Montako kaupunkia Suomessa on?
Luettelo Suomen kaupungeista
Tämä artikkeli on luettelo Suomen nykyisistä kaupungeista. Vuoden 2018 alussa kaupunkien kokonaismäärä oli 107. Kaupungit ovat Suomessa samalla kuntia, joten tämän luettelon tiedot löytyvät myös artikkelista Luettelo Suomen kunnista.
Taka-Karpatian alue
Paikallishallintoa varten Taka-Karpatian alue on jaettu 13 piiriin ja viiteen alueellisesti merkittävään kaupunkiin. Yhteensä kaupunkeja oli vuoden 2014 alussa 11, kaupunkityyppisiä taajamia 19 ja kyliä 579. Luettelo Suomen taajamista 1960
Tämä artikkeli on luettelo Suomen taajamista vuonna 1960 tehdyn taajamarajauksen mukaan. Tilastolliset taajamat määrittelee Suomessa Tilastokeskus. Vuonna 1960 tehtiin Suomen historian ensimmäinen taajamarajaus. Kunta-sarake kertoo, missä kunnassa taajama pääosin sijaitsee. Sen jälkeen on lisäsarake, joka kertoo, minkä muiden kuntien alueelle useamman kunnan alueella sijaitsevat taajamat ulottuvat. Kaupungit on merkitty lihavoituna ja kauppalat "kursivoituna". Vuoden 1960 rajauksessa useaan kuntaan ulottuvien taajamien väkilukutietoja ei oltu vielä eritelty kunnittain. Uudet kaupungit Suomessa
Uudet kaupungit olivat vuosina 1960–1976 kauppalasta kaupungiksi muutettuja Suomen kuntia. Tämä kuntamuoto luotiin vuonna 1959 säädetyllä lailla, jolla mahdollistettiin kauppalan muuttaminen kaupungiksi niin, ettei sille tullut kaikkia vanhojen kaupunkien rasituksia, mutta vanhojen kaupunkien asema ei laista muuttunut. Kaupungeille kertyneet rasitukset olivat aiheuttaneet sen, että sen jälkeen, kun Lahti muuttui epäitsenäisestä kauppalasta kaupungiksi vuonna 1905, ei kaupunkeja syntynyt Suomeen yhtään ennen vuonna 1959 säädettyä lakia. Uusien kaupunkien asema erosi vanhojen kaupunkien asemasta muun muassa niin, että niissä ei ollut raastuvanoikeutta, kaupunginviskaalia, maistraattia (maistraatti tarkoitti eri asiaa kuin nykyään) eikä kaupunginvoutia. Maistraatin sijasta niissä oli järjestysoikeus, tosin osasta niistä tehtävistä, jotka vanhoissa kaupungeissa hoiti maistraatti, hoiti uusissa kaupungeissa lääninhallitus. Näitä olivat muun muassa ulosottoon liittyvät asiat. Uudet kaupungit kuuluivat tuomiokuntaan. Samaan tapaan Ruotsissakaan ei ollut raastuvanoikeuksia eikä maistraattia vuodesta 1910 perustetuissa kaupungeissa (sitä vanhempien kaupunkien osalta ne puuttuivat myös Borgholmista ja Haaparannasta). Uusien kaupunkien poliisilaitos oli valtiollinen (vanhoissa kaupungeissa kunnallinen). Uudet kaupungit syntyivät siten, että kauppala muutettiin kaupungiksi yleensä sellaisenaan. Vuonna 1973 Kemijärven ja Lieksan tapauksessa kauppalaan liitettiin lisäksi samalla ympäröivä maalaiskunta. Suomi 1970-luvulla
Vuoteen 1977 asti Suomessa oli kolme kuntamuotoa: kaupungit, kauppalat ja maalaiskunnat. Vuoden 1977 alussa voimaan tulleen kunnallislain nojalla viimeisetkin kauppalat muutettiin kaupungeiksi ja kaupunkien lukumäärä kasvoi huomattavasti. Kaupunki muuttui pelkäksi nimitykseksi, jolla ei ollut enää juridista merkitystä. 1970-luvulla kaupungeiksi muuttuneita entisiä kauppaloita ovat muun muassa Espoo, Imatra, Jämsä, Kemijärvi, Lapua, Lieksa, Nokia, Raisio, Virrat, Ylivieska ja Äänekoski. Poliisilaitokset Suomessa
Vuoden 2009 alussa vanhat, 90 kihlakuntien alueilla toiminutta poliisilaitosta lakkautettiin ja muodostettiin uudet, maakuntien alueita vastanneet 25 poliisilaitosta, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Uudellamaalla oli neljä (Länsi-, Keski- ja Itä-Uusimaa sekä Helsinki), Pohjois-Pohjanmaalla kolme (Jokilaaksot, Oulu ja Koillismaa) ja Lapissa kaksi (Lappi ja Peräpohjola) poliisilaitosta. Kruunupyy, Luoto, Pedersören kunta, Pietarsaari ja Uusikaarlepyy sijaitsevat Pohjanmaalla, mutta eivät kuuluneet Pohjanmaan vaan Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren poliisilaitokseen. Lisäksi Vaala sijaitsi tuolloin Kainuussa, mutta kuului Oulun poliisilaitokseen. Ruuhka-Suomi
Jos Ruuhka-Suomella tarkoitetaan pääkaupunkiseutua, siihen kuuluvat luonnollisesti Helsinki, Espoo, Kauniainen sekä Vantaa. Näiden lisäksi mukaan voidaan laskea lukuisia lähikuntia ja piirtää noin 100 kilometrin vyöhyke Helsingin keskustasta joka suuntaan. Tälle alueelle mahtuu myös Helsingin läheisyyden takia kasvavia pienempiä keskuksia, kuten Lohja, Hämeenlinna, Lahti sekä Porvoo, joista moottoritiet ja rautatiet vievät suuria ihmisvirtoja Helsinkiin joka päivä. Oma lukunsa ovat pääkaupunkiseudun kehyskunnat, kuten Tuusula ja Kerava, joista tapahtuva erittäin suuri pendelöinti pääkaupunkiin tulee vielä näiden kauempana olevien keskuksien pendelöinnin päälle. Suomen hallinto
Itsehallinnollinen perusyksikkö on kunta, joita oli vuonna 2017 yhteensä 311. Kuntajaon tavoitteena on elinvoimainen, alueellisesti eheä ja yhdyskuntarakenteeltaan toimiva kuntarakenne, jossa kukin kunta kunta muodostuu työssäkäyntialueesta tai muusta toiminnallisesta kokonaisuudesta, jolla on riittävät edellytykset vastata kunnan asukkaiden palveluista. Pääkaupunkiseutu
Pääkaupunkiseudulla (lyhenne PK-seutu) tarkoitetaan Suomessa Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunkien muodostamaa aluetta. Viisi Suomen viidestätoista yliopistosta ja useimmat suuryritysten pääkonttorit sijaitsevat pääkaupunkiseudulla, kuten myös Suomen päälentoasema Helsinki-Vantaa. Neuvostoliitto
Neuvostoliitossa oli vuonna 1989 kaikkiaan 23 miljoonakaupunkia, joista noin puolet Venäjän SFNT:n alueella. Kolme suurinta kaupunkia olivat Moskova 8,8 miljoonalla, Leningrad 4,4 miljoonalla sekä Kiova 2,6 miljoonalla asukkaalla. Muita miljoonakaupunkeja olivat Alma-Ata, Baku, Dnepropetrovsk, Donetsk, Gorki, Harkova, Jerevan, Kazan, Kuibyšev, Minsk, Novosibirsk, Odessa, Omsk, Perm, Rostov, Sverdlovsk, Taškent, Tbilisi, Tšeljabinsk ja Ufa. Alle miljoonan asukkaan merkittäviä kaupunkeja olivat muun muassa Chișinău, Kaliningrad, Murmansk, Riika, Tallinna, Vilna, Vladivostok ja Volgograd. Kaupunki
Euroopan unionin tilastoviranomainen määrittelee kaupunkialueet omassa Urban Audit -ohjelmassaan, sekä niille metropolialueet. Joissakin tapauksissa hallinnollinen kaupunki toimii alueen keskuksena ja joissakin tapauksissa Urban Audit on määritellyt tosiasiallisen kaupungin rajat tilastoinnin selkeyttämiseksi. Sen mukaan suomessa on neljä kaupunkia: Helsinki, Tampere, Turku ja Oulu. Venäjän maantiede
Venäjällä on 12 miljoonakaupunkia, ja maan suurin kaupunki on pääkaupunki Moskova, missä asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan noin 11,5 miljoonaa ihmistä. Toinen yli kahden miljoonan asukkaan kaupunki oli Pietari, missä asui 4,8 miljoonaa ihmistä. Muut miljoonakaupungit suuruusjärjestyksessä olivat Novosibirsk, Jekaterinburg, Nižni Novgorod, Samara, Omsk, Kazan, Tšeljabinsk, Rostov-na-Donu, Ufa ja Volgograd. Kaikkiaan 91 kaupungissa oli vähintään 100 000 asukasta. Suomen kylät
Suomen tilastollisen vuosikirjan mukaan vuonna 1924 Suomessa oli 9 985 kylää ja yksinäistaloa. Määrä säilyi muuttumattomana vuoteen 1940, jolloin kylistä ja yksinäistaloista 1 298 sijaitsi Uudenmaan läänissä, 3 386 Turun ja Porin läänissä ja Ahvenanmaalla, 1 258 Hämeen läänissä, 1 828 Viipurin läänissä, 676 Mikkelin läänissä, 673 Kuopion läänissä, 512 Vaasan läänissä ja 354 Oulun läänissä. Suomen kaupungit
Suomen suurimmista kaupunkiseuduista kasvavia ovat Helsingin, Jyväskylän, Oulun, Porvoon, Salon, Seinäjoen, Tampereen, Rovaniemen ja Turun seutukunnat. Väestö vähenee Iisalmen, Imatran, Kajaanin, Kemin, Kouvolan, Mikkelin, Pietarsaaren, Rauman ja Savonlinnan seutukunnissa. Kuntatasolla tarkasteltuna useiden Suomen hallinnollisten kaupunkien väkiluvut ovat laskussa. 1990-luvun laman jälkeen monien kaupunkien ja kuntien kaupunkimaisesti asuttujen taajamien väkiluvut ovat olleet laskussa. Bandidos
Suomessa Bandidoksella on 13 jaostoa: Helsinki (Vuodesta 1995), Tampere (Vuodesta 2001), Harjavalta (Vuodesta 2002), Nokia (Vuodesta 2006), Hyvinkää (Vuodesta 2007), Lohja (Vuodesta 2007), Hanko (Vuodesta 2008), Tuusula (Vuodesta 2009), Vantaa (Vuodesta 2013), Pori (Vuodesta 2015), Oulu (Vuodesta 2016), Kuopio (Vuodesta 2016) ja Turku (Vuodesta 2016). Suomen keskiaikaiset kaupungit
Suomen keskiaikaisia kaupunkeja on asukasluvultaan pidetty pieninä verrattuna muun Euroopan kaupunkeihin. Taloushistorioitsija Yrjö Kaukiainen on veroluetteloihin nojaten arvioinut, että keskiajan lopulla 1500-luvun puolivälissä Turussa oli 2 230, Viipurissa 2 080, Raumalla 630, Ulvilassa 450 ja Porvoossa noin 200 asukasta. Samaan aikaan Itämeren alueen suurimmissa asutuskeskuksissa Lyypekissä ja Danzigissa oli yli 20 000 ja muun muassa Tallinnassa ja Tukholmassa yli 10 000 asukasta. Saksalaisen tutkijan Konrad Fritzen mukaan Itämeren alueen kaupungeista yli puolet oli kuitenkin 1400-luvun puolivälissä alle 5 000 asukkaan kaupunkeja ja noin viidesosa alle tuhannen asukkaan. Nykyisen Saksan alueen kaupungeista peräti 95% on arveltu olleen alle 2 000 asukkaan taajamia, joten niihin verrattuna suomalaiset kaupungit eivät olleet poikkeuksellisen pieniä. Suomi
Suomen tieverkko jakautuu valtion omistamiin ja Liikenneviraston hallinnoimiin maanteihin, kuntien omistamiin ja ylläpitämiin katuihin sekä yksityisten ylläpitämiin yksityisteihin. Maantieverkon rungon muodostaa 29 valtatietä, joita täydentävät kanta-, seutu- ja yhdystiet. Osa tärkeimmistä teistä on myös eurooppateitä. Vuoden 2014 alussa maantieverkon koko pituus oli noin 79 000 kilometriä, josta valtateiden osuus oli noin 8 600 kilometriä. Moottoriteitä oli 810 kilometriä. Suomi on harvaan asuttu maa, joten liikennettäkin on keskimäärin vähän. Liikennemääriin nähden tieverkko onkin kattava ja hyväkuntoinen, joskin jotkin vilkkaimmat valtatiet ja kaupunkiseutujen pääväylät ovat liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia. Lisäksi alemman tieverkon kunto on herättänyt keskustelua. Suomen kaupungistuminen
Suomen kaupungistuminen alkoi keskiajalla. Ensimmäisenä Suomen kaupunkina pidetään Turkua, joka perustettiin 1200-luvun lopulla. Suomessa kaupungistumisaste pysyi kuitenkin pitkään selvästi alhaisempana kuin useimmissa muissa Euroopan maissa: keskiajalla vain muutama prosentti Suomen alueen asukkaista asui kaupungeissa, joita sijaitsi vain maan etelä- ja lounaisrannikoilla. Turku sekä Suomen historiallisten kaupunkien joukkoon kuuluvat Viipuri ja Käkisalmi olivat noin 1 500 asukkaansa kera merkittäviä keskiaikaisia asutuskeskuksia. Muiden Suomen alueella sijainneiden keskiaikaisten kaupunkien (Ulvila, Porvoo, Naantali, Rauma) asukasluku jäi tiettävästi pariin sataan. 1600-luvulla alettiin perustaa kaupunkeja Pohjois-Suomeen (ensimmäisenä Oulu vuonna 1605) ja sisämaahan (ensimmäisenä Hämeenlinna vuonna 1628), mutta useimmiten ne pysyivät hyvin pieninä. Suomen kaupunkien lukumäärä ja koko kasvoivat hitaasti, kunnes kaupungistuminen sai vauhtia 1800-luvun lopulla. 
Suomi kaupungistui länsimaisittain myöhään, mutta nopeasti. Vielä vuonna 1950 enemmistö suomalaisista asui maalla, mutta vuoteen 1970 mennessä enemmistö suomalaisistakin jo asui kaupungeissa. Suomen kaupunkien väkimäärä kasvoi nopeasti, ja esimerkiksi Helsinkiin saapui vuosittain 7 000–8 000 nuorta 1960-luvulla. Tämän vuoksi suurimpiin kaupunkeihin jouduttiin rakentamaan pikaisesti laatutasoltaan vaihtelevia lähiöitä maalta muuttaneille uusille asukkaille. Toisaalta lähiöt olivat aikansa mittapuun mukaan hyvin varusteltuja ja merkitsivät monille kaupunkien keskustoista ja maalta muuttaneille asuinolojen selvää parannusta. 1960-luvun lähiöihin muutettiin enimmäkseen kantakaupungista, 1970-luvun lähiöihin taas suuri maaltamuutto toi väkeä maaseudulta. Kaupungistuminen ajoittui Suomessa samoihin aikoihin, kun autoistuminen oli voimakkaimmillaan. Tämän takia Suomen kaupungit eroavat muusta Euroopasta siten, että ne on rakennettu väljemmin ja autoliikenteellä on suurempi rooli. Luettelo Kalifornian kaupungeista
Kalifornian osavaltiossa asuu kaikkiaan 37,25 miljoonaa asukasta. Luettelosta löytyy 509 kaupunkia (engl. city tai town). Miljoonakaupunkeja Kaliforniassa on kaksi: Los Angeles ja San Diego. Yli 100 000 asukkaan kaupunkeja on yhteensä 66. Kiina
Vuoden 2015 huhtikuussa Kiinan kansantasavallassa oli yhteensä 657 kaupunkia: 4 maakunta-asemassa olevaa suurkaupunkia (autonomista kuntaa: Chongqing, Peking, Shanghai ja Tianjin) 2 erityishallintoaluetta (Hongkong ja Macao), 289 prefektuuritason kaupunkia (sisältäen 15 maakunnallista kaupunkia) ja 362 piirikuntatason kaupunkia (sisältäen 11 piirikunnan alaista kaupunkia ja 8 Bingtuan-kaupunkia). Bingtuan-kaupungit ovat 1954 Sinkiangiin perustetun valtiollisen, kansanarmeijan alaisen puolisotilaallisen Xinjiangin tuotanto- ja rakennuskomennuskunnan ylläpitämiä erityiskaupunkeja. Kerrostalot Suomessa
Suomessa kerrostalo on tyypillisesti 3–4-kerroksinen asuinrakennus. Yli kahdeksankerroksiset rakennukset ovat harvinaisia. Suomeen on rakennettu vuodesta 1880 yli 50 000 kerrostaloa, joista reilusti yli puolet on rakennettu vuoden 1970 jälkeen. Laajimmat kerrostaloalueet sijaitsevat Helsingissä, Tampereella, Turussa, Espoossa ja Vantaalla. Helsingissä sijaitsee noin neljännes kaikista kerrostaloista. Vain kymmenesosa maan kerrostalokannasta on valmistunut ennen toista maailmansotaa, ja siitäkin 70 prosenttia sijaitsee Helsingissä. Helsinki on usein ollut rakennusalan edelläkävijä, josta uudistukset ovat levinneet muualle Suomeen. Suomen kaupungit
Suomen hallinnollisista kaupungeista tiheimmin asuttuja ovat Helsingin, Espoon, Kauniaisten ja Vantaan ohella Kerava, Järvenpää, Maarianhamina, ja Turku. Luettelo Venäjän piireistä
Adygeian tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 7 piiriä.
Altain tasavallassa on 1 kaupunkipiiri ja 10 piiriä.
Baškortostanin tasavallassa on 9 kaupunkipiiriä ja 54 piiriä.
Burjatian tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 21 piiriä.
Dagestanin tasavallassa on 10 kaupunkipiiriä ja 41 piiriä.
Hakassian tasavallassa on 5 kaupunkipiiriä ja 8 piiriä.
Ingušian tasavallassa on 4 kaupunkipiiriä ja 4 piiriä.
Kabardi-Balkarian tasavallassa on 3 kaupunkipiiriä ja 10 piiriä.
Kalmukian tasavallassa on 1 kaupunkipiiri ja 13 piiriä.
Karatšai-Tšerkessian tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 10 piiriä.
Karjalan tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 16 piiriä.
Komin tasavallassa on 5 kaupunkipiiriä ja 15 piiriä.
Marin tasavallassa on 3 kaupunkipiiriä ja 14 piiriä.
Mordvan tasavallassa on 1 kaupunkipiiri ja 22 piiriä.
Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallassa on 1 kaupunkipiiri ja 8 piiriä.
Sahan tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 34 piiriä.
Tatarstanin tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 43 piiriä.
Tšetšenian tasavallassa on 3 kaupunkipiiriä ja 15 piiriä.
Tšuvassian tasavallassa on 5 kaupunkipiiriä ja 21 piiriä.
Tuvan tasavallassa on 2 kaupunkipiiriä ja 17 piiriä.
Udmurtian tasavallassa on 5 kaupunkipiiriä ja 25 piiriä.
Altain aluepiirissä on 11 kaupunkipiiriä ja 60 piiriä.
Habarovskin aluepiirissä on 2 kaupunkipiiriä ja 17 piiriä.
Kamtšatkan aluepiirissä on 3 kaupunkipiiriä ja 11 piiriä.
Aluepiiriin kuuluu Korjakian piirikunta, jonka alueella on seuraava aluejako.
Krasnodarin aluepiirissä on 7 kaupunkipiiriä ja 37 piiriä.
Krasnojarskin aluepiirissä on 17 kaupunkipiiriä ja 44 piiriä.
Permin aluepiirissä on 6 kaupunkipiiriä ja 42 piiriä.
Aluepiiriin kuuluu Permin Komin piirikunta, jonka alueella on seuraava aluejako.
Primorjen aluepiirissä on 12 kaupunkipiiriä ja 22 piiriä.
Stavropolin aluepiirissä on 9 kaupunkipiiriä ja 26 piiriä.
Taka-Baikalian aluepiirissä on 4 kaupunkipiiriä ja 31 piiriä.
Aluepiiriin kuuluu Agan Burjatian piirikunta, jonka alueella on seuraava aluejako.
Amurin alueella on 9 kaupunkipiiriä ja 20 piiriä.
Arkangelin alueella on 8 kaupunkipiiriä ja 20 piiriä, joista Nenetsian autonomisessa piirikunnassa 1 kaupunkipiiri ja 1 piiri. Arkangelin alueen ydinalueella on siten 7 kaupunkipiiriä ja 19 piiriä.
Astrahanin alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 11 piiriä.
Belgorodin alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 19 piiriä.
Brjanskin alueella on 6 kaupunkipiiriä ja 27 piiriä.
Irkutskin alueella on 9 kaupunkipiiriä ja 33 piiriä.
Alueeseen kuuluu Ust-Ordan Burjatian piirikunta, jonka alueella on seuraava aluejako.Ivanovon alueella on 6 kaupunkipiiriä ja 21 piiriä.
Jaroslavlin alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 17 piiriä.
Kaliningradin alueella on 7 kaupunkipiiriä ja 15 piiriä.
Kalugan alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 24 piiriä.
Kemerovon alueella on 16 kaupunkipiiriä ja 18 piiriä.
Kirovin alueella on 6 kaupunkipiiriä ja 39 piiriä.
Kostroman alueella on 6 kaupunkipiiriä ja 24 piiriä.
Kurganin alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 24 piiriä.
Kurskin alueella on 5 kaupunkipiiriä ja 28 piiriä.
Leningradin alueella on 1 kaupunkipiiri ja 17 piiriä.
Lipetskin alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 18 piiriä.
Magadanin alueella on 1 kaupunkipiiri ja 8 piiriä.
Moskovan alueella on 36 kaupunkipiiriä ja 36 piiriä.
Murmanskin alueella on 12 kaupunkipiiriä ja 5 piiriä.
Nižni Novgorodin alueella on 5 kaupunkipiiriä ja 47 piiriä.
Novgorodin alueella on 1 kaupunkipiiri ja 21 piiriä.
Novosibirskin alueella on 5 kaupunkipiiriä ja 30 piiriä.
Omskin alueella on 1 kaupunkipiiri ja 32 piiriä.
Orenburgin alueella on 9 kaupunkipiiriä ja 35 piiriä.
Orjolin alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 24 piiriä.
Penzan alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 27 piiriä.
Pihkovan alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 24 piiriä.
Rjazanin alueella on 4 kaupunkipiiriä ja 25 piiriä.
Rostovin alueella on 12 kaupunkipiiriä ja 43 piiriä.
Sahalinin alueella on 18 kaupunkipiiriä ja 1 piiri.
Samaran alueella on 10 kaupunkipiiriä ja 27 piiriä.
Saratovin alueella on 4 kaupunkipiiriä ja 38 piiriä.
Smolenskin alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 25 piiriä.
Sverdlovskin alueella on 68 kaupunkipiiriä ja 5 piiriä.
Tambovin alueella on 7 kaupunkipiiriä ja 23 piiriä.
Tjumenin alueella on 24 kaupunkipiiriä ja 37 piiriä, joista Hanti-Mansian autonomisessa piirikunnassa 13 kaupunkipiiriä ja 9 piiriä, ja Jamalin Nenetsian autonomisessa piirikunnassa 6 kaupunkipiiriä ja 7 piiriä. Tjumenin alueen ydinalueella on siten 5 kaupunkipiiriä ja 21 piiriä.
Tomskin alueella on 4 kaupunkipiiriä ja 16 piiriä.
Tšeljabinskin alueella on 16 kaupunkipiiriä ja 27 piiriä.
Tulan alueella on 5 kaupunkipiiriä ja 22 piiriä.
Tverin alueella on 7 kaupunkipiiriä ja 36 piiriä.
Uljanovskin alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 21 piiriä.
Vladimirin alueella on 5 kaupunkipiiriä ja 16 piiriä.
Volgogradin alueella on 6 kaupunkipiiriä ja 33 piiriä.
Vologdan alueella on 2 kaupunkipiiriä ja 26 piiriä.
Voronežin alueella on 3 kaupunkipiiriä ja 31 piiriä.
Juutalaisten autonomisella alueella on 1 kaupunkipiiri ja 5 piiriä.
Hanti-Mansian autonomisessa piirikunnassa on 13 kaupunkipiiriä ja 9 piiriä.
Jamalin Nenetsian autonomisessa piirikunnassa on 6 kaupunkipiiriä ja 7 piiriä.
Nenetsian autonomisessa piirikunnassa on 1 kaupunkipiiri ja 1 piiri.
Tšukotkan autonomisessa piirikunnassa on 1 kaupunkipiiri ja 6 piiriä.
Moskovassa on 2 kaupunkipiiriä. Suomen kaupungit
Nykyään Suomessa on vain yksi kuntamuoto ja kunta voi itse päättää, käytetäänkö siitä virallisesti kaupunki-nimitystä. Yli sata kuntaa käyttää nykyään itsestään nimitystä kaupunki. Osassa näistä ei edes paikkakunnan keskustaajama täytä yleistä käsitystä kaupungista, ja myös muihin Suomen kaupunkeihin sisältyy nykyään myös maaseutualuetta, mikä johtuu suureksi osaksi kuntaliitoksista. Helsinki
Helsingin kaupunki on Suomen suurin työnantaja, jolla on lähes 39 000 työntekijää. Helsinkiläisistä 18–64-vuotiaista 72 prosenttia oli työllisiä vuonna 2011, kun koko maan vastaava lukema oli 69,9 prosenttia. Muuhun Suomeen verrattuna Helsingissä on vähän teollisuustyöpaikkoja, mutta runsaasti liike-elämän palvelujen ja tukku- ja vähittäiskaupan työpaikkoja. Pääkaupungissa on yli 68 000 tietotekniikkaan liittyvien toimialojen työpaikkaa. Se on noin kolmasosa koko Suomen informaatiosektorin työpaikoista. Terveydenhoito Suomessa
Erikoissairaanhoidon järjestämistä varten kunnat ovat muodostaneet sairaanhoitopiirejä, jotka ylläpitävät keskussairaaloita ja joitakin aluesairaaloita. Sairaanhoitopiirejä on Suomessa 20. Lisäksi Suomessa on myös yksityisiä sairaaloita. Suomen kaupungit
Väestöennusteiden mukaan Suomen suurimpien kaupunkiseutujen väestö tulee myös lähivuosikymmeninä kasvamaan. Näitä kasvukeskuksia ovat Helsingin, Tampereen, Turun, Oulun, Kuopion ja Jyväskylän seudut sekä näitä pienemmät yliopistokaupungit. Kasvukeskukset houkuttelevat uusia asukkaita muuttamaan niihin lähialueiltaan, mutta etenkin Helsingin seudulle muutetaan suoraan kauempaakin, koska paikallinen keskus ei tarjoa riittävästi mahdollisuuksia ja joka tapauksessa olisi muutettava kauas.
Kasvavia seutuja yhdistävät hyvä työpaikka- ja koulutustarjonta, kattavat kaupalliset ja julkiset palvelut, hyvät liikenneyhteydet ja edullinen sijainti. Mitä suuremmaksi kaupunki kasvaa, sitä houkuttelevampi siitä tulee, kun palvelut, työpaikat, koulutusmahdollisuudet ja kulttuuritarjonta lisääntyvät. Suomen kasvukeskukset sijaitsevat enimmäkseen maan lounaiskolkassa. Poikkeuksen tekee Oulu, jota on kehitetty osin poliittisin päätöksin Pohjois-Suomen veturiksi. Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Alla ovat lueteltuina kaikki PARAS-hankkeen aikana vuosina 2005–2012 tehdyt kuntaliitokset. Luettelossa on ensin uuden kunnan nimi ja kaksoispisteen jälkeen vanhat kunnat, joista uusi kunta muodostuu. Vuonna 2004 ennen PARAS-hankkeen alkamista Suomessa oli 444 kuntaa. Vuonna 2012 hankkeen päättyessä kuntien määrä oli vähentynyt yli sadalla 336 kuntaan. Kaupunki (kuntamuoto)
Kaupungit perustettiin aiemmin hallitsijan päätöksellä. Suomen itsenäisyyden aikana kaupungit perustettiin asetuksella, jolla niille myönnettiin kaupunkioikeudet. Ennen vuotta 1960 perustetuilla Suomen kaupungeilla eli niin sanotuilla "vanhoilla kaupungeilla" oli paitsi erityisoikeuksia myös paljon erityisrasituksia. Lopulta niiden asema olikin hyvin vaikea. Suomen maantieteelliset alueet
Granö päätyi tutkimuksissaan siihen, että Suomessa oli kaikkiaan 62 kulttuuri- ja 43 luonnonseutua. Kulttuuriseudut olivat lähinnä maatalousseutuja. Teollisuudella ja liikenteellä oli läninnä merkitystä vain etelärannikolla ja Tampereen seudulla. Kaupunki
Keskiajalla Suomessa oli vain kuusi kaupunkia, ja kaikki ne olivat rannikolla: Turku, Viipuri, Rauma, Naantali, Ulvila ja Porvoo. Ne olivat ennen muuta kauppakaupunkeja. Ne kävivät kauppaa enimmäkseen hansakaupunkien kanssa, ja niissä pidettiin suuria markkinoita. 1350-luvulla Ruotsissa ja siis myös Suomessa tuli voimaan kaupunkilaki. Valtakunnan kaupungit jaettiin maa- ja tapulikaupunkeihin. Tapulikaupungeilla oli yksinoikeus käydä ulkomaankauppaa. Suomessa tapulikaupunkeja olivat Turku, Helsinki ja Viipuri. Suomen kaupunkien menestystä haittasi se, että kauppa oli niin voimakkaasti keskitetty Tukholmaan. Vuonna 1734 kaupunginlaki ja maanlaki yhdistettiin Ruotsin valtakunnan yleiseksi laiksi, mutta siinä säilytettiin paljon hallinnollisia eroavaisuuksia kaupunkien ja maaseudun välillä. Suomen suurin kaupunki oli Turku perustamisestaan keskiajalla aina 1840-luvulle saakka. Luettelo Valko-Venäjän kaupungeista
Lainsäädännössä nämä kaupunkityyppiset asutuskeskukset luokitellaan Valko-Venäjällä kolmeen ryhmään:Ensimmäiseen ryhmään (varsinaiset kaupunkimaiset taajamat) kuuluu Valko-Venäjällä noin 87 asutustaajamaa. Osa näistä on hallintopiirinsä keskuksia, kuten Karelitšy. Työläistaajamia on kuusi, esimerkkinä lasitehdaspaikkakunta Jelizava. Kylpylätaajamia on vain yksi, Naratš. Reilun kaupan sertifiointijärjestelmä
Vuonna 2001 Britanniassa, Garstangissa järjestettiin kampanja Reilun kaupan tunnettuuden edistämiseksi. Kaupunki nimettiin reilun kaupan kaupungiksi. Kampanja oli menestys ja se laajeni ensin muualle Britanniaan ja myöhemmin myös Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Tampere on Suomen ensimmäinen Reilun kaupan kaupunki. Muut suomalaiset reilut kaupungit ovat Helsinki, Kirkkonummi, Espoo, Pori, Joensuu, Riihimäki ja Lohja. Reiluja kuntia ovat Utajärvi ja Kirkkonummi. Maailmanlaajuisesti reiluja kaupunkeja on yli 1300. Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista
Tämä on luettelo Itämeren rannikkokaupungeista maittain. Itämeren rannikolla sijaitsee yhdeksän valtiota: Suomi, Ruotsi, Tanska, Saksa, Puola, Viro, Latvia, Liettua ja Venäjä. Keskustaajama
Suomessa oli vuonna 2017 312 kuntakeskusta, joista 263 muodostaa oman tilastollisen taajaman, ja 39 on kasvanut viereisten, suurempien taajamien kanssa yhteen (muutaman kunnan tapauksessa on olemassa samanniminen tilastollinen taajama, mutta kuntakeskuksena on vain yksi taajaman osista, kuten Imatralla Mansikkala ja Jämsässä Seppola). Suomen pienin nykyisen kunnan keskustaajama on Pyhärannan kirkonkylä eli Rohdainen. Pöytyällä on ollut vuoden 2005 sen ja Karinaisten kuntaliitoksesta lähtien kaksi keskustaajamaa: Kyrö ja Riihikoski, kunnanvirastolla on toimipisteet molemmissa taajamissa. Pohjois-Savon maakunta
Pohjois-Savon historiasta, maantieteestä ja kulttuurista:
Pohjois-Savossa on 18 kuntaa, joista viisi on kaupunkeja. Kuntien sijainti käy ilmi oheisesta kartasta (kaupunkien nimet on lihavoitu):
Vuonna 2017 Pohjois-Savossa sijaitsi 42 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Luettelo Tanskan kaupungeista
Luettelossa on mukana varsinaisen Tanskan alue eli Färsaaret ja Grönlanti puuttuvat. Luettelossa on yhteensä 87 paikkakuntaa. Kaikki ne eivät ole olleet kaupunkeja samanaikaisesti. Suomen kaupungit
Seutukuntajakoa on useasti muutettu, eivätkä Suomen seutukuntajaot liity mitenkään ulkomaisten kaupunkien yhteydessä käytettyihin kaupunkiseutujaotuksiin. Seutukunnat eivät aina noudata talousalueiden rajoja, ja joskus samaan talousalueeseen kuuluvat kaupungit voivat kuulua eri maakuntaankin. Eräät keskikokoiset kaupungit taas eivät välttämättä muodosta omia seutukuntiaan, vaan kuuluvat jonkin suuremman keskuskaupungin seutukuntaan. Seutukunta käsitteenä ei välttämättä anna selvää käsitystä sen sisältämän kaupungin tai kaupunkien koosta, vaan ainoastaan seutukunnan koosta, joka sekin voi olla tapauksesta riippuen melko keinotekoinen käsite. Suomen kaupungit
Muissa Pohjoismaissa kaupunkiväestöön luetaan kaikkien taajamien väestö, eikä taajaman koolle ole muuta rajoitusta kuin taajaman määritelmässä oleva 200 asukkaan alaraja. Eurostatin määritelmän mukaan kaupungin asukastiheys on vähintään 500 asukasta neliökilometriä kohden ja asukasluku vähintään 50 000. Suomen hallinnollisista kaupungeista tämän määritelmän täytti vuoden 2017 alussa vain neljä: tiheimmästä väljimpään Helsinki, Vantaa, Espoo ja Turku. Esimerkiksi Tampere ei tämän määritelmän mukaan ole kaupunki, koska sen asukastiheys on liian pieni. Tampere ei täytä Eurostatin kriteeriä, koska Teiskon kunta liitettiin siihen vuonna 1972. Vuodesta 2016 myöskään Lahti ei täytä tätä kriteeriä Nastolan liittämisestä johtuen. Suomen kaupungit
Käynnissä olevien kuntaliitosten myötä monet seutukunnat ovat yhdistymässä tai yhdistyneet yhdeksi kunnaksi. Näin on tapahtumassa tai tapahtunut esimerkiksi Hämeenlinnan, Joensuun, Jyväskylän, Kokkolan, Kouvolan, Lappeenrannan, Salon ja Seinäjoen seuduilla. Tämä hämärtää edelleen kaupunki-käsitteen merkitystä. Uusi suurkunta kutsuu yleensä itseään kaupungiksi, jolloin koko suurkunta on hallinnollisesti kaupunki, vaikka kaupunkimaista asutusta olisikin vain suurkunnan keskustaajamassa. Maakunta
Itsenäisyyden aikana Suomeen on lähinnä taloudellisin ja liikenteellisin perustein muodostunut joukko niin sanottuja nykymaakuntia. Monet niistä ovat historiallisten maakuntien pienempiä osia, joiden nimet on muodostettu lisäämällä vanhaan maakunnan nimeen ilmansuunnan nimi, toiset taas ovat muodostuneet vanhojen maakuntien raja-alueelle ja saaneet kokonaan uusia aluenimiä, kuten Kymenlaakso ja Pirkanmaa. Jo 1920-luvulla moniin nykymaakuntiin muodostettiin maakuntaliitto. Kuitenkin vasta vuonna 1994, kun siihenastiset maakuntaliitot ja seutukaavaliitot yhdistettiin uusiksi maakuntien liitoiksi, maakunnat saivat nykyisen merkityksensä aluehallinnon yksikköinä. Nykyisin Suomessa on 19 maakuntaa, joista Ahvenanmaalla on laaja itsehallinto-oikeus. Luettelo Norjan kaupungeista
Norjassa on virallisesti 98 kaupunkia ja yksi "kaivoskaupunki", Røros, joka on joskus laskettu virallisesti kaupungiksisekä yhteensä 922 taajamaa Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu myös kunnan väkiluku tapauksissa, joissa kaupunki on kuntansa ainut tai selkeästi keskeisin taajama. Eräissä tapauksissa, kuten Oslo tai Drammen, kaupunkitaajama ulottuu myös muiden kuntien alueelle, jolloin kunnan väkimäärä voi olla varsinaisen kaupunkitaajaman väkimäärää pienempi. Lørenskog ja Lillestrøm og Strømmen ovat kaupunkitaajamia ja kuntia, jotka ovat osa Oslon suurtaajamaa. Suomen kaupungit
Historiallisesti kaupungit ovat eronneet maaseudusta esimerkiksi niissä noudatettavan lainsäädännön perusteella, mutta nykyään kaupungeilla ja kunnilla ei ole juridisia eroja. Aikaisemmin hallitsija päätti kaupunkien perustamisesta, mutta nykyään kunnat voivat itse julistautua kaupungeiksi. Luettelo Suomen kunnista
Tämä artikkeli on luettelo Suomen nykyisistä kunnista. Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kunnat ovat sivulla luettelo Suomen entisistä kunnista ja tapahtuneet muutokset sivulla luettelo Suomen kuntamuutoksista. Vuoden 2019 alusta kuntia on 311, joista 107 käyttää kaupunki-nimitystä. Satakunnan maakunta
Satakunnassa on 17 kuntaa, joista seitsemän on kaupunkeja. Näiden sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Siinä kaupungit on esitetty vahvennettuina.
Vuonna 2017 Satakunnassa sijaitsi 42 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Luettelo Suomen kihlakunnista
Vuonna 1885 Suomessa oli 51 kihlakuntaa, josta niiden määrä kasvoi hitaasti 55 kihlakuntaan vuonna 1937. Luettelossa kuvataan kihlakunta-jaon kehitys vuoteen 1996 saakka. Ns. vanhat kaupungit eivät kuuluneet kihlakuntiin, joten ne on seuraavassa ilmoitettu erikseen.Kihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Hanko, Helsinki, Loviisa, Porvoo ja TammisaariKihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Naantali, Pori, Rauma, Turku ja UusikaupunkiKihlakuntan kuulumaton kaupunki: MaarianhaminaKihlakuntiin kuulumattomat kaupungit: Hämeenlinna, Lahti ja Tampere Kansallinen kaupunkipuisto
Suomessa on yhdeksän kansallista kaupunkipuistoa: Hämeenlinnassa, Heinolassa, Hangossa, Kuopiossa, Porissa, Forssassa, Kotkassa, Turussa ja Porvoossa. Suomen kylät
Suomessa on kylätoimintaa noin 3 500 kylässä, ja kylien kokonaismäärän on sanottu olevan noin 4 200 kappaletta. Euroopan unionin väestö
Euroopan unionin alueella on huomattava määrä maailmankaupunkeja. Sen alueella sijaitsee 13 maailman 60 maailmankaupungista, mukaan lukien Lontoo, Pariisi, Rooma, Madrid ja Bryssel. Alla on lista EU:n kymmenestä suurimmasta hallinnollisesta kaupungista ja kymmenestä suurimmasta kaupunkialueesta. Väkiluvut ovat vuoden 2005 arvioita. Uudenmaan maakunta
Uusimaa jakaantuu neljään seutukuntaan ja 26:een kuntaan, joista kolmetoista on kaupunkeja. Viisitoista kuntaa on kaksikielisiä.
|valign="top"|
|valign="top"| Luettelo Kazakstanin kaupungeista
Tämä on luettelo Kazakstanissa sijaitsevista kaupungeista. Kazakstanissa on yhteensä 87 kaupunkia. Luettelo Suomen lähiöistä
Lähiöitä on rakennettu Suomeen hyvin erityyppisille alueille: ei vain suurimpiin kaupunkeihin vaan myös pienemmille paikkakunnille. Yhteensä lähiöitä on noin 50 kaupungissa, ja niiden määräksi on arveltu 270–290 tai jopa 350–450. Lähiöiden väestöpohjan kehityksestä ei ole tehty koko maata kattavaa tutkimusta sitten 1980- ja 1990-luvuilla julkaistujen ympäristöministeriön lähiöselvitysten. Ei ole myöskään selvitetty valtakunnallisesti, missä lähiöt sijaitsevat tai kuinka paljon niissä on asukkaita. Asuntomääräksi on arvioitu noin 400 000, joista 320 000 on kerrostaloasuntoja. Maalaiskunta
Erikoista osassa maalaiskunta-nimisiä kuntia on ollut, että niiden kunnanvirasto ei ole sijainnut omassa kunnassa, vaan samannimisessä naapurikaupungissa tai -kauppalassa. Suuri osa maalaiskunta-nimisistä kunnista oli myös maantieteelliseltä muodoltaan erikoisia: Monet niistä ympäröivät keskellä olevaa kaupunkia tai kauppalaa joka suunnalta, jolloin kaupunki tai kauppala muodosti maalaiskunnan sisällä enklaavin ja maalaiskunta oli "reikäleipäkunta." Toisaalta Heinolan maalaiskunta koostui kahdesta erillisestä osasta. Jyväskylän maalaiskunnan rajat taas muistuttivat kahdeksikkoa, sillä kunta käsitti kaksi samaa kokoluokkaa olevaa lohkoa, jotka olivat toisiinsa yhteydessä noin kilometrin levyisen ja noin kahden kilometrin pituisen käytävän kautta.
Suomessa on ollut kaikkiaan 36 maalaiskunta-sanaa nimessään käyttänyttä kuntaa, tosin ei koskaan näin monta yhtaikaa. Enimmillään jopa yli puolella kaikista Suomen kaupungeista ja kauppaloista oli naapurinaan maalaiskunta-sanaa nimessään käyttävä kunta. Nykyisin niitä ei ole enää yhtäkään, mikä johtuu enimmäkseen kuntaliitoksista. Useimmat näistä kunnista on liitetty kokonaan viereiseen samannimiseen kaupunkiin tai kauppalaan. Näin tehtiin ensimmäisen kerran vuonna 1959, kun Seinäjoen maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan ja viimeisen kerran vuonna 2009, kun viimeinen nimessään maalaiskunta-sanaa käyttänyt kunta, Jyväskylän maalaiskunta, liittyi vapaaehtoisesti osaksi Jyväskylän kaupunkia. Eräät maalaiskunta-sanaa nimessään käyttäneet kunnat on liitetty useampaan kuin yhteen kuntaan kuten Kuopion maalaiskunta Kuopion kaupunkiin ja Siilinjärven kuntaan vuonna 1969. Eräät ovat muuttaneet nimensä jättäen maalaiskunta-sanan nimestään pois. Näistäkin osa on sittemmin kadonnut kuntaliitoksissa, mutta eräät ovat vielä nimensä vaihtaneina olemassa: entinen Helsingin maalaiskunta nimellä Vantaa vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi, entinen Ikaalisten maalaiskunta nimellä Ikaalinen vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi ja kuntaan kuulunut Ikaalisten epäitsenäinen kauppala lakkautettiin, entinen Kemin maalaiskunta nimellä Keminmaa vuoden 1980 alusta sekä entinen Pietarsaaren maalaiskunta nimellä Pedersören kunta helmikuusta 1989. Koiviston maalaiskunta, Käkisalmen maalaiskunta, Sortavalan maalaiskunta ja Viipurin maalaiskunta taas olivat jääneet luovutetulle alueelle. Kaupunkialue
Taajaman väestömäärän avulla saadaan kunkin asutuskeskittymän koko. Lähtökohtana on, että taajamassa täytyy olla vähintään tietty määrä asukkaita, jotta sitä voidaan kutsua kaupunkimaiseksi. Suomessa on 104 yli 5 000 asukkaan taajamaa. Kaupunkimaisiksi määritellään ne taajamat, joissa asukasmäärä ylittää 15 000. Suomen kunnat
Kuntien määrän vähentäminen edelleen kuntaliitoksilla on ollut esillä poliittisessa keskustelussa, sillä etenkin pienten kuntien mahdollisuudet järjestää lakisääteiset palvelut ovat viime vuosina vaikeutuneet. Keskiväkiluvun perusteella Suomessa on nykyisin vähän kuntia moneen Euroopan maahan verrattuna. Ruotsiin ja Tanskaan verrattuna kuntia on edelleen paljon (kuitenkin vähemmän kuin Norjassa), ja niillä on lisäksi paljon tehtäviä. Joidenkin näkökantojen mukaan kuntien määrän vähentämisen katsotaan parantavan hallinnon tehokkuutta. Porin kansallinen kaupunkipuisto
Vuoden 2017 joulukuussa kansallisia kaupunkipuistoja oli Suomessa yhdeksän: Forssassa, Hangossa, Heinolassa, Hämeenlinnassa, Kotkassa, Kuopiossa, Porissa, Porvoossa ja Turussa. Kreikan kaupungit
Nimitys "kaupunki" on näin ollen puhtaasti tilastollinen ja yleiseen kielenkäyttöön perustuva, ei lainsäädäntöön perustuva. Kreikassa kaupungeilla ei myöskään ole suoraa suhdetta kuntiin samoin kuin esimerkiksi Suomessa, jossa osa kunnista on kaupunkeja. Kreikassa kunnan hallinnollinen keskus eli kuntakeskus voi olla kaupunki tai kylä, mutta varsinkin vuoden 2011 aluehallinto- ja kuntauudistuksen jälkeen yhdessä kunnassa voi olla useita kaupunkeja. Toisaalta suurkaupungit voivat koostua useasta kunnasta ja varsinaisesta kaupungista. Näin erityisesti Ateenan tapauksessa: varsinaisen Ateenan kunnan asukasluku on 664 046, mutta Ateenan metropolialueen lähes 60 kunnassa asuu yli 3 000 000 asukasta (vuonna 2011). Luettelo Viron kunnista
Tämä artikkeli on luettelo Viron kunnista. Virossa on 79 kuntaa, jotka ovat tyypiltään joko kuntia () tai kaupunkeja ("linn"). Kuntien määrä väheni huomattavasti vuoden 2017 kuntauudistuksessa. Viro
Viro jakaantuu hallinnollisesti maakunniksi (), jotka muodostuvat kunnista ("vald") ja kaupungeista ("linn"). Virossa on 15 maakuntaa, 15 kaupunkia ja 64 kuntaa. Kuntien ja kaupunkien määrä putosi vuoden 2017 kuntauudistuksessa 213:sta 79:ään. Suomen seutukunnat
Seutukunnat () ovat muutaman kunnan muodostamia aluekokonaisuuksia, joiden muodostamisen perusteena on käytetty kuntien välistä yhteistyötä ja työssäkäyntiä. Jokainen Suomen kunta kuuluun johonkin seutukuntaan ja saman seutukunnan jäsenkuntien täytyy olla samasta maakunnasta. Suomen seutukunnat on määritelty työ- ja elinkeinoministeriön aluepoliittisen tukialuejaon perusalueiksi. Työ- ja elinkeinoministeriö myös vuosittain vahvistaa seutukuntajakoon tulevat muutokset. Seutukunnat muodostavat Euroopan unionin tilastollisen aluejakotason LAU 1 (ent. NUTS 4). Vuoden 2011 alusta Suomen kunnat on jaettu 70 eri seutukuntaan. Seutukuntajako on otettu käyttöön vuonna 1994. Osa seutukuntien nimistä on keksitty varta vasten tuota seutukuntaa varten seutukuntajakoa laadittaessa, osa on kyseisten alueiden perinteisiä nimiä, esim. Järviseutu ja Vakka-Suomi. Ruotsin kunnat 1952
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kunnista vuonna 1952 sekä kuntajaossa tapahtuneista muutoksista vuosina 1952–1970. Vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen Ruotsissa oli 1 037 kuntaa, joista 133 oli kaupunkeja, 88 kauppaloita ja 816 maalaiskuntia. Vuotta ennen uudistusta kuntien määrä oli ollut 2 498. Tässä artikkelissa kunnat on lueteltu tuolloisen läänijaon mukaisesti. Läänien järjestys on tuon ajan läänikoodien mukainen.
Kuntauudistuksen jälkeen Tukholman läänissä oli 12 kaupunkia, 5 kauppalaa ja 38 maalaiskuntaa. Tukholman kaupungin siirryttyä Tukholman lääniin vuonna 1968 Tukholman kaupunki säilytti oman kuntakoodinsa 0180, mutta läänin muiden kuntien kuntakoodit vaihtuivat niin, että alun läänikoodi 02 korvautui 01:llä.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Uppsalan läänissä oli 2 kaupunkia, 1 kauppala ja 22 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Södermanlandin läänissä oli 9 kaupunkia, 1 kauppala ja 29 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Itä-Götanmaan läänissä oli 7 kaupunkia, 4 kauppalaa ja 36 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Jönköpingin läänissä oli 9 kaupunkia, 6 kauppalaa ja 39 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa.Kuntauudistuksen jälkeen Kronobergin läänissä oli 2 kaupunkia, 8 kauppalaa ja 34 maalaiskuntaa.Luettelossa vasemmalla on kunta, joka muodostui kaksoispisteen oikealla puolella olevien kuntien yhdistyessä tai kuntamuodon muuttuessa. Suomi
Maakunnat toteuttavat kunnallisen itsehallinnon alueellisella tasolla. Vuonna 1997 vahvistettu maakuntajako poikkeaa olennaisesti Suomen historiallisista maakunnista, joita on yhdeksän. Vuodesta 2009 maakuntia on yhdeksäntoista. Yksi maakunnista, Ahvenanmaa, on itsehallinnollinen. Suomi 2000-luvulla
2000-luvulla Suomessa oli jäljellä yksi virallinen kuntamuoto: kunta. Vuoden 1995 kuntalain jälkeen mikä tahansa kunta sai kutsua itseään kaupungiksi, mikäli piti sitä asianmukaisena. 2000-luvulla tehtiin useita kuntaliitoksia, erityisesti vuosikymmenen jälkipuoliskolla. Vuonna 2000 kuntia oli 452 eli vain hieman vähemmän kuin 1970-luvun lopulla. Vuonna 2010 kuntien määrä oli pudonnut 342:een eli joka neljäs kunta katosi kartalta. Monikuntaliitokset synnyttivät alueellisesti laajoja kokonaisuuksia, kuten Kouvolan ja Salon, joiden hallinnollinen alue sisälsi useita taajamia. Tilanne oli päinvastainen aiempaan, jolloin kaupunkien keskustaajamat ulottuivat kaupunkikuntaa ympäröivien maalaiskuntien alueille. Kansallinen kaupunkipuisto
Porvoon kaupunkipuisto avattiin toukokuussa 2010, Turun kaupunkipuisto kesäkuussa 2013 , Forssan maaliskuussa 2015 ja Kuopion joulukuussa 2017. Arviointihankkeita on ollut käynnissä lisäksi ainakin Jyväskylässä ja Vaasassa. Ympäristöministeriön arvion mukaan Suomeen voidaan perustaa yhteensä noin kymmenen kansallista kaupunkipuistoa. Euroopan puutarhaperinneverkosto EGHN palkitsi kaupunkipuistot vuonna 2014 European Garden Award -tunnustuksella. Suomi 1950-luvulla
Läänilaitos oli vielä voimissaan, ja eri kuntamuotojen väleillä oli selkeät juridiset erot ennen vuoden 1977 kuntalakia. Manner-Suomi oli jaettu yhdeksään lääniin, joista Kymen lääni käsitti vuonna 1945 lakkautetun Viipurin läänin läntiset osat. Uudenmaan lääni ei vielä 1950-luvun alussa erottunut väestömääränsä puolesta muista suurimmista lääneistä. Suomessa oli 1950-luvulla kolme kuntamuotoa: kaupungit, kauppalat ja maalaiskunnat. Useita kaupunkeja ympäröi maalaiskunta, jonka nimi oli muodostettu kaupungin nimestä ja sanasta maalaiskunta (lyh. "mlk"). Viimeinen tällainen kunta oli vuonna 2009 lakkautettu Jyväskylän mlk. Jotkut kaupungit olivat usein kokonaan reikäleipämaalaiskunnan ympäröimiä enklaaveja, kuten Kuopio, Porvoo ja Rovaniemi. Kokojärjestyssääntö
kun "P" on väkiluku kyseisen maan "n":nneksi suurimmassa kaupungissa ja "A" ja "β" ovat maakohtaisia vakioita. Useissa teollisuusmaissa, mm. USA:ssa ja Suomessa, "β" on lähestulkoon 1 ja voidaan siis jättää pois. Empiiristen havaintojen perusteella Suomessa A on n. 843 000, joten Suomen tapauksessa kaava on Turku
Turussa on 87 kaupunginosaa. Kaupunginosajako on perinteinen aluejako. Toinen eli uudempi aluejako perustuu tilastoaluejakoon, jossa on kolme tasoa: suuralue, tilastoalue ja pienalue. Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen, joihin kuuluu 45 tilastoaluetta. Kussakin tilastoalueessa on yksi tai useampi pienalue, joita Turussa on yhteensä 134. Renessanssikuningaskunnat
Suomi lisättiin peliin vuonna 2009, ja samaan aikaan valmistui myös suomenkielinen käännös. Ensimmäinen kaupunki Suomessa oli Rauma (pääkaupunki), ja vuonna 2012 lisättiin myös Turku. Suomalaisia pelaajia on Renessanssikuningaskunnissa muutama sata, ja Suomen kuningaskunnassa asukkaita on 171 (elokuu 2016). Luettelo Suomen kaupungeista
Seuraavan luettelon toisessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin nykymaakuntaan kaupunki kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on . Kaupunkien maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdan mukaiset. Suomen kaupungit
Vuonna 1959 säädettiin laki, jonka mukaan nämä velvoitteet eivät enää koskeneet vastedes perustettavia uusia kaupunkeja. Heti seuraavan vuoden alusta Hyvinkää, Kouvola, Riihimäki, Rovaniemi, Salo ja Seinäjoki saivatkin kaupunginoikeudet. Näin Suomeen syntyi maalaiskunnan, itsenäisen kauppalan ja kaupungin rinnalle neljäs kuntamuoto, uusi kaupunki, jonka asema lainsäädännössä sijoittui vanhan kaupungin ja itsenäisen kauppalan väliin. Vanhoja kaupunkeja perinteiset kaupunkien erityisrasitukset koskivat edelleen, kunnes vuonna 1977 uusi kunnallislaki poisti melkein kaikki lainsäädäntöerot eri kuntamuotojen välillä. Vuosina 1960–1974 oli monet entiset kauppalat jo muutettu kaupungeiksi, joskin uusiakin kauppaloita vielä perustettiin. Vuonna 1977 loputkin kauppalat muutettiin kaupungeiksi lukuun ottamatta Karhulaa, joka liitettiin Kotkan kaupunkiin. Luettelo Suomen taajamista 2016
Vuoden 2016 lopussa Suomessa oli 5 503 297 asukasta, joista 4 650 901 asui taajamissa, 781 877 haja-asutusalueilla ja 70 519 asukkaan asuinpaikka oli tuntematon. Taajama-aste oli 85,6 prosenttia. Taajamien lukumäärä oli 741 kappaletta. Suomen kunnat
Eri kuntamuotojen osalta Suomessa oli pitkään 38 kaupunkia, joista kolme (Käkisalmi, Sortavala ja Viipuri) jäi luovutetuille alueille. Kaupunkien määrä alkoi kasvaa vuonna 1960, jolloin perustettiin kuusi uutta kaupunkia. Erityisen paljon uusia kaupunkeja syntyi vuonna 1977, jolloin kauppaloista 21 muutettiin kaupungeiksi. Myös vuosi 1986 on merkittävä, sillä silloin 10 kuntaa muuttui kaupungeiksi. Kaupunkien määrä oli suurimmillaan vuosina 2005 ja 2006, jolloin Suomessa oli 114 kaupunkia. Vuonna 2007 lakkautettiin yksi kaupunki (Suolahti) ja vuonna 2009 viisi kaupunkia (Anjalankoski, Joutseno, Jämsänkoski, Karjaa ja Kuusankoski). Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista
Suomessa on seuraavat rannikkokaupungit:
Tähdellä (*) merkityissä kaupungeissa keskustaajama ei ole merenrannassa. Kaupunki
Ruotsissa kunnat on usein muodostettu jonkin vanhan kaupungin ympäryskuntia kaupunkiin yhdistämällä. Näin muodostuneen suuremman kunnan keskustataajamaa kutsutaan silti edelleen kaupungiksi, vaikka virallisesti kunta ei käyttäisikään kaupunkinimitystä. Ennen 1950- ja 1970-lukujen kuntauudistuksia Ruotsissa oli 133 kaupunkia. Tällä hetkellä kaupunkinimitystä Ruotsin kunnista käyttävät vain Boråsin, Göteborgin, Haaparannan, Helsingborgin, Lidingön, Malmön, Mölndalin, Solnan, Sundbybergin, Tukholman, Trollhättanin, Vaxholmin ja Västeråsin kunnat. Kaupunkiväestöön lasketaan tilastoinnissa kuitenkin mukaan kaikkien taajamien väestö. Suomi 2010-luvulla
Vuonna 2010 Suomessa oli 342 kuntaa, nykypäivään mennessä kuntien määrä on pudonnut 311:een. 2010-luvulla on siis yhteensä 31 kuntaa kadonnut kartalta. Kuntaliitosten myötä esimerkiksi Oulu, Pori ja Lohja ovat kasvattaneet pinta-alaansa. Paskareissu
Paskareissun mukaan Suomen paskimmat kaupungit ovat Kouvola, Forssa, Pieksämäki, Riihimäki, Heinola, Kajaani, Pietarsaari, Tornio, Mänttä ja Vantaa.. Vantaa ei kuulunut alun perin sarjan kaupunkeihin. Kun kuvausryhmä oli palaamassa kuvauksistaan Heinolasta, he huomasivat, että heiltä puuttui vielä yksi kaupunki. Ryhmän äänimies kertoi olevansa kotoisin Vantaalta, "mistä se sitten tuli mieleen". Peltonen on itse asunut kolme kuukautta Vantaan Koivukylässä. Ari valitsi lopulta Kouvolan Suomen paskimmaksi paikaksi. Luettelo Saksan kaupungeista
Kaupunkiluettelon jälkeen on vielä tilastotietoja yli 50 000 asukkaan kaupungeista, joita on 188 kappaletta. Kaupunki (kuntamuoto)
Kuntaliitosten myötä monet aiemmat kaupungit ovat laajentuneet pinta-alaltaan huomattavasti, joten näihin kaupungeiksi itseään kuuluviin kuntiin kuuluu myös laajoja maaseutualueita. Esimerkiksi Rovaniemestä tuli vuoden 2006 alussa pinta-alaltaan "maapallon toiseksi suurin kaupunki", kun siihen liitettiin pinta-alaltaan Suomen suurimpiin kuntiin kuulunut Rovaniemen maalaiskunta. Osassa Suomen kaupungeista keskustaajamakaan ei vastaa yleistä suomalaista käsitystä kaupungista esim. keskieurooppalaisesta käsityksestä puhumattakaan. Luettelo Valko-Venäjän kaupungeista
Tämä on luettelo Valko-Venäjän kaupungeista. Itäeurooppalaisessa Valko-Venäjän valtiossa oli vuoden 2009 lopulla yhteensä 112 kaupunkia. Maaliskuussa 2012 uuden ydinvoimalan sijoituspaikkakunta Astravets sai kaupungin arvon. Valko-Venäjän aluehallintoa koskevan lain mukaisesti maan kaupungit jaetaan kolmeen ryhmään:Aluehallinnollinen jako ja kaupunkien kuuluminen eri tasojen ohjaukseen kehittyi asteittain Neuvostoliiton aikana. Lähestyminen heijastaa keskusjohdon ohjauksessa olevaa aluehallintoa. Nykyisinkin Valko-Venäjän presidentti nimittää suoraan esimerkiksi aluehallinnon ja piirihallinnon johtajat. Luettelo kaupungeista
Wikipediassa on useita luetteloja kaupungeista. Ne ovat luetteloituna tällä sivulla valtioiden/alueiden mukaan. Viro
Virossa on 15 kaupunkia, joissa oli vuoden 2018 alussa yhteensä 810 443 henkeä. Niiden lisäksi Virossa on 32 entistä kaupunkia, joista kuntaliitosten myötä on tullut epäitsenäisiä kaupunkeja, joilla ei ole hallinnollista merkitystä. Uudet kaupungit Suomessa
Nimitys ei ole virallinen, eikä sitä ole lainsäädännössä määritelty koskaan. Se esiintyy useimmiten muodossa "niin sanotut uudet kaupungit". Tapahtumasta, jossa Suomen kaupunkien määrä nousi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1905, julkaistiin violetti 30 markan arvoinen postimerkki "Kuusi uutta kaupunkia", 2. tammikuuta 1960. Postimerkin painos oli 3 000 000 kappaletta. Suomen kaupungit
Monien kaupunkinimitystä käyttävien kuntien alueella sijaitsee nykyään myös laajoja maaseutualueita. Toisaalta jotkut maaseutukunnissa sijaitsevat taajamat saattavat olla väkiluvultaan suurempia kuin varsinaisten kaupunkien keskustaajamat. Monien kaupunkien tapauksessa asutus jatkuu myös kuntarajojen ylitse. Suomi
Suomessa on hieman yli 300 kuntaa. Kunnilla on verotusoikeus ja ne järjestävät kuntalaisille lailla säädetyt peruspalvelut, joihin kuuluu muun muassa sosiaali- ja terveydenhuoltoa, koulutusta ja infrastruktuuria. Kunnat perustettiin 1860-luvulla annetun kuntalain mukaisesti. Liikenne Suomessa
Paikallista tai seudullista joukkoliikennettä on järjestetty 77 kunnassa. Suurin osa kaupunkiliikenteen harjoittajista käyttää jotain matkakorttijärjestelmää, jollaiseen liittyvä laite on 4 500 ajoneuvossa. Yksi suosituista matkakorteista on Waltti-kortti, joka on käytössä muun muassa Hämeenlinnassa, Joensuussa, Jyväskylässä, Kajaanissa, Kuopiossa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Oulussa ja Vaasassa. Waltti-järjestelmän kehittäjiin kuuluu yli 20 kuntaa ja yhdeksän ELY-keskusta. Helsinki
Helsinki () on Suomen pääkaupunki ja Uudenmaan maakuntakeskus. Se sijaitsee Suomenlahden pohjoisrannalla Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Helsingin naapurikunnat ovat lännessä Espoo, pohjoisessa Vantaa ja idässä Sipoo. Kaupungissa on asukasta. Helsingin keskustaajama ulottuu usean naapurikunnan alueelle. Laajemmalla Helsingin seudun metropolialueella on 1 572 928 asukasta. Luettelo Tšekin kaupungeista
Tämä on luettelo Tšekissä sijaitsevista kaupungeista. Kaupunkeja on 528. Suomen kaupungit
Suurkaupungeiksi kutsutaan Suomessa yli asukkaan kuntia, joita ovat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Turku, Oulu, Jyväskylä, Lahti ja Kuopio. Muita suuria kaupunkeja ovat Pori ja Kouvola. Helsinkiä yhdessä naapuriensa Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kanssa pidetään Suomen ainoana metropolialueena. Suomen pienin hallinnollinen kaupunki on noin asukkaan Kaskinen. Suomen kaupungit
Kaupunkialue on kaupunkiin liittyvä yhtenäisesti rakennettu alue. Suomessa kaupunkialueella tarkoitetaan yleensä kaupungin keskustaajamaa. Kaupunkialue on yksi kolmesta tavasta mitata kaupungin väkilukua. Muut vaihtoehdot ovat ilmoittaa vain hallinnollisen kaupungin väkimäärä tai koko suurkaupunkialueen (metropolialueen) väkiluku. Metropolialueisiin lasketaan kuuluviksi myös yhtenäisesti rakennetun kaupunkialueen ulkopuolella olevat samaan työssäkäyntialueeseen kuuluvat alueet. Suomen kaupungistuminen
Niin kuin muuallakin maailmassa, Suomessakin voimakkaimmin kasvavat kaupunkiseudut, joissa on tarjolla eniten työpaikkoja, koulutusta ja palveluja. Kaupunkien kasvu suuntautuu nykyään kasvukeskuksiin ja niiden kehyskuntiin, jonka seurauksena kaupunkirakenne hajoaa. Suomen merkittävimmät kaupunkiseudut ja samalla kasvukeskukset ovat pääkaupunkiseutu, Tampere, Turku, Oulu, Kuopio ja Jyväskylä. Näiden lisäksi myös kasvavia kaupunkiseutuja ovat Lahti, Joensuu, Seinäjoki, Vaasa ja Hämeenlinna. Nykyään Suomessa niin kuin muuallakin länsimaissa (esimerkiksi Detroit tai Ruhrin alue) perinteiset teollisuuskaupungit ovat kärsineet teollisuuden toimintojen supistuksista. Suomessa tällaisia kaupunkeja ovat ainakin Forssa, Hamina, Imatra, Jämsä, Kemi, Kotka, Kouvola, Loviisa, Mänttä-Vilppula, Pietarsaari, Pori, Raahe, Rauma, Uusikaupunki, Valkeakoski ja Varkaus. Kaakkois-Suomi
Kaakkois-Suomi on entisen Etelä-Suomen läänin itäosassa tätä edeltänyttä Kymen lääniä vastaava alue. Se käsittää nykyisten Etelä-Karjalan, Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakuntien alueet. Kaakkois-Suomen suurimmat kaupungit ovat Kouvola, Lappeenranta, Mikkeli ja Kotka. Alueen muut kaupungit ovat Imatra, Hamina, Pieksämäki ja Savonlinna. Luettelo Viron kaupungeista
Vuoden 2015 alussa Virossa oli 17 epäitsenäistä kaupunkia (), joista oli kuntaliitoksen myötä tullut osa jotakin kuntaa. Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Virossa oli 37 epäitsenäistä kaupunkia (). Kansallinen kaupunkipuisto
Suomessa on yhdeksän kansallista kaupunkipuistoa. Luettelo Suomen taajamista 1995
Vuoden 1995 taajamarajauksen mukaan 15 kunnassa ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa näistä kunnista sijaitsi seitsemän (Houtskari, Iniö, Luhanka, Utsjoki, Uukuniemi, Velkua ja Värtsilä) ja kahdeksan kuntaa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga ja Vårdö) sijaitsi Ahvenanmaalla. Helsingin keskustaajama
Helsingin keskustaajama ulottuu 11 kunnan alueelle. Taajaman alueella on kaikkiaan kahdeksan kunnan (Espoo, Helsinki, Järvenpää, Kauniainen, Kerava, Sipoo, Tuusula ja Vantaa) keskuspaikat. Lopuissa kolmessa kunnassa Kirkkonummen keskusta sekä Mäntsälän ja Nurmijärven kirkonkylät muodostavat omat taajamansa. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien kokonaisväkiluvut ja näissä kunnissa asuva Helsingin keskustaajamassa asuvaksi tilastoitu väestö. Tiedot ovat ajankohdan 31.12.2011 ja 1.1.2012 voimaan astuneen kuntajaon mukaiset. Taulukossa on ilmoitettu myös muut (kokonaan tai osittain) kunnan alueella sijaitsevat taajamat. Taulukko on järjestetty laskevaan suuruusjärjestykseen kolmannen sarakkeen (Siitä Helsingin keskustaajamassa) mukaisesti. Suomen kaupungit
Kaupunkiseutu tarkoittaa keskuskuntaa ja sitä ympäröiviä lähikuntia, jotka ovat tiiviissä yhteydessä keskuskuntaan. Suomen kunnat on hallinnollisesti ryhmitelty seutukunniksi, joista osa on kasvukeskusseutukuntia ja osa väestöään menettäviä maaseutumaisempia alueita. Koko seutukunnan väkiluku antaa todellisemman kuvan talousalueen koosta etenkin, jos alueen kuntarakenne on pirstaloitunut. Toisaalta seutukuntaan kuuluu aina laajoja haja-asutusalueita, joka saa kaupunkialueen näyttämään harvaanasutulta. Luettelo Saksan kunnista
Rheinland-Pfalzissa oli 1.1.2012 yhteensä 2 306 poliittisesti itsenäistä kuntaa. Niistä 128 oli kaupunkeja ja 2 178 muita kuntia. Muista osavaltioista poiketen kuntia ei ole esitetty aakkosjärjestyksessä pelkän nimen mukaan, vaan kaupungin tai kunnan tyypin ja nimen mukaan. Kaupunkeja ei myöskään ole tämän osavaltion kohdalla lihavoitu.Saarlandissa oli 1.6.2006 yhteensä 52 poliittisesti itsenäistä kuntaa. Niistä 17 oli kaupunkeja ja 35 muita kuntia. Luettelo Suomen kaupungeista perustamisvuoden mukaan
Niin kutsutut uudet kaupungit olivat aikaisemmin olleet kauppaloita. Vuonna 1959 säädetyn lain mukaan ne voitiin muuttaa kaupungeiksi ilman, että tietyt vanhoja kaupunkeja koskevat erityissäännökset kuitenkaan koskivat niitä.Vuoden 1977 alussa tuli voimaan uusi kunnallislaki, johon ei enää sisältynyt kauppalan käsitettä. Kaikki silloiset kauppalat muuttuivat kaupungeiksi lukuun ottamatta Karhulaa, joka liitettiin Kotkaan. Kaupunki-nimityksellä ei näiden kaupunkien osalta kuitenkaan enää ollut juridista merkitystä. Nykyään kunta voi omalla päätöksellään julistautua kaupungiksi, mutta nimityksellä ei uusimpien kaupunkien osalta ole alun alkaenkaan ollut mitään juridista merkitystä. Kaupunkinimityksen käyttöönotot ovat olleet aina kunkin vuoden alussa, kolmea poikkeusta (Juankoski, Kauhajoki ja Nilsiä) lukuun ottamatta.Eräitä uusia kaupunkeja on muodostunut kuntaliitoksissa. Osa näistä on saanut perustettaessa kokonaan uuden nimen. Osassa tapauksia aiempi samanniminen kaupunki on kuntaliitoksessa lakkautettu ja sen seuraajaksi tullut uusi perustettu kaupunki, joka joko heti tai lyhyen muunnimisyyden jälkeen on ottanut liitoksessa mukana olleen aiemman kaupungin nimen. Keski-Suomen maakunta
Keski-Suomi () on yksi Suomen 19 maakunnasta. Se on asukasluvultaan Suomen viidenneksi suurin maakunta. Maakuntakeskus ja ylivoimaisesti suurin kaupunki on Jyväskylä. Muita kaupunkeja ovat Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Keski-Suomen liitto. Suomen maantiede
Suomen hallinnollinen aluejako pohjautuu maakunta- ja kuntajakoon. Vuonna 2016 Suomessa on 19 maakuntaa ja 313 kuntaa. Japanin ydinkaupungit
Ydinkaupungeille ei myönnetä yhtä laajoja valtaoikeuksia kuin virallisille suurkaupungeille, mutta laajemmat kuin tavallisille kaupungeille. Pääosin niillä on yhtä paljon valtaa kuin virallisilla suurkaupungeilla, lukuun ottamatta joitakin tehtäviä, jotka on tehokkaampi hoitaa prefektuuritasolla. Ydinkaupunkijärjestelmä tarkoitettiin alun perin myös keinoksi houkutella pienempiä kaupunkeja yhdistymään ja muodostamaan suurempia yksiköitä. 1990-luvun talousvaikeuksien myötä Japanin hallitus otti tavoitteekseen kuntien määrän voimakkaan vähentämisen ja perusti samalla vuosikymmenen lopulla ydinkaupunkien alapuolelle uuden yli 200 000 asukkaan erityiskaupunkien luokan. Ydinkaupunkien määrä kasvoi 27:ään vuonna 2000 ja 42:een vuonna 2013, ja jotkin aiemmat ydinkaupungit on nimitetty virallisiksi suurkaupungeiksi. Kuntaliitoksista ja niiden mahdollistamista ydin- ja suurkaupunkinimityksistä onkin tullut keino nousta ylöspäin kansallisessa kuntahierarkiassa ja hyötyä korkean aseman tuomista eduista.