin alkuperäistä muotoa kutsutaan klassiseksi liberalismiksi, mutta aate on myöhemmin laajentunut erillisiin suuntauksiin. Useat liberaalit kuitenkin kannattavat vapausoikeuksia kuten yhdistymisvapautta, laajaa sopimusvapautta ja elinkeinovapautta, sananvapautta, lehdistönvapautta ja liikkumisen vapautta, vapautta orjuudesta, pakkotyöstä ja väkivallasta, uskonnonvapautta ja yksityisomistusoikeuksia eli laajaa henkilökohtaista ja taloudellista vapautta. Taolaisuus
Taolaisuuden perustajaksi filosofiana 500-luvulla eaa. väitetään Laozia. Hänen kerrotaan olleen Zhou-dynastian hovin arkistonhoitaja, mutta hänen elämästään tiedetään vain vähän varmaa. Tarun mukaan Laozin kirjoitti viisauskokoelmansa "Daodejing" valtion läntisellä rajalla ja antoi sen vartiomiehelle ennen lähtöään pois. Tuon ajan Kiinassa oli varsin tavallista laittaa kirjoitus tai muu hengentuote alkuperäisen mestarin nimiin, ja "Daodejingissa" onkin luultavasti ajatuksia ja opetuksia yli sadan vuoden ajalta. Taolaisuus
Taolaisuuden klassikko "Daodejing" kuvaa daoa, jota ei oikeastaan voi sanoin kuvailla ja ohjaa toimimaan sopusoinnussa daon kanssa. Daoa kuvataan passiiviseksi vedeksi, joka levittäytyy kaikkialle ja ajan kuluessa hioo sileäksi kovimmankin kiven. Toisaalta taolaisten mukaan dao, jota voitaisiin kuvata, ei olisi ”oikea dao”. Kahleissa vai vapaana
Voipion mukaan teonomisen eli jumalanlakisen moraalin ratkaisevana tekijänä itämaisessa yhteiskunnassa oli kuninkaan jumalallisuus, jumalkuninkuus. Jumalkuningas saattoi olla ylimmäinen pappi. Yhteiskunnan moraaliohjeiston tärkeimmäksi ohjeiksi tulevat ne, jotka säätävät, mitä velvollisuuksia kansalla on jumalkuningastaan kohtaan. Häneen nähden kansalla ei ole mitään oikeuksia, ihmiset eivät ole kansalaisia vaan alamaisia. Korkein hyvä on noudattaa jumalhallitsijan käskyjä. Hänen tahtonsa on ehdoton auktoriteetti. Jahve erosi muista jumalkuninkaista siinä, että tämä oli ihmiselle näkymätön. Hänen käskyjensä rikkominen on kapinaa, syntiä. Jo pelkkä uskonpuute on syntiä: vanhastaan kristinuskossa ajatellaan että epäuskoinen on jumalan ja tämän käskyjen kieltäjä. Ajatellaan, että tällainen on kapinaa, joka syntyy väärästä itsekorotuksesta, kuten tarun Saatanalla. Maatiainen
Maatiainen on jalostamaton kotieläin tai viljelykasvi. Joskus sanaa käytetään myös kotoisen kannan pohjalta jalostetuista roduista tai lajikkeista. Maatiaiskasvit ovat aikojen kuluessa luonnon ja ihmisen vuorovaikutuksessa muovautuneita ja kehittyneitä koriste- tai hyötykasveja. Maatiaiskasvien paikalliset kannat saattavat olla hyvinkin erityispiirteisiä. Maatiaiskasvien arvo on erityisesti niiden geneettisessä potentiaalissa, luonnon monimuotoisuudessa sekä kulttuurihistoriassa. Maatiaiskasvien merkitystä paikallisidentiteetille ei pidä myöskään aliarvioida. Maatiainen ry. valitsee vuosittain yhden kasvin vuoden maatiaiskasviksi. Vuoden 2008 maatiaiskasviksi valittiin maa-artisokka. Mandealaisuus
Mandealaisuuden todellisuuskäsitys on jyrkän dualistinen eli se jakaantuu valon ja pimeyden maailmaan. Näkyvä maailma on syntynyt alemman luojajumalan Ptahilin vaikutuksesta. Valon maailmaa hallitsee Jumala, kun taas pimeyden maailmaa hallitsee kaaoksesta syntynyt pimeyden kuningas. Monarkki
Monarkki on eräs valtionpäämiestyyppi. Monarkit yleensä perivät asemansa ja hallitsevat kruunauspäivästään alkaen koko elinikänsä. Historiallisesti monarkit ovat monasti olleet enemmän tai vähemmän yksinvaltaisia. Nykyisin monet monarkit ovat ennen kaikkea keulakuvia, joilla on vain vähän tai ei ole lainkaan poliittista valtaa. Edelleen on kuitenkin myös monarkkeja, joilla on suuri tai lähes absoluuttinen valta. Monarkki edustaa yleensä laajempaa monarkistista järjestelmää, joka määrittää säännöt ja käytännöt koskien seuraajaa, velvollisuuksia ja valtaa. Tämä erottaa monarkkisuvun diktaattoriperheistä, joiden valta ei perustu pitkäaikaiseen traditioon ja kestää yleensä vain kahden sukupolven ajan. Monarkin hallitsemaa valtiota kutsutaan monarkiaksi. Autoritarismi
Totalitarismi tarkoittaa yleensä ideologiaan perustuvaa hallintoa, joka ulottuu kaikille elämän aloille (kommunismi, kansallissosialismi, ääri-islamismi, esimerkiksi Hitlerin, Maon ja Stalinin hallinnot). Autoritarismilla yleensä tarkoitetaan suppeampaa hallintoa, jossa valtio jättää tiettyä vapautta yksityiselämään ja talouteen. Se ei välttämättä perustu ideologiaan, mutta yleensä tällaiset valtiot luetaan autoritaarisiksi, vaikka ne olisivatkin ideologisia, kuten sosialistiset Chávezin ja Maduron Venezuela, Nasserin Egypti, Gaddafin Libya tai Sosialistisen ohjelman puolueen Burma (ks. luettelot tällä sivulla). Hoxhalaisuus
Hoxhalaisuus (tai hoxhaismi) on Albanian entisen johtajan Enver Hoxhan oppeihin perustuva sosialistinen, marxilais-leniniläinen aate. Hoxhalaisuuden voidaan katsoa erillisenä suuntauksena syntyneen 1970-luvun loppupuolella Kiinan ja Albanian erimielisyyksien perusteella. Hoxhalaisuuden aatteellisessa keskiössä on revisionismin vastustaminen ja se on avoimesti dogmaattinen. Hoxhalaisuus ja maolaisuus ovat aatteina muuten erittäin läheisiä, mutta maolaisuudessa vastustetaan dogmaattisuutta. Monesti antirevisionistiset marxilais-leniniläiset kutsuvat itseään joko maolaisiksi tai hoxhalaisiksi. Munsalan radikalismi
Munsalan radikalismi on monisyinen ja epäyhtenäinen ilmiö, johon kuului sekä poliittista idealismia että vaikuttamista, ja joka yhdisti erilaisia poliittisia radikaaleja. Yhtenäisenä piirteenä voidaan pitää sitä, että munsalalaiset pyrkivät yhteiskunnalliseen oikeudenmukaisuuteen ja yksilönvapauteen, tavoittelivat yhteiskunnallisia uudistuksia ja vastustivat monia perinteisiä instituutioita, kuten valtiokirkkoa. Maskuliinisuus
Maskuliinisuus (eli miehekkyys) tarkoittaa ominaisuuksia, käyttäytymistä ja rooleja, jotka yleensä liitetään miehen sukupuoleen. Laiton maastamuutto
Laiton maastamuutto tarkoittaa tilannetta, jossa henkilö ylittää maan rajan tavalla, joka rikkoo maastamuuttolakeja. Henkilö voi siirtyä ulkomaille laillisesti, mutta kieltäytyä palaamasta kotimaahansa. Erikoistapaus laittomasta maastamuutosta on pakolaisuus. YK:n mukaan maastamuutto on liikkumisvapauteen kuuluva ihmisoikeus. Monarkismi
Monarkismi on poliittinen ideologia, joka pyrkii monarkistisen hallitusmuodon luomiseen, puolustamiseen, säilyttämiseen tai palauttamiseen. Tämän aatteen kannattajaa sanotaan monarkistiksi. Gnostilaisuus
Gnostilaiset järjestelmät määritellään yleensä löyhästi todellisuuskäsitykseltään dualistisiksi eli kaksijakoisiksi. Tämän määritelmän sisältä voidaan löytää eri tasoja manikealaisuuden ”äärimmäisestä” tai ”jyrkästä” dualismista perinteisen gnostilaisuuden ”heikkoon” tai ”medioituun” dualismiin. Valentinolaisten näkemykset lähestyvät monismia eli yksiperusteisuutta, joka kuitenkin ilmaistiin aiemmin dualistisella tavalla käytetyillä termeillä.Lähdetekstien antaman todistuksen mukaan gnostilainen moraali on ollut perusluonteeltaan hyvin askeettista ja nautintokielteistä, mikä näkyi ennen kaikkea seksuaalikäyttäytymisessä ja ruokavaliossa. Tämä tuotti ongelmia gnostilaisuudesta kirjoittaneille harhaoppien vastustajille, sillä se oli myös heidän suosimansa elämäntyyli. Näin he olisivat joutuneet myös tukemaan vastustajiensa jumaluusoppia. Harhaoppien vastustajat välttivät ongelman yleisesti jättämällä asian mainitsematta ja sen sijaan panettelivat gnostilaisia syyttäen heitä vapaamielisyydestä tai sanoen heidän askeesinsa perustuvan kirjoitusten väärään tulkintaan tai petollisuuteen. Taolaisuus
Taolaisuus jaetaan filosofiaan ("tao jia") ja uskontoon ("tao jiao"). Kummallakin arvioidaan olevan samat juuret muinaisessa šamanismissa, jota ne ovat kehittäneet eri suuntiin. Pakolainen
Siirtolaisuus on yleiskäsite, jolla tarkoitetaan kaikkea kansainvälistä liikkuvuutta erittelemättä liikkeellelähdön syitä. Siirtolaisuutta pyritään ohjaamaan sekä kansainvälisin sopimuksin että kansallisella lainsäädännöllä. Keskeisiä siirtolaisuuden hallinnan toimijoita ovat kansainväliset järjestöt kuten Kansainvälinen siirtolaisjärjestö IOM (International Organization for Migration). Se avustaa toimillaan niin valtioita kuin siirtolaisiakin. Järjestö haluaa turvata ihmisen oikeuden vapaaseen liikkuvuuteen olemassa olevat sopimukset ja lait huomioiden. IOM hyväksyy kaikki erilaiset siirtolaisuuden syyt, oli kyseessä sitten taloudelliseen hyötyyn, kansainvälisen suojelun tarpeeseen, perhesiteisiin tai muihin syihin liittyvät vaikuttimet. Taonta
Nykyään käytössä on lukuisia erilaisia taontamenetelmiä, jotka voidaan kuitenkin jakaa kolmeen
pääluokkaan:Avotaonta tai vapaataonta tarkoittaa metallin muokkaamista taonnan perinteisen merkityksen mukaisesti. Vapaataonnassa kappaletta muotoillaan iskemällä sitä vasaralla paikalleen kiinnitettyä alasinta vasten. Menetelmän nimi tulee kuvaavasti siitä, että muokattava esine ei ole suljettuna muottien sisään, vaan materiaali pääsee vapaasti muotoutumaan muihin kuin vasaran ja alasimen kosketuspintojen suuntiin. Tämän vuoksi sepän tai teollisen taonnan tapauksessa koneenkäyttäjän on siirreltävä taottavaa kappaletta haluttuun paikkaan ja kulmaan alasimeen nähden, jotta haluttu muoto saavutetaan. Vapaataonnassa työkalujen iskupinnat ovat useimmiten sileitä, mutta erikoistyökaluja voidaan käyttää tarvittaessa. Meisti voi tällöin olla muodoltaan esimerkiksi kovera, kupera tai teräväreunainen katkaisuterä. Johannes Paavola
Johannes Paavola oli sitä mieltä, että maalaustaide on luonnon ja sen ilmiöiden kuvaamista. Taiteilijan tekemän kuvan tuli olla näköinen siten, että katsoja heti ymmärsi, mistä oli kysymys. Paavola oli mielestään naturalisti. Naivisteihin ja surrealisteihin hän suhtautui epäilevästi. Johannes Paavola oli Turun Taideyhdistyksen jäsen jo piirustuskouluajoilta alkaen. Hän oli perustamassa Turun Taiteilijaseuraa ja otti osaa seuran toimintaan innokkaasti. Johannes Paavolan ja hänen vaimonsa Ellin kotona käytiin usein innokkaita taidetta koskevia väittelyjä, joihin ottivat osaa mm. turkulaiset taiteilijat Kalle Rautiainen, Karl Ingelius, Ilmari Kaijala ja Einari Wehmas. Maankaltaistaminen
Maankaltaistaistaminen eli terraformaatio tai maantaminen tarkoittaa vielä tällä hetkellä hypoteettista 
jonkin planeetan olojen muokkaamista Maan kaltaiseksi. Sana tulee latinasta: "Terra" tarkoittaa Maata, "forma" hahmoa, muotoa tai ulkonäköä.
Marsia pidetään planeettana, joka voitaisiin muuttaa ainakin jossain määrin elinkelpoiseen kuntoon esimerkiksi kylvämällä sen kaasukehään lämmittäviä kasvihuonekaasuja, ja maaperään mikrobeja. Venusta saatettaisiin maankaltaistaa Kuusta louhitulla alumiinipölyllä ja myöhemmin mikrobeilla. Piirustus
Taidehistorioitsija Heinrich Wölfflin määritteli vastakkaisuudet "lineaari" ja "maalauksellinen". "Lineaari" on juuri viivaan tai ääriviivaan perustuvaa piirustuksellista ilmaisua, jota Wöllflin kutsui myös klassiseksi tyyliksi. "Maalauksellista", laveaa ja sävyihin perustuvaa tyyliä hän kutsui romanttiseksi. Lineaaria ja maalauksellista on käytetty usein kuva-analyysin peruskäsitteinä ja onpa kognitiivinen psykologia selvittänyt niitä myös ihmisten tapoina hahmottaa näkemäänsä. Manaus
Suomen kielen sanat "manaus" ja "manaaminen" ovat germaanisia lainoja (vrt. , ), eivätkä ne ole sukua suomen sanoille "mana" ja "manala". Manaus tarkoittaa myös kirosanaa eli loukkaavaa ilmaisua taikka kirousta, joka yleensä huutamalla langetetaan toisen ihmisen päälle ja siten yritetään tuottaa tälle haittaa tai vahinkoa. (Polynesialaisissa kielissä "mana" on näkymätön yliluonnollinen voima, jota voi olla esineessä, eläimessä tai ihmisessä.) Modalismi
Modalismi on yleisnimitys heresioille, joiden mukaan Kolminaisuuden persoonat ovat vain saman persoonan pelastushistoriassa esiintyviä eri ilmenemismuotoja. Modalismin vastakohta on triteismi. Modalismia voi verrata unitarismiin, joka kieltää kolminaisuusopin kokonaan. Maolaisuus
Anti-revisionistinen marxismi-leninismi on 1990-luvun lopulta lähtien herättänyt kiinnostusta eräissä SKP:n ja erityisesti Kommunistisen nuorisoliiton aktiiveissa. Näiden vuonna 2005 perustama Marxilais-leniniläinen yhteiskuntatieteen seura (MLYS) sekä 2009 perustettu Eläköön Maoismi -opintopiiri ovat nykyään ainoita maolaisuuteen suuntautuneita järjestöjä Suomessa. Ontologia
Jotkut filosofit, erityisesti platonilaiset, ovat ajatelleet, että kaikki käsitteet viittaavat todellisiin olioihin (ideaoppi, ominaisuus-olemassolokäsitys eli käsiterealismi). Toiset filosofit taas ovat katsoneet, että jotkin käsitteet eivät viittaa sinänsä todellisiin asioihin vaan ne ovat enemmänkin vain viittauksia asioiden tai tapahtumien kokonaisuuksiin. Tällöin esimerkiksi sana ”mieli” viittaisi mielen varsinaisen olemassaolon sijasta joukkoon henkilön kokemia mielellisiä tapahtumia, ”yhteiskunta” viittaisi joukkoon yhteen kuuluvia henkilöitä, ja ”geometria” viittaisi joukkoon tietynlaisia älyllisiä toimintoja (olio-olemassaolokäsitys eli nominalismi). Marxilaisuus
Kommunististen puolueiden vallan romahtaminen 1900-luvun lopulla ei johtanut marxilaisuuden poliittista aatejärjestelmää kuolemaan, koska monet marxilaiset olivat hylänneet tukensa Neuvostoliitolle jo aiemmin. Suomessa 1970-luvulla esiintynyt ortodoksimarxilainen taistolaisuus oli länsimaissa suhteellisen poikkeuksellinen ilmiö. Esimerkiksi Ruotsin ja Norjan opiskelijapiireissä suosituin suuntaus oli maolaisuus, jonka kannattajat jäivät Suomessa pieneksi ryhmäksi. Karl Popper on esittänyt, ettei marxilaisuus täytä tieteen tunnusmerkkejä, sillä sen opit eivät ole edes periaattessa osoitettavissa vääräksi. Popperin mielestä Marxin ennusteet eivät myöskään toteutuneet, ja Marx muutti teoriaansa tilanteen mukaan, jolloin teoriasta tuli näennäistiedettä. Taistolaisuus
Taistolaisuus on poliittinen termi, jolla viitataan Taisto Sinisalon johtamaan Suomen Kommunistisen Puolueen sisäiseen oppositioon ja sen ympärillä 1970- ja 1980-luvulla toimineeseen liikkeeseen. Käsitteen keksivät Helsingin Sanomien toimittajat 1970-luvun alussa. Taistolaiset itse eivät koskaan käyttäneet loukkaavaksi kokemaansa termiä, ja omassa retoriikassaan liike identifioituikin esimerkiksi puolueen "luokkakantaisiksi" tai "terveiksi" voimiksi. Taistolaisia nimitetään usein kiistanalaisesti stalinisteiksi. Näkyvimpiä taistolaisia olivat teatteri-, musiikki- ja opiskelijaradikaalit. Liikkeen äänenkannattaja oli "Tiedonantaja". Talassokratia
Talassokratia (tai thalassokratia) tarkoittaa meren herruutta, merialueiden hallitsemiseen perustuvaa poliittista valta-asemaa tai ylivoimaa. Sana tulee kreikan merta tarkoittavasta sanasta "thalassa" ja hallitsemista tarkoittavasta sanasta "kratein". Talassokratiaksi voidaan kutsua myös valtiota tai valtakuntaa, joka koostuu lähinnä vesialueista sekä ainoastaan merenkulun kautta toisiinsa yhteydessä olevista maa-alueista kuten saarista ja rannikoista, ja joka on siten riippuvainen merialueidensa hallinnasta. Maassamuutto
Maassamuutto tarkoittaa maan rajojen sisäpuolella tapahtuvaa muuttoa, erotuksena maan rajojen ulkopuolelle suuntautuva muutto eli siirtolaisuus tai ulkomailta tapahtuva maahanmuutto. Euroopan unionissa vapaan liikkuvuuden myötä on alettu puhua Euroopan unionin sisäisestä maassamuutosta jäsenmaiden välillä tapahtuvan maahanmuuton tai maastamuuton yhteydessä. Marxilais-leniniläiset ryhmät
MLR:n toiminta lopetettiin tietoisella päätöksellä v. 1978, koska katsottiin ettei marxilainen maailmankatsomus kyennyt selittämään ajan uusia ongelmia. Erityisesti marxilainen ihmiskäsitys ja moraalifilosofia olivat MLR:läisten mielestä kehittyneiden länsimaiden rauhanomaisissa oloissa harhaanjohtavia. Näitä näkemyksiä julkaistiin v. 1979 perustetussa Vaihtoehtoliike Idussa. Itu julkaisi v. 1982 Matti Puolakan kirjan "Mikä ihminen on? Marxismin kriisi, maailmanhistorian suurin käänne ja uuden maailmankatsomuksen välttämättömyys", jossa esitettiin systemaattinen marxilaisen filosofian kritiikki (Tietoteoria, dialektiikka, moraalifilosofia, ihmiskäsitys ja historianfilosofia). Nämä näkemykset perustuivat MLR:ssa jo 1970-luvun alussa käytyihin sisäisiin linjaväittelyihin, joissa käytännössä sanouduttiin irti Kiinan kulttuurivallankumouksen moraalifilosofisesta linjasta ja tavasta kohdella toisinajattelijoita. Idussa myös jatkettiin Neuvostoliitto-kritiikkiä ja mm. ennustettin jo v. 1981 lähes vuoden tarkkuudella Neuvostoliiton tuleva romahdus. Itu lakkautettiin 1980-luvun lopulla, jolloin Matti Puolakan ajattelu nousi lopullisesti sekä marxismin raamien että ylipäätään oikeisto-vasemmisto -jaon yli. Kiinalainen filosofia
Taolaisuus on filosofia ja uskonto, jonka sanotaan perustuvan Laozin (Laotse) teokseen "Daodejing" ja osittain Zhuangzin nimiin laitettuun teokseen "Zhuangzi". "Dao" (道 Wade-Giles: tao) merkitsee kirjaimellisesti "tietä" tai "polkua". Kaikki merkittävät kiinalaiset filosofiat ovat tutkineet moraalisen elämän oikeaa polkua, mutta taolaisuudessa se saa kaikkein abstrakteimman merkityksensä. 
"Dao" saa aikaan sopusoinnun, joka ei kuitenkaan ole vakaa tila, vaan alati yinin ja yangin vuorovaikutuksessa muuttuva tila. Orjuus
Rooman valtakunnassa oli laaja orjien vapauttamiskäytäntö. Orja sai virallisen vapautuksen eli manumission kautta lähes täydet kansalaisoikeudet. Vapauttamisaloitteen sai tehdä orja itsekin, jos hänellä oli varaa ostaa itsensä vapaaksi. Orja sai ostaa orjatoverinsakin vapaaksi. Vapauttamisesta piti maksaa 5 %:n vapautusvero. Isäntä vapautti orjiaan esimerkiksi saadakseen lisää klienttejä. Myös kiitollisuus orjaa kohtaan saattoi olla vapauttamisen syy, esimerkiksi imettäjien tai kotiopettajien tapauksessa. Vapautetulla orjalla oli tiettyjä velvollisuuksia (kunniavelka) entistä isäntäänsä kohtaan, varsinkin jos hän jäi samaan talouteen, mutta vapautettujen lapset olivat täysin vapaita. Orjien vapauttaminen oli laajimmillaan ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Houkuttimena oli esimerkiksi oikeus ilmaiseen valtion leipään, joka kuului kansalaisille. Päinvastaiseen suuntaan asiat kehittyivät Konstantinuksen kaudella 300-luvulla jaa., jolloin perheet joutuivat myymään lapsiaan orjiksi selviytyäkseen veroistaan. Rooman valtakunnan hajottua ja sen oikeusjärjestelmän murtuessa varsinainen orjuus vähitellen lähes hävisi Euroopasta, mutta sen tilalle tuli erilaisia lievempiä herruuden ja alamaisuuden muotoja. Tämä kehitys kesti vuosisatoja, eikä sen syistä vallitse yksimielisyyttä. Tunnetuimpia näistä alamaisuuden muodoista on feodaalinen maaorjuus. Taolaisuus
Taolainen uskonto yhdistää taolaiseen filosofiaan monenlaisia uskomuksia, kultteja ja tekniikoita. Se syntyi järjestäytyneenä liikkeenä 100-luvulla, ja se on ollut aina luonteeltaan esoteerinen ja yhteisöllinen, mutta joskus myös messianistinen ja eskatologinen. Uskontona taolaisuus korostaa eettisiä ihanteita kuten epäitsekkyyttä, nöyryyttä ja taon mukaista elämää. Taolainen kaanon "Daozang" sisältää muun muassa taolaisuuden historiaa, biografioita, loitsuja, jumalaluetteloita, alkemistisia tekstejä ja uskonnollisia kommentaareja Laozin "Daodejingistä". Taolaisen uskonnon tärkeimpiä osia on kuolemattomuuden tavoittelu, jota edistetään esimerkiksi joogalla ja mietiskelyllä, oikeanlaisella ruokavaliolla sekä pidättyvyydellä. Machiavellismi
Machiavellismilla tarkoitetaan usein ajattelu­tapaa, jossa vallankäytön tarkoituksena on keinoja kaihtamatta säilyttää status quo. Sillä tarkoitetaan myös voimapolitiikkaa, joka ei menestystä tavoitellessaan kunnioita minkäänlaisia moraaliperiaatteita ja jolle tarkoitus pyhittää kaikki keinot. Machiavellismi on vallan hankkimiseen ja säilyttämiseen suuntautuvaa politiikan teoriaa. Marxilaisuus
Marxilaisuus eli marxismi on Karl Marxin kirjoituksiin pohjautuva sosialistinen oppijärjestelmä sekä siihen perustuva yhteiskunnallinen aatesuuntaus. Marxilaisuudessa on monta toisistaan selvästi poikkeavaa suuntausta. Keskeinen jako kulki aiemmin länsimaisen akateemisen marxilaisuuden ja Neuvostoliitossa kehitetyn marxismi-leninismin välillä. Länsimaiden akateeminen marxilaisuus sanoutui suurelta osin irti jälkimmäisestä. Militarismi
Sotilasvallan lisäksi militaristiseksi voidaan sanoa myös poliisivaltaa, tai yleisesti valtiota, jossa toimeenpaneva valta ei ole poliittisella elimellä, vaan hallinnollisella poliisi- ja/tai sotilasinstituutiolla. Lisäksi sillä voidaan viitata valtioon, joka toteuttaa poliitiikkaansa vahvan sotilaallisen järjestyksen avulla (kts. autoritarismi).
Militarismi on oppi, jonka mukaan sotilaiden tulisi hallita valtiota tai ainakin olla vaikutusvaltaisessa ja arvostetussa asemassa. Militarismin perusajatus on, että sotilaallinen voima on yksi kaiken turvallisuuden ja siten valtion perustehtävän lähtökohdista. Laajemmassa mielessä sanaa käytetään viittaamaan kaikkeen asevoimien merkitystä korostavaan poliittiseen ajatteluun tai sotilaallisia ihanteita vaalivaan aatteeseen, usein arvostelevassa mielessä. Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt
KOJ:n ideologia oli marxismi-leninismi. KOJ tarkoitti käsitteellä SKP:n enemmistöläistä tulkintaa erotuksena taistolaisten tiukasta brežneviläisyydestä, eli Neuvostoliiton kommunistisen puolueen linjan seuraamisesta. KOJ haki yhteyksiä myös Länsi-Euroopan kommunisteihin ja eurokommunistiset ajatukset saivat tukea järjestön piirissä. Toisaalta KOJ argumentoi taistolaispaineessa hyvin samanlaisella retoriikalla kuin SOL. 1960-lukulainen uusvasemmistolaisuus ja maolaisuus tuomittiin KOJ:ssa jyrkästi ja ne rinnastettiin taistolaisten revisionismiin. Taolaisuus
Laozin mukaan paras tapa hallita on olla hallitsematta. Tästä muistetaan hänen sanansa: ""Hallitse suurta maata kuin paistaisit pientä kalaa"" ja ""Mitä enemmän kieltoja, sitä köyhemmiksi ihmiset tulevat."" ("Daodejing"). Olut
Mallastaminen aloitetaan liottamalla viljaa vedessä kahden tai kolmen päivän ajan. Sen jälkeen sen annetaan itää useiden päivien ajan. Idättämisen aikana viljan tärkkelys möyhentyy ja tärkkelystä sokereiksi hajottavat entsyymit (amylaasit) aktivoituvat. Idättämisen jälkeen mallas kuivataan ja rouhitaan. Itäminen siis keskeytetään siinä vaiheessa, kun juuri- ja varsi-idut ovat vasta alkaneet muodostua, eikä tärkkelys ole vielä täysin sokeroitunut (hydrolysoitunut). Maltaan väri, maku ja sokeripitoisuus riippuu sen valmistustavasta. Kuivaamislämpötilalla pystytään vaikuttamaan oluen tummuuteen ja makuun. Kevyt paahto saa aikaan vaaleaa mallasta ja olutta, voimakas paahto tummaa. Lisäksi erittäin voimakas paahto kiteyttää sokerin ja paahtamista jatkettaessa sokeri lopulta karamellisoituu. Panimo voi sekoittaa useaakin mallasta saadakseen halutun maun ja värin.
Panimossa mallas mäskätään kuumalla vedellä tai keittämällä, jolloin entsyymit pilkkovat maltaissa olevan tärkkelyksen liukoiseen muotoon: käymiskelpoisiksi sokereiksi, aminohapoiksi, rasvahapoiksi, vitamiineiksi ja kivennäisaineiksi. Liukoisista aineista sokereita on eniten - tärkeimpänä maltoosi eli mallassokeri. Tärkkelyksen sokeroitumatta jäänyt osa koostuu keskipitkistä hiilihydraateista, dekstriineistä. Mäski siivilöidään vierteeksi, joka on käymiskelpoinen neste. Se keitetään humalien kanssa, jolloin olueen muodostuu tuoksua ja katkeruutta. Humalan jäämät eli rupa lingotaan eroon. Kantavierreväkevyys kertoo vierteen liuenneen kuiva-aineen - sokereiden, dekstriinien ja muiden uuteaineiden määrän ennen käymistä. Oluen jäännösuutepitoisuus on käymisen jälkeinen hiilihydraattien määrä - siis se uuteaine joka ei ole käymisessä muuttunut alkoholiksi ja aromiaineiksi. Käyminen kestää pintahiivaoluilla 15–22 °C:n lämpötilassa 2–5 päivää, minkä jälkeen olutta kypsytetään muutama päivä matalammassa lämpötilassa. Pohjahiivaoluilla käyminen tapahtuu 8–12 °C:n lämpötilassa noin viikossa ja jälkivarastointi kestää noin 2–3 viikkoa, vahvoissa oluissa jopa kolme kuukautta. Suomessa kehitetyllä hiivan immobilisoinnilla jälkikäyminen voidaan toteuttaa jopa kahdessa tunnissa. Tekniikan ovat ottaneet käyttöön ainakin Sinebrychoff ja Hartwall. Taolaisuus
Taolaisuus on kiinalainen filosofia ja samanniminen uskonto. Taolaisuutta pidetään yhtenä Kiinan kolmesta suuresta opista kungfutselaisuuden ja buddhalaisuuden rinnalla. Taolaisuus korostaa filosofista moniarvoisuutta, yksilökeskeisyyttä sekä luonnonmystiikkaa, mikä erottaa sen kungfutselaisuudesta. Laozin ja Zhuangzin nimiin laitetut taolaisuuden klassiset kirjoitukset syntyivät vuosien 500−300 eaa. aikana, ja taolaisuuden filosofiana ja uskontona katsotaan syntyneen ajanlaskun ensimmäisten vuosisatojen aikana. Marxilainen uskontokritiikki
Marxismi-leninismin mukaan uskonto voitiin määritellä seuraavien piirteiden avulla: Marxilaisuuden mukaan luonnossa tai kaikkeudessa ei ole "periaatteessa" mitään sellaista aluetta tai olopiiriä, joka olemukseltaan olisi ihmiseltä suljettu. Ei ole sellaista oliota, joka periaatteessa pysyisi ihmiselle kantilaisin käsittein sanottuna ”oliona sinänsä”, sijaitsisi aina ja ikuisesti hänen toimintansa ja tiedostamisena mahdollisuuksien ulkopuolella tulematta koskaan ”olioksi meitä varten”. Nationalismi
Nationalismi on poliittinen oppijärjestelmä, jonka tunnepitoinen perusta on isänmaallisuus eli patriotismi, joka tarkoittaa rakkautta tai omistautumista omaa maata kohtaan. Isänmaallisuus on nationalismin kaikkien muotojen taustalla. Kaikki patriootit eivät kuitenkaan ole nationalisteja, sillä isänmaallinen voi olla ilmankin että näkee kansakunnan välineenä esittää poliittisia vaatimuksia. Vainoharhaisuus
Vainoharhaisuus eli paranoidisuus on kohtuutonta levottomuutta tai pelkoa omasta hyvinvoinnista. Vainoharhaisuus saattaa olla kohtuutonta ja yltää psykoottisuuteen saakka. Paranoia sisältää vainokuvitelmia mahdollisesta uhasta tai salaliittoteorioista. Muinaissuomalaisten kaikkeuskäsitykset
Maan alla eli alisessa oli kuolleiden asuinsija, Manala eli Tuonela. Se saattoi olla kuin maailman peilikuva ylösalaisin. (Vertaa muinaisskandinaavisten uskomusten Nidavellir, joka kuvattiin joskus myös maanalaiseksi peilikuvamaailmaksi). Tähän varjomaailmaan pääsi muun muassa pohjattomista soista, veden pyörteistä, kivenkoloista ja luolista. Maahiset olivat mahdollisesti tämän maan asukkaita. He saattoivat harhauttaa metsässä kulkevan ihmisen eksymään nurinkuriseen maailmaan, metsänpeittoon. Toisessa maailmassa eli ainakin joidenkin ryhmien mielestä myös ihmisen kaksoisolento, joka oli jonkinlaisessa kohtalonyhteydessä ihmisen itsensä kanssa. Tasavalta
Poliittisessa teoriassa "tasavallaksi" kutsutaan sellaista valtiota, jossa hallituksen poliittinen valta riippuu yksinomaan kansan hyväksynnästä, huolimatta siitä, kuinka marginaalista se on. Tämä käytäntö johtaa kahteen problemaattiseen määritelmään. Ensimmäiseksi on olemassa valtioita, jotka ovat luonteeltaan oligarkkisia, mutta jotka eivät ole perinnöllisiä, kuten monet diktatuurit. Toiseksi on olemassa valtioita, joissa kaikki tai melkein kaikki poliittinen valta on demokraattisilla instituutioilla, mutta valtionpäämies on monarkki, kuten perustuslailliset monarkiat. Ensimmäisessä tapauksessa monet valtion ulkopuoliset ovat sitä mieltä, ettei valtiota tulisi pitää tasavaltana. Toisessa tapauksessa esiintyy aktiivisia tasavaltalaisia liikkeitä, jotka ajavat pienimpienkin monarkkisten tunnusmerkkien hävittämistä, ja ratkaisevat tämän semanttisen ongelman kutsumalla valtiota demokratiaksi. Maolaisuus
Tutkija Kimmo Rentolan mukaan maolaiset olivat Suomessa vähälukuisuudestaan huolimatta ennätyksellisen voimakkaasti solutettu ryhmä: sekä suojelupoliisilla, SKP:n kaaderiosastolla, KGB:llä, nuortaistolaisilla että kiinalaisilla oli samanaikaisesti tiedottajansa heidän joukossaan. Maatuska
Maatuska (, latinan sanasta "matrona") on matkamuistona tunnettu venäläinen sisäkkäisten hahmojen muodostama puunukke. Suomen sana maatuska perustuu venäjän kielen äiti-sanan hellittelymuotoon, joka kuitenkin Venäjällä ymmärretään kirjaimellisesti, eikä siis tarkoita siellä puunukkea. Maatuskaa on saksassa kutsuttu nimellä "Babuschka" (venäläisten ymmärtämänä isoäiti) ja Itävallassa "Piroschka" (piirakka). Chartalismi
Chartalismi on taloustieteen teoria, joka kuvailee fiat-rahajärjestelmän toimintaa. Sen nimi juontuu latinankielisestä sanasta "charta", joka tarkoittaa lippua tai polettia. Teorian nykyaikainen versio tunnetaan englanninkielisellä nimellä Modern Monetary Theory (MMT). Lamalaisuus
Lamalaisuus eli tiibetiläinen buddhalaisuus tai tiibetinbuddhalaisuus on buddhalaisuuden erityinen tiibetiläinen suuntaus. Lamalaisuus alkoi kehittyä vajrayānabuddhalaisuudesta 700-luvulla. Tiibetinbuddhalaisuus on nykyään levinnyt etenkin tiibetiläisten ja mongolialaisten asuttamilla alueilla kuten Tiibet, Nepal, Intia ja Mongolia. Majoraatti
Majoraatti (keskiajan latinan "maioratus" < "maiorare," suurentaa) on joissakin maissa käytössä oleva perintöjärjestys, jonka nojalla yhtä läheisistä perillisistä vanhimmalla on ensisijainen oikeus kiinteistöön tai tiettyyn omaisuusryhmään. Nimitystä käytetään myös vanhimman pojan oikeudesta ottaa ensimmäisenä osansa vanhempiensa perinnöstä. Majoraatiksi kutsutaan myös näin saatua omaisuutta. Maolaisuus
Maolaisuus eli Mao Zedongin ajattelu (kiinaksi: 毛泽东思想, pinyin: "Máo Zédōng sīxiǎng") eli marxismi-leninismi-maoismi on kiinalaisen Mao Zedongin (1893–1976) ajatuksiin pohjautuva marxismi-leninismin suuntaus. Kansainvälinen maolainen liike syntyi 1960-luvulla sen jälkeen, kun Kiinan kansantasavalta Maon johdolla toi julki erimielisyytensä Neuvostoliiton johdon kanssa. Mao arvosteli neuvostoliittolaista sosialismia jo Josif Stalinin eläessä, mutta kiistat kärjistyivät Nikita Hruštšovin noustua johtoon. Mao piti esimerkiksi Hruštšovin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen (NKP) 20. edustajakokouksessa 1956 esittämää Stalin-kritiikkiä ”yksipuolisena ja parjaavana” ja syytti puoluetta revisionismista. Maolaiset ovatkin kutsuneet itseään anti-revisionisteiksi korostaen aatteensa oikeaoppisuutta. Sanaa maolaisuus käyttivät varsinkin aiemmin lähinnä näiden vastustajat, mutta suhtautuminen siihen on nykyään lieventynyt ja monet anti-revisionistit kutsuvat itseään avoimesti maolaisiksi. Kommunismi
Maolaisuus on Kiinan kansantasavallan perustajan, Mao Zedongin luoma marxismi-leninismin suuntaus. Maolainen liike sai kansainvälistä suosiota 1960-luvun alussa, kun Mao katkaisi välit Neuvostoliittoon. Vuonna 1976 Maon kuoltua Kiinan kommunistinen puolue alkoi toteuttamaan taloudellisia reformeja Deng Xiaopingin johdolla, ja maolaisuus jäi sivuun. Nykyään osa maolaisista on avoimesti Kiinaa tukevia, kun taas osa syyttää Kiinaa revisionismista ja kapitalismista. Marxilais-leniniläiset ryhmät
MLR koki olevansa ainoa oikeaoppisen marxismi-leninismin edustaja Suomessa ja se kritisoi voimakkaasti SKP:ssa esiintyneitä kilpailevia tulkintoja. SKP oli MLR:n mielestä "peruuttamattomasti revisionistinen". Maolaiset olivat kuitenkin poliittisesti lähellä varsinkin SKP:n oppositiota eli ns. taistolaisia. Lokakuu-lehdessä kerrottiin alkuvuodesta 1973 näiden puolustavan työväenluokan etuja "ainakin yhdeksässä tapauksessa kymmenestä". Maolaiset myös äänestivät SKP:n opposition ehdokkaita vaaleissa. SKP puolestaan seurasi maolaisuuden suhteen neuvostoliittolaista linjaa, joka tuomitsi Mao Zedongin opetukset jyrkästi virheellisinä ja vaarallisina. Keskinäiset erimielisyydet tekivät yhteistyön käytännössä mahdottomaksi. SKP:ssa maolaisuuden vastaista taistelua johti Jaakko Laakso, joka itsekin oli lyhytaikaisesti viehättynyt kiinalaisesta kommunismista 1960-luvun lopussa. Jukka Relanderin mukaan maolaisuus oli taistolaisille huomattava teoreettinen ongelma, ja hän on esittänyt, että maolaisuus olisi ollut Suomessa elinvoimaisimmillaan taistolaisten diskurssin sisällä.