Mikä on Rutajärven pinta-ala?
Rutajärvi (Joutsa)
Rutajärvi on järvi Keski-Suomen maakunnassa Joutsan kunnan Leivonmäen kansallispuiston itäpuolella. Järven pituus on 9 km ja pinta-ala 17 km², se laskee Rutajokea pitkin Päijänteen Rutalahteen. Sen vedenpintaa on laskettu 2 metriä vuosina 1850–1853 ja toisen kerran 1,5 metriä 1890–1894.
Rutajärvi (Urjala)
Nuutajärveen laskee etelästä Ihanajokea pitkin Kivijärven, Vähäjärven ja Matkunjärven muodostama reitti, johon yhtyy lännestä Särkijärvi. Lännestä Mustanojaa pitkin Nuutajärveen laskevat Iso ja Vähä Mustajärvi sekä Valajärvi. Nuutajärvi laskee Nuutajokea pitkin Rutajärveen. Burtnieki (järvi)
Järvi on 94 kilometriä pitkän Salatsijoen lähde, ja sen luusua sijaitsee järven luoteispäässä. Järven pinnankorkeus normaalikorkeudessaan on 39,9 metriä merenpinnan yläpuolella. Järveen laskee useita jokia ja ojia, joiden yhteinen valuma-alue on 2 220 km². Suurin joki on Rūja, jonka valuma-alue on 992 km² eli noin 46% koko järven valuma-alueesta. Rūja laskee järveen koillisesta ja vain 350 metrin päässä on Sedan joensuu. Muita jokia ovat muun muassa Stanupe, Dūre ja Mejas, jotka laskevat järveen idästä, Briede ja Ēķinupe, jotka laskevat etelästä, ja Bauņupīte, joka laskee järveen lännestä. Rautijärvi
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskevat lännestä Kyläsillanjoki, Alasen laskujoen kautta ylemmällä virtaava Kuorijoki ja idän suunnasta virtaava laskuoja, jonka kautta kulkevat Suojärvenjoen Uljasjärveen tuomat vedet. Pahalammi laskee järveen edellistä vastapäätä. Näiden lisäksi siihen laskevat myös useat suo- ja metsäojat. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä Pihonjoki, joka virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Pehkijärveen 9,5 kilometrisenä Teuronjokena. Ruukinjärvi
Järven pinta-ala on 21,2 hehtaaria, korkeus merenpinnasta 107,2 metriä ja rantaviivan pituus 2,72 kilometriä. Järvi kuuluu Kiikalan ja Suomusjärven alueella virtaavan Kiskonjoen latvahaaran Varesjoen valuma-alueeseen ja laskee Varesjokeen sen sivuhaaran Huhdanojan kautta. Ruukinjärveen laskee idästä, Salon ja Lohjan rajalta Säräjärvi. Ruhijärv
Järven pinta-ala on 88 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio. Riuttasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 6,4 kilometriä pitkä, leveimmillän 900 metriä ja sen pinta-ala on 179 hehtaaria. Sen rannat ovat enimmäksen vähän rakennettua metsämaata, jossa kalliot nousevat monin paikoin pintaan. Rantaviivan pituus on 25 kilometriä. Koko järvialtaan vedenpinnankorkeus on 120,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja järven vedenpinnan korkeutta säännöstellään välillä 119,32–120,89 metriä. Järvi on matala, koska keskisyvyys on vain kolme metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Valtatie 3 seuraa järveä länsipuolella keskimäärin puolen kilometrin etäisyydellä ja Tampere–Seinäjoki-rata järven itäpuolella. Rapojärvi-Haukkajärvi
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 8 kilometriä pitkä ja 4 kilometriä leveä. Se muodostuu kahdesta erillisestä järvialtaasta, joilla on eri nimet Rapojärvi ja Haukkajärvi. Pohjoisempi järviallas Rapojärvi on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Siinä on kaksi suurempaa saarta Saunasaari ja Anonsaari. Järviallas kapenee etelään mentäessä ja siellä aukeaa pieni Haavistonselkä. Sen eteläpäässä sijaitsevasta Puhjonsalmesta vesi virtaa Haukkajärvelle. Haukkajärvi on 3,8 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsee Suurisaari, joka hallitsee järven näkymiä. Saari on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 39 ha . Järvessä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 47 ha, mikä on noin 3,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 10 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Kynnösjärvi
Järven pinta-ala on 29 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Renkajärven kaakkoispäässä sen jatkeena ja sen erottaa siitä alle 30 metriä leveä kannas. Kannasta pitkin kulkee Myllykylästä lounaaseen johtava tie. Kannaksesta kohoaa 15 metrin korkeuteen Visaniemi, jota Kynnösjärvi kiertää U-kirjaimen muotoisena. Visaniemen pohjoisrantaa kutsutaan Salmenhiekaksi ja kannaksen keskellä olevan aukon vieressä on maatalo nimeltään Salmi. Kynnösjärven lounaisrannassa kohoaa 35 metrin korkeuteen Salmenvuori. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi muutakin maataloa ja niiden lisäksi parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järvessä on yksi saari sen koillispäässä. Rahajärvi (Inari)
Järven pinta-ala on 2 210 hehtaaria eli 22,1 km². Se on 10,4 kilometriä pitkä ja 7,3 kilometriä leveä. Järvi on kaksiosainen ja sen järvialtaita yhdistää Salmiapaja, jonka kapein kohta Rahajärvenasalmi on alle 500 metriä leveä. Eteläistä osaa kutsutaan Pikku Rahajärveksi. Siitä työntyy kaakkoon Kuosnavuono () ja luoteeseen Aunionlahti (). Pohjoisosassa työntyy kaakkoon pitkä Kaijanvuono. Ruovesi (järvi)
Ruovesi on kokonaisuudessaan 23 kilometriä pitkä ja 13 kilometriä leveä . Järven pinta-ala on 6 616 hehtaaria eli 66,2 neliökilometriä, mikä jakaantuu Ruoveden ja Paloselän kesken vastaavasti 62 % ja 38 %. Sen rantaviivan kokonaispituus saaret mukaan lukien on 321 kilometriä. Saaria on yhteensä 242. Rantaviivain pituudet ja saarten lukumäärät jakautuvat molemmille järvenosille lähes tasan. Sen sijaan järvialtaiden yhteistilavuus on 446 miljoonaa kuutiometriä eli 0,44636 kuutiokilometriä. Siitä kuuluu Ruoveden järvenosalle 82 % ja Paloselälle vain 18 %, sillä Ruoveden keskisyvyys on vain kolmasosa Paloselän keskisyvyydestä. Rehtijärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria, sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järven suunta on kaakkois-luoteinen. Järveen laskee vähäisessä määrin Laikkalammista suotuvaa vettä, mutta muuten siihen laskevat lounaan suunnasta pelto-ojat. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Syrjäniitunojaan eli Rehtiojaan, joka laskee 2,6 kilometrin päähän Jänhijokeen Minkiön aseman kohdalla. Raanujärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 2540 hehtaaria eli 25,4 km². Se on 11,9 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 159,8 miljoonaa m³ eli 0,16 km³. Järven keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 25,9 metriä. Syvin kohta vaikuttaa sijaitsevan järven itärannan tuntumassa Palorovan edustalla. Järvessä on viisi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 54,3302 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi, Raanusaari ja Konttasaari, ovat yli hehtaarin kokoiset ja kolme pienempää ovat vain yli aarin kokoisia. Järven vedenpinnankorkeus on 96,3 metriä mpy, mutta vedenpintaa pyritään säännöstelemällä pitämään 95,0 ja 97,0 metrin välissä. Järven rantaviivan pituus on 49,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5,9 kilometriä. Ratasjärv
Järven eteläranta kohoaa 20–30 metrin korkeuteen ja siellä sijaitsee viisi lampea, joista osa laskee Ratasjärveen. Pohjoisranta on loivempaa ja polveilevampaa. Järven pinta-ala on 7 ha (hehtaaria) ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee neljä ojaa, joista huomattavin on Soekõrdsista alkava ja Kikkaorgin laakson läpi juokseva oja. Sen läpi virtaa Suurjärvestä tuleva Rõuge jõgi (Aiju jõgi), joka on juuri ennen Ratasjärveä padottu kahdesti. Se jatkaa järven luoteispäästä kohti Tõugjärveä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 19 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00058 km (kuutiokilometriä) eli 0,58 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi peltoa tai niittyä. Järven länsipuolella kulkee Nursiin johtava maantie ja sen kaakoispään ohittaa Käätson ja Luutsnikun yhdistävä maantie. Mujejärven virkistys- ja retkeilyalue
Mujejärvi kuuluu Natura-alueisiin. Sen kokonaispinta-ala on 23,3 km². Kokonaisuudessaan Mujejärven alue on vahvistetussa seutukaavassa varattu valtakunnalliseksi ulkoilu- ja retkeilyalueeksi. Mujejärvi lähiympäristöineen kuuluu rantojensuojeluohjelmaan, Uuronrotkon alue taas vanhojen metsien suojeluohjelmaan. Kulovesi
Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta. Riitajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Urkanjärvi
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Aitoon eteläpuolella metsäalueen ja Kaukkalan peltoalueen välissä. Järven pohjoispää on kapeneva ja matala Kylänlahti, jossa sijaitsee järven luusua. Järvenselkä on melko avoin vaikka leveä Riutankärki työntyykin järvelle. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä, mutta se on pääosin alavaa maata. Järvellä on kartan mukaan viisi autiota ja nimetöntä saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen itäiset rannat ovat metsämaata, läntiset rannat peltoalueiden metsänreunaa ja pohjoispää avosuota ja luhtamaata. Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Evo)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy. Lutanjärvi (Eurajoki)
Järven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 2,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Lapinjokeen juuri Hautjärven alapuolelle. Luusuaan on rakennettu pato säätelemään järven vedenpinnan korkeutta. Rutajärvi (Urjala)
Rutajärvi on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva järvi eteläisellä Pirkanmaalla Urjalassa. Järven vanha nimi on "Airanne". Nykyinen nimi on vakiintunut käyttöön 1600-luvulla.
Nuuta-, Ruta- ja Kortejärvi muodostavat etelästä pohjoiseen virtaavan vesireitin. Tämä vesireitti kerää suurimman osan Urjalan alueen vesistä. Ruuhijärvi (järvi Lahdessa)
Järven pinta-ala on 573 hehtaaria eli 5,7 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin pohjois-etelä-suunnassa. Järvenselältä erottuu selvästi Isoniemi, joka on 800 metriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Niemen pohjoispuolelle jää suojaisia Sermaanpohjan lahti, joka on 1,2 kilometriä pitkä. Järven syvänne ulottuu lahteen asti. Isoniemen eteläpuolelle jää Immilänalanen, joka on lähes kaksi kilometriä pitkä. Viereisen Salajärven erottaa Ruuhijärvestä noin 700 metriä leveä kannas. Eurajoen vesistö
Köyliönjärven valuma-alueen pinta-ala on 169 km². Sen valuma-alueella on kaksi muuta järveä Ruotana ja Metsäjärvi. Ruotana sijaitsee Köyliönjärven pohjoispuolella laajan suoalueen keskellä ja sen laskuoja Ruotananoja yhtyy Mustaojaan, joka laskee Köyliönjärven pohjoiskärkeen. Metsäjärvi on Säkylänharjun rinteellä oleva matala suojärvi, jonka laskuoja ei yllä Köyliönjärveen saakka, vaan sen vedet suotuvat pohjaveteen. Kuuluisa Kuninkaanlähde laskee vedet lyhyttä ojaa myöten järven eteläpäähän Köyliön Kankaanpään kylässä. Kokonjärvi (Urjala)
Järven pinta-ala on 474 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on kuusi saarta, joista suurimmat ovat 130 metriä pitkä, mutta kapea, Kattissaari, hieman lyhyempi Kivikari ja Mustaniemen vieressä oleva 130 metriä pitkä suosaari. Järveen laskee 117 ojaa, joista huomattavimpia ovat Kivenkorvensuon ja Karjalammin yhteinen laskuoja Koivulanlahteen, Lahmajärveltä tuleva Välkkilänoja ja palosuon kuivatusvesiä tuova johto-oja. Järven laskujoki Kokonjoki lähtee järven luoteispäästä Ikaalasta ja laskee Rutajärveen. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä. Urajärvi
Urajärvi jaetaan viiteen kulmakuntaan: Keskikylään, Tervalankulmaan, Rutalahteen, Tölkänlahteen ja Kausaan. Keskikylä on Urajärven keskus ja siellä sijaitsevat mm. entinen koulu, joka toimii nyt kylätalona (omistajana Urajärvenseudun kouluosuuskunta USKO), nuorisoseurantalo, historiallinen Urajärven kartano, Pelto-Ollilan ratsastustila ja jonkin verran metalliteollisuutta. Vierumäen ja Vääksyn välinen seututie 313 kulkee Urajärven kautta. Ruotsalaisen rannalla sijaitseva Rutalahti on Asikkalan kunnan itäisin paikka. 
Urajärvi valittiin vuonna 2018 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi jo toistamiseen (edellinen kerta 2004). Valajärvi (järvi Urjalassa)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 106 hehtaaria ja siinä on kahdeksan saarta. Suurin saarista on Sepänsaari, joka on myös asuttu. Muita järven keskellä olevia saaria ovat Satulakari ja Selkäkari. Rannan tuntumassa ovat esimerkiksi Lammassaari ja Pääskynkivi. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee alle kymmenen lyhyttä metsä- ja pelto-ojaa, joista huomattavin on ojitetun Pussilansuon kuivatusvesiä tuova Ammonoja. Järven laskujoki lähtee järven eteläpään lahdenpohjukasta ja se yhtyy parin kilometrin jälkeen Nuutajärveen laskevaan Mustanojaan. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä. Rannat ovat monen tyyppisiä ja niitä ovat muun muassa suo-, metsä-, pelto- ja kalliorantoja. Yleensä ranta on matala, mutta esimerkiksi Lantinvuorella, Kiviniityllä ja Ojansuunvuorella on jyrkempiä rantoja. Järven lähiympäristössä on sijainnut yli kymmenen maatilaa, joista osa on vielä viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 40 vapaa-ajan asuntoa. Järven länsipuolella kulkee yhdystie 13583, joka liittyy Puolimatkassa seututiehen 230. Mustajärvi (Rauma)
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 3 kilometriä pitkä "Syöstävänoja", joka yhtyy "Salajärvenojaan" ja se puolestaan Lapinjokeen. Asunnanjärvi
Järven pinta-ala on 270 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on selkeä järvenselkä, mutta Talasniemi ja Selkäniemi kaventavat sitä. Talasniemi suojaa Rimminlahtea, joka on yli puoli kilometriä pitkä ja lahdenpohjalla sijaitsee järven luusua, mistä alkaa Rimminjoki. Rimminlahden suulla sijaitsee Hemminkisaari (1,2 hehtaaria), joka suojaa viereistä Seiväslahtea. Itäpuolella sijaitsee Selkäniemim jonka itäpuolelle jää Kamppilanlahti. Lahdensuu on nimeltään Uittosalmi ja lahti haarautuu pohjoiseen Halkolahdeksi ja etelään Kalliolahdeksi. Järvenselän luoteispäässä on Hietalahti ja sen eteläpuolella saaristo ja edelleen vielä Myllylahti. Ruutana (Nokia)
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,9 kilometriä pitkä laskuoja Kuloveteen Siuron Naarlahteen. Ruutana (Ylöjärvi)
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rutalahti
Rutalahti on kylä Joutsassa. Rutalahti sijaitsee Päijänteen Rutalahden rannalla. Jyväskylään kylästä on matkaa noin 40 kilometriä. Rutalahti on tunnettu kyläläisten yritteliäisyydestä ja talkoohengestä sekä tanssilava Letkaliiteristä. Rutalahden kylä on valittu kahdesti Keski-Suomen vuoden kyläksi: vuosina 1997 ja 2008 ja valtakunnan toiseksi vuonna 2008. Rutalahden Nuorisoseura pyörii myös aktiivisena. Se on valittu Keski-Suomen parhaaksi vuosina 1985, 2006, 2007 ja 2015 sekä valtakunnan parhaaksi 2015. Rutalahdessa on nykyisin noin 200 asukasta, minkä lisäksi on runsaasti lomalaisia. Riuttajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Alinen Ritajärvi
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 300 metriä. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, joista toinen on lähisuon laskuoja ja toinen on Ylinen Ritajärven laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä Heinijärveen laskeva Ritajärvenoja. Rutajärvi (Kangasala)
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1973, 1978, 1979, 1993, 1995 1996 ja 2009. Vesi on ollut kirkasta (0,89 FNU) ja vedenväri on ruskeaa (väriluku 44–160 mg(Pt)/l), johtuen valuma-alueella olevista soista, jotka nostavat veden humuspitoisuutta. Humuksen takia vesi on hapanta myös kesäisin ja syvänteessä happamuustaso laskee alle pH 6. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on heikko (0,03 mmol/l), joten valumavedet määrittävät järven happamuustason. Veden hitaan vaihtuvuuden takia kovin äkkinäisiä muutoksia ei esiinny. Veden sähkönjohtavuus on pieni. Järvi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Vaikka järvi on syvä, ei alusveteen kehity happivajetta edes talvella. Järven happitilanne on hyvä. Veden fosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 12–35 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet 340–630 µg/l. Fosforipitoisuudet ovat lievästi rehevöityneen järven tasoa ja typpipitoisuudet ovat suojärville luonnollisella tasolla. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. Rutajärvi (Urjala)
Järveä halkovat luode- kaakko -suuntaiset kallioperän rakenteet. Erityisen selvästi tämä näkyy Lielahden, Ratalahden, Kajaniemen ja Niemelän niemen muodoissa. Rautelanjärvi
Pinta-alaltaan Rautelanjärvi on noin 30 ha. Rautelanjärveä erottaa yläpuolisesta Saarentaanjärvestä nykyään avoimeksi vesiväyläksi ruopattu Rautelankoski, jonka yläpuolelta ennen kosken ruoppausta oli Pitkäjärvelle 40 cm pudostus, ja alapuolisesta Pusulanjärvestä Rautelansalmi. Ruutananjärvi
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutananvuoristossa Koukkurahkan itäpuolella erämaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Urajärvi (järvi Iitissä)
Urajärvi on järvi Iitissä Ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella. Se laskee Kymijoen Pelinginselkään pitkin Kupparinojaa. Sen pinta-ala on 14 km². Järven syvyys on 16,12 metriä, keskisyvyys 4,44 m, tilavuus 62 856 200 m³. Rantaviivaa sillä on 29,46 km. Sen korkeus merenpinnasta on 65,3 metriä. Veittijärvi (Hattula)
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun ja sanduritasanteiden välissä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannassa veteen laskeutuu jyrkkä harjun rinne, mutta sen etelärannat ovat alavaa maata. Niitäkin reunustavat rinteet, jotka ovat sandurin aikaansaamia. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa Myllykylältä tiet. Hämeenlinnan puoleinen raja ohittaa järven kaakkoispään 50 metrin etäisyydeltä. Rukojärvi
Järven pinta-ala on 13,0 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskllä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella siaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä. Kotajärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee yksi tulo-oja suolta ja laskee ojaan, jonka luusua sijaitsee järven etelärannalla. Siitä saa alkuunsa lyhyt laskuoja, joka päättyy metsään. Vedet suotuvat länteen Koiranojaan, joka yhtyy Vaunujokeen sen latvaoilla. Rutajärvi (Urjala)
Urjalan asutus on vanhastaan keskittynyt näiden vesistöjen varsille ja vesistöjen ympärille syntyi Urjalan pitäjäkin aluksi keskuksenaan Rutajärven- Kortejärven välinen alue. Nuuta- ja Rutajärven väliselle kannakselle syntyi Nuutajärven taajama ja Nuutajärven lasitehdas. Luttu (järvi Juupajoella)
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289. Ristajoen valuma-alue
Ristajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.65) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 148,66 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,91 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Ukonselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Rutapohjan kanava
Rutapohjan kanava sijaitsee Leivonmäellä Rutajärvestä Päijänteen Rutalahteen laskevan Rutajoen suulla. 386 metriä pitkä Rutapohjan kanava kaivettiin vuosina 1850–1853 Rutajärvestä Rutajokeen ja samalla Rutajärven pinta aleni noin 2 metriä. Ruojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa. Nuutajärvi (järvi)
Nuutajärvi laskee Nuutajokeen ja sitä kautta edelleen Urjalan keskiosassa sijaitsevaan Rutajärveen, joka edelleen laskee Tarpianjokeen laskevaan Kortejärveen. Järven rannat ovat pääosin pehmeät mutta osin kiviset, ja sen pohja on mutainen. 
Järvi on ruskeavetinen, ja veden laatu on ollut suurimmaksi osaksi maatalouden aiheuttaman hajakuormituksen takia varsin huono. Järvi on melko voimakkaasti rehevöitynyt ja sen vesissä on esiintynyt hapen vajausta ja myrkyllisiä sinileväkukintoja. Järven samean veden laatu on yleisluokaltaan "välttävä", mutta ravinteiden suuren määrän vuoksi sen voisi luokitella huonoksikin. Rummakkojärvet
Iso-Rummakon pinta-ala on 2,474 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 0,979 kilometriä. Se sijaitsee pohjoisimpana muista järvistä. Keski-Rummakko on pinta-alataan 1,016 hehtaaria, se on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen rantaviivan pituus on 0,472 kilometriä. Pikku-Rummakko on pienin kolmesta järvestä. Se on vain 110 metriä pitkä ja noin 30 metriä leveä. Ritajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Ruoveden alue
Ruoveden alue (vesistöaluetunnus 35.33) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 473,58 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,73 %. Vesistön alueen alarajana on Kauttu, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 5 769,18 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,0 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Paloveden alueeseen (35.32). Riihijärvi (Ylöjärvi)
Järvi sijaitsee metsäisellä suoalueella. Sen pituus on 200 metriä, leveys on 140 metri ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Ympäröivä suo on tiheästi ojitettu ja osa suo-ojista laskevat suoraan järveen. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy peltojien kautta alueen valta-ojaan. Valtaoja virtaa kuivatetun Hanhijärven kautta Ruonanjokeen. Järven itärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtavat metsäautotiet Koivistonkylän kautta kulkevalta yhdystieltä 2771. Matkolammi
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Katumajärven valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen eteläopään läpi virtaa Myllyjoki, joka laskee Katumajärveen. Myllyjoen alajuoksulla on pato, joka säännöstelee joen vedenpinnan korkeutta ja samalla epäsuorasti myös lammen vedenpintaa. Lampeen laskee kolme lyhyttä metsä- tai pelto-ojaa. Lampi on 850 metriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria, joten sitä voidaan kutsua myös järveksi. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä, jossa on edustettuna suota, metsää ja peltomaata. Ruununmyllyn taajama-alue levittäytyy sen länsirannoille. Eri puolille lammen rantoja on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Asuinalueella sijaitsee myös yleinen uimaranta. Valtatie 10 ylittää järven laskuojen 50 metriä lammen etelärannasta. Rautajärvi (Tampere)
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rutajärvi (Urjala)
Järviketjua on laskettu useassa vaiheessa. Nykyiset vedenjuoksutukset ja korkeudet perustuvat vuoden 1943 laskusuunnitelmaan ja 1983 annettuihin selventäviin määräyksiin. Vedenkorkeutta säädellään Kortejärven alapuolella Nokoorin padolla. Urjalankylän joessa on lisäksi kynnys, joka estää veden hallitsemattoman purkautumisen Rutajärvestä Kortejärveen. Maalaht
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5 m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella. Lauttastenjärvi
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä. Ruila järv
Järven pinta-ala on 46 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järven ainoan saaren pinta-ala on 0,59 ha ja se on 200 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 41,6 m mpy ja järveen tulee vain kaksi metsäojaa. Järven veden vaihtuvuus on heikkoa ja siitä laskeekin vain kapea oja. Oja yhtyy Vasalemma jõgeen, joka virtaa pohjoisee Ruilan kylän halki ja Ruila paisjärven kautta luoteeseen, missä se laskee Itämereen Paldiskin lahdessa 24 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km (neliökilometriä).
Järven keskisyvyys on metrin verran ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan silloin määrittää 0,00046 km (kuutiokilometriä) eli 0,46 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja järven ympästössä kasvaa kuusen ja männyn sekametsää. Rannat ovat ruovikkoa, suota ja metsää. Järven pohja on paksua mutaa, mutta koillisrannoilla näkyy hiekkapohja. Siellä sijaitsee myös järven uimaranta. Muuranjärvi
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Otajärvi
Otajärvi on järvi Varsinais-Suomen ja Satakunnan rajalla, Pyhärannan kunnan ja Laitilan ja Rauman kaupunkien (aikaisemmin Kodisjoen kunnan) alueilla. Järven pinta-ala on 581 ha, keskisyvyys vajaa metri ja korkeus merenpinnasta 11,8 metriä ja se laskee Ihodenjoen kautta Selkämereen. Ruotasjärvi
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun ja myös valtatien 3 itäpuolella. Valtatie ylittää järven entisen lounaaseen työntyneen lahden kaventaen sen jokimaiseksi osuudeksi Moisionjoessa. Ruotasjärveen laskee neljä ojaa, joista kaksi ovat suurempaa. Pohjoisrantaan laskee Höytämönjärven 1,9 kilometriä pitkä laskuoja, joka putoaa matkallaan 14 metriä. Etelärantaan laskee Linnajoki, joka on 2,5 kilometiä pitkä Linnajärven laskuoja. Järven koillispäähän laskee Paskolammin ja Hankajärven yhteinen lyhyt laskuoja. Ruotasjärven laskujoki on Moisionjoki, joka laskee 7,5 kilometriä Vanajaveden laskujokeen Herralanvuolteen pohjoismutkaan. Moisionjoella on tällä matkalla pudotusta 17 metriä. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Yli puolet rannoista ovat metsää ja loput peltomaata. peltoa on myös järveen laskevien ojien varsilla. Asutus on järven etelä-, itä- ja pohjoisrannoilla runsasta mutta hajanaista. Järven länsipään ylittää valtatie, jonka takana on tiheämpää Kuljun ympäristön taajama-aluetta. Lounaspäässä etelärannassa on urheilukenttä ja pohjoisrannassa uimaranta. Rutajärvi (Kangasala)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Kangasalan, Lempäälän rajalla ja lähellä Valkeakosken rajaa maaston matalassa painaumassa. Siihen on laskee sen koillisrantaan luontaisena Suonijärven laskuoja, jonka kautta järveen laskee suon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja on liitetty osaksi Aukeasuon ojaverkostoa, joka vuorostaan laskee Korenninojaan. Se virtaa Pyörönmaan läpi ja laskee Korentijärveen. Sen lisäksi Rutajärveen laskee kaksi muutakin metsäojaa. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 2,6 vuotta, sillä järven tilavuuteen nähden valuma-alueen pinta-ala on pieni. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Rannat ovat kovaa metsämaata eikä suota ole kuin nimeksi. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa ja Kangasalan puolella sijaitsee retkeilymaja. Niille johtaa tiet seututieltä 130. Järven luoteisosassa vedestä pilkistää kivi, joka on kuntarajan rajapyykkinä. Valkeakosken raja ja sen pyykki sijaitsee järven eteläpäästä 350 metriä kaakkoon. Rutapohjan kanava
Järven pintaa alennettiin vielä 1,5 metriä vuosina 1890–1894. Kanavan avulla haluttiin myös helpottaa puutavaran uittoa Päijänteelle ja samassa yhteydessä Rutajoella tehtiin perkaustöitä ja sen varrelle rakennettiin uittokouruja. Puutavaran uitto Rutapohjan kanavan ja Rutajoen kautta jatkui aina 1950-luvun alkuun saakka. Nuottajärvi (järvi Orivedellä)
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Solttilanvuorten, Korrinvuoren ja Rilankorvenmäen välissä ylänköalueen koillisreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Sen rannat ovat puoliksi metsämaata, mutta loppuosa on peltoa tai suota. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa peltoineen ja hieman haja-asutusta, jotka muodostavat Nuottajärven kylän. Sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet järven pohjoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 3260. Ruonanlampi (Vesilahti)
Järven pituus on 450 metriä, leveys alle 100 metriä ja sen pinta-ala on muodollisesti 2,0 hehtaaria. Järvi on nykyään kasvanut lähes kokonaan umpeen. Siinä on paljon avovettä vain korkean veden aikana, mutta muutoin sitä on vain parin pienen lammen verran joten sitä voidaan pitää kosteikkona. Sen läpi kulkee etelästä pelloilta vettä tuova oja, joka on samalla sen laskuoja. Oja laskee Pyhäjärven Ruonanselkään. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Molemmat pitkät rannat ovat pitkien mäkien alarinteitä. Koillisrinteillä on peltoja, mutta muuten rannat ovat pääosin metsämaata. Järvi on Lamminsivun maatilaa lukuun ottamatta autio. Sen itäpuolella kulkee yhdystie 13763. Näsijärven–Ruoveden alue
Näsijärven–Ruoveden alue (vesistöaluetunnus 35.3) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 451,71 neliökilometriä ja jonka järvisyys on 19,27 %. Kaksi ensimmäistä ovat Kokemäenjoen alue (35.1) ja siihen laskeva Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2). Siihen laskevat pohjoisesta Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4) ja Keuruun reitin valuma-alue (35.6). Vesistön alueen alarajana on Tammerkoski, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 672,49 neliökilometriä ja järvisyys 13,93 %. Rutajärvi (Kangasala)
Vuoden 1959 peruskartassa järvi oli autio lukuun ottamatta pohjoisrannan retkeilymajaa ja lounaisrannan metsästysmajaa. Lähimmät tiet johtivat Kangasalan puolella oleviin maatiloille, jonne oli matkaa yli puoli kilometriä. Järven ympäristössä riskeili runsaasti polkuja. Suonijärven laskuoja oli luontaisen näköinen. Vuoden 1975 kartassa näkyy soiden ja metsien ojitustoiminta, jonka hajakuormitus kohdistuu järveen Suonijärven laskuojan välityksellä. Vasta 1980 peruskartassa on ensimmäinen merkintä vapaa-ajan asunnon rakentamisesta. Tämän jälkeen järven ympäristöön rakennettiin teitä ja rannoille alkaa ilmestyä vapaa-ajan asuntoja. Rautjärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee Maivalan alueen drumliinimaisten moreeniselänteiden väliin jäävällä alavalla alueella. Järven muoto on pitkien niemien ja lahtien sekä suurten saarien vuoksi hyvin rikkomainen ja järven 81 kilometiä pitkä rantaviiva verrattuna sen pinta-alaan ilmaisee saman asian. Järven ympäristö on alavaa maastoa, jota harvat mäet rikkovat. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Kirvesniemen ja Luotonvuoren lähes 30 metrin korkeuteen kohoavat mäet, Rautaselän etelärannan Riuttaniemen lähes yhtä korkeat mäet sekä Honklahdelle näkyvä Ukonvuori, joka kohoaa lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven keskikohdassa oleva Raudanselkä on vain kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Rautaselän länsipuolella sijaitse saaristo, jossa ovat järven suurimmat saaret Kaskiensaari, Heinäsaari ja Hietasaari. Sariston pohjoispuolella aukeaa Kirvesselkä, joka on 1,8 kilometriä pitkä ja alle puoli kilometriä leveä. Näistä kahdesta järvenselästä haarautuvat kaikki muut järvenosat. Kotajärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 380 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa pitkä "Kotaoja", joka laskee Pitkäselkään. "Isosuon" ojia myöten Rottajärvi laskee vetensä Kotajärven kautta. Rajalahti (järvi Orivedellä)
Järven pinta-ala on 61 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen kylän peltojen ympäröimänä Längelmäveden Pappilanselän lounaispuolella ja siellä Koivulahden eteläpäuolella. Järvellä on yhtenäinen järvenselkä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen lähiympäristö on alavaa maata, mutta järveltä näkyy kaksi mäkeä. Koillispuolella kohoaa Mustavuori, jonka laki kohoaa 38 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lounasrantaan laskee Rajavuoren rinteet. Rajavuori kohoaa yli 50 metrin korkeuteen. Etelässä peltojen takana kohoavat Korvenvuorenkalliot, jotka nousevat jopa 100 metriä järveä korkeammalle. Rajalahden rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yli 10 maatilaa ja rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niile tulee tiet, jotka haarautuvat kantatieltä 58. Rummukkajärvi
Rummukkajärvi on pieni ja rehevöitynyt järvi Kurikan kunnan eteläosassa entisen Jalasjärven kunnan Rummukkaperällä. Järven eteläkärki on osa Karviaa. Pinta-alaa järvellä on 0,71165 neliökilometriä ja se on Kyrönjoen valuma-alueen 20. suurin järvi. Rummukkajärven vedenpinta on matalalla ja laskemaan päin, ja pinnankorkeus on 144,9 metriä. Rummukkajärven vedenkorkeutta on aikoinaan laskettu. Nykyisin järvessä on vesijättöalueita. Ympyriäinen Kotajärvi
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Kutajärven alue
Kutajärven alue on Hollolassa ja Asikkalassa sijaitseva Natura 2000 -luonnonsuojelualue (virallisesti "FI0306006"), joka käsittää Vesijärven viisi erillistä lahtea (Kirkonselkä, Laasonpohja, Lahdenpohja, Teräväiset ja Kailanpohja) sekä Vesijärven kupeessa Hollolan kirkonkylästä kaakkoon sijaitsevan osittain umpeenkasvaneen Kutajärven. Vesialueet ovat kaikki merkittäviä lintuvesiä, ja erityisesti Kirkonselän vesikasvillisuus on arvokasta. Alue kuuluu valtakunnalliseen lintuvesiohjelmaan. Kokonaispinta-ala on 1051 hehtaaria. Ruokejärvi (Nokia)
Järvi on 550 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Järvellä on kaksi järviallasta, joilla on hieman erilainen luonne. Pohjoisaltaassa sijaitsee luotomainen saari. Sen ympäristö on mäkistä metsämaastoa, jonka alavat osat ovat soistuneet. Rantaan päättyviä suomaita ei ole ojitettu, mutta etelärantaan laskeva metsäoja tuo Ilkan Pehkusuolta kuivatusvesiä. Toinen oja, joka myös tuo ojitetun suon kuivatusvesiä, laskee itärannan suoistuneeseen metsään. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipään lahdenpohjukasta ja se juoksee mäkien välissä mutkitellen laskien lopuksi Kalliojärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 1,2 vuotta, mikä johtuu sen tilavuuteen nähden pienestä valuma-alueesta. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen, vaikka järvi ja sen ainoa saari eivät siihen kuulukkaan. Järvi on autio, mutta sen pohjoisrantaa seuraa suojelualueen kävelypolku ja järven eteläpäässä metsäautotie ohittaa rannan läheltä. Rapajärvi (Rauma)
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja lähes pyöreän järven halkaisija on 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa noin 6 kilometriä pitkä laskuoja Saarnijärveen. Ruohojärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Ala-Lauttajärvi
Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Ruonajärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen "Pirttilahteen". Kirkkojärvi (Renko)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuirakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia. Ruovesi (järvi)
Ruoveden (järvinumero on 35.331.1.001) järvenosan pinta-ala on 4 135 hehtaaria eli 41,4 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Ruovesi on rakenteeltaan Paloselkää selkeämpi. Sen eteläisin järvenselkä on Pöytäselkä, joka alkaa Kautussa, missä järvi laskee Kautunvuolteen kautta Paloveden Ruhalanselkään. Paloselän itäosaa kutsutaan Väärinseläksi, jonka itäosat haarautuvat neljään lahteen. Lahdista Tallusselkä ja Enonlahti ovat suurimmat. Pöytäselän länsirannalla sijaitsee Ruoveden keskustaajama, jonka vierestä erottuu Pappilanlahti. Järvi kapenee pohjoisessa ja ahtautuu Karkausniemen ohitse Mustaselälle. Sen pohjoisrannat kuuluvat Salonsaarelle, jonka molemmilta puolilta Tarjannevesi laskee etelään. Salonsaaren länsipuolella sijaisee Syvinkisalmi ja itäpuolella Salonsalmi, mistä Tarjanteen vedet virtaavat. Mustaselän itäpuolella aukeaa heti ilman selkeää rajaa Sotkanselkä, joka on varsin saaristoinen järvenosa. Sotkansaaren itäpuolella oleva Koljonsaari on nykyään niemi, jonka pohjoispuolelle jäävä Ruokoselkä on lahti. Koljonsaaren eteläpuolelta sen sijaan pääsee vielä Hanhonvuolteelle, mistä alkaa Paloselän järvenosa. Raidonjärvi
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä. Rutajärven linnavuori
Linnavuori sijaitsee noin kolme kilometriä Urjalan kirkosta lounaaseen Rutajärven kaakkoisrannalla. Vuoren laki on kooltaan 30 × 15 metriä, ja se suuntautuu luoteesta kaakkoon. Vuori on jyrkkä itä- ja pohjoispuolilla, mutta sen kaakkoispäässä on loivapiirteinen reuna. Loivalla rinteellä sijaitsee poikittain kulkeva kivivalli, joka on rakennettu päänkokoisista tai suuremmista kivistä. Valli on noin 15 metriä pitkä, kolmisen metriä leveä ja 0,5–1,0 metriä korkea. Matokoski (Renko)
Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855. Junkkajärvi
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Luoteispuolelta siihen laskee Ritavuoren rinteet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen kaikki rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäautotie etelästä päin valtatieltä 9. Rauma
Rauma () on vuonna 1442 perustettu Suomen kaupunki eteläisessä Satakunnassa. Sen asukasluku on . Kaupungin pinta-ala on km², josta km² on maata, km² sisävesialueita ja km² merialueita. Rauman seutukunnan muodostavat Eura, Eurajoki ja Säkylä. Seutukunnan alueella oli vuoden 2009 lopussa 65 794 asukasta. Mutajärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kapealla Mutasuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvi on kartan mukaan ruohottunut. Ruokojärvi (Vesilahti)
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee yksi tulo-oja, joka on Ison Oravajärven laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja Järviönsuonojaan. Se laskee lopulta Suonojärveen. Urajärvi (järvi Asikkalassa)
Urajärvi on järvi Asikkalassa. Sen pinta-ala on 445,98 hehtaaria, syvyys 16,63 metriä, keskisyvyys 6,06 metriä, tilavuus 27 025 600 m³. Rantaviivaa sillä on 29,52 km. Sen korkeus merenpinnasta on 98,6 metriä. Järven rannalla on Urajärven kartano. Utajärvi
Oulujoen ja Kiiminkijoen lisäksi kuntaa halkovat useat pienemmät joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita järviä, muun muassa Ahmasjärvi, Iso Olvasjärvi, Piltunginjärvi, Puokiojärvi, Saari-Sorsua, Sanginjärvi sekä Särkijärvi, joka tuli kuuluisaksi tilapäisestä kuivattamisestaan. Utajärvi -niminen järvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon.
Valtatie 22 ja Oulu–Kontiomäki -rautatie sivuavat Utajärven kuntakeskusta. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Utajärven asemalla. Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utajärvelle, jatkuu Keski-Niskaan, missä yhtyy Valtatie 22:een. Lähin lentokenttä on Oulunsalossa. Paikallisliikenteestä vastaa kunnan järjestämä paikallislinja, jota ajetaan yhdellä bussilla. Bussipysäkkien lisäksi kyytiin pääsee muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisenä päivänä. Kirkonkylällä on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen pääsee matkailuyrittäjien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon järjestämää kuljetusta ei ole. Ruostejärvi
Järven pinta-ala on 174 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys 1,6 kilometriä. Siihen laskee 14 metsäojaa. Järven luusua sijaitsee Myllylahdessa järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 3,2 kilometriä pitkä Ruostejoki, joka laskee Tapolanjärveen. Kotajärvi (Jämsä, Sydänmaa)
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.. Urasjärvi
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Ruutinkoski
Kosken pituus on n. 300 metriä, ja se on Vantaanjoen alin luonnontilainen koski. Pudotusta koskella on noin kolme metriä. Joenrinteiden lehtometsät kuuluvat valtakunnalliseen lehtojensuojeluohjelmaan. Suojellun alueen pinta-ala on 8,56 hehtaaria, josta vesialuetta on 3,13 hehtaaria. Rauhajärvi (Mikkeli)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,5 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Pitkän muotoisen järven ilmeeseen vaikuttaa lähes kolme kilometriä pitkä niemi, jossa sijaitsevat Huutniemi, Lehtoniemi ja tiheästi ojitettu Raiskinsuo. Se jakaa järven kaakkoispään kahdeksi lahdeksi, joiden pohjukat ovat nimeltään Kotalahti ja Lasakonlahti. Lasakonlahdessa on Nenäsyväniemi, jonka viereen jää pieni Kurjenlahti. Järven luoteispää on 5,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin levyinen lahti. Sen pohjukkaa kutsutaan Päälahdeksi ja lahdensuun viereistä niemeä Pohjaniemeksi. Ruokojärvi (Kangasala, Pohja)
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Katajajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Rutajärvi (Kangasala)
Rutajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Kuohenmaalla ja Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajaveden alaosan alueeseen. Rutajärvi on osa Korentiojan valuma-aluetta. Ruokosjärvi (Keuruu)
Järven pinta-ala on 109 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järven lähiympäristössä on sekä peltomaita että metsämaita. Alueen korkeuserot johtuvat pienistä mäistä, jotka ympäröivät järven. Luoteispäässä sijaitsee Kotimäki, länsipuolella Ronavuori sekä Taaporinvuori ja itäpuolella Hakavuori. Kotimäen huippu kohoaa 70 metriä, Taaporinvuori 50 metriä ja Hakavuori 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Eteläpuolella järvelle työntyy Hakalanvuoren jarke, joka erottaa järven itäpuolisesta Poskijärvestä. Ruokosaaren eteläpuolella järvelle kurkottaa pitkä niemi, jossa sijaitsee Ruokosen maatila. Järven itärantoja seuraa harjujakso, jonka rinteet putoavat suoraan järveen. Kustaansaari ja pienet luodot sekä Kuikanniemi kuuluvat harjujakson piirteisiin. Järvestä ei ole käytössä luotaustietoja. Ullavanjärvi
Järven pinta-ala on 1 300 ha eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi erityyppista osaa. Järvenselkä käsittää järven länsipuoliskon ja järven itäpuolisko on melko saaristoinen. Siellä on laaja lahti, joka alkaa Yrjäniemen ja Haaponiemen välistä. Järvi on yleensä matalampi kuin kaksi metriä, mutta yli kaksi metrisiä alueita on vain järvenselällä. Suurin kartassa merkitty syvyyslukema on 2,9 metriä. Järvessä on runsaasti kiviä ja pieniä saariakin on paljon. Pohjoispäässä suuria saaria ovat Talvisaari, Iso Teerisaari, Pikku Petäjäsaari ja Tullisaari. Etelärannassa oleva Selkäsaari on niemi, mutta sen länsipuolella ovat Matinkari, Vesikari, Pitkäkari, Syväkarit ja Haarakarit. Keskellä järveä sijaitsevat Iso Lohikari, Pikku Lohikari, Paskalaatta, Iso Hiidenluoto, Pikku Hiidenluoto, Kantelesaaret, Puurosaari, Harppusaari, Tynnyrisaari, Pihlajamaankari, Kaksossaari, Tammasaari ja Yrjöniemenkarit. Itäpään lahdessa sijaitsevat Pitkäkari, Vareskari ja Äilänne. Alinen Rautjärvi
Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Nigula järv
Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20 hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7 m meren pinnan yläpuolella. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6 neliökilometri.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049 km (kuutiokilometriä) eli 0,49 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä.