Mitä Sveitsin vanha valaliitto tarkoittaa?
Sveitsin vanha valaliitto
Sveitsin vanha valaliitto () oli nykyisen Sveitsin valtion edeltäjä. Se oli kantoneiksi kutsuttujen varsin itsenäisten pikkuvaltioiden liitto, joka kesti lähes viidensadan vuoden ajan 1200-luvun loppupuolelta aina vuoteen 1798 asti.
Valaliiton ytimenä oli Alppien laaksojen yhdyskuntien sopimus, joka mahdollisti vapaakaupan niiden välillä ja suojasi elintärkeitä kulku- ja kauppareittejä. Ensimmäinen liittoa kuvaava asiakirja on vuodelle 1291 päivätty liittosopimus, jonka allekirjoittivat Uri, Schwyz ja Unterwalden.
Valtioliitto
Valtioliitto eli konfederaatio (, ) on kahden tai useamman valtion muodostama pysyvä liitto. Jäsenet hoitavat yhdessä valtiollisia asioita, mutta pidättävät laajan itsemääräämisoikeuden ja usein muodollisen itsenäisyyden. Yleensä valtioliittojen perustana on turvallisuuden lujittaminen, jolloin kyseessä on pidemmälle menevä yhteistyö kuin sotilasliitto, mutta ei niin pitkälle menevä yhteistyö kuin mitä liittovaltion perustaminen edellyttäisi. Sveitsi
Sveitsissä on Euroopan tihein, yli 5 000 kilometrin pituinen rautatieverkko, joka kuljettaa vuonna 2009 noin 450 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Vuonna 2007 sveitsiläiset matkustivat rautateitse keskimäärin 2 103 kilometrin matkan, mikä tekee heistä maailman innokkaimpia rautatiematkustajia (ennen japanilaisia). Merkittävin rautatieliikennöijä on valtiollinen rautatieyhtiö SBB-CFF-FFS. Maassa on lisäksi useita kymmeniä kapearaiteisia rautateitä ja yksityisiä rautatieyhtiöitä. Esimerkiksi Graubündenin kantonissa toimii Rhätische Bahn -rautatieyhtiö, jonka verkostoon kuuluu myös kaksi Unescon maailmanperintöluetteloon otettua rautatielinjaa. AlpTransit-hankkeeseen liittyy useiden pitkien tunnelien rakentaminen Alppien läpi rautatieyhteyksien nopeuttamiseksi. Näistä pisin on Gotthardin pohjatunneli. Sveitsiläiset palkkasoturit
Sveitsiläisten hyvä maine sai myös kääntöpuolen, kun heistä levisi tieto hankalina, ylimielisiä, epäluotettavina ja kalliina. Esimerkiksi Ranskan kuningas Frans I tarjoutui ostamaan Milanon sitä puolustaneilta sveitsiläisiltä vuonna 1515. Puolet sveitsiläisistä suostuikin ehdotukseen ja lähti kotiin. Toinen puoli sen sijaan päätti lyödä ranskalaiset avoimessa kenttätaistelussa ja hyökkäsi raivokkaasti Marignanon taistelussa, mutta hävisi. Tämän jälkeen luotiin liitto vuonna 1521, jonka perusteella Ranska hankki suurimman osan palkkasotureistaan Sveitsistä seuraavat 250 vuotta vuosittaista korvausta vastaan. Toinen esimerkki on vuodelta 1522 Bicoccan taistelusta, jolloin sveitsiläiset painostivat (uhkasivat lähteä kotiin) Ranskan armeijan hyökkäykseen espanjalaisten linnoittautuneita asemia vastaan taktisesti epäedullisena hetkellä. Tämä johti täydelliseen häviöön, josta sveitsiläiset tosin oppivat, ettei pidä hyökätä hyvissä asemissa olevia pyssymiehiä vastaan. Sveitsin liittoneuvosto
Joka vuosi parlamentti valitsee yhden liittoneuvoston jäsenistä vuoden ajaksi liittopresidentiksi. Hänellä ei ole muista eroavia valtaoikeuksia ja hän jatkaa oman ministeriönsä johtamista. Yleensä puheenjohtajuus kulkee vanhimmasta lähtien, ja edellisen vuoden varapresidentistä tulee presidentti. Presidentti ei ole valtionpäämies, vaan liittoneuvosto kokonaisuudessaan. Ulkomailla vierailee yleensä ulkoministeriötä johtava jäsen, mutta traditio on muuttumassa. Ulkomaiset vieraat neuvosto tapaa kokonaisuudessaan. Neuvostoliiton ja Saksan suhteet ennen toista maailmansotaa
1920-luvulla Reichswehr ja puna-armeija tekivät myös salaista yhteistyötä, koska osa yhteistyöstä oli Saksalta kiellettyä Versailles’n rauhansopimuksen perusteella. Vastaavaa yhteistyötä Saksa teki ulkomaille siirrettyjen sotateollisuustehtaiden kautta Hollannissa (Fokker), Ruotsissa (Saabin edeltäjät) ja Suomessa (Ilmavoimien lentokonetehdas ja myöhemmin sukellusvenekehitys Turussa). Saksa kehitteli kutistettuja maavoimiaan ja kiellettyjä ilmavoimiaan. Reichswehr harjoitteli Neuvostoliitossa tavalla, mitä se ei Versailles’n rauhansopimuksen vuoksi voinut tehdä omalla alueellaan. Tämä harjoitustyö loi pohjaa uudenaikaiselle panssarisodalle. Sveitsi
Sveitsin kielitilanne on ollut keskustelunaiheena jo pitkään. Vaikka sveitsiläisillä on periaatteessa helppo pääsy muille kielialueille television ja radion kautta, muunkielisiä ohjelmia ei välttämättä juuri katsota, ja esimerkiksi kirjakaupoissa oman kielialueen ulkopuolella julkaistuja kirjoja ei ole yhtä hyvin saatavilla. Virallisissa tilaisuuksissa monet puhuvat omaa kieltään ja olettavat, että muut ymmärtävät sitä. Aina kielirajat eivät noudata maantieteellisiä rajoja; maan saksan- ja ranskankielisten alueiden välistä jakolinjaa kutsutaan vitsikkäästi nimellä ”Röstigraben” suositun ruokalajin mukaan. Jo vuonna 1850 satiirinen lehti "Postheiri" yhdisti kolme virallista kieltä uudeksi sveitsin kieleksi pilaillakseen parlamentin kustannuksella: Sveitsin liittoneuvosto
Sveitsin liittoneuvosto (, , , ) on seitsenjäseninen toimeenpaneva neuvosto, joka toimii sekä Sveitsin hallituksena että valtionpäämiehenä. Jokainen sen jäsenistä johtaa ministeriötä Sveitsin liittohallituksessa. Sveitsiläiskaarti
Sen perusti paavi Julius II vuonna 1506 pyytämällä hyvinä palkkasotilaina tunnettuja sveitsiläisiä turvaamaan Vatikaania aseilla. Vatikaanin Sveitsiläiskaarti on yksi maailman vanhimpia edelleen toimivia sotilasosastoja. Sen vuosipäivä on 6. toukokuuta. Piz Lad
Piz Lad (retoromaaniksi) eli Piz Lat (italiaksi) on vuori Itä-Alpeilla Adige- ja Innjokien välisellä vedenjakajalla. Vuoren itäpuolella on näiden jokien laaksoja yhdistävä Reschensola.
Sveitsin ja Italian raja kulkee Piz Ladin huipun kautta. Niiden ja Itävallan yhteinen rajapiste on huipusta noin 800 metriä pohjoiseen ja 2 180 metrin korkeudessa. Rajapiste siirtyi sinne Saint-Germainin sopimuksessa (1919), kun Itävalta luovutti Etelä-Tirolin Italialle. Sveitsin ja Itävallan raja kulki Piz Ladin kautta jo ennestään, mutta kolmen valtion rajapiste oli aiemmin noin 35 km etelämpänä Cima Garibaldilla. Saksan tulliliitto
Zollverein (Deutscher Zollverein, ) oli Saksan liiton aikainen saksalaissvaltioiden välinen tulli- ja kauppapoliittinen yhtymä. Sopimus Zollvereinista eli tulliliitosta allekirjoitettiin 22. maaliskuuta 1833 ja se astui voimaan 1. tammikuuta 1834. Sveitsi
Sveitsi on pitkään välttänyt joutumasta liittoihin, jotka voisivat vaatia suoria sotilaallisia, poliittisia tai taloudellisia toimia. Maa on ollut käytännössä puolueeton vuodesta 1515. Muut eurooppalaiset suurvallat tunnustivat sen puolueettomuuden jo Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1815. Sveitsistä tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäsen vasta 10. syyskuuta 2002. Maaliskuussa 2002 järjestetyssä kansanäänestyksessä 54 prosenttia kansalaisista oli äänestänyt liittymisen puolesta. Sveitsillä on diplomaattisuhteet lähes kaikkien valtioiden kanssa, ja historiallisesti maa onkin toiminut usein välittäjänä kansainvälisissä kiistoissa. Maa ei kuulu Euroopan unioniin; sveitsiläiset ovat hylänneet liittouman jäsenyyden aiheeseen liittyvissä kansanäänestyksissä. Sveitsi on kuitenkin tehnyt EU:n kanssa useita alakohtaisia kahdenvälisiä sopimuksia. Sveitsin ilmavoimat
Eduard Spelterini aloitti Sveitsissä kuumailmapallolennot ja ensimmäinen ilmavoimiin liittyvä tapahtuma olikin kuumailmapallokuljetusyksikkö. Ensimmäisen maailmansodan alettua 1914 toiminta oli edelleen hyvin vaatimatonta. Sodan puhjettua mielipide muuttui nopeasti ja ratsuväenupseeri Theodor Real sai käskyn perustaa ilmayhtymän. Hän pakko-otti kolme Bernin lentokentällä toiminutta siviililentokonetta, joilla aloitettiin yhdeksän lentäjän koulutus tilapäistukikohdassa lähellä Wankdorf Stadiumia. Koulutus siirrettiin myöhemmin vakinaiseen lentotukikohtaan Dübendorfiin. Sveitsi oli sodan ajan puolueeton ja siten ilmavoimat keskittyivät koulutukseen ja harjoituksiin sekä tiedusteluun ja partiointiin. Poliittisen tilanteen heikkeneminen 1930-luvulla aiheutti kalliin ilma-aseen hankkimisen. Sveitsi tilasi Saksasta Messerschmitt Bf 109 -koneita, Italiasta Macchi MC.202 -lentokoneita ja Ranskasta Morane-Saulnier D03800 -hävittäjiä. Morane-Saulnierin koneet valmistettiin lisenssillä Sveitsissä. Ilmavoimista tehtiin oma aselajinsa lokakuussa 1936. Varsovan liitto
Naton kannalta Varsovan liittoon ja Neuvostoliittoon liittyi varsinkin se uhkakuva, että ylivoimaisten maavoimiensa ansiosta Varsovan liitto olisi hyökätessään pystynyt etenemään melko nopeasti Benelux-maihin saakka. Jos Varsovan liitto olisi miehittänyt Berliinin ja Saksan liittotasavallan, se olisi helposti voinut jatkaa etenemistään Ranskaan saakka. Puolasta löytyneet ja julkistetut asiakirjat kuitenkin viittaavat siihen, ettei Varsovan liitto tavoitellut Ranskan valloittamista, vaan jos se olisi saanut vallattua Saksan kokonaan ja miehittänyt Benelux-maatkin edeten Englannin kanaalin rannikolle, se olisi todennäköisesti neuvotellut Yhdysvaltain kanssa Ison-Britannian tulevaisuudesta ja rauhasta. Itävallan historia 1815–1918
Osana Saksan liittoa saksankieliset Habsburgien maat joutuivat osalliseksi Saksan vallankumouksellisista mullistuksista. Saksan nationalistit ja liberaalit kutsuivat kokoon kokouksen Frankfurtissa toukokuussa 1848. Tämä kokous päätti Saksan liiton valtiopäivät ja oli esiaskel Saksan yhdistymiselle. Nationalismin ja liberalismin läheinen yhteys Saksassa joutui tällöin koitokselle. Böömin saksalaiset osallistuivat kokoukseen, mutta tšekit ja liberaalit hylkäsivät Böömin osallistumisen luotavaan Saksan valtioon. Heidän haaveenaan oli uudelleen luotu Habsburgien valtakunta, jossa Keski- ja Etelä-Euroopan slaavilaiset kansat saisivat tasa-arvoisen aseman saksalaisten ja unkarilaisten kanssa ja välttäisivät liittämisen Saksaan tai Venäjään. Hallitus antoi tukea suunnitelmalle ja tšekit kokoontuivat kesäkuussa Austro-slaavilaisessa kokouksessa Prahassa vastapainona Frankfurtin kokoukselle. Hansaliitto
Hansaliitto (muinaisalasaksan sanasta "hansa" ’ryhmä, joukko’) – myös "dudische Hanse" ja "deutsche Hanse", – oli pohjoiseurooppalaisten kaupunkien (varhaisvaiheissa yksittäisten kauppiaiden) liitto, joka hallitsi kauppaa Itämeren ja Pohjois-Saksan alueella 1200–1400-luvuilla. 1300-luvun alkupuolella Hansaliitto oli myös puolustusliitto ja se tiivistyi vuosisadan puolivälissä Lyypekin johtamaksi suurvallaksi. Rawilpass
Rawilpass () on alppisola Sveitsissä, Bernin Alpeilla, Valais'n ja Bernin kantonien sekä Ayentin ja Lenkin kuntien rajalla. Solan korkeus on 2 429 metriä. Solan eteläpuolelta saa alkunsa Rhôneen laskeva Liènejoki, johon on rakennettu Tseuzierin patojärvi. Pohjoispuolen vedet virtaavat Iffigbachin kautta Simmeen ja edelleen Thuninjärveen.
Sola on ikivanha paikallinen kulkureitti Valais'sta Simmentaliin: etelästä on tuotu muun muassa viiniä, pohjoisesta juustoja ja karjaa. Solassa ei ole tietä. Solan ali kaavailtiin tietunnelia, suoraa tieyhteyttä Bernistä Sioniin, aina 1980-luvulle asti, jolloin Lötschbergin tunnelin autojunaliikenteen todettiin olevan riittävää. Rahaliitto
Toinen rahaliiton muoto on, että osallistuvilla mailla on nimellisesti omat valuuttansa ja omat setelinsä ja kolikkonsa, mutta olennaista on, että kyseiset valuutat on sidottu arvoltaan toisiinsa kiinteästi (yleensä samanarvoisina, mutta ei välttämättä). Setelit ja kolikot voivat käydä ristiin osallistuvissa maissa, mutta tämäkään ei kuitenkaan ole välttämätön rahaliiton ominaisuus, vaan käteisen käyttö voi olla alueellisesti rajattua. Esimerkkinä nimellisesti eri valuuttojen rahaliitosta olivat Belgian frangi ja Luxemburgin frangi ennen näiden maiden siirtymistä euroon: frangit olivat nimellisesti eri valuuttoja, mutta kiinteästi samanarvoiset, ja kummassakin maassa oli omat setelit ja kolikot, mutta ne kävivät ristiin maksuvälineinä molemmissa maissa. Sankt Gallen
Kaupungista oli 1200-luvulle tultaessa kehittynyt tärkeä kauppapaikka, ja siellä tuotettiin vientiin maineikkaita pellavakankaita. Keskiajan lopulla St. Gallen oli ainoa sveitsiläinen kaupunki, jolla oli edustustoja ulkomailla. Joachim von Watt toi kaupunkiin uskonpuhdistuksen vuonna 1529, jolloin kaupungissa puhkesi levottomuuksia. Luostari säilyi kuitenkin katolisena saarekkeena muutoin protestanttisessa kaupungissa. 1700-luvun alkupuolella puuvilla alkoi syrjäyttää pellavan asemaa, ja St. Gallenissakin tuotantotekniikat muuttuivat. Vientiä harjoittava puuvillateollisuus työllisti vuonna 1790 noin 40 000 naista. Vuonna 1803 St. Gallen ympäröivine alueineen liittyi Sveitsin liittovaltioon uutena protestanttisena kantonina, minkä seurauksena luostari lakkautettiin vuonna 1805. Sveitsin valaliitto
Sveitsin valaliitto voi tarkoittaa seuraavia asioita: Obwalden
Obwalden oli 1200- ja 1300-lukujen vaihteesta alkaen nimellä "Unterwalden ob dem Wald" osa Unterwaldenia, joka yhdessä Urin ja Schwyzin kanssa muodosti Sveitsin vanhan valaliiton vuonna 1291. Napoléonin vallan aikana 1798–1803 alue oli Sarnenin hallintoalue () Waldstättenin kantonissa, Helvetian tasavallassa. Vuosina 1803–1999 "Unterwalden ob dem Wald" oli puolikantoni osana Unterwaldenia. Vuodesta 1999 alkaen Obwalden on ollut kantoni, tosin ”puolikantonin” oikeuksilla: entisillä puolikantoneilla on vain yksi edustaja parlamentin ylähuoneessa. Sveitsi
Sveitsi (, , , retorom. "Svizra"), virallisesti Sveitsin valaliitto (, lyhenne CH) on valtio Keski-Euroopassa. Sveitsi on liittovaltio, joka koostuu 26 kantonista. Sen naapurimaat ovat pohjoisessa Saksa, etelässä Italia, idässä Itävalta ja Liechtenstein sekä lännessä Ranska. Sveitsin pääkaupunki on Bern, joka on maan viidenneksi suurin kaupunki. Suurin kaupunki väkiluvultaan on Zürich, jossa asuu noin 400 000 ihmistä. Aargau
Aargaun alue oli Habsburgien hallinnassa vuoteen 1415. Aargau liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1803. Rütlischwur
Kolmen kantonin liitosta todistava dokumentti, latinankielinen vuoden 1291 liittokirja oli satojen vuosien ajan unohduksissa, kunnes se löydettiin schwyziläisestä arkistosta 1700-luvulla. Pitkään kuitenkin uskottiin, että valaliiton pohjana oli nimenomaan Rütlilla vannottu vala, joka tosin perimätiedon mukaan ajoitettiin vuoteen 1307 eikä 1291. Se myös yhdistettiin tarinaan kansallissankari Wilhelm Tellistä, jonka oletettiin eläneen samoihin aikoihin. 1500-luvulla elänyt historioitsija Ägidius Tschudi ajoitti valan teoksessaan "Chronicon Helveticum" ”Martinpäivää edeltävään keskiviikkoon” (8. marraskuuta) vuonna 1307. Vasta 1800-luvun lopulla Sveitsissä vakiintui yleiseksi käsitys, jonka mukaan Rütlin vala vannottiin vuonna 1291, ja näin sekä liittokirja, vala että Wilhelm Tell on yhdistetty samaan ajankohtaan. Käsitystä edisti Bernin kaupungin vuonna 1890 tekemä päätös yhdistää kaupungin 700-vuotisjuhlinta valaliiton perustamisen 600-vuotisjuhliin. Liiton perustamisajankohtana on pidetty elokuun ensimmäistä päivää 1291 eli kuningas Rudolf Habsburgilaisen kuolinpäivää. Nykyään 1. elokuuta on Sveitsin kansallispäivä. Sveitsi
Vuonna 1291 kolme metsäseutua, Uri, Schwyz ja Unterwalden solmivat valaliiton ja yhdistivät voimansa taistelussa Habsburg-sukua vastaan. Valaliiton perustamispäivänä pidetään perinteisesti 1. elokuuta 1291, jota vietetään Sveitsin kansallispäivänä. Morgartenin taistelussa vuonna 1315 liittolaiset löivät Habsburgien joukot, jotka olivat tulleet puolustamaan Einsiedelnin luostaria, jonka Schwyzin maanviljelijät olivat vallanneet. Kanadan provinssi
Koska sekä Itä- että Länsi-Kanadalla oli 42 edustajanpaikkaa provinssin lakia säätävässä elimessä, päätyivät englantilaiset ja ranskalaiset päätöksissä umpikujaan. Aluksi ranskalaiset, joita oli enemmistö, vaativat edustajanpaikkojen suhteuttamista väkilukuun, mutta englantilaiset vastustivat sitä. Kun englantilaisten määrä kasvoi maahanmuuton vuoksi ja ohitti ranskalaisten määrän, vaativat englantilaiset samanlaista väkilukuun suhteuttamista. Lopulta lainsäädännöllinen umpikuja johti liikkeeseen, joka kannatti valtioliittoa, mikä sai aikaan Kanadan valtioliiton vuonna 1867. Sveitsi
Sveitsin valaliitto koostuu 26 kantonista. Kantonit koostuvat yhteensä 2 212 kunnasta, ja lisäksi kantoneihin kuuluu 43 vesialuetta ja yksi maa-alue, jotka eivät kuulu mihinkään kuntaan (1. tammikuuta 2019). 18 kantonissa on myös hallinnollinen välitaso, jonka nimi vaihtelee kantonista toiseen. Saksankielisissä kantoneissa hallintoalueen nimi on yleisimmin "Bezirk" (myös "Amtsbezirk", "Wahlkreis" tai "Landesteil"), ranskankielisissä "district" (myös retoromaaniksi Graubündenissä) ja italiankielisissä "distretto". Hallintoalueita on kaikkiaan 148 (1.1.2013).
* Schwyz (kantoni)
Schwyz on Urin ja Unterwaldenin ohella yksi alkuperäisistä kantoneista, jotka perustivat Sveitsin valaliiton vuonna 1291. Ulrich Zwingli
Reformaatio eteni halki Sveitsin. Urin, Schwyzin, Unterwaldenin, Luzernin, Zugin ja Friborgin kantonit vastustivat Zwinglin aloittamaa uskonpuhdistusta. Uskonpuhdistus johti Zürichin viiden muun Sveitsin kantonin kanssa eroamiseen roomalaiskatolisen kirkon valtapiiristä, Valaliitosta. Seurauksena oli Zürichin joutuminen ahtaalle katolisen Valaliiton asettaessa rajat Sveitsin sisällä. Bernin liityttyä uskonpuhdistukseen vuonna 1528 Zwingli aloitti taistelun katolisia alkukantoneja sekä Etelä-Saksan ruhtinaita vastaan. Katoliset vahvistivat asemiaan muodostamalla puolustusliiton, Kristillisen unionin, Itävallan kanssa vuonna 1529. Spierin valtiopäivillä päätettiin uskonpuhdistuksen lopettamisesta ja Zwingli joutui samoihin aikoihin ehtoollisopissa kiistaan Lutherin kanssa Marburgin uskontokeskustelussa vuonna 1529. Zwingli painotti ehtoollisen vertauskuvallisuutta Lutherin korostaessa Kristuksen läsnäoloa ehtoollisella. Luterilaiset ehdottivat, että molemmat myöntäisivät Kristuksen läsnäolon ehtoollisella. Tähän Zwingli ei suostunut. Seurauksena oli uskonpuhdistuksen hajaantuminen luterilaiseen ja reformoituun kirkkoon. Sonderbundin sota
Sonderbundin perustivat 11. joulukuuta 1845 Luzernin, Urin, Schwyzin, Unterwaldenin, Zugin, Fribourgin ja Valais’n kantonit. Liitolla oli oma sotaneuvosto, johon kuului edustaja jokaisesta kantonista, ja jolla oli oikeus kutsua koolle omat sotajoukot. Neuvoston puheenjohtajaksi valittiin Luzernia edustanut Constantin Siegwart-Müller. Vaikka liitto oli tarkoitettu puolustukselliseksi, sen sotaneuvostolle annetut valtaoikeudet rikkoivat Sveitsin liittosopimusta eli silloista perustuslakia. Sonderbund-liitto oli aluksi salainen, mutta sen olemassaolo tuli yleiseen tietoon kesäkuussa 1846, mikä pöyristytti Sveitsin liberaalit ja auttoi heitä saavuttamaan seuraavana vuonna enemmistön liittopäivillä. Liberaalienemmistöiset liittopäivät päättivät 20. heinäkuuta 1847, että Sonderbund oli lakkautettava. Valais’n Alpit
Valais’n Alpit eli Wallisin Alpit tai Penniiniset Alpit (, , , , tai "Valais Alps") on Länsi-Alppeihin kuuluva vuorijono, joka sijaitsee osittain Sveitsin (Valais) ja osittain Italian (Piemonte ja Aostanlaakso) puolella. Sveitsi
Vuonna 1847 sisällissota puhkesi jälleen katolisten ja protestanttisten kantonien välillä ("Sonderbundskrieg"). Se kesti kuitenkin vain kuukauden ja kuolonuhrien määrä jäi alle sataan. Sveitsi välttyi mullistuksilta ”Euroopan hulluna vuonna” 1848, mutta sääti kuitenkin perustuslain, joka otti käyttöön kansan­äänestykset tärkeimmistä laeista, siirsi puolustuksen, kaupan ja lakiasiat liittovaltiolle ja jätti muut asiat kantonien omaan päätäntävaltaan. Vuonna 1874 perustuslaki uudistettiin täysin, minkä jälkeen se pysyi pienin muutoksin voimassa vuoteen 1999 saakka. Sankt Gallen (kantoni)
Kantonin alue on muodostunut St. Gallenin luostarin vuosisatojen varrella hankkimasta maaomaisuudesta. Sankt Gallen on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1803. Ensimmäisen liittokunnan sota
Vuoden 1796 alussa Ranska oli liittänyt Belgian ja Reininmaan lisäksi itseensä Savoijin ja Nizzan. Nämä valloitukset olivat tosin ristiriidassa tasavaltalaisen perustuslain vaatimuksen kanssa, ettei maa ryhdy ikinä hyökkäyssotaan, tosin ne kierrettiin mm. väittämällä sodanjulistuksen Itävaltaa vastaan olleen "vapaan kansakunnan puolustautuminen kuninkaan epäoikeudenmukaista hyökkäystä vastaan". Svaabilaissota
Baselin ja Schaffhausenin kaupungit asettuivat sveitsiläisen puolelle ja otettiin valaliiton jäseniksi. Kun Appenzellin kantoni liittyi mukaan vuonna 1513, kolmentoista jäsenen liitto oli valmis. Valais
Valais on yksi Sveitsin valaliiton (valtioliiton) 26:sta kantonista. Kantonin ylin päättävä hallintoelin on parlamentti, "Suuri neuvosto", (, ), johon valitaan neljän vuoden välein 130 edustajaa ja varahenkilö kullekin. Suuren neuvoston toimintaa johtaa kolmihenkinen puheenjohtajisto (, ). Vuoden 2013 vaaleissa valituksi tuli edustajia 10 ryhmästä, joista kaikki, Vihreitä lukuun ottamatta, toimivat omalla kielialueellaan. Vaalien äänestysprosentti oli 67. Valais
Simplon–Lötschberg-yhteys on tärkeä tavarankuljetusreitti Italian ja Saksan välillä. Valais'sta on suorat kansainväliset junayhteydet mm. Milanoon, Pariisiin, Amsterdamiin ja Hampuriin. Maan sisäisiä suoria yhteyksiä on eri puolille Sveitsiä, mm. Geneveen, Berniin, Baseliin, Zürichiin ja Sankt Moritziin. Rautatieliikenteen solmuasemia Valais'ssa ovat Brig, Visp, Martigny ja Monthey. Graubünden
Graubünden ei ole syntytavaltaan tavanomainen kantoni, vaan itsekin eräänlainen liittovaltio. Sen kehitys alkoi jo ajanlaskun alussa roomalaisen Raetian provinssin yhteydessä. Mutta vuonna 1367 perustettiin "Gottes Haus" -niminen organisaatio vastustamaan Habsburgien sukuun liittyvää Churin piispaa. Sitä seurasi "Graues Bund" vuonna 1395 ja Toggenburgien suvun alueen "Zehngerichtebund" vuonna 1436. Näillä kolmella valtaryhmittymällä oli omat alueensa. Vasta 1800-luvulla koko Graubünden yhdistyi ja liittyi kantonina Sveitsin valaliittoon vuonna 1803. Alue on edelleen uskonnollisesti, kielellisesti ja poliittisesti moninainen. Itävallan historia 1815–1918
Lyöty Itävalta myöntyi Saksan liiton purkamiseen ja hyväksyi Preussin hallitseman Pohjois-Saksan liiton luomisen. Siitä tuli 1871 perustetun Saksan valtakunnan perusta. Etelä-Saksan valtiot Baijeri, Baden, Württemberg ja Hessen-Darmstadt jäivät riippumattomiksi ja itsenäisiksi ja olisivat teoriassa saattaneet liittyä Itävaltaan. Kuitenkin niiden sotilaalliset ja taloudelliset siteet Preussiin sanelivat tuollaista mahdollisuutta vastaan. Viimeinen Itävallan alue Italiassa, Venetsia, liitettiin Italiaan. Itävallan Alankomaat
Itä­vallan perimys­sodan (1740–1748) jälkeen seurasi pitkä rauhan kausi, jolloin Itä­vallan Alanko­maat kehittyivät sekä taloudellisesti että henkisesti. Koko 1700-luvun loppupuolen ajan Itävallan Habsburg-sukuisten hallitsijoiden keskeisenä ulko­poliittisena tavoitteena oli kuitenkin saada tämä alue vaihdetuksi Baijeriin, jotta heidän valta­kuntaansa kuuluisi laaja ja pyöreähkö yhtenäinen alue Etelä-Saksassa. Versailles'n rauhassa 1757 Itävalta myöntyi itsenäisen, Parman kreivi Filipin hallitseman ja ranskalaisten sota­joukkojen puolustaman valtion perustamiseen Etelä-Alanko­maihin vastikkeeksi Ranskan avusta Sleesian takaisin­valtaamiseksi. Tämä sopimus kuitenkin kumottiin vuoden 1758 Versailles'n sopimuksessa, ja Itävallan Alankomaat pysyivät Habsburgien hallinnassa. Retoromaani
Vuodesta 1938 retoromaani on kuulunut Sveitsin valaliiton kansallisiin kieliin, kuitenkin aluksi ilman virallisen kielen asemaa. Kaikilla viidellä kielen murteella on ollut tasaveroinen asema vuodesta 1999. Vuodesta 2001 lähtien Graubündenin kantonin virallisena retoromaanisena kirjakielenä ja kouluissa opetettavana kielenä on "Rumantsch grischun", 1970–1980-luvuilla eri murteiden pohjalta kehitetty yhtenäistetty retoromaani. Valdolaiset
Valdolaiset (valdesilaiset) on 1100-luvulla syntynyt, katolisen kirkon harhaoppiseksi julistama uskonnollinen yhteisö, lahko. Liikkeen nimi viittaa lyonilaisen kauppiaaseen Pierre Valdesiin tai Valdoon, jonka kääntymyksestä se sai alkunsa 1170-luvulla. Nykyisin valdolaisia on jäljellä noin 45 000, etupäässä Pohjois-Italiassa mutta myös Etelä-Saksassa ja Etelä-Amerikassa. Itävallan historia 1815–1918
Napoleonin sotien jälkeen Euroopan edustajat tapasivat Wienissä syyskuusta 1814 kesäkuuhun 1815. Itävallan ulkoministeri Klemens von Metternichin johtamana kongressi jakoi Euroopan uudelleen ja loi perustan pitkälle rauhan ajalle. Habsburgin valtakunta laajeni, mutta rajoittui keskiseen Eurooppaan. Habsburgit menettivät Belgian ja maansa Lounais-Saksassa, mutta saivat muut ennen vuotta 1792 hallitsemansa maat ja lähes kaikki ne, jotka olivat saaneet haltuunsa sodan aikana, mukaan lukien Salzburgin. Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa ei luotu uudelleen, mutta sen tilalle luotiin Saksan liitto, johon kuului 35 itsenäistä ruhtinaskuntaa ja neljä vapaakaupunkia. Itävallalla oli pysyvä puheenjohtajuus liitossa ja luultavasti enemmän todellista vaikutusvaltaa Saksassa kuin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan aikana. Sillä oli myös hallitseva asema Italiassa, missä sille kuuluivat Lombardia ja Venetsia. Fribourg (kantoni)
Fribourg liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1481. Sveitsi
Sveitsi on tunnettu puolueettomuudestaan eikä se osallistunut kumpaankaan maailmansotaan. Ensimmäisen maailmansodan aikana se organisoi Punaisen Ristin toimintaa. Vuonna 1920 maa liittyi Kansainliittoon. YK:n jäsenyyttä harkittiin toisen maailmansodan aikana ja vuonna 1986, mutta vasta vuoden 2002 täpärän kansanäänestyksen jälkeen Sveitsi liittyi YK:hon. Sitä ennen Sveitsi oli liittynyt EFTAan vuonna 1959 ja Euroopan neuvostoon 1963, ja vuonna 1972 se solmi vapaakauppasopimuksen EEC:n kanssa. Sveitsin historia
Vuonna 1847 sisällissota puhkesi jälleen katolisten ja protestanttisten kantonien välillä ("Sonderbundskrieg"). Se kesti kuitenkin vain kuukauden ja kuolonuhrien määrä jäi alle sataan. Sveitsi välttyi mullistuksilta "Euroopan hulluna vuonna" 1848, mutta sääti kuitenkin perustuslain, joka otti käyttöön kansanäänestykset tärkeimmistä laeista ja siirsi puolustuksen, kaupan ja lakiasiat liittovaltiolle, jättäen muut asiat kantonien omaan päätäntävaltaan. 1874 perustuslaki uudistettiin täysin, minkä jälkeen se pysyi pienin muutoksin voimassa vuoteen 1999 saakka. Itävallan historia 1918–1945
Toisen maailmansodan alkaessa Itävaltaa ei ollut olemassa valtiona. 800 000 itävaltalaisista määrättiin asevelvolliseksi Wehrmachtiin ja 150 000 palveli Waffen-SS:ssä. Itävaltalaiset liitettiin saksalaisyksikköihin, eikä erityisiä itävaltalaisia yksikköjä ollut. Kuitenkin esimerkiksi Suomen Lapissa oli pohjoissaksalaisista saatujen heikkojen kokemuksien vuoksi paljon itävaltalaisia alppijääkäreitä, jotka olivat tottuneet lumisiin olosuhteisiin. Itävaltalaisista oli suhteellisesti suurempi osa Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen jäseniä kuin muista silloisen Saksan osista keskimäärin. Kuitenkin mielipide oli jakautunut jo Anschlussista alkaen. Valko-Venäjä
Vuonna 1999 Valko-Venäjä solmi valtioliiton Venäjän kanssa. Venäjän ja Kazakstanin kanssa käynnistyi kesällä 2011 Euraasian talousyhteisön tavoitteita toteuttava maiden välinen tulliliitto. Sveitsin historia
Roomalaiset kutsuivat nykyistä Sveitsin aluetta nimellä Helvetia. Siellä asuivat kaksi kelttiheimoa, helvetialaiset ja raetialaiset. Roomalaiset valloittivat alueen gallialaissodissa 15 eaa ja hallitsivat sitä 400-luvulle asti. Rooman vallan luhistuttua alueen itäosan valtasivat alemannit, länsiosan burgundit. Myöhemmin sen valloittivat frankit, ja vuonna 800 siitä tuli osa Kaarle Suuren valtakuntaa. Kun hänen pojanpoikansa vuonna 843 jakoivat valtakunnan Verdunin sopimuksella, Sveitsin itäosa joutui Saksalle, länsiosa aluksi Lotharille, mutta myöhemmin sekin tuli osaksi Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa. Sen keisarit alkoivat kiinnittää alueeseen huomiota 1200-luvulla, kun Alppien poikki kulkeva reitti avattiin. Mulhouse
Ensimmäinen maininta nykyisestä Mulhousesta tunnetaan vuodelta 803 nimellä "Mulinhuson". Keskiajalla Mülhausen kuului Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan vapaana valtakunnankaupunkina ("freie Reichsstadt"). Vuonna 1515 se liittyi Sveitsin valaliittoon. Vaikka Ranska liitti itsensä Mülhausenin ympäristön 1600-luvulla, itse kaupunki säilyi edelleen Sveitsiin kuuluvana vapaana tasavaltana vuoteen 1798, jolloin se päätti liittyä Ranskaan. Ranskan direktorio vahvisti liitoksen samana vuonna. Sveitsin lippu
Sveitsin vaakuna on symboleiltaan samanlainen lipun kanssa. Kilven muotoa ei ole laissa määritelty, ja jopa virallisissa yhteyksissä käytetäänkin useita muunnelmia. Sveitsi
Sveitsin kansalaiset elävät kolmen toimivallan eli kunnan, kantonin ja valaliiton lainsäädännön vaikutuksessa. Jo valaliiton perustuslaissa vuonna 1848 määriteltiin suoran demokratian järjestelmä (jota kutsutaan joskus vain puolittain suoraksi tai edustukselliseksi suoraksi demokratiaksi, koska sitä täydentävät tavallisemmat parlamentaarisen demokratian instituutiot). Suoran demokratian välineet (kansalaisoikeudet, "Volksrechte", "droits civiques") ovat valaliiton tasolla oikeus tehdä perustuslakialoite ja oikeus kansanäänestykseen ("referendum"). Molemmilla voidaan kumota parlamentin tekemiä päätöksiä. Vastaavat menetelmät ovat käytössä myös kantonien ja kuntien tasolla. Sveitsi
Määräämällä lain valaliiton laajuiseen kansanäänestykseen ryhmä kansalaisia voi haastaa jo parlamentin hyväksymän lain, jos he saavat kerättyä lakia vastaan 50 000 allekirjoitusta 100 päivän aikana. Tällöin sovitaan maanlaajuinen äänestyspäivä, jolloin äänioikeutetut päättävät lain hyväksymisestä määräenemmistöllä. Äänestys voidaan aloittaa myös kahdeksan kantonin yhteisestä vaatimuksesta. Ranskan sveitsiläiskaarti
Ranskan kuningashuoneen palveluksessa toimineesta sveitsiläiskaartista käytetään samaa termiä (sveitsiläiskaarti) kuin Vatikaania puolustavasta sveitsiläiskaartista. Molempien sotilaskokoonpanojen palvelukseen kutsumisen taustalla oli tuon aikainen Sveitsin sotilaiden erinomainen maine voittamattomina sotilaina sekä Sveitsin tuon aikainen heikko taloudellinen tilanne, joka pakotti sveitsiläisiä miehiä lähtemään palkkasotilaiksi. Sopimusten osapuolet ja ehdot olivat kuitenkin toiset, eikä näitä rykmenttejä tule pitää yhtenä. Joseph von Radowitz
Radowitzin tavoitteena oli yhdistää Saksa saamalla aikaan neuvotteluratkaisu ennemmin Saksan ruhtinaiden kuin kansan valitsemien edustajien välillä. Hän onnistuikin muodostamaan liiton niistä valtioista, jotka olivat valmiit hyväksymään Preussin johtavan aseman. Vuonna 1850 valittiin niin sanottu Erfurtin parlamentti, jolta Radowitz haki lopullista sinettiä liitolle. Ajatusta asettuivat kuitenkin vastustamaan paitsi Itävalta, Venäjä ja monet Saksan pikkuvaltiot, myös vaikutusvaltaiset vanhoilliset tahot Preussin hallituksessa. Syksyllä 1850 Itävalta perusti uudelleen Saksan liiton liittopäivät Frankfurt am Mainiin ja uhkasi tehdä Saksan liiton nimissä intervention Hesseniin kukistaakseen siellä syntyneen vallankumouksen. Kuningas Fredrik Vilhelm nimitti 26. syyskuuta Radowitzin muodollisestikin ulkoministeriksi. Radowitz halusi Preussin pysyvän taipumattomana Itävallan vaatimusten suhteen sodan uhallakin. Enemmistö Preussin hallituksen ministereistä ei hyväksynyt hänen kantaansa, joten hän erosi 3. marraskuuta ja menetti pian sen jälkeen vaikutusvaltansa. Hänen seuraajansa luopuivat Erfurtin liitosta ja 29. marraskuuta Preussi taipui Olmützin sopimuksella Itävallan ja Venäjän vaatimuksiin. Lausanne
Ranskan suuri vallankumous 1779 innosti myös lausannelaista porvaristoa vaatimaan Vaud’n irtautumista Bernin vallasta. Bern vastasi 1791 vallankumoussuunnitelmiin, ja Napoleonin vallattua kaupungin 1797 lausannelaiset ottivat hänet ilolla vastaan. Vanha valta vaihtui virallisesti, kun tammikuussa 1798 perustettiin lyhytaikaiseksi jäänyt Lémanin kanton. Ranskalaiset jättivät muutamaksi Lausanneen noin 9 000 sotilasta. Ranskalaisten lähdettyä syttyi yhteenottoja keskushallinnon ja liittovaltion kannattajien välillä. Napoleon puuttui asiaan, ja vuonna 1803 perustettiin Sveitsin liittovaltio. Lausannesta tuli samalla Vaud’n kantonin pääkaupunki. Sveitsin historia
Ranskan vallankumouksen sotien yhteydessä Sveitsin vanha valaliitto jäi Ranskan ja Itävallan armeijoiden väliin ja joutui valloitetuksi. Siitä tehtiin Helvetian tasavalta (1798). Vuonna 1803 vahvistettiin Napoleon I:n määräyksestä uusi hallitusmuoto, "mediaatiokirja". Sveitsi muutettiin valtioliitoksi, johon kuului 19 kantonia, niistä kaksi ranskan- ja yksi italiankielinen. Zürich (kantoni)
Zürich on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1351. Kvadrupelallianssi
Kvadrupelallianssi eli neljän vallan liitto oli Englannin, Ranskan ja Itävallan vuonna 1718 perustama valtioliitto, johon Hollanti liittyi 1719. Se perustettiin vastustamaan Espanjan valtapyrkimyksiä, erityisesti ministeri Giulio Alberonin valloitussuunnitelmia. Versailles’n rauha
Versailles’n rauhansopimuksessa sovittiin myös Kansainliiton perustamisesta. Kansainliitto aloitti toimintansa 10. tammikuuta 1920, ja sen pysyvänä sijaintipaikkana oli Geneve. Kansainliitto oli presidentti Woodrow Wilsonin ajatus, mutta Yhdysvallat ei ikinä liittynyt siihen. Kansainliitto valvoi Osmanien valtakunnan ja Saksan maiden siirtoa voittoisille ympärysvalloille muodollisesti Kansainliiton alaisuudessa. Sveitsi
Kolmikymmenvuotisen sodan päättäneen Westfalenin rauhan yhteydessä vuonna 1648 muut eurooppalaiset valtiot tunnustivat Sveitsin itsenäisyyden keisarikunnasta ja sen suvereniteetin. Ranskan vallankumouksen sotien yhteydessä Sveitsi jäi Ranskan ja Itävallan armeijoiden väliin ja joutui valloitetuksi. Siitä tehtiin Helvetian tasavalta vuonna 1798. Tämä Ranskan vasallivaltio lakkautettiin muodollisesti vuonna 1803. Wienin kongressi (1815) palautti Napoleonin häviön jälkeen Sveitsin itsenäisyyden. Tällöin Valais’n, Neuchâtelin ja Geneven kantonit liittyivät Sveitsiin ja antoivat sille maan nykyiset rajat. Wienin kongressissa myös Euroopan suurvallat tunnustivat maan puolueettomuuden. Sveitsiläiset palkkasoturit
1600-luvulla sveitsiläiset palkkasoturit palvelivat pääosin Ranskassa ja Espanjan Alankomaissa. Palkkauskulttuuri muuttui, kun yksityisyrittäjät hävisivät ja jäljelle jäivät vain kantonit, jotka myivät useamman pataljoonan kerrallaan. 1616 Ranska nimesi yhden sveitsiläisrykmenttinsä henkivartiokaartiksi ("Gardes suisse"). Myös useissa muissa maissa oli sveitsiläisiä henkivartiokaarteja. Paavilla on yhä oma sveitsiläinen henkivartiokaartinsa "Guardia svizzera", joka on palvellut yhtäjaksoisesti vuodesta 1505. Sveitsin liittoneuvosto
Liittoneuvosto vakinaistettiin vuoden 1848 perustuslaissa valaliiton korkeimmaksi valtaelimeksi. Siihen aikaan kun perustuslaki kirjoitettiin, ei esimerkkejä juuri ollut. Vaikka perustuslakiin otettiin vaikutteita Yhdysvaltain perustuslaista, siihen otettiin kollektiivinen johto perinteisen mallin mukaan presidenttijohtoisen sijaan. WIR-pankki
WIR-pankki (saksaksi Wirtschaftsring-Genossenschaft , eli "vastavuoroisen taloudellisen tuen rinki, piiri tai osuuskunta"), alun perin Sveitsin talouspiiri, on itsenäinen rinnakkaisvaluuttajärjestelmä Sveitsissä joka palvelee yrityksiä niin myynnin, rakentamisen, tuotannon, logistiikan, palvelualojen ja erinäisten muiden ammattilaispalveluiden saralla, ja on vanhin länsimaissa toiminut rinnakkainen rahajärjestelmä . WIR luo ja ylläpitää WIR-frangia, jota käytetään samanarvoisen Sveitsin frangin rinnalla, ja yhdessä sen kanssa ns. duaalitransaktioissa. Yhden WIR-frangin arvo on siis sama kuin yhden Sveitsin frangin. Sveitsin vanha valaliitto
Vala joutui koetukselle vuonna 1315, kun Schwyzin kantoni hyökkäsi Habsburgien hallitseman Einsiedelnin luostarin kimppuun ja Itävallan herttua Leopold I aloitti sitä vastaan sodan. Valaliittolaiset voittivat hänet Mortgardenissa ja tekivät rauhan Habsburgien kanssa 1318. Liittokuntaan yhtyi vuonna 1332 Luzernin kaupunki. Kaikkien asukkaiden oli vannottava noudattavansa valaa, jolloin heistä tuli valaliittolaisia (). Zürichin liittyminen liittoon aiheutti vuonna 1351 jälleen selkkauksen Itävallan kanssa. Vuonna 1353 mukaan tuli Bern. Näin oli syntynyt "kahdeksan vanhan kantonin" () liitto: ytimenä kolme alkuperäistä kantonia ja uusina Luzern, Zürich, Bern, Zug ja Glarus. Alldeutscher Verband
Alldeutscher Verband eli Yleissaksalainen liitto tai Pangermaaninen liitto oli saksalainen äärioikeistolainen järjestö, joka kannatti pangermanismia ja imperialismia. Se perustettiin vuonna 1891 protestina Sansibarin sopimusta vastaan, jolla Saksa oli saanut Britannialta Helgolandin saaret vastineeksi siitä että se luopui vaatimuksistaan Sansibariin. Ticino
Ticino oli keskiajalla hallinnollisesti ja kulttuurillisesti osa Milanoa, kunnes alue 1400- ja 1500-lukujen sotien seurauksena liitettiin Sveitsin valaliittoon. Sveitsin vanha valaliitto
Tilanne kärjistyi, kun vuonna 1271 keisariksi nousi Rudolf I Habsburgilainen. Enää eivät talonpojat voineet vedota keisariin Habsburgeja vastaan. Sveitsiläisten oli turvauduttava toisiinsa, ja näin syntyi vuoden 1291 valaliitto. Keskinäisen apulupauksen lisäksi vala sisälsi lupauksen olla päästämättä alueelle tuomariksi ulkopuolisten mahtien edustajia. Sveitsin liittoneuvosto
Liittoneuvoston jäsenet valitaan parlamentin molempien kamarien yhteisistunnossa nelivuotiskaudelle salaisessa äänestyksessä. Jokainen Sveitsin kansalainen voidaan valita neuvostoon, mutta käytännössä sen jäsenet ovat parlamentaarikkoja, tai harvemmin puolueiden nimittämiä kantonien hallituksien jäseniä. Jäsenet on kuitenkin sovittu puolueiden kesken edeltä, eikä äänestyksessä ole jännitystä. Paikat jaettiin vuosikymmeniä konsensusperiaatteella, vuodesta 1959 eteenpäin on ollut käytössä ns. "Zauberformel", jonka perusteella puolueet saavat jäseniä neuvostossa paikkamääriensä suhteessa, käytännössä siten että suuremmat kolme saavat kaksi jäsentä ja pienempi yhden. Tämä käytäntö kuitenkin rikkoutui joulukuussa 2007, kun oikeistopopulistisen Sveitsin kansanpuolueen johtaja Christoph Blocher jätettiin hallituksen ulkopuolelle ja hän vei puolueensa oppositioon. Sveitsin historia
Kolmikymmenvuotisen sodan päättäneen Westfalenin rauhan yhteydessä 1648 muut eurooppalaiset valtiot tunnustivat Sveitsin itsenäisyyden keisarikunnasta ja sen suvereniteetin. Zug (kantoni)
Zug on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1352. Sveitsi
Sveitsin perustuslaki takaa lehdistön- ja ilmaisunvapauden. Maan kansallinen uutistoimisto on ollut vuonna 1894 perusettu Schweizerische Depeschenagentur (SDA). Se tuottaa tietoja median käyttöön kolmella kielellä, saksaksi, ranskaksi ja italiaksi. SDA:n tuottamaa sisältöä ovat käyttäneet lähes kaikki Sveitsin tiedotusvälineet ja useat ulkomaiset tiedotusvälineet. Taloudellisten ongelmien paineesta SDA yhdistyi vuoden 2018 alussa kuvayhtiö-Keystonen kanssa, jolloin syntyi uusi sveitsiläis-itävaltalainen uutis- ja kuvatoimisto Keystone-SDA. Itävallan historia 1815–1918
Metternich sai Venäjän ja Preussin puolelleen jälleen 1830-luvun alussa, kun toinen sarja vallankumouksia ravisteli Eurooppaa. Jopa Britannia palasi yhteistyöhön muiden suurvaltojen kanssa estääkseen Ranskaa saamasta jalansijaa Egyptissä. Metternich ei kuitenkaan pystynyt vastaaman Preussin perustaessa Saksan tulliliiton 1834. Itävalta jäi tulliliiton ulkopuolelle muiden Saksan valtioiden yhdentyessä taloudellisesti, mikä johti lopulta Saksan yhdistymiseen Preussin johdolla vuosisadan loppupuolella. Valais
Alpit vaikuttavat Valais'n säähän merkittävästi, sillä korkeat vuoret ohjaavat ilmavirtauksia. Valais'ssa onkin usein muusta Sveitsistä poikkeava sää. Erityisesti Alpit vaikuttavat sademääriin: Rhônen laaksossa sataa vuosittain noin puolet siitä, mitä Pohjois-Sveitsin alangoilla ja jopa vain neljäsosa siitä, mitä Valais'n vuorilla sataa. Rhônen laaksossa, Sionissa, sekä Vispan laaksossa, Zermattissa, vuotuinen sademäärä on noin 600 mm. Isossa Sankt Bernhardin solassa sademäärä on noin 2 300 mm. Vaud
Vaud on kuulunut Sveitsin valaliittoon vuodesta 1803. Morgartenin taistelu
Morgartenin taistelu käytiin Sveitsissä lähellä Mortgartenin solaa, nykyisessä Oberägerin kunnassa, Zugin kantonissa, vuonna 1315. Jousilla ja nuolilla aseistautuneet Sveitsin valaliiton jalkamiehet yllättivät väijyksistä Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa edustaneet itävaltalaisjoukot, joita johti herttua Leopold I. Taistelu oli ensimmäinen, jossa sveitsiläiset löivät Habsburgit, ja ensimmäinen pitkään aikaan, jossa jalkamiehet löivät haarniskoidut ritarit. Schwyzläisten ansioituminen tässä taistelussa johti siihen, että liittoa alettiin kutsua heitä muistuttavilla nimilä monissa kielissä (Schweiz, Suisse, Svizzera, Switzerland). Sveitsi
Ilmastonsa puolesta Sveitsi voidaan jakaa neljään vyöhykkeeseen: Alppien eteläpuoleen, Alppeihin, Mittellandiin ja Juravuoristoon. Alppien eteläpuolisessa osassa vallitsee välimerenilmasto. Kesällä sää muistuttaa muuten Italiaa, mutta sateet ovat yleisempiä ja voivat olla rankkojakin. Talvella pitkät pakkasjaksot ovat harvinaisia. Alppien alueella korkeuseroista johtuvat lämpötilojen ja sademäärien vaihtelut ovat suuria. Talvisin laaksoissa on usein sumuista, mutta ylhäällä rinteillä aurinkoista. Kesällä pilvet voivat ympäröidä vuorenhuiput, kun taas laaksoissa on aurinkoista. Paikalliset laaksotuulet ovat voimakkaita. Alpeilta puhaltaa usein keväisin lämmin ja kuiva föhntuuli. Mittellandissa on talvisin kylmää, usein sumuista ja varsin lumista. Kesällä on lämmintä mutta melko sateista. Juravuoret ovat korkeudeltaan vain puolet Alpeista, mutta niiden rinteet ovat jyrkkiä. Siellä sataa paljon enemmän kuin keskitasangolla. Lumi pysyy vuorilla pitkään, ja laaksoissa on talvella joskus erittäin kylmää purevien laskutuulten takia. Wegelin &amp; Co.
Wegelin & Co. on Sveitsin vanhin yksityispankki. Vuonna 1741 perustettu yritys ilmoitti tammikuussa 2013 lopettavansa pankkitoimintansa tunnustettuaan syyllistyneensä veronkierron avustamiseen Yhdysvalloissa. Pankki sopi maksavansa yhteensä 44,4 miljoonan euron korvaukset ja sakot Yhdysvalloissa. Veronkierto kesti noin kymmenen vuotta ja koski ainakin 9,2 miljardin euron varoja. Pankki myi huomattavan osan toiminnoistaan jo helmikuussa 2012 kun syytteet nostettiin. Sveitsin historia
Maailmansotien välissä Sveitsi liittyi Kansainliittoon. Se ei tunnustanut Neuvostoliittoa eikä tuominnut Italian hyökkäystä Abessiniaan eikä Natsi-Saksan Itävallan valtausta. Sveitsi
Koska Sveitsin valaliitto oli perustamisestaan vuonna 1291 aina 1700-luvun loppuun saakka lähes kokonaisuudessaan saksankielistä aluetta, varhaisin sveitsiläinen kirjallisuus oli saksankielistä. Toisaalta ranskan vaikutus kasvoi Bernissä ja muualla jo 1700-luvun aikana, kun kieltä alettiin pitää muodikkaana. Varsinaista yhtenäistä sveitsiläistä kirjallisuutta ei ole, sillä maa koostuu useista kielialueista. Sveitsinsaksalaisen kirjallisuuden klassikoihin lukeutuvat Jeremias Gotthelf (1797–1854) ja Gottfried Keller (1819–1890). Myöhemmin 1900-luvulla vaikuttaneita kirjailijoita olivat Robert Walser (1878–1956), Max Frisch (1911–1991) ja Friedrich Dürrenmatt (1921–1990). Sveitsi
Sveitsi on yksi Euroopan vauraimmista maista. Euroopan talousyhteisön jäsenyys hylättiin kansanäänestyksessä joulukuussa 1992, mutta Sveitsi on avannut kauppaansa bilateraalisilla sopimuksilla. Maailman talousfoorumi (WEF) on useasti arvioinut Sveitsin maailman kilpailukykyisimmäksi valtioksi, muun muassa syksyllä 2011. Arvio perustuu sekä julkisiin tunnuslukuihin että yritysjohtajien haastatteluihin. WEF on myös nimennyt maan maailmantalouden vakaimmaksi valtioksi. Itävallan historia 1815–1918
Sodanaikaiset liittolaiset, Itävalta, Britannia, Venäjä ja Preussi päättivät kongressin solmimalla neliliiton, joka velvoitti ne pitämään yllä rauhansopimuksen järjestelyä. Toisessa sopimuksessa, Venäjän keisari Aleksanteri I:n ehdottamassa Pyhässä Allianssissa, Euroopan monarkit sopivat toimivansa kristillisten periaatteiden, hyväntekeväisyyden, rauhan ja rakkauden mukaan. Allianssilla oli vähän merkitystä, mutta se antoi tuen Itävallan, Venäjän ja Preussin pyrkimyksille pitää yllä Euroopan monarkioita jumalattomien tasavaltalaispyrkimysten edessä. Sveitsinajokoira
Sveitsinajokoira on hyvin vanha koirarotu. Voidaan todistaa, että rotu olisi ollut olemassa jo roomalaisajan Sveitsissä, sillä Avenchesista on löydetty mosaiikkeja, joissa on kuvattu sveitsinajokoiran eri muunnoksien näköisiä koiria. Palkkasoturit toivat aikanaan Sveitsiin ulkomaisia ajokoiria, joista sveitsiläiset ajokoirat osittain polveutuvat. Rotua pidettiin arvossa 1400-luvun Italiassa ja 1700-luvun Ranskassa, koska se osasi ajaa jänistä poikkeuksellisen hyvin. Alun perin sveitsiläisiä ajokoiria oli yhteensä viisi, joista jokainen sai vuonna 1882 oman virallisen rotumääritelmänsä. Luzern (kantoni)
Luzern liittyi neljäntenä alueena Sveitsin vanhaan valaliittoon vuonna 1332. Kolmiliitto
Kolmiliittoa edelsi Saksan ja Itävallan vuonna 1879 solmima kaksiliitto, jossa sovittiin, että Itävalta-Unkari ja Saksa puolustaisivat toisiaan Venäjän hyökkäystä vastaan. Jos taas Ranska hyökkäisi Saksaa vastaan, Itävalta-Unkari olisi puolueeton. Valka
Neuvostovallan aikanakin (1940–1991) kaupunki oli jaettuna Viron ja Latvian neuvostotasavaltojen kesken, mutta kulku niiden välisen rajan yli oli vapaata. Neuvostoliiton hajottua rajaa ryhdyttiin valvomaan tiukasti, ja vain kolmessa paikassa pääsi rajan yli. Sen jälkeen kun molemmat maat vuoden 2007 lopussa liittyivät Schengenin sopimukseen, rajavartiot poistettiin ja rajan voi jälleen ylittää vapaasti. Vain mustavalkoiset rajapyykit osoittavat enää rajan sijainnin. Paikallisvaluutta
Sveitsin WIR-frangi on länsimaiden vanhin edelleen käytössä oleva paikallis- tai rinnakkaisvaluutta jota käyttää noin 65 000 yritystä, eli noin neljäsosa sveitsiläisistä yrityksistä, erityisesti silloin kun Sveitsin frangin arvo laskee lama-aikana. Se toimii siis eräänlaisena paikallisena vastavoimana talouden laskusuhdanteille. Varsovan liitto
Varsovan liitto, viralliselta nimeltään Sopimus ystävyydestä, yhteistyöstä ja keskinäisestä avunannosta (myös Varsovan sopimus), oli sotilasliitto, jonka itäblokin maat solmivat 14. toukokuuta 1955 Varsovassa Naton vastapainoksi ja nimellisesti uudelleen aseistautuneen Saksan liittotasavallan muodostaman uhan torjumiseksi. Perustaminen ajoitettiin kyseiseen ajankohtaan Saksan liittotasavallan liityttyä edellisenä päivänä Natoon. Vuonna 1989 kommunististen hallintojen sortuessa Itä-Euroopassa sotilasliiton merkitys väheni muodolliseksi, kunnes viimein 1. heinäkuuta 1991 organisaatio lakkautettiin virallisesti Prahassa. Sveitsin kantonit
Sveitsissä on 26 kantonia, jotka muodostavat Sveitsin liittovaltion. Kantonit ovat hallinnollisesti varsin itsenäisiä, sillä jokaisella kantonilla on oma perustuslakinsa ja omat lainsäädäntö- ja toimeenpano- ja tuomioelimensä. Kaikissa kantoneissa on yksikamarinen parlamentti, jonka nimi vaihtelee kantoneittain. Vals (Sveitsi)
Vals (paikallisesti walseriksi "Falsch", ) on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa Surselvan hallintoalueella. Siellä on asukkaita vajaa tuhat. Nykyinen Valsin kunta muodostettiin 1.1.2015, kun 42 asukkaan St. Martinin kunta yhdistettiin Valsiin. Sveitsi
Sveitsin alueellinen kielellinen jakautuminen tekee vaikeaksi puhua yhtenäisestä sveitsiläisestä kulttuurista. Sveitsin kulttuurista traditiota leimaavat yhteydet italian-, ranskan- ja saksankielisiin naapurimaihin. Myös monet ulkomaalaiset kirjailijat ja taiteilijat – kuten Voltaire, James Joyce ja Charles Chaplin – ovat asuneet tai asettuneet maahan. Muuttoliike voimistui erityisesti kansallissosialismin ja fasismin aikakaudella pakolaiskirjailijoiden muuttaessa Sveitsiin; heistä kuuluisin Saksasta tullut on epäilemättä Thomas Mann. Vastapainoksi moni sveitsiläinen taiteilija – kuten Le Corbusier, Paul Klee ja Jean-Luc Godard – on jättänyt maansa viedäkseen nimensä ulkomaille. Kuvataiteilijoista kuuluisimpia ovat Klee ja Alberto Giacometti. Tunnetuimpiin sveitsiläissyntyisiin arkkitehteihin lukeutuvat vuorostaan Le Corbusierin lisäksi Mario Botta ja Herzog & de Meuron. Punainen risti (tunnusmerkki)
Punainen risti valkoisella pohjalla muistutti valkoista lippua, jota näyttävän sotilaan ampuminen oli ollut jo pitkään kansainvälisen humanitaarisen tapaoikeuden vastaista. Uusi tunnusmerkki oli punaisen ja valkoisen kontrastin takia hyvin näkyvä ja helposti erottuva myös kaukaa. Se oli käänteinen versio Sveitsin lipusta, joka Sveitsin kansainvälisen aseman takia oli symboli puolueettomuudesta. Punaisen Ristin kansainvälinen komitea oli perustettu ja Geneven sopimus allekirjoitettu Sveitsissä. Vuonna 1949 ensimmäiseen Geneven sopimukseen lisätyn 53 artiklan mukaan myös Sveitsin lipun ja kaikkien sitä muistuttavien merkkien käyttö kaupallisesti ja sveitsiläisten kansallistunnetta loukkaavalla tavalla on oltava kiellettyä. Tämä artikla on sisällytetty kansalliseen lainsäädäntöön esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Saksassa, mutta ei esimerkiksi Suomessa. Euroopan vapaakauppajärjestö
Euroopan vapaakauppajärjestö eli EFTA () on valtioiden välistä vapaakauppaa edistävä kansainvälinen järjestö, johon kuuluvat nykyisin Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi. EFTA ja Euroopan unioni (EU) muodostavat yhdessä Euroopan talousalueen (ETA), johon Sveitsi ei kuulu. Helvetia
"Helvetia" on myös Sveitsin latinankielinen nimi, jota käytetään maan neljän virallisen kielen sijasta muun muassa rahoissa ja postimerkeissä. Alun perin se oli muinaisten roomalaisten käyttämä nimitys Alppien ja Juravuorten välissä sijaitsevasta ylänköalueesta, joka oli kelttiläisiin heimoihin kuuluneiden helvetialaisten asuinpaikka. Alue on suunnilleen nykyisen Sveitsin länsiosassa. Vala
Vala on nykyisin tavallisesti oikeuden tai muun viranomaisen edessä Jumalaan vedoten annettava määrämuotoinen sitoumus, vrt. juhlallinen vakuutus. Vala on riitti, jossa yksilö sitoutuu joihinkin tiettyihin velvoitteisiin. Valan "vannovan" henkilön asema muuttuu normaalia oikeudellista sopimusta syvemmällä tavalla. Sveitsin siviililaki
Siviililaki hyväksyttiin 10. joulukuuta 1907, ja se astui voimaan 1. tammikuuta 1912. Se on pitkän aikaisempien eri kantoneissa voimassaolleiden siviililakien koontamisen tulos. Aikaisemmista laeista siihen vaikutti voimakkaimmin Johan Caspar Bluntschlin Zürichin kantonille laatima "Privatrechtliche Gesetzbuch für den Kanton Zürich", mutta siinä on myös piirteitä Länsi-Sveitsissä ja Ticinossa voimassa olleesta Code Napoléonista, ja siinä otettiin huomioon myös Bernissä, Luzernissa, Solothurnissa ja Aargaussa voimassa ollut Itävallan siviililaki. Lain laati Eugen Huber ensin saksaksi, ja sen käänsi ranskaksi Virgile Rossel ja italiaksi Brenno Bertoni (retoromaani ei ollut tuolloin Sveitsin virallinen kieli). Sonderbundin sota
Ulkovalloista Ranska ja Itävalta olivat tukeneet Sonderbundin tavoitteita, mutta eivät ehtineet tulla sen avuksi sodan lyhyyden vuoksi. Ne jättivät tosin vielä 18. tammikuuta 1848 yhdessä Preussin ja Venäjän kanssa Sveitsille nootin, jossa uhattiin interventiolla, ellei kysymyksiä Sonderbundin hajottamisesta ja jesuiittojen karkottamisesta otettaisi uudelleen käsiteltäviksi. Voittoisat liittopäivät protestoivat tätä puuttumista Sveitsin sisäisiin asioihin. Ranskassa käynnistynyt ja Itävaltaan levinnyt vallankumousliikehdintä antoi pian Euroopan suurvalloille suurempia huolia, ja ne jättivät Sveitsin asian sikseen. Solothurn (kantoni)
Solothurn liittyi Sveitsin valaliittoon vuonna 1481. Vaikka ympärillä velloi uskonpuhdistus, Solothurn säilyi katolisena, ja siksi katoliset suurlähettiläät asettuivat sinne. Ranskan lähettiläät asuivat Solothurnin kaupungissa 250 vuoden ajan, ja heidän vaikutuksensa näkyy barokkityylisissä rakennuksissa. Solothurnin suojeluspyhimys on marttyyri Pyhä Ursus. Valko-Venäjän historia
Vuonna 1999 Valko-Venäjä solmi valtioliiton Venäjän kanssa. Venäjän ja Kazakstanin kanssa kesällä 2010 vahvistetun ja 2011 käytäntöön astuvan, Euraasian talousyhteisön tavoitteita toteuttavan tulliliiton myötä maiden väliset laajemmatkin taloudelliset integraatiopyrkimykset ovat voimistuneet. Osa valkovenäläispoliitikoista on nähnyt kehityksessä mahdollisuuden uudenlaisen Neuvostoliiton muodostamiselle.. Vuonna 1912 Valko-Venäjä pyrki rakentamaan suhteita Euroopan unioniin. Venäjä eväsi maan pyytämiä lainoja mahdollisten maksuvaikeuksien takia. Valko-Venäjä asettui Ukrainan kriisissä Ukrainan puolelle. Välit Venäjään tulehtuivat entisestään. Molempia maita vaivasi talouskriisi. Maat kiistelivät öljyn ja kaasun hinnoista. Venäjän mielestä maan armeija ei kyennyt suojautumaan lännen uhkaa vastaan. Valko-Venäjä kieltäytyi Venäjän haluamasta tiiviistä puolustusyhteistyöstä. Saksi (osavaltio)
Saksin vapaavaltio on vanha ruhtinaskunta ja kuningaskunta, joka kuitenkin Itä-Saksan kaudella vuonna 1952 lakkautettiin ja jaettiin kolmeen piirikuntaan ("bezirke"): Leipzig, Dresden ja Karl-Marx-Stadt. Lisäksi itäosa eli Hoyerswerdan alue oli liitettynä Cottbusin piirikuntaan. Saksin osavaltio perustettiin uudelleen 1990 Saksojen yhdistyessä, ja se käsittää suunnilleen entisen Saksin kuningaskunnan alueen. Idässä osa alueesta on kuulunut historialliseen Lausitzin alueeseen. Näitä alueita kutsutaan nykyään nimellä Ylä-Lausitz ("Oberlausitz"). Alueilla asuu sorbia puhuva vähemmistö, ja ne ovat osin kaksikielisiä. Sveitsiläiskaarti
Sveitsiläiskaarti (, , ) on sveitsiläisistä koostuva sotilasyksikkö, jonka tehtävänä on paavin ja Vatikaanivaltion turvallisuuden takaaminen.