Mikä on Leppähampaanjoen valuma-alueen järvisyys?
Leppähampaanjoen valuma-alue
Leppähampaanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.75) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 395,73 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,74 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Längelmävesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72).
Ylinen Latvajärvi
Veden laatua on tutkittu tammikuussa 1990. Silloin vedellä oli voimakas humusleima, koska valuma-alueella on paljon soita. Myös veden tumma väri ja happamuusasteen (eli pH) alhainen arvo johtuivat samasta syystä. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan oli heikko, jolloin happamuuden muutokset riippuivat sateen aiheuttamasta valunnan määrästä. Veden ravinnepitoisuudet ovat lievästi koholla. Järven virkistystasolle voidaan antaa arvosana välttävä. Längelmäveden alue
Längelmäveden alue (vesistöaluetunnus 35.72) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 065,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,77 %. Vesistön alueen alarajana on Kaivannon kanava, jonka koko yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 179,7 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,75 %. Reitin vedet laskevat kanavasta seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Palomaanjärvi (Hollola)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen. Leppäjärvi (Jämsä, Runttimäki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu. Vehkajärvi (Kuhmoinen, Leppäkoski)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy. Lahnajärvi (Kangasala, Savo)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy. Järveen laskee viisi tulo-ojaa, joista pisin on pakolaistenoja. Ojat tuovat muun muassa peltomaiden kuivatusvesiä. Pohjoisrantaan laskee Syväjärven lyhyt laskuoja. Sen kautta tulevat myös esimerkiksi Nelijärven, Iso-Riutan ja Iso-Salmuksen järvet. Järven laskujoki Myllyoja laskee Roineen Kurunlahteen. Laihianjoen vesistö
Laihianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 41) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %. Naarjärvi
Järvi on tyypiltään pieni- tai keskisuuri vähähumuksellinen järvi (MVt ), jonka ekologinen tila on erinomainen. Järvi on valuma-alueensa latvajärviä ja sen pinellä valuma-alueella on pääasiassa metsämaata ja peltomaata vain vähän. Vesinäytteitä on otettu Isosaaren luona 1970-luvulta alkaen. Pintaveden kirkkautta on mitattu näkösyvyydellä, joka on 2–4 metriä. Näkösyvyys on talvella parempi kuin kesällä. Humuspitoisuus on vuosien aikana hieman kasvanut, kun sitä arvioidaan kemiallisen hapenkulutuksen ja vedenvärin perusteella. Veden happamuustaso on ollut kesäisin pH 7,1 ja talvisin pH 6,6. Keuruun reitin valuma-alue
Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski. Vehkajärvi (järvi Kangasalla)
Järven vesialue ja ympäristö jaetaan hallinnollisesti puoliksi kahden vesistöalueen kesken. Järven läntinen puoli ja sen valuma-alue sijoitetaan Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) järvi kuuluu. Raja valuma-alueen länsiosan ja itäosanosan välillä alkaa kaakossa Ylvirran lahdesta ja se nousee pohjoiseen ylittäen Ison Salonsaaren ja seuraten Vehkajokea Lummenneen. Järven valuma-alueen itäosa jää siten Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueeseen (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) järven itäosa kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä mpy. Osmajärvi (Leppävirta)
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueen (04.2) Sorsaveden valuma-alueella (04.26), jonka Osmajärven alueeseen (04.262) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,5 metriä mpy. Vähäjärvi (Pälkäne, Padankoski)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kukkian alueeseen (35.781) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Neittamojärvi
Järven valuma-alue on pinta-alaltaan 8,6 km² ja siihen kuuluu ympäröiviä metsiä ja Lavajärven valuma-alue. Se sisältää 5 % peltoja, 84 % metsiä ja 11 % järviä. Järven happitilanne on hyvä ja vesi on lievästi rehevöittynyttä, vaikka sen läpi virtaa vesi. Ravinteiden runsaus voidaan selittää loma-asunnoista, maataloudesta ja metsäojituksesta johtuvaksi. Veden laatu on tyydyttävä. Eräjärvi (järvi Orivedellä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Valuma-alueen järvisyys on 15,2 % . Järven vedenpinnan korkeus on 87,0 metriä mpy. Valkeajärvi (Jämsä, Halli)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy. Se on valuma-alueensa latvajärviä eikä siihen ole johdettu metsäojia. Sen laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja se juoksee ensin Pikku Vakeajärven läpi ja laskee sitten Saarijärveen. Saarijärven pohjoispuolella on lukuisia metsäojia, jotka kaikki on johdettu Vehko-ojaan, joka laskee hiekkaista kurua myöten Eväjärveen Järvensivun Vehkoniemessä. Hirvijärvi (järvi Juupajoella)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järvi saa pääosan vedestään sen lounaispäähän laskevan Luhtaanjoen valuma-alueelta. Luhtaanjoki tulee Petääjärviltä ja se laskee matkallaan Rautalammin läpi. Koillispäähän laskee Lamminjärvi ja Salkinojaa myöten Muhujärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy. ja sen laskujoki on Pajujoki, joka laskee Pylkinjärveen. Pajujoelle tulee pudotusta 6,4 metriä. Vesireitti jatkuu Pylkinjärven jälkeen sen omalla laskujoella, joka yhtyy Sahajokeen. Sääjärvenojan valuma-alue
Sääjärvenojan valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.84) on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Janakkalassa sijaitseva Hiidenjoen alaosaan laskevan Sääjärvenojan ja siihen laskevien sivujokien valuma-alueiden muodostama Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 92,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,7 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Hiidenjoki, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Hiidenjoen alueelle (35.81). Venehjoen valuma-alue
Venehjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.74) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 231,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,5 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Längelmävesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Vähä-Särkinen
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy. Sekä pohjois- että etelärannoille on johdettu ympäristöstä metsäojat. Särkisen laskuoja on Hauinvetämänoja, joka lähtee sen länsipäästä. Oja on Hauinvetämänsuon johto-oja, joka laskee 1,3 kilometrin päähän Hauinvetämään. Vesireitti jatkaa vielä Iso-Liesiin. Lemmetty (Vesilahti)
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1989 ja 2002. Vedenväri on olematon, johtuen valuma-alueella olevan humuksen pienestä määrästä. Samalla kun vesi on kirkasta, saavutetaan näkösyvyydeksi 2,1–3,8 metriä. Veden happamuustaso on neutraali ja se on jopa kohonnut happosateiden vähennyttyä. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Korkeiden kallioiden antama tuulensuoja ja järven syvyys yhdessä aiheuttavat sen, että lämpötilakerrostuminen ei aina purkaudu täysin kevään ja syksyn täyskierron aikana. Vaikka järven happitilanne on hyvä, saattaa alusveteen jäädä vanhaa vettä ja happikato pohjan lähellä voi johtua siitä. Hapettomuudesta johtuva sisäinen kuormitus ei kuitenkaan ehdi käynnistymään kuin nimeksi. Järven ravinnepitoisuudet ovat luonnontilaisen järven tasolla ja järvi luokitellaan karuksi järveksi. Järven virkistysluokka on erinomainen ja veden laatuluokka on myös erinomainen. Järven tila on pysynyt melko vakaana. Juupajoki
Juupajoen alue kuuluu miltei kokonaan Längelmäveden reitin vesialueeseen, mutta välissä on aika monta jokea ja järveä. Pääosa Juupajoesta kuuluu Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen sisällä Leppähampaanjoen valuma-alueeseen. Kunnan suurimpia järviä ovat Mellinselkä (200,47 ha, osaksi Oriveden puolella), Kopsamo (98,84 ha), Muhujärvi (159,1 ha) ja Iso-Liesi (122,37 ha), jotka kaikki sijaitsevat kunnan itäosassa. Juojärven reitin valuma-alue
Juojärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki. Leppäjärvi (Ylöjärvi, Kuru)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Vankaveden alueeseen (35.312) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,1 metriä mpy. Kuhmajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Kuhmajärvenojan valuma-alueeseen (35.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. Järveen on johdettu toistakymmentä metsäojaa, joista jotkin tuovat myös peltojen kuivatusvesiä järveen. Järven laskuoja Vuoto lähtee järven eteläpäässä Paskoniemen lahdesta ja se laskee Tervaniemenlahteen virrattuaan Pohjan peltojen läpi. Tervaniemenlahti laskee vuorostaan Längelmäveden Enonselän Aittolahteen. Hirvijärvi (Vesilahti)
Järven vedenlaatua on esitetty käyttäen vuosina 2000, 2002, 2007 ja 2013 tutkittua tietoa. Järven pintavesi on ollut sameahkoa (keskimäärin 8,3 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 0,7 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 100–200 mg(Pt)/l, keskiarvolla 142 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 5,1 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaali taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut keskimäärin pH 6,6. Talvella happamuustaso on pH 6,4, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 6,8. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä (keskimäärin 0,19 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi ei lämpötilakerrostu selvästi kesäisin ja talvisin. Veden happipitoisuus on ollut kesäisin 7,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys oli 79%. Talvisin se on ollut 11,7 mg/l (kylläisyys 77%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella hyväksi. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 33 µg/l ja kesällä pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 47 µg/l ja talvisin 18 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 803 µg/l (vaihteluvälillä 610–1160 µg/l). Hirvijärvi on siten rehevöitynyt järvi.
Vuonna 1855-1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa Hirvijärvi oli hyvin samanalinen kuin nykyäänkin. Sitä ei silloin viljelty, mutta sen rantasoilta niitettiin heinää. Eteläpuolelta sen ohitti polku, jonka varrella sijaitsi jonkunlainen talo. Järveen laski oja Lamminjärvestä, johon oli tuolloin merkitty avovettä. Lamminjärvi on nykyään kuivatettu suoksi. Mäntyharjun reitin valuma-alue
Mäntyharjun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.9) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 833,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,06 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäjärvi. Leppälammi (Hollola)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500 metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkuunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Vähäjärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy. Kupanjoen valuma-alue
Kupanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.66) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 125,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,7 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Leppälammi (Loppi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen. Kallavesi (Mäntyharju)
Järven vedenpinnan korkeus on 81,5 metriä mpy, mikä on sama kuin Pyhävedellä ja Ala-Kuhasella. Tämän vuoksi voidaan ajatella näiden vesistöjen olevan saman järven eri osia. Kallaveden alue saa pääosan vedestään etelästä Haapasalmesta, jonka kautta Ala-Kuhasen valuma-alue (14.973) laskee, pohjoisesta Kuomiokoskesta, jonka kautta laskevat Ala-Kuomion valuma-alueen (14.977) vedet, pohjoisesta Ruotimonojasta, jonka kautta tulevat Ruotimonojan valuma-alueen (14.976) vedet, pohjoisesta Sormusjokea myöten, jonka kautta laskevat pienen Sormusjoen valuma-alueen (14.975) vedet, ja vielä etelästä Tainanjoki, jonka kautta laskee Tainaveden valuma-alue (14.978). Lehmusjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paloveden lähialueeseen (35.321) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,1 metriä mpy. Längelmäveden alue
Lisäksi Längelmäveteen laskevat toisen jakovaiheen valuma-alueet Venehjoen valuma-alue (35.74) ja Vesijärven valuma-alue (35.73) ja Koljonselkään Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75) ja Pääskylänjoen valuma-alue (35.76). Vähäjärvi (Kangasala, Kautiala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Salaksenjärven laskuoja, joka laskee Längelmaveden Pispanselän Myllylahteen. Leveäjärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,0 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joiden valuma-alueilla sijaitsee Ahtaanrako. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,2 kilometrin päähän Kekälejärveen, joka vuorostaan laskee Kekäleojaa myöten Eväjärven pohjoispäähän. Rautalammi (Juupajoki)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,0 metriä mpy. Rautalammi on läpivirtausjärvi, joka saa pääosan vedestään Vähän Petääjärven ja Hirvijärven välisestä Luhtaanjoesta. Myllyojan valuma-alue (Lempäälä)
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen viides osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-aluetta ei ole enää jaettu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin. Myllyojan valuma-alueella sijaitsee 18 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Mäyhäjärvi (209 hehtaaria eli ha), Tervajärvi (126 ha), Iso Kausjärvi (62 ha) ja Yräysjärvi (17 ha). Alueelta on kuivatettu kaksi suurempaa järveä, jotka ovat Tervajärvi (eteläisempi) ja Nääjärvi. Alueen asukasluku kohoaa useisiin tuhansiin. Niskasjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Järveen ei tule muualta ojia ja sen laskuoja laskee Lauttaseen. Ojalla on pudotusta 0,8 metriä. Vesireitti jatkuu Muhujärveen ja edelleen Sahajokeen. Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa)
Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa) (vesistöaluetunnus 35.73) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 220,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,91 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vääksynjoen entinen voimalaitos, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Lamminjärvi (Juupajoki, Hirvijärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen laskee metsäoja Lauttastenjärvestä, johon yhtyy etelästä ojitetun Kaakkosuon ja Kaakkosjärven kuivatusvedet. Lamminjärven laskuoja laskee kannaksen yli Hirvijärveen. Ojalle tulee pudotusta 0,6 metriä. Längelmäveden alue
Koljonselkä on järvenä oikaeastaan osa Längelmävettä, mutta koska järvialtaita erottavat salmet ovat kapeat ja viranomaiset tilastoivat altaita kuin erilliset järvet, lienee viisianta seurata tätä menettelyä. Koljonselkä laskee Längelmäveteen Koppalassa. Koljonselkään laskee pohjoisesta Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75, katso yllä), joka käsitellään omassa yhteydessä. Siihen laskevat myös Äväntäjärveltä, Eväjärveltä ja Iso-Löytäneeltä laskujoket, joita käsitellään alempana. Tässä yhteydessä on helpointa esitellä Koljonselän lähialueen vesistöjä. Suoramanjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Leppähampaanjoen valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen osa-alueita valuma-alueella ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta: Levälampi (Pälkäne)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy. Lemmenjoen valuma-alue
Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Kukkian reitin valuma-alue
Kukkian reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.78) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 867,58 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,04 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Roine, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Hauhon alueelle (35.77). Vähäjärvi (Kangasala, Heponiemi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella, jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Sen rantasoilta on johdettu ojat järveen, mutta niiden kautta tulee myös Järviniitynnotkon ja Sammalsuon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee etelärannasta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Längelmäveden Heposelkään. Siuruanjoen valuma-alue
Siuruanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.4) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 386,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,81 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki. Rimminlammi (Juupajoki)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,7 metriä mpy. Vähä Vehkajärvi (Hämeenlinna)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,4 metriä mpy. Suur-Längelmävesi
Längelmäveden reittinä tunnettu järvien virtaussuunta purkautuu Kaivannon kanavan kautta Roineeseen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 2 180 km² ja sen järvisyys on 17 prosenttia. Längelmävesi on Kuoresalon saaren salmien, eli Rönninsalmen ja Kuoresalmen, kautta yhteydessä koillisessa sijaitsevaan Koljonselkään, jonka perukassa sijaitsee Säkki. Längelmäveden eteläpäässä on avattu vuonna 2014 uudelleen veneyhteys Iharin läpi Pälkäneveteen , mutta sen kautta vaihtuu vain vähän vettä. Kaukkaanlampi
Kaukkaanlampi on pieni järvi Jyväskylän Oravasaaren kylässä, joka on Päijänteen ja Leppäveden välillä. Kaukkaanlammen pinta-ala on 0,25 neliökilometriä ja suurin syvyys 3,8 m. Kaukkaanlampi laskee Pienijokea pitkin Leppäveden Oravasaarenselkään. Kaukkaanlammen pinnankorkeus merenpinnasta on 82,8 metriä. Leppäjärvi (Kuru, Kuusijärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Karjulanjoen valuma-alueella (35.36), jonka Kalliojärvien valuma-alueeseen (35.369) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy. Vermasjärvi
Järven valuma-alueen eri suunnilta tulevat tulovirtaamat vaihtelevat suuresti. Soiden raivaaminen on vaikuttanut valuma-alueen eri osissa maaperän veden pidätyskykyyn. Kevättulvien jälkeen vettä tulee enää hyvin vähän ja tämä havaitaan järven vedenpinnan selvänä laskuna. Virtaamia on mitattu Makkaraojan luusuassa vuosien 1995–1997 ajan ja virtaamien teoreettiset vaihtelut on laskettu valuma-alueen ominaisuuksien perusteella. Tulosten mukaan järven keskivirtaama (MQ) on 0,8 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) ja keskiylivirtaama (MHQ) 5,8 m³/s. Ylivirtaama voisi nousta kerran 20 vuodessa laskennalliseen arvoon (HQ) 9,8 m³/s. Kesäisin järven virtaama voi lähes loppua, jolloin vedenpinta laskee myös alimmilleen ja silloin esimerkiksi Pohjoisselkä alkaa kasvamaan umpeen. Vähä Kiimasjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia ja sen lyhyt laskuoja on johdettu Isoon Kiimasjärveen. Osmajärvi (Leppävirta)
Valuma-alue saa pääosan vedestään luoteesta Sorsaveden alue (04.263), joka laskee Sorsavedestä (5 498 ha) Sorsakosken kautta Osmanjärven luoteispäähän Kuurinlahteen Ylä-Sorsan ja Ala-Sorsan voimalaitosten ja Välimeren (4 ha) kautta, ja pohjoisesta Aluslammen–Härkäjoen valuma-alue (04.269), joka laskee Aluslammesta (26 ha) Särkilahteen 450 metristä ojaa myöten. Mäyhäjärvi
Järven pinta-ala on 209 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Lempäälän kirkosta 4,5 kilometriä kaakkoon maatalousvaltaisella seudulla. Se on alueensa huomattavin järvi. Sen sijainti on kuitenkin sellainen, että sillä on vain yhdeksän lyhyttä tulo-ojaa. Mäyhäjärven laskujoki on Myllyoja, joka lähtee järven pohjoispäästä. Se alittaa valtatien 3 ennen kuin se yhtyy kuivatettua Tervajärveä kiertävään kanavaan sen alajuoksulla noin 1,3 kilometriä ennen sen laskemistaan Vanajaveden Ahtialanjärveen. Vuorijärvi (Juupajoki)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,0 metriä mpy. Järveen on johdettu Ketunsuolta kuivatusojia ja sen laskuoja lähtee länsipäästä ja yhtyy Huikonjokeen Jokihaarankankaalla. Viitasaaren reitin valuma-alue
Viitasaaren reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.4) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,41 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos. Iso Valkeajärvi (Juupajoki)
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 2002 ja 2016. Tutkimusten mukaan se on karu ja kirkasvetinen järvi, jonka tila ei ole muuttunut ajankohtien välillä. Vedenväri on väritön, millä tarkoitetaan usein humuspitoisuuden vähyyttä, ja kirkas, jolloin vedellä ei ole sameutta. Humuspitoisuus jää vähäiseksi, vaikka Soimasuolta laskeekin järven kuivatusvesiä. Ympäristön metsäalueiden huuhtoutumat ovat vähäiset, koska järvn valuma-alue on vain kolme neliökilometriä. Tämän vuoksi puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä. Kaikesta huolimatta veden happauustaso on järvivesien normaalitasolla, vaikka alusvedessä esiintyy hapanta vettä (pH 6,0). Veden ravinnepitoisuudet ovat fosforipitoisuuden kohdalla alle 12 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l), jonka perusteella järvi luokitellaan karuksi. Alusvedessä pitoisuudet voivat kuitenkin kasvaa. Tämä johtuu järven suojaisasta sijainnista korkeiden mäkien välissä. Keväisin ja syksyisin tavallinen täyskierto jää lyhytaikaiseksi eikä järven lämpötilakerrostuneet vesimassat ehdi aina sekoittua täysin. Siksi alusvedessä saattaa esiintyä happikatoa ja pohjan sedimentit aiheuttavat sisästä kuormitusta. iso Valkeajärvi soveltuu virkistyskäyttöön erinomaisesti. Happamuus (limnologia)
Veden normaali happamuustaso on neutraalia esittävä pH-arvo 7. Vesien eliöstö on sopeutunut elämään pH-arvovälillä 6–8. Meret ovat lievästi happamia, ja niiden pH on 8,0. Suomalaiset järvet ovat yleensä pH 6,5–6,8 johtuen runsaasta humuksen määrästä. Vesien pH-arvo syntyy, kun veteen liukenee kallioperästä, maaperästä tai ihmisen toiminnasta erilaisia emäksiä ja happoja, joiden keskinäiset happo-emäs-reaktiot tuottavat vesistön luontaisen pH-arvon. Ihmisen toiminta tuottaa vesistöihin jätevesipäästöjä, pintavalumia ja sateen tuomia laskeumia, joiden sisältämissä aineissa on myös emäksisiä ja happoja. Näiden vaikutukset ovat luonnossa pääsääntöisesti happamoittavia. Lamminjärvi (Juupajoki, Kokkila)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäoja Hirviloilosta ja kaksi pelto-ojaa. Järven laskuoja lähtee sen länsirannasta ja se laskee Mellinselän Jaarilanlahteen. Ojalle tulee pudotusta 11,5 metriä. Pielisen reitin valuma-alue
Pielisen reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.4) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 13 876,65 neliökilometriä, ja josta 7 867,68 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 008,97 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 14,79 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Uimaharju, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 867,68 neliökilometriä ja järvisyys 14,79 %. Juupajoki (joki Juupajoella)
Juupajoki on Kokemäenjoen vesistön Längelmäveden reittin kuuluva joki Juupajoella Pirkanmaan maakunnassa. Kokemäenjoen vesistön sisällä joki kuuluu Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (37.7) Leppähampaanjoen valuma-alueeseen (35.75) ja tämän sisällä alajuoksultaan Juupajoen alaosan alueeseen (37.753), jonka laskujokena se on. Joki laskee Leppähampaanjoen leventymänä olevaan Kattilalahteen Juupajoen Salokunnalla. Joen koko valuma-alueen pinta ala on 395,73 km². Pääskylänjoen valuma-alue
Pääskylänjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.76) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 266,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 15,33 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Koljonselän Huhkaimenselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Vesijako (järvi)
Järven vesialue ja ympäristö jaetaan hallinnollisesti puoliksi kahden vesistöalueen kesken. Järven valuma-alueen lounaispuoli sijoitetaan Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) järvi kuuluu. Raja valuma-alueen lounaispuolen ja koillispuolen välillä alkaa pohjoisessa Alavirrasta, josta raja etenee kaakkoon päin, missä se kulkee Kuivaniemen edustalta Käiniemeen huipulle. Järven valuma-alueen koillispuoli jää siten Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueeseen (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) järven koillispuoli kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,4 metriä mpy. Puhdelammi
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,9 metriä mpy.Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja on 60 metriä pitkä ja se laskee Vähä Vuorijärveen. Äväntäjärvi
Äväntäjärvi on Äväntäjärven valuma-alueen pääjärvi. Sen pinta-ala on 345 hehtaaria eli 3,4 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se muodostuu kolmesta järvenosasta eli Äväntäjärven pääaltaasta, Lepistönvedestä ja Pitkävedestä, jotka ovat samalla korkeudella. Valuma-alueen pääreitti saapuu ensin Pitkäveteen, jota reunustavat Lahovuoren, Lautakatonvuoren ja Salmenvuoren rinteiden jyrkät rannat. Pitkävesi virtaa Riukusalmen kautta Lepistönveteen, joka jää Salmenvuoren ja Maunuksenniemen väliin. Lepistönvesi on virtaukseltaan umpiperä, koska vedet jatkavat eteenpäin 200 metriä pitkää jokimaista salmea myöten Maunuksenniemen kärjen ohi Äväntäjärven pääaltaaseen. Pääallas on monien suurten saarien ja lahtien rikkoma ja sitä reunustaa idän puolella Junkovuori, Ritavuori ja Harovuori. Korkein huippu kohoaa yli 100 metriä vedenpintaa korkeammalle. Vesireitti jatkaa eteenpäin järven eteläpäässä olevaan luusuaan. Aakkojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Leppähampaanjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järvien muodostamaan ketjuun, jonka kautta valuma-alueen kaikki vedet virtaavat läpi. Pääosa järven kautta virtaavasta vedestä tulee Mellinselän Kokkilanselältä, mista alkaa Aakkolanjoki eli Savonjoki. Se jatkaa alas heti järven eteläpäästä ja laajenee lopulta Paskon nimisenä ja laskee sitten Aurikkojärveen. Vesireitti laskee lopulta Koljonselkään. Aakkojärveen laskee vielä viisi paikallista ojaa, joista itärantaan tuleva tuo Lammin kautta Kytökorven suolta kuivatusvesiä. Leppäjärvi (Kangasala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,1 metriä mpy. Järveen ei tule muualta metsäojia ja sen laskuoja lähtee siitä kohti itää ja laskee Isoon Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen. Lehmijärvi (Padasjoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy. Lakeenjärvi (Kangasala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järvellä vaikuttaisi olevan kaksi laskuojaa eli se olisi bifurkaatiojärvi. Vanhoissa kartoissa laskuoja oli ja on myös peruskartassa edelleen Karmunoja, joka laskee Pikkujärven kautta Längelmäveden Ponsanselän Nuuruslahteen. Järven länsipäähän johdetut suon kuivatusoja laskevat samalla länteen Myllyojaan, joka laskee Keljonjärven kautta Saksalonselkään. Nykyisessä Suomen ympäristökeskuksen valuma-aluejaossa vuodelta 1993, joka perustuu peruskarttatulkintaan, järvi on luettu Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) mutta määritelty samalla bifurkaatiojärveksi merkitsemällä valuma-alueraja kulkemaan järven poikki. Valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa, joka perustuu korkeusmalliin, järvi on luettu Längelmäveden lähialueeseen leveämmän ja vanhemman pohjoisen lasku-uoman mukaisesti. Korkeusmalli ei kuitenkaan ota huomioon mahdollisia vastoin maaston kaltevuutta kaivettuja ojia. Koipijärvi (Lempäälä)
Järven vedenlaatua esitellään käyttämällä vuosien 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016 (loppukesien ja -talvien) tutkimustuloksia. Järven pintavesi on ollut lievästi sameaa (keskimäärin 1,6 FNU), veden näkösyvyys on ollut keskimäärin 2,2 metriä ja vedenväri on ruskea (väriluku 27–59 mg(Pt)/l, keskiarvolla 38 mg(Pt)/l). Veden sähkönjohtavuus on keskimmäärin 11,4 mS/m, mikä on suomalaisessa järvessä normaalia korkeampi taso. Humuksen liukeneminen järven valumisvesiin on pääasiallinen syypää vedenväriin ja se myös muuttaa veden lievästi happamaksi. Järven pintaveden happamuustaso on ollut kuitenkin keskimäärin pH 7,0. Talvella happamuustaso on pH 6,8, mutta kesällä se kohoaa arvoon pH 7,3. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on hyvä (keskimäärin 0,24 mmol/l). Silloin järvi ei ole välittömässä vaarassa happamoitua. Järven vesi lämpötilakerrostuu lievästi talvisin ja kesäisin. Silloin järven pohjan lähellä alusvedessä voi olla hieman erilaiset olosuhteet kuin päällysvedessä. Alusveden happamuustaso on talvella pH 6,6 ja kesällä pH 6,7. Päällysveden happipitoisuus on ollut kesäisin 8,2 mg/l, jolloin hapen kylläisyys on ollut 81%. Talvisin se on ollut 10,8 mg/l (kylläisyys 89%). Alusveteen ei lämpötilakerrostumisen vuoksi tule kovin paljon happitäydennystä pinnalta. Siellä on kesäisin ollut happipitoisuus 0,6 mg/l (kylläisyys 26%) ja talvisin 3,4 mg/l (kylläisyys 26%). Näiden arvojen perusteella voidaan järven happitilanne kokonaisuudessaan luokitella tyydyttäväksi. Kun hapen määrä vähenee alusvedessä pohjan lähellä, aiheutuu siitä haitallisia seurauksia. Hapen vähennyttyä kriittiselle tasolle, on siitä voinut aiheutua sisäistä kuormitusta. Sisäisessä kuormutuksessa pohjan sedimentistä liukenee takaisin veteen ravintoaineita ja metalleja, joiden pitoisuudet kasvavat alusvedessä. Päällysvedessä fosforipitoisuudet ovat olleet keskimäärin 12 µg/l. Kesäisin pitoisuudet ovat olleet keskimäärin 18 µg/l ja talvisin 8 µg/l. Alusvedessä pohjan lähellä fosforipitoisuudet ovat olleet kesällä 21 µg/l ja talvella 13 µg/l. Typpipitoisuudet ovat olleet päällisvedessä keskimäärin 500 µg/l (vaihteluvälillä 350–620 µg/l), kun taas alusveden typpipitoisuudet ovat vaihdelleet 420–1400 µg/l. Näiden tulosten perusteella järvi voidaan ravinteidensä puolesta luokitella lievästi rehevöityneeksi järveksi. Vähä Haukijärvi (Juupajoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme ojaa, joista kaksi tulee pohjoispuolen ojitetulta suolta. Järven etelärantaan tulee Jouttijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee eteläpäästä ja se laskee 200 metrin päässä Isoon Haukijärveen. Molempien järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla. Vesireitti jatkaa Vähäjärven läpi Jouttijokeen. Leppähampaanjoen valuma-alue
Kokkilanselältä (katso alla) laskeva Aakkolanjoki eli Savonjoki aloittaa vesistöalueen järviketjun läpivirtausuoman, joka laskee lopulta Koljonselän luoteisrantaan Laurinselälle. Lasku-uomalle tulee Kokkilanselältä pudotusta Koljonselälle 4,6 metriä ja pituutta noin 13 kilometriä. Lasku-uoman alue on peltovoittoista maata ja mäkien reunustamaa aluetta. Siihen sisältyy 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Suurimmat järvet ovat osa lasku-uoman järviketjua. Kokkilanselältä alkavan Aakkolanjoki laskee ensin Aakkojärveen, sitten joki jatkaa laajentuen Paskoksi ja pieneksi Oinaslahdeksi laskien sitten Aurikkojärveen, ja jatkaa lyhyen Sulkusalmen kautta Laasojärveen, ja lopuksi reitti päättyy Kaivannanjoen jälkeen Koljonselkään. Salmus (Lempäälä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Siihen on johdettu vain kaksi metsäojaa, joista kaakkoispäähän laskeva tule Helvetinjärvestä. Salmus laskee Iso-Riuttaan, jonka vedet päätyvät lopuksi Roineeseen. Pahajärvi (Jämsä, Länkipohja)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164 metriä mpy eikä siihen ole johdettu ojia. Lampi laskee lyhyttä metsäojaa alavalle alueelle, mistä vedet joutuvat maaston muotojen mukaisesti Sulunjärvelle. Sulunjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Länkipohjanlahteen. Längelmäveden alue
Valuma-alue on pienempi kuin Keljonjärven valuma-alue ja sen pääjärvi on Kirkkojärvi. Alueen muoto on pitkänomainen ja sen itäpää ulottuu Laipanmaan eteläpuolelle asti. Kirkkojärveen laskevat suoran Töykänäsjärvi, Lahnajärvi ja Pakkalanjärvi. Muut järvet laskevat Myllyojaan, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Isoniemenselkään. Näitä järviä ovat Hangaslahti, Iso-Jauksa ja Perälahti. Vähä Vuorijärvi (Kuhmoinen, Pukarankulma)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,1 metriä mpy. Iso Kivijärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1964, 1986, 1989, 1994, 1997 ja 2013. Vesi on lähes kirkasta tai vain lievästi ruskeaa. Humusta on veteen joutunut vain vähän. Valuma-alue on karua maastoa ja se vaikuttaa veden happamuustasoon. Kesällä veden happamuus on normaali, mutta talvella pH-luku putoaa alas. Vuonna 1986 pH-luku oli lähellä kuutta, mikä olisi ravuille kohtalokasta. Vuonna 2013 vesi oli hapahkoa. Yleensä järven puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut heikko tai välttävä. Järven ravinnepitoisuuksien tasot ovat alhaisia. Valuma-alueen karuudesta johtuu, että fosforin ja typen pitoisuudet ovat olleet alhaalla. Talvella 2013 ne oli kuitenkin koholla ja ravinnekuorma oli lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Silloin esiintyi myös levää. Matalassa järvessä läpötilakerrostuminen on pientä, mikä helpottaa happipitoisuuden pysymistä hyvänä. Talvella tilanne voi muuttua. Vuonna 1986 ja 1989 happitilanne oli hyvä. Talvella 2013 happikatoa esiintyi kauttaaltaan hieman, mutta tilanne oli tyydyttävä. Järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin. Leppäslampi (Ikaalinen)
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin kerran tammikuussa 1994. Mittauksessa happea oli vedessä 0 mg/l eli lampi oli hapeton. Hapettomuus liuottaa pohjasta ravinteita veteen. Kokonaistypen pitoisuus oli vedessä 1700 μg/l (mikrogrammaa litrassa). Kokonaisfosfori oli vastaavasti 48 μg/l. Veden happamuustaso eli pH oli 6,5. Pinnalla veden näkösyvyys on 0,5 metriä. Sameusluku oli 4,7 FNU. Matalassa lammessa ei kierrä vesi, jolloin happi loppuu ja veden ravinnepitoisuudet kohoavat suuriksi. Pesäjärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,7 metriä mpy. Suo, jossa järvi sijaitsee, on ojittamatta. Järveen on kuitenkin johdettu kolme ojaa. Kaksi niistä tulee pohjoisesta ja yksi tulee Ruutanasta ja laskee eteläpäähän. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se yhtyy 1,6 kilometrin päässä Haukilammista alkavaan ojaan, joka vuorostaan laskee 1,7 kilometrin päässä Väärä-Kalkkuun. Sen vedenpinta on 30 metriä alempana kuin Pesäjärvellä. Vähä Humalajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140 metriä mpy. Laihajärvi (Jämsä, Kuusjärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy. Järveltä laskee koneellisesti perattu metsäoja Kotaseen, joka sijaitsee 24 metriä alempana. Laskuojan vesireitti laskee eteenpäin Kuusjärveen ja siitä edelleen Eväjärveen. Luvanjoen valuma-alue
Luvanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.7) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 895,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Salmijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 895,46 neliökilometriä ja järvisyys 5,8 %. Aurikkojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsä- tai pelto-ojaa. Järvi on läpivirtausjärvi, jossa Leppähampaanjoen valuma-alueen vedet kulkevat kokonaisuudessaan järven läpi Laasojärveen. Järven vedenpinta on sama kuin Laasojärvellä ja Koljonselällä, joten järviä voisi kohdella Koljonselän lahtena. Käytännössä niitä pidetään järvinä jo vesialtaiden välisten kapeiden salmien ja niissä tapahtuvan virtauksen vuoksi. Lemojärvi (Kangasala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pajulanjärven valuma-alueeseen (35.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy. Oulujärven alue
Oulujärven alue (vesistöaluetunnus 59.3) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 695,59 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 25,89 %. Vesistön alueen alarajana on Jylhämän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 19 839,16 neliökilometriä ja järvisyys 12,75 %. Vähäjärvi (Hollola)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä. Rehakka (järvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Haapajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 80,9 metriä mpy. ja se laskee 100 metriä pitkää kanavaa pitkin Haapajärveen, jonka vedenpinnan korkeus on sama. Rehakkaan laskee idästä Joutjärven laskuoja ja kaakosta Mustalammin, Valkealammin, Nielulammin ja Huistilammin yhteinen laskuoja. Muut tulo-oja ovat pääasiassa lyhyitä metsäojia. Leveäjärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 196,5 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä itselläkään ole merkitty karttoihin laskuojaa. Kuhajärvi (Juupajoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se virtaa suo-ojien kautta yhtyen Jouttijokeen kilometrin päässä. Tarhianjoen alue
Tarhianjoen alue (vesistöaluetunnus 35.63) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 311,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,27 %. Vesistön alueen alarajana on Tarhian lahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 533,79 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,57 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Keurusselkäään, joka kuuluu Keurusselän alueeseen (35.62). Vähä-Laiha
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy. Rimmi (Järvi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy. Leppäjärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy. Leppälammi (Hämeenlinna)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,7 metriä mpy. Lahdensärki
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,1 metriä mpy. Suon ojia on johdettu järveen ja ne toimivat järven laskuojina. Ojat johtavat lopulta Hauinvetämään. Karjulanjoen valuma-alue
Karjulanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.36) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 137,98 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,19 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Näsijärven Vankavesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Näsijärven alueelle (35.31).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Vähä-Karvia (Ruovesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,8 metriä mpy. Siihen laskee metsäojia pohjoisesta ja niiden kuivatusvesien mukana laskevat myös Kalatonlammin ja Haaralammin vedet. Järven oma laskuoja laskee 130 metrin päässä Lepolammiin, joka vuorostaan laskee Ylä-Lylyjärveen. Laskuojalle tulee pudotusta 4,6 metriä.