Kuinka leveä Nummijärvi on?
Nummijärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.
Ruuhijärvi (järvi Lahdessa)
Järven pinta-ala on 573 hehtaaria eli 5,7 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin pohjois-etelä-suunnassa. Järvenselältä erottuu selvästi Isoniemi, joka on 800 metriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Niemen pohjoispuolelle jää suojaisia Sermaanpohjan lahti, joka on 1,2 kilometriä pitkä. Järven syvänne ulottuu lahteen asti. Isoniemen eteläpuolelle jää Immilänalanen, joka on lähes kaksi kilometriä pitkä. Viereisen Salajärven erottaa Ruuhijärvestä noin 700 metriä leveä kannas. Näsijärvi
Järven rantaviivan pituus on 806 kilometriä ja tähän lukuun sisältyvät myös saarien rannat. Näsijärven rannalla sijaitsevat muun muassa Tampere, Ylöjärvi ja Kuru. Tampereella Näsijärven eteläpäässä, Särkänniemen huvipuistossa sijaitsee korkea näkötorni Näsinneula, joka on myös Suomen korkein rakennus. Särkänniemen vieressä sijaitsee Mustalahden satama. Salmijärvi (Kuhmoinen, Myllykylä)
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Vekuri (Jämsä)
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoispää jää pitkänä ja kapeana Makasiinivuoren ja Syrjävuoren väliin ja järven keskikohta jää Runttivuoren itäpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta järven nimistössä esiintyy myös Lammassaari suuren niemen nimenä. Sinne on rakennettu pengertie vapaa-ajan asunnolle. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta yhtä peltopalstaa, joka ulottuu Lammassaaren vastapuolella rantaan asti. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343. Alinen Äimäjärvi
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 130 metriä. Järveen ei laske ojia ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärveen. Niemijärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Mäet muodostavat järvelle paljon niemiä ja lahtia, mutta järvenselän rikkoo lopuksi kaksi suurehkoa saarta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Saaressa on vuokramökki. Pisin lahti työntyy pohjoiseen ja se on 600 metriä pitkä, vaikka sen suurin leveys on vain 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäteitä usealla haaralla ja tie alkaa Maunuksesta. Järvi on autio, mutta sen rannoilla on kuusi vuokrattavaa mökkiä. Iso Lehmijärvi
Järven pituus on 500 metriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järvi sijaitsee Paskolamminmaan ja Ketunkivenkankaan välissä Hämeenkankaan Pinsiönharjun eteläpuolella. Osa se rantojen rinteistä ovat jyrkkää hiekkamaata. Ainoa tulo-oja tuo vettä Välisuolta ja järven luusua sijaitsee sen lounaiskärjessä, josta vesi virtaa Niittukorven suon läpi Pinsiönjokeen. Järvellä on 18 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteää asuntoa, jonne pääsee yhdystieltä 13145. Niemijärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,0 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama metsäoja. Etelästä siihen tulee ojitetun metsäalueen oja ja ojan valuma-alueella sijaitsevat pienet Lummijärvet. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja se laskee Pienen Niemijärven läpi Ahvensuolle, missä se yhtyy pohjoisessa Isoon Heinäjärveen laskevaan suo-ojaan. Isosta Heinäjärvestä vesireitti jatkaa Heinäojan ja Valkeajoen kautta Vähään Petääjärveen, jonka kuuluu Sahajoen valuma-alueeseen. Nummi-Pusula
Nummi-Pusula on mäkistä maastoa, pääosin viljelymaisemaa. Moreeni- ja kalliopohjaisten metsäalueiden välissä on viljavia savimaita ja yli 80 järveä. Suomen maisemamaakunnista Nummi-Pusulan eteläosat Nummella ja Pusulassa luetaan Kiskon–Vihdin järviseutuun ja pohjoisosat Pusulassa Tammelan ylänköseutuun. Kunnan eteläosaa hallitsevat suurine harjumuodostumineen toinen salpausselkä ja lännessä Leppäkorvessa kunnan alueelle ulottuva kolmas salpausselkä, joiden väliin jää moreeni- ja kallioselänteitä ja saven tai hiedan täyttämiä viljelylaaksoja. Pohjoisosa on karua, moreenipeitteistä ja runsasjärvistä vedenjakajaseutua, jonka korkein kohta Lövkullanmäki kohoaa 162 metrin korkeuteen. Nummijärvi (Lohja)
Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Kurkelanjoen alueella (24.03), jonka Kurkelanjärven alueeseen (24.032) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 49,7 metriä mpy. Niinivesi
Niinivesi on luode–kaakkosuuntainen (mannerjään kulkusuunnan mukainen), yli 35 km pitkä ja varsin kapea järvi. Sen pohjoinen osa, ns. "Pohjois-Niinivesi" on käytännössä hyvin pitkulainen lahti, jonka pituus on lähes 20 km ja leveys vain hieman yli kilometrin. Etelämmäs tultaessa järvi levenee varsinaiseksi Niiniveden seläksi. Saaria on eniten järven keskiosissa, suurimmat niistä ovat eteläinen Kotasaari ja keskiosan Papinsaari. Suurimpia järveen työntyviä niemiä ovat Västinniemi ja Kerkonniemi sekä Pohjois-Niiniveden Kuorniemi. Idässä laaja Saikarinniemi erottaa Niiniveden Iisvedestä. Rantaviivaa järvellä on 196 km. Lestijärvi (järvi)
Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Osmajärvi (Leppävirta)
Järven pinta-ala on 930 hehtaaria eli 9,3 neliökilometriä. Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvi on niemien ja lahtien sokkelo, jota vielä suuret saaret pirstovat. Niemiä, joiden pituus vaihtelee 1–3 kilometriä, ovat luoteesta alkaen lueteltuina Laakkolanniemi, Tomperniemi, Särkiniemi, Vanhaniemi, Putaanniemi ja Lemmetynniemi. Laakkolannien ja Tomperniemen väliin jää 1,8 kilometriä pitkä Pöksänlahti, Särkiniemen taakse jää 2,1 kilometriä pitkä Särkilahti, Vanhanniemen viereen yhtä pitkä Vanhalahti ja Putaanniemen länsipuolelle Putaanlahti. Putaanniemen itäpuolella sijaitsee nimetön, mutta 1,6 kilometriä pitkä, lahti. Siellä sijaitsee laskujoen Osmanjoen luusua. Järven luoteispää jää Laakkolansaaren lounaispuolelle. Siellä alkaa Kurjensaaren luona lahtimainen järvenosa Kurjenselkänä, jatkaa edempänä Haukiselkänä ja päättyy Haringinlahtena ja Kuurinlahtena. Luoteispään pituus on yhteensä 4,9 kilometriä pitkä. Nierijärvi
Nierijärvi () on Alattio-Koutokeinojoen vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa lähellä Norjan rajaa. Järven pinta-ala on 95,07 ha, rantaviivan pituus 5,98 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 440,5 metriä. Järvi laskee pohjoiseen Kalatomaan () ja tästä edelleen Norjan rajalla olevaan Haukilompoloon (), jonka laskujokena Norjan puolella on Alattionjoen sivujoki Hávgajohka. Nummijärvi (Lohja)
Järven rantaviivan pituus on 15,8 kilometriä. Se rannat ovat metsämaata, jotka rikkoo Kylänlahdella rannoille ulottuvat pellot. Muuallakin on muutama peltopalsta. Osa lahdista ovat varsin matalarantaisia ja siellä kasvaa luhtamaisia kosteikkoja tai soistuneita metsiä. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa ja niiden lisäksi hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu alle 150 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 11085 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Haja-asutus muodostaa kaksi kulmakuntaa. Nurmijärvi sijaitsee Kylänlahden ja Torppi Torpinselän pohjoispuolella. Ähijärv
Järven pinta-ala on 181 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,2 ha, ja ne sijaitsevat järven eteläpuoliskossa. Linnusaar on 90 metriä pitkä ja Sitiksaar 50 metrin pituinen. Järveen laskee muutamia pienojia, joista mainitsemisen arvoisia ovat etelärantaan laskevat Kogrõjärven ja Vahejärven laskuojat sekä pohjoispäähän laskeva Vilimikuoja, joka on Alakonnu järven ja Ahnõjärven yhteinen laskuoja. Sen laskujoki on Ahelo jõgi, joka lähtee järven kaakkoisrannasta kohti itää ja laskee Suur Pehmejärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 14,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0069 km (kuutiokilometriä) eli 6,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsää lukuun ottamatta Ähijärven kylän koillisessa sijaitsevia peltoja. Urmijärvi
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja se on puoliksi ojitettua suota ja metsäistä moreenimaata. Kaakkoisrannalla on loma-asuntoja. Pohjoisranta rajautuu peltoon. Viereisestä Auvoljärvestä laskee lyhyt suo-oja Urmijärveen. Järvien pinnan korkeuserot ovat vain 30 senttimetriä. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210. Joukamojärvi
Järven pinta-ala on 2 450 hehtaaria eli 24,5 km². Se on 16,2 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 77,6 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 15,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Huttuniemen eteläpuolella. Järven saaret ja lahdet ovat pääsääntöisesti kaakko-luode-suuntaisia, mikä on seuraus mannerjäätikön liikkeestä viimeisen jääkaudella.
Järvessä on laskettu olevan 123 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 160 ha, mikä on noin 6,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 24 on yli hehtaarin suurisia, 86 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ole neliökilometriä suurempi. Suurin saarista on Räisäsensaari, joka on 2,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Nastonsaari on 1,7 kilometriä, Kuusisaari on 900 metriä, Ontreinsaari on 850 metriä ja Hukkasaari on 800 metriä pitkä. Asuttuja saaria ovat Jämsänsaari, Haaposaari, Palosaari, Purnunsaari, Nastonsaari, Pihlajasaaret, Kuotkunsaari, Apajasaari, Hukkasaari, Vitikkosaari, Räisäsensaari, Vitikkasaari, Heinäsaaret, Marinsaari ja Kalliosaari.
Järven rantaviivan pituus on 131,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 46,9 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan ulottuu joissakin paikoin pieniä peltotilkkuja. Rannoilla sijaitsevat pienet kylät Kortesalmi ja Multiperä. Niille johtaa seututie 866. Järven itäpäästä on matkaa Venäjän rajalle 1,9 kilometriä. Nimisjärvi (järvi)
Järven korkeus merenpinnasta on 123,6 metriä, rantaviivaa sillä on seitsemisen kilometriä. Järvi laskee lyhyen Nimisjoen kautta Oulujärveen. Järven rannat ovat asuttuja ja niitä kiertävät tiet, kaakkoisnurkalla Nimisjoen niskalla seututie 800. Järven rannoilla on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Lassijärvi
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lamminjärvi (Laitilan Seppälä)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Siihen laskee kolme laskuojaa, joista yksi tuo laskettujen Kurijärven ja Omitunjärven vedet. Järvellä on kaksi laskuojaa Lukujärveen. Toinen on 70 metriä pitkä ja toinen, joka alkaa itärannalta, on 280 metriä pitkä. Järvellä on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu viisi loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8. Nammijärvi
Järven rantaviivan pituus on 76 kilometriä. Se sijaitsee Vätsärin erämaa-alueella, mutta Kalliovaaralla sijaitsee alue, joka on rajattu erämaa-alueen ulkopuolelle. Siellä sijaitsee muutamia rakennuksia samoin kuin erämaa-alueella 300 metriä etelään. Järven pohjoiset rannat sisältyvät suojametsäalueeseen. Suoja-alueella kohoavat Nammivaara ("Njammivääri") ja Tsaddetvaara ("Čadervääri") yli 130 metriä vedenpintaa korkeammalle. Kymijärvi
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 18,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,018 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 10,1 metriä. Järven luoteispäässä on laaja lähes yhdeksänmetrinen syvänne ja keskellä järvenselkää Hähniemen pohjoispuolella sijaitsee pieni Lapinkiven syvänne , jossa on järven syvin kohta. Ylinen Niemisjärvi
Järven pinta-ala on 11 hehtaaria. Se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on erämaajärvi, jonka rannat ovat kokonaan metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannalla sijaitsee pari laavua. Viereisen Alisen Niemisjärven rannalla sijaitsee kämppä. Viereiseltä tieltä on kulku pohjoispään lähellä sijaitsevaan Vähäiseen Koukkujärveen. Lavajärvi (Rauma)
Järven pinta-ala on 69 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 750 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta 1,7 kilometriä pitkä Makkarkoskenoja saa alkuunsa. Oja vie vettä kilometrin päässä sijaitsevaan Neittamojärveen. Järvien korkeusero on noin 8 metriä. Nummijärvi (täsmennyssivu)
Nummijärvi voi tarkoittaa seuraavia: Kivijärvi (Lahti)
Järven pinta-ala on 215 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on niemien ja lahtien vuoksi rikkonainen. Järvellä onkin kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Ritaniemen ja Lintusaaren edessä olevat salmet. Huomattavia niemiä ovat Kylmästenkallio, Kullankallio, Ritaniemi ja Lintusaari. Järvi on ulottuvuuksiaan paljon kapeampi. Sen suurin leveys järven keskivaiheilla alle kilometri. Järven ympäristössä vaihtelevat kallioiset mäet ja savikkoiset laaksot. Järvelle näkyy muun muassa Kylmästenkallio, jonka jyrkänteiset rinteet putoavat järveen. Muita mäkiä ovat Sopenmäki järven pohjoisosassa, Aataminkallio ja Pirunkallio järven keskivaiheilla sekä Tissistenmäki ja Sokeritopanmäki järven etelärannoilla. Inni järv
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven ympäristössä on kumuilevaa maastoa. Saaria on vain yksi, joka on Kivisar ja sen pinta-ala on 4 aaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 140,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä, koska siihen ei laske montakaan ojaa. Sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Väike Emajõgeen Sakssoon kohdalla.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 9,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000906 kuutiokilometriä eli 0,906 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen asuintaloa. Järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä alkava ja Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46. Kemijärvi (järvi)
Kemijärvi on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä. Nummijärvi (Salo)
Nummijärvi (myös Kerkolanjärvi) on järvi Salon ja Someron rajalla. Laskujoeton pieni, syvä ja kirkasvetinen harjujärvi sijaitsee Koskelta alkavan ja Kiikalaan jatkuvan harjujakson laajentumana muodostuneella Kerkolannummen harjualueella Salon, aiemmin Kuusjoen, ja Someron rajalla. Järven pinta-ala on 14 hehtaaria ja syvyydeksi mainitaan 36 metriä. Kalastoon kuuluvat ainakin hauki ja ahven. Järvestä 11 hehtaaria on Someron Kerkolan kylässä ja loput Salon puolella Kuusjoen Kuusjoenperän kylässä. Hahmajärvi (järvi Kuhmoisissa)
Järven pinta-ala on 618 hehtaaria eli 6,2 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 52,5 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0525 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys on 26,1 metriä. Siinä on laskettu olevan 35 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 1,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 27 yli aarin ja loput 5 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 27,7 kilometriä. Salmijärvi (Padasjoki)
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Niemisjärvi (järvi Hankasalmella)
Eteläinen järviallas on pohjoisen allasta kapeampi. Se muodostuu lahtimaisista järvenosista ja niiden välisestä kapeikosta. Jos Pukkilansalmesta alkavaa järvenosaa tulkitaan pääaltaaksi, on siitä etelään 1,2 kilometriä työntyvä Jouslahti nimensä mukainen lahti, jolla on yli 400 metriä leveyttä. Jouslahdelta järven pääallas jatkuu kilometrin verran itään ja kääntyy parin kilometrin mittaisena kaakkoon. Eteläosa on täällä yli 800 metriä leveä ja siitä erottuu sen eteläpäässä pieni Kylmälahti ja pohjoisessa Taipaleenlahti. Längelmävesi
Järven tilavuus on 909 miljoonaa kuutiometriä eli 0,909 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 59,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 470 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 204 kilometriä. Monilla rannoilla ovat korkeussuhteet suuret, mutta vuosina 1604 ja 1830 tapahtuneiden järven vedenpinnan alenemisten vuoksi on myös laajoja alavan maan rantoja. Villikanselältä näkyy kaakossa Valkeisvuori, joka kohoaa 90 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen edessä on pienempi Keikanvuori ja Majaalahdella oleva kallioinen Pihovuori, jotka kohoavat molemmat 60 metrin korkeuteen. Vaikuttavan näköinen on Ristinselällä oleva Eräpyhän niemi, jonka huippu nousee 80 metrin korkeuteen, sekä Papinselältä näkyvä ja Neulaniemessä sijaitseva Korrinvuori, joka on myös 80 metrin korkuinen. Niemijärvi (Orivesi)
Niemijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä sijaitseva järvi. Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. Lamminjärvi (Vehkakorpi)
Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria ja sen pituus on 800 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Kiimajärveen, joka laskee Kikkelänjoen kautta Kokemäenjokeen Kiikassa. Niemisvesi
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 53 miljoonaa m³ eli 0,053 km³. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pemun keskellä. Syvimmän kohdan ympärillä on Pemunsaaren länsipuolelta alkava ja eteläisen Pitkälahden suulle ulottuva yli 10 metrinen syvänne. Myös Niemisjärvessä on Raatikkasaaren länsipuolella yli 10-metrinen pitkä syvänne, joka on paikoin jopa 15 metriä syvä. Anturaniemen päässä sijaitsee toinen pienempi 14 metrin syvänne. Nitsijärvi
Nitsijärvi on järvi Inarissa. Se laskee pohjoisesta Inarinjärveen. Se on 119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sen pinta-ala on 41 km², toisen lähteen mukaan 42,28 km². Se kuuluu Paatsjoen vesistöön. Järven syvyys on 35,25 metriä, keskisyvyys: 6,45 m
tilavuus 0,273 km³ ja rantaviivan pituus 206,04 km.. Nõuni järv
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sillä on etelässä 950 metriä pitkä lahti, jota kutsutaan Peräjärveksi. Lahden suu on 130 metriä leveä, mutta lahti on levimillään 230 metrinen. Se suulla sijaitsee asuntoalue. on Järven pinta-ala on 92 hehtaaria. Järveen laskee kymmenen tulo-ojaa, joista huomattavin on Ojasuu kääriin laskeva Mudajärven, Korgejärven, Suurjärven ja Ahvenjärven yhteinen laskuoja. Sen laskuoja on Kinsli oja, joka lähtee Perä järven pohjukasta kohti etelää ja yhtyy siellä Elva jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 6,1 metriä ja suurin syvyys 14,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0056 kuutiokilometriä eli 5,6 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja yli puolet rannoista ovat peltomaata tai asuinauetta ja loput metsää. Suota on vain eteläisessä lahdenpohjukassa. Järven itäranna ohittaa tie 46 eli Tatran ja Otepään välinen maantie. Rohijärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 19 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kaksi ojaa, jotka ovat Rahkajärven ja Koljolanjärven laskuojat. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 3,6 kilometriä pitkä Rohijärvenoja. Aiemmin Koljolanjärvi laski vain Rohijärveen, mutta nykyään sen laskuoja kiertää myös suon kautta suoraan Rohijärvenojaan. Kuusijärvi (Kuru)
Järven pinta-ala on 147 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven antama paikallinen vaikutelma on vieläkin kapeampi, sillä leveissä kohdissa sen laajuus rikkoontuu saarien ja nieminen vuoksi. Järven pohjoisosa Taikinalammi muodostaa oman järvenosansa, joka on yhteydessä muuhun järveen kapean ja matalan Taikinasalmen kautta. Haukkajoki laskee juuri Taikinalammiin ja sen salmi on syntyt Leukakivenvuoren niemen pohjoispään eteen ja sama niemi piilottaa Viitasaaren suojaan 600 metriä pitkän Kuusitaipaleenlahden. Järven eteläosa alkaa Matosalmen kohdalla ja se haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista Kylmälahti on umpinainen ja toisen eteläpäässä sijaitsee luusua ja siitä alkava Vehkakoski. Kuorejärven vedenpinta on samalla korkeudella Kuusijärven kanssa. Suomen ympäristökeskuksen viranomaiset kohtelevat näitä saman järven eri osia kuitenkin omina järvinä. Niin tehdään myös tässä artikkelissa. Äimäjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 858 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on 10,3 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sillä on kaksi erilaista järviallasta. Kutilasta luoteeseen järvi on yli 6 kilometriä pitkä ja alle kilometrin kapea. Kutilasta etelään aukeaa Rastinselkä, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja alle 2 kilometriä leveä. Järvellä on kahdeksan saarta, jotka Kuoresaarta lukuun ottamatta ovat pieniä luotoja. Autio Kuoresaari on 200 metriä pitkä ja yli 60 metriä leveä ja se sijaitsee alle 100 metrin päässä Rastinselän itärannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Syvin kohta on lähes 10 metriä syvä ja se sijaitsee aivan Kuoresaaren edustalla alle 200 metrin päässä rannasta. Järveen laskee yli 20 pelto-ojaa, joista Totunoja, Kupparinoja, Valkosenoja, Myllyoja (eteläinen) ja Savijoki ovat huomattavimmat. Keihäsjärven laskuoja Myllyoja (kahdesta samannimisestä se pohjoisin) yhtyy Totunojaan aivan sen alajuoksulla. Järven laskujoki on Oikolanjoki, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa seitsemän kilometrin päässä Saarioisjärven läpi ja laskee sitten Vanajaveden Rautunselkään. Näsijärvi
Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Jämijärvi (järvi)
Järven pituus on 12 kilometriä, leveys kaksi kilometriä ja sen pinta-ala on 879 hehtaaria. Se sijaitsee Hämeenkankaan pohjoispuolella ja muodoltaan hyvin rikkonainen järvi. Jämijärvi jakaantuu keskellä Kauppilankylän kohdalla olevan Kauppilanjoen salmesta kahteen järvialtaaseen. Länsipuolen järviallas on 4,5 kilometriä pitkä, mutta sen pituutta lisää 2,8 kilometriä pitkä Palolahti. Itäinen järviallas 5,4 kilometriä pitkä. Kummassakin altaassa on paljon saaria ja lahtia. Altaiden syvyydet vaihtelevat voimakkaasti eri kohdissa lyhyidenkin välimatkojen aikana. Kauppilanjoken kautta virtaa 305 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen sadevedet, mikä tekee siitä virtaisan uoman. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Lammijärvi (Kiukainen)
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kyläjärvi on piirretty suurena järvenä. Vanhemmassa vuoden 1849 Lindströmin kartassa on jo maininta järvenlaskusta, joten Kalmbergin kartassa on oltava siinä asiassa virhe. Mutta jos järvi on piirretty karttaan muotonsa ja mittojensa puolesta oikein, voidaan sen mitat kuitenkin päätellä kartaston mittakaavan avulla. Tällöin järven pituus kunnanrajan suunnassa olisi ollut noin 2,2 kilometriä ja leveys olisi ollut noin 1,6 kilometriä. Järveen laski Eurajoki, jonka suu sijaitsi kaakkoisosassa olevassa niemessä. Myös järven laskuoja oli Eurajoki, ja sen luusua sijaitsi järven luoteiskulmassa. Pohjoispäässä olleeseen kapeaan lahteen laski metsäoja, jonka nykyinen nimi on Kauruunoja. Lounaan suunnasta järveen laski kahden lammen laskuojat. Lammet olivat Korpijärvi, joka on nykyään kuivattu pelloksi, ja Kaukjärvi, joka on kuivattu metsäksi. Ylinenjärvi (Nokia, Lähdeniitty)
Järven on 1,3 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Tämä metsäjärvi muodostuu kolmesta järvialtaasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä kapeiden salmien kautta. Pohjoisin järviallas on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantametsät ovat rannoiltaan soistuneet, mutta ne ovat paikoin myös avosuota. Siihen laskee etelästä Ylisenlammi, jolla on yläpuolellaan vielä yksi pieni lammikko. Sen erottaa keskimmäisestä järvialtaasta Kuivasaaren niemi, joka työntyy vain 20 metrin päähän vastarannan niemestä. Keskimmäinen allas on 400 metriä pitkä ja 240 metriä leveä. Myös sen rannat ovat soistuneita. Eteläisin allas, jonka erottaa edellisestä 20 metriä leveä salmi, on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen kaakkoisrantaan laskeutuvat 25 metrin korkuisen Ylisenjärvenkallion rinteet. Eteläisen altaan rannat ovat edellisiä altaita kuivemmat. Altaassa on kaksi saarta. Kämppäsaari on 120 metriä pitkä ja toinen kallioinen saari on halkaisijaltaan 40 metriä. Siihen laskee Ylisenjärvenlammin laskuoja ja sen valuma-alue vastaa suurimmalta osin Ylisenjärven muuten pienestä valuma-alueesta. Tämän tulo-oja vastaa eteläismmän altaan veden vaihtumisesta, kun taas muut altaat tulevat toimeen hyvin pienen vedenvaihdon varassa. Ylinenjärvi laskee Aliseenjärveen 400 metriä pitkää laskuojaa myöten. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 256 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Aivan järven eteläpuolelta ohittaa valtatie 11, josta poikkeaa järven lounaispään näköetäisyydeltä ohittava vanha Pinsiölle johtava tie. Pinsiön tieltä poikkeaa kaksi metsäautotietä, jotka johtavat järven koilliskulmaan. Rinnan metsäautoteiden kanssa järven muotoja seuravat useat metsäpolut. Kämppäsaaressa sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto. Nummijärvi (Lohja)
Järven laskujoki on lyhyt oja Sikajärveen, josta vesireitti jatkaa Kärkelänjokena Kurkelanjärveen ja Kurkelanjokena Kirkkojärveen. Vesireitti laskee lopuksi Itämeren Suomenlahdella Krailanselkään. Särkijärvi (Tohmajärvi)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järven muoto on soikea ja siin on vain kolme pientä, mutta erottuvaa niemeä. Ne ovat Karinniemi, Haapaniemi ja Suur-Kalkku. Karinniemen takana on Sahinlahti ja Suur-Kalkun sivuilla on leveä Mustalahti ja etelässä pari kilometriä pitkä Kannuslahti. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järvessä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 212 ha, mikä on noin 18 % järven kokonaispinta-alasta. Vain Suurisaari on yli neliökilometrin suuruinen saari ja Pennasaari, Kummiinsaari, Haapasaari, Kuolio ja Mustasaari ovat yli hehtaarin suuruisia saaria. Muista saarista 25 saarta ovat yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Suurisaari on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Kankijärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 11,1 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laeveän ja pohjoisivuiltansa jyrkkärinetisen Karttianvuoren koillispuolella. Vuoren rinteet muodostavat järven lounaisrannat ja ne laskeutuvat jyrkinä järveen. Järven pohjoispäässä on myös jyrkänteitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven lähiympäristössä on ollut kolme maatilaa, joista kaksi on edelleen viljelyssä. Järven rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsätiet valtatieltä 9 tai yhdystieltä 14249. Niemisjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Nurmijärvi
Nurmijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä. Nurmijärven pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Tuloveroprosentti on %. Nurmijärven vaakuna on sinipohjainen, jossa on allekkain 2+3+2 luonnonväristä vaaleatukkaista miestä, eli seitsemän veljestä, viitaten Aleksis Kiven synnyinpaikkaan. Salmijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)
Salmijärvi () on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa. Järven pinta-ala on 0,848 km² ja sen korkeus merenpinnasta on eri tiedoissa 713,5 tai 712,3 metriä. Narvijärvi
Lapinjoen vesistöön kuuluva Narvijärvi on suurin Rauman kaupungin alueella olevista järvistä. Se sijaitsee noin 17 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella, Lapin kirkonkylään on matkaa hieman yli kaksi kilometriä. Narvijärvi laskee Lapinjokeen noin 3,5 kilometrin pituista "Narvinojaa" pitkin. Sen vedenkorkeutta säännöstellään Rauma-Repolan vuonna 1952 Narvinojan suuhun rakentamalla padolla. Kurkijärvi (Pälkäne, Ämmätsä)
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Iijärvi (Kuusamo)
Järven pinta-ala on 2 050 hehtaaria eli 20,5 km². Se on 16,9 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä, mutta sen sokkeloinen muoto johtuu pääasiassa kahdeksan kilometriä pitkän Joutsenniemestä. Se jakaa järven länsiosan pohjoispuoliseen lahteen, jonka perällä ovat Maaselänlahti ja Puukkolahti, ja eteläpuoliseen lahteen, jonka perällä on vastaavasti Saunalahti ja Oijuslahti. Oijuslahdesta työntyy etelään kapea, josta lasku-uoma johtaa Poussunjärveen. Eteläosassa sijaitsee järven suurin saari Kaaperinsaari, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Muita lahden saaria ovat Korkeasaari ja Kalliosaari. Pitkä niemi haaroittuu kärjessä Kiviniemeksi ja Isoniemeksi ja niiden väliin jää 3,3 kilometrinen Niemiperä, jonka leveys on 300 metriä. Järven itäosan halkaisee Penikkaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 5,7 kilometrinen lahti, jossa Siiransalmen taakse jää leveämpi Tiironhauta, ja eteläpuolelle jää sitä lyhyempi Penikkalahti. Kiviniemeä vastapäätä sijaitsee kapea Lihasaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa m³ eli 0,105 km³. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rantavaaran edustalla Korkeasaaren kaakkoispuolella. Toinen yhtä syvä syvänne sijaitsee Petäjäsaaren kaakkoispuolella Isoniemen eteläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 110 kilometriä. Rannat ovat matalaa metsämaata, joka on paikoin hyvin soistunutta. Kapeasta itärannasta kohoaa 90 metrin korkeuteen jyrkkärinteinen Niskavaara. Myös Tiironhaudan pohjukassa kohoaa muutamia mäkiä, joiden takana nousee 200 metrin korkeuteen Iivaara. Niemijärvi (Ruovesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Niemijärven valuma-alueeseen (35.366) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. Tammijärvi
Tammijärvi on järvi eteläisessä Suomessa Uudenmaan ja Kymenlaakson maakuntien rajalla. Järvi sijaitsee Loviisan, Pyhtään ja Kouvolan kuntien alueella. Tammijärvi on eteläisen Kymenlaakson suurin järvi. Sen pinta-ala on noin 10 km². Järvi on suhteellisen matala, keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä. Naamankajärvi–Polvijärvet
Järven kokonais pinta-ala on 850 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 8,2 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvellä on kolme selkeästi erillistä järvenosaa, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Pohjoisimpana sijaitsee Pieni Polvijärvi, jonka pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 750 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Polvijärvi, joita yhdistää Polvisalmi. Salmi on kilometrin pituinen ja noin 330 metriä leveä. Polvijärven järviallas asemoituu poikittain muihin järvenosiin nähden. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Sitä yhdistää eteläiseen Naamankajärveen kilometrin pituinen salmi, jonka yläosaa kutsutaan Ylisalmeksi, keskiosaa Mäkärälammeksi ja alaosaa Säynäjänsalmeksi. Naamankajärvi muodostuu pitkästä järvenselästä, josta työntyy puolivälistä länteen 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä Suolilahti. Naamankajärven pohjoispäässä on Säynäjänlahti, joka on 900 metriä pitkä. Järven eteläpäässä sijaitsee sen luusua. Pirttijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Pikku Salmijärveen. Kivijärvestä laskee oja umpeenkasvaneen "Veikkojärven" kautta. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Valuma-alue on vesitöalueensa latvavesiä ja se saa siksi pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. Nurmijärven lähialueella on alle 20 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Heinlahteen laskeva Ridanlampi (23 ha), jonka kautta laskevat myös Kurkilampi (5 ha) ja Täilampi (2 ha). Luoteessa Rautlahden viereen laskee Säynäänjoki, joka on Latvajärven (84 ha) laskujoki. Latvajärvi kokoaa useiden järvien vedet Säynäänjokeen. Ridanlammen ltärantaan laskee Mustajoki, joka on Mustalammen (4 ha) lasku-uoma. Mustalampeen laskevat Kuoppalampi ja Kurkilampi (5 ha) yhteistä uomaa myöten ja Murronjokea myöten muun muassa Pekanmäen Hatikainen (25 ha), Keski-Hatikainen (17 ha) ja Kalpialan Hatikainen (41 ha). Latvajärven eteläpäähän laskee Hoikan (5 ha) laskuoja, jonka kautta tulevat myös Kankaisen (47 ha) ja Soilammen (4 ha) vedet. Kummiinselän etelärantaan laskee yksinäinen Hauklampi (2 ha). Salmijärvi (Jämsä, Rasi)
Lammen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Nurmijärvi
Nurmijärven nimikkolintu on palokärki (Dryocopus martinus), nimikkoeläin on mäyrä (Meles meles), nimikkokasvi on kivikkoalvejuuri (Dryopteris filix-mas). Kiljavalla sijaitsee kirkasvetinen ja laskuojaton Sääksjärvi, jonka vesi vaihtuu maaperän kautta. Se on itse asiassa Suomen suurin lähde, jota koristavat poikkeuksellisen upeat hiekkarannat. Kaikkiaan Nurmijärven alueella on vain vähän järviä: Valkjärvi Klaukkalan luoteispuolella, Vaaksinjärvi Röykässä ja Herustenjärvet kunnan pohjoispäässä. Pieni osa Vihtijärveä on Nurmijärven luoteiskulmassa. Jämijärvi
Jämijärven maanpinta sijaitsee Suomen mittakaavassa keskimäärin varsin korkealla merenpinnasta. Maisemakuvaa hallitsee Hämeenkangas, jota pitkin kulkee ikivanha, maisemiltaan erämaisena säilynyt Kyrönkankaantie. Kunnan alueella sijaitseva Soininharju on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjulla on myös muutama syvä suppa eli ”vati” ja pohjoisrinteellä suuri "Kylmänmyllynlähde". Kunnan alueella sijaitsevan Jämijärven pinta on puolestaan 100,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Sokkeloisen järven pinta-ala on vajaat 8,8 neliökilometriä, mutta siinä on rantaviivaa peräti 91 kilometriä. Kauniista maisemistaan tunnettuun Jämijärveen laskevat Nauris- sekä Palojoki ja järveltä pois virtaa Kyrösjärveen laskeva Jyllinjoki. Nummijärven taistelu
Nummijärven taistelu käytiin Suomen sodassa 28. elokuuta 1808 Kauhajoen Nummijärvellä Ruotsin ja Venäjän välillä. Ruotsin joukkojen vahvuus oli noin 1 200 miestä suomalaisista joukko-osastoista. Sotilaat olivat Porin ja Pohjanmaan rykmenteistä. Venäjän vahvuus oli noin 1 500 sotilasta. Ruotsin joukkoja johti everstiluutnantti Carl von Otter ja Venäjän joukkoja kenraalimajuri Ušakov. Taistelu päättyi Ruotsin voittoon. Lamminjärvi (Lempäälä)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lampi sijaitsee Nurmin taajaman koillispuolella peltoalueen keskellä. Lamminjärven läpi virtaa Kiikonoja, mikä tekee Lamminjärvestä läpivirtausjärven. Kiikonoja on Siisjärven laskuoja. Sillä ei näytä kartan mukaan olevan muita tulo-ojia. Kiikonoja laskee vajaa kilometrin päässä Pyhäjärven Toutosessa olevaan Hiivalahteen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on soistunutta rantavyöhykkeessä ole rakennuksia. Rantaan ei myöskään johda teitä, mutta 100 metrin päässä kulkee järven itäpuolella kylätie. Nurmesjärvi (Kärsämäki)
Nurmesjärvi on Kärsämäen ja Pyhäjärven kuntien rajalla sijaitseva järvi, jonka suurin pituus on 2,3 kilometriä. Suurin osa järvestä sijaitsee Kärsämäen kunnan alueella. Nurmesjärvi on lintujärvi, ja se on luokiteltu kansainvälisesti arvokkaaksi vesilintualueeksi. Järven pinta-ala on noin 260 hehtaaria. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärven muoto on pitkien niemien ja saarien erikokoisiin selkiin jakama pitkä ja kaarevan muotoinen järvi. Järven pituus on sen kaarevaa muotoa seuraten vajaa 50 kilometriä. Järven pohjoisosan jakaa kahtia suuri saari Luoto, jonka pohjoispäässä on Sotkan taajaman kohdalla alle 50 metriä leveä salmi. Saaren eteläpäässä kulkee toinen yli 50 metriä leveä salmi Kaivanto. Tampereen ja Pirkkalan väliin sekä valtatien 3 katkaisemana Pyhäjärveen aukeaa laaja kymmenen kilometriä pitkä ja kolme kilometriä leveä selkä. Tampereen kautta järveen laskee Tammerkosken kautta tähän järvenosaan Näsijärven vedet. Tammerkosken viereen laskee Viinikanoja ja, siitä vähän etelämmäksi, Vihioja vetensä. Tampereen ja Pirkkalan kaupunkien rajaojana toimii Härmälänoja. Tämän vesialueen kaikki rannat ovat pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta rakennettuja. Valtatie 3 lounaispuolelle jää seitsemän kilometriä pitkä ja enimmillään kolme kilometriä leveä järvenosa, jonka eteläinen osa on nimeltään Saviselkä. Nokialla ja Pirkkalankylää vastapäätä sijaitsee Pyhäjärven laskujoen Nokianvirran luusua ja sitä vastapäätä järveen laskee Savijoki. Pohjoisesta järveen laskee Vihnusjärven kautta Myllypuro ja Leppioja. Nokianvirtaan laskee suoraan Laajanoja pohjoisesta. Tämän järvenosan pohjoisrannat ovat lähes kaikki rakennettuja. Jämijärvi (järvi)
Läntisessä altaassa sijaitsee 25 suurempaa saarta ja muutamia pienempiä luotoja. Osa pienistä saarista ovat uusia ja ne ovat syntyneet järvenlaskun yhteydessä. Huomattavimmat saaret ovat Palosaari, Huopansaari ja Juminsaari. Palosaari on 2,4 kilometriä pitkä ja jakaa järven selvästi kahteen osaan. Huopansaari on kilometrin pituinen ja Juminsaari on 800 metriä pitkä ja siihen johtaa keskustasta pengertie. Läntisen altaan syvin kohta on yhdeksän metriä ja se sijaitsee Juminsaaren edustalla. Siihen päättyy 2,8 kilometriä pitkä ja kapea syvänne, joka jatkuu matalampana Palolahden perukalle saakka. Toinen vastavanlainen kahdekasanmetriä syvä ja 1,3 kilometriä pitkä syvänne sijaitsee etelärannan tuntumassa. Lehmijärvi (Padasjoki)
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Ylinen Luomajärvi
Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Siihen laskee viisi suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven itäpäästä. Se laskee 900 metrin jälkeen Aliseen Luomajärveen. Järven valuma-alue on vain 0,6 km², joten veden laskennallinen viipymä järvessä on 70 vuorokautta. Kilometrin pituinen rantaviiva on pääasiassa metsämaata, mutta järven etelä- ja pohjoiskärjissä on avosuota. Ainoat vapaa-ajan asunnot sijaitsevat itärannan tuntumassa. Niille johtaa Nisunperältä yhdystieltä 13285 alkavat metsäautotiet. Kurkijärvi (Mänttä-Vilppula)
Järven pinta-ala on 666 hehtaaria eli 6,7 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kuin ”kolmelapainen propelli”, jonka saaristoiseen keskustaan työntyy kolme niemeä. Järven eteläosassa sijaitsee järven luusua ja pitkä Hokkasenlahti. Järven 2,5 kilometriä pitkä itäsosa laajenee järvenseläksi. Järven 2,5 kilometriä pitkä luoteisosa on melko saaristoinen. Sen länsirannalla kohoaa Vuorisvuori 60 metrin korkeuteen. Salmijärvi (Orivesi, Lauttakulma)
Järven pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Salmijärvi (Jämsä, Halli)
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Hallin lounaispuolella Eväjärven länsipuolella metsäalueella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata tai pohjoisessa suota. Sen etelärannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tule tie Hallin lentoaseman suunnalta. Urmia (järvi)
Urmiajärvi sijaitsee ylänköalueella Āzārbāyjān-e Gharbīn provinssissa Iranin luoteisosassa, noin 50 kilometrin päässä Turkin rajasta. Järvi on 140 kilometriä pitkä ja 55 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on ennen kutistumistaan ollut 5 470 neliökilometriä, siis neljänneksen Saimaata suurempi. Urmia on matala suolajärvi, jolla ei ole laskujokea. Keskisyvyys on vain seitsemän metriä ja suurin syvyys 16 metriä. Järvi sijaitsee 1 280 metrin korkeudessa merenpinnasta. Järvessä on 102 saarta. Säynäjärvi (Lammi)
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvessä on vain yksi selvästi hahmottuva lahti Joululahti, jonka vieressä törröttää niemi. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee aivan länsirannan tuntumassa ja jonne johtaa silta. Järven suurin syvyys on 20 metriä . Järvellä on pääasiassa vapaa-ajan asutusta ja järven rantaan ulottuu vain joitakin peltotilkkuja. Rautijärvi
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskevat lännestä Kyläsillanjoki, Alasen laskujoen kautta ylemmällä virtaava Kuorijoki ja idän suunnasta virtaava laskuoja, jonka kautta kulkevat Suojärvenjoen Uljasjärveen tuomat vedet. Pahalammi laskee järveen edellistä vastapäätä. Näiden lisäksi siihen laskevat myös useat suo- ja metsäojat. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä Pihonjoki, joka virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Pehkijärveen 9,5 kilometrisenä Teuronjokena. Heinijärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 129 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Järveen laskee useita suo-ojien laskuojia. Lounaisrantaan on ojattu Leikatunlahdensuon ja Hinnersuon ojat sekä Korpipohjasen laskuoja. Kutterinlahteen laskee useita suo-ojia sekä Suopohjasen että Hylönjärven laskuojat. Länsirantaan laskevat Heinisuon laskuojat sekä Luolalamminoja, joka on Luolalammin laskuoja. Heinijärveen laskevat myös kaksi Kuivajärvestä laskevaa ojaa. Toinen on Myllyoja, joka toimii matkallaan Tammelan ja Forssan välisenä rajana. Toinen laskee idempänä kulkien matkallaan kahden järven, Kiimalammin ja Mustalammin, läpi. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla lahdenpohjukassa, josta saa alkuunsa 4,8 kilometriä pitkä Heinijoki. Naamankajärvi–Polvijärvet
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 25 miljoonaa kuutiometriä eli 0,025 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 14 metriä. Pienen Polvijärven suurin syvyys on 4,5 metriä, Polvijärven suurin syvyys on 8,9 metriä ja Naamankajärven 14 metriä. Syvin kohta sijaitsee Teeriniemen ja sen vastarannan puolivälissä. Salmijärvi (Ylöjärvi, Penko)
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Nurmijärvi
Nurmijärven alueella on vain vähän vesistöjä. Kunta sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on Nurmijärven alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen. Nurmijärven suurin järvi on luoteessa osittain Hyvinkään puolella sijaitseva laskujoeton Sääksjärvi, ja muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi sekä Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla. Nurmi (Tusinan piiri)
Kunnan pinta-ala on 138 neliökilometriä. Pohjoisessa se rajoittuu Kirovskin piiriin, idässä Tusinan piirin Hattulan kuntaan, etelässä ja lännessä Tusinan kaupunkiin ja luoteessa Lomkan kaupunkikuntaan. Pinta-alasta 77,8 % on osittain soistunutta metsää ja 15,9 % maatalousmaata. Suurimmat vesistöt ovat Pentikäisenjärvi ja Voittolanjoki. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta. Lammijärvi (Somero)
Lammijärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva pieni metsäjärvi Someron Ollilan kylässä. Järven pinta ala on 8,824 hehtaaria, rantaviivan pituus 1,27 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 110,4 metriä. Kellojärvi (Kuhmo)
Järven pohjoisinta järviallasta kutsutaan Korpijärveksi ja se on 2,4 kilometriä pitkä. Se erottaa muusta järvestä Lapinniemen ja Virranniemen välissä oleva Virransalmi, joka on alle 40 metriä leveä. Järven rannalla sijaitsee Ylä-Vieksi. Virransalmen alla aukeaa aluksi kapea Mustinlahti ja 200 metriä leveä Niemelänsalmi, jonka rannalla sijaitsee Niemenkylä. Se aukeaa etelässä neljä kilometriä pitkään ja kilometrin leveään Ronkanperään, joka työntyy kaakon suuntaan. Samasta kohtaa työntyy etelään Kellojärven kuusi kilometriä pitkä järvenselkä. Sen länsirannalla sijaitsee Huuhilonkylä. Järven eteläinen järviallas Kellonselkä alkaa Korpisaaren eteläpuolella olevasta kapeikosta. Kellonselkä on 7 kilometriä leveä ja 3 kilometriä leveä. Läntistä lahtimaista osaa kutsutaan Kellonperäksi. Järven eteläpäässä sijaitsee Ala-Vieskin kylä. Nummijärvi (Lohja)
Nummijärvi on keskirehevä eli mesoeutrofinen järvi, jossä esimerkiksi fosforipitoisuudet ovat 15–25 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja typpipitoisuudet ovat 400–700 μg/l. Pitkällä aikavälillä foforipitoisuudet ovat laskemaan päin ja typpipitoisuudet ovat pysyneet ennallaan. Veden happamuustaso oli 1980-luvulla keskimäärin pH 6,7 ja 2000-luvun alussa pH 7,0 eli neutraali. Happamuustason trendi on nouseva ja se lienee nykyään yli pH 7,2. Keskiarvot syntyvät vuodenaikojen vaihtelusta, joka on nykyään noin pH 6,7–7,5. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut suomalaista normaalia tasoa eikä siten happamoitumisesta on vaaraa. Vedessä ei ole mainittavasti humusta (väriluku 15–80 mg Pt/l) eli vesi on vaaleanruskeaa. Nummijärvellä on ilmoitettu muutamina vuosina levähavainnoista ja uimarit ovat havainneet limalevän jättämän kalvon uintiretken jälkeen. Niemen
Niemen saa alkunsa Valko-Venäjällä Minskin ylängöltä, Minskin alueen Uzdan piiristä Minskin eteläpuolelta. Joen pituus on nykyisin 914 km. Latvavesillä tehdyt ojitus- ja kanavatyöt ovat lyhentäneet pituutta 24 km. Joki virtaa ensin 439 km Valko-Venäjällä, jatkaa 359 km Liettuan eteläosan halki ja edelleen 116 km Liettuan ja Venäjän Kaliningradin alueen rajajokena, ja päättyy Itämeren Kuurinhaffiin. Joen suurin syvyys on 5 metriä ja leveimmillään joki on noin 500 metriä leveä. Sen valuma-alue on 98 200 neliökilometriä, mistä runsas kolmannes Valko-Venäjän alueella. Niemen virtaa hitaasti, vain 1–2 m/s ja on purjehduskelpoinen lähes koko pituudeltaan. Pääjärvi (Lammi)
Järven pinta-ala on 1 340 ha ja se on 10,1 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvi sijoittuu itä-länsisuuntaan ja järvenselkä on keskeltä levein ja kummassakin päässä järveä on kapeammat lahdelmat. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 199 400 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 14,8 metriä ja suurin syvyys on 85,0 metriä, minkä perusteella se luokitellaan Suomen neljänneksi syvimmäksi järveksi. Syvin kohta sijaitsee aivan järven leveimmän kohdan luoteispuolella. Sen leveimmällä kohdalla aivan saarten länsipuolella on koko ajan yli 20 metriä syvää. Kemijoki (Viena)
Kemijoki on 191 kilometriä pitkä ja alajuoksulla noin 200–400 metriä leveä. Joen syvyys on keskimäärin 1,5–2,5 metriä. Kemin valuma-alue kattaa 27 700 neliökilometriä. Latvavesistä osa on Suomen puolella. Simijärvi
Suomalaisten järvien keskisyvyystilastossa Simijärvi on sijalla kolme. Yli 40 miljoonan kuutiometrin vesitilavuus on moninkertainen useimpien samanlaajuisten suomalaisjärvien volyymiin nähden. Simijärven syvin kohta on noin 43 metriä. Järven rannat ovat lähes rakentamattomia ja niitä ympäröivät karut ja kallioiset kangasmetsät. Pienet kannakset erottavat Simijärven sen itäpuolisesta Pikku-Simistä ja eteläpuolisesta Lutsjöstä. Simijärven vedenlaatu on luokiteltu erinomaiseksi. Vesi on lievästi happamoitunutta ja vähäravinteista. Nurmijärvi (Kiiminki)
Nurmijärvi on järvi Oulun Alakylässä, entisen Kiimingin kunnan alueella. Järven pituus luode-kaakkoisuunnassa on noin 1,9 kilometriä ja leveimmillään järvi on noin kilometrin levyinen. Järvi kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen, sen laskujoki Nurmioja virtaa luoteeseen. Järvelle on tieyhteys Alakyläntieltä sekä pohjois- että eteläpuolelle. Järvessä on yksi nimetty saari, Kuusisaari, kaakkoispuolella lähellä Hautaniemeä, ja kaksi nimettyä lahtea: Alapää luoteessa ja Ylipää kaakossa. Koillisesta siihen laskee oja Vähäjärvi-nimisestä lammesta. Järven rannoilla on kesäasumuksia. Rummu järv
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 km (kuutiokilometriä) eli 0,91 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1. Luvanjärvi
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja ja yhtenäinen järvenselkä, joka ulottuu järven länsipäästä sen itäpäähän. Järven keskellä on kapeikko, jossa järven leveys on 650 metriä. Kapeikon länsipuolesta on käytössä nimi Niskanselkä. Järven länsipäässä näkyy järvelle Myhkyrin vaara, jonka laki kohoaa 65 meriä vedenpinnan yläpuolelle. Etelärannasta 400 metrin päässä sijaitsee Kypäräsaaren kohdalla Kypärävaara, joka kohoaa yli 80 metrin korkeudelle. Salmijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)
Järven pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kansallispuistossa Mullikummunmaan ja Konikulon välissä suolla. Järvi muodostuu kolmesta pienestä järvialtaasta, joita voidaan pitää mieluumin lampina. Eteläisiä altaita yhdistää oja ja pohjoisia altaita kapea salmi. Keskimmäiseen altaaseen laskee lyhyt metsäoja. Salmijärven laskuoja lähtee pohjoisen altaan pohjoispäästä ja se juoksee osittain kaivettuna ojana 2,5 kilometriä Valkeajärven Makkaralahteen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Autio ranta on suota, jonne johtaa viereiseltä harjulla kulkevalta metsätieltä erkaneva kävelypolku. Metsätie lähtee pohjoisessa ohittavalta seututieltä 332. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Vuoksen alueella (04.19), jonka Kostamon valuma-alue (04.195) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy. Ruhijärv
Järven pinta-ala on 88 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio. Naarmijärvi (Kihniö)
Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön keskustasta länteen. Ainoa järveen laskeva joki on Heinijoki, joka tuo valuma-alueen pohjoisosien soiden ja lampien vedet. Lammet ovat Heinilampi, Kotalampi, Teerilampi ja Kolhonlampi. Muut laskuojat laskevat järveen sen itärannalla, minne ne tuovat ojitettujen soiden vettä. Naarmijärven eteläpäästä lähtee lyhyt 400 metriä pitkä nimetön laskujoki Kankarinjärveen. Naarmijärvi on hyvin matala järvi, sillä keskisyvyys on vain 1,2 metriä ja sen syvin kohta on noin 3 metriä. Sen keskilinjalla sijaitsee lähes järven mittainen noin kaksi metriä syvä painanne. Saaria on vain kaksi. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat pääosin peltoa. Järven eteläpää ja pohjoispää on metsää ja siellä on joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille pääsee Kihniöstä tulevalta kylätieltä, kun poikkeaa järveä kiertävälle tielle. Simojärvi
Simojärvenä tunnettu vesistö muodostuu kahdesta laajasta järvialtaasta, joita keskellä sijaitseva kapea Kultisalmi. Sen kokonaispinta-ala on 8 990 hehtaaria eli 90 neliökilometriä ja kokonaispituus on noin 33 kilometriä. Jos mukaan luetaan myös samalla vedenpinnan korkeudella oleva Välttämönjärvi, tulisi järven pinta-alaksi 100 neliökilometriä. Koska järvi on muodotaan pitkä ja kapea, kutsutaan sen järvenosia tässä artikkelissa etelä- ja pohjoisosaksi. Eteläosan pinta-ala on 5 460 hehtaaria eli 55 neliökilometriä. Se on 13 kilometriä pitkä ja 7 kilometriä leveä. Sen pohjoispäässä sijaitsee laaja Porosaari, jonka koillispuolella sijaitsee pieni Vohonselkä, itäpuolella Soppananselkä ja järvenosan eteläpää muodotaa Isoselän, jonka eteläpässä avautuu pieni Lehtoperän lahti. Pohjoisosan pinta-ala on 3 530 hehtaaria eli 35 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Pohjoisosassa on kaksi järvenselkää, pohjoisessa Näskänselkä ja etelässä Pajuselkä, joita yhdistävät toisiinsa Kenttäsaaren ja Karhusaaren väliset Nuuskansalmet ja Takasalmi. Pajuselän eteläpäässä jää Koppelosaaren taakse kapeneva Koppeloselkä, josta haarautuu luoteeseen Kaarisalmi ja sen päässä Halkoselkä.