Mikä oli Suomen ensimmäinen tehdas?
Hevonen Suomessa
Vuonna 1587 Juhana III antoi määräyksen rakentaa maanteitä. Hämeen härkätie Turusta Hämeenlinnaan oli Suomen ensimmäinen valtatie. Suomen ensimmäinen hevosajoneuvoja valmistanut tehdas sijaitsi Varsinais-Suomessa Uskelassa. Vaunut tulivat pääasiassa ylhäisön käyttöön, rahvas ei saanut niitä käyttää tai valmistaa. Tavallinen kansa kulki kesäisin pääasiassa vesiteitse, talvisin ja myös kesäisin ajettiin rekiä. Tehdas
Suomessa teollisuus alkoi Ruotsin vallan aikaisen merkantilismin ja erityisesti Ruotsissa harrastetun vuoriteollisuutta tukevan politiikan ansiosta. Kun Suomeen ensimmäisiä rautaruukkeja, esimerkiksi Fagervik, 1600-luvulla perustettiin, niin sen taustalla oli Ruotsin halu hyödyntää valtakunnan mineraalirikkauksia. Fagervikistä löytyy yhä tiilirakenteiden takomorakennus, jonka suojissa on koskivoimalla toimiva vasara. Muita tunnettuja vanhoja raudan tuotanto- ja takoraudan valmistuspaikkoja ovat Billnäs, Fiskars, Teijo, Antskog ja Mustio, joista kaikista löytyy säilyneitä vanhoja tehdasrakennuksia. Näiden rakennusten suunnittelijat ja tehtaiden tekniikasta vastaavat henkilöt tulivat Ruotsista ja Saksasta. Tehtaat sijoitettiin lähelle rautamalmiesiintymiä, usein koskien ääreen, joista saatiin käyttövoimaa sekä lähelle merta vientikuljetusten vuoksi. Tervanpoltto oli Suomessa teollisessa laajuudessa harjoitettu elinkeino, mutta sitä varten ei rakennettu rakennuksia, koska tervahauta rakennetaan ulos.
Muovi
Ensimmäinen suomalainen muovitehdas, Sarvis Oy aloitti tuotannon 1921 Tampereella. Sarvis käytti parhaimpina aikoina 30 000-40 000 litraa maitoa päivässä, koska sen käyttämä muovi oli galaliitti. Suomen suuriruhtinaskunta
Suomessa teollistuminen alkoi myöhemmin ja se toteutui vaatimattomampana kuin Länsi-Euroopassa, mutta toisaalta teollistuminen oli suhteellisen nopeaa. Ruotsin valtakauden lopussa suomalaisalueet olivat teollistuneet vielä varsin vaatimattomasti. Merkittävin teollisuuden haara oli tuolloin lähinnä Etelä-Suomeen syntynyt ruukkiteollisuus, esimerkiksi Pohjan pitäjän Fiskarissa. Sama kehitys jatkui aluksi Suomen suuriruhtinaskunnassakin, suomalaisvirkamiehistö edisti lähinnä maatalouden ja ruukkien toimintaa. Teollisen toiminnan ja käsityön välinen ero oli hämärä 1800-luvun alussa, niiden yhteenlaskettu työntekijä määrä oli vuonna 1815 11 700 henkeä. Varsinaisia tehdastyöläisiä oli vuonna 1820 3 500 henkeä. Suuriruhtinaskunnan hallinnon kielteisistä toimista riippumatta ja huolimatta suomalainen sahateollisuus alkoi kehittyä 1800-luvun alusta lähtien ”omia teitään”, koska puutavaran kysyntä Euroopassa oli suurta ja se kasvoi tasaisesti. Tekstiiliteollisuuden kehitys oli 1800-luvun alussa muuten varsin vaatimatonta, mutta Tampereella James Finlayson teki merkittävän päänavauksen perustaessaan kaupunkiin puuvillakehräämön vuonna 1828. Tehtaan syntyyn vaikutti kuitenkin myös valtiollinen tuki, nimeltään "Privilegium Tammerfors", jonka mukaan perustaja saattoi tuoda toiminnan alkuvaiheessa raaka-aineet ja koneet Tampereelle, ja viedä valmiit tuotteet maasta Venäjälle tullitta. Kiitoketju
Suomen ensimmäisen vetoketjutehtaan perusti Helsinkiin vuonna 1936 ruotsalainen Gusums Bruks & Fabriks Ab nimellä O.Y. Vetoketjutehdas Kiito A.B. Myöhemmin Kiitoketju oli suomalaisomistuksessa vuoteen 1970 asti, jolloin sen omistajaksi tuli sveitsiläis-saksalainen Opti-konserni. Koskenkorva (Ilmajoki)
Koskenkorvan ensimmäinen teollinen tuotantolaitos lienee ollut Pukarankosken kohtaan noin vuoden 1788 paikkeilla rakennettu mylly. Meijeri perustettiin kosken alapuolelle 1898, mutta siirrettiin sittemmin kosken yläpuolelle nykyiseen paikkaansa. Pukaran Osuusmeijeri muuttui Yläpään Osuusmeijeriksi 1905, ja sitä pidetään Suomen vanhimpana osuustoiminnallisena meijerinä. Suomen ensimmäinen osuustoiminnallinen rahoituslaitos Yläpään Osuuskassa perustettiin Koskenkorvalle lokakuussa 1902. Koskenkorvaa ja lähiseutua voidaan siis pitää suomalaisen osuustoiminnan kehtona, koskapa maan ensimmäinen osuuskauppa perustettiin kymmenen kilometrin päähän Ilmajoen Nopankylään vuonna 1898. Karkku
Kiuralan kylässä toimi vuosina 1896-1899 Suomen ensimmäinen vaneritehdas, "Wiikarin Oy", jossa valmistettiin vanerilevyjen lisäksi muun muassa huonekaluja. Tehtaan paikalla on 1960-luvulla pystytetty muistomerkki, mutta itse rakennuksista on jäljellä vain perustusten jäänteitä. Vimpeli
1900-luvun alussa Vimpeli teollistui nopeasti. Kuntaan perustettiin mm. tervatehdas, kalkinpoltto yleistyi ja suksiteollisuus sai alkunsa. 1930-luvulla Vimpelissä tuotettiin noin puolet Suomen suksista. Joulukuussa 1917 tammikuuhun 1918 kunnassa toimi Vimpelin sotakoulu, kurssi, jolla koulutettiin joukkueen- ja ryhmänjohtajia suojeluskunnille. Vuonna 1943 Vimpelin perustettiin alueen ensimmäinen oppikoulu. Korkeakoski (Kotka)
William Ruthin perustama Korkeakosken puuhiomo aloitti toimintansa vuonna 1888 ja kartongin valmistus alkoi vuonna 1898. Putoukseen valmistui vesivoimala vuonna 1906, joka mahdollisti teollisuuden laajenemisen. Suomen vanhin kuitulevytehdas, Enso-Gutzeitin Insuliittitehdas, aloitti toimintansa 1930-luvun alussa ja sen läheisyyteen rakennettiin yhtenäinen työväenasuntoalue, niin sanottu Pahvikylä. Tehtaanjohtajan funktionaalinen asuintalo vuodelta 1935 tuhoutui tulipalossa 1990-luvun alussa. Veikkolan asuinalue rakennettiin sotien jälkeen nopeasti asuntopulaa helpottamaan. Uusikaupunki
Uudessakaupungissa sijaitsi Suomen ensimmäinen lasitehdas, joka tuhoutui vuonna 1685. Merkittävä rakennus kaupungin keskustassa on Frans Sjöströmin suunnittelema "Wallila", joka sijaitsee mäen päällä lähellä merta. Paikka oli 1700-luvulla venäläisten vallittama, mutta nykyisin sitä käytetään esimerkiksi Crusell-viikon tapahtumissa. Uudessakaupungissa toimi vuosina 1853–1900 Uudenkaupungin Tupakkatehdas Myllykadulla sijaitsevassa rakennuksessa. Suomen varhaisteollisuus
Kankaita kudottiin 1500–1600-luvuilla kotona ja myytiin kaupunkeihin. Ensimmäisiä teollisia tekstiiliyrityksiä perustettiin Turkuun vuonna 1738. Näitä olivat Wechterin villatehdas ja Friedrich Lütken sukka- ja nuttukutomo. Suomen Gummitehdas
Yhtiön päätehdas oli vuodesta 1904 Nokialla, jossa valmistettiin kumijalkineita ja vuodesta 1933 alkaen autonrenkaita. Kumitehdas oli aloittanut omaan tuotekehittelyyn perustuneen polkupyöränrenkaiden valmistuksen vuonna 1930 ja autonrenkaiden tuotannon aloittamisen mahdollisti tuontirenkaille asetettu tulli. Ilman suojatulleja Suomen Gummitehdas ei olisi kyennyt kilpailemaan ulkomaisten rengastehtaiden kanssa. Tehdas esitteli ensimmäiset talvirenkaansa 1934 ("Kelirengas") ja 1936 ("Lumihakkapeliitta"). Äänekoski (yritys)
Rakennustyöt alkoivat Äänekoskella vuonna 1897 ja saha, puuhiomo ja kartonkitehdas aloittivat toimintansa 1899. Vuonna 1900 valmistui yhtiön rakennuttama kapearaiteinen rautatie Äänekosken ja Suolahden välille ja tehtaat saatiin yhdistettyä valtakunnan rataverkkoon. Yhtiö siirtyi 1905 valmistamaan paperia kun puupahvin valmistus osoittautui kannattamattomaksi. Yhtiön sahalaitos tuhoutui tulipalossa samana vuonna mutta se rakennettiin uudelleen parempaan paikkaan. Vuonna 1906 valmistui yhtiön paperitehdas jossa oli Suomen suurin 6 000 tonnia ruskeaa käärepaperia vuodessa tuottanut paperikone. Äänekoski Oy:n pääkonttori oli vuoteen 1907 saakka Tampereella kunnes se siirrettiin Äänekoskelle. Paperitehtaalla oli vuonna 1908 seitsemän kuukautta kestänyt lakko joka päättyi lakkolaisten tappioon. Tulitikku
Suomen ensimmäinen tulitikkutehdas oli helsinkiläisen I. Gottbergin Tulitikku-wapriikki, joka aloitti toimintansa vuonna 1842 nykyisen Helsingin asema-aukion tienoilla Kluuvinlahden länsirannan täyttömaalla. Tällöin vielä tehdasoikeudesta maksettiin hopearuplia. Osakeyhtiö (Suomi)
Suomen ensimmäiset osakeyhtiöt perustettiin jo Ruotsin vallan aikana. Ensimmäinen osakeyhtiö oli 1762 perustettu Herttoniemen fajanssitehdas. Vuosien 1762–1864 välisenä aikana perustettiin Suomessa ainakin 62 osakeyhtiötä, jotka toimivat teollisuuden, merenkulun ja kiinteistöalalla. Yksi oli pankki. Määräyksiä osakeyhtiöistä ei laissa ollut. Edward Wallenius
Edward Wallenius (1869 Orivesi – 1943 Aleppo, Syyria) oli Suomen kenkäteollisuuden uranuurtajia. Hän perusti Suomen ensimmäisen koneellisen kenkätehtaan Juupajoen Korkeakoskelle vuonna 1897. Suomen Vanutehdas
Vuonna 1914 Jalmari Lydeckenin, Frans Stockmannin, Hjalmar Ekholmin ja Einar Wahlbergin muodostama yhtymä osti tehtaan huutokaupassa ja he perustivat helmikuussa 1914 "Osakeyhtiö Suomen Vanutehdas Aktiebolag" nimisen yhtiön toimintaa jatkamaan. Tehtaalle hankittiin toinen yankeekone ja otettiin käyttöön toinen höyrykattila ja -turbiini. Vuonna 1915 tehtaan vaatturinvanu-, flokki- ja tilkeosastot siirrettiin uuteen tehtaaseen läheiseen Jokelan kylään ja työntekijöitä oli nyt 140. Vuonna 1917 Jokelan tehdas tuhoutui tulipalossa mutta se rakennettiin uudestaan. Samana vuonna aloitettiin myös paperikankaan valmistus. Suomen Gummitehdas
Suomen Gummitehdas Oy perustettiin maaliskuussa 1898 ja se toimi aluksi Helsingissä. Tehdas valmisti aluksi kumijalkineita (kalosseja) ja erilaisia teknisen kumin tuotteita. Tuotanto kärsi aluksi laatuongelmista ja yhtiön toiminta oli tappiollista aina vuoteen 1906 saakka. Vuonna 1900 yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Eduard Polón ja tekniseksi johtajaksi näyttelijä Ida Aalbergin veli Antti Antero (1870–1942). Antero hoiti tehtäväänsä aina vuoteen 1939 saakka. Anteroa ja Polónia voidaan pitää suomalaisen kumiteollisuuden ja sen tuotekehittelyn perustajina. Herttoniemen kartano
Heti kartanon ostettuaan perusti Bengt von Spången kartanolle Herttoniemen fajanssitehtaan, jota varten perustettiin Suomen ensimmäinen osakeyhtiö. Tehdas perustettiin 1762 ja se oli toiminnassa vuoteen 1845 asti. Vuonna 1815 rakennettun Herttoniemen kartanon päärakennuksen uunit lienevät oman tehtaan tuotantoa. Helsingin Jäätelötehdas
Helsingin Jäätelötehdas sai alkunsa, kun italialaisen Magi-suvun kuusi veljestä lähtivät kotoaan Toscanasta Italiasta. Veljekset suuntasivat ensin Venäjälle Pietariin, jossa alkoivat valmistaa kipsipatsaita. Vallankumouksen takia he joutuivat kuitenkin lähtemään Venäjältä, ja he siirtyivät Helsinkiin. Vuonna 1922 veljekset perustivat Keskuskadulle Helsingin ensimmäisen jäätelötehtaan. Insinööri
Suomalaisen teknisen koulutuksen historia alkaa vuonna 1835 annetusta keisarillisesta asetuksesta, jolla määrättiin perustettavaksi ”manufaktuuri- ja hantverkkikouluja”. Ensimmäiset tällaiset oppilaitokset perustettiinkin vuonna 1849 Helsinkiin, Turkuun ja Vaasaan. Sopivien opettajien ja oppilaiden puutteessa Turun ja Vaasan teknilliset reaalikoulut näivettyivät ja muuttuivat myöhemmin ammattikoulutasoisiksi laitoksiksi, mutta Helsingin oppilaitos muutettiin jo 1870-luvulla Polyteknilliseksi opistoksi ja vuonna 1908 Teknilliseksi korkeakouluksi. Alkuvaiheessa TKK:lla saattoi suorittaa insinöörin, maanmittarin (lakkautettu 1930-luvulla, vaihtunut maanmittauksen DI:ksi) tai arkkitehdin tutkinnot, joihin kuitenkin yleisesti liitettiin etuliite diplomi-, sillä korkeakoulun tutkintotodistusta kutsuttiin saksalaiseen tapaan diplomiksi. Tapa virallistettiin 1940-luvulla. Autoteollisuus
Autojen sarjavalmistusta kokeili Suomessa ensimmäisenä helsinkiläinen insinööri Paavo Johannes Heikkilä, jonka johdolla rakennettiin neljä kappaletta Finlandia-autoja vuonna 1922. Vuonna 1931 perustettu Sisu-autojen valmistaja Oy Suomen Autoteollisuus Ab rakensi myös linja-auton alustoja vuoteen 1985 saakka. Hämeenlinnassa valmistettiin runsaat 7 000 kappaletta Vanaja-merkkisiä kuorma- ja erikoisautoja sekä linja-auton alustoja vuosina 1948–1971. Teijon tehtailla Perniössä rakennettiin 120 kappaletta Volvon tekniikkaan perustuneita Wilke-kuorma-autoja vuosina 1960–1964 sekä satakunta kappaletta Teijo-pakettiautoja vuosina 1975–1976. Telakkayhtiö Hollming rakensi 50 kappaletta Hollming-merkkisiä säiliöautoja vuosina 1980–1987. Suomen Polkupyörä- ja Konetehdas
Suomen Polkupyörä- ja Konetehdas Oy oli Kustaa E. Merilän (1875–1961) vuonna 1904 Turkuun perustama Suomen ensimmäisen polkupyörätehdas, jonka toiminta loppui konkurssiin perustajan kuoltua 1960-luvun alussa. Se oli turkulaisten Pyrkijän ja Pyöräkellarin (sittemmin Tunturipyörän) ohella yksi 1930-luvun suurimmista suomalaisista polkupyörävalmistajista. Yrityksen pyöriä myytiin muun muassa tuotemerkeillä Olympia, Kiri, Aino, Luxus, Tähti, Svensk Fauber ja Eagle sekä Supo, josta tuli myös yrityksen loppuvuosien lyhytikäinen mopomerkki 1960-luvun alussa. Suomen lasiteollisuuden historia
Åvikin lasitehdas sai toimia ilman kilpailua kolme vuosikymmentä, kunnes Suomeen perustettiin neljä uutta lasitehdasta: Mariedal Sipooseen 1779, Tuorsniemi Ulvilaan 1781, Nyby Ouluun 1783 ja vuonna 1793 Nuutajärven lasitehdas Urjalaan. Edellytyksinä lasitehtaiden toiminnalle olivat vilkastunut rakentaminen ja sen seurauksena edelleen kasvanut ikkunalasin tarve. Paloviinan kotipoltto-oikeus puolestaan lisäsi pullojen tarvetta, puutarhaviljelyn leviäminen edisti säilöntätölkkien menekkiä, ja maidon käsittelyssä lasi oli uusi, hygieeninen astiamateriaali. Suomen varhaisteollisuus
1700-luvulla Suomessa toimi lasi- ja tupakkatehtaita. Strengbergin tehdas Pietarsaaressa aloitti toimintansa jo 1700-luvun puolivälissä käyttäen aluksi kotimaista raaka-ainetta. Härmälä
Vuonna 1936 tuotantonsa aloittanut lentokonetehdas muuttui 1946 Valmetin tehtaaksi. Viimeisimpänä entisen lentokonetehtaan paikalla oli Cargotec-konsernin omistama Kalmarin tehdas, joka valmisti satamien niin kutsuttuja lukkeja. Se on eräs sotakorvausteollisuuden aikaansaama suomalainen innovaatio. Cargotec siirsi lukkien valmistuksen Puolaan ja ajoi sen alas lopullisesti 2010-luvun aikana. Vanha lentokonetehdas oli tarkoitus suojella ja palauttaa 1930-luvun asuun, mutta alueen pilaantunut maaperä pakotti sen purkamiseen. Entisen tehdasalueen edessä on VL Viima -koulukone lasivitriinissä. Toinen alueella oleva tehdas on Metso Automation. Strömberg 1000
Strömberg 1000 oli suomalainen prosessitietokone jota Oy Strömberg Ab valmisti 1970-luvun alussa yhteensä yhdeksän kappaletta. Teollisuuden prosessinohjaukseen tarkoitettu tietokone tunnettiin myös nimellä SELCO 1000 ja se oli ensimmäinen teollisesti sarjavalmistettu suomalainen tietokone. Ensimmäinen kone toimitettiin 1970 Tampellan Anjalan paperitehtaalle. Suomen ensimmäiset tietokoneet
Vuoden 1961 alussa Suomen Kaapelitehdas hankki Englannista pienehkön Elliott 803A tietokoneen, joka oli ensimmäinen kokonaan transistoreilla toiminut tietokone Suomessa. Se myytiin Teknilliselle korkeakoululle saman vuoden huhtikuussa. Sinä vuonna kansalle esiteltiin tietotekniikan rajattomia mahdollisuuksia ensimmäistä kertaa televisiossa. Tällöin Suomen Kaapelitehtaan Siemens 2002-tietokonetta käytettiin Ounasvaaran mäkikisan tulosten laskemiseen. Siemens oli aloittanut koneen valmistamisen vuonna 1958, ja se oli ensimmäinen massatuotettu kokonaan transistoreilla toiminut tietokone. Matti Pohjanpalo
Kun Friisin veljekset perustivat uuden valimon ja konepajan Kokkolan Ykspihlajaan siirtyi Juhani Pohjanpalo johtamaan sitä ja Matti Pohjanpalon vastuulle jäi Kalajoen tehdaslaitos. Matti Pohjanpalo alkoi sitten suunnitella suuren köysitehtaan perustamista Kokkolaan. Tämä "Suomen Köysitehdas" aloitti toimintansa 1901 Matti Pohjanpalon johdolla. Tehtaassa valmistettiin laivaköysiä, merimies- ja kalastajaköysiä sekä myöhemmin myös tavallisia kauppaköysiä. Köysien raaka-aineena käytettiin hamppua, manillaa, kookosta ja alvetta. Tehtaan pinta-ala oli noin 5000 neliömetriä ja sen köysirataosasto toimi 350 metriä pitkässä rakennuksessa. Koneet toimivat sähkövoimalla ja ne oli rakennettu Veljekset Friisin omassa konepajassa. Köysitehdas tuhoutui kuitenkin vuonna 1910 salaman sytyttämässä tulipalossa eikä sitä rakennettu enää uudelleen. Matti Pohjanpalo lähti vuonna 1913 Agros Oy:n Etelä-Pohjanmaan piirin palvelukseen ja viimeksi hän oli suunnittelemassa uutta köysitehdasta Viipuriin; tämä hanke kuitenkin kariutui Pohjanpalon ennenaikaiseen kuolemaan. Tornion terästehdas
Ensimmäinen teräserä Tornion tehtaalla sulatettiin 3. toukokuuta 1976 Tehdas oli maailman tehokkaimpia terästehtaita ja ainoa, jolla oli oma kromikaivos, ja ferrokromituotanto samalla tehdasalueella. Tornion terästehtaan vihki käyttöön tasavallan presidentti Urho Kekkonen 30. toukokuuta 1977. Terästehdas oli valmistuessaan myös maailman pohjoisin. Tehdas tuotti aluksi vuodessa 50 000 tonnia ruostumatonta terästä, joka oli myös koko Outokummun kapasiteetti. Vuonna 1977 tehtalla oli työntekijöitä 1 141. Tehdas (televisiosarja)
Tehdas on suomalainen televisiosarja, jonka on käsikirjoittanut Pirkko Saisio. Sarja kertoo Lehtosen perheen omistamasta kenkätehtaasta 2010-luvun Etelä-Suomessa. Sakkaroosi
"Katso myös Luettelo Suomen sokeritehtaista"
Suomen ensimmäinen sokeritehdas, joka jalosti Länsi-Intian ruokosokeria, syntyi Turkuun vuonna 1756. Kotimaisen juurikassokerin tuotanto alkoi 1918 perustetussa Suomen raakasokeritehdas Oy:ssä (1958 Salon Sokeritehdas Oy ja 1980 Suomen Sokeri Oy Salon tehdas) Salossa vuonna 1920. Teknos
Teknos-Tehtaat Oy:n tuotantolaitokset sijoittuivat Helsingin Pitäjänmäkeen. Yritys toimi 1940–1960-luvuilla teollisen maalintuotannon edelläkävijänä Suomessa. Kaliumkarbonaatti
Pietari Brahe perusti 1600-luvulla Suomen ensimmäisen potaskatehtaan Pohjois-Suomeen, Ruukin kylään. Ruukki (taajama)
Ruukki on Pohjois-Suomen vanhin teollisuuspaikkakunta. Ruukin teollinen historia alkaa vuodesta 1672, kun Pietari Brahe perusti Ruukinkosken partaalle potaskatehtaan. Sijainti oli edullinen koska potaskan pääraaka-ainetta eli koivuntuhkaa voitiin kuljettaa Siikajokea pitkin. Ruukkiin perustettiin saha 1846 ja kaljatehdas 1914. Wilhelm Andstén
Andsténin isä oli rakennusmestari. Tultuaan kisälliksi Andstén lähti Pietariin jossa hän työskenteli fajanssitehtaassa. Vuonna 1842 hän perusti Helsingin Sörnäisiin kaakeli- ja fajanssitehtaan joka oli ensimmäinen laatuaan Suomessa. Tehtaan päätuotteena olivat uunikaakelit mutta se valmisti myös seinä- ja lattialaattoja, pienoispatsaita ja erilaisia talousesineitä. Se oli 1900-luvun alussa Suomen kolmen suurimman keramiikkatehtaan joukossa (muita olivat Arabia ja Turun Kaakelitehdas). Suomen metsäteollisuus
Suomen metsien ensimmäinen vientituote oli terva, jota käytettiin puulaivojen kyllästämiseen. Tervanvienti alkoi 1600-luvun alussa ja erityisesti se kasvoi Englannin ja Hollannin noustua merimahdeiksi, mikä lisäsi tervan tarvetta maailmalla. Oulusta tuli yksi mailman tärkeimmistä tervasatamista Arkangelin ohella. Tervanpolttoa harjoitettiin etenkin idässä, Kainuussa, josta sitä kuljetettiin veneillä Ouluun. Maan ensimmäinen vesisaha rakennettiin 1533, mutta ne yleistyivät hitaasti. Ohutteräsahat tekivät sahauksesta kannattavampaa 1700-luvulta alkaen. Tervasta tuli 1700-luvulla Suomen tärkein vientituote. Hovinsaaren paperitehdas
Selluloosatehtaan vuosina 1906–1907 rakennetut tuotantotilat ovat tynnyrikattoisia, pitkiä halleja. Teräsbetoniset tynnyrikatot kattotuoleineen ja tukijänteineen kuuluvat varhaisempiin Suomessa rakennettuihin. Tehdas käsittää keitto-, pesu-, sihti- ja kuivausosastot sekä valkaisimon. Valkaisimo on käyttämättömänä. Tehtaan tiilistä savupiippua lyhennettiin 2000-luvulla.Tehtaan ensimmäinen paperikone oli 1930-luvun alussa ostettu käytetty paperikone, joka varastoitiin, mutta ei asennettu paikoilleen.
Toinen koneista oli ns. märkäkreppikone, jolla valmistettiin käsipyyhepaperia. Tehtaassa valmistettiin myös wc-paperia vuosina 1948–1968. Autoilun historia Suomessa
Ensimmäisenä Suomessa autojen sarjatuotantoa kokeili vuonna 1922 helsinkiläinen insinööri Paavo Johannes Heikkilä, jonka johdolla rakennettiin neljä kappaletta Finlandia-autoja. Heikkilän ajatuksena oli, että samalle alustalle voitaisiin rakentaa sekä suurehko henkilöauto että kevyt kuorma-auto. Kumpaakin autotyyppiä ehdittiin tehdä vain kaksi kappaletta, kunnes P. J. Heikkilä & Co -nimisen yhtiön toiminta päättyi taloudellisiin vastoinkäymisiin. Yksikään Finlandia-autoista ei ole säilynyt nykypäiviin. Iso-Heikkilä
Ruissalontiellä toimi 1900-luvun alusta saakka Suomen ensimmäinen öljytehdas Ab Vineto Oil Oy, vuodesta 1959 Oy Esso Ab. Albert Richardtsonin piirtämät tehdas- ja varastorakennukset purettiin 2010-luvun lopulla viereisen Jaakkoo-Taaran laajennuksen tieltä. Jaakkoo-Taaran nykyinen sisaryritys Auraprint toimi pitkään Iso-Heikkilän Akselintiellä. 1950-luvun alusta 1970-luvun loppupuolelle Ruissalontiellä toimi G. W. Sohlbergin peltipakkaustehdas ja 1960-luvun puoleenväliin asti miesten paitoja valmistanut Leino-Tuote Oy. Akselintiellä on 1960-luvulta asti toiminut betoniasema, joka siirtynee Halisiin. Kemia
Suomessa on valmistettu tervaa suuressa mitassa 1500-luvulta lähtien. Suomalaisen kemianteollisuuden panivat alulle apteekkarit. Johan Jacob Julin (1787–1853) perusti typpihappotehtaan Turkuun ja metalliyrityksen Fiskariin. Ensimmäinen paperitehdas perustettiin 1667. Se käytti raaka-aineena lumppuja. Nokialle perustettiin sulfiittiselluloosatehdas vuonna 1885. Tiilitehdas
Tiilitehdas on tiilten valmistukseen erikoistunut tehdas, jossa on tarvittava laitteisto tiilten muokkaukseen, tilat kuivatukseen ja tiilten polttoon tarvittava uuni, nykyisin yleensä tunneliuuni. Tehtaaseen kuuluviksi lasketaan myös varastointialueet ja savenottoalueet, jotka yleensä menneinä aikoina sijaitsivat tehtaan välittömässä läheisyydessä. Suomeen ensimmäinen tiilitehdas perustettiin 1860-luvulla, joka sijaitsee edelleenkin Keravalla. Suomen esihistoria
Noin vuonna 5300 eaa. Suomeen leviää saviastioiden valmistustaito. Tätä aikaa nimitetään neoliittiseksi eli nuorimmaksi kivikaudeksi. Myös vanhin suomalainen maanviljelys, itäistä perua oleva tattarin viljelys ajoittuu uusimpien löytöjen mukaan samaan ajankohtaan. Suomi kuului tällöin laajaan koilliseurooppalaiseen kulttuuripiiriin, joka ulottui Pohjanlahdelta Veikselin suulle ja Uralille. Väestön on arveltu olleen suomalais-ugrilaista, joskin eräät kielitieteilijät ovat kyseenalaistaneet tämän. Johan Jacob Kijk
Samana vuonna hän ryhtyi laivanvarustajaksi ja jatkoi sitä aina 1760-luvun lopulle saakka. Vuonna 1731 Kijk ja Johan Reinhard Heldt perustivat Turkuun Suomen ensimmäisen tupakkatehtaan. Vuonna 1733 Kijk perusti sahan Kiikalan Rekijoelle ja vuonna 1758 toisen sahan Teijon ruukin yhteyteen. Louis Renault (teollisuusmies)
Louis Renault avasi ensimmäisen nykyaikaisen teollistuotantoliukuhihnansa vuonna 1922 ja vuonna 1929 hän avasi historiallisen suuren ja modernin tehdasrakennuksensa Seguin-saarella Boulogne-Billancourtissa. Tästä tehtaasta muodostui tunnus teollisen tuotannon kehitykselle ja työläisten yhteiskunnalliselle taistelulle. Louis osallistui tiukkaan kilpailuun kaikilla teollisuuden ja tekniikan rintamilla pahimman ranskalaisen kilpailijansa André Citroënin kanssa. Tämän kilpailun todellisia maksumiehiä olivat kuitenkin pienet autonvalmistajat. Suomen Gummitehdas
Suomen Kumitehdas Osakeyhtiö (nimi vuoteen 1959 Suomen Gummitehdas Osakeyhtiö) oli suomalainen, vuosina 1898–1966 olemassa ollut yritys, joka valmisti erilaisia kumituotteita, kuten jalkineita, autonrenkaita, letkuja, mattoja ym. Yhtiö käytti paikallisnimeä Nokia (jossa sen tehtaat sijaitsivat) esimerkiksi kalossiensa nimenä jo vuosisadan alussa. Yhtiön tytäryhtiöt Suomen Kaapelitehdas ja Nokia Ab, jotka sen toimitusjohtaja ja pääomistaja Eduard Polón oli hankkinut "konserniin", fuusioitiin siihen vuonna 1966 osaksi vuoden 1967 alusta toimintansa aloittanutta Nokia-konsernia. Aikaisempi osakeyhtiölaki ei sallinut näiden konserniyhtiöiden fuusioitumista. Nokia luopui kumiteollisuudesta 1980–90 -luvuilla, minkä jälkeen Suomen Kumitehtaan aloittamaa valmistustoimintaa jatkoivat Nokian Jalkineet Oy, Nokian Renkaat Oyj ja Teknikum Oy. Nokian Jalkineiden tuotemerkki siirtyi vuonna 2005 Berner Oy:lle, joka valmistuttaa jalkineita ulkomailla. Kumijalkineiden valmistustoimintaa Suomessa jatkaa "Suomen Kumitehdas Oy", jonka tuotantolaitokset sijaitsevat Lieksassa, Pälkäneellä ja Vesannolla. Suomen ensimmäiset tietokoneet
Suomen ensimmäinen tuotannollisissa tehtävissä käytetty tietokone käynnistettiin Postipankissa vuonna 1958. Näin kaupallinen taho ennätti tieteellisen ESKO:n edelle. Postipankin tilaama kone oli tyyppiä IBM 650, ja se sai lempinimekseen Ensi. Koskenkorva (Ilmajoki)
Kun Suupohjan rataa alettiin rakentaa savisten pohjalaispeltojen läpi 1910, Koskenkorvan soraharjuista alettiin kaivaa soraa ratapohjaa varten. Työn tehostamiseksi Koskenkorvalle saatiin Suomen ensimmäinen kaivinkone, höyrykäyttöinen Bucyrus C70, jollaisia kerrottiin käytetyn samoihin aikoihin Panaman kanavan kaivamisessa.
Saveakin Koskenkorvalla riitti. Koskenkorvan tiilitehdas perustettiin nykyisin uimapaikkana tunnetun savilammen Konnanmontun äärelle noin 1920, ja se lopetti toimintansa 1970. Oy Alkoholiliike Ab:n polttimo, nykyisen Altian viinatehtaan ensimmäinen vaihe, rakennettiin vuosina 1939–1941 mutta otettiin käyttöön vasta sotien jälkeen.
Sotavuosien jälkeiset jälleenrakennuksen vuosikymmenet olivat Koskenkorvalla taloudellisesti niin toimeliaita, että taajama kärsi ajoittain työvoimapulasta. Viinatehdas laajeni, saha pyöri kolmessa vuorossa, tiilitehtaan tuotteilla oli menekkiä, samoin betoniin tarvittavalla hiekalla, minkä ansiosta taajaman ainoat mäet muuttuivat hyvää vauhtia valtaviksi sorakuopiksi. Santavuori säästyi, koska se nimestään huolimatta on enimmäkseen kalliota. Kiurala
Kiuralasta on löytynyt kivikautinen asuinpaikka, esihistoriallinen hautaröykkiö ja rautakautinen kalmisto. Kiuralan alkuperäinen kylätontti sijaitsee Rautaveden Kylälahden rannalla. Varhaisin säilynyt kirjallinen maininta Kiuralasta on vuodelta 1540, jolloin kylässä oli kaksi tilaa. Isojaon aikaan Kiuralassa oli neljä tilaa, joista vain yksi sijaitsi alkuperäisellä kylätontilla. Kiuralassa toimi vuosina 1896–1899 Suomen ensimmäinen vaneritehdas. Tampere
Puuvillatehdas työllisti Tampereella 1850-luvulla jo 2 000 ihmistä, ja vuoden 1856 kaupungissa oli 4 000 asukasta. Teollisuus alkoi vähitellen myös monipuolistua, ja Finlaysonin rinnalle kaupunkiin tulivat Tampellan konepaja ja pellavatehdas, Frenckellin paperitehdas ja Tampereen verkatehdas. Finlaysonin kutomossa otettiin vuonna 1882 käyttöön Suomen ensimmäinen sähkövalo. Turun verkatehdas
Turun verkatehdas sai alkunsa 1874, kun Kiukaisissa syntynyt, Loimaallakin ammattiaan harjoittanut värjärimestari Johan Limnell perusti Multavierun alueelle nykyisen Verkapihan ja Kutomonkadun väliseen kortteliin värjäämön, kutomon ja jauhomyllyn. Muutaman vuoden hän oli jo Turussa pitänyt pientä värjäämöä nykyisten Yliopiston- ja Aninkaistenkadun kulmassa. Ensimmäiset tehdasrakennukset pystytettiin aivan joen rantaan, mutta ne paloivat maan tasalle jo 1876. Seuraavana vuonna Limnell ja joukko kauppiaita ja säätyläisiä perustivat uuden "Multavieru-osakeyhtiön", joka rakensi tehtaan uudelleen, mutta nekin paloivat heti. Limnell joutui henkilökohtaiseen konkurssiin, mutta muut yhtiön taustavoimat perustivat vuonna 1885 "Turun Verkatehdas Osakeyhtiön". 1890-luvulla tehdasalueelle nousi kaksi ensimmäistä kolmikerroksista tiilirakennusta Aug. Heleniuksen ja kaupunginarkkitehti Arthur Kajanuksen piirtäminä. Vuonna 1908 valmistui Frithiof Strandellin piirtämä nelikerroksinen tehdasrakennus. Uudenkaupungin lasitehdas
Uudenkaupungin lasitehdas toimi Uudessakaupungissa vuosina 1681–1685. Tehdas oli Suomen ensimmäinen lasitehdas. Finlaysonin tehdasalue
Kuusvooninkinen on Suomen ensimmäinen tehdasrakennus modernissa mielessä. Tämä perustuu sen kantavaan rakenteeseen, joka on väliseinien sijaan toteutettu valurautapylväin. Rakennukseen asennettiin palonsammutuslaitteisto. Vuonna 1892 se korvattiin automaattisella palonsammutusjärjestelmällä. Tuolloin Kuusvooninkisen ja viereisen TR 2:n yhteiseksi porrastorniksi vuonna 1850 rakennettua tornia korotettiin, jotta sammutusjärjestelmän vesisäiliö saatiin tarvittavalle korkeudelle.
Finlaysonin tehtaanpiippu valmistui vuonna 1899 Siperia-tehdasrakennukseen. Piippu on tiilirakenteinen ja sen korkeus on 65 metriä.Finlayson lopetti tekstiilituotannon alueella 1990-luvun alku­vuosina. Jo sitä ennen, vuonna 1988, oli alueen tulevasta käytöstä järjestetty suunnittelu­kilpailu, jonka voitti arkkitehti­toimisto 8 Studio oy. Alueen uusi asemakaava hyväksyttiin Tampereen kaupunginvaltuustossa vuonna 1995. Metalliteollisuus
Metalliteollisuus alkoi Suomessa 1600-luvulla ruukkiteollisuutena, johon kuului metallien perusteollisuutta ja metallituotteiden valmistamista. Teollistumisen alettua 1800-luvulla syntyi konepajateollisuus ja ruukkien yhteyteen perustettiin konepajoja, joiden tuotteina oli esim. rautatiekalustoa, laivoja ja erilaisia koneita. Konepajat ja telakat syrjäyttivät ruukit 1900-luvun vaihteessa. Tiilitehdas
Suomessa on toiminut aikojen saatossa satoja tiilitehtaita, joista suurimmat ovat nykyään toiminnassa olevat laitokset ja pienimmät ovat olleet esimerkiksi kartanoiden omaan käyttöön tiiliä tuottaneita, vain kesäaikoina toimineita tiilitehtaita. Tiiliteollisuuden huippuaika oli 1900-luvun alussa. Vielä 1960-luvulla tiilitehtaita oli Suomessa yli 250. Nykyään ala on voimakkaasti keskittynyt muutamalle yritykselle suurten investointien ja energiaintensiivisen prosessin johdosta. Frenckellin paperitehdas
Frenckellin paperitehdas oli Tampereella Tammerkosken varrella sijainnut paperitehdas, jossa käynnistettiin Suomen ensimmäinen paperikone vuonna 1842. Tehtaan juuret juontuivat Suomen ensimmäiseen paperitehtaaseen, jonka Abraham Häggman oli perustanut samalle paikalle jo vuonna 1783. Rengas (ajoneuvo)
Maailman ensimmäinen talvirengas oli Suomen Gummitehdas Oy:n valmistama "Kelirengas", joka kehitettiin vuonna 1934 kuorma-autoille. Myös renkaiden nastoitus on suomalainen keksintö 1930-luvulta, mutta yleisempään käyttöön nastarenkaat tulivat vasta 1960-luvulla. Ensimmäisiä nastanvalmistajia olivat suomalaiset Kometa ja Tikkakoskella yhä toimiva nastatehdas, nykyiseltä nimeltään Tikka Spikes. Ensimmäisiä nastoitettavaksi kehitettyjä talvirenkaita oli Nokia Hakkapeliitta. Nastarenkaita kehitti 1960-luvulla myös kilpa-autoilijana tunnettu vihtiläinen S. P. J. Keinänen. Rakennusliike Puolimatka
Yritys aloitti ensimmäisenä Suomessa teollisen rakennustoiminnan vuonna 1963 ja vuotta myöhemmin käynnistettiin oma suunnittelutoiminta. Puolimatkan tytäryhtiö Rakennusvalmiste Oy (myöhemmin Parma Oy) perusti Forssaan Suomen ensimmäisen rakennuselementtitehtaan, jonka yhteydessä toimi myös ikkuna-, ovi- ja kalustetehdas. Elementtirakentamisen myötä Puolimatka otti käyttöön Suomen ensimmäiset torninosturit, jotka tulivat tutuiksi etenkin uusien lähiöiden rakennustyömailla. Ensimmäiset ulkomaiset projektinsa Puolimatka aloitti vuonna 1972 Neuvostoliitossa ja toteutti sen jälkeen liki 20 vuoden aikana merkittävän määrän kansainvälisestikin hyvin mittavia hankkeita. Yritys oli yksi Neuvostoliittoon suuntautuneita rakennushankkeita varten perustetun Finn-Stroi Oy:n pääosakkaista. Kotimaassa Puolimatkan suuria rakennuskohteita olivat mm. Malminkartanon lähiö Helsingissä sekä Kaivokselan ja Myyrmäen lähiöt ja Tiedekeskus Heureka Vantaalla. Tilikaudella 1984–1985 Puolimatka-konsernin liikevaihto oli yli 2,5 miljardia markkaa ja sen palveluksessa oli 6609 työntekijää. Yrityksen vuonna 1983 valmistunut pääkonttori sijaitsi Helsingin Käpylässä. Cembrit
1930 Suomen Mineraalin oma tehdas valmistui ja tuotanto muutti Helsingin Tapanilaan. Tapanilan tehtaassa valmistettiin sileitä seinä- ja kattolevyjä sekä asbestipahvia. Vuonna 1955 Lohjan maalaiskunta tarjosi Suomen Mineraalille 15 hehtaarin tonttia vuokralle Tapanilan tehtaan tuotantotilojen jäätyä liian pieniksi ja tuotanto aloitettiin Muijalassa tammikuussa 1959. Asbestipitoinen sementtilevy sai nimityksen mineriitti. Saman vuoden marraskuussa Paraisten Kalkkivuori Osakeyhtiö osti Muijalan ”mineriittitehtaat” Suomen Mineraalilta. Cloetta Suomi
Cloetan historia alkaa vuodesta 1899, jolloin puolalaissyntyinen Nuchim Bonsdroffin vuonna 1890 perustama Helsingfors Nya Karamellfabrik laajentaa toimintaansa perustamalla sivuliikkeen Turkuun. Turkulainen siirtomaakauppias Rudolf Gardberg osti makeistehtaan vuonna 1910. Tehtaan nimeksi tuli Hellas. Vuonna 1920 ensimmäisen makeistehtaansa Kokkolaan, Oy Huhtamäen Tehtaat – Huhtamäki Fabriker Ab, perustanut Heikki Huhtamäki osti tappiokierteeseen ajautuneen Makeistehdas O.Y. Hellaksen vuonna 1931. Syntyi Huhtamäki-Hellas Oy, joka laajensi toimintaansa muun muassa elintarvike-, pakkaus- ja lääketeollisuuteen. Nukkekoti
Suomen ensimmäiset nukkekodit oli tehty kaappeihin, eivätkä ne olleet niin hohdokkaita kuin keskieurooppalaiset esikuvansa. Kuopiossa 1888–1897 toiminut Lelutehdas Suomi valmisti nukkekotikalusteita. Oy Suomalainen Lelupaja (myöh. Oy Helylä) 1909–1935 valmisti jugend-henkisiä huonekaluja ja nukkekoteja. Taiteilija Carl Magnus von Wright (1850–1898) opiskeli puunveistoa ja teki vaaleanpunaisen pienoishuvilan, jossa on kiinteä katto ja seinät - sillä ei voi leikkiä, mutta sen ikkunoista voi ihailla täydellistä sisustusta. Lasten nukkekodit yleistyivät vasta sotien jälkeen. (ref: Kauneimmat nukkekotini) Tämä huvila on nykyisin Kansallismuseossa.
Suomen Nukkekotiyhdistys on perustettu 1991, ja siihen kuuluu noin 700 jäsentä. Teollisuuskoulu
Vuonna 1885 Suomen senaatti antoi asetuksen jolla perustettiin Suomeen kolme suomenkielistä ja kolme ruotsinkielistä teollisuuskoulua. Koulut olivat kaksivuotisia ja oppilailta vaadittiin vähintään 17 vuoden ikä, kansakoulun tiedot ja työskentely vähintään parin vuoden ajan jossain teknillisessä ammatissa. Kouluja perustettiin Helsinkiin, Turkuun, Viipuriin, Tampereelle, Vaasaan ja Kuopioon. Opetuskielenä oli suomi Tampereella, Viipurissa ja Kuopiossa; muissa kouluissa opetuskieli oli ruotsi. Taloudellisten syiden vuoksi koulujen perustaminen päätettiin porrastaa tapahtumaan vaiheittain ja viimeiseksi jäänyt Viipurin teollisuuskoulu aloitti toimintansa vasta 1898. Valtion Tykkitehdas
Valtion Tykkitehdas (VTT) perustettiin vuonna 1936 eduskunnan päätöksellä valmistamaan Suomen puolustusvoimille tykkejä ja peruskorjaamaan vanhaa tykkikalustoa. Nykyään tehdas on Metson Rautpohjan tehdas. Typpi (yritys)
Sodan jälkeisenä aikana Suomi pyrki omavaraisuuteen elintarviketuotannossaan ja tätä tarkoitusta varten piti perustaa lannoitetehdas. Valtioneuvoston päätöksellä tehdas perustettiin Ouluun vuonna 1950. Tehdas rakennettiin Takalaanilaan valtion maille ja tuotanto tehtaassa alkoi syksyllä 1952. Tehdasalueen yleissuunnitelman ja vanhimmat rakennukset suunnitteli arkkitehti Alvar Aalto. Rakennuksista on jäljellä muun muassa tehtaan konttorirakennus, korjaamo, tutkimuskeskus, pari tehdasrakennusta ja tehdasalueen ulkopuolelle Oulujoen rantaan rakennetut henkilökunnan ja tehtaanjohtajan asuintalot. Tammikuussa 1963 tehtaalla sattui , jossa sai surmansa kymmenen ihmistä. Tehtaan toiminta käynnistyi kuitenkin nopeasti uudelleen. Yleinen suomalainen teollisuusnäyttely 1876
Yleinen suomalainen teollisuusnäyttely 1876 oli Suomen ensimmäinen kotimaista teollisuutta ja taidetta esitellyt messutapahtuma, joka pidettiin kesällä 1876 Helsingin Kaivopuistossa. Leiraksen lääkeainetehdas
Leiraksen lääkeainetehdas on tehdas, joka aloitti lääkeaineiden valmistuksen vuonna 1960. Se oli Suomen ensimmäinen lääkeainetehdas. Margariini
Maatalousmaissa margariini koettiin uhaksi voille. Suomessa margariinin valmistus oli kiellettyä vuoteen 1909. Kasvisvoin valmistaminen oli sen sijaan tulkinnanvarainen kysymys, ja niinpä Suomen ensimmäinen margariinitehdas aloittikin tuotantonsa vuonna 1908 Turussa valmistamalla nimenomaan kasvisvoita. Varsinaisesti Suomen margariiniteollisuus käynnistyi vasta ensimmäisen
maailmansodan jälkeen, jolloin ankaran rasvapulan takia ja voimakkaan markkinoinnin johdosta margariinin käyttö yleistyi.
Valtio käynnisti oman margariinitehtaansa Helsingin Sörnäisissä vuonna 1924. Tehdas suljettiin vuonna 1992. Suomen varhaisteollisuus
Puunjalostusteollisuuden alkuna voidaan pitää vesisahoja joita perustettiin Suomeen jo 1500-luvulla. Vuonna 1533 Halikon talonpojat myivät Flemingille sahamyllyn paikan Hossostenkoskelta. Mahdollisesti jo tätä ennen uskotaan Naantalin luostarin harjoittaneen sahaustoimintaa vesisahalla. Juhani Pohjanpalo
Verstas toimi aluksi 25 neliön pajarakennuksessa Kalajoella. Sen yhteyteen oli ehditty jo rakentaa rautavalimo kun tehdasrakennus paloi 1888. Yrityksen toiminta jatkui kuitenkin tästä vastoinkäymisestä huolimatta ja 1895 perustettiin uusi tehdas Kokkolan Ykspihlajaan. Juhani Pohjanpalo ryhtyi johtamaan Kokkolan tehdasta kun muut veljekset ja isä jäivät Kalajoen tehtaalle. Kalajoella toiminta jatkui vielä noin kymmenen vuotta mutta vähitellen kaikki valmistus siirtyi Kokkolan tehtaalle. Konepaja
Suomessa konepajateollisuudella on pitkät perinteet, mutta toisen maailmansodan jälkeen konepajateollisuudesta kasvoi sotakorvausten myötä merkittävä teollisuuden ala. Ensimmäinen konepaja Suomen alueelle perustettiin vuonna 1837 Fiskariin. Vuonna 1841 Valtion hienomekaaninen konepaja sai keisari Nikolai I:ltä luvan yksikön perustamiseen, jotta Suomen autonomisen alueen mekaanista kehitystä voitaisiin edistää. Nykyään yritys toimii nimellä Protoshop. Kuitulevyteollisuus
Kuitulevyteollisuus on 1900-luvun alkupuolella käynnistynyt teollisuudenala. Ensimmäiset kuitulevytehtaat perustettiin tuohon aikaan Englantiin ja Yhdysvaltoihin. Suomeen perustettiin ensimmäinen kuitulevytehdas vuonna 1931. Kuitulevyteollisuus kasvoi sotavuosien jälkeen voimakkaasti, kun uudisrakentaminen vilkastui ja sahateollisuuden jätteille haettiin jatkojalostusmahdollisuutta. Kuitulevyteollisuuden tuotannollinen huippu saavutettiin 1970-luvun alussa, kun tuotanto oli 250 000 tonnia. Nykyisin Suomessa on kaksi toimivaa kuitulevytehdasta. Savijärven tervatehdas
Savijärven tervatehdas oli Lammilla Hämeenlinnassa nykyisellä Evon retkeilyalueella sijaitsevan Savijärven ja Rahtijärven yhdistävän puron länsirannalla sijainnut tervatehdas. Tehdas aloitti toimintansa 1864 ja se lienee toiminut 1800-luvun lopulle saakka. Tehdas oli ensimmäisiä Suomeen perustettuja tervatehtaita jotka käyttivät tuotannossaan teollisia menetelmiä. Finlayson
Finlayson sai alkunsa skotlantilaisen James Finlaysonin 1820 perustamasta konepajasta ja valimosta Tampereella. Silloinen tehdas valmisti karstaus- ja kehruukoneita villan ja pellavan kehruuta varten. Yritys menestyi kuitenkin heikosti, sillä koneet eivät käyneet kaupaksi. Finlayson siirtyikin koneiden valmistuksesta puuvilla- ja villalangan kehruuseen sekä kankaan kudontaan. Suomen puuvillateollisuuden alkuna pidetään vuotta 1828, jolloin Finlaysonin tehtaasta tuli puuvillatehdas. Jo vuonna 1831 puuvillalankojen myynti ulottui kaikkialle Suomessa. Puuvillatehdas nousi Suomen suurimmaksi tehtaaksi 1840-luvulla ja Pohjoismaiden suurimmaksi 1850-luvulta aina 1920-luvulle. Pohjoismaiden ensimmäiset sähkövalot syttyivät Finlaysonin tehtaalla vuonna 1882. 1900-luvulle tultaessa Finlaysonilla oli työntekijöitä noin 3 300. Yhtiö laajeni yritysostoin myös muovi- ja sahateollisuuteen. Arthur Sommer
Sommer perusti 1875 Suomen ensimmäisen kenkätehtaan Tampereelle nykyisen Puisto-Emmauksen tontille (Hämeenpuisto 14). "Jalintehtaan" nimellä tunnettu tehdas toimi aina vuoteen 1887 saakka. Tehtaan koneet tulivat Englannista ja enimmillään se työllisti 25 henkilöä. Sommer lopetti tehtaan työntekijöiden liiallisen alkoholin käytön aiheuttamien ongelmien takia. Auran sokeritehdas
Sokeritehtaan suunnitteli kaupunginarkkitehti Georg Theodor Chiewitz, ja se muodostui neljästä suuresta punatiilisestä rakennuksesta. Se oli ensimmäinen varta vasten teollisuuslaitokseksi suunniteltu rakennuskokonaisuus Suomessa, ja siitä alkoi punatiilisen teollisuusrakentamisen perinne. Tuotanto alkoi vuonna 1859, ja Auran sokeritehtaasta tuli pian yksi Turun suurimmista työnantajista. Vuosien 1913–1914 paikkeilla työntekijöitä oli 166 ja tuotantoa 8 miljoonaa kiloa toppasokeria vuodessa, mikä vastasi 23 prosenttia Suomen koko sokerituotannosta. Raakasokeri tuotiin Karibianmeren saarilta kuten Kuubasta ja Jamaikalta. Tehdas (televisiosarja)
Sarjan alkujaksot kertovat Marmisen työläisperheestä. Myöhemmin sarja saa yhteiskunnallisia sävyjä. Ensimmäinen kausi kertoo menestyvästä tehtaasta ja toisella kaudella tehdas kohtaa vaikeuksia. Kolmas kausi kertoo, millainen Suomi on lähitulevaisuudessa, ja pohtii, voiko Suomessa olla kenkäteollisuutta. Suomen Gummitehdas
Suomen Kumitehdas hankki vuonna 1918 osake-enemmistön puunjalostusalalla toimineesta "Nokia Oy":stä ja vuonna 1922 enemmistön Suomen Kaapelitehdas Oy:stä. Parinkymmenen seuraavan vuoden aikana Suomen Kumitehdas hankki enemmistöosuudet konkurssin tehneestä Osakeyhtiö Nurmesta (1930), "Savion Kumitehdas Oy":stä (1932) ja Tampereella toimineesta "Kumiteollisuus Oy":stä (1937). Tässä vaiheessa Suomen Kumitehdas hallitsi jo suomalaista kuminvalmistusta.
Savion tehtaalla valmistettiin vuodesta 1935 erilaisia teknisen kumin tuotteita sekä tehtiin telanpäällystystä. Viipurin lähellä Vahvialassa sijainneessa Oy Nurmen entisessä selluloosatehtaassa valmistettiin 1930-luvulla lattianpäällysteitä ja kumikorkoja. Sodan jälkeen valmistui vielä uusi tuotantolaitos 1956 Vammalaan. Nurmi (Vahviala)
Nurmi oli Vahvialan toinen merkittävä teollisuustaajama. Nurmin kylään Kintereenkosken äärelle oli ensimmäinen saha perustettu jo 1700-luvulla. Vuonna 1860 Kintereenkosken rannalle perustettiin puuhiomo, joka muutettiin paperitehtaaksi vuonna 1866. Vuosina 1875-1891 Nurmin kylässä toimi Hackman & Co:n Nurmen hienotaetehdas, joka valmisti muun muassa aterimia. Tehdas valmisti myös tavallisiin jalkineisiin kiinnitettäviä Nurmis-luistimia, jonka tyyppisiä luistimia kutsuttiin pitkään "nurmiksiksi". Nurmissa toimivat 1930-luvulla Oy Nurmi Ab:n selluloosatehdas, Nurmen Tehdas Oy:n saippua-, huopajalkine- ja luistintehtaat, Kinteren mylly, Nurmen Saha Oy:n saha ja Vahvialan Sähkö Oy:n voimalalaitos. Otava (Mikkeli)
Otavan suurin teollisuuslaitos on nykyään heinolalaisen Versowood Oy:n omistama saha. Ensimmäinen saha Otavaan perustettiin 1891. Tämä Otavan Koivusaha Oy oli norjalaisessa omistuksessa, ja se sijaitsi hieman eri paikassa kuin nykyinen. Stora Enson Veitsiluodon tehtaat
Veitsiluoto Oy oli Suomen valtion vuonna 1932 perustama metsäteollisuusyhtiö. Yhtiö perustettiin kahden Metsähallituksen eli valtion omistaman sahan perustalle. Sahat olivat 1922 perustettu Veitsiluodon saha Veitsiluodon saarella Kemin edustalla ja vuonna 1903 perustettu Kevätniemen saha Lieksassa. Veitsiluodossa yhtiöllä oli lisäksi vuonna 1930 käynnistynyt sellutehdas. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Kemissä. Paperin valmistus Veitsiluodossa alkoi vuonna 1955 ja kymmenen vuotta myöhemmin saarella oli jo neljä paperikonetta. Viides kone lisättiin vuonna 1972. Axel Wilhelm Wahren
Vuonna 1838 Wahren muutti Suomeen. Aluksi hän vuokrasi ja uudisti Jokioisten Verkatehtaan, josta tuli myöhemmin Tampereen Verkatehdas (nykyisin Tamfelt). Riitaannuttuaan Jokioisten kartanon kanssa hän siirtyi Loimijoen vartta yläjuoksulle päin ja perusti vuonna 1847 kehräämön ja vuonna 1854 kutomon nykyisen Forssan kaupungin alueelle. Tästä syntyi Suomen ensimmäinen maaseudulle perustettu teollisuusyhdyskunta. Kehräämön perustamisen teki mahdolliseksi niin sanottu "Myllysopimus". Vuonna 1859 kehräämö ja kutomo yhdistyivät Forssan Osake Yhtiöksi. Vuonna 1872 Wahren kuului Kymi Oy:n perustajiin sekä oli vaikuttamassa Suomen Yhdyspankin perustamiseen. Vuonna 1934 Oy Forssa Ab sulautui Finlayson Co:hon. Suomen Vanutehdas
Tehdas alkoi valmistaa 1911 kemiallisesti puhdistettua vanua ja seuraavana vuonna myös maitosiivilävanua, terveyssiteitä ja sidonta-aineita. Vuonna 1912 rakennettiin myös paperitehdas jonne tuli yksi yankee-tyyppinen paperikone. Tässä tehtaassa valmistettiin värillisiä pullopapereita. Yrityksen toiminta oli kuitenkin tappiollista ja niinpä se joutui konkurssiin 23. helmikuuta 1913. Tehtaan toiminta jatkui kuitenkin vuokrasopimuksen nojalla. Tehtaankoulu
Tehtaankoulu on historiallinen, teollisuuslaitoksen ylläpitämä koulu, joka huolehti tehtaan työntekijöiden lasten alkeisopetuksesta. Suomessa tehtaankouluja oli 1600-luvulta 1900-luvun puoliväliin. Pohjoismaiden ensimmäiset tehtaankoulut perustettiin Ruotsiin 1600-luvun alkupuolella. Vuosisadan puolivälissä niiden opetussuunnitelma oli jo varsin laaja sisältäen esimerkiksi latinan alkeisopetuksen. Näin oli muun muassa Ruotsissa Avestassa ja Kemiön Tjudassa. Tehtaankouluissa käytettiin 1800-luvun alkupuoliskolla Bell–Lancasterin opetusjärjestelmää, jossa varttuneemmat oppilaat opettajan johdolla opettivat aloittelevia koululaisia. Järjestelmää käytettiin vielä 1867 perustetussa Forssan tehtaan koulussa, mutta se väistyi kansakoulujärjestelmän kehittyessä. Suomen varhaisteollisuus
Suomen varhaisteollisuus tarkoittaa niitä teollisuuden muotoja, joita Suomessa esiintyi ennen 1800-lukua, ennen ensimmäistä teollista vallankumousta ja fossiilisten polttoaineiden käyttöön ottoa. Suomen Kaapelitehdas
Yhtiön edeltäjä oli Arvid Wikströmin 1912 perustama "Suomen Punomatehdas Oy", jonka Ab Gottfr. Strömberg Oy osti vuonna 1916. Strömberg luovutti punomatehtaan vuonna 1917 uudelle perustetulle yhtiölle Suomen Kaapelitehdas Osakeyhtiölle, johon tuli Strömbergin lisäksi useita muita osakkaita. Strömbergin jouduttua taloudellisiin vaikeuksiin vuonna 1922 kaapelitehtaan enemmistöomistajaksi tuli Suomen Gummitehdas Osakeyhtiö, joka omisti ennestään Nokia Aktiebolag -yhtiön osake-enemmistön.
Kaapelitehtaan tehdasrakennus, nykyinen Merikortteli sijaitsi 1920-luvulla Helsingissä Pursimiehen-, Merimiehen- ja Telakkakatujen varrella. Uusi kaapelitehdas rakennettiin 1939–1944 Salmisaareen ja sitä laajennettiin vielä 1954. Vuonna 1961 avattiin uusi tehdas Pikkalaan Kirkkonummelle jonne tuotantoa alettiin siirtää Salmisaaresta. Valmet (traktori)
Valtion Metallitehtaat perustettiin sotien jälkeen vuonna 1946. Tämän valtionjohtoisen metalliyrityksen tehtävänä oli aluksi tuottaa erilaisia tavaroita sotakorvauksia varten. Kun Suomi oli selvinnyt niistä, entisessä tykkitehtaassa Jyväskylän Rautpohjassa ruvettiin suunnittelemaan ja rakentamaan suomalaista traktoria. Traktorin moottoriksi valittiin aluksi englantilaisen insinööri Douglas Pobjoyn suunnittelema, yksisylinterinen moottori, jonka teho oli 12 hevosvoimaa (Pobjoy menehtyi paluulennolla sattuneessa lento-onnettomuudessa ja myös luonnokset traktorista tuhoutuivat). Prototraktori ei kuitenkaan toiminut odotetulla tavalla, tai ei ainakaan sen moottori. Laitteen käynnistäminen tuotti niin paljon ongelmia, ettei sellaisella voimanlähteellä varustettua maataloustraktoria voinut laskea markkinoille, mistä johtuen pääjohtaja Yrjö Vesa määräsi prototyypit romutettavaksi. Ensimmäisten Valmet 15 -traktorien koonti alkoi vuonna 1951. Valmet 30 malli oli ensimmäinen dieselkäyttöinen traktori. Kuokkastenkoski
Kuokkastenkosken ensimmäinen teollisuuslaitos, saha, valmistui 1840 Alanivaan, jossa alettiin sahata tukkipuita koti- ja ulkomaan markkinoille. Sahan sijainti koskessa oli siihen aikaan välttämätöntä, mutta jo muutaman vuoden kuluessa ongelmaksi koitui valmiin tavaran kuljetus. Tukkien uitto eteenpäin Pielisen yli ja jokia pitkin Joensuuhun sahalle oli huomattavasti halvempaa, kuin valmiin sahatavaran lastaus ensin veneisiin, niillä Kaltimoon ja sieltä talvisin hevosilla edelleen Joensuuhun. Alussa useita kymmeniä työllistänyt ja ympäri vuoden toiminut saha joutui kilpailutilanteen vuoksi seisottamaan toimintaansa osan vuodesta. Pisimmillään saha oli kokonaan seisonnassa vuodesta 1854 vuoteen 1856, koska Venäjän vienti vaikeutui itämaisen sodan tähden ja oli ongelmallista vielä sen jälkeenkin. Kilpailu Joensuun sahojen kanssa kiristyi ja lopulta Antti Juhana Mustonen Joensuusta osti sahan 1861 ja siirsi sen toiminnan Pielisjoen alajuoksun Utrankoskeen, Utraan. John Jacob von Julin
Vuonna 1822 Julin osti Fiskarsin rautaruukin ja perusti sinne vuonna 1827 valimon. Vuonna 1832 hän perusti Suomen ensimmäisen hienotakomon ja 1837 Suomen ensimmäisen mekaanisen konepajan, joka valmisti seuraavana vuonna ensimmäisen suomalaisen laivahöyrykoneen. Paperikone
Suomessa paperin valmistus alkoi vuonna 1667 Pohjan pitäjän Thomasbölessä. Tuolloin paperi valmistettiin käsityönä. 1800-luvulla Suomessa toimi toistakymmentä paperitehdasta, joista vain kaksi koneisti tuotantonsa. Maamme ensimmäisen paperikoneen hankki Frenckellin suku v.1841 Tampereelle, 1853 hankittiin seuraava paperikone Tervakoskelle. Lasipaino
Vuonna 1968 Suomeen perustettiin ensimmäinen autotehdas, joka solmi sopimuksen tuulilasien ja sivulasien toimittamisesta Lasipainon kanssa. Samalla Lasipainossa aloitettiin karkaistun lasin valmistus. Toiminta kasvoi vauhdilla ja Ylöjärven tehdasta laajennettiinkin 1960-luvun lopulla joka vuosi. Muoviteollisuus
Suomen ensimmäinen muovitehdas oli Sarvis Oy, joka perustettiin vuonna 1921. Sarvis valmisti maitopohjaisesta kaseiinimuovista nappeja, solkia ja muita tarve-esineitä Tampereella. Vuonna 2011 Suomessa oli noin 600 muovituotteita valmistavaa yritystä, jotka työllistivät runsaat 11 000 henkeä. Tuotannon jalostusarvo oli 993 miljoonaa euroa ja osuus 3,2 prosenttia koko maan teollisuuden jalostusarvosta. Suomen varhaisteollisuus
Ruukkiteollisuus alkoi 1600-luvulla. Se oli käsitti metallien perusteollisuutta ja metallituotteiden, lähinnä työkalujen, valmistamista takomalla ja valamalla manufaktuuripajoissa. Huomattavimpia 1600-luvulla perustettuja ruukkeja olivat Teijon, Mustion, Antskogin, Billnäsin, Fagervikin ja Fiskarsin ruukit. Jalo Syvähuoko
Syvähuoko suunnitteli lähes kaikki tarvitsemansa rakennuskoneet itse yrityksessään "Rakennuskonepaja Oy", joka oli useamman vuosikymmenen ajan ainoa rakennuskonetehdas Suomessa. Syvähuoko kehitti esimerkiksi Suomen ensimmäisen betonimyllyn ja yhdistetyn tiili- ja laastihissin, sekä työntökärryt betonin siirtoon. Hänen innovaatioihinsa kuuluivat myös tienpäällystyskone, jolla suoritettiin ensimmäinen koneellisesti valmistettu betonitie Suomessa 1930 sekä ensimmäiset Suomessa käyttöönotetut nosturit rakennustyömailla. Suomen varhaisteollisuus
Teollinen raudan tuotanto oli varhaisteollisuuden tärkeimpiä muotoja. Suomessa raudan tuotanto perustui kaivosrautaan, mutta myös järvi- ja suomalmiin. Erik Fleming avasi ensimmäinen rautakaivoksen Lohjan Ojamossa vuosina 1538–1540. Rautamalmi jalostettiin masuuneissa hiilen kanssa raaka- eli takkiraudaksi. Masuunit tuottivat aluksi rautaa pääasiassa sotatarviketuotantoon, kuten tykkien raaka-aineeksi. Vanajan Autotehdas
Ensimmäiset Yhteissisu Oy:n nimissä valmistetut S-21:t koottiin Suomen Autoteollisuuden Helsingin tehtaalla. Tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta sen arvioidaan olleen korkeintaan joitain yksilöitä. Lopullista tuotantopaikkakuntaa ei ollut vielä tässä vaiheessa päätetty. Sopiva maa-alue löytyi lopulta Vanajan kunnasta; katsottiin että paikalle olisi helppo rakentaa pistoraide ja sen lisäksi vieressä oli kalliomuodostelma, jota pidettiin sopivana maanalaisten tuotantotilojen valmistusta varten. Tehtaan rakennustyöt päästiin aloittamaan keväällä 1944. Ajanpuutteen ja kustannussäästöjen takia maanalaisten tilojen louhiminen keskeytettiin alkuvaiheessa ja paikalle päätettiin rakentaa tavanomainen tehdashalli. Harjannostajaisia vietettiin marraskuussa 1944 jatkosodan jo päätyttyä. Lähelle rakennettiin myös asuinrakennuksia henkilöstöä varten. Suomen lentokoneteollisuus
Lentokoneteollisuus syntyi Suomeen aikaisin, jo vuonna 1921. Tällöin perustettiin Ilmavoimien lentokonetehdas (I.V.L tai IVL) Suomenlinnaan. Esimerkiksi Ruotsin Saab-lentokonetehdas perustettiin vasta vuonna 1939 - toki Ruotsissa oli rakennettu lisenssivalmisteisia koneita tätä ennen asevoimien varikoilla ja esimerkiksi Enoch Thulinin lentokonetehtaalla. Oman lentokonetehtaan perustaminen oli ensimmäisen maailmansodan jälkimainingeissa syntyneissä valtiossa yleistä, eräänlainen osoitus maan nykyaikaisuudesta. IVL oli Ilmailuvoimien hallitsema sotateollisuuslaitos, kun esimerkiksi tykkitehtaat olivat Puolustusministeriön alaisia. Valtaosa Suomen ilmailuteollisuudesta kytkeytyi Ilmavoimiin aina 1990-luvun loppuun asti, jolloin Patria on päässyt mukaan muun muassa Airbus A380-koneiden osatuotantoon, ts. siviilituotantoon. Autoilun historia Suomessa
Ensimmäinen Suomessa tehty auto oli Tammerfors Linne- och Jern-Manufaktur Ab:n (Tampereen Pellava- ja Rauta-Teollisuus Oy, myöhemmin Tampella) konepajan tehtaan omaan käyttöön vuosina 1907–1909 rakentama kuorma-auto. Auto oli muistitiedon mukaan käytössä pari vuotta, minkä jälkeen se varastoitiin. Tämän tiettävästi höyrykäyttöisen auton myöhemmät vaiheet ovat hämärän peitossa. Tamperelainen seppä Edvard Mendelin rakensi vuoden 1910 tienoilla omaan käyttöönsä kolmipyöräisen moottoriajoneuvon, joka muistutti ulkonäöltään lähinnä hevoskärryjä. Kerrotaan, että Mendelin lähti ajamaan autollaan Poriin, mutta hylkäsi ajokkinsa kesken matkan siihen tulleen toimintahäiriön vuoksi. Nokia (kaupunki)
Emäkoski perattiin 1700-luvulla, minkä ansiosta alueelle syntyi runsaasti lisää viljelysmaita, mutta itse koski käytti vielä 1800-luvun puolivälissä vain kolmea pientä myllyä. Insinööri Fredrik Idestam rakennutti kosken partaalle puuhiomon, Nokian ensimmäisen teollisuuslaitoksen, vuonna 1868. Puuhiomo muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1871, jolloin sen nimeksi tuli Nokia Oy. Yritys aloitti paperin tuotannon vuonna 1880 ja vuonna 1885 sen yhteyteen rakennettiin Suomen ensimmäinen sulfiittiselluloosatehdas. Tehtaiden yhteydessä toimivat myös saha, mylly ja tiilitehdas. Tehtaiden toiminnalle ratkaiseva edistysaskel oli Tampereen-Porin rautatien valmistuminen vuonna 1895; Nokia Oy:n omille kuljetuksille rata oli avattu Tampereelle saakka jo vuonna 1893. Teollinen toiminta vilkastui entisestään, kun Suomen Gummitehdas Oy muutti Helsingistä Nokialle vuonna 1903. Kumitehdas aloitti autonrenkaiden tuotannon vuonna 1932 ja autojen talvirenkaiden valmistuksen vuonna 1937 ensimmäisenä maailmassa. Vuonna 1921 aloitti toimintansa Nokian Kutomo Oy (nykyisin Nanso Group Oy). Vuonna 1941 valmistui SOK:n Nokian mylly. Turku 1900-luvulla
Turussa toimi 1950-luvulla kolme polkupyörien ja mopojen tekijäyritystä: Tunturi, Pyrkijä ja Suomen ensimmäinen polkupyöränvalmistaja, vuonna 1904 aloittanut Suomen Polkupyörä- ja Konetehdas. Elektroniikkateollisuutta edustivat Asa-Radio ja yhä toimiva Teleste, lääke- ja kemianteollisuutta Leiras, Fincos ja Farmos. Alueen runsaisiin savivaroihin perustuvia tehtaita olivat Kupittaan Savi, Pukkilan kaakelitehdas ja Wärtsilän omistama Turun Posliinitehdas. Nybyn lasitehdas
Suomeen perustettiin 1700-luvun jälkipuoliskolla yhteensä 12 lasitehdasta eli -ruukkia, joista yksi oli Nybyssä Olhavassa. Sinne ruukin perusti ja sen omisti oululainen kauppias ja hovineuvos (Kustaa III:n vuonna 1788 myöntämä arvonimi) Johan Nylander (1742–1810). Tehdas sai alun perin perustamisluvan Oulun Toppilaan tammikuussa 1780, mutta alueelle rakennettiin tervavarasto, Oulun Tervahovi, ennen kuin Nylander sai tehtaan rakentamisen käyntiin. Uuden luvan hän sitten anoi Olhavaan, ja se myönnettiin 18. syyskuuta 1782. Tehdas aloitti toimintansa syksyllä 1784. Suomen Kaapelitehdas
Kaapelitehdas laajensi toimintaansa elektroniikan ja tietokoneiden alueille, kun yhtiön elektroniikkaosasto ja laskentakeskus perustettiin keväällä 1960. Yhtiön laskentakeskuksen ensimmäinen tietokone Elliott 803 otettiin käyttöön Salmisaaressa syksyllä 1960. Joulukuussa 1961 laskentakeskuksen pääkoneeksi tuli Siemens 2002. Kaapelitehdas edusti Suomessa Siemensin, ranskalaisen Bullin ja amerikkalaisen General Electricin tietokoneita ja reikäkorttikoneita. Tietokoneosasto erotettiin omaksi yksikökseen 1963. Vuonna 1967 tapahtuneen fuusion jälkeen kaapelitehtaan elektroniikka- ja tietokoneosastoista muodostettiin yksi Nokian neljästä teollisuusryhmästä, joka sai nimekseen "Nokia Elektroniikka". Näyttely
Suomessa pantiin toimeen ensimmäinen teollisuus­näyttely vuonna 1876 Helsingissä. Ensimmäinen yleinen kansainvälinen näyttely oli Lontoon maailmannäyttely vuonna 1851.