Mikä on Itävallan Unkariin rajoittuvan osavaltion nimi?
Burgenland
Burgenland on kolmanneksi pienin Itävallan osavaltioista. Se rajoittuu lännessä Ala-Itävaltaan ja Steiermarkiin, koillisessa Slovakiaan, idässä Unkariin sekä etelässä Sloveniaan. Osavaltion ja Unkarin rajalla sijaitsee Neusiedlerjärvi, joka on Euroopan järvistä toinen, jolla ei ole luonnollista laskujokea (toinen on Balaton). Itävallan historia 1918–1945
Itävallan valtiota, jota joskus kutsutaan ensimmäiseksi tasavallaksi, luotaessa ympärysvaltojen ongelmana oli luoda kansallisvaltioita monikulttuurisesta valtakunnasta, jossa kansallisuusryhmät eivät eläneet tarkkojen rajojen erottamina. Itävalta sai yhtenäiset saksankieliset tai valtaosaltaan saksalaiset Ylä-Itävallan, Ala-Itävallan, Steiermarkin, Kärntenin, Tirolin Brennerin solan pohjoispuolelta, Vorarlbergin ja siivun Länsi-Unkarista, josta tuli Burgenlandin maakunta. Keisarikunnassa näillä ei ollut ennen ollut mitään yhteistä identiteettiä tai nationalismia. Yhteinen kieli ja historialliset siteet Habsburgien valtakuntaan pitivät maan koossa ympärysvaltojen painostuksen lisäksi.
Vorarlberg
Vorarlberg yhdistettiin vuonna 1782 Tiroliin, jonka mukana se kuului vuosina 1801–1814 Baijeriin. Vuonna 1851 alue julistettiin Itävalta-Unkarin kruununmaaksi, ja vuonna 1918 siitä tuli Itävallan osavaltio. Itävallan markkreivikunta
Omana aikanaan markkreivikunta tunnettiin latinankielisellä nimellä marcha Orientalis ("Itäinen rajamaa"), marchia Austriae tai Austriae marchionibus. Sen muinaisyläsaksalainen nimi Ostarrîchi , joka tarkoittaa "itäistä valtakuntaa", esiintyi ensimmäisen kerran keisari Otto III:n marraskuussa 996 Bruchsalissa allekirjoittamassa lahjakirjassa. Sanonta "regione vulgari vocabulo Ostarrîchi" ("tavallisesti Ostarrîchiksi kutsuttu seutu") viittasi todennäköisesti ainoastaan alueisiin Neuhofen an der Ybbsin kartanon lähiseutuihin. Itävallan nykyinen saksankielinen nimi "Österreich" on kielitieteellisesti kehittynyt juuri muinaisyläsaksalaisesta nimestä "Ostarrîchi", ja myös maan suomenkielinen nimi on käännös nimestä "Österreich". Böömin kuningaskunta
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan lakkauttamisen jälkeen Böömistä tuli osa Habsburgien hallitsemaa Itävallan keisarikuntaa ja myöhemmin vuodesta 1867 lähtien osa Itävalta-Unkaria. Böömillä pysyi kuitenkin muodollisesti kuningaskunnan asema ja nimitys Böömin kuningaskunta vuoteen 1918 saakka. Se oli Itävalta-Unkarin keisarikuntaan kuuluva kruununmaa, ja sen pääkaupunki Praha oli yksi keisarikunnan johtavista kaupungeista. Itävalta-Unkarin loppuaikoina Böömi oli keisarikunnan kehittynein ja taloudellisesti menestynein alue. Slovakian unkarilaiset
Slovakian unkarilaiset asuvat pääasiassa valtion eteläosassa lähellä Unkarin rajaa. He muodostavat enemmistön Komárnon ja Dunajśka Stredan piireissä. Unkari
Unkari (, ) on Keski-Euroopassa sijaitseva sisämaavaltio, jonka pääkaupunki on Budapest. Valtion virallinen kieli on suomalais-ugrilainen unkarin kieli ("magyar nyelv" ). Komárom-Esztergom
Komárom-Esztergom on lääni Luoteis-Unkarissa. Sen naapuriläänejä ovat Pest, Fejér, Veszprém ja Győr-Moson-Sopron. Pohjoisessa se rajautuu Slovakiaan. Lääni on nimetty Komáromin ja Esztergomin kaupunkien mukaan, joilla kummallakin oli ennen Trianonin rauhansopimusta oma lääninsä. Läänin pääkaupunki ja suurin kaupunki on nyt kuitenkin Tatabánya. Muita läänin suurimpia kaupunkeja ovat Tata ja Oroszlány. Läänin pinta-ala on 2 264 km² ja sen väkiluku arviolta 299 110 (vuonna 2015). Uzbekistan
Uzbekistan (, kyrillinen "Ўзбекистон"), virallisesti Uzbekistanin tasavalta (, kyrillinen "Ўзбекистон Республикаси") on Itsenäisten valtioiden yhteisöön kuuluva sisämaavaltio ja entinen neuvostotasavalta Keski-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Afganistan, Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan ja Turkmenistan. Itävalta
Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta lakkasi vuonna 1806, kun keisari Frans II luopui sen keisariudesta. Kaksi vuotta aikaisemmin hän oli kuitenkin julistanut Itävallan keisarikunnaksi ja tullut sen keisariksi nimellä Frans I. Tästä keisarikunnasta tuli vuonna 1867 Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia. Itävallan keisari oli Itävalta-Unkarin johdossa aina ensimmäisen maailmansodan päättymiseen vuonna 1918. Ala-Itävalta
Ala-Itävalta rajoittuu pohjoisessa Tšekin tasavaltaan ja idässä Slovakiaan. Naapuriosavaltiot ovat lännessä Ylä-Itävalta, kaakossa Burgenland ja etelässä Steiermark. Itävalta
Burgenlandin osavaltiossa elää unkarilaisten, romanien, slovakien ja kroatien historialliset vähemmistöt. Unkarilaisia elää lisäksi Wienissä ja romaneja ympäri maata. Itävallan sloveenit ovat keskittyneet maan etelärajalle Kärntenin ja Steiermarkin osavaltioihin. Itävallan turkkilaiset ovat maahan 1960-luvulta lähtien töihin tulleiden jälkeläisiä. Saksi (osavaltio)
Saksin vapaavaltio on vanha ruhtinaskunta ja kuningaskunta, joka kuitenkin Itä-Saksan kaudella vuonna 1952 lakkautettiin ja jaettiin kolmeen piirikuntaan ("bezirke"): Leipzig, Dresden ja Karl-Marx-Stadt. Lisäksi itäosa eli Hoyerswerdan alue oli liitettynä Cottbusin piirikuntaan. Saksin osavaltio perustettiin uudelleen 1990 Saksojen yhdistyessä, ja se käsittää suunnilleen entisen Saksin kuningaskunnan alueen. Idässä osa alueesta on kuulunut historialliseen Lausitzin alueeseen. Näitä alueita kutsutaan nykyään nimellä Ylä-Lausitz ("Oberlausitz"). Alueilla asuu sorbia puhuva vähemmistö, ja ne ovat osin kaksikielisiä. Karpato-Ukrainan tasavalta
Ylitettyään rajan Unkarin joukot etenivät tasaisesti hajottaen vastarinnan ja pidättäen paikalliset virkamiehet. Jo iltapäivän aikana Unkarin radio ilmoitti, että "Kárpátalya" oli jälleen liitetty Unkariin 21 vuoden eron jälkeen. Unkari oli saanut hyökkäykselleen hyväksynnän Hitleriltä. Unkarilaisten miehittäessä pääkaupunki Hustin suuri osa Karpato-Ukrainan johtajista pakeni Romaniaan. Sitš-järjestön joukot jatkoivat taistelua vuoristoseudulla. Taisteluissa kuoli satoja ja noin 1 000 järjestön jäsentä pakeni Slovakian Bratislavaan, josta he myöhemmin päätyivät Saksan keskitysleireille. Unkarin joukot saavuttivat Karpato-Ukrainan Puolan vastaisen rajan maan pohjoisosassa 17. maaliskuuta päättäen sotatoimet alueella ja siirtyen varmistamaan Slovakian vastaisen rajan. Kiinnisaatuja Sitš-järjestön jäseniä ammuttiin joidenkin tietojen mukaan Tisajoen varrella. Ensimmäinen maailmansota
Itävalta-Unkari hajosi Itävaltaan ja Unkariin sekä kokonaan uutena syntyneeseen Tšekkoslovakiaan. Serbiasta, Montenegrosta ja Itävalta-Unkariin kuuluneista slaavilaisalueista muodostui Jugoslavia. Itävalta-Unkarin entistä alueista Etelä-Tiroli ja Istria liitettiin Italiaan, Transilvania ja Bukowina Romaniaan ja Galitsia Puolaan. Wien
Wien on Itävallan pääkaupunki sekä yksi Itävallan osavaltioista. Se sijaitsee Tonavan rannalla, vain 60 kilometrin päässä Itävallan itäisestä rajasta, lähellä Tšekkiä, Unkaria ja Slovakiaa. Runsaalla 1,7 miljoonalla asukkaallaan (metropolialueella 2,4 milj.) se on Itävallan suurin kaupunki, kuten se on myös Itävallan kulttuurin, talouden sekä politiikan keskus. Mecklenburg-Etu-Pommeri
Mecklenburg-Etu-Pommeri () on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia. Udinen maakunta
Udinen maakunta rajoittuu pohjoisessa Itävaltaan ja idässä Sloveniaan. Brandenburg
Brandenburg on Berliiniä ympäröivä osavaltio, joka kuuluu Saksan liittotasavaltaan. Berliini itsessään ei ole osa Brandenburgia. Se perustettiin Saksan yhdistyessä 1990. Pinta-ala on 29 478 km² ja väkiluku noin 2,5 miljoonaa ihmistä. Osavaltion pääkaupunki on Potsdam. Berliinin lisäksi rajanaapureita ovat Mecklenburg-Etu-Pommeri pohjoisessa, Ala-Saksi ja Saksi-Anhalt lännessä, Saksi etelässä sekä Puola idässä. Slovakian juutalaiset
Vuoden 1785 väestönlaskennan mukaan nykyisen Bratislavan juutalaisyhteisö oli Unkarin suurin ja toiseksi suurin Nové Mesto nad Váhom. Alueelle tuli juutalaisia siirtolaisia esimerkiksi Itävallasta, Saksasta, Ukrainasta ja etenkin Määristä. 1600-luvulla Ylä-Unkari tunnettiin nimellä "Magyar Israel". Euroopan hullun vuoden aikana 1848-49 monin paikoin Länsi- ja Keski-Slovakiaa mellakoitiin ja monet Slovakian juutalaisista liittyivät Unkarin kapinaan 1848 kapinallisten puolella. Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian perustamisen jälkeen Unkarissa aloitettiin vähemmistöjen unkarilaistaminen ja alueen juutalaiset alkoivat lähentyä poliittisesti Budapestia aiemman Wienin sijaan. Nové Mesto nad Váhomissa syntyneestä Ede Hornista tuli Unkarin ensimmäinen juutalainen ministeri ja vuonna 1896 voimaan tullut lakiuudistus teki juutalaisuudesta tasavertaisen kristinuskon kanssa. Juutalaisten läheiset suhteet Unkariin vieraannuttivat heidät slovakkien kansallisesta liikkeestä. Slovakialaisen kansallismielisyyden noustessa 1800-luvun lopulla syntyi myös sionistinen liike. Bihor (piirikunta)
Bihorin piirikunta rajautuu idässä Sălajin, Clujin ja Alban piirikuntiin, pohjoisessa Satu Maren piirikuntaan, etelässä Aradin piirikuntaan ja lännessä Unkarin Hajdú-Biharin lääniin. Slovakia
Slovakia () eli Slovakian tasavalta () on vuoristoinen sisämaavaltio Keski-Euroopassa. Sen naapurivaltioita ovat Tšekki, Puola, Ukraina, Unkari ja Itävalta. Slovakia kuuluu Euroopan unioniin ja sen passivapaaseen Schengen-alueeseen sekä Natoon. Liechtenstein
Liechtensteinin ruhtinaskunta (saks." Fürstentum Liechtenstein") eli Liechtenstein [] on pieni ruhtinaskunta Alpeilla Sveitsin ja Itävallan välissä. Liechtenstein on sisämaavaltio ja Uzbekistanin ohella ainoa valtio, jonka naapureista mikään ei ole rannikkovaltio. Liechtensteinin pinta-ala on vain 160 neliökilometriä ja väkiluku noin 37 800. Sekä alan että väestön mukaan maa on Euroopan neljänneksi pienin valtio. Alue on ollut vuosisatojen aikana eri ruhtinassukujen hallussa, ja ajoittain Saksan, Itävallan, Preussin, Ranskan, Venäjän ja Ruotsin miehittämä. Liechtensteinin nykyinen ruhtinas on Hans Adam II, joka on hallinnut vuodesta 1989, ja pää­ministeri on Adrian Hasler (vuodesta 2013). Perustuslaillisessa monarkiassa on laaja kunnallinen itsehallinto. Maatalous on ollut tärkeää ja alue tuottaa etenkin maitotuotteita, mutta teollisuus ja pankkisektori ovat viime vuosikymmeninä kasvattaneet osuuttaan kansantuotteesta voimakkaasti. Urheilussa menestystä on tullut lähinnä talvilajeissa. Itävalta-Unkari
Preussin-Itävallan sodan jälkeen Saksan liitto romahti ja Saksan keisarikunta muodostettiin Ranskan-Preussin sodan (1870–1871) jälkeen Preussin ja Otto von Bismarckin johdolla Habsburgien Itävallan jäädessä ulkopuolelle. Vuonna 1867 Unkari sai laajan itsehallinto-oikeuden, ja samalla valtakunta sai nimen Itävalta-Unkari. Tämän jälkeen Frans Joosef oli sekä Itävallan keisari että Unkarin kuningas. Bundesautobahn 3
Bundesautobahn 3 (BAB 3), lyhyemmin Autobahn 3 (A 3), on 778 kilometriä pitkä luoteis–kaakkoissuuntainen moottoritie Saksassa. Lännessä BAB 3 jatkuu Haagista Alankomaiden halki länsi–itäsuuntaisesti Saksan rajalle kulkevana moottoritienä A 12 (Rijksweg 12). Bundesautobahn 3:n reitti kulkee Alankomaiden rajalta Itävallan rajalle Ruhrin alueen länsiosan, Düsseldorfin, Kölnin ja Frankfurt am Mainin kautta Baijeriin. Noin puolet väylästä sijaitsee Baijerissa, jonne se tulee Aschaffenburgin kohdalla ja jatkuu Nürnbergin ja Regensburgin kautta Passauhin. Subenin rajanylityspaikalla BAB 3 yhtyy Itävallan Innkreis Autobahniin, jonka reitti puolestaan jatkuu Pyhrn Autobahnina Itävallan halki Slovenian rajalle. BAB 3 sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Rheinland-Pfalzin, Hessenin, Baden-Württembergin ja Baijerin osavaltioissa. Baden-Württembergissä BAB 3:n ainoa liittymä on osavaltion pohjoisin kaupunki Wertheim. Itä-Karjala
Itä-Karjala (myös "Venäjän Karjala", joskus myös "Kauko-Karjala") on Tarton rauhan (1920) mukaisen Suomen itärajan takainen alue, joka vastaa suunnilleen Venäjän federaatioon kuuluvan Karjalan tasavallan aluetta. Itä-Karjala on vanhastaan ollut karjalaisten kotiseutua. Itä-Karjala rajoittuu Suomen entiseen itärajaan, Laatokkaan, Syväriin, Ääniseen, Vienanmereen ja Imandrajärveen. Itä-Karjala jakautuu Aunuksen ja Vienan historiallisiin maakuntiin. Slovakit
Slovakit on slaavilainen kansa, jonka jäsenet puhuvat länsislaavilaisiin kieliin kuuluvaa slovakin kieltä. Suurin osa slovakeista on katolilaisia. Historiallisia slovakkivähemmistöjä asuu muun muassa Tšekissä, Unkarissa ja Serbiassa, lisäksi slovakkisiirtolaisia asuu Kanadassa ja Yhdysvalloissa. 
Slovakit polveutuvat Tonavan alueella 500-luvulla asuneista slaavilaisista kansanryhmistä. 700-luvulta lähtien slovakit asuttivat muun muassa Nitran ruhtinaskuntaa. Suur-Määriä on kuvailtu ensimmäiseksi slovakkivaltioksi. Slovakian alue kuului 1000-luvulta lähtien Unkarin kuningaskuntaan. Turkkilaisen valtakauden jälkeen Unkari joutui osaksi Habsburgien hallitsemaa Itävallan keisarikuntaa, vaikka se säilyikin nimellisesti omana kuningaskuntanaan; vuoden 1867 kompromissisopimuksessa Unkarin asema koheni ja alettiin puhua Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiasta. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävalta-Unkari hajosi ja Slovakiasta tuli osa Tšekkoslovakiaa. Vuonna 1939 Slovakiasta tuli nimellisesti itsenäinen valtio, joka oli tiukasti natsi-Saksan alaisuudessa johtajanaan pappi Jozef Tiso, kunnes toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Tšekkoslovakia palautettiin yhtenäiseksi valtioksi. Etelä-Tiroli
Etelä-Tirolin maakunta oli aikaisemmin osa Itävalta-Unkaria, jossa se kuului samaan hallintoalueeseen nykyään Itävaltaan kuuluvan Tirolin osan kanssa. Ensimmäisen maailmansodan loputtua alue luovutettiin Italialle italiankielisen Trenton ohella 1919. Fasistien valtaannousun jälkeen maakunnassa aloitettiin voimakkaat italialaistamistoimet. Italian antauduttua toisessa maailmansodassa alue liitettiin lyhyeksi aikaa natsi-Saksaan. Toisen maailmansodan jälkeen asukkaat pyysivät alueen palauttamista Itävallan osaksi, mutta liittoutuneet hylkäsivät tämän. Sodan jälkeen koko italialaisten dominoimalle Trentino-Etelä-Tirolille annettiin itsehallinto, mikä ei tyydyttänyt saksankielistä ja alueella toimikin 1950- ja 1960-luvuilla aktiivisia aseellisia vastarintaryhmiä. Pitkällisen vastarinnan seurauksena annettiin lopulta uusi saksalaisväestön oikeudet paremmin huomioiva itsehallintomääräys. Vas (lääni)
Vas on lääni Länsi-Unkarissa. Se rajautuu Győr-Moson-Sopronin, Veszprémin ja Zalan lääneihin sekä lännessä Itävaltaan ja lounaassa Sloveniaan. Pääkaupunki on Szombathely. Muita 
läänin kaupunkeja ovat Sárvár, Körmend ja Kőszeg. Sana 'vas' tarkoittaa unkariksi rautaa. Läänin pinta-ala on 3 336 km² ja sen väkiluku arviolta 253 997 (vuonna 2015). Itävallan historia 1815–1918
Saksa oli liitossa sekä Venäjän, että Itävalta-Unkarin kanssa, joten se toimi välittäjänä estääkseen sodan liittolaistensa välillä 1870-luvulla. Saksan rajoitusyritys oli niin tehokas Venäjän suhteen, että maiden välit viilenivät huomattavasti Saksan mitätöityä Venäjän valloitukset Venäjän–Turkin sodan (1877–1878) jälkeen. Saksan tuella Itävalta-Unkari miehitti Bosnia ja Hertsegovinan osana sodan jälkeistä rauhantekoa. Andrássy ei kuitenkaan liittänyt maata suoraan Itävalta-Unkariin, vaan se jäi nimellisesti Osmanien valtakunnan alaisuuteen Itävalta-Unkarin miehittäessä sitä. Alföld
Alföld on osa laajempaa Karpaattien allasta, johon kuuluu myös Unkarin, Itävallan ja Slovakian kesken jakautuva Kisalföld eli Unkarin pieni alanko Suuresta alangosta eli Alföldistä luoteeseen. Itämeri
Itämeren valuma-alue ulottuu laajalle sitä ympäröivälle alueelle Norjan tuntureilta Ukrainaan ja Jyllannin niemimaalta Äänisen taakse. Alueella asuu kaikkiaan yli 85 miljoonaa ihmistä. Valuma-alue on neljä kertaa itse altaan kokoinen ja ulottuu 14 valtion alueelle. Alue käsittää käytännössä kokonaisuudessaan Ruotsin, Viron, Latvian, Liettuan, Puolan sekä Venäjän Kaliningradin alueen. Lisäksi siihen kuuluu suurin osa Suomesta ja osia Venäjältä, Valko-Venäjältä, Saksasta ja Tanskasta sekä pieniä alueita Norjasta, Ukrainasta, Slovakiasta ja Tšekistä. Trianonin rauha
Unkarin uudeksi pääministeriksi noussut Mihály Károlyi elätteli vielä toiveita yhtenäisestä Unkarista. Ajatus ei kuitenkaan kelvannut vähemmistökansalaisuuksille tai ympärysvalloille. Etenkin Ranska halusi uusista maista liittolaisia Saksan uuden nousun mahdollisuuden varalta. Itä-Euroopan vastaitsenäistyneiden valtioiden "cordon sanitaire" muodostaisi myös Neuvosto-Venäjän eristävän turvallisuusvyöhykkeen. Kenraali Louis Franchet d’Espèrey ilmoittikin unkarilaisille neuvottelijoille Belgradissa ”"Unkarilaiset olivat taistelleet saksalaisten rinnalla, ja yhdessä he saavat siitä maksaa"”. Károlyin hallitus oli voimaton, kun serbien joukot miehittivät Bácskan ja Baanaatin. Romanialaiset marssivat puolestaan Transilvaniaan ja liittivät sen maahansa yksipuolisesti tammikuussa 1919. Tšekkijoukot olivat puolestaan edenneet Slovakiaan ja hieman myöhemmin myös Karpato-Ukrainaan. Ympärysvaltojen 22. joulukuuta Tšekkoslovakian ja Unkarin välille piirtämästä demarkaatiolinjasta muodostui maiden sittempi raja. Károlyin hallitus kaatui maaliskuussa 1919. Pariisin rauhankonferenssissa kokoontuneet suurvallat halusivat muodostaa Romanian selustan takaavan puolueettoman vyöhykkeen Unkarin ja Romanian rajalle valmisteluna suunniteltua Neuvosto-Venäjän vastaista interventiota varten. 20. maaliskuuta ympärysvaltojen ranskalainen valtuutettu Budapestissä vaati Unkarin joukkoja vetäytymään Romanian vastaiselta rajalta. Tähän ei suostuttu vaan hallitus erosi. 21. maaliskuuta Károlyi luovutti hallitustehtävät sosiaalidemokraattien ja kommunistien muodostamalle hallitusneuvostolle, joka julisti Unkarin neuvostotasavallaksi. Unkarin historia
Työläisten liikehdinnän ja maailmansodan voittajavaltojen paineessa sosiaalidemokraatit päättivät liittoutua vastaperustetun kommunistipuolueen kanssa ja nostivat sen johtajan Béla Kunin suoraan vankilasta valtion johtoon. Yhdistyneet sosiaalidemokraatit ja kommunistit julistivat Unkarin neuvostotasavallaksi 21. maaliskuuta 1919. Tuore neuvostotasavalta joutui kuitenkin pian sotaan Romanian, Serbian, Tšekkoslovakian ja amiraali Horthyn johtamien porvarillisten voimien kanssa. Romanialaiset ja Horthyn joukot marssivat lopulta Budapestiin ja kukistivat neuvostotasavallan 6. elokuuta 1919. Valtionhoitajaksi noussut konservatiivis-aristokraattinen Miklós Horthy hallitsi Unkaria vuoteen 1944. Unkarin moottoritieverkko
Joulukuussa 2011 Unkarin moottoritieverkon pituus oli noin 1 350 kilometriä. Vuosina 2006-2009 maassa avattiin useita tärkeitä moottoritieosuuksia, kuten Budapestin kehätien (M0) itäinen ja pohjoinen osa, M3 Debrecenin ja Nyíregyházan välillä, M5 Szegedistä Serbian rajalle, M6 Budapestistä lähelle Kroatian rajaa ja M7 Balaton-järveltä Kroatian rajalle. Vuosina 2013-2015 tullaan avaamaan liikenteelle ainakin moottoritiet M3 Nyíregyházasta Unkarin rajalle, M6 Kroatian rajalle ja M43 Szegedistä Romanian rajalle. Itävalta-Unkari
Itävalta-Unkari (, ) oli Itävallan keisarikunnan ja Unkarin kuningaskunnan välinen kaksoismonarkia vuosina 1867–1918. Molempia maita hallitsi sama Habsburg-suvun hallitsija arvonimillä Itävallan keisari ja Unkarin kuningas, mutta niillä oli omat parlamenttinsa ja sisäpolitiikkansa. Hallitsijana oli keisari Frans Joosef suurimman osan siitä ajasta, jolloin valtakunta oli tämän nimisenä olemassa. Vuodesta 1916 lähtien keisarina oli Kaarle I. Tolna (lääni)
Tolna on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Fejérin, Bács-Kiskunin, Baranyan ja Somogy'in lääneihin. Pääkaupunki on Szekszárd ja muita kaupunkeja ovat Dombóvár sekä Paks, jossa on kiistelty ydinvoimala. Voimala tuottaa puolet Unkarin sähköstä. Läänin pinta-ala on 3 703 km² ja sen väkiluku arviolta 225 936 (vuonna 2015). Unkari
Itävalta-Unkarin kaksoismonarkia syntyi vuonna 1867, jolloin Unkarista tuli tasavertainen ja itsehallinnollinen Leibnitz (piiri)
Itävallan etelärata kulkee Leibnitzin piirin läpi. Intercity-junat pysähtyvät Leibnitzin ja Spielfeld-Straßin (raja-asema) asemilla. Budapest
Budapest on Unkarin pääkaupunki ja Pestin läänin () pääkaupunki. Se ei kuitenkaan kuulu hallinnollisesti Pestin lääniin vaan muodostaa oman alueensa. Budapest ja Pestin lääni muodostavat yhdessä Keski-Unkarin suuralueen ("Közep-Magyarország régio"). Lisäksi on erikseen määritelty myös Budapestin metropolialue ("Budapesti Agglomeráció"), mutta sillä ei ole omaa hallintoa. Karjalan tasavalta
Karjalan tasavallan pääosan muodostavat etelässä Aunuksen ja pohjoisessa Vienan Karjalan maantieteellis-historialliset alueet. Näistä käytetään yhteisnimitystä Itä-Karjala. Tosin aivan pohjoisin Viena ja eteläisin Aunus eivät kuulu tasavallan alueeseen. Lisäksi tasavaltaan kuuluu kaakossa Äänisen itäpuolella sijaitseva Puudožin piiri. Lounaassa on Suomen toisessa maailmansodassa luovuttama Laatokan Karjala ja sen pohjoisosa Raja-Karjala ja luoteessa luovutettuihin alueisiin kuuluva Sallan–Kuusamon alueen eteläosa. Slovakian tasavalta (1939–1945)
30. syyskuuta 1938 solmitun Münchenin sopimuksen jälkeen myönsi Tšekkoslovakian parlamentti 22. marraskuuta 1938 Slovakialle autonomian, jolloin koko Tšekkoslovakia muuttui Tšekko-Slovakiaksi. Saksan ja Italian yhteissopimuksella Slovakian eteläiset, unkarilaisenemmistöiset alueet liitettiin Unkariin 2. marraskuuta 1938. Tällä 12 000 km²:n laajuisella alueella eli 592 000 unkarilaista ja 290 000 slovakkia sekä muun muassa Košicen, Užgorodin ja Mukatševon kaupungit. Habsburgien monarkia
Vuodesta 1849 lähtien pyrittiin entistä määrä­tietoisemmin keskitettyyn hallintoon sen jälkeen, kun vuonna 1848 oli valtakunnan monissa osissa esiintynyt vallan­kumousy­rityksiä. Silloin ministerit yrittivät ensimmäisen kerran muuttaa monarkian keskitetyksi byro­kraattiseksi, Wienistä käsin johdetuksi valtioksi. Erityisesti Unkarin kuningas­kunta lakkasi olemasta erillinen kokonaisuus, ja se jaettiin moniin piirikuntiin. Habsburgien hävittyä vuosien 1859 ja 1866 sodat tästä politiikasta luovuttiin ja erinäisten muutamia vuosia kestäneiden kokeilujen jälkeen päädyttiin vuonna 1867 kuuluisaan Itävalta-Unkarin kompromissiin, jossa muodostiin Itävalta-Unkarin kaksois­monarkia. Unkari sai itsenäisyytensä ja oman parlamenttinsa, ja sillä oli Habsburgien muiden maiden kanssa vain yhteinen hallitsija sekä yhteinen ulko- ja sotilas­politiikka. Vaikka myös Habsburgien ei-unkarilaisilla mailla, joita usein, joskin virheellisesti, nimitettiin "Itävallaksi", oli oma keskus­parlamenttinsa (valta­kunnan­neuvosto, "Reichsrat") ja ministeriöt, niitäkään ei voitu pitää aidosti yhtenäisenä valtiona, mikä osoitti jo niiden virallinen nimi "Valta­kunnan­neuvostossa edustetut kuningas­kunnat ja maat". Kun Itävalta-Unkarin miehittämänä kauan ollut Bosnia ja Herzegovina lopulta virallisestikin liitettiin valta­kuntaan vuonna 1908, sitä ei yhdistetty valta­kunnan kumpaankaan puoliskoon, vaan sitä hallitsi niiden yhteinen valtiovarain­ministeriö. Győr-Moson-Sopron
Győr-Moson-Sopron on lääni Unkarin luoteiskulmassa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Komárom-Esztergomin lääneihin sekä lännessä Itävaltaan sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pääkaupunki on Győr. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sopron ja Mosonmagyaróvár. Läänin pinta-ala on 4 208 km² ja sen väkiluku arviolta 452 638 (vuonna 2015). Una-Sanan kantoni
Una-Sanan kantoni () on yksi Bosnia ja Hertsegovinan valtioon kuuluvan Bosnia-Hertsegovinan federaation kymmenestä kantonista. Se sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan luoteiskulmassa Kroatian rajalla. Idässä se rajautuu Bosnian serbitasavaltaan ja etelässä Kantoni 10:een. Una-Sanan kantonin pinta-ala on 4 125 neliökilometriä ja siellä on 299 343 asukasta (vuonna 2013). Kantoni jakautuu kahdeksaan kuntaan: Bihać, Bosanska Krupa, Bosanski Petrovac, Bužim, Cazin, Ključ, Sanski Most ja Velika Kladuša. Pääkaupunkina toimii Bihać. Itävallan asevoimat
Itävallan asevoimat eli Bundesheer on Itävallan tasavallan asevoimat. Se jakautuu viiteen päähaaraan: maavoimat (Kommando Landstreitkräfte; KdoLaSK), Itävallan ilmavoimat (Kommando Luftstreitkräfte; KdoLuSK), valmiusjoukot (Kommando Einsatzunterstützung; KdoEU), kansainväliset tehtävät (Kommando Internationale Einsätze; KdoIE), huoltojoukot (Kommando Führungsunterstützung; KdoFüU) ja erikoisjoukot (Kommando Spezialeinsatzkräfte; KdoSEK). Itävallalla ei ole laivastoa.
Itävallan asevoimien nimi on ollut Bundesheer vuodesta 1921 lukuun ottamatta Anschlussin aikaa 1938–1945. Kun Itävalta julistautui 1955 puolueettomaksi, asevoimien päätehtävä on sen jälkeen ollut puolueettomuuden puolustaminen. Kylmän sodan päättymisen jälkeen se on tukenut rajaviranomaisia rajanvalvontatehtävissä. Steiermark
Steiermark (, ) on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Graz. Osavaltion pinta-ala on 16 401 km² ja siellä on 1 221 570 asukasta (vuonna 2015). Burgenland
Ennen vuotta 1920 Burgenland kuului Unkariin. Rauhan­neuvotteluissa ensimmäisen maailman­sodan jälkeen sitä ehdotettiin myös liitettäväksi Tšekkoslovakiaan, jolloin se olisi muodostanut pääosan Tšekin käytävää, mutta se päädyttiin liittämään Itävaltaan. Csongrád (lääni)
Csongrád on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Bács-Kiskunin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Békésin lääneihin sekä etelässä Serbiaan (Vojvodina) ja Romaniaan. Läänin pääkaupunki on Szeged. Muita kaupunkeja ovat Csongrád, Szentes, Hódmezővásárhely, Makó, Sándorfalva, Kistelek, Mindszent ja Mórahalom. Läänin pinta-ala on 4 262 km² ja sen väkiluku arviolta 406 205 (vuonna 2015). Bács-Kiskun
Bács-Kiskun on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Baranyan, Tolnan, Fejérin, Pestin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Csongrádin lääneihin sekä etelässä Serbiaan. Läänin pääkaupunki on Kecskemét. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Baja. Läänin pinta-ala on 8 443 km² ja sen väkiluku arviolta 513 687 (vuonna 2015). Otto von Habsburg
Hänen keisarillinen ja kuninkaallinen korkeutensa; Itävallan keisarillinen prinssi; Unkarin, Kroatian ja Böömin kuninkaallinen prinssi Otto von Habsburg oli Itävallan viimeisen keisarin ja Unkarin viimeisen kuninkaan Kaarle I:n ja Zita von Bourbon-Parman vanhin poika. Itävallan keisarikunta lakkautettiin vuonna 1918 ja Unkarin kuningaskunta vuonna 1922. Tästä lähtien Otto von Habsburg itse, hänen sukunsa ja itävaltalaiset legitimistit pitivät häntä laillisena kuningas-keisarina. Hungaroring
Hungaroringillä on ajettu vuodesta 1986 alkaen vuosittain Formula 1:n Unkarin Grand Prix. Kyseessä oli ensimmäinen Formula 1:n osakilpailu rautaesiripun toisella puolella. Unkarin pääkaupunki Budapest sijaitsee noin 18 kilometrin päässä radasta. Saksa
Saksan liittotasavallan perustamisen jälkeen lakkautettuja osavaltioita ovat Baden, Württemberg-Baden ja Württemberg-Hohenzollern, jotka vuonna 1952 yhdistettiin nykyiseksi Baden-Württembergin osavaltioksi. Osavaltioista pinta-altaan suurin on Baijeri, joka muodostaa viidesosan Saksan pinta-alasta. Väkiluvultaan suurin osavaltio on kuitenkin 18 miljoonan asukkaan Nordrhein-Westfalen. Bremen on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan pienin osavaltio. Länsi-Ukraina
Bukovina kuuluu puoliksi Romanialle ja se sijaitsee Galitšian eteläpuolella. Siihen liittyy Pohjois-Bukovinana Ukrainan Tšernivtsin alue. Alueen valtasivat venäläiset Osmanien valtakunnalta 1768–1774 kestäneessä Venäjän ja Osmanien valtakunnan välisessä sodassa, mutta se päätyi lopulta Itävallalle ja Itävalta-Unkarin purkauduttua alueen valtasi Etelä-Bukovinaakin hallussaan pitävä Romania 8.–11. marraskuuta 1918. Vuonna 1914 puolueettomaksi julistautunut Romania oli liittynyt 1916 ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle Itävalta-Unkaria ja Saksaa vastaan. Karjala
Nykyään Venäjään kuuluvista Karjalan alueista valtaosa kuuluu Karjalan tasavaltaan. Se käsittää suurimman osan historiallisten Aunuksen ja Vienan Karjaloiden alueesta sekä aiemmin Suomelle kuuluneen Laatokan Karjalan ja sen pohjoisosan Raja-Karjalan. Sen sijaan aiemmin Suomelle kuulunut osa Karjalankannasta on nykyisin hallinnollisesti osa Leningradin aluetta. Karjalan tasavaltaan kuuluu myös Puudožin piiri Äänisen itäpuolelta. Historiallisen Vienan Karjalan pohjoisin osa, Kantalahden seutu, kuuluu nykyisin Murmanskin alueeseen. Lisäksi Keski-Venäjällä Tverin alueella asuvien karjalaisten asuma-alueesta käytetään yleisesti nimitystä Tverin Karjala. Zala
Zala on lääni Lounais-Unkarissa. Se rajautuu Vasin, Veszprémin ja Somogy’in lääneihin sekä lounaassa Sloveniaan ja Kroatiaan. Pääkaupunki on Zalaegerszeg. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Nagykanizsa ja Keszthely. Läänin pinta-ala on 3 784 km² ja sen väkiluku arviolta 277 290 (vuonna 2015). Ala-Itävallan lippu
Ala-Itävallan lippu on Ala-Itävallan, Itävallassa sijaitsevan osavaltion lippu. Lipussa on kaksi väriä: Yläpuolella sininen ja alapuolella keltainen. Lipun suhde on 2:03. Ostmark (Itävalta)
Ostmark (”Itäinen rajamaa”) oli Itävallan nimenä vuosina 1938–1942 sen jälkeen, kun se oli yhdistetty natsi-Saksaan ("Anschluss"). Itävallan historia 1918–1945
Lokakuun 21. itävallansaksalaiset Itävallan parlamentin edustajat äänestivät muodostaakseen Itävallan valtion, joka koostuisi saksalaisten asuttamista piireistä. Kuun lopussa edustajat muodostivat väliaikaisen hallituksen. 3. marraskuuta keisarilliset edustajat allekirjoittivat aselevon, joka päätti virallisesti Itävalta-Unkarin osallistumisen ensimmäiseen maailmansotaan. 11. marraskuuta keisari Kaarle ilmoitti luopuvansa kaikista tehtävistä uudessa Itävallan valtiossa ja seuraavana päivänä väliaikainen hallitus julkaisi Saksalaisen Itävallan tasavallan ("Republik Deutschösterreich") perustuslain. Kotorinlahti
1800-luvun alussa Kotorinlahden alue liitettiin Ranskan keisarikunnan Illyrian provinssiin. Myöhemmin alueen valtasi Itävalta-Unkari, ja se liitettiin Dalmatiaan. Vuoden 1818 väestölaskennan mukaan Bokassa asui 29 899 henkeä, joista 21 310 oli ortodokseja ja 8 589 katolisia. Itävalta-Unkarin aikana Kotoriin rakennettiin Dalmatian rannikkoa pitkin kulkenut rautatie. Unkarin kansantasavalta
Unkarin kansantasavalta () oli Unkarin valtion virallinen nimi vuosina 1949–1989, jolloin Unkarin kommunistisella puolueella oli johtava asema. Unkarin kansantasavalta oli Varsovan liiton jäsenvaltio, ja sen ulkopolitiikka oli Neuvostoliitolle myönteistä. Maa kuului lisäksi SEViin osallistuen näin sosialististen maiden taloudelliseen työnjakoon clearing-kaupan kautta. Itävallan liittoneuvosto
Itävallan liittoneuvosto (saks. "Bundesrat") on Itävallan kaksikamarisen parlamentin ylähuone. Liittoneuvostoon kuuluu 61 edustajaa, jotka valitaan suhteellisella vaalitavalla osavaltioista. Liittoneuvosto käyttää lainsäädäntövaltaa yhdessä Kansallisen neuvoston kanssa ja sillä on veto-oikeus alahuoneen 
lakeihin. Kisalföld
Kisalföld eli Pieni Unkarin tasanko on noin 8 000 neliökilometrin laajuinen tasankoalue Luoteis-Unkarissa, Lounais-Slovakiassa ja Itävallan itäosassa. Kisalföld on osa Karpaattien allasta, joka kattaa suurimman osan Unkarin pinta-alasta. Wienin ensimmäinen välitystuomio
Suursodan uhka oli väistynyt Münchenin sopimuksen myötä, ja Tšekkoslovakiasta oli tullut silvottu ja puolustuskyvytön. Nyt unkarilaisetkin ilmoittivat Hitlerille olevansa valmiita sotilaallisiinkin toimiin omien aluevaatimustensa täyttämiseksi. Saksa oli nyt kuitenkin kylmäkiskoisempi. Unkarilaisia vaadittiin rajoittamaan vaatimuksensa unkarilaisten asuttamiin alueisiin, ja Unkarin ja Tšekkoslovakian kahdenkeskiset neuvottelut asiaa koskien eivät johtaneet lopputulokseen. Suurvalloista Saksa ja italia päättivät lopulta sanella välitystuomion maiden välille 2. marraskuuta 1938. Tuomiosta vastasivat Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop ja Italian Galeazzo Ciano. Länsivallat eivät puuttuneet asiaan. Välitystuomio veti Unkarin uuden pohjoisrajan melko tarkasti etnisiä rajoja myöten. Unkariin liitettiin alueita Etelä-Slovakiasta ja Karpaatto-Rutenian eteläosista. Unkarille annettiin esimerkiksi Košice, Užgorod ja Kukačevo. Yhteensä alueella oli pinta-alaa 12 000 km² ja asukkaita alueella oli noin miljoona. Alueen asukkaista 592 000 oli unkarilaisia, 290 000 slovakialaisia, 37 000 ruteenia ja 14 000 saksalaista. Alueen ulkopuolelle jäivät unkarilaisten havittelemat Bratislava ja Karpaatto-Rutenian valtaosa. Vojvodina
Vojvodina on serbiankielinen nimi Pohjois-Serbian alueelle, joka ennen ensimmäistä maailmansotaa kuului Itävalta-Unkarille. Itävallan historia 1815–1918
Kun suurvallat olivat sodassa, ne pyrkivät etsimään liittolaisia pienemmistä maista. Huolimatta Saksan ja Itävalta-Unkarin kanssa sopimastaan kolmiliitosta, Italia ei ollut velvoitettu liittymään sotaan ja julistautui neutraaliksi. Saksa painosti Itävalta-Unkaria lahjoittamaan italialaisalueita Italialle vastineeksi sen tuesta. Myös kolmisopimuksen maat lupasivat lisäalueita sodan voiton jälkeen, joten Italia liittyi ympärysvaltoihin huhtikuussa 1915. Debrecen
Debrecen [ˈdɛbrɛtsɛn] () on Unkarin toiseksi suurin kaupunki ja Hajdú-Biharin läänin pääkaupunki. Kaupungissa on 206 225 asukasta (vuonna 2009) ja sen pinta-ala on 461,65 neliökilometriä. Se sijaitsee maan itäosassa lähellä Romanian rajaa, ja on Itä-Unkarin tärkeimpiä keskuksia. Kaupungissa toimii Debrecenin yliopisto. Debrecenissä on lentokenttä ja sieltä on rautatieyhteys 230 kilometrin päässä sijaitsevaan Budapestiin. Kaupunki on tunnettu myös ”kalvinistien Roomana”. Itävalta-Unkari
Poliittista elämää varjostivat riidat eri kansallisuuksien välillä nousevan kansallisen heräämisen aikana. Itävallansaksalaiset, jotka asuivat Böömin ja Määrin sudeettialueilla, haastoivat tšekit, jotka unkarilaisten tapaan pyrkivät saamaan tunnustetun aseman Itävalta-Unkarissa. Itävalta-Unkarin kolmannen ulottuvuuden, slaavien, huomioon ottamiseksi heidän asemaansa pyrittiin varovasti parantamaan, mikä ei käynyt unkarilaisille, jotka pelkäsivät syrjäytyvänsä. Itävallan Puolan jaoissa haltuunsa saamassa Galitsiassa puolestaan puolalaisille ei sopinut ukrainankielisen maaseudun aseman parantaminen 1900-luvun alussa ja niin edelleen. Kantoni 10
Kantoni 10 (, , ) tai Hertseg-Bosnian kantoni () on yksi Bosnia ja Hertsegovinan valtioon kuuluvan Bosnia-Hertsegovinan federaation kymmenestä kantonista. Se sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan länsiosassa ja rajautuu Serbitasavaltaan, Una-Sanan, Keski-Bosnian, Hertsegovina-Neretvan ja Länsi-Hertsegovinan kantoneihin sekä Kroatiaan. Kantoni 10:n pinta-ala on 4 934 neliökilometriä ja siellä on 90 727 asukasta (vuonna 2013). Kantoni jakautuu kuuteen kuntaan: Bosansko Grahovo, Drvar, Glamoč, Kupres, Livno ja Tomislavgrad. Kantonin pääkaupunkeina toimivat Livno ja Tomislavgrad. Uudenmaan maakunta
Uusimaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla. Uudenmaan historiallinen maakunta käsittää laajemman alueen, joka jakautuu Uudenmaan ja (läntisen) Kymenlaakson nykymaakuntiin. Uudenmaan maakuntaa ympäröivät Varsinais-Suomi lännessä, Kanta-Häme ja Päijät-Häme pohjoisessa sekä Kymenlaakso idässä. Etelässä lähin naapuri on Viro, jonka erottaa Uudestamaasta 60–90 kilometriä leveä Suomenlahti. Vienan Karjala
Vienan Karjala eli Viena ( samoin, ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Vienanmeren länsirannikolta Suomen itärajalle. Pohjoisessa se rajoittuu Murmanskin alueeseen, etelässä Aunuksen Karjalaan Luva-, Kiimas- ja Nuokkijärven linjalla itäkaakkoon ja idässä Arkangelin alueeseen. Viena käsittää Karjalan tasavallan pohjoisosan. "Kulttuurisesti" Vienaan kuuluu myös kolme runokylää Suomen puolelta Kainuusta. Vienan Karjalan pinta-ala on 66 935 km² ja alueella on noin 100 000 asukasta. Salzburg (osavaltio)
Salzburg on Itävallan osavaltio eli liittomaa (). Salzburgin osavaltio sijaitsee Tonavan sivujokeen Inniin laskevan Salzach-joen ympärillä Itävallan länsiosassa. Sen pinta-ala on 7 156 km² ja väkiluku arviolta 538 575 (vuonna 2015), joten se on väestöltään kolmanneksi pienin Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Salzburg. Saksan demokraattinen tasavalta
Elokuussa 1989 Unkari poisti rajoitukset maahan tulolta ja maasta poistumiselta, jolloin monet itäsaksalaiset pääsivät pakenemaan länteen ylittämällä niin sanotun "vihreän rajan" Unkariin ja sieltä eteenpäin Saksan liittotasavaltaan. Monet muut taas osoittivat rauhanomaisesti mieltään valtaa pitänyttä Sosialistista Yhtenäisyyspuoluetta vastaan. Nämä mielenosoitukset johtivat lopulta Honeckerin eroon ja hänet korvasi lyhyen aikaa hallinnut DDR:n viimeiseksi varsinaiseksi johtajaksi jäänyt Egon Krenz. Schengen-alue
Schengen-alueeseen kuuluu 26 Euroopan valtiota ja niiden välillä ei ole matkustusrajoituksia eikä rajatarkastuksia. Alue on nimetty Schengenin sopimuksen mukaan. Alueella on yhteinen viisumipolitiikka, jonka osalta se toimii kuin yksittäinen valtio maailmassa. Schengen-alueeseen kuuluvat valtiot ovat Euroopan unionin jäsenmaista Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro sekä EU:n ulkopuolisista maista Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi. EU:n jäsenmaista Schengen-alueeseen ei kuulu Bulgaria, Irlanti, Kroatia, Kypros, Romania eikä Yhdistynyt kuningaskunta. Unkarin neuvostotasavalta
Unkari oli osana Itävalta-Unkaria kärsinyt tappion ensimmäisessä maailmansodassa. Lokakuussa 1918 Unkarissa oli syttynyt niin sanottu krysanteemivallankumous ja vallankumoukselliset sotilaat valtasivat maan kaupungit ja maaseudun. Kaksoismonarkian viimeinen merkittävä ele oli aseleposopimuksen allekirjoittaminen 3. marraskuuta. Itävalta julistettiin tasavallaksi 12. marraskuuta ja Unkari itsenäiseksi tasavallaksi 16. marraskuuta. Maan pääministeriksi nousi kreivi Mihály Károlyi, jonka suurta kansansuosiota nauttinut hallitus vaati nopeaa rauhaa, yleistä äänioikeutta ja muita yhteiskunnallisia uudistuksia. Hallitus toivoi myös voivansa estää vähemmistökansalaisuuksien, kuten slovakialaisten, serbien ja romanialaisten erkanemisen Unkarista. Maalla oli kuitenkin useita vaikeuksia. Talous oli romahtanut ja sodan voittaneet ympärysvallat olivat vähemmistökansalaisuuksien puolella. Vuoden 1918 loppupuolella tšekit miehittivät Slovakian, Romania Transsilvanian ja Unkarin tasanon itäosan ja serbit Bácskan ja Baanaatin. Aluemenetykset olivat huomattava arvovaltakolaus Károlyiin hallitukselle. Baijeri
Baijeri (, ), virallisesti Baijerin vapaavaltio ("Freistaat Bayern"), on pinta-alaltaan suurin ja asukasluvultaan Nordrhein-Westfalenin jälkeen toiseksi suurin Saksan osavaltioista. Se sijaitsee Etelä-Saksassa ja sen pääkaupunki on München. Suurin osa baijerilaisista on katolisia. Vorarlberg
Vorarlberg rajoittuu idässä Tiroliin, pohjoisessa Saksan Baijerin osavaltioon, lännessä Liechtensteiniin ja Sveitsin Sankt Gallenin kantoniin sekä etelässä Sveitsin Graubündenin kantoniin. Unkarin historia
Ensimmäisessä maailmansodassa Habsburgien valtakunta luhistui ja Unkarista tuli itsenäinen. Se oli kuitenkin joutunut häviäjien puolelle ja menetti alueistaan kaksi kolmasosaa: Slovakian Tšekkoslovakialle, maan itäosat kuten Transilvanian Romanialle ja maan eteläosat Jugoslavialle. Näihin sisältyivät kaikki Unkariin Itävalta-Unkarin osana kuuluneet alueet, joilla unkarilaiset eivät olleet enemmistönä, mutta samalla kolme miljoonaa unkarilaistakin jäi Unkarin rajojen ulkopuolelle. Uudet rajat vahvistettiin Trianonin rauhansopimuksella 1920. István Bethlen
Bethlen kuului vanhaan transilvanialaiseen aatelissukuun. Hänet valittiin Unkarin parlamenttiin vuonna 1901 liberaalien edustajana, mutta hän siirtyi myöhemmin Gyula Andrássyn perustuslailliseen puolueeseen. Unkarin neuvostotasavallan aikana Bethlen toimi aktiivisesti vastavallankumouksellisten riveissä ja neuvotteli heidän edustajanaan Wienissä. Huhtikuussa 1921 pääministeriksi nimitetyn Bethlenin tavoitteena oli vahvan konservatiivisen hallinnon luominen. Hänen hallintonsa oli autoritaarista ja tähtäsi aateliston feodaalisten etuoikeuksien säilyttämiseen. Maan jakaminen lopetettiin ja äänioikeutta rajoitettiin. Bethlenin hallitus torjui myös entisen Itävalta-Unkarin keisarin Kaarle I:n yrityksen palata valtaan Unkarissa lokakuussa 1921 ja sääti sen jälkeen lain, joka kumosi Habsburgin suvulta oikeuden Unkarin kruunuun. Bethlenin ulkopolitiikan tavoitteena oli Trianonin rauhansopimuksen kumoaminen ja menetettyjen alueiden palauttaminen, mutta sitä ennen hän katsoi tarpeelliseksi vakiinnuttaa maan sisäiset olot ja hankkia liittolaisia. Hänen aikanaan Unkari liittyi Kansainliittoon ja sai lainaa sekä sijoituksia ulkomailta. Luodakseen vastapainon Unkaria ympäröivien maiden muodostamalle pikku-Ententelle Bethlen allekirjoitti vuonna 1927 ystävyyssopimuksen Italian kanssa. 1930-luvun lama koetteli Unkaria pahoin ja kansantalouden ongelmien vuoksi Bethlen erosi vuonna 1931. Radikaalin oikeiston noustua sen jälkeen valtaan hän toimi opposition johtajana. Jungholz
Kunnan alueelle pääsee ainoastaan Saksalle kuuluvan alueen läpi kulkemalla. Jungholz on lähes Itävallan eksklaavi, sillä se on yhteydessä muuhun Itävaltaan ainoastaan yhdellä pisteellä. Tämä piste sijaitsee 1 636 metriä korkean Sorgschrofen-vuoren huipulla ja siellä kahden itävaltalaiskunnan ja kahden saksalaiskunnan rajat kohtaavat. Kunnat ovat Jungholz pohjoisessa, Pfronten (Saksa) idässä, Schattwald etelässä ja Bad Hindelang (Saksa) lännessä. Itä-Karjala
Joskus Itä-Karjalaa kutsutaan Venäjän Karjalaksi, mutta useimmiten tällä termillä viitataan nykyisin Karjalan tasavaltaan tai sitten kaikkiin Venäjälle nykyisin kuuluviin Karjalan alueisiin. Suomen toisen maailmansodan yhteydessä luovuttamat Laatokan Karjala ja Sallan–Kuusamon alueen eteläosa eivät ole Itä-Karjalaa, vaikka nykyisin kuuluvatkin Karjalan tasavaltaan. Eräät Itä-Karjalan osat taas jäävät Karjalan tasavallan ulkopuolelle. Pohjoisin Viena, suunnilleen entiset Kantalahden ja Koudan kunnat, liitettiin 1930-luvun lopulla Murmanskin alueeseen. Syväriin rajoittuva Itä-Karjalan eteläisin osa puolestaan kuuluu Leningradin alueeseen. Österreichische Bundesbahnen
Österreichische Bundesbahnen (ÖBB) on Itävallan kansallinen rautatieyhtiö. Yhtiön kotipaikka on Wien. ÖBB on "Bundesbahn Österreich" ("BBÖ") -rautatieyhtiön seuraaja. Rautatiejärjestelmä oli osa Deutsche Reichsbahnia Anschlussin aikana 1938–1945. Unkari
Unkarin ulkopolitiikan tärkeimmät suunnat ovat EU ja Nato. Se on ollut Naton jäsen vuodesta 1999 ja EU:n jäsen vuodesta 2004. Unkarin itäraja on osa EU:n ulkorajaa, ja Unkari soveltaa tiukasti Schengen-alueen sääntöjä. Sillä on kiistaa Slovakian kanssa, sillä maa ei ole tehnyt omaa osaansa yhteisestä Tonavan patohankkeesta. Rutenia
Nykyisin termin merkitys on muuttunut ja se tarkoittaa enää Romanian pohjoisosan ja Karpaattien vuoriston välissä sijaitsevaa ennen slovakkien ja ruteenien asuttamaa aluetta, jota on nimitetty "Karpatoruteniaksi". Aikoinaan alue oli ukrainalaisten asuttama osa entistä Unkaria vuodesta 907, sitten osana Itävaltaa ja Itävalta-Unkaria. Liechtenstein
Liechtensteinin ruhtinaskunta sijaitsee Alppien vuoristossa Keski-Euroopassa Sveitsin ja Itävallan välissä. Maan pinta-ala on 160 neliökilometriä, ja se on Euroopan neljänneksi pienin itsenäinen valtio. Rajalinjaa maalla on Sveitsin kanssa 41,2 kilometriä ja Itävallan kanssa 36,7 kilometriä. Liechtenstein ja Uzbekistan ovat maailman ainoat sisämaavaltioista, joiden kaikki rajanaapuritkin ovat sisämaan valtioita. Itävallan markkreivikunta
Myöhemmin markkreivikunnasta on historiassa käytetty myös nimityksiä "Itävallan markkreivikunta" (). tai Baijerin itäinen rajamaa (, erotukseksi Saksin itäisestä rajamaakunnasta ("Sächsische Ostmark"). Tässä esiintyvä nimi "Ostmark" on käännös latinalaisesta nimestä "marcha orientalis", mutta nimen ovat ottaneet tässä yhteydessä käyttöön vasta 1800-luvun historioitsijat. Nimi tuli kuitenkin uudestaan käyttöön Anschlussin jälkeen vuonna 1938, kun Saksaan yhdistetystä Itävallasta muodostettiin Ostmark -niminen Saksan osamaa. Heves (lääni)
Heves on lääni Pohjois-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Borsod-Abaúj-Zemplénin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Pestin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Eger. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Heves, Gyöngyös ja Hatvan. Läänin pinta-ala on 3 637 km² ja sen väkiluku arviolta 301 296 (vuonna 2015). Baden-Württemberg
Baden-Württemberg on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35 742 km² ja siellä on 10,8 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Stuttgart. Szabolcs-Szatmár-Bereg
Szabolcs-Szatmár-Bereg on Unkarin itäisin lääni. Se rajautuu Hajdú-Biharin ja Borsod-Abaúj-Zemplénin lääneihin sekä koillisessa Ukrainaan ja kaakossa Romaniaan. Pääkaupunki on Nyíregyháza. Läänin pinta-ala on 5 933 km² ja sen väkiluku arviolta 562 357 (vuonna 2015). Itävalta-Unkari
Itävalta-Unkari perustettiin kompromissina Unkarin ylimystön ja Habsburg-hallitsijoiden välillä yrityksenä pelastaa vanha Itävallan keisarikunta, johon myös Unkari oli kuulunut. Järjestelyssä jätettiin huomiotta vähemmistökansallisuudet, eikä se tyydyttänyt unkarilaisia, jotka halusivat suurempaa autonomiaa, eikä itävaltalaisia, jotka toivoivat liittoa muiden saksalaisten alueiden kanssa. Vojvodina
Vojvodina sijaitsee Serbian pohjoisosassa Pannonian tasangolla. Se rajautuu etelässä muuhun Serbian valtioon ja idässä Romaniaan, pohjoisessa Unkariin, lännessä Kroatiaan ja lounaassa Bosnia ja Hertsegovinaan. Bratislavan alue
Bratislavan alue () on yksi Slovakian hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan lounaisosassa ja rajautuu Trnavan alueeseen, Itävallan Burgenlandin ja Ala-Itävallan osavaltioihin sekä Unkariin. Sen pääkaupunki on Bratislava. Alueella on arviolta 641 892 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 053 neliökilometriä. Itävalta
Itävalta on liittotasavalta jossa on yhdeksän osavaltiota: Osavaltio
Osavaltio on liittovaltion osa, jolla on valta päättää tiettyyn rajaan saakka omasta lainsäädännöstään ja hallinnostaan. Nykyään osavaltiot ovat käytössä Argentiinassa (maakunnat), Australiassa, Belgiassa (alueet), Bosnia ja Hertsegovinassa (entiteetit), Brasiliassa, Etelä-Sudanissa, Etiopiassa, Intiassa, Irakissa (maakunnat), Itävallassa, Kanadassa (provinssit), Komoreilla (saaret), Malesiassa, Meksikossa, Mikronesiassa, Nepalissa (vyöhykkeet), Nigeriassa, Pakistanissa (provinssit), Saint Kitts ja Nevisissä (saaret), Saksassa, Sudanissa, Sveitsissä (kantonit), Tansaniassa, Venezuelassa, Venäjällä (liittovaltiosubjektit), Yhdistyneissä Arabiemiraateissa (emiraatit) ja Yhdysvalloissa. Suluissa on mainittu kussakin maassa käytetty osavaltion tasoisen alueen nimitys. Una-Sanan kantoni
Una-Sana on Kroatian ympäröimä ja koska molemmat maat ovat kuuluneet Jugoslaviaan, tärkeät liikennereitit Zagrebista Adrianmeren rannikolle kulkevat kantonin kautta, kuten Bosanska Novi–Bihać–Knin-rautatie. Itävallan historia vuodesta 1945
Valtiosopimuksen jälkeen Itävallan ulkopolitiikka keskittyi kolmeen pääasiaan: Etelä-Tiroliin, Euroopan taloudelliseen yhdentymiseen ja puolueettomuuden toteuttamiseen. Asukkailtaan saksankielisen Italian Etelä-Tirolin asema oli ollut Itävallan huolenaihe siitä lähtien kun maakunta liitettiin Italiaan ensimmäisen maailmansodan lopussa. Itävalta toivoi, että Italian jääminen toisen maailmansodan häviäjien joukkoon saattaisi saada liittoutuneet palauttamaan alue Itävallalle. Länsiliittoutuneiden strategiset edut pakottivat Itävallan tyytymään vuoden 1946 sopimukseen, jolla Italia myönsi maakunnalle autonomian. Unkarin neuvostotasavalta
Neuvostotasavallan tilanne oli tukala. Lupaava kehitys vuoden alussa ei ollut toteutunut. Baijerin neuvostotasavalta oli kukistunut, puna-armeija ei ollut saavuttanut Unkaria ja Itävallan vallankumous ei olutkaan puhjennut. Unkarin puna-armeija ryhtyi kuitenkin vastahyökkäykseen toukokuussa 1919 tavoitteena yhteyden luominen Venäjän puna-armeijaan. Tšekeistä saatiin voittoja ja unkarilaiset etenivät Slovakiaan. Lopulta he taipuivat kuitenkin ympärysvaltojen painostuksesta palaamaan lähtöasemiinsa, mikä heikensi armeijan moraalia. Kutsunnat ja edelleen jatkuva elintarvikepula söivät puolestaan neuvostotasavallan kannatusta kansan keskuudessa. Myös maareformista oli tullut hyvin epäsuosittu. Sosiaalidemokraatit alkoivat vaatia kommunistien eroa, johon neuvostotasavallan kannattajat vastasivat terrorilla. Surmansa sai arviolta noin 500 henkilöä. Ranskan miehittämässä osassa Unkaria Szegedissä perustettiin vastahallitus ja kansallinen armeija, jonka johtoon nousi kontra-amiraali Miklós Horthy. Yhä epätoivoisemman neuvostohallinto käynnisti romanialaisten vastaisen vastahyökkäyksen 20. heinäkuuta, joka epäonnistui surkeasti. Pari päivää myöhemmin romanialaiset ylittivät Tisza-joen. Neuvostohallityus ilmoitti eroavansa 1. elokuuta ja Béla Kun pakeni Itävaltaan. Hieman myöhemmin romanialaiset joukot valtasivat pääkaupunki Budapestin. Karjalan tasavalta
Karjalan tasavalta (, , ) on Venäjän federaatioon kuuluva autonominen tasavalta Luoteis-Venäjällä, Suomen itäpuolella. Itävallan keisari
Itävalta oli ollut arkkiherttuakunta 1400-luvulta asti, mutta muilla keisarin hallitsemilla mailla oli omat instituutionsa ja historiansa. Yhtenäistämistoimenpiteitä yritettiin unkarilaisten kapinan jälkeen vuosina 1848–1859, mutta viimein Unkarille jouduttiin antamaan kuningaskunnan asema, johtaen Itävalta-Unkarin syntyyn 1867. Keisarikunta hajosi lopullisesti ensimmäisen maailmansodan lopuksi vuonna 1918, kun Itävallasta tuli tasavalta ja muut Keisarillisessa neuvostossa edustetut maat itsenäistyivät tai jaettiin naapurimaiden kesken. Romanian saksalaiset
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kaakkois-Euroopan valtiolliset rajat muodostettiin uudestaan. Romaniaan liitettiin Itävallasta entinen kruununmaa Bukovina, Unkarista nykyinen Transilvania ja itäinen Baanaatti, Bulgariasta Dobrogea sekä Venäjästä Moldovan itäiset osat eli Bessarabia. Vuoden 1930 väestönlaskennan mukaan näillä alueilla asui noin 9,25 miljoonaa ihmistä. Saksankielinen väestö oli noin 760 000 ihmistä, suurin ei-romanialainen väestöryhmä unkarilaisten jälkeen. Itävallan unkarilaiset
Itävallan unkarilaiset ovat Itävallassa asuvia unkarilaisia. Historiallisia unkarilaisvähemmistöjä on Itävallan Burgenlandin alueella, sekä Wienin kaupungissa. Itävalta ja Unkari olivat pitkään samaa Itävalta-Unkarin kokonaisuutta. Vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Itävallassa asui 25 884 unkarilaista, joista 10 686 asui Wienissä ja 4 704 Burgenlandissa. Itävalta-Unkari
Hävityn ensimmäisen maailmansodan jälkeen valtakunta hajosi Unkarin ja Tšekkoslovakian itsenäistyttyä. Keisari Kaarle I luopui hallitsemisesta ja siirtyi maanpakoon Sveitsiin, mutta kieltäytyi luopumasta kruunusta. Itävalta julistettiin kuitenkin tasavallaksi ja valtakunnan alueet pilkottiin Saint-Germainin ja Trianonin rauhansopimuksissa. Tšekkoslovakian ja Unkarin itsenäistymisen lisäksi Itävalta-Unkariin kuuluneita alueita saivat myös Italia, Puola ja Romania, minkä lisäksi laajoja alueita yhdistettiin Serbian ja Montenegron kanssa uudeksi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan valtioksi. Jäljelle jäänyt tynkä-Itävalta olisi halunnut liittyä Saksaan, mutta voittajavaltiot Ranska, Britannia ja Yhdysvallat estivät tämän, jotta Saksa ei vahvistuisi.