Mitä virkamiesoikeus käsittelee?
Työoikeus
Työoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on määrittää ja täsmentää työsuhteeseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Näitä ovat muun muassa työsuhteen aloittaminen; kysymykset työajoista ja vuosilomista; työntekijän ja työnantajan oikeuksista ja velvollisuuksista; työsuhteen lopettamisesta sekä yt-menettelystä. Työoikeus on eriytynyt sopimusoikeudesta omaksi oikeuden haarakseen, koska lainsäätäjä on halunnut antaa työsuhteessa erityistä painoarvoa työntekijän oikeusturvalle. Työoikeuden rinnalla on oma oikeudenalansa virkamiesoikeus, joka käsittelee kunnan ja valtion virkamiesten julkisoikeudellisia palvelussuhteita. 1990-luvulta lähtien nämä kaksi oikeudenalaa ovat lähestyneet ja suurin osa määräyksistä on erittäin lähellä toisiaan.
Virkavirhe
Tuomioistuimessa käsitellään vakavia tapauksia, joissa on loukattu yksityishenkilöiden oikeuksia. Vahingonkorvausvastuuseen joutuminen ei edellytä, että virkavirheestä epäilty saisi rangaistuksen tekemästään virkavirheestä. Jos virkavirheestä on laissa säädetty rangaistus, kutsutaan virkavirhettä yleensä arkikielessä virkarikokseksi. Jyrki Virolainen
Professorina Virolainen on toiminut jatkuvasti toisinajattelijana ja kriitikkona. Hän on kirjoittanut lehtien yleisönosastolla oikeuslaitoksesta ja julkaissut kriittisen pamfletin "Korkein oikeus kriisissä" vuonna 1997. Hän myös laati oikeuskanslerille kantelut Irak-skandaalin syyttäjän esteellisyydestä, mikä johtikin syyttäjän vaihtamiseen. Virolainen on kritisoinut usein korkeimman oikeuden jäsenten toimimista välimiestehtävissä. Hänen kantelunsa johdosta oikeuskansleri Jorma S. Aalto totesi päätöksessään vuonna 1997, että korkeimman oikeuden suorittama jäsentensä välimiestehtävien ja muiden sivutoimien valvonta ei täyttänyt virkamieslain vaatimuksia. Lakia on sittemmin sanotuilta osin selvennetty ja tiukennettu. Valtakunnanoikeus
Asian tultua vireille valtakunnanoikeus voi käyttää kaikkia pakkokeinolain sallimia pakkokeinoja samoin perustein kuin käräjäoikeus. Tämä tarkoittaa, että valtakunnanoikeuden puheenjohtaja voi mm. välittömästi syytteen nostamisen jälkeen määrätä syytetyn vangittavaksi, mikäli tähän on perusteita yleisen lainsäädännön nojalla. Ylioikeus
Ylioikeus tarkoittaa Suomessa riita- ja rikosasioita käsittelevän yleisen tuomioistuinlaitoksen toista oikeusastetta eli hovioikeutta. Sieltä voi hakea muutosta alioikeuden ratkaisuun. Aiemmin nimitys on esiintynyt erityistuomioistuinten nimissä, jollaisia ovat olleet sotaylioikeus (lakkautettu 1952), vesiylioikeus (lakkautettu 1999) ja virkaylioikeus (lakkautettu 1987). Kauppaoikeus
Kauppaoikeus on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja. Hallinto-oikeus
Hallinto-oikeus voidaan jakaa osiin seuraavasti. Yleishallinto-oikeus käsittää säännökset, jotka koskevat hallintotoiminnan eri muotoja sekä julkisia viranomaisia. Esimerkiksi Suomessa keskeisimmät säännökset sisältyvät muun muassa perustuslakiin ja hallintolakiin. Lisäksi voidaan erottaa kunnallisoikeus ja virkamiesoikeus, joiden normistot ovat kohtalaisen eriytyneitä. Eurooppalainen hallinto-oikeus käsittää Euroopan unionista ja Euroopan neuvostosta juontuvan lainsäädännön ja oikeudenkäytön. Kansainvälinen hallinto-oikeus käsittää hallintoelinten kansainväliset yhteydet. Toimivalta (sopimusoikeus)
Kelpoisuuden ja toimivallan ero liittyy niihin oikeusvaikutuksiin, joita seuraa jommankumman ylittämisesta. Oikeustoimi ei sido päämiestä, jos edustaja on sen tehdessään ylittänyt kelpoisuutensa; oikeustoimi on toisin sanoen pätemätön kaikkia kohtaan. Toimivallan ylittäminen siten, että edustaja pysyy kelpoisuutensa sisällä, on sen sijaan menettelyvirhe, jonka vaikutuksia arvoidaan erikseen sekä päämiehen ja sopimuskumppanin että päämiehen ja edustajan suhteessa. Päämiehen ja sopimuskumppanin välisen oikeustoimen pätevyyden arvioinnissa on ratkaisevaa sopimuskumppanin vilpitön mieli. Ellei sopimuskumppani tiennyt eikä hänen olisi pitänytkään tietää edustajan toimivallan ylittämisestä, sopimus sitoo päämiestä. Toisaalta päämiehen ja edustajan suhteessa edustaja voi joutua vahingonkorvausvelvolliseksi toimivallan ylittämisen aiheuttamasta haitasta. Ylin oikeusaste
Ylimpien virkamiesten ja valtioneuvoston jäsenten virkarikossyytteitä käsittelevä valtakunnanoikeus on tarvittaessa kokoontuva erityistuomioistuin, jota voitaneen luonteensa takia pitää eräänlaisena korkeimpana oikeusasteena sen käsiteltävissä olevissa jutuissa, vaikka kyseessä onkin pikemmin juttujen ensimmäinen ja ainoa oikeusaste. Pakkotoimioikeus
Pakkotoimioikeus tarkoittaa sitä oikeusasemaa, joka syntyy viranomaisen tekemästä pakkotoimesta hyötyvälle henkilölle tai oikeushenkilölle. Pakkotoimi on hallinto-oikeudellinen käsite, joka merkitsee sellaista viranomaisen päätöstä, jolla korvataan oikeudenomistajan suostumus. Pakkotoimella mahdollistetaan ulkopuolisen tahon oikeus saada käyttöönsä toisen omana olevaa omaisuutta tai aiheuttaa toiselle lain muutoin kieltämää haittaa. Tavallisin pakkotoimioikeus on lunastusoikeus, joka annetaan pakkolunastuslainsäädännön nojalla. Pakkotoimioikeudet ovat varsin monimuotoinen kokonaisuus, johon kuuluvat lunastusoikeuden ohella tieoikeus, kaivosoikeus ja valtaus. Virkanimike
Kunnan viranhaltijalle on annettava virkasuhteeseen ottamisesta kirjallinen viranhoitomääräys, josta ilmenee muiden tietojen ohella hänen virkanimikkeensä. Kuntalain mukaan kunnallisen viran perustamisesta ja lakkauttamisesta päättää valtuusto tai johtosäännössä määrätty kunnan muu toimielin. Kunnan virkanimikkeistä päätetään siis kunnan sisäisesti. Valtakunnanoikeus
Syyttäjänä valtakunnanoikeudessa toimii valtakunnansyyttäjä, paitsi jos syytettynä on korkeimman oikeuden tai korkeimman hallinto-oikeuden jäsen. Tällöin syyttäjänä voi toimia myös oikeuskansleri tai oikeusasiamies. Kun päätös syytteen nostamisesta on toimitettu oikeuden puheenjohtajalle (yleensä KKO:n presidentti), hän kutsuu valtakunnanoikeuden koolle. Tämän jälkeen valtakunnanoikeus antaa haasteen tiedoksi syytetylle. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Alkuperäinen vuoden 1889 rikoslaki sisälsi erityiset säännökset virkamiehiin kohdistuvasta väkivallasta. Säännös oli jo silloin rikoslain 16 luvun 1 §:ssä ja sisällöltään suunnilleen samanlainen kuin nykyään. Tekoon saattoi syyllistyä käyttämällä tai uhkaamalla käyttää väkivaltaa virkamiestä kohtaan tai kostamalla virkatoimen väkivallalla. Teosta saattoi seurata vankeutta vähintään kolmeksi kuukaudeksi tai kuritushuonetta enintään neljäksi vuodeksi. Lieventävien asianhaarojen vallitessa seurauksena oli sakkoa tai enintään kolme kuukautta vankeutta. Aiemmin tunnusmerkistö sisälsi myös vartijoihin ja järjestyksenvalvojiin kohdistuvia tekoja, mutta vuodesta 1999 lähtien heihin kohdistuvasta väkivallasta on ollut voimassa erillinen rikos, järjestystä ylläpitävän henkilön vastustaminen. Samaan aikaan tekomuoto jaettiin vakavampien tekojen osalta "virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen" ja lievempien osalta "virkamiehen vastustamiseen" osana laajaa rikoslain muutosta, jossa uudistettiin koko viranomaisia vastaan tehtyjä rikoksia koskeva rikoslain 16. luku. Korkein kansanneuvosto
Korkeimman kansanneuvoston puhemiehistö vastaa lainsäädäntötyöstä maan parlamentin istuntojen ulkopuolella. Se valvoo perustuslain ja lakien noudattamista sekä hallituksen ja valtion elinten toimintaa. Se voi luoda uusia ministeriöitä sekä lopettaa vanhoja, samoin se vastaa Korkeimman kansanneuvoston toimintavaltaan kuuluvista henkilönimityksistä istuntokausien ulkopuolella. Puhemiehistö myös valmistelee kansanneuvoston istunnot ja kansanneuvostovaalit. Se hyväksyy sopimukset muiden valtioiden kanssa. Kansanneuvoston puhemiehistö voi päättää myös erityisistä armahduksista. Helsingin hovioikeus
Lisäksi hovioikeus käsittelee ensiasteena eräitä virkarikosasioita ja toimii ainoana muutoksenhakutuomioistuimena sotilasrikosasioissa ja asianajajien kurinpitoasioissa. Helsingin hovioikeus päättää myös elinkautiseen vankeusrangaistukseen tuomittujen vapauttamisesta ehdonalaiseen vapauteen. Erityinen oikeuspaikka
Suomessa erityinen oikeuspaikka on säädetty ainoastaan korkeimpien virkamiesten tekemille rikoksille. Tuomioistuinten jäsenten tekemät virkarikokset käsitellään säännönmukaisesti ylemmässä oikeusasteessa. Vähintään majurin arvoisen sotilaan tekemä sotilasrikos käsitellään ensimmäisenä asteena hovioikeudessa. Ministereiden, tasavallan presidentin, oikeuskanslerin, eduskunnan oikeusasiamiehen sekä korkeimpien oikeuksien jäsenten virkarikokset käsitellään valtakunnanoikeudessa. Lisäksi kaikki maanpetos- ja valtiopetosrikokset käsitellään ensimmäisenä asteena hovioikeudessa. Virka-apu
Poliisi päättää virka-avun käytöstä ja sen lopettamisesta. Virka-apuosastoa johtaa puolestaan aina sotilashenkilö johtovastuussa olevan poliisin ohjeiden mukaan. Virka-apuosaston jäsenillä on erittäin kiireellisessä virka-aputehtävässä oikeus käyttää poliisin ohjauksessa sellaisia tilanteen kannalta tarpeellisia voimakeinoja, joihin poliisimies nämä toimivaltansa nojalla valtuuttaa. Muulloin virka-apuosaston jäsenillä on oikeus ainoastaan tavanomaiseen hätävarjeluun. Lisäksi virka-apuosaston jäsenillä on aina oikeus ottaa kiinni henkilö, joka haittaa virka-aputehtävän toteuttamista kiellosta huolimatta. Kiinniotettu on välittömästi luovutettava poliisille. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Virkamiehellä tarkoitetaan työntekijää, joka on virkasuhteessa tai siihen rinnastettavassa palvelussuhteessa julkisyhteisöön eli esimerkiksi valtioon, kuntaan tai seurakuntaan, sekä luottamustehtäviä hoitavia ihmisiä, kuten kunnanvaltuutettuja ja kansanedustajia. Virkamieheksi katsotaan myös palvelusta toimittava sotilas sekä ulkomaalainen virkamies, joka hoitaa Suomessa lainmukaista takaa-ajo- tai muuta sellaista tehtävää. Virkamiehiä suojaisivat myös tavanomaiset pahoinpitelyä koskevat säännökset, mutta niiden ohella on katsottu tarpeelliseksi säätää erityisiä säännöksiä, koska viranomaiset usein joutuvat konfliktiin virkatehtävän hoitamista vastustavien ihmisten kanssa. Virkamiehen väkivaltaisen vastustamisen rangaistavuudella pyritään suojaamaan perustuslain 7 §:ssä säädettyä oikeutta elämään ja henkilökohtaiseen koskemattomuuteen. Edusmiehyys
Edusmiehyys tarkoittaa Suomessa erityisesti aiemmin vallinnutta aviomiehen laissa säädettyä oikeutta ja velvollisuutta edustaa oikeustoimissa vaimoaan. Aviomies hallitsi vaimon omaisuutta, edusti häntä tuomioistuimissa ja viranomaisten luona sekä toimi vaimon puolesta kolmanteen henkilöön nähden. Laajemmin ymmärrettynä "edusmies" saattoi toimia esimerkiksi holhouksen alaisen, lapsen, osakkeenomistajan tai jonkin ryhmän edustajana. Valtakunnanoikeus
Ylimpiä laillisuusvalvojia eli oikeuskansleria ja oikeusasiamiestä vastaan nostettava syyte nostetaan kuten ministeriä vastaan, mutta syytekynnys on tavanomainen. Sen sijaan korkeimpien oikeuksien presidenttiä tai jäseniä vastaan voi nostaa syytteen joko oikeuskansleri tai oikeusasiamies ilman eduskunnan myötävaikutusta. Virkamies
Virkamies on Suomessa valtion tai evankelis-luterilaisen kirkon palveluksessa oleva siviili- tai sotilashenkilö. Virkamies ei ole työsopimussuhteessa, vaan hänen palvelussuhteestaan käytetään nimitystä virkasuhde. Viranomainen
Viranomaisessa toimiva henkilö toimii virkavastuulla ja on siksi raskaammassa vastuussa teoistaan kuin tavallinen työntekijä. Viranomaisia sitovat erilaiset lait, muiden muassa syrjinnän kielto. Viranomaisten päätöksistä voi myös yleensä valittaa tai kannella, jos kokee joutuneensa rikkomuksen kohteeksi. Kantelun voi tehdä esimiehelle tai yleiselle laillisuusvalvojalle. Viranomaisen lopullisesta päätöksestä on mahdollista valittaa hallinto-oikeuteen, valtioneuvoston ja ministeriön päätöksestä voi valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Hallinnon sisäisestä määräyksestä ei saa valittaa. Usein ennen valituksen tekemistä on tehtävä oikaisuvaatimus viranomaiselle itselleen. Lopullisen päätöksen antaa viime kädessä korkein hallinto-oikeus. Eduskunnan oikeusasiamies
Oikeuskanslerilla ja eduskunnan oikeusasiamiehellä ei ole suoraa käskyvaltaa viranomaisiin nähden, vaan he voivat esittää käsityksensä jostain asiasta, kiinnittää viranomaisen huomiota johonkin asiaan, antaa huomautuksen tai erityistapauksissa määrätä syytteen nostettavaksi. Eduskunnan oikeusasiamies Petri Jääskeläisen ja oikeuskansleri Jaakko Jonkan mukaan hyvin perustellut kannanotot yleensä riittävät ja virkamiehet tottelevat niitä liki poikkeuksetta. Eidsvollin kansalliskokous
Tärkein ja vaikutusvaltaisin ryhmä edustajista oli virkamiehistö. Peräti kolmetoista viidestätoista perustuslakikomitean jäsenestä tuli olemaan virkamiehiä. Useimmat virkamiehet kuuluivat itsenäisyyspuolueeseen ja heillä oli vahvat sidokset Tanskan kuninkaaseen ja Tanskaan. Omien oikeuksiensa turvaamiseksi valtaosa virkamiehistöstä vastusti porvariston ja aateliston erityisoikeuksia elinkoeinoelämän alueilla. Toisaalta unioni Ruotsin kanssa saattoi merkitä yhdistymistä ja kilpailua ruotsalaisen virkamieskunnan kanssa asemista, mitä haluttiin välttää. Virkamiehet olivat myös tukeneet talonpoikaisedustusta, koska he katsoivat talonpoikien olevan heidän näkökulmastaan hyödyllisempiä kuin mitä he olisivat porvaristolle. Useimmat virkamiehistöstä olivat virkamiesten poikia, joista yli puolet olivat seuranneet isiensä jälkiä juristin, papin tai upseerin uralla. Vain yhdellä virkamiehellä oli talonpoikaistausta, 17 oli porvaritaustaisia. Virkamiehistö ei ollut juurikaan sidoksissa edustamaansa paikkaan. Useat olivat itse asiassa syntyneet Tanskassa ja vain kuusi heistä oli syntynyt edustamassaan vaalipiirissä. Vaikka virkamiehistön piirissä oli joitakin erimielisyyksiä, ne olivat harvoin isoja. Suurimmat mielipide-erot ryhmän sisällä koskivat kirkon omistaman maan myymistä talonpojille ja yleistä asevelvollisuutta. Valmiuslaki
Valtioneuvosto voi siirtää kunnan ja valtion virkamiehiä sekä työntekijöitä toisiin tehtäviin tai toisille paikkakunnille. Tällöin myös oikeutta irtisanoutua voidaan rajoittaa. Valtioneuvosto voi muuttaa pelastustoimen tai koko valtionhallinnon alistus- ja johtosuhteita, velvollisuuksia ja rakennetta. Kunnallisten lakisääteisen tehtävän hoito voidaan määrätä keskeytettäväksi tai rajoitettavaksi. Valtioneuvoston antamien määräysten ja asetusten tai sodan aikana sovellettavien säädösten toimeenpanoa varten voidaan perustaa virkavastuulla toimivia kunnallisia tai valtiollisia elimiä. Myös valituslautakuntia voidaan perustaa valmiuslain tai muiden poikkeussäännösten mukaisista päätöksistä tehtyjen valitusten käsittelyä varten. Valtakunnanoikeus
Valtakunnanoikeuteen kuuluvat korkeimman oikeuden presidentti puheenjohtajana sekä korkeimman hallinto-oikeuden presidentti ja kolme virkaiältään vanhinta hovioikeuden presidenttiä sekä viisi eduskunnan valitsemaa jäsentä, joiden toimikausi on neljä vuotta tai kunnes nämä täyttävät 67 vuotta. Tämä tarkoittaa, että asiaa käsittelemässä on yhtä monta parlamentaarisin perustein valittua ja tuomioistuintaustaista tuomaria. Kullakin eduskunnan valitsemalla jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen. Korkeimpien oikeuksien presidenttien varajäseninä toimivat näiden tuomioistuinten virkaiältään vanhimmat jäsenet. Hovioikeuksien presidenttien varajäsenenä toimii vanhin hovioikeuden presidentti, joka ei ole valtakunnanoikeuden jäsen. Tuomioistuimen varapuheenjohtaja on korkeimman hallinto-oikeuden presidentti. Jos molemmat korkeimpien oikeuksien presidentit ovat estyneitä, valtakunnanoikeuden puheenjohtaja on vanhin hovioikeuden presidentti. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen on Suomen rikoslaissa rangaistavaksi säädetty teko, josta voi seurata vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta. Virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen syyllistyy, jos käyttää tai uhkaa käyttää väkivaltaa virkatehtävää suorittavaa virkamiestä kohtaan tai kostaa väkivalloin virkamiehen tekemän virkatoimen hänelle tai hänen lähimmäiselleen. Tekoon voi syyllistyä myös, jos käyttää väkivaltaa ulkopuolista henkilöä kohtaan tarkoituksenaan estää jonkin virkatehtävän suorittaminen. Esimerkiksi sivullinen, jonka poliisi on määrännyt avustamaan rikollisen kiinni ottamisessa, nauttii samaa suojaa kuin poliisi itse. Teon lievempiä muotoja ovat virkamiehen vastustaminen ja haitanteko virkamiehelle. Viranomainen
Samaan hallinnonhaaraan kuuluvat viranomaiset ovat alisteisia toisiinsa nähden muodostaen virka-asteikon eli virkahierarkian. Ylempi viranomainen ei voi yleensä puuttua alemman toimintaan yksittäistapauksessa, ellei sillä ole siihen valtuutusta. Poikkeuksen tekevät keskitetyt hallinnonalat kuten poliisi- ja sotilashallinto. Suomessa yhden hallinnonhaaran viranomainen ei voi antaa määräyksiä eikä muutenkaan puuttua toisen hallinnonhaaran viranomaisen toimintaan. Eduskunnan oikeusasiamies
Oikeusasiamiehen toimivaltaa säätelee Laki eduskunnan oikeusasiamiehestä (14.3.2002/197). Oikeusasiamiehen ja oikeuskanslerin välistä tehtävienjakoa ohjaa Laki valtioneuvoston oikeuskanslerin ja eduskunnan oikeusasiamiehen tehtävien jaosta (21.12.1990/1224). Virkaehtosopimus
Virkaehtosopimus (VES) on Suomessa valtion, kuntien, ja seurakuntien virkamiesten palvelussuhteiden ehtoja koskeva määräaikainen ja valtakunnallinen sopimus. Virkaehtosopimuksella sovitaan palkoista, työajoista ja muista palvelussuhteen ehdoista. Se on sisällöltään työehtosopimusta vastaava tai sitä täydentävä. Virkaehtosopimuksen solmii työnantajan puolelta Valtion työmarkkinalaitos, Kuntatyönantajat ja Kirkon työmarkkinalaitos sekä työntekijäjärjestöjen pääsopijajärjestöt (keskusliitot). Samat järjestöt ovat sopimassa myös "työehtosopimusta" niiden työntekijöiden osalta, jotka ovat työsopimussuhteisia. Sopimusoikeus
Valtuutukseen liittyvät kelpoisuus eli näkyvä, havaittava oikeus toimia toista velvoittavasti ja toimivalta, joka on suppeampi käsite. Oikeustoimilain 11 §:n 1. momentin mukaan oikeustoimi, jonka edustaja tekee kelpoisuutensa rajoissa mutta toimivaltansa ylittäen, sitoo valtuuttajaa, jos kolmas osapuoli ei tiennyt eikä hänen pitänytkään tietää toimivallan ylityksestä. Kysymyksessä on "vilpittömän mielen suoja", joka edellyttää perusteltua vilpitöntä mieltä. Kunnallisoikeus
Kunnallisoikeuteen laajempana opintokokonaisuutena on mahdollista perehtyä Tampereen yliopistossa, jossa sitä opetetaan Johtamiskorkeakoulun tiedekunnassa, hallintotieteiden alaisessa julkisoikeuden suuntautumisvaihtoehdossa. Keskeisiä alueita kunnallisoikeuden opetuksessa ovat kunnan asemaa, tehtäviä ja toimintaa yleisesti sääntelevät oikeussäännökset samoin kuin kunnallisen toiminnan erityisaloja (sosiaali- ja terveydenhuolto-, opetus- sekä rakennustoimi) koskevat säädökset. Lisääntyvää merkitystä opetuksessa saavat kunnallisen toiminnan kytkennät muun muassa sopimusoikeuden, työoikeuden ja Eurooppa-oikeuden suuntaan. Virkasuhde
Virkasuhteeseen on lain mukaan palkattava kaikki ne henkilöt, jotka käyttävät työssään merkittävää julkista valtaa. Kuten työsuhde, myös virkasuhde voi olla luonteeltaan määräaikainen tai osa-aikainen. Virkasuhteeseen voi sisältyä koeaika, jonka aikana virkasuhde voidaan purkaa ilman erityistä syytä. Määräaikaisuus voi kestää enintään viisi vuotta. Tätä pidemmät määräaikaisuudet katsotaan toistaiseksi voimassa oleviksi. Työsuhteesta poiketen määräaikaisen virkasuhteen voi irtisanoa kumpi tahansa osapuoli milloin vain, mikäli tähän on laillinen syy. Määräaikaisuuksien ketjuttaminen on kielletty samaan tapaan kuin työsuhteissakin. Asiamies
Asiamies (, aiemmin: ) on henkilö, jonka päämies on valtuuttanut tekemään puolestaan jotakin, esimerkiksi tekemään jonkin oikeustoimen tai edustamaan päämiestä oikeudenkäynnissä tai viranomaisen luona. Asiamies ei ole työsuhteessa päämieheen. Asiamies tekee valtuutuksensa rajoissa valtuuttajan nimissä oikeustoimen, jonka perusteella valtuuttaja tulee oikeutetuksi ja velvoitetuksi kolmanteen henkilöön nähden. Asiamiehiä ovat esimerkiksi asianajaja, kauppaedustaja, huolitsija ja komissionsaaja. Virastoilla, säätiöillä ja yhdistyksillä on usein asiamies, joka edustaa niitä tuomioistuimessa tai virastossa. Oikeudenkäyntiasiamieheksi kutsutaan henkilöä, joka edustaa tai avustaa asianosaista tuomioistuimessa. Viranhaltija
Kuntalain mukaan tehtävää, jossa käytetään julkista valtaa, hoidetaan virkasuhteessa. Viranhaltijoiden asema eroaa kunnan työntekijöiden asemasta siinä, että heidän palvelussuhteensa on julkisoikeudellinen, ja heidän asemansa määräytyy eri lakeihin sisältyvien erityisten säännösten mukaan. Viranhaltija otetaan virkasuhteeseen toistaiseksi tai määräajaksi. Vartija
Vartija ei ole niin sanotussa hallinto-oikeudellisessa virkamiesasemassa. Heitä ei pidetä virkamiehinä siinä merkityksessä kuin mitä yleisesti ottaen virkamiehellä tarkoitetaan, sillä he ovat työsuhteessa. Tästä huolimatta vartijat toimivat rikosoikeudellisella virkavastuulla. Tämä merkitsee sitä, että heihin voidaan soveltaa rikoslain 40 luvun virkarikossäädöksiä. Virkavastuu johtuu siitä, että vartija käyttää tehtäviensä hoitamiseen julkista valtaa. Rikoslaissa olevan lainsäädännön sekä eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausuntojen perusteella virkavastuu on selvä. Julkisoikeus
Hallinto-oikeus voidaan edelleen jakaa yleishallinto-oikeuteen ja erityishallinto-oikeuteen. Erityishallinto-oikeuden osa-alueita puolestaan ovat esimerkiksi kunnallisoikeus, virkamiesoikeus, finanssihallinto-oikeus, sosiaalioikeus, poliisioikeus ja ympäristöhallinto-oikeus. Viranhaltija
Valtion virassa olevia henkilöitä kutsutaan virkamiehiksi, ja heidän asemaansa sääntelee valtion virkamieslaki. Vakuutusoikeus
Se käsittelee myös työeläkeasioita, kansaneläkeasioita, työtapaturma-asioita, työttömyysturva-asioita, sotilasvamma-asioita, rikosvahinkoasioita, asumistukiasioita, opintotukiasioita, vammaistukiasioita, kuntoutusasioita, lapsen hoitotukiasioita ja eläkkeensaajan hoitotukiasioita. Näissä asioissa vakuutusoikeus on ainoa toimivaltainen tuomioistuin. Käräjäoikeus
Suomessa toimii 20 käräjäoikeutta. Käräjäoikeutta johtaa laamanni ja varsinaisina alioikeustuomareina toimivat käräjätuomarit. Lisäksi käräjäoikeudessa voi olla käräjäviskaaleja ja tuomioistuinharjoitteluaan suorittavia notaareja. Näiden toimivalta on käräjätuomaria suppeampi. Varsinaisen lainkäyttöhenkilöstön lisäksi kansliassa toimivat toimisto- ja osastosihteerit voivat ratkaista eräitä selviä ja riidattomia velkomus-, kiinteistökirjaamis- ja hakemusasioita. Virkamies
Valtion viroissa olevia henkilöitä kutsutaan virkamiehiksi valtion virkamieslain mukaan. Virkamiesten työtehtävissä tekemistä lain vastaisesta menettelystä voi kannella oikeuskanslerille tai eduskunnan oikeusasiamiehelle. Eduskunnan oikeusasiamies
Oikeusasiamiehen tehtävä on valvoa, että viranomaiset ja virkamiehet noudattavat lakia ja täyttävät velvollisuutensa. Hän valvoo myös muita henkilöitä silloin, kun he hoitavat julkista tehtävää. Välillinen julkishallinto
Julkisoikeudellinen sääntely tapahtuu jokaisen yksikön osalta erikseen. Virkavastuu ulottuu niiden henkilöstöön silloin, kun käytetään julkista valtaa. Myös asiakirjojen julkisuus koskee tällaista yksikköä, kun asiakirja liittyy virkavastuulla tehtyyn toimeen. Välillisen julkishallinnon yksiköt joutuvat lisäksi noudattamaan hallintomenettelylakia hallintoasiassa, jos siitä on säädetty lailla tai asetuksella. Julkisoikeus
Oikeudenalajaottelu ei nykyään ole kovin yksinkertaista, sillä moni oikeudenala sisältää elementtejä sekä yksityis- että julkisoikeudesta. Esimerkiksi prosessioikeudessa on elementtejä molemmista oikeudenaloista sekä ympäristöoikeudessa kohtaavat yksityisoikeudellinen vapaus käyttää omaisuuttaan haluamallaan tavalla ja julkinen luonnon suojelemisen intressi. Työ- ja virkamiesoikeudessa puolestaan kohtaavat sopimusvapaus ja julkisen vallan halu suojella (työ)sopimussuhteen heikompaa osapuolta. Eurooppaoikeus taas ei noudata lainkaan tätä perinteistä jaottelua julkis- ja yksityisoikeuteen. Valtakunnanoikeus
Valtakunnanoikeus käsittelee syytteen, joka nostetaan virkatoimessa lainvastaisesti menetellyttä valtioneuvoston jäsentä, oikeuskansleria, eduskunnan oikeusasiamiestä tai korkeimpien oikeuksien presidenttiä tai jäsentä vastaan. Syyttäjänä toimii valtakunnansyyttäjä, valtioneuvoston oikeuskansleri tai eduskunnan oikeusasiamies. Virkaehtosopimus
Virkaehtosopimuksia on tehty vuodesta 1970 alkaen. Tuolloin solmitussa Liinamaa I -sopimuksessa sovittiin virkamiesten työehtosopimusjärjestelmän kehittämisestä, mikä johti virkaehtosopimuksia koskevien lakien säätämiseen. Ennen vuotta 1970 valtio teki yksipuolisesti palkka-asioita koskevat sitovat päätökset, ja kuntapuolella kukin kunta ja seurakunta päätti itsenäisesti palvelussuhteiden ehdoista. Virkamiesten määrä on suuresti vähentynyt muun muassa valtion ja kuntien liikelaitosten perustamisen ja vuoden 2010 yliopistouudistuksen takia. Nämä työntekijät ovat uudistuksen yhteydessä siirtyneet virkaehtosopimuksesta työehtosopimuksen piiriin. Suomen hallintolainkäyttö
Hallintolainkäytössä tutkittavan asian käsittelystä on annettu määräykset hallintolainkäyttölailla (586/1996). Lain termistössä asialla on kaksi osapuolta: hallintoviranomainen, joka on tehnyt valituksen kohteena olevan päätöksen, ja asianosainen. Asianosaisena voi asiassa olla luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka etuun tai oikeuteen asia vaikuttaa tai viranomainen, jolle on annettu tehtäväksi julkisen edun valvominen tässä asiassa. Kun yksi hallintoasian asianosaisista valittaa päätöksestä, kaikki hallintoasian asianosaiset ovat automaattisesti myös hallinto-oikeudellisen prosessin asianosaisia. Lainkäyttöelintä, jolle valitus tehdään, kutsutaan laissa valitusviranomaiseksi. Virka-apu
Syyskuun 2001 terrori-iskujen seurauksena lakiin lisättiin säännökset sotilaallisten voimakeinojen käytöstä vuonna 2005. Laki antaa poliisille mahdollisuuden pyytää sotilaallisia voimakeinoja käytettäväksi, mikäli tämä "on välttämätöntä suuren ihmismäärän henkeä tai terveyttä välittömästi uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi eikä vaaraa ole mahdollista torjua lievemmillä keinoilla." Sotilaallisilla voimakeinoilla tarkoitetaan henkilökohtaisen aseen käyttöä merkittävämpää sotavarustuksella toteutettavaa voimankäyttöä. Voimakeinoja voidaan käyttää merkittävimpien terrorismirikosten ehkäisemiseksi tai keskeyttämiseksi. Sotilaallisia voimakeinoja saa virka-aputehtävässä käyttää vain sotilastehtävässä oleva virkamies. Myös muussa virka-avussa perusperiaatteena on, että tehtävään, jossa voidaan joutua käyttämään ampuma-asetta, komennetaan vain kantahenkilökuntaa. Haastemies
Haastemies on käräjäoikeuden virkamies, jonka tehtävänä on antaa tiedoksi tuomioistuimen, muun viranomaisen tai yksityisen pyynnöstä päätöksiä, haasteita, kutsuja, ilmoituksia ja muita asiakirjoja. Haastemiestiedoksianto tarkoittaa tiedoksiannon vastaanottajan henkilökohtaista tapaamista, toimitettavan materiaalin todisteteellista luovutusta varten. Suoritetusta toimenpiteestä laaditaan tiedoksiantotodistus kahtena kappaleena. Haastemiehellä ei ole muodollista työaikaa ja täten, he ovat työaikaa säätelevän lainsäädännön ulkopuolella. Keskimääräinen työaika on noin 40 tuntia viikossa. Esimies
Esimiestehtävä ei aina tarkoita sitä, että henkilöllä olisi suoria alaisia tai työnjohdollista oikeutta. Esimiehen käytössä oleva tehtävänimike ei välttämättä eroa tavanomaisesta työtehtävää kuvaavasta nimikkeestä. Toisaalta esimiestehtävä tai työnjohto-oikeus saatetaan tuoda tehtävänimikkeen avulla esille. Hongwu
Uudistukset eivät kuitenkaan poistaneet talon­poikiin virka­miesten taholta kohdistunutta uhkaa. Päin vastoin, virkamiesten määrän kasvu ja heidän kasvava vaikutusvaltansa toi lisää varallisuutta ja vapautuksia veroista niille, jotka olivat valtion palveluksessa. He saivat uusiakin erioikeuksia, ja jotkut heistä ryhtyivät laittomiksi rahan­lainaajiksi ja uhkapelien järjestäjiksi. Valta-asemaansa käyttäen virkamiehet saivat tiluksiaan laajennetuksi talon­poikien kustannuksella sekä suoraan ostamalla maata että vaatimalla itselleen lainan vakuutena olleita tiloja milloin hyvänsä halusivat jonkin niistä. Monet talonpojat päätyivät vuokra­viljelijöiksi tai työläisiksi tai etsivät työ­tilaisuuksia muualta. Prosessioikeus
Hallintoprosessi, jota sääntelee hallintolainkäyttölaki, käynnistyy asianosaisen eli valittajan tekemästä valituksesta. Prosessissa ei ole kahta toisilleen vastakkaista asianosaista kuten siviili- ja rikosprosessissa, vaan ainoastaan valittaja on prosessin asianosainen. Prosessissa noudatetaan virallisperiaatetta, jonka mukaan tuomioistuin johtaa prosessia aktiivisesti, huolehtii siitä, että asia tulee riittävästi selvitetyksi ja hankkii tarvittaessa itse selvitystä. Valtakirja
Valtakirja on asiakirja, jolla fyysinen tai juridinen henkilö valtuuttaa toisen toimimaan puolestaan. Valtakirjaa käytetään muun muassa oikeudenkäyntiasiamiehen valtuutuksen osoittamiseen. Myös kaupankäynnissä voidaan toinen valtuuttaa myymään tai ostamaan jotain. Äänestyksessä äänioikeus voidaan valtakirjalla antaa toiselle henkilölle. Usein valtakirjassa yksilöidään annettu toimeksianto ja asiamiehen toimivallan laajuus, esimerkiksi kauppahinta. Valtakunnanoikeus
Eduskunta hyväksyi lain valtakunnanoikeudesta 25. marraskuuta 1922 ja samassa yhteydessä tähän liittyvän lain eduskunnan oikeudesta tarkastaa valtioneuvoston jäsenten ja oikeuskanslerin virkatoimien lainmukaisuutta (ns. ministerivastuulaki). Nykyinen laki valtakunnanoikeudesta on vuodelta 2000. Virka
Virka on erillisellä päätöksellä perustettu palvelussuhde julkisoikeudelliseen yhteisöön. Virkoja on valtionhallinnossa, kunnallisissa tehtävissä ja muissa julkisoikeudellisissa yhteisöissä. Oikeudenmukainen oikeudenkäynti
Perustuslain 21 § on soveltamisalaltaan laajempi kuin ihmisoikeussopimuksen 6. artikla. Ihmisoikeussopimuksen määritelmää "oikeuksista ja velvollisuuksista päätettäessä" on tulkittu siten, ettei siihen kuulu esimerkiksi kaikki virkamiesoikeudelliset asiat tai veroasiat. Poliittinen virkanimitys
Yhdysvalloissa ylin virkamiesjohto vaihdetaan aina presidenttiyden vaihtuessa puolueelta toiselle. Koska menettely on ollut Yhdysvalloissa käytössä pari sataa vuotta, se on paikkansa menettäville virkamiesjohtajille tiedossa ja normaalia. Ongelmana tässä on ollut poliittiset virkanimitykset, jossa valtaan tullutta presidenttiä auttaneet ihmiset saavat kokeita virkoja, esimerkiksi suurlähettilään vakansseja, ilman varsinaista viran vaatimaa tietotaitoa. Tämä puolestaan siirtää valtaa alemmille virkamiehille ja valitun virkamiesjohtajan tukiryhmittymälle. Valtakirja (virkaan)
Vuoden 1926 laissa valtion viroista ja toimista säädettiin, että henkilölle, joka nimitetään valtion virkaan tai toimeen, "annetaan nimittämiskirjana avoin kirje, valtakirja tai toimikirja". Useimmille peruspalkkaisille viranhaltijoille annettiin valtakirja, ja tuomariksi nimitetylle annettiin aina valtakirja. Virkavelvollisuuden rikkominen
Virkavelvollisuuden rikkominen on Suomen rikoslain 40 luvun 9 ja 10 §:n määrittelemä virkarikos. Siihen syyllistyy virkamies, joka rikkoo virkatoiminnassa noudatettaviin säännöksiin tai määräyksiin perustuvan virkavelvollisuutensa tavalla, jota ei voida pitää vähäisenä. Rikoksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään vuodeksi. Virkamies voidaan myös tuomita viralta pantavaksi. Virkasuhde
Virkasuhde on julkisoikeudellinen palvelussuhde, jossa valtio tai kunta on työnantajana ja virkamies tai viranhaltija työn suorittajana. Norjan perustuslaki
Alun perin äänioikeus riippui varallisuudesta, mutta oman aikansa mittapuulla raja oli asetettu alas. Lähes puolet aikuisista miehistä sai äänioikeuden. Tästä poikkeuksena virkamiehistön asemaa korostettiin. Kaikilla virkamiehillä oli äänioikeus, ja virkamies voitiin irtisanoa vain lainvoimaisen tuomion pohjalta. Naisilla ei alkujaan ollut äänioikeutta, kuten ei tuohon aikaan missään muussakaan maassa, mutta he saivat sen vuonna 1913. Pakkokeinot Suomessa
Pakkokeinojen käyttöä on rajoitettu yleisillä periaatteilla ja lisäksi kullekin pakkokeinolle on laissa asetettu omat edellytyksensä. Myös perustuslaissa on rajauksia sen suhteen millaisia pakkokeinoja lailla voidaan säätää. Eduskunnan oikeusasiamiehellä on erityistehtävänä valvoa, miten poliisi käyttää telepakkokeinoja ja peitetoimintaa. Laillisuusvalvonta
Hierarkkisessa valvonnassa hallintoelimet valvovat omaa toimintaansa. Tavallisin sisäisen valvonnan muoto on se, että esimiehet valvovat ja ohjaavat alaistensa virkatoimia. Koko viraston toiminnan valvonta kuuluu johtoelimelle. Useissa virastoissa johtavalla virkamiehellä on mahdollisuus ottaa päätettäväkseen alaisensa käsiteltävänä oleva asia. Ylempien viranomaisten alaisinaan oleviin toimielimiin kohdistamaa valvontaa nimitetään virka-astevalvonnaksi. Esimerkiksi ministeriö valvoo alaisinaan olevien hallintoelinten toimia ja kunnanhallitus kunnan virkakoneiston toimintaa. Sukupuolittuneisuus suomen kielessä
Lakikielen miehisyyden purkaminen vaatii lakimuutoksen. Useimmiten lakeja ei muuteta pelkän kieliasun uudistamisen vuoksi, vaan muutos tapahtuu vähitellen. Kieliasua pyritään uudistamaan, mutta lopullisen päätöksen lain kieliasusta tekee eduskunta. Esimerkiksi "puhemiestä" ei tahdottu muuttaa "puheenjohtajaksi" perustuslain muutoksen yhteydessä, perusteluna käytettiin perinteessä pysymistä. Perustelun mukaan kyseessä on tietynlainen arvonimike, joka ei kaipaa muuttamista tasa-arvoisempaan suuntaan. Samoin on ajateltu myös "maaherrasta" ja "virkamiehestä", tosin jälkimmäinen on kiistellympi. Kuntien hallinnossa vastaavaa henkilöä kutsutaan "viranhaltijaksi." Yhdysvallat
Yhdysvaltain osavaltioilla on oma perustuslaki, hallitus ja lait. Eri osavaltioiden välillä on usein suuria eroja esimerkiksi omistusoikeuden, rikoslain, tuomioistuimien, terveydenhuollon ja koulutuksen suhteen. Osavaltion korkein vaaleilla valittu viranomainen on kuvernööri. Jokaisessa osavaltiossa on myös parlamentti, joka Nebraskaa lukuun ottamatta on kaksikamarinen. Osavaltioilla on oikeus säätää itse lakinsa, kunhan ne eivät riko liittovaltion perustuslakia. Korkein oikeus voi kumota osavaltioiden tai liittovaltion lakeja, jos ne rajoittavat ihmisten tai osavaltioiden perustuslaillisia vapauksia. Pidättämiseen oikeutettu virkamies
Suomen laeissa "pidättämiseen oikeutettu virkamies" on laajalti käytetty käsite, johon viitataan usein esimerkiksi esitutkinnan tai poliisin toimivaltakysymyksissä. Pidättämiseen oikeutetuista virkamiehistä, jotka ovat poliiseja, käytetään myös nimitystä "pidättämiseen oikeutettu poliisimies" ja tullin tapauksessa nimitystä "pidättämiseen oikeutettu tullimies". Henkilöoikeus
Henkilöoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka piiriin kuuluu kansalaisten oikeustoimikelpoisuuden ja henkilökohtaisten oikeussuhteiden järjestäminen. Toisin sanoen henkilöoikeus tutkii yksilön asemaa oikeusjärjestyksessä ja hänen itsemääräämisoikeuttaan tukevia ja rajoittavia säännöstöjä. Tämä oikeudenala jaetaan kahteen osaan: muodolliseen ja materiaaliseen henkilöoikeuteen. Henkilöoikeutta nimitetään myös persoonallisuusoikeudeksi, vaikka samaa nimitystä käytetään henkilöoikeuden osa-alueesta materiaalisesta henkilöoikeudesta. Viranomainen
Viranomaiset voidaan jakaa esimerkiksi oikeus- ja hallintoviranomaisiin tai yleis- ja erityisviranomaisiin. Oikeusviranomaisia ovat tuomioistuimet ja hallintoviranomaisia esimerkiksi valtioneuvosto, joka on yleisviranomainen, ja keskusvirastot, jotka ovat erityisviranomaisia. Virkakäsky
Virkakäsky on valtion tai kunnan hallinnon sisäinen määräys, jonka esimies antaa alaiselleen tai ylempi viranomainen alemmalle hallintoelimelle. Viranomainen voi antaa virkakäskyn vain oman johto- ja valvontavaltansa alla toimivalle viranomaiselle. Virkakäskystä ei voi valittaa. Sen lähikäsite on hallintonormi. Virkavirhe
Virkarikoksista säädetään perustuslain118 §:ssä sekä rikoslain 40. luvussa. Julkisyhteisön sekä työntekijän vahingonkorvausvastuusta säädetään vahingonkorvauslaissa. Säännökset virkarikoksista koskevat virkamiestä, julkista valtaa käyttävää henkilöä kuin myös julkista luottamustehtävää hoitavaa henkilöä, joka on valittu yleisillä vaaleilla lukuun ottamatta istuvia kansanedustajia. Valtion virkamiehen velvollisuuksista säädetään lisäksi valtion virkamieslaissa ja kunnallisen viranhaltijan velvollisuuksista laissa kunnallisesta viranhaltijasta. Tosiasiallinen julkinen valta
Virkamies, joka ylittää valtuutensa tai jättää toteuttamatta velvollisuutensa tosiasiallisen julkisen vallan käytössä, syyllistyy virkavirheeseen. Virka-apu
Virka-apu on viranomaisen toiselle viranomaiselle tai yksityiselle taholle antamaa apua, jossa viranomainen käyttää toimivaltuuksiaan mahdollistaakseen toisen viranomaisen määräyksen toteuttamisen tai antaakseen yksityiselle mahdollisuuden käyttää jotain oikeuttaan. Virka-avusta säädetään yleensä lailla tai asetuksella. Euroopan unionin virkamiestuomioistuin
Euroopan unionin virkamiestuomioistuin oli Euroopan unionin yksi tuomioistuimista, jonka toiminta lakkasi 1.9.2016. Sen tehtävä oli ratkaista ensimmäisenä oikeusasteena unionin henkilöstön riita-asioita, joihin kuuluvat sekä työsuhde- ja sosiaaliasiat. Tuomioistuin käsitteli noin 140 tapausta vuodessa. Sen tuomiovallan piiriin ei kuulunut kuitenkaan kansallisten virastojen henkilöstö. Virkavirhe
Virkavirheestä kantelun seurauksena virkavirheen tehneelle julkisyhteisölle tai sen työntekijälle voidaan tuoda esille käsitys säädösten oikeasta tulkinnasta, ohje oikeasta menettelystä tai vakavampana menettelynä huomautus. Eduskunnan oikeusasiamies sekä oikeuskansleri voivat vakavimmissa tapauksissa määrätä myös syytteen nostettavaksi. Tuomioistuimessa virkavelvollisuuden rikkomisesta rangaistuksena on varoitus, sakko tai vankeutta enintään yksi vuosi sekä mahdollinen vahingonkorvaus. Valamiehistö
Yhdysvaltain perustuslain kuudennen lisäyksen mukaan rikoksesta syytetyllä on oikeus valamiehistön edessä käytävään oikeudenkäyntiin. Poikkeuksen tähän tekevät lievät rikokset, joista ei voi saada pitkää vankeustuomiota. Syytetty voi luopua tästä oikeudestaan ja valita oikeudenkäynnin, jonka tuloksen päättää tuomari. Virkavalta
Virkavaltaisuus on myös sellainen yhteiskuntamuoto, jossa virkamiehistö hallitsee. Tällaista ei ole maailmanhistoriassa pitkäaikaisena nähty. Laamanninoikeus
Varhemmin laamanninoikeudet käsittelivät kaikkia oikeusasioita, mutta vuoden 1734 lain mukaan niissä käsiteltiin vain riita-asioita ja pieniä rikosjuttuja. Oikeudet lakkautettiin Ruotsissa 1849 ja Suomessa 27. huhtikuuta 1868 annetulla asetuksella. Suomi oli silloin jaettu kuuteen laamannikuntaan eli laamannin virkapiiriin. Norjassa perustettiin laamanninoikeuksia (norj. lagmansretter) toimimaan rikostuomioistuimina suurissa rikosasioissa ensimmäisenä ja pienissä rikosasioissa toisena oikeusasteena. Oikeuskansleri
Valtioneuvoston oikeuskansleri (lyhenne OK tai OKA, ) on laillisuusvalvontaa suorittava viranhaltija Suomessa. Myös Ruotsissa ja Virossa on samankaltainen oikeuskanslerin virka. 
Oikeuskansleri valvoo valtioneuvoston toimien lainmukaisuutta, ja hänellä on läsnäolo- ja puheoikeus valtioneuvoston istunnoissa. Käytännössä valvonta tapahtuu niin, että oikeuskansleri tarkistaa valtioneuvoston yleisistuntojen ja tasavallan presidentin asiakirjat etukäteen. Hän myös antaa lainopillisia neuvoja valtioneuvostolle ja ottaa vastaan kansalaisten kanteluja lainvastaisesta viranomaistoiminnasta. Oikeuskansleri voi myös ajaa syytettä valtakunnanoikeudessa. Hänen toimialansa on osittain sama kuin eduskunnan oikeusasiamiehen. Valtio-oikeus
Valtio-oikeus tarkoittaa nykyisin yleensä valtiosääntöoikeutta eli niitä oikeussäännöksiä, joissa on määräykset valtion ylimmistä valtaoikeuksista. Se on määritelty myös laajemmin, niin että se aiemmin tarkoitti julkisoikeutta yleensä. Sittemmin se merkitsi julkisoikeutta lukuun ottamatta kansainvälistä oikeutta. Nykyisin valtio-oikeus laajassa merkityksessä käsittää valtiosääntöoikeuden ja hallinto-oikeuden. Aiemmin käytettiin myös nimitystä positiivinen valtio-oikeus, jolla tarkoitettiin valtion voimassa olevaa valtio-oikeutta. Välimiesoikeus
Välimiesmenettely on nopeutensa vuoksi yleisesti käytetty liike-elämässä ja varsinkin kansainväliset sopimusriidat ratkaistaan yleisesti välimiesmenettelyssä. Myös urheilun alalla toimii pysyvä välimiesoikeus CAS, joka ratkaisee kansainvälisiä urheiluun liittyviä riitoja mm. kilpailukieltoihin ja dopingiin liittyen. Jokamiehenoikeus Suomessa
Jokamiehenoikeuksilla Suomessa tarkoitetaan jokaisen oikeutta nauttia Suomessa luonnosta ja hyödyntää sitä riippumatta alueen omistus­suhteista. Luonnon käyttämiseen jokamiehenoikeuksien sallimissa rajoissa ei siis tarvita maanomistajan eikä maan haltijan lupaa eikä jokamiehenoikeuksien käyttämisestä tarvitse maksaa. Suomessa jokamiehenoikeudet ja velvollisuudet koskevat myös ulkomaalaisia. Ne perustuvat maan tapaan, joka on ollut voimassa ikimuistoisista ajoista lähtien. Suurin osa jokamiehenoikeuksista on nykyään johdettavissa erinäisistä laeista. Pidättämiseen oikeutettu virkamies
Pidättämiseen oikeutettu virkamies on henkilö, jolla on oikeus tehdä pidätys. Pidättäminen on pakkokeino, joka loukkaa yksilönvapautta. Tämän vuoksi on oikeusvaltioissa tarkkaan määritelty, millä edellytyksillä ja kenen päätöksellä pidättämisen voi tehdä.
Pidättämisen voi Suomessa kohdistaa vain rikoksesta epäiltyyn. Siitä saa päättää ja sen saa suorittaa vain "pidättämiseen oikeutettu virkamies." Asiasta säädetään pakkokeinolain (806/2011) 2 luvun 9 §:n 1 momentin 3 kohdassa. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta tuomitaan myös se, joka menettelee 1 momentissa mainitulla tavalla sitä kohtaan, joka virkamiehen pyynnöstä tai suostumuksella avustaa virkamiestä julkisen vallan käyttöä sisältävässä virkatoimessa. Viraltapano
Vuoteen 1969 saakka virkamies voitiin viraltapanon ohella, rikoslain 2. luvun 11. pykälän mukaan, tuomita lisärangaistuksena "maan palvelukseen kelpaamattomaksi" vähintään yhdeksi ja enintään 15 vuodeksi. Tämä merkitsi sitä, että kyseistä henkilöä ei voitu rangaistusajan kuluessa nimittää tai valita mihinkään sellaiseen virkaan, toimeen tai tehtävään, jonka haltija oli rikoslain 2. luvun 14. pykälän mukaan virkamies. Välimiesoikeus
Suomen lain mukaan välimiehiä tulee olla kolme, jolleivät asianosaiset ole muuta sopineet. Jos asianosaiset eivät ole määränneet toisin, välimiehenä saa olla jokainen täysi-ikäinen henkilö, joka ei ole konkurssissa ja jonka toimintakelpoisuutta ei ole rajoitettu. Jos välimiehiä tulee olla useampia kuin yksi, mutta asianosaiset eivät ole sopineet välimiehistä eikä siitä, miten välimiehet on nimettävä, kumpikin asianosainen nimeää yhtä monta välimiestä. Näin nimettyjen välimiesten on valittava lisäksi yksi välimies toimimaan puheenjohtajana, jolleivät asianosaiset ole määränneet, että riita on heidän nimeämiensä välimiesten ratkaistava. Siviilipalvelus Suomessa
Lainsäädännön syrjivyydestä on esitetty YK:n ihmisoikeuskomitean päätöksestä poikkeavia mielipiteitä, jotka usein liittyvät palvelusajan laskemiseen muuten kuin päivissä. Ihmisoikeuskomitea on korkein kp-sopimuksen, josta aseistakieltäytymisoikeus johdetaan, toteutumista tarkkaileva taho. Esimerkiksi viimeaikaisen lainsäädännön uudistamistyön yhteydessä on julkisuudessa jälleen esitetty viittauksia laskelmiin siitä, että palvelustunneissa mitattuna jo lyhyin varusmiespalveluksen palvelusaika olisi pidempikestoisempi kuin siviilipalvelus. Näissä laskelmissa kuitenkin varusmiehen palvelusajaksi on usein laskettu aika, jolloin hän esimerkiksi nukkuu, syö tai viettää vapaa-aikaa kasarmilla tai jopa sen ulkopuolella, kun taas siviilipalvelusta suorittavan palvelusajaksi vastaaviin toimiin kulunutta aikaa ei ole laskettu. Palvelustuntien niin sanottua mekaanista laskemista on sanottu harhaanjohtavaksi, koska laskelmat ovat puutteellisesti dokumentoituja ja julkaistuja sekä kokonaisrasittavuuden erot ovat joka tapauksessa suuret kummankin palvelusmuodon sisällä. Laissa kummankin palvelusmuodon palvelusajat on määritelty vain ja ainoastaan päivissä. Toisin kuin siviilipalvelukselle, varusmiespalvelukselle ei laissa ole säädetty viikoittaisen työajan ala- tai ylärajaa. Ammattivirkamieslaki
Vaikka ammattivirkamieslain tarkoituksena sanottiin olevan Saksan virkamiehistön aseman vakiinnuttaminen, se vaikutti käytännössä päinvastoin. Perusteet erottaa virkamies virastaan oli niin laajasti ja yleispätevästi muotoiltu, että Saksa luopui tämän lain myötä käytännössä virkamiesten erottamattomuuden periaatteesta. Kyseinen periaate taas takaa virkamiehistön poliittisen riippumattomuuden. Se on näin ollen eräs länsimaisen oikeusvaltion perusperiaatteita. Työoikeus
Virkamiesoikeudessa perussäännöksinä ovat valtion virkamieslaki (750/1994) sekä laki kunnallisesta viranhaltijasta (304/2003), jotka korvaavat valtion ja kuntien viranhaltijoilla työsopimuslain määräykset. Erivapaus
Erivapaus on yksittäistapauksessa myönnettävä poikkeus kelpoisuussäännöksistä. Varsinaisesta erivapaudesta on kyse silloin, kun poiketaan asetuksen tai sitä ylemmänasteisen säädöksen normista. Valtion virkamieslain mukaan valtioneuvosto voi erityisistä syistä myöntää erivapauden asetuksella säädetyistä kelpoisuusehdoista, paitsi tuomarin virkaan pääsemistä varten. Vero-oikeus
Vero-oikeus on julkisoikeuden piiriin kuuluva oikeudenala, joka käsittelee verojen keräämistä julkisyhteisöille. Finanssioikeus on yläkäsite, jonka alaan kuuluvat vero-oikeus ja finanssihallinto-oikeus. Finanssioikeus on oppi julkisyhteisöjen varainkäytöstä eli talouden suunnittelusta, budjeteista, määrärahoista, tilinpidosta ja valvonnasta. Perheoikeus
Perheoikeus on yksityisoikeuteen kuuluva oikeudenala, jonka tehtävänä on systematisoida avioliiton solmimiseen, lapsen sukunimen valitsemiseen sekä avioliiton päättymiseen liittyviä oikeudellisia kysymyksiä. Perheoikeuden alaan kuuluvat toisaalta aviopuolisoiden välisiä suhteita koskeva lainsäädäntö kuten puolisoiden omaisuussuhteet ja niihin liittyvät vallintarajoitukset, toisaalta lasten ja vanhempien välisiä suhteita koskeva lainsäädäntö kuten säännökset lasten huollosta ja elatuksesta sekä myös adoptiosta ja sen vaikutuksista. Avio-oikeus on osa perheoikeutta käsittäen muun muassa säädökset toisen omaisuuteen, joka aktualisoituu osituksessa. Laajemmassa mielessä voidaan perheoikeuteen lukea myös perintöoikeus. Virkasyyte (Yhdysvallat)
Liittovaltion tasolla virkasyytteeseen henkilön asettaa edustajainhuone, ja siitä äänestää senaatti. Menettelyä on käytetty enimmäkseen poistamaan liittovaltion tuomareita virasta väärinkäytösten jälkeen. Vain kaksi presidenttiä ja yksi korkeimman oikeuden tuomari on ollut virkasyytteessä, eikä niistä yksikään johtanut viraltapanoon. Alempien tuomioistuinten kohdalla virkasyytteeseen on joutunut yli kymmenen tuomaria, joista lähes kaikki ovat olleet liittovaltion alimman oikeusasteen eli piirioikeuden ("district court") tuomareita. Valamiehistö
Valamiehistö eli jury ovat valamiesoikeuden maallikkojäsenet, jotka kollektiivisesti ratkaisevat todistus- tai syyllisyyskysymyksen yleensä rikosasioissa, mutta eivät osallistu oikeuskysymyksen käsittelyyn. Suomessa valamiestä vastaa lähinnä lautamies. Valamiesoikeutta käyttävät muutamat valtiot, kuten Yhdysvallat ja Yhdistynyt kuningaskunta.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ensimmäinen juttua käsittelevä tuomioistuin on joko Magistrates Court tai Crown Court. Crown Court käsittelee vakavammat rikoslakirikokset. Sen maallikkoedustus koostuu 12 henkilön jurystä, jonka tehtävänä on ratkaista syyllisyyskysymys. Mikäli jury pitää vastaajaa syyllisenä, asia siirtyy lainoppineelle tuomarille, jonka tehtävänä on rangaistuksen määrääminen. Lisärangaistus
Suomessa rikosoikeudessa käytettyjä lisärangaistuksia olivat aiemmin kansalaisluottamuksen menettäminen, todistajaksi kelpaamattomuus, kelpaamattomuus maan palvelukseen ja asianajajalle langetettava kelpaamattomuus ajamaan jonkun toisen henkilön asiaa oikeudessa tai viranomaisessa. Rikokseen syyllistynyt virkamies voitiin viraltapanon ohella tuomita maan palvelukseen kelpaamattomaksi määräajaksi, vähintään yhdeksi ja enintään 15 vuodeksi. Tänä aikana kyseistä henkilöä ei voinut nimittää tai valita mihinkään sellaiseen virkaan, toimeen tai tehtävään, jonka haltijaa oli rikoslain 2. luvun 14. pykälän mukaan pidettävä virkamiehenä. Virkamies
Suomen säädöskielen mies-loppuiset ilmaukset, kuten virkamies, ovat enimmäkseen peräisin ruotsista. Ministeriöt päättävät valmistelemiensa lakien ilmauksista itsenäisesti. Kielitoimisto voi esittää niistä suosituksia. Valtiosääntöoikeus
Valtiosääntöoikeus on oikeudenala, joka tutkii valtiosääntöä eli niiden keskeisten oikeussääntöjen kokonaisuutta, jotka sääntelevät perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten toimintaa ja niiden valitsemista sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Nykyisin valtiosääntöoikeus tutkii myös Euroopan integraation ja kansainvälisen yhteistyön vaikutuksia valtiosääntöön. Valtiosääntöoikeus on osa julkisoikeutta. Asiamies
Asiamiehen asema perustuu yleensä toimeksianto- tai asiamiessopimukseksi kutsuttuun sopimukseen, mutta se voi perustua myös muuhunkin sopimukseen kuten edustussopimukseen. Jos henkilö, jonka kanssa asiamies tulee tekemään oikeustoimen, on tiedossa, päämies voi ilmoittaa tälle valtuutuksesta tiedonannolla. Valtuutus saa olla joko suullinen tai kirjallinen. Asiamiehen käyttö on luvallista riita- ja rikosjutuissa sekä hallintoasioissa, vaikka joissakin tapauksissa syytetyn on saavuttava myös itse oikeuteen. Vain asiamies, joka kuuluu Suomen Asianajajaliittoon, saa käyttää nimitystä asianajaja. Rikosoikeus
Rikosoikeus on toisaalta rikoksen ja rangaistuksen olemusta tutkiva ja esittävä oikeustieteen haara, toisaalta oikeusjärjestyksen osa, joka käsittää rikoslakiin ja muihin säädöksiin sisältyvät oikeussäännökset, joilla määritellään rangaistavat teot ja niiden seuraukset. Rikosoikeus on julkisoikeuden osa, sillä siinä käsitellään valtion rankaisuoikeuden käyttämistä kansalaisiin nähden. Rikosoikeudella on läheinen suhde hallinto-oikeuteen, koska sekin liittyy julkisen vallan käyttöön. Rikosoikeudella on myös erittäin läheiset kytkökset prosessioikeuteen ja tarkemmin rikosprosessioikeuteen, joka määrittelee miten rikosoikeuden määrittelemä rikosvastuu käytännössä toteutetaan, sekä yhteys valtiosääntöoikeuteen. Yhteys valtiosääntöoikeuteen johtuu siitä, että monet perus­oikeudet, perustuslain säännökset ja Suomessa erityisesti perustuslain 8 § ovat tärkeitä rikosoikeuden kannalta. Rikos­oikeudella on yhtymä­kohtia myös yksityis­oikeuteen, sillä esimerkiksi Suomessa vahingonkorvauksista säädettiin aina vuoteen 1974 asti rikos­lain 9. luvussa, minkä jälkeen ne erotettiin omaksi laikseen. Tämä muutos liittyi ajatukseen toisen yksityis- ja toisen julkisoikeudellisesta luonteesta. Työtuomioistuin
Työnantajan ja työntekijän välisestä työsopimuksesta aiheutuvat riidat käsitellään asianomaisessa käräjäoikeudessa, ei siis työtuomioistuimessa. Virkasuhteisten vastaavat riidat käsitellään joko valtion virkamieslautakunnassa tai hallinto-oikeudessa. Luottamusmies
Luottamusmies on useimmiten ammattiliittoon kuuluvien työntekijöiden suoraan valitsema, mutta toisinaan luottamusmiehen nimittää esimerkiksi ammattiosaston tai liiton hallitus. Luottamusmiesten asema perustuu työntekijä- ja työnantajajärjestöjen keskinäisiin sopimuksiin. Mm. yhteistoimintalaissa luottamusmies nimetään kuitenkin työntekijöiden edustajana. Koska luottamusmies edustustehtävänsä takia on usein vaarassa joutua työnantajan painostuksen tai syrjinnän kohteeksi, on luottamusmiehellä myös lakisääteisesti parempi irtisanomissuoja. Luottamusmiehet on usein osittain tai kokonaan vapautettu normaaleista työtehtävistään luottamustoimen hoitoon. Luottamusmiehellä on yleensä myös työehtosopimukseen perustuvat oikeudet saada työntekijöiden asemaan liittyvää tietoa ja käyttää työpaikan tiloja, puhelimia, kopiokoneita ym. tehtäviensä hoidossa. Mikäli saman työnantajan palveluksessa on esimerkiksi eri osastoilla tai toimipisteissä useita luottamusmiehiä, valitaan myös "pääluottamusmies" joka edustaa kaikkia työntekijöitä. Hallinto-oikeus
Oikeuslaitoksen osana hallinto-oikeus tarkoittaa hallintotuomioistuinta, josta haetaan muutosta hallintoviranomaisten ratkaisuihin. Hallinto-oikeus käsittelee hallintoriita-asioita ja muita hallintolainkäyttöasioista. Hallintoriita koskee julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta, kuten veroa, tai muuta julkisoikeudellisesta oikeussuhteesta kuuluvaa maksuvelvollisuutta. Riidassa on siis toisena asianosaisena useimmiten valtio tai kunta.