Missä puhutaan sorbin kieltä?
Sorbi
Sorbin kieli (myös: "vendin kieli") kuuluu länsislaavilaisiin kieliin. Kieltä puhutaan itäisessä Saksassa Lausitzissa eli sorbin kielellä Lužicassa, joka sijaitsee Brandenburgin ja Saksin alueella Saksan itärajalla ja sivuaa sekä Tšekkiä että Puolaa. Kieli jakaantuu ylä- ja alasorbiin, joilla molemmilla on oma kirjakielensä.
Uralilaiset kielet
Toisinaan myös sumerin kieltä on väitetty uralilaisten kielten sukulaiseksi. Joidenkin sanastollisten yhtäläisyyksien ohella todisteeksi on esitetty sekä sumerille että monille uralilaisille kielille tyypillinen agglutinaatio. Teorian esittivät jo 1800-luvulla Oppert, Lenormant ja Hommel, ja Suomessakin sen tekivät tunnetuksi J. W. Lagus ja Yrjö Koskinen. Käsitys tuli kansallisista ja poliittisista syistä suosituksi varsinkin Unkarissa, mutta useimmat kielitieteilijät pitävät sitä perusteettomana. Käsitystä, että sumeri kuuluisi uralilaisiin kieliin, on kuitenkin vielä vuonna 2016 kannattanut suomalainen assyriologi Simo Parpola kirjassaan "Etymological Dictionary of the Sumerian language". Tlingit
Kieli jaetaan karkeasti neljään päämurteeseen. Pohjoisinta murretta ei ilmeisesti enää esiinny, mutta sitä kutsutaan kuitenkin nimellä Yakutat ("Yakhwdaat") tärkeimmän kaupunkinsa mukaan. Pohjoista murretta puhutaan alueella etelään Lituya Baysta Frederick Soundiin. Eteläistä murretta puhutaan Frederick Soundin eteläpuolelta Alaskan-Kanadan-rajalle pois lukien Annettensaari, joka on tsimšien reservaatti ja Prince of Walesin saari, joka on kaigani haidojen aluetta. Neljäs päämurre on sisämaan tlingit, jota puhutaan Kanadassa Atlin- ja Teslinjärvien ympäristössä. Saxmanissa lähellä Ketchikania puhuttiin nykyään lähes hävinnyttä tongassin murretta ("Taanta Khwáan"). Sen uskotaan olevan jäänne kielestä tlingitin ja tsimšin välillä. 1990-luvun lopulla oli elossa vain kaksi puhujaa. Djerba
Djerba eli Jerba on saari Vähä-Syrtissä Tunisiassa. Se on suosittu matkailukohde ja yksi niistä harvoista paikoista Tunisiassa, joissa berberin kieltä vielä puhutaan. Vuonna 2004 saarella oli yhteensä 139 517 asukasta ja sen koko on 514 km². Salomonsaaret
Salomonsaarilla on 74 kotoperäistä kieltä, joista 70 kieltä puhutaan yhä. Kielien suuren lukumäärän seurauksena esimerkiksi muutaman kilometrin päässä asuvien kylien ihmiset eivät välttämättä pysty ymmärtämään toisiaan. Vaikka englanti onkin maan virallinen kieli, puhuu sitä ainoastaan noin 1–2 prosenttia väestöstä. Alkuperäisiä melanesialaisia kieliä ovat muun muassa rennell ja bellona, tikopia, anuta, fatutaka, sikaiana ja ontong java (tunnettu myös nimellä luaniua). Myös kiribatia puhutaan. Serbokroaatin kieli
Serbokroaatin kieli on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. Kielellä on nejä standardisoitua muotoa: serbian kieli, kroatian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Eroja niiden välillä voi verrata brittienglannin ja amerikanenglannin eroon. Ne eivät siis haittaa ymmärtämistä. Kroaattia, montenegroa, serbiaa ja bosniaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, montenegroa, bosniaa ja serbiaa kyrillisin. Bosniaa voi virallisesti kirjoittaa kyrillisin kirjaimin, mutta näin harvoin tehdään.
Serbokroaatti on myös äänestetty joskus slavistien kongressissa slaavilaiskielistä kaikkien kauneimmaksi. Polabi
Polabi on 1700-luvulla sukupuuttoon kuollut slaavilainen kieli, jonka puhujat asuivat Keski-Euroopassa Elben (slaav. Labe), Oderin ja Itämeren välisellä alueella. Suurimman vaikutuksensa polabit saivat 800-luvulla. Bobon kieli
Eteläistä boboa puhutaan Burkina Fason Boucle du Mouhounin alueen Banwan provinssissa sekä Estin ja Hauts-Bassinsin alueilla. Sen puhujämääräksi on arvioitu 181 000 henkeä (vuonna 2009). Kirjakielenä käytetään syabérén murretta. Eteläisen bobon puhujat osaavat myös djulaa ja ranskaa. Sumerilaisten alkuperä
Isolaattikielenä yleensä pidettyä Sumerin kieltä on ehdotettu mm Kaukasian kartvelin, Intian mundakielten, dravidakielten, Euraasian uralilaisten tai uralilais-altailaisten kielten, baskin kielen, Euraasian ehdotetun nostraattisten kielten ja varsinkin sino-tiibettiläisten tai dene-kaukasian kieliryhmien sukulaiskieleksi. Erään tutkijan mielestä myöhäisen Uruk-kauden tekstit oli kirjoitettu indoeurooppalaisella kielellä. Orokin kieli
Orokin kieli eli orokki on Venäjällä Sahalinin saarella asuvien orokkien puhuma tunguusilainen kieli. Nimitys "orok" perustuu ilmeisesti poroa tarkoittavaan sanaan "oron". Sitä ei tule sekoittaa orotšeihin tai orotšeneihin, joista jälkimmäinen on tarkoittanut kaikkia poronhoitoa harjoittavia tunguuseja. Nykyisin kansan ja kielen nimitykseksi on vakiintumassa ulta. Saho
Saho on kuušilainen kieli, jota puhutaan Eritreassa ja Etiopiassa. Se on läheistä sukua afarin kielelle. Sahoa puhuu äidinkielenään ihmistä. Musta kieli
"Tarussa sormusten herrasta" musta kieli esiintyy lähinnä Valtasormukseen kaiverrettuna uhkaavana runokatkelmana: "Ash nazg durbatulûk, ash nazg gimbatul, ash nazg thrakatulûk agh burzum-ishi krimpatul." Se tarkoittaa: "Yksi sormus löytää heidät, se yksi heitä hallitsee, se yksi heidät yöhön syöksee ja pimeyteen kahlitsee." Sumeri
Sumerin kieli (omakieliseltä nimeltään "emeĝir" ’alkuperäinen kieli’) on maailman vanhin tunnettu kieli, josta on säilynyt kirjoitettua tekstiä. Sumerin kieltä puhuttiin Mesopotamian Sumerissa noin vuodesta 4000 eaa vuoteen 1600 eaa. Sumerilaiset keksivät maailman vanhimman kirjoitusjärjestelmän, nuolenpääkirjoituksen noin vuoden 3200 eaa. paikkeilla. Ensimmäiset kirjoitetut tekstit olivat piktografisia, joten niiden kirjaimellinen tulkitseminen on ollut ongelmallista. Vaikka akkadi syrjäytti sumerin puhekielenä vuoden 1600 eaa. paikkeilla, sumeri säilyi arvovaltansa vuoksi tieteen, uskonnon ja matematiikan kielenä aina toiselle vuosisadalle ennen ajanlaskumme alkua. Sumerin kielellä oli kaksi sosiolingvististä muunnelmaa: "emeĝir" ja "emesal". Edellinen oli yleinen puhekieli, jälkimmäistä puolestaan käytettiin lauluissa ja naisten kielenä sekä mytologiassa ja uskonnossa jumalattarien kielenä. Huttin kieli
Hutt () on Tähtien sota -elokuvasarjassa esiintyvä keinotekoinen kieli. Huttin kieli on huttien äidinkieli ja ympäri Tähtien sodan maailmaa puhuttu yleiskieli. Se perustuu osittain inkojen ketšuaan, ja siinä on englantilaisperäistä sanastoa. Kieltä on kuultu "Tähtien sota" -elokuvissa I, II, IV ja VI. Grebo
Grebo on nimitys joukolle Liberian kaakkoisosassa puhuttuja kru-kieliä. Grebo voidaan jakaa viideksi erilliseksi kieleksi, mutta yhden kielen sisälläkin murteiden väliset erot ovat huomattavia. Grebolle läheistä sukua ovat Norsunluurannikolla puhutut krumen-kielet. Moptin alue
Asukkaat ovat etupäässä fulbeja, dogoneja, bambaroita, markoja, bozoja, somonoja, songhaita ja boboja. Lisäksi on muun muassa tuaregeja, maureja ja moseja. Puhutuimmat kielet ovat dogon (41,4 %), fulani (25,9 %), bambara (11,1 %), bozo (9,1 %), songhai (4,4 %), tamašek (2,0 %) ja marka (1,8 %). Tuaregikielet
Tuaregikielet ovat tuaregien puhumien berberikielten ryhmä. Niitä puhutaan Saharan ja Sahelin alueella Nigerissä (noin 500 000 henkeä), Malissa (450 000), Algerian eteläosassa, Libyassa, Burkina Fasossa ja Nigeriassa. Kaikkiaan tuaregeja on yli miljoona henkeä. Monet heistä puhuvat myös arabiaa, songhaita, hausaa tai ranskaa. Taru sormusten herrasta
Gandalf lähtee Konnusta tutkiakseen asiaa varoitettuaan ensin Frodoa sormuksesta. 17 vuotta myöhemmin Gandalf palaa. Hän on saanut selville, että sormus on yksi mahtisormuksista. Gandalf on lisäksi saanut selville, että kaikkiin paitsi yhteen kuuluu jalokivi ja että yhdessä sormuksessa on kaiverrettu teksti. Lopullisena kokeena Gandalf heittää sormuksen Frodon takkaan. Sileästä kultasormuksesta tulee kuumuudessa näkyviin teksti ""Yksi sormus löytää heidät, se yksi heitä hallitsee…"", mikä varmistaa sormuksen olevan kaikkia muita hallitseva Valtasormus. Kieli on haltiakirjaimilla kirjoitettua mordorin kieltä. Sogdin kieli
Keskiajalla sogdin kielen syrjäyttivät klassinen persia sekä turkkilaiset kielet. Itämurteiden jatkajana pidetään jagnobin kieltä. Libanonin kurdit
Libanonin kurdiyhteisö voidaan jakaa kahteen osaan, joita erottaa toisistaan kieli. Noin kolmasosa Libanonin kurdeista puhuu äidinkielenään kurdin kielen kurmandžin murretta. he puhuvat arabiaa toisena kielenään ja Libanonissa ei ole kurdin kieltä opettavia kouluja. Toinen kurdien ryhmä puhuu äidinkielenään arabian murretta, johon on tullut vaikutteita kurdista, syyriasta ja turkista. Sorbi
Tšekin, puolan ja sorbin välinen sukulaisuus on ilmeinen, mutta niiden keskinäinen ymmärrettävyys on silti heikko.
Sekä ylä- että alasorbin asema vähemmistökielenä on tunnustettu Saksassa. Lausitzin eli Lužican kaksikielisyys on taattu Saksin ja Brandenburgin laeissa. Useissa kymmenissä alueen kouluissa sorbi on oppiaineena; eräissä kouluissa muutamia aineita opetetaan sorbiksi. Ylempää opetusta ei sorbiksi juuri ole tarjolla. Yliopistotasolla sorbia tutkitaan ja opetetaan ennen kaikkea Leipzigissa. Indrin kieli
Indri on Etelä-Sudanin Länsi-Bahr el-Ghazalin osavaltiossa sijaitsevan Rajan eli Ragan lähiössä puhuttava kieli. Kielen puhujat ovat indrit, jotka mm. heikon järjestäyneisyytensä takia ovat kautta aikojen joutuneet vaikutusvaltaisempien naapurikansojen alistamiksi ja assimiloimiksi. 1930-luvulla heidät alisti samassa osavaltiossa asuva kaligien kansa ja indrit puhuvatkin oman kielensä ohella myös kaligien kieltä eli ferogea, joka kuuluu samaan kieliryhmään kuin indrin kieli, sekä arabiaa. Ethnologue luokittelee indriä kuolevaksi kieleksi. Baekje
Baekjessa puhutun kielen luonne on arka aihe. Sillan kuningaskunnan alueella puhutusta kielestä käytetään termiä sillan kieli ja se levisi Sillan liittäessä alueita itseensä. Sillan kieli muodostanee nykyisen korean kielen edeltäjän ja se levisi myös Baekjeen Sillan liitettyä sen itseensä. Koreassa myös Baekjessa puhuttu kieli käsitetään myös usein korean murteeksi tai vähintään sen sukukieleksi. Arkeologian ja historian perusteella voidaan kuitenkin vahvoin perustein olettaa baekjen kielen olleen sukua nykyiselle japanille. Nykyinen japani perustuu Yamaton dynastiselle kielelle ja Yamaton valtion syntyhistoria liittyy puolestaan kiintesäti Korean niemimaahan ja etenkin Baekjen alueelta tulleisiin vaikutteisiin. Korean protohistoriallisen väestön voidaan olettaa jakaantuneen niin sanottujen esijapanin ja esikorean puhujiin, sekä Baekjen dynastiallisen eliitin muodostaneen Mahan-hemoliittouman käyttäneen esijapania. Joissakin historiallisissa lähteissä, kuten "Samguk sagissa" on säilynyt muinaisia paikannimiä, joista osa on japanilaistyylisiä. Japanilaistyyliset nimet ovat puolestaan keskittyneet Korean niemimaan länsi- ja keskiosiin, eli Baekjen ja Goguryeon raja-alueelle. Sillan kielen levittäytyminen entisille esijapanin puhuma-alueille Koreassa selittää myös hyvin korean ja japanin kielten nykyiset yhtäläisyydet. Sumerilaisten alkuperä
Erään teorian mukaan sumerilaiset olisivat olleet ainakin osittain Proto-eufratilaisia, jonka
niminen oletettu kansa olisi luonut Samarran ja Ubaidin kulttuurin.
Eräiden väitteiden mukaan Samarran kulttuurin ihmiset olisivat puhuneet esi-tigridistä kieltä, jossa esiintyi myös minolaisille ja hyksoksille tyypilliset ""banana""-tyyppisiä sanoja alāla, bunēne, silīli, Inanna, Zababa, Igigi, Aia, Kubāba jne. Jotkut väittävät tätä kieltä esiseemiläiseksi. Profo-Eufratin kielessä väitetään esiintyneen viljelyyn ja
metallinkäsittelyyn viittaavia sanoja, sekä alaryhmää ""ar"" pahar-nangar "savenvalaja puuseppä" että alaryyhmää ""ab/ag ub/ug"" esim. simug-ashgab "seppä nahkatyöntekijä". Tämä olisi liittynyt Ubaidin kulttuuriin. Language Creation Society
Language Creation Society (LCS) on kalifornialainen voittoa tavoittelematon järjestö, joka tukee keinotekoisten kielten luomista ja tiedottaa niistä suurelle yleisölle. Järjestö myös tarjoaa palveluksiaan medialle keinotekoisten kielten luomisessa. LCS:n tai sen jäsenten tunnetuimpiin toimeksiantoihin kuuluvat Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogian haltioiden kielen konsultointi (Bill Welden) ja Game of Thrones -fantasiasarjan dothrakin kielen luominen (David J. Peterson). Järjestö on perustettu vuonna 2007. Serbian kieli
Serbian kieli (serb. Српски језик, "Srpski jezik") eli serbia (serb. Српски, "Srpski") on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Serbiassa käytettävä standardisoitu muoto. Saman kielen muita standardeja ovat kroatian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Kaikki nämä muodot perustuvat läntisen eteläslaavin štokaaviseen murteeseen, joka jakautuu ekaavin, jekaavin ja ikaavin äänneryhmiin. Serer
Serer on nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhutaan Senegalissa Sine- ja Saloum-jokia ympäröivissä laaksoissa. Sereriä puhuu äidinkielenään 1 161 900 ihmistä. Wèn kieli
Wè eli guéré on Norsunluurannikossa puhuttava kru-kieli. Puhujia on yli 300 000 ja he asuvat Norsunluurannikon Dix-Huit Montagnesin ja Moyen-Cavallyn alueilla maan länsiosassa. Wè:stä on kolme päämurretta (etelä-, länsi- ja pohjois-wè), joista useita eri alamurteita. Murteet eivät ole välttämättä keskenään ymmärrettäviä; esim. pohjois-wèn Kouiblyn murretta ymmärtää vain noin puolet etelä-wèn puhujista. Lisäksi etelä-wè:ssä on 7 konsonanttia enemmän kuin pohjois-wè:ssä. Slovakki
Slovakin kieli on läheistä sukua muun muassa tšekille, puolalle ja sorbille. Erityisen lähellä se on tšekin kieltä; molempien kielten puhujat kykenevät yleensä ymmärtämään toisiaan hyvin, mihin vaikutti aikanaan erityisesti Tšekkoslovakian valtio, jossa ihmiset puhuivat aina omaa kieltään ja tulivat ymmärretyksi. Kaikkein nuorimmalle sukupolvelle, joka ei ole kokenut yhteistä Tšekkoslovakian aikaa, toisen kielen ymmärtäminen saattaa olla hieman hankalampaa. Arabian kieli
Arabia (arabiaksi عربية) on afroaasialainen kieli, jota puhuu äidinkielenään yli 300 miljoonaa ihmistä etenkin Arabian niemimaalla ja muualla Lähi-idässä sekä Pohjois-Afrikassa. Se on maailman viidenneksi tai neljänneksi puhuttuin kieli. Äidinkielisten puhujien lisäksi arabiaa osaa yli miljardi muslimia, sillä arabia on islamin pyhä kieli. Arabia jakautuu standardiarabiaan sekä lukuisiin paikallisiin variantteihin, jotka poikkeavat toisistaan huomattavan paljon. Arabiaa kirjoitetaan 28 perusmerkistä koostuvalla arabian aakkostolla oikealta vasemmalle. Šoorin kieli
Šoorin kieli (šooriksi шор тили, "šor tili") on Venäjällä Etelä-Siperiassa asuvien šoorien puhuma turkkilainen kieli. Lobit
Lobit ovat Burkina Fasossa Mustan Voltan yläjuoksulla ja lähialueilla Norsunluurannikolla ja Ghanassa asuva kansa. He puhuvat gurilaista kieltä. Läheisiä sukukansoja ovat mbuinit, gat, turukat ja dianit. Vuonna 1983 heitä arvioitiin olevan Burkina Fasossa yhteensä 460 000, Norsunluurannikolla 400 000 ja Ghanassa 100 000. Cottbus
Cottbus ("Chośebuz") on sorbilaisen kulttuurin keskus. Moni asia kaupungissa merkitty kahdella kielellä ja siellä on mm. sorbinkielinen lukio, mutta kaduilla sorbia kuulee harvoin. Kaupungissa sijaitsee myös Brandenburgin teknillinen yliopisto (BTU) ja matemaattis/tieteellisesti suuntautunut Max-Steenbeck-Gymnasium, jota pidetään yhtenä Saksan parhaista kouluista. Sormiaakkosviestintä
Sormiaakkosviestintä (SAV) on eräs kuuroutuneiden ja huonokuuloisten kommunikaatiomenetelmä, joka tukee huuliltalukua. Sormiaakkosviestinnässä käytetään sormiaakkosia näyttämään jokaisen sanan ensimmäinen kirjain posken vieressä, lähellä suuta. Jos sanan alussa on useampi konsonantti peräkkäin, ne kaikki sormitetaan "(kriisi, strutsi)". Myös yhdyssanoissa sormitetaan jokaisen osan ensimmäinen kirjain "(talonmies)". Sokotran kieli
Sokotra on seemiläinen kieli, jota puhutaan pääasiassa Jemeniin kuuluvalla Sokotran saariryhmällä, Intian valtamerellä. Sardi
Sardin kieli ("sardu") on hyvin vanhakantainen romaaninen kieli, jota puhutaan Sardiniassa. Sardinialla on neljä päämurretta: sassarin, logudorin, galluurin ja kampidaanin murteet. Ne poikkeavat toisistaan varsin paljon, mikä on vaikeuttanut sardinian kielen standardointia. Sassarin ja galluurin puhujat eivät edes pidä omia murteitaan sardinian kielenä; galluuri onkin pikemminkin korsikan kielen murre. Logudori poikkeaa italiasta eniten ja on puhujamäärältään suurin; toisaalta kampidaania puhutaan Sardinian pääkaupungissa Cagliarissa, mikä on omiaan nostamaan sen arvostusta. Somalin kieli
Somalin kieli on afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan valtakielenä Somaliassa ja Djiboutissa sekä vähemmistökielenä Etiopiassa ja Keniassa. Toisin kuin monet muut Afrikan maat, Somalia on kielellisesti ja etnisesti varsin yhtenäinen. Paimentolaisuuden mukana kieli on levinnyt koko Afrikan sarven alueelle, jossa puhutaan yleisesti somalin kieltä tai sille läheisiä murteita ja sukukieliä. Klaanirajat eivät ainakaan yleensä kulje kieli- ja murrerajojen mukaan. Somalin sukukieliä puhutaan myös naapurimaissa: esimerkiksi oromo (galla) on yksi Etiopian tärkeimmistä vähemmistökielistä. Susun kieli
Susu on nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhuu äidinkielenään noin miljoona ihmistä Guineassa ja Sierra Leonessa. Se on läheistä sukua jalunkan kielelle. Susulla on Guineassa "de facto" -kansalliskielen asema, mutta se ei ole maan virallinen kieli. Kieltä voidaan kirjoittaa arabialaisilla tai latinalaisilla kirjaimilla. Ruotsin kieli
Riikinruotsia eli Ruotsissa puhuttavaa ruotsia puhuttaessa painollisella tavulla on laskeva tai nouseva korko (esimerkiksi áxel ’olkapää’, àxel ’akseli’). Suomenruotsin painotus on monotonisempi, lähes samanlainen kuin suomen kielen. Pohjois-Ruotsissa puhuttavilla ruotsin murteilla on jonkin verran samoja ominaisuuksia kuin suomenruotsilla. Xiben kieli
Xiben kieli on tunguusikieli, jota puhuvat Kiinan Xinjiangissa asuvat xibet. Xibe ja mantšun kieli ovat keskenään ymmärrettäviä ja joidenkin sinologien mukaan (esim. Jerry Norman) xibe on mantšun murre, kun taas jotkut pitävät sitä erillisenä kielenä. Xibe poikkeaa mantšun kielestä mm. siinä, että siinä on kahdeksan vokaalia, kun taas mantšussa on vain kuusi vokaalia. Myös morfologia poikkeaa mantšun vastaavasta ja vokaalisointujärjestelmä on monimutkaisempi. Lisäksi xibessä on vähemmän kiinalaisperäisiä lainasanoja kuin mantšussa. Xibeä kirjoitetaan xiben kirjaimistolla, joka juontaa juurensa mantšun kirjaimistosta. Swahilin kieli
Alun perin swahili oli Afrikan itärannikon merenkulkijoiden kieli. Sitä puhuttiin Etelä-Somaliasta Pohjois-Mosambikiin ulottuvalla rannikkokaistaleella. Arabialaiset ja persialaiset kauppiaat vaikuttivat merkittävästi sekä swahilin kielen että swahilien yhteiskunnan kehittymiseen. Swahilin kielessä onkin lukuisia lainasanoja sekä arabiasta että persiasta. Huomattavin swahilinkielinen kaupunkikeskus oli Sansibarin saari. Välimeren lingua franca
Välimeren lingua franca eli sabir oli Välimerellä puhuttu pidginkieli. Kieltä puhuttiin 1000-luvulta 1800-luvulle, ja sen puhujat olivat esimerkiksi kauppiaita, merirosvoja ja orjakauppiaita, jotka yhteisen äidinkielen puuttuessa tarvitsivat kielen kanssakäymiseen toistensa kanssa. Kieli muodostui pääasiassa italian ja oksitaanin pohjalta, mutta se sai vaikutteita muistakin läntisen Välimeren alueella puhutuista kielistä kuten kreikasta, espanjasta ja portugalista. Ajan kuluessa myös ranskan kieli alkoi vaikuttaa Välimeren lingua francassa voimakkaasti ja korvasi sen lopulta käytöstä kokonaan. Halbi
Halbi on indoarjalainen kieli, jota puhutaan Intiassa Madhya Pradeshin, Chhattisgarhin, Maharashtran, Odishan ja Andhra Pradeshin osavaltioissa. Se kuuluu indoarjalaisten kielten itäiseen haaraan ja on läheistä sukua bhatrin kielelle. Halbia puhuu äidinkielenä 593 000 ihmistä, minkä lisäksi sitä puhuu 200 000 ihmistä vieraana kielenä. Puhekieli
Tyypillisiä puhekieliä ovat murteet ja slangit. Murteita ovat esimerkiksi Suomen eri osissa puhutut kielen muodot. Slangi on pienemmällä alueella tai yhteisössä puhuttava muunneltu kieli. Slangi on saanut vaikutteita useasti muista kielistä, kuten englannin kielestä. Slangi on enemmäkseen kaupungissa, harrastuksen tai työn kautta omaksuttu puheen muoto. Voidaan puhua myös jonkin alan ammattislangista, jargonista, jonka terminologiaa ulkopuolinen ei välttämättä ymmärrä. Sorbit
Sorbien kansallinen herääminen alkoi 1800-luvun alussa. Kansallistunnon nousuun vaikutti muun muassa valistus ja slavofiilinen liike, joka oli levinnyt Venäjältä. Vuosina 1845–1847 perustettiin "Macica Serbska" -niminen tieteellinen seura, jonka jälkeen perustettiin myös sorbinkielisiä lehtiä ja kirjoitettiin kirjallisuutta. Vuonna 1912 perustettiin "Domowina"-niminen katto-organisaatio, johon monet sorbiseurat liittyivät. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen hyväksytty Saksan tasavaltainen perustuslaki salli vähemmistöille "vapaan, kansanomaisen kehityksen" ja sorbilainen kulttuuri kehittyi lupaavasti kansallissosialistien nousuun saakka. Sorbilaisuus kiellettiin, mikä ilmeni esimerkiksi kadunnimien vaihtamisena ja organisaatioiden kieltämisenä. Sorbit yritettiin saada omaksumaan ajatus, jonka mukaan he olivat alun perin germaaninen heimo. Koska ajatus ei lyönyt läpi, heitä alettiin kohdella kuten muitakin alempiarvoisina pidettyjä slaaveja. Sorbiälymystöä suljettiin keskitysleireille tai pakkosiirrettiin muualle vuonna 1940. Sombat
Sombat ovat gurilaista kieltä puhuva kansa Beninisssä, Togossa ja Ghanassa. He asuvat Pendjari- ja Ouéméjokien yläjuoksuilla ja lähialueilla. Sukukansat mukaan lukien sombia on Beninissä 120 000, Togossa 20 000 ja Ghanassa yli 10 000. Silla
Sillan valtion alueella puhutusta kielestä on käytetty termiä sillan kieli. Korean niemimaalla lienee alun perin puhuttu useita eri kieliä, joista sillan kieli oli vain yksi. Joskus väitetään, että Sillan naapurivaltioissa puhuttiin sillan kielen murretta tai jotain sen sukukieltä, mutta todennäköisintä on, että kielet eivät olleet edes sukua keskenään. Baekjen dynastinen kieli oli sukua japanille ja Goguryeon kieli oli sukua ehkäpä nykyiselle mantšulle. Sillan kieli oli puolestaan nykyisen korean kielen edeltäjä ja se levisi lopulta koko niemimaan alueelle Sillan valloitusten kautta. Džibbalin kieli
Džibbalin kieli tunnetaan myös nimillä "šehri", "ehhkili", "ehkli", "šhawri", "šxawri", "šheri" ja "qarawi". Kieltä puhutaan Omanin Dhofarin alueen vuoristossa, alueen rannikon asutuskeskuksissa Raysutissa, Salalassa, Mirbatissa ja Sidhissä, sekä Kuria Muria -saarilla, joiden asukkaat puhuvat omaa murrettaan. Vuoden 1993 väestönlaskennan mukaan kielellä oli 25 000 puhujaa. Kielen puhujat kuuluvat useisiin eri heimoihin ja yhteiskuntaluokkiin. Dhofarin vuoriston džibbalin puhujat ovat puolipaimentolaisia ja he kasvattavat esimerkiksi kameleita ja karjaa, sekä keräävät olibaanihartsia. Rannikolla harjoitetaan useita eri elinkeinoja. Dinkan kieli
Dinkan kieli on nilosaharalainen kieli, jota puhutaan Etelä-Sudanissa. Kieltä puhuu 1 365 900 ihmistä, ja se jakaantuu viiteen päämurrealueeseen. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Dinkan kieli on tooninen kieli eli sävelkorko vaikuttaa merkitykseen. Korlain kreoli
Korlain kreoli eli kristi on portugalin kieleen perustuva kreolikieli, jota puhutaan Korlain kylän ympäristössä Intian Maharashtran osavaltion länsirannikolla. Kieltä puhui vuonna 1998 äidinkielenään 750 ihmistä. Korlain kreolissa on runsaasti aineksia marathista ja sen puhujat käyttävät marathia kommunikoidessaan ulkopuolisten kanssa. Ř
Ř (ř), "r ja hattu", on tšekin, sleesian ja sorbin kielissä esiintyvä kirjain. Sorbissa se ääntyy soinnittomana postalveolaarisena frikatiivina  ja sleesiassa taas soinnillisena retrofleksisena frikatiivina . Tšekkiläinen ääntämys puolestaan on kuin hankausäänteen ja täryäänteen välimuoto  eli suunnilleen kuin tärytön r-äänne (ei kuitenkaan puolivokaali  niin kuin englannin r-kirjain). Tšekkilasten sanotaan oppivan sen lausumisen yleensä viimeisenä äidinkielensä äänteistä, ja muunkielisten on vaikea koskaan oppia ääntämään sitä oikein. Sorbit
Sorbien esi-isät tulivat sorbien nykyisille alueille 500-luvulla Karpaatien pohjoisosista. He asettuivat Oderin ja Elben väliselle alueelle. Muuttajat koostuivat 20 eri heimosta. Sorbit kävivät kauppaa frankkien ja saksien kanssa, jonka lisäksi sorbilaisia kauppamiehiä kävi Arabiassa ja Bysantissa saakka. Asuinalueilleen sorbit rakensivat linnavalleja, joita on säilynyt noin 600. Sorbit asuivat slaavilaistyylisissä pyörökylissä eli "rundlingeissa". Sorbit elivät erillään saksalaisista, kunnes heidän alueilleen alkoi muuttaa saksalaisia uudisasukkaita 1100-luvulta eteenpäin. Sorbien alueelle perustettiin muun muassa Bautzenin ja Dresdenin kaupungit, mikä muutti alueen rakennetta. 1300-luvulle saakka sorbit olivat tasavertaisessa asemassa saksalaisten kanssa, mutta sen jälkeen heitä alettiin syrjiä muun muassa siten, että tiettyjen ammattien harjoittaminen ei ollut mahdollista. Sorbilainen yläluokka saksalaistui ja useimmat sorbit joutuivat maaorjuuteen. Garon kieli
Garon kieli on Intian Meghalayan osavaltiossa ja sen lähialueilla Bangladeshissä asuvien garojen puhuma sinotiibetiläinen kieli. Nubialaiset kielet
Nubialaiset kielet ovat kieliryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan muinaisen Nubian eli nykyisen Sudanin ja Egyptin alueella. Puhutuimpiin nubialaisiin kieliin kuuluvat nobiin, mattokki ja andaandi. Komorin kieli
Komori on bantukieli, jota puhutaan Komoreilla ja Mayottella Intian valtameren länsiosassa. Kieli voidaan jakaa neljään läheiseen sukukieleen, joita puhutaan saariston eri osissa. Puhutuin variantti on Iso-Komorilla puhuttu ngazidjankomori, jota puhuu vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan äidinkielenään noin 312 000 ihmistä. Anjouanin saarella puhuttua ndzwaninkomoria puhuu 275 000 ihmistä, ja Mayottella puhutulla maorenkomorilla on 97 000 puhujaa. Neljäs komorin variantti on Mohelin saarella puhuttu mwalinkomori, jonka puhujamäärä vuoden 2000 väestönlaskennassa oli 28 000. Koron kieli
Koro on tiibetiläis-burmalainen kieli, joka on löydetty 2008. Sillä on Itä-Kamengin alueella Intian Arunachal Pradeshissa noin 800–1 200 puhujaa. Puhujissa on vain vähän alle 20-vuotiaita. He elävät Aka (Hruso) -kansan keskuudessa, mutta kieli on vain etäisesti sukua muiden puhumalle kielelle, sillä siinä on omat sanat lukusanoille, ruumiinjäsenille ja muulle perussanastolle. Vaikka se muistuttaa tania, jota puhutaan idempänä, se näyttäisi olevan oma haaransa tiibetiläis-burmalaisissa kielissä. Bogor
Kaupungin kieli on sundan paikallinen Bogorin murre, vaikka jo Jakartassa kuulee enemmän indonesiaa. Länsislaavilaiset kielet
Länsislaavilaisia kieliä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, joihin on tarvittaessa lisätty muutamia lisämerkkejä . Länsislaavilaisista kielistä puhujamäärältään suurin on puola. Lisäksi kielikuntaan kuuluvat tšekki, slovakki, kašubi, polabi,
sorbin muotoa (alasorbi, yläsorbi) ja keskiajalla kuollut juutalaisväestön knaani . Serbske Nowiny
Serbske Nowiny on yläsorbin kielellä viidesti viikossa julkaistava sanomalehti. Lehteä alettiin julkaista vuonna 1920, mutta vuonna 1937 natsi-Saksassa se pantiin kieltoon. Vuonna 1947 sen julkaisua jatkettiin uudella nimellä Nowa Doba, ja vuonna 1990 lehden nimi muutettiin takaisin Serbske Nowinyksi. Sanomalehti toimii puolestapuhujana sorbeille kaksikielisellä Lausitzin alueella Saksassa edistäen sorbin kielen käyttöä ja kehitystä. Serbske Nowiny -lehteä julkaisee sorbinkielinen kustantamo Ludowe Nakładnistwo Domowina. Samainen kustantamo julkaisee myös Nowy Casnik -lehteä alasorbin kielellä. Bozot
Bozot ovat mandelaista bozon kieltä puhuva kansa Malissa. He asuvat hajanaisina ryhminä Nigerin ja sen sivujokien varrella. Kieleltään ja kulttuuriltaan bozot ovat lähellä soninkeja. Songhaiden keskuudessa elävästä ryhmästä käytetään nimitystä sorko. Samankaltainen bambararyhmä ovat somonot. Bozoja arvioidaan olevan lähes 250 000 henkeä. Sorbi
Kielellä on myös jonkin verran puhujia Yhdysvalloissa Texasin Lee Countyssa, jossa ilmestyi vielä hiljattain sorbinkielinen sanomalehti. Sorbit
Sorbit eli vendit ovat pieni slaavilainen kansa, jonka perinteinen asuma-alue sijaitsee Lausitzissa, Saksin ja Brandenburgin osavaltioissa Saksassa. Sorbeja on nykyisin noin 60 000. Sorbit puhuvat saksan kielen ohella slaavilaisiin kieliin kuuluvaa sorbia. Soranî
Soranî () on kurdin kielen murre, jota puhutaan Etelä- ja Itä-Kurdistanissa. Kurdin kielessä on kaksi päämurretta, joista toinen on kurmancî (kurmandži). Nämä murteet eroavat puhuttuna toisistaan vähän, mutta kirjoitettuna paljon, koska kurmancîa kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla ja soranîa arabialaisilla aakkosilla. Naaba
Naaba on Nepalissa puhuttava tiibetiläis-burmalainen kieli. Vuonna 1985 sitä puhui äidinkielenään noin viisisataa henkilöä. Puhujat ovat pääasiassa buddhalaisia. Useimmat puhujat ovat kaksikielisiä lhomin kanssa. Kuvin kieli
Kuvin kieli on Intiassa Orissan osavaltion Ganjamin, Kalahandin ja Koraputin piirikunnissa sekä Andhra Pradeshin Visakhapatnamin ja Srikakulamin piirikunnissa puhuttu dravidakieli. Sillä on noin 250 000 puhujaa. Serbokroaatin kieli
Monissa sanoissa on yhden kirjaimen muutoksia. 'Suola' on serbiassa 'so' ja haukka 'soko', kun kroatiassa sanat ovat 'sol' ja 'sokol'. Joissain sanoissa myös h ja v vaihtelevat (muva ↔ muha, 'kärpänen') Erot sanoissa kuten 'kemija' (Kroatiassa) ja 'hemija' (Serbiassa) ja niistä johdetuissa sanoissa (kemiallinen, kemisti, ...) ja 'Europa' ↔ 'Evropa' (eurooppalainen, euro, ...) johtuvat sanojen lainaamisesta eri kielistä. Kolamin kieli
Kolamin kieli on Intiassa Andhra Pradeshin osavaltion Abilabadin piirikunnassa ja Maharashtran osavaltion Yeotmalin ja Wardhan piirikunnissa puhuttu dravidakieli. Sillä on noin 100 000 puhujaa. Nubat
Nubat ovat kordofanilaisia kieliä puhuva etninen ryhmä Sudanissa. He asuvat Kordofanin maakunnan Nubavuorilla. Nubia ei tule sekoittaa toista alkuperää oleviin nubialaisiin. Taru sormusten herrasta
Teoksissa esitellään useita Tolkienin itsensä luomia haltiakieliä, kuten harmaahaltioiden kieli sindar sekä suurhaltiakieli quenya. Quenyaa kirjoitettiin tengwar-aakkosilla. Lisäksi Tolkienin teoksissa esiintyy haltioiden sekä kääpiöiden käyttämiä cirth-riimuja. Haltiakielistä quenya perustuu monin osin suomen kieleen ja sindar lähinnä Walesin kieleen eli kymriin. Kielien monimutkaisuudesta näkee Tolkienin suuren kiinnostuksen lingvistiikkaan. Tolkien loi kielet myös muun muassa kääpiöille ja örkeille, vaikkakaan ei yhtä laaja-alaisesti. Lisäksi hän loi Keski-Maalle yleiskielen westronin, jonka hän julkaistuissa kirjoissa kuitenkin ”korvasi” englannilla. Tämä tarkoittaa, että kaikki haltiakieliset ilmaukset on säilytetty sellaisinaan, mutta kaikki englanniksi (tai suomennoksessa vastaavasti suomeksi) kerrotut asiat on kerrottu alun perin westronilla. Sorbit
Natsihallinnon kukistuttua toisen maailmansodan myötä 1945 "Domowina" aloitti toimintansa uudelleen. Sorbeille ajettiin autonomiaa, mutta ajatukset siitä osoittautuivat epärealistisiksi. Vuonna 1948 voimaan astuneella lailla taattiin sorbien oikeudet ja kulttuurin elvyttämistyöt aloitettiin. Kehitys loppui kuitenkin 1950-luvulla, kun Itä-Saksan valtiossa aloitettiin sorbien assimilisaatioon tähtäävä politiikka. "Domowinan" johtoon valittiin tämän politiikan ajamiseksi "oikein" ajattelevia kommunisteja. Sorbin kieltä lakattiin käyttämästä opetuskielenä ja sitä opetettiin vuonna 1979 enää kuudessa koulussa. Saksan jälleenyhdistymisen tapahduttua sorbilainen kulttuuri on elpynyt. Sorbien asuma-alue on merkittävä ruskohiilen esiintymisalue. Kaivostoiminta on toisaalta tuonut heille elinkeinon, mutta toisaalta laajetessaan tuhonnut asuinaluetta. Ruotsalainen Vattenfall-energiayhtiö on hankkinut hiilen esiintymisalueita omistukseensa ja elvyttänyt kaivostoimintaa. Tämä on tuottanut ongelmia sorbeille. Aiheutettua vahinkoa on yritetty korvata. Nykyisin sorbeja on noin 60 000, joista 40 000 asuu Ylä-Lausitzissa ja loput 20 000 Ala-Lausitzissa. Afrikan kielet
Afroaasialaisia eli seemiläis-haamilaisia kieliä puhutaan koko Pohjois-Afrikassa sekä Saharan eteläpuolella Keski- ja Itä-Afrikassa. Suurin kieli on arabia, jota puhutaan laajalti myös Lounais-Aasiassa. Muita merkittäviä afroaasialaisia kieliä ovat Luoteis-Afrikan berberikielet, Nigerian hausa, Etiopian amhara ja oromo sekä somali. Myös muinainen egyptin kieli sekä siitä kehittynyt, kirkollisessa käytössä nykypäivään saakka säilynyt koptin kieli kuuluvat afroaasialaisiin kieliin. Suit (kansa)
Suit ovat maanviljelijöitä ja he kasvattavat esimerkiksi riisiä, vehnää, rapsia, appelsiineja, sitruunoja ja muita hedelmiä. Proteiinia on saatu puolestaan kalastamalla. Suit ovat perinteisesti puhuneet suin kieltä, mutta kiina on sittemmin vallannut alaa etenkin nuoremman sukupolven keskuudessa. Myös suurin osa suita äidinkielenään puhuvista osaa kiinaa. Suilla on oma kirjoitusjärjestelmänsä, mutta sitä käytetään lähinnä uskonnollisissa menoissa. Uskonnoista suit harjoittavat buddhalaisuutta, taolaisuutta ja animismia. Muutamat tuhannet heistä ovat kääntyneet kristinuskoon protestanttisten ja katolilaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta 1800- ja 1900-luvuilla. Sumeri
Vallitsevan näkökulman mukaan sumerin kieli on isolaattikieli, eli sille ei ole löydetty sukulaiskieliä. Monet ovat yrittäneet rinnastaa sumeria uralilaisiin, altailaisiin sekä dravidakieliin, mutta toistaiseksi heikoin tuloksin. Erityisen ahkerasti töitä tämän eteen on tehnyt unkarilainen Fred Hámori, jonka teoria tosin on jäänyt varsin pienen kannattajajoukon tukemaksi. Vuonna 2016 ilmestyneessä kirjassaan "Etymological Dictionary of the Sumerian language" suomalainen assyrologi Simo Parpola on esittänyt, että sumeri kuuluisi uralilaisiin kieliin. Uralilaisten kielten tutkijat ovat ensi kommenteissaan suhtautuneet Parpolan teoriaan epäillen. Westron
Kaikista Keski-Maan kielistä juuri tämä oli lingua francan eli yhteiskielen asemassa, joten kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä "Taru sormusten herrasta" tämä on se kieli, jota niiden hahmot oikeasti puhuvat. Sana "westron" on muokattu englannin kielen sanasta "west", mutta itse sana ei kuulu kieleen. Songhaikielet
Songhaikielet ovat Nigerjoen keskijuoksulla Nigerissä, Malissa, Nigeriassa, koillisessa Burkina Fasossa sekä Beninissä Guenen seudulla puhuttujen kielten ryhmä. Suurimpia niistä ovat djerma eli "zarma" (1,5–2 miljoonaa puhujaa etupäässä Nigerissä), songhai (yli 500 000 Malissa ja Nigerissä) ja dendi (yli 20 000 Nigerissä ja Beninissä). Tuaregi- tai laajemmin berberivaikutteisia pohjoisryhmän kieliä ovat tadaksahak, tasawaq, tagdal ja korandjé. Roope Ankka
Roope puhuu äidinkielenään englantia. Vuosikausien matkustamisen ansiosta hän kuitenkin on oppinut puhumaan myös monia muita kieliä, kuten arabiaa, espanjaa, indonesiaa, ruotsia, hollantia, saksaa, polynesiaa ja useita kiinalaisia murteita sekä monia kuvitteellisia kieliä. Hän osaa myös lukea arabialaista kirjaimistoa ja egyptiläisiä hieroglyfejä. Suomennoksessa Roope tietysti puhuu suomea, kieltä jota hän "Sammon salaisuuden" mukaan oppi aikoinaan käydessään porokauppaa Lapissa. Eblan kieli
Ebla on kuollut seemiläinen kieli, jota puhuttiin Eblan kaupungissa, nykyisen Syyrian alueella 2000-luvulla eaa. Ebla oli läheistä sukua akkadin kielelle. Abronin kieli
Abronin kieli on nigeriläis-kongolainen kieli, jota puhuvat abronit etenkin Ghanassa (yli miljoona puhujaa) ja Norsunluurannikolla (132 000 puhujaa). Se tunnetaan myös nimillä Bron, Brong, Doma ja Gyaman. Mozarabin kieli
Mozarabin kieli oli läheistä sukua toisilleen olevien romaanisten murteiden murrejatkumo, jota puhuttiin muslimien hallitsemilla iberian niemimaan alueilla. Mozarabia on kehittynyt myöhäislatinasta ja varhaisista romaanisista murteista, jota puhuttiin Hispaniassa 400-700-luvuilta ja aina 1300-luvulle. Somalia
Somalialaiset kuuluvat seemiläis-haamilaisiin kansoihin. Somalian väestöstä noin 85 prosenttia on somaleita, muita etnisiä ryhmiä ovat somalian bantut ja arabit. Useimmat somalit puhuvat somalin kieltä tai sen murretta. Suurin murre on maymay eli maay jota puhutaan Jubba- ja Shebelli-jokien välisellä alueella. Maay voidaan katsoa myös omaksi kielekseen, sillä sen puhujien on vaikea ymmärtää somalin kirjakieltä.
Uskonnoltaan useimmat ovat sunnimuslimeita. Salaarin kieli
Salaari on salaarien puhuma altailaisten kielten turkkilaiseen ryhmään kuuluva kieli. Sitä puhutaan Kiinaan kuuluvissa Qinghain ja Gansun provinsseissa sekä Xinjiangin autonomisessa provinssissa. Salaareja on yli 100 000, mutta vain noin kolmasosa heistä puhuu salaarin kieltä. Sorbi
Yläsorbin kieltä (hornjoserbšćina tai hornjoserbska rěč) käytetään Ylä-Lausitzissa nykyisessä Saksin osavaltiossa. Sitä puhuu äidinkielenään noin 15 000 henkeä. Alasorbi (dolnoserbšćina tai dolnoserbska rěc) on noin 7 000 puhujan äidinkieli, ja sitä käytetään lähinnä Ala-Lausitzissa, nykyisessä Brandenburgin osavaltiossa. Lisäksi sorbin osaajia on useita kymmeniä tuhansia, mutta heidän pääkielensä on saksa. Kaikki sorbin puhujat osaavat myös saksaa. Saksan kieli on vaikuttanut sekä sanastoon että lauseoppiin. Korni
Korni (korniksi "Kernowek") on Cornwallissa puhuttu kelttiläinen kieli, jota puhuivat kornit. Se sammui 1700-luvulla, mutta sitä on sittemmin yritetty elvyttää. Lapsille opetetaan korniksi ja kornin kielelle on tehty elokuva. Erään arvion mukaan kornia puhuu noin 2 900 ihmistä, joista 245 osaa kieltä sujuvasti. Korni on läheistä sukua kymrille ja bretonille. Noin 80 % kornin kielen sanoista on samoja bretonin kielen kanssa, 75 % kymrin kanssa ja 35 % on samoja iirin kanssa. Osan sanoista oletetaan olevan samoja 1100-luvulla hävinneen kumbrin kielen kanssa. Sumeri
Typologisesta näkökulmasta sumeri edustaa agglutinoivaa kielityyppiä. Se on etenkin sijataivutuksen ja verbijärjestelmänsä osalta erityisen rikas; sijamuotoja ja moduksia (tai tarkemmin modaaliprefiksejä) on kumpiakin kymmenisen kappaletta. Substantiivit jaetaan elollisiin ja elottomiin, tämän vuoksi myös verbitaivutuksessa on erilliset muodot 3. persoonan muodoille riippuen siitä, onko lauseen agentti elollinen vai eloton. Silbo
Silbo eli silbo gomero on Kanariansaariin kuuluvalla La Gomeran saarella esiintyvä kieli, joka on viestimistä viheltämällä. Paikallisten tiedetään viestineen toisilleen viheltämällä jo 1400-luvulla. Tällöin myös lähetyssaarnaajat ja espanjalaismiehittäjät pistivät viestitavan merkille. Vähitellen espanjankielisetkin omaksuivat kielen. Linnunlaulua muistuttava kieli on todettu hyödylliseksi viestittäessä yli La Gomeran erittäin vaikeakulkuisen maaston, koska äänen kantama voi olla jopa kolme kilometriä. Viheltäen voidaan muodostaa neljä vokaalia ja konsonanttia, joita yhdistelemällä voidaan ilmaista noin 4 000 eri sanaa. Silbo on ollut pakollinen oppiaine La Gomeralla vuodesta 2000 alkaen ja sai vuonna 2009 Unescon Intangible Heritage -statuksen. Sumeri
Kun amorilaiset valtasivat Sumerin, kieli rajoittui papiston kieleksi ja klassiseksi kieleksi myöhemmän ajan latinan tapaan. Jotkut tutkijat väittävät, että sumeria olisi puhuttu joillain alueilla Etelä-Irakissa vielä 1700 eaa.Armas Salonen luettelee kirjoissaan muutamia sumerin kielen substraatteja, eli jäänteitä alueen sumerilaisia edeltävistä kielistä. Osa sanoista on tietenkin voinut kulkeutua sumerilaisille naapurikansoilta.Yhteenveto yllä olevista kolmesta ryhmästäToisten mukaan esimerkiksi Sumerin paikannimissä näkyy vanhempia kieliä. Bodon kieli
Bodon kieli on sinotiibetiläisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan pääasiassa Intiassa ja Nepalissa. Bodo on virallinen kieli Assamissa. Korean kieli
Korean kieli on kokoonsa nähden hyvin yhtenäinen. Esimerkiksi japanin kieleen verrattuna sen alueelliset ja sosiaaliset erot ovat pieniä. Kielessä voidaan erottaa joitakin murteita, joiden erot ovat kuitenkin vähäiset. Eri murteiden puhujat pystyvät ymmärtämään toisiaan vaivatta. Murreryhmät jaetaan tavallisesti ilmansuuntien ja historiallisten läänien mukaan viiteen ryhmään, joita ovat 1. koillismurteet Hamgyongin alueella, 2. kaakkoismurteet Gyeongsangin alueella, 3. lounaismurteet Jeollan alueella, 4. luoteismurteet Pyonganin alueella ja 5. keskiset murteet Chungcheongin, Gyeonggin ja Hwanghaen alueella. Keskinen murrealue muodostaa puhujamäärältään selvästi suurimman murrealueen. Koreaan kuuluvan Jejun saaren murre on kehittynyt mantereen lounaismurteista, mutta se on säilyttänyt joitakin mantereelta kadonneita vanhakantaisuuksia ja eroja on myös esimerkiksi äännerakenteessa. Etelä-Koreassa pääkaupunki Soulin murre muodostaa prestiisimurteen koko maan alueella ja myös puhujien keskuudessa ulkomailla. Šerpan kieli
Šerpa on nepalilaisten šerpojen puhuma tiibetiläis-burmalainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Sagarmathan, Janakpurin ja Bagmatin vyöhykkeillä. Yhteensä šerpaa puhuu äidinkielenään 168 800 ihmistä. Etnisten šerpojen lisäksi osa Himalajalla työskentelevistä kantajista ja oppaista osaa šerpaa vieraana kielenä. Egypti
Arabian kieli tuli Egyptiin muslimivalloituksen myötä 600-luvulla ja egyptinarabiasta on sittemmin tullut maan nykyinen puhekieli. Sellaisena se syrjäytti koptin kielen vähitellen, lopullisesti kuitenkin vasta 1600-luvulla. Kirjoitetun ja puhutun kielen välillä on suuria eroja, ja puhutussa kielessä alueellisia murre-eroja. Television ja radion myötä Kairon murre leviää koko maahan ja muuallekin arabiankieliseen maailmaan.
Egyptiin kuuluvassa osassa Nubiaa asuu noin miljoona nilo­saharalaisiin kieliin kuuluvien dongolan ja nobiinin kielen puhujaa. Nämä kielet ovat toisilleen läheistä sukua, ja ne luetaan joskus saman kielen murteiksi. Maassa on myös satojatuhansia indo-arjalaisen, romanille sukua olevan doman kielen puhujaa. Suomen kurdit
Suomen kurdit puhuvat useita eri kurdin kielen murteita ja osaavat usein muita kieliä samaan aikaan. Irakista saapuneet kurdit puhuvat useimmiten kahta suurimpaa murretta, kurmandžia tai soranîa. Näistä kahdesta soranî on Suomessa käytetympi. Itsensä kurdeiksi omaksuvien määrä on todennäköisesti suurempi kuin sitä äidinkielenään puhuvien määrä. Esimerkiksi monet turkkilaistaustaiset kurdit puhuvat äidinkielenään turkkia kurdin sijaan. Kurdeilla on ollut Suomessa useita eri järjestöjä, jotka ovat ajaneet kurdien asiaa Kurdistanissa. Monet näistä järjestöistä ovat suoraan tai epäsuoraan yhteyksissä Kurdistanin poliittisiin järjestöihin. Serbit
Useimmat serbit puhuvat serbian kieltä, joka kuuluu slaavilaiseen kieliryhmään. Kyrillisten aakkosten käytöstä huolimatta kieli on samankaltainen kuin kroatian kieli ja bosnia, joten nämä kielet luokitellaan kielitieteellisesti yhdeksi serbokroatian kieleksi. Hon kieli
Ho on Intiassa Jharkhandin, Odishan ja Länsi-Bengalin osavaltioissa puhuttu austroaasialainen kieli, joka on läheistä sukua mundarille, santalille ja mundalle. Kielellä on vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 1 040 000 puhujaa. Hota voidaan kirjoittaa devanagarilla tai orijalaisilla kirjaimilla. Siwin kieli
Siwin kieli on Siwan keitaalla Egyptissä asuvien berberien äidinkielenään puhuma berberikieli. Sitä puhutaan myös lähistöllä sijaitsevalla pienellä Qaran (Gara) keitaalla sekä mahdollisesti Libyan puolella rajaa Jaghbubissa. Siwin puhujia on lähes 15 000 henkeä. He muodostavat valtaosan Siwan keitaan asukkaista. Songhain kieli
Kieli koostuu toisistaan poikkeavista murteista, jotka muodostavat läntisen, keskisen ja itäisen ryhmän. Yleiskielen pohjana on Gaon seudulla puhuttava itämurre, johon lukeutuu muun muassa koyraboro senni. Länsimurteita puhutaan Timbuktun alueella ja keskimurteita Douentzan piirin Homborin seudulla. Sanastossa on runsaasti lainoja hausasta. Sorbi
Arkielämässä, kuten viranomaisten kanssa asioitaessa, sorbinkieliset käyttävät yleensä saksaa. Kielen säilyminen ei ole välittömästi uhattuna, joskin puhujamäärä saattaa olla laskussa. Sorbi
Yläsorbiksi ilmestyy sanomalehti Serbske Nowiny, alasorbiksi (ja saksaksi) ilmestyy viikkolehti Nowy Casnik. Quenya
Nykyinen kiinnostus Tolkienin kieliä kohtaan voidaan Carl Hostetterin mukaan jakaa kahteen suuntaukseen: pyrkimyksiin analysoida ja kuvailla kieliä ja pyrkimyksiin käyttää niitä lähinnä kielten myöhäisten muotojen pohjalta. Yksinkertaistettua quenyaan pohjautuvaa kieltä on käytetty live-roolipeleissä. Peter Jacksonin ohjaamien "Taru sormusten herrasta" -elokuvien dialogissa ja musiikissa kuullaan esimerkkejä sindarista ja vähäisemmässä määrin myös quenyasta. Osa quenyankielisistä katkelmista on peräisin Tolkienilta, loput on kääntänyt elokuvia varten David Salo. Siwin kieli
Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Lähes kaikki siwalaiset puhuvat toisena kielenään arabiaa. Yhteisössä vallitseva endogamia näyttää turvaavan siwin kielen tulevaisuuden. Yleistyvissä seka-avioliitoissa syntyneet lapset puhuvat kuitenkin enimmäkseen arabiaa. Songhain kieli
Songhain kieli (myös "songai") on Nigerjoen keskijuoksulla Malissa, Nigerissä sekä Burkina Fasossa puhuttava songhaikieli. Sen lähisukulaisia ovat lähinnä Nigerissä ja Nigeriassa puhuttava djerma eli zarma sekä Nigerin ja Beninin dendi. Malissa ja Algeriassa on myös tuaregien puhumia songhain variantteja. Kielen puhujamääräksi arvioidaan 1,1 miljoonaa. Torresinsalmen saarelaiset
Torresinsalmen saarelaiset puhuvat Torresinsalmen saarten kieliä, jotka ovat Kalaw Lagaw Ya, Meriam Mir, ja Torresinsalmen kreoli.