Kuka on suunnitellut Kallion kirkon rakennuksen?
Kallion kirkko
Kallion kirkko on harmaagraniittinen kirkkorakennus Kallion kaupunginosassa Helsingissä. Se on toinen Kallion seurakunnan kirkoista ja sen pääkirkko (toinen on Alppilan kirkko). Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck ja se edustaa kansallisromanttista tyyliä, jonka piirteitä on yhdistetty kansainvälisiin art nouveau -vaikutteisiin. Tyylille on ominaista perinteisten suomalaisten materiaalien käyttö, jykevä muotokieli sekä luonnosta haetut aiheet ja värit.
Hyvinkään kirkko
Hyvinkään kirkko on professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelema, vuonna 1961 valmistunut moderni kirkko. Kirkko on Hyvinkään tunnetuimpia nähtävyyksiä ja sijaitsee keskeisellä paikalla kaupungin pääkadun Hämeenkadun varrella. Kirkko näkyy kauas, ja se on helppo tunnistaa pyramidimaisesta muodostaan. Pyhän kolminaisuuden kunniaksi rakennuksen kaikki muodot ovat kolmioita. Joensuun kirkko
Nykyisen kirkon rakentamiseen tähtäävä hanke käynnistettiin vuonna 1896, mutta virallisesti hanke eteni vasta vuonna 1898, jolloin asetettiin kirkon rakennustoimikunta. Rakennustoimikunta kaavaili aluksi kirkon malliksi muun muassa Hangon uusgoottilaista tiilikirkkoa ja kirkkoarkkitehdiksi Hangon kirkon suunnitellutta arkkitehti Jac. Ahrenbergia, mutta päätyi lopulta tilaamaan kirkkosuunnitelmat arkkitehti Josef Stenbäckiltä. Temppeliaukion kirkko
Kalliotemppeli vihittiin käyttöön 28. syyskuuta 1969 nimellä Taivallahden kirkko. Vuonna 1971 nimi muutettiin virallisesti Temppeliaukion kirkoksi. Kirkon hinnaksi sisustuksineen tuli noin neljä miljoonaa markkaa, mikä oli jokseenkin samaa luokkaa kuin tilavuudeltaan samankokoisen kansakoulun hinta Helsingissä. Heinolan kirkko
Kirkko korjattiin sisältä perin pohjin vuosina 1925–1926, korjausten suunnittelija oli arkkitehti Josef Stenbäck. Myöhemmissä korjauksissa osa Stenbackin muutoksista säilytettiin, kirkon väritys sen sijaan on pyritty saamaan alkuperäisen kaltaiseksi. Kristuksen ylösnousemuksen kirkko (Jyväskylä)
Jyväskylän ortodoksinen kirkko oli ensimmäinen vuoden 1950 lain nojalla Suomeen pystytetty jälleenrakennuskauden kirkkoa. Kirkon suunnitteli arkkitehti Toivo Paatela, ja jälleenrakennustoimikunta halusi häneltä eräänlaiset ortodoksiseen perinteeseen pohjautuvan pienen kirkon tyyppipiirrustukset. Kirkkoa on laajennettu viimeksi vuonna 1995.
Kirkko on satulakattoinen pitkäkirkko ja kirkon yhteydestä löytyy myös erillisiä toimitiloja. Kirkko pyhitettiin Kristuksen ylösnousemuksen muistolle. Tito Collianderin 1956 maalaama alkuperäinen ikonostaasi on siirretty kirkkosalin ovien yläpuolelle. Uudet alttarimaalaukset maalasi Petros Sasaki. Valamon luostarin pääkirkko (Heinävesi)
Arkkitehti Ivan Kudrjavzevin suunnittelema kirkko edustaa pohjoisvenäläistä kivikirkkoarkkitehtuuria. Kirkon pääosat ovat alttari, kirkkosali ja eteinen. Myös kirkon julkisivun väri, materiaali ja yksikupolisuus ovat pohjoisvenäläisen tyylin mukaisia. Kesäkirkon kirkkosali on neliömäinen ja sen ikonostaasin takainen osa on pyöreä absidi ja sen molemmilla puolilla on vielä pienet puolipyöreät aputilat. Salin keskustassa on korkeakaulainen sipulikupoli jossa olevista ikkunoista pääsee valoa kirkkosaliin. Karjasillan kirkko
Uuden ajan kirkkoarkkitehtuuria edustavan, betonista ja tiilestä rakennetun kirkon suunnitteli arkkitehti Kalevi Lankinen. 140 miljoonaa markkaa maksanut kirkkorakennus on valmistunut vuonna 1963. Seurakuntasalit mukaan lukien siihen mahtuu yhteensä 700 ihmistä. Kirkossa on kaksi seurakuntasalia sekä kerhohuoneita. Penkkirivit on sijoitettu yhtenäisesti eikä keskikäytävää ole, millä halutaan korostaa seurakuntayhteyttä. Kirkon kellotapuli on sijoitettu etupihalle pääsisäänkäyntiä vastapäätä, se on betonista valettu nelikulmainen torni. Töölön kirkko
Töölön kirkko on arkkitehti Hilding Ekelundin suunnittelema, 1920-luvun klassismia edustava tiilinen kirkkorakennus Helsingin Taka-Töölön kaupunginosassa. Kirkon osoite on Topeliuksenkatu 4. Kälviän kirkko
Kälviän kirkko on vuonna 1905 rakennettu kirkko Kälviällä (nykyään osa Kokkolaa), Keski-Pohjanmaalla. Samalla paikalla on sijainnut kaksi aiempaa kirkkoa. Nykyisen kirkon on suunnitellut rakennusmestari (myöhemmin arkkitehti) Odert W. Renell. Kirkkoon piirsi alun perin piirustukset professori Lars Sonck, jonka suunnitelmia ei kuitenkaan paikkakunnalla hyväksytty. Monen vaiheen jälkeen suunnittelijaksi valittiin Renell. Kirkko on perinteinen ristikirkko ja arkkitehtuuriltaan myöhäistä uusgotiikkaa. Oiva Kallio
Kallio valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1904. Valmistumisensa jälkeen hän teki opintomatkoja muihin Pohjoismaihin sekä Keski-Eurooppaan. Limingan kirkko
Limingan kirkko on Limingan luterilaisen seurakunnan kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1826, ja tyyliltään se on uusklassinen tasavartinen keskeisesti korostettu ristikirkko. Kirkkoon mahtuu noin 850 henkilöä. Kirkkorakennuksen ovat suunnitelleet Anders Fredrik Granstedt ja Anton Wilhelm Arppe, joskin tornin suunnittelijaksi on mainittu myös Carl Ludvig Engel. Kirkon rakentamisesta vastasi kirkonrakentaja Heikki Kuorikoski, joka teki suunnitelmiin monia muutoksia. Alttaritaulun on maalannut Oskar Nylander vuonna 1849. Kirkkoa vanhemman kellotapulin on rakentanut Grels Norling vuonna 1733. Keltinmäen kirkko
Keltinmäen kirkko on Jyväskylässä Keltinmäen kaupunginosan Keltinkeskuksessa sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut evankelis-luterilainen kirkko. Sen on suunnitellut jyväskyläläinen arkkitehti Olavi Noronen. Outokumpu
Bertel Liljeqvistin ja Samuel Salvesenin suunnittelema rapatusta tiilestä tehty Outokummun kirkko valmistui 1955. Lääninarkkitehti Ferdinand Öhman suunnitteli seurakunnan ensimmäisen Kuusjärven kirkon, joka rakennettiin 1878. Partalanmäen kaupunginosassa sijaitsevan, vuonna 1954 käyttöön vihityn, Outokummun ortodoksisen kirkon on suunnitellut rakennusmestari Uuno Korhonen. Veitsiluodon kirkko
Kirkon suunnittelusta järjestettiin kutsukilpailu, joka päättyi 15. maaliskuuta 1950. Osallistujina olivat arkkitehdit Arvo Murama, Olli Pöyry, Heikki Siren ja Veikko Larkas. Ensimmäiselle sijalle nousi Larkaksen ehdotus "Orga pro nobis", jonka mukaan kirkko toteutettiin. Rahoitusongelmien vuoksi betonirunkoisen, tiilirakenteisen pitkäkirkon rakennustyöt päästiin aloittamaan vasta kesällä 1955. Kirkko valmistui syksyllä 1957 ja sen vihki Oulun hiippakunnan piispa Olavi Heliövaara 29. syyskuuta 1957. Kouvolan keskuskirkko
Kouvolan keskuskirkko on kirkko Kouvolassa. Kirkon on suunnitellut arkkitehtuuritoimisto Jaakko ja Kaarina Laapotti ja se valmistui 1977 ja vihittiin käyttöön 1978. Rakennus kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymän Kouvolan seurakunnan tiloihin. Kallion kirkko
Nykyiset 48-äänikertaiset pääurut takalehterillä ovat ruotsalaisen Åkerman & Lund -urkurakentamon 1995 valmistamat. Ne pohjautuvat ranskalais-romanttiseen traditioon, ensimmäisinä Suomessa. 19-äänikertaiset kuoriurut taas ovat suomalaisen Kangasalan urkurakentamon vuonna 1987 valmistamat, ja hollantilaiseen ja pohjoissaksalaiseen barokkitradition mukaiset. Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko
Rautalammin ortodoksinen kirkko eli Rautalammin pyhän Nikolaoksen kirkko on Rautalammilla sijaitseva ortodoksinen kirkkorakennus. Kirkko kuuluu Rautalammin ortodoksiseen seurakuntaan. Kirkko rakennettiin vuonna 1959 Rautalammin kirkonkylän keskustaan ja sen vihki käyttöön piispa Paavali 12. kesäkuuta 1960. Kirkko on pyhitetty pyhälle Nikolaokselle. Kirkon suunnittelijana toimi arkkitehti Ilmari Ahonen, jonka suunnittelemista keskuskupolikirkoista Rautalammin kirkko on ainoa puusta rakennettu. Keväällä 1960 kirkkoon saatiin taiteilija Veikko Marttisen maalaamat ikonit. Vuonna 1985 kirkon ikonostaasin ikonit ja kuninkaanovet uusittiin, jolloin uudet ikonit maalasi Margit Lintu. Kirkkosalissa on myös neljä Salmin Orusjärven kirkon entistä ikonia. Kirkossa on tehty sisäremontti vuonna 2003 ja ulko-osat on uudelleenmaalattu kesällä 2006. Pernajan mestari
Pernajan mestari on tuntemattomaksi jäänyt kirkonrakentaja, ilmeisesti saksalainen rakennusmestari, jonka suunnittelemia kirkkoja ovat Porvoon tuomiokirkko, Pernajan kirkko, Sipoon vanha kirkko ja Vantaan Pyhän Laurin kirkko Uudellamaalla sekä Pyhtään kirkko ja ulkomuodoltaan täysin muuttunut Haminan Marian kirkko Kymenlaaksossa. Hän työskenteli 1430-luvulta 1460-luvulle. Ensimmäisen suunnitelmansa, Pernajan kirkon, hän teki Turun hiippakuntaa varten laaditun kirkkomallin pohjalta. Suunnitelmaa hän muokkasi muiden Itä-Uudenmaan kirkkojen tarpeiden mukaiseksi. Näin kirkkojen ulkonäkö on suhteellisen yhdenmukainen. Temppeliaukion kirkko
Temppeliaukion kirkko on evankelis-luterilaisen Töölön seurakunnan kirkko Helsingin ydinkeskustan tuntumassa Etu-Töölössä. Rakennus on valmistunut 1969. Kallioon louhitun kirkon ovat suunnitelleet Timo ja Tuomo Suomalainen. Kirkossa on 750 istumapaikkaa. Akustisten ominaisuuksiensa ansiosta kirkko on suosittu konserttien pitopaikka. Saarijärven kirkko
Saarijärven kirkko on rakennettu intendentinkonttorissa C. L. Engelin kaudella laadittujen piirustusten mukaan ja sen varsinaisena suunnittelijana pidetään A. F. Granstedtia. Rakennustyötä johti Jaakko Heikinpoika Kuorikoski vuonna 1849. Kalliomoskeija
Shlomo Dov Goitein Heprealaisesta yliopistosta on väittänyt, että Kallio­moskeijan oli tarkoitus kilpailla muiden uskontojen hienojen pyhäkköjen kanssa. Hänen mukaansa jo "Qubbat as-Sakran" rotundan muoto, vaikka se oli vieras islamille, oli tarkoitettu kilpailemaan monien saman­aikaisten kristillisten katedraalien kanssa. A. C. Cresswell huomautti, että moskeijan rakennuttajat suunnittelivat sen saman kokoiseksi kuin Pyhän haudan kirkko oli. Moskeijan kupolin läpimitta on 20,20 m ja korkeus 20,48 m, kun taas Pyhän haudan kirkon kupolin läpimitta on 20,90 m ja korkeus 21,05 m. Rantakylän kirkko
Rantakylän kirkko on Joensuun Rantakylän seurakunnan pääkirkko. Se valmistui vuonna 1981. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Veijo Martikainen. Kuopion tuomiokirkko
Kirkon piirustukset laati konduktööri Pehr W. Palmroth 1795. Jacob Rijf toimi rakennusmestarina 1806–1807 ja kirkkoa rakennettiin kattolistojen korkeudelle vuoteen 1808, jolloin puhkesi Suomen sota. Rakennustöitä päästiin jatkamaan vasta 1812. Pehr Granstedt johti työtä 1813–1815. Pihlajamäen kirkko
Pihlajamäen kirkko on arkkitehti Esko Korhosen suunnittelema Malmin seurakunnan kirkkorakennus, joka sijaitsee Pihlajamäessä, Helsingissä. Kirkko valmistui vuonna 1976. Kirkkosaliin mahtuu yhteensä 250 henkeä ja kun siihen yhdistetään seurakuntasali, tilaan mahtuu yhteensä 500 henkeä. Tiilinen kirkko on kolmikerroksinen monikäyttökirkko. Kalajoen kirkko
Kalajoen kirkko rakennettiin peittämättömästä punatiilestä vuosina 1876–1879. Sen suunnitteli F. W. Lüchow. Pitkäkirkon toisessa päädyssä on torni ja toisessa alttari, joka on kuoriabsidissa. Istumapaikkoja siinä on noin 1 300 ja pinta-alaa 988 neliömetriä. Alun perin kirkko oli uusgoottilainen ja kolmilaivainen. Tulipalo tuhosi kirkon 16. helmikuuta 1930. Kirkko rakennettiin uudelleen vuosina 1930–1931 ja vihittiin käyttöön 15. helmikuuta 1931. Kirkon uudistuspiirustukset teki W. G. Palmqvist, jolloin tornin huippua madallettiin ja kirkkosalin pitkämuotoinen laiva tehtiin betoniseksi tynnyriholviksi. Alun perin niissä oli taitekatot ja sivulaivoissa tasakatot. Alavus
Ensimmäinen kirkko rakennettiin Alavudelle todennäköisesti 1677, toinen kenties 1740-luvulla. Vuosina 1823–1825 rakennettu, Carl Ludvig Engelin suunnittelema kirkko tuhoutui tulipalossa 1912. Vain Carl Bassin suunnittelema kellotapuli säilyi. Kaupungin nykyinen K. S. Kallion piirtämä rapattu tiilikirkko valmistui 1914. Kuhmon kirkko
Kirkko on puinen keskikupolilla varustettu uusklassinen ristikirkko. Kirkon on suunnitellut kirkonrakentaja Jacob Rijf, mutta kirkko on valmistunut vasta hänen kuolemansa jälkeen 1816. Kirkon vierellä on kolminivelinen kellotapuli, joka on valmistunut 1831. Kokemäen kirkko
Kirkkoa alettiin suunnitella vuonna 1763 rovasti Gabriel Gottlebenin aikana vanhan, ahtaaksi käyneen Pyhän Marian kirkon tilalle. Uuden kirkon ensimmäiset luonnokset piirsi muurarimestari Johan Schytt ja niitä täydensi C. F. Adelcrantz. Kirkko rakennettiin vuosina 1780–1786 itä–länsi -suuntaiseksi yksilaivaiseksi pitkäkirkoksi. Myöhemmin vuonna 1886 se laajennettiin ristikirkoksi C. J. von Heidekenin piirustusten mukaan. Kirkossa tehtiin suuria korjauksia vuonna 1936. Niiden arkkitehtina toimi Kauno S. Kallio. Korian kirkko
Korian kirkko on kirkkorakennus Kouvolassa Korian taajamassa. Kirkko kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymän Elimäen seurakunnan tiloihin. Korian kirkon on suunnitellut Yrjö Vaskinen ja se valmistui vuonna 1951. Kalliomoskeija
­ Kalevan kirkko
Varsinaisen suunnitteluvaiheen Reima Pietilä hoiti yhdessä vaimonsa arkkitehti Raili Pietilän kanssa. Kirkko on kokonaisuudessaan, sisustusta myöten, Pietilöiden suunnittelema. Toteutusvaiheessa rakennusta pienennettiin kilpailuehdotuksesta noin 15 prosenttia. Kulosaaren kirkko
Kirkon sisustuksen suunnitteli kuvataiteilija Antti Salmenlinna, joka oli arkkitehti Armas Lindgrenin vävy. Salmenlinna suunnitteli muun muassa kirkkosalin palkkikaton ja urkulehterin kaiteen. Myös katon ja triumfikaaren maalauskoristelut, saarnastuolin viereisen ikkunan lasimaalaus ja alttarivaatteet ovat hänen suunnittelemiaan. Odert W. Renell
Renell opiskeli Helsingissä teollisuuskoulussa vuosina 1896–1898 ja 1900. Tunnetuin Renellin suunnittelema rakennus on Kälviän kirkko, joka valmistui 1905. Lehtiartikkelin mukaan kirkon rakentamiseksi oli saatu ehdotukset kolmelta rakennusmestarilta: Renelliltä, Kurikalta ja Jäväjältä. Renellin suunnitelma valittiin uuden kirkon rakentamisen pohjaksi. Siihen tehtiin kuitenkin muutoksia Kurikan ja Jäväjän suunnitelmaehdotuksista, joten kirkkoa voidaan pitää kolmen rakennusmestarin yhteissuunnitelmana. Kirkko on muun muassa korkeampi kuin mitä Renell oli alun perin ajatellut. Hyvän Paimenen kirkko
Uudelle kirkolle hankittiin tontti aivan vanhan kirkon vierestä. 1980-luvun lopulla arkkitehdit Olli Pekka Jokela ja Pentti Kareoja voittivat seurakuntayhtymän järjestämän kutsukilpailun uuden kirkon suunnittelusta, mutta lamavuosien takia hanketta ei lähdetty toteuttamaan. Laman jälkeen rakennushanke otettiin uudelleen esiin ja voittajahankkeen rinnalle kutsuttiin akateemikko Juha Leiviskä tutkimaan mahdollisuutta laajentaa vanhaa kirkkoa ja seurakuntataloa. Toteutettavaksi valittiin Leiviskän suunnitelma. Leiviskä otti työparikseen arkkitehti Pekka Kivisalon, jonka kanssa hän oli tehnyt yhteistyötä toteuttaessaan Vantaan Myyrmäen kirkkoa ja Kuopion Männistön kirkkoa. Alavan kirkko
Alavan kirkko on kirkkorakennus Kuopiossa. Sen suunnittelusta vastasi sveitsiläissyntyinen André Schütz. Schützin ehdotus valittiin arkkitehtikilpailun perusteella. Kirkko on valmistunut vuonna 1968, ja se edustaa 1960-luvun modernismia. Oriveden kirkko
Oriveden kirkko on Orivedellä sijaitseva Kaija ja Heikki Sirenin suunnittelema 1960-1961 rakennettu torniton tiilikirkko. Kahden vastakkaisen kaaren sisään jäävän soikion muotoinen kirkko rakennettiin tuhopolton seurauksena 1958 palaneen kirkon paikalle. Kirkon vieressä on Matti Åkerblomin 1780 rakentama barokkityylinen kaksinivelinen puinen sipulihuippuinen kellotapuli, jonka kellot ovat vuosilta 1781 ja 1826. Kirkon pinta-ala on 814 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 800 hengelle. Kirkon katto on lievästi viistetty, sisäänkäynti on toisen kaaren keskiosassa. Vastakkaisen alttariseinän kaari on katkaistu ja siirretty keskeltä taemmas alttarin valaisemiseksi molemmilta sivuilta. Alttarilla on Kain Tapperin koivusta veistämä reliefi "Golgatan kallio" vuodelta 1961. Kirkon 39-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1961. Kihniön kirkko
Kihniön kirkko on puurakenteinen, vuosina 1915-1917 rakennettu pitkäkirkko Kihniössä. Kirkon piirustukset on laatinut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkon alttarin puoleisessa päädyssä on sakaristo, joka on hieman muuta kirkkorakennusta matalampi. Toisessa päädyssä on molemmilla sivuilla pienet eteiset joiden kautta sisäänkäyti kirkkoon tapahtuu.
Sisältä kirkko on kolmilaivainen. Keskilaivan katto on taitettu mutta sivulaivat ovat tasakattoiset. Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan käsialaa vuodelta 1939. Kirkon alttaritalun on maalannut Germund Paaer ja se on nimeltään "Minä seison oven takana ja kolkutan". Harjun seurakunta
Kun Pispalan puinen kirkko paloi kynttilänpäivänä 1968, päätettiin rakentaa uusi kirkko 1949 valmistuneen arkkitehti Bertel Strömmerin piirtämän seurakuntatalon laajennukseksi. Vuonna 1971 valmistunut kirkko sijaitsee seurakuntatalon takana, ja sen on suunnitellut arkkitehti Jaakko Ilveskoski. Kastellin kirkko
Kastellin kirkko on Oulun Karjasillan seurakunnan kirkko Kajaanintien varressa Oulunsuun kaupunginosassa. Kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Veijo Kerola. Rakennus on valmistunut vuonna 1962. Kirkko on aiemmin tunnettu myös nimellä Oulunsuun kirkko. Pyhän Yrjön kirkko (Maarianhamina)
Pyhän Yrjön kirkko () on Maarianhaminan kaupunginkirkko. Se rakennettiin vuosina 1926–1927, ja sen suunnitteli suomalainen arkkitehti Lars Sonck. Kirkon interiöörin suunnittelusta on vastannut taiteilija Bruno Tuukkanen. Porvoon hiippakunnan piispa Max von Bonsdorff vihki kirkon käyttöön 11. joulukuuta 1927. Lähetyskirkko
Lähetyskirkko Helsingin Ullanlinnassa on Suomen Lähetysseuran kirkko Lähetystalossa. Punatiilisen Lähetystalon ja kirkon on suunnitellut arkkitehti Karl August Wrede ja se otettiin käyttöön vuonna 1900. Oulunkylän kirkko
Oulunkylän kirkko on Helsingin Oulunkylässä sijaitseva Oulunkylän seurakunnan pääkirkko. Arkkitehti Heikki Castrénin suunnittelema monitoimikirkko valmistui 1972. Kirkon julkisivut ovat ruskeaa tiiltä. Högalidin kirkko
Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ivar Tengbom, joka voitti sitä koskeneen suunnittelukilpailun vuonna 1911. Kirkko rakennettiin 1917–1923. Sen arkkitehtuuri sisältää viittauksia vanhaan ruotsalaiseen kirkkoarkkitehtuuriin. Kirkon itäpäädyn kaksoistornien koristeelliset kupolit muistuttavat Visbyn tuomiokirkon tornia. Kirkkosali on yksilaivainen. Tengbom suunnitteli myöhemmin vielä kirkon yhteyteen kolumbaarion, joka valmistui kahdessa vaiheessa vuosina 1938 ja 1950. Järvenpään ortodoksinen kirkko
Kirkon suunnitteli Ivan Kudrjavzev ja sen kattomaalaukset on tehnyt Juri Mitroshin. Kirkko on pyhitetty Kazanin Jumalanäidin ikonin mukaan kuten sen edeltäjätkin eli Terijoen ortodoksinen kirkko ja Järvenpään tilapäinen ortodoksinen kirkko. Kauno Kallio
Kallion vanhemmat olivat kirkkoherra, lääninrovasti Pietari Antero Kallio (entinen Öst) ja Lydia Charlotta Durchman. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lyseosta 1896 ja hän valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta vuonna 1900. Hän työskenteli aluksi arkkitehti Gustaf Nyströmin toimistossa sekä Nyström-Petrelius-Penttilän arkkitehtitoimistossa kunnes hän perusti 1903 yhteisen toimiston arkkitehti Werner von Essenin ja rakennusmestari E. Ikäläisen kanssa. Tämä toimisto suunnitteli useita asuintaloja Helsinkiin. Kallio perusti oman toimistonsa 1913 ja hänen ensimmäinen merkittävä työnsä oli samana vuonna valmistunut Tampereen teatteri. Konginkankaan kirkko
Rakennuksen keskiosasta nousi alun perin kahdeksankulmainen keskustorni, jonka päällä oli maalatuilla kellotauluilla varustettu kattolyhty eli lanteriini. Kirkko on viimeisiä kirkkoja, jotka kansanrakentaja on sekä suunnitellut että rakentanut. Lääninarkkitehti Karl Viktor Reinius suunnitteli vuonna 1899 toteutetun kirkon kunnostuksen. Sen yhteydessä muutettiin muun muassa ristikeskuksen katto tavanomaisen malliseksi. Piikkiön kirkko
Nykyisen kirkon rakentaminen kesti kesäkuusta 1752 syyskesään 1755 ja sen rakentamiseen tarvittiin 3000 kuormaa harmaakiveä ja perimätiedon mukaan suurin osa Kuusiston piispanlinnan raunioiden kivistä käytettiin tähän tarkoitukseen. On kuitenkin luultavaa, että tarkoitusta varten kiviä hankittiin myös louhokselta. Kirkon suunnitteli saksalaissyntyinen muurarimestari ja arkkitehti Samuel Berner. Myyrmäen kirkko
Kirkon on suunnitellut arkkitehti ja akateemikko Juha Leiviskä. Kirkkoa on sanottu Valon kirkoksi. Sen levymäisten seinä- ja kattopintojen välistä siivilöityvä valo luo alati muuttuvia kuvioita sisätiloihin. Näennäisen satunnaisesti sijoitetut lukuisat lamput näyttävät leijuvan avarassa tilassa, ja kullanhohtoisina ne erottuvat kirkon muuten vaaleasta ja rauhallisesta sävymaailmasta. Kirkkorakennuksen ulkoseinät on vuorattu vaaleanruskeilla tiilillä. Kirkko kohoaa viereistä ratapengertä ja rautatieasemaa korkeammaksi. Kirkon kapea muoto säästi tontin valkovartista koivikkoa, joka sointuu kirkon polveileviin julkisivuihin. Viitasaaren kirkko
Viitasaaren nykyinen kirkko on malliltaan ristikirkko, jonka ristikeskuksen sisäkulmat oli viistetty.
Päätytornillinen ristikirkko valmistui vuonna 1878 Haapasaareen haapajärveläisen rakennusmestarin Mikko Karjalahden johdolla. Rakennus koki perusteellisen muutoksen vuonna 1925 arkkitehti Alvar Aallon laatimien korjaussuunnitelmien pohjalta. Kirkon uusgoottilainen muotokieli muuttui klassisistiseksi. Korjaustyön urakoivat kurikkalaiset rakennusmestarit Anton Hakola ja Iisakki Ruuska. Seuraava kunnostus toteutettiin arkkitehti Paavo Riihimäen piirustusten perusteella. Vuoden 1970 korjaussuunnitelmat laati Aslak Sarre. Kirkkorakennus on suojelukohde. Kalliomoskeija
Rakennus on kahdeksankulmion muotinen. Sen keskellä on puinen, noin 20 metrin läpimittainen kupoli kuudentoista
pilarin kannattamalla pyöreällä jalustalla. Tämän kehikon ympärillä on 24 pylvään muodostama kahdeksankulmainen arkadi. Rakennuksen julksivu on päällystetty posliinilla
, ja se kuvaa moskeijan kahdeksankulmaista muotoa. Sen jokainen sivu on 18 metriä pitkä ja 11 metriä korkea. Sekä kupolissa että sen sisäseinissä on runsaasti ikkunoita. Uskelan kirkko
Uskelan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Uskelassa Salossa. Kirkko sijaitsee korkealla mäellä paikalla, jossa vuoteen 1830 oli keskiaikainen Salon kappelikirkko, joka tuolloin purettiin uuden kirkon rakennusaineiksi. Vuonna 1832 valmistuneen kivirakenteisen kirkon on suunnitellut oman aikansa kuuluisin suomalainen arkkitehti Carl Ludvig Engel. Tyypiltään kirkko on yksilaivainen pitkäkirkko, johon liittyvät asehuone ja sakaristo. Länsipäädyssä oleva torni on rakennettu vuonna 1860. Herttoniemen kirkko
Herttoniemen kirkko on Länsi-Herttoniemessä Helsingissä sijaitseva Herttoniemen seurakunnan kirkkorakennus. Punatiilellä verhoiltu kirkko on valmistunut vuonna 1958. Sen on suunnitellut vuonna 1957 oman toimiston perustanut arkkitehti Osmo Lappo, jonka päätyö on kymmenisen vuotta myöhemmin aloitettu Vekaranjärven kasarmialue. Petäjäveden kirkko
Kirkko rakennettiin käyttäen vanhan kirkon tapulia kellotornina. Kirkkoa kunnostettiin vuonna 1937 arkkitehti Kauno S. Kallion suunnitelman mukaisesti. Paltamon kirkko
Arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema valkoiseksi rapattu tiilikirkko on tyypiltään kolmilaivainen hallikirkko. Kellotapulin kello on peräisin Konevitsan luostarista. Seurakunta osti sen luostariyhteisöltä sodan jälkeen. Alttaritaulu "Kristuksen taivaaseenastuminen" vuodelta 1947 on paltamolaissyntyisen taiteilija Toivo Tuhkasen maalaama. Kaavin kirkko
Kaavin kirkko on Kaavin kirkonkylällä sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehtitoimisto Karvala & Silvennoinen. Kirkko vihittiin käyttöön 18.12.1983. Kaavin kirkko rakennettiin tulipalossa 1980 tuhoutuneen kirkon paikalle. Kirkon sisääntulon lasisesta julkisivusta heijastuu vanha kellotapuli. Kirkko ja kellotapuli kuuluvat Kaavin kirkonkylän historialliseen maisemakokonaisuuteen. Sallan kirkko
Sallan kirkko on Sallan seurakunnan kirkko. Vuonna 1950 valmistuneen kirkon ovat suunnitelleet Eero Eerikäinen ja Osmo Sipari. Kirkon rakentamiseksi järjestettiin vuonna 1947 arkkitehtikilpailu, jonka voitaneet arkkitehtiylioppilaat Eerikäinen ja Sipari pitivät suunnittelussaan esikuvana perinteisen suomalaisen kivikirkon ja erillisten kellotapuleiden muotoa. Rakennusmateriaalit ovat moderneja: kirkkosalin katto on valettu betonista betonisten kaarien varaan. Jyrkässä katossa on paanukate. Kirkko edustaa Lapin jälleenrakennusta ja se kuuluu kansainvälisen modernin arkkitehtuurin suojelu- ja tutkimusjärjestön Docomomon merkittävien arkkitehtuuri- ja ympäristökohteiden valikoimaan. Kirkko kuuluu myös Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Ilmari Krohn
Krohn opetti Helsingin Filharmonisen Seuran orkesterikoulussa, Helsingin musiikkiopistossa (nykyinen Sibelius-Akatemia) ja Helsingin kirkkomusiikkiopistossa. Kirkkomuusikkona hän toimi Tampereella Aleksanterin kirkossa (1894–1905) ja Helsingin eteläisessä (Sörnäisten) suomalaisessa seurakunnassa Kallion kirkossa (1911–1944; Kallion kirkko rakennettiin vuonna 1912). Hän sävelsi pääasiassa hengellistä musiikkia, kuten kuoro- ja yksinlauluja, viisi kantaattia, oratoriot "Ikiaartehet" ja "Voittajat", "Johannes-passion", oopperan "Tuhotulva" (1916–18) ja ainoana säveltäjänä maailmassa koko Psalmien kirjan sisältävän "Psalttarin". Loimaan Kaupunginkirkko
Rautatieaseman tuntumassa olevan monikäyttöisen Kaupunginkirkon on suunnitellut Reino Lukander arkkitehtitoimisto Lukander & Vahtera Ky.stä. Kirkko valmistui vuonna 1973 ja sen vihki käyttöön 1. adventtina arkkipiispa Martti Simojoki. Matalassa rinteessä olevan suhteellisen laakean kirkon rakennusaineena ovat betoni ja kalkkihiekkakivi. Modernistinen kirkko on ulkoväriltään vaalean harmaa. Rakennuksessa on kirkko- ja seurakuntasalien lisäksi kerho- ja toimistotiloja. Siellä oli alun perin myös kirkkoherranvirasto, joka siirtyi toisaalle. Nykyään seurakuntapalveluiden toimisto on kaupunginkirkolla. Tuomo Suomalainen
Tuomo Suomalainen on yhdessä veljensä kanssa suunnitellut useita julkisia rakennuksia, joista moni vapaiden muotojen, korostetun materiaalintunnun ja rakenteiden visualisoinnin aktiivisuudessa poikkeaa aikakautensa suomalaisen arkkitehtuurin rationaalisesta valtalinjasta, jota vastaan vain muutama arkkitehti kapinoi. Töistä tunnetuin on kallioon louhittu Helsingin Etu-Töölössä sijaitseva Temppeliaukion kirkko (1960–69). Halsuan kirkko
Kirkkoa on peruskorjattu vuosina 1968–1969, jolloin korjauksen suunnitteli paikallinen arkkitehti Sulo Kalliokoski sekä 2001, jolloin korjauksesta vastasi oululainen arkkitehtitoimisto Jorma Teppo Oy. Helsingin tuomiokirkko
Tuomiokirkko on osa 1820–1850-luvuilla rakennettua Helsingin empirekeskustaa. Keskustan asemakaava on Johan Albrecht Ehrenströmin käsialaa, ja tärkeimmät rakennukset suunnitteli Carl Ludvig Engel. Ehrenströmin asemakaavassa Senaatintorin pohjoispuolinen kallio oli varattu luterilaisen pääkirkon paikaksi. Engel laati jo vuonna 1818 ensimmäiset suunnitelmat kirkosta ja hioi sen arkkitehtonista tyyliä vuosikymmenen ajan. Kalvolan kirkko
Kalvolan kirkko on Kalvolassa Hämeenlinnassa sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis. Hän suunnitteli myös kirkon sisäpuoliset koriste- ja lasimaalaukset. Kirkko rakennettiin 1919–1921 entisen, vuonna 1802 valmistuneen, 1866 uusitun ja 1918 palaneen kirkon tilalle. Istumapaikkoja kirkossa on 500 hengelle ja takasalissa vielä 40 hengelle. Kirkkorakennus on päätytornillinen, kolmilaivainen pitkäkirkko, jonka pinta-ala on 256 neliötä. Alttarilla on Oberammergaussa Saksassa valmistettu krusifiksi. Kirkon kellot ovat vuodelta 1953. Kirkon 22-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas, alun perin 1924 ja uusittuna 1960. Lapinlahden kirkko
Lapinlahdelle oli tehty rukoushuone jo vuonna 1843, sen tultua huonokuntoiseksi uuden kirkon rakentamislupa saatiin senaatilta 11. kesäkuuta 1876. Rakennusmestari Johannes Storen johtama rakennustyö alkoi vuonna 1877. Kuopion lääninarkkitehti Ferdinand Öhman piti rakennuksen lopputarkastuksen syyskuussa 1880, käyttöön kirkko vihittiin 10. lokakuuta. Kamiinalämmityksen kirkko sai vuonna 1905 ja vuonna 1913 kirkon paanukatto vaihdettiin peltiseksi. Silloin vaalean harmaaksi muutettu kirkon ulkoväri palautettiin alkuperäiseksi 1935. Arkkitehti Kauno Kallion suunnitelmien mukainen kirkon peruskorjaus tehtiin vuosina 1955–1956. Kamiinalämmitys muutettiin sähkölämmitykseksi ja kirkko sai sähkövalaistuksen. Uudistetun kirkon vihki käyttöön piispa Eino Sormunen 29. huhtikuuta 1956 kirkon 75-vuotisjuhlien yhteydessä. Vartiokylän kirkko
Vartiokylän kirkko on arkkitehti Pekka Laurilan suunnittelema valkotiilinen kirkkorakennus Vartiokylän kaupunginosassa Helsingissä. Vartioharjun omakotitaloalueen keskellä sijaitseva kirkko valmistui vuonna 1958, ja on siten Suomen vanhimpia monitoimikirkkoja. Valmistuttuaan kirkko oli nähtävyys, jota tultiin katsomaan kauempaakin. Puistolan kirkko
Puistolan kirkko on vuonna 1960 valmistunut Malmin seurakunnan kirkkorakennus Puistolassa Helsingissä. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Eija ja Olli Saijonmaa. Kirkkosalin lisäksi rakennuksessa on seurakuntasali ja muita toimintatiloja. Erillinen kellotorni on noin 30 metriä korkea ja sen huipussa oleva risti on Malmin lentoaseman läheisyyden takia valaistu. Kirkko on peruskorjattu vuonna 2002, peruskorjauksen suunnittelivat arkkitehdit Anna ja Ulla Saijonmaa. Haukivuoren kirkko
Haukivuoren kirkko on Mikkelin Haukivuorella sijaitseva tiilikirkko. Se on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema ja valmistui vuonna 1951. Rakennus on saanut vaikutteita funktionalismista ja keskiajan kirkoista. Kirkon alttaritaulu on Veikko Vionojan maalaama ja se esittää ylösnoussutta Kristusta Pátmoksen saarella apostoli Johannesta lohduttamassa. Karlskirche
Karlskirchen rakennutti Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Kaarle VI. Ruttoepidemian piinatessa Wieniä 1713 keisari lupasi rakentaa kirkon pyhälle Carlo Borromeolle, jota pidettiin rutosta parantumisen suojeluspyhimyksenä. Piirustukset laati Habsburgien hoviarkkitehti Johann Bernhard Fischer von Erlach, jonka muihin wieniläisiin töihin kuuluvat Hofburgin palatsin barokkiosat sekä Schönbrunnin kesäpalatsi. Rakennustyöt alkoivat 1715, ja arkkitehdin kuoleman jälkeen 1723 töitä jatkoi hänen poikansa Joseph Emanuel Fischer von Erlach. Kirkko valmistui 1737, ja se nimettiin Karlskircheksi eli Kaarlenkirkoksi sekä Carlo Borromeon että keisarin mukaan. Joensuun kartano
Kartanon päärakennuksen ovat suunnitelleet Charles Bassi ja Carl Christoffer Gjörwell. Julkisivussa olevat medaljongit ovat ruotsalaisen kuvanveistäjän Johan Tobias Sergelin käsialaa. Päärakennusta ympäröivät rakennukset edustavat kustavilaista tyyliä ja ovat peräisin ajalta, jolloin kartanonherrana oli Gustaf Mauritz Armfelt. Kartanoon on kuulunut kiinteästi Hornien rakennuttama Halikon keskiaikainen kirkko, johon kartanolla on ollut patronaattioikeus. Kartanolta kulkee Halikon kirkolle Salon pisin, kahden kilometrin mittainen koivukuja. Tilalla viljellään nykyään mallasohraa, leipävehnää, siemenviljaa ja öljykasveja. Pyhän Sydämen kappeli
Pyhän Sydämen kappelin suunnitteli arkkitehti Vilho Penttilä, joka oli Nyström-Petrelius-Penttilä -arkkitehtitoimiston jäsen. Kirkon vihki Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen Kallion rukoushuoneeksi vuonna 1906 tuomiorovasti Juuso Hedberg. Valmistuessaan kappeli oli seudun ainoa kirkkorakennus, sillä läheinen Kallion kirkko valmistui vasta kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1912. Kappelin rakennutti SLEY:n entinen johtaja, rovasti Julius Engström, joka siirtyi Sörnäisten kappalaiseksi, mikä lienee osaltaan vaikuttanut siihen, että kappeli, tuolloin vielä rukoushuone, palveli seurakunnan kirkkona, kunnes Kallion kirkko valmistui. Toinen SLEY:n kirkkorakennus Lutherin kirkko Kampissa myytiin 1980-luvulla, ja toimii 2010-luvulle asti yökerhoina, mutta palasi vuonna 2016 kunnostettuna kirkkokäyttöön. Oiva Kallio
Oiva Sakari Kallio (23. heinäkuuta 1884 Alaveteli – 13. elokuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Kallaveden kirkko
Kallaveden kirkko on Kuopiossa Jynkän kaupunginosan eteläreunalla oleva kirkko. Se on valmistunut vuonna 1983, ja se vihittiin mikkelinpäivänä 2. lokakuuta 1983. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Pertti Pakkala Kuopiosta. Se toimii entisen Kuopion maalaiskunnan sekä vuonna 2011 Kuopioon liitetyn Karttulan ja 2015 liitetyn Maaningan alueet kattavan Kallaveden seurakunnan pääkirkkona. Oiva Kallio
Ennen oman toimistonsa perustamista vuonna 1912 Kallio oli jo suunnitellut Karkun kirkon (kirkko valmistui kuitenkin vasta 1913). Kallio työskenteli myös yhdessä veljensä arkkitehti Kauno Kallion kanssa. Yhdessä he osallistuivat moniin arkkitehtikilpailuihin ja suunnittelivat muun muassa Imatran voimalaitoksen julkisivun. Karungin kirkko
Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Kalervo Kallio 1958. Keljon kirkko
Keljon kirkko on Jyväskylän seurakunnalle kuuluva kirkko ja seurakuntakeskus, jonka suunnitteli Erkki Kantonen. Kirkko rakennettiin vaaleasta peittämättömästä tiilestä ja teräsbetonista ja se valmistui vuonna 1979. Kirkkosalin pohjan muoto on likimain neliö ja pääosin tasakattoisen rakennuksen katto kohoaa kirkkosalin kohdalla kohti alttaria. Rakennuksen yläpuolelle kohoaa kellotorni. Kirkkosalin katto on vuorattu akustiikan vuoksi puurimoin. Monitoimikeskuksena toimivan rakennuksen kirkkosali ja seurakuntasali voidaan tarvittaessa yhdistää. Rakennuksen kerrospinta-ala on 768 m ja siellä on istumapaikkoja 250 hengelle. Timo Suomalainen
Timo Sakari Suomalainen (s. 8. maaliskuuta 1928 Suursaari) on suomalainen arkkitehti, Amerikan Arkkitehtiliiton (AIA) ja Suomen Arkkitehtiliiton (SAFA) kunniajäsen. Hän työskenteli vuoteen 1988 yhdessä veljensä Tuomo Suomalaisen kanssa. Heidän tunnetuin suunnittelutyönsä on vuonna 1969 valmistunut Temppeliaukion kirkko Helsingissä. Harjavallan kirkko
Harjavallan kirkko eli Kaikkien autuuksien kirkko on Harjavallassa sijaitseva tiilirakenteinen vuonna 1984 käyttöön vihitty kirkko. Arkkitehti Pekka Pitkäsen suunnittelemaan kirkkoon mahtuu 500 henkeä. Kirkon suunnittelusta järjestettiin kutsukilpailu vuonna 1981. Varsinaiseen kirkkosaliin liittyy huone, jota voidaan käyttää erilaisten tilaisuuksien pitopaikkana. Lisäksi kirkon matalammassa osassa on niin sanottu omaisten huone. Olli Kivinen (arkkitehti)
Kivisen suunnittelemia yksittäisiä rakennuksia ovat muun muassa Kuopion siunauskappeli (1957), Helsingin Laajasalon terassitalot (1968–1970), Lauttasaaren ostoskeskus (1970) ja sitä ympäröivät asuinkerrostalot Helsingin Lauttasaaressa sekä Helsingin Lehtisaareen valmistuneet ostoskeskus (1967), Pyhän Laurin kappeli (1983), ja hänen oma kotitalonsa. Kivisen toimisto suunnitteli rakennukset myös kaavoittamiinsa Raahen Ollinsaareen ja Espoon Leppävaaran keskustaan. Kivinen suunnitteli myös vuonna 1957 paljastetun Kuoreveden kirkon sankariristin. Konneveden kirkko
Konneveden kirkko on Konneveden seurakunnan vuonna 1923 käyttöön ottama, arkkitehti Ilmari Launiksen suunnittelema kirkkorakennus. Se on paikallisesta graniitista rakennettu, Keski-Suomen ainoa harmaasta graniitista tehty kivikirkko. Se sijaitsee Konneveden keskustasta noin 2 kilometriä kantatietä 69 Kuopioon päin. Kaivokselan kirkko
Kaivokselan kirkko valmistui 1969 Kaivokselan 1960-luvun aluerakentamisen yhteydessä. Vaalean, tiilijulkisivuisen kirkon suunnitteli arkkitehti Aarne Ehojoki. Kirkko sijaitsee samalla pienellä mäellä kuin vuonna 1966 valmistunut Kaivokselan koulu. Kaikki Kaivokselan 1960-luvun rakennusvaiheen rakennukset, myös asuinrakennukset, ovat Ehojoen suunnittelemia ja Rakennustoimisto A. Puolimatkan rakentamia. Kaivoksela on yksi Vantaan kaupunkikuvallisesti arvokkaista alueista. Taivalkosken kirkko
Nykyinen Taivalkosken kirkko on Taivalkosken seurakunnan toinen kirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno Kallio vuonna 1932. Kirkon vihki elokuussa 1933 silloinen Oulun tuomiorovasti Juho Mannermaa. Hänestä tuli myöhemmin Oulun hiippakunnan piispa. Tyyliltään uusklassisessa kirkossa on noin 400 istumapaikkaa. Suonenjoen kirkko
Vuosina 1955–1956 tehdyssä suurkorjauksessa kirkon ilmettä muutettiin olennaisesti. Korjauksen suunnitteli arkkitehti Kauno Kallio. Tuolloin koristeet poistettiin, alttariseinä paneloitiin ja kirkko maalattiin varsin ilmeettömäksi. Peruskorjauksessa 1993–1995 kirkon ulkomaalauksen väriksi palautettiin alkuperäiseksi oletettu väri. Sisäkorjauksen yhteydessä tavoitteena oli palata tietyssä hengessä 1920-luvulle. Pääsuunnittelijana oli Arkkitehtitoimisto Aulis Jääskeläinen Seinäjoelta. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkko on rakennettu vuosina 1899–1905. Sen on suunnitellut Lars Sonck, joka oli 24-vuotias arkkitehtiopiskelija voittaessaan kirkon suunnittelukilpailun vuonna 1894. Sonckin ehdotus, "Soli Deo gloria aeterna" ), peittosi jopa Sonckin opettajan tekemän kilpailuehdotuksen. Vanhemmat arkkitehdit pitivät voittoa sopimattomana ja suunniteltiin jopa potkuja Sonckille polyteknillisestä opistosta. Kirkon arkkitehtuuri edustaa uusgotiikkaa ja jugendia. Vaikka Mikaelinkirkon todetaan saaneen valmistuttuaan osakseen pelkkää ihailua, arkkitehti Sonck ei myöhemmällä iällään ollut siihen itse tyytyväinen. Ennen kirkon rakennustöiden alkua Sonck kävi Keski-Euroopassa, jossa jugendtyyli oli saavuttanut suosiota ja kotiin palattuaan hän teki uuden kirkkosuunnitelman voittaneen ehdotuksen korvaajaksi, mutta suunnitelman vaihtoon ei suostuttu. Sonck vaati kirkon rakentamisaikana koko ajan kirkkoon suuria muutoksia, joista osaan pystyttiin myöntymään, osaan taas ei. Kun Sonck sitten myöhemmällä iällään vieraili Turussa, hän ei koskaan halunnut mennä lähellekään Mikaelinkirkkoa. Uudet suunnitelmat ja muutokset Lars Sonck pääsi toteuttamaan muutama vuosi myöhemmin rakennetussa Tampereen tuomiokirkossa. Alavuden kirkko
Alavuden kirkko on paikkakunnan neljäs kirkko ja valmistui vuonna 1914. Rapatun tiilikirkon on suunnitellut Kauno S. Kallio. Valtimon kirkko
Valtimon kirkko on puurakenteinen, vuonna 1901 valmistunut ja 25. elokuuta 1907 käyttöön vihitty kirkko Valtimolla. Kirkon on suunnitellut A.E. Ollilainen. Kirkkoa korjattiin ja uudistettiin vuonna 1931 arkkitehti Kauno Kallion johdolla. Se rakennettiin hallitsevalle paikalle Valtimon kirkonkylälle, harjun laelle, josta sen kaunis kirkontorni näkyy kauas. Valtimon kirkon tornista avautuu kaunis näkymä valtimolaiseen järvi- ja kulttuurimaisemaan. Kallio (televisiosarja)
Kallio on suomalainen 8. helmikuuta 2010 alkanut komedia- ja draamasarja, jota esittää Nelonen. Televisiosarja sijoittuu Helsingin kantakaupunginosaan Kallioon. Sarjan pääosissa ovat Irina Pulkka, Mari Perankoski ja Tommi Liski. Sarjan on ohjannut Rike Jokela ja sen ovat käsikirjoittaneet Juha Jokela, Mari Perankoski sekä Tommi Liski. Suomenlinnan kirkko
Suomenlinnan kirkko valmistui vuonna 1854 arkkitehti Konstantin Tonin suunnitelmien mukaan. Se oli alun perin ortodoksinen Viaporin venäläisen varuskunnan kirkko, Pyhän Aleksanteri Nevalaisen muistolle pyhitetty. Se muutettiin luterilaiseksi Suomen itsenäistyttyä, koska nuoren tasavallan aikana ei katsottu olevan enää sopivaa, että kaupunkiin mereltä päin tulevia tervehtisi ensimmäisenä venäläistyylinen kirkko. Iniön kirkko
Kirkon alttaritaulu on Wivi Munsterhjelmin käsialaa, ja se on peräisin vuodelta 1907. Saarnatuolin suunnittelemisesta on vastannut arkkitehti C. J. von Heideken, ja urut on rakentanut Hans Heinrich vuonna 1969. Kytäjän kirkko
Vaaleaksi rapatusta tiilestä 1939 rakennetun kirkon suunnitteli arkkitehti Väinö Vähäkallio, Kytäjän kartanon silloinen omistaja. Kirkon pinta-ala on 326 neliötä , istumapaikkoja kirkossa on 180. Kirkko on muodoltaan suorakaiteinen satulakattoinen pitkäkirkko. Sisäänkäynnin yllä on kampaniilityylinen kellotorni, jonka esikuva tulee italialaisista maalaiskirkoista. Tyyliltään kirkko edustaa klassismia. Hyvinkään seurakunnalle kirkko luovutettiin 1962. Alttaritaulun paikalla on krusifiksi. Saarnatuolin seinämässä on Kaapo Wirtasen "Apostolit"-maalaus, jonka malleina Wirtasella oli kytäjäläisiä miehiä, muun muassa Väinö Vähäkallion talvisodassa kaatunut poika Kai Väinö Vähäkallio. Kirkon vieressä on pieni hautausmaa ja veteraanien muistomerkki. Kalevan kirkko
Kalevan kirkko on vuosina 1964–1966 rakennettu moderni kirkkorakennus Liisankallion kaupunginosassa Tampereella. Sen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Raili ja Reima Pietilä. Kalevan kirkko on Kalevan ja koko Tampereen tunnetuimpia nähtävyyksiä. Kirkkoniemen kirkko
Kirkkoniemen kirkon suunnitteli arkkitehti Sofus Hougen. Hän sai suunnitelmat valmiiksi jo 1940-luvun lopulla, mutta rakennustöihin päästiin vasta vuonna 1957. Kirkon sanotaan olevan hyvin tyypillinen Pohjois-Norjan jälleenrakennuskauden kirkko: siinä on perinteinen ulkomuoto, mutta nykyaikaiset rakennusaineet. Kirkko on rakennettu betonista ja katettu liuskekivipaanuilla. Kallion kirkko
Kirkon kuorissa triumfikaaresta riippuva krusifiksi ja alttaritaulu ovat Hannes Autereen käsialaa. Puusta veistetyn alttarireliefin aiheena on Jeesuksen kutsu: "Tulkaa minun tyköni." Taiteilija käytti 1956 valmistuneen teoksensa malleina Kallion asukkaista. Urkulehtereillä ja kirkon eteisessä on neljä kipsireliefiä Sigrid af Forsellesin viisiososaisesta sarjasta "Ihmissielun kehitys". Sakariston seinällä on Verner Thomén maalaus "Jeesus parantaa sokean". Uusimmat käytössä olevat kirkkotekstiilit ovat vuodelta 2009. Ne on suunnitellut Raija Rastas. Lammin kirkko
Palon jälkeen kirkon uudelleenrakennuksen suunnitteli arkkitehti Usko Nyström. Seinä- ja kattomaalaukset suunnitteli ja osittain myös maalasi taiteilija Bruno Tuukkanen. Krusifiksin, alttarin puiset koristeet, kolmiosaisen triptyykin, seitsenhaaraiset kynttilänjalat sekä saarnastuolin on veistänyt Ateneumin opettaja, itävaltalaissyntyinen Johan Friedl. Puiset alttari, alttarikaide, penkit ja virsitaulu on valmistettu lammilaisessa Nybergin puusepänverstaassa. Uusi tapuli rakennettiin kokonaan kivestä ja katto puupaanusta. Uudet kellot saatiin Viipurin Papulan kasarmin kirkosta. Hoilola
Hoilolassa on sekä ortodoksinen että luterilainen kirkko, jotka rakennettiin sotien jälkeen korvaamaan luovutetulle alueelle jääneitä Korpiselän kirkkoja. Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema Hoilolan luterilainen kirkko rakennettiin vuonna 1950 Kirkon Lahja Oy:n, Amerikan luterilaisten kirkkojen ja kirkkohallituksen lahjoittamilla varoilla. Rakennusmestari Uuno Korhosen suunnittelema ja ortodoksisen kirkon jälleenrakennusvaroilla rahoitettu Ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko rakennettiin rukoushuoneeksi vuonna 1959 ja vihittiin kirkoksi vuonna 1993. Molempien kirkkojen yhteydessä on seurakuntasalit. Molemmissa kirkoissa on esineistöä Korpiselän ja muiden luovutettujen alueiden kirkoista. 
Hoilolassa sijaitsee myös vuonna 1985 valmistunut arkkitehti Erkki Helasvuon suunnittelema "Korpiselkätalo", jonka esikuvana on käytetty luovutetulle alueelle jäänyttä Tolvajärven matkailumajaa. Palosaaren kirkko
Kirkon vieressä on seurakuntatalo, jonka on suunnitellut arkkitehti Sulo Kalliokoski vuonna 1968. Kaleva (Viipuri)
Viipurin pääpaloaseman suunnitteli arkkitehti Johan Blomqvist ja se valmistui Kalevan- ja Kullervonkatujen kulmaukseen vuonna 1906. Kolme vuotta myöhemmin otettiin käyttöön Blomqvistin piirtämä Viipurin II:n piirin poliisiasema. Uskonnollisia rakennuksia Kalevassa olivat lääninarkkitehti Heikki Lankisen suunnittelema Suomen Vapaakirkon rukoushuone (1935) ja Viipurin synagoga (1910), jonka alun perin suunnitteli arkkitehti Gerhard Sohlberg. Synagoga toteutettiin kuitenkin lopulta rakennusmestari Viktor Riihelän muokkaamana. Teollisuutta edustivat muun muassa vuonna 1920 rakennettu Valion konttori varastoineen sekä Viipurin Tupakka Oy:n tehdas. Jämsän kirkko
Jämsän kirkko on kivikirkko vuodelta 1929 ja edustaa aikakautensa klassismia. Jämsän ristikirkolla ja sen pohjoispuolella olevalla uusklassillisella kellotapulilla on näyttävä sijainti korkean Kalliomäen kupeessa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Kauno S. Kallio. Maaningan kirkko
Maaningan kirkko on Kuopion Maaningalla sijaitseva Jaakko ja Heikki Kuorikosken vuosina 1826–1845 rakentama puinen tasavartinen ristikirkko, jonka piirustukset laati 1823 valtionarkkitehti Carlo Bassi Intendentinkonttorissa. Kirkossa on seinänkorkuiset kulmaulokkeet, neliömäisestä attikasta kohoaa kulmista viistetty kuputorni. Sakaravarsissa on päätykolmiot, suorakulmaisten ikkunoiden päällä on toinen rivi puolipyöreitä ikkunoita. Sisäkatot ovat laakeat, ristikeskustassa on neljän pilarin kannattama kupu. Kirkon pinta-ala on 985 neliömetriä ja istumapaikkoja siellä on 1 200 hengelle. Kirkkoa on korjattu 1878, 1895, 1902 ja 1937. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" maalasi Ferdinand von Wright, se on jäljennös Berndt Godenhjelmin Kuopion tuomiokirkkoon 1843 maalaamasta alttaritaulusta. Kirkon 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1972. Kirkon yhteydessä on erillinen kolminivelinen kellotapuli. Kirkon kuorissa on Mikael Toppeliuksen maalaukseksi arveltu teos "Kristuksen kaste". Virsitaulun kääntöpuolella on maalaus, jonka aiheena on "Kuningas Daavid". Virsitaulun lahjoitti Jacob Rijf 1806, joten mahdollisesti hän on sen valmistanut ja taustamaalauksenkin tehnyt. Kalliomoskeija
Kalliomoskeija (, "Qubbat As-Sakhrah", , "Kipat Hasela") on Temppelivuorella Jerusalemissa sijaitseva islamilainen moskeija. Paikka on muslimeille tärkeä, koska perinteen mukaan islamin perustaja Muhammad nousi siellä taivaaseen. Moskeija on rakennettu vuosina 687–691. Se on yksi varhaisimmista islamilaisen arkkitehtuurin merkkiteoksista, ja sitä pidetään Jerusalemin helpoimmin tunnettuna maamerkkinä. Iniön kirkko
Kirkon alkuperäisistä piirustuksista puolestaan vastasi Johan Ahlström. Ennen rakennustöiden alkamista niihin teki muutoksia hovi-intendentti, arkkitehti Gustaf af Sillén. Kun kirkko vuonna 1880 paloi, laati arkkitehti C. J. von Heideken piirustukset korjaustöitä varten. Vuosina 1967–1968 kirkossa suoritettiin laajoja uudistamis- ja korjaustöitä, joiden aikana kirkon nykyinen ilme muovautui. Kyösti Kallion puisto
Aleksanterinkadun varteen rakennettiin lääninarkkitehti Mikko Huhtelan suunnittelema Heinätorin seurakuntatalo 1952. Puistoa on kunnostettu vuosina 2007–2009, jolloin korvattiin pölyävät ruhtinaanpoppelit muilla puulajeilla.