Mikä oli Suomen alkuperäinen ikäraja äänestyksessä?
Suomi 1940-luvulla
1940-luvulla Suomen valtiollinen itsenäisyys oli vaarassa. Sotien seurauksena Suomi menetti suurimman osan Karjalasta sekä Sallan ja Petsamon. Levottoman vuosikymmenen aikana Suomen tasavallan presidenttinä toimi neljä henkilöä:Äänioikeusikäraja oli 24 vuotta vuosina 1906–1944. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 24 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Ikäraja laskettiin 21 vuoteen vuonna 1944. Äänestysaktiivisuus 1940-luvun eduskuntavaaleissa oli huomattavasti korkeampi kuin edellisellä vuosikymmenellä, vuoden 1948 vaaleissa äänesti 78,2 % äänioikeutetuista. Suomen äänioikeuden historia
Porvoon valtiopäivillä 1809 ja vuodesta 1863 alkaen kokoontuneilla Suomen säätyvaltiopäivillä noudatettiin aluksi Ruotsin aikaista lainsäädäntöä, jonka pohjalle myös vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys muotoiltiin. Siihen sisällytettiin muodollisesti myös kansanedustuksen periaate, sillä ensimmäisen pykälän mukaan valtiopäiville kokoontuneet säädyt edustivat Suomen kansaa. Äänioikeusikäraja oli kaikissa säädyissä 21 vuotta, joka oli myös täysi-ikäisyyden raja.
Suomen tupakkalaki
Vuonna 1995 tupakkatuotteiden osto- ja luovutusikäraja nostettiin 18 vuoteen ja siitä lähtien myös työpaikoilla työnantajan on ollut huolehdittava tupakoinnin kieltämisestä tiloissa, jotka laki määrää savuttomiksi, sekä valvottava kiellon noudattamista. Samana vuonna kiellettiin myös nuuskan myynti. Lakialoitteen LA 47/1993 vp ikärajan nostamiseksi teki kansanedustaja Timo Ihamäki (kok). Eläkeuudistus 2017
Vanhuuseläkkeen alarajan lisäksi jokaiselle ikäluokalle määritellään tavoite-eläkeikä. Se on ohjeellinen eläkeikä, joka kertoo kuinka pitkään kannattaa vähintään työskennellä, jotta eläkkeen saa ikään kuin "täysimääräisenä" ilman elinaikakertoimen aiheuttamaa vähennystä. Uudistuksen jälkeen eläkevakuutetuille lähetetään 5 vuotta ennen vanhuuseläkeiän alarajaa arvio, paljonko elinaikakerroin leikkaa eläkettä ja kuinka paljon lisätyöskentelyä vähentämätön eläke edellyttää. Yhdyntä
Esimerkiksi Suomessa seksuaalisen kanssakäymisen suojaikäraja on 16 vuotta. Suomen rikoslain mukaan alle 16-vuotiaan kanssa ei siis saa harrastaa seksiä. Rikoksena ei kuitenkaan pidetä samanikäisten ja samalla henkisellä ja ruumiillisella tasolla olevien alaikäisten välistä vapaaehtoista seksuaalista kanssakäymistä. Eräissä tapauksissa myös oikeutta seksuaaliseen kanssakäymiseen alle 18-vuotiaan kanssa on rajoitettu, esimerkiksi jos molemmat ovat saman perheen jäseniä, tai toinen on toisen opettaja tai vastaavassa vaikutusvaltaisessa asemassa. Punainen viiva (romaani)
Teos oli nopea kannanotto vuoden 1906 lakiuudistukseen, joka salli äänioikeuden kaikille 24 vuotta täyttäneille, niin miehille kuin naisillekin. Kyseisissä eduskuntavaaleissa oli ehdolla kuusi puoluetta: sosiaalidemokraatit, Suomalainen puolue, nuorsuomalaiset, ruotsalaiset, Maalaisliitto ja Kristillinen työväenliitto. Kukin puolue koetti kerätä ääniä kansalta kiertelevien matka-agitaattoreiden kampanjapuheiden avulla. "Punaisessa viivassa" Kainuussa eleli paljon köyhiä ihmisiä, jotka kokoontuivat pitkienkin matkojen takaa kuulemaan ”soli-sali-rattien” päätä huimaavia lupauksia rahasta ja leivästä. Kirjassa ei edes mainita muita puolueita kuin sosiaalidemokraatit, sillä "Punaisen viivan" köyhien toivo paremmasta on saavutettavissa vain ”soli-sali-rattien” kautta, vetämällä punainen viiva. Kirjassa ei kuitenkaan käsitellä oliko Suomen sosialidemokraattinen puolue tai mikään muu osallistuneista puolueista toistaan parempi. Teoksessa esiintyvän agitaattori Puntarpään esikuvana Kianto käytti sosialidemokraattisen puolueen matkapuhujaa J. V. Viheriälaaksoa. Inho (elokuva)
Valtion elokuvatarkastamo aluksi kielsi elokuvan kokonaan 1965 mielenterveydelle vaarallisena ja raaistavana. Kielto herätti Suomessa mediahuomiota vielä vuosia myöhemminkin. Valitus valtion elokuvalautakuntaan kuitenkin tuotti tuloksen, tarkastamo muutti elokuvalautakunnan näkemyksestä kantaansa ja salli elokuvan myöhemmin samana vuonna ikärajalla K18. Tarkastamo kuitenkin leikkasi elokuvasta erittäin lyhyen pätkän; Helsingin Sanomat raportoi leikkauksen olleen lähinnä periaatteellinen ja mainitsee, että Suomi oli ainoa maa, jossa elokuvaa piti leikata ennen levitystä. Suojaikäraja
Suojaikärajalla tarkoitetaan lakisääteistä ikärajaa, jota nuoremman henkilön ei katsota kykenevän antamaan suostumustaan seksuaaliseen kanssakäymiseen. Sukupuoliyhteys tällaiseen henkilöön rinnastetaan ikärajasäännöksen perusteella hänen tahtonsa vastaiseksi riippumatta siitä, onko hän suostunut siihen, koska hänen suostumustaan ei voida pitää pätevänä. Tämän vuoksi teko tulkitaan rikosoikeudessa ikärajaa nuorempaan henkilöön kohdistuvaksi rikokseksi. Laki on säädetty suojelemaan lapsia ja nuoria seksuaaliselta hyväksikäytöltä. Suojaikä vaihtelee maittain ja kulttuureittain. Euroopassa suojaikäraja asettuu yleisesti 14 ja 17 ikävuoden väliin. Veikko Sinisalo -kilpailu
Lauantaina 1.4.1978 järjestettiin Helsingissä ensimmäinen Vuoden nuori -lausuja Sana ja Sävel -toimikunnan aloitteesta. Suomen lausujain liitto (SLL) päätti toimia järjestäjänä. Idean kilpailulle oli antanut Veikko Sinisalon Stipendirahasto, jolla on kilpailun suhteen määräysvalta. Sana ja Sävel -tapahtuma ja SLL olivat mukana järjestäjän ominaisuudessa. Vuonna 1987 kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran Kajaanissa. 24. lokakuuta pidetyn Veikko Sinisalon Stipendirahaston kokouksen mukaisesti kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran uudistetussa muodossa vuonna 1990. Kilpailun järjestelyistä vastasivat edelleen Suomen lausujain liitto, rahasto ja Sana ja Sävel -tapahtuma. Kilpailun nimeksi tuli Veikko Sinisalo -kilpailu. Ikäraja kilpailuun osallistumiselle säilyi edelleen 30 vuodessa. Kilpailu päätettiin järjestää vain joka toinen vuosi. Loppukilpailu eli finaali pidetään Kajaanissa heinäkuussa Kajaanin Runoviikon yhteydessä. Kuntavaalit 2017
Kuntavaalien äänestysprosentti (58,9) on vakiintunut eduskuntavaalien äänestysvilkkautta matalammaksi. Eri-ikäisten ja eritasoisesti kouluttautuneiden väestöryhmien äänestysaktiivisuuserot olivat huomattavia vuoden 2017 kuntavaaleissa. Äänestämättä jättivät erityisesti 25–34-vuotiaat nuoret, joilla ei ollut perusasteen jälkeistä ammatillista koulutusta. Heistä äänesti vain yksi viidestä. Suomen europarlamenttivaalit 1996
Vaaleissa saivat äänestää kaikki viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset sekä ne EU-kansalaiset, joiden kotikunta oli Suomessa 51 päivää ennen vaaleja. Äänioikeus oli laajempi kuin koskaan aiemmin valtakunnallisissa vaaleissa. Vielä eduskuntavaaleissa 1995 äänestäjän tuli olla täyttänyt 18 ennen vaalivuoden alkua. Äänestämiseen oikeutettuja muiden jäsenvaltioiden kansalaisia asui Suomessa tuolloin noin 12 000. Ulkomaalaisilta osallistuminen edellytti ilmoittautumista äänioikeusrekisteriin. Samalla äänestäjän tuli vakuuttaa, ettei hän ollut jo äänestänyt toisen EU-valtion vaaleissa. Vaaleissa äänesti hieman alle tuhat muiden EU-maiden kansalaista. Tupakointi
Tupakkalaissa kielletään myymästä tai luovuttamasta tupakkatuotteita tai tupakointivälineitä alle 18-vuotiaalle. Vuosina 1976–1995 ikäraja oli 16 vuotta. Tupakointi kiellettiin Suomessa julkisissa tiloissa ja kulkuneuvoissa vuonna 1977. Tupakan ja tupakkatuotteiden suora ja epäsuora mainonta on ollut Suomessa kiellettyä vuodesta 1978 lähtien. Työntekijöiden altistumista tupakansavulle työpaikoilla on säädelty tupakkalailla vuodesta 1995. Ravintoloita koskevan tupakkalain ensimmäinen uudistus tuli voimaan vuonna 2000. Toinen uudistus tuli voimaan 1. kesäkuuta 2007, jonka jälkeen tupakointi ei ole ollut sallittua ravintoloissa.. Vuoden 2012 alusta lähtien tupakkatuotteiden esilläpito myyntipaikoissa on ollut kiellettyä. Kunnallisvaalit 1972
Kunnallisvaalit järjestettiin Suomessa 1.–2. lokakuuta 1972. Äänioikeuden ikärajaa laskettiin ennen vaaleja 20 vuodesta 18 vuoteen. Vuoden 1973 alussa tapahtui Suomen siihenastinen ennätysmäärä kuntaliitoksia, minkä vuoksi valtuustopaikkoja oli jaossa huomattavasti edellisvaaleja vähemmän. Kauppalan ja ympäröivän maalaiskunnan synnyttämien Kemijärven ja Lieksan kaupunkien lisäksi Kuusankosken, Mäntän ja Äänekosken kauppalanvaltuustot muuttuivat kuntamuodon muutoksen myötä kaupunginvaltuustoiksi. Eniten kannatustaan lisäsivät sosialidemokraatit ja Kokoomus, kun taas pahimmat tappiot kärsivät Työväen ja Pienviljelijäin Sosialidemokraattinen Liitto sekä vakavien sisäisten kiistojen repimä Suomen Maaseudun Puolue. Vaalit Suomessa
Kunnallisvaaleissa äänioikeutettuja ovat 18 vuotta täyttäneet Suomen tai muun Euroopan unionin jäsenvaltion, Islannin tai Norjan kansalaiset, joiden kotikunta kyseinen kunta on. Kunnallinen äänioikeus on myös muulla täysi-ikäisellä ulkomaalaisella, jos hänellä on ollut kotikunta Suomessa kahden edeltävän vuoden ajan. Eurovision laulukilpailu 1989
Kohua aiheuttivat Israel ja Ranska, jotka olivat valineet edustajikseen 11- ja 12-vuotiaat lapset. Sääntöjä muokatiin niin, että vuodesta 1990 edustajien oli oltava vähintään 16-vuotiaita. Espoon nuorisovaltuusto
Sittemmin ikärajoja on muutettu ja vaalitapa on vaihtunut. Nykyään ikäraja on 13–18 vuotta ja vaalit tapahtuvat syksyisin parittomina vuosina Espoossa yläkouluissa, lukioissa ja ammattikouluissa. Espoolaiset nuoret, jotka opiskelevat Espoon ulkopuolella voivat äänestää nuorten tieto- ja neuvontapiste yESBOxeissa kuvallista henkilötodistusta vastaan. Django (vuoden 1966 elokuva)
Valtion elokuvatarkastamo kielsi elokuvan laillisen esittämisen ja levittämisen Suomessa antamalla elokuvalle 27.3.1968 ennakkotarkastuksessa ikärajan KK (Kokonaan kielletty). Toukokuussa 1968 ennakkotarkastukseen oli annettu varsin reippaasti lyhennetty versio (noin 3 minuuttia), mutta tarkastamo pysytti kieltopäätöksensä. Valitus valtion elokuvalautakuntaan kesäkuussa ei muuttanut kieltoa. Uusi yritys sensuurin poistolla oli syksyllä 1969, mutta tarkastamo ei edelleenkään sallinut elokuvaa. Vasta 1984 uudessa ennakkotarkastuksessa tarkastamo hyväksyi elokuvan K16 ikärajalle leikattuaan elokuvasta 9 sekuntia. Jokelan koulusurmat
Hallitus päätti 9. marraskuuta myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt vanhempansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta. Työeläke
Päätös Suomen ensimmäisestä työuraeläkkeen saajasta tehtiin marraskuussa 2017, jolloin Työeläkeyhtiö Varma teki myönteisen päätöksen ennakkopäätöstä hakeneelle eläkkeen hakijalle, joka jää eläkkeelle keväällä 2018. Joulukuussa 2017 Varmassa arvioitiin, että vanhuuseläkeiän noustessa lähivuosina työuraeläkkeen merkitys kasvaa. Esimerkiksi vuonna 1962 syntyneen henkilön alin eläkeikä on 65 vuotta, mutta työuraeläkkeelle hän voi jäädä kaksi vuotta ennen sitä. Adoptio
Suomessa tulee adoptiota haettaessa olla täyttänyt 25 vuotta. Uusi laki toi myös yläikärajat lakiin. Lapsen ja adoptiovanhemman ikäero tulee olla 18–45 vuotta. Lapsiesityksen saadessaan adoptiohakija saa pääsääntöisesti olla korkeintaan 49-vuotias. Adoptiovanhemmiksi haluavien tulee käydä läpi sosiaalityöntekijöiden antama adoptioneuvonta ja saada Valviran alaiselta adoptiolautakunnalta haettava adoptiolupa. Adoptioneuvonnassa selvitetään adoptiohakijoiden soveltuvuus adoptiovanhemmiksi. Adoptiomotiivien ja iän lisäksi selvitetään muun muassa rikosrekisteri, terveydentila, asuminen ja taloudellinen tilanne. Adoptioneuvonnassa keskustellaan elämänhistoriasta, parisuhteesta, sosiaalisesta tukiverkostosta, kasvatusperiaatteista ja adoptiovanhemmuuden mukanaan tuomista erityisistä asioista. Näin halutaan varmistaa adoptiovanhemmaksi haluavan/haluavien edellytykset huolehtia adoptiolapsesta, sillä Suomi on sitoutunut noudattamaan kansainvälistä Haagin lastensuojelusopimusta, jossa adoptio on määritelty lastensuojelulliseksi toimenpiteeksi. Toisin sanoen adoptio lähtee aina lapsen tarpeesta saada vanhemmat, ei vanhempien tarpeesta saada lapsi. Eduskunta
Eduskuntauudistuksessa korvattiin tuolloin Euroopan vanhanaikaisimmat, 1600-luvulta periytyvät säätyvaltiopäivät aikansa uudenaikaisimmalla yksikamarisella eduskunnalla. Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä suhteellinen vaalitapa olivat vielä varsin harvinaisia ja naisten äänioikeus valtiollisissa vaaleissa toteutui ensimmäisenä maana Euroopassa juuri Suomen eduskuntauudistuksessa. Samalla naiset saivat myös vaalikelpoisuuden ensimmäisenä maailmassa. Äänioikeutettujen suomalaisten määrä kymmenkertaistui 1 272 873 äänioikeutettuun, kun kaikki naiset ja säätyihin kuulumattomat miehet saivat äänioikeutensa. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikärajaksi asetettiin 24 vuotta. Suomi 1950-luvulla
Yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden aikaa oli Suomessa eletty puolisen vuosisataa. Äänioikeusikäraja oli 21 vuotta vuosina 1944–1969. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 21 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Äänestysaktiivisuus 1950-luvun eduskuntavaaleissa oli 75–80 %. Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa
Netflix-tilausvideopalvelu on toiminnassaan pyrkinyt seuraamaan maiden ja alueiden ikärajakäytäntöjä. Valtuutetut organisaatiot, jotka päättävät, onko jokin sisältö lapsille sopivaa vai ei, asettavat ikärajat. Netflix ei käytä Mediakasvatus- ja kuvaohjelmakeskuksen ikäraja- ja sisältömerkintöjä, vaan omaa merkitsemistapaansa. Alla olevassa taulukossa nähdään suomenkielisen Netflixin elokuvien ja TV-ohjelmien ikäsuositukset. Päihdepolitiikka
Alkoholin anniskelussa ikäraja on Suomessa aina vähintään 18. Vanhempien ei tule antaa nuorten juhlintaan mukaan mietoja alkoholijuomia. Kyselyn mukaan nuoret eivät itsekään hyväksy sitä, että vanhemmat ostavat tai antavat alaikäisille alkoholia. Vanhempien myös suositellaan tiedostavan, että nuorten mielestä on sopivaa mennä juhliin selvänä. Murskaajat
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 8.11.1979, joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Asiaan palattiin lyhennetyn version muodossa uusintatarkastuksessa 5.6.1984 ja kielto piti yksimielisesti. Myös valitus elokuvalautakuntaan 4.7.1984 piti yksimielisen kiellon ennallaan. 19.7.1988 VHS-videolevitystä varten elokuva uusintatarkastettiin edelleen lisää lyhennettynä ja se saikin nyt K18 ikärajan. Voimassa olevan videolain vuoksi tällä ikärajalla olevia kotitallenteita ei kuitenkaan Suomessa saanut myydä eikä levittää. Vasta aikuissensuurin poistuminen lakimuutoksella 1.1.2001 vapautti elokuvan levitykseen. Perustulokeskustelu Suomessa
Nuorsuomalainen puolue esitteli oman tarkan perustulomallinsa vuonna 1998. Siinä kansalainen saisi 1 300 markan perustulon ja verovapauden 4 000 markan kuukausituloihin asti. Yli menevältä osalta maksettaisiin veroa esimerkiksi 47 %. Perustulo olisi ikäporrastettu siten, että nuorilla summa kasvaa 0–16 ikävuoden välillä 25 % perustulosta täyteen perustuloon. Perustulo alkaisi nousta 60 ikävuodesta ylöspäin 140 %:iin (1 820 mk/kk), joka olisi yli 70-vuotiaiden perustulo. Nuorsuomalaisten mallissa oli lisäksi laskettu erilliset hoivasetelijärjestelmä, asumistuki, erityistuki ja sotutili. Ansiosidonnaiset etuudet olisivat kunkin vapaaehtoisesti hankittavissa esim. vakuutuksin. Malliin kuului myös kansalaistyö, jossa julkinen sektori olisi velvoitettu osoittamaan työllistämistyötä jokaiselle halukkaalle markkinatyöhön kannustavalla palkalla (esimerkiksi 20 mk/h). Perustuloa olisi mahdollista siten korottaa työskentelemällä (enintään 100 h/kk) lähinnä ympäristönhoidon, valistustyön, julkisten palveluiden aputöiden ja kolmannen sektorin töiden parissa. Nuorsuomalainen Risto E. J. Penttilä on puhunut perustulon puolesta myöhemminkin. Noituutta
Elokuva määrättiin esityskieltoon (ikäraja KK) Suomessa 1981 Valtion elokuvatarkastamon yksimielisellä päätöksellä. Varsin paljon (noin yhdeksän minuuttia) lyhennetty versio hyväksyttiin Valtion Elokuvatarkastamossa videolevitykseen vuonna 1991 ikärajalla 16 ja nimellä "Kuolleet ja haudatut". Liian myöhään
Elokuva joutui Suomessa ennakkotarkastuksessa vuonna 1982 hetkellisesti kielletyksi raaistavana. Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ikärajan KK (Kokonaan Kielletty), joten sitä ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Neljää kuukautta myöhemmin kuitenkin leikattu (noin 2 minuuttia) versio elokuvasta sai uusintatarkastuksessa ikärajan K18 ja paria kuukautta sen jälkeen ensi-illan valkokankaalla. Eduskuntavaalit 1970
Näissä vaaleissa edustajien vaihtuvuus oli poikkeuksellisen suurta. Toinen huomiota herättävä piirre oli, että kansanedustajien keski-ikä aleni tuntuvasti. Tämä johtui siitä, että ns. suuret ikäluokat olivat päättyneen vaalikauden aikana saavuttaneet äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden. Lisäksi äänioikeusikäraja oli edellisten vaalien jälkeen alennettu 21 vuodesta 20 vuoteen. Eduskuntaan päässeiden joukossa olikin paljon alle 30-vuotiaita. Suomi 1930-luvulla
Vuonna 1932 syntyvyys laski ensi kertaa Suomen väestötilastohistorian aikana alle 20 promillen; vuonna 1938 luku kohosi jälleen yli 20:n. Kuolleisuus oli nuorehkosta väestörakenteesta huolimatta melko korkea, 12–14 promillea. Henkirikokset ja tapaturmat olivat yleisiä ja lapsenmurhia tehtiin paljon. Kokonaishedelmällisyysluku laski alle kolmen vuonna 1927 ja oli alimillaan vuonna 1933, jolloin se oli 2,27. Sen jälkeen hedelmällisyys kohosi hieman. Imeväiskuolleisuus oli korkea, noin 70 promillea syntyneistä kuoli ennen ensimmäistä ikävuottaan. Aikuisuuteen eli alle 90 % syntyneistä ja kaksi kolmasosaa saavutti puolen vuosisadan iän. Ensimmäisestä elinvuodestaan hengissä selvinneiden poikien odotettavissa oleva elinikä oli 57,5 vuotta ja tyttöjen 61,8 vuotta kaudella 1931–1935. Osa-aikaeläke
Osa-aikaeläke on suomalainen eläkelaji, jonka ideana on se, että henkilö on osaksi eläkkeellä ja osaksi työelämässä. Ennen vuotta 1953 syntyneet henkilöt voivat jäädä osa-aikaeläkkeelle aikaisintaan 58-vuotiaana. Vuonna 1954 tai myöhemmin syntyneillä ikäraja on 61 vuotta. Osa-aikaeläkkeestä on sovittava työnantajan kanssa, sitä ei siis saa automaattisesti niin halutessaan. Valtion elokuvatarkastamo
Ennen vuoden 2001 alusta voimaan tullutta lainuudistusta elokuvan ikäraja saattoi olla mikä tahansa 6 ja 18 vuoden väliltä, mutta tavallisimmin käytettiin vain parillisia ikävuosia. Niiden tunnuksina käytettiin merkintöjä, jossa ikärajan eteen oli merkitty K (esimerkiksi ”K16” tarkoitti 16 vuoden ikärajaa). Merkintä -S- tarkoitti elokuvan olevan sallittu kaikenikäisille. Elokuvien videojulkaisuissa lähes aina alle 16 vuoden ikärajat olivat merkitty vain suositusikärajoiksi. Äänioikeus
Äänioikeus, joka aikaisemmin oli kattanut noin 10 prosenttia väestöstä, nousi äänioikeusuudistuksen myötä noin 90 prosenttiin 25 vuotta täyttäneestä väestöstä. Äänioikeuden ulkopuolelle jäivät vakinaisessa sotapalveluksessa olevat; kaikki holhouksenalaiset; henkilöt, jotka eivät ole viimeiseen kahteen vuoteen maksaneet verojaan; vaivais­hoidon varassa elävät; kansalais­luottamuksen menettäneet ja maan palvelukseen kelpaamattomat; irtolaisuudesta tuomitut ja vaalivilppiin syyllistyneet. Sensuela
Lyhentämätön vuonna 1972 valmistunut versio on 110 minuuttia pitkä; lyhennetty versio vuodelta 1974 kestää 105 minuuttia. Kumpikin versio on Suomessa kielletty alle 18-vuotiailta. "Sensuela" oli ensimmäinen suomalainen elokuva, jolle Valtion elokuvatarkastamo määräsi ikärajaksi 18 vuotta. "Sensuelan" musiikki koostuu Pjotr Tšaikovskin sävellyksistä, lähinnä "Joutsenlampi"-baletin osista. Pääosissa näyttelevät Marianne Träskman taiteilijanimellä Marianne Mardi sekä Mauritz Åkerman. Irmeli, seitsentoistavuotias
Elokuvatarkastamon yksi jäsen olisi halunnut leikata pätkän rakastelukohtauksesta, mutta kaksi muuta oli toista mieltä. Silloiseksi ikärajaksi tuli kuitenkin 14 vuotta, jota ei ollut aiemmin käytetty. Borut Pahor
5. kesäkuuta 2011 hallitus järjesti kansanäänestyksen eläkeiän nostamisesta 62 vuodesta 65 vuoteen. Uudistus oli Euroopan unionin ja Kansainvälisen valuuttarahaston vaatima ja Pahorin ja taloustieteilijöiden tukema. Ammattiliitot ja oikeisto-oppositio kuitenkin pakottivat parlamentin joulukuussa 2010 hyväksymän asian kansanäänestyksen. Samalla hallitus menetti tukensa parlamentissa Eläkeläisten puolueen (DeSUS) hylättyä sen. Toinen hallituspuolueista vaati ennenaikaisia vaaleja jos esitystä ei hyväksytä. Suomen äänioikeuden historia
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntavaaleissa äänioikeus määräytyi vuoden 1869 kirkkolain mukaisesti perheittäin ja perheenpää äänesti koko perheen puolesta. Äänimäärä oli sidottu siihen osuuteen, jolla perhe osallistui papin palkkaukseen, mutta kenelläkään ei saanut olla enempää kuin 1/6 seurakunnan äänistä. Yleinen äänioikeus tuli seurakuntavaaleihin kirkolliskokouksen päätöksellä 1913. Äänioikeus oli muutoin yhtäläinen, paitsi että yli 40-vuotiaat saivat yhden lisä-äänen ja yli 10 vuotta naimisissa olleet toisen. Naiset hyväksyttiin vaalikelpoisiksi muihin kirkon luottamustehtäviin paitsi kirkolliskokousedustajiksi vuonna 1923. Järjestelmä korvattiin täysin yhtäläisellä äänioikeudella 1953. Vuonna 2008 säädetyllä lailla äänioikeusikäraja alennettiin kirkollisissa vaaleissa kirkkoherranvaalia lukuun ottamatta 16 vuoteen. Kyttä antaa kyytiä
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 5.6.1987 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut laillisesti Suomessa esittää eikä levittää. Perusteena tarkastamo käytti yleisluontoista termiä: "raaistava". Valitus Valtion elokuvalautakuntaan pysytti täyskiellon voimassa. 21.7.1987 uusintatarkastuksen yhteydessä tarkastamo jälleen pysyi kannassaan ja täyskielto pysyi voimassa. Armoa heltisi vasta 21.9.1992, kun elokuvalle vihdoin annettiin uudessa ennakkotarkastuksessa ikäraja K18 ja se sai saman tien virallisen ensi-iltansa Rakkautta ja Anarkiaa -elokuvafestivaalilla. Ikäraja kuitenkin tarkoitti, että voimassa olevan videolain vuoksi elokuvaa ei kuitenkaan saanut levittää eikä myydä kotivideotallenteena. Vasta aikuissensuurin poistuminen lakimuutoksessa 1.1.2001 vapautti elokuvan täyskiellosta. Ihmisoikeudet Suomessa
Suomen avioliittolain mukaan alaikäisenä naimisiin meneminen ei yleensä ole laillista, mutta oikeusministeriö voi antaa poikkeusluvan avioliittoon kirjallisella hakemuksella. Jos hakija on 14–15-vuotias, paikallisten sosiaaliviranomaisten on haastateltava häntä ja kirjoitettava suositus ministeriölle. Lasten oikeuksia ajava järjestö Unicef pitää kirjallista hakukäytäntöä YK:n lasten oikeuksien julistuksen vastaisena, sillä julistuksen mukaan lasta pitää aina kuulla hänen elämäänsä koskevissa asioissa. Vuosittain avioliittoluvan saa 20–30 14–17 vuotiasta ihmistä. Viimeisen parinkymmenen vuoden aikana 76 % on ollut tyttöjä ja 34 % poikia. Syiksi lapsiavioliittoihin kelpaavat raskaus, tai uskonnollinen tai kulttuurinen syy. Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttilan mukaan riskinä voi olla avioliitto, joka on vastoin toisen tai molempien osapuolten tahtoa. Naisjärjestöjen keskusliiton mukaan myös Suomessa pätee Maailman terveysjärjestön kannanotto, jonka mukaan "lapsiavioliitto loukkaa tyttöjen ihmisoikeuksia ja estää usein koulutukseen pääsyn ja oppimisen, altistaa raskauksille ja äitiyteen sekä lisää riskiä lähisuhdeväkivaltaan". Luokka 1984
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvan ikärajan KK (Kokonaan kielletty) tarkastuksessa 3. joulukuuta 1982 raaistavana, joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti esittää eikä levittää. Asia kävi valituskierroksella valtion elokuvalautakunnassa, joka piti yksimielisesti kieltopäätöksen voimassa ja vielä Korkeimmassa hallinto-oikeudessa, joka edelleen piti kieltopäätöksen voimassa. Uusintatarkastus lähes viisitoista minuuttia lyhennetylle versiolle tyrmättiin sekin tarkastamon päätöksellä 4. heinäkuuta 1984. Sterilointi (kirurginen toimenpide)
Steriloimislain muuttamisesta aloitettiin kansalaisaloite "Steriloimislain ikäraja pohjoismaiseksi eli 25 vuotta ja lapsiluvuksi kaksi lasta" 20.03.2017. Se ei saanut paljoa julkisuutta mediassa ja kannatusilmoituksia kertyi vain 2723 puolen vuoden aikana. Vihreä Liitto ja Vasemmistonuoret eivät antaneet julkisesti tukea kansalaisaloitteelle, vaikka ikärajan alentaminen on niiden ohjelmassa. Iso osa kansasta, poliitikoista ja mediasta näyttää olevan välinpitämättömiä asialle. Valtion elokuvatarkastamo
Vuonna 2001 voimaan tulleiden säädösten mukaan Valtion elokuvatarkastamo saattoi määrätä elokuvalle tai muulle kuvaohjelmalle ikärajan 7, 11, 13, 15 tai 18 vuotta. Jos ikäraja oli 7, 11, 13 tai 15 vuotta, elokuvan sai kuitenkin esittää kaksi vuotta nuoremmille aikuisen seurassa. Videopeleille voitiin määrätä 7, 12, 16 tai 18 vuoden ikäraja. Vampyyrin arvet
"Vampyyrin arvet" ei ilmestynyt Suomessa elokuvateattereissa, sillä Valtion elokuvatarkastamo määräsi sille ikärajan KK (Kokonaan kielletty) raaistavana ja mielenterveyttä vahingoittavana, joten elokuvaa ei saanut Suomessa laillisesti näyttää eikä levittää. Täyskielto raukesi vasta vuonna 1.1.2001 kuvaohjelmien tarkastusta koskevan lakimuutoksen tultua voimaan.. Suomessa se julkaistiin DVD:lle 8. lokakuuta vuonna 2008. Suomessa elokuvan ikärajaksi on nykyisin määrätty K-15. Europarlamenttivaalit 2014
Ehdokkaiden alaikäraja Italiassa, Kyproksella ja Kreikassa oli 25 vuotta, Romaniassa 23 vuotta, Belgiassa, Bulgariassa, Tšekissä, Virossa, Irlannissa, Latviassa, Liettuassa, Puolassa ja Slovakiassa 21 vuotta ja muissa jäsenmaissa 18 vuotta. Etsivä Gadget (elokuva)
Suomen videomarkkinoille elokuva tuotiin jälkiäänitettynä. Silti sen ikäraja on 7 vuotta. Tommi Paalanen
Paalanen pitää pornografian ikärajoja Suomessa liian korkeina. Hänen mukaansa porno on pikemminkin hyödyllistä kuin vahingollista. Hänen mukaansa tavallisen pornon ikäraja tulisi laskea 15 vuoteen sekä seksuaalikasvatukseen suunnitellun seksiä peittelemättä kuvaavan materiaalin ikäraja 13 vuoteen. Paalanen ei kannata eläinseksin kriminalisointia Suomessa. Suomen poliittinen historia
Suomessa säädettiin 1906 yleinen ja yhtäläinen äänioikeus – sekä naisille että miehille. Naiset käyttivät äänioikeuttaan ensimmäisenä maailmassa 1907 valtiopäivän vaaleissa. Tuolloin oli vielä "Suomen Suuriruhtinaan Valtiopäiväjärjestyksessä" rajattu äänioikeuden ulkopuolelle esimerkiksi vaivaisapua saavat henkilöt. Nykyisessä perustuslaissa äänioikeus on yleinen ja yhtäläinen kaikille 18 vuotta täyttäneille. Jengi (elokuva)
Alkuperäiskäsikirjoituksessa elokuvan nimi oli "Ota minut nuorena", mutta Elokuvatarkastamo ei hyväksynyt sitä, joten elokuva sai nimekseen "Jengi". Mainonnassa tätä hyödynnettiin tehokkaasti. Elokuvalle määrättiin kymmenen prosentin vero, johon tuottaja yritti muutosta viemällä valituksen aina korkeimpaan hallinto-oikeuteen asti. Väkivaltaisia ja seksikohtauksia leikattiin pois kuusi minuuttia. Ikärajaksi tuli 16, vaikka tuotantoyhtiö olisi halunnut 18 vuoden ikärajan. Elokuva sai katsojia vuoden toiseksi eniten, ja se myytiin Ruotsiin ja Saksaan. Suomen alle 17-vuotiaiden jalkapallomaajoukkue
Suomi on osallistunut vuodesta 1982 lähtien järjestettyjen alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuiden lopputurnaukseen yhdeksän kertaa. Edellisen kerran Suomi oli mukana vuonna 2002. Ikäraja muuttui vuonna 2002, jota ennen turnaus oli tarkoitettu alle 16-vuotiaille.Alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuja on järjestetty vuodesta 1985 lähtien. Euroopan karsintaturnauksena toimivat alle 17-vuotiaiden EM-kilpailut. Suomen kansanäänestys kieltolaista
Kansanäänestys alkoholin kieltolaista, viralliselta nimeltään ”neuvoa-antava kansanäänestys väkijuomalainsäädännön perusteiden selvittämiseksi”, järjestettiin Suomessa 29.–30. joulukuuta 1931. Äänestyksessä, johon osallistui 44,4 prosenttia äänioikeutetuista, yli 70 prosenttia kannatti vuodesta 1919 alkaen voimassa olleen kieltolain kumoamista. Tuloksen seurauksena eduskunta sääti helmikuussa uuden väkijuomalain, jossa alkoholijuomien myynnistä tehtiin valtion yksinoikeus. Timo Mustakallio -laulukilpailu
Oopperalaulaja Timo Mustakallio perusti 1973 nimeään kantavan säätiön rohkaisemaan nuoria laulajia ja edistämään suomalaista laulutaidetta. Säätiön ja oopperajuhlien järjestämä kilpailu on avoin korkeintaan 30-vuotiaille Suomen kansalaisille. Vuodesta 2013 lähtien ikäraja on 28 vuotta. Ennen varsinaista kilpailua tehdään nauhoitusten perusteella esikarsinta. Vuonna 2015 voittajan palkinto oli 15 000 €, lisäksi Suomen kulttuurirahaston Eero Rantalan rahasto jakoi 10 000 euron stipendin. Kuoleman laiva
Valtion Elokuvatarkastamo kielsi ennakkotarkastuksessa elokuvan antamalla sille ikärajan KK (Kokonaan kielletty) 24.9.1980 käyttäen kieltoperusteena elokuvan raaistavuutta, joten elokuvaa ei saanut Suomessa näyttää eikä levittää laillisesti. Uusintatarkastukessa vuonna 1984 elokuvan noin 3 minuuttia lyhennetylle versiolle heltisi jo ikäraja K18. Suomen äänioikeuden historia
Suurin osa rajoituksista perustui siihen, että jonkinasteisen taloudellisen itsenäisyyden katsottiin edelleen olevan välttämätön edellytys yhteiseen päätöksentekoon osallistumiselle. Monet niistä poimittiin suoraan vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksestä. Sosiaalidemokraatit arvostelivat erityisesti köyhiin kohdistuneita rajoituksia. Henkikirjoitusehto katsottiin välttämättömäksi, sillä Suomessa ei ollut muuta yleistä väestökirjanpitoa, mutta varsinkin vailla vakituista asuinpaikkaa olleet ja runsaasti matkustavat jäivät helposti pois henkikirjoista. Muutkin ihmiset joutuivat lain vuoksi henkikirjoittajien erehdysten ja mielivallan armoille – esimerkiksi kansanedustaja Matti Helenius-Seppälä ei voinut vuoden 1909 vaaleissa asettua uudelleen ehdolle, sillä hänen nimensä puuttui vahingossa henkikirjasta. Myös äänioikeusikärajan nosto karsi huomattavasti äänioikeutettujen joukkoa. Rajoitusten kohteeksi joutuneiden tarkkaa osuutta on mahdotonta laskea, mutta henkikirjojen ja kirkonkirjojen vertailulla sen on arveltu olleen 1900-luvun alussa noin 11–15 prosenttia äänioikeusikäisistä. Verojen maksamattomuus ja vaivaishoidon apu karsivat noin 140 000 äänestäjää, loput rajoitukset koskettivat pienempää joukkoa. Myös vangit olivat pitkään käytännössä vailla äänioikeutta, sillä vankiloissa ei ollut äänestysmahdollisuutta. Luettelo äänioikeusikärajoista
Tämä on luettelo eri valtioiden äänioikeusikärajoista. Numerot tarkoittavat ikää vuosissa. Videopelin ikäraja
Pelien ikärajoja Suomessa ovat: Väkivallan vihollinen 4
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa vuonna 1988 ikärajan KK (Kokonaan kielletty) ja näin esti elokuvan laillisen levittämisen Suomessa. Perusteena käytettiin elokuvan raaistavuutta. Europarlamenttivaalit
Suomessa toimitettavissa europarlamenttivaaleissa äänioikeus on 18 vuotta täyttäneillä. Matalin äänioikeusikä on Itävallassa, 16 vuotta. Kreikassa ja Italiassa ehdokkaiden vähimmäisikä on 25 vuotta. Kansanäänestys
Suomen perustuslain 53 § mahdollistaa neuvoa-antavien kansanäänestysten järjestämisen, mikäli niistä päätetään erikseen lailla. Sitovaa kansanäänestystä Suomen lainsäädäntö ei tunne. Neuvoa-antava kansanäänestys on Suomessa järjestetty kahdesti: 29.-30. joulukuuta 1931 kieltolain lakkauttamisesta sekä 16. lokakuuta 1994 Euroopan unioniin liittymisestä. Kummassakaan tapauksessa asiaa ei ratkaistu äänestyksellä, vaan päätöksen teki lopulta eduskunta. Kuitenkin kummassakin tapauksessa kansanäänestys puolsi eduskunnan päätöstä. Lisäksi Suomessa on järjestetty lukuisia paikallisia kansanäänestyksiä esimerkiksi kuntaliitoksista. Suomessa nykyään myös kunnissa voidaan järjestää neuvoa-antavia äänestyksiä, jotka eivät sido kunnanvaltuustoja eivätkä korvaa niiden päätöksentekoa. Suomessa tällaisia äänestyksiä on järjestetty yli 50 kappaletta. Ensimmäinen niistä järjestettiin Tuusulassa 12. toukokuuta 1991. Eduskuntavaalit 1907
Vaaleissa olivat äänioikeutettuja lähes kaikki 24 vuotta täyttäneet Suomen kansalaiset joitakin ryhmiä lukuun ottamatta. Puolueiden keskinäinen kamppailu vaalien alla oli varsin kiihkeä, ja porvarillisissa piireissä päähuomio kohdistui perustuslaillisten ja vanhasuomalaisten menestykseen. Työväen uskottiin yleisesti saavan vain parikymmentä edustajaa. Suurin yllätys olikin sosialidemokraattien nousu eduskunnan suurimmaksi ryhmäksi. Vanhasuomalaiset saivat 59 paikkaa, mikä merkitsi voittoa perustuslaillisista (nuorsuomalaiset 26 paikkaa ja ruotsalaiset 25 paikkaa). Suomen EU-kansanäänestys
Suomen EU-kansanäänestys oli 16. lokakuuta 1994 Suomessa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Suomen liittymisestä Euroopan unioniin. Enemmistö (56,9 %) äänestykseen osallistuneista kannatti liittymistä ja eduskunta noudatti tulosta. Suomen EU-jäsenyys astui voimaan 1. tammikuuta 1995. Brasilia
Alahuoneeseen eli edustajien kamariin ("Câmara dos Deputados") valitaan 513 jäsentä suhteellisella vaalitavalla nelivuotiskaudeksi. Äänioikeuden ikäraja on 16 vuotta. Äänestäminen on pakollista kaikille lukutaitoisille 18-69-vuotiaille ja vapaaehtoista 16–18- ja yli 70-vuotiaille sekä lukutaidottomille brasilialaisille. Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa
Valtion elokuvatarkastamon tarkastusmerkinnöillä merkittyjä kuvaohjelmia (lähinnä tallenteita) saa tarjota vanhoilla merkinnöillä, mutta näitä tarjottaessa tulee noudattaa uusia ikärajoja. K-11 ja K-13 merkittyjä kuvaohjelmia voi tarjota 12 vuotiaille ja K-15 merkittyjä kuvaohjelmia 16-vuotiaille. Kun kuvaohjelma tuodaan uudelleen markkinoille, tulee se luokitella uudelleen, joilloin sille annetaan myös uudet sisältösymbolit. Elokuvien ikärajat Suomessa
Ennen vuoden 2001 alusta voimaan tullutta laki­uudistusta elokuvien ikä­rajoituksissa käytettiin usein parillisia ikä­vuosia, mutta silti elokuvassa saattoi olla mikä vain ikäraja vuosien 6 ja 18 väliltä. Videolevityksissä lähes aina alle 16 vuoden ikärajat oli mainittu suositusikärajoiksi. Elokuva­teattereiden käyttöön painetuissa valmiissa pahvi­kylteissä sanamuoto oli Kielletty lapsilta alle (nn) vuoden, jossa "nn" oli ikäraja. Yleisimmät vanhat ikärajoitukset olivat:Aikaisemmat ikärajoitukset olivat ehdottomia. Joissakin harvoissa poikkeus­tapauksissa elokuville saatettiin määrätä myös muu ikäraja kuin jokin yllä mainituista sekä mahdollinen kaksois­ikä­raja, jos mainittua pää­ikä­rajaa nuoremman henkilön sallittiin katsoa elokuvan teattereissa vanhemman henkilön seurassa. Tällöin vanhemman henkilön edellytettiin olevan nuoremman katsojan huoltaja. Eläkeuudistus 2017
Esimerkiksi vuonna 1955 syntyneillä eläkeiän alaraja on 63 vuotta ja 3kk, 1956 syntyneillä 63 vuotta ja 6 kk. Alin eläkeikä nousee tästä eteenpäin vuosittain siten, että se on 65 vuotta vuonna 1962 syntyneillä. Elokuvien ikärajat Suomessa
Suomessa tuli vuoden 2012 alussa voimaan uusi kuva­ohjelma­laki. Sen mukaan elokuville, samoin kuin muillekin kuva­ohjelmille, voidaan asettaa 7, 12, 16 tai 18 vuoden ikäraja, joka on merkittävä sitä tarkoittavalla symbolilla. Ikärajan asettaa Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) Media­kasvatus- ja kuva­ohjelma­yksikön kouluttama kuvaohjelmaluokittelija tai KAVIn virkamies, jonka tehtäviin luokittelu kuuluu. Ikäraja on asetettava, jos elokuva väkivaltaisuutensa tai seksuaalisen sisältönsä vuoksi tai ahdistusta aiheuttamalla taikka muulla näihin rinnastettavalla tavalla on omiaan vaikuttamaan haitallisesti lapsen kehitykseen. Yleisö voi pyytää KAVIlta ikärajan tarkistusta. Tämä tapahtuu menemällä kansallisen AV-instituutin ylläpitämälle nettisivulle http://www.ikarajat.fi/ ja antamalla siellä yleisöpalaute kohdassa "Pyydä ikärajan tarkistusta". Ennen tarkistuspyyntöä sen esittävän katsojan on syytä selvittää mistä syystä ikäraja on se mikä se on ja mitkä tuon ikärajan määräyssyyn ikärajakriteerit sekä senhetkisessä että pyydetyssä uudessa ikärajaluokassa ovat. Näistä asioista löytyy kattavasti tietoa edellä mainitulta nettisivulta. Voi myös hankkia tietoa siitä mitä ikärajoja sama elokuva muissa maissa on saanut jos haluaa vedota siihen tarkistuspyynnössään että jonkun toisen maan ikärajaluokitus samalle elokuvalle poikkeaa suomalaisesta luokituksesta merkittävästi. Tällöin uudelleenluokituspyynnössä on syytä mainita minkä maan suomalaisesta poikkeavaan luokitukseen vetoaa. Ikärajan tarkistusta pyytävältä kyseinen nettisivu kysyy miten eri ikärajaperusteiden kriteerit hänen mielestään täyttyvät. Lisäksi pyyntöä voi perustella vapaamuotoisesti, tässä kentässä voi esimerkiksi mainita saman elokuvan ikärajan jossain muussa maassa jos katsoo sen tarpeelliseksi. Pyynnön saatuaan kansallinen AV-instituutti luokittelee elokuvan uudestaan ja antaa pyynnön esittäjälle tiedon pyynnön johdosta tehdystä päätöksestä. Kansalliselle AV-instituutille voi tällaisen suoran ikärajan muutospyynnön lisäksi esittää myös vapaamuotoista palautetta ikärajakriteereistä jos yksittäinen kansalainen katsoo näkemänsä elokuvan ikärajan olevan syystä tai toisesta virheellinen huolimatta siitä että asetetun ikärajan kriteerit täyttyvät. Suomen äänioikeuden historia
Porvarissääty edusti vuoteen 1879 asti kaupunkien veroa maksavia porvareita ja muita privilegioituja ammatinharjoittajia. Vanhan ammattikuntajärjestelmän lakkauttamisen jälkeen säädyn vaaliin saivat osallistua kaikki kaupunkien muihin säätyihin kuulumattomat miespuoliset veroa maksavat asukkaat, lukuun ottamatta erikseen laissa nimettyjä ryhmiä. Alemmat sosiaaliryhmät pyrittiin rajaamaan valitsijakunnan ulkopuolelle, koska esimerkiksi palkkatyöläiset eivät olleet ”itsenäisessä asemassa”. Väljä lainsäädäntö kuitenkin mahdollisti sen, että vaalikäytännöt muodostuivat eri kaupungeissa voimakkaasti toisistaan poikkeaviksi, varsinkin rajatapauksiksi jäävien ammattiryhmien kohdalla. Monissa kaupungeissa jopa osa työväestöä saattoi päästä äänestämään esimerkiksi talon omistamisen perusteella. Vuonna 1881 äänioikeutettujen osuus henkikirjoitetusta täysi-ikäisestä miesväestöstä vaihteli eri kaupungeissa 15 ja 48 prosentin välillä. Äänimäärä määräytyi veroäyrien mukaan, mutta vuodesta 1869 alkaen kaupungeilla oli halutessaan oikeus asettaa enimmäisäänimäärä eli äänikatto, usein jotain 10 ja 25 äänen väliltä. Viipurissa ennen äänikaton asettamista eräällä yksittäisellä äänestäjällä oli 1830 ääntä. Käytännössä enin osa äänistä kasaantui suurituloisimmille. Käytössä oli yleensä myös sensus eli äänioikeuteen oikeuttava vähimmäistulomäärä. Vuoden 1883 kunnallisasetuksen mukaan alarajana olivat vähintään kahden veroäyrin eli 400–800 markan tulot. Helmiä ja sikoja
Elokuvan alkuperäinen ikäraja Suomessa oli K-15, mutta uudelleentarkastettuna se pudotettiin nykyiselleen (K-11). Elokuva voitti vuonna 2004 kaksi Jussi-palkintoa: paras miespääosa (Mikko Leppilampi) ja paras naissivuosa (Outi Mäenpää). Lisäksi elokuva oli ehdolla sarjoissa paras elokuva, paras naissivuosa (Laura Birn) ja paras kuvaus. Suomen euroviisukarsinta 1973
Vuonna 1973 Euroopan yleisradiounioni salli ensimmäistä kertaa euroviisukappaleiden esittämisen muulla kuin maan omalla kielellä. Näin ollen vuonna 1973 kuultiin Suomen karsintojen ensimmäiset englanninkieliset kappaleet. Lisäksi karsintoihin osallistunut tuolloin 13-vuotias Nina Pethman on kaikkien aikojen nuorin Suomen karsintoihin osallistunut solisti. Vanhuuseläke Suomessa
Eläkeuudistus 2017 oli iso sosiaalipoliittinen uudistus, joka vaikutti olennaisesti Suomen eläkejärjestelmään. Ennen sitä vanhuuseläke oli eläke, jolle henkilö saattoi jäädä Suomessa pääsääntöisesti 63–68-vuotiaana. 1940- ja 1950-luvuilla syntyneet pitkäaikaistyöttömät saattoivat joissain tapauksissa päästä vanhuuseläkkeelle tai saada työttömyyseläkkeen jo 62-vuotiaana. Myös Julkisen alan työntekijöillä saattoi olla alempia ammatillisia eläkeikiä. Kansaneläkkeen vanhuuseläkeikä oli 65 vuotta. Suojaikäraja
Vuonna 1997 rikoslain kokonaisuudistuksen osana annetussa lakiesityksessä 15 vuoden ikärajaa perusteltiin tutkimuksin nuorten aikaistuneella sukupuolisella kypsymisellä sekä sukupuolisuhteessa olleiden 15-vuotiaiden nuorten suhteellisen suurella osuudella. 16 vuoden ikärajaa pidettiin tapahtuneeseen kehitykseen nähden korkeana. Rikoslain seksuaalirikoksia koskevan luvun kokonaisuudessaan uudistanut lakiesitys oli ensimmäinen, joka kohteli homoseksuaalisuutta neutraalisti. Lain voimaantuloon saakka vuoden 1999 alusta homoseksuaalisia tekoja koski erillinen 18 vuoden ikäraja. WhatsApp
WhatsApp-palvelun käyttöehdoissa käyttäjältä edellytetään EU-alueella 16 vuoden ikää. Muualla kuin EU-alueella ikäraja on 13.
Lokakuussa 2015 julkaistun kyselyn (Polaris Nordic Digital Music Survey 2015. YouGov, Teosto, Tono, Koda, 2015) mukaan WhatsAppia käyttäisi n. 52 % 12-65-vuotiaista suomalaisista. Tämä tarkoittaisi, että suomalaisia WhatsAppin käyttäjiä olisi yhteensä n. 2 miljoonaa. Nuorten 12-17-vuotiaiden osalta lukema olisi samaisen kyselyn mukaan n. 89 %, mutta tähän lukemaan tulee suhtautua varauksella kyseisen ikäisten vastaajien pienen määrän vuoksi. The Octagon – hiljaiset tappajat
Valtion elokuvatarkastamo asetti elokuvalle ennakkotarkastuksessa 24.9.1980 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut laillisesti Suomessa levittää eikä esittää. Myöhemmin vuonna 1984 elokuvasta sallittiin K18 ikärajalla leikattu versio ja lopulta vuonna 1995 alkuperäinen, leikkaamaton versio sai tarkastamolta ikärajan K16. Suojaikäraja
Suomen rikoslainsäädännössä suojaikäraja on ollut pitkään 16 vuotta. Hallitus on esittänyt ikärajan asettamista muiden olosuhteiltaan Suomeen rinnastettavien maiden tasolle 15 vuoteen seksuaalirikoksia koskevien lakiuudistusten yhteydessä vuosina 1970 ja 1997. Molemmilla kerroilla esityksen ikäraja on korjattu takaisin 16 vuoteen eduskunnan käsittelyssä. Jenny Upari
Suomen ensimmäiset eduskuntavaalit toimitettiin 15.–16.3.1907. Tuolloin Upari oli täyttänyt juuri 25 vuotta. 24 vuoden ääni- ja vaalioikeusikärajan hän oli ylittänyt edellisenä vuonna. Suojaikäraja
Suomessa suojaikäraja on nykyisin 16 vuotta ja tarkoittaa, että alle 16-vuotiaiden seksuaalista itsemääräämisoikeutta suojataan lailla myös silloin, kun seksuaalinen teko ei täytä pakottamiseen perustuen raiskausrikoksen tunnusmerkistöä tai sitä ei ole kriminalisoitu muuna seksuaalisena hyväksikäyttönä. Vapaaehtoinen lapsettomuus
Vuonna 2013 Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry vaati julkisessa kannanotossa steriloimislain ikärajan laskemista 25 vuoteen, kuten on muissa Pohjoismaissa. Steriloimislain muuttamisesta aloitettiin keväällä 2017 kansalaisaloite "Steriloimislain ikäraja pohjoismaiseksi eli 25 vuotta ja lapsiluvuksi kaksi lasta", jossa edustajina oli Vapaaehtoisesti Lapsettomat ry:n jäseniä. Se ei saanut juuri huomiota mediassa, ja kannatusilmoituksia kertyi vain 2 723 puolen vuoden aikana. Elokuvien ikärajat Suomessa
Vuoden 1965 lain kolmenatoista viimeisenä voimassaolovuotena oli voimassa myös videovuokrausta koskeva vuoden 1987 laki, jonka nojalla K18-luokiteltuja elokuvia ei saanut videolla vuokrata. Tämä kieltolaki jäi kuitenkin historiaan vuoden 2000 lain voimaan tullessa 1.1.2001. Valtion elokuvatarkastamo
Uudet ikärajat ovat kaikenikäisille sallittu, 7, 12, 16 ja 18. Ikärajojen lisäksi otetaan käyttöön haitallista sisältöä kuvaavat sisältömerkinnät. Televisio-ohjelmat luokitellaan samoin perustein ja merkitään kuten muutkin mediat oli kyseessä elokuvateatterielokuvat tai tallennelevitys. The Return of the Living Dead
Valtion elokuvatarkastamo määräsi elokuvalle ennakkotarkastuksessa 28.8.1985 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten elokuvaa ei saanut laillisesti Suomessa esittää eikä levittää. Valituskierroksen jälkeenkin samana syksynä täyskielto jäi voimaan. Elokuva vapautui laillisesti esitettäväksi ja levitettäväksi vasta aikuissensuurin poistuttua Suomesta lakimuutoksessa 1.1.2001. Vuoden 1905 suurlakko
Työväestön vaateiden jyrkkyys johtui aiemmin vuoden 1897 ja vuosien 1904-1905 valtiopäivillä äänioikeusasiassa koetuista pettymyksistä. Huhtikuussa 1905 suomalaiset eivät olleet kyenneet hoitamaan äänioikeuskysymystä maltillisesti keskenään, joten puolta vuotta myöhemmin se tapahtui jyrkemmin, ja emämaan myötävaikutuksella. 13.-14. huhtikuuta 1905 säädyt olivat kokoontuneet äänestämään valtiopäiville laaditusta maltillisesta muutosesityksestä, jonka mukaan suomalaisten äänioikeutta olisi laajennettu säätyjärjestelmän sisällä. Senaatin esityksessä olisi annettu aatelittomissa säädyissä yhtäläinen äänioikeus 800 markan tulorajan ylittäville miehille. Äänioikeusikäraja olisi samalla nostettu 24 vuoteen. Säätyjen perustuslakivaliokunta oli mietinnössään valmis korvaamaan kiinteän tulorajan yleisellä veronmaksukyvyllä sekä antamaan äänioikeuden myös palkollisille ja naisillekin vaalioikeuden, joskaan ei vaalikelpoisuutta. Talonpoikaissääty kannatti esitystä sellaisenaan ja pappissääty tuki hanketta osittain, se ei halunnut antaa naisille äänioikeutta. Säätyjen kokoontuessa Säätytalossa työväenliike ja muut kansalaisliikkeet painostivat päättäjiä Helsingin Senaatintorin suuressa joukkokokouksessa, johon osallistui 30 000-40 000 suomalaista. Osa kokousväestä valvoi yön, rauhallisesti, Säätytalon ympäristössä päätöstä odottaen. Suomalaiskansalliseen tapaan 15. huhtikuuta vastaisena yönä Säätytalon liepeillä laulettiin sekä työväen- ja kansanlauluja että virsiä. Aatelisto ja porvarissääty eivät kuitenkaan suostuneet edes käsittelemään mietintöä, sillä varsinkin ruotsinkielisten perustuslaillisten mukaan valtiopäivillä ei ollut oikeutta uusien lakien säätämiseen ennen laillisten olojen palautumista – samat säädyt tosin kyllä hyväksyivät eräitä verotuskysymyksiä ja esityksen ns. sotilasmiljoonien maksamisesta. Suomi
Suomessa on lainsäädännöllinen oppivelvollisuus 7–16-vuotiaille. Suurin osa aloittaa seitsemän vuoden iässä tyypillisesti yhdeksänvuotisen peruskoulun. Peruskoulutuksen jälkeen nuorten suosituimmat toisen asteen koulutusvalinnat ovat ammatillinen perustutkinto ja lukio, joiden suorittaminen kestää yleensä kahdesta neljään vuotta. Kunnat hallitsevat alueensa peruskouluja, lukioita ja osaa ammatillisista oppilaitoksista. Halloween II – tappajan paluu
Valtion elokuvatarkastamo määräsi elokuvalle ennakkotarkastuksessa 18.2.1982 ikärajan KK (Kokonaan kielletty), joten sitä ei ollut laillista Suomessa esittää eikä levittää. Syyskuussa 1982 tarkastamo kuitenkin salli elokuvasta noin 50 sekuntia lyhennetyn version ikärajalla K18. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kari Salminen arvioi elokuvan Suomen markkinoille sensuroitua VHS-versiota ja pitää sen ikävimpänä piirteenä koomista psykologisointia, kuten ”me kaikki pelkäämme pahaa sisimmässämme”. Hän antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä, mikä teoksen mukaan vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”. Elokuvan ikäraja
Ikärajat ovat:
Yhdysvalloissa elokuvien ikärajat määrittelee riippumaton Motion Picture Association of America. Elokuville ei ole pakko hakea ikärajaluokitusta ja tämän takia Motion Picturen toiminta ei ole lainvoimaista; tästä huolimatta valtaosa maan elokuvateattereista vaatii näyttämilleen elokuville ikärajaa. Suomi 1960-luvulla
Äänioikeusikäraja oli valtiollisissa vaaleissa (presidentin- ja eduskuntavaalit) 21 vuotta vuoteen 1969 asti. Vuosina 1969–1972 ikäraja oli 20 vuotta. Kunnallisvaaleissa äänestysikäraja oli vuoteen 1968 asti 21 vuotta, ja vuosina 1968–1972 20 vuotta. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt kyseisen iän ennen vaalivuoden alkua. ASP-laina
ASP-laina (sanasta "asuntosäästöpalkkio") on 15–39-vuotiaille tarkoitettu Suomen valtion tukema järjestelmä ensiasunnon hankintaan. Lainan ottaja tekee pankin kanssa sopimuksen ASP-säästämisestä ja säästää osan lainasummasta ASP-tilille, minkä jälkeen pankki lainaa loput kauppasummasta asuntolainana. ASP-lainan yhteydessä asuntolainaan myönnetään erilaisia tukia ja etuja.Vuonna 2014 ASP-sopimuksen yläikäraja nostettiin 40 ikävuoteen ja alaikäraja laskettiin 18 ikävuodesta 15 ikävuoteen. Suomen äänioikeuden historia
Suomen äänioikeuden historia alkaa jo sääty-yhteiskunnan ajalta. Varsinkin 1900-luvun aikana äänioikeutta on Suomessa merkittävästi laajennettu. Ruotsin vallan ja autonomian aikana Suomen kansanedustuslaitoksena toimivat nelisäätyiset säätyvaltiopäivät. Porvarissäädyssä äänioikeus määräytyi veronmaksukyvyn, talonpoikaissäädyssä maaomistuksen ja pappissäädyssä virka-aseman perusteella. Aatelissäädyn edustajia ei valittu lainkaan vaaleilla. Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus toteutettiin Suomessa valtiollisella tasolla vuonna 1906 samassa yhteydessä kun säätyvaltiopäivät korvattiin eduskunnalla. Tuolloin naiset ja myös suurin osa miespuolista väestöä saivat ensi kertaa äänioikeuden ja äänioikeutettujen määrä kymmenkertaistui. Kunnallisella tasolla vastaava uudistus toteutettiin 1917. Myöhemmin äänioikeudesta on vielä poistettu eräitä rajoituksia sekä äänioikeusikärajaa alennettu. Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa
Suomen lainsäädäntö ja kuvaohjelmien ikärajoja koskevat asetukset eivät päde kaikissa suomenkielisissä suoratoistopalveluissa. Tämä johtuu siitä, että vaikka palvelu olisikin saatavilla suomenkielisenä, itse palvelu voi olla perustettuna toiseen maahan, jolloin sitä koskee sen kyseisen maan lainsäädäntö, josta käsin yritys toimii. Eduskuntavaalit 1945
Vaalit olivat merkittävät myös vaaliteknisesti, sillä niissä käytettiin ensimmäisen kerran ennakkoäänestystä ulkomailla, kun Ruotsiin kokonaisuudessaan evakuoitu Lapin väestö äänesti väliaikaisilla sijoituspaikkakunnillaan. Nyt saivat ensimmäistä kertaa äänestää myös 21-vuotiaat, kun aiempi äänioikeusikäraja oli ollut 24 vuotta. Ronald Reagan
Vuonna 1984 alkoholin ostoikäraja nostettiin 21 ikävuoteen. Ikärajauudistus saatiin aikaiseksi uhkaamalla vastustelevien osavaltioiden tiebudjeteista leikattavan kymmenen prosenttia. Kuvaohjelmien ikärajat Suomessa
Julkisissa esityksissä (esimerkiksi elokuvateattereissa) voidaan 7, 12, ja 16 vuoden ikärajoista joustaa kolme vuotta silloin, kun lapsi on aikuisen seurassa. Ikäjousto ei kuitenkaan koske vain aikuisille tarkoitettuja ohjelmia. American Idol
Kilpailijoiden tulee olla Yhdysvaltain kansalaisia, vapaita työskentelemään kokopäiväisesti sekä iältään 16–28-vuotiaita. Yläikäraja nostettiin nykyiseen 28 ikävuoteen neljännellä kaudella, koska kilpailuun haluttiin tuomarien silloisten kommenttien mukaan kypsyyttä ja monipuolisuutta. Alkuvuodesta 2003 50-vuotias professori Drew Cummings teki valituksen ikäsyrjinnästä tasa-arvoisten työmahdollisuuksien komissioon, koska häntä ei otettu jatkoon iän perusteella. Juttua ei kuitenkaan otettu käsittelyyn. Kilpailijoiden tulee tuoda mukanaan voimassa oleva todiste syntymäajasta ja kansalaisuudesta, kuten syntymätodistus, ajokortti tai passi ja alle 18-vuotiaiden mukana tulee olla vanhempi tai huoltaja. Kaikkien koelaulajien pitää käydä americanidol.com:ssa tulostamassa kaavake, joka heidän tulee täyttää, jotta he saavat esiintyä tuomareille. Väärää tietoa antaneet hylätään. Kansalaisaloite
Allekirjoituskelpoisia ovat ne 16 vuotta täyttäneet parlamenttivaaleissa äänioikeutetut Itävallan kansalaiset, joiden pääasiallinen asuinpaikka on Itävallassa. Äänioikeusikä laskettiin Itävallassa 16 vuoteen vuonna 2007. Tuenilmaukseen sisällytetään henkilön etu- ja sukunimi, syntymäaika, osoite sekä omakätinen allekirjoitus. Allekirjoittajan on myös esitettävä henkilöllisyyden todistava asiakirja. Kuntien viranomaiset tarkistavat allekirjoittajien äänioikeuden vaaliluetteloista. Merkitsemisajan päätyttyä viranomaiset toteavat pätevien allekirjoitusten lukumäärän ja ilmoittavat sen oman alueensa vaaliviranomaiselle, joka puolestaan vahvistaa tiedon ja välittää sen liittovaltion keskusvaalilautakunnalle. Liittovaltion keskusvaalilautakunnan on toimitettava parlamentille kaikki aloitteet, joita vähintään 100 000 äänestäjää tai 1/6 äänestäjistä kolmessa osavaltiossa on kannattanut. Aloitteeseen liittyvistä viranomaispäätöksistä voi valittaa perustuslakituomioistuimeen. Työeläke
Suomessa vanhuuseläkkeelle voi jäädä valintansa mukaan oman ikäluokan alimman vanhuuseläkeiän ja 68 ikävuoden välillä. Eläkettä maksetaan koko lopun elinajan. Vuonna 2017 suomalaiset jäivät työeläkkeelle keskimäärin 61,2-vuotiaana. Keskimääräistä eläkkeellesiirtymisikää laskevat työkyvyttömyyseläkkeiden suuri määrä ja aikainen alkavuus. Suomen äänioikeuden historia
Vuonna 1955 tehty lainmuutos mahdollisti oteäänestyksen sairaaloissa, Suomen ulkomaisissa edustustoissa ja suomalaisissa laivoissa merellä. Oteäänestys korvattiin vuonna 1969 ennakkoäänestyksellä, joka 1972 määrättiin toimitettavaksi myös suljetuissa laitoksissa, kuten mielisairaaloissa, vankiloissa ja työlaitoksissa. Näin myös suljettujen laitosten asukkaat saivat tosiasiallisen äänioikeuden. Henkikirjojen korvaaminen uudella väestörekisterillä mahdollisti toisen vuoden 1972 lainmuutoksen, jolla annettiin äänioikeus valtiollisissa vaaleissa myös ulkomailla asuville Suomen kansalaisille. Tämä oli ensi kertaa käytössä vuoden 1975 eduskuntavaaleissa. Kunnallisvaalien äänioikeus laajennettiin 1976 koskemaan myös Suomessa vähintään kaksi vuotta asuneita muiden Pohjoismaiden kansalaisia ja 1991 kaikkia vähintään neljä vuotta maassa asuneita ulkomaalaisia. Vuonna 1995 kaikkien Euroopan unionin maiden sekä Islannin ja Norjan Suomessa asuvat kansalaiset saivat kunnallisen äänioikeuden samoilla ehdoilla kuin Suomen kansalaisetkin. 60 (luku)
Suomessa 60 vuotta on osa-aika­eläkkeen ala­ikä­raja. Suomen äänioikeuden historia
Vuonna 2010 oikeusministeri Tuija Brax asetti julkisen keskustelun vuoksi työryhmän selvittämään mahdollista äänioikeusikärajan alentamista 16 vuoteen kunnallisvaaleissa. Työryhmä ei mietinnössään ottanut kantaa siihen, tulisiko muutos toteuttaa. Suomen europarlamenttivaalit
Suomessa järjestettävissä europarlamenttivaaleissa ovat äänioikeutettuja kaikki Suomen kansalaiset jotka ovat vaalipäivään mennessä täyttäneet 18 vuotta sekä muiden Euroopan unionin jäsenmaiden 18 vuotta täyttäneet kansalaiset joiden kotikunta on Suomessa. Kukin äänestäjä voi äänestää kuitenkin vain yhdessä unionin jäsenmaassa. Vieraiden maiden kansalaisten tulee ilmoittautua äänioikeusrekisteriin saadakseen äänioikeuden asuinmaassaan. Rekisteriin ilmoittautuminen johtaa äänioikeuden menettämiseen äänestäjän kotimaassa. Toxic Avenger
Yhdysvaltain sensuuriviranomainen MPAA asetti elokuvan tuottaneelle Tromelle rajut leikkausvaateet, jotta elokuva pääsisi teatterilevitykseen ikärajalla R (Yhdysvalloissa sallittu alle 17-vuotiaille vain aikuisen seurassa). Studio hyväksyi pitkät leikkaukset elokuvaan, leikkasi elokuvan vaaditusti saadakseen ikärajan R ja lähetti teatterikierrokselle silti leikkaamattoman version elokuvasta. Leikatun version pituuden piti olla noin 75 minuuttia. Yhtiön johtajan Lloyd Kaufmanin mukaan he tekivät näin, koska pitivät MPAA:n toimintaa isoja studioita räikeästi suosivana ja kaksoisstandardeja vaalivana organisaationa. Perjantai 13. (elokuva)
Elokuva joutui Suomessa sensuurin hampaisiin. Valtion elokuvatarkastamo asetti sille elokuussa 1980 ikärajaksi KK (Kokonaan Kielletty) eikä elokuvaa ollut siten laillista Suomessa esittää eikä levittää. Täyskielto kumoutui vasta vuonna 1.1.2001 kuvaohjelmien tarkastusta koskevan lakimuutoksen yhteydessä. Elokuvaa on saanut sen jälkeen levittää ja näyttää ikärajoituksella 18. Suomen seksuaalirikoslainsäädännön muutos 1971
Suojaikäraja alennettiin uudessa laissa 17 vuodesta 16 vuoteen. Aiemmin ikäraja tosin oli ollut 15 vuotta siinä tapauksessa, että nuori itse oli ”antautunut siveettömyyteen”. Suomen seksuaalirikoslainsäädännön muutos 1971
Rikoslain 20 luvun pykälistä järjestettiin eduskunnassa useita äänestyksiä, joista yksi oli niin sanottua kehotuspykälää ("kehottaminen samaa sukupuolta olevien haureuteen") koskeva äänestys 24. marraskuuta 1970. Kehottaminen säädettiin rangaistavaksi äänin 99–66. Rangaistavuuden puolesta äänestivät lähinnä kokoomuksen, keskustan ja SMP:n edustajat. Pykälä, tai tarkemmin 9 §:n 2 momentti, ei kuulunut hallituksen alkuperäiseen esitykseen, vaan se otettiin käsittelyyn Timo Mäen vastaehdotuksena tekemän lakialoitteen mukaisesti, jota lakivaliokunta asettui kannattamaan. Tässä aloitteessakin ehdotettiin homoseksuaalisten tekojen rangaistavuuden poistamista, mutta sen tekijä piti kuitenkin "erittäin tärkeänä", etteivät "tällaisen hylättävän elämäntavan levittäjiksi muodostu yleiset tiedotusvälineet". Timo Mäki perusteli ehdotustaan myös sillä, että vastaavanlainen säännös oli useissa muissakin maissa kuten Norjassa ja Länsi-Saksassa. Kehottamiskielto on Suomen lainsäädännön ainoa tapaus, jossa kehottaminen lailliseen tekoon oli kielletty. Eduskuntavaalit
Hallintoneuvos Lauri Tarastin johtama vaalilakityöryhmä pohti Suomen eduskuntavaalien uudistamista vuonna 2008. Pääosin puoluesihteereistä muodostunut työryhmä ei saanut aikaiseksi yksimielistä esitystä. Työryhmän enemmistö esitti, että koko maa olisi yhtenä vaalialueena, valtakunnallinen äänikynnys olisi 3,5 prosenttia ja piirikohtainen äänikynnys 12 prosenttia. Esitykseen sisältyi myös vaaliliittojen kieltäminen. SDP ja RKP vastustivat mallia. Perussuomalaiset halusivat matalamman äänikynnyksen. Toukokuussa 2009 hallitus sopi kolmen prosentin valtakunnallisesta äänikynnyksestä ja vaalipiirikohtaisen äänikynnyksen poistamisesta. Perustuslakivaliokunta ehdotti 30. syyskuuta 2011 lakiehdotusten hylkäämistä. Vastalauseen esittivät perustuslakivaliokunnan perussuomalaiset, vaikka pitivät kolmen prosentin äänikynnystä huonona mutta kuitenkin hyväksyttävänä osana lakiesityksen suurempaa kokonaisuutta. Eduskunnan äänestyksessä hylkäämistä puolsivat yksimielisesti kaikki muut eduskuntaryhmät paitsi perussuomalaiset, jotka puolsivat lakiuudistusta, eikä lakiuudistus mennyt läpi.