Onko Rafael Wardi maalannut muotokuvan tasavallan presidentti Tarja Halosesta?
Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Presidentti Tarja Halosen muotokuva on taiteilija Rafael Wardin maalaama presidentti Tarja Halosen virallinen muotokuva. Hän teki maalauksen valtioneuvoston kanslian tilauksesta ja se paljastettiin Valtioneuvoston linnassa 8. marraskuuta 2002. Muotokuva on yksi Wardin pitkän uran merkittävimmistä teoksista ja hänen tunnetuin maalauksensa. Sen ansiosta Wardi nousi myös suuren yleisön tietoisuuteen, vaikka hänellä olikin takanaan jo yli 50 vuoden ura kuvataiteilijana. Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Rafael Wardi palkattiin muotokuvan toteuttajaksi keväällä 2002, ja maalaus oli valmis seuraavana syksynä. Presidentti Halonen valitsi hänet itse tehtävään, koska tunsi entuudestaan taiteilijan tyylin ja tiesi millainen teos oli odotettavissa. Halonen on kertonut tuntemiensa taiteilijoiden sanoneen, että mikäli hän saisi Wardin suostumaan tehtävää, voisi sillä olla uudistava vaikutus koko suomalaiseen muotokuvamaalaukseen. Wardi kertoi pohtineensa, ottaako työtä lainkaan vastaan, mutta päätti lopulta suostua ja maalata Halosen näköisen ”komean naismatriarkan”. Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Hän aloitti teoksen suunnittelun Helsingin Kaapelitehtaalla sijaitsevassa ateljeessaan ja teki varsinainen maalaustyön juhannuksesta 2002 lähtien tasavallan presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Ajatus teoksen maalaamisesta kesäasunnolla oli Halosen idea. Wardi vietti paikassa lähes koko kesän tarkkaillen ensimmäiset viikot Halosta ja Kultarannan värimaailmaa, jonka jälkeen hän toteutti loppukesän ajan saamaansa näkemystä. Wardi oli keväällä käynyt katsomassa maalauksen sijoituspaikkaa valtioneuvoston linnassa, ja löytänyt sitä vastaavan puolipyöreän tilan Kultarannan terassilta. Valtioneuvoston sovitettua taulua paikalleen hän viimeisteli muotokuvaa syyskuussa presidentin virka-asunnolla Mäntyniemessä ja vielä myöhemmin syksyllä ateljeessaan. Saatuaan maalauksen valmiiksi Wardi toimitti sen Ateneumiin kehystettäväksi. Teoksen hinta oli 30 000 euroa. Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Wardin kuvaama Halonen istuu Kultarannan puutarhassa punertavan auringon paistaessa hänen kasvoilleen. Hänen edessään kahvipöydällä on kaksi termoskannua ja leivos. Maalauksen ylälaidassa näkyy työtään tekevä puutarhuri, jonka takana on hahmotelma Kultarannan puutarhassa olevasta Felix Nylundin veistoksesta "Herääminen" vesialtaineen. Toisessa ylälaidassa on portaiden päässä lepäävä sydän. Lisäksi maalauksen yläosassa on havaittavissa presidentti Halosen kissat Miska ja Rontti lähes läpinäkyvinä hahmoina.
Paavo Väyrynen
Seitsemän vuotta jälkikäteen nousi kohu Väyrysen menettelystä vuoden 1982 presidentinvaalia edeltäneissä tapahtumissa. Suomen Kuvalehti julkaisi syksyllä 1989 valtiotieteen tohtori Jukka Tarkan kirjoittaman jutun, jossa Väyrysen väitettiin syyllistyneen maanpetokseen keskusteltuaan Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä työskennelleen ministerineuvos Viktor Vladimirovin kanssa siitä mahdollisuudesta, että Neuvostoliitto lisäisi ns. välitysöljyn myymistä Suomelle, jolloin Suomen vienti voisi vastaavasti lisääntyä. Tämä toisi myönteistä julkisuutta talouskomission puheenjohtajana toimineelle Ahti Karjalaiselle. Väyrynen kielsi ensin kokonaan osallisuutensa ja uhkaili Tarkkaa oikeusjutulla, jos todisteet Väyrysen osallisuudesta jupakkaan julkistettaisiin. Tarkan julkaisemassa kirjassa Ahti Karjalaisen urasta Väyrysen osallisuudesta todistava kirje julkaistiin Väyrysen uhittelusta huolimatta. Kaija Väre
Väre maalasi satoja muotokuvia julkisuuden henkilöistä (muun muassa Tarmo Manni ja Ansa Ikonen) sekä myös maisemia ja asetelmia. Hänen töitään on yksityiskokoelmissa Suomessa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa sekä eri yhteisöjen kokoelmissa ja Helsingin yliopiston kokoelmissa. Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti
Spede järjesti keväällä 1992 elokuvatyttö-kilpailun, jonka voittaja Pia Nolvi sekä "perintöprinsessat" Teija Kurhi, Kristiina Telenius ja Terhi Hiilinen (nyk. Alanya) esittivät elokuvassa presidentin sihteereitä. Sisäkuva (Rafael Wardi)
"Sisäkuvassa" Wardi kuvaa valon luomaa atmosfääriä. Hän käytti metodinaan pinnan jakamista särmiin, ja värien erottamista paljaiden valkoisten aukkojen avulla, joista viimeksi mainittua käytetään "Sisäkuvassa". Keinon katsotaan olevan peräisin Pierre Bonnardilta. Suomessa sen omaksui myös Helge Dahlman ja Tapani Raittila.
Maalauksen punainen, keltainen, oranssi ja sininen ovat Wardille ominaisia. Ransu
Paitsi Pikku Kakkosen juontajana, Ransu on esiintynyt myös osana Karvakuonot-kolmikkoa. Myös kaksi muuta karvakuonoa, Riku ja Eno-Elmeri ovat Eevaliisa Holma-Kinnusen luomuksia. Ransu on yksi Pikku Kakkosen tunnetuimpia hahmoja, ja hänestä on vuosikymmenien varrella muodostunut ohjelman symboli. Ransu on esiintynyt satunnaisesti myös Pikku Kakkosen ulkopuolella: hän on muun muassa vieraillut Uutisvuodon kilpailijana sekä haastatellut tasavallan presidenttejä Mauno Koivistoa ja Tarja Halosta. Ransu on uransa aikana haastatellut myös monia muita julkisuuden hahmoja, muun muassa eduskunnan puhemiehiä Kalevi Sorsaa ja Ilkka Suomista. Valtioneuvos Johannes Virolaisen hän tapasi Vironperässä. Lukuisia taiteilijoita, kirjailijoita ja muita julkisuuden henkilöitä on lähes kolmenkymmenen vuoden aikana kuulunut Ransun tuttavapiiriin. Suomen presidentti-instituution historia
Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Suomi siirtyi semipresidentiaalisesta järjestelmästä laajaan parlamentarismiin, useimmissa Euroopan maissa vallitsevaan käytäntöön, jossa ylin valta on pääministerillä ja valtionpäämiehen asema on ensisijaisesti edustuksellinen. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Myös presidentin oikeus lykätä lakien voimaantuloa vuosia eteenpäin (minkä Mauno Koivisto teki vuonna 1986 pyhäpäivien palauttamisessa vanhoille paikoilleen) poistui vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa. Tony Halme
Eduskuntavaalien 2003 jälkeen Halme totesi Yle Radio 1:n Keskipäivän peili -ohjelman haastattelussa: ”Meillä on lesbo presidentti ja meillä on minä kansanedustajana. Kaikki näköjään voi olla mahdollista.” Halme pyysi STT:n kautta osoittamallaan kirjeellä presidentti Tarja Haloselta anteeksi, että nimitteli tätä. Hän korjasi määritelmän ”lesbo” muotoon ”Setan ex-puheenjohtaja”. Haastattelu johti Yleisradiossa sisäisiin selvityksiin, joissa pohdittiin, oliko journalistinen kontrolli pettänyt, kun lausunto oli päätynyt uutisiin. Kultaranta
Presidentti Tarja Halosen aikana Kultarannassa ovat vierailleet muun muassa Venäjän presidentti Vladimir Putin kahdesti, Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa kahdesti, YK:n pääsihteeri Kofi Annan, Unkarin presidentti Ferenc Mádl, Latvian presidentti Vaira Vīķe-Freiberga, FAO:n pääjohtaja Jacques Diouf 2002, Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi 2004 ja Pakistanin presidentti Pervez Musharraf 2004. Arvovieraita varten presidenteillä on ollut käytössään myös Kultaranta-nimisiä veneitä, joiden kyydissä useat valtionjohtajat seuralaisineen ovat saaneet tutustua Turun saariston luontoon. Kalle Kultala
Kultala siirtyi 1963 freelancerkuvaajaksi. Hän keskittyi urallaan erityisesti poliittisiin aiheisiin, ja monet hänen presidentti Urho Kekkosta esittävät kuvansa ovat jääneet pysyvästi lehtikuvauksen klassikoiksi. Kultala kokosi laajan, yli 200 000 negatiivia sisältävän arkiston, joka on Suomen valokuvataiteen museon hallinnassa. Rafael Haarla
Haarla osti vuonna 1929 Laukon kartanon ja rakennutti sinne uusklassistisen päärakennuksen. Hän rakennutti 1923 edustusasunnokseen 2-kerroksisen uusklassisen Haarlan palatsin aivan Tampereen keskustaan Hatanpään valtatielle. Haarla lahjoitti myös Tampereen kaupungille Wäinö Aaltosen tekemät Hämeensillan Pirkkalaisveistokset. Risto E. J. Penttilä
2000-luvulla Penttilä on pyrkinyt asiantuntijaroolissa kyseenalaistamaan suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan tulevaisuuden. Vaihtoehdoksi hän on tarjonnut markkinahenkisempää mallia, jollainen on käytössä muun muassa Virossa ja muissa Baltian maissa. Penttilä on kuulunut yhdessä Elinkeinoelämän keskusliiton johtajan Leif Fagernäsin kanssa näkyvimpiin yrityselämän etujen puolustajiin Suomessa. Keväällä 2004 Penttilä kirjoitti Helsingin Sanomien sunnuntaisivuilla presidentti Tarja Halosen keskittyneen presidenttikaudellaan liikaa maailmanparannukseen ja jättäneen Suomen etujen puolustamisen liian vähälle. Samalla Penttilä kritisoi Suomen perustuslakia siitä, että vallanjako hallituksen ja presidentin välillä ulkopoliittisissa kysymyksissä oli epäselvä. Penttilä kehotti Halosta aloittamaan perustuslain uudistuksen tai olemaan asettumatta ehdolle toiselle kaudelle. Penttilä on kannattanut Suomen Nato-jäsenyyttä ja hän on toiminut vuodesta 2004 Suomen Atlantti-Seuran puheenjohtajana. Kaija Ward
Kaija Ward on saanut monia tunnustuksia, kuten Lahden vuoden yrittäjä (yhdessä miehensä kanssa) 1996, Euroopan menestynein naisyrittäjä (kahdesti), Vuoden lahtelainen 2008. Vuonna 2006 presidentti Halonen myönsi hänelle kauppaneuvoksen arvonimen. Tarja Halonen
Toisesta kierroksesta tuli lopulta yllättävän tiukka kamppailu istuvan presidentin vaaleja edeltäneisiin suosiolukuihin nähden. Kyselyjen mukaan epävarmojen äänestäjien määrä kasvoi vaalikamppailun aikana, mutta Halonen säilytti pitkään yli 50 % kannatuslukemansa. Ennen vaaleja tehtyjen kyselyjen mukaan keskustan äänestäjät asettuisivat tukemaan Halosta toisella kierroksella, mikäli Vanhanen ei pääsisi läpi. Samanlainen tilanne oli myös kokoomuksen puolella. Lopulta Halonen voitti Niinistön toisella kierroksella 51,8 %:n kannatuksella 29. tammikuuta 2006. Halosen voitto syntyi lähes samalla ääniosuudella kuin kuusi vuotta aikaisemmissa vaaleissa. Vuonna 2000 hän voitti keskustan Esko Ahon 51,6 % äänimäärällä. Ensikommenteissaan valintansa jälkeen Halonen lupasi olla entistä rohkeampi arvojohtaja. Vaalikampanjan aikana Halonen sanoi havainneensa, että kansalaiset toivovat presidentistä entistä voimakkaampaa arvojohtajaa. Halonen arvosteli kokoomuksen vaalikampanjaa vastakkainasettelun lietsomisesta. Halonen uskoi, että hänen leimaamisensa vasemmistoehdokkaaksi vei osan hänen äänistään. Niinistö pärjäsi paremmin vaalipäivän äänissä kuin ennakkoäänestyksessä. Vaalipäivän äänet jakautuivat lähes tarkalleen puoliksi. Vaalien äänestysprosentti nousi 77,2 prosenttiin verrattuna ensimmäiseen kierrokseen, mutta jäi alhaisemmaksi kuin toisella kierroksella kuusi vuotta aikaisemmin. Antti Into Virtanen
Virtasen suurin innoittaja on luonto. Hän on maalannut useita teoksia mallinaan Tuuloksen maalaisnäkymät. Monissa Virtasen töissä esiintyy punatulkku, joka on hänen mielestään Suomen kaunein lintu. Hän on maalannut myös muutamia henkilökuvia, muun muassa Tarja Halosesta ja Pentti Arajärvestä. Suurin osa Virtasen maalauksista edustaa tyylisuunnaltaan realismia. Ritva Falla
Valmistuttuaan hän muutti miehensä kanssa Lontooseen,
mutta he palasivat myöhemmin Suomeen. (?) Falla on sen jälkeen suunnitellut
useille suomalaisille muotitaloille. Ritva Fallan ensimmäinen
Marimekko-mallisto painokuoseja otettiin tuotantoon 1990. Erityisesti hänen Marimekolle vuodesta
1997 suunnittelemansa Ritva Falla -mallisto on tehnyt hänet tunnetuksi. Malliston
kankaina käytettiin pääasiassa Italiassa valmistettuja villa- ja
sekoitekankaita, vaatteiden leikkauksiin ja istuvuuteen kiinnitettiin huomiota.
Mallistot muodostuivat pääasiassa jakkupuvuista ja päällystakeista. Suunnittelijan nimen liittäminen brändin yhteyteen oli Suomessa
uudenlainen markkinointitapa. Tasavallan
presidentti Tarja Halonen valitsi virkaanastujaisasukseen maaliskuussa 2000
Ritva Fallan Marimekolle suunnitteleman villaisen viitan ja mekon.  Ritva Fallan erillisenä suunnitteleman
business-kokoelman valmistus lakkautettiin vuonna 2008. Hänen suunnittelemiaan vaatteita myydään 15 maassa, mutta erityisesti
Pohjoismaissa ne ovat suosittuja. Ensimmäisen kerran hän oli pääsuunnittelijan
tehtävissä 1980-luvulla, silloin Jill'sille. Ulkoiluasuja hän on suunnitellut Luhdalle. Muita työnantajia ovat olleet Tiklas, Kestilä ja Big L. Hänen tyylillisiä ihanteitaan ovat
vähäeleisyys ja minimalismi, ja esikuvanaan hän pitää Alvar Aaltoa. Tarja Halonen
Halonen on kiinnittänyt uransa aikana erityisesti huomiota ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja kansalaisyhteiskuntaan. Myös sosiaalista oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvon edistämistä koskevat asiat ovat olleet keskeisiä koko hänen poliittisen uransa aikana. Presidenttinä Halonen oli erittäin suosittu suomalaisten keskuudessa: kyselyjen mukaan hänen suosionsa oli huipussaan joulukuussa 2003, jolloin 88 % suomalaisista oli Haloseen tyytyväisiä. Presidenttikautensa jälkeen Halonen on ilmaissut olevansa kiinnostunut ja käytettävissä kansainvälisiin luottamustehtäviin, mutta osallistuvansa jatkossakin yhteiskunnalliseen keskusteluun myös Suomessa. Tarja Halonen
Irak-vuoto katkaisi Halosen ja Jäätteenmäen välit. Presidentti Halonen oli raivoissaan, kun myöhemmin paljastui että presidentin oma neuvonantaja Martti Manninen oli Jäätteenmäen Irak-muistion lähde. Eduskunnan puhemieheksi noussut entinen pääministeri Paavo Lipponen kasvatti presidentin raivoa kertomalla Haloselle, että jopa presidenttiä itseään oli huhuttu keskustalaisissa piireissä asiakirjojen vuotajaksi. Hallituskumppaneiden SDP:n ja keskustan välejä koeteltiinkin toden teolla, mutta yhteistyö jatkui tästä huolimatta Vanhasen I hallituksen loppuun asti.
Samana vuonna Yhdysvallat aloitti sodan Irakia vastaan. Halonen piti Yhdysvaltain aloittamaa sotaa laittomana ja totesi, että Suomen tulee tukea YK:ta Irakin kriisin aikana. Halonen piti eduskunnan vaalikauden päättäjäisissä puheen, jossa hän totesi Suomen kannan Irakin kriisiin olleen koko ajan selvä. Kannan mukaan mahdollisista lisätoimista Irakia vastaan pitää päättää YK:n turvallisuusneuvostossa ja sillä on ensisijainen vastuu kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden ylläpitämisestä. Halonen korosti, että ilman turvallisuusneuvoston valtuutusta voimankäyttö Irakia kohtaan ei ole hyväksyttävää ja että Suomi tukee asetarkastajien työn jatkamista niin kauan kuin työ on mielekästä ja hyödyllistä. Samassa puheessa Halonen käsitteli myös Suomen hyvinvointipalveluja, joita hän luonnehti sijoitukseksi tulevaisuuteen. Eduskunnan päättyneen vaalikauden työstä hän nosti esille kaksi esimerkkiä: oikeuden maksuttomaan esiopetukseen kaikille kuusivuotiaille ja kaikkien oikeuden julkisesti tuettuun tai järjestettyyn hammashuoltoon. Kristillinen sosialismi
Merkittäviin kristillissosialisteihin lukeutuvat muun muassa Ghanan presidentti Kwame Nkrumah, Venezuelan presidentti Hugo Chávez, Ecuadorin presidentti Rafael Correa, Nicaraguan presidentti Daniel Ortega, El Salvadorin arkkipiispa Óscar Romero, brittiläinen parlamentaarikko George Galloway, teologi Paul Tillich, teologi Dorothy Day, teologi Karl Barth, Haitin entinen presidentti Jean-Bertrand Aristide sekä filosofi Simone Weil. Sisäkuva (Rafael Wardi)
Sisäkuva on Rafael Wardin (s.1928-) öljytyö kankaalle vuodelta 1971, kooltaan 147 × 97 cm. Ateneumin taidemuseo osti sen vuonna 1972. Kansallisgalleria (Suomi)
Hallituksen toimikausi on kolme vuotta. Sen puheenjohtaja on entinen presidentti Tarja Halonen. Valtuuskunnan toimikausi on kaksi vuotta, ja sen puheenjohtaja on Suomen Taideyhdistyksen puheenjohtaja Lasse Saarinen. Kari Suomalainen
1950-luvulla oli vielä vallalla kirjoittamaton sääntö, että valtionpäämiehestä ei tehdä pilakuvia ja hänen tulee esiintyä piirroksissa positiivisessa mielessä. Kun Kekkonen valittiin presidentiksi, Kari piirsi itsensä itkemässä piirroksen ääressä, kun hän koki menettäneensä mehevimmän piirrosten kohteensa. Kauan ei Kari kuitenkaan malttanut Kekkosta pitää poissa, ja niin tasavallan presidenttikin päätyi pilapiirrosten vakiokaartiin. Maailmankuva
Tarja Kallio-Tammisen mukaan maailmankuva tai todellisuuskäsitys sisältää perustavat käsitykset todellisuuden luonteesta sekä tiedosta. Todellisuuskäsitys on yksilön käsitys siitä, millaisessa ympäristössä hän elää ja mitä siinä on mahdollista tehdä. Laajimpana taustakäsityksenä todellisuuskäsitys läpäisee koko kulttuurin ja jättää jälkensä sen eri osa-alueisiin. Rouva
Myös presidentti Tarja Halosta kutsuttiin ensimmäisen virkakautensa alusta (1. maaliskuuta 2000) asti "rouva tasavallan presidentiksi", vaikka hän ei ollut naimisissa ensimmäisen virkakautensa alussa (hän avioitui valiokuntaneuvos Pentti Arajärven kanssa vasta elokuussa 2000). Suomen Sisu
Helmikuussa 2006 järjestö lisäsi kohutut Muhammad-pilapiirrokset internetsivuilleen. Ruotsissa kuvat oli julkaissut Ruotsidemokraatit-puolue ja tämän johdosta Ruotsin viranomaiset olivat sulkeneet puolueen verkkosivut ulkoministeriön pyynnöstä. Vastalauseena tälle Suomen Sisun hallitus päätti julkaista kuvat. Kirjailija Jera Hänninen ja toimittaja Jyri Hänninen arvioivat kirjassaan "Tuhansien aatteiden maa" asian todennäköisesti unohtuneen julkisuudessa, ellei pääministeri Matti Vanhanen olisi tiedotustilaisuudessa pyytänyt kuvien julkaisua anteeksi itsensä ja Suomen hallituksen puolesta. ”Vanhasen tiedotustilaisuuden jälkeen lähes jokainen suomalainen tiesi, mikä on Suomen Sisu.” Suomen Sisu piti Vanhasen anteeksipyyntöä islamistien mielistelynä. Kansanedustaja Jari Vilén vaati viranomaisia poistamaan kuvat verkosta ja sisäasiainministeriö kehotti keskusrikospoliisia tutkimaan asiaa. Myös presidentti Tarja Halonen pahoitteli kuvien julkaisua. Esitutkinnan jälkeen epäilys uskonrauhan loukkaamisesta meni syyttäjälle syyteharkintaan. Syyteharkinta päättyi kesäkuussa 2006 syyttämättäjättämispäätökseen. Eduskuntatalo
Suomen tasavallan presidenttien patsaista pääosa on pyritty sijoittamaan Eduskuntatalon läheisyyteen. Talon edessä olevalla pihanurmikolla sijaitsevat Wäinö Aaltosen toteuttamat K. J. Ståhlbergin patsas (1959) ja P. E. Svinhufvudin patsas (1961), joista ensin mainittu on pohjoisella ja jälkimmäinen eteläisellä sivustalla. Samassa korttelissa välittömästi Eduskuntatalon pohjoispuolella olevassa Eduskuntapuistossa on Kalervo Kallion veistämä Kyösti Kallion patsas (1962). Myös marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas (1960), J. K. Paasikiven muistomerkki (1980) ja Urho Kekkosen muistomerkki (2000) ovat näköetäisyydellä rakennuksesta. Talvisodan kansallinen muistomerkki
Patsaan valmistus kesti viisi vuotta ja maksoi noin 1,5 miljoonaa euroa. Alun perin työn piti olla valmis vuonna 2015 talvisodan päättymisen 75-vuotisjuhlaan, mutta työ valmistui vasta vuonna 2017. Sotaveteraaneja sekä presidentit Tarja Halonen ja Sauli Niinistö, osallistuivat avajaisiin 30. marraskuuta 2017. Muistomerkin suojelija presidentti Martti Ahtisaari sytytti valot patsaaseen. Suomi 2000-luvulla
Suomi siirtyi kolmannelle vuosituhannelle presidenttinään Martti Ahtisaari. Talvella 2000 tasavallan presidentiksi valittiin ensimmäistä kertaa nainen, sosiaalidemokraattien Tarja Halonen, joka istui kaksi kautta. Suomen uusi perustuslaki tuli voimaan maaliskuussa 2000: uudistus vahvisti parlamentaarista demokratiaa ja korosti pääministerin asemaa. Presidentin valta supistui. Kaarlo Kari (pilapiirtäjä)
Kari oli Berliinissä maalaustaidetta opiskellut forssalaisen räätälin poika. Hän piirsi pilalehti "Matti Meikäläiseen" sen loppuaikoina – muun muassa lehden lakkauttamiseen 1899 johtaneen piirroksen – sekä sittemmin "Tuulispää"-lehteen sen ensimmäisestä kansikuvasta alkaen. Hän oli Alex Federleyn ohella Suomen ensimmäisiä pilapiirtäjiä, jotka ottivat tavaksi signeerata piirroksensa. Kari piirsi Suomen ensimmäiset urheiluaiheiset pilakuvat "Tuulispäähän" vuonna 1904 ja ensimmäisen kenraali Mannerheimiä esittäneen postikortin vuonna 1918. Karin taideteoksia on ollut esillä muun muassa Suomen Kansallismuseossa ja Tampereen kaupunginmuseossa. Torso (Marjo Lahtisen veistos)
Torso on kuvanveistäjä Marjo Lahtisen teos, joka paljastettiin Helsingin Ullanlinnan Tähtitorninvuorella Helsinki-päivänä 12. kesäkuuta 2008. Torso kuuluu Helsingin kaupungin taidemuseon julkisen taiteen kokoelmaan. 
"Torso" on sijoitettu vesialtaaseen samalle paikalle, jossa sijaitsi Wäinö Aaltosen vuonna 1925 pystytetty "Kahlaaja"-niminen naisfiguuria esittävä teos vielä 1990-luvula. "Kahlaaja" jouduttiin kuitenkin ilkivallan seurauksena siirtämään sisätiloihin Rikhardinkadun kirjastoon vuonna 1994. Hilkka Ahde
Ahde näytteli kuningatar Silviaa vuoden 1992 elokuvassa "Uuno Turhapuro – Suomen tasavallan herra presidentti". Hän myös juonsi "Suomen Tietoviisas" -visailuohjelmaa vuosina 1994–1996. Galleria Academica (kirja)
Ensimmäinen teoksessa esitelty muotokuva on tuntemattoman taiteilijan maalaus Isak Rothoviuksesta ja viimeinen Aarre Heinosen vuonna 1959 maalaama muotokuva professori Eeva Jalavistosta. Muotokuvien esittelysivuja ei ole teoksessa numeroitu, mutta ne ovat sivuilla 61–448. Keisari Aleksanteri I:stä, Edvard Jonas Wilhelm af Brunérista, Matthias Alexander Castrénista, Anders Donnerista, Fredrik Elfvingistä, Pentti Eskolasta, Harry Federleystä, Frans Mikael Franzénista, Johannes Gezelius nuoremmasta, Ivar Heikelistä, Heikki Klemetistä, Kaarle Krohnista, Iivari Leiviskästä, Edwin Linkomiehestä, Erik Lönnrothista, Adolf Mobergsta, Johan Jakob Nervanderista, Johan Axel Palménista, Johan Philip Palménista, Henrik Gabriel Porthanista, Karl Gabriel Thiodolf Reinistä, Waldemar Ruinista, Johan Ludvig Runebergistä, Maximus af Schulténista, E. N. Setälästä, Gunnar Suolahdesta, Hugo Suolahdesta, Werner Söderhjelmistä, Zachris Topeliuksesta, Antti Tulenheimosta ja Arvo Ylpöstä teoksessa esitellään kaksi muotokuvaa, J. V. Snellmanista kolme muotokuvaa. Tarja Halonen
Afrikka ProKarelia
Pro Karelia tiedotti 16. tammikuuta 2006 verkkosivuillaan, että istuva presidentti ja presidenttiehdokas Tarja Halonen olisi vuonna 1976 pitämässään vappupuheessa ennustanut kapitalismin romahtavan ja toivonut Suomen liittyvän Neuvostoliittoon. Kyseessä oli Internetissä jo vuodesta 2004 levitetty huhu, jolle ei ole löytynyt todisteita. ProKarelia veti tiedotteen pois anteeksipyynnön kera seuraavana päivänä, kun Karjala-lehdestä ilmoitettiin, ettei siinä ollut julkaistu tietoa puheesta. Paavo Haavikko
Haavikosta muodostui vuosikymmenien myötä julkisuudessa kuva eräänlaisena kansallisena näkijänä. Siitä asemasta, johon hän oli 1990-luvulle tultua kohonnut, kirjoitti Kristina Rotkirch 1995: ”Nykyään Haavikko on keisari tasavallassa, kansallinen oraakkeli, jonka ankaraa selvänäköisyyttä arvostavat myös ne, joiden on vaikea sietää sitä.” Jo vuonna 1978 Erno Paasilinna oli kirjoittanut: ”Haavikon asema kirjallisuuden kentässä ei ole kaukana erään toisen henkilön asemasta valtiossa”, viitaten presidentti Kekkoseen. Vuotta ennen Paasilinnan lausuntoa ilmestynyt Haavikon uudelleentulkinta Suomen lähihistoriasta, "Kansakunnan linja", herätti laajaa keskustelua. Tarmo Manni
Maineikkaista elokuvarooleistaan huolimatta Manni profiloitui ennen kaikkea näyttämötaiteilijaksi. Elokuvakameralle hänen näyttelijänlaatunsa oli hieman vieras. Hän suoriutui filmitöistään parhaiten silloin, kun sai tulkittavakseen vahvan tyypin, kuten tasavallan presidentin Matti Kassilan elokuvassa "Jäähyväiset presidentille" vuonna 1987. Vuonna 1979 Kassila ohjasi elokuvan "Natalia", josta hän joutui leikkaamaan Mannin kokonaan pois. Myös Rauni Luoman osa leikattiin pois "Nataliasta". Elokuvasta olisi tullut liian pitkä, ja Mannin hullu taiteilija sekä Luoman ulkoministeriön hallitussihteerin äiti voitiin poistaa kokonaisuuden kärsimättä. Kaikkiaan Manni näytteli noin puolessa sadassa elokuvassa. Työläisäiti
Taideteos on antanut nimen koko pikkuruiselle puistolle. Tässä "Työläisäidin puistossa" on muutama puu, istutuksia ja kallio, johon patsas on kiinnitetty. Helsingin kaupunki järjesti vuonna 2004 patsaalle pysyvän valaistuksen 60-vuotislahjana presidentti Tarja Haloselle. Rafael Wardi
Wardi valittiin vuoden taiteilijaksi 1984 ja Helsingin juhlaviikkojen taiteilijaksi 1999. Hänet on palkittu Pro Finlandialla 1973, valtion kuvataidepalkinnolla 1986 ja Alfred Kordelinin säätiön kunniapalkinnolla 1998. Rafael Leonardo Callejas
Rafael Leonardo Callejas Romero (s. 14. marraskuuta 1943) on hondurasilainen poliitikko, joka edustaa Hondurasin kansallispuoluetta (PNH). Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 1990–1994. Suomen presidentinvaali 2000
Suomen presidentinvaali 2000 järjestettiin tammi-helmikuussa. Koska kukaan ehdokkaista ei saanut ensimmäisellä kierroksella 16. tammikuuta vaadittua yli puolta annetuista äänistä, pidettiin 6. helmikuuta toinen kierros, jossa Suomen historian ensimmäiseksi naispuoliseksi tasavallan presidentiksi valittiin Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen ehdokas, ulkoasiainministeri Tarja Halonen. Tarja Halonen
Viimeisissä Halosen kannatusluvuissa ennen toisen kauden päättymistä kannatusluvut olivat jälleen palanneet lähelle ensimmäisen kauden huippulukemia. Halosen suosio oli toisella kaudella laskenut koko ajan vuodesta 2007 lähtien, mutta lähti jälleen vuonna 2010 nousuun. 84 % kansasta oli tällöin sitä mieltä, että Halonen oli onnistunut presidentin tehtävässä erittäin hyvin tai melko hyvin. Tyytymättömien määrä oli yhä pieni, mutta paljon ensimmäistä kautta suurempi, sillä erittäin tai melko huonona Halosen onnistumista piti 12 %. Halosen katsottiin vuoden 2010 kyselyssä onnistuneen aiempaa paremmin ulkopolitiikan johtajana. Yli 70 % oli sitä mieltä, että presidentti Halonen oli onnistunut ulkopolitiikassa erittäin hyvin tai melko hyvin. Erityisesti kokoomuksen kannattajat olivat olleet tyytymättömiä Halosen toimintaan, sillä vain 65 % heistä katsoi Halosen onnistuneen presidenttinä ja alle puolet, 45 %, piti Halosta onnistuneena ulkopolitiikan johtajana. Kesäkuussa 2010 myös kokoomuslaiset olivat tyytyväisempiä Haloseen ja 78 % antaa vähintään melko hyvän yleisarvosanan Haloselle ja 63 % katsoi hänen ulkopolitiikan olleen onnistunutta. Väinö Tanner
Vuoden 1937 presidentinvaalissa Tanner oli SDP:n presidenttiehdokkaana ja sai vaalin ensimmäisellä kierroksella 95 valitsijamiestä. SDP:n päätavoitteena oli kuitenkin presidentti P. E. Svinhufvudin uudelleenvalinnan torjuminen ja niinpä puolue tuki toisella kierroksella Maalaisliiton ehdokasta, pääministeri Kyösti Kalliota, joka valittiinkin uudeksi presidentiksi. Vaalin tulos avasi tien Suomen ensimmäinen punamultahallituksen eli Maalaisliiton ja sosialidemokraattien yhteishallituksen muodostamiselle, ja Tanner tuli professori Aimo Cajanderin johdolla muodostetun hallituksen valtiovarainministeriksi. Erkki Tuomioja
Tuomioja tunnetaan Yhdysvaltain politiikan kritisoijana ja Donald Trumpin arvostelijana. Suomen Kuvalehti ja Helsingin Sanomat ovat arvostelleet presidentti Tarja Halosta ja myös Erkki Tuomiojaa ulkoasiainministerinä siitä, että Suomen suhteet Yhdysvaltoihin olisivat viilentyneet. Vuonna 2006 Yhdysvaltain ulkoministeri Condoleezza Ricen kerrottiin suuttuneen Tuomiojalle, kun hän Euroopan unionin ulkoministerinä tivasi vastauksia ja terroristiepäiltyjen kidutukseen liittyen. Tapaamisen kerrotaan päättyneen "kohtuullisen kiivaaseen sananvaihtoon". Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Tammikuussa 2003 maalaus oli esillä Ateneumissa, jossa sitä kävi kolmen viikon aikana katsomassa yli 38 000 ihmistä. Syksyn 2008 ja kevään 2009 aikana muotokuva oli esillä Wardin 80-vuotisjuhlanäyttelyssä Didrichsenin taidemuseossa ja vuonna 2014 taulu oli uudelleen nähtävillä Ateneumissa osana Wardin omaa näyttelyä. Syksyllä 2017 teos oli esillä Sinebrychoffin taidemuseon muotokuvanäyttelyssä. Jenni Haukio
Haukion puoliso Sauli Niinistö valittiin Suomen tasavallan presidentiksi vuonna 2012. Haukio on suorittanut edustustehtäviä puolisonsa rinnalla ja yksin. Haukio on vihkinyt muun muassa Turun Kirjastosillan 2013 ja toimii Runo-Kaarina -kilpailun suojelijana. Daniel Edwards
Edwards on myös tehnyt rintakuvat Hillary Rodham Clintonista ja Fidel Castrosta. Teos "Presidential Bust of Hillary Rodham Clinton: First Woman President of the United States of America" oli esillä mm. seksimuseossa. Saviveistos, joka juhlisti Castron humanitarismia ja pitkän vallan loppua esitti häntä kuolinvuoteellaan. "Fidel Castro's Deathbed Portrait" ilmoitettiin paljastettavaksi New Yorkin keskuspuistossa, mutta lupien puutteessa se paljastettiin castronvastaisista pakolaisista tunnetussa Miamissa ja jouduttiin purkamaan ennenaikaisesti. Conan O’Brien
Syksyllä 2005 Conan otti taas Suomen esille ohjelmassaan. Hän huomasi, että hänen ohjelmansa yleisössä on todella paljon suomalaisia. Kerran kaksi suomalaista vierasta näytti hänelle valokuvan Tarja Halosesta ja sanoi Conanin näyttävän häneltä. Koska Suomessa oli juuri tällöin presidentinvaalit käynnissä, Conan julisti julkisesti tukevansa Tarja Halosen uudelleenvalintaa presidentiksi, vaikka ei tiennytkään mitään Suomen politiikasta. ”"Minusta on vain hauska näyttää presidentiltä, olkoonkin että tämä on nainen"”, kertoi Conan eräässä haastattelussa. Conan alkoi muutenkin vitsailla ohjelmassaan Suomesta ja suomalaisista ja teki näin Suomea hyvin tunnetuksi ohjelmassaan. Tarja Halonen
Maaliskuussa Halonen osallistui maailman naisjohtajien neuvoston CWWL:n kokoukseen ja hänet valittiin sen puheenjohtajaksi. Hän seurasi tehtävässä Irlannin entistä presidenttiä Mary Robinsonia. CWWL on johtavien naispoliitikkojen verkosto, johon kuuluu valtionpäämiehiä ja pääministereitä. Halonen osallistui ensimmäisen kerran naisverkoston kokoukseen sen puheenjohtajana Liberian Monroviassa samaan aikaan, kun maassa pidettiin suuri kansainvälinen naisjohtajuuskonferenssi, jonka puheenjohtajana Halonen toimii yhdessä Liberian presidentin Ellen Johnson-Sirleafin kanssa. Fernando del Valle
Vuonna 2003 Ricarda Jacobi maalasi hänen muotokuvansa. Vuonna 2004 El Salvadorin entinen Yhdysvaltain-suurlähettiläs Ernesto Rivas-Gallont kutsui del Vallen laulamaan kaksi konserttia Santa Teclan kaupungin 150-vuotisjuhlan kunniaksi. Hartaana katolisena del Valle pyysi, että ensimmäinen konsertti pidettäisiin 23. syyskuuta, pyhän Teklan juhlapäivänä. Tarja Halonen
Halosen presidenttikausista on tehty dokumenttielokuva, jonka ensi-ilta oli 30. maaliskuuta 2012. Elokuvan nimi on "Rouva presidentti". Suomen presidentinvaali 2006
Mielipidetiedustelujen mukaan Tarja Halonen johti pitkään presidentinvaalikamppailua. Kuitenkin vaalin lähestyessä Halosen suosio näytti jatkuvasti vähentyvän. Toisaalta MTV3:n tutkimus, joka tehtiin kolmen eri viikon aikana, ei näyttänyt Halosen kannatuksen muuttuneen koko tänä aikana. Suomen presidentinvaali 2012
Muita varhaisissa veikkailuissa esillä olleita ovat myös entisen puheenjohtaja ja ministeri Christoffer Taxell, europarlamentaarikko Carl Haglund ja puolueen puheenjohtaja Stefan Wallin. Wallininkatu
Suomen tasavallan 11. presidentti Tarja Halonen asui 1900-luvun lopulla Wallininkatu 10:ssä. Vuonna 1962 valmistuneen valkoisen kerrostalon ovat piirtäneet Aili ja Niilo Pulkka. Kari Pekkonen
Kari Kalevi Pekkonen (28. heinäkuuta 1945 Kajaani – 23. maaliskuuta 2017 Kajaani) oli Suomen tasavallan presidenttinä vuosina 2000–2012 toimineen Tarja Halosen tyttären Anna Halosen isä. Pekkonen ja Halonen olivat avoliitossa 1970-luvulla. Tytär Anna syntyi vuonna 1978 ja suhde Haloseen päättyi 1980-luvun vaihteessa. Taisto Tähkämaa
Vuoden 2006 presidentinvaalin toisella kierroksella Tähkämaa ilmoitti keskustan pää-äänenkannattaja Suomenmaassa kannattavansa Tarja Halosta sotilaallista liittoutumattomuutta tarkoittavan puoluekokouspäätöksen perusteella. Suomen Keskustan johto kannatti pääasiassa Sauli Niinistöä. Kaarlo Vuori
Vuonna 1891 Kaarlo Vuori maalasi muotokuvan Minna Canthista ja myös muita Canthin perheenjäseniä. Samana vuonna Vuoren teoksia esiteltiin ensi kerran julkisesti. Vuosina 1898 – 1904 Vuori toimi Turun piirustuskoulun opettajana. Turun vuosien jälkeen hän siirtyi Tampereelle muotokuvamaalariksi ja opettajaksi Tampereen Käsityö- ja taideteollisuuskouluun. 1900-luvun alussa hän oli tehdaskaupungin ainoa ammattimainen kuvataiteilija Gabriel Engbergin ohella. Muotokuvien lisäksi Vuori teki realistisia maisemakuvauksia, kuten "Ruoveden kirkkorantaa" (1909) ja "Saaristotila" (1911, öljy, 38X58 cm). Vaimonsa Tildan muotokuvan hän maalasi vuonna 1913. Vuori harrasti valokuvausta, hänen valokuviaan julkaistiin Helsingin Kaiku -lehdessä helmikuussa 1909. Kaarlo Vuori menehtyi aivohalvaukseen kesäkuussa 1914. Tarja Halonen
Vaaleja edeltävänä vuonna 2005 Halosen suosio laski yli 80 prosentin tyytyväisyydestä 71 prosenttiin. Vuoden 2006 presidentinvaalien yhteydessä Halosen suosio notkahti 65 prosenttiin, mutta lähti jälleen nousuun vaalien jälkeen. Toisella presidenttikaudellaan Halosen kannatus pysyi yhä hyvänä, mutta ei yltänyt ensimmäisen kauden aikaisiin huippulukemiin. Vuonna 2008 Kalevan teettämän tutkimuksen mukaan 70 % suomalaisista oli tyytyväisiä presidenttiin, 21 % oli erittäin tyytyväisiä ja 49 % melko tyytyväisiä. Roihuvuori
Presidentinvaalien 2006 ensimmäisellä kierroksella 59,0 prosenttia Roihuvuoressa äänestäneistä antoi äänensä Tarja Haloselle, 21,4 prosenttia Sauli Niinistölle ja 7,1 prosenttia Heidi Hautalalle äänestysprosentin ollessa 71,6.,
Presidentinvaalien 2012 ensimmäisellä kierroksella 37,1 prosenttia Roihuvuoressa äänestäneistä antoi äänensä Pekka Haavistolle, 27,9 prosenttia
Sauli Niinistölle, 9,0 prosenttia Paavo Arhinmäelle, 8,7 prosenttia Timo Soinille, 7,4 prosenttia Paavo Lipposelle ja 6,0 prosenttia Paavo Väyryselle. Muut saivat alle 2 % äänistä. Suuret suomalaiset
Toinen äänestyskierros alkoi 31. lokakuuta ja päättyi 5. joulukuuta. Tuona aikana Yle esitti kymmenestä finalistista puolen tunnin mittaiset tv-dokumentit, joissa joku tunnettu suomalainen toimi finalistin puolestapuhujana. Mikael Agricolaa edusti kirjailija Pirkko Saisio, Adolf Ehrnroothia toimittaja Arto Nyberg, Tarja Halosta kirjailija Kaari Utrio, Urho Kekkosta silloinen ulkomaankauppaministeri Paula Lehtomäki, Aleksis Kiveä ohjaaja Jukka Virtanen, Elias Lönnrotia muusikko Sari Kaasinen, marsalkka Mannerheimia valtioneuvos Riitta Uosukainen, Risto Rytiä toimittaja Lasse Lehtinen, Jean Sibeliusta viulisti Pekka Kuusisto ja Arvo Ylppöä kirjailija Jari Tervo. Finalisteista ainoastaan silloinen tasavallan presidentti Tarja Halonen oli elossa. Mannerheim-ristin ritari nro 162, Adolf Ehrnrooth oli kuollut vuoden 2004 helmikuussa. Sauli Niinistö
Ensimmäisellä kierroksella Niinistö sai kaikista äänistä 24,1 prosenttia ja pääsi 46,3 prosenttia saaneen Tarja Halosen haastajaksi toiselle kierrokselle. Vaaleissa kolmanneksi tullut keskustan Matti Vanhanen ilmoitti vaali-iltana tukevansa toisella kierroksella Sauli Niinistöä. Myös RKP:n Henrik Lax, kristillisdemokraattien Bjarne Kallis ja valitsijayhdistyksen Arto Lahti ilmoittivat kannattavansa Niinistöä. Kehinde Wiley
Wiley valittiin maalaamaan virallinen muotokuva entisestä presidentistä Barack Obamasta Smithsonian-instituutin kokoelmiin. Maalaus Obamasta sekä Amy Sheraldin maalaus Michelle Obamasta paljastettiin 12. helmikuuta 2018. Tarja Halonen
Halonen sai lopulta presidentinvaalien ensimmäisellä kierroksella 40 % annetuista äänistä, Esko Ahon tullessa ensimmäisellä kierroksella toiseksi 34 % kannatuksella. Myös toisella kierroksella Halosen vastustajat pyrkivät korostamaan hänen poliittista punaisuuttaan, mutta tämä ei noussut merkittäväksi tekijäksi vaaleissa. Monet poliitikot ja julkisuuden henkilöt oikealta vasemmalle antoivat julkisen tukensa Haloselle ennen vaaleja ja korostivat, että presidentinvaaleissa kyse on nimenomaan henkilövaalista. Naisen valitsemista tasavallan johtoon saattoi tasoittaa myös edelliset, vuoden 1994 presidentinvaalit, jolloin Ruotsalaisen kansanpuolueen Elisabeth Rehn hävisi tiukassa äänestyksessä SDP:n Martti Ahtisaarelle. Toisella kierroksella Halonen voitti lopulta Ahon niukasti 51,6 % ääniosuudella ja näin Halosesta tuli Suomen 11. tasavallan presidentti. Naiset kävivät äänestämässä vuoden 2000 vaaleissa ahkerammin kuin miehet, sillä naisten äänestysprosentti oli 83,0 % ja miesten 77,2 %. Tauno Miesmaa
Miesmaa opiskeli Helsingin yliopiston piirustussalissa vuosina 1913–1918 sekä yksityisesti Eero Järnefeltin johdolla vuosina 1918–1923. Uransa alkuvaiheissa hän työskenteli pilapiirtäjänä mutta suuntautui myöhemmin lähes yksinomaan muotokuvien maalaukseen. Hänen teostensa kohteina oli lukuisia tunnettuja henkilöitä kuten esimerkiksi presidentit K. J. Ståhlberg ja P. E. Svinhufvud. Kaikkiaan hänen tuotantoonsa kuuluu noin 600 muotokuvaa. Suomen Lalli-liitto
Vallankaappaushankkeeseensa Lallin-liitto pyysi mukaan Aarne Sihvoa ja väittivät, että siinä olivat mukana myös entinen valtionhoitaja P. E. Svinhufvud ja itsenäisyysmies Heikki Renvall. Kevään aikana liiton johtajaksi kaavailtiin ainakin Vihtori Kosolaa sekä Arvi Kalstaa, joka tiettävästi suostuikin tehtävään. Järjestön toimintaan onnistuttiin toukokuun liittokokoukseen mennessä saamaan mukaan joukko tunnettuja äärioikeistolaisia vaikuttajia, kuten jääkäriluutnantti Antti Isotalo, jääkärikapteeni Iivari Hyppölä sekä liikemies Rafael Haarla. Kevään aikana Haarla kävi tapaamassa sisäministeri Kivimäkeä ja vaati tältä ammattiyhdistysliikkeen lakkauttamista. Ellei sitä lakkautettaisi oikeusteitse, tulisi se Haarlan mukaan tapahtumaan väkivalloin. Fasistien vallankumoushankkeet otettiin lopulta maan poliittisessa johdossa niin vakavasti, että uhanneen virkamieslakon johdosta presidentti Lauri Kristian Relander pääti hajottaa virkamiesten palkankorotuksia vastustaneen eduskunnan ja järjestää uudet vaalit. Virkamieslakko olisi lamaanuttanut myös poliisin toiminnan ja näin mahdollistanut vallankaappauksen. Kari Suomalainen
Eräs nimenomaan Karin luomista hahmoista on "laumasopuli", jonka hän keksi presidentti Mauno Koiviston tokaisusta, että lehtimiehet ovat kuin lauma sopuleita jotka ryntäävät sokeasti hukkumaan. Mediaa edustavaksi hahmoksi Karin piirroksissa vakiintui tämän myötä 1980-luvulla lehtimiehen hatulla varustettu höröhampainen sopuli. Teoksessa "Ha! Ha! Hauska Kari" hahmo esiintyy jopa shiialaismullahin asuun puettuna sapelia heiluttaen Pertti Paasion ja Ulpu Iivarin rinnalla, ja kaikki kolme kiljuvat ääneen osoittaen Keijo Korhosen kuvaa:
Hahmo oli niin herkullinen, että Kari käytti sitä jopa suomettumisen pilkkaamiseen: eräässä piirrossarjassa vanhempi sopuli opastaa nuorempaa:
Rauno Murju on Karin pilapiirtäjäuran viimeisten vuosien pilapiirroksissa esiintyvä fiktiivinen erikoistutkija, joka on karikatyyri tyhjänpäiväistä tutkimusta tekevästä tutkijasta. Risupartaisen, silmälasipäisen Rauno Murjun tekemä tutkimus on yleensä nollatutkimusta tai norsunluutornitutkimusta. Murjulla on lapsekas, todellisen maailman todellisista asioista tietämätön ilme. Murjun keksintöjä ovat mm. televisiotuoli, josta katsoja ei pääse pois ennen ohjelman loppumista, sekä monikulmainen, vain kaloille ja ritareille sopiva hammasharja. Kerran hän ehdotti, että oravanpyörä valjastettaisiin sähköä tuottamaan Osassa piirroksista, joissa Murju esiintyy, mainitaan myös Murjun yliopiston nimi: "Paukkulan konttiyliopisto". Rauno Murju sai yhden äänen Yleisradion "Satusuomalaiset"-äänestyksessä. Pekka Ervasti
Ervastin paljastusuutisilla oli merkittävä osuus siihen, että eduskuntavaalien 2003 jälkeen pääministeriksi noussut keskustan Anneli Jäätteenmäki jätti eroanomuksensa kesäkuussa 2003. Ervasti uutisoi Ilta-Sanomissa, että Jäätteenmäki oli käyttänyt vaalikeskusteluissa salaiseksi luokiteltuja tietoja Paavo Lipposen ja George W. Bushin tapaamisesta Valkoisessa talossa. Ervasti paljasti myös, että tietoja oli vuotanut presidentti Tarja Halosen neuvonantaja Martti Manninen, jonka presidentin kanslia sittemmin erotti. Ilta-Sanomista pitämällään vapaalla Ervasti kirjoitti tapahtumasta kertovan kirjan "Irakgate", jossa käytiin läpi Ilta-Sanomien osuutta pääministerin eroon. Kirjan julkaisun jälkeen 2004 Ervasti erosi Ilta-Sanomien palveluksesta ja siirtyi Suomen Kuvalehteen. Naiset Suomessa
Toistaiseksi ainoa naispresidentti oli Tarja Halonen 2000–2012, mutta useat naiset ovat olleet presidenttiehdokkaina: Merja Kyllönen, Laura Huhtasaari ja Tuula Haatainen 2018, Eva Biaudet ja Sari Essayah 2012, Heidi Hautala 2006, Riitta Uosukainen, Heidi Hautala ja Elisabeth Rehn 2000, Eeva Kuuskoski ja Elisabeth Rehn 1994 sekä Helvi Sipilä 1982. Aleksanteri Ahola-Valo
Talvisodan puhjettua Ahola-Valo pidätettiin turvasäilöön ja siirrettiin Tammisaaren pakkotyölaitokseen. Häntä kuulusteltiin, mutta Ahola-Valo välttyi maanpetossyytteeltä. Hän kertoi vapautuneensa Tammisaaresta talvisodan päätyttyä nälkiintyneenä ja huonokuntoisena .
Jatkosodan aikana hän sai olla vapaana ja pääsi kaivertamaan presidentti Risto Rytin muotokuvaa. Presidentti Risto Ryti luki rintamaraportteja samalla kun oli presidentinlinnassa Ahola-Valon mallina. Muotokuvaa ei milloinkaan paljastettu, sillä rouva Gerda Rytin mielestä hänen miehensä ilme oli liian vakava. Palkkion työstään Ahola-Valo kertoo kuitenkin saaneensa. Teos on edelleen Ahola-Valon jäämistössä. Luettelo presidentti Halosen valtiovierailuista
Tämä on luettelo Tarja Halosen Suomen presidenttinä ollessaan tekemistä valtiovierailuista. Ypäjän Hevosopisto
Nykyisin Hevosopistolla asuu presidentti Tarja Halosen suomenhevostamma Ypäjä Tarja. Hevosen lahjoittivat Haloselle Hevosopisto ja Ypäjän kunta. Tarja Halonen
8. maaliskuuta 2012 viikko presidenttikautensa päättymisen jälkeen, Halonen antoi ensimmäisen pitkän televisiohaastattelunsa esiintymällä Hjallis Harkimon juontamassa "Hjalliksen kanssa" -ohjelmassa. Halonen analysoi ohjelmassa omaa 12 vuoden presidenttikauttaan. Hän totesi ettei ollut aina helppoa olla ensimmäinen naispresidentti, sillä monet asiat ja perinteet presidentti-instituutiossa oli räätälöity nimenomaan miehiä varten ja ne vaativat uudistusta. Halonen kertoi myös aikeistaan hakeutua takaisin SDP:n jäseneksi ja liittyä kirkkoon Kallion seurakuntaan. Hän otti kantaa myös Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:n puheenjohtajan Timo Rädyn ja liiton viestintäpäällikkö Hilkka Ahteen väliseen kiistaan. Halonen sanoi tapauksen pilaavan koko ammattiyhdistysliikkeen mainetta ja totesi ettei kenenkään pidä työpaikalla sietää mitä tahansa. Hän myös totesi ettei ammattiyhdistysliike ole hänen kokemuksensa mukaan koskaan ollut "mikään feminismin etuvartio", vaan liikkeessä on yhä liian paljon machokulttuuria mukana. Tarja Halonen
Marraskuussa paljastettiin taiteilija Rafael Wardin maalaama presidentti Halosen muotokuva, joka perinteisestä poikkeavasta tyylistään johtuen herätti runsaasti keskustelua. Oliver Kochta-Kalleinen
Kaksikon projektit toteutuvat usein videoinstallaatioina, elokuvina tai tapahtumina. Ne toteutetaan luovana yhteistyönä osallistujien kanssa. He ovat esittäneet teoksiaan näyttelyissä ja festivaaleilla ympäri maailmaa. Projekteista tunnetuin on "Valituskuoro", jonka on sittemmin ovat toteuttaneet yksityiset ihmiset jo yli 80 maassa. Muita kaksikon yhteisiä töitä ovat muun muassa "People in White" (2011), jossa entiset mielenterveyspotilaat jakavat kokemuksiaan hoitajan ja potilaan suhteesta, "Archipelago Science Fiction" (2012), jossa Turun saariston asukkaat pohtivat alueen tulevaisuutta tekemällä saaristoon sijoittuvia sci-fi-lyhytelokuvia taiteilijoiden avulla, "Unimaa" (2009), jossa he tekivät lyhytelokuvia suomalaisten presidentti Tarja Halosesta näkemistä unista sekä "I Love My Job" (2010), joka kuvaa työntekijöiden fantasioita, jotka nousevat heidän työpaikoillaan kokemistaan konfliktitilanteista. Antti Favén
Suomen valtioneuvostolle kuuluvista virallisista tasavallan presidenttien muotokuvista Favén on maalannut kaksi, Ståhlbergin muotokuvan vuonna 1921 ja Svinhufvudin vuonna 1923. Kukaan muu ei ole maalannut enempää kuin yhden. Edellä mainittu "Päivänpaistetta"-maalaus päätyi myöhemmin tasavallan presidentin kesäasunnon Kultarannan seinälle. Suomen presidentinvaali 2018
SDP:n presidenttiehdokas Tuula Haatainen ilmoitti, että hän harjoittaisi samankaltaista ulkopolitiikkaa kuin Tarja Halonen. Haatainen ilmoitti painottavansa kestävää kehitystä, ympäristöasioita, globaalin eriarvoisuuden ja köyhyyden vähentämistä. Hän haluaa, että Suomi on aktiivinen kansainvälisillä foorumeilla ja että Nato-ovi pidetään raollaan. Haataisen mukaan Suomen suurin uhkakuva on nuorten miesten heikko asema työmarkkinoilla. Tarja Halonen
Marraskuussa Halonen toi esiin huolensa siitä, että "Helsingin Sanomien" tutkimuksen mukaan kevään eduskuntavaaleissa rasismiin taipuvat henkilöt olivat antaneet äänensä perussuomalaisille. Presidentti Halonen ja pääministeri Jyrki Katainen sanoivat hätkähtäneensä yhteiskunnallista ilmapiiriä, joka ilmeni Helsingin Sanomien rasismiaiheisessa mielipidetiedustelussa. Presidentti toivoi "Helsingin Sanomien" haastattelussa kansalaisilta ja puoluejohtajilta rasismin vastaisia toimia ja arkirohkeutta, joka on usein rasismin kohteena olevien ihmisten ensimmäinen tuki. Kyselyn perusteella perussuomalaisten kannattajista yli neljännes tunnisti itsestään rasistisia piirteitä, mistä Halonen totesi, että ihmiset jotka tunnistavat itsessään rasismia, ovat päätyneet äänestämään perussuomalaisia. Perussuomalaiset närkästyivät Halosen kommentista ja puolueen puheenjohtaja Timo Soini kuittasi tutkimuksen tarkoitushakuiseksi. Tuija Wahlroos
Wahlroos on työssään laatinut lukuisia näyttelyluetteloita, muun muassa "22 hetkeä Afrikan taivaan alla: Tero Laaksonen Tarvaspään vieraana" ja "Yhteinen maa: pohjoisten kansojen nykytaide ja taidekäsityö". Hän on kirjoittanut Tarvaspää-museosta esittelyn "Tarvaspää: Akseli Gallen-Kallelan ateljeelinna" sekä ollut kirjoittamassa teosta "Ota sielusi täyteen! tutkimuksellisia polkuja Akseli Gallen-Kallelan taiteeseen". Niilo Tarvajärvi
Tarvajärvi ja Teija Sopanen saivat vuonna 1962 ensimmäiset suosituimman televisioesiintyjän Telvis-patsaat. Presidentti Mauno Koivisto myönsi Tarvajärvelle kamarineuvoksen arvonimen vuonna 1989. Tarja Halonen
Helmikuussa Halonen onnitteli perinteiseen tapaan puhelimitse seuraajaansa kokoomuksen Sauli Niinistöä. Ensimmäisen kerran istuva ja vastavalittu presidentti tapasivat toisensa presidentinvaalien jälkeen 6. helmikuuta 2012, presidentin virka-asunnossa Mäntyniemessä. Halonen oli yhteydessä myös vihreiden kansanedustaja Pekka Haavistoon, joka tuli vaaleissa toiseksi. 7. helmikuuta Halonen avasi eduskunnassa Suomen valtiopäivät viimeisen kerran. Avajaispuheessaan Halonen totesi olevansa erityisen huolissaan kansalaisista, joiden yhteydenotot kertovat yksilöiden ja perheiden taloudellisesta ahdingosta ja hyvinvointieroista. Hän totesi, että Suomen tekee kansakunnaksi juuri se, että kaikista pidetään huolta varsinkin taloudellisesti tiukkoina aikoina. Helmikuussa Halosen kutsusta Euroopan Unionin maiden presidenttejä kokoontui Helsinkiin. Kaksipäiväiseen tapaamiseen osallistuivat Suomen, Italian, Itävallan, Latvian, Portugalin, Saksan, Slovenian ja Unkarin presidentit. Helmikuun lopussa Halonen onnitteli Ruotsin kruununprinsessa Victoriaa ja prinssi Danielia heidän lapsensa, prinsessa Estellen syntymän johdosta. 1. maaliskuuta Halonen osallistui seuraajansa presidentti Sauli Niinistön virkaanastujaisiin, joissa hän hyvästeli eduskunnan ja valtion korkeimmat virkamiehet. Suomen presidentinvaali 2018
Huhtikuussa 2017 Raimo Ilaskivi ennakoi, että entinen presidentti Tarja Halonen aikoo pyrkiä uudelleen presidenttiehdokkaaksi. Irmeli Jung
Jung suoritti valokuvaajan kisällintutkinnon Hannoverissa Saksassa 1960-luvun lopulla, mutta siirtyi 1970-luvun alussa Pariisiin, jossa hän toimi valokuvaajana. Hänen erikoisalaansa ovat muotokuvat, ja erityisesti hänet tunnetaan ranskalaisen chansonlaulaja Juliette Grécon kuvaajana. Grécosta hän on tehnyt myös valokuvakirjan (1991), samoin kuin filosofi Emil Cioranista (1989). Jung on työskennellyt Suomessa vuodesta 2003. Hän on ottanut presidentti Tarja Halosen toisen kauden alussa otetun virallisen muotokuvan. Horna (kirja)
Remes yhdistää kirjassaan faktaa ja fiktiota. Teoksessa esiintyvät presidentit Sauli Niinistö, Vladimir Putin sekä Barack Obama. Päähenkilöinä Remeksen kirjassa kuitenkin ovat Tim Vaisanen, Lari Vuori, Marko Raevaara, Arkadi Gramov, Anna Helander, Sara Falck, Oleg ja Kevin Devers. Rafael Wardi
Wardin maalasi uransa alkuvaiheessa 1950-luvulla abstrakteja sommitelmia, Mutta sittemmin hänen teoksensa ovat pohjanneet realistiseen aiheenkäsittelyyn. Hänen teoksiaan oli esillä vuoden 1961 Ars 61 -näyttelyssä Ateneumin taidemuseossa Helsingissä; tuolloin hänen tuotannossaan alkoi näkyä valon ja värin tutkistelu. Wardi tunnetaan hehkuvan värikkäistä öljy- ja pastellimaalauksistaan sekä akvarelleistaan. Hallitseva väri on keltainen. Presidenttifoorumi
Presidenttifoorumi on Suomen tasavallan presidentin Tarja Halosen kehittämä ja järjestämä keskustelutilaisuus, joissa pohditaan ajankohtaisia aiheita. Presidenttifoorumeissa on ollut mukana useita kymmeniä aiheen asiantuntijoita. Tilaisuudet on kuvannut Yleisradio ja ne on myös noteerattu laajalti mediassa. Ensimmäinen presidenttifoorumi järjestettiin elokuussa 2006. Presidenttifoorumien puheenjohtajana ovat toimineet Tarmo Ropponen ja Hannu Lehtilä. Alfred E. Neuman
"MAD" tavanomaisesti yhdistää Neumanin kasvot johonkuhun toiseen henkilöön tai muuten merkittävään ilmiöön. Neuman on vuosikymmenien varrella esiintynyt esimerkiksi seuraavina hahmoina: Joulupukki, Darth Vader, George Washington, King Kong, Batman, Robin, Spider-Man, Maharishi Mahesh Yogi, Rosemaryn painajainen, George S. Patton, Viulunsoittaja katolla, Kellopeliappelsiinin Alex, Barbra Streisand, Mr. T, Indiana Jones, Radar O'Reilly, Bruce Springsteen, Mr. Spock, Bart Simpson, Pee Wee Herman, Michael Jackson, kasvot Mount Rushmoressa, ilotulituksena, linnunpelätin, Päätön ratsumies, Don King, Robin Hood, Abraham Lincoln, Guns N’ Roses -yhtyeen kitaristi Slash, Oscar-palkinto, Jabba the Hutt, Wolverine, Klonkku, Paavo Pesusieni, Agent Smith elokuvasta "Matrix", Kurt Cobain, Shrek, Tohtori Mustekala, Dennis Rodman, zombi, sikiö, boa, rotta, korttipakan jokeri, kolme viisasta apinaa, osana toteemipaalua, George W. Bush, Justin Timberlake, Harry Potter, Lordi Voldemort, Barry Bonds, Suri Cruise, Mona Lisa, Che Guevara, Lil Wayne, Barack Obama, Adolf Hitler ja Setä Samuli (”Who Needs You?”), ja lukemattomina muina kuuluisina kasvoina. "Suomen MAD" -lehteen tehdyissä kotimaisissa kansikuvissa Alfred nähtiin muun muassa Uuno Turhapurona, Pekka Puupäänä ja Leningrad Cowboys -yhtyeen muusikkona. Esko Aho
Vuoden 2000 presidentinvaaleissa Aho oli Tarja Halosen vastaehdokkaana vaalien toisella kierroksella, jolla hän korosti perinteisiä perhearvoja ja keskustalaista perhepolitiikkaa. Aho sai toisella kierroksella 48,4 % äänistä. Vaalien jälkeen hän matkusti Harvardin yliopistoon Yhdysvaltoihin, missä hän 12. lokakuuta 2000 alkaen johti viikoittaista opintoryhmää, jossa käsiteltiin Euroopan unionia ja sen poliittisia ja taloudellisia vaikutuksia kansainvälisiin suhteisiin. Aho palasi Suomeen kesäkuussa 2001. Opintokokemus vaikutti merkittävästi Ahon mielipiteisiin, erityisesti hänen asenteisiinsa Yhdysvaltoja kohtaan (ne muuttuivat myönteisemmiksi). Tarja Halonen
Suomen entinen suurlähettiläs Pasi Patokallio kirjoitti "Suomen Kuvalehdessä" ja "Kanava"-lehdessä julkaistussa esseessään, että Suomen turvallisuuspoliittinen linja muuttui Tarja Halosen tullessa ulkoministeriksi vuonna 1995. Patokallion mukaan turvallisuuden ydinsisältö on perinteisesti ollut valtakunnan suojeleminen ulkoisilta uhkilta, joista pahimmat ovat sotilaallisia. Halosen aikakaudella Suomen turvallisuusuhkia ei pidetty enää sotilaallisina, vaan turvallisuusuhkiksi nimettiin globaaleja ilmiöitä, kuten ilmastonmuutos. Patokallion mukaan asevaraisesta turvallisuudesta tuli haukkumasana ja aseidenriisunnasta itseisarvo. Huolta kannettiin lähinnä Yhdysvaltain presidentti George W. Bushin toimista, mutta Halosen ulkopoliittisessa ajattelussa ”ei ollut missään vaiheessa sijaa Venäjän toiminnan kriittiselle arvioinnille saati julkiselle arvostelemiselle”. Lisäksi jalkaväkimiinoista luopuminen heikensi merkittävästi Suomen puolustusta. Alpo Rusi
Rusi kirjoitti yhdessä Olli Rehnin kanssa teoksen "Kylmä tasavalta", jossa kritisoitiin Supoa ja muun muassa epäiltiin esitutkinnan hitauden johtuneen poliittisista vaikutteista ja estäneen Rusin eduskuntavaaliehdokkuuden. Rusi myös haastoi valtion oikeuteen ja pyysi vahingonkorvauksia "perusteettomasta ja virheellisestä esitutkinnosta ja tietovuodosta". suojelupoliisin osastopäällikkö Hannu Moilasen mukaan Supo kertoi asiasta salassapitovaatimuksin tasavallan presidentti Tarja Haloselle, entiselle presidentille Martti Ahtisaarelle, pääministeri Paavo Lipposelle, sisäministeri Ville Itälälle, ulkoministeri Erkki Tuomiojalle, poliisiylijohtaja Reijo Naulapäälle, valtionsyyttäjä Jarmo Rautakoskelle ja neuvottelevalle virkamiehelle Juhani Suomelle. Turun Sanomissa 8. joulukuuta 2007 Tuomioja myönsi kertoneensa vuonna 2001 tiedon epäilystä eteenpäin valtiosihteeri Antti Satulille. Edvin Hevonkoski
Hevonkoski löysi usein humoristisen naivistisiin teoksiinsa aiheensa sekä ajankohtaisista asioista että suomalaisista klassikkoromaaneista, saduista ja lauluista. Aleksis Kiven "Seitsemän veljestä" sekä Väinö Linnan pääteokset ovat olleet innoituksen lähteenä useissa teoksissa. Monet patsaista ovat yhteiskunnallisia ja esittävät suomalaisia poliitikkoja. Hevonkosken tunnetuin teos lienee presidentti Tarja Halosta esittävä suuri muotokuvapää, joka oli esillä Kiasman edustalla "Omissa maailmoissa" -näyttelyn yhteydessä vuonna 2005. Patsaan erikoisuus on autopesulan harjoista tehdyt hiukset. Yksityisnäyttelyn Hevonkoski piti Vaasan Taidehallissa vuonna 1991. Nuorten filosofiatapahtuma
Nufitin ytimenä on keskustelu nuorten ja yhteiskunnallisten vaikuttajien välillä. Alustajana toimiva asiantuntija esittelee ensin lyhyesti asiaansa, minkä jälkeen kaksi nuorta haastajaa keskustelevat aiheesta hänen kanssaan. Lopuksi yleisön joukosta voi pyytää puheenvuoroja ja esittää kysymyksiä alustajalle. Etuoikeus puheenvuorojen saamiseen on nuorilla. Haastajiksi haetaan suomalaisia alle 25-vuotiaita nuoria, jotka ovat kiinnostuneet filosofisista ja yhteiskunnallisista kysymyksistä. Alustajiksi on saatu monia tunnettuja henkilöitä, muiden muassa presidentti Tarja Halonen (aiheena "”Enemmistön valta ja vähemmistöjen oikeudet”"), ulkoministeri Erkki Tuomioja ("”Pahan akseli”"), eduskunnan puhemies Paavo Lipponen ("”Kansa haluaa, harva vastaa”"), pankinjohtaja Sauli Niinistö ("”Totuus ja politiikka”"), kirjailija Kaari Utrio ("”Syntinen nainen”"), elokuvaohjaaja Aku Louhimies ("”Halun kuva”") filosofit Pentti Linkola ("”Voiko ihminen muuttua?”") ja Esa Saarinen ("”Suurenmoisen elämän halu”") sekä arkkipiispa John Vikström ("”Uskon todeksi”"). James Sharples
Sharplesin ura perustui vuonna 1794 siihen, että hän tarjoutui maalaamaan paikallisten ja kansallisten poliitikkojen muotokuvia ja houkutteli uusia asiakkaita näyttämällä näille alkuperäisiä maalauksia. Sharplesin maine johtuu osittain siitä, että hän sai maalata Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin muotokuvan vuonna 1796. Sivukuva oli niin suosittu, että Sharplesin vaimo Ellen ja tytär Rolinda joutuivat tekemään siitä paljon kopioita, jotta kysyntä tyydytettäisiin. Yksi kopioista pääsi Yhdysvaltain National Portrait Galleryn taidegalleriaan. Sivukuvista Sharplesit pyysivät 15 dollaria ja kasvokuvista 25 dollaria. Asiakkaita olivat muun muassa George Washington, Thomas Jefferson, Hester Thrale, Joseph Priestley, James Madison, Dolley Madison ja John Adams. Kauhajoen koulusurmat
Lukuisten maiden valtionpäämiehet esittivät tapahtumaa seuraavana päivänä surunvalittelunsa Suomelle. Surunvalittelunsa uhrien omaisille ja läheisille esittivät muun muassa Venäjän presidentti Dmitri Medvedev, EU:n puheenjohtajamaan Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy, Ruotsin ja Norjan pääministerit Fredrik Reinfeldt ja Jens Stoltenberg, Ruotsin kuningas Kaarle Kustaa, Irlannin presidentti Mary McAleese sekä Portugalin presidentti Anibal Cavaco Silva. Muun muassa Viron, Latvian ja Liettuan presidentit lisäksi esittivät surunvalittelunsa henkilökohtaisesti presidentti Tarja Haloselle ja Suomen valtuuskunnalle YK:n yleiskokouksen yhteydessä New Yorkissa. Tapauksen vuoksi järjestettiin suruliputus 24. syyskuuta 2008. Seuraavana sunnuntaina, 28. syyskuuta 2008, tasavallan presidentti Tarja Halonen osallistui surmien muistojumalanpalvelukseen Kauhajoen kirkossa. Ilja Glazunov
Kekkosen muotokuvan laadusta kiisteltiin. Myöhemmin on paljastunut, että presidentin muotokuvan aloite tuli Jaana-lehden taholta, joka maksoi muotokuvan mainostarkoituksiaan varten. Muotokuvan tilasi Paasikivi-seura. Muotokuva herätti huomiota myös siksi että taiteilija muutti maalausta olennaisesti sen julkaisun jälkeen. "Helsingin Sanomien" julkaisemassa kuvassa maalauksesta Kekkonen kuvattiin synkässä työhuoneessa, taustalla koulumainen Suomen kartta. Lopullisessa versiossa kartta oli hävinnyt ja Kekkonen kuvattiin ikkunan edessä talvimaisemaa vasten, jossa väriläiskänä oli punatulkku. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentin nykyinen virka-auto on musta panssaroitu Mercedes-Benz S 600 L Guard. Tasavallan Presidentin Kanslialla on myös käytössä Audi A8L Security vuodelta 2012. Presidentti käyttää virka-autoaan melko harvoin, lähinnä valtiovierailujen yhteydessä ja muissa juhlavissa tilanteissa, esimerkiksi mennessään valtiopäivien avajaisiin. Suomen vaakuna on ollut presidentin virka-auton rekisteritunnuksena vuodesta 1925 lähtien. Presidentillä on myös käytössään edustusvene Kultaranta VIII, joka on suunniteltu 18 hengelle ja kahdelle miehistön jäsenelle. Junalla matkustaessaan presidentillä oli käytössään oma salonkivaunu, joista viimeistä (A1) käyttivät presidentit Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari ja Tarja Halonen. Nykyään tasavallan presidentti käyttää junamatkustukseen valtioneuvoston vaunua (A2). Kotimaan lentoliikenteessä tasavallan presidentti voi käyttää puolustusvoimien helikoptereita. Suomen presidentinvaali 2000
Martti Ahtisaaren presidenttikauden puolivälistä saakka oli pohdittu, viitsisikö Ahtisaari asettua enää ehdolle presidentinvaaliin vuonna 2000, koska hän oli saanut osakseen kovaa, jopa ilkeää ja usein henkilökohtaisuuksiin menevää kritiikkiä. Ahtisaari viivytti omaa ilmoitustaan pitkään, mutta lopulta vapun alla 1999 hän ilmoitti, ettei hän aio olla mukana SDP:n esivaalissa. Toukokuussa 1999 järjestetyssä esivaalissa Lipposen hallituksen ulkoministeri Tarja Halonen voitti vastaehdokkaansa Pertti Paasion ja Jacob Södermanin 58 prosentin ääniosuudella. Antti Favén
Suomen itsenäistymisen ja sisällissodan jälkeen Favénille avautui tie Suomen kansallisena muotokuvamaalarina, mikä loi paineen palata kansalliseen tyyliin. Ajan ihanteiden mukaisesti Favén omaksui myös maisemamaalauksissaan konservatiivisen kansallisromanttisen ja ”agraarisen” tyylin. Kansallisen ja kansainvälisen ristiriita kuitenkin säilyi hänen tuotannossaan. Hän maalasi myös arvostusta herättäneitä kansankuvauksia, joiden malleina hän käytti paljon kotiseutunsa Kylmäkosken kansanmiehiä ja -naisia. Favénin töitä oli hänen elinaikanaan esillä ulkomaisissa näyttelyissä Ruotsissa, Tanskassa, Italiassa, Unkarissa ja Itävallassa.
Favénin kansallismuotokuvamaalarin ura käynnistyi vuonna 1918 aloitetusta sarjasta valkoisen armeijan sotilaiden muotokuvia, jossa olivat edustettuna niin rivimiehet kuin ylin sodanjohto. Nimellä "Vapaussodan miehiä" tunnettu 18 taulun sarja on nykyään esillä Suomen sotamuseossa. Sittemmin Favén maalasi muotokuvat muun muassa viidestä entisestä tai tulevasta Suomen presidentistä (C. G. E. Mannerheim, K. J. Ståhlberg, P. E. Svinhufvud, Kyösti Kallio ja Risto Ryti), useista pääministereistä ja eduskunnan puhemiehistä (Lauri Ingman, J. H. Vennola, T. M. Kivimäki, Wäinö Wuolijoki, J. K. Paasikivi), muista taloudellisista ja poliittisista vaikuttajista (August Ramsay, A. O. Kairamo, Magnus Lavonius) sekä lukuisista vuorineuvoksista ja ministereistä. Erityisen merkittävänä on pidetty hänen maalaamaansa runoilija Eino Leinon muotokuvaa. Myös säveltäjä Jean Sibeliuksesta hän maalasi useita muotokuvia. Lisäksi hän maalasi vuonna 1930 suomalaisen Ehrensvärd-seuran tilauksesta Suomenlinnaan sijoitetun muotokuvan Ruotsin kuningas Kustaa V:stä ja myöhemmin tämän veljestä, prinssi Oskar Bernadottesta. Suomen presidentinvaali 2006
SDP:n presidenttiehdokas ja istuva presidentti Tarja Halonen lähti vaalitaistoon sloganilla "Tasavallan presidentti". Kampanjassa pyrittiin korostamaan Halosen tavallisuusimagoa ja sitä, että jatketaan vanhaan tapaan. Halonen penäsi "kuluttajansuojaa" kaikkiin vaalilupauksiin. Syksyllä 2005 ilmestyi Hannu Lehtilän kirja "Tarja Halonen – yksi meistä", joka Lehtilän mukaan ei ollut vaalikirja. Muotokuva
Muotokuva hallitsijasta, hallitsijamuotokuva nähdään yleensä virallisena ja tästä poikkeavat kuvat aiheuttavat tavallisesti kohua. Tyypillisiä esimerkkejä tästä ovat taidemaalari Rafael Wardin tasavallan presidentti Tarja Halosesta vuonna 2002 maalaama muotokuva, tai valokuvataiteilija Elina Brotheruksen Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Pekka Saurin valokuva raitiovaunussa vuonna 2004. Kaarlo Hillilä
Poliittisesti Hillilä oli maalaisliittolainen. Hillilä valittiin presidentin valitsijamieheksi 1937, ja hän oli valitsemassa maalaisliittolaista Kyösti Kalliota presidentiksi. Vuonna 1937 saamallaan valitsijamiesmandaatilla hän oli valitsemassa Risto Rytiä kaksi kertaa Suomen presidentiksi vuosina 1940 ja 1943. Presidentti Tarja Halosen muotokuva
Huhtikuussa 2003 presidentinlinnassa paljastettiin Halosen puolison Pentti Arajärven muotokuva, jonka on maalannut Artti Pohjanheimo. Perinteisempi maalaus ei herättänyt vastaavaa keskustelua, vaikka siinä Arajärvellä oli muumihahmoin koristeltu solmio. Presidentinlinnassa on myös kaikkien muiden tasavallan presidenttien puolisoiden muotokuvat. Halosen virallisen muotokuvaveistoksen teki kuvanveistäjä Taisto Rauta. Pronssinen patsas paljastettiin maaliskuussa 2004. Tarja Turunen
Tarjan kuva on ollut lukuisten eri maiden lehtien kansissa. Monissa näissä julkaisuissa Turunen on ollut useaan kertaan tunnustettuna parhaiden laulajien joukossa ja Suomessa musiikkilehti Soundin lukijaäänestys valitsi Tarjan vuoden 2002 parhaaksi suomalaiseksi laulajaksi ja ihanimmaksi ihmiseksi.