Minä vuonna ensimmäinen suomalainen videopeli on julkaistu?
Luettelo suomalaisista videopeleistä
Suomessa on kehitetty videopelejä kaupallisesti vuodesta 1979 lähtien.
Videopelikulttuurin historia Suomessa
Keväällä 1971 Suomessa oli 210 isompaa tietokonetta ja 700–800 minitietokonetta. Yliopisto-opiskelijat suunnittelivat pelejä, mutta ne olivat lähinnä ohjelmointimuistiinpanoja – tietokoneilla pelejä ei päässyt testaamaan, sillä niitä käytettiin lähinnä tieteellisiin laskentatehtäviin. Tilanne ei muuttunut olennaisesti 1980-luvulle tultaessa. Suuri osa ohjelmoiduista peleistä oli versiointeja perinteisistä kortti- ja lautapeleistä. Suomeen tuotiin myös yleensä laitevalmistajien kautta uusia pelejä tietokonejärjestelmien mukana. Yksi suosituimmista peleistä 1970-luvulla oli "Lunar Lander". Suuryrityksille myytiin paljon shakki-peliä. Nuoret tietokoneharrastajat alkoivat myös murtaa pelien yksinkertaisia salauksia ja tulostaa pelikoodeja kokoelmiinsa. Suomen lainsäädäntö ei vielä tuolloin kriminalisoinut digitaalisten pelien kopiointia kotikäyttöön. Stavros Fasoulas
Vuonna 1993 Fasoulas perusti yhdessä Ilari Kuittisen kanssa Terramarque-nimisen pelitalon, joka oli Bloodhousen ohella ensimmäinen suomalainen videopelejä kehittävä yritys. Vuoden 1994 jälkeen Fasoulas jätti pelialan, eikä hänen myöhemmistä vaiheistaan ole tietoa. Suomen videopelialan historia
Suomen videopelialan historia alkaa vuodesta 1979, jolloin julkaistiin ensimmäinen suomalainen videopeli "Chesmac". Harrastustoiminta ja pelien tekeminen alkoi käytännössä 1980-luvun alussa, kun Commodore VIC-20, Commodore 64 ja Amiga saapuivat markkinoille. Alkuvuosina pelinkehitys oli puhtaasti harrastustoimintaa, ja yleensä pelit olivat yhden henkilön kehittämiä koodikokeilujen sivutuotteita. Monella pelikehittäjällä olikin taustaa demoskenestä, jossa luotiin lyhyitä, ei-pelattavia koodaustaitoa esitteleviä demoja. Suomen pelikehitystoiminnalle tärkeä tapahtuma on ollut vuodesta 1992 lähtien järjestetty Assembly, johon suomalaiset pelikehittäjät ja demoskenen harrastajat ovat kokoontuneet. Yritysmuotoinen pelinkehitys alkoi 1990-luvun alussa, kun Stavros Fasoulas ja Ilari Kuittinen perustivat Terramarquen; myöhemmin Bloodhouse ja Terramarque fuusioituivat muodostaen Housemarquen. Supreme Snowboarding
Supreme Snowboarding (myös nimellä Boarder Zone) on suomalaisen Housemarquen kehittämä lumilautailupeli, jonka Infogrames julkaisi Windowsille vuonna 1999. Pelistä tuli ensimmäinen suomalainen yli miljoona kappaletta myynyt videopeli. Peliä myytiin myös Kellog’s-muropakettien kylkiäisenä, mikä nosti myyntimäärän yli 1,5 miljoonaan kappaleeseen. Suomen videopelialan historia
Vuosituhannen vaihteessa perustettuja mobiilipeliyrityksiä olivat myös Mr. Goodliving (1999), Sumea (2000) ja Universomo (2002). Sumea oli perustettu rahoituksen saamisen kannalta huonoon aikaan – juuri IT-kuplan puhjettua. Yritys kehitti pari vuotta Java-pohjaisia pikkupelejä polkuhintaan ja myi kokonaisia pelejä oikeuksien kanssa kilpailijoilleen muutamilla tuhansilla euroilla. Vuonna 2002 julkaistusta "Racing Fever" -ajopelistä tuli menestys, joka vakuutti teleoperaattorit. Värinäytöllisten javapuhelimien määrä kasvoi koko ajan markkinoilla, ja pelit alkoivat näyttää joltain muulta kuin alkeelliset WAP-pelit. Pelien myynti riippui sovelluskauppoja eli portaaleja ylläpitävistä teleoperaattoreista, joista jokaisen kanssa piti tehdä erillinen sopimus – yksin Euroopassa niitä oli lähes sata. Koska päätelaitteiden hajonta oli todella suurta, jokainen peli piti myös kääntää satoja kertoja eri puhelinmalleille ja kielille. Riot Entertainmentilta Mr. Goodlivingiin siirtynyt Markus Pasula kertoo, että parhaimmillaan peli piti kääntää 3 000 eri puhelimelle. Universomo ja Mr. Goodliving käyttivät pelien kääntämiseen erillistä ohjelmistoa, mutta grafiikka piti silti kääntää käsin neljää eri ruuturesoluutiota varten. SMS-TV-peli
Tekstiviesteillä pelattavat televisiopelit ilmestyivät Suomen televisiokanaville 2000-luvun alussa TV-chat-ohjelmien suosion vanavedessä. Suomessa pääasiassa kaupalliset kanavat ovat esittäneet pelejä. Ensimmäinen tekstiviesteillä pelattava televisiopeli oli RedLynxin "Katapultti", joka käynnistyi SubTV:llä helmikuussa 2002. Videopelikulttuurin historia Suomessa
Kotimaisessa lehdistössä peliala ei saanut laajempaa huomiota vasta kuin lähestyessä 2000-luvun taitetta, kun Remedy julkaisi "Max Payne" -pelinsä. Remedynkin perustajilla oli tausta demoskenestä. Vuoden 1997 lopussa "Helsingin Sanomatkin" uutisoi, kuinka peliala oli muuttunut ”nörttien puuhastelusta” vakavasti otettavaksi teollisuuden alaksi. Saarikosken ja Suomisen mukaan muuttunut asenne mediassa liittyi paitsi IT-huuman nousuun myös pelikokemusta saaneiden toimittajien esiinmarssiin lehdistössä. "Max Paynen" pitkittynyt kehitysprosessi kasvatti hypeä peliä kohtaan ja auttoi vakiinnuttamaan sille fanikunnan. Julkaisussa kansainvälisesti hyviä arvioita saanutta peliä pidettiin kotimaisen peliteollisuuden virstanpylväänä. Suomen videopeliala
Suomen videopelialan historia alkaa vuodesta 1979, jolloin julkaistiin ensimmäinen suomalainen videopeli "Chesmac". Ensimmäinen kansainväliseen levitykseen päässyt peli julkaistiin vuonna 1986 ja ensimmäiset yritykset perustettiin 1990-luvulla. 1990–2000-luvun vaihteen IT-kuplan aikana perustettiin paljon mobiilipelitaloja. Kuplan puhjettua Nokia ylläpiti suomalaista pelialaa vuonna 2003 julkaistulla N-Gage-pelilaitteella. Digitaalinen jakelu muodostui 2000-luvun lopulla suomalaisen pelialan kasvun pohjaksi. Startup-yrityksiä alettiin perustaa toden teolla vuonna 2011, kun kehittämisestä ja julkaisusta oli tullut pienillekin toimijoille helpompaa. Vuosina 2011–2014 perustettiin yhteensä 179 uutta pelitaloa. Vuonna 2015 suomalaiset peliyritykset julkaisivat yhteensä 145 peliä. Pelialan liikevaihto oli 1,8 miljardia vuonna 2014. Mario Bros.
Mario Bros. () on Nintendon kehittämä ja alun perin 1983 julkaisema kolikkopeli. Peli on julkaistu myös eräille kotitietokoneille ja pelikonsoleille kuten Nintendon omalle Nintendo Entertainment System -konsolille. Peli on julkaistu myös eräänlaisena varhaisena minipelinä "Super Mario Bros. 3":ssa. Kyseessä oli ensimmäinen Mario-peli, jossa Marion nimi esiintyi (tätä aiemmin viiksekäs hahmo oli tunnettu nimellä "Jumpman"). Tämän lisäksi peli esitteli Marion veljen, Luigin, ensimmäistä kertaa. Kyseessä on myös klassisen Mario-vihollisen, Koopa Troopa -kilpikonnan ensiesiintyminen. Sonic the Hedgehog (videopeli)
Sonic the Hedgehog on Sonic Teamin kehittämä tasohyppelypeli, joka on julkaistu vuonna Sega Mega Drivelle. Se on ensimmäinen peli samannimisessä pelisarjassa. Peli julkaistiin Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa vuoden 1991 kesäkuussa ja Japanissa saman vuoden heinäkuussa. Peli sai loistavan vastaanoton ja syrjäytti nopeasti aikaisemmin Mega Driven pakettipelinä olleen "Altered Beastin" tullen nopeasti yhdeksi Mega Driven ja Segan myydyimmistä peleistä. Pelin suosio edesauttoi myös suuresti 8-bittisten pelikonsolien lopullisessa syrjäyttämisessä markkinoilta. Verkkopeli
Verkkopeli tarkoittaa nykyisin internetin välityksellä pelattavaa videopeliä. Verkkopelejä voi pelata yksin tai muiden kanssa moninpelinä. Verkkopelien historia voidaan jäljittää suurtietokoneille kehitettyihin MUD-peleihin. Ennen internet-yhteyksien yleistymistä verkkopelit olivat usein vain lähiverkossa (LAN) pelattavia. Ensimmäisiin verkotettuihin videopeleihin lukeutuu "Maze War" (1974). Suomen videopelialan historia
Ensimmäinen suomalainen videopeli, Raimo Suonion ohjelmoima "Chesmac", oli julkaistu jo vuonna 1979 Telmacille. Isommassa mittakaavassa pelejä alettiin julkaista vuonna 1984, kun Amer-Tupakan alaisuudessa toiminut AmerSoft julkaisi Simo Ojaniemen Commoderen eri laitteille kehittämät neljä peliä: "Mehulinjan", "Myyräjahdin", "Herkkusuun" ja "Raharuhtinaan". Pelit olivat suomenkielisiä, eikä niitä oltu suunnattu kansainvälisille markkinoille. Amersoft julkaisi myös ensimmäisen suomalaisen lisenssipelin, Pasi Hytösen kehittämän "Uuno Turhapuro Muuttaa Maalle" -pelin vuonna 1986. Se oli ensimmäinen kaupallinen menestyspeli Suomessa, ja edelleen myös ainoa suomalaisesta elokuvasta tehty lisenssipeli. AmerSoftin lisäksi pelejä julkaisivat TrioSoft ja Teknopiste, jotka myivät pelejä lähinnä postimyyntinä. Commodore 64:n lisäksi pelejä julkaistiin ZX Spectrumille, Spectravideon tietokoneille ja MSX:lle. Spectravideon koneita Suomeen tuonut Teknopiste julkaisi Spectravideon pelit kaseteilla, joiden kääntöpuolella oli myös pelien käännös MSX:lle. Julkaisutoimintaan lähtivät myös Weilin-Göös, joka julkaisi Commodore 64:lle "Tietomestari"-visailupelin, ja Alko, joka julkaisi 1980-luvun lopulla oppilaitoksille suunnatun alkoholivalistuspelin nimeltä "Hup-peli".
Tärkeä rooli Suomen videopelialan alkuvaiheissa oli videopelejä maahantuoneella Toptronicsilla, jonka Petri Lehmuskoski perusti vuonna 1983. Toptronics toimitti myös testipelejä "MikroBitille" ja myöhemmin sen sisarlehdelle "C=lehdelle", jotka Tuija Lindénin mukaan tuskin olisivat muuten saaneet arvosteluja tehtyä. Suomen pelilehdistöllä oli merkittävä rooli alan yhteisöllisyyden kasvattajana, koska "MikroBitti" oli ainoa keino saada oma pelinsä julkiseen levitykseen. Niko Nirvi muun muassa piti lehdessä kuukausittaista peliuutuudet-palstaa, jolla oli usein mainintoja kotimaisista peleistä ja peliprojekteista. Pelibisnes ei kuitenkaan ollut Commodore 64:n suosiosta huolimatta erityisen kannattavaa. Pelit toimitettiin kaseteilla, joten niiden kopiointi oli helppoa. Lisäksi painosmäärät olivat pieniä ja pelintekijät saivat palkaksi pikkurahaa. Suomalaiset pelit eivät myöskään pärjänneet laadussa ulkomaisille – moni julkaisija ajautuikin konkurssiin. Vuoden 1989 jälkeen pelejä tehtiin enää harvakseltaan, ja julkaisutoimintakin lamaantui 1990-luvun alussa pankkikriisin myötä. Max Payne
"Max Payne" oli 2000-luvun alussa Suomen isoin pelialan menestys ja se sai kansainvälisesti hyviä arvioita. Peliä pidettiin kotimaisen peliteollisuuden virstanpylväänä. "Max Paynen" pitkittynyt kehitysprosessi kasvatti innostusta peliä kohtaan ja auttoi vakiinnuttamaan sille fanikunnan. Peliä kohtaan osoitettiin jo ennen sen julkaisua huomioita suomalaisessa mediassa, mikä osin johtui yleisestä kiinnostuksesta uusmediateollisuuteen. Vuoden 1997 lopussa "Helsingin Sanomatkin" uutisoi, kuinka peliala oli muuttunut ”nörttien puuhastelusta” vakavasti otettavaksi teollisuuden alaksi. Suomen videopeliala
1990–2000-luvun vaihteen IT-kuplan aikana perustettiin paljon mobiilipelitaloja. Kuplan puhjettua Nokia ylläpiti suomalaista pelialaa N-Gage-pelilaitteellaan, joka julkaistiin 2003. Digitaalinen jakelu muodostui 2000-luvun lopulla suomalaisen pelialan kasvun pohjaksi, mistä esimerkkinä on vuonna 2009 julkaistun "Angry Birdsin" ja siitä kasvaneen brändin menestys. Startup-yrityksiä alettiin perustaa toden teolla vuonna 2011, kun kehittämisestä ja julkaisusta oli tullut pienemmillekin toimijoille helpompaa. Vuosina 2011–2014 perustettiin yhteensä 179 uutta pelitaloa; helmikuussa 2015 69 prosenttia Suomen pelitaloista oli alle viisi vuotta vanhoja. 2010-luvulla ilmaiseksi pelattavat pelit ovat muodostuneet tärkeäksi tulonlähteeksi; tästä esimerkkinä Supercellin "Clash of Clans" ja "Hay Day". Ominaista pelialalle ovat myös ”toisen kierroksen start-upit”, joita perustavat pelialan kokeneet toimijat. Videopelikulttuurin historia Suomessa
Mikrotietokoneelle tehty peli oli osoitu ohjelmoijan kyvystä optimoida koodia. Demoilla pyrittiin saamaan kone tekemään jotain sellaista, mihin sen ei uskottu kykenevän. Useiden tutkimusten mukaan demoskene oli merkittävä roolissa suomalaisen peliteollisuuden synnyn taustalla. Multimediaohjelmoinnista alettiin julkaista lehdistössä pitkiä artikkeleita, ja osa niiden kirjoittajista oli kansainvälisesti tunnettuja pelisuunnittelijoita. Heistä merkittävimmät olivat Stavros Fasoulas, jonka "Sanxion"-pelin julkaistiin 1986, ja Jukka Tapanimäki, jonka "Netherworld" julkaistiin 1988. Nuorten koodaajien kansainvälinen menestys innosti muita harrastajia kokeilemaan omien pelien kehitystä. Luettelo suomalaisista shareware- ja freewarepeleistä
Suomalaisten shareware-pelien kulta-aikaa oli 1990-luku, jolloin kaupallinen julkaisutoiminta oli lama-ajan takia vähäistä. Yksityisyrittäjät toivat pelinsä markkinoille itse sharewarena. Julkaisumallin ideana oli jaella pelistä ilmaiseksi pelattavaa mutta rajoitettua versiota, jonka saattoi maksamalla päivittää kokoversioon. Maksuohjeet oli kirjattu yleensä pelin readme-tiedostoon; maksusuorituksen jälkeen levyke tuli postissa kotiin. Jakeluun olisi voinut käyttää myös BBS-purkkeja, mutta suomalaiset toimittivat pelit pääasiassa kirjekuorissa. Yksi suosituimmista lajityypeistä oli luolalentely. Sittemmin moni shareware-peli on julkaistu ilmaisjakeluna. Stardust (videopeli)
Stardust on suomalaisen Bloodhouse-pelitalon kehittämä shoot 'em up -videopeli, joka julkaistiin Amigalle vuonna 1993. Peli on "Asteroids"-klooni moderneilla muutoksilla, joita ovat muun muassa power-up-voimat, aluksen käyttämät suojakilvet, teknomusiikkiraita ja värien elävä käyttö. Suomen videopeliala
Tunnetuimpia yrityksiä ovat Supercell, Rovio, Remedy Entertainment, Bugbear Entertainment, Sulake, RedLynx, Frozenbyte ja Housemarque. Tärkeimpiä videopelejä ovat Remedyn kehittämä "Max Payne", Bugbear Entertainmentin kehittämä "Rally Trophy", Bloodhousen kehittämä "Stardust," Supercellin kehittämä "Clash of Clans", sekä "Clash Royale" ja Rovion kehittämä "Angry Birds". Yritysten lisäksi Suomessa on paljon pelikehitysharrastajia. Videopeli
Videopeli on elektroninen peli, jonka pelaamiseen tarvitaan käyttöliittymä ja näyttölaite. Käyttöliittymän kanssa vuorovaikuttaminen tuottaa välittömän visuaalisen palautteen näyttölaitteen ruudulle. Alkujaan termi ”video” viittasi bittikarttagrafiikalla toteutettuihin tietokonepeleihin (erotuksena vektorigrafiikalla toteutetuista peleistä), mutta nykyään sillä tarkoitetaan pelejä, joiden pelaamiseen tarvitaan näyttölaitetta. Termi ”tietokonepeli” on tarkempi ilmaisu, sillä useimmat pelit vaativat toimiakseen mikroprosessoria, eivätkä kaikki pelit vaadi näyttölaitetta. Käytössä termillä viitataan yleensä henkilökohtaiselle tietokoneelle julkaistuihin videopeleihin. Suomalaisessa pelitutkimuksessa videopelit katsotaan kuuluviksi digitaalisiin peleihin. Aapeli (peli)
Aapeli oli vuonna 1955 rakennettu pelilaite, joka oli luultavasti ensimmäinen suomalainen digitaalinen pelilaite. Sillä pelattiin yksinkertaista Nim-peliä, jonka strategia on määrätty yksiselitteisesti. Laite rakennettiin Rolf Nevanlinnalle 60-vuotislahjaksi, ja se oli myöhemmin esillä elektroniikka- tai radioalan messuilla. Pelilaitteen käyttöliittymänä oli kytkimet ja merkkivalot. Laitetta kutsuttiin alkuun Nim-peliksi, mutta se sai myöhemmin nimekseen Aapeli. Frozenbyte
Lauri Hyvärinen ja Juha Hiekkamäki perustivat Frozenbyten vuonna 2001 päästyään asepalveluksesta. Yritys toimi aluksi vapaaehtoistyöllä. Toiminnan muuttuessa hiljalleen ammattimaisemmaksi yritys sai paikan yrityshautomosta vuonna 2004. Ensimmäinen videopeli, "Shadowgrounds", julkaistiin vuonna 2005 henkilökohtaisille tietokoneille – kaksi vuotta aikataulusta myöhässä. "Shadowgroundsin" jälkeen Frozenbyte alkoi suunnitella isoa projektia, joka kuitenkin keskeytettiin rahoituksen puutteessa 2008. Myöhemmin Frozenbyte julkisti "Jack Claw" -nimisen projektin lähdekoodin yhteisön käyttöön. "Jack Claw'n" suunnittelun yhteydessä Frozenbyte kehitti "Shadowgroundsille" spin-off-pelin "Shadowgrounds Survivor", joka julkaistiin 2007. Game &amp; Watch
Game & Watch -nimellä myydyt LCD- eli elektroniikkapelit olivat Nintendon ensimmäisiä videopelejä. Game & Watch -pelit olivat varsin suosittuja 1980-luvun alussa ja niitä valmistettiin vuosina 1980–1991. Nimensä pelit saivat siitä, että samoissa kuorissa oli sekä peli että herätystoiminnolla varustettu digitaalikello. Videopelikulttuuri Suomessa
Videopelikulttuuri Suomessa on digitaalisten pelien alakulttuuri, joka on kehittynyt videopelien ympärille 1900-luvun viimeisen kolmanneksen aikana. Se on osa laajempaa populaarikulttuuria, mediakulttuuria ja nykyisin myös internetkulttuuria. Suomalaisista 52,5 prosenttia pelaa digitaalisia pelejä aktiivisesti. Rahapeliautomaatti
Ensimmäiset klassisen rahapeliautomaatin, ns. yksikätisen rosvon, mallit kehitettiin Kaliforniassa 1890-luvun lopulla. Varsinaisen yksikätisen keksijänä pidetään Charles Fey -nimistä keksijää, joka rakensi ensimmäisen modernin rahapeliautomaatin, jossa kolme rullaa lähtee pyörimään kahvasta vetämällä.
Suomessa Veikkaus (ennen vuotta 2017 Raha-automaattiyhdistys) omistaa monopolin rahapelitoimintaan. Suomessa tunnettuja entisen RAY:n pelejä ovat esimerkiksi Pokeri ja Keno. Laitteet antavat rahaa siten, että ne palauttavat pitkällä aikavälillä nähtynä aina jonkin tietyn prosentin syötetystä rahasta takaisin. Internetissä toimivat nettikasinot tarjoavat myös rahapeliautomaattien kaltaisia pelejä. Näitä pelejä voi nykyään pelata myös älypuhelimella tai tablettilaitteella. Usein näiden nettikasinojen pelien palautusprosentti on parempi kuin Veikkauksen tarjoamilla peleillä. Videopelien historia
Ensimmäisen sukupolven konsoleita määrittelee yksi peli: Nolan Bushnellin perustaman Atari-yhtiön kehittämä "Pong", äärimmäisen yksinkertainen ”videopöytätennis”, joka synnytti valtavan jäljittelijöiden joukon. Ensimmäisen sukupolven konsoleista tuli ”Pong-koneiden” aikakausi: konsolit eivät sisältäneet kuin muutaman, sisäänrakennetun pelin, joista useimmat olivat erilaisia "Pong"-muunnelmia. Epäinnovatiivisten, samankaltaisten laitteiden ylituotanto johti lopulta historian ensimmäiseen videopelilamaan vuonna 1977, jonka katsotaan lopettaneen moduulittomien konsoleiden aikakauden. Käsikonsoli
Elektroniikkapelit, ensimmäisinä ja tunnetuimpina Nintendon "Game & Watch" -pelit 1970-luvun lopulta alkaen. Elektroniikkapeleissä koko laite nestekidenäytön rakennetta myöten on suunniteltu pelkästään yhtä peliä varten. Pong
Pong on yksi ensimmäisistä kaupallisista videopeleistä. Pelin kehitti ja julkaisi Atari vuonna 1972. Kyseessä on videonäytöllä pelattava pöytätenniksen tapainen kaksinpeli, jossa ruudun vasemmassa ja oikeassa laidassa ovat suorakaiteen muotoiset mailat, joilla kimmotellaan neliön muotoista ”palloa”. Peli saavutti suuren suosion, ja Atari myi kaikkiaan 19 000 Pong-peliautomaattia. Alkuperäinen laite ei ollut kotikäyttöön tarkoitettu, vaan maksullinen kolikkopeliautomaatti. Pako (videopeli)
Pako – Car Chase Simulator on suomalaisen Tree Men Gamesin kehittämä autoaiheinen videopeli. Pako julkaistiin ensimmäisenä Windows Phonelle toukokuussa 2014 ja myöhemmin samana vuonna myös iOSille ja Androidille. Videopeli
1970-luvun alkupuolella julkaistiin monia erilaisia kolikkopelejä ja televisiopelejä, mutta ne eivät vielä sisältäneet varsinaista tietotekniikkaa, vaan toteuttivat pelilogiikan yksinkertaisemmalla elektroniikalla. Mikroprosessorin käyttö mahdollisti kuitenkin monipuolisempien pelien teon vähemmällä vaivalla, ja vuonna 1975 julkaistiinkin ensimmäinen mikrosuoritinpohjainen videopeliautomaatti, "Gun Fight". Tietotekniikka tuli parin vuoden sisällä myös pelikonsoleihin (Fairchild VES ja Atari 2600). Videopelikulttuuri
Ensimmäinen kaupalliseen tarkoitukseen luotu pelikonsoli on Magnavox Odyssey vuodelta 1972 (myyntiluku 330 000 kappaletta)
. Pelikonsolisukupolvia on nähty tämän jälkeen useita. Suuren suosion saavutti esimerkiksi 1985 ilmestynyt Nintendo Entertainment System -pelikonsoli, joka myi 60 miljoonaa kappaletta elvyttäen romahtaneen peliteollisuuden.
Nykyään suosituimmat pelikonsolit ovat PlayStation 4, Nintendo Switch ja Xbox One. Myyntiluvut yhteensä lähenevät jo 190 miljoonaa kappaletta maailmanlaajuisesti, mikä kertoo konsolipelaamisen suosion valtavasta kasvusta vajaassa neljässä vuosikymmenessä. Erillisenä konsolityyppinä pidetyt käsikonsolit esitellään markkinaosuuksissa erillään perinteisistä konsoleista, ja niitä on myyty maailmanlaajuisesti perinteisiä konsoleita enemmän. Suomen videopeliala
Tampereen yliopisto aloitti pelitutkimuksen opettamisen vuonna 2002, jolloin perustettiin Game Research Lab ja pelit sisällytettiin hypermedian oppiaineeseen. Vuonna 2015 internet- ja pelitutkimuksen opintosuunta on osa informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median tutkimusohjelmaa, ja siihen sisältyy myös kansainvälinen maisteriohjelma. Myös Aalto-yliopisto sekä Jyväskylän ja Itä-Suomen yliopistot tarjoavat pelialan koulutusta. Electra (lautapeli)
Electra on noin vuonna 1920 valmistettu paristoilla toimiva sähkökäyttöinen visailupeli. Peli sai alkunsa Sala Gamesin julkaisemana Saksassa. Se on yksi ensimmäisistä kaupallisesti tuotetuista elektronisista arvailupeleistä. Pelissä on tarkoitus yhdistää johtimien avulla oikea kysymys ja vastaus toisiinsa. Videopelikulttuurin historia Suomessa
Suomessa koettiin 1985 ensimmäinen videopelin aiheuttama poliittinen kohu. "MikroBitti" oli julkaissut arvion "Raid Over Moscow" -pelistä, jossa pelaaja hyökkää Neuvostoliittoon lentokoneella. Peliä käsiteltiin "A-studiossa", ja Ensio Laine teki tapauksesta eduskuntakyselyn. Vaikka myöhemmin julki tulleista dokumenteista käy ilmi, että Neuvostoliitto vaati pelin myynnin estämistä, vanhentunut lainsäädäntö esti pelin vetämisen pois markkinoilta. Videopelikulttuuri
Mobiilipelillä tarkoitetaan videopeliä, jonka alustana toimii matkapuhelin tai kämmenmikro. Mobiilipelien aikakausi on vielä kohtuullisen nuori - ensimmäinen matkapuhelimella pelattava peli on 1997 ilmestynyt Snake-matopeli Nokian 6110 -matkapuhelimeen. Nykyään mobiilipelaaminen on verkottuneisuutensa ja sosiaalisuutensa ansiosta vakaammalla pohjalla. Mobiilipelaamisen suosio on kasvanut, kun Applen iPhonen kaltaisia yhtenäisiä alustoja mobiilipeleille on ilmestynyt 
. Osoituksena tästä on suomalainen "Angry Birds" -mobiilipeli, jota on myyty 6,5 miljoonaa kopiota.
Osalle alustoista peli on mainosrahoitteinen ja siten ilmaiseksi ladattava, ja loppuvuodesta 2010 peli saavuttikin 50 miljoonan latauksen rajan. Scarface – arpinaama
Ensimmäinen elokuvasta tehty videopeli, "", julkaistiin syyskuussa ja lokakuussa 2006. Sen tuotti Radical Entertainment ja julkaisi Vivendi Universal Games. Pelissä Tony ei kuollut hyökkäyksessä kartanolleen ja pelaajan tehtävänä on palauttaa menetetty valta sekä kostaa. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille, PlayStation 2:lle, Xboxille ja Wiille. Pakohuonepeli
Tiettävästi ensimmäinen pakohuonepeli luotiin vuonna 2007 Japanissa, josta se levisi muihin Aasian maihin. Vuonna 2012 peli tuotiin Yhdysvaltoihin. Suomessa ensimmäiset pakohuonepelit perustettiin vuonna 2014 Helsinkiin, Turkuun ja Tampereelle. Helmikuussa 2018 Suomessa oli ainakin 68 pakohuoneyritystä. Suomen videopelialan historia
Nokia yritti uudestaan mobiilipelimarkkinoille luomalla vuonna 2008 oman kauppapaikan digitaalisesti jaeltaville peleille. Vaikutteita otettiin paitsi AppStoresta myös Xbox Live Arcadesta – N-Gage 2.0 oli N-sarjan ja Series 60 -sarjan puhelimiin ladattava sovellus. Julkaisuhetkellä palvelussa ei ollut tarjolla verkossa pelattavia moninpelejä, eikä verkkopelaamista myöskään saatu ikinä toimimaan mainospuheiden mukaisesti. Sovelluksen ongelmaksi muodostui kuitenkin pelien ohjaustapa. Vaikka uudet matkapuhelimet pystyivät näyttävään grafiikkaan ja suorituskykyyn, Symbian-puhelinten painikkeet olivat nopeatempoisille peleille huonot. Samaan aikaan Apple luotti yhteen kosketusnäytölliseen puhelinmalliin. Uuden sukupolven N-Gage kaatui sekin alhaisiin myyntimääriin. Pelien hinnat liikkuivat 5–10 euron välillä, kun App Storessa pelejä saattoi ladata alle eurolla; pelien määrä jäi myös alhaiseksi, sillä vain 49 peliä julkaistiin.
Relude-nimisenä vuonna 2003 perustettu Rovio Entertainment päätti keskittyä iPhone-pelien tekemiseen vuoden 2009 aikana. Alkuvuoteen mennessä kaksitoistahenkinen pelitalo oli tehnyt yhteensä 51 mobiilipeliä, joista suurin osa oli javapelejä. Koska App Storessa oli niin paljon sovelluksia, Rovio tarvitsi erottuakseen erityisen hyvä pelin. Jaakko Iisalo alkoi konseptoida peliä, ja keväällä 2009 hänellä oli kymmenen erilaista ideaa esiteltäväksi. Hänen hahmoideansa pyöreistä linnuista valittiin jatkokehitykseen. "Angry Birds" laitettiin App Storeen joulukuussa 2009, ja viiden kuukauden päästä se oli palvelun ladatuin sovellus Yhdysvalloissa. Peli pysyi melkein kaksi vuotta listan kärjessä tai sen tuntumassa, ollen vielä vuoden päästä julkaisustaan listan ykkönen. Lyhyessä ajassa sadat miljoonat ihmiset olivat ladanneet pelin. Supercell puolestaan julkaisi vuonna 2011 kaksi Facebook-peliä, mutta ne eivät saaneet tarpeeksi suurta suosiota, joten yritys päätti keskittyä Rovion tavoin tabletteihin ja mobiilipeleihin. Suomen videopelialan historia
Tunnetuimpia ja tärkeimpiä suomalaisia videopelejä ovat Remedy Entertainmentin kehittämä "Max Payne", Bugbear Entertainmentin kehittämä "Rally Trophy", Bloodhousen kehittämä "Stardust" ja Rovio Entertainmentin kehittämä "Angry Birds". Videopelikulttuuri
Tietokonepeli tässä artikkelissa terminä viittaa videopeliin, jota pelataan henkilökohtaista tietokonetta, PC:tä, alustana käyttäen. Tietokoneelle ensimmäisenä reaaliaikaista videografiikkaa käyttävän pelin, Spacewarin, kehittivät MIT:n oppilaat 1962. Spacewarin kaltaisista hyvin yksinkertaisista peleistä ja peligrafiikoista on laitteistojen ja peliteollisuuden kehityksen myötä nykyisin siirrytty erittäin näyttävien ja monipuolisten pelien äärelle. Suomi 1950-luvulla
Vuonna 1950 Helsinkiin avattiin Suomen ensimmäinen huvipuisto, Linnanmäki. Kari Mannerlan laatima lautapeliklassikko Afrikan tähti julkaistiin vuonna 1951. Remedy Entertainment
Vuonna 2001 julkaistusta "Max Paynesta" tuli aikakautensa suosituin suomalainen peli, ja kanssa se on myynyt yhteensä noin kahdeksan miljoonaa kappaletta. Remedyllä oli pelin suhteen korkeat tavoitteet, minkä vuoksi kehitysaikataulukin venähti – 4,5-vuotisen hankkeen aikana kehittäminen piti aloittaa monta kertaa alusta, sillä tekniikka kehittyi tekemisen aikana. Peli tuli erityisesti tunnetuksi aikaa hidastavasta ”Bullet time” -efektistä, joka teki pelistä toimintaelokuvamaisen. "Max Payne" sai hyviä arvosteluja ja palkittiin monessa yhteydessä vuoden parhaana toimintapelinä. Vuonna 2002 Remedy myi "Max Paynen" oikeudet 10 miljoonalla dollarilla ja satoja tuhansia osakkeita vastaan Take-Two Interactivelle. Jatko-osa "The Fall of Max Payne" julkaistiin vuonna 2003. "Max Paynesta" tuli myös ensimmäinen suomalainen peli, josta on tehty Hollywood-elokuva. Rockstar jatkoi pelisarjan kehittämistä omillaan ja julkaisi vuonna 2012 "Max Payne 3:n". Videopelien historia
1950-luvulla kehitettiin ensimmäiset tietokonepelit, jotka liittyivät tieteelliseen tutkimukseen. Ensimmäiset pelit olivat pääosin ristinollan ja shakin kaltaisia pelejä. Esimerkiksi Konrad Zuse kirjoitti jo 1940-luvulla kehittämällään Plankalkül-ohjelmointikielellä algoritmeja shakin pelaamiseen, vaikka itse ohjelmointikielelle ei ollut toteutusta. Ohjelmat olivat mielenkiintoisia paitsi ohjelmointikielten, algoritmien ja tekoälytutkimuksen, myös tietokoneen interaktiivisen käytön kannalta. Vuonna 1958 William Higinbotham kehitti laitteen, jolla kaksi pelaajaa pystyi oskilloskoopin avulla pelaamaan yksinkertaista tenniksen tapaista peliä. Tällä pelillä ei ollut kuitenkaan yhteyttä myöhempään "Pongiin", joka oli toinen tenniksestä inspiraationsa saanut peli. Spacewar
Spacewar oli varhainen tietokonepeli ja yksi ensimmäisistä reaaliaikaisista videopeleistä. Pelin kehittivät Wayne Wiitanen, J. Martin Graezt ja Stephen R. Russell vuonna 1961 ja he toteuttivat sen Digital Equipment Corporationin PDP-1-tietokoneelle. Valmis peli esiteltiin MIT:n vuosittaisessa Science Open House -tapahtumassa toukokuussa 1962. Videopelien historia
Vuonna 1962 MIT:n opiskelijat kehittivät PDP-1-tietokoneelle ensimmäisen reaaliaikaisen videografiikkaa käyttävän tietokonepelin nimeltään "Spacewar". Siinä pelaajan ideana oli tuhota toisen pelaajan alus putoamatta itse aurinkoon. Plus One Dreams
Plus One Dreams omistaa kolme pelisivustoa. Kolikkopelit.com-sivuston Vares-peli on Suomen ensimmäinen elokuvasankariin perustuva rahapeli. Sivustolta löytyvät myös yrityksen omat versiot Veikkauksen ja Raha-automaattiyhdistyksen tunnetuksi tekemistä peleistä Hedelmäpeli, Joker Poker, Ruletti, Keno, Black Jack ja raaputusarvat. Sivusto on yksi Pohjoismaiden nopeimmin kasvavista online-kasinoista ja suomalaisten suosituimpia pelisivustoja. Kolikkopelit.com:lla on yli 200 000 rekisteröitynyttä pelaajaa. Videopelikulttuurin historia Suomessa
1980-luvun alussa markkinoille tulivat ensimmäiset massatuotetut mikrotietokoneet, joita alettiin kutsua kotitietokoneiksi erotukseksi ammattilaiskäyttöön tarkoitetuista tietokoneista. Tietokoneharrastus koki Saarikosken ja Suomisen mukaan ”voimakkaan sosiaalisen ja kulttuurisen murroksen”. Suurin osa harrastajista oli miehiä ja poikia. Merkittävimmät koneet olivat Commodore Vic-20 (1982), Sinclair Spectrum (1982) ja Commodore 64 (1983), joiden suosio perustui tietokonepeleihin. Näistä laitteista Suomen tietokonepelikulttuurin synnyn kannalta tärkeimmäksi voi nostaa Commodore 64:n. Vuoden 1984 jälkeen markkinat tulvivat tietokonepeleistä, ja PCI-Data markkinoi Commodore 64:ää voimakkaasti. Vuosina 1986 ja 1987 laitteella oli joidenkin arvioiden mukaan 75 prosenttia markkinoista hallussaan. Kansainvälisessä vertailussa Suomi oli 1980-luvulla varsin tietokonepelivaltainen maa. Vuonna 1983 videopeliteollisuus romahti maailmalla ja myös Suomen maahantuonti kuihtui. Videopelikonsolit alkoivat nousta suosioon vasta 1990-luvun lopulla. Videopelimusiikki
Ensimmäiset kaupallisesti tuotetut videopelit eivät sisältäneet juurikaan musiikkia. Ensimmäisenä jatkuvaa taustamusiikkia sisältäneenä pelinä pidetään "Space Invaders" kolikkopeliä. Nim
Nimistä tehtiin digitaalisia versioita jo varhain, ja Suomen Akatemian Matematiikkakomitean työryhmän 1950-luvulla kehittämä pelikone, joka annettiin 60-vuotislahjaksi Rolf Nevanlinnalle, oli mahdollisesti Suomen ensimmäinen digitaalinen peli. Se tunnetaan nimellä Aapeli. Videopelien historia
Vuoden 1977 videopelilaman seurauksena videopelimarkkinoille jäi ainoastaan kaksi vakiintunutta toimijaa: Atari ja Magnavox. Näistä Atari nousi seuraavan sukupolven dominoivaksi voimaksi: vuonna 1977 julkaistu Atari 2600 on yksi suvereeneimmista videopelimarkkinoita hallinneista konsoleista koskaan. Erityisesti kyseiselle konsolille julkaistu "Space Invaders" oli avainasemassa lopettamassa vuoden 1977 videopelilamaa ja aloittamassa uutta aikakautta videopelaamisessa. Atari 2600:ssa siirryttiin vallankumouksellisesti mikroprosessorin käyttöön, joka mahdollisti pelien tallentamisen ROM-moduuleille sen sijaan, että ne olisi täytynyt rakentaa erikseen laitteistotasolla aiempien "Pong"-koneiden tapaan. Tämä avasi tien myös ulkopuolisille pelien kehittäjille ja pelien irtomyynnille, jonka vuoksi Atari 2600 on toisinaan pidetty nykyisten pelikonsolien todellisena edeltäjänä. Suorittimen käyttö mahdollisti myös aiempaa monipuolisemmat pelit, joista merkittävimpiä olivat muun muassa "Pitfall", "Yars’ Revenge" ja erilaiset urheilupelit. Luettelo suomalaisista videopeleistä
Ellei toisin mainita, pelien tiedot ovat peräisin "Sinivalkoisesta pelikirjasta". Shareware- ja freeware-pelit on listattu erilliseen luetteloon, ellei niitä ole julkaistu myöhemmin uudestaan kaupallisesti. Housemarque
Seuraavaksi Housemarque kehitti "The Reap" -avaruusräiskinnän, joka oli saanut vaikutteita Segan julkaisemasta "Zaxxonista". Näiden kolikkopeleistä ammentavien räiskintöjen jälkeen pelitalo kehitti todellisen läpimurtonsa, lumilautailupeli "Supreme Snowboardingin". Ranskalainen Infogrames tarttui Housemarquen lumilautailupelikonseptiin, ja vuonna 1999 julkaistusta pelistä tuli ensimmäinen yli miljoona kappaletta myynyt suomalainen videopeli. Kaksi vuotta myöhemmin Housemarquelta julkaistiin "Transworld Snowboarding" Xboxille. Pelin julkaisija Atari oli hankkinut lisenssit huippulaskijoiden nimien käyttöön ja pelin musiikkina oli muun muassa Apulannan englanninkielisiä kappaleita. Strategiapeli
Ensimmäiset tietokoneille ja pelikonsoleille julkaistut strategiapelit perustuivat klassisiin lautapeleihin kuten shakki ja go. Ensimmäisenä konsoleille julkaistuna strategiapelinä pidetään Magnavox Odysseylle julkaistua Risk-tyylistä peliä "Invasion" (1972). Suomen videopelialan historia
Mobiilipeleistä ei tullut vielä sellaista rahasampoa, joksi vuonna 2001 julkaistu "Max Payne" osoittautui. Remedyn pelistä tuli aikakautensa suosituin suomalainen peli, ja jatko-osansa kanssa se on myynyt yhteensä noin kahdeksan miljoonaa kappaletta. Remedyllä oli pelin suhteen korkeat tavoitteet, minkä vuoksi kehitysaikataulukin venähti – 4,5-vuotisen hankkeen aikana kehittäminen piti aloittaa monta kertaa alusta, sillä tekniikka kehittyi tekemisen aikana. Peli tuli erityisesti tunnetuksi toimintaelokuvamaisesta, aikaa hidastavasta ”Bullet time” -efektistä. "Max Payne" sai hyviä arvosteluja ja palkittiin monessa yhteydessä vuoden parhaana toimintapelinä. Remedy myi sarjan oikeudet Take-Two Interactivelle 10 miljoonalla dollarilla ja satoja tuhansia osakkeita vastaan vuonna 2002. Seuraavana vuonna julkaistiin Remedyn kehittämä jatko-osa "". "Max Paynesta" tuli myös ensimmäinen suomalainen viihdebrändi, josta on tehty Hollywood-elokuva. Rockstar Games jatkoi pelisarjan kehittämistä omillaan ja julkaisi "Max Payne 3:n" vuonna 2012. Videopelikulttuurin historia Suomessa
ESKO-matematiikkakonetta kehittäneet diplomi-insinööri Hans Andersin kollegoineen rakensi vuonna 1955 Nim-pelikoneen, joka oli lahja Rolf Nevanlinnalle hänen 60-vuotissyntymäpäivänään. Nevanlinna ei laitetta juuri käyttänyt, mutta sitä esiteltiin 1960-luvulla muun muassa Kaapelitehtaalla eletroniikka- ja radioalan messuilla Aapeli-nimellä. Aapeli oli ensimmäinen suomalainen digitaalinen pelilaite, ja myös usealle suomalaiselle heidän ensimmäinen näkemänsä sellainen. 
ESKO-koneen kanssa Suomen ensimmäisestä elektronikoneen tittelistä kilpaili myös Postisäästöpankin IBM 650 -kone Ensi, joka otettiin käyttöön vuonna 1958. IBM toi maahan liikkeenjohdollisia pelejä, joilla valmennettiin yritysjohtoa ja myöhemmin myös opiskelijoita. Pelitapahtumista tuli hyvin suosittuja osallistujien keskuudessa. 1960-luvun lopulla julkaistuissa peleihin liittyvissä oppaissa suositeltiin muun muassa huolehtimaan pelaajien viihtyvyydestä virvokkeita tarjoamalla. Saarikosken ja Suomisen mukaan näistä IBM:n liikkeenjohtopelitapahtumista voi hakea ”yhtymäkohtia myöhempiin roolipelisessioihin ja lähiverkkotapahtumiin, joissa eläytymisellä, viihtymisellä ja -- kilpailullisuudella on suuri merkitys”. Myös puolustusvoimat käytti johtamissimulaattoreita, ja ensimmäinen sotaskenaariopeli esiteltiin vuonna 1973. Shadowrun
"Shadowrun"ille on tehty kuusi videopeliä. Ensimmäinen oli Beam Softwaren vuonna 1993 julkaisema toimintaroolipeli "Shadowrun". Toinen Shadowrun-niminen peli ilmestyi seuraavana vuonna Sega Mega Drivelle. Vuonna 2007 julkaistiin Xbox 360:lle ja Windowsille "Shadowrun", joka oli ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Suomen videopelialan historia
Suomalaisista pelikehittäjistä ensimmäisenä pelinsä Steamissa julkaisi Frozenbyte. Heidän vuonna 2005 julkaistu "Shadowgrounds" pääsi Steamin valikoimiin vuonna 2006. Yrityksen ensimmäinen pelisuunnitelma hylättiin, kun Juha Hietamäen kehittämästä grafiikkarutiinista saatiin idea "Alien Terroriin", jossa leikiteltiin valon ja varjon kanssa. Tekes tuki pelisuunnitelmaa 66 000 eurolla. Vuonna 2004 peli esiteltiin ranskalaisilla pelimessuilla nimellä "Shadowgrounds", ja tapahtuman jälkeen saksalainen DTP oli halukas julkaisemaan pelin. Vuoden 2006 Steam-julkaisu myi perinteistä hyllyversiota enemmän. Seuraavana vuonna pelille julkaistiin spin-off "Shadowgrounds Survivor". Suomen videopelialan historia
1990-luvulle tultaessa pelien tekeminen ei enää onnistunut yhden ihmisen voimin, sillä uudet alustat Amiga ja PC olivat paljon monimutkaisempia ohjelmoitavia kuin Commodore 64. Amiga alkoi syrjäyttää Commodore 64:n valta-asemaa, ja pian Suomessa oli 200 000 Amiga-konetta. Amigaa julkaissut Commodore kuitenkin ajautui konkurssiin vuonna 1994. PC:n optiset levyt kasvattivat datamäärän satoihin megatavuihin, mikä mahdollisti peleissä digitaalisen musiikin, välinäytökset ja näytellyn dialogin. 1990-luvun alussa myös shareware kukoisti ja luolalentelypelit menestyivät. Ilmaisen shareware-pelin readme-tiedostossa olivat yleensä pelikehittäjän yhteystiedot, ja usein heille lähetettiinkin rahaa kirjekuoressa – paluupostissa tuli peli disketillä. Amigan pelimarkkinoita häiritsi sen piratisoituneisuus: pelejä oli paljon liikenteessä, mutta harvat niistä olivat alkuperäisiä. Vuonna 1995 Internet kasvatti suosiotaan niin, että henkilökohtaisten tietokoneiden myynti vauhdittui Suomessa. Amigan oli hankala kilpailla hinnalla PC-komponenttien halventuessa. Pelaaminen popularisoitui pikku hiljaa, erityisesti PlayStationin julkaisun myötä, mutta suomalaiset eivät kehittäneet vielä tälle konsolisukupolvelle pelejä. Käsinpiirretty sprite-grafiikka korvautui polygoneista muodostuvalla 3D-grafiikalla. PC-puolella 3D-kiihdyttimet ja kehittyneet näytönohjaimet nostivat grafiikan tasoa. Videopeli
Varhaiset tietokonepelit syntyivät 1950-luvulla ja liittyivät tieteelliseen tutkimukseen. Ensimmäiset pelit olivat pääosin Ristinollan ja shakin kaltaisia pelejä. Vuonna 1958 Willy Higginbotham teki laitteen, jolla kaksi pelaajaa saattoi oskilloskoopin avulla pelata yksinkertaista tenniksen tapaista peliä. Batman (vuoden 1992 animaatiosarja)
Sarjan pohjalta julkaistiin myös neljä videopeliä. Konami julkaisi 1993 Game Boylle sarjan ensimmäisen pelin, "". Pelissä taistellaan viidellä eri tasolla, ja vastassa ovat Jokeri, Linnunpelätin, Pakkasherra, Kissanainen, Myrkkymuratti, Arvuuttaja ja Pingviini. Pelissä pääsi pelaamaan hetkellisesti myös Robinilla. SNES:lle julkaistiin "The Adventures of Batman & Robin" vuonna 1994, ja siinä päärikollisena toimi Pakkasherra. Hänen apunaan toimivat myös Jokeri, Hullu Hatuntekijä ja Kaksinaama. Vuotta myöhemmin peli julkaistiin myös Segalle.Jaksot ovat lueteltu DVD:n mukaan. Suomen videopelialan historia
Remedyn ja Housemarquen lisäksi demoskenestä syntyi myös Bugbear, jonka kantamuoto Carts Entertainment perustettiin jo vuonna 1997. Carts Entertainmentin tarina loppui "Thrust, Twist’n Turn" -pelin julkaisuun, sillä kehittäjät eivät halunneet enää tehdä töitä pelin julkaisijalle Take-Two Interactivelle. Uuden pelihankkeen käynnistämiseksi Janne Alanenpää ja Tatu Blomberg perustivat Bugbearin. Itävaltalainen JoWood-yritys tarjosi uuden yrityksen rallipelin kehitykseen tuplasti pelin tuotantobudjetin verran rahaa ja maksoi heti alkuun puolet summasta, mikä helpotti pienen yrityksen toimintaa huomattavasti. Vuonna 2001 julkaistu "Rally Trophy" myi yli 600 000 kappaletta ja sai kriitikoilta hyvän vastaanoton. Sivuprojektin jälkeen Bugbear alkoi kehittää jokamiesluokasta vaikutteita saanutta "FlatOut"-autopeliä. Julkaisija Empire oli innoissaan pelin PlayStation 2 -käännöksestä, ja saapui seuraavalla viikolla Suomeen allekirjoittamaan julkaisusopimusta. Vuonna 2004 julkaistu "FlatOut" menestyi niin, että jatko-osan kehittäminen oli selvää. Raha-automaattiyhdistys
Ensimmäinen Suomessa käyttöönotettu peliautomaatti oli taitavuuskoeautomaatti Bajazzo, joka tuotiin Saksasta 1920-luvun puolivälissä. Se sai nimensä italiankielisestä sanasta pagliaccio (), jonka hattuun Bajazzon taulussa kulkeva kuula ohjattiin. Suomessa aloitettiin peliautomaattien valmistus vuonna 1929. Ensimmäinen peliautomaatti oli viiden raharivin pajatso "Sininen ihme". Fairchild Channel F
Fairchild Channel F on historian ensimmäinen pelimoduulipohjainen pelikonsoli, jonka Fairchild Semiconductor julkaisi elokuussa 1976. Tässä vaiheessa se tunnettiin nimellä Video Entertainment System, mutta Atarin julkaistessa VCS:n seuraavana vuonna, Fairchild vaihtoi konsolinsa nimen. Channel F:lle julkaistiin yhteensä vain 26 peliä. Laitteessa on myös kaksi sisäänrakennettua peliä, Pong ja Hockey. Videopeli
Vuonna 1962 MIT:n opiskelijat kehittivät PDP-1-tietokoneelle ensimmäisen reaaliaikaisen videografiikkaa käyttävän tietokonepelin nimeltään "Spacewar". Vuonna 1971 ilmestyi ensimmäinen kolikoilla toimiva videopeliautomaatti "Computer Space". Vuonna 1972 perustettiin Atari-yhtiö, joka julkaisi samana vuonna "Pong"-peliautomaatin. Suomen videopelialan historia
Vuonna 1992 järjestettiin ensi kertaa Assembly, josta muodostui Suomen pelialalle tärkeä tapahtuma. Assemblyyn kokoontuivat demoskenen harrastajat, jotka loivat lyhyitä, ei-pelattavia koodaustaitoa esitteleviä näytösohjelmia. Demoskenen synnyssä oli tärkeä rooli piratismilla: ihmiset halusivat pelejä ilmaiseksi, joten he opettelivat murtamaan kopiosuojauksia. Kilpailuvietin seurauksena kräkkeriryhmät alkoivat lisätä murtamiensa pelien alkuun oman intronsa, jotta saisivat tunnustusta työlleen. Vähitellen piraatit ja introjen tekijät alkoivat erkaantua toisistaan, ja 1990-luvulle tultaessa kräkki-introjen näyttävyydestä kilpailtiin yhä enemmän. Assembly-messujen koordinaattorin Jussi Laakkosen mukaan kotitietokoneiden hankkiminen vaikutti merkittävästi demoskenen syntyyn. Yhdysvalloissa vastaavaa kulttuuria ei syntynyt, sillä siellä vanhemmat ostivat lapsilleen enimmäkseen pelikonsoleita, joilla ei pystynyt koodaamaan. Videopelikulttuuri
Pelaamisen eri ilmiöt ovat vahvasti aikakausiin sidoksissa olevia aikansa massailmiöitä. Teknologian kehittyessä peliteollisuus on kehittynyt ja sitä myötä luonnollisesti myös pelikulttuuri on muuttunut. Kaikenlaiseen pelaamiseen liittyviä kulttuurillisia ilmiöitä itse pelaamisen lisäksi ovat esimerkiksi oheistuotteet, pelitutkimus ja pelijournalismi. Pelaaminen on suosittua ja pelibisneksessä liikkuu paljon rahaa: pelkästään amerikkalaiset käyttivät videopeleihin vuonna 2010 13,9 miljardia euroa.
Kolikoilla toimivat videopelit, arcade-pelit, saivat alkunsa Atarin vuonna 1972 julkaisemasta "Pong"-kolikkopelistä. Tästä sai alkunsa arcade-pelien ympärille rakentunut kolikkopeliteollisuus ja kolikkopelikulttuuri. 1970-luvun lopulla videopelejä ilmeistyi julkisille paikoille, esim. pelihalleihin yhä enemmän josta muodostui kolikkopelien kulta-aika. Suoranaisia ilmiöitä olivat tunnetuimmat pelit "Space Invaders" (1978) ja "Pac-Man" (1980). Esimerkiksi "Space Invaders" pian julkaisunsa jälkeen aiheutti hetkittäisen puutostilan Japanissa 100 yenin kolikoista ja se on tuottanut pelin valmistaneelle Taito Corporationille yli 500 miljoonaa yhdysvaltain dollaria. Keisarin salaisuus
Keisarin salaisuus (työnimi Itse valtiaat - Kylmää kalkkunaa) on vuonna 2006 valmistunut suomalainen animaatioelokuva. Se on ensimmäinen suomalainen pitkä tietokoneanimaatioelokuva. Se tuli ensi-iltaan 8. syyskuuta 2006. Elokuvan ohjasi Itse valtiaat -animaatiosarjan ohjaajanakin tunnettu Riina Hyytiä. Ääninäyttelijöinä olivat Mika-Ala Panula, Anna Bentley, Heikki Hilander, Erja Manto, Jukka Puotila ja Krisse Salminen. Mykkäelokuva
Mykkäelokuva on elokuva, jossa ei ole elokuvaan tahdistettua puhetta ääniraidalla. Äänen yhdistäminen liikkuvaan kuvaan on ideana lähes yhtä vanha kuin elokuvat itse, mutta teknisten vaikeuksien vuoksi valtaosa ennen 1930-lukua tehdyistä elokuvista on mykkäelokuvia. Ensimmäinen suomalainen elokuva "Nikolainkadun koulun koulunuorisoa välitunnilla" valmistui 1904. Miekka ja magia (roolipeli)
Miekka ja magia on Risto Hiedan suunnittelema roolipeli, jonka hän julkaisi nimimerkillä Nordic vuonna 1987. Se on ensimmäinen kaupallisesti julkaistu suomenkielinen roolipeli. Säännöt perustuvat Nordicin varhaisempaan "Acirema"-roolipeliin. Gamereactor
"Gamereactorin" ensimmäinen painos julkaistiin Tanskassa maaliskuussa 1998, jonka jälkeen lehti on hakeutunut uusille markkinointialueille lähes vuosittain. Suomen ensimmäinen "Gamereactor" ilmestyi marraskuussa 2007. "Gamereactor" käyttää omissa lehdissään arvosteluasteikkoa 1–10, jossa 10 vastaa ”täydellistä peliä”. Vuonna 2009 lehtien arvostelutaulukot muuttuivat niin, että arvion loppuun ei enää jaoteltu erikseen hyviä ja huonoja puolia omille alueilleen, vaan molemmat asiat kerrottiin tiivistettyinä itse tekstiin. Suomen videopelialan historia
Vuoden 2012 aikana App Storen kolmen kärki oli pitkään Rovion ja Supercellin hallussa; "Angry Birds" -pelien suosio alkoi kuitenkin osoittaa hiipumisen merkkejä. Vuonna 2012 julkaistu pelisarjan viides osa "Angry Birds Star Wars" nousi vielä listaykköseksi, mutta sen jälkeen julkaistut sarjan pelit eivät ole päässeet listan kärkeen. Suosituimmiksi peleiksi ovat nousseet ilmaiseksi ladattavat pelit, joiden ansaintamalli perustuu mikromaksuihin. Tällaisia ovat esimerkiksi Supercellin kolme peliä: vuoden 2012 "Hay Day" ja "Clash of Clans" sekä vuoden 2014 "Boom Beach". "Angry Birdsin" kaltaiset latauksen yhteydessä maksettavat pelit ovat puolestaan menettäneet suosiotaan. Rovio julkaisi ensimmäisen ilmaispelinsä vasta vuonna 2013, yli vuoden Supercellin jälkeen. Suomalainen elokuva
Suomen ensimmäinen pitkä tietokoneanimaatio, Keisarin salaisuus, valmistui 2006. Sitä ennen oli Suomessa tehty vain yksi pitkä animaatioelokuva, Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin pala-animaatio Seitsemän veljestä vuonna 1979. Lyhyitä animaatioita on tehty yli sadan vuoden ajan. Keisarin salaisuus aloitti animaatioelokuvien aktiivikauden: vuosina 2000-2013 Suomen elokuvasäätiön tuotantotukea sai 13 pitkää animaatioelkuvahanketta. Painterboy
Painterboy on Chart Top Designin kehittämä Tikkurilaa mainostava toimintapeli, joka julkaistiin Commodore 64 -tietokoneelle 1986. "Painterboy" on ensimmäinen suomalainen mainostarkoitukseen tehty videopeli. Super Stardust
Ensimmäiset suomalaiset videopeliyritykset, Terramarque ja Bloodhouse, perustettiin vuonna 1993. Bloodhouse julkaisi heti perustamisvuotenaan arvostelumenestykseksi nousseen "Stardust"-pelin Amiga 500:lle. Vuonna 1995 yritykset fuusioituivat muodostaen Housemarquen, jonka toimisto perustettiin Punavuoreen Helsinkiin. Yritys sai heti julkaisusopimukset "Muukalaisten yöhön" ja "Super Stardustiin". Team 17 julkaisi "Super Stardustin" Amiga 1200:lle, ja peli käännettiin myös Amigan CD32-konsolille – näin siitä tuli samalla ensimmäinen suomalainen konsolipeli. Housemarque
Housemarque on suomalainen videopelejä kehittävä yritys, joka syntyi Bloodhousen ja Terramarquen yhdistyessä vuonna 1995. Sen kotipaikka on Helsinki. Housemarque on vanhin toiminnassa oleva suomalainen pelitalo, ja se on kehittänyt muun muassa ensimmäisen suomalaisen konsolipelin ja ensimmäisen yli miljoona kappaletta myyneen suomalaispelin. Yhtiön menestynein peli on ollut "Supreme Snowboarding" (1999), jota on myyty ympäri maailman noin 1,4 miljoonaa kappaletta. Videopelien historia
Nintendon vastaus Segalle tuli vuonna 1990, jolloin Super Famicom eli lännessä Super Nintendo Entertainment System (SNES) julkaistiin. Kyseessä oli myös 16-bittinen, teknisesti vähintään Mega Driven tasoinen konsoli, jonka etuina olivat Nintendon tunnetut tuotemerkit, kuten "Mario", "Zelda" ja "Metroid", jotka kaikki saivat uudet pelinsä uudelle konsolille. Konsolipolven uusia avauksia olivat ensimmäiset kolmiulotteista grafiikkaa käyttävät pelit. Ensimmäinen merkittävä tällainen oli ammuntapeli "Doom", joka ensimmäisenä pelinä oli ”kuvattu” täysin pelaajan omasta näkökulmasta, ensimmäisestä persoonasta. Muita kolmiulotteisia pelejä olivat muun muassa "F-Zero" ja "Mario Kart". Myös perinteiset kaksiulotteiset tasohyppelypelit päätyivät hyödyntämään kolmiulotteisuutta, mistä paras esimerkki on Super Nintendon myydyin peli "Donkey Kong Country". Muumipeli
Muumipeli () on Tove Janssonin Muumi-maailmaan perustuva lautapeli. Muumipelin suunnitteli alun perin Lars Jansson 1950-luvun lopulla, ja Tove Jansson piirsi alkuperäisen pelilaudan. Koska alkuperäinen piirros katosi myöhemmin, Lars Jansson piirsi pelilaudan uudelleen 1970-luvun lopulla julkaistuun toiseen versioon. Kolmas versio ilmestyi 1980-luvun lopussa. Muumipelistä julkaistiin vuonna 1998 uusi versio. Videopelien historia
Vuodesta 1983 videopeliteollisuuden kiistattomana ykkösnimenä toimineen Nintendon ei ollut kiire kehitellä seuraavan sukupolven 32-bittistä konsolia. Segan pyrkimykset uuden, CD-pohjaisen konsolin kehittämiseksi saivat Nintendon kuitenkin aloittamaan oman CD-pohjaisen lisäosan, SNES CD-ROM:n kehittämisen. Yhteistyökumppanina oli pieni japanilainen viihde-elektroniikkayhtiö Sony. Nintendo kuitenkin hylkäsi CD-pohjaisen järjestelmän, jolloin Sony jatkoi sen kehittämistä itsenäisesti. Tästä lähti liikkeelle PlayStationin taru. Nintendo vaihtoi yhteistyökumppanikseen Philipsin, jonka kanssa syntyi CD-i, yksi kaikkien aikojen huonomaineisimmista pelikonsoleista. Myös Nintendon seuraava projekti, vuonna 1994 julkaistu Virtual Boy -niminen kannettava 3D-konsoli osoittautui vieläkin suuremmaksi fiaskoksi: kömpelö, vain yhdelle pelaajalle tarkoitettu ja monille päänsärkyä aiheuttanut konsoli menestyi surkeasti niin Japanissa kuin Yhdysvalloissakin, eikä sitä julkaistu Euroopassa lainkaan. Nämä projektit myöhästivät Nintendon seuraavan konsolin, Nintendo 64:n julkaisua, jolloin markkinoille oli ehtinyt jo kaksi kovaa kilpailijaa. Videopelikulttuurin historia Suomessa
Euroopassa alkoi syntyä peleihin keskittynyttä ohjelmistoteollisuutta, erityisesti Isossa-Britanniassa vuosina 1982–1983. Suomessa ei ollut ennen vuotta 1983 pelkästään tietokonepelien myyntiin keskittyviä yrityksiä. Suuri osa suomalaisista pelien maahantuojista oli postimyyntifirmoja, jotka lopettivat pian toimintansa tappiollisena. Eräs pidempään toiminut ja toimintaansa investoinut yritys oli turkulainen Toptronics. Siitä kasvoi 1980- ja 1990-luvun aikana Pohjoismaiden suurimpia maahantuojia. Videopelien historia
Nintendon kovin kilpakumppani Sega julkaisi marraskuussa 1994 pitkään kehittelemänsä Sega Saturn -konsolinsa, CD-pohjaisen 32-bittisen konsolin, joka aloitti viidennen sukupolven. Kone oli teknisesti edistyksellinen ja Sonic -hahmon vanavedessä vakiinnuttanut oman pelikirjastonsa, mutta jäi nopeasti uuden tulokkaan jalkoihin: Nintendon entinen yhteistyökumppani Sony julkaisi heti seuraavassa kuussa oman PlayStation-konsolinsa. Uudelle tulokkaalle markkinat olivat suotuisat: Sony sai puolelleen lukuisia uusia, kiinnostavia pelitaloja, joiden ansiosta se nousi myyntitilastojen kärkeen. Sony kehitti nopeasti oman pelikirjastonsa, josta on ajan saatossa tullut lähes yhtä vakiintunut kuin Nintendon vastaavasta: "Crash Bandicoot", "Gran Turismo" ja aiemmin NES:lle julkaistun "Metal Gearin" jatko-osa "Metal Gear Solid" vakiinnuttivat nopeasti Sonyn aseman videopelikentän uutena valtiaana. Suomen videopelialan historia
"Habbon" pelaaminen oli ilmaista, mutta rahaa tehtiin mikromaksuilla. Jokaisella käyttäjällä oli oma huone, jota saattoi hallita ja muokata oman näköisekseen. Sulake loi digitaalisen katalogin, ja jokaiselle huonekalulle oli oma tekstiviestikoodinsa. Tekstiviestin lähetettyään pelaajan ruudulle tuli iso käsi, joka antoi tilatun huonekalun. Myöhemmin irto-ostoksista siirryttiin digitaalisten polettien hankintaan, mikä oli uraauurtava ratkaisu. Sulake halusi laajentaa hotellin myös matkapuhelimiin, mutta 2000-luvun alun teknologialla se oli mahdotonta. Brändin rakentaminen subjektiivisen kokemuksen ympärille oli hankalaa, sillä peli perustui kaverisuhteisiin. Nokian Series 60 -puhelimille tehtiin prototyyppejä mobiilihotellista, mutta ongelmaksi muodostui se, että kohderyhmällä eli nuorilla ihmisillä ei ollut kyseisiä puhelimia käytössä. "Mini Friday" -niminen virtuaalimaailma menestyi Indonesiassa ja Bruneilla. Peli keskittyi baarielämään ja flirttailuun, minkä takia käyttäjäkunta oli vanhempaa; pelille suunniteltiin henkistä jatko-osaa "Bobba Bar", joka julkaistiin Applen iPhonelle. Roolipeli
Ensimmäinen joukkorahoitettu suomalainen roolipeli on vuonna 2013 ilmestynyt Mike Pohjolan aloittelijaystävällinen seikkailuroolipeli Myrskyn sankarit - Suurkuninkaan miekka. Se on myös vuosikymmeniin ensimmäinen suomenkielinen roolipeli, joka on julkaistu laatikossa ja on myynnissä kirjakauppoissa ja tavarataloissa perinteisten roolipeliliikkeiden lisäksi. Super Mario World
"Super Mario World" oli ensimmäinen Super Nintendo Entertainment Systemille julkaistu videopeli. Peli julkaistiin vuonna 2001 Game Boy Advancelle nimellä "Super Mario World: Super Mario Advance 2". Peli on julkaistu myös Wiin, Wii U:n, ja New Nintendo 3DS:n Virtual Consoleissa ja se oli myös yksi vuonna 2017 julkaistun -pelikonsolin peleistä. Play (televisio-ohjelma)
Play oli suomalainen tietokone- ja videopeleihin keskittynyt televisio-ohjelma, jota esitettiin Nelonen-televisiokanavalla. Ensimmäinen ohjelma esitettiin 6. syyskuuta 2003. Ohjelmalla oli historiansa aikana kolme juontajaa: Piritta Hannula, Nuppu Stenros sekä näyttelijä Saara Ylitalo. Maze War
Maze War (myös nimillä The Maze Game, Maze Wars, Mazewar tai Maze) on vuonna julkaistu videopeli. "Maze War"issa esiteltiin monia konsepteja, joita on sittemmin käytetty lukuisissa peleissä. Sitä pidetään yhtenä ensimmäisistä ellei ensimmäisenä ensimmäisen persoonan ammuntapeleistä. "Maze Warin" tarkasta julkaisupäivämäärästä on epävarmaa tietoa. Pelin suunnittelija Steve Colleyn mukaan varhainen kahdelle tietokoneelle suunniteltu versio saattoi ilmestyä vuonna 1973 ja verkkomoninpelillinen versio vuonna 1974. Pete Pilotti &amp; Pontiac: Seikkailu Lapponiassa
Pete Pilotti & Pontiac: Seikkailu Lapponiassa on Innocorp Oy:n kehittämä ja WSOY Multimedian vuonna 1995 julkaisema ensimmäinen Pete Pilotti -aiheinen videopeli. Suomen videopelialan historia
RedLynxin "Trials"-pelisarja kasvoi selaimen flash-pelistä maailmanlaajuiseksi myyntimenestykseksi kymmenessä vuodessa. "Trials HD" ja "Trials Evolution "ovat Xbox Live Arcaden myydyimpiä pelejä, ja yhteensä sarjan pelejä on myyty yli viisi miljoonaa kappaletta. Itsekehitettyyn fysiikkamoottoriin pelattavuudessa nojaava "Trials" on saanut paljon imitaattoreita ja klooneja, ja uusia pyöräpelejä verrataan usein siihen. Ranskalainen Ubisoft osti RedLynxin vuonna 2012. Ensimmäisen suomalaisen Xbox Live Arcade -peli "Tee it up" julkaistiin Housemarquelta vuonna 2008. Halo: Combat Evolved
Halo: Combat Evolved (lyhennettynä "Halo") on Bungie Studiosin kehittämä ja Microsoft Game Studiosin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka on "Halo"-pelisarjan ensimmäinen osa. Peli julkaistiin alun perin Xboxille vuonna 2001 sekä myöhemmin myös Microsoft Windowsille ja Mac OS X:lle. Peli oli ensimmäisten Xboxille julkaistujen videopelien joukossa. Videopelien historia
Vuonna 1971 ilmestyi ensimmäinen kolikoilla toimiva videopeliautomaatti, "Spacewarista" ideansa saanut "Computer Space", jonka kehittivät Nolan Bushnell ja Teb Dabney. Pelin menestys oli Dabneyn mielestä pettymys, mutta Bushnellin mielestä se oli menestys. Suomen videopelialan historia
Ensimmäisen aallon mobiilipelitalot kuuluivat Neogamesin Koopee Hiltusen mukaan ”WAP-hypeen”, joka syntyi Nokian esittelemän alkeellisen matkapuhelinnetin myötä. WAP-protokollan piti mahdollistaa internetin käyttö matkapuhelimilla, mutta todellisuudessa sen käytettävyys oli huono ja tiedonsiirto kallista. Juho Kuorikosken mukaan WAP-pelit venyttivät digitaalisen pelin käsitettä, sillä ne olivat ”yksinkertaisia peliviritelmiä”, joita pelattiin alkeellisen mobiilinetin tai tekstiviestien välityksellä – ”sisällöstä saatiin kivi, paperi ja sakset -tason viihdettä”. Internet-huuma kuitenkin toi sijoittajarahaa mobiilipeleihin, joita kehittivät ensimmäisinä Housemarquen sivuhaaraksi perustettu Springtoys sekä Riot Entertainment. Riot onnistui hankkimaan yli 20 miljoonaa euroa rahoitusta ideatasolla oleville peleilleen, jotka käytännössä olivat vain kännykän mustavalkoiselta näytöltä tekstinä välitettyjä tilannepäivityksiä pelin tapahtumista. Yrityksen voimasuhteet olivat epätasapainossa, sillä sadan hengen yrityksessä oli vain noin kymmenen ohjelmoijaa. Sijoitusrahaa käytettiin hulppeisiin juhliin, mistä kertoo erityisesti pelitalosta tehty "Riot On!" -dokumentti. Rahat loppuivat kesken, ja Riot ajautui konkurssiin 2002. Housemarquen Ilari Kuittisen mukaan mobiilipeleillä yritettiin onnistua liian aikaisin. Tekniikka ja jakeluverkosto olivat alkeellisia, eikä kunnon digitaalista jakelupaikkaa ollut. Tämä korjaantui kunnolla vasta vuonna 2008, kun Apple esitteli App Storen. Ennen Riot Entertainmenttia ja Springtoysia ehti aloittaa myös Grip Studios Interactive, jonka wap-pelit osti Iobox ja jonka tekstiviestipelit tehtiin alihankintana Springtoysille. Suomen videopelialan historia
Housemarque puolestaan oli ensimmäinen suomalainen pelitalo pelikonsolien verkkopalveluissa. Vuonna 2007 PlayStation 3:n PSN-verkkopalvelussa julkaistu "Super Stardust HD" sai kriitikoilta kiittävän vastaanoton ja on edelleen verkkokaupan myydyimpien pelien joukossa. Tätä ennen yritys oli kehittänyt PlayStation 2:lle kolmannen persoonan toimintapeliä, mutta projekti piti keskeyttää konsolisukupolven vaihduttua. Samaan aikaan Xbox Live Arcadessa pienet digitaalisesti jaeltavat pelit menestyivät, ja Housemarque ajatteli saman julkaisumallin sopivan myös heille. PlayStation 4:n julkaisun yhteydessä Housemarquelta julkaistiin PSN:ssä uusretroräiskintä "Resogun". 
Fathammerin tultua myydyksi Britteihin ja Japaniin Samuli Syvähuoko päätti kokeilla vielä uudestaan pelialaa, tällä kertaa PC:llä. Hän keräsi Assemblyssa kiinnostuneita henkilöitä pelitalon perustamiseen, ja samalla syntyi idea maailmanlopputeemaisesta "Earth No More" -toimintapelistä. Myöhemmin Syvähuoko on verrannut pelin ideaa "The Last of Usiin", Naughty Dogin vuonna 2013 julkaistuun menestyspeliin. Remedy-ajoilta tuttu 3D Realmsin Scott Miller oli heti halukas yhteistyöhön. Recoil Games perustettiin 2007 seitsemän kokeneen pelikehittäjän voimin, ja pian kehitystiimi kasvoi 60 hengen kokoiseksi. Uuno Turhapuro muuttaa maalle (videopeli)
C-kasettina ja levykkeenä julkaistu "Uuno Turhapuro muuttaa maalle" on ensimmäinen suomalaisesta elokuvasta tehty videopeli ja myös ensimmäinen kaupallisesti menestynyt suomalainen videopeli. Se on saanut kulttimainetta aihepiirinsä ja vaikeusasteensa ansiosta. TrioSoft
TrioSoft julkaisi kesällä 1986 50 kappaleen painoksen Marko Ahon ja Kari Aaltosen kehittämästä "Kultakuume"-pelistä Spectrum-kotitietokoneelle. "MikroBitti" kutsui sitä ”ensimmäiseksi suomenkieliseksi seikkailupeliksi”. Tekijät saivat palkkioksi muutamia pelejä ja alennusta ostamastaan Amiga-tietokoneesta. Samana vuonna TrioSoft myös varasi julkaisuoikeuden Jukka Tapanimäen kehittämään "Aikaetsivä"-nimiseen tekstiseikkailupelin. Tapanimäki sai 400 markan palkkion puolen vuoden työstä. Peli mainittiin lyhyesti "MikroBitissä" tuohon aikaan ilmestyneellä Risto Siilasmaan toimittamalla ”Commodore sisäpiiri” -palstalla, ja sitä mainostettiin sloganilla ”osta suomalainen peli!”. Peliä ei kuitenkaan koskaan julkaistu, koska TrioSoft ei katsonut siitä saatavan mahdollisen taloudellisen hyödyn kattavan edes markkinointikustannuksia. TrioSoft oli kuitenkin ehtinyt tehdä pelistä muutamia kopioita, joita myytiin myöhemmin tyhjinä disketteinä, ja osa jopa ”puolihuolimattomasti vakioasiakkaille”. Topaz Beerline -ryhmä teki siitä vuonna 1993 piraattijulkaisun. Kuningaspallo
Kuningaspallo on Suomessa 1800-luvun loppupuolelta noin vuoteen 1914 pelattu pallonlyöntipeli. Kuningaspallon ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Kuningaspallon säännöt kirjattiin ylös ja julkaistiin Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustaja Ivar Wilskmanin kirjassa vuonna 1903. Videopelikulttuurin historia Suomessa
Kotitietokoneet alkoivat levitä aluksi rakennussarjoina, joista suosituin oli Osmo Kainulaisen 1977 suunnittelema Telmac. Koneen ympärille syntyi kerhotoimintaa ja pienlehtiä kuten "Tieturi". Koneelle oli myös saatavilla tietokonepelejä, jotka levisivät aluksi koodilistoina, jotka harrastajat tallensivat kannettavan kasettiaseman avulla C-kaseteille. Kasetteja saatettiin myydä kerhojen kokoontumisissa tai saada kerholehden tilaamisen yhteydessä. "MikroBitti-", "Pelit-" ja "Tietokone-"lehdet jatkoivat tätä perinnettä vielä 2000-luvulle asti hyötyohjelma- ja pelilevyjen kanssa. Tietokonepelejä käsittelevät artikkelit olivat aluksi täytettä lehdissä, mutta ne kasvattivat suosiotaan 1980-luvulta lähtien. Suomen videopelialan historia
Ensimmäiset suomalaiset videopeliyritykset, Terramarque ja Bloodhouse, perustettiin vuonna 1993. Bloodhouse julkaisi heti perustamisvuotenaan arvostelumenestykseksi nousseen "Stardust"-pelin Amiga 500:lle. Ilari Kuittisen ja Stavros Fasoulasin perustama Terramarque puolestaan julkaisi vuonna 1994 "Elfmanian", joka ei myynyt odotusten mukaisesti. Terramarque alkoi seuraavaksi työstää Fasoulasin ideoimaa peliä "P.I.D." ("Private Investigator Dollarally"), joka olisi muistuttanut "Grand Theft Autoa". Amigan kehittäjän Commodoren mentyä konkurssiin vuonna 1994 projekti keskeytyi, ja Fasoulas päätti lopettaa pelien ohjelmoinnin. Terramarque alkoi keskustella Bloodhousen kanssa tulevaisuuden näkymistä. Molemmat näkivät PC:n nousevan ja molemmilla oli PC-pelejä kehityksessä. Vuonna 1995 yritykset fuusioituivat muodostaen Housemarquen, jonka toimisto perustettiin Punavuoreen Helsinkiin. Yritys sai heti julkaisusopimukset "Muukalaisten yöhön" ja "Super Stardustiin". Seuraavana vuonna Team 17 julkaisi "Super Stardustin" Amiga 1200:lle, ja peli käännettiin myös Amigan CD32-konsolille – näin siitä tuli samalla ensimmäinen suomalainen konsolipeli. Seuraavaksi Housemarque kehitti "The Reap" -avaruusräiskinnän, joka oli saanut vaikutteita Segan julkaisemasta "Zaxxonista". Näiden kolikkopeleistä ammentavien räiskintöjen jälkeen pelitalo kehitti todellisen läpimurtonsa, lumilautailupeli "Supreme Snowboardingin". Ranskalainen Infogrames tarttui Housemarquen lumilautailupelikonseptiin, ja vuonna 1999 julkaistusta pelistä tuli ensimmäinen yli miljoona kappaletta myynyt suomalainen videopeli. 
Valmistuttuaan kauppaopistosta vuonna 1995 Samuli Syvähuoko halusi perustaa tiimin pelien kehittämistä varten. Hän otti yhteyttä demopiireistä tuntemaansa John Kavaleffiin ja mukaan tuli myös väkeä Future Crew’stä. Remedy Entertainment -nimen saanut yritys perustettiin 1995. Työtilana toimi aluksi Syvähuokon vanhempien autotalli, eikä palkkaa ollut varaa maksaa. Remedyn ensimmäisen pelin "Highspeedin" julkaisijaksi tarjoutui Apogee, joka halusi siihen mukaan aseita. Pelin nimeksi muutettiin "Death Rally", ja se julkaistiin vuonna 1996. Menestyksen myötä Remedy aloitti kolme uutta peliprojektia, joista pian päätettiin keskittyä vain yhteen – kolmannen persoonan ammuntapeliin nimeltä "Dark Justice", joka sai myöhemmin nimen "Max Payne". Yrityksen kunnianhimo kasvoi hankkeen edetessä ja toiminta ammattimaistui. Vuonna 1997 Remedy muutti oikeisiin toimitiloihin Espoon Niittykumpuun. Syvähuoko ei toiminut Max Paynen kehittämisessä – vastuu oli tuottaja Petri Järvilehdolla – vaan toimi yrityksen toimitusjohtajana. Yhtiön perustajien välit olivat kiristyneet, ja Syvähuokon palattua armeijasta kesällä 2000 hallitus erotti hänet virasta. Remedy kehitti myös tietokoneiden suorituskyvyn testaamiseen Final Reality -ohjelman, jonka kehittämiseen perustettiin myöhemmin erillinen yritys Futuremark. Ohjelman nimi oli viittaus Second Reality -demoon. Suomen videopelialan historia
Remedyltä irtisanottu Samuli Syvähuoko perusti yhdessä Fredrik Kekäläisen kanssa lokakuussa 2000 Fathammer-nimisen yrityksen, joka keskittyi kämmentietokoneille ja käsikonsoleille lisensoitaviin pelimoottoreihin. Syvähuoko uskoi, että WAP- ja Java-pelien aika olisi pian ohi ja tulevaisuus oli kehittyneemmissä, 3D-grafiikkaa pyörittävissä matkapuhelimissa. Varhaiset älypuhelimet eivät kuitenkaan saavuttaneet suurta suosiota. Fathammerin X-Forge-moottorilla tehdyt noin sata peliä, joista 30 oli yrityksen itsensä tekemiä, eivät käyneet hyvin kaupaksi, koska niille sopivia laitteita oli vähän. Hallitus päättikin kokeilla Java-pelin kehittämistä. 50 Centin lisenssillä tuotettu "Get Rich or Die Tryin’" laitettiin operaattoreiden kautta levitykseen, ja se myi kahdessa kuukaudessa kymmenen kertaa enemmän kuin kaikki aiemmat pelit yhteensä. Hallitus halusi lisää Java-pelejä, mutta kehittäjät halusivat edelleen tehdä 3D-pelejä. Teknologiatiimi myytiin Japaniin ja Fathammer Game Studio Symbian-pelejä tehneelle Telcogamesille. Vain puoli vuotta myöhemmin Apple esitteli mobiilipelimaailman mullistaneen iPhonen, jossa olisi riittänyt tehoa Fathammerin pelivalikoimalle. Raha-automaattiyhdistys
RAY avasi ensimmäiset suomalaiset livekasinopelit netissä 21. elokuuta 2014. Projektia kutsuttiin nimellä RAY Livekasino, ja se tarjosi blackjack- ja rulettipelejä live-jakajilla. Suomen videopelialan historia
Vuonna 2008 Suomen pelialan liikevaihto oli jo 87 miljoonaa euroa, ja ala työllisti yli tuhat ihmistä. Pelialasta alettiin puhua suomalaisen sisältöviennin selkärankana, sillä suurin osa markkinoista oli Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Mobiilipelien merkitys alkoi laskea: vielä vuonna 2006 peräti 70 prosenttia alan yrityksistä keskittyi mobiilialustoihin, mutta kaksi vuotta myöhemmin lukema oli enää 29 prosenttia. Näistäkin osa harkitsi siirtymistä kehittämään digitaalisesti jaeltavia pelejä muille alustoille. Applen App Store -sovelluskauppa julkaistiin vuonna 2008. Siitä alkoi suomalaisten mobiilipelien uusi nousu. Sovellukset saattoi hankkia yhdestä paikasta, yhdelle laitteelle; javapeleissä suuri osa budjetista oli kulunut pelien kääntämiseen sadoille eri matkapuhelinmalleille. App Storen kustannustehokkuus teki kehittämisestä myös kannattavampaa pienille pelitaloille, sillä Apple otti 30 prosenttia tuotoista. Suomen peliala alkoi kasvaa huimaa vauhtia. Vuonna 2009 peliyrityksiä oli yli viisikymmentä, mutta vuonna 2012 niitä oli perustettu jo yli sata lisää. Suuri osa uusista yrityksistä kehitti pelejä taulutietokoneille ja matkapuhelimille. Monet olivat myös alalla kokeneiden perustamia, kuten vuonna 2010 perustettu Supercell. Sen perustivat yhdessä entiset sumealaiset Mikko Kodisoja ja Ilkka Paananen. Samana vuonna lakkautettiin Universomo ja Mr. Goodliving, joiden työntekijöistä moni lähti uusiin pelitaloihin töihin. Tietokonepeli
Vaikka henkilökohtaiset tietokoneet yleistyivät vasta mikroprosessorin kehityksen myötä, 1980-luvulta lähtien, kehitettiin ensimmäiset pelit jo paljon aikaisemmin.
Tietokoneversio ristinollasta, OXO, tehtiin Cambridgen yliopistossa vuonna 1952 pari vuotta aiemmin valmistuneelle EDSAC tietokoneelle. Toinen varhainen tietokonepeli valmistui vuonna 1961 kun MIT:n opiskelijat Martin Graetz ja Alan Kotok sekä Steve Russell tekivät "Spacewar!" pelin PDP-1 tietokoneelle.
Ensimmäisenä tietokonepelit olivat usein tekstiseikkailuja tai interaktiivista fiktiota, jossa pelaaja vuorovaikutti tietokoneen kanssa antamalla komentoja näppäimistön kautta. Eräs varhainen tekstiseikkailu oli Will Crowtherin vuonna 1976 PDP-11 minitietokoneelle tekemä "Colossal Cave Adventure." 
Suurtietokoneille tehtiin eräitä ensimmäisiä tekstipohjaisia strategiapelejä kuten "Star Trek". Suomen videopelialan historia
Startup-yrityksiä oli alettu perustaa toden teolla vuonna 2011, kun kehittämisestä ja julkaisusta oli tullut digitaalisen jakelun myötä pienemmillekin toimijoille helpompaa. Vuosina 2011–2014 perustettiin 179 uutta pelitaloa; helmikuussa 2015 69 prosenttia Suomen pelitaloista oli alle viisi vuotta vanhoja. Vuosien 2011–2014 aikana Suomen peliteollisuuteen investoitiin ulkomaista rahaa 1,26 miljardia euroa. Pelialan työllisyys on noussut tasaisesti, vaikkakin vuonna 2009 se hetkellisesti väheni kansainvälisen talouslaman vuoksi. 2010–2014 kasvu oli taas tasaista: Vuonna 2011 ala työllisti 1 264 henkeä, seuraavana vuonna 1 800. Vuoden 2014 lopulla ala työllisti jo yhteensä noin 2 500 henkilöä. Työntekijöistä 20 % on naisia, kun vuonna 2011 sama osuus oli 16 %. Tilastokeskuksen virallisista luvuista poiketen Neogamesin tilastoon on sisällytetty myös yrittäjät ja ulkomailla työskentelevät, joita on yhteensä 113. Vain seitsemän pelitaloa työllistää yli 50 henkeä – mediaaniarvo pelitalon henkilökuntamäärälle on 4. Työllisyyttä ja tuloksia vertaillessa voi havaita, että voittojen suhde työvoimaan on kasvanut työllisyyttä huomattavasti nopeammin. Voittojen määrä ei korreloi tuottavuuden kanssa. Kyselyyn vastanneet yritykset kertoivat aikovansa työllistää vuoden 2015 aikana yli 300 uutta työntekijää, vaikkakin työvoiman tarvetta on alan luonteen takia vaikea ennustaa.