Missä sulkapallo on keksitty?
Sulkapallo
Sulkapallo levisi Britanniasta Euroopan pohjoisosiin ja Pohjois-Amerikkaan sekä Intiasta muualle Aasiaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kansainvälinen sulkapalloliitto IBF (vuodesta 2006 alkaen BWF) perustettiin 1934. Maiden välinen joukkuekilpailu Thomas Cup aloitettiin 1948–1949 ja naisten vastaava kilpailu Uber Cup alkoi 1956–1957. Vuonna 1989 niiden lisäksi aloitettiin Sudirman Cup, jossa on viisi pelimuotoa. Henkilökohtaisista maailmanmestaruuksista alettiin pelata 1977. Sulkapallo oli olympialaisissa näytöslajina Münchenin kesäolympialaisissa 1972 ja Soulissa 1988, ja se on kuulunut olympialaisiin virallisena lajina Barcelonan 1992 kisoista lähtien. Lajin mahtimaita ovat Kiina, Indonesia, Etelä-Korea, Japani ja Malesia sekä Aasian ulkopuolelta Tanska. Sulkapallo
Mailalla ja sulista tehdyllä pallolla pelattiin pelejä jo antiikin Kreikassa. Sulkapallo kehittyi nykyaikaiseksi kilpapeliksi Englannissa 1800-luvun jälkipuoliskolla. Sen edeltäjä oli "battledore and shuttlecock" -niminen ajanvietepeli, jota harrastettiin Britteinsaarilla ja Intiassa, jonne britit olivat sen vieneet.
Jalkapallo
Jalkapallo alkoi levitä Britteinsaarten ulkopuolelle 1900-luvun alussa. Ensimmäisiä maaotteluita pelattiin vuosisadan ensimmäisinä vuosina niin Etelä-Amerikassa kuin Keski-Euroopassakin. Kansainvälinen jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1904, ja se otti MM-kisojen järjestämisen ohjelmaansa heti. Eri valtioista ei kuitenkaan löytynyt vielä tuolloin riittävästi rahaa eikä innostusta. Olympiaohjelmaan jalkapallo oli tullut jo vuonna 1900, mutta ensimmäinen turnaus, johon osallistui maajoukkueita seurojen sijaan ja jota myös FIFA piti virallisena, pelattiin vasta Lontoon olympialaisissa 1908. Olympialaiset alkoivatkin kehittyä MM-kisojen eräänlaiseksi edeltäjäturnaukseksi seuraavina vuosikymmeninä. Pesäpallo
Pihkala julkaisi vuonna 1914 kuningaspallon uudet säännöt ja esitteli vuonna 1915 uuden pitkäpalloksi kutsumansa pelin. Pihkala kehitti kuningaspalloa kilpailullisempaan suuntaan, sillä aiemmin laji oli lähinnä ollut pelailua, ilman kunnollisia sääntöjä voittajasta. Kuningaspallon kenttä oli ollut suorakaiteen muotoinen, mutta pitkäpallossa kenttä muistutti jo pesäpallokenttää, sillä sen kotipääty oli kaventunut ja pelialue leveni ulkopäätyä kohti. Pihkala otti sääntöihin myös termin ”kuollut”, ja joukkueiden vuoro vaihtui kolmen kuolleen jälkeen. Pihkala jätti pitkäpallossa kuningaspallon tapaan pystysyötöksi, vaikka hän olikin harkinnut baseballmaista laakasyöttöä. Ensimmäinen virallinen pitkäpallo-ottelu pelattiin vuonna 1919. Kuplapallo
Ensimmäisenä kuplapallon toi Suomeen Kuplapallo.fi vuonna 2014, minkä jälkeen kuplapalloa järjestäviä yrityksiä on ilmaantunut kaikkiin suurimpiin kaupunkeihin. Kuplapallo tunnetaan eri kaupungeissa eri nimillä: esimerkiksi kuplajalkapallo, superfutis, kuplafutis, kontaktifutis ja zorb-jalkapallo. Baseball
Softball on baseballista Yhdysvalloissa vuonna 1887 kehitetty muunnelma. Flipperi
Huomattava kehitysaskel ja samalla askel kohti nykyisen näköistä flipperiä tuli 1800-luvun lopulla, kun keksijä Montague Redgrave Ohiosta Yhdysvalloista patentoi teräsjouseen perustuvan "shooterin" vuonna 1871. Sähköfortunat sähköistyvät 1930-luvulla, ja samalla tuli mahdolliseksi automaattien pistelaskusysteemi. Ensimmäinen kaupallisesti menestynyt sähköfortuna, Baffle Ball, kehitettiin Chicagossa vuonna 1931. Chicagosta tuli vuosikymmenten ajaksi flipperiteollisuuden johtava kaupunki. Varsinainen flipperi syntyi vuonna 1947, kun markkinoille tulleeseen peliin Humpty Dumpty oli liitetty mailoja (), joilla kuulaa voi ohjailla pelialustalla. Mailat osoittautuivat erittäin suosituksi ominaisuudeksi ja lähes jokaiselta valmistajalta tuli markkinoille mailallisia malleja. Samalla valmistajat alkoivat käyttää koneesta nimeä flipperi () korostaakseen, että kyseessä on todellakin uusi, mailallinen kone. Koneen englanninkieliseksi nimeksi palasi myöhemmin alkuperäinen nimi pinball, mutta suomenkielinen nimi flipperi jäi elämään. Mailojen sijaintipaikaksi vakiintui kuitenkin vasta myöhemmin pelin alalaita. Waboba
Waboba-pallojen keksijä, ruotsalainen Jan von Heland sai idean palloihin ensimmäisen kerran 1980-luvun alussa heittäessään frisbeetä väärin päin. Vuosien aikana hän testasi erilaisia materiaaleja, millä pallon saisi pomppimaan veden pinnalla. Vuonna 2004 von Heland keksi materiaalin, jolla pallon saa pomppimaan veden pinnalla ja patentoi tämän. Koripallo
Vuonna 1891 kanadalaiselle opettajalle, James Naismithille, annettiin tehtäväksi keksiä uusi laji, jota oppilaat pystyisivät pelaamaan talvisin. Naismith toimi tällöin Springfieldissä, Massachusettsin paikallisessa NMKY:ssä. Naismith pyrki keksimään pelin, jossa ei olisi taklauksia ja fyysinen kontakti pyrittiin pitämään mahdollisimman vähäisenä. Esikuvana oli Naismithin lapsuudenpeli Duck on a Rock. Naismith pistikin pelissä maalit korkealle, jolloin lajissa tulisi korostumaan voiman sijaan taito. Hän löysi koulustaan kaksi luumukoria, jotka naulattiin koulun liikuntasalin seinille. Tämän jälkeen Naismith kirjoitti kolmetoistaosaisen säännöstön ja peli oli valmis. Pesäpallo
Ensimmäiset palloleikit ja pallonlyöntikisat olivat pääasiallisesti ajanvieteharrastuksia kilpailullisen toiminnan sijaan. Tunnetuin vanhoista peleistä on kuningaspallo, jonka ensimmäiset säännöt suomeksi julkaisi Ivar Wilskman vuonna 1903. Laji sai mallia sukulaislajeistaan ruotsalaisesta långbollista, saksalaisesta schlagballista ja venäläisestä laptasta. Ensimmäinen kuningaspallon virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Jyväskylän Kiri
Kiri syntyi pesäpallohulluun kaupunkiin, jossa koko laji keksittiin. Maailman ensimmäinen pesäpallo-ottelu pelattiin Tahko Pihkalan johdolla Jyväskylän Lyseon pihalla. Kiriläisen pesäpallon historia ulottuukin aina pitkäpallon ja kuningaspallon kautta Hippoksen pesäpallopyhäkön aikoihin . Pickleball
Pickleball on pallopeli, jossa yhdistyy piirteitä sulkapallosta, tenniksestä ja pöytätenniksestä. Pelaajia on kaksi tai neljä. Lyhytvartisissa kovapintaisissa mailoissa on kennorakenne ja ne on nykyisin useimmiten valmistettu erilaisista kevyistä ja kestävistä yhdistelmämateriaaleista (hiilikuitu, polymeeri, lasikuitu, alumiini). Rei'itettyä polymeeripallolla (muistuttaa salibandypalloa, mutta on pehmeämpi ja sileäpintainen) pelataan osin tenniksen sääntöjen tapaan, mutta lajilla on myös muutamia sille ominaisia sääntöjä: syöttö lyödään aina alakautta kun pallo on heitetty ilmaan, ei siis pompusta. Syötönpalautuksen ja vielä syöttäjän puolen ensimmäisen syötönjälkeisen lyönnin on annettava pompata kerran maassa. Tämän jälkeen palloa voi lyödä myös suoraan ilmasta, kuitenkin sillä rajoituksella että reunoilta 91,5 sentin ja keskeltä 86 sentin korkuisen verkon molemmin puolin olevassa, koko kentän levyisessä syöttöruudun etuviivan rajoittamassa "keittiössä" saa lyödä palloa vain jos se on ensin pompannut alueen sisällä. Myöskään välittömästi ilmalyönnin jälkeen pelaajan jalka ei saa astua etuviivan päälle (tai sen yli keittiön puolelle). Kentän koko on sama kuin sulkapallon nelinpelissä. Virallisessa pickleball-kentässä syöttöruudun etuviiva on 15 cm kauempana verkosta kuin sulkapallossa. Pisteet lasketaan viiteentoista / erä kahden pisteen erolla ja vain omasta syötöstä saa pisteen. Erä voidaan pelata myös lyhennettynä (11 p.). Luettelo sulkapallon olympiamitalisteista
Sulkapallo on ollut olympialaisten lajivalikoimassa virallisena lajina vuodesta 1992. Menestyneimmät maat olympialaisten sulkapallossa ovat Kiina, Etelä-Korea ja Indonesia. Rugby union
Rugby union on kehittynyt Englannissa Rugby Schoolissa pelatusta jalkapalloilun esimuodosta. Nykymuodon merkittävimmät erot jalkapalloon ovat pallon soikiomainen muoto sekä se, että säännöt sallivat pallon kuljettamisen ja syöttämisen käsillä. Toisin kuin amerikkalaisessa jalkapallossa, pallon syöttäminen on sallittua vain taaksepäin. Someron Pallo
Someron Pallo perustettiin vuonna 1963 ja sen lajeihin ovat kuuluneet jalkapallo, lentopallo, jääkiekko, sulkapallo ja tennis. Nykyään lajit ovat eriytyneet omiksi yhdistyksikseen, jotka ovat Someron Pallo Lentopallo ry, Someron Pallo Sulkapallo ry, Someron Pallo Jääkiekkoedustus ry ja Someron Pallon Juniorit ry. Suomen koripallon historia
1930-luvulla peli alkoi levitä ympäri Suomea ja siitä tuli lukuisten naisvoimisteluseurojen harjoitusohjelma. Berliinin olympialaisissa 1936 koripallo oli ensimmäistä kertaa virallisena lajina mukana. Kisoilla oli myös suuri vaikutus Suomen koripalloon, sillä kisoja seurattiin Suomessa innokkaasti. Kisoja oli myös seuraamassa savonlinnalainen voimisteluopettaja Veikko Ervola. Hän seurasi koripalloa kisoissa tiiviisti, koska huomasi lajin mahdollisuudet koululiikunnassa. Lisäksi hän pani merkille kisoissa käytetyt viralliset koritelineet. Hänen johdollaan Savonlinnan Lyseon voimistelusaliin pystytettiin Suomen ensimmäiset viralliset koritelineet vuonna 1937. Viralliset säännöt Suomeen saatiin vuonna 1938, jolloin maassa pystyttiin aloittamaan aidon ”basketballin” pelaaminen. Sääntökirjan Suomeen toi Saksasta karhulalainen voimistelunopettaja Nils Fabricius. Pöytäjalkapallo
Pöytäjalkapallon uskotaan saaneen alkunsa Saksassa 1920- tai 1930-luvulla. Näihin aikoihin jokaisessa kylässä oli oma jalkapallojoukkueensa. Voittojen jälkeen joukkueet menivät paikallisiin baareihin juhlimaan. Nykyään uskotaankin, että he keksivät pöytäjalkapallon eräänlaiseksi jälkipeliksi, imitoimaan oikeaa jalkapalloa. Pelin suosio nousi nopeasti ja se levisi ympäri Eurooppaa. Tultaessa 1940-luvulle peliä tuotettiin monessa yhtiössä, joista kaikissa peli rakennettiin hieman erilaiseksi käyttäen eri muotoja sekä värejä. Peli levisi Yhdysvaltoihin 1950-luvulla, muttei ollut yhtä suosittu. Peliä pidettiin siellä yksinkertaisesti heikkona jalkapallon matkintana. Siitä huolimatta vuonna 1969 pöytäjalkapallosta tuli yksi suosituimmista peleistä koko Yhdysvalloissa. Pöytäjalkapallon pelaajien määrä kasvaa jatkuvasti. Sulkapallo
Monen muun pallopelin tapaan sulkapallo ei ole kontaktilaji. Liikuntatapaturmien riski on sulkapallossa verrattain pieni. Lajityypillisiä ovat alaraajojen vammat (lihasrevähdykset, akillesjänne, nivelsiteet). Lihasvammoista osa olisi tutkimusten mukaan ennalta ehkäistävissä kunnollisella alkuverryttelyllä ja muulla fyysisellä valmentautumisella. Silmävammojen todennäköisyys on sulkapallossa merkittävästi pienempi kuin salibandyssa, jalkapallossa, tenniksessä ja jääkiekossa. Golfin historia
Ensimmäinen golfin tapainen laji näki päivänvalon 26. helmikuuta 1297 Alankomaissa, Loenen aan de Vecht -nimisessä 
kaupungissa. Hollantilaiset pelasivat peliä kepillä ja nahkapallolla tarkoituksenaan lyödä pallo useiden satojen metrien päässä 
sijaitsevaan kohteeseen mahdollisimman vähin lyönnein. Voittaja oli se, joka pääsi kohteeseen vähimmällä lyöntimäärällä. Golf, 
kuten sen nykyään ymmärrämme, pidetään yleisesti ottaen kuitenkin skottilaisena keksintönä, sillä peli mainittiin 1600-luvulla kahdessa 
eri Skotlannin parlamentin säädöksessä, joissa kielletään "gowf"-nimisen pelin pelaaminen. Jotkut tutkijat 
ovat kuitenkin esittäneet, että nämä maininnat viittaavat toiseen, paljon shintya, hurlingia tai maahockeytä muistuttavaan 
peliin, ei niinkään golfiin. Heidän mielestään peli, jossa pyritään puttaamaan pieni pallo maassa olevaan reikään käyttämällä golfmailaa, 
pelattiin Alankomaissa 1800-luvulla ja että tämä tapahtui aikaisemmin kuin Skotlannissa. On olemassa myös vielä aiempia viittauksia 
golfin tapaisiin peleihin eri puolilla manner-Eurooppaa. Esimerkiksi vuonna 1452 Skotlannin kuningas 
Jaakko II kielsi pelin, koska se vei aikaa hänen alamaistensa jousiammunnan harjoittelulta. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala julkaisi vuonna 1916 ensimmäiset pallonteko-ohjeet, mutta varhaisimmat pallot eivät olleet kovinkaan kestäviä. Tämän jälkeen palloja on jatkuvasti kehitetty, ja uusimmat standardit ovat vuodelta 2005. Samalla myös pallon painoa on kasvatettu hiljalleen alkuperäisestä 110–120 grammasta, jotta se lentäisi pidemmälle. Pallon ympärysmitta ei sen sijaan ole muuttunut. Pallopeli
Pallopeli on urheilupeli, jossa pelivälineenä käytetään palloa. Jotkin pelit kuten jääkiekko ja sulkapallo lasketaan yleensä myös kuuluviksi pallopeleihin, vaikkei niitä pelata pallon muotoisella pelivälineellä. Pelaajia voi olla kaksi tai useampia; usein pelissä on kaksi toisiaan vastaan pelaavaa joukkuetta. Sulkapallo
Pallon nuppi on valmistettu korkista ja päällystetty ohuella nahalla. Sulat ovat hanhen tai ankan sulkia, kilpailukäytössä hanhen. Pyörätuolirugby
Pyörätuolirugby kehitettiin 1970-luvun lopulla Kanadassa lajiksi neliraajahalvauspotilaille, jotka eivät kyenneet pelaamaan varsin suosittua, mutta taitavia ja tarkkoja käsien liikkeitä vaativaa pyörätuolikoripalloa. Alun perin pyörätuolirugbya kutsuttiin nimellä "murderball" (murhapallo), koska se on luonteeltaan varsin raju ja aggressiivinen. Nimi muutettiin pyörätuolirugbyksi 1980-luvun lopulla, jolloin järjestettiin myös ensimmäiset kansainväliset kilpailut Torontossa. Salibandy
Salibandy on sisätiloissa pelattava mailapeli, joka on saanut vaikutteita jääkiekosta, katukiekosta () ja jääpallosta. Jääpallon ruotsinkielisestä nimestä "bandy" polveutuva nimi keksittiin 21. syyskuuta 1985. Lajista käytetään myös usein nimitystä "sähly", jolla kuitenkin nykyään tarkoitetaan lähinnä kaveriporukoissa leikki- tai kuntoilumielessä pelattavaa salibandyn varianttia, jossa sääntöjä on muokattu tilanteeseen sopiviksi. Salibandy puolestaan on jalostunut kilpaurheiluksi miesten ja naisten salibandyliigojen, maajoukkuetoiminnan ja MM-kisojen myötä. Kuningaspallo
Kuningaspallo on Suomessa 1800-luvun loppupuolelta noin vuoteen 1914 pelattu pallonlyöntipeli. Kuningaspallon ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Kuningaspallon säännöt kirjattiin ylös ja julkaistiin Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustaja Ivar Wilskmanin kirjassa vuonna 1903. Speed badminton
Speed badminton ("Speedminton®") on Bill Brandesin kehittämä sulkapallon ulkopeliversio. Perinteisen sulkapallon sulka oli kuitenkin liian kevyt tuulisiin olosuhteisiin, ja näin Bill Brandes kehitti Speed Badmintonin. Speedminton on hyvin samankaltainen kuin perinteinen sulkapallokin, mutta itse "sulka" on painavampi. Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012
Sulkapallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta. Tapahtumia oli viisi, jotka olivat miesten sekä naisten kaksin- ja nelinpeli sekä lisäksi sekanelinpeli. Kilpailijoita oli yhteensä 172. Tapahtumat käytiin Wembley Arenalla. Paikalle yleisöön mahtui 12 500 henkilöä. Sulkapallo on painoltaan 4,74–5,50 grammaa, ja sisältää 16 höyhentä. John Wesley Hyatt
Hyatt syntyi Strakeyssä, New Yorkin osavaltiossa, jossa hän aloitti työelämän kirjanpainajana 16-vuotiaana. Myöhemmin siirryttyään keksijäksi, hän sai satoja patentteja. Veljensä Isaiahin kanssa hän alkoi tehdä kokeita Alexander Parkesin kehittämällä parkesiiniksi kutsutulla muovilla. Tavoitteena eri keksijöillä oli löytää materiaali korvaamaan norsunluu, koska siitä alkoi tulla pula. Biljardipallovalmistaja Phelan & Colander oli luvannut 10'000 dollarin palkinnon uuden materiaalin kehittäjälle. Vuonna 1870 Hyattin veljekset onnistuivat kehittämään uuden Nitroselluloosan ja kamferin yhdisteestä valmistetun muovin. Tämä ensimmäinen kaupallisesti menestynyt muovi sai veljeksiltä nimen selluloidi. Vuonna 1872 Hyatt patentoi ruiskuvalukoneen. Siinä lähtökohtana oli painevalukone, jota parannettiin lämmönjohtavuuden suhteen, jotta selluloidi olisi sulanut. Sula selluloidi ruiskutettiin männän voimalla vesijäähdytteiseen muotiin. Guttaperkka
Guttaperkan toi Lontooseen 1842 Singaporesta ja Malesiasta brittiläinen lääkäri William Montgomerie. Materiaalin havaittiin olevan muokattavissa kuumassa vedessä kuumennuksen jälkeen ja säilyttävän tilansa jäähdyttyään. Michael Faraday huomasi, että materiaali on erinomainen sähköeriste, ja sitä käytettiinkin lähes sadan vuoden ajan kaapeleiden eristeenä, aluksi valtamerien poikki vedettävissä lennätinkaapeleissa. Vuonna 1848 keksittiin guttaperkasta valmistaa golfpalloja, mikä lisäsi lajin suosiota huimasti. Viktoriaanisena aikana guttaperkalle keksittiin monia käyttökohteita napeissa, kengissä, leluissa, koruissa yms. Aikapallo
Aikapallo on alun perin 1800-luvulla käytetty aikamerkkilaite. Se rakennettiin kiinnittämällä kirkkaalla värillä maalattu pallo pylvään ympärille. Pylvään huippuun nostettu pallo pudotettiin tiettyyn kellonaikaan merkiksi, jonka perusteella voitiin tarkastaa kellojen olevan oikeassa ajassa. Aikapalloja käytettiin etupäässä satamissa, jotta lähistölle ankkuroiduissa laivoissa voitiin palloa esimerkiksi kaukoputkella tarkkailemalla tarkastaa kellot viemättä niitä pois laivalta. Joitakin aikapalloja on yhä käytössä historiallisina turistinähtävyyksinä. Salamapallo
Salamapallo on rugbya muistuttava joukkuepeli, jossa kaksi joukkuetta pyrkii kuljettamaan rugbypallon muotoisen pallon vastustajan kenttapäädyssä sijaitsevalle maaliruudukolle (keskiruutu ja kaksi maaliruutua) ja painamaan sen siellä maahan tai lattiaan. Lajin kehittivät 1960-luvulla suomalainen Lauri "Tahko" Pihkala ja skotlantilainen James Hogg. Lentopallo
Lentopallo on yleensä sisätiloissa pelattava joukkuepeli, jossa kaksi verkon erottamaa kuusihenkistä joukkuetta lyövät ilmatäytteistä palloa puolelta toiselle. Pallo ei saa koskettaa kenttää. Pelin kehitti tenniksestä ja koripallosta William Morgan, ja sitä alettiin pelata 1800-luvun lopulla Yhdysvalloissa, Suomessa 1930-luvulla. Pesäpallo
Pihkala kokeili syksyllä 1920 uusia sääntöjä Jyväskylässä. Niiden tuloksena hän lisäsi peliin vielä neljännen pesän. Kenttäaluetta hän muutti siten, että eturajan sivurajat lähtivät jo syöttölautasen reunasta, kun aiemmin ne olivat lähteneet kymmenen metrin päästä toisistaan. Pihkala lievensi myös sääntöä etenijän kuolemasta ja kehitti koppitilanteessa haavoittumisen, jolloin juoksija vain menetti etenemismahdollisuutensa. Pihkalan uutta peliä alettiin kutsua nimellä pesäpallo. Nimeä oli käyttänyt 1910-luvun alussa naisliikunnan pioneeri Anni Collan baseballista. Pesäpallon keksimisen jälkeen baseballin nimeksikin vakiintui alkukielinen versio. Pesäpallo sai nopeasti erityisaseman Suomessa, sillä sen edeltäjää pitkäpalloa oli jo kutsuttu kansallispeliksi. Plasmapallo
Plasmapallon keksi Nikola Tesla kokeillessaan suuritaajuisen suurjännitteen käyttäytymistä tyhjiöidyllä lasiputkella. Luutapallo
Suomessa pelattu, ns. Moskovan luutapallon versio, poikkeaa huomattavasti kanadalaisesta esikuvastaan. Pelivälineenä on yhdessä kädessä pidettävä luudasta ja teipistä valmistettu lyhytvartinen maila. Pelialueen koko on vain puolet normaalista jääkiekkokaukalosta. Luistimien sijasta jäällä käytetään erikoisvalmisteisia tossuja, joita valmistetaan muun muassa Kanadassa. Pelisäännöt ovat samat kuin jääkiekossa. Peli saapui Suomeen Moskovasta liikemiesten ja diplomaattien mukana 1980-luvun lopulla. Luutapallo, joka tuotiin Suomeen, sai alkunsa Moskovassa 1970-luvulla. Finnish Broomball Association (myöhemmin Suomen Luutapalloliitto) järjesti ensimmäisen luutapallosarjan Moskovassa 1970-luvun lopulla. Aktiivisimmillaan Suomessa oli 1990-luvun puolessa välissä noin 200 luutapallon harrastajaa. Luutapalloliitto järjesti vuosittain SM-sarjan ja Suomen Cupin. Näiden lisäksi perinteeksi muodostui Luutimathule-joukkueen Hyvinkäällä järjestämä Kuutamoturnaus. Varta vasten luutapalloa varten rakennetut kentät ovat sijainneet Helsingissä Talissa (1989), Pohjois-Haagassa (1990), Ruskeasuolla (1991–1994) sekä Kallion Haapaniemenkentällä (1995–1998). Viimeiset vuodet luutapalloa pelattiin Vuosaaren jäähallin harjoituskaukalossa. 2000-luvun alussa lajin suosio hiipui, ja toistaiseksi viimeinen Suomen Luutapalloliiton järjestämä mestaruussarja pelattiin vuonna 2001. Mesoamerikkalainen pallopeli
Pallopelin kehittivät mahdollisesti olmeekit noin vuonna 1000 eaa. Peliä pelattiin koko Mesoamerikassa, ja alueelta on löytynyt yli 600 pelikenttää. Pelin säännöistä, kulusta ja pelikentän muodosta oli eri kulttuureilla omat muunnelmansa. Kaikista säännöistä ja peliin liittyvistä rituaaleista ei ole varmaa tietoa. Pelin uskotaan muistuttaneen koripalloa tai lentopalloa. Typistetty ikosaedri
Tunnetuin typistettyä ikosaedria muistuttava esine on tavallinen jalkapallo.. Siinä on 20 kuusikulmion ja 12 viisikulmion muotoista nahan tai muovin palasta ommeltu yhteen siten, että ne muodostavat typistetyn ikosaedrin, mutta kappaleen sisäisen paineen ja sen kimmoisuuden vaikutuksesta se on pullistunut tätä monitahokasta pallomaisemmaksi. Usein, esimerkiksi Adidas Telstar -pallossa siinä viisikulmion muotoiset tahkot ovat mustia, kuusikulmion muotoiset valkoisia. Tämän muotoisen jalkapallon suunnitteli tanskalainen jalkapalloilija Eigil Nilsson vuonna 1962, ja se otettiin virallisesti käyttöön jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa 1970. Koska se muodoltaan muistuttaa geodeettista kupolia, sitä on toisinaan virheellisesti luultu Buckminster Fullerin suunnittelemaksi. Vuodesta 2006 lähtien sen ovat pitkälti syrjäyttäneet uudenlaiset pallot. Myös käsipallossa käytetään typistetyn ikosaedrin muotoista palloa. Suomen Sulkapalloliitto
Suomen Sulkapalloliitto on vuonna 1954 sulkapallon harrastusta edistämään perustettu yhteisö. Suomen Sulkapalloliitto on 125 jäsenseuran yhteisö, jonka tehtävänä on edistää lajitoimintaa Suomessa. Select Sport
Vuonna 1951 Select toi markkinoille maailman ensimmäisen sisäpuolelta ommellun jalkapallon. Uusi pallotyyppi piti muotonsa vanhoja paremmin. Pallon ulkopinnalla olleiden ompeleiden puuttuessa sitä oli myös helpompi käsitellä pelatessa. Arvoturnauksissa palloa käytettiin ensimmäisen kerran vuoden 1952 Helsingin olympialaisissa. Sulkapallo kesäolympialaisissa 1996
Vuoden 1996 kesäolympialaisisten sulkapallo järjestettiin 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 1996 Atlantassa. Tapahtumia oli viisi: miesten ja naisten kaksin- ja nelinpelit sekä sekanelinpeli. Sulkapalloon osallitui 192 urheilijaa (96 miestä ja naista) 37 eri maasta. Nuorin osanottaja oli Mia Audina (16 vuotta ja 338 päivää) Puolasta ja vanhin Diana Koleva-Tsvetanova (36 vuotta ja 276 päivää) Bulgariasta. Suomen jalkapallon historia
Jalkapallo tuli Suomeen 1890-luvulla englantilaisten merimiesten sekä ulkomailla peliin tutustuneiden suomalaisten kautta. Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen opettaja Viktor Heikel esitteli pelin säännöt jo 1870 "Hufvudstadsbladetissa". Ennen 1900-lukua jalkapalloa pelattiin ainakin Turussa, Sortavalassa, Viipurissa ja Vaasassa, ja tietysti harrastepohjalta: esimerkiksi Turussa ensin 1890 laivanveistämö Crichtonin englantilaisomistajien aloitteesta, sitten 1898 Turun suomalaisessa klassillisessa lyseossa. Aluksi peli oli koululaisten ja opiskelijoiden harrastusta. Haavipallo
Haavipallo oli alkujaan Pohjois-Amerikan intiaanien pelaama pallopeli, jota pelasivat lähes kaikki nykyisten Yhdysvaltain ja Kanadan alueen heimot. Intiaanit kutsuivat peliä esimerkiksi nimellä "tewaraathon", "sodan pikkuveli". Pelin avulla harjoiteltiin sodankäyntiä ja se oli alkuperäisasussaan hyvin väkivaltainen. Loukkaantumisilta ei vältytty ja joskus peleissä saattoi jopa kuolla. Pelillä oli intiaaneille myös iso uskonnollinen merkitys. Ranskalaiset lähetyssaarnaajat olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka olivat kosketuksissa pelin kanssa. He antoivat pelille sen nykyisen nimen lacrosse, joka tarkoittaa "piispan sauvaa". Sulkapallon maailmanmestaruuskilpailut
Sulkapallon maailmanmestaruuskilpailut ovat vuotuinen sulkapalloturnaus, jonka järjestää Badminton World Federation (BWF). Badminton World Federation on järjestänyt tapahtuman vuodesta 1977. Vuodesta 1983 vuoteen 2005 kilpailut järjestettiin joka toinen vuosi, jonka jälkeen tapahtuma muutettiin jokavuotiseksi lukuun ottamatta olympialaisvuosia. Kiina olympialaisissa
Sulkapallo on ollut virallinen olympialaji vuodesta 1992. Lontoossa 2012 Kiina voitti kaikki viisi sulkapallolajia, Sydneyssä 2000 neljä sekä Ateenassa 2004 ja Pekingissä 2008 kolme. Kaksinkertaisia kultamitalisteja ovat naisten nelinpelin vuosina 1996 ja 2000 voittaneet Ge Fei ja Gu Jun, sekanelinpelin vuosina 2000 ja 2004 voittaneet Zhang Jun ja Gao Ling, naisten kaksinpelin vuosina 2004 ja 2008 voittanut Zhang Ning, miesten kaksinpelin vuosina 2008 ja 2012 voittanut Lin Dan sekä naisten nelinpelin ja sekanelinpelin vuonna 2012 voittanut Zhao Yunlei. Kuplapallo
Kuplafutis on lähtöisin Norjasta vaikka itse kuplapallon ovat kehittäneet tanskalaiset. Laji tuli suuren yleisön tietoisuuteen joulukuussa 2011 norjalaisen viihdeohjelman kautta, joka laittoi kaksi paikallista jalkapallojoukkuetta pelaamaan vastakkain juontajien selostaessa peliä. Video levisi YouTubessa ympäri maailmaa ja moni nykyään toimiva kuplafutisyritys on saanut ensimmäisen inspiraationsa kyseisestä videosta. Vesipallo
Vesipallon esimuotoja pelattiin 1800-luvulla Englannissa ja Skotlannissa. Pelin varhaisin muoto tunnettiin väkivaltaisena pelinä. Olympialaisten lajina vesipallo oli ensimmäisen kerran vuoden 1900 kisoissa. Vuodesta 1908 alkaen miesten vesipallo on ollut kaikkien olympialaisten ohjelmassa. Eniten kultamitaleita on Unkarilla, yhdeksän kappaletta. Naisten vesipallo otettiin olympiakisoihin 2000. Olympialaisten lisäksi muita suuria kilpailuja ovat maailmanliiga ja maailmanmestaruuskilpailut, jotka kummatkin järjestää Kansainvälinen Uimaliitto. Luutapallo
Luutapallo () on kaukalojäällä ilman luistimia pelattava palloilulaji. Pelivälineenä käytetään jääkiekkomailan tapaisia ”luutia”. Luutapalloa on pelattu Kanadassa ja Yhdysvalloissa koko 1900-luku, mutta Suomessa vasta vuodesta 1989. Luutapalloa on kutsuttu maailman vaarallisimmaksi palloilulajiksi, koska kontaktit ovat lajissa sallittuja ja jäällä usein myös tapahtuu kaatumisia. Kriketti
Kriketin uskotaan syntyneen mahdollisesti jo 1200-luvun alussa maaseudulla pelatuista peleistä, joissa hilana toimi lammaskarsinan portti, joka koostui kahdesta pystytolpasta ja poikittaisesta rimasta joka lepäsi niiden päällä vaoissa, mutta irtosi jos porttia lyötiin. Vuodelta 1706 peräisin olevian tietojen mukaan porttien väli eli "keskialue" oli nykyisen kokoinen eli n. 20 metriä. Pallona käytettiin alkuaikoina luultavasti kiveä. Nykyisenlainen pallo otettiin käyttöön jo 1600-luvulla: painoltaan 140–170 grammaa (5–6 unssia). Paino määriteltiin virallisesti vuonna 1774. Maila muistutti alkujaan muodoltaan nykyaikaista maahockeyn mailaa, mutta oli kooltaan isompi ja painavampi. Suora maila kehitettiin pienessä Hambledonin kyllässä eteläisessä Englannissa, ja sittemmin mailan koko on pienentynyt ajan myötä mukautumaan paremmin käytettyihin ja kehittyneisiin syöttötekniikoihin. Rullapallo
Rullapalloa harrastetaan erityisesti germaanisissa maissa, kuten Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Sveitsissä, jossa sijaitsee myös kansainvälisen liiton päämaja. Suomessa rullapallolla ei vielä ole omaa lajiliittoa tai kilpasarjoja. Balboa (tanssi)
Balboa syntyi eteläisessä Kaliforniassa 20-luvulla ja sen suosio kasvoi jatkuvasti toiseen maailmansotaan asti. Balboa sai nimensä Newport Beachissa, Kaliforniassa sijaitsevan Balboa Peninsulan mukaan, jossa se keksittiin. Sen uskotaan saaneen alkunsa Balboa Pavilionissa Newport Beachissa. Michael Jordan
Michael Jordan syntyi Brooklynissä, mutta hänen perheensä muutti pian Wilmingtoniin Pohjois-Carolinaan. Hän kiinnostui jo nuorena koripallosta ja heitteli aluksi palloa roskakoriin. Myöhemmin perheen isä rakensi pojilleen korit takapihalle. Michael harrasti muitakin lajeja, kuten baseballia ja amerikkalaista jalkapalloa. Koska Michael hävisi isoveljelleen koripallon pihapeleissä, hän päätti kehittyä paremmaksi koripalloilijaksi. Samalla hän kiintyi lajiin yhä enemmän. Michael oli jo nuorena hyvin kilpailuhenkinen ja halusi ennen kaikkea voittaa veljensä. Haavipallo
Haavipallo eli lacrosse on erittäin vanha pohjoisamerikkalainen pallopeli, jota alkujaan pelasivat lähes kaikki Yhdysvaltain ja Kanadan intiaaniheimot. Suomessa sitä on alettu pelata vasta 2000-luvulla. "Intercrosse" on liikunnanopettajien lacrossesta kehittelemä koululiikuntaan soveltuva lacrossen kevyempi versio. Lajin ehkä kovatasoisin sarja maailmassa on amerikkalainen Major League Lacrosse (MLL). Jalkapallo
Jalkapallon nykysäännöt perustuvat vahvasti 1800-luvun puolivälissä laadittuihin määräyksiin, joilla pyrittiin yhdenmukaistamaan eri puolilla Englantia sisäoppilaitoksissa pelattuja jalkapalloa muistuttavia pelejä. Ensimmäiset nykyisenkaltaiset säännöt jalkapallolle laadittiin Cambridgen yliopiston Trinity Collegessa vuonna 1848 kokouksessa, jossa olivat koolla edustajat Etonista, Harrow’sta, Rugbysta, Winchesteristä ja Shrewsburystä. Merkittävintä kokouksessa laadituissa säännöissä oli tuohon aikaan suositun käsillä pelaamisen kieltäminen. Cambridgessa laaditut säännöt eivät kuitenkaan tulleet heti käyttöön koko maassa, vaan jalkapalloa pelattiin yhä myös monin erilaisin vaihtoehtoisin säännöin. Pesäpallomaila
Pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala antoi vuonna 1915 ensimmäiset tarkat mailoja koskevat ohjeet. Tuolloin mailan pituus sai olla enintään 105 senttimetriä ja läpimitta 6 senttimetriä. Mailasääntöihin lisättiin pian myös maininta, että mailan piti olla puusta. Varhaisimmat mailat tehtiin itse, mutta tehdasvalmisteisia välineitä alkoi saada 1920-luvulla. Silti kyläpeleissä käytettiin omatekoisia mailoja vielä 1930-luvullakin. Mailojen kysyntä oli niin suurta, että monet huonekalutehtaat ja puusepänverstaatkit alkoivat myydä pesäpallomailoja. Toisen maailmansodan aikana mailojen valmistuksessa ei ollut pula-ajasta huolimatta ongelmia, sillä haapaa oli tarjolla runsaasti ja valmistajia useita. Antiikin urheilu
Pallopelejä ei varsinaisissa kisoissa oikeastaan nähty. Kreikkalaiset kuitenkin kehittivät useita eri pallopelejä, joita harrastettiin vapaa-ajalla, mutta välillä myös niissäkin kilpailtiin. Pallopelejä harrastettiin yhteiskuntaluokasta ja iästä riippumatta. Pallot tehtiin lasimassasta, nahkasta, kangaskuiduista tai täytetyistä eläimen virtsarakoista. Tunnettuja pallopelejä ovat muun muassa harpaston, episkyros ja mailapeli keretizein. Näistä harpaston levisi myös Roomaan ja etenkin sotilaiden mukana roomalaistunut harpastum levisi eri puolille valtakuntaa. Ruotsin jääpalloliitto
Jääpalloilun toi Ruotsiin 1895 ruotsalainen urheilija ja urheiluvaikuttaja Clarence von Rosen, joka oli tutustunut lajiin matkallaan jääpallon synnyinmaassa Englannissa. Seuraavana vuonna hän oli perustamassa Ruotsin ensimmäistä jääpalloseuraa Stockholms Hockeyklubbia. Jääpallo
Ensimmäisiä SM-kilpailuja hallitsivat helsinkiläiset ja viipurilaiset seurat. Laji levisi kuitenkin nopeasti ympäri maata ja Vaasassa jääpalloiltiin jo vuonna 1908 ja Tampereella vuotta myöhemmin. Pian mukaan tulivat myös Hanko, Oulu, Tammisaari, Lappeenranta ja Sortavala. Kesti kuitenkin vuoteen 1943 ennen kuin Helsingin tai Viipurin ulkopuolelta tullut seura voitti mestaruuden, kun Warkauden Pallo 35 voitti mestaruuden. Suomalaisen jääpalloilun pääkaupunki 1910–1930-luvuilla oli Viipuri. Ajan kuuluisin seura oli Viipurin Sudet, joka voitti 14 kertaa Suomen mestaruuden. Suomen koripallon historia
Koripalloa on pelattu Suomessa 1900-luvun alusta alkaen. Laji oli pitkään keskittynyt Helsinkiin ja muualle pääkaupunkiseudulle, kunnes se levisi 1940–luvun jälkeen rajusti muualle Suomeen. Koripallon menestysvuodet elettiin Suomessa 1960–luvulla, jolloin Suomen koripallomaajoukkue pääsi karsintojen kautta kesäolympialaisiin historian ainoana suomalaisena palloilujoukkueena. Rullapallo
Rullapallo on joukkuepeli, jota pelataan kaukalossa jäällä moderneilla rullaluistimilla (inline) salissa kahden joukkueen välillä. Laji muistuttaa hyvin paljon rullakiekkoa, mutta pelivälineenä rullapallossa käytetään nimensä mukaisesti kiekon sijasta palloa. Pallo (peliväline)
Pallo on pallopelien peliväline. Monissa urheilulajeissa ja peleissä pelivälineenä käytettävä pallo on useimmiten pyöreä eli pallonmuotoinen esine, mutta ne voivat olla muunkin muotoisia kuten amerikkalaisen jalkapallon ja rugbyn soikea pallo tai sulkapallon ainoastaan osittain pallonmuotoinen pallo. Pallon käyttö pelivälineenä perustuu sen pyörimis- ja kimpoamisominaisuuksiin. Lajista riippuen pallot voivat olla onttoja tai umpimateriaalia. Joissakin lajeissa pallomaisestakin pelivälineestä käytetään muita nimityksiä kuten kuula (petankki) tai kivi (biljardi). Vaikka jääkiekko ja ringette kuuluvat pallopeleihin, eivät niiden pelivälineet ole palloja. Hillin pallo
Hillin pallo on taivaankappaleen ympärillä oleva vyöhyke, jossa tämän taivaankappaleen vetovoima hallitsee. Esimerkiksi Maan ympärillä on vyöhyke, jolla jokin kappale voi kiertää Auringon sijaan Maata, koska maan vetovoima on tällä alueella voimakkaampi. Hillin pallon määritti amerikkalainen tähtitieteilijä George William Hill. Hillin palloa kutsutaan myös toisen keksijänsä mukaan Rochen palloksi. Jumppapallo
Jumppapallo (myös fitnesspallo tai fitball) on ilmalla täytetty, pehmeä kuntoiluväline. Se on halkaisijaltaan yleensä noin 55–75 senttimetriä. Jumppapalloa voi käyttää monenlaisiin harjoituksiin, mutta se soveltuu erityisesti keskivartalon vahvistamiseen, sillä epävakaan pallon päällä istuminen tai makaaminen vaatii keskivartalolihasten käyttöä. Jumppapallon kehitti vuonna 1963 nimellä "Swiss Ball" italialainen Aquilino Casani. Ruletti
Ensimmäisen rulettipelin kehitti 1600-luvulla elänyt kuuluisa ranskalainen matemaatikko Blaise Pascal. Vuonna 1842 ranskalaiset François ja Louis Blanc lisäsivät rulettiin nollan kasvattaakseen kasinon tuottoa. Amerikan mantereelle ruletti saapui 1800-luvun alkupuolella, ja siellä siihen lisättiin vielä 00 (joissakin alkuaikojen peleissä sen tilalla käytettiin Amerikan kotkatunnusta). 1800-luvulla ruletti levisi joka puolille Yhdysvaltoja ja Eurooppaa. Mario Sports Mix
Pelin tarina sijoittuu aluksi Sienivaltakuntaan jossa Toad on kasvattamassa kukkia, kunnes yhtäkkiä suuri esine iskeytyy linnan taakse. Toad lähtee muutaman muun Toadin kanssa katsomaan mitä siellä on ja paikalle saavuttuaan he huomaavat neljä eriväristä kristallia, joista punaisen sisällä on koripallo, vihreän sisällä lentopallo, keltaisen sisällä polttopallo ja sinisen sisällä kolikko. Tutkiessaan neljää mystistä kristallia, he saivat idean esitellä neljä uutta urheilulajia, koripallon, lentopallon, polttopallon ja jääkiekon Sienivaltakunnalle. Toad järjestää myös kiertueet neljään eri urheilulajiin. Kun kaikki kiertueet on läpäisty, ”Sports Mix” -moodi on saatavilla. Pelaajan päihitettyä Final Fantasyn joukkueen jokaisen lajin kiertueen päätteeksi, kaikki neljä kristallia muodostuu tummaksi kristalliksi. Se johdattaa pelaajat toiseen ulottuvuuteen, jossa he kohtaavat Benemoth Kingin. Pelaajien täytyy yksinkertaisilla tavoilla päihittää Benemoth King ennen kuin se päihittää pelaajat.
"Mario Sports Mix" on kolmas Square Enixin kehittämä peli ja "Mario Slam Basketballin" jälkeen. Peli esiteltiin ensimmäisen kerran E3 2010 -messuilla. Nintendon E3-esityksen aikana Reggie Fils-Aime sanoi, että yksikään peliin tuleva urheilulaji ei olisi ollut aiemmissa Mario-urheilupeleissä. Kuitenkin kolme niistä on aiemmissa Marion urheilupeleissä, joista ne on vain muokattu eri muotoon: koripallo oli muokattu "Mario Slam Basketballista " (jonka tyylisiä pelejä on myös peleissä "Mario Party 4", "Mario Party 5" ja Mario Party 8). Lentopallo oli myös otettu "Mario Party 4":stä ja "Mario Party 5":stä ja jääkiekko puolestaan pelistä "Mario & Sonic at the Olympic Winter Games". "Mario Sports Mix" on kuitenkin ensimmäinen "Mario"-sarjan urheilupeli, joka sisältää polttopallon, ja kaikki kolme muuta lajia on muokattu merkittäviin rooleihin tähän peliin. Pesäpallo
Pihkala kehitti pesäpallon 1910-luvulla amerikkalaisesta baseballista ja 1900-luvun alussa Suomessa pelatusta kuningaspallosta. Pesäpallosta alettiin nopeasti puhua Suomen kansallispelinä, ja se levisi 1920–1930-luvuilla kouluissa ja suojeluskunnissa. Se on säilyttänyt hyvin paikkansa Suomen kansallispelinä, ja se on Suomen kolmanneksi suosituin pallopeli. Sen pääsarja Suomessa on Superpesis. Lajia harrastetaan pienimuotoisesti myös joissain muissa maissa, kuten Ruotsissa ja Australiassa. Pesäpallon maailmancup on järjestetty yhdeksän kertaa, ja Suomi on voittanut joka kerta. Jääpallo
1960-luvulla jääpallon pohjalta kehittyi kaukalopallo. Kaukalopallo kehittyi Ruotsissa, mistä se levisi myös Suomeen. Laji on alkujaan ollut jääpalloilijoiden harjoitusmuoto. 1980-luvulla kaukalopallo alkoi eriytyä yhä enemmän omaksi lajikseen. Sen varusteet kehittyivät kaukaloon sopiviksi ja säännöt alkoivat erota jääpallosäännöistä yhä enemmän. Lajin harrastajatkaan eivät enää koostuneet yksinomaan jääpalloilijoista. Jääkolkka
Jääkolkka on jäällä tai asfaltilla pelattava urheilulaji, joka on kehitetty curlingista. Lajin alkuperä ulottuu Keski-Eurooppaan 1600-luvulle asti. Toisen teorian mukaan laji kehittyi itsekseen ja omia aikojaan Alppimaissa jo ennen curlingia. Pelikivet kehittyivät alun perin ehkä yksijalkaisista lypsytuoleista, joita paimenet käyttivät jyrkkien rinteiden hankeen tökäten. Nimitys Eisstock voi myös tulla siitä, että pelikivi kehittyi jonkinlaisesta jäälle tarkoitetusta kävelykepistä. Suomeen laji rantautui 1980-luvun alkupuolella. Jääkolkan suurmaita ovat Saksa, Itävalta ja Italia. Saksassa harrastajia on yli 100 000 ja sitä pelataan neljässä eri divisioonassa. Lajia harrastetaan myös Kanadassa, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Paraguayssa. Jääpallo
Jääpallon kaltaisia pelejä on pelattu tuhansien vuosien ajan. Ensimmäiset merkit muinaisesta ”jääpallosta” ovat egyptiläisissä hautapiirroksissa Beni Hasanissa, Minian lähistöllä. On epäselvää onko peliväline ollut pallo vai ympyrän muotoinen, mutta esimerkiksi mailojen muoto on samanlainen kuin nykyäänkin jääpallossa. Muita eri puolilla maailmaa pelattuja samankaltaisia pelejä ovat eteläisessä Keski-Aasiassa pelattu "”poolo”", jota tiettävästi pelattiin ilman hevosia, Japanissa "”kachi”" tai "”dakyu”" ja asteekkien "”cheuca”", jossa puista palloa lyötiin hirven luilla. Jalkatennis
Jalkatennis on Tšekkoslovakiassa 1920-luvun kehitetty pallopeli, jossa verkon erottamat pelaajat tai joukkueet potkivat palloa verkon puolelta toiselle. Shakki
Shakin alkuperä on lautapelien historian kiistanalaisimpia kysymyksiä. Monet maat, muiden muassa Egypti, Assyria, Kreikka ja Uzbekistan ovat väittäneet keksineensä ainakin shakin varhaisimman muodon. Yleisesti shakin kotimaana pidetään kuitenkin Intiaa tai Persiaa, mutta myös Kiinaa on esitetty shakin synnyinmaaksi, koska kiinalainen xiangqi muistuttaa hyvin paljon shakkia. Shakin edeltäjinä pidetään ainakin intialaista tšaturangaa ja persialaista shatranjia. Vanhin kirjallinen maininta, jonka voidaan olettaa tarkoittavan myös shakkia, on löydettävissä Buddhan ns. dialogeista, jotka ajoitetaan viidennelle vuosisadalle eaa. Eräässä kohdassa neuvotaan välttämään erilaisia pelejä ja leikkejä, jotka eivät ole hyödyksi ihmisen pyrkimyksessä nirvanaan. Tällöin mainitaan myös sellaiset pelit, joita pelataan ruutulaudalla jossa on kahdeksan tai 10 ruutua rivissä, ja hiukan myöhemmin kielletään samanlaiset pelit siinäkin tapauksessa, että ruutulauta nappuloineen on kuviteltu. Tämän voisi tulkita ensimmäiseksi ns. sokkopeliin kohdistuneeksi kielloksi. Käsipallo
Käsipallo levisi 1920-luvulla, jolloin myös alkoi kansainvälisten otteluiden pelaaminen. Vuonna 1925 pelattiin ensimmäinen maaottelu, jossa kohtasivat Saksa ja Itävalta. Vuonna 1925 perustettiin ensimmäinen kansallinen käsipalloliitto Itävaltaan, joskin neljä vuotta aikaisemmin Argentiinassa oli perustettu usean pallopelin lajiliitto. Vuonna 1926 käsipallo tuli osaksi International Amateur Athletics Federationia. Kaksi vuotta myöhemmin perustettiin International Amateur Handball Federation eli IAHF, joka sisälsi käsipallon lisäksi muitakin pallopelejä. IAHF:n perusti yhteensä 11 maata. Vuonna 1930 Kansainvälinen olympiakomitea lupasi ottaa ulkona pelattavan käsipallon mukaan olympialajiksi. Samaan aikaan erityisesti Pohjoismaissa sisällä pelattava käsipallo oli suositumpaa kuin ulkona pelattava. Vuonna 1930 pelattiin myös ensimmäinen naisten maaottelu, jossa kohtasivat Tanska ja Ruotsi. Vuonna 1934 koripallo erkani omaksi lajikseen ja perusti oman lajiliittonsa. Saman vuoden toukokuussa päätettiin, että käsipallo on Berliinin olympialaisten laji. Olympiakultaa voitti Saksa ennen Itävaltaa ja Sveitsiä. Kaksi vuotta myöhemmin pelattiin ensimmäiset MM–kilpailut. Sisäpelissä isäntämaa Saksa voitti kultaa, Itävalta hopeaa ja Ruotsi pronssia. Ulkolajissa Saksa voitti kultaa, Sveitsi hopeaa ja Unkari pronssia. Lauri Pihkala
Pesäpallon kehitettyään Pihkala havaitsi, että suomalaiset tarvitsivat myös syksyisin pelattavan pelin, jossa sai juosta. Hänen mielestään jalkapallo, koripallo, käsipallo ja maahockey eivät sopineet suomalaisten tarpeisiin ja koulupihoille. Hän alkoikin 1930-luvulla kehitellä amerikkalaista jalkapalloa ja rugbya muistuttavaa mutta vähemmän rajua salamapalloa (alun perin "soikkopallo"). Peliä alettiin esitellä suomalaisille 1960-luvulla, mutta siitä ei koskaan tullut suosittua. Koripallo
Tammikuussa 1892 pelin säännöt ilmestyivät ensimmäistä kertaa painettuina ja kaksi kuukautta tämän jälkeen pelattiin lajin ensimmäinen virallinen ottelu. Ottelu käytiin Naismithin koulun oppilaiden ja opettajien kesken oppilaiden voittaessa luvuin 5–1. Peleissä käytettiin aluksi pallona jalkapalloa, mutta vuoden 1894 aikana käyttöön otettiin oma varsinainen koripallo. Purjelauta
Purjelauta kehitettiin Kaliforniassa vuonna 1967. Purjelauden keksijöinä pidetään lähteestä riippuen Hoyle Schweizeria tai Jim Drakea. Suomessa niistä tuli suosittuja 1980-luvulla, jolloin purjelautailu, "surffailu", oli osa sen aikaista kehittymässä olevaa "juppi" urbaanikulttuuria. Volleyball Hall of Fame
Vuonna 1971 Holyoken kaupungin pormestari sai idean perustaa kaupunkiin lentopallon Hall of Fame -gallerian. Ideasta innostui myös Kansainvälinen lentopalloliitto, sillä olihan lentopallo saanut alkunsa juuri Holyokessa. Ensimmäiseksi galleriaan valittiin lentopallon kehittänyt William G. Morgan. Vuonna 1987 galleria siirrettiin kaupungissa isompaan tilaan, ja vuonna vuonna 1997 gallerialle valmistui uusi museo. Baseball
Baseball [beisbool] on Yhdysvalloissa kehitetty kahden joukkueen välinen pallopeli, joka on erityisen suosittua Amerikassa ja Itä-Aasiassa. Baseball
Englantilaiset ja irlantilaiset siirtolaiset toivat pelin Pohjois-Amerikkaan, missä ensimmäinen maininta pelistä on vuodelta 1791. Eri puolilla Yhdysvaltoja pelattiin 1830-luvulla erilaisia pallopelejä, jotka muistuttivat osittain nykyistä baseballia. Ensimmäinen muistiin merkitty baseball-ottelu pelattiin vuonna 1838. Ringette
Ringette on Sam Jacksin Kanadassa vuonna 1963 kehittämä naisten jääpeli, jossa on yhdistetty jääkiekon nopea pelirytmi ja koripallon pelistrategia. Toisin kuin jääkiekossa, ringetessä ei sallita lainkaan taklauksia, joten pelissä korostuvat erityisesti joukkueen pelitaktiikka ja taito. Juhani Wahlsten toi pelin Suomeen vuonna 1979. Nykyään Suomessa on jo tuhansia ringeten harrastajia. Peliä pelataan paikalliselta harrastetasolta aina valtakunnalliseen SM-sarjaan asti, nuorimpien harrastajien ollessa vain 3–4-vuotiaita. Shakki
Shakkinappuloiden ulkonäkö on muuttunut shakin alkuajoista lähtien. Suurimmat muutokset tapahtuivat kuitenkin silloin, kun norsu ja visiiri vaihdettiin Euroopassa lähettiin ja kuningattareen. Kaikkien aikojen suosituimman shakkinappulasarjan keksi Nathaniel Cook vuonna 1849. Hänen muotoilemansa "Staunton"-malliset nappulat ovat yleisesti käytössä. William Morgan
Morgan toimi liikunnanohjaajana Massachusettsissa vuonna 1895, kun hän kehitti lentopallon pitäessään kursseja keski-ikäisille liikemiehille. Hän piti heille liian raskaana koripalloa, jonka vuonna 1891 luoneeseen James Naismithiin Morgan oli tutustunut opiskellessaan NMKY:ssä Springfieldissä. Morgan kehitti koripallosta ja tenniksestä vaikutteita saaneen oman lajin, jolle hän antoi nimeksi "mintonette". Pian lajia ruvettiin kuitenkin kutsumaan nimellä "volleyball". 3x3 (koripallo)
Lajin historia alkaa vuodesta 2007, jolloin FIBA päätti kokeilla lajia vuoden 2010 nuorten kesäolympialaisissa. Lajia kokeiltiin kuitenkin jo vuoden 2007 Asian Indoor Gamesissa, joissa Iran voitti turnauksen mestaruuden. Lisäksi lajia kokeiltiin Aasian nuorten kisoissa vuonna 2009 ja lopulta myös vuoden 2010 nuorten kesäolympialaisissa. Syksyllä 2010 kansainvälinen koripalloliitto asetti tavoitteekseen viedä lajin osaksi vuoden 2020 kesäolympialaisia. Indiaca
Indiaca on nopea ja dynaaminen pallopeli, joka on peräisin Etelä-Amerikasta. Peli on joukkuepeli, jota pelataan lentopallokentää pienemmällä kentällä, ja missä kaksi verkon erottamaa viisihenkistä joukkuetta lyövät Indiaca-palloa puolelta toiselle. Pelivälineenä käytetään indiaca-sulkapalloa, jota pitää lyödä kädellä. Pisteitä saa, jos Indiaca-pallo koskettaa vastustajan kenttää. Indiacaa pelataan muun muassa Virossa, Saksassa, Japanissa, Belgiassa ja Luxemburgissa. Sulkapallo
Jo 1908–1909 Viipurissa ilmestynyt Wiborgs Nyheter esitteli sulkapalloa lajina ja uutisoi kisojen tuloksista. Lajia alettiin harrastaa laajemmin 1940-luvulla. Suomen Sulkapalloliitto perustettiin 1954. Laji pysyi aluksi Suomessa varsin pienenä, mutta 1980-luvun lopulla alkanut harrastajamäärien jyrkkä nousu vei sulkapallon jopa tenniksen ja squashin ohi. Tähän nousuun lienee melkoisesti vaikuttanut Pontus Jäntin kansainvälinen menestys ja panos Suomen sulkapalloilun kehittämiseen. Hän on voittanut muun muassa nuorten EM-kisoissa kultaa Helsingissä vuonna 1987. Käsipallo
Ensimmäinen kahdella kädellä pelattava pallopeli tunnettiin jo antiikin Kreikassa. Tämä peli tunnettiin nimellä "urania". Antiikin Roomassa pelattiin "harpaston"ia, jossa tarkoituksena oli heittää pallo vastustajan maaliviivan taakse. Myös keskiajalta tunnetaan pallopelejä, jossa tarkoituksena oli heitellä palloa toiselle. Jääpallo
Jääpallon nykyaikaiset säännöt on kirjoitettu Englannissa, mutta tavallaan laji on kehittynyt osaksi myös Venäjällä, sillä Pietarissa pelattiin jääpallon tapaista peliä jo ennen britteinsaarilta tulleen pelin leviämistä. Huomattava vaikutus pelin leviämiselle Venäjän keisarikunnassa oli Pietarissa työskenneillä briteillä. Pietarissa kehitettiin lajille yhteiset säännöt vuonna 1898, mitä pidetään Venäjän jääpallon syntymävuotena. Pietarista muodostui lajin tukikohta ja siellä aloitettiin jääpallon pelaaminen toden teolla jo 1800–1900-luvun vaihteessa ja lajin hiipuessa muualla se säilytti Venäjällä suosionsa. Jääpallo
Ruotsiin jääpallo saapui talvella 1895–1896 ja laji sai maasta heti vankan jalansijan. Ensimmäinen seura, Hockeyklubben i Stockholm, perustettiin vuonna 1896. Ensimmäinen ottelu Tukholman ja Uppsalan seurojen välillä pelattiin vuonna 1901 Nybrovikenin jäällä. Seuraavana vuonna 1902 pelattiin kaikkien aikojen ensimmäinen jääpallosarja kahdeksan joukkueen kesken Ruotsin Pallopeliliiton järjestämänä. Vuonna 1906 Ruotsin jalkapalloliitto perustettiin pallopeliliiton tilalle hallinnoimaan maan jääpallotoimintaa. Cuju
Cuju (usein myös Tsu chu) on Kiinasta lähtöisin oleva peli, jota pidetään yhtenä ensimmäisistä jalkapallon esimuodoista. Peli kehitettiin 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua ja sitä pelattiin myös Korean niemimaalla, Japanissa ja Vietnamissa. Cujussa tavoitteena oli potkaista pallo yli kymmenen metrin korkeudessa olleen verkon läpi. Verkossa olleen reiän halkaisija oli vain 30-40 senttimetriä, joten pallon potkaiseminen sen läpi oli erittäin hankalaa. Pelistä oli myös muunnelmia, joista yksi oli "gladiaattorityyli", jossa yksi pelaaja yritti pitää palloa ilmassa ja tehdä maalin samalla kun kolme tai neljä muuta pelaajaa yrittivät saada pallon häneltä pois. Sulkapallo kesäolympialaisissa 2004
Vuoden 2004 olympialaisten sulkapallo järjestettiin Goudi Olympic Complexissa, Ateenassa, 14.-21. elokuuta. Miehissä ja naisissa kilpailtiin kaksin- ja nelinpelissä, ja lisäksi ohjelmassa oli sekanelinpeli. Korfpallo
Korfpallon kehitti alankomaalainen Nico Broekhuysen vuonna 1901. Peli esitettiin ensimmäisen kerran vuotta myöhemmin vuonna 1902. Kansainvälinen Korfpalloliitto (IKF, "International Korfball Federation", "Fédération Internationale de Korfball") perustettiin vuonna 1933. Sulkapallo kesäolympialaisissa 2016
Sulkapallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa yhdeksättä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–14. elokuuta Riocentro Pavilhão 4:ssä, jonne mahtuu yleisöön 6 500 henkilöä. Sulkapallo
Sulkapallon ja muiden liikuntalajien yhdistelminä kehitelty uudempia lajeja kuten Tai Chi Soft Ball sekä pickleball. Suomen koripallon historia
Vuonna 1927 Kööpenhaminassa järjestettiin NMKY-järjestön kansainväliset suurkisat, joihin myös Suomesta lähetettiin joukkue. Lajeina kisoissa olivat yleisurheilu, uinti, tennis, lentopallo sekä NMKY:n omissa piireissä syntynsä saanut koripallo. Kisoissa lajiin rakastui helsinkiläinen Vilho Nuoreva, joka halusi tuoda lajin Suomeen. Tämän johdosta Helsingin NMKY:n osastot alkoivat pelata vuodesta 1927 lähes aitoa amerikkalaista ”basketballia”. Pelin säännöt eivät kuitenkaan vastanneet lajin virallisia sääntöjä, koska Nuoreva ei ollut pystynyt tuomaan Kööpenhaminasta yhtään virallista sääntökirjaa. Salkopallo
Salkopallo eli tolppapallo on kaksin pelattava peli, jossa pelaajat seisovat noin kolmimetrisen tolpan vastakkaisilla puolilla ja yrittävät lyömällä saada naruun kiinnitettyä palloa kiertymään tolpan ympärille. Toinen pelaajista yrittää pyörittää narua vastapäivään, toinen myötäpäivään. Voittaja on se, kumpi saa narun kokonaan kieritettyä tolpan ympärille. Tanska
Sulkapallossa Tanska on yksi menestyneimmistä maista. Lajin ensimmäisissä maailmanmestaruuskilpailuissa 1977 Flemming Delfs ja Lene Køppen voittivat yksinpelit. Poul-Erik Høyer Larsen voitti lajissa olympiakultaa 1996. Muita menestyneitä tanskalaisurheilijoita ovat neljissä perättäisissä kisoissa olympiakultaa voittanut purjehtija Paul Elvstrøm, kenialaissyntyinen kolminkertainen juoksun maailmanmestari Wilson Kipketer ja speedwayn moninkertainen maailmanmestari Hans Nielsen. Suomen Jääpalloliitto
Jääpallo tuli Suomeen Pietarista 1890-luvun lopussa ja juurtui vankimmin Viipuriin. Lajin toi Suomeen viipurilainen kauppias ja jääpalloilija Otto Wächter. Jääpallotoiminta levisi Viipurista myös muualle maahan ja organisoitui Suomen Palloliiton perustamisen myötä 1907. Salkopallo
Peli alkaa, kun toinen pelaajista syöttää pallon, yleensä pitäen sitä toisessa kädessään ja lyöden toisella. Vastustaja yrittää palauttaa syötön lyömällä palloa vastakkaiseen suuntaan. Tavoitteena on osua palloon niin, ettei vastustaja pysty muuttamaan pallon suuntaa; syöttäjällä on täten etu, sillä hänellä on alussa palloon enemmän kontrollia. Yleensä on sallittua lyödä palloa joko nyrkillä tai avokämmenellä; jos pallo on pieni, saattaa välineenä olla myös maila. Sulkapallo
Sulkapallo on mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa ("kaksinpeli") tai kaksi paria ("nelinpeli"). Nelinpeliä, jossa parin muodostaa mies ja nainen, kutsutaan "sekanelinpeliksi". Sulkapallossa tarkoitus on pelata palloa verkon yli vastapuolen rajojen sisälle, siten että vastustaja ei saa palautetuksi palloa takaisin. Futsal
Futsalin syntyhistoriasta on useita eri variaatioita, mutta yleisen käsityksen mukaan futsal on nykyisessä muodossaan saanut alkunsa 1930-luvulla Uruguayssa, Montevideossa. Juan Carlos Ceriani kehitti lajille ensimmäiset säännöt, jonka jälkeen laji kasvoi nopeasti Etelä-Amerikassa, etenkin Brasiliassa. Etelä-Amerikassa pelattiin myös ensimmäiset kansainväliset turnaukset jo 1960-luvulla ja vuonna 1965 perustettiin Etelä-Amerikan futsalliitto. Laji tuli Eurooppaan 1960-luvun loppupuoliskolla ja Hollannissa käynnistyi Euroopan ensimmäinen kansallinen sarja vuonna 1969. Korona (peli)
Korona on biljardin tapainen peli, jossa pelaajat lyövät kepeillä kiekon muotoisia nappuloita neliskulmaisen pelialueen kussakin nurkassa sijaitseviin purkkeihin. Peliä pelataan puisella laudalla, joka on rajattu matalin reunoin. Peliä voi pelata kahdesta neljään pelaajaa. Koronan on keksinyt Juho Jussila, joka on keksinyt myös fortunan ja suomalaisen tikkataulun ja siihen liittyvät tikanheiton säännöt. 
Koronan lajiliittona Suomessa on vuodesta 2013 toiminut Suomen Koronaliitto.
Pelin alussa kullakin pelaajalla on kahdeksan pelinappulaa, jotka on sijoitettu kiinni pelilauden yhteen päätyyn siten, että nappulat ovat rivissä reunan keskikohdassa. Erikseen on käytössä muita nappuloita isompi lyöntinappula, jota pelaajat lyövät muodoltaan ja kooltaan rumpukapulan ja biljardikepin väliltä olevalla kepillä. Pelaaja saa biljardista poiketen lyödä vain siltä reunalta lautaa, jossa hän on omien pelinappuloidensa aloitustilannetta vastakkaisella puolella. Tarkoituksena on lyödä omat pelinappulat purkkeihin. Aivan aluksi haasteena on saada laudan reunaan kiinni laitetut nappulat yleensä liikkeelle tarpeeksi kovilla lyönneillä. Jos pelinappula lentää pois pelilaudalta, nostetaan se takaisin aloitustilanteeseen. Mikäli lyöntinappula menee purkkiin, tai se kimpoaa pois pelilaudalta, nostetaan yksi vastustajalta purkkiin saatu nappula takaisin aloitustilanteeseen. Jos lyöjä lyö pelinappulan itseään lähellä oleviin purkkeihin niin silloin lyöjän pitää huutaa ”Omat”. Tähystyspallo
Tähystyspallo on sodankäyntiin kehitetty kiintopallo, jota käytettiin tulenjohdossa. Tähystyspallolla tykistön tulenjohtaja voitiin nostaa jopa useiden satojen metrien korkeuteen, mikä paransi huomattavasti tähystysmahdollisuuksia. Tähystyspallojen käyttö aloitettiin Ranskan vallankumoussodissa vuosina 1792–1802. Ensimmäinen maailmansota vuosina 1914−1918 oli tähystyspallojen kulta-aikaa. Niin ympärysvallat kuin Saksakin käytti kankaisia palloja, jotka oli alkujaan täytetty vedyllä. Räjähdysarka vetykaasu aiheutti kuitenkin satoja onnettomuuksia, joten myöhemmin niitä alettiin vedyn sijasta täyttää ei-tulenaralla heliumilla. Tähystyspallot oli tyypillisesti kytketty teräsvaijeriin, jolla ne vinssattiin oikealla korkeudelle (yleensä yli 3 000 jalkaan eli yli 900 metriin). Jääpallo
Jääpallo levisi Yhdysvaltoihin 1970-luvulla, kun maan softballia hallinnut liitto aloitti keskustelut Kansainvälisen jääpalloliiton kanssa myös jääpallon ottamisesta lajiliiton ohjelmaan. Ensimmäinen jääpallo-ottelu maassa pelattiin vuonna 1979, jolloin kaksi ruotsalaista joukkuetta pelasivat maassa näytösottelun. Jääpallo levisi Yhdysvaltoihin pääasiassa ruotsalaisvoimin. Lajin suurimpana uudisraivaajana Pohjois-Amerikassa toimi Gunnar Fast, joka esitteli lajia Yhdysvalloissa ja Kanadassa 1980-luvun alussa. Ensimmäinen yhdysvaltalainen jääpalloseura Minneapolis Bandolier perustettiin vuonna 1980 ja seuraavana vuonna perustettiin Yhdysvaltain jääpalloliitto ja aloitettiin Yhdysvaltain jääpalloliiga. Sarjan voittajalle myönnettävä palkinto on nimetty Gunnar cupiksi. Yhdysvaltain maajoukkue osallistui ensimmäistä kertaa MM-kilpailuihin vuonna 1985. Jääpalloa pelataan Yhdysvalloissa ainoastaan Minnesotan osavaltiossa, Minneapolisin ja St. Paulin kaksoiskaupungin alueella. Lajin harrastajia on maassa runsaat 500. Sulkapallo (peliväline)
Jos sulkapallossa on aidot sulat, niitä on nykyisin yleensä noin 16, ja ne on yleensä otettu hanhien tai ankkojen siivistä. Pallo, jossa on sulkien sijasta muovirakenne, on kestävämpi. Malesialaisen sulkapalloilijan Tan Boon Heong ennätyslyönnissä vauhti oli lähes 500 km tunnissa.