Mitä tarkoittaa solukko?
Solukko
Solukko on kasveilla oleva samanlaisista tai samaa tehtävää toimittavista soluista koostuva kokonaisuus. Erilaiset solukot muodostavat edelleen elimiä, kuten esimerkiksi lehden. Kasvien solukoita voidaan määritellä niiden ulkonäön tai tehtävän perusteella. Eläimillä vastaavanlaisia solujoukkoja ei kutsuta solukoiksi, vaan kudoksiksi. Poikkeuksena on kuitenkin erilaistumamattomista eläinsoluista muodostunut syöpäsolukko.
Sudoku
Sudoku on logiikkapeli, jossa tehtävänä on täyttää neliönmuotoinen ruudukko merkeillä niin että jokaisella vaakarivillä ja pystyrivillä sekä jokaisessa osaneliössä käytetään samaa merkkiä tasan yhden kerran. Ruudukossa on aluksi valmiina jo muutama merkki. Yleisin sudoku on 9 × 9 -ruudukko, joka on jaettu yhdeksään 3 × 3 ruudun osaneliöön, ja merkkeinä käytetään numeroita 1–9. Sudoku
Täytetty sudoku on latinalainen neliö, johon on lisätty osaneliöiden muodostama rajoitus. Solmu (tietojenkäsittelytiede)
Solmu voi olla esimerkiksi ohjelmallinen tietorakenne kuten linkitetty lista tai puu mutta myös esimerkiksi tietokone tai muu toimilaite tietoverkossa. Internetissä mikä tahansa siihen liitetty IP-osoitteen omaava on solmu. Sulka
Sulka on linnun pyrstön tai siiven kookas höyhen. Se viittaa myös seuraaviin: Järjestelmä (holismi)
Osista muodostuva systeemi on siis mikä tahansa organisaatio, kone, solu tai niistä muodostuva seuraava tai sitä seuraava taso. Esimerkiksi kvarkki, alkeishiukkanen, atomi, molekyyli, monimutkainen proteiinimolekyyli, solu, ihmisen elimet, ihminen, ihmisryhmä (perhe), suurempi ihmisryhmä (heimo), vielä suurempi ihmisryhmä (valtio) ja lopulta ihmiskunta, globalisaatio. Tai työkalu, kone, järjestelmä, järjestelmien järjestelmä. Tai puolijohtavan aineen rajapinta, transistori, yhden bitin muistiyksikkö tai vastaava, mikropiirin toiminnallinen yksikkö, mikropiiri, piirilevy, tietokone, tietokoneverkko ja verkkojen verkko, internet. Filosofisia tutkimuksia
Edellä mainittua taulukkoa voitaisiin myös käyttää työkaluna kielessä: ihmiset voisivat aina kuvata kompleksin vertaamalla sen rakenneosia taulukossa niihin liitettyihin sanoihin (vrt. §1). Tällöin taulukon rooli tässä kielessä vastaisi muistin ja assosiaation roolia esimerkiksi meidän kielessämme. Taulukkoa voitaisiin nyt pitää kielipelin säännön ilmauksena. On kuitenkin muistettava, että säännöllä voi olla kielipelissä hyvin erilaisia rooleja: sääntö voi olla ”apukeino pelin opetuksessa” (§54), pelin työkalu yllä kuvatulla tavalla tai ei kumpaakaan näistä, vaan se voidaan ”lukea pelin käytännöstä” (§54), kuten luonnonlait luonnosta. Wittgenstein huomauttaa vielä, että se, että pelaajien on mahdollista tehdä pelissä virheitä, ei tee säännön ”lukemista” mahdottomaksi: henkilö, joka ei tunne tämän kyseisen pelin sääntöjä, voi silti tunnistaa virheen pelaajien kaikille virhetoiminnoille luonteenomaisesta käyttäytymisestä. Fläppitaulu
Fläppitaulu, myös lehtiötaulu tai selailutaulu, on valkotaulun tapainen toimistotarvike, joka yleensä seisoo kolmella jalalla tai rullajalustalla. Siihen on yläreunasta kiinnitetty paperilehtiö, jonka alla on teline tusseja varten. Fläppitauluja käytetään usein kokoustiloissa, kun halutaan kirjoittaa käsiteltävät asiat ylös kaikkien osallistujien nähtäville ja myöhemmin esimerkiksi muistiin. Kolikko
"Kolikko" on onomatopoeettinen sana, se kuvailee metallirahan kolinaa. Kolikon etu- eli tunnuspuolta sanotaan kruunaksi ja tausta- eli arvopuolta klaavaksi. Kruuna-nimitys juontaa juurensa siitä, että kolikon etupuolelle lyötiin kuninkaan tai vain hänen kruununsa kuva. Torni (shakki)
Alun perin torni symboloi vaunuja. Persian kielen sana "rokh" tarkoittaa vaunuja ja itämaisissa shakkipeleissä kuten xiangqissa ja shōgissa tornia vastaavien nappuloiden nimet tarkoittavat vaunuja. Persialaiset sotavaunut olivat raskaasti aseistettuja ja niissä kulki ohjastaja ja ainakin yksi pitkänmatkan aseen käyttäjä kuten jousiampuja. Vaunujen kyljet oli rakennettu muistuttamaan lujaa kiveystä, mikä antoi vaikutelman pienistä liikkuvista rakennuksista ja lietsoi kauhua taistelussa. Lännessä tornia edustaa kuitenkin melkein aina harjareunainen linnoitustorni. Yksi mahdollinen selitys tälle on se, että kun peli tuotiin Italiaan, persian sana "rokh" vaihtui italian sanaan "rocca", joka tarkoittaa linnoitusta. Toinen selitys on se, että torni esittäisi piiritystornia (nappulan nimi on espanjaksi "torre"). Torninappulat muistuttavat usein pieniä linnoja, joten nappulaa kutsutaan joskus "linnaksi," mistä nimitys "linnoitus" on myös johtunut. Ullakko
Ullakko eli vintti on talon ylimmässä kerroksessa suoraan harjakaton alla oleva tila. Ullakko on tavallisesti lämmittämätön ja sitä voidaan käyttää esimerkiksi säilytystilana. Ullakkotiloja saneerataan myös asumiskäyttöön, jolloin syntyneitä harjakattoisia asuntoja kutsutaan ullakkoasunnoiksi. Kattohuoneistoksi sanotaan ylellistä ullakkoasuntoa, joissa on kattoterassi, tai tasakattoisen kerrostalon katolla olevaa erillistä yksikerroksista rakennelmaa. Talvisodan muistomitali
Kenttäarmeijaan kuuluneella, mutta taistelutoimintaan osallistumattomalle henkilöllä on oikeus kantaa mitalin nauhassa solkea, jossa on teksti ”KENTTÄARMEIJA”. Kotijoukkoihin sodan aikana kuuluneen henkilön soljessa lukee ”KOTIJOUKOT” ja vihollislentäjiä vastaan ilmatorjuntajoukoissa taistelleen henkilön teksti on ”ILMAPUOLUSTUS”. Vihollisen tulen alaisena olleen rannikkotykistön, rannikkovartioston ja sota-alusten henkilöstön soljessa on teksti ’RANNIKKOPUOLUSTUS’. Näiden tekstien sijasta voi taistelutoimintaan osallistunut henkilö kantaa soljessaan jotakin edellä lueteltua taistelualueen nimeä. Joukko-oppi
Jos joukossa on vain muutama alkio, se voidaan esittää luettelo­muodossa. Tällöin alkiot erotetaan toisistaan pilkuilla, ja luettelo ympäröidään aalto­suluilla. Esimerkiksi {1, 2, 3, 4} tarkoittaa joukkoa, johon kuuluvat luvut 1, 2, 3 ja 4. Joukon katsotaan olevan sama joukko, lueteltiinpa sen alkiot missä järjestyksessä tahansa; toisin on esimerkiksi järjestettyjen parien ja lukujonojen tapauksessa. Salonki
Salonki käsitteenä liittyy erityisesti entisaikojen seurapiirielämään. Salongiksi voidaan kutsua hienoa seurusteluhuonetta, joka on sisustettu esimerkiksi rokokootyylisin kalustein. Salonki voi lisäksi tarkoittaa seurapiirihenkilön (tavallisesti naisen) kotonaan pitämää vastaanottoa, jolla keskustellaan kirjallisista tai taiteellisista kysymyksistä. Kyseessä on elävöittävien ja älyllisten ihmisten seurustelupiiri, jossa osallistujat viihdyttävät toisiaan, lisäävät toistensa tietämystä sekä jalostavat makuaan keskustelun ja lukemisen avulla. Tällaiset salongit liitetään usein 1600- ja 1700-luvun Ranskan kirjallisiin ja filosofisiin piireihin, joissa muun muassa valistusajan ajatukset levisivät. Souloke
Souloke on yksivuotinen ja sen varsi kasvaa 50–100 cm pitkäksi. Soulokkeen lehdet ovat noin 10–25 cm pitkät sekä 1–7 mm leveät, muodoltaan tasasuokat ja molemminpuolin karheapintaiset. Soulokkeen kukinto on röyhy, jonka ranka on 0–12 cm pitkä. Tähkylät sijaitsevat yksittäin, ja niissä on 6–12 fertiiliä kukkaa sekä neuvottomia kukkia tähkylän kärjessä. Kukkien kaleet ovat tähkylää lyhyemmät ja ulkonäöllisesti keskenään samannäköiset. Ulkokale on noin 3–3,5 mm pitkä ja sisäkale noin 4,5–5 mm pitkä. Soulokkeen hedelmä on jyvä. Silta
Silta on rakenne, joka mahdollistaa kulun tai materiaalin kuljetuksen jonkin esteen tai esteiden yli sallien myös kulun itsensä ali. Siltoja suunnitellaan ylittämään jokia, salmia, syviä laaksoja sekä myös teitä, rautateitä ja muita hankalia tai vaarallisia alueita tai kohtia. Suomessa sillaksi määritellään rakenne, jonka vapaa-aukko eli peräkkäisten tukien vapaa väli on vähintään 2 metriä. Tätä pienemmät luokitellaan rummuiksi. Siltaa, joka ei ylitä vettä vaan ainoastaan maata tai rakennelmia, kutsutaan maasillaksi eli viaduktiksi. Seisova aalto
Seisova aalto on fysiikan aalto-opissa ilmiö, jossa heijastuvat aallot vahvistavat toisiaan eli interferoivat. Seisovassa aaltoliikkeessä on ns. solmuja ja kupuja. Solmut ovat kohtia, joissa aallon amplitudi on koko ajan nolla; kuvut sijaitsevat solmujen puolivälissä. Solmio
Solmio eli kravatti on kaulan ympärille puettu kankaasta valmistettu asuste, jota käytetään kauluspaidan kanssa. Eräs muunnelma solmiosta on solmuke eli rusetti. Sektori
Sektori on tietty osa ympyrästä tai pallosta. Ympyrässä sektori tarkoittaa kahden ympyrän kehältä keskipisteeseen piirretyn säteen erottamaa aluetta. Oheisessa kuvassa on kaksi sektoria: toinen sektori (keltainen) on sellainen, että sen muodostavien säteiden välinen kulma on formula_1 ja toinen sektori (valkoinen) on sellainen, että säteiden välinen kulma on formula_2 astetta. Nuoli
Sana ”nuoli” voi tarkoittaa myös graafista merkkiä, jota käytetään osoittamaan suuntaa tai viittaamaan johonkin. Yksinkertaisimmillaan se on viiva, jonka kärjessä on kolmio, kärki kohti osoitettavaa suuntaa. Monimutkaisempi merkki voi sisältää enemmänkin yksityiskohtia ja olla tunnistettava kuva jousen nuolesta. Graafi
Graafi eli verkko on matematiikkaan (graafiteoria eli verkkoteoria) ja tietojenkäsittelytieteeseen liittyvä käsite. Se koostuu joukosta "solmuja" ja joukosta niitä yhteen liittäviä "kaaria". Matemaattisesti ilmaistuna graafi eli verkko "G" on järjestetty pari Lauseke (matematiikka)
Lauseke on matematiikassa yhdistelmä numeroita, operaattoreita ja ryhmittelymerkkejä kuten erilaisia sulkuja. Niissä voi olla vapaita muuttujia, joiden arvoja ei ole annettu, vaan ne otetaan muusta yhteydestä. Lisäksi lausekkeessa voi olla sidottuja muuttujia, joiden arvo on määritelty jo lauseessa itsessään. Relaatiomalli
Relaatiomallissa tietokantaan tallennettava data esitetään järjestettyinä äärellisinä listoina, jotka on ryhmitelty relaatioiksi. Relaatiota vastaava tietokantatermi on (tietokanta)taulu. Vastaavasti kutakin tietokantaan tallennettua kohdetta, useista attribuuteista muodostuvaa "monikkoa" (engl. tuple), vastaa taulun rivi ja "attribuuttia" taulun sarake. Solki
Solki on metallikappale, jota käytetään asioiden kuten vyön kiinnittämiseen. Solkia käytettiin rautakaudella vaateiden kiinnittämiseen laajemmin. Koristelliset solkia on löydetty useista rautakautisista haudoista, esimerkiksi näyttävä Tytärsaaren solki. Taulukko (tietorakenne)
Käyttöjärjestelmän antama osoitin on arvo, joka sisältää taulukon ensimmäisen alkion muistiosoitteen – eli indeksin taulukkoon nimeltä keskusmuisti. Olkoon tuo osoite "p". Jos halutaan käyttää taulukon ensimmäistä alkiota johonkin, prosessoria voidaan yksinkertaisesti käskeä noutamaan "k" tavua pitkä arvo muistiosoitteesta "p". Jos halutaan noutaa arvo taulukon indeksistä 3, prosessoria käsketään noutamaan "k" tavua pitkä arvo osoitteesta "p" + 3 · "k". Tällaista osoitteiden summausta kutsutaan "osoitinaritmetiikaksi". Kuuloke
Kuuloke on ulkokorvassa tai sen päällä pidettävä pieni kaiutin, jolla kuunnellaan yksityisesti esimerkiksi musiikkia. Kuulokkeet myydään yleensä pareittain, ja niitä käytetään muun muassa erilaisissa kannettavissa musiikkilaitteissa, kotitietokoneissa ja studiotyöskentelyssä mutta myös kuulokojeissa ja puhelimien handsfree-laitteissa. Neliöjuuri
Haarukoinnilla tarkoitetaan välien puolittamista siten, että haluttu arvo on aina jommassakummassa puolikkaassa. Haetaan esimerkkinä taas likiarvo luvulle formula_61. Solmu
"Solmu" on yleisnimi silmukoille tai sykeröille, jotka on tehty joustavaan materiaaliin. Solmut voidaan jakaa kolmeen tyyppiin: varsinaiseen "solmuun", joka liittää yhteen saman materiaalin kaksi päätä kuten kengännauhassa; "kytkyyn", joka liittää kaksi köyttä tai nuoraa yhteen; sekä "sorkkaan", jolla kiinnitetään köysi esimerkiksi kaiteeseen, paaluun, renkaaseen tai toiseen köyteen. Kahdeksikko (solmu)
Kahdeksikko on myös Savoijin kuningashuoneen heraldinen tunnus (). Tässä merkityksessä siihen liittyy myös sanonta ”luja muttei puristava”. Ovi
Ovi on levymäinen rakennusosa, jolla suljetaan seinässä tai vastaavassa rakenteessa oleva kulkuväylä tai muu aukko. Kulkuaukolta vaaditaan kävelemisen mahdollistavaa kokoa, jolloin pienempää aukkoa nimitetään luukuksi. Muuhun tarkoitukseen, kuten kaappien sulkemiseen tehtyä levyä kutsutaan kuitenkin myös oveksi. Bosketti
Bosketti (, italiasta: "bosco", "metsikkö") on alun perin muotopuutarhan eli niin sanotun ranskalaisen puutarhan aiheisiin kuuluva muodollinen puuistutus, johon kuuluu vähintään viisi samaa lajia olevaa puuta, jotka on istutettu joko viisiköksi tai muuten tarkan säännöllisesti riveihin sekä leveys- että pituussuuntaan. Kun puut kasvavat, niiden lehvästöt liittyvät toisiinsa varjoisaksi katokseksi. Puiden runkoja karsitaan usein selkeän istutuskuvion korostamiseksi. Salkku
Salkku on kahvallinen suorakulmion muotoinen kuljetus- ja säilytyslaukku, joka soveltuu hyvin papereiden kuljettamiseen, niinpä se on yleinen varsinkin virkamiesten sekä yrittäjien että muiden liikkeenharjoittajien keskuudessa. Ulkopintamateriaaliltaan salkku on yleensä keinonahkaa. Salkussa voi olla myös numerolukko, sillä työkäytössä salkku saattaa sisältää hyvinkin tärkeää ja salassa pidettävää tietoa. Puolukat
Puolukat ("Vaccinium") on kanervakasveihin ("Ericaceae") kuuluva kasvisuku, joka käsittää sekä varsinaiset puolukat että mustikat, karpalot ja juolukat. Kollenkyymi
Kollenkyymi (engl. "collenchyma") on kasveissa olevaa tukisolukkoa, jonka solut ovat eläviä. Kollenkyymi on tyypillistä tukisolukkoa etenkin nuorissa ja kasvavissa kasvinosissa, mutta sitä voi kuitenkin esiintyä kasvista riippuen vaihtelevia määriä eri osissa täysikokoistakin kasvia. Kollenkyymisolut kehittyvät tavallisista parenkyymisoluista syntetisoimalla soluseiniinsä parenkyymisolukon soluja enemmän selluloosaa ja pektiiniä. Kollenkyymin solujen soluseinät ovat paksuuntuneet usein epätasaisesti, minkä myötä kollenkyymisolut voi tunnistaa mikroskooppileikkeestä. Kollenkyymistä erotetaan solujen muodon ja soluseinän paksuuntumisen perusteella eri tyyppejä, kuten soppikollenkyymi ja laguunikollenkyymi. Monikko (tietorakenne)
Monikko (eng. "Tuple") on järjestetty vakio tietorakenne, joka pitää sisältää mielivaltaisen määrän data-elementtejä. Tämän voi ajatella valmiina listana objekteja; monikko on itse lista mutta sen sisältämät objektit ovat itsenäisiä ja koska lista on valmis, sitä ei ole mielekestä enää jatkaa. Kasvit
Solukot muodostuvat keskenään samaan tehtävään erikoistuneista soluista. Ne ovat syntyneet, kun kehittyneiden monisoluisten eliöiden solujen työnjako on johtanut solujen erilaistumiseen. Lähes kaikilla putkilokasveilla on vähintään kolmenlaisia solukkoja: Pintasolukko on tavallisesti yhden solukerroksen vahvuinen, ja se verhoaa kasvia tiiviisti. Solukon ulkoseinä on yleensä paksu ja kestävä. Sen päällä on vielä ohut vahainen kalvo, kutikula, joka suojaa kasvia liialta haihtumiselta. Perussolukko muodostaa pääosan kasvista. Solut voivat olla pyöreähköjä tai lähes suorakulmaisia, pitkiä ja paksuseinäisiä, jolloin ne ovat tukisoluja. Johtosolukko muodostaa johtojänteet. Kolkka
Kolkka on neliönmuotoinen, suunnilleen lakion korkuinen heraldinen airutkuvion sukuinen tunnus, joka sijaitsee kilven oikeassa yläkulmassa. Kooltaan se on pienempi kuin varsinainen neliö, joka täyttää kilvestä noin neljäsosan. Mikäli kolkka sijaitsee kilven vasemmassa yläkulmassa, sen nimitys on vasen kolkka. Videopeli
Yleisessä käytössä termi tietokonepeli viittaa videopeliin, jota pelataan henkilökohtaisella tietokoneella. Konsolipeli puolestaan tarkoittaa videopeliä, jota pelataan erityisellä televisiovastaanottimeen tai näyttölaitteeseen kytketyllä alustalla. Käsikonsoli viittaa kannettavaan pelikonsoliin, jossa on itsessään integroituna näyttölaite. Kolikkopelit ovat yleensä kabinetteja, joissa voi pelata vain yhtä peliä. On myös olemassa laitteita, joilla voi pelata videopelejä mutta jotka eivät itsessään ole videopelikonsoleita. Näihin lasketaan muun muassa matkapuhelimet ja graafiset laskimet. Kloaakki
Kloaakki eli yhteis- tai viemärisuoli on useimpien lintu- ja matelijalajien sekä sammakkoeläinten peräaukon allas, jonne suoli, virtsatiet sekä sukupuolielinten tiehyet avautuvat. Se siis hoitaa samanaikaisesti sekä ulostamisen että parittelun tehtäviä, jotka lähes kaikilla nisäkkäillä ovat erilliset. Myös haikaloilla ja nokkaeläimillä on kloaakki. Myös muutamailla nisäkkäillä (tanrekit, kultakontiaiset, pussikontiaiset) on kloaakki. Sammakoilla ja matelijoilla kloaakki sijaitsee eläimen vatsapuolella ja se tyhjenee takajalkojen välissä olevan peräaukon kautta. Lokus
Lokus (lat. "locus", paikka) on perinnöllisyystieteissä geenin tai DNA-jakson sijaintipaikka kromosomissa.
DNA-jakson vaihtelua lokuksessa kutsutaan alleeliksi. Geenikartta on kuvaus yksilön lokuksesta ja tarkasta fenotyyppistä. Puukko
Puukko on yksiteräinen varsinaisesti työkaluna käytettävä veitsi, jonka kara on upotettu noin terän pituiseen päähän. Erotukseksi muista veitsistä suomalaisen puukon yhteydessä karaa kutsutaan ruodoksi ja päätä tavallisesti kahvaksi. Ilmaus "yksiteräinen" kertoo, että terän toinen reuna on teroittamaton erotukseksi esimerkiksi tikarista. Solmu (verkko)
Solmu tai "piste" on graafin eli verkon osa. Graafi muodostuu solmuista ja niitä yhdistävistä kaarista eli väleistä. Peliteoria
Ekstensiivisellä muodolla voidaan kuvata myös samanaikaisten valintojen pelejä sekä epätäydellisen informaation pelejä. Tällöin merkitään solmut, jotka kuuluvat samaan informaatiojoukkoon (eli pelaajat eivät tiedä missä solmussa ovat. Merkintä tehdään joko yhdistämällä solmut katkoviivoilla tai piirtämällä soikiot solmujen ympärille. Spiraali
Spiraali eli kierukka on viiva tai kuvio, joka kiertää itseään leikkaamatta monta kierrosta saman keskipisteen tai akselin ympäri. Geometriassa spiraali on tasokäyrä, joka itseään leikkaamatta kiertää äärettömän monta kertaa saman keskipisteen ympäri ja jota pitkin liikkuva piste loittonee koko ajan keskipisteestä tai lähestyy sitä. Arvojoukko
Määrittelyjoukko on x-akselilla se lukuväli tai pistejoukko, jolla funktio voidaan tai halutaan laskea. Arvojoukoksi muodostuu ne y-akselin pisteet, jotka saadaan määrittelyjoukon pisteistä. Kyseiset lukujoukot voidaan merkitä koordinaattiakseleille pisteinä tai väleinä. Senkki
Senkki on tarjoiluastioille ja aterimille tarkoitettu säilytyskaluste, jonka yläpinta toimii lasku- tai työtasona. Senkkiä käytetään yleisimmin ruokailutilassa sijoitettuna seinän viereen ruokapöydän lähelle, jolloin siitä on apua kattauksessa ja sivupöydän tavoin ruoan tarjoilussa. Sana senkki tulee ruotsin kielen sanasta "skänk" [šenk], joka viittaa juuri tarjoilemiseen (verbin "skänka" eräs merkitys). Oksa
Oksa (kasvitieteessä ramus) on puun tai pensaan rungosta lähtevä, yleensä monihaarainen haarauma, jossa puun tai pensaan lehdet ja kukat kasvavat. Majiang (ennustaminen)
Varsinaiset pelitiilet käsittävät kolme maata: "kolikot" (ympyrät, pallot, renkaat - 筒 tóng), "nyörit" (索 suǒ) ja "10 000" (萬 wān). "Kolikko" esittää kiinalaista kolikkoa, "nyöri" on nyöriin pujotettu sadan kolikon erä ja 10 000 on sata sadan kolikon nyöriä. Vaikka kolikon rahallinen arvo on pienempi kuin nyörin, ajan saatossa siitä tuli arvokkaampana pidetty maa ennustamisessa. Kolikon pyöreä muoto liittää sen taivaaseen, jonka symboli on ympyrä tai pallo. Vakuoli
Vakuoli eli solunesterakkula on erityisesti kasvi- ja sienisoluissa oleva soluelin, joita on myös joissakin alkueliöissä ja eläinsoluissa. Vakuoli on nestettä täynnä oleva rakkula, jota ympäröi tonoplastiksi kutsuttu kalvo. Se voi täyttää hyvinkin suuren osan kasvisolun tilavuudesta, ja se vastaa osittain eläinsolujen lysosomia, sillä se sisältää hydrolyyttisiä entsyymejä. Se varastoi sisäänsä lyhyiksi tai vähän pidemmiksikin ajoiksi orgaanisia ja epäorgaanisia aineita sekä solun aineenvaihdunnan sekundäärisiä tuotteita. Varastotoimintojen lisäksi vakuolin tehtävänä on ylläpitää kasvisolun nestejännitystä. Senaatti
Senaatti on valtion hallintoelin. Nimeä käytetään nykyisin yleensä parlamentin ylähuoneesta. Lakeja säädettäessä ne on hyväksyttävä sekä ylä- että alahuoneessa eli molemmissa kamareissa. Sana senaatti ("senatus", vanhempain neuvosto) juontaa juurensa latinan sanasta "senex" (vanha mies), ja alkuperäinen senaatti olikin Rooman kaupungin senaatti. Vuode
Vuode on ihmisten nukkumapaikaksi erityisesti järjestetty sija. Yksinkertaisimmillaan se on entisaikoina voinut olla kasa pehmeitä havuja lämpimässä ja suojaisassa paikassa. Nykyihmiselle vuode tarkoittaa yleensä sängyksi kutsuttuun huonekaluun sijattua nukkumavarustusta patjoineen, peittoineen, tyynyineen ja vuodevaatteineen. Vuodetta voidaan käyttää myös muihin tarkoituksiin, kuten rentoutumiseen, lukemiseen tai seksuaaliseen kanssakäymiseen. Sänky on nykypäivänä melkein pakollinen, sillä harva pystyy nukkumaan muualla kuin patjan päällä. Aerenkyymi
Aerenkyymi eli tuuletussolukko on parenkyymisolukosta muodostunutta solukkoa, jossa on runsaasti soluvälejä. Aerenkyymin solut voivat olla esimerkiksi tähtitylppysoluja, jotka ovat muodoltaan tähtimäisiä. Aerenkyymin suuret soluvälit mahdollistavat kaasujen, kuten hapen, tehokkaan kulkeutumisen kasvinosien välillä versoista juuriin ja päinvastoin, jolloin hapettomassa ympäristössä olevat kasvinosat saavat happea ikään kuin "sisäkautta". Aerenkyymisolukkoa on tavallisesti monilla vesikasveilla sekä muilla kosteilla tai märillä paikoilla kasvavilla kasveilla. Nilkkalukko
Nilkkalukko tarkoittaa sitä, että osa nilkan nivelistä lukittuu. Näin nilkka ei kykene liikkumaan kunnolla koko ratansa mukaisesti. Vaiva aiheuttaa pitkällä aikavälillä kipua polveen ja lonkkaan. Osaava fysioterapeutti voi avata nilkkalukon. Holkki
Holkki on putki- tai rengasmainen vahviste tai tuppimainen suojus. Holkkeja käytetään eristämiseen, kiertämiseen, liittämiseen, ohjaamiseen tai tiivistämiseen. Niitä valmistetaan lukemattomista eri materiaaleista, yleisimmin metallista ja muovista. Esimerkiksi puukkojen kokoamiseen ja koristeluun käytetty hela on yhdenlainen holkki. Myös hylsy on merkitykseltään lähellä holkkia ja joissain yhteyksissä sen synonyymina käytetty, mutta vakiintunut tarkoittamaan patruunan kuorta. Graafi
Graafeja voidaan jaotella eri luokkiin sen mukaan, mitä ominaisuuksia niillä on. Jos esimerkiksi 
graafin jokaista solmuparia (a, b) yhdistävästä kaaresta seuraa aina, että myös solmujen (b, a) välillä on kaari, sanotaan, että graafi on "suuntaamaton". Vastaavasti jos mistä hyvänsä solmusta päästään mihin tahansa toiseen solmuun kulkemalla riittävän monen solmun ja kaaren kautta, graafi on "kytketty". Painotetussa graafissa jokaisella kaarella on kerroin. Jos jokaisesta solmusta pääsee jokaiseen toiseen solmuun vain yhtä reittiä, eli graafissa ei ole syklejä, sitä kutsutaan puuksi. Solmuteoria
Solmuteoria on matematiikan ala, joka keskittyy solmujen tutkimukseen. Klassinen solmuteoria pyrkii vastaamaan kysymykseen: jos on annettu kaksi solmua, mistä voimme päätellä ovatko ne sama solmu vai eri solmuja. Tästä erikoistapauksena kysymys "onko annettu solmu avautuva?" Jos kaksi solmua sattuvat olemaan sama, niin sen osoittamiseen riittää saattaa ne samaan muotoon ja todeta, että ne tosiaan ovat samat. Jos taas solmut ovat eri solmuja, sen osoittamiseksi, että ne ovat eri solmuja tarvitaan invariantteja. Matemaattinen solmuteoria etsii näitä invariantteja. Graafitietokanta
Graafitietokannoissa entiteetit esitetään solmukohtina, eli "nodeina." Solmut ovat yhteydessä toisiin solmuihin. Yhteydet voivat kuvata eri asioita, kuten "A on töissä kohteessa B". Kesuura
Kesuura (, , ”leikkaus”) on runosäkeessä oleva tauko, joka merkitään säekaavaan kahdella pystyviivalla ||. Se ilmenee sananloppuna, ja sen kohdalla voi olla myös välimerkki, kuten pilkku tai piste. Kesuura ei siis voi osua sanan keskelle, mutta se voi osua metronin keskelle. Kesuura voi olla säkeen keskellä tai enemmän säkeen alku- tai loppupuolella. Kaikissa säkeissä kesuuraa ei ole. Solmu (nopeusyksikkö)
Solmun nimitys on peräisin solmuista, joita oli tehty lokiliinaan määrävälein. Solmujen välinen etäisyys oli yleensä 47 jalkaa ja 3 tuumaa (14,40 metriä). Ajanottoon käytettiin tällöin 28 sekunnin tiimalasia. Tällä tavalla saatiin suoraan laskettua nopeus, jota voitiin käyttää aluksen paikanmäärityksessä. Levyke
Levyke (arkikielessä myös ”disketti”) on magneettinen muistilevy, joka on kiinteässä suojakuoressa. Levykkeitä on käytetty erityisesti tietokoneiden siirrettävinä tiedontallennusvälineinä. Levykkeen kotelon sisällä on ohut rautaoksidilla pinnoitettu muovinen kiekko, joka on pakattu yleensä neliön muotoiseen suojakoteloon. 8 ja 5¼ tuuman levykkeiden (”lerppu”) kotelo on taipuisa ja 3½ tuuman levykkeiden (”korppu”) kotelo on jäykkä. Levykkeen lukemiseen ja sille tallentamiseen käytetään levykeasemaa. Ellipsi
Ellipsi (suomalaisittain yleensä soikio tai joskus myös ovaali) on suljettu toisen asteen käyrä. Ellipsi on myös yksi kartioleikkauksista, niiden tason pisteiden joukko, joiden etäisyyksien summa kahdesta annetusta pisteestä on vakio. BBS
Bulletin Board System, suomeksi puhekielessä useimmiten purkki, on lankapuhelinverkkoon liitetty tietokone, jonka erityinen ohjelmisto vastaanottaa datapuheluita käyttäjien eli asiakkaiden tietokoneilta. Purkeissa oli yleensä erilaisia keskustelualueita ja tiedostoalueita ja ne toimivat tiedon ja ajatusten vaihtopaikkoina ja ajanvietteenä Internetin tavoin. Sulkeet
Matemaattisissa lausekkeissa sulkumerkkejä käytetään ryhmittelymerkkeinä, joilla osoitetaan, että niiden välissä oleva laskutoimitus on suoritettava ennen muita. Jos lausekkeessa ei ole sulkumerkkejä, lausekkeessa olevat kerto- ja jakolaskut suoritetaan ensin ja sen jälkeen yhteen- ja vähennyslaskut vasemmalta oikealle. Poikkeukset tästä laskujärjestyksestä osoitetaan sulkumerkeillä. Tuoli
Tuoli on jaloilla seisova istuin, huonekalu, joka on suunniteltu yleensä yhden kerrallaan istuttavaksi. Siinä on yleensä selkänoja (toisin kuin "jakkarassa") ja usein myös käsinojat. Kolikko
Kolikko on pieni, litteä, (usein) kovasta metallista tai muovista lyömällä valmistettu litteä kiekko, jota käytetään pääsääntöisesti maksuvälineenä, käteisenä rahana. Kolikot julkaisee usein jokin virallinen taho, kuten valtio, hallitsija tai hallitus. Lyöjätahon tunnukset esiintyvät kolikossa sen tunnuspuolella. Arvopuolella kerrotaan kolikon nimellisarvo. Kolikko on nykyisistä maksuvälineistä vanhin. Senesalkki
Senesalkki oli keskiaikainen virka tai arvonimi. Sana on peräisin frankkilaisen latinan sanasta "siniscalcus", joka puolestaan pohjautuu germaanisiin sanoihin "sini" (vanhin) ja "skalk" (palvelija). Aatelissukujen palveluksessa senesalkki toimi sekä hovimestarina että tilanhoitajana. Taulukko (tietorakenne)
Taulukko luodaan pyytämällä käyttöjärjestelmää varaamaan vapaalta muistialueelta "n" · "k" tavua muistia, missä "n" on taulukon pituus ja "k" yhden alkion vaatima tila tavuina. Käyttöjärjestelmä vastaa antamalla osoittimen varatun muistialueen alkuun. Solmu (nopeusyksikkö)
Solmu nopeusyksikkönä on syntynyt entisaikojen nopeudenmittaustavan mukaan. Laivan perästä laskettiin mereen köysi, "lokiliina", jonka päässä oli "lokilevy". Lokilevy oli ympyräsektorin muotoinen ja sen kaarevalla sivulla oli lyijypainot jotka pitivät levyn pystysuorassa ja kellumassa kärki pinnan yläpuolella. Levyn tarkoitus oli pysyä mahdollisimman hyvin paikoillaan mittauksen ajan. Laivan kulkiessa eteenpäin lokiliina laskettiin vapaasti pois kelalta. Lokiliinan annettiin juosta veteen ennalta määrätyn ajan, samalla kun lokiliinaan tehtyjä merkkejä ("solmuja") laskettiin. Kun aika oli kulunut loppuun, veteen juosseiden solmujen lukumäärä kertoi nopeuden suoraan "solmuina". Lokilevy oli yhdestä tai kahdesta kulmastaan kiinnitetty pysyvästi liinaan, mutta vähintään yhdessä kulmassa oli puutappi, joka irtosi kolostaan, kun köyttä nykäistiin ja näin helpotti liinan takaisin keräämistä. Sävelaskel
Sävelaskel on musiikkitermi, joka viittaa sävelasteikon kahden peräkkäisen sävelen väliseen intervalliin. Sävelaskel voi olla eri kokoinen riippuen sävelasteikosta ja sen kohdasta. Länsimaisessa musiikissa tavallisimmat diatoniset duuri- ja molliasteikot rakentuvat koko- ja puolisävelaskelista, jotka vastaavat pientä ja suurta sekuntia, mutta esimerkiksi pentatonisella sävelasteikolla sävelaskel voi olla jopa terssin kokoinen. GAP
Jokainen solmu siis käyttää muiden solmujen liikennettä oman liikenteensä naamiointiin. Jos solmu välittää paljon liikennettä siten, että solmulle alkaa olla viestien välittämisestä enemmän haittaa kuin hyötyä, solmu voi itsenäisesti pudottaa itsensä jostain välitysketjusta. Tämän tehdäkseen solmu jättää pyyntöä välittäessään oman osoitteensa merkitsemättä pyynnön vastaus osoiteeksi. Näin tapahtuessa ketjun seuraava solmu vastaa siis pyyntöön suoraan pudottautunutta solmua edeltävälle solmulle. Tästä seuraa, että pyyntöketjut lyhenevät, mikä saattaa johtaa jopa siihen, että pyytävä solmu pyytää tietoa suoraan kohdesolmulta. Tämä ei silti heikennä anonymiteettiä, sillä kumpikaan solmuista ei edelleenkään tiedä, onko toinen solmu alkuperäinen pyytäjä tai lähettäjä. Glossa
Glossa (lat. "glossa" = kieli) tarkoittaa filologiassa lyhyttä yksittäisen tekstikohdan tai sanan selitystä. Usein sillä tarkoitetaan kirjan tai käsikirjoituksen marginaaliin tai rivien väliin lisättyä huomautusta, joka selittää alkuperäisen tekstin jonkun sanan tai osan merkitystä. Pistetulo
Pistetulo eli skalaaritulo on matematiikassa vektoreille määritelty lasku­toimitus, jonka tulos on skalaari. Euklidisen avaruuden tapauksessa sitä nimitetään joskus myös sisätuloksi tai "projektio­tuloksi", joka korostaa sen geometrista, vektorin projektioon liittyvää merkitystä. Vektorit voidaan ilmaista järjestetyillä luku­jonoilla, joista kummassakin on piste­tuloa muodostettaessa oltava yhtä monta lukua (ne ilmoittavat yleensä vektorin koordinaatit, kun taas vektorien piste­tulo on vain yksi luku. Verteksi
so. formula_2 on joukko, joka koostuu solmuista ("vertices") ja kaarista ("edges") Matriisi
Matriisi on matematiikassa suorakulmainen riveihin ja sarakkeisiin jaettu taulukko, jonka alkiot ovat lukuja (usein reaali- tai kompleksilukuja) tai lausekkeita. Matriiseja käytetään yleisesti kaksiulotteisen tiedon havainnollistamiseen sekä lineaaristen yhtälöryhmien käsittelyyn ja ratkaisemiseen. Solmuteoria
Eli paloittain lineaarinen (piecewise linear) isotopia. Tässä liikutaan pl-kategoriassa, eli kaikki ovat äärellisiä simpliittisiä komplekseja. Tällöin tarkastellaan tietenkin vain kesyjä solmuja (ks. yllä). Silloin solmut ovat murtoviivoja avaruudessa, joilla on jotkut päätepisteet formula_23. Sanotaan että nämä pisteet virittävät solmun. Holkki (alus)
"Holkki" tarkoittaa myös vanhaa aluksenrunkoa, joka on riisuttu takilastaan ja jota käytetään varastona tai asuntona. Englannin kielessä sanan tämä merkitys esiintyi ensimmäistä kertaa 1670-luvulla. Lukko (budo)
Nivellukko tai lyhyesti lukko on taistelulajeissa tekniikka, jossa kohdistetaan rasitus vastustajan johonkin niveleen vääntämällä se ääriasentoonsa. Näin pyritään kontrolloimaan vastustajan liikkeitä. Oikein tehtynä nivellukko on hyvin kivulias ja tehokas tapa taltuttaa vastustajan hyökkäys ja siitä on käytännössä mahdotonta irtautua. Pelti
Pelti eli savupelti on savuhormissa tai tulisijassa oleva suljin eli eräänlainen venttiili, jolla estetään lämpimän ilman sekä varaavan tulisijan lämmön karkaaminen savuhormin kautta ulos rakennuksesta. Taulukko (tietorakenne)
Taulukko on helpoimpia tietorakenteita toteuttaa konekielen tasolla. Itse asiassa keskusmuistia voi ajatella nauhamaisena taulukkona, jota indeksoidaan muistiosoitteilla. Taulukko on vain yhtenäinen pätkä keskusmuistia. Solki
Solkia käytettiin antiikin Kreikassa ja Roomassa erityisesti sotilasvarusteissa ja aseissa, esimerkiksi miekan vyölle kiinnittämiseen. Monissa kielissä solkea tarkoittava sana (esimerkiksi ) pohjautuu vulgaarilatinan sanaan "buccula", joka tarkoittaa pientä suuta. Tasolukko
Tasolukko on elektroninen kytkentä, joka lukitsee vaihtojännitesignaalin matalimman tai korkeimman jännitteen halutulle tasolle vääristämättä merkittävästi signaalin aaltomuotoa. Tasolukkoa voidaan käyttää esimerkiksi videonauhurissa, kun halutaan säätää kuvasignaalin tummin taso nollaksi eli täysin mustaksi. Joskus tasolukko on tarpeen laitteissa, jotka kykenevät toimimaan ainoastaan jonkin tietyn jännitetason ylä- tai alapuolella olevalla signaalilla. Polku
"Polku" tai "hakemistopolku" () on tietotekniikassa käytetty termi, jolla viitataan jonkin tiedoston tarkkaan sijaintiin. Sijainti ilmoitetaan polkuna juurihakemistosta alihakemistoon, jossa tiedosto sijaitsee. Kolumni
Kolumni on sanoma- tai aikakauslehdessä omalla palstallaan säännöllisesti julkaistava lyhyt kirjoitus, jossa toimittaja tai avustaja esittää oman mielipiteensä jostakin ajankohtaisesta aiheesta. Kolumnisteiksi pyydetään usein poliitikkoja tai muita julkisuuden henkilöitä. Kolumni eroaa uutisesta siten, että kirjoittaja esittää siinä henkilökohtaisen mielipiteensä ja tarkastelee asiaa vain valitsemastaan näkökulmasta. Lisäksi kolumneissa voidaan käyttää uutista laajemmin eri tyylikeinoja kuten ironiaa tai huumoria. Kolumnin tyylilajiin kuuluu, että kirjoittajalla on oikeus piikitellä ja esittää olevansa oikeassa. Letku
Letku on pitkänomainen, poikkileikkaukseltaan tavallisimmin pyöreä, ontto, joustava esine, jota käytetään nesteiden tai kaasujen siirtämiseen paikasta toiseen. Samanlainen, mutta jäykkä esine on putki. Suisto
Suisto eli delta on virtauksen kuljettaman maa-aineksen muodostama viuhkanmuotoinen alue joen laskukohdassa. Tämän ohella nimitystä delta voidaan käyttää myös nykyisistä tai entisistä jäätikköjokien suistoista, joita esiintyy joko nykyään tai aiemmin jäätiköityneillä alueilla. Rusetti
Rusetti on kangasnauha, joka sidotaan kaulan ympärille symmetrisesti siten, että vastakkaiset päät muodostavat horisontaaliset silmukat. Solmuketta käyttävät yleensä miehet. Rusetti on usein leikattu valmiiksi muotoonsa. Tälloin esille jäävä osa on leveämpi kuin solmun alle jäävä osa. Solmu (tietojenkäsittelytiede)
Solmu (myös "node") on erilaisten tietorakenteiden perusosanen. Solmu voi sisältää tietoa ja linkkejä muihin solmuihin ja solmut muodostavat näin jonkinlaisen verkon. Mikrolisäys
Mikrolisäys tarkoittaa kasvien suvutonta lisäämistä eli kloonaamista solukkoviljelymenetelmien avulla. Mikrolisättäessä kasvia siitä irrotetaan solukkoa tai kasvupiste, joka siirretään kasvamaan steriilille ravintoalustalle, jossa siitä muodostuu uusi kasvi. Totuustaulu
Taulukossa A ja B ovat lauseita, 0 = epätosi ja 1 = tosi.
Taulukon symbolien selitykset: Suorakulmio
Neliö on säännöllinen suorakulmio, jonka sivut ja kulmat ovat kaikki yhtä suuria. Sillä on suunnikkaana kaikki suorakulmion ja neljäkkään ominaisuudet.
Kultainen suorakulmio on sivuiltaan sellainen, että jos siitä erottaa neliön, jäljelle jäävä osa on alkuperäisen suorakulmion muotoinen. Sivujen pituuksien suhde muodostaa kultaisen leikkauksen. Ruutubukko
Ruutubukko eli bukko ("Agathosma betulina", synonyymi "Barosma betulina") on ruutakasveihin kuuluva kasvilaji, jota voidaan pitää huonekasvina. Solmu (verkko)
Solmu on keskeinen käsite verkkoteoriassa, verkkoja käsittelevässä matematiikan haarassa, jota sovelletaan tietojenkäsittelytieteessä ja tietoliikenneteoriassa. Naulakko
Naulakko on rakenne, johon ripustetaan vaatteita, esimerkiksi takkeja. Naulakoita on lattialle asetettavia sekä seinään kiinnitettäviä malleja. Yksinkertaisimmillaan naulakko on rivi lautaan kiinnitettyjä koukkuja. Seinänaulakon rakenteeseen kuuluu usein myös hattuhylly. Taulukko (tietorakenne)
Tietojenkäsittelytieteessä taulukko () on alkeellinen tietorakenne, jota käytetään lähes kaikissa muutamaa riviä pidemmissä tietokoneohjelmissa. Sitä voi verrata numeroituun lokerikkoon, jonka jokaisessa lokerossa on yksi arvo. Vankiselli
Vankiselli on yhdelle tai yleensä korkeintaan muutamalle vangille tarkoitettu vankilan asuinhuone, vangin koti. Suomen sana selli perustuu latinan sanaan "cella", joka tarkoittaa komeroa, koppia tai kammiota. Sulkapallo
Sulkapallo on mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa ("kaksinpeli") tai kaksi paria ("nelinpeli"). Nelinpeliä, jossa parin muodostaa mies ja nainen, kutsutaan "sekanelinpeliksi". Sulkapallossa tarkoitus on pelata palloa verkon yli vastapuolen rajojen sisälle, siten että vastustaja ei saa palautetuksi palloa takaisin. Tauko
Tauko on musiikkitermi, joka tarkoittaa ääneti olemista nuoteissa taukomerkin määrittämän ajan. Nuottikirjoituksessa käytetyt erinäköiset taukomerkit tarkoittavat eri pituisia taukoja, ja kestoltaan ne vastaavat eri nuotteja. Orkesterisävellyksissä vähintään tahdin kestoista kaikkien soittimien taukoa kutsutaan kenraalitauoksi. Joskus nuotteihin merkitään taukomerkkejä käyttämättä, esimerkiksi fermaatilla, niin sanottu esityksellinen henkonen eli kesuura. Yksittäisessä soitinäänessä pitkän selvärajaisen jakson tai jopa koko sävellyksen osan kestävä tauko merkitään termillä "tacet". Onteloeläimet
Onteloeläimet ovat säteittäissymmetrisiä eliöitä, joiden solukkorakenne on yksinkertainen. Se koostuu pääosin kahdesta solukerroksesta, uloimmasta ektodermista ja sisimmästä endodermista, sekä niitä tukevasta välikerroksesta. Niillä on erikoistuneita, supistuvia lihassoluja sekä eräänlainen hajanainen hermoverkko. Laajassa ruuansulatuskanavassa olevan aukon kautta eläin saa ravintoa ja poistaa jätteet samaa aukkoa hyväksi käyttäen. Solmu (tähtitiede)
Kuun solmu on piste, jossa Kuu nousee ekliptikan ylä- tai laskee sen alapuolelle. Jos tällöin Aurinko on samassa suunnassa, eli on uusikuu, voi tapahtua auringonpimennys. Jos Aurinko sijaitsee vastakkaisessa suunnassa, eli on täysikuu, voi tapahtua kuunpimennys. Kuun tapauksessa kahden nousevan solmun välistä aikaa kutsutaan drakoniittiseksi kuukaudeksi. Joukko
Vektorijoukoiksi kutsutaan sellaisia joukkoja, jossa on alkioina useamman lukujoukon ydistelmiä. Esimerkiksi joukko formula_1 ja joukko formula_2 voidaan ottaa muodostamaan yhdistelmäalkioita. Joukon formula_3 luvut ilmoitetaan ensimmäiseksi luvuksi ja joukon formula_4 alkiot toiseksi luvuksi. Kaikki tällaisen lukuparit (a, b) eli vektorit voidaan luetella joukoksi formula_5, joka on Dialogi
Dialogi (kr. "dia" 'kautta' + "logos" 'sana') on kahden tai useamman ihmisen vuoropuhelua, keskustelua. Dialogi voi olla myös muun muassa suoran esityksen muotoon kirjoitettu teksti tai teos, jossa on useampi kuin yksi puheenvuoron käyttäjä (esimerkiksi sokraattinen dialogi tai näytelmä).