Keitä etruskit olivat?
Etruskit
Etruskit olivat kansa antiikin aikana Keski-Italian Etruriassa nykyisen Toscanan alueella. Etruskien omaperäinen korkeakulttuuri vallitsi noin vuodesta 900 ensimmäiselle vuosisadalle eaa. Etruskit eivät muodostaneet yhtenäistä valtiota, vaan etruskiyhteiskunta perustui kaupunkivaltioille. Italian historia
Etruskit hallitsivat suurta osaa Italiasta ennen Rooman valtakuntaa. Etruskit eivät puhuneet indoeurooppalaista kieltä ja heidän alkuperänsä on hämärän peitossa. He sulautuivat lopullisesti roomalaisiin tasavaltakaudella. Kulttuuri, joka on selvästi etruskilaista, syntyi vuoden 800 eaa. jälkeen. Etruskien sivilisaation huippukohta oli Rooman perustamisen ja kuningaskuntakauden aikoina. Etruskit eivät muodostaneet yhtenäistä valtakuntaa vaan kreikkalaistyyppisiä kaupunkivaltioita. Rooman valtakunnan viimeiset kuninkaat olivat etruskeja ja etruskit vaikuttivat Rooman kulttuuriin vahvasti. Laajentuessaan Rooma yhdisti etruskikaupungit itseensä.
Etruskin kieli
Allaolevan taulukon sarakkeet vasemmalta oikealle: Euboian kreikka, kolme etruskimuunnelmaa, latinan vastineet ja äänneasut: Italia
Antiikin aikana Apenniinien niemimaa oli muinaisen Rooman valtakunnan sydänalueita. Ennen roomalaisia Italiaa asuttivat muun muassa etruskit. Vuonna 476 jakautuneen Rooman imperiumin länsiosa hajosi, ja yli tuhat vuotta alue oli jakautunut pieniin ruhtinaskuntiin. Osaa alueesta hallitsivat aika ajoin myös muun muassa Bysantti ja Espanja. Myös ranskalaisilla normanneilla oli keskiajalla Etelä-Italiassa ja Sisiliassa kuningaskunta. Etruskikarhu
Etruskikarhu ("Ursus etruscus") eli 5,3 miljoonaa – 11 000 vuotta sitten. Tämä laji eli keski-villafrancakaudelta Tiglian-lämpökaudelle. Tätä suurta karhua pidetään ruskeakarhujen, mustakarhujen ja sukupuuttoon kuolleiden jääkauden aikaisten luolakarhujen esi-isinä. Huomattavasti nykyistä karhua muistuttavan etruskikarhun hampaat olivat nykykarhua alkeellisemmat. Etruskikarhun elinaikana oli ajoittain suuria mannerjäätiköitä, viileitä ja lämpimiä kausia. Etruskit
Etruskeista tunnetaan parhaiten heidän hautansa. Etruskihaudat ovat säilyneet paremmin kuin muu aineisto, sillä ne sijaitsevat kaupunkien ulkopuolella paikoissa, joihin myöhempi asutus ei ehtinyt levitä. Etruskien hautatyypit vaihtelevat suuresti ajanjakson ja paikkakunnan mukaan. Etrurian pohjois- ja sisäosissa myöhäisen pronssikauden ja varhaisen rautakauden polttohautausriitti jäi vallitsevaksi. Etelä-Etruriassa omaksuttiin ruumishautaus, sillä alueen kivilaadut säilyttävät ruumiit suhteellisen siisteinä ja hajuttomina. Etruskit
Italian niemimaalla vallitsi pronssikauden lopulla 1000–900-luvuilla eaa. yhtenäinen subapenniininen kulttuuri, josta rautakauteen siirryttäessä kehittyi alueellisia kulttuureja. Etruriassa asutus alkoi siirtyä jo pronssikauden lopulla tasangoilta kukkuloille, joilla niistä myöhemmin kehittyi etruskikaupunkeja. Etruskisarvikuono
Etruskisarvikuono ("Stephanorhinus etruscus") on sukupuuttoon kuollut sarvikuonolaji joka eli Euroopan savanneilla 2,588 miljoonaa - 126 tuhatta vuotta sitten. Tyrrhenus
Tyrrhenus oli etruskien tarustossa etruskien sivilisaation perustaja ja veljensä Tarchonin kanssa yksi kahdentoista kaupungin liiton luojista. Herodotoksen mukaan Tyrrhenus oli etruskien pelastaja, sillä hän johti etruskit Lyydiasta Etruriaan. Afrosentrismi
Afrosentrismin eräs äärimuoto viljelee myös epätieteellisiä väitteitä historiasta, kuten että muinainen Egypti oli mustien perustama tai että Kleopatra, Sokrates, Hannibal yms. tunnetut historian henkilöt olisivat olleet mustia. Osa afrosentristeistä laskee mustiksi ja siis samaan ryhmään myös kaikki maailman tummaihoiset, kuten Intian dravidakieliset, Australian aboriginaalit, pohjoisafrikkalaiset, kuten myös Meksikon olmeekit, joiden patsaissa vaikuttaa joidenkin mielestä olevan afrikkalaisia piirteitä, mikä ei vastaa yleistä tieteellistä käsitystä. Etruskit
Etruskien kaupunkienvälisiä teitä ei ole kartoitettu kovinkaan hyvin, ja niiden reitit ovat usein arvuuttelun varassa. Kallioihin louhitut tiet on helppo tunnistaa etruskilaisiksi. Etruskien tiet joutuivat usein noudattamaan maaston asettamia rajoja. Roomalaiset vetivät Etrurian läpi sotilasteitään 200- ja 100-luvulla eaa. Eteokypriootit
Eteokypriootit (”aidot kyproslaiset”) on nimitys, jota käytetään Kyproksella antiikin aikana asuneesta kansasta, jonka oletetaan olleen saarta esihistoriallisella ajalla asuttaneiden jälkeläisiä. Eteokypriootin kieli oli heidän puhumansa ei-kreikkalainen kieli, jota ei tunneta muutoin kuin piirtokirjoituksista. Kumpikaan nimitys ei ole antiikin aikainen, vaan ne on kehitetty nykytutkimuksessa vastineeksi Kreetan eteokreeteille ja eteokreetin kielelle. Etruskit
Etruskien tarkka alkuperä on yhä hämärän peitossa. Etruskikulttuurin ensimmäinen vaihe oli Villanova-kulttuuri 900-luvulla. Etruskien valta Italiassa oli suurimmillaan 500-luvun lopulla eaa., jolloin jopa Roomassa oli mahdollisesti etruskikuninkaita. Sen jälkeen etruskit alkoivat kärsiä tappioita kreikkalaisille, gallialaisille ja roomalaisille. Roomalaiset valloittivat lopulta koko Etrurian, ja etruskit sulautuivat roomalaisiin ajanlaskun alkuun mennessä. Etruskit
Keskiajalla Toscanan asukkaat siirtyivät alankojen soistuessa ja keskinäisten vihollisuuksien johdosta asumaan jälleen etruskien kukkulakaupunkeihin. Volterran etruskihautalöydöt nostivat etruskit suuren kiinnostuksen kohteeksi 1700-luvulla. Etruskitutkimuksen johtava aikakauskirja "Studi Etruschi" perustettiin Italiassa 1927. Cortona
Yhteen kaupungin monista palatseista, "Palazzo Casali"in, on rakennettu yleinen kirjasto sekä museo MAEC. MAEC eli "Museo dell’ Accademia Etrusca e della Città di Cortona" esittelee laajasti samalla paikalla sijainneen etruskien kaupungin historiaa. Näytteillä on runsaasti niin erilaisia käyttöesineitä kuin myös koruja ja taide-esineitä. Cortonan paikalla sijainnut muinainen etruskien kaupunkivaltio on ollut olemassa jo kahdeksannella vuosisadalla eaa. Kaupungissa on paljon ravintoloita ja pikkuliikkeitä. Suuremmat kaupat ja marketit ovat alhaalla laaksossa Camucian kaupungissa. Siellä on myös rautatieasema, mistä pääsee Firenzeen tunneittain. Junamatka Firenzeen kestää noin 1,5 tuntia. Korsikalaiset
Ensimmäiset merkit ihmisasutuksesta Korsikalla ovat 9 000–10 000 vuotta vanhoja. Korsikaa hallitsi ensin etruskit ja sittemmin Karthago, kunnes Rooman valtakunta valloitti sen 259 eaa. Vandaalit ja muut saarelle hyökkääjät ajoivat pimeän keskiajan aikana asukkaita rannikolta sisämaahan. Vuonna 1077 saari siirtyi Pisan valtaan ja päätyi siltä Genovalle vuonna 1284. Suuren osan Genovan valtakautta saari oli alttiina arabien ja turkkilaisten rosvohyökkäyksille. 1700-luvulla Korsika oli pariin otteeseen itsenäinen, mutta se päätyi lopullisesti Ranskalle vuonna 1796. Ranskan valtakaudella Korsika teollistui ja sen väestö kasvoi. Maatalouden kärsittyä kilpailussa muiden Ranskan alueiden kanssa suuri osa jäi ilman töitä ja monet muuttivat saarelta töihin muualle. Nationalistiset liikkeet ovat tehneet 1900-luvun jälkipuoliskolla Korsikalla useita terrorismi-iskuja.. Warcraft-universumin rodut ja ryhmittymät
Vrykulit ovat suurikokoisia ihmisten kaltaisia olentoja, jotka muistuttavat viikinkejä ja joilla on pitkät parrat sekä eläinten turkeista tehdyt vaatteet. He ovat ihmisten edeltäjiä ja olivat titaanien luoma rotu. He asustivat Northrendin etelärannikolla, mutta yhtäkkiä katosivat tuhanneksi vuodeksi. Mutta Liittouman ja Lauman väen saavuttua Northrendiin, vrykulit ilmestyivät jälleen. Suurin osa heistä ryhtyi Lich-kuninkaan palvelijoiksi. Etruskit
Roomalaiset saivat alkuaikoinaan runsaasti vaikutteita etruskeilta. Roomalaisten poliittisten instituutioiden etruskivaikutteilla on spekuloitu.. Rakennustaiteessa etruskitemppeli vaikutti roomalaiseen temppeliarkkitehtuuriin, ja etruskien holvit saivat sovelluksensa roomalaisten akvedukteissa. Muita mahdollisia vaikutteita ovat esimerkiksi triumfit ja roomalainen ylhäisökoti "domus". Alatri
Alkujaan paikalla oli hernikiläisten kaupunki nimeltaan Aletrium. Se oli yksi puolustuslinnoitteista volskeja ja samnilaisia vastaan n. 500 eaa. Kaupunki liittoutui Rooman kanssa, estääkseen etruskien laajenemisen, mutta roomalaiset valloittivat kaupungin 306 eaa. Atapuerca
Atapuercan lähistön luolista on löydetty Euroopan vanhimmat tunnetut ihmisensukuisten lajien fossiilit ja kivityökalut. Ne on ajoitettu välille 780 000 - miljoona vuotta sitten. Tunnetuin paikka on "Sima de los huesos", josta on löytynyt noin 30 heidelberginihmisen, neandertalinihmisen suoran esi-isän luurankoa. Tutkijat kiistelevät siitä, johtuuko luurankojen kasautuminen luonnonvoimista vai hautauskulttuurista. Demaratos Korinttilainen
Demaratoksen ansioksi on luettu paljon. Häntä pidetään Rooman myyttisten etruskikuninkaiden kantaisänä, eivätkä Fabius Pictor tai Polybios hänestä tunnu muuta väittävänkään. Myöhempi traditio (varsinkin Dionysios Halikarnassolainen) antaa seikkaperäisemmän kuvan, jota on sekä kyseenalaistettu että monella tavoin tulkittu. Antiikin traditio esittää nimenomaan Demaratoksen hellenisoineen Etrurian opettamalla etruskeille kreikkalaisten kirjainten käytön ja tuomalla mukanaan kreikkalaisia savityötaidon osaajia. Tällaisissa kertomuksissa Demaratos saa tietenkin liian keskeisen aseman, mikä nimenomaan on myytin luomista, mutta hänen historiallisuuttaan olisi vaikea kiistää. Pliniuksen kertomuksen kannalta mielenkiintoista on myös, että Sisilian etelärannikolla sijainneen Kamarinan kaupungin kaivauksissa on löytynyt piirtokirjoituksia, jotka osoittavat paikalla olleen myös korinttilaisia, joiden yhteydessä mainitaan myös Diopos-niminen taiteilija. On kuitenkin korostettava, että Demaratos oli vain yksi monista kreikkalaisista liikemiehistä, jotka olivat jo 700-luvulta eaa. lähtien havainneet Etrurian ja myös koko Italian loistavaksi markkina-alueeksi. Etruskin kieli
Kirjoitustaito tuli etruskien keskuuteen viimeistään 700-luvulla eaa. ja se otettiin nopeasti käyttöön etruskin kielen kirjoittamiseen. Varhaisimmat säilyneet etruskinkieliset piirtokirjoitukset ovat 600-luvulla valmistetuissa keramiikka-astioissa. Tutkimuksen ongelma on, että säilyneet tekstit ovat lyhyitä ja kaavamaisia, jolloin kielen rakenne jää tuntemattomaksi. Yhtään kirjettä, arkistotekstiä tai sanakirjaa ei ole säilynyt. Vain kymmenkunta piirtokirjoitusta sisältää enemmän kuin 30–40 sanaa. Pisin teksti on uhrikalenteri "Liber linteus", jota nykyään säilytetään Zagrebissa. Se sisältää yli 1300 sanaa, mutta valtaosa niistä on nimiä. Muutkin pitkät tekstit ovat usein kalentereita, mutta joukossa on myös metallitauluihin kaiverrettu muistokirjoitus ja temppelin pyhä teksti. Tärkein etruskin tekstikokoelma on saksalaisen Helmut Rixin kokoama "Etruskische Texte". Göktürkit
Nykyisen Turkin tasavallan väestö ei geneettisesti ole kovin lähellä Keski-Aasian turkkilaisia kansoja, vaan ennemminkin kreikkalaisia ja armenialaisia. Tämä johtuu siitä, että kun seldžukit valloittivat Anatolian 1000-luvun alussa, he toivat alueelle oman kielensä ja uskontonsa (joka silloin oli jo islam), mutta väestöllisesti pienempänä populaationa sulautuivat alueen vanhoihin kansoihin. Etruskien taide
Etruskit olivat kuuluja käsityötaidoistaan. Se ilmeni keramiikassa, jalokivien hionnassa, metalliesineiden valmistuksessa ja nahkatyössä. Niinpä maalauksiin kuvatuille ihmishahmoille on kuvattu taidokkaasti tehdyt kengät. Etruskit
Kauppayhteydet Kreikkaan saivat etruskit samalla omaksumaan kreikkalaisilta näiden kulttuurisia piirteitä, jotka ilmenevät etruskien taiteessa ja uskonnossa. Kreikasta muutti Etruriaan käsityöläisiä ja kauppiaita, joka asettuivat pysyvästi Etruriaan. Käsityötaidoista erityisesti nahkatyöt ja jalkineiden teko hallittiin Etruriassa hyvin. Foinikialaisilta etruskit oppivat hammaslääkintätaidon, johon sisältyi kultasiltojen ja osaproteesien teko. Etruria
Etruria oli pääasiassa etruskien asuttama alue antiikin aikaisessa Keski-Italiassa. Kreikan- ja latinankielisissä antiikin lähteissä sitä kutsutaan yleensä nimellä "Tyrrhenia". Se käsitti osia nykyisestä Toscanasta, Latiumista, Emilia-Romagnasta ja Umbriasta. Setukaiset
Laajasti hyväksytyn käsityksen mukaan setukaiset polveutuvat Viroon tulleista itä­meren­suomalaisesta kansasta. Eräät venäläiset tutkijat ovat kuitenkin esittäneet teorian, jonka mukaan setukaiset olisivat virolaistuneita slaaveja. Tällainen käsitys on ollut myös virolaisilla venäläistaustaisilla vanhauskoisilla, jotka asuttavat Peipsijärven rantoja. Kielentutkija Julius Mägisten mukaan setukaiset ovat Setumaahan ehkä vasta 1600-luvulla Vőrumaalta tulleiden siirtolaisten jälkeläisiä. Arkeologi Harri Mooran mukaan setukaiset polveutuvat aluetta jo ennen slaaveja asuttaneista itämerensuomalaisista, vaikka hänenkin mukaansa Virosta tulleiden siirtolaisten vaikutus on ollut suuri. Etruskin kieli
Etruski on isolaattikieli, jolla ei tiedetä olevan mitään tunnettuja sukulaiskieliä. Lemnoksen saarelta on kuitenkin löydetty kirjoitusta, joka muistuttaa suuresti etruskia. Kyseinen teksti on sotilaan hautakirjoitus, joka on kirjoitettu vanhahtavalla etruskin kielimuodolla. Myös muinaisessa Raetiassa puhuttu reetin kieli saattoi olla sukua etruskille. Haruspeksi
Haruspeksi (, mon. haruspices) oli Roomassa ennustajapappi, joka käytti ennustamiseen uhrieläinten sisälmyksiä. Lampaiden maksat olivat suosittu ennustuslähde. Jumalten uskottiin vaikuttavan maksan eri osiin, ja epämuodostumat maksassa nähtiinkin osoituksena jumalten epäsuosiosta. Alun alkaen haruspeksit olivat lähinnä etruskeja. Haruspeksit käyttivät etruskin kieltä pitkään itse kansan häviämisen jälkeen. Lopulta kristinuskon myötä haruspeksien toiminta lakkasi. Senonit
Senonit () olivat gallialainen heimo. Galliassa he asuivat Seinen ja Marnen rannoilla. Senonien toinen haara tunkeutui noin 400 eaa. Pohjois-Italiaan. He piirittivät etruskien kaupunkivaltiota Clusiumia, jolloin etruskit pyysivät roomalaisia apuun. Tämä johti senonien ja roomalaisten väliseen sotaan. Senonit voittivat roomalaiset Allian taistelussa ja hyökkäsivät sen jälkeen Roomaan. Senonit poistuivat vasta roomalaisten maksettua suuret lunnaat. Etrurian kuningaskunta
Etrurian kuningaskunta perustettiin Aranjuezin sopimuksella 21. maaliskuuta 1801 entisestä Toscanan suurherttuakunnasta. Kuningaskunnan hallitsijoiksi nousivat Parman Bourbonit, jotka olivat menettäneet maansa Ranskan valloitettua Parman herttuakunnan 1796. Ensimmäinen kuningas Louis I kuoli nuorena vuonna 1803, ja häntä seurasi Louis II. Etruskien uskonto
Osa jumalista on alkuperäisiä etruskilaisia, mutta kreikkalaisen mytologian vaikutus ulottui myös etruskien uskontoon. Grosseto
Grosseton historiallinen ydinkeskusta sijaitsee kymmenisen kilometriä Tyrrhenanmeren rannalta itään. Se on kokonaisuudessaan vanhan kaupunginmuurin ympäröimä. Nykyisen Grosseton kunnan alueella oli aikoinaan muinaisten etruskien asutuskeskuksia. Aetosauria
Aetosauria on myöhäistriaskaudella elänyt krokotiilieläinten sukuisten arkosaurien (Pseudosuchia) lahko. Aetosauria lahkon edustajat olivat nelijalkaisia panssaroituja kasvinsyöjiä tai kaikkiruokaisia eläimiä. Nimitys "Aetosauria" tarkoittaa "kotkaliskoa", ja se tulee niiden hieman lintumaisesta kallosta. Tämän lisäksi lahkon edustajilla oli sian kärsää muistuttava kuono, minkä vuoksi ne tunnetaan myös nimellä kärsäkrokotiilit Gagauzit
Gagauzien alkuperästä on useita teorioita, joita ovat värittäneet erilaiset nationalistiset mielipiteet. Esimerkiksi Bulgariassa heitä on pidetty turkkilaistuneinta bulgarialaisina ja Kreikassa vastaavasti turkkilaistuneina kreikkalaisina. Yhden teorian mukaan gagauzit ovat anatolialaista alkuperää. Tämän niin sanotun seljukkihypoteesin mukaan seljukkiturkkilaisia muutti Balkanille, jossa heitä kääntyi ortodoksiseen kristinuskoon 1200-luvulla. Tasankohypoteesin mukaan he ovat puolestaan kumaaneja tai alkuperäisiä bulgaareja. Geneettisellä tutkimuksella on löydetty seljukkihypoteesia tukevaa aineistoa. Villanova-kulttuuri
Villanova-kulttuurilla oli erittäin suuri merkitys etruskikulttuurin syntymiselle. Polttohautaus oli heidän keskuudessaan yleistä ja erilaiset hautauurnat ovat yksi keskeinen löydöslaji, joiden perusteella tästä kulttuurikaudesta saadaan lisää tietoa. Polttohautaus uurniin viittaa kulttuurin saaneen voimakkaita vaikutteita muun muassa Keski-Euroopan uurnakenttäkulttuurista. Etruskin kieli
Etruskit omaksuivat aakkostonsa Euboiasta noin 700 eaa. tulleiden kreikkalaisten siirtolaisten käyttämästä länsikreikkalaisesta aakkostosta pienin muutoksin. Etruskit kirjoittivat oikealta vasemmalle. Etruskissa ei ollut soinnillisia klusiileja (b, d, g) ja k-äänteen kirjoittaminen riippui seuraavasta äänteestä, mikä käytäntö on jonkin verran siirtynyt latinan kirjoittamiseen. Bihari-eläimistökausi
Kaudelle ominaisia jyrsijäsukuja olivat "Mimomys" ja "Microtus" ("Allopahiomys"). Suurista nykynisäkkäiden edeltäjistä kauden alulle ominaisia lajeja olivat mm. etruskikarhu "Ursus etruscus" n. 1,8–1,25 miljoonaa vuotta sitten ja susi "Canis falconeri". Kauden alussa oli etruskisusia "Canis etruscus" noin 2,2–1,4 miljoonaa vuotta sitten. 2,6–1,2 miljoonaa vuotta sitten eli varhainen ilves "Lynx issiodorensis". Aivan kauden alussa eli hevonen "Equus stenonis" ja myös kauden alkupuolella "Equus stehlini". "Canis arnensis" eli 1,75–1,4 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopulla ilmestyi alkeellinen biisoni "Bison schoetensaki". Mammutti "Mammuthus (Archiodiskon) meridionalis vastinus" eli 1,6–1,0 miljoonaa vuotta sitten. Rusit
Rusit eli russit olivat viikinkejä, jotka liikkuivat, osittain asuivatkin ja harjoittivat kauppaa muinaisella Venäjällä. He kulkivat jokia myöten ryöstäen ja verottaen paikallista väestöä alavirtaan. Vähitellen viikingit alkoivat asettua paikoilleen ja solmia avioliittoja slaavien kanssa. Sopeutuminen onnistui niin hyvin että myöhemmin hallitseva eliitti omaksui myös slaavilaisen kielen itselleen. Volsinii
Volsinii, etruskiksi Velzna, oli yksi suurimmista ja rikkaimmista etruskien kaupunkivaltioista. Volsiniin alkuperäinen sijaintipaikka oli nykyisen Orvieton kaupungin kohdalla. Volsinii kuului etruskien 12 kaupungin liittoon, ja liiton keskus "Fanum Voltumnae" sijaitsi sen alueella. Kaupungin itäpuolella oli Belvederen temppelialue ja ympäristössä kaksi hautausmaata, Cannicella ja Crocifisso del Tufo, jotka olivat käytössä 500–400-luvuilla eaa. Ambronit
Ambronit () olivat Pohjois-Euroopassa asunut heimo, joka osallistui kimbrien ja teutonien etelään suuntautuneelle sotaretkelle. He olivat luultavasti germaaneja tai kelttien ja germaanien muodostama sekakansa. Suurin osa ambroneista tuhoutui, kun Marius löi teutonit vuonna 102 eaa. Aquae Sextiaen taistelussa. Voltumna
Voltumna on etruskien jumala, joka oli alun perin alamaailman jumala, mutta joka kohotettiin myöhemmin ylimmäksi jumalaksi ("deus Etruriae princeps"). Etruskeille Voltumna oli ennen kaikkea etruskien liiton suojelija. Hän saattoi myös olla taivaan jumalan Tinian yksi ilmentymä. Roomalaiset omaksuivat Voltumnan jumaltensa joukkoon nimellä Vertumnus. Veji
Veji (lat. "Veii", ital "Veio") eli nykyinen Isola Farnese oli etruskien huomattavimpia kaupunkeja. Veji oli Etrurian tärkein terrakottaveistosten tuottaja. Asteekit
Asteekit (myös atsteekit tai azteekit) olivat Meksikon ylätasangoilla elänyt intiaanikansa. Asteekit johtivat vuosina 1428–1521 vahvaa asteekkivaltakuntaa, joka ulottui Mesoamerikassa Meksikonlahdelta Tyyneenmereen. Nomima barbarika
Säilyneiden katkelmien perusteella voidaan päätellä, että aristoteelinen "Nomima barbarika" käsitteli muun muassa skyyttien ja etruskien tapoja. Eräässä katkelmassa Aristoteles mainitsee, että etruskeilla oli — päin vastoin kuin kreikkalaisilla — tapana ruokailla yhdessä vaimojensa kanssa samalla leposohvalla maaten. Tämä tosiseikka tunnetaan myös etruskien kuvanveistosta. Heettiläiset
Heettiläiset (joskus myös heetit) olivat nykyisen Turkin alueella pronssikaudella asunut sotaisa kansa, joka toi raudan Eurooppaan. Heettien suuruudenaika oli 14. vuosisata eaa. Heettiläisten kieli oli indoeurooppalainen tai läheistä sukua näille kielille. Heettiläisten pääkaupunki oli Keski-Turkissa Halys-joen mutkan sisällä sijaitseva muinainen Hattushas eli Hattuša. Beothukit
Beothukien uskotaan olleen alkujaan algonkineja, jotka ajoivat Dorsetin kulttuurin ihmiset pois noin 1000 jaa. Saarelle he saapuivat jo ajanlaskun alun tietämissä ja kehittyivät kolmessa noin 500 vuotta kestäneessä kulttuurivaiheessa nykyiselleen. Silti he eivät kuulu algonkinien kielikuntaan, vaan saattavat olla kielellisesti montagnais- ja naskapi-kansojen sukulaisia. Näihin heimoihin beothukeilla oli hyvät välit. Eryks
Eryks oli ei-kreikkalaisen elymien heimon kaupunki, mutta kreikkalaistui ajan kuluessa, vaikka olikin yleensä läheisissä yhteyksissä Karthagoon tai sen vallassa. Roomalaiset saivat kaupungin valtaansa lopullisesti vuonna 241 eaa. Eryks tunnettiin antiikin maailmassa ennen kaikkea Afroditen eli Venuksen temppelistään. Etruskit
Poltetut ruumiit sijoitettiin koristeltuihin tuhkauurniin. Ajan myötä yhden hengen kuoppahautaukset vaihtuivat koko perheen tai suvun kammiohautoihin. Nekropoleissa vanhimmat haudat ovat keskellä, ja niiden ympärille sijoitettiin uudempia hautoja ilmeisesti perheryhminä. Hautakammiot rakennettiin kivestä maan päälle tai ne louhittiin kallioon. Etruskit
Kaupunkivaltiot saattoivat joskus liittoutua keskenään sotien aikana, mutta ne myös sotivat toisiaan vastaan. Roomalaisten lähteiden mukaan 12 johtavaa etruskikaupunkia muodosti liiton, "dodekapoliksen", jonka johtajat kokoontuivat vuosittain Volsiniihin. Valtioliittojen yhteistyö saattoi kuitenkin rajoittua uskonnollisen elämän piiriin. Kaupunkivaltioiden liittoja on kerrottu olleen myös etelässä Campaniassa ja pohjoisessa Italiassa. Etruskit
Etrurian laaksot olivat viljavia, ja elintarvikkeita voitiin myydä naapurikansoille. Viiniä ja öljyä vietiin laivoilla runsaasti koko läntiselle Välimerelle sekä Alppien ylitse, vaikkakin viiniä myös tuotiin Kreikasta. Kerekit
Kerekit luettiin pitkään vain tšuktšien heimoksi mutta he erosivat näistä merkittävästi. Toisin kuin tšuktšit kerekit olivat paikallaan asuvia ja elivät kalastuksella. Venäjä valloitti kerekkien alueet 1800-luvulla murskattuuan alkuperäiskansojen vastarinnan. Venäjä ei kuitenkaan saanut alueella merkittävää poliitista tai taloudellista kontrollia ja kerekit eivät muiden pienten alkuperäiskansojen tavoin kääntyneet kristinuskoon. Kerekkien päädyttyä Neuvostoliiton alaisuuteen heidän kielensä ja kulttuurinsa rupesi kuihtumaan. Etruskien uskonto
Jumalilla oli tietty hierarkia: esimerkiksi salaman jumala Tinia (kreikkalaisen mytologian Zeusta vastaava) tarvitsi toisen asteen salamoiden käyttämiseen luvan jumalkollegiolta ("Dii Consentes"). Ns. kolmannen asteen salamoihin sai luvan vain Verhotuilta Jumalilta ("dii involuti"). Etruskin kieli
Etruskin kieli on kuollut kieli, jota puhuivat ja kirjoittivat Etrurian alueella Pohjois-Italiassa ensimmäisellä vuosituhannella ennen ajanlaskun alkua asuneet etruskit. Latina syrjäytti etruskin täydellisesti Rooman valtakunnan levittäydyttyä Pohjois-Italiaan. Viimeinen henkilö, jonka tiedetään osanneen lukea etruskin kieltä, oli Rooman keisari Claudius (10 eaa. – 54 jaa). Italian historia
Italia (yhdistyi 1861) on vaikuttanut syvästi Välimeren alueen ja koko Euroopan kulttuuriin. Magna Graecian kreikkalaisvallan jälkeen etruskit ja sitten Rooman valtakunta hallitsivat Italiaa vuosisatojen ajan. Italia oli keskiajalla ja renessanssissa tärkeä filosofian, tieteen ja taiteen keskus. Etruskit
Etruskitaiteen klassinen kausi on 500–300-luvuilla eaa. Etruskien taiteesta tunnetaan erityisesti terrakotta- ja pronssiveistokset sekä seinämaalaukset. Metalliesineiden tuotanto Etruriassa oli runsasta. Musiikista ja tanssista on epäsuoria todisteita, esimerkiksi esiintyjien kuvia seinämaalauksissa. Maurit
Maurit olivat alun perin muinaisen Mauretanian alueella elänyt kansa. Myöhemmin nimitystä alettiin käyttää Maghrebia asuttaneista alkuperäisten maurien ja arabien islaminuskoon kääntyneistä jälkeläisistä. 700-luvulla maurit valloittivat suurimman osan Iberian niemimaasta perustivat Al-Andalus -nimisen valtakunnan ja vaikuttivat vuosisatojen kuluessa merkittävästi espanjalaiseen ja portugalilaiseen kulttuuriin aina vuoteen 1492 asti. Espanjalaisissa ja portugalilaisissa paikannimissä ja sanoissa usein esiintyvä alkuliite "al" on arabian kielen määräinen artikkeli. Näin ollen Espanjan ja Portugalin karttaa ja sanakirjaa tarkastellessa näkee, missä maurien valta on ollut merkittävää. Antiikin Kreeta
Kreeta (, ) oli antiikin aikana doorilaisten asuttamaa aluetta, ja siellä puhuttiin pääasiassa doorilaisia murteita. Lisäksi sen asukkaisiin kuului saaren varhaisempien, esihistoriallisten asuttajien jälkeläisiä, kuten eteokreettejä. Saarella oli lukuisia merkittäviä poliksia eli kaupunkivaltioita, kuten Knossos, Kydonia, Lyktos ja Gortyn. Asteekit
Asteekit ovat saaneet nimensä jossain pohjoisessa sijainneesta paikasta nimeltä Aztlán ('valkoinen maa'), josta he oman perimätietonsa mukaan saapuivat Meksikon laaksoon. Heimo alkoi vaelluksensa aikana käyttää itsestään nimeä mexicat, jolla myös espanjalaisvalloittajat heidät tunsivat. Arkaaisen "asteekki"-nimityksen ottivat uudelleen käyttöön 1700- ja 1800-lukujen historioitsijat, ja nimitys jäi yleiseen käyttöön. Asteekeiksi voidaan lukea suppeassa mielessä vain pääkaupunki Tenochtitlánin mexicat tai muuallakin Meksikon laaksossa asuneet heimot. Laajemmassa mielessä asteekeiksi voidaan lukea myös Meksikon laaksoa ympäröivien ylänköjen laaksoissa eläneet nahuatlinkieliset heimot. Asteekkivaltakunnan tuhoutumisen jälkeen jäljelle jääneitä intiaaneja on kutsuttu nahuoiksi. Beothukit
Beothukeilla oli vihamieliset, mutta harvoin sotiin johtaneet välit sekä Labradorin eskimoihin että eurooppalaisten tulon jälkeen saarelle saapuneisiin mi'kmaq-intiaaneihin ja eskimoihin. Beothukit välttelivät eskimoita.
Eurooppalaiset levittäytyivät saarelle 1500-luvulta alkaen. He etsiskelivät Newfoundlandin läheisiltä matalilta vesiltä kalaa, myöhemmin sisämaasta turkiksia ja viljelymaita. Lineaari-A-kirjoitus
Nykyisin kielen katsotaan usein olevan mahdollisesti tyrheninen kieli eli sukua etruskille, reetille ja lemnokselle. Näin se kuuluisi indoeurooppalaisten saapumista edeltäneisiin eurooppalaisiin kieliin. Myöskään tätä teoriaa ei ole kuitenkaan pystytty todistamaan. Etruskien uskonto
Etruskit olivat polyteistisiä eli heillä oli useita jumalia. Taraskit
Taraskit (myös taraskat tai purépechat) on intiaanikansa läntisellä Meksikon eteläylängöllä nykyisessä Michoacánin osavaltiossa. He ovat assimiloitumassa Meksikon yleiseen mestitsikulttuuriin, mutta ovat silti edelleen yksikielisiä ja säilyttäneet oman kulttuurinsa. Taraskien kieli ei ole sukua muille kielille. Taraskit ovat enimmäkseen maanviljelijöitä. Heillä oli asteekkien aikoihin alueella oma valtio, ja he rakensivat muun muassa Tzintzuntzanin ja Angamucon kaupungit. Angamucossa asui arviolta 100 000 taraskia kaupungin kukoistuksen aikaan vuosina 1000–1350. Etruskien taide
Etruskitaiteen klassinen kausi on 500-300-luvuilla eaa. samaan aikaan kuin Kreikassakin. Metalliesineiden tuotanto Etruriassa oli runsasta. Niitä on löydetty varsinkin Vulcin kaupungista, jossa oli pronssinvalmistuksen keskus. Monet pronssiesineet kuvaavat ihmisiä luonnollisessa koossa. Tältä ajalta on myös tunnetuin etruskien pronssiveistos, joka nykyisin tunnetaan nimellä "Capitolinuksen susi". Teoksessa ovat tulevat Rooman perustajat Romulus ja Remus sekä heitä imettävä naarassusi. Alkuperäisessä veistoksessa ei ole ollut kuin susi, ja ihmishahmot on lisätty siihen myöhemmin, todennäköisesti roomalaisaikana. Eotyrannus
Eotyrannus (nimen merkitys: "aamunkoiton tyranni") oli teropodeihin kuulunut varhainen tyrannosaurisuku. Se eli noin 131–126 miljoonaa vuotta sitten varhaisella liitukaudella. "Eotyrannuksen" fossiileja on löydetty Wightsaarelta, Englannista. Joitakin Portugalista löydettyjä katkonaisia fossiileja lukuun ottamatta, "Eotyrannus" oli ensimmäinen Euroopasta kuvailtu tyrannosauri. Etruskit
Etruskien ydinalue oli Etruria nykyisen Toscanan kohdalla, ja laajimmillaan heidän alueensa ulottuivat Po-joelta Campaniaan. Pohjoisessa vastaan tulivat keltit ja etelässä kreikkalaiset siirtokunnat. Etruria muodostui hajanaisesta joukosta kaupunkivaltioita, joita yhdistivät kieli, uskonto ja yhteiskunnalliset olot. Tärkeimmät etruskikaupungit etelästä pohjoiseen (nykyisine nimineen) olivat Veji, Cerveteri, Tarquinia, Vulci, Vetulonia, Roselle, Populonia, Orvieto, Perugia, Chiusi, Cortona, Arezzo, Volterra ja Fiesole. Pohjois-Italian etruskialueen johdossa oli Felsina (nyk. Bologna). Campaniassa etruskien pääpaikkana oli Capua. Etruskit
Etruskeilla ei varmasti tiedetä olleen varsinaista kirjallisuutta. Etruskit käyttivät kylläkin kirjoja uskonnon alueella, ja heillä oli ei-kirjallisia näytelmiä, jotka levisivät Etruriasta Roomaan. Rooman valtakunta
Rooma oli paikalla, jossa etruskien, sabiinilaisten ja latinalaisten alueet sattuivat yhteen. Siten se otti itseensä vaikutteita kaikilta näiltä kolmelta kansalta. Kaupungin varhaisin väestö oli tarinoiden mukaan pääosin latinalaista syntyperää olevia maanpakolaisia ja irtolaisia. Myöhemmin kaupunkiin muutti sabiinilaisia. Viimeisenä oli voimakkaan etruskivaikutuksen kausi. Jo Rooman vanhimmassa yhteiskunnassa esiintyi voimakasta vastakkainasettelua sabiinilais-etruskilaisen ylimysvallan ja latinalaisen kansanvallan välillä. Göktürkit
Lyhyestä kukoistuskaudestaan huolimatta göktürkeillä oli suuri vaikutus maailmanhistoriaan. He olivat ensimmäinen kansa, jonka tiedetään varmuudella puhuneen ja kirjoittaneen turkkilaista kieltä. He antoivat nimensä kaikille myöhemmille turkkilaisille kansoille, jotka nykyäänkin muistavat yhteisen alkuperänsä. Göktürkien ansiosta kaupankäynti ja muut yhteydet silloisen maailman suurvaltojen (Kiinan, Intian, Persian ja Bysantin) välillä kehittyivät, mutta myös sodat olivat lähestulkoon jatkuvia. Itä-Aasian historian hallitseva piirre 600-luvulta 800-luvulle oli konflikti kiinalaisten ja turkkilaisten välillä. Otho
Otho oli etruskisukua. Historioitsija Suetoniuksen mukaan suku juonsi juurensa etruskien johtavista suvuista. Othon aikana kaikki etruskit olivat jo roomalaistuneet. Cognomen "Otho" viittaa juuri etruskialkuperään. Koska cognomen oli säilynyt suvussa kolmen sukupolven ajan, suku halusi ehkä vaalia etruskiperintöään. Othon isoisä, Marcus Salvius Otho, oli "novus homo" eli suvun ensimmäinen senaattori. Suetoniuksen mukaan hänen vaimonsa, Othon isoäiti, olisi ollut alhaista syntyperää ja ehkä alkujaan jopa orja. Othon isoisä eteni urallaan, koska oli viettänyt nuoruutensa keisari Augustuksen vaimon Livia Augustan kotona. Livian myötämielisyyden ansiosta hän eteni urallaan aina preettoriksi asti. Othon isä oli Lucius Salvius Otho, merkittävä poliitikko ja keisari Tiberiuksen läheinen ystävä. Hän oli uransa aikana muun muassa konsulina vuonna 33 ja African provinssin maaherrana. Keisari Claudius korotti Othon isän patriisien joukkoon, ja senaatti myönsi hänelle patsaan Palatiumilla. Othon äiti Albia Terentia oli myös luultavasti ylhäistä sukua. Marcus Salvius Otho syntyi Ferentiumissa 28. huhtikuuta vuonna 32. Otholla oli veli, Lucius Salvius Otho Titianus, joka eteni urallaan aina vuoden 52 konsuliksi ja toimi myös Asian provinssin prokonsulina. Otholla oli myös sisko, joka oli jossain vaiheessa kihloissa Germanicuksen pojan Drusuksen kanssa. Kerrotaan, että Otho oli nuorena tuhlaileva ja villi ja että hänen isänsä joutui usein pieksemään hänet erilaisten kepposten jälkeen. Euparkeria
"Euparkeria" kuului arkosaureihin eli ”valtiasliskoihin”. Se oli niiden primitiivisimpiä edustajia, sillä ensimmäiset arkosaurit kehittyivät permikaudella 300–250 miljoonaa vuotta sitten. "Euparkeria" oli siis sukua esimerkiksi krokotiileille, lentoliskoille ja dinosauruksille. Ei tiedetä, polveutuvatko dinosaurukset suoraan "Euparkeriasta". Ensimmäisiä tunnettuja dinosauruksia olivat esimerkiksi "Eoraptor", "Herrerasaurus" ja Madagaskarilta löydetty tuntematon sauropodi. Näitä kolmea ja "Euparkeriaa" erottaa kuitenkin 10 miljoonan vuoden kuilu, jolta ei tunneta lainkaan matelijoita. Oliko "Euparkeria" dinosaurusten esi-isä, on vielä epäselvää. Etruskit
Etruskit ottivat taiteessaan laaja-alaisesti vaikutteita Kreikasta ja orientista. Etruskit seurasivat tarkkaan Kreikan taiteen trendejä, ja he toivat maahan jo varhain kreikkalaisia saviastioita ja myös taiteilijoita. Kreikkalaiset tarut ovat yleinen aihe etrurialaisessa kuvataiteessa ja kaikessa muussakin kuvituksessa. Oman maan taruja alkaa kuvituksessa näkyä 300-luvulta eaa. alkaen. Tyypillistä etruskitaiteen ihmishahmoille 500-luvulla oli niin sanottu "joonialainen hymy". Myöhemmin yksilölliset piirteet nousivat ihmiskuvauksessa tavoitteeksi. Etruskit
Etruskien uskonto oli monien lähteiden perusteella luonteeltaan kohtalonuskonto. Papit ottivat selvää kansojen ja ihmisten ennalta määrätyistä kohtaloista ennustuksissaan. Tarkkaan määriteltyjen riittien tavoitteena oli säilyttää sopusointu jumalien kanssa, sillä jumalien odotettiin rankaisevan ihmisiä salamoilla. Riitit pohjautuivat pappien pyhiin kirjoihin. Sopusointua tavoiteltiin myös votiivilahjoilla. Etruria
Etruria muodostui erillisistä kaupunkivaltioista ("polis"), joiden johtajina olivat kuninkaat. Kuninkaiden valta kehittyi vähitellen, ja oli täysin vakiintunut jo 700-luvulla eaa. Kaupungit muodostivat "12 kaupungin liiton", jonka mallina oli Vähän-Aasian joonialaiskaupunkien liitto "dodekapolis". Kaupungit olivat Veji, Caere, Tarquinia, Vulci, Vetulonia, Rusellae, Populonia, Volaterrae, Volsinii, Clusium, Cortona, Arretium ja Perusia (Rusellae liittyi mukaan Vejin tilalle). Volsiniin luona sijainnut "Fanum Voltumnae" oli liiton kokoontumispaikka. Kaupungit saattoivat sotia keskenään, mistä tunnetuin esimerkki on Vejin hävitys vuonna 396. Koko Etrurian asukasluvuksi on arvioitu noin 275 000, joista Vejin asukkaita oli 32 000, Caeren ja Populonian 25 000 ja Tarquinian 20 000. Sisämaakaupungeilla oli lisäksi omat satamakaupungit. B
Etruskit toivat kreikkalaiset kirjoitusmerkit asuinsijoilleen nykyisen Italian alueelle ja ottivat B-kirjaimen käyttöön sellaisenaan, tosin mahdollisesti siitä käytettiin kulmikasta, vasemmalle käännettyä muunnosta. Myöhemmin roomalaiset alkoivat käyttää etruskien kirjaimia latinankielisissä kirjoituksissaan, jolloin B-kirjain pyöristyi jälleen kaaret osoittaen taas oikealle. Tämän kehityksen tuloksena B-kirjaimesta tuli osa latinalaisia aakkosia. Asteekit
Asteekit olivat soturikansaa, jonka vauraus perustui heikompien intiaaniheimojen maiden valloittamiseen ja veron kantamiseen niiltä. Asteekit tunnetaan ihmisuhreistaan. Heidän pääkaupunkinsa oli mahtava Tenochtitlán. Seemiläiset
Seemiläiset ovat Lähi-idän arabien, heprealaisten, Etiopian amharien, Eritrean tigrinjan ja syyrialaisten sukuisia kansoja, joihin kuuluvat myös muinaiset akkadilaiset, assyrialaiset ja babylonialaiset sekä foinikialaiset ja monet muut historian kansat. Esiseemiläiset (protoseemiläiset) ovat asuneet alkujaan Arabian niemimaalla, Afrikan sarven tai Etiopian alueella. Indoeurooppalaisten alkuperä
On kiistanalaista, mitä kieliä puhuttiin Euroopassa ennen indoeurooppalaisuutta. On myös epävarmaa, miten tämän alkueurooppalaisuuden kulttuurilliset ja kielelliset jäänteet näkyvät nykyeurooppalaisissa. Baskin kieltä pidetään yleisesti indoeurooppalaisuutta vanhempana Euroopassa, ja muita vastaavaan asemaan asetettuja kieliä olivat esimerkiksi muinaisten roomalaisten tuntema etruskin kieli. Jos suomensukuisen asutuksen jatkuvuusteoria pitäisi paikkansa, suomalais-ugrilaiset kielet olisivat ainakin Fennoskandiassa ja Baltiassa vanhempia kuin indoeurooppalaiset kielet. Viime aikoina on kuitenkin esitetty, että uralilaiset kielet olisivat levinneet näille alueille suhteellisen myöhään edeltäjinään nykyään hävinneisiin kielikuntiin kuuluneita paleoeurooppalaisia kieliä. Cerveteri
Cerveteri on kunta Italiassa Lazion alueella lähellä Roomaa. Kunnassa on vajaat 40 000 asukasta.
Se on alun perin tunnettu nimellä Caere. Cerveteri on tunnettu etruskien haudoista. "Necropoli della Banditaccia" on etruskien hauta-alue, joka on yhdessä läheisen Tarquinian kanssa hyväksytty Unescon maailmanperintölistalle. Necropoli della Banditaccia on 400 hehtaarin laajuinen, Välimeren seudun laajin nekropoli. Vierailijoita päästetään kymmenen hehtaarin osaan. Alueella on yli tuhat hautakammiota, useimmat niistä etruskeille tyypillisissä hautakummuissa. The Elder Scrolls -universumin rodut
Nordit elävät pohjoisessa Skyrimin maakunnassa, johon sarjan viimeisin peli "" sijoittuu. Nordit ovat vahvoja ja osaavia sotureita, jotka kestävät hyvin kylmyyttä. Heillä on yleensä vaalea tukka, vaalea iho ja siniset silmät. Heidän alkuperänsä voidaan jäljittää aina Atmoran mantereelle asti. Nykyisin tiedetään hyvin vähän Atmoran maantiedosta ja historiasta, koska ihmisillä ei ollut kirjoitettua kieltä ennen heidän saapumistaan Tamrieliin. Tiedonrippeitä löytyy vähäisistä riimukirjoituksista kirjoitettu ja vanhoista haltijakielisistä kirjoista, joita keisarillisten oppineet eivät ole pystyneet kääntämään. Kirjat viittaavat maanosaan nimeltä "Aldmora", joka tarkoittaa Vanhaa Metsää ("Elder Wood"). On todennäköistä, että Atmora on ihmisten väännös samasta sanasta. Historiallisessa mielessä ihmisiä jotka asuivat siellä kutsutaan "Nedeiksi", kuten myös ihmisiä jotka asuivat Tamrielissa ennen "kuningas Haraldia", kolmattatoista "Ysgramorin linjaa", jotka erosivat Atmoran vallasta, minkä jälkeen heitä on kutsuttu Cyro-Nordeiksi, havainnollistaakseen sitä että Cyrodiilin ihmiset eivät olleet vielä eronneet alkuperäisestä ihmisväestöstä. Kun Nordeja ja heidän kulttuuriaan suunniteltiin, Bethesda Softworks käytti apuna reaalimaailman historiallisia lähteitä, mutta eniten pohjoismaiden ja Skotlannin kulttuureita ja tapoja. Lentoliskot
Lentoliskot eli siipisaurukset, pterosaurukset, pterosaurit (Pterosauria), olivat dinosaurusten aikaan mesotsooisella maailmankaudella eläneitä lentäviä matelijoita, joilla oli nykyisen lepakon siipeä muistuttavat nahkaiset siivet. Ne eivät silti olleet lintuja eivätkä dinosauruksia. Lentoliskot olivat ensimmäisiä lentokykyisiä selkärankaisia. Metoikit
Metoikit () olivat antiikin Ateenassa asuvat vieraspaikkakuntalaiset. Useimmat heistä olivat kreikkalaisia, mutta heidän joukossaan oli myös barbaareja, kuten foinikialaisia ja fryygialaisia. Heitä oli ehkä puolet varsinaisten kansalaisten lukumäärästä, eli noin 20 000. Umbrin kieli
Historiallisella ajalla umbrien asuinseutu sijaitsi Ylä-Tiberin ja Apenniininen vuoriston välisellä alueella. Voidaan toki esittää olettamus, että heidän asuma-alueensa olisi ollut jopa paljon laajempi, ulottuen lännessä Tyrrhenanmereen ja idässä Adrianmereen saakka. Kielen puhujat olisivat kuitenkin vetäytyneet alueelta muiden heimojen tunkeutumisen seurauksena. Näin olisi tapahtunut etenkin kelttien ja etruskien valloitusten jälkeen. Herodotos kertoo noin 400-luvulla eaa., että etruskit asettuivat Umbriaan. Umbrin aakkosto oli, kuten muutkin vanhat italialaiset aakkostot, saatu etruskeilta, ja sitä kirjoitettiin oikealta vasemmalle. Umbria on kirjoitettu myös latinalaisilla aakkosilla.
Umbrien kieli tunnetaan seitsemän Gubbiosta vuonna 1444 löydetyn pronssitaulun, "Tabulae Iguvinae", ansiosta. Nämä taulut on ajoitettu 600-luvulle eaa. ja niissä kerrotaan erilaisista uskonnollisista palveluriiteistä. Umbri on Indo-eurooppalainen kieli ja se kuuluu itaaliseen kieliryhmään. Etruskit
Etruskit rakensivat kaupunkeihinsa suuria temppeleitä 600–500-lukujen eaa. vaihteesta alkaen. Kaupunkeihin tehtiin myös viemäreitä, kanavia, kastelulaitteita, tunneleita ja kallionleikkauksia, joista osa on nykyäänkin käytössä. Maanrakentajina erityisen taitavat etruskit kehittivät holvirakenteen, joka mahdollisti uudenlaiset ratkaisut kaikessa rakentamisessa. Sen ansiosta monet etruskien sillat ja portit ovat yhä käytössä. Etruskit
Rooman politiikkaan kuului se, että valvontaan otetut alueet saivat säilyttää oman kielensä ja kulttuurinsa erityispiirteet. Sen ansiosta etruskilainen kulttuuri ja kieli säilyivät aina ensimmäiselle vuosisadalle eaa. saakka. Liittolaissodan päätteeksi 80-luvulla eaa. etruskit saivat Rooman kansalaisoikeudet Italian muiden kansojen ohella. Sen jälkeen vuoteen 30 eaa. saakka etruskit olivat vahingokseen Rooman sisäisissä sodissa väärällä puolella. Etruskit roomalaistuivat lähes täysin ajanlaskun alkuun mennessä. Etruskinkielisiä piirtokirjoituksia tai tyypillisiä hautoja ei ole löydetty enää ajanlaskun alun ajoilta. Roomassa eli tosin vielä senkin jälkeen etruskiylimyksiä ja etruskilaisia ennustajapappeja. Etruskit
Etruskinaisilla oli kreikkalais- ja roomalaisnaisiin verrattuna paljon sananvaltaa ja liikkumavapautta. Näiden naapurikansojen miesten olikin vaikea hyväksyä naisten itsenäistä asemaa Etruriassa. Etruskinaiset osallistuivat juhliin, katsoivat kilpa-ajoja ja nyrkkeilyotteluja sekä osallistuivat uskonnollisiin rituaaleihin. Erityisesti häät ja hautajaiset olivat naisten valmistelemia, mutta heitä oli myös papittarina. Monet naiset olivat hyvin koulutettuja ja he osasivat lukea ja kirjoittaa. Arkielämässä naisen tavallisia tehtäviä olivat kehrääminen ja kutominen, jotka olivat arvostettuja töitä. Naiset saivat pitää oman nimensä avioituessaan, ja heidän asemansa suvun keskuudessa oli vahva. Roomalaisaikana vaikuttaneita naisia olivat esimerkiksi kuningasajan Tanaguir ja keisariajan Ugulania. Etruskin kieli
Etruskista on säilynyt merkkejä nykyisessä paikannimistössä sekä muihin kieliin lainautuneina sanoina. Esimerkiksi Parman kaupungin nimi on etruskiperäinen. Etruskista on tullut latinan kautta suomeenkin joitain lainasanoja, esimerkiksi "persoona", joka tarkoitti alun perin näytelmissä käytettyä naamiota, myöhemmin naamiota ylipäänsä ja lopulta henkilöä. Umbrit
Umbrit tai umbrialaiset (lat. "Umbri") olivat muinainen kansa, joka asui Apenniinien niemimaalla, Tiberin ja Adrianmeren välillä. Perimätiedon mukaan he ovat alun perin asuneet pohjoisessa liguurien naapureina ja siirtyneet noin 1000 eaa. myöhemmille alueilleen. Umbrit asuttivat 500-luvulla eaa. Umbrian alueen, joka on saanut nimensä heidän mukaansa. Roomalaiset kävivät umbreja vastaan useita sotia, ja kukistivat heidät lopullisesti kolmannessa samnilaissodassa Sentinumin taistelussa vuonna 295 eaa. Vuonna 90 eaa. umbrit saivat Rooman kansalaisoikeudet. Umbrit puhuivat latinalle sukua olevaa umbrin kieltä. Liguurit
Liguurit (, ) olivat muinainen kansa, joka asutti Apenniinien niemimaan luoteisosaa ja nykyistä Liguriaa, jolle liguurit ovat antaneet nimensä. Ennen roomalaisia valloituksia liguurit pitivät hallussaan nykyisen Ligurian lisäksi Pon eteläpuolista Piemonten aluetta. Tosin 2000-luvulla e.a.a. liguurit asuttivat yleisen käsityksen mukaan tätäkin suurempaa aluetta, joka käsitti koko rannikon Rhônen suulta Arnoon. Uusien maahanmuuttoaaltojen (keltit, veneetit) vallatessa maita liguurit vetäytyivät historiallisten rajojensa taakse. Tämän vetäytymisen luonteesta on paljon keskusteltu. On esitetty lähinnä kolme oletusta: rauhallinen sekoittuminen muihin kansoihin, vapaaehtoinen vetäytyminen, sodat ja etninen puhdistus. Informaatio ja tieto
Etruskien kieli, jota ei osata (vielä) tulkita, on myös esimerkki tästä. Koska etruskien kulttuurin (kielen) tuntijoita ei ole ja etruskien kielen tulkintatausta puuttuu, etruskien kielen merkit eivät merkitse mitään kielellistä, ne ovat vain kuvioita eivätkä kirjaimia. Asteekit
Oman perimätietonsa mukaan asteekit saapuivat Meksikon laaksoon pohjoisessa sijainneesta paikasta nimeltä Aztlán, Chicomoztocin kautta. Aztlán saattoi olla todellinen paikka tai pelkkä myytti, mutta joka tapauksessa asteekkien uskotaan saapuneen pohjoisesta useiden sukupolvien aikana ja useassa aallossa. He mahdollisesti toivat alueelle myös nahuatlin kielen, tai ainakin tekivät siitä alueen pääkielen. Ensimmäiset Aztlánista muuttajat asettuivat Meksikon laaksoon noin vuonna 1200 ja myöhemmät tulijat noin vuonna 1220 sitä ympäröiviin laaksoihin. Viimeisinä saapui mexicojen heimo noin 1250. He asettuivat vielä asumattomille, huonoimmille maille. He muuttivat lopulta Texcoco-järven saarelle ja perustivat sinne Tenochtitlánin kaupungin. Eteokreetit
Antiikin ajan Kreetalla asui useita kansoja, joista osa oli saaren varhaisempia ei-kreikkalaisia asukkaita, osa mykeneläisperäisiä kreikkalaisia eli akhaijeja ja osa niin kutsutun doorilaisvalloituksen myötä tulleita doorilaisia heimoja. Homeros kuvaa tilanteen seuraavasti "Odysseiassa", mainiten samalla myös eteokreetit: Turms
Turms on etruskien jumala, psykopompos, sielujen alamaailmaan opastaja. Hän on myös jumalten sanansaattaja ja muistuttaa kreikkalaisten Hermestä. Turms kuvataan usein alastomana, olallaan viitta ("chlamys"), jaloissaan siivekkäät sandaalit sekä mukanaan "kerykeion", airuen sauva. Michael Ventris
Ventris oletti aluksi, että taulujen kieli olisi etruskia ja että etruskit olisivat olleet sukua minolaisille. Ensin hän yrittikin tulkita kieltä tästä olettamuksesta lähtien. Vaikka teoria osoittautui vääräksi, hän jatkoi taulujen tutkimista. Etruskipäästäinen
Etruskipäästäinen ("Suncus etruscus") on pienikokoinen päästäislaji ja kevyin kaikista tunnetuista nisäkkäistä. Hautausmaa
Satoja vuosia myöhemmin vähän idempänä asuneet etruskit rakensivat samantapaisia elämäniloa kuvaavia hautoja. Niistä muodostui kokonaisia kuolleiden kaupunkeja, joissa oli vainajia varten tehtyjä, talojen kaltaisia kivirakennuksia. He hautasivat vainajansa yksittäin polttamatta, mutta ajan kuluessa polttohautaus yleistyi. Tinia
Tinia (myös Tin tai Tina) on etruskien taivaan, salamoiden ja myrskyn jumala. Tinia oli etruskien pääjumala. Hänet kuvataan joskus parrakkaana, joskus parrattomana, mutta aina ympärillään rykelmä salamoita. Muita häneen liitettyjä tunnusmerkkejä ovat keihäs tai valtikka. Roomalaiset samaistivat Tinin Juppiteriin. Etruskien uskonto
Etruskien uskonto on jonkin verran hämärän peitossa, mutta tiedämme siitä pääpiirteet. Etruskit uskoivat useisiin jumaliin ja siihen, että heidän elämänsä oli ennalta määrätty. Kohtalonusko ei silti tehnyt heistä uskonnollisesti passiivisia. Papit saattoivat ottaa selvää ennustamistaidoilla heidän kohtaloistaan. Etruskien uskonnon tarkoituksena ei siis ollut muuttaa kohtaloa, vaan säilyttää sopusointu jumalien kanssa. Jumalia palvottiin temppeleissä tai pyhissä lehdoissa. Riittejä oli noudatettava tarkasti; sillä tavalla varmistettiin niiden toimiminen. Etruskit
Etruskien jumalmaailma oli hierarkinen. Jumalilla esiintyy kreikkalaista ja itaalista alkuperää vastaavia nimiä. Zeusta vastasi salaman jumala Tinia, mutta tärkein jumaluus oli mahdollisesti Voltumna. Jumalia palvottiin temppeleissä tai pyhissä lehdoissa. Etruskien mytologiassa kreikkalaisvaikutus on suuri. Etruskien taide
Etruskit rakensivat kaupunkeihinsa suuria temppeleitä 600-500-lukujen vaihteesta alkaen. Temppelit kehittyivät ylhäisön asuinrakennusten tyylisisksi. Temppelissä oli korkea jalusta (podium) ja sen oli oltava näköalapaikalla, koska temppelissä tarkkailtiin tähtitaivasta. Temppelin etuosa oli pylväshalli ja takaosassa suljettu tila. Temppelin harjalle sijoitettiin ihmis- tai eläinhahmoisia veistoksia. Kaupunkeihin tehtiin myös viemäreitä, kanavia, kastelulaitteita, tunneleita ja kallionleikkauksia, joista osa on nykyäänkin käytössä. Orvieto
Kaupungin nimen taustalla ovat latinan sanat "urbs vetus" ’muinainen kaupunki’. Kaupunki on rakennettu jyrkkäseinämäisen tasaharjaisen kallion päälle. Orvieton muinaisia asukkaita olivat etruskit, joiden keskuspaikka se oli. Assyriologia
Assyriologia (alkuaan kreikan Ἀσσυρίᾱ, Assyria, ja -λογία, logia) on tiede, joka tutkii Lähi-idän ja lähialueiden kansojen muinaista historiaa. Tutkittaviin muinaisiin valtioihin kuuluvat mm. Assyria, Babylonia ja Sumeri eli muinainen Mesopotamia kokonaisuudessaan, joista on löydetty nuolenpääkirjoituksella kirjoitettuja savitauluja. Savitaulujen lisäksi assyriologia tutkii muinaista keramiikkaa, rakennustaidetta jne. Muita tutkittavia kansoja tai valtioita ovat mm. Ebla, Akkad, Ugarit, Elam, heettiläiset, hurrilaiset.