Onko Kiinassa metsiä?
Kiina
Saastuminen ja ympäristön pilaantuminen ovat nousseet Kiinassa vakaviksi ongelmiksi elintason nousun myötä. Pelkästään Hongkongissa ja muualla Etelä-Kiinassa lasketaan saasteiden aiheuttavan 10 000 kuolemaa vuosittain. Kiinan suurten jokien kuntoa pyritään parantamaan Euroopan unionin ja Maailmanpankin tuella. Ilmastonmuutos ja teollistuminen ovat nopeuttaneet Gobin ja Taklimakan aavikoiden laajenemista. Kiinan tavoite on pysäyttää aavikoituminen istuttamalla puita. Kiina on ollut lähes metsän peitossa. Nyt maasta on noin 10 % metsää. Jokainen 11 vuotta täyttänyt on velvollinen istuttamaan 5 puuntainta 5 vuoden aikana. Kiina
Kiinan kaksi suurta metsäaluetta ovat Mantsuria pohjoisessa ja Lounais-Kiinan subtrooppiset metsät. Pohjoisessa kasvavat koreansembra ja lehtikuuset, sekä koivut, saarnet, poppelit, vaahterat ja lehmukset. Etelän lajeja ovat "Picea asperata", "Pinus yunnanensis", tiikki, santeli, kamferi sekä neidonhiuspuu. Metsäkato
Vuoden 1998 tulvatuhojen jälkeen Kiinan hallitus ryhtyi toteuttamaan Jangtsen yläjuoksun hakkuukieltoja ja aloitti uudelleen metsityksen. Valuma-alueen metsästä oli menetetty 85 %. Kiinan hallitus myönsi, että metsät ovat vettä varastoidessaan kolme kertaa arvokkaampia kuin puutavaraksi hakattuina.
Kiinankyhmylisko
Eteläisessä Kiinassa käytetään usein sähkökalastusta ja myrkyttämistä kalojen pyydystämiseen, joka tappaa myös kiinankyhmyliskoja, erityisesti poikasia. Lisäksi painetta aiheuttavat peltometsätalous, pienimuotoinen padonrakentaminen ja kaivannaistoiminta. Kiinalaisista sijainneista vain kolme on suojelualuetta. Vaikka elinympäristö on alueilla hyvin suojattu, laitonta metsästystä tapahtuu silloin tällöin. Suojelualueiden ulkopuolella elinympäristö on vakavasti heikentynyt ja laiton kotimaankauppa on yleistä kaupungeissa lähellä tunnettuja sijainteja. Kiinankyhmylisko
Kiinankyhmylisko elää lähellä hitaasti virtaavia puroja ja lampia ikivihreissä metsissä ja bambumetsissä. Kiinankyhmyliskoja esiintyy Kiinassa 200–1 500 metrin korkeudessa ja Vietnamissa 400–800 metrin korkeudessa. Vietnam
Vietnamin hedelmällinen maaperä ja subtrooppinen ilmasto suosivat rehevää kasvillisuutta. Metsissä kasvaa yli 800 puulajia. Vietnamin sodassa tuhottiin arviolta kaksi miljoonaa hehtaaria metsää ja puolet maan mangrovealueista. Sodan jälkeisen väestönkasvun ja talousahdingon aikana metsien tuhoutuminen eteni, mutta talouskasvun myötä metsiä on alettu ennallistaa. Puolet maan pinta-alasta on metsää. Energia Kiinassa
Kiinalla on paljon rantaviivaa ja vuoria, ja siten paljon tuulivoimapotentiaalia. Vuoden 2007 arvion mukaan Kiinan tuulivoimapotentiaali rannikolla on 1000 GW ja merellä 300 GW. Kiinan tuulivoimamarkkinat kasvavat nopeiten maailmassa. Kiinan hallituksen tuulivoimatavoite 5 GW tuulivoimaa 2010 saavutettiin paljon ennen tavoiteaikaa. Vastaavasti hallituksen tavoite 30 GW vuonna 2020 ennustetaan saavutettavan ennen määräaikaa. Alan teollisuus uskoo, että siihen mennessä voidaan saavuttaa 170 GW. Kiinan tuulivoimavarat sijaitsevat pääasiassa kaakkoisrannikolla, sekä maan koillis- ja luoteisosissa. Punaisen metsän hotelli
Punaisen metsän hotelli on Mika Koskisen ohjaama dokumenttielokuva. Elokuva käsittelee Kiinan valtion ympäristöpolitiikkaa ja puunistutuskampanjoita sekä metsäyhtiö Stora Enson Guangxin maakunnassa harjoittamaa eukalyptuspuuplantaasien viljelyä ja niiden vaikutusta paikallisten asukkaiden elämään ja elinkeinoon. Sypressikasvit
Alaheimon lajit elävät vaihtelevissa elinympäristöissä. Kiinanpunapuu on sopeutunut kosteaan elinympäristöön ja voi kasvaa matalan veden peittämällä maalla. Punapuu ("Sequoia sempervirens") kasvaa kosteissa rannikkometsissä. Mammuttipetäjä kasvaa kuivissa vuoristometsissä ja on sopeutunut toistuviin metsäpaloihin.Alaheimossa Taxodioideae on kolme nykyisin elävää sukua. Lajeja esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita. Lehdet ovat asettuneet kierteisesti. Sugit ovat ainavihantia, muiden sukujen lajit yleensä kausivihantia. Siemenaiheet ovat pystyjä. Sirkkalehtien lukumäärä vaihtelee. Niitä voi olla jopa yhdeksän. Energia Kiinassa
Kiina on ratifioinut Kioton sopimuksen, mutta koska Kiina luokitellaan kehitysmaaksi, sopimus ei velvoita sitä vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä ennen vuotta 2012. Sen jälkeisestä tilanteesta neuvottelut ovat kesken. Seitsemän miekkaa
1660-luvun Kiinassa on tullut vallan vaihdos, kun Ming-dynastian tilalle on noussut Qing-dynastia. Maan uusi keisari päättää komentaa Liekkituulen johtamaa palkka-armeijaa tappamaan kaikki taistelulajien harrastajat niin lapset, kuin vanhukset. Taivas ja maa niminen yhteistö kuitenkin kapinoi heitä vastaan ja mestarinsa Fu Qingzhun johdolla taistelevat palkka-armeijaa vastaan suojellakseen kyläänsä ja sen asukkeja. Kylän seitsemän miekkataituria saavat käsiinsä seitsemän erikoismiekkaa, jotka on kätketty Taivaanvuoren lumisille rinteille. Kiinan maantiede
Suurin osa Kiinan joista virtaa pinnanmuotojen takia lännestä itään. Tiibetin ylängöltä saavat alkunsa muun muassa maata halkovat Jangtse, Keltainenjoki ja Helmijoen valuma-alueeseen kuuluva Xi Jiang. Järviä on erityisesti Jangtsen keski- ja alajuoksun tasangoilla ja Tiibetin ylängöllä, jossa sijaitsee myös maan suurin järvi, suolainen Qinghaijärvi. Ihmisoikeudet Kiinassa
Kiinan maaseudulla elää 58 miljoonaa lasta, joiden vanhemmat ovat lähteneet siirtotyöläisiksi kaupunkeihin. Osa ilman vanhempia jääneistä lapsista työskentelee ostaakseen ruokaa ja koulutarvikkeita. Kiinan muuri
Muuri on rakennettu eri aikoina vaihtelevasti tiilistä, kivistä, maasta ja puusta. Muurin varhaisimmat osat rakennettiin lähiseuduilta löytyneestä materiaalista. Rakennettaessa vuorille käytettiin kyseisten vuorten kiveä ja rakennettaessa tasangoille paikalta kaivettua maata, joka tiivistettiin harkoiksi. Aavikoilla hyödynnettiin jopa kasveja kuten ruokoja ja pensaita. Ming-dynastiaan asti muurit tehtiin lähinnä kehikkojen sisään tiivistetystä maasta ja kivistä. Ming-dynastian aikaan muuria alettiin rakentaa tiilistä, joita valmistettiin paikallisissa työpajoissa. Kiveä käytettiin kuitenkin edelleen muurin perustusten, reunojen ja porttien rakentamisessa, ja Badalingin osuus on rakennettu lähes kokonaan graniitista. Pienikokoisten tiilien käytön myötä muurin rakentaminen helpottui ja siitä tuli kantavampi ja kestävämpi. Ruudin keksimisen ja aseiden kehityksen myötä vanhat maamuurit eivät myöskään enää kestäneet hyökkäyksiä yhtä hyvin kuin tiili ja kivi. Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuu on yksikotinen. Erilliset hede- ja emikävyt kasvavat samoissa puuyksilöissä. Pölytys tapahtuu helmi-maaliskuussa ennen lehtien puhkeamista. Siemenet kypsyvät samana vuonna. Hedekävyt ovat munanmuotoisia, 2,5–5,5 millimetriä pitkiä ja 2–3,8 millimetriä leveitä. Ne ovat asettuneet ristikkäisesti. Hedekävyt koostuvat yleensä 15–20 ristikkäisestä hedelehdestä. Siemeniä tuottavat emikävyt ovat pölytyksen aikana noin 9 millimetriä pitkiä ja 5,5 millimetriä leveitä. Siementen kypsyessä kävyt ovat yleensä lähes pallomaisia tai lyhyen lieriömäisiä, 1,4–2,5 senttimetriä pitkiä ja 1,6–2,3 senttimetriä leveitä. Käpysuomut ovat leveänsoikeita tai kolmiomaisia. Niitä on 20–30, ja ne ovat asettuneet pareittain ristikkäisesti. Siemenet ovat noin viisi millimetriä pitkiä. Niitä ympäröi kaksi lenninsiipeä. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Kiina
Sichuanin maanjäristys 2008 oli rajuin Kiinassa kolmeen vuosikymmeneen. Kiinan lumimyrskyt 2008 olivat pahimmat Kiinassa 50 vuoteen: ne aiheuttivat 7,7 mrd. euron vahingot ja tappoivat yli 80 ihmistä. 23 miljoonaa ihmistä oli väliaikaisesti ilman sähköä, 300 000 taloa sortui ja 8 % maatalousmaasta vahingoittui. Vuonna 2006 oli lämpöennätys, kuivuusennätys (Chongqing ja Sichuan), vakava kuivuus Pohjois-Kiinassa, taifuuni Saomai (Zhejiang), joka oli voimakkain vuodesta 1951, 330 000 tonnin pölylaskeuma yhdessä yössä (Beijing) ja vakavimmat metsäpalot vuodesta 1987. Kiina
Kiina on hallitusmuodoltaan kansantasavalta, jota hallitsee Kiinan kommunistinen puolue (KKP). Talousjärjestelmältään se ei enää kuitenkaan ole kommunistinen, vaan ”sosialistinen markkinatalous”, joka on eräänlainen yhdistelmä suunnitelmataloutta ja markkinataloutta. Ihmisoikeudet ovat Kiinassa yhä heikkoja. Lehdistön suoja on olematon, aktivisteja ja juristeja katoilee ja ainakin satojatuhansia uiguureja on kadonnut uudelleenkoulutusleireille, joilla uiguureja kidutetaan ja pidetään nälässä. Kiina
Han-kiinalaiset puhuvat siniittisiä kieliä, mutta muilla Kiinan etnisillä ryhmillä on tavallisesti omat kielensä. Virallisesti Kiinassa on 55 etnistä vähemmistöä, kieliä on kuitenkin noin 100–120 vaikka eri kiinat laskettaisiinkin murteiksi, katso siniittiset kielet. Ethnologue-kirjan mukaan Kiinassa puhutaan 292 kieltä. Taiwania cryptomerioides
Kiinassa on arvioitu kasvavan yli 55 000 puuyksilöä kolmessa maakunnassa. Taiwanilla arvioidaan kasvavan yli 10 000 puuta ja Vietnamissa vain noin 100. Myanmarin nykyisestä tilanteesta ei ole tarkkoja tietoja. Kiinan maantiede
Kiinan maantiedettä määrittää maan koko ja pinnanmuotojen monimuotoisuus. Kaksi kolmasosaa maan pinta-alasta on vuoristoa, ja maa voidaan jakaa topografisesti kolmeen vyöhykkeeseen. Luoteisosassa sijaitsee keskikorkeudeltaan 4 000 metriin kohoava Tiibetin ylänkö, jota reunustaa muun muassa Himalaja, johon kuuluva maailman korkein vuori Mount Everest on Kiinan ja Nepalin rajalla. Tiibetin ylängöstä pohjoiseen ja itään maan korkeus madaltuu toiseen vyöhykkeeseen. Tiibetin pohjoispuolella on laajoja kuivia tasankoja ja niitä erottavia vuoristoja. Laajimmat painaumat ovat Tarimin allas, jonka keskiosissa sijaitsee Taklimakanin aavikko ja Džungaria. Tamirin ympärillä ovat Kunlunin, Pamirin ja Tienšanin vuoristot. Keskisessä Kiinassa on laajoja ylänköjä, joita erottavat vuoristot. Pohjoisin Mongolian ylänkö on kuivaa aluetta, ja sen eteläpuolella on lössin peittämä Lössiylänkö ja karstimuodostelmistaan tunnettu Yunnanin–Guizhoun ylänkö. Kiinan itäosissa on maan suurimmat alankoalueet, Mantšurian tasanko, Pohjois-Kiinan tasanko ja Jangtsejoen keski- ja alajuoksun tasanko. Metsälumipyy
Metsälumipyy elää Kiinassa ja Intiassa Arunachal Pradeshin osavaltiossa, jossa se on vaarantunut. Se elää 100 000–1 000 000 nelikökilometrin laajuisella alueella ja sen kanta on elinvoimainen.
Metsälumipyy elää havumetsissä. Kiinanpunapuut
Fossiililöydöissä esiintyvien kerralla suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella kiinanpunapuiden on päätelty olleen kausivihantia suurimman osan tunnetusta historiastaan. Kesävihannan kasvutavan on pitkään arveltu olleen sopeuma arktisten talvien monta kuukautta kestävään pimeyteen, sillä suurimman osan tunnetuista arktisten alueiden muinaisten metsien puulajeista uskotaan olleen kesävihantia. Kiina
Kiina on jaettu 22 maakuntaan (省, pinyin: "shěng"), mutta viralliset tahot laskevat lisäksi usein Taiwanin 23. maakunnaksi, vaikkei se olekaan Kiinan hallituksen alaisuudessa. Taiwanille on tarjottu erityishallintoalueen asemaa, mutta se ei ole sitä hyväksynyt. Maakuntien lisäksi Kiinassa on viisi autonomista aluetta (自治区), joissa suuri osa väestöstä kuuluu vähemmistökansallisuuksiin; neljä itsehallinnollista kaupunkia (直辖市) ja kaksi erityishallintoaluetta (特别行政区). Trooppinen vyöhyke
Monsuunimetsää on muun muassa Intian keski- ja pohjoisosissa ja Kaakkois-Aasiassa. Monsuunimetsät muistuttavat trooppisia ja subtrooppisia kuivametsiä, joita esiintyy myös muissa maanosissa. Kuiva kausi kestää 5–7 kuukautta, joten puut ovat matalampia ja harvemmassa kuin trooppisessa sademetsässä, ja juuret työntyvät syvemmälle. Kiinanpunapuu
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt uhanalaisuusluokituksessaan kiinanpunapuun erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Kiinanpunapuun luontainen levinneisyysalue on pitkään ollut hyvin suppea ja pirstoutunut. Suuria puuyksilöitä laskettiin olevan luonnossa 2000-luvun alussa 5 393 kappaletta. Lajin luonnonkannan uskotaan suurikokoisten puiden suojelusta huolimatta edelleen heikkenevän, sillä lajin elinympäristön tuhoutuminen jatkuu, eikä puiden ole havaittu onnistuneesti lisääntyvän luonnossa. Etelä-Kiinan karstialueet
Etelä-Kiinassa sijaitsee yksi maailman suurimmista karstialueista. Se on laajudeltaan noin 600 000 neliökilometriä. Etelä-Kiinan karstialueilla on tavallisimpia karstimuodostumia, mutta myös monia harvinaisempia. Alueella on noin 50 maailman 70 tunnetusta "tiankeng"-muodostumasta. Termillä viitataan sellaisiin doliineihin, jotka ovat syvyydeltään ja halkaisijaltaan yli satametrisiä. Näin laajan yksittäisen kohteen merkitseminen maailmanperintöluetteloon ei ole järkevää. Kohde koostuukin kolmesta alueesta, joka muodostaa läpileikkauksen karstialueen ominaispiirteistä. Yhteensä maailmanperintökohteen pinta-ala on 475,88 neliökilometriä. Alueista suurin on kaksiosainen Libo Karst, jonka pinta-ala on melkein 300 neliökilometriä. Myös kaksioisainen Shilin Karst on runsaan 100 neliökilometrin laajuinen ja kolmiosainen Wulong Karst on pinta-alaltaan yli 50 neliökilometriä.
Shilin Karstissa on niin sanottuja kivimetsiä. Sen tunnusmerkkeinä ovat korkeat kalkkikiviset pilarit, joita reunustaa syvät ja terävät karstivaot. Pilareita on monen muotoisia. Alueella on myös Zhiyunin luola, jossa on maanalaisia kivimetsiä. Muita alueen erikoispiirteitä on luola, jonka läpi puhaltaa elokuusta marraskuuhun 30 minuutin välein 2–3 minuuttia kestävä puhuri, noin kolme kilometriä pitkä ja vain 300 metriä leveä järvi, jonka pohjassa on tippukiviä. yi-kansaan kuuluva sani-heimo järjestää alueella vuosittain soihtujuhlan. Korruptio Kiinassa
Korruptio heikentää ympäristölain toteutumista Kiinassa. Tilanne on johtanut siihen, että esimerkiksi vesilähteitä ylikäytetään. Pohjois-Kiinassa vedenpinta laskee yli metrin vuodessa. 90 % kaupunkien vesilähteistä on saastuneita ja yli 75 % jokien vesistä on juomakelvotonta tai kalastuskseen sopimatonta. 700 miljoonaa ihmistä juo likasita vettä Kiinassa. Jangtse-joen ja keltaisenjoen varrella on 13 000 petrokemian tehdasta. 41 % Kiinan jätevedestä johdetaan Jangtseen. Jangtse kuuluu ilmastonmuutoksen, saastumisen ja patoamisen vuoksi maailman 10 haavoittuvimman jokisysteemin joukkoon. Korruptio on merkittävä ongelma. Lahjukset ja varkaudet ovat 10 % hallituksen kuluista infrastruktuuri projekteissa. Vain puolet ympäristönsuojelurahoista todellisuudessa käytettiin käyttötarkoitukseen vuosina 2001 - 2005. Ympäristölait ovat olemassa, mutta ne ovat heikkoja ja huonosti valvottuja. Kiina
Lämpötilaerot maan osien välillä ovat silloin suurimmillaan, pohjoisimman maakunnan Heilongjiangin keskilämpötila on talvikuukausina pakkasen puolella ja ajoittain jopa −30 astetta, kun maan eteläosissa pakkanen on harvinaista, ja lounaassa sitä on harvakseltaan vain vuoristoissa.. Kesämonsuuniin liittyy etelävirtaus, kuuma kausi ja sateet huhtikuusta syyskuuhun. Uusiutuva energia Kiinassa
Kiinan tuulivoimakapasiteetti on 6050 MW (2007) ja 2605 MW (2006). Kapasiteetissa Kiina on viides Saksan, USA:n, Espanjan ja Intian jälkeen (2007). Kiinan tuulivoimapotentiaali on maalla 250 GW ja merellä 750 GW. Ensimmäinen kiinalainen tuulipuisto perustettiin vuonna 1986. Suurin osa tuulivoimaprojekteista on köyhillä syrjäisillä seuduilla, jossa ne hyödyttävät paikallista taloutta. Kiinan tavoite on 5 GW (2010) ja 30 GW tuulivoimaa (2020). 30 GW on vain pieni osa arvioidusta 1000 GW:n sähkönkulutuksesta vuonna 2020. Kiinan odotetaan ylittävän tavoitteensa 24 GW:lla (2020). Kiina-alkaloidit
Kiina-alkaloidit ovat alkaloideja, joita esiintyy kiinapuiden ("Cinchona") suvun kasvien lehdissä, kuoressa ja juurissa. Kiina-alkaloideihin kuuluvia yhdisteitä on eristetty noin 150. Kiina-alkaloideja on lajista riippuen kuoressa 5–15 massaprosenttia ja tavanomaisimmat ryhmän alkaloideista ovat kiniini, kinidiini, kinkoniini ja kinkonidiini. Kiina-alkaloideja ja niiden johdannaisia käytetään lääketieteessä malarialääkkeinä ja orgaanisissa synteeseissä. Kiinankataja
Kiinankataja ("Juniperus chinensis") yleensä kaksikotinen sypressikasveihin ("Cupressaceae") kuuluva puu. Sen koko ja muoto vaihtelevat suuresti, ja se voi parhaimmillaan saavuttaa 20 metrin korkeuden. Luonnossa kasvia esiintyy Aasian kaakkoisosissa: Kiinassa, Mongoliassa, Japanissa ja Koreassa sekä Venäjän kaakkoisosissa. Kiinan maantiede
Kiinan ilmasto on monimuotoista; se vaihtelee etelän trooppisesta pohjoisen subarktiseen ilmastoon ja vuoristoilmastosta aavikkoilmastoon. Kiinan ilmastoon vaikuttavat erityisesti tuulten vuodenaikoihin liittyvä vaihtelu ja maan valtava koko. Kiinalainen arkkitehtuuri
Kiinalaista puutarhaa on sanottu kiinalaisen arkkitehtuurin arvostetuimmaksi osaksi. Kiinalaista puutarha-arkkitehtuuria jäljiteltiin aikoinaan Euroopassakin, millä oli vaikutusta niin sanotun englantilaisen puutarhan kehittymiseen. Kiinalaiseen yksityiseen puutarhaan kuuluu pieniä rakennuksia kuten paviljonkeja, mutta yleensä myös asuintalo. Puutarhoissa on myös siltoja ja kiemurtelevia käytäviä. Kiinalaisen maisemakäsityksen mukaan maiseman tärkeimpiä osia ovat vuoret ja vesi, joten myös puutarhoihin rakennettiin kukkuloita ja lampia, joskus putouksiakin. Laajoja nurmikoita ei kiinalaisissa puutarhoissa ole, vaan maata peittää yleensä kivilaatoitus. Istutetut kasvit ovat yleensä puita. Kiinanpunapuut
Kiinanpunapuut ovat sopeutuneet kasvamaan kosteilla alueilla. Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa yleensä kosteissa jokilaaksoissa ja rotkoissa. Tunnetut esihistorialliset lajit ovat usein kasvaneet alavilla alueilla, jotka ovat puiden eläessä olleet tulvatasankoja, soita tai vesistöjen rantoja. Trochodendrales
Kiinanherttapuu ("Tetracentron sinense") kasvaa Kiinassa ja Nepalissa. Sen lehdet ovat kahdessa rivissä ja kourasuonisia, leveäkantaisia; ohut reunapalle ympäröi hankasilmun. Kukinto on lehtihankainen ja tähkämäinen, pitkä ja riippuva. Siinä on pieniä, nelilukuisia kukkia. Kehälehdet ja heteet sijaitsevat kohdakkain. Sikiäinkin koostuu neljästä lehdestä ja siinä on aksiletyyppinen istukka. Kussakin emilehdessä on viisi tai kuusi siemenaihetta. Kiinan ympäristöpolitiikka
Worldwatch instituutin mukaan 80 % Kiinan energiasta oli hiiltä vuonna 2007. Hiili on halvin ja saastuttavin energiamuoto. Maailmanpankin mukaan Kiinassa on 16 maailman 30:stä saastuneimmasta kaupungista. Virallisten lukujen mukaan 400 000 ihmistä kuolee vuosittain ilmansaasteiden vuoksi. Metsäkato
Indonesian hallitus otti metsät omistukseensa vuonna 1967. Paikallisyhteisöillä ei ollut oikeuksia valvoa luonnonvaroja eikä hallituksella kykyjä valvoa maan laajoja alueita. Metsien hallinnassa voi olla tulonjaon suhteen eturistiriitoja. Hallitus voi olla riippuvainen metsien hakkuutuloista. Alkuperäiskansojen hallitsimien maiden pitkäaikaisia vuokrasopimuksia kansainvälisille suuryrityksille voi kyseenalaistaa. Brittiläisessä Kolumbiassa (Kanada) valtio omistaa 94 % maasta sisältäen alkuperäiskansojen maat. Heikko lainsäädäntö tai lakien toimeenpanon laiminlyönti saattaa edistää metsävarojen hävittämistä. Brasilian ympäristöministeriö ei saanut 1990-luvulla toimeenpanovaltaa metsävarojen valvontaan. Myös esimerkiksi Brittiläinen Kolumbia, Kambodža ja Venäjä ovat menestyneet huonosti lakien valvonnassa. Kiinanpunapuut
Kiinanpunapuut ("Metasequoia") on havupuusuku sypressikasvien ("Cupressaceae") heimon alaheimossa "Sequoioideae". Sukuun kuuluu yksi nykyisin elävä laji ja useita esihistoriallisia lajeja, joista vanhimmat ovat liitukaudelta. Kiinanpunapuut ovat suurikokoisia kausivihantia puita. Havupuille suhteellisen harvinaisen kausivihannan kasvutavan uskotaan kehittyneen varhain suvun historiassa, sillä suvun edustajien on päätelty fossiilikerrostumissa esiintyvien suurina määrinä karisseiden versojen ja lehtien perusteella talvehtineen lehdettöminä jo paleoseenikaudella. Suvun levinneisyys oli myöhäisellä liitukaudella sekä sitä seuranneilla paleoseeni- ja eoseenikaudella huomattavasti nykyistä laajempi. Tällöin suvun lajeja esiintyi laajalla alueella Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Nykyään suvun ainoa elävä laji kasvaa ainoastaan suppealla alueella Kiinassa. Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuu kasvaa tavallisesti kosteilla paikoilla kuten rotkoissa ja purojen rannoilla. Se voi kasvaa ajoittain veden peittämällä maalla, mutta kestää jonkin verran myös kuivaa maaperää. Laji kasvaa usein hyvin happamassa maaperässä. Kiinanpunapuu on lauhkean ilmaston puu ja kestää enimmillään noin −29 – −23 celsiusasteen pakkasta. Kevätpakkaset saattavat kuitenkin herkästi vahingoittaa nuoria versoja. Laji tarvitsee pitkän, lämpimän kesäkauden menestyäkseen. Macao
Kiinan tiedeakatemian mukaan Macaolla tavataan 1 508 eri kasvilajia. Alueen metsät hakattiin aikanaan rakennustarpeiksi ja vuosien 1982 ja 1995 välillä istutettiin hieman yli neljä neliökilometriä uutta metsää. Eläinlajeja on alueen pienen koon takia suhteellisen vähän ja lajien määrä ja kannat ovat laskussa. Yleisiin nisäkkäisiin kuuluvat lepakot ja rotat. Tutkimuksissa alueella on havaittu yli 300 lintulajia, joista yleisimpiä ovat kiinanbulbuli ja silkkihaikara. Alueella tavataan myös noin 200 kalalajia, joista valtaosa on suolaisen- tai murtoveden kalalajeja. Kiinanpunapuut
Nykyisin elävä kiinanpunapuu kasvaa luontaisena vain suppealla alueella Kiinassa. Lajia kasvatetaan kuitenkin nykyään koristepuuna laajalti maailmalla. Sitä käytetään myös metsityspuuna varsinkin Kiinassa. Kiinanpunapuut
Runsaan kivettyneen fossiiliaineiston lisäksi tunnetaan Axel Heibergin saarella nykyisessä Kanadassa eoseenikaudella kasvanut metsä, jonka valtapuulajina kasvoi kiinanpunapuita. Metsän puiden kantoja, runkoja ja latvuksen osia on säilynyt kylmissä, hapettomissa oloissa kivettymättä. Taiwania cryptomerioides
Myanmarissa ja Kiinan Yunnanissa laji muodostaa usein vuoristoissa metsiä himalajanhemlokin ("Tsuga dumosa"), himalajanmarjakuusen ("Taxus wallichiana") ja torreialajin "Torreya grandis" muunnoksen var. "yunnanensis" kanssa. Varsinkin alemmilla rinteillä metsissä kasvaa myös monia lehtipuita kuten vaahteroita ("Acer"), tammia, magnolioita ("Magnolia") ja pihlajia ("Sorbus"). Puita peittää usein tiheä kerros jäkäliä ja sammalia. Vietnamissa "Taiwania cryptomerioides" kasvaa harvakseltaan lehtipuuvaltaisissa metsissä, joiden valtapuulajeja ovat usein monet pyökkikasvien ("Fagaceae") ja laakerikasvien ("Lauraceae") puut. Kiinan maantiede
Tiibetin ylänkö sijaitsee Kiinan luoteisosissa, ja se on maailman suurin ylätasanko. Sen keskikorkeus on yli 4 000 metriä, ja sen korkeimmat huiput nousevat yli 7 200 metrin. Sitä ympäröivät vielä korkeammat vuoristot, kuten Himalaja ja Kunlun. Himalajan vuorista 40 kohoaa vähintään 7 000 metriin, ja Kiinan ja Nepalin rajalla oleva Mount Everest on maailman korkein vuori. Tiibetin ylängön matalimmalla oleva alue on sen luoteisosassa oleva Qaidamin allas, jonka leveä luoteisosa on 2 700–3 000 metrissä ja kapea kaakkoisosa hieman matalammalla.
Kunlunin ja Qilian Shanin pohjoispuolella sekä Qionglai Shanin ja Daliang Shanin itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen alue. Siellä useimmat vuoret kohoavat enää 900–1 800 metrin korkeuteen, ja vuoristojen välissä vaihtelevat altaat ja tasangot. Tiibetin ylängön pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa on kaksi laajaa painaumaa, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin allasta rajoittaa etelässä Kunlun, lännessä Pamir ja pohjoisessa Tienšan, joka erottaa sen Džungarian altaasta. Tarim on noin 557 000 neliökilometrin laajuinen, ja se on noin 750–1 400 metrin korkeudessa. Sen sisäosissa on Taklimakanin aavikko. Džungariaa rajoittaa Tienšanin lisäksi Altaivuoristo, joka erottaa sen Mongoliasta. Džungaria on tasaista seutua, joka viettää lievästi lounaaseen. Se on keskimäärin 300–450 metrin korkeudessa, mutta matalimmat kohdat ovat alle 200 metrissä.
Kiinan toiseen topografiseen alueeseen kuuluvat myös keskisessä Kiinassa olevat laajat tasangot ja ne toisistaan erottavat vuoristot. Mongolian ylänkö on pohjoisimpana, ja sen erottaa Lössiylängöstä Yinvuoristo. Mongolian ylänkö on kuiva tasanko. Lössiylänkö on puolestaan laaja alue, joka on muodostunut lössimateriaalin peittämistä kukkuloista ja karuista vuoristoista. Sen keskikorkeus on 1 200 metriä, ja suurin osa siitä on 50–80 metriä paksun lössikerroksen peitossa. Shaanxin maakunnan pohjoisosissa ja Gansun itäosissa lössikerros voi olla paljon paksumpi. Eteläinen Yunnanin–Guizhoun ylänkö tunnetaan erityisesti karstimuodostelmistaan. Syömäpuikot
Kiinassa valmistetaan vuosittain 15 miljardia paria syömäpuikkoja, joiden valmistamiseen kuluu puuta noin 46 km² metsää vastaava määrä. Tämän vuoksi Kiinassa otettiin 1. huhtikuuta 2006 käyttöön viiden prosentin vero kertakäyttöisille syömäpuikoille. Joulu Kiinassa
Joulu ei ole Kiinassa samanlainen perhejuhla kuin Suomessa. Jouluna kiinalaiset käyvät ostoksilla, tapaavat kavereitaan ja antavat toisilleen pieniä lahjoja. Koristeltu omena on Kiinassa yleinen joululahja, sillä kiinan kielen sana omena (, pinyin: píngguǒ) kuulostaa samalta kuin kiinan kielen jouluaattoa tarkoittava ilmaus "rauhaisaa yötä" (, pinyin: ping’an ye). Myös rahan antaminen punaisessa kirjekuoressa on yleistä jouluna. Kiinassa kauppakeskuksia koristellaan runsaasti länsimaiseen tapaan. Kodeissa suosituimpia joulukoristeita ovat joulupuut, paperilyhdyt ja paperikukat. Joulukuusia on lähinnä julkisissa tiloissa. Suosituin joululaulu Kiinassa on Kulkuset-kappale. Myanmar
Maan keskiosassa on kuivempaa pensaskasvillisuutta ja ylänköseuduilla subtrooppista ja lauhkeaa sademetsää. Jokien suistoalueilla on soita ja mangrovemetsää. Vuonna 1989 noin puolet Myanmarin pinta-alasta oli metsän peitossa, mutta metsää hakattiin nopeammin kuin se ehti uudistua luonnollisesti. Kiinankeihäskuusi
Kiinankeihäskuusi kasvaa monenlaisilla paikoilla. Muunnos var. "lanceolata" kasvaa usein valtapuulajina elinalueensa metsissä. Sitä kasvaa myös kivikkoisilla rinteillä ja teiden varsilla. Se menestyy parhaiten hyvin vettä läpäisevillä hiekkaisilla ja hiesuisilla mailla, ja kestää alimmillaan noin −18 – −12 celsiusasteen lämpötilaa. Taiwaninkeihäskuusi eli muunnos var. "konishii" kestää alimmillaan vain noin −7 – −1 celsiusasteen lämpötilaa. Suomen metsät
Suomen metsien kokonaispinta-ala on 26,3 miljoonaa hehtaaria, josta metsätaloudellisesti hyvää metsämaata on 20,3 miljoonaa hehtaaria (lisäkasvu yli 1 m³/ha vuodessa). Metsien kokonaispinta-alasta soita on 9,1 miljoonaa hehtaaria (34 %), joista ojitettu 4,9 miljoonaan hehtaaria. Puuston tilavuus on 2,1 miljardia kuutiometriä. Metsien hiilensidontavarasto on 960 miljoonaa tonnia. Tiukasti suojeltuja metsiä on koko maassa 924 000 hehtaaria (4,5 %). Uhanalaisia lajeja Suomessa on kaikkiaan 1 505 kappaletta, joista 564:lle metsä on ensisijainen elinympäristö ja suo 67 lajille. Kiinanpunapuu
Vaikka laji onkin vaarassa kadota luonnosta, se on hyvinkin yleinen istutettuna koristepuuna ympäri maailmaa lauhkean vyöhykkeen alueilla. Sitä on myös käytetty istutusmetsissä Kiinassa. Aiemmassa vuoden 1998 kansainvälisen luonnonsuojeluliiton uhanalaisuusluokituksen arvioinnissa laji määriteltiin jo äärimmäisen uhanalaiseksi, mutta vuonna 2013 julkaistussa arvioinnissa luokitusta laskettiin erittäin uhanalaiseksi. Sademetsä
Subtrooppisia sademetsiä on Kaakkois-Kiinassa, Japanin lounaisosissa, Taiwanissa, Australian itärannikolla, Uuden-Seelannin Pohjoissaarella, Kapmaassa Etelä-Afrikassa, Brasilian eteläosissa ja Yhdysvaltain kaakkoisosissa. Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuuta käytetään laajalti koristepuuna maailman lauhkean vyöhykkeen alueilla. Se on erityisen suosittu Kiinassa, jossa istutetaan vuosittain useita miljoonia kiinanpunapuita. Lajia käytetään lähinnä Kiinassa myös uudelleenmetsityksessä. Kiinanpunapuuta pidetään kasvupaikkansa suhteen liian vaativana ja sen puuainesta liian hauraana, että lajin puuta voisi kaupallisesti hyödyntää. Yhdysvallat
Yhdysvalloissa on noin kolme miljoonaa neliökilometriä metsää. Maan itäosassa on enimmäkseen yksityisten omistamaa lehtimetsää, kun taas länsiosassa havumetsät ja julkinen omistus ovat tyypillisempiä. Tuulivoima Kiinassa
Vuonna 2009 kapasiteetti oli noin 25 000 MW ja 2 600 MW vuonna 2006. Kapasiteetissa Kiina oli vuonna 2007 viides Saksan, USA:n, Espanjan ja Intian jälkeen ja kolmas vuonna 2009 USA:n ja Saksan jälkeen. Kiinaan tehtiin eniten tuulivoimalisäystä vuonna 2009 (13 000 MW). Ensimmäinen kiinalainen tuulipuisto perustettiin vuonna 1986. Suurin osa tuulivoimaprojekteista on köyhillä syrjäisillä seuduilla, jossa ne hyödyttävät paikallista taloutta. Kiinan muuri
Kiinan muuri rapautuu tuulen ja sateen sekä ihmisen vaikutuksen seurauksena pikku hiljaa, ja suurta osaa muurista ei huolleta. Jotkin kivestä ja tiilistä rakennetut osat, kuten Badaling, ovat silti edelleen hyvässä kunnossa. Syrjäisemmillä seuduilla muurista on kuitenkin usein jäljellä enää rikkinäisiä kiviä ja tiiliä, tai se on peittynyt hiekan alle. Maowusun ja Tenggelin aavikoiden muuri on jo kadonnut, ja Gansun, Ningxian, Shaanxin ja Shanxin muurit ovat rapautuneet osin jo niin, että muurin voivat havaita maasta vain asiantuntijat. Kiinan maantiede
Suurin osa Kiinan joista saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa sieltä etelään tai itään. Kiinan kolme suurinta kokonaan maan alueella olevaa jokea virtaavat Tiibetistä itään. Jangtse, Keltainenjoki ja Länsijoki (Xī Jiāng) laskevat kaikki Tyyneenmereen. Pituudeltaan, valuma-alueeltaan ja virtaamaltaan selvästi suurin joki on Jangtse. Se on noin 6 300 kilometriä pitkä, sen valuma-alue on noin 1,8 miljoonaa neliökilometriä. Keltaisenjoen pituus on noin 5 460 kilometriä ja valuma-alue noin 752 000 neliökilometriä. Länsijoki kuuluu Helmijoen valuma-alueeseen, joka on 454 000 neliökilometrin laajuinen. Energia Kiinassa
Kiinan kaivosräjähdykset vaativat vuosittain tuhansia uhreja. Monet kaivokset toimivat joko ilman lupaa tai kiertävät määräykset ja lait voittojen maksimoimiseksi. Palkat ovat 80-120 euroa/kk. Koska ilmastointijärjestelmät eivät ole asiallisia, kaasut kuten metaani aiheuttavat hengenvaaraa ja räjähdyksiä. Kaivosonnettomuudet ovat Kiinassa 100 kertaa yleisempiä kuin Yhdysvalloissa ja 30 kertaa yleisempiä kuin Etelä-Afrikassa. Vuonna 2004 Kiina tuotti kolmasosan maailman hiilestä ja 80 % kaivosonnettomuuksista. Länsimaisen energiaekspertin mukaan kaivostyöläisen elämällä ei ole arvoa ja kyse on rikollisesta kapitalismista. Harvat juristit avustavat työläisiä vaikutusvaltaisia liikemiehiä vastaan. Zhou Litai on avustanut teollisuusonnettomuuksien uhreja Shenzhenissä. Hänellä on jatkuvasti vaikeuksia viranomaisten ja tuomareiden kanssa. Hän on saanut useita tappouhkauksia. Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuu ("Metasequoia glyptostroboides") on havupuulaji sypressikasveihin (Cupressaceae) lukeutuvassa kiinanpunapuiden ("Metasequoia") suvussa. Se on sukunsa ainoa nykyisin elävä laji. Suku kuvattiin alun perin fossiileista, ja Kiinasta 1940-luvulla elävänä löydettyä kiinanpunapuuta on usein pidetty elävänä fossiilina. Kiinan ympäristöpolitiikka
Valtion ympäristöhallinnon mukaan Kiinan luonnonvarat ovat riittämättömät sen väestölle, joet ovat saastuneet, 1/3 maasta happamoitunut ja eroosio ja vesipula ovat ongelmia. Kiinan energiasta noin 80 % on hiiltä, joka on saastuttavin energiamuoto ilmastonmuutoksen, luonnon ja hengitysilman kannalta. Xinjiangin alueella Tiibetin läheisyydessä on lisäksi tehty ydinasekokeita. Kiina on kuitenkin ratifioinut Kioton sopimuksen ja maassa on runsaasti kansallispuistoja. Kiinankataja
Kiinankatajalla on kahdenlaisia lehtiä: nuoren puun 5–10 mm pitkiä neulasmaisia lehtiä sekä vanhemman puun pienempiä 1,5–3 mm pitkiä suomumaisia lehtiä. Myös täysikasvuiset yksilöt tuottavat jonkin verran neulasmaisia lehtiä, etenkin kasvin lähellä maata sijaitsevissa osissa, mutta suurin osa lehdistä on täysikasvuisilla kasveilla suomumaista tyyppiä. Kävyt ovat marjamaisia, tummansinisiä, halkaisijaltaan 7–12 mm ja ne sisältävät kahdesta neljään siementä. Kävyt kypsyvät noin 18 kuukaudessa. Hedekävyt ovat pienempiä, vain 2–4 mm halkaisijaltaan, ja ne levittävät siitepölynsä keväällä. Kiinan ympäristöpolitiikka
Kiinassa on 119 kansallispuistoa ja 30 UNESCO:n suojelualuetta. Männyt
Männyt ("Pinus") on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu pitkälti yli sata lajia, ja se on siten paitsi heimonsa suurin suku, myös runsaslajisin kaikista havupuiden suvuista. Männyt ovat ainavihantia puita tai pensaita. Niitä kasvaa lähes kaikkialla pohjoisella pallonpuoliskolla pohjoiselta napapiiriltä Väli-Amerikkaan ja Kaakkois-Aasiaan. Monet niistä ovat tärkeitä talouspuita. Tiibet
Etelä-Tiibetissä on ollut laajoja ja monipuolisia metsiä. Tiibetin autonominen alue on Kiinan suurin puutavaran lähde. Virallisten tilastojen mukaan Kiina oli hyödyntänyt Tiibetin metsiä vuoteen 1985 mennessä 54 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. Laajoja alueita on hakattu paljaiksi, mikä on johtanut tulviin ja eroosioon. Pakolaishallitus on vaatinut Kiinaa lopettamaan metsän uudistumisen kannalta tuhoisat hakkuut välittömästi. Tiibetin ylänkö
Pohjois-Tiibetissä Tšangtangissa on laajoja lumi- ja jääkenttiä sekä kivi- ja soralakeuksia, jotka ovat korkeintaan jäkälän ja sammalen peittämiä aavikoita tai kserofyyttisiä patjakasveja ja kääpiöpensaita kasvavia aavikkoaroja. 
Paikoin on lisäksi mätässoita ja suolajärvien rannoilla suolasoita. Kukunorin altaassa kasvillisuus on jo melko rehevää. Vasta Etelä- ja Kaakkois-Tiibetissä on sulkeutuneita metsiä, joiden puulajit (muun muassa laakeripuut, eräät kesävihannat lehtipuut, kuuset ja lehtikuuset) vaihtuvat kasvupaikan korkeuden mukaan. Suotuisten kosteusolojen vuoksi metsäraja kohoaa kaakossa (Setšuan) 4 600 metriin. Metsärajan yläpuolella on alppiruusupensaikkoa ja ruohikkoa. Lumiraja tulee vastaan 4 000–6 000 m:n korkeudella. Kiinan maantiede
Kiinan koko näkyy lämpötilaeroissa. Vaikka lähes koko maassa on lämpimät tai kuumat kesät, talvet eroavat selvästi maan eri osissa. Pohjois-Kiinan Mantšuriassa talvet ovat erittäin kylmät. Talvilämpötilat laskevat alas myös Sisä-Mongoliassa, Xinjiangissa ja Tiibetissä, jossa myös kesät ovat viileät. Eteläisen ja Keskisen Kiinan talvet ovat puolestaan leudot tai jopa lämpimät. Kiinan ympäristöpolitiikka
Maon aikana ei ollut ympäristötietoisuutta. 1950-60 luvuilla Kiina pyrki nopeaan teollistumiseen, jossa suhdetta luontoon kuvaavat kehotukset: " ”Ihmisen tulee valloittaa luonto.” " ja "”Taistelu luontoa vastaan antaa loppumatonta iloa.” " Ympäristötietoisuuden lisääminen on keskeinen haaste ympäristöpolitiikan toteutumisen kannalta. Ongelmallista on myös, että Kiinan eri alueet eroavat toisistaan tietojen ja tietoisuuden suhteen. Lehdistöllä on yhä vaikeuksia raportoida ympäristöongelmista. Ympäristötietoisuuden kasvu ja keskustelun vapautuminen aiheesta saattavat lisätä maan demokratisoitumista muillakin aloilla.
Kiinan ympäristöhaasteet ovat valtavat. Kiinan ympäristöviranomaisten mukaan 1/4 kiinalaisista juo saastunutta vettä, 1/3 väestöstä hengittää vakavasti saastunutta ilmaa ja 70 % syöpätapauksista on ympäristösaasteista. Kiinan ilmastokaasupäästöt ovat maailman suurimpia. 300 kaupungissa on vakava vesipula. Joista 70 % on vakavasti saastuneita. Kiinalaisista eläinlajeista 385 on vaarassa kuolla sukupuuttoon.
Kiinan valtion ympäristöhallinto SEPA perustettiin vuonna 1999. Pan Yue mukaan (SEPA) Kiinan luonnonvarat ovat riittämättömät maan väestön elättämiseen, joet ovat vahvasti saastuneita, kolmasosa maasta happamoitunut ja eroosio ja vesipula kasvavia ongelmia. Kiina
Greenpeacen Kiinan energiavastaavan Ailun Yangin mukaan Kiinalla on ratkaiseva rooli maailman ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Kiinan energiankulutus ja päästöt vaikuttavat merkittävästi koko maailman energiavaroihin ja ilmastovaikutuksiin. Kiina on ratifioinut Kioton sopimuksen, mutta kehitysmaana sopimus ei velvoita Kiinaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ennen vuotta 2012. Kiina on 2010-luvulla noussut maailman suurimmaksi autoteollisuusmaaksi. Muutos näkyy myös maan autoistumisasteen voimakkaana kasvuna. Vuoden 2015 lopussa Kiinassa oli noin 125 autoa 1 000 asukasta kohden; vuonna 2000 autokanta oli vain kymmenesosa tästä. Tämä kasvattaa liikenteen päästöjä muun muassa kasvihuonekaasujen, pienhiukkasten ja liikennemelun runsastumisena. Taiwania cryptomerioides
"Taiwania cryptomerioides" kasvaa lauhkeissa sademetsissä latvuskerroksen yläpuolelle kohoavana ylispuuna. Se muodostaa usein metsikköjä suojaisiin laaksoihin. Taiwanilla lauhkeat sademetsät ovat tyypillisesti havumetsiä, joiden valtapuulajeja ovat formosansypressi ("Chamaecyparis formosensis") ja japaninsypressin muunnos "Chamaecyparis obtusa" var. "formosana". Metsissä esiintyy myös taiwaninkeihäskuusta ("Cunninghamia lanceolata var. konishii"), tuoksusetrejä ("Calocedrus"), kuusia ("Picea"), douglaskuusia ("Pseudotsuga") ja hemlokkeja ("Tsuga") sekä joitakin lehtipuita, kuten tammia ("Quercus") ja suvun "Castanopsis" lajeja. Terveydenhoito Kiinassa
Tupakointi tappaa miljoona kiinalaista vuosittain. Kiinalaisten tupakointi on taloudellisesti merkittävää kansallisesti ja kansainvälisesti. Kiina on maailman suurin savukkeiden tuottaja ja käyttäjä. Kiinassa asuu 30 % maailman tupakoijista: 320 miljoonaa tupakoijaa. WHO:n mukaan 57 % miehistä ja 3 % naisista tupakoi. Tupakkavero on suurin hallituksen yksittäinen tulolähde. Tupakointia ei ole tehokkaasti rajoitettu tai hillitty. Päinvastoin valtion omistama tupakkomonopoliyritys pyrkii edistämään tupakointia. Terveysministeriö valistaa terveysvaaroista. Kiina on allekirjoittanut muttei ratifioinut tupakoinnin hillintäohjelman. Talousmetsä
Puupellon määritelmä on hieman epätarkka, kyseessä on oikeastaan haukkumasana. Se edellyttää kuitenkin monokulttuuria, jossa puut ovat yhtä lajia, samanikäisiä ja kaadetaan samanikäisinä. Koillismaalla on tunnettu Osaran aukko, joka oli osittain kokeellinen kahdensadan neliökilometrin suuruinen metsäaukko, joka nyt kasvaa vaihtelevasti puuta. Puupeltoja on esimerkiksi Kiinassa, Indonesiassa ja Etelä-Amerikassa. Muun muassa Argentiinan arvostelema UPM:n omistama Fray Bentosin sellutehdas Uruguayssa käyttää eukalyptusta monokulttuurina. Monokulttuurin ongelmana on biodiversiteetin vakavan heikkenemisen kuten lintupopulaatioiden katoamisen ohella viljelmän hyönteis- ja sienituhojen leviäminen koko viljelyalueelle, mikä edellyttää esimerkiksi myrkkyjen lisääntyvää käyttöä. Monokulttuuriin siirtyminen erityisesti sademetsäalueilla aiheuttaa myös huomattavia sosiaalisia ongelmia alkuperäisväestön keskuudessa. Kiinan talous
Kiinan maatalous on ollut tiheästi asutuilla alueilla hyvin tiheässä käytössä jo tuhansia vuosia. Viimeaikainen väkiluvun kasvu on johtanut myös vuoristoalueiden hyödyntämiseen maanviljelyssä. Pengerviljelyksiä on lisätty huomattavasti kastelun avulla. Valtion pinta-alasta vain 10 prosenttia on viljelty. Tiibetin autonominen alue
Etelä-Tiibetissä on ollut laajoja ja monipuolisia metsiä. Tiibetin autonominen alue onkin Kiinan suurin puutavaran lähde. Virallisten tilastojen mukaan Kiina oli hyödyntänyt Tiibetin metsiä vuoteen 1985 mennessä 54 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta. Laajoja alueita on hakattu paljaiksi, mikä on johtanut tulviin ja eroosioon. Pakolaishallitus on vaatinut Kiinaa lopettamaan metsän uudistumisen kannalta tuhoisat hakkuut välittömästi. Kiinankeihäskuusi
Kiinankeihäskuusi on kasvuympäristöstä riippuen puu tai pensas. Se voi kasvaa 50 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan kolme metriä leveäksi. Latvus on yleensä kartiomainen. Oksat haarautuvat yleensä säteittäin, ja ne ovat kärjistään riippuvia. Kiinankeihäskuuset ovat usein monirunkoisia, mutta voivat olla myös yksirunkoisia. Kiinan moottoritieverkko
Kiinalaisissa moottoritieviitoissa käytetään vihreää taustaa, kuten Japanissa, Sveitsissä, Yhdysvalloissa ja Suomessa. Nykyisissä tienviitoissa liittymänumero sijaitsee kyltin yläpuolella oikealla kuten esim. Yhdysvalloissa. Uusiutuva energia Kiinassa
Uusiutuvaa energiaa Kiinassa on 52 GW 2006. (42 GW 2005), ilman suurta vesivoimaa. Tiikki
Tiikin alkuperäinen kasvualue ulottuu Intiasta Bangladeshin, Burman, Kiinan (hyvin pieni alue) ja Thaimaan kautta Indokiinaan (Laos, Vietnam, Kambodža). Jaavalla käytössä olevat tiikkimetsät ovat kaikki istutettuja. Enemmän tiikkiä on istutettu Celebesille ja pienempiä alueita on istutettu myös Filippiineille ja Malesiaan. Afrikassa tiikkiä on istutettu Nigeriassa, Ghanassa, Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Sudanissa. Vanhimmista istutuksista korjataan jo puuta. Myös Etelä- ja Väli-Amerikkaan on istutettu tiikkiä (Honduras, Trinidad, Kolumbia, Brasilia). Vanhimpia käytetään jo. Tiikki menestyy alueilla, joilla sade- ja kuivakausi vuorottelevat säännöllisesti. Uusiutuva energia Kiinassa
Biomassalla tuotettiin 2 GW (2005). Tavoite on 30 GW (2020). Metsä
Suomessa istutetaan joka vuosi miljoonia puuntaimia, pääasiassa mäntyä, kuusta ja koivua. Tammen, lehtikuusen ja erilaisten jalokuusten (joulukuusipuita) viljely on lisääntynyt. Suomi on kuitenkin yksi harvoista maista missä metsien määrä ei ole vähentynyt. Suomen metsät
Suomi on maailman metsäisimpiä maita: pinta-alasta 71,6 prosenttia on metsää. Seuraavina ovat Japani (61,8 %) ja Ruotsi (56 %). Pohjoismaista Suomessa on kaikkein eniten metsää asukasta kohden eli 4,6 hehtaaria. Ruotsissa vastaava luku on 2,9, Norjassa 1,6 ja Tanskassa ainoastaan 0,08 hehtaaria. Metsäkato
Euroopassa metsiä oli hävitetty jo keskiajalla. 1910-luvulla metsiä raivattiin maailmassa 96 000 km²/vuosi. 1930-luvulla metsäpaloissa paloi 158 000 km²/vuosi. Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa metsäala väheni 25 % vuosina 1880–1950, ja samana aikana Thaimaassa riisipellot kolminkertaistuivat ja kumiplantaasit laajenivat yli 500 000 hehtaariin vuoden 1913 1 600 hehtaarista. Brasiliassa kahviplantaasien ala 17-kertaistui vuosina 1920–1931, samalla kun hävitettiin Atlantin rannikkometsää. Brittien suunnitelma oli tuoda raaka-aineita ja myydä jalostettuja tuotteita. Plantaasitalous laajeni etenkin tropiikissa. Alkuperäistä metsää hävitettiin ja ekosysteemejä korvattiin monokulttuureilla, kuten kahvi- ja teeplantaaseilla. Eroosiosta tuli yleinen ongelma. Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuu kasvaa luonnonvaraisena vain pienellä alueella Sichuanin ja Hubein maakuntien rajalla sekä erillisenä esiintymänä Hunanissa. Laji kasvaa vuoristolaaksoissa 750–1 500 metrin korkeudella merenpinnasta. Kiinansotka
Kiinansotkaa tavataan pesivänä Venäjän kaakkoisosissa, Koillis-Kiinassa ja Itä-Mongoliassa sekä talvehtivana Kiinan eteläosissa, Kaakkois-Aasian pohjoisosissa ja Intiassa. Sen kannaksi arvioidaan alle 1 000 yksilöä. Laji on vähentynyt nopeasti kosteikkojen tuhoutumisen ja metsästyksen takia, ja se on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi. Sinisateet
Sinisateet ("Wisteria") on kasvisuku, joka kuuluu hernekasvien heimoon. Sinisateisiin kuuluu noin kymmenen lajia. Ne ovat puuvartisia köynnöksiä, joista monia viljellään koristekasvina. Kiinasta kotoisin oleva kiinansinisade on Suomen ilmastossa hyvin talvenarka, mutta saattaa talvehtia Etelä-Suomessa. Kiinan lumimyrskyt 2008
Kiinan lumimyrskyt 2008 olivat pahimmat Kiinassa 50 vuoteen. Ne aiheuttivat ainakin 7,7 miljardin euron vahingot. 23 miljoonaa ihmistä oli väliaikaisesti ilman sähköä, ja ainakin 300 000 taloa sortui. Kiinan metsänhoitoministerin mukaan 17,3 miljoonaa hehtaaria metsää oli tuhoutunut myrskyissä helmikuun 2008 puolivälissä. Maatalousministerin mukaan 9,4 miljoonaa hehtaaria viljelyskelpoista maata vahingoittui myrskyissä. Se on noin 8 prosenttia Kiinan viljelyskelpoisesta maasta. Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista pinta-alan mukaan
Pinta-alat on annettu neliökilometreinä. Osuus Kiinan kokonaispinta-alasta on esitetty prosentteina. Koska tiedot Kiinan maakunta-tason alueiden pinta-aloista vaihtelevat lähteestä toiseen (jopa 10 % luokkaa), allaoleva taulukko on suuntaa antava. Metsäala
Metsäala muuttuu nopeasti ja koko maailman laajuisesti. Euroopassa metsäteollisuuden ylikapasiteetiin joudutaan vastaamaan uudelleenjärjästelyillä. Kiina on noussut Yhdysvaltojen ohi maailman suurimpana paperin ja kartongin valmistajana. Uusiutuvan energian tuotanto kasvaa ilmastomuutoksen ja siihen liittyvien poliittisten päätösten vuoksi Euroopassa ja ns. vihreä teknologia kiinnostaa Euroopan ulkopuolellakin. Energia Kiinassa
Greenpeacen Kiinan-osaston ilmasto- ja energiapäällikön Ailun Yangin mukaan Kiinalla on ratkaiseva rooli koko globaalissa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Kiinan energiankäytön ja kasvihuonekaasujen vapautumisen määrä vaikuttavat osaltaan koko maailman energiavaroihin, politiikkaan ja ilmastovaikutuksiin merkittävästi. Kiinanlehtikuusi
Kiinanlehtikuusi ("Larix potaninii") on lehtikuusiin kuuluva puulaji. Sitä tavataan Kiinassa ja Nepalissa. Taiwan (saari)
Taiwanin keski- ja itäosia hallitsevat korkeat vuoret. Keskivuoristo (Taiwan Shan) muodostuu merenalaisen vuorijonon huipuista, joista korkein huippu on Yu Shan (3 997 metriä). Saaren länsiosissa on laaja tasanko, jossa viljellään riisiä. Puunhakkuun kannattamattomuuden vuoksi Taiwanin sisämaassa on runsaasti ikivihreitä metsiä, jotka kasvavat jopa kolmen kilometrin korkeudessa. Alarinteiden yleisimmät puulajit ovat kamferipuu ja kiinankaarnatammi. Ylärinteillä kasvaa havupuita, kuten mäntyjä, hemlokkeja ja valesypressejä. Luomiskertomukset
Varhaisimmat kiinalaiset kirjoitusmerkit viittaavat eräiden tutkijoiden mukaan Raamatun luomiskertomukseen mm. sanat" puutarha," "paratiisi, joki" ja "metsä. "Metsä-sana on kiinaksi kaksi puuta vierekkäin ja tämä merkitsee kiinalaisille kristityille luomiskertomuksen hyvän ja pahan tiedon puita. Sana "joki" kirjoitetaan neljällä viivalla, jotka kuvaavat jokia ja luomisessa mainitaan neljä jokea nimeltä. Esimerkiksi puutarha-sana syntyy kiinaksi, kun piirretään yhteen kirjaimeen sanat "pöly, henkäys, kaksi henkilöä" ja "suljettu(tai aidattu) alue." Henki-sana syntyy kiinaksi sanoista "taivas, suoja, vesi, sade, kolme persoonaa" ja "ihmeiden tekijä". Kiinan ympäristöpolitiikka
Hiiliriippuvuus on kasvava ongelma. Johan Lagerkvistin mukaan hiiliyritykset pelottelevat mafiahenkisesti lehtimiehiä ja paikallisia ihmisiä vaikenemaan kaivosten sääntörikkomuksista. Pohjois-Kiinassa on suuret hiilivarat. Ihmisoikeudet Kiinassa
Kiinassa 91 % yli 15-vuotiaista on lukutaitoisia. Dagens Nyheterin mukaan vuonna 2006 pääministeri Wen Jiabao lupasi maaseudun lapsille ilmaiset koulukirjat ja koulumaksut vuonna 2006. Kiinassa koulutus on kallista. Kiina käyttää alle 3 % BKT:stä koulutukseen, mikä on alle puolet kehittyneiden maiden määrästä. Tammen Kiina-kirjan (2007) mukaan maaseudulta vanhemmat muuttavat kaupunkeihin maksaakseen lasten koulutuksen. Tammen kirjan mukaan vanhemmat maksavat yhä koulukirjat, mutta säästävät 400 yuanin (40 euroa) koulumaksut vuodessa. Kaupungeissa ei ole riittävästi kouluja maaseudulta kaupunkeihin muuttavien vanhempien lapsille. Kiinan maantiede
Kiina on vuoristoinen valtio, ja noin kaksi kolmasosaa sen pinta-alasta on vuoristoista. Maa kohoaa itärannikolta länteen päin mentäessä. Kiina voidaan topografisesti jakaa kolmeen alueeseen, Tiibetin ylänköön, keskiosien vuoristoihin ja ylänköihin sekä itäisiin alankomaihin. Kiinan maantiede
Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Noin 36 prosenttia Kiinan pinta-alasta kuuluu sisäiseen valuma-alueeseen. Kuitenkin vain noin viisi prosenttia vuotuisesta valunnasta ei päädy meriin. Yli 80 prosenttia joista päätyy Tyyneenmereen, 12 prosenttia Intian valtamereen ja alle prosentti Jäämereen. Kiinankeihäskuusi
Kiinankeihäskuusi ("Cunninghamia lanceolata") on havupuulaji sypressikasvien ("Cupressaceae") heimon keihäskuusten ("Cunninghamia") suvussa. Laji kasvaa luonnonvaraisena itäisen ja kaakkoisen Aasian vuoristometsissä. Kiinankeihäskuuseen luokitellaan usein kuuluvaksi kaksi muunnosta ja lajia pidetään usein keihäskuusten suvun ja siten koko alaheimon "Cunninghamhioideae" ainoana nykyisin elävänä lajina. Eräät kasvitieteilijät luokittelevat kuitenkin lajin muunnoksen "Cunninghamia lanceolata" var. "konishii" omaksi lajikseen taiwaninkeihäskuusi ("Cunninghamia konishii"). Savusumu
Ilmansaasteiden synnyttämä savusumu on ollut pitkään vakava ongelma Kiinassa. Saasteiden on arvioitu aiheuttavan Kiinassa vuosittain puoli miljoonaa ennenaikaista kuolemaa. Syksyllä 2013 Kiina julkisti toimintasuunnitelman ilmansaasteiden vähentämiseksi sen jälkeen kun Pekingiä ja monia muita Kiinan kaupunkeja oli peittänyt poikkeuksellisen paksu savusumu. Kiina
Linnusto on monipuolinen muiden eliöiden tapaan, etenkin fasaanilajit menestyvät. Kiinassa elää noin kolmasosa maailman fasaanilajeista eli tiettävästi 62 lajia. Kaikkiaan lintulajeja tunnetaan noin 1 100. Sini-irenan huilumainen luritus on olennainen osa Kauko-Aasian metsiä. Kaijaset sen sijaan viihtyvät vain subtrooppisilla seuduilla. Kurjetkin ovat Kiinassa hyvin edustettuina, mantšuriankurki, mustakaulakurki ja neitokurki ovat kaikki pääosin Kiinassa tavattavia lajeja. Runsaaseen lintulajistoon kuuluu myös punavarpusia, vihertalitiaisia, pyrstötimaleja, minivettejä, tikkoja ja varislintuja. Vesilinnustokin on omalaatuinen, siihen kuuluvat muun muassa mandariinikoskelo, amurinkoskelo ja amurinsorsa. Suomen metsät
Suomen metsät kuuluvat pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen, joka levittäytyy pohjoisella pallonpuoliskolla Alaskasta Siperian kautta Kamtšatkan niemimaalle Kaukoidässä. Havumetsävyöhyke käsittää 40 prosenttia maailman metsistä. Vyöhykkeellä kasvaa vain muutamia puulajeja. Pohjoisessa Utsjoella ja Enontekiössä kulkee metsäraja, jonka pohjoispuolella avautuu puuton tundra. Kuuba
Noin viidesosa saaresta, 200 metrin yläpuolella, on ollut alkujaan kosteiden metsätyyppien: sademetsän, vuoristometsän ja pilvimetsien peitossa. Niistä on löydetty noin 30 kotoperäistä lajia. Vuonna 1995 arvioitiin, että 75 % metsätyypistä on tuhottu kahvin ja kaakaon viljelyn takia, mutta jäljellä on edelleen yksi luonnontilainen yli 500 neliökilometrin laikku. Yli puolet maan pinta-alasta on ollut kuivaa metsää, mutta 4/5 siitä on raivattu viljelyksiksi, laitumeksi ja savanniksi. Vuoristoissa on kasvanut havumetsää, josta on jäljellä kolme yli 250 neliökilometrin laikkua. Metsän päälajina on karibianmänty "(Pinus caribaea)", jonka suojissa elää monia kotoperäisiä lintu- ja kasvilajeja. Chamaecyparis hodginsii
"Chamaecyparis hodginsii" kasvaa luonnossa subtrooppisen tai lämpimänlauhkean ilmaston ainavihannissa metsissä. Sitä esiintyy luonnontilassa usein lehtipuuvaltaisissa metsissä, joiden tyypillisiä valtalajeja ovat erityisesti Kiinassa pyökkikasvien (Fagaceae) puut, kuten tammet ("Quercus") sekä sukujen "Lithocarpus" ja "Castanopsis" puut sekä varsinkin Vietnamissa myös laakerikasvien (Lauraceae) ja magnoliakasvien (Magnoliaceae) puut. "Chamaecyparis hodginsii" voi kuitenkin myös paikoin olla metsän valtalajina ja muodostaa puhtaita metsiköitäkin. Ranska
Vielä kivikaudella Ranskan alue oli kokonaan metsän peitossa, mutta valtaosa metsistä on kaadettu maanviljelyn tieltä, ja laajoja metsäalueita on enää vuoristoissa ja viljelykelvottomilla alueilla. 1900-luvulla maahan on istutettu havumetsiä, ja nykyisin sen pinta-alasta on metsää noin neljännes. Kiinan ympäristöpolitiikka
Kiinan lössiylänkö on hyvin altis eroosiolle. Kiinan lössiylänkö muodostui 2,4-1,7 miljoonaa vuotta sitten suurien jäätiköiden liikkeestä ja tuulista. Keskipaksuus on 150 metriä. Alue on Ranskan kokoinen seuraavien provinssien alueella: Gansu, Ningxia ja Shanxi (osia Qinghai, Sisä-Mongolia, Henan). Kiina aloitti vuonna 1997 Herculean –puunistutuskampanjan. Armeija istuttaa miljoonia puuntaimia joka kevät aavikoitumisen ja eroosion estämiseksi.