Mikä on Laatokan pinta-ala?
Laatokka
Laatokan vesipinta-ala on 17 700 neliökilometriä, pituus 219 km, keskimääräinen leveys 100 km ja suurin leveys 130 km. Sen keskisyvyys on 52 m. Entinen Suomen osuus Laatokasta on syvempää kuin vanha Venäjän osuus, ja syvin kohta (225 metriä) sijaitsee Valamon saaren edustalla. Laatokka on maailman 14. suurin järvi. Järven vesitilavuus on 908 kuutiokilometriä, joka on noin kolme kertaa enemmän kuin Suomen kaikkien sisävesien sisältämä vesimäärä yhteensä. Järven pinta on vain neljä metriä merenpinnan yläpuolella. Laatokassa on yli 500 saarta. Suuria saaria ovat mm. Lunkulansaari, Mantsinsaari ja Valamo. Saaret sijaitsevat enimmäkseen rannan lähellä entisellä Suomen alueella. Suurista Laatokan saarista sijaitsee kaukana rannasta ainoastaan Valamo, joka sekin on entistä Suomen aluetta. Järvi laskee Nevajoen kautta Suomenlahteen.
Lutanjärvi (Eurajoki)
Järven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,3 kilometriä ja leveys 2,1 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Lapinjokeen juuri Hautjärven alapuolelle. Luusuaan on rakennettu pato säätelemään järven vedenpinnan korkeutta. Laatokka
Uusi lasku-uoma Neva muodostui, kun Laatokan vedet saavuttivat Porogin kynnyksen nykyisen Pietarin itäosassa, ja Laatokan pinta laski jopa 12 metriä muutamassa vuodessa tai korkeintaan sadassa vuodessa. Laatokan vanha lasku-uoma Karjalankannaksella jäi tämän jälkeen Vuoksen lasku-uomaksi Viipurinlahteen ja Laatokkaan. Siellä vanhan lasku-uoman eteläinen haara muodosti ajoittaisen bifurkaation aina 1800-luvulle, kunnes Kiviniemen kannaksen puhkaisu Sakkolassa teki Taipaleenjoesta Vuoksen pääasiallisen lasku-uoman ja Vuoksen eteläinen vanha uoma Heinjoella kuivui lopullisesti. Vuoksen pohjoinen uoma Käkisalmen luona säilyi Vuoksen vesistön toisena lasku-uomana vielä Kiviniemen kannaksen puhkaisun jälkeen, mutta on sen virtaus on sittemmin vähentynyt Kiviniemen kosken muodostaman kynnyksen vähittäisen kulumisen tuloksena. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Kaatmojärvi
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 2 kilometriä pitkä "Kaatamo-oja", joka laskee Kauklaistenjärveen. Järven rantaviiva on 900 metriä pitkä ja ranta on pääosin suota, joka rajautuu peltoon tai moreenimaastoon. Jaakkima
Jaakkima () on entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Neuvostoliittoon 1940 liitetyllä alueella. Kunnan pinta-ala oli 501,9 km², ja sen asukasluku vuonna 1939 oli 8 503. Lahdenpohjan kauppala sijaitsi kunnan sisällä. Sodan jälkeen pääosa jaakkimalaisista sijoitettiin Seinäjoen ympäristöön. Jaakkiman kunnalla ja Lahdenpohjan kauppalalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta. Lampedusa
Saaren pinta-ala on 20,2 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on noin 5 500. Matkaa Sisiliaan saarelta on 205 kilometriä ja Tunisiaan 113 kilometriä. Kalastus, maanviljely ja matkailu ovat saaren tärkeimmät elinkeinot. Laatokka
Laatokka (aikaisemmin suomeksi "Nevajärvi" , tai , ) on Euroopan suurin ja maailman 14. suurin järvi Luoteis-Venäjän Leningradin alueella ja Karjalan tasavallassa. Vuoteen 1940 ja uudelleen 1941–1944 osa Laatokasta kuului Suomeen. Karjalankannas erottaa järven Suomenlahdesta. Laahus (järvi)
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Suomi
Suomen pinta-ala on 338 449 km² (2017). Lukuun sisältyvät maa- ja sisävesialueet. Merialueita on lisäksi 52 471 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Maapinta-alasta on rakennettua 4 %, maatalousmaata 9 %, metsää 77 % ja muuta maata 10 %. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko ovat tasaisia, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, joiden kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta. Kantalahti (kaupunki)
Kantalahden kaupunkikunnan pinta-ala on 3371,72 neliökilometriä. Se rajoittuu luoteessa Kouteron piiriin, koillisessa Apatiitin ja Poljarnyje Zorin kaupunkipiirikuntiin, idässä Turjan piirin Umban kuntaan, etelässä Kantalahden piirin Zelenoborskin ja Zaretšenskin sekä lännessä Alakurtin kuntiin. Pinta-alasta 75,4 % on metsää ja 9,5 % teollisuusaluetta. Latvanen (Lappeenranta)
Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto. Loitimo
Sen pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 7,7 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, jota pilkkoo etelästä työntyvät kaksi pitkää niemeä Kärnänniemi ja Suhanniemi. Niemien väliin jää kolme lahtea, josta keskimmäisessä on nimetty kaksi lahdenpohjukkaa Karhunlahdeksi ja Mustalahdeksi. Koska Jänisjokeen on rakennettu Ruskeakosken voimalan pato, on se nostanut myös lounaassa sijaitsevan Melakon vedenpinnan samalle tasolle. Järvenosia yhdistää toisiinsa entisen Oskolankosken 25 metriä leveä salmi. H-kirjaimen muotoinen Melakko mahtuu 4,0 ja 2,4 kilometrin suuruiselle alueella, vaikka se on parhaimmillaan vain 700 metriä leveä. Kaakossa järvi kapenee lahtimaiseksi kapeikoksi, mutta Länkisaaren takana aukeaa pohjoiseen pitkinä ja kapina peräkkäiset Ala-Lehmo ja Ylä-Lehmo. Ungavanlahti
Lahti kuuluu hallinnollisesti pääosin Quebecin provinssiin, mutta lahdella oleva 1 427 neliökilometrin laajuinen saari, Akpatok Island on osa Nunavutin territoriota. Saari kohoaa enimmillään 283 metriä merenpinnan yläpuolelle. Lappeenranta
Lappeenranta kuului vuoteen 1945 asti Viipurin lääniin. Vuosina 1945–1997 se kuului Kymen lääniin ja vuosina 1998–2009 Etelä-Suomen lääniin. Lappeenrannan pinta-ala oli  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Torra Lövö
Torra Lövön pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Se on suurimmalta osin kalliota ja louhikkorantaa, etenkin länsi- ja eteläosiltaan. Saaren keski- ja pohjoisosan havumetsikköä täplittävät paljaat silokalliot. Saaren etelärannalta avautuu näkymä Suomenlahden ulappaan. Kioton prefektuuri
Kioton prefektuuri sijaitsee melkein Japanin keskellä, ja sen pinta-ala on noin 4612,71 km². Kioton pohjoispuolella sijaitsee Japaninmeri ja Fukuin prefektuuri, eteläpuolella Osakan sekä Naran prefektuurit. Idässä on Mien ja Shigan prefektuurit ja lännessä Hyōgon prefektuuri. Keskiosassa oleva Tamban ylänkö jakaa prefektuurin kahtia, minkä seurauksena sen eteläosan ja pohjoisosan ilmastot poikkeavat toisistaan huomattavasti. Eteläosassa on laaja laakso, joka avautuu kohti Osakan suurkaupunkia. Kárpathos
Kárpathos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Kásoksen ja Ródoksen saarten välissä. Se on Dodekanesian eteläisimpiä saaria. Pinta-alaa Kárpathoksen saarella on 300,15 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 180 kilometriä. Kárpathos on Dodekanesian pinta-alaltaan toiseksi suurin saari Ródoksen jälkeen ja Kreikan saarista 15. suurin. Saarta ympäröivät koralliriutat. Ala-Luosta
Järven pinta-ala on 950 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Sillä on suuri järvenselkä, joka on viisi kilometriä pitkä. Järven kaakkoispää kapenee lahdeksi, jonka päässä sijaitsee Pohjanlampi. Toinen merkittävä lahti sijaitsee lännessä luusuassa Karin kylän luonna. Hanhipaasi
Hanhipaasi on puuton sammaleen ja kukkakasvien peittämä kallioluoto, joka nousee Laatokan pohjasta. Sen rannat ovat äkkijyrkät ja viettävät jyrkästi aina 80 metrin syvyyteen saakka. Saari on noin parinsadan metrin pituinen ja leveimmilläänkin vain sadan metrin levyinen. Sen pinta-ala on vajaat kaksi hehtaaria ja korkein kohta on vain kolmisen metriä vedenpinnan yläpuolella. Petäjäskosken voimalaitos
Patojärven pinta-ala on 1 900 hehtaaria eli 19 km². Se on 18,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 46 kilometriä. Ääninen
Äänisen pinta-ala on 9 800 km² ja sen syvin kohta 120 metriä. Keskisyvyys on 30 metriä. Järven pituus on 248 km ja leveys 90 km. Ääninen on maailman 17. suurin järvi. Altaan pohjoisosa on syvempi kuin eteläosa. Länsiosan keskipaikkeilla Sokšun ja Soutjärven pohjoispuolella on yli 30 km pitkä ja yli 100 metriä syvä hauta. Syvin kohta on Tšorganlahdella. Ääninen laskee Syvärin kautta Euroopan suurimpaan järveen Laatokkaan. Lahti
Lahti on Suomen kahdeksanneksi suurin kaupunki ja kuudenneksi suurin kaupunkialue. Lahdessa on 120 015 asukasta (30. marraskuuta 2018) ja sen pinta-ala on  km², josta  km² maata ja loput  km² sisävesiä (). Lahti on nuorin Suomen niin sanotuista vanhoista kaupungeista. Vähä-Potkio
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee kaksi ojaa, joista toinen on Iso-Potkion laskuoja. Järven laskuoja kulki aiemmin Valijärven kautta, mutta Valijärven kuivattamisen jouduttamiseksi kaivettiin sen avuksi, ja sen ohittava, toinenkin laskuoja. Tämä tapahtui peruskarttojen mukaan vuosien 1968 ja 1984 välisenä aikana. Järvellä on 1,6 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin peltomaata suota moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8. Batetski
Batetskin kunnan pinta-ala on 471,65 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Leningradin alueen Lugan piiriin sekä idässä Batetskin piirin Moikan ja etelässä Peredolskajan kuntiin. Pinta-alasta 71,9 % on metsää ja 19,3 % maatalousmaata. Jokia ovat Laukaa, Gorodonka, Gusynka ja Udraika. CN Tower
Pääosassa on seitsemän kerrosta, joista osa on yleisesti avoinna. Yleisten alueiden alapuolella – 338 metrin korkeudessa – on suuri valkoinen donitsinmuotoinen suojakupu, jossa on rakennuksen mikroaaltovastaanottimet. Lasilattia ja ulkoilman näköalatasanne ovat 342 metrin korkeudessa. Lasilattia on pinta-alaltaan 24 neliömetriä ja se kestää 4100 kilopascalin paineen (41,8 kg/cm). Lasilattian paksuus on 64 millimetriä, mukaan lukien 25 millimetrin laminoitulasiruutu, 25 millimetrin paksuinen ilmatila ja 13 millimetrin lasiruutu. Osa ihmisistä kokee korkeanpaikankammoa katsoessaan lasilattian läpi alas maahan 342 metrin korkeudesta. Vuonna 2008 yhtä hisseistä paranneltiin lisäämällä siihen lasilattia. The Horizons Cafe ja tähystyskerros ovat 346 metrin korkeudessa. The 360 Restaurant, ravintola, joka pyörii täyden kierroksen 72 minuutissa, on 351 metrin korkeudessa. Kun torni avattiin ensimmäisen kerran, siellä oli myös disco nimeltä Sparkless, jossa oli koko maailman korkein disco- ja tanssilattia. Mankkaan kaatopaikka
Mankkaan kaatopaikka oli Espoon Laajalahden kaupunginosassa vuosina 1957–1986 toiminut yhdyskuntajätteen kaatopaikka. Kaatopaikka otettiin käyttöön vuonna 1957 entiselle Laajalahden turvesuolle, jolta oli nostettu turvetta vuodesta 1910. Kaatopaikka oli suurimmillaan 48 hehtaarin laajuinen, ja sinne vietiin yhteensä 2,5 miljoonaa kuutiometriä jätettä. Kaatopaikka-alue otettiin vuonna 2012 uusiokäyttöön kun sinne avattiin Tapiola Golf -niminen golfkenttä ja virkistysalue. Laakso (Helsinki)
Alueen pinta-ala on 0,69 km² ja asukasluku 1 876 (1.1.2012). Työpaikkoja Laakso tarjoaa 1 583 henkilölle (31.12.2010). Helsingin virallisessa kaupunginosajaossa Laakso on kaupunginosa numero 18; Helsingin piirijaossa Laakso taas on Reijolan peruspiiriin kuuluva osa-alue. Karjalankannas
Karjalankannas (, ) on Venäjän luoteisosassa, Pietarin liittokaupungin pohjoisosassa ja Leningradin alueella sijaitseva maa-alue, joka erottaa Laatokan ja Suomenlahden toisistaan. Karjalankannaksen rajaksi kaakossa katsotaan Neva ja luoteessa Viipurinlahti ja sen perukasta Suomenvedenpohjasta vedetty linja Laatokkaan, joka kulkee suunnilleen Venäjän ja Suomen välisen rajan suuntaisesti Leningradin alueen ja Karjalan tasavallan väliselle rajalle ja edelleen tätä rajaa seuraten Laatokan länsiosaan. Laatokan saariston kansallispuisto
Kansallispuiston pinta-alasta on metsää 660 neliökilometriä, vesistöä 529 km ja muita maaluokkia 31 km. Kansallispuiston saaristoluodot ja metsäalueet ovat enimmäkseen luonnontilassa. Seudulla esiintyy useita kymmeniä harvinaisia punaisen kirjan lajeja, joista tunnetuimpiin kuuluu uhanalainen laatokannorppa. Limingan lakeus
Limingan lakeus on valtakunnallisesti tunnettu laaja ja yhtenäinen viljelyskäyttöön otettu tasankoalue Pohjanlahden rannalla Limingan, Lumijoen, Tyrnävän, Kempeleen, ja Oulun alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Alueen pinta-ala on noin 25 000 hehtaaria. Tasankoalue on maisemallisesti erikoislaatuinen viljelysalue, ja alueella sijaitsee kansainvälisesti arvokkaita kosteikkoalueita. Hiitolanjoen vesistö
Hiitolanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 03) on Suomessa vesistöalue, joka laskee Hiitolanjokea myöten Laatokkaan. Vesistöalueen pinta-ala on 1 415,15 neliökilometriä, josta 1 029,28 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle Karjalan tasavallassa. Alueen järvisyys on 12,46 %. Lavajoki
Lavajoki saa alkunsa Naasian taajaman lähellä sijaitsevista soista. Suosaaren ja Potolan kylien välillä se virtaa paikoitellen yli 30 metriä syvässä rotkossa, joka erikoisten kivilajiensa ja kasvillisuutensa takia on julistettu suojelukohteeksi. Jokisuussa Lava risteytyy Vanhan ja Uuden Laatokan kanavan kanssa. Suurimmat sivujoet ovat Sarja ja Kaarajoki. Oessaare laht
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreän muotoinen ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä. Kotka (kaupunki)
Kotkan keskusta sijaitsee Kotkansaarella. Toinen tärkeä keskus on entinen Kymin pitäjän kirkonkylä ja Karhulan kauppalan keskusta, joka nykyisin kuuluu Karhulan ja Helilän kaupunginosiin. Merkittävimmät kerrostalolähiöt ovat Karhuvuori lännessä ja Sunila idässä. Kotkan keskustaajama on jaettu asemakaavallisiin kaupunginosiin. Keskustaajaman ulkopuolella on maaseutumaisia pääosin kaavoittamattomia kyliä. Kotkan maapinta-ala on neliökilometriä, josta neliökilometriä on sisävesistöjä. Meripinta-ala on neliökilometriä.
Kotkan kaupunkikuvalle on tyypillistä rikkonainen Suomenlahden rannikko saaristoineen ja Kymijoen suuhaarat. Saarista ovat suurimmat Mussalo, Kirkonmaa, Kuutsalo ja Kotkansaari. Suomenlahden ulkosaaristossa on Haapasaaren saaristo. Hovinsaari ja Kolkansaari ovat Kymijoen suuhaarojen välistä mereen työntyviä niemiä, joita voidaan pitää myös saarina, koska Kymijoki erottaa ne mantereesta. Iso-Lattio
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä tulo-ojaa ympäröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä laskuoja, joka päättyy metsään alavalle maalle. Laskevat vedet valuvat 50 metrin päässä olevalle toiselle ojalle, joka laskee Himmaan. Lahnalammi (Tammelan Teuro)
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 130 metriä. Siihen laskee yksi metsäoja, järven pohjoisrannalta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pörrösaarenjokeen kuljettuaan ensin metsälampareen läpi. Veneto
Alueen pinta-ala on 18 381 km² ja asukasluku vajaat viisi miljoonaa. Pinta-alaltaan alue on Italian kahdeksanneksi suurin ja väkiluvultaan viidenneksi suurin. Lauttanen (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 11,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on C-kirjaimen muotoinen metsäjärvi, jonka itäosa muodostaa 280 metriä pitkän lahden. Järven ympärillä kohoavat jyrkkärinteiset mäet Lahdenvuori, Talasmäki, Mettisianmäki ja eteläinen kartassa nimeämätön mäki. Viimeksi mainitulla mäellä on järven puolella jyrkänteet. Lahdenvuori, jota kutsutaan myös Muhuvuoreksi, kohoaa 40 metrin korkeuteen järven rannasta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se rannoilla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Sahrajärveltä ja Petääjärveltä. Lapin maakunta
Lapin maakunnan pinta-ala on 100 367 km². Se rajoittuu pohjoisessa Norjan Tromssan ja Finnmarkin lääneihin, idässä Venäjän Murmanskin alueseen ja Karjalan tasavaltaan, etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan ja lännessä Ruotsin Norrbottenin lääniin. Rajajokia ovat Tenojoki Norjan vastaisella rajalla sekä Muonionjoki ja Tornionjoki Ruotsin vastaisella rajalla. Kambodža
Kambodžan pinta-ala on noin 181 035 neliökilometriä, josta 4 520 neliökilometriä on sisävesiä. Maalla on 803 kilometrin raja Thaimaan kanssa pohjoisessa ja lännessä, 541 kilometrin raja Laosin kanssa koillisessa ja 1 228 kilometrin raja Vietnamin kanssa idässä ja kaakossa. Kambodžalla on lisäksi 443 kilometrin pituinen rantaviiva Siaminlahdella. Lamminpäänlammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 13,0 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee neljä suurempaa ojaa, joista yksi on Mallasoja ja toinen on Heinivahon laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä Salmenoja Pehkijärveen. Järvien korkeusero on kartan mukaan vain 10 senttimetriä. Tokionlahti
Tokionlahti on vesialue Japanissa, Kantōn alueen eteläosassa. Se on suojaisa, etelään aukeava lahti joka jää kahden niemimaan, Bosonniemen ja Miuranniemen väliin. Lahden pinta-ala on sen etelärajan määritelmästä riippuen noin 900-1300 neliökilometriä. Tokion kaupunki on levittäytynyt lahdelle täyttömaan päälle, ja alueella on Rainbow Bridgen lisäksi useita muita siltoja ja tunneleita. Lahdella on useita keinotekoisia saaria, joita rakennettiin 1600-luvulta alkaen merilinnoituksia varten. Saaria on muutettu ostoskeskuksiksi ja matkailunähtävyyksiksi. Puttila
Puttilan kunnan pinta-ala on 555,83 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja kaakossa Kirovskin piirin Naasian, lounaassa Namkun ja luoteessa Priladožskin kuntiin sekä koillisessa Laatokkaan. Pinta-alasta 67,6 % on vesistöjä, 11,8 % metsää, 10,5 % maatalousmaata ja 2,1 % asuinaluetta. Laatokan Karjala
Laatokan Karjala on historiallinen alue luovutetussa Karjalassa. Nykyisin sillä voidaan tarkoittaa myös Venäjän Karjalan osaa (, Карельское Приладожье, "Karelskoje Priladožje" tai Северное Приладожье, "Severnoje Priladožje") eli aluetta Laatokan pohjoispuolella, joka rajoittuu idässä Aunuksen Karjalaan, lounaassa Leningradin alueeseen ja luoteessa Suomeen. Nykymuotoinen Laatokan Karjalan alue käsittää Lahdenpohjan, Pitkärannan ja Sortavalan kuntapiirit eli Karjalan tasavallan lounaisosan. Lautakkojärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.. Lauttasjärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Lauttastenjärvi
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä. Latojärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Ladvo-Venka
Naantalin maankaatopaikka (Isosuon maankaatopaikka) otettiin käyttöön vuonna 1989. Sen pinta-ala on neljä hehtaaria ja sinne läjitetään rakennustyömaiden kaivuumassoja ja kiviainetta Naantalin alueelta, 5 000–10 000 m³ vuodessa. Maankaatopaikka kykenee vastaanottamaan maa-ainesta arviolta vuoteen 2020 saakka. Libyan aavikko
Lähes Teksasin tai Intian niemimaan kokoisen Libyan aavikon ala on 700 000 – 1 100 000 neliökilometriä, ja sen leveys on 1 100 kilometriä idästä länteen ja 1 000 kilometriä etelästä pohjoiseen. Suurin osa alueesta on hiekka-aavikkoa, siellä on myös painumia ja vuorenharjanteita. Libyan aavikolla on suuri Jilf al Kabirin tasanko yli 1 000 metrin korkeudessa. Libyan aavikon Quattaran alangolla on suolasoita ja suolajärviä. Quattaran pinta-ala on 15 000 neliökilometriä, ja sen alin kohta on 133 metriä merenpinnan alapuolella. Alueella on myös seitsemän muuta merkittävää painumaa, joissa kaikissa on keitaat. Merkittävimmät ovat Siwa, Dakhla ja Kharga jotka sijaitsevat Faijumin keitaasta lähtevästä painumasta. Muita keitaita ovat Bahriyah, Farafirah, Dakhilah ja Jaghbub. Raistamojärvi
Järven pinta-ala on 11,2 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 200 metriä. Lännessä on laaja lahti ja etelässä toinen suojaisa lahti. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla lahden pohjukassa, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä laskuoja Vähä Latvajärveen. Iso-Kaita (järvi)
Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Siihen ei laske tulo-ojia ja laskujoki alkaa virtaamalla ensin pienen lammikon läpi ja yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Muotialanjokeen. Se on Lavajoen alajuoksusta käytettävä nimitys. Järven länsirannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Sasin kylästä. Laskuoja virtaa luonnonsuojelualueen halki. Kurkijoki (Karjalan tasavalta)
Kurkijoen kunnan pinta-ala on 1 233,91 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Lahdenpohjan piirin Miinalan, lännessä Elisenvaaran ja etelässä Hiitolan kuntiin. Pinta-alasta suurin osa on Laatokan vesialuetta.
Kunnan alueella virtaavat Soskuanjoki, Raholanjoki, Putkijoki ja Lahdenjoki. Järviä ovat Laatokan lisäksi Kankaanlampi, Ohtijärvi, Kemppisenlampi, Tervajärvi, Kangas, Ihojärvi, Rokkalampi ja Vilpuksenjärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat rakennuskivi, hiekka ja sora. Kurkijoen taajaman lähellä sijaitsee luonnonmuistomerkiksi julistettu suo. Lamminjärvi (Laitilan Seppälä)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Siihen laskee kolme laskuojaa, joista yksi tuo laskettujen Kurijärven ja Omitunjärven vedet. Järvellä on kaksi laskuojaa Lukujärveen. Toinen on 70 metriä pitkä ja toinen, joka alkaa itärannalta, on 280 metriä pitkä. Järvellä on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu viisi loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 8. Laajalahti (Espoo)
Laajalahti on merenläheinen alue, joka on tunnettu erityisesti hyvistä lintuvesistään. Laajalahden Natura 2000 -alueeseen kuuluu 192 hehtaarin laajuinen matala, avara ja ruovikkoinen merenlahti. Avovesialueen ja ruovikon lisäksi siihen rajautuu tulvametsiä, lehtokasvillisuutta, entistä peltoa ja pensaikkoa. Ródos
Pinta-alaa Ródoksen saarella on 1 401 neliökilometriä. Saari on 38 kilometriä leveä leveimmältä kohdaltaan ja 78 kilometriä pitkä pisimmältä kohdaltaan. Saaren pääkaupunki Ródos sijaitsee saaren pohjoiskärjessä. Matokoski (Renko)
Lammen pinta-ala on 4,5 ha ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855. Pitkäluoto
Pitkäluoto on saari Helsingissä Laajasalon eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Saaren pohjoispuoli on kaupungin yleistä luonnonvaraista ulkoilualuetta. Eteläpäässä on kaupungin pelastuslaitoksen henkilökunnan mökkikylää, jonka toinen osa on viereisellä Varisluodolla. Linnamäen patojärvi
Tekojärvi on syntynyt, kun Jägala jõen yli on rakennettu 130 metriä pitkä pato. Pato liittyy Linnamäen voimalaitokseen. Tekojärven pinta-ala on 31 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven muoto seuraa Jägala jõen jokilaakson muotoa, minkä takia siinä on viisi mutkaa. Saaria on kuusi ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,86 ha. Jägala jõen valuma-alueen suuruus on 1 572,3 km². Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja sen itäpuolelta kulkee Ihasaluun johtava maantie. Kalaton (Padasjoki, Auttoinen)
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Hiitola
Hiitola on entinen Suomen kunta Laatokan Karjalassa Neuvostoliitolle 1944 luovutetulla alueella. Hiitolan pinta-ala oli 423,2 km² ja asukasluku 8 265 (1939). Nykyisin Hiitolan pohjoisosa kuuluu Karjalan tasavaltaan ja eteläosa Leningradin alueeseen. Karjalan tasavaltaan kuuluva osa muodostaa pääpiirteittäin Hiitolan maalaiskunnan. Hiitolan asemakylä on nykyään Hiitolan alueen keskus, kun entinen kirkonkylä on ollut neuvostoaikana sotilaskohde (Kulikovo), ja sen lakkauttamisen jälkeen on muuttunut siviilikyläksi. Hiitolan alue jakautuu Laatokan saariston rikkonaiseen maisemaan idässä ja asumattomaan erämaahan lännessä. Varsinaisesti asuttuja alueita ovat Asila, Pukinniemi, Tiurula ja Vaavoja sekä entinen Hömmön alue, jolle on annettu nimeksi Taunan tai Tounan. Kaikki muut entiset kylät ovat enimmäkseen autioituneet. Sarawak
Sarawakin pinta-ala on 124 450 neliökilometriä ja suuri osa maa-alasta on trooppista sademetsää. Sademetsissä elää useita lajeja, joita ei muualla tapaa. Monet lajeista ovat ihmisen toiminnan seurauksena erittäin uhanalaisia, kuten borneonoranki. Luonnon suojelemiseksi Malesiaan on perustettu kansallispuistoja, kuten Sarawakissa oleva Niahin kansallispuisto, jonka luolista on löytynyt jäänteitä ihmisasutuksesta 40 000 vuoden takaa. Miinala
Miinalan kunnan pinta-ala on 1366 neliökilometriä tai ilman Laatokan vesialuetta 918,8 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Haapalammen, idässä Sortavalan, etelässä Kurkijoen ja lännessä Elisenvaaran kuntiin sekä luoteessa Suomeen. Kunnan keskellä sijaitsee Lahdenpohjan kaupunki. Matolammi (Kalvola)
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen autiot rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammelle ei johda tietä. Laajoki
Laajoen 389 km:n suuruisella valuma-alueella on runsaasti soita, kun taas peltojen osuus on pienempi kuin Lounais-Suomessa yleensä. Peltoa valuma-alueesta on Lounais-Suomen keskiarvoa vähemmän noin 17 %, soita noin 23 %. Myös eloperäisten maalajien osuus peltoalasta on selvästi suurempi kuin läheisillä Mynäjoen ja Hirvijoen valuma-alueilla. Laajoen vesistön järvisyys on kaksi prosenttia, ja sen valuma-alueella on yhteensä 21 järveä tai lampea, joista useimmat ovat pieniä latvavesiä. Noin 495 hehtaarin Elijärvi ja 71 hehtaarin Vaskijärvi ovat huomattavasti muita järviä suurempia. Joen virtaus on suurimmillaan keväisin noin 74 kuutiota sekunnissa, mutta kesällä joen uoma kuivuu paikoin lähes täysin. Tämä johtuu osittain myös alueen runsaasta suo-, metsä- ja pelto-ojituksesta, joka on nopeuttanut valuntaa ja vähentänyt veden viipymää valuma-alueella. Alainen Latvajärvi
Järven pituus on 900 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 15 hehtaaria. Se sijaitsee noin neljä kilometriä Aurejärvestä itään metsämaastossa, jonka etelärannoilla on hieman suomaata. Järven ympäristöstä on siihen johdettu viisi metsäojaa ja Ylisen Latvajärven laskuoja. Järven oma laskuoja Papinoja lähtee sen eteläpäästä ja laskee noin neljän kilometrin jälkeen Liesijärven Levälahteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 18 vuorokautta. Rantaviivaa on 2,0 kilometriä ja se on paikoin hieman soistunutta. Järven rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 332 tai siitä Rikalan suuntaan haarautuvalta tieltä. Lailuoto
Lailuoto on saari Velkuassa Naantalissa. Saaren pinta-ala on 0,57 neliökilometriä ja vakituisia asukkaita on 11. Vapaa-ajan asuntoja saarella on 26 (pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi). Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä. Yltiä
Järven pinta-ala on 363 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Paataisenniemen ja Yltiänniemen välissä sijaitsee kaksi suurempaa saarta. Yhdessä niemien kanssa nämä jakavat järven kolmeen alueeseen. Saarten länsipuolelle jää Tervalahti, pohjoispuolelle pieni järvenselkä sekä Pohjalahti ja eteläpuolelle suurin järvenselkä, jota kutsutaan Huutoseläksi. Huutoselällä idässä on pohjoiseen työntyvä Majalahti ja eteläpäässä kapeneva Kaakkolahti. Majalahti erottaa suomaastosta Yltiänniemen, jossa sijaitsee myös Likolahti. Ōta (Tokio)
Ōta () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee Tokionlahden rannalla kaupungin eteläosassa Tokion keisarillisen palatsin eteläpuolella ja rajautuu Kōtōn, Meguron, Setagayan ja Shinagawan erillisalueisiin sekä Kanagawan prefektuurin Kawasakin kaupunkiin. Kawasakin vastaisen rajan muodostaa Tamajoki. Ōtassa on 722 099 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 60,75 neliökilometriä. Vähä Latojärvi
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Katano
Katano () on kaupunki Osakan prefektuurissa Japanissa. Se sijaitsee prefektuurin koillisosassa Osakan ja Kioton kaupunkien puolivälissä. Se rajautuu etelässä Osakan prefektuurin Shijōnawaten, lännessä Neyagawan ja pohjoisessa Hirakatan kaupunkeihin sekä idässä Naran prefektuurin Ikoman kaupunkiin. Noin puolet Katanon alueesta on vuoristoa, ja osa siitä kuuluu Kongō-Ikoma-Kisenin luonnonpuistoon; kaupungin länsi- ja pohjoisosat liittyvät vuorostaan saumattomasti Osakan metropolialueeseen. Amanogawa-joki virtaa kaupungin halki. Katanon pinta-ala on 25,55 neliökilometriä ja siellä on 78 261 asukasta (vuonna 2013). Iso-Laippa
Järven pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Elamonjärven ja Ison Hirvijärven puolivälissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata lukuun ottamatta kahta etelärannalla olevaa mäkeä. Järven itärannalla on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Rautajärveltä. Kangasalan kuntaraja tulee pohjoisesti ja koukkaa etelärannalle niin, että järvellä itä- ja sen länsipäät jäävät Pälkäneen puolelle. Vantaa
Vantaa on pääosin jokien halkomaa alavaa aluetta ja sen pinta-ala oli maanmittauslaitoksen mittausten mukaan  km², josta  km² on maata ja  km² sisävesialueita. Länsi-Vantaan läpi kulkee Vantaanjoki, ja Itä-Vantaalla virtaa Vantaanjoen sivujoki Keravanjoki. Vuosaaren mukana vuonna 1966 Helsingin maalaiskunta menetti kaimakaupungilleen lähes koko merenrannikkonsa. Kaakkoiskulmassaan Vantaa ulottui kuitenkin vielä vuoden 2008 loppuun saakka merenrantaan Porvarinlahdella, kunnes vuonna 2009 ranta-alue liitettiin Helsinkiin yhdessä osan Sipoota kanssa. Vantaasta tuli tuolloin muodollisesti Pohjoismaiden toiseksi suurin ”sisämaakaupunki” Tampereen jälkeen. Maalaht
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on entinen merestä kuroutunut merenlahti, joka on eriytynyt viereisestä entisestä lahdesta Ulgulaht. Järveen on johdettu vain yksi oja ja sen laskuoja Maajooma laskee Ulgulahteen, jonka laskuoja Ulgjooma laskee Suomenlahteen. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,5 m mpy. Järven suurin syvyys on 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa ja rantaniittyä. Viereinen kylä sijaitsee järven ja Suomenlahden välisellä kannaksella. Uusi Laatokankaupunki
Uusi Laatokankaupunki eli Uusi-Laatokka () on kaupunki Venäjällä, Leningradin alueella, Laatokan etelärannikolla, Olhavanjoen suulla. Kaupungissa oli vuoden 2010 väestönlaskun mukaan 8 839 asukasta. Paikkakunta on tunnettu 1400-luvulta, ja Pietari Suuri antoi sille kaupunginoikeudet vuonna 1704 ja siirätti sinne Laatokanlinnan asukkaat. Lairo
Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oiealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa. Lappajärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 145 km² ja korkeus on 69,5 metriä meren pinnan yläpuolella, järven suurin syvyys on 38 metriä Aholan syvänteellä. Järven suurin saari on Kärnänsaari, josta järven rantamilta löydetty ainutlaatuinen tuliperäinen kivilaji, kärnäiitti, on saanut nimensä. Maatikka
Maatikkaa esiintyy 1 210 000 neliökilometrin laajuisella alueella Etelä-Afrikassa, Lesothossa ja Swazimaassa. Sitä tavataan lähinnä Mpumalangan provinssissa ja Drakensbergen vuoristossa. Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Sallan–Kuusamon alue
Sallasta luovutetun osan maapinta-ala oli 5 834 km² ja asukkaita oli noin 3 330. Alueella sijaitsivat Kuolajärvi eli Sallan kirkonkylä sekä Alakurtin, Korjan, (itäisemmän) Kuolajärven, Lampelan, Sallansuun, Sovajärven, Tuutijärven, Vuorijärven ja Yläkurtin kylät. Alueella oli myös Kutsan luonnonpuisto ja Leipätunturi. Suomen vesistöalueet
Suomen vesistöt laskevat ensisijaisesti Itämereen, Laatokkaan, Vienanmereen tai Barentsinmereen. Koska vesistöalueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on päävesistöalueiksi valittu niistä pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona valinnassa pidettiin vähintään 200 neliökilometrin valuma-aluetta. Nämä kattavat suuren osan Suomen pinta-alasta, mutta ne eivät kata aivan koko Suomea. Päävesistöalueita, joiden pinta-ala ylittää 200 neliökilometriä, on alun perin ollut 74, mutta niiden lisäksi on tarvittu myös pieniä rannikkovesistöalueita. Kun tieto valuma-alueiden pinta-aloista päävesistöalueiden numeroiden antamisen jälkeen tarkentui, osoittautui, että jotkin päävesistöalueet eivät täyttäneet 200 neliökilometrin pinta-alarajaa ja jotkut pienet rannikkovesistöt taas ylittivät sen, mutta numerointia ei enää lähdetty muuttamaan. Marokko
Marokon pääkaupunki on Rabat ja suurin kaupunki Casablanca. Casablanca on Marokon taloudellinen keskus. Maan pinta-ala on noin 446 550 km². Rantaviiva on yli 1 800 kilometriä pitkä, pohjoisessa Välimeren rannikko ja lännessä Atlantin valtameri. Lappeenranta
Kaupungin pinta-ala perustamisvaiheessa oli 1,1 km² käsittäen lähinnä Saimaaseen työntyvän harjanteen nykyisen Linnoituksen alueella. Asukkaita kaupungissa oli muutama sata. Varhaisen kaupungin rakennukset olivat kaikki puusta, ja ovat sittemmin kaikki tuhoutuneet. Hattujen sodan Lappeenrannan taistelussa 23. elokuuta 1741 venäläiset joukot valtasivat kaupungin. Konevitsa
Konevitsa () on ortodoksisesta Konevitsan luostarista kuulu saari Laatokan länsirannan tuntumassa Sortanlahden edustalla. Saaren pinta-ala on 8,5 neliökilometriä. Suomelle kuuluessaan ennen toista maailmansotaa Konevitsa oli osa Viipurin läänin Pyhäjärven kuntaa, nykyisin se kuuluu Leningradin alueen Käkisalmen piirin Sakkolan eli Gromovon maalaiskuntaan. Lopenselkä
Järven pinta-ala on 172 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on avoin järvenselkä, mutta rannat muodostuvat kolmesta lahdesta ja Käkisaaren suojaamasta järvenperästä. Järven pohjoispäässä sijaitsee Ikkaanlahti, jonka Punaniemen ja Haroniemen välinen lahdensuu on 130 metriä leveä. Länsirannasta, Tiihalanniemen ja Valkealuodon suojista, työntyy lounaaseen lähes 500 metriä pitkä ja 130 metriä leveä Tiihalanlahti. Tiihalanlahden vastarannalla sijaitsee sitä suurempi Matolahti, joka on 550 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Etelä- ja kaakkoisrannalla Käkisaaren takana sijaitsee nimetön järvenperä. jossa sijaitsee järven toinen luusua. Toinen lasku-uoma sijaitsee Matolahdessa. Lahdenpohjan piiri
Seudun pinnanmuodostus on hyvin rikkonainen. Harjut ja mäet vuorottelevat kapeiden pelto- ja niittyalueiden sekä jokien ja purojen muodostamien laaksojen kanssa. Suurimmat joet ovat Hiitolanjoki, Soskuanjoki, Ihalanjoki eli Iijoki ja Miinalanjoki eli Miklinjoki. Pieniä järviä on noin 300. Pinta-alasta noin 7 % on suota. Metsistä suurin osa on havu- ja sekametsää. Laatokan saaristossa elää laatokannorppa. Hyötykaivannaisia ovat pegmatiitti, savi, graniitti, maasälpä ja grafiitti. Seudulle Lahdenpohjan, Sortavalan ja Pitkärannan piireissä sijaitsevan, noin 1 220 neliökilometrin laajuisen Laatokan saariston kansallispuiston perustamisesta uutisoitiin tammikuussa 2018. Kiantajärvi (Sotkamo)
Järvialtaan pinta-ala on 2 330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa m³ eli 0,137 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvialtaassa on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Kuurikanlahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri. Kuotolanjärvi
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on Räikälänjoen läpivirtausjärvi, jota voidaan myös pitää joen järvimäisenä laajentumanakin. Se sijaitsee alavan maan alueella ja sen ympäristössä on vain yksi mäki Lystinmäki. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantametsää tai joissakin kohdin peltomaata. Järven itärannalla on tiheä vapa-ajan asuntojen rakennuskanta. Samassa yhteydessä sijaitsee myös Pappilanranta, jossa on yleinen uimaranta. Lapejärvi
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 120 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Siihen ei laske ojia ja siitä laskeva oja lähtee suon laidalta pienen matkan päästä järven rannasta. Järvi sijaitsee suon sisällä ja se vaikuttaa oleva järvenlaskun takia kasvamassa umpeen. Laskuoja on 3,5 kilometriä pitkä ja yhteisenä laskuojana Lampeenjärvien kanssa se mutkittelee lopuksi kuivatetun Koukkelanjärven pohjaa pitkin Viikinojaan eli Helikonojaan. Järven soinen rantaviiva on 600 metriä pitkä. Rannoille on rakennettu kaksi loma-asuntoa, joille johtaa polku Laitilaan vievältä tieltä. Ilomantsi
Ilomantsin pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Talvisodan 1940 päättäneen Moskovan rauhan myötä Ilomantsin pinta-alasta 1 489 km² kuului Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Väestötiheys on 2,2 asukasta/km². Ilomantsissa sijaitsee Euroopan unionin manneralueen itäisin piste, Virmajärvi (vain Kypros ja Ranskaan kuuluva Réunion sijaitsevat vielä idempänä). Kunnan alueella sijaitsee Koitere, joka on pinta-alaltaan Suomen 12. suurin järvi. Malesia
Malesia muodostuu kahdesta osasta, jotka yhdistyivät Malesian liittovaltioksi vuonna 1963. Maan pinta-ala on 329 847 km², josta 132 090 km² on maan mantereisella osalla Länsi-Malesiassa. Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198 847 km². Länsi-Malesia sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä, se ulottuu etelässä Johorensalmelle ja Singaporensalmelle, pohjoisessa sen rajanaapurina on Thaimaa. Länsi-Malesian itäpuolella on Etelä-Kiinan meri ja länsipuolella Malakansalmi ja Andamaanienmeri. Katosjärvi (Lavia)
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Järvellä on vain kolme tulo-ojaa, jotka tuovat suovettä Katossuolta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Saarijärveen. Karjalan tasavalta
Järviä tasavallassa on yli 60 000 ja jokia 27 000. Järvistä suurimmat ovat Laatokka (17 700 km) ja Ääninen (9 900 km), jotka ovat myös ovat koko Euroopan suurimmat järvet. Karjalan tasavaltaan luetaan 80 % Äänisen ja 40 % Laatokan vesipinta-alasta. Joista suurimpiin kuuluvat Ääniseen laskevat Suoju, Suunujoki ja Vodla sekä Vienanmereen laskevat Koutajoki, Uikujoki ja Vienan Kemijoki. Kambodžan maantiede
Kambodžan maantiedettä hallitsee kaksi topografista piirrettä: Mekongjoki ja Tônlé Sab -järvi. Niiden hedelmällisellä keskustasangolla asuu suurin osa valtion ihmisistä. Tulva-aikana Mekongin pinta nousee useita metrejä ja Tônlé Sabin pinta-ala kasvaa yli 10 000 neliökilometriin. Keskustasankoa reunustaa lounaassa ja pohjoisessa vuoristoja. Maan lounaisosassa on lisäksi Siaminlahden kapea rannikkotasanko. Kambodžalla on yhteistä rajaa Thaimaan, Laosin ja Vietnamin kanssa. Pinta-alaa valtiolla on 181 035 neliökilometriä. Laukaanjoki
Laukaanjoki (myös "Laukaa", vatjaksi "Laugaz, Laukaa jõtši", ) on joki Novgorodin ja Leningradin alueilla Venäjällä. Sen pituus on 353 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 13 200 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus 60 kilometrin päässä joen suusta on 93 kuutiometriä sekunnissa. Keskijuoksulla leveys on 50–100 metriä ja joen suussa jopa 500 metriä.
Joki saa alkunsa Tjosovon suoalueelta ja laskee Suomenlahden Laukaanlahteen. Korkean veden aikaan se laskee Rosonajoen kautta myös Narvanjoen suuhun. Joessa on jääpeite joulukuun alkupuolelta huhtikuun alkuun. Tärkeimmät sivujoet ovat Ortesjoki, Jaštšera, Lemusajoki, Saba ja Ruutainjoki. Zelenodolsk
Zelenodolsk on tärkeä jokiliikenteen satama ja teollisuuskeskus. Kaupungissa on kuuluisa laivatelakka, joka on perustettu 1895. Kaupungin nähtävyyksistä mainittakoon vuosina 1980-1981 rakennettu moskeija. Kaupungin pinta-ala on 26,6 km². Kaupungin kautta kulkee Moskovan ja Kazanin välinen päärata, jolta sieltä risteää myös rata pohjoiseen Mari Elin Joškar-Olan kautta Kirovin alueen Jaranskiin. Toinen pistorata jatkaa Volžskiin. Matolampi (Laitila)
Järven pinta-ala on 0,81 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Siihen laskee yksi metsäoja ja siitä laskee metriä pitkä 650 metriä pitkä laskuoja Kytämäjärveen. Järvellä on on 380 metriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joka on soistunutta. Rannat ovat asumattomia. Latinan maakunta
Latinan maakunnan pinta-ala on 2 256 km ja siellä oli vuoden 2015 lopulla 574 226 asukasta. Maakuntaan kuuluu 33 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Latina. Latokartano
Latokartanon peruspiiri on Helsingin piirijaossa laajempi alue, joka jaetaan seuraaviin osa-alueisiin: Viikinranta, Latokartano, Viikin tiedepuisto, Viikinmäki, Pihlajamäki ja Pihlajisto. Peruspiirin maapinta-ala on 10,03 km² ja asukasluku vuoden 2010 alussa 21 149. Työpaikkoja peruspiiri tarjosi 5 521 hengelle. Konevitsa
Saaren pituus etelästä pohjoiseen on noin 6,5 kilometriä ja leveys enimmäkseen alle kaksi kilometriä, enimmillään noin kolme kilometriä luostarin kohdalla lähellä eteläpäätä. Saari on kokonaan hiekkamaata ja suuri osa rannoista on hienoja hiekkarantoja. Saari on pinnanmuodostukseltaan enimmäkseen tasainen. Maasto kohoaa rannoilta loivana hiekkakankaana kohti saaren sisäosaa. Siellä on kaksi ympäristöstään poikkeavaa jyrkkäreunaista kukkulaa, Pyhämäki ("Svjataja", Святая) 34 metriä merenpinnan yläpuolella ja Kyymäki ("Zmeinaja", Змеиная) 29 metriä merenpinnan yläpuolella. Kukkuloiden jyrkät rinteet ovat syntyneet eroosion seurauksena Laatokan veden pinnan ollessa rinteiden tyven tasolla eli hieman alle 20 metriä merenpinnan yläpuolella, useiden tuhansien vuosien ajan ennen Nevan syntymistä. Suurimmaksi osaksi saari on asumaton ja havumetsän peittämä. Vuoden keskilämpötila on 3,5 astetta. Kesä on lyhyehkö, kesäkuun puolivälistä elokuun toiselle puoliskolle. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Talvet saattavat olla hyvinkin ankaria. Talvisin saarelle voi kävellä jäätä pitkin.