Miten SWOT-analyysi määritellään?
SWOT-analyysi
SWOT-analyysi (Strengths, Weaknesses, Opportunities, Threats) on Albert Humphreyn kehittämä nelikenttämenetelmä, jota käytetään strategian laatimisessa, sekä oppimisen tai ongelmien tunnistamisessa, arvioinnissa ja kehittämisessä. Se on hyödyllinen ja yksinkertainen työkalu yrityksen toiminnan, hankkeiden ja projektien suunnittelussa. SWOT-analyysin kohteena voi olla jonkin yrityksen toiminta koko laajuudessaan, jonkin tuotteen tai palvelun asema ja kilpailukyky tai esimerkiksi kilpailijan toiminta ja kilpailukyky.
Bruttokansantuote
Bruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, ) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT myös kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sitä käytetään usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen käsite, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siinä tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun määrä, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama. Analyyttinen ja synteettinen
Tarkka ja eksplisiittinen menetelmä lauseiden totuusperustan analyyttisyyden tai synteettisyyden tutkimiseksi on "looginen"
"analyysi". Tällöin on valittavana kaksi näkökulmaa (jotka eivät välttämättä ole toisensa poissulkevia). "Tulkintaan"
"pohjautuvassa" "analyysissä" lauseelle määritellään täsmällinen tulkinta, jota kutsutaan malliksi (katso malliteoria). Lause on analyyttisesti tosi jos ja vain jos se on tosi missä tahansa mallissa. Tämä tarkoittaa sitä, ettei ole mahdollista rakentaa mallia, jossa lause olisi epätosi. Vastaavasti analyyttisesti epätosi lause ei ole tosi missään mallissa eli ei ole mahdollista rakentaa mallia, jossa lause olisi tosi. "Todistusperusteisessa analyysissä" lause yritetään todistaa päättelemällä se tyhjästä joukosta tai johtamalla sen negaatiosta ristiriita (katso päättely ja
logiikka). Jos näissä päätelmissä onnistutaan, on lause analyyttisesti tosi. Sama pätee mutatis mutandis analyyttisesti
epätosista lauseista. Meta-analyysi
Cochrane-verkosto käyttää oppaassaan "Cochrane Handbook for Systematic Reviews of Interventions" seuraavaa vaiheistusta meta-analyysiin pohjautuvan systemaattisen kirjallisuuskatsauksen luomisessa:Forest plot -diagrammi (tunnetaan myös nimellä blobbogram ) on tapa visualisoida meta-analyysin tilastollista synteesiä. Alun perin kuvaaja on suunniteltu satunnaistettujen lääketieteellisten kokeiden meta-analyysiin. Diagrammi itsessään ei ole mitenkään sidoksissa lääketieteeseen ja sitä voidaan käyttää muidenkin alojen meta-analyysin visualisointiin. Psykoterapia
Psykoanalyysi on itävaltalaisen lääkärin Sigmund Freudin 1900-luvun alussa kehittämä paljastava psykoterapia. Terapian tavoitteena on lisätä henkilön itsetuntemusta saattamalla psyykkiset konfliktit tietoisiksi ja auttaa häntä näin hyväksymään persoonallisuutensa kokonaisuutena. Psyykkiset oireet lieventyvät analyysin edetessä ja käyvät lopulta tarpeettomiksi. Psykoanalyysin erikoisalueena ovat olleet neuroottiset häiriöt. Siinä oletetaan, että neuroosit johtuvat varhaisen vuorovaikutuksen häiriöistä, traumoista, ristiriitaisista vieteistä ja toiveista, sekä torjutuista (lapsuuden)kokemuksista. Hoidon tavoitteena on saattaa potilaan torjumat kokemukset tietoisiksi, jotta hän pystyy aikuisen psyykkisten voimavarojen turvin hyväksymään ne ja oppii elämään niiden kanssa. Synnynnäisiin neurologisiin häiriöihin, kuten autismiin siitä sen sijaan ei ole todettu olevan apua. Spektrianalysaattori
Spektrianalysaattorin erotuskyvyllä eli resoluutiolla tarkoitetaan analysaattorin kykyä erottaa kaksi toisiaan lähellä olevaa signaalia. Mikäli signaalit ovat samantasoisia, niin ainoa erottelykykyyn vaikuttava tekijä on analysaattorin välitaajuussuodattimen leveys ja muoto (usein suodattimen muoto on Gauss tyyppinen). Samankokoisten signaalien erottamisessa voidaan olettaa, että mikäli signaalit ovat kauempana toisistaan kuin välitaajuussuodattimen 3 dB;n kaistanlevys, ne voidaan erottaa toisistaan. SWOT-analyysi
SWOT-analyysissä kirjataan ylös analysoidun asian: Oman pääoman tuottoaste
Mittarin näkökulma on yrityksen oman pääoman sijoittajien näkökulma. ROE mittaa, kuinka hyvin yritys tyydyttää omistajan tuottovaatimuksen, joka kohdistuu omistajan yrityksen käyttöön antamaan pääomaan. ROE kertoo, kuinka paljon yrityksen oma pääoma lisääntyy nettotuloksen kautta ennen voitonjakoa. Puheanalyysi
Auditorinen sointispektri tuotetaan auditorisesta spektristä ilmaisemalla jokaisesta kriittisen kaistan eli 1 Bark:in levyisestä äänikaistasta kepstrissä näkyvä perustaajuuspiikin (äänenkorkeuspiikin) voimakkuus ja laskemalla nämä 1/2 Bark:in välein 24 Bark:in taajuusalueelta. Näin saatu uusi spektri kuvaa miten vahvasti perustaajuus (äänenkorkeus) ja äänen harmoonisuus näkyvät 24 Bark:in levyisellä taajuusalueella. Tämä menetelmä toimii vaikka äänen FFT-spektristä puuttuisi perustaajuuskomponentti. Kehitettyä spektriesitystä tutkittiin ja sovellettiin em. tutkimushankkeessa. Puheanalyysi
Jitter ja shimmer kuvaavat puheen perusjaksojen taajuuden ja amplitudin muutoksia perusjaksosta toiseen. Algoritmi perustuu aikatasossa tapahtuvaan perustaajuusilmaisuun, joka ilmaisee ja numeroi yksitellen jokaisen puheen perusjakson, sen perustaajuuden ja maksimiamplitudin. Jitter lasketaan formula_1-asteikolla ja shimmer formula_71-asteikolla
Äänikenttä tuotetaan aikatasossa tapahtuvalla perustaajuusanalyysillä (äänenkorkeusanalyysillä), joka ilmaisee ja numeroi yksitellen jokaisen puheen perusjakson, sen perustaajuuden (äänenkorkeuden) ja maksimiamplitudin. Äänikenttäkuvassa formula_71-asteikko on pystysuunnassa ja formula_17-asteikko tai formula_1-asteikko vaakasuunnassa. Kuvaan tulostetaan myös molempien suureitten jakaumat. Kannattavuus
Sijoitetun pääoman tuottoprosentti on yksi tärkeimmistä tilinpäätösanalyysin tuottamista tunnusluvuista. Se mittaa sitä tuottoa, joka on saatu yritykseen sijoitetulle korkoa tai muuta tuottoa vaativalle pääomalle. Tuottotason tulisi olla vähintään yrityksen vieraan pääoman käytöstä maksaman korvauksen suuruinen. Sijoitettuun pääomaan kuuluvat omat varat ja korolliset velat. Sijoitettu pääoma lasketaan tunnuslukuun tilikauden alun ja lopun keskiarvona.
Oman pääoman tuottoprosentti kuvaa yrityksen kykyä huolehtia omistajien yritykseen sijoittamista pääomista. Tuottotasovaatimus määräytyy pitkälti omistajien asettamien tavoitteiden mukaisesti, joihin tavoitteisiin sijoituksen riskisyys osaltaan vaikuttaa. Tuottotason alaraja määritellään yleensä markkinoilta saatavan riskittömän sijoituksen tuoton perusteella. Omat varat lasketaan tunnuslukuun tilikauden alun ja lopun keskiarvona. Käsiteanalyysi
Käsiteanalyysi tarkoittaa asioiden ja esineiden (entiteettien) sekä niiden välisten yhteyksien (suhteiden) selvittämistä. Käsitteillä kuvataan kielellisesti ilmaistujen sanojen, lauseiden tai termien sisällön merkitystä. Sana analyysi juontaa juurensa antiikin Kreikkaan. Sieltä käyttöön otettu sana ("análysis") tarkoittaa osiin purkamista tai hajottamista. Käsiteanalyysin kohteena voidaan pitää minkä tahansa eteen tulevan käsitteen tai käsitteiden välisten suhteiden tarkastelua. Konstituenttianalyysi
Sanalla konstituentti tarkoitetaan kielen rakenneosaa, lauseketta, joka koostuu yhdestä tai useammasta kielen yksiköstä, yleensä sanasta. Konstituenttianalyysi tutkii noiden kokonaisuuksien suhdetta toisiinsa. Oheisessa esimerkkikuvassa lause on jaettu karkeasti konstituentteihin. Pääkomponenttianalyysi
Pääkomponenttianalyysi on eräs keskeisimpiä menetelmiä hahmontunnistuksessa ja signaalinkäsittelyssä. Samankaltaisia menetelmiä ovat esimerkiksi faktorianalyysi, Karhunen–Loève-muunnos, Hotelling-muunnos ja singulaariarvohajotelma (SVD). Faktorianalyysi
Faktorianalyysi on tilastollinen menetelmä, jonka avulla voidaan kuvata tietyssä muuttujajoukossa esiintyvää varianssia pienemmän muuttujajoukon avulla. Tarkoituksena on löytää ja tulkita havaittavissa olevaa muuttujajoukkoa kuvaavat ei-havaittavat, piilevät muuttujat eli "faktorit". Faktorianalyysiä on kahta tyyppiä, eksploratiivista ja konfirmatorista. Eksploratiivisessa faktorianalyysissä tavoitteena on löytää ja tulkita piilevät muuttujat, kun taas konfirmatorisessa faktorianalyysissä pyritään samaan tilastollista vahvistusta ennalta määritellylle hypoteettiselle piilevälle muuttujarakenteelle. Psykoanalyysi
Psykoanalyysi ( < 'sielu' + άνάλυσις 'erittely') on psykologian tieteenalaan kuuluva teoria. Sitä alkoi kehittää wieniläinen neurologi Sigmund Freud 1900-luvun alussa. Psykoanalyysi perustuu persoonallisuusteoriaan, joka tarkastelee erityisesti ihmisen tiedostamatonta () eli ei-tietoisia psyykkisiä prosesseja ja jossa varhaisen vuorovaikutuksen ja lapsuuden kokemusten merkitystä ihmisen kehitykselle pidetään tärkeänä. Psykoanalyysiin pohjautuvat myös useat syvyyspsykologian koulukunnat. Sanaa "psykoanalyysi" käytetään myös viittaamaan psykoanalyyttiseen psykoterapiaan. Psykoanalyysissa terapeutti pyrkii paljastamaan potilaan neuroottisten oireiden taustalla piilevät sielulliset konfliktit, minkä on tarkoituksena vapauttaa potilas estoistaan ja ahdistuksestaan. Sielulliset konfliktit paljastuvat tulkitsemalla potilaan mielleyhtymiä, unia ja niin sanottuja virhe- ja oiretoimintoja. Apuna voidaan käyttää myös huomion kiinnittämistä potilaalle ominaisiin käyttäytymiseen tai hänen lihasjännityksiinsä. Filosofinen analyysi
Käsiteanalyysi koostuu ensisijaisesti käsitteiden pilkkomisesta ne muodostaviin pienempiin osiin, jotta saataisiin parempi ymmärrys siitä filosofisesta ongelmasta, johon käsite liittyy . Esimerkiksi vapaan tahdon ongelma liittyy muutamiin avainkäsitteisiin, joihin kuuluvat vapaus, moraalinen vastuullisuus, determinismi, kyky, jne. Käsiteanalyysi lähestyy tällaista ongelmaa näiden osatekijöiden ja niiden välisen vuorovaikutuksen tarkastelun kautta. Näin käsiteanalyysi on mahdollistanut sen, että filosofit ovat voineet ottaa kantaa joko sen puolesta, että vapaa tahto on yhteensopiva determinismin kanssa tai sen puolesta, että nämä käsitteet ovat keskenään ristiriitaisia. Arvonmääritys
Arvonmääritys voi olla esimerkiksi suhteellista tai absoluuttista, subjektiivista tai objektiivista. Suhteellisessa arvioinnissa arvioinnin, so. kaupan kohteen arvoa verrataan samalla hetkellä muihin vastaviin kohteisiin, absoluuttisessa kutakin kohdetta arvioidaan eriseen. Subjektiivinen arvointi on kysymyksessä silloin, kun arvoa tarkastellaan yksityistalouden kannalta ja objektiivinen silloin, kun arvoa tarkastellaan yleiseltä kannalta. Objektiivisessa arvioinnissa subjekteja on useita ja arviokohdetta arvioidaan verraten sitä subjektijoukon keskiarvoon. Liikkeenjohdon strategia
Onnistunut strategia edellyttää sekä onnistunutta strategian luomista että sen toteuttamista. Strategiatyö on kuitenkin harvoin täysin harkittua, suunnitelmallista ja erehtymätöntä. Strategian luomista kutsutaan usein strategiaprosessiksi. Strategiaprosessin aikana analysoidaan ja pohditaan kilpailuympäristön uhkia ja mahdollisuuksia, oman yrityksen heikkouksia ja vahvuuksia - sekä sitä miten näitä yhdistellen saadaan aikaan kilpailukyky, ja kilpailijoita parempi lopputulos. Nämä näkökulmat tyypillisesti analysoidaan SWOT-analyysiä apuna käyttäen. Toinen analyysityökalu on Michael Porterin viiden kilpailuvoiman malli, jossa yritykset miettivät sekä toimittajia, asiakkaita, markkinatilannetta ja sinne pyrkiviä uusia kilpailijoita, sekä teknologisia näkökulmia ja mahdollisia korvaavia tuotteita. Strategian luomista varten tarvittavan liiketoimintatiedon keräämiseen, jalostamiseen ja jakamiseen on perustettu Business intelligence toimintoja. Odotusarvo
Odotusarvo on satunnaismuuttujan tärkein tunnusluku. Otoskeskiarvolla tarkoitetaan suppean otoksen keskiarvoa suuremmasta populaatiosta. Sen avulla on mahdollista selvittää odotusarvon suuruus likimääräisesti, mutta kuitenkin "edullisesti". Keskiarvoa on tällöin pidettävä odotusarvon estimaattorina. Substanssiarvo
Substanssiarvoa laskettaessa yrityksen omaisuuserille ja veloille määrätään erillisarvot, jotka lasketaan yhteen ja päädytään yrityksen substanssiarvoon. Käytännössä substanssiarvo määritetään yrityksen taseen tai välitaseen perusteella. Taseen erät arvostetaan uudelleen käypiä arvoja (markkina-arvoja) vastaaviin arvoihin. Substanssiarvon ulkopuolelle jäävät aineettomat tuotannontekijät (goodwill-tekijät). Sijoitetun pääoman tuottoaste
Sijoitetun pääoman tuottoaste on yksi yleisimmistä kannattavuusmittareista. Mittari on yrityksestä ja toimialasta riippumaton. Se tarkastelee yritystä pääoman sijoittajan näkökulmasta. Vain pääoman tuotto ratkaisee. Jensenin alfa
Jensenin alfa, Jensenin luku tai -mittari on rahoituksessa käytettävä riskin suhdeluku, jolla mitataan portfolion suorituskykyä. Sharpen ja Treynorin mittareista poiketen Jensenin alfalla pyritään mallintamaan sitä ylittääkö sijoitussalkun keskimääräinen tuotto CAP-mallin beta-kertoimella mitatun tuottotason. Kun salkun toteutunut tuotto vastaa siihen sisältyvää riskitasoa (eli toisin sanoen silloin kun tuotto sijoittuu CAP-mallin arvopaperimarkkinasuoran tangentille), niin Jensenin alfa saa arvon nolla. Vastaavasti mittari on suurempi kuin nolla silloin kun salkun tuotto ylittää riskikorjatun tuoton ("positiivinen alfa"), ja pienempi kuin nolla silloin kun salkku on tuottanut vähemmän riskitasoonsa nähden ("negatiivinen alfa"). Monet ammattimaiset sijoittajat pyrkivätkin jahtaamaan "positiivista alfaa" tuottojen metsästyksessä, ja usein riskikorjauksen ylittävästä tuotosta puhutaan sijoittajien keskuudessa "epänormaalina" tai "ylituottona". Positiivisen alfan osakkeita pidetään "alihinnoiteltuina" markkinoilla riskitasoonsa nähden, kun taas negatiivisen alfan osakkeet nähdään "ylihinnoiteltuina". Bibliometriikka
Tunnetuin informetrinen tutkimusmenetelmä on viiteanalyysi. Siinä on kaksi puolta, viittaus- ja lähdeanalyysi. Tutkimustapoja erottaa toisistaan näkökulma, josta lähdeluetteloa tarkastellaan. Viittausanalyysissä selvitetään, kuinka paljon jokin kirjoittaja tai teos saa viittauksia. Lähdeanalyysissä tutkitaan, mitä julkaisuja kirjoittaja on käyttänyt .
Perusaineiston keruu aloitetaan yleensä tietokantahaulla. Viitetietokantoja ovat esimerkiksi: Arts & Humanities Citation Index (ISI), Science Citation Index Expanded (ISI),Social Sciences Citation Index (ISI) ja Web of Science (ISI) (Web of Knowledge) P/S-luku
P/S eli "Price/Sales" kuvaa yrityksen markkina-arvon ja liikevaihdon välistä suhdetta ja P/E-luku eli "Price/Earnings" kuvaa yrityksen markkina-arvon ja tuloksen välistä suhdetta. Molemmat luvut heijastavat sijoittajien yritykseen kohdistamia kasvuodotuksia. Mitä korkeampia arvot ovat, sitä arvokkaampana sijoittajat pitävät yritystä suhteessa sen nykyiseen liikevaihtoon ja tulokseen. Korkean arvostuskertoimen yritysten odotetaan siis tuottavan liikevoittoa tulevaisuudessa niin hyvin, että osakkeesta kannattaa maksaa enemmän nykyiseen voittoon/myyntiin nähden. Odotettua hitaampi kasvu voi tällöin johtaa osakkeen hinnan alenemiseen. SWEAT-indeksi
SWEAT-indeksiä käytetään hyvin rajujen ukkosten ja tornado-ukkosten ennustamisessa. Se toimii huonosti Suomen oloissa. Indeksi lasketaan ilmakehän vakaudesta ja tuulioloista. Kun indeksi ylittää 300, erittäin rajut ukkoset ovat mahdollisia. Keskitulotason maat
Keskitulotason maat (yksikössä , MIC; myös ) on Maailmanpankin käyttämä maaluokka, joka määräytyy keskimääräisen, Atlas-menetelmällä lasketun bruttokansantulon (BKTL, engl. GNI per capita) perusteella. Luokituksen dollarimääräiset rajat ja luokkaan kuuluvien maiden lista tarkistetaan vuosittain heinäkuussa. Maailmanpankin maaluokittelua käytetään pohjana esimerkiksi kehitysapua ja lainoja myönnettäessä sekä eräänä perusteena kansainvälisen kaupan tariffikohtelussa. Osa keskitulotason maista kuuluu vähiten kehittyneisiin maihin (LDC), mutta maaluokkaan kuuluu myös pitkälle kehittyneitä maita. Massaspektrometria
Massa-analysaattorilla erotetaan ionisaattorin tuottamat ionit. Analysaattoreita on monenlaisia. Ne luokitellaan ionien liike-energian eroihin perustuviin sähköstaattisiin sektorianalysaattoreihin (eng. "electric sector", E tai ESA), liikemäärien eroihin perustuviin magneettisektorianalysaattoreihin (eng. "magnetic sector", B), lentoradan vakauden eroihin perustuviin kvadrupolianalysaattoreihin (eng. "quadrupole", Q), liikenopeuden eroihin perustuviin TOF-analysaattoreihin (eng. "time-of-flight"), ioniloukku- (eng. "ion trap", IT), FTICR- (eng. "fourier transform ion cyclotron resonance") sekä FT-OT-laitteisiin (eng. "fourier transform orbitrap"), joista kolmessa jälkimmäiseksi mainitussa ionien erottelu ja analyysi perustuu ionien resonanssitaajuuksien eroihin. Ramboll Analytics
Analyysit perustuvat kansainvälisiin standardeihin esim. SFS-ISO, CEN, NEN, ASTM, EPA, DIN. Kaikki keskeisimmät analyysimenetelmät ovat akkreditoituja. Bruttokansantuote
BKT mittaa hyvinvointivaikutuksina kansantaloudelle tuloja ja veroa. BKT:n rajoituksia hyvinvoinnin mittarina ovat mm. seuraavat:BKT kuvaa kotimaisen tuotannon kokoa ja palvelee sellaisena hyvin kansantalouden ymmärtämistä, analysointia, suunnittelua ja ohjausta. Reaalisen bruttokansantuotteen kasvu kertoo kansantalouden kasvusta ja sen suorituskyvyn vahvistumisesta. Taantuma on taloudellinen häiriö, jossa maan bruttokansantuote laskee kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä. Puoli vuotta ilman talouskasvua tarkoittaa siis taantumaa. Lama on taantuman pitkittyminen, johon liittyy muitakin vakavia häiriötekijöitä. Taloudellisen kehityksen ja häiriöiden ja niiden asteen ymmärtäminen BKT-mittausten avulla on välttämätön ehto oikeille talouspoliittisille ohjaustoimille. Värianalyysi
Värianalyysi tarkoittaa joko värillisen kohteen ominaisuuksien tai vaikutusten mittaamista ja tutkimista (vrt. esimerkiksi spektrometri, densitometri). Värianalyysilla voidaan tarkoitetaan myös kosmetiikkateollisuuden piirissä kehitettyä markkinointistrategiaan kuuluvaa myynninedistämistoimintaa. Tähän toimintaan liittyvää "värianalyysia" saattavat harjoittaa esimerkiksi kosmetologit muun ammattitoimensa ohessa. Fundamenttianalyysi
Fundamentti- eli perusteanalyysi (engl. "Fundamental analysis") pyrkii taloustieteessä selvittämään osakkeen tulevien rahavirtojen nykyarvon tutkimalla yrityksen tilinpäätöstä, tasetta, osinkopolitiikkaa sekä voittonäkymiä. Burton G. Malkiel (2012) kuvaa perusteanalyysin käyttäjiä kirjassaan "fundamentalisteiksi", jotka uskovat rahoitusmarkkinoiden olevan "90% järkeä ja 10% psykologiaa". Fundamentalistit uskovat, että rahoitusinstrumenttien arvo palautuu aina lähelle niiden "todellista" arvoa, minkä vuoksi onkin tärkeätä selvittää onko esimerkiksi osake nyt yli- vai alihinnoiteltuna markkinoilla. Puheanalyysi
Auditorinen usean samanaikaisen perustaajuuden (äänenkorkeuden) ilmaisu tuotetaan auditorisen usean samanaikaisen äänen sointispektrin laskennalla erottamalla ilmaistut eri perustaajuudet omiksi F0-käyrikseen. Tämä menetelmä toimii vaikka äänen FFT-spektreistä puuttuisi perustaajuuskomponentti.Suomalaisia teoksia Stressitesti
Muun muassa yritystaloudessa ja finanssivalvonnassa stressitestejä käytetään nykyisin menetelmänä, jolla arvioidaan talouden ennakoimattoman kehityksen vaikutuksia yrityksen tai yhteisön vakavaraisuuteen ja tulokseen. Testillä pyritään siten arvioimaan yrityksen kykyä selviytyä talouskehitykseen liittyvien riskien toteutumisesta erilaisissa äärimmäisissä tulevaisuuden kehitysarvioissa eli skenaarioissa. Niiden voidaan sanoa myös mittaavan yritysten paineensietokykyä ja kykyä muuttaa toimintatapoja ja rahoitusratkaisuja, kun tilanne sitä vaatii. Testeihin sisältyviä simulointeja kutsutaan usein myös "mitä jos" -laskelmiksi. Stressitestien pohjana ovat yleensä makrotaloudelliset simulaatiot, joissa jäljitellään esimerkiksi syvän taantuman tai talouskriisin vaikutuksia kansantalouteen. Testeissä käytettävien skenaarioiden tulisi olla riittävän äärimmäisiä mutta silti mahdollisia. Treynorin luku
Treynorin luku tai Treynorin mittari on rahoituksessa käytettävä riskin suhdeluku, jolla mitataan portfolion eli sijoitussalkun suorituskykyä. Sharpen luvun tavoin Treynorin mittari ottaa huomioon sijoituksen tuoton suhteessa sen sisältämään riskitasoon, mutta Sharpen luvusta poiketen tuotto suhteutetaan portfolion beta-kertoimella mitattavaan riskiin. Treynorin mittari soveltuu erityisen hyvin yksittäisten sijoitussalkkujen tuottojen mittaamiseen, kun sitä tarkastellaan hyvin hajautetun sijoitusportfolion osana. Käytännössä Treynorin luku mittaa siis sen ylituoton määrää, mikä voidaan saavuttaa sijoitukselle, johon ei sisälly hajautettavaa riskiä (esimerkiksi valtion takaama obligaatio tai täysin hajautettu portfolio) jokaista markkinariskin lisäyksikköä kohden. Kiinteistöarviointi
Kiinteistöjen arviointimenetelmä on menettelytapa, jolla kohteen arvo, tuotto taikka kohteen tuottamisesta tai käyttämisestä johtuva kustannus määritetään. Menetelmiä kutsutaan vastaavasti kauppa-arvo-, tuotto- ja kustannusarvomenetelmiksi. Kauppa-arvomenetelmä on arvioitavan kohteen kanssa vertailukelpoisista kohteista maksettuihin, edustaviin kauppahintoihin perustuva arviointimenetelmä. Tuottoarvomenetelmällä kohteen arvo määritetään kohteesta tuottoaikana todennäköisesti saatavien vuosi(netto)tuottojen pääomitettuna arvona. Kustannusarvomenetelmä on todellisiin tai todennäköisiin ja tarkoituksenmukaisiin rakennus- tms. tuotantokustannuksiin sekä tuotteen käytettävyyteen perustuva arviointimenetelmä. (Määritelmät: Suomen Kiinteistöarviointiyhdistys ry:n Kiinteistöarviointisanasto, 1986) Bruttokansantuote
BKT:n ajatellaan usein olevan arvovapaa ja kertovan siitä, mihin kansantalous pystyy, mutta ei sitä, mitä pitäisi tehdä. BKT:n kanssa kilpailevat mittarit (mm. Bhutanin GNH, Happy Planet Index ja Stiglitzin mittari) määrittelevät hyvinvoinnin tarkoittamaan asioita, joita määrittelijät ideologisesti tai erilaisiin tutkimuksiin perustuen pitävät yhteiskunnan tai ihmisten hyvinvoinnin kannalta tärkeinä. Näiden BKT:lle vaihtoehdoiksi esitettyjen kansantalouden mittareiden on joskus väitetty olevan BKT:ta helpommin alttiina poliittiselle manipulaatiolle. Herkkyysanalyysi
Parhaan ja huonoimman tapauksen analyysi () on menetelmä, jossa lähtöoletukset muutetaan vastaamaan järkevänä pidettävien parametriarvojen ääripäitä. Se poikkeaa osittaisherkkyysanalyysista siinä, että kaikkia lähtöoletuksia muutetaan kerralla. Analyysin tarkoituksena on lähinnä testata, muuttuuko tarkasteltavan mallin tulokset päinvastaisiksi valitussa ääritapauksessa. Data-analyysi
Data-analyysi kattaa erityyppisiä menetelmiä ja lähestymistapoja, joita yhdistää pyrkimys muodostaa eri tavoin kerätystä tiedosta (data) kiinnostavaa korkeamman tason informaatiota ja malleja, jotka puolestaan mahdollistavat erilaisten hyödyllisten johtopäätösten tekemisen. Tilastotieteessä data-analyysi linkittyy mm. datan keräämiseen, sen sisältävien muuttujien muokkaamisen ja datan visuaaliseen tarkasteluun sekä erilaisten todennäköisyysmallien rakentamiseen. Elliottin aaltoteoria
Elliottin aaltoteoria (EAT) on ihmisjoukkojen mielialaa mallintava psykologinen teoria, jota käytetään mm. osakeindeksien ennustamiseen. Leksikologia
Yleensä leksikologiassa tutkimuskohteena on yleiskieli tai jokin murre, mutta kun kohteena jonkin ammattialan sanasto, kyseessä on oppisanasto. Yleiskielen sanastotyössä työ lähtee sanasta (materiaalista), jonka sisältö pitää selittää. Ammattikielen sanastotyössä lähtökohtana on "käsite", jolle pitää löytää sopiva sana (termi) ja määritelmä. Termillä on aina tarkkarajainen merkitys päinvastoin kuin yleiskielen sanalla, jolla voi olla hyvinkin rönsyilevä merkitys. Terminologisessa sanastotyössä käsiteanalyysi on välttämätön työvaihe. ABC-analyysi
Yleisin käytetty jako perinteisessä ABC-analyysissa on volyymin jakaminen prosenttiosuuksiin 80-15-5. Tämä ei kuitenkaan ole kiinteä standardi ja se on useissa raportointivälineissä muokattavissa. ABC-luokituksen jatkokehityksessä on tehty tarkempia jakoja, käytössä on yleisesti versioita 4-13 luokan välillä. Tarkoituksena tarkemmalla jakamisella on se, että organisaatio pystyy entisestään kohdistamaan tarkemmin ja tuottavammin resurssejaan. Lisäksi useissa laajennuksissa on mukana nollaluokka, eli nimikkeet, joilla ei ole lainkaan kulutusta tarkastelujaksolla. Tilinpäätösanalyysi
Sijoitetun pääoman tuottoaste (ROI) kertoo, montako prosenttia yritys on tuottanut yritykseen sijoitetulle, tuottoa vaativalle pääomalle. Sosiaalinen verkostoanalyysi
Verkostoanalyysia perinteisesti soveltaviin tieteenaloihin kuuluvat sosiologia, sosiaalipsykologia ja viestinnän tutkimus. Viime aikoina menetelmän suosio on kasvanut myös politiikan tutkimuksessa, organisaatio- ja johtamistutkimuksessa sekä liiketaloustieteissä. Tutkijat käyttävät verkoston käsitettä monissa merkityksissä . Sillä voidaan tarkoittaa kielikuvaa, menetelmää ja joskus myös teoriaa tai sen osaa . Verkoston kielikuvallinen käyttötapa esittää verkostot sosiaalisen yhteistoiminnan tuloksina, jotka hyödyttävän siihen osallistuvia yksilöitä ja ryhmiä . Menetelmänä verkostot kuvaavat kaikkea tutkimusta, joka tarkastelee toimijoiden välisten suhteiden rakenteita, olivatpa nämä suhteet ja toimijat mitä tahansa. Käytetyimpiä mittareita ovat olleet verkoston jäsenten keskinäistä asemaa kuvaavat keskeisyysmittarit. Elinaika-analyysi
missä formula_22 on 0, kun elinaika on havaittu tarkasti ja 1 kun sensuroitu ja formula_23 välttöfunktion arvo pisteessä "t" ehdolla parametrin arvot. Joukko "O" on oikealta sensuroidut havainnot,
"V" on vasemmalta sensuroidut ja "I" on välisensuroidut. Tällöin kyseiseen sensuroituun havaintoon liittyvä termi uskottavuusfunktiossa kertoo todennäköisyyden, että havainto on kyseisellä välillä ehdolla parametrin arvot. Suurimman uskottavuuden estimaatit saadaan ratkaistua tavalliseen tapaan. Avoin arviointi
Avoin arviointi on menetelmä sellaisten vaikutusarviointien tekemiseen, joihin kuka tahansa voi osallistua.. Useimmat avoimet arvioinnit on tehty Opasnetissä, joka on nimenomaan tähän tarkoitukseen kehitetty wikipohjainen verkkotyötila. Avointa arviointia on kehittänyt Terveyden ja hyvinvoinnin laitos alun perin tarjotakseen ohjausta monimutkaisten ympäristöterveysongelmien ratkaisemiseen. Tähän mennessä sitä on sovellettu mm. ydinvoimaan, ilmansaasteisiin and ja ympäristömyrkkyihin kalassa. Opasnet on voittanut "World Summit Award Finland" -kilpailun sarjassa "eGovernment and Institutions".. Vektorianalyysi
Vektorianalyysi määriteltiin alun perin kolmiulotteisessa euklidisessa avaruudessaformula_17, joka ei ole ainoastaan kolmiulotteinen vektori­avaruus vaan samalla myös normiavaruus. normi merkitsee geometrisesti janan pituutta, ja se määritellään sisätulon, tarkemmin sanottuna pistetulon avulla, joka samalla määrittelee myös kulman. Lisäksi siinä on määritelty orientaation käsite, jolla oikea- ja vasen­kätisyys erotetaan toisistaan. Näiden struktuurien avulla voidaan johtaa tilavuusmuoto ja samalla määritellä vektorien ristitulo, jota vektori­analyysissä runsaasti käytetään. Elinaika-analyysi
Havaintoyksikön kuolemaa tai hajoamista kutsutaan elinaika-analyysissa tapahtumaksi. Analyysin tavoitteena on selvittää, mitkä tekijät aikaistavat tapahtumaa, mikä populaation osa selviää yli tietyn ajanhetken tai mikä on tapahtuman riski populaatiossa ajan funktiona. Ennakointi
Suhteellisessa aikajänteessä lyhyt tarkoittaa trendiä, keskipitkä trendin taittumista ja seuraava kehitysvaihetta sekä pitkä aikajänne murrosta kohti ilmiön alasajautumista ja evoluutiuota (tai lepotilaa, 'kuolemaa'). Ennakoinnin aloittamisessa avainkysymyksiä mitä aikajännettä tavoitellaan suhteellisen aikakäsityksen mukaisessa mielessä. Tämä vaikuttaa ratkaisevasti ennakointimenetelmän valintaan: tilastoilla, kyselyillä ja työpajoilla saavutetaan yleensä trendi tunnistamatta edes trendin taittumista; keskipitkä aikajänne edellyttää malleja ja pitkässä aikajänteessä käytetään megatrendejä ja uusia ratkaisuja hakevia innovatiivisia menettelyjä.
Oheismerkitykset. Käytännön lukuisissa ennakointihankkeissa ei tyypillisesti ennakoida lainkaan, vaan merkityksellisiä ovat ennakointiin sinänsä sisältyvä oheismerkitykset, joista tärkempiä ovat nykytilan selvittäminen, toimijoiden verkottaminen, päätöksentekijöiden sitouttaminen ja priorisointi sekä yhteisöjen imagon kehittäminen (= ”moderni organisaatio ennakoi”). Aidot ennakointihankkeet ovat harvinaisia, vaikka ennakointinimikkeen alla monenlaisten tilastojen, kyselyjen tai työpajojen parissa puuhastellaankin. Arvoanalyysi
Arvoanalyysi on menetelmä tuotteen kustannusten alentamiseksi ilman että sen tuottama arvo vähenisi. Arvoanalyysissä selvitetään tuotteen tai palvelun ominaisuuksia ja kustannuksia ja tarkastellaan niiden suhdetta tavoitteena löytää tähän mahdollisimman hyvä tasapaino. Tarkastelun tuloksena voidaan joko kehittää ominaisuuksia tai vähentää kustannuksia tai molempia. Menetelmää voidaan soveltaa osana tuotekehitysprojektia tai rakennusprojektia eri suunnitteluvaihtoehtojen arvioinnissa tai olemassa olevan tuoteen kustannusten hallinnassa. Joseph Schumpeter
Schumpeterin tärkein anti taloustieteelliselle analyysille oli teoria suhdannevaihtelusta ja talouskehityksestä. Teoria yhdistää innovaatiot, suhdannevaihtelun ja talouskehityksen. Schumpeterin mallissa talouden toiminnan "kehämäinen virta" johtaa muuttumattomaan tilanteeseen, mikäli siitä lasketaan pois kaikki innovaatiot. Tasapainotilan selittää Walrasin tasapainoteoria, mutta itävaltalaisen taloustieteen tapaan Schumpeter kuitenkin näkee, että yrittäjät innovaatioillaan rikkovat tasapainotilan, mikä on talouskehityksen syy. Talouskehitys etenee syklisesti, ja erilaisia talouden syklejä on olemassa useammissa eri aikaskaaloissa. Kirjoituksillaan Schumpeter elvytti venäläisen taloustieteilijä Nikolai Kondratijevin ajatuksen pitkän aikavälin (kuten 50 vuoden) taloussykleistä. Data-analyysi
Data-analyysi voidaan jakaa neljään eri vaiheeseen:
Dataa tarvitsee usein esikäsitellä ennen varsinaista analyysiä. Se voi sisältää puuttuvia havaintoja tai virheitä. Se voi vaatia myös skaalausta tai muunnoksia (esim. neliöjuuri tai logaritmi) muuttujille tai voi olla, että sitä täytyy kerätä useasta riippumattomasta lähteestä. Outlierien täytyy huomioida ja poistaa tai korjata, mikäli mahdollista. Puuttuvat havainnot voidaan imputoida käyttäen moni-imputointia.Datan visuaalinen tarkastelu on usein tehokasta analyysiä. Aineiston kiinnostavista muuttujista saa hyvän kuvan piirtämällä hajontakuvion. Piirtämällä histogrammi voidaan tarkastella muuttujan jakaumaa. Usean muuttujan välisiä keskinäisiä riippuvuuksia voidaan tarkastella mm. korrelaatiolla ja regressiolla. Symbolinen analyysi
Kaikki asiat eivät ole yhtä yksinkertaisia mallinnettavia kuin äskeinen. Toisaalta aina ei löydy yhtä selkeitä indikaattoreita kuin liikennevalo. Erilaisia ääripäitä kuvaavat kaksi filosofian suuntausta: Vaikeuksia hahmottaa mihin kukin symboli todellakin viittaa, kutsutaan yhteisellä nimellä symbolin maadoittamisen ongelmaksi. Jos samalle symbolille tai symbolien joukolle on monta vaihtoehtoista tulkintaa, puhutaan monimerkityksellisistä ("ambiguous") tilanteista ("context").
Silloin kun täsmällinen objekti aina voidaan tunnistaa, voidaan symbolien välille määritellä formaaleja vuorovaikutuksia, esimerkiksi predikaattilogiikan keinoin. Ohjelmistoatomi on käsite, jonka avulla täsmällisiä objekteja voidaan luoda kytkemään muita objekteja yhteen Spektrofotometri
Spektrofotometri on laite, joka mittaa aineiden sähkömagneettisen säteilyn absorptiota eri aallonpituuksilla. Aineen absorptio tietyillä aallonpituuksilla riippuu aineen kemiallisesta koostumuksesta. Spektrofotometrillä selvitetään tutkittavan näytteen absorboimat aallonpituudet eli esimerkiksi näkyvän valon tapauksessa värit.Spektrofotometri perustuu Lambert–Beerin lakiin, jonka mukaan valon absorption määrä on suoraan verrannollinen valon aineessa kulkemaan matkaan ja aineen konsentraatioon liuoksessa. Laki pitää paikkansa vain osittain. On olemassa tietty väkevyysalue, jossa absorptio kasvaa lineaarisesti konsentraation kasvaessa. Tämä alue on riippuvainen aineesta, kuten myös alueen leveys. Spektrofotometriassa käsiteltävät pitoisuudet ovat luokkaa 1 mg/l, joillakin aineilla huomattavasti matalampiakin. M.O.T.
Vuodesta 1996 Yleisradion TV1-kanavalla esitetyn MOT-ohjelman nimi on lyhenne sanoista ”mikä oli tutkittava”. Hajontaluku
Hajontaluku on reaaliluku, joka saa sitä suuremman arvon mitä enemmän vaihtelua jakauman satunnaismuuttujien arvoissa esiintyy. Yleensä tämä lasketaan mittaamalla havaittujen arvojen etäisyyttä havaintoarvojen odotus- tai keskiarvosta. Käytettävän hajontaluvun valinta riippuu käyttötarkoituksesta; eri hajontaluvut sopivat eri tilanteisiin riippuen, pyritäänkö tarkastelemaan jakauman absoluuttista vaiko suhteellista hajontaa. Jos otannassa ei ole vaihtelua, hajontaluku saa arvon nolla. SYNOP
SYNOP (surface synoptic observations) on kutsumanimi säähavainnolle, joka tehdään säähavaintopaikoilla ympäri maailmaa samanaikaisesti . Havainnot tehdään kolmen tunnin välein kello 00, 03, 06, 09, 12, 15, 18 ja 21 UTC. Nämä havainnot on tehtävä sääasemalla noin 15 minuutin aikana, jotta kokonaiskuva maapallon säätilasta havaintohetkellä saadaan mahdollisimman tarkaksi ja luotettavaksi. Tavallisia havaintopaikkoja ovat varsinaiset maa- ja rannikkosääasemat sekä lentokentät. Massaspektrometria proteiinianalytiikassa
Analysaattoreita on erilaisia, mm. lentoaika-analysaattori eli TOF (time of flight): muodostaa ioneille saman kineettisen energian viemällä ne sähkökentän läpi ja mittaa ajan, joka kuluu detektorille pääsyssä, kvadrupolianalysaattori (quadrupole): käyttää oskilloivaa sähkökenttää selektiivisesti stabiloidakseen tai destabiloidakseen ioneja, jotka kulkevat kentän läpi, ioniloukku eli QIT (ion trap): sama periaate kuin kvardupoli-MS:ssä, mutta ioneja kerääntyy laitteeseen tietyksi ajaksi, lineaarinen ioniloukku eli LIT (linear ion trap): ionit kerääntyvät 2D-kvadrupolikenttään 3D:n sijaan, Fourier-muunnos-ionisyklotroniresonanssi eli FT-ICR (Fourier transform ion cyclotron resonance): mittaa magneettikentän läsnä ollessa syklotronoivien ionien muodostaman virran. SYNOP
Säähavainnossa määritetään Bernoullin epäyhtälö
Kerrotaan induktio-oletus puolittain (1 + "x"):llä ⇒ (1 + "x") ≥ 1 + "rx" + "x" + "rx" ≥ 1 + ("r"+1)"x", MOT. Sakoluku
Viljan ostajat määrittävät ostamastaan viljasta sakoluvun, ja se vaikuttaa viljan ostohinnoitteluun. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus (MTT) ylläpitää viljelijöille tarkoitettua sakolukupalvelua, jossa sakolukujen kehitystä seurataan kasvukauden loppupuolella kolmella MTT:n koepaikalla läntisessä Suomessa. MTT mittaa sakoluvun syysrukiista, syysvehnästä ja kevätvehnästä useista eri lajikkeista. Elliottin aaltoteoria
EAT on vaikeasti hallittava analyysimenetelmä sen joustavuuden takia. Skitsoaffektiivinen häiriö
Taudinmääritys perustuu henkilön itsensä kertomiin kokemuksiin ja käytöksen poikkeavuuksiin, joista perheenjäsenet, ystävät tai yhteistyöhenkilöt kertovat kliinisen arviointijakson aikana psykiatrille, psykiatriselle sairaanhoitajalle, sosiaalityöntekijälle tai psykologille. Diagnosointia varten on laadittu luettelo kriteereistä, joiden pitää täyttyä ennen kuin taudinmääritys voidaan tehdä. Näihin kuuluvat tiettyjen tunnusmerkkien ja oireiden ilmeneminen ja kesto. Ohjelmistotuotanto
Tässä perinteisessä prosessissa vaiheet soljuvat eteenpäin kuin vesiputous tasolta toiselle (vain yhteen suuntaan), ja siksi tätä prosessia kutsutaankin "vesiputousmalliksi". Ajatuksena on, että kukin vaiheista tuottaa "dokumentin" tai joukon dokumentteja, jotka toimivat syötteenä seuraavalle vaiheelle. Esimerkiksi vaatimusanalyysi määrää ja asettaa vähimmäisvaatimukset ja rajat toiminnalliselle määrittelylle, jotta määrittelyn lopussa voidaan tarkastaa, vastaako määritelty ohjelmisto vaatimusanalyysin mukaista järjestelmää. Toisaalta taas toteutusvaiheessa (koodaus) teknisen määrittelyn pitäisi kattaa ne tarvittavat tiedot, joiden perusteella ohjelmisto voidaan kirjoittaa. Nettotulos
Yritysanalyysissä nettotulos lasketaan ennen kertaluontoisia eriä, jos analyysin tekijä uskoo erien todella olevan vain kertaluontoisia. Erät voi myös sisällyttää nettotulokseen. Näin toimitaan esimerkiksi silloin, jos analyysin tekijä uskoo kertaluontoisena ilmoitetun tappion todellisuudessa toistuvan, jolloin hän ottaa asian huomioon vähentämällä tappion nettotuloksesta ja saa näin realistisempana pitämänsä käsityksen yhtiön tuloskunnosta. Suunnittelumalli
Epäkonkreettinen tehdas (Absract Factory, Kit) on olion luontimalli, jossa konkreettisten luokkien olioryhmä (-perhe) luodaan luokasta jolla itsellään ei ole konkreettista ilmentymää (abstrakti luokka). EKT on rajapintaluokka, joka yhdistää toisiinsa saman tyyppisiä oliota. Vektorianalyysi
Nämä kaikki voidaan muodollisesti esittää käsittelemällä nabla-operaattorin komponentteja
lukujen tavoin ja itse operaattoria vektorin tavoin. Esimerkiksi roottori käsitetään nablan ja vektorikentän ristituloksi, divergenssi taas nablan ja vektorikentän pistetuloksi. Käsiteltäessä funktioita, joiden sekä määrittely- että arvojoukko koostuvat useiden muuttujien yhdistelmistä, käytetään usein apuna Jacobin matriisia ja determinanttia. Tämä tulee kysymykseen esimerkiksi integrointiin liittyvässä muuttujanvaihdossa. Yritysjohtaminen
Johtaminen tieteenä ja tutkimusalueena voidaan jakaa moneen eri tutkimusperinteeseen. Yksi tapa hahmottaa laajaa aluetta on tarkastella sitä organisaatioiden ja johtamisen tutkimukseksi () nimitettynä kokonaisuutena, jonka alakokonaisuuksia ovat strateginen johtaminen (), organisaatioteoria (, "OT"), henkilöstöjohtaminen (, "HRM"), kriittinen johtamistutkimus (, "CMS"), johtamisen oppimisen () sekä organisaatiokäyttäytymisen (, "OB"). Suhdannevaihtelu
Pörssikurssien ajatellaan usein ennakoivan talouden tilaa. Nyrkkisääntönä pidetään puolen vuoden ennakointia, mutta jopa vuoden ennakointia pidetään mahdollisena. Jos kurssit laskevat muutaman viikon ajan, voidaan olettaa, että kurssitaso alkaa laskea. Vastaavasti, jos kurssit kohoavat lyhyellä aikavälillä, odotettavissa on pitkäaikaista nousua. Pääomamarkkinoilla tuotannon kasvulukuja sekä kulutus- ja investointikysynnän kehitystä seurataan tarkasti. Tiedon auditointi
Organisaation tiedon auditoiminen tietopääoman näkökulmasta voidaan toteuttaa monin eri mallein. Prosessia räätälöidään kohteen ja tavoitteenasettelun mukaan. Siihen liittyy yleensä avainhenkilöiden haastatteluja, kyselyjä, ryhmätyöskentelyä, tietosisällön inventointia sekä saatavuuden ja säilyttämisen määrittelyä, tiedon käyttötarpeiden ja relevanssin analyysia ja tiedon kulun kartoittamista henkilöiden ja prosessien välillä. Auditoimisen lopputuotteena syntyy analysoitu tietokartta, organisaation tilanteesta. Vektorianalyysi
Vektorianalyysi voidaan määritellä muillekin kolmiulotteisille reaalisille vektori­avaruuksille, jos niissä on sisätulo, tai yleisemmin symmetrinen ei-degeneroitunut muoto ja orientaatio. Tällainen avaruus ei välttämättä ole isomorfinen euklidisen avaruuden kanssa, sillä siinä ei tarvitse olla koordinaatistoa mikä toisaalta osoittaa, että vektori­analyysi on invariantti avaruuden rotaatioissa, jotka muodostavat erityisen ortogonaalisen ryhmän SO(3). Operaatioanalyysi
Operaatioanalyysi on toisen maailmansodan loppuvaiheissa 1944–1945 kehittynyt suunnittelun menetelmä, jonka tarkoituksena oli optimoida Yhdysvaltain ilmavoimien ja Kuninkaallisten ilmavoimien douhetistinen, strateginen ilmapommitustoiminta optimaalisesti Suur-Saksan valtakunnan alueelle. Koska kyse oli logistisesta suunnittelusta, siitä tuli toisen maailmansodan jälkeen myös liiketaloustieteellinen laskentatoimen osa-alue, jolla pyrittiin parantamaan tavaroiden markkinointiin liittyvää jakeluverkostoa. Operaatioanalyysissä käytetään matemaattisina apuvälineinä muun muassa lineaarista optimointia, peliteoriaa ja jonoteoriaa. Markkinoinnin johtaminen
Perinteisesti markkinointitutkimus on jaoteltu Kenichi Ohmaen laatiman n (3C’s model) mukaisesti kolmeen osa-alueeseen: asiakastutkimukseen (customer analysis), yritysanalyysiin (company analysis) ja kilpailija-analyysiin (competitors analysis). Viime aikoina on yleistynyt tapa jaotella osa-alueet tarkemmin , joihin edellisten kolmen lisäksi sisältyy myös sidosryhmäanalyysi (collaborator analysis) ja toimiala-analyysi (analysis of the industry context). Sosiaalinen verkostoanalyysi
Verkostoanalyysi tai sosiaalinen verkostoanalyysi on joukko formaaleja tutkimusmenetelmiä, jotka keskittyvät erityisesti toimijoiden välisten suhteiden analyysiin. Syy-seuraus-analyysi
Syy-seuraus-analyysi on menetelmä, jossa käydään läpi riippuvuuksia, jotka vaikuttavat tarkasteltavan aiheen eri tekijöiden välillä. Usein tarkoituksena on vian tai ongelman selvittäminen tai ennakoiva suunnittelu aikomuksena eliminoida vikaantumisen mahdollisuuksia. Sitä voidaan tehdä joko eteenpäin: syistä seurauksiin tai taaksepäin seurauksista syihin päin. Koko pääoman tuottoaste
ROA lasketaan taseessa näkyvälle omalle ja vieraalle pääomalle. Mittarin näkökulma on yrityksen kaikkien rahoittajien näkökulma. Käyttöönottokokemus
Käyttöönottokokemus on suomennos englanninkielisestä termistä "out-of-box experience" (OOBE) ja sillä tarkoitetaan jonkin laitteen käyttöönottoa ja käyttäjän kokemusta tilanteesta. Englanninkielinen termi itsessään kuvailee jo sitä, kuinka laite kirjaimellisesti otetaan ulos myyntipakkauksestaan, jonka jälkeen sille tehdään tarvittavat toimenpiteet, laitteen käyttökuntoon saamiseksi. Termi "out-of-box readiness" (OBR) tarkoittaa laitteen käyttöönottovalmiutta eli sitä, että tuote tulee suunnitella niin hyvin, että se on valmis otettavaksi käyttöön ilman ongelmia. OBR (käyttöönottovalmius) on siis laitteen ominaisuus kun taas OOBE (käyttöönottokokemus) kuvaa käyttäjän näkökulmaa tilanteesta eli miten käyttäjä kokee uuden tuotteen [Ketola, 2004]. Käyttäjillä ja laitevalmistajilla on siis eri näkökulma tuotteen käyttöönottovalmiuteen ja –kokemukseen. Laitevalmistajien tehtävänä on suunnitella laitteille hyvä käyttöönottovalmius jotta laitteen käyttäjät selviytyvät siitä ongelmitta. Käytettävyys on laitteen tärkeä laadun mittari, mutta sen lisäksi käyttöönottovalmius -termi on tullut tarpeelliseksi, sillä päivittäin käytettävät laitteet kuten matkapuhelin ovat monimutkaisia ja sen vuoksi niiden helppoon ja nopeaan käyttöönottoon kiinnitetään erityisesti huomiota. Generatiivisen kulun teoria
Semio-narratiivisen syvätason kuvauksissa voidaan hyödyntää ns. semioottista neliötä, jota kutsutaan myös "Greimasin neliöksi". Neliöllä kuvataan merkitysyksiköiden eli seemien välisiä suhteita. Syvätason analyysin tavoitteena on löytää analysoitavan merkin tai tekstin merkitystä perustavalla tavalla muotoilevat seemit.
Greimasin kehittelemien käsitevälineiden myöhemmät soveltajat eivät ole keskenään samaa mieltä eri tasojen tulkinnasta ja tehtävästä, mutta generatiivisen kulun malli voidaan nähdä hyödyllisenä eri lähtökohdistakin käytettynä. Vektorianalyysi
joka itse asiassa on kahden vektorin pistetulo, kun toista niitä on kierretty 90 astetta vastapäivään. Samalla se on näiden vektorien ristitulon itseisarvo: Skitsofrenia
Skitsofrenia diagnosoidaan ihmisille hyvinkin erilaisin oirein. Keskeisiä oireita ovat todellisuudentajun heikkeneminen eli psykoottisuus, joka johtuu aistiharhoista, harhaluuloista, ajattelutoimintojen häiriintyneisyydestä ja tunteiden latistumisesta. Psykiatri Yrjö Alasen määritelmän mukaan skitsofrenia on ""tavallisesti nuoruudessa tai nuorella aikuisiällä alkava mielisairaus, jolle on tunnusomaista persoonallisuuden toimintojen eheän kokonaisuuden osittainen hajautuminen, kehityksellinen taantuminen, ja taipumus vetäytyä pois suhteista toisiin ihmisiin, subjektiiviseen sisäiseen miellemaailmaan, jota aistinharhat tai harhaluulot enemmän tai vähemmän sävyttävät."" Transaktioanalyysi
Vuorovaikutus on viestintää (sanallista tai sanatonta) ihmisten välillä. Suomenkieleen vakiintunut sana – vuorovaikutus – vielä korostaa sitä, että (vuorotellen lähetetty) viesti vaikuttaa. Tätä tapahtumien sarjaa voidaan arvioida sen mukaan, miten hyvin on saavutettu haluttu tavoite, parannettu ihmissuhdetta, edistetty jotain asiaa, jne. Koulutettu transaktioanalyytikko tunnistaa käytetyn minätilan ja voi auttaa ihmisiä näkemään paremmin, mitä he oikein keskenään tekevät ja niin halutessaan, parantamaan vuorovaikutuksen laatua. Kannattavuus
Katelaskennan tyypillinen muoto on seuraava:
Katelaskelma esitetään yleensä absoluuttisena ja suhteellisena. Absoluuttinen laskelma tarkoittaa rahamääräistä laskelmaa. Suhteellisessa laskelmassa katelaskelma erät suhteutetaan tuottoon, joka saa arvon 100 % ja muut erät ilmoitetaan prosenttiosuuksina tästä. Suhteellisesti ilmoitettu kannattavuus lisää ymmärrystä kannattavuustarkasteluun, koska siinä on volyymin vaikutus ja vaihtelu eliminoitu. Tilinpäätösanalyysi
Käyttökatekin ilmoitetaan usein liikevaihtoon suhteutettuna käyttökateprosenttina. Sana kate viittaa siihen, että esimerkiksi käyttökateprosentti kertoo, kuinka suuri osa liikevaihdosta jää "kattamaan" muita kuluja. Matalan tulotason maat
Matalan tulotason maat tai alhaisen tulotason maat (yksikössä , LIC; myös ) on Maailmanpankin määrittelemä köyhien maiden luokka. Määrittely perustuu Maailmanpankin Atlas-menetelmällä laskettuun bruttokansantuloon (BKTL, engl. GNI). Maaluokan BKTL-rajat ja luokitusehdon täyttävien maiden luettelo tarkistetaan vuosittain heinäkuussa. Maailmanpankin maaluokittelua käytetään pohjana esimerkiksi kehitysapua ja lainoja myönnettäessä sekä eräänä perusteena kansainvälisen kaupan tullietuuskohtelussa. Sosiaalinen verkostoanalyysi
Verkostoanalyysi ei ole yksittäinen tutkimusmenetelmä, vaan pikemminkin joukko menetelmiä, joiden avulla kyetään kokoamaan ja hahmottamaan sosiaalisten rakenteiden moninaisuutta sekä näkemään sosiaalisten ilmiöiden riippuvuus toisistaan. Verkostoanalyysissä tavoitteena on hahmottaa verkostojen rakennetta ja dynamiikkaa tai vaikkapa informaation liikettä verkostoissa. Menetelmän avulla voidaan tehdä havaintoja sekä yksittäisten toimijoiden rooleista verkostoissa että verkostojen rakenteesta ja niiden muutoksesta. Tilinpäätösanalyysi
Käyttökatteella tarkoitetaan rahasummaa, joka saadaan, kun myyntikatteesta vähennetään kiinteät kustannukset. Psykoanalyysi
Matti Brummerin mukaan psykoanalyysin ihmiskuvassa lapsuus ei määrittele lähes kokonaan ihmisen loppuelämää. Psykoanalyysi näkee ihmisen myös jatkuvasti kehittyvänä, ja siksi mielen hoito on mahdollista. Mikäli lapsuus määrittelisi koko loppuelämän, olisivat myös psykoanalyyttiset hoitoyritykset tuhoon tuomittuja. Psykoanalyyttisessa terapiassa pyritään päinvastoin käynnistämään pysähtyneitä psyykkisiä kehitysprosesseja. Suunnittelumalli
Suunnittelumalli () on ohjelmistotekniikassa ohjelmistorakenteen käsitteelliset (abstraktit) avainkohdat määrittävä kuvaus toistensa kanssa yhteistoiminnassa olevista luokista ja olioista. Suunnittelumalli sisältää yleisellä tasolla esitetyn ratkaisun johonkin oliopohjaisen suunnittelussa esiintyvään tavanomaiseen tilanteeseen tai kohteeseen. Suunnittelumalli perustuu käytännön kokemukseen ratkaisun toimivuudesta tietyssä tilanteessa, ja sen käytöstä on pitkä kokemus. Suunnittelumallin tärkeimmät osat ovat ongelma, ongelmayhteys ja ratkaisu. Suunnittelumallia voidaan käyttää työvälineenä suunniteltaessa ohjelman konkreettista arkkitehtuuria. Tilastotiede
Yksinkertainen ja hyvin yleisesti käytetty otantamenetelmä on yksinkertainen satunnaisotanta. Yksinkertaisessa satunnaisotannassa jokaisella perusjoukon yksiköllä on yhtä suuri todennäköisyys tulla valituksi otokseen. Toinen yksinkertainen otantamenetelmä on systemaattinen otanta, jossa listatusta aineistosta valitaan tietyin välein yksikkö mukaan tutkimukseen.
Monesti yksinkertaisimmat menetelmät eivät kuitenkaan tuota parasta mahdollista lopputulosta. Mikäli esimerkiksi tavoitteena on selvittää haastattelututkimuksella kaikkien Suomen kolmasluokkalaisten oppilaiden äidinkielen osaamista, olisi tutkijoilla todella kova työ kiertää kaikki koulut, joista oppilaita valittiin mukaan tutkimukseen. Tällaisissa tapauksissa käytetään usein ryväsotantaa. Ryväsotannassa aineisto jaetaan ryhmiin ja varsinainen otanta tapahtuu näiden ryhmien välillä. Esimerkin tapauksessa voitaisiin jakaa perusjoukko ryhmiin koululuokan perusteella ja arpoa, mitkä luokat valitaan kokonaisuudessaan mukaan tutkimukseen. Data-analyysi
Bayesilainen data-analyysi on laskennallinen menetelmä, joka mahdollistaa ilmiötä kuvaavan asiantuntijatiedon ja sen epävarmuuden sisällyttämisen analyysin tuloksena syntyvän mallin rakenteeseen ns. priorijakaumien avulla. Spektrianalysaattori
Erotussuodatus, erotuskaistanleveys, RBW, kertoo minkälaisen suodattimen lävitse haluttua taajuusikkunaa tarkastellaan ja se vaikuttaa spektrianalysaattorin herkkyyteen. Taajuusikkunan ja erotuskaistanleveyden kytkeminen toisiinsa on käytännöllistä, sillä spektrianalysaattorin näyttö pysyy optimaalisena kulloiseenkin mittaustarpeeseen. Ontologia (tietojenkäsittelytiede)
Yleinen suomalainen ontologia (YSO) perustuu yleiseen suomalaiseen asiasanastoon (YSA). YSO on noin 30000 yleiskäsitteen joukko, joka on järjestetty siten, että ontologiassa oleva käsite on yhteydessä rinnakkais-, ylä- ja alakäsitteisiinsä. Esimerkiksi YSO-käsitteen "historia" yläkäsite on "tieteet (erikoisalat)", rinnakkaiskäsitteitä mm. "kielihistoria", "historiikit" ja "esihistoria" ja alakäsitteitä mm. "luonnonhistoria", "kirkkohistoria", "taidehistoria" ja "sotahistoria". Psykoanalyysi
Psykoanalyysi on leimallisesti yksilöpsykologiaa, kehityspsykologiaa ja dynaamista psykologiaa: psykoanalyysi tarkastelee persoonallisuuden kehittymistä, ja mielen rakenteeseen sisältyy itsenäisiä voimia, jotka vaikuttavat toisiinsa. Psykoanalyysissa oletetaan, että neuroosit johtuvat varhaisen vuorovaikutuksen häiriöistä, traumoista, ristiriitaisista vieteistä ja toiveista, sekä torjutuista (esim. lapsuuden)kokemuksista. Hoidossa pyritään saattamaan potilaan torjumat kokemukset, toiveet ja halut tietoisiksi, jotta hän voisi hyväksyä ne ja oppia elämään niiden kanssa. Synnynnäisiin neurologisiin häiriöihin psykoanalyysilla ei sen sijaan pyritäkään vaikuttamaan, koska hoidon vaikutukset perustuvat siihen, että potilas ja psykoanalyytikko voivat liittoutua ja yhdessä tutkia sellaista psyyken osaa, joka on torjuttu tietoisuudesta varhaisten vuorovaikutushäiriöiden takia. Freud ei pitänyt mahdollisena hoitaa psykoanalyyttisesti psykoottisia ihmisiä, koska hän oletti heidän olevan kyvyttömiä muodostamaan analyytikkoonsa transferenssisuhdetta. Myöhemmin on psykoanalyysia käytetty myös psykoottisten potilaiden hoidossa. Vektorianalyysi
Useimmat analyyttiset tulokset on yleisemmässä muodossa helppo ymmärtää käyttämällä differentiaaligeometrian menetelmiä, joista vektorianalyysi muodostaa osajoukon. Gradientin ja divergenssin määritelmät voidaan sellaisenaan yleistää kuinka moneen ulottuvuuteen tahansa, samoin Laplacen operaattori, joka johtaa harmoniseen analyysiin. Myös gradienttilause ja divergenssilause pätevät ulottuvuuksien lukumäärästä riippumatta. Sen sijaan roottori ja ristitulo eivät yleisty yhtä suoraviivaisesti. Markkinoinnin johtaminen
Kilpailija-analyysissa arvioidaan markkinoilla toimivien kilpailijoiden heikkouksia ja vahvuuksia esimerkiksi SWOT-analyysin avulla, ja kilpailijoista laaditaan yksityiskohtaisia profiileja. Kilpailija-analyysissa tarkastellaan mm. kilpailijoiden kustannusrakennetta, voitonlähteitä, resursseja ja osaamisalueita, asemointia, tuotteiden differointia, vertikaalista integrointia ja sitä, kuinka yritys on aiemmin reagoinut toimialan kehitykseen. Analyysi (matematiikka)
Analyysi on matematiikan osa-alue, joka käsittelee reaalilukuja ja kompleksilukuja ja niiden funktioita. Sen tavoitteena oli alun perin kehittää jatkuvuuteen liittyville käsitteille täsmälliset matemaattiset määritelmät. Siinä tutkitaan muun muassa jatkuvuutta, integroituvuutta ja derivoituvuutta. SWOT-analyysi
SWOT-mallia on tarkoitus käyttää ideointiin ja jatkokehittelyyn. Lineaarinen regressioanalyysi
Lineaarisessa regressioanalyysissa tehdään yleensä seuraavat oletukset.Edellä mainittuja pidetään tavallisesti harhattoman lineaarisen regressioanalyysin vähimmäisehtoina. Kun lisäksi on voimassa, että virhetermit ovat homoskedastisia eli niiden varianssi "X":n muuttuessa on vakio, pätee Gauss-Markov -teoreema. Sen mukaan pienimmän neliösumman estimaattori on oletuksien vallitessa tehokkain harhaton lineaarinen estimaattori eli "BLUE" (engl. "best linear unbiased estimator"). Toisin sanoen PNS ei ole vain eräs harhaton estimaattori, vaan paras. Vaihtoehtoisia menetelmiä ei tarvitse harkita sikäli kun Gauss-Markov-ehdot täyttyvät. Katetuottolaskenta
Katetuottolaskennassa tarkastellaan yrityksen tuottoja, kustannuksia ja tulosta, kun tuotantomäärissä, hinnoissa tai kustannuksissa tapahtuu muutoksia. Katetuottolaskennan avulla selvitetään, kuinka lisämyynti tai tuotteen hinnannosto vaikuttavat tuottoihin ja kustannuksiin. Käytännön yritysmaailmassa tulokseen vaikuttavat lukuisat tuotto- ja kustannustekijät. Katetuottolaskelmassa oletetaan yksinkertaisuuden vuoksi, että yrityksellä on vain yksi tuottotekijä ja yksi kustannustekijä eli valmistettujen tuotteiden määrä. Laskelmassa oletetaan, että tuotot ja kustannukset nousevat ja laskevat vain tuotantomäärän vaihtuessa. Muita tekijöitä kuten mainoskampanjoita ei tarkastella. ABC-analyysi
ABC-analyysi on muun muassa varastoitavien tuotteiden luokitteluun käytettävä menetelmä. Analyysi perustuu ajatukseen, jonka mukaan kaikki tuotteet eivät ole yhtä tärkeitä ja arvokkaita. Sharpen luku
missä formula_2 kuvaa sijoituksen formula_3 tuottoa, formula_4 on riskittömän vertailusijoituksen tuotto (esimerkiksi S&P500 -indeksin riskitön tuotto tai 3 kk:n Euriborin arvo), formula_5 on odotettu "ylituotto" eli riskittömän sijoituksen ylittävä tuotto ja formula_6 kuvaa sijoituksen formula_3 volatiliteettia eli keskihajontaa.