Mitä tarkoittaa pääuoma?
Joki
Joki on suuri luonnon muovaama maanuoma, jossa virtaa vettä. Useimpien jokien kuljettama vesi on peräisin yläville maille osuneista sateista. Joki voi saada lisää vettä myös lähteistä. Aluetta, jolle satanut vesi valuu joen uomaan, kutsutaan "valuma-alueeksi". Tämän alueen rajat ovat vedenjakajia. Pääuoma on joki, johon kertyy useiden jokien vettä. Pääuoma päättyy joen suuhun: joko suurempaan jokeen, suureen järveen tai mereen. On myös sisäisiä valuma-alueita, joista vesi voi poistua vain haihtumalla. Joen alkupäätä kutsutaan yläjuoksuksi, loppupäätä alajuoksuksi. "Sivujoki" on joki, joka päättyy suurempaan jokeen. Jokien virtaamat vaihtelevat, ja usein on vaikea sanoa kumpi yhdistyvistä uomista on suurempi. Tällöin toinen näistä on sovittu pääuomaksi. Jokea pienempiä vesireittejä ovat puro ja oja.
Pääasema
Pääasemalla voidaan tarkoittaa: Kulttuurinen pääoma
Taloudellinen pääoma viittaa kansantalouden tuontantovälineisiin, joilla tuotetaan materaalisia hyödykkeitä kuten elintarvikkeita ja teollisuuden tuotteita. Kaikki materiaalinen, esimerkiksi maa, mineraali, biodiversiteetti, tehdas, työvoima, voidaan muuttaa tuotantovälineiksi, jolloin sitä voidaan muokata muuksi tavaraksi tai muuksi pääoman muodoksi. Pääomaa käytetään lisäpääoman hankkimiseksi, eli pääomalla voi hankkia muita pääoman muotoja. Pääomalla on taipumus kasautua ja liikkua harvempien omistajien käsiin. Kapitalistinen talousjärjestelmä perustuu kansallisvaltion laein ja väkivaltakoneiston voimin turvattuun taloudellisen pääoman yksityisomistukseen. Tyhjiötekniikka
Halutun paineen muodostavaa pumppua kutsutaan "pääpumpuksi". Jos pääpumppu ei pysty toimimaan yhteydessä ilmanpaineeseen, siihen yhdistetään "taustapumppu". Pumppua, joka tyhjentää kammiota alussa ilmanpaineesta pienempiin paineisiin, kutsutaan "esipumpuksi" tai "karkeapumpuksi". Esipumppaus tehdään pääpumpun läpi tai ohi joko taustapumpulla tai erillisellä pumpulla. Suurtyhjiöalueelle pääsemiseksi on käytettävä vähintään kahta erilaista pumppua, koska mikään pumpputyyppi ei pysty saavuttamaan suurtyhjiötä suoraan ilmanpaineesta lähtemällä. Mustanaamio
"Pääkalloluola" on Mustanaamioiden ensimmäinen asumus. Se on pääkalloa ulkoapäin muistuttava luola, joka sijaitsee laaksossa viidakon sisimmässä osassa. Kääpiöheimolaisten asuttamaan laaksoon pääsee vesiputouksen tai erään ahtaan luolan läpi. Luolan suuaukosta pääsee valtaistuinsaliin, jossa Mustanaamio vastaanottaa vieraansa. Salista avautuu käytävät muihin huoneisiin kuten radiohuoneeseen, jossa on nykyaikaiset välineet yhteydenpitoon ja muiden tukikohtien vahtimiseen. Muita huoneita ovat ”pienempi aarrekammio”, jossa ovat lahjoituksina saadut kulta- ja jalokiviaarteet ja muut pienemmät kalleudet. Sen kautta mennään ”suurempaan aarrekammioon”, josta löytyy sellaisia tavaroita kuin Excalibur-miekka, Aleksanterin timanttimalja, Kleopatran surmannut käärme, Rolandin torvi ja Caesarin laakeriseppele. Pääkalloluolassa on myös hautaholvi, jonne kaikki Mustanaamion esi-isät on haudattu. Hautaholvin vieressä on myös toinen hautaholvi, jonne on haudattu Mustanaamioiden ystäviä, esimerkiksi 13. Mustanaamion vaimon veli Jean Lafitte, Karibianmeren merirosvopäällikkö. Yhdessä huoneessa on edellisten Mustanaamioiden käyttämät puvut ja eräässä huoneessa on esi-isien päiväkirjat. Pään luusto
Pään luusto () käsittää kaikki pääkallon luut ja siihen liittyvät luut. Pääkallon pohjan muodostaa takaraivoluun pars basilaris ja kitaluu, lateraalinen osa muodostuu parillisesta ohimoluusta, niskan puoleinen osa muodostuu takaraivoluun pars squamosasta ja pars lateralis:sta, aivo-ontelon katon muodostavat otsaluu, päälaenluu sekä inkaluu ja nenän puoleisen seinän muodostaa seulaluu. Pääkallon luut ovat yleensä nuorilla eläimillä kiinni toisissaan rustoliitoksilla, mutta liitokset luutuvat iän myötä. Muita pään luita, jotka kiinnittyvät pääkalloon, ovat kasvojen luut, yläleukaluu, alaleukaluu, välileuanluu, suulaenluu, siipiluu, vannasluu, kieliluut sekä korvan luut, joita ovat alasinluu, jalustin ja vasaraluu. Epämuodostuma
Epämuodostuma tarkoittaa elimeen kohdistuvaa rakenteellista epänormaaliutta, joka kyetään havaitsemaan heti syntymän jälkeen. Epämuodostumia ovat esimerkiksi vaillinaisesti kehittyneet tai kokonaan puuttuvat raajat ja elimet, yhteensulautumat (esimerkiksi sirenomelia) ja raajojen virheasennot kuten kampurajalka. Suomalaisilla yleisimpiä synnynnäisiä epämuodostumia ovat huuli- ja suulakihalkiot. Veri
Kun sydämen vasen kammio supistuu, veri pumppautuu suurimpaan valtimoon, aorttaan. Siitä haarautuu yhä pienempiä valtimoita kaikkialle kehoon. Pienimmät haarat ovat hiussuonia, joita on tiheässä kaikissa kudoksissa. Niissä verestä siirtyy ravintoaineita ja happea jokaiseen soluun, ja samalla soluissa syntyneet kuona-aineet siirtyvät vereen. Hiussuonet yhtyvät yhä suuremmiksi laskimoiksi, joita pitkin veri virtaa takaisin sydämen oikeaan kammioon, ja kierto alkaa alusta. Pääoma (taloustiede)
Kirjanpidossa pääoma jakautuu kahteen lajiin, joita ovat oma pääoma ja vieras pääoma. Nämä esitetään taseessa Vastattavaa-puolella. Holomuussi
Holomuussi tai holomoossi on varsinaissuomalainen perinneruoka, joka tarkoittaa keitettyä sianlihaa ja sen keitinliemessä kypsennettyä juuressosetta. Juureksina käytetään lanttua, perunaa ja porkkanaa, ja keitetty liha paloitellaan soseen joukkoon. Holomuussi on ollut kylmien vuodenaikojen yleinen ruoka Turun saaristossa. Se on Sauvon pitäjäruoka. Olut
Eri oluttyyppien erot eivät ole aina selvästi rajattuja, eikä mitään kansainvälistä panimoita sitovaa ohjeistoa ole. Perinteisesti oluet nimettiin valmistusseutujensa mukaan. Nykyinen oluiden tyyppiluokitus perustuu pitkälti olutasiantuntija Michael Jacksonin 1970-luvulla kirjoissaan kehittämään järjestelmään, jossa oluet jaetaan pääluokkiin käymistapansa mukaan:Teknisesti ottaen spontaanikäymisellä valmistetut oluet ovat pintahiivaoluita, mutta ne lasketaan tavallisesti omaksi pääluokakseen, koska ne poikkeavat huomattavasti muista oluttyypeistä. Liuos
Liuos on seos jossa kaksi tai useampia aineita on sekoittunut toisiinsa muodostaen yhtenäisen faasin. Liuos on kyseessä silloin, kun ainehiukkaset eivät ole havaittavissa edes mikroskoopilla eivätkä saostu liuoksen seistessä suljetussa astiassa. Yleensä liuoksesta puhuttaessa tarkoitetaan nestemäisiä seoksia, jotka syntyvät jonkin aineen liuetessa nestemäiseen liuottimeen, mutta laajemmassa mielessä liuos voi olla myös kiinteä aine tai kaasu. Päähuivi
Päähuivi on värillinen kaulan tai pään ympärillä pidettävä liina. Päähuivia kutsutaan myös "bandanaksi" hindin kielen sanan "badhnu" mukaan. Nykyisin päähuvi viittaa puuvillaisiin tai joskus silkkisiin kangasneliöihin, joihin on painettu yksinkertaisia kašmir- tai pallokuvioita. Tavallisesti päähuivit ovat sivumitaltaan noin 55 senttiä vastaan 40 senttiä. Miehet pitävät niitä joko rintataskussa tai housujen etutaskussa. Sivupuomi
Sivupuomi eli vesipuomi on puinen tai teräksinen laivan kyljestä sivulle ulkoneva tanko, johon voidaan kiinnittää vene laivan ollessa ankkuripaikalla. Laivan kulkiessa sivupuomi on käännettynä kyljen suuntaiseksi. Luuydin
Luuydin () on kudosta, joka täyttää pitkien luiden yhtenäiset ydinontelot. Luuydinontelo sijaitsee hohkaluukerroksen sisäpuolella. Punaisen luuytimen kantasolujen yksi solulinja johtaa kypsien punasolujen kehittymiseen, toinen granulosyyttien ja monosyyttien kehittymiseen ja kolmas imusolujen kehittymiseen. Verihiutaleet muodostuvat luuytimessä kuroutumalla irti luuytimen jättisoluista, megakaryosyyteistä. Peräsuoli
Peräsuoli () on paksusuolen loppuosa, jonka kautta uloste ja ilma poistuvat peräaukosta. Ihmisellä peräsuoli on noin 12–15 cm pitkä ja se alkaa paksusuolen loppuosan, sigmasuolen, jälkeen. Pääkirjoitus
Pääkirjoitus on sanoma- ja aikakauslehden aloitussivulla sijaitseva, päätoimittajan hyväksymä mielipidekirjoitus, joka kertoo lehden kannan ajankohtaiseen aiheeseen. Käsiteltävä aihe on tavanomaisesti lehden samassa numerossa ilmestynyt uutinen. Usein toimitus päättää yhteisesti pääkirjoituksen aiheen ja sen kirjoittajan. Suurissa lehdissä pääkirjoituksen tekee erityinen artikkelitoimittaja ja pienemmissä päätoimittaja tai aiheen parhaiten tunteva toimittaja. Sanomalehdessä voi olla useampia pääkirjoituksia, joiden yhteydessä voidaan julkaista muitakin asiaan liittyviä kirjoituksia (esimerkiksi vierailevilta asiantuntijoilta). Aikakauslehdissä pääkirjoitusta voidaan käyttää lehden sisällön lyhyeen esittelyyn. Lautuma
Lautuma (: "livor" 'sinelmä', "mors" [gen."mortis"] 'kuolema') on kuoleman jälkeen ruumiin iholle ilmaantuva violetinpunainen väritys. Lautuma johtuu punasolujen vajoamisesta painovoiman vaikutuksesta alimpiin verisuoniin, koska verenkierto on pysähtynyt. Kokemäenjoki
Porin keskustassa Kirjurinluodolta alkaa joen nykyinen suistomaa, josta käytetään myös nimityksiä Kokemäenjoen luodot tai Porin luodot. Kokemäenjoen pääuoma Luotsimäenjuopa ja sen jatkeena oleva Isojuopa jatkavat luoteeseen noin 9 km ja ensin manittu erottaa 5,5 km pitkän Hanhiluodon ja viimeksi mainittu 2,7 km pitkän Täiluodon mantereesta. Länteen jatkaa Raumanjuopa, josta erkanee Hanhiluodon jälkeen Huvilajuopa, josta edelleen haarautuu Lanajuopa Kvistinluodon jäädessä näiden väliin. Kvistinluodon pohjoispäässä Huvila- ja Lanajuopa yhtyvät Hevosluodonjuovaksi, jonka länsipuolelle jää 4,5 km pitkä Hevosluoto. Hevosluodon länsipuolella kulkee 5,0 km pitkä Raumanjuopa, joka yhtyy Hevosluodonjuopaan, ja jatkaa Kyläsaarenjuopana merelle. Seuraavat 5 km ovat matalien luotojen ja ruohikkoisen suiston aluetta. Voloma (joki)
Joki saa alkunsa samannimisestä järvestä ja laskee Seesjärveen entisen Suontaleen kylän luona. Tärkeimmät sivujoet ovat Amindomaoja, Talvijesjoki ja Pelkula. 1900-luvulle saakka Volomajokea käytettiin puutavaran uittoon, jota varten on rakennettu kaksi patoa. Päähallintopaikka
Suomessa nimitys päähallintopaikka otettiin käyttöön suurlääniuudistuksen yhteydessä, koska monet "läänien pääkaupungit" menettivät asemansa siirryttäessä suurlääneihin ja maakuntiin. Joen uoma
Jokiuomat voidaan jakaa tyypiltään kolmeen eri luokkaan. Suoria uomia on etenkin jokien yläjuoksulla, jossa on voimakas virtaus. Suorassa uomassa eroosio on hyvin voimakasta. Meanderoiva joki on sellainen, jonka uoma mutkittelee huomattavasti. Meanderoiva uoman määritelmän mukaan uomaan vedetty viiva on 1,5 kertaa pidempi kuin päätepisteiden väliin vedetty suora viiva. Tällaisia jokiuomia syntyy laaksoihin, joissa on hienoa sedimenttiä. Palmikkojokia syntyy alueille, joiden korkokuva on matala, ja joissa joki kuljettaa runsaasti irtoainesta mukanaan. Palmikkojoki muodostuu useista rinnakkaisista uomista, jotka muuttavat paikkaa, erkanevat ja liittyvät toisiinsa uudestaan. Pääomalaina
Pääomalaina esitetään yrityksen taseessa lähtökohtaisesti vieraassa pääomassa. Pääomaaina esitetään joko lyhytaikaisen tai pitkäaikaisen vieraan pääoman ensimmäisenä eränä. Jos pääomalainan, tai sen osan, lyhennykseen on aikaa vähemmän kuin 12 kuukautta, laina tai lainanosa kuuluu lyhytaikaiseen vieraaseen pääomaan. Muilta osin se kuuluu pitkäaikaiseen vieraaseen pääomaan. Pääkone
Pääkone tarkoittaa laivassa käytettävää moottoria, joka työntää sitä eteenpäin. Nykyään pääkone on melkein poikkeuksetta dieselmoottori, mutta myös turbiinit mm. kaasuturbiini ja höyryturbiini saattavat olla pääkoneina. Mäntähöyrykonetta ei enää nykyään pääkoneenä käytetä. Laivoissa on myös toinen koneryhmä pääkoneen lisäksi; apukoneet. Ne pitävät laivan sähköverkkoa yllä ja hoitavat myös laivan lämmityksen. Apukoneiden ansiosta laivan pääkonetta ei tarvitse käyttää satamassa. Pääoma (taloustiede)
Pääomaa ovat hyödykkeet, joilla on seuraavat ominaisuudet: Pääomatulo
"Pääoman puhdas tuotto" tarkoittaa pääoman tuottoa (pääomatuloa) sen jälkeen, kun tuotosta on vähennetty pääoman hallintakustannukset eli omaisuuden hoitoon käytetyn työajan arvo. Pääoman tuotto vaihtelee valtavasti: finanssisijoitusten tuotto on korkea, asuinkiinteistöjen vuokratuotto on yleensä 3–4 % vuodessa, kun taas käyttötilivarojen tuotto on inflaation vuoksi jopa negatiivinen. Auma
Auma on kumpumainen rakenne lähinnä maataloustuotteiden säilyttämiseen ulkosalla. Aumat ovat joko pyöreitä tai pitkulaisia ja tarkoitettu muutaman päivän, viikon tai yli talven kestävään varastointiin. Ihmisen anatomia
Ihmisen verisuonet jaotellaan kahteen ryhmään; valtimoihin ja laskimoihin. Laskimot tuovat hiilidioksidipitoista ja muita epäpuhtauksia sisältävää verta ruumiin eri osista sydämeen. Valtimot vievät runsashappista ja vähähiilidioksidista verta ruumiin eri osiin, josta ne palautuvat takaisin sydämeen laskimoita pitkin. Poikkeuksena ovat keuhkovaltimot, ne kuljettavat hiilidioksidipitoisen veren sydämestä keuhkoihin. Ihmiskehon päävaltimo on aortta, joka on samalla paksuin verisuoni. Aivokasvain
Aivokasvain on keskushermostossa sijaitseva kasvain. Aivokasvain voi olla hyvänlaatuinen kasvain tai pahanlaatuinen kasvain eli syöpä. Yleisin aivokasvain on gliooma, jotka saavat alkunsa gliasoluista. Aivokasvaimen hoito ja ennuste riippuu paljon sen laadusta ja sijainnista. Hyvänlaatuiset ja selkeärajaiset kasvaimet saadaan parannettua leikkauksella, mutta vaikeimmille kasvaimille ei ole kunnollista hoitoa. Jos kasvainta ei pystytä leikkaamaan kokonaan, sitä voidaan hoitaa myös säde- tai solunsalpaajahoidolla. Pääoma (taloustiede)
Käsitteitä "pääoma" ja "varallisuus" pidetään toisinaan synonyymeinä, kun taas toisinaan ne erotetaan toisistaan. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma sisältää vain ihmisen luomaa varallisuutta. Tämän määritelmän mukaan maa ja luonnonvarat ovat varallisuutta mutta eivät pääomaa, koska ihminen ei ole kartuttanut niitä itse. Sisämoottori
Sisämoottori eli keskimoottori on vene- ja laivakäyttöön tarkoitettu propulsiojärjestelmä. Sisämoottoreiksi kutsutaan yleensä veneiden moottoreita ja laivakäytössä nimenä on pääkone erottamassa näitä moottoreita laivalle sähkövirtaa tuottavista apukoneista.
Sisämoottori on aluksen perään tai keskelle sijoitettu moottori, josta voima johdetaan potkurinakselin ja yleensä vaihteiston kautta potkuriin. Sisämoottoriratkaisussa voidaan myös vesisuihkupropulsiota. Perämoottorista sisämoottori eroaa aluksen sisällä olon suhteen ja sisäperämoottorista akselivedon suhteen. Molemmista sisämoottorijärjestely eroaa siten, että siinä missä perämoottorin tai perävetolaitteen kääntäminen ohjaa alusta, sisämoottorialuksessa ohjaus tapahtuu peräsimen ja mahdollisesti keulapotkurien avulla. Tällainen järjestely on ohjattavuudeltaan huonompi erityisesti taaksepäin liikuttaessa kuin perämoottori, sisäperämoottori tai ruoripotkuri. Pääsana
Pääsanaksi kutsutaan kielitieteessä sanaa, johon määritteet viittaavat. Lauseiden pääsanat saadaan esiin muun muassa konstituenttianalyysin avulla. Pääsanan synonyyminä on aiemmin ollut edussana, mutta näiden välille on myöhemmin pyritty tekemään eroa siten, että edussana on lausekkeen ydin, joka voi edustaa kokonaisuutta yksinkin, pääsana taas sana, josta jokin toinen sana, esimerkiksi määrite, tai lauseke riippuu. Päätykolmio
Päätykolmio eli frontoni on klassisessa arkkitehtuurissa palkiston ja kattorakenteiden rajaama kolmiomainen tai kaarimainen alue, joka on usein koristeltu reliefein. Päätykolmio sijoitettiin yleensä rakennusten ovi- tai ikkuna-aukkojen yläpuolelle. Aivoaneurysma
Aneurysma on suhteellisen usein molemminpuolinen. Jos toinen puoli vuotaa, kannattaa toisenkin puolen tila tarkistaa. Päätös toisen puolen pullistuman kirurgisesta hoidosta on tapauskohtainen. Hoitona on leikkaus, joka suoritetaan mahdollisimman pian. Leikkauksessa kirurgi viiltää potilaan päänahkaan ensin viillon, niin että päästään käsiksi kalloon. Kalloon porataan neljä reikää "ruuduksi" eli yksi ylös, alas, vasemmalle ja oikealle. Kallon alapuolella on herkkä, latinalaiselta nimeltään dura mater -osa, joka viilletään auki yhtä kulmaa lukuun ottamatta ja sen alta löytyy aivopuoliskot. Aivopuoliskot erotetaan toisistaan erityisillä erottimilla. Mikäli operaatio on onnistunut ja oikea paikka valittu, pitäisi aneurysma olla näkyvillä tässä vaiheessa. Aneurysman kaulaosaan laitetaan puristin, niin ettei siihen enää pääse verta. Päänsärkyjä on odotettavissa jonkin aikaa operaation jälkeen. Pään ja käden valtimorunko
Pään ja käden valtimorunko () on ensimmäinen ja suurin aortankaaresta haarautuvista valtimoista. Pian haarautumisensa jälkeen se jakautuu kahteen osaan; oikea yhteinen kaulavaltimo (), sekä oikea solisvaltimo (). Myooma
Myooma on kohdun lihaksen hyvänlaatuinen kasvain.
Myoomista ei yleensä ole potilaalle haittaa eivätkä ne ole vaarallisia. Pahanlaatuisiksi eli syöpäkasvaimiksi ne eivät muutu. Joskus ne voivat sijainnistaan ja koostaan riippuen kuitenkin aiheuttaa kipua, painon tunnetta, tihentynyttä virtsaamistarvetta, lisääntynyttä vuotoa ja jopa anemiaa. Lukuisat tai suuret myoomat voivat olla joissakin tapauksissa myös riski raskauden kululle. Myoomia suositellaan seurattavaksi säännöllisesti. Koska myoomat ovat hormoniriippuvaisia kasvaimia, ne yleensä pienenevät ja jopa häviävät menopaussin jälkeen. Vaihdevuosi-iässä ilmaantuva ja nopeasti kasvava myooma pyritään yleensä hoitamaan nopeasti, sillä kyseessä voikin olla pahanlaatuinen kasvain. Pystyuuni
Pystyuuni on tiilestä muurattu varaava tulisija. Uunissa on ruotsalaisten noin vuonna 1800 kehittämä sisussysteemi, jossa palokaasut nousevat ylös ja laskevat uunin sivuja alas poistuen piippuun alareunasta. Pystyuuni on melko taloudellinen uuni, sillä se pystyy sitomaan noin 80 % puun sisältämästä energiasta (alempi lämpöarvo). Suutin
Suutin on neste- tai kaasuvirtausta suuntaava ja kuristava osa. Moottorissa suutin on kaasuttimen osa, jonka lävitse polttoaine kulkee ja sekoittuu kaasuttimen läpi virtaavaan ilmaan ja lopulta seos kulkeutuu imukaulan kautta moottoriin. Suutin sijaitsee kohokammiossa yleensä keskellä kaasutinta. Suuttimia on eri kokoisia ja sen koolla voidaan säädellä seoksen rikkautta eli kuinka paljon polttoaine-ilma-seoksesta on polttoainetta. Sylinteriin pääsevän polttoaineseoksen suhde on oltava oikea ja tämän takia suuttimia onkin tarjolla eri suuruisia. Autoissa suuttimia ei nykyään tarvita kaasuttimien käytön vähennyttyä kun on siirrytty vähäpäästöisempään ruiskutusjärjestelmään toisin kuin moottoripyörissä ja mopoissa. Pääoma (taloustiede)
Käyttöpääoma on se osa yrityksen pääomasta, joka tarvitaan päivittäisen toiminnan kattamiseen. Kaasusumu
Kaasusumulla tarkoitetaan tähtitieteessä tähtienvälisessä avaruudessa olevaa kaasu- ja pölypilveä. Koska avaruus on lähes täydellinen tyhjiö, pienitiheyksinenkin aine voi siitä erottua. Yleensä sumut ovat myös useiden, jopa satojen valovuosien kokoisia. Sumujen tiheydet ovat yleensä maassa aikaansaataviin tyhjiöihin verrattuina huomattavasti harvempia rakenteeltaan; maapallon kokoinen pilvi kaasusumua painaa vain muutaman kilogramman. Spektroskoopisesti mittaamalla on saatu selville sumujen koostumuksia. Ne sisältävät muun muassa vetyä ja heliumia. Niissä saattaa olla myös molekyylejä, kuten alkoholia ja metaania. Niissä on myös jonkin verran pölyä, siis kiinteitä hiukkasia. Vety on niissä yleisin, kuten muuallakin maailmankaikkeudessa, ja se saa aikaan erityisesti valokuvissa näkyvän punaisen värin. Kaasusumut liittyvät usein tähtien syntyyn tai kuolemaan."Diffuusisumu" on yhteisnimitys kaikille valaiseville tai heijastaville sumuille. Pääjalkaiset
Pääjalkaiset ovat kaksikylkisesti symmetrisiä eläimiä, joiden pääosat ovat vaippa, pää sekä päähän suoraan liittyvät lonkerot. Lonkeroita käytetään sekä saalistukseen että liikkumiseen. Useimmilla nykylajeilla, so. mustekaloilla, lonkeroita on 8 tai 10 ja niissä on vaihteleva määrä imukuppeja. Helmiveneillä lonkeroita voi olla kymmeniä mutta imukuppeja ei ole. Lonkeroiden keskellä sijaitsee suu, jossa on kaksi papukaijannokkaa muistuttavaa vahvaa kitiinileukaa sekä raastinkieli (radula). Kaikki pääjalkaiset ovat petoja, jotka syövät muun muassa äyriäisiä ja kaloja. Pudas
Alkuperäisessä merkityksessään Pohjois-Pohjanmaalla sanan pudas merkitys on joen historiallinen sivu-uoma joka on yleensä aiheutunut jää-, tai muusta padosta, joka on hetkellisesti pakottanut joen virtauksen pois varsinaisesta uomastaan. Virtaava vesi on tehnyt pääuoman rinnalle sivu-uoman pehmeään maaperään. Myöhemmin uusi uoma on jäänyt rauhallisesti virtaavan veden osuudeksi, ja jopa tukkeutunut lahdeksi, lammeksi tai suoksi. Putailla onkin havaittavissa selkeä kehityskierto: aluksi uusi pudas on virtaava ja hiekkapohjainen. Myöhemmin pudas kasvaa umpeen ja soistuu puhtaana pitävän virtauksen puuttuessa. Putaan elinkierto alkaa usein uudestaan joidenkin vuosikymmenten jälkeen kun uusi jääpato tukkii joen pääuoman ja virtaus käy putaan kautta puhdistaen sen mudasta ja lieoista. Putaiden flora ja fauna ovatkin tyypillisesti hyvin rikkaita ja erikoisia putaan luonteen virtaveden, lammen ja suon alati muuttuvana ekosysteeminä. Putaan nimellä kutsutaan myös uoman rinnalla olevaa saarta tai nientä esm. Kollajan Mörköpudas (kartoissa Punkkisaari) ja Puukkopudas. Putaita ei ole vielä tyypitetty EU:ssa erityiseksi luontotyypiksi, mutta asiaa viedään eteenpäin. Kovakalvonalainen verenvuoto
Kovakalvonalainen verenvuoto eli subduraalihematooma on kallonsisäinen verenvuoto, jossa aivojen kovakalvon eli duran alle pääsee vuotamaan verta joko aivokudoksen tai aivojen verisuoniston vaurion seurauksena. Vuoto on yleensä peräisin laskimoista, ja se syntyy useimmiten fyysisen päävamman seurauksena. Subduraalihematooma diagnosoidaan pään kuvantamistutkimuksella, kuten tietokonetomografialla. Hoito on tavallisesti kirurginen, mutta pienet verenvuodot saattavat parantua itsestäänkin. Epitalamus
Epitalamus () on väliaivojen tumake. Sen osia ovat muun muassa umpieritysjärjestelmään kuuluva käpylisäke, trigonum habenularis, sekä aivosarven alla sijaitseva ydinjuova. Se yhdistää limbistä järjestelmää muihin aivojen osiin, kuten keskiaivoihin. Joen uoma
Uoman muotoon vaikuttaa maaperä, jolla joki virtaa. Pääsääntöisesti hienorakeisessa tai saviperäisessä maastossa uomasta tulee jyrkkärinteinen, kun karkeassa maaperässä, kuten soralla, uomasta tulee loivarinteinen. Maaperä vaikuttaa myös uoman leveyteen. Lisäksi tavallisesti uoma on leveämpi alajuoksultaan. Uoma voidaan jakaa virtapaikkoihin ja suvantoihin. Veden mukana kulkeva kiintoaines kasautuu etenkin suvantopaikkoihin. Aine kasaantuu särkiksi uoman rannoille tai keskelle uomaa, jonne voi syntyä myös pysyvämpiä saaria. Puujoen alue
Valuma-alueen pääjoki on Heinäjoki, joka saa alkuunsa Metsäkulman länsipuolelta Viialan- ja Loukkusoilta, mutta osa vedestä on peräisin Sammaslähteestä. Pääjokeen yhtyy lähinnä koillispuolelta tulevat Rompsunkorvenoja, Sammaljärvenoja, Hauki- ja Lähdeoja. Sammaljärvenoja lähtee Sammaljärvestä, johon laskevat Kiialan Rajalammin laskuoja, Taka-Venon ja Keski-Venon yhteinen laskuoja sekä Löyttylammi, Vehkalammi ja Pahalammi yhteistä ojaa myöten. Sammaljärvenojaan yhtyy Isosuon kohdalla Saukonlammin ja Mäyränlammin yhteinen laskuoja. Aivan Sammaljärvenojan alajuoksulle yhtyy Kärmelammin laskuoja. Heinäjoen alajuoksulla siihen yhtyy Haukijoki, joka on pieni Haukilammin laskuoja. Haukilammiin laskevat Harjunlammi ja pieni Kakarilammi. Haukijokeen laskevat vetensä myös Oinaslammi, ja kun joki muuttuu Lähdeojaksi, siihen yhtyy erään toisen Haukilammin oja. Juuri
Juuri on joko pääjuuri tai lisäjuuri. Pääjuureksi kutsutaan selvästi yhtenäistä, paksua, suoraan alaspäin tunkeutuvaa juurta, jollainen on muun muassa voikukalla. Lisäjuuri taas haarautuu moneen, lähellä maanpintaa laajalle ulottuvaan juurihaaraan. Lisäjuuri on muun muassa heinäkasveilla. Munuaisvaltimo
Munuaisvaltimot () ovat verisuonia, jotka lähtevät vatsa-aortasta heti ylemmän suolilievevaltimon alapuolelta ja jotka vievät hapekasta verta molempiin munuaisiin. Ne kulkevat munuaisten sisään munuaisportin kautta. Ihmisen ollessa lepotilassa noin neljäs- viidesosa aortassa kulkevasta verestä menee munuaisiin, joten munuaislaskimot ovat sen mukaisesti suuria verisuonia. Munuaisvaltimon vuoto on suurin piirtein yhtä vaarallinen kuin aortassa tapahtuva vuoto. Häntätumake
Häntätumake (lat. "nucleus caudatus") on useiden eläinlajien aivoissa sijaitseva tyvitumake. Häntätumaketta pidetään tärkeänä osana aivojen oppimis- ja muistijärjestelmää. Pääoma (taloustiede)
Pääoma (saks. "das Kapital") on taloustieteellinen käsite, jolla tarkoitetaan varoja. Pääoman lyhenne kansantaloustieteessä on K. Keuhkot
Kumpaankin keuhkoon johtaa oma pääkeuhkoputkensa, jotka kulkevat sisään keuhkonportiksi kutsutun alueen kautta. Pääkeuhkoputket haarautuvat keuhkoputkiksi, keuhkoputket ilmatiehyiksi ja ilmatiehyet keuhkorakkuloiksi eli alveoleiksi, joissa kaasujen vaihto hengitysilman ja veren välillä tapahtuu. Ihmisellä on noin 300 miljoonaa keuhkorakkulaa. Valtimo (anatomia)
Valtimo () on paksuseinäinen verisuoni, joka kuljettaa verta sydämestä poispäin. Valtimo kuljettaa happea ja ravintoaineita veren mukana kudoksille. Poikkeuksen tekevät keuhkovaltimot, jotka vievät hiilidioksidipitoisen veren keuhkoihin hapettumaan. Ruumiin päävaltimo on aortta. Päässälasku
Päässälaskulla tarkoitetaan matemaattisten laskutoimitusten suorittamista mielessä, ilman apuvälineitä. Käsien ja eleiden käyttö muistiapuna sekä itsekseen mumina katsotaan yleensä kuuluvan päässälaskun piiriin, laskutoimitukset kynällä ja paperilla sen sijaan eivät. Pääoma (taloustiede)
Pääoma on yrityksen tuotannontekijä. Yritys tarvitsee pääomaa toiminnan käynnistämiseen ja ylläpitoon. Sijoitettaessa pääomaa yritykseen sijoitus tehdään tavallisesti rahana. Pääomasijoitus voidaan tehdä myös apporttina, millä tarkoitetaan jotain ei-rahallista omaisuutta kuten esimerkiksi koneita tai laitteita. Auma
Perinteisen maatalouden aikaan kuivuneista toukoviljalyhteistä koottiin toisinaan pellolle pyöreitä reilun puolentoista metrin korkuisia aumoja puintia odottamaan. Ruislyhteistä pystytettyä vastaava rakenne oli paljon korkeampi ja sitä sanottiin keoksi tai ruislavaksi. Kuivaheinästä koottu talvisäilytyskasa ei ole koskaan nimeltään auma, vaan sen nimenä on pyöreämuotoisena keko tai suova ja pitkänomaisena pieles. Oma pääoma
Oma pääoma (lyh. OPO) on se osa yrityksen pääomasta, jolla ei ole takaisinmaksuvelvollisuutta, toisin kuin vieraalla pääomalla. Oma pääoma koostuu yritykseen sijoitetusta pääomasta, arvonkorotuksista ja yritykseen kertyneistä voittovaroista, joita ei ole maksettu esimerkiksi osinkoina yritykseen sijoittaneille. Oman pääoman määrä näkyy yrityksen taseen "vastattavaa"-puolella. Kurkunpää
Kurkunpää () on nielun ja henkitorven välinen rustoinen rakenne, joka suojaa alempia hengitysteitä nieltäessä sekä osallistuu äänenmuodostukseen. Kurkunpäätä pitää koossa joukko jänteitä ja lihaksia, joita hermottavat saman aivohermon kaksi eri haaraa. Kurkunpäätä verhoaa limakalvo, jossa on lukuisia sylkirauhasia. Ihmisellä kurkunpään ulkoinen tunnusmerkki on yhden sen rustoisen osan muodostama ulkonema, jota sanotaan aataminomenaksi ja joka on yleensä helppo havaita etenkin miesten kaulalla. Nimi aataminomena lienee saanut alkunsa uskosta, että se johtuu kurkkuun takertuneesta "kielletystä hedelmästä" (omena). Epiduraalivuoto
Akuutti epiduraalihematooma (Haematoma epidurale acutum) on akuutti verenkeräymä kovan aivokalvon ja kallonluun välissä. Verenvuoto on kallon sisällä muttei kuitenkaan kosketuksessa aivoihin. Epiduraalihematooma on yleensä lähtöisin aivojen kovakalvon valtimosta, jonka päähän kohdistunut isku tai mahdollisesti murtumalinja on repinyt auki. Usein hematooman kanssa samalla kohdalla kulkee myös pääkallon murtumalinja. Tämä aivovamma esiintyy ennen kaikkea nuorilla, sillä iän myötä kovakalvo kiinnittyy luuhun, ja siksi vanhuksilla epiduraalihematooma on harvinainen. Pääsarja
Pääsarja (engl. "Main sequence" MS) on H-R-kaaviossa kohta, missä suurin osa tähdistä on. Pääsarja on pitkäaikaisin vakaa vaihe tähden kehityksessä. Synnyttyään tähti asettuu pääsarjaan tasapainotilaan. Seulaluu
Seulaluu () on pariton luu, joka muodostaa osan kallonpohjaa ja nenäontelon kattoa. Luussa oleva seulalevy on pienten reikien läpäisemä. Nenästä kulkeutuvat hajuhermosyyt menevät reikien kautta hajukäämeihin jotka ovat isoaivoissa. Seulaluu myös rajoittuu molempiin silmäkuoppiin. Oja
Paikannimen jälkiosana sana "oja" voi suomen länsimurteissa esiintyä sekä luonnonojan (yleiskielessä puron) että kaivetun ojan nimenä, kun itämurteissa ja yleiskielessä pientä luonnonvesiuomaa tarkoittaa sana "puro". Näin esimerkiksi Kuninkoja Turussa on pieni joki tai puro, eikä oja sanan yleiskielisessä merkityksessä. Eteläpohjalaisten murteiden alueella samanlainen "pientä jokea tai sen haaraa" tarkoittava murresana on "luoma". Pääopit
Pääopit (, , suomennettu myös nimellä "Keskeiset opit") on Epikurokselta säilynyt keskeisimpien epikurolaisten filosofisten oppien kokoelma. Se sisältää neljäkymmentä melko lyhyttä aforismia. Ne antavat hyvän yhteenvedon epikurolaisesta etiikasta, mutta eivät käsittele sen taustalla olevia luonnonfilosofisia ajatuksia. Neljä ensimmäistä pääopeista muodostaa epikurolaisen "tetrafarmakoksen", ”neliosaisen lääkkeen”. Pääomatulo
Pääomatuloa ovat pääoman eli varallisuuden omistamisesta kertyvät tulot, joiden hankkimiseen ei tarvita työtä. Pääomatuloa eli pääoman tuottoa on monenlaista: voitto, vuokra, osinko, korko, rojalti, myyntivoitto jne. Pääomatulo-käsitettä käytetään mm. kansantaloustieteessä ja tuloverotuksessa. Joen uoma
Joen uoma tai jokiuoma on joen osa, jossa vesi virtaa normaalin vedenkorkeuden aikana. Uomaa rajaa molemminpuolin ranta. Uoman vasemmaksi rannaksi kutsutaan rantaa, joka on vasemmalla puolen joen virtaussuuntaan nähden eli alavirtaan katsottaessa, ja oikeaksi rannaksi rantaa, joka on oikealla puolella. Nimityskäytäntö on päinvastainen kuin lateraaliviitoitusjärjestelmässä, jossa vasen ja oikea katsotaan ylävirtaan päin. Ihmisen anatomia
Sydämessä on verisuonia, niitä kutsutaan sepelvaltimoiksi. Sepelvaltimoiden tehtävänä on turvata sydämen solujen hapen ja ravinteiden saanti. Sepelvaltimot haaroittuvat suoraan aortasta. Ihmisellä on yleensä kaksi pääsepelvaltimoa: oikea ja vasen. Oikean sepelvaltimon päähaara kiertyy eteis-kammiovälissä oikealle sydämen taakse. Vasemman sepelvaltimon toinen päähaara kulkee alaspäin kammioiden väliseinämän kohdalla ja toinen kiertyy eteis-kammiovälissä vasemmalle sydämen taakse. Osa sepelvaltimoiden verestä kulkee takaisin sydämen eteisiin erityisiä pikkulaskimoita myöten. Vasemman sepelvaltimon verenkierto hidastuu ja saattaa jopa pysähtyä sydämen supistumisen aikana tapahtuvan paineen nousun vuoksi. Oikeassa sepelvaltimossa veri kiertää koko ajan normaalisti. Pääoma (taloustiede)
Pääoma voi olla ”tuottavaa” eli tuotannollista pääomaa kuten tuotantolaitokset, toimistot, koneet ja laitteet, tai ”tuottamatonta” kuten asunnot. Joidenkin määritelmien mukaan pääoma on vain sellaista varallisuutta, jota käytetään tuotantoprosessissa. Tässä yhteydessä esimerkiksi kulta ei ole pääomaa, koska kultaa voi käyttää vain arvon säilyttäjänä. Ilmetynjoki
Pääjärvi on Ilmetynjoen keskusjärvi. Siihen kerääntyy valtaosa valuma-alueen vesistä, joska joenvarren osa valuma-alueesta on kapea. Järven etelärantojen lähellä sijaitsevat lukumääräisesti suuri harjujen väleihin ja peräti suppiin syntyneet järvet ja lammet. Kallistuksen takia vain osa näistä kuuluvat Pääjärven kanssa samaan valuma-alueeseen. Tällaisia järviä ovat muun muassa Kirppulammi, Pitkälammi, Mulkolammi ja Ruoholammi. Päämaja
Päämajalla () tarkoitetaan tässä artikkelissa Suomen sisällissodan, talvisodan, jatkosodan ja Lapin sodan aikaista ylimmän sodanjohdon toimintaympäristöä, "ylipäällikön esikuntaa". Päämaja tarkoittaa paikkaa ja tilaa, jossa ylin sodanjohto pääasiallisesti sijaitsee. Tilapäinen alijohtopaikka, jossa johto ei sijaitse vakinaisesti, on komentopaikka, joita voi olla useita. Ohimoluu
Ohimoluu () kuuluu pääkallon luihin, ja se sijaitsee kallon sivuilla sulkien sisäänsä korvakäytävän, välikorvan ja sisäkorvan. Ohimoluu muodostuu kolmesta toisiinsa liittyneestä osasta: "pars squamosa", "pars petrosa" ja "pars tympanica". "Pars squamosa"n uloke, "processus zygomaticus", kiinnittyy otsaluun samannimiseen rakenteeseen muodostaen silmän ympärille silmäkaaren, "arcus zygomaticuksen". Lisäksi siinä on nivelpinta alaleuan luuta varten. Välikorva ja sisäkorva sijaitsevat "pars petrosa"n onteloiden sisällä. Korvakäytävää puolestaan ympäröi "pars tympanica". Ohimoluu on parillinen luu eli niitä on kaksi, vasen ja oikea. Keuhkoputki
Keuhkoputket "(bronchus)" ovat henkitorvesta keuhkoihin johtavat hengitysteiden osat, jotka kuuluvat alahengitysteihin henkitorven lisäksi. Muut hengityselimet ovat keuhkot ja ylähengitystiet. Ylähengitysteihin kuuluvat nenäontelo sivuonteloineen, nielu ja kurkunpää. Henkitorvi päättyy, kun se jakautuu oikeaksi ja vasemmaksi pääkeuhkoputkeksi. Pääkeuhkoputket kulkevat vasemmasta ja oikeasta keuhkoportista yhdessä laskimoiden ja valtimoiden kanssa keuhkoihin. Keuhkoissa pääkeuhkoputket jakautuvat aina vain pienempiin keuhkoputkiin. Suurempien keuhkoputkien seinämässä on lähinnä rustokudosta, mutta aivan pienemmissä keuhkoputkissa on enää vain sileää lihaskudosta. Pienimmät keuhkoputket päättyvät alveoleihin eli keuhkorakkuloihin, joissa varsinainen kaasujen vaihto hengitysilman ja veren välillä tapahtuu. Keuhkoputkien pintaepiteeli on valekerrostunutta värekarvaepiteeliä eli hengitystie-epiteeliä, jossa on limaa liikuttavia värekarvoja eli siilioita. Värekarvojen sisällä on mikrotubuluksien muodostama rakenne, joka liikkuu liikeproteiinien avulla saaden aikaan värekarvojen liikkeen. Lauseke (kielitiede)
Lauseke on kielitieteessä yhdestä tai useammasta, yleensä peräkkäisestä sanasta koostuva lauseen rakenneosa, joka käyttäytyy ja liikkuu lauseessa yhtenä kokonaisuutena. Lausekkeen sisällä yksi sanoista on pääsana, jonka ympärille lausekkeen sisäinen hierarkia rakentuu. Tälle pääsanalle on tyypillistä, että sitä ei voi poistaa lauseesta vahingoittamatta sen rakennetta ja se voi myös edustaa lauseketta yksinäänkin, mikäli lauserakenteita halutaan yksinkertaistaa. Tyypillisiä pääsanoja ovat verbit ja substantiivit. Kun pääsanaa tarkastellaan edustusmerkityksessä lauseen tasolla, puhutaan edussanasta. Termillä ’pääsana’ puolestaan on hierarkkisuutta ja viittaussuhteita korostava vivahde. Käytännössä pääsana ja edussana ovat usein sama sana, mutta näkökulma vaihtuu termin mukaan. Myooma
Sana "leiomyooma" tarkoittaa sitä, että kyseessä on sileän lihaskudoksen kasvain. Vain noin kaksi prosenttia myoomista sijaitsee kohdunkaulassa. Suurikokoinen myooma kohdunkaulan alueella vaikeuttaa alatiesynnytystä. Keuhkot
Keuhkot () ovat kaksi elintä, jotka kuuluvat hengityselimiin; muita osia ovat ylä- ja alahengitystiet. Ylähengitysteihin kuuluvat nenä sivuonteloineen, nielu ja kurkunpää. Alahengitysteihin kuuluvat henkitorvi, pääkeuhkoputket ja näistä haarautuvat pienemmät keuhkoputket. Turvotus
Turvotuksella (ödeema, edeema, vesipöhö) tarkoitetaan nesteen kertymistä kudokseen soluvälitilaan. Keuhkoissa nestettä voi kertyä myös keuhkorakkuloihin. Normaalisti nestettä poistuu kudoksesta yhtä paljon kuin sinne on kertynyt, mutta erilaiset patologiset tekijät voivat häiritä tasapainoa. Turvotusta esiintyy esimerkiksi tulehdusalueella, liiallisen veden ja natriumin saannin seurauksena, raskauden aikana tai joidenkin lääkkeiden sivuvaikutuksena. Myös eräät systeemiset sairaudet aiheuttavat sitä. Lievä turvotus on yleensä vaaratonta, mutta voimakas turvotus voi aiheuttaa kudokseen hapenpuutteen, lisätä infektion riskiä ja hidastaa vaurion paranemista. Herkimmät elimet ovat keuhkot, joissa nesteen kertyminen estää kaasujenvaihtoa, ja aivot, joissa kallonsisäisen paineen kasvu heikentää verenkiertoa ja voi aiheuttaa hernioitumisen. Pohjukaissuoli
Pohjukaissuoli eli "duodenum" käsittää 20-30 cm ohutsuolen alkuosasta ja alkaa mahanportista. Suurin osa ravintoaineiden imeytymisestä tapahtuu duodenumissa ja jejunumissa. Tämän vuoksi duodenumin seinämä on voimakkaasti poimuuntunut ja siinä on imeytymispinta-alaa kasvattavia mikrovilluksia ja nukkalisäkkeitä. Pohjukaissuolen avartuma on pohjukaissuolen leveähkö alkuosa, jonka sisältö on hapan siihen tulevan mahanesteen vaikutuksesta. Pohjukaissuolen avartumassa on runsaasti erityisiä pohjukaissuolirauhasia, joiden erittämä lima suojaa limakalvon soluja happamalta mahanesteeltä. Jos pohjukaissuolirauhasten toiminta on häiriintynyt, hapan ruokasula saattaa aiheuttaa pohjukaissuolen limakalvoon haavaumia. Pääoma (taloustiede)
Pääoma tarkoittaa taloustieteessä kaikkia ei-inhimillisiä varoja, joita voi omistaa ja vaihtaa markkinoilla. Pääomaa ovat esimerkiksi rahoituspääoma, maa, rakennukset, koneet, kalusto ja patentit. Pääoma sisältää aineellisen ja aineettoman pääoman. Aineellista pääomaa ovat esimerkiksi maa, rakennukset ja koneet. Aineetonta pääomaa ovat mm. patentit ja muut immateriaalioikeudet. Joutomaa
Joutomaa on arvoton eli maatalouteen ja muuhun taloudelliseen hyötykäyttöön sopimaton maa-alue. Metsätaloudessa joutomaaksi määritellään alue, jolla puusto kasvaa vuoden aikana vähemmän kuin 0,1 m³/ha (kuori mukaan luettuna). Tämä tarkoittaa käytännössä ainoastaan yksittäisiä pensastavia ja kituliaita puita. Esimerkiksi lentohietikot, kalliot ja kelvottomat suot ovat joutomaita. Laiva
Laivan uppouma on aluksen kelluessa syrjäyttämän vesimäärän paino tonneina ilmaistuna. Etenkin sota-alusten koko ilmoitetaan käyttämällä uppoumaa. Mikäli kauppa-aluksille ilmoitetaan uppouma, on se silloin lastimerkkiin lastatun aluksen uppouma suolavedessä (1,025 t/m³). Pääoma 2000-luvulla
Ongelman ratkaisuksi kirja ehdottaa globaalia pääomaveroa (varallisuusveroa). Vero perittäisiin vuosittain prosentteina henkilön kokonaisvarallisuudesta (nettovarallisuudesta). Pienimpiä omaisuuksia ei kuitenkaan verotettaisi tai verotettaisiin aivan kevyesti. Alkuvaiheessa vero olisi alueellinen, esimerkiksi Euroopan unionin laajuinen. Veron tuotto käytettäisiin valtionvelan lyhentämiseen. Lyhyt frenulum
Lyhyt frenulum eli frenulum breve on tila, jossa frenulum, terskan alla oleva joustava ihopoimu joka kiinnittyy esinahkaan ja auttaa esinahan vetäytymisessä terskan päälle, on lyhyt ja estää esinahan liikkumista. Frenulumin tulisi tavallisesti olla riittävän pitkä ja joustava mahdollistaakseen esinahan täydellisen vetäytymisen, jolloin se jää sujuvasti erektiossa olevan siittimen taakse. Siittimen frenulum on verrattavissa kielen alaosan alaleukaan kiinnittävään ihopoimuun tai ylähuulen ja ylemmän ikenen väliseen ihopoimuun. Pääryhmä
Pääryhmä tarkoittaa seuraavia asioita: Päänahka
Päänahka on anatominen alue, joka alkaa kasvojen yläpuolelta ja rajoittuu takana ja sivuilla niskaan. Yleensä päänahkaa peittävät hiukset, mutta toisinaan ne ajetaan pois tai ne vanhemmiten tai jonkin sairauden vuoksi lakkaavat kasvamasta. Ihonväristä riippumatta päänahka on usein kalpeahko, koska hiusten alla se ei rusketu. Päänahassa on runsaasti verisuonia, ja siksi pään alueen haavat vuotavat paljon verta. Päänahassa on myös laskimoita, jotka kulkevat kalloluun sisään ja läpi. Siksi alueen haavat on puhdistettava huolellisesti ja tulehdukset hoidettava. Lisäksi päänahassa on mikrobeja enemmän kuin useimmissa ihmiskehon alueissa. Päänahan hygienia on melko arka, koska hiuksien vuoksi se ei puhdistu yhtä tehokkaasti kuin paljas iho. Päänahan ja hiukset voi pestä shampoolla. Aterooma
Aterooma eli valtimonrasvoittuma on ateroskleroosille ominainen suuren tai keskisuuren valtimon sisäkalvon pullistuma, jonka syynä on rasva-aineiden, erityisesti kolesterolin, kertyminen suonenseinämään. Pyhäjärven alue (Tampere)
Valuma-alueella on kaksi pääuomaa, jotka yhtyvät alajuoksulla 300 metriä ennen ojansuuta Nokianvirrassa. Toinen on Kyynioja, joka yhtyy Laajanojaan vasemmalta. Sen pääjärvi on Kyynijärvi, joka sijaitsee Porin ja Tampereen välisen valtatien 11 pohjoispuolella moottoriratojen lounaispuolella. Kyynijärven tulo-oja, joka on Haukijärven laskuoja, kulkee autoratojen alla. Haukijärvi kokoaa kaatopaikan takaa Pieni Koukkujärven, Koukkujärvien ja Kiimalammin vedet. Varsin kaukaa luoteesta yhtyy Kyyniojaan valtatie 11 kohdalla pieni Hirvilammin laskuoja. Vesimuodostuma
Vesimuodostuma on paljon kattavampi nimitys kuin vesistö. Vuoden 1961 vesilain mukaan vesistö on avopintainen sisävesialue, jossa on luonnon muovaamia tai ihmisen tekemiä osia. Laissa on toisaalta pitkä luettelo niistä veteen liittyvistä kohteista, joita ei pidetä vesistönä tai sen osana. Sellaisia ovat oja, noro (pieni puro tai kostea notko), lähde, vesisäiliö, tekolammikko, kaivo tai muu vedenottamo. Vesistön osana ei myöskään pidetä vesiuomaa, jossa ei jatkuvasti virtaa vettä eikä tulvankaan aikana ole riittävästi vettä veneilyä tai uittoa varten. Tällaisessa vesiuomassa eivät kalatkaan juuri pysty liikkumaan. Vesilaissa vesistönä ei siten pidetä merta tai pohjavesimuodostumaa. Pääkaupunki
Pääkaupunki on itsenäisen valtion tai muun hallinnollisen alueen keskus, jossa yleensä sijaitsevat valtionhallinnon päätoiminnot, kuten hallitus ja kansanedustuslaitos. Pääoma (täsmennyssivu)
Pääoma voi tarkoittaa: Suu
Suu () on suuonteloon johtava, esimerkiksi ihmisellä leukojen ja huulien rajoittama aukko. Suu voi viitata myös itse suuonteloon tai kuvaannollisesti sisäänmeno- tai ulostuloaukkoon kuten luolan suuhun tai joen suuhun. Ihmisaivot
Aivoverenvuotoja on useita tyyppejä. Usein vammojen aiheuttamia ovat kovakalvon päällinen eli epiduraalivuoto ja kovakalvon alainen eli subduraalivuoto. Epiduraalivuoto on yleensä valtimovuoto ja subduraalivuoto laskimon vuoto. Nämä ovat nopeasti kuolemaan johtavia tiloja ilman aggressiivista hoitoa, ei niinkään verenhukan vaan aivopaineen nousun takia. Lukinkalvon alainen eli subaraknoidaalivuoto puolestaan voi johtua myös valtimon ja laskimon välisestä epämuodostumasta tai valtimonpullistumasta eli aneurysmasta, joten synty ilman vammaa on tavallinen. Aivojen sisäinen eli intrakerebraalivuoto on käytännössä mahdoton hoitaa operaatiolla. Ohimo
Ohimo on pään osa, joka sijaitsee silmien takana. Ohimon alapuolella sijaitseva luu on nimeltään ohimoluu, jota kutsutaan myös "silmäkulmaksi". Pääoma (taloustiede)
Toisinaan pääomaksi luetaan myös inhimillinen pääoma, jolla tarkoitetaan ihmisen työvoimaa, osaamista, koulutusta ja kykyjä. Inhimillinen pääoma poikkeaa muusta pääomasta siten, että nykyisissä yhteiskunnissa toisen inhimillistä pääomaa ei voi ostaa ja omistaa ainakaan pysyvästi. Orjayhteiskunnissa saattoi orjien inhimillisen pääoman omistaa. Orjia saattoi ostaa ja myydä ja orjia voi siten tarkastella myös taloudellisena pääomana. Verisuoni
Ihmisen suurin verisuoni on aortta. Sydämen supistuessa hapekas ja ravintopitoinen veri työntyy aorttaan ja keuhkovaltimorunkoon. Valtimoita pitkin veri saapuu kudosten hiussuoniin. Ravintoaineita, happea ja nestettä siirtyy solujen väliseen tilaan hiussuonten seinämien läpi, josta ne edelleen päätyvät solujen käyttöön. Samalla siirtyy vereen muun muassa hiilidioksidia ja muita kudokseen syystä tai toisesta päätyneitä kuona-aineita. Hiussuonia on noin millimetrin välein lähes kaikissa kudoksissa. Verisuonia ei ole rustoissa, sarveiskalvolla, lasiaisessa, mykiössä, epiteelikudoksessa eikä sarveistuneissa kudoksissa kuten kynsissä (eläinten kavioissa, sorkissa jne). Verenpaine on suurin aortassa ja isoissa valtimoissa ja se laskee vähitellen mitä pienemmiksi valtimot jakaantuvat. Hiussuonissa paine ei enää vaihtele sydämen työ- ja lepovaiheiden aikana, laskimoissa paine on tasainen. Laskimoiden tilavuus on suurempi kuin valtimoiden ja veri virtaa niissä hitaammin. Ohjaamalla verta iholaskimoihin, keho poistaa luontaisesti ylimääräistä lämpöä. Supistamalla ihon pintalaskimoita verta ohjataan enemmän syvällä oleviin laskimoihin, jolloin lämpöä poistuu elimistöstä vähemmän. Koska laskimoissa paine on pienempi, suurissa laskimoissa on läppiä, jotka eivät päästä verta virtaamaan kuin yhteen suuntaan. Laskimot yhdistyvät suuremmiksi ja veri päätyy lopulta ylä- ja alaonttolaskimon kautta sydämen oikeaan eteiseen, josta se puhdistuneena ja uudelleen happivarattuna alkaa uuden kierron. Yhteinen päänvaltimo
Oikea ja vasen yhteinen päänvaltimo () eli oikea ja vasen yhteinen kaulavaltimo kuljettavat verta pään alueelle. Lisäksi yhteisistä päänvaltimoista lähtee pieniä haaroja henkitorveen ja ruokatorveen sekä niitä ympäröiviin lihaksiin ja kaulaan. Vasen yhteinen päänvaltimo lähtee suoraan aortankaaresta, mutta oikea yhteinen päänvaltimo lähtee aortankaaresta haarautuvasta pään ja käden valtimorungosta. Yhteiset päänvaltimot kulkevat henkitorven vierellä kaulaan, jossa ne haarautuvat sisemmäksi ja ulommaksi päänvaltimoksi. Yhteisen päänvaltimon haaroista ulompi päänvaltimo kuljettaa verta kasvojen alueelle ja pään ulommalle osalle, sisempi päänvaltimo kuljettaa verta kahdelle kolmasosaa aivoista. Päämeridiaani
Päämeridiaani on kiinalaisen lääketieteen käsite. Meridiaani on energiakanava, jota pitkin qi ja veri virtaavat kehon eri osiin. Päämeridiaaneja on 12 ja niitä kutsutaan nimillä 12 kanavaa (十二經脈; yksinkert. 十二经脉; pinyin: shíèr jīngmài) tai 12 oikeaa kanavaa (十二正經; yksinkert. 十二正经; pinyin: shíèr zhèngjīng). Frenulum
Frenulum on pieni ihopoimu, toisin sanottuna kiinnitysside, miehen siittimen alapinnalla, joka kiinnittää esinahan terskan alapintaan. Frenulumin sanotaan olevan siittimen herkin osa. Lapsuudessa tehdyissä ympärileikkauksissa frenulum usein poistetaan. Frenulumin ollessa liian lyhyt, kääntyy peniksen pää alaspäin esinahkaa taaksepäin venytettäessä. Esinahan kiinnikkeen tiukkuutta esiintyy noin 5 prosentilla ympärileikkaamattomista miehistä. Vaiva on korjattavissa frenuloplastiaksi kutsutulla lääketieteellisellä toimenpiteellä. Pääoma (taloustiede)
Klassisen taloustieteen mukaan pääoma on yksi kolmesta tuotannontekijästä maan ja työn ohella. Pääjohtokeskus
Pääjohtokeskus ("PääJoke", engl. "Sector Operations Center") on Suomen ilmavoimien joukkoyksikkö ja se kuuluu ilmavoimien valmiusyhtymien lennostojen alaisuuteen. Pääoma (taloustiede)
"Yksityinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat yksityishenkilöt. "Julkinen pääoma" on sellaista pääomaa, jonka omistavat valtio tai julkisyhteisö. Näiden välimuoto on pääoma, jonka omistajina ovat tiettyjä tavoitteita ajavat oikeussubjektit, kuten säätiöt ja kirkot. Nykyään länsimaisissa yhteiskunnissa valtaosa pääomasta on yksityistä pääomaa. Kohtu
Naisen kohtu on päärynän muotoinen elin virtsarakon ja peräsuolen välissä. Kohtu muodostuu kahdesta osasta, jotka ovat: Paksumpi yläosa eli "kohdunrunko" sekä kapeampi alaosa eli "kohdunkaula".
Kohdunkaula työntyy emättimen alueelle kohdun napukkana. Kohtu on yhteydessä munanjohtimiin. Molemmin puolin kohdun sivuilla sijaitsevat luumun kokoiset munasarjat. Ne erittävät naissukupuolihormoneja ja niissä muodostuvat munasolut, jotka kulkeutuvat munanjohtimien kautta kohtuun. Proomuemälaiva
Tällainen yksikkökuljetusjärjestelmä ei vaadi tavaran välilastauksia ja järjestelmä soveltuu sisävesille, jokiin ja rannikkoväylille. Proomut voidaan lastata ja purkaa normaalina työaikana. Järjestelmän kallein osa, proomuemälaiva, ei tarvitse satamien laituripaikkoja ja voi olla suuren osan ajasta liikkeellä, koska proomun siirto laivaan on paljon nopeampaa kuin tavaran lastaus proomuun. Tällainen kuljetusjärjestelmä ei tarvitse hienoja ja kalliita satamia, vaan riittää kun tavaraa on tarpeeksi paljon kuljetettavaksi. Uupumus
Uupumus on elimellinen tai psyykkinen tila, joka liittyy henkistä tai fyysistä voimattomuutta ja väsymyksen tunnetta. Uupumus jaetaan perifeeriseen, sentraaliseen ja kognitiiviseen. Perifeerisellä uupumuksella tarkoitetaan sitä, että lihas ei kykene ylläpitämään lihassupistusta, mikä johtaa lihasväsymiseen. Sentraalista uupumista
luonnehditaan kokemuksenomaiseksi yleisluonteiseksi väsymykseksi. Kognitiivisella uupumuksella
tarkoitetaan joko ajatustoimintojen väsymistä tai kognitiivisen suorituksen heikkenemistä pitkäaikaisessa tehtävässä.