Mikä on Venezuelan tärkein elinkeino?
Venezuelan talous
Venezuelan talous siirtyi maatalouskeskeisyydestä öljykeskeiseksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kaupallinen öljyntuotanto alkoi Venezuelassa 1917. Toisen maailmansodan jälkeen maa oli 15 vuoden ajan maailman tärkein öljynviejä, kunnes Persianlahden maat sivuuttivat sen. Venezuela oli perustamassa OPEC:ia 1959. 1970-luvulla öljy toi lisätuloja maalle, kun öljykriisi johti sen hinnan nousuun. Niinpä rahaa riitti mitä hirveimpään kerskakulutukseen. Muut tärkeät tuotannon alat unohdettiin kokonaan. Elintarvikkeita maa ei tuottanut omaan kulutukseensa 1980-luvun alussa läheskään tarpeeksi. Omavaraisuuteen ei ole vieläkään päästy. Korruptio on vaivannut maan talouttakin. Inflaatio oli ajoittain 1980- ja 1990-luvulla korkea. 1980-luvulla öljyn hinta halpeni ja painoi Venezuelan taloutta alas. Venezuelan talous
Venezuelan talous on markkinaperustainen sekatalous, jossa öljyn tuotannolla ja viennillä on merkittävä osuus.
Se on maailman mitassa parempaa keskitasoa, koska sen asukaskohtainen BKT vuonna 2014 oli 68. sijalla muihin maihin verrattuna. Venezuelan koko bruttokansantuotanto on 31. sijalla. Maan talous perustuu noin puoliksi öljyn vientiin. Maa on viidenneksi suurin öljynviejä. Lisäksi maa vie muun muassa maataloustuotteita, ja sillä on tuottava teollisuus. Venezuelaan tuodaan erilaisia koneita, raaka-aineita ja kulutustavaroita. Maan talous kasvoi 1950-luvulta 1980-luvulle. Väestöön nähden maa tuottaa liian vähän elintarvikkeita. Venezuela
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Venezuelan talous muuttui maatalouskeskeisestä öljykeskeiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen maa oli 15 vuoden ajan maailman tärkein öljynviejä, kunnes Persianlahden maat sivuuttivat sen. Venezuela oli perustamassa OPECia 1959. Öljytulot kattavat noin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta, 95 % vientituloista ja yli puolet hallinnon kustannuksista. Venezuelan energiapolitiikka
IEA:n mukaan Venezuela oli vuonna 2008 maailman " 9. suurin öljyntuottajamaa" (137 Mt 3,5 % maailman tuotannosta) ja " 10. suurin kivihiilen viejä" (6 Mt). Venezuelan jalostettujen öljytuotteiden vienti vuonna 2007 oli 29 Mt (4. sija) ja kaikkien " öljytuotteiden vienti 106 Mt (6.sija)". Venezuela
IEA:n mukaan Venezuela oli vuonna 2008 maailman 9. suurin öljyntuottajamaa (137 Mt, 3,5 % maailman tuotannosta) ja 10. suurin kivihiilen viejä (6 Mt). Venezuelan jalostettujen öljytuotteiden vienti vuonna 2007 oli 29 Mt (4. sija) ja kaikkien öljytuotteiden vienti 106 Mt (6.sija). Venezuela on OPECin jäsen. Venezuelan talous
Maa on maailman viidenneksi suurin öljyntuottaja ja maan talous on 80-prosenttisesti riippuvainen öljystä. Öljytulot kattavat nimittäin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta, 80 prosenttia vientituloista ja yli puolet hallinnon kustannuksista. Bensiini on Venezuelassa maailman halvinta. Maan valuuttavarannosta yli 60 prosenttia on kullassa, mikä on 8 kertaa enemmän kuin lähialueen maissa keskimäärin.
Yaracuy
Yaracuy () on yksi Venezuelan osavaltioista. Se sijaitsee maan pohjoisosissa. Se on sekä väkiluvultaan että pinta-alaltaan yksi Venezuelan pienimmistä osavaltioista. Osavaltion pääkaupunki on San Felipe ja se on perustettu vuonna 1909. Vanuatu
Vanuatun pääelinkeino on pienimuotoinen omavaraismaatalous, josta 65 prosenttia väestöstä saa toimeentulonsa. Muut merkittävät elinkeinot ovat kalastus ja matkailu. Vanuatu on trooppisen ilmaston ansiosta suosittu seuramatkakohde Australiasta ja Uudesta-Seelannista. Vilkkain matkailukausi on huhti–lokakuussa, kun saarilla sataa vähiten. 
Merkittävimmät luonnonvarat ovat mangaani, puu ja kala. Merkittävimmät vientituotteet ovat kopra, liha, kaakao, puutavara, kava ja kahvi. Ihmisoikeudet Venezuelassa
Venezuelaa johti vuonna 2009 Hugo Chávez. Venezuelassa asuu 28 miljoonaa ihmistä, joiden eliniänodote on 73 vuotta. Venezuelan ihmisoikeusongelmiin sisältyy lehdistönvapaus, naisten tasa-arvo ja vankilaolot. Aseiden valvonnan heikkous on johtanut yleiseen turvattomuuteen ja väkivaltaan. Alkuperäiskansan maaoikeuksien puolustajaa ahdistettiin ja pidätettiin elokuussa 2008. Kaksi Human Rights Watchin edustajaa karkotettiin maasta kriittisen raportin julkaisun vuoksi. Venezuela
Tilanne ei muuttunut vuonna 2013, kun valtaan nousi Nicolás Maduro, vaan hän on jatkanut samalla linjalla. Oikeisto-oppositio voitti niukasti parlamenttivaalit vuonna 2015. Venezuelan talous romahti vuonna 2016, ja maa kärsii korkeasta inflaatiosta. 23. tammikuuta 2019 edustajainhuoneen puheenjohtaja Juan Guaidó julistautui opposition tuella maan väliaikaiseksi presidentiksi. Donald Trump tunnusti Guaidón maan presidentiksi, mikä johti Yhdysvaltojen ja Maduron hallinnon diplomaattisten suhteiden katkaisemiseen . Venezuelan talous
Sosialismia luonut Hugo Chávez nousi Venezuelan johtoon 1999 ja valtio pyrki tämän jälkeen ohjaamaan taloutta ja tuotantoa. Chávez yritti parantaa köyhien asemaa ja asetti köyhiä suosiakseen ruoan hintakaton. Tämä johti hamstraukseen ja ruokapulaan. Ruoantuottajat ja muutkin tuottajat myivät ja salakuljettivat tuotantoaan mieluiten naapurimaihin kuin myivät kotimaassa. Los Teques
Los Teques on kaupunki Venezuelassa. Noin 141 000 asukkaan kaupunki on maan pohjoisosassa sijaitsevan Mirandan osavaltion pääkaupunki. Venezuelan pääkaupunkiin Caracasiin on Los Tequesista matkaa noin 30 kilometriä. Barinas
Barinas on Barinasin osavaltion pääkaupunki Venezuelassa. Sen keskustaajamassa on noin 300 000 asukasta, koko kunnan alueella 350 000. Dahadajevin piiri
Tärkeimmät elinkeinot ovat karjanhoito sekä viljakasvien ja viinirypäleiden viljely. Kubatšissa on taide-esineitä valmistava tuotantolaitos. Myös matkailua on pyritty kehittämään. Piirin ongelmia ovat korkea työttömyys ja järjestäytynyt rikollisuus. Virginia (Minnesota)
Kaupungin pääelinkeinot kaivostoiminnan ohella ovat puunjalostus sekä turismi. Yksi turistikohteista on The Laurentian Divide, jossa voi nähdä vesien jakautumista eri ilmansuuntiin. Banco
Seudun liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin sadekaudella. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Burundi
Burundin merkittävin elinkeino on maatalous, joka muodosti 58 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 1997. 90 prosenttia maataloudesta on omavaraisviljelyä. Maan tärkein tulonlähde on kahvi, joka muodostaa 93 prosenttia Burundin viennistä. Muita maataloustuotteita ovat puuvilla, tee, maissi, durra, bataatti, banaanit, maniokki, naudanliha, maito ja nahat. Burundissa esiintyviin luonnonvaroihin kuuluvat uraani, nikkeli, koboltti, kupari ja platina. Maatalouden lisäksi harjoitettavia elinkeinoja ovat esimerkiksi maahantuotujen komponenttien kokoaminen, julkiset rakennushankkeet, elintarvikkeiden käsittely ja kevyiden taloustavaratuotteiden, kuten peittojen, kenkien ja saippuan valmistus. Burundin rahayksikkö on Burundin frangi (BIF); heinäkuussa 2008 yhtä Yhdysvaltain dollaria vastasi 1 184 frangia. Telesur
TeleSUR (, "etelä") on latinalaisamerikkalainen televisiokanava, joka aloitti toimintansa heinäkuussa 2005. Sen kotipaikka on Venezuelan pääkaupunki Caracas. Vasemmistoa edustava presidentti Hugo Chávez haluaa saada kanavasta kilpailijan yhdysvaltalaiselle CNN:lle, joka on ollut hallitseva televisiokanava Etelä-Amerikassa. TeleSURin avajaisissa Venezuelan viestintäministeri Andrés Izarra kutsui uutta kanavaa ”anti-imperialistiseksi aloitteeksi kulttuuri-imperialismia vastaan." Meløy
Tärkeimmät elinkeinot ovat teollisuus, maanviljely, kalastus, kalankasvatus ja palveluala. Työttömyysprosentti on 3,2% (v. 2002). Lukuisista vesivarannoista johdetaan vettä mm. Euroopan suurimpien joukkoon kuuluvaan vesivoimalaitokseen. Storglomvassdammen on maailman korkein maapato, jossa on asfaltista tehty tiivistyssydän. Venezuelan talous
Calderan ja Venezuelan hallitus arvioi talouden kasvaneen 2,7 prosenttia vuonna 2001. Öljyn hinnan nousu maailmankaupassa auttoi Venezuelaa ylös vuoden 1999 lamasta. Muiden tuotteiden puute, pääoman pakeneminen ulkomaille ja väliaikainen öljyn hinnan lasku aiheuttivat kuitenkin ongelmia taloudelle vuonna 2002. Asian auttamiseksi hallitus päätti kelluttaa valuutta bolívaria, minkä seurauksena sen arvo laski tuntuvasti. 2000-luvun lopussa Venezuelan talous ajautui pahoihin vaikeuksiin. Suriname
Surinamen tärkein talousala on kaivosteollisuus, bauksiitti, öljy- ja kulta kattavat 85 prosenttia vientituloista ja neljänneksen valtion tuloista. Alle 10 prosenttia väestöstä työskentelee maataloudessa. Viljelykasveja ovat riisi, banaanit, palmuytimet, kookospähkinät ja maapähkinät. Surinamen talous on riippuvainen ulkomaankaupasta, ja sen suurimmat kauppakumppanit ovat Alankomaat, Belgia Yhdysvallat, Kanada, Kiina ja Japani sekä Karibianmeren valtiot. Guajirot
Guajiro-intiaanit eli wayuu-kansa on Venezuelan toiseksi suurin etninen ryhmä. Guajiroita asuu muun muassa Maracaibon kaupungin pohjoispuolen köyhällä alueella. Heitä asuu myös Kolumbiassa. Guajirot muodostavat vajaan 300 000 vähemmistön Venezuelassa. Valencia (Venezuela)
Valencia on yksi Venezuelan suurimmista kaupungeista. Se on Carabobon osavaltion pääkaupunki. Aragua
Aragua () on yksi Venezuelan osavaltioista. Se sijaitsee maan pohjoisessa keskiosassa lähellä maan pääkaupunkia Caracasia. Osavaltio kuuluu pinta-alaltaan Venezuelan pienimpiin, mutta väkiluvultaan ja asukastiheydeltään suurimpiin. Osavaltion pääkaupunki on Maracay. Osavaltio on perustettu 1899. Chávismo
Chavismo, "chavinismi" on aiemman Venezuelan presidentin Hugo Chávezin julistama sosialistinen aate. Sen tarkoituksena oli taistella Venezuelan yhteiskunnallisia
ja taloudellisia ongelmia vastaan. Chavismon epäonnistumisen pääsyynä oli Venezuelan heittelehtivä talous, joka pohjautui pääosin öljyn vientiin. Languedoc-Roussillon
Languedoc-Roussillonin perinteisistä elinkeinoista viinin- ja hedelmien viljely, sekä kalastus ovat edelleen elinvoimaisia. Sitä vastoin esimerkiksi silkin- ja raudantuotanto ovat taantuneet. Port Vendres on välimeren kolmanneksi suurin hedelmä- ja toiseksi suuriin sardiinisatama. Vuonna 2007 sen kautta kulki 295 000 tonnia hedelmiä ja 2 975 tonnia sardiineja. Myös turismi on tärkeä tulonlähde. Vuosittain alueella käy noin 10 miljoonaa ranskalaista ja noin 5 miljoonaa ulkomaista turistia. Yhteensä tämä tekee noin 8 % Rasnkan turisteista. KPMG:n arvion mukaan Montpellier oli Euroopan halvin kaupunki vuonna 2006. Vuonna 2009 alueen bruttokansantuote oli 1 871 532 miljoonaa euroa, mikä teki henkilöä kohden 29 897 euroa. Arviolta joka kymmenes maailmalla juotu viinipullo on tuotettu Languedoc-Roussillonin alueella. Viiniviljelmät kattavan alueen pinta-alasta noin 740 300 eekeriä. Puerto Rico
Puerto Ricon taloutta hallitsevat palvelu- ja teollisuussektorit. 1900-luvun puoliväliin saakka selvästi merkittävin talouden ala oli maanviljelys. Teollisuustuotanto vastaa noin 40 prosentista Puerto Ricon bruttokansantuotteesta. Puerto Ricossa valmistetaan erityisesti lääkkeitä, elektroniikkaa, kemiantuotteita ja lääketieteellisiä laitteita. Yhdysvaltalaiset yritykset hallitsevat suurelta osin valmistusteollisuutta. Teollisuus
Latinalaisessa Amerikassa on oma teollistuneiden kehitysmaiden ryhmänsä, joka koostuu Argentiinasta, Brasiliasta, Chilestä ja Meksikosta. Brasilian tärkeimmät teollisuusalueet ovat suurten kaupunkien, São Paulon ja Rio de Janeiron lähistöllä. Minas Gerais on maapallon suurimpia rautamalmialueita. Teollisuus perustuu kotimaisiin raaka-aineisiin ja ulottuu monipuolisesti raskaista koneista jokapäiväisen kulutuksen tuotteisiin. Argentiinassa merkittävin teollisuudenala on maataloustuotteiden jalostus, mutta myös kulkuneuvo- ja koneenrakennusteollisuus on maan laajojen kaivannais- ja öljykenttien seurauksena tärkeitä teollisuudenhaaroja. Meksikossa on myös paljon malmeja ja öljyä, teollisuus on pitkään ollut monipuolista. Maa on solminut Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa vapaakauppasopimuksen, minkä seurauksena Yhdysvalloista on siirtynyt teollisuutta halvan työvoiman Meksikoon. Georgia
Georgian talousnäkymiä kirkastavat maan lämmin ilmasto ja sijainti Mustanmeren rannalla, jotka mahdollistavat turismin ja maatalouden kehittämisen. Talouden tärkeimpiin aloihin kuuluukin maatalous: Georgia tuottaa esimerkiksi teetä, viinirypäleitä, sitrushedelmiä ja pähkinöitä. Maataloussektori on yksi entisen Neuvostoliiton monipuolisimmista, ja pitkän kasvukauden ansiosta Georgian alueella voidaan viljellä suurta määrää erilaisia hyötykasveja. Georgia on myös merkittävä viininviljelyalue: viinintuotannon keskus on Kakheti maan itäosassa. Neuvostokaudella suuria kosteikkoalueita maan länsiosasta kuivattiin maatalouden käyttöön ja itäosan kuiville alueille rakennettiin kastelujärjestelmiä. Maataloustuotanto kymmenkertaistuikin vuosina 1918–1990. Tuotantoa haittasivat kuitenkin liika erikoistuminen ja maatalousmaan vääräntyyppinen käyttö. Myös maatalous kärsi 1990-luvun talousromahduksesta. Vuonna 2006 maatalous työllisti 55,6 prosenttia työvoimasta ja vuonna 2013 se muodosti 8,5 prosenttia Georgian bruttokansantuotteesta. Venezuela
Ruokaperinteeseen kuuluu tukeva aamiainen, runsas lounas ja kevyt illallinen. Omaleimaisin ruokalaji on "arepa" eli eräänlaiset maissijauhosämpylät, joita syödään täytettyinä välipaloiksi ja aterioilla lisukkeina. Konséguéla
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi ja durra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä. Caracas
Öljyllä rikastuneen Venezuelan talouden tasaisesti noustessa 1900-luvun alkupuoliskolla Caracasista tuli yksi Latinalaisen Amerikan talouskeskuksia, sekä myös suosittu liikenneväylä Euroopan ja Etelä-Amerikan välillä. Amazonas (Venezuela)
Amazonas () on yksi Venezuelan osavaltioista. Osavaltio sijaitsee maan eteläosassa muodostaen lähes viidesosan maan pinta-alasta. Kuitenkin vähemmän kuin prosentti Venezuelan väestöstä asuu osavaltiossa. Osavaltion pääkaupunki on Puerto Ayacucho. Amazonas oli liittovaltion terrorio vuodesta 1864 vuoteen 1994, jolloin se sai osavaltion oikeudet. AK-101
Venezuela osti kesällä 2006 100 000 AK-103-rynnäkkökivääriä sekä tehtaan joka valmistaa lisenssillä 50 000 kivääriä vuodessa vuodesta 2010 alkaen jouduttuaan Yhdysvaltain asevientikieltoon. Venäjän talous
Maatalous työllistää Venäjällä 9,8 % työvoimasta ja kattaa 4,4 % bruttokansantuotteesta. Tärkeimpiä tuotteita ovat viljat, sokerijuurikas, auringonkukansiemenet, hedelmät ja vihannekset, naudanliha ja maitotuotteet. Vain 10 % maan pinta-alasta on maatalouden käytössä, siitä 60% viljelyssä ja loput laitumena. Tärkein viljelyalue on ruohotasanko Ukrainan ja Kazakstanin välissä. Viljelysmaasta yli puolet on omistettu viljoille, joita tärkein on vehnä. Pohjoisempana kasvatetaan ohraa, mutta kauran viljely on vähentynyt. Perunaa kasvatetaan maan pohjoisosissa 50. ja 60. leveyspiirin välillä ruoaksi ja votkan valmistukseen. Pellavaa käytetään sekä tekstiilien että öljyn valmistukseen. Vihannesten ja hedelmien kasvatus lisääntyi maanviljelyn yksityistämisen myötä. 1990-luvun puolivälissä tärkeimpiä olivat kaali, omena, tomaatti ja porkkana. Maracaibojärvi
Maracaibojärven suulla sijaitsee Maracaibon satamakaupunki, joka on Venezuelan toiseksi suurin kaupunki. Vuonna 1962 kanaalin yli rakennettiin 8,7 kilometrin pituinen Kenraali Rafael Urdanetan silta. Järven itäosassa sijaitsevat Venezuelan rikkaimmat öljykentät. Kamerun
Kamerunin luonnonvarat sopivat paremmin maa- ja metsätalouden kuin teollisuuden tarpeisiin. Noin 70 prosenttia väestöstä viljelee maata, ja maatalous muodosti arviolta 45,2 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 2006. Suurin osa maataloudesta on paikallista omavaraisviljelyä yksinkertaisia työvälineitä käyttäen. Viljelijät myyvät ylijäämänsä ja joillain on erillisiä peltoja kauppaa varten. Kaupungit ovat ruokahuoltonsa kannalta erityisen riippuvaisia talonpojista. Maaperä ja ilmasto ovat rannikolla rohkaisseet viljelemään kaupallisesti banaaneja, kaakaota, öljypalmuja, kumia ja teetä. Sisämaassa Etelä-Kamerunin tasangolla rahakasveihin lukeutuvat kahvi, sokeri ja tupakka. Kahvi on merkittävä rahakasvi läntisillä ylämailla, ja pohjoisessa luonnonolot suosivat puuvillan, pähkinöiden ja riisin viljelyä. Riippuvuus maataloustuotteiden viennistä on tehnyt Kamerunin talouden haavoittuvaiseksi niiden hintojen vaihteluille.
Karjaa kasvatetaan koko maassa. Kalastuksesta elantonsa saa noin 5 000 henkeä, ja mereneläviä pyydystetään vuosittain 20 000 tonnia. Bushmeat-lihaa, joka oli pitkään keskeinen ruokatavara maaseudun kamerunilaisille, pidetään nykyään herkkuna maan kaupungeissa. Bushmeat-kauppa on Kamerunin eläimistölle nyt merkittävämpi uhka kuin metsien tuhoutuminen. Venezuelan talous
Tammikuussa 2007 julkaistujen tietojen mukaan Chávezin hintakatot aiheuttivat rakennusteollisuudelle materiaalipulaa. Seuraavana vuonna 2008 Chávez määräsi sosialisoimaan sementtiteollisuuden, koska se myi ulkomaille tuotteitaan saadakseen niistä paikallista hintakattoa korkeamman markkinahinnan. Toridaga-ko
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra ja vihannekset. Bolibanassa pidetään viikoittaiset markkinat. Venezuelankypärähokko
Venezuelankypärähokko ("Pauxi pauxi") on Etelä-Amerikan pohjoisosissa tavattava uhnaalainen hokkoihin kuuluva kanalintulaji. Jelisavettina
Paikallisista elinkeinoista tärkein on maatalous. Suurin maatalousyritys on Spankkovossa toimiva Niva-1, joka tuottaa maitoa, lihaa, viljaa ja rehua. Jelisavettinassa toiminut maatalousyritys Družba on konkurssitilassa. 65 % työvoimasta työskentelee kunnan ulkopuolella, lähinnä Voiskovitsassa, Hatsinassa ja Pietarissa. Venezuelan vaakuna
Vaakunan yläpuolella on kaksi hyvinvointia kuvaavaa runsaudensarvea. Vaakunan kilpi jakautuu kolmeen osaan, joista ylhäällä vasemmalla olevaan punaiseen osaan on kuvattu 20 vehnäntähkää symboloimaan Venezuelan perustamisajankohdan 20 osavaltion yhteenliittymistä ja kansakunnan vaurautta. Oikealla ylhäällä olevaan keltaiseen osaan on kuvattu aseita ja kaksi yhteen sidottua Venezuelan lippua symboloimaan sotavoittoja. Alimmassa sinisessä kentässä on juokseva valkoinen hevonen symboloiden itsenäisyyttä ja vapautta. Vaakunan ympärillä on oliivipuun ja palmun oksat sidottuina yhteen Venezuelan lipulla. Vaakunan alla lukee "19 de Abril de 1810 Independencia" eli "19. huhtikuuta 1810 Itsenäisyys" ja "20 de Febrero de 1859 Federación" eli "20. helmikuuta 1859 Liittovaltio" sekä "República Bolivariana de Venezuela" eli "Venezuelan bolivariaaninen tasavalta". Venezuelan talous
Uutistoimisto AP:n mukaan Venezuelan joukot pyrkivät estämään mittavaa ruoan salakuljetusta, erityisesti niukkojen hyödykkeiden kuten maidon. Chávez uhkasi pakkolunastaa maitotiloja tai meijereitä, jos ne salakuljettavat maitoa Kolumbiaan tai myyvät sitä juuston valmistukseen saadakseen paremman hinnan kuin myydessään sitä kotimaan kulutukseen. Koska riisinjalostustehtaat eivät Chávezin mielestä toimineet hintakaton vuoksi tehokkaasti, Chávez määräsi helmikuussa 2009 sotavoimat ottamaan haltuun kaikki riisinjalostustehtaat ja pakottamaan ne tuottamaan täydellä kapasiteetilla. Saint Vincent ja Grenadiinit
Banaanin lisäksi toinen merkittävä vientituote on arrowjuuren tärkkelys. Turismin merkitys on kasvussa, mutta maassa on työttömyysaste 35–40 prosenttia. Erilaiset teolliset kokeilut ovat pääosin epäonnistuneet, ja työssäkäyvistä vain viidennes saa elantonsa teollisuudesta. Monet elävät omavaraistaloudessa. Ihmisoikeudet Venezuelassa
Venezuelalaisista alkuperäisväestöä on noin kaksi prosenttia. He kuuluvat 28 eri etniseen ryhmään, mutta puolet alkuperäisväestöstä on guajiroja, ja muista ryhmistä vain kolmessa on yli kymmenentuhatta jäsentä. Alkuperäisväestön ja hallinnon välillä on ollut kiistoja mm. maankäytöstä varsinkin kaivostoiminnan yhteydessä. Monien ryhmien asuinolot, koulutus ja terveyspalvelut ovat puutteellisia. Venezuelan talous
Vuonna 2017 talouskriisi aiheutti pitkään jatkuneet mielenosoitukset. Maduro kukisti levottomuudet keskittämällä valtaa enemmän itselleen. Tämä aiheutti kovaa kritiikkiä kotimaassa ja ulkomailla. Venezuelan valtion kanssa oli lähes tyhjä. Ihmiset olivat laihtuneet ruokapulan takia. Elokuussa 90 prosenttia venezuelalaisista sanoi kyselyssä, ettei ollut kyllin varaa ruokaan. Ruokaa kun myytiin kalliilla mustan pörssin hinnalla. Pääkaupungissa ihmiset jonottivat avustuksia. Yhdysvallat kiristi talouspakotteitaan. Se piti maan hallintoa korruptoituneena ja köyhyyttä lisäävänä. Se kielsi elokuussa 2017 Yhdysvaltain pankkeja sijoittamasta Venezuelaan. Mutta maa osti yhä öljyä Venezuelasta. Venäjä antoi yhä lainoja. Maan öljy-yhtiön Rosneftin uskottiin siten havittelevan itselleen Venezuelan öljyntuotantoa. . Maduro syytti yhä länsimaiden talouspakotteita Venezuelan talouskriisistä eikä halunnut markkinauudistuksia. Luottoluokittaja Fitch laski Venezuelan luottokelposuuden marraskuussa 2017 luokkaan C, joka on alin.. Janega
Paikallisista elinkeinoista tärkeimpiä ovat maa- ja metsätalous (37,4 % vuonna 2013), kauppa ja palvelut. Janegan taajamassa toimii Lotinapellon sähköpylvästehdas, yksityinen sahalaitos ja öljyvarasto. Maataloutta edustaa viljan viljelyyn erikoistunut Petšenitsyn maatalousyritys. Suuri osa työvoimasta työskentelee Pietarissa tai Lotinapellossa. Brasilian talous
Brasilia kasvattaa riittävästi ruokaa itselleen ja ruokaa menee myös vientiin. Tärkeimpiä vientiin meneviä kasveja ovat soijapavut, sokeriruoko ja kahvi. Osa sokeriruo’on tuotannosta menee autojen polttoaineeksi, Brasilia on edelläkävijä biopolttoaineissa. Kotimaan tarveviljalajeista tärkeimmät ovat maissi, riisi ja vehnä. Brasilian kaupallisesta puutavarasta, josta valmistetaan sellua ja paperia, suurin osa saadaan eukalyptus- ja mäntyplantaaseilta maan etelä- ja kaakkoisosista. Brasiliassa kalastetaan lähinnä Amazonin altaan makean veden kaloja ja hallituksen patoaltaista koillisessa. Pääosa maan merikalastussatamista on etelässä, mutta koillisrannikollakin kalastetaan hummereita ja katkoja vientiin. Venezuela
Venezuela on jaettu 23 osavaltioon, pääkaupunkialueeseen (Caracas) ja yhteen liittovaltiolliseen alueeseen. Osavaltiot on jaettu 335 kuntaan ("municipios"), jotka on vielä jaettu 1 084 alueeseen ("parroquias"). Venezuela
Kansalaisjärjestön tilastojen mukaan vuonna 1998 henkirikoksia oli 4 550 mutta vuonna 2012 jo 21 000. Hallitus lakkasi vuonna 2004 julkaisemasta tietoja. Vuonna 2009 henkirikoksia oli 100 000 asukasta kohden 49, Suomessa 2,2 (2010), mikä sekin on korkea luku Euroopassa. Venezuelan rikollisuus
Murhatuista enin osa on nuoria miehiä. Myös sieppaukset ovat yleisiä. Pääkaupunki Caracas on maaseutua pahempi, varsinkin pimeällä slummeissa. Pula on aiheuttanut mm ruokarekkojen ryöstelyjä. Venezuela on seksipohjaisen ihmiskaupan lähde, kauttakulku ja vastaanottajamaa. Tämän ihmiskaupan kohteena ovat naiset, lapset ja miehet. Ecuador
Ecuadorin talouden perustana on öljy, teollisuustuotanto kotimaista kulutusta varten ja maatalous. Öljystä saadaan tyypillisesti noin puolet vientituloista ja reilu neljännes bruttokansantuotteesta. Tästä huolimatta Ecuador joutuu tuomaan jalostettuja polttoaineita, sillä maan jalostamokapasiteetti ei ole riittävä edes kotimaisen kulutuksen kattamiseksi. Ecuador liittyi OPECiin uudelleen vuonna 2007 (se oli eronnut järjestöstä vuonna 1992), ja se on OPECin pienin öljyntuottaja. Barcelona (Venezuela)
Barcelona on kaupunki Venezuelan Anzoáteguin osavaltiossa pääkaupunki Caracasin itäpuolella. Vuonna 2011 siellä laskettiin asuvan 382 881 asukasta. Barcelonan perustivat katalonialaiset uudisasukkaat vuonna 1671. Amerikan Samoa
Amerikan Samoan yksityisen sektorin perusta on tonnikalan kalastus ja jalostus. Pääasiallinen vientituote (93 prosenttia viennistä) on tonnikalasäilyke. Kaksi tonnikalasäilyketehdasta työllistävät 80 prosenttia territorion työntekijöistä. Hallinto on yrittänyt kasvattaa ja monipuolistaa territorion taloutta, mutta esteenä ovat syrjäinen sijainti, huonot kuljetusmahdollisuudet ja alueen tuhoisat hurrikaanit. Matkailu on kasvava elinkeino. Tonnikalasäilykkeiden lisäksi saarilla tuotetaan käsitöitä, enimmäkseen vaatteita. Yhdysvallat tukee Amerikan Samoan taloutta ja noin 90 prosenttia kaupasta käydään Yhdysvaltojen kanssa. Venezuelan rikollisuus
Venezuelassa tehdään enemmän murhia kuin huumesotaa käyvässä Meksikossa. Latinalaisessa Amerikassa ainoastaan Hondurasissa tehdään enemmän. Kaupungistuminen lisäsi jokin verran rikollisuutta 50-luvulla. Murhien määrä alkoi kasvaa jo ennen Chavezin valtakautta 90-luvulla Caracazon levottomuuksien jälkeen. Mutta Chavezin valtakaudella murhien määrä lisääntyi niin, että hallitus lakkasi julkaisemasta virallisia tilastoja vuonna 2004. Färsaaret
Vaikka kalastus onkin merkittävin vientiala, bruttokansantuotteesta suurin osuus on palvelusektorilla. Julkishallinnon, koulutuksen, terveyden ja sosiaalityön osuus siitä on noin 23,3 prosenttia. Myös rakennusala on ollut perinteisesti merkittävä, mutta 2000-luvulla maailmanlaajuinen talouskriisi on heikentänyt sitä. Maanviljely on pienimuotoista, ja sen osuus bruttokansantuotteesta on vain noin prosentti. Saarilla tuotetaan kansalliseen tarpeeseen erityisesti maitoa, maitotuotteita ja lampaanlihaa. Saarilla pyydystetään ravinnoksi myös merilintuja ja valaita. Joka vuosi pyydystetään noin 50 000–100 000 lintua ja noin 500–1 000 pallopäävalasta. Valaanpyynti Färsaarilla on perinteinen taloudenala. Pyyntiin liittyy usein useita kyläläisiä, ja valaiden ajo suoritetaan tarkkojen perinteiden mukaan. Lampaista saadaan lihan lisäksi villaa, joka oli ennen kalaa saarten tärkein vientituote. Vaikka villan taloudellinen merkitys on pienentynyt, neulonta on edelleen suosittu harrastus. Nuevo León
Osavaltion talouselämän ytimenä on öljynjalostus, kevyt ja raskas teollisuus. Siellä tuotetaan rautaa, terästä ja kemikaaleja. Tuotantotalous tuottaa 27% bruttokansantuotteesta, palvelut 22%, kauppa 19% ja manviljelys vain kaksi prosenttia. Venezuela
Venezuelan maasto on vaihtelevaa. Maan luoteisosissa on Andien koillisimmat osat, korkein kohta on Pico Bolivar, jonka korkeus on 5 007 metriä. Luoteessa ovat myös Maracaibojärveä ympäröivät alangot sekä Venezuelanlahti. Maan keskiosa on tasankoa, joka tunnetaan nimellä "llanos"; tasangot jatkuvat Kolumbian rajalta Orinocojoen laaksoon idässä. Etelässä on Guyanan ylänkö, josta löytyy muun muassa Angelin putoukset, maailman korkein vesiputous. Karibialla Venezuelaan kuuluu mm. Los Roquesin saaristo, joka koostuu useista pienistä saarista. Saaristo on kansallispuisto. Venezuela olympialaisissa
Venezuelan menestyksekkäin laji olympialaisissa on nyrkkeily. Sen toistaiseksi ainoat olympiavoittajat ovat nyrkkeilijä Francisco Rodríguez, joka voitti kevyen kärpässarjan kultamitalin Méxicon 1968 olympialaisissa, sekä miekkailija Rubén Limardo, joka voitti kultaa kalpamiekkailussa Lontoon olympialaisissa 2012. Seychellit
Seychellien talous on pitkälti riippuvainen turismista, joka työllistää 30 prosenttia työvoimasta ja tuo suuren osan tuloista. Toinen tärkeä talousala on kalastus. Kalan ja vaniljan jalostus ovat kehittyviä teollisuusaloja. Kalastus ja vihannesten viljely täyttävät lähinnä paikallisen kulutuksen tarpeet. Venezuela
Vuonna 2018 Venezuelan yhteiskunnallinen sekasorto oli aiheuttanut Amerikan mantereiden pahimman pakolaiskriisin, jossa köyhiä kansalaisia pakeni maasta. Helmikuuhun mennessä Kolumbiaan oli virallisten lukujen mukaan paennut 600 000 venezuelalaista. Lisäksi pako oli kiihtynyt maateitse Brasiliaan sekä meriteitse pienaluksilla Karibian saarivaltioihin, jolloin osa pakoa yrittäneistä on hukkunut. Epävirallisten arvioiden mukaan pakolaisia oli yhteensä yli miljoona. Lisäksi edellisinä vuosina Venezuelasta oli lähtenyt arviolta noin kaksi miljoonaa ihmistä laillisesti etenkin Yhdysvaltoihin. Panama
Panaman talouspolitiikkaa on keskittynyt selvästi vapaakauppaan. Maailmanpankin vuoden 2015 tilastojen mukaan Panamassa on yhdeksänneksi helpointa tehdä rajat ylittävää kauppaa. Sillä on toistakymmentä vapaakauppasopimusta latinalaisen Amerikan maiden kanssa sekä vapaakauppasopimus Yhdysvaltain kanssa. Yhdysvallat onkin sen suurin kauppakumppani. Tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluvat banaanit, katkaravut, kahvi ja vaatteet. Colónin vapaakauppa-alue Panaman kanavan pohjoispäässä toimii samalla tavalla kuin "maquiladorat" monissa muissa Keski-Amerikan maissa. Siellä on satoja tehtaita, jotka tuottavat raakamateriaalista tai puolivalmiista tuotteista valmiita tuotteita. Venezuela
Presidentti Chavezin vuodesta 2003 asettamat ruuan ja muiden tarvikkeiden asettamat hintakatot loivat ruoka- ja materiaalipulaa. Venezuelassa halvalla ostetut hyödykkeet kannatti myydä kalliilla muualla. Tämä synnytti salakuljetusta. Sosialisoitu maatila myös saattoi lakata toimimasta. Öljyn hinta laski 2008–2009. Vuonna 2010 maassa oli pulaa mm. sähköstä ja lihasta. Vuonna 2014 alkanut öljyn maailmanmarkkinahintojen romahdus pahensi tavarapulan ennen näkemättömäksi. Maassa oli vuonna 2016 pulaa lääkkeistä, ruuasta ja sähköstä. Ihmisoikeudet Venezuelassa
Venezualalaisista yli 96% on lukutaitoisia. Koulunkäyntiodote on 14 vuotta. Nuorisotyöttömyys on 14,7%, koko työttömyys 6,8%. Guadeloupe
Guadeloupen merkittävin luonnonvara on hedelmällinen maaperä. Merkittävimmät vientituotteet ovat banaani, sokeri ja rommi. Banaaninviljelyä uhkaa lähiseutujen kilpailu ja eurooppalaisten valtioiden suojatullit. Työttömyysaste on korkea, ja kaikkiaan saarten talous on riippuvainen emämaa Ranskan taloudellisesta tuesta. Elinkustannusten nousu johti väkivaltaisiin mellakoihin vuonna 2009. Venezuelan talous
Öljyrikkaassa vesiputousmaassa on historian pahin energiapula, sähkökatkoja tulee pitkin päivää, jopa kahdeksan tunnin mittaisia. Lihaa on jälleen alettu suolata vanhan ajan malliin, koska sähköllinen aika ei riitä pitämään jääkaappeja kylminä. Arvostelijoiden mukaan hallitus ei ole tehnyt energiainvestointeja ajallaan. Chávez on sosialisoinut useita Caracasin keskustarakennuksia ja määrännyt suuryritykset ja laitokset vähentämään 20 prosenttia energiankulutuksestaan kahden päivän sähkökatkorangaistuksen uhalla. Bessarabian kuvernementti
Tärkeimpiä elinkeinoja olivat maatalous, viininviljely ja karjanhoito. Kolumbia
Kolumbia on vapaa markkinatalous. César Gavirian 1990-luvun alussa suorittamien talousuudistusten seurauksena maahantuontirajoituksia helpotettiin ja useimmat sektorit avattiin ulkomaalaiselle sijoitukselle, vaikkakin maatalous pysyi edelleen suojeltuna. Álvaro Uribe Vélezin hallinto (2002–2010) pyrki pysymään varovaisessa finanssipolitiikassa ja suoritti rajuja taloudellisia muutoksia kuten vero-, eläke- ja budjettimuutoksia. Työttömyysaste oli vuonna 2009 12 % verrattuna 15,7 % vuonna 2002. Vuonna 2010 työttömyysasteen arvioitiin olevan 11,2 %. Vancouver
Vancouver on Kanadan toiseksi suurin satamakaupunki. Sen merkittävimmät elinkeinot ovat kaivosteollisuus, metsäteollisuus, biotekninen teollisuus, ohjelmistoteollisuus, elokuvatuotanto ja matkailu. Kaupungissa vierailee vuosittain lähes 9 miljoonaa ihmistä, joista 60 % on kotoisin Kanadasta. Venezuela
Ensimmäiset ihmiset olivat saapuneet nykyisen Venezuelan alueelle 6 000–13 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Asukkaita tuli kolmesta suunnasta: idästä (nykyisen Guyanan suunnasta) etelästä (nyky-Brasiliasta) ja pohjoisesta (Antilleilta). He harjoittivat maanviljelyä, metsästystä ja kalastusta. Kristoffer Kolumbus rantautui kolmannella matkallaan 1498 ensimmäisen kerran Amerikan mantereelle, Venezuelaan. Espanjalaiset perustivat Venezuelaan vuonna 1522 ensimmäisen pysyvän siirtokuntansa Etelä-Amerikassa. Espanjalaisia kiinnostivat ensin rannikon helmet ja jalometallit, myöhemmin orjien saatavuus. 1620-luvulta alkaen kaakao muodostui tärkeäksi vientituotteeksi. Maan valloittaminen eteni hitaasti, eivätkä konkistadorit käyneet kaikkialla nykyisen Venezuelan alueella. Sen sijaan lähetyssaarnaajat etenivät 1600- ja 1700-luvuilla toimeliaasti jokilaaksoja pitkin. Venezuelaa hallittiin osana Uuden-Granadan varakuningaskuntaa. Caravaca de la Cruz
Caravacan teollisuus sai alkunsa keskustan pohjoispuolisten vuorien marmori- ja rautaesiintymistä. Paikallinen jalkineteollisuus tuottaa muun muassa espadrilloja. Kaupunkiin suuntautuva turismi on sekä maallista että uskonnollista. Maanviljelyn rooli on niin ikään merkittävä: kaupungin alueella viljellään muun muassa viiniköynnöstä ja oliiveja. Montefiascone
Montefiasconen elinkeinoelämä kattaa muun muassa kalastuksen, viininviljelyn ja eri teollisuudenaloja, kuten elintarviketeollisuus, elektroniikkateollisuus ja metallurgia. Tunnetuin alueen viineistä lienee Est! Est!! Est!!!. Venezuela
Osavaltiot (pääkaupunki suluissa) ovat: Venezuela
Vuodesta 1958 lähtien Venezuelassa on vallinnut jonkinlainen siviilidemokratia. 1970-luvulla talous kukoisti, kun öljyn hinta nousi. Öljy- ja terästeollisuus kansallistettiin. 1980-luvulla öljyn hinnan laskun myötä tulivat talousongelmat, ja maa sai vuonna 1989 Maailmanpankilta lainaa. Presidentti Carlos Andrés Pérez alkoi toteuttaa suuria taloudellisia uudistuksia, joita IMF oli vaatinut. Uudistuksiin sisältyivät ”raju devalvaatio, kaupan ja sijoitusten rajoitusten purkaminen sekä välittömimmin kansalaisiin vaikuttanut valtion tukien poisto monilta perustuotteilta (esimerkiks sähköltä, polttoaineelta, leivältä ja maidolta)”. Pérezin kaudella hinnat nousivat jyrkästi. Seurauksena oli väkivaltaisia mielenosoituksia, jotka laajenivat maanlaajuisiksi levottomuuksiksi vuonna 1989. Hallitus kukisti mielenosoitukset kovilla otteilla, mikä johti satoihin kuolonuhreihin. Tapausta kutsutaan Caracazoksi. Kansallistettuja aloja yksityistettiin jälleen useita kuolonuhreja vaatineen Caracazon jälkeen. 1990-luvun alussa Pérezin hallintoa pidettiin laajalti korruptoituneena, ja vuonna 1992 joukko sotilaita yritti kaapata Péreziltä vallan. Kaappaus epäonnistui. Vallankaappausta yrittäneiden joukossa oli operaatiota johtanut Hugo Chávez, joka valittiin presidentiksi vuonna 1998. Venezuela
Öljyn hinnan laskiessa Venezuelan talous alkoi vuonna 2014 supistua, ja pula ja inflaatio vaivasivat kansalaisia. Pulaa oli vuonna 2016 kaikesta: ruoasta, lääkkeistä ja sähköstä. Sähköpula johtui kuivuudesta. Myös väkivaltarikollisuus oli yleistä. Oikeisto-oppositio voitti parlamenttivaalit vuoden 2015 lopussa, ja seurauksena oli sosialistien ja oikeiston välinen valtataistelu. Maduron kansansuosio alkoi huveta, kun Venezuelan talous syöksyi. Oppositio järjesti 2014–2017 mielenosoituksia ja väkivaltaisia protesteja, jotka hallitus kukisti kovin ottein. Maduron kansansuosio laski niin, että kesällä 2015 Maduroa kannatti enää noin neljännes äänestäjistä, ja oppositio voitti parlamenttivaalit. Vuonna 2016 Maduro julisti maan taloudelliseen poikkeustilaan, kun ruoka-, energia- ja tavarapula pahenivat. Parlamentti oli opposition valvoma. Vuonna 2017 Maduron hallitus pyrki julkisesti ainakin kahteen otteeseen neutraloimaan parlamentin. Oppositio aloitti mielenosoitukset osoittaakseen tyytymättömyyden korkeisiin hintoihin ja elintarvikepulaan.. Sotilaat ampuivat viikkoja kestäneissä mielenosoituksissa ja mellakoissa kymmeniä protestoijia. Venezuela erosi OAS:sta, koska sanoi sen sekaantuvan maan asioihin. Maduro päätti 2017 valita perustuslakia säätävän valtuuston. Sen tarkoituksena oli eliminoida oppositio ja ratkaista poliittinen kriisi. Lisäksi sen tarkoitus oli varmistaa Maduron valta. Oppositio järjesti epävirallisen kansanäänestyksen, jossa ylivoimainen enemmistö vastusti Maduron suunnitelmaa uudesta perustuslaista. Virallisia perustuslakia säätävän kokouksen vaaleja varjostivat levottomuudet ja oppositiohahmojen pidätykset. Länsimaat tuomitsivat Maduron järjestämät yksipuoliset vaalit. Yhdysvallat määräsi pakotteita. Jo alun alkaen epäreiluja vaaleja pidettiin lisäksi vilpillisinä. Venezuelan protestit 2014–2019
Alempi keskiluokka ja köyhät eivät yleensä hallituksen vastaisia mielenosoituksia tukeneet, koska he pelkäsivät hallitusta tukevia colectivos-joukkioita, eli puolisotilaallisia kansalaisjärjestöjä, eivätkä luottaneet oppositioonkaan. Toisaalta he pelkäsivät, että jos oikeistolaiset poliitikot nousisivat valtaan, nämä veisivät heiltä muun muassa eläkkeet, terveydenhuollon ja koulutuksen. Monikaan tavallinen ihminen ei luottanut hallitukseen, eikä oppositioon, koska ajatteli niiden ajavan vain omia etujaan. Ajattelu näkyi erityisen hyvin pääkaupunki Caracasissa, jossa mellakat häiritsivät pahoin jokapäiväistä elämää rikkaampien asuinalueella, mutteivät juuri lainkaan köyhien kortteleissa. Myöskään Kolumbian vastaisella rajalla, jonne oli syntynyt Chavezin vallan aikana tuottoisa salakuljetustalous, ei hallituksen vastustamista ymmärretty. Kuitenkin osa Venezuelan asunto-ohjelmasta hyötyneistä slummeissa asuvista köyhistä ihmisistä, esimerkiksi Peratessa, tukivat mielenosoittajia muun muassa rikollisuuden takia. Anzoátegui
Anzoátegui on Venezuelan osavaltio. Vuonna 2011 siellä oli 1,47 miljoonaa asukasta. Osavaltion pääkaupunki on Barcelona. Anzoátegui sijaitsee lähes kokonaan rannikon tasankoalueella. Karjankasvatus on ollut kauan tärkeä elinkeino, ja 1930-luvulla Anzoáteguista löytyi myös öljyä. Hugo Chávez
Chávez on solminut poliittisia ja taloudellisia suhteita Kiinan kanssa. Maat ovat hakeneet poliittista ja taloudellista liittoa energian ja maatalouden yhteistyön saralla. Vuonna 2009 Venezuela toimitti 380 000 barrelia öljyä päivässä Kiinaan ja määrän arvellaan nousevan miljoonaan barreliin päivässä vuonna 2013. Myös muu kauppa Venezuelan ja Kiinan välillä on kasvanut ja kaupan arvo kasvoi 9,7 miljardiin vuonna 2008. Alankomaiden Antillit
ABC-saarten taloutta määritti pitkälti Venezuelasta saatu öljy. Curaçao sai tuloja öljynjalostamisesta ja -varastoinnista sekä tankkerien vierailuista saaren kuivatelakoilla. Öljytulojen vähetessä turismista muodostui tärkeä elinkeino. Myös veroparatiisiyhtiöiden isännöinti oli talouden tärkeä tulonlähde. Ennen öljyteollisuutta merkittävin tulonlähde oli kuuluisa Curaçao-appelsiinilikööri. Vytegran piiri
Tärkeimmät elinkeinot ovat metsäteollisuus, kaivosteollisuus, sähköntuotanto, liikenne ja maatalous. Metsäteollisuus on keskittynyt puunhankintaan. Vain yksi yritys tuottaa sahatavaraa. Severstalin omistama Belyi Rutšein kalkkikiviesiintymä on toistaiseksi lähes kokonaan hyödyntämättä. Elintarviketeollisuutta edustaa kalatehdas, juomavesipullottamo ja muutama leipomo. Maatalous tuottaa maitoa, lihaa ja kananmunia. Apure (osavaltio)
Apure () on Venezuelan osavaltio. Vuonna 2011 siellä oli noin 459 000 asukasta. Osavaltion pääkaupunki on San Fernando de Apure. Se tunnetaan karjapaimenistaan, jotka osallistuivat maan itsenäisyystaisteluun 1800-luvulla. Venezuelan rikollisuus
Venezuelan rikollisuus on laajaa ja kasvussa. Venezuelan köyhyys, tehoton ja liian vähäväkinen poliisi ja asema huumekaupan solmukohtana ovat luoneet maasta erittäin turvattoman. Väkivaltarikollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti presidentti Chávezin ja hänen seuraajansa Maduron valtakaudella. Venezuelan pääkaupunki Caracas on yksi maailman vaarallisimmista pääkaupungeista. Niinpä ulkomaalaisenkin on vaarallista liikkua Venezuelassa. Venezuelan talous
2010-luvulla oli maassa pula sähköstä, ruoasta ja lääkkeistä. Monet hyödykkeet olivat säännösteltyjä. Venezuelan presidentti Nicolas Maduro julisti maan taloudelliseen poikkeustilaan tammikuussa 2016. Ruokapula paheni ja maa myi kultavarantoaan pois. Mellakoijat varastivat paikoin kaupoista ruoka-aineita.. Nevada
Nevadan maataloustuotantoon kuuluvat nauta, heinä, maitotuotteet ja vihannekset. Muita elinkeinoaloja ovat matkailu, kaivostoiminta, koneteollisuus, julkaisutoiminta, elintarvikkeet ja elektroniset laitteet. Se on tunnettu uhkapelaamisesta ja yöelämästä. Suuret kasinot Las Vegasissa, Lake Tahoella ja Renossa tuovat kävijöitä ympäri maailmaa. Venezuela
1800- ja 1900-luvut olivat pääosin poliittisesti epävakaita, diktaattorit hallitsivat aika ajoin ja maassa oli vallankumouksellista toimintaa. Maa vaurastui 1920-luvulla, kun perustettiin öljyteollisuus. Vuosina 1870–1888 vallassa oli Antonio Guzman Blanco, joka uudisti infrastruktuuria ja houkutteli ulkomaisia sijoittajia. Vuosina 1908–1935 vallassa oli diktaattori Juan Vicente Gomez. Sinä aikana maasta tuli maailman suurin öljyn viejä. Madeira
Madeiran talouden tärkeimmät kulmakivet ovat maanviljely, kalastus, matkailu ja talouspalvelut ulkomaisille yhtiöille. Alueen teollisuus ei ole kovin monipuolista, ja se koostuukin lähinnä erilaisista ulkoisille markkinoille suunnatuista perinteisistä käsityötuotteista, kuten koruompeleista, kuvakudoksista ja koritöistä. Suurimmat teollisuudenalat liittyvät toimintaan ruoka-, juoma-, tupakka- ja rakennusalalla. Kasvaneen taloudellisen hyvinvoinnin seurauksena maan työttömyysaste oli vuonna 2008 noin 6 %, alhainen muuhun Portugaliin verrattuna. Madeira on myös saanut huomattavaa tukea Euroopan unionin rahastoista, jolla on ollut suuri vaikutus sen talouteen. Saaduilla tuilla on muun muassa pidennetty lentokentän kiitotietä, sekä parannettu tieverkostoja rakentamalla kulkua nopeuttavia tunneleita. Venezuela
Venezuelassa vallitsee trooppinen ilmasto, tavallisesti kuuma ja kostea, joskin korkeammalla on viileämpää. Caracasissa kuukauden keskimääräinen ylin lämpötila vaihtelee joulukuun 28 ja toukokuun 32 asteen välillä. Eniten sataa kesäkuusta lokakuuhun, yli sata millimetriä kuussa. Ouro Guéladjo
Pääasiallinen elinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelyskasvit ovat hirssi, durra, lehmänpapu ja maapähkinä. Lisäksi harjoitetaan puutarhaviljelyä ja kasvatetaan hedelmäpuita. Toiseksi tärkein elinkeino on laiduntamiseen perustuva karjanhoito. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Etelän gurmat kasvattavat sikoja ja harjoittavat mehiläistenhoitoa. Tärkeä merkitys on myös metsävarojen hyödyntämisellä. Naiset tekevät perinteisiä käsitöitä. Osa väestöstä, varsinkin nuoriso, käy kausitöissä Niameyssa ja naapurimaissa. Valais
Maatalous työllistää noin 4 prosenttia valais’laisista (tilanne vuonna 2013). Tärkeimmät eläinlajit ovat naudat ja lampaat. Maastonmuotojen ja vuoristoisen maapohjan takia viljanviljely ja metsätalous on vähäistä. Viininviljely tärkein yksittäinen maatalouden alue: Valais'ssa tuotetaan viinejä vajaat 40 % koko maan vuosittaisesta noin 100 miljoonan litran tuotannosta. Valkoviinirypäleistä viljellyin lajike on ikivanha Chasselas, jota Valais’ssa kutsutaan "Fendantiksi". Punaviineistä viljellyin on Pinot Noir. Venezuelan talous
Maataloustuotanto väheni, hallituksen painottaessa öljyntuotantoa. Tämä johti siihen, että talous tuli erittäin riippuvaiseksi öljystä. Öljyntuotanto putosi neljänneksellä sosialistien valtakaudella. Öljyn hinnanalennukset 2000-luvun lopussa romuttivat taloutta entisestään. Köyhä kansanosa hyötyi Chávezin ajamista tulonsiirroista. Chávezinkin kautta vaivasivat tuhlaus ja taitamattomuus. Vaikka hän yritti kitkeä korruptiota, se lisääntyi enisestään. Infrastruktuuri rapautui, valuutta oli yliarvostettu ja teollisuus toimi huonosti. Venezuelan talous
Kaudellaan 1999–2013 Venezuelan presidentti Hugo Chavez pyrki kehittämään maahan sosialismia. Seurauksena oli korkea inflaatio sekä energia- ja ruokapula. Öljyn hinnan aleneminen supisti taloutta 2010-luvulla. Sosialismin takia yksityisyrittäjien on maassa vaikea toimia. Venezuelan luottokelpoisuus on alhainen ja sijoittajien riski korkea. Hugo Chávez
Chávez on aloittanut lukuisia sosiaalisia ohjelmia, kuten maksuttoman terveydenhuollon levittämisen köyhille seuduille sekä peruskoulutus- ja lukutaitokampanjan, jonka tarkoituksena on opettaa ihmisille lukutaidon ohella heidän perustuslaillisena oikeutensa maan kansalaisina. Muun muassa Maailman terveysjärjestö WHO on kiittänyt tätä toimintaa. Ulkomaiset tahot ovat olleet mukana projekteissa. Venezuela on esimerkiksi myynyt Kuuballe halpaa öljyä vastineeksi asiantuntija-avusta. Suurin osa sosiaalisista uudistuksista rahoitetaan öljytuloilla valtiollisen öljy-yhtiön PDVSA:n kautta. Kesällä 2009 julkaistiin tutkimus, jonka mukaan viimeisen 10 vuoden ajan, jotka Chávez oli vallassa, köyhyydessä elävien määrä väheni Venezuelassa 49 prosentista 26,4 prosenttiin. Lisäksi kymmenen vuoden aikana työttömyys putosi 15 prosentista 7,5 prosenttiin. Venezuela
Rikollisuuden lisääntymisen syynä on virkamiesten korruptio, aseiden huono valvonta ja tehoton poliisi- ja oikeuslaitos. Lisäksi Venezuela on huumeiden kauttakulkumaa, jossa Kolumbian huumemafia toimii. Vesjegonskin piiri
Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut maidon ja lihan tuotantoon sekä pellavan, perunan ja viljan viljelyyn. Piirissä on 14 maatalousyritystä (vuonna 2010), joista vain osa toimii tehokkaasti. Lisäksi on elintarviketeollisuutta, metsä- ja puunjalostusteollisuutta sekä kevyttä teollisuutta. Monet Vesjegonskin teollisuuslaitoksista ovat lopettaneet toimintansa. Taloudellinen tilanne on heikko ja väestön elintaso alhainen. PDVSA
Petróleos de Venezuela, S.A. (PDVSA) on venezuelalainen, valtion omistama öljy- ja kaasuyhtiö. Se on maailman viidenneksi suurimman öljyntuottajavaltion ylivoimaisesti suurin yritys, ja omistaa monopoliaseman valtion sisältä löytyviin energiaresursseihin. Palestina (Huila)
Palestinan pääelinkeinoja ovat maa- ja karjatalous. Alueella viljellään ja kasvatetaan muun muassa kahvia, sokeriruokoa, granadillaa, luloa, pitaijaa, puutomaattia ja marjoja. Kalanviljelyä harjoitetaan jonkin verran. Turismi (erityisesti ekoturismi) on myös tärkeä elinkeino. Nalut
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, maniokki, maissi, vihannekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan kahvia, maapähkinää ja sokeriruokoa. Lisäksi keräillään kookospalmun, öljypalmun ja koolapuiden hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Aikaisemmin valmistettiin merivedestä suolaa. Nalut ovat tunnettuja puusta veistetyistä suurikokoisista juhlanaamioistaan. Suurin osa harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeja tai kristittyjä. Venezuelan talous
Pankkikriisi koetteli maata 1994-1995. Monet pienet ja keskisuuret yritykset tekivät konkurssin. Ruoan, vaatteiden ja kuljetuksen hinnat nousivat pilviin. Ihmiset osoittivat mieltään korkeita ruoan hintoja vastaan. Caldera koetti paikata taloutta uusliberaalilla talouspolitiikkalla. Taloutta yksityistettiin ja raha devalvoitiin. Tämä nosti hintoja entisestään. Yinindougou
Seudun pääelinkeino on maanviljely. Tärkein viljelykasvi on puuvilla. Lisäksi viljellään seesamia, maapähkinää, viljaa ja juureksia. Muita elinkeinoja ovat käsityöammatit, kalastus, karjanhoito ja pienimuotoinen kaupankäynti. Venezuelan protestit 2014–2019
Vuonna 2016 Venezuelan talousahdinko paheni. Oikeisto-oppositio oli parlamentissa. Oppositio keräsi ääniä uusiakseen vaalit, jotta kampeaisi Maduron pois virasta. Ust-Volma
Kylistä on linja-autoyhteydet Kresttsyyn. Vinyn kautta kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Tärkeimmät elinkeinot ovat kauppa (22,4 %), maa- ja metsätalous (20,0 %) sekä kunnallis- (17,6 %) ja muut julkiset palvelut. Vinyssa toimii sikala, Žernovkassa karjatila ja sahalaitos. Ust-Volman maatalousyritys on käytännössä lopettanut toimintansa. Palveluihin kuuluvat Ust-Volman ja Vinyn kulttuuritalot, postit ja ensiapuasemat. Venezuelankypärähokko
Venezuelankypärähokko on suurikokoinen kanalintu ja voi saavuttaa 91 cm:n pituuden. Lajilla on nokan tyvessä sinertävänharmaa korkea luukypärä. Lajin hyöhenys on suurimmaksi osaksi kiiltävä sinertävän tai vihertävän musta. Vatsa, alaperä ja pyrstön kärki ovat valkoiset. Naaraalla on harvinainen punaruskea ja mustaraidallinen värimuoto. Venezuelankypäränhokon nokka ja jalat ovat väriltään punaiset. Carabobo
Carabobo () on Venezuelan osavaltio. Vuonna 2011 siellä oli noin 2,246 miljoonaa asukasta. Osavaltion pääkaupunki on Valencia. Carabobo on saanut nimensä Venezuelan historian tärkeän taistelun, ja espanjalaisten tullessa alueella asuneiden Carabobo-intiaanien mukaan. Carabobossa on paljon maanviljelystä sekä teollisuutta. Valencian ja satamakaupunki Puerto Cabellon välillä on petrokemian tehdas. Havaiji
Havaijin merkittävin elinkeino on matkailu, jonka jälkeen toiseksi tärkein tulonlähde saariryhmälle ovat Yhdysvaltojen sotilastukikohtien henkilöstön ja niiden vaatimien palvelujen tuottamat tulot. Sokeriruoko ja ananas, joiden viljely on pääasiassa yritysmuotoisten plantaasien hallussa, ovat saarten pääasialliset maataloustuotteet. Muita maataloustuotteita ovat makadamia-pähkinät, papaijat, vihannekset ja kahvi. Kalastuksella on myös tärkeä rooli, ja saarten vesiltä saadaan muun muassa runsaasti tonnikalaa.. Vuonna 2011 Havaijin bruttokansantuote asukasta kohden oli 42 925 USD ja työttömyysaste 6,7%. Andorra
Vain kaksi prosenttia maan pinta-alasta on viljelykelpoista, perinteisesti tärkein maatalouden ala onkin lampaankasvatus. Myös tupakanviljely on tuottoisaa. Lisäksi ruista, vehnää, oliiveja sekä perunoita viljellään jonkin verran. Vähäisen teollisuuden päätuotteita ovat sikarit, tupakka ja huonekalut. Tämän lisäksi maassa tuotetaan myös sähkölaitteita ja painotuotteita. Merkittävimpiä vientituotteita ovat tupakkatuotteet ja huonekalut. Tärkeimmät vientimaat ovat Espanja, Ranska ja Norja. Merkittävimmät luonnonvarat puolestaan ovat vesivoimapotentiaali, puu, rautamalmi, mineraalivesi ja lyijy. Venezuelan protestit 2014–2019
6. tammikuuta aseistautuneet ryöstäjät tappoivat Miss Venezuela Mónica Spearin ja hänen entisen aviomiehensä Valencien lähellä. Pariskunta oli yrittänyt estää ryöstön lukitsemalla autonsa ovet. Väkivaltaan kyllästyneet ihmiset alkoivat osoittaa mieltään keskiviikkona 8. tammikuuta 2014. Riippumattoman järjestön, Venezuelan Violence Observatoryn, mukaan maassa surmattiin 24 763 ihmistä vuonna 2013, mikä oli enemmän kuin edeltävänä vuonna. Hallituksen mukaan rikollisuus oli laskussa. Venezuelan henkirikosluvut ovat maailman korkeimpia ja turvallisuuteen liittyvät asiat ovat olennainen kiistakysymys.