Onko asiantuntijoiden mukaan terrorismin riski kasvussa Suomessa?
Terrorismi Suomessa
1900-luvun suomalaisten nationalistien venäläisiin kohdistamia murhia voidaan pitää terrorismina. Nationalistinen terrorismi ilmeni myös Lapuan liikkeen toiminnassa.
Eräs äärinationalisti teki Jyväskylän puukkoiskun, joka voidaan nähdä terroritekona. Monesti terrorismista puhuttaessa tarkoitetaan islamilaisten jihadistien tekemiä terroritekoja. Islamilaisen terrorismin uhka lisääntyi Suomesaakin Al Qaidan ja Isisin tyyppisten kovan linjan islamistijärjestöjen levittäessä vaikutustaan muslimien piirissä. Supo alkoi nostaa terrorismin uhka-arviota jo vuonna 2009. Niinpä turvapaikanhakijan elokuussa 2017 tekemä Turun joukkopuukotus on katsottavissa ensimmäiseksi jihadistiseksi terroriteoksi Suomessa. Asiantuntijoiden mukaan terrorismin riski Suomessa on kasvussa.
Kokous- ja kongressipalvelut
On tärkeää, että kongressikaupungin olosuhteet ovat vakaat. Maan sisäisillä levottomuuksilla ja terrorismin uhkalla on huomattavat vaikutukset paitsi kongressimatkailuun, myös matkailuun yleensä. Suomi on tunnettu korkeasta turvallisuustasostaan, mikä toimii maalle suurena etuna. Rasismi Suomessa
Rasismiin liittyvät asiat nousivat julkiseen keskusteluun 1990-luvun alussa, kun Suomeen saapui aiempaa enemmän ulkomaalaisia. Saman aikaisesti rasismia ryhdyttiin myös tutkimaan tieteellisesti. Tutkimuksissa on havaittu rasismia Suomessa muun muassa asenteissa ja arjen toiminnassa. Rasismin kohteeksi joutuvat erityisen yleisesti somalit ja venäläiset. Vähiten nykyisestä rasismista kärsivät länsimaista tulleet maahanmuuttajat. Anna Rastaan mukaan Suomessa tapahtuu jatkuvasti ”viharikoksia” eli rasismin motivoimaa väkivaltaa, jonka uhreiksi on joutunut henkilöitä, joiden ei katsota olevan ”juuriltaan suomalaisia” kun myös ihmisiä, joiden on katsottu ”liittoutuneen” näiden ryhmien kanssa. Jälkimmäiseen ryhmään kuuluu muun muassa rasismista kirjoittaneita toimittajia. Skitsofrenia
Skitsofrenian esiintyvyys vaihtelee Suomessa alueittain. Suomen yliopistosairaalapiireissä elämänaikainen skitsofrenian esiintyvyys on TYKS:n alueella 0,63 % (95 %:n luottamusväli 0,32–1,22) ja OYS:n alueella 1,84ssa% (95 %:n luottamusväli 1,25–2,71): esiintyvyydeltään pienimmän ja suurimman yliopistosairaalapiirin esiintyvyyden ero on siis noin kolminkertainen. Turun isku 2017
Jane's-tutkimuslaitoksen terrorismiin perehtynyt vanhempi tutkija Otso Iho sanoo, että ei ole lainkaan yllättävää, että tekijä tulee Marokosta, koska siellä ja Pohjois-Afrikassa yleensäkin on ollut vahvaa jihadistista liikehdintää. Leena Malkki
Leena Malkki on suomalainen terrorismin tutkija ja yliopistonlehtori. Hän työskentelee Eurooppa-tutkimuksen verkostossa Helsingin yliopiston Valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Hän on koulutukseltaan valtiotieteiden tohtori ja filosofian maisteri. Hän on historioitsija ja politiikan tutkija ja on erikoistunut terrorismiin ja poliittiseen väkivaltaan. Hän on työskennellyt vierailevana tutkijana Leidenin yliopistossa. Turun isku 2017
Suojelupoliisin mukaan teko vastaa sen tekemää uhka-arviota Suomeen kohdistuneista uhkista. Suojelupoliisin näkemyksen mukaan Bouanane sopii tyypilliseen terrori-iskun tekijän profiiliin. Lisäksi sen mukaan suuri Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden määrä on osittain nostanut Suomeen kohdistunutta terroriuhkaa. 2010-luku
Etenkin islamismiin ja ISIS-järjestöön liittyvä terrorismi lisääntyi Euroopassa. 7. tammikuuta 2015 rynnäkkökiväärein aseistautuneet miehet hyökkäsivät Charlie Hebdo -lehden toimitukseen Pariisissa. Motiiviksi on selitetty se, että lehti on julkaissut pilakuvia islamin profeetta Muhammadista. Marraskuussa 2015 Pariisissa tapettiin kuudessa paikassa eri iskuissa 132 ihmistä. Heinäkuussa 2016 Nizzassa tunisialaistaustainen mies ajoi kuorma-auton väkijoukkoon surmaten 85. Irakin kriisi
Monet maailman valtiot vastustavat jyrkän sunnifundamentalistista Isis:iä, joka tekee terrori-iskuja. Isis uhkasi Yhdysvaltojen etuja siten, että se rakensi terrorismin tukialuetta ja pyrki kaappaamaan itselleen ainakin merkittävän osan Irakin öljystä. Irakin öljyn joutuminen osittain Isis:n käsiin ja siihen liittyvä pelko jopa koko Irakin öljyn joutumisesta Isis:n vallan alle nostivat öljyn hintoja. Kokous- ja kongressipalvelut
Osallistumismaksuilla rahoitetaan yleensä suurin osa kongressin kuluista, mutta koska nämä eivät yleensä riitä kaikkien kulujen kattamiseen, on mietittävä vaihtoehtoisia rahoituslähteitä, kutenSuuret ja suositut tilaisuudet, missä osallistujia on paljon, ovat herättäneet suuresti keskustelua niiden turvallisuuden kannalta. Maailmalla nykypäivänä tutuksi tulleet terrori-iskut haavoittavat pienin väliajoin ihmisten turvallisuuden tunnetta. Suomessa tapahtumien järjestämistä ja turvallisuustoimintaa ohjaa suuri määrä lainsäädäntöä. (Paasonen 2013, 7) Asevelvollisuus Suomessa
Asevelvollisuutta on 2000-luvulla kyselyjen mukaan kannattanut n. 60–80 % suomalaisista. Ukrainan kriisin alkamisen jälkeen asevelvollisuuden kannatus on kaikissa ikäryhmissä noussut samalla, kun tunne Suomeen kohdistuvasta sotilaallisesta uhasta on lisääntynyt. Suurinta yleisen asevelvollisuuden kannatus on SDP:n ja keskustan kannattajien keskuudessa ja pienintä Vasemmistoliiton ja Vihreiden keskuudessa Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Arto Nokkala on arvioinut, että yleisestä asevelvollisuudesta on tullut osa suomalaisuutta ja tuki sille saattaa toimia muun ohessa protestina liialliseksi koettua kansainvälistymistä vastaan. Tripuran vapautusrintama
Ennen vuotta 1997 NLFT:n terroristitoiminta oli satunnaista ja se koostui aseellisista hyökkäyksistä ja pommi-iskuista lähinnä turvallisuusjoukkoja vastaan. Vuodesta 1997 terroritoiminnan määrä alkoi kasvaa ja väkivaltaisten iskujen määrä oli huipussaan 2000-luvun alkuvuosina. Suomen Nato-keskustelu
Suomen keskeisin uhkakuva on yllättäen alkava ja nopeasti loppuun viety hyökkäys maa-, meri- ja ilmavoimien, maahanlaskujen ja rannikoille tunkeutumisten voimin. Olennaista on se, kuinka nopeasti kansainvälinen yhteisö reagoi hyökkäykseen, missä voi amiraali, puolustusvoimien ex-komentaja Jan Klenbergin mukaan kestää parikin viikkoa. Tuorein huolenaihe ovat lähialueiden taktiset ohjukset, joilla voidaan ampua satojen kilojen tavanomaisia kärkiä vastustajan puolustustahdon murtamiseksi. Pienellä maalla ei ole mitään keinoja torjua tällaista. Muslimi
Muslimien määrä Euroopassa kasvaa maahanmuuton vuoksi. Nykyisin määrä ei kasva Suomessa ja muualla Euroopan unionissa, Norjassa ja Sveitsissä vain maahanmuuton myötä. Ennusteiden mukaan muslimien osuus kasvaa Euroopassa 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi vuoteen 2050 mennessä, vaikka maahanmuutto loppuisi kokonaan. Tämä johtuu siitä, että muslimit ovat keskimäärin eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Jos maahanmuutto puolestaan jatkuu nykyisen kaltaisena, eli turvapaikanhakijoita saapuu Eurooppaan jatkossakin yhtä paljon kuin vuosina 2014–2016 ja heidän uskonnollinen jakaumansa pysyy samanlaisena, niin muslimien osuus voi kasvaa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaistua nykyisestä. Terrorismi Suomessa
Eugen Schauman
Terrorismi Suomessa on suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella. Jussi Halla-aho
Halla-ahon mukaan tietyistä maanosista tulleiden muslimien kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla. Lisäksi hänen esittämiensä laskelmien mukaan muslimit saattavat lisääntyvän maahanmuuton ja suuremman syntyvyyden vaikutuksesta tulla useissa Euroopan maissa jo tämän vuosisadan aikana enemmistöksi, millä hänen mukaansa voisi olla kohtalokkaat seuraukset heille itselleenkin. Hän on täsmentänyt, ettei hänen islam-kritiikkinsä koske eräitä länsimaissa jo kauan asuneita ja pitkälti maallistuneita muslimiryhmiä kuten Suomen tataareja. Turun isku 2017
Terrorismin seurantaan erikoistuneen SITE Intelligence Groupin johtajan Rita Katzin mukaan Isis-jihadistijärjestön tukijat ovat juhlineet Turun puukotuksia internetissä. Poikkeuksellisesti Isis ei kuitenkaan ottanut terroriteosta vastuuta. Syyksi epäiltiin muun muassa teon vähäistä propaganda-arvoa ja sitä, että tekijä ei kuollut teossa. Eurabia
Yhdysvaltalaisen Pew Research Center -tutkimuslaitoksen vuonna 2011 laatiman, useiden kansainvälisten tutkijoiden avulla tehdyn ennusteen mukaan muslimien määrä nousee Euroopassa vuosien 2010 ja 2030 välillä 44 miljoonasta 58 miljoonaan, eli kuuden prosentin osuudesta kahdeksaan prosenttiin. Suhteellisesti suurin nousu tapahtuu ennusteen mukaan Irlannissa (188 %), Suomessa (149 %) ja Norjassa (149 %). Määrällisesti suurimman kasvun odotetaan tapahtuvan Britanniassa (+2,7 miljoonaa), Venäjällä (+2,2 miljoonaa) ja Ranskassa (+2,2 miljoonaa). Sananvapaus
”"Sananvapauden rajoittaminen terrorismin tai vihapuheen varjolla uhkaa johtaa entistä totalitaarisempiin hallintoihin"”, varoitti sananvapautta puolustavan Pen-kirjailijajärjestön Suomen-osastoa johtava Venla Hiidensalo vuonna 2018. Etninen profilointi
Etnisen profiloinnin on argumentoitu lisääntyneen Euroopassa. Syyksi on esitetty muun muassa huoli laittomista maahanmuuttajista Eurooppaan ja 9/11 terrorismi-iskut Yhdysvalloissa sekä 2003 Madridissa että 2005 Lontoossa tapahtuneiden pommi-iskujen aiheuttama yhteiskunnallinen jälkipuinti. Erityisesti Yhdistyneet kansakunnat ovat esittäneet huolensa näiden käytänteiden ja politiikan syrjivyydestä. Reducing ethnic profiling in the European union: a handbook of good practices -julkaisu korostaakin, ettei etnistä profilointia saa sekoittaa kriminaaliseen tai rikosepäiltyjen profilointiin. Kyse etnisessä profiloinnissa on kyse myös konkreettisesta tasosta – useiden tutkimusten mukaan etnistä profilointia toteuttavat juuri yksittäiset viranomaiset. Etnistä profilointia toteuttavat viranomaiset saattavat toteuttaa etnistä profilointia suoranaisesti rasistisista syistä, mutta toisaalta myös omaa tietämättömyyttään tekemistään stereotyyppisistä yleistyksistä. Tämä tarkoittaa erityisesti virheellisiä mielikuvia etnisyyden ja rikoksen välisiä yhteyksiä. Viranomaiset, jotka harjoittavat etnistä profilointia ja siten syrjiviä käytänteitä, voivat olla esimerkiksi poliisi, rajavartiolaitos ja maahanmuutto- ja tullivirkailijat. Islam Suomessa
Muslimien määrä ei kasva Suomessa ja muualla Euroopan unionissa, Norjassa ja Sveitsissä vain maahanmuuton myötä. Ennusteiden mukaan muslimien osuus kasvaa Euroopassa 7,4 prosenttiin eli noin puolitoistakertaiseksi vuoteen 2050 mennessä, vaikka maahanmuutto loppuisi kokonaan. Tämä johtuu siitä, että muslimit ovat keskimäärin eurooppalaisia nuorempia ja saavat keskimäärin enemmän lapsia. Jos maahanmuutto puolestaan jatkuu nykyisen kaltaisena, eli turvapaikanhakijoita saapuu Eurooppaan jatkossakin yhtä paljon kuin vuosina 2014–2016 ja heidän uskonnollinen jakaumansa pysyy samanlaisena, niin muslimien osuus voi kasvaa 14 prosenttiin eli lähes kolminkertaistua nykyisestä. Turvapaikanhaku Suomessa
Elokuussa 2017 Suomessa oli noin 10 000 kielteisen turvapaikkapäätöksen saanutta turvapaikanhakijaa. Sisäministeriön kansaliapäällikkö Päivi Nerg on todennut, että he ovat mahdollinen turvallisuusuhka. Hän katsoo, että ryhmässä voi olla ihmisiä jotka tulevat helposti kiinnostuneiksi Isil-propagandasta tai terrorismiryhmien toiminnasta. Terroristi (kappale)
"Terroristi" on rap-artisti Seppo Lampelan "Steen1" -nimellä julkaisema single, jolla vierailee Asa. Se julkaistiin vuonna 2006 ja se löytyy Lampelan toiselta studioalbumilta "Varasta pomolta". Single oli yhden viikon Suomen virallisella singlelistalla, jolla se nousi sijalle 18. Kokonaisturvallisuus
Edellä mainittujen trendien seurauksena turvallisuus muuttuu yhä moninaisemmaksi ja kompleksisemmaksi ja suuremmaksi. Monia nykyaikaisen valtion uusia uhkia ei voi ratkaista valtion sisäisin toimenpitein. Kansainvälinen yhteistoiminta on oman turvallisuuden hoitamiseksi yhä tärkeämpää, jopa välttämätöntä. Suomi 2010-luvulla
Elokuun 18. päivänä vuonna 2017 Turun keskustassa tapahtui Suomen historian ensimmäinen jihadistipohjalta tehty terroriteko, jossa marokkolainen turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane hyökkäsi veitsellä kymmenen henkilön kimppuun. Heistä kaksi sai surmansa ja kahdeksan loukkaantui eriasteisesti. Myös Bouanane loukkaantui poliisin ammuttua häntä jalkaan. Ilmoituksensa mukaan Bouanane teki teon terroristijärjestö Isisin soturina järjestön puolesta, mutta Isis ei ottanut teosta vastuuta. Seuraavana vuonna Bouanane tuomittiin teosta elinkautiseen vankeuteen. Säpo
Tätä tarkoitusta varten perustettiin vuonna 2005 NCT ("Nationell centrum för terrorhotbedömining", Terroriuhkien arvioinnin kansallinen keskus), joka tekee strategisia analyyseja Ruotsin ja Ruotsin intressien vastaisista terroriuhista sekä analysoi tapahtumia ja terrorismin kehitystä ulkomaailmassa. Se on pysyvä työryhmä Ruotsin terrorisminvastaisessa yhteistyöneuvostossa. NCT:ssä istuu edustajia MUST:ista ("Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten", Ruotsin armeijan tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu), FRA:sta ("Försvarets radioanstalt") ja turvallisuuspoliisista. Terrorismi
Venäjällä keisarin ja hallituksen vastainen terrorismi kasvoi 1860-luvulla, kun yhteiskunta vapautui maaorjuudesta ja odotuksen perustuslailliseen hallintotapaan pääsemiseksi kasvoivat nopeammin kuin hallituksen kyky uudistua. Anarkistit ja sittemmin sosiaalivallankumoukselliset keskittyivät viranomaisiin ja keisariin sekä ministereihin kohdistuvaan henkilöterroriin. Esimerkiksi Narodnaja Volnjan oli määrä toteuttaa talonpoikien vallankumous älymystön avulla. Terrorismi
Nykyään yleisin terrorismin muoto on Yhdysvaltain hallituksen tilastojen mukaan sunnimuslimien harjoittama uskonnollinen terrorismi. Esimerkiksi vuonna 2006 sunniryhmien iskuissa kuoli lähes 4 000 ihmistä. Vuonna 2006 45 prosenttia terrori-iskuista ja 65 prosenttia uhreista oli Irakissa. Etninen profilointi
Valkoihoisten luottamus Suomessa poliisiin on yleisesti korkea kansainvälisesti verrattuna (Kääriäinen 2008), mutta afrikkalaiset maahanmuuttajat kokivat poliisin toimivan heitä kohtaan epätasa-arvoisesti. Yhdysvalloissa tehty tutkimus oli tämän kanssa yhdenmukainen (Henderson et. Al. 1997). Tutkimuksissa on myös havaittu, että etnisistä taustoista olevat henkilöt kokevat enemmän rikollisuuden pelkoa ja erityisesti pelkoa joutua viharikoksen ja rasistisen teon uhriksi (Chongatera 2013). Heikko luottamus poliisiin ja rikoksen uhriksi joutumisen pelko ovat tyypillisempiä etnisistä taustoista olevilla henkilöillä kuin kantaväestöllä. Luottamuksen puutteeseen syyksi on esitetty vastavuoroisuuden puutetta, johon luonnollisesti on ehdotettu ratkaisuksi vastavuoroisuuden lisäämistä poliisien ja etnisten ryhmien välille. Mitä enemmän nämä ryhmät ovat tekemisissä keskenään, sitä enemmän ne ymmärtävät toisiaan (Meliala 2001). Suomen Nato-keskustelu
Perussuomalaiset kannattaa puolueen turvallisuuspoliittisessa ohjelmassa Suomen harjoittaman liittoutumattomuuspolitiikan jatkamista, sillä se näkee liittoutumisen pienentävän Suomen poliittista liikkumavaraa turvallisuuspoliittisissa kysymyksissä. Puolue vetoaa muun muassa Nato-jäsenyyden kustannuksiin, jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin ja jäsenyyden mahdollisiin maanpuolustustahtoa heikentäviin tekijöihin. Tästä huolimatta puolue toteaa pitävänsä Nato-jäsenyyden hakemisen avoimena mahdollisuutena ja kannattaen jäsenyyden edut ja haitat summaavan selvityksen teettämistä. Perussuomalaisista kunnallispoliitikoista yli puolet vastusti Suomen Nato-jäsenyyttä Lännen median kyselyssä. Turun isku 2017
Saapuessaan Suomeen vuoden 2016 puolivälissä hän ei vielä ollut kovin aktiivinen uskonnollisesti. Ensimmäisen kerran Isistä ja jihadismia hän oli alkanut pohtia vuoden 2017 alussa. Hän oli sittemmin yrittänyt matkustaa Raqqaan liittyäkseen Isisin joukkoihin. Tätä tarkoitusta varten hän oli myös pyrkinyt saamaan passin. Bouananen uzbekistanilainen tuttava oli yrittänyt auttaa häntä tässä suunnitelmassa, mutta ne eivät lopulta toteutuneet. Turun isku 2017
Poliisi piti tiedotustilaisuuden puukotuksista 18. elokuuta 2017 kello 19.00. Poliisi ilmoitti kohottavansa valmiuttaan valtakunnallisesti lisäämällä partioiden määrää ja tehostamalla tiedonhankintaa koko maassa. Myös lentokenttiä alettiin valvoa tarkemmin tekojen seurauksena. Sisäministeri Paula Risikko ilmoitti, että ulkomaalaisvalvontaa tehostetaan. Seuraavana maanantaina 21. elokuuta poliisi palasi tavanomaiseen valmiuteensa. Keskusrikospoliisi alkoi tutkia Turun puukotuksia terroristisessa tarkoituksessa tehtyinä kahtena murhana ja kahdeksana murhan yrityksenä. Sittemmin tekoa alettiin tutkia kahtena terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhana sekä yhdeksänä terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhan yrityksenä. Terrorismi
Chicagon yliopiston tutkija Robert Pape on analysoinut kaikki dokumentoidut itsemurhapommitustapaukset vuosilta 1980–2003. Pape päätyy kirjassaan "Dying to Win: The Strategic Logic of Suicide Terrorism" (2005) esittämään että toisin kuin media antaa ymmärtää, itsemurhapommituksilla ei ole juurikaan tekemistä islamilaisen fundamentalismin tai muiden uskonnollisten liikkeiden kanssa, vaan niiden syyt löytyvät poliittisista konflikteista. Taistolaisuus
1970-luvulla taistolaisena Tiedonantaja-lehden toimittajana työskennellyt Anssi Sinnemäki on kirjoittanut, että taistolaisliikkeessä muokattiin ilmapiiriä väkivaltaisten ratkaisujen hyväksymiselle ja siten luotiin kasvualustaa terrorismille. "Terrorismi oli osa ajan henkeä." Sinnemäen mukaan kuitenkin Suomessa Neuvosto-ohjatun liikkeen johto suitsi radikaaleinta vasemmistoa, mikä ei kuitenkaan kokonaan poistanut terrorin vaaraa. Turun isku 2017
Geopoliittisiin konflikteihin erikoistuneen tutkijan Alan Salehzadehin mukaan yksi syy terrori-iskujen lisääntymiseen Euroopassa on se, että Isis on häviämässä sotaa Lähi-idässä. Terrorismi Suomessa
Terrorismi-lainsäädäntöä on 2010-luvulla muokattu Suomessa, ja nykyään myös terroristijärjestön rahoittaminen on Suomen lain mukaan rikos. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari totesi huhtikuussa 2017 Tukholman iskun jälkeen, että terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan. Kesäkuussa Suojelupoliisi nosti Suomen uhka-arviota ja totesi, että myös Suomessa terrori-iskun uhka on korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Suojelupoliisin päällikön Antti Pelttarin mukaan terrori-iskun "uhkaa ovat nostaneet Suomen profiilin vahvistuminen radikaali-islamistisessa propagandassa ja terrorismintorjunnan kohdehenkilöiden yhä vakavammat kytkökset terroristiseen toimintaan". Samassa yhteydessä Helsingin Sanomat uutisoi, että Suojelupoliisi on ottanut käyttöön uuden asteikon, jolla terrori-iskun uhkaa arvioidaan. Neliportaisessa asteikossa Suomen uhka-arvio oli kesäkuussa 2017 portaalla kaksi, eli uhka oli kohonnut. Samaan aikaan Suojelupoliisin tietoon oli tullut myös aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä hankkeita ja suunnitelmia Suomessa. Atte Kaleva
Vuonna 2018 maaliskuussa kustannusliike Otava julkaisi Atte Kalevan kirjan “Jihad ja Terrori”. Kustantajan kirjaesittelyssä kirjaa kuvaillaan “ajankohtaiseksi perusteokseksi jihadismista ja islamilaisesta terrorismista”. Kirja kuvaa esittelytekstin mukaan jihadistisen ideologian kehitystä ja ääri-islamilaisten terroristisukupolvien muotoutumista. Kalevan mukaan jihadistisen terrorismin uhka kasvaa Suomessa. Terrorismi
Alkuaan ”terroriksi” kutsuttua toimintaa harjoittivat Ranskan suuren vallankumouksen myötä valtaan nousseet radikaalit jakobiinit, jotka teloittivat todellisia ja luuloteltuja poliittisia vastustajiaan giljotiinilla. Ranskalaiset itse viittaavat tuohon ajanjaksoon sanalla "La Terreur". Jakobiinijohtaja Maximilien Robespierre näki sanassa myönteisen merkityksen ja hänen mukaansa terrori edusti oikeutta ja hyvettä. Yksi ensimmäisiä sanaa ”terroristi” käyttäneistä oli englantilainen konservatiivi Edmund Burke, joka käytti sitä vuonna 1795 arvostellessaan Ranskan vallankumousta. Sana "terrorismi" esiintyi vuonna 1795 ensimmäisen kerran Oxford English Dictionaryssa, jossa terrorismi-termillä tarkoitettiin nimenomaan valtion harjoittamaan terroria juuri Ranskan tapahtumien takia. Terrorismin harjoittajia kutsutaan terroristeiksi. Puutiaisaivotulehdus
Virusta tavataan vain alueilla, joilla esiintyy kohtalaisesti punkkeja. Esiintymisalueilla noin prosentti punkeista on viruksen kantajia. Tällaisia alueita, joissa tautia tavataan, ovat: Itä- ja Keski-Eurooppa, Skandinavia ja Baltia. Suomessa tautia tavataan pääasiassa Turun saaristossa ja Ahvenanmaalla, mutta tartuntoja on todettu myös rannikolla ja Kaakkois-Suomessa. Viime aikoina tautia on havaittu myös yksittäistapauksissa sisämaassa, jossa se on leviämässä. Suomessa punkkeja esiintyy Kemin korkeudelle saakka, mutta ne eivät yleensä kanna tautia. Taudin esiintyvyys on suurin Ahvenanmaalla. Huomattavasti yleisempi puutiaisaivotulehdus on muun muassa Venäjällä, jossa tavataan vaarallisempaa taigapunkin levittämää kantaa. Taigapunkkeja on myös Kokkolan seudulla. Etninen profilointi
Rikospolitiikka on siis koventunut 2000-luvun vaihteessa. Garland (2001) kuvaa vastaavaa kehitystä teoksessaan "The culture of control" erityisesti Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Koskela (2010) ja Törrönen (2004) kuvaavat puolestaan vastaavaa Suomessa. Koska rikoksentekijä voi olla kuka tahansa nykykäsityksen mukaan, valvontaa kiristetään ja keskitytään tilannetekijöihin. Tämä tarkoittaa ”vaarallisten paikkojen” määrittelyä ja ”rikoksen houkuttelevuuden” vähentämistä. Koska toiminta on luonteeltaan ennakoivaa, se tarvitsee tuekseen paljon kerättyä tietoa ympäristöstä. Vaarallisia tilanteita ikään kuin profiloidaan ja lasketaan todennäköisyyksiä erilaisille tapahtumille. Tästä näkökulmasta käsin kerätyt etniset tilastot ovat laittomia. ECRI eli the Fundamental Rights Agency and the Council of Europe’s European Commission against Racism and Intolerance kuitenkin suosittelee niin sanotun etnisen tilaston keräämistä. Mikäli data on oikein kerätty, säilötty ja siihen pääsy on suojattu, sitä voidaan käyttää syrjivän etnisen profiloinnin paikantamiseksi ja siten estämiseksi. Tällaisissa aineistossa on kuitenkin aina väärinkäytön riski ja ECRI korostaakin, että sitä ei saa kerätä, ellei sitä suojella selkeästi. Maailmankansalaisen etiikka
Sihvola käsittelee lyhyesti myös islamia. Esimerkiksi Samuel Huntingtonin kirja "Kulttuurien kamppailu" (1996) esittää länsimaisen ja islamilaisen valtarakenteen olevan törmäyskurssilla. Sihvola toteaa, että islamilaisessa maailmassa ei ole ollut vastaavaa voimakasta uskonnollisuuden vähenemisen aikaa kuin länsimaissa 1700-luvun valistuksesta alkaen. Islam ei ole kohdannut uskontokritiikkiä ja vapaa-ajattelua. Sihvola toteaa, että tutkimus ei vahvista usein esitettyä väitettä, että islamilainen terrorismi kasvaisi köyhyydestä ja yhteiskunnallisista ongelmista. Terrori-iskujen toteuttajat ovat päinvastoin usein etuoikeutettuja ja menestyviä henkilöitä. Hän myös muistuttaa, että myös kristinuskossa on fundamentalistiset suuntauksensa. Turun isku 2017
Ruotsin Maanpuolustuskorkeakoulun tutkijan Magnus Ranstorpin mukaan Turun puukotuksella on selkeä yhteys edellisenä päivänä tapahtuneeseen Barcelonan terrori-iskuun. Ranstorpin mukaan "Marokkolainen terrorismiverkosto ulottuu Barcelonasta Turkuun. Se alkaa Ceutan ja Melillan kaupungeista (Marokon rannikolta) ja jatkuu Espanjan, Ranskan ja Brysselin kautta edelleen Pohjoismaihin. Eräillä merkittävimmillä terroristitoimijoilla Ruotsissa on marokkolainen tausta". Tupakointi
Tupakointi on yleisintä alimmassa koulutusryhmässä. Ammattikoululaisista 36 prosenttia tupakoi ja lukiolaisista kahdeksan prosenttia. Työikäisistä miehistä 17 prosenttia ja naisista 14 prosenttia tupakoi päivittäin. Nuorten tupakointi on yleisempää yksinhuoltajaperheissä kuin perheissä joissa on kaksi vanhempaa. Tupakointi on yleistä alemmissa sosiaaliryhmissä. Kataisen väitöskirjan mukaan syynä tupakoinnin suosioon alemmissa sosiaaliryhmissä ei ole puutteelliset tiedot tupakoinnin terveysriskeistä eikä se, että tupakoivat eivät pitäisi terveyttään tärkeänä. Suomen Nato-keskustelu
Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuosina 1998–2015 teettämissä Nato-kyselytutkimuksissa vastaajien kanta on pysynyt likimain samana suurimman osan vastustaessa Nato-jäsenyyttä. Vuoden 2015 talvella toteutetussa tutkimuksessa oli havaittavissa tosin jonkinasteinen mielipiteen muutos Nato-myönteisempään suuntaan, sillä jäsenyyttä kannattavien ja siitä epävarmojen luvut kasvoivat useilla prosenttiyksiköillä edellisten neljän vuoden lukuihin nähden. Kannatusluvut eivät toisaalta olleet poikkeuksellisia, sillä kyselyn tulokset olivat samansuuntaisia vuosina 1998 ja 2009. EVA:n tutkimuksessa Nato-myönteisyys oli alimmillaan talven 2012 tutkimuksessa, jossa vain 14 prosenttia kannatti 65 prosentin vastustaessa jäsenyyttä. Perinteisesti kannatusluvut liikkuivat tutkimuksessa noin 20 prosentissa, epävarmojen muodostaessa noin 25–30 prosenttia vastaajista. Vastustajat muodostivat tutkimuksessa yleisimmin noin puolet vastaajista. Tutkimuksen virhemarginaali oli 2–3 prosenttia suuntaansa.
Yleisradion vuosina 2013–2015 teettämät tutkimukset vastaavat tuloksiltaan hyvin läheisesti EVA:n tutkimuksia, joiden tapaan puolet vastaajista vastusti, kolmasosa oli epävarmoja ja noin 20 prosenttia kannatti jäsenyyden hakemista. Ylen vuoden 2015 tutkimuksen mukaan Nato-jäsenyyden kannatus nousisi 35 prosenttiin, jos Suomen naapurimaa Ruotsi liittyisi puolustusliittoon. Vastaajista 47 prosenttia sanoi tosin vastustavansa Suomen jäsenyyttä, vaikka Ruotsi liittyisi. 63 prosenttia vastaajista halusi mahdollisesta jäsenyydestä kansanäänestyksen. Etninen profilointi
Nykyaikaa on kuvattu monessa suhteessa epävarmaksi. Ulrich Beck (2006) kuvaa postmodernia yhteiskuntaa nimenomaan riskiyhteiskunnaksi: perinteinen perherakenne on murtunut, työt ovat muuttuneet luonteeltaan pysyvistä työsuhteista lyhyiksi pätkätöiksi sekä ylikansalliset uhat, kuten terrorismi, aiheuttavat turvattomuuden tunnetta kansalaisille että taloudelliset kriisit toinen toisensa jälkeen koettelevat ihmisten luottamusta elämän jatkuvuuteen. Kun maailma on muuttunut epävarmaksi paikaksi elää, sitä aletaan mallintamaan hallittavaksi kokonaisuudeksi. Perinteisen kriminologisen näkökulman mukaan rikollisuus aiheutui yhteiskunnan rakenteista johtuvaksi ja esimerkiksi köyhyys ja vähäosaisuus tuotti rikollisuutta. Nykyään rikollisuus tulkitaan enemmän vapaaksi valinnaksi: kuka tahansa voi tehdä rikoksen, mikäli tilanne on vain siihen otollinen. Tämä uusliberalistinen ihmiskäsitys vallitsee myös poliittisessa päätöksenteossa ja vaikuttaa suoraan siihen, miten rikollisuutta hallitaan. Kaoottisessa ympäristössä, jossa kuka tahansa voi olla rikoksentekijä, valvotaan kaikkea. Tämä johtaa tiukentuneeseen kontrollin ja esimerkiksi nollatoleranssipolitiikan korostamiseen. Esimerkiksi Englannissa rave-kulttuuri on kokonaan kielletty, koska alakulttuuri liitetään vahvasti huumeiden viihdekäyttöön (esim. Koskela). Samanlaista nollatoleranssi-politiikkaa harjoitetaan myös Suomessa. Esimerkiksi nuorison graffiti-kulttuuria on pyritty rajoittamaan siten, että Järjestyslain 3 luvun § 13 on kielletty kokonaan spray-maalien hallussapito ilman hyväksyttävää syytä niiden käytöstä, mistä kertoo myös Stop Töhryille -kampanja. Venäjän kerrostalopommit
Venäjällä teoriaa ovat kannattaneet muun muassa tšetšeenit, Boris Kagarlitski, Vladimir Pribylovski, Anna Politkovskaja, Aleksandr Litvinenko ja kenraali ja poliitikko Aleksandr Lebed. Ulkomailla ajatusta on tuonut esille David Satter. Tämä salaliittoteoria esitetään muun muassa Juri Feštinskin ja Aleksandr Litvinenkon kirjassa "Venäjä kuilun partaalla". Tämän kirjan kustansi alkujaan maasta paennut oligarkki Boris Berezovski. Myös Satter on kytköksissä Berezovskiin. Näin ollen Venäjän viranomaisten ja muutamien läntistenkin asiantuntijoiden mielestä salaliittoteoria on tarkoitettu tukemaan Berezovskia. Duumassa oli 2000-luvun alussa vireillään salaliittoteoriaa koskeva tutkimus, mutta tutkimusta ajaneet komitean jäsenet ovat joutuneet muun muassa murhien ja pahoinpitelyjen kohteiksi. Muutenkin salaliittoteoriaa julkisesti tukeneet ovat joutuneet onnettomuuksien ja väkivallan kohteeksi. Komiteassa olivat Sergei Kovaljov, Juri Štšekotšihin ja Sergei Jušenkov, joista kaksi viimeistä murhattiin. Turun isku 2017
Sotatieteen tohtori ja terrorismin tutkija Antti Paronen kertoi pitävänsä merkittävänä, että puukotusten taustalta löytyi terroristinen motiivi, koska kyseinen ideologinen vaikutus kytkee tapahtumat osaksi jotain suurempaa, joka uhkaa yhteiskuntaa tavalla, joka ravisuttaa sen rakenteita. Paronen katsoo, että aatteellisuus tekee teosta esimerkiksi tavallista humalaisen tekemää puukotusta tai tappelua huomattavasti vaarallisemman ilmiön. Hän katsoo myös, että nyt on ylitetty se raja, jonka jälkeen Suomessa ei ole paluuta sellaiseen tilaan, jossa pelkästään pystyttäisiin deradikalisointiohjelmilla ja ehkäisevällä poliisityöllä ehkäisemään terrori-iskuja. Hänen mielestään Suomella pitää olla kyky tarvittaessa ratsioiden, voimankäytön ja voimannäytön kautta torjua tällaista uhkaa. Paronen sanoo, että suomalaisten on pystyttävä tunnustamaan, että terroriteot ovat tekijöiden näkökulmasta sotaa Suomea kohtaan. Isis (järjestö)
Elokuussa 2014 suojelupoliisi arvioi että yli neljäkymmentä henkilöä oli lähtenyt Suomesta Syyriaan sota-alueelle. Selvästi eniten lähtijöitä oli mennyt Isis-terroristijärjestön riveihin. 75 prosentilla lähtijöistä oli Suomen kansalaisuus, lähtijöillä oli kuusitoista erilaista etnistä taustaa ja heidän ikänsä oli vaihdellut 18−50 vuoden välillä. Vähän yli parikymppiset muodostavat suurimman ryhmän. Noin 20–30 % lähtijöistä on naisia. Suojelupoliisin helmikuussa 2015 julkaisemien tietojen mukaan konfliktialueelle matkustaneita oli jo yli 60. Maaliskuussa 2016 Suomesta oli ulkoministeri Timo Soinin mukaan lähtenyt noin 100 taistelijaa Irakiin ja Syyriaan Isis-terroristijärjestön riveihin. Heistä noin 20 oli kuollut. Huhtikuussa 2018 luku oli 80, joista noin 20 naisia. Lähteneet edustavat 18 eri etnistä taustaa. Mukana on myös lapsia ja kokonaisia perheitä. Suomesta lähteneet naiset ovat synnyttäneet Isiksen alueilla toistakymmentä lasta. Heidän lisäkseen noin 30 lasta on matkustanut alueelle vanhempiensa mukana. Naiset tuottavat myös propagandaa ja rekrytoivat muita naisia. Helsingin ja Tampereen yliopiston tekemän yhteistutkimuksen mukaan keskeisiä syitä lähteä konfliktialueelle ovat kokemukset vihamielisyydestä muslimeja kohtaan ja näkemykset maailmanpolitiikasta.
Taistelualueille lähteneistä on Suojelupoliisin arvion mukaan palannut Suomeen noin 20. Suojelupoliisi myös ennakoi osan lähteneistä naisista palaavan lapsineen Suomeen. Se synnyttää uuden turvallisuuspulman, sillä radikalisoituneiden vanhempien voidaan odottaa kasvattavan lapsiaan islamistisen ideologian mukaisesti. Poliisin tiedossa on, että hyvin pieniä lapsia on kasvatettu kannattamaan terroristijärjestön ideologiaa, koulutettu aseellisesti, jopa pistetty toimeenpanemaan fyysisiä rangaistuksia. Terrorisminvastainen sota
Terrorisminvastainen sota ei ole rajoittunut pelkästään Afganistaniin hyökkäämiseen vaan siihen liittyviä toimia on toteutettu ympäri maailmaa. Muun muassa lentoliikenteen turvatarkastusten ja -määräysten tiukentaminen on ollut osa terrorismin vastaista sotaa. Yhdysvaltain hallitus on terrorismin vastaiseen sotaan vedoten laajentanut viranomaisten toimintavaltuuksia ja kaventanut kansalaisten yksityisyyttä Patriot Act -lailla. Myös EU-maat, mukaan lukien Suomi, ovat kiristäneet terrorisminvastaista lainsäädäntöään kampanjaan liittyen. Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa
Vuonna 2016 ETK uhkasi eläkemaksujen nousevan 24,4 prosentista 28 prosenttiin, koska kymmenen vuoden reaaliset sijoitustuotot ovat jääneet 2,8 prosenttiin tavoitellun 3,5 prosentin sijaan. Taloudellinen epätasa-arvo
Suhteellisen köyhyyden merkittävyydestä on erilaisia mielipiteitä. Stakesin erikoistutkijan Pasi Moision ja professori Tuomalan mielestä suhteellinen köyhyys on merkityksellistä: yhteiskunnissa, joissa on suuret tuloerot, sosiaalinen liikkuvuus vaikeutuu, mahdollisuuksien tasa-arvo rapautuu, iso- ja pienituloisten asuinalueet eriytyvät ja turvattomuus lisääntyy. Tuomalan mukaan isot tuloerot ovat aina vieneet köyhäinhoitoyhteiskuntiin. Tuomala sanoo pelkäävänsä Suomen olevan matkalla luokkayhteiskuntaan. Tulva
Suomeen on nimetty 22 merkittävää tulvariskialuetta vuosiksi 2018-2024. Nimeämisessä otettiin huomioon tulvan todennäköisyys ja tulvasta aiheutuvat vahingolliset seuraukset. Seurausten merkittävyyttä arvioitiin yleiseltä kannalta. Merkittäville tulvariskialueille on laadittu tau laaditaan tulvavaara- ja tulvariskikartat sekä tulvariskien hallintasuunnitelmat, joissa esitetään tavoitteet sekä toimenpiteet tulvariskien estämiseksi ja vähentämiseksi sekä toimenpiteiden muut vaikutukset. Arvioiden mukaan vesistön tulvimisesta aiheutuu suurimmat riskit Rovaniemellä ja Porissa. Meriveden noususta taas aiheutuu merkittäviä riskejä esimerkiksi Helsingin seudulla. Tukholman isku 2017
Ruotsin poliisi julkaisi tiedotustilaisuudessa kaksi kuvaa miehestä, josta se ilmoitti haluavansa lisätietoja. Poliisi otti iskupäivän illalla kaksi henkilöä kuulusteltavaksi, koska heillä uskottiin olevan tapahtumiin liittyviä tietoja. Myöhemmin illalla poliisi otti Aftonbladetin mukaan Märstassa kiinni poliisin ilmoitusta vastaavan miehen, joka tunnusti olevansa iskun tekijä. Poliisi vahvisti hieman myöhemmin tiedon pidätyksestä ja kertoi, että pidätetty henkilö on tunnistettu. Hän on 39-vuotias Uzbekistanista kotoisin oleva mies Rakhmat Akilov ja kuuluu alueen tadžikistanilaiseen vähemmistöön. Hän oli aiemmin Internetissä osoittanut sympatiaa terroristijärjestö Isisille. Hänellä kerrotaan olevan neljä lasta, asuvan Tukholman esikaupungissa ja työskentelevän rakennusalalla. Terrorismitutkijat ovat havainneet, että osa Keski-Aasiasta Venäjälle ja muihin maihin tulleista islaminuskoisista rakennustyöläisistä on radikalisoitunut. Tukholman ja vain muutamaa päivää aiemmin sattuneen Pietarin terrori-iskun tekijöiden välisestä yhteydestä ei ole kuitenkaan toistaiseksi näyttöä. Tutkijat ovat kuitenkin todenneet, että Kirgisian, Uzbekistanin ja Tadzhikistanin islamistit tekevät yhteistyötä. Hän on elättänyt itsensä tekemällä pimeitä rakennusalan keikkoja ja lähettänyt omien sanojensa mukaan tuhansia euroja perheelleen, vaimolleen ja neljälle lapselleen. Äärioikeisto, vastajihadismi ja terrorismi Euroopassa
Strømmenin mielestä kouluilla ja vanhemmilla on kasvatustehtävä. ”Kun nuoren kykyä kriittiseen ajatteluun vahvistetaan, he saavat rokotuksen ääriaineisten tarjoamaa mielipideaineistoa vastan, ja tämä köyhdyttää ääriajattelun kasvupohjaa tuntuvasti.” Strømmenin mielestä norjalaisten olisi pitänyt ajoissa kiinnittää huomiota siihen vaaraan, jota jihadistien lisäksi äärioikeistolaiset ja monet muutkin ryhmät aiheuttavat avoimelle yhteiskunnalle. Ydinvoima
Huoltovarmuuden kannalta ydinvoima muodostuu lähiaikoina Suomessa merkittäväksi tekijäksi. Fennovoiman suunnitteilla oleva Hanhikiven ydinvoimala sekä rakenteilla oleva Olkiluoto 3 lisäävät Suomen ydinvoimakapasiteetin noin kaksi kertaa nykyistä suuremmaksi. Suurten ja alueellisesti erittäin keskitettyjen tuotantopaikkojen vuoksi ydinvoima on myös haavoittuva energiantuotantotapa. Sotilaallinen tai terrori-isku esimerkiksi Olkiluodon tai Loviisan ydinvoimala-alueille voisi aiheuttaa merkittävää haittaa esimerkiksi pääkaupunkiseudulla mahdollisen säteilylaskeuman vuoksi. Toisaalta myös sähkönsaanti voisi vaikeutua merkittävällä tavalla. Atte Kaleva
Atte Kaleva pitää radikaalia islamia, jihadismia ja jihadistista terroria uhkana Suomelle. Islamia hän pitää militanttina ja suvaitsemattomana uskontona, jolla terroristit perustelevat toimintaansa. Kalevan mielestä jihadismin torjunnan pitäisi lähteä uskonnollisen yhteisön sisältä ja uskonnollisten johtajien pitäisi puuttua tilanteeseen aiempaa voimakkaammin. Turvallisuuspolitiikka
Sotilaallisen maanpuolustuksen suunnittelulla on perustana malli sotilaallisesta uhasta, uhkamalli. Ne riippuvat vallitsevasta geopoliittisesta tilanteesta, valtion strategisesta asemasta ja sen ulkopuolisten asevoimien käyttömahdollisuuksista sekä arvioista näiden kehittymisestä.Sotilaallisessa suunnittelussa Suomi varautuu neljään uhkamalliin: FBI Most Wanted Terrorists
FBI Most Wanted Terrorists on Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n luoma lista terroristeista, joita on etsintäkuulutettu ja joita Yhdysvaltain korkein oikeus syyttää terrorismista. Listan ensimmäinen versio julkaistiin loppuvuodesta 2001 syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen. Tällöin lista kattoi 22 terroristia. Viimeisin lisäys listalle tehtiin joulukuussa 2009, kun listalle lisättiin neljä henkilöä epäiltynä Pan Amin lennon 73 kaappauksesta vuodelta 1986. Kannabiksen lainsäädännöllinen asema
Poliisiammattikorkeakoulun vuonna 2012 tekemässä ennakointitutkimuksessa asiantuntijat arvioivat että vuoteen 2020 mennessä kannabiksen käyttö ja kotikasvatus saattavat lisääntyä niin paljon, että yhteiskunnan arvellaan sopeutuvan pakon edessä rangaistuskäytäntöjen lieventämiseen. Tutkimuksen asiantuntijoina toimivat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa toimivan kansallisen huumeseurantakeskuksen yhteistyöverkoston jäsenet muun muassa keskusrikospoliisista, tullista, A-klinikkasäätiöstä, oikeusministeriöstä sekä tilastokeskuksesta. Noin kolmannes asiantuntijoista piti todennäköisenä sitä, että kannabiksen käyttö ja hallussapito dekriminalisoidaan vuoteen 2020 mennessä. Puolet asiantuntijoista ei uskonut tähän. Kuitenkin yli puolet asiantuntijoista oli sillä kannalla, että vuonna 2020 kannabiksen omasta käytöstä ei todennäköisesti enää käytännössä rangaista. Puolet asiantuntijoista piti kannabiksen käytön rangaistavuuden poistumista epätoivottavana, puolet toivottavana. Epätoivottavana kehitystä pitäneet näkivät kehityksen lisäävän kannabiksen käyttöä ja kenties edistävän myös muiden huumeiden leviämistä. Rangaistavuuden poistumista toivottavana pitäneet perustelivat kantaansa päihdepolitiikan tavoitteella ehkäistä syrjäytymistä sekä oikeusvaltioperiaatteella. Pahoinpitely
Suomessa pahoinpitelyjen määrä on ollut kasvussa. Vuosien 1990 ja 2005 välillä kasvua on ollut 32 %. esimerkiksi vuonna 2005 Yhdysvalloissa tehtiin 469 väkivaltarikosta 100 000 asukasta kohden – Suomessa vastaava luku oli noin 585. Euroopan unionin 2005 julkaiseman kyselytutkimuksen mukaan suomalaiset kohtaavat väkivalta EU:n keskiarvoa harvemmin Terrorismi
Suomessa 1900-luvun alussa Venäjän vallan aikana toimineita nationalistisia aktivisteja on myös toisinaan pidetty joiltain osin terrorismin tunnusmerkit täyttävinä. Tunnetuin vuosisadan alun isku oli kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murha 1904, jonka toteutti aktivisteja lähellä ollut Eugen Schauman. Aktivisti Lennart Hohenthal murhasi prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen vuonna 1905. Suomi itsenäistyi 1917. Bilal Philips
Suomessa Philipsin maahantulosta heräsi keskustelua ja muun muassa perussuomalaisten kansanedustaja Olli Immonen vaati maahantulon estämistä. Philips piti kuitenkin maaliskuun lopussa 2014 Suomessa tiedotustilaisuuden medialle, jonka jälkeen hän luennoi vieraille. Seminaariin osallistui lauantaina vajaat 200 kuuntelijaa, mutta lisää väkeä virtasi paikalle koko ajan tilaisuuden edetessä. Seminaarin tarkkaa paikkaa ei kerrottu julki, sillä järjestäjät pelkäsivät äärioikeistolaisten tahojen ilmaantuvan paikalle häiriköimään. Philipsin viesti Suomen muslimeille oli, että kouluttautukaa ja menkää töihin. Philips kertoi myös, että islam on keskitien polku, jota kulkiessa ihmisten tulee välttää ääriaineksia oikealla ja vasemmalla. Philips lisäksi korosti ettei terrorismi kuulu islamiin, vaan se on nimenomaan islamin vastaista. Philipsin mukaan Suomen muslimeilla on velvollisuus osallistua yhteiskunnan kehittämiseen. Muslimien on noudatettava kyseisen maan lakeja, jossa asuvat. Terrorismi
Terrorismin määritteleminen on yksittäistapauksissa vaikeaa. Joukkomurhaa saatetaan nimittää tiedotusvälineissä terrorismiksi. On ehdotettu, että "terrorismi"-käsitteestä luovuttaisiin kokonaan sen epätarkkuuden vuoksi. Keijo Korhonen on esittänyt sen korvaamista sanoilla "henkirikos" ja "valtioton väkivaltajärjestö". Etninen profilointi
Nopeat yhteiskunnalliset muutokset 2000-luvun vaihteessa ovat herättäneet yksilöissä epäluuloisuutta, pelkoa ja yleistä tietämättömyyttä, minkä takia yhteiskunnallisen ja poliittisen ilmapiirin koetaan muuttuneen merkittävästi. Julkinen keskustelu tuntuu rakentuneen vastakkainasettelulle, jossa ihmiset jaetaan karkeasti ryhmiin joko tai -asenteella. 2000-luvulla etenkin syrjintä, vihapuhe, nationalismi ja äärioikeistolainen populismi ovat nousseet yhteiskunnallisen keskustelun keskiöön herättäen mielipiteitä niin suuntaan kuin toiseen (Sailas 2016). Yleisen ilmapiirin muutoksen katsotaan olevan seurausta muun muassa vuoden 2008 finanssikriisistä, länsimaihin kohdistuneista terroristi-iskuista. Esimerkiksi Charlie Hebdo, 9/11 -isku Yhdysvalloissa, Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005 ja Tukholmassa 2010 ja Euroopan pakolaiskriisistä. Esimerkiksi sosiaalisessa mediassa maahanmuuttajista ja pakolaisista on ajoittain keskusteltu hyvin negatiivissävytteisesti, minkä seurauksena osa etnisistä vähemmistöistä on saanut negatiivisen leiman kannettavakseen. Terrorismi
Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallituksen teettämän terrorismin ja väkivaltaisen ääriajattelun rahoitusta käsittelevän raportin tiivistelmän mukaan maan terrorismin ja väkivaltaisen ääriajattelun merkittävin rahoitus tulee maassa toimivilta nimettömiltä lahjoittajilta. Lahjoittajat tukevat terrorismia pienillä summilla, mutta pieni joukko järjestöistä saa merkittävää tukea tai rahoitusta myös ulkomailta. "Ulkomainen tuki on mahdollistanut konservatiivisten saarnaajien saapumisen Britanniaan. Osa heistä on edistänyt ääriajattelua", totesi sisäministeri Amber Rudd kesällä 2017. Suomi, terrorismi, Supo
Suomi, terrorismi, Supo on vuonna 2011 ilmestynyt teos, joka käsittelee terrorismia ja poliittista väkivaltaa Suomessa ja erityisesti syitä, miksi Suomi on suurimmaksi osaksi välttynyt niiden leviämisestä maassa. Se on alun perin Puolustusministeriön ja Suojelupoliisin yhteinen tutkimushanke, jonka kirjoittajina toimi 11 suomalaista sekä kaksi ulkomaalaista tutkijaa. Kirjan toimitti ulkoasiainsihteeri Anssi Kullberg. Black Jack (kirja)
Helsingin Sanomien Tommi Aitiosta kirjan terroriuhka koettelee uskottavuuden rajoja. Varesta Aitio pitää suomalaismiehen idealisointina. Turun Sanomien Kimmo Rantanen arvioi Mäen vahvistavan stereotypioita ja asettavan kasvissyöjät ja eläinaktivistit pellen rooliin sekä ulkomaalaiset lähtökohtaisesti roistoiksi. Rantanen epäilee Mäen olevan vitsin varjolla tosissaan mutta on toisaalta ilahtunut siitä, että Jack Abu-Omar esitetään hahmona, jonka kautta nousee esiin oman elämän ja vakaumuksen ristiriita. Rantasen mukaan halu naurattaa on kirjailijan voimanlähde eikä tämä malta jättää vitsejä tai sanaleikkejä käyttämättä. Turvallisuus kokousten ja kongressien näkökulmasta
Suuret ja suositut tilaisuudet, missä osallistujia on paljon, ovat herättäneet suuresti keskustelua niiden turvallisuuden kannalta. Maailmalla nykypäivänä tutuksi tulleet terrori-iskut haavoittavat pienin väliajoin ihmisten turvallisuuden tunnetta. Suomessa tapahtumien järjestämistä ja turvallisuustoimintaa ohjaa suuri määrä lainsäädäntöä. (Paasonen 2013, 7) Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Assad varoitti Eurooppaa terrorismista, jos sen maat veisivät aseita Syyriaan. Syyrian tilanne nousi kiistan aiheeksi G8-maiden kokouksessa, kun länsimaat vastustivat Venäjän harjoittamaa Syyrian hallituksen aseistamista. Kaikki G8-osapuolet ilmaisivat huolensa ääriliikeiden ja terrorismin vaikutuksen kasvusta Syyriassa. Turun isku 2017
31-vuotiaan kuolleen naisuhrin pikkuveli kommentoi MTV Uutisille tuntojaan iskua seuraavana päivänä sanomalla: ”Olen aina tuominnut terrori-iskut ja pitänyt niitä kamalina tekoina. Olen kuitenkin ajatellut, että ne tapahtuvat kaukana ja muille ihmisille. Ei sitä pysty sanoin kuvailemaan miltä tuntuu, kun se osuu omalle kohdalle. Ajattelin heti, että nyt terrori-isku tapahtui sitten Suomessa. Se ei tuntunut normaalilta väkivallan teolta. Olin jo aikaisemmin sanonut, että on vain ajan kysymys, kun Suomessa sattuu jotain. Ajattelin jo silloin, kun turvapaikanhakijoita rupesi tulemaan Suomeen paljon, että siitä seuraa jotain pahaa. Joukossa on aina vaarallisia ihmisiä. Ja nyt se sitten tapahtui.” Terrorismi
Israelilaisen konfliktintutkimuslaitoksen tutkija Shmuel Bar on kritisoinut uskonnon roolin väheksymistä, koska sen väheksyminen jättää huomiotta terrorismin leviämistä edistävän uskonnollisen kulttuurin ja erityisesti islamiin liittyvän käsitteen "din wa-dawlah", jonka mukaan islam ohjaa myös politiikkaa. Islamilaisen terrorismin oikeutus tulee uskonnollisista määräyksistä "fatwoista" ja terroristit ovat usein itse korostaneet toimineensa kuten "fatwat" määräävät. Professori Vincenzo Olivetin mukaan uskonnon roolin väheksyminen sivuuttaa myös "wahhabi"- eli "salafisti"-liikkeen leviämisen, sen suhtautumisen terrorismiin ja tämän uskonnollisen ryhmän dominoivan roolin sunniterrorismissa. Toisaalta Oliveti kritisoi myös terrorismin liittämistä islamiin kokonaisuudessaan huomauttaen, että vain 5 % muslimeista on äärimielisiä ja vain 0,01 % tuosta 5 %:sta on osoittanut taipumusta terrorismiin tai uskonnolliseen väkivaltaan. Äärioikeisto Suomessa (kirja)
Mikael Brunila sanoi haastattelussa teoksen julkaistilaisuudessa marraskuussa 2012: ”Vielä muutama vuosi sitten ei ollut realistinen uhka, että vaikkapa Pride-kulkueeseen tai rasismin vastaiseen mielenosoitukseen hyökätään. Tänä päivänä vastaavien tapahtumien järjestäjät joutuvat aina ottamaan sen mahdollisuuden huomioon”. Li Andersson kertoi muun muassa ihmettelevänsä äärioikeistolaisten liikkeiden vähättelyä. Esimerkiksi Suojelupoliisi on Anderssonin mukaan vähätellyt etenkin katuryhmien uhkaa. Anderssonin mukaan on traagista, että poliittisen keskustelutilaisuuden järjestäjät joutuvat miettimään turvallisuutta. Työsuhdeturva
Toimittaja Paavo Teittisen mukaan irtisanomisen helpottaminen ei juuri vaikuttaisi kokonaistyöllisyyteen mutta parantaisi työn tuottavuutta ja huono-osaisten mahdollisuuksia työllistymistä. Suomalaisekonomisteista (Ekonomistikone) kuitenkin 49 % katsoo, että työllisyys paranisi ja vain 13 %, että se ei paranisi. Professori Tom Berglundin mielestä yritysten ei tarvitsisi niin kauan empiä, työllistääkö jonkun vai ei. Palkansaajien Tuomas Kososen mukaan asia on epävarma, koska irtisanomisetkin lisääntyisivät. Tutkimusprofessori Tuomas Pekkarisen mukaan empiirinen todistusaineisto puoltaa työttömyyden vähenemistä. Osa epävarmoistakin katsoi sen ainakin lyhentävät työttömyysjaksoja, helpottavan työllistymistä ja vähentävän nuorten työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä. Kansainvälinen rikollisuus
Yksi isoimmista EU:n prioriteeteistä on terrosimin torjunta. Selkeä suunnan muutos tapahtui vuoden 2015 Pariisin iskujen jälkeen. Vuonna 2017 kuolinuhreja sisältäneitä iskuja tehtiin kuudessa EU-maassa, joissa kuoli 62 ihmistä ja loukkantuneita oli yli 800. Pidätyksiä tehtiin 705 kappaletta yhteensä 18 jäsenmaassa, joista 373 kpl tehtiin Ranskassa. Unionin tasolla Europolin alaisuudessa toimii Euroopan terrorismin torjuntakeskus, joka taistelee terrorismia vastaan. Terrorismintorjuntakeskus tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa ja Euroopan kyberturvallisuuskeskusen (EC3) sekä salakuljetuksia tutkivan eurooppalaisen keskuksen (EMSC) kanssa.
Vuoden 2017 luvut sisältävät epäonnistuneen ja onnistuneet iskut. Vuoden 2017 luvuista 76 kpl iskujen määrästä tapahtui Iso-Britanniasta. Vuoden 2016 pidätetyistä suurin osa oli jihadisteja. Terroristien rahoituksesta 40 % uskotaan tulevan rikollisuuden kautta Laiton siirtolaisuus
Vastaanottavan maan asukkaat näkevät laittomat siirtolaiset usein uhkana oman maansa hyvinvoinnille ja identiteetille. Laittoman siirtolaisuuden on viime vuosina sanottu lisäävän terrorismin uhkaa. MV-media
MV-lehden kaltaiset vastamediajulkaisut ovat Suomessa uusi ilmiö, ja ne herättävät siksi huomiota. Tampereen yliopiston tutkijan Heikki Heikkilän mukaan Suomessa on vastamedialle otollista ilmapiiriä paljon enemmän kuin on ajateltu. Entinen perussuomalaisten kansanedustaja ja paikallislehti Valkealan Sanomien päätoimittaja Reijo Tossavainen perustelee MV-lehden suosiota sillä, että yhä useammat suomalaiset kokevat median toiminnan yksipuoliseksi erityisesti maahanmuuttoon liittyvässä uutisoinnissa. KHT-tilintarkastaja Pauli Vahtera mainitsee MV-lehden saavutukseksi sen, että valtamedia on joutunut tarkentamaan uutisointiaan, eikä se enää voi jättää kokonaan kertomatta negatiivisista asioista. Jihadismin tutkija Atte Kaleva on kritisoinut Yleisradion aiempaa tapaa jättää kertomatta, että rikoksen tekijä ei ole kantasuomalainen. Kalevan mukaan tämä kääntyy itseään vastaan, kun osa yleisöstä vaihtaa tiedotusvälineensä MV-lehteen, jos se ei koe saavansa kaikkea informaatiota. Terrorismi Suomessa
Supo nosti terrori-iskun uhka-arviota kesäkuussa 2017. Turun puukkoisku 2017 oli melko varmasti ensimmäinen jihadistinen terroriteko Suomessa. Terrorcore
Terrorcore, tai lyhyesti terror, on hardcore technon alalaji. Terrorin tyypillinen nopeus on 200-300 BPM. Nykyterrorissa äänimaailma on usein synkkä ja meluisa. Vuosien mittaan bassorummut on kärjistetty säröisemmiksi ja iskevämmiksi. Termi on lähtöisin Hollannin hardcore skenestä, jossa sillä tehdään selvä ero valtavirran hardcoren ja nopeamman tyylin välillä. Muualla vastaavasta nopeasta tyylistä puhuttaessa saatetaan käyttää yleistä termiä hardcore techno. Turvallisuus kokousten ja kongressien näkökulmasta
Turvallisuuden merkitys kokouksia ja kongresseja järjestettäessä on lisääntynyt 2000-luvulla ja paikkaa valittaessa turvallisuudesta on tullut yksi tärkeimmistä valintakriteereistä. Poliittisesti kongresseja voidaan uhata muun muassa terrorismilla tai mielenosoituksilla, mutta todennäköisempiä riskejä ovat tulipalot, muut onnettomuustilanteet, varkaudet ja ilkivalta. (Blinnikka & Kuha 2004, 124) Jyväskylän kirjastopuukotus
Useiden lehtien mukaan äärioikeistolaisen väkivallan uhkaa on vähätelty muun muassa Suojelupoliisissa ja poliisin johdossa. "Turun Sanomat" katsoi, että suomalainen poliittinen ilmapiiri on sallinut äärioikeistolaisen liikkeen voimistumisen. Lisäksi Suomessa on suhtauduttu liian leppoisasti ihmisiä halventavaan julkiseen kielenkäyttöön, joka voimistaa ääriryhmiä. "Uutispäivä Demarin" mukaan kansalaisilla tulee olla rohkeutta puolustaa kansanvaltaa ja ihmisoikeuksia epäsuosion uhallakin. ”Pelkoa hälventää se, miten selvästi Jyväskylässä kirjanjulkistustilaisuudessa tapahtunut poliittinen väkivallanteko on tuomittu.” Terrorismi Suomessa
Suojelupoliisin mukaan terrorismin uhka on kasvanut Suomessa, muun muassa siksi, että Suomeen on saapunut radikalisoituneita henkilöitä. Osalla näistä henkilöistä on vierastaistelijakokemusta tai he ovat muuten ottaneet osaa vakavaan terroristiseen toimintaan. Isis on poliisin mukaan soluttanut Eurooppaan suuntautuneeseen pakolaisvirtaan. Suojelupoliisin tietoon tuli vuoden 2016 aikana uskottavia vihjeitä Suomeen saapuneista terroristitaustaisista henkilöistä. Suomen viranomaiset ovat käynnistäneet tällaisten vihjeiden johdosta rikostutkintoja ja erilaisia tiedusteluoperaatioita. Tämänkaltaisten rikosten tutkimukset ovat usein haastavia kansalliselle oikeusjärjestelmälle. Syynä ovat ongelmat jotka liittyvät rikosten vakavuuteen, tekopaikkaan ja muihin olosuhteisiin. Suojelupoliisi on myös kertonut, että rikoksiin syyllistyneiden saattaminen edesvastuuseen on vaikeaa. Vakaviinkin rikoksiin syyllistyneiden poistaminen Suomesta on osoittautunut suureksi haasteeksi. Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita on myös kadonnut. Terrorismi Suomessa
On myös mahdollista, että kansainvälisiin kriisinhallinta- ja koulutusoperaatioihin osallistuminen on nostanut Suomeen kohdistuvaa terroristista uhkaa. On kuitenkin huomionarvoista, että Suomi ei edelleenkään ole terroristijärjestöjen tärkeimpiä kohteita, mutta yksittäisten tekijöiden väkivaltaisten tekojen uhka on kuitenkin edelleen kohonnut. Monikulttuurisuus Suomessa
Poliisiammattikorkeakoulun tutkijat ovat varoittaneet turvallisuusulottuvuuden unohtamisesta suomalaisessa maahanmuuttopolitiikassa. Tilanteessa, jossa integraatiotoiminta ei tehostu, riskinä on poliisitutkijoiden mukaan etnisten ryhmien leimautuminen sekä eristäytyminen ja pahimmillaan väkivaltainen vastakkainasettelu. Tällöin voi syntyä viranomaisten toiminnan kannalta hankalia ja vaarallisia maantieteellisiä alueita. Työturvallisuus
Suomessa on kehitetty työturvallisuuden parantamiseksi työpaikoille ns. työturvallisuuskortti-koulutus, joka saatiin laajasti käyttöön 2003. Työturvallisuuskortti on jo 618 700 henkilöllä (13.8.2010). Maahanmuuttajat Suomessa
Maahanmuuttajien rikollisuus on saanut viime aikoina huomiota osakseen. Viimeisen 10 vuoden aikana ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä on lisääntynyt 56 %. Väkimäärään suhteutettuna maahanmuuttajat olivat 2010–2012 epäiltyinä muista rikoksista kuin liikennerikoksista ja -rikkomuksista 1,5–2,0 kertaa useammin kuin suomalaiset; 15–24-vuotiaat maahanmuuttajat 1,7 kertaa useammin; 25–39-vuotiaat vähän suomalaisia harvemmin ja tätä vanhemmat vähän useammin. Terrorismi
Isis alkoi tehdä terrori-iskuja Euroopassa vuonna 2014. Vuonna 2017 jihadistit iskivät Tukholmassa ja Pietarissa. Suojelupoliisi nosti kesäkuussa 2017 terrorismin uhka-arviota. Elokuussa 2017 eräs nuori kielteisen päätöksen saanut marokkolainen turvapaikanhakija puukotti kymmentä ihmistä Turussa. Näistä kaksi kuoli, kaksi haavoittui vakavasti. Tämän verisen välikohtauksen katsottiin olleen Suomen ensimmäinen jihadistinen terroriteko. Hussein al-Taee
Al-Taee on korostanut, että terrorismin kitkemiseksi on tärkeää ratkoa konflikteja niiden syntysijoilla Lähi-idässä. Hän on kommentoinut julkisuudessa myös esimerkiksi pakolaiskriisiä, radikalisaatiota ja syrjäytymisen ehkäisyä. Pakolaisena Suomeen tullut al-Taee on sanonut menettäneensä rauhan elämässään niin monesti, että hänelle on tärkeää Suomen pysyminen turvallisena. Ateismi
Islamilaisessa maailmassa ateismilla tai uskonnon arvostelulla ei ole ollut juuri mitään sijaa. Islamin nousu, syyskuun 11. päivän terroriteot sekä kristillisen oikeiston nousu kiihdyttivät 2000-luvun alussa keskustelua uskonnoista uhkana maailmanrauhalle. ”Uusateisteiksi” kutsuttuja tunnettuja ateistisia uskontokriitikoita ovat muun muassa Richard Dawkins, Sam Harris, Daniel Dennett ja Christopher Hitchens. Ateismin näkyvyyteen vaikuttivat heidän teoksensa, Harrisin "Uskon loppu" (2004), Dawkinsin "Jumalharha" (2006), Dennettin "Lumous murtuu" (2006) ja Hitchensin "Jumala ei ole suuri" (2007). Ateistinen feminismi vastustaa uskontoa naisten alistamisen ja epätasa-arvon lähteenä. Terrorin ja kauhun syksy
Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi elokuvalle kolme tähteä, yksi kaksi tähteä ja kolme yhden tähden, keskiarvona 2,00 tähteä neljästä. Norjan iskut 2011
Poliisiylijohtaja Mikko Paateron mukaan äärioikeiston toimintaa aiotaan seurata Suomessa suojelupoliisin taholta entistä tarkemmin Norjan tapahtumien jälkeen. Tampereen yliopiston historian ja filosofian laitoksen tutkijan Jussi Jalosen mukaan useat Breivikin esittämät ajatukset toistuvat Suomessa käydyssä islamia, maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta koskevassa keskustelussa. Samantyyppisiä ajatuksia näistä ovat Jalosen mukaan esittäneet Suomessa esimerkiksi Jussi Halla-aho, James Hirvisaari ja Sampo Terho. "Siitä ei pääse mihinkään, että Norjassa toiminut henkilö on tavallaan sellaisten ihmisten aateveli, jotka Suomessa ovat nousseet aika korkeisiin asemiin ja joiden äänet pääsevät esiin julkisessa keskustelussa", toteaa Jalonen. Breivikin manifestissa mainittu Jussi Halla-aho kuitenkin kiistää yhteydet joukkosurmaajaan ja leimaa tämän manifestin "kovin sekoilevaksi". "Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta", kirjoitti Halla-aho Facebook-sivullaan. Suomalaisen maahanmuuttokriittisen Homma-foorumin etusivulla olleessa viestissä väkivalta ja veriteot tuomittiin. Alueellinen puolustusjärjestelmä
Strategisen iskun uhkakuva on alkujaan ruotsalainen. Se on mahdollistanut puolustusbudjetin ohjaamisen 50 %:sti hankintoihin ja samalla supistamaan jalkaväkiprikaateja Keski- ja Pohjois-Ruotsissa niitä tukevine aselajeineen, kuten kenttätykistöä. Ruotsi lopetti varusmiesten kouluttamisen vuonna 2006 tykkimiehiksi ja siirtyi asevelvollisuuteen, jossa 1/7 ikäluokasta ruotsalaismiehiä suorittaa aseellisen palveluksen. Suomessa strategisen iskun käsitteen toi voimakkaasti esille puolustusvoimien komentaja Gustav Hägglund ja sillä perusteltiin myös hanketta hankkia taisteluhelikoptereita sekä merivoimille ilmatyynyalukset. Ruotsissa ajatus on laajentunut kokonaismaanpuolustukseksi, jossa puolustusvoimien ensisijaisiin tehtäviin kuuluvat kansainväliset tehtävät. Suomessa puolestaan 95 % puolustustoimista tähtää maan alueen puolustamiseen. Suomessa hankintoihin käytetään 1/3 puolustusbudjetista. Sodan etiikka
Uskonnollinen terrorismi pyrkii hakemaan toimilleen oikeutusta uskonnosta, mutta terrorismi ei ole olennainen osa mitään valtauskontoa. Terrorismin taustalla on valtauskonnosta erottautuvan fanatismiin mieltyneen eliitin masinoima poliittisuskonnollinen propaganda. Eliitti on useimmiten hyvätuloinen ja poliittisesti valveutunut, eikä itse suorita terrori-iskuja. Terroristit ovat keskivertoa paremmin kouluttautuneita nuoria, jotka sosiaalistaloudellisen tilanteen turhauttamina omaksuvat uskonnollisen fanatismin helposti. Terroristinuorilla on usein länsimaisen elintason kaipuu, ja tietoisuus siitä, että elintaso on mahdotonta saavuttaa maan sekasortoisessa tilanteessa. Median tuottamat uutiskuvat kotimaan tilanteesta ja lähiomaisten kuolema konfliktin keskellä lisäävät katkeruutta ja altistumista eliitin propagandalle. Eliitin saarnaama fanaattinen uskontulkinta antaa tilanteelle selityksen ja ratkaisun. Itsemurhaisku on katkeran kostonhalun synnyttämä, mutta samalla yhteisön arvostama kunniallinen vaihtoehto epätoivoiselle itsemurhalle. Kaikista maailman uskonnoista löytyy aineksia terrorismia tukevalla propagandalle. World Trade Centerin pommi-isku 1993
Pommi-iskun tutkinnassa ja oikeudenkäynneissä selvinnyt terroristien motivaatio tappaa ja vahingoittaa niin montaa siviiliä kuin mahdollista aiheutti arveluja, että terrorismi on muuttumassa väkivaltaisemmaksi ja julmemmaksi. Vaikka terroristit olivat uskonnollisia ja ilmaisivat uskonnollisia näkemyksiä muun muassa kuulusteluissa, he eivät mainitse tiedotusvälineille lähettämissään kirjeissä mitään uskonnollista. Motiivina mainitaan ainoastaan Yhdysvaltain ja Israelin väliset suhteet sekä Yhdysvaltain "sotkeentuminen arabimaiden asioihin". Köyhyys
Vuonna 2013 keskimäärin 16,0% suomalaisista oli vaarassa joutua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti. Tämä riski kasvoi hieman iän myötä; suomalaisilla lapsilla riski oli 13,0%, aikuisilla (18-64 vuotiailla) 16,7% ja vanhuksilla (yli 65 vuotiailla) 16,8%. Oulun seksuaalirikosepäilyt 2018
Sisäministeri Kai Mykkänen piti seksuaalirikoskokonaisuutta järkyttävänä ja korosti, että suomalaisen yhteiskunnan on löydettävä keinot, joilla vastaavia tapauksia pystytään voimakkaammin estämään. Hänen mukaansa tuomioiden koventaminen on yksi keino vaikuttaa ennaltaehkäisevästi, ja eduskunnan käsittelyssä on hallituksen esitys seksuaalirikosten rangaistusten koventamisesta. Lisäksi laki ulkomaalaisten rikollisten karkotusten nopeuttamiseksi tulee voimaan vuoden 2019 alussa. Mykkäsen mukaan Suomen kansalaisuuksia myönnettäessä on pyrittävä varmistumaan nykyistä enemmän siitä, että henkilön arvopohja on suomalaiseen yhteiskuntaan sopiva. Myöhemmin Mykkänen sanoi, että hänen oikeustajuunsa mahtuisi se, että törkeän seksuaalirikoksen tehnyt voisi menettää Suomen kansalaisuuden. Seksuaalirikokset eivät kuitenkaan ole mukana lakiesityksessä, jossa terrorismiin tai maanpetokseen syyllistyneeltä kaksoiskansalaiselta voitaisiin poistaa kansalaisuus. Mykkäsen mukaan Sipilän hallitus ei enää ehdi tehdä lisäesitystä. 11. tammikuuta 2019 Mykkänen kertoi, että sisäministeriössä on valmisteilla noin kymmenen kohdan lisätoimien ohjelma ulkomaalais­taustaisen rikollisuuden torjumiseen, mutta lakimuutokset jäävät seuraavalle hallitukselle. Jasser Arafat
Arafat oli 1980-luvulla kiistelty henkilö myös Suomessa, eikä hänen vierailunsa saanut suomalaisilta etukäteen täysin varauksetonta kannatusta. Vaikka Arafat itse oli sanoutunut irti aseellisesta toiminnasta ja palestiinalaisten iskut Israelia vastaan olivat vähentyneet, monet pitivät häntä pikemminkin kansainvälisenä terroristina kuin rauhanrakentajana. Arafatin vierailun myötä pelättiin myös Lähi-idän levottomuuksien ja terrorismin heijastuvan tai jopa leviävän Suomeen, eikä Israelin ja palestiinalaisten välisen konfliktin osapuolia tai siihen muutoin sekaantuneita suurvaltoja haluttu vähimmässäkään määrin ärsyttää. Asiantuntijoiden mukaan Arafatin vierailun toteutumiseen vaikutti ratkaisevasti Suomen kansainvälispoliittisen painoarvon lisääntyminen Suomen tultua valituksi n jäseneksi vuosiksi 1989–1990 sekä viime kädessä arkkipiispa John Vikströmin sille ilmaisema tuki. Temppeliaukion kirkko
Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi, mutta tätä ei tavoitettu. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkempaa syytä. Maanantaina paikalle tuotiin betoniesteitä, jotka Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan järjestettiin paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Suojelupoliisi oli nostanut yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Islamofobia
Länsimaissa islamofobian käsite on noussut esiin ennen muuta länsimaihin kohdistuneen islamilaisen terrorismin myötä. Islamilaisten terroristijärjestöjen tekemät terrori-iskut länsimaissa, kuten syyskuun 11. päivän iskut Yhdysvalloissa sekä Madridin ja Lontoon pommi-iskut, loivat länsimaissa pelkoa ja epäluuloa islamilaista maailmaa kohtaan. Länsimaissa asuvat muslimit ovat usein kertoneet kärsivänsä syrjinnästä. Islamofobia saattaa liittyä arabivastaisuuteen, vaikka myös arabien keskuudessa on uskonnollisia vähemmistöjä kuten kristittyjä. Tapaturma
Suomessa tapaturmissa kuolee vuosittain noin 3000 ihmistä. Vuonna 2009 yli 15-vuotiaille suomalaisille sattui lähes 1 100 000 vamman aiheuttanutta tapaturmaa. Sukupuolten väliset erot ovat suuria sekä tapaturmakuolleisuudessa että lievemmissä tapaturmissa: miehet päätyvät tapaturmiin useammin kuin naiset. Tulot ja sosioekonomiset erot ovat myös merkittäviä taustatekijöitä: on havaittu, että Suomessa tapaturmat ovat yleisimpiä alempiin sosioekonomisiin ryhmiin kuuluvien keskuudessa. Tapaturmat ovat erityisen yleisiä niillä erityisryhmillä, joihin kuuluvilla ilmenee rajoitteita fyysisessä selviytymisessä tai harkinta- tai ymmärryskyvyssä. Merkittävä taustatekijä tapaturmissa on usein alkoholi. Joka kolmannessa kuolemaan johtaneessa tapaturmassa uhri on alkoholin vaikutuksen alaisena. No go -alue
Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaisen mukaan on mahdollista, että myös Suomeen kehittyy no go -alueita, joille poliisit eivät mene. Riski kasvaa hänen mielestään mikäli poliisin suorituskyky alenee entisestään. Ydinterrorismi
Maailmassa ei ole tähän mennessä sattunut yhtään varsinaista ydinterrorismiksi luokiteltavaa tekoa, mutta ydinaseiden levitessä suoran ydinaseterrorismin uhka kasvaa. Ydinase voidaan tehdä matkalaukkuun sopivaksi. Ydinterrorismin mahdollisuutta rajoittaa muun muassa ydintekniikan ja -materiaalien suhteellisen vaikea saatavuus ja kalleus.