Mikä on FreeBSD?
FreeBSD
FreeBSD on vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä. FreeBSD-projekti on erityisesti keskittynyt luomaan tehokasta käyttöjärjestelmää PowerPC-, PC98-, Sparc64-, Intel- ja AMD-yhteensopiville tietokoneille. Myös Applen Macintosh-tietokoneiden sekä iOS-pohjaisten laitteiden käyttämä Darwin-käyttöjärjestelmä ja sen XNU-ydin hyödyntävät osia FreeBSD:sta, kuten myös Sonyn PlayStation 4 -pelikonsoli. Ensimmäinen julkaisu, versio 1.0, oli 1. marraskuuta 1993.
Free Pascal
Free Pascal on avoimeen lähdekoodiin perustuva Pascal-ohjelmointikielen kääntäjä. Free Pascal toimii useissa eri käyttöjärjestelmissä ja eri suorittimilla. PostgreSQL
PostgreSQL on avoimena lähdekoodina jaettava olio-relaatiotietokantapalvelin (tietokannan hallintajärjestelmä), joka on lisensoitu joustavalla BSD-tyyppisellä lisenssillä. Se on vaihtoehto muille vapaan lähdekoodin tietokantajärjestelmille, kuten MySQL tai Firebird, sekä myös kaupallisille järjestelmille kuten Oracle, Sybase, IBM:n DB2 tai Microsoft SQL Server. PostgreSQL ei ole yksittäisen yrityksen tai henkilön kontrolloima, vaan perustuu kansainväliseen ohjelmoijien ja yritysten muodostaman yhteisön tekemään kehitystyöhön, samoin kuin esimerkiksi Apache ja BSD-variantit. Tätä kehitystyötä johtaa ydinryhmä, jolla on viime kädessä valta päättää siitä, otetaanko muutokset mukaan koodipuuhun. Käyttöjärjestelmän ydin
Monoliittinen ydin toimii yksin suojatussa tilassa omassa osoiteavaruudessa ja tarjoaa muille ohjelmistoille järjestelmäkutsut ytimen toimintojen kutsumiseen. Monoliittinen rakenne voi myös olla osittain modulaarinen, eikä ydintä tällöin kutsuta makroytimeksi. Osa käyttöjärjestelmän toiminnoista – kuten laiteajuri – siirretään irralleen ytimestä omaksi käyttöjärjestelmä­moduulikseen, joka ladataan keskusmuistiin vain tarvittaessa – liitos on tarkasti sovitettu ytimeen. Tällä toiminnolla kyetään pienentämään käyttöjärjestelmän vaatimaa tilantarvetta keskusmuistissa. Esimerkkejä monoliittista rakennetta käyttävistä käyttöjärjestelmistä ovat OpenBSD, NetBSD, FreeBSD sekä SunOS. Adobe FreeHand
Adobe FreeHand (aiemmin Aldus FreeHand ja Macromedia Freehand MX) oli graafiseen suunnitteluun käytettävä tietokoneohjelma. Se käytti tekniikkanaan vektorigrafiikkaa, ja sopi sekä sähköiseen että painettuun julkaisuun. Ohjelmaa kehitti aluksi Aldus ja myöhemmin Macromedia, mutta Adoben ostettua Macromedian vuonna 2005 myös Freehand siirtyi Adobelle. Adobe ilmoitti vuonna 2007, ettei se jatka ohjelman kehittämistä, vaan ohjelman korvaa Adoben oma vektorisuunnitteluohjelma Illustrator. Linux (ydin)
Linux on alun perin suomalaisen Linus Torvaldsin kehittämä käyttöjärjestelmäydin, joka on lisensoitu GPLv2-lisenssillä. Ydin eli kerneli () on tietokoneen käyttöjärjestelmän alin osa, joka mahdollistaa kaikkien muiden tietokoneen ohjelmien toiminnan. Torvalds julkaisi ensimmäisen Linuxin version vuonna 1991. TiddlyWiki
Sovelluksen julkaisija on nykyään UnaMesa, taloudellista voittoa tavoittelematon yhteisö, ja sovellus on julkaistu avoimen lähdekoodin BSD-lisenssillä, joten se on vapaasti saatavilla. TiddlyWikistä on jatkokehitetty myös useita variantteja, esimerkiksi "mGSD" ja "BloTid". C-base
c-base e.V. on Berliinissä oleva yleishyödyllinen yhdistys ja hackerspace, jota ylläpitää sen noin 550 jäsentä. Yhdistyksen tarkoituksena on tietokoneita, ohjelmistoja ja tietoverkkoja koskevan yleistiedon edistäminen. c-base antaa kokous- ja muita tiloja monen berliiniläisen kansalaisjärjestön käyttöön, niiden joukossa esimerkiksi freifunk.net, Chaos Computer Club sekä paikallisten Wikipedia-käyttäjien tapaamiset. Pääsääntöisesti yhdistyksen tilat ovat avoimia kaikille niille ryhmille, jotka yhtyvät c-basen tavoitteisiin. Yhdistyksen toiminta on kirjavaa. Niinpä c-basen jäsenet osallistuivat maailman lasten päivään ja esittivät siellä robottitekniikkaa ja 3D-suunnittelua nuorille vierailijoille. Debianin vapaiden ohjelmistojen ohjeisto
Debianin vapaiden ohjelmistojen ohjeisto ("Debian Free Software Guidelines", DFSG) on Debian-projektin tekemä luettelo asioista, joiden avulla ohjelmiston katsotaan olevan vapaa ohjelmisto. Mikäli ohjelmiston lisenssi täyttää nämä kohdat, se voidaan lisätä Debian-jakeluun "main"- tai "contrib"-hakemistoihin; mikäli ei, se on epävapaa ja voidaan lisätä vain "non-free"-hakemistoon, joka ei virallisesti ole Debianin osa. DFSG on osa Debianin yhteisösopimusta (Social Contract). DFSG:n käytöstä ja soveltamisesta keskustellaan Debianin "debian-legal"-postituslistalla. Vapaa ohjelmisto
Vaikka avoimen lähdekoodin ja vapaiden ohjelmistojen puolestapuhujien näkökohdat ovat erilaisia, käytännön työssä he ovat usein samassa rintamassa: avoimen lähdekoodin määritelmä on käytännössä hyvin lähellä FSF:n vapaan ohjelmiston määritelmää. Esimerkiksi Mozilla ja Openoffice vapautettiin luultavasti avoimen lähdekoodin liikkeen ansiosta, ja ne ovat merkityksellisiä vapaalle GNU/Linux-käyttöjärjestelmälle. FreeDOS
FreeDOS on ilmainen DOS-käyttöjärjestelmä (Disk Operating System), joka on kirjoitettu korvaamaan MS-DOS-käyttöjärjestelmä Microsoftin lakattua tukemasta sitä 6.22-version jälkeen, vuonna 1994. FreeDOSin käyttö perustuu komentoriviin ja tavallisten DOS-komentojen käyttöön. Komentotulkki on tosin OpenCOM, command.comin avoin versio. FreeDOSin etuja ovat sen keveys sekä monipuolisuus. FreeDOS tukee FAT32-tiedostojärjestelmää ja siten pitkiä tiedostonimiä, ja sen voi ladata esimerkiksi cd-levyltä. Freedosin mukana tulee myös avoin GEMiin pohjautuva graafinen käyttöliittymä, OpenGEM. Osa Freedosin versioista on suoraan cd-levyltä käynnistettäviä. Libreboot
Librebootin kehitys aloitettiin vuonna 2013, tarkoituksena tehdä corebootista vapaa versio, joka ei sisältäisi suljetun lähdekoodin binäärejä. MenuetOS
Vanha 32-bittinen MenuetOS julkaistiin GNU GPL -lisenssin alaisena. Tämä tapahtui ennen käyttöjärjestelmän uudelleenkirjoittamista 64-bittisille arkkitehtuureille. Uusi 64-bittinen käyttöjärjestelmä on ilmainen, mutta sen mukana ei tule keskeisten komponenttien (kuten esimerkiksi käyttöjärjestelmän ytimen) lähdekoodeja. Linus Torvalds
Linux on lisensoitu Richard Stallmanin kehittämällä GNU GPL -lisenssillä, joka takaa käyttäjälle oikeuden kopioida, muuttaa ja jakaa edelleen ohjelmaa ja sen lähdekoodia vapaasti, kunhan GPL-lisenssiä käytetään myös sitä tai sen muunnosta eteenpäin jaettaessa.
Alun perin Torvalds levitti Linuxia omalla lisenssillään, jossa kiellettiin ohjelman myyminen kokonaan sekä vaadittiin, että jos ohjelmaa muokkaa, oli sen lähdekoodi jaettava. Tällä hän halusi toisaalta estää sen, että joku alkaisi myydä Linuxia omanaan ja toisaalta nähdä, miten muut olivat muokanneet hänen ohjelmaansa. Linuxia sai kuitenkin kopioida vapaasti. Hakkereilla oli tuolloin tapana jakaa ohjelmia keskenään, ja Torvaldsin motiivina oli myös saada tunnustusta vertaisiltaan, muilta käyttöjärjestelmistä kiinnostuneilta ohjelmoijilta. Kun Linux sai mainetta, Torvaldsille tuli kyselyjä, voisivatko käyttäjät pyytää korvausta tuttavilleen kopioimistaan Linux-levykkeistä. Lopulta versioon 0.12 hän vaihtoi lisenssiksi GPL:n. Tällöin käyttöjärjestelmä oli jo niin tunnettu, ettei vaaraa omimisesta ollut. Lisäksi Torvalds oli käyttänyt käyttöjärjestelmässä useita GNU-projektin ohjelmia. Freemium
Strategia yleistyi 2000-luvulla verkkoyritysten maailmassa, jossa freemium-palveluita ja ohjelmia oli jo ennen käsitteen keksimistä ainakin 1990-luvun puolivälistä lähtien. Esimerkiksi Adobe antoi Acrobat Readerinsä ilmaisjakeluun 1994 ja Macromedia Shockwave Playerinsä 1995. 
Sittemmin kumpikin saavutti aseman alallaan. Yhtiöiden taloudellinen tuotto perustui siihen, että ne säilyttivät dokumenttien ja tiedostojen tekemiseen pystyvät ohjelmat maksullisina, kun taas lukuohjelman ilmaisuus mahdollisti helpon käytön laajenemisen. Comodo Internet Security
Comodo Internet Security (CIS) on Comodo Groupin kehittämä ilmainen tietoturvaohjelmisto, joka on suunniteltu Microsoft Windows -laitteille. Se toimii IA-32- ja AMD64-suorittimilla. Virustorjuntaohjelma toimii Windowsin lisäksi OS X-, Ubuntu-, Debian-, Fedora-, Red Hat-, Mint-, CentOS- ja OpenSUSE-käyttöjärjestelmissä. OpenBSD
UNIX-käyttöjärjestelmän alun perin omiin tarkoituksiinsa kehittänyt AT&T ei saanut 1970-luvulla toimia kilpailulainsäädännön asettamien rajoitusten vuoksi tietokoneteollisuudessa. Se ei voinut myydä ohjelmistoaan muille, joten se myönsi lisenssejä nimellistä korvausta vastaan yliopistoille. Freemium
Freemium on markkinointi- ja tuotekehitysstrategia, jonka ydinajatus on antaa asiakkaalle joitakin asioita ilmaiseksi ja sitoumuksetta ja siten vaikuttaa mielikuviin, synnyttää kiinnostus yrityksen maksullisiin palveluihin ja tuotteisiin sekä sitouttaa asiakas yrityksen puolestapuhujaksi. BbPress
bbPress on ilmainen avoimen lähdekoodin foorumiohjelmisto. Sen käyttö vaatii palvelimelta PHP- ja MySQL-tuen. Uudistunut ja vakaa 1.0-versio ilmestyi heinäkuussa 2009. Tuki bbPress-versioille, jotka ovat alle 1.0 loppui vuoden 2010 lopussa. bbPressin kehitys on paikoillaan ja vaarassa loppua. bbPress korvataan lähikuukausien aikana kokonaan WordPressiin asennettavalla lisäosalla. Näin tapahduttua bbPressin itse asennettavan version kehitys loppuu kokonaan. GD Library
GD Library (jäljempänä GD) on avoimeen lähdekoodiin (open source) perustuva ja C:llä kirjoitettu ohjelma, jolla voi luoda ja muokata yleisimpiä kuvaformaatteja (esimerkiksi JPEG, Joint Photographic Experts Group). GD on useimmiten Linux-palvelimissa ajettava ohjelma, jonka päätarkoituksena on toimia esimerkiksi kuvagalleria-ohjelmien yhtenä "pääkomponenttina". Tämän tarkoituksena on siis muuntaa kuvat peukalonkynsi-kuviksi, eli pieniksi esikatselukuviksi. BusyBox
BusyBox on ohjelmisto, joka toteuttaa useita Unix-työkaluohjelmia yhdessä suoritettavassa tiedostossa. Ohjelmisto on pääasiassa POSIX-yhteensopiva ja sitä voi käyttää monessa ympäristössä, mutta jotkut työkaluista on suunniteltu Linux-ytimen rajapintoja varten. BusyBox on GNU GPL v2 -lisenssillä julkaistu vapaa ohjelmisto. Chris Anderson
Anderson työskentelee tällä hetkellä toimitusjohtajana 3DRobotics -yritykssä, jonka perustamisessa hän on ollut mukana. Yritys valmistaa miehittämättömiin ilma-aluksiin tarkoitettuja autopilotteja ja muuta elektroniikkaa. Yrityksen tuotteita ovat muun muassa avoimen lähdekoodin autopilotit Pixhawk ja Ardupilot. Berkeley Software Distribution
Berkeley Software Distribution (BSD), toisinaan myös Berkeley System Distribution, on nimitys toiselle Unix-päähaaralle ja siitä polveutuville järjestelmille. Se sai alkunsa vuonna 1977, kun Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella opiskellut Bill Joy kokosi joukon sekä itsensä että muiden jatko-opiskelijoiden Unixiin tekemiä lisäyksiä magneettinauhalle, jota levitettiin vapaasti tutkijapiireissä. Pari vuotta myöhemmin BSD alkoi kehittyä itsenäiseksi käyttöjärjestelmäksi. MacOS
macOS pohjautuu Nextstep-käyttöjärjestelmään, jonka Apple sai yrityskaupassa 1996 Steve Jobsin "Next, Inc" -yritykseltä. Käyttöjärjestelmän ydinosat perustuvat avoimeen lähdekoodiin, etupäässä BSD:hen. Käyttöjärjestelmän ydin XNU on Mach-tyyppisen mikroytimen ja 386BSD:hen perustuvien Unix-palvelujen hybridi. Apple on julkaissut nämä avoimen lähdekoodin osat nimellä Darwin vapaalla Apple Public Source License 2.0 -lisenssillä. Apple tukee OS X:llä PowerPC-, Intel- ja ARM-suoritinarkkitehtuureja. Apple sai oppia XNU:n ja NeXTStepin kehittämiseen Linuxista 1990-luvulla siitä kehittämällään MkLinux-versiollaan. MkLinuxin idea oli hajauttaa Linuxin monoliittinen arkkitehtuuri Mach-mikroytimen päälle. Freenet
Freenet on vertaisverkkotekniikkaa käyttävä keskuspalvelimeton hajautettu tietovarasto, jonka tarkoituksena on tarjota sähköinen sananvapaus vahvan anonymiteetin avulla. 386BSD
Unix System Laboratories haastoi Kalifornian yliopiston oikeuteen BSD:n mukana väitetysti levitetyistä osista, joiden lisenssi ei sallinut edelleenvälitystä. Oikeusjutun seurauksena vuonna 1993 yliopisto julkaisi 4.4BSD-Liten, jossa kyseenalaisten osien ongelma oli korjattu. William ja Lynne Jolitz tai heidän työnsä 386BSD:n parissa ei missään vaiheessa ollut osallisena oikeusjutussa; heidän työnsä jatkui rajoittamattomana tapauksen ajan, eikä oikeusjutussa ollut kyse heidän kehittämästään lähdekoodista. Linux (ydin)
Alun perin Linus Torvalds oli suunnitellut antavansa ohjelmansa nimeksi Freax, joka olisi johdettu sanoista "free Unix" (vapaa Unix) tai "freaks" (omituiset, intoilijat, friikit). FTP-palvelimen ylläpitäjä Ari Lemmke ei kuitenkaan ollut pitänyt nimestä. Hän oli perustanut omalle xgw:n palvelimelleen Linux -nimisen käyttöalueen Torvaldsia varten. "Linux" -nimi oli ollut Torvaldsin aiempi nimiehdotus, jonka hän oli hylännyt, muttei enää vastustellut Lemmken päätöstä ottaa se käyttöön. 386BSD
386BSD sekoitetaan toisinaan Berkeley Software Designin vuodesta 1991 valmistamaan BSD/386:een. Vaikka BSD/386:ssä käytettiin 4.3BSD NET/2:ssäkin julkaistua 386BSD-koodia, ja vaikka William Jolitz olikin hetken töissä UUNET:issä, josta BSDi myöhemmin syntyi, hänen työnsä siellä ja 386BSD:n parissa olivat erillään. Järjestelmäkutsu
FreeBSD käyttää Unix-tyylistä kutsumistapaa ja 80h-keskeytystä, jossa oletetaan että kutsuttu funktio herättää keskeytyksen kutsuvan ohjelman sijaan ja parametrit välitetään pinossa. Linux
Vaikka Torvalds ei ollut omaksunut Free Software Foundationin poliittista asennetta, valitsi hän silti GPL-lisenssin kehittämälleen käyttöjärjestelmän ytimelle. Hän perusteli tätä sanoen, että kuuden kuukauden työstä olisi kiva saada jotain takaisin itselleen ja GPL-lisenssin ansiosta hän ainakin saisi aina nähdä, miten hänen koodiaan on muokattu eteenpäin. Lisäksi hän oli kuullut Stallmanin luennon TKK:lla vuonna 1991 ja vaikkei hän ollut ostanut varsinaisesti sen sanomaa, hän on todennut että jokin osa puheesta ilmeisesti upposi. Historiallisena taustana tässä myös on, että Stallmanin laatimat GPL-lisensoidut GNU-työkalut (etenkin GNU Emacs -tekstieditori, GCC-kääntäjä ja GDB-debugger) olivat 1980-luvun loppuun mennessä jo saavuttaneet legendaarisen maineen hakkerien keskuudessa ja myös GPL-lisenssi oli monien taitavien koodaajien suosima. GPL-lisenssi vaihtui Linuxiin versiossa 0.12, joka oli myös ensimmäinen versio, mihin otettiin mukaan GNU-projektin GCC-kääntäjä täysin integroituneena. Firefox OS
Firefox OS (projektinimi: "Boot to Gecko", tunnetaan myös nimellä "B2G") on Mozillan kehittämä Linux-pohjainen avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmä älypuhelimille ja taulutietokoneille. Se on suunniteltu sallimaan HTML5-sovellusten kommunikointi suoraan laitteen laitteiston kanssa JavaScriptin ja avoimien verkko-ohjelmointirajapintojen avulla.
Sitä on esitelty Android-yhteensopivilla älypuhelimilla. ja Raspberry Pi:llä. Firefox OS:n kehittäminen lopetettiin helmikuussa 2017. D-Bus
D-Bus on prosessien väliseen kommunikaatioon käytettävä rajapinta, joka tarjoaa tavan siirtää tietoa tietokoneohjelmien ja ohjelmakomponenttien välillä. D-Bus on avoimen lähdekoodin projekti, jota kehitetään freedesktop.org-projektin alla, ja sitä käytetään pääasiassa vapaissa Unix-johdannaisissa kuten Linuxissa. Gobuntu
Ubuntun lähdekoodivarasto sisältää muokkaamattoman Linux-ytimen lähdekoodipaketin, joka puolestaan sisältää epävapaita firmware-ohjelmia. Niinpä Gobuntu ei täysin onnistunut lunastamaan lupaustaan tarjota käyttäjälle pelkästään vapaita ohjelmia. Tämän ja Ubuntun rajoitteisten ohjelmistojen pakettivarastojen tuen takia Free Software Foundation ei suositellut Gobuntun käyttöä. VirtualBox
Oracle VM VirtualBox (aikaisemmin Sun VirtualBox, Sun xVM VirtualBox ja Innotek VirtualBox) on käyttöjärjestelmien ja muiden ohjelmien virtualisoimiseen tarkoitettu, ilmainen tietokoneohjelma. Isäntäkäyttöjärjestelminä VirtualBox tukee lähes kaikkia PC-pohjaisia käyttöjärjestelmiä. CPanel
cPanel on yhdysvaltalaisen cPanel Inc:n kehittämä Unix-pohjainen sovellus, jolla voidaan ylläpitää niin sanottuja hosting-palveluita. Ohjelmiston infrastruktuuri tarjoaa välineet www-sivujen ylläpitäjille, jälleenmyyjille ja loppukäyttäjille. cPanel on saatavissa seuraaville käyttöjärjestelmille: CentOS, Red Hat Enterprise Linux (RHEL), CloudLinux. Viimeisin 11.30 versio tukee myös FreeBSD -käyttöjärjestelmää. cPanel tarjoaa sovellusrajapinnan seuraaville palveluille Apache, PHP, MySQL, PostgreSQL, Perl ja BIND (DNS). Sähköpostituki on seuraaville POP3, IMAP, SMTP. GNU
Toisaalta Torvaldsin pragmaattinen suhtautuminen vapauteen (vrt. avoin lähdekoodi) harmittaa vapautta korostavaa Stallmania ja FSF:ää. Tästä seurasi riita Linux-jakeluiden nimistä: Linux vai GNU/Linux. Vapautta korostava Debian käyttää jälkimmäistä. Kuitenkin vain harva Linux-jakelu on GNU projektin suosittelema. Esimerkiksi Debianissa GNU-projekti näkee ongelmana, että sen palvelimilla on ei-vapaita ohjelmavarastoja, jotka eivät virallisesti sisälly itse Debianiin, mutta joista käyttäjät pääsevät helposti tietoiseksi. SkyOS
2006 SkyOS:lla oli rajallinen laitteistotuki johtuen laitteiden ajureiden puutteesta. Kuitenkin moni verkkolaite, äänikortti ja massamuisti on jo tuettu. Nykyinen betaversio (koontikäännös 6669) sisältää USB- ja DMA-tuen sekä käännöksen CUPS:sta jonka avulla tulostaminen on mahdollista monelle paikallis- ja verkkotulostimelle. Vaikka SkyOS tukee 2D-grafiikkakiihdytystä ja VESAa, niin se ei tue tällä hetkellä 3D-kiihdytystä mitä modernit näytönohjaimet kuten Nvidia:n GeForce ja ATI:n Radeon tukevat.
SkyOS:lla on sovelluksia yleisiin tietokoneen käyttötarkoituksiin: Mozilla Firefox ja Mozilla Thunderbird ovat käännetty. Lisäksi muutama ulkopuolinen kehittäjä on tehnyt sovelluksia ja pelejä SkyOS'lle. GNU
GNU on Unixin kaltainen vapaa käyttöjärjestelmä, jonka kehitystyön käynnisti Richard Stallman tammikuussa 1984. Nimitys on rekursiivinen akronyymi, joka tulee sanoista ”GNU’s Not Unix” ('GNU ei ole Unix'). GNU:ta kehittävää GNU-projektia hallinnoi Free Software Foundation. GNU Hurd
GNU Hurd on mikroydin-palvelin-asiakas-arkkitehtuuriin pohjautuva vapaa käyttöjärjestelmän ydin, jonka mikroytimenä toimii GNU Mach, GNU-projektin oma toteutus Mach-mikroytimestä. HURD pyrkii laajentamaan perinteistä Unix-käyttöjärjestelmän toiminnallisuutta pysyen kuitenkin POSIX-yhteensopivana. Linux
Alussa Linuxin kanssa kilpaili vuonna 1991 PC-pohjaisen Unix-tyyppisen käyttöjärjestelmän piirissä 386BSD. Siitä odotettiin PC:lle sopivaa Unixia. Jälkikäteen Linus sanoi, ettei olisi kirjoittanut Linuxia vuotta myöhemmin, jolloin 386BSD:n kehitys oli jo jonkin verran edistynyt. 386BSD:n kehitystyö oli hidasta ja lisäksi kehittäjä ei halunnut tehdä siitä yhteensopivaa monien laitteiden kanssa: 386BSD vaati muun muassa 80387-matematiikkasuorittimen. Kaiken kukkuraksi AT&T uhkasi BSD-Unixin kehittäjiä oikeusjutuilla luvattomasta Unix-koodin käytöstä. Niinpä 386BSD menetti suosiotaan Unixista kiinnostuneiden parissa ja Linusin johtama kehittäjäyhteisö pystyi kiilaamaan 386BSD:n ohi. 386BSD hajosi vuonna 1993 kahteen projektiin, jotka ovat NetBSD ja OpenBSD. Kun lisäksi ilmestyi kolmas BSD, kehitystyö hajaantui pahasti. Linux-ytimen kehittäjätiimi pysyi kuitenkin yhtenäisenä. Adam Freeland
Adam Freeland (s. 7. elokuuta 1973) on Brightonista kotoisin oleva DJ ja tuottaja, jota pidetään yhtenä breakbeatin alalajin nu skool breaksin kehittäjänä. Sooloprojektiensa ohella hän on "Freeland"-yhtyeensä jäsen. Hän oli myös lyhytikäisen Tsunami One -projektin toinen jäsen Kevin Beberin ohella. Freelandilla on oma levy-yhtiö Marine Parade, jonka alla työskentelee hänen itsensä lisäksi mm. Evil Nine. Hän on myös säveltänyt kolme kappaletta -peliin.Adam Freeland esiintyi Koneisto-festivaaleilla Helsingissä 12. elokuuta 2005. VirtualBox
VirtualBoxista on olemassa kaksi versiota: suljettu täysversio ja jonkin verran suppeampi avoimen lähdekoodin versio. Täysversio on lisensoitu Personal Use and Evaluation License -lisenssillä (PUEL), joka sallii ilmaisen henkilökohtaisen käytön, kokeilemisen ja opetuskäytön. Kaupallisessa käytössä ohjelma on maksullinen. Avoimen lähdekoodin Open Source Edition (OSE) on julkaistu CDDL- ja GNU General Public License -lisensseillä. Debian
Debian GNU/Linuxin saa ilmaiseksi Internetistä. Debianissa on kolme kehityshaaraa: "stable", "unstable" ja "testing". Stable on vakaa julkaisu. Siihen julkaistaan lähinnä tietoturvapäivityksiä, jotka sovitetaan ohjelmien vanhoihin versioihin. Ffdshow
ffdshow käyttää libavcodec-kirjastoa ja monia muita avoimen lähdekoodin ohjelmapaketteja purkamaan videota yleisimmistä muodoista, kuten MPEG-4 (mukaan luettuina Xvid, 3ivx, ja kaikki DivX:än versiot), VP6, H.263 (jota muun muassa YouTube käyttää), H.264/AVC, WMV ja moni muu. ffdshow dekoodaa myös MP3-, AAC-, Dolby AC3-, WMA- ja Vorbis-muotoista ääntä, muiden muassa. Richard Stallman
Vuonna 1985 Stallman julkaisi "GNU-manifestin", jossa hän esitti tarpeen luoda vapaa käyttöjärjestelmä nimeltä GNU. Järjestelmän oli tarkoitus olla yhteensopiva Unixin kanssa. Pian syntyi Free Software Foundation -yhdistys, joka alkoi ajaa Stallmanin asettamia tavoitteita. Vuonna 1989 Stallman loi käsitteen "copyleft", joka on lakitekninen tapa suojata vapaiden ohjelmistojen levitysoikeutta tekijänoikeuslaeilla. Valmiiksi saadut työkalut ja niiden levityslisenssi GPL takasivat kaikille ohjelmoijille mahdollisuuden kirjoittaa vapaita ohjelmistoja. Vapaus oli kuitenkin näennäistä, sillä epävapaita osia tarvittiin yhä toimivan kokonaisuuden aikaansaamiseksi. Firebird
Firebird 1.0 perustui täysin Borlandin InterBase 6.0 -tietokannan lähdekoodiin, lukuun ottamatta pieniä bugikorjauksia ja muutamaa lisättyä ominaisuutta. Firebird 2 -haaran kehitystyön aikana koko ohjelmisto portattiin C++-ohjelmointikielelle ja lähdekoodi siivottiin suurelta osin. Firebird 1.5 oli ensimmäinen Firebird 2 -koodipohjaan perustuva julkaisu. Kismet (tietokoneohjelma)
Kismet on GPL-lisensoitu vapaa ohjelmisto. Ohjelmasta on versiot Linux-, FreeBSD-, NetBSD-, OpenBSD- sekä OS X-tietokoneille. Myös Windowsille on rajattu oma versionsa. FreeBSD
Tunnettuja FreeBSD-johdannaisia ovat esimerkiksi PC-BSD ja GhostBSD. DragonFly BSD
Dillon aloitti DragonFly BSD -projektin, koska hän koki, että FreeBSD 5 -version kehittäjien valitsema tapa kehittää rinnakkaislaskentaa, kuten monen prosessorin ja säkeistyksen tuki, huonontaisi järjestelmän suorituskykyä. Dillon yritti vaikuttaa FreeBSD-projektin eteemiseen, muutta ajatui riitaan FreeBSDn kehittäjien kanssa, ja hänen oikeudensa suorien lähdekoodimuokkauksien tekemiseen evättiin. Tästä huolimatta, DragonFly BSD ja FreeBSD-projektit tekevät vieläkin yhteistyötä joidenkin bugien korjaamisessa ja ajureiden päivittämisessä. OpenBSD
Samaan aikaan Yhdysvaltain hallinto pilkkoi AT&T:n osiin. AT&T:stä irtautuneille pienemmille yhtiöille avautui mahdollisuus siirtyä liiketoimintaan tietokoneteollisuudessa. Unix System Laboratories (USL), AT&T:n tytäryhtiö, alkoi myydä UNIXia (joka sisälsi Berkeleyn koodia) muille yrityksille. USL haastoi Berkeleyn yliopiston oikeuteen BSD:n koodin levittämisestä. Berkeleyn yliopiston lakimiehet pystyivät todistamaan, että suurin osa AT&T UNIXin koodista oli peräisin BSD:stä. Oikeuskäsittely päättyi BSD:n voittoon 1994. QB64
QB64 on Microsoft QuickBASIC:in ns. "henkiinherätysprojekti", jota kehitetään edelleen. QB64 on käännetty Microsoft Windowsille ja Linuxille. Ohjelmisto pystyy ajamaan/kääntämään useimpia QuickBASIC-ohjelmia. QB64 sisältää kuitenkin paremmat grafiikka- ja ääniominaisuudet, suuren määrän kirjastoja ja 64-bittisiä datatyyppejä, joiden esittelyyn tulee ohjelmiston mukana suurehko määrä esimerkkiohjelmia. QB64 käyttää SDL-kirjastoa grafiikan piirtämiseen. QB64:n mukana on ohjelmointiympäristö joka on ulkoasultaan sama kuin QuickBASIC:issa. QB64 kääntää FreeBASIC:n tavoin DOSin käyttöliittymän sovelluksia Windows-ohjelmien sijaan. Syntaksi on täsmälleen sama kuin QB:ssä. QB64 on freewarea. Trisquel
Trisquel (virallisesti Trisquel GNU/Linux) on tietokoneen käyttöjärjestelmä, joka perustuu Ubuntuun. Projektin tavoitteena on käyttää vain vapaita ohjelmia, joista ei-vapaa koodi ja suljetut laiteohjelmistot on poistettu, ja jossa on Ubuntusta muokattu binäärimoduulivapaa ydin. Trisquelin kehitystyötä tuetaan käyttäjien lahjoituksilla.Projektin tunnus on kelttiläinen symboli triskelion. Trisquel on mainittu Free Software Foundationin sivuilla jakeluna, joka sisältää vain vapaita ohjelmistoja. Richard Stallman käyttää Trisquelia henkilökohtaisessa tietokoneessaan (Lenovo Thinkpad X60), jossa on myös vapaa BIOS-ohjelmisto Libreboot. OpenRPG
OpenRPG on ilmainen open source-ohjelma GNU GPL -lisenssillä. Se on tehty Python ohjelmointikielellä. Se toimii Windowsissa, Linuxissa, FreeBSD:ssä ja Mac OS 10.2+. FreeBASIC
FreeBASIC on 32-bittinen BASIC-kääntäjä Windowsille. Se pystyy kääntämään myös QB-ohjelmia. Ohjelma on komentorivipohjainen. FreeBASIC on julkaistu GNU GPL -lisenssillä eli se on vapaa ohjelmisto. DragonFly BSD
DragonFly BSD on vapaa ja avoin, Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka syntyi forkkauksena FreeBSD 4.8 -käyttöjärjestelmästä. Projektin aloitti Amiga-taustainen Matthew Dillon, kesäkuussa 2003, ja sitä julkaistiin FreeBSD:n sähköpostilistoilla heinäkuussa 2003. HandBrake
HandBrake on avoimeen lähdekoodiin perustuva vapaa liikkuvan kuvan rippaus- ja muunto-ohjelma, joka on alustariippumaton. Ohjelma on saatavilla Mac OS X:lle, Microsoft Windowsille ja Linuxille. HandBrake noudattaa GPL-lisenssin ehtoja. Viimeisin vakaa julkaisuversio on 1.1.0. OpenBSD
OpenBSD on BSD-pohjainen, Unixin kaltainen vapaa tietokoneen käyttöjärjestelmä. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH-palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä. 386BSD
Vuoden 1994 lopulla 386BSD 1.0 julkaistiin Dr. Dobb's Journalin liitteenä CD:llä. Siitä tuli eniten myynyt CD-ROM-julkaisu seuraavien kolmen vuoden ajaksi (1994–1997). Versio 1.0:ssä oli kokonaan uusi, ensimmäistä kertaa Berkeleyn ohjelmoijien BSD:tä varten laatimien suunnitteluratkaisujen pohjalta rakennettu ydin. Darwin (käyttöjärjestelmä)
Darwinin merkittävimpiä tekniikoita ovat Mach 3.0:een perustuva XNU-ydin, FreeBSD 5 -jakelun kanssa yhteensopivat järjestelmäpalvelut, suorituskykyiset verkko-ominaisuudet ja tuki useille tiedostojärjestelmille. VBoard
VBoard on Vesa Suonpään kehittämä suomalainen BBS-ohjelmisto, jonka kehitys alkoi vuonna 1993 ja jatkui 2000-luvun taitteeseen saakka. Sen käyttöliittymä muistuttaa MBBS:n ja BBBS:n käyttöliittymiä, ja alustana toimivat DOS-, OS/2- sekä Windows NT-käyttöjärjestelmät. Ohjelmiston kotipurkkina toimi Helsingissä sijainnut "The Pit". Ohjelmistolla oli noin 50 rekisteröitynyttä käyttäjää. F-Droid
F-Droid on Android-käyttöjärjestelmää käyttäville laitteille tarkoitettu content delivery network (CDN). Kaikki ohjelmistot F-Droidissa ovat vapaita. Esimerkiksi Google Playstä poiketen F-Droid ei vaadi kirjautumista vaan toimii enemmän perinteisen pakettivaraston tapaan. Mandriva Linux
Mandriva Linux Free on ilmainen, koostuu vain avoimen lähdekoodin ohjelmista ja sitä suositellaan pääasiassa edistyneemmille käyttäjille. Tarjolla ovat 32- ja 64-bittiset versiot. Freeciv
Freeciv on tietokonepeli ja lajityypiltään vuoropohjainen strategia. Se on kehitetty alustariippumattomaksi ja onkin saatavilla perinteisten PC-tietokoneiden lisäksi lukuisille muillekin laitteille. Freeciv on ilmainen ja avoin vastine kaupalliselle Civilization-pelisarjalle. "Freeciv"ä kehittää avoimen lähdekoodin projekti ja sitä levitetään GNU GPL -lisenssillä. Peli on yhteensopiva "Civilization 2:n" kanssa. Open Sound System
4Front Technologies julkaisi OSS:n version 4.0 uudelleen vapaana lähdekoodina GNU GPL ja CDDL-lisenssien alaisuudessa kesäkuussa 2007. Versio 4.0 tukee Linux, Solaris, SCO UnixWare ja FreeBSD -käyttöjärjestelmiä. Windows XP Media Center Edition
Windows XP Media Center Edition (MCE), koodinimeltään Freestyle on x86-koneille tarkoitettu käyttöjärjestelmä, joka tekee tietokoneesta kotiteatterikäyttöön soveltuvan HTPC:n oloisen koneen. MCE perustuu melko suoraan Windows XP:hen, mutta siihen on lisätty muutamia avainominaisuuksia, kuten kaukosäädinkäyttöä helpottavat valikot ja yleisilme, joka ”integroi” MCE:n osaksi kotiteatteria. Xen
Linux-käyttöjärjestelmistä Fedora Core, RHEL 5 ja Novell SLES 10 tukevat toiminnallisuutta, kuten myös NetBSD. Sunin Solaris tukee sitä ja Microsoft Longhorn-versiossaan. Intelin ja AMD:n vuoden 2005 jälkeen julkaistujen suorittimien laajennukset (Intel VT-x ja AMD-V) mahdollistavat minkä tahansa käyttöjärjelmän ajamisen muuttamattomana Xenin alla. Transmission
Transmission on ilmainen avoimen lähdekoodin BitTorrent-ohjelmisto. Ohjelmisto on saatavana usealle eri käyttöjärjestelmälle. OS X, Linux, FreeBSD, OpenBSD, NetBSD, Solaris, Platypux ja kahdeksan eri valmistajan sulautettua alustaa ovat virallisesti tuettuja. Epäviralliset Windows-, iOS- ja Android-versiot ovat saatavilla, joskin näiden käyttöliittymä ei ole standardi. Linux Standard Base
Linux Standard Base eli LSB on Linux-käyttöjärjestelmälle kehitetty standardi ja sertifikointi järjestelmän ohjelmistoista ja asetuksista. LSB varmistaa, että Linux-käyttöjärjestelmä ei pirstaloidu eri käyttöjärjestelmiksi, mitä tapahtui Unix-käyttöjärjestelmälle, joka pirstaloitui aikojen saatossa useaksi eri kaupalliseksi käyttöjärjestelmäksi, jotka olivat keskenään yhteensopimattomia. LSB pyrkii pitämään ohjelmistokehityksen myös yksinkertaisena. David Friedman
David Friedman (s. 1945) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja aktiivinen libertaari ja anarkokapitalisti. Hänen tunnetuin teoksensa on Machinery of Freedom, jossa hän perustelee anarkokapitalismia lähinnä taloustieteellisin argumentein. Häntä on joskus pidetty utilitaristina, mutta hän kiistää sen ja sanoo kannattavansa lähinnä yksilönvapautta. Hän kuitenkin katsoo seurausten analysoinnin olevan parempi tapa perustella anarkokapitalismia ja libertarismia niille, jotka eivät kannata libertaaria etiikkaa. Tästä on seurannut yllä mainittu sekaannus. OpenBSD
Yleisin tapa asentaa OpenBSD on käynnistää tietokone muutaman megatavun kokoiselta käynnistys-CD:ltä ja sitten hakea varsinaiset tiedostot FTP-palvelimelta. Versioon 6.0 saakka OpenBSD oli saatavilla ja myynnissä virallisilla CD-levyillä. Parabola GNU/Linux-libre
Parabola GNU/Linux-libre on Linux-jakelupaketti i686, x86-64 ja ARMv7 arkkitehtuureille. Se pohjautuu Arch Linux ja Arch Linux ARM Linux-jakeluihin ja sen päivitysmalli on rolling release. Parabola on Free Software Foundationin suosittelema käyttöjärjestelmä, sen sisältäessä vain vapaita ohjelmistoja ja kaikki ei-vapaa binääri on poistettu. Parabola käyttää tavanomaisen Linux-ytimen sijasta Linux-libre-ydintä. Vapaa ohjelmisto
Vapaille ohjelmistoille on olemassa erilaisia määritelmiä. Yleisin ja hyväksytyin niistä on Richard Stallmanin Free Software Foundationin (FSF) määritelmä. FSF korostaa yksilön oikeuksia ja sen näkökulma on filosofinen. Vapaan ohjelman tunnusmerkit ovat neljä perusvapautta (joiden numerointi yleisen ohjelmointitavan mukaan aloitetaan nollasta):Ohjelman muokkaaminen vaatii käytännössä ohjelman lähdekoodin. Vaikka muutoksia on mahdollista tehdä suoraan konekieliseen ohjelmaankin, tämä on virhealtista, useimmissa tapauksissa hyvin hankalaa ja tietynlaisten muutosten osalta mahdotonta. Pelkkä lähdekoodin jakelu ei kuitenkaan tee ohjelmaa vapaaksi – esimerkiksi joissakin myytävänä olevissa peleissä voi olla mukana lähdekoodia, vaikka sitä ei ole lupa levittää edelleen. Avoin lähdekoodi
Termi "avoin lähdekoodi" kehitettiin helmikuussa 1998 vastauksena Netscapen päätökseen julkaista nettiselaimensa lähdekoodi vapaalla lisenssillä. Osa vapaiden ohjelmistojen liikkeen edustajista halusi ottaa etäisyyttä liikkeen ideologiseen taustaan ja muotoilla toimintamallinsa pragmaattisemmin termein, jotka sopisivat myös yrityselämän käyttöön paremmin kuin englanninkielinen sana "free", joka voi tarkoittaa paitsi vapaata myös ilmaista. Linux-ytimen alkuperäinen kehittäjä Linus Torvalds asettui heti tukemaan uutta nimitystä ja sen edustamaa näkökulmaa. Copyleft
Kaupallisessa käytössä copyleftin ongelmana on ollut se, että ohjelmistoyritykset eivät halua julkaista ohjelmiensa lähdekoodeja joista voi olla kilpailijoille hyötyä: copyleft-ohjelmaa ei voi käyttää suljetun ohjelman pohjana. Toisaalta voittoa tavoittelemattomien järjestöjen (esimerkiksi FSF) ohjelmistot ovat saaneet suurta suosiota ja myös kaupalliset toimijat ovat osallistuneet merkittävästi monien copyleft-ohjelmistojen kehittämiseen. Yksi kaupallistetuin copyleft-lisensoitu teos onkin Linux (osana Linux-käyttöjärjestelmää). Tunnetuimpia kaupallisia Linux-jakeluita ovat Red Hatin kehittämä Red Hat Enterprise Linux ja Novellin SUSE Linux. Scribus
Scribusta vastaavia kaupallisia tuotteita ovat esimerkiksi Adobe PageMaker, QuarkXPress ja Adobe InDesign. Näistä poiketen Scribus on avoimen lähdekoodin projekti, joka on julkaistu GNU GPL -lisenssillä. Linuxin historia
Amerikkalaisen Richard Stallmanin Free Software Foundation (FSF) taas on työstänyt käyttöjärjestelmän GNU-osia 1980-luvun puolivälistä lähtien. MIT:n tekoälylaboratoriossa työskennelleen Stallmanin päämääränä oli koota kokonainen vapaa käyttöjärjestelmä, jolla hän antoi nimen GNU (, suom. GNU ei ole Unix). GNU-projekti oli käynnistynyt jo 1983 ja sen rakentajat olivat koonneet vapaista GNU-työkaluista ja kirjastoista miltei valmiin käyttöjärjestelmän, ainoastaan käyttöjärjestelmän ydin eli kerneli puuttui. Ydin on välttämätön käyttöjärjestelmän toiminnan kannalta, joten GNU-yhteisö kehitteli omaa Hurd-nimistä ydintä. Ennen tämän valmistumista Linus Torvalds alkoi kehittää omaa ydintään, josta syntyikin Linux. Hurdin kehitys hidastui Linuxin otettua sen paikan. Freenet Finland
Freenet oli alkujaan tekstipohjainen hieman BBS:ien kaltainen valikkopohjainen järjestelmä, johon sai yhteyden paitsi ilmaiseksi Internetistä telnet-protokollalla, myös minuuttitaksaisella modeemiyhteydellä TeleSammon tai InfoTelin kautta. Yleisin taksa oli 19 penniä/minuutti ja paikallispuhelumaksu. Koska Freenetin osoite oli teknillisen korkeakoulun osoiteavaruudessa, sai sinne yhteyden myös useiden yliopistojen dial-up-palveluiden kautta paikallispuhelun hinnalla. Ohjelmistona oli helppokäyttöisenä pidetty "Freeport", johon oli kytketty myös ulkoisia ohjelmia mm. sähköpostin, uutisryhmien, gopherin, WWW:n ja IRC:n käyttöä varten. Päivittäinen käyttöaikarajoitus oli aluksi 60 minuuttia. CrunchBang Linux
CrunchBang Linux on Debianiin pohjautuva Linux-jakelu. Se sisältää todella kevyen Openbox- tai vaihtoehtoisesti Xfce-työpöytäjärjestelmän. Se on rakennettu Debian Live -projektin pohjalta ja käyttää Debianin paketteja. CrunchBang on suunniteltu tehokkaaksi, unohtamatta helppokäyttöisyyttä ja toiminnallisuutta. Object Pascal
Borlandin integroitu Delphi-kehitysympäristö on saatavana Microsoft Windows - ja Linux-alustoille. Avoimen lähdekoodin Free Pascal tukee Object Pascal -kehitystä Intel x86 (sisältäen 8086), AMD64/x86-64, PowerPC, PowerPC64, SPARC, ARM, AArch64, MIPS, JVM, Linux, FreeBSD, Haiku, Mac OS X/iOS/iPhoneSimulator/Darwin, DOS (16- ja 32-bittinen), Win32, Win64, WinCE, OS/2, MorphOS, Nintendo GBA, Nintendo DS, Wii, Android, AIX ja AROS. Lazarus
Lazarus on avoimen lähdekoodin graafinen ohjelmointiympäristö ja käyttöliittymäkirjasto FreePascalille. BIOS
Nykyisissä tietokoneissa BIOS on usein korvattu kokonaan UEFI-järjestelmällä. Yksi UEFI:n vaihtoehdoista on Open Firmware -spesifikaatio, joka ei ole rajattu PC-laitteisiin. On myös olemassa avoimen lähdekoodin projekti coreboot, jonka tarkoituksena on korvata perinteinen suljetun lähdekoodin BIOS. Avoimien ohjelmien päivä
Avoimien ohjelmien päivä (eng. "Software Freedom Day" eli "SFD") on vuosittainen syyskuun kolmantena lauantaina vietettävä juhla. Sen tarkoituksena on lisätä avoimeen lähdekoodiin perustuvien ohjelmistojen tunnettavuutta. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004. Xen
Xen on Cambridgen yliopistossa kehitetty ilmainen ja vapaa (GNU GPL) virtuaalikone x86, x64 ja PowerPC-arkkitehtuureille, joka mahdollistaa useiden käyttöjärjestelmien ajamisen samalla tietokoneella. Tällöin yksi käyttöjärjestelmä toimii isäntänä (host) ja muita ajetaan sen päällä. Virtuaalikone voidaan pysäyttää tiedostoon ja jatkaa sen suoritusta myöhemmin, tai siirtää se toiselle tietokoneelle. Trimble SketchUp
Trimble SketchUp on Trimblen tietokoneohjelma, jolla tehdään 3D-mallinnusta. Mallit ovat kolmioituja pintamalleja, SketchUp ei ole tilavuusmallintaja. Tyypillisiä käyttökohteita ovat mallit rakennuksista ja ajoneuvoista. Ohjelma on saatavana sekä Windowsille että OS X:lle. Ohjelmasta on sekä toiminnoiltaan rajoitetumpi ilmaislisenssi että maksullinen "Pro"-lisenssi. PCLinuxOS
PCLinuxOS on Mandrivaan pohjautuva GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti, joka käyttää oletuksena KDE-työpöytäympäristöä. PCLinuxOS käyttää pakettienhallintaohjelmanaan Debianista tuttua APT:tä ja sen graafisena käyttöliittymänä Synaptic Package Manageria. Internet-selaimeksi on valittu Mozilla Firefox ja sähköpostiohjelmaksi Mozilla Thunderbird. Toimisto-ohjelmistona PCLinuxOS käyttää OpenOffice.orgia. Alan Cox
Opiskellessaan Aberystwythissä Cox alkoi kehittää tekstipohjaista AberMUD-verkkopeliä. Hän ohjelmoi Amigaan Unixin kaltaisia ominaisuuksia pystyäkseen testaamaan peliään. Hän suunnitteli myös oman käyttöjärjestelmän luomista Amigalle, muttei uskonut pystyvänsä siihen. Hän päätti ostaa PC:n ja tutustui Linuxiin seuratessaan keskusteluja Minixin postituslistalla. Aluksi hän oli kiinnostuneempi juuri ilmestyneestä 386BSD:stä, mutta päätyi Linuxiin, koska 386BSD tarvitsi kalliin Intel 80387-matematiikkaprosessorin eikä voinut olla samalla kiintolevyllä DOSin tai Windowsin kanssa. CARP
Common Address Reduncancy Protocol (CARP) on Michael Shalayeffin ja Ryan McBriden luoma vastine IETF:n reitittimien kahdennusprotokolla VRRP:lle. CARP ilmestyi ensimmäistä kertaa OpenBSD 3.5:een. CARP:sta on portattu versiot mm. FreeBSD:lle, NetBSD:lle sekä GNU/Linux:lle. Linux
Nimi ”Linux” tulee Linux-ytimestä, jonka alun perin kehitti Linus Torvalds vuonna 1991. Linuxista käytetään joskus Free Software Foundationin suosittelemaa nimeä GNU/Linux, sillä tyypillisessä Linux-käyttöjärjestelmässä GNU-projektin ohjelmistot muodostavat suuren osan. Linux on tunnettu esimerkki yhteistyöstä vapaiden ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehityksessä: useimmiten kuka tahansa saa vapaasti käyttää, muokata ja levittää ohjelmistojen lähdekoodia sekä kaupallisesti että epäkaupallisesti erilaisten lisenssien, kuten GPL-lisenssin ehdoilla. Linuxin historia
Alussa Linuxin kanssa kilpaili vuonna 1991 PC-pohjaisen Unix-tyyppisen käyttöjärjestelmän piirissä 386BSD.. Siitä odotettiin PC:lle sopivaa Unixia. Jälkikäteen Linus sanoi, ettei olisi kirjoittanut Linuxia vuotta myöhemmin, jolloin 386BSD:n kehitys oli jo jonkin verran edistynyt. Mutta 386BSD:n kehitystyö oli hidasta. Lisäksi kehittäjä ei halunnut tehdä sitä yhteensopivaa monien laitteiden kanssa. Bill Jolitzin mielestä 386BSD oli tutkimusjärjestelmä, jonka ei tarvinnut toimia kaikkien koneilla. Mutta Linus hyväksyi muutokset Linuxiin.. Kaiken kukkuraksi AT&T uhkasi BSD-Unixin kehittäjiä oikeusjutuilla luvattomasta Unix-koodin käytöstä. Niinpä 386BSD menetti suosiotaan Unixista kiinnostuneiden parissa ja Linusin johtama kehittäjäyhteisö pystyi kiilaamaan 386BSD:n ohi. 386BSD hajosi vuonna 1993 kahteen projektiin, jotka ovat NetBSD ja OpenBSD. Linux toimi alusta asti samalla kiintolevyllä DOS:n ja Windowsin kanssa. Syy tähän oli se, että Linus pelasi DOS:issa pyörivää Prince of persia -peliä, ja ratkaistuaan sen halusi silti jättää sille tilaa . FileZilla
FileZilla on avoimeen lähdekoodiin perustuva alustariippumaton FTP-, SFTP- ja FTPS-muotoja tukeva tiedonsiirto-ohjelma. Ohjelma on äänestetty parhaaksi ohjelmaksi vuonna 2006 järjestetyissä SourceForge.net Community Choice Awardsissa. Theo de Raadt
Theo de Raadt (s. 19. toukokuuta 1968 Pretoria, Etelä-Afrikka) on Kanadan Albertassa asuva käyttöjärjestelmä- ja ohjelmistosuunnittelija. Hän on OpenBSD- ja OpenSSH-hankkeiden käynnistäjä ja johtaja. Hän oli myös NetBSD-hankkeen perustajajäsen. 386BSD
386BSD, toisinaan "Jolix", oli vuonna 1992 julkaistu vapaa Unixin kaltainen käyttöjärjestelmä, joka perustui BSD:hen. 386BSD toimi PC-yhteensopivissa Intel 80386 -suorittimella varustetuissa tietokoneissa. 386BSD:n uraauurtavia ominaisuuksia olivat roolituksiin pohjautuva turvallisuus, rengaspuskurit, itseorganisoituvat asetukset ja lisäosilla laajennettava ydin. Freddie Freeloader
”Freddie Freeloader” on Miles Davisin säveltämä jazzstandardi vuoden 1959 albumilta "Kind of Blue". Albumi muissa kappaleissa soitti Davisin uusi pianisti Bill Evans, mutta ”Freddie Freeloaderiin” Davis halusi Wynton Kellyn, joka oli erikoistunut bluessoittoon. Kappaleen rakenne perustuu 12 tahdin blueskaavaan. Avoin lähdekoodi
Jotkin ohjelmistot, kuten MySQL, ovat saatavilla vapaasti GNU GPL:n alaisena ja lisäksi maksullisena versiona niille, jotka haluavat sisällyttää koodin osaksi omaa suljetun lähdekoodin tuotettaan. Tällöin tulee korostetusti esille, että vapaa ohjelmisto ei ole ilmainen siinä mielessä, että sen saisi omia itselleen, vaan muokattu koodi tulee antaa muiden käyttöön. Näin varmistetaan se, että kehittäjät saavat nauttia muiden työstä ja ohjelmiston kehittäminen jatkuu. Phpsysinfo
Phpsysinfo tukee monia alustoja. Niihin kuuluvat UNIX-pohjaiset FreeBSD, NetBSD, OpenBSD, Apple Mac OS X ja Linux. Se tukee myös 32-bittisiä Windows-pohjaisia järjestelmiä, Windows NT/2000/XP/Server 2003. Bash
Bash on GPLv3-lisenssin alainen, ja se toimii GNU:n lisäksi monissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä Windowsissa. Bash on oletuskomentotulkki useimmissa Linux-jakeluissa ja OS X:ssä. OpenBSD
OpenBSD:stä julkaistaan uusi versio kahdesti vuodessa kuuden kuukauden välein siten, että julkaisupäivät tähdätään touko- ja marraskuuhun. OpenBSD-projektin maskotti on pallokala nimeltään Puffy. DOS
Markkinajohtajien PC-DOSin ja MS-DOSin lisäksi on julkaistu monia muita näiden kanssa yhteensopivia DOS-käyttöjärjestelmäversioita, kuten Digital Researchin DR-DOS (myöhemmin "NovellDOS"), josta Caldera kehitti "OpenDOSin". FreeDOS on maksuton avoimen lähdekoodin DOS. FreeDOSin ohella venäläisen Phystech Softin PTS-DOS on harvoja edelleen tuettuja ja saatavilla olevia DOS-käyttöjärjestelmiä, jonka viimeisin versio tukee FAT32:ta. Wine
Wineä kehitetään pääsääntöisesti Linuxille, mutta myös FreeBSD ja Solaris ovat tuettuja. Bliss (tietokonevirus)
Bliss on tietokonevirus joka tarttuu GNU/Linux-järjestelmiin. Sen kirjoittaja lähetti viruksen ensimmäisen version Usenet-uutisryhmiin 29. syyskuuta 1996 ja uudemman 5. helmikuuta 1997. Kun Bliss ajetaan, se yrittää liittää itsensä sellaisiin Linuxin suoritettaviin tiedostoihin, joihin tavallisilla käyttäjillä ei normaalisti ole oikeuksia. Tästä syystä suoritettavat tiedostot eivät käynnisty, joten käyttäjät huomaavat sen välittömästi. Vaikka se luultavasti ohjelmoitiin todistamaan, että myös Linux-järjestelmän voi saastuttaa ohjelmallisesti viruksella, se ei leviä kovinkaan tehokkaasti Linuxin käyttäjäoikeusjärjestelmän vuoksi. Henkilökohtainen tietokone
Henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmämarkkinat ovat tällä hetkellä pääosin Microsoftin Windows käyttöjärjestelmä-perheen hallussa. Yleisesti käytössä olevan Windows NT -käyttöjärjestelmän ja sen levitysversioiden kuten XP:n, Vista:n ja 7:n yhteinen markkinaosuus on noin 90 %. Muita henkilökohtaisten tietokoneiden käyttöjärjestelmiä ovat esimerkiksi Apple-yhtiön Mac OS X-jakelu (markkinaosuus noin 5 % ) joka perustuu Darwin BSD-käyttöjärjestelmälle sekä avoimeen lähdekoodiin perustuvan GNU/Linux-käyttöjärjestelmän lukuisat eri jakelut. Lisäksi on syytä mainita myös Solaris- ja FreeBSD-käyttöjärjestelmät.