Milloin Grigori Rasputin syntyi?
Grigori Rasputin
Grigori Jefimovitš Rasputin (, 22. tammikuuta 1869 – 30. joulukuuta 1916) oli venäläinen mystikko ja profeetta, jonka väitetään olleen ihmeparantaja, verenseisauttaja. Rasputinilla oli merkittävä rooli Venäjän keisarikunnan loppuaikoina tsaari Nikolai II:n hovissa, sillä hänen väitettiin kykenevän parantamaan kruununperijä Aleksein hemofilian eli verenvuototaudin. Lopulta Rasputin murhattiin raa’asti.
Aleksandr Raskatov
Aleksandr Mihailovitš Raskatov (Алекса́ндр Миха́йлович Раска́тов; s. 9. maaliskuuta 1953) on venäläinen säveltäjä. Pokrovskoje (Tjumenin alue)
Kylä on Grigori Rasputinin syntymäpaikka, ja siellä on Rasputinille omistettu museo. Grigori Rasputin
Rasputin sai elämänsä aikana lukuisia – varsinkin naispuolisia – seuraajia liittyen hänen uskonnolliseen etsintäänsä ja myöhemmin toimintaansa tsaarin hovissa. Vielä enemmän hänellä oli katkeria vihollisia, jotka joko kateudesta tai hänen maineensa ja tekemistensä järkyttäminä olivat valmiita vainoamaan häntä hautaan asti. Hänen elämänsä aikana häntä vastaan suunniteltiin ainakin kolme vakavaa salamurhahanketta. Juri Gagarin
Juri Aleksejevitš Gagarin (; 9. maaliskuuta 1934 Gžatsk, Neuvostoliitto – 27. maaliskuuta 1968) oli Neuvostoliiton ilmavoimien majurin arvoinen koelentäjä, neuvostoliittolainen kosmonautti ja samalla maailman ensimmäinen avaruuslentäjä. Lentonsa jälkeen hänet ylennettiin ensin majuriksi ja myöhemmin everstiksi. Hänet valittiin Neuvostoliiton kansanedustajaksi. Grigori Rasputin
Keisarinna Aleksandra oli lähinnä Aleksein vuoksi valmis sulkemaan silmänsä kaikilta syytöksiltä, joita Rasputinia vastaan toistuvasti esitettiin, ja Rasputinia kohtaan osoitettu myötämielisyys merkitsi häntä itseään – Venäjän keisarinnaa – kohtaan osoitettua myötämielisyyttä. Aleksandra ei koskaan ollut suosittu hovissa tai muuallakaan Venäjällä. Hän oli syntyperältään saksalainen, eikä tuon ajan Venäjällä suhtauduttu saksalaisiin suopeasti. Häntä luonnehdittiin kylmäksi, kopeaksi ja ylimieliseksi naiseksi, mikä johtui paljolti hänen ujoudestaan – erityisesti nuorena Aleksandra kärsi ujoudesta, mikä tuntuu yllättävän ristiriitaiselta suhteutettuna hänen muuhun persoonallisuuteensa. Rasputinin tulo hoviin muodostui nopeasti kohtalokkaaksi keisarinnan omalle maineelle. Juri Šaporin
Juri (Georgi) Aleksandrovitš Šaporin (; 8. marraskuuta 1887 Gluhov, Tšernigovin kuvernementti, Venäjän keisarikunta (nyk. Hluh'iv, Ukraina) – 9. joulukuuta 1966, Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen säveltäjä. Hän opiskeli Pietarin konservatoriossa sävellystä ja orkesterinjohtamista ja valmistui vuonna 1918. Šaporin sävelsi paljon näytelmämusiikkia ja elokuvamusiikkia yli 80 elokuvaan. Hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kuuluu vuonna 1957 valmistunut ooppera "Dekabristy" ("Dekabristit"). Grigori Zverev
Grigori Aleksandrovitš Zverev (, 15. maaliskuuta 1900 Ukraina, Venäjän keisarikunta – 2. elokuuta 1946 Moskova, Neuvostoliitto) oli Neuvostoliiton, Suomen kansanarmeijan ja Venäjän vapautusarmeijan kenraali. Georgi Dimitrov
Georgi Dimitrov (18. kesäkuuta 1882 Radomir, Bulgaria – 2. heinäkuuta 1949 Moskova) oli bulgarialaissyntyinen kommunistipoliitikko. Sergei ja Julia Skripalin myrkytystapaus
“Ruslan Boširov” on todellisuudessa Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkittu upseeri Anatoli Vladimirovitš Tšepiga. Eversti Tšepiga on syntynyt vuonna 1979 Amurin alueella Venäjän Kaukoidässä. 18-vuotiaana hän liittyi Venäjän Kaukoidän sotilasakatemiaan Blagoveštšenskissä. Hän on Venäjän spetsnaz-erikoisjoukkojen sotilas, joka on sotinut Tšetšeniassa ja Ukrainassa. Hänellä oli merkittävä rooli toisessa Tšetšenian sodassa. Hänelle on myönnetty yli 20 erilaista kunniamerkkiä, mm. vuonna 2014 Venäjän federaation sankari -merkki, joka on Venäjän korkein sotilaallinen kunniamerkki. Tšepiga otti käyttöön peitenimen Ruslan Boširov vuosien 2003 ja 2010 välillä. Grigori Retškalov
Grigori ”Griša” Andrejevitš Retškalov (; 9. helmikuuta 1920 Hudjakovo – 22. joulukuuta 1990 Žukovski) oli neuvostoliittolainen lentäjä. Hän oli liittoutuneiden kolmanneksi eniten ilmavoittoja saanut hävittäjälentäjä (hävittäjä-ässä) 56 vahvistetulla pudotuksellaan. Lisäksi 6 pudotusta oli jaettuja, jonkin toisen lentäjän kesken. Grigori Rasputin
Seuraavan salaliiton Rasputinin murhaamiseksi yrittivät toteuttaa kaksi ministeriä, jotka vuonna 1915 kilpailivat keskenään keisarikunnan hallituksessa ja joihin molempiin Rasputin välit olivat huonot, sillä hän oli pitänyt heitä ovelasti pilkkanaan, kun he olivat yrittäneet hyötyä hänestä edetäkseen urallaan. Rasputinista hyötymisestä oli muodostunut tsaarinhallinnon viimeisinä vuosina eräänlainen tapa hovin virkamiehille. He tunsivat erinomaisesti keisarinnan kehittämän säännön: kaikki, jotka vastustivat Rasputinia joutuivat tuhon omiksi, kun taas ne, jotka arvostivat (tai ainakin olivat arvostavinaan) häntä, olivat täten osoittaneet lojaaliutensa myös Rasputinia palvovalle keisarinnalle, ja heitä kohdeltiin asianmukaisesti. Irina Jusupova
Irina Jusupova, syntyjään ruhtinatar "Irina Aleksandrovna Romanova", (, 15. heinäkuuta 1895 Pietarhovi, Venäjä – 26. helmikuuta 1970 Pariisi) oli Romanovien hallitsijasukuun syntynyt venäläinen aatelisnainen, joka oli naimisissa rikkaan ruhtinas Feliks Jusupovin kanssa. Jusupov tunnetaan munkki Grigori Rasputinin murhaajana. Anastasia (vuoden 1997 elokuva)
"Anastasia" perustuu aitoihin hahmoihin ja tositapahtumiin, mutta varsin löyhästi. Elokuvassa kommunistien vallankumous ja tsaariperheen syrjäyttäminen tapahtuvat nopeasti ja väkivaltaisesti yhden illan aikana, vaikka todellisuudessa Nikolai II:n vallasta luopumisen (ks. Helmikuun vallankumous) ja kommunistien valtaannousun (ks. Lokakuun vallankumous) välillä oli aikaa yli puoli vuotta. Elokuvassa tsaarin perhe murhataan lokakuun vallankumouksen yhteydessä, mikä ei myöskään perustu todellisuuteen, sillä heidät murhattiin myöhemmin Jekaterinburgissa. Venäjän aatelisto oli puolestaan jo vuonna 1916 surmannut munkki Grigori Rasputinin, eikä hän siis ollut enää elossa vallankumouksien aikana 1917. Grigori Rasputin
Iliodor lähetti surmatyötä suorittamaan Hionia Guseva -nimisen tsaritsyniläisen entisen prostituoidun, jonka nimi tapausta myöhemmin tutkittaessa liitettiin usein Rasputiniin nimeen varsin säädyttömissä yhteyksissä. Nainen itse kertoi kuulusteluissa yrittäneensä surmata Rasputinin häneen liittyvien huhujen ja kertomusten perusteella. Yleisö dramatisoi tarinan myöhemmin muotoon, jossa Rasputin olisi aikoinaan hyväksikäyttänyt Gusevaa ja tämä oli päättänyt kostaa loukkauksen. Georgi Gapon
Ampumisen jälkeen sosialistivallankumouksellinen Pjotr Rutenberg piilotti Gaponin kirjailija Maksim Gorkin asuntoon. Siellä Gapon saneli julistuksen, jossa hän kehotti Pietarin työläisiä ryhtymään aseelliseen taisteluun yksinvaltiutta vastaan. Jonkin ajan kuluttua hän matkusti sosialistivallankumouksellisten avulla pois Pietarista ja ylitti salaa Venäjän ja Saksan välisen rajan. Ulkomailla Gapon tutustui Georgi Plehanoviin, Leniniin, Viktor Tšernoviin, Boris Savinkoviin, Jean Jaurèsiin, Georges Clemenceau’hon ja muihiin tunnetuihin vallankumouksellisiin. Helmikuussa 1905 hän esitti aloitteen Venäjän kaikkien vallankumouksellisten puolueiden yhdistymisestä aseellista kapinaa varten. Huhtikuussa 1905 hän kutsui koolle Venäjän vallankumouksellsiten puolueiden yhteisen Geneven konferenssin, jonka puheenjohtajaksi hänet valittiin. Konferenssissa saavutettiin yhteisymmärrys kapinan valmistelua johtavan yhteisen taistelukomitean perustamisesta. Gaponin lisäksi komitean jäseniksi valittiin Jekaterina Breško-Breškovskaja ja Dmitri Hilkov. Toukokuussa 1905 Gapon liittyi vähäksi aikaa Sosialistivallankumoukselliseen puolueeseen, mutta kunnianhimonsa takia riitautui pian sen johdon kanssa. Elokuussa 1905 hän valmisteli bolševikkien, sosialistivallankumouksellisten ja suomalaisten aktivistien kanssa aseellista kapinaa Pietarissa. Aseiden salakuljetus Pietariin epäonnistui John Grafton -laivan ajettua karille. Grigori Rasputin
Sokeassa uskossaan Rasputiniin keisarinna alkoi hyväksyä lähipiiriinsä vain sellaisia ihmisiä, jotka olivat Rasputinille suosiollisia. Kysymys oli eräässä mielessä hänen omasta narsismistaan ja vallanhalustaan. Suunnilleen vuodesta 1912 eteenpäin – Edvard Radzinskin mukaan keisarinna alkoi oman vaikutusvaltansa nojalla valvoa, että korkeimpiin virkoihin otettiin Rasputiniin myötämielisesti suhtautuvia henkilöitä. Myöhempinä vuosina Rasputin, joka vaistosi oman henkensä olevan vaarassa hovissa (johtuen hänen maineestaan, jonka useimmat hallitseviin piireihin kuuluvat katsoivat vahingoittavan tsaarinhallintoa niin, että hänen pois lähettämisensä tai suorastaan surmaamisensa oli monien toiveena ja tavoitteena) pyrki turvaamaan selustaansa keisarinnan avustuksella, tuomalla tälle ikään kuin omana ajatuksenaan esiin idean koko virkamieskoneiston puhdistamisesta Rasputininvastaisesta rintamasta. Hän alkoi vaivihkaa esittää tsaarittarelle henkilöitä, jotka sopisivat parhaiten tiettyihin virkoihin. Aleksandra, joka itse haaveili myös Rasputinille – toisin sanoen itselleen – kuuliaisesta hallituksesta, alkoi ihastuneena toteuttaa omalaatuisen ystävänsä ehdotuksia. Rasputin (kappale)
Rasputin on Boney M. -yhtyeen esittämä kappale vuodelta 1978. Kappale oli aikoinaan erittäin suosittu, ja siitä on tehty paljon covereita. Kappale julkaistiin albumilla "Nightflight to Venus". Laulu kertoo venäläisestä Grigori Rasputinista, keisari Nikolai II:n ja hänen perheensä ystävästä ja neuvonantajasta. Laulussa Rasputin esitetään playboy-miehenä, mystisenä kiihottajana ja poliitikkona. Grigori Novak
Grigori Irmovitš Novak (, 5. maaliskuuta 1919 Tšernobyl, Kiovan kuvernementti – 10. heinäkuuta 1980 Moskova, Venäjän SFNT) oli Neuvostoliittoa edustanut painonnostaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari sekä monikymmenkertainen maailmanennätysmies. Grigori Rasputin
Aleksein syntymän aikoihin (sairaus paljastui pojan ensimmäisen elinvuoden aikana) keisarinna Aleksandran lähipiiriin kuului kaksi hyvin erikoista naista, hänen miehensä tsaari Nikolain serkkujen vaimot: suuriruhtinattaret Miliza ja Anastasia. Näistä kahdesta varsinkin Miliza oli tavattoman kiinnostunut mystiikasta ja okkultismista, jotka olivat muoti-ilmiöitä kaikkialla tuohon aikaan. Okkultismiin tutustunut Miliza sai tietoonsa huhuja Rasputinin oletetuista kyvyistä ja saattoi tämän niin ikään mystiikasta kiinnostuneen keisarinna Aleksandran tietoon, jonka Miliza tiesi myös etsivän epätoivoisesti apua sairaalle pojalleen. Lääketiede ei noihin aikoihin tuntenut mitään keinoa verenvuototaudin kaltaisesta sairaudesta kärsivän auttamiseksi. Boris Godunov
Boris Fjodorovitš Godunov (; 1552 – 23. huhtikuuta 1605 Moskova) oli Venäjän tsaari vuosina 1598–1605. Hän oli jo edeltäjänsä Fjodor I:n aikana "de facto" valtakunnan asioiden johtaja. Godunov-suvun alkuperä on tataariväestön parissa, ja siten Boris oli ensimmäinen tsaari, jolla ei ollut sukulaisuussidettä myyttiseen Rurikiin. Tämä aiheutti hänelle jatkuvia sisäpoliittisia vaikeuksia, varsinkin hänen poikiensa periytymiskysymyksessä. Hänen hallitusaikaansa leimasivat monet vaikeat kriisit kuten esimerkiksi Vale-Dimitrin tapaus. Dmitri Grigorovitš
Dmitri Grigorovitš syntyi 6. helmikuuta 1883 Kiovassa, Venäjällä (nykyisin Ukrainaa). Hän kävi keskikoulun ja Kiovan polyteknisen koulun. Siellä hän tutustui Igor Sikorskiin. Hän valmistui insinööriksi vuonna 1909. Hän muutti heti Pietariin ja julkaisi siellä vuodesta 1911 alkaen kahden vuoden ajan "Ilmailun uutisia" -lehteä. Georgi Gretško
Georgi Mihailovitš Gretško (; s. 25. toukokuuta 1931 Leningrad – 8. huhtikuuta 2017 Moskova) oli neuvostoliittolainen kosmonautti. Jean Raspail
Jean Raspail (s. 5. heinäkuuta 1925) on ranskalainen kirjailija ja tutkimusmatkailija. Useat Raspailin ensimmäisistä teoksista liittyvät tutkimusmatkailuun ja eri alueiden ihmisväestöjen suhtautumiseen modernisaatioon. Hänen teoksensa "Moi, Antoine de Tounens, roi de Patagonie" (1981) voitti Ranskan akatemian Grand Prix du Roman -palkinnon. Matrjona Rasputina
Tarinan mukaan Maria oli erityisen läheisissä väleissä tsaarin nuorimman tyttären suuriruhtinatar Anastasia Romanovan kanssa, joka sattuneesta syystä myöhemmin saavutti lähes yhtä myyttisen maineen kuin ystävättärensä pahamaineinen isä. Maria Rasputina oli niiden keisariperheen läheisesti tunteneitten ihmisten joukossa, jotka aikoinaan tapasivat kiistellyn Anna Andersonin, joka väitti olevansa käännynnäisen bolševikkisotilaan avulla tsaariperheen murhasta pelastunut suuriruhtinatar Anastasia Romanova. On säilynyt jopa valokuva, jossa jo ikääntynyt Anna poseeraa Marian ja tämän amerikkalaisen toimittajaystävättären Patte Barhamin kanssa. Anna Andersson osoittautui myöhemmin, vuonna 1994, vain yhdeksi lukemattomista huijareista. Hänen jäännöksilleen tuolloin tehdyt DNA-testaukset osoittivat selvästi, että kyseessä ei ollut Romanovien viimeinen suuriruhtinatar. Grigori Rasputin
Koettuaan omien sanojensa mukaan 28-vuotiaana hengellisen herätyksen Rasputin luopui alkoholista – joskaan ei suinkaan naissuhteista – pitkäksi aikaa. Hän sortui kuitenkin uudestaan viimeisinä vuosinaan, kun hänen toimintansa hovissa alkoivat synnyttää vakavia paineita ja muodostua hänelle itselleen hengenvaaraksi. Venäjän historia
Vuoden 1915 tappioiden jälkeen Nikolai II lähti rintamalle ja otti nimellisen ylipäällikön aseman sedältään. Hänet yhdistettiin nyt jokaiseen armeijan vastoinkäymiseen. Pääkaupunkiin jäivät hänen saksalaissyntyinen vaimonsa Aleksandra ja irstaileva Rasputin, joka käytti nyt merkittävää valtaa politiikassa ja ministerien nimittämisessä. Venäjän keisarikunta
Vaimo Aleksandra Fjodorovna (syntyjään Alix von Hessen-Darmstadt) ja hovi olivat taipuvaisia mystismiin. Tämä korostui kruununperijä Aleksein (s. 1904) kärsittyä verenvuototaudista, jolloin tsaariperhe haki apua mystikko Grigori Rasputinilta, joka väitti pystyvänsä rukouksen voimalla pysäyttämään verenvuodon. Nikolai II matkusteli jonkin verran ja teki muun muassa matkan kaukoitään, jolloin hän loukkaantui lievästi. Georgi Gapon
Georgi Apollonovitš Gapon (, 17. helmikuuta 1870 Pultavan läänin Belikin kylä – 10. huhtikuuta 1906 Ozerki Pietarin lähellä) oli venäläinen ortodoksipappi, kristillisen "Sobranije russkih fabritšno-zavodskih rabotših Sankt-Peterburga" -ammattiliiton johtaja ja Pietarin verisunnuntaina tunnetun mielenosoituksen järjestäjä tammikuussa 1905. Matrjona Rasputina
Matrjona Grigorjevna Rasputina (27. maaliskuuta 1898 Pokrovskoje, Venäjän keisarikunta – 27. syyskuuta 1977 Los Angeles) oli keisarillisen Venäjän viimeisen tsaarin Nikolai II:n hovissa suuren vaikutusvallan saaneen mystikon, profeetan ja kansanparantajan Grigori Jefimovitš Rasputinin vanhempi tytär. Hän syntyi osapuilleen vuonna 1898 pienessä, Tura-joen rantamilla sijaitsevassa Pokrovskojen kylässä Länsi-Siperiassa. Matrjona, jota yleisesti myöhemminkin kutsuttiin Mariaksi tai Maškaksi, oli sisaruksista kuuluisaksi tulleelle isälleen läheisin ja osallisena Romanovien tsaariperheen tarinassa.
Saatuaan vaikutusvaltaa tsaari Nikolai II:n hovissa Rasputin otti vuonna 1910 molemmat tyttärensä, Marian ja tämän nuoremman sisaren Varvaran asumaan luokseen Pietariin, jossa tytöt kävivät koulunsa Steblin-Kamenskajan yksityiskymnaasissa. Isänsä roolista johtuen molemmat tyttäret tutustuivat aikanaan myös keisariperheeseen ja olivat erinomaisissa väleissä keisarillisten lasten kanssa. Grigori Rasputin
Vuonna 1903 Rasputin saapui Pietariin. Hänen maineensa profeettana ja ihmeparantajana oli kiirinyt sinne jo hänen edellään. Vuonna 1904 Rasputin kuuli tarinoita, joiden mukaan keisari Nikolai II:n vastasyntynyt poika ja kruununperijä Aleksei Nikolajevitš Romanov sairasti perinnöllistä verenvuototautia, hemofiliaa. Tämä vaikea, tuohon aikaan yleensä kuolemaan johtava, harvinainen ja perinnöllinen sairaus oli siirtynyt pojalle keisarinna Aleksandra Fjodorovnalta - entiseltä saksalaiselta Hessen- Darmstadtin prinsessalta - joka Ison-Britannian kuningattaren Viktorian tyttärentyttärenä oli yksi niistä kuninkaallisista äideistä, jotka 1800- ja 1900-luvuilla levittivät tämän taudin Euroopan hallitsijasuvuille. Feliks Jusupov
Ruhtinas Feliks Feliksovitš Jusupov, kreivi Sumarokov-Elston (; 23. maaliskuuta 1887 Pietari – 27. syyskuuta 1967 Pariisi), oli venäläinen aristokraatti, joka parhaiten muistetaan Grigori Rasputinin murhasta vuonna 1916. Garri Kasparov
Kasparov pelasi kahdeksan kertaa shakkiolympialaisissa. Hän edusti Neuvostoliittoa neljä kertaa ja Venäjää neljä kertaa Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991. Vuoden 1980 shakkiolympialaisdebyytissään hänestä tuli 17-vuotiaana nuorin pelaaja joka on edustanut Neuvostoliittoa tällä tasolla. Vladimir Kramnik rikkoi ennätyksen vuonna 1992, kun Kasparovin vaatimuksesta Kramnik otettiin mukaan joukkueeseen. 82 pelissä hän saavutti tuloksen 78,7% (+50 =29 -3). Hän voitti 19 mitalia mukaan lukien joukkuekultamitalit kaikissa kilpailuissa, joihin hän osallistui. Vuoden 1994 Moskovan shakkiolympialaisissa hänellä oli merkittävä rooli, kun hän auttoi tapahtuman järjestämisessä sen jälkeen, kun Thessaloniki oli perunut tarjouksensa muutamaa viikkoa ennen päivämäärää. Kasparovin shakkiolympialaistulokset menivät seuraavasti: Aleksandr Ragulin
Aleksandr Pavlovitš Ragulin (; 5. toukokuuta 1941 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 17. marraskuuta 2004 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, olympiavoittaja, maailmanmestari. Hän oli yksi parhaista Neuvostoliiton puolustajapelaajista kansainvälisellä tasolla. Ragulin tunnettiin isokokoisena pelaajana, sillä hänellä oli pituutta 185 cm ja painoa 100 kg. Hän aloitti jääkiekkouransa ollessaan 14-vuotias, vuonna 1955. Hän pelasi TsSKA-nimisessä joukkueessa vuodesta 1962. Parhaimmillaan hän oli 1960- ja 1970-luvulla. Hän kuoli sydäninfarktiin Moskovassa vuonna 2004. Aleksandr Popov (fyysikko)
Popov tutki myös röntgensäteitä kipinälähettimen tutkimuksen ohella. Hänellä ei ollut suurta kiinnostusta keksintöjensä kaupallistamiseen, eikä hän tullut hakeneeksi patenttia kipinälähettimelle. Venäjällä Popovia on pidetty radion keksijänä ja toukokuun seitsemättä, salamalaitteen ensiesittelypäivää, on kutsuttu Venäjällä ”radion päiväksi” vuodesta 1945. Grigori Leps
Grigori Viktorovits Lepsveridze (, ) (s. 16. heinäkuuta 1962 Sotši) on georgialaissyntyinen venäläinen laulaja-lauluntekijä. Hänen musiikillinen tyyli on muuttunut uran alkuaikojen venäläisestä chansonista vähitellen soft rockiin. Hän on tunnettu matalasta, vahvasta baritoniäänestä. Valentin Rasputin
Valentin Grigorjevitš Rasputin (; 15. maaliskuuta 1937 Ust-Uda – 14. maaliskuuta 2015 Moskova) oli venäläinen kirjailija. Hän syntyi Siperian itäosassa Ust-Udassa ja muutti myöhemmin Irkutskiin, missä hän yliopisto-opintojen ohessa toimi myös lehtimiehenä. Nikita Hruštšov
Nikita Sergejevitš Hruštšov (, ; vanhentunut translitteraatio Hruštšev) (15. huhtikuuta 1894 Kalinovka, Kurskin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 11. syyskuuta 1971 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen poliitikko, kenraali ja kommunistisen puolueen pääsihteeri eli Neuvostoliiton tosiasiallinen johtaja 1953–1964. Hän saavutti Neuvostoliiton johtajuuden Josif Stalinin kuoleman jälkeisessä valtakamppailussa puolueen sisällä. Hän oli myös ministerineuvoston puheenjohtaja 1958–1964. Hruštšov oli etnisesti venäläinen, mutta hänellä oli lämmin suhde Ukrainan sosialistiseen neuvostotasavaltaan. Roi Medvedev
Roi Aleksandrovitš Medvedev (; s. 14. marraskuuta 1925 Tbilisi, Georgia) on venäläinen historioitsija, jonka alkujaan englanniksi vuonna 1972 ilmestynyt Stalinin ajan toisinajattelijoita käsittelevä teos "Let History Judge" sai paljon huomiota. Medvedev siirtyi politiikkaan ja toimi Mihail Gorbatšovin ja Boris Jeltsinin neuvonantajana. Hänen kaksosveljensä oli biologi ja historioitsija Žores Medvedev. Pjotr Kropotkin
Pjotr Aleksejevitš Kropotkin (; 9. joulukuuta 1842 Moskova – 8. helmikuuta 1921 Dmitrov, Moskovan lääni) oli venäläinen ruhtinas, anarkisti ja maantieteilijä. Dmitri Medvedev
Dmitri Anatoljevitš Medvedev (, s. 14. syyskuuta 1965 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on Venäjän pääministeri. Hän oli myös Venäjän kolmas presidentti vuosina 2008–2012. Hänet valittiin 70,3 % kannatuksella presidentiksi Venäjän vuoden 2008 presidentinvaaleissa. Medvedev astui virkaansa 7. toukokuuta 2008 ja luopui virastaan 7. toukokuuta 2012. Sekä hänen edeltäjänsä että seuraajansa on maan nykyinen presidentti Vladimir Putin. Grigori Rasputin
Rasputinilla väitetään olleen paljon naissuhteita. Hänellä oli joukko seuraajia, jotka matkustivat hänen kanssaan Pokrovskojeen, mutta hänen maineensa oli liioiteltua. Hänen väitetään järjestäneen orgioita, mutta niistäkään ei löydy todisteita, sen sijaan arkistojen perusteella pystytään osoittamaan, että eräät todistajat valehtelivat. Ei ole tiedossa, että Rasputinilla olisi avioliiton ulkopuolisia lapsia, mikä todistaa, että hän on ollut varovainen käytöksessään. Maria vahvistaa muistelmissaan, että Rasputinilla oli naissuhteita. Alkoholi oli ongelma varsinkin hänen viimeisinä elinvuosinaan, kun hän jo tiesi, että hänen murhaamisensa on suunnitteilla. Gagarin (suku)
Gagarin on vanha venäläinen ruhtinassuku, joka katsoo polveutuvansa 800-luvulla eläneestä Rurikista. Suku polveutuu edelleen keskiaikaisista Starodubin ruhtinaista, joista ensimmäinen, Vladimirin ruhtinas Vsevolod III:n nuorin poika Ivan Vsevolodovitš, sai isältään läänitykseksi Starodub-na-Kljazmen kaupungin. Eräs Ivanin pojista oli Mihail Ivanovitš Starodubski-Golibesovski, jonka viidestä pojasta kolme tunnettiin lempinimellä "Gagara", ’kuikka’. Heistä polveutuvat Gagarinin suvun kolme päähaaraa. Merkittäviä Gagarinin sukuun kuuluneita henkilöitä ovat olleet muun muassa valtiomies Pavel Gagarin (1789–1872), taidemaalari Grigori Gagarin (1810–1893) ja jesuiitaksi kääntynyt kirjailija Ivan Gagarin (1814–1882). Grigori Potjomkin
Grigori Aleksandrovitš Potjomkin (; 24. syyskuuta 1739 Tšižovo lähellä Smolenskia – 16. lokakuuta 1791 Iași) oli venäläinen sotamarsalkka ja keisarinna Katariina II:n suosikki. Potjomkinin syntymän ajankohdasta ei ole täyttä varmuutta. Häntä koskevat asiakirjat ovat ristiriitaisia, ja myös hänen sisarenpoikansa väitti hänen syntyneen vasta vuonna 1742. Yleisesti käytetään todennäköisintä syntymävuotta eli vuotta 1739. Grigori Kriss
Grigori Jakovlevitš Kriss (, s. 24. joulukuuta 1940 Kiova) on entinen Neuvostoliittoa edustanut miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli kalpa. Grigori Romanov
Grigori Romanov syntyi talonpoikaisperheeseen. Hän osallistui toiseen maailmansotaan Leningradin ja Baltian rintamilla. Vuonna 1944 hän liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Vuonna 1953 Romanov valmistui etäopiskelijana Leningradin laivanrakennusinstituutista. Vuosina 1946–1954 hän työskenteli suunnittelijana ja osastopäällikkönä Ždanoville nimetyssä rakennusteollisuusministeriön tehtaassa Leningradissa. Vuosina 1955–1957 hän toimi tehtaan puoluekomitean johtajana ja NKP:n keskuskomitean puolueorganisaattorina. Nikolai Ostrovski
Nikolai Aleksejevitš Ostrovski (, ; 29. syyskuuta 1904 Vilija, Ukraina – 22. joulukuuta 1936 Moskova) oli neuvostoliittolainen realistinen kirjailija. Hänen tunnetuin teoksensa on Venäjän sisällissotaa ja Neuvostoliiton syntyaikoja kuvaava "Kuinka teräs karaistui" (ven. Как закалялась сталь, 1934). Teos perustui kirjailijan omiin kokemuksiin. Grigori Levenfiš
Grigori Jakovlevitš Levenfiš (; 19. maaliskuuta 1889 Piotrków – 9. helmikuuta 1961 Moskova) oli johtava venäjänjuutalainen shakinpelaaja 1920- ja 1930-luvuilla. Hän oli kahdesti Neuvostoliiton mestari (1934 ja 1937). Levenfiš oli myös shakkikirjailija. Grigori Rasputin
Rasputin oli vilpittömän uskonnollinen. Hän oli todennäköisesti tutustunut lahkoihin, mutta Smith kirjoittaa, että hän ei kuulunut hlystien lahkoon. Hänen luonaan kävi jatkuvasti ihmisiä pyytämässä apua ja neuvoja, ja hän auttoi heitä parhaansa mukaan, jopa antamalla rahaa. Sitä hän myös sai auttajiltaan ja hovista. Hänen toimintansa motiivina ei ollut kunnian- eikä rahanhimo. Pietari (kaupunki)
Pietarissa ovat eläneet ja vaikuttaneet useimmat tunnetut 1800-luvun ja 1900-luvun alkupuoliskon venäläiset kirjailijat. Venäjän tunnetuin runoilija Aleksandr Puškin syntyi kaupungissa vuonna 1799. Hänet karkotettiin 1820 tilapäisesti Pietarista Etelä-Venäjälle, ja hän sai palata takaisin vasta Nikolai I:n astuttua valtaan. Puškin kuoli kaksintaistelun seurauksena 27. tammikuuta 1837. Monet runoilijan kuuluisimmista runoista sijoittuvat Pietariin tai kertovat Pietarista. Nikolai Rysakov
Nikolai Ivanovitš Rysakov (; 14. toukokuuta 1861 nykyisen Vologdan alueen Belozerskin piirin Kurdjukin tehdas – 15. huhtikuuta 1881 Pietari) oli venäläinen vallankumouksellinen narodnikki. Grigori Rasputin
Radzinskin mukaan Rasputinin vallan lähtökohtana oli keisarinna Aleksandran persoonallisuus. Kuusivuotiaana äidistään orvoksi jäänyt ja Britannian hovissa isoäitinsä kuningatar Viktorian kasvatusvallan alla varttunut keisarinna oli voimakastahtoinen ja ujon, pidättyväisen ulkokuorensa alla hyvin kiivas ja kiihkeäluonteinen nainen. Lisäksi hän oli hyvin vallanhimoinen. Aleksandra taisteli paljon kiivaammin kuin miehensä vuonna 1905 esitettyjä tsaarinvallan kaventamisvaatimuksia vastaan eikä koskaan antanut anteeksi silloiselle pääministeri Sergei Wittelle, joka käytännössä pakotti keisari Nikolain allekirjoittamaan mm. kansalaisvapauksiin liittyviä poliittisia uudistuksia koskevan marraskuun manifestin. Grigori Rasputin
Rasputinin Venäjän poliittisella näyttämöllä esittämä rooli oli vähintäänkin erikoinen. Kuten edellä todettu, häntä on usein syytetty ankarasti hovijuonitteluista ja avoimesta puuttumisesta maan hallintoon, heikon ja tahdottoman tsaari Nikolain kustannuksella. Tätä yhdistettynä hänen huonoon maineeseensa on pidetty yhtenä merkittävimmistä syistä keisarillisen Venäjän romahdukseen helmi-/maaliskuussa 1917. Pietari (kaupunki)
Jusupovin palatsi () on Pietarin keskustassa Moikan rannalla sijaitseva klassistisen arkkitehtuurin muistomerkki. Sen pohjana on 1700-luvun puolivälissä rakennettu kaksikerroksinen kreivi Pjotr Šuvalovin talo. 1770-luvun alussa arkkitehti Jean-Baptiste Vallin de la Mothe rakensi sen uudelleen Andrei Šuvalovia varten. 1830-luvulla rakennus siirtyi ruhtinas Nikolai Jusupoville. Joulukuun 29. päivän vastaisena yönä 1916 (gregoriaanisen kalenterin mukaan) Feliks Jusupovin johtamat salaliittolaiset murhasivat siellä keisariperheen suosioon päässeen seikkailijan Grigori Rasputinin. Vitali Petrov
Vitali Aleksandrovitš Petrov (, s. 8. syyskuuta 1984 Viipuri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kilpa-autokuljettaja. Hänen lempinimensä on "Viipurin raketti". Uransa alkuvaiheessa Petrov voitti "Lada Cup Russia" sarjan mestaruuden vuosina 2001-02. Vuonna 2005 Petrov voitti "Russian Formula 1600"-luokan mestaruuden ja "Lada Revolution Russia" sarjan mestaruuden. Petrov ajoi GP2-sarjassa kausina 2006–2009 ja saavutti neljä voittoa. Yhteispisteissä kauden 2009 päätteksi hän oli toinen. Petrov sijoittui kolmanneksi Euroseries 3000 -sarjassa vuonna 2006 ja Aasian GP2-sarjassa kaudella 2008. Agonia
Klimov alkoi valmistella filmiä Rasputinista jo 1960-luvun puolivälissä. Työ vaati häneltä yhdeksän vuotta ja useita kirjoitusversioita. Vaikka elokuva valmistui jo 1975, lopullinen versio julkaistiin Neuvostoliitossa vasta 1985, osittain sen orgiakohtausten takia, osin siksi, että teoksen tsaari Nikoilai II:sta piirtämä kuva oli varsin sävykäs. Matrjona Rasputina
Felix Jusupovin julkaistuaan muistelmansa jossa hän kiistää murhanneensa Rasputinin Maria haastoi hänet ja toisen murhan osallisen Dmitri Pavlovitš Romanovin Pariisissa oikeuteen ja vaati korvauksia 800 000 dollaria. Oikeus kuitenkin hylkäsi Marian valituksen sillä tuomarin mukaan ranskalainen oikeuslaitos ei voi tehdä mitään päätöksiä mitä tapahtui Venäjällä sodan aikana ja vielä että oikeudenkäynti pitäisi pitää Venäjällä murhapaikalla. Grigori Perelman
Grigori Jakovlevitš Perelman (, s. 13. kesäkuuta 1966, Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen matemaatikko, joka on tehnyt uraauurtavia tutkimuksia Riemannin geometrian ja geometrisen topologian parissa. Hän ratkaisi Thurstonin geometrisointiotaksuman, jonka avulla hän todisti Poincarén otaksuman, jota pidettiin yhtenä maailman haastavimpana ja tärkeimpänä matemaattisena ongelmana. Grigori Rasputin
Tiettävästi ensimmäisen kerran Rasputin yritettiin murhata vuonna 1914. Hankkeen takana oli ainakin hänen entinen ystävänsä ja myöhempi kiivas vihollisensa munkki Iliodor (s. Sergei Trufanov), joka ensin salaa ja myöhemmin täysin julkisesti kuului edellä mainittuun hlystien uskonlahkoon. On mahdollista, että murhan takana oli myös Iliodorin kanssa tätä varten salaa liittoutunut Venäjän salaisen poliisin päällikkö kenraali Vladimir Dzunkovski, joka oli erittäin vaikutusvaltainen mies ja jolla oli myös omat henkilökohtaisemmat syynsä olla katkera Rasputinille. Rasputin oli näet tehnyt hänet naurunalaiseksi eräässä tärkeässä tilanteessa ja Dzunkovski vannoi kostoa. Mahdollisesti juuri Dzunkovski antoi Iliodorille apua murhan järjestämisessä. Grigori Medvedev
Grigori Medvedev syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Tatarstanin Baltasin piirin Lyzjan kylässä. Vuonna 1925 hän valmistui Možgan opettajaopistosta, työskenteli sen jälkeen opettajana ja vuodesta 1929 lähtien Gudyri-lehden toimittajana. Vuonna 1934 hän osallistui Neuvostoliiton kirjailijaliiton ensimmäiseen edustajakokoukseen ja toimi Udmurtian kirjailijaliiton hallituksen jäsenenä. Grigori Romanov
Grigori Vasiljevitš Romanov (, 7. helmikuuta 1923 nykyisen Novgorodin alueen Borovitšin piirin Zihnovon kylä – 3. heinäkuuta 2008 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko. Hänet tunnetaan parhaiten Leningradin pitkäaikaisena puoluejohtajana. Rasputin – riivattu
Rasputin – riivattu ("Rasputin, the Mad Monk") on Don Sharpin ohjaama ja Hammer Film Productionsin tuottama elokuva vuodelta 1966. Elokuvan pohjana on Grigori Rasputinin elämä, mutta on tarina on fiktiivinen. Rasputinia näyttelee Christopher Lee. Georgi Malenkov
Georgi Maksimilianovitš Malenkov (; 8. tammikuuta 1902 Orenburg – 14. tammikuuta 1988 Moskova) oli neuvostoliittolainen poliitikko, Neuvostoliiton ministerineuvoston puheenjohtaja (pääministeri) vuosina 1953–1955. Vuonna 1955 Malenkov joutui Nikita Hruštšovin johtaman enemmistön epäsuosioon ja nimitettiin sähkövoimalaitosten ministeriksi ja varapääministeriksi. Vuonna 1957 hän oli mukana puolueen vastaisessa ryhmässä, erotettiin luottamustehtävistä ja nimitettiin kazakstanilaisen voimalan johtajaksi. Grigori Mkrtytšan
Grigori Mkrtytšan (1. maaliskuuta 1925 – 2003) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija. Hänet valittiin Neuvostoliiton ja Venäjän jääkiekon kunniagalleriaan vuonna 1951. Grigori Geršuni
Grigori Andrejevitš Geršuni (, 29. syyskuuta 1870 Šiauliai – 29. maaliskuuta 1908 Zürich) oli venäläinen sosialistivallankumouksellinen ja terroristi. Grigori Rasputin
Tsaari ei ollut niin heikko kuin kerrotaan. Rasputinin vaikutusvaltaa liioitellaan. Hän antoi tsaarille neuvoja, mm. hän vastusti sotaa ja sodan alettua pyysi tsaaria säästämään ihmishenkiä, mutta tsaari ei kuunnellut häntä. Jos hän olisi kuunnellut, olisi säästetty noin 7 miljoonaa sodan uhria, eikä todennäköisesti olisi ollut syytä vallankumoukseen, ja tsaari olisi säilyttänyt valtansa. Aleksandra kysyi Rasputinin mielipidettä politiikasta ja välitti tiedon tsaarille. Rasputinilla oli vaikutusta nimityksiin sen vuoksi, että Aleksandra oli tavallisesti samaa mieltä. Kumpikin halusi virkoihin miehiä, jotka suhtautuivat myötämielisesti Rasputiniin. Rasputin tiesi murhasuunnitelmien olevan vireillä. Rasputinia syytettiin myös vakoilusta Saksan hyväksi, mutta sille teorialle ei ole löydetty mitään todisteita. Tiedustelupalvelut olivat kyllä kiinnostuneita Rasputinin mielipiteistä, koska niiden luultiin vaikuttavan tsaarin päätöksiin. Fjodor Raskolnikov
Fjodor Fjodorovitš Raskolnikov (oikea nimi Fjodor Iljin; 9. helmikuuta 1892 Pietari, Venäjän keisarikunta – 12. syyskuuta 1939 Nizza, Ranska) oli venäläinen bolševikki, Neuvostoliiton punalaivaston amiraali ja diplomaatti. Ruslan Hasbulatov
Ruslan Imranovitš Hasbulatov (, ) (s. 22. marraskuuta 1942 Groznyi, Venäjän SFNT) on venäläinen ekonomisti ja poliitikko, joka toimiessaan Venäjän federaation kansanedustajien kongressin puhemiehenä oli Boris Jeltsinin vastaisen opposition johtohahmo Venäjän perustuslaillisessa kriisissä vuonna 1993. Kansallisuudeltaan hän on tšetšeeni. Grigori Mjasojedov
Grigori Grigorjevitš Mjasojedov (; 19. huhtikuuta 1834 Pankovo, Orjolin kuvernementti - 30. joulukuuta 1911 Pultava, Pultavan kuvernementti) oli venäläinen taidemaalari ja kaivertaja. Hän oli yksi Vaeltajien johtohahmoista. Richard Boleslawski
Richard Boleslawski (4. helmikuuta 1889 Puola – 17. tammikuuta 1937 Hollywood, Kalifornia) oli puolalainen elokuvaohjaaja. Hän opiskeli näyttelemistä Moskovassa Konstantin Stanislavskin oppilaana ja näytteli venäläisissä elokuvissa vuodesta 1914 alkaen ja aloitti ohjaamisen seuraavana vuonna. Vallankumouksen jälkeen hän palveli Puolan ratsuväessä ja teki puolidokumentaarisen elokuvan vuoden 1920 Varsovan taistelusta. Boleslawski siirtyi Yhdysvaltoihin 1920-luvulla ja toimi ohjaajana Broadwaylla, kunnes aloitti elokuvaohjaajana Hollywoodissa vuonna 1930. Hänen elokuviinsa kuuluvat muun muassa vuonna 1933 valmistunut "Rasputin" ja "Allahin puutarha" vuodelta 1936. Boleslawski kuoli vuonna 1937 "Seurapiiriseikkailun" kuvausten aikana. Hän on saanut tähden Hollywood Walk of Famelle. Irina Jusupova
Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä vuonna 1916 joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia – joihin kuului muiden muassa keisarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov ja Feliks Jusupov, kutsuivat Rasputinin Moikan palatsiin ja tappoivat hänet. Rangaistukseksi Jusupov ja kaksi muuta salaliittolaista määrättiin sisäiseen karkotukseen Pietarin ulkopuolelle. Grigori Rasputin
Sen enempää hovilla ja hallitsevilla piireillä kuin Venäjän tavallisella kansallakaan ei ollut selkeää käsitystä Rasputinin keisarinnaan kohdistuvan vaikutusvallan todellisesta luonteesta. Suurimpana syynä Rasputinin vaikutusvaltaan oli kruununperijä Aleksei Nikolajevitšin sairaus. Keisarinna Aleksandra, joka rakasti syvästi ainoaa poikaansa, tuli riippuvaiseksi Rasputinista uskoen, että tämä oli ainoa ihminen maailmassa, joka kykeni auttamaan Alekseita. Kaiken lisäksi tsaariperhe pyrki huolellisesti kätkemään poikansa tilan kaikilta tahoilta. He uskoivat, että hovin tai kansan saadessa tietää maan tulevan hallitsijan olevan parantumattomasti sairas ja tämän hengen olevan jatkuvasti hiuskarvan varassa, vähentäisi hallitsijasuvun valtaa. Heidän pelkonsa vallan ja henkensä menettämisen puolesta sai aikaan asioiden todellisen luonteen piilottelun. Tämän vuoksi Rasputinin parantajan roolia ei voitu ymmärtää oikein. Sergei Krikaljov
Sergei Konstantinovitš Krikaljov (s. 28. elokuuta 1958 Leningrad) on venäläinen kosmonautti, joka on ollut mukana kuudella avaruuslennolla. Hän on viettänyt avaruudessa yhteensä 803 päivää, 9 tuntia ja 39 minuuttia, mikä oli avaruudessa vietetyn ajan maailmanennätys ennen kuin Gennadi Padalka ylitti ennätyksen vuonna 2015. Krikaljovia pidetään maailman merkittävimpänä aikamatkustajana, koska hän on kyennyt matkustamaan 0,02 sekunnin verran omaan tulevaisuuteensa. Grigori Rasputin
Myös keisarinnan hovineiti Anna Vyrubova on samaa mieltä kuin Douglas Smith. Vyrubova kirjoittaa muistelmissaan, että keisari ja keisarinna halusivat kuulla Rasputinilta ennustuksia ja mystisia kokemuksia ja heitä ärsyttivät ohjeet ja pyynnöt, joita Rasputin heille välitti. Rasputinia käytettiin valtaistuimen mustaamiseksi. Rasputinin ympärillä pyöri sanomalehtimiehiä ja upseereita, jotka kuljettivat häntä kapakoissa ja järjestivät juominkeja - toisin sanoen tekivät parhaansa saadakseen Rasputinin huonoon valoon tarkoituksena vahingoittaa hovia. Keisari ja keisarinna eivät uskoneet juoruja, mutta Rasputinin julkinen panettelu lisäsi vihaa hovia kohtaan. Vyrobova kirjoittaa, että hovi ja ylhäisimmät seurapiirit olivat kuin yhtä suurta hullujenhuonetta. Hänen mielestään vallankumouksen syyt olivat lähtöisin Venäjän historian aikaisemmista vaiheista. Nikolai II ja  Rasputin olivat vain tekosyitä. Boris Stürmer
Suhteellisen vähän tunnettu Stürmer nimitettiin Venäjän pääministeriksi 2. helmikuuta 1916 keisarinna Aleksandran ja munkki Rasputinin tuella, joista hän oli koko virkakautensa ajan riippuvainen. Keisari Nikolai II johti sodankäyntiä rintaman lähellä ja oli sivussa hallitustoimista. Maaliskuussa Stürmer sai hoidettavakseen samanaikaisesi myös sisäministerin ja heinäkuussa vielä ulkoministerinkin tehtävät. Venäjä kärsi tuolloin inflaatiosta sekä elintarvikepulasta. Stürmerillä ei ollut omaa selkeää linjaa pääministerinä ja häntä on pidetty epäpätevänä tehtäviinsä. Häntä epäiltiin myös saksalaismieliseksi ja marraskuussa 1916 kokoontunut duuma esitti avoimesti syytöksiä häntä vastaan. Kadettipuolueen johtaja Pavel Miljukov syytti Stürmeria valtiosalaisuuksien paljastamisesta viholliselle ja Rasputinin kaltaisten ”pimeiden voimien” myötäilystä. Stürmer menetetti nyt myös keisarinnan ja Rasputinin tuen ja erosi lopulta tehtävistään 23. (10.) marraskuuta. Georgi Mosolov
Georgi Konstantinovitš Mosolov (, 3. toukokuuta 1926 Ufa, Baškortostan, Venäjä – 18. maaliskuuta 2018) oli neuvostoliittolainen lentäjä, sotilasarvoltaan eversti. Mosolov oli MiG-suunnittelutoimiston pääkoelentäjä ja saavutti kolme lentämisen maailmanennätystä, joista osa tapahtui MiG-21 suihkuhävittäjällä, taikka sen suoralla edeltäjällä Je-166:lla. Hän ylitti nopeusennätyksen kahdesti, sekä korkeusennätyksen yhden kerran. Eversti Mosolov palkittiin saavutuksistaan Neuvostoliiton sankarin arvolla sekä Leninin kunniamerkillä. Grigori Javlinski
Grigori Aleksandrovitš Javlinski (, s. 10. huhtikuuta 1952 Lviv, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko ja ekonomisti sekä oikeistolaisen Jabloko-puolueen perustaja. Hän on ollut myös kahdesti puolueen presidenttiehdokas. Grigori N. Neujmin
Grigori Nikolajevitš Neujmin (; 22. joulukuuta 1885 – 17. joulukuuta 1946) oli venäläinen (neuvostoliittolainen) astronomi. Sergei Stepašin
Sergei Vadimovitš Stepašin (, s. 2. maaliskuuta 1952 Port Arthur, nyk. Dalian, Kiina), sisäministeriön joukkojen kenraaliluutnantti, oli Venäjän pääministerinä 12. toukokuuta 1999 – 9. elokuuta 1999. Vladimir Putin
Vladimir Putin syntyi Leningradissa 7. lokakuuta 1952 työläisperheen kolmantena poikana. Sekä isä Vladimir Spiridonovitš Putin (1911–1999) että äiti Maria Ivanovna (1911–1998) työskentelivät tehtaassa. Isä oli toisen maailmansodan veteraani ja äiti kokenut Leningradin saarron. Putinin äiti oli ortodoksi, joten hän sai ortodoksisen kasteen. Putinin isoisä Spiridon Putin (1879–1965) oli ollut Vladimir Leninin, ja Leninin kuoleman jälkeen Josif Stalinin, henkilökohtainen kokki. Putinin kaksi vanhempaa veljeä kuolivat nuorena, ja hän jäi perheen lapsista ainoana eloon. Rašid Nurgalijev
Rašid Gumarovitš Nurgalijev (, s. 8. lokakuuta 1956, Džetygara, nyk. Žitikara, Kazahstanin SNT, Neuvostoliitto) on venäläinen kenraali ja poliitikko. Hän toimi Venäjän sisäministerinä vuosina 2003–2012. Agrippina Vaganova
Agrippina Jakovlevna Vaganova (; 26. kesäkuuta 1879 Pietari – 5. marraskuuta 1951 Leningrad) oli venäläinen balettitanssija ja pedagogi sekä balettitekniikan ja koulutusmetodin kehittäjä. Hänen uransa jakaantuu kahteen osaan: uraan tanssijana, joka ei ollut aivan niin menestyksekäs kuin hän olisi toivonut, sekä uraan pedagogina, joka johti merkittävään baletin didaktiikan uudistustyöhön. Jälkimmäisestä hänet muistetaan ja hänen ansionsa tunnustetaan maailmanlaajuisesti. Venäläinen koulu tunnetaankin nykyään "Vaganova-metodina", vaikka Vaganovan työn pohjana toki oli edeltävä perinne, ja hänen jälkeensä kehitystyötä ovat jatkaneet muut. Pietarin valtiollinen balettikoulu on nykyään nimetty hänen mukaansa. Raisa Gorbatšova
Raisa Maksimovna Gorbatšova (o.s. Titarenko, , 5. tammikuuta 1932 Rubtsovsk, Altain aluepiiri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 20. syyskuuta 1999 Münster, Saksa) oli Neuvostoliiton presidentin Mihail Gorbatšovin puoliso. Hän oli maailmalla suosittu henkilö, ja hänen on katsottu luoneen puolisostaan vapaamielisen kuvan, mitä Venäjällä on karsastettu. Grigori Rasputin
Douglas Smith kertoo Rasputinista liitteenä olevalla videolla, joka on kirjan lyhyt esittely. Grigori Rasputin
Rasputin tapasi keisariparin marraskuun 1. päivän tietämillä vuonna 1905. Kertomusten mukaan tuolla ensimmäisellä tapaamiskerralla Rasputin pysäytti Aleksein verenvuotokohtauksen. Tapaus synnytti pojan kummassakin vanhemmassa, eritoten keisarinnassa, voimakkaan kiitollisuuden ja luottamuksen tunteen erikoislaatuista siperialaista kohtaan.
Huhuttujen parantajankykyjensä ja Aleksein taudin avulla Rasputin sai suuren vaikutusvallan tsaariin tämän vaimon kautta. Hänen huono historiallinen maineensa perustuukin osittain niihin huhuihin ja juoruihin, joita kateellinen aatelisto alkoi levittää Rasputinista ja tsaariperheestä. Väitettiin että keisarinna olisi Rasputinin rakastajatar. Rasputin onkin jäänyt historiaan ennen kaikkea häpeämättömänä naistenmiehenä, juoppona ja kieroutuneena poliittisena pelurina. Ehkä voimakkaimmin Rasputinin kielteiseen julkisuuskuvaan vaikuttivat hänen lukuisat naissuhteensa, jotka tuona seksuaalikielteisenä aikana herättivät huomattavaa pahennusta. Mihail Gorbatšov
Mihail Sergejevitš Gorbatšov syntyi 2. maaliskuuta 1931 Privolnojen kaupungissa Neuvostoliitossa. Hänen perheensä koki Josif Stalinin poliittiset vainot, ja hänen isoisänsä tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi gulagille. Kun toisessa maailmansodassa natsi-Saksa miehitti Privolnojen 1942, Gorbatšovin perhe pakeni vuoden 1943 helmikuussa natsimiehityksen alta pois kaupungista. Teini-ikäisenä Gorbatšov toimi vuosien 1946 ja 1950 välisenä aikana leikkuupuimurin kuljettajana Stavropolin aluepiirin kollektiivin maatiloilla, minkä takia hän keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen avustaa perhettään peltotöissä. Jo teini-ikäisenä hän sai Työn punaisen lipun kunniamerkin, kun hän avusti isäänsä saavuttamaan ennätyksellisen sadon vuonna 1948. Juri Borzakovski
Juri Borzakovski syntyi 12. huhtikuuta vuonna 1981 Žukovskissa Moskovan lähellä työläisten kommuuniin, jossa hänen köyhähköllä perheellään oli huone. Asukkailla oli käytössään vain yksi yhteinen keittiö, kylpyhuone ja käymälä. Nimensä hän sai kosmonautti Juri Gagarinin mukaan, joka lähetettiin ensimmäisenä ihmisenä avaruuteen samana päivämääränä, 12. huhtikuuta, kaksikymmentä vuotta aikaisemmin, vuonna 1961. Grigor Dimitrov
Grigor Dimitrov (, s. 16. toukokuuta 1991 Haskovo) on bulgarialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on sijoittunut ATP-maailmanlistalla kaksinpelissä kolmanneksi marraskuussa 2017. Sergei Rahmaninov
Sergei Vasiljevitš Rahmaninov (; 1. huhtikuuta 1873 Semjonovo, Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 28. maaliskuuta 1943 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli venäläinen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari. Säveltäjänä Rahmaninov oli myöhäisromanttisen tyylisuunnan merkittävimpiä edustajia, ja pianistina hän lukeutuu 1900-luvun alkupuolen suurimpiin. Rahmaninovin pääteoksia ovat hänen neljä pianokonserttoaan, vigiliansa ja kolme sinfoniaansa. Hänen toinen ja kolmas pianokonserttonsa kuuluvat 1900-luvun taidemusiikin suosituimpiin teoksiin. Rahmaninovin musiikilliset vaikutteet ovat hyvin venäläisiä, ja hänen musiikissaan kuuluu selvästi hänen nuoruudenihanteensa Pjotr Tšaikovskin vaikutus. Grigori Tšuhrai
Grigori Naumovitš Tšuhrai (, 23. toukokuuta 1921 Melitopol, Ukraina (vapaa territorio) – 28. lokakuuta 2001 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Häntä pidetään yhtenä Hruštšovin suojasään ajan tärkeimmistä ohjaajista. Aleksandr Rutskoi
Aleksandr Vladimirovitš Rutskoi (, s. 16. syyskuuta 1947) on ukrainalaissyntyinen venäläinen poliitikko ja Venäjää edeltäneen Neuvostoliiton ilmavoimien upseeri. Hän oli Jeltsinin varapresidentti ja korkein neuvosto nimitti hänet vuoden 1993 kriisin yhteydessä presidentiksi. Matrjona Rasputina
Aikanaan hän ansaitsi elantonsa työskentelemällä kotiopettajattarena ja sittemmin hän toimi villieläintenkesyttäjänä kuuluisassa Ringling Brothers -sirkuksessa, jolloin häntä mainostettiin "legendaarisen hullun munkin, Grigori Rasputinin tyttärenä". Vuonna 1937 Maria Rasputina muutti Yhdysvaltoihin. Hän sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 1945. Maria asettui Los Angelesiin Kaliforniaan vuonna 1965. Elämänsä aikana hän kirjoitti paljon isästään ja elämästään Venäjällä sekä vallankumouksen ajoista apunaan ystävättärensä toimittaja Patte Barham. Mahdollisesti tunnetuin hänen teoksistaan on "Rasputin – the man behind the myth". Maria Rasputina kuoli vuonna 1977, mihin asti hän ehti pitkään toimia eräänlaisena vaihtoehtoisena tietopankkina niille, joita kiinnostivat keisarien Venäjän luhistumiseen johtaneet dramaattiset tapahtumat ja varsinkin Rasputinin rooli niissä. Hänet on haudattu Angelus Rosedalen hautausmaalle Los Angelesiin. Jusupovin palatsi
Vuoteen 1917 saakka palatsi kuului Jusupovin perheelle. Joulukuun 29. päivän vastaisena yönä 1916 (gregoriaanisen kalenterin mukaan) Feliks Jusupovin johtamat salaliittolaiset murhasivat siellä tsaariperheen suosioon päässeen seikkailijan Grigori Rasputinin. Rakennuksen pohjakerroksessa toimii tapahtumalle omistettu näyttely. Lokakuun vallankumouksen jälkeen palatsi toimi museona, ja vuonna 1925 siitä tuli valistustyöntekijöiden kulttuuritalo (”Opettajien talo”). Rakennus vaurioitui pahasti toisen maailmansodan pommituksissa, mutta on sen jälkeen restauroitu. Grigori Zinovjev
Zinovjev, oikealta nimeltään Radomyslsky, syntyi keskiluokkaiseen juutalaisperheeseen Ukrainan Jelisavetgradissa (nyk. Kropyvnytskyi) vuonna 1883. Hän ei saanut mitään muodollista koulutusta, mutta matkustellessaan vuosina 1902–1905 perheensä rahoilla ulkomailla hän kävi Bernin yliopiston lakitieteen luennoilla. Hän liittyi laittomaan Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1901. Puolueessa hän hakeutui radikaalina tunnetun Leninin ja tämän toimattaman "Iskra"-lehden piiriin. Zinovjev osallistui sosiaalidemokraattien vuoden 1903 Lontoon puoluekokoukseen, jossa puolue jakautui kahteen siipeen, ja hän asettui Leninin johtamien bolševikkien puolelle. Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Zinovjev toimi vallankumouksellisena agitaattorina Pietarissa ja julkaisi "Proletari"-nimistä lehteä. Vuoden 1907 Lontoon puoluekokouksessa hänet valittiin sosiaalidemokraattien keskuskomiteaan. Hänet vangittiin Venäjällä vuonna 1908, mutta vapautettiin pian heikon terveyden vuoksi. Corto Maltese
Corto Maltese -sarjakuvissa esiintyy suuri joukko mieleenpainuvia sivuhenkilöitä. Näistä tärkein on psykopaattisuudestaan huolimatta melko sympaattinen venäläinen rikollinen Rasputin, jonka ulkoista yhdennäköisyyttä historialliseen Rasputiniin Pratt ei selitä lähemmin ("Corto Maltesen nuoruus" -albumi tosin antaa selkeästi ymmärtää, että kyse on eri henkilöistä, ja nimi on tavallinen Siperiassa). Selittelemättä jää myös Corton ja Rasputinin omituinen ja räjähdysherkkä suhde, joka ainakin tiukan paikan tullen osoittautuu lujaksi ystävyydeksi. Lukuisien ystävien, vihamiesten ja muuten vain ohimennen tavattujen hahmojen lisäksi Pratt kertoo epäsuorasti ja hajanaisesti joistakin Corton tuttavuuksista, joita sarjakuvissa ei koskaan nähdä. Grigori Sokolnikov
Grigori Jakovlevitš Sokolnikov (oikea nimi Girš Jankelevitš Briliant; 15. elokuuta 1888 Romny, Pultavan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 21. toukokuuta 1939 Verhneuralsk, Tšeljabinskin alue, Neuvostoliitto) oli venäläinen bolševikki ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän kuoli Stalinin vainoissa. Venäjän historia
Nikolai ja hänen vaimonsa Aleksandra Fjodorovna (syntyjään Alix von Hessen-Darmstadt) ja hovi olivat taipuvaisia mystismiin. Tämä korostui kruununperijä Aleksein (s. 1904) kärsittyä verenvuototaudista, jolloin tsaariperhe haki apua mystikko Grigori Rasputinilta, joka väitti pystyvänsä rukouksen voimalla pysäyttämään verenvuodon. Feliks Jusupov
Joulukuun 16. ja 17. päivän välisenä yönä 1916 Jusupov ja joukko vaikutusvaltaisia venäläisiä aatelisia, muiden muassa tsaarin serkku Dmitri Pavlovitš Romanov, kutsuivat munkki Grigori Rasputinin Moikan palatsiin ja surmasivat hänet raa'asti. Rangaistukseksi Jusupov ja kaksi muuta salaliittolaista joutuivat sisäiseen karkotukseen Pietarin ulkopuolelle. Vera Karalli
Karalli oli Dmitri Pavlovitš Romanovin rakastajatar, ja hänen uskotaan osallistuneen Grigori Rasputinin surmaan johtaneeseen salaliittoon vuonna 1916. Nikolai II
Nikolain ja Aleksandran perheeseen syntyi viisi lasta: Olga (s. 1895), Tatjana (1897), Maria (1899), Anastasia (1901) ja viimein vuonna 1904 kruununperijä, tsarevitš Aleksei. Aleksei syntyi sairaana. Hän sairasti hemofiliaa, samaa perinnöllistä tautia kuin muun muassa Espanjan kuningashuoneen prinssit. Aleksein syntymästä lähtien epätoivoiset vanhemmat tekivät kaikkensa löytääkseen parannuskeinon. Tästä syystä keisariperheen lähipiiriin pääsi myös siperialainen talonpoika, ”pyhä mies” Grigori Rasputin. Keisarinna Aleksandra uskoi lujasti Rasputinin kykenevän parantamaan hänen poikansa, ja läheinen suhde kansan riettaana ja sivistymättömänä moukkana pitämään mieheen entisestään kasvatti kansan ja keisariperheen välillä vallitsevaa vihaa ja epäluuloisuutta. Anton Rubinštein
Anton Grigorjevitš Rubinštein (; 28. marraskuuta 1829 – 20. marraskuuta 1894) oli venäläinen säveltäjä, pianisti ja kapellimestari. Rubinštein sävelsi muun muassa 17 oopperaa, neljä oratoriota, viisi pianokonserttoa, kuusi sinfoniaa, yksinlauluja ja pianokappaleita. Säveltäjänä Rubinštein edustaa Pjotr Tšaikovskin ohella venäläisen musiikin eurooppalaista suuntausta. Antonin nuorempi veli, Nikolai, oli myös pianisti ja Moskovan konservatorion perustaja.