Mikä on Kreikan korkein kohta?
Luettelo Kreikan vuorista
Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden. Kreikka
Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Kreikan korkein vuori on Ólympos () ja merkittävin vuoristo maan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva Píndos-vuoristo, jossa sijaitsee muun muassa toiseksi korkein huippu Smólikas (). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkein vuori on Kreetan Ída eli Psiloreítis (). Kreikan maantiede
Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia Kreikan pinta-alasta, ja näin maa on Euroopan kolmanneksi vuoristoisin maa Norjan ja Albanian jälkeen. Kreikan merkittävin vuorijono on Píndosvuoristo, joka kulkee Manner-Kreikan poikki pohjois–eteläsuunnassa Dinaaristen alppien jatkeena Albanian rajalta Korintinlahdelle ja jatkuu tavallaan vuorijonona myös Peloponnesoksella ja Kreetalla. Koillis-Kreikassa on joitakin yksittäisiä korkeita vuoria, kuten Kreikan korkein vuori Ólympos (2 918 metriä). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkeimmat vuoret ovat Kreetan Ída ja Páchnes. Yhteensä noin 40 vuorta ylittää 2 000 metrin korkeuden. Ólympos
Ólympos (, ) on vuori Keski-Makedonian ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeimman huipun Mýtikaksen korkeus on 2 918 metriä ja prominenssi 2 355 metriä. Ólympos on Kreikan korkein ja Balkanin niemimaan toiseksi korkein vuori. Ólymposvuori ja sen ympäristö muodostavat kansallispuiston nimellä Ólympoksen kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Ολύμπου, "Ethnikós Drymós Olýmpou").
Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta hallitsee noin kahta kolmasosaa Kyproksen saaresta. Tróodos-vuorten massiivi muodostaa valtaosan tasavallan alueesta. Vuoristo on mineraalipitoinen veden alla syntynyt doomi, ja muodostaa Kyproksen korkeimman vuoriston. Myös koko saaren korkein kohta Ólympos-vuori () sijaitsee Tróodoksessa. Exómvourgo
Exómvourgo (; myös "Exómpourgo/Exómbourgo", Εξώμπουργκο tai "Xómpourgo"/"Xóbourgo", Ξώμπουργο) on vuori Tínoksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on 641 metriä.
Exómvourgo sijaitsee Tínoksen eteläisissä keskiosissa noin 4,5 kilometriä Tínoksen kaupungista pohjoiskoilliseen, lähellä Xináran ja Tripótamoksen kyliä. Vuori oli Tínoksen eli Tenoksen antiikin aikainen akropolis eli linnavuori. Vuorella oli linnoitus ja asutus myös venetsialaisvallan aikana. Tämä linnoitus rakennettiin vuoden 1207 jälkeen. Turkkilaiset valtasivat ja tuhosivat linnan vuonna 1715, mutta siitä on jäljellä raunioita. Chaniá (alueyksikkö)
Alueen pääkaupunki Chaniá on Kreetan toiseksi suurin kaupunki. Chanián alueyksikköön kuuluu Gávdoksen saari, jolla sijaitsee Euroopan eteläisin kohta. Alueen eteläosassa puolestaan sijaitsee Lefká Óri -vuoristo, jossa sijaitsee Kreetan toiseksi korkein huippu, 2 456 metriä korkea Páchnes. Vuoristo on vaikeakulkuista ja siellä sijaitsee Euroopan pisimpiin ja syvimpiin kuuluva rotko, Samarián rotko. Asteroúsia
Asteroúsia () on vuoristo Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkein huippu on Kófinas (Κόφινας), jonka korkeus on 1 231 metriä.
Asteroúsia-vuoristo sijaitsee Kreetan etelärannikon keskivaiheilla ja erottaa Messarán tasangon Libyanmerestä. Vuoret ovat suhteellisen matalia, mutta niiden rinteet ovat jyrkät. Vuoristossa on lukuisia rotkoja ja luolia, ja se on Natura 2000 -aluetta. Píndos
Píndos on Kreikan laajin vuoristo ja Smólikaksen lisäksi myös monet muut maan korkeimmista vuorenhuipuista sijaitsevat sen alueella. Vuoriston pituus on noin 160 kilometriä ja se ulottuu Albanian rajalta Korintinlahdelle ja aina Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosaan. Vuoristo on syntynyt noin 65 miljoonaa vuotta sitten, ja se on geologisesti Alppien jatke Balkanilla. Píndosta kutsutaan usein ”Kreikan selkärangaksi”. Vuoristo jaetaan usein "Pohjoiseen Píndokseen" (Βόρεια Πίνδος, "Vóreia Píndos"), joka sijaitsee Epeiroksen ja Länsi-Makedonian välissä, ja "Eteläiseen Píndokseen" (Νότια Πίνδος, "Nótia Píndos"), joka sijaitsee Epeiroksen ja Thessalian välissä. Píndoksen osia ovat muun muassa Athamaniká- eli Tzoumérka-vuoret sekä Ágrafa-vuoret. Tróodos
Tróodos () on Kyproksen suurin vuoristo. Myös saaren korkein huippu Ólympos () sijaitsee Tróodos-vuorilla. Kreikan maantiede
Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein vuori on Ólympos (). Lesbos
Lesboksen saari on suurin piirtein kolmion muotoinen. Kolmion eteläosan halkaisee kaksi syvää lahtea, joista suurempi on lännempänä sijaitseva Kallonínlahti ja pienempi idempänä sijaitseva Géranlahti. Saaren korkeimmat vuoret ovat käytännössä yhtä korkeat Lepétymnos (968 m), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa, ja Ólympos (968 m), joka sijaitsee saaren eteläosassa Kallonín- ja Géranlahtien välissä. Myös saaren länsiosassa sijaitsee korkeampia vuoria, joista korkein kohoaa noin 800 metrin korkeuteen. Gávdos
Gávdos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Libyanmeressä Kreetan saaren eteläpuolella. Saari kuuluu Chanián alueyksikköön ja muodostaa yhdessä läheisen Gavdopoúlan saaren kanssa Gávdoksen kunnan. Pinta-alaa saarella on 27 neliökilometriä, ja sen korkein kohta kohoaa 382 metrin korkeuteen merenpinnasta tai toisen lähteen mukaan 362 metrin korkeuteen. Leveyttä saarella on enimmillään viisi kilometriä ja pituutta puolestaan kymmenen kilometriä. Gávdoksella sijaitsee Euroopan eteläisin paikka, Trypitínniemi (). Kreeta
Kreetalla on neljä suurikokoista vuoristoa, ja ainoastaan neljäsosa saaren pinta-alasta sijaitsee alle sadan metrin korkeudella merenpinnasta. Yli 500 metrin korkeudessa sijaitsee 30 prosenttia pinta-alasta. Saaren länsiosassa kohoavat Lefká Óri -vuoret ("”Valkoiset vuoret”"). Virtaava vesi on kovertanut uomiaan jyrkkärinteisten ja korkeiden vuorten kalkkikiveen. Näin ovat muodostuneet muun muassa Euroopan syvimpiin ja pisimpiin kuuluva rotko, 17 kilometriä pitkä Samarián rotko, sekä Ímproksen rotko. Lefká Órin korkein huippu on 2 453 metriä korkea Páchnes. Saaren korkein huippu on 2 456 metriä korkea Ídavuori Psiloreítis-vuorilla (myös Idavuoret). Psiloreítis-vuoria kutsutaan toisinaan nimellä ”Kreetan katto”. Kreetan itäosassa sijaitsee Lasíthi-vuoristo, johon kuuluvat muun muassa 2 148 metriä korkea Díkti ja 2 141 metriä korkea Aféntis Christós. Neljäs vuoristo on myös itäosassa sijaitseva Thryptí- eli Siteíavuoret. Tämän vuoriston korkein vuori on 1 476 metriä korkea Aféntis Kavoúsi.
Vuoristojen lomassa sijaitsee myös tasankoja, joista suurikokoisimmat ovat Omalós Lefká Óri -vuoristossa, Lasíthi Lasíthi-vuoristossa sekä Nída Psiloreítis-vuoristossa. Laaksojen maaperä on hedelmällistä vuorilta ajan kuluessa valuneen maan ansiosta. Lisäksi vuorenhuiput suojaavat näitä tasankoja. Parnassós
Parnassós on yksi Manner-Kreikan suurimmista vuorialueista. Se sijaitsee Boiotian, Fokiin ja Fthiotiin maakuntien (nykyisten alueyksiköiden) alueella Korintinlahden pohjoispuolella ja Delfoin koillispuolella. Parnassóksen korkein huippu on nimeltään Liákoura (Λιάκουρα). Vuori kuuluu Manner-Kreikan pohjois-eteläsuunnassa halkaisevaan laajaan Píndos-vuoristoon. Vuori on pääosin kalkkikiveä. Kteniás
Kteniás (, myös "Chteniás", Χτενιάς), antiikin Kreion (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Kreikassa. Sen korkeimman huipun korkeus on metriä ja toiseksi korkeimman huipun Profítis Ilíaksen korkeus metriä. Oíti
Oíti (), antiikin Oite () tai Oita (), on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on 2 151 metriä. Oíti-vuoren alue muodostaa kansallispuiston nimellä Oítin kansallismetsä (Εθνικός Δρυμός Οίτης, "Ethnikós Drymós Oítis"). Káto Ólympos
Káto Ólympoksen kunnallisyksikön, suomeksi ”Alempi Ólympos”, nimi viittaa Kreikan korkeimpaan vuoreen Ólympokseen, jonka eteläosan kunnallisyksikkö käsittää. Kunnallisyksikön alueella on myös osa Témpin solasta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Pyrgetóksen kylä. Korfu
Kooltaan Korfu on seitsemänneksi suurin Kreikan saarista ja toiseksi suurin Jooniansaarista Kefalonián jälkeen. Saari on vuoristoinen. Sen eteläosat ovat kumpuilevaa maastoa, joka sopii hyvin viinin, hedelmien ja oliivien viljelyyn. Saaren pohjoisosat taas ovat karua kalkkikivivuoristoa. Korfun korkein vuori on Pantokrátoras (906 metriä), joka sijaitsee saaren pohjoisosassa. Belasitsa
Belasitsa (bulgariaksi ja , myös "Belasica") eli Bélles () tai Kerkíni (Κερκίνη) on vuoristo Bulgarian, Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla. Sen korkein huippu on Radomir eli Kalampáka, jonka korkeus on 2 031 metriä.
Belasitsa-vuoristosta noin 45 prosenttia on Kreikan pohjoisosassa, noin 35 prosenttia Makedonian tasavallan kaakkoisosassa ja noin 20 prosenttia Bulgarian lounaisosassa. Vuoriston pituus on noin 60 kilometriä ja leveys noin 7–9 kilometriä. Korkeus vaihtelee enimmäkseen 300 ja 1 900 metrin välillä. Kolmen maan rajat kohtaavat vuoristossa Tumba- eli Toúmpavuorella (1 880 m). Panaitolikó
Panaitolikó sijaitsee Länsi-Kreikkaan kuuluvan Aitolia-Akarnanian alueyksikön sekä Keski-Kreikkaan kuuluvan Evrytanían alueyksikön alueella linnuntietä noin 16 kilometriä itäkoilliseen Agrínion kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Katelános. Muita huippuja ovat muun muassa Kyrá-Vgéna (Κυρά-Βγένα), Kóka (Κόκα), Koútoupas (Κούτουπας), Tsóka (Τσόκα), Krimnítsa (Κρημνίτσα) ja Arapokéfala (Αραποκέφαλα). Stroúmpoulas
Stroúmpoulas () on vuori Kreetan saaren pohjoisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 798 metriä.
Stroúmpoulas-vuori sijaitsee Iraklionin alueyksikössä noin 11 kilometriä länteen Iraklionin kaupungista. Se on Ída- eli Psiloreítis-vuoren pohjoinen jatke. Vuori näkyy hyvin Iraklioniin, ja erottuu sieltä katsottuna muista vuorista pyramidimaisen ja tulivuorimaisen muotonsa vuoksi. Vuoren nimi on peräisin venetsialaisvallan ajalta, jolloin venetsialaiset antoivat vuorelle nimen Italian Strombolin tulivuorisaaren mukaan. Kreikan maantieteelliset alueet
Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, jotka ovat Kreikan merkittävintä viljelyaluetta. Tasankoja yhdistää Pineiós-joki. Korkeimpia vuoria ovat Ólympoksen lisäksi Píndoksen huiput Thessalian ja Epeiroksen rajalla. Alueen suurimmat kaupungit ovat Lárisa ja Vólos. Maantieteellinen Thessalia kattaa suurin piirtein saman alueen kuin hallinnollinen Thessalian alue. Váltos
Váltos sijaitsee Länsi-Kreikkaan kuuluvan Aitolia-Akarnanian alueyksikön pohjoisosassa sekä Epeirokseen kuuluvan Ártan alueyksikön kaakkoisosassa. Vuoren nimi tarkoittaa ”Suovuoria”. Váltoksen korkeimman huipun nimi on Aetoí (Αετοί). Muut korkeimmat huiput ovat Kokkinólakos (Κοκκινόλακος, 1 750 m), Ntoulopétra (Ντουλοπέτρα, 1 643 m) ja Chelóna (Χελώνα, 1 538 m). Ólympos (Lesbos)
Ólympos () on vuori Lesboksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on 968 metriä (tai 967 metriä) ja se on saaren korkein vuori yhdessä jotakuinkin yhtä korkean Lepétymnoksen kanssa.
Ólympos sijaitsee Lesboksen kaakkoisosassa Kallonínlahden ja Géranlahden välissä. Agiásoksen pieni kaupunki sijaitsee vuoren koillisrinteellä. Vuoren huipulla on profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistettu kappeli. Vuori ja sen ympäristö on Natura 2000 -aluetta ja merkittävä lintujensuojelualue. Ranska
Ranskan korkein kohta, Mont Blanc (4 810 metriä), sijaitsee Alpeilla Ranskan ja Italian rajalla. Mont Blanc on näkökulmasta riippuen Euroopan korkein kohta tai ainakin kuuluu viiden korkeimman joukkoon. Matalin kohta Ranskassa on kaksi metriä meren pinnan alapuolella oleva kohta Rhônejoen suistossa. Ypsário
Ypsário (, myös "Ypsári", Υψάρι ja ; myös "Ipsári(o)(n)") on vuori Thásoksen saarella Kreikassa. Se on saaren korkein vuori ja sen korkeus on lähteestä riippuen 1 204–1 208 metriä.
Ypsário sijaitsee Thásoksen saaren keskellä. Vuori on Thásoksella suosittu vaelluskohde ja sen huipulta avautuu hyvä näköala koko saarelle sekä pohjoiselle Egeanmerelle. Aroánia
Aroánia () eli Chelmós (Χελμός; myös "Helmós") on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 355 metriä ja prominenssi 1 045 metriä.
Aroánian korkein huippu on nimeltään Psilí Kor(y)fí (Ψηλή Κορ(υ)φή). Muut korkeimmat huiput ovat Neraïdórachi (Νεραϊδόραχη, 2 340 m), Kokkinóvrachos eli Profítis Ilías (Κοκκινόβραχος/Προφήτης Ηλίας, 2 282 m), Aetoráchi (Αετοράχη, 2 252 m), Gardíki (Γαρδίκι, 2 182 m), Avgó (Αυγό, 2 138 m) ja Nisí (Νησί, 2 042 m). Vuoristojärvi Mavrólimni (Μαυρόλιμνη) sijaitsee vuorilla 2 050 metrin korkeudessa. Pílio
Pílio (), antiikin Pelion (), on niemimaa Thessaliassa Manner-Kreikan itärannikolla. Niemimaa on koukunmuotoinen ja sijaitsee Pagasitikóslahden ja Egeanmeren välissä. Pílio on myös niemimaan suurin vuori. Sen korkeimman huipun Stavróksen korkeus on 1 610 metriä. Artemísio (vuori)
Artemísio (), antiikin Artemision (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Lefká Óri
Lefká Óri (, ”Valkoiset vuoret”) eli Madáres () on vuoristo Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkein huippu on Páchnes, jonka korkeus on 2 453 metriä. Mitsikéli
Mitsikéli () on vuori ja vuorijono pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksessa luoteisessa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Traóstalos
Traóstalos () on vuori ja minolaisaikaisen vuorenhuippupyhäkön arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Siteían kunnassa noin 1,6 kilometriä itään Azokéramoksen kylästä. Vuoren korkeus on 515 metriä. Tómaros
Tómaros () eli Olýtsikas (Ολύτσικας) on vuori Píndos-vuoristossa Epeiroksessa Kreikassa. Sen korkeus on 1 974 metriä.
Tómaros sijaitsee Ioánninan alueyksikön alueella linnuntietä noin 21 kilometriä etelälounaaseen Ioánninan kaupungista. Dodonan arkeologinen alue sijaitsee vuoren koillispuolella. Pentadáktylos
Pentadáktylos (, , ”Viisisorminen”) eli Kyrenianvuoret ("Kerýneianvuoret", , ) on vuorijono Kyproksen saaren pohjoisosassa. Sen korkeimman huipun Kyparissóvounoksen eli Selvili Tepen korkeus on metriä.
Pentadáktylos kulkee Kyproksen pohjoisrannikkoa itä-länsisuunnassa, ja sen pituus on noin 160 kilometriä. Vuoriston merkittävimmät huiput ovat lännestä itään Kórnos (Κόρνος, ), Kyparissóvounos eli Selvili Tepe (Κυπαρισσόβουνος, ), Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας , ), Ágios Ilaríonas (Άγιος Ιλαρίωνας, ), Alonágra (Αλωνάγρα, ), Voufavénto (Βουφαβέντο, ), Pentadáktylos (Πενταδάκτυλος, ), Giailás (Γιαηλάς, ), Palaiá Vrýsi (Παλαιά Βρύση, ), Ólympos (Όλυμπος, ) ja Kantára (Καντάρα, ). Páchnes
Páchnes (; myös "Pákhnes", "Páhnes") on vuori Lefká Óri -vuoristossa Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 2 453 metriä ja prominenssi 2 038 metriä. Páchnes on Kreetan toiseksi korkein vuori ja Kreikan kaikista vuorista kymmenenneksi korkein.
Páchnes sijaitsee Sfakián kunnan alueella Chanián alueyksikössä. ja kuuluu Lefká Óri -vuoristoon. Se on Lefká Órin eli ”Valkoisten vuorten” korkein huippu. Koko Kreetalla se häviää korkeudessa Ídavuoren eli Psiloreítiksen Tímios Stavróksen huipulle vain kolme metriä. Athos
Athos tai Athosvuori (, "Áthos"), usein Pyhä Vuori (Άγιο Όρος, "Ágio Óros"), on Kreikan alaisuuteen kuuluva itsehallinnollinen alue, viralliselta nimeltään Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio (), joka sijaitsee Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Itsehallintoalue käsittää pääosan Áthoksen niemestä, joka on itäisin Chalkidikín niemimaan kolmesta Egeanmereen pistävästä niemestä, ja on saanut nimensä sen kärjessä sijaitsevasta Áthos-vuoresta (). Škhara
Škhara (, ) on Georgian korkein vuori. Se sijaitsee Georgian Svanetian alueen ja Venäjän Kabardi-Balkarian rajalla, 88 kilometriä Kutaisin kaupungista pohjoiseen. Huippu kuuluu Suureen Kaukasukseen ja sijaitsee sen keskiosassa Euroopan korkeimman vuoren Elbrusin kaakkoispuolella. Škhara on Kaukasuksen kolmanneksi korkein vuori heti siitä muutama kilometri pohjoiseen sijaitsevan ja muutama metri korkeamman Dyhtaun jälkeen. Ampelókipoi (Ateena)
Ampelókipoi (; myös "Ambelókipoi", "Ambelókipi") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan koilliosassa ja kuuluu kaupungin 7. suuralueeseen. Alueen pääkadut ovat Alexándras- ja Kifisías-valtakadut.
Ampelókipoi, suomeksi ”Viinitarhat”, on kasvanut erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Kaupunginosassa sijaitsevat Ateenan metron asemat Ampelókipoi ja Panórmou. Sen rakennuksiin kuuluu muun muassa Ateenan ja koko Kreikan korkein rakennus, 103 metriä korkea Pýrgos Athinón 1 (”Ateenan torni 1”), joka on kaupungin ensimmäinen nykyaikainen pilvenpiirtäjä ja edelleen yksi kaupungin harvoista korkeista rakennuksista. Vóras
Vóras () eli Kaïmaktsalán (Καϊμακτσαλάν, myös "Kaimakchalan" tai "Kaïmáki", Καϊμάκι) eli Nidže () on vuori ja vuorijono Kreikan Keski-Makedonian sekä Makedonian tasavallan rajalla. Sen korkeimman huipun korkeus on 2 528 metriä ja prominenssi 1 758 metriä. Vóras on Kreikan kaikista vuorista kolmanneksi korkein ja Makedonian tasavallan vuorista viidenneksi korkein.
Vóras erottaa Péllan alueyksikön Kreikan puolella Makedonian tasavallan Mariovon alueesta. Vuoren huipulla Makedonian tasavallan puolella on Pyhälle Elialle omistettu alun perin serbialainen kirkko. Kreikan puolella on muun muassa hiihtokeskus. Aféntis Kavoúsi
Aféntis Kavoúsi () eli Aféntis Stavroménos (Αφέντης Σταυρωμένος), usein vain "Aféntis" (Αφέντης), on vuori Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Se on Thryptí- eli Siteíavuorten korkein huippu, ja sen korkeus on metriä. Óri Kyparissías
Óri Kyparissías (; myös "Kyparissíanvuoret") on vuoristo Peloponnesoksen niemimaan länsiosassa Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 224 metriä. Pástra
Pástra () on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Länsi-Attikassa Boiotian rajalla. Thásos
Thásos on kooltaan 12. suurin Kreikan saarista. Saari on muodoltaan suhteellisen pyöreä ja sen läpimitta on pohjois-eteläsuunnassa noin 24 kilometriä ja itä-länsisuunnassa noin 20 kilometriä. Saari on tuliperäinen ja vuoristoinen. Sen korkein kohta on Ypsário (Ipsário, 1 203 metriä). Lýkaio
Lýkaio (), antiikin Lykaion (, ) on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 1 421 metriä. Antiikin Kreeta
Kreetan korkeimmat vuoret tunnettiin nimillä Ida (nyk. Ída eli Psiloreítis) ja Dikte (nyk. Díkti). Saarella oli antiikin aikana vain yksi järvi, Koressia (tai Koresia, nyk. Kournás). Kreetaa ympäröineet pienemmät saaret tunnettiin nimillä Kaudos (nyk. Gávdos), Dionysoi ja Letoai (nyk. Paximádia), Khrysea (nyk. Chrysí), Leuke (nyk. Koufonísi), Onysia (nyk. Elása), Dionysiades (nyk. Dionysadit) ja Dia tai Dion (nyk. Día). Smólikas
Smólikas sijaitsee Ioánninan alueyksikön alueella linnuntietä noin 48 kilometriä pohjoiseen Ioánninan kaupungista. Se kuuluu Manner-Kreikan pohjois-eteläsuunnassa halkaisevaan laajaan Píndos-vuoristoon. Smólikaksen korkein huippu tunnetaan samalla nimellä kuin itse vuori. Vuoren toiseksi korkein huippu on Mósia (Μόσια, 2 600 m). Muut yli 2 000 metriä korkeat huiput ovat Koútsouro (Κούτσουρο, 2 318 m), Kapetán Tsekoúra (Καπετάν Τσεκούρα, 2 253 m), Bogntáni eli Voúzi (Μπογντάνι eli Βούζι, 2 239 m), Alogótopos (Αλογότοπος, 2 230 m), Paliostroúngi (Παλιοστρούγγι, 2 221 m), Misoráchi (Μισοράχη, 2 217 m), Ntaliápoli (Νταλιάπολη, 2 077 m), Pétra Gkagkarántza (Πέτρα Γκαγκαράντζα, 2 045μ) ja Smíliani (Σμίλιανη, 2 014 m). Chortiátis
Chortiátis (; myös "Hortiátis") on vuori Chalkidikín niemimaalla Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 201 metriä.
Chortiátis on Chalkidikín korkein vuori. Se sijaitsee niemimaan länsiosassa linnuntietä noin 18 kilometriä kaakkoon Thessalonikin kaupungista. Antiikin aikana vuori tunnettiin nimellä "Kissos" samannimisen kaupungin mukaan. Maínalo
Maínalo (), antiikin Mainalos (), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 1 981 metriä.
Maínalo-vuori sijaitsee Arkadian alueyksikön alueella linnuntietä noin 22 kilometriä luoteeseen Trípolin kaupungista. Vuorella sijaitsee Kápsian luola. Sen rinteellä on myös hiihtokeskus. Maínalo on Natura 2000 -aluetta. Mávra Vouná
Mávra Vouná () on joukko vuoria ja kukkuloita Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa Kreikassa. Niiden suurin korkeus on noin 240 metriä.
Mávra Vouná, suomeksi ”Mustat vuoret”, sijaitsevat Akhaian alueyksikössä Dytikí Achaḯan kunnan alueella. Ne ovat osa Kotýchin ja Strofylián kosteikkojen kansallispuistoa ja Natura 2000 -aluetta, ja sijaitsevat sen pohjoisosassa Áraxoksen niemellä Pápaksen laguunin, Prókopos-järvilaguunin, Strofylián metsän sekä Patraksenlahden ja Joonianmeren välisellä alueella. Síderos
Síderos ( tai Ακρωτήριο Σίδερο, "Akrotírio Sídero") on niemenkärki Kyriamádin niemeksi muuttuneilla saarilla Kreetalla Kreikassa. Se muodostaa Kreetan koilliskärjen (). Síderos (Σίδερος) on nimenä myös pienellä kalliosaarella, joka sijaitsee Kreetanmeressä Kyriamádin pohjoissaaren rannikolla noin kilometrin länteen Síderoksen niemenkärjestä (). Niemi ja saari kuuluvat Siteían kuntaan Lasíthin alueyksikössä.
Síderoksen niemenkärki sijaitsee noin 34 kilometrin päässä Siteían kaupungista ja noin 16 kilometriä Palaíkastrosta. Se on osa Kyriamádin kahden saaren pohjoisempaa saarta. Saaret yhdistyvät Kreetan pääsaaren kannasten kautta ja autotiellä. Niemellä sijaitsevat vuonna 1880 rakennettu Síderoksen majakka, jonka korkeus on 15 metriä, sekä Pyhän Isidoroksen ("Ágios Isídoros") kirkko. Siellä on myös Kreikan merivoimien käyttämiä rakennelmia. Attávyros
Attávyros (; myös "Attáviros", "Atáviros"), antiikin Atabyrion (), on vuori Ródoksen saarella Kreikassa. Se on saaren korkein kohta ja sen korkeus on 1 215 metriä. Hermonvuori
Hermonvuori (, ) on 2 814 metrin korkeuteen merenpinnasta kohova vuori Libanonin, Israelin ja Syyrian rajalla Antilibanonin vuoristossa. Sen huippu on Syyrian korkein kohta. Vuoren eteläiset ja läntiset rinteet tulivat Israelin hallintaan vuonna 1967 kuuden päivän sodan seurauksena. Vuorenrinteillä Israelin puolella on laskettelukeskus. Lykavittós
Lykavittós, antiikin Lykabettos (; myös "Likavittos") on jyrkkärinteinen kalkkikivikukkula Ateenassa, Kreikassa. Sen korkeus on 277 metriä merenpinnasta, ja se on sitä ympäröivän kaupungin korkein kohta. Lykavittós on myös kukkulan juurella sijaitseva Ateenan kaupunginosa, joka kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen. Falakró
Falakró (, ”Kalju”) eli "Boz Ntag" (Μποζ Νταγ, , , ”Harmaa vuori”) on vuori Itä-Makedoniassa Pohjois-Kreikassa lähellä Bulgarian rajaa. Sen korkeus on 2 232 metriä.
Falakró sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Vuoren korkein huippu on nimeltään Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Muut korkeimmat huiput ovat Ágios Pávlos (Άγιος Παύλος, 1 768 m), Ágio Pnéfma (Άγιο Πνεύμα, 1 629 m), Várdena (Βάρδενα) ja Chionótrypa (Χιονότρυπα). Vuorella sijaitsee hiihtokeskus. Títaros
Títaros () on vuori Makedonian ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Títaros-vuori sijaitsee Ólympos-vuoren länsipuolella Pierian ja Lárisan alueyksiköiden alueilla, suurimmaksi osaksi jälkimmäisen puolella. Lounaispuolella sijaitsee Kamvoúnia-vuori. Títaroksen korkeimman huipun nimi on Sápka (Σάπκα). Tsamantás
Tsamantás-vuoren Kreikan puoleiset osat sijaitsevat Thesprotian alueyksikössä ja eteläosiltaan Ioánninan alueyksikössä. Vuoren korkeimman huipun nimi on Mourgkána (Μουργκάνα), mitä nimeä käytetään joskus myös koko vuoresta. Muut korkeimmat huiput ovat Stougkára (Στουγκάρα, ), Vertóp (Βερτόπ, ) ja Skitári (Σκητάρι, ). Tsamantás on myös kylä vuoren alueella Filiáteen kunnassa. Sen väkiluku on 71 (vuonna 2011). Kreikan maantiede
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkein vuori on Taÿ́getos ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Suurimmat kaupungit ovat Patras ja Kalamáta. Taÿ́getos
Taÿ́getos (; myös "Taigetos"; ) on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeimman huipun Profítis Ilíaksen (Προφήτης Ηλίας) korkeus on 2 404 metriä ja prominenssi 2 344 metriä. Taÿ́getos on Peloponnesoksen korkein vuori. Prominenssiltaan se on Kreikan kolmanneksi korkein.
Taÿ́getos sijaitsee Lakonian ja Messenian rajalla. Vuoressa on viisi korkeampaa huippua, ja siksi se tunnetaan myös nimellä "Pentadáktylos" (Πενταδάκτυλος, ”Viisisorminen”). Vuoren korkein huippu on saanut nimensä siellä olevasta Profeetta Elialle omistetusta kappelista. Vuoren muut korkeimmat huiput ovat Marmarókastro (Μαρμαρόκαστρο, 2 228 m), Mavrovoúna eli Vasilikí (Μαυροβούνα/Βασιλική, 1 908 m), Neraïdovoúna (Νεραϊδοβούνα, 2 025 m) ja Chalasméno Vounó (Χαλασμένο βουνό, 2 204 m). Vuorelta saavat alkunsa Evrótas (Eurotas) -joki, joka virtaa Lakoniaan, sekä Nédonas-joki, joka virtaa Messeniaan. Aféntis Christós
Aféntis Christós (; myös "Aféndis Hristós") on vuori Lasíthi- eli Diktivuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 2 141 metriä ja prominenssi 349 metriä.
Aféntis Christós sijaitsee Kreetan itäosassa Iraklionin ja Lasíthin alueyksiköiden rajalla. Se on Lasíthivuoriston toiseksi korkein huippu Díktivuoren Psathín huipun jälkeen. Vuoren huipulla on Kristuksen kirkastumiselle ("Metamórfosi tou Sotíros") omistettu kappeli. Baba (vuori)
Huipuista Gkarváni eli Kárva (Γκάρβανη/Κάρβα, makedoniaksi Rzana, 2 334 m), sijaitsee Kreikan ja Makedonian tasavallan rajalla. Kreikan puolen korkeimmat huiput ovat Belavóda (Μπελαβόδα, 2 179 m), Kírko (Κίρκο, 2 155 m), Tsoútse (Τσούτσε, 2 124 m), Kártsa Toúmpa (Κάρτσα Τούμπα, 2 177 m), Pinerítsa (Πινερίτσα, 2 110 m), Elatiá (Ελατιά, 2 130m ), Motsára (Μοτσάρα, 2 066 m), Kótsyfa eli Potístres (Κότσυφα/Ποτίστρες, 2 065 m) ja Pláka (Πλάκα, 1 818 m). Profítis Ilías (Thíra)
Profítis Ilías () on vuori Thíran saarella Santorínin saariryhmässä Kreikassa. Se on saaren korkein kohta ja sen korkeus on 567 metriä.
Profítis Ilías sijaitsee Thíran kaakkoisissa keskiosissa ja sieltä on hyvä näköala koko saarelle. Vuori on saanut nimensä siellä olevasta Profeetta Elian luostarista. Vuoren huipulla on myös lukuisia telemastoja. Profítis Ilíaksen pohjoispuolella sijaitsevat kylät Pýrgos Kallistís, Episkopí Goniás ja Kamári, ja eteläpuolella Emporeío ja Períssa. Vuoren kaakkoispuolella sijaitsee pienempi Mésa Vounó -vuori, jossa sijaitsevat antiikin Theran rauniot. Kakardítsa
Kakardítsa () on vuori Píndos-vuoristoon kuuluvilla Athamaniká- eli Tzoumérka-vuorilla Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 429 metriä. Kakardítsa on Athamaniká-vuorten korkein huippu. Náxos
Náxos sijaitsee Egeanmeressä Kykladien saariryhmän keskellä. Se on saariryhmän saarista suurin ja Kreikan saarista kymmenenneksi suurin. Náxos on Kykladeista vehrein, sillä sen ja koko Kykladien korkein vuori Zas eli Zeus (1 004 metriä) kerää jonkin verran sadepilviä saaren tuntumaan. Myös saaren vesivarat ovat paremmat muihin Kykladeihin verrattuna. Kantílio
Kantílio () tai "Kantíli" (Καντήλι) (myös "Kandílio"/"Kandíli") on vuori Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 246 metriä.
Kantílio sijaitsee Euboian luoteisosassa lähellä Pohjoisen Euboianlahden rannikkoa. Lähimmät kylät ovat Troúpi ja Prokópi. Vuori laskee länsiosastaan jyrkästi mereen ja erottaa näin Euboian pohjoisosan rannikon kokonaan saaren keskiosan rannikosta. Kreikan maantieteelliset alueet
Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Korkein vuori on Kefalonián Aínos. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä. Jooniansaaria maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Jooniansaarten alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Ukraina
Korkein huippu on Itä-Karpaateilla, Karpaattien kansallispuistossa sijaitseva Hora Hoverla, 2 061 m. Krimin korkein huippu on Roman-Koš, 1 545 m. Akrokorintti
Akrokorintti () on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Se oli antiikin Korintin kaupungin akropolis eli linnavuori, ja se on toiminut linnoituksena myös bysanttilaisena ja osmanivallan aikana. Vuoren korkeus on 575 metriä. Karvoúnis
Karvoúnis () eli Ámpelos (Άμπελος) on vuori Sámoksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Karvoúnis sijaitsee Sámoksen saaren keskellä. Se on saaren toiseksi korkein vuori saaren länsipäässä sijaitsevan Kérkis-vuoren jälkeen. Vuorella ja sen ympäristössä kulkee useita vaellusreittejä. Karvoúniksen huipulla on profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistettu kappeli. Vuoren ympäristö on Natura 2000 -aluetta. Ída
Ídavuori sijaitsee Réthymnon alueyksikön alueella Kreetan keskiosissa. Vuoren korkeimman huipun nimi on Tímios Stavrós (Τίμιος Σταυρός). Muut korkeimmat huiput ovat Agkathiás (Αγκαθιάς, 2 424 m), Stolístra (Στολίστρα, 2 325 m), Vouloménou (Βουλομένου, 2 267) ja Koúsakos (Κούσακος, 2 209 m). Prominenssiltaan Ída on Kreikan korkein vuori ja koko Euroopan vuorista kahdeksanneksi korkein. Kreetalla Ída on vain kolme metriä korkeampi kuin saaren toiseksi korkein vuori Páchnes Lefká Óri -vuorilla. Sáos
Sáos () eli Fengári (Φεγγάρι) on vuori Samothrákin saarella Kreikassa. Se on saaren ja koko Pohjoisen Egean saariston korkein vuori ja sen korkeus on 1 611 metriä. Menoíkio
Menoíkio (, , ) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on 1 963 metriä.
Menoíkio-vuori sijaitsee Dráman ja Sérresin alueyksiköiden alueella. Vuoren korkeimman huipun nimi on Mavromáta (Μαυρομάτα). Toiseksi korkein huippu on Thamnotópi (Θαμνοτόπι, 1 952m). Kyllíni (vuori)
Kyllíni eli "Kyllene" () eli Zíreia (Ζήρεια) on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 376 metriä ja prominenssi 1 870 metriä.
Kyllínin korkein huippu on nimeltään Megáli Zíria (Μεγάλη Ζήρια, ”Suuri Zíria”). Toiseksi korkein huippu Mikrí Zíria (Μικρή Ζήρια, ”Pieni Zíria”, 2 227 m) muodostaa vuoren pohjoispään. Huippujen välissä on Flampourítsan rotko. Kyllíni on Peloponnesoksen toiseksi korkein vuori Taÿ́getoksen jälkeen. Lasíthi (vuoristo)
Lasíthi- tai "Lasithiótika-vuoret" () eli Díktivuoret (Οροσειρά Δίκτης, "Oroseirá Díktis") on vuoristo Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkein huippu on Díktivuoren Spathín huippu, jonka korkeus on 2 148 metriä. Kypros
Saaren läpi kulkee kaksi vuorijonoa. Pohjoisosan halki kulkee Pentadáktylos-vuoristo. Tróodos-vuoret kulkevat puolestaan saaren keski- ja lounaisosien halki. Pentadáktylos-vuorten korkein kohta on , kun taas Tróodos-vuorten ja koko saaren korkein kohta, Ólympos, nousee :n korkeuteen. Vuoristojen välillä on hedelmällinen Mesaorían tasanko. Saaren rannikko on kivistä saaren pohjoisosassa, kun taas saaren eteläpuolella on paljon hiekkarantoja. Rannikolla on laaksoja, joiden maaperä on hyvin soveltuvaa maanviljelykseen. Viljelykelpoista maata on noin saaren pinta-alasta. Joet ovat olemassa vain sadekausina, jolloin vain voimakkaiden sateiden jälkeen niihin muodostuu virtaavaa vettä. Réthymno (alueyksikkö)
Alue on Kreetan vuoristoisinta. Lännessä sijaitsee Lefká Óri -vuoristo ja idässä puolestaan Kreetan korkein vuoristo, Psiloreítis-vuoristo. Jälkimmäisen kuuluu myös saaren korkein vuori, 2 456 metriä korkea Ídavuori. Erýmanthos
Erýmanthos (; myös "Erímanthos") on vuori ja vuorijono Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 2 224 metriä ja prominenssi 1 210 metriä.
Erýmanthos sijaitsee luoteisella Peloponnesoksella Akhaian alueyksikön alueella linnuntietä noin 32 kilometriä eteläkaakkoon Patraksen kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Olonós (Ωλονός), mitä nimeä käytetään myös koko vuoresta. Muut korkeimmat huiput ovat Moungíla (Μουγγίλα, 2 169 m), Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 2 125 m), Pyrgákos (Πυργάκος, 2 050 m), Neraïdovoúni (Νεραϊδοβούνι, 1 923 m), Psilí Toúrla (Ψηλή Τούρλα, 1 891 m), Lepída (Λεπίδα, 1 541 μ), Melissovoúni (Μελισσοβούνι, 1 464 μ) ja Ágios Athanásios (Άγιος Αθανάσιος, 1 219 m). Parthénio
Parthénio (), antiikin Parthenion (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Kouloúkonas
Kouloúkonas () eli Talaía Óri (Ταλαία Όρη), antiikin Tallaia (), on vuorijono Kreetan saarella Kreikassa. Sen suurin korkeus on metriä.
Kouloúkonas-vuoret sijaitsevat Réthymnon alueyksikön alueella keskisellä Kreetalla lähellä saaren pohjoisrannikkoa. Ne ovat Ída- eli Psiloreítis-vuoren jatke pohjoiseen päin. Varsinaisesta Ída-vuoresta ne erottaa Mylopótamos-joen laakso. Vuorijonon korkeimmat huiput ovat Koutsotroúlos tai Koutsotroúlis (Κουτσοτρούλος/Κουτσοτρούλης, ) ja Kouloúkonas eli Tímios Stavrós (Κουλούκωνας/Τίμιος Σταυρός, ). Viimeksi mainittu on saanut toisen nimensä sen huipulla olevasta Pyhälle Ristille omistetusta kappelista. Koúla
Koúla () on keskiseen Rodópivuoristoon kuuluva vuorijono Bulgarian ja Kreikan rajalla. Sen korkein huippu on Chaïntoú- eli Erýmanthos-vuoren Gyftókastro, jonka korkeus on 1 828 metriä. Toinen korkea huippu on Stámna-vuoren Psíloma, jonka korkeus on 1 739 metriä. Zonianá
Kreetan korkein vuori Idavuori sijaitsee Zonianán kupeessa. Díkti
Díkti () eli Spathí (Σπαθί) on vuori Lasíthi- eli Díktivuorilla Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Sen korkeus on 2 148 metriä ja prominenssi 1 798 metriä. 
Díkti sijaitsee Lasíthin alueyksikön länsiosassa lähellä Iraklionin alueyksikön rajaa. Díktin korkein huippu on nimeltään Spathí, mitä nimeä käytetään myös koko vuoresta. Muut vuoriston korkeimmat huiput ovat Aféntis Christós (Αφέντης Χριστός, 2 141 m), Psarí Madára (Ψαρή Μαδάρα, 2 141 m), Lázaros (Λάζαρος, 2 085 m) ja Tsívi (Τσίβη, 1 664 m). Lasíthin ylätasanko ja pienempi Limnákaron ylätasanko sijaitsevat vuoren pohjoispuolella. Grámmos
Vuorella on kaksi vuoristojärveä, Gkístova ja Moutsália (1 740 m). Aliákmonas- ja Sarantáporos-joet saavat alkunsa vuorelta. Aetomilítsan kylä sijaitsee Grámmoksen rinteellä noin 1 450 metrin korkeudessa. Se on Kreikan korkeimmalla sijaitsevia kyliä. Vuoristossa sijaitseva Grámoksen kylä on saanut nimensä vuoresta. Panachaïkó
Panachaïkó () eli Vodiás (Βοδιάς) on vuorijono Akhaiassa Peloponnesoksen niemimaan pohjoisosassa Kreikassa. Sen suurin korkeus on 1 928 metriä.
Panachaïkó-vuoret sijaitsevat linnuntietä noin 14 kilometriä itäkaakkoon Patraksen kaupungista. Geologisesti vuorijono on Manner-Kreikan Píndos-vuoriston jatke Peloponnesoksella. Vuoren korkein huippu on nimeltään Pýrgos tou Palavoú (Πύργος του Παλαβού). Muut korkeimmat huiput ovat Vodiás (Βοδιάς, 1 836 m), Vounó tou Giórgi (Βουνό του Γιώργη, 1 804 m), Bármpas (Μπάρμπας, 1 613 m) ja Kraniá (Κρανιά, 1 304 m). Vuoristossa on lukuisia ylätasankoja, kuten Prasoúdi eli Ómorfi Lákka (Πρασούδι/Όμορφη Λάκκα), Ovryókampos (Οβρυόκαμπος), Rakíta (Ρακίτα) ja Loumpítsa (Λουμπίστα). Kyproksen maantiede
Kyproksen korkein vuoristo on Tróodos-vuoristo, jonka alue kattaa valtaosan eteläisestä Kyproksesta. Tróodoksen massiivi on hyvin mineraalipitoinen veden alla syntynyt doomi. Vuoristossa sijaitsee muun muassa saaren korkein kohta, Ólympos (). Kyproksen pohjoisreunaa pitkin koko saaren pituudelta kulkee kalkkikivinen Pentadáktylos-vuorijono eli Kyrenianvuoret. Pentadáktyloksen eteläpuolella sen ja Tróodoksen välissä sekä länsirannikon Mórfoun ja itärannikon Famagustan kaupunkien välissä sijaitsee hedelmällinen Mesaorían tasanko. Píndos
Píndos () on vuoristo Manner-Kreikassa. Se halkaisee Kreikan pohjois-eteläsuunnassa ja erottaa Epeiroksen kreikkalaisesta Makedoniasta ja Thessaliasta. Vuoriston korkein huippu on koko Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas, jonka korkeus on 2 637 metriä. Ródos
Ródos on pinnanmuodoiltaan vuoristoinen. Viljelykseen kelpaavaa maata on lähinnä vain pienissä laaksoissa ja kapeilla rannikkokaistaleilla. Saaren korkein kohta, Attávyros-vuori, kohoaa 1 215 metrin korkeuteen merenpinnasta. Attávyrokseen kuuluvat myös pienemmät 825-metrinen Akramítis ja 798-metrinen Profítis Ilías -vuoret. Attávyrokselta voi nähdä muita Dodekanesian saaria, Vähän-Aasian rannikkoa sekä selkeinä päivinä jopa Kreetan saaren korkeimman vuoren, Idavuoren. Íos
Saaren korkein kohta on Pýrgos (713 metriä). Gioúchtas
Gioúchtas (; myös Juktas, "Jukhtas", "Iuktas", "Ioukhtas") on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeimman huipun Psilí Korfín korkeus on 811 metriä. Vuori sijaitsee Kreetan keskiosissa Iraklionin kaupungin eteläpuolella lähellä saaren pohjoisrannikkoa. Gioúchtas oli merkittävä kulttipaikka minolaisena aikana ja se on arkeologinen kohde. Luettelo maailman korkeimmista vuorista
On erittäin epätodennäköistä, että kaikki luetellut korkeudet olisivat edes metrin tarkkuudella oikein. Merenpinnan taso on usein hankala määritellä, kun vuori sijaitsee kaukana merestä. Eri lähteet poikkeavat toisistaan useilla metreillä ja annetut korkeudet saattavat poiketa muualla Wikipediassa esiintyvästä tiedosta. Äärimmäisenä esimerkkinä Ulugh Muztagh mainitaan usein 7 723 - 7 754 metriä korkeaksi, mutta on ilmeisesti vain 6 973 - 6 987 metriä. Monilla Karakorumin vuorilla korkeustiedot eri kartoissa saattavat poiketa yli 100 metrillä. Jopa korkein kaikista, Mount Everest, vaihtelee tuoreissakin mittauksissa välillä 8 844 - 8 850 metriä. Lasíthin ylätasanko
Lasíthin ylätasanko sijaitsee Lasíthi- eli Díktivuoriston keskellä noin 850 metrin korkeudella merenpinnasta. Tasankoa ympäröivät Lasíthivuoriston huiput Seléna (1 559 m) pohjoispuolella, Katharó (1 564 m) ja Varsámi (1 545 m) itäpuolella, Díkti eli Spathí (2 148 m) eteläpuolella, sekä Aféntis (1 571 m) ja Louloudáki (1 163 m) länsipuolella. Tasanko on Kreetan laajin ylätasanko ja sen pituus itä-länsisuunnassa on noin 11 kilometriä ja leveys pohjois-eteläsuunnassa noin 6 kilometriä. Pinta-alaa tasangolla on noin 25 neliökilometriä. Korkeudesta johtuen ilmasto tasangolla on muuta Kreetaa viileämpi. Lumien sulamisvedet valuvat tasangolle ja tekevät sen maaperästä hedelmällisen joskin soisen ilman kuivatusta. Ágrafa
Ágrafa () on vuorijono eteläisessä Píndos-vuoristossa Keski-Kreikassa. Sen korkein huippu on Karáva (Καράβα) eli Schizokáravo (Σχιζοκάραβο), jonka korkeus on 2 184 metriä.
Ágrafa-vuoret sijaitsevat Evrytanían ja Kardítsan alueyksiköiden alueella. Vuorijono käsittää seitsemän yli 2 000 metriä korkeaa huippua. Korkeimman huipun Karávan lisäksi ne ovat Ntelidími (Ντελιδίμι, 2 163 m), Voutsikáki eli Gkavélo (Βουτσικάκι/Γκαβέλο, 2 154 m), Ftéri eli Pyramída (Φτέρη/Πυραμίδα, 2 128 m), Liákoura (Λιάκουρα, 2 043 m), Maráthia eli Svóni (Μαράθια/Σβώνη, 2 042 m) ja Kalývia eli Niála (Καλύβια/Νιάλα, 2 018 m). Ólympos (Euboia)
Ólympos () on vuori Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on 1 172 metriä. Har Meron
Har Meron on Galilean ja samalla Israelin korkein vuori. Sen huippu on 1 208 metriä merenpinnan tason yläpuolella. Se sijaitsee aivan Meron-kylän vieressä. Vuorella on paikka, joka on hyvin pyhä monille juutalaisille, erityisesti ortodoksijuutalaisille, koska siellä sijaitsee rabbi Simeon bar Yochain hauta. Monet ortodoksijuutalaiset käyvät siellä Lag B'Omer -päivänä juhlistamassa hänen kuolinpäiväänsä. Monilla on tapana leikata tuolloin kolmivuotiaiden poikien hiukset ensimmäistä kertaa. Euboia
Euboia on pitkä ja kapea saari. Sen pituus on noin 170 kilometriä ja leveys vaihtelee noin 10 ja 50 kilometrin välillä. Pinta-alaltaan saari on Kreikan toiseksi suurin Kreetan jälkeen ja samoin toiseksi suurin Egeanmeren saarista. Koska saari on suurikokoinen, lähellä Manner-Kreikkaa ja sieltä on siltayhteys mantereelle, sitä ei Kreikassa useinkaan lueta saareksi varsinaisen saariston tavoin. Euboia on vuoristoinen ja sen korkeimmat vuoret ovat Dírfi (1 743 m), Pyxariás (1 351 m) ja Óchi (1 394 m). Muihin vuoriin kuuluu muun muassa Ólympos (1 172 m). Évripos- eli Euripossalmi erottaa saaren mantereesta. Afrodísio
Afrodísio (), antiikin Afrodision (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Lepétymnos
Lepétymnos () on vuori Lesboksen saarella Kreikassa. Sen korkeus on 968 metriä ja se on saaren korkein vuori yhdessä jotakuinkin yhtä korkean Ólympoksen kanssa.
Lepétymnos sijaitsee saaren pohjoisosassa kaakkoon Míthymnasta. Vuoren huipulla on profeetta Elialle ("Profítis Ilías") omistettu kappeli. Kreikan maantiede
Kreeta on Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkein vuori on Ída. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion ja Chaniá. Katharó
Katharó ("Katharón ylätasanko", ) on ylätasanko Lasíthi-vuoristossa Kreetan saaren itäosassa Kreikassa. Se sijaitsee Díkti-vuoren koillispuolella noin metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna, noin 12 kilometriä itäkaakkoon Lasíthin ylätasangosta ja noin 26 kilometriä länteen Ágios Nikólaoksesta. Ólympos
Ólympos sijaitsee kreikkalaiseen Makedoniaan kuuluvan Pierian alueyksikön ja Thessaliaan kuuluvan Lárisan alueyksikön rajalla noin 18 kilometriä länteen pohjoisen Egeanmeren rannikosta, noin 80 kilometriä etelään Thessalonikin kaupungista ja noin 260 kilometriä pohjoiseen Ateenasta. Vuori muodostaa Thessalian pohjoisrajan. Sen pohjoispuolella sijaitsee Makedonian tasanko. Eteläpuolella Témpin eli Tempen sola erottaa Ólympoksen Óssavuoresta. Vuori sijaitsee suhteellisen erillään muista Kreikan korkeimmista vuorista, joista suuri osa, mukaan lukien toiseksi korkein vuori Smólikas, sijaitsee Píndosvuoristossa. Ymittós
Ymittós (, myös "Imittós"), antiikin Hymettos (, ), on vuori Attikassa Kreikassa. Se sijaitsee keskellä Ateenan metropolialueen itäosaa. Vuoren korkeus on 1 026 metriä. Gkióna
Gkióna sijaitsee Fokiin alueyksikön alueella Parnassós- ja Vardoúsia-vuorten välissä. Gkiónan korkein huippu on nimeltään Pyramída (Πυραμίδα). Muut korkeimmat huiput ovat Pérdika (Πέρδικα, 2 484 m), Tragonóros (Τραγονόρος, 2 456 m), Platyvoúna (Πλατυβούνα, 2 316 m), Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 2 298 m), Kástro (Κάστρο, 2 176 m), Vráïla (Βράϊλα, 2 177 m), Paliovoúni (Παλιοβούνι, 2 122 m), Pýrgos (Πύργος, 2 066 m), Lyrítsa (Λυρίτσα, 2 007 m), Bótsikas (Μπότσικας, 1 945 m), Kokkinári (Κοκκινάρι, 1 908 m), Tychioúni (Τυχιούνι, 1 842) ja toinen Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας, 1 806 m). Lefká Óri
Lefká Óri -vuoristo sijaitsee Kreetan lounaisosassa Chanián ja Réthymnon alueyksiköiden alueella. Pääosa vuoristosta sijaitsee Sfakián kunnan alueella. Lefká Óri on alueen huomattavin luonnonmuodostelma ja hallitsee seudun maisemia. Vuoristo nousee jyrkästi Kreetan etelärannikosta 2 000 metrin korkeuteen noin kymmenen kilometrin matkalla. Lefká Óri on myös koko Kreetan laajin vuoristo. Salamis (saari)
Salamis on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan suurin Saronisista saarista. Saari on jotakuinkin länteen päin aukeavan puolikuun muotoinen. Saaren korkein kohta on Óros Mavrovoúni (375 metriä). Saarelle on lyhyt matka Ateenasta, mutta se ei kuulu Kreikan turistisaariin.