Kuinka monta eduskunnan jäsentä osallistuu valtiopäiville?
Eduskunta
Eduskunnan istuntosalissa on vain 199 paikkaa, koska puhemies ei äänestä eikä pidä puheenvuoroja. Eduskunnan vuotuista työjaksoa nimitetään valtiopäiviksi. Eduskunta kokoontuu valtiopäiville säätämään lakeja, joita noudattaen yhteiskunnassa toimitaan. Tuomioistuimet arvioivat yksittäistapauksissa, onko lakeja noudatettu.
Kansanedustajat jakautuvat puolueensa mukaisiin ryhmiin. Näitä ryhmiä kutsutaan eduskuntaryhmiksi. Jokainen ryhmä valitsee kansanedustajiensa keskuudesta ryhmälleen puheenjohtajan. Eduskuntavaalit määräävät eduskunnan voimasuhteet. Eduskunta
Suomen perustuslain mukaan valtiovalta kuuluu Suomessa kansalle, "jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta" (PL 2 §). Eduskunta koostuu 200 kansanedustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein eduskuntavaaleilla (PL 24–25 §). Hallitusvaltaa käyttävän valtioneuvoston tulee – parlamentaaristen periaatteiden mukaisesti – "nauttia eduskunnan luottamusta" (PL 3 §).
Kuuba
Presidentti, varapresidentti ja kansalliskokous ("Asemblea Nacional del Poder Popular") valitaan vaaleilla viiden vuoden jaksoiksi. Kansalliskokous koostuu 614 paikasta. Vaaleissa kunkin ehdokkaan on saatava vähintään 50 prosentin kannatus tullakseen valituksi. Presidentti tekee suosituksen ministereistä kansalliskokoukselle, joka nimittää ministerit. Kansalliskokous nimittää itselleen myös 31-jäsenisen valtioneuvoston, joka toimii sen sijaisena istuntokausien ulkopuolella. Koska kansalliskokous on koolla vain lyhyen kauden kaksi kertaa vuodessa, valtioneuvostolla on paljon valtaa. Ruotsin valtiopäivävaalit 2018
Ruotsin valtiopäivävaalit 2018 järjestettiin 9. syyskuuta 2018. Vaaleissa valittiin 349 kansanedustajaa Ruotsin valtiopäiville (). Vaalien jälkeen muodostettiin ennätyspitkien hallitusneuvottelujen jälkeen Löfvenin II hallitus, joka nimitettiin 21. tammikuuta 2019. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät olivat Suomen suuriruhtinaskunnan lakia säätävä elin. Ne olivat muodoltaan nelisäätyiset säätyvaltiopäivät, joilla olivat edustettuina aatelis-, pappis-, porvaris- ja talonpoikaissääty. Valtiopäivät kokoontuivat säännöllisesti muutaman vuoden välein vuosina 1863–1906. Lisäksi vuoden 1809 Porvoon valtiopäivät on yleensä laskettu osaksi samaa instituutiota. 1900-luvun alussa nelikamarinen säätyvaltiopäivälaitos alkoi olla eurooppalaisesti nähtynä vanhentunut, ja se korvattiin 1906 yksikamarisella eduskunnalla. Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä
Vaikka edustajat parlamenttiin valitaankin kansallisten puolueiden listoilta, jakautuvat he parlamentissa europuolueiden alaisiin europarlamenttiryhmiin. Vuosina 1995–2004 Suomella oli EU-parlamentissa 16 edustajaa, vuosina 2004–2009 14 edustajaa, ja vuodesta 2009 alkaen 13 edustajaa. Vaalikelpoisuus
Eduskuntavaaleissa vaalikelpoisia ovat kaikki äänioikeutetut, jotka eivät ole vajaavaltaisia eli holhouksen alaisia. Kansanedustajiksi ei kuitenkaan voida valita ammattisotilaita eikä virassa olevia korkeita valtiollisia virkamiehiä, kuten valtioneuvoston oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä, korkeimman oikeuden jäsentä, korkeimman hallinto-oikeuden jäsentä ja valtakunnansyyttäjää. Eduskuntavaalien osalta vaalipiirilautakunnat tutkivat ehdolle asettuvien vaalikelpoisuuden ja vahvistavat ehdokasluettelot 31. päivänä ennen varsinaista vaalipäivää. Suomen kansanedustaja
Kansanedustaja (lyhenne kansaned.) on parlamentaarikko eli kansalaisten valitsema edustaja eduskunnassa, Suomen parlamentissa. Kansanedustajat ovat edustuksellisen demokratian vallankäyttäjiä. Suomen eduskunnassa on 200 kansanedustajaa, joiden kausi kestää normaalisti neljä vuotta. Valtakunnanoikeus
Valtakunnanoikeuteen kuuluvat korkeimman oikeuden presidentti puheenjohtajana sekä korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja kolme virkaiältään vanhinta hovioikeuden presidenttiä sekä viisi eduskunnan valitsemaa jäsentä, joiden toimikausi on neljä vuotta tai kunnes nämä täyttävät 67 vuotta. Tämä tarkoittaa, että asiaa käsittelemässä on yhtä monta parlamentaarisin perustein valittua ja tuomioistuintaustaista tuomaria. Kullakin eduskunnan valitsemalla jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen. Korkeimpien oikeuksien presidenttien varajäseninä toimivat näiden tuomioistuinten virkaiältään vanhimmat jäsenet. Hovioikeuksien presidenttien varajäsenenä toimii vanhin hovioikeuden presidentti, joka ei ole valtakunnanoikeuden jäsen. Tuomioistuimen varapuheenjohtaja on korkeimman hallinto-oikeuden presidentti. Jos molemmat korkeimpien oikeuksien presidentit ovat estyneitä, valtakunnanoikeuden puheenjohtaja on vanhin hovioikeuden presidentti. Ranska
Ranskan parlamentissa on kaksi kamaria: kansalliskokous ("Assemblée Nationale") ja senaatti ("Sénat"). Kansalliskokouksen valitaan kaksivaiheisella kierrosvaalitavalla viisivuotiskaudeksi. Kaksivaiheisessa vaalissa ehdokas valitaan suoraan, jos hän saa yli puolet vaalipiirin äänistä; muutoin järjestetään toinen kierros yli äänistä saaneiden kesken. Senaattoreja on 346, ja heidät valitaan epäsuoralla vaalilla kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Valitsijamiehinä on noin edustajaa ("grands électeurs"). Järjestelmä suosii maaseutua, ja konservatiiveilla olikin enemmistö senaatissa viidennen tasavallan alusta aina syksyyn 2011.. Senaatin vaaleja järjestetään joka kolmas vuosi, mutta kaikkia senaattoreita ei vaihdeta yhtaikaa. Luettelo vaalikauden 2015–2019 kansanedustajista
Vaalikauden 2015–2019 kansanedustajat valittiin eduskuntavaaleissa 19. huhtikuuta 2015. Eduskunnassa on 200 kansanedustajaa. Espanjan edustajainhuone
Espanjan edustajainhuone () on Espanjan parlamentin alahuone. Edustajainhuoneeseen valitaan joka neljäs vuosi 350 edustajaa. Edustajat valitaan D'Hondtin menetelmällä. Kesäkuun 2016 vaaleissa suurimmat puolueet olivat kansanpuolue 134:llä paikalla ja sosialistinen työväenpuolue 84:llä paikalla. Nykyisenä puhemiehenä toimii Ana Pastor (PP). Kazakstanin parlamentti
Kazakstanin parlamentti koostuu Kazakstanin perustuslain mukaan kahdesta kamarista, mažiliksesta, joka toimii valtiopäivien alahuoneena ja senaatista. Länsimaisessa englanninkielisessä joukkotiedottamisessa usein viitataan pelkkään mažilikseen, kun tarkoitetaan parlamenttia tai parlamenttivaaleja, kun taas kazakstanilaisessa lainsäädännössä mažilikseen viitataan parlamentin osana, "parlamentin mažiliksena". Kazakstanissa senaattiin puolestaan viitataan pelkkänä senaattina esittämättä mažiliksen tapaan, että se olisi "parlamentin senaatti". 98 yleisillä vaaleilla valitun mažiliksen valtiopäiväedustajan lisäksi Kazakstanin presidentin puheenjohtaman Kazakstanin kansan kokous äänestää yhdeksästä muusta valtiopäiväedustajasta. Näin ollen nämä Kazakstanin vähemmistökansallisuuksia edustaviksi tarkoitetut valtiopäiväedustajat ovat yhdessä suurempi yhdeksän valtiopäiväedustajan joukko kuin yleensä hallituksen myönteiset oppositiopuoluee, joiden kummankin edustajamäärä erikseen on noin seitsemän viime vuosien vaaleissa. Albania
Albania on parlamentaarinen tasavalta, jossa valtionpäämiehenä on parlamentin viisivuotiseksi kaudeksi (korkeintaan kahdeksi kaudeksi) valitsema presidentti. Yleisesti ottaen presidentin valta Albaniassa ei ole kovin suuri, mutta presidentti nimittää pääministerin, joka puolestaan ehdottaa hallitusta, jonka presidentti nimittää ja parlamentti hyväksyy. Parlamentissa on 140 kansanedustajaa, joista 100 valitaan suoralla vaalilla, 40 suhteellisella tavalla. Parlamenttivaalikausi on neljä vuotta. Thaimaa
Kansalliskokous (รัฐสภา, rathasapha) on kaksikamarinen parlamentti, joka koostuu 500-paikkaisesta edustajainhuoneesta (สภาผู้แทนราษฎร, sapha phuthaen ratsadon) ja 150-paikkaisesta senaatista (วุฒิสภา, wuthisapha). Senaattoreista 76 valitaan vaaleilla eri maakuntien edustajiksi, 74 on tuomarien ja virastojen nimittämiä. Alahuoneeseen valitaan 375 edustajaa useamman paikan vaalipiireistä ja 125 edustajaa puoluelistoilta. Korean tasavalta
Lakiasäätävä elin on maan kansalliskokous, yksikamarinen instituutio, jonka jäsenet valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Parlamentissa on tällä hetkellä 299 paikkaa, joista 245 täytetään alueellisilla vaaleilla ja loput suhteellisella vaalitavalla. Oikeuslaitos on suureksi osaksi itsenäinen. Korkein tuomiovaltaa käyttävä elin on korkein oikeus, jonka tuomarit nimittää presidentti kansalliskokouksen suostumuksella. Lisäksi Korean perustuslakituomioistuin valvoo perustuslain noudattamiseen liittyviä kysymyksiä. Ruotsi
Lainsäädäntövaltaa Ruotsissa käyttää yksikamarinen parlamentti (valtiopäivät, ), toimeenpanovaltaa pääministerin johtama hallitus ja tuomiovaltaa riippumattomat oikeusistuimet. Parlamentissa on 349 jäsentä. Parlamentarismi on ollut käytössä vuodesta 1917 ja naisilla äänioikeus vuodesta 1919. Harjumaa
Valtiollisissa vaaleissa Harjumaa on jaettu neljään vaalipiiriin, joista valitaan yhteensä 43 kansanedustajaa 101-jäseniseen riigikoguun: Tallinna on jaettu kolmeen vaalipiiriin (vaalipiirit 1–3). Muu osa Harjumaasta muodostaa yhdessa Raplamaan kanssa vaalipiirin numero 4 (valimisringkond nr 4). Dáil Éireann
Dáil Éireannin jäsenen virallinen iirinkielinen nimi on "Teachta Dála", mikä tarkoittaa "edustajaa Dáilissa". Jäseniä kutsutaan yleensä edustajiksi tai käytetään lyhennettä "TD". Irlannin perustuslain mukaan 20 000–30 000 henkeä kohden on oltava vähintään yksi edustaja. Dáil Éireannissa on 158 edustajaa, jotka edustavat 40 vaalipiiriä. Jokaisesta vaalipiiristä valitaan kolme, neljä tai viisi edustajaa. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Valtiopäiväkaudella 2011–2015 Kokoomuksen eduskuntaryhmään kuului eduskuntavaalien 2011 jälkeisestä ryhmän järjestäytymisestä, huhtikuusta 2011 alkaen, 44 kansanedustajaa. Samalla Kokoomuksen eduskuntaryhmä nousi ensimmäistä kertaa Suomen historiassa vaalien jälkeen eduskunnan suurimmaksi eduskuntaryhmäksi. Eduskuntaryhmien kesken tehdyn herrasmiessopimuksen mukaisesti suurin ryhmä voi yrittää valtioneuvoston (hallituksen) ja hallitusohjelman muodostamista ensimmäisenä, joten Kokoomuksen eduskuntaryhmä nimitti hallitustunnustelijaksi puheenjohtajansa, kansanedustaja Jyrki Kataisen. Kokoomuksen eduskuntaryhmä ja puoluevaltuusto vahvistivat yhteisessä kokouksessaan kesäkuussa 2011 hallitustunnustelija Kataisen esityksen perusteella ehdokkaansa pääministeriksi sekä valtioneuvoston jäseniksi, ehdotuksen hallitusohjelman hyväksymisestä ja päätöksen näiden edellä mainittujen ehdotusten siirtämiseksi eduskunnan hyväksyttäväksi. Eduskuntapuolue
Eduskuntapuolue on puolue jolla on kansanedustaja Suomen Eduskunnassa. Puolueen kansanedustajat muodostavat tällöin puolueen eduskuntaryhmän. Normaalisti osa eduskuntapuolueista kuuluu myös Suomen hallitukseen, jolloin niitä kutsutaan myös hallituspuolueiksi. Loput eduskunnassa olevat puolueet ovat oppositiossa. Eduskunnassa voi lisäksi periaatteessa olla myös puolueisiin kuulumattomia kansanedustajia. Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto
Kiinan valtioneuvosto on Kiinan kansantasavallan valtionhallinnon ylin toimeenpaneva elin. Se koostuu pääministeristä, varapääministereistä, ministereistä, valtion valtuutetuista, päätilintarkastajasta ja pääsihteeristä. Presidentti nimittää pääministerin ja kansankongressi hyväksyy nimityksen. Presidentti voi myös erottaa pääministerin. Pääministeri nimittää muut valtioneuvoston jäsenet ja kansankongressi tai sen pysyvä toimikunta hyväksyvät nimitykset. Presidentti voi erottaa heidätkin. Virkakausi valtioneuvostossa kestää viisi vuotta eikä kukaan voi olla valtioneuvostossa enempää kuin kaksi peräkkäistä kautta. Ranskan senaatti
Vuoden 2008 jälkeen kaikki senaattorit valitaan vain kuuden vuoden mittaiselle kaudelle. Vaalit ovat joko enemmistövaalit tai suhteelliset vaalit, kuitenkin departementin asukasluku määrää kumpaa vaalitapaa käytetään. Kokonaisuudessaan perustuslain uudistus tulee voimaan siis vuonna 2011. Samassa lainmuutoksessa päätettiin alentaa myös senaattoreiden vaali-ikäraja 35 vuodesta 30 vuoteen.
Myös senaatin jäsenten lukumääriä muutettiin: vuoden 2004 lukumäärä 343 kohoaa vuoteen 2008 mennessä lukuun 348. Nämä paikat jakautuvat seuraavasti:Viidennen tasavallan aikana senaatin puhemiehinä, heitä on ollut vain viisi, ovat toimineet:Senaatti valmistelee ja tarvittaessa äänestää Ranskan valtion budjetista kuin myös laeista: hallituksen esittämistä lakialoitteita tai yksittäisten tai useampien kansanedustajien tekemistä lakialoitteista. Näin useampi senaattori voi tehdä aloitteen ja jättää sen senaatin toimistoon sekä sen jälkeiseen käsittelyyn. Kuitenkaan senaatilla ei ole mitään mahdollisuutta vakuuttaa toimenpanovaltaan, sillä kaikki se valta on keskitetty kansalliskokoukselle. Suomen valtioneuvosto
"Ulko- ja turvallisuuspoliittisen valiokunnan" jäseninä ovat pääministerin lisäksi ulkoministeri ja puolustusministeri sekä kolme muuta, pääministerin määräämää ministeriä. Valiokunta käsittelee tärkeät ulko- ja turvallisuuspoliittiset ja muut Suomen ulkovaltasuhteisiin liittyvät kysymykset. Tällaisia ovat esimerkiksi ulkoasiainhallinnon korkeiden virkamiesten nimitykset, ulkopoliittiset puheet ja lausunnot sekä valtiovierailuja ja kansainvälisiä järjestöjä ja konferensseja koskevat asiat. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue
SDP:tä eduskunnassa edustaa Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii SDP:n kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Kansallisen SDP:n eduskuntaryhmän muodostaa valtiopäiväkaudella 2015–2019 35 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Antti Lindtman. Romania
Romania on semipresidentiaalinen tasavalta. Romanian lakiasäätävänä elimenä on kaksikamarinen parlamentti. Senaatissa ("Senat") on 137 jäsentä ja edustajainhuoneessa ("Camera Deputaților") 334 jäsentä. Molempien edustajilla on neljän vuoden kausi. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle (vuoteen 2004 asti nelivuotiskaudelle). Presidentti nimittää pääministerin, joka muodostaa hallituksen. Hallituksen on saatava parlamentin hyväksyntä. Riigikogu
Riigikogu on Viron tasavallan yksikamarinen parlamentti. Riigikogu on yksikamarinen ja 101-jäseninen. Parlamentissa toimii 11 pysyvää valiokuntaa, parlamentilla on kuitenkin oikeus perustaa väliaikaisia erityisvaliokuntia esimerkiksi perehtymään tiettyihin asioihin. Viron perustuslain mukaan parlamentti käyttää maassa lainsäädäntövaltaa. Riigikogun tehtäviin kuuluu myös valtion budjetin hyväksyminen ja kansainvälisten sopimusten ratifiointi. Parlamentti nimittää virkoja presidentin ehdotuksesta ja se pystyy ilmaisemaan epäluottamuslauseen hallitusta kohtaan. Israel
Israel on parlamentaarinen demokraattinen tasavalta, jossa on yhtäläinen äänioikeus. Israelin yksikamarinen 120-jäseninen parlamentti on nimeltään knesset. Edustajapaikat jaetaan puolueiden kannatuksen mukaan suhteellista vaalitapaa noudattaen. Knesset valitaan kansanäänestyksellä neljän vuoden välein, mutta kansanedustajat voivat järjestää ennenaikaiset vaalit äänestämällä luottamuksesta. Israelin presidentti on lähinnä edustuksellinen virka. Presidentin valitsee parlamentti seitsenvuotiskaudeksi. Presidentti valitsee enemmistöpuolueen tai liittouman johtajan pääministeriksi. Suomen valtiopäivät
Vuoden 1906 valtio­päivä­järjestyksen mukaan sääty­valtio­päivien tilalle tuli yksikamarinen edus­kunta. Nimitys valtio­päivät pysyi kuitenkin käytössä tarkoittaen edus­kunnan vuotuisia kokoontumis­kausia. Eduskunta kokoontui valtio­päiville vuosittain 1. helmikuuta, tai sen sattuessa pyhä­päiväksi seuraavana arki­päivänä. Keisari ja Suuri­ruhtinas saattoi kuitenkin määrätä, että valtio­päivät oli aloitettava muuna aikana vuodesta. Valtio­päivät kestivät vuosittain 90 päivää, ellei keisari toisin määrännyt. Jos edus­kunta oli keisarin määräyksestä hajotettava ja uudet vaalit pantava toimeen, valtio­päivät lopetettiin hänen määräämänään päivänä ja uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville sen kuu­kauden ensimmäisenä päivänä, joka lähinnä alkoi 90 päivän kuluttua hajotus­käskyn antamisesta. Jos kuitenkin hajotus­käsky annettiin sen jälkeen, kun valtio­päivät oli jo lopetettu, eikä uusia vaaleja ehditty pitää ennen seuraavan helmi­kuun alkua, uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville vaalien tulosten julkaisemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tämän vuoksi sellaisina vuosina, jolloin edus­kunta hajotettiin, pidettiin monesti kahdet varsinaiset valtio­päivät, joita sanotaan kyseisen vuoden ensimmäisiksi ja toisiksi valtio­päiviksi. Euroopan parlamentti
Europarlamentissa on nykyisin 751 jäsentä. EU-mailla on paikkoja Euroopan parlamentissa seuraavasti vaalikaudella 2014–2019.Maiden paikkajako ei vastaa suoraan väkilukua, vaan pienillä mailla on suhteessa enemmän paikkoja kuin suurilla. Eduskunta
Eduskunta jakautuu valiokuntiin, joissa hallituksen ja kansanedustajien laki- ja talousarvioesitysten työstäminen käytännössä tapahtuu. Valiokunta voi asiantuntijoita kuultuaan ja esityksen sisällöstä keskusteltuaan suosittaa esityksen hyväksymistä sellaisenaan, sen hylkäämistä tai ehdottaa esitykseen muutoksia tai kirjoittaa koko esityksen alusta alkaen uusiksi. Eduskunnan valiokunnat ovat suuri valiokunta, perustuslakivaliokunta, ulkoasiainvaliokunta, valtiovarainvaliokunta, hallintovaliokunta, tarkastusvaliokunta, lakivaliokunta, liikenne- ja viestintävaliokunta, maa- ja metsätalousvaliokunta, puolustusvaliokunta, sivistysvaliokunta, sosiaali- ja terveysvaliokunta, talousvaliokunta, tulevaisuusvaliokunta, työelämä- ja tasa-arvovaliokunta sekä ympäristövaliokunta. Suuressa valiokunnassa on 25 jäsentä ja 13 varajäsentä, valtiovarainvaliokunnassa 21 jäsentä ja 19 varajäsentä, sekä tarkastusvaliokunnassa 11 jäsentä ja 6 varajäsentä. Muissa valiokunnissa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Euroopan parlamentti
Europarlamenttivaalit järjestetään viiden vuoden välein ja nykyisin eri jäsenmaissa lähestulkoon samanaikaisesti, mutta vaalijärjestelmä vaihtelee hieman jäsenmaan mukaan. Jokaisesta jäsenmaasta valitaan väkilukuun suhteutettu lukumäärä edustajia, lisäksi jokaisella maalla on pari pohjapaikkaa pienten jäsenvaltioiden edustuksen turvaamiseksi. Edustajat ovat ryhmittyneet europuolueiden mukaisiin europarlamenttiryhmiin, eivät siis jäsenmaittain. Yhdysvaltain edustajainhuone
Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 435 äänivaltaista edustajaa. Edustajainhuoneeseen valitaan joka toinen vuosi edustajat jokaisesta osavaltiosta siten, että edustajien määrä suhteutetaan osavaltion asukaslukuun. Jokaiselle osavaltiolle on kuitenkin taattu vähintään yksi edustajanpaikka. Euroopan parlamentti
Euroopan parlamentti (lyhenne EP, epävirallisesti myös europarlamentti tai EU-parlamentti) on Euroopan unionin kansanedustuslaitos, jonka jäsenet eli mepit (MEP) valitaan suorilla vaaleilla joka viides vuosi. Vuoden 2014 europarlamenttivaalien jälkeen parlamenttiin kuuluu 751 jäsentä. Beninin politiikka
Kansallinen edustajakokous on Beninin parlamentti ja ensisijainen lainsäädäntöelin. Varajäsenet valitaan neljän vuoden välein, toisin kuin presidentin viiden vuoden toimikausi. Käytettävissä on 83 paikkaa. Edustajakokous käyttää lainsäädäntövaltaa ja valvoo hallituksen toimintaa. Armeijan jäsenet eivät saa olla ehdokkaina, elleivät he eroa sotilasasemastaan. Eduskunta
Eduskunta valitsee valtioneuvoston eli hallituksen. Vaalien voittajapuolueen puheenjohtaja ryhtyy hallitustunnustelijaksi neuvottelemaan siitä, mitkä puolueet pääsevät hallitukseen. Lopullinen hallitus on neuvottelujen tulos, eikä välttämättä suoraan heijasta vaalien tulosta. Puolueet, jotka eivät ole mukana hallituksessa ja joilla siis ei ole ministereitä, muodostavat opposition. Oppositio ja hallitus ovat toisilleen vastakkaisia puolia. Opposition tehtävänä on vastustaa ja kyseenalaistaa hallituksen politiikkaa esittämällä sille vaihtoehtoja. Eduskunta siis valvoo ja arvioi hallituksen toimintaa. Brasilian kansalliskongressi
Brasilian kansalliskongressi on Brasilian ylin lakia säätävä elin. Se koostuu kahdesta kamarista: senaatista ja edustajainhuoneesta. Senaatissa on kolme edustajaa kustakin 26 osavaltiosta ja kolme pääkaupunkialueesta. Senaattorit valitaan 8 vuodeksi kerrallaan. Alahuoneen eli edustajainhuoneen 513 jäsenen vaalikausi on 4 vuotta. Eduskunnan pääsihteeri
Säännökset pysyivät muuttamattomina voimassa pitkään. Eduskunnan kanslian tehtävät ja toimintatavat muuttuivat ajan myötä niin, että työjärjestystä oli muutettava. Eduskunnan päättämät muutokset otettiin käyttöön vuoden 1966 varsinaisten valtiopäivien alusta lukien. Eduskunta kokoontui näille valtiopäiville 14. huhtikuuta 1966. Virkanimikkeissä tapahtui nyt sellainen muutos, että keskuskansliassa työskenteli eduskunnan pääsihteeri eduskunnan kanslian kansliapäällikkönä ja eduskunnan sihteerinä. Pääsihteerin valinnassa noudatettiin aiempia menettelytapoja ja muutkin määräykset pysyivät lähes ennallaan. Näin ollen pääsihteerin ollessa estynyt hoitamaan tehtäväänsä tai viran ollessa avoinna ikäpuhemiehen tai puhemiehen tuli kutsua keskuskanslian vanhempi sihteeri tai muu sopivaksi katsottu henkilö hoitamaan pääsihteerin tehtäviä, kunnes este lakkasi tai avoin virka täytettiin. Yhdysvallat
Liittovaltion lainsäädäntövaltaa pitää kongressi. Se on kaksikamarinen ja koostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneeseen kuuluu 435 jäsentä, ja sen kausi on kaksi vuotta. Senaatin kausi on kuusi vuotta, ja kolmasosa senaatin jäsenistä valitaan joka toinen vuosi kuusivuotiskaudelle. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Valtiopäivillä Suomen aatelia edusti jokaisen suvun päämies. Viimeisillä varsinaisilla säätyvaltiopäivillä 1904–1905 oli 201 aateliston edustajaa. Pappissäädystä oli yleensä noin 40 edustajaa, porvaristosta noin 30–70, määrän lisääntyessä kaupungistumisen myötä säätyvaltiopäivien loppuun saakka. Talonpoikaissääty valitsi 70 valtiopäivämiestä tuomiokunnittain. Aluksi säätyvaltiopäiviä pidettiin viiden vuoden välein, mutta vuodesta 1882 alkaen kolmen vuoden välein. Suomen valtiopäivät
Suomen itsenäistymisen jälkeen keisarin valta­oikeudet siirtyivät tasa­vallan presidentille. Vuonna 1928 säädettiin uusi, edellisestä jonkin verran poikkeava valtio­päivä­järjestys. Sen mukaan edus­kunta kokoontui valtio­päiville vuosittain helmi­kuun alussa ilman erityistä kutsua, ja valtio­päivät kestivät normaalisti 120 päivää, ellei eduskunta toisin päättänyt. Vakiintuneeksi käytännöksi kuitenkin muodostui, että valtiopäivät kestivät lähes vuoden loppuun saakka, usein seuraavankin vuoden puolelle. Eduskunta oli koolla ensin valtiopäivien alussa kevättalvella muutaman kuukauden (kevätistuntokausi), minkä jälkeen valtiopäivät keskeytettiin kesän ajaksi ja jatkettiin jälleen syksyllä (syysistuntokausi), jolloin käsiteltiin erityisesti seuraavan vuoden budjetti. Bosnia ja Hertsegovina
Edustajainhuoneessa ("Predstavnički Dom", "Zastupnički Dom" eli "Представнички Дом") on 42 jäsentä, jotka valitaan suhteellisella listavaalilla. Edustajista 28 tulee federaatiosta ja 14 serbitasavallasta. Edustajien kausi on neljä vuotta. 1. lokakuuta 2006 pidetyissä vaaleissa edustajainhuoneeseen valittiin edustajia 12 puolueesta. Eduskunta
Eduskunta ( eli valtiopäivät) on Suomen parlamentti eli valtion lainsäädäntövaltaa ja budjettivaltaa käyttävä elin. Lisäksi eduskunta valvoo hallituksen toimintaa ja osallistuu Euroopan unionin päätöksentekoon. Naurun parlamentti
Naurun parlamentti () on Naurun tasavallan yksihuoneinen kansanedustuslaitos. Parlamentissa on 18 jäsentä, jotka valitaan yleisillä vaaleilla kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Äänestäminen parlamenttivaaleissa on pakollista jokaiselle vähintään 20-vuotiaalle Naurun kansalaiselle. Suomen poliittinen järjestelmä
Valtioneuvoston on valmisteltava eduskunnalle esitys seuraavan vuoden talousarvioksi. Eduskunnan valtiovarainvaliokunta käsittelee yksityiskohtaisesti talousarviota ja kansanedustajien talousarvioon tekemiä aloitteita.
Eduskunnan tärkeisiin tehtäviin kuuluu myös toimintakykyisen hallituksen ylläpitäminen. Slovakian tasavallan kansallinen neuvosto
Slovakian tasavallan kansallinen neuvosto () on Slovakian yksikamarinen kansanedustuslaitos. Sen muodostavat 150 kansanedustajaa, jotka valitaan suhteellisen vaalitavan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Neuvosto on päätösvaltainen, jos äänestykseen osallistuu vähintään 76 edustajaa. Maassa ei ole vaalipiirijakoa, vaan kaikki äänestävät samoja ehdokkaita. Kansallinen neuvosto (Itävalta)
Kansallinen neuvosto () on Itävallan kaksikamarisen parlamentin alahuone. Neuvostoon kuuluu 183 edustajaa, jotka valitaan viiden vuoden välein. Perustuslain mukaan kansallinen neuvosto käyttää lainsäädäntövaltaa yhdessä liittoneuvoston kanssa. Intian parlamentti
Intian parlamentti on kaksikamarinen. Sen ylähuone on Rajya Sabha, osavaltioiden neuvosto, jossa on korkeintaan 250 jäsentä, joista presidentti nimittää 12. Muut jäsenet ovat osavaltioiden ja territorioiden nimittämiä niiden asukaslukujen suhteessa. Edustajien kausi on kuusi vuotta, ja kolmannes nimitetään uudelleen kahden vuoden välein. Rajya Sabha on jatkuvasti koolla, eikä sitä voi hajottaa. Varapresidentti on Rajya Sabhan puhemies. Alahuoneen edustajat valitsevat ylähuoneeseen pääsevät edustajat epäsuorilla vaaleilla käyttäen suhteellista vaalitapaa. Eduskunnan ikäpuhemies
Vaikka eduskunta valitaan useammaksi vuodeksi kerrallaan (vuoteen 1954 saakka kolmeksi vuodeksi ja 1954 alkaen neljäksi vuodeksi), kokoontuu se valtiopäiville vuosittain, ja uusien valtiopäivien on näin joka vuosi valittava itselleen puhemies ja kaksi varapuhemiestä. Tämä tapahtuu valtiopäivien ensimmäisessä istunnossa, joka pidetään ennen valtiopäivien avajaisia. Eduskunnan vanhin kansanedustaja johtaa puhetta ensimmäisessä istunnossa siihen saakka, kunnes uusi puhemies on valittu, vannonut valansa ja asettunut puheenjohtajaksi. Gunnar Ericsson (yritysjohtaja)
Ericsson valittiin vuonna 1969 valtiopäiville, jotka olivat valintahetkellä vielä 2-kamariset. Hän tuli valituksi toiseen kamariin. Vuodesta 1970 hän oli seuraavat kaksi vuotta yksikamarisen valtiopäivien jäsenenä edustaen Kansanpuoluetta. Kansanedustajan toimessaan hän keskittyi erityisesti talouskysymyksiin, kuten verot, kilpailulainsäädäntö ja ulkomaille tehtävät investoinnit. Mali
Mali on semipresidentiaalinen tasavalta. Maalla on monipuoluejärjestelmä, jonka ainoa rajoite on, etteivät puolueet saa tukeutua mihinkään etniseen, uskonnolliseen, tai alueelliseen ryhmään. Kansalliskokous on hallinnon ainoa lakeja säätävä elin. Siinä on 160 jäsentä, ja edustettuina on kahdeksan poliittista puoluetta. Jäsenistä 147 valitaan vaalipiireissä. Ulkomailla asuvat malilaiset valitsevat loput kolmetoista. Kunkin hallintoalueen edustajien lukumäärä riippuu alueen väkiluvusta ja heidät valitaan 5 vuoden välein. Tšekki
Tšekin parlamentti (Parlament) on kaksikamarinen, edustajainhuoneessa (Poslanecká sněmovna) on 200 edustajaa, jotka valitaan suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudelle. Ylähuoneen eli senaatin (Senát) 81 edustajaa valitaan kuusivuotiskausille, yksi kolmasosa edustajista vaihtuu kahden vuoden välein. Vuoden 2012 vaalien jälkeen senaatin paikkajako on sosiaalidemokraatit (ČSSD) 48, kansalaisdemokraattinen puolue (Občanská demokratická strana, ODS) 15, kristillisdemokraatit (KDU-ČSL) 4, TOP 09 4, muut 10. Vuoden 2013 vaalien jälkeen alahuoneen paikkajako on ČSSD 50, ANO 2011 47, ODS 16, TOP 09 26, kommunistit eli KSČM 33, Usvit 14 ja KDU-ČSL 14. Intia
Intian parlamentti on kaksikamarinen. Sen ylähuone on Rajya Sabha, osavaltioiden neuvosto, jossa on enintään 250 jäsentä, (nykyisin 245) joista presidentti nimittää 12. Muut jäsenet ovat osavaltioiden ja territorioiden nimittämiä niiden asukaslukujen suhteessa. Edustajien kausi on kuusi vuotta, ja kolmannes nimitetään uudelleen kahden vuoden välein. Rajya Sabha on jatkuvasti koolla, eikä sitä voi hajottaa. Varapresidentti on Rajya Sabhan puhemies. Saksan valtiopäivät
Valtiopäivien toiminta katkesi vuoden 1918 marraskuun vallankumouksen yhteydessä. Weimarin kansalliskokouksen säätämässä tasavaltaisessa perustuslaissa valtiopäiväinstituutio kuitenkin perustettiin uudelleen ja valtiopäivät aloittivat jälleen toimintansa keväällä 1920 Berliinin valtiopäivätalossa. Weimarin tasavallassa äänioikeus laajennettiin koskemaan myös naisia ja äänioikeusikäraja alennettiin 20:een vuoteen. Vaalikausi lyhennettiin nelivuotiseksi. Valtiopäivien edustajamäärä vaihteli vaalikausittain; esimerkiksi heinäkuun 1932 vaaleissa valittiin 608 edustajaa.
Natsi-Saksassa valtiopäiviä ei muodollisesti lakkautettu, mutta ne tosiasiassa riisuttiin vallasta maaliskuussa 1933 säädetyllä valtalailla, jonka antoi hallitukselle oikeuden säätää lakeja ilman valtiopäivien hyväksyntää. Osavaltioiden parlamentit lakkautettiin, samoin valtakunnanneuvosto helmikuussa 1934. Valtalain säätämisen jälkeen valtiopäivät kokoontuivat seuraavan 12 vuoden aikana vain 19 kertaa ja hyväksyivät vain seitsemän lakia. Valiokuntatyö lakkasi kokonaan. Vaaleissa ei enää ollut muita puolueita kuin kansallissosialistinen puolue (NSDAP) ja opposition puuttuessa parlamentti jäi hallituksen kumileimasimeksi. Valtiopäivien alentunutta statusta kolmannessa valtakunnassa kuvasi se, että helmikuun 1933 tuhopoltossa vaurioitunutta valtiopäivätaloa ei otettu uudelleen käyttöön, vaan valtiopäivät kokoontuivat aina tilapäisessä kokoontumispaikassaan Kroll-oopperassa. Saksan valtiopäivät kokoontuivat viimeisen kerran 26. huhtikuuta 1942 hyväksymään yksimielisesti päätöksen "Führerin" rajattomista valtuuksista. Hallitusneuvottelut
Eduskuntavaalien jälkeen presidentti nimittää hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat käytännössä aina tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken. Sipilän hallitus
Sipilän hallitus on Suomen tasavallan 74. ja nykyinen hallitus. Se muodostettiin vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen ja nimitettiin tehtäväänsä 29. toukokuuta 2015. Pääministerinä toimii Suomen Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä, ja siihen kuuluu Keskustan lisäksi Kansallinen Kokoomus ja Perussuomalaisista irtaantunut Sininen tulevaisuus (ent. Uusi vaihtoehto). Hallitukseen osallistuvien puolueiden ja eduskuntaryhmien yhteenlaskettu paikkamäärä eduskunnassa on 103 paikkaa. Suomen valtioneuvosto
Valtioneuvostoa johtaa pääministeri, hänen apunaan on valtioneuvoston kanslia, yksi kahdestatoista ministeriöstä, joka vastaa pääministerin johdolla hallitusohjelman toimeenpanon valvonnasta ja avustaa pääministeriä valtioneuvoston johtamisessa. Valtioneuvoston kanslia vastaa Suomen EU-politiikan yhteensovittamisesta ja käsittelee EU:n kehittämistä. Valtioneuvoston kanslia turvaa kaikissa olosuhteissa pääministerin ja hallituksen toimintaedellytykset. Yhdysvaltain kongressi
Yhdysvaltain kongressi () on Yhdysvaltain lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 435 äänivaltaista edustajaa ja senaatissa 100 senaattoria. Edustajainhuoneeseen valitaan joka toinen vuosi edustajat jokaisesta osavaltiosta. Edustajien lukumäärä on suhteutettu osavaltion asukaslukuun, kuitenkin siten, että jokaiselle osavaltiolle on taattu vähintään yksi edustajanpaikka. Senaattiin jokaisesta osavaltiosta pääsee kaksi edustajaa kuusivuotiskaudelle riippumatta osavaltion väkiluvusta. Sekä senaatin että edustajainhuoneen edustajat valitaan osavaltioissa suoralla kansanvaalilla. Kongressi kokoontuu United States Capitol -rakennuksessa Washingtonissa. Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4%. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa 8% tai enemmän puolueen saamasta äänimäärästä. Rajya Sabha
Rajya Sabha () on Intian parlamentin ylähuone. Jäsenmäärä on korkeintaan 250, joista 238 jäsentä edustaa osavaltioita ja 12 jäsentä on presidentin nimittämiä. Presidentti valitsee asiantuntijoita muun muassa taiteiden, kirjallisuuden, tieteiden ja sosiaalipalvelun alalta. Edustajien kausi on kuusi vuotta. Rajya Sabha on jatkuvasti koolla, eikä sitä voi hajottaa, toisin kuin parlamentin alahuonetta, Lok Sabhaa. Osavaltioiden alahuoneiden edustajat valitsevat ylähuoneen jäsenet epäsuorilla vaaleilla suhteellista vaalitapaa noudattaenen. Varapresidentti toimii Rajya Sabhan puhemiehenä. Suomi
Perustuslain mukaan valta kuuluu Suomessa kansalle ja hallitusvaltaa Suomessa käyttävät tasavallan presidentti sekä valtioneuvosto, jonka jäsenten tulee nauttia eduskunnan luottamusta. Eduskunta on 200-jäseninen, suhteellisilla vaaleilla valittava yksikamarinen parlamentti. Eduskuntavaalit pidetään neljän vuoden välein. Eduskunnan enemmistö voi pakottaa hallituksen eroamaan antamalla istuvalle hallitukselle epäluottamuslauseen. Eduskunta säätää lait ja hyväksyy valtion budjetin. Eduskunnan perustuslakivaliokunta valvoo valmistavien lakien perustuslain mukaisuutta. Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivät eli Ruotsin eduskunta () on Ruotsin lakeja säätävä elin. Se kokoontuu vaaleilla valittuna ryhmän puhemiehen johtamana. Ruotsiin tuli vuonna 1909 pitkän julkisen keskustelun jälkeen osittainen äänioikeus toiseen kamariin, ja yleinen ja yhtäläinen äänioikeus lopulta 1921. Kiinan kansankongressi
Kiinan kansankongressi on Kiinan kansantasavallan korkein valtioelin. Kansankongressissa on noin 3 000 jäsentä. Kansankongressin vaalit pidetään joka viides vuosi. Kansankongressi kokoontuu noin kahdeksi viikoksi vuodessa ja nimittää väliajoiksi 150-jäsenisen Pysyvän komitean. Se valitsee myös presidentin ja vahvistaa presidentin nimittämän pääministerin. Eduskunnan puhemies
Eduskunnan puhemies () on Suomen eduskunnan jäsen, joka johtaa puhetta eduskunnan täysistunnoissa. Puhemies istuu istuntosalin edustalla korkeimmalla korokkeella ja poikkeaa muista kansanedustajista siten, ettei itse osallistu keskusteluun tai äänestyksiin eduskunnassa ja yleensä pysyttelee päivänpolitiikan ulkopuolella. Vaikka puhemieskin on valittu kansanedustajaksi jostain puolueesta, hän ei tehtävässään saa syrjiä tai suosia mitään puoluetta. Puhemies johtaa puhetta täysistuntojen lisäksi kansliatoimikunnassa sekä puhemiesneuvostossa, johon kuuluvat puhemies, varapuhemiehet ja valiokuntien puheenjohtajat. Italian politiikka
Parlamentti koostuu senaatista ("Senato della Repubblica") ja edustajainhuoneesta ("Camera dei Deputati"). Senaatissa on 315 vaaleilla valittua ja viisi elinikäistä jäsentä. Edustajainhuone on 635-jäseninen. Senaatin ja edustajainhuoneen jäsenet valitaan samoissa vaaleissa viisivuotiskaudeksi. Uudet lait hyväksytään vain jos niitä on kannattanut enemmistö kummassakin parlamentin kamarissa. Botswana
Parlamentin alahuoneessa eli kansalliskokouksessa on 57 vaalilla valittua ja neljä suurimman puolueen nimittämää jäsentä. Kaksi jäsentä, presidentti ja valtakunnansyyttäjä kuuluvat kansalliskokoukseen virkansa puolesta. Vuoden 2009 vaalien jälkeen hallitsevalla Botswanan demokraattisella puolueella (BDP) on 45 edustajaa kansalliskokouksessa. Kansalliskokouksessa opposition muodostavat Botswanan kansallinen rintama (BNF, 6 paikkaa) ja Botswanan kongressipuolue (BCP, 4 paikkaa) ja muut, kaksi paikkaa. Opposition kannatus on pääosin kaupungeissa, BDP:n maaseudulla. Viron politiikka
Viron politiikka on Viron tasavallan (Eesti vabariik) politiikkaa. Sen tärkein toimielin on Viron parlamentti, Riigikogu, jossa on 101 jäsentä. Toimeenpanovalta on Virossa hallituksella, jota johtaa pääministeri. Vuoden 2016 hallitukseen nousivat Keskustapuolue, Sosiaalidemokraatit ja oikeistolainen Isänmaan ja Res Publican liitto. Intia
Alahuoneen eli Lok Sabhan (kansan neuvosto) jäsenet valitaan suoralla kansanvaalilla. Lok Sabhan suurin jäsenmäärä on 552, joista 530 edustaa osavaltioita ja 20 territorioita niiden väkilukujen suhteessa, ja presidentti nimittää kaksi edustamaan englantilaisperäisiä kansalaisia, jos he eivät muuten saa riittävää edustusta. Osa paikoista on varattu eri kasteille ja heimoille. Lok Sabha valitaan viiden vuoden välein. Se kokoontuu tavallisesti kolme kertaa vuodessa budjetti-istuntoon helmikuusta toukokuuhun, monsuuni-istuntoon heinäkuusta syyskuuhun ja talvi-istuntoon marraskuusta joulukuuhun. Istuntojärjestyksestä voidaan kuitenkin poiketa, esimerkiksi vuonna 2009 budjetti- ja monsuuni-istunnot yhdistettiin. Serbitasavalta
Serbitasavallassa on kaksikamarinen parlamentti, "kansalliskokous". Ylähuoneen eli kansojen talon jäsenistä 8 on serbejä, 8 bosniakkeja, 8 kroaatteja ja 4 kunnanvaltuustojen valitsemia. Kansalliskokouksessa on 83 jäsentä, joista 3/4 valitaan henkilövaalilla ja 1/4 vaalilistoilta.Serbitasavallassa on 63 kuntaa ryhmitettyinä seitsemään alueeseen (aluekeskus): Ranskan kansalliskokouksen vaalit
Kansalliskokouksen vaalit järjestetään joka viides vuosi, ellei Tasavallan presidentti hajota kansalliskokousta ja määrä pidettäväksi ennenaikaisia vaaleja. Valeissa on käytössä enemmistövaali, joka toteutetaan 577 vaalipiirissä, joista kustakin valitaan vain yksi kansanedustaja. Vaaleissa on käytössä yleinen ja yhtäläinen äänioikeus, ne ovat enemmistövaalit, joissa voidaan äänestää kahdella kierroksella. Suomen valtioneuvosto
Suomessa on nykyisin 12 ministeriötä. Ne vastaavat toimialallaan lainsäädännön valmistelusta ja valtioneuvostossa päätettävien asioiden valmistelusta. Eduskunta
Eduskuntauudistuksessa korvattiin tuolloin Euroopan vanhanaikaisimmat, 1600-luvulta periytyvät säätyvaltiopäivät aikansa uudenaikaisimmalla yksikamarisella eduskunnalla. Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä suhteellinen vaalitapa olivat vielä varsin harvinaisia ja naisten äänioikeus valtiollisissa vaaleissa toteutui ensimmäisenä maana Euroopassa juuri Suomen eduskuntauudistuksessa. Samalla naiset saivat myös vaalikelpoisuuden ensimmäisenä maailmassa. Äänioikeutettujen suomalaisten määrä kymmenkertaistui 1 272 873 äänioikeutettuun, kun kaikki naiset ja säätyihin kuulumattomat miehet saivat äänioikeutensa. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikärajaksi asetettiin 24 vuotta. Valtiovarainvaliokunta
Valiokunnassa on 21 jäsentä ja 19 varajäsentä. Jäsenet ovat kansanedustajia. Valtalaki (Saksa)
Päästäkseen riippumattomaksi valtiopäivien enemmistöstä Hitler päätti säädättää Weimarin tasavallan valtalakien tapaisen erikoislain. Perustuslain mukaan 2/3 edustajista piti kannattaa lakia, jotta se menisi läpi; lisäksi 2/3 valtiopäiväedustajista piti olla paikalla, jotta äänestys olisi lainvoimainen. Valtiopäivien 647 edustajasta 432 piti siis olla paikalla, jotta istunto olisi lainvoimainen. Koska sosiaalidemokraateilla ja kommunisteilla oli yhteensä 201 valtiopäiväedustajaa, olisi tarvittu heidän lisäkseen vain 15 lakiin epäilevästi suhtautuvaa, jotta lain vastustajat olisivat voineet estää sen säätämisen yksinkertaisesti poistumalla valtiopäivien istunnosta. Estääkseen tämän Hitlerin johtama valtakunnanhallitus säädätti muutoksen valtiopäivien työskentelyjärjestykseen. Sen mukaan jokainen valtiopäivien jäsen, joka ei ollut erikseen saanut lupaa olla poissa istunnosta, katsottiin läsnä olevaksi, siitä riippumatta, oliko hän faktisesti paikalla vai ei. Koska pidätetyille kommunisteille ja sosiaalidemokraateille ei ollut annettu virallista lupaa olla poissa istunnosta – heitä oli vain käytännössä estetty osallistumasta siihen – heidät katsottiin istunnossa läsnä oleviksi. Suomen valtiopäivät
Suomen perustus­lain mukaan valtio­päivät jatkuvat siihen saakka, kunnes seuraavat valtio­päivät kokoontuvat. Käytännössä edus­kunnan työ on kuitenkin tällä välin osan vuodesta keskeytyneenä. Vaali­kauden viimeiset valtio­­päivät päättyvät, kun edus­­kunta päättää lopettaa työskentelynsä. Presidentti julistaa tämän jälkeen edus­kunnan työn päättyneeksi siltä vaali­kaudelta. Edus­kunnan puhe­­miehellä on kuitenkin oikeus tarvittaessa kutsua valtio­päivät uudelleen koolle ennen uusien vaalien toimittamista. Malediivit
Malediivit on presidentillinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle, ja sama ehdokas voidaan valita toiselle kaudelle. Yksikamarisessa eduskunnassa on 77 kansanedustajaa, ja heidätkin valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle. Landtag
Landtag eli maapäivät on Liechtensteinin ruhtinaskunnan parlamentti. Maapäivillä on 25 kansan suorissa vaaleissa valitsemaa edustajaa ja ne ovat näin ollen kansainvälisessä vertailussa hyvin pieni kansanedustuslaitos. Vaalit järjestetään neljän vuoden välein. Suomen valtiopäivät
Vuonna 1983 valtio­päivä­järjestystä muutettiin niin, että varsinaiset valtio­päivät jatkuivat yhtä­jaksoisesti tai keskeytyksin seuraavien varsinaisten valtio­päivien kokoontumiseen saakka. Säännön­mukaisen vaali­kauden viimeiset valtio­päivät päättyivät silloin, kun edus­kunta oli päättänyt lopettaa istuntonsa ja tasavallan presidentti julisti eduskunnan työn päättyneeksi siltä vaali­kaudelta. Samoin on laita nykyisen, vuonna 1999 säädetyn perustus­lain mukaan. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä (lyhenne, kok.) on Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajien muodostama yhteistyöelin Suomen valtiopäivillä eduskunnassa. Eduskuntaryhmien asemasta säädetään laissa eduskuntaryhmien tuesta , eduskunnan työjärjestyksessä ja muissa eduskunnan omissa säädöksissä. Kansantasavaltojen liitto Novorossija
Päätöksen Kansantasavaltojen liiton muodostamisesta tekivät 25 Luhanskin kansantasavallan ja 23 Donetskin kansantasavallan edustajaa. Kansantasavaltojen liiton valtiopäivillä on 60 edustajaa, puolet kummastakin "kansantasavallasta". Kansantasavaltojen liitto on ilmoituksensa mukaan konfederatiivinen valtio, joka on valmis vastaanottaman lisää tasavaltoja jäsenikseen. Ruotsi
Ruotsissa on monipuoluejärjestelmä. Ruotsin valtiopäiväpuolueita ovat vuonna 2018 seuraavat (suluissa valtiopäiväedustajien määrä):
Vuodesta 1970 vuoteen 1994 valtiopäivävaalit järjestettiin joka kolmas vuosi. Nykyään vaalit pidetään joka neljäs vuosi syyskuun kolmantena sunnuntaina. Äänioikeutettuja ja vaalikelpoisia ovat viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet. Pohjoismaiden ja EU-maiden Ruotsissa asuvat kansalaiset saavat äänestää kunnallis- ja maakäräjävaaleissa. Maassa on 29 vaalipiiriä. Käytössä on suljettu listavaali, mutta 1998 lähtien myös osittainen henkilövaali. Yli 8 prosenttia puolueen äänistä saanut nousee henkilöäänimäärän mukaisessa järjestyksessä listan kärkeen. Kunnallis- ja maakäräjävaaleissa raja on 5 prosenttia ja vähintään 100/50 ääntä. Valtiopäivävaaleissa puolueen on ylitettävä 4 prosentin äänikynnys tai 12 prosenttia yhdessä vaalipiirissä saadakseen yhtään edustajia. Euroopan parlamentin vaaleissa raja on myös 4 prosenttia. Maakäräjävaaleissa äänikynnys on 3 prosenttia, mutta kunnallisvaaleissa äänikynnys ei ole käytössä. Nato
Naton parlamentaarinen yleiskokous () on parlamenttien välinen kokous, joka järjestetään kahdesti vuodessa, ja johon kuuluvat jäsenmaiden, liitännäisjäsenten ja tarkkailijoiden edustajat. Yleiskokouksella ei ole muodollista yhteyttä Naton kanssa, mutta yhteistyö sen kanssa on silti tiivistä. Liitännäisjäsenillä kuten Suomella ja Ruotsilla on oikeus käyttää puheenvuoroja kokouksessa, mutta heillä ei ole äänioikeutta. Kansallinen Kokoomus
Kansallista Kokoomusta eduskunnassa edustaa Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii kokoomuslaisten kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmän muodostaa valtiopäiväkaudella 2015–2019 38 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Kalle Jokinen. Europarlamenttivaalit
Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Euroopan parlamenttiin valittiin yhteensä 751 jäsentä 28 jäsenvaltiosta. Lissabonin sopimuksen mukaisesti kustakin jäsenvaltiosta valitaan vähintään 6 jäsentä ja enintään 96 jäsentä. Suomesta jäseniä valitaan 13. Vähiten paikkoja eli kuusi on Maltalla, Luxemburgilla, Kyproksella ja Virolla. Täydet 96 paikkaa on Saksalla. Portugali
Parlamentti, tasavallan kokous ("Assembleia da República"), on yksikamarinen ja 230-jäseninen. Sen jäsenet valitaan suhteellisella vaalilla nelivuotiskausiksi. Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää ministerineuvosto. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Ruotsin kuningaskunnassa oli siirrytty säätyvaltiopäivistä 1865 kaksikamariseen valtiopäiväjärjestykseen, joka Ruotsissa muuttui yksikamariseksi verrattain myöhään. Suomessa yksikamariseen valtiopäiväkäytäntöön siirryttiin eduskunnan ja ensimmäisten eduskuntavaalien yhteydessä 1907. Lisäksi eduskunta kokoontui joka vuosi jatkuvasti valtiopäiville eikä vain pääsääntöisesti joka kolmas vuosi niin kuin säätyvaltiopäivät Suomessa. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Muita merkittäviä eduskuntaryhmän puheenjohtajina toimineita Kokoomuksen kansanedustajia:
Valtiopäiväkaudella 2007 – 2011 Kokoomuksen eduskuntaryhmään kuului eduskuntavaalien 2007 jälkeisestä ryhmän järjestäytymisestä, maaliskuusta 2007 alkaen, 50 kansanedustajaa. Kansanedustaja Merikukka Forsiuksen vuonna 2008 tapahtuneen ryhmään liittymisen jälkeen ryhmään kuului kauden loppuun asti 51 edustajaa, mikä teki Kokoomuksen eduskuntaryhmästä eduskunnan suurimman ryhmän yhdessä Keskustan eduskuntaryhmän kanssa. Eduskuntavaalit 1907
Viimeinen valtiopäivillä mukana ollut ensimmäisen eduskunnan jäsen oli Väinö Tanner, joka jätti eduskunnan vuoden 1962 vaaleissa. Viimeinen elossa ollut oli Juhani Leppälä, joka kuoli joulukuussa 1976. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Kongressin päätösten täytäntöönpanosta vastaa valtakunnanneuvosto, johon kuuluvat valtiopresidentti, 6 neuvosta ja 2 valtiosihteeriä. Neuvostossa puhetta johtaa valtiopresidentti ja hänen poissa ollessaan vanhin neuvos. Neuvostolle on uskottu kaikkien ulkonaisten ja sisäisten asiain lähin ja välitön hoito, mm. kirjeenvaihto vieraissa maissa olevien ministerien kanssa, sotalaitos, valtiovarat, oikeuslaitos, kauppa yms., mutta ei ole oikeutettu tekemään päätöksiä ilman kongressin määräystä. Jokainen neuvos on vastuunalainen omasta hallinnon haarasta. Yhden neuvoksen tulee hoitaa valtionvaroja, toisen kameraalisia asioita, kolmannen taloutta jne. Valtiosihteerit hoitavat kirjeenvaihtoa ja säilyttävät tasavallan asiakirjoja. Toinen valtiosihteereistä vastaa ulkoasioista ja toinen sisäasioista. Jos kongressin jäsen tulee valituksi neuvostoon, samasta maakunnasta on valittava kongressiin uusi jäsen tilalle. Suomen äänioikeuden historia
Kaksikamariseen parlamenttiin siirtymisestä oli tehty aloitteita valtiopäivillä jo 1860-luvulta alkaen, mutta ne eivät olleet koskaan johtaneet mihinkään. Säätyvaltiopäivien edustavuus heikkeni koko 1800-luvun jälkipuoliskon ajan, sillä teollisuustyöläisten ja varsinkin maaseudun tilattoman väestön suhteellinen osuus kasvoi huomattavasti. Maataomistavia talonpoikia oli 1900-luvun alussa enää noin kaksi viidesosaa maataloudessa toimivasta väestöstä. Liechtensteinin politiikka
Liechtensteinin ruhtinaskunta on perustuslaillinen monarkia. Maassa on yksikamarinen parlamentti, Landtag (), jonka 25 edustajaa valitaan vaaleissa neljän vuoden välein. Maan hallituksessa on pääministerin lisäksi neljä muuta ministeriä, jotka nimittää hallitseva ruhtinas. Maapäivillä on kolme puoluetta: Isänmaallinen liitto ("Vaterländische Union", VU), Edistyksellinen kansanpuolue ("Fortschrittliche Bürgerpartei", FBP) sekä Vapaa lista ("Freie Liste", FL). Intian parlamentti
Alahuoneen eli Lok Sabhan (kansan neuvosto) jäsenet valitaan suoralla kansanvaalilla. Lok Sabhan suurin jäsenmäärä on 552, joista 530 edustaa osavaltioita ja 20 territorioita niiden väkilukujen suhteessa, ja presidentti nimittää kaksi edustamaan englantilaisperäisiä kansalaisia, jos he eivät muuten saa riittävää edustusta. Osa paikoista on varattu eri kasteille ja heimoille. Lok Sabha valitaan viiden vuoden välein. Se kokoontuu kolme kertaa vuodessa budjetti-istuntoon helmikuusta toukokuuhun, monsuuni-istuntoon heinäkuusta syyskuuhun ja talvi-istuntoon marraskuusta joulukuuhun. Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä
Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet ovat poliitikkoja, jotka on valittu vaaleilla Euroopan parlamenttiin Suomesta. Suomalaisia on ollut Euroopan parlamentissa viidellä vaalikaudella: 1994–1999; 1999–2004; 2004–2009; 2009–2014 sekä 2014–2019. Ensimmäiset suomalaisedustajat parlamenttiin valitsi Suomen eduskunta vuoden 1995 alusta, sillä maa ei ehtinyt osallistua Europarlamenttivaaleihin 1994. Seuraavana vuonna uudet jäsenmaat järjestivät välikauden Europarlamenttivaalit 1996, jotka olivat Suomelle ensimmäiset vaalit. Suomi osallistui normaalisti muiden EU-maiden tavoin Europarlamenttivaaleihin 1999, 2004, 2009 ja 2014. Seuraavat vaalit ovat Europarlamenttivaalit 2019 normaalin viiden vuoden toimikauden jälkeen. Parlamentti
Parlamentti tai kansanedustuslaitos on valtion hallintoelin, johon vaaleilla valitut edustajat kokoontuvat säätämään lakeja. Sana "parlamentti" on yleisnimitys kansanedustuslaitoksille ja käytössä muun muassa englanninkielisillä alueilla ("parliament"). Useissa maissa käytetään jotakin muuta nimitystä, kuten Suomen eduskunta, Viron riigikogu (Kansankokous) ja Ruotsin Riksdag (Valtiopäivät). Ruotsin vaalijärjestelmä
Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4 %. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa 8 % tai enemmän puolueen saamasta äänimäärästä. Kroatian politiikka
Kroatian parlamentilla "Saborilla" on lainsäädäntävalta. Parlamentin jäsenet valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan, ja perustuslain mukaan kansanedustajia pitää olla vähintään 100 ja enintään 160. Edustajat tulevat pääosin Kroatiasta, mutta parlamentissa on varattu paikkoja myös ulkomailla asuville kroatialaisille. Parlamenttia johtaa puhemies, jolla on vähintään yksi varapuhemies. Parlamentti päättää muun muassa perustuslain soveltamisesta ja lisäyksistä, hyväksyy lakeja, ottaa käyttöön valtionbudjetin ja dokumentit, joissa käsitellään parlamentin käytäntöjä. Valko-Venäjän parlamentti
Edustajainhuoneessa on 110 edustajaa, jotka valitaan vaalein neljäksi vuodeksi. Ylähuoneessa eli tasavallan neuvostossa on 64 edustajaa, joista presidentti nimittää kahdeksan ja loput 56 valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan paikallishallinnoista, kahdeksan kultakin hallinnollisen piirin tasolta. Vaalit Suomessa
Suomen eduskunnan jäsenet valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla. Vaalit toimitetaan vaalipiireittäin, joita on nykyään 13. Edustajapaikkojen (200) jaon vaalipiirien kesken suorittaa valtioneuvosto ennen kutakin vaalia piirien koko asukasluvun (ei pelkästään äänioikeutettujen määrän) perusteella. Ahvenanmaalta valitaan vain yksi kansanedustaja, ja siten vaali toimitetaan siellä enemmistöperiaatteen mukaisesti. Jos Ahvenanmaa olisi mukana edustajapaikkojen jaossa vaalipiireittäin, sieltä valittaisiin silti vain yksi edustaja. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti
Alahuoneessa on 650 edustajaa, joista 529 on Englannista, 59 Skotlannista, 40 Walesista ja 18 Pohjois-Irlannista. Jokaisesta vaalipiiristä valitaan yksi alahuoneen jäsen enemmistövaalitavalla. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset ja Irlannin ja Kansainyhteisön maiden kansalaiset, jotka asuvat pysyvästi Britanniassa. Kaikkien lakiesitysten on tultava alahuoneen hyväksymiksi ja alahuone kontrolloi verotusta ja hallituksen budjettia. Hallituksen ministerien täytyy säännöllisin väliajoin vastata alahuoneen kyselyihin. Suomen valtioneuvosto
Valtioneuvostossa on asioiden valmistelua varten neljä pysyvää, lakimääräistä valiokuntaa. Jokaisen valiokunnan puheenjohtajana toimii pääministeri. Ohio
Osavaltion lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 33 jäsentä ja alahuoneessa eli edustajainhuoneessa 99 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan yhden edustajan vaalipiireistä. Vaalikausi on kaksi vuotta, ja sama henkilö voidaan valita korkeintaan neljäksi kaudeksi. Vaaleja pidetään parillisina vuosina. Kolmea alahuoneen vaalipiiriä edustaa yksi senaattori. Vuonna 2013 senaattoreista 23 kuuluu republikaaneihin ja 10 demokraatteihin. Eduskunnan puhemies
Eduskunta valitsee keskuudestaan puhemiehen ja kaksi varapuhemiestä valtiopäivien aluksi, joissa puhetta johtaa ikäpuhemies. Eduskunnan puhemiehen vaali järjestetään kansanedustajien kesken vuosittain valtiopäivien ensimmäisessä istunnossa ikäpuhemiehen johtaessa puhetta. Samalla valitaan ensimmäinen ja toinen varapuhemies.