Missä Johannes Linnankoski syntyi?
Johannes Linnankoski
Johannes Linnankoski (oik. Vihtori Johan Peltonen 18. lokakuuta 1869 Askola – 10. elokuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on "Laulu tulipunaisesta kukasta". Hänen kirjojensa kantavia teemoja ovat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat.
Johannes Linnankoski
Peltonen meni naimisiin 1899 Porvoon yhteiskoulussa opettajattarena toimineen neiti Ester Druggin kanssa, ja perheeseen syntyi neljä lasta. Näihin aikoihin Peltonen irtisanoutui "Uusimaa"-lehden palveluksesta, koska hän halusi keskittyä omiin kirjallisiin töihinsä. Peltonen muutti perheineen Porvoosta ja asui sitten useilla paikkakunnilla ympäri Suomea, kuten Lapinlahdella Alapitkän kylässä, Turun läänin Koskella, Salon seudulla, Halikossa ja Haukivuorella. Karinaisissa hän asui yli kaksi vuotta ja sieltä muuttaessaan 1902 hän alkoi käyttää Johannes Linnankoski -nimeä. Kesät perhe vietti joko Askolassa tai Nurmeksessa isän Erkki-veljen luona, joka toimi siellä kansakoulunopettajana. Ester Peltonen
Ester Peltonen oli naimisissa vuodesta 1899 kirjailija Johannes Linnankosken (oikea nimi Vihtori Peltonen) kanssa. Tämän kuoltua 1913 hän otti sukunimekseen tämän kirjailijanimen Linnankoski. Hän oli naimisissa vuodesta 1921 kirjailija, päätoimittaja ja kansanedustaja Yrjö Koskelaisen kanssa. He ostivat 1920-luvun lopulla nykyisen Vantaan Päiväkummun kaupunginosan alueella sijainneen noin 20 hehtaarin suuruisen "Lövkull"-nimisen tilan. Ester Koskelainen antoi tilalle suomenkielisen nimen "Päiväkumpu" joka vakiintui 1930-luvulla koko alueen nimeksi. Imatran kaupunginosat
Linnankoski on pienehkö, omakotitalovaltainen alue Mehiläismäen ja Itä-Siitolan vieressä. Linnankoski on saanut nimensä Vuoksessa aikanaan sijainneesta koskesta, jossa oli voimalaitos 1900-luvun alkupuolella. Linnankosken voimalaitoksen jäänteet ovat edelleen joen pohjassa. Linnankoskelta Imatran keskustaan on noin 3 kilometriä. Uljanovsk
Leninin ja hänen vanhempiensa ohella kuuluja kaupungin asukkaita ovat kirjailija Ivan Gontšarov, historioitsija Nikolai Karamzin ja väliaikaisen hallituksen puheenjohtaja Aleksandr Kerenski.
Myös Ivan Ozhogin, venäläinen ooppera- ja musikaalilaulaja, syntyi Uljanovskissa. Väinö Linna
Väinö Linnan suku edusti niin isän kuin äidinkin puolelta hämäläisiä torppareita ja maatyöläisiä. Väinön isä Vihtori oli teurastaja. Hän ja Maija Linna, Maria o.s. Nyman, menivät naimisiin 1907. 20. joulukuuta 1920 Urjalassa syntyi Väinö Linna, joka oli kymmenlapsisen perheen seitsemäs. Häntä ennen oli perheessä ollut kaksi vanhempaa Väinöä, Väinö Ilmari ja Väinö Olavi, jotka kuolivat tuberkuloosiin, kuten myös Armas-veli. Jani Honkanen
Jani Honkanen (s. 20. syyskuuta 1979 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka lopetti uransa vuonna 2015. Hän pelasi urallaan 325 SM-liiga- ja 218 Mestis-ottelua. Honkanen pelasi lisäksi Ruotsin Allsvenskanissa, Pohjois-Amerikan UHL-sarjassa sekä Kazakstanin ja Tanskan pääsarjoissa. Ässissä Honkanen oli voittamassa Suomen mestaruutta keväällä 2013. Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)
Linnankosken kirjailijantyön perusteemat ovat esikoisteoksesta lähtien olleet mukana hänen tuotannossaan: ihmisessä itsessään vallitseva hyvän ja pahan taistelu ja tästä seuraavat syyllisyyden, rangaistuksen ja sovituksen moraaliset ongelmat. Raamattu oli Linnankoskelle se perusteos, joka eettisellä tasolla muovasi hänen maailmankatsomustaan. Hän näki maallisen elämän ainutkertaiseksi tapahtumaksi, josta ihminen itse ja yksin on vastuussa. Linnankoskella oli kolme aatetta, joita hän omassa elämässään ja myös kirjallisessa tuotannossaan vaali ja toteutti: kansan valistaminen, suomalaiskansallisen identiteetin vahvistaminen sekä jokaisessa ihmisessä piilevä ihmisyys. Teoksessa "Laulu tulipunaisesta kukasta" esiintyviä teemoja ovat kasvu ihmisenä, rakkaus, syyllisyys ja menneen sovitus. Regina Linnanheimo
Vuonna 1948 Linnanheimo poikkesi teatteritaiteen puolelle ja alkoi valmistella näyttämökiertuetta lankonsa Rauli Tuomen kanssa. Näytelmänä oli Jacinto Granin "Kohtalo". Elokuvarintamalla Linnanheimo jatkoi Tulion kanssa tutulla linjalla. Iitin Mankalankoskella alettiin kuvata "Hornankoski" -nimistä kolmiodraamaa. Elokuva syntyi Fenno-Filmin ja Teuvo Tulion yhteistuotantona, ja se kuvattiin myös ruotsiksi nimellä "Forsfararna". Suomenkielisen version ohjaajaksi on alkuteksteissä nimetty Roland af Hällström, mutta käytännössä Tulio ohjasi molemmat. Linnanheimo toisti käsikirjoituksessa mieliteemaansa: nuoren naisen kasvutarinaa. Parikymppinen Åke Lindman teki elokuvassa valkokangasdebyyttinsä. "Hornankoski" sai sekä Suomessa että Ruotsissa vielä nuivemman vastaanoton kuin "Intohimon vallassa". John Wyndham
John Wyndhamin koko ristimänimi oli John Wyndham Parkes Lucas Beynon Harris, ja hän syntyi Englannissa vuonna 1903 Warwickshiren kreivikunnassa, kylässä nimeltä Knowle. Vuoteen 1911 saakka hän asui Birminghamissä. Hänen isänsä oli juristi George Beynon Harris ja äitinsä Gertrude Parkes. Johnilla oli myös pikkuveli, vuonna 1906 syntynyt Vivian Beynon Harris. Poikien vanhemmat erosivat, kun John oli kahdeksanvuotias. Veljekset jäivät äidilleen, ja elivät liikkuvaa elämää. Pikkuveli Vivian muisteli myöhemmin, ettei lapsuus kuitenkaan ollut onnetonta aikaa, sillä perhe oli toisilleen hyvin läheinen. Oskari Peurakoski
Johan Oskar (Juhana Oskari) Peurakoski (vuoteen 1905 Renfors) (13. elokuuta 1869 Pori – 17. lokakuuta 1944 Helsinki) oli metsänhoitaja, toimitusjohtaja ja kansanedustaja. Jesse Niinimäki
Jesse Niinimäki (s. 19. elokuuta 1983 Tampere) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Aasian liigan japanilaisjoukkue Nikkō Ice Bucksissa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Niinimäki osaa pelata myös laidassa. Häntä pidettiin nuorena yhtenä ikäluokkansa lupaavimpina pelaajina Suomessa, sillä Edmonton Oilers varasi Niinimäen ensimmäisellä kierroksella 15. pelaajana . Hän ei ole kuitenkaan koskaan pelannut NHL:ssä. Niinimäki on pelannut ulkomailla aiemmin myös Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Saksassa, Sveitsissä, Sloveniassa, Venäjällä, Italiassa ja Valko-Venäjällä. Nikolai Danilevski
Nikolai Jakovlevitš Danilevski (10. joulukuuta 1822 Oberets, Orjolin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 19. marraskuuta 1885 Tiflis, Georgia, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen luonnontieteilijä, filosofi ja yhteiskunnallinen kirjailija. Häntä on pidetty yhtenä panslavismin tärkeimmistä oppi-isistä. Johannes (skeemaigumeni)
Johannes (oik. Ivan Aleksejevitš Aleksejev, 26. helmikuuta 1873 Tverin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 5. kesäkuuta 1958 Uusi Valamo, Heinävesi, Suomi), skeemaigumeni, kanonisoitu nimellä Pyhittäjä Johannes Valamolainen, oli vanhan Valamon munkki ja toimi myös Petsamon luostarin johtajana eli igumenina. Hänen osin hengellisiä ohjeita sisältävät kirjeensä on julkaistu kirjana nimellä "Valamon vanhuksen kirjeitä". Juhani Kivikoski
Juhani Kivikoski syntyi johtaja Aarne Oskari Kivikosken ja Ida Sankalan perheeseen. Hänen ensimmäinen puolisonsa 1960–1974 oli taiteilija Riitta Ilari Eskola, Uuno Eskolan tytär. Toisen kerran Kivikoski avioitui vuonna 1981, merkonomi Tellervo Korpiolan kanssa. Kivikoski tuli ylioppilaaksi 1951 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1959. Eskola-Kivikoski-Periäisen arkkitehtitoimistossa Kivikoski työskenteli 1960–1963, omassa arkkitehtitoimistossaan 1963–1981 ja Iittalan lasitehtaan johtajana 1981–1991. Jalmari Niinikoski
Niinikoski oli Suomen linja-autoliikenteen uranuurtajia. Hän aloitti liikennöinnin linja-autolla Porin ja Säkylän välillä vuonna 1926. Vuonna 1936 hän perusti Satakunnan Liikenne Oy:n ja oli sen toimitusjohtajana kuolemaansa asti. Siitä kasvoi yksi Suomen suurimmista yksityisistä linja-autoyhtiöistä. Niinikoski oli sota-aikana vuonna 1942 perustamassa Tampereelle autokoritehdas Ajokki Oy:tä, joka myytiin myöhemmin valtiolle. Sodan jälkeen hän perusti Porin Auto-osa Oy:n ja Porin Autohuollon. Niinikoskelle myönnettiin vuonna 1953 teollisuusneuvoksen ja vuonna 1977 vuorineuvoksen arvo. Hän oli vuodesta 1975 Espanjan kunniakonsuli Porissa. Johannes Linnankoski
Vuonna 1905 ilmestyi romaani "Laulu tulipunaisesta kukasta", joka varsinaisesti nosti Linnankosken nimen kuuluisuuteen. Romaanin miljöönä oli kirjailijan kotiseutu, Askolan pitäjän Vakkolan kylä − esimerkiksi kirjassa kuvatun Kohisevan esikuvana oli Vakkolan koski. Vakkolan kylään oli sijoitettu myös samana vuonna ilmestyneen novellin "Taistelu Heikkilän talosta" tapahtumat. Aaro Hellaakoski
Aaro Antti Hellaakoski (22. kesäkuuta 1893 Oulu – 23. marraskuuta 1952 Helsinki) oli suomalainen runoilija, maantieteilijä ja maantieteen opettaja. Hän oli kotoisin Oulusta ja vietti osan nuoruudestaan Tampereen Pispalassa. Kirjailijana hän kirjoitti runoja, mutta myös proosaa ja esseitä. Runoilijana hän oli modernismin uranuurtajia Suomessa. Maantieteilijänä hän julkaisi tieteellisiä tutkimuksia ja osallistui oppikirjojen kirjoittamiseen. Jouni Kalliokoski (pesäpallo)
Jouni Kalliokoski (17. kesäkuuta 1977 Kuortane) on suomalainen pesäpalloilija. Kalliokoski edusti pesäpallourallaan Alajärven Ankkureita ja Jyväskylän Kiriä. Kasvattajaseura oli Kuortaneen Kunto. Hänen pelipaikkansa oli lukkarin. Peliura päättyi vuonna 2001. Juhani Kellosalo
Juhani Kellosalo (s. 1951 Toholampi) on suomalainen lääkäri, runoilija, kirjailija ja muusikko. Hän on asunut pitkään Oulussa, nykyisin asuu Ilmajoella. Hän on suorittanut Oulun yliopistossa lääketieteen ja kirurgian tohtorin tutkinnon 1990 aiheesta "Contribution of various biliary tract procedures to duodenogastric reflux, gastric mucosal changes and symptoms" ja toiminut vatsaelinkirurgina eri sairaaloissa vuoteen 2004. Tämän jälkeen hän on ollut Lääketieteen termit -sanakirjan toimittajana ja myöhemmin päätoimittajana 2005–2014. Suomalaisuuden päivä
J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivän yhteydessä vuonna 1906 kirjailija Johannes Linnankoski kehotti suomalaistamaan vierasperäiset sukunimet. 12. toukokuuta 1906 julkaistussa Suomalaisen Virallisen Lehden lisälehdessä noin 24 800 henkilöä ilmoitti suomalaistaneensa nimensä. Samana päivänä perustettiin myös Suomalaisuuden liitto. Johannes Linnankoski
Peltosen päästyä armeijasta syksyllä 1893 hänen entinen työnantajansa Werner Söderström tarjosi hänelle toimittajan paikkaa perusteilla olleesta "Uusimaa"-lehdestä. Peltonen kiersikin sitten Itä-Uudenmaan pitäjissä hankkimassa asiamiehiä, kirjeenvaihtajia ja uusia tilaajia lehdelle. Lehden toimitus sijaitsi Porvoossa, ja sen näytenumero ilmestyi 8. joulukuuta 1894. Peltonen otti lehdessä rohkeasti kantaa ajankohtaisiin kysymyksiin ja käsitteli muun muassa kielikysymystä sekä torppari- ja työväenkysymystä. Eino Leino
Eino Leino syntyi 6. heinäkuuta 1878 Paltamon Paltaniemellä (nykyisin osa Kajaania) sivistyneeseen keskivarakkaaseen maalaisvirkamieskotiin. Leinon isä vaihtoi nimensä Antti Mustosesta Anders Lönnbomiksi parantaakseen mahdollisuuksiaan tulevaan säätyläistaustaiseen vaimoonsa. Hän oli valtion palveluksessa oleva maanmittari, joka viljeli samalla omistamaansa Hövelön tilaa. Oulujärven välittömässä läheisyydessä sijaitseva maatila oli sama, jossa Elias Lönnrot oli asunut Kajaanin vuosinaan nelisenkymmentä vuotta aikaisemmin. Sekä isän että äidin Anna Emilian (o.s. Kyrenius) kautta Leinon sukujuuret juontavat Liperiin ja Sortavalaan Karjalassa, äidin kautta lisäksi Varsinais-Suomeen. Jaan Kross
Jaan Kross (19. helmikuuta 1920 – 27. joulukuuta 2007) oli virolainen kirjailija ja runoilija. Kross tunnetaan erityisesti Viron historiaa käsittelevistä historiallisista romaaneistaan, joihin kuuluvat muun muassa Uppiniskaisuuden kronikka ja Keisarin hullu. Häntä pidetään yhtenä Viron kansainvälisesti tunnetuimpana kirjailijana. Janne Hongisto
Janne Kristian Hongisto (s. 25. lokakuuta 1970) on suomalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten Kotiteollisuus-yhtyeen basistina. Hän on vaikuttanut yhtyeessä sen perustamisesta lähtien. Yhtye tunnetaan hyvin suorapuheisuudestaan. Hongisto selventää yleensä keikoilla Hynysen lausahduksia huumorilla maustettuna ja Kotiteollisuuden keikoilla voikin kuulla paljon rivoa suomalaishuumoria. Hongisto asui ennen Lappeenrannassa, mutta nykyisin hän asuu Tohmajärven Tikkalassa vaimonsa Sarin ja tyttärensä Onervan kanssa. Hongisto on vasenkätinen basisti. Hän soittaa plektralla ja hän käyttää jonkin verran säröä useissa yhtyeen kappaleissa. Janne Hongisto lauloi Kotiteollisuuden uudella EP:llä, kappaleen "Hunninkolla". Leevi Mäittälä
Mäittälä on kirjoittanut teoksen kirjailija Johannes Linnankoskesta sekä kaksi Askolan paikallishistoriaa käsittelevää teosta. Jonne Lakanen
Jonne Sakari Lakanen (s. 26. helmikuuta 1979 Lohjan kunta) on suomalainen suunnistaja. Seuratasolla hän edustaa Vaajakosken Terää. Aikaisemmin hän edusti Deltaa. Lakanen asuu Lappeenrannassa. Johannes Jernström
Johannes Jernström tai Järnström (14. huhtikuuta 1844 Helsinki – 19. huhtikuuta 1903 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen agronomi ja toimittaja, joka osallistui maatalousalan organisaatioiden perustamiseen ja kehittämiseen 1800-luvun lopulla. Juho Malkamäki
Juho Malkamäki syntyi 23. toukokuuta 1844 Ylistarossa Malkamäen talossa. Hänen vanhempansa olivat talollinen Kustaa Malkamäki ja tämän puoliso Margareeta Nyrhilä. Malkamäki itse kertoi saaneensa lapsesta asti kristillisen kasvatuksen. 13-vuotiaana hän sai isoisältään lahjaksi Raamatun luettuaan sen läpi kannesta kanteen. Niilo Kustaa Malmbergin, joka kuoli Malkamäen ollessa 14-vuotias, puheet vaikuttivat pysyvästi häneen. Malmbergin kuoltua Malkamäen hengelliseksi isäksi tuli Arvi Juhana Logren, joka oli saanut puhujakasvatuksensa Malmbergin kuskipukilla. Malkamäki peri Logrenin kuoltua tämän paikan heränneitten maallikkojohtajana. Myöhemmin Malkamäki solmi elinikäisen ystävyyden heränneitten merkittävän pappisjohtajan ja Malmbergin pojan Wilhelmi Malmivaaran kanssa. Vakkola
Vakkola on kirjailija Johannes Linnankosken synnyinpaikka. Johannes Linnankosken nuoruudenkoti toimii kotimuseona. Juhani Suomi
Juhani Martti Kalervo Suomi (s. 15. helmikuuta 1943 Helsinki) on suomalainen ulkoasiainneuvos sekä historiantutkija, joka tunnetaan erityisesti tasavallan presidentti Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittajana. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori. Presidentti Martti Ahtisaari myönsi Suomelle professorin arvonimen vuonna 1997. Ortodoksisen uskon tarkka esitys
Johannes Damaskolainen eli ja kirjoitti Bysantin valtakunnassa 600- ja 700-lukujen taitteessa. "Ortodoksisen uskon tarkka esitys" on hänen merkittävin teoḱsensa ja myös koko varhaisen kristikunnan merkittävimpiä teoksia. Teos julkaistaan usein erillisenä. Alun perin se oli kuitenkin kolmas osa laajemmassa dogmatiikkaa käsittelevässä teoksessa "Tiedon lähde" ("Pēgē gnōseōs"), joka käsitteli myös yleistä dogmatiikkaa sekä erilaisia harhaoppeja. Nimien suomalaistaminen
J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivän yhteydessä vuonna 1906 kirjailija Johannes Linnankoski kehotti suomalaistamaan vierasperäiset sukunimet. Toukokuun 12. päivänä 1906 julkaistussa Suomalaisen Virallisen Lehden lisälehdessä noin 24 800 henkilöä ilmoitti suomalaistaneensa nimensä. Samana päivänä perustettiin myös Suomalaisuuden liitto. Kaikkiaan vuosien 1906 ja 1907 aikana noin 70 000 suomalaista suomensi sukunimensä. John William Lloyd
John William Lloyd (J. William Lloyd) (4. kesäkuuta 1857 – 1940) oli yhdysvaltalainen anarkoindividualisti. Hän syntyi New Jerseyssä ja muutti myöhemmin Floridan Grahamvilleen. Hänen individualistinen anarkisminsa perustui hänen mielestään luonnonlakiin eikä egoismiin kuten Benjamin Tuckerilla ja tämä oli riidanaihe muutoin ystävällisessä suhteessa Tuckerin ja Lloydin välillä. Lloyd vaihtoi myöhemmin näkemyksensä minarkistiseksi. Hans Henrik Stjernvall
Hans Henrik Stjernvall (9. elokuuta 1769 Pälkäne – 4. huhtikuuta 1820 Mäntsälä) tuli Linnaisten kartanon omistajaksi aikanaan avioliiton kautta. Mäntsälässä hän vaikutti monella teollisuuden alalla, muun muassa perustamalla mailleen verkatehtaan ja olemalla osakkaana Sälinkään lasitehtaassa. Porvoon valtiopäivillä 1809 Stjernvall oli tärkeimpiin kuuluneen siviili- ja talousvaliokunnan jäsen. Juha Niinikoski
Juha Niinikoski (s. 1942) on suomalainen lääkäri. Hän on ollut Turun yliopiston kirurgian professori vuodesta 1987. Hänen tutkimuskohteensa on ollut sydän- ja verisuonikirurgia. Hän on ollut Kirurgiyhdistyksen julkaisun Annales Chirurgiae et Gynaecologia päätoimittaja 1989, jolloin lehden julkaisu siirtyi Duodecimilta yhdistykselle. Regina Linnanheimo
Regina Linnanheimo syntyi seitsenlapsisen perheen kuopukseksi 7. syyskuuta 1915 Helsingin Ensi-sairaalassa. Hänen vanhempansa olivat kiinteistövälittäjä ja liikemies Johan Gustaf Leino (alk. Grönroos) ja Aksa Johanna Grönlund. Molemmat olivat alkujaan Turusta, ja he olivat avioituneet juhannuksena 1899. Reginalla oli neljä sisarta: Ragnhild, Ellen, Ester ja Rakel sekä kaksi veljeä, Eino Leinon mukaan nimetty Eino ja Reino. Eino kävi aikoinaan Suomen Näyttämöopiston, muttei omistautunut näyttelemiselle. Regina oli iltatähti: hänen kuusi sisarustaan olivat syntyneet melko lyhyin välein, kun taas Reginan syntyessä hänen vanhempansa olivat jo nelikymmenvuotiaita. Toiseksi nuorin eli Rakel oli Reginan syntyessä seitsemänvuotias. Krista Pärmäkoski
Krista Pärmäkoski (o.s. Lähteenmäki, s. 12. joulukuuta 1990 Ikaalinen, Suomi) on suomalainen maastohiihtäjä. Hän edustaa Ikaalisten Urheilijoita, ja häntä valmentaa Matti Haavisto. Pärmäkoski on edustanut Suomea maailmanmestaruuskilpailuissa ja olympialaisissa. Maailmanmestaruuskilpailuista Pärmäkoski on voittanut hopeaa yhdistelmäkilpailusta, hopeaa ja pronssia parisprintistä sekä kolme pronssia viestistä. Olympialaisissa hän on saavuttanut hopeamitalin viestissä sekä 30 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa ja pronssia yhdistelmäkilpailusta ja 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailusta. Kannonkoski
Kunnan itsenäistymishankkeen syntymiseen vaikutti pitkälti niin usko omiin voimiin kuin huonot kulkuyhteydet silloisilla kulkuneuvoilla. Manttaalinomistajien hevos- ja käsivoimin rakentamat sekä osin hätäaputöinäkin teetetyt soisen ja routaisen sydänmaan halkaisemat maantiet olivat heikkokuntoisia. Säännöllinen linja-autoliikenne Kannonkoskella aloitettiin 1930-luvun lopulla reitillä Huopanankoski – Kannonkoski – Saarijärvi – Uurainen – Jyväskylä. Kannonkosken kautta kulkevat Jyväskylä–Haapajärvi-rata, josta Kannonkosken osuus valmistui vuonna 1960, kantatie 77 (Sininen tie) sekä seututie 648. Kannonkosken kunnan alueella on toiminut kolme varsinaista rautatieliikennepaikkaa asemarakennuksineen: Enonjärvi, Kannonkoski ja Varanen. Seisakkeita Kannonkosken alueella on ollut useita. Paikkakunnalla oli 1960-luvulla myös soranajossa käytetty ns. kolmioraide Teeriharjun hiekkamontuille. Säännöllinen henkilöliikenne rataosuudella lopetettiin 1968 ja nykyään rataa käytetäänkin lähinnä puutavaran kuljetuksiin, vaikka sen kunnostamisesta on käyty keskustelua . Kannonkoskea lähimmät henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat sijaitsevat Ähtärin Myllymäellä ja Jyväskylässä. Lähin merisatama sijaitsee noin 150 km:n päässä Kokkolassa. Janne Korhonen (kansanedustaja)
Janne Korhonen syntyi saarnaaja Kalle Korhosen ja Sofia Tuppuraisen lapsena vuonna 1885 Oulussa. Hän suoritti kansakoulun sekä viisiluokkaisen reaalikoulun ja työskenteli muun muassa tuomarin kirjurina ja voimistelun johtajana. Suomen sisällissodan jälkeen Korhonen oli vangittuna poliittisista syistä. Vapauduttuaan vankilasta hän työskenteli sosialidemokraattisen puolueen puhujana ja myöhemmin Viipurin läänin itäisen vaalipiirin sosialidemokraattien piirisihteerinä Käkisalmessa. Pekka Myllykoski
Pekka Johannes Myllykoski (13. joulukuuta 1959 Mänttä – 22. huhtikuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen laulaja ja sanoittaja, joka muistetaan parhaiten kantriyhtye Freud Marx Engels & Jungin laulusolistina. Häneltä ilmestyi kaksi albumia Maltaan Haukat -kokoonpanon kanssa. Hän toimi satunnaisesti Jytäjemmarit-yhtyeen laulusolistina. Myllykoski tunnetaan arvostetuista käännösteksteistä. Hänen sanoittamansa on muun muassa hitti ”Särkynytsydämiset (viekää minut baariin)” (alun perin Guy Clarkin ”Broken Hearted People”). Linnanjärvi
Linnanjärvi eli myös Nurmijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkoskella ja Linnankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Linnanjärvi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta. William Korwenkoski
William Korwenkoski on tunnettu myös Etelä-Pohjanmaalla keskustelua herättäneen Pub Härmän Häjyn perustajana. Hän luopui ravintolatoiminnasta 2003. Taiteilijanimeen liitettiin heinäkuussa 2011 AJR, joka viittaa Korwenkosken oikeaan nimeen Arto Juhani Rinne. William-nimen hän lisäsi viralliseen nimeensä vuonna 2003. Hän oli vuonna 1993 uudelleen perustetun Isänmaallisen Kansanliikkeen ensimmäinen liittosihteeri. Myöhemmin Rinne osallistui politiikkaan muun muassa Perussuomalaisten kansanedustajaehdokkaana Vaasan vaalipiirissä 2003. Nyttemmin Rinne on jättäytynyt puoluepolitiikasta, mutta ottaa varsinkin musiikillaan sangen voimakkaastikin kriittistä kantaa valtamedian toimintaan sekä sisä- ja ulkopolitiikan vaikuttajien edesottamuksiin. Mäkelän piiri
Mäkelän piiri eli Mäkelän talli oli tamperelainen kirjallisuuspiiri, joka syntyi Tampereen kaupunginkirjaston johtajan Mikko Mäkelän ympärille 1940-luvulla. Kirjallisuuspiiristä on lähtöisin muun muassa Väinö Linna. Linna korosti usein Mäkelän piirin merkitystä kirjailijankehitykselleen, sillä piiri oli hänelle ensimmäinen kosketus muihin kirjoittajiin. Mäkelän piirin keskusteluilloissa Linna sai omat ateljeekriitikkonsa ja pääsi testaamaan tulevien romaaniensa aihetta ja asetelmia. Honkajoki (Tuntematon sotilas)
Honkajoen hahmoon antoi vaikutteita eräs Väinö Linnan sota-aikana tapaama, hänen naapuritukikohdassaan Jalkaväkirykmentti 8:ssa palvellut kookas itäsuomalainen mies, joka huvitti itseään omalaatuisilla tempuillaan; hän muun muassa teki kaaripyssyn, johon tarkastuskäynnille tullut divisioonan aseupseeri suhtautui ainoastaan huvittuneesti. Miehellä oli usein yllään siviilimallinen nahkapusero ja jostakin hän oli saanut hankituksi myös venäläisen lakin. Toisin kuin Honkajoki, mies ei ollut luonut itselleen roolihahmoa, vaan hän teki ainoastaan silloin tällöin jonkin tempun, jota valmistellessaan hän oli saattanut nähdä paljonkin vaivaa. Kerran hän tekeytyi venäläiseksi sotavangiksi kulkien kädet pystyssä ja häntä seurasi kivääri kainalossa muuan hänen toverinsa, jonka hän oli pyytänyt juoneen mukaan. "Vanki" vastaili hänelle esitettyihin kysymyksiin tekovenäjäksi, jossa oli joitakin tunnistettavia sanoja. Normaalitilanteissa hän oli järkevän asiallinen ja reilu mies. Honkajoessa romaanin kertoja on luonut kokonaisen uuden ihmishahmon ja näyttää hänen kohdallaan miltei äärimmäisyyteen saakka sen suomalaisesta kansanelämästä tutun ilmiön, että humoristi ja hullun roolin ottanut saavat oikeuksia enemmän kuin muut. Honkajoen "iltarukouksen" viimeisen lauseen Linna merkitsi muistiin eräällä junamatkalla jatkosodan aikana ollessaan palaamassa kotilomalta rintamalle, kun samaan vaununosastoon sattunut, hänelle tuntematon sotamies luki itse sepittämänsä "rukouksen". Aino Lohikoski
Aino Lohikoski (4. maaliskuuta 1898 Helsinki, Suomi – 12. kesäkuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Teatterissa hän tulkitsi muun muassa Minna Canthin näytelmien hahmoja. Lisäksi hän näytteli sivuosia useissa elokuvissa, kuten "Niskavuoren naiset" ja "Valkoiset ruusut". Timo Junkkaala
Timo Junkkaala on syntynyt Helsingissä 22.10.1948, asunut kouluaikana Lempäälässä, jossa päässyt ylioppilaaksi vuonna 1967. Lempäälässä 1960-luvun alussa vaikuttanut hengellinen herätys, jonka keskeisenä henkilönä oli voimakkaan hengellisen uudistuksen kokenut pastori Aimo Sorri, kosketti myös Junkkaalaa, joka tuli herätykseen 13-vuotiaana. Lauri Linna
Lauri Johannes Linna (11. heinäkuuta 1930 Perho – 9. kesäkuuta 2018 Oulu) oli ylivieskalainen poliitikko ja kirjailija. Linna valmistui agrologiksi Pienviljelysneuvojaopistosta Hyvinkäältä vuonna 1956. Hän oli kansanedustajana 1970–1975 Oulun läänin vaalipiiristä Suomen Maaseudun Puolueen ja vuodesta 1972 Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolueen edustajana. Hän julkaisi kuusiosaisen "Aatu"-kirjasarjan 1996–2007. Lisäksi hän julkaisi teoksen "Vennamon panttivangit" (1998). Hänen veljensä on Heimo Linna. Jalmari Niinikoski
Kustaa Jalmari Niinikoski (ent. Koivisto, 18. kesäkuuta 1900 Harjavalta – 28. syyskuuta 1978 Espoo) oli suomalainen vuorineuvos, Satakunnan Liikenteen perustajia ja vuosina 1936–1978 sen toimitusjohtaja. Janusz Korczak
Janusz Korczak syntyi Henryk Goldszmit -nimisenä Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Puolassa. Hän vietti lapsuutensa vauraassa asianajajaperheessä, jonka taloudellinen asema kuitenkin heikentyi isä Józef Goldszmitin sairastuttua ja lopulta kuoltua vuonna 1896 ilmeisesti syfilikseen. Henryk kävi venäjänkielisen kymnaasin Varsovassa ja opiskeli vuosina 1898–1904 lääketiedettä Varsovan yliopistossa. Hän otti myös osaa Lentävän yliopiston nimellä tunnettun, isänmaallishenkisen puolalaisnuorison epäviralliseen yliopiston toimintaan. Janne Kataja
Kataja syntyi Kuusankoskella, mutta hänen ollessaan kahden viikon ikäinen hänen perheensä muutti Riihimäelle. Hän opiskeli kaksi vuotta ilmaisutaitopainotteisessa Kallion lukiossa, mutta lopetti opinnot kesken, koska ansiotöitä oli riittävästi. Syksyllä 2000 hän aloitti teatteri-ilmaisun ohjaajan opinnot Turun ammattikorkeakoulun Taideakatemiassa. Huhtikuussa 2007 lopputyö on vielä suorittamatta. Johann Heinrich Rosenplänter
Rosenplänter oli itämerenmaakuntalainen pappi ja kirjailija. Hän syntyi Wolmarin kaupungissa, latvialaisessa osassa Liivinmaata, ja aloitti monien vastoinkäymisten jälkeen 1803 opiskelun Tarton yliopistoossa, jossa hän 1806 suoritti pappistutkinnon. Hän oli vuodesta 1809 kuolemaansa asti Pärnun kaupungissa virolaisen seurakunnan pappina. Rosenplänter on kirjoittanut viroksi ja latviaksi muutamia kirjasia. Hänen huomattavin kirjallinen ansionsa on kuitenkin aikakausijulkaisu "Beiträge zur genauern Kenntniss der ehstnischen Sprache" (yhteensä 20 vihkoa vuosina 1813–1822), jonka tarkoituksena oli viron kielen tuntemisen edistäminen. Lehti pyrki ensi sijassa kehittämään viroa kirjakielenä. Oli turvattava puhtaaseen kansankieleen, lainattava sopivia sanoja esimerkiksi suomesta. Rosenplänter harrasti viron samoin kuin latvian kielen viljelyä etupäässä kansansivistyksen kohottamista silmällä pitäen. Hänestä oli myös luonnollista, että papit ja muut virkamiehet osasivat virolaisalueella kunnollisesti viroa ja latvialaisalueella latviaa. Siksi näitä kieliä oli hänen mielestään opiskeltava jo kymnaaseissa. Rosenplänterin aloitteesta esitettiin ensimmäiset vironkieliset näytelmät Pärnussa 1816, 1824, 1829. Kansansivistystä hän edisti muun muassa perustamalla kyläkouluja. Suomalaisuuden harrastukset Turussa 1820-luvulla saivat ainakin osittain virikettä Rosenplänterin Beiträgessä esitetyistä mielipiteistä. Urmas
Urmas on miehen etunimi, joka esiintyy Suomessa myös sukunimenä. Suomessa nimi on alkujaan talonnimi Turun läänin Koskella. Kun Johannes Linnankoski asui paikkakunnalla jonkin aikaa 1900-luvun alussa, hän antoi Urmas-nimen vuonna 1906 syntyneelle pojalleen sekä myös eräälle kirjoittamassaan näytelmässä "Kirot" esiintyvälle henkilölle. Myöhemmin nimi on tullut käyttöön myös Virossa, jossa sielläkin Urmas esiintyy myös paikannimissä. Jaakko Heinimäki
Jaakko Juhani Albinus Heinimäki (s. 8. elokuuta 1965 Pori) on suomalainen Kirkko ja kaupunki-lehden päätoimittaja, kolumnisti ja pappi. Hän on kirjoittanut muun muassa pyhimyslegendoista, kuolemansynneistä sekä uskonnon ja huumorin suhteesta. Ennen vapaaksi kirjailijaksi ryhtymistään 2001 Heinimäki työskenteli tiedottajana Kirkkopalveluissa, pappina Helsingin tuomiokirkkoseurakunnassa ja toimittajana Kirkko ja kaupunki -lehdessä. Urho Peltonen
Urho Peltonen syntyi Pohjois-Karjalan Nurmeksessa, jossa hänen isänsä Erkki Peltonen (s. 1861) toimi kansakoulunopettajana. Kirjailija Johannes Linnankoski oli Peltosen setä. Hän kävi aluksi Nurmeksen yhteiskolua, mutta muutti 1910-luvun alussa Tampereelle, jossa Peltonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1913. Hän jatkoi opintojaan Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä ja valmistui insinööriksi 1918. Suomen sisällissodan aikana Peltonen toimi Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin ylipäällikkönä ja osallistui sodan alkuvaiheessa myös Värtsilän taisteluun. Jyrki Rossi
Jyrki Tapani Rossi (s.16. joulukuuta 1962 Saarijärvi) on suomalainen kirjailija, psykologian ja uskonnon opettaja sekä yksi lukioaineiston nettipohjaisen opetuksen uranuurtajia. Rossi loi nettipohjaisen opetussivuston kirjojensa Kohtaamisia – suomalainen usko (Kirjapaja 1996) ja Suomalainen usko (Kirjapaja 1999) sivutuotteena. Hän lisäsi sivustolleen myös psykologian ja filosofian kurssimuistiinpanot. Nämä kurssimateriaalit ovat edelleen suuressa suosiossa suomalaisten lukiolaisten ja opettajien keskuudessa. Sivusto on myöhemmin laajentunut käsittelemään mm. Rossin harrastuksia, filateliaa, sukututkimusta ja myös sairauksia. Rossille tuli nimittäin vuosina 1993 ja 1998 aivoverenvuoto ns. subaraknoidaalivuoto, joihin hän oli menehtyä. Rossi kirjoitti sairaudestaan sivustollaan jo vuonna 1999, jolloin aivoverenvuodoista ei juurikaan löytynyt tietoutta edes suurimpien sairaaloiden sivustoilta. Hän onkin toiminut vertaistukena monelle aivoverenvuodon saaneelle potilaalle tai heidän omaisilleen. Johannes Linnankoski
Vuoden 1908 alkupuolella Peltonen matkusteli Euroopassa WSOY:n myöntämän apurahan turvin tutustuen taidenäyttelyihin, teatteriin ja museoihin. Heti matkalta palattuaan hän alkoi kirjoittaa uutta romaania, joka ilmestyi 1909 nimellä "Pakolaiset". Aiheen romaaniin Peltonen oli saanut asuessaan muutamia vuosia aiemmin Lapinlahden Alapitkällä, Hovin talossa, jonne saapui eräänä päivänä talonostajia pitkän matkan takaa Hämeestä. "Pakolaiset"-romaania pidetään parhaimpana Linnankosken teoksista. Janez Janša
Janša, syntyjään "Ivan Janša", syntyi katolilaiseen työläisperheeseen Grosupljessa, Ljubljanan eteläpuolella. Janeziksi häntä sanottiin jo nuorella iällä. Hänen isänsä oli entinen Slovensko Domobranstvon (SD) tai "Slowenische Landeswehrin" mies, mutta häntä ei rangaistu toisen maailmansodan jälkeen hänen nuoren ikänsä vuoksi. Väinö Linnanlahti
Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Josef Leander Lindqvist ja Vilhelmiina Gustafsson. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Karin Matilda Anderssonin kanssa. Linnanlahti kävi kansakoulun ja Vehmaan maanviljelyskoulun vuosina 1910 – 1911. Pjotr Vannovski
Pjotr Semjonovitš Vannovski (6. joulukuuta 1822 Kiova – 1. maaliskuuta 1904 Pietari) oli venäläinen kenraali. Hän osallistui Turkin sotaan 1877–1878 perintöruhtinaan armeijan esikuntapäällikkönä. Myöhemmin hänestä tuli sotaministeri, jolloin hän vei vuosina 1881–1898 päätökseen asevelvollisuusarmejan luomisen. Hän käynnisti toimet, joilla oli tarkoitus Suomen sotalaitoksen organisointi Venäjän sotalaitoksen mukaan. Hän toimi opetusministerinä 1901–1902. Kenraali Vannovski nimitettiin opetusministeriksi sen jälkeen kun aiempi ministeri Nikolai Bogolepov oli joutunut vallankumouksellisen opiskelijan salamurhaamaksi. Pentti Linnosvuo
Linnosvuo syntyi Vaasassa mutta ehti asua isänsä, VR:n kirjurin ja asemapäällikön töitten mukana Kurikassa, Seinäjoella, Ojakkalassa ja Hangossa kunnes vuonna 1939 päätyi Helsinkiin. Kesäisin hän oli täysihoidossa Särkisalossa, jossa talon emäntä pestasi pojat ampumaan puutarhasta rastaita. Nuorena Linnosvuo harrasti palloilulajeja. HJK:n nuorten jääkiekkojoukkueessa hän pelasi menestyksellisesti samassa ketjussa myöhempien maajoukkuepelaajien Esko Rekomaan ja Aarno Hiekkarannan kanssa. Eiran Kisa-Veikkojen riveissä hän pelasi koripalloa ja Viipurin Susissa A-juniori-ikäiseksi asti jalkapalloa. Linnankosken lukio
Linnankosken lukio on suomenkielinen lukio Porvoossa. Se on perustettu vuonna 1895, ja lukiossa opiskelee noin 600 opiskelijaa. Rehtorina toimii Kaisa Ryöppy. Päätoimisia opettajia on yli 40. Johannes Linnankoski
Peltonen hankki näinä vuosina tuloja perheelleen suomennos- ja toimitustöillä. Vuonna 1903 hän julkaisi kuitenkin ensimmäisen kaunokirjallisen teoksensa: Raamatusta aiheensa saaneen näytelmän "Ikuinen taistelu", kuten kaikki tulevatkin teoksensa, Peltonen julkaisi salanimellä Johannes Linnankoski. Esikoisteos sai hyvän vastaanoton ja Peltonen sai siitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran palkinnon. Niilo Lehmuskoski
Niilo Henrik Lehmuskoski, sukunimi vuoteen 1906 "Lindfors" (26. elokuuta 1888 Pusula – 16. kesäkuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen filosofian lisensiaatti, lyseon lehtori ja yliopettaja sekä suomentaja. Johannes Longi
Johannes Longi () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan Valkoisen Armeijan tykistön riveissä. Ristin Johannes
Pyhän Ristin Johannes syntyi nimellä Juan de Yepes y Alvarez Hontoverossa, Avilassa, Espanjassa John de Yepesin ja Catherine Alvarezin perheen nuorimmaksi lapseksi 24. kesäkuuta 1542. Hänen isänsä kuoli lapsen ollessa vasta kolmivuotias ja hänen isoveljensä Luis kuoli myös kaksi vuotta sen jälkeen, mahdollisesti aliravitsemuksesta, jolloin hänen äitinsä ja vanhin pojista pystyivät vaivoin huolehtimaan välttämättömistä toimeentuloista. Pyhä Johannes opiskeli lapsena köyhille ja orpoutuneille lapsille tarkoitetussa sisäoppilaitoksessa ja 18-vuoden ikäisenä jesuiittojen oppilaitoksessa Medina del Campossa, jossa hän opiskeli humanistisia tieteitä, retoriikkaa ja klassisia kieliä 3 vuotta. Vuonna 1563 hän liittyi karmeliittoihin maallikkoveljenä, jotka huomattuaan hänen poikkeukselliset kykynsä vihkivät hänet papiksi, joksi hän valmistui vuonna 1567 ja hän harkitsi myös liittymistä kartusiaaneihin. Mies tapasi kuitenkin myös myöhemmin pyhimykseksi julistun pyhän Avilan Teresan, joka suostutteli hänet pysymään karmeliittasääntökunnassa ja auttamaan itseään miesluostarin perustamisessa. Pyhä Teresa halusi myös muokata karmeliittasääntökuntaa ja pyhä Johannes perustikin ensimmäisen paljasjalkakarmeliittaluostarin vuonna 1569 Durueloon. Vuonna 1572 pyhimys siirtyi Avilaan pyhän Teresan pyynnöstä ruveta hänen ripittäjäkseen ja hengelliseksi opastajakseen, missä hän viipyi vuoteen 1577 saakka. Myöhään vuonna 1577 pyhää Johannesta käskettiin jättämään hänen luostarinsa Avilassa, mutta koska hänen reformityönsä oli paavillisen nuntiuksen hyväksymä ja koska nuntiuksen hyväksyntä oli käskyä korkeampi auktoriteetti, pyhimys ei totellut sitä, vaan päätti jäädä. Vuoden 1577 joulukuun 3. päivän yönä hänet otettiin vangiksi ja vietiin Toledoon, jossa hän kärsi yli yhdeksän kuukautta vangittuna ahtaaseen selliin, mutta pääsi lopulta pakenemaan vuoden 1578 elokuussa ja meni pyhän Teresan nunnien luo sekä vietti kuusi viikkoa sairaalassa toipuakseen. Vuonna 1580 paavi Gregorius XIII tunnusti paljasjalkakarmeliitat alunperin pyhän paavi Pius V:n tekemän hyväksynnän lisäksi ja tunnusti eron paljasjalka- ja alkuperäisten karmeliittojen välillä. Pyhä Ristin Johannes sairastui 1591 ihovaivaan, joka kehittyi infektioksi ja kuoli 14. joulukuuta 1591. Johannes Kronstadtilainen
Johanneksen isä Ilja oli ortodoksisen kirkon lukkari ja äiti Feodora kotiäiti Pohjois-Venäjällä Arkangelin läänissä nykyisen Pinegan piirin Surassa. Vuonna 1839 Johannes lähetettiin Arkangeliin seurakuntakouluun, josta hän siirtyi samassa kaupungissa sijainneeseen ortodoksiseen seminaariin. Johannes Linnankoski
Vuosi 1905 oli myös suurlakkovuosi ja Peltonen innostui taas yhteiskunnallisesta toiminnasta. Hän osallistui pari vuotta aktiivisesti vuonna 1906 perustetun Suomalaisuuden Liiton toimintaan. Luis Hänel
Luis Hänel oli syntynyt Sachsenin Breitenbrunnissa lähellä Dresdeniä. Hänet värvättiin Kymintehtaalle (nykyinen UPM-Kymmene oyj) paperimestariksi ja Suomeen tullessaan hän oli noin 40-vuotias. Kymintehtaan kanssa samasta koskesta sai vesivoimansa Kuusankosken tehdas, jonka paperimestarin Gottlieb Kreidlin kanssa Hänel perusti Verlan puuhiomon ja pahvitehtaan vuonna 1882. Kolmanneksi yhtiömieheksi tuli viipurilainen liikemies Wilhelm Dippell. Alun perin yhtiön voitot ja tappiot jaettiin tasan kolmen yhtiömiehen kesken ja Hänelin tehtäväksi nimettiin Kreidlin kanssa vastata tehtaan käytännön toiminnasta. Mitään viitteitä Hänelin asumisesta Verlassa ei kuitenkaan ole säilynyt ja Hänel muuttikin melko pian takaisin Saksaan, missä hän saattoi toki toimia apuna esimerkiksi koneostoksissa. Kymmenen vuotta myöhemmin uusitussa yhtiösopimuksessa Hänelin osuus voitoista ja tappioista oli enää 3/12. Hänel kuoli Dresdenissä 1905. Veikko Linnakko
Veikko Aukusti Linnakko (7. joulukuuta 1921 Inkeroinen – 2. kesäkuuta 1997) oli suomalainen upseeri, joka toimi Savon prikaatin komentajana ja Reserviupseerikoulun johtajana. T. J. Kukkamäki
Tauno Johannes Kukkamäki (11. lokakuuta 1909 Heinolan maalaiskunta – 1. toukokuuta 1997 Helsinki) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen geodeetti. Kukkamäki suoritti tohtorintutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1940. Hän oli Geodeettisen laitoksen professori vuodesta 1957 ja toimi sen johtajana vuosina 1963–1977. Jānis Čakste
Jānis Čakste syntyi silloin Venäjän keisarikuntaan kuuluneella Kuurinmaalla Lielsesavasissa lähellä Jelgavaa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijöitä ja hän kävi lukionsa saksalaisessa kymnaasissa Jelgavassa. Vuonna 1882 hän Moskovaan, jossa hän opiskeli lakia Moskovan yliopistossa valmistuen vuonna 1886. Moskovassa hän osallistui latvialaisten opiskelijajärjestöjen toimintaan ja tapasi muun muassa tulevana vaikuttajana Krišjānis Valdemārsin. Opiskellessaan hän tutki myös Kuurinmaan herttuakuntaa ja etenkin sen siirtomaita. Valmistuttuaan Čakste toimi lakimiehenä Jelgavassa. Vuodesta 1888 hän julkaisi ja toimitti "Tēvija"−nimistä lehteä, jossa hän otti kantaa saksalaisia maanomistajia vastaan. Hän toimi myös kulttuurielämässä ollen mukana järjestämässä latvialaisia laulujuhlia vuonna 1895. Venäjän vuoden 1905 vallankumouksen aikana hän otti puolestaan kantaa Latvian autonomian puolesta Venäjän yhteydessä. Jaakko Virkkunen
Virkkunen syntyi Karttulan Kemppasmäen Ilopuron talossa. Hänen isänsä oli maanviljelijä, valtiopäivämies ja kansanedustaja Juho Snellman. Hän kävi Kuopion lyseota ja oli perustamassa joulukuussa 1930 Sinimustat-järjestön Kuopion paikallisosastoa koulun rehtorin kieltoa uhmaten. Virkkunen erosi pian tämän jälkeen koulusta, Hänet tuomittiin kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen rikokseen yllyttämisestä sen jälkeen kun hän oli Lapuan liikkeen "Aktivisti"-lehdessä julkaistussa jutussaan esittänyt toiveen K. J. Ståhlbergin murhaamisesta. Ståhlberg oli keväällä 1931 P. E. Svinhufvudin vastaehdokkaana presidentinvaaleissa. Hermann Minkowski
Minkowski syntyi Kaunasissa, Liettuassa perheeseen, jolla on saksalainen, puolalainen ja juutalainen tausta vuonna 1864. Minkowski valmistui tohtoriksi Königsbergissä vuonna 1885. John Pickard
John M. Pickard (25. kesäkuuta 1913, Lascassas, Tennessee, Yhdysvallat – 4. elokuuta 1993, Rutherford county, Tennessee, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, jonka tunnetuin rooli oli western-sarjassa Gunsmoke, jossa hän näytteli 12 jaksossa. Pickard loikin uransa lännensarjoissa ja -elokuvissa. Hän on näytellyt Gunsmoken lisäksi muun muassa sarjoissa Virginialainen, The Wild Wild West, Rawhide ja Bonanza. Hänellä ja vaimollaan Annilla on kaksi lasta. John Lee Hooker
Hooker syntyi 22. elokuuta, 1917 Mississippin Clarksdalen lähettyvillä sijainneessa Coahoma Countyssä. Hän oli William Hooker (1871–1923) -nimisen maanviljelijän ja baptistisaarnaajan 11-lapsisen perheen kuopus. Hooker ja hänen sisarensa saivat koulutuksensa kotonaan. Kotona lasten ei annettu kuunnella muuta kuin hengellistä musiikkia, ja Hookerin ensi kosketukset musiikin esittämiseen tulivatkin kirkossa laulettujen negrospirituaalien kautta. Kannonkoski
Pohjoisen Keski-Suomen suurimman kauppasahan ja aikanaan Laukaan kihlakunnan suurimman teollisuuslaitoksen perustivat kruununvouti, kuuluisan historioitsijan isä Daniel Danielsson ja kokkolalainen kauppias Carl Gustav Favorin pitäjälle nimensä antaneeseen Kannonkosken uomaan 1835. Varsinaisen sahaustoiminnan paikalla aloitti viipurilainen kauppias Michail Tichanoff. Sahatavara kuljetettiin ensin purjelaivoilla Kivijärven Kinnulan lahteen, sitten hevosilla Himangalle ja edelleen vientiin lähinnä Kokkolan sataman kautta. Kannonkosken laudoilla oli varma menekki, koska toinen osakas Favorin oli Kokkolan suurisuuntaisimpia laivanvarustajia. Teollisen mittakaavan rahdituksen, uittojen, metsätöiden, tervanpolton ja sahauksen turvin paikalle syntyi kyläkunta myllyineen, asuntoineen, kauppoineen, kirjastoineen ja kouluineen: Kannonsaha, jolla nimellä kylä tunnetaan edelleen, oli siis nykyisen Kannonkosken kunnan ensimmäinen taajaväkinen yhdyskunta, ”taajama”. Yli sadan hengen työväkeä varten sahan partaalle oli rakennettu suuri kasarmi. Sahan koulua piti mm. Kivijärven lukkari Kjellman. Kolmikerroksisen saharakennuksen yhteyteen rakennettiin myös rautasulattamo vuonna 1850. Toiminta jäi kokeilun asteelle: raudan valmistus järvimalmista ei kannattanut. Myöhemmin sahan omistajiin kuului maakauppias Johan Anjelin sekä paikallinen voimahahmo Lauri Vesterinen. Vanha saha seisoi paikallaan vuoteen 1896 saakka. Toimintaa paikalla kuitenkin jatkettiin tiettävästi aina vuoteen 1947 asti ja viimeisenä paikalla toimi Kannonkosken Mylly-, Saha- ja Sähköosuuskunta, alallaan yksi energiayhtiö Keski-Suomen Valo Oy:n edeltäjistä. Kannonsahan toimintaa vauhditti myös samaisen pitäjän itäosan alueella pitkään toiminut koko pohjoisen Euroopan suurin yhtenäinen metsätyömaa, Lakomäki. James Earl Jones
James Earl Jones syntyi Mississippin osavaltiossa sijaitsevassa Arkabutlan kaupungissa ja muutti perheensä kanssa 5-vuotiaana Michiganiin. Hän suoritti bachelor-tutkinnon teatteritaiteessa Michiganin yliopistossa Ann Arborissa 1953. Hän kärsi lapsena änkytyksestä, ja hänellä oli puhevaikeuksia. Nykyisin hän on tunnettu syvästä ja vaikuttavasta äänestään. Hänen ensimmäinen esiintymisensä elokuvissa oli B-52:n pommittajan Lt. Lothar Zoggin rooli Stanley Kubrickin elokuvassa "Tohtori Outolempi" vuodelta 1964. Vuonna 1981 valmistuneessa "Conan Barbaari" -elokuvassa Jones esitti pahaa Thulsa Doomia. Sittemmin Jones on usein näytellyt elokuvissa erilaisia auktoriteettihahmoja. Väinö Raudaskoski
Väinö Matias Raudaskoski (27. maaliskuuta 1923 Nivala – 23. toukokuuta 2013 Nivala) oli suomalainen kansakoulun käynyt maanviljelijä. Hän työskenteli myös Kalajokilaakson ammatillisen kurssikeskuksen talouspäällikkönä ja MTK:n Pohjois-Pohjanmaan liiton järjestökonsulenttina. Hän toimi Keskustapuolueen kansanedustajana vuosina 1975–1987. Raudaskoski valittiin eduskuntaan Oulun läänin vaalipiiristä. Linnankoski
Linnankoski tarkoittaa seuraavia: Juhani Sjöblom
Touko Juhani Sjöblom (s. 4. syyskuuta 1949 Tuusula) on tuusulalainen yrittäjä ja entinen kokoomuksen kansanedustaja. Hän nousi eduskuntaan 4. huhtikuuta 1997, kun kansanedustaja Tuula Linnainmaa jätti paikkansa. Väinö Vankkoja
Väinö Valdemar Vankkoja (ennen vuotta 1907 Björkqvist, 11. marraskuuta 1880 Tampere – 10. elokuuta 1919 Tampere) oli suomalainen sosialidemokraattinen sanomalehtimies, poliitikko ja kansanedustaja. Vankkoja työskenteli erityisesti Suomen sosialidemokraattinen nuorisoliiton (SSN) hyväksi luoden sen järjestökoneiston ja toimien sen pää-äänenkannattajien päätoimittajana. Yrjö Sirola nimitti Vankkojaa pilkallisesti "penikkasosialistiksi". Johan Albrecht Ehrenström
Johan Albrecht Ehrenström (myös "Johan Albrekt" tai "Albert"; 28. elokuuta 1762 Helsinki – 15. huhtikuuta 1847 Helsinki) oli suomalainen valtioneuvos ja senaattori, joka muistetaan parhaiten toiminnastaan Helsingin jälleenrakennuskomitean puheenjohtajana vuosina 1812–1825. Tuolloin hän yhdessä arkkitehti Carl Ludvig Engelin kanssa suunnitteli pääkaupungiksi kohotetulle Helsingille uuden ilmeen ja laati kaupungin ruutukaavaan perustuvan asemakaavan, joka keskustan alueella on pääosin edelleen käytössä. Ehrenström oli jo aiemmin ehtinyt luoda uran Ruotsissa kustavilaisena poliitikkona ja oli myös Suomen senaatin jäsenenä 1820–1825. Mari Perankoski
Mari Perankoski (oikealta nimeltään Mari Johanna Hynynen, o.s. Perankoski, s. 10. maaliskuuta 1970 Varkaus) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän on ollut mukana muun muassa televisiosarjoissa "Kallio", "Kalapuikkokeitto", "Röyhkeä diplomaatti", "Ranuan kummit", "Hyvät naiset ja herrat", "Ihmisten puolue" ja "Roba". Lisäksi hän on näytellyt sekä Q-teatterissa että Ryhmäteatterissa. Johann Olav Koss
Johann Olav Koss (s. 29. lokakuuta 1968 Drammen, Norja) on norjalainen pikaluistelija, nelinkertainen olympiavoittaja ja kolminkertainen maailmanmestari sekä Euroopan mestari. Einari Vuorela
Vuorelan runoudelle oli tyypillistä kansanlaulunomaisuus. Hänen runoissaan palvotaan jylhiä korpimaisemia ja niissä on voimallinen luontoyhteys. Hän sai Valtion kirjallisuuspalkinnon kolmesti vuosina 1921, 1934 ja 1937 sekä kerran Aleksis Kiven palkinnon ja Eino Leinon palkinnon. Suomalaisuuden Liiton Johannes Linnankosken palkinto Vuorelalle myönnettiin 1944. Keuruulla on jaettu vuodesta 1997 lähtien Einari Vuorela -runopalkintoa. Myös Vuorelan runoilijakoti sijaitsee Keuruulla. Lauluja Vuorelan teksteihin ovat säveltäneet muiden muassa Joonas Kokkonen, Toni Edelmann ja Jouko Linjama. Vuorela on tehnyt tekstin Multian kotiseutulauluun, "Multian lauluun", jonka on säveltänyt Juhani Pohjanmies. Johannes Orasmaa
Johannes Orasmaa (18. kesäkuuta 1935 asti Johannes Roska) (3. joulukuuta 1890 Kulgun kylä, Joalan kunta, Vaivaran kihlakunta, Virumaa – 24. toukokuuta 1943 Vjatkan työleiri, Kirovin oblast) oli virolainen kenraalimajuri ja Viron suojeluskuntajärjestön Kaitseliitin viimeinen päällikkö ennen neuvostomiehitystä vuosina 1925–1940. Hänen seuraajakseen tuli 17. helmikuuta 1990 Kalle Eller, kun Viron itsenäisyys palautettiin. Lisäksi Orasmaa oli vuoden 1938 perustuslakia säätäneen Rahvuskogun (kansalliskokous) (1937) jäsen ja perustuslain mukaan perustetun kaksikamarisen parlamentin toisen huoneen eli Riiginõukogun jäsen eli kansanedustaja 1938–1940. Joonas Saartamo
Joonas Alarik Saartamo (s. 6. toukokuuta 1980 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja muusikko. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista "Menolippu Mombasaan", "Tyttö sinä olet tähti", "Kulman pojat" ja "Juoppohullun päiväkirja" sekä televisiosarjoista "Tuliportaat", "Pelkovaara" ja "Suojelijat". Saartamo valmistui Kallion ilmaisutaidon lukiosta vuonna 2000. Lukioaikanaan hän vietti vuoden vaihto-oppilaana Pittsburghissa, Yhdysvalloissa. Teatteritaiteen maisteriksi Saartamo valmistui vuonna 2012. Hänen sisarensa Venla Saartamo ja äitinsä Eija Ahvo työskentelevät niin ikään näyttelijöinä. Saartamo sai vuoden 2011 parhaan miesnäyttelijän Jussi-patsaan. Vuonna 2016 Saartamo esitti Onnia Tommi Kinnusen teokseen "Neljäntienristeys" perustuvassa saman nimisessä näytelmässä Turun kaupunginteatterissa. Kaarlo Johannes Leinonen
Hän syntyi Paavolassa kauppias Leonard Aleksanteri Leinosen ja Hilda o.s. Päkkilän lapsena. Käytyään kansa- ja yhteiskoulun kotikonnuillaan ja lukion Oulun lyseossa hän suoritti teologian opintonsa Helsingissä. 1930-luvulla hän osallistui väkevästi kieli- ja ylioppilaspolitiikkaan Akateemisen Karjala-Seuran jäsenenä. Kotiseutunsa miesten kanssa hän näki ja koki käytännössä myös sodat. Hänen hengellinen kotinsa oli vanhoillislestadiolaisuudessa ja korkein haaveensa papinvirka jossain Pohjois-Suomen seurakunnassa. Hänestä tulikin Suomen pohjoisten kiveliöitten ja jokilaaksojen pappi ja piispa. Vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksessa vuonna 1960 Hannes Leinonen valitsi elämänsanalaisuuden. Johan Edvard Leppäkoski
Johan Edvard Leppäkoski syntyi Kaukolassa, jossa hän kävi koulunsa. Käkisalmessa hän ehti toimia monissa luottamustehtävissä ja toimittajana lehdissä. Lehdissä hän käytti nimimerkkejä ”Joonas” ja ”Veisu-Ville”. Leppäkoski toimi Karjalan kirjapainon toimitusjohtajana vuodesta 1935. Käkisalmesta hän muutti jatkosodan jälkeen Kuopion ja Rauman kautta Jyväskylään. Sodan jälkeen Leppäkoski toimi sanomalehti Keskisuomalaisessa. Hän käänsi Kalevalan esperantoksi vuonna 1964. Siiri Angerkoski
Siiri Angerkoski syntyi hopeaseppä Kustaa Sakarinpoika Palmun (s. 3. huhtikuuta 1880 Muhos, syntyjään ja vuoden 1904 loppupuolelle Pelkonen) ja Hanna Juhontytär Johanssonin (vuoteen 1899 Jaara, s. 9. maaliskuuta 1877 Ii) esikoislapseksi. Hänen vanhempansa olivat menneet naimisiin Haaparannalla 2. helmikuuta 1902. Hanna Palmu oli muuttanut Ouluun 7. toukokuuta 1895. Hänen äitinsä Brita Liisa Leuvanniemi (1850–1935) oli Iissä syntynyt Maria Liisa Juhontytär Leuvanniemen aik. Pakasen avioton tytär. Brita Liisa Leuvanniemen isäpuoli oli Juho Heikinpoika Hiltunen; biologista isää ei ole saatu selville. Leuvanniemi oli avioitunut 2. maaliskuuta 1873 Iissä Juho Klemetinpoika Jaaran (1847–1934) kanssa. Johannes From
Johannes Jeremias From (16. elokuuta 1896 – 14. huhtikuuta 1964) oli suomalainen suutari, maanviljelijä ja suojeluskuntalainen, joka tunnetaan Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918 Jämsässä tekemistään teloituksista. Hän syyllistyi tovereidensa Jalmari Saaren, Veikko Sippolan ja Tyko Iso-Lukkarin kanssa ainakin 70 ihmisen surmaamiseen muutaman sotakuukauden aikana. Suurin osa murhatuista oli jämsäläisiä työväenliikkeen aktiiveja, mutta osalla taas ei ollut juurikaan tekemistä minkään järjestötoiminnan kanssa. Lisäksi he eivät osallistuneet punakaartien mukana sotatoimiin, koska Jämsä sijaitsi valkoisten hallussa olleella alueella. Jaan Kross
Tallinnassa vuonna 1920 syntynyt ja Kalamajassa lapsuutensa viettänyt Kross kävi edistysmielistä Westholmin poikalyseota. Hän valmistui 1944 Tarton yliopistosta lakimieheksi. Saksalaiset miehittäjät vangitsivat hänet virolaiseen vastarintaliikkeeseen osallistumisen takia vuonna 1944. Vuonna 1946 neuvostoliittolaiset vangitsivat kansallismielisyydestä syytetyn Krossin, joka joutui vankileirille ja tuli myöhemmin karkotetuksi, kuten suuri osa Viron älymystöä (kyyditettiin Siperiaan). Vapauduttuaan 1954 Kross palasi Neuvosto-Viroon, jossa hän aloitti uran runoilijana ja kääntäjänä. 1970-luvulta alkaen Kross kirjoitti proosaa, aluksi pitkään historiallisia kertomuksia, joissa päähenkilöinä on usein tunnettu tai tuntematon virolainen 
merkkihenkilö. 1980-luvulta alkaen Kross siirtyi oman aikansa kuvaamiseen ja käytti romaaneissaan paljon omaelämäkerrallista aineistoa. Suomalaisuuden liitto
Vuonna 1906 Johannes Linnankoski oli puhunut jo vuosikymmenen ajan kehottanut lehtikirjoituksissaan sukunimien suomalaistamiseen. Linnankoski koki kotiseudullaan Uudellamaalla, että suomen kieltä pidettiin epähienona palvelusväen kielenä, että se svetisoitui voimakkaasti ja että ruotsinkieliset sukunimet yleistyivät. Seppo Linnaluoto
Seppo Samuli Linnaluoto (s. 15. toukokuuta 1948 Helsinki) on suomalainen tähtitieteilijä, opettaja ja suomalaisen Tähtitieteellisen yhdistyksen Ursan entinen toiminnanjohtaja. Linnaluoto on Kirkkonummen Komeetta -yhdistyksen sihteeri ja on toimittanut Yleisradion teksti-TV:lle Taivaankansi-sivua (897). Linnaluoto on asunut Kirkkonummen Masalassa vuodesta 1979. Hannes Järvimäki
Johannes ”Hannes” Mikael Henrikinpoika Järvimäki (, 23. joulukuuta 1890 Helsinki – 21. maaliskuuta 1938 Sandarmoh) oli suomalainen punakaartilainen, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Heinolan rintamapäällikkönä. Sodan jälkeen hän pakeni Neuvosto-Venäjälle ja työskenteli pitkään Kontupohjan paperitehtaan johtajana. Järvimäki teloitettiin Stalinin vainoissa vuonna 1938. Johannes Eriksson
Johannes Eriksson (29. lokakuuta 1869 Finström Ahvenanmaa – 21. heinäkuuta 1939) oli ahvenanmaalainen poliitikko, joka ajoi vuosina 1918–1920 hyvin voimakkaasti Ahvenanmaan liittämistä Ruotsiin separatistisessa Ålandsrörelsen-liikkeessä. Hän oli Ahvenanmaan maapäivien ensimmäinen varapuheenjohtaja 1922–1938. Johannes Pelkonen
Johannes Pelkonen (, noin 1847 Viipurin lääni – 1876) oli suomalaissyntyinen venäläinen narodnikki. Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)
Johannes Linnankosken teoksia on käännetty käännettiin useille kielille, muun muassa ruotsin, saksan ja viron kielille. Johannes Jernström
Jernströmin vanhemmat olivat seppämestari Anders Jernström ja Amalia Sofia Collan ja puoliso vuodesta 1876 Anna Borodkin. Hän sai Mustialan maanviljelysopiston päästötodistuksen 1867 ja teki opintojensa päätteeksi tutustumismatkan Skotlantiin, perehtyen erityisesti turnipsin viljelyyn. Puotilan kartanon tilanhoitajana Jernström sai soveltaa oppimaansa käytäntöön. Hän ryhtyi sitten vuokraviljelijäksi, muun muassa Malminkartanoon, mutta toimi samalla Uudenmaan läänin ja Hämeen läänin maanviljelysseurojen sihteerinä. Jernström oli myös maatalouslehtien "Landtmannen", "Biet" ja "Landtbrukare" toimittaja. Hän osallistui aktiivisesti maatalous-, meijeri- ja puutarha-alan järjestöjen perustamiseen ja toimintaan. Hän teki lehdessään ensimmäisen hahmotelman maanviljelyshallituksen perustamisesta, joskin kunnia asiasta annetaan usein sitä vasta myöhemmin esittäneelle Nils Grotenfeltille. Jernström edusti maatalousasioissa usein fennomaaneille vastakkaista näkökulmaa. Johan Albrecht Ehrenström
J. A. Ehrenström kuului pieneen smålandilaistaustaiseen, 1600-luvun lopulla aateloituun Ehrenströmin aatelissukuun, joka oli suhteellisesti vähävarainen ja jonka edustajat olivat palvelleet alemmissa sotilas- ja siviilitehtävissä. Ehrenström syntyi Helsingissä, jossa hänen isänsä Nils Albrecht Ehrenström palveli Viaporin linnoituksen tykistön aliluutnanttina. Äiti oli tunnetun helsinkiläisen liikemiehen, kauppaneuvos Johan Sederholmin sisar Christina Catharina Sederholm, joka kuitenkin kuoli lapsivuoteeseen. Isä meni uudelleen naimisiin sotamarsalkka B. O. Stackelbergin tyttären kanssa. Koska isällä ei ollut varaa järjestää pojalleen akateemista koulutusta, tämä sai yksityisopetusta eri henkilöiltä, suunnitelmissa tykistö- tai insinööriupseerin ura.