Missä Fidži sijaitsee?
Fidži
Fidžin tasavalta (aiemmin Fidžisaarten tasavalta) eli Fidži (, fidžinhindiksi फ़िजी) on saaristovaltio eteläisellä Tyynellämerellä, Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluu noin 850 saarta tai luotoa, joista noin sata on asutettuja. Suurimmat saaret ovat Viti Levu ja Vanua Levu, joissa elää noin 87 prosenttia maan yli 837 000 asukkaasta. Pääkaupunki Suva sijaitsee Viti Levulla. Fidžin maapinta-ala on hieman yli 18 000 km². Vuonna 1970 tapahtuneen itsenäistymisensä jälkeen valtio on ollut poliittisesti epävakaa. Vuodesta 1987 lähtien maa on käynyt läpi neljä vallankaappausta, joista viimeisimmän vuoden 2006 lopulla. Fidži erotettiin 1. syyskuuta 2009 Kansainyhteisöstä, mutta se sai jäsenyyden takaisin syyskuun 2014 vaalien jälkeen. Maassa elää alkuperäisten fidžiläisten lisäksi merkittävä vähemmistö Intiasta tuotujen siirtolaisten jälkeläisiä, fidžinintialaisia. Fidži
Fidži on noin 850 saaresta koostuva saarivaltio läntisellä Tyynellä valtamerellä, noin 1 770 kilometriä Uudesta-Seelannista pohjoiseen. Valtioon kuuluva Taveunin saari sijaitsee 180 asteen meridiaanin rajalla, mutta koko valtio on määrätty samalle aikavyöhykkeelle eli kaikkialla valtiossa on sama päivämäärä sijainnista riippumatta. Saarista noin sata on asutettuja ja valtaosa eli noin 522 on pieniä luotoja. Pääsaaristosta hieman erillään sijaitsee Rotuman saari, joka liitettiin valtioon vuonna 1881 ja sillä on hallinnollinen erityisasema. Myös Ceva-I-Ra-koralliatolli kuuluu valtioon hieman etäisestä sijainnista huolimatta. Fidžin pinta-alasta noin prosentti eli 18 270 km² on maata. Valtion pinta-ala merialueet mukaan luettuna on noin 1,3 miljoonaa neliökilometriä. Suurimmat saaret ovat Viti Levu (10 386 km²) ja Vanua Levu (5 535 km²). Pääkaupunki Suva sijaitsee Viti Levun saarella. Suvan lisäksi muita tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Labasa, Nadi, Savusavu ja Lautoka. Yli puolet Fidžin asukkaista asuvat saarten rannikoilla. Rantaviivaa Fidžillä on yhteensä 1 129 kilometriä. Muita saaria ja saariryhmiä ovat muun muassa Rotuma, Taveuni, Kadavu, Mamanuca-saaret, Yasawa-saaret, Lomaiviti-saaret sekä syrjäiset Lau-saaret.
Burundi
Burundi on yksi Afrikan pienimmistä maista. Maalla ei ole rantaviivaa merelle ja siellä vallitsee päiväntasaajan ilmasto. Burundi sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoaman läntisen haaran alueella kumpuilevalla tasangolla Afrikan keskiosassa. Keskisen tasankoalueen korkeus merenpinnasta on keskimäärin 1 700 metriä, mutta maan raja-alueet ovat matalammalla. Korkein vuorenhuippu on maan pääkaupungin Bujumburan kaakkoispuolella sijaitseva Hehavuori, joka nousee 2 690 metriin. Niili on merkittävä Burundin alueella virtaava joki: Burundista alkunsa saava Kagerajoki virtaa Victorianjärveen ja on siten yksi Niilin alkulähteistä. Tanganjikajärven kaakkoiskulma sijaitsee Burundin lounaisosassa. Tuvalu
Tuvalun pääministeri Maatia Toafa kertoi 21. helmikuuta 2006 tuvalulaisten evakuoimisen Kioan saarelle, Fidžiin, olevan harkinnan alla. Hänen mukaansa tuvalulaiset tarvitsisivat myös taloudellista apua saaren kehittämiseksi. Fidžillä monet poliittiset puolueet ovat ilmaisseet olevansa Kioaan evakuoimista vastaan. Muun muassa poliitikko Mick Beddoes on arvellut niin suuren määrän evakuoimisen Kioaan tuottavan monia ongelmia ainakin väestön majoittamisessa ja kouluttamisessa. Pieni määrä tuvalulaisia siirrettiin samalle saarelle jo vuosina 1976–1983 lähinnä ylikansoituksen vuoksi. He päättivät olla palaamatta ylikansoituksen ja merenpinnan nousun uhkaamille kotisaarilleen, ja osa heistä on saanut Fidžin kansalaisuuden. Kiribati
Kiribati muodostuu erillisistä saarista ja saariryhmistä. Valtiolle nimen antaneet Gilbertsaaret koostuvat 16 atollista noin 1 500 kilometriä Fidžin pohjoispuolella. Phoenixsaaret koostuvat kahdeksasta atollista ja korallisaaresta noin 1 800 kilometriä Gilbertsaarilta kaakkoon. Linesaariin kuuluu yhdeksän atollin ja saarta noin 3 300 kilometriä itään Gilbertsaarilta. Banaba on muista erillään oleva saari Naurun ja Gilbertsaarten välillä. Kolme Linesaarista on Yhdysvaltain hallinnassa. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 811 km Fidžin politiikka
Fidžin politiikkaa hallitsee useita puolueita, josta monet ovat niin pieniä, etteivät ilman vaaliliittoja pystyisi pärjäämään äänestyksissä suuremmille. Suurimmat puolueet of Fidžin työväenpuolue (FLP), Fidžin yhtenäispuolue ("Soqosoqo Duavata ni Lewenivanua", SDL), Yhdistynyt kansanpuolue (UPP) Fidžin lippu
Nykyinen lippu on hyvin samankaltainen kuin ennen itsenäisyyttä käytetty lippu. Vanhemmassa versiossa kuitenkin käytettiin tummemman sinistä väriä, ja siinä oli Fidžin koko vaakuna. Vanuabalavu
Vanuabalavu eli Vanua Balavu on saari Fidžillä. Se on Lausaarten saariryhmän toiseksi suurin saari. Saaren pinta-ala on noin 53 neliökilometriä. Suva
Suva sai kaupungin aseman ensimmäisenä Fidžissä vuonna 1952. Levuka
Levuka sijaitsee Ovalaun saarella, joka on noin 25 kilometriä Fidžin pääsaaren Viti Levun itäpuolella. Levuka sijaitsee Ovalau itärannikon kapealla rantakaistaleella, jota rajoittivat kaupungin länsipuolella jyrkät kukkulat. Levukan pinta-ala on noin 0,67 neliökilometriä, ja sen raja kulkee pohjoisessa Levuka Creekillä, etelässä Nasova Pointilla ja lännessä kaupunkia reunustavilla kukkuloilla. Fidži
Eurooppalaiset olivat yrittäneet alusta saakka lopettaa kannibalismin ja käännyttää fidžiläiset kristinuskoon. Käännytys eteni aluksi heikosti, kunnes Cakobau omaksui vastahakoisesti John Wesleyn saarnaaman metodismin vuonna 1854. Myös katolilaiset ja protestantit saarnasivat oman kristinuskon tulkintansa puolesta. Kristinusko sai vankan jalansijan, ja metodismi on nykyään valtion suurin uskontokunta. Jioji Konrote
Konrote on eläkkeelle jäänyt kenraalimajuri. Hän johti rauhanturvaoperaatiota Libanonissa ja toimi sen jälkeen Fidžin suurlähettiläänä Australiassa 2001–2006. Sen jälkeen hänellä oli ministerin tehtäviä. Konrote on ensimmäinen presidentti, jonka äidinkieli ei ole fidžin kieli (iTaukei), ja ensimmäinen, jonka valitsi parlamentti eikä päälliköiden neuvosto. Fidži
Fidžin musiikki on saanut maailmalla jonkin verran suosiota muun muassa muusikkojen Laisa Vulakoron ja Lagani Rabukawaqan ansiosta. Alkuperäisasukkaiden kulttuuri on säilynyt hyvin ja se on osa asukkaiden jokapäiväistä elämää. Viirikala
Viirikala on kotoisin Fidžiltä, Tahitilta ja Havaijilta sekä niiden väliseltä merialueelta. Seru Epenisa Cakobau
Seru säilytti asemansa arvovaltaisimpana päällikkönä kuolemaansa asti 1883. Cakobaun suku on arvostettu vielä tänäkin päivänä ja monet saaren tärkeimmistä poliittisista henkilöistä ovat Cakobaun sukua, yhtenä esimerkkinä modernin Fidžin perustaja Kamisese Mara. Poliitikkojen lisäksi Cakobaun suku on hallitsevissa asemissa myös armeijassa ja yliopistoissa. Fidži
Perustuslaki määrittelee kolme virallista kieltä: englanti, joka on perua Britannan hallintoajoilta, fidži, jota puhuvat etniset fidžiläiset, sekä fidžinhindia, jota puhuvat fidžinintialaiset. Fidžinviistäjä
Fidžinviistäjä elää suurimmaksi ulapalla. Sen arvellaan pesivän Gaun saarella kaulusviistäjien ("Pterodroma brevipes") kanssa. Fidžinviistäjäkannan kooksi arvioidaan alle 50 yksilöä . Yhtenä syynä lajin kannan pienuuteen pidetään saarelle levinneitä kissoja sekä rottia . HMS Fiji
"HMS Fiji" suojasi edelleen Maltan saattueita, kunnes se siirrettiin osallistumaan Kreetan taisteluihin, joiden aikana alus upposi 22. toukokuuta 1941 1/LG2:n Messerschmitt Bf 109:n suorittamassa ilmapommituksessa. Hyökkäyksen aikana alus oli ilman ilmatorjuntatykkien kranaatteja. Funafuti
Funafutin laguuni on nimeltään Te Namo. Sen pystysuuntainen pituus on yli kaksikymmentä kilometriä. Atolli sijaitsee noin 1 000 kilometriä Fidžistä pohjoiseen. Fidži
Syyskuussa 2013 vahvistettiin uusi perustuslaki ja syyskuussa 2014 järjestettiin vaalit. Ennen niitä Bainimarama perusti Fiji First -puolueen, joka voitti vaalit ja Bainimarama siirtyi sen johdossa sotilasjohtajasta siviilipääministeriksi. Fiji Times
Fiji Times on päivittäin julkaistava fidžiläinen sanomalehti. Sen julkaisu aloitettiin Levukassa 4. syyskuuta 1869. Se on vanhin fidžiläinen sanomalehti. Fiji Timesista julkaistaan nykyään myös online-versiota. Fidžin rugby union -maajoukkue
Englannin MM-kilpailuissa 2015 Fidži karsiutui alkulohkon jälkeen voitettuaan Uruguayn, mutta hävittyään Englannille, Australialle ja Walesille. Fiji
Fiji tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: Monuriki
Monuriki on Fidžille kuuluva saari Tyynellämerellä, joka kuuluu Mamanucan saariryhmään. 0,4 neliökilometrin kokoista saarta ympäröi koralliriutta. Luettelo Fidžin saarista
Tämä on luettelo Fidžin saaristovaltiossa sijaitsevista saarista. Fidži koostuu 322 saaresta, joista noin kolmannes on asuttuja. Fidžin vaakuna
Fidžin vaakuna otettiin käyttöön 4. heinäkuuta 1908. Se muodostuu punaisesta Pyhän Yrjänän rististä hopeisella kentällä ja punaisesta lakiosta, jossa on kultainen kaakaopuun hedelmää pitelevä leijona. Kentän neljänneksissä ovat sokeriruoko, kookospalmu, rauhankyyhkynen ja banaaniterttu. Kilpeä kannattelee kaksi fidžiläistä soturia, joista toisella on keihäs ja toisella nuija. Fidži kesäparalympialaisissa 2016
Fidži osallistui Rio de Janeiron kesäparalympialaisiin vuonna 2016 kahden urheilijan joukkueella. Maata edusti Mere Rodan naisten pöytätenniksessä luokassa 5 ja Epeli Baleibau miesten korkeushypyssä luokassa T45-47. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi Mere Rodan. Mitaleita maa ei saavuttanut. Fidži
Rugby on suosituimpia urheilumuotoja saarella, se on maan epävirallinen kansallisurheilulaji. Fidžin rugby union -maajoukkue on menestynyt varsin hyvin, kun otetaan huomioon maan pieni koko. Maan Rugby-7 -joukkue on menestynein maailmassa, se on voittanut kaksi maailmanmestaruutta. Golfaaja Vijay Singh on voittanut kolme suurturnausta, PGA Championshipin kahdesti ja The Mastersin kerran. Fidži on osallistunut olympialaisiin yhteensä 15 kertaa vuoden 1956 kisojen jälkeen ja ensimmäisen mitalinsa, kullan, se voitti Rugby-7:ssä vuonna 2016. Lomaiviti
Lomaivitin pääsaari on Ovalau, jonka suurin kaupunki Levuka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Eurooppalaiset valaanpyytäjät asuttivat saaren alun perin 1830-luvulla. 1860-luvulla saarille perustettiin puuvillaplantaaseja ja saariston asukasluku kasvoi huomattavasti. Levukasta tuli Fidžin ensimmäinen pääkaupunki vuonna 1871. Fidžin musiikki
Fidžiläinen perinnemusiikki on pääosin laulu- ja tanssimusiikkia. Paikallisia musiikin tyylilajeja edustaa muun muassa "meke"-niminen tanssi. Fidži
Fidži on voittanut jalkapallon OFC Nations Cupissa pronssia vuosina 1998 ja 2008, mutta ei ole selviytynyt kertaakaan MM-kisoihin. Joukkue on ollut FIFA-rankingissa parhaimmillaan sijalla 94. Fidži
Vuoden 2014 vaaleissa Bainimaraman puolue FijiFirst sai 32 paikkaa, Sosisiaalidemokraattinen liberaalipuolue (Sodelpa) 15 paikkaa ja National Federation Party (NFP) kolme paikkaa. Fidži
Fidžin talouden suhdanteet ovat itsenäistymisen jälkeen vaihdelleet voimakkaasti. Itsenäistymisen jälkeen ensimmäiset kymmenen vuotta olivat talouskasvun aikaa (1970–75: 5,9 %/vuosi; 1976–80: 3,9 %/vuosi). Seuraavan vuosikymmenen alussa korkea inflaatio näkyi etenkin energian kallistumisena ja maa ajautui kolmesti taantumaan. Vuoden 1986 noin 8,1 prosentin talouskasvu kääntyi taas laskuksi seuraavana vuonna sotilasvallankaappauksen takia, mutta seuraavina vuosina aina vuoteen 1996 asti talous kasvoi keskimäärin 2,5 prosenttia vuodessa. Aasian talouskriisi ajoi Fidžinkin talouden laskusuhdanteeseen päästen siitä irti vuonna 1997 vain 1,4 prosentin talouskavulla. Seuraavana vuonna talous kasvoi jo 9,7 prosenttia (inflaatiokorjattuna 7,8 %), kuunes vuonna 2000 uuden sotilasvallankaappausyrityksen jälkeen talous lähti 2,9 prosentin laskuun, minkä jälkeen talous on kasvanut 3–4 prosenttia vuosittain. Vuoden 2009 maailmanlaajuisen talouskriisi vähensi Fidžin matkustajamääriä tammikuussa noin 27 prosenttia, mutta raaka-aineiden vienti kasvoi 18,6 % vuonna 2008. Inflaatio oli helmikuussa 2009 vain 1,9 %, joka on selvästi alhaisempi kuin tammikuun lukema (6,1 %) ja alhaisin sitten vuoden 2006 heinäkuun. Seru Epenisa Cakobau
Serun isä Tanoa Visawaqa karkotettiin, kun hän oli hävinnyt sodassa kilpailijalleen pienellä Baun saarella. Seru sai kuitenkin jäädä. Seru nousi oman heimonsa johtajaksi ja löi hänen isänsä karkottaneen heimon 1837. Vuonna 1852 hän julisti itsensä Baun hallitsijaksi ja samalla koko Fidžin kuninkaaksi. Muut heimot eivät tätä hyväksyneet ja Seru joutui 19 vuoden sotaan heitä vastaan. Vuonna 1871 hänen onnistui yhdistää heimot valtansa alle. Levukasta tuli hänen pääkaupunkinsa. Hän päätti perustaa perustuslaillisen monarkian, mutta uusi hallitus joutui ulkomaalaisten käsiin. Banaba
Banaballa oli vuonna 2001 noin kaksisataa asukasta. Toisen maailmansodan jälkeen useita banabalaisia siirrettiin Rabin saarelle, Fidžille, ja maailmanlaajuisesti banabalaisperäisiä ihmisiä on nykyisin noin 6 000. Kaikki Rabin neljä kylää nimettiin Banaban vanhojen kylien mukaan, jotka tuhoutuivat toisessa maailmansodassa. Fidžinleiju
Fidžinleiju ("Artamus mentalis") on leijujen heimoon kuuluva varpuslintu. Sitä pidetään joskus omana lajinaan, joskus samana lajina pääskyleijun kanssa. "Artamus mentalista" tavataan Fidžissä. Fidžinleguaani
Laji on nykyään rauhoitettu Fidžissä, ja luonnonvaraisten eläinten kaupalta sitä suojaa CITES-sopimus, jonka liitteeseen I se kuuluu. Fidžinleguaanit ovat lisääntyneet menestyksekkäästi Fear-No-Moren eläintarhassa Fidžissä ja San Diegon eläintarhassa Yhdysvalloissa. Minerva-riutta
Fidži ei ole tunnustanut Tongan vaatimuksia Minerva-riutasta vaan pitää aluetta itselleen kuuluvana. Punakurkkulurikki
Punakurkkulurikki ("Charmosyna amabilis") on Fidžillä Viti Levun, Vanua Levun, Taveunin ja Ovalaun saarilla elävä äärimmäisen uhanalainen melanesianlurikkien sukuun kuuluva kaijalaji . Fidžin politiikka
Vuoden 1997 perustuslain mukaan Fidžin valtionpäämies on presidentti, jonka valitsee suuri päällikköneuvosto viiden vuoden kaudeksi. Presidentiksi pääsee ainoastaan fidžiläinen, intialais-fidžiläisestä ja muuta vähemmistöä edustava ei voi tulla valituksi presidentiksi. Presidentin virka on pääosin kunniatehtävä, mutta hänellä on joitakin valtuuksia kansallisten kriisien varalle ja hän nimittää pääministerin. Presidentillä on oikeus hajottaa parlamentin jos pääministeri pyytää sitä. Presidentti on myös armeijan ylipäällikkö. Nausori
Nausori on pieni kaupunki Fidžillä. Se sijaitsee Viti Levun saarella. Tärkeimpiin elinkeinoihin kuuluu muun muassa matkailu. Nausorin asukasluku oli 57 882 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Fidži
Luonnon suurimmat uhat ovat metsähakkuut ja saasteet. Maaperän eroosiota edistää maanviljelykseen valittujen alueiden huono sijainti sekä maataloudessa käytetyt huonot menetelmät. Sateilla on myös oma osansa eroosiossa. Nykyinen ilmastonmuutos on vakava uhka kaikille Tyynenmeren pienille saarivaltioille, niin myös Fidžille, merenpinnan nousun vuoksi. Fiji Airways
Fiji Airways on fidžiläinen lentoyhtiö. Sen päälentokenttä on Nadissa, Viti Levun saarella sijaitseva Nadin kansainvälinen lentoasema. Fidži
Fidžin valtionpäämies on presidentti, jonka vuoden 1997 perustuslain mukaan valitsee suuri päällikköneuvosto viiden vuoden kaudeksi. Vuoden 2006 vallankumouksen jälkeen perustuslaki kumottiin, ja vuonna 2009 väliaikaishallitus nimitti presidentiksi Epeli Nailatikaun. Fidži
Maan luonnonvaroista merkittävimmät ovat huonekaluissa käytettävät puut. Saarilta on myös löydetty kultaa ja kuparia. Öljyäkin on yritetty etsiä merialueilta, mutta laihoin tuloksin. Vesivoima ja kalat lasketaan myös luonnonvaroihin. Levuka
Levukassa alettiin 1970-luvulla huomioimaan kaupungin kulttuurihistoriallinen merkitys, ja Pacific Asia Travel Associationin vuonna 1985 julkaiseman tutkimuksen jälkeen kaupunkiin luotiin kehityssuunnitelma. Vuonna 1989 Levuka julistettiin Fidžin ensimmäiseksi historialliseksi kaupungiksi. Unesco valitsi kaupungin vuonna 2013 maailmanperintöluetteloon. Fidžin lippu
Fidžin lippu on Fidžin virallinen lippu. Se otettiin käyttöön maan itsenäistyttyä 10. lokakuuta 1970. Lipun vasemmassa yläkulmassa oleva Yhdistyneen kuningaskunnan lippu on osoituksena maiden yhteisestä historiasta samoin kuin monilla alueen mailla. Fidži
Fidžin kaksi suurinta etnistä ryhmää ovat fidžiläiset (57,3 %) ja fidžinintialaiset (37,6 %), jotka britit toivat Intiasta työvoimaksi 1800-luvulla. Lymykerttu
Lymykerttu ("Megalurulus rufus"), myös "Trichocichla rufa", on Fidžin kotoperäinen varpuslintu. Se elää Vanua Levulla (alalaji "kluniei") ja Viti Levulla (nimialalaji "rufus"). Anton Reichenow kuvaili lajin holotyypin Viti Levulta vuonna 1890. Fidži
Väestöstä yli puolet asuu pääkaupungissa Suvassa. Maaseudun väestö on selvästi alkanut muuttaa kaupunkeihin. Nykyään kaupungistumisaste on noin 50,7 %. Monet myös muuttavat pois maasta, jos se on taloudellisesti mahdollista. Noin 40 000 on tehnyt niin vuoden 1987 vallankaappauksen jälkeen. Nykyään noin 4 000–5 000 asukkaan arvellaan muuttavan pois maasta vuosittain. Tästä huolimatta asukasluku kasvaa vuosittain noin 1,4 prosenttia. Odotettu elinikä on naisilla 73 ja miehillä 68 vuotta. Naisten hedelmällisyysluku (syntyvien lasten määrä yhtä naista kohden) on 2,65. Air Fiji
Air Fijin kohteet olivat pääasiassa Fidžin sisällä, mutta se lensi myös Funafutille, Tuvaluun. Fidži
Bainimarama julisti maan hätätilaan, koska kotisaarelleen maanpakoon lähetetty Qarase palasi pääkaupunkiin Suvaan syyskuussa 2007. Bainimarama arveli hänen yrittävän horjuttaa maan vakautta. Hätätilassa viranomaisilla on valta pidättää ihmisiä ilman syytteitä. Maa on vielä vuonna 2009 sotilashallituksen alainen, ja poliittinen ilmapiiri on jännittynyt. Armeija on muun muassa yrittänyt lopettaa maan suurimman sanomalehden Fiji Timesin ”yhteistyöhaluttomana”. Vaalit oli sovittu pidettäviksi maaliskuussa 2009, mutta Bainimarama siirsi niitä ja vetosi siihen, että vaalijärjestelmä pitäisi muuttaa tasapuolisemmaksi kaikkia etnisiä ryhmiä kohtaan. Vaalien järjestäminen lykkääntyi entisestään, kun presidentti Iloilo ilmoitti mitätöineensä perustuslain ja asettuneensa valtion johtajaksi. Taustalla oli tuomioistuimen päätös väliaikaishallituksen laittomuudesta ja suositus uusien vaalien järjestämisestä. Iloilo sanoi järjestävänsä uudet vaalit viiden vuoden sisällä. Syksyllä 2009 Kansainyhteisö päätti erottaa Fidžin, koska tilapäishallitus ei pystynyt järjestämään demokraattisia vaaleja. Fidži
Rotuman saari saariston pohjoispuolella on riippuvuusasemassa Fidžiin nähden. Fidžiläiset
Fidžiläiset ovat eräs melanesialainen kansa. He ovat syntyperäisiä kaikilla Fidžin saarilla lukuun ottamatta Rotumaa, jonka alkuperäisasukkaita ovat rotumalaiset. He saapuivat Fidžisaarille 1500 eaa. Heitä muutti myös Tongaan ja Samoaan, mutta näillä saarilla he sekoittuivat polynesialaiseen väestöön. Rotuman väestö on polynesialaista ja ensimmäiset jäljet heistä ovat 800 eaa. tehdyt saviastiat, joita on löydetty saarelta. Fidžin politiikka
Brittien siirtomaavalta alkoi Fidžillä 1870. Taloudellisesti maa niveltyi brittiläiseen imperiumiin sokeriruokoviljelmänä. Koska Britannia oli lakkauttanut orjuuden, tuotettiin työvoima Intiasta siten, että työtekijät sitoutuivat indentured-labour-järjestelmällä työskentelemään viisi vuotta heikoissa oloissa erittäin vähäisellä palkalla. Järjestelmä tuotti aikojen kuluessa intialais-fidžiläisen väestönosan, joita on nykyisestä väestöstä noin 37 %. Intialais-fidžiläisten asema on alkuperäisiä fidžiläisiä heikompi, koska maanomistus on fidžiläisissä käsissä. Rakenteesta johtuu se, että intialais-fidžiläisten on työskenneltävä kaupan, liikenteen ja yleensä palvelualojen piirissä, mitkä eivät edellytä maanomistusta. Fidžin epävakautuu siitä, että intialais-fidžiläiset voittavat vaalit, koska tämä edellyttäisi myös hallituspaikkojen jakamista intialais-fidžiläisille. Näin fidžiläisille muodostuu intressi horjuttaa hallitusta ja vaihtaa pääministeri. Fidži
Perinteisessä fidžiläisessä heimossa johtaja valittiin sen perusteella, millaiset olivat hänen sukulaissuhteensa ja mitä hän oli saavuttanut elämässään. Eri heimot ("mataqali") solmivat keskenään liittoja, ja kylät saattoivat jopa yhdistyä ja edelleen erota uudestaan eripuran vuoksi. Fidži kesäparalympialaisissa 2004
Fidži osallistui Ateenan kesäparalympialaisiin vuonna 2004 joukkueella, johon kuului kaksi urheilijaa kahdesta eri lajista. Kyseessä oli maan neljäs esiintyminen paralympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Maan yleisurheilu-edustaja Sarote Ravai Fiu oli maan ensimmäinen naisedustaja paralympialaisissa. Fidžin rugby union -maajoukkue
Fidži oli lokakuussa 2015 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa 11:nnellä sijalla. Fidžin siirtomaa
Fidžin siirtomaa () oli brittiläiseen imperiumiin kuulunut kruununsiirtomaa, joka oli olemassa vuosien 1874 ja 1970 välillä nykyisen Fidžin alueella. Oltuaan siirtomaana miltei 100 vuotta Fidžin siirtomaa itsenäistyi Fidžin dominiona vuonna 1970, Elisabet II:n pysyessä maan valtionpäämiehenä. Vanua Levu
Vanua Levu on Fidžin saarista toiseksi suurin. Se sijaitsee suuremmasta Viti Levun saaresta noin 70 kilometriä pohjoiseen. Fidži
Fidžin yksityinen lehdistö tunnettiin reippaasta kirjoittelustaan, mutta vuodesta 2009 alkaen se on tiukan kurin alaisena. Radio on tärkeä tiedonlähde varsinkin ulommilla saarilla. Rotuma
Rotuma kuuluu Fidžiin, mutta sen kulttuuri muistuttaa enemmän polynesialaista. Rotumalaiset muodostavatkin vähemmistöryhmän Fidžillä. Saaren asukkailla on yksi paikka Fidžin edustajainhuoneessa, ja saaren neuvosto nimittää yhden edustajan Fidžin senaattiin. Saarella puhuttuihin kieliin kuuluu muun muassa rotuma. Saarella on 2002 asukasta (2007) mutta etnisiä rotumalaisia on yhteensä noin 10 000, suurin osa heistä asuu poismuuton seurauksena Fidžin muilla saarilla. Fidžin politiikka
Fidžillä on kaksikamarinen parlamentti, joka valitaan äänestyksissä neljäksi vuodeksi. Edustajainhuoneessa on 71 jäsentä, joista 25 valitaan suoraan kansanäänestyksellä. Loput 46 on vuoden 1997 perustuslaissa määrätty Fidžin etnisille yhteisöille seuraavasti: 23 fidžiläistä, 19 intialais-fidžiläistä, yksi rotumalainen ja kolme "yleistä valittua" (eurooppalaiset, kiinalaiset ja muut vähemmistöt). Senaatissa, eli parlamentin yläkamarissa, on 32 jäsentä. Nimellisesti nämä ovat presidentin nimittämiä, mutta perustuslaki velvoittaa presidentin hyväksymään seuraavien järjestöjen antamat ehdokkaat: suuri päällikköneuvosto valitsee 14, pääministeri yhdeksän, oppositiojohtaja kahdeksan ja Rotuman saaren neuvosto yhden. Senaatilla on vähemmän valtaa kuin edustajainhuoneella – senaatti ei voi tehdä lakialoitteita, mutta se voi hylätä tai muuttaa niitä. Fidžin vallankaappaus 2006
5. joulukuuta 2006 tapahtunut vallankaappaus oli seurausta Fidžillä pitkään jatkuneesta epävakaasta tilanteesta. Kaappausta edeltävänä päivänä Bainimarama riisui aseista Suvan aseistetut poliisivoimat. Virallisesti hän ilmoitti vain "tarkastaneensa poliisien aseet". Samana päivänä Bainimarma asetti presidentti Ratu Josefa Iloilon käytännössä kotiarestiin piirittämällä tämän asunnon. Myöhemmin samana päivänä Bainimarama syöksi intialais-fidžiläisen pääministeri Laisenia Qarasen vallasta. Fiji Airways
Fiji Airways perustettiin vuonna 1951. Vuodesta 1958 yhtiö toimi nimellä Air Pacific, mutta vanha nimi päätettiin ottaa uudelleen käyttöön vuonna 2012. Yhtiö palveli vuonna 2004 yli 500 000 matkustajaa. Yhtiön omistavat Fidžin hallitus (51 %), Qantas (46,3 %) sekä Kiribatin, Tongan, Naurun ja Samoan hallitukset (1 %). Entiset kohteet: Fidžin lippu
Fidži aikoi ottaa uuden lipun käyttöön vuoden 2016 syyskuussa. Suunnittelusta järjestettiin kilpailu, jonka voittaja oli tarkoitus julkistaa heinäkuussa 2016. Uudessa lipussa ei olisi ollut brittivaltaan viittaavia tunnuksia, ja niiden tilalle olisi tullut itsenäisyydestä kertova tunnus. Pääministeri Frank Bainimarama ilmoitti kuitenkin elokuussa 2016, että lippua ei lähitulevaisuudessa vaihdeta. Fidži
Fidžin 57 lintulajista vajaa puolet (26) on kotoperäisiä, muun muassa "Myzomela chermesina" ja fidžinviistäjä. Merilintuja on noin 23 lajia. Lentokyvystä huolimatta jotkin linnut ovat rajoittuneet vain yhdelle tai kahdelle saarelle. Jotkin ulkomailta tuodut vierasperäiset lintulajit ovat vallaneet alkuperäislajien ekologisia lokeroita ja ajaneet niitä ahtaammalle. Tällainen on esimerkiksi pihamaina. Lintubongaus on hyvin suosittu vapaa-ajan harrastus Fidžillä. Fidzinpunamesikko
Fidzinpunamesikkoa tavataan Fidžissä. Lajia on kuvattu yleisestä runsaslukuiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Cibi
Cibi on fidžiläinen sotatanssi. Fidžin rugby union -maajoukkue esittää sen yleensä aina ennen peliä, mutta vuodesta 2012 lähtien myös "bole"a (haasteen vastaanottotanssia) esitetään cibin ohella. Vatulele
Vatulele on tuliperäinen saari Fidžillä. Se sijaitsee 30 kilometriä Viti Levusta etelään. Saaren pinta-ala on 31,6 neliökilometriä. Saari on asutettu ja siellä on neljä kylää, joista suurimmat ovat Taunovo ja Bouwaqa. Fidžinlintuhaukka
Vaikka fidžinlintuhaukan nykyisin katsotaan olevan Fidžillä kotoperäinen, lajiin liitettyjä fossiililuita on löydetty myös Tongasta ʻEuan saarelta. Lajia on saattanut joskus esiintyä myös Fidžin Lausaarilla. Fiuggi
Fiuggi on kunta Italiassa Lazion alueella olevassa Frosinonen maakunnassa. Kunta jakautuu kahteen osaan: ylä- ja alakaupunkiin. Ylempi ja vanhempi osa tunnetaan nimellä Fiuggi Città. Alempi on rakentunut Fiuggin kylpylän ympärille ja se tunnetaan nimellä Fiuggi Fonte. Lomaiviti
Lomaiviti on saariryhmä Fidžillä. Saariryhmä muodostuu yhdeksästä pääsaaresta ja useista pienemmistä saarista, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 411 neliökilometriä. Saarilla asui yhteensä 15 657 henkeä vuoden 2017 väestönlaskennassa. Fidžin kieli
Fidžin kieli käyttää latinalaista kirjaimistoa. Sen aakkoset ovatHuomioitavaa on siis, että kirjainyhdistelmä /ti/ tuottaa äänteen [tʃ]. Savusavu
Savusavu on kaupunki Fidžin saarivaltiossa. Se sijaitsee Vanua Levun saarella. Savusavu perustettiin kauppakaupungiksi. Nykyään myös matkailu on merkittävä elinkeino. Savusavun asukasluku oli vuoden 2017 väestönlaskennassa 6 833. Suvan roomalaiskatolinen arkkihiippakunta
Vuonna 2004 Fidžillä eli 87 090 katolilaista muodostaen koko väestöstä 9,1%. Seurakuntia oli tuolloin 35. Fidži
Fidžin pääministeri Frank Bainimarama ilmoitti helmikuussa 2015, että maa tulee poistamaan lipustaan brittiläisen siirtomaavallan symbolit. Uudesta lipusta järjestettäisiin suunnittelikilpailu, ja lippu olisi tarkoitus ottaa käyttöön maan itsenäisyyden 45-vuotisjuhlissa lokakuussa 2015. Oppositio vastusti kuitenkin ehdotusta kustannusten takia, minkä takia lipun uudistus juuttui telineisiinsä. Bainimarama ilmoittikin elokuussa 2016, että hallitus ei enää aja lipun uudistamista ja keskittää varoja ennemmin sykloni Winstonin aiheuttamien tuhojen korjaamiseen. HMS Fiji
"HMS Fiji" oli maaliskuussa 1941 partiomatkalla Tanskan salmessa, jossa se epäonnistui kotiinpalaavan saksalaisen risteilijän "Admiral Scheerin" havaitsemisessa. Huhtikuussa alus oli Force H:n mukana sulkemassa Brestissä olevia Saksan laivaston raskaita yksiköitä satamaan, kunnes se purjehti suojaamaan Maltalle lentokoneita toimittavia tukialuksia. Qelelevu
Qelelevu on korallisaari Fidžillä. Se kuuluu Ringgoldsaarten saariryhmään, joka on Qelelevua lukuun ottamatta suurimmilta osin asumaton. Qelelevulla on yksi kylä, jossa kaikki sen asukkaat asuvat. Saaren pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja sen korkein kohta on 12 metriä merenpinnan yläpuolella. Saaren asukkaiden pääasiallinen elinkeino on kalastus. Fidži kesäparalympialaisissa 2000
Fidži osallistui Sydneyn kesäparalympialaisiin vuonna 2000 joukkueella, johon kuului neljä urheilijaa kolmesta eri lajista. Kyseessä oli maan neljäs esiintyminen paralympialaisissa, eikä se saavuttanut mitaleita. Jalkapallo Ystävyydelle
157. Fidžin tasavalta Dravuni
Dravuni on atolli Fidžillä. Se kuuluu Kadavusaarten saariryhmään ja sen pinta-ala on 0,8 neliökilometriä. Saarella on yksi kylä, jossa sen kaikki noin 125 asukasta asuvat. Baiji (kaupunki)
Baiji () on teollisuuskaupunki Tigrisjoen länsirannalla, Irakin Salah al-Dinin maakunnan Baijin piirikunnassa. Se sijaitsee linnuntietä noin 40 kilometriä maakuntakeskus Tikritistä pohjoiseen ja noin 197 kilometriä Irakin pääkaupunki Bagdadista pohjoisluoteeseen. YK:n vuoden 2013 väestöarvion mukaan Baijin piirikunnassa asui noin 14 prosenttia maakunnan 1,337 miljoonasta asukkaasta eli noin 190 000 henkeä. Eräs arvio itse Baijin kaupungin asukasluvuksi oli runsas 36 000 asukasta. Fidži
Fidži on yksi Tyynenmeren saaristojen kehittyneimmistä talouksista, mutta sielläkin suuri osa elää omavaraistaloudessa ja väestöstä neljäsosa elää köyhyysrajan alapuolella. Nykyään valtion tärkeimmät tulonlähteet ovat sokeri ja kalastus. Vuosittain Fidžillä käy noin 400 000 – 500 000 turistia. Fidžiläisellä sokerilla on etuasema Euroopan unionin markkinoille. Näin ollen EU:n päätös leikata sokerinviljelyn tukea hankaloittaa ratkaisevalla tavalla Fidžinkin taloutta. Teollisesta toiminnasta kolmannes on sokerin jatkokäsittelyä. Sotilasvallankaappaukset ja jännittynyt poliittinen ilmapiiri ovat vähentäneet maan vuosittaisia tuloja vähentämällä maahan kohdistuvaa matkailua ja hankaloittamalla kaupankäyntiä. Euroopan unioni on jäädyttänyt Fidžille myönnettävät avustusrahat, kunnes maassa toimiva sotilashallitus luopuu vallasta ja uusi hallitus valitaan vaaleilla. Myös rahalähetykset Kuwaitissa ja Irakissa töissä olevilta ovat pienentyneet. Vähäiset investoinnit ja epämääräiset maanomistuslait aiheuttavat pitkäaikaisia ongelmia maan taloudelle. Fidžin rugby union -maajoukkue
Ranskan MM-kilpailuissa 2007 Fidži voitti lohkovaiheessa Japanin, Kanadan ja Walesin sekä hävisi Australialle. Puolivälieräottelussa se hävisi Etelä-Afrikalle pistein 20–37. Uudessa-Seelannissa 2011 Fidži voitti Namibian, mutta hävisi Etelä-Afrikalle, Samoalle ja Walesille, viimeksi mainitulle peräti pistein 0–66, karsiutuen alkulohkon jälkeen. Rotuma
Rotumalaiset ovat voimakkaasti ajaneet oman kulttuurinsa säilyttämistä ja kaatoivat lakiesityksen saaren avaamiseksi turismille 85% vastustuksella 1985. Kansallisen itsetunnon seurauksena on syntynyt myös piirejä jotka ajavat Rotuman irtautumista Fidžistä. Kun Fidži irtautui brittiläisestä kansainyhteisöstä Rotumalainen Mölmahao-klaani kieltäytyi liittymästä Fidžiin. Mölmahaon johtajat pidätettiin ja suurin osa rotumalaisista kannattaa pysymistä Fidžin yhteydessä. Fidžin rugby-7-maajoukkue
Fidžin rugby-7-maajoukkue on Fidžin maajoukkue rugby-7:ssä. Se edustaa maataan kansainvälisissä otteluissa, kuten Rugby World Cup Sevensissa ja Kansainyhteisön kisoissa. God Bless Fiji
God Bless Fiji eli Meda Dau Doka on Fidžin kansallislaulu, jonka sävelsi ja sanoitti Michael Francis Alexander Prescott. Kappaleesta tuli Fidžin kansallislaulu vuonna 1970, kun valtio itsenäistyi. Laululla on sekä englannin- että fidžinkieliset sanoitukset, mutta ne eivät kuitenkaan ole toistensa käännöksiä. Fidžinluri
Fidžinlurit asuvat alavien maiden tuoreissa metsissä ja vuorten alarinteillä, myös palmumetsiköissä ja puutarhoissa. Ne esiintyvät yleensä pienissä parvissa tai pareittain, toisinaan jopa 50 yksilön parvia on havaittu. Laji on äänekäs ja huomiota herättävä, ja sitä tavataan yleisesti myös taajamissa. Fidžinlepinkäismonarkki
Fidžinlepinkäismonarkkia tavataan Fidžissä. Lajin populaatioksi on arvioitu 3 500–15 000 yksilöä. Sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja laji on luoiteltu silmälläpidettäväksi. Fidžinintialaiset
Kun työläiset olivat olleet maassa viisi vuotta, he saivat päättää halusivatko he takaisin Intiaan vai jäädä saarelle, suurin osa päätti jäädä. Monet vuokrasivat maata alkuperäisasukkailta (maata ei saanut myydä alkuperäisasukkailta maahanmuuttajille) ja alkoivat viljellä omia sokeriviljelmiään, toiset muuttivat kaupunkeihin. Fidžillä hävisi intialaisten perinteinen kastijärjestelmä, tämä johtui siitä, että naiset olivat lähinnä alemmasta kastista ja ylempien kastien naisia ei juuri ollut. Kun ylemmän kastin miehet menivät naimisiin alempien kastien naisten kanssa kastierot unohtuivat vähitellen. Fidžinluri
Fidžinluri ("Phigys solitarius") on kaijoihin kuuluvan sukunsa ainoa edustaja, ja se elää vain Fidžin saaristossa eteläisellä Tyynellämerellä. Nadi
Nadi on kaupunki Fidžillä. Se sijaitsee valtion suurimman saaren, Viti Levun, läntisissä osissa. Nadissa oli 71 048 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa. Nadista on 9 kilometrin matka Nadin kansainväliselle lentoasemalle. Punahohtokaija
Punahohtokaijat elävät Fidžillä Kadavun ja Onon saarilla, mahdollisesti myös muilla lähisaarilla, joiden kanta saattaa olla peräisin karanneista häkkilinnuista. Laji oli ennen runsas mutta sen kanta on voimakkaasti taantunut etupäässä metsien hakkuiden takia. Populaation koko on noin 6 000 yksilöä ja elinympäristön ala 460 neliökilometriä. Levuka
Levuka on kaupunki Fidžin saaristovaltiossa Tyynellämerellä. Se sijaitsee Ovalaun saaren itärannikolla, ja kaupungin alueella oli vuoden 2007 väestönlaskennassa 1 131 asukasta. Levuka oli Fidžin siirtomaa-aikainen pääkaupunki vuosina 1871–1882, mutta menetti asemansa Suvalle. Levukaa kehitettiin siirtomaa-aikana merkittävästi, ja sinne rakennettiin muun muassa Fidžin ensimmäisiä pankkeja ja kouluja. Kaupungin talous on perustunut 1960-luvulta lähtien säilyketeollisuuteen, mutta turismiakin on pyritty kehittämään kaupungin kulttuurihistoriallisen aseman vuoksi. Unesco valitsi kaupungin vuonna 2013 maailmanperintöluetteloon. Levuka on harvinainen esimerkki myöhäisen siirtomaakauden satamakaupungista. Etelä-Tyynenmeren yliopisto
Etelä-Tyynenmeren yliopiston omistavat Cookinsaarten, Fidžin, Kiribatin, Marshallinsaarten, Naurun, Niuen, Samoan, Salomonsaarten, Tokelaun, Tongan, Tuvalun ja Vanuatun valtiot. Yliopistolla on kampukset kaikissa kahdessatoista maassa. Pääkampus sijaitsee Fidžillä. Frank Bainimarama
Josaia Voreqe Bainimarama, joka tunnetaan myös nimellä Frank Bainimarama (s. 27. huhtikuuta 1954), on Fidžin pääministeri. Hän on entinen amiraali ja sotilasjohtaja, joka on ottanut maassa vallan kahdesti. Ensimmäisen kerran hän toimi presidenttinä toukokuusta heinäkuuhun 2000, sitten joulukuusta 2006 tammikuuhun 2007. Myöhemmin samassa kuussa hän ryhtyi jälleen pääministeriksi. Fidži
Suurimmat saaret ovat vulkaanisia ja saaret ovat saaneet alkunsa vulkaanisen toiminnan seurauksena ja ne ovat vuoristoisia. Saarivaltiossa sijaitsee 28 muuta yli 910 metrin korkuista huippua. Muuten saaria peittää trooppinen metsä. Maan korkein kohta on Viti Levun saarella sijaitseva Tomanivi (Mount Victoria), jonka huippu on 1 323 metrin korkeudessa. Fidžin suurimmat joet ovat Viti Levulla sijaitsevat Rewa, Navua, Sigatoka ja Ba sekä Vanua Levulla sijaitseva Dreketijoki, joiden suille on muodostunut deltoja. Rewa on elinkeinon kannalta tärkein joki ja se on pituudeltaan 150 kilometriä, josta 113 kilometriä on purjehduskelpoista. Fidžinleguaani
Fidžinleguaani eli juovaleguaani ("Brachylophus fasciatus") on Tyynenmeren saarilla tavattava liskolaji. Laji kuvattiin "Brachylophus"-suvun lajeista ensimmäisenä. Sen lajinimi "fasciatus" merkitsee juovikasta, vaikka lajin väritys vaihtelee iän mukaan. Laji on nykyisin erittäin uhanalainen. Saarille tuodut pedot, kuten mungot ja kissat, ovat sille suuri uhka. Fidži
Fidžillä eläviä liskoja ovat Rotuman saarella elävä "Lepidodactylus gardineri" sekä uhanalaiset "Brachylophus vitiensis" ja "Brachylophus fasciatus". Yhteensä saarilta on löydetty 27 matelijalajia, joista valtaosa on liskoja, mutta Fidžillä asuu myös muutamia maa- ja merikäärmelajeja, kuten Viti Levun saarella elävä "Ogmodon vitianus". Kahdesta maalla elävästä käärmelajista toinen ei ole lainkaan myrkyllinen, ja toinen on vahvasta myrkystään huolimatta melko vaaraton, koska se ei pysty heikon leukansa vuoksi avaamaan suutaan tarpeeksi auki purrakseen ihmistä. Fidžillä tavattaviin matelijoihin kuuluu myös viisi merikilpikonnalajia, jotka ovat merinahkakilpikonna, etelänbastardikilpikonna, liemikilpikonna, valekarettikilpikonna ja karettikilpikonna. Niitä saalistetaan lihan vuoksi, ja niiden munat ovat suosittua ravintoa. Alle 46-senttimetristen kilpikonnien metsästys on kielletty, mutta koska ne tulevat sukukypsiksi vasta suurempina, kielto ei toimi tehokkaasti. Vuonna 1936 tuodusta agakonnasta on tullut suuri riesa saaren kotoperäisille sammakkolajeille, joita näkee nykyään vasta syvällä metsässä ja sielläkin harvoin. Levuka
Ovalau kuului Baun saaren alaisuuteen. Baulla tapahtui vallankumous 1837, ja syrjäytetyn kuninkaan poika Seru Epenisa Cakobau nousi valtaan. Hänestä tuli myöhemmin "tui viti", Fidžin kuningas, ja vuonna 1852 hän teki Levukausta hallinnollisen keskuksensa. Ovalau
Ovalau on saari Fidžillä. Se sijaitsee noin 25 kilometriä pääsaari Viti Levusta itään. Ovalau kuuluu Lomaivitin saariryhmään. Saaren pinta-ala on noin 180 neliökilometriä. Ovalaun suurin kaupunki on Levuka, joka oli vuosina 1874 - 1883 Fidžin pääkaupunki. Saaren arvioitu asukasluku on noin 8 500.