Milloin Johannes Kepler kuoli?
Johannes Kepler
Johannes Kepler (27. joulukuuta 1571 Weil der Stadt – 15. marraskuuta 1630 Regensburg) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka laati planeettojen liikkeitä koskevia teorioita. Häntä kutsutaan myös joskus "ensimmäiseksi teoreettiseksi astrofyysikoksi", vaikkakin Carl Sagan luonnehti häntä myös viimeiseksi tieteelliseksi astrologiksi. Johannes Kepler
Marraskuun 15. vuonna 1630 Kepler kuoli kuumeeseen Regensburgissa.
Johannes Gutenberg
Vuonna 1462 Mainz ryöstettiin kahden arkkipiispan kiistan aikana. Gutenberg pakeni kaupungista Eltvilleen. Gutenbergin saavutukset huomioitiin tammikuussa 1465 ja hänelle annettiin arvonimi arkkipiispa Nassaun määräyksestä. Arvonimi sisälsi stipendin. Gutenberg kuoli 1468, ja hänet on haudattu fransiskaanikirkkoon Mainzissa. Johannes Daubert
Johannes Philipp Wilhelm Erich Daubert (8. kesäkuuta 1877 Braunschweig, Saksa - 11. joulukuuta 1947) oli saksalainen filosofi ja fenomenologi, joka kuului realistiseen Münchenin fenomenologiseen suuntaukseen. Planisfääri
Nykyisessä, tasolle piirrettyä taivaanpallon karttaa tarkoittavassa merkityksessä sanaa planisfääri käytti ensimmäisenä vuonna 1624 Jacob Bartsch, joka oli Johannes Keplerin vävy. Astronomia nova
Tyko Brahen kuoltua vuonna 1601 Johannes Kepler vei hänen vuosien aikana tekemänsä havainnot planeettojen liikkeistä. Hän ryhtyi tämän ennennäkemättömän tarkan aineiston pohjalta tutkimaan Marsin rataliikettä. Näiden tutkimusten pohjalta syntynyt käsikirjoitus valmistui vuonna 1605 ja luovutettiin Keplerin työnantajalle, prinssi Rudolphille. Matemaattisten apuneuvojen, mm. analyyttinen geometria, puuttuessa Kepler pyrki sovittamaan havaintotiedot eri soikioradoille. Rahoituksen puutteen vuoksi teoksen painatus viivästyi ja se painettiin vasta vuonna 1609. Carl Gustav Jacob Jacobi
Carl Gustav Jacob Jacobi (10. joulukuuta 1804 Potsdam – 18. helmikuuta 1851 Berliini) oli saksalainen matemaatikko. Jacobin tutki muun muassa elliptisiä funktioita ja kehitti Jacobin theetafunktion. Hänen panoksensa differentiaaliyhtälöiden teoriaan on myös ollut merkittävä. Jacobin mukaan on nimetty eräs Kuun kraattereista. Kepler-442b
Kepler-442b ("KOI-4742.01") on hieman Maata isompi eksoplaneetta, joka kiertää noin 1100 valovuoden päässä olevaa
K-tyypin oranssia keskustähteään nimeltä Kepler-442. NASA julkisti tiedon planeetan löydöstä 6. tammikuuta 2015. Planeetan säde on 1,3 Maan sädettä. Tätä planeettaa pidetään yhtenä eniten Maata muistuttavista, vuoteen 2015 mennessä löydetyistä. Sen Earth Similarity Index on 0,83, joka on neljänneksi suurin eksoplaneetoilla. Keplerin yhtälö
formula_18, Jörg Spengler
Jörg Spengler (23. joulukuuta 1938 Remscheid – 26. marraskuuta 2013 Nürnberg) oli saksalainen kilpapurjehtija, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari. Johann Köler
Johann Köler (8. maaliskuuta 1826 – 22. maaliskuuta 1899) oli virolainen taidemaalari ja maansa kansallisen heräämisen merkkihenkilöitä. Köler omistautui muotokuvamaalaukselle, mutta teki myös maisemamaalauksia. Monet hänen tunnetuimmista teoksistaan kuvaavat virolaista maaseutua 1800-luvulla. Jean Pépin
Jean Pépin (30. maaliskuuta 1924 – 10. syyskuuta 2005) oli ranskalainen filosofi, joka oli erikoistunut antiikin filosofian historiaan. Hänen työllään on ollut suuri vaikutus erityisesti uusplatonismin tutkimuksen alalla. Johannes Vermeer
Vermeerin kuolinpäivää ei tiedetä tarkasti, mutta hänet haudattiin 15. joulukuuta 1675 Delftin Vanhan Kirkon hautausmaalla sijainneeseen perheen kryptaan. Hän kuoli 43-vuotiaana todennäköisesti infarktiin tai halvaukseen. John Stevens Henslow
Henslow'n käyttämät opetusmenetelmät osoittautuivat erittäin tehokkaiksi. Luennoillaan hän käytti eri eliölajeja esitellessään omia piirroksiaan ja järjesti kävelyretkiä Cambridgen läheisyydessä. Professori John Parkerin mukaan Henslow oli yksi 1800-luvun tieteen merkittävimmistä hahmoista. Henslow kuoli Hitchamissa vuonna 1861. John Kipling
John ”Jack” Kipling (17. elokuuta 1897 Torquay Englanti – 27. syyskuuta 1915 Loos-en-Gohelle, Ranska) oli ensimmäiseen maailmansotaan osallistunut brittiarmeijan luutnantti, joka katosi saksalaisia vastaan käydyssä Loosin taistelussa syyskuussa 1915. Joseph Keller
Joseph Bishop Keller (31. heinäkuuta 1923 Paterson, New Jersey – 7. syyskuuta 2016 Palo Alto, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen matemaatikko. Hän valmistui New Yorkin yliopistosta ja toimi sen Courant-instituutin professorina vuoteen 1979 saakka. Sen jälkeen hän jatkoi uraansa Stanfordin yliopistossa, jonka emeritusprofessoriksi hän jäi vuonna 1993. Edwin Hubble
Edwin Powell Hubble (20. marraskuuta 1889 Marshfield, Missouri – 28. syyskuuta 1953 San Marino, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hubble havaitsi ensimmäisenä, että kauempana olevat galaksit loittonevat nopeammin kuin lähellä olevat. Tästä voitiin päätellä, että maailmankaikkeus laajenee. Galaksien loittonemisnopeuden ja etäisyyden välisen suhteen kaava tunnetaan nykyään Hubblen lakina. Hän myös kehitti galaksimuotojen luokittelun, Hubblen luokittelun. Johann Schobert
Johann Schobert (n. 1720 – 28. elokuuta 1767) oli saksalainen säveltäjä ja klavikordisti. Hänen syntymäpaikastaan ei ole varmuutta, mutta hän eli elämänsä viimeiset seitsemän vuotta Pariisissa. Schobertin tuotanto koostuu pääosin sonaateista klavikordille. Schobert kuoli Pariisissa vuonna 1767 syötyään myrkyllisiä sieniä. Häntä kyllä varoitettiin niistä mutta hän ei uskonut että ne olivat myrkyllisiä ja sai muutkin uskomaan että ne ovat syötäviä. He söivät niistä valmistetun aterian kohtalokkain seurauksin. Hänen poikansa, piika ja neljä ystäväänsä kuolivat sienimyrkytykseen. Klemens IV
Klemens IV, syntymänimeltään Gui Faucoi le Gros (k. 1268) oli paavina 23. helmikuuta 1265 – 29. marraskuuta 1268. Hän oli ennen kirkollista uraansa ollut sotilas ja lakimies, ja työskennellyt Ranskan kuningas Ludvig IX:n kirjurina. Hän nousi kardinaaliksi Urbanus IV:n nimittämänä, ja edusti paavia Englannissa kunnes tuli nimitetyksi tämän seuraajaksi. Klemensin kuoleman jälkeen kardinaalit eivät päässeet sopuun uudesta paavista, vaan paavinistuin oli tyhjänä kolme vuotta. Isaac Newton
Sir Isaac Newton PRS, FRS (juliaanisen kalenterin mukaan 25. joulukuuta 1642 – 20. maaliskuuta 1726, gregoriaanisen kalenterin mukaan 4. tammikuuta 1643 – 31. maaliskuuta 1727) oli englantilainen fyysikko, matemaatikko, tähtitieteilijä, alkemisti ja filosofi. Newton loi perustan klassiselle mekaniikalle teoksessaan "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" vuonna 1687. "Principiassa" Newton esitteli painovoima- ja liikelakinsa. "Principiaa" pidetään Keplerin 1600-luvun alussa aloittaman tieteellisen vallankumouksen kohokohtana. Newtonia pidetään Gottfried Leibnizin ohella differentiaali- ja integraalilaskennan keksijänä. Johannes Kepler
Kepler oli Grazin yliopiston matematiikan professori, keisari Rudolf II:n hovimatemaatikko, ja kenraali Albrecht von Wallensteinin hoviastrologi. Uransa alussa Kepler oli Tyko Brahen assistentti. Friedrich von Hahn
Friedrich II. Graf von Hahn (27. heinäkuuta 1742 Neuhaus, Holstein – 9. lokakuuta 1805) oli saksalainen aatelismies, filosofi ja tähtitieteilijä. Hän ehdotti Doppler-ilmiötä ennen Christian Doppleria. Johannes Kepler
Vuonna 1588 hän kirjoittautui Tübingenin yliopistoon, jossa häntä opetti Michael Mästlin. Mästlin opetti kopernikaanista astronomiaa, jossa Kepler näytti taitavan matemaatikon kykynsä. Valmistuttuaan koulusta 1591 hän aikoi mennä opiskelemaan teologiaa. Kuitenkin ennen pääsykoetta häntä pyydettiin matematiikan ja astronomian opettajaksi protestanttikouluun Grazissa, Itävallassa. Hän otti paikan vastaan 23 vuoden ikäisenä keväällä 1594.
Huhtikuussa 1597 Kepler nai Barbara Muehleckin, joka synnytti pariskunnalle kaksi lasta ennen kuolemaansa vuonna 1611. Keplerin konjektuuri
Keplerin otaksuma, on Johannes Keplerin mukaan nimetty otaksuma, joka koskee pallojen pakkaamista kolmiulotteisessa euklidisessa avaruudessa. Sen mukaan samansäteisiä palloja ei voida pakata suuremmalla keskitiheydellä kuin pintakeskisellä kuutiollisella ja heksagonaalisella tiivispakkauksilla. Näiden pakkausten keskimääräinen tiheys on hieman yli 74 %. Vuonna 1998 Thomas Hales todisti lauseen tietokoneen avulla, mutta toistaiseksi kukaan ei ole varmistanut todistusta kynän ja paperin avulla. Rombidodekaedri
Rombidodekaedrin kuvasi ensimmäisenä Johannes Kepler. James Waddell Alexander
James Waddell Alexander II (19. syyskuuta 1888 – 23. syyskuuta 1971) oli merkittävä matemaatikko. Hän kuului topologian tieteenalan perustajiin ja oli osa vaikutusvaltaista Princetonin topologieliittiä, johon kuuluivat Oswald Veblen, Solomon Lefschetz ja muita. Hän oli yksi Princetonilaisen-tutkimuskeskuksen (1933–1951) ensimmäisistä jäsenistä. Josef Mindler
Josef Mindler (7. helmikuuta 1808 Wertinger – 20. lokakuuta 1868 Ateena) oli saksalainen pikakirjoittaja, joka laati Gabelsbergerin pikakirjoitusjärjestelmästä kreikankielisen version. Paavius uudella ajalla
1600-luvun tiedemies Galileo Galilei esitti ajatuksen, johon muun muassa Nikolaus Kopernikus, Tyko Brahe ja Johannes Kepler olivat ennen häntä päätyneet: aurinko on aurinkokunnan keskipiste ja maapallo kiertää aurinkoa. Ajatus soti kirkon virallista kantaa vastaan, mikä johti Galilein tuomitsemiseen inkvisitiossa ja siihen, että hänen oli peruutettava kantansa. Tessellaatio
Vuonna 1619 Johannes Kepler tutki yhtenä ensimmäisistä tessellaatioita järjestelmällisesti. Teoksessaan "Harmonices Mundi" hn kirjoitti säännöllisistä ja semiregulaarisista tessellaatiosta. Hän oli mahdollisesti ensimmäinen, joka tutki ja selosti hunajakennojen ja lumihiutaleiden kuusikulmaisia muotoja. Johannes Vilhelm Jensen
Johannes Vilhelm Jensen (20. tammikuuta 1873 Farsø – 25. marraskuuta 1950 Kööpenhamina) oli tanskalainen kirjailija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto ensimmäisenä toisen maailmansodan jälkeen, vuonna 1944. John Kipling
John Kipling osallistui ensimmäiseen maailmansotaan ja Loosin taisteluun joukkueenjohtajana syksyllä 1915. Hän oli täyttänyt 18 vuotta vain muutamaa viikkoa aiemmin. Loosin taistelun alkupäivinä satoi rankasti vettä ja hän olisi halunnut jättää silmälasinsa kokonaan pois, koska ne huurtuivat helposti kosteassa säässä, mutta hänen huonon näkönsä takia se ei ollut mahdollista. Kipling katosi 27. syyskuuta 1915 Loosin taisteluissa, eikä hänen ruumistaan koskaan löydetty. Joidenkin silminnäkijähavaintojen mukaan hänet olisi nähty hetki ennen katoamistaan elossa, mutta haavoittuneena. Johannes Hans Daniel Jensen
Johannes Hans Daniel Jensen (25. kesäkuuta 1907 – 11. helmikuuta 1973) oli saksalainen fyysikko. Jensen sai yhdessä Maria Goeppert-Mayerin kanssa puolet Nobelin fysiikanpalkinnosta atomin kuorirakenteen tutkimisesta vuonna 1963. Toinen puolikas myönnettiin Eugene Wignerille. John Keats
Kun Keats oli heinäkuussa kävelyretkellä Mullin saarella, hän kylmettyi pahasti. Elokuussa Brown kirjoittaa, että hänen ystäväsä oli ”niin heikko ja kuumeinen, ettei jaksanut jatkaa matkaa". Palattuaan etelään Keats jatkoi veljensä Tomin hoitamista ja altistui näin itse herkästi tarttuvalle taudille. Andrew Motion väittää: "Juuri Mullissa Keatsin lyhyt elämä kääntyi kohti loppuaan ja hänen hidas kuolemansa alkoi", mutta elämäkerturit ovat erimielisiä siitä, milloin tuberkuloosin ensi merkit ilmaantuivat. "Keuhkotauti" tunnistettiin erilliseksi taudiksi vasta 1820, ja tautiin liittyi ikävä leima, joka usein yhdistettiin heikkouteen, tukahdutettuun seksuaaliseen intohimoon ja masturbointiin. Kirjeissään Keats "ei suostunut antamaan sille nimeä". Tom Keats kuoli 1. joulukuuta 1818. Heinrich Himmler
Heinrich Luitpold Himmler (7. lokakuuta 1900 München, Saksan keisarikunta – 23. toukokuuta 1945 Lüneburg, liittoutuneiden miehittämä Saksa) oli natsi-Saksan vaikutusvaltaisimpia hahmoja. SS:n ja Gestapon päällikkyys takasi hänelle erittäin keskeisen aseman diktatorisen valtion johdossa. Himmler oli vastuussa Saksan keskitys- ja tuhoamisleirijärjestelmän organisoimisesta ja oli näin yksi holokaustin pääsyyllisistä. Klemens II
Klemens oli ollut keisari Henrik III:n kansleri ja Klemens oli tälle kiitollisuudenvelassa, kun hän syrjäytti paavina Gregorius VI:n. Hänen lyhyen virkakautensa ainoa merkittävä tapahtuma oli Sutrumin kirkolliskokous, joka käsitteli kirkollisten virkojen kauppaamista. Klemens kuoli 9. lokakuuta 1047 ja hänet haudattiin Bambergiin. Aspekti (astrologia)
Tavallisimmat aspektit ovat kokonaisluvullisia osia ympyrästä, mutta myös siitä kaavasta poikkeavia aspekteja on:Klassillisella ajalla oli käytössä vain viisi pääaspektia, konjunktio, kuusio, neliö, kolmio ja oppositio. Johannes Kepler esitti 1600-luvulla kolme uutta aspektia, kvintiilin, tuplakvintiilin ja puolitoistaneliön. Astronomia nova
Astronomia nova () on Johannes Keplerin kirjoittama, vuonna 1609 julkaistu kirja. Kirja esittelee kaksi ensimmäistä myöhemmin Keplerin lakeina tunnetuista planeettojen kiertoratoja kuvaavista yhtälöistä. Gerard Kuiper
Gerard Peter Kuiper (oik. Gerrit Pieter Kuiper, s. 7. joulukuuta 1905 – 23. joulukuuta 1973) oli hollantilais-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä, kirjailija ja professori. Hänen mukaansa on nimetty Aurinkokunnan ulko-osissa sijaitseva Kuiperin vyöhyke. Maantiede
Löytöretkien aikakaudella paikanmääritykset ja karttaprojektiot paranivat huomattavasti. Tanskalainen Tyko Brahe paransi mittalaitteistoja ja hänen oppilaansa Johannes Kepler tarkensi paikanmäärityksiä edelleen. Kepler myös selvitti Maan radan oikean muodon vuonna 1609. Kolmiomittaus keksittiin 1600-luvulla. Se oli merkittävä edistysaskel karttojen teossa. Karttaprojektioita loi muun muassa Gerhard Mercator (1512–1594), jonka vuoden 1569 maailmankartta auttoi merenkulkijoita loksodrominsa vuoksi. Suomenniemen ja sitä ympäröivät merialueet esitti ensimmäisen kerran oikeamuotoisina ruotsalainen kartantekijä Andreas Bureus vuonna 1626. Fysiikan historia
Brahe hankki havaintojensa käsittelyyn apulaisen nimeltä Johannes Kepler. Keplerille jäi Brahen aineisto tämän kuoltua ja hän julkaisi toisen Brahen pääteoksen nimeltä "Astronomiæ Instauratæ Progymnasmata". Teos sisältää 777 tähden luettelon sekä aurinkokuntamallin, jossa Aurinko ja Kuu kiertävät Maata, mutta muut planeetat kiertävät Aurinkoa. Mallista tuli melko suosittu, koska siinä ei ollut uskonnollisia ongelmia. Myöhemmin Kepler pystyi tarkentamaan ja todistamaan laskelmillaan Kopernikuksen teorian oikeaksi tosin tarkentaen sitä. Hänen mukaansa Aurinko pyöri akselinsa ympäri ja planeettojen liikkeet ovat ellipsin muotoisia eivätkä pyöreitä, kuten Kopernikus oli ajatellut. Kepler hylkäsi myös Kopernikuksen käsityksen maailmankaikkeudesta suljettuna järjestelmänä. Astrologia
Renessanssiaikana astrologia tuli Euroopassa uudestaan muotiin. Tähtitieteilijä Johannes Kepler irrottautui ptolemaiolaisesta merkkitarkastelusta ja hahmotti avaruutta monitahokkaiden avulla sijoittelemalla monitahokkaita näennäisen mielivaltaisesti aurinkokunnan planeettojen radoille. Kepler keksi astrologiaan "kvinttiilin" ja sen kerrannaiset eli kun ympyrä jaetaan viiteen osaan (kvinttiili on 360:5=72 astetta). Kepler halusi asettaa astrologian tukevasti matemaattisten lakien piiriin teoksessaan "De Fundamentis Astrologiae Certioribus" (1601). Historiallinen Jeesus
Evankeliumien mukaan Johannes Kastaja teloitettiin varsin pian Jeesuksen julkisen toiminnan aloittamisen jälkeen. Johannes Kastajan liittäminen tähän ajankohtaan aiheuttaa kuitenkin melkoisen ristiriidan historioitsija Josephuksen antamien tietojen kanssa. Hänen kronologiansa mukaan Johannes Kastaja olisi kuollut vuonna 36. Vaikka Josephus oli varsin hyvin tietoinen Johannes Kastajan toiminnasta, hän ei millään tavoin yhdistä Johannesta Jeesukseen. Näin siitä huolimatta, että Josefuksen teksteissä on kiistanalaiset kohdat Jeesuksen veljen Jaakobin kuolemasta ja Jeesuksen olemassaolosta. Georges J. F. Köhler
Georges Jean Franz Köhler (17. maaliskuuta 1946 München – 1. maaliskuuta 1995 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen biologi. Friedrich Heinrich Jacobi
Friedrich Heinrich Jacobi (25. tammikuuta 1743 Düsseldorf – 10. maaliskuuta 1819 München) oli saksalainen filosofi, joka kehitti termin 'nihilismi' ja esitti sen olevan perussyy valistuksen ja kantilaisuuden epäonnistumiseen. Spekulatiivisen järjenkäytön sijaan hän puhui uskon ("Glaube") ja ilmoituksen puolesta. Hänelle ilmoitus oli kuitenkin uskonnollisen sijasta rationaalinen käsite. Keplerin lait
Keplerin lait ovat Johannes Keplerin muotoilemat empiiriset lait, jotka liittyvät planeettojen ratojen muotoon ja niiden kiertoaikoihin. Kepler löysi lait Tyko Brahen tekemien havaintojen perusteella. Lait I ja II julkaistiin teoksessa "Astronomia nova" vuonna 1609, ja kolmas laki julkaistiin teoksessa "Harmonices Mundi" vuonna 1619. Vaikka lait on alun perin löydetty kokeellisesti, ne voidaan helposti johtaa Isaac Newtonin vuonna 1684 esittämästä gravitaatiolaista. Johannes Winkler
Johannes Winkler (29. toukokuuta 1897 – 27. joulukuuta 1947) oli saksalainen insinööri ja rakettitutkija, joka laukaisi Euroopan ensimmäisen nestemäistä polttoainetta käyttävän pienen koeraketin, HW-I:n vuonna 1931. Vuonna 1927 Winkler perusti "Verein für Raumschiffahrt" -nimisen yhdistyksen, jossa kehiteltiin raketteja ja tutkittiin avaruuslentojen mahdollisuuksia. Myöhemmin Winkler kehitti Junkersille lentokoneiden nousussa apuna käytettäviä raketteja, RATO:ja. John Pemberton
John Stith Pemberton (8. heinäkuuta 1831 Knoxville, Georgia – 16. elokuuta 1888 Atlanta, Georgia) oli yhdysvaltalainen farmaseutti, joka keksi Coca-Colan. PH1
PH1 (tunnetaan myös nimellä Kepler-64b) on varmistettu eksoplaneetta, jonka löysivät Planet Hunters -projektin harrastelijatähtitieteilijät 15. lokakuuta 2012. Löytö pohjautui Kepler-avaruusteleskoopin keräämään dataan. Planeetta kiertää F-tyypin kääpiötähteä Kepler-64 noin 172 valovuoden päässä Maasta, Joutsenen tähdistön suunnalla. Planeetta on erityisen merkittävä siksi, että sen tähtijärjestelmässä on neljä tähteä, ja se on ensimmäinen tällaisesta järjestelmästä koskaan löydetty planeetta. Turkkilainen
Oltuaan vuoden Lontoossa Kempelen matkusti Turkkilaisen kanssa Leipzigiin ja kävi matkalla monissa Euroopan kaupungeissa. Leipzigistä hän jatkoi matkaa Dresdeniin, jossa Joseph Friedrich Freiherr von Racknitz tarkkaili Turkkilaista. Racknitz julkaisi oletuksensa sen toimintaperiaatteesta kirjassa "Ueber den Schachspieler des Herrn von Kempelen, nebst einer Abbildung und Beschreibung seiner Sprachmachine". Turkkilainen jatkoi Amsterdamiin, minkä jälkeen Kempelenin väitetään saaneen Preussin kuninkaalta Fredrik II Suurelta kutsun Potsdamiin Sanssoucin linnaan. Tarinan mukaan Fredrik nautti Turkkilaisesta siinä määrin, että maksoi Kempelenille suuren summan saadakseen tietää automaatin salaisuuden. Tarinan mukaan Fredrik säilytti salaisuuden, mutta oli hyvin pettynyt saadessaan tietää, miten Turkkilainen toimi. Tarina ei luultavasti ole totta, sillä Turkkilaisen ja Fredrikin ei tiedetä tavanneen. Ensimmäinen maininta on 1800-luvun alusta, jolloin Turkkilaisen väitettiin virheellisesti myös pelanneen Englannin kuningas Yrjö III:a vastaan. Turkkilainen pysyi luultavasti Schönbrunnin linnassa runsaat kaksikymmentä vuotta, kun Kempelen yritti viimeisinä vuosinaan myydä sitä. Kempelen kuoli 70-vuotiaana 26. maaliskuuta 1804. Hans von Euler-Chelpin
Hans Karl August Simon von Euler-Chelpin (15. helmikuuta 1873 Augsburg – 6. marraskuuta 1964 Tukholma) saksalaissyntyinen ruotsalainen biokemisti. Hän sai vuonna 1929 Nobelin kemianpalkinnon yhdessä Arthur Hardenin kanssa sokerien käymisen ja sokerien käymiseen tarvittavien entsyymien tutkimisesta. Frédéric Chopin
Chopin kuoli 17. lokakuuta vuonna 1849, ja viralliseksi kuolinsyyksi ilmoitettiin tuberkuloosi. Ruumiinavauksessa löydettiin lisäksi merkkejä muista keuhkosairauksista, kuten kystisestä fibroosista ja emfyseemasta. Chopin kärsi voimakkaasta elävältä haudatuksi tulemisen pelosta, ja siksi hän oli vaatinut ruumiinsa avaamista, jotta hänen kuolemastaan voitaisiin olla varmoja. Joseph Kessel
Joseph Kessel 10. helmikuuta 1898 Villa Clara, Entre Ríos, Argentiina – 23. heinäkuuta 1979 Avernes, Val-d'Oise, Ranska) oli ranskalainen kirjailija ja toimittaja. Kepler-22b
Kepler-avaruusteleskooppi löysii Kepler-22b:n havaitsemalla sen ylikulkuja emotähtensä yli. Planeetan olemassaolon varmistamiseksi ylikulkuja on havaittava ainakin kolme, joista ensimmäinen havaittiin toukokuussa 2009 ja viimeinen loppuvuodesta 2010. Sen löytämisestä tiedoitettiin 5. joulukuuta 2011. Planeetan löytänyttä NASAn työryhmää johti William Borucki. Johannes Kepler
Joulukuussa 1599 Tyko Brahe kirjoitti Keplerille, kutsuen hänet avustajakseen Benatekiin Prahan lähelle. Tyko Brahen kuoleman jälkeen Kepler nimitettiin Keisarilliseksi Matemaatikoksi (marraskuu 1601–1630) Habsburgiin.
Lokakuussa 1604 Kepler havaitsi supernovan, joka nimettiin Keplerin tähdeksi. Tammikuussa 1612 keisari kuoli ja Kepler siirtyi matemaatikoksi Linziin. Episykli
Episyklejä esiintyi vielä Kopernikuksen kehittämässä aurinko­keskisessä aurinkokunta­mallissa, vaikka niitä ei enää tarvittukaan Maan liikkeestä johtuvien silmukoiden selittämiseksi. Sen sijaan hän käytti niitä eräiden Ptolemaioksen ajan jälkeen havaittujen ilmiöiden, muun muassa Merkuriuksen periheli­liikkeen, mutta myös eräiden sittemmin virheellisiksi osoittautuneiden havaintojen selittämiseen.. Vielä 1600-luvun alussa Johannes Kepler yritti esittää episykli­liikkeelle fysikaalisia selityksiä, mutta päätyi lopulta hylkäämään episyklit kokonaan ja selitti planeetojen kiertävän Aurinkoa ellipsin muotoista rataa pitkin. Tieteellinen vallankumous
Heliosentrismin puolustaminen ei sopinut katoliselle kirkolle, joka laittoi Galilein vastaamaan ajattelustaan, koska hän puolusti kopernikaanista järjestelmää. Galilei julistettiin elinikäiseen kotiarestiin, mutta se ei estänyt uusien oppien leviämistä. Huomattavaa on kuitenkin, etteivät Galilein heliosentrismin puolustukset herättäneet kummoistakaan kiinnostusta, vaan kiinnostuneempia oltiin ensin vain Galilein näkemistä Jupiterin kuista. Galilein ja Kopernikuksen jalanjälkiä kulki myös papiksi itsensä lukenut Johannes Kepler. Hänen mielestään: “Jos korkeampi voima on luonut aurinkokunnan, planeetat eivät voi olla sinne tänne ripoteltuja.” Päästyään Brahen apulaiseksi ja tämän pian kuoltua Kepler peri Brahen keräämän laajan havaintoaineiston. Tämän aineiston perusteella Kepler julisti planeettojen ratojen olevan todellisuudessa ellipsejä eikä ympyränmuotoisia. Pian havainnon jälkeen hän muotoili niin sanotut Keplerin lait, joilla planeettojen liikettä voidaan ellipsiradoilla kuvata. Keplerin havainnot olivat tärkeänä tekijänä Newtonille tämän muotoillessa mekaniikan lakeja, jotka vihdoin antoivat teoreettisen perustelun heliosentriselle aurinkokunnalle. Asteroidivyöhyke
Johannes Kepler oli jo vuonna 1596 huomannut Marsin ja Jupiterin välisen suuren aukon, jonne mahtuisi vielä yksi planeetta. Vuonna 1766 Johann Daniel Titius keksi kaavan planeettojen etäisyydelle Auringosta. Kaavan toi julkisuuteen Johann Elert Bode hieman tätä myöhemmin. Kaava tunnetaankin nykyään nimellä Titiuksen–Boden laki. Kun William Herschel sitten löysi vuonna 1781 planeetan Saturnuksen takaa, joka myöhemmin sai nimen Uranus, sen etäisyyden huomattiin sopivan Titiuksen–Boden lakiin. SN 1604
SN 1604, joka tunnetaan myös nimillä Keplerin supernova, Keplerin nova ja Keplerin tähti, oli Tyypin Ia supernova, joka esiintyi LInnunradan galaksissa Käärmeenkantajan tähdistössä. Se nähtiin vuonna 1604, ja se on toistaiseksi viimeinen paljain silmin nähty supernova, joka galaksissamme on kiistattomasti havaittu. Supernovaräjähdys tapahtui noin 6,1 kiloparsekin eli 20 000 valovuoden päässä Maasta. Johann Sebastian Bach
Johann Sebastian Bach (31. maaliskuuta 1685 Eisenach – 28. heinäkuuta 1750 Leipzig) oli saksalainen säveltäjä, kapellimestari ja urkuri. Hän oli barokin ja samalla koko taidemusiikin historian merkittävimpiä säveltäjiä. Bach sävelsi kaikkia aikansa teostyyppejä oopperaa lukuun ottamatta. Léon Foucault
Jean Bernard Léon Foucault (, 18. syyskuuta 1819 Pariisi, Ranska – 11. helmikuuta 1868 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen fyysikko, joka tunnetaan parhaiten Foucault'n heilurin keksijänä. Kyseinen laite havainnollistaa maan pyörimisen. Hän teki myös ensimmäisiä mittauksia valonnopeudesta, Fizeaun–Foucault’n koejärjestelyn avulla. Johannes Bölter
Johannes Bölter (19. helmikuuta 1915 Mülheim, Ruhr-16. syyskuuta 1987 Mülheim) oli saksalainen panssariupseeri toisessa maailmansodassa. Bölter toimi joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä 502. raskaassa panssarivaunupataljoonassa. Hän tuhosi sodan aikana 139 panssarivaunua (joidenkin lähteiden mukaan 144). Häntä pidetään Michael Wittmannin ja Otto Cariuksen ohella yhtenä sodan parhaista panssarivaununjohtajista. Johannes Kääpiö
Pyhä Johannes Kääpiö (myös Johannes Colobus, Johannes Kolobos, Johannes Pieni, Johannes Lyhyt tai Yoannis Pi Kolobos; ; ; 339 Basta, Egypti – 405 Quolzum-vuori) oli pappi, erakko ja pyhimys. Hän on yksi juhlistetuimmista egyptiläisistä yksineläjistä. Mies syntyi köyhään, mutta hurskaaseen perheeseen, eli 18-vuotiaasta eteenpäin itse kaivamassaan maanalaisessa luolassa Sketen autiomaalla, oli pyhän Poemen ja pyhän Ammoeksen hengellinen oppilas ja toimi itse pyhän Arseniuksen hengellisenä opettajana. Pyhimyksen kerrotaan kastelleen maahan iskettyä keppiä hengellisen ohjaajansa käskystä ja kolmen vuoden päästä keppi kasvoi hedelmää. Hän pakeni berberien invaasiota noin vuonna 395 Sketestä Quolzum-vuorelle vuosiksi erakoksi ja kuoli siellä luonnollisista syistä, sekä hänen kehonsa vietiin takaisin Sketen autiomaahan vuonna 515. Hän eli seuraavien 6 paavien hallintokausien aikana: pyhä Julius I (337-352), Liberius (352-366), pyhä Damasus I (366-384), pyhä Siricius (384-399), pyhä Anastasius I (399-401) ja pyhä Innocentius I (401-417). Miehen viimeisten sanojen kerrotaan olleen: ”En ole koskaan seurannut omaa tahtoani, enkä ole opettanut muille mitä en ensin itse ole harjoittanut.” Hänen muistopäiväänsä vietetään 17. lokakuuta. SN 1604
Supernovaa käsittelevässä teoksessaan "De Stella Nova" vuodelta 1606 Kepler arvosteli Röslinia. Hän väitti, että astrologisissa ennustuksissaan Röslin oli ottanut huomioon vain kaksi komeettaa, vuoden 1556 suuren komeetan sekä vuoden 1580 komeetan. Röslin vastasi vuonna 1609, että juuri niin hän olikin tehnyt. Kun Kepler myöhemmin samana vuonna vastasi Röslinille, hän huomautti vain, että ottamalla huomioon suuremman määrän aineistoa Röslin olisi voinut laatia paremman ennustuksen. Karl Johan Nauklér
Nauklér sairastui keväällä 1868 sen jälkeen, kun hän oli puhujamatkalla ollessaan vajonnut heikkojen jäiden aikana suohon. Hän kuoli myöhemmin kesällä. Nauklérin luonnonkivinen hautamuistomerkki sijaitsee Pihlajaveden erämaakirkon yhteydessä olevalla hautausmaalla. Stephen Hawking
Stephen William Hawking, CBE, FRSA, FRS (8. tammikuuta 1942 Oxford, Iso-Britannia – 14. maaliskuuta 2018 Cambridge, Iso-Britannia) oli brittiläinen teoreettinen fyysikko ja kosmologi. Hans Kelsen
Hans Kelsen (11. lokakuuta 1881 Praha – 19. huhtikuuta 1973 Berkeley) on luultavasti tunnetuin moderneista oikeusteoreetikoista. Usein häntä pidetään tieteellisen oikeuspositivismin isänä. Kelsenin merkittävyyttä oikeusteoreetikkona osoittaa sekin, ettei edes sanoja "oikeusfilosofian jättiläinen" ole kaihdettu häntä kuvattaessa, vaikka hänen aktiivikautensa on vielä – tuoreessakin – muistissa. John Lennonin murha
John Lennon (s. 9. lokakuuta 1940) oli brittiläinen muusikko, joka tuli tunnetuksi maailman kaupallisesti suosituimman ja kenties tunnetuimman yhtyeen The Beatlesin toisena pääasiallisena säveltäjänä, lauluntekijänä ja laulajana sekä kitaristina. The Beatlesin hajottua vuonna 1970 Lennon aloitti menestyksekkään soolouran. Lennon kuuluu Beatlesin ja soolouransa ansiosta ehkä maailman arvostetuimpien popmuusikoiden joukkoon. John Gardner Wilkinson
John Gardner Wilkinson (5. lokakuuta 1797 – 29. lokakuuta 1875) oli brittiläinen tutkimusmatkailija, arkeologi ja egyptologi, joka mainitaan usein brittiläisen egyptologian isänä. Wilkinson osallistui faarao Akhenatenin rakennuttaman Akhetatenin tutkimuksiin. Hän julkaisi teoksen "The Topography of Thebes and General View of Egypt" vuonna 1835. Jean Calvin
Jean Calvin (alkujaan Cauvin; 10. heinäkuuta 1509 Noyon – 27. toukokuuta 1564 Geneve) oli ranskalaissyntyinen uskonpuhdistaja. Hän jatkoi Ulrich Zwinglin reformoidun kirkon opillista perinnettä. Hän perusti kalvinismin, yhden protestanttisen kristinuskon oppisuunnista. Jaakko Wallenberg
Wallenberg haastettiin Lapuan käräjille ja tuomittiin "väärien uskonnollisten oppien levittämisestä" kuolemaan harhaoppisuuden ja epäsiveellisen toiminnan nojalla. Ainoa laissa oleva rangaistukseen oikeuttava peruste lienee ollut konventikkeliplakaatti, Ruotsissa 1726 annettu asetus, jolla kiellettiin kaikki yksityiset hartauskokoukset. Konventikkeliplakaattia käytettiin Suomessa 1800-luvulla herännäisyyttä vastaan Kalajoen käräjillä. Asetus kumottiin kirkkolaissa vasta 1869. Hovioikeus lievensi Wallenbergin tuomion määräämättömäksi ajaksi työvankeutta (jota pidettiin "viivästettynä kuolemantuomiona"), ja Wallenberg kuoli varsin pian, 30. heinäkuuta 1799 (klo 12.00) Hämeenlinnan vankilassa, ilmeisesti lavantautiin. John Michell
John Michell (25. joulukuuta 1724 – 29. huhtikuuta 1793) oli englantilainen pappi ja luonnonfilosofi joka antoi pioneerisia oivalluksia monissa tieteen aloissa, mukaan lukien tähtitieteessä, geologiassa, optiikkassa ja painovoimassa. Harkittu "yksi parhaimmista unohdetuista tieteilijöistä", hän oli ensimmäinen joka ehdotti mustien aukkojen olemassaoloa, ensimmäinen joka ehdotti että maanjäristykset matkustavat aalloissa, ensimmäinen joka selitti miten voi valmistaa keinotekoisia magneetteja, ja ensimmäinen joka sovelsi tilastoja maailmankaikkeuden tutkimiseen, ja tajusi että kaksoistähdet ovat keskeisen painovoiman tulos. Hän myöskin keksi laitteen jolla voi mitata Maan massan. Häntä on kutsuttu seismologian ja magnetometrian isäksi. Klemens IX
Klemens IX, syntymänimeltään Giulio Rospigliosi, (28. tammikuuta 1600 – 9. joulukuuta 1669) oli paavina 20. kesäkuuta 1667 – 9. joulukuuta 1669. Hän opiskeli jesuiittojen koulussa ja väitteli filosofiasta Pisan yliopistossa, missä opetti teologiaa. Hän kirjoitti runoja ja näytelmiä sekä libreton teokseen, joka mahdollisesti oli maailman ensimmäinen koominen ooppera. Johannes Kepler
Elokuussa 1620 Keplerin äiti Katherine pidätettiin Leonbergissä noituudesta epäiltynä; hän oli vangittuna 14 kuukautta. Hänet vapautettiin lokakuussa 1621, koska häntä ei saatu tunnustamaan. Vaikka häntä uhattiin kidutuksella ja hänelle esiteltiin kidutusvälineet yksityiskohtaisesti, hän kieltäytyi allekirjoittamasta syytteitä. Vain Keplerin maine ja asiaan puuttuminen pelasti hänet. Johannes XII
Johanneksella oli myrskyisä suhde Otto I Suuren kanssa. Otto auttoi paavia pitämään Kirkkovaltion hallussaan, josta kiitokseksi paavi kruunasi hänet keisariksi vuonna 962, mistä voidaan katsoa syntyneen Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta. Vuonna 963 keisari järjesti synodin syrjäyttämään Johanneksen ja nostamaan paaviksi Leo VIII:n. Päätös julistettiin myöhemmin laittomaksi ja Leo VIII:n tämä kausi vastapaaviudeksi. Johannes XII kuoli vuonna 964 ja Leosta tuli myöhemmin myös laillinen paavi. Karl Popper
Popperin vaimo Hennie kuoli vuonna 1985, ja Karl syyskuun 17. vuonna 1994. Edmund Rumpler
Edmund Rumpler (4. tammikuuta 1872 Wien, Itävalta-Unkari – 7. syyskuuta 1940 Züsow, Saksa) oli ilmailu- ja autotekniikan pioneeri. Hänen tunnetuimpia luomuksiaan olivat Rumpler Taube ja Rumpler Tropfenwagen. Tähtitieteen historia
Tähtitieteessä renessanssi koitti Nikolaus Kopernikuksen esiteltyä aurinkokeskisen järjestelmänsä vuonna 1543. Tyko Brahen tekemien tarkkojen planeettahavaintojen pohjalta Johannes Kepler muotoili kolme planeettojen liikettä koskevaa lakia vuosina 1609–1618. Vuosina 1609–1610 Galileo Galilei teki ensimmäiset kaukoputkihavaintonsa, joista tärkein oli Jupiterin neljän suurimman kuun löytäminen. Koska ensimmäistä kertaa oli silmin havaittu, etteivät kaikki taivaankappaleet kiertäneet Maata, alkoi erityisesti katolisen kirkon ylläpitämä maakeskinen maailmankuva lopullisesti murtua. Jean Coulthard
Jean Coulthard (10. helmikuuta 1908 Vancouver, Brittiläinen Kolumbia – 9. maaliskuuta 2000 Pohjois-Vancouver, Brittiläinen Kolumbia) oli kanadalainen säveltäjä. Hänen tyylinsä on usein romanttista ja impressionistista. Hän teki yli 350 sävellystä, joista tunnetuimpiin kuuluvat pianokonsertto vuodelta 1963 ja "Twelve Essays on a Cantabile Theme" (1972). Coulthard opetti Brittiläisen Kolumbian yliopistossa 26 vuoden ajan ja jatkoi sävellystyötään vielä tämän jälkeen; viimeisen sävellyksensä hän sai valmiiksi joitain kuukausia ennen kuin kuoli 92 vuoden iässä. Karl Jaspers
Karl Theodor Jaspers (23. helmikuuta 1883 – 26. helmikuuta 1969) oli saksalainen psykiatri ja filosofi, jolla on ollut suuri vaikutus nykyaikaiseen teologiaan, psykiatriaan ja filosofiaan. Werner Heisenberg
Werner Karl Heisenberg (5. joulukuuta 1901 Würzburg, Saksan keisarikunta – 1. helmikuuta 1976 München, Länsi-Saksa) oli saksalainen fyysikko ja nobelisti, yksi kvanttimekaniikan kehittäjistä. Hän oli yksi merkittävimmistä 1900-luvulla tapahtuneeseen fysiikan käsityksien mullistukseen vaikuttaneista tutkijoista, erityisesti kehittämänsä epätarkkuusperiaatteen ansiosta. Heisenberg oli natsi-Saksan ydinenergiaohjelman johtaja, vaikka hänen työnsä luonne tässä ominaisuudessa on kiistanalainen. Klemens III
Paavi Klemens III (s. 1130 – k. 27. maaliskuuta 1191) oli paavina 19. joulukuuta 1187 – maaliskuulle 1191. Hänen oikea nimensä oli Paulino Scolari. Lars Kepler
Ensimmäinen teos, "Hypnotisoija", ilmestyi vuonna 2009. Ruotsissa sitä on myyty yli 400 000 kappaletta, ja sen käännösoikeudet on myyty 35 maahan. Kirjan ilmestymisen jälkeen mediassa arvuuteltiin nimimerkin taakse kätkeytyvää kirjailijaa. Esimerkiksi brittiläinen lehdistö arveli Lars Keplerin olevan Henning Mankell. Elokuussa 2009 ruotsalainen Aftonbladet paljasti Keplerin oikean henkilöllisyyden. Hipparkhos
Hipparkhos teki tähtitieteellisiä havaintoja Ptolemaioksen mukaan vuosien 147 eaa. ja 127 eaa. välillä, kuitenkin mahdollisesti myös jo sitä aikaisemmin. Hänen tärkein tähtitieteellinen teoksensa käsitteli Auringon ja Kuun kiertoratoja, niiden kokoja ja etäisyyttä maasta sekä tutkimuksen pimennyksistä. Esimerkiksi myöhempi Johannes Keplerin aurinkokuntamalli perustuu Hipparkhoksen työhön. Hipparkhos teki tutkimuksia myös päiväntasausten ajankohdista ja vuoden pituudesta.
Hipparkhos pystyi määrittämään vuoden pituuden 365 1/4 päiväksi perustuen Aristarkhoksen 145 vuotta aiempaan havaintoon. Tyko Brahe
Tyko Brahe kuoli seuraavana vuonna (24. lokakuuta 1601). Kepler viimeisteli hänen elämäntyönsä ja julkaisi Brahen tähtiluettelon "Astronomiae Instauratae Progymnasmata", joka sisälsi 777 tähden sijaintitiedot. Tyko Brahe oli ensimmäisiä jotka tajusivat järjestelmällisen havaitsemisen tärkeyden tähtitieteessä. Tätä saavutusta voisi hyvin verrata Galileo Galileihin, joka alkoi ensimmäisenä soveltaa empiiristä tutkimusta. Ilman hänen tutkimustuloksiaan Kepler ei välttämättä olisi keksinyt lakejaan planeettojen radoista. Jörg Spengler
Spengler kuoli Nürnbergissä 26. marraskuuta 2013, 74-vuotiaana. Friedrich Hölderlin
Johann Christian Friedrich Hölderlin (20. maaliskuuta 1770 Lauffen am Neckar, Württembergin herttuakunta – 7. kesäkuuta 1843 Tübingen, Württembergin kuningaskunta) oli saksalainen runoilija ja filosofi. Hänen teoksensa sijoittuvat klassismin ja romantiikan välille. Harmonices Mundi
"Harmonices Mundi" kirjassa Johannes Kepler kehitteli ensimmäisen teoksensa, "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium", lukumystiikkaa. Hän muun muassa hahmotteli yhteyksiä planeettojen liikkeiden ja eri sävelkorkeuksien välille. Kirjan jälkikäteen katsottuna tärkein sisältö eli Keplerin III laki, joka kuvaa planeettojen kiertokulkua Auringon ympäri, esitellään kirjan loppupuolella vain muutamalla sivulla. Kepler-70b
Kepler-70b (tunnetaan myös nimillä KOI-55.01 ja KOI-55 b) on eksoplaneetta, jonka löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 22. joulukuuta 2011. Se kiertää himmeää B-tyypin alikääpiötähteä Kepler-70 noin 3 850 valovuoden päässä Maasta, Joutsenen tähdistön suunnalla. Planeetan massa vastaa noin 0,44 Maan massaa, ja sen tiheys 5 500 kg/m ei myöskään eroa juuri Maan tiheydestä. Josef Mengele
Tohtori Josef Mengele (16. maaliskuuta 1911 Heidenheim, Baijeri, Saksan keisarikunta – 7. helmikuuta 1979 Bertioga, São Paulo, Brasilia), tunnetaan myös Auschwitzin kuolemanenkelinä, oli saksalaislääkäri, joka teki vangeille julmia ja raakoja lääketieteellisiä kokeita Auschwitzin keskitysleirillä. Hänen kokeisiinsa kuuluivat muun muassa silmien värin muutos kemiallisesti, imusolmukkeiden poistaminen ja siamilaisten kaksosten tuottaminen kirurgisin toimenpitein. Hän oli myös mukana päättämässä kenet lähetettiin kaasukammioihin. Hänen arvonsa SS-joukoissa oli Hauptsturmführer. Lars Kepler
Lars Kepler on kirjailijanimi, jota käyttää ruotsalainen aviopari Alexander Ahndoril (s. 20. tammikuuta 1967 Upplands Väsby) ja Alexandra Coelho Ahndoril (s. 2. maaliskuuta 1966 Helsingborg). He ovat julkaisseet Lars Keplerin nimellä kahdeksan dekkaria. Kepler (avaruusteleskooppi)
Ensimmäiset viisi Keplerin löytämää planeettaa julkaistiin 4. tammikuuta 2010. Pyhä Klemens I
"Liber Pontificalis" uskoo, että Klemens oli tuntenut Pyhän Pietarin henkilökohtaisesti, ja sanoo hänen kirjoittaneen kaksi kirjettä ja kuolleen Kreikassa keisari Trajanuksen hallintokauden kolmantena vuonna eli vuonna 100. Perimätieto 800-luvulta kertoo, että hän koki marttyyrikuoleman Krimillä vuonna 102. Kertoman mukaan hänet sidottiin laivan ankkuriin ja heitettiin mereen. Varhaisemmat lähteet kertovat hänen kuitenkin kuolleen luonnollisen kuoleman. Kepler 42
Tähti "Kepler 42" sijaitsee Joutsenen tähdistössä, mutta on erittäin himmeä 16,2 suuruusluokan tähti, jollainen näkyy vain suurella kaukoputkella. Kepler 42 on 126 valovuoden päässä oleva punainen kääpiötähti, jonka spektrityyppi on M5V. Tähden Kepler 42 massa noin 0.13 auringon massaa, säde 0.17 auringon sädettä, pintalämpötila 3068 K ja luminositeetti 2,4 tuhannesosaa Auringon luminositeetista. Metallipitoisuus [Fe/H] =-0.48±0.17. Johann Gottfried Galle
Johann Gottfried Galle (9. kesäkuuta 1812 – 10. heinäkuuta 1910) oli saksalainen tähtitieteilijä, joka tunnetaan Neptunuksen löytäjänä. Kepler (avaruusteleskooppi)
Kepler on osa NASAn Discovery program -avaruusohjelmaa, johon kuuluu useita tieteellisiä satelliitteja, joiden suunnittelussa on pyritty tuottamaan tarkoin suunniteltu tutkimusväline verraten alhaisin kustannuksin. Kasper Järnefelt
Caspar Woldemar Järnefelt (13. kesäkuuta 1859 Pietari – 11. joulukuuta 1941 Mäntsälä) oli suomalainen kriitikko, lääninhallituksen kielenkääntäjä ja venäjän kielen opettaja. Hän oli huomattava taustavaikuttaja, jonka aktiivisin aika ajoittui 1880-lukuun. Suomalainen kulttuurihistoria tuntee hänet ensisijaisesti kriitikkona, kirjallisten aatteiden ja teorioiden edistäjänä sekä kirjallisen elämän merkittävänä taustahahmona. Hän teki yhteistyötä muun muassa kirjailija Juhani Ahon kanssa. Kepler-22b
Kepler-22b on eksoplaneetta, joka löydettiin Kepler-avaruusteleskoopilla 12. toukokuuta 2009. Planeetan löytämisestä ilmoitettiin julkisesti 5. joulukuuta 2011. Planeetan löytäminen oli erityisen merkittävä tapahtuma, koska se oli löytöhetkellään pienin tunnettu (säde 2,4 Maan sädettä) auringonkaltaisen tähden elinkelpoisella vyöhykkeellä sijaitseva eksoplaneetta. Johann Heinrich Lambert
Johann Heinrich Lambert (26. elokuuta 1728, Mülhausen, Elsass, Ranska – 25. syyskuuta 1777, Berliini, Saksa) oli saksalainen matemaatikko, fyysikko, tähtitieteilijä ja filosofi. Hänet tunnetaan mm. piin irrationaalisuuden osoittamisesta (1761) ja Beerin ja Lambertin laista. Platonin kappale
1500-luvulla saksalainen astronomi Johannes Kepler yritti löytää yhteyden siihen aikaan tunnetun viiden planeetan (jos maata ei lasketa) ja viiden säännöllisen monitahokkaan välille. "Mysterium Cosmographicumissa" (1596) Kepler esitteli aurinkokunnan mallin, jossa viisi Platonin kappaletta on asetettu sisäkkäin ja erotettu toisistaan pallokuorilla. Jokainen kuudesta kuoresta vastaa yhtä planeetoista. Monitahokkaat oli järjestetty niin, että sisin oli oktaedri, sitten tulivat ikosaedri, dodekaedri, tetraedri ja uloimmaisena kuutio. Aurinkokunnan rakenteen ja planeettojen välisten etäisyyksien suhteet määrittivät säännölliset monitahokkaat. Kepler joutui lopulta hylkäämään mallinsa, mutta hänen tutkimuksensa poikivat Keplerin monitahokkaat, oivalluksen, etteivät planeettojen radat ole ympyränmuotoisia, sekä Keplerin lait. Kepler-11
Kepler-11 on G-tyypin pääsarjan tähti, joka sijaitsee Joutsenen tähdistössä. Sitä kiertämästä on havaittu kuusi eksoplaneettaa: Kepler-11b, Kepler-11c, Kepler-11d, Kepler-11e, Kepler-11f ja Kepler-11g, joista kaikki ovat Maata suurempia, mutta kiertävät tähteään lähempänä kuin Maa. Tähden planeettakunta kuuluu siis suurimpiin tunnettuihin planeettakuntiin. Kepler-11:n säde ja massa ovat suunnilleen samat kuin Auringolla, ja lämpötila vain hieman Auringon lämpötilaa alhaisempi. John Kipling
John Kipling syntyi 17. elokuuta 1897. Hänen isänsä oli brittiläinen kirjailija Rudyard Kipling ja äiti Caroline Balestier. Hän oli perheensä nuorin lapsi ja ainoa poika. John halusi liittyä brittien armeijaan, mutta osittain sitä vaikeutti hänen likinäköisyytensä, joka käytännössä tarkoitti sitä, että hän oli palveluskyvytön. Johnin isä Rudyard kuitenkin sai puhuttua ympäri brittiarmeijan upseerit ja John hyväksyttiin mukaan armeijaan, olihan isä kuuluisa kirjailija saatuaan muun muassa Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1907. Johannes Semper
Johannes Semper (22. maaliskuuta 1892 Pahuveren kylä, Tarvastu – 2. helmikuuta 1970 Tallinna) oli virolainen kirjailija ja kääntäjä.