Montako uskontoa Suomessa on tunnustettu nykyään?
Luettelo Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Suomessa oli vuoden 2016 lopussa 124 itsenäistä rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Luettelossa on niistä 111. Luettelon rekisteröintivuosi on se vuosi, jolloin uskontokunta on virallisesti järjestäytynyt uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Suunta-sarake perustuu joko yhdyskunnan nimestä ilmenevään uskontosuuntaan tai milloin se ei ole selvää, "Uskonnot Suomessa" -hankkeen luokitteluun.
Valtionuskonto
Virallisesti Pohjoismaissa valtionkirkko on Tanskassa, Islannissa ja aikaisemmin virallisesti myös Ruotsissa vuoteen 2000, Suomessa vuoteen 1869 ja Norjassa vuoteen 2017. Suomessa evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko ovat Tilastokeskuksen mukaan valtionkirkkoja, vaikka Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuukin itseään ja ortodoksista kirkkoa epävirallisesti kansankirkoksi. Kirkon ja valtion suhdetta voidaan kuitenkin luonnehtia valtiokirkolliseksi, koska valtion ja kirkon väliset liitokset ovat niin voimakkaita. Suomalaiset ihmisoikeusjuristit katsovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman olevan yksiselitteisesti valtiokirkollinen. Myös vähemmistökirkkojen mielestä Suomessa on valtionkirkko. Norjassa valtio ja kirkko erotettiin toisistaan vuoden 2013 alussa. Rastafari
Suomalainen rastafaria on piilossa oleva kulttuuri-ilmiö, eikä sillä ole muutamia satunnaisia reggae-kytkentöjä lukuun ottamatta juuri minkäänlaista julkisuuskuvaa. Siitä huolimatta Suomesta löytyy sekä suomalais- että siirtolaistaustaisia ihmisiä, jotka ovat ottaneet alun perin jamaikalaiseen elämänkäsitykseen ja elämäntapaan liittyvät käsitykset pysyväksi osaksi omaa identiteettiään ja jotka kutsuvat itseään rastafareiksi. Useimmat suomalaiset rastat eivät miellä rastafariaa vain uskonnoksi vaan enemmänkin elämäntavaksi. Vaikka heidän mielestään rastafari on yhtäältä uskonto tai ainakin sitä muistuttava asia, toisaalta he vierastavat joitain uskonnon käsitteeseen liittyviä mielleyhtymiä kuten dogmaattisuutta. Suomalaiset rastat eivät olekaan tähän mennessä rekisteröityneet uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Kirkon ja valtion ero
Valtio ja uskonto on erotettu tarkkaan toisistaan muun muassa Yhdysvalloissa ja Ranskassa. Suomessa kirkon ja valtion eron kannattajien mielestä kaksi kansankirkkoa, Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, jotka perivät jäsenmaksunsa kuten muutkin yhdistykset eivätkä kirkollisveron kautta. Kirkoilla ei tule olla julkisoikeudellista asemaa eikä mitään erioikeuksia. Ekumeeniset uskontunnustukset
Useimmat läntiset kirkkokunnat hyväksyvät kaikki kolme ekumeenista tunnustusta. Näihin kuuluvat reformoidut kirkot, roomalais-katolinen kirkko, anglikaaniset kirkkokunnat, ja luterilaiset kirkot. Monet metodistikirkot hyväksyvät Nikean uskontunnustuksen ja apostolisen uskontunnustuksen. Maailmankansalaisen etiikka
Sihvola toteaa ajatuksenvapauteen kuuluvan, että valtio kohtelee eri uskontoja tasapuolisesti. Uskontojen suhteen puolueeton valtio ei kuitenkaan toteudu kaikissa yhteiskunnissa, jotka ilmoittavat pitävänsä yllä uskonnonvapautta. Suomessa kaksi uskontokuntaa, evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko, ovat erityisasemassa. Esimerkiksi valtion laitosten toimintaan liittyy uskonnollisia juhlamenoja. Moniarvoistuminen ja uskonnollisuuden väheneminen muodostavat Sihvolan mukaan painetta näiden piirteiden poistamiseksi valtion toiminnasta. Vapaa-ajattelijain liitto vaatii uskonnonvapauslain kumoamista, koska lakiin kuuluva rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan käsite asettaisi heidän mukaansa tietyt aatteelliset yhteenliittymät mielivaltaisesti etuoikeutettuun asemaan. Uskontokunnat eivät tarvitsisi erityiskohtelua, vaan niiden säätelemiseen riittäisi yhdistyslaki. Suriname
Maan suurimmat uskonnolliset ryhmät ovat hindulaisuus (27,4 %), kristillisistä kirkkokunnista protestantismi (25,2 %), katolisuus (22,8 %) sekä kolmantena islam (19,6 %). Bahai-usko
Bahait uskovat, että maailmassa on ainoastaan yksi uskonto, joka on ”Jumalan uskonto”. Kaikki maailman suuret uskonnot ovat erilaisia lähestymistapoja tähän uskontoon. Bahait hyväksyvät muut uskonnot, eikä niiden harjoittajia syrjitä, vaan bahait pyrkivät rauhaan ja sopusointuun muiden uskontojen kanssa. Hindulaisuus
Hindulaisuus on Intiasta peräisin oleva hyvin moninainen ryhmä uskontoja ja suuntauksia. Hindulaisuutta pidetään maailman vanhimpana yhä elossa olevana uskontona. Hindulaisuuteen sisältyy laaja kirjo erilaisia oppijärjestelmiä, suuntauksia ja filosofioita, jotka poikkeavat toisistaan merkittävästi noudattaen erilaisia rituaaleja ja kirjoituksia. Sen alkuperä on muinaisessa, vähintään 2000 vuotta eaa. kukoistaneessa veda-kulttuurissa. Hindulaisuus on maailman kolmanneksi laajin uskonto kristinuskon ja islamin jälkeen. Sillä on kannattajia 1,05 miljardia, joista suurin osa (noin 890 miljoonaa) asuu Intiassa. Suomessa kannattajia on noin 1500. Aasiassa kaikista uskontojen harjoittajista 21 prosenttia kuuluu hindulaisuuteen. Ahmadiyya
Suomessa liike on rekisteröitynyt uskonnolliseksi yhdyskunnaksi nimellä Ahmadiyya Muslimi Jamaat Suomi vuonna 2015. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Vuonna 1930 kirkolla oli Suomessa seitsemän seurakuntaa. Korkeimmillaan jäsenmäärä oli vuonna 1934, jolloin jäseniä oli 438. Jumalanpalvelukset pidettiin pitkään jäsenten kodeissa, samoin rippikoulu. Vuonna 1933 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous hyväksyi lakiehdotuksen, jonka mukaan Kansankirkosta erillisen luterilaisen yhdyskunnan perustaminen ei ole sallittua. Ehdotus ei kuitenkaan saanut lainvoimaa. Ehdotusta käsiteltäessä SLEY:n pitkäaikainen toiminnanjohtaja rovasti K. W. Tamminen puolusti tunnustuksellisten seurakuntien olemassaolon oikeutta ja vetosi esimerkiksi siihen, että koska kaikki Kansankirkon papit eivät opillisesti olleet todellisuudessa luterilaisia ja ohjasivat kirkkoa pois sen tunnustuksesta, piti luterilaisilla kristityillä olla oikeus erota sellaisesta kirkosta ja perustaa uusi sellaisella tunnustuksella, joka on lähtökirkonkin virallinen tunnustus. Tamminen siis, vaikka itse pysyi Kansankirkossa ja edisti siinä pysymistä, kuitenkin puolusti tunnustuksellisten luterilaisten seurakuntien olemassaolon oikeutta. STLK:n (silloinen Suomen Vapaa Evankelis-Luterilainen Kirkko) pastori Uppala toteaakin teoksessaan "Kirkkokysymys" Tammisen olevan aivan oikeassa ja kirkkonsa syntyneen juuri tällaisen ajattelun pohjalta. Kirkkoa vaivasivat 1930-luvulla talousvaikeudet, minkä vuoksi pastori R. G. Wegeliuksen oli siirryttävä 1930-luvun lopulla papinvirasta muihin tehtäviin. Suomi
Vuoden 2017 lopussa 70,9 prosenttia kansasta kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema ja myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki ja niillä on eräissä suhteissa valtionuskontoon verrattava asema, mutta uskonnonvapaus on turvattu lailla. Vuoden 2017 lopussa uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 prosenttia. Uskonto
Suomessa 72,0 % prosenttia väestöstä kuului vuoden 2016 lopussa evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 1,1 % ortodoksiseen kirkkokuntaan. Muihin uskontokuntiin kuului 1,6 % väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia oli 25,3 prosenttia väestöstä. Luterilaisuus
Luterilaiset kirkot, joilla on yli miljoona jäsentä, ovat Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus (7,9 miljoonaa), Tansanian evankelisluterilainen kirkko (6,5 miljoonaa), Ruotsin kirkko (6,1 miljoonaa), Tanskan kansankirkko (4,4 miljoonaa), Batakin kristillinen protestanttikirkko (4,0 miljoonaa), Malagassin luterilainen kirkko (4,0 miljoonaa), Suomen evankelis-luterilainen kirkko (4,0 miljoonaa), Norjan kirkko (3,7 miljoonaa), Amerikan evankelisluterilainen kirkko (3,6 miljoonaa), Andhran evankelisluterilainen kirkko Intiassa (3,0 miljoonaa), Hannoverin evankelisluterilainen maakirkko (2,6 miljoonaa), Baijerin evankelisluterilainen kirkko (2,4 miljoonaa), Nigerian luterilainen Kristuksen kirkko (2,2 miljoonaa), Keski-Saksan evankelinen kirkko (2,1 miljoonaa), Württembergin evankelisluterilainen kirkko (2,1 miljoonaa) ja Hollannin protestanttikirkko (1,8 miljoonaa). Kahdeksan saksalaista evankelisluterilaista kirkkoa, Baijerin, Braunschweigin, Hannoverin, Keski-Saksan, Mecklenburgin, Pohjois-Elben, Saksin ja Schaumburg-Lippen kirkot, muodostavat yhdessä Saksan yhdistyneen evankelisluterilaisen kirkon, jonka yhteenlaskettu jäsenmäärä on noin 9,5 miljoonaa. Uskonnottomien syrjintä Suomessa
Vasta vuonna 1923 voimaan tullut uskonnonvapauslaki antoi Suomessa ateisteille täydet kansalaisoikeudet. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei kuitenkaan toteutunut, minkä Jussi Pikkusaari on väitöskirjassaan tulkinnut tappioksi sosiaalidemokraattien katsomuspolitiikalle. Uskonto Belgiassa
Belgian perustuslaki tunnustaa uskonnonvapauden. 50 % asukkaista kuuluu katoliseen kirkkoon, 5 % on muslimeja, 2,5 % protestanttisia kristittyjä, 0,4 % juutalaisia ja 0,3 % budhalaisia. Uskontokuntiin kuulumattomia on 41 %, joista 9 % on ateisteja. Roomalaiskatolisuus oli Belgian ainoa sallittu uskonto vuoteen 1781, jolloin Joosef II antoi määräyksen uskonnonvapaudesta. Vuoden 2010 eurobarometrin mukaan belgialaisista 37 % uskoo Jumalan olemassaoloon, 31 % uskoo jonkinlaiseen henkeen tai elämänvoimaan ja 27 % ei usko mihinkään jumalaan tai henkeen. Libanonin väestö
Uskonnollisesti Libanonin väestö jakaantuu lukuisiin eri ryhmiin, joista 18 on saanut Libanonin perustuslaissa virallisen aseman. Nämä virallisesti tunnustetut uskontokunnat ovat:Muslimien katsotaan nykyisin yleensä olevan enemmistönä Libanonissa, ja šiialaiset, sunnit ja maroniitit lienevät kolme suurinta ryhmää. Kaikki arviot uskontokuntien väestöosuuksista ovat kuitenkin poliittisesti varsin kiistanalaisia. Luettelo Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Luettelo Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista käsittää Patentti- ja rekisterihallituksen rekisteröimät uskonnolliset yhdyskunnat. Luetteloon eivät sisälly kansankirkot Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko eivätkä yhdistysmuodossa tai ilman rekisteröitymistä toimivat uskontokunnat. Seurakuntaliitto
Seurakuntaliitto, virallisesti Suomen evankelisluterilainen seurakuntaliitto (19. joulukuuta 2012 asti Suomen vapaa evankelis-luterilainen seurakuntaliitto) on evankelis-luterilainen, Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta irrallinen uskonnollinen yhteisö. Se rekisteröityi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 23. elokuuta 1928. Nykyään seurakuntaliittoon kuuluu viisi jäsenseurakuntaa, joiden keskuspaikat ovat Helsinki, Karstula, Marttila, Tampere ja Veteli. Seurakuntaliiton jäsenmäärä oli 530 vuonna 2011. Anglikaaninen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on ehtoollisyhteys Britannian ja Irlannin anglikaanisten kirkkojen kanssa (Porvoon sopimus, 1996). Suomessa anglikaaninen kirkko toimii rekisteröityneenä uskonnollisena yhdyskuntana nimellä The Anglican Church in Finland. Kirkolla oli 138 rekisteröityä jäsentä vuonna 2014. Sillä on toimintaa Helsingin tuomiokirkossa ja Agricolan kirkossa. Uskonnottomuus Suomessa
Vuonna 2003 eduskunta hyväksyi uuden uskonnonvapauslain. Laki mahdollisti eron uskonnollisesta yhteisöstä kirjallisesti, ja ero astuu heti voimaan, kun aikaisemmin laki edellytti henkilökohtaista käyntiä seurakunnassa ja kuukauden harkinta-aikaa. 12 vuotta täyttäneen lapsen asemaa uskontojen suhteen ei voinut enää muuttaa ilman lapsen omaa suostumusta. Tunnustuskuntiin sitoutumaton uuskarismaattisuus
Vuoden 2014 toukokuussa Uskonnot Suomessa -projektin mukaan Suomessa oli 107 tunnustuskuntiin sitoutumattomiksi uskonnollisiksi yhteisöiksi laskettavaa seurakuntaa tai muuta yhteisöä, mikäli esimerkiksi City-seurakunnat lasketaan erikseen. Tällaisia seurakuntia, yhdistyksiä ja yhteisöjä ovat muun muassa: Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys
Luonnonuskontojen jumalakäsitykset vaihtelevat. Yleistä on panteismi eli kaikkeuden pitäminen pyhänä sekä animismi eli käsitys kaiken sielullisuudesta. Kolmas näkemys on polyteismi, usko että jumalalla on useita ilmenemismuotoja tai että on useita eri jumalia, jotka edustavat luonnon ja elämän eri puolia, kuten miehisiä ja naisellisia. Suurin osa luonnonuskonnoista perustuu vanhoihin, kristinuskoa edeltäviin uskontoihin kansanperinteen tai ennallistamisen kautta. Esimerkkejä luonnonuskonnoista ovat aasainusko, druidismi, suomenusko, uussamanismi ja wicca. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueellisella tasolla hoitavat aluehallintovirastot. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan.
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yhdeksän hiippakuntaa: Turku, Tampere, Oulu, Mikkeli, Porvoo, Kuopio, Lapua, Helsinki ja Espoo. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa. Yhteensä Suomessa on 412 evankelis-luterilaista seurakuntaa. Uskonto Suomessa
Rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on säädetty uskonnonvapauslaissa. Uskonnonvapauslaissa on säännökset yhdyskunnan perustamisesta, rekisteröinnistä ja yhdyskuntajärjestyksestä Rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan jäsenyys on Suomessa väestötieto ja se merkitään väestötietojärjestelmään. Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään. Myös ortodoksiset Moskovan patriarkaatin alaiset pyhän Nikolauksen ja Pokrovan seurakunnat toimivat omina uskonnollisina yhdyskuntinaan. Suurimmat kristilliset yhdyskunnat ovat Suomen vapaakirkko ja katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta on nyt siirtymässä yhdyskunnaksi. Jos siirtymä etenee loppuun, tulee Suomen helluntaikirkosta ehdottomasti suurin yhdyskunta. Evankelis-luterilainen seurakunta
Enemmistö Suomen evankelis-luterilaisista seurakunnista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, mutta Suomessa on myös siihen kuulumattomia evankelis-luterilaisia seurakuntia. Yksiä suurimmista Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta riippumattomista seurakunnista ovat Suomen tunnustuksellisen luterilaisen kirkon seurakunnat. Ensimmäiset siihen nykyään kuuluvista seurakunnista järjestäytyivät 1923. Kirkoksi seurakunnat järjestäytyivät 1929. Uskonnottomien syrjintä Suomessa
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä. Ihmisoikeudet Vietnamissa
Virallisesti maassa on uskonnonvapaus, ja se hyväksyy buddhalaisuuden, roomalaiskatolisen kirkon, protestanttisuuden, Hoa Haon, Cao Dain ja islamin. Muut uskonnolliset ryhmät ja jotkut hyväksyttyjenkin haarat ovat kuitenkin joutuneet vainon kohteiksi. Lisäksi viranomaiset pitävät kiinni hyväksyttyjen ryhmien papiston valvonnasta muun muassa hyväksymällä nimitykset, kansallisen yhtenäisyyden nimissä. Montagnardin etnisen ryhmän 20 000–30 000 jäsentä kokoontui huhtikuussa 2004 mielenosoitukseen vaatimaan perinteisiä keskiylämaan alueiden palauttamista ja lopettamaan uskonnon tukahduttamispyrkimykset. Human Rights Watch sanoo, että tapahtumien yhteydessä satoja mielenosoittajia loukkaantui ja ainakin kymmenen kuoli viranomaisten ja mielenosoittajien välisissä kahakoissa. Hallituksen mukaan montagnardien tavoitteena olisi itsenäisen valtion luominen. Luterilainen tunnustuskirkko
Kirkko määrittelee itsensä tunnustukselliseksi luterilaiseksi kirkoksi. Kaikissa sen seurakunnissa edellytetään julistettavan Raamattua samalla tavalla. Kirkon mukaan luterilaiset Tunnustuskirjat esittävät ja puolustavat oikein raamatullista kristillisyyttä. Kirkko käyttää usein uskonsa ilmaisemiseen lausetta "Yksin armo, yksin usko, yksin Kirjoitukset [Raamattu]". Kirkon opin pääpiirteitä on esitelty myös asiakirjassa "Detta tror vi", joka on käännös Wisconsinin synodin vastaavasta asiakirjasta.LBK on jäsenenä maailmanlaajuisessa Tunnustuksellisessa evankelis-luterilaisessa konferenssissa, johon kuuluu Suomesta Suomen luterilainen tunnustuskirkko sekä ruotsinkielinen S:t Johannes ev-luth församling i Vasa och Pedersöre. Kristinusko
Open Doors -niminen järjestö listaa joka vuosi maat sen mukaan, miten huonosti kristittyjen uskonnonvapaus niissä toteutuu ja miten paljon niissä esiintyy kristittyjen vainoa. Siinä tutkitaan myös, onko kristittyjä vangittu, pidätetty tai tapettu uskonsa vuoksi. Vuoden 2008 luettelossa kolme kristittyjen uskonnonvapauden kannalta hankalinta maata olivat Pohjois-Korea, Saudi-Arabia ja Iran. Vainot ovat todellisia Pohjois-Afrikassa, Lähi-idässä, Keski-Aasiassa ja monissa Aasian maissa paikallisia kristittyjä kohtaan.Kristillisen uskon perustana on Jeesuksen Kristuksen ja hänen seuraajiensa julistama evankeliumi, joka on nähtävissä Uuden testamentin kirjoituksissa, sekä Vanhan testamentin sekä varhaisten kristittyjen kirjoituksissa ja kirkolliskokousten päätöksissä. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
STLK katsoo edustavansa luterilaista oppia sellaisena kuin se on esitetty Raamatussa, jakamattoman kirkon kolmessa pääuskontunnustuksessa ja luterilaisissa tunnustuskirjoissa. Kirkko ei siis tahdo tuoda mitään uutta luterilaiseen tunnustukseen verrattuna. Suomen oloissa kuitenkin usein kysytään, mitkä asiat erottavat STLK:n Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta. Tärkeimpiä erottavia tekijöitä STLK:n ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon välillä:Suomen evankelis-luterilainen kirkko sallii STLK:n jäsenen toimivan kastettavan lapsen kummina. Islam Suomessa
1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi tataarien perustama islamilainen yhdyskunta, kun vuonna 2010 erilaisia rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia löytyi Patentti- ja rekisterihallituksen Yhdistysnetti-palvelusta yhteensä 28 kappaletta. Viime vuosikymmeninä muslimeja on muuttanut Lähi-idästä, Afrikasta ja Aasiasta. Uskonnonvapaus
Uskonnonvapauslain säätämisen jälkeen 1923 Suomessa on saanut vapaasti perustaa uusia uskonnollisia yhdyskuntia, ja myös kaikkien uskontokuntien ulkopuolelle jääminen on sallittua. Vasta uskonnonvapauslaki antoi uskonnottomille täydet kansalaisoikeudet. Vaatimus valtion ja kirkon erottamisesta ei kuitenkaan toteutunut, minkä Jussi Pikkusaari on väitöskirjassaan tulkinnut tappioksi sosiaalidemokraattien katsomuspolitiikalle. Uskonto Romaniassa
Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan protestantit kattavat 5,2 % koko väestöstä. Suurimmat suuntaukset ovat Romanian reformoitu kirkko (3,2 %), helluntailaisuus (1,5 %), baptismi (0,6 %), Seitsemännen päivän adventistit (0,4 %), unitariaarit (0,3 %) ja joukko muita evankelikaalisia ryhmiä. Evankelis-luterilainen tunnustuskirkko
Evankelis-Luterilainen Tunnustuskirkko (ruotsiksi:"Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan") (ELBK) on evankelis-luterilainen vapaakirkko Ruotsissa ja Norjassa. Kirkko perustettiin vuonna 1974 ja sai nykyisen nimensä vuonna 1990. Kirkolla on kolme seurakuntaa Ruotsissa (Skellefteå, joka on perustettu 1975, Uppsala, Yxenhult) ja vuodesta 1978 yksi seurakunta Norjassa (Knapstad Hobølissa). Jäseniä oli noin 50 vuonna 2008 (110 vuonna 2006) . Luonnonuskonto
Suurin osa luonnonuskonnoista perustuu vanhoihin, kristinuskoa edeltäviin uskontoihin kansanperinteen tai ennallistamisen kautta. Luonnonuskonnoiksi luetaan esimerkiksi aasainusko, wicca, uussamanismi, druidismi ja perinteisen suomalaisen uskonnon harjoittaminen. Luonnonuskovaisten keskuudessa on yleistä panteismi eli kaikkeuden pitäminen pyhänä tai animismi eli käsitys kaiken sielullisuudesta. Kolmas näkemys on polyteismi, usko että jumalalla on useita ilmenemismuotoja tai että on useita eri jumalia, jotka edustavat luonnon ja elämän eri puolia, kuten miehisiä ja naisellisia. Uskonnollinen yhdyskunta
Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään, ja Turun ja Helsingin juutalaisseurakunnat virallisesti erillisiä; toisaalta muun muassa Jehovan todistajat on virallisesti yksi yhdyskunta, joka on sisäisesti jakautunut seurakuntiin. Suurimmat yhdyskunnat (evankelisluterilaista ja ortodoksista kirkkoa lukuun ottamatta) ovat Jehovan todistajat, Suomen vapaakirkko ja Katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta pieni osa seurakunnista on liittynyt Helluntaikirkon yhteyteen. Jos tarpeeksi monet yhdistysseurakunnat siirtyvät yhdyskuntaan, tulee Suomen Helluntaikirkosta Suomen suurin yhdyskunta. Kristittyjen vainot
Open Doors -niminen järjestö listaa joka vuosi maat sen mukaan, miten huonosti tai hyvin kristittyjen uskonnonvapaus niissä toteutuu ja miten paljon niissä esiintyy kristittyjen vainoa. Arviointikriteerejä on kolme: miten virallinen uskonnonvapaus ja käytännön uskonnonvapaus eroavat toisistaan, seurakuntien asema yhteiskunnissa ja seikat, jotka voivat estää uskonnonvapauden toteutumisen maassa. Vuoden 2014 luettelossa kymmenen kristittyjen uskonnonvapauden kannalta hankalinta maata olivat: Uskonnonvapauslaki
Suomessa on noin 50 uskonnollista yhdyskuntaa. Uusi uskonnonvapauslaki mahdollistaa sen, että yhdyskunnat saavat päättää itse, voivatko niiden jäsenet kuulua samanaikaisesti muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. Vanha uskonnonvapauslaki salli kerrallaan vain yhteen yhdyskuntaan kuuluminen. Yhdyskunnat saavat itse päättää, ketkä ne hyväksyvät jäsenikseen. Uusi laki mahdollistaa sen, että uskonnollisesta yhdyskunnasta voi erota kirjallisesti. Eroa ei tarvitse tehdä henkilökohtaisesti. Lakimuutos poisti eroamisprosessista harkinta-ajan. Indonesia
Vaikka Indonesian perustuslain mukaan maassa on taattava uskonnonvapaus, virallisesti tunnustettuja uskontoja on vain kuusi: islam, protestanttisuus, katolisuus, hindulaisuus, buddhalaisuus ja kungfutselaisuus. Vaikka Indonesia ei ole islamilainen valtio, se on väkiluvultaan maailman suurin muslimienemmistöinen maa. Lähes 80 prosenttia indonesialaisista on vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan muslimeita. Väestöstä on kristittyjä 11 prosenttia, josta noin kaksi kolmasosaa protestantteja. Kaksi prosenttia on hindulaisia ja yksi prosentti buddhalaisia. Suurin osa indonesialaisista hinduista on balilaisia, ja suurin osa buddhalaisista kuuluu maan kiinalaisväestöön. Vaikka hindulaisuus ja buddhalaisuus ovat nykyisin vähemmistöuskontoja, niillä on ollut huomattava vaikutus maan kulttuuriin. Islam saapui Indonesiaan aluksi Pohjois-Sumatralle 1200-luvulla kauppiaiden välityksellä. Siitä tuli maan valtauskonto 1500-luvulla. Katolilaisuuden toivat maahan ensimmäiset portugalilaiset siirtomaavalloittajat ja lähetyssaarnaajat, ja protestanttisuus levisi pääosin alankomaalaisten kalvinistien ja luterilaisten lähetyssaarnaajien vaikutuksesta siirtomaakaudella. Suuri osa indonesialaisista, kuten jaavalaiset "abanganit", Balin hindut ja kristityt dajakit, harjoittavat uskontoaan vähemmän puhdasoppisessa, synkretistisessä muodossa, johon on sekoittunut paikallisia tapoja ja uskomuksia. Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Vuonna 1950 Suomessa toimi yhteensä 18 rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Seurakuntien lukumäärällä mitaten suurimpia olivat metodistikirkko ja Suomen vapaakirkko. Venäjä
Venäjän ortodoksinen kirkko on luonteeltaan puolivaltiollinen. Ortodoksikristillisyys omaksuttiin Venäjällä alun perin 900-luvulla. Ortodoksisen kirkon sisällä toimineista liikkeistä historiallisesti merkittävin on ollut vanhauskoisuus, jota vielä 1900-luvun alussa kannatti jopa 10 % väestöstä. Nykyään vanhauskoisten kannatus on laskenut tuntuvasti matalammaksi. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen vapaat suunnat, kuten herätyskristillinen liikehdintä, ovat lisänneet kannatustaan. 95 prosenttia rekisteröidyistä seurakunnista kuuluu varsinaisen Venäjän ortodoksisen kirkon alaisuuteen, mutta sen lisäksi on myös pienempiä ortodoksisia kirkkoja. Suurin osa ortodoksiuskoa tunnustavista ei käy säännöllisesti kirkossa. Kuitenkin kirkko on kunnioitettu sekä uskonnollisten että ei-uskonnollisten keskuudessa, sillä se nähdään Venäjän kulttuuriperinnön symbolina. Yhdysvaltain sisäministeriön vuoden 2007 uskonnon vapautta käsittelevän raportin mukaan 100 miljoonaa venäläistä pitää itseään ortodoksikristittyinä. Pienempiin kristillisiin suuntauksiin Venäjällä kuuluvat katoliset, Armenian apostolinen kirkko sekä muutamat protestanttiset suuntaukset. Luettelo Suomen tiekirkoista
Luettelo Suomen tiekirkoista käsittää Suomessa olevat tiekirkot Kirkkopalvelut ry:n julkaiseman luettelon mukaisesti. Mukana on sekä evankelis-luterilaisia että ortodoksisia kirkkoja. Polyteismi
Niin sanotuista suurista maailmanuskonnoista hindulaisuutta pidetään monijumalaisena uskontona. Siihen sanotaan kuuluvan useita kymmeniä miljoonia jumalia. Niin ikään muun muassa Egyptin, Kreikan ja Rooman uskonnot olivat monijumalaisia. Erilaiset kansanuskonnot (kuten suomalainen muinaisusko) ovat usein monijumalaisia. Uuspakanuus Suomessa
Vuodesta 1998 Suomessa on toiminut Lehto – Suomen Luonnonuskontojen yhdistys, joka on luonnonuskontojen kannattajille tarkoitettu uuspakanahenkinen yhdistys. Vuonna 1999 on perustettu Pakanaverkko, joka kokoaa yhteen erilaisten pakanallisten suuntausten edustajia. Lehdon ja Pakanaverkon piirissä on muun muassa aasainuskon, druidismin, suomenuskon, uussamanismin ja wiccan kannattajia. Molemmilla yhdistyksillä on 130–150 jäsentä. Vuonna 2007 perustettiin suomenuskoa edustava Taivaannaula ry. Jyrki Rossi
Rossi ylläpitää edelleen vuonna 1999 perustamaansa ja ohjelmoimaansa nettisivustoaan Jyrki Rossin tosiviralliset kotisivut. Nettiopetuksen yhtenä uranuurtajana hän oli yksi yhdeksästä henkilöstä, joita nimettöminä haastateltiin Joensuun yliopistossa tehtyyn pro graduun, joka käsitteli tieto- ja viestintätekniikan käyttöä uskonnon opetuksessa. Rossin kotisivusto on hyvin laaja, tulostettuna yli tuhat A4-sivua, sisältäen niin opetusmateriaalia kuin erityisen laajan uskonto-osion, jossa Rossi esittelee lähes kaikki tälläkin hetkellä maassamme vaikuttavat uskonnolliset yhteisöt. Rossi on ollut yhteydessä niin henkilökohtaisesti kuin sähköpostitse noin viidenkymmenen eri uskonnollisen yhteisön edustajaan. Rossin uskontojen tuntemusta on hyödynnetty sekä wikipedian eri uskonnollisissa artikkeleissa että Uusien uskonnollisten liikkeiden tutkijaverkoston (USVA ry:n) sekä Kirkon tutkimuskeskuksen kehittelemässä Uskonnot Suomessa -hankkeessa (mm. NMKY-liikkeen kohdalla), jonka tuloksena syntyi Uskonnot Suomessa-sivusto nettiin. Porvoon hiippakunta
Porvoon hiippakunta () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Siihen kuuluu 56 seurakuntaa (2018), jotka on jaettu yhdeksään rovastikuntaan (). Hiippakunnan alue on hajanainen ja siihen kuuluvat kaikki Suomen ruotsinkieliset seurakunnat sekä ne kaksikieliset seurakunnat, joissa ruotsi on enemmistökieli. Porvoon hiippakuntaan kuuluvat myös Suomen saksalainen seurakunta ja Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjaa ja kirkollisia tapoja noudattava Olaus Petri -seurakunta. Kirkon kielisäännösten uudistamisen jälkeen 2006 hiippakunta ei ole enää ruotsinkielinen vaan kaksikielinen. Luettelo kristillisistä yhteisöistä Suomessa
Suomessa on vuoden 1922 uskonnonvapauslain jälkeen on ollut mahdollista rekisteröityä julkisesti uskonnolliseksi yhdyskunnaksi. Rekisteröityneiden yhdyskuntien rinnalla on vaikuttanut myös laajoja, mutta epävirallisia ryhmiä kuten Pohjanmaan mystikot ja vasulaiset. Europa Universalis IV
Pelissä on suurin osa maailmanhistorian merkittävimmistä uskonnoista, kuten kuusi kristinuskon haaraa, kolme islamin haaraa, hindulaisuus ja juutalaisuus. Jokaisella uskonnolla on omat etunsa pelissä. Esimerkiksi katoliset valtiot voivat saada oman maan edustajan paaviksi, mikä mahdollistaa esimerkiksi ristiretket. Provinssien asukkaita voi kääntää ajan myötä toiseen uskontoon lähetyssaarnaajien avulla. Islam Suomessa
Islam on yksi Suomen vähemmistöuskonnoista. Muslimeja on asunut Suomessa pysyvästi 1800-luvulta lähtien. Ensimmäiset muslimit olivat tataareja, jotka muuttivat pääasiassa vuosien 1870 ja 1920 välillä. 1990-luvulta lähtien muslimien maahanmuutto on lisääntynyt ja monipuolistunut. Suomessa toimii muutamia kymmeniä islamilaisia yhdyskuntia, mutta niihin on liittynyt vain vähemmistö muslimeista. Nykyisin muslimeita asuu maassa arviolta 50 000–65 000 henkilöä. Uskonnottomien syrjintä Suomessa
Vapaa-ajattelijain liiton entinen puheenjohtaja Erkki Hartikainen on sanonut, että jos mitään uskontoa ei ole mainittu missään valtion laissa ja jos valtio ei suosi mitään uskontoa muillakaan tavoin, voidaan sanoa, että kirkko ja valtio tai uskonnot ja valtio on erotettu toisistaan. Suomenusko
Suomenusko on Suomessa vaikuttava etnisten itämerensuomalaisten perinteiden jatkumo nykyajassa. Suomenuskon keskeisimpiä arvoja ovat kansanperinteen ja luonnon kunnioitus. Liike on järjestäytynyt Taivaannaula-yhdistyksen ympärille. Taivaannaula määrittelee suomenuskon nykyaikaan saakka eläneen kansanuskon ja perinnekulttuurin vaalimiseksi eikä katso sen edustavan uuspakanuutta. Suomenusko-sana on kuitenkin koettu Taivaannaulan piirissä useasta syystä ongelmalliseksi ja järjestö päätti luopua sen käytöstä keväällä 2017. Turkmenistan
Uskonnot ovat jäsenmäärän mukaan islam 89 %, ortodoksisuus 9 %, tuntematon 2 %. Vuonna 2004 lakia uskonnollisista yhteisöistä muutettiin, ja sen jälkeen rekisteröityjen uskonnollisten ryhmien määrää on kasvanut kahdesta yhteentoista. Virolaiset
Neuvostovallan aikana perinteisten kirkkojen asema heikkeni. Nykyään Viroa pidetään yhtenä Euroopan maallistuneimmista maista. Vuoden 2011 väestönlaskennan tietojen mukaan 54% Viron vähintään 15-vuotiaista asukkaista ei tunnustanut mitään uskontoa. Etnisistä virolaisista vain 19% katsoi kuuluvansa johonkin uskontokuntaan, näistä suurin osa (14% virolaisista) Viron luterilaiseen kirkkoon. (Koko väestön keskuudessa suurin uskontokunta on ortodoksisuus, jota edustaviin kirkkoihin kuuluu 16% kaikista Viron asukkaista; näistä huomattava osa on venäläisiä tai muita entisen Neuvostoliiton kansallisuuksia.) Kaikkiaan Virossa toimii vähintään 90 eri uskontoa. Näihin kuuluvat myös 1920-luvulla perustettu uuspakanallinen taarausko sekä 1900-luvun lopulla voimistunut maausko, joita edustaa Maavalla Koda -järjestö. Uskonnottomuus Suomessa
Tuomioistuimissa todistajana ja asiantuntijana valaa vannoessa, saa valita uskonnollisen valan tai uskontoneutraalin vakuutuksen. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei kuitenkaan ole pitänyt hyväksyttävänä, että henkilö joutuu tekemään selkoa uskonnollisesta vakaumuksestaan valaa annettaessa. Hallituksen esitys uskontoneutraalista vakuutuksesta hyväksyttiin ja se tuli voimaan tammikuussa 2016. Uskonto Suomessa
Uskonto Suomessa tarkoittaa niitä uskontoja, joita Suomessa asuvat ihmiset harjoittavat ja joihin he uskovat. Sillä voidaan myös tarkoittaa sitä, minkä uskontojen nimissä toimiviin organisaatiohin Suomessa asuvat henkilöt kuuluvat. (Esimerkiksi kirkkoon kuuluva henkilö on virallisesti kristitty riippumatta siitä mihin hän uskoo tai mitä uskontoa hän harjoittaa.) Suomen Helluntaikirkko
Rekisteröityminen uskonnolliseksi yhdyskunnaksi herätti kiivasta keskustelua helluntaiherätyksen sisällä ja erityisesti "Ristin Voitto" -lehden sivuilla. Suurimpia pelonaiheita olivat paikallisseurakuntien itsenäisyyden menettäminen sekä kaksoisjäsenyyden mahdottomuus niille helluntaiseurakuntiin kuuluville, jotka kuuluvat samalla myös Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Suomen Helluntaikirkko -nimiseen uskonnolliseen yhdyskuntaan kuuluminen pakottaisi valitsemaan näiden kahden kirkon jäsenyyden väliltä. Helluntaikirkon jäseniä oli syyskuun 2014 alussa 8 011. Jäsenmäärä on kasvussa, vertailun vuoksi vuoden 2012 lopussa Helluntaikirkossa oli 7 445 jäsentä. Kaikkiaan Suomessa on noin 46 000 helluntailaista, eli valtaosa heistä ei kuulu Suomen Helluntaikirkon seurakuntiin. Suomen luterilainen tunnustuskirkko
Suomen luterilainen tunnustuskirkko (SLT) on 23. elokuuta 2004 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Yhdyskunnan perustamiskirja on allekirjoitettu 12. heinäkuuta 2002 Porvoossa. Kirkkoon kuuluu kaksi seurakuntaa, jotka sijaitsevat Helsingissä ja Haukiputaalla. Teologinen koulutus tapahtuu neljässä seminaarissa, jotka sijaitsevat Ljungbyssä Ruotsissa, Leipzigissa Saksassa sekä Milwaukeessa Yhdysvalloissa ja Manitobassa Kanadassa . Kirkon johtaja Suomessa on pastori Juhani Viitala. Kirkko kuuluu jäsenenä vuonna 1993 Oberwerissä Saksassa perustettuun järjestöön Confessional Evangelical Lutheran Conference (CELC). Jäseniä maailmalla on 450 000. CELC:in sääntöjen mukainen jäsenyyden edellytyksenä on oppineuvotteluissa todettu yksi ja sama luterilainen usko, oppi ja pelastus. Yhteisöllä oli Suomessa 25 jäsentä vuonna 2007. Jehovan todistajat
Suomessa Jehovan todistajat on neljänneksi suurin uskonnollinen yhteisö evankelis-luterilaisen, ortodoksisen kirkon ja Suomen Helluntaikirkon jälkeen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista suurin. Tilastokeskuksen väestörakennetilaston mukaan Jehovan todistajien jäsenmäärä oli Suomessa vuoden 2016 lopussa 17 979. Jäsenmäärä on vähentynyt 2010-luvulla noin 1 100 hengellä. Uskonto Suomessa
Vuonna 2017 Lännen Median Taloustutkimuksella teettämässä arvokyselyssä 6 prosenttia suomalaisista valitsi uskonnollisen vakaumuksen tärkeimpien elämänarvojen joukkoon. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko (STLK) on rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta. Se ilmoittaa olevansa puhtaaseen luterilaisuuteen pitäytyvä uskonnollinen yhdyskunta ja tunnustavansa Raamatun ohella siitä otetun Luterilaisten Tunnustuskirjojen oppia. STLK:n ensimmäiset jäsenseurakunnat syntyivät vuonna 1923. Seurakunnat järjestäytyivät kirkkokunnaksi (Suomen Vapaa Evankeli-Luterilainen Kirkko) vuonna 1929. Kirkko on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 22. elokuuta 1929. STLK eroaa Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta muun muassa siinä, että se edellyttää papistoltaan ja jäsenistöltään opillisten käsitysten yhtenäisyyttä eikä hyväksy useampien oppien esiintymistä saman kirkon sisällä. Kirkko myös torjuu naispappeuden. Varsinaisia seurakuntia on kaksi, Helsingin ja Tampereen. Kirkossa oli 283 jäsentä vuonna 2016. Jan Edström
Toimiessaan Suomen ekumeenisen neuvoston pääsihteerinä Edström osallistui suurta keskustelua herättäneen Kirkko turvapaikkana- oppaan kirjoittamiseen. Vuonna 2011 hänet valittiin Uskontojen yhteistyö Suomessa USKOT-foorumin puheenjohtajaksi kahdeksi vuodeksi. Foorumi on kolmen monoteistisen uskonnon (juutalaisuus, kristinusko, islam) yhteistyöelin. Foorumin perustamiseen on myötävaikuttanut tasavallan presidentin, Tarja Halosen, vuonna 2001 käynnistämät keskustelut uskontojohtajien kanssa. Suomen Baptistikirkko
Kirkolla on 14 seurakuntaa ympäri Suomen. Eniten seurakuntia on Keski-Suomen maakunnassa. Seurakunnat ovat kooltaan melko pieniä. Suurimmat seurakunnat ovat Jyväskylässä, Tampereella ja Turussa. Seurakunnista 11 on suomenkielisiä, minkä lisäksi kirkkoon kuuluvat englannin- ja venäjänkielisiä jumalanpalveluksia järjestävä Imatran baptistiseurakunta, venäjänkielinen Lappeenrannan baptistiseurakunta sekä ympäri Suomen toimiva Myanmarista (Burmasta) muuttaneista kareni-baptisteista koostuva seurakuntayhteisö. Seurakunnat toimivat seuraavilla paikkakunnilla:
Baptistikirkko tekee Suomen ulkoasiainministeriön kanssa kehitysyhteistyötä Sierra Leonessa. Euroopan baptistien lähetysliiton kautta se tukee myös Kamerunin baptistiyhdyskuntaa sekä Brasilian lastenkoti- ja katulapsityötä. Kirkolla on aiemmin ollut omia lähettejä sekä Kamerunissa että Sierra Leonessa. Baptistikirkko tekee myös seurakuntien perustamistyötä yhdessä yhdysvaltalaisten baptistiseurakuntien kanssa. Tällaisen sisälähetyksen myötä ovat syntyneet Baptistikirkon Espoon, Imatran ja Lappeenrannan seurakunnat. Jälleensyntyminen
Jälleensyntymisoppi kuuluu moniin uskontoihin. Itämaisista uskonnoista jälleensyntymisoppi kuuluu keskeisesti buddhalaisuuteen, hindulaisuuteen ja jainalaisuuteen. "World Values 2000" -tutkimuksen mukaan suomalaisista jälleensyntymiseen uskoo noin 15 prosenttia. Lähetystyö
Suomessa lähetystyötä harjoittavat monet kristilliset kirkkokunnat ja yhteisöt. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lähetystyön tekemisestä on säädetty kirkkolaissa, ja se on jokaisen evankelis-luterilaisen seurakunnan tehtävä. Kotimaassa tehtävää työtä kutsutaan sisälähetykseksi. Ulkomailla tapahtuvassa lähetystyössä Suomen evankelis-luterilaiset seurakunnat toimivat yhteistyössä kirkon lähetysjärjestöjen kanssa, joita on seitsemän: Suomen Lähetysseura, Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys, Svenska Lutherska Evangeliföreningen i Finland, Sanansaattajat, Kansanlähetys, Lähetysyhdistys Kylväjä ja Suomen Pipliaseura. Suurin suomalainen lähetysjärjestö on Suomen Lähetysseura, joka on perustettu vuonna 1859. Suomen Lähetysseuran näkemys lähetystyöstä on ns. kokonaisvaltainen: lähetystyö on lähimmäisen palvelua ja kristillisen sanoman eteenpäin viemistä. Kirkon lähetystyötä koordinoi Kirkon lähetystyön keskus. Muita kristillisiä lähetysjärjestöjä Suomessa ovat mm. Avainmedia, IRR-TV, Suomen Vapaakirkko, Patmos Lähetyssäätiö ja helluntailainen Fida International. Suomen monikulttuuristumisen myötä sisälähetystyön merkitys on korostumassa. Monikulttuurisesta sisälähetyksestä eivät yleensä vastaa lähetysjärjestöt, eikä siitä yleensä käytetä nimitystä lähetystyö, vaan puhutaan seurakuntien kansainvälisestä työstä, joka käsittää niin Suomen vähemmistökulttuurien piirissä harjoitettavan diakonian ja evankelioinnin kuin myös seurakuntien kansainvälisyyskasvatuksen. Katolinen kirkko Suomessa
Katolinen kirkko Suomessa on rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta, jolla on noin 14 000 jäsentä. Se on katolisen kirkon Suomessa toimiva osa. Se on päätöksissään suoraan alisteinen paaville. Katolinen kirkko kunnioittaa Suomen suojeluspyhimyksenä piispa Henrikiä. Hallinnollisesti Suomi muodostaa Helsingin katolisen hiippakunnan. Kirkko julkaisee hiippakuntalehteä Fides. Suomi 1920-luvulla
1920-luvulla toimintansa Suomessa aloittaneita uskonnollisia jäjestöjä olivat Rotary International, Vapaamuurarijärjestö, Antroposofisen Liiton edeltäjä sekä Suomen Vapaakirkko ja Ruusu-Risti. Vuonna 1920 suomalaisista oli luterilaisia 98,1 %, ortodokseja 1,6 % ja muihin uskontoihin kuuluvia 0,3 %. Vuoden 1995 tilastoihin verrattuna luterilaisten määrä on vähentynyt 85,8 %:iin, ja uskonnottomien osuus noussut 12,1 %:iin. Venäjä
Venäjän perinteiset uskonnot ovat kristinusko, islam, buddhalaisuus sekä juutalaisuus, jotka määritellään Venäjän vuonna 1997 säädetyssä ”historiallisen perinnön laissa”. Kristinuskon ortodoksinen suunta on Venäjän selvästi suurin uskonto. Venäjällä mielipidekyselyitä tekevän tutkimuskeskuksen mukaan 63 prosenttia vastaajista piti itseään Venäjän ortodokseina, 6 prosenttia muslimeina ja alle yksi prosentti piti itseään buddhalaisena, katolisena, protestanttina tai juutalaisena. 12 prosenttia ihmisistä sanoi uskovansa Jumalaan olematta minkään uskonnon harjoittaja, ja 16 prosenttia piti itseään ei-uskovana. Uskonnottomuus Suomessa
Vapaa-ajattelijain liiton mielestä Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, joilla ei ole verotusoikeutta. Vapaa-ajattelijain liitto ja Suomen ateistiyhdistys vaativat lainsäädännössä muun muassa Vapaa-ajattelijoiden mukaan suomalaisille tärkein syy kuulua kirkkoon on kirkolle annettu hautausmaiden ylläpito, vaikka monissa eurooppalaisissa maissa kunnat hoitavat hautaustoimen. Vapaa-ajattelijoiden mukaan kirkolle on annettu käytännössä mahdollisuus hautaustoimen monopoliin, sillä kirkko saa yhteisöveroa vuosittain noin kaksi kertaa sen verran kuin kirkolta kuluu hautaustoimen ylläpitoon. Liiton mielestä uskonnon syrjivää erityisasemaa kuvaa se, että yritykset maksavat Suomessa veroa kirkolle. Tämä on liiton mukaan kansainvälisesti ainutlaatuista. Uskontotieteen oppihistoria Suomessa
Suomalainen uskontotiede tieteenalana on kehittynyt ja vakiinnuttanut muotonsa useiden tieteellisten ja kulttuuristen virtausten myötä. Uskontotieteessä on yhdistynyt sen muotoutumisen varrella niin primitiivisiä yhteisöjä tutkiva sosiologia, antropologia, psykologia kuin myös kansalliset tieteet kuten fennistiikka eli suomen kielen tutkimus, kansanperinteen tutkimus eli folkloristiikka sekä kansatiede eli etnologia. Koska ensimmäinen varsinainen uskontotieteen professuuri on perustettu vasta vuonna 1960, monet sitä varhaisemmat uskonnontutkijat tunnetaan jonkin toisen oppialan edustajina. Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Uskonnonvapauslain perusteella ensimmäisenä rekisteröityi Suomen Vapaakirkko heti 1923 rekisteröinnin tultua mahdolliseksi. Baptistit ja metodistit joutuivat järjestäytymään uudelleen 1920-luvulla. Eräät uskonnot olivat puolestaan järjestäytyneet yhdistyslain nojalla yhdistyksiksi jo ennen uskonnonvapauslain voimaantuloa. Ihmisoikeudet Suomessa
Elämänkatsomustiedon opetukseen voivat osallistua ne oppilaat, jotka eivät kuulu mihinkään rekisteröityyn uskonnolliseen yhdyskuntaan. Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä oli vuonna 2008 kolme prosenttia kaikista Suomen koululaisista. Uskontokuntiin kuulumattomia koululaisia on erään arvion mukaan kaikista oppilaista noin 10–15 prosenttia. Ortodoksinen kirkko
Suomen ortodoksinen kirkko on Suomen toiseksi suurin uskonnollinen yhteisö, johon kuuluu noin 60 000 ihmistä eli 1,1 prosenttia suomalaisista. Kirkko kuuluu nykyisin Konstantinopolin ekumeeniseen patriarkaattiin autonomisena arkkipiispakuntana. Sen arkkipiispa on vuodesta 2001 ollut arkkipiispa Leo. Kirkkokunnan pääpaikka oli pitkään Kuopio, mutta vuoden 2018 alusta alkaen arkkipiispan istuin on ollut Helsingissä. Uskonnollinen syrjintä
Eri maiden viranomaiset harjoittavat uskonnollista syrjintää esimerkiksi suosimalla tiettyjä uskontoja, rajoittamalla kääntymistä tai lähetystyötä, pyrkimällä lakkauttamaan ryhmiä, kieltämällä uskonnonharjoittamisen tai tietyt uskomukset, tai harjoittamalla väkivaltaa vähemmistöryhmiä kohtaan. Maailmanlaajuisesti eniten syrjitään kristittyjä, muslimeja ja juutalaisia. International Humanist and Ethical Union (IHEU) -järjestön raportin (2013) mukaan uskonnottomia syrjitään useimmissa maailman maissa. Kahdessatoista maassa ateismista voi saada kuolemanrangaistuksen. Birgitta (pyhimys)
Birgitalle on pyhitetty Suomessa yksitoista kirkkoa, joista yksi on nykyisen rajan takana: Eroakirkosta.fi
Elokuussa vuonna 2013 muun muassa Madventures-sarjasta tunnetut tv-juontajat Riku Rantala ja Tuomas Milonoff perustivat monipuolisen uskontovalikoiman tarjoavan liityhetikirkkoon.com -sivuston, jossa saattoi vaivattomasti liittyä lähes 40 eri uskontokuntaan, mukaan lukien rastafarilaisuus, Jehovan todistajat, taolaisuus, islam, druidismi, buddhalaisuus ja amissit. Kirkko ja kaupunki -lehden mukaan sivusto keräsi heti perustamisensa jälkeen vain kahdessa päivässä yhteensä yli 23 000 eri uskonto- ja kirkkokuntiin liittynyttä, joiden keskuudessa suosituimpia uskontokuntia olivat anglikaaninen kirkko, rastafariliike ja Jehovan todistajat. Myöhemmässä vaiheessa liittymistä evankelis-luterilaiseen kirkkoon tarjottiin tälläkin sivustolla ensisijaisena. Sivuston tavoitteeksi sen perustajat kertoivat muun muassa evankelis-luterilainen kirkon valtaamisen avarakatseisille ihmisille. Uskonto
Ninian Smart on esittänyt, että monissa uskonnoissa olisi seitsemän uskonnon ulottuvuutta. Näitä ovat Smartin mukaan käytännön ja uskonnollisten menojen ulottuvuus, kokemuksen ja tunteen ulottuvuus, kertomusten ja myyttien ulottuvuus, opin ja ajattelun ulottuvuus, moraalin ja säädösten ulottuvuus, yhteisöjen ja laitosten ulottuvuus ja aineellinen ulottuvuus.Ninian Smartin luokittelun kaltaisia tutkimukseen perustumattomia luokitteluja on arvosteltu siitä, että ne ovat mielivaltaisia. Smart ei ilmaise täsmällistä kokemusperäistä menetelmää jäsennysten muodostamiseksi. Hän ei esitä perusteluja sille, miksi kyseiset ulottuvuudet on valittu. Suomen Ekumeeninen Neuvosto
Suomen Ekumeeninen Neuvosto (lyh. SEN, ) on Suomessa toimivien kirkkojen, kristillisten yhteisöjen ja seurakuntien ekumeeninen yhteistyöelin. Ekumeenisella neuvostolla on 11 jäsenkirkkoa, 5 tarkkailijakirkkoa tai -yhteisöä ja 17 kumppanuusjärjestöä. Helluntaiherätys
Liikkeellä on Suomessa noin 46 400 jäsentä (lähde: Seurakuntaopas 2013). Helluntaiherätyksen alkaessa vaikuttaa Suomessa tavoitteena oli tuoda (tai palauttaa) liikkeelle ominainen näkemys alkukristillisyydestä kaikkiin kristillisiin kirkkokuntiin, mutta usein tällainen ajatus kohtasi vastustusta. Siksi helluntaiherätys päätyi perustamaan (paikallis-) seurakuntia, jotka toimivat yhdistyspohjalta. Seurakuntien taustalla toimii rukoushuoneyhdistyksiä, jotka vastaavat seurakuntien taloudellisista asioista. Vuonna 2002 Suomen uskonnonvapauslain uudistuksen ohella perustettiin Suomen Helluntaikirkko, joka ei ole yhdistys vaan uskonnollinen yhdyskunta Suomen lain edessä. Yhdyskuntamalli toimii yhdistysten rinnalla, joten osa helluntailaisista kuuluu helluntaikirkkoon (jäseniä vuoden 2014 syyskuussa 8011), osa luterilaiseen kirkkoon ja osa ei kuulu kumpaankaan. Suomessa on noin 250 helluntaiseurakuntaa. Lisäksi suomenkielisiä helluntaiseurakuntia löytyy muun muassa Yhdysvalloista, Australiasta, Espanjasta, Kanadasta ja Ruotsista. Ranska
Ranskan kieli on maan yleisin ja ainoa virallinen kieli. Vähemmistökieliä, kuten bretonia ja baskia saa opettaa koulussa vapaaehtoisina aineina. Suurin uskonto on kristinusko, mutta Ranska on erittäin sekulaari valtio ja maassa asuu paljon uskonnottomia ihmisiä ja ateisteja. Toiseksi suurin uskonto Ranskassa on islam. Ranskan kulttuurimatkakohteista tunnetuimpia ovat Louvren taidemuseo, Eiffelin torni, Pompidou-keskus ja Versailles’n palatsi. Ranskan kuvataide kukoisti etenkin impressionismin aikana, ja 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Pariisista tuli taidemaailman keskus. Ranskalaisen Pierre de Coubertinin aloitteesta perustetut nykyaikaiset olympialaiset on järjestetty Ranskassa viisi kertaa. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko () on jäsenmäärältään suurin Suomessa toimiva uskonnollinen yhdyskunta, johon kuului 69,7 prosenttia suomalaisista vuoden 2018 lopussa. Yhdyskunta tunnustaa luterilaisen opin mukaista protestanttista kristinuskoa.
Kirkon mukaan sen nimi tarkoittaa "luterilaisella tavalla evankelisten ryhmää Suomessa". Hiippakunta
Hiippakunta on kirkon hallinnollinen alue. Hiippakuntia on Suomessa evankelis-luterilaisella, ortodoksisella kirkolla ja katolisella kirkolla. Evankelis-luterilaisia hiippakuntia on yhdeksän ja ortodoksisia hiippakuntia kolme. Katolinen hiippakunta kattaa koko maan. Uskonto Suomessa
Uskonnonvapauslain mukaan lapsen uskonnollisesta asemasta päättävät hänen huoltajansa yhdessä. Viisitoista vuotta täyttänyt lapsi voi kuitenkin huoltajien kirjallisella suostumuksella itse liittyä uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erota siitä. Kaksitoista vuotta täyttänyt voidaan liittää uskonnolliseen yhdyskuntaan tai ilmoittaa eronneeksi siitä vain omalla kirjallisella suostumuksellaan. Islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
Islamilaisissa maissa on tänäkin päivänä muitakin uskontoja kuten zarathustralaisuus ja Bahá’í-usko. Etenkin Aasiassa on paljon kristittyjä, hinduja ja buddhalaisia joiden yleisesti sallitaan harjoittavan melko vapaasti omaa uskontoaan vaikkakaan kaikilta ongelmilta ei ole vältytty. Uskonpuhdistus
Nykypäivän kristityistä 1,1 miljardia on katolisia, 225 miljoonaa ortodokseja ja 77 miljoonaa anglikaaneja. Reformoidun kirkon jäseniä on noin 75 miljoonaa. Luterilaisiin kirkkoihin kuuluvia on maailmanlaajuisesti noin 72 miljoonaa. Euroopassa luterilaisiin kirkkoihin kuuluu noin 36 miljoonaa jäsentä. Pohjoismaat ja Saksa ovat luterilaisuuden vankinta kannatusaluetta. Saksassa on eniten luterilaisia, noin 12 miljoonaa. Seuraavaksi eniten luterilaisia on Ruotsissa (6,5), Etiopiassa (6,4), Tansaniassa (5,8), Indonesiassa (5,8) ja Tanskassa (4,4 miljoonaa). Luterilaisuus on valtionkirkko Islannissa ja Tanskassa. Uskonto Suomessa
1980-luvun alussa Suomessa toimi vain yksi tataarien perustama islamilainen yhdyskunta, kun vuonna 2009 erilaisia rekisteröityjä uskonnollisia yhdyskuntia oli yhteensä 27 kappaletta. Viime vuosikymmeninä muslimeja on muuttanut Lähi-idästä, Afrikasta ja Aasiasta. Vielä 1990-luvun alussa Suomessa asui muutama tuhat muslimia. Tuomas Martikaisen tekemän maahanmuuttajien syntymämaahan pohjautuvan arvion mukaan Suomessa oli vuonna 2011 noin 50 000–60 000 muslimia. Siirtolaisinstituutin arvion mukaan Suomessa on 70 000 muslimia, mikä on noin 1,3 prosenttia väestöstä. Noin viidesosa Suomessa asuvista muslimeista on liittynyt islamilaisiin yhdyskuntiin. Uskonto Suomessa
Vuoden 2016 lopussa 72,0 % suomalaisista kuului Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema, ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki Luterilaisuus
Luterilaisuus ei muodosta yksittäistä kirkkoa kuten esimerkiksi roomalaiskatolisuus, vaan se koostuu erilaisista alueellisista tai kansallisista kirkoista, kuten Suomen evankelis-luterilainen kirkko. Maailmanlaajuisesti luterilaisia kirkkoja on noin 140, joista 138 kuuluu vuonna 1947 perustettuun Luterilaiseen maailmanliittoon. 2000-luvun alussa maailmassa oli kaikkiaan 65 miljoonaa luterilaista. Kristinusko
Kristinusko on suurin uskonto 2,039 miljardilla kannattajallaan. Kaksi seuraavaksi suurinta ovat islam 1,226 miljardilla ja hindulaisuus 828 miljoonalla. Luettelo uskonnoista valtioittain
Ryhmään "Muut uskonnot" kuuluvat mm, "Bahai-usko, Jainalaisuus, Šintolaisuus, Sikhiläisyys, Taolaisuus, Tenrikyō, Wicca, Zarathustralaisuus, Cao Đài, I-Kuan Tao, Mandealaisuus, Rastafari, Rātana, Scientologia ja Jesidismi". Kirkkojen ja valtion suhde Suomessa
Jos mitään uskontoa ei ole mainittu missään valtion laissa ja jos valtio ei suosi mitään uskontoa muillakaan tavoin, voidaan valtiokirkollisuuden vastustajien mielestä sanoa, että kirkko ja valtio tai uskonnot ja valtio on erotettu toisistaan. Tämän käsityksen mukaan Suomessa valtiokirkko on jo pelkästään sillä perusteella, että uskonnoista puhutaan laeissa. Kirkkoon liittyminen Suomessa
Ortodoksiseen kirkkoon liittyi vuonna 2012 yhteensä 1001 henkeä. Kastettuja oli 520. Vuosikymmeniä jatkuneen laskun jälkeen jäsenmäärä on jälleen noussut vuodesta 1990, mikä on johtunut erityisesti maahanmuuttajien liittymisestä kirkkoon. Armenia
Uskonnon saralla 2 897 267 ilmoitti kuuluvansa johonkin uskonnolliseen ryhmään. Niistä suurin oli 2 796 519 henkilöä käsittänyt Armenian apostolinen kirkko. Muita ryhmiä olivat esimerkiksi evankelistit (29 280), jesidit (25 204), katolilaiset (13 843), jehovantodistajat (8 695) ja ortodoksit (7 532). Mormonismi Suomessa
Myöhempien aikojen pyhien liikkeellä eli mormonismilla on Suomessa noin 3 200 jäsentä. Mormonikirkkoja on Suomessa 23. Lisäksi Espoossa on yksi mormonitemppeli. Egypti
Egyptiläiset ovat pääasiassa islaminuskoisia, noin 85 prosenttia väestöstä, ja suurin osa heistä on sunneja. Kristityt edustavat noin viittätoista prosenttia väkiluvusta, ja heistä suurin osa (9–18 prosenttia väestöstä) on kopteja – jäljelle jäävään prosenttiin kuuluu muun muassa katolisia, kreikkalaisortodokseja, syyrialaisortodokseja ja armenialaisortodokseja, jotka asuvat pääasiassa Aleksandriassa ja Kairossa. Maassa on myös pieni, arviolta noin 300 hengen suuruinen juutalaisyhteisö. Perustuslain mukaan islam on Egyptin valtionuskonto, mutta perustuslaki takaa myös uskonnonvapauden. Käytännössä maan oikeusjärjestelmä tunnustaa kolme Abrahamilaista uskontoa: islamin, kristinuskon ja juutalaisuuden. Skientologia
Skientologien maailmanlaajuisesta lukumäärästä ei ole varmuutta, eikä skientologiakirkko pidä lukua jäsenmäärästään. Tuorein tieto Yhdysvalloista on vuodelta 2001, ja sen mukaan itsensä skientologiksi laskee 55 000 amerikkalaista. Skientologiakirkko ei vaadi jäseniään eroamaan uskonnollisista yhdyskunnista, sillä skientologia on kirkon mukaan yhteensopiva kaikkien uskontojen kanssa. Suomessa skientologia oli julkisuudessa erityisesti 1980- ja 1990-luvuilla. Skientologiakirkko on anonut Suomessa rekisteröidyn uskonnollisen yhdys­kunnan asemaa, mutta sitä ei ole myönnetty. Suomen Scientologia-yhdistys ry perustettiin 1980 ja rekisteröitiin 3. maaliskuuta 1983. Jäseniä oli 120 vuonna 2011. Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa
Suomessa uskontokuntaan kuulumattomia oli vuonna 2016 noin 1,4 miljoonaa henkeä. Uskontokuntiin kuulumattomien määrä on ollut tasaisessa kasvussa. Uskonto
Vuonna 2009 julkaistun Gallup Internationalin mielipidekyselyn mukaan vähiten uskonnollisia ovat virolaiset, ruotsalaiset, tanskalaiset ja norjalaiset. Suomalaiset ovat naapurikansojaan uskonnollisempia ollen vertailussa 14. vähiten uskonnollinen maa. Suomessa 29 prosenttia vastaajista piti uskontoa tärkeänä elämässään ja 70 prosenttia vastaajista ei pitänyt uskontoa tärkeänä elämässään. Tutkimuksen mukaan uskonnollisuudella on taipumus vähetä, mitä enemmän yhteiskunta vaurastuu. Länsimaista uskonnollisimpiin kuuluu Yhdysvallat, jossa 65 prosenttia vastaajista piti uskontoa tärkeänä. Maan sisällä uskonnollisuus vaihteli itäisen Vermontin 42 prosentista etelävaltioiden Mississipin 82 prosenttiin. Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista
Luettelo Suomen varhain rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista kattaa vuoteen 1950 mennessä rekisteröidyt uskonnolliset yhdyskunnat. Uskonto Suomessa
Vuoden 2017 lopussa suomalaisista 70,9 % oli evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki. Mahdollisuus muiden uskontojen harjoittamiseen on turvattu lailla. Uskonto Suomessa
Väestön käännyttäminen kristinuskoon alkoi Suomessa 1000-luvulla ilmeisesti pian sen jälkeen, kun Ruotsin kuninkaat olivat ryhtyneet kristityiksi. Lakisääteinen pakko kuulua luterilaiseen kirkkoon astui voimaan vuonna 1634. Myös kirkonmenoihin osallistuminen muuttui pakolliseksi ja muut kuin luterilaiset tuli karkottaa maasta. Alkuperäisuskonnon harjoittaminen julistettiin synnilliseksi toiminnaksi ja kirkonmiehet ja viranomaiset pyrkivät hävittämään esimerkiksi metsikköjä, joita tiedettiin tai epäiltiin käytettävän uhrilehtoina. Kansanuskossa sekoittuivat tästä huolimatta pitkään kristilliset ja vanhan uskonnon piirteet. Esimerkiksi kristinuskon Saatanan ja suomalaisten muinaisuskon maahisten tehtävät sekoittuivat pitkään ja samoissa loitsua muistuttavissa rukouksissa ja rituaaleissa voitiin suojautua molempia vastaan. Paikoitellen Hämeessä, laajasti Itä-ja Pohjois-Suomessa, ja erityisesti Karjalassa tällaista esiintyi vielä uudella ajallakin.
Ulkomaalaisille annettiin 1700-luvulla lupa harjoittaa muuta uskontoa kuin evankelis-luterilaista, mutta toisinuskovat joutuivat elämään ilman kansalaisoikeuksia aina 1900-luvulle asti. Uskontokuntaan kuulumisen pakollisuus poistui vasta vuoden 1923 uskonnonvapauslain myötä. Uskonnonvapauslaki salli myös uusien uskonnollisten yhdyskuntien vapaan perustamisen.