Kuinka monta politikkoa on Suomen eduskunnassa?
Suomen kansanedustaja
Kansanedustaja (lyhenne kansaned.) on parlamentaarikko eli kansalaisten valitsema edustaja eduskunnassa, Suomen parlamentissa. Kansanedustajat ovat edustuksellisen demokratian vallankäyttäjiä. Suomen eduskunnassa on 200 kansanedustajaa, joiden kausi kestää normaalisti neljä vuotta.
Italian politiikka
Parlamentti koostuu senaatista ("Senato della Repubblica") ja edustajainhuoneesta ("Camera dei Deputati"). Senaatissa on 315 vaaleilla valittua ja viisi elinikäistä jäsentä. Edustajainhuone on 635-jäseninen. Senaatin ja edustajainhuoneen jäsenet valitaan samoissa vaaleissa viisivuotiskaudeksi. Uudet lait hyväksytään vain jos niitä on kannattanut enemmistö kummassakin parlamentin kamarissa. ERepublik
Puolueen jäsenet asettuvat ehdolle maansa eri alueilla, ja vaalitaistelu käydään alueittain eri puolueiden kesken. Ehdokkaiden määrä aluetta kohti riippuu valtion alueiden lukumäärästä. Tämä myös määrää yhdeltä alueelta eduskuntaan pääsevien ehdokkaiden määrän. Periaate on, että mitä useampi alue, sitä vähemmän yhdeltä alueelta pääsee ehdokkaita läpi. Keskikokoisissa maissa eduskunnan koko on 40 henkilöä. Äänien mennessä alueella tasan kahden ehdokkaan kesken, enemmän kokemuspisteitä omaava tulee valituksi. Eduskuntavaalit 1939
Yhdeksän näissä vaaleissa valittua kansanedustajaa oli valittu jo vuoden 1907 vaaleissa ensimmäiseen yksikamariseen eduskuntaan: SDP:n Anni Huotari, Albin Koponen, Miina Sillanpää, Väinö Tanner ja Matti Turkia, maalaisliiton Juhani Leppälä, kokoomuksen Pekka Pennanen, RKP:n Ernst Estlander, sekä IKL:n Kaarlo Kares. Viimeisenä näissä vaaleissa valituista kuoli Uuno Raatikainen vuonna 1999, viimeinen elossa ollut ensi kertaa noussut oli Varma K. Turunen, joka kuoli 1994. Vuonna 1940 varapaikalta eduskuntaan noussut Jorma Tuominen kuoli 2002 viimeisenä elossa olleena "pitkän parlamentin" jäsenenä. Suomen Keskusta
Eduskuntavaaleissa 2015 Keskusta palasi jälleen suurimman puolueen asemaan, ja sai eduskuntaan 49 kansanedustajaa, eli 14 enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Suomen kansanedustaja
Useimmat kansanedustajat tekevät eduskuntatyöhönsä liittyen työmatkoja ulkomaille. Eduskunnan keskuudestaan valitsemat kansanedustajat edustavat Suomea kansainvälisissä järjestöissä. Suomen europarlamenttivaalit 1999
Suomen toiset europarlamenttivaalit järjestettiin 13. kesäkuuta 1999. Vuoden 1999 vaalit käytiin samoihin aikoihin myös 14 muussa Euroopan unionin jäsenmaassa. Suomesta Euroopan parlamenttiin valittiin 16 meppiä yhteensä 626:sta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun suomalaiset äänestivät samanaikaisesti muiden jäsenmaiden kanssa. Eduskuntavaalit
Eduskuntavaaleilla valitaan Suomen eduskuntaan 200 kansanedustajaa. Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset. Edustajat valitaan vaalipiireittäin muodostetuista vaaliliitoista suhteellista vaalitapaa ja D’Hondtin menetelmää noudattaen. Ylin vaaliviranomainen on oikeusministeriö. Nykyinen vaalilaki on ollut voimassa vuoden 1969 alusta lähtien. Eduskunnan puhemies
Puhemieheksi valitaan usein muiden kansanedustajien arvostama, kokenut kansanedustaja. Tavallisesti puhemiehistö, eli puhemies ja kaksi varapuhemiestä valitaan kolmesta suurimmasta eduskuntaryhmästä. Politika
Politika oli suomalainen vuosina 2010−2012 julkaistu perustettu liberaali verkkolehti, jonka päätoimittajana toimi Dennis Mitzner. Lehdessä julkaistiin suomalaisten yhteiskunnallisten ajattelijoiden kirjoituksia. Ensimmäisen numeron kirjoittajina olivat muun muassa professorit Timo Vihavainen ja Juha Sihvola. Lehteen ehtivät kirjoittaa heidän lisäkseen mm. Yhdysvaltain ja Ison-Britannian historian sekä Pohjois-Amerikan kirkkohistorian dosentti Markku Ruotsila, dogmatiikan dosentti Juha Ahvio, hallintotieteiden professori Risto Harisalo, historian professori Juha Sihvola, VTM Wille Rydman, europarlamentaarikko Sampo Terho, sisäministeri Päivi Räsänen ja everstiluutnantti Jouni Suninen. Forssan politiikka
Kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, joista 23 miehiä ja 20 naisia. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Kaisa Lepola (sd.). Varapuheenjohtajat ovat Sanni Grahn-Laasonen (kok.), Arto Heino (kesk.) ja Tapio Virtanen (vas). Kokoomuksella on valtuustossa 12 paikkaa, SDP:llä 11, Keskustalla 8, Vasemmistoliitolla 6, Perussuomalaisilla 4, Vihreillä 1 ja Kristillisdemokraateilla 1 paikka. Poliitikko
Suomessa ennen 1960-lukua esimerkiksi kansanedustajat olivat harvoin ammattipoliitikkoja; useimmiten he harjoittivat edustajantyönsä ohessa aikaisempaa ammattiaan. Yhteiskunnan monimutkaistuttua ja työmäärän lisääntyessä lähes kaikki valtakunnallisen tason poliitikot ovat nykyään täysipäiväisesti tehtävissään. Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen sanomalehdistö on edelleen monipuolinen. 4-7 päivää viikossa ilmestyviä varsinaisia sanomalehtiä on 53. Suurin niistä on Helsingin Sanomat. Suomessa neljä viidestä aamulehdestä kuuluu varhaisjakelun piiriin. Vain 11 prosenttia sanomalehdistön tuloista tulee irtonumeroiden myynnistä. Tätä pidetään yhtenä syynä lehdistön menestykseen. Sanomalehdistöllä on edelleen vahva asema viestintäkentässä myös verrattuna muihin viestintävälineisiin. Vuonna 2004 kahdeksan kymmenestä 12-69 -vuotiaasta suomalaisesta luki päivittäin sanomalehteä. Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen kansanedustuslaitos eli parlamentti on eduskunta. Sen tärkein tehtävä on säätää lakeja. Uusi laki säädetään tai vanhaa lakia muutetaan hallituksen esityksestä tai kansanedustajan aloitteesta. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsissa lainsäädäntövaltaa käyttää yksikamarinen parlamentti eli valtiopäivät (), toimeenpanovaltaa pääministerin johtama hallitus ja tuomiovaltaa riippumattomat oikeusistuimet. Parlamentissa on 349 jäsentä. Parlamentarismi on ollut käytössä vuodesta 1917 ja naisilla äänioikeus vuodesta 1919. Ruotsissa on monipuoluejärjestelmä. Jemenin parlamentti
Parlamentti koostuu alahuoneesta eli eduskunnasta nimeltä edustajainneuvosto ("Majlis" "al-Nuwaab / al-Nawab / Annowab"), jossa on 301 kansanedustajaa ja ylähuoneesta nimeltä neuvoa-antava neuvosto ("Majlis al-Shura / Alshoora"), jossa on 111 jäsentä. Neuvoa antavalla neuvostolla on sananvaltaa, mutta ei valtaa tehdä päätöksiä. "Parlamentista" puhuttaessa tarkoitetaan tavallisesti vain edustajainneuvostoa. Suomen europarlamenttivaalit 2004
Suomen kolmannet europarlamenttivaalit järjestettiin 13. kesäkuuta 2004. Vuoden 2004 vaalit järjestettiin samoihin aikoihin myös 24 muussa Euroopan unionin jäsenmaassa. Aikaisemman 16 sijaan Euroopan parlamenttiin valittiin Suomesta nyt 14 meppiä yhteensä 732:sta. Paikkamäärän lasku johtui uusien jäsenmaiden liittymisestä unioniin toukokuussa 2004. Puolueista kokoomus säilytti asemansa suurimpana ennen keskustaa. Vihreät menetti toisen ja kristillisdemokraatit ainoan meppinsä. Europarlamenttivaalit
Koko Suomi muodostaa eurovaaleissa yhden vaalipiirin. Ehdokkaita voivat asettaa rekisteröidyt puolueet sekä vähintään 2 000 kannattajan valitsijayhdistykset. Suomessa on käytössä suhteellinen vaalitapa, kunnallis- ja eduskuntavaaleista tuttu d'Hondtin menetelmä. Suomesta valittiin 13 Euroopan parlamentin jäsentä vaalikaudelle 2009–2014. Helsingin vaalipiiri
Helsingin vaalipiiri käsittää vain Helsingin kaupungin. Se on Suomen eduskuntavaalien vaalipiireistä ainoa, joka käsittää vain yhden kunnan, mutta tämän yhden kunnan suuren asukasluvun takia Helsingin vaalipiiri on Suomen vaalipiireistä se, josta valitaan toiseksi eniten kansanedustajia (eniten kansanedustajia valitaan Uudenmaan vaalipiiristä). Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa vaalipiirissä oli 499 581 äänioikeutettua. Eduskuntavaalit 1995
Kansanedustajien vaihtuvuus oli yhtä suurta kuin vuoden 1970 vaaleissa: eduskuntaan valittiin peräti 84 uutta edustajaa. Uusia olivat muun muassa Arto Bryggare, Tarja Filatov, Kimmo Kiljunen, Risto Kuisma ja Riitta Prusti (SDP), Liisa Hyssälä, Mari Kiviniemi, Hannu Takkula ja Anu Vehviläinen (Kesk.), Olli-Pekka Heinonen, Ville Itälä ja Suvi Linden (Kok.), Annika Lapintie ja Veijo Puhjo (Vas.), Tuija Brax ja Irina Krohn (Vihr.), Päivi Räsänen (SKL), Risto E. J. Penttilä ja Jukka Tarkka (Nuors.) sekä Pertti "Veltto" Virtanen (Eko.). Euroopan parlamentin jäsen
Euroopan parlamentin jäsen (tai europarlamentaarikko, eurokansanedustaja, euroedustaja, MEP "(Member of the European Parliament)", meppi) on Euroopan parlamentin vaaleilla valittu kansanedustaja. Edustajia on nykyisin 751. Eduskunta
Eduskunta ( eli valtiopäivät) on Suomen parlamentti eli valtion lainsäädäntövaltaa ja budjettivaltaa käyttävä elin. Lisäksi eduskunta valvoo hallituksen toimintaa ja osallistuu Euroopan unionin päätöksentekoon. Timo Soini
Eduskuntavaaleissa 2015 Soini sai 29 527 ääntä ollen Suomen toiseksi eniten ääniä kerännyt ehdokas. Samoissa vaaleissa perussuomalaiset nousi toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Soini valittiin eduskunnan ensimmäiseksi varapuhemieheksi vuonna 2015. Vaaleissa suurimmaksi puolueeksi nousi Suomen Keskusta ja puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä sai hallitustunnustelijan tehtävän. Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2015 keskustan, perussuomalaisten ja kokoomuksen kesken. Puolueet julkaisivat hallitusohjelmansa 27. toukokuuta 2015 ja ilmoittivat Soinin nousevan uuden hallituksen ulkoministeriksi. Fidžin politiikka
Fidžillä on kaksikamarinen parlamentti, joka valitaan äänestyksissä neljäksi vuodeksi. Edustajainhuoneessa on 71 jäsentä, joista 25 valitaan suoraan kansanäänestyksellä. Loput 46 on vuoden 1997 perustuslaissa määrätty Fidžin etnisille yhteisöille seuraavasti: 23 fidžiläistä, 19 intialais-fidžiläistä, yksi rotumalainen ja kolme "yleistä valittua" (eurooppalaiset, kiinalaiset ja muut vähemmistöt). Senaatissa, eli parlamentin yläkamarissa, on 32 jäsentä. Nimellisesti nämä ovat presidentin nimittämiä, mutta perustuslaki velvoittaa presidentin hyväksymään seuraavien järjestöjen antamat ehdokkaat: suuri päällikköneuvosto valitsee 14, pääministeri yhdeksän, oppositiojohtaja kahdeksan ja Rotuman saaren neuvosto yhden. Senaatilla on vähemmän valtaa kuin edustajainhuoneella – senaatti ei voi tehdä lakialoitteita, mutta se voi hylätä tai muuttaa niitä. Suomen europarlamenttivaalit 1996
Parlamenttiin valittiin keskustan Sirkka-Liisa Anttila, Mirja Ryynänen, Kyösti Virrankoski ja Paavo Väyrynen, SDP:n Jörn Donner, Riitta Myller, Reino Paasilinna ja Pertti Paasio, kokoomuksen Raimo Ilaskivi, Marjo Matikainen-Kallström, Jyrki Otila ja Kirsi Piha, vasemmistoliiton Esko Seppänen ja Outi Ojala, RKP:n Astrid Thors sekä vihreiden Heidi Hautala. Eniten henkilökohtaisia ääniä keräsivät Väyrynen (157 668), Seppänen (152 216) ja Piha (147 066). Parlamentin ulkopuolelle jääneistä suurimman äänimäärä sai nuorsuomalaisten ehdokas, SDP:sta eronnut Elinkeinoelämän valtuuskunnan toimitusjohtaja Jaakko Iloniemi (42 539). Viron politiikka
Viron politiikka on Viron tasavallan (Eesti vabariik) politiikkaa. Sen tärkein toimielin on Viron parlamentti, Riigikogu, jossa on 101 jäsentä. Toimeenpanovalta on Virossa hallituksella, jota johtaa pääministeri. Vuoden 2016 hallitukseen nousivat Keskustapuolue, Sosiaalidemokraatit ja oikeistolainen Isänmaan ja Res Publican liitto. Suomen presidentinvaali 2012
Vaaliin asetettiin yhteensä kahdeksan ehdokasta – kuusi miestä ja kaksi naista. Kaikki eduskuntapuolueet asettivat oman ehdokkaansa. Valitsijayhdistyksiä ei muodostettu. Ehdokkaina olivat ehdokasnumeroiden mukaisessa järjestyksessä: 2 Pekka Haavisto (vihr.), 3 Timo Soini (ps.), 4 Paavo Väyrynen (kesk.), 5 Paavo Lipponen (sd.), 6 Sauli Niinistö (kok.), 7 Sari Essayah (kd.), 8 Eva Biaudet (r.) ja 9 Paavo Arhinmäki (vas.). Helsingin vaalipiirilautakunta arpoi ehdokasnumerot oikeuskanslerin läsnä ollessa 12. joulukuuta 2011 ja vahvisti ehdokasasettelun 15. joulukuuta. Perussuomalaiset
Keväällä 2011 puolue sai suuren eduskuntavaalivoiton, jota puolueen kannattajat ryhtyivät kutsumaan ”jytkyksi”. Perussuomalaisten kansanedustajien määrä kasvoi edellisiin vaaleihin verrattuna viidestä 39 edustajaan, mutta puolue jäi oppositioon, koska se ei voinut hyväksyä Kataisen hallituksen kaavailemia EU-tukipaketteja. Vuonna 2015 Perussuomalaiset meni ensimmäistä kertaa hallitukseen: se sai Sipilän hallituksesta neljä ministerinpaikkaa. Vuonna 2017 Perussuomalaiset joutui lähtemään hallituksesta, koska muut hallituspuolueet eivät halunneet jatkaa yhteistyötä Jussi Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa. Perussuomalaisista loikanneiden kansanedustajien perustama Uusi vaihtoehto (sittemmin Sininen eduskuntaryhmä) jäi hallitukseen. Euroopan parlamentti
Euroopan parlamentti (lyhenne EP, epävirallisesti myös europarlamentti tai EU-parlamentti) on Euroopan unionin kansanedustuslaitos, jonka jäsenet eli mepit (MEP) valitaan suorilla vaaleilla joka viides vuosi. Vuoden 2014 europarlamenttivaalien jälkeen parlamenttiin kuuluu 751 jäsentä. Uudenmaan Kokoomus
Piirillä on 2015 eduskuntavaalien jälkeen yhdeksän kansanedustajaa: Alexander Stubb, Harry Harkimo, Outi Mäkelä, Elina Lepomäki, Kari Tolvanen, Sari Multala, Kai Mykkänen, Sanna Lauslahti ja Eero Lehti. Thaimaa
Kansalliskokous (รัฐสภา, rathasapha) on kaksikamarinen parlamentti, joka koostuu 500-paikkaisesta edustajainhuoneesta (สภาผู้แทนราษฎร, sapha phuthaen ratsadon) ja 150-paikkaisesta senaatista (วุฒิสภา, wuthisapha). Senaattoreista 76 valitaan vaaleilla eri maakuntien edustajiksi, 74 on tuomarien ja virastojen nimittämiä. Alahuoneeseen valitaan 375 edustajaa useamman paikan vaalipiireistä ja 125 edustajaa puoluelistoilta. Eduskuntavaalit 1919
Eduskunnan suurimpana puolueena pysyi Suomen sosialidemokraattinen puolue, joka tosin menetti 12 kansanedustajaa, muun muassa sisällissotaa seuranneesta työväenliikkeen hajaannuksesta johtuen. Eduskuntaan nousi kaksi uutta puoluetta: Kansallinen Edistyspuolue ja Kansallinen Kokoomuspuolue, jotka syntyivät molempien suomalaisten puolueiden hajotessa vuoden 1918 aikana valtiomuotokiistan seurauksena. Eduskunnan puhemies
Eduskunnan puhemies () on Suomen eduskunnan jäsen, joka johtaa puhetta eduskunnan täysistunnoissa. Puhemies istuu istuntosalin edustalla korkeimmalla korokkeella ja poikkeaa muista kansanedustajista siten, ettei itse osallistu keskusteluun tai äänestyksiin eduskunnassa ja yleensä pysyttelee päivänpolitiikan ulkopuolella. Vaikka puhemieskin on valittu kansanedustajaksi jostain puolueesta, hän ei tehtävässään saa syrjiä tai suosia mitään puoluetta. Puhemies johtaa puhetta täysistuntojen lisäksi kansliatoimikunnassa sekä puhemiesneuvostossa, johon kuuluvat puhemies, varapuhemiehet ja valiokuntien puheenjohtajat. Suomen poliittinen järjestelmä
Poliittisia voimia Suomessa ovat puolueet, joita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Etujärjestöt puolestaan neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt. Lisäksi on monia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen ohjelmaan. Suomen europarlamenttivaalit 2014
Jokainen puoluerekisterissä oleva puolue sai asettaa vaaleihin korkeintaan 20 ehdokasta. Puolueiden keskenään muodostama vaaliliitto sai sekin asettaa enintään 20 ehdokasta. Seuraavassa ovat henkilöt, jotka puolueet tai valitsijayhdistykset asettivat ehdokkaiksi. Yhteensä ehdokkaita oli 251. Oikeusministeriö vahvisti ehdokasasettelun 24. huhtikuuta 2014. Ehdokkaiden numerot listojen sisällä määräytyivät sukunimen mukaisen aakkosjärjestyksen mukaan, poikkeuksena Köyhien Asialla. Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä.
Suomen Työväenpuolue STP osallistui vaaleihin asettamalla ehdokkaita SKP:n listalle. Puolueilla oli omat vaaliohjelmansa. Lisäksi listalla oli sitoutumattomia ehdokkaita. Listan vaalilause oli "Hyvinvointivaltion puolesta – Ei EU:lle".Suomalaisissa vaaliennusteissa käytetään nyt eurovaaleissa ensimmäistä kertaa korjauskertoimia, jotka pohjautuvat sekä edellisiin eduskunta- että kunnallisvaaleihin. Korjauskerrointa käytettäessä puolueen kannatuslukua kasvatetaan tai alennetaan puolueen kannattajien aiemman äänestysaktiivisuuden mukaan. Luettelo Suomen senaattoreista
Senaatin jäseninä toimi kaikkiaan 279 henkilöä. Talousosastossa oli kaikkiaan 169 jäsentä ja oikeusosastossa 128; lisäksi 18 henkilöä ehti toimimaan kummassakin osastossa. Kerrallaan senaatissa oli alkujaan 14 jäsentä, loppuaikoina 22. Suomen europarlamenttivaalit 1999
Suomesta valittiin kuusitoista meppiä 626-paikkaiseen Euroopan parlamenttiin. Parlamentin ulkopuolelle jääneiden ääniharava oli KIPU:n Pertti ”Veltto” Virtanen, joka sai 28 092 ääntä, mutta ei vaalitavasta johtuen tullut valituksi.
Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä. Eduskuntavaalit 2015
Vaalien jälkeen oikeusministeriön puoluerekisteristä poistettiin kuusi puoluetta, jotka eivät olleet saaneet yhtäkään kansanedustajaa kaksissa peräkkäisissä vaaleissa. Kyseiset puolueet olivat Itsenäisyyspuolue, Köyhien Asialla, Muutos 2011, Piraattipuolue, Sinivalkoinen Rintama ja Suomen Työväenpuolue.
Vaalitaistelua hallinneeksi teemaksi nousi talousväittely, ja esimerkiksi perhe-, eläke- ja sosiaalipoliittiset kysymykset jäivät sivuosaan. Valtiovarainministeriön virkamiehet olivat katsoneet, että valtion menoja pitäisi vaalikauden 2015–2019 aikana leikata neljällä miljardilla ja kuntien menoja noin kahdella miljardilla eurolla. Kokoomus ilmoitti hyväksyvänsä VM:n ehdottamat säästötoimet, kun taas sosialidemokraatit pitivät niitä ylimitoitettuina. SDP:n lisäksi oppositiopuolueet Keskusta, Perussuomalaiset ja Stubbin hallituksen syyskuussa 2014 jättänyt Vihreä liitto sekä pienimmät eduskuntapuolueet olivat valmiita yhteensä 1–2 miljardin euron säästöihin. Vasemmistoliiton mielestä valtion menoja ei olisi pitänyt leikata lainkaan, koska vaikeana aikana tehtävät leikkaukset vain syventäisivät lamaa. Muun muassa talouspolitiikasta vallinneiden erilaisten näkemysten vuoksi Stubbin hallituksen toimintakyky halvaantui syksyn ja talven 2014–2015 aikana, mikä haittasi myös eduskunnan työskentelyä. Ulko- ja turvallisuuspolitiikassa olisi ollut aineksia kiivaaseenkin väittelyyn muun muassa sen suhteen, pitäisikö Suomen hakea sotilasliitto Naton jäsenyyttä. Presidentti Sauli Niinistö kutsui kuitenkin joulukuussa 2014 puoluejohtajat virka-asuntoonsa Mäntyniemeen ja puristi heiltä lupauksen siitä, että ulkopolitiikan peruslinjasta vallitsi yhteisymmärrys. Sari Essayah
Essayah on Paavo Väyrysen, Elisabeth Rehnin, Heidi Hautalan ja Timo Soinin ohella yksi vain viidestä suomalaisesta poliitikosta, joka on istunut niin kunnanvaltuustossa, eduskunnassa kuin Euroopan parlamentissakin sekä ollut ehdokkaana presidentinvaaleissa. Eduskunta
Suomen perustuslain mukaan valtiovalta kuuluu Suomessa kansalle, "jota edustaa valtiopäiville kokoontunut eduskunta" (PL 2 §). Eduskunta koostuu 200 kansanedustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein eduskuntavaaleilla (PL 24–25 §). Hallitusvaltaa käyttävän valtioneuvoston tulee – parlamentaaristen periaatteiden mukaisesti – "nauttia eduskunnan luottamusta" (PL 3 §). Vaalit Suomessa
Vuonna 2019 Euroopan parlamenttiin valitaan Suomesta 13 jäsentä. Eduskuntapuolue
Eduskuntapuolue on puolue jolla on kansanedustaja Suomen Eduskunnassa. Puolueen kansanedustajat muodostavat tällöin puolueen eduskuntaryhmän. Normaalisti osa eduskuntapuolueista kuuluu myös Suomen hallitukseen, jolloin niitä kutsutaan myös hallituspuolueiksi. Loput eduskunnassa olevat puolueet ovat oppositiossa. Eduskunnassa voi lisäksi periaatteessa olla myös puolueisiin kuulumattomia kansanedustajia. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Muita merkittäviä eduskuntaryhmän puheenjohtajina toimineita Kokoomuksen kansanedustajia:
Valtiopäiväkaudella 2007 – 2011 Kokoomuksen eduskuntaryhmään kuului eduskuntavaalien 2007 jälkeisestä ryhmän järjestäytymisestä, maaliskuusta 2007 alkaen, 50 kansanedustajaa. Kansanedustaja Merikukka Forsiuksen vuonna 2008 tapahtuneen ryhmään liittymisen jälkeen ryhmään kuului kauden loppuun asti 51 edustajaa, mikä teki Kokoomuksen eduskuntaryhmästä eduskunnan suurimman ryhmän yhdessä Keskustan eduskuntaryhmän kanssa. Eduskuntavaalit 2011
Perussuomalaisia lukuun ottamatta kaikki eduskuntapuolueet menettivät kannatustaan. Perussuomalaiset oli vaalien kiistaton menestyjä saaden 39 paikkaa. Sen nousulle veti Suomen poliittisessa historiassa vertoja vain Suomen Kansan Demokraattisen Liiton nousu tyhjästä 49 kansanedustajan puolueeksi vuoden 1945 vaaleissa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini nousi valtakunnan äänikuninkaaksi. Osa perussuomalaisten voiton myötä eduskuntaan palanneista kansanedustajista oli aikoinaan edustanut Suomen Maaseudun Puoluetta. Puolue sai todennäköisesti liikkeelle edellisissä vaaleissa nukkuneita äänestäjiä, koska äänestysvilkkaus nousi vuoden 2007 vaaleista yli kaksi prosenttiyksikköä. Yksi perussuomalaisten eniten huomiota herättäneistä uusista kansanedustajista oli Suomen maahanmuuttopolitiikkaa arvostellut helsinkiläinen filosofian tohtori Jussi Halla-aho. Viitasaarelainen sahayrittäjä Teuvo Hakkarainen, joka ei ollut pari vuotta aiemmin päässyt kotikuntansa valtuustoon, nousi nyt eduskuntaan suurella äänimäärällä. Huolimatta siitä, että suurin osa perussuomalaisista kansanedustajista oli poliittisesti kokemattomia, puolue sai eduskunnassa tärkeitä paikkoja. Timo Soini valittiin ulkoasiainvaliokunnan ja Jussi Halla-aho muun muassa maahanmuuttoasioita käsittelevän hallintovaliokunnan johtoon. Aiemmin SMP:n kansanedustajana toiminut ja lähes neljännesvuosisadan tauon jälkeen eduskuntaan palannut Anssi Joutsenlahti puolestaan valittiin toiseksi varapuhemieheksi. Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä
Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE) () on kahden Euroopan unionin poliittisen puolueen, Euroopan liberaalidemokraattisen puolueen ja Euroopan demokraattisen puolueen liitto. Se on vuoden 2014 eurovaalien jälkeen neljänneksi suurin puolue Euroopan parlamentissa 67 jäsenellä 20 eri maasta. Suomesta ryhmään kuuluvat keskustan ja RKP:n europarlamentaarikot. Eduskunta
Eduskunta on Suomessa poikkeuksellinen elin, sillä sitä ei valvo kukaan. Siellä tapahtuviin epäselvyyksiin eivät voi puuttua ylei­nen syyt­tä­jä tai korkeimmat oikeusvalvojat, oi­keus­kans­le­ri tai edus­kun­nan oi­keus­asia­mies. Esimerkiksi edus­kun­nan kans­lia­toi­mi­kun­taa on arvosteltu sii­tä, et­tä tä­mä edus­kun­nan ta­lout­ta val­vo­va ins­tans­si näyt­tää suo­jaa­van kan­san­edus­ta­jia si­vii­li­oi­keu­del­lisil­ta vaa­teil­ta. Asia oli julkisuudessa, kun eduskunnan urheilukerholta kavallettiin rahaa. Rikoksesta tuomittu varainhoitaja ei kyennyt maksamaan korvauksia ja myös vastuunalaiset henkilöt, jotka olivat kansanedustajia, välttivät korvausvastuunsa. Sosialidemokraattinen eduskuntaryhmä
Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen ryhmään kuuluu 34 kansanedustajaa, joista 21 on naisia ja 13 miehiä.
Kaikki eduskuntaryhmään vuodesta 1907 lähtien kuuluneet kansanedustajat on lueteltu artikkelissa Luettelo kansanedustajista. Vihreä liitto
Vihreää liittoa eduskunnassa edustaa Vihreä eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii Vihreän liiton kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Vihreän eduskuntaryhmän valtiopäiväkaudella 2015–2019 muodostaa 15 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Krista Mikkonen. Wille Rydman
Rydman tuli valituksi eduskuntaan toisella yrittämällään eduskuntavaaleissa 2015 saaden 4 524 ääntä. Hän on eduskunnan perustuslakivaliokunnan ja hallintovaliokunnan jäsen. Helsingin kaupunginvaltuustoon Rydman valittiin vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 2 241 äänellä ja uudelleen vuoden 2017 kunnallisvaaleissa 3 467 äänellä, mikä oli neljänneksi eniten kokoomuksen listalla. Suomen Ekonomit
Suomen Ekonomit (entinen Suomen Ekonomiliitto SEFE) on kauppatieteellisen yliopistotutkinnon suorittaneiden henkilöiden sekä alan opiskelijoiden palvelu- ja etujärjestö. Suomen Ekonomit toimii yhteiskunnallisena vaikuttajana koulutuspolitiikassa, työmarkkinoilla, veropolitiikassa, sosiaalipolitiikassa ja talouspolitiikassa. Lisäksi Suomen Ekonomit tarjoaa jäsenilleen työelämään liittyvää palvelua, neuvontaa ja tietoa. Liiton muodostavat 25 ekonomiyhdistystä ja 13 opiskelijayhteisöä. Suomen Ekonomit on Akavan neljänneksi suurin. Suomen Ekonomeissa on yli 50 000 jäsentä. Ekonomijäsenten lisäksi Suomen Ekonomeihin kuuluvat kauppatieteiden opiskelijat, kylterit, omien kylteriyhteisöjensä kautta. Eduskunta
Eduskunnan istuntosalissa on vain 199 paikkaa, koska puhemies ei äänestä eikä pidä puheenvuoroja. Eduskunnan vuotuista työjaksoa nimitetään valtiopäiviksi. Eduskunta kokoontuu valtiopäiville säätämään lakeja, joita noudattaen yhteiskunnassa toimitaan. Tuomioistuimet arvioivat yksittäistapauksissa, onko lakeja noudatettu.
Kansanedustajat jakautuvat puolueensa mukaisiin ryhmiin. Näitä ryhmiä kutsutaan eduskuntaryhmiksi. Jokainen ryhmä valitsee kansanedustajiensa keskuudesta ryhmälleen puheenjohtajan. Eduskuntavaalit määräävät eduskunnan voimasuhteet. Parlamentti
Suomen yksikamarinen parlamentti on nimeltään eduskunta, jonne valitaan neljän vuoden välein 200 kansanedustajaa. Vaikka Suomessa on 1910-luvulta lähtien jatkuvasti ollut eduskunnan luottamuksen tarvitseva pääministerijohtoinen hallitus, valtioneuvosto, ei Suomessa pääosana tuosta ajasta ole ollut kovin vahvaa parlamentarismia (vuosina 1919–2000 semipresidentialismi). Tämä on johtunut siitä, että merkittävä osa toimeenpanovallasta on kuulunut eduskunnasta riippumattomalle presidentille. 1980-luvulta lähtien Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on pyritty kaventamaan, mikä on johtanut pääministerin ja yleisemminkin valtioneuvoston aseman korostumiseen ja siten vahventanut parlamentarismia Suomessa. Edelleen Suomen presidentillä on kuitenkin toimeenpanovaltaa eikä näin ollen Suomessa edelleenkään ole täysin puhdasta parlamentarismia (toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa, joissa kuninkaalla ei nykyisin ole lainkaan poliittista valtaa ja koko toimeenpanovalta kuuluu valtiopäivien luottamuksen tarvitsevalle hallitukselle ja näin ollen on voimassa täysin puhdas parlamentarismi). Timo Soini
Vuonna 2011 antamansa haastattelun mukaan Soinin mukaan Suomessa ei ollut liikaa ulkomaalaisia. Hän arvioi tuolloin, että puolueen tuhansien jäsenten ja 240 eduskuntavaaliehdokkaan joukossa on ehkä kymmenen ihmistä, jotka edustavat tiukempaa näkemystä maahanmuuttokysymyksissä. Soinin mukaan Suomen maahanmuuttopolitiikka oli tiukentunut huomattavasti opposition painostuksesta, mutta myös kokoomuksen ansiosta. Soini sanoi: ”Esimerkiksi jos olet hakemassa turvapaikkaa täältä. Jos täytät kriteerit, niin tervetuloa!” Soini on sanonut kaipaavansa järkevämpää ja oikeudenmukaisempaa maahanmuuttopolitiikkaa, joka saisi kantasuomalaiset suhtautumaan maahanmuuttajiin positiivisemmin. Suomen poliittinen järjestelmä
Vuoden 2015 vaaleissa valitussa eduskunnassa suurin puolue on Suomen keskusta 49 edustajallaan. Sitä seuraavat Perussuomalaiset (38), Kokoomus (37) ja Sosiaalidemokraatit (34 edustajaa). Kaikkiaan eduskunnassa on edustajia kahdeksasta puolueesta. Eduskunta
Eduskunta jakautuu valiokuntiin, joissa hallituksen ja kansanedustajien laki- ja talousarvioesitysten työstäminen käytännössä tapahtuu. Valiokunta voi asiantuntijoita kuultuaan ja esityksen sisällöstä keskusteltuaan suosittaa esityksen hyväksymistä sellaisenaan, sen hylkäämistä tai ehdottaa esitykseen muutoksia tai kirjoittaa koko esityksen alusta alkaen uusiksi. Eduskunnan valiokunnat ovat suuri valiokunta, perustuslakivaliokunta, ulkoasiainvaliokunta, valtiovarainvaliokunta, hallintovaliokunta, tarkastusvaliokunta, lakivaliokunta, liikenne- ja viestintävaliokunta, maa- ja metsätalousvaliokunta, puolustusvaliokunta, sivistysvaliokunta, sosiaali- ja terveysvaliokunta, talousvaliokunta, tulevaisuusvaliokunta, työelämä- ja tasa-arvovaliokunta sekä ympäristövaliokunta. Suuressa valiokunnassa on 25 jäsentä ja 13 varajäsentä, valtiovarainvaliokunnassa 21 jäsentä ja 19 varajäsentä, sekä tarkastusvaliokunnassa 11 jäsentä ja 6 varajäsentä. Muissa valiokunnissa on 17 jäsentä ja 9 varajäsentä. Eduskuntavaalit 1945
Koska edellisistä vaaleista oli kulunut jo poikkeuksellisen pitkä aika, kansanedustajien vaihtuvuus oli todella suuri: ns. pitkän parlamentin jäseniä oli vain puolet valituista ja uusina valittiin mm. SDP:n Yrjö Kallinen, Yrjö Kilpeläinen, Valto Käkelä, Väinö Leskinen, Uuno Takki ja Penna Tervo, Keskustan Kusti Eskola, Antti Koukkari, Martti Miettunen, Kustaa Tiitu, Veikko Vennamo ja Johannes Virolainen, Kokoomuksen Päiviö Hetemäki, Niilo Honkala, Jussi Lappi-Seppälä, Arvo Salminen ja Johannes Wirtanen, SKDL:n Aimo Aaltonen, Toivo Kujala, Hertta Kuusinen, Yrjö Leino, Ville Pessi ja Eino Tainio, RKP:n Nils Meinander, sekä Edistyspuolueen Rolf B. Berner, Lassi Hiekkala ja Yrjö Suontausta. Näistä viimeinen eduskuntatyössä mukana ollut oli Johannes Virolainen, joka jätti eduskunnan vuoden 1991 vaaleissa. Keskustan eduskuntaryhmä
Kaudella 2015–2019 ryhmään kuului kauden alussa 49 edustajaa, mutta Paavo Väyrysen palattua eduskuntaan kesken kauden ja perustettua oman eduskuntaryhmän ryhmään on kuulunut 48 kansanedustajaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimii Antti Kaikkonen ja varapuheenjohtajina Hanna Kosonen ja Markus Lohi. Eduskuntavaalit 2019
Taulukossa on koottuna keskeiset vaaliteemat suomalaisilta puolueilta, joilla on useampi kuin yksi kansanedustajaa eduskunnassa. Tietoja päivitetään sitä mukaan kun niitä julkaistaan, ja ne on kerätty joko puolueiden nettisivujen vaaliohjelmista tai puoluejohdon ulostuloista valtakunnallisessa mediassa. Taulukossa on myös ilmoitettu puolueiden sijoittuminen Suomen poliittiselle vasemmisto–oikeisto -akselille nykyisten kansanedustajien arvojen pohjalta. Suomen Maaseudun Puolue
Eduskuntavaaleissa 1970 SMP sai suurvoiton ja 18 kansanedustajaa. Pohjois-Karjalan vaalipiirissä annetuista äänistä SMP sai peräti 23,9 prosenttia ja Kuopion vaalipiirissäkin 21,2 prosenttia. SMP sai kansanedustajia kaikista manner-Suomen vaalipiireistä lukuun ottamatta Helsingin kaupunkia. Oulun vaalipiiristä puolueella oli kolme sekä Kuopion, Pohjois-Karjalan ja Vaasan vaalipiireissä kaksi kansanedustajaa. Syy oli lähinnä siinä, että Keskustapuolueen koettiin menneen mukaan Mauno Koiviston hallituksen kovaan rakennemuutospolitiikkaan ja unohtaneen maaseudun asian. Veikko Vennamo antoi Koiviston hallituksen politiikalle nimityksen "talonpojan tappolinja". Sen sijaan tuon ajan opiskelijaradikalismiin SMP ei juuri puuttunut. SMP:n eduskuntaryhmän enemmistöllä ei ollut aiempaa kokemusta valtakunnanpolitiikasta – jotkut olivat liittyneet puolueeseen vasta juuri vaalien alla –, mutta moni oli ollut mukana puolueen toiminnassa paikallistasolla jo SPP:n perustamisesta alkaen. Eduskuntaryhmän nuorin oli 25-vuotias diplomi-insinööri Olavi Tupamäki Keski-Suomen vaalipiiristä. Valko-Venäjän parlamentti
Edustajainhuoneessa on 110 edustajaa, jotka valitaan vaalein neljäksi vuodeksi. Ylähuoneessa eli tasavallan neuvostossa on 64 edustajaa, joista presidentti nimittää kahdeksan ja loput 56 valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan paikallishallinnoista, kahdeksan kultakin hallinnollisen piirin tasolta. ATTAC
Suomen Attacin perustamiskokous pidettiin toukokuussa 2001. Vuoden 2008 alussa Suomen Attacilla oli sen verkkosivujen mukaan noin 1100 jäsentä. Myös Suomen eduskunnassa toimii edelleen Attac-ryhmä, joka koostuu noin 60 kansanedustajasta pääasiassa SDP:stä, Vasemmistoliitosta ja Vihreistä. Ryhmän puheenjohtajana toimii vuonna 2013 Erkki Tuomioja (sd.). Sinuhe Wallinheimo
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Wallinheimo uusi paikkansa eduskunnassa 5471 äänellä. Vaalien jälkeen järjestäytynyt Kokoomuksen eduskuntaryhmä valitsi Wallinheimon kolmanneksi varapuheenjohtajakseen eduskunnasta pudonneen Heikki Auton tilalle. 5. toukokuuta 2015 Wallinheimo valittiin puolustusvaliokunnan puheenjohtajaksi. Timo Soini
Eduskuntavaaleissa 2011 Soini sai Suomen suurimman äänimäärän (43 437 ääntä). Hänen tilalleen europarlamenttiin nousi Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Sampo Terho. Soini oli eduskunnassa ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja ja kansainvälisten asiain foorumin jäsen 2011–2015. ProCom – Viestinnän ammattilaiset ry valitsi Soinin vuoden johtajaksi 2011. Eduskuntavaalit 2015
Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa eduskuntaan. Vaaleihin osallistui 15 rekisteröityä puoluetta, kolme yhteislistaa ja 14 valitsijayhdistystä. Ehdokkaita asetettiin yhteensä 2 146. Vähemmistöhallitus
Vähemmistöhallitus on poliittinen hallitus, johon kuuluvalla/kuuluvilla puolueella/puolueilla on yhteensä vähemmän kuin puolet edustajista valtion parlamentissa. Suomessa siis vähemmistöhallituksia ovat ne hallitukset, joiden takana eduskunnassa on vähemmän kuin 100 kansanedustajaa 200:sta. Kroatian politiikka
Kroatian parlamentilla "Saborilla" on lainsäädäntävalta. Parlamentin jäsenet valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan, ja perustuslain mukaan kansanedustajia pitää olla vähintään 100 ja enintään 160. Edustajat tulevat pääosin Kroatiasta, mutta parlamentissa on varattu paikkoja myös ulkomailla asuville kroatialaisille. Parlamenttia johtaa puhemies, jolla on vähintään yksi varapuhemies. Parlamentti päättää muun muassa perustuslain soveltamisesta ja lisäyksistä, hyväksyy lakeja, ottaa käyttöön valtionbudjetin ja dokumentit, joissa käsitellään parlamentin käytäntöjä. Yhdysvaltain kongressi
Yhdysvaltain kongressi () on Yhdysvaltain lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 435 äänivaltaista edustajaa ja senaatissa 100 senaattoria. Edustajainhuoneeseen valitaan joka toinen vuosi edustajat jokaisesta osavaltiosta. Edustajien lukumäärä on suhteutettu osavaltion asukaslukuun, kuitenkin siten, että jokaiselle osavaltiolle on taattu vähintään yksi edustajanpaikka. Senaattiin jokaisesta osavaltiosta pääsee kaksi edustajaa kuusivuotiskaudelle riippumatta osavaltion väkiluvusta. Sekä senaatin että edustajainhuoneen edustajat valitaan osavaltioissa suoralla kansanvaalilla. Kongressi kokoontuu United States Capitol -rakennuksessa Washingtonissa. Suomen kuningaskuntahanke
Toukokuussa uudelleen kokoontunut eduskunta, eli niin sanottu tynkäeduskunta, oli vajaalukuinen, koska sodan takia sosiaalidemokraattien 92 kansanedustajasta noin 40 oli paennut Venäjälle ja 50 oli vangittu. Ensimmäiseen täysistuntoon saapui lopulta vain 84 edustajaa, ja alkuun edustusoikeus sallittiin vain yhdelle sosiaalidemokraatille, Matti Paasivuorelle. Suurimmillaan tämän tynkäeduskunnan edustajamäärä oli 111. Vasemmiston puuttuessa tynkäeduskunta suosi monarkisteja, joten heille oli tärkeää saada päätös monarkiasta tehtyä ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Jyrkän tasavaltalaisten sosiaalidemokraattien osallistumisen tuleviin eduskuntavaaleihin ja sen jälkeiseen eduskuntaan tiedettiin tekevän monarkian toteuttamisen lähes mahdottomaksi. Suomen Keskusta
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Keskusta sai suuren vaalivoiton ja eduskuntaan 49 kansanedustajaa. Keskusta on tähän mennessä parhaiten vaaleissa menestynyt puolue 2000-luvulla. Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä
Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmä (S&D) on Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattinen ryhmittymä, johon kuuluvat Euroopan sosialidemokraattiseen puolueeseen kuuluvat puolueet. Ryhmä on ainoa, jossa on jäseniä jokaisesta 28:sta EU:n jäsenmaasta. Kaudella 2014–2019 ryhmä on europarlamentin toiseksi suurin 191 edustajallaan. Suomesta ryhmään kuuluvat SDP:n europarlamentaarikot Liisa Jaakonsaari ja Miapetra Kumpula-Natri. Suomen Kansanpuolue
Eduskuntavaaleissa Suomen Kansanpuolue sai 8–13 kansanedustajaa ja noin 6–8 prosenttia äänistä. Kansanpuolueen ja Kansallisen Kokoomuksen välillä oli jyrkkä kilpailuasetelma. Eduskuntavaaleissa Kansanpuolueen lisätessä paikkamääräänsä paikat tulivat yleensä kokoomukselta ja päinvastoin. Parlamentti
Parlamentit jaetaan yleensä yksi- ja kaksikamarisiin. Kaksikamarisessa parlamentissa alahuone on lähes aina lainsäädännön toimeenpanija ja ylähuone vain läpikäy lain ja joko hyväksyy tai hylkää sen. Tästä poikkeaa esimerkiksi Ranska, jossa molemmilla kamareilla on yhtäläinen lainsäätöoikeus, ja molempien on hyväksyttävä lait. Alahuoneessa on tyypillisesti vähintään 200 edustajaa, jos maan väkiluku lasketaan miljoonissa. Merkittävänä poikkeuksena tästä on Australia, jonka parlamentissa on vain 150 jäsentä, vaikka maassa asuu noin 22 miljoonaa ihmistä. Ylähuoneessa on lähes aina vähemmän edustajia kuin alahuoneessa. Poikkeuksena on Ison-Britannian parlamentti: sen alahuoneessa on 646, ylähuoneessa 731 edustajaa. Suomen kansanedustaja
Kansanedustajan erottaminen eduskunnasta on hyvin harvinaista, koska kansanedustaja on valittu virkaan äänestäjien luottamuksella. Vuoden 1979 jälkeen on erotettu vain yksi kansanedustaja. Eropyyntöjä on vuosien 1979–2017 aikana hyväksytty 53 kansanedustajalta; sitä edeltävältä ajalta ei ole kattavaa luetteloa. Yleisin hyväksytty eroperuste on ollut siirtyminen merkittävään virkaan tai toimeen. Eropyyntöihin suhtaudutaan lähtökohtaisesti pidättyvästi, jotta kansanedustajia ei saisi painostettua tai houkuteltua eroamaan. Espanjan edustajainhuone
Espanjan edustajainhuone () on Espanjan parlamentin alahuone. Edustajainhuoneeseen valitaan joka neljäs vuosi 350 edustajaa. Edustajat valitaan D'Hondtin menetelmällä. Kesäkuun 2016 vaaleissa suurimmat puolueet olivat kansanpuolue 134:llä paikalla ja sosialistinen työväenpuolue 84:llä paikalla. Nykyisenä puhemiehenä toimii Ana Pastor (PP). Eduskuntavaalit 2019
Kansanedustajat valitaan 13 vaalipiiristä, joiden paikkaluku lukuunottamatta Ahvenanmaan vaalipiiriä, määräytyi 31. lokakuuta 2018 tarkastetun asukasluvun perusteella. Ahvenanmaan vaalipiiristä valitaan aina yksi edustaja. Hallitusneuvottelut
Eduskuntavaalien jälkeen presidentti nimittää hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat käytännössä aina tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken. Forssan politiikka
Nykyisin eduskunnassa on kaksi kansanedustajaa Forssasta: Suomen kansanedustaja
Kansanedustajat valitaan uudelle vaalikaudelle joka neljäs vuosi toimitettavilla eduskuntavaaleilla. Vaaliehdokkaaksi pääsee joko puolueen asettamana tai vähintään sadan jäsenen valitsijayhdistyksen kautta. Ehdokas asettuu ehdokkaaksi yhdessä Suomen 13 vaalipiiristä, joka voi olla mikä tahansa ehdokkaan kotikunnasta riippumatta. Vaalissa äänestäjä antaa äänensä samanaikaisesti henkilölle ja puolueelle. Eduskuntavaalit 2011
Suomen 36. eduskuntavaalit järjestettiin sunnuntaina 17. huhtikuuta 2011. Ennakkoäänestys oli kotimaassa 6.–12. huhtikuuta ja ulkomailla 6.–9. huhtikuuta. Ehdokaslistat oli jätettävä viimeistään tiistaina 8. maaliskuuta. Vaaleissa valittiin 200 kansanedustajaa Suomen eduskuntaan. Vaalien jälkeen muodostettiin Kataisen hallitus. Hallituspula kesti kaikkiaan 65 vuorokautta; yhtä paljon aikaa hallituksen kokoaminen oli vienyt viimeksi Urho Kekkosen presidenttikaudella yli 30 vuotta aiemmin. Suomi
Suomi siirtyi ensimmäisten maiden joukossa yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen 1905. Suurimmat puolueet ovat pitkään olleet Kansallinen Kokoomus, Suomen Keskusta ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue. Muut nykyiset eduskuntapuolueet ovat Perussuomalaiset, Sininen tulevaisuus, Suomen Kristillisdemokraatit, Suomen ruotsalainen kansanpuolue, Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto. Eduskuntavaaleissa 2015 suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta. Hallitukseen kuuluvat keskustan lisäksi kokoomus ja siniset. Luettelo poliittisista syistä Suomessa vangituista kansanedustajista
Tämä on luettelo Suomessa poliittisista syistä vangituista entisistä, istuvista ja tulevista kansanedustajista. Suomen europarlamenttivaalit 2009
Vuoden 2009 europarlamenttivaalit järjestettiin Suomessa sunnuntaina 7. kesäkuuta 2009. Suomesta valittiin europarlamenttiin 13 meppiä eli yksi vähemmän kuin edellisellä kerralla. Yhteensä parlamenttiin valittiin 736 meppiä 27 EU:n jäsenvaltiosta. Markku Eestilä
Eduskunnassa Eestilä on jäsen maa- ja metsätalousvaliokunnassa sekä liikenne- ja viestintävaliokunnassa (vuodesta 2012). Huhtikuussa 2011 uuden eduskunnan ensimmäinen täysistuntokeskustelu käytiin Eestilän tekemästä lakialoitteesta, jossa hän esitti numeron seitsemän poistamista vaalien ehdokaslistoilta. Suomen europarlamenttivaalit 2014
Suomen 13 istuvasta europarlamentaarikosta 11 asettui ehdolle myös vuoden 2014 vaaleissa. Jatkokaudelle pyrkivät kokoomuksen Eija-Riitta Korhola, Sirpa Pietikäinen ja Petri Sarvamaa, keskustan Anneli Jäätteenmäki ja Hannu Takkula, sosiaalidemokraattien Liisa Jaakonsaari ja Mitro Repo, vihreiden Tarja Cronberg, perussuomalaisten Sampo Terho, RKP:n Nils Torvalds ja kristillisdemokraattien Sari Essayah. Pois jäivät vihreiden vuodesta 2004 europarlamentaarikkona toiminut Satu Hassi ja keskustan ensimmäisen kauden euroedustaja Riikka Pakarinen (ent. Manner). Keskustan ehdokkaisiin kuului Euroopan unionin komissaari Olli Rehn. Istuvista mepeistä uudelleen valittiin Jaakonsaari, Jäätteenmäki, Pietikäinen, Terho ja Torvalds. Luettelo vaalikauden 2015–2019 kansanedustajista
Vaalikauden 2015–2019 kansanedustajat valittiin eduskuntavaaleissa 19. huhtikuuta 2015. Eduskunnassa on 200 kansanedustajaa. Eduskunta
Koska kansanedustajien määrä on pysynyt samana mutta väestön määrä on kasvanut, on edustuksellinen suhde on kaksinkertaistunut sadassa vuodessa. 1900-luvun alussa Suomen väestö oli noin 2,7 miljoonaa ihmistä eli yksi edustaja 13500 kansalaista kohden. 2010-luvulla väestöä on noin 5,4 miljoonaa eli yksi edustaja 27000 kansalaista kohden. Eduskunta
Myös kansanedustajilla on aloiteoikeus, mutta yksittäisen edustajan esitys menee harvoin läpi. Usein edustajien omien lakialoitteiden motiivina onkin jonkin tärkeäksi koetun asian nostaminen eduskunnan asialistalle ja julkiseen keskusteluun. Jos lakialoitteen on allekirjoittanut yli 100 kansanedustajaa, sen menestymisen mahdollisuudet kasvavat merkittävästi. Espoon kaupunginvaltuusto
Espoon väkiluvun ylitettyä 250 000 asukkaan rajan valtuustoon valitaan vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 75 valtuutettua eli kahdeksan enemmän kuin ennen. Vuonna 2013 toimintansa aloittaneen valtuuston suurin puolue on Kokoomus 29 paikalla. Muut paikkoja valtuustoon saaneet puolueet ovat Vihreät (13 paikkaa), SDP (10), Perussuomalaiset (10), RKP (6), Keskusta (3), Vasemmistoliitto (2), Kistillisdemokraatit (2) sekä Vårt Esbo - Meidän Espoomme (1). Vuoden 2017 kuntavaaleissa eniten valtuutettuja saivat kokoomus (26), vihreät (13) ja SDP (10). Elokuussa 2017 Perussuomalaisten ryhmästä erosi kolme valtuutettua, jotka perustivat Espoon sinisen valtuustoryhmän. Kanadan politiikka
Kanadassa on brittimallin mukainen parlamentaarinen järjestelmä, ja ylin päätösvalta kuuluu kaksikamariselle parlamentille. Edustajainhuoneessa on 308 vaaleilla valittua jäsentä ja senaatissa on 105 kenraalikuvernöörin pääministerin esityksestä nimittämää senaattoria. Senaattorit voivat olla virassaan 75-vuotiaiksi. Ne nimitetään alueellisin perustein; Ontariolla ja Quebecilla on 24 edustajaa, New Brunswickillä ja Nova Scotialla 10, Prinssi Edwardin saarella 4 ja muilla provinsseilla 6 edustajaa. Territorioilla on vain yksi edustaja. Kumpikin huoneista voi tehdä lakialoitteita, mutta vain alahuone voi tehdä aloitteita, jotka koskevat veroja tai vaativat julkisten varojen käyttöä. Lain pitää tulla hyväksytyksi ennen vahvistamista kummassakin huoneessa. Tšekki
Tšekin parlamentti (Parlament) on kaksikamarinen, edustajainhuoneessa (Poslanecká sněmovna) on 200 edustajaa, jotka valitaan suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudelle. Ylähuoneen eli senaatin (Senát) 81 edustajaa valitaan kuusivuotiskausille, yksi kolmasosa edustajista vaihtuu kahden vuoden välein. Vuoden 2012 vaalien jälkeen senaatin paikkajako on sosiaalidemokraatit (ČSSD) 48, kansalaisdemokraattinen puolue (Občanská demokratická strana, ODS) 15, kristillisdemokraatit (KDU-ČSL) 4, TOP 09 4, muut 10. Vuoden 2013 vaalien jälkeen alahuoneen paikkajako on ČSSD 50, ANO 2011 47, ODS 16, TOP 09 26, kommunistit eli KSČM 33, Usvit 14 ja KDU-ČSL 14. Kaakkois-Suomen vaalipiiri
Kaakkois-Suomen vaalipiiri on yksi eduskuntavaalien 13 vaalipiiristä. Alueelta valitaan eduskuntaan 17 kansanedustajaa (8,5 % 200:sta). Vaalipiiri kattaa Etelä-Karjalan maakunnan, Etelä-Savon maakunnan ja Kymenlaakson maakunnan alueet. Perussuomalaiset
Eduskuntavaaleissa 2011 perussuomalaiset otti Suomen historian suurimman vaalivoiton, kun puolueen kannatus nousi 19 %:iin ja se sai itselleen 34 lisäpaikkaa. Perussuomalaisista tuli eduskunnan kolmanneksi suurin puolue. Europarlamentaarikoksi valittu Timo Soini palasi eduskuntaan ja hänen tilalleen siirtyi Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Sampo Terho. Eduskuntaan palasivat myös Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajina aikoinaan toimineet Anssi Joutsenlahti Satakunnan vaalipiiristä, Lea Mäkipää Pirkanmaan vaalipiiristä ja Pentti Kettunen Oulun vaalipiiristä. Uusina valittujen Ritva ”Kike” Elomaan ja Anne Louhelaisen isät toimivat 1970- ja 1980-luvuilla SMP:n kansanedustajina. Yhdysvaltain edustajainhuone
Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 435 äänivaltaista edustajaa. Edustajainhuoneeseen valitaan joka toinen vuosi edustajat jokaisesta osavaltiosta siten, että edustajien määrä suhteutetaan osavaltion asukaslukuun. Jokaiselle osavaltiolle on kuitenkin taattu vähintään yksi edustajanpaikka. Suomen europarlamenttivaalit
Suomen europarlamenttivaaleissa valitaan europarlamenttiin Suomesta europarlamentaarikkoja, eli meppejä. Suomen parlamenttipaikkojen määrä on laskenut vaalikausien mittaan. Ensimmäisissä vaaleissa Suomesta valittiin 16 parlamentaarikkoa, vaalikaudelle 2004–2009 14 ja vaalikaudelle 2009–2014 valittavien määräksi asetettiin 13 parlamentaarikkoa. Suomi 2010-luvulla
Suomen presidenttinä on toiminut vuodesta 2012 Sauli Niinistö. Politiikassa Perussuomalaiset on vakiinnuttanut asemansa puoluekentällä, nousten vuoden 2015 eduskuntavaaleissa toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Samojen vaalien jälkeen RKP jäi ensimmäistä kertaa 36 vuoteen hallituksen ulkopuolelle. Vuosikymmenen politiikkaa ovat leimanneet säästöt ja maahanmuuttokeskustelu. Eduskuntavaalit 1962
Alkutalvi 1962 oli poliittisesti vilkasta aikaa, sillä äänestäjät valitsivat runsaan kahden viikon kuluessa sekä presidentin valitsijamiehet että uuden eduskunnan. Molempien vaalien äänestysvilkkaus oli ennätyksellinen: yli 80 prosenttia äänioikeutetuista kävi vaaliuurnilla. Eduskuntavaaleissa äänioikeuttaan käyttäneitä oli yli 350 000 enemmän kuin vuonna 1958. Sosialidemokraatteja lukuun ottamatta kaikki puolueet saivat ennätysmäärän ääniä. Vaalimatematiikka ei kuitenkaan suosinut äärivasemmistoa. Ensimmäistä kertaa omilla listoillaan esiintynyt Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto (TPSL) sai yli 100 000 ääntä, mutta vain kaksi kansanedustajaa. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto (SKDL) lisäsi äänimääräänsä yli 50 000:lla, mutta menetti kolme eduskuntapaikkaa. Tilanteen nurinkurisuutta korosti, että Suomen Kansanpuolueen äänimäärä lisääntyi runsaalla 31 000:lla, mutta sen kansanedustajien määrä kasvoi peräti viidellä. Slovenia
Vuoden 1991 perustuslain mukaan Slovenian parlamentin (Parlament Slovenije) alahuoneen eli kansalliskokouksen (Državni zbor) jäsenistä 38 valitaan suoraan, 50 suhteellisella vaalitavalla ja kaksi nimettyä edustajaa edustavat kansallisia vähemmistöjä: italialaisia ja unkarilaisia. 40-jäsenisessä ylähuoneessa eli kansallisneuvostossa (Državni svet) on 22 jäsentä, jotka valitaan paikallisesti ja 18 edustaa eri intressiryhmiä, kuusi ei-kaupallisia järjestöjä, neljä työntekijöitä ja neljä työnantajia sekä neljä maanviljelijöitä, kauppaa, käsityöläisiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia. Kansalliskokouksen kausi on nelivuotinen ja kansallisneuvosto kootaan samassa yhteydessä. Äänioikeus on kaikilla 18 vuotta täyttäneillä ja niillä 16 vuotta täyttäneillä, jotka ovat töissä. Vaalit Suomessa
Kunnanvaltuutettujen luku vaihtelee kunnan asukasluvun mukaan. Valtuuston pienin jäsenmäärä on 13 enintään 5 000 asukkaan kunnissa ja suurin määrä on 79 yli 500 000 asukkaan kunnassa (ainoa tällainen on Helsinki). Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä
Vasemmistoliiton eduskuntaryhmä (vas.) on vasemmistoliiton kansanedustajien yhteistyöelin Suomen eduskunnassa. Ryhmään kuuluu 12 kansanedustajaa. Eduskuntaryhmän puheenjohtajana toimii Aino-Kaisa Pekonen sekä varapuheenjohtajina Matti Semi ja Markus Mustajärvi. Ryhmässä on ollut enimmillään 22 kansanedustajaa vuonna 1995. Suomen vaalipiirit
Ahvenanmaan vaalipiiristä valitaan yksi kansanedustaja. Valittavien lukumäärä on kokonaislukuosa vaalipiirien asukkaiden lukumäärästä jaettuna koko maan asukasluvulla ja kerrottuna luvulla 199. Tuolla laskutoimituksella jakamatta jäävät kansanedustajapaikat jaetaan desimaaliosan suuruuden mukaisessa järjestyksessä niin, että kansanedustajien kokonaismääräksi tulee 200. Lukumäärä vahvistetaan asetuksella. Suomen europarlamenttivaalit
Kukaan Suomessa rekisteröityjen puolueiden tai valitsijayhdistysten ehdokkaista ei Euroopan parlamenttiin päästyään toimi siellä kansallisten puolueiden ehdoilla, vaan jokaisen ehdokkaan pitää liittyä monikansalliseen europarlamenttiryhmään tai jättäytyä itsenäiseksi. Itsenäiseksi jääminen heikentää edustajan saamaa taloudellista tukea. Euroopan parlamentin tarkoituksena on muodostaa yksi valtiollinen kokonaisuus, jossa parlamentin jäsenet työskentelevät 28 jäsenvaltionsa periaatteiden mukaan aatesuunniksi järjestäytyneitä sen lisäksi että edustavat vaalipiiriään.