Milloin Viipurin Reipas muutti nimensä?
Lahden Reipas
Lahden Reipas on lahtelainen palloilun yleisseura. Se syntyi viime sotien jälkeen 1940-luvulla, kun Viipurin Reipas siirtyi evakkoon Lahteen. Seura pelasi virallisesti Viipurin Reippaan nimellä aina vuoteen 1962 saakka, jolloin seuran palloiluosaston nimeksi vaihtui yksinkertaisesti Reipas. Vuonna 1963 nimi vaihtui jälleen, nyt Lahden Reippaaksi. Viipurin Reipas
Varsinainen jalkapallomenestys alkoi nimen vaihduttua Lahden Reippaaksi vuonna 1962. Lahden Reipas-nimi oli näkyvä aina vuoteen 1995, jolloin edustusjoukkue lopetettiin sen fuusioituessa kilpailevan paikallisseuran FC Kuusysin kanssa FC Lahdeksi. Junioritoimintaa jatkettiin FC Pallo-Reippaan nimissä. Vuodesta 2012 Lahden Reippaan edustusjoukkue aloitti uudelleen jalkapallon edustusjoukkuetoiminnan, kun se sai Salpausselän Reippaan paikan Kolmosesta. Perinteiset lahtelaisen Reippaan pelipaitojen "musta-oranssi" -pystyraidat muistuttavat seuran taustasta. Lahden Reipas (jalkapallo)
Lahden Reipas on lahtelainen palloiluseura, joka on tullut tunnetuksi ennen kaikkea jalkapallomenestyksen kautta. Jalkapallon seuratoiminta on suora jatke sodan jälkeen Lahteen siirtyneelle Viipurin Reippaalle, jonka palloilutoiminta (jalkapallo, jääpallo ja jääkiekko) otti vuonna 1962 Reipas- ja vuotta myöhemmin Lahden Reipas -nimen muuttuneen kotikaupunkinsa mukaan. Viipurin Reipas
Palloilulajeissa Reipas pelasi aluksi alkuperäisellä nimellään Viipurin Reipas, mutta jatkoi vuodesta 1962 Reippaan nimellä. Näkyvin sodanjälkeisen lahtelaistuneen Viipurin Reippaan palloilumuoto oli jääpallo. Siinä lajissa seura pelasi SM-sarjassa kaikkiaan seitsemän kautta. Sodan jälkeen ensimmäinen jääpallon SM-sarjakausi oli 1949–50, jonka jälkeen seura pelasi yhtäjaksoisesti kaudelle 1954–55 asti jääpallon SM-sarjassa. Paras saavutus tuli kaudella 1952–53 sijoittumallan neljänneksi samalla pistemäärällä WP-35:n kanssa. Parhaita Reippaan maalintekijöitä tänä aikana olivat Pentti Snellman, Kalevi Lamppu ja Lappeenrannasta siirtynyt Pentti Vartiainen. Näkyvänä hahmona Reippaan 1950-luvun jääpallossa oli myös Aki Lievonen - ensin pelaajana ja sitten valmentajana. Kaudella 1959-60 Viipurin Reipas kävi vielä jääpallon SM-sarjassa, mutta tulos oli välitön putoaminen häviämällä kaikki yhdeksän ottelua 10 joukkueen sarjassa. Jääpallossa Viipurin Reipas on saanut viimeisen olympiaedustajansa, sillä jääpallo oli Oslon talviolympialaisissa 1952 kisojen näytöslaji ja Reippaan puolustaja Jussi Halme edusti Suomen jääpallomaajoukkuetta.
Kaakkois-Suomen Kolmonen
Kotkan Reipas (KoRe) on vuonna 1938 perustettu kotkalainen urheiluseura. Jalkapallossa seuran joukkue on pelannut parhaimmillaan SM-sarjaa vuosina 1955 ja 1957. Se nousi Kolmoseen kaudeksi 2009 täydennysmenettelyn kautta Purhan luovuttua paikastaan. Riihimäen Ilves
Riihimäen Ilves (RIlves) oli perinteikkään Riihimäen Palloseuran (RiPS) farmiseuraksi vuonna 1970 perustettu riihimäkeläinen jalkapalloseura. RIlves peri vuonna 1928 perustetun Riihimäen Palloseuran kakkosjoukkueen sarjapaikan vuonna 2001 RiPS:n luovuttua urheilutoiminnastaan talousvaikeuksista johtuen. RIlves ehti edustaa kaupunkia yhteensä 10 vuotta. Kaudelle 2011 päätettiin Riihimäellä muuttaa edustusseuran nimi takaisin alkuperäiseksi. Riihimäen Ilveksen hallituksessa päätettiin nimenmuutoksesta 15.12.2010 ja edustusjoukkue sekä muut Ilveksen joukkueet pelasivat jo kevätkaudella 2011 Palloseuran raitapaidoissa. Imatra (Viipuri)
Papulanpuiston pohjoisosassa sijaitsi Papulan urheilukenttä, jota on edelleen käytössä. Se oli Viipurin ensimmäinen pääurheilukenttä, jonka uusi Viipurin keskuskenttä korvasi vuonna 1933. Papulan kentällä järjestettiin muun muassa yleisurheilun Kalevan kisat vuosina 1925 ja 1929. Kentällä on suomalaisen yleisurheilun menestysvuosien aikana tehty tiettävästi jopa 20 maailmanennätystulosta eri lajeissa. Papula toimi myös muun muassa Viipurin Pallokerhon jalkapallojoukkueen kotikenttänä. Viipurin Palloseura
Seuraavalla kaudella 1930 ViPS selviytyi SM-cupissa jo neljän parhaan joukkoon. Se voitti Reippaan ja Helsingin Jalkapalloklubin, ja seuraavana vastassa oli taas Sudet. Sudet eteni lopulta finaaliin niukalla 2-1 voitolla. Viipurin Reipas
Jääpalloon Viipurin Reipas tuli kaudesta 1909 lähtien. Menestys ei ollut samanlainen kuin jalkapallossa eli seura ei saavuttanut loppuottelupaikkaa. Reipas oli alkuaikoina kaksi kertaa välierissä eli ensimmäisissä SM-kisoissa 1909 ja kaksi vuotta myöhemmin eli 1911. Reippaan "kelta-mustapaitaisen" joukkueen henkilöhahmo alkuaikoina oli Reino Laaksonen, ensin pelaajana ja sitten joukkueen aktiivina puuhamiehenä. Reippaan nimekkäin pelaaja oli Armas Ahnger, josta kehittyi myöhemmin kaupungin johtavan jääpalloseuran Susien ja maajoukkueen monivuotinen mestaripelaaja. Reipas menetti varsin pian johtoaseman viipurilaisessa jääpallossa, sillä kaupungin jääpallon ykkösjoukkueeksi 1910-luvulta lähtien nousi Sudet ja myöhemmin 1920- ja 30-luvuilla myös Viipurin Palloseura. Olli Heinonen (jalkapalloilija)
Kotimaassaan Heinonen edusti alun perin Viipurin Reipasta. Vuosiksi 1957–1958 hän siirtyi Ilves-Kissoihin mutta palasi Viipurin Reippaaseen, joka sittemmin muutti nimensä Lahden Reippaaksi ja nousi vuodeksi 1961 SM-sarjaan. Heinonen pelasi SM-sarjassa vuoteen 1966 saakka yhteensä 156 ottelua ja teki niissä 28 maalia. Hän oli voittamassa Suomen mestaruutta vuonna 1963 ja Suomen Cupia vuonna 1964. Jalkapallon Itä–Länsi-sarjan kausi 1938
Reipas nousi mestaruussarjaan, josta putosi Viipurin Sudet. KIF pääsi karsintaan Mestaruussarjan viimeistä edelliseksi sijoittunutta joukkuetta vastaan. Reipas (hevonen)
Reipas syntyi vuonna 1948 Kortesjärvellä Lauri Ylikosken kasvattina. Se sai alun perin nimekseen Poju. Pojusta aiottiin työhevosta, joten se ruunattiin. Se myytiin pian Evijärvelle Paavo Kontiaiselle 20 000 markasta, joka myi sen edelleen Kokkolan markkinoilla. Poju vaihtoi omistajaa vielä pari kertaa aina hieman korkeammasta summasta. Pitääkseen sen lopulta osti Iisalmen markkinoilta pienviljelijä Aapeli Miettisen poika Väinö 38 000 markalla. Poju oli tuolloin kolmivuotias, laiha ja vaisu. Isä ihmetteli, miten poika oli tuonut kaupungista asti moisen "karvakukkaron". Hyvällä laitumella tuskin kävelykuntoinen Poju kuitenkin kohentui nopeasti, ja Aapeli Miettinen vaihtoi sen pojaltaan viisivuotiasta tammaa ja 10 000 markkaa vastaan. Reipastunutta hevosta alettiin pian kutsua Reippaaksi. Pallokerho-35
PK-35:n historia ulottuu toista maailmansotaa edeltäneeseen Viipuriin, jossa paikallisten nuorten jalkapalloilijoiden aloitteesta perustettiin syyskuussa 1935 seura nimeltään Viipurin Pallokerho (ViPK). Parhaimmillaan vuonna 1939 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa pelanneen ViPK:n hyvin alkuun lähtenyt toiminta katkesi saman vuoden marraskuussa alkaneeseen talvisotaan. Reipas (hevonen)
Reipas eli Varpaisjärvellä vuoteen 1971 asti, jolloin se lopetettiin. Tällöin sen kunniaksi oli jo perustettu ravintola Reippaantalli. Keväällä 1985 Reippaasta alettiin järjestää pronssipatsasta Varpaisjärven Lions Clubin aloitteesta. Patsaan suunnitteli Herman Joutsen ja se paljastettiin 21. maaliskuuta 1987. Kalevan Pallon historia
Seuran otti haltuunsa yksityinen yritys. Se halusi pitää KalPa:n Kuopiossa perusteluinaan perinteet ja historia. Samalla susilogo vaihtui uudennäköisempään kilpilogoon. Ennen susilogoa pelipaitoja koristanut punainen kilpikuva on koristanut joukkueen pelipaitoja vuodesta 1979 lähtien. Ensimmäisenä vuotena KalPa:n pelaajamateriaali oli huonompi kuin A-nuorten joukkue ja se oli tarkoituksella huonompi. Haluttiin kehittää A-nuorten joukkuetta ja pitää se A-nuorten SM-liigassa. Seuraavana vuonna valmentajiksi tulivat entinen KalPa-pelaaja Jukka Oksanen ja Anatoli Bogdanovin apuvalmentajana toiminut Jukka Korkiakoski. Joukkueen valmentamiseen panostettiin kovasti ja lopulta KalPa hallitsi suvereenisti Suomi-sarjaa. KalPa:n joukkueen tunnetuimpia pelaajia olivat muun muassa Janne Laakkonen, Kalle Kerman ja Eetu Qvist. Joukkueen kapteenina toimi vuonna 1991 hopeamitalia mukana voittamassa ollut Veli-Pekka Pekkarinen. KalPan pelatessa Suomi-sarjassa syntyi käsite "Niiralan taikayö": A-juniorit pelasivat korkeammalla kuin edustusjoukkue, joten he saivat aikaisemmat ajat otteluille. Näin ollen Suomi-sarjan ottelut pelattiin iltamyöhällä. Vuonna 2001 seura voitti Suomi-sarjan mestaruuden ja nousi Mestikseen. Ensimmäisellä Mestis-kaudellaan joukkue voitti pronssia. Seuraavalla kaudella 2002–03 joukkue paransi suoritustaan keräämällä 10 pistettä enemmän kuin pronssikaudellaan ja sijoittuen sarjassa neljänneksi. Pudotuspeleissä joukkue ei päässyt puolivälieriä pidemmäksi, sillä Vaasan Sport pudotti kuopiolaiset jatkosta. Pelicans
Reipas Lahti perustettiin keväällä 1992 toimittaja Kari Naskisen johdolla ja mukana oli lahtelaisia kiekkovaikuttajia, kun Kiekkoreippaalta periytynyttä edustusjoukkuetta kolme edellisvuotta hallinnoinut Hockey Reipas Oy ajautui konkurssiin 5,7 miljoonan markan velkojen seurauksena. Joukkue sinnitteli SM-liigassa vuodet 1990–1994 ja putosi I-divisioonaan keväällä 1994 jäätyään viimeiseksi liigakarsinnoissa. Jalkapallon Mestaruussarjan kausi 1939
Mestaruussarjaan osallistui kahdeksan joukkuetta, joista seitsemän kaudelta 1938 ja yksi nousija kauden 1938 Itä–Länsi-sarjasta. Itä–Länsi-sarjan voittaja Reipas nousi suoraan ja KPT säilytti paikkansa karsintojen kautta. Reipas korvasi edellisellä kaudella viimeiseksi jääneen Sudet. Monrepos
Jatkosodan myötä vuonna 1944 Viipuri siirtyi Neuvostoliiton haltuun ja Monrepos’n kartanosta tuli aluksi virkistyspaikka armeijan henkilökunnalle. Vuonna 1952 kartanon päärakennukseen muutti päiväkoti, ja samalla puistosta tehtiin Neuvostoliiton valtionpäämiehenä toimineen Mihail Kalininin mukaan nimetty lapsille suunnattu huvipuisto. Alueelle rakennettiin muun muassa esiintymislava sekä erilaisia leikki- ja huvipaikkoja. 1950-luvun aikana lukuisat puiston kohteet kärsivät suuria vaurioita, ja seuraavalla vuosikymmenellä niitä jouduttiin purkamaan. Tuolloin alue myös julistettiin suojelukohteksi. Ensimmäisiä kunnostuksia tehtiin 1970-luvulla, jolloin muun muassa kartanon päärakennus remontoitiin. Töitä jatkettiin 1980-luvun aikana, samassa yhteydessä myös Monrepos’n käyttö huvipuistona lopetettiin, ja vuonna 1988 alueesta perustettiin valtiollinen luonnonsuojelupuisto Park Monrepo. Hankkeen organisoijana toimi Viipurin alueen muistomerkkien ja historiallisten rakennusten suojelusta vastannut akateemikko Dmitri Lihatshev. Hän teki myös yhteistyötä suomalaisten asiantuntijoiden kanssa, ja nämä puolestaan perustivat Pro Monrepos -yhdistyksen vuonna 1990. FC Kuusysi
Upon Pallon kustannukset nousivat jatkuvasti, minkä takia sponsorina toiminut Upo halusi lopettaa seuran. Samaan aikaan myös Reipas kärsi taloudellisista ongelmista, ja siksi mietittiin seurojen fuusiota. Uusi seura tunnettiin työnimellä Lahti-68. Lopulta tämä nimi ei käynyt Reippaan taustajoukoille, jotka taivuttelivat Asko-Upon vuorineuvos Arvi Tammivuoren jättämään uuden seuran nimeksi Reippaan. Reippaalaisten tahto meni läpi, ja moni upolainen jättäytyi fuusiosta, sillä heidän mielestään Reipas käytti tilaisuutta hyväkseen päästäkseen kilpailijastaan eroon. Uuden fuusioseuran päävalmentajana aloitti Raimo Valtonen. Viisi Upon Pallon pelaajaa siirtyi seuraan, mutta monet pelaajista eivät suostuneet siirtymään fuusioseuraan. Siirrosta kieltäytyneet pelaajat jatkoivat uraansa Upon Pallon tilalle perustetussa seurassa, joka perustettiin vasta kuukausi ennen kauden 1969 alkua. Uusi Upon tilalle perustettu seura nimettiin Lahti-69:ksi. Nimi taipui pian tuttavallisempaan Kuusysiin. Lempinimestä tuli seuran virallinen nimi vuonna 1974. Viipurin Palloseura
Seuraavana kautena 1931 pelattiin ensimmäistä kertaa sarjamuotoinen jääpallon SM-kilpailu. Sarjaan osallistui kuusi joukkuetta, kaksi Viipurista ja neljä Helsingistä. ViPS voitti sarjan puhtaalla pelillä, ratkaisevassa ottelussa ViPS onnistui vihdoin päihittämään Sudet maalein 2-1. ViPS jäi näin historiaan ensimmäisen SM-sarjan mestarina. FC Kuusysi
Seuraa arvosteltiin sen pelaajapolitiikasta. Vaikka seuralta olisi löytynyt omasta takaa sopivia pelaajia, päätettiin Upoon tuoda uusia pelaajia, jotka saattoivat tulla jopa sellaiselle pelipaikalle, jolla ei joukkueessa ollut tarvetta. Jotkut pelaajista eivät pelanneetkaan joukkueelleen, mikä näkyi myös otteluissa. Kaikesta huolimatta Upo sijoittui kauden 1967 päätteeksi neljänneksi. Mestaruuden voitti Reipas, ja historian suurin lahtelaisyleisö nähtiin Upon kotiottelussa Reipasta vastaan. Upon tappioon päättynyttä ottelua seurasi 8 144 katsojaa. Seuraavalla kaudella Upo nuorensi joukkuettaan ja lähetti maajoukkuepelaajia muualle. Kausi 1968 oli joukkueen osalta vaihtelevaa, mutta sijoitus oli lopulta kuudes. Lokakuussa pelattu ottelu Kotkan Työväen Palloilijoita vastaan oli viimeinen, jossa seura käytti nimeä Upon Pallo. Vaasa Rugby Club
Kausina 2005-2006 Vaasa Wolves (kulkien tuolloin vain nimellä Vaasa Rugby Club) pelasi SM-sarjaa, mutta suurempaa menestystä ei tullut. Laji oli vielä alkutekijöissään Suomessa ja se heijastui pelaajamäärissä sekä harjoittelun tasossa. Kaudella 2006 Olli-Pekka Tuomaala aloitti seuran päävalmentajan tehtävät. 
Keväällä 2007 Vaasan pelaaja Miguel Peru lähti kehittämään uutta ilmettä joukkueelle. Miguelin mielestä vanha ilme oli liian perinteinen ja uudella ilmeellä haluttiin houkutella mukaan enemmän nuoria pelaajia. Seuran uudeksi nimeksi tuli Vaasa Wolves - Vaasa Rugby Club. Kaudelle 2007 tultaessa laji oli kasvanut Suomessa ja täten Suomessa ruvettiin pelaamaan SM-Sarjaa ja 1-Divisioonaa. Vaasa Wolves keskittyi pelaamaan 1-Divisioonaa vähäisen pelaajamateriaalin takia. Kaudet 2007-2009 menivät tasaisen kasvun merkeissä. Whippet (auto)
Willys-Overland Motors pääsi uuteen nousuun Willys 77- ja 37 -mallien myötä, lisää nostetta antoi liittovaltion kanssa tehty sopimus Willys MB-mallien toimittamisesta Yhdysvaltain sotavoimille. MB-malli muokattiin siviilimalliksi CJ jonka valmistus piti yhtiön talouden vakaana. Kaiser Motors osti Willys-Overlandin vuonna 1953 ja yhtiön nimeksi muutettiin "Willys Motor Company". Erinäisten vaiheiden jälkeen yhtiö vaihtoi nimensä jälleen vuonna 1963, nyt Kaiser-Jeepiksi ja Willys lakkasi lopullisesti nimenä olemasta. Jääpallon SM-sarja 1953
Ennakkosuosikkeina kauteen lähtivät 1950-luvun alun huippuseurat Lappeenrannan Veiterä, WP-35 ja Oulun Palloseura, jotka myös veivät kaikki mitalisijat. Tosissaan mitalista kamppaili myös ensimmäistä kertaa Viipurin Reipas Lahdesta. WP-35 vei pronssimitalit vain maalieron turvin ennen Reipasta. Neljäs sija on Reippaan paras sijoitus jääpallosarjoissa. Sarjan kärjessä OPS ja Veiterä päätyivät tasapisteisiin, ja joukkueiden kesken pelattiin uusintaottelu mestaruudesta. OPS voitti Lappeenrannassa pelatun ottelun maalein 2-3, ja voitti näin ensimmäisen mestaruutensa. Jääpallon Suomensarja 1962
Viipurin Reipas nousi suoraan maalisuhteen perusteella. Viipurin Reipas
Viipurin urheilu ja erityisesti voimistelu koki sotien seurauksena suuren takaiskun. Yrjö Nykänen menehtyi talvisodan pommituksissa. Seuran voimistelutoiminta lamaantui. Huiput vaihtoivat seuraa uusilla asuinpaikkakunnillaan. Einari Teräsvirta esimerkiksi saavutti Suomen voimistelujoukkueessa olympiakultaa Lontoon kisoissa 1948. Samassa joukkueessa todellisen suursaaliin korjasi Veikko Huhtanen kolmella kullalla, yhdellä hopealla ja pronssilla. Hän oli syntyjään viipurilainen ja Nykäsen johtaman Viipurin Reippaan voimistelukoulun kasvatti, vaikka olikin muuttanut jo ennen talvisotaa Viipurista ja vaihtanut seuraa. Oldřich Válek
Reipaan fanit jäivät kaipaamaan Válekia niin paljon, että hänet haluttiin lähes väkisin takaisin joukkueeseen. Talousvaikeuksista kärsinyt Reipas Lahti (perustettiin Hockey Reippaan tilalle) järjesti kansalaiskeräyksen, jossa tavoitteena oli saada 50 000 markkaa kokoon. Válekin sopimukseen saatiin riittävästi rahaa ja hän palasi Reippaaseen kaudeksi 1993–94. Válek joutui jättämään joukkueen kuitenkin kesken kauden, sillä Reipas Lahden talousvaikeudet syvenivät.. Tehokkuus kaukalossa jätti myös toivomisen varaa, sillä 17 ottelussa Válekin tilille kertyi vain 8 (2+6) tehopistettä. Viipurin vanha raatihuone
Vanha raatihuone rakennettiin vuonna 1652 riehuneen kaupunkipalon jälkeen, jolloin tuli hävitti Viipurin edellisen raatihuoneen. Se kuitenkin vaurioitui pahoin Suuren Pohjan sodan aikana Viipurin piirityksessä vuonna 1710 sekä lievemmin vuosien 1738 ja 1793 tulipaloissa. Vanha raatihuone jäi pois käytöstä 1797, kun uusi raatihuone valmistui nykyiselle Raatihuoneentorille. 1800-luvulla rakennus oli muun muassa ruotsalais-saksalaisen seurakunnan sekä kaupunginkirjaston käytössä, kunnes sen tiloissa avattiin Viipurin historiallinen museo vuonna 1895. Samassa yhteydessä rakennusta remontoitiin sekä sisä- että ulkopuolelta. Museo toimi vanhalla raatihuoneella aina talvisotaan saakka, jolloin sen kokoelmat siirrettiin Lahteen ja Hämeenlinnaan. Sodan viimeisenä päivänä 13. maaliskuuta 1940 rakennus sai osuman palopommista ja kärsi pahoja vaurioita. Puna-Mustat
Seura perustettiin 19. maaliskuuta 1941. Seuran nimi periytyy Karjalan ja Viipurin väreistä, punaisesta ja mustasta, ja alkuperäisen seuran, Viipurin Pallonlyöjien lempinimestä (Viipurin ”Puna-Mustat”)1930-luvulla. Viipurin Pallonlyöjissä peliasun värit esiintyivät mustissa paidoissa ja housissa joiden hihansuut ja kaulus olivat punaiset. Tarinan mukaan nimeä ehdotti 1930-luvun alun VPL:n pelaaja Aulis Hakala. Espoo Blues
Kiekko-Espoon nimi vaihtui Bluesiksi kesällä 1998 ja uudella nimellään joukkue pelasi kauden 1998–1999 alkupuoliskon evakossa Helsingin jäähallissa, sillä uusien vaatimusten takia Matinkylän jäähalli ei enää täyttänyt SM-liigan vaatimuksia. Länsiauto-areena valmistui tammikuussa 1999 Tapiolaan Bluesin uudeksi kotihalliksi. Areenan ensimmäisessä ottelussa HIFK kävi hakemassa 1–3-vierasvoiton. Areenan historian ensimmäisen maalin ampui, myöhemmin myös Bluesia edustanut silloinen HIFK-puolustaja, Jere Karalahti. Bluesin ensimmäisen maalin uudessa kotihallissa teki Christian Ruuttu laukomalla toisessa erässä tasoituksen 1–1:een. Blues selvisi pudotuspeleihin historiansa ensimmäisellä kaudella voittamalla runkosarjan päätöspelissä kotonaan Tapparan maalein 2-1. Bluesin pudotuspeleihin vieneestä voittomaalista vastasi Christian Ruuttu ajassa 50.34.. Pudotuspeleissä tie nousi kuitenkin pystyyn kun vastaan asettunut HIFK oli tälläkin kertaa espoolaisia parempi, lopulta otteluvoitoin 3–1. Raimo Hukka
Hyökkääjänä pelanneen Hukan ura alkoi 1. divisioonan Upon Pallosta 1966. Seuraavan kauden hän pelasi Lahden Pallossa 2. divisioonaa. Hukka palasi mestaruussarjaan nousseeseen Upon Palloon 1968 ja siirtyi sieltä edelleen Lahden Reippaaseen, jossa hän pelasi 1969–1977. Hän voitti Reippaassa Suomen mestaruuden 1970 ja neljä perättäistä Suomen Cupia 1972–1975. Hukka palasi kentille 2. divisioonan Lahden Palloseuran riveissä 1980 ja pelasi sen jälkeen vielä Reippaassa 1981–1984 sekä Lahden Työväen Palloilijoissa 1985–1986.
Kaikkiaan Hukka pelasi 11 kauden aikana 141 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 36 maalia. Kuopion Reippaan Voimistelijat
Seura sai alkunsa vuonna 1906, kun Kuopion Raittiusseuran Miesvoimistelijat, Kuopion Voimistelijat ja Rautatieläisten voimisteluseura päättivät yhdistyä. Tällöin nimeksi tuli Kuopion Reipas. Kuopion Reippaan ohjelmassa olivat hiihto, paini, yleisurheilu, voimistelu ja jalkapallo. Suomen Palloliiton Saimaan piiri
Palloliiton Viipurin piirin perustivat IFK, Viipurin Reipas ja Viipurin Sudet Kulma-kahvilassa vuoden 1924 alkupuolella. Tarkka perustamispäivä on epäselvä, mutta Palloliitto hyväksyi piirin jäsenekseen 19. huhtikuuta. Se oli liiton kolmas piirijärjestö saman vuoden tammikuussa perustettujen Helsingin ja Vaasan piirien jälkeen. Alkuvuosina piiriin kuului vain viipurilaisseuroja ja muu Karjalankannas tuli mukaan vähitellen. Lappeenrannan ja Vuoksenlaakson seurat liittyivät piiriin 1930-luvun alussa. Sortavalan ja Joensuun seurat Karjalan pohjoisosasta perustivat vuonna 1930 oman Karjalan piirinsä, joka vuonna 1938 jakautui Sortavalan ja Joensuun piireiksi. Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)
(synt. 23.07.1910 Viipuri, k. 22.09.1998) pelasi hyökkääjänä. Lagerströmin edustamat seurat: Viipurin IFK 1925, Viipurin Reipas 1926-28, Viipurin Palloseura 1929-37, Helsingin Jalkapalloklubi 1938-40 ja Viipurin Sudet ja Helsingin Hukat 1940-45. Hän pelasi jääpallossa 11 A-maaottelua ja 2 B-maaottelua, saavutti lisäksi SM-mitaleita jalkapallossa ja uinnissa. Lagerströmin tiedetään asuneen sotien jälkeen Helsingissä. Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat
Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat on Viipurissa 1932 nimellä Viipurin Pallo-Veikot perustettu tamperelainen urheiluseura, joka tunnetaan parhaiten jalkapallosta. Seura käyttää nykyisin nimeä Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat. Edustusjoukkue pelaa kaudella 2016 kolmosessa. Lisäksi Ilves-Kissoilla on naisten jalkapallojoukkue 3. divisioonassa, naisten futsal-joukkue futsal-liigassa sekä miesten futsal-joukkue 4. divisioonassa. Raymond Kopa
Kopa aloitti ammattilaisuransa 17-vuotiaana Angersin riveissä, josta hän siirtyi kaksi vuotta myöhemmin Stade Reimsiin. Reimsissä hän voitti Ranskan-mestaruudet vuosina 1953 ja 1955 sekä oli mukana Euroopan Cupin loppuottelussa, jonka Real Madrid kuitenkin voitti lukemin 4–3. Seuraavana kautena Kopa siirtyikin Stade de Reimsistä juuri Real Madridiin. Siellä hän voitti kaksi Espanjan-mestaruutta vuosina 1957 ja 1958 sekä kolme Euroopan Cupia vuosina 1957–1959. Viimeinen voitto oli hänen vanhaa joukkuettaan Stade Reimsiä vastaan. Kopa oli myös ensimmäinen ranskalaispelaaja, joka voitti Euroopan Cupin. Skaala-areena
Stadionin nimi muuttui vuoden 2008 alussa, kun Värimiehet vetäytyi pääsponsorin paikalta keskittääkseen varansa Kertunlaakson asuinaluetta sivuavan ohikulkutien vastustamiseen. Uudeksi pääsponsoriksi ryhtyi Skaala Ikkunat ja Ovet Oy, jonka mukaan pesäpallostadion nimettiin Skaala-areenaksi. Samalla kentälle muodostettiin slogan "Skaala-areena – Ikkuna kotiseuraan". Kaudella 2009 eduskunnan puhemies Sauli Niinistö kävi Skaala-areenalla lyömässä ottelun avauslyönnin Nurmon Jymyn ja Sotkamon Jymyn välisessä Superpesisottelussa. Kaudella 2010 myös Jymyn farmiseurana toiminut Ylistaron Kilpa-Veljet pelasi neljä Ykköspesiksen ottelua Skaala-areenalla. Kaudella 2011 Skaala-areenalla tehtiin historiaa, kun Jymyn pelaajista Paavo Pelto hyppäsi laskuvarjolla suoraan otteluun tiettävästi ensimmäisenä avauskokoonpanon pelaajana maailmassa. Superpesistä Nurmon Jymy pelasi Skaala-areenalla viimeistä kertaa vuonna 2012. Seuran edustusjoukkue fuusioitui sen jälkeen Seinäjoen Maila-Jussien kanssa Seinäjoen JymyJusseiksi. JymyJussit pelasi kaudella 2013 Skaala-areenalla Superpesiksen kotiottelut Vimpeliä, Joensuuta ja Kouvolaa vastaan. Lisäksi JymyJussien Ykköspesiksessä pelaava kakkosjoukkue käytti kenttää pääsääntöisenä kotikenttänään ja pelasi siellä sarjaottelunsa kolmea lukuun ottamatta. Lahden Reipas
Reipas on pelannut monta vuotta pääsarjatasolla menestyen hyvin erityisesti jalkapallossa mutta myös jääpallossa ja jääkiekossa. Jääpallossa Lahden Reipas esiintyi SM-sarjassa viimeksi kaudella 1967, mutta lopetti jääpallotoimintansa seuraavalla kaudella. Vuonna 1975 jalkapallo ja jääkiekkotoiminta erosivat toisistaan. Jalkapallo jatkoi Lahden Reippaan nimellä, kun jääkiekkopuoli vaihtoi nimensä Kiekkoreippaaksi. Viipurin Reipas
Vaikka Väinö Pynninen luopui Reippaan ja sen voimistelun johtotehtävistä, johtoon nousi uusi pystyvä henkilö – Yrjö Nykänen. Hän voitti vuonna 1916 ensimmäisen voimistelun mestaruuden. Hän otti oman voimistelun lisäksi valmentajan roolin. Nykänen valmensi Suomen voimistelujoukkuetta kolmissa olympialaisissa eli 1924, 1928 ja 1936. Viipurin Reipas ja Viipuri muutenkin oli johtava voimistelukaupunki. Kilpaileva SVUL:lilainen viipurilaisseura oli Kelkkalan Kisailijat ja TUL:n puolella Talikkalan Toverit. Reippaasta alkoi Nykäsen valmentamana nousta 1920-luvulla uusi voimistelijapolvi: Eetu Kostamo, Evert Karttula, Otto Suhonen. Viipurin Reipas
Jalkapallossa Viipurin Reipas pelasi enimmäkseen Suomisarjaa 1950-luvulla. Seura saavutti lahtelaisen jalkapalloilun ykkösaseman heti siirryttyään Lahteen, vaikka valtakunnallisesti oltiin vielä alemmissa sarjoissa. Paikkakunnalle oli muuttanut myös toinen viipurilaisseura, TUL:n Sorvalin Veikot. Kun TUL:n jalkapalloseurat liittyivät Palloliiton alaisiin sarjoihin, käytiin kesällä 1954 todellinen "evakkoderby" Viipurin Reippaan ja Sorvalin Veikkojen välillä Reippaan ollessa vahvempi. Erkki Mononen
Kaudeksi 1969–1970 Mononen siirtyi yhdessä veljensä Laurin sekä Ilpo Koskelan kanssa Jokereihin, joiden kapteeniksi hän nousi. Kaudella 1970–1971 Mononen johdatti joukkueen SM-hopeaan. Kaudeksi 1972–1973 hän palasi Lahden Reippaaseen, joka oli kaksi vuotta aiemmin pudonnut Suomensarjaan. Mononen eteni joukkueen kanssa loppusarjaan, mutta Reipas jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Kaudeksi 1974–1975 joukkue putosi Maakuntasarjaan. Reipas nousi kauden päätteeksi vastaavasti Suomen sarjan tilalle perustettuun I-divisioonaan. Kauden 1975–1976 päätteeksi Kiekkoreipas (aik. Lahden Reipas) nousi jälleen sarjatasoa ylemmäs SM-liigaan. Lappeenrannan Pallo
Jalkapallossa seura pelasi vuosina 1958, 1961 ja 1965–1972 kymmenen kautta Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla (nykyinen Ykkönen). Suomen cupissa LaPa ylsi loppuotteluun vuonna 1964, jolloin Reipas oli parempi maalein 1–0. Seura yhdisti miesten edustusjoukkuetoiminnan Lauritsalan Työväen Palloilijoiden kanssa vuonna 1992 muodostaakseen FC Lappeenrannan, joka tunnettiin myöhemmin nimellä Rakuunat. LaPan naisten joukkue pelasi SM-sarjassa kaudet 1986–1987. Kurikan Ryhti
Kurikan Ryhti (KuRy) on vuonna 1917 perustettu kurikkalainen urheiluseura. Nimenä oli alun perin Kurikan nuorisoseuran voimistelu- ja urheiluosasto Ryhti. Kansalaissodan jälkeen vuonna 1922 seura sai hetken hiljaiselon jälkeen uutta henkeä ja nimikin vaihdettiin muotoon "Voimistelu ja Urheiluseura Kurikan Ryhti". Vuonna 2002 nimeä vaihdettiin nykyiseen muotoon, joka on Kurikan Ryhti ry. Suomen Palloliiton Saimaan piiri
Suomen ja Neuvostoliiton välinen talvisota alkoi marraskuussa 1939. Maaliskuussa 1940 solmitussa Moskovan rauhassa Suomi menetti Viipurin ja suuren osan Karjalasta. Viipurin piirin alueesta oli jäljellä enää tynkä ja jäsenseuroista neljä: Etelä-Saimaan Kisa (ESK) Lauritsalasta, Lappeenrannan Urheilu-Miehet (LUM) Lappeenrannasta, Simpeleen Urheilijat (SiU) Simpeleeltä ja YVPS. Viipurin menetyksestä johtuen piiri muutti Lappeenrantaan, jossa pidettiin ensimmäinen piirikokous syyskuussa 1940. Vuonna 1942 kokous pidettiin Imatralla, ja vuonna 1943 piiri palasi lyhyesti Viipuriin suomalaisten vallattua kaupungin takaisin jatkosodassa. Sodan päättyessä syyskuussa 1944 aikaisemmat, vuoden 1940 rajat kuitenkin säilyivät ja piirin oli palattava Lappeenrantaan. Kuopion jalkapallo
Reipas perustettiin 1906 yleisseuraksi, kun Kuopion Voimistelijat, Kuopion Raittiusseuran Voimistelijat ja Rautatieläisten Voimisteluseura liittyivät yhteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Seuran jalkapallojoukkueesta käytettiin lyhennettä K.R.P. (Kuopion Reippaan Palloilijat). Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui vähitellen niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran, KuPS:n. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat. Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)
(s. 16.09.1911 Viipuri, k. 1995) [ent. Berg, joissakin lähteissä etunimi muodossa Erik] pelasi hyökkääjänä. Hän pelasi jääpallossa 8 A-maaottelua ja 2 B-maaottelua. Viipurin Palloseurassa jääpallon SM 1931 ja 1934. Oli perustamassa joulukuussa 1936 Ensoon palloilun erikoisseuraa Ylä-Vuoksen Palloseuraa saaden 3 vuotta myöhemmin Gösta Bergin Reippaan jääkiekko-mestarijoukkueesta pelikaverikseen. Kariluoma pelasi kilpatasolla myös jalkapalloa samoissa seuroissa missä pelasi jääpalloa. Hän työskenteli ennen sotia Karjalassa asuessaan varastomiehenä, sotien jälkeen asettui asumaan Helsinkiin, jossa työskenteli koneasentajana. Jääpallon Suomensarja 1948
Yksikään edellisellä kaudella SM-sarjasta pudonneista joukkueista, PIF, HPK, KPT ja VPV, ei onnistunut nousemaan takaisin Mestaruussarjaan, heikoimmin meni VPV:llä joka jäi lohkonsa viimeiseksi ja putosi sarjasta. Edellisellä kaudella Maakuntasarjasta nousseet Kissalan Pojat, OPP sekä VaPa, joka edellisellä kaudella käytti vielä nimeä Vaajakosken Tehtaitten Urheilijat, onnistuivat nousemaan lohkovoittajina SM-sarjaan, sarjatulokkaista ainoastaan LaKi ei voittanut lohkoaan. Neljäs SM-sarjaan noussut joukkue oli Lahteen evakuoitunut Viipurin Reipas. Jääpallon Suomensarja 1959
VPS ja Reipas nousivat SM-sarjaan, josta putosivat MP ja VIFK.VarTP:n ja RPallon ottelu jätettiin pelaamatta koska nousijat olivat jo selvillä. Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Reipas oli perustettu 1906, kun Kuopion Raittiusseuran Miesvoimistelijat, Kuopion Voimistelijat ja Rautatieläisten voimisteluseura yhdistyivät. Seuran lajeina olivat hiihto, paini, yleisurheilu, voimistelu ja jalkapallo. Kaleva (Viipuri)
Kaleva (aik. Pietarin esikaupunki ja Anina) oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se sijaitsi keskustan koillisosassa Pietarin radan ja Valtion rautateiden alueen eteläpuolella. Kaleva sai uuden asemakaavan vuonna 1861, jolloin aluetta kutsuttiin vielä Pietarin esikaupungiksi. Vuosisadan vaihteessa siitä käytettiin paikalla aikaisemmin toimineen venäläisen varuskunnan mukaan nimitystä Anina ja Kaleva vakiintui kaupunginosan nimeksi vasta 1920–1930-luvuilla. Kalevan läpi kulki Punaisenlähteentorilta alkanut Kannaksenkatu (ent. Pietarinkatu), joka jatkui maantienä kohti Terijokea ja Pietaria. Jalkapallon B-sarjan kausi 1931
Viipurin Reipas Viipurin Urheilijat
Seura perustettiin 10. heinäkuuta 1918 Viipurissa, ja sen lajeina olivat yleisurheilu ja hiihto. Pian perustamisen jälkeen seurasta tuli parhaita ja suurimpia yleisurheiluseuroja. Talvi- ja jatkosodan aikana seuran toiminta oli vähäinen ja sijoittui lähinnä Helsinkiin. Vuonna 1945 seuran toimintaa päätettiin siirtää Helsinkiin. Seura voitti Kalevan maljan viisi kertaa peräkkäin vuosina 1971–1975, ja kaksi mestaruutta lisää tuli vuosina 1983 ja 1988. Lahden Reipas (jalkapallo)
Jalkapallotoiminta jatkui yksin Lahden Reippaan nimellä, kun jääkiekko erottui Kiekkoreippaaksi 1975. Vuonna 1996 taloudelliset vaikeudet pakottivat seuran yhdistämään voimansa FC Kuusysin kanssa. Tuolloin syntyi FC Lahti, joka jatkaa osittain Reippaankin perinteitä huipputasolla. Reippaan sarjapaikan sai haltuunsa FC Lahden kakkosjoukkueeksi perustettu FC Pallo-Lahti. Myöhemmin Pallo-Lahden toiminta lopetettiin ja sarjapaikasta luovuttiin. Vuonna 1996 viirupaitojen junioriperinteitä jatkamaan perustettiin FC Reipas. FC Reipas järjestää vuosittain Lahti Soccer -junioriturnausta. Kuopion Reipas
"Kuopion Reipas" -niminen urheilun yleisseura perustettiin alun perin vuonna 1906. Seura jakaantui sittemmin osiin, ja nykyisin sen perinnettä pitää yllä Kuopion Reippaan Voimistelijat. Viipurin Reipas (jääkiekko)
Reippaan kultamitali on myös ainoa viipurilaisseurojen voittama jääkiekon SM-mitali. Sodan jälkeen Viipurin Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen, missä se jatkoi toimintaansa Lahden Reippaan nimellä. FC YPA
Jalkapalloa on harrastettu Ylivieskassa jo 1940-luvun lopulta lähtien, mutta FC YPA:n edeltäjä Ylivieskan Pallo ry. merkittiin yhdistysrekisteriin vasta 1953. Seuratoiminta oli hiipunut ja lakannut kokonaan vuonna 1973, joten Ylivieskan Veto otti jalkapallon ohjelmaansa. Nimeksi annettiin Ylivieskan Palloseura (YPS), mutta YPS-nimeä ei hyväksytty yhdistysrekisteriin, koska se muistutti liikaa vanhaa nimeä, joten seura nimitettiin jälleen YPaksi. YPa-nimellä pelattiin vuosina 1975–1999, minkä jälkeen perustettiin FC YPA. Viipurin Palloseura
Viipurin Palloseura (lyh. ViPS), oli vuonna 1928 perustettu viipurilainen jääpalloseura. Jääpallossa se voitti SM-kultaa vuosina 1931 ja 1936. SM-hopeaa se saavutti vuonna 1934 ja pronssia vuosina 1932 ja 1933. Jalkapallossa ViPS pelasi pääsarjassa kahden kauden ajan vuosina 1930 ja 1931. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla se pelasi vielä seitsemän kauden ajan 30-luvulla. Jääkiekon SM-kilpailuihin ViPS osallistui yhden kerran ja selviytyi 1929 välieriin. Viipurin Reipas
Vuoden 1932 Los Angelesin olympiakisoihin Reippaasta nousi uusi tähti – silloin vain 17-vuotias Einari Teräsvirta. Tämä erityisesti rekin spesialisti ottikin heti lajissa olympiapronssia eli hänestä tuli ensimmäinen Reippaan telinevoimistelun olympiamitalisti. Kalevan Pallon historia
Kaudella 2012–2013 kotiareenan nimi muuttui Trust Kapital Areenaksi markkinoinnin takia. Vanha tuttu nimi "Niiralan Monttu" säilyi kuitenkin hallin toisena nimenä. Samalla organisaatio teki merkittäviä laajennuksia halliin ja yleisökapasiteetti nousi samalla 60 paikalla. KalPa menetti muun muassa Tommi Jokisen ja Jaakko Rissasen SaiPaan, Iiro Pakarisen Helsingin IFK:hon ja Tuomas Kiiskisen KHL-seura Donbass Donetskiin. Uusia pelaajia olivat muun muassa Artturi Lehkonen, Janne Kolehmainen, Pauli Levokari, Antti Kerälä, Antti Halonen ja oma kasvatti Jukka Voutilainen. Kausi alkoi JyP:iä vastaan kotona tappiollisesti, kun KalPa hävisi avauskamppailun 0–3. Seuraavana päivänä KalPa onnistui voittamaan seuraavan ottelun Tapparaa vastaan 2–3 Tampereella. Joukkueen pelaamisesta oli puuttunut samanlaista tasaisuutta, mitä nähtiin edellisellä kaudella. Joukkue pystyi taistelemaan kuuden kärkipaikan sijoituksesta. KalPan tulokas Artturi Lehkonen oli noussut hetkessä suosion kohteeksi. Matti Kuparinen jätti seuran ja siirtyi KHL-seura Avangard Omskiin. Kauden aikana NHL:ssä oli alkanut työsulku ja näin ollen joukkue sai sarjassa pelaavasta Nashville Predatorsista Craig Smithin riveihinsä lokakuussa. Hän onnistui ensimmäisessä ottelussa sivuamaan seuraennätystä: Hän teki 6–2 -voitto-ottelussa Tapparaa vastaan neljä (2+2) pistettä. Hän jätti KalPan ja lähti takaisin Pohjois-Amerikkaan loka-marraskuun vaihteessa perhesyiden takia. Hänen korvaajaksi tuli joukkueen toinen kauden NHL-vahvistus, New York Rangersissa pelannut Derek Stepan. Hän jätti joukkueen joulukuussa, koska halusi valmistautua NHL:n työsulun loppumiseen ja mahdollisen kauden alkamiseen. Kakkosmaalivahti Juha Toivonen joutui vammansa takia loppukaudeksi sivuun ja hänen korvaajaksi hankittiin Tapparassa vähäiselle peliajalle jäänyt Pekka Tuokkola. Kauden aikana tulokas Artturi Lehkonen joutui mediamylläkän kohteeksi, kun Jokereiden hyökkääjä Jarkko Ruutu taklasi hänet kolmeksi viikoksi sairauslomalle ja tapauksesta tehtiin lastensuojeluilmoitus. Samalla heräsi keskustelua suomalaisen jääkiekkoilun tasosta ja siitä, missä menee pelin fyysisyyden rajat. Suomen Palloliiton Saimaan piiri
Piirin perustamishetkellä Viipurilla oli jo vahvat palloiluperinteet, ja se oli maan johtava jääpallokaupunki. Vuonna 1912 perustettu jalka- ja jääpallon erikoisseura Sudet oli voittanut seitsemän jääpallon Suomen-mestaruutta ja ollut loppuottelun häviävänä osapuolena kolme kertaa. Myös IFK ja Suomen Lyseoiden Urheilijoiden (SLU) Viipurin osasto olivat yltäneet loppuotteluun. Jalkapallossa Reipas oli yltänyt loppuotteluun neljästi. Tuolloin mestaruudet ratkaistiin vielä cup-kilpailussa; sarjamuotoinen kilpailu alkoi jalkapallossa 1930 ja jääpallossa 1931. Neljä vuotta piirin jälkeen perustettiin Viipurin Palloseura (ViPS), johon liittyi Susien nuorempia pelaajia sekä pelaajia yleisseuroista Reipas ja IFK. Uusi seura haastoi Sudet erityisesti jääpallossa ja voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1931 ja 1936. Sudet pysyi silti johtavana seurana ja voitti toiset seitsemän mestaruutta, joista viimeisen vuonna 1933. Myös piirin muut alueet osoittivat kehittymisen merkkejä, kun Ylä-Vuoksen Palloseura (YVPS) Ensosta sijoittui toiseksi vuonna 1939. Jalkapallossa Reipas ylsi loppuotteluun jälleen vuonna 1927 ja Sudet sijoittui kolmanneksi vuosina 1933 ja 1937. Susien lisäksi vuonna 1930 perustetussa jalkapallon mestaruussarjassa ehtivät vierailla Reipas ja ViPS. Kaupungin nuoremmista seuroista Viipurin Pallokerho (ViPK) ja Viipurin Ilves pelasivat parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla suomensarjassa. Kotkan Reipas
Kotkan Reipas (KoRe) on vuonna 1938 perustettu kotkalainen urheiluseura, jolla on toimintaa jääkiekossa, jalkapallossa, karatessa, lentopallossa, salibandyssä ja taitoluistelussa. Alkuaikoina joukkue tunnettiin Katariinan Reippaana Katariinan kaupunginosan mukaan. Kun kaupunginosan nimi vaihdettiin Katariinasta Puistolaksi vaihtui seuran nimi Puistolan Reippaaksi. Myöhemmin nimi muuttui Kotkan Reippaaksi. Viipurin Reipas (jääkiekon SM 1928)
(synt. 09.12.1910 Viipuri, kuoll. 12.10.1968 Joensuu) Pelipaikka: maalivahti. Pelasi jääpallossa 2 A-maaottelua, toisena lajinaan harrasti nyrkkeilyä sekä toimi 1950-luvulla Joensuun Kiekko-Karhujen puheenjohtajana. Muutti Viipurista pois 1935, asui Vehmersalmella 1935-38, Tervon kirkonkylällä 1938-49 ja vuodesta 1949 eteenpäin Joensuussa työskennellen kansakoulun opettajana kuolemaansa asti. Viipurin Palloseura
Jääkiekossa joukkue osallistui SM-kilpailuun yhden kerran, vuonna 1929. ViPS selviytyi välieriin voitettuaan Reippaan. Välieräottelunsa ViPS hävisi Helsingin Palloseuralle. Lahden Reipas (jääkiekko)
Jalkapallo- ja jääkiekkotoiminnan erottua 1975 seura jatkoi nimellä Kiekkoreipas. Jääkiekon 1. divisioonan seura voitti kaudella 1975–1976 ja nousi SM-liigaan säilyen siellä vuoteen 1985 asti. Joukkueen paras sijoitus oli kauden 1978–1979 viides sija. Seura vastasi lahtelaisesta edustuskiekkoilusta vuoteen 1989 asti. Kiekkoreippaasta NHL:ään varattiin Raimo Summanen (1982), Harri Laurila (1983) ja Jarkko Piiparinen (1984). Saimaan Pallo
SaiPan virallisena faniyhdistyksenä toimii vuonna 2005 perustettu SaiPaFanit ry, joka tunnettiin aikaisemmin nimellä SaiPa Fan Club. Yhdistys vaihtoi nimensä Saimaan Keltamustat ry:ksi toukokuussa 2014 Joukkuetta kannustaa myös Punaviivakerho-niminen ryhmä. Kaudesta 2007–2008 asti Kisapuiston seisomakatsomossa on toiminut epävirallinen kannattajayhteisö Willimiehet. Se on ryhmä SaiPan kannattajia, jotka haluavat tukea joukkuettaan näkymällä ja kuulumalla katsomoissa. Vuonna 2007 ryhmän nimi vakiintui ja sillä kunnioitetaan Lappeenrannan vaakunasta löytyvää willimiestä. Kuopion Reippaan Voimistelijat
Vuoden 1918 tapahtumien jälkeen Kuopion Reippaan yleisseura hajosi. Uusina seuroina muodostuivat vuonna 1920 Kuopion Urheilu-Veikot, vuonna 1923 Kuopion Palloseura ja vuonna 1930 Puijon Hiihtoseura. Jäljelle jäänyt Naisjaosto tahtoi säilyttää Reippaan nimen ja otti nimekseen Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat ry:n. 2000-luvulla seura päätti palata juurilleen. Miesvoimistelijoiden kiinnostuksen seurauksena seura päätti muuttaa nimensä Kuopion Reippaan Voimistelijat Ry:ksi. Seuralla on noin 1 300 jäsentä ja se on suurin Kuopion suurin liikuntaseura jäsenmäärältään. Kiekko-Espoo
Neljänteen sijaan päättyneen kauden 1997-98 jälkeen Kiekko-Espoon nimi muuttui Espoo Bluesiksi. Seura kantoi K-Espoon historiaa mukanaan. Kiekko-Espoon pelaajista Jere Lehtisen ja Timo Hirvosen numerot jäädytettiin ja paidat nostettiin Tapiolan monitoimiareenan kattoon. Tuon seuran taival päättyi vuonna 2016 talousvaikeuksiin. 1998-2016 Kiekko-Espoon nimellä pelasi useita juniorijoukkueita, mutta seuralla ei ollut aikuisten edustusjoukkuetoimintaa. Seuran nimi ja tunnus pysyivät vanhan yhdistyksen hallussa, joka pyöritti Bluesia. Viipurin Reipas
Jatkosodan seurauksena Viipurin Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen ja jatkoi siellä toimintaansa muun muassa jalkapallossa, jääpallossa ja jääkiekossa. Lahtelaisen Reippaan seuratunnuksessa Viipurin linna vaihtui Lahden kaupungintaloon. Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio
Koulu perustettiin Viipurin Realikoulu -nimisenä poikakouluna Viipuriin vuonna 1913. Opetusohjelmassa painotettiin alkuun käsitöitä ja oppilaille tarjottiin opetusta kirjansitomossa ja puusepänpajassa. Koulu toimi vuodesta 1919 Viipurin Hovioikeudenkatu 1:ssä entisen venäläisen kansakoulun tiloissa. Vain kaksi vuotta aiemmin perustettu Karjalan maanviljelyslyseo yhdistettiin realikouluun 1919 ja seuraavana vuonna koulun yhteyteen perustettiin myös kauppalyseo, sillä koulunjohtaja Yrjö Rosendal oli tyytymätön Viipurin kaupalliseen opetukseen. Koulun nimenä oli siten 1920–1940 "Viipurin Realikoulu, Maanviljelys- ja Kauppalyseo". Koulu evakuoitui talvisodan aikana Helsinkiin, jonne se myös jäi pysyvästi ja muuttui 1941 yhteiskouluksi. Helsingissä se toimi nimellä "Vaasanrinteen yksityislyseo" ja sijaitsi 1944–1955 Helsinginkatu 1:ssä. Koulu muutti 1955 Maunulaan aluksi väliaikaisiin tiloihin, kunnes oma koulurakennus valmistui 1959. Jo edellisenä vuonna koulun nimeksi oli vaihtunut Maunulan yhteiskoulu. Se oli 1960-luvulla Suomen suurimpia oppikouluja, kun oppilasmäärä oli lähes 1400. Koulu oli harvoja yksityisenä säilyneitä kouluja peruskoulu-uudistuksen jälkeen. Sen yhteyteen perustettiin 1995 opetusministeriön erikoisluvalla matematiikkalukio matematiikkaan painottuneena erityislukiona, minkä seurauksena koulun nimi muutettiin 1999 nykyiseen muotoonsa. Vaasan Palloseura
Heti Vaasan Palloseuraa perustettaessa päätettiin, että pelipaita olisi musta-valkoraitainen. Samalla tehtiin päätös myös joukkueen mustista housuista. Vuoden 1948 puolessa välissä kuitenkin VPS alkoi käyttää kokovalkoisia pelipaitoja. Perinteiset raitapaidat palasivat kuitenkin vuonna 1970. Tuolloin paikallisvastustaja VIFK oli paikallispelin alla mainostanut uusia peliasujaan, joten VPS:ssä tehtiin vaivihkaa omat ratkaisunsa ja VPS marssi kentälle raitapaidoissa. Vieraspeliasun väri seurassa on vaihdellut useaan otteeseen ennen nykyistä kokonaan keltaista asua. Esimerkiksi kaudella 1994 vierasasu oli vihreä. Vuosina 2006–2007 se oli puolestaan vaaleansininen. Kauden 2007 vierasottelun FC Interiä vastaan VPS joutui pelaamaan Interin punaisilla vieraspaidoilla, koska tuomarin mielestä VPS:n kakkosasu oli liian samankaltainen kuin Interillä. Jussi-Antti Reimari
Kausi 1994–1995 oli Reimarille ensimmäinen kokonainen miesten peleissä ja hän teki I-divisioonassa 40 runkosarjaottelussa tehot 6+7=13. Kaudella 1995–1996 Reimari oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja Kari Elorannan ja Jussi Salmisen kanssa. Kaudeksi 1996–1997 Reipas Lahti nimettiin Pelicansiksi. Reimari oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 8+12=20. Kaudella 1997–1998 hän eteni Pelicansin kanssa aina liigakarsintoihin saakka, mutta Kalevan Pallo kuitenkin pudotti joukkueen toisella kierroksella otteluvoitoin 3–2. Kausi 1998–1999 päättyi kuitenkin SM-liiganousuun. Viipurin Reipas
Jääkiekko oli sotien välisenä aikana kakkoslaji verrattuna jääpalloon. Viipurin Reippaan jääpalloilijat osallistuivat vuonna 1928 pelattuihin ensimmäisiin jääkiekon Suomen mestaruuskilpailuihin ja saavuttivat jääkiekon Suomen mestaruuden, joka jäi jääkiekossa seuran ainoaksi. Mestarijoukkueessa pelasivat silloin: Gustaf Berg, Erkki Kariluoma, Allan Lagerström, Eino Louhi, Onni Peltonen, Leo Tukiainen, Eino Turunen ja Walter Itäharju. Keijo Voutilainen
Pelaajauran jälkeen Voutilainen siirtyi valmentajaksi. Hän valmensi muun muassa Kuusysiä vuosina 1980–1987 johdattaen sen mestaruuteen 1982, 1984 ja 1986 sekä cupin voittoon 1983 ja 1987. Hän on valmentanut myös Reipasta 1972–1976, Kopareita 1977–1979 ja 1988, Kuopion Palloseuraa 1993–1994 ja Finnairin Palloilijoita 1995–1996. Voutilaisen valmennuksessa Reipas voitti Suomen Cupin viisi kertaa peräkkäin vuosina 1972–1976. Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1911
Helsinkiläisten osalta karsinnat alkoivat 7. lokakuuta ja myös "maalaisseurat" Turku ja Vaasa kamppailivat ottelunsa Helsingissä 8. lokakuuta. Samana päivänä Viipurin Reipas voitti ystävyysottelussa pietarilaisen Unitaksen 8–1. HJK ja KIF pelasivat tasan ja uusintaottelu käytiin 10.10. Viipurissa oli kaupungin edustaja välieriin ratkaistu jo 1.10.
Välierät määrättiin pelattavaksi 15.10. sen jälkeen kun Ruotsi ilmoitti peruuttavansa maaottelun Suomea vastaan kyseisenä päivänä. Helsingissä HJK ja IFK pelasivat sateen ja pakkasen jäljiltä pehmeällä kentällä tasan 0–0, vaikka IFK:n hyväksi tuomittiin ottelussa rangaistuspotkukin. Seuraavana päivänä Palloliitto sulki Viipurin Reippaan kilpailusta, koska se ei suostunut pelaamaan Turussa. 
Helsinkiläisten ensimmäinen uusinta käytiin 18.10. ja se päättyi jälleen maalittomaan tasapeliin. Sunnuntaina 22.10. sitten toteutui lopulta tuo Suomen jalkapallomaajoukkueen ensimmäinen maaottelu, tai "liitto-ottelu", kuten termi tuohon aikaan kuului. Ruotsi voitti Helsingissä käydyn kamppailun 5–2 (1–2). Lopulta 29.10. toisessa uusintaottelussa HJK onnistui voittamaan HIFK:n. Samana päivänä Viipurin Reipaskin suostui ottelemaan Turussa paikallista IFK:ta vastaan. ÅIFK oli tyly isäntä maalein 8–0. 
"*Reipas luovutti." Hjalmar Ahlroth
Hjalmar Ahlroth oli alusta alkaen mukana suomalaisessa voimistelu- ja urheiluseura Reippaassa sekä yksi sen johtokunnan jäsenistä. Seura perustettiin Helsinkiin 1897. Hjalmar Ahlroth siirtyi sittemmin Säkkijärvelle Lavolaan, jossa hän kilpaili Wiipurin Reippaan riveissä. Sorvalin Veikot
Sotien jälkeen Sorvalin Veikot jatkoi toimintaansa Lahdessa, samaan kaupunkiin evakuoitiin Viipurista myös Reipas. Päälajiksi Veikoille valikoitui uudessa kotikaupungissa jalkapallo. Vuonna 1962 nimi muutettiin Veikoiksi , vuonna 1963 Peli-Veikoiksi ja viimein 1964 Lahden Peli-Veikoiksi. Kaarinan Reipas
Kaarinan Reipas ry (KaaRe) on kaarinalainen urheiluseura, jonka pääurheilumuoto on kautta aikojen ollut jalkapallo. Seura on perustettu 17. lokakuuta 1958 Kaarinassa, Kauselassa. Seuran tarkoituksena on edistää ja kohottaa liikuntakasvatusta toiminta-alueellaan Kaarinassa. Viipurin Reipas
Viipurin Reippaan jääpallosaavutukset 1920-luvulla olivat kaksi kertaa selviytyminen cup-muotoisen jääpallon SM-sarjan välieriin eli 1920 ja 1925, mutta suurinumeroiset tappiot paikalliskilpailija Susille pudottivat Reippaan silloinkin loppuottelusta. Reipas pelasi vielä 1930-luvulla sarjamuoiseksi muuttuneen jääpallon Suomensarjassa. Koparit
Kuopion Pallotoverit (lyhenteeltään KPT) oli vuonna 1931 perustettu kuopiolainen jalkapallojoukkue, joka vaihtoi nimensä aikaisemman lempinimensä mukaisesti Kopareiksi vuonna 1982. 
Koparit oli myös naisjalkapalloilun edelläkävijä Kuopiossa päästen muun muassa 1983 cup-finaaliin. FC Kuusysi
Lahdessa A-junioreiden ikäluokasta odotettiin apua menestykseen, mutta näin ei kuitenkaan käynyt. Juniorijoukkue hajosi pian, kun avainpelaajat siirtyivät Suomensarjaan kaudeksi 1950 nousseeseen Viipurin Reippaaseen. Reipas putosi sarjasta jo yhden kauden jälkeen, eikä Pallo-Miesten onnistunut nousta maakuntasarjaan. Vuonna 1955 paluu maakuntasarjaan lopulta onnistui. Viipurin raitioliikenne
Ensimmäiset vuonna 1912 hankitut moottorivaunut olivat ruotsalaisen ASEA:n valmistamia ja myöhemmin 1920-luvulla hankittiin saksalaisen MAN:n kalustoa. Viimeiset moottorivaunut olivat saksalaisen Hannoversche Waggonfabrik AG:n tuotantoa ja ne otettiin käyttöön 1930. Moottorivaunujen vetäminä vaunuina käytettiin yhtiön oman konepajan valmistamaa kalustoa sekä muun muassa useiden eri saksalaisvalmistajien vaunuja. Neuvostoliittolaiset ehtivät vielä vuosina 1955–1956 ottamaan käyttöön itäsaksalaisessa Gothan kaupungissa valmistettuja raitiovaunuja.Linjat avattiin 25. syyskuuta 1912.
Linjoille 1 ja 2 avattiin uusia yhteyksiä marraskuussa 1922. 
Linjaa 2 jatkettiin Viipurin maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1928 liitettyyn Kelkkalaan.
Linjat 1 ja 2 yhdistettiin yhdeksi rengaslinjaksi ja linjan 3 numero muuttui. Pyhän Annan torin nimi oli muutettu Siikaniemen toriksi.
Elokuussa 1941 tapahtuneen Viipurin takaisinvaltauksen jälkeen liikenne aloitettiin uudelleen vasta toukokuussa 1943 linjoilla Rautatieasema – Linnansilta (ent. Turun silta) ja Kelkkalan kautta kiertäneellä rengaslinjalla. Raatihuoneentorin nimi oli muutettu Torkkeli Knuutinpojan toriksi ja Turunsilta Linnansillaksi. Wiipurin Sudet
Wiipurin Sudet perustettiin keväällä 2013 laajentamaan jääpallon harrastusmahdollisuuksia Lappeenrannassa, jossa ennestään toimii lajin erikoisseura Veiterä. Susien perustajia olivat Veiterä-taustaiset Jukka Rautio, Ilkka Ellonen, Timo Sairanen ja Pirkko Sairanen. Seura kantaa vuonna 1912 Viipurissa perustetun ja vuonna 1962 Kouvolaan asettuneen Susien nimeä. Alkuperäinen Sudet on 14-kertainen jääpallon miesten Suomen-mestari, mutta lajin harrastaminen seurassa hiipui 1950-luvulla SM-sarjasta putoamisen myötä. Luvan nimen käytölle antoi edelleen Kouvolassa toimiva Sudet ry. Yrjö Nykänen
Nykänen pelasi myös Reippaan jalkapallojoukkueessa seuran päästessä vuosina 1918 ja 1919 finaaliin Helsingin Jalkapalloklubia vastaan. Monipuolinen urheiluaktiivi Nykänen oli perustamassa vuonna 1916 Viipuriin omaa painiseuraa, Viipurin Voimailijoita. Sen jäsenenä hän paini itsekin ja oli myöhemmin painituomarina. Jääpallon SM-sarja 1952
Itälohkossa JMP oli yllättää suurimmat suosikit WP-35:n ja Veiterän, mutta jäi lopulta maalieron turvin kolmanneksi. Loppuotteluun meni lohkovoittajana WP-35. Lahden Reipas oli lohkon neljäs ja viimeinen sarjapaikkansa säilyttäjä. Sarjasta putosivat tuleva mahtiseura KUV, kouvolalainen KUP, viimeistä kertaa pääsarjassa pelannut YVPS, sekä helsinkiläisseura Viipurin Sudet, jolle kausi pääsarjassa jäi viimeiseksi. Lahden Reipas (jääkiekko)
1989 edustusjoukkue erotettiin omaksi organisaatiokseen, joka sai nimen Hockey-Reipas. Hockey Reipas Oy ajautui konkurssiin 5,7 miljoonan markan velkojen seurauksena vuonna 1992. Seuran paras sijoitus oli seitsemäs sija kaudelta 1990–1991, jolloin pudotuspelipaikka jäi vain pisteen päähän. Hockey-Reippaan riveistä NHL:ään varattiin vuonna 1991 Janne Laukkanen ja Marko Jantunen. Harri Kampman
Kampman aloitti valmentajauransa junioreiden parissa valmentaen Lahden Reippaan ja FC Kuusysin A-juniorijoukkueita. Reippaassa hän valmensi A-juniorit mestaruuteen kaudella 1985. Ensimmäinen aikuisjoukkue Kampmanilla oli Kuusankosken Kumu, jonka hän nosti Kakkosesta Veikkausliigaan. Kuusankosken vuosien jälkeen hän siirtyi Lahden Reippaaseen, jonka hän luotsasi sarjassa peräti neljänneksi, vaikka joukkue oli käytännössä putoamaan tuomittu. Reippaalla alkoi kuitenkin olla talousvaikeuksia ja kaudeksi 1991 Kampman siirtyi Ykkösessä pelanneeseen MyPaan. Rovaniemen Reipas
Aikaisemmin Rovaniemen Reippaan lajeihin on kuulunut muun muassa jalkapallo, jossa seuran edustusjoukkue pelasi parhaimmillaan Suomen kolmannella sarjatasolla II divisioonassa 1970–1990-luvuilla. Vuonna 1992 Rovaniemen Reippaan jalkapallojaosto yhdistyi Rovaniemen Lapin kanssa fuusioseuraksi FC Santa Claus. Jalkapallon naisten SM-sarjan alkulohkovaiheessa Reipas oli mukana vuosina 1972–1973. JK Vaprus Pärnu
Vuonna 2001 AS Levadia Pärnu voitti Esiliigan ja pääsi Viron ensimmäiselle sarjatasolle, Meistriliigaan. Seuraavana vuonna joukkue putosi Meistriliigasta ja yhdistyi JK Vaprus Pärnun kanssa ja kaikki AS Levadia Pärnun joukkueesta meni JK Vaprus Pärnulle. Vuonna 2003, kun joukkueen nimi oli JK Vaprus Pärnu, se sijoittui Esiliigassa seitsemänneksi ja putosi Viron kolmannelle sarjatasolle. Vuonna 2004 JK Vaprus Pärnu voitti kolmannen sarjatason ja pääsi takaisin Esiliigan. Vuonna 2005 se voitti heti ensimmäisellä kaudella Esiliigan ja nousi nousi Meistriliigan, missä oli ollut kaudella 2002. Vuonna 2006 JK Vaprus Pärnulla ei mennyt kovin hyvin kun se sijoittui Meistriliigassa seitsemänneksi. Kauden 2008 päätteeksi seura putosi takaisin Esiliigaan. Veiterä
Kauden 1964–1965 päätteeksi Veiterä putosi Suomensarjaan 15 peräkkäisen mestaruussarjakauden jälkeen. Veiterä palasi mestaruussarjaan seuraavaksi kaudeksi, mutta tippui Suomisarjaan uudelleen kauden 1966–1967 päätyttyä. Lappeenrannan johtavaksi jääpalloseuraksi noussut Lappeenrannan Pallo lopetti jääpallotoimintansa vuonna 1976, ja sen pelaajat siirtyivät Veiterään, joka sai LaPa:n paikan mestaruussarjassa. Vuonna 1980 Veiterä voitti neljännen Suomen mestaruutensa. Jääpallon SM-kilpailu 1929
Viipurissa Susien haastajaksi oli noussut vasta perustettu ja ensimmäiseen SM-kilpailuunsa osallistuva Viipurin Palloseura. ViPS:aan oli siirtynyt monia Viipurin IFK:n ja Reippaan pelaajia. Joukkueiden ensimmäinen ottelu päättyi tasan, mutta uusintaottelussa ennakkosuosikki Sudet onnistui saamaan niukan voiton. Välieräottelut olivat myös tasaisia, Sudet voitti HJK:n niukasti 3-2, ja HIFK:n ja Kiffenin paremmuus ratkesi uusintaottelussa HIFK:n eduksi. Lopputtelussa Helsingissä Sudet vei mestaruuden Viipuriin 0-5 voitolla. Kuopion Reippaan Voimistelijat
Kuopion Reippaan Voimistelijat on kuopiolainen voimisteluseura. Se jatkaa vuonna 1906 perustetun Kuopion Reipas Ry:n perinteitä. Kuopion Reippaan Voimistelijat on ainut alkuperäisen seuran perinnäisseuroista, joka on säilyttänyt nimessään Kuopion Reipas läpi aikojen, ja näin yhteyden alkuperäiseen seuraan. Jääkiekon SM-sarjakausi 1927–1928
Ensimmäiseen SM-kilpailuun osallistui kuusi seuraa, helsinkiläiset Helsingin Jalkapalloklubi, Kronohagens IF, Helsingin IFK ja Helsingin Palloseura, sekä Viipurin Reipas ja Tampereen Palloilijat. Jääkiekko oli vielä melko tuntematon palloilulaji ja osallistuvat seurat olivat jalkapallo- ja jääpalloseuroja. Ensimmäisen jääkiekon Suomen mestaruuden voitti Viipurin Reipas, joka koostui pääasiassa Viipurin Palloseuran jääpalloilijoista. Loppuottelu pelattiin Viipurissa maaliskuun 18. päivänä. Ottelussa Reipas voitti KIF:n 5-1. Viipurin Reipas (jääkiekko)
Reipas oli yksi niistä kuudesta seurasta, jotka osallistuivat ensimmäisiin Jääkiekon Suomenmestaruuskilpailuihin vuonna 1928. Reipas (hevonen)
Reippaan viimeiseksi ravivuodeksi jäi kolmentoista vuoden juoksu-uran jälkeen vuosi 1965, jolloin se huhtikuuhun mennessä juoksi vielä neljä voittoa ja saavutti kauden parhaana aikanaan 1.33,4. Aapeli Miettinen piti Reippaan raviuran loputtuakin, eikä suostunut myymään ruunaa, vaikka sai siitä monia tarjouksia; esimerkiksi Kalle Hagert tarjosi Reipasta vastaan viittä ravuria ja kuljetusautoa. Varsinaisen uransa päätyttyäkin Reipas pysyi vireänä ja vielä 20-vuotiaana osallistui lähtöön saaden voitonkin. Laitumella kuullessaan hanurinsoittoa naapurista se arveli olevansa kilpailemassa ja ravasi yksin ympyrää. Reipasta 15 vuotta hoitanut Pentti Miettinen kuvasi ruunaa "äärettömän vireäksi [ja] kiihkeäksi". Kuopion Palloseura
Kuopiossa paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ohjelmaansa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irroittautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran. Synnytettiin Kuopion Palloseura, jonka perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16. maaliskuuta 1923. Viipurin luterilainen hiippakunta
Porvoon piispat 1721–1923:Toinen hiippakunta perustettiin Savonlinnan hiippakunnaksi Savonlinnaan ja piispanistuin siirrettiin vuonna 1925 Viipuriin. Hiippakuntaan kuuluivat Viipurin ja Mikkelin läänit sekä Kuopion läänistä Karjalan osa. Hiippakunnan piispat olivat Erkki Kaila (1924–1935), Yrjö Loimaranta (1935–1942) ja Ilmari Salomies (1942–1951. Vuonna 1944 Viipuri luovutettiin Neuvostoliitolle. Seuraavana vuonna perustettiin Mikkelin hiippakunta, ja piispanistuin siirrettiin virallisesti Viipurista Mikkeliin. Viipurin Palloseura
Sota aiheutti muitakin suuria menetyksiä. Yksi nimekkäimmistä ViPS:n pelaajista, maaotteluissakin Suomea edustanut Eino Kanerva, haavoittui kuolettavasti jatkosodassa Poventsassa vuonna 1942. Muita ViPS:n riveissä pelanneita sankarivainajia olivat Pentti Pukero ja Jaakko Hyytiäinen.
ViPS jääpallon SM-sarjassaJalkapallossa ViPS pelasi pääsarjassa kahden kauden ajan vuosina 1930 ja 1931. Vuoden 1931 putoamisen jälkeen se pelasi vuotta 1933 lukuun ottamatta talvisotaan asti toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Vuonna 1933 Viipurin piiristä B-sarjaan selviytyi Reipas. Viipurin Palloseura
ViPS osallistui perustamisensa jälkeisenä kautena jääpallon SM-kilpailuun 1929. Ensimmäisellä kaudellaan se voitti Savonlinnan Riennon ja Lappeenrannan Urheilu-Miehet. Riennon ja LUM:n jälkeen vastaan tuli paikalliskilpailija Sudet. Ensimmäisessä ottelussa ViPS:n nuori joukkue venyi 3-3 tasapeliin, mutta uusintaottelussa kokeneempi Sudet eteni jatkoon 3-1 voitolla. Jääpallon SM-sarja 1955
Uusintaottelussa putoamisesta Veitsiluodon Vastus voitti Viipurin Reippaan 5-1. Suomensarjasta nousivat pudonneiden Reippaan:n ja KUP:n tilalle OLS ja Porvoon Akilles. Jalkapallon Mestaruussarjan kausi 1964
Reipas hävisi kaudella 1964–65 Euroopan Cupin karsintakierroksen otteluparinsa norjalaiselle Lynille yhteismaalein 2–4. Haka voitti Cup-voittajien cupin ensimmäisen kierroksen otteluparinsa norjalaista Skeidiä vastaan yhteismaalein 2–1. Toisella kierroksella Haka hävisi italialaiselle Torinolle yhteismaalein 0–6. Haka oli ensimmäinen suomalaisjoukkue, joka eteni seuraavalle kierrokselle eurocupeissa. Erkki Laine
Laine aloitti uransa I-divisioonassa Lahden Reippaassa kaudella 1975–1976. Seuraavalla kaudella Reipas nousi SM-liigaan. Laine pelasi Reippaassa vuoteen 1978 saakka, jolloin siirtyi Ruotsin Elitserienin Leksandiin. Hän voitti Elitserienin maalikuninkuuden keväällä 1981. Vuonna 1982 hän palasi Reippaaseen kahdeksi kaudeksi, joiden jälkeen siirtyi takaisin Ruotsiin Färjestadin riveihin. Hän pelasi Färjestadissa kevääseen 1988 voittaen jälleen maalikuninkuuden vuonna 1985. Vuonna 1988 hän siirtyi Saksan Bundesliigaan Berlin Capitalsiin ja seuraavalla kaudella Sveitsin Davosiin. Hän kuitenkin palasi Sveitsistä Reippaaseen vielä saman kauden aikana. Hän pelasi Reippaassa vuoteen 1995 saakka, jonka jälkeen lopetti uransa. Reipas (hevonen)
Reipas kilpaili vuosina 1952–1965. Se voitti urallaan noin 1300 lähdöstä ennätykselliset 348 kertaa, joista yhden kauden aikana enimmillään 62 kertaa. Reipas oli Suomessa eniten rahaa voittanut ravuri vuosina 1958–1960, jolloin sen kunkin kauden aikana ansaitsema palkintosumma oli yli miljoona vanhaa markkaa. Hevosen omisti näinä vuosina Aapeli Miettinen ja sen ohjastajana toimi useimmiten omistaja itse. Jalkapallon B-sarjan kausi 1932
Reipas Reipas (hevonen)
Reipas osallistui tavallisten lähtöjen lisäksi vuonna 1957 muutamiin kansainvälisiin tasoitusajoihin, joissa samoihin lähtöihin osallistui myös lämminverisiä ravureita. Käpylän kansainvälisessä tasoitusajossa Reipas sijoittui parhaana suomenhevosena seitsemänneksi ja tunnetun venäläistamma Pichtan edelle. Moskovassa ruuna oli parhaimmillaan neljäs kansainvälisissä sarjoissa.