Mikä on Kreikan pisin joki?
Kreikka
Kreikan joet ovat suhteellisen vähäisiä. Pisimmät joet ovat Évros eli Maritsa ja Strymónas eli Struma, jotka saavat alkunsa Bulgariasta, sekä Axiós eli Vardar, joka saa alkunsa Makedonian tasavallasta. Niistä kuitenkin vain pienempi osuus virtaa Kreikan alueella. Pisin joki, joka virtaa kokonaan Kreikan alueella, on Aliákmonas (297 km). Se saa alkunsa Píndos-vuoristosta, samoin kuin monet muut Manner-Kreikan joet, muun muassa Pineiós, Achelóos, Kalamás ja Árachthos. Peloponnesoksen niemimaalla suurimmat joet ovat Alfeiós ja Evrótas. Kreikan järviin kuuluu sekä luonnonjärviä, joista suurimmat ovat Trichonída, Vólvi, Vegorítida ja Vistonída, että jokia patoamalla luotuja tekojärviä, joista suurimmat ovat Kremastá, Polýfytos ja Kerkíni. Aliákmonas
Aliákmonas (, ), antiikin Haliakmōn (), on joki, joka virtaa Länsi- ja Keski-Makedoniassa pohjoisessa Kreikassa. Se on Kreikan pisin joki ja sen pituus on 297 kilometriä. Joki saa alkunsa Grámmos-vuorelta pohjoisesta Píndos-vuoristosta ja se laskee Thermaïkóslahteen Egeanmeren pohjoisosassa.
Aliákmonas on pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki. Pisin joki, joka virtaa vain pienemmältä osaltaan Kreikan alueella, on kuitenkin Struma eli Strymónas. Aliákmonas virtaa Kastorián, Grevenán, Kozánin, Imathian ja Pierian alueyksiköiden läpi. Joen suisto Thermaïkóslahdella yhtyy Axiós-joen suistoon. Suistoalueet kuuluvat yhdessä Axióksen suiston kansallispuistoon. Kreikan maantiede
Maan pisimmät joet ovat Évros eli Maritsa ja Strymónas eli Struma, jotka saavat alkunsa Bulgariasta, sekä Axiós eli Vardar, joka saa alkunsa Makedonian tasavallasta. Niistä kuitenkin vain pienempi osuus virtaa Kreikan alueella. Pisin joki, joka virtaa kokonaan Kreikan alueella, on Aliákmonas. Se saa alkunsa Píndos-vuoristosta, samoin kuin monet muut Manner-Kreikan joet, muun muassa Pineiós, Achelóos, Thýamis eli Kalamás sekä Árachthos. Peloponnesoksen niemimaalla suurimmat joet ovat Alfeiós ja Evrótas, jotka saavat alkunsa Taÿ́getos-vuorelta. Axiós-joki muodostaa laajan suiston eli deltan laskiessaan Thermaïkóslahteen. Luettelo Kreikan joista
Maan pisimmät joet ovat Évros eli Maritsa ja Strymónas eli Struma, jotka saavat alkunsa Bulgariasta, sekä Axiós eli Vardar, joka saa alkunsa Makedonian tasavallasta. Niistä kuitenkin vain pienempi osuus virtaa Kreikan alueella. Pisin joki, joka virtaa kokonaan Kreikan alueella, on Aliákmonas. Se saa alkunsa Píndos-vuoristosta, samoin kuin monet muut Manner-Kreikan joet, muun muassa Pineiós, Achelóos, Kalamás eli Thýamis sekä Árachthos. Peloponnesoksen niemimaalla suurimmat joet ovat Alfeiós ja Evrótas, jotka saavat alkunsa Taÿ́getos-vuorelta.
Néstos
Néstos-joen pituus Bulgarian puolella on noin 126 kilometriä ja Kreikan puolella noin 130 kilometriä. Lähdekorkeus Bulgarian vuorilla on 2 925 metriä. Néstoksen suurin sivujoki on Dospat eli Despátis, joka virtaa pääosin Bulgarian alueella. Bulgariassa joki erottaa Rila- ja Pirinvuoret Rodópivuorista. Bulgarian ja Kreikan rajalla joki kulkee Rodópien läpi. Joki kiemurtelee vuoriston läpi muodostaen kapean solan (Stená Néstou). Kreikan puolella joki toimii kreikkalaisen Makedonian ja Länsi-Traakian eli kreikkalaisen Traakian rajajokena. Se kulkee Dráman alueyksikön alueella sekä Kaválan ja Xánthin alueyksiköiden rajalla. Néstoksen kunta on saanut nimensä joesta. Laskiessaan mereen joki muodostaa laajan suistoalueen eli deltan, jonka suojellut metsiköt tunnetaan myös turkkilaisaikaisella nimellä Kotzá Ormán (”Suuri metsä”). Suisto ja metsä ovat osa Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuistoa. Tróodos
Tróodos levittäytyy Kyproksen länsiosassa. Vuoriston nimi on selitetty muinaiskreikkaan perustuen kahdella tavalla: se voisi tarkoittaa joko ”kolmea tietä” () tai ”Adoniksen vuorta” () < ). Useimmat Kyproksen suurimmat joet, kuten pisin joki Pediaíos, saavat alkunsa Tróodokselta. Vuoriston pohjoispuolella sijaitsee Mesaorían tasanko ja sen pohjoispuolella puolestaan saaren toiseksi merkittävin vuorijono Pentadáktylos. Thessaloniki
Thessalonikin itäpuolella kohoaa Chortiátis-vuori. Kaupungin länsipuolella Thermaïkóslahteen laskee neljä merkittävää jokea, jotka ovat Axiós, Gallikós, Loudías ja Aliákmonas. Ne muodostavat yhdessä laajan suistoalueen Thessalonikin metropolialueen länsiosaan. Kaupungin länsipuolella sijaitsee myös laaja Thessalonikin tasanko, joka on Kreikan suurin yksittäinen tasankoalue ( neliökilometriä). Thessalonikin itäpuolella sijaitsevat Koróneia- ja Vólvi-järvet. Etäisyys Thessalonikista maan pääkaupunkiin Ateenaan on linnuntietä noin 304 kilometriä ja maanteitse noin 502 kilometriä. Kreikan maantiede
Päätasolla Kreikka voidaan jakaa kolmeen alueeseen: varsinaiseen Manner-Kreikkaan, sen eteläpuolella sijaitsevaan saarenkaltaiseen Peloponnesoksen niemimaahan sekä saaristoon. Varsinaisia historiallis-maantieteellisiä alueita Kreikassa on yhdeksän. Nämä ovat Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia, Traakia eli Länsi-Traakia, Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Näitä alueita ei tule sekoittaa osin samannimisiin hallinnollisiin alueisiin. Titarísios
Titarísios () eli "Xeriás" (Ξεριάς) on joki, joka virtaa Thessaliassa Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Ólympos-vuorelta ja se laskee Pineiós-jokeen Týrnavoksen kunnassa lähellä Rodián kylää. Titarísios on Pineióksen merkittävimpiä sivujokia. Luettelo Kreikan joista
Joista ainoastaan Évros ja Loudías ovat purjehduskelpoisia. Axiós-joki muodostaa laajan suiston eli deltan laskiessaan Thermaïkóslahteen. Tiedot jokien pituuksista vaihtelevat eri lähteissä jonkin verran muun muassa siksi, että veden määrä vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Monet pienemmät joet ovat kuumimpaan kesäaikaan vain pieniä puroja tai kokonaan kuivia. Georgia
Georgian alueella on noin 25 000 jokea, jotka laskevat joko Mustaanmereen lännessä tai Kaspianmereen idässä. Merkittävin joki on Tbilisin läpi virtaava Mtkvari (Kura), joka saa alkunsa Turkista ja virtaa itäisen Georgian kautta Kaspianmereen. Muita tärkeitä jokia maan itäosassa ovat Mtkvariin laskeva Aragvi ja Kakhetin alueen läpi virtaavat Iori ja Alazani, jotka myös liittyvät Mtkvariin Azerbaidžanin puolella. Länsi-Georgian pisin joki on Rioni, joka saa alkunsa Kaukasukselta ja laskee Mustaanmereen Potin kaupungissa. Lännen hedelmällisen alueen läpi virtaavat myös Enguri Abhasian rajalla ja Kodori kokonaan Abhasian puolella. Kaukasukselle luonteenomaisia ovat syvät, jokien uurtamat laaksot. Järviä Georgiassa on noin 860. Niistä tunnetuimpiin kuuluvat Paravani maan eteläosassa ja Kaukasian syvin järvi Ritsa Abhasiassa. Mississippi (joki)
Mississippi on Pohjois-Amerikan toiseksi pisin joki. Mississippi on noin 3 750 kilometriä pitkä. Yksinään se on maailman 20. pisin joki ja yhdessä itseään pitemmän sivujokensa Missourin kanssa Pohjois-Amerikan pisin ja maailman neljänneksi pisin joki. Kreikan maantieteelliset alueet
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkeimmat vuoret ovat Taÿ́getos ja Kyllíni ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Patras, Kalamáta, Trípoli ja Kórinthos. Peloponnesosta maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Peloponnesoksen alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Norja
Norjan rannikko on hyvin mutkitteleva, ja siinä on suuri joukko pitkiä ja kapeita vuonoja. Rantaviivan pituus vuonot ja saaret mukaan luettuna on 83 000 kilometriä, mistä saarten osuus on noin 58 000 kilometriä. Norjan pisin ja syvin vuono on Sognevuono. Se on 200 kilometriä pitkä. Norjassa on runsaasti järviä ja jokia. Suurin järvi on Mjøsa ja suurimmat joet Glomma, Gudbrandsdalslågen eli Lågen sekä Teno. Antiikin Thessalia
Erityisesti Thessalian nimellä viitattiin kuitenkin laajaan Thessalian tasankoon, joka oli varsinaisen eli Makedonian ulkopuolisen Kreikan suurin tasanko. Sitä ympäröivät lännessä Pindosvuoristo, etelässä Othrys-vuori, itärannikolla Ossa- ja Pelion-vuoret (nyk. Pílio) sekä Makedonian rajalla Kambounia-vuoret (nyk. Kamvoúnia) ja Olympos-vuori. Tasanko oli näin kauttaaltaan vuorten ympäröimä, ja sinne johti Makedonian suunnasta vain yksi merkittävämpi kulkuväylä, Tempen (nyk. Témpi) sola, joka sijaitsee Olympos- ja Ossavuorten välissä. Thessalia oli yhteydessä mereen Pagasainlahden kautta.
Thessalian tasanko koostuu kahdesta tasangosta, jotka tunnettiin antiikin aikana Ylempänä ja Alempana Thessaliana. Ylempi Thessalia käsitti Thessalian länsiosan Pindosvuoriston puolella, ja Alempi Thessalia merenpuolisen alueen. Tasangot erotti toisistaan toisaalta Boibeis- (Boibe) ja Nessonis-järvien välinen kukkulajono ja toisaalta Enipeus-joki. Alempi Thessalia ulottui pohjoisesta Titaros- ja Ossa-vuorilta etelään Othrys-vuorelle ja Pagasainlahden rannalle. Se käsitti Pelasgiotiin alueen, ja sen tärkein kaupunki oli Larissa. Ylempi Thessalia ulottui pohjoisesta Aiginionista etelään Thaumakoihin. Se käsitti Thessaliotiin ja Histiaiotiin alueet, ja sen tärkein kaupunki oli Farsalos. Styks
Styks ( 'viha') on kreikkalaisessa mytologiassa manalan pääjoki, joka kiersi sen ympäri yhdeksän kertaa. Sen uskottiin olevan myös alkulähde samannimiselle joelle Arkadiassa. Tarinan mukaan Akhilleus kastettiin Styksiin lapsena, jolloin hän sai vahingoittumattoman ihon, kaikkialta paitsi kantapäästä, ja Aleksanteri Suuri myrkytettiin sen vedellä. Evrótas
Kreikkalaisessa mytologiassa joki on saanut nimensä Lakonian kuninkaasta Eurotaksesta, joka oli kuningas Leleksin poika tai pojanpoika. Kertomuksen mukaan tämä rakennutti kanavan johtaakseen Spartan ympäristön seisovan veden mereen, jolloin joki sai alkunsa. Eurotas oli mytologiassa myös joen jumala. Joen nimi tarkoittaa ”Hyvää virtausta”. Orinoco
Orinoco on yksi Etelä-Amerikan pisimmistä joista. Sen pituus on 2 140 kilometriä. Orinocon alkulähteet ovat Parimassa, Venezuelan ja Brasilian rajalla, josta se virtaa pohjoiseen Kolumbian ja Venezuelan välistä rajaa pitkin, kunnes kääntyy itään. Se laskee Atlantin valtamereen Parianlahdessa laajana suistona (22 500 km²).
Orinoco on Venezuelan huomattavin joki ja useimmat maan tärkeimmistä joista ovat Orinocon sivujokia. Näistä suurin on Caroní, joka liittyy Orinocoon Puerto Ordazissa lähellä Lloviznan putouksia. Arda (joki)
Arda () eli Árdas () on joki, joka virtaa Bulgarian ja Kreikan alueilla. Sen pituus on noin 290 kilometriä. Joki saa alkunsa Rodópivuorilta Smoljanin läheltä Bulgariasta. Se kulkee enimmäkseen Bulgarian alueella. Kreikassa se kulkee halki Évroksen alueyksikön alueen. Joki laskee Évros- eli Maritsa-jokeen Kreikan ja Turkin rajalla.
Joessa on useita patoja sähköntuotannon, vesihuollon ja kastelun tarpeisiin. Ládonas
Ládonas (, ) on joki, joka virtaa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Aroánia-vuorilta ja se laskee Alfeiós-jokeen, joka virtaa edelleen Joonianmeressä sijaitsevaan Kyparissiakóslahteen. Kyproksen maantiede
Kyproksen suurin pituus koillis-lounaissuunnassa on noin 227 kilometriä ja suurin leveys luoteis-kaakkoissuunnassa noin 97 kilometriä. Saaren rannikon pituus on noin 648 kilometriä. Saaren koillisosan muodostaa pitkä Karpasían niemimaa. Sen kärki tunnetaan Apóstolos Andréaksen niemenä. Länsipäässä sijaitsee Akámaksen niemi, etelärannikolla Akrotírin niemi ja saaren kaakkoiskulmassa Kávo Gkrékon niemi. Itärannikolla Karpasían eteläpuolella sijaitsee Famagustanlahti, etelärannikolla Lárnakanlahti, Akrotírinlahti ja Episkopínlahti, ja luoteisrannikolla Chrysochoúnlahti ja Mórfounlahti. Amazon (joki)
Amazon [amatson] (, ) on Etelä-Amerikan pohjoisosassa virtaava joki, joka laskee Atlantin valtamereen. Se on yleisimmän käsityksen mukaan maailman toiseksi pisin joki, mutta joidenkin käsitysten mukaan pisin. Amazonin tarkkaa pituutta on vaikea selvittää. Se on virtaamaltaan, valuma-alueensa suuruudelta ja sivujokiensa määrältä maailman suurin joki. Amazon kuljettaa viidenneksen maapallon meriin kulkeutuvasta makeasta vedestä. Amazonin altaassa sijaitsee joen mukaan nimetty maapallon suurin trooppinen sademetsäalue, Amazonin sademetsä. Kreikka
Kreikka on merkittävä merenkulkumaa. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Pireus, Thessaloniki, Patras ja Asprópyrgos. Ágioi Theódoroissa on merkittävä öljysatama. Saarten välistä lauttaliikennettä hoitavat lukuisat pienet lauttayhtiöt. Mantereen päässä lautat Kykladeille, Dodekanesiaan, Kreetalle ja Pohjoisen Egean saarille lähtevät yleensä Pireuksesta, kun taas Patraksesta on yhteyksiä Italiaan ja Jooniansaarille. Merkittäviä lauttayhtiöitä ovat muun muassa Anek Lines, Blue Star Ferries, Hellenic Seaways ja Minoan Lines. Kuusi kilometriä pitkä Korintin kanava lyhentää merimatkaa maan itä- ja länsirannikon välillä 325 kilometrillä Peloponnesoksen ympäri kiertämiseen verrattuna, joskin se sopii vain suhteellisen pienille aluksille. Kyrönjoki
Kyrönjoki () on Etelä-Pohjanmaalla Kyrönjoen vesistöalueen laskujoki. Sen suurin pituus on eri laskutapojen mukaan 80–200 kilometriä. Kolmasosa joen valuma-alueesta on peltoa, viidesosa suota ja kaksi viidesosaa metsää. Kyrönjoen viljelylakeudet on valittu yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kyrönjoen valuma-alueeseen kuuluu nykyisten käsitysten mukaan osittain tai kokonaan monia kuntia, joista suurimmat ovat Vaasa, Isokyrö, Seinäjoki, Ilmajoki, Kurikka ja Kauhajoki Suurimmissa kunnissa asuu yhteensä noin satatuhatta ihmistä. Vaasan kaupunki ottaa raakavetensä Kyrönjoesta. Lisäksi joen vesistöalueella on muutamia vesivoimalaitoksia. Kreikan maantiede
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkein vuori on Taÿ́getos ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Suurimmat kaupungit ovat Patras ja Kalamáta. Viron joet
Viron 7000 jokea tai ojaa ovat pääsääntöisesti lyhyitä ja vain 10% niistä on yli 10 kilometriä pitkiä . Virossa on kymmenen jokea, joiden kokonaispituus on yli 100 kilometriä. Pisin joki on Võhandu jõgi (162 km) ja toiseksi pisin on Pärnunjoki (144 km). Muita pitkiä jokia ovat Põltsamaa-, Pedja-, Kasari-, Keila- ja Jägala jõgi. Piusa jõen pudotus, eli latvavesien ja joensuun välinen korkeusero, on 208 metriä. Mustojalla on suurin keskimääräinen kallistus 3,5 metriä kilometriltä ja Emajoella sen on pienin 0,04 metriä kilometriltä. Emajoella pudotusta on 100 kilometrillä vain 3,7 metriä, kun se laskee Võrtsjärveltä Peipsijärvelle. Kreikan maantiede
Kreikan kymmenen pisintä jokea Kreikan alueella virtaavan osuuden mukaan ovat: Kaïáfas
Kaïáfas ( eli Λίμνη Καϊάφα, "Límni Kaïáfa", "Kaïáfaksen järvi") on laguunimainen järvi Peloponnesoksen niemimaan länsirannikolla eteläisessä Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 1,5 neliökilometriä. Järvi on suurimmillaan noin 2,9 kilometriä pitkä ja noin 0,88 kilometriä leveä. Sen keskisyvyys on noin kaksi metriä.
Kaïáfas sijaitsee Eliin alueyksikössä Zacháron kunnan alueella. Sen erottaa Joonianmereen kuuluvasta Kyparissiakóslahdesta kapea maakannas. Sen läpäisee kanava, joka yhdistää järvilaguunin mereen. Kannaksella sijaitsee Kaïáfaksen kylä, joka tunnetaan kylpyläpaikkakuntana. Järven itärannalla sijaitsevat puolestaan Márathoksen ja Panagía Xirochoríoun kylät. Mississippi (joki)
Mississippin pituudeksi on arvioitu Yhdysvalloissa lähteestä riippuen 3 700 – 4 100 kilometriä. Yleisimmät arviot ovat 3 700 ja 3 780 kilometrin välillä. Joen pituus vaihtelee ajan myötä, kun eroosio kuluttaa sen suistoa tai kun sen kulku muuttuu ylempänä. Mississippi on yksinään maailman 20. pisin joki, ja Mississippi-Missouri neljänneksi pisin. Varsinainen Mississippi on hiukan lyhyempi kuin sivujokensa Missouri. Missourin lähteiltä Jeffersonjoesta mitattuna Mississippi-Missouri on 5 970 kilometriä pitkä. Laivanrakennus
Kreikka on vuoristoinen maa, jossa kuljetus oli tehokkainta vesitse. Ateena saavutti Egeanmeren herruuden 400-luvulla eaa. laivastonsa ylivoimalla. Meritaistelujen tekniikkana oli puskea vastustajan laivat rikki keulajuhmurilla. Taktiikan onnistuminen riippui aluksen koulutetuista soutajista ja taitavasta ohjaamisesta, mutta myös nopeudesta ja keveydestä, mikä johti kilpailuun laivojen tekniikasta. Kreikkalainen dieeri eli kaksisoutu 600-luvulta alkaen oli antiikin keveimpiä ja siroimpia aluksia. Keveät laivat voitiin vetää perä edellä maihin. Thukydides mukaan korinttilaisten alkoivat ensimmäisenä rakentaa laivojen sisäpuolelle kaaria. Kaaret kuitenkin muotoiltiin ja lisättiin vasta jälkikäteen laipioiden ollessa jo valmiit. Trieerejä eli kolmisoutuja rakennettiin jo 600-luvulla eaa., mutta raskaina ja kömpelöinä ne eivät aluksi pärjänneet dieereille. 
Kolmisoudusta kehittyi 300-luvulla eaa. antiikin paras sotalaiva. Aluksen kummallakin sivulla oli soutajia kolmessa rivissä. Yksi riveistä oli sijoitettu muita alemmaksi, ja sen airorei’issä oli nahkapussit, jotta vesi ei pääsisi sisään. Yksi rivi oli sijoitettu parvelle veden päälle. Kolmisoutu voitiin pitää lyhyeänä, jotta käännökset onnistuivat nopeasti. Kolmisoudun nopeuden on arvioitu olleen maksimissaan noin 11 solmua. Kolmisoutujen jälkeen tulivat nelisoudut ja viisisoudut 300-luvulla eaa. Maalla säilytetyt sotalaivat pysyivät kuivina ja jouduttuaan pusketuiksi, ne eivät uponneet vesilastissa. Edes raskas pronssinen keulajuhmuri ei riittänyt upottamaan alusta. Hylkyjä voitiin ilmeisesti korjata, koska ne yleensä pyrittiin pelastamaan. Suurin Ptolemaios IV Aleksandriassa 200-luvun eaa. lopulla rakentama sotalaiva, nelikymmensouduksi mainittu, oli kuvausten mukaan 130 metriä pitkä ja soutajia oli yli 4 000. Todennäköisesti alus ei ole juuri liikkunut merillä, vaan on toiminut pelotteena. Egypti
Egyptin tärkeimpiä kaupunkeja ovat Aleksandria (yksi antiikin suurista kaupungeista), Assuan, Asyut, Kairo (maan moderni pääkaupunki), El-Mahalla El-Kubra, Giza (tunnettu pyramideistaan), Hurghada, Luxor, Kom Ombo, Port Safaga, Port Said, Sharm el-Sheikh, Shubra-El-Khema, Suez, Zagazig ja Al-Minya. Maata halkoo etelästä pohjoiseen maailman pisin joki Niili, jonka molemmilla puolilla levittäytyy lähes asumaton aavikko. Egyptiin kuuluu osia Saharan ja Libyan aavikoista. Tärkeitä keitaita ovat Bahariyan keidas, Dakhlehin keidas, Farafran keidas, Khargan keidas ja Siwan keidas. Kreikan maantiede
Toiseksi merkittävin merialue on Joonianmeri, joka sijaitsee Kreikan sekä Sisilian ja Italian eteläosan välissä. Sen itärannikko kuuluu Kreikalle. Meri liittyy pohjoisosassaan Adrianmereen ja eteläosassaan muuhun Välimereen. Itäosassa siitä erkanee Korintinlahti, joka työntyy syvälle Manner-Kreikkaan erottaen Peloponnesoksen suureksi osaksi muusta mantereesta. Joonianmeri on koko Välimeren syvintä aluetta. Välimeren syvin kohta Kalypson syvänne, jonka syvyys on 5 267 metriä, sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen lounaispuolella. Joonianmeressä sijaitsevat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret. Vistonída
Vistonída (, ) on järvi Länsi-Traakiassa koillisessa Kreikassa lähellä Traakianmeren rantaa. Se on Kreikan neljänneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on vuodenajasta riippuen noin 42–45 neliökilometriä. Vistonída on suurimmillaan noin 12,5 kilometriä pitkä ja noin 7 kilometriä leveä. Järven suurin syvyys on 3 metriä.
Vistonída sijaitsee Xánthin ja Rodópin alueyksiköiden alueella noin 25 kilometriä kaakkoon Xánthin kaupungista, 23 kilometriä lounaaseen Komotinísta ja noin 225 kilometriä itään Thessalonikista. Kompsátos- ja Kósynthos-joet laskevat järveen. Vistonída-järvi on laguunimainen, sijaitsee merenpinnan tasolla ja sen vesi on suhteellisen suolaista. Järven erottaa Traakianmerestä vain kapea maakaistale, ja se yhdistyy mereen itäosassa Pórto Lágoksen laguunin kautta ja lännempänä 1950-luvulla kaivetun kanavan kautta. Järven alue on osa Itä-Makedonian ja Traakian kansallispuistoa. Pournári
Pournári ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Πουρναρίου, "(Technití) Límni Pournaríou", "Pournárin tekojärvi") on tekojärvi Epeiroksessa Luoteis-Kreikassa. Se on Kreikan kahdeksanneksi suurin tekojärvi ja sen pinta-ala on 18,2 neliökilometriä. Pournári on suurimmillaan noin 17,7 kilometriä pitkä ja noin 7,4 kilometriä leveä.
Pournárin tekojärvi sijaitsee Ártan alueyksikön alueella noin kuusi kilometriä Ártan kaupungista koilliseen. Se on luotu patoamalla Árachthos-joki kahdella padolla, joista käytetään nimiä Pournári I ja Pournári II. Näistä Pournári I on Kreikan toiseksi suurin pato Mórnoksen tekojärven padon jälkeen. Sen pituus on noin 450 metriä ja korkeus noin 107 metriä. Pato rakennettiin vuosina 1981–1987. Epeiros
Epeiros käsittää alueen, joka rajautuu lännessä Joonianmereen, pohjoisessa Albaniaan, idässä Píndos-vuoristoon ja etelässä Amvrakikóslahteen. Pohjoisen Píndoksen itäpuolella sijaitsee Länsi-Makedonia ja Eteläisen Píndoksen itäpuolella Thessalia. Amvrakikóslahden eteläpuolella sijaitsee Länsi-Kreikan alue ja Aitolia-Akarnania.
Epeiroksen alue on vuoristoista. Vuoret ovat kalkkikiveä ja jyrkimpiä lännen puolelta. Korkein vuori on pohjoisosassa sijaitseva Smólikas (), joka on Kreikan vuorista toiseksi korkein. Muut korkeimmat vuoret ovat Grámmos (), Týmfi (), Kakardítsa () ja Lákmos (). Vuoristosta ja vallitsevista tuulista johtuen alueen sademäärät ovat Kreikan suurimpia. Vardar
Vardar (, ) eli Axiós () on joki, joka virtaa Makedonian tasavallassa sekä Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on 388 kilometriä. Joki saa alkunsa Šar-vuorilta Makedonian tasavallan puolelta ja se laskee Thermaïkóslahteen Egeanmeren pohjoisosassa.
Vardar-joen pituus Makedonian tasavallan puolella on noin 301 kilometriä, mikä tekee siitä maan pisimmän joen, ja Kreikan puolella Axiós-jokena lähteestä riippuen noin 76–87 kilometriä. Makedonian tasavallan puolella joen varrella ovat muun muassa kaupungit Gostivar, Tetovo, pääkaupunki Skopje, Veles ja Gevgelija. Joki ylittää Makedonian tasavallan ja Kreikan rajan Eidoménin ja Évzonoin kylien välillä. Kreikan puolella joen varrella sijaitsevat muun muassa Axioúpoli ja Polýkastro. Axiós-joki laskee mereen noin 18 kilometriä länteen Thessalonikin kaupungista. Se muodostaa yhdessä Aliákmonas-, Loudías- ja Gallikós-jokien suistojen kanssa laajan suistoalueen eli deltan, jonka pinta-ala on noin 90 neliökilometriä. Se on suojeltu Axióksen suiston kansallispuistona. Kreeta
Kreikan saaristossa liikennöi lukematon määrä erilaisia laivayhtiöitä. Manner-Kreikan Pireuksesta, Ateenan kupeesta, kestää lautalla matka Chaniáan kymmenen tuntia, Réthymnoon 11–12 tuntia, Iraklioniin 7–11 tuntia, Ágios Nikólaokseen 12 tuntia ja Siteíaan 15 tuntia. Iraklionista lähtee lauttoja Pireuksen lisäksi ainakin Thessalonikiin, Santorínille, Náxokselle, Mýkonokselle, Párokselle, Kárpathokselle ja Ródokselle. Myös Ágios Nikólaoksesta pääsee Pireuksen lisäksi esimerkiksi Siteíaan, Ródokselle ja Kárpathokselle. Siteían satamasta kulkee lauttoja Pireuksen lisäksi esimerkiksi Ágios Nikólaokseen, Kárpathokselle ja Ródokselle. Lisäksi monista muistakin satamista liikennöidään lautoilla lähikaupunkeihin. Esimerkiksi etelärannikolla kulkee yhteysaluksia reiteillä Palaióchora–Gávdos, Palaióchora–Agía Rouméli–Sfakiá, Sfakiá–Gávdos ja Palaióchora–Elafonísi. Kreikka
Kreikassa on yhteensä maantietä, josta päällystettyä tietä on ja moottoritietä . Merkittävimmät valtatiet ovat Ateenasta Pohjois-Kreikkaan ja Makedonian tasavallan rajalle kulkeva A1 sekä Pohjois-Kreikassa länsirannikolta Turkin rajalle kulkeva A2 eli Egnatían valtatie. Pitkänmatkan linja-autoliikenteessä toimii paikallisten linja-autoyhtiöiden yhteenliittymä KTEL. Rautateitä maassa on , josta on standardilevyistä ja sähköistettyä rataa. Rautatieliikennettä hoitaa valtion rautatieyhtiö Organismós Sidirodrómon Elládos (OSE). Ateenan metropolialueen joukkoliikenteen runkona toimii Ateenan metro. Kreikan maantiede
Keski-Kreikka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian ja toisaalta Korintin- ja Saroninlahtien välisellä alueella. Keski-Kreikassa on pienempiä tasankoja, kukkuloita ja vuoria. Alueen länsiosassa sijaitsee muun muassa Kreikan suurin järvi Trichonída. Alueen itäosassa on Kreikan suurin kaupunkialue, laaja Ateenan metropolialue, johon kuuluu myös maan merkittävin satamakaupunki Pireus. Keski-Kreikkaan luetaan myös Egeanmeren länsilaidalla sijaitseva pitkä Euboian saari, koska se sijaitsee aivan Manner-Kreikan rannikon edustalla. Sen erottaa Manner-Kreikasta kapea Évripos-salmi, jonka rannoilla sijaitsee alueen toiseksi suurin kaupunki Chalkída. Kreikan maantieteelliset alueet
Epeiros sijaitsee Luoteis-Kreikassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Albania. Epeiros on vuoristoista ja eristyneempää aluetta. Sen suurin kaupunki on Ioánnina. Laaja Píndos-vuoristo erottaa Epeiroksen sen itäpuolella sijaitsevasta Thessaliasta. Korkein huippu on Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas ja suurimmat joet Achelóos ja Kalamás. Suurin järvi on Pamvótida. Maantieteellinen Epeiros kattaa suurin piirtein saman alueen kuin hallinnollinen Epeiroksen alue. Nédonas
Nédonas (, ) on joki, joka virtaa Messeniassa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on noin 30 kilometriä. Joki saa alkunsa Taÿ́getos-vuorelta ja se laskee Messenianlahteen Kalamátan kaupungissa.
Joki muodostaa noin yhdeksän kilometriä pitkän rotkon Nédousan kylän ja Kalamátan välille. Joen sivujokia ovat Karveliótiko Réma, Réma Griás, Dafnórema ja Skoúra Réma. Kládeos
Kládeos () on joki, joka virtaa Eliksessä Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se on Alfeiós-joen sivuhaara. Joki saa alkunsa Lálaksen kylän läheltä ja lähestyy Alfeiósta pohjoisesta kulkien Archaía Olympían kylän itäpuolelta. Joet yhtyvät Olympian lehdon arkeologisen alueen kohdalla, jossa Kládeos kulkee alueen länsipuolelta. Kastráki (järvi)
Kastráki ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Καστρακίου, "(Technití) Límni Kastrakíou", "Kastrákin tekojärvi") on tekojärvi läntisessä Keski-Kreikassa. Se on Kreikan neljänneksi suurin tekojärvi ja sen pinta-ala on 26,8 neliökilometriä. Kastráki on suurimmillaan noin 29,4 kilometriä pitkä ja noin 3,3 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 144 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 50 metriä.
Kastráki-järvi sijaitsee Achelóos-joessa Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella noin 16 kilometriä lounaaseen Kremastán tekojärvestä. Järvi syntyi, kun Achelóos padottiin vuonna 1969. Padon pituus on noin 530 metriä ja korkeus noin 95 metriä. Mondego
Mondego on pisin kokonaisuudessaan Portugalin alueella sijaitseva joki. Sen pituus on 234 kilometriä. Evrótas
Evrótas (), antiikin Eurotas (), on joki, joka virtaa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 82 kilometriä. Joki saa alkunsa Taÿ́getos- ja Párnonas-vuorilta ja se laskee Joonianmereen kuuluvaan Lakonianlahteen niemimaan etelärannikolla.
Evrótas on Lakonian merkittävin joki ja koko Peloponnesoksen toiseksi pisin joki Alfeióksen jälkeen. Joki virtaa Lakonian tasangon halki, ja Taÿ́getos-vuoret jäävät sen länsipuolelle ja Párnonas-vuoret itäpuolelle. Evrótas kulkee Spártin (ja kulki antiikin Spartan) kaupungin ohi aivan sen itäpuolelta. Joki laskee mereen Gýtheion kaupungin koillispuolella ja muodostaa suistoalueen eli deltan. Suisto on eteläisen Kreikan merkittävimpiä kosteikkoja ja Natura 2000 -aluetta. Evrótaksen kunta on saanut nimensä joesta. Kournás
Kournás () eli "Kournásjärvi" (Λίμνη Κουρνά, myös "Kurnasjärvi") on järvi Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Apokóronaksen kunnassa noin kolme kilometriä etelään Georgioúpolista, noin 20 kilometriä länteen Réthymnosta ja noin 43 kilometriä kaakkoon Chaniásta.
Kournás on Kreetan ja koko Kreikan saariston toiseksi suurin järvi. Se oli saaren suurin järvi vuoteen 2009, jolloin Amáriin luotiin Potamoín tekojärvi. Järven pinta-ala vaihtelee 0,16 neliökilometrin ja 0,58 neliökilometrin välillä. Järvi on noin 1 087 metriä pitkä ja noin 880 metriä leveä. Sen suurin syvyys on noin 22,5 metriä. Erýmanthos (joki)
Erýmanthos () on joki, joka virtaa Akhaian ja Arkadian alueilla Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se on Alfeiós-joen sivujoki ja sen pituus on noin 50 kilometriä. Joki saa alkunsa Erýmanthos-vuorelta läheltä Platanítsan ja Agrámpelan kyliä ja se laskee Alfeiókseen Arkadian ja Eliksen rajalla lähellä Tripotamián ja Lekánin kyliä.
Kreikkalaisessa mytologiassa joki yhdistettiin Erymanthos-nimiseen joen jumalaan. Antiikin aikana joki virtasi läheltä Psofiksen kaupunkia lähellä nykyistä Psofídan kylää. Vouraïkós
Vouraïkós () on joki, joka virtaa Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on noin 40 kilometriä. Joki saa alkunsa Aroánia- eli Chelmósvuorilta Priólithoksen kylän läheltä ja laskee Korintinlahteen lähellä Diakoptón kaupunkia.
Vouraïkós-joki virtaa Aroánia-vuoren länsipuolelta ja Erýmanthos-vuoren itäpuolelta. Kulkiessaan vuoriston läpi joki muodostaa "Vouraïkóksen rotkon". Se sijaitsee Áno ja Káto Zachloroún sekä Kalávrytan välillä. Rotko kuuluu Chelmóksen–Vouraïkóksen kansallispuistoon. Egeanmeri
Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Merialueen eteläisenä rajana toimivat seuraavat saaret (lännestä itään): Kythera, Antikythera, Kreeta, Kásos, Kárpathos ja Ródos. Meren keskisyvyys on noin 1 500 metriä ja suurin syvyys Kreetan itäpuolella 3 543 metriä. Afrikan maantiede
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongo (4630 km), Sambesi (2735 km) ja Niger (4100 km). Kerkíni
Kerkíni ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Κερκίνη, "(Technití) Límni Kerkíni", "Kerkínin tekojärvi") on tekojärvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Kreikan kolmanneksi suurin tekojärvi ja sen pinta-ala on vuodenajasta riippuen noin 45–70 neliökilometriä. Kerkíni-järvi ympäristöineen muodostaa Kerkíni-järven kansallispuiston (Εθνικό Πάρκο Λίμνης Κερκίνης, "Ethnikó Párko Límnis Kerkínis").
Kerkíni sijaitsee Strymónas-joessa Sérresin alueyksikön alueella Keski-Makedoniassa, noin 40 kilometriä länsiluoteeseen Sérresin kaupungista. Järvi on suurimmillaan noin 17 kilometriä pitkä ja noin viisi kilometriä leveä. Se sijaitsee 30 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 35,5 metriä. Järvi on syntynyt sen jälkeen, kun Strymónas padottiin vuonna 1932. Padon rakentamisen tarkoituksena oli alueen suojeleminen tulvilta. Veden pinta pidetään tarkoituksella alempana syksyllä ja talvella tulvimisen ehkäisemiseksi. Järvi on saanut nimensä läheisestä Kerkínin kylästä. Kerkínin kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on Sintikín kunnan osa. Järven pohjoispuolella ovat Bélles- eli Belasitsa-vuoret ja eteläpuolelle Kroússia-vuoret. Kreikka
Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa ja 11. suurin koko maailmassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa. Syrakusa (antiikin kaupunki)
Suuri satama oli suurikokoinen luonnonsatamalahti, jonka ympärysmitta oli noin kahdeksan kilometriä. Se tarjosi turvaisan sataman kaikkina vuodenaikoina, mutta oli kooltaan huomattavasti suurempi kuin mitä kreikkalaiset yleensä ajattelivat satamasta. Lahden eteläosa tunnettiin Daskonin lahtena. Ortygian saaren ja niemen välinen pienempi lahti muodosti Pienen sataman, joka oli nimestään huolimatta lähempänä normaalia antiikin aikaisen sataman kokoa ja toimii myös nykyisen Syrakusan satamana.
Plemmyrionin niemi Suuren sataman eteläpuolella oli kaupungin niemen kaltainen hieman korkeampi, jyrkkäreunainen tasanne. Suuren sataman lahteen laski lännestä virranut Anapos-joki ("Anapus", nyk. Anapo), johon yhtyi, hieman ennen sen laskemista lahteen, lounaasta pienempi Kyane-joki ("Cyane", nyk. Ciane). Jokien risteyskohdassa sijaitsi pieni kaupunki nimeltä Polikhne, joka oli kehittynyt paikalla olleen Zeus Olympioksen temppelin ympärille. Anapoksen ja kaupungin välillä sijaitsivat Lysimeleian suot, joihin kuului soinen laguuni, joka tunnettiin myös Lysimeleiana tai nimellä Syrako ("Syraco"). Koko kaupungin sanottiin saaneen tästä nimensä. Suoalueen leveys pohjois-eteläsuunnassa oli noin 1,5 kilometriä, ja pituus itä-länsisuunnassa paljon enemmän, kunnes se päättyi kukkuloihin. Suot tekivät kaupungin sijainnista jossain määrin epäterveellisen, mutta toisaalta paikka oli muutoin edullinen. Myös sen ilmastoa kehuttiin, ja usein sanottiin, ettei kaupungissa ollut sellaista päivää, jolloin aurinko ei olisi ollut näkyvissä. Gallikós
Gallikós (), antiikin Ekhedoros (), on joki, joka virtaa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Kroússia-vuorilta ja se laskee Thermaïkóslahteen lähellä Kalochórin kaupunkia. Chálki
Chálki sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Ródoksen länsipuolella. Etäisyys Ródokselle on noin 6,5 meripeninkulmaa (noin 12 kilometriä). Chálkin lähimmät suuremmat saaret ovat Alimiá koillispuolella ja Tílos kauempana luoteispuolella. Kreikan pääkaupungin Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen matkaa kertyy 302 meripeninkulmaa eli noin 560 kilometriä. Kreikan maantieteelliset alueet
Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, jotka ovat Kreikan merkittävintä viljelyaluetta. Tasankoja yhdistää Pineiós-joki. Korkeimpia vuoria ovat Ólympoksen lisäksi Píndoksen huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla. Alueen suurimmat kaupungit ovat Lárisa ja Vólos. Maantieteellinen Thessalia kattaa suurin piirtein saman alueen kuin hallinnollinen Thessalian alue. Arkansas (joki)
Arkansas [] on Mississippin pisin sivujoki ja Yhdysvaltain neljänneksi pisin joki. Se alkaa Coloradosta Kalliovuorilta ja virtaa läpi Kansasin, Oklahoman ja Arkansas'n osavaltion. Joki on 2 350 kilometriä pitkä. Merkittäviä kaupunkeja, joiden läpi joki virtaa, ovat Wichita (Kansasissa), Tulsa (Oklahomassa) ja Little Rock (Arkansas'ssa). Kreikka
Kreikan kansallispuistoihin kuuluu kymmenen kansallismetsää, jotka ovat Ólympoksen, Parnassóksen, Párnithan, Aínoksen ja Oítin kansallismetsät, Píndoksen kansallismetsä ja Víkoksen–Aóoksen kansallismetsä, Préspajärvien kansallismetsä, Soúnion kansallismetsä sekä Samarián kansallismetsä. Lisäksi maassa on kaksi merikansallispuistoa, Alónnisoksen ja Pohjoisten Sporadien merikansallispuisto ja Zákynthoksen merikansallispuisto, 15 muuta kansallispuistoa sekä lukuisia muita luonnonsuojelualeita. Ylíki
Ylíki (, myös "Ilíki"), antiikin Hylike (, ), on järvi Boiotiassa Keski-Kreikassa. Se on Kreikan kymmenenneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on noin 19,1 neliökilometriä. Ylíki on suurimmillaan noin 10,8 kilometriä pitkä ja noin 5,6 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 80 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 24 metriä.
Ylíki sijaitsee noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen Thívan kaupungista. Antiikin aikana sen lähellä sijaitsi Hylen kaupunki, josta se sai nimensä. Nykyisin järven pohjoispuolella sijaitsee Ylíkin kylä. Kifisós-joki laskee järveen sen luoteisosassa. Ylíki-järven koillispuolella sijaitsee Paralímni-järvi ja länsipuolella entisen Kopais-järven tasanko eli Kopaḯda. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Ilissos
Ilissos (, ) oli joki antiikin Ateenassa. Nykyisin se on suurimmaksi osaksi muutettu kulkemaan maan alla. Joki sai alkunsa Hymettos-vuorelta ja virtasi Akropoliin eteläpuolitse. Ilissos yhtyi sivujokeensa Eridanokseen Akropoliin länsipuolella. Myöhemmin se yhtyi Kefissosjokeen, ja näiden vedet virtasivat edelleen Faleroninlahteen.
Antiikin aikana joki virtasi Ateenan kaupunginmuurin eli Themistokleen muurin ulkopuolella. Platonin "Faidroksessa" joen vehreät rannat esitetään yhtenä Sokrateen lempipaikoista filosofoinnille. Jokea pidettiin pyhänä, ja sen varrella oli useita pyhäköitä. Joen varrella sijaitsivat myös muun muassa Panateenalainen stadion, Kynosargesin gymnasion, Artemis Agroteran temppeli sekä Kallirrhoen lähde. Nykyisin joesta on näkyvissä vain pieni alue Olympian Zeuksen temppelin raunioiden eteläpuolella. Joki oli merkittävä makean veden lähde kaupungille, ja sen vesi oli puhtaampaa kuin Eridanoksen, josta tuli myöhemmin ennemminkin viemäri. Ilissos katettiin 1950-luvulla Ateenan valtateiden rakentamisen yhteydessä. Sarantáporos (Epeiros)
Sarantáporos () on joki, joka virtaa Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa sekä eteläisessä Albaniassa. Sen pituus on noin 50 kilometriä. Joki saa alkunsa Grámmos-vuorelta Píndos-vuoristosta ja se laskee Aóos-jokeen. Sarantáporos on Aóoksen merkittävin sivujoki Voïdomátis-joen ohella. Amazon (joki)
Arviot Amazonin pituudesta vaihtelevat suuresti. Tämä johtuu useista syistä: joki on mutkikas ja käytetty mittakaava vaikuttaa mittaustulokseen; tulva-aikana useat näistä mutkista oikenevat; lisäksi on vaikea määritellä joen tarkkaa laskukohtaa mereen. Etäisin laskukohta on Parán suu, joka sijaitsee Marajón saaren itäpuolella. Tällöin joen pituudeksi saadaan 6 750 kilometriä. Eräitä muita ilmoitettuja pituuksia ovat 6 400 kilometriä, 6 800 kilometriä, 7 025 kilometriä ja 7 040 kilometriä. Maailman pisimpänä pidetyn joen Niilin pituudeksi on puolestaan useimmiten ilmoitettu noin 6 650–6 695 kilometriä. Koróneia (järvi)
Koróneia (, myös "Korónia") on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on Kreikan viidenneksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 42,82 neliökilometriä. Koróneia on suurimmillaan noin 10,8 kilometriä pitkä ja noin viisi kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 100 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on yksi metri.
Koróneia sijaitsee Thessalonikin alueyksikön alueella Chalkidikín niemimaan juuressa noin 15 kilometriä itään Thessalonikin kaupungista. Järven ympäristö kuuluu Lagkadáksen kuntaan ja Vólvin kuntaan. Lagkadáksen kunnan osa Koróneian kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on saanut nimensä järvestä. Koróneian pohjoispuolelta kulkee Egnatían valtatie (A2). Kreikan maantieteelliset alueet
Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa. Sen erottaa Makedoniasta Néstos-joki. Länsi-Traakian ja Turkin puoleisen Itä-Traakian rajalla virtaa puolestaan Évros-joki. Alueen pohjois- eli Bulgarian vastaisella rajalla kulkee Rodópi-vuoristo, jonka korkein vuori alueella on Chaïntoú. Seutu on osin ylätasankoa ja osin alankoa, ja siellä on lukuisia jokia ja myös järviä. Luettelo Kreikan järvistä
Kreikan suurimmat luonnonjärvet ovat: Kreikka
Tasankoja, kuten rannikkotasankoa ja vuorten välisiä tasankoja, on Kreikan pinta-alasta noin 20 prosenttia. Suurin tasankoalue on Keski-Makedoniassa ja koostuu Thessalonikin, Giannitsán ja Katerínin tasankoalueista, yhteispinta-alaltaan noin . Suurimmat yksittäiset tasangot ovat Thessalonikin tasanko (), läntinen Thessalian tasanko (), Giannitsán tasanko (), Sérresin tasanko (), Lárisan–Týrnavoksen tasanko (), Komotinín tasanko () sekä Dráman tasanko (). Loudías
Loudías () tai "Lydías" (Λυδίας) eli "Mavronéri" (Μαυρονέρι) on joki, joka virtaa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on 60 kilometriä. Joki saa alkunsa Vóras-vuorilta ja se laskee Thermaïkóslahteen.
Loudías toimii Thessalonikin alueyksikön ja Imathian alueyksikön luonnollisena rajana. Se ohittaa muun muassa Giannitsán ja Péllan kaupungit. Laskiessaan mereen joki muodostaa yhdessä Axiós-, Aliákmonas- ja Gallikós-jokien kanssa laajan suistoalueen, joka muodostaa Axióksen suiston kansallispuiston. Volga
Volga (, , , , mordvaksi Рав, "Rav", ) on Euroopan pisin ja runsasvetisin joki. Se on Volgan vesistöalueen pääuoma, jonka valuma-alueen pinta-ala on 1,35 miljoonaa neliökilometriä. Volgan pituus on 3 685 kilometriä ja se on yksi Venäjän merkittävimmistä kuljetusreiteistä. Volga ja sen valuma-alue sijaitsevat kokonaisuudessaan Venäjällä. Kreeta
Kreeta () on Kreikan saari, joka sijaitsee itäisellä Välimerellä Egeanmeren etelälaidalla. Se on koko Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Kreeta on itä–länsisuunnassa noin 250 kilometrin pituinen, 12–60 kilometrin levyinen, ja sen pinta-ala on 8 303 neliökilometriä. Saaren asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 622 913. Hallinnollisesti Kreeta muodostaa oman alueensa eli periferiansa, Kreetan alueen, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kreetan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Iraklion, ja sen muut suurimmat kaupungit ovat Chaniá, Réthymno, Ágios Nikólaos, Ierápetra ja Siteía. Saarella vallitsee leuto välimerenilmasto. Loúsios
Loúsios () on joki, joka virtaa Arkadiassa, Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on noin 25 kilometriä. Joki saa alkunsa Kalonérin ja Karkaloún kylien läheltä Gortyníasta ja se laskee Alfeiós-jokeen noin 2,5 kilometriä luoteeseen Karýtainasta.
Joki muodostaa Loúsioksen rotkon, joka on noin 15 kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä. Alueen luonto on suojeltua ja paikka on suosittu vaelluskohde. Rotkon alueella on useita luostareita. Kreikka
Kreikka käsittää Balkanin niemimaan eteläisimmän osan. Maan rajanaapurit ovat Albania, Makedonian tasavalta (EJTM) ja Bulgaria pohjoisessa ja Turkki idässä. Manner-Kreikka muodostaa suuren niemen, joka työntyy itäiseen Välimereen. Sen länsipuolelle jää Välimeren osa Joonianmeri, itäpuolelle Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian väliin Egeanmeri ja eteläpuolelle muu Välimeri. Manner-Kreikan eteläosassa erottuu saarenkaltainen Peloponnesoksen niemimaa, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintinlahti ja Saroninlahti. Pohjois-Kreikassa mantereesta työntyy Egeanmereen Chalkidikín niemimaa. Kreikan saaristo, johon kuuluu laskutavasta riippuen noin 2 000–6 000 saarta, sijaitsee pääosin Egeanmeressä (Egeanmeren saaret), mutta suuria saaria on myös Joonianmeressä (Jooniansaaret). Saaret ovat useimmiten ryhmittyneet saariryhmiksi. Egeanmeren etelälaidalla sijaitsee maan suurin saari Kreeta. Sen eteläpuolella sijaitsee Libyanmeri. Kreikan maantiede
Kreikka on yksi koko maailman seismisesti aktiivisimmista maista ja se on koko Euroopan maanjäristysherkintä aluetta. Tämä on seurausta alueen tektonisten laattojen liikkeistä. Samasta syystä Kreikan alueella on myös aktiivisia ja uinuvia sekä suuri joukko sammuneita tulivuoria.
Egeanmeren alue muodostaa oman tektonisen laattansa, Egeanmeren laatan. Se sijaitsee Euraasian laatan ja Afrikan laatan välissä ja sillä sijaitsevat Peloponnesoksen niemimaa, Keski-Kreikka, Egeanmeri ja Kreeta sekä Vähä-Aasian länsiosa. Afrikan laatta työntyy Egeanmeren laatan alle Kreetan eteläpuolella, mikä aiheuttaa maanjäristyksiä Etelä-Kreikassa. Pohjois- ja Keski-Kreikassa maanjäristykset johtuvat Euraasian ja Egeanmeren laattojen suhteellisista liikkeistä. Matalat, alle 50 kilometrin syvyydessä tapahtuvat maanjäristykset sijoittuvat yleensä Egeanmeren laatan reunoille, ja syvemmät, yli 50 kilometrin syvyydessä tapahtuvat maanjäristykset keskemmälle laattaa. Pieniä, magnitudin 1–3 maanjäristyksiä tapahtuu Kreikassa päivittäin. Struma
Struma () eli Strymónas (, ) on joki, joka virtaa Balkanin niemimaalla Bulgarian ja Kreikan alueella. Sen kokonaispituus on noin 400 kilometriä. Pituus Bulgarian puolella on noin 290 kilometriä ja Kreikan puolella lähteestä riippuen noin 110–118 kilometriä. Tämä tekee siitä Bulgarian viidenneksi ja Kreikan kuudenneksi pisimmän joen.
Struma saa alkunsa Vitosha-vuorilta Bulgarian itäosista Sofian lounaispuolelta, noin 2 180 metrin korkeudelta merenpinnasta. Joki ylittää Bulgarian ja Kreikan rajan Promachónaksen kylän kohdalla ja kulkee tämän jälkeen linnoitetun Roúpelin solan läpi. Toiselle puolella jäävät Belasitsavuoret (myös Bélles tai Kerkíni) ja toiselle Slavjanka eli Órvilos. Strumajoen laakso on merkittävin reitti Bulgarian ja Kreikan välillä, ja sitä kautta kulkee myös Thessaloniki–Sofia-valtatie. Kreikan puolella joki kulkee koko ajan Sérresin alueyksikön alueella. Joki laskee Egeanmeren pohjoisosassa olevaan Strymonikóslahteen eli Orfanóksenlahteen Amfípolin kunnassa. Keltainenjoki
Keltainenjoki eli Huanghe (yksink.: 黄河; perint.: 黃河; pinyin: Huánghé; Wade–Giles: Hwang-ho) on 5 464 kilometrin pituinen ja Kiinan toiseksi pisin joki. Sitä pidempi on vain Jangtse. Nimensä joki on saanut vedestään, joka kuljettaa mukanaan runsaasti sedimenttejä, jotka värjäävät joen veden kellanruskeaksi. Keltaisenjoen alkulähteet ovat 4 500 metrin korkeudessa Bayan Har Shan -vuorten pohjoisrinteellä Tiibetin ylängöllä Qinghain maakunnassa. Lárissos
Lárissos (, myös "Larissós", Λαρισσός tai "Riolítiko", Ριολίτικο), antiikin Laris(s)sos ( ), on joki, joka virtaa Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Kreikassa. Sen pituus on noin 19,5 kilometriä. Joki saa alkunsa Móvri-vuorilta. Se kulkee Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistossa Prókopoksen järvilaguunin ja Strofylián metsän läpi ja laskee Joonianmereen lähellä Kalógrian kylää. Píndos
Píndos on Kreikan laajin vuoristo ja Smólikaksen lisäksi myös monet muut maan korkeimmista vuorenhuipuista sijaitsevat sen alueella. Vuoriston pituus on noin 160 kilometriä ja se ulottuu Albanian rajalta Korintinlahdelle ja aina Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosaan. Vuoristo on syntynyt noin 65 miljoonaa vuotta sitten, ja se on geologisesti Alppien jatke Balkanilla. Píndosta kutsutaan usein ”Kreikan selkärangaksi”. Vuoristo jaetaan usein "Pohjoiseen Píndokseen" (Βόρεια Πίνδος, "Vóreia Píndos"), joka sijaitsee Epeiroksen ja Länsi-Makedonian välissä, ja "Eteläiseen Píndokseen" (Νότια Πίνδος, "Nótia Píndos"), joka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian välissä. Píndoksen osia ovat muun muassa Athamaniká- eli Tzoumérka-vuoret sekä Ágrafa-vuoret. Kreikka
Kreikan sijainti on strateginen Euroopan, Aasian ja Afrikan risteämäkohdassa. Maan naapurimaat ovat Albania, Makedonia, Bulgaria ja Turkki. Kreikka jaetaan perinteisesti yhdeksään maantieteelliseen alueeseen, jotka ovat Manner-Kreikan Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia ja Traakia sekä saariston Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Kreikka on vuoristoinen ja maanjäristysherkkä. Saaristoon kuuluu laskutavasta riippuen 2 000–6 000 saarta. Maan rannikko on Euroopan pisin. Pineiós (Peloponnesos)
Pineiós (), antiikin Peneios, on joki, joka virtaa Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen pituus on 70 kilometriä. Joki saa alkunsa Erýmanthos-vuorelta ja se laskee Joonianmereen lähellä Gastoúnin kaupunkia.
Pineiós virtaa läpi Eliksen tasangon. Joki on padottu Kéntron kylässä. Patoallas muodostaa Pineióksen tekojärven. Pineióksen kunta ja Ilídan kunnan Pineían kunnallisyksikkö ovat saaneet nimensä joesta. Korintin kanava
Korintin kanava () on 6,35 kilometriä pitkä kanava, joka kulkee Kreikan mantereen ja Peloponnesoksen niemimaan yhdistävän Korintin kannaksen poikki. Kanava yhdistää toisiinsa Korintinlahden lännessä ja Saroninlahden idässä. Kanava rakennettiin vuosina 1882–1893. Sitä oli suunniteltu jo antiikin ajalta saakka, ja sitä edelsi 600-luvulla eaa. rakennettu Diolkos eli kivetty laivojen vetotie, jota pitkin kannaksen yli kyettiin siirtämään pieniä aluksia. Évinos
Évinos (), antiikin Euenos () tai "Lykormas" (), on joki, joka virtaa Keski-Kreikassa. Sen pituuden ilmoitetaan olevan lähteestä riippuen 80–113 kilometriä. Joki saa alkunsa Artotínan kylän läheisyydestä Vardoúsia- eli Kórakas-vuorilta Fokiin alueyksikön alueella ja virtaa lounasta kohti halki Aitolia-Akarnanian alueyksikön alueen. Joki laskee Joonianmereen Patraksenlahden pohjoisrannikolla. Luettelo Kreikan joista
Kreikan pisimmät joet Kreikan alueella virtaavan osuuden mukaan ovat: Loire
Loire (ääntyy [​], suomalaisittain ""luaar"") on joki Ranskassa, joka laskee Atlanttiin Saint-Nazairen luona. Sen alkulähde on Ardèchessa, Rhône-Alpesin alueella. Loire on pisin kokonaan Ranskassa virtaava joki, pituutta sillä on 1 020 kilometriä.
Loire virtaa seuraavien kaupunkien läpi: Le Puy-en-Velay, Roanne, Nevers, Orléans, Blois, Tours, Saumur, Nantes ja Saint-Nazaire. Loiren sivujokia ovat Allier, Cher, Indre, Mayenne, Sarthe ja Vienne. Peloponnesos
Peloponnesos () on niemimaa Etelä-Kreikassa. Se on Balkanin niemimaan ja Manner-Kreikan eteläisin osa, ja vain kapea Korintin kannas yhdistää sen muuhun mantereeseen ja Keski-Kreikkaan. Peloponnesos on Kreikan suurin niemimaa ja sen pinta-ala on 21 439 neliökilometriä. Niemimaan yhteenlaskettu väkiluku on noin 1 054 000 (vuonna 2011). Kreikan maantiede
Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia Kreikan pinta-alasta, ja näin maa on Euroopan kolmanneksi vuoristoisin maa Norjan ja Albanian jälkeen. Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa Dinaaristen alppien jatkeena Albanian rajalta Korintinlahdelle ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkeimmat vuoret ovat Kreetan Ída ja Páchnes. Yhteensä noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden. Kreikka
Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Kreikan korkein vuori on Ólympos () ja merkittävin vuoristo maan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva Píndos-vuoristo, jossa sijaitsee muun muassa toiseksi korkein huippu Smólikas (). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkein vuori on Kreetan Ída eli Psiloreítis (). Kreikan maantieteelliset alueet
Keski-Kreikka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian ja toisaalta Korintin- ja Saroninlahtien välisellä alueella. Keski-Kreikassa on pienempiä tasankoja, kukkuloita ja vuoria. Korkeimmat vuoret ovat Gkióna, Vardoúsia ja Parnassós ja suurimmat joet Spercheiós ja Évinos. Alueen länsiosassa sijaitsee muun muassa Kreikan suurin järvi Trichonída. Alueen itäosassa on Kreikan suurin kaupunkialue, laaja Ateenan metropolialue, johon kuuluu myös maan merkittävin satamakaupunki Pireus. Keski-Kreikkaan luetaan myös Egeanmeren länsilaidalla sijaitseva pitkä Euboian saari, koska se sijaitsee aivan Manner-Kreikan rannikon edustalla. Sen erottaa Manner-Kreikasta kapea Évripos-salmi, jonka rannoilla sijaitsee alueen toiseksi suurin kaupunki Chalkída. Keski-Kreikkaa maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Keski-Kreikan alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Afrikka
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6 690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4 630 km), Sambesi (2 735 km) ja Nigerjoki (4 100 km). Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Ison hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi. Stymfalía (järvi)
Stymfalía () on järvi Peloponnesoksen niemimaan koillisosassa Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 3,65 neliökilometriä, suurin pituus noin 3,5 kilometriä, suurin leveys noin 1,3 kilometriä ja suurin syvyys noin viisi metriä. Järvi sijaitsee samannimisellä tasangolla Sikyónan kunnassa noin 626 metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna. Järvi on Peloponnesoksen suurin luonnonjärvi.
Stymfalía-järvi on saanut nimensä antiikin ajan Stymfaloksen kaupungista ja sitä ympäröineestä Stymfalian alueesta. Kreikkalaisessa mytologiassa järvellä elivät Stymfaloksen linnut. Järven pohjoisrannalla sijaitsee nykyinen Stymfalían kylä. Stymfalía-järveä ympäröivät Kyllíni- ja Olígyrtos-vuoret. Järvi ympäristöineen on Natura 2000 -aluetta. Kreikan maantiede
Epeiros sijaitsee Luoteis-Kreikassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Albania. Epeiros on vuoristoista ja eristyneempää aluetta. Sen suurin kaupunki on Ioánnina. Laaja Píndos-vuoristo erottaa Epeiroksen sen itäpuolella sijaitsevasta Thessaliasta. Korkein huippu on Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas. Kreikan maantiede
Länsi-Traakia sijaitsee Koillis-Kreikassa. Sen erottaa Makedoniasta Néstos-joki. Länsi-Traakian ja Turkin puoleisen Itä-Traakian rajalla virtaa puolestaan Évros-joki. Alueen pohjois- eli Bulgarian vastaisella rajalla kulkee Rodópi-vuoristo. Seutu on osin ylätasankoa ja osin alankoa, ja siellä on lukuisia jokia ja myös järviä. Trichonída
Trichonída (, ) on järvi Aitolia-Akarnaniassa läntisessä Keski-Kreikassa. Se on Kreikan suurin järvi ja sen pinta-ala on noin 96,5 neliökilometriä. Aliákmonas
Aliákmonaksen sivujokia ovat muun muassa Grámmos, Ladopótamos, Pramóritsa, Grevenítikos, Venétikos, Sarantáporos ja Tripótamos. Joessa on lukuisia patoja, joita käytetään muun muassa sähköntuotantoon ja tulvasuojeluun. Antiikin aikana ja vielä keskiajalla jokea pitkin pystyi purjehtimaan Thessalonikin tasangon poikki, mutta nykyisin Véroian eteläpuolinen voimalaitospato estää laivaliikenteen. Kozánin alueyksikön alueella joessa on suuri pato, joka muodostaa Polýfytos-tekojärven, joka on yksi Kreikan suurimpia. Järven ylittää suuri silta, joka kulkee Sérviasta Neráidaan. Joen suurin leveys tekojärviä lukuun ottamatta on noin 120 metriä ja sen virtausnopeus on noin 1 metri sekunnissa. Kreikka
Egeanmeren alue muodostaa oman tektonisen laattansa, Egeanmeren laatan. Se puristuu Euraasian laatan ja Afrikan laatan väliin. Tämän vuoksi Kreikka on yksi koko maailman seismisesti aktiivisimmista maista ja koko Euroopan maanjäristysherkintä aluetta. Samasta syystä Kreikan alueella on myös aktiivisia ja uinuvia sekä suuri joukko sammuneita tulivuoria. Aktiivisin tulivuoritoiminta sijoittuu Egeanmeren poikki kulkevan niin kutsutun helleenisen kaaren alueelle. Kreikan ainoa varsinainen aktiivinen tulivuori on Santoríni. Sen kokonaisuuteen kuuluu varsinaisen Santorínin saariryhmän kalderan lisäksi joukko merenalaisia tulivuoria, kuten Koloúmpo. Jonkin verran vulkaanista toimintaa on edelleen myös Méthanalla ja Nísyroksella. Shannon
Shannon () on Irlannin pisin joki, joka erottaa läntisen Irlannin saaren etelä- ja itäosasta. Shannon on ollut tärkeä vesiväylä antiikin ajoista lähtien. Sen kartoitti ensimmäisenä ensimmäisenä Klaudios Ptolemaios. 380 kilometriä pitkä joki on koko Britteinsaarten pisin. Joki virtaa pääosin etelään Lag na Sionnasta Cavanin kreivikunnassa ennen kuin kääntyy länteen ja laskee Atlanttiin 113-kilometrisen estuaarin läpi. Limerickin kaupunki sijaitsee paikalla, jossa jokivesi kohtaa estuaariveden. Ainoastaan Limerickin itäpuolella vuorovesi ei vaikuta jokeen. Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto
Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto sijaitsee Ioánninan ja Grevenán alueyksiköiden alueella. Kansallispuiston pituus on noin 230 kilometriä ja leveys 70 kilometriä, ja se kattaa noin neliökilometrin ( hehtaarin) kokoisen alueen. Tämä tekee siitä Kreikan suurimman kansallispuiston. Kansallispuistoon kuuluvat muun muassa Kreikan toiseksi korkeimman vuoren Smólikaksen () huippu sekä Víkoksen rotko. Muita korkeita vuoria alueella ovat muun muassa Týmfi, Vasilítsa ja Lýgkos. Perämeri
Perämereen laskee useita jokia sekä Ruotsin että Suomen puolelta. Suurimmat Perämereen laskevat joet ovat Tornionjoki, Suomen pisin joki Kemijoki sekä Oulujoki. Ruotsin puolella mereen laskevat muun muassa Kalixjoki ja Luulajanjoki. Keskimäärin Perämereen laskee 115 kuutiokilometriä makeaa vettä vuodessa. Perämeri on lähes suolaton, sen pintaveden suolapitoisuus on vain noin 0,30–0,35 prosenttia. Angítis
Angítis (, myös "Aggítis") on joki, joka virtaa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pituus on 75 kilometriä. Joki saa alkunsa Angítiksen kylän läheltä Prosotsánin kunnasta ja se laskee Strymónas-jokeen lähellä Mýrkinoksen kylää Néa Zíchnin kunnassa. Angítis on Strymónaksen merkittävin sivujoki.
Angítis-joki kulkee osan matkasta rotkossa ja sen varrella on useita jokiluolia. Myös joen alkulähde on luolassa Angítiksen kylän pohjoispuolella. Luola on yli 500 metriä pitkä ja sitä on tutkittu muun muassa vuosina 1952 ja 1978. Angítiksen luolan suurin kammio on 120 metriä pitkä, 65 metriä leveä ja 45 metriä korkea. Luolassa on lukuisia tippukiviä. Sieltä on tehty asutukseen viittaavia löytöjä paleoliittiselta kaudelta. Löydät ovat Dráman arkeologisessa museossa. Joen varrella sijaitsee myös muun muassa Alistrátin luola. Luettelo joista pituuden mukaan
Tämä on luettelo maailman pisimmistä joista. Pituus on laskettu sivujoen lähteestä, mikäli näin saatu pituus on varsinaista jokea suurempi. Jokien ilmoitettu pituus vaihtelee jonkin verran tietolähteestä ja mittaustavasta riippuen, eikä jokien keskinäinen sijoitus ole yksiselitteinen. Virtaama on laskettu kuutiometreinä sekunnissa joen suuaukolta tai sen läheisyydestä. Kifisós (Boiotia)
Kifisós (), antiikin Kefissos () on joki, joka virtaa Keski-Kreikassa. Sen pituus on 60 kilometriä. Joki saa vetensä Parnassós-, Gkióna- ja Oíti-vuorilta ja virtaa halki Boiotian tasangon. Alun perin joki laski Kopaḯda- eli Kopaisjärveen, joka kuivattiin vuonna 1887. Nykyisin Kifisós laskee keinotekoista uomaa pitkin Ylíki-järveen.
Kifisós virtaa Fokiin, Boiotian ja Fthiotiin alueyksiköiden alueella. Joki ohittaa muun muassa Livadeián ja Orchomenóksen kaupungit. Dojran
Dojran () eli Doïráni () on järvi Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla. Järven pinta-ala on 43,1 neliökilometriä. Tästä Makedonian tasavallan puolella on 27,3 neliökilometriä ja Kreikan puolella 15,8 neliökilometriä. Tämä tekee siitä Makedonian tasavallan kolmanneksi suurimman ja Kreikan 11. suurimman luonnonjärven. Dojranjärvi on suurimmillaan noin 8,9 kilometriä pitkä ja noin 7,1 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 160 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 10 metriä.
Dojranjärvi on pyöreähkö. Valtioiden raja kulkee järven poikki pohjois-eteläsuunnassa. Länsipuoli kuuluu Makedonian tasavaltaan ja itäpuoli Kreikkaan. Kreikan puolella järven rannalla sijaitsee Doïránin kylä. Doïránin kunnallisyksikkö, entinen itsenäinen kunta, on Kilkíksen kunnan osa. Järven koillisrannalla sijaitsee Mouriésin kylä ja länsirannalla Makedonian tasavallan puolella Nov Dojranin kylä. Belasitsa- eli Bélles-vuoret sijaitsevat järven koillispuolella. Plastíras
Plastíras ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Πλαστήρα, "(Technití) Límni Plastíra", "Plastíraksen tekojärvi") on tekojärvi Thessaliassa keskisessä Manner-Kreikassa. Se on Kreikan viidenneksi suurin tekojärvi ja sen pinta-ala on 24 neliökilometriä. Plastíras on suurimmillaan noin 12 kilometriä pitkä ja noin 4 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee 750 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on noin 60 metriä.
Plastíras-järvi sijaitsee Tavropós-joessa Ágrafa-vuorilla järvestä nimensä saaneessa Límni Plastíran kunnassa Kardítsan alueyksikön alueella, noin 20 kilometriä lounaaseen Kardítsan kaupungista. Järvi syntyi, kun Tavropós padottiin 1950-luvulla. Se on saanut nimensä Nikólaos Plastíraksesta, kenraalista ja Kreikan myöhemmästä pääministeristä, jonka kerrotaan ensimmäisenä ehdottaneen padon rakentamista vuonna 1925. Hanke herätettiin henkiin 1950-luvulla ja pato valmistui vuonna 1959. Pato on noin 200 metriä pitkä ja noin 83 metriä korkea. Pato toimii vesivoimalana. Lisäksi tekojärveä käytetään Thessalian tasangon kasteluun. Järven alkuperäinen nimi oli "Tavropós-järvi" (Λίμνη Ταυρωπού, "Límni Tavropoú"), mutta se nimettiin uudelleen Plastíraksen kunniaksi vuonna 1984. Píndos
Píndokselta saavat alkunsa muun muassa joet Aliákmonas, Árachthos, Achelóos, Aóos ja Pineiós. Vuoristossa on useita rotkoja, joista suurin on Euroopan pisimpiin ja syvimpiin kuuluva Víkoksen rotko. Pohjoisen Píndoksen alueella sijaitsee Pohjoisen Píndoksen kansallispuisto, joka yhdistää Píndoksen kansallismetsän, Víkoksen–Aóoksen kansallismetsän ja muita suojelualueita. Píndos-vuoriston laidalla sijaitsee Metéoran alue, joka on Unescon maailmanperintökohde. Temmesjoki
Temmesjoki on joki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen laskupaikka on Liminganlahti Limingassa. Joen pituus on 80 kilometriä. Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki laskevat Temmesjokeen, ja ne ovat osa Temmesjoen vesistöaluetta. Keinotekoinen kanava yhdistää myös Liminganjoen Temmesjokeen. Temmesjoki on Suomen 74. pisin joki.