Kuinka pitkä Ruhnu on?
Ruhnu
Ruhnu on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,5 kilometriä leveä. Se on muodostunut Riianlahden kaakkois–luode-suuntaiselle merenpohjan selänteelle. Merenpohjasta se nousi noin 11 500 vuotta sitten. Itäosat ovat pääasiassa mäntymetsää, joka peittää 60 prosenttia saaren pinta-alasta. Länsiosissa on pieniä tervaleppäsaarekkeita, mutta pääosin se on käytössä maatalousmaana. Saaren pinta-alasta on yksityisomistuksessa 747 hehtaaria, josta 86 hehtaaria on peltoa, 227 hehtaaria niittyä ja 291 hehtaaria metsää. 60 prosenttia koko saaren pinta-alasta on palautettu tai tullaan palauttamaan saarelta lähteneille vironruotsalaisille. Virolaiset omistavat vain 7 prosenttia yksityisistä maista.
Skrydstrupin tyttö
Vainajan mustuneet luut olivat säilyneet haudassa muuten hyvinä, mutta hauta-arkun romahtaminen on särkenyt ainakin pääkallon, kylkiluita, käden luita ja joitakin muitakin luurangon kohtia niin, että nämä luut ovat maatuneet nopeammin kuin muut luut. Jäljelle jääneet luut olivat melko hyvässä kunnossa siihen nähden, että hauta oli melko vanha. Luiden mitoista ja muodoista pääteltiin, että kyseessä on tytön luuranko. Osteologit päättelivät myös tytön iäksi noin 17–18 vuotta ja esimerkiksi hänen viisaudenhampaansa eivät olleet vielä puhjenneet. Hän oli noin 171 senttimetriä pitkä ja hoikka, ja hän oli pitkäraajaisena pitempi kuin pronssikauden tanskalaiset naiset yleensä. Heidän keskipituutensa oli noin 160 senttimetriä. Toisen kuuluisan hautalöydön vainaja Egtvedin tyttö haudattiin lähistölle noin 100 vuotta aikaisemmin. Hänen pituutensa oli 160 senttimetriä. Hautauksessa oli säilynyt luiden lisäksi osia tytön kasvoista. Ruumiista tunnistettiin osia poskesta, kulmakarvoja, silmäluomia, silmäripsiä ja hänen pitkät hiuksensa. Erityisesti hänen hampaansa ovat olleet terveet ja ehjät. Niissä ei havaittu jälkiä karieksen aiheuttamista vaurioista. Ruko
Vaikka rukoa käytettiin heinien määrän mittaamiseen, oli sen koko melko mielivaltainen, sillä sen suuruudelle ei ole vanhoissa tilikirjoissa tarkkaa määritelmää. Savossa katsottiin 1500-luvulla parmaaseen menevän neljä rukoa. Sanan kirjallinen ensiesiintymä on noin 1580 Herra Martin kopioimassa kuningas Kristoferin maanlain suomennoksessa. Ru'on koko riippuu paljolti heinän ominaisuuksista, onko se hienoa vai karkeaa, lyhyttä vai pitkää jne. Älänne (Rautavaara)
Järven rantaviivan pituus on 47 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on neljä kilometriä. Sen rannat ovat hiekkapohjaista metsämaata, joka on paikoin soistunutta tai jopa avosuota. Karttaan on merkitty moneen paikkaan heikkarantoja, jotka ovat jääkauden päättymisen jälkeen tuulen muodostamia dyynejä . Merkittävimmät suot ovat luoteisaltaan etelärantaan tuleva Multasuo ja kaakkoisaltaan itärantaan päättyvä Suurisuo. Järveen laskee vain vähän metsien ja soiden kuivatusojia. Järven koillispuolella kohoaa Haatainmäki, joka on jääkauden aikana syntynyt moreenimäki eli drumliini . Rautavaaran ja Lapinlahden välinen kuntaraja ylittää molemmat järvenselät niin, että niiden välissä raja mutkittelee Lapinsaaren länsipuolelta Kiukoonjoen salmen läpi. Järven rannan lähiympäristössä on vain yksi maatila, mutta vapaa-ajan asuntoja on alle kymmenen. Järven lounaisrannalla sijaitsee Näätähiekan leirikeskus, jonka omistaa Lapinlahden kunta . Rannan kohteille johtaa tiet seututieltä 582. Rautavaaran kunnalla on Roskun Valkeisen ja Tiilikanlahden välisellä kannaksella vedenottamo . Haukiahven
Haukiahven kasvaa pituudeltaan korkeintaan 50–84 cm pitkäksi. Ruumis on pitkulainen ja solakka ja muistuttaa huomattavasti barrakudoja. Suu ja silmät ovat kookkaat ja kuono on terävä ja alaleuka ulottuu yläleukaa pidemmälle. Selkäeviä haukiahvenella on kaksi, joista etumainen on lyhyempi ja siinä on noin 5 ruotua. Taaemmassa selkäevässä on yksi piikki ja pehmeitä ruotoja. Peräevä haukiahvenella on pitkähkö. Kalan suomut ovat väriltään hopeanharmaita ja voivat olla selässä ja kylkien yläosassa hieman ruskehtavia. Röyhelöpyy
Röyhelöpyy on keskimäärin 45 senttimetriä pitkä ja 500–700 grammaa painava metsäkanalintu. Koiras on yleensä naarasta hieman suurempi, tosin täysikasvuiset naaraat voivat olla kookkaampia kuin nuoret koiraat. Koiraalla ja naaraalla on hyvin samannäköinen ruskeansävyinen höyhenpuku: se on selkäpuolelta pilkullinen ja harmaan tai punaruskean värinen ja vatsapuolelta tummajuovainen ja kellertävä. Punaruskea höyhenpuku on vallitseva leudossa ilmanalassa, kun taas kylmässä ilmanalassa harmaa väritys on yleisempi. Andalusianrottakoira
Kirsu on aina musta ja purenta leikkaava. Silmät ovat pienet, hieman ulkonevat ja hieman vinoasentoiset, ja niiden tulee olla väriltään niin tummanruskeat kuin mahdollista. Kolmionmuotoiset, kohtuullisen korkealle asettuneet ja tyvestä leveät korvat taittuvat joko eteenpäin tai ruusukorviksi koiran ollessa valppaana. Häntä on pysty ja korkealle asettunut, mutta myös synnynnäinen hännättömyys tai töpöhäntäisyys on hyvin yleistä. Iho on tiivis, ohut ja rungonmyötäinen. Karva on hyvin lyhyttä, sileää ja tiheää. Pääväri on valkoinen, jossa on vähäisiä black & tan -läiskiä lähinnä päässä, yleensä koko pään alueen peittävän mustan "hupun" sekä kuonossa ja silmän yllä olevien punaruskeiden merkkien muodossa. Urosten ihanteellinen säkäkorkeus on 40 cm, mutta rotumääritelmä hyväksyy vaihtelun välillä 37-43 cm, narttujen ihannekorkeus on 38 cm sallitulla 35-41 cm:n haarukalla. Sallittu paino on molemmilla sukupuolilla 7-8 kg. Ruhnun majakka
Ruhnun majakka () pystytettiin vuonna 1877 Ruhnun saaren korkeimpaan kohtaan. Väitetään, että ruosteenpunaisen majakan olisi suunnitellut insinööri Gustave Eiffel. Todisteita asiasta kuitenkaan ei ole. Ruskohyeena
Ruskohyeenalla on kaikista hyeenalajeista tummin turkki. Ruskohyeena kasvaa 1,3 metriä pitkäksi ja painaa 38–47 kg. Ruhnu
Vironruotsalaisten lähdettyä asukkaita tuli Saarenmaalta ja Kihnusta. Vuonna 1949 saarella asui 113 henkilöä. Vuonna 1958 Ruhnuun perustettiin "Kommunismi Majak" -niminen kalastuskolhoosi, jossa työskenteli 61 henkilöä. Vuonna 1958 rakennettiin saaren ensimmäinen sähkövoimala. Vuonna 1960 vanha puukirkko kunnostettiin ja avattiin udelleen kotiseutumuseona. Vuonna 1961 saarella oli 175 asukasta. Saareen iski tuhoisa myrsky vuonna 1969 ja se kaatoi lähes 65 % saaren metsistä. Lisäksi se vahingoitti taloja ja veneitä. Samana vuonna saarelle porattiin 787,4 metriä syvä porauskaivo, kun sieltä yritettiin etsiä öljyä tai maakaasua. Mitään ei löytynyt, mutta porauskaivosta tuli Viron syvin. Vuonna 1970 Kommunismi Majak lopetti toimintansa. Viron itsenäistyttyä Ruhnusta tuli osa Viroa. Vuonna 1993 saarella oli 53 asukasta ja lisäksi noin 10 upseeria perheineen ja 40 venäläistä sotilasta. Viimeinen venäläinen armeijan edustaja, eräs upseeri, lähti perheineen saarelta vuoden 1994 lokakuussa. Raitatuulihaukka
Linnun pituus on 27–30 cm ja siipien kärkiväli 60–68 cm. Se on päältä harmaa, alapuolelta vaalea tummanharmain poikkiraidoin. Nokka, koivet, vahanahka ja paljas alue silmän ympärillä ovat keltaiset. Nuori lintu on ruskehtava ja tummasilmäinen. Rusakko
Rusakko painaa 2,5–7 kilogrammaa. Ruumis on 55–68 senttimetriä pitkä ja häntä 8–12,5 senttimetrin pituinen. Rusakon selkäpuoli on kellertävän harmaanruskea ja pohjavilla valkea. Sivut, etukaula ja raajat ovat ruosteenkeltaiset tai ruosteenpunaiset. Vatsapuoli on valkea. Häntä on alta valkoinen ja päältä musta. Korvat ovat mustakärkiset ja pitkät, ja ulottuvat kuonon eteen vastakkain käännettynä. Talvipuku vaihtelee melkein kesäpuvun värisestä hopeanharmaaseen. Metsäjänis vaihtaa koko turkkinsa täysvalkoiseen, mutta rusakon talviturkki on vain vähän vaaleampi kuin kesäkarva. Kesäpukuisesta metsäjäniksestä sen erottaa pitemmistä korvista ja kaksivärisestä hännästä, joka on myös pidempi kuin metsäjäniksellä. Rusakko elää keskimäärin 8–12 vuotta. Lunni
Juhlapukuisen lunnin höyhenpeite on mustavalkoinen, nokka tukeva, mutta ohut. Värikkäät suomut kasvavat nokkaan ennen lisääntymisaikaa ja putoavat myöhemmin. Oranssinpunaiset jalat kiinnittyvät lähelle pyrstöä, minkä takia lunni liikkuu maalla kävellessään pystyasennossa kuten pingviinit. Talvipukuisen vanhan linnun nokan väritys himmenee, naama on tummanharmaa ja koivet keltaiset. Nuoren linnun nokka on lähes yksivärisen tumma eikä ole niin korkea kuin vanhan. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lunnin pituus on 28–34 cm, siipien kärkiväli 50–60 cm ja paino keskimäärin 400–500 g.
Lunnit pesivät Pohjois-Euroopassa Atlantin ja Jäämeren rannikoilla, Islannissa, Grönlannin rannikolla ja Pohjois-Amerikan itärannikolla. Eteläisimmät esiintymät ovat Ranskan Bretagnessa ja Englannin lounaiskolkassa. Lunnit ovat enimmäkseen muuttolintuja ja talvehtivat avomerellä Atlantilla, Pohjanmerellä, Välimerellä sekä Grönlannin ja Newfoundlandin vesillä. Se on tavattu Suomessa noin 50 kertaa, pääosa havainnoista on tehty talvimyrskyjen aikana Pohjois-Suomeen harhautuneista linnuista. Rautu (Viipurin lääni)
Rautu on entinen Suomen kunta Karjalankannaksella Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Kunnan pinta-ala oli 339,6 km² ja sen asukasluku 5 989 (1939). Raudun kirkonkylän venäläinen nimi on ollut vuodesta 1948 lähtien Sosnovo, ja se on nykyisin samannimisen Leningradin alueen Käkisalmen piiriin kuuluvan maalaiskunnan keskus. Arabianaavikkokiuru
Linnun pituus on 14–15  cm ja siipien kärkiväli 25–30 cm. Se on hieman kiurua pienempi ja tukevanokkaisempi. Vatsapuoli on valkoinen ja yläpuoli hiekanruskea. Naamassa on selkeä valkoisen ja mustan muodostama kuviointi. Lennossa näkyvät pyrstön yläpuolen mustat reunat. Sukupuolet ovat samannäköisiä. Myös nuori lintu muistuttaa aikuista höyhenpuvultaan. Riukiunkaniini
Riukiunkaniineilla on lyhyet jalat, tanakka vartalo ja suhteellisen isot ja käyrät kynnet. Sen pituus on 43–51 cm ja hännän pituus noin 15 mm. Korvat ovat noin 45 millimetrin pituiset eli varsin pienikokoiset muihin jäniksiin verrattuna. Ruumiinpaino on täysikasvuisella riukiunkaniinilla 2–3 kiloa. Turkki on pörröinen ja tiheä. Se on selästä tummanruskea ja sivuilta punaruskea, vatsan puolelta se on vaaleampaa punaruskeaa. Suni
Sunin ruumiinpituus on 57–62 senttiä, säkäkorkeus 33–38 senttiä ja paino 4–6 kiloa. Naaraat ovat hieman uroksia suurempia. Hännän pituus on 8–13 senttiä. Turkin yleisväri on punertavanruskea. Vatsapuoli, kurkku, leuka ja jalkojen sisäosat ovat valkoiset. Selkä on tummempi kuin jalat ja kyljet. Pää ja kuono ovat punertavat, joskin silmiä ympäröi pään muuta väriä vaaleampi rengas. Jaloissa on heti sorkkien yläpuolella musta juova. Vain uroksilla on 6,5–13,3 senttiä pitkät, mustat, harjanteiset, taaksepäin osoittavat sarvet. Sunilla on hoikka ruumiinrakenne ja sen takajalat ovat ruumiin kokoon suhteutettuna suuret. Korvat ovat suuret ja leveät. Niiden ulkopinnat ovat tuhkanharmaat ja sisäpuolet vaaleanpunaiset. Sunin silmänedusrauhaset ovat ruumiin kokoon nähden suuremmat kuin millään muulla Afrikan antiloopilla. Rauhasten erite tuoksuu voimakkaasti myskille. Huntu
Hunnuksi kutsutaan myös eräisiin kansallispukumalleihin kuuluvaa kokovalkoista päähinettä; sen koko voi vaihdella otsalle kiinnitetystä napista (Sakkolan - Raudun puku) aina koko pään peittävään ja joskus selkäänkin yltävään liinaan (Kaukolan puku). Huntu on Suomen kansallispuvuissa nimenomaan karjalainen päähine; kansallispukusääntöjen mukaan sitä käyttävät naimisissa olevat luterilaiset naiset, ortodoksisilla naimisissa olevilla naisilla on päähineenä sorokka. Älänne (Rautavaara)
Pohjois-etelä-suuntaisen järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 7,9 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järven erikoisuus on sen poikki pohjois-etelä-suuntaan kulkeva harjujakso, johon sisältyy osittain vedenalainen harjuselänne, selänteen viereisiä vedenalaisia suppia ja sivuharjuja. Harjuselänne, joka alkaa Nilsiän Kangaslahdelta ja päättyy Älänteen Harjuntakaseelle , nousee välillä vedenpinnan yläpuolelle muodostaen harjujakson suuntaisia kapeita saaria, jotka jakavat järven kahdeksi järvenseläksi. Luoteessa sijaitsevaa pienempää järvenselkää kutsutaan Tiilikanseläksi. Harjujakson harjanteet muodostavat pitkiä ja kapeita lahtia ja erottavat järvestä pieniä lampia, joita ovat esimerkiksi Särki-Valkeinen, Mäenpään Valkeinen ja Roskun Valkeinen. Ruutana (Orivesi, Ristijärvi)
Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Ruutananvuoren rinteessä, jossa lampi jää kahden mäenhuipun väliin. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärantaan laskee 30 metriä korkean mäen rinteet. Lammelle tulee tie, joka haarautuu yhdystieltä 14299. Ruusut
Ruusut ovat piikkisiä pensaita tai köynnöksiä. Ruusun lehdet ovat yleensä 5–15 cm pitkät ja niissä on yleisimmin 5–9 lehdykkää. Lehtien koko ja värisävyt vaihtelevat, samoin piikkien määrä ja koko. Borno
Borno on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan koillisnurkassa, Nigerin, Tšadin ja Kamerunin rajalla. Bornon pinta-ala on 70 898 neliökilometriä. Vuonna 2006 Bornossa oli 4 151 193 asukasta. 
Bornon pääkaupunki on Maiduguri, joka on yli miljoonalla asukkaallaan yksi pohjoisen Nigerian suurimmista kaupungeista. Kanuri on alueen valtakieli. Monet asukkaat ovat sunnimuslimeita; myös kristitty vähemmistö on merkittävä.
Kanem-Bornun historiallinen valtakunta sijaitsi osittain Bornun alueella, ja vaikka valtakunta lakkasi olemasta virallisesti 1893, sen hallitisijasuvun jälkeläisillä on edelleen sananvaltaa osavaltion asioissa. Kettu
Punakettu on kettujen suvun ("Vulpes") kookkain laji, tosin kettujen koon alueellinen vaihtelu on todella suurta. Täysikasvuisen ketun pituus ilman häntää vaihtelee välillä 45–90 senttimetriä; tuuhea häntä on 30–55 senttimetriä pitkä. Ketun paino vaihtelee muutamasta kilosta jopa yli kymmeneen kiloon. Suomessa ketun keskipaino on hieman yli viisi kiloa. Ruhnu
Vuonna 1621 Ruhnu liitettiin Ruotsiin. Vuonna 1623 saari läänitettiin ruotsalaiselle vapaaherra ja amiraali Carl Carlsson Gyllenhielmille. Vuonna 1624 Ruhnussa asui 120 henkilöä ja siellä oli 18 taloa. Vuonna 1626 saari vuokrattiin saksalaiselle Isak Bohnille. Vuosina 1643–1644 rakennettiin Pyhän Magdalenan kirkko. Vuonna 1646 Ruhnulle rakennettiin Kustaa II Adolfin käskystä majakka. Suuren Pohjan sodan aikana venäläiset hyökkäsivät saarta vastaan ja valloittivat sen. Taistelussa kuoli ruotsalaisia johtanut luutnantti ja kaksi sotilasta. Vuonna 1750 saarella oli 190 asukasta ja vuonna 1842 asukkaita oli jo 389. Vuonna 1900 paikalliseen pappilaan perustettiin 6-luokkainen koulu. Ensimmäisessä maailmansodassa Saksan keisarikunnan merijalkaväki miehitti saaren vuonna 1915. Virolaiset miehittivät saaren vuonna 1919. Latvia vaati turhaan saarta itselleen vedoten sen maantieteelisen sijaintiin. Tybrind Vig
Vuoden 1979 kaivauksissa löydettiin ensimmäinen ruuhi. Tämä oli ensimmäinen Tanskassa löydetty lähes ehjä puunrungosta koverrettu mesoliittinen ruuhi (ruuhi I). Sen perä makasi metrin syvyydessä mudassa, kun taas keula makasi merenpohjalla näkyvissä. Ruuhi oli veistetty suorasta lehmuksen rungosta ja siitä löytyi koko pituudelta vain yksi oksankohta. Löydettäessä ruuhi oli 9,5 metriä pitkä, mutta sen perästä puuttui osa. On arvioitu, että sen alkuperäinen pituus on ollut 10 metriä. Ruuhen leveys oli 65 senttimetriä ja sen poikkileikkaus oli litistyneen U:n muotoinen. Vaikka mudan paino oli levittänyt ruuhta jonkin verran, nousivat sen laidat vielä noin 30−40 senttimetriä pohjan yläpuolelle. Ruuhen paino on saattanut olla 200−500 kilogrammaa ja kantavuus 700 kilogrammaa. Purnuvuori
Hiihtokeskus Purnu on hiihto- ja laskettelukeskus Etelä-Suomen läänissä, Hartolan Vuorenkylässä. Laskettelurinteitä on 5, hissejä 1, korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne 750 metriä. Laskettelun lisäksi on mahdollisuus hiihtoon EU-tuella rakennetulla hiihtoladulla, josta 2km on valaistua. Ruukkujen tasanko
Ruukkujen tasanko on vuorten ympäroimä, vinoneliön muotoinen ja 800 neliökilometrin laajuinen alue noin kilometrin korkeudessa merenpinnasta Xieng Khouangin provinssissa. Tasanko alkaa Phonssavanista (Phonsavanista) 4,5 kilometriä itään ja päättyy La Senessä, joka on 30 kilometriä tästä etelään. San Cibrao de Lasin linnavuori
Raunio sijaitsee 473 metriä korkealla kukkulalla ja kattaa 384 metriä pitkän ja 314 metriä leveän alueen. Toisin kuin muissa alueen linnavuorissa, rakennuksissa on paljon suoria seiniä ja vähemmän pyöreitä muotoja. Riksu laht
Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44 ha ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka on saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja se laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksun jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas nimisessä lahdessa Saaremaan lounaisrannikolla. Vesi nouseen korkeanveden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4 km (neliökilometriä).
Järven keskisyvyys on noin netrin ja sen suurin syvyys on 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee ollen paikoin kovaa hiekkaa ja soraa toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044 km (kuutiokilometriä) eli 0,44 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan. Ruhnu
Lähin asuttu alue mantereella on Latvian Kuurinmaalla sijaitseva Kolka, joka on 37 kilometrin päässä Ruhnusta. Ennen vuotta 1944 saarta asuttivat satoja vuosia vironruotsalaiset, joiden elinkeinona oli ollut maanviljelys, kalastus ja hylkeenpyynti. Toisen maailmansodan aikana vironruotsalainen väestö evakuoitiin Ruotsiin. Sen jälkeinen asutus on peräisin neuvostoajalta. Nykyään Ruhnun kunnassa on vain yksi kylä, Ruhnun kylä, joka sijaitsee saaren keskiosassa. Rukka-Maunu
Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Mitsubishi A7M Reppu
Reppū-tyyppi oli hävittäjälentokoneeksi huomattavan kookas. Sen siipipinta-ala oli yli 30 neliömetriä, pituus oli 10 metriä ja kärkiväli 14 metriä.
Vertailun vuoksi tunnetun Republic P-47 Thunderbolt -hävittäjän siipipinta-ala oli 29,92 m² ja pituus 11 m. Reppu oli Thunderboltia huomattavasti kevyempi. Kihnun kunta
Kihnun kunnalla on käytössään lippu ja vaakuna. Vaakuna on jaettu vaakasuoraan mustaan ja hopeiseen osaan, joista hopeisen osan yläreunaan on kuvattu aaltoja. Sen alaosan keskellä on kuvattu sininen kahdeksanhaarainen tähti. Mustassa yläosassa on kuvattu hopeinen kyljellään makaava hylje. Hylje viittaa kihnulaisten perinteiseen hylkeenpyyntielinkeinoon. Vaakunaa käytetään kunnanhallituksen virallisissa julkaisuissa sekä kunnanhallituksen rakennuksissa. Lippu on neliönmuotoinen ja sen keskellä on kuvattu vaakunasta tuttu tähti. Lipun mitat ovat 105 × 105 cm. Lumivarpunen
Linnun pituus on noin 17 cm, siipien kärkiväli 34 cm ja paino noin 40 g. Kooltaan ja elinpaikkansa mukaan muistuttaa pulmusta. Höyhenpuku on alapuolelta valkoinen, selästä harmaanruskea, pää on harmaa ja siivet sekä pyrstö mustan ja valkoisen kirjavat. Koiraalla on juhlapuvussa musta kurkkulappu ja musta nokka, talvella nokka on keltainen. Naaran puku on himmeämpi. Käytökseltään se on vilkas ja peloton. Koiranruusu
Koiranruusu ("Rosa canina", syn. "R. caniniformis") on Euraasiassa tavattava monimuotoinen ruusulaji. Suomessa koiranruusua tavataan lähinnä Ahvenanmaalla, jossa se on rauhoitettu.
Koiranruusu on 2–4 metriä korkea, kaarevavartinen ja lyhyitä juuriversoja kasvattava pensas. Kasvin piikit ovat käyriä ja vahvoja. Lehtien korvakkeet ovat kapeita ja kapeakärkisiä. Lehdet ovat kerrannaislehtiä. Lehdykät ovat 2–3,5 cm pitkiä, puikeita ja kertaalleen sahalaitaisia. Kukat ovat vaaleanpunaisia tai valkoisia. Kukka on yksittäinen tai 2–4-kukkainen huiskilo. Kukkaperä on 1–2 cm pitkä ja tavallisesti kalju. Kukkien verholehdet ovat liuskaisia ja ovat kukinnan jälkeen taakäänteisiä. Verholehdet varisevat ennen kiulukoiden punertumista. Koiranruusu kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Kiulukat ovat 1,5–2 cm pitkiä ja muodoltaan pitkänomaisia. Emien lähes karvattomat vartalot pistävät kimppuina esiin kiulukoista. Koiranruusun kiulukat kypsyvät Suomessa vasta lokakuussa. Valkohäntägnuu
Valkohäntägnuu muistuttaa paljon juovagnuuta mutta on sitä pienempi ja kevyempi. Lisäksi selkä on suorempi. Ruumiinpituus on 170–220 senttiä ja säkäkorkeus 90–120 senttiä. Painoa on 110–180 kiloa ja hännän pituus on 80–100 senttiä. Valkohäntägnuun turkki on lyhyt ja kiiltävä kesäisin, mutta talvella se muuttuu takkuisemmaksi. Koiraat ovat naaraita kookkaampia. Turpaa, niskaa ja säkää pitkin kulkee pysty harjasmainen harja. Eläimellä on myös kurkkuparta ja rynnäshapsut etujalkojen välissä. Naamassa on tupsuina mustia ja pitkiä harjamaisia karvoja. Häntä on pitkäkarvainen, väritykseltään puhtaanvalkoinen lukuun ottamatta tummaa tyveä. Silmät ovat pienet ja nappimaiset. Sekä koirailla että naarailla on 45–78 senttiä pitkät sarvet. Sarvet ovat tyvestä leveät ja miltei kiinni toisistaan. Ne kaartuvat ensin alas ja eteenpäin ja kiertyvät sitten melko jyrkästi ylöspäin. Niiden litteä ja paksu tyvi suojaa koiraita niiden otellessa keskenään. Turkin pohjaväri on tummanruskea, lukuun ottamatta niska- ja hartiaharjasten kellertävänvaaleita juuria. Luuhauki
Luuhauki on n. 1,5 metrin pituinen, solakka ja kapeakuonoinen kala, jonka selkä- peräevät ovat vastatusten lähellä pyrstöevää. Selkäpuoli on tummanruskea ja vatsapuoli vaaleampi. Evät ovat ruskeiden täplien kirjomat ja suu on täynnä teräviä hampaita. Se muistuttaa huomattavasti haukea ("Esox lucius"), vaikka ei olekaan tälle sukua. Lisäksi se erottuu hauesta toisiinsa niveltyneiden paksujen kiillesuomujensa ansiosta mikä on kaikille heimon lajeille yhteinen piirre. Hiihtokeskus Purnu
Hiihtokeskuksesta löytyy viisi laskettelurinnettä ja yksi hissi. Rinteiden korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne on 750 metriä. Hiihtokeskuksessa on mahdollisuus hiihdonopetukseen. Laskettelun lisäksi Purnusta löytyy 2 ja 8 kilometrin hiihtoladut. Ravunsyöjäkettu
Ravunsyöjäketulla on harmaanruskea turkki, jonka joukossa on häivähdys keltaista. Se kasvaa 60–70 senttiä pitkäksi, mihin ei ole laskettu noin 30 senttiä pitkää häntää. Aikuinen yksilö painaa 3,7–11 kiloa. Ruko
Ruko tehtiin haravoimalla levällään kuivuvista heinistä lepeitä (rullia), joita pinottiin ristikkäin ru'oksi. Rakenteesta tuli kekomainen ja suhteellisen ilmava. Ru'ossa kuivuvat heinät säilyivät kuumenematta ja kostumatta yön yli tai lyhyehkön sateen ajan. Aamulla tai sateen jälkeen ru'ot hajotettiin sängelle kuivumaan, tai jos ne oli tehty jo täysin kuivuneesta heinästä, ne kannettiin tai ajettiin talvisäilytyspaikalle. Ru'on korkeus oli tyypillisesti metrin ja puolitoista välillä. Ru'oissa säilytetyn heinän kuljetukseen varastoitavaksi oli useampia tapoja. Varastointiin käytettiin suovaa l. kekoa, pielestä tai latoa. Kokonaisia rukoja kuljetettiin sapilailla, jotka olivat kaksi sileää riukua, joita kaksi peräkkäin kävelevää ihmistä kantoi välissään. Kokonaisia rukoja kuljetettiin myös hevosen vetämillä rukolehdoilla, jotka olivat poikkipuulla yhdistettyjä lehteviä, hoikkia koivuja. Hevosta käytettiin kuitenkin heinätöissä harvoin. Kokonaisia rukoja tai vähän pienempiä määriä kannettiin myös selässä taakkavitsalla ja joskus hurstilla. Hiihtokeskus Purnu
Hiihtokeskus Purnu on Hartolan Vuorenkylässä sijaitseva hiihto- ja laskettelukeskus. Se on Etelä-Suomen pohjoisin hiihtokeskus. Hiihtokeskus sijaitsee 21 kilometrin päässä nelostieltä. Kitukränn
Kitukränn on Vanhassa Raumassa sijaitseva Suomen kapein katu. Kuninkaankadun ja Kauppakadun yhdistävä kuja on mitattu vain 213 cm leveäksi. Rauman Kilta päätyi mittauksessaan lukuun 263,4 senttimetriä. Pituutta sillä on noin 60 metriä. Moottoriajoneuvolla ajo on Kitukrännillä kielletty. Rathbuninluolasalamanteri
Rathbuninluolasalamanterilla on litteä, pitkänomainen pää ja kuono sekä neljä pitkää, hoikkaa raajaa. Sen sisäelimet ja veri kuultavat ihon läpi antaen sille vaaleanpunaisen värin. Eläin on neoteeninen, joten sen verenpunaiset ulkokidukset säilyvät läpi elämän. Sen silmät ovat surkastuneet, ja niiden kohdalla on kaksi mustaa pilkkua. Aikuiset rathbuninluolasalamanterit kasvavat noin 8–14 senttimetrin pituisiksi. Roine
Pohjoisosan pinta-ala on 4 040 hehtaaria eli 40,4 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 9,2 kilometriä leveä. Sen pohjoisrannasta työntyy etelään leveä ja hyvin viljelty niemi,
jonka sivuille jäävät Lempiönlahti ja Talviahteenlahti. Sen koillisrantana kulkee Keisarin- ja Vehoniemenharjut sisältävä harjujakso, jonka takana aukeaa suuri Längelmävesi. Pohjoisosan selkä on laajin järven länsipuolella, mutta järvenselkä kapenee etelään päin ja Raronsalon länsipuolella se kohtaa Niittysaaren ja Hautsaaren kohdalla eteläisen Tossanselän. Ruissalo
Itä-länsi -suunnassa Ruissalo on seitsemän kilometriä pitkä. Pohjois-etelä -suunnassa sen leveys vaihtelee vajaasta kilometristä kolmeen kilometriin. Pohjoisessa ja idässä vain pitkä ja kapea Pohjoissalmi erottaa sen mantereesta. Sen lounaispuolella avautuu Airisto, ja kaakossa sen erottaa Hirvensalon saaresta kapea Pukinsalmi, jota pitkin kulkee Turun satamasta avomerelle johtava laivaväylä. Ruutana (Ylöjärvi)
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Gronau (Westfalen)
Gronau sijaitsee Kreis Borkenin piirikunnan pohjoisosassa Münsterlandin historiallisella alueella. Luoteessa se rajoittuu Alankomaihin ja koillisessa Ala-Saksin osavaltioon. Gronaun naapurikunnat ja -kaupungit ovat Enschede ja Losser Alankomaissa, Bad Bentheim Ala-Saksissa sekä Ochtrup, Heek ja Ahaus. Gronaun halki etelästä pohjoiseen virtaa Dinkel-joki. Ruhrin alue suurkaupunkeineen sijaitsee Gronaun eteläpuolella; etäisyys Kölniin on noin 165 kilometriä. Amsterdam puolestaan sijaitsee noin 170 kilometriä Gronausta länteen. Ruhrin alue
Ruhrin alue (, puhekielessä "Ruhrpott" tai lyhyemmin vain "Pott") on konurbaatio Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksan liittotasavallassa. Siihen kuuluu useita teollisuuskaupunkeja alueella, jota ympäröi etelässä Ruhr-, lännessä Rein- ja pohjoisessa Lippejoki. Ruhrin eteläpuolella on Bergisches Land. Ruhrin alueella asuu 5,3 miljoonaa ihmistä, ja se on osa suurempaa Rein–Ruhrin metropolialuetta, jolla asuu yli 12 miljoonaa asukasta. Pikkukudu
Pikkukudu on siro ja solakka antilooppi, jolla on 11-15 hyvin selvää pystyä kylkijuovaa harmaanruskeassa turkissaan. Uroksella on koko selän pituudelle ulottuva harja, naarailla se on vain hartioiden alueella. Uroksen sarvet kasvavat jopa 90 sentin pituisiksi. Paino vaihtelee pikkukudulla 90-100 kiloon ja ruumiin pituus 160-175 senttimetriin. Eläimen säläkorkeus on 95-105 senttiä ja sen hännän pituus on 30-40 senttiä. Shaku (sauva)
Shakun käyttö rituaalisauvana alkoi Kiinassa, jossa sitä kutsutaan mandariiniksi nimellä "hù" ja kirjoitetaan samalla kirjoitusmerkillä. Shakua tarkoittavan kirjoitusmerkin oikea lukutapa on "kotsu", mutta koska myös luuta tarkoittava merkki () voidaan lukea samalla tavalla, lukutapaa vältetään sen aiheuttamien mielleyhtymien vuoksi. Merkin epätavallinen lukutapa vaikuttaa olevan peräisin siitä, että sauva on noin yhden "shakun" pituinen (vanha mittayksikkö, jonka pituus on 30,3 senttimetriä). Hampurin raatihuone
Raatihuoneen suuri juhlasali on 46 metriä pitkä, 18 metriä leveä ja 15 metriä korkea. Salia hallitsevat suuret Hampurin historiasta kertovat maalaukset, sekä kolme jättimäistä kattokruunua, joista jokainen painaa noin 1500 kilogrammaa. Hutut
Jonkinasteisia fyysisiä eroja näiden kahden ryhmän välillä esiintyy muun muassa keskipituudessa ja ruumiinrakenteessa. Tutsit ovat verrattain pitkiä ja pisimpien kansojen joukossa miesten keskipituuden ollessa 183 senttiä, kun taas hutut ovat normaalimittaisia. Tutseilla on myös usein terävämpi nenä kuin hutuilla, mutta osittain erot ovat suurempia ryhmien sisällä kuin niiden välillä. 1800-luvulla esitettiin ajan rotuteorioiden innoittama näkemys, että tutsit ovat ”korkeampi” haamilainen ryhmä ja hutut ”alempi” afrikkalainen bantuheimo. Tämän rotuopin mukaisesti belgialaiset siirtomaaisännät loivat muun muassa Ruandaan apartheidistisen hallintojärjestelmän, joka loi pohjan alueen myöhemmille etnisille konflikteille kuten Ruandan kansanmurhalle. Kiuru
Kiurun pituus on 17 cm, siipien kärkiväli 35 cm, paino noin 40 g. Koiras on hieman naarasta kookkaampi. Pihlajamäen hiidenkirnut
Kahdesta kirnusta isompi on nimeltään "Aarnipata", kooltaan 6,9 metriä (halkaisija) ja 8,45 metriä (syvyys). Pienempi kirnu "Rauninmalja" on halkaisijaltaan 1,6 metriä ja syvyydeltään 3,2 metriä. Nimet annettiin vuonna 2008 järjestetyn nimikilpailun tuloksena. Metsäpäästäinen
Ruumiin pituus on 5–8 senttimetriä ja hännän pituus 2,5–5,5 senttimetriä. Eläin painaa 5–14 grammaa. Rummu järv
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 km (kuutiokilometriä) eli 0,91 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1. Ruhkalammi
Lammen pinta-ala on 16,1 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Rubiinikukastaja
Linnun pituus on 8–9 cm. Ruumiinmuodoltaan se on töpäkkä ja lyhytpyrstöinen, käytökseltään kiukkuinen ja äänekäs. Koiras on alapuolelta keltainen, sen rinnassa on punainen viiru, myös päälaella on punaista, ja tummalla poskella on vaalea viiksijuova. Naaras on väritykseltään vihertävä, vain rinnassa on hieman keltaista. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Temminck kuvaili lajin holotyypin Jaavalta vuonna 1826. Karhu
Karhu eli ruskeakarhu ("Ursus arctos") on Euroopan suurimpia petoeläimiä. Sen eri alalajeja tavataan monilla alueilla Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Karhun pituus on 135–250 senttimetriä ja paino 60–300 kilogrammaa, uros on selvästi suurempi kuin naaras. Karhun ruskean turkin sävy vaihtelee melkein mustasta vaalean kellanharmaaseen. Ruhuna
Ruhunan teealue sijaitsee Sri Lankan pääkaupungin Colombon ja saaren etelärannikon Mataran kaupungin välisellä alueella. Hajanaisesti teeviljelmiä sisältävä teealue alkaa noin 5–10 kilometriä rannikosta ja kulkee Sri-Lankan lounaisosassa sisämaassa noin 30–50 kilometriä leveänä, luokkaa 100 kilometriä pitkänä vyöhykkeenä. Toisin sanoen Ruhunan teealue koostuu lähinnä Sri Lankan Läntisen provinssin Kalutara ja Eteläisen provinssin Gallen ja Mataran piirikuntien sisämaasta. Ruutana (Nokia)
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 1,9 kilometriä pitkä laskuoja Kuloveteen Siuron Naarlahteen. Ruhnun kunta
Ruhnu oli pitkään ilman virallista vaakunaa tai lippua. Ruhnu sai oman lipun ja vaakunan vuonna 2015. Ruonajärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen "Pirttilahteen". Ryssänuuni
Ryssänuuni on kansanomainen nimitys Suomen rannikolla Virolahdelta Raumalle ulottuvalla alueella esiintyville kivilatomuksille. Kiviuuneja lienee käytetty leipien paistamiseen ja kalojen kuivatukseen. Niitä esiintyy eniten niillä alueilla, joilla venäläinen kaleerilaivasto liikkui isonvihan aikana 1714–1721 ja pikkuvihan aikana 1741–1743. Uunit ovat suorakaiteen muotoisia ja kooltaan noin 1,5 x 1–1,5 metriä. Uluru
Uluru on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Vuoren laki on 340–350 metriä maanpinnasta, ja se kohoaa 877 metrin korkeuteen merenpinnasta. Kävellen vuoren ympärysmitta on noin 9,4 kilometriä. Ruhr
Ruhr on 230 kilometrin pituinen Reinin sivujoki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Joki lähtee Winterbergistä, Sauerlandista, ja laskee Reiniin Duisburgin kohdalla. Joen varrella sijaitsevat muun muassa Mülheim an der Ruhr, Essen, Bochum, Hagen ja Dortmund. Ruhrin, Reinin ja Lippen väliselle Ruhrin alueelle kasvoi teollisen vallankumouksen myötä merkittävä ja tiiviisti asuttu teollisuuskeskittymä. Ryu (Street Fighter)
Ryun pituus on myös vaihdellut riippuen pelistä. Street Fighter II peleissä hänen kerrotaan olevan 178 senttimetriä pitkä ja painaa 80 kg. Puolestaan Street Fighter IV pelissä hänen on ilmoitettu olevan 175 senttimetriä pitkä ja painavan 68 kg. Clevelandinruunikko
Clevelandinruunikot ovat pitkäikäisiä ja älykkäitä hevosia. Säkäkorkeudeltaan ne ovat yleensä noin 160–165 cm ja väriltään ruunikkoja. Rotuun syntyy kuitenkin silloin tällöin myös rautiaita, mutta muun kuin ruunikon värisiä yksilöitä ei hyväksytä. Merkeistä hyväksytään ainoastaan pieni tähti, ja harjassa ja hännässä sallitaan korkeintaan hieman harmaata. Pohjanruttojuuri
Pohjanruttojuuri kasvaa 20–30 senttimetriä korkeaksi. Kukintoverso pitenee hedelmien kypsymistä kohti. Lehdet kasvavat tyvellä ruusukkeena sekä varressa varrenmyötäisesti. Ruusukelehdet ovat 5–10 senttimetriä pitkiä, kolmiomaisia, herttatyvisiä ja mutkaisen hammaslaitaisia. Varsilehdet ovat 4–5 senttimetriä pitkiä, suikeita ja pitkäkärkisiä. Alempien varsilehtien kärki on usein liuskainen. Kukintona on mykeröterttu kukintoverson päässä. Hede- ja emikukat kasvavat eri versoissa, sillä laji on kaksikotinen. Hedemykeröissä laita- ja kehräkukat ovat punertavia, emimykeröissä laitakukat ovat kellertäviä. Stralsundin ruuhet
Ruuhet 2 ja 3 löydettiin makaamassa vierekkäin pohjois-eteläsuuntaisina. Ruuhen 2 pituus on ollut noin 8 metriä pitkä ja 60−70 senttimetriä leveä. Se löytyi useassa osassa, joista kaksi osaa olivat suuria, mutta muut kappaleet olivat hajonneet pieniksi palasiksi. Ruuhi oli litistynyt sedimenttien painosta eikä keulan paikkaa kyetty enää osoittamaan. Veneen pohjalta löytyi 20 senttimetrinen palanut läikkä. Tämäkin ruuhi oli valmistettu lehmuksen rungosta. Ruhnun kunta
Ruhnulle on kesäaikaan laivayhteys Pärnusta ja Kuressaaresta sekä risteilyliikennettä. Ruhnulle on säännöllinen lentoyhteys talvisin: talvella 2018–2019, lokakuun alusta huhtikuun loppuun, FLN Frisia-Luftverkehr -yhtiö lentää torstaisin reitin Pärnu–Ruhnu–Kuressaare–Ruhnu–Pärnu.. Ruhnu
Ruhnun saaren itäosassa on 1877 pystytetty Le Havressa valmistetuista osista tehty 40 metriä korkea metallinen majakka, joka sijaitsee 21,5 metriä merenpinnasta korkealla mäellä. Kovero (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 139 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 4,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järven eteläosa on pitkän ja kapean muotoinen. Eteläosa on leveimmillään alle 400 metriä leveä. Pohjoisosassa on järvellä useita niemiä, jotka pilkkovat järvelle useita lahtia. Idästä työntyy länteen 1,2 kilometriä pitkä Kalaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 1,3 kilometriä pitkä Rönninlahti ja eteläpuolelle 1,1 kilometriä pitkä Kalalahti. Rönninlahden jatkeena kurottaa länteen 550 metriä pitkä Ruuhilahti. Lahtien eteläpuolella Vähäniemi ja Vatsinniemi työntyvät toistensa ohi muodostaen järvelle mutkan. Tästä saa alkuunsa pitkälle kaakkoon ulottuva lahtimainen järvenosa, jolla on pituutta neljä kilometriä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta, joista Rullisaari on toiseksi suurin. Suurin saari sijaitsee Kalalahden suulla ja se on 80 metriä pitkä ja alle 40 metriä leveä. Dufunan ruuhi
Ruuhi on 8,40 metriä pitkä ja suurimmillaan noin 50 senttimetriä leveä ja korkea. Runko on noin 5 senttimetriä paksu ja se on veistetty "mustaan puuhun", jonka lajia ei pystytty määrittämään. Ruuhen ajoitukset antoivat 7264 ± 55 BP ja 7670 ± 110 BP., mikä sijoittaa sen 6500−6000 eaa. Ruuhi konservoitiin ja sitä säilytetään Damaturun museossa. Raanujärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 2540 hehtaaria eli 25,4 km². Se on 11,9 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 159,8 miljoonaa m³ eli 0,16 km³. Järven keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 25,9 metriä. Syvin kohta vaikuttaa sijaitsevan järven itärannan tuntumassa Palorovan edustalla. Järvessä on viisi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 54,3302 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi, Raanusaari ja Konttasaari, ovat yli hehtaarin kokoiset ja kolme pienempää ovat vain yli aarin kokoisia. Järven vedenpinnankorkeus on 96,3 metriä mpy, mutta vedenpintaa pyritään säännöstelemällä pitämään 95,0 ja 97,0 metrin välissä. Järven rantaviivan pituus on 49,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5,9 kilometriä. Viirunauruli
Kooltaan viirunauruli on 23–26 cm. Laji on väritykseltään vaaleanruskea ja höyhenpuvussa on punaruskeita raitoja. Myös linnun päälaki on punaruskea. "B. l. woodi" -alalajilla raidat ovat väriltään mustia. Nuorilla linnuilla raidoitus ei ole yhtä selkeää kuin aikuisilla viirunauruleilla. Ruutana (Jämsä, Haukilahti)
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäksiellä ylängöllä Pesävuoren ja Niittykorvenmäen välisessä pienessä notkossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se itäpuolelta kulkee Haukilahdesta alkava metsäautotie, jonka läheisyydessä sijaitsee laavu. Ruhijärv
Järven pinta-ala on 88 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,05 ha. Siihen laskevat Lilli oja, Lilli kraavi (Matsikse oja) ja Vedame oja ja järven laskujoki on Ruhja jõgi, joka lähtee järven länsirannasta ja virtaa länteen ollen hetken Latvian rajajokena. Järven valuma-alueen laajuus on 56,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 6,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsää. Järvi on lähes autio. Ruhtinatarkirvari
Ruhtinatarkirvari on 10–15 mm koollaan melko kookas ja erehdyttävästi eräitä yksineläviä ampiaislajeja muistuttava kukkakärpänen. Kärpäsen ruumis on musta ja lähes karvaton, joskin naaraan takaruumiin 3. vatsapuolen jaokkeessa on pitkiä, vaaleita karvoja. Tuntosarvet ovat selvästi päätä pitemmät, niiden tyvellä oleva nystyrä on pituuttaan leveämpi ja selvästi ensimmäistä jaoketta lyhyempi. Tuntosarveen liittyvä uloke, arista, sijaitsee aivan sarven kärjessä. Takaruumis on muodoltaan nuijamainen ja sen poikki kulkee kolme kapeaa, keltaista poikkijuovaa. Keskiruumiin sivuilla on keltaisia laikkuja ja keskiruumiin takaosan mustassa scutellumissa on keltainen poikkijuova. Siipien etureuna on selvästi tummentunut. Ruskoraitakaija
Ruskoraitakaija on noin 14 cm pitkä ja painaa noin 42 g. Lajista tunnetaan kolme alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, pää on ruskea ja rinta joko keltaisen ja oranssin kirjava, mustaraitainen (naaras) tai oliivinruskea (koiras). Alaperä on punainen. Nokka on siniharmaa ja valkokärkinen, iiris oranssi ja jalat harmaat. Naaras muistuttaa muuten koirasta mutta sen pää on vaaleamman ruskea. Nuoret linnut muistuttavat naarasta. Ruostehousuhaukka
Linnun pituus on 34–45 cm ja se painaa 200–450 grammaa, joten se on huomattavasti pienempi kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan kanahaukka ja hiukan pienempi kuin Pohjois-Amerikan kyyhkyhaukka mutta kuitenkin suurimpia haukkoja Keski- ja Etelä-Amerikassa (suurempi on vain harvinainen amazoniankanahaukka). Muiden lintuhaukkojen tapaan naaras on huomattavasti koirasta suurempi. Aikuinen on päältä harmaa, ja sen siivet, kruunu ja raidallinen pyrstö ovat tummemmat. Alapuoli vaihtelee tummanharmaasta hyvin vaaleanharmaaseen, mutta eteläinen alalaji voi toisinaan olla alta punertava. Reidet ovat aina puhtaan punaruskeat, mitä ei aina helposti näe, ja alapuolen peitinhöyhenet ovat pohjoisella alalajilla valkoiset, eteläisellä punaruskeat. Nuorten lintujen väri vaihtelee hyvin paljon. Ne voivat olla alta valkoisia, vaaleanruskeita tai punaruskeita, ja toisinaan siinä voi olla tummia raitoja. Päältä ne ovat ruskeampia kuin aikuiset, ja niiden reidet ovat toisinaan vaaleammat. Ruuhi
St Albanin ruuhi, Englannin Hertsistä, poltettiin noin 3900 eaa. sisällään vainaja ja joitakin hauta-antimia. Kaivauksissa löydettiin kuopasta vain hiiltyneet jäänteet, mutta muoto ja rakenne puhuivat ruuhen puolesta. Kyseessä olisi silloin niin sanottu venehautaus. Ruuhi olisi ollut leveä, pyöreäperäinen ja suippukeulainen. Sen pituus oli 5,3 metriä ja leveys 1,07 metriä. Se oli valmistettu todennäköisesti tammesta. Ruuhi ajoitettiin kahdesta palasta 3980−3790 eaa. ja 4035−3705 eaa. Paholaisrausku
Paholaisrausku voi kasvaa 9,1 metriä pitkäksi ja painaa jopa 3000 kilogrammaa. Normaalipituus on 3,8-4,6 metriä.
Suuresta koostaan huolimatta paholaisrausku on rauhallinen jätti, eikä ihmisten tarvitse pelätä sitä. Ruhnun lentokenttä
Ruhnulle on säännöllistä reittiliikennettä talvisin. Kaudella 2018–2019, lokakuun alusta huhtikuun loppuun, saksalainen FLN Frisia-Luftverkehr GmbH lentää torstaisin reitin Pärnu–Ruhnu–Kuressaare–Ruhnu–Pärnu. Chiru
Chirun pituus on 120–170 senttiä, korkeus 80–100 senttiä ja paino 35-50 kiloa. Sen sarvien pituus on 60–70 senttiä. Chirut suojautuvat myrskyiltä ja lumipyryiltä kuoppiin kaivautumalla. Tarkkanäköisenä chiru huomaa vaaran jo kilometrien päästä.
Chirut elävät jopa 200 yksilön laumoina, urokset ja naaraat erillään. Eri sukupuolet kohtaavat paritteluaikana marras-joulukuussa. Raskaus kestää 6 kuukautta. Ruhnun majakka
Ensimmäinen maininta majakasta Ruhnun saarella on vuodelta 1646. Vuonna 1757 Haubjerre-kukkulalle tehtiin toinen, joka kuitenkin romahti. Vuonna 1860 rakennettiin saarelle puinen, katkaistun pyramidin muotoinen majakka, joka oli väritykseltään keltainen. Sen tilalle tilattiin uusi, jonka on vuonna 1875 valmistanut Le Havressa Ranskassa toiminut Forges et Chantiers de la Méditerranée -yhtiö. Sen osien saamiseksi pystyspaikalle rakennettiin kivetty tie dyynien yli. Se saatiin pystyyn vuonna 1877, ja se koostui keskiputkesta, joka oli niitattu levyistä ja neljästä niittaamalla tehdystä vinosta putkijalasta. Dacrydium cupressinum
Rimu on hitaasti kasvava puu, joka voi saavuttaa jopa 50 metrin pituuden, joskin luonnossa puut kasvavat yleensä 20-35 metrin pituisiksi. Tyypillisesti puu kasvaa viileänlauhkeissa sademetsissä. Yksittäisistä, jopa 61 metrin pituisista, puista on maininta historiasta Pohjoissaaren kansallispuistosta, mutta sittemmin nämä pitkät puut ovat tuhoutuneet. Puu elää noin 800-900 vuoden ikäiseksi. Rimun suora runko on yleensä n. 1.5m halkaisijaltaan. Piuru
Piuru kasvaa 0,8–2 metriä korkeaksi. Sillä on pitkä, haarova juurakko. Lehdet ovat 6–12 millimetriä leveät, litteät ja pitkäsuippuiset. Kukinto on enintään 30 senttimetriä pitkä pysty- tai siirottavahaarainen röyhy. Tähkylät ovat 7–10 mm pitkiä ja 3–5-kukkaisia. Piuru muistuttaa isosorsimoa ("Glyceria maxima") tai järviruokoa ("Phragmites australis"). Norsut
Norsut ovat painavimpia maanisäkkäitä. Ne ovat myös toiseksi korkeimpia, vain kirahvit ovat niitä korkeampia. Norsun poikasen sikiönkehitys on pisin maaeläimillä tunnettu, 20–22 kuukautta. Syntyessään norsunpoikanen painaa noin sata kilogrammaa. Norsu elää normaalisti 60–70 vuoden ikäiseksi, jollei sitten kuole ennenaikaisesti esimerkiksi salametsästäjien surmaamana. Suurin koskaan punnittu norsu ammuttiin Angolassa vuonna 1975. Tuo yksilö painoi 10,4 tonnia. Tyypillisesti savanninorsu-uros kasvaa neljä metriä korkeaksi ja 7 500 kilogramman painoiseksi. Naaras painaa noin puolet uroksen painosta. 101955 Bennu
Bennu on kooltaan pieni. Sen läpimitta on arvioiden mukaan jotain 480 ja 511 metrin väliltä ja sen muoto on hieman pitkulainen. Kappaleen albedo on 0,045 ja pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on 4,288 tuntia. Bennu kiertää Auringon ympäri kerran noin 1,20 vuodessa. Vuonohevonen
Vuonohevosten säkäkorkeus on lähteestä riippuen noin 130–150 cm. Rotu luokitellaan kokonsa vuoksi toisinaan poniksi, mutta se on mittasuhteiltaan hevosmainen. Suomenhevosen tavoin vuonohevonen luetaan yleisroduksi. Väriltään vuonohevoset ovat aina hallakoita, yleensä tunnusomaisia ruunihallakoita joiden karva on vaaleankellertävä ja jouhet mustavalkoiset. Vuonohevosen rotumääritelmässä hyväksytään viisi eri hallakon sävyä: ylivoimaisesti yleisin ”pelkkä” hallakko eli ruunihallakko, harmaahallakko eli hiirakko, punahallakko eli rautiaanhallakko, keltahallakko eli voikonhallakko sekä valkohallakko eli ruunivoikonhallakko. Voikonhiirakoilla vuonohevosilla ei ole omaa värinimeä, mutta ne hyväksyttäneen yleensä hiirakoina. Ruskoluhtakana
Ruskoluhtakanakoiraan pituus on 34-42 senttimetriä ja naaraan 32-37 senttimetriä. Lajin höyhenpuku on melko yksivärisen oliivinruskea. Vatsapuoli on vaaleampi ja myös päässä on vaaleampaa väriä. Siipien peitinhöyhenet ja kyynär- ja käsisulat ovat vaalean kastanjanruskeat ja niitä kirjovat tummanruskeat raidat. Myös vartalossa on samanlaista kuviointia. Ruskoluhtakanan vaalean pinkinruskeat jalat ja varpaat ovat vahvat. Vaaleanpunainen, kärkeä kohti ruskeaksi muuttuva nokka on pitkä, vankka ja käyrähkö. Nuoret linnut ovat muutoin samannäköisiä kuin aikuiset, mutta niiden iiris on alun perin tumma. Sukupuolet ovat samannäköiset. Ruskoluhtakana muistuttaa monin tavoin ilmeisesti hiljattain hävinnyttä kanakkiluhtakanaa. Erään teorian mukaan lajeilla on ollut yhteinen, nyttemmin hävinnyt kantamuoto, jolla oli aikoinaan laaja levinneisyys. Lajin sekoittaminen muihin lintuihin on epätodennäköistä. Paikallisella itkuluhtakanalla on mustan ja valkoisen kirjava rinta, ja sen päässä on selvä valkoinen juova. Itkuluhtakana on myös kooltaan pienempi kuin ruskoluhtakana. Rusonunna
Rusonunnan pysty ja karvainen varsi kasvaa 15–30 senttimetriä pitkäksi. Sen lehdet ovat ovat suikeita ja suippoja. Rusonunnan vähähaarainen kukinto sijaitsee latvassa. Ruskeanpunaisten kukkien teriö on kapean kellomainen ja 5–8 millimetriä leveä. Sen nielussa viisi karvaista kyhmyä. Metsäruusu
Metsäruusu kasvaa 20–200 cm korkeaksi. Sen varsi on kanelinruskea ja se muodostaa juurivesoja. Nuorissa varsissa ja vanhojen varsien alaosissa piikit ovat neulamaisia ja tavallisesti tiheässä. Muualla kasvissa piikit ovat käyriä ja sijaitsevat harvakseltaan. Kukkivan haaran piikit ovat pareittain nivelissä. Lehden korvakkeet ovat leveäkärkisiä. Lehti on kerrannaislehti. Pitkulaiset lehdykät ovat 1,5–4,5 cm pitkiä, tavallisesti päältä harmaakarvaisia ja harmahtavanvihreitä, alta vaaleanvihreitä ja tiheäkarvaisia. Lehdyköiden laidat ovat kapea- ja suippohampaisia, mutta tyviosa on tavallisesti hampaaton. Kukat ovat punaisia ja ovat yksittäin. Kukkaperä on 1–2 cm pitkä ja nystykarvaton. Metsäruusu kukkii Suomessa kesä-heinäkuussa. Hedelmä on punainen, 1 cm pitkä, pallomainen tai naurismainen kiulukka. Scud (ohjus)
Alkuperäisestä R-11:stä kehitettiin vuonna 1965 R-300 Elbrus eli R-17 eli SS-1c Scud, joka on 11,25 metriä pitkä ja 0,88 metrin läpimittainen. Elbrusin moottori käyttää ajoaineenaan UDMH/RFNA-seosta (venäjäksi SG-02 Tonka 250). Australianrausku
Australianrausku on rauskuksi pieni, korkeintaan 50–60 senttimetriä pitkä. Se on väriltään oranssinruskea. Undu laht
Järven pinta-ala on 227 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Saaria on yli 20, joista kahden moreenipohjaisen saaren yhteinen pinta-ala on 3 ha. Suurin saari on 450 metriä pitkä Rooglaid ja pohjoiuspäässä järveä sijaitsee 260 metriä pitkä nimetön saari. Useimmat saaret ovat mutasaaria, jotka ovat ruohikkoisia ja näkyvät selvästi matalan veden aikana. Järven rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä. Shaku
Shaku () on vanha japanilainen pituusmitta. Yksi shaku on 30,303 cm. Yksi shaku jakautuu kymmeneen "sun"iin (寸), 3,03 mm. Määritelmällisesti 1 m on 3.300 shakua (10/33). Yksi shaku vastaa bambun kasvupisteiden väliä. Ruusukakadu
Ruusukakadu kasvaa noin 35 cm pitkäksi ja 270–400 gramman painoiseksi. Laji on pääasiassa vaaleanpunainen. Pään töyhtö on vaaleampaa sävyä kuin muu pää, selkä, vatsa ja siipien tyvet. Muut osat siivistä ja pyrstö ovat harmaat. Nokka on sarvenvärinen, iiris tummanruskea (koiras) tai punertava (naaras) ja koivet harmaat. Nuori lintu on väreiltään aikuista himmeämpi ja sen iiris on ruskea. Rautu (Käkisalmen piiri)
Raudun kunnan pinta-ala on 186,024 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Käkisalmen piirin Mäkrälän (ven. Razdolje), pohjoisessa Petäjärven (Petrovskoje) ja idässä Metsäpirtin (Zaporožskoje) kuntiin sekä etelässä Seuloskoin piiriin. Pinta-alasta 63,2 % on metsää, 18,4 % asuinaluetta ja 15,9 % maatalousmaata. Kunnan alueella sijaitsee osa Väärämäenselän rauhoitusalueesta. Ruutu (heraldiikka)
Poikkeuksena aiemmista kärkiruutu on muodoltaan selvästi epäsymmetrisempi; sen lyhyempi lävistäjä on pituudeltaan noin puolet pidemmästä. Se voi esiintyä niistä eroten myös kyljellään, jolloin selvyyden vuoksi kärkiruudun suunta tulisi ilmoittaa vaakunaselityksessä.