Kuka on alkujaan sanoittanut Jumala ompi linnamme -virren?
Jumala ompi linnamme
Ruotsin kirkon virsikirjassa on tästä virrestä erilainen käännös kuin Suomen ev. lut kirkon virsikirjassa. Siellä virsi 237 alkaa sanoin "Vain Jumala on linnamme". Tekstin muokkaus seuraa Ruotsin kirkon ruotsinkielisen virsikirjan tekstiä sekä Lutherin alkuperäistä tekstiä. Samoin sävelmässä on pieniä eroja, ja Suomen virsikirjasta tuttu teksti ei käy sävelmämuotoon. Virren muokkaus on Pekka Kivekkään tekemä. Lutherin virrestä on Ruotsin kirkon virsikirjassa myös toinen versio, joka on Olov Hartmanin kirjoittama virsi "Jumala vahva turva on" (477). VIrren suomennos on Pekka Kivekkään tekemä, ja se on toisen joulupäivän virsien osastossa. Jumala ompi linnamme
Jumala ompi linnamme on suomalaisen virsikirjan tunnetuimpia virsiä. Virren on alkujaan sanoittanut Martti Luther, jonka alkuperäisteksti "Ein’ feste Burg ist unser Gott" () vuodelta 1528 perustuu psalmiin numero 46: ”Jumala on turvamme ja linnamme, auttajamme hädän hetkellä”. "Ein’ feste Burgista" tuli jo Lutherin aikana uskonpuhdistuksen kannattajien tunnuslaulu, ja sitä on kutsuttu myös ”reformaation taistelulauluksi”. Jumala ompi linnamme
Sama Lutherin teksti on ollut pohjana myös Johann Sebastian Bachin tunnetuimpiin kuuluvalle kantaatille numero 80. "Enkeli taivaan" -virren viimeinen säe eroaa vain yhden sävelen verran "Jumala ompi linnamme" -virren viimeisestä säkeestä. Jumala ompi linnamme
Lutherin virsi oli jo Jacobus Finnon suomalaisessa virsikirjassa vuodelta 1583 (”Meidhän linnam on Jumal taivast, meidhän kilpem ja otam”). Nykyinen suomennos on vuodelta 1886 ja virsikirjakomitean tekemä.
Reppurin laulu
Laulusta on olemassa ainakin kaksi hieman erilaista sanoitusta. Alkuperäisen version alkusanat ovat ”Luadogan meren randamill mie kazvoin kaugobriha”, ja kertosäe alkaa ”Karjalan maill kuldakägözet kukkuu, kirikön ristat kiildelöö”. Tämän version ovat levyttäneet muiden muassa Ture Ara, Vesa-Matti Loiri ja Matti Lehtinen. Myöhempi muunnelma sanoituksesta alkaa ”Luadogan meren randamil mie ylenin briha nuori” ja kertosäkeessä lauletaan ”Karjalan maill kuldakägözet kukkuu, monaster yözez loistuaa”. Näillä sanoilla laulun ovat levyttäneet ainakin Matti Salminen, Jaakko Ryhänen ja Ismo Alanko. On muitakin versioita, joissa sanoja on ilmeisesti yritetty muuttaa suomenkielisten helpommin ymmärrettäviksi, esim. ”monaster yöhön loistuaa”. Eräiden muunnelmien tekijä on kirjailija, opettaja ja karjalaisen kansanperinteen kerääjä Iivo Härkönen. Kuka kertoisi minulle
”Kuka kertoisi minulle” on Henrik Otto Donnerin säveltämä laulu Aulikki Oksasen runoon. Se sävellettiin Timo Bergholmin elokuvaan "Punahilkka" (1968), jossa sen laulaa Pepe Willberg Blues Section -yhtyeen säestämänä.
Ensimmäinen julkaistu levytys kappaleesta on single, jonka B-puolella on Kaj Chydeniuksen Aulikki Oksasen runoon säveltämä "Sinua, sinua rakastan" elokuvasta "Asfalttilampaat" (1968). Arvellaan, että single on tehty "Asfalttilampaiden" markkinoimiseksi. Oi Herra, korkein valtiaamme
Oi Herra, korkein valtiaamme (tunnetaan myös nimillä Oi herra siunaa Suomen kansaa ja Vanha isänmaan virsi) on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vuonna 1986 käyttöönottaman virsikirjan virsi numero 579. Virren sävelmän on säveltänyt Dmitri Bortnjanski 1800-luvun alussa. Sävelmä otettiin käyttöön Preussin armeijassa vuonna 1813 annetulla kuninkaan määräyksellä iltasoiton yhteydessä esitettävänä iltarukouksena. Se painettiin 1822 Saksassa ilmestyneeseen sotilaslaulukirjaan, minkä jälkeen se levisi pian vastaavaan käyttöön myös Suomeen. Virren suomenkieliset sanat on kirjoittanut Alfred Brynolf Roos vuonna 1868. Virsi tuli ensimmäistä kertaa virsikirjaan vuonna 1886. Samalla sävelellä lauletaan myös virsi 369 "Nyt päivä laskee, pilvi peittää". Virttä suositellaan laulettavaksi Suomen itsenäisyyspäivänä. Dievs, svētī Latviju
Dievs, svētī Latviju () on Latvian kansallislaulu. Sen sävelsi ja sanoitti Kārlis Baumanis (Baumaņu Kārlis, 1834–1904). Satulinna (kappale)
Satulinna on Jukka Kuoppamäen säveltämä ja sanoittama iskelmäkappale, jonka Jari Sillanpää teki levytyksellään tunnetuksi vuonna 1995. Se oli Sillanpään esikoisalbumin suurin hitti, ja se nosti hänet suomalaisen iskelmägenren kestosuosiksi. ”Satulinna” nousi 50 hittiä -listan kärkeen sekä radiosoittolistan neljänneksi. Kappale on sittemmin saavuttanut korkeita sijoituksia kaikkien aikojen iskelmää äänestettäessä. Vuonna 2014 Sillanpää piti ”Satulinnaa” uransa tärkeimpänä kappaleena. Maamme
Maamme-laulun esittäminen levisi ensin virallisiin juhlatilaisuuksiin. Esimerkiksi Saimaan kanavan vihkiäisissä 1856 Richard Faltinin johtama viipurilaisen Behmin koulun oppilaskuoro lauloi sekä Maamme-laulun että Keisarihymnin. Maamme-laulua esitettiin usein Keisarihymnin parina, mikä kuvastaa sen nousua kansalliseksi symboliksi. Sitä laulettiin usein myös keisarin vierailujen aikana, ja Aleksanteri II kuuli sen Helsingissä 1856 ja Aleksanteri III 1885. Kotimaani ompi Suomi
Kotimaani ompi Suomi on amerikansuomalaisen Jooseppi Riipan 1890-luvulla tekemä laulu. Koska alkuperä ei ole yleisesti tunnettu, laulukirjoissa se saatetaan merkitä kansanlauluksi. Nahnu jund Allah jund al-watan
Nahnu jund Allah jund al-watan (نحن جند الله جند الوطن, ”Me olemme Jumalan ja maamme armeija”) on Sudanin kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Sayyid Ahmad Muhammad Salih ja sen on säveltänyt Ahmad Murjan. Laulu otettiin käyttöön Sudanin itsenäistyessä vuonna 1956. Cantar de Mio Cid
Cantar de mío Cid (”Cidin laulu", kirjaimellisesti ”Laulu herrastani”) on Espanjan kansalliseepos. Se on tuntemattoman tekijän 1100-luvun lopussa kirjoittama sankarirunoelma. Sen ainut säilynyt alkuperäiskäsikirjoitus on vuodelta 1207. Omanin Sulttaanin hymni
Našid al-salam al-sultani on Omanin sulttaanikunnan kansallislaulu. Se otettiin käyttöön 1970 ja sitä muokattiin 1996. Maamme
Vaikka Maamme-laulu on vakiintunut Suomen kansallislauluksi, sen asemasta on silti syntynyt välillä keskustelua. Kansallislaulua on ehdotettu vaihdettavaksi, ja toisaalta Maamme-laulun asema on haluttu laillistaa. Eduskunnassa on tehty lakialoite sekä Maamme-laulun että Finlandian asettamisesta viralliseksi kansallishymniksi. Finlandian valitsemisesta kansallislauluksi tehtiin vuonna 2014 myös kansalaisaloite. Vaihtamisen syyksi on esitetty sitä, että Maamme-laulun säveltäjä on saksalainen Fredrik Pacius ja samaa sävellystä käytetään myös Viron kansallislaulussa "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". On myös väitetty, että laulu on vahvistettu Viron kansallislauluksi ennen kuin se vakiinnutti asemansa Suomessa. Viron parlamentti käsitteli kyllä asiaa vuonna 1922, mutta se ei ole sitä missään vaiheessa virallistanut. Maamme-laulun tavoin myös "Mu isamaa" on noussut asemaansa kansallislauluna kansan keskuudessa. Lisäksi musiikintutkija Erkki Salmenhaaran mukaan Paciusta voi syntyperästään huolimatta pitää suomalaisena säveltäjänä. Hän saapui Suomeen helmikuussa 1836, omaksui nopeasti suomalaiset aatevirtaukset ja pyrkimykset ja alkoi rakentaa maan musiikkielämää. On herran temp'liin tulla
Toivo Kuula sävelsi kappaleen J. L. Runebergin virteen "On Herran templiin tulla" (nyk. virsi 196 "On Herran temppelissä"). 
[Op. 34b On herran templiin tulla = Hur ljuvt det är att komma 1918 (Johan L. Runeberg, suom. Alpo Noponen)]
Virsi lisättiin virsikirjaan vuonna 1986. Tämä teksti on Alpo Noposen kirjoittama alkuperäinen runo.
1. On Herran templiin tulla
suloista lapsenaan;
siell´ sielut saavat olla
kuin liljat tarhassaan.
Ne kääntää katsehensa
janoisna Herrran päin
Hän taivaan kastehensa
suo heitä virkistäin. Kaupungin naiset
Kuoro julkaisi 25.2.2017 Mä haluun häät -musiikkivideon. Musiikkivideon tuotannosta vastasi Lentävä Lehmä Films -yhdistys. Mä haluun häät -runo on alun perin julkaistu Anja Erämajan runokokoelmassa Ehkä liioittelen vähän. Musiikin kappaleeseen on säveltänyt, sovittanut ja tuottanut Petra Lampinen. Mu isamaa, mu õnn ja rõõm
Mu isamaa, mu õnn ja rõõm () on Viron kansallislaulu. Se otettiin käyttöön vuonna 1920 ja uudelleen vuonna 1990. Sanat kirjoitti Johann Voldemar Jannsen melodiaan, jonka Fredrik Pacius sävelsi vuonna 1848 ja joka on myös Maamme-laulun melodia. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran Tarton laulujuhlilla 1869, ja siitä tuli nopeasti Viron kansallisen heräämisen symboli. 
Neuvostoliiton miehityksen aikana vuosina 1945–1990 oli käytössä "Viron sosialistisen neuvostotasavallan hymni". Oi Herra, korkein valtiaamme
Sen jälkeen kun vuonna 1906 säätyvaltiopäivien tilalle tuli eduskunta, ja varsinkaan sen jälkeen kun Suomi vuonna 1917 itsenäistyi, virren ensimmäistä säkeistöä alkuperäisessä muodossaan ei enää laulettu. Vuoden 1938 virsi­kirja­uudistuksessa säkeistö muotoiltiin uudestaan siten, että sana ruhtinas korvattiin ilmauksella ”päämies maamme”, ja virteen lisättiin maininta Suomen heimosta, eli sukukansoista. Onnemme kyyneleet
Ensimmäisenä kappaleen lauloi vuoden 2009 Tangomarkkinoilla Kaija Lustila ja sitten Amadeus Lundberg, josta tuli vuoden 2009 tangokuningas. Mökki laidassa maantien
Suomeksi laulun on sanoittanut Saukki nimellä ”Mökki laidassa maantien” ja vuonna 1963 Helena Korpela nimellä ”Asun maantien vierel”. Alun perin valssiksi kirjoitettu sävelmä tunnetaan Suomessa tamperelaisen Acre Karin ja Jani Uhleniuksen yhtyeen nelijakoisena jazztyylisenä levytyksenä vuodelta 1976. Laulun on levyttänyt Saukin sanoin myös Eino Grön vuonna 1990 ja Helena Korpelan sanoin Lars Mäkiö 1963.. Jumala ompi linnamme
Suomeksi
Jumala ompi linnamme 
ja vahva turva aivan,
on miekkamme ja kilpemme
ajalla vaaran, vaivan.
Se vanha vainooja,
kavala, kauhea,
on kiivas, kiukkuinen
ja julma, hirmuinen.
Vain Herra hänet voittaa. Kansalaislaulu
Kansalaislaulu ("Olet maamme armahin Suomenmaa") on J. H. Erkon vuonna 1883 kirjoittama isänmaallinen laulu, jonka sävelmänä on vanha kansansävelmä "Kreivin sylissä istunut". Se ilmestyi alun perin kokoelmassa "Uusia runoelmia". Ramona (valssi)
Kappale levytettiin suomeksi ensi kerran melko tuoreeltaan vuonna 1929. Berliinissä tehdyllä levytyksellä laulaa Heikki Tuominen sikäläisen Odeon-studio-orkesterin säestämänä. Suomenkieliset sanat siihen on tehnyt Reino Hirviseppä. Tämän sanoitusversion ovat levyttäneet Tuomisen lisäksi Georg Malmsten (1948), Jarkko Lehti (1980) ja Risto Nevala (1990). Tunnetumpi suomenkielinen teksti lauluun on Anja Eskonmaan käsialaa; se alkaa sanoilla ”Tullos mun kanssani vuoristoon”. Sen ovat levyttäneet muun muassa Olavi Virta (1953), Metro-tytöt (1959), lauluyhtye Neloset (1960), Leif Wager (1971), Teuvo Valo (1980) ja Henry Theel (1982). Pohjolanmaa
”Pohjolanmaa” () on ruotsalainen laulu, joka on vähitellen vakiintunut Ruotsin kansallislauluksi, vaikkei sitä virallisesti ole sellaiseksi julistettu. Laulun kaksi ensimmäistä säkeistöä on sanoittanut Richard Dybeck, ja tavallisesti vain niitä pidetään varsinaisena kansallislauluna. Kaksi viimeistä säkeistöä on kirjoittanut Louise Ahlén. Sävel on ruotsalainen kansansävel. Suomalaiset sanat on tehnyt Alpo Noponen. Laulu sananvapaudesta
”Laulu sananvapaudesta”/”Pilkkalaulu Vimparin erottajista” on vuonna 1970 julkaistu suomalainen single, jonka kappaleet sävelsi M. A. Numminen ja sanoitti Jarkko Laine. Se julkaistiin Love Recordsin kautta nimellä Sananvapauden puolustajat. Singlen syntyyn vaikutti Turun ylioppilaslehden radikaalin päätoimittajan Matti Vimparin erottaminen, josta Numminen ja Laine halusivat tehdä kappaleen. Singlen B-puolen ”Pilkkalaulu Vimparin erottajista” lauloi Rauli Badding Somerjoki ja se tavoitteli ”Laulu 20 perheestä”-kappaleen tunnelmaa. Koska Numminen arveli kohun Vimparista jäävän lyhytaikaiseksi, singlen A-puolella julkaistiin kappale ”Laulu sananvapaudesta”, jonka laulavat Tuulikki Eloranta ja Sakari Lehtinen. Salve Regina
Perimätiedon mukaan hymnin on sanoittanut Reichenaun benediktiiniluostarin apotti Hermann von Reichenau vuonna 1054. Joskus mainitaan myös pyhä Bernhard tai pyhä Anselm luccalainen. Vippaa mulle viitonen
Suomenkieliset sanat on tehnyt Vexi Salmi. Sovituksesta ja orkesterin johdosta vastaa Nacke Johansson. Laulun alkuperäisversio kertoi 1930-luvun lamasta Yhdysvalloissa. Salmi on kertonut ottaneensa alkuperäisversiosta omaan sanoitukseensa vain idean: ""Mitä järkeä olisi ollut kertoa amerikkalaisen laman historiasta, joka suomalaisille ja varsinkin iskelmänostajille oli täysin vieras asia. Muutin paikan Petsamoksi, mutta pidin saman tunnelman."" Salmen sanoituksessa sotaveteraani muistelee kadonnutta nuoruuttaan ja sodassa menetettyä Petsamoa, jolloin kappale assosioituu vahvasti Suomen historiaan. Saan olla lapsi Jumalani
Laulun sävelmän on tehnyt Mikael Nyberg vuonna 1920. Sävelmä on tuttu herännäisvirrestä (Virsikirja 1986 nro 631) "Oi, Herra, jos mä matkamies maan". Julius Reubke
22 Mutta Herra on minun linnani,
Jumala on turvakallioni. Konsta Jylhä
Kääntymyksen eli uskoontulemisen Konsta Jylhä koki vuoden 1974 vaiheilla. Siihen vaikuttivat amerikkalaisen parantajaevankelista Kathryn Kuhlmanin kirja "Jumala voi" sekä Konstan kotikunnassa Kaustisella kokoontunut raamattupiiri. Pian uskoontulonsa jälkeen Konsta alkoi säveltää hengellisiä lauluja, joiden sanat syntyivät raamattupiirissä. Hänen kymmenen vuoden aikana säveltämänsä hengelliset sävelmät ovat tulleet suosituiksi eri kristillisissä kirkkokunnissa ja herätysliikkeissä. Sävellyksistä mainittakoon "Pyhäaamu Herran temppelissä, Ilovirsi matkalla taivaaseen, Kansansoittajan kehtolaulu" ja "Joululaulu". Laulujen sanoittajina ovat olleet puoliso Rebekka Jylhä, tytär Ulla Haili, Paul Holm (Paavo Helistön salanimi) ja pelimannitoveri Viljami Niittykoski, kansanmusiikin säveltäjä hänkin. Näitä ovat levyttäneet mm. Eija Merilä, Samuli Sirén, Karoly Garam ja Mauno Kuusisto. Myös Aaro Kentalan 1960-luvun alussa perustama Hääkuoro on levyttänyt paljon Konsta Jylhän musiikkia. Maamme
Runeberg sävelsi runonsa ensi kertaa syksyllä 1847 ja julkaisi sen Borgåbladet-lehdessä. Runon sävelsivät myös August Engelberg ja Fredrik August Ehrström, mutta nämä sävellykset eivät saaneet erityistä huomiota. Runebergin melodia on tosin myöhemmin sovitettu ainakin sekakuorolle, mieskuorolle ja torviyhtyeelle. Suomen valta
Runossa huomiota on myöhemmin herättänyt varsinkin viimeisen säkeistön alku: ”"Äänisjärvi, Pohjanlahti / Auranrannat, Vienansuu, / siin’ on, suomalainen, mahti / jok’ ei oo kenenkään muun"”. Ahlqvist määrittelee näin runon sanoissa Suomen rajat paljon silloisen Suomen suuriruhtinaskunnan rajoja laajemmiksi, katsoen kaikki suomen kieltä ja sen lähisukukieliä puhuneiden asuttamat alueet todelliseen Suomeen kuuluviksi. Ajatus on hyvin samankaltainen kuin saksalaisen runoilijan Ernst Moritz Arndtin vuonna 1813 julkaisemassa runossa "Des Deutschen Vaterland", jossa Saksaan julistettiin kuuluviksi kaikki alueet, joiden asukkaat puhuivat saksaa. Neljän vesistön (Ääninen, Pohjanlahti, Aurajoki ja Vienanlahti) ilmoittaminen Suomen rajoiksi muistuttaa samalla myös "Deutschlandliedin" ensimmäistä säkeistöä. Ahlqvistin runon runomitta on myös sama kuin "Deutschlandliedissä", ja vaikka Emil Genetz olikin laatinut sille oman sävelmänsä, sitä laulettiin myös samalla Joseph Haydnin sävelellä kuin "Deutschlandliediä" (sävel on alkujaan kuulunut lauluun "Gott erhalte Franz den Kaiser"). Koska Ahlqvistin runo ilmoittaa näissä säkeissään ”Suomen mahdin” ulottuvan myös Itä-Karjalaan, sen on sanottu olleen myöhemmän Suur-Suomi-aatteen runollinen alkusysäys. Ahlqvistin sanoitus tosin viittaa selkeästi lähinnä suomen kielen kulttuuriseen ”mahtiin” eikä niinkään vaadi Suomen poliittisen vallan laajentamista Venäjän Karjalaan. Kalastajan laulu
Kalastajan laulu ( tai "Uusi paat") on virolaisen Valter Ojakäärin säveltämä laulu, joka tunnetaan erityisesti Georg Otsin levytyksenä. Laulu alkaa suomeksi sanoin ”Tämä venheeni ei ole linnunluust”. On luotu mulle koti taivainen
On luotu mulle koti taivainen on Antreasta kotoisin olevan lestadiolaissaarnaaja Antti Ruposen (1881-1954) hengellinen laulu, joka julkaistiin Siionin lähetyslehdessä vuonna 1934. Jumala ompi linnamme
Jos täyttyisikin maailma
nyt valheen enkeleistä,
niin pimeys ei voittoa
kuitenkaan saisi meistä.
Ne olkoot raivoissaan
ja syöskööt kiukkuaan.
Nyt valheen vallat on
jo saaneet tuomion.
Ne yksi sana kaataa. Kotini
Kotini on suomalainen musiikkikappale, jonka on sanoittanut Konstantin Raitio. Sävelmä on suomalainen kansansävelmä. Laulu on mukana useissa kansakoulujen musiikkikirjoissa.Tiedän paikan armahan,
rauhallisen, ihanan,
joss’ on olo onnekas,
elo tyyni, suojakas. A. V. Koskimies
Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin maakuntalaulu "Kymmenen virran maa" on alun perin Koskimiehen runo, johon sävelen teki Oskar Merikanto. Sen ensiesitys oli vuonna 1899. Johann Sebastian Bachin kantaatit
BWV 80 esitetään yleensä torvien kanssa, mutta myöhemmin on todettu, että ne olivat Bachin pojan lisäys. Kantaatin ensimmäinen osa perustuu kuuluisaan tekstiin, jota käytetään myös monissa virsissä ("Jumala ompi linnamme"). Jarkko ja Laura
Jarkon ja Lauran läpimurtokappale oli Lauran sanoittama ja säveltämä ”Meidän laulumme” vuodelta 1966. Heidän muita tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa Gilbert Bécaud’n säveltämä ”Se oli silloin” (1968), Esther & Abi Ofarimin kansainvälisen hitin suomalaisversio ”Rakkahin Rokkefeller” (1968), Michel Legrandin elokuvasävelmä ”Samanlainen onni” (1970) sekä Toivo Kärjen ”Kai tavataan jälleen” (1970). Kaikkiin näihin suomenkieliset sanat teki Juha Vainio. Ja, vi elsker dette landet
Ja, vi elsker dette landet (suomeksi: Kyllä, me rakastamme tätä maata) on Norjan kansallislaulu. Sanat kirjoitti Bjørnstjerne Bjørnson vuosina 1859–1868 ja sävelen serkkunsa Rikard Nordraak vuonna 1864. Laulu esitettiin ensimmäisen kerran 17. toukokuuta 1864 Norjan perustuslain 50-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä. Yleensä vain laulun ensimmäinen ja viimeinen säkeistö lauletaan. Kulluna lil-watan lil-ula lil-alam
Kulluna lil-watan lil-ula lil-alam (”Me kaikki! Isänmaamme, lippumme ja kunniamme puolesta!”) on Libanonin kansallislaulu. Sen on sanoittanut Rachid Nakhlé ja säveltänyt Wadih Sabra. Laulu on esitetty ensi kerran julkisesti 1927. God zij met ons Suriname
God zij met ons Suriname ("Jumala olkoon kanssamme, Suriname") eli Opo kondreman ("Ylös, maanmiehet") on Surinamen kansallislaulu. Laulusta on olemassa sekä hollanninkielinen että paikallisella kreolikielellä, sranantongoksi, kirjoitettu versio. Laulun on säveltänyt Johannes Corstianus de Puy vuonna 1876. Sen hollanninkieliset sanat laati Cornelis Atses Hoekstra vuonna 1893. Myöhemmin Henry de Ziel laati lauluun myös sranantongonkieliset sanat. Ne eivät ole hollantilaisten sanojen käännös, vaan oma itsenäinen laulunsa. Kansallislaulu otettiin käyttöön vuonna 1959. Oi rakkain Jeesukseni
Virsi perustuu pitkään keskiaikaiseen latinankieliseen runoon "Salve mundi salutare" ("Terve, maailman Vapahtaja"), jonka säkeistöt viittaavat ristiinnaulitun Kristuksen eri ruumiinosiin. Runon viimeinen osa, johon virsi perustuu, on omistettu Kristuksen päälle ja alkaa: "Salve caput cruentatun". Runon kirjoittajana on aikaisemmin pidetty Bernhard Clairvauxlaista, mutta nykyisten tietojen mukaan sen on kirjoittnaut keskiaikainen runoilija Arnulf Louvainilainen (k. 1250). Dietrich Buxtehude käytti runon seitsemää osaa pohjana laatiessaan laulusarjan "Membra Jesu Nostri", jonka eri laulut on myös omistettu ristiinnaulitun eri ruumiinosille: jalat, polvet, kädet, lävistetty kylki, rinta, sydän ja kasvot. Oben am jungen Rhein
Oben am jungen Rhein on Liechtensteinin kansallislaulu. Sen sanat on kirjoittanut vanhan perinteisen runon pohjalta saksalainen pappi Jakob Jauch, joka piti Balzersissa aamumessuja 1852–1856. Melodiana käytetään H. Careyn sävelmää, joka on käytössä myös Ison-Britannian kansallislaulun "God Save the Queen"in melodiana. God Save the Queen
Osa laulun sanoista vaihtelee sen mukaan, onko Britanniaa hallitseva monarkki kuningas vai kuningatar. Alun perin laulun nimi oli God save the King, mutta koska hallitsijana nykyisin on kuningatar, Elisabet II, on sana ”King” (kuningas) korvattu sanalla ”Queen” (kuningatar), ja samalla laulun pronominit "he" ja "him" (hän ja hänet miestä tarkoitettaessa) on vaihdettu pronomineihin "she" ja "her" (hän ja hänet naista tarkoitettaessa). Lisäksi laulun kolmannen alkuperäisen säkeistön loppu ”"with heart and voice to sing, God save the King"” on vaihdettu nykyiseen muotoonsa ”"to sing with heart and voice, God save the Queen"”. Samalla tavalla muunnettuna hymniä laulettiin aikaisemminkin kuningatar Viktorian hallituskaudella. God Save the Queen
Frans Mikael Franzén kirjoitti vuonna 1804 samalle sävelmälle tekstin "Ruhtinaalle", joka ylisti Suomeakin hallinnutta Ruotsin kuningasta ja on tiettävästi Franzénin ainoa suomeksi kirjoittama teos. Jaakko Juteini sanoitti samaan säveleen suomalaisille tarkoitetun laulun ”Laulu Suurelle Ruhtinaalle ja Suomelle”, jonka aiheena on Venäjän keisari Suomen suuriruhtinaana. Juteinin laulua esitettiin aktiivisesti 1800-luvun Suomessa. Ons Heemecht
Ons Heemecht (tai aiemmin "Ons Hémécht") on Luxemburgin kansallislaulu. Sen luxemburginkielinen nimi on suomeksi ”Kotimaamme”. Laulun on säveltänyt Jean Antoine Zinnen vuonna 1864 Michel Lentzin vuonna 1859 kirjoittamiin sanoihin. Laulusta tuli kansallislaulu vuonna 1895. Jalousie
Suomessa laulun levyttivät ensimmäisinä instrumentaaliversioina Kaarlo Valkama (1933, Bellacord) sekä vuoden 1938 jälkeen Gramophone-Work-Orkesteri (levytysvuosi tuntematon) Sointu-yhtiölle. Laulettuna versiona ensimmäiseksi ehti Erkki Eirto Sointu-yhtiölle 1943 tuntemattomaksi jääneen sanoittajan sanoihin. Olavi Virta levytti tangon Tapio "Kullervo" Lahtisen sanoittamana kahdesti, ensin Toivo Kärjen orkesterin solistina 28. toukokuuta 1953 ja toistamiseen Tukholmassa unkarilaissyntyisen Max Skalkan johtaman orkesterin kanssa vuonna 1956. Lahtinen kertoi myöhemmin, että hän kirjoitti tekstin vain Virtaa ajatellen eikä hän uskonut kenenkään muun pystyvän esittämään sitä hänen tarkoittamallaan tavalla. Samalla sanoituksella kappaleen ovat myöhemmin levyttäneet muun muassa Kipparikvartetti (1957), Jorma Lyytinen (1960), Sleepy Sleepers (1978), Arja Saijonmaa (1985), Lea Laven (1989), Reijo Taipale (1990) ja Tapani Kansa (1993). Juha Vainion sanoittaman version levytti Eino Grön 1975. Arja Saijonmaa on levyttänyt laulun myös ruotsiksi Stig Anderssonin sanoihin 1984. Harmonikalla tangon on levyttänyt mm. Lasse Pihlajamaa vuonna 1959. Sydämeeni joulun teen
Kappaleen levytti vuonna 1988 Vesa-Matti Loiri samannimiselle albumilleen, ja myöhemmin siitä on tehty lukemattomia levytyksiä. Halosen mukaan sävellys syntyi "vaivattomasti". Saatuaan koskettimet ja Salmen tekstin eteensä hän lauloi laulun läpi kerralla eikä nauhoitusta tarvinnut katkaista kertaakaan. Vexi Salmen mukaan laulua on vastustettu epäkristillisenä, koska kriitikot pitävät sitä harhaoppisena. Salmen mukaan "ahdasmieliset" saivat laulun vuonna 2005 pois Suomen Lähetysseuran julkaisemasta vihkosesta Kauneimmat joululaulut. Tämä osoittautui väärinkäsitykseksi, joka oikaistiin Yleisradion jouluohjelmassa Salmesta; Kauneimmat joululaulut vihkon laulut vaihdetaan vuosittain. Sen jälkeen laulu onkin palannut vuorollaan Kauneimmat joululaulut -vihkoon ja on yksi suosituimmista joululauluista. Tallin seimen luona kerran
Tallin seimen luona kerran on jouluvirsi, jonka on sanoittanut Cecil Francis Alexander vuonna 1848 ja melodian on säveltänyt Henry John Gauntlett (1849). Laulu otettiin Siionin laulut-kokoelmaan vuonna 2016. Gott erhalte Franz den Kaiser
Alkujaan hymni sävellettiin vuonna 1797 silloisen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan viimeiseksi jääneen keisarin Frans II:n kunniaksi, josta myöhemmin tuli Itävallan keisari Frans I. Sävellys on sama, joka myöhemmin tuli tunnetuksi myös Saksan kansallislauluna, Deutschlandliedinä. God Save the Queen
God Save the Queen (), kuninkaan hallitessa God Save the King, on Yhdistyneen kuningaskunnan kansallislaulu ja samalla kuningashymni. Englantilaisen säveltäjän Henry Careyn poika väitti tämän kuoleman jälkeen isänsä säveltäneen ja sanoittaneen laulun, ja tämä tieto löytyy useimmista lähdeteoksista. Tiedon todenperäisyyttä on kuitenkin myös epäilty, ja laulun säveltäjiksi on arveltu esimerkiksi englantilaista John Bullia tai ranskalaista Jean-Baptiste Lullya, sanotaanpa laulun jossain perustuvan jopa vanhaan sveitsiläiseen marssiin. God Save the King on eräs maailman vanhimpia kansallislauluja, se esitettiin ensi kerran 28. syyskuuta 1745 kuningas Yrjö II:n kunniaksi. Laulu oli julkaistu jo vuotta aiemmin kirjassa "Thesaurus Musicus". Te Atua Mou E
Te Atua Mou E (engl. To God Almighty) on Cookinsaarten kansallislaulu. Sen on säveltänyt vuonna 1981 maan silloinen pääministeri, Sir Thomas Davis. Kansallislaulun on sanoittanut hänen puolisonsa, Tepaeru Terito. Te Atua mou e
Ko koe rai te pu
O te pa enua e
Akarongo mai
I to matou nei reo
Te kapiki atu nei
Paruru mai
Ia matou nei
Omai te korona mou
Kia ngateitei
Kia vai rai te aroa
O te pa enua eLähde:To God Almighty
Ruler of the isles of the sea
Hearken our call
Protect us
Crown us with liberty
May peace and love reign supreme
throughout the land Nkosi Sikelel' iAfrika
Nkosi Sikelel' iAfrika () on Enoch Sontongan vuonna 1897 säveltämä, alun perin xhosankielinen laulu. Laulu on osa nykyistä Etelä-Afrikan kansallislaulua, sen swahilinkielinen käännös "Mungu ibariki Afrika" on Tansanian kansallislaulu ja sen sävelmä on myös Sambian kansallislaulussa "Stand and Sing of Zambia, Proud and Free". Lisäksi laulun käännösversio oli aiemmin Zimbabwen kansallislauluna. Jaakko Löytty on sanoittanut sävelmän alkuosion sävelelle laulun "Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää", joka on virsikirjan virsi 501. Joulurauha
Martti Lutherin ”Jumala ompi linnamme” -virren veisaaminen tuli tavaksi vuonna 1903. Yleisradiossa joulurauhanjulistus Turusta on radioitu vuosina 1935–1938, 1940–1942 ja vuodesta 1944 lähtien sekä televisioitu vuonna 1962 ja vuodesta 1983 lähtien. Radiosta tuttu lause "Suomen Turku julistaa joulurauhan" on ollut käytössä vuodesta 1940 alkaen Vuonna 1943 julistuksen radiointi tuli Raumalta. Ruotsissa julistus on ollut nähtävissä televisioyhtiö Sveriges Televisionissa vuodesta 1986. Yle Areenassa julistus on ollut maailmanlaajuisesti kuunneltavissa ja/tai katsottavissa vuodesta 2006. Laulujen laulu
Kirjan aiemmin käytetty nimi on peräisin sen ensimmäisistä sanoista, ”Salomon korkea veisu”. Perinteisesti teoksen kirjoittajana on pidetty kuningas Salomoa, ja kirjoitusajankohta olisi ollut, kun hän oli vielä nuori ja kohtasi Saban kuningattaren, mutta kriittiset tutkijat uskovat sen olevan vain omistettu Salomolle. Nimi ”Laulujen laulu” on itse kirjaa paljon myöhäisempi. Se tulee kirjan nimestä Vulgatassa, "Canticum Canticorum". Suomenkielisessä Raamatussa kirjan nimi on vuoden 1933 käännöksessä Korkea veisu, vuoden 1992 käännöksessä sen sijaan Laulujen laulu. As-salam al-malaki al-urdoni
As-salam al-malaki al-urdoni (السلام الملكي الأردني) on Jordanian kansallislaulu ja samalla maan kuningashymni. Laulu otettiin käyttöön 1946. Laulun on sanoittanut Abdul Munim al-Rifai ja säveltänyt Abdul Qadir al-Tanir. Kristiina Mäki (laulaja)
Kristiina Mäki (oik. "Kristiina Rantanen", s. 13. maaliskuuta 1957 Turku) on suomalainen laulaja, joka voitti iskelmälaulukilpailut Turussa vuonna 1976. Vuonna 1984 alkoi levytysura singlellä "Mää kottiis ny". Vuonna 1993 Mäki levytti laulun "Oo la laa", joka pysyi Tätä suomi tanssii -listalla yli kymmenen kuukautta. Eräs Kristiinan tunnetuimmista levytyksistä lienee kirjailija Kalle Päätalon kotiseudusta kertova Jokijärven valssi. Kun saan oma Jeesuksen olla
Kun Jeesus on omana mulla on O.H. Jussilan kirjoittama laulu, jonka hän teki Eric Mauritz Bergqvistin laulun (Jag har inga sorger i världen, SS nro 171) pohjalta. Laulun hän julkaisi Siionin lähetyslehdessä vuonna 1914. Hen Wlad Fy Nhadau
"Hen Wlad Fy Nhadau" (eng. Land of my fathers) on Walesin kansallislaulu. Sanat siihen on kirjoittanut Evan James ja sen on säveltänyt hänen poikansa James James tammikuussa 1856. Oi Herra, jos mä matkamies maan
Oi Herra, jos mä matkamies maan on virsi, jonka on sanoittanut Wilhelmi Malmivaara vuonna 1903. Se otettiin virsikirjaan 1938. Virren kaksi versiota ovat säveltäneet Mikael Nyberg 1920 ja Erik August Hagfors 1874. Tätä virttä käytetään usein hautajaisissa. Virsi kuuluu myös Siionin virsiin. Jumala ompi linnamme
Mit unsrer Macht ist nichts getan, 
wir sind gar bald verloren; 
es streit' für uns der rechte Mann, 
den Gott hat selbst erkoren. 
Fragst du, wer der ist? 
Er heißt Jesus Christ, 
der Herr Zebaoth, 
und ist kein andrer Gott, 
das Feld muß er behalten. Paavo Cajander
Cajander tunnetaan etenkin William Shakespearen näytelmien ensimmäisenä suomentajana. Suomennokset ovat säilyttäneet asemansa uudempien suomennosten rinnalla. Myös J. L. Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinat" tunnetaan parhaiten Cajanderin vuoden 1889 suomennoksena. Suomen kansallislauluna tunnettu "Maamme" on usein laitettu Cajanderin nimiin, mutta se periytyy Julius Krohnin vuoden 1867 käännöksestä. Rivers of Babylon
Merkittävin ero alkuperäisen ja Boney M:n version välillä on siinä, että alkuperäisessä versiossa lauletaan "How can we sing King Alpha's song Inna strange land?", missä King Alpha tarkoittaa Haile Selassieta. Boney M:n versiossa lauletaan "How can we sing the Lords song..." Limba noastră
Laulun on sanoittanut Alexei Mateevici (1888–1917) ja säveltänyt Alexandru Cristea (1890–1942). Mateevicin isänmaallisessa runossa on kaiken kaikkiaan kaksitoista säkeistöä, mutta niistä vain ensimmäinen, toinen, viides, yhdeksäs ja kahdestoista kuuluvat maan viralliseen kansallislauluun. Jumala ompi linnamme
Saksaksi
Ein feste Burg ist unser Gott, 
ein gute Wehr und Waffen. 
Er hilft uns frei aus aller Not, 
die uns jetzt hat betroffen. 
Der altböse Feind, 
mit Ernst er's jetzt meint; 
groß Macht und viel List 
sein grausam Rüstung ist, 
auf Erd ist nicht seinsgleichen. Suomen valta
Suomen valta ("Nouse, riennä Suomen kieli") on August Ahlqvistin (nimimerkki A. Oksanen) kirjoittama isänmaallinen runo. Runon sanoissa korostetaan suomen kielen merkitystä Suomelle maana ja kansakuntana. Runon sävelsi lauluksi Emil Genetz, mutta sitä on laulettu myös Saksan kansallislaulun "Deutschlandliedin" sävelellä. Ukko Nooa
Ukko Nooa () on tunnettu parodinen laulu Raamatun Nooasta. Se on lastenlaulu mutta ruotsiksi myös juomalaulu. Laulun sanat on tehnyt ruotsalainen Carl Michael Bellman. Sävelmän alkuperä on tuntematon. Suomessa pianonsoiton opettelu alkaa lapsilla yleensä Ukko Nooasta. Oskar Merikanto on tehnyt kappaleen pohjalta pianolle tunnetun variaatioteoksen. ’s Ländle, meine Heimat
’s Ländle, meine Heimat sai alkunsa jo vuonna 1905, kun Feldkirchiläinen musiikinopettaja ja kuoronjohtaja Anton Schmutzer sävelsi musiikin runolle "Vorarlbergers Heimweh". Vuonna 1907 hän muunsi hieman sävellyksen melodiaa ja kirjoitti kokonaan uudet sanat antaen teokselle alun perin nimen "Du Ländle, meine teure Heimat". Vorarlbergin osavaltion parlamentti teki laulusta virallisen osavaltiolaulun jo vuonna 1937, mutta Natsi-Saksan liitettyä Itävallan itseensä Vorarlbergin osavaltio lakkautettiin ja sitä hallittiin osana Innsbruckia. Toisen maailmansodan jälkeen laulusta tehtiin jälleen Vorarlbergin osavaltiolaulu vuonna 1949. Jumala ompi linnamme
Se sana seisoo vahvana,
ne ei voi sitä kestää.
Kun kanssamme on Jumala,
ken meiltä voiton estää?
Jos veis he henkemme,
osamme, onnemme,
ne heidän olkohon,
vaan meidän iät on 
Jumalan valtakunta. Nyt kiitosvirteni riemuin laulan
Nyt kiitosvirren mä riemuin laulan on laajalti tunnettu hengellinen laulu etenkin herätysliikkeiden parissa. Norjalainen pappi Lars Oftedal (1838-1900) kirjoitti laulun sanat vuonna 1874 Fredrik Engelken laulun (1872) pohjalta. Engelken laulu (Vi äro köpta och återlösta) on myös sekin käännetty suomeksi ("Me oomme ostetut ja lunastetut"). Oftedalin versio käännettiin suomeksi vuonna 1920. Maamme
Valkoisten voitto sisällissodassa vakiinnutti myös Maamme-laulun aseman Suomen kansallislauluna. Niin ei kuitenkaan käynyt ilman keskustelua. Aitosuomalainen-lehdessä kirjoitettiin 1925 voimakkaasti Runebergia ja "Vänrikki Stoolin tarinoita" vastaan. Tietyt suomalaisintoilijat halusivat kunnioittaa Runebergin sijasta ennemmin Lönnrotia ja "Kalevalaa". Jyrkimmille tahoille Maamme-laulu esiintyi ”ruotsalaisen miehen sepittämänä ja saksalaisen säveltämänä”. Turun yliopiston ylioppilaskunta ilmoitti maaliskuussa 1928 pyrkivänsä siihen, että yliopiston rehtori V. A. Koskenniemen runo ”Isänmaan kasvot” saisi paikan kansallislauluna. Maamme
Liiviläisten kansallislaulussa Min izāmō on sama sävelmä kuin Suomen ja Viron kansallislauluissa. Min izāmō -laulun esitti 1923 ensimmäisen kerran nelihenkinen kuoro samassa juhlallisuudessa, jossa nostettiin salkoon liiviläisten lippu. Kōrli Stalte oli kirjoittanut lauluun sanat. Sävellyksen valinnalla haluttiin korostaa liiviläisten yhteenkuuluvuutta suomalaisten ja virolaisten kanssa. Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar
”Ota meidät vastaan, Suomi-kaunotar” () on venäjänkielinen, propagandistinen marssilaulu, jota puna-armeijan sotilaat lauloivat talvisodan aikana. Kappaleen sävelsivät vuonna 1939 Daniil ja Dmitri Pokrass, kaksi niin sanotuista Pokrassin veljeksistä, jotka olivat kuuluisia neuvostosäveltäjiä ja ns. massojen laulun (engl. mass song, ven. массовая песня) genren merkittäviä kehittäjiä. Laulun sanoitti Anatoli D'Aktil (oikealta nimeltään Anatoli Frenkel). Ontuva Eriksson
Teksti on Oiva Paloheimon runosta "Kerjäläislegenda", joka on julkaistu Paloheimon ensimmäisessä, vuonna 1935 ilmestyneessä runokokoelmassa "Vaeltava laulaja". Rautavaara ja Paloheimo asuivat kumpikin Helsingin Oulunkylässä, vain vähän matkan päässä toisistaan. Rautavaara kysyi Paloheimolta luvan runon levyttämiseen ja samalla nimen muuttamiseen päähenkilön, puistojen porteilla kerjäävän raajarikon mukaiseksi. Rautavaara työsti sävelmää pitkin kevättä 1951, yhtä aikaa saman levyn kääntöpuolelle tulleen "Isoisän olkihatun" kanssa. Levy-yhtiön tuottaja Toivo Kärki piti laulusta, mutta ei ehtinyt itse laulun sovittajaksi, joten hän kehotti Rautavaaraa kääntymään Georg Malmsténin puoleen. Sovituksesta tuli synkän ja surumielisen tekstin mukainen tummasävyinen piano- ja viulutausta. Bahrainona
Baḥraynunā ("Meidän Bahrainimme") oli Bahrainin kansallislaulu maan itsenäistymisestä 1971 aina vuoteen 2002, jolloin maan hallitsija Hamad bin Isa al-Khalifa julisti itsensä kuninkaaksi ja maansa kuningaskunnaksi. Samalla kansallislaulun sanat muutettiin uutta tilannetta vastaavaksi. Sitä vastoin laulun sävel jäi ennalleen. Laulun alkuperäiset sanat kirjoitti Mohamed Sudqi Ayyash. Laulun säveltäjä on tuntematon. Kolumbian kansallislaulu
Oh Gloria Inmarcesible ("Oi katoamaton kunnia") on Kolumbian kansallislaulu. Sen on sanoittanut Rafael Núñez (1825 - 1894), joka on myös pääosin kirjoittanut vuodesta 1886 vuoteen 1991 voimassa olleen Kolumbian tasavallan perustuslain. Laulun on säveltänyt italialainen säveltäjä Oreste Sindici (1828 - 1904). Laulusta tuli virallisesti Kolumbian kansallislaulu 28. lokakuuta 1920, jolloin Kolumbian parlamentti hyväksyi lain kansallisista symboleista. Pfälzerlied
Pfälzerlied on kansanlaulu, joka kantaa myös eräänlaista Pfalzin paikallislaulun arvoa. Laulun tekstin on kirjoittanut oopperalaulaja ja kirjoittaja Eduard Jost 1869 ja siihen luonut sävelmän huilisti Jean Baptiste Sauvlet 1877. God Save the Queen
Frans Mikael Franzén on suomentanut laulun vuonna 1805. Sen nimi on ”Weisu Kuningalle Suomen kansalda”. Karjalan tasavallan hymni
Karjalan Tasavallan valtiohymni () on Aleksandr Beloborodovin säveltämä. Venäjänkieliset sanat ovat kirjoittaneet Armas Mišin ja Ivan Kostin ja suomenkieliset sanat Armas Mišin. Hymnin teksti on kirjattu Karjalan tasavallan perustuslain 14. artiklaan. Osa hymnistä noudattaa perinteisen suomalaisen kansanlaulun "Karjalan kunnailla" säveltä. Karjalankieliset sanat kirjoitti Aleksandr Volkov. Jumala ompi linnamme
Oma voimamme on turha, 
olemme jo pian hävinneet; 
vuoksemme taistelee oikea[mielinen] mies, 
jonka Jumala on itse valinnut.
Kysytkö, kuka hän on?
Hänen nimensä on Jeesus Kristus, 
Herra Seebaot, 
eikä ole toista Jumalaa, 
[taistelu]kentän on hän pitävä. ["taistelun hän voittaa"] Maamme
Mu isamaa, mu õnn ja rõõm ei ollut seuraavien tsaarinvallan aikana järjestettyjen laulujuhlien ohjelmistossa, mutta eri kuorojen ohjelmistossa se tuli yhä suositummaksi. Viron musiikkihistoriasta vuonna 1937 kirjoittaneen Anton Kasemetsin mukaan laulusta tuli niin kansanomainen, että siitä muodostui kansallislaulu. Siitä otettiin säkeistö jo Viron itsenäisyysjulistukseen 1918. Kansa otti laulun omakseen todennäköisesti siksi, että sillä oli kaksinkertainen symboliarvo: se oli sekä isänmaallinen että suomalainen laulu. Suomalaisyhteys vahvisti virolaisten kansallista identiteettiä. Suomen salossa
Suomen salossa on Juhana Ennolan säveltämä laulu Yrjö Sakari Yrjö-Koskisen samannimiseen runoon. Reippaan ja iloisen isänmaallisen laulun sanat alkavat ”Honkain keskellä mökkini seisoo Suomeni soreassa salossa”, ja kertosäe alkaa ”Hoi laari laari laa...”. Saan olla lapsi Jumalani
Oon lapsi Isän, Jumalani on O.H. Jussilan laulu, jonka hän oli perimätiedon mukaan sepittänyt vuonna 1915 Kuivaniemen pappilan mankelia pyörittäessään. Siionin laulut -kokoelmaan (nyk. nro 216) Jussila otti laulun jo seuraavana vuonna. Laulu löytyy myös Siionin matkalauluista numerolla 156. Muuttuvat laulut
Muuttuvat laulut on Rauno Lehtisen säveltämä ja Tuula Valkaman sanoittama musiikkikappale vuodelta 1970. Laulu tehtiin erityisesti virolaiselle Georg Otsille, josta oli 1960-luvulla tullut Suomessa varsin suosittu suomenkielisillä levytyksillään kuten ”Saarenmaan valssi” ja ”Kalastajan laulu”. ”Muuttuvien laulujen” muita levyttäjiä ovat Solistiyhtye Liisa (instrumentaaliversio, 1972), Tapani Kansa (1982), Jaakko Ryhänen (1992) ja Sakari Kuosmanen (1999). En etsi valtaa loistoa
Topelius kirjoitti laulun tekstin ruotsiksi vuonna 1887 ja antoi sille nimeksi ”Julpsalm” (suom. ”Jouluvirsi”). Runo julkaistiin samana vuonna "Jul-Qvällen"-lehden etukannessa.Sibeliuksen sävellys, jonka sävellysajankohdasta ei ole tarkkaa tietoa, ilmestyi ensimmäisen kerran "Sampo"-lehdessä vuonna 1909. Tuolloin "Sammossa" ilmestyi myös laulun ensimmäinen suomennos. Käännöksen tekijää ei varmuudella tiedetä, vaikkakin sen virsikirjassa ilmoitetaan olevan Martti Korpilahti. Jumala ompi linnamme
Ja jos maailma olisi täynnä piruja 
ja haluaisi meidät nielaista, 
sitä emme pelkää niin paljoa, 
kaikki kääntyy vielä meille hyväksi. 
Tämän maailman ruhtinas, 
kuinka tylysti käyttäytyykin, 
ei voi meille mitään;
se tarkoittaa, hänet on tuomittu: 
yksi sananen hänet kaataa. Kalastajan laulu
Laulu tuli Suomessa tunnetuksi Georg Otsin ensimmäiseltä suomeksi tekemältä levytykseltä, vuonna 1957 julkaistulta singleltä, jonka A-puolella on ”Saarenmaan valssi” ja B-puolella ”Kalastajan laulu”. Levytyksellä Otsia säestää Viron radion viihdeorkesteri Rostislav Merkulovin johtamana. Kong Kristian
Kong Kristian stod ved højen mast i røg og damp ("Kuningas Kristian seisoi korkean maston juurella, savussa ja sumussa") on Tanskan kuningashymni ja näin ollen toinen maan kansallislauluista. Laulun alkuperäinen versio esiintyy Johannes Ewaldin (1743-1781) kirjoittamassa historiallisessa draamassa "Kalastajat" vuodelta 1780. Laulun melodia esiintyy ensi kerran nimettömässä viululle sävellettyjen kappaleiden kokoelmassa, joka ilmestyi vuosina 1762-1777. Säveltäjä Friedrich Kuhlau (1786-1832) antoi laululle sen nykyisin vakiintuneen sävelen oopperassaan "Keijukukkula" (Elverhøj) vuonna 1828. The Windmills of Your Mind
The Windmills of Your Mind on Michel Legrandin säveltämä laulu vuoden 1968 elokuvaan "Thomas Crownin tapaus". Alkuperäiset englanninkieliset sanat sävelmään teki aviopari Alan ja Marilyn Bergman. Sävelmästä on tullut kansainvälinen menestys ja ”ikivihreä”, jonka ovat levyttäneet kymmenet artistit eri kielillä. Suomeksi sen on sanoittanut Juha Vainio nimellä ”Samanlainen onni”. Toiset meistä
Toiset meistä on Rauno Lehtisen säveltämä ja Mikko Haljoen sanoittama laulu, joka tehtiin alun perin vuonna 1968 Laila Kinnusen laulettavaksi. Kinnunen itse levytti sen kuitenkin vasta vuonna 1980 uransa viimeisenä levytyksenä. Tunnetuimmaksi versioksi laulusta on muodostunut Pepe & Paradise -yhtyeen vuonna 1973 tekemä ensilevytys albumille "Pepe & Paradise". Sen sovitti Markku Johansson, joka soittaa myös kappaleen flyygelitorvisoolon. Der er et Yndigt land
Laulun sanat kirjoitti 1819 Adam Gottlob Oehlenschläger. Sävelmän teki 1835 H.E. Krøyer ja sovituksen myöhemmin Th. Laub ja Carl Nielsen. Kansallislaulu kappaleesta tuli 1866. It’s a Long Way to Tipperary
Suomalaisen version kappaleesta sanoitti Aune Ala-Tuuhonen nimellä ”Pitkä matka on Tippavaaraan”. Oke Tuuri esitti laulun Tippavaaran isännän roolihahmossa radiohupailussa "Kankkulan kaivolla" ja lauloi sen myös levylle Kullervo Linnan Humppa-Veikkojen solistina vuonna 1961. Nunarput utoqqarsuanngoravit
Nunarput utoqqarsuanngoravit (”Meidän muinainen maamme”) on Tanskaan kuuluvan autonomisen Grönlannin kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Henrik Lund ja säveltänyt Jonathan Petersen. Se on ollut käytössä vuodesta 1916. Vuodesta 1979 laulun asema on ollut virallinen. Oi rakkain Jeesukseni
Virren melodian on säveltänyt Hans Leo Hassler vuonna 1601 fryygiseen sävellajiin.. Alun perin se kuului maalliseen rakkauslauluun ""Mein G'müt ist mir verwirret"" ("Mieleni on ymmällään"), mutta sävelmä tuli varsin pian myös hengelliseen käyttöön. Ensimmäisen samalla sävelmällä lauletun virren, "Herzlich thut mich verlangen" kirjoitti Cristoph Knoll jo vuonna 1611. Gerhardtin virteen sävelmän sovitti Johann Crüger vuonna 1656. Suomen laulu (laulu)
Teksti sekä alkuperäinen sävellys syntyivät pääsiäisenä 1842 Virolahdella, Harjun kartanon musiikki-iltamien yhteydessä. Teksti oli siis alun perin kadetti Johan Baeckmanin säveltämä, mutta alkuperäinen sävellys tuhoutui ja se on kadonnut täysin. Tämä tapahtui mahdollisesti vuonna 1842 Haminan kadettikoulun "polttajaisissa", joissa komppanianpäällikkö Karl-Johan Ekenstubben käskystä oppilaiden kaikki taiteellinen tuotanto hävitettiin. Hävittämisen motiivi on saattanut olla aineiston poliittinen arkaluontoisuus liittyen Venäjään ja suomalaiskadettien itsenäisyystoiveisiin. Maamme
Maamme () on Suomen kansallislaulu. Se on alkujaan Johan Ludvig Runebergin ruotsiksi kirjoittama runo, jonka on säveltänyt Fredrik Pacius. Runeberg kirjoitti sanat eräänlaisena vastavallankumouksellisena runona kevätkesällä 1846 tunnelmissa, jotka enteilivät vuosien 1847–1848 ”hullua vuotta”. Hän tarkoitti runonsa sävellettäväksi ja julkaisi sen itsekin sävellettynä 1847. Laulun asemaa Suomen kansallislauluna ei ole kuitenkaan koskaan vahvistettu lailla. Hanna Ekola
Ekola on koulutukseltaan teologi. Hän on toiminut suomen vanhimman kristillisen lastenlehden,Vinkin päätoimittajana. Hanna on lapsesta lähtien tehnyt lauluja Martti Heikkilän ja sisarensa Saara Suvannon kanssa ja osa kappaleista onkin päättynyt soololevyille, esimerkiksi debyyttialbumista löytyy Martin ja Hannan yhdessä tekemä kappale "Huomisaamun aikaa". Lisäksi hän tekee jonkin verran yhteistyötä myös muiden lauluntekijöiden kuten Kai Jämsän kanssa, esimerkiksi Kai Jämsän ja Hannan yhdessä tekemistä kappaleista osa on päättynyt muille artisteille. Luonnonlapset-levyn kappaleista osan Hanna on säveltänyt ja sanoittanut itse. Maamme
Nykyisen muotonsa Runebergin runo sai Paavo Cajanderin korjausten jälkeen, mutta kansallislauluna lauletut ensimmäinen ja viimeinen säkeistö ovat peräisin Krohnin ryhmän alkuperäisestä käännöksestä. Maamme-laulu levisi ympäri Suomea erityisesti kuorojen ja kansakoulun avulla. Kansakoulujen laulunopetuksessa näkyi selvästi kansallinen herääminen, ja Maamme oli laulunopetuksen suosituin laulu vuosien 1869–1881 aikana. My God Is the Sun
My God Is the Sun on yhdysvaltalaisen rockyhtye Queens of the Stone Agen kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen kuudennelta albumilta "...Like Clockwork" 8. huhtikuuta 2013. Kappale on Josh Hommen, Troy Van Leeuwenin, Michael Shumanin ja Dean Fertitan kirjoittama ja tuottama. Sille kuvattiin aiempien singlejen tapaan musiikkivideo. God Bless Our Homeland Ghana
God Bless Our Homeland Ghana (”Jumala siunatkoon kotimaatamme Ghanaa”) on Ghanan kansallislaulu. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut Philip Gbeho. Laulu julistettiin kansallislauluksi Ghanan itsenäistyttyä vuonna 1957. Laulun sanoja muokattiin sotilasvallankaappauksen jälkeen vuonna 1966. Oi rakkain Jeesukseni
”Oi rakkain Jeesukseni” () on Paul Gerhardtin vuonna 1656 kirjoittama kristillinen virsi, joka aiheeltan liittyy Kristuksen kärsimykseen. Alun perin se on muunnelma belgialaisen Villersin sisterssiläisluostarin apotti Arnulf Louvainilaisen latinankielisestä runosta "Salve caput cruentatum". Suomalaisessa virsikirjassa se on Julius Krohnin suomentamana numerolla 63, mutta alkuperäisen virren kymmenestä säkeistöstä siinä on mukana vain kuusi. Jeesus sanoi omillensa
Jeesus sanoi omillensa on virsi ja hengellinen laulu, jonka sanat on kirjoittanut Leonard Typpö. Jalmari Raitio yhdisti kaksi samaan runomittaan kirjoitettua Typön runoa yhdeksi lauluksi, jonka julkaisi Harpunsäveliä-kokoelmassa.