Kuka on perustanut Outokumpu Oyj:n?
Outokumpu (yritys)
Vuoteen 1914 mennessä oli perustettu yhteisyritys Outokumpu Kopparverk, jossa omistajina olivat viipurilainen kauppahuone Hackman & Co ja Suomen valtio. Yhtiön johtoon kuuluivat tällöin vanha kauppaneuvos Wilhelm Hackman ja senaattori Paul Kraatz. Teknologiaksi eli kuparinerotusmenetelmäksi saatiin norjalaisyrityksen elektrolyyttinen metodi. Erinäisten vaikeuksien jälkeen päädyttiin siihen, että yritys vuokrattiin norjalaiselle Hybinette-yhtiölle elokuussa 1917. Tätä aikaa kesti kaikkiaan kolme vuotta.
Tero Kaukomaa
Tero Kaukomaa (s. 1960) on suomalainen elokuvatuottaja. Kaukomaa opiskeli liiketaloutta ja markkinointia Helsingin kauppakorkeakoulussa, josta hän valmistui 1987. Tuotettuaan satoja mainoksia ja joitakin musiikkivideoita Elohopea Filmissä (1989–1991) Kaukomaa siirtyi lyhytelokuvien ja myöhemmin myös kokoillan elokuvien pariin. 1997 hän perusti tuotantoyhtiö Blind Spot Picturesin, jonka omistajana toimi vuosina 2001–2007 myös Petri Jokiranta. Outokummun kaivos
Outokummun kaivos tuotti kuparimalmia ja -rikastetta vuosina 1910–1989. Outokummun kaivos oli Suomen ensimmäinen kaivos, jonka malmi löydettiin lohkare-etsinnän avulla. Kupari­esiintymän löytymisestä kunnia kuuluu Otto Trüstedtille, joka selvitti Rääkkylän Kivisalmea ruopatessa vuonna 1908 löytyneen metallipitoisen kivenlohkareen emäkallion sijainnin. Yhteensä noin neljä kilometriä pitkän, 400 metriä leveän ja 40 metriä korkean kuparimalmiesiintymän ympärille syntyi sittemmin Outokumpu Oy. Outokumpu (yritys)
Yhtiöllä on ruostumattomia teräksiä valmistavia tehtaita myös, San Luis Potosíssa Meksikossa, Ruotsissa Avestassa, Torshällassa, ja Degerforsissa; Saksassa Benrathissa, Dahlerbrückissa, Dillenburgissa ja Krefeldissä; Calvertissa Alabamassa Yhdysvalloissa sekä Isossa-Britanniassa Sheffieldissä. Ruotsin Degerforsissa on lisäksi karkealevyjen valmistusta. Outokummun organisaatio Avestan tehdas valmistaa useita austeniittisia ja austeniittisferriittisiä, ruostumattomia ja haponkestäviä erikoisteräksiä, jotka se on itse kehittänyt ja tuonut markkinoille.Outokummun osake noteerataan Helsingin pörssissä. Yhtiön suurin omistaja on Suomen valtio joka omistaa 27.07% osakkeista Solidiumin, Kansaneläkelaitoksen ja Valtion Eläkerahaston kautta. (23.5.2017). Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi
Kustannusosakeyhtiö Koivuniemi (rinnakkaistoiminimi Publishing House Koivuniemi Inc.) on Espoossa toimiva IT-, viestintä- ja konsultointiyritys. Talouselämä-lehden mukaan yritys on poikkeuksellisen kannattava. Helsingin Sanomien vuonna 2010 julkaiseman artikkelin ja Ylen vuonna 2009 lähettämän MOT-ohjelman mukaan yrityksen työntekijät tekevät vaatimattomalla peruspalkalla suuria määriä ylitöitä ilman korvauksia, motiivin ollessa kristillisyyden edistäminen. Yrityksen perustaja diplomi-insinööri Tapani Koivuniemi on johtanut yrityksensä ohella suljettua kristillistä lahkoa. Outokumpu (yritys)
Suomen taloudellisen puolustusvalmiuden nostaminen 1930-luvun lopulla toi esille kotimaisen metallitehtaan perustamistarpeen. Päätös tehtaasta tehtiin kesäkuussa 1938, ja sijoituspaikaksi tuli Pori. Tehtaan rakennustyöt sattuivat käynnistyvän suursodan kynnykselle. Tehdas valmistui välirauhan aikana eli syksyllä 1940. Raakakuparin jatkojalostusta eli raffinointia varten valmistui Poriin kuparielektrolyysitehdas keväällä 1941. Näin Suomesta tuli kuparin ja messingin suhteen omavarainen. Sota-aika leimasi myös Outokummun investointeja, sillä Suomen silloinen hallitus vaati nikkelintuotantoa. Petsamon ja Nivalan kaivokset olivat Poriin perustetulle nikkelitehtaalle raaka-ainelähteenä. Tuotanto pääsi käyntiin alkuvuodesta 1942. Sota-ajan Outokumpu Oy:lle leimaa antavana oli Saksan kanssa käytävän kaupan laajuus ja kuparin laajamittainen käyttö sotilaallisiin tarkoituksiin, joka vuonna 1944 oli jo 75 %. Kaivoksia oli avattu myös lisää: Makolan nikkelikaivos Nivalaan ja Ylöjärven kuparikaivos. Työntekijämääräkin oli kasvanut merkittävästi eli lähes 3 000:een, joista n. 1 300 oli jalostuspuolella. Outokummun kaivos
Vuonna 1921 Outokummun kaivoksen johtajaksi nimitettiin Eero Mäkinen. Mäkinen näki Outokummun mahdollisuudet. Uudet, tehokkaat tuotantolaitokset toteutettiin 1920-luvun loppupuolella ja aluksi kannattamattomana pyörinyt toiminta elpyi. Ajanmukaiset työmenetelmät kasvattivat tuotantomääriä. Raakamalmin louhintamäärä ylitti 100 000 tonnin rajan vuonna 1929. Kuparirikaste oli laadukasta ja kuparin maailmanmarkkinahinta korkealla. Maailmanlaajuinen talouslama aiheutti vaikeuksia 1930-luvun alussa, mutta Outokumpu-yhtiö selvisi ja vuonna 1932 Outokummun kaivos muutettiin osakeyhtiöksi. Outokumpu
Outokumpu (vuoteen 1968 Kuusjärvi) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä. Outokummun pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Wilhelm Hackman
Wilhelm Hackman (5. heinäkuuta 1842 Viipuri – 21. tammikuuta 1925 Viipuri) oli suomalainen kauppaneuvos, Hackman & Co:n pääjohtaja. Hän perusti Eugen Wolffin ja Lars Krogiuksen kanssa Suomen Höyrylaiva Oy:n, valtion kanssa Outokummun kuparikaivoksen ja useita muita yrityksiä. Hän oli valtiopäivillä vuodesta 1877 aatelissäädyn jäsenenä. Valde Nevalainen
Kansanedustajakausiensa jälkeen Nevalainen siirtyi Outokumpu Oy:n sosiaalijohtajaksi 1975 ja yhtiön johtokunnan jäseneksi 1977. Neste (yritys)
Neste fuusioitiin Imatran Voiman kanssa Fortumiksi vuonna 1998, mutta yhtiöt erotettiin uudelleen vuonna 2005. Fortum Oil Oyj (nykyinen Neste Oyj) syntyi 1. toukokuuta 2004 Fortumin jakautuessa sähkö- ja lämpö- (Fortum Heat and Gas Oy) sekä öljy-yhtiöksi (Neste Oil Oyj). Yhtiö oli aluksi Fortum Oyj:n tytäryhtiö, mutta irtaantui Fortumista keväällä 2005. Nesteen toimitusjohtajana on vuodesta 2008 lähtien toiminut vuorineuvos Matti Lievonen. Ilmarinen (yhtiö)
Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen on vuonna 1961 perustettu työeläkevakuutusyhtiö. Se on keskinäinen yhtiö, jonka omistavat asiakkaat eli vakuutuksenottajat ja yhtiössä vakuutetut työntekijät. Ilmarisen toimitusjohtaja on 1.8.2018 alkaen KTM, eMBA Jouko Pölönen (s. 1970). Pölönen aloitti työskentelyn Ilmarisella toukokuussa 2018. Pölösen edeltäjä Timo Ritakallio siirtyi OP:n pääjohtajaksi maaliskuussa 2018. Oulujoki (yritys)
Oulujoki Oy (vuoteen 1981 Oulujoki Osakeyhtiö) oli vuosina 1941–1991 toiminut energiayhtiö, jonka neljä yritystä perusti Oulujoen valjastamiseksi sähkön tuotantoon ja joka sulautui Imatran Voimaan ja sen myötä edelleen Neste Oy:n kanssa Fortum Oyj:ksi. Eero Mäkinen (poliitikko)
Mäkinen toimi Outokumpu Oy:n toimitusjohtajana vuodesta 1921 vuoteen 1953. Hän oli ollut Outokummun palveluksessa vuodesta 1918. Ennen siirtymistään Outokumpuun hän oli toiminut muun muassa valtiongeologina ja opetus- sekä tutkimustehtävissä. Mäkinen sai vuorineuvoksen arvon vuonna 1936. Outokumpu (yritys)
Outokumpu Oy:n Kokkolan tehtaat oli rikkitehtaan sulkemisen jälkeenkin tärkeä tuotantolaitos. Vuonna 1982 se tuotti 24 % liikevaihdosta työllsitäen 1 600 henkilöä. Tärkein tuote oli sinkki. W. A. Lavonius
Lavonius työskenteli muutaman vuoden Keskinäisen henkivakuutusyhtiö Suomen konttoristina ja kamreerina, ja sen jälkeen 1898–1903 nuorsuomalaisten yritykseksi luetun Kustannusyhtiö Otavan toimitusjohtajana. Samaan aikaan hän oli myös 1897–1902 Suomi-yhtiön aloitteesta perustetun Vakuutuslehden toimittajana. Lavonius jätti työnsä Otavassa 1903 osallistuakseen osuuskauppojen keskuslaitoksen perustamiseen. Hän perusti Jalmari Sahlbomin kanssa Yhteishyvä-lehden ja oli vuoden ajan 1905 perustetun Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan eli SOK:n ensimmäisenä toimitusjohtajana. Vuonna 1906 hänet kutsuttiin Henkivakuutusyhtiö Suomen toimitusjohtajaksi, missä tehtävässä hän jatkoi kuolemaansa asti. Lavonius jatkoi vielä samanaikaisesti SOK:n johtokunnan jäsenenä 1906–1916. Nuorsuomalaisen Lavoniuksen valinta Suomen toimitusjohtajaksi vaikutti osittain siihen, että tyytymättömät vanhasuomalaiset perustivat kilpailevan Henkivakuutusyhtiö Salaman. Kotalahti
Kotalahti on entinen Outokumpu Oyj:n nikkeli-kuparikaivos Leppävirralla Oravikoskella. Kaivoksen toiminta aloitettiin vuonna 1959, ja se suljettiin vuonna 1987. Nykyisin se on Museoviraston mukaan yksi viimeisistä teollisuusyhdyskunnista, jossa on yhtiön laajaa palvelu- ja asuinrakentamista. Vulcan Kotalahti on vuonna 2013 tehnyt sinne kaivospiirihakemuksen, mutta yrityksen toiminta on sittemmin loppunut. Solidium
Osakeomistukset koskivat valtion hallussa olleita Kemira Oyj:n, Metso Oyj:n, Outokumpu Oyj:n, Rautaruukki Oyj:n, Sampo Oyj:n, Sponda Oyj:n, Stora Enso Oyj:n ja TeliaSonera AB:n osakkeita. Valtioneuvoston päätöksen yhteydessä valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri Jyri Häkämies määritti Solidiumin tehtäviksi sinivalkoisen omistajapolitiikan vahvistamisen ja vakauttamisen sekä parhaan mahdollisen kokonaistuoton ja osakeomistusten hoidon saavuttamisen. Valtioneuvosto asetti Solidiumin toiminnalle raamit, joiden puitteissa yritys voi tarvittaessa itsenäisesti hankkia uusia osakeomistuksia joko osinkotulo- tai lainarahoituksella. Outokumpu (yritys)
Sotilaallinen tilanne Kannaksen rintamalla muodostui kesä-heinäkuussa 1944 vaikeaksi. Sotataloudelle tärkeän kuparisulaton siirto Imatralta tuli nyt välttämättömäksi. Uudeksi sijoituspaikaksi tuli Satakunnassa Kokemäenjoen varrella sijaitseva Harjavalta. Ensimmäiset tuotteet saatiin ulos tammikuussa 1945 – siirto oli siis onnistunut. Norilski nikel
Norilski nikel osti vuoden 2006 lopulla yhdysvaltalaisen OM Groupin nikkeli- ja erikoismetalliyksiköt. Kauppaan sisältyi Harjavallan nikkelitehdas, jonka Outokumpu Oyj myi OMG:lle vuonna 2000. Harjavallan tehdas on suurimpia venäläiseen omistukseen siirtyneitä yrityksiä Suomessa. Outokumpu
Outokumpulainen kulttuurin monitoimija Esko-Pekka Tiitinen on kirjoittanut Outokummun historiaa kuvaavan romaanin "Kiven sylissä" (Tammi, 2011), jossa seurataan kuvitteellisen Vänskän suvun kautta kaivoskylän syntyä ja myöhempiä vaiheita. Kaivoksen historiasta kertoo myös outokumpulaisen Arto Hakolan kirja "Kaivostyön historia". Outokummun Partio
Seura perustettiin vuonna 1910 nimellä Kuusjärven Veikot silloisessa Kuusjärven kunnassa, joka vuonna 1968 muuttui Outokummun kauppalaksi. Veikot vaihtoi toisena toimintavuotenaan nimensä Kuusjärven Partioksi siksi, että partioliike tuolloin kiellettiin. Nykyinen seuran nimi tuli kuitenkin käyttöön jo 1941, jolloin Outokumpu Oy kaivosyhtiö alkoi tukea urheilun harrastamista paikkakunnalla. Yhtiön 1937 rakennuttamalle Kyykerin kentälle saivat talvisodan jälkeen käyttöoikeuden niin Partio kuin myös paikkakunnan TUL:n seura Outokummun Vesa. Pekka Herlin
Pekka Aksel Herlin (15. heinäkuuta 1932 Helsinki – 4. huhtikuuta 2003 Kirkkonummi) oli 1900-luvun loppupuolen merkittävimpiä suomalaisia teollisuusvaikuttajia ja Kone Oyj:n hallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja. Pekka Herlin loi Kone Oyj:stä Suomen ensimmäisen monikansallisen konsernin. Hän toimi yhtiössä hallituksen jäsenenä vuodesta 1954 lähtien isänsä Heikki H. Herlinin jälkeen, varatoimitusjohtajana vuosina 1962–1964, toimitusjohtajana 1964–1986 ja hallituksen puheenjohtajana 1987–2003. 
Pekka Herlin syntyi liike- ja teollisuusmiehistään tunnettuun Herlinien sukuun. Pekan isoisä Harald Herlin oli finanssisijoittaja, joka Strömbergin saneerauksen yhteydessä hankki itselleen yhdysvaltalaisia Otis-hissejä edustaneen Kone Osakeyhtiön. Harald lähetti poikansa Heikki H. Herlinin Otiksen tehtaille New Yorkiin tutkimaan amerikkalaisyhtiön toimintatapoja, seurauksella, että Kone alkoi valmistaa hissejä itse. Yhtiön tila vakiintui, kun Stockmann tilasi vuonna 1930 valmistuneeseen tavarataloonsa hissit Koneelta. Päivi Kuokkanen
Päivi Kuokkanen (s. 1962 Oulu) on Himoksen laskettelukeskuksen toinen perustaja ja Hiihtokeskus Himosvuori Oy:n toinen omistaja miehensä Juhani Ojalan kanssa. Outokumpu (yritys)
Outokumpu Oyj on Fennovoimaa suomalaisittain omistavan Voimaosakeyhtiö SF:n osakas. Outokumpu (yritys)
Huhtikuussa 2005 Outokumpu myi kuparituotetoimialansa (Outokumpu Copper Products Oy:n) pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. Myydyn yhtiön nimi muutettiin toukokuussa 2006 Luvata Oy:ksi. Kupariputkia valmistava Outokumpu Copper Tube and Brass -divisioona ei sisältynyt kauppaan. Outokumpu (yritys)
Outokumpu Oyj on suomalainen metalliteollisuuden yritys, joka toimii 30 maassa. Nykyistä yhtiötä edeltävä toiminta alkoi vuonna 1910 Outokummun kaupungista, silloisesta Kuusjärven pitäjästä, josta löytyi kuparimalmia. Malmikentän syntymäpäivänä pidetään 16. maaliskuuta 1910, jolloin saatiin ensimmäiset kairausnäytteet. Sen pohjalle syntyi kuparimalmia tuottava Outokummun kaivos. Outokummusta tuli valtionyhtiö kun Suomen valtio osti Outokummun kaivosyhtiön koko osakekannan viipurilaiselta Hackmanin kauppahuoneelta. Nykyään Outokumpu omistaa Kemin kromikaivoksen, Tornion terästehtaan ja ferrokromisulaton sekä useita tuotantolaitoksia Suomen ulkopuolella. Ajatus Kirjat
Ajatuksen perusti Juhani Aromäki vuonna 1991. Gummerus Kustannus Oy osti Ajatus Kustannusosakeyhtiön toukokuussa 2001, minkä jälkeen Ajatus oli toimituksellisesti itsenäinen Gummeruksen tulosyksikkö. Aromäki johti Ajatusta kesään 2004 asti, mistä lähtien kustannuspäällikkönä toimi kesään 2009 asti Jan Erola. Tuolloin Gummerus päätti sulauttaa Ajatus Kirjat osaksi emoyhtiön tietokustantamisosastoa, ja toimituksellisesti itsenäinen yksikkö lakkautettiin. Olli-Pekka Kallasvuo
Olli-Pekka Juhani Kallasvuo (s. 13. heinäkuuta 1953 Lavia) on Nokian entinen toimitusjohtaja ja Nokia Siemens Networksin entinen hallituksen puheenjohtaja. Kallasvuo aloitti Nokian toimitusjohtajana 1. kesäkuuta 2006 Jorma Ollilan jättäessä yhtiön operatiivisen johdon. Kallasvuon erottamisesta Nokian toimitusjohtajan tehtävistä ilmoitettiin 10. syyskuuta 2010. Hänen paikkansa toimitusjohtajana otti 21. syyskuuta 2010 kanadalainen Stephen Elop. Kallasvuo jatkoi erottamisensa jälkeen Nokia Siemens Networksin hallituksen puheenjohtajana syyskuulle 2011. Oikeustieteen kandidaatti, varatuomari Kallasvuo työskenteli Nokiassa vuodesta 1980 yhteensä lähes kolme vuosikymmentä. Dr. Oetker
Dr. Oetker International on yhä perheyritys, jonka johdossa toimii neljäs sukupolvi. Nykyisin konserniin kuuluu lukuisia Dr. Oetker -yrityksiä eri puolilla maailmaa, jotka työllistävät yhteensä noin 26 000 ihmistä. Dr. Oetker Suomi Oy perustettiin vuonna 1997. Karelia-Upofloor
Upofloor sai alkunsa Nokialle vuonna 1955 perustetusta Kymarnosta, joka valmisti aluksi muoviletkuja ja -putkia. Nokia eli silloinen Suomen Gummitehdas oli valmistanut kumimattoja jo 1930-luvun alusta ja halusi nyt laajentaa moderneihin muovipäällysteisiin. Oman tuotekehityksen sijaan ostettiin valmistuslisenssi suuren brittiläisen The Marley Floor Tile Co:n kanssa. Mukaan liittyi myös Kymin Osakeyhtiö, ja uuden yrityksen nimi Kymarno muodostettiin Kymin, Marleyn ja Nokian nimien alkutavuista. Kotkamills
Kotkamills Oy on vuonna 1990 perustettu suomalainen metsäteollisuusyritys, jonka omistaa suomalainen pääomasijoitusyhtiö MB Rahastot. Kotkamills-yhtiön emoyhtiö on Kotkamills Group Oyj. Porin tulitikkutehdas
Vuonna 1858 pahasti velkaantunut Oldenburg päätti yhtiöittää yrityksensä. Hän muodosti siitä osakeyhtiön jonka osakepääoma muodostui kolmestasadasta 1 000 ruplan arvoisesta osakkeesta. Oldenburg tarjosi nyt näitä osakkeita osakeannissa yleisön merkittäväksi ja takasi etuoikeutetuille osakkeille kymmenen vuoden ajaksi 15 prosentin vuosiosingon. Monet merkittävät suomalaiset virkamiehet ja muut yksityishenkilöt merkitsivätkin näitä osakkeita juuri hyvän osinkotuoton toivossa. Myös eräät porilaiskauppiaat, joilla oli saatavia Oldenburgilta vaihtoivat ne tulitikkutehtaan osakkeisiin. Oldenburg antoi kuitenkin liian optimistisen kuvan tulitikkualan tulevaisuudesta. Uudet osakkaat pidettiin syrjässä yhtiön toiminnasta ja näin Oldenburg saattoi käyttää osakeannilla kerättyjä varoja omiin menoihinsa. Joensuun Mäki
Joensuun Mäki Oy perustettiin vuonna 1938 hyppyrimäen ja hiihtourheilukeskuksen rakennuttamiseksi Joensuun lähelle Kontiolahden Lykynlammelle. Yhtiön perustajiin lukeutui Joensuun kaupungin lisäksi Pohjois-Karjalan Suojeluskuntapiiri sekä joukko pohjoiskarjalaisia talouselämän vaikuttajia. Outokumpu
Outokumpua on kuvattu Leena Lehtolaisen romaaneissa, joiden sankari rikospoliisi Maria Kallio on alun perin kotoisin kuvitteellisesta "Arpikylän kaivoskaupungista Itä-Suomessa". Outokumpu (yritys)
Outokummun kaivos toimi 1930-luvun alkuun valtion liikelaitoksena, mutta osakeyhtiömuotoinen toiminta nähtiin tavoiteltavana johtuen yrityksen kehitystarpeista. Eduskunnassa käydyn tiukan keskustelun ja äänestysten jälkeen joulukuussa 1931 osakeyhtiömuotoinen malli sai hyväksyntänsä – uusi Outokumpu Oy aloitti toimintansa 1. kesäkuuta 1932 määräyksellä vähintään 75 % valtio-omistuksesta. Yrityksen asema maailman kuparimarkkinoilla oli tällöin vielä vaatimaton. Euroopan markkinoilla rooli oli näkyvämpi yhtiön ollessa viiden suurimman kuparikaivostuottajan joukossa. Fortum
Fortum Oyj muodostettiin vuonna 1998 yhdistämällä Imatran Voima Oy ja Neste Oy, joissa molemmissa Suomen valtio oli enemmistöomistajana. Imatran Voima oli pääasiassa sähkön- ja lämmöntuotantoa harjoittava yhtiö, joka oli perustettu vuonna 1932 hallinnoimaan ja käyttämään Imatrankosken vesivoimalaitosta. Yhtiön omistukseen tuli myöhemmin joukko muita voimalaitoksia, joista suurimpia ovat Oulujoen voimalaitokset, Inkoon ja Naantalin voimalaitos hiilivoimalaitokset ja Loviisan ydinvoimalaitos. Olvi-säätiö
OLVI-säätiö on yleishyödyllinen säätiö. Sen perusti vuonna 1955 Olvin pitkäaikainen toimitusjohtaja ja pääomistaja teollisuusneuvos E.W. Åberg puolisonsa rouva Hedwig Åbergin kanssa. Säätiön peruspääomaksi E.W. Åberg luovutti enemmistön omistuksessaan olleesta Olvin osakekannasta. Nämä Åbergin luovuttamat Olvi Oyj:n K-osakkeet ovat tänä päivänä kivijalkana OLVI-säätiön varallisuudelle. Markku Koskenniemi
Markku Koskenniemi (s. 27. huhtikuuta 1942 Kolari) on suomalainen yritysjohtaja ja valomainoksia valmistavan Tammerneon Oy:n perustaja. Oskari Vilamo
Hän oli sitten vastaavana rakennusmestarina useilla helsinkiläisillä työmailla ja toimi myös urakoitsijana ensimmäisen maailmansodan aikana Helsingin lähistöllä käynnistetyillä venäläisten linnoitustyömailla. Vilamo ryhtyi itsenäiseksi rakennusurakoitsijaksi vuonna 1919. Samana vuonna hänestä tuli vuonna 1910 perustetun Asfaltti-Osakeyhtiö Lemminkäisen johtokunnan puheenjohtaja. Hän hoiti tätä tehtävää kuolemaansa saakka ja 1950-luvun alussa Vilamo lapsineen omisti jo enemmistön yhtiön osakkeista. Lemminkäisen suuromistaja, vuorineuvos Heikki Oskari Pentti (1946–2008) oli Vilamon tyttärenpoika. Outokumpu (yritys)
1950-luvun lopulta aina 1970-luvulle avattiin useita kaivoksia ja tuotantotekniikka kehittyi. Yrityksen kaivostoiminnan kokoa kuvaa hyvin se, että 1970-luvulla louhittiin vuosittain yhtä paljon kuin 1913–1944 yhteensä. Tuotannon noustessa ja uusien kaivosten käynnistyessä menetti vanha pääkaivos Outokummussa vähitellen merkitystään. Vuonna 1973 Keretin kaivoksen osuus oli enää 8 %. Alueella oleva uusi Vuonoksen nikkeli-kuparikaivos nosti louhintaosuuden 27 %:iin. Muita uusia kaivoksia olivat 1954 tuotannon aloittanut Vihannin sinkkikaivos. 1959 avattu Kotalahden nikkelikaivos, 1962 käynnistynyt Pyhäsalmen kuparia, sinkkiä ja rikkiä tuottava kaivos, 1967 käynnistynyt Kemin Elijärven kromikaivos ja 1970 käynnistynyt Nivalan Hituran nikkelikaivos. Lisäksi oli joukko pienempiä kaivoksia. Tultaessa 1970-luvulle ei enää löytynyt suuria malmiesiintymiä. Toisaalta Outokummulla oli merkittävä joukko kaivoksia, jotka toimittivat jalostettavaksi muuta kuin kuparimalmia. Outokumpu muuttui kuparinjalostajasta monimetalliyhiöksi. Kokonaislaskutuksesta kupari oli ollut 1953 77 %, 1973 vielä 57 % pudoten 1978 26 %:iin ja edelleen 1982 22 %:iin. 1960-luvun lopulla Outokumpu Oy:n 8 700 työpaikasta suurin osa eli n. 60 % oli metallurgisissa laitoksissa. Vuonna 1982 metallurginen teollisuus työllisti 5 500 ja kaivokset vain n. 2 400 henkilöä. Orijärven kaivos
Fiskars Ab omisti Orijärven kaivoksen vuoteen 1906 saakka jolloin kaivos myytiin "The Finnish-American Mining Company" -nimiselle yritykselle. Tämä yhtiö teki konkurssin 1912 ja vuonna 1915 kaivos myytiin huutokaupassa "Oy Vuorikaivos"-yhtiölle. Vuonna 1918 kaivoksen omistajaksi tuli "Orijärvi Gruvaktiebolag" jonka osake-enemmistö oli aluksi tukholmalaisella "Centralgruppens Emissionsaktiebolagetilla" ja vuodesta 1928 Falunissa toimineella "AB Zinkgruvor" yhtiöllä. Vuonna 1945 kaivos siirtyi Outokumpu Oy:n omistukseen ja tässä vaiheessa aloitettiin myös lyijyn ja sinkin talteenotto malmista. Porkkana Ryhmä
Porkkana Ryhmä Oy (aiemmin kommandiittiyhtiö) on Olli Keskisen vuonna 1992 perustama suomalainen tuotantoyhtiö. Yrityksen toimenkuvaan kuuluu TV-sarjojen, elokuvien ja tallennusvälineiden (CD:t, VHS:t, DVD:t) tuotanto. Yrityksen toimitusjohtaja on Timo Kahilainen, puheenjohtaja Heikki Silvennoinen ja jäsen Heikki Hela. Yhtiö on pääasiassa tuottanut Kummeli-tuotantoja "Jackpot Films":n ohella. Kolmiokirja
Kolmiokirja Oy on oululainen viihde- ja harrastuslehtien kustantaja, jonka omistaa oululainen viestintäkonserni Joutsen Media Oy. Kolmiokirja perustettiin vuonna 1956. Nykyisen omistajan edeltäjä Oy Liitto osti kustantamon kirjapainoineen vuonna 1982 Uusi Suomi -osakeyhtiöltä. Tätä ennen Kolmiokirja oli oululainen kolmen perheen omistama kirjapaino- ja kustannusyhtiö Kanta. Kolmiokirjaa käytettiin markkinointinimenä. Kustantamon kaikkien aikojen tunnetuimmat tuotteet lienevät "Jerry Cotton", "Nyyrikki", jonka yhtiö osti Marjamaa-yhtiöltä, "Kauneimmat Käsityöt", "Perjantai" sekä "Regina". Yhtiöllä on ollut myös merkittävää taskukirjatuotantoa sisältöalueenaan jännitys ja romantiikka. Nykyisin yhtiö on maan johtava ristikkolehtien kustantamo. Optimiratkaisut
Optimiratkaisut Oy on vuonna 1989 perustettu yhtiö, joka tuottaa yritysten käyttöön heidän tarpeidensa mukaisia ICT-ratkaisuja. Yrityksellä on viisi toimipistettä, joissa on yhteensä noin 60 työntekijää. Toimipisteet sijaitsevat Kotkassa, Kouvolassa, Porvoossa, Lappeenrannassa ja Imatralla. Optimiratkaisut Oy on vuodesta 2007 lähtien ollut osana KYMP-konsernia. Yhtiöllä on monia isoja asiakkaita, kuten Nordea, Stora Enso, UPM ja Metsä Fibre. Outotec
Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli vuonna 2010 Pertti Korhonen, kun hänen edeltäjänsä Tapani Järvinen jäi eläkkeelle. Samana vuonna tehtiin myös monta yritysostoa: Larox, Millteam, Ausmelt ja Edmeston
ja Outotec teki päätöksen erikoistua mineraalien ja metallien jalostustekniikan lisäksi uusiutuvan energian ja vesien puhdistamiseen tarkoitetun tekniikan kehittämiseen. Vuonoksen kaivos
Kaivokseen perustettiin vuonna 1985 Vuonos Oy -niminen yritys, joka viljeli herkkusieniä ja jalosti niitä. Toiminnasta ei tullut kannattavaa, ja se päättyi parin vuoden kuluttua. Outokumpu Oyj myi alueen Finnminerals Oy:lle talkin tuotantoa varten ja osittain Pielisen Betoni Oy:lle, joka perusti sinne elementtitehtaan. Kustannusyhtiö Osmo
Kustannusyhtiö Osmo (Ventola ja kumpp.), myöhemmin (Karhula ja kumpp.) oli suomalainen kirjankustannusyhtiö, joka julkaisi parikymmentä teosta vuosina 1906–1909. Liikkeen osaomistaja ja toimitusjohtaja oli kotkalainen Matti Viljami Ventola. Yritys siirtyi maaliskuussa 1908 uudelle omistajalle Jalmari Karhulalle Eurasta, joka julkaisi Kustannusliike Osmon nimellä Ellen Keyn tekstejä. Muropaketti
Toukokuussa 2016 Otavamedia Oy jakaantui siten, että uusia liiketoimintoja varten muodostettiin Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy, joka omistaa NettiX Oy:n ja Ampparit Oy:n. Lokakuussa 2016 Otavan Uudet Liiketoiminnat Oy ilmoitti uudistavansa Muropakettia. Tämän seurauksena Muropaketti.com yhdistyi niin ikään omistuksessa olleen viihdesivusto Dome.fi:n kanssa, jolloin aihealueiksi tulivat mukaan pelit ja elokuvat. Muropaketin päätoimittajaksi siirtyi Lauri Sihvonen, ja samalla päätettiin yhteistyö sivuston perustajan, Sampsa Kurrin ja io-media Oy:n kanssa vuoden 2016 loppuun mennessä. Kurri päätti kumppaneineen jatkaa toimintaa uudella, itsenäisellä tietotekniikkasivustolla nimeltään io-tech, joka avattiin virallisesti 1. tammikuuta 2017. Teollinen vallankumous
Tehtaiden johtajien joukossa oli henkilöitä, joiden mielestä yleinen etu oli jakaa tasaisemmin työntuloksia. Tunnettu tällainen henkilö oli Robert Owen (1771–1858), joka toimiessaan tehtaanjohtaja Skotlannissa kehitti tehtaasta maalilaitoksen sosiaalisten uudistusten avulla. Hän oli myös perustamassa osuuskuntaliikettä ja häntä pidetään työlainsäädännön uranuurtajana. Karl Marx nimitti näitä henkilöitä myöhemmin utopiasosialisteiksi. Kotalahti
Kaivoksen toiminta sai alkunsa kun Leppävirtalainen mies teki vuonna 1954 ilmoituksen havaitsemastaan malmikivestä. Outokumpu Oy alkoi etsimään ilmoituksen vuoksi malmia. Malmissa oli nikkelin lisäksi myös hieman kuparia, ja vaikka nikkelipitoisuus oli alhainen kaivos katsottiin kuitenkin kannattavaksi perustaa Leppävirralle koska sieltä oli hyvät kulkuyhteydet, Mertajoen läheisen veden ja lähellä olevan voimalinjan vuoksi. Suomen Kuitulevy
Suomen Kuitulevy Oy on perustettu vuonna 1984, kun Enso-Gutzeit Oy ja A.Ahlström Oy yhdistivät kuitulevyteollisuutensa yhteisesti omistetuksi yhtiöksi. Yhtiön toimiva johto osti vuonna 1998 MBO-kaupalla 83 % yhtiön osakkeista. Toiseksi osakkaaksi jäi tuolloin 17 % osuudella UPM-Kymmene Oyj. Vuonna 2009 osaomistajaksi tuli Versowood 19,5 % osuudella. Toimivalla johdolla on edelleen 66 % osuus ja UPM-Kymmene Oyj:llä 14,5 % osuus yhtiön osakkeista. SSH Communications Security
SSH Communications Security Oyj (ent. "Tectia Oyj", ent. "SSH Communications Security Oyj") on Tatu Ylösen vuonna 1995 perustama suomalainen, vuonna 1995 perustettu tietoturvaratkaisuja toimittava pörssiyritys. Yritys tunnetaan SSH-salauksen alkuperäisenä kehittäjänä ja se työllistää noin 70 henkilöä. Vuonna 2012 yhtiön liikevaihto oli 11,9 miljoonaa euroa voiton ollessa 1,1 miljoonaa. Otava (kirjankustantamo)
Otavan perustivat Hannes Gebhard ja Eliel Aspelin-Haapkylä vuonna 1890 suomenkielisen kansalliskirjallisuuden kustantajaksi. Vuodesta 1892 johdossa on ollut Alvar Renqvist jälkeläisineen, jotka ovat suomentaneet nimensä Reenpääksi. 1906 valmistui Helsingin Uudenmaankadulle arkkitehtien Karl Lindahlin ja Valter Thomén piirtämä toimitalo, jossa yhtiö toimii edelleen. Kirjapainotoiminta alkoi 1908 ja aikakauslehtien kustantaminen Suomen Kuvalehden myötä 1916. Otava perusti 1934 yhdessä WSOY:n kanssa Yhtyneet Kuvalehdet, joka ryhtyi julkaisemaan muun muassa Seura-lehteä. Vuosina 1945–1991 Otava oli pörssiyhtiö. Kun sukuomistajat hankkivat yhtiönsä pörssistä takaisin itselleen, perustettiin uusi Otava, joka on eri juridinen henkilö kuin 1890 perustettu vanha Otava. Otava lunasti Yhtyneet Kuvalehdet Oy:n 1998 WSOY:ltä kokonaan itselleen. Keuruun painotalon Otava perusti 1955. Otavan painolaitoksista ja Editan painolaitoksista muodostettiin Acta Print. Acta Print Oy myi 1999 aikakauslehtipainot ja liiketoiminnan Edita-konsernille. Outokumpu (yritys)
Rikkihappotuotanto oli jo ennen sotia käynnistetty kuparijalostuksen rinnalla Imatralla. Kuparisulaton siirron jälkeen 1944 rikkihappotuotanto siirrettiin Harjavaltaan toiselle valtiolliselle yhtiölle, Rikkihappo- ja superfosfaattitehtaat Oy:lle, joka aikanaan sai nasevamman nimen Kemira. Outokummun oli otettava rikin käsittelyyn kantaa Pyhäsalmen malmin löytymisen myötä 1958, koska malmi sisälsi peräti 40 % rikkiä ja yli 30 % rautaa. Tätä varten Kokkolan Ykspihlajan alueelle perustettiin metallurginen 1962. Rikkitehtaan tuotanto sai Suomen markkinoista 70–80 % ja vienti muun muassa Ruotsiin kasvoi. Öljykriisin mukana rikkitehdas ajautui kannattavuusongelmiin. Koska markkinat olivat pääosin kotimaassa ja samanaikaisesti Neste Oy:n öljyjalostuksen sivutuotteena syntyvän rikin tuotanto oli kasvamassa, päädyttiin rikkitehtaan alasajoon kevään 1977 kuluessa. Outokumpu (yritys)
Imatrankosken voimalaitokselta saatava ja hinnaltaan edullinen energia ratkaisi myös kuparisulaton valmistusmenetelmän sähkömetallurgian eduksi. Imatralle rakennettiin näin kupari- ja rikkidioksiditehtaat, jotka saatiin käyntiin vuoden 1936 aikana. Näin Outokummun malmi voitiin nyt jalostaa raakakupariksi. Lisäksi jalostusprosessissa syntyi sivutuotteita, muun muassa rikkikiisua, joiden käyttöä suosivat muun muassa selluloosateollisuuden uudet tekniikat. Outokumpu (yritys)
Outokummun yhden liiketoiminta-alueen muodosti aikaisemmin sen kokonaan omistama tytäryhtiö Outokumpu Technology Oyj. Lokakuussa 2006 Outokumpu myi pääosan tämän yhtiön osakekannasta ulkopuolisille sijoittajille, minkä jälkeen yhtiö listattiin Helsingin pörssiin. Outokummun osuus Outokumpu Technology Oyj:stä oli listauksen jälkeen 12 %. Keväällä 2007 Outokumpu Technology Oyj muutti nimensä Outotec Oyj:ksi. Rut Bryk
Rut Brykin veli oli diplomi-insinööri ja Outokumpu Oy:n toimitusjohtaja, vuorineuvos Petri Bryk. Heidän isänsä oli kirjailija, taidemaalari ja hyönteistutkija Felix Bryk ja äiti Aino o. s. Mäkinen. Taisto Turunen
Ylen Ajankohtaisen kakkosen mukaan ylijohtaja Taisto Turunen osallistui Fennovoiman YVA-käsittelyyn ja lupahakemuksen käsittelyyn samaan aikaan, kun hän oli Outokummun hallituksessa vuosina 2006–2008. Outokumpu liittoutui vuonna 2007 E.ON:in kanssa ja perusti Fennovoiman. Outokumpu on sen suurin suomalaisomistaja. Outokumpu (yritys)
Selvitys ruostumattoman eli jaloteräksen valmistamisesta käynnistyi 1960-luvun alussa, kun todettiin, että yrityksellä on teräksen valmistamiseen tarvittavaa kromia ja nikkeliä. Tilannetta hankaloitti kilpailu Outokummun ja Rautaruukin välillä. Vuoden 1970 lopulla päästiin sopimukseen, jonka mukaan Outokummulle jäivät alle 4,75 millimetrin kuuma- ja kylmävalssattujen levyjen valmistus ja Rautaruukille paksummat. Outokumpu Oy ajatteli alun perin perustaa tehtaan Poriin. Sijoituspaikasta tuli kuitenkin poliittinen kysymys, ja Suomen hallituksen rahoituksella lopulta päätettiin sijoittaa tehdas Tornion Röyttään. Tilanne oli niin traumaattinen, että toimitusjohtaja - vuodesta 1969 pääjohtaja, vuorineuvos Bryk - pyysi terveydellisiin syihin vedoten eroa, joka astui voimaan 31. heinäkuuta 1972. Seuraajaksi valittiin yrityksen sisältä teknisen suunnittelun päällikkö 43-vuotias diplomi-insinööri Kauko Kaasila. Outokumpu (yritys)
Sähkön saannin vaikeutuminen ja hinnan kohoaminen sodan jälkeen vauhditti energiaa säästävän sulatusmenetelmän eli liekkisulatuksen kehittämistä. Keskeisimmät henkilöt menetelmän kehityksessä olivat Porin metallurgisen osaston päällikkö, diplomi-insinööri Petri Bryk ja Harjavallan tehtaan isännöitsijä, yli-insinööri John Ryselin. Kolmantena tutkijaryhmän jäsenenä voi pitää vuorineuvos Eero Mäkistä, joka teki päätöksen menetelmän kehittämisestä. Koesulatto tehtiin Harjavaltaan 1947. Kyseessä on sanottu olleen 1900-luvun huomattavimpia keksintöjä kuparimetallurgian alalla – menetelmä patentoitiin useissa maissa muun muassa Norjassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Tämän pohjalta rakennettiin Harjavallan sulatto vuoteen 1949 mennessä. Tässä yhteydessä päämetallurgi Petri Bryk nostettiin yrityksen johtokuntaan. Tukholman pörssi
Tukholman pörssi () on vuonna 1863 perustettu ruotsalaisten osakkeiden markkinapaikka Tukholmassa. Pörssi siirtyi vuonna 1998 Optionsmäklarna AB:n (OM AB) omistukseen. Tämä yhtiö yhdistyi vuonna 2003 suomalaisen, Helsingin pörssin omistaneen HEX Oy:n kanssa OM HEX AB:ksi, jonka nimi muutettiin myöhemmin OMX AB:ksi. Yhtiö operoi Tukholman ja Helsingin pörssien lisäksi myös Kööpenhaminan, Islannin, Riian, Tallinnan ja Vilnan pörssejä. OMX AB:n omistaja on ollut helmikuusta 2008 lähtien "NASDAQ OMX Group, Inc". Kai Mäkelä
Sijoittaja Kai Mäkelä johti 1990 Nobiscum-sijoituskonsenia, joka oli Aamulehden merkittävä omistaja. Nobiscumin omistajia olivat Mäkelän lisäksi, Juhani Haarala, Ahti Vilppula sekä Manitor Oy ja Jokebest Oy -yritykset. Yhtiön pienomistajana hallituksen jäsenenä on myös sijoittaja ja STT:n talouspäällikkö Taito Tuunanen. Nobiscum omisti mm. Lohjalla ilmestyvän Länsi-Uusimaa -lehden, suurimmissa kaupungeissa ilmestyvän City-ilmaisjakelulehden sekä jakelu- ja mainosyhtiöitä. Yhtiö sijoitti sijoitus- ja vakuutuspalveluihin sekä kauppaan. Nobiscum myi maaliskuussa 1990 silloisella 125 miljoonalla markalla Aamulehden määräysvallan vanhoille osakkaille. Samalla Nobiscumin toimitusjohtajana aloitti Matti Vikkula kun Mäkelä jäi Nobiscumin hallituksen puheenjohtajaksi. Nobiscum osti saman vuoden syksyllä 1990 Mecrastorilta ja SYP:tä Kehitysyhtiö Finvestin (aikaisemmin Maanviljelijäin Kauppa Oy), joka valmisti muun muassa elektroniikan konmponentteja. Finvestin tulos nousikin tuntuvasti vuonna 1990. Nobiscum-sijoittajaryhmän yhtiön ohessa toimi Jakeluaura Oy –yritys, joka osti lokakuussa 1990 Raatco Oy:n konkurssipesältä kolmanneksen Raision Tehtaat Oy:stä. Myös Mäkelän pöytälaatikkoyritys nimeltä Ruutunelonen oli käytössä Raision valtausyrityksessä. Korsnäsin kaivos
Korsnäsin kaivos oli Suomen ainoa varsinainen lyijykaivos. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy. Matti Piippo
Matti Piipon poikia ovat Pekka Piippo (s. 1941) ja Elcoteqin perustaja Antti Piippo. Pekka Piippo omistaa Pakkaus Piippo Oy:n ja Piiplast Oy:n yhdessä poikansa Juha-Pekka Piipon kanssa. Outokummussa toimivasta Piippo Oy:sta Pekka ja Antti Piippo omistavat 85 % niin että omistus on jakautunut puoliksi. Juha Rantanen
Rantanen aloitti uransa Nesteen talousjohtajana ja eri liiketoiminta-alueiden johtajana mm. Chemicals ja Gas vuosina 1986–1993. Toimittuaan Borealis-yhtiön toimitusjohtajana (1994–1997) Rantanen siirtyi A. Ahlström Osakeyhtiön, (sittemmin Ahlstrom Oyj) toimitusjohtajaksi vuonna 1998. Syksyllä 2004 hän siirtyi Outokumpu Oyj:n palvelukseen ja toimi yhtiön toimitusjohtajana vuoden 2005 alusta vuoden 2011 maaliskuuhun asti. Häkli, Lallukka ja Kumpp.
Yritys sai alkunsa, kun Sortavalan ja Käkisalmen alueilla vaikuttaneet kauppiaat Jaakko Häkli, Juho Lallukka ja Vilhelm Paischeff alkoivat vuonna 1886 pidetyn Sortavalan kauppiaskokouksen jälkeen suunnittelemaan uuden kokonaan suomalaisen tukkuliikkeen perustamista Viipuriin. Sen nimeksi päätettiin ottaa Häkli, Lallukka ja Kumpp. Häklillä ja Lallukalla oli samansuuntaisia ajatuksia suomenkielisen liiketoiminnan kehittämisestä sekä myös aikakauden kansallisesta heräämisestä. Viipurin kaupallinen toiminta oli tuolloin lähes kokonaan venäläis-, saksalais- ja ruotsalaistaustaisten kauppiaiden hallussa, eikä esimerkiksi suomenkielistä palvelua juurikaan saanut. Kolmikko sai tuekseen kaupungin suomenkielisiä pankkimiehiä, jotka turvasivat yrityksen taloudellisen taustan. Valtameri (yritys)
Yrityksen ensimmäinen johtaja oli Juho Kuosmanen, rinnallaan Risto Ryti ja toimitusjohtaja Samuli Harima, vuodesta 1924 Kuosmanen yksin. Vuodesta 1950 toimitusjohtajana työskenteli Kauko Kuosmanen isänsä jälkeen, joka oli hallituksen puheenjohtaja. Isänsä kuoltua vuonna 1960 Kauko Kuosmanen alkoi karsia yrityksestä rönsyjä ja pyrki keskittämään sitä teräskauppaan. Yhtiön kolmas toimitusjohtaja oli Aimo Paloluoma ja neljäs Erkki Hämäläinen. Vuonna 1983 yhtiö osti Oy Julius Tallberg Ab:n terästoiminnot. Yrityksen osake vietiin 1986 Arvopaperivälittäjien Yhdistyksen OTC-listalle, mutta 1990-luvun lama kohteli yritystä ankarasti. Siitä pelastukseksi suunniteltiin yhdistettäväksi kolmen yhtiön, Valtameren, Aspo Oy:n ja Rautaruukki Oy:n teräskauppatoiminnot. Aie toteutui, kun keväällä 1993 perustettiin Asva Oy. Valtameri Oyj fuusioitiin 1999 Rautaruukkiin. Jorma Ollila
Ollila on toiminut vuosina 2013–2018 Outokummun hallituksen puheenjohtajana. Lisäksi hän on elinkeinoelämää edistävän EVA:n hallituksen puheenjohtaja ja Perella Weinberg Partnersin konsultti. Sixten Korkmanin mukaan Jorma Ollila on Suomen parhaiten verkostoitunut henkilö. Ollila on kuulunut Bilderberg-ryhmän ohjausryhmään ja on ahkerin kokouksiin osallistunut suomalainen. Märta Blomstedt
Blomstedt & Lampén suunnitteli myös useita Outokumpu Oy:n eri kaivosalueiden teollisuus- ja asuinrakennuksia. Yhdessä Olli Penttilän kanssa Blomstedt suunnitteli muun muassa Otaniemeen Teknillisen korkeakoulun Vuoriteollisuusosaston rakennuksen, joka valmistui vuonna 1964. Orion (yritys)
Orion Oyj jakautui heinäkuussa 2006 kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi, uudeksi Orion Oyj:ksi ja Oriola-KD Oyj:ksi. Uuteen Orion Oyj:hin siirtyivät Orion Pharma ja Orion Diagnostica, ja sen toimitusjohtajana jatkoi Jukka Viinanen. Uuteen Oriola-KD-yhtiöön siirtyivät lääkkeiden tukkukauppa ja terveydenhoitotuotteiden markkinointi. Kaupankäynti uuden Orion Oyj:n ja Oriola-KD:n osakkeilla alkoi Helsingin pörssissä 3. heinäkuuta 2006. Pertti Voutilainen
Pisimmän päivätyönsä Pertti Voutilainen on tehnyt Outokumpu Oyj:n palveluksessa. Ura alkoi 1964 Kotalahden kaivoksella, josta hän siirtyi Outokummun pääkonttoriin 1966 ja toimi kaivosteknillisessä ryhmässä vuoteen 1970. Vuodesta 1971 Voutilainen toimi pääkonttorissa tuotanto- ja yrityssuunnittelun tehtävissä. Vuonna 1977 hän sai nimityksen kaivos- ja kehitystoimen johtajaksi ja 1978 Outokummun johtokunnan jäseneksi. Outokummun pääjohtaja 1980–1991 ja sen jälkeen Kansallis-Osake-Pankin viimeinen pääjohtaja ja Merita Pankin ensimmäinen toimitusjohtaja 30. kesäkuuta 2000 asti. Hänen seuraajanaan Merita Pankin toimitusjohtajana toimi Kari Jordan. Vuonna 2002 Merita fuusioitui ruotsalaisen Nordbankenin kanssa, jonka jälkeen pankin nimeksi tuli Nordea. Nokia Oyj:n historia
Ulrik Wilhelm Eduard Polón (1861–1930) oli suomalainen yritysjohtaja ja Nokia-yhtymän isä ja perustaja.. Hän oli Suomen Gummitehtaan perustaja, toimitusjohtaja, hallituksen puheenjohtaja ja pääomistaja ja oli edustajana porvarissäädyssä valtiopäivillä 1905–1906. Hän vastusti sortovuosien aikana venäläistämispyrkimyksiä ja oli aktiivinen vastarintaliike Kagaalin johdossa. Hän oli karkotettuna Venäjälle 1916–1917. Hänen aloitteestaan Suomeen syntyi kumiteollisuus, ja myöhemmin nykyaikainen puu- ja kaapeliteollisuus. Outokumpu (yritys)
Vuokrayhtiö ostettiin kaivoksenomistajille eli Suomen valtiolle ja Hackmanille tammikuussa 1921. Toimitusjohtajaksi valittiin filosofian tohtori Eero Mäkinen. Lopullinen ratkaisu valtiollisesta kaivosyhtiöstä toteutui joulukuussa 1924, kun valtio lunasti Hackmanin osuuden kaivoksesta. Näin syntyi valtion liikelaitos Outokummun kaivos. Tämänkin jälkeen käytiin useamman vuoden ajan yrityksen kehittämissuunnasta taistelua toimitusjohtajan ja johtokunnan välillä, joka lopulta päättyi Mäkisen haluamalla tavalla. Rakennettiin muun muassa rikastamo ja vanha kuparitehdas suljettiin, vaikka lamavuodet koettelivatkin yrityksen kannattavuutta. Yritys työllisti tuolloin noin 400 henkeä. Pohjois-Karjalan Sähkö
Outokummun kuparikaivoksen perustamisella v. 1913 oli keskeinen sija maakunnan sähköistämisessä. Kaivoksen sähköntarve oli suuri ja sitä yritettiin aluksi tyydyttää oman höyryvoimalaitoksen avulla. Ennen pitkää sähköä tarvittiin kuitenkin enemmän, kuin oli mielekästä yrittää itse Outokummussa tuottaa. Imatran Voima Osakeyhtiö rakensi 110 kV johdon Imatralta Varkauteen ja Outokumpu Oy rakensi itse 45 kV johdon Varkauden ja Outokummun välille vuonna 1934. Tätä kautta saatua sähköä riitti jaettavaksi paitsi outokumpulaisille ja lähiympäristön asukkaille myös Liperiin. Johto oli myös yhteys valtakunnanverkkoon, millä olikin suuri merkitys Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:tä perustettaessa. Claës Björnberg
Porilaiseen kauppiassukuun syntynyt Claës Björnberg ja hänen veljensä Fredrik Björnberg, joka myöhemmin toimi Vaasan läänin kuvernöörinä, perustivat vuonna 1892 Myllykoskelle (nykyään Kouvolaa) Kymijoen rannalle Myllykoski Träsliperi Aktiebolag -yhtiön. Yhtiöjärjestyksessä sen toimialaksi ilmoitettiin ”harjoittaa puunhiontaa sekä siihen liittyvää puujalostusta ja liiketoimintaa”. Tätä yhtiötä pidetään vuonna 2011 UPM-Kymmene Oyj:lle myydyn Myllykoski Oyj:n edeltäjänä. Outotec
Valtion kupariyhtiö Outokummulla oli 1940-luvun lopussa ongelma: se tarvitsi sähköä metallin jalostamiseen, mutta Suomessa oli pulaa sähköstä. Ongelmaan löytyi ratkaisu, kun syntyi idea valmistaa kuparia ilman ulkopuolista energiaa. Liekkisulatusmenetelmässä käytetään malmin omaa rikkiä. Keksinnöstä sai alkunsa Outotecin tarina, sillä liekkisulatuksen menestyksen seurauksena valtionyhtiö Outokumpu perusti teknologiayksikön, jonka nimeksi tuli sittemmin Outokumpu Technology. 1950-luvulla keksinnöstä kiinnostuivat japanilaiset ja intialaisista saatiin asiakkaita 1970-luvulla. Nykyään yli puolet maailman kuparista valmistetaan liekkisulatusteknologian avulla. Viuruniemi
Kaivostoiminta käynnistyi Outokummussa 1910. Kuparikaivos merkitsi myös Viuruniemelle uusia aikoja, olihan kylä elänyt karjatalousvaltaisesta maataloudesta aiemmin. Kuparikaivos tarjosi monelle viuruniemeläiselle työtä ja lisätienestiä. Outokumpu-yhtiö tuki myös työntekijöiden vapaa-ajan virkistysmahdollisuuksia rakentamalla Pitkälahden satamaan 156 venevajaa ja Luotoniemeen sekä Louhirantaan kesämökkejä työntekijöidensä käyttöön. John Ryselin
Johan (John) Wilhelm Ryselin (3. toukokuuta 1902 Tampere – 9. lokakuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen teollisuuden parissa toiminut yli-insinööri. Hän oli Outokumpu Oy:n kuparisulaton isännöitsijä 1940–1961 ja yhtiön metallurginen johtaja vuodesta 1961. Hän kehitti Petri Brykin kanssa kuparin liekkisulatusmenetelmän. Osmo Oittinen
Osmo Untamo Oittinen (20. marraskuuta 1914 Äänekoski – 5. tammikuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja kokoomuspoliitikko. Hän toimi sanomalehti Uuden Suomen kustannusyhtiön toimitusjohtajana 1958–1970 ja Kansaneläkelaitoksen johtajana 1973–1979. Outokumpu
Tunnettuja outokumpulaisia kulttuurihenkilöitä ovat muiden muassa kirjailija ja ohjaaja Esko-Pekka Tiitinen ja tanssija Jyrki Haapala. Muun muassa näyttelijä Jari Pehkonen, elokuvaohjaaja Taneli Mustonen, kirjailija Leena Lehtolainen, kirjailija Terhi Rannela, uutisankkuri ja kirjailija Matti Rönkä sekä urheilutoimittaja ja tuottaja Marko Terva-aho ovat kotoisin Outokummusta. Salatuissa Elämissä Ismo Laitelaa näyttelevä Esko Kovero on kotoisin Outokummusta, samoin kuin jalkapalloilija Timo Tahvanainen. Tunnettu outokumpulainen on myös platinaa myynyt ja useita Emma-palkintoja saanut laulaja Anna Puu. Terneuzen
Terneuzenissa sijaitsee Outokumpu Oyj:n omistama ruostumattoman teräksen tuotantolaitos. Ohranjyvä
Ohranjyvän perusti Linkosuon leipomon kondiittorimestari Jussi Linkosuo entiseen myymälähuoneistoon Näsilinnankadulle vuoden 1965 maaliskuussa, juuri ennen ensimmäisiä Suomessa pidettyjä jääkiekon MM-kisoja. Ohranjyvä oli ensimmäisiä olutravintolakokeiluita Suomessa, ja se saikin heti tamperelaisten suosion viihtyisänä ja intiiminä seurustelupaikkana. 1980-luvun alussa Ohranjyvä siirtyi Alkon tytäryhtiölle Arctialle ja siltä 1997 Scandicille, joka oli kuitenkin kiinnostunut pitämään itsellään vain Arctian hotellit. Ohranjyvän nykyinen omistaja on Jaro Suosteen Jyväravintolat Oy. Neste (yritys)
Neste Oy, tai "Neste-konserni", perustettiin vuonna 1948, jolloin sen tarkoituksena oli turvata Suomen öljynhuoltoa. Yhtiön kotipaikaksi tuli Espoo ja se oli alusta asti valtion omistama. Toimialoja tuolloin olivat öljy- ja kemianteollisuus, kaasun välittäminen, varustamotoiminta, öljynetsintä ja -tuotanto. Yhtiön pitkäaikaisena toimitusjohtajana toimi Uolevi Raade, joka vaikutti suuresti sen nousuun aikanaan Suomen suurimmaksi yritykseksi. Vuonna 1980 toimitusjohtajaksi tuli Jaakko Ihamuotila. Yhtiön tytäryhtiöitä ovat olleet muun muassa "Kesoil Oy", "Neste Kide Oy", "Isora Oy", "Neste Polyeten AB" (Ruotsi), "Neste Polimeros S.A." (Portugali) ja "Neste Chemicals N.V." (Belgia). Vuonna 1990 Nesteen kansainvälinen öljykauppa muodosti sen liikevaihdosta noin puolet ja öljynjalostus neljäsosan. Vuonna 1991 sen liikevaihto oli 53,025 miljardia markkaa ja yhtiön palveluksessa oli 13 685 henkilöä. Elijärven kaivos
Kemin kaivos on Outokumpu Oyj:n tytäryhtiön Outokumpu Chrome Oy:n omistama kaivos, joka sijaitsee Kemin kaupungin pohjoispuolella Keminmaan kunnan alueella Elijärvellä. Outokummun Kemin kaivos on ainoa kromikaivos EU:n alueella. 1+1 media
Yhtiön toimitusjohtaja on Oleksandr Tkatšenko. Holdingyhtiön omistuspohja ei sen sijaan selviä yhtiön kotisivustolta. Eräs ulkopuolinen lähde kertoo omistajaksi toisen holdingyhtiön (Cyprus Holding Limited). Toinen, seikkaperäisempi lähde raportoi taustalla olevan Ukrainan rikkaimpiin kuuluvan oligarkki Ihor Kolomoiskyin. Miljardööri Kolomoiskyi on sekä Ukrainan että Israelin kansalainen, jolla on Ukrainan yhteiskunnassa monia samanaikaisia rooleja. Maan suurimman liikepankin (PrivatBank) toisena pääomistajana hän voi olla ohjaamassa monien yhteiskunnallisesti tärkeän yrityksen toimintaa. Ukrainan väliaikaishallitus nimitti hänet maaliskuussa 2014 Dnipropetrovskin alueen kuvernööriksi. Tomas Lindholm
Lindholm toimi Outokumpu Oyj:n päälakimiehenä vuosina 1978–1982. Polar Mining
Polar Mining Oy on kaivostoimintaa Suomessa harjoittava yritys. Sen emoyhtiö on australialainen Dragon Mining -kaivosyhtiö. Se osti kaivostoiminnasta luopuneelta Outokumpu Oy:ltä vuonna 2003 Oriveden kaivoksen, Sastamalan rikastamon ja muutamia etsintäkohteita. Louhimisen se aloitti ensimmäiseksi Pirkanmaalla. Huittisissa sijaitseva Jokisivun kultakaivos avattiin 2009. Loppuvuodesta 2018 avattiin Kaapelinkulman kaivos. Kritiikki ympäristöongelmista on kohdistunut yritykseen mediassa. Laivakankaan kaivos
Kaivoksen historia alkaa 1980-luvulta, jolloin alueelta löytyi kultamalmia. Outokumpu Oy perusti alueelle koekaivoksen. Malmi ei kuitenkaan ollut tarpeeksi rikasta ja kaivos oli toiminnassa vain lyhyen ajan. 1990-luvulla alue oli Endomines Oy:n hallussa valtauksena, mutta kaivostoimintaa ei aloitettu. 2000-luvun alussa yrittäjäksi tuli ruotsalainen Nordic Mines, joka teetti alueella ympäristövaikutusten arvioinnin. Osa alueen esihistoriallisista muinaisjäännöksistä tullee kaivoksen vuoksi tuhoutumaan. OAO Fortum
OAO Fortum () on Länsi-Siperiassa sijaitseva alueellinen voima- ja lämpöyhtiö, jonka omistaa lähes kokonaan suomalainen Fortum Oyj. Aiemmin ennen Venäjän energiatuotannon yksityistämisprosessia yhtiön omisti valtiollinen RAO JeES Rossii. Sen jälkeen vuoteen 2009 yhtiön nimi oli TGK-10 (). Fortum hankki maaliskuussa 2008 TGK-10:stä 76,5 %:n osuuden ja teki vähemmistöosakkaille ostotarjouksen näiden vielä omistamista osakkeista. Marraskuun lopulla Fortumin omistusosuus oli 93.4 % ja yhtiö vedettiin pörssistä. Yhtiön nimi muutettiin OAO Fortumiksi huhtikuussa 2009. Yhtiön kotipaikka on Tšeljabinsk ja sen pääjohtaja Aleksandr Tšuvajev. Harjavallan suurteollisuuspuisto
Outokumpu-konsernin yhtiöittäminen oli aloitettu 1980-luvulla ja vuonna 1990 kupari-nikkeliryhmästä muodostettiin Outokumpu Harjavalta Metals Oy. Vuosina 1993-1996 toteutettiin 1,5 miljardia markkaa (noin 330 milj. euroa ) maksanut laajennusprojekti, jonka ansiosta nikkelin ja kuparin tuotanto pystyttiin kaksinkertaistamaan. Projektin aikana rakennettiin myös uusi savupiippu, joka on yksi Suomen korkeimmista rakennelmista. Okmetic
Okmetic Oyj on suomalainen puolijohdeteollisuudelle piikiekkoja valmistava pörssiyhtiö, joka perustettiin vuonna 1985 Outokumpu Oyj:n ja Nokia Oyj:n yhteisyrityksenä.Yhtiön asiakaskohtaisesti räätälöityjä, korkean lisäarvon piikiekkoja käytetään etenkin antureiden sekä erillispuolijohteiden ja analogiapiirien valmistukseen. Outotec
Outotec Oyj on suomalainen teknologia-alan pörssiyhtiö, joka syntyi vuonna 2006 Outokumpu Oyj:n erottaessa teknologiatoimintansa omaksi yhtiökseen. Se on enemminkin suunnittelu- ja asiantuntijayritys kuin valmistaja ja se ostaa valtaosan tuotteidensa valmistuksesta alihankintana, vain avainkomponentit se tekee itse. Valmistusta tehdään Outotecin Outokummun konepajalla, joka tekee laitteistoja, ja Lappeenrannassa entisen Laroxin tehtaalla, joka valmistaa teollisia suodattimia. Luvata
Luvata syntyi vuonna 2005, kun Outokumpu myi tytäryhtiönsä Outokumpu Copper Products Oy:n pääomasijoitusyhtiö Nordic Capitalille. 2010-luvulla yrityksen eri liiketoiminnot myytiin Saksaan, Kiinaan, Japaniin ja Yhdysvaltoihin. Outokumpu (yritys)
Outokummun pääliiketoiminta-alue on ruostumaton teräs (Stainless Steel), joka jakautuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen: Europe (Eurooppa, Lähi-itä, Afrikka, Aasia ja Tyynenmeren alue), Americas ja Long Products. Yhtiön merkittävimmät eurooppalaiset kilpailijat ruostumattoman teräksen valmistajina olivat vuoteen 2012 sitä suuremmat saksalainen yritys Inoxum/ThyssenKrupp, espanjalais-ranskalais-luxemburgilainen Aperam/ArcelorMittal ja espanjalainen Acerinox. Vuoden 2012 lopulla Outokumpu osti Inoxumin, ja siitä tuli alan suurin toimija Euroopassa, ellei peräti koko maailmassa. Jyrki Juusela
Juusela työskenteli Teknillisessä korkeakoulussa vanhempana assistenttina 1968–1969. Sen jälkeen hän toimi Outokumpu Oy:ssä eri tehtävissä, kunnes hänet valittiin toimitusjohtajaksi 1992, jossa tehtävässä hän oli eläkkeelle jäämiseensä saakka, vuoden 2004 loppuun. Outokumpu (yritys)
Sodan jälkeinen hintasäännöstely ja toisaalta voimakas inflaatio vaikuttivat Outokumpu Oy:n kannattavuuteen. Tuotteiden hintoja ei siis voinut korottaa, mutta monet kustannustekijät nousivat voimakkaasti inflaation seurauksena. Omistussuhteisiinkin tuli sodan jälkeen muutoksia. Valtiojohtoinen Kansaneläkelaitos Kela oli halukas tulemaan omistajaksi. Sen mukaan valtio ja Kela omistaisivat yhteensä 75 % yhtiön osakkeista. Omistusjärjestelyt toteutuivat vuoteen 1951 mennessä Kelan merkitessä uutta osakepääomaa niin, että omistussuhteet vakiintuivat: valtio n. 51 % ja Kela n. 49 %. Oriveden kaivos
Kaivos on maanalainen ja siitä on louhittu yli 500 000 unssia (yli 15 tonnia) kultaa. Outokumpu Oy aloitti kaivoksen louhinnan vuonna 1994 ja toiminta jatkui yhtäjaksoisesti vuoteen 2003 asti. Outokummun luopuessa kaivostoiminnasta sen hallussa olleet kultaesiintymät siirtyivät Polar Mining Oy:lle, jonka omistaa australialainen Dragon Mining. Polar Mining avasi kaivoksen uudelleen vuonna 2007. Nordic Gold
Nordic Goldin kehitystyö tehtiin Outokumpu Copperin, Västeråsin T&K-laboratoriossa. Seoksen keksijä on ruotsalainen Marian Sundberg. Nordic Gold on Outokumpu Copper Oyj tuotemerkki. Jussi Pesonen (toimitusjohtaja)
Elinkeinoelämän järjestöjen hallituspaikkojen ja luottamustoimien lisäksi hän on toiminut Outokumpu Oyj:n hallituksen jäsenenä vuosina 2009–2012. Hän on ollut keskinäisen eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallintoneuvoston jäsen vuosina 2009–2011, hallituksen jäsen vuodesta 2011 lähtien ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2012. Juri Milner
Juri Borisovitš (Bentsionovitš) Milner (; s. 11. marraskuuta 1961, Moskova, Neuvostoliitto) on venäjänjuutalainen miljardööri, yrittäjä ja pääomasijoittaja; oligarkki. Hän opiskeli taloutta Pennsylvanian yliopiston kuulussa Wharton Schoolissa 1990-luvulla. Vuonna 1998 Milner aloitteli yrittäjän uraansa ostamalla makaronitehtaan. Myöhemmin hän on perustanut Digital Sky Technologies (DST) -sijoitusyhtiön, joka on nykyään nimeltään Mail.ru Group ja DST Global. Mail.ru Groupin ja DST Globalin kautta Milner on sijoittanut seuraaviin yhtiöihin: Facebook, Zynga, Twitter, Spotify, ZocDoc, 360Buy.com ja Groupon. Hän on nimenomaan pyrkinyt sijoittamaan sosiaalisen median yrityksiin. Esimerkiksi vuonna 2009 hän osti 2 % Facebookista 200 miljoonalla dollarilla. Myöhemmin hän osti lisää yrityksestä Mail.ru Groupin ja DST:n kautta, ja omistusosuus nousi 9 %:iin. Ennen ostoja hän oli tutustunut yrityksen perustajaan Mark Zuckenbergiin. Milner on neuvotellut myös muun muassa Rovio Entertainmentiin sijoittamisesta. Silicon Valleyssä häntä pidetään ristiriitaisena henkilönä, joka on tehnyt yhteistyötä toisen keskustelua herättävän henkilön kanssa, Ališer Usmanovin. Hän tuki Milneriä Facebook-ostoissa. Milner on käyttänyt omaisuuttaan muun muassa ostamalla talon, jota on arveltu Yhdysvaltain kalleimmaksi 100 miljoonan dollarin hinnallaan. Vuonna 2015 hän sijoitti varojaan myös kiinteistöalan teknologiayritykseen Cadreen – omien sanojensa mukaan 850 000 dollaria. Cadren perustajiin kuuluu Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin vävy ja neuvonantaja Jared Kushner sekä Kushnerin veli Joshua ja eräs kolmas yrittäjä. Kushnerin yrityksen arvon on arvioitu olevan 800 miljoonaa dollaria.