Mikä on Espoon väkiluku?
Espoo
Espoo () on kaupunki Uudellamaalla, Helsingin metropolialueella, Suomenlahden rannalla. Sen naapurikunnat ovat Vihti ja Nurmijärvi pohjoisessa, Vantaa ja Helsinki idässä, Kirkkonummi lännessä sekä Kauniainen Espoon sisällä. Espoon väkiluku on 282 293 (30. syyskuuta 2018) Sen pinta-ala on  km² , josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Espoo on osa neljän kaupungin muodostamaa pääkaupunkiseutua, jonka kunnilla on laissa säädettyinä yhteistoimintavelvoitteina jätehuolto ja joukkoliikenne. HSY vastaa alueen jäte- ja vesihuollosta ja HSL joukkoliikenteestä. Laajempaan Helsingin seudun metropolialueeseen kuuluu Espoon lisäksi 13 Uudenmaan kuntaa. Espoon kaupunkirakenne on vahvasti sidoksissa Helsinkiin ja muihin ympäröiviin kuntiin. Lähes sen koko väestö asuu Helsingin keskustaajaman alueella. Espoo
Espoon väkiluku on ().
Espoo Blues
Espoo Blues oli espoolainen SM-liigassa pelannut jääkiekkoseura, jonka kotihallina toimi Espoo Metro Areena. Vuonna 1984 perustettu seura tunnettiin ennen nimellä Kiekko-Espoo. Seura tuli viime vuosinaan tunnetuksi taistelevasta pelitavastaan. Se pelasi paikoin heikosta runkosarjamenestyksestä huolimatta kuuden kauden aikana (2006–2012) viidesti SM-liigan mitalipeleissä. Bluesin juniorituotantoa pidetään yleisesti yhtenä Suomen parhaista. Espoo
Espoon kuuluisin ja suosituin luontokohde on pohjoisen Espoon järviylängöllä sijaitseva Nuuksion kansallispuisto, joka ulottuu myös Kirkkonummen ja Vihdin puolelle. Yhtenäisen metsäalueen ja makean veden altaiden ohella Nuuksiossa on pieniä soita ja niittyjä. Alueella on myös reheviä lehtomaisia purolaaksoja. Espoo
Espoon talous on ylijäämäinen, mutta kasvavan kaupungin investointeja ylijäämä ei riitä rahoittamaan. Espoonlahti
Vuodenvaihteessa 2015–2016 sekä Kanta-Espoonlahden 24 403 henkilön väestöstä että Espoonlahden keskuksen 4 470 henkilön väestöstä suurin osa oli työikäisiä 25–64-vuotiaita. Heitä edusti noin puolet espoonlahtelaisista. Molemmilla alueilla on myös suhteessa saman verran alle kouluikäisiä lapsia ja peruskoulua tai toisen aseen kouluja käyviä nuoria. Yli 65-vuotiaita on kuitenkin Espoonlahden keskustassa noin 4,5 prosenttia enemmän kuin Kanta-Espoonlahden alueella yleensä. Tämän taustalla lienee Espoonlahden keskuksessa sijaitseva vanhusten palvelukeskus Puistokartano, joka valmistui 2013. Vauvoja on vuosien 1998 ja 2015 välillä syntynyt Kanta-Espoonlahden alueella keskimäärin 283 vuodessa ja vaikka Espoonlahden keskustan ja Kanta-Espoonlahden alueiden huippu- ja laskuvuodet rytmittyvät hiukan eri tavoin, lapsia syntyy keskimäärin saman verran molemmilla alueilla. Espoo
Espoo ei ole suuralueittain erityisen segregoitunut, vaan tuloerot suuralueiden sisällä ovat huomattavasti suuremmat kuin suuralueiden välillä. Pienituloisilla osa-alueilla keskitulo vastaa lähinnä Helsingin keskitasoa. Eräillä osa-alueilla, kuten Kivenlahdessa ja Suvelassa, se jää jopa Vantaan keskiarvon alapuolelle. Pientalovaltaiset alueet ovat tyypillisesti kerrostaloalueita suurituloisempia. Eduskunta
Koska kansanedustajien määrä on pysynyt samana mutta väestön määrä on kasvanut, on edustuksellinen suhde on kaksinkertaistunut sadassa vuodessa. 1900-luvun alussa Suomen väestö oli noin 2,7 miljoonaa ihmistä eli yksi edustaja 13500 kansalaista kohden. 2010-luvulla väestöä on noin 5,4 miljoonaa eli yksi edustaja 27000 kansalaista kohden. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan itäisimpien ja läntisimpien alueiden osuus väkiluvusta on laskenut vuodesta 1960. Myös Helsingin väestöosuus on pienentynyt: vuonna 1960 se oli noin 55 %, vuonna 1990 noin 40 %; sittemmin pääkaupungin väestöosuus on pysynyt melko vakaana. Espoon, Vantaan ja pääkaupunkiseudun kehyskuntien osuus on vastaavasti kasvanut: vuonna 1960 se oli noin 27 % ja vuonna 2013 noin puolet koko Uudenmaan väestöstä. 2010-luvulla kehyskuntien väestönkasvu on ollut hitaampaa kuin pääkaupunkiseudun. Espoon ja Vantaan väestönkasvu on ollut tasaisempaa kuin Helsingin, jonka väkiluku laski toisen maailmansodan jälkeisen voimakkaan kasvuvaiheen jälkeen 1970-luvulla, pysyi vajaassa puolessa miljoonassa 1980-luvun ja alkoi jälleen kasvaa 1990-luvulle tultaessa. 2010-luvulla Helsingin väestönkasvu on jopa ohittanut maakunnallisen keskiarvon. Espoon historia
Pronssikautisia asuinpaikkoja tunnetaan Espoosta hyvin vähän, mutta tuon ajan hautoja Espoossa on yli 70. Haudat sijaitsevat pääasiallisesti Etelä-Espoossa, joka oli tuolloin jo saaristoa. Varhaismetallikautisia asuinpaikkoja kuitenkin tunnetaan joitakin ja esimerkiksi Mikkelästä on löydetty asuinpaikan jäänteet. Suur-Leppävaara
Suur-Leppävaarassa asui vuoden 2012 alulla 62 091 henkilöä, joten se on asukasluvultaan Espoon suurin suuralue. Suuralueen asukkaista vuonna 2006 Kanta-Leppävaarassa asui 23 951 henkeä (42,3 % väestöstä), Kilon–Karakallion alueella 13 455 henkeä (23,8 %), Laaksolahden alueella 9 078 henkeä (16,0 %), Viherlaakson alueella 9 021 henkeä (15,9 %) ja Sepänkylän alueella 1 065 henkeä (1,9 %). Pinta-alaa suuralueella on 30,2 km (31.12.2004), ja se on 9,7 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 79,7 %. Alueen väestötiheys on 1 903,9 asukasta neliökilometrillä. Espoo
Espoo on allekirjoittanut Yhdistyneiden kansakuntien vastuullisen sijoittamisen periaatteet. Rahastoja Espoolla on viisi: peruspalvelujen ja maanhankinnan investointirahasto, peruspalvelujen kehittämisrahasto, elinkeinojen ja työllisyyden kehittämisrahasto, investointirahasto ja vahinkorahasto. Suomen väestö
Suomen väestö koostuu Suomen asukkaista, joiden määrä, eli Suomen väkiluku 30. syyskuuta 2018 oli 5 520 535 henkeä. Suomi on yksi Euroopan harvimmin asutuista maista; väestötiheys on suhteellisen alhainen, noin 18 ihmistä neliökilometrillä. Väestö on jakaantunut maantieteellisesti hyvin epätasaisesti – suurin osa suomalaisista elää rannikon tuntumassa, maan etelä- ja lounaisosissa. Yli miljoona asuu pääkaupunkiseudulla. Lapissa asuu vain kaksi ihmistä neliökilometrillä. Espoon keskus
Espoon keskus kuuluu Vanhan-Espoon suuralueeseen ja Kanta-Espoon tilastoalueeseen. Espoon keskuksesta puhuttaessa käytetään usein virheellistä termiä ”Espoon keskusta”. Espoo ei ole kehittynyt yhden keskuksen ympärille, vaan se koostuu viidestä kaupunkikeskuksesta, joista yksi on Espoon keskus. Haukilahti
Haukilahti () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu Suur-Tapiolan suurpiiriin. Kaupunginosa sijaitsee Suomenlahden rannalla, ja sen maa-alue on vanhaa maankohoamisaluetta, joka on kohonnut merestä viimeisen jääkauden jälkeisinä vuosituhansina. Kaupunginosaa reunustavat 20–30 metrin korkuiset mäet, jotka nousivat ensimmäisenä merenpinnan yläpuolelle. Haukilahdessa oli vuoden 2017 alussa 5 746 asukasta, ja sen väestötiheys oli 1 787 henkilöä neliökilometriä kohden. Espoon tuomiokirkko
Espoon tuomiokirkko on Suomen evankelisluterilaisen kirkon Espoon hiippakunnan tuomiokirkko ja kahden seurakunnan eli Espoon tuomiokirkkoseurakunnan ja Esbo svenska församlingenin kotikirkko. Kirkko sijaitsee Espoon keskuksen Pappilanmäen Kirkonmäellä Espoonjoen rannalla. Keskiaikaista harmaakivikirkkoa pidetään yleisesti Espoon tärkeimpänä historiallisena rakennuksena, ja eräs kunnan julkaisu määrittää sen olevan ”rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti Espoon tärkein yksittäinen kohde”. Kirkko on pyhitetty apostoli Matteukselle. Pääkaupunkiseutu
Pääkaupunkiseutu on yli 1,1 miljoonan asukkaan kasvukeskus ja Helsingin seudun metropolialueen ydin Suomenlahden rannalla. Alueen väkiluku oli 1 134 347 (31.12.2015) eli noin joka viides suomalainen asuu pääkaupunkiseudulla, seudun pinta-ala on kuitenkin vain 0,2 prosenttia koko maasta. Pääkaupunkiseudun väestön odotetaan väestöennusteen mukaan kasvavan seuraavina vuosikymmeninä muuta maata nopeammin. Seudulla on tiiviistä maankäytöstä huolimatta myös laajoja virkistys- ja luonnonalueita, kuten Nuuksion ja Sipoonkorven kansallispuistot. Espoonlahti
Nimen Espoonlahti käyttöalue ei ole vielä 2010-luvun lopullakaan aivan vakiintunut. Vaihtelua esiintyy kaupunginosan ja suuralueen nimen välillä sekä Espoonlahden alueen rajauksessa. Esimerkiksi käyvät Espoon verkkosivut, joilla julkaistu Espoon kaupunginosaluettelo sisältää seitsemän kaupunginosaa: Leppävaara, Tapiola, Matinkylä, Espoonlahti, Kauklahti, Espoon keskus ja Pohjois-Espoo, Luetteloon liittyvässä kartassa kaikki nimet viittaavat kuitenkin suuralueisiin, eivätkä kaupunginosiin. Vaihteleva rajaus näkyy myös muussa materiaalissa niin kaupungin verkkosivuilla kuin erilaisissa muissa painetuissa selvityksissä ja tilastoaineistossa. Espoo
Espoon maapinta-alasta oli vuoden 2004 lopussa kaavoitettuna hieman vajaa kolmannes. Espoossa on kaupungiksi varsin paljon metsää. Kaavoitetulla alueella metsää on noin 2 000 ha, ja lisäksi on kaavoittamattomat metsäalueet. Espoon pohjoisosissa on useita järviä, joista suurimmat ovat Bodominjärvi, Nuuksion Pitkäjärvi, Pitkäjärvi, Loojärvi, Velskolan Pitkäjärvi, Saarijärvi, Matalajärvi, Siikajärvi ja Lippajärvi. Kaikkiaan Espoossa on 71 järveä. Tucson
Tucsonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 520 116 ja vuoden 2017 arvion mukaan 535 677. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 980 263. Kaupungin asukkaista 73,5 % oli taustaltaan valkoisia, 5 % afroamerikkalaisia, 2,9 % intiaaneja, 42,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 3 % aasialaisia. 34,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 15,2 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Tucsonissa on merkittävä espanjankielinen vähemmistö. Vanha-Espoo
Vanhan-Espoon väkiluku oli 36 372 vuonna 2011, joista ruotsinkielisiä on 2 905, vieraskielisiä 4 737 ja ulkomaan kansalaisia 3 304. Suuralueella asui 18 315 työllistä ja 1 494 työtöntä vuonna 2009. Alueen työpaikkaomavaraisuus oli vuonna 2008 64,6 prosenttia. Vanhassa-Espoossa oli 12 171 työpaikkaa vuonna 2008, joista 7 002 yhteiskunnallisissa palveluissa, 2 192 kaupan, majoituksen ja ravitsemistoiminnan alalla, 837 rakentamisalalla ja 668 asiantuntija-aloilla. Suuralueen asunnoista 51,6 prosenttia oli kerrostaloja ja 47,3 prosenttia pientaloja vuonna 2010. 36,5 prosenttia asunnoista on vuokra-asuntoja, ja näistä 41,9 prosenttia on kaupungin vuokra-asuntoja vuonna 2010. Haukilahti
Haukilahden 5 746 henkilön väestöstä suurin osa on työikäisiä 25–64-vuotiaita. Kaupunginosan väkiluku kasvoi tasaisesti muuta Espoota hieman hitaammin vuoteen 1984 saakka, jolloin kaupunginosassa asui 6 372 henkilöä. Kasvu taittui 1980-luvun puolivälissä, mistä lähtien alueen väestö on pienentynyt perheiden lasten muuttaessaan kotoaan. Arvioiden mukaan alle 18-vuotiaiden määrä supistuu alueella reilulla 900 hengellä, kun taas yli 70-vuotiaita haukilahtelaisia on vuonna 2021 peräti 1 400 nykyistä enemmän. Vieraskielisten osuus Haukilahden asukkaista oli tammikuussa 2015 alle 6,5 prosenttia, joka on lähes puolet vähemmän kuin Espoossa keskimäärin (13,3 %). Helsinki
Vuonna 2016 Helsingin kaupungin organisaatio koostui 31 virastosta ja laitoksesta. Virastojen ja laitosten lisäksi kaupunkikonserniin kuuluu kaupungin kokonaan tai yli puoleksi omistamia osakeyhtiöitä ja säätiöitä. Kaupungin palveluksessa oli vuonna 2016 noin 38 000 henkilöä.
Helsingin asukasluku () on , josta suomenkielisiä on 83,7 prosenttia, ruotsinkielisiä 6,0 prosenttia ja muunkielisiä 10,2 prosenttia. Asukkaista on suurempi osa naisia (53,4 %) kuin muualla Suomessa (51,1 %). Kaupungin maa-alueen väestötiheys on 3 049,66 henkilöä/km². Espoo
Espoo on osa HSL:n seutuliikennealuetta. Rantaradalla liikennöivien lähiliikennejunien lisäksi joukkoliikennettä hoitavat useat bussilinjat. Espoon eteläosista monet linjat kulkevat Länsiväylää pitkin Helsinkiin Kampin keskukseen, keski- ja pohjoisosista taas Töölön kautta Elielinaukiolle. Espoo
Espoon urheiluseuroista tunnetuimpia ovat jääkiekkoseurat Kiekko-Espoo ja Espoo Blues ja jalkapalloseura FC Honka. Espoo Blues saavutti SM-hopeaa kaudella 2007–2008 ja kaudella 2010–2011. Espoosta ovat kotoisin monet maailman huipulle edenneet urheilijat, kuten jääkiekkoilijat Teemu Selänne ja Jere Lehtinen, uimari Antti Kasvio, taitoluistelija Laura Lepistö, keihäänheittäjä Tiina Lillak, hiihtäjä Marjo Matikainen ja autourheilija Kimi Räikkönen. Vanttila (Espoo)
Vanttila () on Espoon kaupunginosa numero 43 Suur-Kauklahden suuralueessa, ja myös kylä Espoon kaupungissa. Kaupunginosassa asui vuodenvaihteessa 2013–2014 1 971 asukasta. Niittykumpu
Niittykummun 4 564 henkilön väestöstä suurin osa on työikäisiä 25–54 vuotiaita. Kaupunginosan väestö on kasvanut tasaisesti vuodesta 1975, ja asukkaita onkin yli 1 400 enemmän kuin 1975. Vieraskielisten osuus Niittykummun asukkaista oli tammikuussa 2015 6,6–11,9 prosenttia, joka on vähemmän kuin Espoossa keskimäärin (13,3 %). Uudenmaan maakunta
Vuonna 1950 Uudenmaan väkimäärä oli 667 000 eli kuudesosa maan väestöstä. Väkiluku ylitti miljoonan rajan 1970-luvun alussa ja puolentoista miljoonan rajan 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen loppupuolella. Syyskuussa 2014 väkimäärä ylitti 1,6 miljoonan rajan. 1950-luvun jälkeiset väkiluvut on ilmoitettu 2010-luvun maakuntajaon mukaisesti, sitä vanhemmat lukemat kulloisenkin lääninjaon mukaan. Espoon keskus
Espoon keskuksessa toimii seitsemän suomenkielistä peruskoulua: Hösmärinpuiston koulu (luokat 1–2), Jalavapuiston koulu (luokat 1–6), Kirkkojärven koulu (luokat 1–9), Kirstin koulu (luokat 1–6), Saarnilaakson koulu (luokat 7–9), Sunan koulu (luokat 1–6) ja Tuomarilan koulu (luokat 1–6). Lisäksi alueella toimii ruotsinkielinen yhtenäiskoulu Lagstads skola. Kirkkokadun varrella Kaivomestarin rakennuksessa sijaitsee Kuninkaantien lukio. Espoon keskuksessa sijaitsee myös ammatillista koulutusta tarjoava Omnia-koulutuskuntayhtymä, jolla on koulurakennuksia Kirkkokadun molemmin puolin. Espoon seurakuntayhtymä
Espoon seurakuntayhtymä on Suomen toiseksi suurin. Sen seurakunnissa on 168 027 jäsentä, mikä on kaupungin koko väkiluvusta noin 60,1 prosenttia. Työntekijöitä seurakunnissa ja seurakuntayhtymän virastossa on yhteensä yli 600. Kilo (Espoo)
Kilo on Suur-Leppävaaran alueeseen kuuluva Espoon kaupunginosa. Kilon naapurikaupunginosia ovat Viherlaakso, Karakallio, Leppävaara, Laajalahti, Mankkaa ja Sepänkylä. Myös Kauniaisten pieni kaupunki on Kilon naapurina. Kilossa on nykyään kerrostalojakin, mutta aikaisemmin se oli vain omakotitaloalue. Alueen koulut, urheilupuiston läheisyys sekä Kilon tallit ovat houkutelleet paikalle paljon lapsiperheitä. Oulun Eteläinen
Vuoteen 2009 saakka alue oli Oulun läänin lounaisin osa. Asukkaita Oulun Eteläisen alueella on noin 92 000 henkeä eli enemmän, kuin esimerkiksi naapurimaakunnassa Kainuussa, joka sekin vuoteen 2009 kuului Oulun lääniin. Oulun Eteläisen alueella asuu myös enemmän ihmisiä kuin sen eteläisessä naapurissa, Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Asukasrakenne Oulun Eteläisessä on laskennallisesti koko Suomen nuorinta. Osaltaan nuorison suureen prosenttimäärään vaikuttavat alueella toimivat useat voimakkaat herätysliikkeet sekä osaltaan Ylivieskan kaupungin vuosia jatkunut raju kasvu. Oulun Eteläisen keskus onkin Ylivieskan kaupunki. Kaupungilla on ollut kohtalaisia vaikeuksia järjestää palveluita koko ajan kasvavalle väestölleen. Kaupunki on ollut mukana valtion selvitysmenettelyssä, mutta julkinen rakentaminen, voimakas asuntorakentamisen ja esimerkiksi kaupan investoinnit jatkuvat silti jo pakonkin sanelemina, myös valtion velvoitteiden pohjalta. Kasvu tuo muun muassa sekä kaupunkiteknisiä, että liikenteellisiä haasteita. Brasilian maantiede
Kaakkoisen alueen pinta-ala on 927 286 neliökilometriä eli 12 % koko Brasilian pinta-alasta. Alue on Brasilian tiheimmin asuttu: asukkaita on 72 300 000, joka on 42,7 % koko maan asukasluvusta ja asukkaita on neliökilometrillä 77,96. Kaakkoisen alueen osavaltiot ovat Espírito Santo, Minas Gerais, Rio de Janeiro ja São Paulo. Alueen suurimmat kaupungit ovat São Paulo (10 405 867 asukasta), Rio de Janeiro (6 851 914 asukasta), Belo Horizonte (2 232 747 asukasta), Guarulhos (1 071 268 asukasta), Campinas (968 172 asukasta), Nova Iguacu (915 366) ja São Goncalo (889 828 asukasta). Eno
1930-luvulla Enon väkiluku pysyi lähes muuttumattomana. Talvisodan jälkeen vuonna 1940 Enon väkiluku oli 9 514, josta karjalaista siirtoväkeä oli 446 henkeä. Karjalaisten palattua kotiseudulleen väkiluku laski 9 293 henkeen vuonna 1944, kunnes lähti Jatkosodan jälkeen jälleen nousuun, sekä Enoon asutettujen karjalaisten että voimakkaan syntyvyyden takia. Kymmenentuhannen asukkaan raja rikkoutui vuonna 1946 (10 286 asukasta) ja yhdentoistatuhannen asukkaan raja vuonna 1951 (11 234). Enimmillään kunnan väkiluku oli vuonna 1958, jolloin kunnassa oli 12 043 asukasta. Raasepori
Raasepori () on eteläsuomalainen kaupunki, joka syntyi 1. tammikuuta 2009, kun Tammisaaren ja Karjaan kaupungit sekä Pohjan kunta yhdistyivät. Kunnanvaltuustot päättivät yhdistymisestä 18. kesäkuuta 2007. Raaseporin kaupungissa on asukasta, joista hieman yli puolet asuu liitosta edeltäneen Tammisaaren kaupungin alueella. Väkiluvultaan Raasepori on Suomen . suurin kunta. Raaseporin asukkaista prosenttia on ruotsinkielisiä. Espoo
Espoosta tuli oma seurakuntansa 1400-luvulla. Se oli aiemmin ollut Kirkkonummen seurakunnan alainen kappeliseurakunta. Kirkosta erillinen kunnallishallinto perustettiin 1868. Espoon tuomiokirkko sijaitsee Espoonjoen varrella, ja sen vanhimmat osat ovat 1480-luvulta. Se on yksi pääkaupunkiseudun vanhimmista säilyneistä rakennuksista, joskin Helsingin pitäjän kirkko on hieman vanhempi. Espoon keskus on kasvanut kirkon ja lähellä sitä sijaitsevan rautatieaseman ympärille. Enso
Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 15 981 ja kaupunkikunnan 20 272. Kaupunkikunnan asukkaisiin sisältyi väestölaskennan mukaan yhteensä 1 018 maaseutuasukasta (maaseutukylät). Enson kaupunkikuntaan sisätyivät Enson kaupungin lisäksi vuonna 2010 seuraavat taajamat: Espoo
Väestönkasvu: Espoon kaupunginkirjasto
Espoon kaupunginkirjasto on Suomen suurimpia yleisiä kirjastoja. Vuonna 2011 Espoon kaupunginkirjaston kokoelmissa oli 841 848 nidettä ja kirjaston kokonaislainaus oli 4 206 141 lainausta.
Yleisen kirjaston historia Espoossa alkoi 1860-luvulla Espoon kirkon sakastissa. Vuonna 1873 kirjasto siirtyi kirkon sakastista Lagstadin kansakoululle, ensin luokkahuoneeseen, myöhemmin voimistelusaliin. Vuonna 1937 Espoon kirjastolautakunta päätti jakaa Espoon kirjastolaitoksen kahtia suomenkieliseen ja ruotsinkieliseen kirjastoon. Tämän päätöksen myötä Leppävaaran piirikirjastosta tuli Espoon suomenkielinen kantakirjasto. Espoon kirjastolaitoksen yhdistyttyä vuonna 1962, suomenkielisestä kantakirjastosta tuli Espoon kaupunginkirjaston pääkirjasto. 1990-luvun lopulla Espoossa palattiin aluekirjastomalliin ja nykyään Espoon kaupunginkirjastolla ei ole pääkirjastoa. Aluekirjastot toimivat Leppävaaran, Tapiolan, Matinkylä/Olarin, Keski- ja Pohjois-Espoon ja Espoonlahden alueilla. Espoo
Espoon rantaviivan pituus on noin 58 kilometriä ja sen edustalla on 165 saarta. Rantaviiva on moni-ilmeinen maaduntalahtineen, ruovikkoineen, hiekkarantoineen, rantakallioineen ja venesatamineen. Lähinnä Westendissä on mereen rajautuvia omakotitontteja, muualla Espoossa rannat ovat pääosin yleisessä käytössä. Espoon rannoille on rakennettu niin kutsuttu Rantaraitti, jonka reitti kattaa lähes koko rantaviivan. Kivenlahdessa on rantakallioita, ihmisen muokkaamaa rantaviivaa ja hiekkarantoja rinta rinnan. Espoo
Espoon nimi viitannee joennimeen Espoonjoki (, alkujaan "Espå" / "Espåå"), jonka puolestaan arvellaan saaneen nimensä jokea reunustaneista haavoista (ruotsin kielen haavikkoa tarkoittava sana on "äspe"). Nimi esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1431. Alun perin nykyinen Gumbölenjoki oli nimetty Espoonjoeksi joen varrella sijainneen kylän mukaan. Kun sitten Södrikin kylän liepeille rakennettiin kirkko, Espoonjoeksi nimettiin Kirkkojärvestä Kauklahteen virtaava joki. Espoo
Espoossa sijaitsee Aalto-yliopiston Otaniemen kampus, jolla toimivat helmikuusta 2019 alkaen kaikki yliopiston kuusi korkeakoulua. Kaupungissa on myös Metropolia-ammattikorkeakoulun toimipiste (entinen Espoon-Vantaan teknillinen ammattikorkeakoulu) sekä Laurea-ammattikorkeakoulun paikallisyksiköitä. Kauppakeskus Sellon yhteydessä sijaitsee musiikkiopisto Juvenalia. Espoon kulttuurikeskuksessa sijaitsee myös Espoon musiikkiopisto. Espoon Asunnot
Espoon Asunnot Oy:lla on tällä hetkellä noin 15 000 vuokra-asuntoa eri puolilla Espoota ja uusia rakennetaan jatkuvasti. Tavoitteena on aloittaa 300 uuden asunnon rakentaminen vuosittain. Vuonna 2011 aloitettiin yhteensä 159 uuden asunnon rakentaminen.
Espoon Asunnot Oy:n asunnoissa asuu lähes 30 000 ihmistä. Asukasvalinta perustuu tarvehankintaan - asunnon saantiin vaikuttavat asunnontarve, varallisuus ja tulot.
Kiinteistöjä Espoon Asunnot Oy:llä on 295 kappaletta. Suurin osa kiinteistöistä on arava- tai korkotukilainoitettuja, vapaarahoitteisia kiinteistöjä on kuusi. Arava-asuntojen keskineliövuokra vuonna 2012 oli 10,52 €/kk. Uudenmaan maakunta
Vuonna 1840 silloisen Uudenmaan läänin väkiluku oli 150 000 asukasta eli 10,4 % Suomen suuriruhtinaskunnan väestöstä. Alueen väkiluku kasvoi suunnilleen samaa tahtia kuin koko valtakunnan aina vuosisadan vaihteeseen asti. 1900-luvun alussa Uudenmaan läänin väkiluku oli 281 000 eli yhdeksäsosa Suomen väestöstä. Suomen itsenäistyessä 1917 Uudenmaan väestöosuus oli kohonnut kahdeksasosaan. Espoo
Muun muassa Nokian, Fortumin, Nesteen, Huhtamäen, Metsä Boardin, Orionin, Oriolan, Outotecin ja LähiTapiolan pääkonttorit ovat Espoossa. Uudenmaan maakunta
1930-luvun puoliväliin tultaessa Uudenmaan väkiluku oli puolisen miljoonaa eli seitsemäsosa Suomen väestöstä. Uusimaa oli kolmanneksi runsasväkisin Viipurin ja Vaasan läänien jälkeen. Tuolloinen Uudenmaan lääni oli nykyistä Uudenmaan maakuntaa laajempi, joten luvut eivät ole täysin vertailukelpoisia nykyiseen Uudenmaan maakuntaan. Vanhaan Uudenmaan lääniin kuului noin 70 000 asukkaan Pernajan kihlakunta, josta vain pieni osa kuuluu nykyiseen Uudenmaan maakuntaan. Espoo
Espoo jakautuu seitsemään hallinnolliseen suuralueeseen, joista asukasluvultaan suurin on Suur-Leppävaara. Suuralueiden aluekeskuksiin on keskitetty kaupungin terveys-, sosiaali-, kulttuuri- ja koulupalveluja. Osaka
Vuonna 2017 Osakan kaupungin väkiluku oli 2 702 242. Naisia (1 397 063) oli hieman enemmän kuin miehiä (1 307 494). Kaupungin väestötiheys oli 12 009 henkeä neliökilometrillä. Päiväsaikaan kaupungin väkiluku on kuitenkin huomattavasti suurempi, yli 3,5 miljoonaa, sillä Osaka on merkittävä talouskeskus ja ympäröiviltä alueilta pendelöi kaupunkiin työntekijöitä. Historiansa korkeimman väkiluvun Osaka saavutti vuonna 1940, 3,25 miljoonaa. Sen jälkeen kaupungin väkiluku on laskenut pääosin sen viereisten lähiöalueiden kasvun vuoksi. Muutokseen vaikuttivat maanlaajuiset ongelmat: maan nouseva hinta, asuntopula ja ympäristöpulmat. Kaupungin ydinalue on kuitenkin säilynyt elinvoimaisena eikä suurta eroa sen ja lähiöiden välillä ole. Osakan metropolialueella asuu kuitenkin paljon suurempi määrä ihmisiä kuin itse kaupungissa: 60 kilometrin säteellä Osakasta on noin 17 miljoonaa asukasta. Tähän alueeseen kuuluu kaksi muuta suurta urbaania keskusta, Kioto ja Kōbe. Suomi 2010-luvulla
Suomen väkiluku on kasvanut 2010-luvulla verkkaisesti. Väkiluku oli vuoden 2010 lopussa 5 375 276, vuoden 2016 heinäkuun lopussa 5 495 830. Väestönkasvua on siis puolessa vuosikymmenessä tapahtunut vain 2,2 %. Brasilian maantiede
Brasilian pinta-alaltaan pienimmän alueen eli Eteläisen alueen pinta-ala on 577 214 neliökilometriä, joka vastaa 6,2 % koko Brasilian pinta-alasta. Asukkaita on 25 800 000, eli 12,5 % koko Brasilian pinta-alasta ja asukkaita on neliökilometriä kohti 43,46. Eteläisen alueen osavaltiot ovat Paraná, Rio Grande do Sul ja Santa Catarina ja suurimmat kaupungit Curitiba (1 586 848 asukasta), Porto Alegre (1 360 033 asukasta), Londrina (446 822 asukasta), Joinville (429 004 asukasta) ja Caxias do Sul (360 223 asukasta). Eugene (Oregon)
Eugenen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 156 185 ja vuoden 2017 arvion mukaan 168 916. Kaupungin suuremmalla metropolialueella oli vuonna 2010 yhteensä 351 715 asukasta. Eugenen kaupungin asukkaista 84,5 % oli taustaltaan valkoisia, 1,9 % afroamerikkalaisia, 1,1 % intiaaneja, 9 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,3 % aasialaisia. 11,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 8,1 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Espoonlahti
Kanta-Espoonlahden väestömäärä oli vuoden 2015 päättyessa lähes 90 % suurempi kuin vuonna 1975, josta verkosta saatavat tilastot alkavat. Selkein kasvupyrähtys ajoittuu kymmenvuotisjaksoon 1975–1985, joka näkyy erityisen selvänä Espoonlahden keskuksen alueella. Vuonna 1975 siellä oli 121 asukasta ja vuonna 1980 2 349. Kasvu jatkui nopeana vielä vuoteen 1990 asti, jolloin alueen asukasluku oli 3 820. Vuoden 2015-2016 vaihteessa Espoonlahden keskuksessa asui 4470 henkeä. Tapiolan kaavoitus
Espoon eteläisten alueiden yleiskaava hyväksyttiin huhtikuussa 2008. Espoon kaupunki on antanut tavoiteohjelmassan kaavalle suuren painoarvon. Kaupunginvaltuuston päätösten mukaan yleiskaavassa varaudutaan 300 000 asukkaaseen vuonna 2030. Työpaikkaomavaraisuus on 100 %, mikä tarkoittaa yhtä monta työpaikkaa kuin asukastakin. Erityisesti kehitettävänä alueena painottuvat Kaakkois-Espoo - johon kuuluu myös Tapiola ja Kauklahteen jatkettavan Länsiväylän varsi. Tällä kehittämisvyöhykkeellä nostetaan sekä asunto- että työpaikka-alueiden tehokkuutta. Uudisrakentamisella luodaan edellytykset elinvoimaisten kaupunkikeskusten synnylle, ja tuetaan joukkoliikenteen järjestämistä. Yleiskaavan toteuttaminen aloitetaan kehittämisvyöhykkeeltä. Pohjois-Savon maakunta
Pohjois-Savo on yksi Suomen 19 maakunnasta. Maakunnan asukasluku on 247 776 (tilanne 31.12.2016). Pohjois-Savo on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin maakunta. Maakunnan keskuskaupunki on Kuopio. Muita kaupunkikeskuksia ovat Varkaus ja Iisalmi. Alueen maakunnallisena yhteiselimenä toimii Pohjois-Savon liitto. 28.2.1998 asti maakunnan nimi oli "Savon maakunta". Essen
Essen on kaupunki Nordrhein-Westfalenissa Saksassa, Ruhrjoen varrella. Se on Ruhrin alueen toiseksi suurin ja Saksan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 566 201 asukasta. Sen suomalainen ystävyyskaupunki on Tampere. Espoo
Kaupungissa on kolme toimialaa Oslo
Esikaupunkialue ulottuu ympäröivään Osloregioneen, ja pääkaupunkialueen kokonaisväkiluku on yli 1 546 706 asukasta. Pinta-ala on 454 neliökilometriä ja väestötiheys 1 332 asukasta neliökilometrillä. Kaupunki on siis melko harvaan asuttu verrattuna moniin muihin Euroopan pääkaupunkeihin. Vantaa
Vantaalla asui ihmistä. Vantaalaisista noin puolet on syntyperäisiä pääkaupunkiseutulaisia. Vantaan väestöstä oli vuonna 2000 oli syntyperäisiä vantaalaisia 26,4 prosenttia, vuoden 2015 alussa osuus oli 27,5 %. Helsingissä syntyneiden osuus oli tuolloin laskenut 19,6 prosenttiin ja Espoossa syntyneitä on muutama prosentti väestöstä. Ulkomailla syntyneiden osuus on kolminkertaistunut 2000-luvulla 4,2 prosentista (vuonna 2000) jo 12,8 prosenttiin (2015). Suomen väestö
Suomessa on yhdeksän yli sadantuhannen asukkaan kaupunkia. Viidestä yli 200 000 asukkaan kaupungista kolme, Helsinki, Espoo ja Vantaa, muodostavat noin miljoonan asukkaan pääkaupunkiseudun. Eskoo
Kehitysvammaisille tarkoitettu Eskoon keskuslaitos rakennettiin Törnävän eteläpuolen kallioiselle ja mäntymetsäiselle alueelle 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alkuvuosina. 1980-luvulla Eskoossa oli 317 asukasta kaikkialta silloisen Vaasan läänin suomenkielisistä kunnista. Vuonna 2006 Eskoossa oli noin 150 asukassta, mikä teki siitä Suomen mittakaavassa keskisuuren kehitysvammalaitoksen. Tavoitteena on saada asukasmäärä noin 50:een vuoteen 2017 osana trendiä, jossa kehitysvammahuoltoa siirretään laitoksista tuettuun asumiseen. Timo Soini
Soini on ollut Espoon kaupunginvaltuutettu vuodesta 2001. Hänet valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuoden 2000 vaaleissa Espoon Sitoutumattomien listalta. Hän uusi paikkansa sitoutumattomana kunnallisvaaleissa 2004. Vuosina 2006–2007 Soini oli kaupunginhallituksen jäsen. Vuoden 2008 vaaleissa Soini sai 8 206 ääntä, mikä oli toiseksi eniten koko maassa. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa hän oli Espoon ääniharava 5 533 äänellä. Esbjerg
Esbjerg on myös entinen kaupunki, mutta vuoden 1970 kuntauudistuksessa kaupunkikäsitteestä luovuttiin. Esbjerg sijaitsee Jyllannin lounaisosassa. Vuonna 2007 Esbjergin kunnassa asui 114 148 ihmistä (2007), josta Esbjergin kaupungissa asuu noin 82 000 ihmistä ja se on Tanskan viidenneksi suurin kaupunki. Esbjergin motto on ""Rask må det gå"". Eno
Muuttoliike ja vähentynyt syntyvyys käänsivät väkiluvun laskuun. Vuonna 1960 Enossa oli 11 422 asukasta, ja vuonna 1968 enää 10 868 asukasta. Vuonna 1980 kunnassa oli 8 754 asukasta. Vuonna 1990 asukkaita oli 7 689, ja vuosituhannen vaihteessa 7 116. Enon yhdistyessä Joensuuhun sen väkiluku oli 6 508. Addis Abeba
Addis Abeba ( [] "uusi kukka", oromoksi Finfinnee "suihkulähde") on Etiopian pääkaupunki. Se sijaitsee Oromian osavaltion sisällä ja kaupungin oromonkielinen nimi on "Finfinnee". Addis Abeban asukasluku on noin 3 miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Entoto-vuoren juurella. Espoo
Espoossa puhutut kielet: Espoon kyläjako
Espoon kyläjako on yksi Espoon virallisista aluejaoista. Se perustuu pääosin keskiajalla syntyneisiin kyliin ja on käytössä esimerkiksi kiinteistörekisterissä. Kyliä on yhteensä 60 kappaletta, ja niiden nimistä on vastuussa maanmittauslaitos. Espoo
Espoossa on runsaasti pieniä ja pienehköjä järviä. Suurin osa sijaitsee Turunväylän pohjoispuolella, etenkin Nuuksion järviylängöllä. Pitkäjärvi-nimisiä altaita on kolme: Pitkäjärvi, Nuuksion Pitkäjärvi ja Velskolan Pitkäjärvi. Espoon suurin järvi on Keski-Espoossa sijaitseva Bodominjärvi, sen pinta-ala on 4,1 km² ja keskisyvyys 4,3 metriä. Nuuksion Pitkäjärven suurin syvyys on 16 metriä ja keskisyvyys 6,5 metriä, sen 60 km²:n suuruisella valuma-alueella on kymmenittäin järviä ja lampia. Etelä-Espoossa järviä on niukalti. Kaitaalla sijaitsee kuuden hehtaarin laajuinen matala Hannusjärvi ja Pentalan saaressa on pieni Pentalanjärvi. Pohjois-Espoo
Pohjois-Espoossa asuu 9 133 henkilöä (1.1.2005), josta Vanhakartanon–Röylän alueella asuu 5 458 henkeä (59,8 % väestöstä) ja Kalajärven–Lakiston alueella 3 675 henkeä 40,2 %). Pinta-alaa suuralueella on 81,5 km (31.12.2004), ja se on 26,1 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 11,9 %. Espoon tuomiokirkko
Espoon väkiluku oli 1700-luvun lopussa noin 1900 henkilöä ja kirkko alkoi käydä ahtaaksi, vaikka tilaa oli saatukin lisää puisista lehtereistä. Kirkko laajennettiin arkkitehti Pehr Granstedtin suunnitelmien pohjalta poikkilaivaiseksi ristikirkoksi 1821–1823. Asehuone oli purettu jo 1810-luvulla. Poikkilaivan rakentamiseksi kirkon sivuseinistä purettiin keskiosat, kaksi tiilipilaria ja näihin tukeutuneet kuusi kattoholvia. Poikkilaivan ulkoseinät on muurattu alkuperäisten kiviseinien tapaan, mutta niiden yksityiskohdat viittaavat modernimpaan empiretyyliin, kuten myös uudet holvit, jotka tehtiin tiilestä muurattuina tynnyriholveina. Olli Parviainen
Espoon asemakaava-arkkitehtina Parviainen ehdotti vuonna 1963 Espoon jakamista neljään osaan, joista jokaiselle luotaisiin oma hallintokeskus: Leppävaara, Tapiola, Kivenlahti ja nykyinen Espoon keskus. Espoon myöhempi kaupunkisuunnittelu on rakentunut tämän idean ympärille. Parviainen myös laati asemakaavan Soukan lähiölle. Helsingin yleiskaava
Tällä hetkellä on valmisteilla yleiskaavaehdotus, josta on tavoitteena päättää Helsingin kaupunginvaltuustossa viimeistään vuonna 2016. Lähtökohtana on väestöennuste, jonka mukaan Helsingissä asuu vuonna 2050 noin 860 000 asukasta. Helsingin alueellinen laajeneminen
Sipoon kunta vastusti ajatusta ja piti sen perusteluja kyseenalaisina. Sipoo kertoi aikovansa kasvattaa asukasmääräänsä 40 000 asukkaalla vuoteen 2025 mennessä (Sipoon asukasluku vuoden 2011 alussa oli 18 279). Sisäministeriö määräsi rajakiistan selvitysmieheksi Pekka Myllyniemen. Sipoo asetti puolestaan omat selvitysmiehensä, mutta Hjallis Harkimon ja Bo-Erik Ekströmin esitykset eivät johtaneet toimenpiteisiin. Kaitaa
Kaitaa on harvempaan asuttua kuin Suur-Espoonlahti keskimäärin ja huomattavasti harvempaan asuttu kuin itänaapurinsa Matinkylä. Vuodenvaihteessa 2017/2018 Kaitaan väkiluku oli noin 5 900. Väestön painopiste on Iivisniemessä. Länsimetron rakentamisen myötä väestön määrä ja painopisteet muuttuvat olennaisesti. Finnoon osa-alueelle rakennetaan tiivis, urbaani alue tornitaloineen ja myös Iivisniemen rakennuskantaa lisätään. Kaitaan väkiluvun on määrä moninkertaistua. Espoo
Postinumerot alkavat Espoossa numeroilla "02" (kuten myös Kauniaisissa, Kirkkonummella ja Siuntiossa), ja Espooseen kuuluvat 02100–02380, 02600–02860 (pois lukien 02700 Kauniainen) sekä 02920–02980. Pienemmät alueet sijaitsevat etelässä ja suuremmat pohjoisessa. Espoon keskuspuisto
Espoon keskuspuisto on 880 hehtaarin laajuinen, ekologisesti monipuolinen luontoalue Espoon keskellä. Sen välittömässä läheisyydessä asuu 27 000 espoolaista. Espoon keskuspuisto on Espoon toiseksi suurin yhtenäinen viheralue Nuuksion kansallispuiston jälkeen. Puisto on laajoilta osin luonnontilaisen kaltaista tai muutoin vähäisesti käsiteltyä maastoa. Espoo Innovation Garden
Espoo Innovation Garden on innovaatiokeskittymä Espoossa Otaniemen, Keilaniemen ja Tapiolan alueella. Sen muodostavat kansainväliset yritykset, Startup Sauna, kulttuuritoiminta, urheiluseurat sekä tiede- ja tutkimusyhteisö. Alueella toimii 5000 tutkijaa, 25 tutkimus- ja kehitysyksikköä ja suuri osa Suomen pörssiyrityksistä. Rakenteilla olevalla Länsimetrolla tulee olemaan keskeinen rooli alueen kehityksessä. Uudenmaan maakunta
Vuodenvaihteessa 2018/2019 Uudenmaan maakunnan väkiluku oli 1 673 519 (Tilastokeskus). Vuonna 2018 väestömäärän muutos oli +17 895 henkeä (+1,1 %). Väkilukua kasvattivat aiempien vuosien tapaan sekä luonnollinen väestönkasvu että muuttovoitto. Uudenmaan väestönkasvu on jatkunut 2010-luvulla verraten voimakkaana; samaan aikaan koko valtakunnan väestönkasvu on hidastunut selvästi. Suur-Tapiola
Suur-Tapiolassa asui 43 989 henkilöä vuodenvaihteessa 2013–2014, josta Kanta-Tapiolan alueella asuu 19 674 henkeä (44,72 % väestöstä), Otaniemen alueella 3 746 henkeä (8,52 %), Haukilahden–Westendin alueella 8 915 henkeä (20,27 %), Mankkaan alueella 8 017 henkeä (18,23 %) ja Laajalahden alueella 3 637 henkeä (8,27 %). Pinta-alaa suuralueella oli vuodenvaihteessa 2004–2005 25,1 km, ja se on 8,0 % Espoon kokonaispinta-alasta. Pinta-alasta on kaavoitettu 77,6 %. Espoo
Espoo-päivää vietetään 27. elokuuta. Espoo
Vuonna 1920 Espoo oli alle 9 000 asukkaan maalaiskunta, ja 70 prosenttia asukkaista oli ruotsinkielisiä. 75 prosenttia koko väestöstä elätti itsensä maataloustyöllä. Kauniainen erotettiin Espoon kunnasta vuonna 1920, mutta Espoon ja Kauniaisten välinen raja vahvistettiin vasta 1940-luvun lopulla. Espoo alkoi kasvaa voimakkaasti 1940- ja 1950-luvuilla, ja se kehittyi maatalousvaltaisesta maalaiskunnasta nopeasti kauppa-, palvelu- ja teollisuuskaupungiksi. Espoon sijainti Helsingin vieressä houkutteli pääkaupungissa työskenteleviä muuttamaan kasvavaan naapurikaupunkiin. Jo ennen toista maailmansotaa oli rantaradan asemien läheisyydessä useita esikaupunkialueita kuten Leppävaara ja Kilo sekä teollisuustaajamaksi muodostunut Kauklahti. Sen jälkeen kun uusi Jorvaksentie (nykyisen Länsiväylän edeltäjä) valmistui, alettiin myös sen läheisyyteen rakentaa pientaloja, varsinkin Westendiin. Sodan jälkeen Espooseen rakennettiin myös runsaasti rintamamiestaloja. Suuri väestönkasvu alkoi kuitenkin varsinaisesti vasta 1950-luvun alussa, kun Asuntosäätiö alkoi rakentaa Tapiolaa ja samaan aikaan viereiseen Otaniemeen alettiin rakentaa Teknillisen korkeakoulun uutta kampusaluetta. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan väestö on maallistuneempaa kuin muualla Suomessa. Evankelisluterilaisen kirkon osalta maakunta jakautuu Helsingin hiippakuntaan, Porvoon hiippakuntaan ja vuonna 2004 perustettuun Espoon hiippakuntaan. Kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä alittaa maan keskiarvon. Ortodokseja on noin prosentti väestöstä. Ortodoksit jakautuvat karjalaisten Konstantinopolin ja venäläisten Moskovan patriarkaattiin. Helsingissä on katolinen piispanistuin ja seurakunnat Meilahdessa sekä Kaivopuistossa.
Maavoimien osalta Uudenmaan maakunta kuuluu Etelä-Suomen sotilaslääniin, jolla on kolme sotilasaluetta.
Puolustusvoimien joukko-osastoista Kaartin Jääkärirykmentti sijaitsee Santahaminassa Helsingissä. Se kouluttaa asutuskeskustaisteluun erikoistuneita joukkoja pääkaupunkiseudun puolustukseksi. Suomenlahden Meripuolustusalue Upinniemellä vastaa merivalvonnasta ja Suomenlahden alueellisesta koskemattomuudesta. Siviilien virkistysalueena ja historiallisena turistikohteena tunnetun Suomenlinnan vuosisataisia sotilaallisia perinteitä jatkaa Merisotakoulu. Uudenmaan Prikaati eli Nylands Brigad Tammisaaren Dragsvikissa on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Espoossa toimii Merivoimien teknisestä ja luonnontieteellisestä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta vastaava Merivoimien Tutkimuslaitos. Pääesikunta toimii Helsingissä. Populaatiokoko
missä Helsingin yleiskaava
Vuonna 1970 julkistettu yleiskaavaehdotus ennusti Helsingin väkiluvun kasvavan 600 000:een vuoteen 1980 mennessä. Kaupungin väkiluku alkoi kuitenkin laskea 1970-luvun alussa. Kantakaupungin asuntoja muutettiin toimistoiksi ja asukasmäärä alueella väheni. Julkisuudessa alettiin puhua piilokonttoreista, joita pyöritettiin asunnoista. Vuonna 1976 yleiskaavaa täydennettiin osayleiskaavalla, jossa määriteltiin korttelit, joissa liike-, toimisto-, teollisuus- ja varastorakentaminen ja asuntojen muuttaminen toimistoiksi oli kielletty. Espoo
Vuoden 2017 lopussa Espoossa oli 279 044 asukasta, joista 272 769 asui taajamissa, 1 359 haja-asutusalueilla ja 4 916 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Espoon taajama-aste on 99,5 %. Espoon taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken: Espoo
Vuoden 2016 alussa espoolaisista puhui äidinkielenään suomea 211 300 ja ruotsia 20 200 asukasta. Vuoden 2017 lopussa Espoossa oli vieraskielisiä asukkaita 41 700. Vieraskielisten määrä nousee ennusteen mukaan 30 %:iin kaupungin asukkaista vuoteen 2030 mennessä. Vuonna 2027 lähes joka toisen (43,3%) 35–64-vuotiaan espoolaisen ennustetaan olevan vieraskielinen. Laurinlahti
Laurinlahti () on Espoossa Espoonlahden itärannalla Kivenlahden, Espoonlahden keskuksen ja Soukan välissä sijaitseva asuinalue, joka kuuluu Espoonlahden kaupunginosaan. Samalla nimellä kutsutaan myös Kiven- ja Soukanlahtien välissä sijaitsevaa lahtea. Alueen väkiluku on nykyisin noin 4000. Espoon hiippakunta
Espoon hiippakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusin hiippakunta, jonka toiminta alkoi 1. tammikuuta 2004. Hiippakunnan toiminta-alue kattaa 19 läntisen ja keskisen Uudenmaan suomenkielistä seurakuntaa Hangosta Mäntsälään. Hiippakunnan alueella asuu yli 550 000 ihmistä. Espoon kaupunginmuseo
Espoon kaupunginmuseo on vuonna 1958 perustettu kulttuurihistoriallinen museo. Kaupunginmuseoon kuuluvat KAMU Näyttelykeskus WeeGeellä Tapiolassa, Talomuseo Glims Bembölessä, Koulumuseo Lagstad Espoon keskuksessa ja Huvilamuseo Villa Rulludd meren rannalla Kaitaalla. Espoon kaupunginmuseo kertoo museokokoelman, näyttelyiden ja tapahtumien avulla Espoon kaupunkilaitoksen ja espoolaisten historiasta. Kaupunginmuseon tehtävänä on vaalia, tutkia ja tallentaa Espoon alueen ja sen asukkaiden historiaa ja kulttuuriperintöä monin eri tavoin sekä esitellä ja kertoa siitä tämän päivän ihmisille. Uudenmaan historiallinen maakunta
Uudenmaan (, ) historiallinen maakunta sijaitsee Uudenmaan ja eteläisen Kymenlaakson nykymaakuntien alueilla. Alueella asuu nykyisin noin 1 700 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Helsinki, Espoo, Vantaa, Kotka ja Porvoo. Sen aluetta vastasi likimain myös aiempi Uudenmaan lääni eri laajuuksissaan. Likimain Uudenmaan historiallinen maakunta vastasi myös Raaseporin linnaläänin ja Porvoon linnaläänin alueita. São Paulo
São Paulo on Brasilian suurin kaupunki ja samannimisen osavaltion pääkaupunki. São Paulon metropolialueella asuu lähes 20 miljoonaa ihmistä, ja se muodostaa eteläisen pallonpuoliskon suurimman väestökeskittymän. Itse kaupungin asukasluku on noin 11 miljoonaa (2010). Espoon kaupunginvaltuusto
Espoon väkiluvun ylitettyä 250 000 asukkaan rajan valtuustoon valitaan vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 75 valtuutettua eli kahdeksan enemmän kuin ennen. Vuonna 2013 toimintansa aloittaneen valtuuston suurin puolue on Kokoomus 29 paikalla. Muut paikkoja valtuustoon saaneet puolueet ovat Vihreät (13 paikkaa), SDP (10), Perussuomalaiset (10), RKP (6), Keskusta (3), Vasemmistoliitto (2), Kistillisdemokraatit (2) sekä Vårt Esbo - Meidän Espoomme (1). Vuoden 2017 kuntavaaleissa eniten valtuutettuja saivat kokoomus (26), vihreät (13) ja SDP (10). Elokuussa 2017 Perussuomalaisten ryhmästä erosi kolme valtuutettua, jotka perustivat Espoon sinisen valtuustoryhmän. Espoontori
Espoontori on kauppakeskus ja toimistorakennus Espoon keskuksessa, aivan Espoon rautatieaseman vieressä. Kauppakeskus on valmistunut vuonna 1987 ja se on Espoon yhdeksänneksi korkein rakennus. Vuonna 2010 kauppakeskus modernisoitiin. Kauppakeskuksessa on 38 liikettä, muun muassa K-Supermarket Kulinaari, Tokmanni, Instrumentarium, Musti & Mirri, Hesburger ja ravintola Britannia. Soukka
Soukan väkiluku on noin 8 200 (vuodenvaihde 2017/2018). Se on osa Kanta-Espoonlahden tilastoaluetta, jonka pienalueet ovat Espoonlahden keskus, Soukanmäki, Kivenlahti, Laurinlahti ja Soukanniemi. Kanta-Espoonlahden väkiluku on noin 24 000. Koko Suur-Espoonlahden väkiluku on noin 55 000. Espoo
1960-luvun alussa suunniteltiin Espoon jakamista kolmeen kuntaan. Sen tuolloin jo varsin tiheään asutuista itäosista aiottiin muodostaa Tapiolan ja Leppävaaran kauppalat, kun taas kunnan silloin vielä jokseenkin maaseutumaiset länsi- ja pohjoisosat olisivat jääneet edelleen Espoo-nimiseksi maalaiskunnaksi. Jakoa ei kuitenkaan toteutettu, vaan Espoo kokonaisuudessaan muutettiin kauppalaksi vuonna 1963 ja kaupungiksi vuonna 1972. Kaupungin uusi hallinnollinen keskus, Espoon keskus rakennettiin 1970-luvulla Espoon rautatieaseman ja Espoon vanhan harmaakivikirkon ympärille. Vuosina 1950–2000 Espoon väkiluku kasvoi 22 000:sta 210 000:een. Samalla Espoo muuttui enemmistöltään ruotsinkielisestä kunnasta enemmistöltään suomenkieliseksi. Savonlinna
Savonlinna () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kaupungissa asuu henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on asukasta/km². Savonlinna tunnetaan erityisesti Olavinlinnasta ja siellä järjestettävistä Savonlinnan Oopperajuhlista. Erie
Erien asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 101 786 ja vuoden 2017 arvion mukaan 97 369. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 280 566. Kaupungin asukkaista 74,3 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 70,3 %), 16,4 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 7,2 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 2,9 % aasialaisia. 11,3 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 7,3 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Sipoo
Sipoo () on Suomen kunta, joka sijaitsee Helsingin seudulla, Uudenmaan maakunnassa. Sipoon naapurikuntia ovat lännessä Helsinki, Vantaa, Kerava, Tuusula
ja Järvenpää, idässä Porvoo ja Pornainen sekä pohjoisessa Mäntsälä. Kunnassa on asukasta ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Sipoo on osa Helsingin metropolialuetta Espoon historia
Espoo asutettiin jo kivikauden aikaan noin 8000 vuotta sitten. Koska suurin osa Espoosta oli vielä merenpinnan alapuolella, asutus keskittyi Pohjois-Espoon Nuuksion alueelle. Veden läheisyys tarjosi hyvät olosuhteet ja mahdollisuuden harjoittaa pyyntiä. Ihmiset eivät asuneet vielä kiinteästi, vaan liikkuivat vuodenaikojen mukaan riistan perässä. Tärkeitä riistaeläimiä olivat hirvet, hylkeet, karhut ja linnut. Myös kalastus oli tärkeä keino hankkia ravintoa. Espoo
Muutos keskiaikaisesta maalaispitäjästä elimelliseksi osaksi Helsingin suurkaupunkialuetta on pudottanut maa- ja metsätalouden osuuden työpaikoista pariin promilleen. Tapiolan seurakunta
Espoon kunnan asukasluku kasvoi ripeästi toisen maailmansodan jälkeen ja samalla kasvoi Espoon seurakunnan jäsenmäärä. Pohdittaessa seurakunnan sopivaa kokoa päädyttiin ensivaiheessa seurakunnan jakamiseen jäsenten äidinkielen perusteella. Valtioneuvoston päätöksellä muodostettiin vappuna 1950 Espoon suomalainen seurakunta ja Espoon ruotsalainen seurakunta, joilla oli yhteistalous ja yhteinen kirkkovaltuusto. Molempien jumalanpalvelukset järjestettiin Espoon kivikirkossa, eikä omaisuutta muutenkaan jaettu. Aluksi ruotsalaisella seurakunnalla oli noin 11 000 jäsentä ja suomalaisella noin 8 000 jäsentä. Tähän aikaan Kauniaisten väestö kuului vielä Espoon seurakuntiin. Ruotsalainen seurakunta kuului Porvoon hiippakuntaan ja suomalainen seurakunta Tampereen hiippakuntaan. Asukaspuisto
Toiminta on keskittynyt Etelä-Suomeen. Esimerkiksi Espoossa on kolmetoista asukaspuistoa, Ylivieska
Ylivieska on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosassa Keski-ja Pohjois-Pohjanmaan rajan lähellä. Ylivieska on rautateiden risteyskohtaan, Kalajoen rantamaille kasvanut kaupunki. Kaupungin väkiluku on , ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Ylivieskan naapurikunnat ovat Alavieska, Haapavesi, Kalajoki, Nivala, Oulainen, Merijärvi ja Sievi. Ylivieska on Oulun Eteläinen -nimisen alueen keskuskaupunki, ja alueen maakuntakeskus Oulu on Oulun Eteläisen alueen ja koko Pohjois-Suomen valtakunnanosakeskus.