Onko purim iloinen juhlapäivä?
Purim
Purim on hyvin iloinen juhla, jolloin on lupa pitää hauskaa. Purimin viettoon kuuluu Esterin kirjan lukeminen synagogassa kaksi kertaa sekä lahjojen antaminen köyhille. Sen jälkeen vietetään purim-juhlaa, jota varten pukeudutaan usein naamiaisasuihin. Purim ei ole yhtä tärkeä juhla kuin Tooran määrittelemät pyhäpäivät. Siksi työnteko on yleensä sallittu. Purim
Juutalainen päivä alkaa ja päättyy auringon laskiessa. Purimin vietto aloitetaankin synagogan iltajumalanpalveluksella, jossa luetaan Esterin kirja ("megila"). Purimina ilonpito on sallittua myös synagogassa. Joka kerta kun Haman tai joku hänen kymmenestä pojastaan mainitaan, seurakunta pitää meteliä räikillä, tömistämällä tai pöytää hakkaamalla. Mordokain ja Esterin nimiä tervehditään viheltämällä tai hurraamalla. Tämä käytäntö on peräisin 1200-luvun Ranskasta ja Saksasta ja on yleistynyt joistakin soraäänistä huolimatta. Purim
Esterin kirja käskee juutalaisten "pitää iloisia juhlia ja pitoja, lähettää toisilleen herkkuja ja antaa lahjoja köyhille" purimina. Siksi juutalaiset lähettävät toisilleen leivonnaisia ja lahjoittavat rahaa hyväntekeväisyyteen. Synagogissa järjestetään usein keräyksiä köyhien auttamiseksi.
Perjantai
Perjantai (lyhenne pe tai perj.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon viides päivä ja tavallisimmin viikon viimeinen työpäivä. (Lauantai on viikon viimeinen arkipäivä.) Torstai on perjantaita ennen ja lauantai sen jälkeen. Perjantai on muslimien pyhäpäivä.
Perjantai on yhdessä lauantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja käydä erilaisissa vapaa-ajan vietoissa kuten elokuvissa, teatterissa ja ravintolassa. Monet voivat valvoa huoletta perjantaina ja lauantaina tavallista pidempään, koska seuraava päivä on monissa ammateissa ja koulussa vapaapäivä. Perjantai on myös tavallisin juhlien pitopäivä. Kekri
Kekri, myös "keyri" tai "köyri", on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Sillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Kekrin aika alkaa Mikkelinpäivästä ja jatkuu Pyhäinmiesten päivään (29. syyskuuta - lauantai, joka ajoittuu välille 31. lokakuuta - 6. marraskuuta). Pyhimyskalenteri
Alla olevaan pyhimyskalenteriin on koottu merkittävimpien pyhimysten muistopäiviä eri maiden pyhimyskalentereista enimmäkseen katolisen kirkon kalenterien mukaisesti. Kalenterin juhlapäivät on luokiteltu eriarvoisiksi juhliksi. Katolisessa kirkossa arvot ovat, suurimmasta pienimpään, juhlapyhä ("sollemnitas"), juhla ("festum"), muistopäivä ("memoria obligatoria") ja vapaaehtoinen muistopäivä ("memoria ad libitum"). Šavuot
Šavuot (, "viikot") on yksi juutalaisten kolmesta pyhiinvaellusjuhlasta. Šavuot eli viikkojen juhla päättää pesahista alkaneen omer-laskennan, joka kestää 49 päivää eli seitsemän viikkoa. Šavuot on myös sadonkorjuujuhla ja kesän alkamisen juhla. Porin Päivä
Porin Päivä vuosittain syyskuun lopulla Porissa järjestettävä kulttuuri- ja kotiseututapahtuma. Vuodesta 1961 lähtien vietetyn tapahtuman järjestää Pori-seura ry. Vohvelipäivä
Vohvelipäivä (myös Marian päivä) on Ruotsissa alkunsa saanut 25. maaliskuuta vietettävä juhlapäivä. Päivän tarkoituksena on nimensä mukaisesti syödä vohveleita. Vappu
Vappu on vuosittain 1. toukokuuta vietettävä enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä. Se on kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työväen juhlapäivä. Suomessa vapunpäivää aattopäivineen vietetään työväen, ylioppilaiden ja kevään karnevaalijuhlana. Vuodesta 1979 lähtien vappu on ollut Suomessa virallinen liputuspäivä, "suomalaisen työn päivä". Juhlapäivä on saanut nimensä pyhästä Valburgista, jonka muistopäivä on 1.5. Purasin
Purasin on piikkimäinen työkalu, jolla tehdään aloituskohta esimerkiksi porausta varten. Purasin kuuluu perinteiseen puusepän työkaluarsenaaliin ja sitä käytetään yleisesti puuntyöstössä merkkaus ja/tai aloituskohdan merkitsemiseksi. Purasimessa on terävä piikki ja pyöreähkö kädensija, josta on helppo painaa tai lyödä jälki tuotteeseen. Purasinta käytettäessä poraaminen onnistuu tarkemmin eikä merkkaamiseen tarvita kynää. Työkalua voidaan käyttää myös ohutlevytöissä merkkaamiseen ja alkureiän tekoon. Aprillipäivä
Onnistuneen huijauksen jälkeen lausutaan huijatulle lorunpätkä, jolloin hän tajuaa kyseessä olevan aprillipila. Aprillilorulla toivotellaan leikkimielisesti aprillipäivää ja samalla ivataan aprillipilaan langennutta. Suomessa tutuin aprilliloru on ""Aprillia, syö silliä, juo kuravettä päälle!"". Tämän hokeman lähteenä voidaan pitää sen ruotsinkielistä vastinetta ""April, april, din dumma sill!"" Portugali
Kansalliset juhlapäivät ovat: Flora Purim
Flora Purim (s. 6. maaliskuuta 1942 Rio de Janeiro) on brasilialainen jazzlaulaja, joka tunnetaan työstään Chick Corean ja muiden fuusiojazz-artistien kanssa. Hän nousi kuuluisuuteen lauluosuuksillaan Corean vuoden 1972 albumilla "Return to Forever" ja on levyttänyt lisäksi muun muassa Stanley Clarken, Dizzy Gillespien, Gil Evansin, Stan Getzin, Grateful Dead -yhtyeen Mickey Hartin, Carlos Santanan, Jaco Pastoriuksen sekä aviomiehensä Airto Moreiran kanssa. Romanit
Eri maiden romanit viettävät paikallisia juhlapäiviä, ja Bulgarian muslimiromanit viettävät myös omia juhliaan. Etelä-Balkanin romanit, niin kristityt kuin muslimitkin, juhlivat toukokuussa Pyhän Yrjön päivää ("Erdelez", "Djurdjevdan"), ja jotkut heistä pitävät Pyhää Yrjöä suojelupyhimyksenään. Pyhän Yrjön kerrotaan legendan mukaan pelastaneen romanit lohikäärmeeltä. Romanit viettävät kansallispäivää 8. huhtikuuta, toisen maailmansodan romaniuhrien kansainvälistä muistopäivää 2. elokuuta sekä kansainvälistä romanikielen päivää 5. marraskuuta. Purim
Adar-kuun 13. päivänä vietetään toisinaan Esterin paastoa. Se ei ole alun perin osa purim-juhlaa. Paastossa muistetaan sitä, kuinka juutalaiset paastosivat kolme päivää ennen kuin Ester meni kuninkaan luokse pyytääkseen tätä pelastamaan juutalaiset. Kuninkaan luo luvatta menemisestä oli säädetty kuolemanrangaistus, ellei kuningas osoittaisi tulijaa valtikallaan. Näin kuitenkin tapahtui, ja Ester pääsi esittämään toivomuksensa Kserkseelle. Jom kippur
Jom kippuria kutsutaan myös nimellä "shabat shabaton" (sapattien sapatti), koska sen pyhyys ohittaa jopa sapatin. Tavallisena sapattina paastoaminen ei ole sallittu päivän pyhyyden takia ja jopa šiva-suruviikkoa viettävä juutalainen keskeyttää rituaalinsa osallistuakseen sapatin juhlallisuuksiin. Ainoan poikkeuksen muodostaa sapatiksi osuva jom kippur, jonka pyhyyden takia paasto pidetään. Joulupuuro
Joulupuuro syödään useissa perheissä jouluaattopäivän aikana. Joskus puuro nautitaan myös jouluaterian yhteydessä. Ennen joulua joulupuuroa syödään kouluissa, laitoksissa ja työpaikoilla. Joulupuuro kuuluu sekä talonpoikaiseen että kaupunkilaiseen jouluperinteeseen. Se on keitetty kokomaitoon, johon on voitu vielä lisätä kermaa. Keskiaikaisessa piilotusleikissä ruokaan kätkettiin esimerkiksi lantti tai papu, ja sen löytäjä sai päättää, kuka sai tehdä hassuja temppuja muun seurueen viihdyttämiseksi. Ruotsissa alettiin 1800-luvusta lähtien kätkeä pavun sijaan mantelia, joka tuotti löytäjälleen onnea. Kerrotaan, että presidentti Svinhufvud pyysi nakkaamaan puurokattilaan kourallisen manteleita, jotta kaikille puuronsyöjille varmasti riittäisi onnea. Vinhais
Vinhaisin nykyinen pormestari on Américo Pereira. Kunnan juhlapäivä on 20. toukokuuta. Navaratri
Navaratri tai Navratri ( , , , , , , , , , ) on yhdeksänpäiväinen hindujuhla. Juhlan aikana juhlitaan äitijumalattaren yhdeksää eri ilmenemismuotoa, joista kutakin muotoa juhlitaan päivän ajan. Yleisellä tasolla juhlallisuuksissa juhlitaan hyvän voittoa pahasta, etenkin jumalatar Chamundeeswarin, tai Durgan, voittoa demoni Mahishasuranista. Voitto tapahtui juhlallisuuksien kymmenentenä päivänä, joka tunnetaan nimellä Vijayadashami. Päiväpursi
Päiväpursi on päiväkäyttöön tarkoitettu purjevene. Päiväpurret soveltuvat erityisen hyvin merimies- ja veneilytaitojen harjoittamiseen. Aktiivisen harjoittelun lisäksi monen tyyppisillä päiväpursilla kilpaillaan myös vakavasti, mutta harjoittelun ja kilpailun lisäksi päiväpursilla voi turvallisesti tehdä lyhyitä päivä- ja viikonloppuretkiä sekä järvillä että merillä lähisaariin. Suurin osa päiväpursista on suunniteltu kilpapurjehdukseen. Kilpapurjehdukseen tarkoitettut päiväpurret jakautuvat skiffeihin, erilaisiin jolliin, katamaraaneihin ja urheiluveneisiin. Simhat Tora
Simhat Tora () on juutalaisten viettämä Tooran ilojuhla. Sitä vietetään heti sukkot-juhlan päätyttyä, gregoriaanisen kalenterin lokakuussa. Luettelo roomalaisista juhlapäivistä
"Parilia". Ensin lampaiden pesunpäivä, myöhemmin Rooman perustamispäivä. Heitettiin uhreja kokkoon ja hypittiin niiden yli. Juhlapäivä päättyi suureen ulkoilmajuhlaan. Suomalainen kansantanssi
Purpuri on eräs komeimmista ja näyttävimmistä suomalaisen kansanomaisen tanssiperinteen edustajista. Tämä pitkä, moniosainen ja monivuoroinen tanssi on alun perin muodostunut useista itsenäisistä tansseista, jotka ovat sitten liittyneet yhä kiinteämmiksi kokonaisuudeksi muodostaen lopulta yhtenäisen tanssin, jonka vuoroiksi nämä tanssit on käsitetty.Kižata-sana on alun perin tarkoittanut todennäköisesti kaikenlaista ilonpitoa: leikkiä, tanssia, laulua ja kisailua. Karjalaisissa illanvietoissa kisoilla ollut suuri merkitys niiden kuvioinnin, askelikkojen ja soitinsäestyksen tarpeettomuuden vuoksi. Usein kisoja säestettiin laulamalla.Polska on piirissä, ketjussa tai pareittain tanssittava, useimmiten tahtilajiltaan 3/4. Suomeen puolalaista alkuperää oleva polska on tullut Ruotsista, jossa sillä on hyvin suuri arvostus kansantanssina. Tilassa liikkuva paritanssiversio tunnetaan myös nimellä hamburska. Ródos
Pääsiäinen on ortodoksien tärkein juhla, jota edeltää 50 päivää kestävä paasto. Paastoa edeltää kautta saaren karnevaaleja. Palmusunnuntaita edeltävänä lauantaina, Lasaruksen lauantaina, lapset kulkevat ovelta ovelle laulaen Lasaruksen hymniä sekä keräävät munia ja rahaa. Palmusunnuntain aamuna ihmiset kerääntyvät kirkkoihin. Kirkossa ihmiset saavat ristin, joka on valmistettu palmunlehdistä. Risti asetetaan kotona ikonin päälle, jossa sitä säilytetään vuoden ajan. Joka ilta pyhän viikon aikana ihmiset kerääntyvät kirkkoihin seuraamaan Kristuksen kärsimysnäytelmää. Kiirastorstaina maalataan kananmunia. Kodeissa rouvat valmistavat kiirastorstaina "koulourákia"-nimisiä makeita kääryleitä. Illalla he menevät kirkkoon katsomaan pyhän öljyn siunausta. Pitkäperjantaina seurataan Kristuksen kuolemaa, eikä makeita ruokia syödä. Pitkäperjantaina syödään salaattia viinietikalla sekä seesamipastaa. Päivä päättyy kulkueeseen, jossa ihmisillä on kynttilät käsissään. Naulaaminen ja vasarointi katsotaan suureksi synniksi pitkäperjantaina. Ylösnousemusmessu on pääsiäispäivän iltana, ja puolenyön aikaan on kynttilänsytytysseremonia. Kynttilä viedään kotiin ikonia valaisemaan, ja se yritetään saada palamaan koko vuoden. Pääsiäissunnuntaina paasto päättyy, jonka jälkeen esimerkiksi tanssitaan ja grillataan lammas. Pyhäinpäivä
Venäjän kielessä pyhäinpäivää nimitetään vanhempienpäiväksi. Silloin on vanhastaan käyty haudoilla ja muisteltu kuolleita ystäviä ja sukulaisia.Nykyinen suomalainen pyhäinpäivä on yhdistelmä kahdesta varsinkin katolisen kirkon keskiajalta lähtien viettämästä juhlasta, jotka ovat "kaikkien pyhien päivä" 1. marraskuuta ja "kaikkien uskovien vainajien muistopäivä" 2. marraskuuta. Alun perin kaikkien pyhien päivää alettiin viettää 300-luvulla Syyriassa ja kaikkien uskovien vainajien muistopäivää 900-luvulla Ranskassa. Suomessa siitä on tullut yleinen vainajien muistopäivä. Silloin monet vievät läheisten haudalle esimerkiksi kynttilän tai kukkia kuolleiden muistoksi. Kotona voidaan myös sytyttää kynttilä läheisen muistoksi. Purjemolli
Purjemolli syö sekaruokaa johon pitää kuulua myös kasviksia. Veden pitää olla kovaa, ja vaikka aikuisia kaloja voidaan pitää makeassa vedessä, poikasten syntyminen vaatii usein murtovettä.
Lämpötilaksi suositellaan 24–28 °C, veden kovuudeksi 20–30 °dH ja happamuudeksi pH 7,5–8,5. Sukkot
Israelissa sukkot kestää seitsemän päivää, joista ensimmäinen on varsinainen juhlapäivä jumalanpalveluksineen. Israelin ulkopuolella juhlaa vietetään kahdeksan päivää. Sukkotin jälkeinen päivä on nimeltään šemini atseret, ja sen jälkeen juhlitaan Tooraa simhat Tora -juhlassa. Pyhä Yrjö
Inkerissä jyrin- eli jyrkinpäivä oli myös paimenten ja akkain päivä. Eritoten karjanhoitoon keskittyneiden naisten näkökulmasta jyrinpäivänä vietettiin kesän ensimmäistä päivää koska päävastuu karjanhoidosta siirtyi naisilta paimenille. Jyrinpäivästä kasvoikin Inkerissä nimenomaan naisten juhlapäivä, johon muut miehet kuin paimenet eivät saaneet osallistua. Kertomatiedon mukaan jyrinpäivänä ""Jollekin tietylle naiselle viedään naista kohden ohraa kappa, ja hän keittää yhteisoluen. Sen luokse, joka ottaa oluen keittääkseen, kokoontuvat kylän naidut naiset. Neljä pöytää on täynnä ruokaa: voita, lihaa, kananmunia, kaloja. Kun paimenet tulevat illalla kotiin, heidät kutsutaan myös mukaan. Kaukalossa tai kätkyessä kuljetetaan yhtä vanhaa naista, vedetään nuoralla läpi kylän. Miehet juoksevat karkuun nähdessään naisjoukon kulkevan. Kylänväki nauraa räkättää. Jollakin on havunoksa lippuna, jollakin sarvet päässä, jollakin lankakerä päänä ja keppi kaulana: se on kurki"." Paasto
Juutalaiset paastoavat seitsemänä juutalaisen kalenterin päivänä, joista viittä pidetään pienempinä paaston päivinä. Juutalaisuuden pyhin päivä, jom kippur on yksi juutalaisten tärkeimmistä paastopäivästä. Pyhäinpäivä
Juhla on erityisen merkittävä Meksikossa, jossa se on yleinen vapaapäivä. Synkästä juhlinnan aiheesta huolimatta se on iloinen, jopa riehakas juhla. Päivää vietetään myös Yhdysvalloissa, jossa on suuri meksikolaisvähemmistö, Filippiineillä sekä joissakin Latinalaisen Amerikan maissa. Brasiliassa se on yleinen vapaapäivä. Flora Purim
Myös Purimin tytär Diana Moreira on laulaja. Kuningatar Vasti
Kuningatar Vasti (hepreaksi ושתי) oli Persian kuninkaan Ahasveruksen ensimmäinen vaimo Esterin kirjan mukaan. Häneltä oli otettu kuningattaruus pois, kun hän oli kieltäynyt tulemasta näytille kuninkaan juhliin. Kuningas Ahasverus valitsi kuningattarekseen eräänlaisen kauneuskilpailun kautta nuoren Esterin. Midraš kuvailee Vastia ilkeäksi ja turhamaiseksi. Kuningatar Vasti on kuitenkin nähty myös itsenäisesti ajattelevana sankarittarena fenistisessä tulkinnassa. Vastin tarina on osa juutalaisten purim-juhlan kertomusta. Purim
Tapa naamioitua purimina esiintyi ensi kerran Italian juutalaisten keskuudessa, ja siihen vaikuttivat ilmeisesti roomalaiset karnevaalit. Italiasta naamiaiset levisivät, ja vaikka jotkut opettajat suhtautuivat tähänkin tapaan ankarasti, heistä ei piitattu. Sitä noudattavat yhä kaikki juutalaisten lahkot ja yhtä hyvin ei-uskonnolliset kuin uskonnollisetkin juutalaiset. Varsinkin Israelissa järjestetään purim-kulkueita, joissa harjoitetaan erilaisia hullutuksia. Pyhän Davidin päivä
Muistopäivän perinteisiin kuuluu kansallislaulujen laulaminen, perinteisen walesilaisen kakun syöminen ja naisilla kansallispuvun käyttö. Purjojen tai narsissien käyttäminen koristeena rintapielessä on tavallista. Purjon alkuperästä Walesin tunnuksena on monta tarinaa. Tavallisimman version mukaan Pyhä David kehotti walesilaisia sotilaita laittamaan kypäräänsä tunnukseksi purjon, jotta omat erottuisivat paremmin vihollisista sakseja vastaan käydyssä taistelussa. Simhat Tora
Tooran ilojuhlassa juutalaiset iloitsevat siitä, että Toora on saatu luettua loppuun. Toora on jaettu osiin siten, että se saadaan luettua vuoden mittaan kokonaan synagogan jumalanpalveluksissa. Simhat Tora -juhlassa luetaan Tooran viimeiset jakeet ja aloitetaan lukeminen taas alusta, luomiskertomuksesta. Al-Jum’a
Muslimien tapa pitää perjantaita pyhäpäivänä perustuu tämän medinalaisen suuran 9–11 jakeisiin. Suura alkaa kuvauksella siitä, kuinka Jumala on lähettänyt profeetan opettamaan ihmisiä. Se on myös poikkeuksellisen suorasanainen juutalaisia kohtaan ja jakeissa 5–8 annetaan melko suorasukaisesti ymmärtää juutalaisuuden olevan harhaoppi, jota juutalaiset eivät itsekään harjoita oikein ja jonka oppien varaan he eivät luota elämäänsä. Mordokai
Hamanin kuoleman jälkeen Mordokaista tuli pääministeri. Ahasveros antoi hänelle kuninkaan sinettisormuksen valtion asiakirjojen sinetöimistä varten. Hamanin talo annettiin Esterille, joka asetti Mordokain valvomaan sitä. Mordokai julkaisi kuninkaan nimessä vastasäädöksen, joka soi juutalaisille laillisen oikeuden puolustautua. Se antoi juutalaisille mahdollisuuden vapautua. Monet Persian imperiumin asukkaista asettuivat juutalaisten puolelle, ja kun sitten koitti 13. adarkuuta, päivä jolloin noiden lakien oli määrä astua voimaan, juutalaiset olivat valmiina. Mordokain ansiosta heillä oli valtion virallinen tuki. Susassa taisteltiin kaksi päivää. Noin 75000 juutalaisten vihollista Persian imperiumin alueella tapettiin, mm. Hamanin kymmenen poikaa. Mordokai määräsi – ja Ester vahvisti – että 14. ja 15. adarkuuta tuli viettää vuosijuhlaa, purim-päiviä, ilo- ja pitopäiviä, jolloin juutalaiset antaisivat lahjoja toisilleen ja köyhille. Juutalaiset alkoivat viettää tuota juhlaa ja jättivät sen jälkipolvilleen. Purje (tähdistö)
Purje (lat. "Vela, Velorum, Vel") on Eteläisellä tähtitaivaalla sijaitseva tähdistö, joka ei näy Suomessa. Tähdistö on vanhan Argo Navis-laivan purje.
Tämän jakoi ranskalainen Lacaille osiin 1763. Muut Argo-laivan tähdistöt ovat Köli, Peräkeula ja Kompassi.
Purjeen tähdistö sisältää Delta Velorumin ja Kappa Velorumin jotka muodostavat yhdessä Kölin Iota Carinae ja Epsilon Carinaen kanssa Väärän ristin. Purjeessa on ns "8 purkauksen sumu" ja supernovajäännös jonka keskellä on pulsari. Angam-päivä
Angam-päivä () on kansallinen juhlapäivä, jota vietetään Naurun tasavallassa 26. lokakuuta. Päivää vietetään sen muistoksi, kun maan väkiluku ensimmäisen kerran ylitti 1 500 vuonna 1932. Sana "angam" tarkoittaa naurun kielessä "juhlimista", "tavoitteen saavuttamista" tai "vaikeuksien voittamista". Joulu Suomessa
Suomalaisessa kansanperinteessä jouluajan on usein katsottu alkavan Tuomaan päivästä 21. joulukuuta ja jatkuvan Nuutin päivään saakka 13. tammikuuta. Tätä heijastavat monet lorut, kuten "Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuutti pois sen viepi". Ennen vuotta 1774 vietettiin Suomessa pyhäpäivinä myös kolmatta joulupäivää eli apostoli Johanneksen päivää 27. joulukuuta sekä neljättä joulupäivää eli viattomien lasten päivää 28. joulukuuta.. Kuningas Kustaa III kuitenkin vähensi ne kahteen, koska aatelisten ja porvarien mielestä pitkät pyhät laiskistivat palkollisia liikaa. Kolmatta ja neljättä joulupäivää on nimitetty myös "pikkupyhiksi" tai "arkipyhiksi". Suomen ortodoksinen kirkko viettää joulua samaan aikaan kuin läntiset kirkkokunnat. Pääsiäinen
Pääsiäistä edeltää palmusunnuntaista alkava viikko, jota läntisessä kristillisessä perinteessä nimitetään hiljaiseksi viikoksi tai pyhäksi viikoksi, itäisessä perinteessä suureksi viikoksi. Suomessa on läntisen perinteen mukaisesti hiljaisen viikon eri päiville omat nimensä:Ortodoksisessa eli itäisessä perinteessä kyseisen viikon eli suuren viikon päivien nimitykset ovat erilaiset. Viikon aikana kirkossa muistellaan Jeesuksen kärsimystietä. Kiirastorstaina muistellaan ehtoollisen asettamista. Kiirastorstain illasta alkaa "triduum sacrum" eli pyhä kolmen päivän aika, ristin ja ylösnousemuksen muistelu, joka ulottuu pääsiäispäivän iltaan. Pitkäperjantaina muistetaan Jeesuksen kuolemaa ihmiskunnan syntien sovittamisena. Pitkäperjantain liturginen väri luterilaisessa kirkossa on musta. Pitkäperjantaita seuraavana hiljaisena lauantaina muistetaan Jeesuksen haudassa oloa. Pääsiäinen on surun ja ilon juhla, ja koska Jeesus nousi haudasta, liturginen väri vaihtuu luterilaisessa kirkossa mustasta valkoiseen. Pääsiäisen jälkeen paaston alusta lopetettu ylistyksen laulaminen jatkuu taas. Portugali
Jokaisella kunnalla on omat juhlapäivänsä. Antonius Padovalaisen, Johannes Kastajan ja Pyhän Pietarin kunniaksi vietettävät kesäkuun juhlat ovat suosittuja. Antonius Padovalaisen juhla vietetään 13. kesäkuuta lähinnä Lissabonissa, Johannes Kastajan 24. kesäkuuta erityisesti Portossa ja Bragassa sekä Pyhän Pietarin 28.–29. kesäkuuta etenkin Póvoa de Varzimissa ja Barcelosissa. Pyhä Urho
Pyhä Urho on keksitty Suomen suojeluspyhimys, jonka ansioksi on nimetty heinäsirkkojen häätäminen Suomen viinitarhoista. Tarina on keksitty 1950-luvulla Minnesotan amerikansuomalaisten parissa, ja sillä on selviä yhtymäkohtia Irlannin suojeluspyhimykseen Pyhään Patrickiin. Pyhän Urhon päivää vietetään 16.3. eli päivää ennen Pyhä Patrickin päivää. Suomessa Pyhän Urhon päivää ovat juhlineet vuodesta 1987 Turun yliopiston folkloristiikan opiskelijat. Vuonna 2013 Turun yliopistossa julkaistiin aiheesta kirja ja järjestettiin näyttely. Kekri
Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Siitä muodostui 1800-luvulla myös palvelusväen läksiäisjuhla, jonka jälkeen heillä oli kaksi viikkoa vapaata ennen uuteen taloon siirtymistä. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen. Purim
Erityinen purim-ruoka ovat "homentashenit" eli "Hamantaschen" tai "Hamanohren" ("Hamanin taskut" tai "Hamanin korvat"). Ne ovat kolmikulmaisia, unikonsiemenillä, hedelmillä tai suklaalla täytettyjä leivonnaisia. Muodon arvellaan nimestä huolimatta kuvastavan Hamanin kolmikulmaista hattua. Purim on myös vuoden ainoa päivä, jolloin Talmud kehottaa juutalaisia olemaan humalassa. Tavoite on juoda niin paljon, ettei pysty erottamaan "kirottua Hamania" "siunatusta Mordokaista". Kehotuksesta on myös oltu huolestuneita, ja esimerkiksi rabbi Mooses Isserles varoitti juutalaisia ottamasta sitä liian kirjaimellisesti. Purukumi
Purukumi on kuin makeinen, joka on tarkoitettu nielemisen sijaan ainoastaan pureskeltavaksi. Useimpiin Suomessa myytäviin purukumeihin on lisätty ksylitolia, minkä takia ne eivät aiheuta hampaiden reikiintymistä niin kuin suurin osa makeisista. Kirsikkapuisto (Helsinki)
Hanamia (花見, japania, "kukkien katseleminen") vietettiin kirsikkapuistossa hiekkakentällä äitienpäivänä, vuonna 2009 sunnuntaina 10. toukokuuta. Vuonna 2008 ohjelmaan kuului: Parapara -tanssiesityksiä, Bon Odori -yhteistanssia, Ikebanaa, Haikurunoja ja Origamia sekä Teetaidetta. Myynnissä oli japanilaisia herkkuja. Hanami on Japanin merkittävin vuotuinen kansanjuhla, jonka vietto vaihtelee vuosittain sääolojen mukaan. Hanamia vietetään silloin kun kirsikkapuut kukkivat. Japanilaiset rakastavat kirsikankukkia ja odottavat niiden puhkeamista keväisin. Nyt Suomessa asuvat japanilaiset haluavat jakaa tämän kulttuurinsa suomalaisten kanssa puistossa, jonka puut he ovat itse lahjoittaneet. Pääsiäinen
Itä-Suomessa ja Karjalassa perinteeseen kuuluu virpominen palmusunnuntaina ja palkan saaminen yleensä pääsiäissunnuntaina. Virvonta on tehty Jeesuksen matkan ja palmunlehvätervehdysten muistoksi. Se on toiminut siunauksena, terveyden tuojana ja pahan karkottajana. 1980-luvulta lähtien koko Suomessa on yleistynyt virpomis- ja noitaperinteen yhdistyminen, jossa pienet lapset kulkevat noidiksi tai muiksi pääsiäishahmoiksi pukeutuneina virpomassa palmusunnuntaina saaden heti palkkioksi makeisia tai vastaavaa. Pohjanmaalla lapset käyvät virpomassa pääsiäislauantaina ja palkka saadaan virpomisen päätteeksi. Länsi-Suomessa lapset ovat koonneet kotiin pajunkissoja maljakkoon palmunlehvien vertauskuviksi. Helatorstai
Pakanuuden ajalta periytyvä hela on kevään juhla, joka ajoittuu kylvökauden alkuun, ja sitä vietetään, jotta jumalat olisivat suosiollisia ja antaisivat hyvän sadon. Hämeessä, Satakunnassa ja Uudellamaalla sytytettiin entisaikaan helatorstain aattona aukeille paikoille kokkoja eli helavalkeita. Karja ajettiin tulien läpi laitumelle karjatautien ehkäisemiseksi. Tavat ovat yhä paikoin elossa. Simaa juodaan, käydään lemmensaunassa ja tehdään lemmentaikoja. Nuoret myös tanssivat kokoilla.
Helatorstai on julkinen vapaapäivä Belgiassa, Haitissa, Alankomaissa, Indonesiassa, Islannissa, Itävallassa, Kolumbiassa, Liechtensteinissa, Luxemburgissa, Madagaskarilla, Namibiassa, Norjassa, Ranskassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä, Tanskassa ja Vanuatulla. Porin Päivä
Porin Päivän kunniaksi on 1960-luvun lopulta asti julkaistu erityinen juliste, jonka suunnittelusta vastaavat paikalliset taiteilijat ja graafikot. Punainen kirjekuori
Punaisia kirjekuoria jaetaan pääasiallisesti sosiaalisissa ja perhetapahtumissa kuten häissä, ja juhlapäivinä kuten kiinalaisena uutenavuotena. Kirjeiden punainen väri merkitsee onnea ja karkottaa pahoja henkiä. Perinteisten uskomusten mukaan kirjekuorien sisältämä rahasumma on yleensä parillinen, sillä parittomat luvut liittyvät hautajaisiin. Myös lukua neljä (四, sì) vältetään, sillä se kuulostaa liikaa kuolemaa tarkoittavalta sanalta 死, sǐ. Bahai-kalenteri
Bahait viettävät kalenterivuodessa 11 juhlapäivää, joista yhdeksän päivää ovat varsinaisia vapaapäiviä. Pyhien päivien viettoon ei ole säädetty mitään erityisiä juhlaseremonioita. Monesti juhlien ohjelmassa on hartausohjelmaa ja juhlan luonteeseen sopivaa sosiaalista yhdessäoloa. Karkaus- eli välipäivät 26. päivästä helmikuuta 1. päivään maaliskuuta on erityisesti tarkoitettu vieraanvaraisuuden osoittamiseen. Purotaimen
Kutuaikana syys–lokakuussa purotaimenet kerääntyvät koskien alapuolisille somerikoille. Pienissä puroissa se saavuttaa sukukypsyyden 2–4-vuotiaana ja suuremmissa 4–5-vuotiaana, naaraat yleensä 1–2 vuotta ennemmin kuin koiraat. Purotaimen hautaa läpimitaltaan 4,5 mm hedelmöityneet mätimunat, joita on 100–300 kappaletta, kivien alle. Purotaimenen poikaset kuoriutuvat keväällä huhti–toukokuussa. Taimenten kalastus lohi- ja siikapitoisista virtavesistä on kielletty 1.9.–30.11. välisenä aikana eli kutuaikana. Hampuri
Satamakaupunkina Hampurin historia on keskittynyt pitkälti sen sataman ympärille. Hampurissa järjestetään keväisin maailman suurimmat satamajuhlat eli sataman syntymäpäivät. Sataman katsotaan saaneen alkunsa 7. toukokuuta 1189, jolloin Hampurista tuli vapaakaupunki ja sen asukkaille myönnettiin tullioikeudet Elbejoelle. Syntymäpäiviä juhlitaan joka vuosi toukokuussa muutamien päivien ajan, jolloin saksalaisia ja ulkomaisia purjeveneitä ja sotalaivoja saapuu Hampurin satamaan. Vuonna 2008 juhlittiin sataman 819. syntymäpäivää noin 1,5 miljoonan kävijän voimin. Sesimbra
Sesimbran pormestari on Augusto Pólvora. Kunnan juhlapäivä on 4. toukokuuta. Lasaruksen lauantai
Lasaruksen lauantai ja palmusunnuntai yhdessä ovat ortodoksisessa kirkkovuodessa ainutlaatuisessa asemassa ilon ja riemun päivinä katumukselle omistetun suuren paaston ja Kristuksen kärsimykselle omistetun suuren viikon välissä.
Edeltävän viikon aikana jumalanpalvelusten "proprium"-osat käsittelevät Lasaruksen sairautta ja kuolemaa sekä Jeesuksen matkaa Jordanin toista puolta pitkin Betaniaan. Tästä viikosta käytetään nimityksiä "palmujen viikko" tai "kukkaviikko". 
Yhteenvedon Lasaruksen lauantain merkityksestä tekevät ensimmäiset sticheronit, jotka lauletaan edeltävän perjantain vesperissä:
Saatuamme päätökseen neljäkymmentä päivää, jotka ovat tuottaneet hyötyä sieluillemme, käännymme puoleesi ihmiselle osoittamasi rakkauden tähden: salli meidän myös pitää kärsimyksesi Suuri viikko niin, että siinä kunniottaisimme suuria tekojasi ja sanomatonta sallimustasi kohtaamme, laulaen yhteen ääneen: Oi herra, kunnia sinulle. Vappu
Sima on tärkeimpiä suomalaisen vapun tunnusmerkkejä. Simaa nautitaan koko perheen juhlajuomana, ja sitä on helppo valmistaa myös kotona. Kuohuviini ja samppanja ovat niin ikään lunastaneet paikkansa vapun juhlajuomina. Vappulounas kuuluu monen perheen ohjelmaan. Vappuun kuuluvia ruokalajeja ovat muun muassa tippaleivät, munkit, nakit ja perunasalaatti. Vappuna voidaan käydä vieraisilla, tehdä kävelyretki kaupungille tai aloittaa mökkikausi. Halloween
Suomessa vastaava juhla on Pyhäinpäivä (aikaisemmin "Pyhäinmiesten päivä"). Uskottiin, että aattoyönä pyhät miehet, autuaat marttyyrivainajat, olivat joukolla liikkeellä. Vainajille tarjottiin juhlaruokaa ja heidän odotettiin kylpevän saunassa. Vanhasuomalainen Kekri sijoittuu samaan aikaan, mutta on maataloudellinen satovuoden taitekohtaan sijoittuva työnjuhla. ”Sieluinpäivän iltana eli kekri-iltana naapurit kutsuivat toisiaan vieraiksi, lihaa syötiin ja viinaa juotiin ja yönvalvojaisia piettiin. Painittiin ja veisata völlötettiin.” (Valtimo). Esterin kirja
Esterin kirja eli "Megila" on juutalaisen purim-juhlan perusta, ja sen koko teksti luetaan ääneen kahdesti juhlan aikana. Ramadan
Ramadan () on islamilaisen hijra-kalenterin yhdeksäs kuukausi. Sen näkyvin tapahtuma on koko tämän kuukauden kestävä uskonnollinen paasto, "saum", jonka aikana terveet aikuiset muslimit syövät ja juovat vettä vain auringonlaskun ja aamuhämärän välisenä aikana. Tämä perustuu Koraaniin (2:187): "... syökää ja juokaa aamuhämäriin asti, kunnes vaalea lanka selvästi erottuu mustasta. Mutta sitten noudattakaa tarkoin paastoa yön tuloon saakka". Myös juominen, tupakointi, kiroilu, itsetyydytys ja seksuaalinen kanssakäyminen ovat valoisaan aikaan kiellettyjä. Ramadanin aikana muslimit työskentelevät yleensä vain aamupäivisin. Paaston päätyttyä vietetään seuraavan, šawwal-kuun kolmena ensimmäisenä päivänä id al-Fitr -juhlaa. Luettelo roomalaisista juhlapäivistä
Julkisina "feriae"-päivinä valtio järjesti ja kustansi juhlan. Tällaisia julkisia pyhäpäiviä oli kolmenlaisia:
1. "Stativae", jotka olivat jokavuotisia, viralliseen uskonnolliseen kalenteriin merkittyjä, aina samaan ajankohtaan osuvia pyhäpäiviä. Vain parittomina päivinä oli "stativae", sillä roomalaiset uskoivat parillisten päivien tuovan epäonnea.
2. "Conceptivae", jotka myös olivat jokavuotuisia pyhiä mutta joiden ajankohdan pappi tai virkamies kuulutti joka vuosi erikseen. Kuuluisin näistä oli Feriae Latinae, roomalaisten heimojen juhla.
3. "Imperativae", jotka olivat konsulin, preetorin tai diktaattorin julistamia, yksittäisiä ja epäsäännöllisin välein olevia juhlia. Näitä julistettiin esimerkiksi jumalien lepyttämiseksi tai voiton juhlimiseksi. Monesti ne kestivät useita päiviä. "Imperativae"-pyhäpäiviä saatettiin julistaa myös yksistään poliittisten vastustajien toiminnan hidastamiseksi tai estämiseksi. Esposende
Esposenden nykyinen pormestari on Benjamim Pereira. Kunnan juhlapäivä on 19. heinäkuuta. Portugali-päivä
Fasistihallinnon aikana 1944 päivä julistettiin portugalilaisen rodun päiväksi - "Dia da Raça". Päivä oli pannassa neilikkavallankumouksen aikana, mutta sen jälkeen juhlaa on vietetty myös portugalilaisten emigranttien juhlana. Saum
Saum () eli paasto on yksi islamin viidestä peruspilarista. Muslimit voivat paastota eri syistä ja eri ajankohtina, mutta pääsääntöisesti muslimit paastoavat Ramadanin pyhän kuukauden aikana. Paaston aikana muslimien tulee välttää syömistä, juomista, tupakoimista ja seksuaalista kanssakäyntiä vaimon ja miehen välillä aamunkoiton (fajr) ja auringonlaskun (maghrib) välisenä aikana. Auringon laskiessa perheet kokoontuvat usein syömään yhdessä. Paaston aikana kukaan ei syö julkisesti, joten ravintolat ja ruokakaupat pysyvät usein kiinni tai ovat auki vain vähän aikaa päivässä. Jom kippur
Jom kippurin vietto on säädetty Toorassa, kolmannessa Mooseksen kirjassa (3. Moos 23:27-31). Juhla kestää kaikkialla yhden päivän toisin kuin monet muut juutalaiset juhlat, joita vietetään Israelin ulkopuolella kaksi päivää. Etelä-Pohjalainen Osakunta
Etelä-Pohjalaisen Osakunnan perinteisiä juhlia ovat erilaiset pöytäjuhlat, maaliskuussa pidettävä vuosijuhla, syksyllä pidettävä sadonkorjuujuhla parttenkoliaaset, vuoden alun virkailijavaihtokaronkka, nuorsenioripäivälliset, stipendiaattipäivälliset, kevään hiirenkorvajuhla, itsenäisyyspäivän juhla, joulupäivälliset sekä yhteispohjalainen Porthan-juhla. Näissä juhlissa osakuntalaiset perinteisesti laulavat paljon. Puri (leipä)
Puri (poori, boori, (pūḍī), (pūri), (pūrī), , (pūri), (pūri), (luchi/puri)) on öljyssä kypsennetty leipä, jota muun muassa Intian niemimaalla valmistetaan. Šiva
Viikon päätyttyä surijat alkavat taas tehdä töitä ja peseytyä, mutta hiusten ja parran leikkamisesta pidättäydytään, samoin kuin julkisista juhlamenoista ja huvielämästä aina 30. päivään läheisen kuolemasta. Tätä jaksoa kutsutaan nimellä šlošim eli 30. Tämän jälkeen alkaa 11 kuukauden mittainen aika, jolloin jatkuu hautauksessa alkanut päivittäinen kaddiš-rukouksen luku. Tomar
Kaupungin virallinen juhlapäivä on 1. maaliskuuta. Nykyisenä pormestarina toimii Anabela Freitas. Elämä on juhla
Elämä on juhla on Samuli Putron albumi vuodelta 2009. Se sai hyviä arvosteluja ja nousi Suomen virallisen albumilistan ykköseksi. Sukkot
Sukkotia seuraa välittömästi šemini atseret (שמיני עצרת). Perheet palaavat koteihinsa, ja synagogissa järjestetään erityisjumalanpalvelus, jossa rukoillaan sadetta seuraavaksi vuodeksi. Israelissa shemini atseret kestää päivän, ja sen jälkeen seuraa simhat Tora (שמחת תורה), Tooran ilojuhla. Pietari (apostoli)
Pietarilla on poikkeuksellisesti kaksi muistopäivää kirkon yleisessä kalenterissa. Toinen on 22. helmikuuta, joka on muistopäivä Pietarin opetusviralle ja toinen 29. kesäkuuta, joka taas on varsinainen Pietarin muistopäivä ja sen mukaisesti Suomessakin Pietarin nimipäivä. Ennen vuotta 1774 se oli Suomessa myös pyhäpäivä, Pietarin ja Paavalin yhteinen muistopäivä. Kirkollisessa pyhimystaiteessa Pietarin tunnusmerkkeinä käytetään avaimia, jotka merkitsevät Taivasten valtakunnan avaimia, sekä kirjaa. Pietari myös kuvataan usein pukeutuneena joko viittaan ja tunikaan tai sitten liturgiseen asuun. Jumalanpilkkapäivä
Jumalanpilkkapäivä on 30. syyskuuta pidettävä kansainvälinen juhlapäivä. Kampanjan perustajien mukaan päivän tarkoitus on ”muistuttaa maailmaa siitä, että uskonnon ei tule enää koskaan olla avoimen ja rehellisen keskustelun ulkopuolella”. Päivä on eri puolilla maailmaa tapahtuneisiin mellakoihin johtaneiden Muhammad-pilapiirrosten julkaisun vuosipäivä. Purim
Purimina rukouksetkin saatetaan lukea tavalla, joka minä muuna päivänä tahansa olisi pyhäinhäväistys. Seurakunta saattaa kilpailla siitä, kuka lukee rukoukset nopeimmin, tai niitä voidaan laulaa tunnetuilla maallisillakin sävelmillä. Monet juutalaiset pukeutuvat eläimiksi, iskelmätähdiksi tai Esterin kirjan henkilöiksi. Joissakin seurakunnissa niitä, jotka eivät sonnustaudu naamiaisasuun, odottaa rangaistus: heitä saatetaan ampua vesipyssyllä tai he joutuvat laulamaan laulun. Pyhäinpäivä
Suomessa ja Ruotsissa luterilaiset viettävät pyhäinpäivää (vanhemmalta nimeltään "pyhäinmiestenpäivä") nykyään aina lauantaina, aikaisintaan 31. lokakuuta ja viimeistään 6. marraskuuta. Ennen vuotta 1774 se oli Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessakin viikonpäivästä riippumatta 1. marraskuuta, mutta tuolloin se siirrettiin marraskuun ensimmäiseen sunnuntaihin. Lauantaina se on ollut Suomessa vuodesta 1955 lähtien, Ruotsissa jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Samalla Marian ilmestyspäivä siirrettiin sunnuntaille, jolloin se menetti merkityksensä vapaapäivänä. Pyhäinpäivän siirto sunnuntailta lauantaille korvasi tämän vapaapäivän menetyksen, sillä tuolloin lauantait olivat Suomessa vielä yleensä työpäiviä. Purim
Naamiaisasun tarkoitus on peittää juhlijan henkilöllisyys. Esterin kirjassa henkilöitä luullaan toisikseen: Ester ei paljasta olevansa juutalainen, ja Haman joutuu taluttamaan Mordokaita kunnianosoituksena hevosen selässä ympäri kaupunkia, koska kuninkaan kysyessä sopivaa tapaa palkita kuninkaalle palveluksen tehnyt mies Haman luuli tämän tarkoittavan häntä itseään. (Mordokai oli saanut vihiä eräästä kuningasta vastaan suunnatusta salajuonesta ja paljastanut sen, minkä vuoksi kuningas oli hänelle kiitollisuudenvelassa.) Jotkut selitysteokset väittävät Hamanin tyttären tehneen itsemurhan sen jälkeen, kun hän oli erehdyksessä kaatanut jäteastian sisällön isänsä päälle luullen tätä Mordokaiksi. Naamiaisten viettoa on selitetty myös sillä, että Jumalan nimeä ei kertaakaan mainita Esterin kirjassa. Siten Jumala oli "peittänyt kasvonsa" purimin ihmeen aikana, minkä muistoksi myös juutalaiset tekevät niin. Purjo
Purjo on maultaan muita sipuleita miedompi, ja siinä on vain vähän rikkiyhdisteitä. Raakana se on kitkerää, ja se kannattaakin aina kypsentää, ryöpätä tai kuullottaa. Yleensä purjosta käytetään ruoanvalmistukseen sen valkea osa. Vihreä osa sopii liemiin makua antamaan. Purjo on monien urheilijoiden suosikki siitä saatavan nopean energian vuoksi. Purpuritanssi
Purpuri on monivuoroinen tanssisikermä, eräs komeimmista ja näyttävimmistä suomalaisen kansanomaisen tanssiperinteen edustajista. Tämä pitkä, moniosainen ja monivuoroinen tanssi on alun perin muodostunut useista itsenäisistä tansseista, jotka ovat sitten liittyneet yhä kiinteämmiksi kokonaisuudeksi muodostaen lopulta yhtenäisen tanssin, jonka vuoroiksi nämä tanssit on käsitetty. Purpuria on tanssittu lähinnä Länsi-Suomessa ja Pohjanmaalla. Viimeksi elävänä perinteenä vielä niinkin myöhään kuin 1950-luvulla. Purpuri oli suosittu tanssi häissä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa.
Purpuri alkaa yleensä sisääntulomarssilla eli alkumarssilla, johon osallistuivat kaikki tanssin halukkaat. Alkumarssin lisäksi purpurissa saattoi olla 10–12 vuoroa. Muun muassa valssi, polkka, masurkka, sottiisi, erilaisia katrilleita, muun muassa ryssänkatrilli on tunnettu vuoron nimi.
Myös Itä-Suomessa purpuria on jonkin verran tanssittu, mutta siellä vuoroja oli huomattavasti vähemmän kuin Länsi-Suomessa eli yleensä alle viisi. Tunnettuja purpureita on monia, mutta yleensä vuoroista on ainakin osa vuosien kuluessa unohdettu. Purmon kirkko
Alttaritaulu on Johan Gustav Hedmanin maalaama. Kirkon nykyiset urut ovat vuodelta 1969, urkufasadi on edellisistä uruista. Durga
Hindujen syksyinen valojen juhla, Diwali symboloi etenkin Länsi-Bengalissa Durgan voittoa demoneista, sekä juhlistaa Devin eri ilmenemismuotoja. Siihen sisältyy kolmesta neljään päivään kestävä Durgan palvontaseremonia, Durga Puja. Juhlan päätteeksi valtaisat Gangesin savesta valmistetut, ylellisesti koristellut jumalattaren kuvat upotetaan takaisin jokiin jotta jumalatar voi palata takaisin perheensä luokse Himalajalle. Pyhän Patrickin päivä
Juhlaperinteisiin kuuluu muun muassa kolmiapilan kantaminen vaatteissa ja vihreään pukeutuminen. Alkuperältään juhla on kristillinen, vaikka se on nykyään saanut myös monenlaisia maallisia muotoja. Monet päivään liittyvät perinteet ovat varsin tuoreita. Esimerkiksi vihreään pukeutumisen on vanhastaan uskottu tuovan epäonnea, sillä väri on keijujen suosiossa. Pyhän Patrickin tunnusvärinä on ollut vihreän ohella myös sininen. Hartaan katolisessa Irlannissa Pyhän Patrickin päivä oli aikoinaan pitkäperjantain ohella vuoden toinen päivä, jolloin kaikki pubit olivat kiinni. Länsi-Bengali
Bengalilaiset naiset käyttävät yleisesti saria ja salwar kameezia, jotka on usein suunniteltu paikallisten käytäntöjen mukaan. Myös miehet käyttävät usein perinteisiä asuja, kuten "kurtaa" yhdessä "dhotin" kanssa, erityisesti uskonnollisissa tilaisuuksissa. Kaupunkialueilla monet naiset ja miehet käyttävät länsimaisia vaatteita. Lokakuussa juhlittava Durga Puja on Länsi-Bengalin suosituin festivaali. Pôila Boishakh (bengalilainen uusivuosi), Ratha Yatra, Dolyatra, Nobanno, "Poush parbon" (Poushin eli bengalilaisen kalenterin 9. kuukauden festivaali), joulu, Eid ul-Fitr ja Eid ul-Adha ovat muita merkittäviä juhlia. Buddha Purnima, jota julhitaan Gautama Buddhan syntymäpäivän kunniaksi, on yksi merkittävimmistä buddhalaisista festivaaleista, kun taas joulua ("Bôŗodin", "Suuri päivä" bengaliksi) juhlii osavaltion kristitty vähemmistö. Länsi-Bengali on useiden tunnettujen uskonnollisten oppineiden, kuten Sri Chaitanyan, Sri Ramakrishnan ja Swami Vivekanandan syntypaikka. Pesah
Juhlaa vietetään Egyptin-orjuuden päättymisen muistoksi. Ohjeet juhlan viettämisestä on 2. Mooseksen kirjan 12. luvussa. Juhlan viettoon kuuluu happamattoman leivän syöminen. Kertomuksen mukaan juutalaisten tuli Egyptissä sivellä kotinsa oven pihtipielet karitsan verellä. Järjestykseltään kymmenentenä vitsauksena Jumala surmasi Egyptissä ihmisten ja karjan esikoiset kaikista taloista, joissa oven pihtipieliä ei ollut sivelty karitsan verellä. Tapahtuman seurauksena faarao päästi israelilaiset pois maasta. Sými
Sýmissä juhlitaan muun muassa Johannes Kastajaa 24. kesäkuuta ja suurmarttyyri Marinaa puolestaan 17. heinäkuuta. Profeetta Eliaa juhlitaan 20. heinäkuuta sekä Panagía Myrtidiótissan ja Panagía Alithianin juhla on 15. ja 24. elokuuta. Arkkienkeleitä juhlitaan 8. marraskuuta. Saarella vietetään myös esimerkiksi helluntaita. Jokainen perhe ikään kuin adoptoi yhden Sýmin kappelin ja huolehtii siitä. Jokainen kappeli on omistettu jollekin pyhimykselle, ja aina pyhimyksen juhlapäivänä pyhimyksen kuvaa kierrätetään kylässä, jonka jälkeen kappelin ”adoptoinut” perhe tarjoaa kappelissa vierailijoille kahvia ja ”akoumion”-nimistä herkkua. Durga Puja
Durga Pujaa vietetään laajalti Länsi-Bengalin, Assamin, Jharkhandin, Orissan ja Tripuran osavaltioissa. Juhla on vuoden suurin juhla Länsi-Bengalin ja Tripuran osavaltioissa, joissa asuu valtaosa bengalilaisista hinduista. Durga Pujan merkitys kasvoi Bengalissa brittiläisen Intian aikana. Durgasta tuli Intian itsenäisyysliikkeen ikoni. Lasten oma vuosikirja
Palkintoperusteissa todetaan, että kirja "yhdistää taitavasti tietopohjaista asiatekstiä, runoja ja satuja". Kirja kertoo kalenterissa olevien perinteisten suomalaisten juhlapäivien lisäksi muiden uskontokuntien ja kulttuurien juhlapäivistä sekä uusista merkkipäivistä, kuten autoton päivä, isovanhempien päivä ja nallejen päivä. Mukana on myös lapsille tärkeitä päiviä, kuten koulun alkamis- ja päättymispäivät, sekä kasvatuksellisia päiviä, kuten maailman käsienpesupäivä. Tiedollisten tekstien rinnalla kirjassa on päiviin liittyviä kaunokirjallisia tekstejä. Kunkin tekstin kuvituksena on Maija Hurmeen aihetta valottavia piirroksia ja kirjallisuusvinkkejä. Joissakin on myös askartelu-, ruoka ja leikkiohjeita. Sapatti
Sapatti on juutalaisuuden tärkein rituaali ja ainoa, joka mainitaan kymmenessä käskyssä. Se on myös juutalaisten tärkein juhlapäivä, jopa tärkeämpi kuin jom kippur, sillä sapattina Tooraa kutsutaan lukemaan useampi seurakunnan jäsen kuin jom kippurina. Ruusukko
Ruusukon salaisuuksia voi mietiskellä vapaasti, mutta vanha kirkollinen perinne on omistanut iloiset salaisuudet erityisesti maanantaiksi ja torstaiksi, murheelliset salaisuudet tiistaiksi ja perjantaiksi sekä kunniakkaat salaisuudet keskiviikoksi ja lauantaiksi. Sunnuntaisin on vanhastaan mietiskelty kunniakkaita salaisuuksia, mutta adventin ja joulunajan sunnuntaisin iloisia salaisuuksia ja paastonajan sunnuntaisin murheellisia salaisuuksia. Pesah
Pesah tai pesach () eli pääsiäinen on juutalainen juhla, jolloin muistellaan "exodusta", israelilaisten vapautumista Egyptin orjuudesta. Pesahin vietto alkaa nisan-kuun neljännentoista päivän iltana. La Patum
Juhlaa vietetään vuosittain helluntaina. Ajankohta on sidottu vuosittain kirkolliseen kalenteriin ja määräytyy pääsiäisen mukaan. Tavallisesti sitä vietetään touko-kesäkuussa. La Patum kestää keskiviikosta sunnuntaihin. Pasha
Ortodoksisen perinteen mukaisesti pääsiäisajan juhlaan liittyvä pasha, kulitsa ja esimerkiksi kiirastorstaina tai pitkäperjantaina koristellut kananmunat voidaan viedä kirkkoon siunattavaksi. Pääsiäisyönä munia voidaan myös vaihtaa pääsiäistervehdysten ja siihen liittyvien poskisuudelmien vaihtamisen yhteydessä ainakin ystävien, tuttavien ja perheen kesken. Luettelo jääkäreistä P
(vaihtoi nimensä vuonna 1922) 5. tammikuuta 1897 Purmo – 18. helmikuuta 1960 oli suomalainen jääkärivääpeli ja asentaja. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Anders Pass ja Maria Pärtar. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Emma Within kanssa. Tämä kansakoulun käynyt maanviljelijä liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 30. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 26. kesäkuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella, Ekkau-Kakkaussa ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan tykinjohtajaksi jääkäritykistön 2. patteriin ja otti osaa Länkipohjan, Pitkäjärven, Oriveden, Kangasalan ja Lempäälän taisteluihin sekä Tampereen valloitukseen. Hän haavoittui lievästi Tampereen edustalla käydyissä taisteluissa 26. maaliskuuta 1918. Parantumisensa jälkeen hänet komennettiin tykistön uudelleenjärjestelyn myötä muodostetun Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston 4. patteriin ja otti osaa Kähärän ja Hotakan taisteluihin sekä sotatoimiin Karjalankannaksella. Suomen sisällissodan jälkeen palveli vääpelinä Suomen tykistökoulun hevoshoito- ja ratsuopetusosastossa, josta hän erosi 24. syyskuuta 1918 ja liittyi Purmon suojeluskuntaan toimien sen paikallispäällikkönä 1. tammikuuta 1919 – 1. marraskuuta 1922. Myöhemmin hän toimi maanviljelijänä ja metsätyönjohtajana. Vuodesta 1927 hän toimi Pietarsaaren konepaja oy:ssä viljelyskoneiden asentajana, tehtävässä hän toimi vuoteen 1939 asti. Talvisotaan hän osallistui Tykistön koulutuskomppania 2:ssa ja kouluttajana Kenttätykistörykmentti 1:ssä (KTR 1). Jatkosotaan hän toimi vääpelinä Järeä Patteristo 4:ssä ja Raskas Patteristo 17:ssä vuoteen 1942 asti. Sotien jälkeen hän toimi Pietarsaaressa Wärtsilä Oy:n palveluksessa. Hänet on haudattu Purmoon. Ylennykset: Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, vääpeli 15. heinäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenmitali 1. lk; Vapaudenmitali 2. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Talvisodan muistomitali, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi. Party Time with Winnie the Pooh
Kani on juuri työntämässä Puhia (ja hunajapurkkia) ulos ovesta, kun paikalle saapuu Tiikeri, joka tervehtii Puhia tavanomaiseen tapaansa - pomppaamalla tämän päälle. Hunajapurkki lentää taivaan tuuliin ja putoaa suoraan Tiikerin päähän. Nasu ja Ruu näkevät, mitä Kanin luona tapahtuu ja rientävät apuun. Kaikki alkavat vetämään purkkia pois Tiikerin päästä ja viimein se irtoaa. Tiikerin päähän on takertunut hunajapurkista paperi... Lelystad
Kaupungissa on monia yhden päivän tapahtumia, kuten lentonäytöksiä, vesifestivaaleja, kansallinen vanhanajanpäivä, speedwaykisoja, arkkitehtuuripäivä ja lukuisia urheilutapahtumia. Rannikon lukuisista pienvenesatamista voi vuokrata huvipurren, jolla voi osallistua esimerkiksi moniin purjehdustapahtumiin. Purim
Purimina hulluttelu ja pilkanteko on viety niin pitkälle, että jonkinlaiseksi yleiseksi säännöksi on muodostunut "purimina kaikki on sallittua", jopa joidenkin Tooran lakien rikkominen. Miehet saattavat pukeutua naisten vaatteisiin tai päinvastoin. Perinteisistä rukoussävelmistä saatetaan laulaa humoristisia muunnelmia. Varsinkin lapset pitävät naamioitumisesta purimina. Suosittuja hahmoja ovat kuningas Kserkses, Ester, Mordokai, ilkeä Haman ja Esteriä edeltänyt Vasti-kuningatar. Lohikäärmeveneiden juhla
Lohikäärmeveneiden juhla tai festivaali myös Duan Wu tai Tuen Ng Festival () on kiinalainen kansallinen juhlapäivä. Sitä vietetään kiinalaisen kuukalenterin mukaan viidennen kuun viidentenä päivänä. Juhlan näkyvimpiä piirteitä lohikäärmevenekilpailujen ohella on bambunlehtiin käärittyjen, pyramidin muotoisten riisikakkujen (粽子, zōngzi) tarjoaminen.
Juhla juontaa juurensa Qu Yuanin (noin 340-278 eaa.) muiston kunnioittamisesta. Qu oli runoilija ja Chun valtion rehellisenä pidetty ministeri, jonka uskotaan hukuttautuneen jokeen rituaalisena protestina Chun korruptoitumiselle ja joutumiselle Qin-valtion valtaamaksi. Lohikäärmevenekilpailut kuvastavat ihmisten yrityksiä pelastaa Qu ja riisikakut vastaavasti pelastajien yrityksiä houkutella kalat jättämään Qun ruumis rauhaan. Johan Ludvig Runeberg
Näkyvin Runebergin osakseen saamista kunnianosoituksista on Runebergin päivä, jota vietetään vuosittain runoilijan syntymäpäivänä 5. helmikuuta ja joka on vakiintunut liputuspäivä. Päivää juhlistetaan syömällä runebergintorttuja, makeita leivonnaisia, joita Runebergin kerrotaan mielellään nauttineen. Ruotsalainen keittiö
Juhannus on yksi suurimmista ruotsalaisista juhlapyhistä, ja silloin on tavallista syödä säilykesilliä uusien perunoiden, kermaviilin ja ruohosipulin kera. Jälkiruoaksi syödään mansikoita. Juhannus yhdistetään suurelta osin juuri uusiin perunoihin, joita usein tarjoillaan tillin kera. Tämän lisäksi tarjoillaan myös jonkinlaista grillattua lihaa. Monet juovat ruoan päälle useita ryyppyjä, 2-4 cl snapseja. Juhannuksena juodaan myös paljon olutta ja alkoholia kulutetaan paljon. Nongkrem
Khaseilla on tapana juhlistaa riisisadon kypsymistä ja puintiaikaa Nongkrem-rituaalilla, johon kuuluu useita tansseja ja lauluja. Sadonkorjuuseen liittyvällä rituaalilla ei ole kiinteää päivämäärää, mutta yleensä viisipäiväinen Ka Pomblang Nongkrem -festivaali järjestetään marraskuussa Koillis-Intiassa lähellä Shillongia sijaitsevassa Smitissä. Puro
Purot ovat osa luonnon monimuotoisuutta. Paitsi virkistyskäyttöä, niillä on merkitystä osana veden kiertokulkua. Purot kuljettavat valuma-alueilleen satavaa vettä muualle ja veden mukana myös roskia ja muita epäpuhtauksia, kaupunkipurot lisäksi liikenteen päästöjä. Purot ovat perinteisesti olleet joidenkin arvostettujen kalalajien, kuten harjuksen ja erityisesti tammukan elinympäristöjä. Virtaavan veden ja sen laadun ohella pieneliöstö on edellytys näiden kalalajien säilymiselle puroissa. Suomalainen rauhoitettu harvinaisuus, jokihelmisimpukka eli raakku, kasvaa yhä joissakin erämaapuroissa. Purot ympäristöineen ovat usein merkittäviä elinympäristöjä myös linnuille. Kaupunkipurot voivat toimia niin sanottuina ekologisina käytävinä. Toisaalta helppo pääsy niiden varsiin lisää veden likaantumisen ja rantojen roskaantumisen vaaraa. Pienenä virtavetenä puro ei siedä kulutusta yhtä hyvin suuremmat vesistöt. Juutalaiset juhlapäivät
Juutalaiset juhlapäivät juontavat juurensa usein Toorasta. Ne on lueteltu muun muassa kolmannessa Mooseksen kirjassa. Muita juhlapäiviä on myöhemmin lisätty uudempien juutalaisten historian merkkitapahtumien muistoksi. Paraša
Jokaisella parašalla on nimi, joka tulee jostain sen ensimmäisessä lauseessa olevasta sanasta. Toora luetaan loppuun joka vuosi niin, että viimeinen jakso osuu Simhat Toraksi, jolloin tätä juhlistetaan synagogissa esimerkiksi tanssimalla ja laulamalla.