Mikä on Ahvenanmaan suurin kaupunki?
Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaa () on saariryhmä sekä Suomen historiallinen ja nykyinen maakunta, sekä ainoa jolla on itsehallinto. Ahvenanmaan ainoa virallinen kieli on ruotsi: 88 prosentilla väestöstä on äidinkielenään ruotsi, noin 5 prosenttia on suomenkielisiä ja muunkielisiä asukkaita on yhteensä noin seitsemän prosenttia. Maakunnan väkiluku oli henkeä, ja sen ainoa kaupunki on hallintokeskus Maarianhamina. Ahvenanmaa on sekä maapinta-alaltaan että asukasluvultaan Suomen pienin maakunta.
Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalla on kolme seutukuntaa. Mariehamns stadin seutukuntaan kuuluu vain Maarianhamina, Ålands landsbygdin seutukuntaan kuuluvat Eckerö, Finström, Geta, Hammarland, Jomala, Lemland, Lumparland, Saltvik ja Sund sekä Ålands skärgårdin seutukuntaan Brändö, Föglö, Kumlinge, Kökar, Sottunga ja Vårdö. Maarianhamina
Maarianhamina on ollut ja on edelleen Suomen merkittävimpiä merenkulku- ja laivanvarustamokaupunkeja. Aina kaupungin perustamisesta saakka kaupungin elinkeinoelämä on keskittynyt merenkulun ympärille. Kaupungissa sijaitsee edelleen suuri määrä varustamoja ja iso osa väestöstä on jollain tavalla tekemisissä merenkulun kanssa. Muun muassa Viking Line -konsernin ja Eckerö-konsernin pääkonttorit sijaitsevat Maarianhaminassa. Monet Ahvenanmaan vesillä purjehtivat alukset on rekisteröity Maarianhaminaan. Ahvenanmaan maakunta
Ålandstrafikenin saaristolautoilla ihmiset ja polkupyörät kulkevat ilmaiseksi, mutta moottoriajoneuvojen kuljetus on maksullista. Kesällä liikkuu myös erityisiä polkupyörälauttoja. Pohjoinen saaristoreitti johtaa Kumlingesta Brändön ja Kumlingen saaristokuntien kautta Vårdön Hummelvikiin satamaan. Eteläinen saaristolauttareitti kulkee Galtbyn satamasta Korppoosta Kökarin, Sottungan ja Föglön Överön sataman kautta Manner-Ahvenanmaalle Långnäsin satamaan Lumparlandissa. Ahvenanmaan kongressi
Kongressi jatkui puolitoista vuotta, ja se oli Ahvenanmaan kaikkien aikojen suurin poliittinen tapahtuma. Turusta Tukholmaan kulkeneen postireitin puolivälissä sijaitsevaa Lövötä ehdottivat kokouspaikaksi venäläiset. Kylän luonnonsatamaa rakennettiin suuremmaksi, ja diplomaatteja varten rakennettiin uusia rakennuksia. Ahvenanmaan taloja oli paljon tyhjillään, sillä ahvenanmaalaiset olivat paenneet sotaa manner-Ruotsiin jo 1714. Niinpä työväkeä tuotiin Suomen puolelta. Hienoja asuintaloja purettiin muualta Ahvenanmaalta ja pystytettiin uudelleen Lövöhön. Ruotsalaiset neuvottelijat asutettiin kylän eteläosaan, venäläiset pohjoiosaan. Molemmilla puolilla järjestettiin näyttäviä juhlia, joilla osoitettiin omaa valtaa ja varakkuutta Kaikkiaan kongressi työllisti yli kaksituhatta henkeä. Hyvinkää
Hyvinkää () on kaupunki Uudenmaan maakunnan pohjoisosassa. Hyvinkään väkiluku on noin 47 000 (2016), ja se on maakunnan viidenneksi suurin kaupunki Helsingin, Espoon, Vantaan ja Porvoon jälkeen. Hyvinkää sijaitsee Suomen pääradan, valtateiden 3 ja 25, Vantaanjoen sekä Ensimmäisen Salpausselän varrella. Ahvenanmaan politiikka
Suomen tasavallan perustuslain mukaan Ahvenanmaan maakunnalla on itsehallinto sen mukaan kuin Ahvenanmaan itsehallintolaissa erikseen säädetään. Itsehallinto antaa ahvenanmaalaisille oikeuden säätää lailla omista sisäisistä asioistaan ja päättää maakunnan tulo- ja menoarviosta. Lainsäädäntövaltaa Ahvenanmaan maakunnassa, itsehallintolaissa määritellyissä asioissa, käyttää maakuntapäivät. Ylintä toimeenpanovaltaa maakunnan itsehallintoon kuuluvissa asioissa käyttää Ahvenanmaan maakuntahallitus. Ahvenanmaan maakunta
Vuoden 2014 lopussa Ahvenanmaan 28 916 asukkaasta 17 389 asui taajamissa, 11 232 haja-asutusalueilla ja 295 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Maakunnan taajama-aste oli 60,8 prosenttia. Maarianhaminassa 99,6 prosenttia väestöstä asui taajamissa. Maarianhaminan lisäksi taajamaväestöä oli Eckerössä, Finströmissä, Hammarlandissa, Jomalassa, Lemlandissa ja Saltvikissä. Muissa kunnissa ei ollut taajamia. Vuoden 2017 lopussa Ahvenanmaalla sijaitsi yhdeksän taajamaa. Hätäkeskuslaitos
Suomessa hätäkeskukset ovat moniviranomaiskeskuksia, joissa avun hätätilanteeseen saa yhdellä puhelinsoitolla yhdestä numerosta. Suomen hätäkeskuksien kautta avun saa poliisin, pelastus-, terveys- ja sosiaalitoimen hätätilanteisiin. Ahvenanmaalla on erillinen hätäkeskus, joka toimii Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alaisuudessa. Meripelastuksella on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero, 0294 1000. Satelliittipuhelimesta voi soittaa hätäkeskuslaitokselle Keravalle satelliittipuhelinnumeroon +358 92 3550545. Puhelu ei ole maksuton eikä sitä ensisijaisteta muihin liikkeellä oleviin puheluihin mitenkään. Lisäksi numeroon +358 92 3550545 ei voi lähettää tekstiviestejä. Ahvenanmaan lippu
Lippu on Ahvenanmaan itsehallintoalueen lippu, jota voidaan käyttää maissa. Merellä Ahvenanmaalle rekisteröidyt tai siellä kotipaikkaansa pitävät kauppa-, kalastus- ja huvialukset voivat vapaasti valita, käyttävätkö ne Ahvenanmaan vai Suomen lippua. Ahvenanmaan maakunnan omistamat alukset käyttävät kuitenkin aina Ahvenanmaan lippua. Lisäksi asetus liputuksesta Suomen lipulla (383/1978) määrää, että Ahvenanmaan maakunnan julkisten rakennusten on virallisina valtakunnan liputuspäivinä liputettava Suomen lipulla. Toisaalta Ahvenanmaan maakuntalaki määrää nämä liputtamaan maakuntalipulla maakunnan liputuspäivinä. Tienumerointi Ahvenanmaalla
Tienumerointi koskee ainoastaan Ahvenanmaan pääsaarta ja siihen siltayhteydessä olevia saaria, joten ulkosaarilla olevia teitä ei numeroida näkyviin. Ahvenanmaan maakunta
Perusterveydenhoitoa antavat terveyskeskukset, joita on Maarianhaminassa ja Godbyssä, sekä terveysvastaanotot, joita on lähes jokaisessa kunnassa. Vastaanotolla annetaan rokotuksia, mitataan verenpainetta, hoidetaan akuutit vaivat ja tarvittaessa tilataan sairaankuljetus jatkohoitoon. Yli 75-vuotiaiden luokse tehdään kotikäyntejä. Erikoissairaanhoitoa saa Maarianhaminassa. Hammashoitoa on tarjolla julkisella puolella alle 28-vuotiaille sekä erityisryhmille. Östra och Västra Kyrksundet
Östra och Västra Kyrksundet on kaksiosainen järvi Sundin kunnassa Ahvenanmaalla. Sen pinta-ala on 255,26 ha. Se esiintyy joissakin tilastoissa Ahvenanmaan suurimpana järvenä. Ylen ja Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2011 järjestämässä kilpailussa se valittiin Ahvenanmaan maakuntajärveksi. Luettelo Suomen taajamista 2016
Monessa Ahvenanmaan kunnassa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga, Sund ja Vårdö) ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa ainoa kunta, jossa ei ollut taajamia oli Luhanka. Kunnista, joissa oli taajamaväestöä, korkein taajama-aste oli Kauniaisissa (100,0 prosenttia) ja matalin Rääkkylässä (26,2 prosenttia). Maakunnittain tarkasteltuna korkein taajama-aste oli Uudellamaalla (95,3 prosenttia) ja matalin Ahvenanmaalla (62,5 prosenttia). Suomen kunnat
Kunnista 16 sijaitsee Ahvenanmaalla, jossa kuntakoko on manner-Suomea pienempi. Ahvenanmaalla kunnan voivat muodostaa pienet saaret tai saariryhmät. Ahvenanmaalla ei ole tehty vielä ainuttakaan kuntaliitosta. Kunnat eroavat merkittävästi toisistaan väkiluvultaan ja pinta-alaltaan. Eniten asukkaita on Helsingissä ja vähiten Sottungalla (Manner-Suomen kunnista Luhangassa). Pinta-alaltaan pienin kunta on Kauniainen ja suurin kunta on Inari. Kumlinge
Kumlinge sijaitsee suunnilleen Ahvenanmantereen ja Manner-Suomen puolivälissä. Länsipuolella on Teilin ja itäpuolella Lappveden merenselkä. Kunnan pääsaari on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin. Pääsaarella sijaitsevat kunnantoimisto, kauppa, apteekki, Ålandsbankenin konttori ja kunnan ainoa koulu. Muut suurehkot saaret, joihin on säännölliset kulkuyhteydet, ovat Enklinge, Seglinge ja Björkö. Enklingessä ja Seglingessä toimineet koulut on suljettu. Pienempiä saaria, joista suurin osa on asumattomia, on useita satoja. Kumlingen saaret ovat pinnanmuodoiltaan matalia ja yleisilmeeltään karuja. Korkein maastonkohta kunnan alueella on 22 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva kallionhuippu Björkön saaren pohjoisosassa. Ahvenanmaan käräjäoikeus
Ahvenanmaan käräjäoikeus kuuluu Turun hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Ahvenanmaan käräjäoikeuden tuomiopiiri muodostuu Brändön, Eckerön, Finströmin, Föglön, Getan, Hammarlandin, Jomalan, Kumlingen, Kökarin, Lemlandin, Lumparlandin, Saltvikin, Sottungan, Sundin ja Vårdön kunnista sekä Maarianhaminan kaupungista. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan tuhansista saarista 60 on asuttuja. Jääkausi on hionut saarten punaisen graniitin monin paikoin silokallioiksi. Kasvillisuus on rehevää ja runsaslajista. Sekä kasvillisuus että eläimistö poikkeavat Manner-Suomen lajistosta, ja maakunnalla on omia rauhoitusmääräyksiään. Tallinna
Tallinna ( , venäjäksi Таллин, aikaisemmin saks. "Reval" eli suom. "Rääveli", vanhassa suomessa joskus "Kesoniemi" tai "Kesoi") on Viron pääkaupunki ja maan pääasiallinen portti merelle. Kaupungin väkiluku on 440 112 (18.2.2016) ja se on Viron suurin asutuskeskus. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukkaista oli virolaisia 52,5 prosenttia, venäläisiä 38,5 prosenttia, ukrainalaisia 3,7 prosenttia ja valkovenäläisiä 2,0 prosenttia. Äidinkielenään viroa puhui 50,1 prosenttia ja venäjää 46,7 prosenttia. Tallinnan pormestari on Taavi Aas. Bergen
Bergen (entiset nimet Bergvin ja Bjørgvin, kveeniksi Peruna) on kaupunki Hordalandin läänissä Norjassa. Se sijaitsee Norjan länsirannikolla. Vuoden 2018 alussa Bergenissä oli lähes 280 000 asukasta, joten se oli asukasluvultaan Norjan toiseksi suurin kunta ja Pohjoismaiden kahdeksanneksi suurin kaupunki. Bergenin satama on tonnimääriltään Pohjoismaiden suurin tavaraliikenteen satama. Suomen kaupungit
Suurkaupungeiksi kutsutaan Suomessa yli asukkaan kuntia, joita ovat Helsinki, Espoo, Tampere, Vantaa, Turku, Oulu, Jyväskylä, Lahti ja Kuopio. Muita suuria kaupunkeja ovat Pori ja Kouvola. Helsinkiä yhdessä naapuriensa Espoon, Kauniaisten ja Vantaan kanssa pidetään Suomen ainoana metropolialueena. Suomen pienin hallinnollinen kaupunki on noin asukkaan Kaskinen. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan malli herättää jonkin verran kiinnostusta maailmalla. Maakuntaan saapuu usein tutkijoita, toimittajia ja poliitikkoja tutustumaan itsehallintojärjestelmään, joka on kansainvälisesti katsoen varsin epätavallinen. Vaikka Euroopassa on runsaasti itsehallintoalueita, vain Ahvenanmaa on määrätty kansainvälisellä sopimuksella sekä itsehallinnolliseksi että demilitarisoiduksi alueeksi. Esimerkiksi Serbia on ehdottanut Kosovon kysymyksen ratkaisuksi sille annettavan Ahvenanmaan kaltaisen aseman itsenäistymisvaatimuksien sijaan. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan omasta radio- ja televisiotoiminnasta vastaa Ålands Radio och TV Ab -yritys. Tämä Ahvenanmaan maakuntahallinnon omistama osakeyhtiö päättää, mitä radio- ja tv-kanavia Ahvenanmaalla lähetetään. Televisioverkossa näkyvät kanavanippu A:sta Yle TV1:n, Yle TV2:n ja Yle Teema & Femin ohjelmat. Ahvenanmaan maakunta
Keskiajalla Ahvenanmaasta tuli Kastelholman linnaläänin keskusalue, joka kuului Suomen käskynhaltijakuntaan ja Turun hiippakuntaan. 1500-luvulla Ahvenanmaa oli osana prinssi Juhanalle annettua Suomen herttuakuntaa. 1600- ja 1700-luvuilla Ahvenanmaa kuului hallinnollisesti Turun ja Porin lääniin. Suuri Postitie Suomen ja Ruotsin välillä kulki Ahvenanmaan kautta ja talonpojilla oli velvollisuus kuljettaa postia vuoteen 1911 asti. Luettelo Suomen ruotsin- ja kaksikielisistä kunnista
Ahvenanmaan kaikki kunnat ovat kuitenkin yksikielisiä ja ruotsinkielisiä kielisuhteista riippumatta. Myös saamenkielisillä alueilla voivat kunnat olla kaksi- tai monikielisiä (kielinä suomi tai jokin saamen kieli). Saamelaiskieliin liittyvää kaksikielisyyttä ei ole säädetty kielilaissa, mutta saamelaiskielten asema on turvattu saamen kielilailla. Eckerö
Eckerössä sijaitsee myös Ahvenanmaan suurin rakennus Eckeröhallen, jossa järjestetään paitsi urheilutapahtumia myös konsertteja, messuja ja muita suuria yleisötapahtumia. Ahvenanmaan väestö
Ensimmäisten ihmisten arvioidaan saapuneen Ahvenanmaalle noin 4200 eaa. Nämä olivat idästä saapuneita kampakeraamista kulttuuria edustaneita metsästäjä-keräilijöitä, jotka asuivat alueella kausiluotoisesti. Pysyvä asutus alkoi noin vuonna 2500 eaa. uuden lännestä suuntautuneen maahanmuuton myötä. Ahvenanmaalta, Jomalan Jettbölestä on löydetty Suomen ainoa säilynyt kivikautinen luuranko, joka on haudattu sikiöasentoon. Pronssikaudella läntisen pronssikulttuurin ydinalue rajoittui Ahvenanmaalle ja Suomen rannikolle Porvoon- ja Lapuanjokien välille Yleisradiovero
Ahvenanmaalla asuvilta ei peritä Yle-veroa. Ahvenanmaalla kotitalouksilta peritään 220 euron suuruinen tv-maksu, jolla rahoitetaan Ahvenanmaan maakuntahallinnon omistaman Ålands radio och TV -yhtiön toiminta. Ahvenanmaan tv-maksu perustuu siihen, omistaako asukas television. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalle on muiden Suomen maakuntien tavoin valittu maakuntatunnukset. Maakuntaeläin on metsäkauris, maakuntajärvinä ovat Östra och Västra Kyrksundet, maakuntakala on hauki, maakuntakukka kevätesikko, maakuntakiveksi on valittu eloperäinen kalkkikivi ja maakuntalinnuksi merikotka. Maakuntalaulu on "Ahvenanmaalaisten laulu". Ahvenanmaan vaakunassa on kuvattu saksanhirvi ja Ahvenanmaan lippu on vuodelta 1954. Ahvenanmaan väestö
Ahvenanmaan väestö oli vuonna 2008 27 456 henkeä, jotka asuvat yhteensä 65 saarella. Ruotsinkielisten osuus väestöstä on 92,0 %. Naisten osuus maakunnan väestöstä on 51 %. Ulkomaalaisia oli vuonna 2008 2 06 henkeä. Maakunnan väestöstä noin 40 % asuu Maarianhaminassa. Ahvenanmaalla on voimassa kotiseutuoikeusjärjestelmä ("hembygdsrätt"). Henkilöllä tulee olla kotiseutuoikeus, ennen kuin on mahdollista omistaa kiinteää omaisuutta saarella, äänestää maakuntapäivävaaleissa tai harjoittaa elinkeinoa. Ahvenanmaan lippu
Ahvenanmaan lippu on Suomen itsehallinnollisen maakunnan Ahvenanmaan virallinen lippu. Sitä käytettiin ensimmäistä kertaa Maarianhaminassa 3. huhtikuuta 1954. Ahvenanmaan lippu on muuten samankaltainen kuin Ruotsin lippu, mutta siihen on lisätty punainen risti symboloimaan Suomea. Lipussa yhdistyvät Ruotsin lipun sinikeltaiset värit ja Suomen vaakunan keltapunaiset värit. Saari
Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari.Suomen suurimpana saarena on vanhastaan pidetty Soisaloa (1 635 km²), jonka ympärillä vedenpinta ei kuitenkaan ole samassa tasossa. Toinen ehdokas Suomen suurimmaksi saareksi on Sääminginsalo (1 069 km²), jonka ympärillä vedet ovat samassa tasossa. Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²). Ahvenanmaan politiikka
Ylintä toimeenpanovaltaa maakunnan itsehallintoon kuuluvissa asioissa käyttää Ahvenanmaan maakuntahallitus, jonka valitsee maakuntapäivät. Ahvenanmaan maakunta
Saarimaakunnan tärkein elinkeino on merenkulku, joka vuonna 2003 toi 36 prosenttia sen bruttokansantuotteesta. Maarianhaminassa pitävät pääkonttoriaan Viking Line, Eckerö-konserni, Lillgaard ja Godby Shipping. Ahvenanmaalaisten omistama kauppalaivasto ylitti miljoona bruttotonnia vuonna 2015. Vuosina 2000–2015 Ahvenanmaan lipun alla purjehtivien alusten osuus pieneni viidenneksellä, kun taas ulkomaille liputettujen alusten tonnimäärä kasvoi 63 prosenttia. Merenkulun parissa ahvenanmaalaisissa yrityksissä työskenteli 6,6 prosenttia työvoimasta vuonna 2013. Ahvenanmaan maakunta
Manner-Ahvenanmaa on pohjoisesta etelään 50 kilometriä pitkä ja idästä länteen 45 kilometriä leveä. Saaren pinta-ala on 689 neliökilometriä. Siihen ovat siltayhteydessä kapean Marsundin erottama Eckerö ja Lemströmin kanavan mantereesta erottama Lemland, josta on edelleen siltayhteys Lumparlandiin. Muita huomattavia saaria ovat Vårdö, Föglö, Sottunga, Kumlinge, Kökar ja Brändö. Ahvenanmaan korkein huippu on Orrdalsklint (132 metriä) Saltvikin kunnassa Manner-Ahvenanmaalla. Ahvenanmaan politiikka
Suomen eduskunta on vahvistanut Ahvenanmaan maakunnan itsehallinnon itsehallintolailla 1920 ja takuulailla 1922, jotka yhdistettiin 1951 uudeksi itsehallintolaiksi. Sen korvasi vuoden 1993 alussa voimaan tullut uusi laki. Sitäkin on myöhemmin vielä uudistettu. Itse­hallinto­lakia voidaan muuttaa tai se voidaan kumota vain Suomen edus­kunnan ja Ahvenan­maan maa­kunta­päivien yhtä­pitävällä päätöksellä, jonka eduskunta on hyväksynyt perustus­lain säätämis­järjestyksessä ja maakunta­päivät vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä. Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaan malli herättää jonkin verran kiinnostusta maailmalla. Maakuntaan saapuu usein tutkijoita, toimittajia ja poliitikkoja tutustumaan itsehallintojärjestelmään, joka on kansainvälisesti katsoen varsin epätavallinen. Vaikka Euroopassa on runsaasti itsehallintoalueita, vain Ahvenanmaa on määrätty kansainvälisellä sopimuksella sekä itsehallinnolliseksi että demilitarisoiduksi alueeksi. Toisaalta on kansainvälisessä katsannossa erikoista, että maakunnalla on laaja toimivalta, josta puuttuvat lähes kokonaan talouspoliittiset toimivaltuudet. Esimerkiksi lokakuussa 2007 Georgian presidentti Mikheil Saakašvili liitti Suomen vierailuunsa matkan Ahvenanmaalle. Maakunnan asioiden järjestäminen kiinnosti Saakašvilia koska Georgiaan kuuluu muodollisesti kolme itsehallinnollista aluetta, joissa kaikissa on ollut levottomuuksia. Kansainvälispoliittisesti näistä erityisen merkittäviä ovat Abhasia ja Etelä-Ossetia, joiden hallitukset pyrkivät Venäjän tuella täyteen itsenäisyyteen. Myös Serbia ehdotti Kosovon kysymyksen ratkaisuksi, että Kosovolle olisi annettu Ahvenanmaan kaltainen asema itsenäisyyden sijaan. Ahvenanmaan liberaalit
Ahvenanmaan liberaalit (, lyh. Lib.) on Ahvenanmaalla toimiva liberaali puolue. Lokakuun 2011 vaaleissa liberaalit oli Ahvenanmaan maakuntapäivien toiseksi suurin puolue kuudella edustajallaan. Puolueen puheenjohtaja on Viveka Eriksson. Kökar
Kökarin naapurikunnat ovat Föglö, Parainen ja Sottunga. Suomen eteläisimmät saaret Bogskärissä kuuluvat Kökariin. Suurimmat saaret ovat pääsaari ja Hellsö, joista jälkimmäinen on Ahvenanmaan saarista pinta-alaltaan kymmenenneksi suurin. Kökarin itäpuolella on Kihdin merenselkä ja länsipuolella Kökarinselkä. Kunnan alueella ovat Suomen ainoat tunnetut marjakuusen luontaiset esiintymät. Gjøvik
Gjøvik on yksi kolmesta kaupungista, jotka ympäröivät Mjøsaa, Norjan suurinta järveä. Se on Skibladner in, maailman vanhimman siipiratasaluksen kotisatama. Gjøvik on Norjan 29. suurin kaupunki väkiluvussa mitattuna ja 165. suurin pinta-alassa mitattuna. Jooniansaaret
Pinta-alaltaan suurin Jooniansaari on Kefaloniá ja väkiluvultaan suurin Korfu. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Jooniansaariin kuuluu viisi pienempää pienten saarten saariryhmää, jotka ovat Korfun luoteispuolella sijaitsevat Diapontiset saaret, Lefkaksen ja Aitolia-Akarnanian rannikon välissä sijaitsevat Tilevoḯdes-saaret, Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla sijaitsevat Ekhinadit, Zákynthoksen eteläpuolella sijaitsevat Strofadit sekä Messenian rannikon edustalla sijaitsevat Oinoússeen saaret. Saarten pääelinkeinoja ovat turismi, viinin ja hedelmien viljely sekä kalastus ja merenkulku. Saltvik
Saltvikin luonto on varsin vaihtelevaa. Pohjoisosa on pääasiassa kumpuilevaa metsäseutua, kun taas eteläosa on enimmäkseen rehevää tasankoa. Kunnan alueella sijaitsee toisaalta Ahvenanmaan korkein maastonkohta, Orrdalsklint (129 m mpy.), ja toisaalta Ahvenanmaan suurin viljelysaukea Hagaslätten, jonka pinta-ala on yli 3,5 neliökilometriä. Orrdalsklint ei ole muodostunut yhtä suosituksi käyntikohteeksi kuin Getan vuoret, koska se on vaikeammin tavoitettavissa ja vuorella kasvava puusto rajoittaa näköalaa. Saltvikin pohjoisosan vuorilla ja kallioilla esiintyy erittäin runsas sammal- ja jäkälälajisto. Strömman kylän lähistöllä sijaitsevan Kasbergin laella (116 m mpy.) on Ahvenanmaan laajin pirunpelto, meriveden muinoin paljaaksi huuhtelema kivikko. Luettelo Ahvenanmaan suomalaisperäisistä paikannimistä ja sovinnaisnimistä
Suomenkielisistä nimimuodoista vain Maarianhamina on edelleen käytössä; muista kunnista käytetään niiden ruotsinkielistä nimeä. Vuonna 2012 Kotimaisten kielten keskus antoi Maanmittauslaitokselle lausunnon koskien Ahvenanmaan maakuntahallituksen pyyntöä, jonka mukaan Maanmittauslaitoksen laatimista kartoista tulisi poistaa suomenkieliset paikannimet "Ahvenanmaa" ja "Maarianhamina". Ahvenanmaan itsehallintotalo
Ahvenanmaan itsehallintotalo () on Maarianhaminan keskustassa sijaitseva Ahvenanmaan parlamentti- ja hallintorakennus. Se vihittiin käyttöönsä vuonna 1978. Rakennuksessa toimivat Ahvenanmaan maakuntapäivät ja Ahvenanmaan maakuntahallitus. Kiirunan kunta
Kiiruna on Ruotsin pohjoisin kunta, ja pinta-alaltaan se on yhtä suuri kuin kolme maan eteläisintä maakuntaa Skoone, Blekinge ja Halland yhteensä. Yhteen aikaan Kiiruna oli luetteloissa maailman suurimpana kaupunkina pinta-alalla laskettuna. Tämä perustui tuolloin Ruotsissakin käytössä olleeseen tapaan pitää kokonaisia kuntia kaupunkeina. Tämä tapa on vieläkin käytössä Suomessa, ja sen perusteella Rovaniemeä on vuoden 2006 kuntaliitoksesta alkaen kutsuttu Euroopan suurimmaksi kaupungiksi. Ahvenanmaalaiset
Ahvenanmaalaiset ovat Suomeen kuuluvan Ahvenanmaan maakunnan asukkaita. Ahvenanmaalaisia elää maastamuutosta johtuen myös Ruotsissa, Suomen mannermaalla ja muissa Pohjoismaissa. Heidän määräkseen on arvioitu noin 65 000, mutta joidenkin ahvenanmaalaisten nationalistien mukaan heitä on jopa 75 000. Itse Ahvenanmaalla heitä on noin 26 000 henkilöä. Ahvenanmaalaisilla on selvästi muista suomenruotsalaisista eroava, oma identiteetti. Ahvenanmaan-mestaruusturnaus
Ahvenanmaan mestaruusturnaus on jokavuotinen jalkapalloturnaus, johon osallistuvat ahvenanmaalaiset jalkapallon seurajoukkueet. Turnauksessa on eri tasoisia divisioonia ja 1. divisioonassa pelaa neljä joukkuetta, jotka ratkaisevat mestaruuden kohtalon. Ottelut pelataan 2x40-minuuttisina ja käytössä on rajaton määrä pelaajavaihtoja. Turnausta on hallinnut maarianhaminalainen Veikkausliigajoukkue IFK Mariehamn, joka on voittanut mestaruuden 38 kertaa vuosi 2010 mukaan luettuna. Se on napannut mestaruuden kolmenatoista viime vuotena. Suomen hallinto
Kunnallista itsehallintoa alueellisella tasolla toteuttavat maakunnat. Suomen kunnat ovat jaettu on 19 maakuntaan, joista Ahvenanmaalla on erityisasema. Maakunnan johtava suunnittelu- ja edunvalvontayksikkö on maakunnan liitto. Ne ovat kunnallisen itsehallinnon periaatteiden mukaan toimivia lakisääteisiä kuntayhtymiä. Aluehallinnon uudistuksessa vahvistettiin niiden roolia aluekehittämisviranomaisena. Liitot toimivat kansainvälisesti ja vastaavat suurelta osin EU:n rakennerahasto-ohjelmista ja niiden täytäntöönpanosta. Ahvenanmaan maakuntavaalit 2015
Ahvenanmaan maakuntavaalien 2015 tulos
!colspan="8"|
! colspan="3" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="30"|+/–
Lähde: JCI Mariehamn Askøy
Kunnan pinta-ala on noin 100 km². Kunnan asukasluku on yksi Norjan nopeimmin kasvavia. Kunnan kasvu alkoi 1992, kun saareen rakennettiin 1 057 metriä pitkä silta Norjan toiseksi (2006) suurimmasta kaupungista Bergenistä. Kunnan hallinnollinen keskus on Kleppestø, josta ajaa autolla Bergeniin noin 20 minuutissa. Ahvenanmaan maakunta
Maarianhaminan matkustajalaivaterminaali sijaitsee kaupungin länsisatamassa, noin kilometrin päässä keskustasta. Yöllä suuret Ruotsin ja Suomen väliä kulkevat matkustajalautat pysähtyvät Maarianhaminan sijasta Långnäsin satamassa, noin 30 kilometriä Maarianhaminasta itään. Kolmas matkustajaterminaali on Berghamnin satama Eckerössä. Ahvenanmaan väestö
Ahvenanmaan paikannimistön perusteella on arvioitu, että alueella on asunut suomenkielistä väestöä keskiajalle saakka. Useiden Ahvenanmaan paikannimien uskotaan pohjautuvan suomenkielisistä nimimuodoista. Keskiajalta alkaen Ahvenanmaalle ja ulkosaaristoon on muuttanut kalastajia, jotka ovat säilyttäneet suomen kielen parin sukupolven ajan.. Viimeisimmät kalastajat muuttivat alueelle Turunmaalta 1800-luvulla. Heidän jälkeläisensä muodostivat suomenkielisen väestönosan 1900-luvun alkupuolella. Vuonna 1910 Ahvenanmaalla asui vajaa 900 suomenkielistä. Ahvenanmaan maakunta
900-luvun lopussa Ahvenanmaa autioitui, mihin on arveltu syyksi viikinkiajan rauhattomia oloja. Paikannimitutkimuksen perusteella on päätelty, että Varsinais-Suomesta ja lounaisesta saaristosta olisi muuttanut suomenkielistä väestöä Ahvenanmaalle pääasiassa 1100-luvulla. Samanaikaisesti tai hiukan myöhemmin muuttajia olisi tullut myös Ruotsista. Maakunnan suomalaisväestö sulautui ruotsalaisiin, koska ruotsinkielinen asutus oli suomenkielistä vahvempaa. Lähes 30 Ahvenanmaan paikannimen on esitetty olevan suomalaisperäisiä (Luettelo Ahvenanmaan suomalaisperäisistä paikannimistä ja sovinnaisnimistä). Toinen ristiretki Suomeen
Lars Huldén on osoittanut ruotsalaisasutusta edeltäneitä vanhoja suomalaiskyliä olleen kuitenkin suojaisissa paikoissa pitkin rannikoita, mutta ne eivät sijaintinsa puolesta ole näkyneet Suomenlahdella merelle. Myös Huldén ajoittaa ruotsalaisasutuksen synnyn 1200-luvulle. Kauko Pirinen puolestaan on katsonut myös ”Ahvenanmaan kuuluneen Turun hiippakuntaan 1200-luvun puolivälissä kun kirkollisen verotusjärjestelmän perusteet on laskettu” ja ”kirkollisen verotuksen olevan Ahvenanmaalla siinä määrin samankaltainen kuin Suomen ruotsalaisalueilla ja vastaavasti Ruotsin oloista poikkeava”. Lars Hellbergin mukaan Ahvenanmaan nykyinen ruotsalaisasutus on nimistönsä valossa samanaikaista ja samankaltaista kuin muukin suomalaisasutus ja sitä on edeltänyt kiinteä, maataviljelevä suomalaisasutus. Näin ollen on syytä olettaa myös Ahvenanmaan saaneen nykyisen ruotsinkielisen väestönsä vasta 1200-luvun puolivälistä lähtien, varsinkin kun Ahvenanmaan vanhin kivikirkko on ajoitettu 1280-luvulle. Vanhin Ahvenanmaata koskeva asiakirjalähde on päivätty 3.5.1281. Luettelo Suomen puolueista
Ahvenanmaan suurin puolue maakuntapäivillä on Ahvenanmaan keskusta. Suuri Postitie
Postitien reitti on Ahvenanmaalla merkitty puisin kilometripylväin. Tie ylittää Kihdin selän Kustavin Vartsalan ja Brändön pääsaaren välillä, sen jälkeen Lappveden ja Teilin selät − poiketen välillä Kumlingen pääsaarella − kunnes saapuu Vårdön pääsaarelle. Tie jatkuu Vargatan laiturista Vargatanselän yli Bomarsundin laituriin Ahvenanmantereen itärannalla, sivuuttaa Kastelholman linnan ja ylittää Färjsundetin salmen Saltvikin ja Finströmin rajalla. Täältä tie etenee melko tarkoin nykyistä tiestöä noudattaen Hammarlandin Kattnäsin laituriin, ylittää Marsundin salmen ja kulkee Eckerön pääsaaren halki Eckerön posti- ja tullitalon luo. Ålesund
Ålesund (tai Aalesund) on kaupunki Norjan länsirannikolla, Bergenin pohjoispuolella. Kaupungissa on 45 033 asukasta (2013), ja Ålesund on Norjan 16. suurin kunta asukasluvulla mitattuna. Maarianhamina
Ahvenanmaan keskussairaala sijaitsee runsaan kilometrin päässä keskustasta pohjoiseen. Oviedo
Asturian suurin kaupunki Gijón sijaitsee noin 25 kilometriä Oviedosta koilliseen Biskajanlahden rannikolla. Yhdessä Gijónin ja Avilésin kanssa Oviedon alue muodostaa yhden Espanjan tärkeimmistä teollisuuskeskittymistä. Oviedo–Gijón–Avilés-metropolialueen väkiluku on noin 870 000. Akureyri
Akureyri [ˈaːkʰʏrˌeiːrɪ] on kunta Islannin pohjoisrannikolla. Siellä on 17 253 asukasta (2007), ja sen pinta-ala on 125 km². Se on Islannin toiseksi suurin kaupunkikeskus Reykjavíkin suurkaupunkialueen jälkeen ja on Islannin pohjoisosien keskuspaikka. Reykjavík ja Akureyri ovat Islannin ainoat kasvukeskukset. Akureyrin yliopisto perustettiin 1987. Kaupungissa on muun muassa kalanjalostusteollisuutta. Akureyri on Lahden ja Murmanskin ystävyyskaupunki. Poliisilaitokset Suomessa
Poliisilaitos on Suomen poliisin hallinnollinen paikallisyksikkö. Suoraan poliisihallituksen alaisuudessa on 11 poliisilaitosta, lisäksi Ahvenanmaalla on oma poliisilaitos, joka on hallinnollisesti Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen. Poliisilaitoksen palveluverkkoon voi kuulua pääpoliisiaseman ohella muita poliisiasemia, poliisin palvelupisteitä ja yhteispalvelupisteitä. Ahvenanmaan tulevaisuus
Puolue osallistui Ahvenanmaan maakuntavaaleihin ensimmäisen kerran lokakuussa 2003 ja se sai maakuntapäiville kaksi edustajaa. Suurinta puolueen kannatus oli Eckerössä (11,5 %) ja puolueen toinen maakuntapäiväedustaja Brage Eklund valittiin kyseisestä kunnasta. Neljä vuotta myöhemmin puolueen ääniosuus kasvoi hieman, mutta se sai jälleen kaksi paikkaa. Puolueen toinen edustaja vaihtui, kun Eklund putosi maakuntapäiviltä ja valituksi tuli Harry Jansson. Keväällä 2009 toinen ÅF:n edustajista loikkasi Ahvenanmaan keskustan ryhmään. Hänet valittiin uuden puolueensa johtoon. Syksyn 2011 vaaleissa ÅF sai kolme paikkaa maakuntapäiville. Valituiksi tulivat uudelleenvalittu Eriksson, paluun tehnyt Eklund ja kokonaan uutena Axel Jonsson. Ahvensalmi
Kylällä on Savonlinnan-Säämingin seurakunnan hautausmaa ja siunauskappeli. Ahvensalmesta ja sen naapurikylästä Oravista on tehty yhteinen kyläkirja Vesikansaa (1999, toim. Tuomo Loikkanen). Ahvensalmen kylää ympäröivä Haukivesi on Suomen kuudenneksi suurin järvi ja osa Suur-Saimaata. Ahvensalmella ei syrjäisestä sijainnistaan johtuen ole enää juuri lainkaan kunnallisia tai kaupallisia palveluja; lapset käyvät alakoulun Juvolan kylässä (n. 20 km:n päässä) ja yläkoulun Enonkoskella (n. 35 km:n päässä). Ahvensalmen oma kyläkoulu ehti toimia n. 70 vuotta ennen kuin lakkautettiin v. 1993. Lähin kauppa sijaitsre Oravissa, mutta vielä 1970-luvulla kauppoja kesäkioskeineen oli kylällä kaksikin. Geta (kunta)
Geta sijaitsee Manner-Ahvenanmaan pohjoispäässä. Sen eteläpuolella ovat Hammarland, Finström ja Saltvik, joista Getalla on maaraja ainoastaan Finströmin kanssa runsaan kilometrin levyistä kannasta pitkin. Getan keskustasta on sinne päättyvää päätietä 4 pitkin noin 40 kilometriä Maarianhaminaan ja runsaat 20 kilometriä pohjoisen Ahvenanmaan keskustaajamaan Godbyhyn. Getan keskuspaikka on Vestergeta, jossa sijaitsevat kirkko, kunnantoimisto, koulu, pankki ja kauppa. Pääosa Getan asukkaista on vanhastaan saanut toimeentulonsa maa-, metsä- ja puutarhataloudesta sekä kalastuksesta. Getan huomattavin maatila on ollut Bolstaholmin kartano. Kunnan asutus on keskittynyt Godbystä tulevan päätien ja sen sivuteiden varsille. Ahvenanmaan maakunta
Oman lipun Ahvenanmaa sai vuonna 1954. Ahvenanmaan postilaitos on julkaissut vuodesta 1984 Ahvenanmaan omia postimerkkejä. Vuonna 1993 Ahvenanmaan postista tuli oma postilaitoksensa, joka on Pohjoismaiden pienin. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan katoliset kuuluvat Pyhän Birgitan ja autuaan Hemmingin seurakuntaan Turussa. Seurakunta järjestää messuja Maarianhaminassa. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan evankelisluterilaiset seurakunnat ovat ruotsinkielisiä ja kuuluvat siksi Porvoon hiippakuntaan. Seurakuntia on kaikkiaan kymmenen, joista puolet ovat yhden kunnan omia ja puolet useamman kunnan yhteisiä: Brändö-Kumlinge, Eckerö, Finström-Geta, Hammarland, Jomala, Lemland-Lumparland, Maarianhamina, Saltvik, Sund-Vårdö sekä Föglössä, Kökarissa ja Sottungassa toimiva Ahvenanmaan eteläinen saaristoseurakunta. Kappeliseurakuntia ovat lisäksi Föglö, Geta, Kökar, Sottunga ja Vårdö. Seurakunnat muodostavat Ahvenanmaan rovastikunnan. Lääninrovastina toimii Eckerön kirkkoherra Mårten Andersson. Ahvenanmaan keskusta
Ahvenanmaan keskusta () on Ahvenanmaalla toimiva puolue. Keskusta on Ahvenanmaan maakuntapäivien suurin puolue seitsemällä edustajallaan. Puolueen puheenjohtaja on Harry Jansson. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalaisella energiayhtiö Kraftnät Åland AB:lla, on väliaikainen laillinen monopoli Ahvenanmaan pääsähkönsiirtoverkkoon, jonka se myös omistaa. Kraftnät Åland hoitaa sähköverkkoa ja tarjoaa sähkönsiirtopalveluja Ahvenanmaalla. Lähinnä maakunnan ja kuntien omistamaa vuonna 1997 perustettua Kraftnät Ålandia voidaan pitää yleishyödyllisenä yhteisönä, jonka tulot kertyvät pääasiassa siirtopalveluista, mutta se saa tuloja myös tasepalveluista sekä käyttämättömien päästöoikeuksien myynnistä ja valokuidun vuokrauksesta. Varavoimana Kraftnät Åland käyttää vuonna 2005 käyttöön otettua omistamaansa 20 megawatin kaasuturbiinilaitosta. Lisäksi yrityksellä on sopimus Mariehamns Energi Ab:n kanssa sen koko varavoimakapasiteetin käytöstä, yhteensä 48 megawattia. Kveenit
Kveenit perustivat useita nykyisiä norjalaiskyliä ja -kaupunkeja. Esimerkiksi Altan kaupunki Pohjois-Norjassa on vanha kveenien siirtokunta "Alattio". Alattio oli kveenien tärkein siirtokunta aina 1800-luvun puoleen väliin, minkä jälkeen Vesisaaresta tuli kveenien "pääkaupunki". Ahvenanmaan saaristo
Ahvenanmaan saaristo () on yli 6 700 saaren saariryhmä Saaristomerellä Manner-Ahvenanmaan ja Kihdin välillä. Saariryhmä tavataan jakaa pohjoiseen ja eteläiseen saaristoon, ja joskus myös Manner-Ahvenanmaa lasketaan siihen mukaan. Alandica
Alandica on Maarianhaminan Itäsatamassa sijaitseva kulttuuri- ja kongressitalo. Vuonna 2009 avatun talon omistaa Ahvenanmaan maakuntahallitus, ja sen toimintaa ylläpitää vieressä sijaitseva, Wiklöf Holding -konserniin kuuluva Ahvenanmaan suurin hotelli Arkipelag. Radioamatööritoiminnan kutsumerkit ja yhteisöt Suomessa
Suomen kuntanumerointi esitetään seuraavassa ja radioamatööriyhteisöt listataan piireittäin, jotka olivat voimassa ennen lääniuudistusta.Lääniuudistuksesta perinteisistä lääneistä suurlääneihin, jotka suurläänien tultua lakkautetuiksi ja muututtua aluehallintovirastojen hallintoalueiksi, huolimatta edelleenkään ei Ahvenanmaalla voi käyttää manner-Suomen OH1–OH9-kutsuja sinällään, vaan Ahvenanmaalla on sen autonomian vuoksi käytettävä vain OH0-kutsuja. Mikäli joku, jonka oma kutsu on mannersuomalainen, operoi Ahvenanmaalla, hänen tulee lisätä ulkomaisen radioamatöörioperaattorin tapaan oman kutsunsa eteen Ahvenanmaan maatunnus, esimerkiksi OH0/OH1XZ, tai loppuun vinoviiva ja numero 0, esimerkiksi OH1XZ/0. Ahvenanmaan poliisilaitos
Ahvenanmaan poliisilaitos (), myös Ahvenanmaan poliisi, on Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alainen poliisiorganisaatio. Ahvenanmaan itsehallintolain nojalla annettu tasavallan presidentin asetus poliisihallinnosta Ahvenanmaan maakunnassa säätää Ahvenanmaan poliisin tehtäviksi ”ylläpitää yleistä järjestystä ja turvallisuutta sekä suorittaa muut poliisille kuuluvat tehtävät”, jollei niitä ole annettu Suomen poliisin valtakunnallisille yksiköille. Ahvenanmaan poliisin toimintaa säätelevät myös Ahvenanmaan maakuntalait ja maakunta-asetukset. Eckerö
Eckerön keskuspaikka on Storby, joka on Ahvenanmaan suurimpia maaseututaajamia. Etäisyys Maarianhaminaan on noin 35 kilometriä. Ainoa naapurikunta on Hammarland idässä; Hammarlandiin kuuluu myös saaristo Eckerön länsipuolella. Storbyhyn päättyvä päätie 1 ylittää Eckerön ja Hammarlandin rajalla Marsundin salmen. Eckerön satamasta pääsee Eckerö Linjenin laivalla Ruotsiin Grisslehamniin; Eckerö on Suomen neljänneksi vilkkain ulkomaanliikenteen matkustajasatama. Suomen väestö
Suomen kielilain mukaan kunnat voivat olla yksi- tai kaksikielisiä – määritelmä riippuu kielten puhujamääristä kunnassa. Useimmat kunnat ovat suomenkielisiä. Vuoteen 2014 asti manner-Suomessa oli kolme yksikielisesti ruotsinkielistä kuntaa, mutta valtionosuusjärjestelmän muutosten rohkaisemana nämäkin kunnat muuttuivat kaksikielisiksi. Ahvenanmaan itsehallintolain mukaan kaikki ahvenanmaalaiset kunnat ovat ruotsinkielisiä, vaikka Ahvenanmaalla asuvista äidinkieleltään suomenkielisiä on vajaat viisi prosenttia (2014). Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaan valtionvirasto toimii Ahvenanmaan maakunnan alueella Suomen tasavallan aluehallintoviranomaisena. Se toimii Suomen tasavallan edustajana itsehallintolaissa määritellyissä asioissa, kuten verotoimiston ja käräjäoikeuden asioissa. Maakunnan itsehallinnon takia valtionvirastolla on kuitenkin erilaiset tehtävät kuin muun Suomen aluehallintovirastoilla. Ennen vuotta 2010 valtionviraston toimia hoiti Ahvenanmaan lääninhallitus. Kööpenhamina
Kööpenhamina () on Tanskan pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se sijaitsee Själlannin saarella, Juutinrauman salmen länsipuolella. Kööpenhaminan kuntarajat ylittävällä taajama-alueella (Hovedstadsområdet) asuu yhteensä 1 295 686 ihmistä, ja itse Kööpenhaminassa siitä asui vuoden 2017 alussa 602 481 henkeä. Kööpenhaminan kunta () on osa Pääkaupunkialueen hallintoaluetta. Kokonaan Kööpenhaminan rajojen sisäpuolella sijaitsee pinta-alaltaan pieni Frederiksbergin kunta. Kööpenhaminan metropolialueen asukasluku on 1,9–2,0 miljoonaa (2012). Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan sijainti Ruotsin ja Suomen välisellä reitillä on vaikuttanut sen historiaan. Viikinkiajalta on runsaasti arkeologisia jäänteitä. Ruotsalaiset rakensivat sinne 1300-luvun lopulla Kastelholman linnan, joka oli Kastelholman linnaläänin keskus. Venäjä rakensi saarille Bomarsundin linnoituksen, joka myöhemmin tuhoutui Oolannin sodassa. Sodan jälkeen saaret demilitarisoitiin. Vuonna 1920 Kansainliitto päätti, että Ahvenanmaa kuuluu Suomelle eikä Ruotsille. Maakunta sai laajan itsehallinnon. Ahvensalmi
Ahvensalmi on kylä Savonlinnan pohjoisosassa, pääosin Iso ja Pieni Ahvensalo -nimisillä saarilla. Tieyhteys sinne on pohjoispuolelta Tappuvirran lossin kautta ja etelästä päin Oravista siltayhteytenä. Ahvensalmi kuuluu nykyään Savonlinnan kaupunkiin, mutta 1960-luvulla se oli vielä osa laajaa Rantasalmen saaristopitäjää. Pysyvää asutusta kylällä on ollut ainakin niin kauan kuin kirjallista tietoa löytyy, eli 1500-luvulta asti. Muinaismuistorekisterin mukaan kylän alueella on myös mahdollisen kivikautisen asuinpaikan jäänteitä (Kokkolanlahden rantavyöhyke). Muita historiallisia kohteita tai rakennelmia ovat Kaivannon, Tappuvirran länsireunan ja Niiranniemen pään 1. maailmansodan aikuiset puolustusvarustukset. Ahvensalmella on ollut enimmillään n. 80 maatilaa tai taloa ja lisäksi useita kymmeniä kesämökkejä. Tunnetuin (entinen) asukas lienee kapellimestari Matti Puurtinen ja kesäasukas edesmennyt akateemikko Paavo Haavikko. Ahvensalmen länsilaidalla on saimaannorpan kotina tunnettu jylhä Linnansaaren kansallispuisto, jonka monissa saarissa on ollut myös pieniä maatiloja. Transmar
Ahvenanmaan ja Manner-Suomen välisessä liikenteessä noin 80 % kuljetuksista suuntautuu Lounais-Suomeen tai sieltä Ahvenanmaalle. Yrityksellä on päivittäiset tavaraliikennelinjat Naantalista Turkuun, Helsinkiin, Lahteen ja Tampereelle. Pohjanmaalle tavaralinjaliikenne ajetaan kahdesti viikossa. Suomen poliisi
Ahvenanmaalla poliisitoiminnasta vastaa maakunnan oma poliisilaitos, joka on hallinnollisesti Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen. Ahvenanmaalla sattuvissa, poliisitoiminnallisesti erittäin vaativissa tilanteissa Poliisihallitus voi määrätä toiminnan johtovastuun muille poliisiosastoille. Valtion turvallisuuteen liittyvät tehtävät kuuluvat Ahvenanmaalla valtakunnan poliisille, käytännössä Suojelupoliisille. Keskusrikospoliisi on vastaavasti toimivaltainen myös Ahvenanmaalla. Eckeröhallen
Eckeröhallen on sisäurheiluhalli, joka sijaitsee Eckerössä noin puolen kilometrin päässä Berghamnin lauttasatamasta. Kaarihalli valmistui vuonna 2000 ja se on Ahvenanmaan suurin rakennus. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomessa on 19 maakuntaa, joista väkiluvultaan pienin on Ahvenanmaa (27 817 as.) ja suurin Uusimaa (1 429 202 as.). Maapinta-alaltaan pienin on myös Ahvenanmaa (1 552,57 km²), kun taas suurin on Lappi (92 664,60 km²). Väestötiheys on pienimillään 1,98 as./km² (Lappi), suurimmillaan se on 223 as./km² (Uusimaa). Ahvenanmaalaiset
1960- ja 1970-luvuilla nationalismin vaikutus saarilla heikkeni. Monet ahvenanmaalaiset muuttivat Ruotsiin, mikä johti väkiluvun pienenemiseen. Ahvenanmaan talous sitä vastoin kasvoi turismin avulla. Turisteja houkuttelivat etenkin verovapaat tuotteet, joita myydään Ahvenanmaan kautta Ruotsiin menevillä laivoilla. 1970-luvulla Ahvenanmaa sai erillisen edustuksen Pohjoismaiden neuvostoon. Vuonna 1993 Ahvenanmaan itsehallintoa vahvistettiin entisestään. Degerby (Föglö)
Degerby on Föglön kunnan keskuspaikka. Kylä oli aina Maarianhaminan perustamiseen saakka vuonna 1861 Ahvenanmaan saariston keskus ja 1920-luvulle asti asukasluvultaan suurin kylä. Degerby tunnetaan kapteenintaloistaan. Kylän laidalla sijaitsee 1600-luvulla perustettu kestikievari Enigheten, joka on toiminut myös käräjätalona. Luettelo Ahvenanmaan kunnista
Ahvenanmaan kuntien sijainti käy ilmi oheisesta kartasta. Maakunnassa sijaitsevat seuraavat kunnat: Österhamn
Österhamn () on satama Ahvenanmaan keskuskaupungissa Maarianhaminassa. Satama-alueella sijaitsee muun muassa yksi Pohjoismaiden suurimmista vierassatamista yli 600 paikallaan ja Mariehamns seglarföreningin ravintola. Alueen pohjoisosassa sijaitsee puolestaan Sjökvarteretin historiallinen alue. Ahvenanmaan maakunta
Maakunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa kulttuuritalo Alandica, Ahvenanmaan museo, Ahvenanmaan merenkulkumuseo ja museolaiva Pommern Maarianhaminassa, Ahvenanmaan metsästys- ja kalastusmuseo ja Eckerön posti- ja tullitalo Eckerössä, Bomarsundin linnoituksen rauniot, Kastelholman linna ja Jan Karlsgårdenin ulkoilmamuseo. Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaalta valitaan Suomen eduskuntaan aina yksi edustaja riippumatta alueen asukasluvusta. Ahvenanmaan vaalipiiri on eduskuntavaaleissa yksi vaalipiiri. Ahvenanmaalla toimivat eri puolueet kuin manner-Suomessa. Ahvenanmaalta valittu edustaja (vuoden 2015 vaaleissa Mats Löfström) kuuluu ruotsalaiseen eduskuntaryhmään. Velkua
Velkua kuului aikaisemmin Palva nimisenä Taivassalon suurpitäjään. Velkua on Suomen entinen kunta Varsinais-Suomen maakunnassa Länsi-Suomen läänissä. Velkuasta tuli itsenäinen kunta vuonna 1863. Asutusta pitäjän saarilla oli ollut jo paljon tätä aiemmin. Suurimmat saaret; Palva, Velkuanmaa, Teersalo, Salavainen ja Kettumaa, asutettiin jo keskiajan kuluessa. Velkua liitettiin Naantalin kaupunkiin 1.1.2009. Velkua oli pitkään Suomen pienin suomenkielinen kunta ja pienin kunta Ahvenanmaan ulkopuolella. Velkuan alue Naantalissa muodostuu 300 saaresta, joista yhdeksällä on ympärivuotista asutusta. Velkuan kunta sijaitsi kokonaan saarilla, joita sen alueella on noin 300. Velkualle on maantie- ja lauttayhteys Askaisten kautta. Maarianhamina
Kaupungissa sijaitsee Ahvenanmaan maakuntahallitus ja maakuntapäivät, jotka toimivat arkkitehti Helmer Stenrosin suunnittelemassa, vuonna 1978 valmistuneessa itsehallintotalossa "(Självstyrelsegården)" kaupungin keskustassa. Maarianhamina on tunnettu myös kesäisenä matkailukaupunkina. Vuosittain siellä vierailee noin 1,5 miljoonaa matkailijaa. Kaupungissa toimii useita hotelleja ja keskustan kaakkoispuolella on Gröna uddenin leirintäalue. Maarianhamina
Maarianhamina () on Ahvenanmaan itsehallinnollisen maakunnan hallintokeskus ja ainoa kaupunki. Maarianhaminassa asuu ihmistä eli lähes puolet koko Ahvenanmaan väestöstä. Kaupunki on yksikielisesti ruotsinkielinen ja 83,5 prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia. Suomenkielisiä on 5,9 prosenttia ja muunkielisiä yhteensä 10,6 prosenttia. Maarianhamina on Suomen suurin yksikielinen ruotsinkielinen kunta. Maarianhamina
Maarianhaminan lentoasema sijaitsee kolmen kilometrin päässä keskustasta ja sieltä on päivittäiset lentoyhteydet Helsinkiin, Tukholmaan ja Turkuun. Lähellä lentoasemaa sijaitsee Ahvenanmaan postikeskus. Satama
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomen kotimaanliikenteessä matkusti vuonna 2010 yhteensä 4 307 997 matkustajaa (huviveneilyä ei tässä lasketa).
Kotimaan matkustajaliikennettä edustavat vaikkapa Suomenlinnan lautalla tehdyt matkat, saariston yhteysalusliikenne ja lukuiset päiväristeilyreitit merellä ja sisävesistössä. Vilkkainta matkustajaliikenne oli pääkaupunkiseudulla (yhteensä 2 474 845 matkustajaa), Manner-Suomen ja Ahvenanmaan välillä (528 479), Ahvenanmaalla (533 709), ja Saaristomerellä (223 544). Helsingin, Maarianhaminan ja Långnäsin ohella merkittäviä satamapaikkoja olivat muun muassa Kuopio, Tampere, Savonlinna, Lappeenranta, Turku, Lahti ja Jyväskylä ja Naantali. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaan elintaso kuuluu Suomen alueista korkeimpiin. Elinkeinorakenne on painottunut palveluihin. Tärkein elinkeino on merenkulku, joka tuo lähes 30 prosenttia bruttokansantuotteesta. Ahvenanmaan miehitys
Tsaarivallan kukistumisen jälkeen vuonna 1917 Ruotsin hallitus katsoi tilanteen olevan kypsä ongelman ratkaisemiseksi liittämällä Ahvenanmaa Ruotsiin ja myös saarten asukkaat olivat siihen halukkaita. Suomen itsenäistyttyä joulukuussa 1917 perustettiin Ahvenanmaalla pian kansanliike saarten saamiseksi Ruotsin yhteyteen. Tukholmaan matkusti lähetystö, joka vaati Ruotsin hallitusta ryhtymään toimenpiteisiin asian suhteen. Sisällissodan syttymisen jälkeen Ruotsin hallitus lähetti 1. helmikuuta kaksi matkustaja-alusta tykkivene "HMS Svensksundin" saattamana evakuoimaan Suomessa asuvia kansalaisiaan Porissa sijaitsevasta Mäntyluodon satamasta, jonne vajaan kahden viikon kuluttua tehtiin vielä toinenkin pelastusretki. Suomesta evakuoitiin yli tuhat Ruotsin kansalaista. 8. helmikuuta ahvenanmaalaisten lähetystö vieraili Ruotsin ulkoministerin Johannes Hellnerin ja kuningas Kustaa V:n luona, pyytäen virallisesti apua venäläisen sotaväen väitettyä mielivaltaa ja kurittomuutta vastaan. Myös Ruotsin lehdistö kirjoitti asiasta ja vaati hallitukselta toimenpiteitä humanitäärisiin seikkoihin vedoten. Lähetystön mukaan Ahvenanmaalla oli järjestetty kansanäänestys, jonka tuloksena 95% asukkaista halusi liittyä Ruotsiin. Luettelo Suomen taajamista 2014
Monessa Ahvenanmaan kunnassa (Brändö, Föglö, Geta, Kumlinge, Kökar, Lumparland, Sottunga, Sund ja Vårdö) ei ollut lainkaan taajamaväestöä. Manner-Suomessa ainoa kunta, jossa ei ollut taajamia oli Luhanka. Kunnista, joissa oli taajamaväestöä, korkein taajama-aste oli Kauniaisissa (100,0 prosenttia) ja matalin Lestijärvellä (35,6 prosenttia). Maakunnittain tarkasteltuna korkein taajama-aste oli Uudellamaalla (95,1 prosenttia) ja matalin Ahvenanmaalla (60,8 prosenttia). Asker
Asker on Norjan kunta. Se sijaitsee Akershusin läänissä, ja sen hallinnollinen keskus on Asker. Kunta tunnetaan muun muassa Skaugumin kartanosta, joka on Norjan kruununprinssi Haakonin ja hänen perheensä residenssi. Lisäksi Askerissa avattiin maailman ensimmäinen Ikea-tavaratalo Ruotsin ulkopuolella. Kunnan vaakuna on vuodelta 1975. Tammikuun 2013 väestönlaskennassa Askerin asukasluvuksi saatiin 57 418. Asukasluvulla mitattuna Asker on Norjan 11. suurin kunta. Ahvenanmaan politiikka
Ahvenanmaa kuuluu Euroopan talous- ja rahaliittoon ja EU:n tulliliittoon ja sen valuuttana on euro. Ahvenanmaa ei kuitenkaan kuulu EU:n veroliittoon. Jos laiva pysähtyy Ahvenanmaalla niin, että siihen voi nousta ja siitä voi poistua matkustajia, siellä myytävistä tavaroista ei tarvitse maksaa veroja. Lisäksi Ahvenanmaalta voidaan myydä alle 22 euron arvoisia lähetyksiä ilman, että myynnistä tarvitsee maksaa arvonlisäveroa. Raja oli vuoden 2013 alkuun asti 43,48 euroa, mutta sitä laskettiin, koska Ahvenanmaalta tilattiin muuhun Suomeen videopelejä, elokuvia, kirjoja, leluja, muistikortteja, piilolinssejä, teknisiä laitteita, vaatteita ja värikasetteja. Valtiovarainministeriön mukaan verovapaat tuotteet vääristivät kilpailua ja korkeamman verorajan aikana valtio menetti vuosittain 15–20 miljoonaa euroa, jotka se olisi voinut kerätä arvonlisäverona. Åland Post
Posti on ollut itsenäinen vuoden 1993 alusta lähtien. Nykyään se on Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen liikelaitos. Postikonttoreita Ahvenanmaalla on 19 ja pääposti sijaitsee Maarianhaminassa. Työntekijöitä on 280.