Mikä on Texasin pinta-ala?
Texas
Texas sijaitsee Suurten tasankojen eteläpäässä, Meksikonlahden rannalla. Osavaltio rajoittuu lännessä New Mexicon osavaltioon ja Rio Grande -jokeen, joka on samalla Yhdysvaltojen ja Meksikon välinen raja. Pohjoisessa Texasiin kuuluu ns. "Texas Panhandle", joka sijaitsee Suurilla tasangoilla. Texasin pohjoispuolella sijaitsee Oklahoman osavaltio. Idässä Texas sen sijaan rajoittuu Arkansasin ja Louisianan osavaltioihin. Texasin pinta-ala on 695 622 neliökilometriä ja se on Alaskan jälkeen Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio. Merkittäviä kaupunkeja ovat Dallas, Fort Worth, Houston, San Antonio, Austin ja Plano.
San Antonio (Texas)
Espanjalaiset perustivat 1718 nykyään Alamona tunnetun lähetysaseman coahuiltecanien pyynnöstä. Sen ympärille kasvoi San Antonion kaupunki, joka on saanut nimensä Antonius Padovalaiselta. Alamo tunnetaan vuoden 1836 taistelusta, joka oli osa kapinaa, jossa Texas irtautui Meksikosta. Texasin liityttyä Yhdysvaltoihin San Antoniosta kehittyi ensin karjatalouden keskus ja sitten merkittävä sotilastukikohta. San Antoniossa on edelleenkin useita Yhdysvaltain asevoimien tukikohtia, jotka vaikuttavat merkittävästi kaupungin talouteen terveydenhuoltolaitosten ja turismin ohella. Pohjois-Amerikka
Pohjois-Amerikan pinta-ala on noin 24 240 000 km². Etelä-Amerikka
Etelä-Amerikka on maanosa läntisellä pallonpuoliskolla Tyynenmeren ja Atlantin välissä. Se on Amerikan mantereen eteläosa. Etelä-Amerikan pinta-ala on noin 17 840 000 neliökilometriä eli 3,5 prosenttia Maan koko pinta-alasta; se on näin ollen neljänneksi suurin maanosa. Guatemala
Guatemala on yksi Keski-Amerikan suurimmista maista. Sen pinta-ala on 108 889 neliökilometriä. Sillä on lyhyt pätkä Karibianmeren rannikkoa ja pitempi Tyynenmeren rannikko. Quintana Roo
Osavaltion pinta-ala on 42 361 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 noin 1,5 miljoonaa. Tuscaloosa
Tuscaloosa on Yhdysvaltojen eteläisen Alabaman osavaltion viidenneksi suurin kaupunki. Sen pinta-ala on 172,8 km² (vettä 27,1 km²) ja asukasluku 93 168 (2009). Asukkaista 54% on valkoisia, 43% mustia ja 1,5% latinoja. Kaupunki oli osavaltion pääkaupunkina vuosina 1826-1846. Meksikon–Yhdysvaltain sota
Méxicon menetyksen jälkeen ei ollut täysin selvää, kenellä oli valtuus neuvotella rauhasta Yhdysvaltojen kanssa. Santa Anna oli eronnut presidentin virasta ja paennut maasta. Lopulta 27. syyskuuta korkeimman oikeuden tuomari Manuel de la Peña valittiin uudeksi presidentiksi ja hän pystytti uuden hallituksen Querétarossa. Neuvottelut rauhasta alkoivat tammikuussa 1848. Yhdysvaltojen puolella neuvotteluista vastasi Nicholas Trist. Guadalupe-Hidalgon rauhansopimus allekirjoitettiin 2. helmikuuta 1848. Meksiko menetti kaikki alueensa Rio Granden pohjoispuolella, minkä lisäksi maa luopui Uuden Meksikon ja Ylä-Kalifornian alueista. Menetetyt alueet vastasivat yli puolta Meksikon sotaa edeltäneestä alueesta. Kokoa alueella oli yli 1 300 000 km². Laiha lohtu oli Meksikon korvauksena maistaan saamat 15 miljoonaa dollaria, varsinkin kun Kaliforniasta löytyi kultaa rauhaa seuranneena vuonna. Yhdysvaltojen menestyksen osaltaan mahdolliseksi tehnyt Meksikon poliittinen sekaannus jatkui vielä vuosikymmeniä sodan jälkeen. Pohjois-Amerikan maantiede
Pohjois-Amerikka on 25,3 miljoonaa neliökilometriä pinta-alaltaan ja siten kolmanneksi suurin manner. Manner rajoittuu idästä Atlanttiin, pohjoisesta Jäämereen ja lännestä Tyyneenmereen. Manner kapenee etelään mentäessä, ja Väli-Amerikan kannas yhdistää sen Etelä-Amerikkaan. Jalisco
Jalisco on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 79 085 neliökilometriä, mutta joidenkin kuntien omistuksesta on kiistaa Jaliscon ja sen naapuriosavaltioiden välillä. Jaliscon naapuriosavaltiot ovat Nayarit, Zacatecas, Aguascalientes, San Luis Potosí, Guanajuato, Colima ja Michoacán. Lännessä osavaltio rajoittuu Tyyneen valtamereen. Jaliscon asukasluku on noin 7,3 miljoonaa. Alaska
Alaska on Yhdysvaltain pohjoisin ja pinta-alaltaan suurin osavaltio. Alaskassa on 736 732 asukasta alueella, jonka pinta-ala on melkein 2,5 kertaa niin suuri kuin toiseksi suurimman osavaltion Texasin. Osavaltio on eksklaavi eli erillään muusta Yhdysvalloista sijaiten luoteisessa Pohjois-Amerikassa. Maaraja sillä on idässä Kanadan kanssa. Alaskan pääkaupunki on Juneau ja väkiluvultaan suurin kaupunki Anchorage. Osavaltiossa on suuret luonnonvarat, muun muassa öljyä, kultaa ja kuparia. SpaceX South Texas Launch Site
Laukaisukompleksin paikasta kilpaili Texasin lisäksi kuusi muuta sijoituspaikkaa. Kompleksin rakennuspaikaksi valikoitui SpaceX:n vuodesta 2012 vuoden 2014 puoliväliin toteuttamassa selvityksessä eteläisessä Texasissa sijaitseva Boca Chica Beach. Yhdysvaltain ilmailuviranomainen (FAA) toteutti alueen ympäristövaikutusten selvityksen, jonka luonnos valmistui huhtikuussa 2013. SpaceX julkisti virallisen päätöksen Boca Chican valinnasta 4. elokuuta 2014. Yhtiö oli hankkinut 17 hehtaaria ja vuokrannut 23 hehtaaria maata alueelta saman vuoden toukokuussa. Virginia
Virginia on pinta-alaltaan 110 784,67 km josta vesipinta-alan määrä on 8 236,5 km. Virginia on siis Yhdysvaltojen valtioista pinta-alan suuruusjärjestykseltään sijalla 35. Virginian rajanaapureita ovat Maryland koillisessa, Länsi-Virginia pohjoisessa, Kentucky lännessä, Tennessee lounaassa ja Pohjois-Carolina etelässä. Odessa (Texas)
Odessa on kaupunki Ectorin ja Midlandin piirikunnissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 118 918, ja sen on arvioitu olevan Yhdysvaltain kolmanneksi nopein kasvava kaupunki. Odessa on Texasin 29. suurin kaupunki. Tyynenmeren jätepyörre
Jotkut tutkijat pitävät aluetta kaksi kertaa suurempana kuin Texasin osavaltio, toiset ainakin Texasia suurempana ja eräät peräti kaksi kertaa Yhdysvaltojen kokoisena. YK:n valtamerikokouksessa vuonna 2017 todettiin, että meressä saattaa vuonna 2050 olla massallisesti enemmän muovia kuin kaloja. Tatarstan
Tatarstanin pituus idästä länteen on noin 460 km ja leveys etelästä pohjoiseen 290 km. Tatarstanin pinta-ala vastaa 1/5 Suomesta. Pinta-alasta 90 % on alavaa jokien halkomaa tasankoa. Itäosassa on loivia metsäisiä kohoumia. Korkein kohta (343 m) sijaitsee maan länsiosassa. Ilmasto on mantereinen. Keskilämpötila tammikuussa vaihtelee −13,0 °C ja −14,8 °C ja heinäkuussa +18,6 °C ja +19,6 °C välillä. Vuotuinen sademäärä on 350–430 mm. Texasin vallankumous
Texasin vallankumous oli Meksikon hallinnoimassa Texasissa lokakuussa 1835 käynnistynyt vallankumous. Vallankumouksen aloittivat Yhdysvalloista muuttaaneet siirtolaiset sekä Texasin meksikolaiset (tejanot), jotka halusivat itsenäistyä Meksikosta. Yhdysvallat tuki vallankumousta presidentti Andrew Jacksonin suostumuksella ja huolehti kapinallisten aseistuksesta. Vallankumouksen tunnetuin taistelu käytiin Alamossa maaliskuussa 1836. Saman kevään aikana Texasin vallankumous päättyi kapinallisten voittoon ja Texasin tasavallan perustamiseen. Tasavalta liittyi Yhdysvaltoihin 1845. Big Bendin kansallispuisto
Big Bendin kansallispuisto () on Texasissa Yhdysvalloissa sijaitseva kansallispuisto, joka perustettiin 12. kesäkuuta vuonna 1944. Puisto on 3 242 km² laajuinen, ja sitä hallinnoi Yhdysvaltain National Park Service. Vuosittain siellä vierailee noin 300 000–350 000 henkilöä, ja se on yksi Yhdysvaltain vähiten vierailluimmista kansallispuistoista. Asteekit
Asteekkien pääkaupunki oli mahtava Tenochtitlán, joka rakennettiin Texcocojärven saarelle. Sinne johti pengerteitä mantereelta, ja saarien välillä oli siltoja. Tenochtitlánin pinta-ala oli 8–13,5 km². Kaupungissa oli enimmillään 300 000–500 000 asukasta. Tenochtitlánin suurin temppeli oli omistettu auringon ja sodan jumala Huitzilopochtlille, ja se oli rakennettu 80 × 100 metriä laajan pyramidin huipulla olevalle tasanteelle 30 metrin korkeuteen. Kaupungin monista palatseista suurin oli hallitsijan palatsi, joka oli espanjalaisten saapuessa pinta-alaltaan neljä hehtaaria. Jokainen hallitsija rakennutti itselleen oman palatsinsa. Belton
Belton on kaupunki Texasissa, Yhdysvalloista. Sen väkiluku vuonna 2000 oli 14 623. Kaupungin pinta-ala on 34,1 neliökilometriä. Suurin osa kaupungin asukkaista on valkoisia, mutta kaupungissa on myös latinoja 12,5 prosenttia. Denver
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 401,3 km² josta maata on 397,2 km² ja vettä 4,1 km². Veden osuus on 1,03 %. Denver sijaitsee yli puolitoista kilometriä merenpinnan yläpuolella. Alamon taistelu
Nykyään Alamo on kansallinen muistomerkki ja eräs Texasin suosituimmista turistinähtävyyksistä. Sen omistaa Texasin osavaltio ja toimintaa johtaa DRT-järjestö (Daughters of the Republic of Texas). Alamoon ei ole pääsymaksua ja vuosittainen kävijämäärä on yli 2 miljoonaa. Alkuperäisistä rakennuksista jäljellä ovat kappeli ja pitkä parakki. Molemmat toimivat museoina, ja niissä pidetään esillä Alamon taisteluun ja Texasin historiaan liittyvää esineistöä. Hyvin hoidetut Alamon maa-alueet ja niitä reunustava Alamo Plaza kattavat suurimman osan alueesta, joilla taistelu käytiin. Texas State Capitol
Texas State Capitol on Yhdysvaltain osavaltion Texasin parlamenttirakennus. Austinissa sijaitsevan rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Elijah E. Myers. Rakennuksen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1882, sen peruskivi muurattiin vuonna 1885 ja rakennustyöt saatiin lopulta päätökseen vuonna 1888. Los Angeles
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan Los Angelesin pinta-ala on 1 290,6 km², josta 1 214,9 km² maata ja 75,7 km² vettä. Veden osuus on 5,86 %. Suurin pohjois-eteläpituus on 71 km ja itä-länsileveys 47 km. Kaupungin koordinaatit ovat 33° 56′ N 118° 24′ W. Meksikon–Yhdysvaltain sota
Meksikon–Yhdysvaltain sota oli vuosien 1846 ja 1848 välillä käyty sota Yhdysvaltojen ja Meksikon välillä. Sota oli alkanut kiistoista liittyen Texasin asemaan Texasin vallankumouksen jälkeen ja Texasin tasavallan liityttyä Yhdysvaltoihin vuonna 1845. Selkkaus maiden vastaisella rajalla johti Yhdysvaltojen sodanjulistukseen ja taistelujen jälkeen Meksikon pääkaupunki Méxicon miehitykseen. Sodan päätti Guadalupe-Hidalgon rauhansopimus, jolla Meksiko luopui alueistaan Ylä-Kaliforniassa, Uuden Meksikon alueella ja Rio Granden pohjoispuolella. Meksiko menetti näin yli puolet sotaa edeltäneistä maistaan. Texas
Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan osavaltion väkiluku oli 25 145 561. Latinoja väestöstä oli 9 460 921. Näistä 3 450 500 (15,6 %) on ulkomaalaissyntyisiä. Lisäksi osavaltiossa arvioidaan olevan 1,2 miljoonaa laitonta siirtolaista. Väkiluku kasvoi 4,3 miljoonaa vuodesta 2000 vuoteen 2010 (20,6 %). Texas
Texasin yliopistojärjestelmä, jonka loi Texasin perustuslaki vuonna 1876, sisältää yhdeksän akateemista yliopistoa ja kuusi terveysinstituutiota. Järjestelmään kirjautui vuonna 2004 yhteensä 182 752 opiskelijaa tehden siitä Yhdysvaltain laajimman korkeakoulutusjärjestelmän. Suurimmassa yliopistossa, University of Texas at Austin, on 50 000 opiskelupaikkaa, joista 11 000 jatko-opiskelijoille. Texas
Toiseen maailmansotaan asti Texas oli pääasiassa maatalousosavaltio. Vuonna 1926 120 000 asukkaan San Antonio oli suurin kaupunki. Vastoin yleistä mielikuvaa pääasiallinen elinkeino ei ole koskaan ollut karjatalous, vaan alkuajoista lähtien puuvillanviljelys ennen öljyteollisuuden syntyä. Hudsoninlahti
Hudsoninlahtea ympäröivät maa-alueet tunnetaan yleisesti nimellä "Hudsoninlahden alamaa" (), ja sen pinta-ala on noin 324 000 neliökilometriä. Lahden keskisyvyys on 125 metriä ja alle 80 metriä 20–100 kilometrin etäisyydellä rannikosta. Tundramaisemaa halkovat lukuisat joet, ja alueen maannos tunnetaan yleisesti nimellä "muskeg". Alue on muovautunut jäätiköiden laajetessa ja supistuessa vuosituhansien saatossa. Muinaisrantoja löytyy jopa satojen kilometrien päässä nykyisestä rannikosta. Alueella on maailman suurin maankohoaminen, 13,1 mm vuodessa. Mainenlahti
Mainenlahti on Atlantin valtamereen kuuluva merenlahti, joka sijaitsee Yhdysvaltojen ja Kanadan itärannikolla. Lahden pinta-ala on noin 93 000 neliökilometriä ja sillä on rantaviivaa Pohjois-Amerikan mantereen kanssa yhteensä 12 000 kilometriä. Länsi–luoteessa sitä reunustavat Massachusettsin, New Hampshiren ja Mainen osavaltiot Yhdysvalloissa. Pohjoisessa se kapenee Fundynlahdeksi New Brunswickin ja Nova Scotian provinssien välissä Kanadassa. Idässä ja etelässä, Pohjois-Amerikan mannerjalustan reunalla, Georgesin ja Brownsin matalikot erottavat sen Atlantin syvänmeren alueesta. Suuret tasangot
Suuret tasangot () on laaja preeria-alue, joka sijaitsee Kalliovuorten itäpuolella Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Tasankoalueen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 4 800 kilometriä. Tasangot ulottuvat New Mexicon, Texasin, Oklahoman, Coloradon, Kansasin, Nebraskan, Wyomingin, Montanan, Etelä-Dakotan ja Pohjois-Dakotan osavaltioiden alueelle Yhdysvalloissa sekä Albertan, Manitoban ja Saskatchewanin provinsseihin Kanadassa. New York (osavaltio)
New York on pinta-alaltaan 141 205 neliökilometrin suuruinen alue ja USA:n 27:nneksi suurin osavaltio. . New York on varsinkin osavaltion eteläosissa tiheästi asuttu ja se onkin asukasluvultaan maan neljänneksi suurin, edellään vain Kalifornia, Texas ja Florida. Osavaltio rajoittuu New Yorkin suurkaupungin kohdalla Atlantin valtamereen, lännessä ja pohjoisessa Erie- ja Ontariojärviin. Atlantin rannikkoa on 210 km, Erie- ja Ontario-järvien rannikkoa yhteensä 600 km. Pohjois-Amerikka
Pohjois-Amerikka on pohjoisella pallonpuoliskolla sijaitseva maanosa Etelä-Amerikan pohjoispuolella, Tyynenmeren ja Atlantin valtameren välissä. Sen pinta-ala on noin 24 480 000 neliökilometriä ja asukasluku yli 530 miljoonaa. Se on Aasian ja Afrikan jälkeen kolmanneksi suurin manner pinta-alaltaan ja Aasian, Afrikan ja Euroopan jälkeen neljänneksi suurin väkiluvultaan. Pohjois-Amerikassa on yhteensä 38 maata. Houston
Houstonin alue on 1  558,4 neliökilometrin kokoinen alue, josta 1 500,7 neliökilometriä on maata ja 57,7 neliökilometriä vettä. Vettä on Houstonissa 3,7 % maa-alueesta.
Houstonissa virtaa neljä puroa, jotka toimivat myös sadevesiviemäreinä. Purot on erotettu betonikaukaloihin lähes koko kaupungin alueella. Nämä ovat Buffalo Bayou ja sen kolme pientä haaraa, Brays Bayou, White Oak Bayou ja Sims Bayou. 
Kaupunki sijaitsee 13 metriä merenpinnan yläpuolella. Houstonin maa on suhteellisen tasaista, mikä tekee tulvista asukkaille ongelmallisia. Korkein kohta Houstonissa sijaitsee "Houston Heights" nimisellä paikalla. Texas
Vihamielisyydet Meksikon ja Texasin välillä alkoivat lokakuussa 1835 San Antonion kaupungin lähettyvillä. Meksikolainen kenraali Martín Perfecto de Cos antautui kapinallisille taistelussa lähellä La Bahían kaupunkia, ja tästä suuttuneena Meksikon armeijan komentaja Antonio López de Santa Anna lähti 6 100 miehen armeijansa kanssa kohti San Antoniota. Hänellä oli tarkoituksenaan vangita koko Texasin johto, ja 23. helmikuuta 1836 hän hyökkäsi San Antonioon. Kaupunkia ja sen puolustusta oli johtamassa eversti William Barret Travis 189-miehisen, pääosin vapaaehtoisista koostuvan joukkonsa kanssa. Tuossa joukossa oli taistelijoita 28 eri osavaltiosta ja maasta. Heistä kuuluisimpia olivat Jim Bowie ja David Crockett. Erään ratkaisutaistelun näyttämönä toimi Alamon lähetysasema San Antoniossa. Siellä Meksikon armeija menetti kaatuneina noin 400 miestä kaikkiaan 1 600 taisteluun osallistuneesta sotilaastaan. Texasilaisten tappiot olivat noin 300 miestä. Taistelu kesti 13 päivää texasilaisten kieltäytyessä antautumasta. Valloitettuaan Alamon meksikolaiset teloittivat kaikki henkiin jääneet miespuoliset puolustajat, joidenkin tietojen mukaan myös Bowien ja Crockettin. Tulimaa
Koko saariston pinta-ala on 73 746 km². Kaksi kolmasosaa saaristosta kuuluu Chilelle ja yksi kolmasosa Argentiinalle, mutta maiden välillä on kiistaa joidenkin pienten saarten omistuksista. Pääsaari Isla Grande de Tierra del Fuego (eli Tierra del Fuego) on pinta-alaltaan 48 100 km². USS Texas (SSN-775)
Alus tilattiin Northrop Grumman Newport Shipyardilta Newport Newsistä Virginiasta, missä rakentaminen aloitettiin 12. heinäkuuta 2002. Alus laskettiin vesille 31. heinäkuuta 2004 kumminaan Yhdysvaltain presidentin puoliso Laura Bush ja liitettiin laivastoon 9. syyskuuta 2006 Galvestonissa Texasissa ensimmäisenä päällikkönään John J. Litherland.
Palvelukseen otettaessa alus määrättiin New Londonin sukellusvenetukikohtaan Grotoniin Connecticutiin. Robert A. Roncska vapautti James L. Grayn aluksen päällikkyydestä 31. heinäkuuta 2009. Alus saapui 23. marraskuuta uuteen kotitukikohtaansa Pearl Harboriin Havaijilla oltuaan merellä kaksi kuukautta, jona aikan se käväisi Pohjoisnavalla ja läpäisi Panaman kanavan. Alus lähti 19. toukokuuta 2010 itäiselle Tyynellemerelle ensimmäiselle partiomatkalleen, jolta se palasi 23. elokuuta Pearl Harboriin. Brasilian maantiede
Amazonasin alanko on 3 500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2 000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3 600 000 neliökilometriä, josta 2 300 000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27 prosenttia. Länsi-Yhdysvallat
Lännessä on muutamia jokia, jotka laskevat Tyyneenmereen. Niistä suurin, Columbia, laskee luoteiseen Tyyneenmereen, samoin sen sivujoki Snake River. Rio Grande, yli kolmentuhannen kilometrin pituinen joki, muodostaa rajan Texasin ja New Mexicon välille ennen kääntymistään kohti pohjoista. Wyoming
Wyoming sijaitsee Yhdysvaltojen luoteisosassa Kalliovuorten alueella. Osavaltion kokonaispinta-ala on 253 325 km², josta maata on 251 201 km² ja vesistöjä 2 124 km². Idästä länteen mitattuna osavaltio on pituudeltaan enimmillään 587 km ja etelästä pohjoiseen 426 km. Wyomingin itäinen kolmasosa kuuluu Suuriin tasankoihin lopun kuuluessa Kalliovuorten alueeseen. Keskimääräinen korkeus merenpinnasta osavaltion alueella on 2 044 metriä, mikä tekee Wyomingista keskimäärin Yhdysvaltojen toiseksi korkeimman osavaltion Coloradon jälkeen. Korkein kohta on Wyomingin länsiosassa sijaitseva Gannett Peak, joka kohoaa 4 210 metrin korkeuteen. Idän tasankoalue on Black Hillsin aluetta lukuun ottamatta pinnanmuodoiltaan paljon länsiosia tasaisempi. Osavaltion matalin kohta on 945 metriä merenpinnasta ja paikka sijaitsee osavaltion koillisosassa. Osavaltion suurin järvi on Yellowstone, joka sijaitsee Yellowstonen kansallispuiston keskiosissa. Grand Tetonin kansallispuistossa sijaitsee kaksi pienempää järveä, Jackson ja Jenny. Yhtä lukuun ottamatta kaikki Wyomingin merkittävät joet saavat alkunsa osavaltion alueelta. Green-joki virtaa Montanaan, Snake-joki Idahoon, Belle Fourche- ja Cheyenne-joet Etelä-Dakotaan ja Niobrara- sekä Bear-joet Nebraskaan. Poikkeusjoki on North Platte, joka virtaa Wyomingiin Coloradosta kulkien osavaltion poikki Nebraskaan. Turkki
Turkin alue on yli 1 600 kilometriä pitkä ja 800 kilometriä leveä, ja maalla on suorakulmiomainen muoto. Turkin pinta-ala, järvet mukaan luettuina, on yhteensä 779 452 neliökilometriä, josta 755 688 neliökilometriä on Lounais-Aasiassa ja 23 764 neliökilometriä Euroopassa. Maalla on siis aluetta kahdella mantereella. Turkki on pinta-alalla mitattuna maailman 36. suurin valtio Mosambikin jälkeen. Maa on jonkin verran suurempi kuin Chile ja hieman pienempi kuin Suomi ja Ruotsi yhdessä. Meret ympäröivät Turkkia kolmelta puolelta: Egeanmeri lännessä, Mustameri pohjoisessa ja Välimeri etelässä. Myös Marmaranmeri sijaitsee Turkin alueella. Tamil Nadu
Osavaltion pinta-ala on 130 060 km² ja sen asukasluku oli 72 147 030 vuonna 2011. Irving (Texas)
Irving perustettiin vuonna 1903. Se nimettiin kirjailija Washington Irvingin mukaan. Kaupungin pinta-ala on United States Census Bureaun mukaan 175,3 km², josta vettä on 0,65 %. Asukastiheys oli vuonna 2010 1 233,8/km². Plano
Plano on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki sijaitsee pääosin Collinin piirikunnassa, pieni osa sijaitsee Dentonin piirikunnassa. Plano on yksi Dallasin suurkaupungin esikaupungeista. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 259 841 ja se oli siten Texasin yhdeksänneksi väkirikkain kaupunki. Kaupungin pinta-ala on 185,5 neliökilometriä, josta 0,2 neliökilometriä on vettä. Se perustettiin vuonna 1873. Brazosjoki
Brazosjoki on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa virtaava joki. Se on pituudeltaan 1 352 kilometriä ja virtaa Llano Estacadosta läpi keski-Texasin ja laskee Meksikonlahteen. Brazos on Texasin pisin joki. Yhdysvallat
Yhdysvaltojen alue voidaan jakaa karkeasti kolmeen osaan kasvillisuuden perusteella: metsä-, ruohikko- ja pensasalueeseen. Metsät ovat alkujaan peittäneet maan itärannikon, länsirannikon keski- ja pohjoisosat, lännen ylänköalueet ja leveän vyöhykkeen maan pohjoisosassa. Ruohikko peitti maan sisäosat, missä sademäärä ei riitä metsän kasvuun, ja länsiosan sisämaassa oli pensaikkoa. Ihminen on vaikuttanut kasvillisuuteen suuresti. Esimerkiksi maan kaakkoisosassa luontaiset sekametsät ovat väistyneet taloudellisesti tuottavampien havumetsien tieltä, ja tasankojen ja preerian ruohokasvit ovat suurelta osin eurooppalaista alkuperää. Lähes 60 prosenttia maa-alueesta (Alaskaa lukuun ottamatta) on menettänyt pääosan alkuperäisestä kasvillisuudestaan. Thomas Jefferson
Yksi Jeffersonin ensimmäisen presidenttikauden suurimmista saavutuksista oli Louisianan territorion ostaminen Ranskalta 15 miljoonalla dollarilla. Louisianan osto lähestulkoon kaksinkertaisti Yhdysvaltain pinta-alan. Lisäksi Jefferson järjesti Lewisin ja Clarkin tutkimusretken, jonka ansiosta Pohjois-Amerikan länsiosista saatiin piirrettyä karttoja ja kerättyä tietoja. Vuoden 1804 vaaleissa Jefferson uusi virkansa voittamalla federalistien ehdokkaan Charles Pinckneyn yli 70 prosentin kannatuksella. Toisella kaudellaan Jefferson yritti pitää Yhdysvallat erillään Euroopassa käydyistä Napoleonin sodista. Kun Ranska ja Iso-Britannia kuitenkin alkoivat häiritä yhdysvaltalaisia kauppalaivoja, Jefferson päätti asettaa maat kauppasaartoon vuonna 1807. Päätös aiheutti suurta epäsuosiota yhdysvaltalaisten keskuudessa ja vaurioitti vakavasti maan taloutta. Laki kumottiin vasta seuraavan presidentin James Madisonin aikana vuonna 1808. Atacama
Atacaman pinta-ala on noin 180 000 neliökilometriä. Sen arvellaan muodostuneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten. 
Kylmä Perunvirta tuo kuivaa ilmaa Tyyneltämereltä, ja mereltä saapuva sumu jää monin paikoin rannikkovuorten rinteille. Andit puolestaan estävät kostean ilman saapumisen idästä. Tuloksena esimerkiksi alueen ainoassa suurehkossa kaupungissa Antofagastassa sataa vain noin 3 millimetriä vuodessa, ja sateetonta aikaa on siellä pisimmillään kestänyt 40 vuotta. Tyypillisesti Atacamassa sataa 1 mm vuodessa, mitattavaa sadetta saattaa sattua kerran 5–20 vuodessa. Maailman kuivimmaksi asutuksi paikaksi on mainittu Chilen Arica, joka saa 0,8 mm sadetta vuodessa. Pisin mitattu kuivuuskausi oli Calamassa Chilessä, jossa oli 400 vuoden kuivuus vuoteen 1971. Yhdysvallat
Yhdysvaltain kokonaispinta-ala on 9 826 630 km², mistä maata on 9 161 923 km² ja vettä 664 707 km². (Pinta-alaan lasketaan mukaan Yhdysvaltain ”manneralue” ja Alaska sekä Havaiji.) Se on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio. Taos
Taos [ˈtaʊs] on kaupunki Yhdysvalloissa New Mexicon osavaltion pohjoisosassa Taosin piirikunnassa. Kaupungin pinta-ala on 14,7 km² ja asukasluku on noin 5 731 (2013). Kaupunki on saanut nimensä lähellä sijaitsevan vanhan intiaaniyhteisön Pueblo de Taosin mukaan. México
Kaupungin keskimääräinen korkeus merenpinnasta on . Se sijaitsee ympäröivän vuoriston keskelle jäävässä maljassa, mikä pahentaa alueen vakavaa ilmansaasteongelmaa. Kaupunkia uhkaavat myös maanjäristykset: vuonna 1985 suurta tuhoa aiheutti järistys, jonka voimakkuus oli asteikolla. Siinä kuoli yli 10 000 ihmistä. Tasan 32 vuotta edellisen tuhoisan järistyksen jälkeen Mexico Cityä runteli jälleen voimakas maanjäristys, voimakkuudeltaan 7,1. Järistyksessä kuoli yli 220 ihmistä. Järistys aiheutti myös Popocatepetl-tulivuoren purkauksen Pueblan osavaltiossa. Brasilia
Brasilia jakautuu pinnanmuotojen perusteella kolmeen alueeseen: Amazonasin alankoon, maan osuuteen Guyanan ylängöstä ja etelän ylänköön. 
Amazonasin alanko on 3500 kilometriä pitkä alanko Andien ja Atlantin välissä. Se on leveimmillään pohjois-eteläsuunnassa 2000 kilometriä leveä. Alue peittää Etelä-Amerikasta viidenneksen eli 3 600 000 neliökilometriä, josta 2 300 000 neliökilometriä kuuluu Brasilialle. Amazonasin alangon osuus Brasilian valtion pinta-alasta on 27 %. Meksikon–Yhdysvaltain sota
Nykyisen Texasin eli silloisen Tejasin alueelle oli alkanut saapua yhdysvaltalaisia siirtolaisia 1800-luvun alussa. Meksiko yritti lopulta saattaa raja-alueensa tiiviimmin oman valtansa alle kannustamalla meksikolaisia siirtolaisia asettumaan alueelle ja kieltämällä yhdysvaltalaisten siirtolaisten saapumisen vuonna 1830. Yhdysvaltalaiset siirtolaiset pitivät Meksikon kasvavaa vaikutusvaltaa uhkana ja kun Antonio López de Santa Anna kaatoi Gómez Faríasin Texasin siirtolaiset julistautuivat muutamien meksikolaisten liberaalien tukemana riippumattomaksi Texasin tasavallaksi vuonna 1835. Santa Anna yritti kukistaa tasavallan Texasin vallankumouksen aikana, mutta hän jäi vangiksi San Jacinton taistelussa. Santa Anna vapautettiin vuonna 1837 hänen luvattuaan olla hyökkäämättä uudestaan ja vaikka hän myöhemmin julisti lupauksensa pätemättömäksi, uutta sotaretkeä ei järjestetty ja Texasin tasavallan itsenäisyys säilyi. Veracruz
Veracruz on yksi Meksikon 31 osavaltiosta. Se pinta-ala on 72 873 neliökilometriä, josta mantereella 72 815 neliökilometriä ja Meksikonlahden saarilla yhteensä 58 neliökilometriä. Osavaltion koko nimi on Veracruz de Ignacio de la Llave, mutta useimmiten käytetään pelkkä Veracruz-nimeä. Texas
Ennen vuotta 1821 Texas kuului Espanjan Uuden-Espanjan siirtokuntaan. Kun Meksiko itsenäistyi, Texas jäi sen osaksi. Vuonna 1823 kolmesataa perhettä asettui Stephen F. Austinin johdolla Brazosjoen varsille. Siirtolaisia ärsyttivät Meksikon hallituksen orjuuden kielto, uudisasukkaiden riisuminen aseista ja laittomien siirtolaisten karkottaminen takaisin Yhdysvaltoihin. Delaware
Delawaren pinta-ala on 6 452 neliökilometriä. Delaware on Yhdysvaltojen toiseksi pienin osavaltio Rhode Islandin jälkeen. Se on myös Yhdysvaltojen alavin osavaltio, maaston keskikorkeus on vain noin 20 m merenpinnasta, ja korkeinkin kukkula alle 140 m. Osavaltion pohjoisosassa on pyöreämuotoisia kukkuloita ja niittyjä, etelässä suomaata, rannikolla hiekkarantoja. Estado de México
Estado de México eli Méxicon (osa)valtio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca. Texasin vallankumous
Texasin vallankumouksen juuret johtavat 1820-luvun alkuun, jolloin Meksiko itsenäistyi. Saadakseen maansa pohjoisimmat alueet asutetuiksi Meksikon hallitus loi empresario-järjestelmän, jonka avulla yhdysvaltalaisia siirtolaisia houkuteltiin muuttamaan Texasiin. Edellytyksenä muutolle oli, että siirtolaiset kääntyisivät katolisiksi ja heistä tulisi Meksikon kansalaisia. Ennalta valitut empresariot saivat kukin tuoda oman siirtolaisryhmänsä Texasiin ja asettua eri alueelle kuin Texasissa jo ennestään asuvat tejanot. Eräänlaisena vastapalveluksena Texasiin asettuneet siirtokunnat lupautuivat toimimaan puskurina vihamielisten comanchien hyökkäyksiä vastaan. Lewisin ja Clarkin tutkimusretki
Kun Thomas Jefferson nousi Yhdysvaltain kolmanneksi presidentiksi maaliskuussa 1801, Yhdysvaltain asukasluku oli hieman yli 5 miljoonaa. Vaikka maan rajat ylettyivät Atlantin rannikolta Mississippijokeen ja Suurilta järviltä Meksikonlahteen, niin verrattain pieni ala mantereesta oli uudisasutettu. Koko Mississippin ja Tyynenmeren välinen alue oli edelleen mantereen alkuperäisväestön hallussa. Guadalupe Mountainsin kansallispuisto
Guadalupe Mountainsin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Se perustettiin 15. lokakuuta vuonna 1966. Puiston nimi tulee Guadalupe-vuoristosta. Puisto on alaltaan 350 km² laajuinen, ja se sijaitsee vain 129 kilometrin päässä Carlsbad Cavernsin kansallispuistosta. Molemmat puistot sijaitsevat samassa vuoristossa. Guadalupe Mountainsin kansallispuistoa hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan maan National Park Service. Tacoma
Tacoma on Luoteis-Yhdysvalloissa sijaitsevan Washingtonin osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki, joka on perustettu vuonna 1875. Sen pinta-ala on 162,2 neliökilometriä, josta vettä on 32,5 neliökilometriä, ja asukasluku 201 700.
Vuonna 2000 kaupungin asukkaista 69 prosenttia oli valkoisia, 11 prosenttia mustia, 7,5 prosenttia aasialaisia ja 7 prosenttia latinoja.
Kaupunki on kuuluisa marraskuun 1885 tapahtumista, jolloin useita tuhansia rauhallisesti eläneitä kiinalaisia maahanmuuttajia pakotettiin lähtemään kaupungista Portlandiin Oregoniin, ja heidän asumuksensa poltettiin. Teotihuacán
Teotihuacán oli aikoinaan koko Amerikan suurin kaupunki. Sen pinta-ala oli yli 20 neliökilometriä, ja se oli kauttaaltaan urbaania aluetta. Kaupungilla on ruutuasemakaava, joka on asemoitu 15–25 astetta pohjoisesta itään. Pohjois-eteläsuuntainen pääkatu on nimeltään Kuolleiden valtakatu. Pohjois-eteläsuuntainen pääkatu ja itä-länsisuuntainen pääkatu jakavat kaupungin neljään lohkoon. Durango
Durango (virallinen nimi espanjaksi: "Estado Libre y Soberano de Durango") on osavaltio Meksikossa. Vuonna 2014 osavaltion asukasluku oli noin 1,7 miljoonaa. Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään Durango. Osavaltion pinta-ala on 123 451 neliökilometriä, joten se on Meksikon neljänneksi suurin osavaltio. Durango jakautuu 39 kuntaan. Yunnan
Maakunnan pinta-ala on 394 000 neliökilometriä, 4,1 prosenttia Kiinan kokonaisalasta. Leveyttä on 865 kilometriä lännestä itään ja ulottuvuus pohjois-etelä -suunnassa on 990 kilometriä. Yunnan sijaitsee Kiinan etelärajalla. Sen naapurivaltioita ovat kaakossa Vietnam, etelässä Laos ja lännessä Myanmar. Ympäröivät Kiinan alueet ovat Tiibetin autonominen alue luoteessa ja Sichuanin maakunta pohjoisessa sekä Guizhoun ja Guangxin maakunnat idässä.
Yunnanin maasto on vaihtelevaa, siellä on korkeita vuoria ja Tiibetin kaltaista korkeaa ylänköä sekä trooppisia metsiä. Korkein kohta on Kawagebon huippu pohjoisessa Dêqênin (Diqing) prefektuurin Dêqên piirikunnassa Diqingin ylätasangolla, ja se on noin 6 740 metriä korkea; matalin kohta on Punaisenjoen jokilaakso Hekoun piirikunnassa, joka on 76,4 metriä merenpinnasta. Länsi-Yhdysvallat
Länsi-Yhdysvallat on maan suurin alue ja se käsittääkin yli puolet Yhdysvaltojen pinta-alasta. Alue on maantieteellisesti monipuolinen ja se yhdistää sellaisia maantieteellisiä alueita kuin länsirannikko, Illinois, luoteisrannikon viileänlauhkeat sademetsät, Kalliovuoret, Suuret tasangot ja preerioita. Arizona ja New Mexico luokitellaan aina lounaisiksi osavaltioiksi ja joskus myös joidenkin Kalifornian, Coloradon, Nevadan, Oklahoman, Texasin ja Utahin osien ajatellaan kuuluvan siihen. Chiapas
Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez. Bolivia
Bolivia on jaettu yhdeksään departementtiin ("departamentos"). Departementit on jaettu 112 provinssiin ("provincias") ja edelleen kantoneihin ("cantones").Bolivia on sisämaavaltio keskisessä Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapureita ovat Brasilia, Paraguay, Argentiina, Chile ja Peru. Bolivia menetti rantakaistaleensa Tyynenmeren sodassa vuosina 1879–1884. Bolivian pinta-ala on 1 098 581 neliökilometriä, eli se on kooltaan noin kolme kertaa Suomen kokoinen. Oaxaca
Oaxaca on Meksikon osavaltio. Se rajoittuu lännessä Guerreroon, luoteessa Pueblaan, pohjoisessa Veracruziin ja idässä Chiapasiin. Oaxacasta etelään sijaitsee Tyynimeri. Osavaltion pinta-ala on 93 793 neliökilometriä, joten se on Meksikon viidenneksi suurin osavaltio. Asukkaita Oaxacassa on lähes neljä miljoonaa (2013). Osavaltion pääkaupungin nimi on Oaxaca de Juárez. Great Basin
Great Basin (aiemmin ) on Yhdysvalloissa Kalliovuorten ja Sierra Nevadan vedenjakajien välissä sijaitseva alue, jolla ei ole mereen johtavaa laskujokea. Great Basinin alue on pääosin ylätasankoa, joka on kuivaa pensasaroa ja aavikkoa. Altaan pinta-ala on 540 000 neliökilometriä, noin puolitoista kertaa Suomen pinta-ala. Great Basin kattaa suurimman osan Nevadasta, puolet Utahista sekä osia Kaliforniasta, Idahosta, Oregonista ja Wyomingistä. Suurimmat kaupungit alueella ovat itäinen Utahin Salt Lake City ja läntinen Nevadan Reno. Alueella on kuuma kesä, mutta hyvin kylmä talvi. Jeff Davisin piirikunta (Texas)
Jeff Davisin piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 2 342 vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 5 866 neliökilometriä. Jeff Davisin suurin kaupunki Fort Davis on myös sen hallintokeskus. Imperial Beach
Imperial Beach on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian San Diegon piirikunnassa. Vuoden väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 26 992. Sen pinta-ala on 11,7 neliökilometriä, josta 11,1 neliökilometriä on maata ja 0,6 neliökilometriä (5,53 %) vettä. Kaupunki sijaitsee manner-Yhdysvaltain äärimmäisessä lounaiskulmassa: sitä rajaa lännessä Tyynimeri ja etelässä Meksiko. Se on perustettu vuonna 1887. Kreikka
Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa ja 11. suurin koko maailmassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa. Meksikon ja Yhdysvaltain raja
Meksikon ja Yhdysvaltain raja on valtionraja, joka erottaa Yhdysvallat ja Meksikon. Raja kulkee noin 3 145 kilometrin matkan länsi–itä-suuntaisesti Tyynenmeren rannikolta Meksikonlahteen. Sen lisäksi rajaan kuuluu merta 27 kilometriä Tyynellämerellä ja 19 kilometriä Meksikonlahdella. Texas
Texasin osavaltion perustuslain mukaan osavaltio noudattaa liittovaltion perustuslakia. Texasin laissa ei kuitenkaan sanota, että osavaltio olisi alisteinen Yhdysvaltain presidentille, kongressille tai muiden osavaltioiden tahdolle. Kun Rasmussen-tutkimuslaitos kysyi 2009 texasilaisten mielipidettä siitä, mitä heidän mielestään osavaltion perustuslaki todella tarkoittaa, katsoi 31 % vastaajista, että sen mukaan Texasilla on oikeus ryhtyä itsenäiseksi. Mikäli tutkitut olisivat saaneet äänestää asiasta, olisi 18 prosenttia eronnut Yhdysvalloista ja 75 prosenttia jatkanut liittovaltiossa. Texasin kuvernööri Rick Perry kommentoi tulosta todeten, että Texas on ainutlaatuinen alue ja sen väki varsin itsenäistä. San Antonio (Texas)
San Antonio on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Siellä oli 1 327 407 asukasta vuonna 2010, ja se oli Yhdysvaltain seitsemänneksi suurin kaupunki. San Antonio sijaitsee Texasin eteläisissä keskiosissa, ja sen pinta-ala on 1 208,83 neliökilometriä. Kaupunki on Bexarin piirikunnan pääkaupunki, ja sitä ympäröi yli kahden miljoonan asukkaan metropolialue. Williams Tower
Williams Tower (aiemmin Transco Tower) on pilvenpiirtäjä Houstonin kaupungissa, Yhdysvaltain Texasissa. Se rakennettiin vuosina 1981–1983. Sen suunnittelusta vastasivat arkkitehdit Philip Johnson ja John Burgee, yhteistyössä houstonilaisen arkkitehtitoimiston Morris-Aubry Architectsin kanssa. Pilvenpiirtäjä on 275 metrin korkuinen ja siinä on 64 kerrosta. Se on yksi Houstonin näkyvimmistä maamerkeistä ja yksi Texasin korkeimmista rakennuksista. Austin
Nykyisen Austinin alueella vaikuttaneita alkuperäisasukkaita olivat comanchet ja tonkawat, jotka metsästivät seuduilla biisoneja. Ensimmäiset kultaa etsineet espanjalaiset tutkijat saapuivat alueelle 1530-luvulla. Paikalliset intiaanit saivat maineen julmuudestaan ja heitä syytettiin jopa kannibalismista. Heidän maineensa takia alueelle ei tehty sen enempää tutkimusmatkoja, eikä alueelle saapunut siirtolaisia. Alue kuului kuitenkin muodollisesti Espanjaan aina vuoteen 1821 saakka, jolloin sen entinen siirtomaa Meksiko itsenäistyi. Meksikon alaiseen Texasiin alkoi saapua suuria määriä siirtolaisia. Yksi heidän perustamistaan asutuksista oli vuonna 1835 alkunsa saanut Waterloo-niminen kylä Coloradojoen pohjoisrannalla. Texasin tasavallan itsenäistyttyä tasavallan varapresidentti Mirabeau B. Lamar ehdotti Waterloota uuden tasavallan pääkaupungiksi. Sillä oli keskeinen sijainti, lauhkea sää ja esimerkiksi rannikosta poiketen se ei kärsinyt jatkuvista taudeista. Toinen vaihtoehto pääkaupungiksi oli Houston, mutta lopulta Lamarin ehdotus vei voiton. Waterloosta tehtiin Austin vuonna 1839 ja kaupunki nimettiin Texasin isänä tunnetun Stephen F. Austinin mukaan. Vuonna 1840 kaupungin asukasluku oli 856. Kun Texas liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1845 Austinista tuli osavaltion pääkaupunki. Thessalia
Thessalia sijaitsee Manner-Kreikan itäosassa, Keski-Kreikan, Epeiroksen ja Makedonian sekä Egeanmeren välissä. Sen pinta-ala on 14 037 neliökilometriä ja asukasluku 732 762 (vuonna 2011). Louisiana
1803 Yhdysvallat osti Louisianan alueen 15 miljoonan dollarin hintaan. Yhdysvallat lisäsi maapinta-alaansa 2 145 000 km2 joten hintaa yhdelle eekkerille kertyi vain 3 senttiä. Harrisin piirikunta (Texas)
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan alueen pinta-ala on 4 602 km². Pinta-alasta on 4 411 km² maata ja 192 km² vettä. Veden osuus on 4.2 prosenttia. Rhode Islandin osavaltio on pinta-alaltaan pienempi kuin Harrisin piirikunta. Oklahoma
Osavaltion luoteisnurkassa on "pannun kahvaksi" (Oklahoma Panhandle) kutsuttu maakaistale. Siihen aikaan kun Teksas liitettiin Yhdysvaltoihin, Pannunkahva oli 55 km (34 mailia) leveä suikale Ei-kenenkään-maata Kansasin ja Teksasin välissä. Se liitettiin Oklahomaan 1890. Oklahoman korkein kohta, Black Mesa, sijaitsee sen alueella. Meksikon–Yhdysvaltain sota
Texasin vallankumouksen jälkeen Meksikossa vallitsi poliittinen kriisi ja Santa Anna päätyi lopulta maanpakoon. Samoihin aikoihin Yhdysvalloissa oli alettu esittää Texasin liittämistä Yhdysvaltoihin. Ajatusta oli aluksi vastustettu, koska Texas olisi lisännyt Yhdysvaltojen orjaosavaltioiden määrää. Kun Yhdistynyt kuningaskunta alkoi kuitenkin sekaantua asioihin pyrkien vahvistamaan Texasin itsenäisyyttä Yhdysvaltoja vastaan, mielipiteet kääntyivät liitoksen puolelle. James Knox Polk valittiin presidentiksi hänen luvattuaan liittää Texas Yhdysvaltoihin ja äänestyksen asiasta järtjesti väistyvä presidentti John Tyler. Yhdysvaltojen kongressi päätti liitoksesta vuonna 1. maaliskuuta 1845. Meksiko ei ollut tunnustanut Texasin itsenäisyyttä saatikka sen liittämistä yhdysvaltoihin, mutta maa ei kyennyt myöskään järjestämään sotaretkeä vaikutusvaltansa palauttamiseksi. Yleinen mielipide Meksikossa oli Yhdysvaltojen vastainen. Presidentti José Joaquín de Herrera oli yrittänyt neuvotella Yhdysvaltojen kanssa, mutta joulukuussa 1845 armeija syrjäytti hänet nostaen valtaan kenraali Mariano Paredesin. Coloradojoki (Texas)
Coloradojoki on Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa sijaitseva 1 387 kilometriä pitkä joki. Se on Yhdysvaltojen 18. pisin joki. Texas
Texas (suomeksi käytetään myös kirjoitusasua Teksas) on Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio niin pinta-alaltaan kuin asukasluvultaankin. Texas julistautui itsenäiseksi Meksikosta vuonna 1836 ja liittyi Yhdysvaltoihin 28. osavaltiona vuonna 1845. Texasilla on yhteistä rajaa Meksikon kanssa. Idässä Texas rajoittuu Louisianan ja Arkansasin, pohjoisessa Oklahoman ja lännessä New Mexicon osavaltioon. Tampere
Tampereen kokonaispinta-ala on neliökilometriä, josta maata on neliökilometriä ja vettä neliökilometriä. Tampereen pohjoisin kohta sijaitsee Teiskon Vankavedessä, eteläisin Hervantajärven itäpäässä, itäisin Teiskon Paalijärven koilliskulmassa ja läntisin Haukijärven kaakkoiskulmassa. Tampereen maantiede
Tampereen kokonaispinta-ala on  km², josta maata on  km² ja vettä  km². Pohjoisimmat koordinaatit ovat , eteläisimmät , itäisimmät , läntisimmät . Tämän alueen maantieteellinen keskipiste sijaitsee Kämmenniemessä, Käälahden perukassa. Tampereen pinta-alasta 19,3 prosenttia (100,4 km²) on asemakaavoitettu. San Francisco
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 600,7 km² josta maata on 120,9 km² ja vettä 479,7 km². Veden osuus on 79,86 %. Hidalgon piirikunta (Texas)
Hidalgon piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 774 769 vuonna 2010 ja sen pinta-ala on 4 100 neliökilometriä. Hidalgon suurin kaupunki on McAllen ja sen hallintokeskus on Edinburg. Grand Canyon
Mannerlaattojen liikkeet ja maankohoaminen synnyttivät laajat Coloradon tasangot (Colorado Plateaus), jonka sedimenttiin Colorado-joki sivujokineen on aikojen saatossa kuluttanut tämän valtavan luonnonmuodostuman. Kohoaminen lisäsi myös sademääriä, mutta alue on edelleen karua ja kuivaa. Kanjonin noin 450 kilometristä 350 kuuluu kansallispuiston alueelle. Puiston pinta-ala on yhteensä 4 925 km².
Kanjoni jaetaan kahteen osaan: eteläreunaan (South Rim) ja pohjoisreunaan (North Rim). Epätasainen maankohoaminen on aiheuttanut sen, että kanjonin pohjoisreuna on huomattavasti (noin 300 metriä) eteläistä korkeammalla. Tämän vuoksi myös Coloradojoki virtaa lähempänä kanjonin eteläosaa. Pohjoisreunan lämpötilat ovat korkeuden vuoksi alhaisempia, ja kovakin lumentulo talvisin on yleistä. Yhdysvallat
Amerikan yhdysvallat (, lyh. "USA") eli Yhdysvallat on pääosin Pohjois-Amerikan keskiosassa sijaitseva perustuslaillinen liittovaltio, joka koostuu 50 osavaltiosta ja yhdestä liittovaltion hallinnollisesta piirikunnasta sekä useista erillisalueista. Se on väkiluvultaan maailman kolmanneksi suurin maa. Maapinta-alaltaan Yhdysvallat on maailman neljänneksi laajin maa, vesialueet mukaan luettuna se on maailman kolmanneksi laajin. Texas
Texasin talous perustuu tietotekniikalle, öljylle ja maakaasulle, energiantuotannolle, maataloudelle ja teollisuustuotannolle. Osavaltiolla on kaksi taloudellista keskusta: Houstonin alue ja Dallas/Fort Worth Metroplex. Houston on petrokemian teollisuuden ja biolääketieteellisen tutkimuksen keskus kun taas Dallas on keskittynyt maatalouteen ja tietotekniikkaan. Texas
Texasin politiikkaa hallitsee republikaanipuolue. Demokraatit eivät ole onnistuneet saamaan virkoja osavaltion vaaleissa sitten vuoden 1994. Osavaltiossa ei ole tuloveroa, yritysverotus on matala ja osavaltion lainsäädäntöelimet kokoontuvat vain kerran kahdessa vuodessa. Kuvernööri on ollut vuodesta 2015 Greg Abbott. Häntä edelsi Rick Perry 2000–2015. Kaksi republikaania edustaa Texasia Yhdysvaltain senaatissa: Ted Cruz (vuodesta 2013) ja John Cornyn (vuodesta 2002). Texasilla on Yhdysvaltain edustajainhuoneessa 32 edustajaa: 21 republikaania ja 11 demokraattia.
Texasin pääkaupunki on Austin. Osavaltion Capitol muistuttaa liittovaltion Capitol-rakennusta Washingtonissa, mutta on tehty vaaleanpunaisesta graniitista, ja sen huipulla on ”vapauden jumalattaren” patsas pitämässä viisikärkistä Texasin tähteä. Kuten useat muut eteläisten osavaltioiden capitolit, se katsoo etelään pohjoisen sijasta. Capitol-rakennus rakennettiin tarkoituksella seitsemän jalkaa korkeammaksi kuin liittovaltion capitol, mutta se ei ole yhtä massiivinen. Suomen maantiede
Vuoden 2013 alussa Suomen kokonaispinta-ala oli Maanmittauslaitoksen mukaan 390 905 km². Lukuun sisältyivät maa-alueet, makean veden alueet ja merialueet. Maa-alueita oli 303 891 km², makean veden alueita 34 544 km² ja merialueita 52 470 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². New Mexico
New Mexicon osavaltion kokonaispinta-ala on 315 194 km². Vain pieni osa (607 km²) sen pinta-alasta on vettä. Osavaltion itäraja sijaitsee 103° W -pituuspiirillä Oklahoman osavaltion kanssa ja 5 km lännempänä 103,5° W -pituuspiirillä Texasin kanssa. Etelässä Texas muodostaa rajasta kaksi kolmasosaa, kun taas meksikolaiset osavaltiot Chihuahua ja Sonora muodostavat rajasta yhden kolmasosan. Lännessä New Mexicon raja sijaitsee 109° 03' W -pituuspiirillä Arizonan kanssa ja pohjoisraja 37° N -leveysasteella Coloradon kanssa. New Mexicon, Coloradon, Arizonan ja Utahin osavaltiot muodostavat New Mexicon luoteisosassa Four Corners -nimisen alueen. New Orleans
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 907,0 km² josta maata on 467,6 km² ja vettä 439,4 km². Veden osuus pinta-alasta on 48,45 prosenttia. Ranska
Ranskan tasavalta () eli Ranska () on valtio Länsi-Euroopassa. Ranskan pinta-ala on , ja sen väkiluku on noin , kun lukuun otetaan mukaan myös merentakaiset alueet. Ranskan eurooppalainen ydinalue, jota kutsutaan termillä "France métropolitaine", sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä lukuun ottamatta aivan eteläisintä seutua, jossa vallitsee välimerenilmasto. Euroopan Ranskan pinta-ala on , joten se on maanosansa kolmanneksi laajin valtio Venäjän ja Ukrainan jälkeen. Tula (Meksiko)
Kaupungin varhainen keskustori tunnetaan nimellä Pikku-Tula. Se hylättiin rakennuksineen 900-luvun alussa ja uusi, suurempi keskus rakennettiin toisaalle. Kaupunkialueen pinta-ala oli tuolloin 13 neliökilometriä. Tennessee
Tennessee on osavaltio Yhdysvaltain itäosissa. Se luetaan etelävaltioihin. Osavaltion pinta-ala on 109 412 km² ja väkiluku vuonna 2014 oli 6 549 352 Tennesseen pääkaupunki on Nashville ja suurin kaupunki Memphis. Matagordanlahti
Matagordanlahti on estuaareista muodostunut lahti Pohjois-Amerikassa Texasin rannikolla. Kapea niemimaa erottaa Matagordanlahden Meksikonlahdesta. Matagordanlahden keskisyvyys on noin kaksi metriä ja sen vesipinta-ala 1 093 neliökilometriä. Teksasinkirjoahven
Teksasinkirjoahven kasvaa noin 30 cm pitkäksi. Se on pohjaväriltään vaalean siniharmaa, vaaleampien pisteiden kuvioima, ja kyljessä on kolme mustaa täplää. Aikuisen uroksen otsaan kasvaa kyhmy. Texas
Texas on pinta-alaltaan iso osavaltio, ja se on sekä itä–länsi- että pohjois–etelä-suunnassa noin 1 300 kilometriä pitkä. Osavaltion ympäristö onkin vaihtelevaa. Meksikonlahden rannoilla osavaltion eteläosissa on subtrooppisia hiekkarantoja ja osavaltion länsiosissa korkeita vuoria ja aavikoita. Pääosa Texasista on kuitenkin melko tasaista. Texas voidaan jakaa maantieteellisesti neljään osaan, rannikkotasankoon, keskisten pohjoisosien tasankoon, Suureen tasankoon, joka levittäytyy osavaltion pohjois- ja keskiosiin, ja läntiseen vuoristoalueeseen.