Mikä on 'älykkään' sähköverkon määritelmä?
Älykäs sähköverkko
Älykäs sähköverkko () on sähkönsiirtojärjestelmä, joka yhdistää sähkövoimatekniikkaa sekä automaatio-, tieto- ja viestintäteknologioiden ratkaisuja. Älykkään sähköverkon avulla sähkön kulutusta pystytään ohjaamaan ja tasaamaan ja se antaa sekä sähköyhtiöille, että kuluttajille entistä tarkempaa tietoa sähkön käytöstä ja mahdollisuuden tehostaa energian käyttöä. Älykkäässä sähkönsiirtojärjestelmässä sähköverkon siirtokapasiteetti on myös mahdollista hyödyntää nykyistä paremmin. Älykäs sähköverkko
Älykkäät sähköverkot koostuvat kolmesta osa-alueesta: älykkäistä, etäluettavista sähkömittareista, sähköyhtiöiden ICT-järjestelmistä ja varsinaisesta sähkönsiirtoverkosta. Tulevaisuuden visioissa älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan tuottaa, kuluttaa, varastoida ja vaihtaa entistä joustavammin. Älykkääksi sähköverkon tekee siinä käytetty teknologia, joka mahdollistaa uudenlaiset palvelut sähkön kuluttajille ja tuottajille.
Aivoverkosto
Aivoverkosto () eli "retikulaarijärjestelmä" ulottuu koko aivorungon alueelle väliaivoista ydinjatkeeseen ja se on muodostunut harmaasta ja valkeasta aineesta eli yhteen liittyneistä hermosoluista. Siihen tulee viejähaarakkeita useista sensorisista hermoista ja siitä lähtee viejähaarakkeita aivokuorelle. Aivoverkoston tehtävä on ylläpitää vireystilaa pitämällä etenkin aivokuorta, limbistä järjestelmää, selkäydintä ja motorisia keskuksia vireinä ja se aktivoi aivokuoren ihmisen herätessä. Sähköinen identiteetti
Sähköinen identiteetti (SID) on käyttäjän, sovelluksen, laitteen, palvelun tai säännöstön ominaisuus näiden toimiessa sähköisissä tietovälineissä kuten tietoverkoissa. Sähköinen Identiteetti on pakollinen tunniste yksilöityjen tai personoitujen verkkopalveluiden tarjoamisessa tai käyttämisessä. Laajasti tämä tarkoittaa kaikkien verkotettujen palveluiden käyttämistä ja suppeasti vain kirjautumista eli autentikointia. SID on termi, jolla viitataan laajaan viitekehykseen. Tietokoneverkko
Tietokoneverkko on tietokoneiden ja niitä yhdistävien tietoliikenneyhteyksien muodostama tietoliikenneverkko. Verkon avulla tietokoneet voivat viestiä keskenään sekä jakaa resursseja ja digitaalista informaatiota. Tyypillisesti tieto välitetään tietokoneverkoissa erilaisina paketteina. Jokapaikan tietotekniikka
Jokapaikan tietotekniikka (engl. "Ubiquitous computing") on huomaamattomasti toimivaa ja ympäristöönsä sulautuvaa kaikkialla olevaa tietotekniikkaa. Se ei häiritse käyttäjäänsä eikä keskeytä hänen muuta toimintaansa. Se toimii ihmisten ja yritysten arkitoimissa kaikkialla ja koko ajan. Arjen esineet ja koneet viestivät langattomasti keskenään sekä säätävät toimintaansa itsenäisesti. Ubiquitous computing saatetaan joskus suomentaa termillä "läsnä-äly". Chaosnet
Pakettikytkentäinen Chaosnet kehitettiin alun perin MIT:n Lisp-koneiden verkottamiseen. Sen nimi, suomeksi ”kaaosverkko”, viittaa siihen, että verkossa ei ole mitään keskitettyä palvelinta tai muuta kokonaisuutta valvovaa osaa. Verkkoa suunniteltaessa kiinnitettiin huomiota suorituskykyyn ja järjestelmän yksinkertaisuuteen. Lisäksi se kehitettiin nimenomaan lähiverkkokäyttöön, ei pitkiä etäisyyksiä varten. Fyysisenä siirtotienä eli "eetterinä" Chaosnet-toteutuksissa käytetään tyypillisesti koaksiaalikaapelia. Smart Village
Smart Village on Kairon lähellä sijaitseva egyptiläinen teknologiakeskus. Se perustettiin vuonna 2003. Sen painopiste on tietotekniikka. Sen tarkoitus on tuoda ulkomaiset ja egyptiläiset tietoliikenne- ja tietotekniikkayritykset samalle alueelle, jossa on Egyptin valtion teknistä tutkimusta. Alueen pinta-ala on kolme miljoonaa neliökilometriä. Älykäs sähköverkko
Euroopan Unioni on julkaissut energiateknologiasuunnitelmansa mukaisen Älykäs eurooppalainen sähköverkko -aloitteen kesäkuussa 2010. Aloitteen tavoitteena on luoda eurooppalainen sähköverkko ja taata laadukkaan sähkön saanti, kun tuotanto hajautuu. Aloite sisältää 10-vuotisen ja kahden miljardin euron tutkimus- ja demonstraatio-ohjelman. Euroopan Unionin SmartGrids -teknologiayhteisön mukaan EU:n jäsenmaat joutuvat investoimaan 300 miljardia jakeluverkkoinfrastruktuuriin seuraavan 30 vuoden aikana. Tavoitteena on, että puolet Euroopan verkosta toimii älykkäällä periaatteella. Matkailuvaunu
Sisävalaistuksessa käytettään 12 voltin tasavirtaa, jonka tarvitsema energia varastoidaan vaunun omaan akkuun. Lisäksi 12 voltin järjestelmään voidaan kytkeä viihde-elektroniikkaa kuten radio, televisio, kannettava tietokone tai matkapuhelinlaturi. Vaunussa voi olla myös invertteri, josta saa 230 käyttöjännitteen pienemmälle kuormitukselle. Suurelle virrantarpeelle (kuten sähkölämmitys tai ilmastointilaite) tämä ei riitä vaan tarvitaan kytkentä kiinteään sähköverkkoon. Vaunun akku alkaa latautua automaattisesti kun se kytketään sähköverkkoon. Vaunuissa on yleensä automaattilaturi- tai älylaturi. Vaunun ulkoiseen sähköliitäntään voi kytkeä aggregaatin, jos kiinteää sähköverkkoa ei ole käytettävissä. Kalasatama
Muita Kalasataman uutuuksia ovat älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyy muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle. Suunnitteilla on myös puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien. Kalasatamaan rakennetaan noin 7 000 autopaikkaa. Vaihtovirta
Suomessa kotitalouksissa käytettävä verkkovirta on sinimuotoista vaihtovirtaa, jonka vaihejännitteen tehollisarvo on nimellisesti 230 volttia ja taajuus 50 hertsiä. Standardin mukaan jännitteen tehollisarvo voi vaihdella 207 ja 244 voltin välillä mm. sähköverkon kuormituksen vaihtelun takia. Samanlaista sähköä tarjotaan myös suurimmassa osassa muuta Eurooppaa.
Toinen yleinen verkkovirta maailmalla on 120 voltin ja 60 hertsin vaihtovirta. Kyseinen vaihtovirta on käytössä muun muassa Yhdysvalloissa. Aidon
Aidon oli ensimmäinen yritys maailmassa, joka alkoi liittää sähkömittareihin sähköverkon toimintaa tunnistavia antureita. Se kutsuu sähkömittareitaan energiapalvelulaitteiksi. Ne ovat kuin älypuhelimia, joita voi päivittää etäältä ja joihon voi ladata erilaisia sovelluksia. Laitteet integroidaan energiayhtiöiden tietojärjestelmiin, jossa ne rekisteröivät reaaliaikaisesti tietoa esimerkiksi häiriöistä ja pienjänniteverkon kuormituksesta. Aidon auttaa myös analysoimaan sähköverkosta kerättyä dataa. Tuotteiden avulla jakeluverkkoyhtiöt näkevät nyt ensimmäistä kertaa, onko heidän asiakkaillaan sähköt vai ei. Kollektiivinen älykkyys
Kollektiivinen älykkyys on yhteisöllisen viestinnän tuloksena muodostuva yhteinen tietämys; yhteisöön kuuluvat yksilöt tuovat omat näkemyksensä ja mielipiteensä keskusteluun, ja avoimen viestinnän tuloksena syntyy yhteinen näkemys. Muun muassa Internetin sosiaaliset verkkopalvelut (sosiaalinen media) käyttävät hyväkseen kollektiivista älykkyyttä, jonka konsepti onkin oleellinen osa mm. sosiologiassa, liiketoiminnassa, tietojenkäsittelytieteessä ja joukkoviestinnässä. Sitä esiintyy myös science fictionissa, usein telepaattisten olentojen ja kyborgien kanssa. Kenttälaite
Älykäs kenttälaite tarkoittaa käytännössä laitetta, joka pystyy itsenäisesti kommunikoimaan jonkin kenttäväylän kautta. Toisinaan kenttälaitteiksi saatetaan kutsua myös ei-älykkäitä laitteita, erityisesti virtasilmukoita, kuten 4–20 mA. Tietoisuus
Alan Turingin kehittämä Turingin testi on testi, joka alun perin oli tarkoitettu sen testaamiseen, täyttääkö tietokone älykkyyden operationaalisen määritelmän. Testiä käsitellään usein tekoälystä puhuttaessa. Kokeessa ihminen asetetaan keskustelemaan toisaalta tietokoneen ja toisaalta ihmisen kanssa. Ajatuksena on, että tietokone on älykäs, jos sen vastauksia ei pysty erottamaan ihmisen vastauksista, eli tarkkailija ei osaa sanoa, kumpi keskustelukumppaneista on ihminen ja kumpi kone. Turingin testin läpäisevä tekoäly onnistuu siis ainakin vaikuttamaan ajattelevalta. Jotta kokeen kielellisiä taitoja mittaava universaali luonne säilyisi, toteutetaan se tekstipohjaisesti. Älykkyysosamäärä
Älykkyysosamäärä eli lyhennettynä ÄO on psykometriikassa standardoidusta älykkyystestistä saadun tuloksen sijainti tilastollisesti älykkyystestin tulosten keskiarvoon suhteutettuna, ja tätä suhteellista sijaintia kuvaava pistemäärä sekä tietyllä tavalla määritellyn älykkyyden mittari. Älykkyystestien tuloksista muodostetaan normaalijakauma, jonka keskiarvoksi on asetettu luku 100 ja keskihajonnaksi valittu joko 15 tai 16 ja joskus myös 24. Älykkyystestejä on useita erilaisia ja älykkyystestien tulokset eivät ole lainkaan vertailukelpoisia, jos eri älykkyystesteissä käytetyt keskihajonnat ovat toisistaan poikkeavia. Nykyään lähes kaikkien älykkyystestien tulokset esitetään käyttämällä keskihajontaa 15, jotta testien tulokset eivät aiheuttaisi sekaannusta. Yleisimmät älykkyystestit ovat aikuisille suunnattu "Wechsler Adult Intelligence Scale" (WAIS), lapsille suunnattu "Wechsler Intelligence Scale for Children" (WISC) ja vuodesta 1916 käytetty "Stanford–Binet Intelligence Scales" (Stanford-Binet). Nämä älykkyystestit ovat keskenään erilaisia, ja niiden tulokset ovat samansuuntaisia, mutta eivät keskenään vertailukelpoisia. Symmetriset komponentit
Symmetriset komponentit tarkoittavat tässä kolmivaiheisen sähköjärjestelmän epäsymmetristen tilojen laskemisessa käytettäviä symmetrisiä komponenttijärjestelmiä. Laskelmat helpottuvat kun ne voidaan suorittaa symmetrisillä komponenttijärjestelmillä. Menetelmä perustuu siihen, että mikä tahansa kolmivaiheinen epäsymmetrinen järjestelmä voidaan esittää kolmen symmetrisen kolmivaihejärjestelmän summana. Sähköverkon epäsymmetrisiä tiloja esiintyy erityisesti erilaisissa vikatapauksissa. Tällaisia ovat esimerkiksi maasulku, kahden vaiheen välinen oikosulku ja johtimen katkeaminen. Symmetristen komponenttien käyttö edellyttää, että verkko itsessään on symmetrinen, toisin sanon eri vaiheiden impedanssit ovat yhtäsuuret. Jokapaikan tietotekniikka
Nimitykset "ambient computing, calm technology, invisible computer" ja "pervasive computing" tarkoittavat suunnilleen samaa asiaa. Tieteellisessä tutkimuksessa näillä on kuitenkin syviäkin sävyeroja. Suomen kielessä sanoja "läsnä-äly, älykoti" ja "hajautetut älykkäät ympäristöt" käytetään yhtä lailla (ehkä väärinkin) synonyymisesti. Sähköverkko
Pitkillä välimatkoilla sähköä siirretään Suomessa kolmivaiheisena 10–400 kilovoltin jännitteellä, jotta virta ja häviöt pysyisivät kohtuullisen pieninä. Se muunnetaan turvallisemmaksi ja laitteille sopivammaksi 230/400 voltin pienjännitteeksi eli verkkovirraksi häviöiden minimoimiseksi vasta lähellä kuluttajaa. Maaseudulla muuntaminen tapahtuu noin 1–3 kilometrin etäisyydellä, kaupungeissa lähempänäkin. Älykkyysosamäärä
Korkean älykkyysosamäärän seura on nimensä mukaisesti seura tai organisaatio, johon liittyäkseen tarvitaan korkea älykkyysosamäärä standardoidusta testistä. Tunnetuin on Mensa, jonka jäseneksi pääsemiseen vaaditaan korkeampi tulos kuin 98 prosentilla väestöstä. Toisin sanoen tuloksen tulee olla yli kaksi keskihajontaa keskimääräisen tuloksen eli 100:n yläpuolella. Suomen Mensa siirtyi elokuussa 2007 käyttämään keskihajontaa 15; aiemmin se oli 24. Siten Mensan jäsenyyteen vaaditaan Suomessa nykyisin vähintään tulos 131. On myös olemassa vielä korkeamman älykkyysosamäärän seuroja, esimerkiksi Triple Nine Society, johon pääsee vain, jos älykkyysosamäärä on korkeampi kuin 99,9 prosentilla väestöstä, eli yksi tuhannesosa väestöstä on sinne tarpeeksi älykäs. Sähköverkko
Näiden lisäksi sähköverkkoihin kuuluu korkeajännitteisiä tasavirtajohtoja. Niitä käytetään pitkillä siirtomatkoilla (erityisesti merikaapeleina) sekä yhdistämään eritaajuisia tai eritahtisia sähköverkkoja toisiinsa. Älylukko
Älylukko on lukko, jossa on jokin digitaalinen ominaisuus, esimerkiksi ohjelmoitava avain, kulkukortti tai koodi. Älylukot ovat joko kokonaan digitaalisia lukkoja tai elektromekaanisia lukkoja, joissa on sekä perinteisiä että digitaalisia ominaisuuksia. Ne voivat toimia esimerkiksi älypuhelimella tai kulkukortilla. Älykkyys
Jotkin älykkyyden määritelmät korostavat sitä, että älykkyys on yhteydessä ihmisen toimintaan ja toimintakykyyn yleensä, mutta on myös näkemyksiä, joiden mukaan älykkyys on itsenäinen ominaisuus tai kyky. David Weschler, joka on kehittänyt laajasti käytössä olevia älykkyystestejä, on määritellyt älykkyyden (1975) "yksilön kykynä ymmärtää ympärillään olevaa maailmaa ja hänen resurssejaan vastata sen haasteisiin". Suomalainen Lehtovaara tarkensi asian seuraavasti: "kyky uudessa tilanteessa toimia päämäärään pääsevästi edellyttäen, että kysymyksessä ei ole vaistotoiminto". Spearman on puolestaan esittänyt teorian älykkyyden yleisestä g-faktorista, minkä mukaan älykkyys on itsenäinen ominaisuus. Tämäkin määritelmä on useissa tiedesymposiumeissa suomentunut seuraavaksi: "koko ihmiskunnan henkisestä kyvykkyydestä yksilön osaksi tullut kyky valita oikein". Sähkö
Sähkö on myös monin eri tavoin tuotettavissa oleva energian muoto. Se on keino siirtää energiaa pitkiä matkoja sähköverkon avulla, mutta sen varastoiminen on hankalaa. Älykäs sähköverkko
Suomen sähköverkoista pääosa on rakennettu toisen maailmansodan jälkeen. Vanhenevia verkkoja on uusittava, jotta sähkön toimitusvarmuus pystytään takaamaan. Älykkäisiin sähköverkkoihin siirtyminen on suurin koko maan kattava sähkönjakeluverkkojen muutoshanke maaseudun sähköistämiskauden jälkeen. Energiateollisuus ry:n Visio 2050:n mukaan vuonna 2050 Suomi toimii osana vähintään EU:n laajuisia yhteisiä sähkönmarkkinoita. Suomen sähköverkko
Suomen sähköverkko muodostuu eri toimijoiden ylläpitämistä sähkön siirto- ja jakeluverkoista, jotka yhdessä välittävät voimalaitoksissa tuotetun sähkön maan eri osissa oleville kuluttajille. Verkkotopologia
Tähtitopologiassa on keskuslaite, kuten kytkin tai keskitin, johon verkkolaitteet on kytketty. Verkon kaikki tietoliikenne kulkee keskuspisteen kautta. Kytkimet/keskittimet voivat mallista riippuen liittää verkkoon yleensä 12 tai 24 eri verkkolaitetta. Kytkin/keskitin on yleensä kytketty joko toiseen kytkimeen tai reitittimeen, josta yhteys jatkuu toisille laitteille. Keskittimien käyttö on vähenemässä, sillä ne kaiuttavat kaiken liikenteen jokaiseen keskittimessä kiinni olevaan verkkolaitteeseen, jolloin liikenne voi ruuhkautua. Kytkin puolestaan ohjaa datan vain siihen osoitteeseen jonne se on tarkoitettu, joten verkko ei ruuhkaudu datapakettien törmäyksistä. Tähtitopologia on yleisin käytössä olevista Ethernet-verkkotopologioista. Tähtirakenteen huomattava etu on ettei yhden kaapelin rikkoutuminen vaikuta muun verkon käyttöön. Esineiden internet
Esineiden internetillä (engl. Internet of Things, lyhyemmin IoT, myös teollinen internet) tarkoitetaan internet-verkon laajentumista laitteisiin ja koneisiin, joita voidaan ohjata, mitata ja sensoroida internet-verkon yli. IoT:n käsite on ollut käytössä ensimmäisen kerran jo 1990-luvulla; englanninkielistä termiä ehdotti Kevin Ashton vuonna 1999. Sähköjohto
Moninapaista sähköjohtoa kutsutaan "kaapeliksi". Sähköjohtoja ja -kaapeleita valmistetaan moniin käyttötarkoituksiin ja monenlaisiin olosuhteisiin: niitä valmistetaan muun muassa korkeille jännitteille, korkeisiin lämpötiloihin ja kestämään erityistä mekaanista rasitusta (robottikaapelit) ja kemiallista rasitusta (erityiset vaippamateriaalit). Radiotekniikassa ja tietoliikenteessä tarvitaan "suojattuja kaapeleita" (rakenteeseen lisätty suojavaippa). Korkeilla taajuuksilla pitkä kaapeli muodostaa aina siirtolinjan, jolla oleva tietty siirtoimpedanssi täytyy ottaa huomioon signaalinsiirrossa. Sähkön ja elektroniikan historia
Staattinen sähkö, hankaussähkö, tunnettiin jo vanhalla ajalla. Sen mainitsi jo Thales. Tiedettiin, että varsinkin meripihka saa hangattaessa kyvyn vetää puoleensa lähellä olevia kevyitä esineitä ja saattaa lisäksi kipinöidä. Useissa nykyisissäkin kielissä sähköä tarkoittavat sanat johtuvat kreikan meripihkaa tarkoittavasta sanasta ελεκτρον, elektron. Kantaverkko
Kantaverkko on Suomessa sähkön siirron valtakunnallinen suurjänniteverkko. Sähköä tuottavat voimalaitokset on yhdistetty kantaverkkoon joko suoraan tai välillisesti. Kantaverkon tehtävänä on jakaa sähköä maan kaikkiin osiin. Kantaverkko muodostaa useita silmukoita, joten häiriö yhdellä verkon osuudella ei vaikuta laajempaan sähkönjakeluun. Älykäs sähköverkko
Maailmassa käytetään sähköä 14 terawattituntia päivässä ja 50 vuoden päästä määrän arvellaan olevan kaksinkertainen. Lisääntyvä sähköntarve edellyttäisi 1 000 megawatin voimalan käynnistämisen joka päivä seuraavan 40 vuoden ajan. Älykkäiden sähköverkkojen avulla energiaa voidaan säästää merkittävästi. Tutkimusyhtiö EPRI n (Electric Power Research Institute) laskelmien mukaan älyverkot auttavat vähentämään kasvihuonepäästöjä Yhdysvalloissa vuosittain 60–211 miljoonaa tonnia. Pacific Northwest National Laboratoryn tekemien kokeilututkimusten perusteella älyverkot vähentävät kotitalouksien energiankulutusta noin 10–15 prosenttia. Nettineutraliteetti
Nettineutraliteetti (engl. "net neutrality") eli verkkoneutraliteetti eli tietoverkon tasa-arvoisuus on termi, jota käytetään internet-palveluntarjoajia koskevan säätelyn yhteydessä. Termin täsmällinen määritelmä vaihtelee, mutta useimmiten tärkeimpänä periaatteena on, että internet-palveluntarjoajien pitää käsitellä kaikkea verkkoliikennettä samanarvoisesti. Avoin langaton verkko
Avoimet langattomat verkot ovat tukiasemien lähialueilla radioteitse toimivia tiedonsiirtoverkkoja, jotka ovat avoimesti yleisön käytettävissä. Niitä toteuttavat Suomessa yleensä kunnat opetustoimet ja kirjastot sekä ravintolat sekä kahvilat tietoyhteiskunnan perusrakenteeksi, mikä mahdollistaa omien laitteiden, sylitietokoneiden ja kämmentietokoneiden samoin kuin myös 802.11b- tai 802.11g-standardilla varusteltujen älypuhelinten käytön. Kytkin (tietoliikenne)
Kytkin (engl. "Network switch") on laite, joka yhdistää pakettikytkentäisen paikallisverkon osia. Se perustuu moniporttiseen siltaukseen, ja mahdollistaa sekä fyysisesti että loogisesti tähtimäisen rakenteen. Kytkimillä korvataan yleensä moniporttitoistin, eli keskitin (engl. "hub"), koska se välittää liikennettä tehokkaammin. Grid-verkko
Grid-verkko tai Grid-laskenta () on tietotekniikassa ja tietojärjestelmätieteessä nimitys tieteelliseen laskentaan käytettävälle tietokoneryhmälle. Carl Kesselman ja Ian Foster ovat määritelleet grid-verkkoa vuonna 1998: "laitteiston ja ohjelmiston infrastruktuuri, joka tuottaa luotettavia, täsmällisiä ja edullisia pääsyjä korkeatasoisiin laskennallisiin ominaisuuksiin". Älykäs sähköverkko
Perinteisessä sähköverkossa sähkö virtaa pääsääntöisesti yhteen suuntaan, suurista voimalaitoksista loppukäyttäjille. Verkon ainoa työ on ollut energian siirtäminen. Perinteiset yksisuuntaiset verkot ovat jäämässä vanhanaikaisiksi, koska uudet sähköntuotantoteknologiat ja käyttötarpeet edellyttävät verkoilta lisää joustavuutta. Esimerkiksi tuulivoiman, aurinkokennojen ja muun hajautetun tuotannon lisääntymisen myötä sähkön tuotanto ei ole enää yhtä tasaista kuin aiemmin, minkä vuoksi verkon on pystyttävä reagoimaan muutoksiin nykyistä paremmin. Sähköverkko
Sähkönjakelualalla ja standardeissa käytetään seuraavaa luokittelua sähköverkkojen jännitetasoista (nimellinen tehollinen jännite):
Suurjännitteen ja keskijänniteen raja voi vaihdella riippuen jakelujärjestelmästä. Sähköverkko
Kaukana tulevaisuudessa saattaa 0,4 kV pienjännitejakelu korvautua ±1,5 kV tasajänniteverkolla, jolloin jokaisella kuluttajalla olisi mittauskeskuksessa oma ±1,5 kV DC / 0,4 kV AC vaihtosuuntaaja. DC-jakelujärjestelmä kasvattaisi nykyisen eristepäällysteisellä riippukierrekaapelilla (AMKA) rakennetun jakeluverkon siirtotehoa ja pidentäisi maksimietäisyyttä syöttömuuntajalta kuluttajalle merkittävästi. Älykäs sähköverkko
Älykkään sähkömittarin avulla sähkön käyttäjien on mahdollista tarkkailla omaa kulutustaan nykyistä tarkemmin. Älykkäässä sähköverkossa voidaan ohjata erilaisia sähköä kuluttavia toimintoja ajoittumaan sähkön tarjonnan ja kysynnän, sekä hintavaihteluiden mukaan. Esimerkiksi kodinkoneet voivat kommunikoida sähköverkon kanssa ja ohjautua toimimaan silloin, kun sähkö on edullista. Suomen sähköverkko
Suomen sähköverkon omistuksesta ja ylläpidosta huolehtii kaksi eri ryhmää. Fingrid Oyj:n hallinnoimaan kantaverkkoon kuuluu yli 14 000 kilometriä voimajohtoja ja noin sata sähköasemaa. Muista verkoista huolehtivat paikalliset sähkönsiirtoyhtiöt. Älykäs sähköverkko
Sähkön kysyntäjousto on sähkön kysynnän vapaaehtoista ja tilapäistä sopeuttamista. Kysyntäjoustoa pidetään eräänä tärkeimmistä älykkään sähköverkon tuomista mahdollisuuksista. Kysyntäjousto ja energian säästäminen eivät tarkoita samaa asiaa. Energian säästäminen vähentää sähkön kysyntää pysyvästi, kysyntäjousto siirtää kulutusta pois kysynnän huippuajankohdista. Joitakin kodin toimintoja, kuten akkujen lataamisen tai lämminvesivaraajan lämpötilan noston voi tehdä kun sähköstä on ylitarjontaa, eli sähkön ollessa edullisimmillaan. Näin sähkön ostaja saa taloudellista hyötyä toimiessaan järjestelmän tasapainon hyväksi. Langattomat verkot Suomessa
Langattomien verkkojen tehtävästä kunnallisena palveluna käydään laajaa keskustelua. Oulun panOULU on esimerkki laajasta ja kattavasta julkisesta avoimesta verkosta, kun taas Helsingissä avoimen verkottamisen laajentaminen on ollut kunnallispoliittinen keskustelun aihe lähinnä siksi, että siellä on myös runsaasti yksityistä tarjontaa, mihin ei ole haluttu kaupungin vaikuttavan tarjoamalla julkisia avoimia verkkoja nykyistä laajemmin. Älykkyys
Älykkyys on arkikielen ja psykologian käyttämä käsite, joka viittaa yksilön oppimisen ja sopeutumisen kykyyn. Älykkyys on yksi lahjakkuuden puolista. Linda Gottfredsonin määritelmän mukaan älykkyys on: "”Älykkyys on hyvin yleinen mielen kyky joka mm. käsittää kyvyn järkeillä, suunnitella, ratkaista ongelmia, ajatella käsitteellisesti, ymmärtää monimutkaisia ajatuksia, oppia nopeasti ja oppia kokemuksesta.” Älykäs suunnittelu
Antiikin Kreikasta alkaen on väitelty siitä, onko luonnon järjestys ja monimutkaisuus merkki tietoisesta suunnittelusta. 300-luvulla ennen ajanlaskun alkua Platon esitti "Timaioksessa" ajatuksen hyvästä ja viisaasta ”demiurgista” kaikkeuden luojana ja ensimmäisenä syynä. Aristoteles kehitti "Metafysiikassaan" ajatusta ”liikuttamattomasta liikuttajasta”. Tämä ajatus on tullut tunnetuksi nimellä teleologinen todistus. Eräät sen kuuluisista muodoista esittivät 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen ja 1800-luvulla William Paley. Paley esimerkiksi pyrki 1800-luvun alussa perustelemaan väitettään, jonka mukaan eliöiden ruumiiden järjestyksen syynä täytyy olla "älykäs, suunnitteleva mieli". 1900-luvun alkupuolella puolestaan evoluutiobiologi J. B. S. Haldane käytti termiä "intelligent design" samassa merkityksessä kuin nykyinen älykkään suunnittelun liike, kirjassaan "Science and the Supernatural". Suomen sähköverkko
Suomessa suurjänniteverkkoa kutsutaan kanta- ja alueverkoksi. Kantaverkko koostuu 400-, 220- ja tärkeimmistä 110 kV:n voimansiirtojohdoista sähköasemineen. Alueverkko puolestaan käsittää muun muassa valtaosan 110 kV:n johdoista. Eristimet ovat nykyään lasia tai komposiittimateriaaleja; ennen posliinia. Eristinketju voi olla muodoltaan I-tyyppinen tai V-tyyppinen. Toimilupa 110 kV:n - 440 kV:n sähkön siirtämiseen Suomessa on Enso Alueverkko Oy:llä, EPV Alueverkko Oy:llä, Kittilän Alueverkko Oy:llä, Lapin Sähköverkko Oy:llä, Mäntän Energia Oy:llä, Porvoon Alueverkko Oy:llä, PVO-Alueverkot Oy:llä, Satapirkan Sähkö Oy:llä, Satavakka Oy:llä, Sähkö-Virkeät Oy:llä, UPM Sähkönsiirto Oy:llä, Ääneverkko Oy:llä ja Fingrid Oy:llä. Suomessa kantasähköverkosta vastaa Fingrid Oy. Älykäs sähköverkko
Älykäs sähköverkko voi myös toimia markkinapaikkana hajautetulle energiantuotannolle ja kuluttajille. Nykyistä joustavammin toimiva älyverkko on pienimuotoisen sähköntuotannon edellytys. Ajatuksena on, että kuluttajat, liike-elämä ja teollisuus voivat tuottaa itse sähköä esimerkiksi aurinkopaneelien tai pientuulivoimaloiden avulla. Säätövoima
Tilannetta, jossa sähkön tuotanto ja tuonti eivät riitä kattamaan kulutusta, kutsutaan "tehopulaksi". Suomen kantaverkkoyhtiö Fingrid on määritellyt toimintansa tehopulassa kolmiportaisella asteikolla:Pohjoismaiden yhteisen sähköverkon Nordelin tasolla säätösähkölle on omat markkinansa. Nordelissä on säätövoimaksi katsottua sähköntuotantoreserviä vähintään 6000 MW/Hz, josta Suomen osuus 1410 MW/Hz. Taajuusohjatun käyttöreservin kokonaismäärä Nordelissa on vähintään 600 MW, jonka tulee aktivoitua +0,1 hertsin poikeamalla noin kahden minuutin kuluessa. Nopean taajuusohjatun häiriöreservin kokonaismäärä on vähintään 1000 MW, josta tulee aktivoitua -0,5 hertsin taajuuspoikkeamalla 5 sekunnin sisällä puolet ja 30 sekunnin kuluessa kaikki. Nopeita reservejä on kaikissa pohjoismaissa vähintään suurimman tuotantoyksikön verran. Sähköaisti
Sähköaisti on joidenkin, erityisesti vedessä elävien eläinten käyttämä, heikkojen sähkökenttien havaitsemiseen perustuva keino havainnoida ympäristöään. Yleisimmin sähköaisti yhdistetään haihin, mutta sen tiedetään kuuluvan myös muiden kalalajien sekä nokkaeläinten ominaisuuksiin. Sähköaisti määritellään aktiiviseksi tai passiiviseksi sen mukaan, tarvitaanko aistin toimimiseen aistivan eläimen itse tuottamaa sähkökenttää vai ei. Aktiivisen sähköaistin avulla eläin tuottaa ympärilleen sähkökentän, jossa tapahtuvia häiriöitä seuraamalla se kykenee havainnoimaan ympäristöään. Passiivisesta sähköaistista puhutaan, kun eläin ei itse tuota sähkökenttiä vaan kykenee vaistoamaan muiden eläinten ja kohteiden aiheuttamat sähköimpulssit. Moniälykkyysteoria
Gardner määrittelee älykkyyden toisaalta ihmisen hermojärjestelmän tiedonkäsittelykapasiteetin, toisaalta kulloistenkin kulttuuristen käytänteiden ja arvostusten kautta. Älykkyys on biopsykologinen informaation käsittelyn kyky, jota voi käyttää kyseisessä kulttuurissa arvostetuilla tavoilla ongelmien ratkomiseksi ja tuotteiden luomiseksi. Gardner nimesi kahdeksan kriteeriä sen arvioimiseksi, mitä voi kutsua moniälykkyysteorian mukaiseksi älykkyydeksi. Näitä ovat mm. aivovauriotapauksissa ja psykometrisissä mittauksissa ilmenevät ihmisen hermojärjestelmästä johtuvat ilmiöt sekä kulttuuriset symbolijärjestelmät. Vaikka älykkyydet näin liittyvätkin kulttuurisiin käytänteisiin, ne ovat eri asia kuin kulttuurin ala. Niinpä esimerkiksi musiikkialalla työskennellessä tarvitaan muitakin älykkyyksiä kuin musiikillista älykkyyttä. Fingrid
Kantaverkko yhdistää sähkön tuottajat ja kuluttajat ja mahdollistaa näiden osapuolien keskinäisen sähkökaupan koko valtakunnan tasolla ja myös valtakunnan rajat ylittävän kaupan. Fingrid ei tee sähkökauppaa, vaan huolehtii sähkön siirrosta tuottajilta jakeluverkko- ja teollisuusyrityksille. Kantaverkkoon liittyneitä asiakkaita on yli sata. Kantaverkkoon kuuluu 400, 220 ja 110 kilovoltin voimajohtoja yli 14 000 kilometriä sekä yli sata sähköasemaa. Fingridin verkko on rakennettu rengasverkoksi niin, että minkään yksittäisen johdon vioittuminen ei keskeytä sähkönsiirtoa. Voimalaitosten ja verkon häiriöiden varalle yhtiöllä on hallinnassaan nopeasti käynnistettävää varavoimalaitoskapasiteettia Suomen suurimman ydinvoimalaitosyksikön verran.
Fingrid on julkaissut kantaverkon kehittämissuunnitelman vuosille 2015–2025. Koko maan kattava investointi-ohjelma pohjautuu Suomen pitkän aikavälin ilmasto- ja energiastrategiaan. Aliverkko
Aliverkko on loogisen tietokoneverkon osa, joka sijaitsee OSI-mallin kolmannella kerroksella (verkkokerros). Aliverkotus on termi, jota käytetään kun pilkotaan suurempi verkko pienempiin osiin, aliverkkoihin. Aliverkotusta käytetään, kun IP-osoitteita on paljon käytössä ja ne on jaettava eri loogisille verkkokokonaisuuksille. Verkot voivat olla virtuaalilähiverkkoja (VLAN) tai omia fyysisiä kokonaisuuksiaan. Aliverkottamalla voidaan vähentää verkossa yleislähetysliikennettä (broadcasting), helpottaa hallintaa ja parantaa verkon suorituskykyä. Älykäs sähköverkko
EU:n ilmasto- ja energiastrategian mukaisesti sähkön tuotannossa tulee siirtyä yhä enemmän uusiutuviin energialähteisiin. Niiden osuus energiantuotannosta tulee olla 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Uusiutuvien energianlähteiden voimakas kasvu edellyttää joustavammin toimivien älykkäiden sähköverkkojen rakentamista. Intellivision
Intellivision on Mattel Electronicsin vuonna 1979 julkaisema toisen sukupolven pelikonsoli. Koemyynti Kaliforniassa oli lupaava ja seuraavana vuonna konsoli tuli myyntiin laajemmin. Nimi on yhdistelmä sanoista "intelligent television", älykäs televisio. Älykäs sähköverkko
Älykkäiden mittareiden avulla kyetään määrittelemään myös sähkökatkokset hyvin tarkasti, sillä ne lähettävät jatkuvasti informaatiota verkon haltijoille. Systeemiteoria
Systeemisellä älykkyydellä tarkoitetaan Esa Saarisen ja Raimo P. Hämäläisen mukaan älykästä toimintaa juuri siinä tilanteessa kuin satumme olemaan. Systeemisen älyn voi jakaa heidän mukaansa kahdeksaan osa-alueeseen, jotka ovat systeemisen havaitseminen, herkistyminen, oman toiminnan pohtiminen, myönteisen kautta vaikuttaminen, avoimuus uusille ideoille, tehokkuus, viisaus ja myönteinen asenne. Älykäs suunnittelu
Älykäs suunnittelu () on näennäistieteellinen näkemys, jonka mukaan "tietyt kaikkeuden ja elollisten olentojen ominaisuudet ovat parhaiten selitettävissä älyllisellä syyllä, ei ohjaamattomalla tapahtumasarjalla kuten luonnonvalinnalla". Se on nykyaikainen muoto kreationisisesta jumalatodistuksesta, mutta eroaa tästä siten, että argumentti määrittelee suunnittelijan tuntemattomaksi. Väitteen historia on kreationismissa. Barbara Forrestin mukaan älykäs suunnittelu on yhdysvaltalaisten kreationistien keksintö, jolla pyritään kiertämään kreationismin opetuksen kieltäviä tuomioistuinpäätöksiä. Älykkään suunnittelun kannatajien mukaan ajatuksen historia kuitenkin ulottuu kreationismioikeudenkäyntejä kauemmas, ja uskomus perustuu totuudenetsintään ja tieteen kritiikkiin. Jotkut älykkään suunnittelun puolustajista, kuten Michael Behe, ovat teistisiä evolutionisteja kuin kreationisteja, mutta esimerkiksi Behen tuomioistuimessa antamassa todistuksessa hän toteaa että hänen määrittelynsä tieteelle sallisi myös tähdistä ennustamisen tieteeksi. Älykkään suunnittelun liikkeen keskeisimmät puolustajat, jotka kaikki ovat taloudellisessa yhteydessä yhdysvaltalaiseen Discovery Instituteen, ovat henkilökohtaisesti sitä mieltä, että suunnittelija on kristinuskon Jumala. Suunnittelua puolustavia argumentteja ovat heidän mukaansa erityisesti palautumattomasti monimutkaiset biokemialliset rakenteet, joiden täsmennettyä monimutkaisuutta pidetään merkkinä älyllisestä alkuperästä, sekä maailmankaikkeuden kosminen hienosäätö, jonka tarkkuus mahdollistaa ihmisten olemassaolon. Tekoäly
"Vahvalla tekoälyllä" on laaja ymmärrys ja ihmisen kaltainen tietoisuus. Vahva tekoäly kykenee ratkaisemaan laajan skaalan erilaisia ongelmia, kuten ajamaan autoa, ymmärtämään kieliä ja tekemään ruokaa. Vahvaa tekoälyä ei vuoteen 2018 mennessä ole missään vielä kehitetty. Sitten kun tekoäly ohittaa ihmisen kyvykkyyden, voidaan puhua "super-tekoälystä". Herätyskello
"Älykäs herätyskello" tarkkailee nukkujan liikkeitä ja herättää ihmisen juuri silloin, kun hän on jo valmiiksi lähes hereillä. Aikuisella univaiheet toistuvat läpi yön noin puolentoista tunnin sykleissä. Kun ihminen herätetään kevyen univaiheen aikana, hän herää pirteämpänä kuin syvän unen aikana herätessään, jolloin aivokuoren toiminta on hitaimmillaan. Sähköverkko
Laajoissa sähköverkoissa siirretyt sähkötehot ovat suuria ja suuren tehon siirtäminen edellyttää joko suurta virtaa tai jännitettä. Uudenkaupungin rata
13. toukokuuta 2017 ilmoitettiin, että hallitus aikoo sähköistää radan. Varsinais-Suomen liittossa hankkeen hinnaksi on kaavailtu 21 miljoonaa euroa, joka kattaisi suunnittelun, sähköistyksen, sekä muitakin toimia. Liiton edunvalvontajohtajan Janne Virtasen mukaan sähköistämisen pääperuste on Turun ratapiha-alueen turvallisuus, ei autotehtaalle suuntautuva työmatkaliikenne. Virtasen mukaan radan sähköistämisellä on kuitenkin mahdollista vastata myös työvoiman liikkuvuuteen. 4G
4G on laajakaistaisen internet-yhteyden käyttöön suunniteltu niin sanottu neljännen sukupolven langaton tiedonsiirtoteknologia, joka toimii myös 900:n ja 1800:n megahertsin taajuista mikroaaltosäteilyä suurienergisemmällä 2600 megahertsin mikroaaltosäteilyllä. Tiedonsiirtolaitteena käytetään tällöin nettikkua tai älypuhelinta, jota kutsutaan myös 4G-puhelimeksi, vaikka se käyttää puheluihin 2- tai 3G-verkkoa.. Sähkö
Sähköinen potentiaali liittyy läheisesti sähkökenttään. Sähkökenttään asetettuun varattuun hiukkaseen kohdistuu voima. Hiukkasen siirtäminen voimaa vastaan vaatii työtä. Sähköinen potentiaali missä tahansa sähkökentän pisteessä on määritelty energiana, joka vaaditaan testivarauksen siirtämiseen tähän pisteeseen äärettömän pitkän välimatkan päästä. Yleensä sähköinen potentiaali mitataan volteissa. Jännitteeksi kutsutaan sähkökentän kahden pisteen välillä olevaa sähköistä potentiaalieroa. Älykäs sähköverkko
Toimivan kysyntäjouston ansiosta riski ajautua valtakunnallisen sähköjärjestelmän tehopulatilanteeseen ja sähkönkäytön rajoituksiin pienenee. Älykkäiden sähköverkkojen myötä myös sähkön kysyntä joustaa nykyistä enemmän tuotannon mukaan. Kysyntäjousto vähentää myös verkon siirtohäviöitä ja pienentää huippukuormituksen takia käynnistettävien huipputehovoimalaitosten tuottamia CO-päästöjä. Likiverkko
Likiverkko ("omaverkko", "henkilökohtainen verkko", engl. "Personal Area Network", PAN) on tiedonsiirtoverkko, jossa henkilökohtaiset elektroniset laitteet voivat kommunikoida keskenään. Tietokone, matkapuhelin, tulostin, kuvanlukija ja muut mahdolliset laitteet voidaan verkottaa keskenään. Näistä puhelinta tai tietokoneen verkkoliitäntää voidaan sitten käyttää yhdyskäytävänä lähiverkkoon tai Internetiin.
PAN lyhennettä käytetään myös puhuttaessa Public Access Network (kuten panOulu) -tyyppisistä verkoista. Sähkövoimatekniikka
Koska sähkövoimalaitokset sijaitsevat usein maantieteellisesti kaukana sähköenergian kulutusalueilta, täytyy tuotettu sähköenergia siirtää tuotantolaitoksilta kuluttajille sähköverkkoja pitkin. Sähköverkot voidaan jakaa sähkönsiirto- ja sähkönjakeluverkkoihin. Sähkönsiirtoverkoilla sähköenergia siirretään voimalaitoksilta kulutusalueiden läheisyyteen, josta se edelleen siirretään jakeluverkon kautta kuluttajille. Suomessa sähkönsiirtoverkoksi luokitellaan kaikki 220-400 kV:n verkot ja osa 110 kV:n verkoista. Kaikki muut verkot ovat jakeluverkkoja. Suomessa sähkönsiirtoverkon omistaa ja sitä hallitsee kantaverkkoyhtiö Fingrid. Sähkönjakeluverkkoja omistavat sähkönjakeluverkkoliiketoimintaa harjoittavat verkkoyhtiöt, teollisuuslaitokset tms. tahot. Kollektiivinen älykkyys
Francis Heylighen, Valerie Turchin, ja Gottfried Mayer-Kress lukeutuvat niihin, jotka näkevät kollektiivisen älykkyyden tietokonetieteiden ja kybernetiikan linssien läpi. Kollektiivista älykkyyttä voidaan määrittää internetin mahdollistaman verkottumisen muotona. World Wide Webin kehittäjän, Tim Berners-Leen, tavoitteena oli edistää tiedon jakamista ja julkaisua maailmanlaajuisella tasolla (globaalisti). Myöhemmin hänen työntekijänsä avasi teknologian vapaaseen käyttöön. 90-luvun alussa Internetin mahdollisuudet olivat yhä hyödyntämättä, kunnes 90-luvun puolessa välin kriittiset massat (kuten the Advanced Research Project Agencyn (ARPA) johtaja, J.C.R. Licklider sitä nimitti) vaativat parempaa saavutettavuutta ja käytettävyyttä sekä enemmän käyttömahdollisuuksia. Eteenpäin työntävänä voimana kollektiivisen älykkyyden kehityksessä ja Internetin muotoutumisessa yhä hyödyllisemmäksi apuvälineeksi toimi viestintävälineiden ja informaation digitalisoituminen. Henry Jenkins, median ja medoiden lähentymisen avain teoreetikko, ammentaa teoriasta että kollektiivinen älykkyyden voidaan katsoa määrittävän medioiden lähenemistä ja osallistuvaa kulttuuria (Flew 2008). Kollektiivinen älykkyys ei ole ainoastaan eri kulttuurien informaation määrällistä lähenemistä, vaan myös laadullista yhdistymistä. Turingin testi
Edellisiin liittyen huomautetaan usein myös, että vaikka Turingin testi antaisikin hyvän määritelmän älykkyydelle, ei se silti välttämättä kerro mitään koneen mahdollisesta tietoisuudesta, ajattelusta tai sen toiminnan intentionaalisuudesta. Sangen yleisen näkemyksen mukaan älykkyys ei edellytä tietoisuutta, mahdollisesti näin on toisin päinkin. Monilla nykyaikaisilla tekoälysovelluksilla on älykkyyttä siinä mielessä, että ne oppivat asioita, mutta mitä ilmeisimmin niiltä silti puuttuu tietoisuus, eivätkä ne toimi intentionaalisesti. Neuroverkot
Siinä kun tavallisissa asiantuntijajärjestelmissä käytetään "jos-niin"-sääntöpareja (jos raidat, niin seepra; jos pitkät korvat, niin aasi), neuroverkkoa opetetaan esimerkkien avulla (nämä ovat eri-ikäisiä seeproja, nämä aaseja). Pyritään siihen että neuroverkko oppii muuttujien epälineaariset riippuvuussuhteet suoraan havaintoaineistosta (kavioeläinesimerkissämme oppii tarkastelemaan korvia ja värin kuvioita, ei esim. jalkojen pituutta). Muilta osin neuraalilaskenta muistuttaa tilastotieteessä käytettyjä yleistettyjä lineaarisia malleja (GLM).
Neuroverkot koostuvat joukosta (keinotekoisia) neuroneita. Neuronit ovat yksinkertaisia, toisiinsa kytkettyjä tiedonkäsittely-yksiköitä. Neuroni koostuu seuraavista osista:Synapsi on kahden neuronin välinen kytkentä, jolle on määritelty kytkentäkohtainen paino. Käytännössä neuronin formula_1 neuronille formula_2 lähettämän signaalin arvo kerrotaan synaptisella painolla formula_3. Verkkovalvonta
Verkkovalvonta tarkoittaa tietoliikenteeseen kohdistuvaa valvontaa. Siinä on kyse teknisestä pääsystä kaikkeen tietoliikenteeseen. Suomen lainsäädäntö ei mahdollista massamaiseen tietoliikenteen tallentamiseen pohjautuvaa tiedustelutoimintaa. Verkkovalvontaa sinänsä käytetään useisiin tarkoituksiin. Teleoperaattorit tallentavat tietoja siltä varalta, että viranomaiset tarvitsevat niitä myöhemmin. Poliisi voi luvalla seurata tai tallentaa vakavasta rikoksesta epäillyn viestintää. Hätäkeskus voi puolestaan käyttää paikkatietoja vaarassa olevan ihmisen löytämiseksi. Teleyritykset ja Viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskus valvovat verkkoa haittaohjelmien ja haitallisen liikenteen aiheuttajien poistamiseksi. Tietoyhteiskuntakaaren mukaan teleyrityksellä on velvollisuus huolehtia palvelujen tietoturvasta ja oikeus ryhtyä välttämättömiin toimenpiteisiin, kun haittaohjelmia havaitaan. Tarvittaessa ne rajoittavat tai estävät asiakkaansa liikennettä ja antavat opastusta. Suomi on muun muassa tämän johdosta yksi maailman puhtaimmista tietoliikenneympäristöistä. Etäluettava sähkömittari
Etäluettava sähkömittari (myös älymittari) on digitaalinen sähkömittari, jonka avulla kaikki tieto sähkönkulutuksesta ja jännitetasoista välittyy digitaalisesti sähkönkäyttöpaikan ja sähköverkkoyhtiön välillä. Älymittarit korvaavat mekaaniset kilowattituntimittarit, jotka luettiin paikallisesti vuosittain. Etäluettavat sähkömittarit ovat osa älykästä sähköverkkoa. Älykäs sähköverkko
Energian varastoinnin mahdollisuus on älykkäissä sähköverkoissa keskeistä. Varastointia tarvitaan tuotannon ja verkon kuormien tasaukseen, reservitehoon sekä katkottoman sähkönjakelun turvaamiseksi. Lisäksi tuuli- ja aurinkovoiman tehokas hyödyntäminen edellyttää hyviä energian varastointimahdollisuuksia. Tuotettu sähkö tallennetaan omaan varastoon, josta sitä voidaan käyttää omaan kulutukseen tai syöttää verkkoon. Esimerkiksi sähköautojen akkuja voidaan käyttää energiavarastoina. Kantaverkko
Suomen kantaverkkoa hallinnoi valtionenemmistöinen yhtiö Fingrid. Se käyttää valtakunnallisessa sähkönsiirrossa 400, 220 ja 110 kilovoltin (kV) voimajohtoja. Kantaverkon voimajohdot ovat pääasiassa avojohtoja, kaapeleiden käyttö on kalleutensa vuoksi vähäistä. Kantaverkkoon kuuluu yhteensä noin 14 000 kilometriä suurjännitejohtoa, yli puolet siitä on 110 kV:n johtoa. Sähköverkko
Sähköverkon suunnittelun tärkeipänä tavoitteena on ettei sähkönsiirto ja –jakelu aiheuta vaaraa ihmiselle eikä omaisuudelle tai kohtuuttomasti häiritä ympäristöä ja siellä olevaa laitteistoa. Hans Kelsen
Kelsen hierarkkista normipyramidia koskeva teorian mukaan jokainen oikeusjärjestyksen normi saa sitovuutensa ja pätevyytensä toisesta sitä ylemmällä tasolla pyramidissa sijaitsevasta normista, kunnes lopulta päädytään "edellytettyyn" perusnormiin (Grundnorm). Kielikuvaa käyttäen: oikeusjärjestystä voidaan verrata sähköverkkoon. Vain jos jokin lamppu on kytketty verkkoon se saa virtaa ja syttyy, ja jokainen verkon kaapeli on puolestaan kytketty yhä paksumpaan kaapeliin ja kaikki kaapelit ovat yhteydessä pääkaapeliin ja pääsulakkeeseen. Pääsulake, jonka läpi kaikki sähkövirta tulee taloon vastaa Kelsenin perusnormia ja vähäisemmät kaapelit alemmanasteisia normeja. Ellei lamppua ole kytketty verkkoon se ei yksinkertaisesti syty. Eduskunta säätää lakeja perustuslain siihen oikeuttamana, ministeriö on oikeutettu antamaan asetuksia jos eduskunta on säätämässään laissa oikeuttanut sen antamaan asetuksia, asetuksessa voidaan antaa lääninhallitukselle oikeus nimittää valvovia virkamiehiä, ja valvova virkamies voi pakkotoimin sulkea yleisvaaralliseksi havaitsemansa laitoksen sen toimivallan nojalla, jonka hän on saanut lääninhallitukselta. Poliisi antaa tarvittaessa valvovalle virkamiehelle virka-apua. Mutta ellei kysymyksessä ole lääninhallituksen asianmukaisesti nimittämä virkamies vaan vain joku ilkeä naapuri, joka tahtoo sulkea häntä häiritsevän laitoksen ei kenenkään kuulu noudattaa hänen sulkemiskehotustaan eikä poliisi saa antaa hänelle virka-apua. Lamppu ei siis syty, se ei saa virtaa. Tehollisarvo
Suomen kotitalouksissa käytetään 230 voltin verkkojännitettä. Ilmoitettu arvo 230 V on keskimääräinen tehollinen vaihejännite eli jännite vaihe- ja nollajohtimen välillä. Verkkojännite on sinimuotoista, eli sen huippuarvo on formula_5. Jännitteen hetkellisarvo siis vaihtelee ääriarvojen −325 V…+325 V välillä, mutta verkkojännitteeseen kytketty hehkulamppu palaa yhtä kirkkaasti kuin 230 voltin tasajännitteeseen kytkettynä. Älykkään suunnittelun liike
Älykkään suunnittelun liike on uuskreationistinen kampanja, joka ajaa laajoja yhteiskunnallisia, akateemisia ja poliittisia uudistuksia, jotka perustuvat ”älykkään suunnittelun” käsitteeseen. Sen keskeisiä toimintamuotoja on kampanjoida älykkään suunnittelun käsitteen tunnettuuden lisäämiseksi julkisuudessa, vaikuttaminen päätöksentekijöihin älykkään suunnittelun opettamiseksi koulujen tiedeopetuksessa sekä oikeudellinen toiminta joko tällaisen opetuksen puolustamiseksi tai sen opetuksen estämisen poistamiseksi. Kaikkia älykkään suunnittelun kannattajia ei voida lukea älykkään suunnittelun liikkeeseen kuuluviksi. Verkostokeskeinen sodankäynti
Viidenneksi yksittäiset tietokoneet ovat yhä enemmän verkottuneita ja älykkäät aseet itse asiassa sulautettuja tietokoneita. Kehittyneimmät miinat ”keskustelevat” toisensa ja sensoreiden kanssa ja optimoivat toimintansa kokonaisvaltaisesti. Ne ovat siis älykkäitä, keskenään kommunikoivia, siis tietoa jakavia, täsmävaikutteisia ja verkottuneita. Älykäs sähköverkko
Siirtyminen älyverkkoihin on Suomessa aloitettu automatisoimalla verkostoja ja vaihtamalla älykkäitä energiamittareita kotitalouksiin. Tavoitteena on, että vuoden 2014 alussa yli 80 prosentilla sähköyhtiöiden asiakkaista on käytössään älykäs sähkömittari. Mittarin avulla sähkönkulutusta voi seurata lähes reaaliaikaisesti. Energian kerääminen
Energian kerääminen tai Energian keruu () tarkoittaa ympäristön vähäisten energiapotentiaalien hyödyntämistä pienten sähkölaitteiden ja elektroniikan kulutustarpeeseen. Tällaisia sähköksi muunnettavia pieniä energia lähteitä ovat muun muassa tärinä, valo, lämpö, paine ja ihmiskeho. Energian keräämisellä saadaan aikaan langattomia laitteita, jotka eivät välttämättä tarvitse lisäenergiaa. Ympäristöystävällinen energian kerääminen säästää kustannuksissa ja on monikäyttöistä, kätevää ja turvallista. Hyvin käyttökelpoinen se on alueilla, joissa sähköä ei ole saatavissa ja välimatkat ovat pitkiä. Energian varastoimisen ja MEMS-tekniikan kehittyminen sekä elektronisten sähkölaitteiden virrankulutuksen pieneminen on tehnyt energian keräämisestä taloudellisesti kannattavampaa. Kerätty sähkö voidaan varastoidaan akkuun, kondensaattoriin tai superkondensaattoriin, jolloin elektroninen laite toimii myös silloin, kun energiaa ei kerätä. Energian keruu tekniikan markkinoiden kooksi vuonna 2012 arvioitiin 0,7 miljardia dollaria, mutta sen ennustetaan kasvavan nopeasti. Internet
Internet on maailmanlaajuinen toisiinsa kytkettyjen tietoverkkojen järjestelmä, joka käyttää internet-protokollaa (TCP/IP) yhdistämään yli miljardi eri tietoteknistä laitetta toisiinsa. Se on tietoverkkojen tietoverkko, joka koostuu eri kokoisista miljoonista yksityisistä, julkisista, akateemisista, liike-elämän sekä valtiohallintojen tietoverkoista, jotka kytkeytyvät toisiinsa erilaisten teknisten laitteistojen avulla (esim. langattomat ja optiset verkkoteknologiat). Internetissä on laaja valikoima erilaisia tietovarantoja ja -palveluita, kuten esimerkiksi web-sivut, sähköposti, puhelinpalvelut, nettipelit ja tiedostojen jakamiseen käytetyt vertaisverkot. Bluetooth low energy
Bluetooth low energy (Bluetooth LE, BLE tai Bluetooth Smart) on lyhyenmatkan langaton likiverkkotekniikka, jota nykyaikaiset langattomat laitteet käyttävät. Esimerkkejä näistä laitteista ovat sykemittarit, murtohälyttimet ja erilaiset kauko-ohjaimet. Aiemmin Nokian kehittämä Bluetooth low energy tunnettiin nimellä Wibree, mutta myöhemmin se sulautettiin osaksi Bluetooth 4.0 -spesifikaatiota. Sähköverkko
Euroopassa sähköverkko toimii 50 Hz:n ja muun muassa Yhdysvalloissa 60 Hz:n taajuudella. Huawei
Kesäkuussa 2014 Ukkoverkot Oy ilmoitti solmineensa yhteistyösopimuksen Huawein kanssa maailman ensimmäisen kaupallisen 450 megahertsin lte-verkon rakentamisesta Suomeen. Huawei toimittaa verkon kokonaisratkaisuna, joka sisältää verkkoelementtien, tukiasemien, antennien ja päätelaitteiden päivitykset. Helmikuussa 2015 Huawei solmi yhteistyösopimuksen puolestaan Suomen Yhteisverkko Oy:n kanssa 4G-laajakaistaverkon toimittamisesta. Pohjois- ja Itä-Suomen peittävä verkko palvelee noin 15 prosenttia Suomen väestöstä. Älykkyys
Robert Sternberg on esittänyt yhden tunnetun älykkyyden luokittelun. Hänen mukaansa älykkyys voidaan jakaa kolmeen osaan: Analyyttinen älykkyys on kyky hankkia, vertailla ja arvioida tietoa. Luovaan älykkyys on kyky yhdistellä olemassa olevia tietoja uudella tavalla ja löytää ongelmiin tuoreita ratkaisuja. Käytännöllinen älykkyys on arkisista tilanteista selviytymistä, sosiaalisten taitojen hallitsemista ja kykyä soveltaa tietoja käytännön ongelmiin. Fingrid
Itämeren alueen kantaverkko-organisaatiot saivat vuoden 2009 alussa valmiiksi yhteisen sähköverkkoselvityksen, jossa tutkittiin Baltian maiden liittämistä pohjoismaisiin ja Manner-Euroopan sähkömarkkinoihin. Selvityksen tuloksena nousi esille tarve rakentaa uusi sähkön siirtoyhteys, EstLink 2, Suomen ja Viron välille. EstLink 2 tasasähköyhteys Suomen ja Viron välillä on siirtokapasiteetiltaan 650 megawattia. Yhteyden kokonaispituus on noin 165 km, josta noin 14 km on avojohtoa Suomessa, noin 140 km Suomenlahden pohjaan upotettavaa merikaapelia ja noin 11 km maakaapelia Virossa. EstLink 2 otettiin kaupalliseen käyttöön helmikuussa 2014. Skaalautumaton verkko
Skaalautumaton verkko () on verkko, jossa solmujen liitäntöjen lukumäärä noudattaa potenssilakeja. Termiä käyttää Albert-Laszlo Barabási kirjassaan "Linkit – verkostojen uusi teoria", joka on julkaistu suomeksi 2002. Skaalautumattoman verkon solmujen liitännät muuttuvat verkon koon muuttuessa, eli verkon koko rakennetta ei voida päätellä osaverkon rakenteen pohjalta. Yksittäinen solmu ei ole alisteinen millekään muulle solmulle. Useimmat käsitteellisesti tärkeät verkot ovat skaalautumattomia. Älytelevisio
Älytelevisio () on internet-yhteydellä ja muilla internetiä hyödyntävillä ominaisuuksilla varustettu televisio. Älytelevisiossa on yleensä musiikin ja videoiden suoratoistopalveluita, digitaalinen videovuokraamo, nettiselain, sosiaalisen median sovelluksia ja mahdollisuus puhua videopuheluita. Monien älytelevisioiden ohjaamiseen voi käyttää television kaukosäätimen lisäksi puhelimeen ladattavaa sovellusta. Yleisimpiä älytelevisioissa käytettäviä käyttöjärjestelmiä ovat webOS, Android TV ja Tizen. Monissa älytelevisioissa on sovelluskauppa, josta on mahdollista ladata lisää sovelluksia. Älytelevisot ilmestyivät Suomessa kauppoihin 2010-luvun alussa. 2010-luvun puolivälissä älyominaisuuksia löytyi jo monista halvemmistakin televisioista. Aidon
Ensimmäiseksi yritykseen rekrytoitiin perustajien entisiä työkavereita, vuosikymmenen lopulla Nokian lopettaessa Jyväskylässä, saatiin lisää osaavaa työvoimaa. ”Sitten kävi helkkarin hyvä säkä. Joku keksi smartgridin eli älyverkon, jonka ympärillä alkoi tapahtua”, kuvaili toimitusjohtaja Timo Chrons yrityksen vaiheita. Pohjoismainen markkinajohtajuus saavutettiin, kun sopivalla tavalla vaativat suomalaiset asiakkaat auttoivat yritystä edistämään kilpailukykyään. Skaalautumaton verkko
Verkot ovat kilpailtuja järjestelmiä. Kelpoisuus on verkon solmun ominaisuus, joka kuvaa sen suosituimmuutta liitäntöjen muodostamisen kohteena, ja sen arvo lasketaan kelpoisuusmallilla. Ihmissuhteissa kelpoisuus ilmenee kykynä solmia uusia merkityksellisiä suhteita, liiketoiminnassa kykynä houkutella ja pitää asiakkaita ja web-sivulla kykynä saada selaaja palaamaan takaisin sivustolle. Kelpoisuus määritellään suhteessa muihin verkon solmuihin. Korkea kelpoisuus muuttaa satunnaisen kohtaamisen helposti pysyväksi liitännäksi. Solmut kilpailevat verkon tärkeistä liitännöistä voimakkaasti ja jatkuvasti, ja kelpoisuudeltaan korkeat liitännät lisäävät selviytymisen mahdollisuuksia kytkeytyneessä järjestelmässä. Verkon solmut ovat suhteessa toisiinsa joko voittajia tai häviäjiä. Suomen sähköverkko
Sähkön siirto maan eri osiin valtakunnan tasolla tapahtuu korkeajännitteisessä Fingridin "kantaverkossa". Seuraavana vaiheena verkkohierarkiassa ovat "alueverkot", joiden alue kattaa yhtä tai kahta maakuntaa laajuudeltaan vastaavan alan. Alueverkkoyhtiöitä on 12. Paikallisten sähköyhtiöiden jakeluverkkoja on noin 80. Esineiden internet
Tiedon teollinen internet start-up-liiketoimintayksikön entinen johtaja Taneli Tikka selitti kesällä 2015 ilmiötä näin: ”IOT liittyy digitalisaatioon, ja se tapahtuu monella eri tavalla.” Digitalisaatio ei tarkoita palveluiden sähköistämistä, vaan sitä, että kun yksi asia digitalisoituu, koko ekosysteemi ja arvoverkosto sen ympärillä muuttuu. Näin on käynyt esimerkiksi kirjojen, musiikin, kuvien, karttojen ja matkustamisen digitalisoitumisen myötä. Television puolelta Tikka mainitsi pelkästään netissä toimivan Machinima-kanavan, jolla on 450 miljoonaa katsojaa. Kun IOT:hen liittää sanat teollisuuden internet, se tarkoittaa, että seuraavaksi digitalisaatioon siirtyy valmistava teollisuus. Jotta valmistava teollisuus pysyy elinkelpoisena, on kehitettävä jotain uutta ja innovatiivista. Tieto on jakanut teollisuuden toimintatavat kolmeen horisonttimalliin. Horisontti ykkösessä teollisuusyritykset keskittyvät ydintoimintaansa ja rakentaa uutta vanhan päälle. Horisontti kakkosessa yritykset tekevät kokonaan uusia tuotteita ja palveluita ja horisontti kolmosessa yritykset tekevät todella radikaaleja asioita. Esimerkki horisontti kolmosen toiminnasta voisi olla se, että isot nosturit korvataan pienten robottien armeijalla. Sähkö
Jännite (sähköinen potentiaaliero) on volteissa (V) mitattava eräänlainen sähkön "voimakkuuden" yksikkö, jota voidaan verrata vesivoimalan putouskorkeuteen tai hydraulisen laitteen paineeseen. Verkkojännite Suomessa on 230 volttia nollajohtimen ja vaihejohtimen välillä (kahden vaihejohtimen välinen jännite on 400 V). Pienen pariston jännite voi olla 1,5 volttia. Älykäs erikoistuminen
Älykäs erikoistuminen on alueellisen innovaatiopolitiikan konsepti, jonka mukaan maiden ja alueiden tulisi tunnistaa ja valita omat vahvuusalueensa, joihin tulevaisuuden panostukset ja investoinnit kohdennetaan. Käsitteen kehitti vuonna 2009 "Knowledge for Growth" -tutkijaryhmä ja erityisesti sveitsiläinen taloustieteilijä Dominique Foray. Suomen sähköverkko
Suomessa tuotettu ja ulkomailta ostettu energia siirretään verkkoyhtiöille ja teollisuudelle kanta- ja alueverkkojen avulla. Jakeluverkko taas koostuu keski- ja pienjännitejohdoista. Tekoäly
Neuroverkko on joukko neuroneita, jotka on kytketty toisiinsa ja jotka kommunikoivat keskenään. Syviä neuroverkkoja ovat neuroverkkokerrokset, jotka toimivat yhdessä. Syväoppiminen on syvien neuroverkkojen oppimista raakadatan avulla. Neuroverkot ovat hyvin laajalti sovellettavia, ja laskentatehon kehittyessä niiden kehitys jatkuu nopeana. Neuroverkkojen avulla pystytään esimerkiksi tunnistamaan valokuvasta elementtejä, kuvailemaan videon tapahtumia, kääntämään kieliä laadukkaasti ja muuntamaan puhetta tekstiksi. Älykäs suunnittelu
Michael Behe on havainnollistanut asiaa hiirenloukkuvertauksella. Hiirenloukku koostuu pohjasta, liipaisimesta, jousesta viritintangosta, ja vasarasta. Mikäli jokin osa poistetaan, loukulla ei voi pyydystää enää hiiriä. Älykkään suunnittelun kannattajien mukaan luonnonvalinta ei ole voinut muodostaa palautumattomasti monimutkaisia järjestelmiä, koska valittava toiminta on läsnä vain kun kaikki osat on yhdistetty. Älytelevisio
Vuoden 2017 alussa vajaalla kolmanneksella suomalaisista oli älytelevisio, mutta 80 prosenttia älytelevision omistajista ei ollut kytkenyt laitettaan internetiin. Perinteisestäkin televisiosta voi tehdä siihen kiinnitettävällä lisälaitteella älytelevision, joten televisiossa ei välttämättä tarvitse olla nopeasti vanhevia älyominaisuuksia. Sähkö
Sähkön vanha nimi "elektrisiteetti" tulee kreikan meripihkaa tarkoittavasta sanasta "ἤλεκτρον" ("ḗlektron"). Sanan "sähkö" keksi 1840-luvulla suomen kielen kehittäjä, lääketieteen ja kirurgian tohtori Samuel Roos. Hän sanoi, että kyseessä on "sähähtämällä säkenöiminen." Samoihin aikoihin Elias Lönnrot ehdotti elektrisiteetin suomenkieliseksi vastineeksi sanaa "lieke", joka ei kuitenkaan vakiintunut käyttöön. Älykäs suunnittelu
Älykkään suunnittelun kannattajat väittävät, että kyseessä on tieteellinen teoria. Tehdessään näin he pyrkivät myös määrittelemään tieteen niin, että se voisi sisältää myös yliluonnollisia selityksiä. Tiedeyhteisön selkeän enemmistön mukaan älykäs suunnittelu ei ole tiedettä, koska siltä puuttuvat tieteen keskeiset elementit. Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian mukaan ”kreationismi, älykäs suunnittelu ja muut väitteet yliluonnollisesta väliintulosta elämän tai lajien synnyssä eivät ole tiedettä, koska ne eivät ole testattavissa tieteen menetelmillä”. Yhdysvaltain kansallinen tiedeaineiden opettajien yhteisö (NSTA) ja American Association for the Advancement of Science ovat kutsuneet älykästä suunnittelua näennäistieteeksi. Suomen rataverkon historia
1965 alkoi laaja sähköistysprojekti. Myöhäisen aloituksen etuna oli, että voitiin käyttää uusinta tekniikkaa eli 25 kV ja 50 Hz, joka on vielä nykyäänkin paras tekniikka. Sähköistämisen etuna on pienempi energiankulutus ja saasteettomuus. Sähköistys aloitettiin Helsingistä Kirkkonummelle vievällä rataosuudella. Aikataulumukainen sähköjunaliikenne Kirkkonummelle alkoi 26. tammikuuta 1969. Monet reitit saatiin sähköistettyä vasta 1990-luvulla, kuten Tampere–Jyväskylä vuonna 1994 ja Helsinki–Turku vuonna 1995. Sähköistys rataosalle Oulu–Rovaniemi valmistui muutaman vuoden rakentamisen jälkeen joulukuussa 2004 ja rataosuuksille Oulu–Iisalmi/Vartius vuonna 2006.