Milloin Hirven metsästys kausi alkaa Suomessa?
Hirvi
Nykyisin hirvien kantaa säädellään suunnitellulla metsästyksellä. Hirven metsästys on luvallista ja luvanvaraista syyskuun viimeisen lauantain ja 31. joulukuuta välisenä aikana. Vuonna 2011 kaatolupia myönnettiin yli 55 000; yhdellä luvalla saa ampua joko aikuisen hirven tai kaksi vasaa. Ruotsissa hirvenmetsästyskausi jatkuu lokakuusta tammikuun loppuun; eri lääneissä on jonkun verran eroja. Vuodesta 2005 vuoteen 2015 Suomen hirvikanta pieneni noin puoleen, ja tavoitteena on 77 000 yksilön talvikanta. Lupamenettelyllä pyritään ohjaamaan hirvikannan sukupuolijakaumaa tasaisemmaksi.
Siniritariyökkönen
Laji esiintyy Euroopassa ja Aasian pohjoisosissa. Harhailijoita on tavattu Islannissa saakka. Suomessa se on sukunsa yleisin laji ja yleinen lähes koko maassa ja havaintoja on pohjoisinta Lappia myöten. Aikuiset perhoset lentävät yhtenä sukupolvena alkusyksyllä elokuun puolivälistä lokakuun alkuun, huipun ollessa elo-syyskuun vaihteessa. Metsäkirvinen
Metsäkirvisen pesä on maassa kasvillisuuden seassa. Muninta tapahtuu touko-kesäkuussa. Naaras munii 3-6 tummapilkkuista, pohjaväriltään suuresti vaihtelevaa munaa, joita se hautoo 12-14 vuorokautta. Kummatkin emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä ennen kuin ovat lentokykyisiä noin 10 päivän ikäisinä. Emot ruokkivat poikasia vielä kaksi viikkoa tämän jälkeen. Metsäkirvinen pesii toisinaan kahdesti kesän aikana. Hirvo
Hirvo on suomalainen harvinainen miehen etunimi, joka on muinaissuomalaista alkuperää. Se viittaa hirveen. Se otettiin Suomen almanakkaan maaliskuun 13. päiväksi vuodesta 1929 lukien, mutta sai niin vähän kantajia, että poistettiin 1950 lukien. Keltavahvero
Keltavahvero kasvaa yleisenä Etelä- ja Keski-Suomessa, Pohjois-Suomessa se on harvinainen. Esiintymiä on kuitenkin löydetty Tunturi-Lapistakin. Sitä tavataan luonnossa jo kesäkuusta lähtien. Yleisin se on heinä-lokakuussa. Keltavahveron tyypillisimpiä kasvuympäristöjä ovat erilaiset koivuvaltaiset metsät, mutta toisinaan myös mäntykankaat ja lehdot. Yleisiä kasvupaikkoja ovat polkujen varret ja muut kovaksi painautuneet, karikkeiset ja valoisat maastonkohdat. Keltavahverot kasvavat yleensä ryhmissä, vuodesta toiseen samoissa paikoissa. Orava
Oravannahkaa käytettiin aikoinaan maksuvälineenä, ja sana ”raha” onkin alun perin tarkoittanut oravannahkaa. Oravaa metsästettiin Suomessa 1900-luvun alussa satojatuhansia yksilöitä. Nahkoja vietiin lähinnä Saksaan ja Englantiin. Laji rauhoitettiin vuonna 1929 ja metsästysaikaa lyhennettiin. Oravakannat elpyivätkin nopeasti. Nykyään oravan metsästys Suomessa on vähäisempää. Suomessa oravan metsästyskausi alkaa koko maassa 1. joulukuuta ja päättyy 31. tammikuuta. Tänä aikana oravia metsästetään noin 3 000–5 000 yksilöä. Karhufestivaali
Karhufestivaali on Ilomantsissa järjestettävä vuotuinen tapahtuma, joka koostuu puunveistokilpailuista, ITE-taiteesta ja karhuun liittyvästä kulttuuriohjelmasta. Tapahtuma on samalla Suomen itäisin kulttuurifestivaali. Se järjestetään elokuussa karhunmetsästyksen alkupäivinä. Pääjärjestäjänä on Maaseudun Sivistysliitto alueellisine yhdistyksineen. Jokirapu
Suomessa ravun pyydystys on kalastusasetuksen mukaan sallittu vain ravustuskautena, joka alkaa vuosittain 21. heinäkuuta klo 12 ja päättyy lokakuun lopussa. Muun osan vuodesta se on rauhoitettu. Koivuhangokas
Lajin levinneisyys kattaa Euroopan ja ulottuu idässä aina Kiinaan saakka. Suomessa koivuhangokasta tavataan etelärannikolta aina Lappiin asti, joskin Keski-Suomea pohjoisempana havainnot harvinaistuvat selvästi. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena toukokuun loppupuolelta kesäkuun lopulle. Lennon huippu lienee juhannuksen aikoihin, mutta valoisat kesäyöt vaikeuttavat valopyyntiä ja sitä kautta yksiömäärien havainnointia. Metsien hurjat
16-vuotias poika Göte (Tomas Bolme) kulkee vanhempien kaveriensa Maxin ja Mannen kanssa öisillä metsästysreissuilla varastetulla autolla. He kaatavat hirviä ja myyvät niitä eteenpäin. Salametsästys tapahtuu maanomistaja Cervinin mailla, joka palkkaa metsästäjä Sten Sundbergin (Åke Lindman) riistanvartijakseen. Susi
Sutta on metsästetty monenlaisin tavoin. Varhaisia metsästysaseita olivat keihäät, jouset ja nuolet sekä käsijousi ja varsijousi. Ainakin Ruotsissa ja Virossa käytettiin susiverkkoa, johon susi ajettin. Susitarha eli hukanhuone oli Suomessakin käytetty männynrangoista tehty ansa, johon susi tuli syötin perässä eikä päässyt pois. Susihauta eli sudenkuoppa oli pari metriä syvä, naamioitu ja terävillä seipäillä reunustettu kuoppa, johon susi putosi tavoitellessaan syöttiä. Inarissa sutta pyydettiin myös vivulla, joka laukesi ja veti suden kaulastaan köysiansaan roikkumaan. Loukku oli yleinen metsästysväline: siinä pyydystä koskettavan suden päälle putosi painava tukki. Kun rautaa alkoi olla saatavilla, alettiin tehdä pyyntirautoja, joihin reitillään kulkeva susi jalallaan astui. Myrkkypyynti on ollut käytössä vuosisatojen ajan. Myrkky, yleensä strykniini, laitettiin haaskaan tai kapseleihin, joita levitettiin petojen löydettäväksi. Ajojahdilla sutta metsästettiin sellaisilla hangilla, jotka kantoivat hiihtäjää mutta eivät sutta. Lentokoneesta susia on alettu metsästää Pohjois-Amerikassa ja Neuvostoliitossa 1900-luvulla. Suomessa lentokonepyyntejä on järjestetty vuosina 1939, 1949 ja 1962, mutta saalis oli aina niukka. Susia on vähennetty myös tappamalla niiden poikasia pesään. Nykyisin suden metsästys perustuu pitkälti lippusiiman käyttöön. Tuulessa liehuvat nauhat pelottavat mottiin ajettua sutta, eivätkä ne mielellään mene siimasta läpi vaan kulkevat kohti passissa odottavia metsästäjiä. Poronhoitoalueella käytetään moottorikelkkaa suden jälkien etsimisessä. Hirvi
Hirvi on Suomen merkittävin riistaeläin. 1800-luvun jälkipuoliskolla hirvikanta pieneni Suomessa liiallisen metsästyksen takia nopeasti sukupuuton partaalle. 1920-luvulla kannan arvellaan olleen koko maassa vain parisataa yksilöä, jonka suurimpana uhkana oli salametsästys. Suojelutoimien seurauksena hirvikanta lähti nopeaan kasvuun 1930-luvulla. Sorsastus
Suomessa sorsastus alkaa vuosittain 20. elokuuta klo 12 ja päättyy joulukuun lopussa. Suomessa sorsastukseen osallistuu noin 100–200 tuhatta metsästäjää. Vuoden 2012 sorsastuskauden aikana Suomessa ammuttiin kaikki metsästysalueet huomioiden kaikkiaan 457 500 vesilintua. Las Ventas
Härkätaistelukausi kestää maaliskuusta joulukuuhun. Toukokuussa kaupungin suojeluspyhimyksen Pyhän Isidoruksen juhlan aikoihin tapahtumia on päivittäin, muulloin taistelut käydään yleensä sunnuntaisi-iltaisin. Härkä (kiinalainen horoskooppi)
Härän vuosi on yksi kiinalaisen horoskoopin vuosista. Viimeisin härän vuosi alkoi 26. tammikuuta 2009. Sitä juhlittiin laajasti Kiinassa, Taiwanilla ja ulkokiinalaisten keskuudessa, myös Helsingissä. Vuosi 2009 on maahärän vuosi, joka oli edellisen kerran 1949-1950. Saksanhirvi
Saksanhirven kiima-aika on syksyllä, Euroopassa yleensä elokuun lopusta lokakuun alkuun. Kesän ajan koossa olleet laumat hajaantuvat ja urokset alkavat kerätä itselleen mahdollisimman suurta haaremia, jota ne puolustavat muita uroksia vastaan. Urokset kuuluttavat reviiriensä rajoja mylvimällä, ja tarvittaessa ne selvittävät arvoasemansa puskuotteluissa. Naaraan tiineys kestää 7,5–8,5 kuukautta. Se synnyttää kerrallaan yhden poikasen, joka syntyy touko-kesäkuussa. Emo vieroittaa vasan puolivuotiaana, mutta vasta vuoden ikäisenä se tulee toimeen täysin itsenäisesti. Nuoret naaraat voivat pysytellä emonsa seurassa jopa kolmevuotiaiksi asti. Käärönirkko
Käärönirkkoa tavataan Keski- ja Pohjois-Euroopasta Baltian ja Venäjän poikki Kiinaan ja Japaniin. Suomessa laji on etelässä yleinen ja pohjoisimmat havainnot ovat suunnilleen Vaasan-Kuopion korkeudelta. Perhoset ovat liikkeellä kahtena sukupolvena, joista ensimmäinen lentää toukokuulta elokuun alkuun ja toinen, harvinaisempi, elo-syyskuussa. Hirvi
Hirvet elävät enimmäkseen yksin, mutta saattavat talvella muodostaa pieniä, ei kovin kiinteitä ryhmiä. Keväällä vasomisajan lähestyessä naaraat lähtevät eroon ryhmästä ja edellisvuotinen vasa erotetaan emostaan. Samaan aikaan myös uroshirvet etsiytyvät alueille, joista ne saavat paljon ravintoa. Keskimäärin hirvet vaeltavat keväisin ja syksyisin 15–25 kilometriä. Nuoret hirvet voivat tehdä paljon pitempiäkin vaelluksia. Maastohiihdon Suomen Cup 2018–2019
Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2018–2019 on kilpailusarjan kahdeksas kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 27. lokakuuta 2018 ja tulee päättymään Ylitorniossa 7. huhtikuuta 2019. Myös Imatralla, Äänekoskella ja Ylitorniossa käytävät SM-kilpailut lasketaan cup-pisteytykseen. Hitra
Saarella asustaa Pohjois-Euroopan suurin saksanhirvikanta, ja maanomistajat ovatkin saaneet 1800-luvulta lähtien hyvää sivutuloa metsästyslupien myynnillä. Vuosittain ammutaan jopa 1000 eläintä. Ilves
Ilvesten hävittämisen juuret juontavat Ruotsin vallan aikaan 1600-luvulle, jolloin lailla vahvistettiin riistaeläinten tapporahajärjestelmä ja ilves oli yksi lajeista, josta valtion tapporahaa maksettiin. 1800-luvun lopulta alkaen, kun susisaaliit pienenivät alettiin metsästystä kohdistaa enenevästi ilveksiin. Hirvi (veistos)
Hirvi on kuvanveistäjä Jussi Mäntysen veistos vuodelta 1923. Sen pronssivalokset on pystytetty Viipuriin vuonna 1928, Lahteen vuonna 1955, Turkuun vuonna 1969 ja Helsinkiin vuonna 1972. Tummahäränsilmä
Tummahäränsilmän esiintymisalue ulottuu Pohjois-Afrikasta Eurooppaan ja Vähän-Aasian kautta Iraniin. Pohjoisessa sitä tavataan Etelä-Suomessa saakka ja idässä Uralille saakka. Lajin kanta Suomessa on heikentynyt muutamien vuosikymmenien aikana huomattavasti ja sitä tavataankin lähinnä Lounais-Suomessa, missä kanta on säilynyt muuta maata paremmin. Lentoaika on kesä-elokuu. Hirvi
Hirven elinympäristöä ovat pohjoisen havumetsävyöhykkeen ja lauhkean vyöhykkeen metsät. Pohjoisella levinneisyysalueella hirvi käyttää säännöllisesti kesäisin pensastundraa. Jotkin yksilöt jäävät myös talvehtimaan tundran pensaikkoisiin jokilaaksoihin. Jäämeren rannikon vuonoissa kesänsä viettävät hirvet muuttavat myös sisämaahan talvehtimaan. Hirvi elää mielellään yhtenäisissä nuorissa havu- ja sekametsissä. Hirvi voi myös asua suhteellisen lähellä harvaa asutusta. Suomenpystykorva
Metsästäjät käyttävät suomenpystykorvaa ensisijassa metsäkanalintujen metsästykseen, mutta sitä saa erinomaisen apurin myös hirvien ja pienpetojen metsästykseen. Esimerkiksi vuonna 2018 suomenpystykorva Illansuun Kustaa voitti kaikkien hirvikoirarotujen välisen pohjoismaiden mestaruuden. Käärmeet
Vaarallisin ajanjakso on syksyllä ennen lumentuloa. Liian syvä kolo ei myöskään saa olla, sillä jos lämpöä on liiaksi, matelijan elintoiminnat eivät hidastukaan ja tuloksena on nälkäkuolema ennen kuin kevät edes alkaa. Horroskausi kestää Etelä-Suomessa keskimäärin syyskuusta huhtikuuhun ja Pohjois-Suomessa elokuusta toukokuuhun. Horrosaika vaihtelee luonnollisesti sääolojen mukaan. Hirvas (Rovaniemi)
Kemijoen yhteisuitto alkoi 1860-luvulla. Puunkaato päättyi yleensä maaliskuulla. Puut lanssattiin jokilatvoille, leimattiin ja mitattiin. Keväällä kulkujätkät parkkasivat puut ja sen jälkeen, kun kirkonjyrhämästä olivat jäät lähteneet, oli 30 vuorokautta aikaa uittaa tukkeja. Syysuitto alkoi 15. elokuuta, kun lohenkalastus oli saatu päätökseen. Uitto loppui vuonna 1991. BirdLife Suomi
BirdLife Suomi on ollut mukana vuodesta 1995 alkaen BirdLife Internationalin maailmanlaajuisessa hankkeessa kansainvälisesti tärkeiden lintukohteiden tunnistamiseksi ja suojelemiseksi (Important Bird Areas – IBA). Järjestö aloitti samana vuonna Suomen ympäristökeskuksen ja jäsenyhdistystensä kanssa yhteistyössä hankkeen Suomen kansallisesti tärkeistä lintualueista (Finnish Important Bird Areas – FINIBA).. Vuonna 2011 aloitettiin vastaava hanke maakunnallisesti tärkeiden lintualueiden (MAALI) tunnistamiseksi.Yhdistys rahoittaa toimintansa tukimaksuilla, jäsenmaksuilla, julkaisujen tilausmaksuilla, yleisavustuksilla ja lahjoituksilla.
BirdLife Suomi valitsee vuosittain vuoden nuoren lintuharrastajan, jonka tulee olla alle 18-vuotias: Hirven syylätauti
Hirven syylätauti eli papillomatoosi-fibromatoosi on Suomessakin ajoittain esiintyvä virusperäinen hirven kasvaintauti. Se näkyy iholla tai muuallakin elimistössä nesteen täyttäminä syylämäisinä muodostumina. Kyseinen sairaus ei tartu muihin eläimiin, vaikka virus geneettisesti muistuttaakin muun muassa metsäkauriin papilloomavirusta. Se ei ole kovin yleinen, mutta toisinaan sitä kerrotaan tavatun metsästetyissä tai kolariyksilöissä. Syylätautista hirveä ei tavallisesti suositella ravinnoksi, mutta lieväoireisen hyväkuntoisen yksilön lihoja voi käyttää, koska tauti on pääasiallisesti nahassa, joka kannattaa hävittää. Prätkähiiret (vuoden 2006 animaatiosarja) (1. tuotantokausi)
Suomessa kausi käynnistyi 15. lokakuuta 2006 ja päättyi vuonna 2008. Koivut
Koivuallergia on elimistön reagoimista negatiivisesti koivun siitepölyyn. Koivuallergiakausi alkaa Etelä-Suomessa jo huhtikuun puolessa välissä, kun Viron ja muiden Baltian maiden koivut kukkivat, ja siitepölyä kantautuu lounais- ja etelätuulten mukana eteläiseen Suomeen. Kenttäkiitäjäinen
Aikuiset Suomessa huhtikuun lopulta heinäkuun alkuun. Hirvi
Hirvi on yhdessä amerikkalaisen lähilajinsa kanssa suurin nykyisin elävistä hirvieläimistä, aikuinen painaa 200–825 kilogrammaa. Ruumis voi olla kolme metriä pitkä ja hartioiden kohdalta 2,3 metriä korkea. Häntä on vain 5–12 senttimetriä pitkä. Uros on selvästi isompi kuin naaras, ja vain uroksella on sarvet. Hirvi
Hirvi on Norjan ja Ruotsin kansalliseläin.
Ruotsin kuningas Kaarle XI:n kerrotaan yrittäneen perustaa armeijaansa hirvijoukkoja. Hirven kesytystä on yritetty 1900-luvulla myös Suomessa ja Neuvostoliitossa, mutta tulokset ovat olleet huonoja. Hirvi ei ole laumaeläin, ja epäsosiaalisena se ei rakenna luottamuksellista suhdetta myöskään ihmiseen. Myös hirven tarvitseman luontaisen vaihtelevan ruokavalion tarjoaminen vankeudessa olisi vaikeaa. Hirvi
Hirvien kiima-aika on syksyllä. Uroshirvet kilpailevat naaraiden suosiosta näyttävillä esityksillä, ja joskus ne taistelevat keskenään. Paritteluun valmis uros kuopii maahan ”kiimakuopan” ja virtsaa siihen. Naaras haistelee kuoppaa ja saattaa virtsata siihen myös. Kiimakuopan virtsan haju kertoo hirville toisen yksilön paritteluvalmiudesta. Metsästys Suomessa
Hyljettä paljon myöhemmin alkoi turkiseläinten kaupallinen pyynti. Turkiskauppa muodosti aina sydänkeskiajalle saakka merkittävän tulonlähteen Suomen asukkaille ja Ruotsin kruunulle Etenkin kettu, kärppä, näätä ja varsinkin orava ovat olleet pyynnin kohteina. Hirviä on aiemmin ollut paljon nykyistä vähemmän, sillä nykyisin metsien biomassa on suurempi kuin koskaan ja se yhdessä petojen suhteellisen vähälukuisuuden kanssa ovat mahdollistaneet hirven ja hirvieläinten lisääntymisen. Hirvieläimet
Miljoonia vuosia sitten ensimmäiset hirvieläimet ilmaantuivat Aasian, joilla oli puolustus- ja taisteluaseinaan syöksyhampaat. Ajan saatossa ne kuitenkin katosivat ja niiden tilalle kehittyivät mahtavat ja suuret sarvet. Noin 350 000 vuotta sitten jääkauden aikaan, Beringinsalmen olleen kuivilla, Euraasiassa asuneet hirvieläimet ovat todennäköisesti vaeltaneet sen yli nykyisen Alaskan alueelle. Jääkausien ansiosta hirvet ovat luultavasti päässeet kulkemaan Aasiasta Amerikan mantereelle ja takaisin. Mäyrä
Mäyrää metsästetään jonkun verran muun muassa Venäjällä ja Saksassa. Suomessa se on luokiteltu riistaeläimeksi. Mäyrää ei Suomessa saa kuitenkaan tappaa 31.3.–1.8. välisenä aikana. Mäyrää on perinteisesti pidetty tuhoeläimenä, mutta sen aiheuttamaksi väitettyjä tuhoja muun muassa riistalintukannoille pidetään liioiteltuina. Prätkähiiret (2. tuotantokausi)
Suomessa 2. kausi käynnistyi 6. toukokuuta 1995 ja päättyi vuonna 1996. Syysvarpumittari
Syysvarpumittari on holarktinen laji, jonka levinneisyys kattaa Euroopan lisäksi Aasian keski- ja pohjoisosat Tiibetiin saakka. Lisäksi se esiintyy laajalti Pohjois-Amerikassa. Suomessa sitä tavataan koko maassa Inarin Lappia lukuun ottamatta. Perhoset aloittavat lentonsa heinäkuun lopulla ja lentoaika jatkuu lokakuulle asti. Huippu on elokuun keskivaiheilla. Ketunmetsästys
Suomen kettukanta romahti erityisesti 1950-luvun puolivälissä, jolloin tapporaha nostettiin 1 000 markasta 2 000 markkaan. Ketun talviturkin rahallinen arvo on vaihdellut suuresti muodin mukana ja samassa suhteessa myös kiinnostus sen metsästämiseen. 1900-luvun alkupuolella kettukanta supistui jatkuvasti, mutta alkoi jälleen nousta 1940-luvun alussa, jolloin sen turkin arvo oli alhainen markkinoilla. Parhaina saalisvuosina 1949 ja 1956 Suomessa saatiin saaliiksi 27 000 kettua. Hirvikärpänen
Suomessa tehdyn tutkimuksen mukaan on viitteitä siitä, että erityisesti tiaiset käyttäisivät hirvikärpästen koteloita talviravintonaan hirvien makuupaikoilla vieläpä niin että suosivat infektoituneiden hirvien makuupaikkoja. Tämä ilmiö saattaa tutkijan mukaan olla rajoittava tekijä hirvikärpäsen esiintymisessä seuraavana kesänä. Sinisorsa
Riistalintuna sinisorsa on Suomessa suosituin metsästettävä. Vuonna 2011 sinisorsia metsästettiin 258 500 yksilöä. Suomessa sinisorsa on rauhoitettu 1.1.–20.8. kello 12.00 saakka. Kevätlinnunherne
Kevätlinnunherneen päälevinneisyysalue ulottuu Ranskasta Venäjälle aina Länsi-Siperiaan, pohjoisessa Norjan, Ruotsin ja Suomen keskiosiin ja etelässä Italiaan ja Pohjois-Kreikkaan. Suomessa kevätlinnunhernettä tavataan yleisesti Etelä-, Kaakkois- ja Keski-Suomessa Raahen korkeudelle saakka. Runsaimmillaan laji on Etelä-Suomessa. Juha Hirvi
Hirvi lopetti huippu-uransa Pekingin olympialaisten jälkeen. Vuosina 2009–2011 hän osallistui vielä SM-kilpailuihin. Hän on toiminut vuodesta 2009 lähtien kiväärilajien päävalmentajana Suomen Ampumaurheiluliitossa ja kaudella 2012–2013 ampumavalmentajana Suomen Ampumahiihtoliitossa. Hirvenkello
Hirvenkellon levinneisyys ulottuu Keski-Suomesta, -Ruotsista ja -Norjasta Pohjois-Italiaan ja Balkanin niemimaalle. Läntisimmät kasvupaikat ovat Espanjassa, josta lajin levinnäisyysalue jatkuu läpi Keski- ja Itä-Euroopan Aasian puolelle Länsi-Siperiaan asti. Suomessa hirvenkelloa esiintyy harvinaisena paikoitellen Nurmes-Iisalmi-Pori-linjan eteläpuolella. Se on Suomessa suuresti harvinaistunut ja Pohjanmaalta kokonaan hävinnyt. Hirvennenäsaivartaja
Suomessa hirvennenäsaivartajaa tavataan etelärannikolta ainakin Oulun ja Kuusamon korkeudelle saakka. Aikuiset kärpäset ovat lennossa heinä-elokuussa. Heinäkuu
Kuukauden suomenkielinen nimi johtuu siitä, että kesän lämpimimpänä aikana Suomessa korjataan heinä karjalle ja hevosille. Heinäkuussa on lämmintä koko Suomessa, ja se on siksi myös suosituin lomakuukausi. Kesän marjastusaika alkaa Suomessa heinäkuun puolen välin tienoilla, jolloin mustikat ja ahomansikat ovat kypsiä. Hirvenputki
Suomessa hirvenputkea tavataan yleisimmin Ahvenanmaalla, sekä mantereella Varsinais-Suomessa. Uudeltamaalta laji on kadonnut. Kevät
Huhtikuun alussa lintujen muutto kiihtyy entisestään. Huhtikuun ensimmäisenä päivänä muuttolinnuista on yleensä saapunut Suomeen viidennes, mutta huhtikuun puoliväliin mennessä on saapunut jo kaksi kolmasosaa kaikista lintulajeista. Tällöin saapuvat suuret kurkiaurat, ja monet jo maaliskuussa etelärannikolle saapuneet vesilinnut siirtyvät etelärannikolta sisämaan järville, jolloin hanhiauroja ja lokkeja voi nähdä nyt myös sisämaassa. Kiurujen ja kottaraisten pääjoukot saapuvat. Huhtikuun alussa saapuvat myös peipot, rastaat, punarinnat, hippiäiset, peukaloiset ja västäräkit. Huhtikuun lopussa saapuvat kahlaajat, tiirat ja haarapääskyt. Suohirvi
Suohirvet voivat lisääntyä mihin aikaan vuodesta tahansa. Parittelujen huippu on kuitenkin syksyllä, koska suurin osa uroksista tulee kiimaan loka-marraskuussa. Urosten ei ole havaittu olevan erityisen aggressiivisia toisiaan kohtaan. Vastasyntyneitä vasoja on havaittu touko-marraskuussa. Naaraan kanto-aika on keskimäärin 270 päivää. Vasat ovat aikuisten värisiä eikä niillä siten ole täpliä. Ne painavat syntyessään noin 4,2 kg. Poikasia syntyy tavallisesti yksi. Emo imettää vasaa puoli vuotta, mutta vasa pysyy emonsa luona noin vuoden. Naaras voi kuitenkin paritella jo poikasen syntymän jälkeen ja olla kantavana mihin aikaan vuodesta tahansa. Jousimetsästys
Jousimetsästykseen Suomessa liittyy tietenkin rajoituksia, joiden perusteella jousi valitaan metsästykseen. Yleisesti ottaen jousella pitää pystyä osumaan noin 18 metristä riistaeläimen vitaalis-alueelle. Myös jousen virittämiseen tarvittavaan voimaan on kiinnitetty huomiota. Metsästysasetuksen 20§:n mukaan jousen jännittämiseen tarvittavan voiman on oltava vähintään 180 Newtonia, joka vastaa hieman yli 18 kiloa tai noin 41 naulaa. Nuolen pituus määräytyy ampujan vetopituuden mukaan ja nuolen kärki määräytyy metsästettävän riistan mukaan. Esimerkiksi oravia ammutaan yleensä vasamalla eli tylppäpäisellä nuolella ( engl. "blunt arrow" > slang. "bluntti" ) ja metsäkaurista ja muita saaliseläimiä metsästettäessä käytetään vähintään 22 mm halkaisijaltaan olevia leikkaavia teriä. Metsästyslaki muuttui elokuun alusta 2017 siten, että jousimetsästyksen piiriin tuli periaatteessa kaikki hirveä pienemmät riistaeläimet. Majavia metsästettäessä pitää kytkeä nuoli siimalla tai muulla vastaavalla keinolla jouseen. Muiden eläinten metsästyksessä ei vastaavia määräyksiä ole, mutta joka tapauksessa osuman on oltava heti tappava. Taulukärjellä ei saa metsästää. Valkohäntäpeuraa ja muun muassa villisikaa jousella metsästävän pitää suorittaa erillinen ammuntakoe.Jousimetsästykseen sovelletaan samoja metsästyslain yleismääräyksiä mitä on ruutiaseilla. Kuten muun muassa varoetäisyyksiä ja aseen kuljettamista ajoneuvoissa. Helsingin villikanit
Suomen metsästyslaissa villikani on määritelty riistaeläimeksi, jota saa metsästää 1. syyskuuta – 31. maaliskuuta välisenä aikana. Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos (RKTL) on tilastoinut Suomessa metsästettyjen kanien määriä. Määrä oli suurimmillaan vuonna 2009, jolloin koko maassa metsästettiin 3 900 kania. Vuosina 2010 ja 2011 saalis oli romahtanut 1 200 kaniin vuodessa. Hiiripöllö
Muninta voi alkaa jo maaliskuun puolivälissä, mutta pääosa kannasta munii huhtikuussa, ja monet parit aloittavat vasta toukokuussa. Valkoisia, soikeita munia on tavallisesti 4–8, jyrsijöiden huippuvuosina jopa 10–12. Naaras hautoo kuukauden. Poikaset lähtevät pesästä maastoon 3-viikkoisina ja oppivat lentämään 5-viikkoisina. Poikasaikaan emot saattavat puolustaa pesäänsä hyvinkin aggressiivisesti. Suomenpystykorva
Pystykorvan tehtävä on etsiä riista maastosta ja osoittaa sen sijainti metsästäjälle haukkumalla. Suomenpystykorvan metsästysaika onkin kaikkein pisimpiä. Elokuun alusta voidaan koira laskea näädän ja muiden pienpetojen perään sekä jatkaa elokuun lopulla vesilintujen metsästyksellä. Syyskuusta jopa tammikuulle voidaan metsästää metsäkanalintuja sekä hirveä ja helmikuusta maaliskuun loppuun pyytää näätää perinteitä vaalien. Huhtikuussa Suomenpystykorvalla voidaan vielä pyytää supikoiraa. Hirvi
Hirvisonneilla on täysiluiset sarvet, jotka uusiutuvat vuosittain vanhojen pudotessa talven aikana. Uudet sarvet kasvavat kesän aikana aluksi samettimaisen nahan alla. Horsmakiitäjä
Laajalti Euroopassa ja Aasiassa tavattava perhoslaji, jonka esiintymisalue ulottuu muutamana ulkonäöltään hieman poikkeavana eri alalajina Iberian niemimaalta Intiaan ja Japaniin. Horsmakiitäjä on levinnyt ihmisen mukana myös Kanadan länsiosiin. Suomessa horsmakiitäjä on yleinen laji, jota tavataan ainakin Oulun korkeudelle asti. Pohjoiseen mennessä laji harvinaistuu. Lentoaika on yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta elokuun alkuun, harvoin toisena sukupolvena syyskuussa.
Horsmakiitäjä viihtyy monenlaisissa ympäristöissä metsänreunoista niittyihin ja puutarhoihin. Se on yöaktiivinen perhonen, joka lentää helposti valolle ja joskus myös syötille. Perhonen lähtee lentoon vasta hämärän vaihduttua pimeydeksi ja vierailee ahkerasti kukilla. Naaraat aloittavat lentonsa jonkin verran koiraita aikaisemmin. Molemmat sukupuolet lentävät valolle, koiraat hieman naaraita useammin. Valoisan ajan horsmakiitäjät viettävät leväten kasvillisuuden joukossa. Ammunta kesäolympialaisissa 1952 – miesten 100 metrin hirven kerta- ja parilaukauskilpailu
Helsingin olympiakisojen hirviammuntaan osallistui 14 ampujaa seitsemästä eri maasta. Kilpailun ensimmäinen osa suoritettiin maanantaina 28. heinäkuuta, jolloin ammuttiin 50 kertalaukausta (20+20+10). Seuraavana päivänä jatkettiin parilaukauksilla, joita ammuttiin 25 (10+10+5). Ampumamatka oli 100 metriä. Hirviammunta oli tässä muodossaan ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa. Lajin maailmanennätys ennen kilpailua oli Norjan Bergersenin 398, joka nyt rikottiin neljän ampujan voimin. Koivulehtomittari
Lajin lentoaika alkaa Suomessa touko-kesäkuun vaihteessa ja jatkuu heinäkuun alkuun, Britanniassa lentoaikaa on touko-kesäkuu. Runsaimmillaan laji on lennossa illansuussa ja yöllä. Koivulehtomittarin toukat käyttävät ravinnokseen pääasiassa koivuja, mutta niitä tavataan myös monilla muilla lehtipuulajeilla, kuten pihlajalla, omenapuulla, tammella ja lehmuksella. Toukkia on joissain harvoissa tapauksessa havaittu myös juolukalla. Koivulehtomittari talvehtii kotelona. Metsästys ajavan koiran avulla
Seuraavat kolme nyrkkisääntöä ovat hyödyksi ainakin metsäjänistä metsästettäessä. Luultavasti ne toimivat myös rusakkojahdissa.
Jäniksen metsästysaika on pitkä alkaen syyskuun alusta ja päättyen helmikuun loppuun. Metsästyskauteen sisältyy siis alkusyksyn lähes kesäisiä päiviä, syksyisiä metsästyssäitä ja keskitalven pakkas- ja lumiolosuhteita. Jäniksen värikin vaihtuu metsästyskauden aikana kesän harmaanruskeasta talven lumivalkoiseen. Aivan erityinen aika jänisjahtikaudessa on silloin, kun jänis on jo vaihtanut talvivalkoiseen, mutta maasto on vielä lunta vailla. Jänis jurottaa eli pysyy makuupaikallaan viimeiseen asti. Liikkeellä valkoinen jänis erottuu hyvin tummassa maastossa. Näätä
Vuosittainen saalismäärä Suomessa on viimeisten viidentoista vuoden aikana vaihdellut noin kymmenestä tuhannesta runsaaseen kahteenkymmeneen tuhanteen yksilöön vuodessa. Pyyntimenetelmänä käytetään muun muassa loukkuja ja hetitappavia rautoja. Loukku- ja pyydysmalleja on useita: maassa pyydystäviä ja puuhun asetettavia. Näätää metsästetään usein myös jäljittämällä lumijäljeltä, sekä haukkuvaa koiraa, kuten suomenpystykorvaa käyttäen. Näädän metsästyskausi alkaa 1. elokuuta ja päättyy maaliskuun lopussa. Metsästysajan alkua aikaistettiin syksystä 2018 alkaen. Hirvenhiihto
Hirvenhiihto on ampumahiihtoa muistuttava talviurheilulaji, joka sisältää ammunnan ja hiihdon lisäksi etäisyyden arviointiosuuden. Hiihtomatka on 7–9 kilometriä, ja se hiihdetään perinteisellä tyylillä asetta mukana kuljettaen. Alle 16-vuotiaiden ei tarvitse kantaa asetta mukanaan. Ammunta- ja arviointipaikat sijaitsevat hiihtoreitin varrella. Ammuntaosuudessa ammutaan hirvenmetsästyksen vaatimukset täyttävällä kiväärillä seisaaltaan kymmenen laukausta hirvikuviotauluun. Ammuntamatka on 100 metriä. Arviointiosuudessa arvioidaan kahden hirvenpääkuvion etäisyydet. Hirvenpäiden etäisyys arviointipaikasta on 50–200 metriä. Karhu
Karhun varsinainen metsästysaika Suomessa on 20. elokuuta – 31. lokakuuta, muulloin siihen voidaan myöntää poikkeuslupia. Suomessa ammutaan vuosittain yli 200 karhua. (2017-232kpl) Suomen metsästyslaki kieltää karhun ampumisen haaskalta, korjaamattomalta pellolta tai ajamalla se liikkeelle pesästä. Valkohäntäpeura
Valkohäntäpeura on Suomessa riistaeläin, ja sen metsästysaika kestää syyskuun viimeisestä lauantaista tammikuun 31. päivään. Naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen jälkeläinen, on kuitenkin aina rauhoitettu. Metsästäjien saama vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 21 900–25 700 yksilöä. Viljahirssi
Viljahirssin viljelys on toden­näköisesti saanut alkunsa Keski-Aasiasta Intiaan ulottuvalla alueella tai mahdollisesti Kiinassa. Nykyäänkin sitä viljellään eniten Aasiassa, varsinkin Intiassa ja Kiinassa. Myös Keski- ja Itä-Euroopassa sitä on viljelty jo yli 6 000 vuotta sitten. Keskiajalla sitä viljeltiin yleisesti Etelä-Ruotsia myöten ja ilmeisesti jopa Karjalan­kannaksella. Vielä 1800-luvulla sitä viljeltiin muun muassa Saksassa, mutta nykyään sen viljelys Euroopassa rajoittuu itäisimpiin maihin, varsinkin Ukrainaan, jossa yhä on laajoja hirssi­peltoja. Hirssin viljelyä on sittemmin kokeiltu vuonna 2011 myös Suomessa "EU Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelman" rahoittamassa tutkimusohjelmassa menestyksekkäin tuloksin. Purjelento
Purjelennon termiikkien eli tinttien tarve rajaa vuoristojen ja trooppisten alueiden ulkopuolella lentämisen kesäaikaan. Suomessa purjelentokausi alkaakin tyypillisesti maalis–huhtikuussa ja jatkuu aina syyskuun lopuille. Hirvikärpänen
Hirvikärpäsen isäntäeläin on yleensä hirvi, mutta sitä on tavattu muissakin hirvieläimissä. Hirvikärpänen elää isäntäeläimen karvapeitteessä ja kumpikin sukupuoli imee verta ravinnokseen. Niiden runsain esiintyminen on elokuun puolivälin ja syyskuun lopun välillä, jolloin aikuiset hirvikärpäset kuoriutuvat koteloista. Hirvikärpänen on melko kömpelö lentäjä eikä se yleensä lennä kuin korkeintaan muutamia kymmeniä metrejä suoraviivaisesti hirveksi uskomaansa kohteeseen. Enimmäkseen se oleilee puiden ja kasvuston seassa odottaen, että potentiaalinen isäntäeläin tulee riittävän lentoetäisyyden päähän. Tuuli ja vesisade vaikeuttavat huomattavasti hirvikärpäsen lentosuoritusta ja suunnistusta. Koska hirvikärpänen on huono lentäjä, se ei myöskään parveile metsissä kuten muut kärpäset ja hyttyset. Yleensä hirvikärpänen jättäytyy niille alueille, joihin hirvestä tippuneet kotelot ovat jääneet ja joista aikuiset yksilöt ovat kuoriutuneet. Prätkähiiret (1. tuotantokausi)
Suomessa 1. kausi käynnistyi 3. joulukuuta 1994 ja päättyi 29. huhtikuuta 1995. Kirjokehrääjä
Kirjokehrääjä esiintyy lähes koko Euroopassa ja levinneisyysalue jatkuu pitkälle Itä-Aasiaan. Lisäksi laji on levinnyt ihmisen toimimnan välityksellä pienelle alueelle Argentiinaan. Suomessa lajia tavataan Keski-Lappiin asti. Kirjokehrääjän esiintymisessä esiintyy jaksollisuutta siten, että Keski- ja Itä-Suomessa perhonen on yleinen parittomina vuosina kun pohjoisempana kanta on runsain parillisina vuosina. Lajin lentoaika Suomessa alkaa huhtikuun loppupuolelta ja jatkuu toukokuun loppuun. Etelämpänä Euroopassa lentoaika on varhaisempi. Ilves
Ilveksen metsästyskausi on 1. joulukuuta – 28. helmikuuta, poronhoitoalueilla metsästys alkaa jo lokakuun alussa. Metsästäjätutkinto
Tentin läpäissyt voi päättää, tuleeko metsästyskortti seuraavalle vai meneillään olevalle metsästysvuodelle. Metsästyskortti on kuitti riistanhoitomaksun maksamisesta. Metsästyskorttiin liittyvän vuosittaisen maksun jättäminen maksamatta viitenä peräkkäisenä vuonna johtaa metsästäjärekisteristä poistamiseen. Tämän jälkeen metsästäjäntutkinto on suoritettava uudestaan. Metsästysvuosi on 1. elokuuta - 31. heinäkuuta. Metsästyskortin suorittaneella on myös mahdollisuus suorittaa eräiden metsästystapojen vaatimia, lakisääteisiä ampumakokeita. Ampumakokeita ovat mm. hirvi- ja karhukoe. Ampumakokeita ei ole pakko suorittaa, jos metsästää vain pienriistaa. Alle 15-vuotias metsästyskortin haltija ei itse saa ostaa asetta tai panoksia, eikä mennä yksin metsälle, vaan hänen huoltajansa täytyy olla aina mukana metsästyksessä. Isokäpylintu
Isokäpylinnun vaellukset ovat vähemmän mittavia kuin runsaamman pikkukäpylinnun. Pesinnän jälkeinen vaeltelu alkaa toukokuussa ja touko–kesäkuun vaihteessa voi Lounais-Suomen ulkosaariston mäntyä kasvavilla saarilla tavata pieniä parvia, joissa on sekä vanhoja että nuoria lintuja. Parvia esiintyy täällä vaihtelevassa määrin koko kesän. Syksyllä voi joskus havaita selvää meren yli suuntautuvaa muuttoa, jonka huippu on lokakuun puolimaissa. Joskus vaellus voi ulottua kauas, esimerkiksi 1990 Hollantiin. Varsinais-Suomessa lajin määrät ovat huomattavasti vähentyneet vuoden 1992 jälkeen. Apilakirjokääriäinen
Apilakirjokääriäisen levinneisyys kattaa suuren osan Eurooppaa. Suomessa laji on ollut aikaisemmin yleinen, mutta taantunut rajusti ja nykyisin lajin ainoa tunnettu esiintymispaikka sijaitsee Rovaniemellä. Laji on erityisesti suojeltava ja sen elinympäristön turvaamiseksi on perustettu suojeluohjelma, minkä ansiosta esiintymisaluetta ei saa heikentää tai hävittää. Perhonen lentää kesä-heinäkuun vaihteessa. Metsästys Suomessa
Monia eläimiä saa metsästää vain tiettynä aikana vuodesta, muulloin ne ovat rauhoitettuja. Esimerkiksi sorsien ja useiden muiden vesilintujen metsästysaika alkaa vuosittain 20. elokuuta klo 12 ja jatkuu vuoden loppuun. Hirven metsästysaika alkaa syyskuun viimeisenä lauantaina ja päättyy vuoden lopussa.. Hirven metsästys edellyttää riistanhoitopiirin myöntämää kaatolupaa, jonka voi saada vähintään 1000 ha suuruiselle yhtenäiselle maa-alueelle. Villisika
Suomessa villisika on riistaeläin, joka oli aikaisemmin rauhoitettu maaliskuun alusta toukokuun loppuun, mutta rauhoitusaika kumottiin 25. helmikuuta 2016 ja nyt saa eläintä metsästää ympäri vuoden. Naaras, jota seuraa alle vuoden ikäinen poikanen, on edelleen rauhoitettu ympäri vuoden. Villisian metsästyksessä saa käyttää keinovaloa sekä aitausta ruokintapaikalla. Riistanhoitopiiri voi kuitenkin myöntää poikkeusluvan vahinkoa aiheuttavan yksilön poistamiseksi myös rauhoitusaikana. Villisikoja kaadettiin Suomessa vuonna 2008 75 ja vuonna 2009 110 yksilöä. Villisika on metsästäjien keskuudessa arvostettu saalis. Siitä voidaan hyödyntää niin liha ja nahka kuin hammastrofeetkin. Vanhojen ja kiimassa olevien karjujen liha on tosin joskus syömäkelvotonta sivumaun takia, mutta vastaavasti niiltä saadaan suurimmat torahampaat. Monissa maissa maanomistajat harjoittavat laajamittaistakin kaupallista toimintaa ruokkimalla villisikoja ja järjestämällä maksullisia metsästysretkiä maillaan. Metsästys tapahtuu yleisimmin väijymällä eläimen ruokailupaikan läheisyydessä. Ilves
Perustuen hoitosuunnitelman tavoitteisiin voidaan ilveksen rauhoituksenalaisuudesta huolimatta metsästykseen kuitenkin vuosittain myöntää rajallinen määrä poikkeuslupia. Poikkeusluvat myöntää hakemuksesta Suomen riistakeskus. Maa- ja metsätalousministeriö vahvistaa metsästysvuosittain asetuksessaan suurimmat sallitut pyyntilupamäärät. Parsinavetta
Suomessa parsinavetat ovat eläinsuojelulain mukaan laillisia. Lain mukaan kaikkien parsinavetassa elävien lehmien on päästävä kesäisin ulos vähintään 60 päiväksi, mutta lakia rikotaan yleisesti. Eläinsuojelujärjestöt ovat vaatineet parsinavetoiden kieltämistä, jotta lehmät voisivat paremmin kyetessään liikkua. Sipilän hallituksen jouluna 2017 julkaistussa lakilunnoksessa ei kuitenkaan kielletä parsinavettoja. Uuden lain on tarkoitus tulla voimaan vuoden 2019 alussa. Maa- ja metsätalousministeriö ei aio enää myöntää investointitukea uusien parsinavettojen rakentamiseen tai vanhojen laajentamiseen. Hirvieläimet
Hirvieläimet ("Cervidae") on sorkkaeläinten heimo, johon kuuluu noin 50 lajia. Hirvieläinten elinympäristöä ovat pääasiassa laajat ja harvat metsät, mutta jotkin lajit elävät myös tundralla ja avoimilla ruohoaroilla. Hirvieläimiä elää luonnonvaraisina kaikkialla muualla maapallolla paitsi Afrikassa Saharan eteläpuolella, tietyissä Keski-Aasian osissa ja Australiassa sekä Uudessa-Seelannissa, jonne ihminen on kuitenkin istuttanut joitakin populaatioita. Hirvi
Naaras synnyttää keväällä tai alkukesästä yleensä yhden tai kaksi vasaa. Myös kolmosvasoja on tavattu. Vastasyntynyt vasa painaa 11–16 kilogrammaa. Se seuraa emoaan vuoden ajan, kunnes emo ajaa sen pois uuden vasan syntymän aikoihin. Minkki
Minkki kuuluu Suomen riistaeläimiin, ja sen metsästysaikaa on koko vuosi. Vain naaras, jolla on poikasia, on rauhoitettu 1.5.–31.7. välisenä aikana. Vuotuinen saalis on 2000-luvulla ollut noin 50 000–85 000 yksilöä. Minkkiä metsästetään useimmiten elävänä pyytävillä loukuilla, joihin tulleet yksilöt lopetetaan ampumalla. Hukuttamalla lopettaminen on kielletty. Hirvi
John Bauer kuvitti vuonna 1913 Helge Kjellinin kuuluisan sadun hirvestä ja prinsessasta ("Sagan om älgtjuren Skutt och lilla prinsessan Tjuvstarr"), joka on käännetty suomeksi eri nimille – hirven nimi on Loikka, Pitkäsääri tai Kruunupää, ja prinsessan nimi Vilukko. Keltasara, Niittyvilla tai Saraheinä. Hirvi
Hirven omaleimaiseen ulkomuotoon kuuluvat kyttyrähartiat, leveä roikkuva turpa ja kaulan alla roikkuva parta eli kello. Jalat ovat pitkät ja sorkat leveät, mikä helpottaa liikkumista lumessa. Turkin väri vaihtelee mustanruskeasta punaruskeaan. Jalat ja vatsapuoli ovat vaaleammat. Talviturkki, joka varisee pois keväällä, on väriltään vaaleampi kuin kesäkarva. Nuoret vasat ovat punaruskeita. The Predator
When Will They Shoot? Metsähiiri
Metsähiirien lisääntymisaika on pitkä, ja se alkaa helmi- ja maaliskuussa. Naaras synnyttää lisääntymiskauden aikana jopa kolme poikuetta. Niissä on 1–8 poikasta, keskimäärin poikasia on 5. Lisääntymiskauden ensimmäiset poikaset voivat itsekin lisääntyä vielä saman kauden aikana 2–3 kuukauden ikäisinä. Huhtinirkko
Levinneisyydeltään huhtinirkko on boreaalinen laji, jota tavataan Euroopassa vain sen keski- ja pohjoisosissa. Idässä levinneisyys ulottuu Japaniin saakka. Suomessa huhtinirkkoa tavataan yleisenä aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Aikuiset perhoset lentävät huhti-toukokuussa, ja lentoajan huippu on vapun tienoille. Lentoajan alku riippuu lämpötiloista ja lämpiminä keväinä yksilöitä saattaa lentää jo maaliskuussa. Harmaa-andiensirkkunen
Pesimäajan ulkopuolella linnut kerääntyvät parviksi. Ravintonsa laji etsii maasta ruohikon joukosta. Linnun pesimäkausi kestää tammikuulta helmikuulle tai heinäkuun lopusta syyskuulle. Koivukehrääjä
Koivukehrääjää tavataan suuressa osassa Keski-Eurooppaa. Idässä sen levinneisyys ulottuu Venäjän poikki Itä-Aasiaan. Se on kaikkialla esiintymisessään paikoittainen. Suomessa koivukehrääjän levinneisyysalue on erikoinen. Maan eteläosissa sitä tavataan lounaisrannikolla sekä Itä-Suomessa. Pohjoisempana sitä tavataan Etelä-Pohjanmalta Kainuuseen ulottuvan linjan pohjoispuolella Pohjois-Lappiin saakka. Näiden väliin, maan keskiosiin jäävältä vyöhykkeeltä havainnot puuttuvat. Aikuiset perhoset lentävät huhtikuun alusta toukokuun alkupuolelle, etelämpänä Euroopassa jo helmi-maaliskuussa. Prätkähiiret (3. tuotantokausi)
Suomessa 3. kausi käynnistyi vuonna 1996 ja päättyi 17. kesäkuuta 1996. Häivänirkko
Lajia tavataan Euroopasta Japaniin saakka. Suomessa sitä tavataan maan etelä- ja keskiosissa suunnilleen Kokkola-Lieksa-linjalle saakka. Ei kuitenkaan Ahvenanmaalla. Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena touko-kesäkuun vaihteesta heinäkuun loppupuolelle. Lennon huippu lienee juhannuksen aikoihin, mutta valoisassa kesäyössä perhosten houkuttelu valolle on vaikeaa, mikä tekee arvioinnin vaikeaksi. Lentoaika yksittäisellä havaintopaikalla on melko lyhyt. Niittykirvinen
Niittykirvinen on aikainen pesijä. Ensimmäisten pesintöjen muninta alkaa Etelä-Suomessa toisinaan jo huhtikuun puolivälissä, mutta pääosa aloittaa vapun jälkeen. Pesä on maassa, hyvin piilossa ruohomättäässä tai lakoontuneiden heinien alla. Munia on 4–6, tavallisesti 5. Naaras hautoo noin 2 viikkoa. Kummatkin emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä tavallisesti lentokyvyttöminä, noin 12 päivää vanhoina. Emot huolehtivat niistä vielä parisen viikkoa. Niittykirvinen pesii yleisesti 2 kertaa kesän aikana. Metsäkirvinen
Vanhoilla metsäkirvisillä on sulkasato heinä–elokuussa. Lajin sulkasato on suomalaisista linnuista nopein, kestäen keskimäärin 32 päivää. Nuoret linnut voi syksyllä erottaa vanhoista kuluneemman höyhenpuvun perusteella. Mufloni
Mufloni kuuluu Suomessa metsästyslaissa mainittaviin riistaeläimiin. Sen metsästysaika on 1.9.– 31.1. Suomessa on metsästetty keskimäärin 40 yksilöä vuosittain. Jäniksenmetsästys
Rusakon ja metsäjäniksen metsästysaika on Suomessa 1.9.-28.2. Metsästys
Eräiden lajien metsästyksen lopettaminen aiheuttaisi moninaisia haittoja: jos hirvikantaa ei pidettäisi kurissa, liikennekuolemat lisääntyisivät sekä metsätuhot (taimikkotuhot) lisääntyisivät huomattavasti.Metsästysrikoksista yleisin lienee salakaato. Myös kiellettyjen ansojen, loukkujen, ammusten tai myrkkyjen käyttö kuuluu tämän rikollisuuden piiriin. Usein tehty rikos on ampuminen liikkuvasta autosta, veneestä tai muusta kulkuneuvosta. Hirvikärpänen
Suomessa hirvikärpäset lisääntyvät yleensä hirvissä, Ruotsissa laji on yleinen metsäkauriissa. Suomessa on havaittu että porojen, metsäpeurojen ja metsäkauriiden yöpymispaikoilla on vähän tai ei lainkaan koteloita, jotka kertoisivat hirvikärpäsen lisääntyvän niissä. Porot kärsivät selvästi, jos hirvikärpäset ovat niiden kimpussa. Kanadanmajava
Kanadanmajava on pitkään ollut arvostettu turkiseläin, mikä oli yhtenä merkittävänä syynä lajin siirtoistutuksiin. Turkisten lisäksi majavista saadaan metsästysmuistoja ja haustetta. Majavia tapetaan myös niiden patojen aiheuttamien tulvien takia. Suomenkin metsästyslainsäädännössä kanadanmajava on määritelty riistaeläimeksi, ja sen metsästysaika on 20. elokuuta–30. huhtikuuta. Vahingollisen tai haittaa aiheuttavan yksilön poistamiseen voi saada riistanhoitopiiriltä pyyntiluvan myös metsästysajan ulkopuolella. Asuttua majavanpesää ei tavallisesti saa rikkoa, mutta riistanhoitopiiri voi vahinkojen estämiseksi myöntää siihen erikoisluvan 1.8.–31.8. välisenä aikana. Majavan padon rikkominen on sallittua eikä vaadi lupaa 15.6–30.9. välisenä aikana, mutta muulloin sekin edellyttää riistanhoitopiiriltä haettua lupaa. Patoamisen aiheuttamaa tulvimista voidaan rajoittaa myös ilman padon rikkomista asentamalla patoon sen läpi vettä juoksuttava pitkä muoviputki. Hirvi
Hirvet ovat yleensä aktiivisimpia aamu- ja iltahämärän aikoihin. Ne syövät monia puita, pensaita ja ruohovartisia kasveja. Talvella niiden ruokavalioon kuuluvat risut ja puiden kuori. Puulajeista suosituimmat ovat kesällä rauduskoivu, talvella mänty. Kesällä hirvet varastoivat ravintoa syksyn lisääntymiskautta varten, ja ne syövät suurimman osan ajastaan, jopa 50 kilogrammaa päivässä. Talvella päivittäinen ruokamäärä on vain 8–16 kilogrammaa. Koivut
Koivujen lehteentulo ja samanaikaisesti tapahtuva kukinta ovat merkittävät tapahtumat Suomen luonnossa keväällä. Koivujen lehteentulo tapahtuu etelämpänä Euroopassa Suomea aikaisemmin, esimerkiksi Englannissa ja Pohjois-Ranskassa jo usein maaliskuun lopulla, Pohjois-Saksassa huhtikuun alussa ja Baltian maissa huhtikuun lopulla. Suomessakin koivujen lehteentulo noudattaa etelä-pohjoissuuntaista kaavaa. Hiirenkorvat ilmestyvät ensimmäisiin lounaissuomalaisiin hies- ja rauduskoivuihin usein jo pari päivää ennen vappua. Keski-Suomessakin ne saapuvat hiirenkorvalle toukokuun alkupuolella ja Oulussakin toukokuun puolessa välissä. Pohjois-Lapin tunturikoivut tulevat lehteen vasta kesäkuun alussa, tai myöhemmin Puuilo-cup 2018–2019
Puuilo-cupin kausi 2018–2019 on ampumahiihdon kansallisen kilpailusarjan ensimmäinen kausi. Se alkoi Kontiolahdelta 17. marraskuuta 2018 ja tulee päättymään Hämeenlinnassa 31. maaliskuuta 2019. Myös Mikkelissä käytävät nuorten ja Hämeenlinnassa käytävät yleisen sarjan SM-kilpailut lasketaan cup-pisteytykseen. Luonnonsuojelu
Suomessa lähes kaikki luonnossa elävät eli luonnonvaraiset eläimet on rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Niitä ei saa ampua tai pyydystää, niiden pesiä ei saa vahingoittaa eikä eläimiä muutenkaan häiritä tahallaan. Riistaeläimiä, kuten hirveä tai jänistä, saa metsästää tiettyinä aikana vuodesta, muulloin nekin on rauhoitettu. Joitakin petoeläimiä, kuten kettua ja minkkiä, metsästetään sen vuoksi, että ne syövät riistaeläimiä ja aiheuttavat haittaa muullekin luonnolle. Tarpeen tullen jokin metsästettävä voidaan kokonaan rauhoittaa. Esimerkiksi ahmaa ei saa lainkaan metsästää sen takia, että se on vaarassa hävitä Suomen luonnosta. Joka vuosi määrätään erikseen, kuinka monta ilvestä, sutta ja karhua saa ampua. Luonnonsuojelun tavoitteena on pitää näiden eläinten määrä sopivana metsästyksellä säätelemällä. Jahti (visailuohjelma)
Jahti on MTV3-kanavalla elokuussa 2018 alkanut suomalainen visailuohjelma, joka perustuu brittiläiseen "The Chase" -formaattiin. Joka jaksossa kilpailijat yrittävät päihittää ammattitaitoisen tietokilpailijan, "jahtaajan". Joka jaksossa on kolme (alkuperäisversiossa neljä) kilpailijaa. Ohjelma esitetään torstaisin kello 20.