Milloin Lapin yliopistossa aloitettiin opettamaan hallintotiedettä?
Hallintotiede
Lapin yliopistossa hallintotieteen oppiaine toimii yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa. Oppiaine on osa opetus- ja tutkimuspoolia, jossa hallintotieteen lisäksi ovat soveltavan psykologian (ts. johtamisen psykologian) ja johtamisen oppiaineet. Lapin yliopiston hallintotieteen oppituolin tausta on vuonna 1985 alkaneessa julkishallinnon oppiaineessa. Hallintotieteen opinnoissa professoreina toimivat vuonna 2013 hallintotieteen professorit HT, PhD Antti Syväjärvi ja HT Jari Stenvall sekä psykologian professori (johtamisen psykologia) PsT Juha Perttula.
Lahden konservatorio
Lahden konservatorio oli heti ensimmäisessä vaiheessa mukana, kun kuusi silloista musiikkiopistoa sai vuonna 1972 oikeuden kouluttaa muusikoita ja musiikkioppilaitoksen opettajia kovasta työvoimapulasta kärsivälle musiikkialalle. Näin alkoi Lahdessa yhä edelleen jatkuva musiikkialan ammatillinen koulutus. Konservatorio oli myös edelläkävijä nykyään koulutuspolitiikassa suositun alueellisen koulutuksen järjestäjänä tekemällä koulutussopimukset 19 ympäristökunnan kanssa. Näistä Heinolaan, Hollolaan, Nastolaan ja Mäntsälään perustettiin seuraavina vuosina konservatorion sivutoimipisteet. Niinpä tuolloin koulu toimi hetken nimellä Päijät-Hämeen konservatorio. Hollolaa lukuun ottamatta sivutoimipisteet itsenäistyivät 1980-luvulla, ja ne toimivat nykyään edelleen oman alueensa musiikkiopistoina. Hallintotiede
Lapin yliopistossa hallintotieteiden pääaineena on nimenomaan hallintotiede. Tietohallinnon teemassa hallintotieteen lähitieteenaloina ja -oppiaineina esiintyvät oikeustiede (oikeusinformatiikka) ja julkisoikeus, kun taas johtamisen psykologiassa lähitieteenalana on soveltava psykologia. Tietohallinto keskittyy tiedon, tietoprosessien, johtamisen, tietotoimijoiden ja informaatioteknologian muodostamaan opetus- ja tutkimuskokonaisuuteen. Johtamisen psykologiassa kyse on ihmisten kohtaamisesta, kokemuksista, ymmärtämisestä ja johtamisesta eli henkilöstöhallinnon näkökulmista. LUT-yliopisto
Lappeenrantaan oli suunniteltu perustettavaksi Itä-Suomen yliopistoa 1950-luvulta lähtien. Yliopisto kuitenkin päätettiin hajauttaa kolmelle paikkakunnalle, Lappeenrannan lisäksi Joensuuhun ja Kuopioon. Kuopion korkeakouluun sijoitettiin lääke- ja hammaslääketiede ja Joensuun korkeakouluun humanistinen ja luonnontieteellinen opetus. Lappeenrantaan sijoitettiin teknilliset tieteet. Vuoksen ja Kymenlaakson alueella oli paljon metalli- ja puunjalostusteollisuutta, ja Lappeenrannassa oltiinkin melko tyytyväisiä tähän järjestelyyn. Opetus silloisessa Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa alkoi syyskuussa 1969, ja samana vuonna toimintansa aloitti myös ylioppilaskunta. Rehtori-instituutti
Rehtori-instituutti (nyk. koulutusjohtamisen instituutti) oli Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen laitoksella toimiva yksikkö.
Instituutin toiminta alkoi vuonna 1996 rehtoreille tarkoitettuna 20 opintoviikon laajuisena koulutusohjelmana. Vuonna 1999 koulutusohjelmasta tuli lainsäädännön muutoksen kautta rehtorin kelpoisuuden antava yliopistollinen oppilaitosjohtamisen ja hallinnon opintokokonaisuus ja yksikkö nimettiin Rehtori-instituutiksi. Vuosien varrella instituutin toiminta on laajentunut yksittäisistä perusopinnoista aine- ja jatko-opinnoiksi. Kotimaan toiminnan lisäksi koulutus on kansainvälistynyt ja vuonna 2007 instituutissa alkoi englanninkielinen maisteriohjelma sekä pari vuotta myöhemmin kansainvälinen MBA-tyylinen online-ohjelma. Tutkimuksen saralla opetusministeriön antama tutkimustehtävä ja apuraha vuonna 2008 ovat merkinneet instituutin vahvaa mukaantuloa oman tieteenalansa tutkimukseen niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Osaava-hankkeen myötä instituutista on tullut myös vahva täydennyskouluttaja.
Rehtori-instituutti vakinaistettiin osaksi Jyväskylän yliopiston toimintaa vuonna 2012. Tänä päivänä instituutti on kiinteä osa Kasvatustieteiden tiedekuntaa ja Kasvatustieteiden laitosta. Sen koulutuksiin on viime vuosina osallistunut vuosittain yli tuhat ihmistä niin kotimaassa kuin eri puolella maailmaa. Syksyllä 2014 Kasvatustieteiden tiedekunnassa täytetty koulutusjohtamisen professuuri on ainoa laatuaan Suomessa. Koulutuksen ja tutkimuksen lisäksi instituutista on tullut tieteenalansa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. 
Rehtori-instituutin nimi muuttui 1.3.2015 Koulutusjohtamisen instituutiksi. Nimenmuutoksen perusteena oli instituutin kehittyminen 19-vuotisen olemassaolonsa aikana yksittäisestä rehtoreille tarkoitetusta koulutusohjelmasta laaja-alaiseksi koulutusjohtamisen tutkimus- ja koulutuskeskukseksi, jonka toiminta koskettaa johtajuuden näkökulmasta koko koulutusalaa.
Lähteet Lapin ammattikorkeakoulu
Lapin ammattikorkeakoulu (Lapin AMK) käynnistyi 1.1.2014 kun Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu ja Rovaniemen ammattikorkeakoulu lakkautettiin ja niiden toiminnat yhdistettiin. Lahden ammattikorkeakoulun liiketalouden ala
Lahden ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa ensimmäisten suomalaisten ammattikorkeakoulujen joukossa 1992. Sitä ennen liiketalouden koulutusta oli annettu Kauppaoppilaitoksessa, joka toimii nykyisin osana Salpausta. LAMKiin rakentui uusi, amk-tasoinen liiketalouden koulutus. Matkailun alan koulutus tuli mukaan LAMKiin muutamia vuosia myöhemmin. Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Tiedekunta, silloin nimeltään Turun Yliopiston lainopillinen tiedekunta, perustettiin vuonna 1960 ja ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa tammikuussa 1961. Tiedekunnan nimi muuttui nykyiseen muotoonsa vuonna 1963. Tiedekunnan "isänä" on yleisesti pidetty entistä pääministeriä, siviilioikeuden professori T. M. Kivimäkeä, joka myötävaikutti vahvasti oikeustieteellisen tiedekunnan perustamiseen Turun yliopiston yhteyteen ja auttoi myös tiedekunnan perustamiseen tarvittujen varojen keräämisessä. Tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina toimi siviilioikeuden professori P.J. Muukkonen. Muita tiedekunnan ensimmäisiä professoreita olivat muun muassa Otto Brusiin, Bengt Broms ja Niilo Salovaara. Ensimmäiset tutkinnot tiedekunnasta suoritettiin vuonna 1963 (alempi oikeustutkinto) ja vuonna 1964, jolloin tiedekunnasta valmistuivat ensimmäiset oikeustieteen kandidaatit, myöhemmin professoreina toimineet Hannu Tapani Klami ja Juha Tolonen. Ensimmäisenä tiedekunnasta väitteli vuonna 1965 Otto Brusiinin oppilas, Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon suorittanut Kaarle Makkonen, jonka sanotaan tuoneen modernin analyyttisen filosofian suomalaiseen oikeusteoriaan. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Hallintotieteiden tutkintoja myöntävät Itä-Suomen yliopisto, Lapin yliopisto, Tampereen yliopisto sekä Vaasan yliopisto. Henkilöt, joiden tutkinnon nimi alkaa sanalla "valtiotieteiden", ovat opiskelleet joko Helsingin yliopistossa, Turun yliopistossa tai Åbo Akademissa. "Yhteiskuntatieteiden" tutkintoja myöntävät Itä-Suomen, Jyväskylän, Lapin ja Tampereen yliopistot. Lapin yliopisto
Lapin yliopiston hallituksessa on 11 jäsentä, joista kuusi edustaa yliopistoyhteisöä ja viisi tulee sen ulkopuolelta. Hallituksen puheenjohtaja on Ulkopoliittisen instituutin johtaja Raimo Väyrynen. Muut yliopiston ulkopuoliset jäsenet ovat:
Yliopiston henkilöstöjäsenet ovat:
Opiskelijajäsenet ovat:Matkailun ja liiketoiminnan tiedekunta liittyi 1. tammikuuta 2010 yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan. Hallintotiede
Yliopistolliset oppiaineet terveyshallintotiede (Kuopion yliopisto, Oulun yliopisto) ja sosiaalihallintotiede (Kuopion yliopisto) kuuluvat Suomessa voimassa olevien tutkimus- ja opetusalojen jaottelujen mukaan nimekkeistään huolimatta terveystieteisiin. Sen sijaan hallintotieteisiin ne eivät tuolta kannalta lukeudu. Vaasan yliopiston oppiaine sosiaali- ja terveyshallinto on sen sijaan yksi hallintotieteellisistä oppiaineista tutkintonimikettään ajatellen. Turun yliopisto
Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja se koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala. Lahden ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysala
Lahden ammattikorkeakoulu aloitti toimintansa ensimmäisten suomalaisten ammattikorkeakoulujen joukossa 1992. Sitä ennen sosiaali- ja terveysalan koulutusta oli annettu Sosiaali- ja terveysalan oppilaitoksessa. LAMKiin rakentui uusi, amk-tasoinen sosiaali- ja terveysalan koulutus. Sosiaali- ja terveysalan oppilaitos jatkoi toimintaansa ja toimii nykyisin osana Salpausta. Hallintotiede
Hallintotiedettä opetetaan yliopistoissa. Esimerkiksi Tampereen yliopistossa hallintotiedettä voi opiskella pääaineena hallintotiede, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen, julkinen talousjohtaminen ja ympäristöpolitiikka ja aluetiede. Oulun yliopisto
Oulun yliopiston aloittaessa vuonna 1959 siihen kuului filosofinen ja teknillinen tiedekunta sekä 1953 perustettu Oulun opettajakorkeakoulu. Lääketieteellinen tiedekunta perustettiin vuonna 1960. Vuonna 1965 aloitettiin humanistisen alan ja sähkö- ja konetekniikan opetus. Vuonna 1972 filosofinen tiedekunta jaettiin ja perustettiin humanistinen ja luonnontieteellinen tiedekunta. Vuonna 1974 perustettiin kasvatustieteiden tiedekunta, kun vuonna 1900 perustettu Kajaanin seminaari opettajankoulutuslaitoksena liitettiin yliopistoon. Vuonna 1985 perustettiin ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri ja vuonna 1990 tietotekniikan professuuri. Vuonna 1991 alkoi kauppatieteelliseen tutkintoon johtava opetus ja vuonna 2000 sen pohjalta perustettiin taloustieteiden tiedekunta.Oulun yliopistoon kuuluu kolme kampusaluetta. Arkkitehti Kari Virran suunnittelema yliopiston pääkampus sijaitsee Linnanmaalla noin viisi kilometriä Oulun keskustasta pohjoiseen. Linnanmaalla sijaitsee viisi yliopiston kuudesta tiedekunnasta. Linnanmaalla sijaitsevat myös mm. Oulun yliopiston kirjastot Pegasus ja Tellus, kasvitieteellinen puutarha, eläinmuseo, geologinen museo sekä Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön toimipiste. Myös opettajaopiskelijoiden opetusharjoittelu tapahtuu Linnanmaalla Oulun normaalikoulussa. Vuonna 2011 Linnanmaalle perustettiin Ympäristötietotalo, luonnonvara- ja ympäristöalan keskittymä, johon kuuluu Luonnonvara- ja ympäristötutkimuksen yhteenliittymä LYNETin neljä laitosta, MTT, Metla, RKTL ja Suomen ympäristökeskus sekä Oulun yliopiston Thule-instituutti. Hallintotiede
Nimenomaan tutkimusalueena ja oppiaineena hallintotieteen lähitieteistä mainittakoon sosiologia, joiltakin osin valtio-oppi eli politiikan tutkimus sekä muun muassa määrättyjä johtamisen kysymyksiä ajatellen psykologia. Kun puolestaan tarkastellaan laaja-alaisemmin Suomessa esiintyviä kaikkiaan kymmentä hallintotieteellistä oppiainetta, lähitieteisiin on luettava myös kansantaloustiede, liiketaloustieteet eli kauppatieteet, oikeustieteellisiä tutkintoja tuottavat oikeustieteelliset oppiaineet sekä eräät luonnontieteet kuten maantiede hallintotieteelliselle aluetiede-nimiselle oppiaineelle sekä eräät muut luonnontieteet ja osin myös teknilliset tieteet hallintotieteelliselle ympäristöpolitiikka-oppiaineelle. Helsingin yliopisto
1800-luvun aikana Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto alkoi kehittyä pois vanhasta keskiaikaisesta yliopistomallista, kohti modernia tiedeyliopistoa. Tässä kehityksessä seurattiin eurooppalaisia esikuvia, erityisesti saksalaisen Wilhelm von Humboldtin sivistysyliopistoajattelua. Opiskelijoilta ei enää edellytetty monitieteisiä perusopintoja filosofisessa tiedekunnassa, vaan heidän tuli alusta asti perehtyä tiettyyn oppiaineeseen. Tieteenalat alkoivat eriytyä toisistaan ja tutkimustyö kehittyä. Merkkipaalu tässä kehityksessä oli filosofisen tiedekunnan jakaminen 1852 historiallis-kielitieteelliseen ja fyysis-matemaattiseen osastoon, siis humanististen tieteiden ja luonnontieteiden erottaminen toisistaan. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Aikaisemmin kauppatieteitä opetettiin myös Lapin yliopistossa, jossa tutkinnon myönsi Oulun yliopisto. Avoin yliopisto
Suomessa ensimmäisenä avointa yliopisto-opetusta tarjosi Tampereen yliopiston jatkokoulutuskeskus (täydennyskoulutuskeskus), joka 1971 aloitti opetuksen neljässä oppiaineessa: kasvatustieteessä, lehdistö- ja tiedotusopissa, sosiaalipolitiikassa ja kunnallispolitiikassa. Hakijamäärät nousivat runsaasta tuhannesta niin, että 1975 jouduttiin asettamaan ensimmäistä kertaa 25 vuoden alaikäraja. Hallintotieteelliset oppiaineet
Asiaan liittyy opetusministeriön asetus yliopistojen koulutusvastuun täsmentämisestä, yliopistojen koulutusohjelmista ja erikoistumiskoulutuksesta (14.7.2005/568). Säädökseen sisältyy luettelo aloista ja eräistä oppiaineista, joiden syventäviä eli maisterintutkinnon pääaineeksi kelpoisia opintoja yliopistot järjestävät - ja joita niiden ilmeisesti suorastaan tulee järjestää - yhteiskuntatieteellisellä alalla. Asetuksen nojalla siinä mainitulla "hallintotieteellisellä" alalla on järjestettävä opintoja viidessä yliopistossa: Helsingin yliopistossa, Lapin yliopistossa, Tampereen yliopistossa, Vaasan yliopistossa ja Åbo Akademissa. Asetuksessa ilmaistun käsityksen mukaan siis hallintotieteellisiä tutkintoja myöntävä Itä-Suomen yliopisto ei järjestä hallintotieteellisen alan opetusta, jollaiseksi asetus ei sen enempää Oulun yliopiston terveystaloustieteisiin lukeutuvia nimekkeensä nojalla hallintotieteellisiä oppiaineita. Sen sijaan nimekkeeltään valtiotieteellisiä tutkintoja tarjoavien Helsingin yliopiston ja Åbo Akademin tietyt alat lukeutuvat kuin lukeutuvatkin opetusministeriön sääntelyn nojalla hallintotieteelliseen alaan. Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu
Johtamiskorkeakoulu perustuu suurimmaksi osaksi vuonna 1965 perustetun ja uudistuksessa lakkautetun kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunnan entiseen toimintaan. Uudeksi tutkinto-ohjelmaksi uudistuksessa yksikköön tuli politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelma, joka muodostettiin entisen yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan kansainvälisen politiikan ja valtio-opin oppiaineista. Lapin yliopisto
Yliopisto perustettiin vuonna 1979 nimellä "Lapin korkeakoulu". Alkuperäiseen korkeakouluun kuului kasvatustieteiden tiedekunta, oikeustieteiden tiedekunta sekä kirjasto. Korkeakouluun perustettiin myöhemmin yhteiskuntatieteiden tiedekunta (1982) ja taiteiden tiedekunta (1990). Erillislaitoksiksi perustettiin täydennyskoulutuskeskus (1983), kielikeskus (1983), Pohjoisen ympäristö- ja vähemmistöoikeuden instituutti (PYVI; 1985) sekä Arktinen keskus (1989). Pohjoisen ympäristö- ja vähemmistöoikeuden instituutti yhdistyi Arktiseen keskukseen vuonna 1997. Hallintotiede
Hallintotiede on Suomessa esiintyvä yhteiskuntatieteellinen tutkimusalue ja vuodesta 1994 alkaen myös yliopistollinen oppiaine, joka lukeutuu yhdeksi hallintotieteistä eli hallintotieteellisistä oppiaineista. Tieteellisen tutkimuksen kohdealueiden kannalta hallintotieteessä on kysymyksessä hallinnon tutkimus. Hallintotieteen mielenkiinnon kohteista mainittakoon päätöksenteko, hallintojärjestelmät, organisaatiot, hallinta eli "governance", johtaminen yleisesti ja strateginen johtaminen, erityisesti julkisella sektorilla. Pristinan yliopisto
Vuonna 1959 Pristinaan perustettiin ylempi hallintokoulu, jossa aloitti 184 kokopäiväistä ja 407 osa-aikaista opiskelijaa. Vuonna 1960 Pejaan perustettiin ylempi talous- ja kauppakoulu, jossa aloitti ensimmäisenä kahtena toimintavuonna 186 kokopäiväistä ja 176 osa-aikaista opiskelijaa. Samana vuonna Pristinan perustettiin uusi korkeakoulutusta tarjoava koulu, Pristinan ylempi maatalouskoulu, jossa aloitti lukuvuonna 1961–1962 165 kokopäiväistä ja 395 osa-aikaista opiskelijaa. Vesa Harmaakorpi
Harmaakorpi on valmistunut diplomi-insinööriksi Lappeenrannan teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1985. Hän väitteli tekniikan tohtoriksi alueellisesta innovaatiopolitiikasta Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 2004. Samana vuonna hän aloitti työt professorina LUT:n Lahden alueyksikössä. Harmaakorpi aloitti Lappeenrannan teknillisen yliopiston teknistaloudellisen tiedekunnan dekaanina maaliskuussa 2011. Teknistaloudellinen tiedekunta muutti myöhemmin nimensä tuotantotalouden tiedekunnaksi. Hän lopetti dekaanin tehtävässä syyskuussa vuonna 2014. Lahden ammattikorkeakoulun väliaikaisena rehtorina ja toimitusjohtajana Harmaakorpi toimi elokuusta 2017 helmikuuhun 2018. Tuona aikana Lahden ammattikorkeakoulu siirtyi osaksi LUT-konsernia. Thessalonikin Aristoteles-yliopisto
Yliopisto panosti alkuvaiheessa humanistisiin tieteisiin, ja ensimmäisenä aloitti filosofinen tiedekunta. Fysiikan ja matematiikan tiedekunta aloitti vuonna 1927. Vuonna 1928 perustettiin oikeus- ja taloustieteellinen tiedekunta, 1937 maatalous-metsätieteellinen tiedekunta ja 1941 sekä lääketieteellinen että teologinen tiedekunta. Eläinlääketieteellinen tiedekunta aloitti vuonna 1950, vieraiden kielten instituutti vuonna 1951 ja teknillinen tiedekunta vuonna 1955. Soile Veijola
Professori Veijola on osallistunut myös yliopistonsa (Lapin yliopisto) hallintotehtäviin. Hän oli yliopiston matkailun ja liiketoiminnan tiedekunnan tiedekuntaneuvoston jäsen 2004–2006 ja sen jälkeen varajäsen vuosina 2006–2008. Lapin yliopiston hallituksen jänenenä hän oli 2007–2009. Teknillinen yliopisto
Åbo Akademin kemiallis-teknillinen tiedekunta perustettiin 1920 huolehtimaan osaltaan Suomen ruotsinkielisestä DI-koulutuksesta. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959. Tampereelle perustettiin vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu, joka itsenäistyi 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi. Vuonna 1969 perustettiin Suomen kolmas teknillinen korkeakoulu Lappeenrantaan. Didaktiikka
Vuonna 1852 Helsingin yliopisto sai kasvatus- ja opetusopin professuurin. Suomessa aloitettiin opettajien koulutus 1860-luvulla kansakoulunopettajaseminaareissa. Kansakoulun perustajana pidetään Uno Cygnaeusta, jonka kasvatusoppi tähtäsi kristilliseen siveellisyyteen ja joka korosti aktivoivaa ja havainnollista opetusta. Jyväskylän yliopisto
Uno Cygnaeus perusti Jyväskylään vuonna 1863 ensimmäisen suomenkielisen opettajankoulutusseminaarin, joka vuonna 1934 muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi ja edelleen vuonna 1966 Jyväskylän yliopistoksi. Viimeiset kansakoulunopettajat valmistuivat Jyväskylän seminaarista vuonna 1937. Hallintotiede
Lapin yliopistossa hallintotieteessä tarjotaan yleislinjaksi julkishallintoa. Tämän kokonaisuuden yhteydessä toimivat yhdessä hallintotieteelliset erikoistumisalueet eli julkishallinnon tietohallinto ja johtamisen psykologia. Kolmesta hallintotieteen temaattisesta painotusalueesta valmistuu hallintotieteen kandidaatteja, maistereita, lisensiaatteja ja tohtoreita. Ilppo Simo Louhivaara
Kun Jyväskylän kasvatusopilliseen korkeakouluun (JKK) perustettiin matemaattis-luonnontieteellinen osasto (myöh. matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta) 1965, Louhivaara hoiti sinne perustettua matematiikan professuuria ja oli tiiviisti mukana uuden osaston suunnittelussa ja johtamisessa. Hän toimi matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina vuosina 1965–1967. Vuonna 1966 JKK muuttui Jyväskylän yliopistoksi ja Louhivaarasta tuli vakituinen matematiikan professori. Vuonna 1967 Louhivaara valittiin Jyväskylän yliopiston rehtoriksi. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1977 hoitaen samanaikaisesti myös matematiikan professuuria iltaisin ja viikonloppuisin. Louhivaaran rehtorikausi oli voimakkaan laajenemisen ja kehittymisen aikaa Jyväskylän yliopistossa ja häntä arvostettiin yli tiedekuntarajojen tasapuolisena ja tarmokkaasti asioihin tarttuvana henkilönä. Toisaalta Louhivaara koki hallinnollisten tehtävien vievän liikaa aikaa tutkimukselta, joka oli kuitenkin hänelle toinen kutsumus. Vuonna 1970 Louhivaara valittiin Helsingin yliopiston sovelletun matematiikan professoriksi, muttei ehtinyt astua virkaan palattuaan Jyväskylän yliopiston rehtoriksi. Yrittäjyyskoulutus Suomessa
Yrittäjyysopintoja voi opiskella Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa, Jyväskylän yliopiston taloustieteiden tiedekunnassa, Svenska handelshögskolanissa Helsingissä sekä Turun kauppakorkeakoulussa. Koulutus vaihtelee oppilaitoksittain, mutta se pyrkii antamaan valmiuksia yrityksen perustamiseen sekä uuden tuotteen tai idean tuomiseen markkinoille. Opinnoissa perehdytään myös yrityksen tai sen yksikön liiketoiminnan kehittämiseen ja johtamiseen. Lappeenrannan teknillinen yliopisto tarjoaa tuotantotalouden osastollaan erityistä yrittäjyyden DI-ohjelmaa. Lapin yliopistossa voi suorittaa 25 opintopisteen yrittäjyyden peruskurssin ja sen jälkeen 35 opintopisteen yrittäjyyden aineopinnot. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Hallintotieteet ovat hallintoa ja julkista toimintaa tutkivia yhteiskuntatieteitä. Hallintotieteiden koulutuksessa näkökulmina ovat julkisen toiminnan järjestäminen, palvleut, johtaminen, kehittäminen, oikeus, ympäristö ja talous. Hallintotieteiden tiedealueen tavoitetutkintoja ovat hallintotieteiden kandidaatti (HTK), hallintotieteiden maisteri (HTM) ja hallintotieteiden tohtori (HTT) Kauppatieteet
Kauppatieteellinen koulutus alkoi Suomessa, kun Hanken perustettiin vuonna 1908 ja Kauppakorkeakoulu (nykyisin Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu) 1911. Sittemmin kauppakorkeakouluja, tai kauppatieteitä opettavia ja tutkivia yksiköitä ja laitoksia on perustettu useita lisää. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa esiintyi runsaat kymmenen vuotta oppiaine julkishallinto. Se muutti nimekkeensä 'hallintotieteeksi' vuonna 1994. Kuten edellä mainittiin, 1.8.2010 alkaen oppiainenimeke on 'julkisjohtaminen'. Se sekä muut yliopiston hallintotieteelliset oppiaineet sijoittuvat nykyisin yliopiston filosofiseen tiedekuntaan, jonka muut ainesosat koostuvat yliopiston kielitieteellisistä oppiaineista. Ferraran yliopisto
Ferrarasta tuli Kirkkovaltion alainen vuonna 1598, ja yliopistossa tehtiin joitain paavin vaatimia uudistuksia. Vuonna 1771 yliopisto sai pysyvän hallintorakenteen. Ranskan vallankumouksen aikana yliopisto saavutti jälleen mainetta, ja se osallistui myös aktiivisesti Cispadaanisen tasavallan toimintaan. Vuonna 1797 yliopistossa alettiin opettaa ensimmäisenä eurooppalaisena yliopistona valtiosääntöoikeutta. Kuitenkin vuonna 1803 erittäin vähäisen oppilasmäärän takia Ferraran yliopisto menetti statuksensa, ja siitä tehtiin toisen asteen oppilaitos. Myöhemmin saman vuosisadan aikana yliopisto sai asemansa takaisin. Siihen aikaan yliopistoon kuului kolme tiedekuntaa (oikeustiede, matematiikka ja lääketiede). Aapo Heikkilä
Oulun yliopiston yhteisöön Heikkilä ilmaantui heti yliopiston (perustettu 1958) alkuvaiheissa. Hän osallistui erityisesti fysiikan, kemian ja matematiikan luennoille ja alkoi vähin erin kehittää omaa "tieteenalaansa" ortotopologiaa. Aapoon suhtauduttiin yhteisössä suopeasti ja hänelle annettiin työhuone, joka virallisesti oli fysiikan laitoksen siivouskomero. Heikkilä vilahti jopa yliopistoa esittelevässä multivisiossa 1990-luvun alussa. Hän oli suosittu "varjoluennoitsija", joka piti luentojaan muutaman kerran vuodessa täysille saleille. Kuten vanhan ajan yksityisdosentit, "dosentti" Heikkiläkin hankki tuloja suoraan yleisöltään, eli luentojen yhteydessä järjestettiin aina rahankeräys. Luentoihin osallistuminen ilman ennakkotietoa niiden luonteesta saattoi kuulua uusien opiskelijoiden perehdyttämisrituaaleihin. Lapin yliopisto
Lapin yliopisto (lyhenne LY), vuoteen 1991 saakka "Lapin korkeakoulu" (lyhenne LKK), on suomalainen yliopisto, joka perustettiin Rovaniemelle 1. maaliskuuta 1979. Urpo Harva
Harva aloitti vuonna 1940 kansansivistysopin opettajana Helsingin Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (YKK). Hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1946 tieteenalansa ensimmäisenä Pohjoismaissa, ja samalla hänestä tuli Yhteiskunnallisen korkeakoulun ensimmäinen professori, jonka ala oli kansansivistysoppi. Myöhemmin kansansivistysoppi muuttui aikuiskasvatukseksi ja Tampereelle 1960 muuttaneesta Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1966 Tampereen yliopisto. Harva jatkoi Tampereen yliopiston aikuiskasvatuksen professorin virassa vuoteen 1973. Lapinjärvi
Vuonna 1970 annettiin asetus, jolla perustettaisiin peruskoulu, joka korvaisi kansakoulun, kansalaiskoulun ja keskikoulun, mikä johti siirtymiseen peruskoulujärjestelmään siirtymisen vaiheittain alkaen 1970 Lapin läänistä päättyen 1975 Uudenmaan lääniin. Suomenkieliset ala-asteet perustettiin Kirkonkylään, Käkikoskelle, Pukarolle ja Porlammin kartanolle. Yläaste siirrettiin Itä-Uudenmaan yhteiskoulun tiloihin. Ruotsinkieliset ala-asteet perustettiin Kirkonkylään sekä Heikinkylään. Ruotsinkielinen yläaste toimi yhdessä ympäryskuntien kanssa Loviisassa. Hallintotieteelliset oppiaineet
Riippuu hyvin paljon kunkin hallintotieteellisen oppiaineen eli hallintotieteen suuntautumisesta kussakin Suomen yliopistossa sekä kutakin oppiainetta johtavien professoreiden valinnoista, mitkä muut tutkimus- ja opetusalat paikantuvat hallintotieteiden lähitieteinä. Vallitseehan yliopistoissamme edelleen perinteinen, arvokas tutkimuksen, opetuksen ja niiden suuntaamisen vapaus. Lundin yliopisto
Alun alkaen yliopistossa oli neljä tiedekuntaa: teologinen, lainopillinen, lääketieteellinen ja filosofinen. Filosofian tiedekunta jaettiin vuonna 1876 sekä Lundissa että Uppsalassa kahtia. Uusiksi tiedekunniksi muodostettiin humanistinen tiedekunta ja matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. Yhteiskuntatieteet erotettiin 1964 humanistisesta tiedekunnasta. Vuonna 1961 perustettu Lundin teknillinen yliopisto yhdistettiin vuonna 1969 Lundin yliopistoon. Myöhemmin Lundin yliopistoon on yhdistetty myös sosiaalikorkeakoulu, taidekorkeakoulu sekä kauppakorkeakoulu. Hallinto
Hallinnon tutkimus on kaikkea muuta kuin yhtenäinen tieteenharjoituksen alue. Suomen erityisolosuhteissa oppiaine nimeltä hallintotiede on yksi kaikkiaan yhdeksästä hallintotieteellisestä yliopistollisesta oppiaineesta. Joiltakin hallinnon tutkimusta harjoitetaan Suomessa myös politiikan tutkimuksen piirissä, joiltakin osin oikeustieteellisen tutkimuksen piirissä ja merkittävältä osin liiketaloustieteissä. Hallintotieteelliset oppiaineet
Tampereen yliopiston taloustieteiden laitokseen sijoituu myös hallintotieteellinen oppiaine kunnallistalous (ma. professori HT Jarmo Vakkuri ja ma. professori HT Tuija Rajala) sekä yhdyskuntatieteiden laitokseen aluetieteen rinnalle oppiaineet kunnallispolitiikka (professori HT Arto Haveri) ja ympäristöpolitiikka (professori FT Yrjö Haila). Kutakin kolmea oppiainetta opetetaan vain Tampereen yliopistossa. Oulun yliopiston luonnontieteellinen tiedekunta
Luonnontiedettä on opetettu yliopistossa sen perustamisesta lähtien. Huhtikuussa 1959 annetulla asetuksella filosofiseen tiedekuntaan perustettiin matematiikan, fysiikan, kemian, maantieteen, kasvi- ja eläintieteen sekä kansantaloustieteen professuurit. Kun vuodesta 1965 alkaen filosofiseen tiedekuntaan perustettiin vielä kansantaloustieteen lisäksi humanistisiakin, jaettiin filosofinen tiedekunta luonnontieteelliseksi ja humanistiseksi tiedekunnaksi elokuussa 1972. Lapin yliopisto
Vuonna 2001 alkoi kauppatieteellisen alan koulutus yhteistyössä Oulun yliopiston kanssa. Kauppatieteille ja matkailuntutkimukselle perustettiin oma tiedekunta vuonna 2004. Tiedekunta liittyi yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan vuonna 2010. Antti Laine
Laine valmistui filosofian kandidaatiksi Joensuun korkeakoulusta 1974. Hän toimi vuoden verran opettajana Tohmajärven ja Värtsilän yläasteella ja oli sitten vuoteen 1980 saakka Suomen Akatemian Valtion humanistisen toimikunnan ylimääräisenä tutkimusassistenttina. Tämän jälkeen Laine toimi Joensuun korkeakoulussa ja sittemmin Joensuun yliopiston Karjalan tutkimuslaitoksella tutkijana, assistenttina sekä apulaisprofessorina tutkien erityisesti Karjalan ja Luoteis-Venäjän 1900-luvun historiaa. Laine valmistui lisensiaatiksi 1978 ja hän väitteli tohtoriksi vuonna 1982 Joensuun korkeakoulussa. Väitöskirja "Suur-Suomen kahdet kasvot : Itä-Karjalan siviiliväestön asema suomalaisessa miehityshallinnossa 1941-1944" käsitteli Suomen miehityshallintoa jatkosodan aikana Itä-Karjalassa. Laine oli vuodesta 1995 alkaen Karjalan Liiton Karjala-työryhmän jäsenenä. Hän sai vuonna 2009 Petroskoin valtionyliopiston kunniatohtorin arvon. Kansainvälinen politiikka
Kansainvälistä politiikkaa saattoi aiemmin opiskella Suomessa Tampereen yliopistossa ja nimekkeellä Lapin yliopistossa (nimikkeellä kansainväliset suhteet). Lukuvuodesta 2012–2013 se sulautui Tampereella valtio-opin kanssa politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelman opintosuunnaksi. Helsingin yliopiston valtio-opin laitos on muuttanut kansainvälisen politiikan linjan maailmanpolitiikan linjaksi, joka lukeutuu siellä yhdeksi valtio-opin osa-alueista. Hallintotieteelliset oppiaineet
Paitsi ettei Akatemian luokitus tarkoita sitä, että hallintotieteistä vain oppiaineeseen hallintotiede sijoittuvat tutkijat (siis Tampereen ja Lapin yliopistoissa) voisivat saada rahoitusta, hallintotieteissä toimivat tutkijat voivat hakea ja saada rahoitusta muualtakin kuin Akatemian tutkimusalaluokasta 6111, Hallintotiede. Heille on myönnetty ja heille saatetaan edelleen myöntää rahoitusta myös esimerkiksi luokasta 405, Hoitotiede, 6012, Yhteiskunta- ja kulttuurimaantiede, kaupunkitutkimus ja aluetiede, 604, Kehitystutkimus, 605, Liiketaloustiede, 607, Oikeustiede, 6084, Työ- ja organisaatiopsykologia, tai 6113, Politologia. Hallintotieteelliset oppiaineet
Suomen Akatemia soveltaa tutkimusalueluokituksessaan yksilöllistä nimekettä 'hallintotiede' tarkoittaessaan kaikkia Suomessa tutkittavia ja opetettavia hallintotieteellisiä oppiaineita eli kaikkia erillisiä hallintotieteitä. Aikaisemmin Akatemia sen sijaan sovelsi monikollista nimekettä "hallintotieteet" tarkoittaessaan samaa asiaa. Vuodesta 2009 alkaen Akatemian tutkimusalueluokan 611, Valtiotieteet, sisältö on seuraava: 6111, Hallintotiede, 6112, Kansainvälinen politiikka, ja 6113, Politologia. LUT-yliopisto
Kun korkeakoulu perustettiin, opetus aloitettiin Lappeenrannan keskustassa tilapäisissä tiloissa. Ensimmäiselle luennolle syyskuussa 1969 tekniikan ylioppilaat menivät Saimaan kansalaisopiston tiloihin. Ensimmäisenä lukuvuonna opetusta annettiin lisäksi muun muassa Satamapaviljongissa. Tekniikan ylioppilaiden määrän kasvaessa luennointiin sopivien tilojen puute oli suuri, ja opetusta järjestettiin muun muassa MAP-kirkon salissa. Laboratoriotöitä varten saatiin tiloja paikallisilta yrityksiltä. Kansatiede Suomessa
Humanistiseen tiedekuntaan perustettiin kansatieteen laitos vuonna 1958. Kansatieteen (vuoteen 1999: suomalainen ja vertaileva kansatiede) oppiaineessa ei vielä tuolloin ollut professoria, joten laitoksen esimieheksi nimitettiin sosiologian professori Esko Aaltonen. Vuonna 1959 kansatieteen laitokseen perustettiin assistentin toimi, jota hoiti FL Ilmar Talve. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1960. Saman vuonna perustettiin suomalaisen ja vertailevan kansatieteen professorin virka, jota hoitamaan määrättiin aiemmin samana vuonna dosentiksi nimitetty FT Talve. Hän työskenteli nimitettynä professorina aina vuoteen 1986 asti. Talven jälkeen professoreina toimivat Matti Räsänen (1987-1995), vt. professorina Teppo Korhonen (1995-1997) ja viimeisimpänä Pekka Leimu (vuodesta 1997 alkaen). Oppiaineen nimi lyheni kansatieteeksi vuonna 1999. Lapin yliopisto
Ikääntyvien yliopistotoiminta alkoi Lapin korkeakoulussa 1989 ja siinä opiskelevat ovat osallistuneet tieteelliseen tutkimukseen. Useiden tieteellisten julkaisujen ohella on ilmestynyt myös väitöskirja. Keväällä 2008 väitellyt yhteiskuntatieteiden tohtori Pentti Kortelainen oli Suomessa ensimmäinen, joka teki väitöskirjan ikääntyvien yliopiston pohjalta. Lapin yliopisto
Lapin yliopisto on Suomen yliopistoista (taideyliopistoja lukuun ottamatta) ainoa, josta puuttuu matematiikan professuuri. Yliopiston voidaankin katsoa erikoistuneen kvalitatiiviseen tutkimukseen. Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta on Taideteollisen korkeakoulun ohella ainoa yliopistotason taideteollisen alan koulutus- ja tutkimusyksikkö Suomessa. Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta
Tiedekunta perustettiin heti toisen maailmansodan jälkeen 9. toukokuuta 1945 siirtämällä siihen historiallis-kielitieteellisestä osastosta (nykyinen humanistinen tiedekunta) yhteiskuntatieteelliset professuurit eli käytännöllisen filosofian, finanssi-opin, valtio-opin sekä kaksi kansantaloustieteen professuuria. Tiedekunnan vanhin oppituoli, käytännöllisen filosofian professuuri (aiemmin etiikan ja filosofian professuuri), oli yksi vuonna 1640 perustetun Turun akatemian alkuperäisestä yhdestätoista oppituolista. Hallintotiede
Kuopion yliopistossa on terveydenhuollon kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinto mahdollista suorittaa muun muassa oppiaineessa terveyshallintotiede, jonka professorit ovat ThT Juha Kinnunen ja HT Jari Vuori. Samojen tutkintojen oppiaineena on myös ns. sosiaalihallintotiede, jonka professorina on aloittanut Vuokko Niiranen. Terveyshallintotiede on samoin terveydenhuollon tutkinto-opintojen pääaineena Oulun yliopistossa, jossa aineen ma. professorina on TtT Leena Paasivaara. Politiikan tutkimus
Oppiaine antaa tutkimuksen kaikkia aihepiirejä koskevaa yliopisto-opetusta. Tampereen yliopistossa opetetaan valtio-oppia ja kansainvälistä politiikkaa politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelmassa. Lapin yliopistossa esiintyy samoin ainoana Suomen yliopistona valtio-opin rinnalla "kansainväliset suhteet" -oppiaine. Kahdessa jälkimmäisessä yliopistossa politiikan tutkimuksen alasta rajautuu nimenomaan pois hallinnon tutkimus erityisesti sillä perusteella, että kumpaankin niistä sijoittuu hallintotieteellisiä oppiaineita. Clarkin yliopisto
Clarkin yliopisto perustettiin vuonna 1887. Yliopistossa oli alkujaan vain tohtorin tutkintoon johtavia opintoja, mutta valikoimaan lisättiin vuonna 1902 myös alempia tutkintoja. Clarkin yliopisto on ollut merkittävä tekijä psykologian ja maantieteen alalla. Yliopiston ensimmäinen rehtori oli G. Stanley Hall, joka perusti American Psychological Associationin. Clarksin kautta psykoanalyysi saapui Yhdysvaltoihin, sillä siellä Sigmund Freud piti kuuluisat "Clarks-luennot". Yliopiston maantieteen tutkijakoulusta on valmistunut enemmän tohtoreita kuin muista Yhdysvaltain yliopistoista. Informaatioverkostojen tutkinto-ohjelma
Informaatioverkostojen koulutusohjelma on perustettu vuonna 1999 Teknilliseen korkeakouluun ja vuonna 2002 Oulun yliopistoon. Oulusta ohjelma on kuitenkin lopetettu. Lähimpänä Aalto-yliopiston informaatioverkostojen koulutusohjelmaa on tällä hetkellä Tampereen teknillisen yliopiston tietojohtaminen. Suomalainen kodin taloustiede
Kotitalousylioppilaiden pääainevalinta kohdistui kodin taloustieteeseen ja ravintokemiaan suurin piirtein samassa suhteessa. Professori Elli Saurio ohjasi virkakaudellaan 1950–66 yhteensä 108 laudaturtyötä. Lukumäärään sisältyvät neljän Lappeenrannan kesäyliopistossa laudatur-opinnot suorittaneen tutkielmat. – Vuosina 1957–66 kesäyliopistojen kursseilla valmistui yli 500 arvosanakokonaisuutta kodin taloustieteessä. Kesäkursseilla kodin taloustiedettä opiskelevien määrää kasvattivat oppikouluihin perustetut kotitalouden ja tyttöjen käsitöiden nuoremman lehtorin virat, joihin alettiin vaatia vuonna 1961 tapahtuneen asetusmuutoksen seurauksena kaksi approbatur-arvosanaa. Kotitalouden lehtorin virkoihin oli toisena pakollisena aineena kodin taloustiede ja toisena ravintokemia. Käsitöiden lehtorin virkoihin a-arvosana voitiin hankkia kodin taloustieteessä, kansatieteessä tai taidehistoriassa. Vuoden 1963 asetuksen muutoksella arvosanavaatimus sekä kotitalouden että käsitöiden lehtorin virkojen osalta rajoitettiin yhteen tieteeseen mutta opiskelijamäärää piti kesäisin yhä korkeana se, että osa opiskelijoista tähtäsi korkeampiin arvosanoihin, joita vaadittiin eräisiin opettajavalmistuslaitosten lehtorin virkoihin. Satu Uusiautti
Uusiautti on toiminut Helsingin yliopistossa opettajakoulutusta kehittävän hankkeen tutkimusapulaisena vuosina 2005–2006, Lapin yliopiston suunnittelijana 2011, post doc -tutkijana ja koordinaattorina (Rakkauteen pohjautuva johtajuus -tutkimuskonsortio) 2011–2012, kansainvälisen tieteellisen julkaisutoiminnan asiantuntijana 2012–2013, tutkijana 2014–2015 sekä määräaikaisena apulaisprofessorina 2015–2016. Lapin yliopiston rehtori nimitti hänet kasvatustieteen (erityisesti kasvatuspsykologian) professoriksi huhtikuussa 2017. Pertti Lipas
Vuonna 1974 Lipas nimitettiin Jyväskylän yliopistoon teoreettisen fysiikan professoriksi opetusalana pienenergiafysiikka. Hän aloitti virassaan syyskuun alussa. Jo virkakautensa alussa hän joutui jälleen perehtymään tutkimustyön ohella opetusasioihin. Hän otti osaa luonnontieteen koulutuksen valtakunnallisen tutkinnonuudistuksen suunnitteluun. Professori Lipas valittiin vuonna 1975 opetusministeriöntutkinnon asettaman tutkinnonuudistusprojektin puheenjohtajaksi. LUT-yliopisto
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT eli LUT-yliopisto (; vuoden 2018 loppuun saakka "Lappeenrannan teknillinen yliopisto", "LTY", "LUT"; vuoteen 2002 "Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu", "LTKK") on vuonna 1969 perustettu tekniikan ja talouden tutkimukseen ja opetukseen erikoistunut tiedeyliopisto Lappeenrannassa ja Lahdessa. Perustutkinto-opiskelijoita yliopistossa oli vuonna 2017 noin 4 500 ja opetus- ja tutkimushenkilöstöä noin 550. Oikeusinformatiikka
Saarenpään mukaan nykyisin oikeusinformatiikkana tunnettuun alaan liittyviä kysymyksiä on tarkasteltu jo ennen tieteenalan varsinaista syntymistä, mm. Kaarle Makkosen oikeusteorian väitöskirjassa "Zur Problematik der juridischen Entscheidung" vuodelta 1965 pohdittiin tietokoneen käyttöä tuomarina. Ruotsissa ja Norjassa oikeusinformatiikka vakiintui uraa uurtavien väitöstöiden myötä 1980-luvun puoliväliin mennessä. Suomessa vastaavaa ei tapahtunut. Lapin yliopistoon oikeusinformatiikan instituutti perustettiin vuonna 1992 professori Ahti Saarenpään aloitteesta. Vuonna 1997 se hyväksyttiin eurooppalaisen oikeusinformatiikan instituuttien järjestön Firiliten jäseneksi. Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan perinteet ulottuvat aina vuoteen 1640 asti. Tuolloin Turun akatemian filosofisessa tiedekunnassa oli seitsemän professuuria, joista kaksi oli luonnontieteiden professuureja eli matematiikan ja tähtitieteen sekä fysiikan ja kasvitieteen professuurit. Vuonna 1852 filosofinen tiedekunta päätettiin jakaa fyysis-matemaattiseen ja historiallis-kielitieteelliseen osastoon seuraavan vuoden alussa. Osastoja on pidettävä itsenäisinä tiedekuntina siinä mielessä, että kummallakin oli oma dekaani. Osaston nimi muutettiin matemaattis-luonnontieteelliseksi vuonna 1924. Nimi matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta tuli käyttöön vuonna 1992. Rovaniemi
Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa: kasvatustieteiden, oikeustieteiden, taiteiden sekä yhteiskuntatieteiden tiedekunnat. Lapin yliopistossa on noin 4 000 perustutkinto-opiskelijaa. Kameraalitieteet
Kameraalitieteet ( < ) olivat 1700–1800-luvun oppialoja, ja ne käsittelivät valtiontalouden perusteita eli hallitsijan "kamarin" (ts. hovin talousviraston) tarkoituksenmukaista hoitoa sekä kartuttamista. Kameraalitieteet jaettiin kameralistiikkaan ja kameraalilainoppiin. Edellisestä on kehittynyt nykyinen finanssioppi ja jälkimmäisestä finanssi(hallinto)oikeus. Kameraalitiedettä harjoitettiin erityisesti Saksan yliopistoissa (Hallen ja Frankfurtin yliopistossa vuodesta 1727 alkaen). Hallintovirkamiehiltä edellytettiin kameraalitieteen opintoja (ns. kameraalitutkinto). Myös Helsingin yliopistossa oli vuoteen 1907 saakka kameraali- ja politialainopin sekä valtio-opin professuuri. Hallintotieteelliset oppiaineet
Suuntautumiseltaan lähelle hallintotieteitä mutta niihin nähden itsenäisiksi sijoittuvat joko nimekkeiltään tai sisällöltään muutamat muut yliopistolliset oppiaineet tai niiden linjat Suomessa. Niistä mainittakoon Oulun yliopistossa opetettavat "terveystieteisiin" lukeutuvat ja terveystieteellisiä tutkintoja myöntävät terveyshallintotiede ja sosiaalihallintotiede, Åbo Akademin oppiaine "offentlig förvaltning" (suom. "julkishallinto"), Helsingin yliopistossa oppiaineeseen "yleinen valtio-oppi" lukeutuva hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linja sekä Helsingin yliopiston Social- och kommunalhögskolanissa oppiaineeseen valtio-oppi sisältyvä linja "förvaltningspolitik" (suom. "hallintopolitiikka"). Kahdessa viimeisessä tapauksessa suoritettava tutkinto on valtiotieteellinen eli valtiotieteen kandidaatti, maisteri, lisensiaatti ja tohtori tai politices kandidat, magister, licentiat ja doktor. Helsingin yliopiston keskustakampus
Toisen maailmansodan jälkeen oltiin kuitenkin tilanteessa, jossa yliopistoa ei enää voitu laajentaa keskustassa, ja tiedekuntia ryhdyttiin hajasijoittamaan kaupungin laidoille. 1940-luvulta alkaen lääketieteen opetus alkoi siirtyä Meilahteen ja maataloustieteiden opetus Viikkiin. Vuonna 1969 yliopiston konsistori päätti siirtää koko yliopiston Viikkiin, mutta kiivas vastustus esti suunnitelman toteuttamisen. 1970-luvulta alkaen keskustasta pois siirtyviä laitoksia ja tiedekuntia ryhdyttiin keskittämään kolmelle kampusalueelle: lääketiedettä Meilahteen, luonnontieteitä Kumpulaan ja maatalous- ja metsätieteitä Viikkiin. Keskustan vanhasta yliopistoalueesta muodostettiin keskustakampus, jonne jäivät humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede sekä yliopiston keskushallinto. Tämä neljän kampuksen malli saatiin valmiiksi 2000-luvun alussa. Lapin yliopisto
Matkailuntutkimus alkoi 1996. Samana vuonna Rovaniemen taide- ja käsiteollisuusoppilaitos (Rotko) liitettiin yliopistoon. Lapin yliopiston taiteiden tiedekunta
Taiteiden tiedekunta toimi aiemmin pienteollisuustalossa linja-autoaseman lähellä. Vuonna 2006 valmistui arkkitehtitoimisto Juhani Kataisen suunnittelema uudisrakennus yliopiston päärakennuksen yhteyteen. Tiedekuntaan yhdistettiin aikoinaan Rovaniemen taide- ja käsiteollisuusoppilaitos. Hallintotiede
Nimekkeelle 'hallintotiede' on muodostunut Suomessa kaksi merkitystä. Yhtäältä on kysymys tutkimusalueesta ja yliopistollisesta oppiaineesta. Toisaalta Suomen Akatemia soveltaa tutkimusalueluokituksessaan yksilöllistä nimekettä 'hallintotiede' (tutkimusaluenumero 6111) tarkoittaessaan kaikkia toistakymmentä Suomessa tutkittavaa ja opetettavaa hallintotiedettä ja lisäksi kenties myös huomattavaa osaa muusta hallinnon tutkimuksesta. Lapin yliopisto
Korkeakoululle rakennettiin nykyinen päärakennus vuonna 1987. Päärakennusta on laajennettu 1992, 2000 ja 2006. Fysiikan historia
Luonnontieteet eivät kuuluneet alun perin yliopistojen opettamiin aineisiin, mutta 1700-luvulle tultaessa ne alkoivat vakiinnuttaa asemaansa. Yliopistoilta alettiin vaatia enemmän yhteiskunnallisesti hyödyllistä tietoa, muun muassa teollistumisen tarpeisiin. Esimerkkinä suunnanmuutoksesta on Turun akatemian lakkauttama runousopin professuuri, jonka tilalle perustettiin taloustieteen professuuri. Lapin yliopisto
Lapin yliopisto on Itä-Suomen yliopiston kanssa Suomen ainoa yliopisto, jonka nimessä esiintyy kaupungin sijaan alueen nimi. Tästä huolimatta Lapin yliopisto on viimeksi kuluneiden vuosien aikana halunnut profiloitua edustettuina olevien alojensa ylintä koulutustasoa valtakunnallisesti edustavaksi oppilaitokseksi. Suuri osa Lapin yliopiston opiskelijoista tulee muualta Suomesta tai ulkomailta. Valmistumisensa jälkeen heistä vain pieni osa jää työskentelemään Pohjois-Suomeen. Lapinjärvi
Vuonna 1875 kuntakokous hyväksyi yläkansakoulun säännöstön: opetusta annettaisiin suomeksi ja ruotsiksi, tytöille ja pojille. Koulu aloitti toimintansa 24. tammikuuta 1876 ja oppilaita oli 45. Kansakoulu siirtyi myöhemmin Pekinkylästä Kirkonkylään, ja uuden koulun nimeksi tuli Kappelby folkskola. Porlammille rakennettiin kansakoulu 1877. Lapinjärvellä toimivat aina vuoteen 1888 vain Porlammin kansakoulu ja Kapellby folkskolan, kunnes pukarolaiset päättivät perustaa kyläänsä ruotsinkielisen kansakoulun, joka aloitti toimintansa 1889. Koulussa opetettiin myös Pukaron ja Kimonkylän suomenkielisiä oppilaita. Hallintotieteelliset oppiaineet
Hallintotieteellisten oppiaineiden eli hallintotieteiden sekä niiden lähimaastoon paikantuvien opetus- ja tutkimusalojen yhteisiin piirteisiin kuuluu myös niiden tosiasiallinen tieteellinen suuntautuminen. Kussakin niistä nimittäin harjoitetaan hallinnon tutkimusta, joskin joissakin tapauksissa huomattavasti myös muita kohteita koskevaa tutkimusta. Eräs koetinkriteeri noiden alojen keskinäissuhteille on niiden edustajien aktiivisuus alan tieteellisessä järjestössä Hallinnon Tutkimuksen Seura r.y.:ssä, joka perustettiin vuonna 1981. Asko Oinas
Oinas toimi 20 vuotta maaherrana ja hänen aikanaan Lappia alettiin kehittää suunnitelmallisesti, ja hän oli merkittävä vaikuttaja esimerkiksi Lapin korkeakoulun (nyk. Lapin yliopisto) perustamisessa. Kuopion yliopisto
Hammaslääketieteen koulutuksesta tehtiin selvitys keväällä 2007. Selvitysmies, Turun yliopiston professori Risto-Pekka Happonen, ehdotti koulutuksen aloittamista Kuopion yliopistossa. Yliopisto ilmoitti voivansa aloittaa koulutuksen vuonna 2008, mutta aloituslupaa ei silloin myönnetty. Ongelmaa yritettiin ratkaista lisäämällä hammaslääketieteen koulutuspaikkoja muualla Suomessa. Keväällä 2009 myös Itä-Suomen yliopistolle myönnettiin hammaslääkärikoulutuslupa. Uusia opiskelijoita hammaslääketieteeseen otettiin ensimmäisessä erässä 25 vuonna 2010. Kulttuurihistoria
Sivuaineena kulttuurihistoriaa voi opiskella Lapin yliopistossa perus- ja aineopintojen verran. Kulttuurihistoriaa opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi opettajina, tutkijoina, informaatikkoina, kirjastonhoitajina, toimittajina, museonhoitajina, kulttuurisihteereinä, kulttuurituottajina tai tiedottajina. Oulun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta
Lääketieteellinen tiedekunta aloitti toimintansa syksyllä 1960, jolloin Oulussa aloitti 50 opiskelijaa. Opiskelijat suorittivat luonnontieteelliset yleisopintonsa Oulussa, mutta varsinaiset lääketieteen kurssit suoritettiin Turun yliopistossa, kunnes ensimmäiset lääketieteen professuurit perustettiin Ouluun 1962. Ensimmäiset lääketieteen lisensiaatit valmistuivat Oulusta 1966. Politiikan tutkimus
Suomessa politiikan tutkimusta nimenomaan valtio-oppina voi opiskella yliopistotutkinnon pää- ja luonnollisesti myös tutkinnon sivuaineena kuudessa Suomen kaikkiaan kuudestatoista yliopistokorkeakoulusta. Nuo kuusi yliopistoa ovat Helsingin yliopisto, Turun yliopisto, Tampereen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto sekä Åbo Akademi. Suomen monialaista yliopistokorkeakouluista Oulun yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa ei politiikan tutkimusta harjoiteta eikä alaa opeteta. Suomen erityiskorkeakouluissakaan politiikan tutkimus ei ole edustettuna pääaineena. Tuolta osin poikkeuksen muodostanut Svenska Handelshögskolan on nyttemmin lakkauttanut erityisen valtio-opillisen oppiaineensa nimeltä 'talouspolitologia' ("ekonomisk politologi") pääaineena, joskin sitä voi edelleen opiskella sivuaineena. Valtio-oppia opiskelleet voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, tarkastajina, konsultteina, projektipäällikköinä, toimittajina tai tiedottajina. Hallintotiede
Tampereen yliopiston hallintotieteen ensimmäinen "oppituoli" eli professuuri on Pohjoismaiden vanhin. Se perustettiin oppiaineen julkishallinto oppituolina vuonna 1965. Oppiainenimeke vaihtui hallintotieteeksi vuonna 1994. Lahden ammattikorkeakoulun liiketalouden ala
LAMK oli osa Päijät-Hämeen koulutuskonsernia vuosina 1996-2014. Lahden ammattikorkeakoulu aloitti 1.1.2015 itsenäisenä ammattikorkeakouluosakeyhtiönä. Vuoden 2018 alusta Lahden ammattikorkeakoulun omistajaksi tulee LUT-yliopisto. LUT-yliopisto
Kauppatieteellisen alan tutkimus ja koulutus alkoi vuonna 1991. Tämä ala juontaa juurensa jo vuoteen 1919, jolloin perustettiin "Viipurin taloudellinen korkeakouluseura". Seuran tarkoituksena oli aikaansaada Viipuriin kauppakorkeakoulu, mutta tavoite vaihtui Viipurin menetyksen jälkeen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ja sen talousaineiden aloittamisen edistämiseksi. Lahden ammattikorkeakoulun liiketalouden ala
Lahden Liikemiesyhdistys ry perusti kauppakoulun kannatusyhdistyksen, ja Lahden kauppakoulu aloitti toimintansa pian, vuonna 1910. Kannatusyhdistys omisti sen vuoteen 1919 saakka, jonka jälkeen se siirtyi Lahden kaupungin omistukseen. 1950-luvulla kauppa-alan opetus Lahdessa vahvistui entisestään, kun Viipurin kauppaoppilaitos siirtyi paikkakunnalle. Lahden kartano, nykyinen Lahden historiallinen museo (osa Lahden kaupunginmuseota), oli 33 vuotta keskeinen kaupallisen koulutuksen paikka. Hallintotieteelliset oppiaineet
Hallintotieteellisiä oppiaineita voi opiskella Suomessa monella taholla. Oppiainetta finanssihallinto ja julkisyhteisöjen laskentatoimi voi opiskella vain Tampereen yliopistossa. Yliopiston taloustieteiden laitokseen vastaa oppiaineesta professori HT professori Lasse Oulasvirta professori VTT, KTM Pertti Ahosen siirryttyä 1.8.2010 professoriksi Helsingin yliopistoon. Hallintotieteellisen oppiaineen aluetiede opiskelu on mahdollista Tampereen yliopistossa ja Vaasan yliopistossa. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa puolitoista vuosikymmentä alun perin sovelletun julkishallinto-nimekkeen jälkeen käytetyn oppiainenimekkeen 'hallintotiede' korvasi 1.8.2010 alkaen nimeke julkisjohtaminen. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa hallintotieteitä voi opiskella viidessä pääainevaihtoehdossa. Ne ovat aluetiede, julkisjohtaminen, julkisoikeus sekä sosiaali- ja terveyshallintotiede. Julkisjohtamisessa tarjotaan myös englanninkielistä kansainvälisen hallinnon ja viestinnän kysymyksiin keskittynyttä "Intercultural Studies in Communication and Administration" (ICS)-maisteriohjelmaa. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta
Tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959 arkkitehti-, rakennusinsinööri- ja teollisuusinsinööriosastojen voimin. Sähkötekniikan osasto ja konetekniikan osasto perustettiin vuonna 1965. Sähkötekniikan osasto suuntautui ensimmäisen professorinsa Juhani Oksmanin johdolla elektroniikkaan ja radiotekniikkaan. Ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri perustettiin vuonna 1985 ja langatonta tietoliikennetekniikkaa tiedekunnassa tutkittiin vuodesta 1986 asti. Tietotekniikan professuuri tiedekuntaan perustettiin vuonna 1990. Rakennustekniikan koulutus lakkautettiin tiedekunnasta vuonna 2001. Kemi
Lapin yliopistolla on ollut Kemissä toimipiste vuodesta 1985: aluksi täydennyskoulutus­keskuksen alaisuudessa ja vuodesta 1994 lähtien Muotoilu- ja yrityspalvelut -nimisenä erillisyksikkönä.
Oulun yliopisto perusti vuonna 1995 Ympäristöteknologian tutkimuskeskuksen Kemiin, jossa se toimi yhteistyössä Meri-Lapin Studiokylän kanssa. Vuonna 1996 perustettiin samoihin tiloihin Mikroelektroniikan instrumentointilaboratorio. Vuoden 1998 alusta nämä Lapin ja Oulun yliopistojen yksiköt yhdistyivät Meri-Lappi Instituutiksi.Kemin taidemuseo toimii Kulttuurikeskuksen tiloissa. Hallintotieteelliset oppiaineet
Myönnettyjen tutkintojen nimekkeiden nojalla hallintotieteellisiä oppiaineita eli hallintotieteitä on Suomessa Tampereen yliopistossa seuraavat kahdeksan: aluetiede, finanssihallinto ja julkisyhteisöjen laskentatoimi, hallintotiede, julkisoikeutta koskeva samanniminen oppiaine, kunnallisoikeus, kunnallispolitiikka, kunnallistalous sekä ympäristöpolitiikkaa koskeva samanniminen oppiaine. Vaasan yliopistossa opetetaan neljää hallintotieteellistä oppiainetta: aluetiede, 1.8.2010 alkaen oppiaineen hallintotiede korvannut julkisjohtaminen, julkisoikeus sekä sosiaali- ja terveyshallinto. Lapin yliopistossa opetetaan hallintotieteellistä hallintotiede-oppiainetta, johon kytkeytyvät tietohallinto ja johtamisen psykologia. Itä-Suomen yliopistossa hallintotieteellistä julkisoikeus-oppiainetta. Yksittäisiä hallintotieteellisiä oppiaineita on toisin sanoen Suomessa kaikkiaan "kymmenen". Minna Kimpimäki
Minna Kimpimäki on toiminut useamman kerran professorien viransijaisena vakinaisen professorin ollessa estynyt hoitamasta virkaansa. Hän hoiti Lapin yliopistossa viransijaisena kansainvälisen oikeuden professuuria 2006–2007 ja 2010–2011, sekä rikosoikeuden professorin virkaa vuonna 2008.
Rikosoikeuden professorina Lapin yliopistossa toiminut Terttu Utriainen jäi keväällä 2014 eläkkeelle yli 30 virkavuoden jälkeen. Lapin yliopiston rehtori Mauri Ylä-Kotola nimitti kesällä 2016 hänen seuraajakseen Minna Kimpimäen. Professorina Kimpimäki aloitti elokuun alussa 2016. Hallintotieteelliset oppiaineet
Suomen hallintotieteellisten oppiaineiden suurimmassa keskittymässä Tampereen yliopistossa tulee 1.1.2011 voimaan uusi organisaatiorakenne. Syksyllä 2011 ratkaistaan, minne yliopiston hallintotieteelliset oppiaineet siitä lähtien sijoitetaan. Yliopiston kauppatieteiden ja Tampereen teknillisen yliopiston eräiden oppiaineiden kanssa uuteen "School of Managementiin"? Yliopiston oppiaineiden valtio-opin, kansainvälisen politiikan ja lisäksi kenties myös kansantaloustieteen kanssa johonkin vaihtoehtoiseen School-malliin? Alkusyksystä 2010 jälkimmäisen mallin toteuttaminen näytti todennäköisemmältä. Lapin koulutuskeskus REDU
Lapin koulutuskeskus REDU on Rovaniemen koulutuskuntayhtymän ammatillinen oppilaitos. Ammattiopistossa opiskelee noin 5 000 opiskelijaa. Oppilaitos on perustettu 1.1.2006 ja siellä voi suorittaa seuraavat koulutusalat: Humanistinen ja kasvatusala, liiketalouden ja hallinnon ala, luonnotieteiden ala, sosiaali,- terveys- ja liikunta-ala, tekniikan ja liikenteen ala, luonnonvara- ja ympäristöala sekä matkailu,- ravitsemis- ja talousala. Lapin yliopisto
Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa. Tiedekuntien lisäksi yliopistossa toimivia laitoksia ovat Arktinen keskus, Avoin yliopisto, Koulutus- ja kehittämispalvelut sekä Hallintoyksikkö. Lapin korkeakoulukonsernin kanssa yhteiset yksiköt ovat Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutti, Pohjoisen kulttuuri-instituutti, Lapin korkeakoulukirjasto ja Lapin korkeakoulukonsernin kielikeskus. Lapin ammattikorkeakoulu
Ammattikorkeakoulun alaisuudessa toimii talvi- ja kylmäteknologian osaamiskeskittymä ­­Arctic Power (aiemmin "Arctic Power Laboratorio"). Se palvelee alueen yrityksiä ja hankkeita, ja sen palveluita ovat arktisen liiketoiminnan kehittäminen erityisesti liikenne- ja ajoneuvoaloilla. Arctic Powerin toiminta alkoi vuonna 2001 Arctic Power -kehittämisohjelmalla. Laboratorio ja testausalue valmistuivat kesällä 2003 ja virallinen vihkimisjuhla pidettiin 23.11.2003. Tampereen yliopisto (vanha)
Yhteiskunnallinen, julkisen hallinnon ja sosiaaliturvan opetusjaokset yhdistettiin 1989 yhdeksi opetusjaostoksi, joka lopetettiin kokonaan vuonna 1998. Viimeisin laajennus yliopiston tiedekuntiin oli informaatiotieteiden tiedekunta, jonka toiminta alkoi vuonna 2001. Soveltava kielitiede
Virallisen aseman Suomen korkeakoulujärjestelmässä soveltava kielitiede sai 1979,kun Jyväskylän yliopistoon nimitettiin englannin kielen ja soveltavan kielitieteen dosentti. Kahta vuotta myöhemmin Jyväskylän yliopistoon perustettiin Soveltavan kielitieteen ja puheentutkimuksen koulutusohjelma, jonka ensimmäinen professori oli vuodesta 1984 Jaakko Lehtonen. Toinen alan professuuri Suomessa perustettiin 1987 Vaasan korkeakouluun, ja sen ensimmäinen professori oli Hartmut Schröder. Padovan kasvitieteellinen puutarha
Padovan yliopisto on perustettu vuonna 1222, ja sieltä on valmistunut monia tunnettuja luonnontieteilijöitä, kuten Albert Suuri. 1500-luvulla yliopistoissa kiinnostuttiin lääketieteellisestä kasvien tutkimuksesta, ja moniin yliopistoihin perustettiin alan oppituoleja. Ensimmäinen vakituinen kasvitieteen oppituoli perustettiin Padovaan, jossa sitä olivat vaatineet yliopiston opiskelijat sillä perusteella, että se hyödyttäisi lääketiedettä. He esittivät ajatuksensa Venetsian tasavallan Padovan kuvernööreille, jotka veivät asian eteenpäin tasavallan senaattiin. Kasvitieteen oppituoli perustettiin syksyllä 1533, ja sen ensimmäiseksi professoriksi valittiin Francesco Bonafede, vaikka opiskelijat olivat vaatineet tehtävään huomattavasti kokeneempaa Ferraran yliopiston Giovanni Manardoa.