Kuinka pitkä on valtatie 9?
Valtatie 9
Valtatie 9 on Turusta Loimaan, Tampereen, Jämsän, Jyväskylän, Kuopion ja Joensuun kautta Tohmajärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 663 kilometriä.
Valtatie 5 (Viro)
Valtatie 5 kulkee Viron poikki Pärnusta Rakvereen. Se alkaa valtatieltä 4 ja kulkee Vändran, Türin, Paiden, Tapan, Kadrinan ja Rakveren kaupungin kautta Rakveren kunnan Sõmeruun valtatielle 1. Valtatie on 184,6 kilometriä pitkä. Valtatie 9
Valtatie 9 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Lieto – Aura – Pöytyä – Loimaa – Humppila – Urjala – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Kangasala – Orivesi – Jämsä – Jyväskylä – Muurame – Jyväskylä (uudelleen) – Laukaa – Hankasalmi – Pieksämäki – Rautalampi – Pieksämäki (uudelleen) – Rautalampi (uudelleen) – Suonenjoki – Leppävirta – Kuopio – Siilinjärvi – Kuopio (uudelleen) – Tuusniemi – Outokumpu – Liperi – Joensuu – Tohmajärvi Valtatie 23
Varkauden jälkeen tie jatkuu Joensuuhun. Varkauden ja Joensuun välillä tie on monin paikoin kapea ja mäkinen. Liperin Viinijärvellä tie kääntyy ja kulkee loppumatkan kohti Joensuuta yhdessä valtatien 9 kanssa. Liperin Ylämyllystä alkaa valtatien 9 kanssa yhteinen moottoritieosuus.
Valtatie 23 kulkee seuraavien kuntien alueella: Pori – Pomarkku – Kankaanpää – Jämijärvi – Parkano – Ikaalinen – Parkano (uudelleen) – Kihniö – Virrat – Keuruu – Petäjävesi – Jyväskylä – Laukaa – Hankasalmi – Pieksämäki – Joroinen – Pieksämäki (uudelleen) – Joroinen (uudelleen) – Pieksämäki (uudelleen) – Joroinen (uudelleen) – Varkaus – Leppävirta – Heinävesi – Leppävirta (uudelleen) – Heinävesi (uudelleen) – Liperi – Joensuu. Seututie 926
Seututie 926 kulkee Kemistä Tervolan kautta Rovaniemelle Kemijoen itäpuolella. Tie alkaa Kemistä valtatien 4 eritasoliittymästä Ristikankaalta ja päättyy Rovaniemelle kantatien 78 liittymään. Tie on 113 kilometriä pitkä, kokonaan kaksikaistainen ja laadultaan vaihteleva, joissakin kohtaa kapea ja joissakin kohtaa leveä, mutta päällystetty koko matkalta. Tie on valaistu pääosin vain kylien kohdalla, mutta Keminmaa - Tervola välillä valaistusta on lähes koko matkalta. Tampereen kehätie
Tampereen kehätie alkaa lännessä Ylöjärveltä valtatie 3:n ja kantatie 65:n eritasoliittymästä, josta valtatie 3 menee Vaasaan ja kantatie 65 Tampereelta Virroille. Ylöjärveltä kehätie kulkee Tampereen ja Nokian rajaa seuraillen Kalkun eritasoliittymään, josta eroaa valtatie 11 Poriin, ja edelleen Pitkäniemen eritasoliittymään, jossa se risteää valtatietä 12 Raumalta Tampereen kautta Lahteen ja Kouvolaan. Tämän jälkeen kehätie ylittää Rajasalmen sillan ja saapuu Pirkkalan kuntaan, kiertää Pirkkalan kuntakeskuksen ja Tampere-Pirkkalan lentoaseman välistä ja saapuu taas Tampereen alueelle. Lakalaivan eritasoliittymässä risteävät valtatiet 3 ja 9 Helsingin ja Turun suuntiin. Lakalaivan liittymän itäpuolella on Karkunvuoren moottoritietunneli. Kehätie päättyy idässä Tampereen Alasjärvelle valtateiden 9 ja 12 liittymään, jossa valtatie 9 jatkuu Jyväskylän kautta Kuopioon ja jo mainittu valtatie 12 Kouvolaan. Valtatien 4 historia
Viimeisimmät suuret muutokset tien linjaukseen tehtiin 1990-luvun puolivälissä: Kaamasen ja Utsjoen välinen maantie 970 oli uusittu, ja vuonna 1993 valmistui Utsjoen kirkonkylän kohdalle Tenojoen ylittävä, Norjaan johtava Saamen silta. Tämän jälkeen valtatie 4 linjattiin uudelleen kulkemaan Utsjoen kirkonkylän kautta, ja Kaamasen ja Karigasniemen välinen tie muuttui kantatieksi 92. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle kulkemaan Heinolan kautta valtatien 5 ja kantatien 59 reittiä. Lahdesta Jämsään kulkeva tie sai numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän osuus oli jo aiemmin ollut myös osa valtatietä 9. Samalla valtatie 5 siirtyi alkamaan Heinolasta ja kantatie 59 lakkasi. Kantatie 58
Kantatie 58 on Kangasalta Oriveden, Keuruun, Karstulan, Kinnulan ja Haapajärven kautta Kärsämäelle kulkeva kantatie. Tiestä käytetään myös nimitystä "Suomenselkätie", ja sitä on markkinoitu vaihtoehtoisena tieyhteytenä valtateille 4 ja 9. Tien pituus on noin 385 kilometriä, ja se on Suomen pisin kantatie. Yhdystie 6181
Tie saa alkunsa valtatien 9 eritasoliittymästä Jyväskylän Leppälahdesta. Ensin tie kulkee 7 kilometrin verran asfaltoituna ja kohtalaisen suorana tienä, kunnes se muuttuu Talsanlammen kaakkoispuolella soratieksi. Tämän jälkeen tie jatkuu yhä melko suorana hieman yli 6 kilometrin verran, jonka jälkeen se ohittaa Humalamäentien risteyksen. Sen jälkeen tie jatkuu vielä noin 2,5 kilometrin verran päättyen lopulta Toivakan Särkänkankaalla seututien 618 risteykseen. Valtatie 9
Valtatie 9 alkaa Turun keskustasta. Turun kehätien eli kantatien 40 ja Liedon asemanseudun välinen tieosuus on moottoritietä, minkä jälkeen tie jatkuu leveäkaistatienä Auraan saakka. Tämän jälkeen tie jatkuu tavanomaisena kaksikaistaisena valtatienä Pöytyän, Loimaan, Humppilan, ja Urjalan kautta Akaaseen ja Valkeakoskelle, jossa se yhtyy valtatiehen 3 ja jatkuu moottoritienä Lempäälän kautta Tampereelle. Seututie 969
Seututie 969 on Lapissa Inarin kunnan alueella kulkeva seututie. Tie kulkee Inarijärven etelärantaa Akujärveltä Nellimin kautta Virtaniemen rajanylityspaikalle. Tien pituus on 44 kilometriä. Virtaniemen rajanylityspaikan kautta tie jatkuu Venäjän Nikeliin. Valtatie 8
Vaasan pohjoispuolella valtatie 8 kulki Sepänkylän taajaman läpi palvellen sekä lyhyt- että pitkämatkaista liikennettä. Tien liikennemäärät olivat tien tasoon nähden suuret ja liikenneturvallisuus huono. Tiehallinto rakensi 7,3 kilometrin pituisen ohitustien nykyisen tien pohjoispuolelle. Uusi tie on kapea nelikaistainen keskikaiteellinen tie, jolla on neljä eritasoliittymää. Hankkeen kustannusarvio oli 37,9 miljoonaa euroa. Uusi tieosuus valmistui syyskuussa 2014. Haapsalu
Valtatie 9 Tallinnan suunnasta Sauesta päättyy Haapsalun Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle ja Vormsille. Valtatie 13
Valtatie 13 on luoteis-kaakkoissuunnassa Kokkolasta Jyväskylän ja Mikkelin kautta Lappeenrantaan ja edelleen Nuijamaan raja-asemalle johtava valtatie. Nuijamaalta tie jatkuu Venäjän puolella Viipuriin. Tien pituus on 499 kilometriä. Tien Lappeenrannan ja Nuijamaan välinen osuus kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Valtatie 9
Valtatiellä 9 on hyvä joukkoliikenteen tarjonta. Esimerkiksi Kuopion ja Joensuun välisellä osuudella kulkee välin pysähtymättä taittavia erikoispikavuoroja, tavallisia pikavuoroja ja maaseututaajamia palvelevia vakiovuoroja. Lisäksi on molempiin suuntiin yksi päivittäinen Suomen halki poikittain kulkeva Vaasa–Joensuu-pikavuoro. Längelmäki
Längelmäen halki kulkevat Tampereen ja Jyväskylän välinen rautatie ja valtatie 9. Länkipohja sijaitsee suunnilleen Oriveden ja Jämsän puolivälissä ja sieltä on valtatietä pitkin matkaa Tampereelle 65 kilometriä, Jyväskylään 85 kilometriä sekä Jämsään ja Orivedelle kumpaankin runsaat 25 kilometriä. Rautatiellä ei enää nykyisin ole merkitystä Längelmäen sisäisten liikenneolojen kannalta. Lähimmät rautatien henkilöliikennepaikat sijaitsevat Orivedellä ja Jämsässä. Lähin lentokenttä on Tampere-Pirkkalan lentoasema. Valtatie 9 (Viro)
Valtatie 9 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta: Valtatie 8 (Viro)
Valtatie 8 kulkee Tallinnasta Keilan kautta Paldiskiin. Valtatie on 47,2 kilometriä pitkä. Valtatie 9
Pirkanmaan ELY-keskus suunnittelee Tampereen ja Oriveden välisen tieosuuden muuttamista nelikaistaiseksi. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui marraskuussa 2010 ja se asetettiin maantielain mukaisesti nähtäville helmikuussa 2011. Yleissuunnitelman mukaan nykyiseen maastokäytävään sijoittuva tie toteutetaan moottoritienä Tampereen Alasjärven ja Kangasalan Ruutanan välisellä osuudella ja siitä Orivedelle nelikaistaisena keskikaiteellisena sekaliikennetienä. Hankkeen kustannusarvio on 110 M€. Yhteysvälin parantaminen on mukana vuoden 2012 liikennepoliittisen selonteon vuosien 2016–2022 liikenneverkon kehittämisohjelman suunnittelukohteena. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen suunnitteluvalmiutta edistetään ja jatkosuunnittelussa arvioidaan vaihtoehtoisia ratkaisuja ja monipuolisten keinojen hyödyntämistä. EO90
Kansallistie 90 (, EO90) eli ”Kreetan pohjoinen ajoväylä” (Βόρειος Οδικός Άξονας Κρήτης, ΒΟΑΚ, "Vóreios Odikós Áxonas Krítis", "VOAK") on valtatie Kreetan saarella Kreikassa. Se kulkee saaren pohjoisrannikolla itä-länsisuuntaisesti ja yhdistää saaren suurimmat kaupungit. Tie on osittain moottoritietä, ja tunnetaan tällöin nimellä A90 (Αυτοκινητόδρομος 90, "Aftokinitódromos 90"). Tien pituus on noin 312 kilometriä. Valtatiet Suomessa
Valtatiet (ruots. "riksväg") ovat Suomen tieverkon pääteitä. Suomen maantieverkon pituudesta on valtateitä noin kymmenesosa, mutta maanteiden liikennesuoritteesta ne välittävät noin puolet. Suomen tienumerointijärjestelmässä valtateille on varattu numerot 1–39, joista nykyisin ovat käytössä numerot 1–16 ja 18–29. Tieopasteisiin valtatien numero on merkitty valkoisin numeroin punaiselle pohjalle. Merkittävimmät valtatiet lähtevät Helsingistä ja Turusta. Ennen valtateitä kutsuttiin Suomessa nimellä "viertotie", ruotsiksi "chaussé". Yhdystie 9264
Yhdystie 9264 on yhdystie joka alkaa Valtatie 4 risteyksestä ja päättyy Seututie 926 risteykseen. Tien pituus on 2.8 kilometriä. Tie kulkee Ossauskosken voimalaitoksen patosiltaa pitkin. Tien nopeusrajoitus on 60 km/h paitsi patosillalla 50km/h. Tie on päällystetty. Tien alussa, tie ylittää Kelloselän radan siltana ja risteää Louentien kanssa. Koko tie on valaistu. Valtatie 17
Valtatie 17 alkoi Kuopion pohjoispuolelta Siilinjärven Vuorelassa valtatie 5:n eritasoliittymästä ja päättyi Joensuussa valtatiehen 6. Nopeusrajoitus oli pääosin 80 kilometriä tunnissa, joillakin lyhyillä osuuksilla 60 kilometriä tunnissa. Osuudet Jännevirta–Vartiala ja Viinijärvi–Ylämylly ovat 2+1-kaistaista sekaliikennetietä, joiden nopeusrajoitus on kesäaikaan 100 kilometriä tunnissa. Tien pituus oli 126 kilometriä. Valtatie 17 kuului yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Tiellä on paljon vaarallisia tasoliittymiä, mutta Joensuun ja Kuopion päässä on muutamia eritasoliittymiä. Seututie 962
Seututie 962 on Kemijärven Vuostimosta Sodankylän Torviseen johtava seututie. Tie haarautuu Kemijärven Vuostimossa valtatieltä 5, kulkee Pyhätunturin ja Luoston kautta ja päättyy Sodankylän Torvisessa valtatien 4 risteykseen. Tien pituus on 53 kilometriä. M8 (Valko-Venäjä)
Valtatie M8 muodostaa osan runsaat 2 500 kilometriä pitkää eurooppatie E95:tä , joka alkaa Pietarista ja johtaa etelään Valko-Venäjän ja Ukrainan läpi, Mustanmeren yli ja päättyy Turkin keskiosiin. Tornion 9 metrin väylä
Tornion 9 metrin väylä on Perämereltä Tornioon Röyttän satamaan johtava nimelliskulkusyvyydeltään yhdeksän metrin syvyinen vesiväylä. Väylän pituus on 27,5 kilometriä ja se muodostuu neljästä linjatauluin merkitystä linjasta. Alun perin kahdeksan metrin nimelliskulkusyvyyteen harattu väylä on syvennetty vuosina 2007–2008. Valtatie 3 (Viro)
Valtatie 3 on Virossa pohjois–etelä-suuntainen valtaväylä. Se alkaa Koillis-Virossa sijaitsevasta Jõhvista valtatie 1:ltä. Tie kulkee etelään Peipsijärven länsirantaa seuraten, kiertää Mustveen kaupungin, jatkuu Tarton kaupungin läpi ja päättyy Valgaan Latvian rajalle. Valtatie on 219,7 kilometriä pitkä. Haapsalun kaupunki
Valtatie 9 Tallinnan suunnasta Sauesta päättyy Haapsaluun Rohukülan satamaan, josta on lauttayhteys Hiidenmaalle ja Vormsille. A8 (Kreikka)
A8 () eli Olympian valtatie (Ολυμπία Οδός, "Olympía Odós") on moottoritie Kreikassa. Se on eteläisen Manner-Kreikan keskeisin itä-länsisuuntainen väylä ja kulkee Elefsínasta Ateenan metropolialueen länsiosasta Ríoon Peloponnesoksen niemimaalle. Tien länsiosa Kórinthoksesta Patrakseen on rakenteilla (2018). Valtatie on osa Euroopateitä E65 ja E94. Tien pituus on noin 215 kilometriä. Yhdystie 9381
Yhdystie 9381 on Suomen tieverkkoon kuuluva yhdystieosuus Tornionjoki- ja Muonionjokilaaksoissa Lapin läänissä. Tie alkaa valtatieltä 21 Pellon keskustaajaman pohjoispuolella lähellä Lempeän kylää, ja sen linjaus seuraa läheltä Tornion- ja Muonionjokien rantaa, päättyen Kolarin keskustaajaman länsipuolelle jossa se yhtyy seututiehen 943. Tien pituus on noin 68 kilometriä. Pellossa tien osoitenimenä on Väylänvarrentie, ja Kolarissa Lappeantie. Moottoritie
Suomi on harvaan asuttu maa ja liikennemäärät ovat yleensä pieniä. Tämän vuoksi Suomeen ei ole ollut tarpeellista rakentaa samanlaista kattavaa moottoritieverkkoa kuin esimerkiksi Saksassa on. Vuoden 2018 alussa Suomessa oli 893 kilometriä moottoriteitä. Pisimmät yhtäjaksoiset moottoritiet ovat Vantaan ja Ylöjärven välinen osuus valtatiellä 3, Helsingin ja Turun välinen osuus valtatiellä 1, Helsingin ja Haminan välinen osuus valtatiellä 7 sekä Helsingin ja Heinolan välinen osuus valtatiellä 4. Muut moottoritiet ovat yleensä lyhyehköjä osuuksia suurimmissa kaupungeissa. Myös valtatiellä 9 on moottoritietä noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella. Jämsä
Jämsä–Jyväskylä-maantietä eli vanhaa nelostietä alettiin rakentaa 1861. Valtatie 4 kulki Päijänteen länsipuolta vuoteen 1996, jolloin se siirrettiin järven itäpuolelle. Valtatie Lahdesta Jämsään sai uudeksi numerokseen 24. Valtatie 9 perustettiin vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän myötä. Valtatiet 9 ja 24 risteävät Jämsän keskustan lounaispuolella ja ne ovat Jämsän seudulla yksiajorataisia. Valtateiden reitit linjattiin Jämsän osalta nykyisille reiteilleen pääosin 1950- ja 1960-luvuilla. Merkittäviä peruskorjauksia tehtiin vuosina 1989 ja 2003, jolloin rakennettiin muun muassa ohituskaistoja. Maantie Jämsästä Vilppulaan valmistui 1915. Linja-autoliikenne Jyväskylään ja Vilppulan rautatieasemalle aloitettiin vuonna 1924. Kaukolinjat Tampereelta ja Lahdesta Jämsän kautta Jyväskylään alkoivat 1920- ja 1930-lukujen taitteessa, jolloin Jämsän kirkonkylästä muodostui vilkas linja-autoliikenteen solmukohta. Valtatie 5
Valtatie 5 on Heinolan Lusista Mikkelin, Kuopion ja Kajaanin kautta Sodankylään johtava valtatie. Tien pituus on 905 kilometriä, josta moottoritietä 46,7 kilometriä. Se on valtatien 4 jälkeen Suomen toiseksi pisin valtatie. Valtatien 4 ja valtatien 8 ohella valtatie 5 on Suomen tärkeimpiä pohjois–eteläsuuntaisia reittejä. Nykyisin tie viitoitetaan alkamaan nelostiestä Heinolan Lusista ja se kulkee pitkin Itä-Suomea Sodankylään asti, jossa se yhtyy takaisin nelostiehen. Kuopion Vehmasmäen ja Sodankylän välinen osuus on myös osa E63-tietä. Tien Lusin ja Kajaanin välinen osuus kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä Lusin ja Kemijärven välinen osuus yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Bundesautobahn 9
Bundesautobahn 9 (BAB 9), lyhyemmin Autobahn 9 (A 9), on 529 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuuntainen moottoritie Saksassa. Se yhdistää toisiinsa Berliinin ja Münchenin. Väylä sijaitsee Brandenburgin, Saksi-Anhaltin, Saksin, Thüringenin ja Baijerin osavaltioissa. Moottoritie
Valtatie 8 Moottoritie
Valtatie 9 Valtatie 9
Vuosina 2001–2003 tietä parannettiin merkittäväsi Oriveden ja Jämsän sekä Korpilahden ja Muuramen välillä. Tien suuntausta parannettiin tasaamalla mäkiä ja oikomalla mutkia, tietä levennettiin, sille rakennettiin keskikaiteellisia ohituskaistoja ja riista-aitoja sekä uusia siltoja ja eritasoliittymiä. Valtatie 92 (Viro)
Valtatie 92 kulkee eteläisen Viron poikki Tartosta lähelle Pärnua. Tie alkaa Tarton kaupungin länsipuolelta valtatieltä 2, kulkee Võrtsjärven pohjoispuolitse ja Viljandin läpi ja päättyy valtatielle 6 Kilingi-Nõmmen itäpuolella. Valtatie on 122,8 kilometriä pitkä. Yhdystie 8890
Yhdystie 8890 on Suomen tieverkon osuus Kainuussa. Tie alkaa Ristijärveltä seututieltä 888 ja kulkee Emäjoen länsipuolta Karpinvaaran ja Oravivaaran kautta Hyrynsalmelle. Tien pituus on noin 24 kilometriä, ja siinä on noin kahdeksan kilometriä pitkä suora, aikoinaan Suomen pisin. Oravivaarassa on Kaunislehdon talomuseo. Yhdystie 8890 on valtatien nro 5 vanha linjaus. Tien varrella Ristijärvellä on Möykkysenjoen museosilta. Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2009
Miesten maantieajo käytiin 262,2 kilometrin reitillä 27.9.2009. Kilpailussa ajettiin yhdeksäntoista 13,8 kilometrin kierrosta.
Naisten maantieajo käytiin 124,2 kilometrin reitillä 26.9.2009. Kilpailussa ajettiin yhdeksän 13,8 kilometrin kierrosta. 
Alle 23-vuotiaiden maantieajo käytiin 179,4 kilometrin reitillä 26.9.2009. Kilpailussa ajettiin kolmetoista 13,8 kilometrin kierrosta. Seututie 486
Seututie 486 johtaa Puhoksesta valtatien 6 liittymästä Kiteen keskustan kautta Tohmajärvelle, jossa se risteää valtatien 9 kanssa. Täältä se johtaa liikenneympyrään, josta lähtevät myös tiet 494, 4941 ja 4940, ja matkalla on myös rautatien tasoristeys. Tie kulkee Jouhkolan, Akkalan ja Riikolan kautta. Tien pituus on noin 15 kilometriä. Valtatie 9
Vuonna 2000 valmistui Helsingin ja Tampereen välinen moottoritie ja siinä yhteydessä myös 9-tie sai uuden reitin: Kylmäkosken pohjoispuolelta rakennettiin noin kahdeksan kilometriä uutta tietä Toijalan luoteispuolelle, jossa 9-tie yhtyy valtatiehen 3. Turun ja Tampereen välinen matka piteni muutamalla kilometrillä, mutta toisaalta reitille syntyi 19 kilometriä uutta moottoritieosuutta. Vanha tie Kylmäkoskelta Lempäälään sai numeron 190. Valtatie 9
1990-luvun puoliväliin saakka Jämsän ja Jyväskylän välinen osuus oli yhteinen nelostien kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa nelostie viitoitettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolelta ja tie Lahdesta Jämsään sai uuden numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän välille 24-tietä ei merkitty, vaan osuus on nykyisin vain 9-tietä. Interstate 95
Interstate 95 (l-95) on yhdysvaltalainen Interstate Highway Systemin päätie, joka kulkee maan itärannikolla Floridasta Maineen Kanadan rajalle. Tie on 1 919,74 mailia (noin 3 090 km) pitkä. Se on yksi vuoden 1956 Federal Aid Highway Act -hankkeeseen kuuluneista valtateistä ja sen tarkoitus oli korvata vanhoja U.S. Highway Systemin teitä, pääasiassa US 1 -tietä. Tie valmistui nykyiseen mittaansa vuonna 1969. Valtatie 3
Valtatie 3 on Helsingistä Hämeenlinnan ja Tampereen kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 424 kilometriä. Valtatie 9
Lukuun ottamatta lyhyttä osuutta aivan Turun keskustan tuntumassa on valtatie 9 Turusta Siilinjärven Vuorelaan myös osa Eurooppatietä E63, joka jatkuu Kuopiosta Kajaanin ja Kuusamon kautta Sodankylään. Seututie 927
Tie muodostaa yhdessä valtatie 21:n kanssa vaihtoehtoisen reitin seututeille 929 ja 930 Tervolasta Ylitorniolle, ollen 200 metriä lyhyempi, mutta toisaalta vilkasliikenteisempi valtatie 21:n osuuden vuoksi. Autobahn A9 (Sveitsi)
A9 on osa kansallista valtatietä N9 (), joka alkaa Juravuoristosta Ranskan rajalta Vallorbesta ja päättyy Alpeille, Italian rajalle, Simplonin solassa sijaisevaan Gondoon. Välillä Essert-Pittet – Villars-Ste-Croix moottoritie A9 kulkee samaa reittiä moottoritien A1 kanssa. Moottoritie A12 erkanee A9:stä Vevey'ssä. Valtatie 1
Valtatie 1 eli Turunväylä on Helsingistä Turkuun johtava valtatie. Se on osa kansainvälistä E18-väylää. Tien pituus on 165,2 kilometriä. Tie kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Valtatie 9
1970-luvulla valmistui reitti Tampereelta Orivedelle. Siihen asti tie 9 oli kulkenut valtateiden 3 ja 12 kanssa samaa reittiä Tampereen Kalevan, Messukylän ja Kaukajärven kautta Kangasalan keskustaan ja keskustan itäpuolella olevan Huutijärven risteykseen asti, josta tie kulki Längelmäveden rantoja Orivedelle. Tie Kaukajärveltä Kangasalle on nykyisin numeroltaan 339. Huutijärven ja Oriveden välinen järvenrantareitti muuttui maantieksi 324, mutta 1990-luvun lopulla se korotettiin kantatieksi 58. Valtatie 9
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Liikenneviraston tavoitteena on parantaa koko valtatietä niin, että vuonna 2025 koko tiellä olisi säännöllisesti keskikaiteellisia ohituskaistoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä. Seututie 970
Seututie 970 on Lapissa Utsjoen kunnan alueella kulkeva seututie. Tie kulkee Tenojoen etelärantaa Karigasniemeltä Utsjoen kirkonkylän kautta Nuorgamiin. Tien pituus on 148 kilometriä. Nuorgamissa olevan rajanylityspaikan kautta tie jatkuu Norjan Tanaan Norjan maantienä 895. Seututie 970 on tunnettu hienoista maisemistaan.Tie on valmistunut Kaamasesta Utsjoelle vuonna 1959 ja edelleen Nuorgamiin 1971. Tie numeroitiin maantieksi 970. Valtatie 4 päättyi tuolloin Karigasniemelle. Karigasniemen ja Utsjoen välinen maantie valmistui vuonna 1983, ja se oli alun perin maantie 9703. Längelmäki
Längelmäen halki kulkeneesta Oriveden ja Jämsän välisestä maantiestä, joka oli osa Vanhaa Laukaantietä, tuli vuonna 1938 Tampereen ja Jyväskylän välisen valtatie 9:n osa. Längelmäki pääsi linja-autoliikenteen piiriin tamperelaisen Väinö Paunun avattua Tampereen ja Jyväskylän välisen linjan vuonna 1929. Valtatie 9
Valtatie 9 Kuopiosta Tohmajärvelle on osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle. Valtatie 9
Uusi reitti Jyväskylästä Lievestuoreen ja Hankasalmen kautta Suonenjoelle ja Kuopioon on valmistunut vasta 1970-luvulla. Sitä ennen reitti kulki kantatietä 69, joka tuolloin kulki Jyväskylästä Laukaaseen nykyisen seututien 637 reittiä. Laukaasta kantatie 69 jatkui Konneveden ja Rautalammin kautta Suonenjoelle ja edelleen nykyistä 9-tien reittiä Kuopioon. Seututie 559
Seututie 559 on seututie Siilinjärvellä. Se on valtatie 5:en rinnakkaistie, ja osa vanhaa vitostietä. Tie alkaa Siilinjärven pohjoispuolelta Räisälästä ja päättyy Toivalassa valtatiehen 9.Tie kulki aikoinaan Kuopion Kelloniemestä lautalla Siilinjärven Ranta-Toivalaan. Vuonna 1932 valmistui pengertie Kuopion Päivärannasta Siilinjärven Vuorelaan. Vuoden 1938 tieliikennejärjestelmässä tie nimettiin Valtatie 5:deksi. Tie kulki pääosin nykyistä reittiä lukuun ottamatta Yhdysväylä-nimistä osuutta Vuorelassa ja Siilinjärven kirkonkylää. Kirkonkylällä tie kulki rautatieaseman ohi nykyistä Asematietä pitkin ja jatkui sieltä kulkien Pyylammen halki Taivallahdentietä ja Pyylammen tietä pitkin. Sittemmin tie siirrettiin nykyiselle Kasurilantielle nykyisen kunnantalon ja linja-autoaseman väliin. Kun moottoritie Vuorelasta Siilinjärvelle vuonna 1992 valmistui, Valtatie 5 siirtyi käyttämään nykyistä reittiään, ja rinnakkaistie nimettiin seututieksi 559. Tosin pätkä Vanhasta Pappilasta Räisälään rakennettiin moottoritien rakentamisen aikoihin. Valtatie 3
Koskenkorvan kohdalla valtatie 3 kulkee nykyisin keskustan läpi. Liikennemäärien, alhaisen nopeusrajoituksen ja useiden liittymien takia tien liikenneturvallisuus on huono. Uusi ohikulkutie olisi noin 7 kilometriä pitkä ja sille rakennettaisiin ohituskaistoja ja kaksi eritasoliittymää. Hanke toteutunee aikaisintaan 2010-luvun lopulla. Valtatie 21
Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon. Bundesautobahn 9
Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen A 9:n kuusikaistaistaminen välillä Berliini–Nürnberg kuului maan tärkeimpiin liikennehankkeisiin. Osuus Nürnbergistä Müncheniin rakennettiin kuusikaistaiseksi jo 1970-luvulla. Tampere
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 ja 9. Paasikiventie (Valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja Valtatien 3 jatke (yhdystie 3495). Valtatie 3:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä. Valtatie 9
Valtatie 9 eroaa valtatiestä 5 yli Siilinjärven Vuorelassa, ja sieltä Riistaveden, Tuusniemen ja Outokummun kautta Liperin Viinijärvelle, missä se yhtyy taas valtatiehen 23. Siilinjärven ja Liperin Ylämyllyn välinen tie on kaksikaistainen ja monin paikoin mutkainen ja mäkinen. Ylämyllyn ja Joensuun Niittylahden väli on moottoritietä, jonka molemmissa päissä lyhyt moottoriliikennetieosuus. Joensuussa valtatie 9 liittyy valtatiehen 6 jatkuen Tohmajärven Onkamoon, jossa valtatie 9 eroaa valtatiestä 6. Onkamon jälkeen tie jatkuu Niiralan rajanylityspaikalle, josta on yhteys Venäjän Sortavalaan. Valtatie 29
Valtatie 29 on vain 16 kilometriä pitkä, ja se onkin Suomen lyhyin valtatie. Valtaosa tiestä on Perämerentie-nimistä moottoritietä, joka on maailman pohjoisin moottoritie. Valtatie 29 oli myös Suomen ensimmäinen kokonaan nelikaistainen valtatie. Valtatie 29 kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän esittämään runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Keminmaan ja valtatien 21 liittymän välinen osuus on osa eurooppatietä E8 ja valtatien 21 ja valtakunnanrajan välinen osuus osa eurooppatietä E4. Siilinjärvi
Kunnan läpi kulkee Valtatie 5 etelä-pohjois-suuntaan, valtatie 9 länsi-itä-suuntaan, kantatie 75 Nurmeksen kautta Kuhmoon ja kantatie 77 Viitasaaren kautta Kyyjärvelle (ns. "Sininen tie"). Siilinjärveltä ajaa moottoritietä pitkin kesäisin reilussa 10 minuutissa ja talvisin reilussa 15 minuutissa Kuopioon. Tervatehdas
Turun ja Kuopion välinen valtatie 9 on valtakunnallisesti tärkeä poikittaisreitti. Ennen 9-tien oikaisua myös sen reitti Jyväskylästä Kuopioon kulki vanhaa nelostietä pitkin Laukaan kirkonkylään, Kuusaan ja Tervatehtaan Korkeakosken tienristeykseen, josta tiet haarautuivat eri suuntiin. Bundesautobahn 9
Münchenin sisääntulotiestä (risteyksestä München-Nord kohti keskustaa) kaavailtiin aikoinaan moottoritietä A 990, mutta sisääntulotieosuus päätettiin sisällyttää osaksi A 9:ää. München-Nordissa A 9 risteää Münchenin kehätien A 99:n kanssa. A 99:ltä on suora yhteys muun muassa moottoritielle A 8 (Kehä A 99 länteen A 8:n risteykseen: → Stuttgart → Luxemburg; Kehä A 99 itään A 8:n risteykseen: → Salzburg → Wien). A 9 päättyy Münchenin sisemmälle kehätielle (Mittlerer Ring eli B 2R) ydinkeskustan pohjoispuolelle. Valtatie 9
1960- ja 1970-lukujen vaihteessa valmistui uusi valtatieosuus Aurasta Loimaan ja Humppilan kautta Lempäälän Kuljuun, jossa se yhtyi valtatiehen 3. Turun ja Auran välillä on tien vanha reitti säilynyt varsin hyvin seututienä 222. Reitti Aurasta Huittisten kautta Nokialle sai numeron 41 ja Nokian ja Tampereen välinen osuus numeron 11. Vanha valtatie on monin paikoin muuallakin, mm. Huittisissa, Sastamalassa ja Nokialla edelleen käytössä yleisenä tienä, lyhyempiä osuuksia on myös paikallis- ja yksityisteinä. Autobahn A9 (Sveitsi)
A9 on pääosin 4-kaistainen (Orbe–Sierre). Tie kulkee Valais'n ja Vaud'n kantonien alueella. Kantatie 69
Kantatie 69 lakkautettiin ja muutettiin maantieksi 644 välillä Hirvaskangas–Suonenjoki, kun valtatien 9 Jyväskylän ja Kuopion välinen osuus valmistui 1970-luvun alussa. Tie kuitenkin palautettiin kantatieksi vanhalla numerolla jo saman vuosikymmenen puolivälissä. Kantatie 41
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Auran ja Huittisten välinen tie oli osa valtatietä 9. Tuolloin tien linjaus tosin poikkesi jonkin verran nykyisestä. Nykyinen tie on rakennettu 1960-luvulla. Valtatie 9:n nykyisen, Loimaan kautta kulkevan linjauksen valmistuttua Auran ja Nokian välinen entinen valtatie 9 nimettiin kantatieksi 41. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatietä 12 jatkettiin Tampereelta Huittisten kautta Raumalle, ja kantatie 41 typistyi Auran ja Huittisten väliseksi tieksi. Valencian katurata
Sopimus kisan järjestämisestä syntyi 1. kesäkuuta 2007, kun Bernie Ecclestone ja järjestäjät tekijät seitsemän vuoden mittaisen sopimuksen . Rataprofiili julkistettiin 19. heinäkuuta 2007. Rata on lähes 5,5 kilometriä pitkä, ja siinä on 25 mutkaa: 11 oikealle ja 14 vasemmalle. Huippunopeus on noin 320 km/h ja keskinopeus noin 200 km/h. Radan virallinen rataennätys on kaudella 2009 kilpailussa sijalle 14 ajaneen Toyotan Timo Glockin nimissä ajalla 1.38,683. Valtatie 9
Joensuun kehätien valmistuttua nelikaistaisten osuuksien väliin oli jäämässä vajaan 4 kilometrin pituinen yksiajoratainen osuus. Tieosuus parannettiin moottoritieksi ja Karhunmäkeen rakennettiin uusi eritasoliittymä. Hanke valmistui vuonna 2014. Seututie 925
Seututie 925 eli Veitsiluodontie on Kemin kaupungin alueella kulkeva seututie. Kolme kilometriä pitkä tie johtaa valtatieltä 4 Hepolan pohjoispuolitse ja Rytikarin lävitse Stora Enson Veitsiluodon paperitehtaalle. Paperitehtaalta tie jatkuu 1,8 kilometriä pitkänä yhdystienä Ajoksentielle eli seututielle 920 numerolla yhdystie 9201, josta ei kuitenkaan saa ajaa läpi ilman kulkulupaa, koska tie on paperitehtaan omistuksessa ja kulkee tehdasalueen läpi. Tien pituus on viisi kilometriä. Nopeusrajoitus on pääosin 60 kilometriä tunnissa paitsi Rytikarin kohdalla 50 kilometriä tunnissa ja tehtaan alueella 30 kilometriä tunnissa. Tiellä on usein puutavaraliikennettä. Kemin ohikulkutien parantamisen yhteydessä valtatien 4 liittymä rakennetaan eritasoliittymäksi vuonna 2009. Tie on valaistu ja valtatien 4 risteyksestä Rytikarin taajamaan johtavalla pätkällä valaistus on moottoritien rakennustyömaan yhteydessä uusittu kokonaan. Valtatie 8
Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella. Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä. Valtatie 3
Jalasjärven keskustan ja Jokipiin välillä valtatie 3 siirretään uudelle linjaukselle nykyisen tien itäpuolelle. Valtatien 19 liittymään rakennetaan eritasoliittymä. Uuden tieosuuden pituus on noin 5 kilometriä ja sille rakennetaan lisäksi keskikaiteellinen ohituskaistapari. Tien kustannusarvio on noin 5 miljoonaa euroa. Länkipohja
Valtatie 9, joka oli alkujaan osa ns. Vanhaa Laukaantietä, kulki aiemmin Länkipohjan kylän halki, kunnes valtatien uusi linjaus, joka ohittaa Länkipohjan sen pohjoispuolelta, valmistui vuonna 1962. Länkipohjassa aloitti vuonna 1967 toimintansa Längelmäen kunnan ensimmäinen varsinainen teollisuusyritys, kuorma-autojen perävaunuja ja kuormakoreja valmistava Jyki-Group Oy. Leveäkaistatie
Suomeen leveäkaistateitä on rakennettu 1990-luvun alusta alkaen. Ensimmäinen leveäkaistainen tie otettiin käyttöön vuonna 1993. Niitä on kuitenkin sangen vähän, vain noin 120 kilometriä. Valtatie 4 on Haukiputaalla Oulun pohjoispuolella leveäkaistainen moottoriliikennetie. Valtatie 6:lla on useita eri leveäkaistaosuuksia, joista uusin on vuonna 2004 valmistunut Koskenkylästä Korialle vievä tieosuus. Myös valtatie 9:llä Liedosta Auraan on leveäkaistatieosuus, samoin kuin valtatie 12:lla Lahden ja Kouvolan välillä, tie on samalla myös moottoriliikennetie. Valtatie 8
Valtatie 8 on yksi merkittävimpiä, ellei merkittävin, Suomen sisäisistä teistä, joka ei johda Helsinkiin. Tien varrella asuu yli 850 000 asukasta ja sijaitsee noin 400 000 työpaikkaa, neljä yliopistoa, neljä maakuntakeskusta ja seitsemän ammattikorkeakoulukeskusta. 8-tien satamien välityksellä kuljetetaan lähes puolet Suomen tuonnista ja viennistä ja sen varrella olevan teollisuuden tuotannosta yli puolet menee vientiin. Merkittävä osa Suomen energiasta tuotetaan myös 8-tien varrella. Seututie 912
Seututie 912 on Kuhmosta Suomussalmelle kulkeva seututie. Tien pituus on noin 130 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan päällystetty.
Raatteenportin ja Palovaaran välinen osuus on osa niin sanottua Raatteen tietä, joka on tullut tunnetuksi 1.–7. tammikuuta 1940 käydystä Raatteen tien taistelusta. Seututie kokonaisuudessaan on myös osa Runon ja Rajan tiestä. Seututie 930
Seututie 930 on Lapin läänissä Ylitorniolta Aavasaksan kylästä Rovaniemen Muurolan kylään kulkeva seututie. Tien pituus on 81 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan päällystetty. Tie alkaa Valtatie 4 risteyksestä. Tiellä on lähes kokonaan 80 km/h rajoitus. Valtatie 19
Valtatie 19 on Kurikan Jalasjärveltä Seinäjoen ja Lapuan kautta Uudenkaarlepyyn Ytterjeppoon johtava valtatie. Tien pituus on 129 kilometriä. Tie on merkittävä Etelä- ja Keski-Pohjanmaan liikenteen välittäjä. Tie kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon. Tie on pääosin hyvälaatuista kaksikaistaista valtatietä. Valtatie 14
Valtatie 14 on itä-länsi-suuntainen Saimaan vesistöalueen halkaiseva Juvalta Savonlinnan kautta Parikkalan Särkisalmelle johtava valtatie. Tien pituus on 118 kilometriä. Tie on Savonlinnassa sijaitsevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta lukuun ottamatta kaksikaistainen. Savonlinnan Kyrönsalmessa tie ylittää laivaväylän, ja tällä kohdalla on nostosilta. Valtatie siirtyi Savonlinnan katuverkosta ohikulkutielle marraskuussa 2012, kun Savonlinnan ohikulkutie valmistui liikenteelle. Rantaväylä
Rantaväylä on Jyväskylän Keljosta Lohikoskelle kulkeva vuonna 1989 valmistunut läpikulkutie. Väylä on kaksiajoratainen mutta ei moottoritie. Tien eteläosa kuuluu valtateihin 9, 18 ja 23 ja pohjoisosa valtateihin 4 ja 13. Bundesautobahn 10
Bundesautobahn 10 (lyh. BAB 10, A 10) eli Berliner Ring on Saksan pääkaupunkia Berliiniä ympäröivä moottoritie ja Euroopan pisin kokonaan moottoritieksi rakennettu kehätie. A 10:n ensimmäinen osa avattiin liikenteelle vuonna 1936. Tien pituus on 196 kilometriä ja se kulkee pääosin Brandenburgin osavaltion alueella. Tiellä on 36 eritasoliittymää, joiden numerointi alkaa Schwanebeckistä kasvaen myötäpäivään kulkiessa. Valtatie 9
Liikennevirasto suunnittelee Jämsän ja Korpilahden välillä olevan neljän ohituskaistan muuttamista keskikaiteelliseksi. Suunnitelman tavoitteena on parantaa tien liikenneturvallisuutta. Bundesautobahn 9
Vuosina 1945–1966 moottoritie A 9 oli poikki Baijerin ja Thüringenin rajalla, joka tuolloin oli Saksojen välinen valtakunnanraja. Saksan joukot olivat tuhonneet Saale-joen sillan toisen maailmansodan lopussa. Liikenne rajan yli järjestyi tuolloin moottoritien A 72 välityksellä. Entisen DDR:n alueella moottoritie A 9:n ajoradat rakennettiin toisistaan erilleen Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen. Manitoba Provincial Highway 9
Winnipegin ja Selkirkin välillä tieosuuden lempinimi on Main Street. Nimitys johtuu siitä, että molemmissa kaupungeissa tien virallinen nimi on Main Street. Valtatie sivuuttaa Selkirkin keskustan ohitustietä pitkin. Kaupungin keskustassa kulkeva entinen valtatieosuus on nimeltään Manitoba Provincial Highway 9A. Valtatie 19
Aiemmin valtatie 19 kulki Seinäjoella keskustan katuverkolla. Tieosuuden parantaminen alkoi 2013 syksyllä, kun Seinäjoen itäisen ohikulkutien rakentaminen alkoi. Uusi 2+1-kaistainen ohituskaistatie alkaa Ilmajoelta Rengonharjulta ja päättyy Seinäjoelle Nurmon keskustan lähelle. Uuden tieosuuden pituus on noin 18,5 kilometriä. Rengonharjun ja Kuortaneentien välinen osuus avattiin liikenteelle marraskuussa 2015, ja kokonaisuudessaan uuden tien on määrä valmistua vuonna 2017. Hankkeen kustannusarvio on noin 75,5 miljoonaa euroa. Hervannan valtaväylä
Hervannan valtaväylä on 7 777 metrin pituisena Tampereen pisin katu. Se avattiin käyttöön joulukuussa 1975. Se yhdisti Tampereen keskusta-alueeseen uuden ja nopeasti laajenevan Hervannan alueen, joka sijaitsee kymmenisen kilometriä Tampereen eteläpuolella. Vuonna 2011 Hervannan valtaväylän liikennemäärä oli lähes 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Yhdystie 2224
Yhdystie 2224 on noin kilometrin pituinen yhdystie, joka kulkee ja valtatien 9 (E63) moottoritieliittymästä Liedon Asemankulman kaakkoispuolelle seututien 222 risteykseen. Valtatie 8
Turun tiepiiri on laatinut tiesuunnitelman valtatien 8 parantamiseksi moottoritieksi välillä Raisio-Nousiainen. Suunnittelun lähtökohtana oli vuonna 2006 valmistunut yleissuunnitelma, jonka Liikenne- ja viestintäministeriö hyväksyi päätöksellään 23. elokuuta 2007. Rakennettavan tien pituus oli noin 12 kilometriä. Moottoritien linjaus sijaitsee noin 2 kilometrin osalta uudessa maastokäytävässä vanhan valtatien länsipuolella. Hankkeeseen sisältyi myös kolme uutta eritasoliittymää. Moottoritiehankkeen kokonaiskustannusarvio oli 72 miljoonaa euroa. Sen rakentaminen aloitettiin alkuvuonna 2014 ja se valmistui joulukuussa 2016. Valtatie 23
Tie on lähes kokonaan kaksikaistainen lukuun ottamatta Jyväskylän seudulla olevaa valtateiden 4, 9 ja 13 kanssa yhteistä moottoritieosuutta, Varkauden keskustassa sijaitsevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta ja Joensuussa olevaa valtatien 9 kanssa yhteistä moottoritieosuutta. Tietä on rakennettu vuosikymmenten aikana useassa eri osassa, ja sen laatu vaihtelee merkittävästi. Valtatiellä 23 on yhteensä jopa 13 epäjatkuvuuskohtaa, joissa valtatie kääntyy liittymässä. Valtatie 5
Tien alkupää Lusista Mikkeliin on pääosin uudelleenrakennettu 1990- ja 2000-luvuilla suoraksi ja hyväkuntoiseksi valtatieksi. Mikkelin kohdalla on lyhyt nelikaistainen osuus, mutta Mikkelin ja Joroisten välillä tie on profiililtaan vanhentunut eikä vastaa nykyajan vaatimuksia. Joroisten ja Varkauden välillä tie on parannettu valtatietä vastaavaksi tieksi, ja Varkauden kohdalla on noin yhdeksän kilometrin nelikaistainen osuus. Myös Varkauden ja Leppävirran välinen osuus on hyväkuntoinen tie, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja, mutta osuus Leppävirralta Kuopion Humaljoelle on auttamattomasti ajastaan jäljessä. Tien laatu huomioon ottaen liikennemäärät ovat suuret varsinkin raskaan liikenteen osalta, mutta tie on silti lähinnä kapeutensa ja mutkaisuutensa osalta kantatiestön tasolla. Tällä välillä kunnollisia ohituspaikkoja ei ole juuri lainkaan ja risteykset ovat erittäin vaarallisia. Valtatie 18
Valtatie 18 on Jyväskylästä Petäjäveden, Ähtärin, Alavuden, Seinäjoen ja Laihian kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 269 kilometriä. Seututie 927
Seututie 927 alkaa Paakkolasta valtatien 4 risteyksestä ja päättyy Ala-Vojakkalaan valtatien 21 risteykseen. Tien pituus on 31 kilometriä. Arpelassa tiestä haarautuu yhdystie 9271. Seututien kautta pääsee Tornioon. Tie on kokonaan päällystetty ja melko hyväkuntoinen. Valaistusta on lähinnä kylien kohdalla. Valtatie 8
Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan. Valtatie 17
Vuonna 2010 valtatie 17 liitettiin osaksi valtatietä 9. Syynä oli liikenne- ja viestintäministeriön tavoite tehdä valtateistä pitkiä maakuntia yhdistäviä liikenneväyliä. Valtatie 9 saatiin näin ulottumaan Turusta Niiralaan. Valtatie 11 (Viro)
Valtatie 11 eli Tallinnan kehätie () alkaa valtatieltä 1 Tallinnan itäpuolelta Väosta ja kulkee Jürin, Sakun ja Sauen kautta Keilaan valtatielle 8. Tie yhdistää Tallinnasta lähtevät valtatiet numeroiltaan 1, 2, 4 ja 8. Valtatie on 38,2 kilometriä pitkä. Valtatie 9
1960-luvulla oikaistiin merkittävästi Oriveden ja Jämsän väliä. Tie linjattiin Längelmäen Länkipohjasta Jämsään suoraan, kun vanha tie kiersi Kuoreveden Hallin kautta. Tämäkin tie osoittautui liikenteen vilkastuessa kuitenkin ennen pitkää kapeaksi ja mutkaiseksi. M6 (Valko-Venäjä)
Valtatie M6 () on Minskin kehätien (M9) länsiosista länteen kohti Hrodnaa ja Puolan rajaa johtava, noin 292 kilometrin pituinen valtatie Valko-Venäjällä. Valtatien alkuosa Minskistä Valožynin lähistölle saakka () on yhteistä Liettuan Vilnaa kohti johtavan valtatien M7 kanssa. Kantatie 89
Kantatie 89 on Kainuussa kulkeva kantatie. Tie alkaa valtatieltä 22 Paltamon Mieslahdessa ja kulkee Kontiomäen pohjoispuolitse Revonkannan ja Härmänkylän kautta Kuhmossa sijaitsevalle Vartiuksen raja-asemalle, josta se jatkuu Venäjän puolelle Kostamukseen. Tien pituus on 104 kilometriä. Tie kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Liikenne Tampereella
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla.