Kuinka pitkä valtatie 2 on?
Valtatie 2 (Viro)
Valtatie 2 (Eurooppatie E263) on Viron pohjois–etelä-suuntaisia pääväyliä. Se kulkee Tallinnasta Paiden, Põltsamaan, Tarton ja Võrun kaupunkien kautta maan kaakkoisrajalle Venäjän Pihkovan ja Latvian Riian kaupunkien väliselle E77-tielle (valtatie 7). Valtatie 2 on 287,8 kilometriä pitkä. Valtatie 2
Valtatie 2 on Vihdin Palojärveltä Forssan kautta Porin Mäntyluotoon johtava valtatie. Tien pituus on 227 kilometriä. Tie on lyhyitä nelikaistaisia osuuksia lukuun ottamatta kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden kapea. Tietä parannettiin useasta kohdasta vuosien 2006–2009 välisenä aikana. Tien eteläisin kilometri Palojärvellä on moottoritietä (aikaisemmin moottoriliikennetietä), joka liittyy valtatie 1:een.
Seututie 120
Koska tie oli varsin mäkinen, sen ei enää 1960-luvulla katsottu täyttävän valtatielle asetettavia vaatimuksia. Sen vuoksi valtatien 2 uusi linjaus rakennettiin 1970-luvulla korkeampitasoisena. Uusi tie erkanee Turun moottoritieltä Vihdin Palojärvellä. Uuden tieosuuden valmistuttua se numeroitiin valtatieksi 2 ja Vihdintie seututieksi 120. Myöhemmin Vihdintie on Haagasta Kehä III:n liittymään saakka rakennettu nelikaistaiseksi. Se ei kuitenkaan ole moottoritie, vaan sen varrella on monia liikennevalo-ohjattuja tasoliittymiä. Koillisväylä
Koillisväylä eli Pohjoinen meritie () on Aasian pohjoispuolitse Atlantin valtamerestä Tyyneenmereen johtava avomeritie, pituudeltaan noin 6 500 kilometriä. Suurimman osan vuotta meritie on jäässä, ja koko väylä ollut historiassa auki vain tavallisesti kaksi kuukautta vuodessa, koska Laptevinmeri on ollut jäässä lokakuulta heinäkuun loppuun. Nykyään Koillisväylä on kuitenkin auki yli kaksi kuukautta vuodessa. Jäämerellä on vähiten jäätä syyskuussa. Valtatie 6
Valtatie 6 on Loviisan Koskenkylästä Kouvolan, Lappeenrannan, Imatran ja Joensuun kautta Kajaaniin johtava valtatie. Tie on itäisimmän Suomen tärkein pohjois-eteläsuuntainen reitti. Tien pituus on 604 kilometriä. Kouvolan ja Joensuun välillä tie kulkee samassa linjauksessa Karjalan radan kanssa. Valtatie 3
Valtatie 3 on Helsingistä Hämeenlinnan ja Tampereen kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 424 kilometriä. Valtatie 9
Moottoritietä valtatiellä 9 on noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella. Tie
Suurin osa Suomen teistä on kaksikaistaista ja yksiajorataista. Moottoriteitä on 700 kilometriä ja muita kaksiajorataisia maanteitä 271 kilometriä. Moottoriliikenneteitä on 116 kilometriä, minkä lisäksi on jonkin verran ohituskaista- ja leveäkaistateitä. Koskue
Valtatie 3 kulkee Koskuen läpi pohjois–etelä-suunnassa. Tampereentie eli paikallistie 17073 kulkee pohjois–eteläsuunnassa Ala-Koskuen, Koskuen kirkonkylän ja Yli-Koskuen läpi. Tie oli vuoteen 1994 saakka osa valtatietä 3. Tampereentie yhdistyy Ala-Koskuella ja Yli-Koskuella valtatiehen 3, joka tunnetaan Koskuen kohdalla nimellä Koskuen kehätie. Seututie 273 alkaa Koskuen ja Keskikylän rajalta ja johtaa Ilvesjoen ja Karvian kautta Kankaanpäähän. Koskuen kirkonkylältä on matkaa Jalasjärven keskustaan 17 kilometriä, Keskikylään 9 kilometriä, Ilvesjoelle 9 kilometriä, Ylivalliin 7,5 kilometriä, Alavalliin noin 17 kilometriä, Hirvijärvelle noin 21 kilometriä ja Jokipiihin noin 21 kilometriä. Parkanoon matkaa on 42,5 kilometriä, Kihniöön 31,5 kilometriä, Kauhajoelle 42 kilometriä, Seinäjoelle 51,5 kilometriä ja Helsinkiin 310 kilometriä. M11 (Valko-Venäjä)
Valtatie M11 () on noin 190 kilometriä pitkä pohjois-eteläsuuntainen valtatie Valko-Venäjän Hrodnan ja Brestin alueilla. Valtatie alkaa Liettuan vastaisella rajalla olevalta Benjakonin raja-asemalta (), kiertää Voranavan sen itäpuolelta, jatkaa Lidan, Dzjatlavan ja Slonimin kautta näiden eteläpuolella sijaitsevaan Ivatsevitšyn piirin Byteniin (), jonka jälkeen tietä on vielä 8 kilometriä ennen kuin tie saapuu lopulta kansalliselle tielle R2. Valtatie M11 muodostaa osan eurooppatietä E85 (), eli osuuden Liettuan rajalta R2-kantatielle, jonka jälkeen E85 jatkaa lounaaseen R2-kantatietä seuraten. Kansallisen tien R2 risteyksestä on kolmen kilometrin matka seuraavalle valtatielle eli Brestistä Minskin kautta Moskovaan johtavalle valtatielle M1 (joka on tietullitietä). Valtatie 3
Valtatie 3 alkaa Helsingistä Mannerheimintien päästä. Helsingin Kivihaan ja Vantaalla sijaitsevan Kehä III:n eritasoliittymän välillä valtatie 3 on hyvälaatuista nelikaistaista valtatietä, jonka kaikki liittymät ovat eritasoliittymiä (ei kuitenkaan moottoritietä). Kehä III:n ja Ylöjärven välinen osuus on kokonaisuudessaan nelikaistaista moottoritietä. 180 kilometrin pituisena se on Suomen pisin moottoritie. Pääkaupunkiseudulla tiestä käytetään myös nimeä "Hämeenlinnanväylä", joskus puhekielessä myös "Tampereenväylä". Aikaisemmalta nimeltään tie on "Nurmijärventie". Moottoritien liikennemäärät ovat varsin suuret koko sen matkalla. Esimerkiksi Riihimäen kohdalla tien liikennemäärä on noin 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valtatie 8 (Viro)
Valtatie 8 kulkee Tallinnasta Keilan kautta Paldiskiin. Valtatie on 47,2 kilometriä pitkä. Kehä II
Kehä II (), toiselta nimeltään Kilonväylä eli seututie 102 on uusin pääkaupunkiseudun kehäteistä. Nykyisellään Kehä II ei ole Helsingin niemeä itä-länsisuunnassa kiertävä kehätie, kuten Kehä I ja Kehä III, vaan ulottuu ainoastaan Länsiväylältä Turuntielle palvellen eteläisen ja keskisen Espoon etelä-pohjoissuuntaista liikennettä. Tärkeänä poikittaisyhteytenä tie on kuitenkin nimetty kehätieksi, ja selvemmin sellaiseksi se muodostuu, jos sitä jatketaan suunnitellulla tavalla. Valtatie 5
Tien alkupää Lusista Mikkeliin on pääosin uudelleenrakennettu 1990- ja 2000-luvuilla suoraksi ja hyväkuntoiseksi valtatieksi. Mikkelin kohdalla on lyhyt nelikaistainen osuus, mutta Mikkelin ja Joroisten välillä tie on profiililtaan vanhentunut eikä vastaa nykyajan vaatimuksia. Joroisten ja Varkauden välillä tie on parannettu valtatietä vastaavaksi tieksi, ja Varkauden kohdalla on noin yhdeksän kilometrin nelikaistainen osuus. Myös Varkauden ja Leppävirran välinen osuus on hyväkuntoinen tie, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja, mutta osuus Leppävirralta Kuopion Humaljoelle on auttamattomasti ajastaan jäljessä. Tien laatu huomioon ottaen liikennemäärät ovat suuret varsinkin raskaan liikenteen osalta, mutta tie on silti lähinnä kapeutensa ja mutkaisuutensa osalta kantatiestön tasolla. Tällä välillä kunnollisia ohituspaikkoja ei ole juuri lainkaan ja risteykset ovat erittäin vaarallisia. Valtatien 4 historia
Jyväskylässä valtatien 4 liikenne kulki pitkään kaupungin keskustan kautta. Suunnitelmia ohikulkutiestä on tehty 1940-luvulta alkaen, ja eri aikoina on esitetty useita linjausvaihtoehtoja. 1960-luvulla vahvimpana vaihtoehtona oli Jyväskylän läpi kulkeva moottoritie, joka olisi alkanut Keljosta, kulkenut Hippoksen ja yliopiston välistä, Harjun takaa ja Rajakatua pitkin Taulumäelle. Suunnitelmasta ehdittiin toteuttaa Keljon ja keskussairaalan välinen moottoritie, joka valmistui vuonna 1965 ensin sorapintaisena. Joidenkin lähteiden mukaan tie kestopäällystettiin vuonna 1966, kun toisten lähteiden mukaan tie päällystettiin vasta vuonna 1968. 1,8 kilometrin pituisena tie jäi historiaan Suomen lyhimpänä moottoritienä.
Läpikulkutiesuunnitelmaan liittyi monia ongelmia. Se olisi kuitenkin kulkenut tiheästi asutun alueen läpi, ja suunnitelmasta luovuttiinkin jo 1970-luvun alussa. Suunnitelmasta toteutettiin vain vuosina 1977–1978 valmistunut Jyväskylän ja Vaajakosken välinen moottoritie, joka ei tuolloin vielä ollut osa valtatietä 4. Liikennemäärien kasvaessa kaupungin katuverkko ruuhkautui pahoin. Lopulta vuonna 1976 nelostien liikenne päätettiin linjata kaupungin keskustan ja Jyväsjärven välistä rakennettavaa "Rantaväylää" pitkin. Rantaväylän ensimmäinen, kaksikaistainen 4,7 kilometriä pitkä osuus Keljon Pumperista Mattilanniemeen rakennettiin vuosina 1979–1983. Vuosina 1984–1986 rakennettiin tien pohjoispäähän kaksikaistainen osuus Lohikoskentieltä Löylyjoelle. Viimeinen, 3,8 kilometriä pitkä Mattilanniemen ja Lohikoskentien välinen nelikaistainen osuus rakennettiin vuosina 1986–1989. Samoihin aikoihin Keljon ja keskussairaalan välinen moottoritie muutettiin tavalliseksi tieksi; tie on nykyisin osa yhdystietä 6018. Lukuisine siltoineen Rantaväylä oli kallis projekti: tien kustannukset vuoden 1989 rahassa olivat 400,6 miljoonaa markkaa, mikä elinkustannusindeksillä tarkistettuna vuoden 2006 rahassa vastaa noin 93 miljoonaa euroa. Lille
VAL (véhicule automatique léger = kevyt automatisoitu kulkuväline) on täysin automatisoitu metrojärjestelmä, jonka linja 2 on 32 kilometriä pitkä ja sisältää 43 asemaa. Yhteensä Lillen metrossa on 60 asemaa, joista osa sijaitsee aivan Belgian rajan tuntumassa. Junat ovat vain 26 metriä pitkiä ja sisältävät kaksi junayksikköä. TGV- ja Eurostar-junayhteyksien ansiosta Lillestä on tullut keskeinen kaupunki Lontoon, Brysselin ja Pariisin mudostaman kolmion keskellä. Valtatie 6 (Viro)
Valtatie 6 kulkee Valgan keskustasta Hummulin, Tõrvan, Karksi-Nuian, Abja-Paluojan, Tihemetsan ja Kilingi-Nõmmen kautta Pärnun eteläpuolelle Häädemeesten kunnan Reiun kylään valtatielle 4. Tie kulkee Valgan pohjoispuolella noin 10 kilometrin matkan aivan Latvian rajan tuntumassa. Valtatie on 124,8 kilometriä pitkä. Valtatie 25
Valtatie 25 on Hangosta Raaseporin, Lohjan ja Vihdin kautta Hyvinkäälle ja sieltä edelleen Mäntsälään johtava valtatie. Yhdessä Porvooseen jatkuvan kantatien 55 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai myös Kehä V:ksi. Valtatien 25 pituus on 171 kilometriä ja kantatien 55 noin 35 kilometriä. Sisemmät kehätiet ovat Kehä III, Kehä II ja Kehä I. Aikaisemmin valtatie 25 oli nimeltään kantatie 53, mutta sen luokkaa nostettiin sen tärkeyden vuoksi. Valtatie 25 on tärkeä varsinkin Hangon sataman rekkakuljetuksille, sen jatke Kantatie 55 taas Porvoon öljykuljetuksille. Vampula
Vampulan kautta kulkee Huittisten ja Auran välinen kantatie 41 (aikaisemmin valtatie 9). Myös valtatie 2 kulki Loimijoen vartta seuraten Vampulan halki, kunnes uusi valtatie valmistui 1950-luvun lopulla. Vanhojen valtateiden 2 ja 9 risteys sijaitsi pari kilometriä kirkolta etelään, josta ne jatkuivat samaa reittiä Huittisiin. Lähimmät kaupungit ovat Huittinen (15 km) ja Loimaa (30 km), jossa sijaitsee lähin rautatieasema. Turkuun kertyy matkaa 75 km, Poriin 80 km ja Tampereelle 90 km. Lähin lentokenttä on Turun lentoasema. Valtatie 25
Valtatie 25 on moottoritietä Lohjan Lempolasta Muijalaan, jossa tie kulkee yhdessä valtatien 1 kanssa; moottoritieosuuden pituus on seitsemän kilometriä. Muilta osin tie on kaksikaistainen. Hangon lähistöllä sijaitsee yksi Suomen päätieverkon harvoista tasoristeyksistä, jossa tie risteää Dynamiittivaihteen linjavaihteen. Valtatie 7
Haminan ohittava moottoritie avattiin liikenteelle joulukuussa 2014. Sitä ennen valtatie 7 kulki Haminan keskustan katuverkolla ja oli liikennemääriinsä nähden pahasti alimitoitettu, mistä aiheutui turvallisuus-, sujuvuus- ja ympäristöongelmia. Uusi 16 kilometrin pituinen moottoritie kulkee keskustan pohjoispuolelta, ja siihen sisältyy neljä uutta eritasoliittymää sekä kaksi tunnelia, joiden yhteispituus on 700 metriä. Hanke alkoi syksyllä 2011 ja sen kustannusarvio on 130 miljoonaa euroa. Valtatie 21
Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon. Valtatie 3
Ylöjärven ja Hämeenkyrön välisellä osuudella valtatien 3 liikenne on usein ruuhkaista ja liikenneturvallisuus on heikko. Välille on suunnitteilla moottoritie nykyisen valtatien 3 linjauksen pohjoispuolelle. Uuden moottoritien pituus on linjausvalinnasta riippuen 15–20 km ja sille tulee 5-6 uutta eritasoliittymää sekä uusi levähdysalue Sasin ja Ahrolan välille. Lisäksi kantatien 65 linjaus siirretään n. 3 kilometrin matkalla kulkemaan uutta moottoritietä. Hankkeesta on tekeillä tiesuunnitelma, jonka yhteydessä selviävät kustannukset ja tien lopullinen sijainti. Hanke toteutetaan vuoden 2020 jälkeen. Kantatie 72
Kantatietä 72 ja valtatietä 9 kulkeva reitti Mikkelistä Kuopioon on 7,2 kilometriä pitempi kuin valtatietä 5 kulkeva. Sitä käytetään kuitenkin vaihtoehtoisena reittinä, sillä sen liikennemäärät ovat huomattavasti viitostietä pienemmät. Savon rata kulkee Mikkelistä Suonenjoelle asti kantatie 72:n lähettyvillä. Moottoritie
Valtatie 4 NGC 2
NGC 2 on noin 115,000 valovuotta halkaisijaltaan. Kehä II
Vilkkaimmillaan Kehä II on Länsiväylän ja Turunväylän välillä, jossa liikenne on keskimäärin noin 51 500 ajoneuvoa vuorokaudessa (vuonna 2013). Valtatien 4 historia
Vuonna 1992 valmistui Jyväskylän eteläpuolelle Pukinniityn ja Pumperin välille 3,9 kilometrin pituinen moottoritie. Nelostien siirryttyä vuonna 1996 Päijänteen itäpuolelle siirtyi se Jyväskylän seudulla kulkemaan Vaajakosken ja Jyväskylän välistä moottoritietä. Pukinniityn ja Pumperin välinen moottoritie, samoin kuin Rantaväylä aivan pohjoisinta osuutta lukuun ottamatta jäivät osaksi valtatietä 9. Samana vuonna valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa. Kauniainen
Kauniaisista on hyvät tieyhteydet joka suuntaan. Itä–länsisuunnassa kulkee Turunväylä kaupungin eteläpuolitse ja Turuntie pohjoispuolitse. Turunväylän valmistuminen vauhditti kaupungin asukasluvun kasvua 1960-luvulla, jolloin Helsingin keskustaan pääsi nopeasti autolla. Etelä–pohjoissuunnassa kulkee pääosin Kauniaisten itäpuolitse Kehä II, josta vajaan 150 metrin osuus on Kauniaisten alueella. Kanta-Hämeen maakunta
Kanta-Hämeen kautta kulkevat Helsingin ja Tampereen välinen rautatie sekä valtatie 2 Helsingistä Poriin, valtatie 3 Helsingistä Tampereelle ja valtatie 12 Kouvolasta Tampereelle. Poikittaisväyliä ovat valtatie 10 Hämeenlinnasta Turkuun ja kantatie 54 Forssasta Lahteen. Muita keskeisiä teitä ovat kantatie 53 Hämeenlinnan Tuuloksesta Padasjoelle, jossa tie yhtyy valtatie 24:ään, sekä kantatie 57, joka seuraa valtatie 3:n vanhaa reittiä Hämeenlinnasta Pälkäneen kautta Tampereelle. Maakunnan läntisintä osaa sivuavat Humppilassa Turun ja Toijalan välinen rautatie sekä Turun ja Tampereen välinen valtatie 9. Valtatie 7
Tien viimeisen moottoritieosuuden rakentaminen Haminasta Vaalimaan raja-asemalle alkoi kesäkuussa 2015 ja valmistui 1. maaliskuuta 2018. Sitä ennen Haminan ja Vaalimaan välinen tieosuus oli tavanomaista kaksikaistaista tietä. Tie oli liikennemääriinsä nähden heikkotasoinen ja onnettomuusherkässä maineessa vilkkaan rajaliikenteen takia. Venäjän tullin ongelmat pahensivat tilannetta entisestään, kun rekat muodostivat pahimmillaan kymmenien kilometrien jonoja. Uusi tie on pituudeltaan noin 32 kilometriä ja sillä on 5 eritasoliittymää. Tiehankkeeseen liittyy Vaalimaalle rakennettava rekkaparkki, jossa on tilaa tuhannelle rekalle. Ahvenkosken sillat
Eurooppatie E18 eli valtatie 7 rakennettiin moottoritieksi Koskenkylän ja Kotkan välillä vuosina 2011–2015. Ahvenkoskelle tuli kolme uutta moottoritiesiltaa Kymijoen yli. Lännestä Markkinamäen tunnelista katsottaessa on ensin Ahvenkosken läntiset vesistösillat, kummallekin ajosuunnalle oma jännitetty 6-aukkoinen betoninen palkkisilta. Niistä pohjoinen silta on kokonaispituudeltaan noin 273 metriä, neljä keskimmäistä jänneväliä ovat kukin 45 metriä ja kumpikin reunajänne 40,15 metriä. Eteläinen vesistösilta on hieman lyhyempi, se kokonaispituus on noin 258 metriä, keskijänteet vastaavasti 42-metrisiä ja molemmat reunajänteet 36,15 metriä pitkiä. Valtatie 19
Valtatie 19 on Kurikan Jalasjärveltä Seinäjoen ja Lapuan kautta Uudenkaarlepyyn Ytterjeppoon johtava valtatie. Tien pituus on 129 kilometriä. Tie on merkittävä Etelä- ja Keski-Pohjanmaan liikenteen välittäjä. Tie kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon. Tie on pääosin hyvälaatuista kaksikaistaista valtatietä. Seututie 282
Ennen nykyisen valtatien 2 valmistumista noin kilometrin osuus tiestä Someron Pikku-Joensuussa kuului valtatiehen 2. Valtatie 26
Valtatie 26 on Haminasta Pyhällön kylän kautta Luumäen Taavettiin johtava valtatie. Tie yhdistää valtatiet 7 ja 6, ja se on tärkeä yhteys Etelä-Karjalan puunjalostusteollisuuden sekä Kotkan ja Haminan satamien välillä. Tämän vuoksi sillä liikkuu paljon raskasta liikennettä. Tien pituus on vain noin 46 kilometriä, ja se onkin valtatien 29 jälkeen Suomen toiseksi lyhin valtatie. Tie on kokonaan kaksikaistainen ja melko kapea, mutkainen ja mäkinen. Valtatie 26 on vaihtoehtoinen reitti Helsingistä Lappeenrannan suuntaan; se on vain seitsemän kilometriä pitempi kuin valtatien 6 kautta kulkeva reitti ja hyödyntää Kotkan ohittavaa moottoritietä, mikä kompensoi matka-aikaeroa. Valtatie 9
Vuonna 2000 valmistui Helsingin ja Tampereen välinen moottoritie ja siinä yhteydessä myös 9-tie sai uuden reitin: Kylmäkosken pohjoispuolelta rakennettiin noin kahdeksan kilometriä uutta tietä Toijalan luoteispuolelle, jossa 9-tie yhtyy valtatiehen 3. Turun ja Tampereen välinen matka piteni muutamalla kilometrillä, mutta toisaalta reitille syntyi 19 kilometriä uutta moottoritieosuutta. Vanha tie Kylmäkoskelta Lempäälään sai numeron 190. Inkavaltakunnan tieverkosto
Inkavaltakunnan tieverkostossa oli teitä yhteensä 40 000 kilometrin verran. Siinä oli kaksi pohjois–eteläsuuntaista päätietä: rannikon valtatie ja vuoriston valtatie. Ylänkötie kulkee nykyisen Ecuadorin ja Kolumbian vastaisen rajan läheisyydestä Perun ylängön kautta Titicacajärven ohi nykyisen Argentiinan luoteisosaan. Rannikkotie kulkee puolestaan nykyisen Perun Tumbesista Atacaman aavikolle ja sieltä nykyisen Chilen Santiagoon. Ehkäpä vaikuttavin tien osa on Cuzcon ja Quiton välinen tie, jolla monet Inkavaltakunnan keskuksista sijaitsivat. Rannikkotie oli 4 000 kilometriä pitkä ja jopa seitsemän metriä leveä. Siitä lähti poikkiteitä Andien valtatielle ja lopulta laamapolkuja ylös vuoristoon. Valtatien 4 historia
Nykyinen Helsingistä Heinolan Lusiin kulkeva noin 140 kilometriä pitkä moottoritie on rakennettu useassa vaiheessa liki 40 vuoden aikana. Ensimmäisenä valmistui vuonna 1967 Helsinkiin osuus Vanhastakaupungista Viikkiin. Vuonna 1971 valmistui moottoritien jatko Tattariharjuun ja kaksi vuotta myöhemmin edelleen Järvenpäähän. State highway
Yhdysvalloissa osavaltiot saavat itse päättää oman liikennemerkkinsä osoittamaan state highway -teitä. Oletuksena merkkinä toimii musta neliö, jonka sisällä on valkoinen ympyrä ja mustalla tien numero, mutta esimerkiksi Kalifornian osavaltion merkki on vihreä lapion pää, johon on kirjattu "California" sekä tien numero. Tällä hetkellä pisin Yhdysvalloissa kulkeva State highway on Montanan osavaltiossa kulkeva Montana Highway 200, jolla on pituutta 1128 kilometriä. Valtatie 1
Valtatie 1 on kokonaan moottoritietä lukuun ottamatta Helsingin kaupungin alueella katuverkossa kulkevaa 5,8 kilometrin ja Turun päässä olevaa 2,5 kilometrin osuutta. Sen viimeinenkin osa avattiin liikenteelle 28. tammikuuta 2009. Tien avaamista viivästyttivät tunneleiden varotoiminnoissa ilmenneet ongelmat. Tien liikenne on varsin sujuvaa, lukuun ottamatta ajoittaisia ruuhkia Helsingin päässä. Bundesautobahn 2
Moottoritiestä suunniteltiin alun perin kaksikaistainen suuntaansa. Kaistojen leveys oli 3,75 metriä. Ajoradat erotettiin toisistaan 4,2 metriä leveällä keskikaistalla. Kaikkiaan tien leveydeksi pientareineen tuli 24 metriä. Lukuun ottamatta Teutoburgin metsän halki kulkevaa osuutta tien vähimmäisnopeusrajoitukseksi kaavailtiin 160 km/h. Inkavaltakunta
Inkavaltakunnan tieverkosto oli noin 40 000 kilometriä pitkä. Tieverkosto ja akveduktien verkosto olivat hyvin edistyneitä jopa eurooppalaisiin verrattuna. Inkoilla oli kaksi pohjois–eteläsuuntaista päätietä: rannikon valtatie ja vuoriston valtatie. Tiet oli päällystetty, reunustettu ja ojitettu. Rannikkoa pitkin kulkenut päätie oli 4000 kilometriä pitkä ja jopa seitsemän metriä leveä. Siitä lähti poikkiteitä Andien valtatielle ja lopulta laamapolkuja ylös vuoristoon. Syvien jokirotkojen yli johti riippusiltoja, jotka uusittiin vuosittain. Majataloja oli 20 kilometrin välein; jotkin niistä olivat linnoituksia, joissa oli armeijatarvikkeita. Inkojen tiet rakennettiin sotilaallisiin tarkoituksiin. Teitä käyttivät armeijan lisäksi myös lähetit. Lähettiverkosto pystyi toimittamaan viestin tai paketin teitä pitkin vuorokaudessa 240 kilometrin päähän. U.S. Route 2 (Michigan)
US Highway 2 (US 2) on osa Yhdysvaltain numeroitua valtatiejärjestelmää, joka yhdistää Everettin kaupungin Washingtonissa ylempään niemimaahan Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Michiganissa valtatie kulkee ylemmän niemimaan läpi kahdessa osassa osana valtion kaukolinjojen valtatiejärjestelmää. Tie kulkee hetken aikaa myös Wisconsinin osavaltion alueella. Tien varrella useita historiallisia siltoja, jotka ovat rakennettu 1910–1920-luvuilla. Seututie 213
Ennen nykyisen valtatien 2 valmistumista 1960-luvulla osat tiestä tien alusta Alastarolle kuuluivat valtatiehen 2. Tienoikaisujen johdosta nykyinen tie noudattaa vanhan tien kulkua kuitenkin enää vain paikoin. Valtatie 3
Tampereen läntinen kehätie oli pitkään hyvin ruuhkautunut. Tiehallinto aloitti vuonna 2003 kehätien rakentamisen moottoritieksi. Ensimmäisessä vaiheessa syksyllä 2006 Rajaniemen ja Kalkun välille valmistui seitsemän kilometrin moottoritieosuus, johon sisältyi kolme eritasoliittymää sekä uusi Rajasalmen silta. Vuonna 2006 aloitetussa toisessa vaiheessa rakennettiin yhteensä 13,3 kilometriä moottoritietä väleille Lakalaiva–Pirkkala ja Kalkku–Soppeenmäki. Toisessa vaiheessa kolmostiellä parannettiin neljää olemassa olevaa eritasoliittymää sekä rakennettiin uudet Pikku-Ahveniston, Myllypuron ja Linnakorven eritasoliittymät. Lisäksi parannettiin Maatialan eritasoliittymää valtatiellä 12 ja rakennettiin uusi Kankaantaan eritasoliittymä valtatielle 11. Toinen vaihe valmistui vuonna 2008. Koko hanke maksoi noin 114 miljoonaa euroa. Yhdystie 3002
Yhdystie 3002 on Hämeenkyrön Kyröskoskelta Ylöjärvelle kulkeva yhdystie. Tien pituus on 4,3 kilometriä. Katalonia
Kataloniassa on noin 12 000 kilometrin mittainen maantieverkosto, josta kaksikaistaisia teitä on 10 843 kilometriä. Moottoriteitä on 962 kilometriä, joista 665 kilometriä on maksullisia osuuksia ja 307 kilometriä maksuttomia. Välimeren rantaa seuraileva A7-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Ranskan rajan sekä Barcelonan ja Valencian. AP2-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Zaragozan kaupungit. Valtatie C25 tai Eix Transversal yhdistää Gironan ja Lleidan kaupungit. C-58 eli Eix Lobregat yhdistää Barcelonan ja Pyreneitten alueen. Suurimpia maantietunneleita ovat esimerkiksi Cadin tunneli. Ahveniston moottorirata
Ahveniston moottorirata on suomalainen moottorirata Hämeenlinnassa, Pullerinmäen kaupunginosassa. Rata valmistui 15. heinäkuuta 1967. Asfalttiradan pituus on 2 840 metriä. Radalla on kilpailtu monissa kansainvälisissä luokissa, esimerkiksi Formula 2 -lähtö 5. syyskuuta 1967, jolloin 1. Ahveniston ajoissa (tämä oli toinen kilpailu radalla) oli mukana monia sen ajan F1-huippuja, muun muassa Jim Clark, Graham Hill, Jack Brabham ja Niki Lauda. Myös moottoripyöräilyn tähdet vierailivat radalla useasti esimerkiksi vuosina 1973–1975 MM-Road Racingin 750cc-luokassa. Oulun liikenne
Valtatie 4 kulkee Oulun läpi Pohjantie-nimisenä moottoritienä. Moottoritie alkaa Oulun eteläpuolelta Limingan Haaransillalta ja jatkuu kaupungin pohjoispuolelle Haukiputaan Kelloon, mistä jatkuu moottoriliikennetie Iin Räinänperälle saakka. Haaransillan ja Kempeleen välinen osuus on kapeaa, keskikaiteellista moottoritietä ja muut osuudet perinteistä nelikaistaista moottoritietä. Pohjantie on kaikkiaan noin 52 kilometriä pitkä, josta moottoritietä on noin 35 kilometriä. Eritasoliittymiä tiellä on yhteensä 14. Vilkkaimmassa kohdassa, Oulujoen ylittävillä silloilla, tien liikennemäärä on keskimäärin yli 50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskaan liikenteen osuus on lähes 2 900 ajoneuvoa. Suomi
Suomen tieverkko jakautuu valtion omistamiin ja Liikenneviraston hallinnoimiin maanteihin, kuntien omistamiin ja ylläpitämiin katuihin sekä yksityisten ylläpitämiin yksityisteihin. Maantieverkon rungon muodostaa 29 valtatietä, joita täydentävät kanta-, seutu- ja yhdystiet. Osa tärkeimmistä teistä on myös eurooppateitä. Vuoden 2014 alussa maantieverkon koko pituus oli noin 79 000 kilometriä, josta valtateiden osuus oli noin 8 600 kilometriä. Moottoriteitä oli 810 kilometriä. Suomi on harvaan asuttu maa, joten liikennettäkin on keskimäärin vähän. Liikennemääriin nähden tieverkko onkin kattava ja hyväkuntoinen, joskin jotkin vilkkaimmat valtatiet ja kaupunkiseutujen pääväylät ovat liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia. Lisäksi alemman tieverkon kunto on herättänyt keskustelua. Sputnik 2
Radan perigeum oli 212 km ja apogeum 1660 km, radan inklinaatio oli 65 astetta. Satelliitti putosi takaisin Maan ilmakehään 14. huhtikuuta 1958. Lennon pituus oli siis 162 päivää. Moottoritie
Valtatie 2 Kantatie 43
Kantatie 43 on Uudestakaupungista Laitilan ja Euran kautta Harjavaltaan kulkeva kantatie. Tien pituus on 75 kilometriä. Tie on kaksikaistainen ja kantatieksi hyvätasoinen. Harjavallassa tie liittyy valtatiehen 2.Uudenkaupungin ja Harjavallan välinen tie on rakennettu 1950- ja 1960-luvuilla. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa maantiet 198 (Uusikaupunki–Laitila), 205 (Laitila–Eura) ja 219 (Eura–Harjavalta) yhdistettiin kantatieksi 43. Laitilan ja Euran väli parannettiin valtatietasoiseksi vuosina 2006–2009 rakentamalla tievalaistusta, alikulkukäytäviä ja kevyen liikenteen väyliä sekä leventämällä tietä. Vuonna 2010 seututien 210 liittymä Hinnerjoella muutettiin kiertoliittymäksi. Valtatien 12 liittymä Eurassa rakennettiin kiertoliittymäksi vuosina 2011–2012. Heinola
Heinola sijaitsee Helsingistä Lahden ja Jyväskylän kautta Lappiin saakka johtavan valtatien 4 varrella. Tien osuus Helsingistä Heinolaan on rakennettu moottoritieksi, ja se kulkee länsipuolitse kaupungin keskustan ohi Suomen toiseksi pisintä siltaa, Tähtiniemen siltaa pitkin. Moottoritieosuus Lahdesta Heinolaan valmistui loppuvuodesta 2005. Valtatiet 4 ja 5 erkanevat toisistaan Heinolan keskustan pohjoispuolella Lusin tienhaarassa. Kokemäenjoenlaakson aluesuunnitelma
Vaikka Aallon suunnitelmaa ei milloinkaan toteutettu, kulkee esimerkiksi 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa rakennettu Valtatie 2 Kokemäen ja Mäntyluodon välillä samalla paikalla, johon se on merkitty myös aluesuunnitelmassa. 2000-luvulla Aallon esittämä nauhakaupunki on ollut esillä muun muassa Ulvilan, Nakkilan, Harjavallan ja Kokemäen alustavasti suunnitelmissa olleen kuntaliitoksen yhteydessä Tie 40 (Viro)
Kantatie 40 on Tarton luoteinen sisääntuloväylä. Se kulkee kaupungin keskustasta valtatieltä 3 Tähtveren kylään valtatielle 2. Tien pituus on 7,0 kilometriä. Helsingin seutu
Seutua palvelevat kuusi suurta säteittäistä tieliikenneväylää, Kantatie 51, Valtatie 1 (Turunväylä), Valtatie 3, Tuusulanväylänä tunnettu Kantatie 45, Lahdenväylänä tunnettu Valtatie 4 ja Valtatie 7, sekä kolme kehätietä Kehä I, Kehä II ja Kehä III, joista Kehä II on nykyisellään vain poikittaisväylä. Näiden suurten liikenneväylien liikennemäärät ovat usein noin 50 000–100 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Vilkkain tie on Kehä I Länsi-Pakilassa (113 000 ajoneuvoa vuorokaudessa). Valtatie 2
Forssan yhteydet Helsingin suuntaan kulkivat ennen tien uudelleenrakentamista kantatietä 54 (Loppi–Forssa–Jokioinen) pitkin.
Uuden valtatien alkuosa Helsingistä Karkkilaan rakennettiin vuosien 1942 ja 1957 välisenä aikana, ja osuus Karkkilasta Poriin valmistui 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Tie rakennettiin sen ajan normien mukaisesti noin kahdeksan metrin levyiseksi ja se on näin ollen uudempia valtateitä kapeampi. Tien valmistumisen jälkeen todettiin, että alkupää Kehä III:lta Vihdin Olkkalaan oli ongelmainen sen mutkaisuuden ja mäkisyyden takia. Siksi rakennettiin 1970-luvun puolivälissä tielle uusi, hieman pidempi mutta sujuvampi linjaus Turunväylältä Vihdin Palojärveltä Olkkalaan. Vanha tien alkuosa, nimeltään Vihdintie, muutettiin seututieksi 120. Jäljelle jäänyt ongelmallinen osuus Olkkalasta Karkkilaan valmistui vuonna 1997 ohituskaistatieksi. Valtatie 3
Ylöjärven ja Vaasan välillä valtatie 3 on tavanomaista suomalaista kaksikaistaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on parannettu eritasoliittymiksi. Lisäksi Mustasaaren Helsingbyn ja Vaasan välillä on 11 kilometriä pitkä moottoritie. Tie päättyy Vaasan keskustaan. Valtatie 2 (tanssilava)
Lava on perustettu vuonna 1966 ja se oli aktiivisesti toiminnassa 1980-luvun puoliväliin saakka, sekä lyhyen aikaa 1990-luvun jälkipuoliskolla. Vuonna 2008 toiminta alkoi uudelleen, tällä kertaa alkuperäisen tanssilavarakennuksen vieressä sijaitsevan entisen tennishallin tiloissa. Nykyään tanssipaikka on viralliselta nimeltään "V2", mutta yleisesti puhekielessä edelleen Valtatie 2 tai Kakkonen. Yhdystie 2802
Yhdystie 2802 on kantatieltä 52 Somerolla valtatielle 2 Tammelassa johtava yhdystie Varsinais-Suomen ja Kanta Hämeen maakunnissa Suomessa. Osoitenimenä tiellä on Somerolla "Hämeen Härkätie" ja Tammelassa "Härkätie". Tie on osa Turusta Hämeenlinnaan johtavaa, valtakunnalliseksi matkailutieksi ja valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määriteltyä historiallista Hämeen Härkätietä. Liikenne Tampereella
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Kehä II
Tuusulanväylältä itään johtaa 1980-luvulla rakennettu Tapaninkyläntie ja sen jatke Suurmetsäntie. Nykyisellään ne ovat vain paikallisia kokoojakatuja, mutta alun perin oli suunnitelmissa, että nekin myöhemmin muutettaisiin Kehä II:n jatkeiksi. Valtatie 18
Valtatie 18 on Jyväskylästä Petäjäveden, Ähtärin, Alavuden, Seinäjoen ja Laihian kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 269 kilometriä. Valtatie 8
Turun tiepiiri on laatinut tiesuunnitelman valtatien 8 parantamiseksi moottoritieksi välillä Raisio-Nousiainen. Suunnittelun lähtökohtana oli vuonna 2006 valmistunut yleissuunnitelma, jonka Liikenne- ja viestintäministeriö hyväksyi päätöksellään 23. elokuuta 2007. Rakennettavan tien pituus oli noin 12 kilometriä. Moottoritien linjaus sijaitsee noin 2 kilometrin osalta uudessa maastokäytävässä vanhan valtatien länsipuolella. Hankkeeseen sisältyi myös kolme uutta eritasoliittymää. Moottoritiehankkeen kokonaiskustannusarvio oli 72 miljoonaa euroa. Sen rakentaminen aloitettiin alkuvuonna 2014 ja se valmistui joulukuussa 2016. State Route 262 (Kalifornia)
State Route 262 on valtatie Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Sillä on pituutta 1,722 kilometriä. Tie yhdistää Fremontissa sijaitsevat Interstate 880- ja Interstate 680 -tiet toisiinsa. Valtatie 16
Valtatie 16 on osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä 490 kilometrin pituista itä-länsisuuntaista reittiä, joka valtatien 16 lisäksi seuraa pääosin kantatietä 77 ja valtatietä 9. Tie on myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle Karjalan tasavaltaan. Valkeala
Valkealan läpi kulkee kaksi risteävää valtatietä: Pernajasta Kajaaniin kulkeva valtatie 6 ja Kotkasta Mikkeliin johtava valtatie 15. Helsingistä on matkaa Valkealaan noin 140 km. Valtatiet Suomessa
Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat valtateitä. Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 8 602 kilometriä valtateitä. Kaikki valtatiet on päällystetty, ja noin 91 prosenttia valtateistä on kestopäällysteisiä. Noin 13 prosenttia valtateistä on kaksiajorataisia.Valtatienumerot 17 ja 30–39 eivät ole käytössä, vaan ne on varattu mahdollisille tuleville valtateille. Ypäjä
Ennen nykyisen valtatien 2 rakentamista valtatien 2 reitti kulki Ypäjällä nykyisen valtatien 10 ja seututien 213 alkuosan reittiä noudatellutta linjausta ja tästä nykyistä Jyvämäentietä Koskentielle ja tätä pitkin jälleen nykyiselle seututielle 213. Tästä matkasta osuus Jokioisten Haapaniemestä Ypäjän Levän Jyvämäkeen rakennettiin 1860-luvulla Vaulammin ja Kurjenmäen kautta kulkeneen vanhemman maantien mäkisen osuuden oikaisemiseksi. Hervannan valtaväylä
Hervannan valtaväylä on 7 777 metrin pituisena Tampereen pisin katu. Se avattiin käyttöön joulukuussa 1975. Se yhdisti Tampereen keskusta-alueeseen uuden ja nopeasti laajenevan Hervannan alueen, joka sijaitsee kymmenisen kilometriä Tampereen eteläpuolella. Vuonna 2011 Hervannan valtaväylän liikennemäärä oli lähes 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valtatie 3
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 3 olisi nelikaistainen osuuksilla Helsinki–Tampere–Hämeenkyrö ja Laihia–Vaasa. Lisäksi Hämeenkyrön ja Parkanon välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä Parkanon ja Jalasjärven välinen osuus kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Valtatien 3 ohjaamista Lempäälän kohdalla uudelle reitille on kaavailtu, Lempäälän Puskiaisessa nykyisestä moottoritiestä haarautuvalle oikomoottoritielle suoraan Pirkkalaan. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä. Uudenkylänlammi
Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat lähes rakentamattomia eikä rantaan johda teitä. Valtatie 2 ohittaa lammen 150 metrin etäisyydeltä. Satakunnan maakunta
Porin ja Rauman kautta kulkee Turun ja Oulun välinen valtatie 8. Porista lähtevät valtatie 2 Helsinkiin, valtatie 11 Tampereelle ja valtatie 23 Jyväskylään. Rauma on Tampereelta tulevan valtatie 12:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Tampereen välinen kantatie 41. Muita tärkeitä teitä ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpään kautta Kauhajoelle sekä kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin. M2 (Valko-Venäjä)
M2 on 34 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M2 alkaa pääkaupunki Minskin keskustasta koilliseen johtavan Prospekt Nezavisimostin jatkona Minskin kehätien (M9) jälkeen ja johtaa Minskin kansalliselle lentoasemalle kaupungin itäpuolella. Valtatie M2 kulkee aluksi itäkoilliseen, mutta kääntyy puolivälissä eli 17 km kehätien jälkeen Smaljavitšyn piirin Slobodan taajaman kohdalla kaakkoon kohti lentoasemaa. Yhdystie 2464
Yhdystie 2464 on tie, joka kulkee Kokemäellä valtatien 2 risteyksestä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Järilään. Tien pituus on 1,8 kilometriä. Bundesautobahn 2
Moottoritie A 2:n viherkaista on suhteellisen leveä, suurimmaksi osaksi neljästä viiteen metriä. Bad Oeynhausenin risteyksen kohdalla viherkaistan leveys on useita kymmeniä metrejä. Gelsenkirchen-Erlen kaupunginosaan valmistui vuonna 2007 moottoritien ylittävä vihersilta, joka kuuluu puistokokonaisuuteen. BAB 2:n lukuisista silloista pisin on Elbebrücke Hohenwarthe, Elben ylittävä 1 170-metrinen silta Hohenwarthessa, Saksi-Anhaltissa. Hohenwarthen silta rakennettiin 1994–1997, sen leveys on 2 × 19,25 metriä. Valtatie 8
Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella. Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä. Valtatie 4
Jyväskylän Vaajakoskella tiehen yhtyvät valtatiet 9, 13 ja 23. Nämä kulkevat yhtenä moottoritienä kuuden kilometrin matkan Jyväskylän keskustan tuntumaan, missä valtatiet 9, 18 ja 23 eroavat etelään ja 4 ja 13 jatkuvat pohjoiseen. Etu-Palokan ja Kirrin välillä on taas kuuden kilometrin pituinen moottoritie. Jyväskylän lentoaseman ohitettuaan tie saapuu Laukaan ja Uuraisten rajaa myötäillen Äänekoskelle, jossa eroaa valtatie 13 Kokkolaan. Seuraavina ovat Viitasaari ja Pihtipudas. Sitten saavutaan Pohjois-Pohjanmaalle, jossa ovat Pyhäjärvi, Kärsämäki, Siikalatvan kunnan Pulkkilan ja Rantsilan taajamat sekä Tyrnävän kunnan Temmeksen taajama. Limingan Haaransillalla eroaa valtatie 8 Kokkolan kautta kohti Turkua ja näiden liittymästä alkaa "Pohjantie"-niminen moottoritie, joka johtaa Kempeleen ja Oulun ohi. Valtatie 16
Valtatie 16 on Pohjanmaan rannikolta Ylistarosta Lapuan ja Alajärven kautta Keski-Suomeen Kyyjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 106 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen ja varsin hyvälaatuinen. Liikennemäärät ovat melko vähäiset. Yhdystie 2200
Yhdystie 2200 on 5 kilometrin pituinen tie joka kulkee Kaarinasta Auranlaaksoon. Tie on laadultansa hyvälaatuinen ja pääosin 60 km/h nopeusrajoituksilla varustettu tie. Yhdystie 2052
Yhdystie 2052 on tie, joka kulkee Rauman Ottilasta Laitilan Suontaalle. Tien pituus on 28 kilometriä ja se on profiililtaan pääosin mutkainen. Kantatie 44
Kantatie 44 on Sastamalan Kiikasta Kauhajoen Aronkylään kulkeva kantatie. Tien pituus on 150 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen ja laadultaan vaihteleva.Kiikan ja Kauhajoen välinen tie on rakennettu useassa osassa ja vaiheessa vuosikymmenten saatossa. Muutaman kilometrin pituinen yhdystie nykyiseltä valtatie 12:lta Kiikan kirkonkylään rakennettiin jo 1960-luvun alussa. Varsinkin Kiikan ja Kiikoisten välinen tie oli 1980-luvun lopulle saakka kapeaa ja mutkaista soratietä ja tämä osuus rakennettiinkin käytännössä kokonaan uudelleen. Myös Kiikoisten ja Kankaanpään välillä tie siirtyi uudelleen rakennettaessa monin paikoin sivuun entisestä reitistä. Kiikan ja Kankaanpään välinen seututie 258 muutettiin kantatieksi 44 vuoden 1996 tienumerouudistuksessa. Honkajoen ohikulkutie valmistui 90-luvun lopulla. Vuosituhannen vaihteessa myös seututiet 271 ja 669 muutettiin osaksi kantatietä 44. Valtatien 23 liittymä Kankaanpäässä on muutettu 2000-luvun puolivälissä kiertoliittymäksi. Valtatie 3
Jalasjärven keskustan ja Jokipiin välillä valtatie 3 siirretään uudelle linjaukselle nykyisen tien itäpuolelle. Valtatien 19 liittymään rakennetaan eritasoliittymä. Uuden tieosuuden pituus on noin 5 kilometriä ja sille rakennetaan lisäksi keskikaiteellinen ohituskaistapari. Tien kustannusarvio on noin 5 miljoonaa euroa. Valtatie 16
Yhdessä valtatien 13 kanssa valtatie 16 muodostaa yhteyden Vaasasta Jyväskylään. Reitti on hieman pidempi (283 km), kuin valtatietä 18 kulkeva reitti (270 km), mutta parempilaatuinen. Eurooppatie E271
Meneillään olevan (marraskuu 2010-marraskuu 2014), osaksi Maailmanpankin rahoituksella toteutettavan M5-valtatien uusimisprojektin aikana valtatietä muun muassa levennetään välillä Minsk-Babruisk 53 kilometrin osalta 2-kaistaisesta 4-kaistaiseksi. Uudistuksella pyritään vähentämään liikennöintikustannuksia ja lisäämään valtatieosuuden turvallisuutta. Uudistusta on tarkoitus rahoittaa ajanmukaisella, osittain mikroaalloilla tehtäviin ajoneuvomittauksiin pohjautuvalla tietullijärjestelmällä. Valtatiestä aiotaan tehdä maksullinen 109 kilometrin osuudella (väli 22 km - 131 km Minskistä lähtien). Valtatie 1 (Viro)
Valtatie 1 (Eurooppatie 20) kulkee Pohjois-Virossa Tallinnasta Rakveren, Kohtla-Järven ja Jõhvin kautta Venäjän rajalle Narvaan. Tie jatkuu Venäjällä Pietariin. Tiestä käytetäänkin Tallinnassa, Maardussa ja Narvassa nimeä "Peterburi tee". Valtatie on 212,6 kilometriä pitkä. Valtatie 92 (Viro)
Valtatie 92 kulkee eteläisen Viron poikki Tartosta lähelle Pärnua. Tie alkaa Tarton kaupungin länsipuolelta valtatieltä 2, kulkee Võrtsjärven pohjoispuolitse ja Viljandin läpi ja päättyy valtatielle 6 Kilingi-Nõmmen itäpuolella. Valtatie on 122,8 kilometriä pitkä. Bundesautobahn 2
Bundesautobahn 2 (BAB 2), lyhyemmin Autobahn 2 (A 2), on 486 kilometriä pitkä länsi–itäsuuntainen moottoritie Saksassa. BAB 2 yhdistää Ruhrin alueen ja Berliinin. Sen reitti kulkee Oberhausenista Ruhrin alueen pohjoisosan, eteläisen Münsterlandin, Ostwestfalenin ja Weserberglandin kautta Hannoveriin ja edelleen Magdeburgin kautta Berliinin läntiselle kehätielle Dreieck Werderin risteykseen. Väylä sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Ala-Saksin, Saksi-Anhaltin ja Brandenburgin osavaltioissa. Tie 66 (Viro)
Kantatie 66 kulkee Kaakkois-Virossa Võrun kaupungista Võrun kunnan puolelle Kosen pienkauppalan kautta valtatielle 2 Verijärven kylään. Tiestä käytetään myös nimeä "Kose Tee". Tien pituus on noin neljä kilometriä. Valtatie 15
Valtatie 15 on rannikolta Kotkasta Kymenlaakson kautta Etelä-Savoon Mikkeliin johtava valtatie. Tien pituus on 158 kilometriä. Tie on kaksikaistaista lukuun ottamatta Kotkassa, Kouvolassa ja Mikkelissä olevia nelikaistaisia osuuksia. Tie on tärkeä väylä Kaakkois-Suomen teollisuudelle. Kantatie 55
Kantatie 55 on Porvoosta Mäntsälään kulkeva kantatie, jonka pituus on 36 kilometriä. Yhdessä Hankoon jatkuvan valtatien 25 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai Kehä V:ksi. Porvoossa olevaa lyhyttä ja ruuhkaista nelikaistaista osuutta ja Askolan Monninkylän lähellä olevaa ohituskaistaosuutta lukuun ottamatta tie on kaksikaistainen. Kantatie 55 on tärkeä varsinkin Porvoon öljykuljetuksille. Kantatie 75
Kantatie 75 on Kuopion pohjoispuolelta Siilinjärveltä Nurmeksen kautta Kuhmoon kulkeva kantatie. Tien pituus on 183 kilometriä. Yhdessä valtatien 16 ja kantatien 77 kanssa se muodostaa Suomen poikki kulkevan poikittaisväylän. Tie on lähes kokonaan kaksikaistainen. Siilinjärven kohdalla on lyhyt nelikaistainen osuus. Nurmeksen ja Kuhmon välinen osa kantatietä on samalla osa tunnettua matkailureittiä, Runon ja Rajan tietä.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 75 oli Siilinjärven ja Nurmeksen välinen tie. Reitti oli tuolloin noin 20 kilometriä nykyistä pitempi, sillä 1960-luvulle saakka se kulki Nilsiän ja Säyneisten kirkonkylien kautta. 1970-luvulla kantatien 75 viitoitusta jatkettiin Kuhmoon saakka, kun Nurmeksen ja Kuhmon välisen maantien uudelleenrakennus valmistui. Siilinjärven kohdalle valmistui vuonna 1992 valtatien 5 moottoritien rakentamisen yhteydessä noin parin kilometrin mittainen nelikaistainen osin eritasoliittymillä varustettu tie. Valtatie 2 (täsmennyssivu)
Valtatie 2 voi tarkoittaa seuraavia asioita: Yhdystie 2804
Yhdystie 2804 kulkee Forssan keskustasta Jokioisten keskustan kautta Vaulammille kantatie 52:n ja valtatie 10:n risteykseen. Tien pituus on 14 kilometriä. Tien ensimmäiset kilometrit kulkevat nelikaistaisella Yhtiönkadulla, joka kulkee Forssan keskustasta kauppakeskukset ohittaen kohti Pikku-Muolaata ja valtatie 2:ta. Pian valtatie 2:n liittymän jälkeen tie vaihtuu kaksikaistaiseksi kulkien Pilvenmäen ohi Jokioisiin ja sieltä edelleen Vaulammille. Taajamien ulkopuolella nopeusrajoitus vaihtelee välillä 60–80 kilometriä tunnissa. Forssan ja Jokioisten välillä tien vierellä kulkee pyörätie. Valtatie 5
Valtatie 5 on Heinolan Lusista Mikkelin, Kuopion ja Kajaanin kautta Sodankylään johtava valtatie. Tien pituus on 905 kilometriä, josta moottoritietä 46,7 kilometriä. Se on valtatien 4 jälkeen Suomen toiseksi pisin valtatie. Valtatien 4 ja valtatien 8 ohella valtatie 5 on Suomen tärkeimpiä pohjois–eteläsuuntaisia reittejä. Nykyisin tie viitoitetaan alkamaan nelostiestä Heinolan Lusista ja se kulkee pitkin Itä-Suomea Sodankylään asti, jossa se yhtyy takaisin nelostiehen. Kuopion Vehmasmäen ja Sodankylän välinen osuus on myös osa E63-tietä. Tien Lusin ja Kajaanin välinen osuus kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä Lusin ja Kemijärven välinen osuus yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Valtatie 3 (Viro)
Valtatie 3 on Virossa pohjois–etelä-suuntainen valtaväylä. Se alkaa Koillis-Virossa sijaitsevasta Jõhvista valtatie 1:ltä. Tie kulkee etelään Peipsijärven länsirantaa seuraten, kiertää Mustveen kaupungin, jatkuu Tarton kaupungin läpi ja päättyy Valgaan Latvian rajalle. Valtatie on 219,7 kilometriä pitkä. Kantatie 54
Kantatie 54 on Hollolasta Riihimäen kautta Tammelaan kulkeva kantatie, jonka pituus on 97 kilometriä. Tie muodostaa vaihtoehtoisen reitin Lahdesta Forssaan ja edelleen Turkuun. Kantatie 54 on kaksikaistainen lukuun ottamatta Riihimäellä olevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta. Lisäksi Lopella tiessä on ohituskaistaosuudet.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 54 kulki Lopelta Tammelan ja Forssan kautta Jokioisten Vaulammille ja yhdisti tuolloiset valtatiet 3 ja 2. Valtatie (Oulu)
Valtatie on itä-länsi-suuntainen katu Oulussa Tuiran kaupunginosassa. Kadun pituus on 1,8 kilometriä, ja se yhdistää toisiinsa Itä- ja Länsi-Tuiran. M4 (Valko-Venäjä)
M4 on 192 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M4 alkaa Minskin kaupungin keskustasta kaakkoon johtavan mahtikatu "Partisaanien puistotien" () jatkona Minskin kehätieltä M9 eteenpäin kohti Mahiljouta. Kansallinen valtatie M4 muuttui tammikuun 2014 alussa koko matkaltaan BelToll-järjestelmään kuuluvaksi, eteläluettaviin mittauspisteisiin perustuvaksi tullitieksi, jonka käytöstä peritään ulkomaalaisilta autoilta ja valkovenäläisiltä raskaan liikenteen ajoneuvoilta tietulli. Leveäkaistatie
Suomeen leveäkaistateitä on rakennettu 1990-luvun alusta alkaen. Ensimmäinen leveäkaistainen tie otettiin käyttöön vuonna 1993. Niitä on kuitenkin sangen vähän, vain noin 120 kilometriä. Valtatie 4 on Haukiputaalla Oulun pohjoispuolella leveäkaistainen moottoriliikennetie. Valtatie 6:lla on useita eri leveäkaistaosuuksia, joista uusin on vuonna 2004 valmistunut Koskenkylästä Korialle vievä tieosuus. Myös valtatie 9:llä Liedosta Auraan on leveäkaistatieosuus, samoin kuin valtatie 12:lla Lahden ja Kouvolan välillä, tie on samalla myös moottoriliikennetie. Valtatie 14
Valtatie 14 on itä-länsi-suuntainen Saimaan vesistöalueen halkaiseva Juvalta Savonlinnan kautta Parikkalan Särkisalmelle johtava valtatie. Tien pituus on 118 kilometriä. Tie on Savonlinnassa sijaitsevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta lukuun ottamatta kaksikaistainen. Savonlinnan Kyrönsalmessa tie ylittää laivaväylän, ja tällä kohdalla on nostosilta. Valtatie siirtyi Savonlinnan katuverkosta ohikulkutielle marraskuussa 2012, kun Savonlinnan ohikulkutie valmistui liikenteelle.