Miten Helsingin Vesi juhli 125 -vuotispäiväänsä vuonna 2000?
Lauttasaaren vesitorni
Joulukuussa vuonna 2000 Helsingin Vesi juhli 125-vuotispäiväänsä, ja sen kunniaksi vesitorniin asennettiin hollantilaisen Harry Hollandsin elävä valoteos "Water Flower" (vesikukka). Ennen tornin purkamista sen valaistus oli ollut jo useita vuosia kytkettynä pois päältä, sillä valaistuslaitteet alkoivat olla tiensä päässä ja ne olisi pitänyt uusia. Helsingin Energian teettämän selvityksen mukaan valaisimien uusiminen olisi maksanut kymmeniä tuhansia euroja.
Suomi 2000-luvulla
Helsingin Kaupunginteatteri vietti satavuotisjuhlavuottaan 2007. Tuolloin esitettiin muun muassa Neil Hardwickin ohjaama musikaalikomedia "Kevät koittaa Hitlerille" ("The Producers"). Suomi 1930-luvulla
Suomen kansalliseepoksen Kalevalan satavuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1935. Juhlavuotta on luonnehdittu "suureksi kansallisen kulttuurin ja isänmaallisen hengen manifestaatioksi". Nelipäiväinen pääjuhla järjestettiin Helsingissä; riemujuhla pidettiin vastavalmistuneessa Messuhallissa torstaina 28. helmikuuta. Suomalaisuuden liitto järjesti juhlavuonna sukunimien suomalaistamiskampanjan, jonka vaikutuksesta noin 100 000 suomalaista sai suomenkielisen sukunimen. Real Madrid CF
Vuonna 2002 Real Madrid vietti 100-vuotisjuhliaan. Seura ylsi samalla Espanjan cupin loppuotteluun, jonka se sai järjestettäväkseen juhlapäivänä 6. maaliskuuta omalla kotistadionillaan. Loppuotteluvastustaja Deportivo ei kuitenkaan välittänyt juhlivista isännistään, vaan vei pokaalin nimiinsä maalein 2–1. Helsingin Vesi
Loppuvaiheessa vedenpuhdistusyksikön johtajana toimi diplomi-insinööri Veli-Pekka Vuorilehto. Jätevedenpuhdistus-yksikköä johti tekniikan lisensiaatti Tommi Fred ja verkko-yksikköä diplomi-insinööri Ari Melakari. Palvelut-yksikön johtaja oli diplomi-insinööri Tuomo Heinonen. Liiketoiminnan tuki -yksikköä veti kehittämispäällikkö, diplomi-insinööri Ilari Myllyvirta. We Love Helsinki
Kesän 2010 festivaali laajeni kuusipäiväiseksi ja sen ohjelma oli yllätys. Seuraavan päivän ohjelma paljastui aina edellisena iltana We Love Helsingin facebook-sivuilla. Festivaalin avajaistapahtumassa piirrettiin katuliiduilla Lasipalatsin aukio täyteen rakkaudentunnustuksia Helsingille ja yritettiin leikkimielistä letkajenkan maailmanennätystä. Viikon aikana ohjelmaan kuului myös karaokepyörä Karaokekunkun tähdittämä pyöräajelu parempien pyöräteiden puolesta, kaupunkihippaa Stockmannilla, vesisota Hietaniemen uimarannalla sekä lasten ja aikuisten yhteiset naamiaiset Skidit-festivaalien yhteydessä. Festivaali huipentui iskelmätansseihin Kaivohuoneella. Kaivopuiston kesäkonsertti
Vuonna 1995 Helsinki-päivän ilmaiskonsertti järjestettiin Töölönlahden rannalla Auroran kentällä, kun Kaivopuisto oli kaupungin puutarhaosaston kunnostettavana. Helsinki Photography Biennial
Ensimmäinen Helsinki Photography Festival -nimellä järjestetty Joitakin osia maailmasta vuonna 2000 oli laajin ja kansainvälisin Suomessa koskaan järjestetty nykyvalokuvauksen näyttelykokonaisuus ja tapahtuma. Seuraava festivaali "to be continued… / jatkuu…" (2005) esitteli brittiläisen ja suomalaisen nykytaiteen kärkeä valokuvan ja liikkuvan kuvan osalta Mika Elon ja Brett Rogersin kuratoimana. Vuonna 2009 festivaali järjestettiin yhteistyössä Helsingin kaupungin taidemuseon ja Suomen valokuvataiteen museon kanssa. "Aletheia" pureutui valokuvan totuuskäsitteeseen kuraattoreinaan Jan-Erik Lundström ja Elina Heikka. Vuoden 2012 HPB12 oli ensimmäinen biennaalina järjestetty tapahtuma. Keväällä 2012 keskiössä oli kaupunki ja urbaanisuus, ja biennaalin päänäyttelyt kuratoi kuusihenkinen työryhmä, johon kuului sekä valokuvataiteilijoita että tutkija Helsingin kaupunginmuseosta. HPB12:een sisältyi myös laaja kattaus muita näyttelyitä ja tapahtumia pääkaupunkiseudulla. HattiWatit
Vuonna 2012 HattiWatit olivat mukana Ylöjärven Ylisen kartanolla järjestetyillä Ylis`festareilla (Tampereen yliopistollisen sairaalan kehitysvammahuollon järjestämä festivaali). 20-vuotissyntymäpäiviään HattiWatit juhlivat Lappeenrannan Satamatorilla "Kesän Avajaiset" tapahtumassa 1. kesäkuuta 2014 (solistina Inkku). Juhlavuoden kunniaksi HattiWatit tekivät myös Jukka Pitkäsen ohjaaman ja kuvaaman "Paperikone" -videon, joka on cover-versio Status Quon "Paper Planesta" (Rossi-Young). Helsinki
Kun joen suulle, Forsbyn kylän (nykyisin Koskela) kohdalle, alettiin perustaa kaupunkia vuonna 1548, siitä ryhdyttiin käyttämään nimitystä "Helsinge fors" eli ’Helsingin koski’, mikä vakiintui sitten muotoon "Helsingfors". Nimi viittaa Vantaanjoen suulla sijaitsevaan koskeen, joka nykyään tunnetaan nimellä Vanhankaupunginkoski. Kansan suussa paikka tunnettiin kuitenkin lähinnä muunnelmilla "Helsinge" tai "Helsing", josta kehittyi suomenkielinen muoto Helsinki. Vesivarat
Vuodesta 1993 saakka on vietetty kansainvälistä veden päivää vuosittain vaihtuvan teeman merkeissä. Kansainvälisen veden päivän tarkoitus on saattaa maailman vesitilanne yleiseen tietoon ja kertoa, mitä asioiden hyväksi voidaan tehdä. Veden päivän aktiviteeteistä ovat vastanneet aina YK:n alajärjestöt. YK on julistanut vuoden 2003 makean veden vuodeksi Tadžikistanin aloitteesta ja aikaisemmatkin teema-ajanjaksot ovat olleet YK:ssa sovittuja. Miltei kaikkien vesiprojektien tavoitteet ovat jääneet joko kokonaan tai osittain toteutumatta pääasiassa rahan puutteen vuoksi. Euroopassa alkoholiin kuluu 105 miljardia ja jäätelöön 11 miljardia dollaria sekä Euroopassa ja Yhdysvalloissa 17 miljardia dollaria tupakkaan vuosittain, mikä on noin kymmenkertaisesti sen verran, mitä tarvittaisiin puhtaan veden ja kunnollisten käymälöiden turvaamiseksi kaikille. Hartwall Arena
Hartwall Arena (aikaisemmin Hartwall-areena; joskus myös Helsinki Areena tai Helsingin Areena, ) on Hjallis Harkimon ideoima Suomen suurin monitoimihalli, joka valmistui 1997. Se sijaitsee Helsingin Keski-Pasilassa. Areena sai nimensä juomavalmistaja Hartwallilta, joka on toiminut hallin nimisponsorina alusta lähtien. KHL-joukkue Helsingin Jokerit pelaa kotiottelunsa Hartwall Arenalla. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja on pelattu Hartwall Arenalla vuosina 1997, 2003, 2012 ja 2013. Havis Amanda
Havis Amanda on vuonna 1908 Helsinkiin Kauppatorin laidalle pystytetty suihkulähde, jonka keskuksena on kuvanveistäjä Ville Vallgrenin Pariisissa muovailema alastonta naista esittävä hahmo. Kaupungin tilaaman teoksen aihe symboloi merestä nousevaa Helsinkiä. Paljastuksen jälkeen veistoksen nimeksi vakiintui Havis Amanda, mutta ajan mittaan se sai myös useita muita kutsumanimiä. Suihkulähdekokonaisuudessa on naisfiguurin lisäksi neljä altaan reunustaa kiertävää merileijonaa sekä vettä suihkuttavia kaloja. Veistososat ovat pronssia ja allas punaista rapakivigraniittia. Altaan suunnittelija on Eliel Saarinen. Veistos on yksi Helsingin suosituimpia ja tunnetuimpia taideteoksia. Vappuna patsas on ylioppilaiden juhlinnan keskipiste, kun se pestään ja lakitetaan. Tapahtuma tunnetaan nimellä ”Mantan lakitus”. Tarja Halonen
Halonen uudisti itsenäisyyspäivän juhlia, kun hän emännöi niitä ensimmäistä kertaa vuonna 2000. Juhlavieraiden joukossa oli aiempaa enemmän nuoria vaikuttajia, kansalaisjärjestöjen edustajia ja kulttuuriväkeä. Kun kutsuvieraat juhlivat linnassa, niin sanotut "kuokkavieraat" osoittivat mieltään linnan edustalla. Presidentti Halonen kommentoi mielenosoitusta sanomalla, että ”samalle kadulle pitää mahtua”. Halosen ensimmäiset itsenäisyyspäivän juhlat olivat sikälikin historialliset, että läsnä oli ensimmäistä kertaa kolme sosiaalidemokraattista presidenttiä: Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari ja Tarja Halonen. Ultra Bra
Ultra Bra esiintyi tunnetuimmassa kokoonpanossaan Juhani Merimaan 60-vuotisjuhlissa Helsingin Tavastialla 26. marraskuuta 2007. Seuraavan kerran yhtye esiintyi 30. tammikuuta 2012 Helsingin jäähallissa Pekka Haaviston presidenttikampanjan tukikonsertissa "Kokoaan suurempi Suomi 2012". Virvoitusjuoma
Virvoitusjuomien myynnin voidaan katsoa Suomessa alkaneen 1865, kun August Ludvig Hartwall perusti Helsinkiin kivennäisvesikioskeja, joissa myytiin myös makeisiin mehuihin sekoitettua mineraalivettä (sekä Koskenkorva-viinan ja kivennäisveden sekoituksen, "kossuvissyn" esiastetta). Vuoden 1865 kesä oli kuuma ja kaivovesien laatu Helsingissä oli huono, joten juomat tekivät kauppansa. Suomen ensimmäisiä pullotettuja virvoitusjuomia olivat Omenapore ja Sitruunasooda. Virallisesti Coca-Cola tuli Suomeen Helsingin olympialaisissa vuonna 1952, tosin Helsingin Stockmannilla Coca-Colaa oli saatavilla jo 1930-luvulla. Maailman vesipäivä
2001: Water for Health Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo
Yhtiö luopui hissitytöistä vuonna 1982, kun hissit automatisoitiin. Lisäksi ajatus nuorista naisista yhtiön maskotteina ja asiakkaiden silmäruokana alkoi tuntua sovinistiselta ja vanhanaikaiselta . Lokakuussa 2002 hissitytöt palasivat tavarataloon yhden päivän ajaksi. Tempauksessa hissivalmistaja Kone juhlisti 100-vuotismerkkipäiväänsä yhdessä pitkäaikaisimman asiakkaansa kanssa. Hissitytöt eivät kuitenkaan kuljettaneet hissejä vaan toivottivat asiakkaat tervetulleiksi hissin kyytiin ja tarjoilivat makeisia hissiin astuville asiakkaille. VS-yhtiöt
Yhtiöiden perustaja Seppo Hautala (1930–1993) toimi insinööriksi valmistuttuaan yli 10 vuotta Vesto Oy:n työpäällikkönä. Vuonna 1969 hän perusti "Insinööritoimisto Vesi-Seppo Ky":n, joka erikoistui etenkin vedenpuhdistamojen rakentamiseen ensin kotimaassa ja sitten myös ulkomailla. Vesi-Seppo rakensi 1970-luvulla noin 200 vedenpuhdistamoa eri puolille Suomea. Tallinna Vesi
AS Tallinna Vesi on virolainen, Tallinnan seudun vesihuollosta vastaava yritys. Tallinna Veden liiketoimintaan kuuluu juomaveden käsittelyn ja sen jakelun järjestämisen lisäksi myös jäteveden käsittely. Yhtiöllä on voimassa Tallinnan kaupungin kanssa tehty palvelusopimus, missä se on sitoutunut järjestämään kaupungin vesihuollon vuoteen 2020 saakka. Tallinna Veden vuonna 2010 perustettu tytäryhtiö, "OÜ Watercom" tarjoaa veteen liittyviä palveluita paikallishallinnolle, yrityksille ja yksityisille asiakkaille. Kuninkaanlähde (Köyliö)
Vuonna 2000 lähteen vesi pyhitettiin Pyhän Henrikin tien pyhiinvaelluksen yhteydessä järjetetyssä ekumenisessa Heikinmessussa. Pyhityksen suoritti Suomen ortodoksisen kirkon metropoliitta Leo. Helsingin kaupungin ympäristöpalkinto
Vuonna 2010 teemana oli Itämeri, jonka kärsii vakavasta rehevöitymisestä. Voittaja oli IHA-Lines Oy Helsinki Cruises. Yhtiö oli tehnyt vapaaehtoisia investointeja ympäristöhaittojen minimoimiseksi ja rakentanut uuden ympäristöystävällisen laivan. Uudesta laivasta ei pääse Itämereen lainkaan jätevesiä ja laivassa on oma lisäjärjestelmä harmaille vesille, jotka pumpataan maihin puhdistettavaksi. Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO on tehnyt esityksen täyskiellon saamiseen jätevesien Itämereen laskemiselle. Laki on tulossa voimaan 2018. Tekniikan päivät
Ensimmäiset Tekniikan päivät järjestettiin Dipolissa 15.-16. tammikuuta 2008 Teknillisen korkeakoulun 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Tuolloin tapahtuman teemana oli vesi ("Veden varassa - valoa vedessä"). Toisilla, 14.-15. tammikuuta 2010 järjestetyillä Tekniikan päivillä aiheena oli tuli ("Tulta päin!"), toinen Aristoteleen neljästä peruselementistä. Kuokkavierasjuhlat
Kuokkavierasjuhlat oli Helsingissä itsenäisyyspäivänä vuosina 1996–2003 sekä 2006 järjestetty protestitapahtuma. Sen taustalla oli radikaaleja kansalaisaktivisteja useilta eri tahoilta, muun muassa anarkisteja, anarkosyndikalisteja sekä autonomeja. Vuonna 1999 Kuokkavierasjuhlat järjestettiin itsenäisyyspäivän sijasta seuraavana viikonloppuna Helsingissä pidetyn EU-huippukokouksen yhteydessä. HattiWatit
Vuonna 2000 HattiWatit osallistuivat muun muassa valtakunnalliseen "Vuoden uusi lastenlaulu 2000" -kilpailuun kappaleellaan "Nenä valuu ja räystäät tippuu". Esitys selvitti tiensä semifinaalista televisioituun finaaliin. Siinä yhtyeen kappale sijoittui viidenneksi. Inkun viimeinen keikka HattiWattien vakijäsenenä oli Silja Festivalilla 18. maaliskuuta 2001. Urho Kekkonen
Kekkoselle pystytetyistä patsaista ja muistomerkeistä huomattavin on kuvanveistäjä Pekka Jylhän suunnittelema "Urho Kekkosen muistomerkki" Helsingin Hakasalmen puistossa. Muistomerkki paljastettiin Kekkosen satavuotispäivänä 3. syyskuuta 2000. Kekkosen nuoruuden kotikaupungissa Kajaanissa on kuvanveistäjä Pekka Kauhasen käsialaa oleva Kekkosen muistomerkki "Suuri aika", joka paljastettiin 1990. Toistaiseksi ainoan julkisen näköispatsaansa Kekkonen on saanut Raaheen. Kuvanveistäjä Matti Peltokankaan veistämä "Presidentti Urho Kaleva Kekkosen patsas" paljastettiin 2008 ja kunnioittaa Kekkosen roolia Rautaruukin Raahen-tehtaan perustamisessa. Syksyllä 2009 Tallinnan kaupunki ilmoitti, että Tallinnan matkustajasataman A-terminaalin edessä oleva aukio tullaan nimeämään Helsinki-aukioksi ja sinne pystytetään Urho Kaleva Kekkosen patsas. Cirque Plume
Sirkus käyttää ajankohtaisia aiheita kuten Bosnian sotaa. Sirkus vieraili Helsingin juhlaviikoilla 2008 esityksellään "Plic Ploc", jossa vesi on keskeinen elementti. Graffiti Suomessa
Kampanjan johtohenkilöiden ja Helsingin kaupungin nuorisotoimen välit olivat 2008 niin jännittyneet, ettei nuorisotoimen edustajia kutsuttu Finlandia-talossa järjestettyyn kampanjan kymmenvuotisjuhlaan. Myös kaupunginvaltuutetut Paavo Arhinmäki ja Kimmo Helistö käännytettiin ovella. Kimmo Helistö teki myöhemmin tutkintapyynnön poliisille Daifu Servicen häntä koskevasta raportista, joka hänen mukaansa saattoi sisältää kunnianloukkauksen Samana iltana Vapaa Helsinki -verkosto järjesti juhlien vastatapahtuma Töhryfestin, jonka osana 500 mielenosoittajan kulkue marssi Kiasmalta Hakaniemen torille. Poliisi otti 27 mielenosoittajaa kiinni. Maailman vesipäivä
1994: Caring for our Water Resources is Everybody's Business Helsingin Vesi
Vesilaitoksen nimi oli alkujaan "Helsingin kaupungin vesijohtolaitos". Nimi lyhennettiin 1950-luvulla muotoon "Helsingin kaupungin vesilaitos". Kun viemärit siirrettiin vuonna 1984 rakennusvirastolta Vesilaitoksen alaisuuteen, nimenä oli jonkin aikaa "Helsingin kaupungin vesi- ja viemärilaitos", mutta aikaisempi nimi palautettiin muutamaa vuotta myöhemmin. Viimeinen nimi Helsingin Vesi otettiin käyttöön 1990-luvulla. Vetehiset
Helsingin Uimareiden jäsenet perustivat Vetehiset vuonna 1938. Aiempi nimi oli Ylioppilasuimarit. Vetehiset-nimi otettiin käyttöön sodan jälkeen. Se oli 1950–1970 luvuilla johtavia suomalaisia uintiseuroja. Urho Kekkonen
Kekkonen sai jo eläessään osakseen useita sellaisia kunnianosoituksia, jotka on tavallisesti varattu vain edesmenneille suurmiehille. Hänen syntymäkotinsa Lepikon torppa Pielavedellä muutettiin museoksi jo hänen toisen presidenttikautensa aikana vuonna 1966. 75-vuotispäivänsä kunniaksi hän sai kuvansa viidensadan markan seteliin. Tämä seteli laskettiin liikkeelle Kekkosen syntymäpäivänä 3. syyskuuta 1975 ja se oli käytössä vuoteen 1986 asti. Vuonna 1980, Kekkosen täyttäessä 80 vuotta, Helsingin kaupunki muutti hänen pitkäaikaisen kotikatunsa Kampinkadun nimen Urho Kekkosen kaduksi. Samanniminen katu on myös Kajaanissa ja Haminassa on Kekkosenkatu. Tampereella avattiin liikenteelle tieosuus nimeltä Kekkosentie 1970–1980-lukujen vaihteessa. Kekkosentiet ovat myös Saarijärvellä, Kankaanpäässä, Salossa ja Nurmeksessa. Kalevalan päivä
Helsingin yliopiston Savokarjalainen osakunta otti Kalevalan päivän vuosipäiväkseen 1860-luvulla. Kalevalan 50- ja 75-juhlapäiviä vietettiin näyttävästi. Jo 1920-luvulla päivä vakiintui myös liputuspäiväksi, mikä vuonna 1978 vahvistettiin myös virallisesti asetuksella. Helsingin yliopiston ylioppilaskunta
Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on kaksi vuosittaista juhlapäivää. Ylioppilaskunnan vuosijuhlapäivä on 26. marraskuuta Vanhan ylioppilastalon vihkimispäivän mukaan. Floran päivää vietetään vuosittain 13. toukokuuta Maamme-laulun ensiesityksen kunniaksi. Floran päivän juhla järjestetään Kumtähden kentällä Kumpulassa, jossa ylioppilaat esittivät Maamme-laulun ensimmäisen kerran 13. toukokuuta 1848. Helsinki-päivä
Helsinki-päivän ohjelmistosta ovat vastanneet 1990-luvulta lähtien kaupungin yksiköt ja erilaiset yhdistykset ja yritykset. Kaivopuiston maksuton Kaivopuiston kesäkonsertti on tapahtumista mahdollisesti parhaiten yleisön tiedossa. Sakari Pälsi
Pälsin syntymän satavuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1982 näyttävästi useilla paikkakunnilla. Juhlavuoden järjestelyihin osallistuivat muun muassa Talonpoikaiskulttuurisäätiö, kustannusosakeyhtiö Otava, Kansallismuseo ja Helsingin kaupunginmuseo. Juhlavuonna järjestettiin Sakari Pälsin elämäntyötä esittelevä näyttely ja esitettiin hänen tuontantoonsa perustuva näytelmä. Sakari Pälsin 110-vuotissyntymäpäivänä paljastettiin Lopen kunnankirjaston edessä muistokivi, jonka kustansi Lopen kunta. Sakari Pälsin 130-syntymäpäivänä perustettiin nimikkoseura, jonka tarkoituksena on hänen elämäntyönsä tunnetuksi tekeminen. Helsingin historia
Vuonna 1640 kenraalikuvernööri Pietari Brahen johdolla paikaksi valittiin Vironniemi (ruotsiksi "Estnässkatan"), joka sijaitsi Sörnäistenniemen ("Södernäs") ja Helsinginniemen ("Helsingenäs") välissä. Nykyisin alueella sijaitsee Kruununhaan kaupunginosa sekä Senaatintori. Vanha, 90 vuotta asutettu kaupunki Vanhankaupunginlahden rannalla jätettiin tyhjilleen. Helsingin pormestari Anders Larsson Ehredt kirjoitti vuonna 1639 silloiselle Suomen kenraalikuvernöörille Pietari Brahelle, että kaupungin tulisi säilyttää uudella paikalla vanha nimensä. Nimeä Helsingfors ei saisi vaihtaa uuteen nimeen, esimerkiksi Södernäsiksi (Sörnäisiksi), vaikka se olisi ilmaissut paremmin kaupungin sijainnin. Pormestarin mukaan nimi Helsingfors oli "muistuma meidän esi-isiemme voitokkaista aseista" ja ylistys Ruotsista Hälsinglannista alueelle keskiajalla tulleille maahanmuuttajille. Kenraalikuvernööri hyväksyi pyynnön ja näin kaupunki sai perustamiskirjassa 2. lokakuuta 1639 säilyttää nimensä sekä Uudenmaan vaakunasta jäljennetyn Helsingin vaakunan. Vaakuna kuvaa merellä kulkevaa laivaa, joka kuljettaa hälsinglantilaisia heidän uuteen maahansa. Tauno Kohonen
Elokuvan ensi-ilta oli 18.8.2017 Savonlinnan Kansainvälisillä Luontoelokuvafestivaaleilla. Elokuva kuuluu Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaan. Elokuvaa täydentää Puhdas vesi KITKAJOKI Kitkajärvi -tietokuvateos ja Valoa erämaassa -näyttely. Oulun Vesi
Vesilaitos perustettiin vuonna 1902, kun kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman, jossa kaupunkiin rakennettaisiin kaksi pientä vesitornia tai pikemminkin vesisäiliötä juomaveden jakeluun ja niihin vedettäisiin juomavesijohto Koskenniskan Kurkelanrantaan rakennettavasta pumppuhuoneesta. Toinen arkkitehti Albertina Östmanin vuonna 1902 suunnittelema vesisäiliö rakennettiin Palokunnan puistoon Pakkahuoneenkadun ja Uusikadun risteykseen ja toinen arkkitehti Viktor Sucksdorffin suunnittelema säiliö Heinätorin puistoon. Vanhankaupunginkoski
Vanhankaupunginkoski on kulttuurihistoriallisesti merkittävä koski Vantaanjoen suussa Helsingin Vanhankaupunginlahden pohjukassa. Kosken alkuperäinen nimi on Helsinge fors eli Helsinginkoski, jonka ääreen Helsingin kaupunki () perustettiin vuonna 1550. Koski sijaitsee Vanhankaupungin kaupunginosassa. Koski jakautuu itähaaraan ja länsihaaraan, joiden väliin jää Kuninkaankartanonsaari. Kosken läntinen haara on padottu. Käsipallon Suomen Cup
Käsipallon Suomen Cupia on pelattu kaudesta 1974–1975 lähtien. Ensimmäisen Suomen Cupin voitti helsinkiläisseura HIFK. Joinakin vuosina Suomen Cupin finaalit on järjestetty suuressa yhteisturnauksessa, jossa on ollut mukana myös muita sisäpalloilulajeja. Näin oli esimerkiksi vuonna 2005, kun finaalit pelattiin Helsingin jäähallissa. Vuonna 2007 salibandyn, käsipallon, lentopallon ja koripallon Suomen Cupin finaalit pelattiin Vantaan Energia Areenalla. Ensimmäinen SM-sarjan ulkopuolinen joukkue finaalissa oli vuonna 2004 William Team. Vuoteen 1996 asti pelattiin myös erikseen A- ja B-sarjat. Joinakin vuosina finaali on pelattu kaksiosaisena. Vesipallo
Suomessa vesipallon pelaaminen alkoi vuonna 1901, ja Suomen mestaruudesta alettiin otella vuonna 1908. Ensimmäisen mestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka kukisti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1. Suomen kautta aikain menestynein seura on Helsingfors Simsällskap, joka on voittanut 46 mestaruutta. Kuopion Uimaseuralla oli pitkä mitaliputki, jolloin seura voitti mitalin joka vuosi vuosina 1976–2006. Joukkue saavutti 10 kultaa, 11 hopeaa ja 10 pronssia, viimeisimmät neljä mestaruutta vuosina 2001–2004. Vuoden 2013 miesten Suomen mestari oli Uintiseura Kuhat Helsingistä, mestaruus vuonna 2013 oli seuralle jo yhdestoista ja kahdeksas 2000-luvulla. Vuosina 2014-2016 Turun Uimarit voitti kolme mestaruutta peräkkäin, kunnes vuonna 2017 oli taas Kuhien vuoro ottaa mestaruus. Vuoden 2018 Suomen mestari oli Cetus, jolle mestaruus oli seurahistorian ensimmäinen miesten sarjassa. Alko
Alkon 300. myymälä avattiin Turun Kupittaalle vuonna 2003. Alko uusi logonsa ja visuaalisen ilmeensä vuonna 2007, kun yritys täytti 75 vuotta. Marraskuussa 2016 Alko alkoi myydä tuotteitaan myös verkkokaupassa, joka on auki ympäri vuorokauden. Ostajan ikä ja henkilöllisyys tarkistetaan tuotetta noudettaessa. Jakelun tilaajille hoitaa Posti ja yritysasiakkaille juomat toimitetaan myös yritysosoitteisiin. Vuonna 2017 Alko avasi Helsingin Töölöntorille vanhanmallisen tiskimyymälän 85-vuotisjuhlansa kunniaksi. Jonas täyttää 25 vuonna 2000
"Jonas täyttää 25 vuonna 2000" sai Suomen elokuvateattereissa 8 155 katsojaa ensi-iltavuodestaan 1977 lähtien. Elokuva on esitetty Ylen tv-kanavilla marraskuussa 1985 ja marraskuussa 2000. Forum Virium Helsinki
Vuonna 2005 perustetun Forum Virium Helsingin jäsenyrityksiä ovat CGI, Helen, Cisco, Elisa, IBM, Sponda, Telia, Tieto ja Yleisradio sekä julkishallinnosta Helsingin kaupunki, Sitra, Tekes, Metropolia, Dimecc ja VTT. Verkostoon kuuluvat myös Demos Helsinki, 6Aika ja EIT. Kehityshankkeisiin osallistuu jäsenorganisaatioiden lisäksi muita Helsingin alueella toimivia yhteistyökumppaneita. Kansainvälinen majakka- ja majakkalaivaviikonloppu
OF200AD tarkoittaa Haminan Radioamatöörien kutsumerkkiä, jossa OF- on Suomen tasavallan tunnus niin kuin OG-, OH-, OI- ja OJ-. 200AD tarkoittaa sitä, että on ollut kaksisataa vuotta Suomen sodasta. AD on lyhenne A.D.:stä, latinalaisesta Anno Dominista, Herran vuodesta jälkeen Jeesuksen Kristuksen syntymän. Lauttasaaren vesitorni
Lauttasaaren säätiö ehdotti useasti vesilaitokselle 1960-luvulla, että vesitornin avattaisiin näköalatorniksi. Vesilaitos suostui satunnaisiin tapahtumiin, jolloin tornista avautuviin näköaloihin oli mahdollisuus tutustua. Avoimia tilaisuuksia järjestettiin Helsinki-päivinä vuosina 1959–1962 sekä Lauttasaari-päivänä 1965. Vuonna 1965 säätiö ehdotti vesilaitosta selvittämään mahdollisuudet käyttää vesitornia laajemminkin näkötornina. Jotta tämä olisi ollut mahdollista, tornin turvallisuutta olisi ollut parannettava ja sinne olisi pitänyt rakentaa hissi. Siksi vesilaitos anoi maistraatilta lupaa muutosten tekemiseen. Toukokuussa 1966 Helsingin maistraatin edustajat kävivät arvioimassa vesitornin soveltuvuuden yleiseen näköalakäyttöön muuttamiseksi. Arvioinnin tuloksena päätettiin, ettei Lauttasaaren vesitorni sovellu yleiseen näköalakäyttöön, sillä sitä ei otettu huomioon tornin rakennusvaiheissa ja kustannukset hissin ja portaiden parantamiseksi olisivat liian kalliit.
Yli neljänkymmenen vuoden tauon jälkeen vesilaitos ja Lauttasaari-seura avasivat vesitornin yleisölle toukokuussa 2008 tornin 50-vuosijuhlan kunniaksi ja syyskuussa 2009 Lauttasaari-päivien aikana. Naisvuori
Naisvuorelle rakennettiin 1800-luvun lopulla puisto ravintoloineen ja huvimajoineen. Vuosina 1911–1912 paviljongin paikalle rakennettiin Selim A. Lindqvistin suunnittelema vesitorni, sen pohjakerrokseen sijoitettiin keittiö ja sen reunaan katoksellinen paviljonkihuone. Rakennuksen avajaisia vietettiin vappuna 1912. Se on Suomen toiseksi vanhin varsinainen vesitorni ja vanhin säilynyt. Vesitorni on ollut pelkästään näkötornina vuodesta 1953 lähtien. Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta
KY oli paljon mukana myös ylioppilaskunnan ulkopuolisessa toiminnassa ja tiedotusvälineet seurasivat ahkerasti KY:n asioita. Vuonna 1983 ylioppilaskunta osallistui yleisurheilun Helsingin MM-kisojen järjestelyihin vastaamalla virallisten kisatuotteiden myynnistä. KY jatkoi rajojensa etsimistä ja antoi rahoitusta uuden radiokanavan perustamiseksi. Kyseinen kanava, Radio City, täytti vappuna 2005 kaksikymmentä vuotta. Helsingin Vesi
Helsingin kaupungin vesijohtolaitos oli Suomen ensimmäinen vesilaitos, ja se perustettiin vuonna 1876 ensisijaisesti turvaamaan sammutusveden saanti tulipalojen varalta. Alkusysäyksen vesilaitoksen perustamiselle antoi Suomen keisarillinen senaatti, joka oli huolissaan pääkaupungin paloturvallisuudesta. Vesihuolto
Suomen teollistumisen ja kaupunkien kasvun myötä lisääntyi tarve järjestää vedenhankintaa ja viemäröintiä asutuskeskuksiin 1800-luvun loppupuolella. Vesihuollon kehittämiseen ryhdyttiinkin kolmesta syystä: ”palo, jano ja terveys”. 1870 luvulla aloi-tettiin Helsingin kaupungin vesijohdon rakentaminen ja vuonna 1875 rakennettiin ensimmäinen yleinen viemäri. Suomen ensimmäinen kaupunkien vesilaitos aloitti toiminnan Helsingissä vuonna 1876. 1800-luvun lopulla vesilaitosten rakentamisen ja laajenemisen myötä menettivät kuolinsyynä merkitystään monet veden välityksellä leviävät tartuntataudit. Myös imeväiskuolleisuus laski kaupungeissa. Lahden kaupunki ryhtyi ensimmäisenä puhdistamaan laajamittaisesti jätevesiään vuonna 1910. Helsingin Vesi
Jätevedenpuhdistus aloitettiin Helsingissä vuonna 1910, jolloin ensimmäinen jätevedenpuhdistamo perustettiin Alppilaan. Viisi vuotta myöhemmin Mäntymäkeen perustettiin Savilan puhdistamo. Pohjoismaiden ensimmäinen aktiivilietelaitos valmistui Kyläsaareen vuonna 1932. Jaakko
Jaakon nimipäivä on 25. heinäkuuta, Jaakob vanhemman eli Jaakob Sebedeuksenpojan muistopäivänä. Kansanperinteen mukaan Jaakko heittää silloin kylmän kiven veteen. Sanonta merkitsee, että järvivesien on ajateltu alkavan kylmetä tuosta päivästä lähtien. Nykyään tämä saattaa tuntua oudolta, sillä 25. heinäkuuta on Suomessakin kuuminta kesää, mutta on otettava huomioon, että se on peräisin pienen jääkauden ajalta ja ennen kaikkea se, että tuolloin Suomessa käytettiin juliaanista kalenteria, jossa vuodenpäivät osuvat myöhempään vuodenaikaan kuin gregoriaanisessa kalenterissa. Helsingin historia
Kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin Vantaanjoen suulle Forsbyn eli Koskelan keskiaikaisen kylän paikalle 12. kesäkuuta 1550, pääasiallisesti kilpailemaan lahden toisella puolella sijaitsevan Tallinnan kanssa. Päivää on sittemmin alettu viettää Helsinki-päivänä. Asukkaat kaupunkiin saatiin, kun Porvoon, Tammisaaren, Rauman ja Ulvilan kaupunkien porvarit määrättiin muuttamaan uuteen kaupunkiin. Team HTC-Highroad
Vuonna 2005 julkaistiin Ranskan ympäriajon 100. vuosipäivän (mutta maailmansotien seurauksena 90. kilpailukerran) kunniaksi elokuva 'Hell on Wheels'. Elokuva kuvaa silloisen Team Telekom -tallin osallistumista vuoden 2003 Ranskan ympäriajoon. Theatre Royal (Brighton)
Vuodesta 1999 lähtien Theatre Royal on ollut Ambassador Theatre Groupin omistuksessa. Teatteri juhli 200-vuotispäiväänsä vuonna 2007, jolloin Elisabet II vieraili teatterissa ja nimesi yhden aitioista itsensä mukaan. Johan Kriek
Kriek perusti Global Water Foundationin vuonna 2005. Helsinki
Helsinki on Suomen kulttuurillinen, hallinnollinen, poliittinen ja liike-elämän keskus, monen suuren yrityksen kotikaupunki ja maan suurin työnantaja. Kaupunki perustettiin Tallinnan kilpailijaksi Vantaanjoen suulle vuonna 1550 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1640. Helsingistä tuli Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupunki vuonna 1812 ja Suomen pääkaupunki maan itsenäistyessä vuonna 1917. Helsingin Työväen Sekakuoro
Helsingin Työväen Sekakuoro järjesti 120-vuotisjuhlakonsertin 7. toukokuuta 2011 Helsingissä, Paasitornissa. Kuoronjohtaja Arja Virtanen-Haapasalmi palkittiin 20 vuotta jatkuneesta yhteistyöstä kuoron kanssa kuoron ansiomerkillä. Harald Herlin
Herlin oli Helsingin kaupungin rakennuskonttorin ja vesijohtolaitoksen apulaisinsinöörinä 1898–1904 ja "Vesijohtoliike Oy":n johtajana 1904–1920. Hän toimi Helsingin Laivatelakka Oy:n johtajana 1912–1928 ja Suomen Sähkö Oy Gottfrid Strömbergin johtajana 1924–1929. Strömbergin palveluksessa ollessaan Herlin laati tappiolliselle yritykselle tervehdyttämisohjelman jonka avulla yhtiö saatiin neljässä vuodessa kannattavaksi. Harri-hylje
Harri-hylje on Silja Line -brändin alla toimiva maskotti/hahmo. Hahmo täytti 70 vuotta vuonna 2017. Hevisaurus teki laulun Harri Hylkeelle. Olavi Virta
Virran ja hänen musiikkinsa kannatusyhdistys Virtapiiri Ry paljastivat 22. huhtikuuta 2005 Olavi Virran muistomerkin kahvilaravintola Kirjassa Helsingin Kruununhaassa. Virta levytti siellä suuren osan 1950-luvun lauluistaan. Julkisivussa sisäänkäynnin kohdalla on muistolaatta, jonka on suunnitellut helsinkiläinen taiteilija Kari Lindström. Muistomerkin otti kaupungin puolesta vastaan apulaiskaupunginjohtaja Ilkka-Christian Björklund. Vantaan historia
Ruotsista 1300-luvulla tulleet uudisasukkaat asettuivat asumaan nykyisen Vantaan alueelle ja he nimittivät paikalla virrannutta jokea "Helsinginjoeksi" ( tai "Helsingaa"). Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (Helsinge), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki – tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" – Helsinginkoski) – on antanut nimensä myös Helsingille (Helsingfors). Uuden kuntajaon myötä vuonna 1865 Vantaan nimeksi tuli "Helsingin maalaiskunta", kun pitäjäjärjestelmä lakkautettiin. Puutorin Vessa
Ravintola Puutorin Vessan avajaisia vietettiin Kustaan päivänä 6. kesäkuuta 1997. Vuosipäivää oli tapana juhlistaa valitsemalla Vuoden Kustu. Markku Heikkilä toimi Puutorin Vessan ravintoloitsijana vuoteen 2007 saakka, minkä jälkeen liiketoiminta myytiin ravintoloitsija Lasse Laaksoselle. Vivendi
Yritys perustettiin vuonna 1853 vesihuoltoalan yrityksenä nimellä "Compagnie Générale des Eaux" (CGE). Yhtiö pysyi pääasiassa tällä alalla yli sata vuotta aina 1970-luvulle lopulle saakka. Guy Dejouanyn tultua toimitusjohtajaksi vuonna 1976 yhtiö alkoi laajentua jätehuoltoon, energiaan, kuljetuspalveluihin, rakennusalalle ja kiinteistöliiketoimintaan. 1990-luvulla yhtiön laajeni edelleen telekommunikaatio- ja media-aloille, erityisesti sen jälkeen kun Jean-Marie Messier tuli toimitusjohtajaksi vuonna 1996. Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuus
Järjestäjinä eri paikkakunnilla on ollut esimerkiksi päihdetyötä tekeviä järjestöjä, julkisen puolen toimijoita ja seurakuntia. Helsingissä Huumeisiin kuolleiden muistotilaisuutta on järjestetty vuodesta 2000 lähtien. Ensimmäisenä vuonna Helsingin tilaisuutta olivat järjestämässä Omaiset Huumetyön Tukena ry (nykyinen Tukikohta ry) sekä Aseman lapset. Seuraavana vuonna mukaan tuli Irti Huumeista ry. Kaivopiha
Flooran päivänä 2018 käytöstä poistetun suihkulähteen paikalle asennettiin Björn Weckströmin suunnittelema veistos "Yhdessä". Veistos oli lahja 150 vuotta täyttävälle Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalle. Helsingin jäähalli
Jääkiekkoseura HIFK on käyttänyt hallia kotikenttänään hallin avajaisista lähtien. Lisäksi jäähallissa järjestetään näyttelyitä, messuja ja konsertteja. Siellä ovat esiintyneet muun muassa The Moody Blues ja The Who vuonna 1967 , Kiss vuosina 1983 ja 1988, laulaja Stevie Wonder vuonna 1984, Guns N’ Roses vuonna 1991, Dire Straits vuonna 1985, laulaja Frank Sinatra huhtikuussa 1989, Green Day vuonna 1995, Rammstein vuonna 2001, The Beach Boys vuonna 2006 sekä Slayer. Myös Scorpions on konsertoinut hallissa. Lisäksi jäähallissa on järjestetty "Idols"-laulukilpailun finaali vuosina 2007 ja 2008 ja "X Factorin" finaali. Hallissa pidetään myös muita urheilutapahtumia. Jäähalliin mahtuu yleisöä 8 200, mutta helmikuussa 1967, kun vastakkain olivat HIFK ja Töölön Vesa, oli katsojia liki 11 000. Toinen helsinkiläinen SM-liigajoukkue Jokerit pelasi kotiottelunsa vuoden 1997 kevääseen saakka samassa jäähallissa, mutta siirtyi syksyllä 1997 Hjallis Harkimon rakennuttamaan Hartwall-areenaan. Alun perin myös HIFK:n oli tarkoitus muuttaa Areenalle, mutta lopulta seura päätti pysyä Nordenskiöldinkadulla, kun Harkimo vaati HIFK:lta lopulta korkeampaa hallivuokraa, kuin mitä esisopimukseen oli kirjattu. Jäähallin omistaa "Jääkenttäsäätiö". Sen toimitusjohtaja on Tom Kivimäki. Jäähallissa on myös seisomakatsomo joka saatiin valmiiksi 2007. Helsingin jäähalli on kolmanneksi suurin jäähalli Suomessa Hartwall Arenan ja Gatorade Centerin jälkeen. Lahti Aqua
Järjestetty vesihuolto alkoi Lahdessa vuonna 1910, kun ensimmäinen vedenottamo, Launeen vedenottamo, ja vesijohtoverkosto otettiin käyttöön. Lahti Aquassa vietettiin 100-vuotisjuhlavuotta 2010. Maailman vesipäivä
2002: Water for Development Viipurin Lauluveikot
Viipurin Lauluveikkojen 115-juhlavuoden valmistelut käynnistyivät hyvissä ajoin ennen juhlavuotta.
Kuoron 115:s toimintavuoden juhlistaminen sisältää kaksi konserttia Helsingin musiikkitalossa. Luettelo Aleksanteri II:n patsaista ja muistomerkeistä
Joensuussa sijaitseva "Pielisjoen kanavoinnin muistomerkki" paljastettiin vuonna 1879. Metallivaloksessa Venäjän vaakunan kaksipäinen kotka seisoo maapalloa symboloivan pallon päällä ja graniittijalustaan kiinnitetyn laatan epitafissa lukee versalikirjaimin: "Alexander II Pielis joen kanava 1874-1879". Muistomerkki tuhottiin räjäyttämällä syksyllä 1917, mutta koottiin löydetyistä jäännöksistä ja pystytettiin uudelleen vuonna 1961. Helsingin Vesi
Helsingin asukasluvun kasvaessa vesilaitoksen kapasiteetti kävi 1950-luvulla riittämättömäksi. Vuonna 1959 valmistui Pitkäkosken vedenpuhdistuslaitos, ja samalla Kuninkaankartanon saarella sijainneet laitokset vähitellen lakkautettiin. Joen yö
Vuoden 2008 Joen yötä vietettiin 28. elokuuta. Tapahtumaa leimasi Joensuun kaupungin 160-vuotisjuhlavuosi, mikä näkyi muun muassa monipuolisempana ohjelmana. Vesitorni
Yksi harvoista Suomessa aktiivikäytössä olevista höyryveturien vesitorneista sijaitsee Minkiön asemalla. Se valmistui rautatien satavuotisjuhlaan kesäksi 1998. Muut vesitornit eivät ole enää aktiivikäytössä. Yleisen rataverkon nostalgialiikenteen höyryveturit vesitetään tankkiautoilla tai paloletkulla vesijohtoverkosta. Helsinki
Vuonna 1952 pidettiin Helsingin olympialaiset ja vuonna 1975 Euroopan turvallisuus- ja yhteistyökonferenssin (ETYK) huippukokous. Vuonna 1982 avattiin Helsingin metro. Vuonna 2000 Helsinki oli yksi Euroopan kulttuuripääkaupungeista. Lahden historia
Vuoden 1878 palonsa jälkeen epäitsenäiseksi Lahden kauppalaksi muuttunut Lahti sai kaupungin oikeudet 1905, mitä Lahden kaupunki juhli satavuotisjuhlanaan 2005. Satavuotisjuhliin liittyi useita tilaisuuksia, joista ehkä näyttävin oli 20. elokuuta 2005 järjestetty marssi. Helsingin Vesi
Vuonna 2008 Helsingin Veden liikevaihto oli 101,1 miljoonaa euroa ja henkilöstön määrä noin 300. Vesilaitoksen ylin päättävä elin oli johtokunta. Viimeisenä toimitusjohtajana toimi vuodesta 2007 lähtien diplomi-insinööri Jukka Piekkari. Vesilaitos oli jaettu viiteen yksikköön: vedenpuhdistus-, jäteveden käsittely-, verkko-, hallinto ja talous- sekä liiketoiminnan tuki -yksiköihin. Helsingin Vedellä oli vedenpuhdistuslaitokset Pitkäkoskella ja Vanhassakaupungissa sekä jätevedenpuhdistamo Viikinmäellä. Maailman vesipäivä
1999: Everyone Lives Downstream Oulun Vesi
Vesilaitoksen nimenä oli perustamisesta aina vuoteen 1946 saakka vesijohtolaitos, vuosina 1946–1993 vesilaitos, vuosina 1993–2000 vesihuoltolaitos ja vuodesta 2000 lähtien Oulun Vesi. Helsingin maapäivät
Helsingin Maapäivien muistoksi pystytettiin Helsingin kaupunginarkkitehti Birger Brunilan toteuttama muistomerkki Vanhankaupungin korkeimmalle kohdalle ruotsalaisuuden päivänä 1932, jolloin tuli kuluneeksi tasan 300 vuotta Kustaa II Aadolfin kuolemasta. Harmaata graniittia olevan obeliskin tilasivat historialliset yhdistykset. Pylvään kyljessä lukee: ”Täällä vanhassa Helsingissä Kustaa II Aadolf piti kokousta Suomen säätyjen kanssa turvattuaan uuden itärajamme.” Vesi
Vettä pidettiin vuosisatojen ajan yhtenä klassisista alkuaineista. Vasta 1700-luvulla Henry Cavendish havaitsi, että vedyn palaessa syntyy vettä. Tämä osoitti että vesi ei ole alkuaine vaan vedyn ja hapen kemiallinen yhdiste. Maailman vesipäivä
2000: Water for the 21st century Helene Schjerfbeck
Schjerfbeckin syntymän 150-vuotismuistoksi syksyllä 2012 lyötiin suomalainen 2 euron juhlaraha.
Tammisaaren museokeskus EKTA:ssa on Schjerfbeckin elämää esittelevä pysyväisnäyttely ”Helene Schjerfbeckin elämä ja taide”, joka avattiin vuonna 2012. A. I. Virtanen
Valion pääkonttorin pihalle Helsingin Pitäjänmäkeen pystytettiin vuonna 1995 Virtasen 100-vuotissyntymäpäivän yhteydessä kuvanveistäjä Terho Sakin toteuttama A. I. Virtasen muistomerkki. Pohjolan Sanomat
"Pohjolan Sanomat" täytti 90 vuotta vuonna 2005 ja juhlisti merkkipäivää järjestämällä Kemissä tapahtumia. Lehdestä julkaistiin myös toimittaja Pentti Jussilan tekemä sen 90-vuotisen toiminnan historiikki. Helsingin Vesi
Puhtaan veden pumppaus Helsingin keskustaan aloitettiin Vantaanjoesta 1. joulukuuta 1876. Helsingin ensimmäinen vedenpuhdistuslaitos sijaitsi Vantaanjoen suulla Kuninkaankartanonsaarella, josta vesi pumpattiin Alppilan mäellä sijainneeseen Suomen ensimmäiseen vesitorniin. Ensimmäiset vedenjakelupostit sijaitsivat Albertinkadun kulmassa ja Erottajalla.
Vesihuollon vaikutus kaupunkielämään näkyi nopeasti. Noin 20 vuotta vesilaitoksen perustamisen jälkeen jo noin 70 prosentissa Helsingin asunnoista oli vesijohto ja viemäri. Tämä heijastui puolestaan yleiseen hygieniatasoon: esimerkiksi lavantauti, joka oli Helsingissä varsin yleinen vielä 1870-luvulla, hävisi lähes kokonaan seuraavien vuosikymmenien aikana. Vesilaitoksen pitkäaikainen johtaja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, vuodesta 1904 aina vuoteen 1938 asti, oli Albin Skog. Maailman vesipäivä
2015: Water and Sustainable Development Maailman vesipäivä
2004: Water and Disasters Jacobstads Wapen
"Jacobstads Wapen" on ollut Pietarsaaren kaupungin uusi symboli, ja sen valmistuminen oli kaupungissa merkittävä tapahtuma, mutta se on kokenut myös taloudellisia vaikeuksia. Alus otti osaa Pietarin kaupungin 300-vuotisjuhliin vuonna 2003. Vuonna 2005 havaittiin, että osa aluksen puurakenteista on rapistunut, ja alus odottaa korjausta. Suomi-areena
Vuoden 2008 Suomi-areena laajeni nelipäiväiseksi 15.–18. heinäkuuta. Tapahtumien määrä kasvoi 65:een sekä keskustelijoiden määrä yli 250:n. Pääyhteistyökumppaneina olivat 70-vuotistaivaltaan juhlinut Raha-automaattiyhdistys sekä 450 vuotta täyttänyt isäntäkaupunki Pori. Ensimmäistä kertaa Suomi-areenaan osallistui tasavallan presidentti Tarja Halonen. Hän oli mukana RAY:n auttamista koskevassa keskustelussa muun muassa The 69 Eyes -yhtyeen Jyrki Linnankiven kanssa. Latvian presidentti Valdis Zatlers puolestaan osallistui Itämeren enrgiapolitiikkaa koskevaan keskusteluun. Heikki Hilander
Muita tunnettuja juontajatehtäviä ovat olleet Renny & Geena -gaalan juonto 1990-luvulla sekä Suomen ensimmäisen Eurovision laulukilpailun digi-TV-lähetyksen juontaminen vuonna 2005. Ohjelmassa digi-tv-katsojat pystyivät valitsemaan Hilanderin varjoviisustudion tai Jaana Pelkosen, Heikki Paasosen ja Asko Murtomäen selostuksen välillä. Analogisella kanavalla selostivat ainoastaan Pelkonen, Paasonen ja Murtomäki. Vuonna 2014 Hilander teki Finlanders-yhtyeen 30-vuotisjuhlakiertueen isännän tehtävät. Helsingin alueellinen jako
Vantaanjoen suulle vuonna 1550 perustetusta "Vantaan Helsingistä" tunnetaan vain ylimalkainen karttapiirros ja nimistöstä muutama maininta. Mahdollisista korttelien nimistä ei ole tietoa. Helsingin valtaus
Helsingin valtauksen 20-vuotisjuhlallisuudet järjestettiin 14. huhtikuuta 1938, jolloin Saksan Itämeren-divisioonaa vuonna 1918 johtanut Rüdiger von der Goltz saapui "S/S Ilmatar" -höyrylaivalla Eteläsatamaan, jossa häntä oli vastassa Helsingin suojeluskunnan kunniakomppania. Varsinainen juhlatilaisuus pidettiin saksalaisten ja valkoisten haudalla Vanhankirkonpuistossa, jossa hän tapasi myös Mannerheimin. Paraati pidettiin Senaatintorilla, jonne oli kokoontunut tuhansittain suojeluskuntalaisia. HC West
HC West juhli keväällä 2013 kymmenvuotista taivaltaan. HattiWatit
18. heinäkuuta 2006 HattiWatit esiintyivät Pori Jazz Kidz Festivalin päänäyttämöllä Lokkilavalla. 19. elokuuta 2006 Jyväshyvä vietti 100-vuotisjuhliaan Kaisaniemen kentällä Helsingissä "Sadonkorjuu Karnevaalit" -nimellä. Tässä yleisötapahtumassa esiintyivät HattiWatit, sekä Ilkka ja Heikki Jääskeläinen. Helsingin kaupunginteatteri
Toiminta nykyisessä teatterirakennuksessa Eläintarhanlahden rannalla alkoi syksyllä 1967. Helsingin kaupunginteatterilla on kaksi edeltäjää, joiden historia on värikäs ja merkittävä osa suomalaista teatterihistoriaa. Vanhimman perusosan juuret ulottuvat 1900-luvun alkuun. Helsingin Työväenteatterin viralliseksi perustamisvuodeksi on merkitty 1902, Kansan Näyttämön 1907. Koiton Näyttämön yhdistyessä Kansan Näyttämöön 1934 syntyi Helsingin Kansanteatteri. Nämä kaksi yhdistyivät Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriksi 1948. Tässä vaiheessa omat työtilat olivat vasta kaukainen haave. Tärkeimpiä esityspaikkoja olivat Koiton näyttämö, Vallilan näyttämö ja Vanha ylioppilastalo. Kaupunginteatteri syntyi Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965, jolloin Helsingin teatterisäätiö perustettiin. Vantaa
Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta ( ilman "landskommun"-sanaa) 1865 annetun Suomen ensimmäisen kunnallislain johdosta. Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki, tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" (Helsingin­koski), on antanut nimensä myös Helsingille (). Joen yläjuoksun varrella, erityisesti nykyisen Riihimäen seudulla asuneet hämäläiset kutsuivat samaa jokea Vantaanjoeksi alueella sijaitsevan Vantaanjärven ja Vantaa-nimisen kylän mukaan. Vantaanjoki () vakinaistuikin joen nimeksi 1500-luvulla. Myös Helsingin maalaiskunnan alueella, Vantaankosken länsipuolella, on vanhastaan ollut Vantaa () -niminen kylä, joka alueeltaan vastasi lähinnä nykyistä Vantaanlaakson kaupunginosaa. Guardia Nueva
Orkesteri juhlisti kymmenvuotista toimintaansa helmikuussa 2011 Kokkolan jäähallissa pidetyllä juhlakonsertilla, jonka televisioi Yleisradion Yle TV2. Se oli kahteenkymmeneen vuoteen ensimmäinen Kokkolan jäähallissa pidetty konsertti. Yhtyeen konsertti Helsingin Musiikkitalossa maaliskuussa 2012 loppuunmyytiin kahta kuukautta ennen konserttipäivää. Vuonna 2013 Sata-Häme Soi -festivaalin Valkea Ruusu -viihdekonsertti oli rakennettu Guardia Nuevan ympärille. Pihlajisto
Helsingin nimikkopuu, vaahtera, sijaitsee Pihlajistossa, Pihlajiston ala-asteen pihalla. Kaupunki omistaa puun ja se on Ympäristölautakunnan vuonna 1998 (§453) nojalla rauhoitettu. Vaahtera on valittu Helsingin kauneimmaksi vaahteraksi vuonna 2000, kaupungin 450-vuotisjuhlan kunniaksi. Helsinki-päivä
Hankkeen panivat alulle ylipormestari Lauri Aho ja Helsinki-seuran sihteeri Jorma Waronen 1950-luvun lopulla. Ensimmäistä Helsinki-päivää vietettiin vuonna 1959 sinä päivänä, jona Helsinki täytti 409 vuotta.