Milloin ensimmäinen Sojuz avaruusalus on laukaistu avaruuteen?
Sojuz (avaruusalus)
Sojuz seurasi Neuvostoliiton avaruusohjelmassa Voshod-avaruusaluksia ja rakennettiin alun perin osana Luna-ohjelmaa. Aluksi niitä käytettiin myös osana Zond-ohjelmaa, myöhemmin kuljettamaan avaruuslentäjiä Saljut- ja Mir-avaruusasemille sekä nykyään Kansainväliselle avaruusasemalle. Ensimmäinen miehittämätön Sojuz laukaistiin 28. marraskuuta 1966 ja ensimmäinen miehitetty 23. huhtikuuta 1967.
Avaruuskilpa
Yhdysvallat ja Neuvostoliitto tekivät 1975 Apollo-Sojuz-yhteislennon, jossa Apollo- ja Sojuz-alukset telakoituivat erillisen telakointimoduulin avulla toisiinsa Maan kiertoradalla. Sojuz TM-28
Sojuz TM-28 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty lento Mir-avaruusasemalla. Laukaisu Sojuz-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta tapahtui 13. elokuuta 1998 kello 9:43 UTC ja aluksen paluu maahan 28. helmikuuta 1999 kello 2:14 UTC. Sojuz TMA-11M
Sojuz TMA-11M () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 7. marraskuuta 2013 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Sojuz (raketti)
24. elokuuta 2011 tapahtunut Sojuz-laukaisu epäonnistui. Kantoraketin kyydissä oli kansainväliselle avaruusasemalle matkaava Progress 44P -rahtialus, joka tuhoutui. Sojuz-raketit asetettiin tapauksen johdosta hetkeksi lentokieltoon. Vika oli ylimmän vaiheen polttoaineen syöttöjärjestelmässä ja venäläiset ovat pitäneet sitä satunnaisena mutta äärimmäisen harvinaisena valmistusvirheenä. Virhe oli kuitenkin läpäissyt lukuisia testivaiheita, joten se voi olla osa laajempaa laatuongelmaa. Sojuz TM-4
Sojuz TM-4 oli Neuvostoliiton neljäs miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurista 21. joulukuuta 1987 ja se laskeutui maahan 17. kesäkuuta 1988. Sojuz 36
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 26. toukokuuta 1980 ja paluu noin 66 vuorokautta myöhemmin, 31. heinäkuuta 1980. Lennon radiokutsu oli Orion (Орион). Sojuz T-9
Avaruuteen laukaistiin: Venäjän avaruusjärjestö
Vuonna 2011 Venäjän avaruusjärjestö panostaa 250 miljardia ruplaa (8,5 miljardia dollaria) summan uuden laukaisukeskuksen rakentamiseen. Tällä valmistaudutaan Baikonurin kosmodromin käytön hitaaseen alasajoon. Tässä prosessissa Sojuz-laukaisutornin rakentaminen ESAn ja CNESin Kouroun avaruuskeskukseen varmaan toimii hyvänä harjoituksena. Rakentaminen alkaa vuonna 2016 ja keskus on suunnitelman mukaan valmis vuonna 2018, jolloin keskuksesta tehdään ensimmäinen miehitetyn avaruusaluksen laukaisu. Sojuz TMA-01M
Sojuz TMA-01M oli Venäjän avaruusjärjestön toteuttama miehitetty avaruuslento kansainväliselle ISS-avaruusasemalle. Sojuz TMA-01M-lennon toteutuksesta sovittiin NASAn kanssa 21.11.2008. TMA-01M on Sojuz-avaruusaluksen 107. lento ja ensimmäinen modernisoidun Sojuz TMA-M -avaruusalussarjan lento. Alus pysyi telakoituneena ISS:ään koko Retkikunta 25:n keston ajan toimiakseen tarvittaessa hätäpelastusaluksena. Sojuz TMA-01M
Avaruusaluksen laukaisu tapahtui Baikonurista 7. lokakuuta 2010 kello 23:10 UTC (8. lokakuuta 2010 kello 01:10 Suomen aikaa) Se kuljetti toisen puolen aseman miehistöstä Retkikunta 25:lle. Alus telakoitui ISS-avaruusasemaan 10. lokakuuta 2010 kello 0:01 UTC. Kansainvälinen avaruusasema
Parikymmentä vuotta ennen ISS-projektia heinäkuussa 1975 Neuvostoliitto ja Yhdysvallat tekivät Apollo–Sojuz-yhteislennon. Se oli perusteellisesti valmisteltu ja toteutettu hanke. Siinä hankittuja teknisiä ja toiminnallisia ratkaisuja pystyttiin käyttämään ISS-hankkeessa, vaikka Apollo–Sojuz-projektista olikin kulunut jo melkoisesti aikaa. Sojuz 27
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 10. tammikuuta 1978 ja paluu noin 6 vuorokautta myöhemmin, 16. maaliskuuta 1978. Lennon radiokutsu oli "Pamir" (Памир). Sojuz MS-08
Sojuz MS-08 () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 21. maaliskuuta 2018 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 55:n miehistöön. Sojuz TM-15
Sojuz TM-15 oli 15. avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Se oli toinen Venäjän avaruusjärjestön Sojuz-lento. Laukaisu tapahtui Baikonurista 27. heinäkuuta 1992. Lento kesti 188 vuorokautta. Lennon nimi oli Lähde (). Paluu tapahtui 1. helmikuuta 1993. Sojuz 4
Sojuz 4 oli Neuvostoliiton Sojuz-ohjelman lento. Kosmonautti Vladimir Šatalov aloitti yksinään avaruuslennon Sojuz 4:llä 14. tammikuuta 1969. Alus telakoitui maata kiertävällä radalla Sojuz 5:n kanssa. Sojuz TMA-07M
Sojuz TMA-07M () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 19. joulukuuta 2012 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Progress
Progress (, edistys) on venäläinen avaruusalus. Se on kertakäyttöinen, miehitettyjä avaruuslentoja tukeva rahtialus, joka laukaistaan Sojuz-kantoraketilla Baikonurista Kazakstanista. Vuoteen 2015 mennessä yli 140 alusta on laukaistu. Näistä kaksi epäonnistui kokonaan ja kaksi osittain. Sojuz TMA-11
Sojus TMA-11 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 10. lokakuuta 2007. Paluu Maahan tapahtui 19. huhtikuuta 2008. Sojuz (avaruusalus)
Pitkän historiansa aikana aluksen miehistö on menetetty alkuvaiheen lennoilla Sojuz 1 ja Sojuz 11. Vuoteen 2015 mennessä aluksen eri versioilla on tehty onnistuneesti yli 120 miehitettyä lentoa. Sojuz TMA-08M
Sojuz TMA-08M () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 28. maaliskuuta 2013 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Sojuz (avaruusohjelma)
Viidennen sukupolven venäläinen Sojuz-TMA-alus on ollut käytössä vuodesta 2003 alkaen. Se kuljettaa avaruuslentäjiä ja rahtia sekä toimii varapaluualuksena ("pelastusvene") Kansainvälisen avaruusasemalle. NASA solmi vuoden 2010 alussa Venäjän avaruusjärjestön kanssa 306 miljoonan dollarin suuruisen sopimuksen, jonka puitteissa Venäjän avaruusjärjestö lennättää kuusi NASAn astronauttia ISS-asemalle vuosina 2012 ja 2013. Sojuz-lennon hinta on noussut 51 miljoonaan dollariin per avaruuslentäjä - euroissa avaruuslentäjän istuinpaikan hinta ei ole noussut yhtä paljon: lennon hinta on 36 miljoonaa euroa. Sojuz TM-3
Sojuz TM-3 oli Neuvostoliiton lähettämä kolmas miehistö Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 22. heinäkuuta 1987 ja se laskeutui maahan 29. joulukuuta 1987. Alus kuljetti avaruuteen Syyrian ensimmäisen avaruuslentäjän. 
Laukaistiin avaruuteen Sojuz (avaruusalus)
Viides sukupolvi oli Sojuz TMA tuli käyttöön vuonna 2003 ja on käytössä 2010-luvulla. Siihen on tehty useita muutoksia, joilla vastattiin NASA:n vaatimuksiin koskien suurempaa istuinten liikkumavaraa korkeus- ja leveyssuunnassa miehistölle (ts. pitemmät miehet sopivat alukseen) ja kehitettyä laskuvarjojärjestelmää. Se oli myös ensimmäinen kertakäyttöinen avaruusalus, jossa käytettiin "glass cockpit" -mittaritekniikkaa. Se kuljettaa avaruuslentäjiä ja rahtia sekä toimii varapaluualuksena ("pelastusvene") Kansainväliselle avaruusasemalle. Sojuz TMA-21
Sojuz TMA-21 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Avaruusalus, joka on nimetty Juri Gagariniksi, laukaistiin 5. huhtikuuta 2011 Baikonurin kosmodromilta. 
TMA-21-alus palasi maahan 16. syyskuuta 2011. Paluussa aluksen päällikkö oli Aleksandr Samokutjajev, kyydissä oli NASAn Ron Garan. Venäjän avaruusviranomaiset ilmoittivat Sojuzin seuraavan miehitetyn lennon lähtevän ISS:lle 14. marraskuuta 2011. Sojuz (raketti)
Sojuz-raketteja laukaistaan sekä Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista että Plesetskin kosmodromilta Venäjältä. Vuonna 2010 laukaisuja tehdään myös Euroopan avaruusjärjestön laukaisukeskuksesta Ranskan Guyanasta. Sojuz 8
Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969) avaruusalukset laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein ja myös paluu tapahtui vuorokauden välein. Sojuz TMA-14
Sojuz TMA-14 oli Venäjän avaruusjärjestön 26. maaliskuuta 2009 kello 11:49:18 UTC ISS-avaruusasemalle laukaistu miehitetty avaruuslento . Se kuljetti asemalle kaksi "Retkikunta 19"-miehistön jäsentä ja yhden avaruusturistin, Charles Simonyin. TMA-14 oli 101. Sojuz-avaruusaluksen lento (100. miehitetty) sitten vuoden 1967. Alus oli telakoituneena ISS:ään ja toimi tarvittaessa pelastautumisaluksena. Alus laskeutui Kazakstaniin 11. lokakuuta 2009 kello 4:32 UTC. Intian avaruustutkimusjärjestö
Venäjä ja Intia sopivat 5. joulukuuta 2008 siitä, että Venäjän avaruusjärjestö laukaisee Sojuz TMA-aluksellaan intialaisen kosmonautin vuonna 2013. Saman sopimuksen mukaan vuonna 2015 venäläisellä kantoraketilla laukaistaan intialainen miehitetty avaruusalus Vuoden 2013 lento täsmentyi vuoden 2010 alussa: ISRO ostaa Venäjältä miehitetyn avaruusaluksen ja siinä lentää kaksi intialaista avaruuslentäjää. Laukaisu tapahtuu Baikonurin kosmodromilta. Tämä alus ei telakoidu ISS-avaruusasemaan. Tavoite oli, että vuonna 2015 tai 2016 kaksi intialaista avaruuslentäjää tekisi seitsenpäiväisen miehitetyn lennon intialaisella kantoraketilla laukaistavalla intialaisella avaruusaluksella. Viesti miehitetyistä lennoista toistui jälleen helmikuussa 2010: kaksi intialaista avaruuslentäjää lentää avaruudessa 6-7 vuoden päästä omalla avaruusaluksella. Joulukuussa 2010 miehitetyn avaruuslennon vuodeksi kerrottiin vuosi 2016. Saljut 1
Avaruusasemalle laukaistiin uusi miehistö Sojuz 11 -aluksen mukana 6. kesäkuuta 1971. Tällä kertaa telakointi onnistui ja miehistö ehti olla avaruusasemalla 23 päivän ajan. Sojuz 11 -alus irtautui avaruusasemasta 29. kesäkuuta 1971. Paluun yhteydessä sen miehistö kuoli moduulin venttiilivian vuoksi. Sojuz TMA-02M
Sojuz TMA-02M oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS). Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 7. kesäkuuta 2011 kello 23.12,45 Suomen aikaa. Miehistö oli ISS-avaruusaseman Retkikunta 28:n täydennysmiehistö. Sojuz telakoitui ISS:lle 10. kesäkuuta kello 0.18 Suomen aikaa. Paluu maahan tapahtui marraskuussa 2011. Miehitetyt avaruuslennot
ESA:n jäsenmaista pääosa on suorittanut miehitetyn avaruuslennon joko yhdysvaltalaisilla tai neuvostoliittolaisilla/venäläisillä avaruusaluksilla. Vuodesta 1978 alkaen Neuvostoliitto lennätti SEV-maiden, Aasian maiden, nk. puolueettomien maiden ja Ranskan kosmonautteja Sojuz-avaruualuksillaan. Tätä toimintaa on sittemmin jatkanut Venäjä, joka on lennättänyt myös ensimmäiset avaruusturistit. Yhdysvaltain vuonna 1981 alkaneilla avaruussukkulalennoilla on ollut usein mukana myös muiden maiden kansalaisia. Sojuz TM-18
Sojuz TM-18 oli Venäjän miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Baikonurista 8. tammikuuta 1994 ja se palasi maahan 9. heinäkuuta 1994. Kyseessä oli Mir-aseman 18. miehistö. 
Laukaisu Sojuz 27
Sojuz 27 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle. R-7
Ohjus oli perustana Sojuz-kantoraketille, joka vei maata kiertävälle radalle ensimmäisen satelliitin, Sputnikin. Vuonna 2006 Sojuz on maailman eniten käytetty kantoraketti, jonka muun muassa Euroopan avaruusjärjestö otti käyttöönsä vuonna 2010. Sojuz TM-11
Sojuz TM-11 oli neuvostoliittolainen miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 2. joulukuuta 1990 ja se laskeutui maahan 26. toukokuuta 1991. Sojuz TM-14
Sojuz TM-14 oli 14. avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Se oli ensimmäinen Venäjän avaruusjärjestön Sojuz-lento. Laukaisu tapahtui Baikonurista 17. maaliskuuta 1992 kello 10:54:30 UTC. Lento kesti 145 päivää. Sen radiokutsu oli Vitjaz (Витязь) eli Ritari. Sojuz 10
Sojuz-ohjelman Sojuz 10 -lento oli Neuvostoliiton toteuttama maailman ensimmäinen avaruuslento avaruusasemalle. Sen radiokutsu oli ”Гранит”, graniitti. Laukaisu tehtiin 23. huhtikuuta 1971 kello 23.54.06 UTC Baikonurin kosmodromilta. Kohteena oli Saljut-avaruusasema, joka oli laukaistu kiertoradalleen 19. huhtikuuta 1971. Sojuz 10 -alus toi kolmen hengen miehistönsä asemalle, mutta telakointi epäonnistui. Alus telakoitui mekaanisesti asemaan, mutta miehistö ei saanut luukkua auki. Aluksella oli jopa vaikeuksia päästä irti asemasta. Paluussa Maahan kapselin sisälle kehittyi tai pääsi ulkoa savua, joka tainnutti kosmonautti Rukavišnikovin. Miehistö pääsi Maahan kuitenkin vahingoittumattomana. Alus palasi Maahan 25. huhtikuuta 1971 kello 23.40.00 UTC. Lennon kesto oli 1 vuorokausi 23 tuntia, 44 minuuttia ja 54 sekuntia. Alus kiersi maan 32 kertaa. Sojuz (raketti)
Sojuz U -versiosta on kehitetty versiota 2-1a. Sen ensimmäinen laukaisu tapahtui 8. marraskuuta 2004 Plesetskistä. Siinä on digitaalinen lennonohjausjärjestelmä, ja siihen voidaan asentaa isompi nokkakartio. Sojuz TM-12
Sojuz TM-12 oli Neuvostoliiton 12. avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin 18. toukokuuta 1991 Baikonurista. Se laskeutui 10. lokakuuta 1991. Sojuz TM-21
Laukaistiin avaruuteen Avaruustutkimus
Ensimmäinen avaruudessa käynyt ihminen oli neuvostoliittolainen Juri Gagarin Vostok-aluksella 1961. Neuvostoliittolaisten avaruusohjelmia olivat Voshod ja Sojuz, ja amerikkalaisten ohjelmia Mercury ja Gemini. Presidentti Kennedy lausui maansa tavoitteeksi lähettää ihminen kuuhun 1960-luvun aikana, ja 20. heinäkuuta 1969 Apollo 11:n kuumoduuli Eagle laskeutui Kuuhun ja astronautti Neil Armstrong astui ensimmäisenä ihmisenä Kuun kamaralle. Armstrongin jälkeen muitakin astronautteja kävi Kuun pinnalla, ja Kuusta on tuotu Maahan paitsi valokuvia, myös kiviä ja hiekkaa. Sojuz TM-19
Sojuz TM-19 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Aluksen laukaisu tapahtui 1. heinäkuuta 1994 ja se palasi maahan 4. marraskuuta 1994. Sojuz (avaruusohjelma)
Sojuz-avaruusalus toteutettiin siitä huolimatta, että se hävisi kilvan Neuvostoliiton Kuu-ohjelmassa. Sojuz-avaruusaluksen käyttökohteeksi tuli 1960-luvun puolivälistä alkaen Neuvostoliiton avaruusasemiin liittyvät miehitetyt avaruuslennot matalilla Maan kiertoradoilla, esim. lennot Saljut-avaruusasemille. Lennot Mir-avaruusasemalle jatkuivat Venäjän aikana ja tätä seurasivat lennot ISS-avaruusasemalle. Sojuz-lennot aloittivat 1990-luvulla avaruusturismin. Sojuz TMA-16M
Sojuz TMA-16M () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 27. maaliskuuta 2015 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Sojuz TMA-3
Laukaistiin avaruuteen Sojuz T-10
Sojuz T-10 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui Baikonurista 8. helmikuuta 1984 ja aluksen paluu maahan tapahtui 11. huhtikuuta 1984. Robert Thirsk
Hänet laukaistiin tehtäväspesialistina Sojuz TMA-15 lennolla 27. toukokuuta 2009 Kansainvälisellä avaruusasemalla (ISS). Thirsk oli ensimmäinen Sojuz-aluksella lentänyt kanadalainen astronautti. Hän toimi lentoinsinöörinä ISS:n Retkikunta 20:ssä ja Retkikunta 21:ssä. ISS:llä hän tutki painottomuuden pitkäaikaisvaikutuksia Hän palasi Maahan lennolla Sojuz TMA-15 1. joulukuuta 2009. Sojuz TMA-22
Sojuz TMA-22 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Avaruusalus oli tarkoitus laukaista syyskuussa 2011 mutta laukaisu siirtyi Progress M-12M huoltoaluksen epäonnistuneen laukaisun takia. Alus laukaistiin avaruuteen 14. marraskuuta 2011 kello 04.14 UTC. Miehistö laskeutui maahan 27. huhtikuuta 2012 kello 11.45 UTC. Kyseessä oli Sojuz-TMA sarjan viimeinen lento. Sarjan korvaa modernisoitu Sojuz-TMA-M sarja. Sojuz 7
Sojuz 7 (12.–17. lokakuuta 1969), Sojuz 6 (11.–16. lokakuuta 1969) ja Sojuz 8 (13.–18. lokakuuta 1969) laukaistiin avaruuteen vuorokauden välein, myös paluu tapahtui vuorokauden välein. Kaikki kolme avaruusalusta olivat miehitettyjä. Sojuz 7:ssä oli kolme kosmonauttia Anatoli Filiptšenko, Viktor Gorbatko ja Vladislav Volkov. Alukset eivät telakoituneet, vaikka tarkoitus luultavasti oli. Sojuz 14
Laukaisu tapahtui Baikonurista 3. heinäkuuta 1974 kello 18.51.08 UTC. Lennon radiokutsu oli Беркут, maakotka. Miehistö testasi sopisiko Saljut 3 -avaruusasema tiedusteluun. Lento kesti vajaat 16 vuorokautta. Sojuz TM-26
Sojuz TM-26 oli Venäjän avaruusjärjestön 32. miehitetty lento Mir-avaruusasemalle. Laukaisu Sojuz-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta tapahtui 5. elokuuta 1997 kello 15.35 (UTC) ja aluksen paluu maahan 19. helmikuuta 1998 kello 9.10 UTC. Radiokutsu oli "Родни́к ("Lähde")". Lennon miehistö vaihtoi aseman sähkökaapeleita ja korjasi vuotavaa Spektr-moduulia. Sojuz 34
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 6. kesäkuuta 1979 ja paluu noin 74 vuorokautta myöhemmin, 19. elokuuta 1979. Lennon radiokutsu oli Protoni (Протон). Venäjän avaruusjärjestö
Venäjän avaruusjärjestön suurin panos on 2000-luvulla ollut miehitetyissä Sojuz-avaruuslennoissa ja ISS-avaruusaseman rakentamisessa. Rakennettu ISS on likimain Neuvostoliiton Mir-2-avaruusasemasuunnitelman kaltainen. Valtaosa sen moduuleista on venäläistä tuotantoa mukaan lukien ensimmäinen moduuli, jonka Yhdysvallat osti saadakseen juridisesti johtavan aseman asemalla. Avaruusasemaa huolletaan – etenkin NASAn Avaruusukkulan poistuttua käytöstä vuonna 2011 – suurelta osin venäläisten Progress-rahtialusten lennoilla. NASAn sukkulan toiminnan päätyttyä vuoden 2011 jälkipuolella Sojuz on usean vuoden ajan ainoa tapa päästä avaruusasemalle. Sojuz TM-32
Sojuz TM-32 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty lento ISS-avaruusasemalle. Laukaisu Baikonurin kosmodromilta Sojuz-U-kantoraketilla kello 7.37 UTC 28. huhtikuuta 2001. Alus palasi maahan 185 vuorokauden kuluttua, 31. lokakuuta 2001. Sojuz TM-24
Sojuz TM-24 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle, joka vei sinne sen 27. miehistön. Se oli Sojuz-ohjelman 100. lento. Sen nimi on Фрегат, Pikku fregatti. Laukaisu tapahtui 17. elokuuta 1996 Baikonurin kosmodromilta. Paluu tapahtui 2. maaliskuuta 1997. Lennon kesto oli 196 vuorokautta. Sojuz 30
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 27. kesäkuuta 1978 ja paluu noin 8 vuorokautta myöhemmin, 5. heinäkuuta 1978. Lennon radiokutsu oli Kaukasus (). Sojuz TMA-18M
Sojuz TMA-18M () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 2. syyskuuta 2015 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Saturn V
Vuonna 1957 Neuvostoliitto lähetti avaruuteen ensimmäisen satelliitin Sputnik 1:n. Tämä yllätti yhdysvaltalaiset ja sai heidät vauhdittamaan omaa avaruusohjelmaansa. Alkoi avaruuskilpa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä. Kun vielä 1961 neuvostoliittolainen Juri Gagarin lensi ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa Vostok 1 -avaruusaluksella, ei Yhdysvalloille avaruuskilvassa ja kylmässä sodassa pärjätäkseen jäänyt juuri vaihtoehtoja. 25. toukokuuta 1961 presidentti John F. Kennedy julisti, että yhdysvaltalaiset kuljettaisivat ihmisen Kuuhun kuluvan vuosikymmenen aikana. Julistuksen aikaan ainoa yhdysvaltalainen miehitetty avaruuslento oli Alan Shepardin 15 minuutin lento Freedom 7 -aluksella. Sojuz T-10-1
Sojuz T-10-1 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7-avaruusasemalle. Laukaisu Baikonurista 26. syyskuuta 1983 epäonnistui - kantoraketti räjähti laukaisutelineeseen - miehistö pelastui pelastustornin avulla, joka on ainut onnistunut pelastautuminen tällaisesta tilanteesta . Pelastautumisjärjestelmä kuljetti kiinteäajoaineraketilla ja sitten laskuvarjolla miehistökapselin neljän kilometrin päähän laukaisutornista. Sojuz MS-10
Sojuz MS-10 () oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 11. lokakuuta 2018 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kaksi avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuului ISS:n Retkikunta 57:n miehistöön. Aluksen lento keskeytettiin pian lähdön jälkeen kantoraketin toimintahäiriön vuoksi ja miehistö pelastautui aluksen pakomoduulilla. Pelastautuminen sujui onnistuneesti ja pian tapahtuman jälkeen miehistö nimettiin mukaan uudelle lennolle, Sojuz MS-12. Sojuz T-5
Kosmonautit lähettivät avaruusasemalta 17. toukokuuta 28 kilogrammaa painavan radioamatöörien nanosatelliitin. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun avaruuslentäjä lähettää satelliitin avaruusalukselta. Progress 13 -rahtialus toi Saljutille muun muassa 300 litraa vettä tämän mission aikana ja myös rahtialukset Progress 14, 15 ja 16 täydensivät mission varusteita sen kestäessä. Neuvostoliiton avaruusohjelma
Neuvostoliitto kehitti R-7-ohjuksesta 16 kantorakettiversiota, muun muassa Molnija ja Sojuz. Uuden sukupolven Sojuz-ohjelman avaruusaluksen suunnittelu alkoi vuonna 1962. Sojuzin ensimmäisellä miehitetyllä koelennolla 23. huhtikuuta 1967 yksin lentänyt kosmonautti Vladimir Komarov kuoli ensimmäisenä ihmisenä avaruuslennon aikana. Tämä oli koelentoon liittynyt menetys, mutta paljasti myös ohjelman laatuongelmat. Tästä huolimatta Sojuzista kehittyi erittäin luotettava miehitetty avaruusalus, joka on käytössä 2010-luvulla. NASAn sukkulan poistuttua käytöstä vuonna 2011, Sojuz on ainoa kulkuväline ISS-avaruusasemalle joidenkin vuosien ajan. Sojuz MS-05
Sojuz MS-05 () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 28. heinäkuuta 2017 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 52:n miehistöön. Saljut 1
Saljut 1 (, suom. "Kunnialaukaus 1") oli maailman ja Neuvostoliiton ensimmäinen avaruusasema. Saljut-avaruusasemaohjelman asema laukaistiin avaruuteen 19. huhtikuuta 1971 Baikonurin avaruuskeskuksesta kolmivaiheisella Proton-kantoraketilla. Sojuz (raketti)
Sojuz-kantoraketti (, ) on venäläinen kantoraketti, joka pohjautuu neuvostoliittolaisen rakettisuunnittelijan Sergei Koroljovin suunnittelemaan R-7-ydinohjukseen, jonka ensilento tapahtui 23. elokuuta 1957. Saman ohjuksen kantorakettiversio kuljetti Sputnik-satelliitin avaruuteen 4. lokakuuta 1957. Sojuzin edeltäjä oli myös "Vostok"-kantoraketti, joka perustui 8K74 eli R-7a-ohjukseen. Sojuz TM-34
Sojuz TM-34 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento, kaikkiaan 17. lento Kansainväliselle avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 25. huhtikuuta 2002 ja paluu maahan 10. marraskuuta 2002. Lennolla oli miehistön lisäksi yksi avaruusturisti sekä rotta ja lampaan kantasoluja. Soyuz TM-34 oli viimeinen Sojuz TM -aluksen lento ja sen korvasi uudistettu Sojuz TMA. Sojuz (avaruusohjelma)
Miehitettyjä Sojuz-aluksia on kehitetty 40 vuoden aikana ja niiden tuotantoversioissa on eri sukupolvia. Sojuz 1–11-avaruusalukset olivat ensimmäisen sukupolven aluksia, jotka olivat käytössä vuosina 1967–1971. Ensimmäinen sukupolvi käsitti alkuperäisen Sojuz-aluksen ja Saljut 1-avaruusasemaan liittyvän Sojuzin lennot. Lentoja Saljut-avaruusasemalle tehtiin vuodesta 1971 alkaen. Sojuz TM-29
Sojuz TM-29 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty lento Mir-avaruusasemalla. Laukaisu Sojuz 11A511U-kantoraketilla Baikonurin kosmodromilta tapahtui 20. helmikuuta 1999 kello 4:18 UTC ja aluksen paluu maahan 28. elokuuta 1999 kello 00:32 UTC. Lennon kesto oli 188 vuorokautta. Sojuz TMA-13
Sojuz TMA-13 on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Kansainväliselle avaruusasemalle (ISS). Avaruusaluksen laukaisu tapahtui 12. lokakuuta 2008 kello 07.01 UTC ja alus saapui takaisin maahan 8. huhtikuuta 2009 .
__notoc__ Sojuz TMA-6
Sojuz TMA-6 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 15. huhtikuuta 2005 ja se palasi maahan 180 vuorokautta myöhemmin, 11. lokakuuta 2005. Sojuz TM-13
Sojuz TM-13 oli Neuvostoliiton 13. miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui 2. lokakuuta 1991 ja paluu maahan 25. maaliskuuta 1992. Sojuz T-7
Sojuz T-7 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Laukaisu tapahtui Baikonurista 19. elokuuta 1982 ja paluu maahan 10. joulukuuta 1982. Sojuz (avaruusalus)
Sojuzin ensimmäinen miehitetty versio oli 7K-OK. Se oli kuljetti kolmen hengen miehistön. Sen telakointijärjestelmä oli kokeellinen ja tarkoitettu vain kahden aluksen liittämiseen toisiinsa ilman mahdollisuutta miehistölle siirtyä aluksesta toiseen. Kosmonauttien täytyi tehdä avaruuskävely siirtyäkseen toiseen alukseen. Näin tehtiin Sojuz 4 ja Sojuz 5 -lennoilla. Tämä Sojuz-avaruusaluksen versio oli alun perin suunniteltu kuulentoa varten. Sojuz MS-01
Sojuz MS-01 () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 7. heinäkuuta 2016 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 48:n miehistöön. Lento on ensimmäinen Sojuz MS -alustyypin lento ja 130. Sojuz-alusperheen lento. Laukaisun oli alun perin määrä tapahtua 24. kesäkuuta 2016, mutta ohjausjärjestelmässä havaittujen virheiden vuoksi laukaisu siirrettiin heinäkuulle. Matka ISS-avaruusasemalle kesti normaalin 6 tunnin sijaan noin 2 vuorokautta uuden alustyypin järjestelmien testaamisen vuoksi. Alus toimi ISS:n pelastusaluksena kunnes palasi maahan lokakuussa 2016. Sojuz 30
Sojuz 30 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6-avaruusasemalle. Sojuz TMA-19M
Sojuz TMA-19M () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 15. joulukuuta 2015 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 46:n miehistöön. Sojuz TM-15
Avaruuteen laukaistut Sojuz TMA-16
Sojuz TMA-16 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento Baikonurin kosmodromilta ISS-avaruusasemalle, joka alkoi 30. syyskuuta 2009. Surajev ja Williams palasivat Maahan Sojuz TMA-16:lla 18. maaliskuuta 2010. Neuvostoliiton avaruusohjelma
Neuvostoliitto pyrki kehittämään avaruusasemaa 1960-luvun jälkipuolelta lähtien, jolloin useat Sojuz-lennot pyrkivät mm. harjoittelemaan telakoitumista. Ensimmäinen avaruusasema, Saljut 1 laukaistiin avaruuteen 19. huhtikuuta 1971. Sen miehistö vietti 21 päivää aemalla, mutta kuoli paluulennolla Sojuz-kapselin ilmalukon petettyä. Saljut-asemia toteuttiin seitsemän. Niistä viimeinen oli Saljut 7, joka toimi 1981 alkaen ja pudotettiin ilmakehään 1990-luvun alussa. Asemilla vieraili yli 70 ihmistä ja ne ylläpitivät miehitettyjä avaruuslentoja Yhdysvaltain Apollo-lentojen jälkeen. Pjotr Klimuk
Klimuk vietti yhteensä 78,76 vuorokautta avaruudessa. Hän lensi Sojuz 13 -avaruusaluksella vuonna 1973. Vuonna 1975 hän lensi Saljut 4 -avaruusasemalle Sojuz 18 -aluksella. Vuonna 1976 hän lensi Intercosmos-ohjelman puitteissa Sojuz 30 -aluksella. Sojuz T-11
Sojuz T-11 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Sojuz-avaruusalus laukaistiin Baikonurista avaruuteen 3. huhtikuuta 1984 ja se laskeutui maahan 2. lokakuuta 1984. Alus kuljetti avaruuteen ensimmäisen intialaisen avaruuslentäjän. Hänen varamiehenään oli Ravish Malhotra. Sojuz T-12
Sojuz T-12 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Alus laukaistiin Baikonurista 17. heinäkuuta 1984 ja palasi maahan 29. heinäkuuta 1984. Sojuz (avaruusohjelma)
Sojuz-avaruusohjelma on 1960-luvun alussa aloitettu neuvostoliittolainen miehitettyjen avaruuslentojen sarja, jota Venäjän avaruusjärjestö jatkaa yhä. Vuonna 2010 "Sojuz TMA" -alukset antavat Venäjän avaruusjärjestölle mahdollisuuden miehitettyihin avaruuslentoihin. Aluksia käytetään kuljettamaan eri maiden avaruuslentäjiä ja rahtia Kansainväliselle avaruusasemalle. Vuosina 2011–2018 välissä Sojuz TMA toimii ISS-avaruusaseman ainoana miehitettynä avaruusaluksena, koska Venäjän avaruusjärjestön kehittämä Sojuzin korvaava Kliper-alus ei valmistu tällä aikavälillä. Juri Baturin
Baturin oli ensimmäinen venäläinen poliitikko, joka on tehnyt avaruuslennon. Hän lensi Sojuz TM-28 -lennolla 13. elokuuta 1998 Mir-avaruusasemalle ollen siellä 17 päivää ja 28. huhtikuuta 2001 Sojuz TM-32 -aluksella ISS-avaruusasemalle ollen siellä kaksi vuorokautta. Avaruuslento
Ensimmäinen avaruuslento oli saksalaisen V-2-raketin suborbitaalilento 3. lokakuuta 1942. Ensimmäisen Maan kiertoradalla kiertäneen lennon teki neuvostoliittolainen Sputnik 1 4. lokakuuta 1957. Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Ensimmäinen lento Maan kiertorataa edemmäs ja takaisin oli Kuun ympäri kiertänyt Apollo 8. Vuoden 1969 Apollo 11 -lennolla miehitetty alus laskeutui ensimmäistä kertaa toiselle taivaankappaleelle, Kuuhun. Seuraavana tavoitteena pidetään miehitettyä Mars-lentoa. Luettelo vuoden 1960 miehittämättömistä avaruuslennoista
Neuvostoliitto pyrki luomaan luotettavan miehitetyn avaruusaluksen, joka noin vuosikymmenessä johti Sojuz-alukseen ja -kantorakettiin, mutta tuolloin kehitystyö oli kesken. Neuvostoliitto pyrki aloittamaan Kuun ja ulkoplaneettojen tutkimisen, ainakin jälkimmäisen aivan liian aikaisin. Tuohon aikaan kantoraketti ei edes voinut tehdä avaruudessa radan suuntauksen korjausta ja laukaisut kohti planeettoja tehtiin kuten tykillä - alkuperäisen suuntauksen tarkkuus määritti kuinka kaukaa planeetan alus ohitti. Apollo–Sojuz
Apollo–Sojuz-yhteislento (, ASTP, , ЭПCA) oli Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton avaruusohjelmien ensimmäinen yhteislento, joka suoritettiin heinäkuussa 1975. Lennon suunnittelu aloitettiin kuitenkin jo vuonna 1970. Yhdysvalloille se oli viimeinen Apollo-ohjelman lento ja viimeinen miehitetty lento ennen ensimmäistä avaruussukkulalentoa huhtikuussa 1981. Sojuz TM-6
Soyuz TM-6 oli neuvostoliittolainen miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 29. elokuuta 1988 ja se laskeutui maahan 21. joulukuuta 1988. 
Laukaistiin avaruusasemalle Sojuz 13
Sojuz 13 oli toinen uusitun Sojuz-avaruusaluksen koelento. Lennon radiokutsu oli Кавказ, Kaukasus. Laukaisu tapahtui Baikonurista 18. joulukuuta 1973 kello 11.55.00 UTC. Siinä kokeltiin suurta kameraa tähtitieteellisiä ja maan kaukokartoitusmittauksia varten. Paluu tapahtui noin 8 vuorokautta myöhemmin. Sojuz TMA-19
Sojuz TMA-19 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin avaruuteen Baikonurin kosmodromilta 16. kesäkuuta 2010. Alus laskeutui 26. marraskuuta 2010 kello 04:46 UTC, eli muutamaa päivää aiemmin kuin suunniteltu, jottei laskeutuminen tapahdu samaan aikaan kuin Kazakstanissa pidettävä "Organization for Security and Cooperation in Europe summit". Sojuz TM-21
Sojuz TM-21 oli venäläinen miehitetty avaruuslento Mir-avaruusasemalle. Alus kiersi maan 2 940 kertaa 180 vuorokaudessa alkaen 14. maaliskuuta 1995 ja päättyen 11. syyskuuta 1995. Alus vei asemalle kolme kosmonauttia, miehistö EO-18, ja toi takaisin kaksi yhden palatessa toisella lennolla. Sukkula (STS-67) oli lennolla ja avaruudessa oli samanaikaisesti ennätykselliset 13 ihmistä. Lennon tunnus oli Uragan (Урага́н) eli hurrikaani. Sojuz MS-06
Sojuz MS-06 () on Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Alus laukaistiin Sojuz FG -kantoraketilla 12. syyskuuta 2017 Baikonurin kosmodromilta Kazakstanista mukanaan kolme avaruuslentäjää ja rahtia asemalle. Laukaisu tapahtui kosmodromin alustalta 1/5, jolta myös Sputnik 1 laukaistiin vuonna 1957. Aluksen miehistö kuuluu ISS:n Retkikunta 53:n miehistöön. Sojuz TM-1
Sojuz TM-1 oli Neuvostoliiton ensimmäinen Sojuz TM -sarjan miehitetty avaruusalus, joka kuitenkin koelennolla oli miehittämätön. Se laukaistiin Baikonurista 21. toukokuuta 1986. Se telakoitui Mir-avaruusaseman kanssa. Alus laskeutui maahan 30. toukokuuta 1986. Sojuz TMA-5
Sojuz TMA-5 oli Venäjän avaruusjärjestön miehitetty avaruuslento ISS-avaruusasemalle. Laukaisu Baikonurin kosmodromilta tapahtui 14. lokakuuta 2004 ja paluu tapahtui 193 vuorokautta myöhemmin 24. huhtikuuta 2005. Sojuz 25
Sojuz 25 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle. Sotilaallinen avaruustoiminta
Neuvostoliitin Sputnikin laukaisusta 4. lokakuuta 1957 ja sitä edeltävästä mannertenvälisen ballistisen R-7 ohjuksen laukaisusta 23. elokuuta 1957 lähtien avaruustoiminta nähtiin ainakin Apollo-Sojuz-liennytyslentoon asti (1970-luvun puolivälissä) ideologioiden sotilaallisluonteisena kamppailuina jopa siviilisatelliittien kohdalla. Sojuz 2
Sojuz 2 oli Neuvostoliiton Sojuz-avaruusohjelman lento, jossa tehtiin yhdessä miehitetyn Sojuz 3 -avaruusaluksen kanssa kaksi ohituskoetta. Sojuz 2 oli miehittämätön. Lento suoritettiin 25.-28. lokakuuta 1968. Sojuz 26
Sojuz 26 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle. Sojuz 20
Sojuz 20 oli Neuvostoliiton miehittämätön Sojuz-lento. Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 17. marraskuuta 1975 ja paluu noin 90 vuorokautta myöhemmin, 16. helmikuuta 1976. Sojuz 12
Laukaisu Baikonurin kosmodromilta tapahtui 27. syyskuuta 1973 kello 12.18.16 UTC. Miehistöä oli nyt vain kaksi kosmonauttia, jotka käyttivät painepukua laukaisun ja paluun aikana. Lento kesti yhden vuorokauden ja 23 tuntia, 15 minuuttia ja 32 sekuntia. Aluksen radiokutsu oli Урал eli Ural.