Mikä on Ruotsin vanhin kaupunki?
Sigtuna
Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.
Raastuvanoikeus
Ennen vuotta 1901 Ruotsissa oli raastuvan­oikeus kaikissa muissa kaupungeissa paitsi Borgholmissa ja Haapa­rannassa. Sen sijaan vuoden 1901 jälkeen kaupungeiksi muutettuihin Ruotsin kuntiin ei vuonna 1903 kaupungiksi tullutta Lysekiliä lukuun ottamatta enää perustettu raastuvan­oikeutta, vaan ne pysyivät maaseudun tavoin kihla­kunnan­oikeuksien alaisuudessa (sattumoisin Suomessakin viimeinen ns. vanha kaupunki, Lahti, perustettiin samoihin aikoihin vuonna 1905). Seuraavien vuosi­kymmenien aikana raastuvan­oikeudet lakkautettiin monista pienistä kaupungeista. Vuonna 1965 raastuvanoikeudet valtiollistettiin. Vuonna 1970 Ruotsissa oli jäljellä enää 27 raastuvan­oikeutta, pääasiassa suurimmissa kaupungeissa sekä läänien pääkaupungeissa. Ruotsin maakunnat
Myös Suomen historialliset maakunnat ovat ennen vuotta 1809 olleet Ruotsin maakuntia. Monet Etelä-Ruotsin nykyisistä maakunnista kuuluivat aikanaan Tanskaan, eikä niillä ole Ruotsin vallan aikana ollut omia maakuntalakejaan. Ruotsin nykyisistä maakunnista muita selvästi nuorempi on Norrbottenin maakunta, jota alettiin pitää omana maakuntanaan vasta Norrbottenin läänin perustamisen jälkeen vuonna 1810. Kun Norrbotten lasketaan mukaan, niin nykyisen Ruotsin rajojen sisällä on 25 maakuntaa. Niistä viisi on aiemmin kuulunut Tanskaan ja kolme Norjaan. Lisäksi Taalainmaan maakuntaan nykyään kuuluvat Idren ja Särnan pitäjät Älvdalenin kunnassa olivat aiemmin osa Norjaa. Ruotsin historia
"Nuoremmalta roomalaisajalta" (noin 200–400 jaa.) on Etelä-Ruotsissa rikkaiden hautalöytöjen muodossa merkkejä entistä hierarkkisemmasta yhteiskunnasta ja vilkkaammista yhteyksistä roomalaiseen maailmaan. Luultavasti Ruotsin alueen asukkaita palveli Rooman armeijassa. Aikakausi oli sotaisa myös Skandinaviassa. Hjørring
Hjørringin kaupunki sijaitsee Vendsyssel-Thyn saarella Jyllannissa. Se on Tanskan vanhimpia kaupunkipaikkoja, joka on perustettu 1243. Suuri tulipalo tuhosi kaupungin vanhaa rakennuskantaa pahoin vuonna 1819. Arkeologisten löytöjen mukaan alueella on ollut asutusta jo 10 000 vuotta sitten. Oulu
Ruotsin kuninkaan Kaarle IX:n 8. huhtikuuta 1605 perustama Oulu on Pohjois-Suomen vanhin kaupunki. Oulun nousukausi alkoi vuonna 1765, kun kaupunki sai ulkomaankaupan mahdollistavat tapulikaupunkioikeudet. Vuonna 1822 tulipalo tuhosi koko keskustan, ja arkkitehti Carl Ludvig Engel laati kaupungille uuden ruutukaavan. Oulu on palanut historiansa aikana kymmenen kertaa. Öregrund
Öregrund on taajama ja entinen kaupunki Östhammarin kunnassa, Roslagenin saaristossa, Uplannissa Keski-Ruotsissa Ahvenanrauman tuntumassa. Kaupungissa on hieman alle 1 600 asukasta, ja se on siten yksi Ruotsin pienimmistä entisistä kaupungeista. Kaupunki perustettiin vuonna 1491 neljän Östhammarin kaupungin asukkaan aloitteesta. Tukholman arkkitehtuuri
Säilyneet rakennukset ovat useimmiten kirkollisia tai kuninkaallisia rakennuksia, koska ne rakennettiin yleensä kestävämmistä materiaaleista; yksinkertaisempia puutaloja ei ole tältä ajalta säilynyt. Birger-jaarlin tornia pidettiin pitkään Tukholman vanhimpana säilyneenä rakennuksena, mutta se onkin puolustustorni Kustaa Vaasan linnoitussuunnitelmasta vuoden 1530 tienoilta. Nykyään Riddarholmskyrkanin 1280-luvulla rakennettuja osia pidetään Tukholman vanhimpina. Riddarholmskyrkanista tuli kuninkaallinen hautakirkko, kun taas Suurkirkosta tehtiin kruunajaiskirkko. Myös Suurkirkkoa on Riddarkyrkanin tavoin korjattu ja laajennettu lukuisia kertoja. Jäänteitä ensimmäisestä 1200-luvun kirkosta on jäljellä tornin pohjoismuurissa. Suurkirkko eli "Pyhän Nikolain kirkko" toimii Tukholman hiippakunnan tuomiokirkkona. Tukholman kauppakorkeakoulu
Tukholman kauppakorkeakoulu (, ) on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1909 parantamaan kauppatieteiden opetusta Ruotsissa. Tukholman kauppakorkeakoulu on Pohjois-Euroopan vanhin kauppakorkeakoulu Helsingin Hankenin ohella. Siellä on noin 300 työntekijää ja noin 1 900 opiskelijaa. Merihistoriallinen museo
Merihistoriallinen museo () on museo Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Ladugårdsgärdetin kaupunginosan alueella. Museo esittelee Ruotsin kauppamerenkulun, laivanrakennuksen ja meripuolustuksen historiaa, ja se on yksi Ruotsin valtion kolmesta merihistoriallisesta museosta. Museoon on ilmainen sisäänpääsy. Vanha Uppsala
Vanha Uppsala ( , "Gamla Uppsala", vanh. ja aik. ) on pitäjä, entinen kunta ja entinen taajama sekä Uppsalan kaupungin entinen keskusta Uplannissa Keski-Ruotsissa. Se sijaitsee viisi kilometriä Uppsalan nykyisestä keskustasta pohjoiseen. Ruotsin kuntavaakunat
Keskiajalla monet asiakirjat allekirjoitettiin käyttämällä "kaupunginsinettiä", joka sisälsi kaupungin vaakunan. Vuonna 1100 perustettu Kalmar teki näin vuonna 1247 ensimmäisenä Ruotsin kaupungeista. Ruotsin hallitsija
Islantilaisten saagojen mukaan Ruotsia hallitsi monen vuosisadan ajan Ynglinga-suku, jonka kantaisänä oli Odinin jälkeläinen Yngve. Todellisuudessa Ruotsi ei kuitenkaan liene muodostanut yhtenäistä kuningaskuntaa ennen 1100- tai 1200-lukua, vaan oli jakautunut moniin eri alueisiin. Ensimmäinen kuningas, jonka elämästä tiedetään enemmän kuin vain nimi ja muutamia yksittäisiä tapahtumia, on Eerik Voittoisa (Segersäll). Hän hallitsi Upplannissa 900-luvun lopulla. Ennen 1200-lukua ei yleensä tarkalleen tiedetä, missä, milloin ja kuinka kauan jokin kuningas hallitsi. Valintansa jälkeen kuningas vieraili eri maakunnissa. Vierailua nimitetään eerikinretkeksi. Ruotsin kirjallisuus
Ruotsin kirjallisuuden historia alkaa riimukivistä. "Rökstenen"-riimukiven muinaisskandinaavisia kaiverruksia pidetään kirjallisena teoksena, jonka tarkoituksena on ollut tallentaa pohjoismaista mytologiaa. Vanhimmat ruotsiksi kirjoitetut tekstit ovat keskiaikaiset maakuntalait, jotka kirjoitettiin 1200-luvulla ja 1300-luvun alussa. Keskiajalla lähes kaikki kirjallisuus liittyi uskontoon ja oli kirjoitettu latinaksi. Ruotsin vanhin lähdeteos on "Eerikinkronikka". Tukholman vanhakaupunki
Kaupunki on peräisin 1200-luvulta, jolloin Birger-jaarli rakennutti linnoituksen Mälarenin "lukoksi". Kaupunki levisi linnoituksen ympärille ja vanha kaupunki käsittikin monen vuosisadan ajan koko Tukholman kaupungin. Västerbottenin museo
Vuosien 1921 ja 1990 aikana useita vanhempia rakennuksia Västerbottenin läänistä siirrettiin alueelle. Alkuperäinen suunnitelma oli olla maatila läänin pohjoisosasta sekä etelästä, mutta kalliiden kustannusten vuoksi päätettiin koota joitakin rakennuksia pohjoisesta Västerbottenista ja joitakin eteläisestä Västerbottenista yhdeksi maatilaksi.
Vuonna 1928 hiihtomuseo perustettiin mäkihyppytorniin Fiskartorpetin virkistysalueella Norra Djurgårdenissa, Tukholmassa. Vuonna 1963 kokoelmat siirrettiin kuitenkin Ruotsin hiihtomuseoon Uumajaan. Yksi museon esineistä on maailman vanhin suksi. Ruotsin historia
Ruotsin alueelta lähti myös liikkuvien skandinaavisten ja balttien laivastojen mukaan joukkoja, viikinkejä, joita kutsuttiin myöhemmin idässä yhteisellä nimellä rusit. He kävivät kauppaa, ryöstivät ja perustivat uudisasutuksia Itämeren alueella sekä idäntien varsilla eli Venäjällä ja Mustallamerellä. Keski-Ruotsissa sijaitseva Birka oli kuuluisa viikinkikaupan keskus Jyllannin niemimaalla sijaitsevan Hedebyn, Räävelin, Olhavajoen rannalla olevan Holmgårdin ja Oslon eteläpuolella olevan Kaupangin ohella. Viikinkiretkillä hankittua hopeaa haudattiin aarteina. 900-luvun jälkipuoliskolla idänkauppa hiipui. Bysantin keisari puolestaan kokosi kuuluisan valiojoukkonsa varjagikaartin viikinkisotureista. Viikingit olivat sotaisia ja taistelivat paljon myös keskenään. Harald Sinihammas toi kristinuskon Tanskaan ja yhdisti ensimmäisen kerran Tanskan ja Norjan 900-luvun loppupuolella. Ruotsin keskeiseksi alueeksi muodostui Sveanmaa, erityisesti Uppsalan ja Mälaren ympäristö. Nykyisen Ruotsin alueet Kalmarista etelään ja Skåne kuuluivat Tanskalle, joka pystyi hallitsemaan merenkulkua Tanskan salmissa. Tanska pystyi keräämään suuria veroja Danelagenista Englannista. Tanskan asema heikentyi 1200-luvulla, kun nouseva Hansaliitto alkoi kuljettamaan kauppatavaroita Lyypekin ja Hampurin välillä jokia pitkin ohitse Tanskan. Tukholma
Tukholman kunnan vaakunassa on Ruotsin suojeluspyhimyksen Eerik Pyhän kuva. Se on ollut kaupungin sinetissä jo 1300-luvulta lähtien. Varhaisin, vuodelta 1296 oleva vaakuna kuvasi kahta tornia. Jo vuonna 1326 kaupunki hankki uuden vaakunan, jossa on muurien ympäröimänä kolme tornia. Pyhän Eerikin kuvaa kantava vaakuna tunnetaan vuodelta 1376. Nykyisen ulkomuotonsa vaakuna sai vuonna 1934. Vaakunassa oleva Pyhän Eerikin kuva perustuu Roslags-Bron kirkossa olevaan kuvaan. Lund
Lund on yksi Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, sillä se on perustettu noin voinna 990. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon, jonka jälkeen maassa ei enää virallisesti ole ollut kaupunkeja. Lundin kuntaan kuuluu nykyään Lundin kaupunkitaajaman lisäksi huomattava määrä maaseutualueita. Lundin taajamassa oli 82 800 asukasta vuoden 2010 lopussa. Asukasluvultaan Lund on Skånen läänin kolmanneksi suurin kaupunki Malmön ja Helsingborgin jälkeen. Ruotsin historia
Ruotsin oloista "rautakaudelta" (noin 500 eaa. – 1050 jaa.) on vain vähän kirjallisia tietoja. Roomalainen Tacitus on ensimmäinen, joka mainitsee Ruotsin alueen asukkaita ("suiones" eli svealaiset). Arkeologinen löytömateriaali sitä vastoin on runsas. Odense
Odense on Tanskan vanhimpia kaupunkeja ja vietti 1000-vuotisjuhliaan 1988. Kaupungin nimi tulee sanoista "Odinin "vi"" eli "Odinin kulttipaikka" ja viittaa skandinaavimytologian pääjumalaan Odiniin. Kaupunkiin on haudattu Tanskan suojeluspyhimys kuningas Knuut IV (k. 1086), minkä vuoksi se oli keskiajalla pyhiinvaelluskohde. Suomen esihistoria
Viikinkiaikana (noin vuodet 800–1025) kauppa ja yhteydet vilkastuivat ja kaupunkimaisia asutuksia alkoi syntyä Itämeren piirissä. Aina 900–luvun lopulle saakka liikenne viikinkien idäntiellä oli merkittävää. Skandinaviassa viikinkiaika on esihistoriallisen kauden viimeinen jakso. Pohjoismaissa tärkeimmät kauppakaupungit olivat Mälar-järven Birka Keski-Ruotsissa, Etelä-Jyllannin Hedeby nykyisessä Saksassa ja Oslovuonon Kaupang Norjassa. Aikakauden vilkkailla kauppareiteillä liikkui Ahvenanmaan ja luultavasti pieniä määriä manner-Suomenkin alueen asukkaita. Røros
Røros (eteläsaameksi Plassje) on 5 650 asukkaan (2018) kunta Norjassa, Etelä-Trøndelagin läänissä ("Sør-Trøndelag"), matkaa Trondheimin kertyy noin 150 km. Røros on vanha historiallinen kaivoskaupunki ja yksi Euroopan vanhimmista puukaupungeista, ja kunta kuuluu UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Rørosin kunta muodostuu pääasiassa kolmesta taajamasta: Røros, Brekken ja Glåmos. Aikavyöhyke
Ruotsissa oli kullakin paikkakunnalla oma paikallisaika vuoteen 1879 asti. Göteborgin ja Tukholman paikallisajat poikkesivat toisistaan 25 minuuttia, Strömstadin ja Haaparannan 52 minuuttia. Tästä aiheutui ongelmia junien aikataulujen laadinnalle ja niiden lukemiselle, jonka takia viidentoista vuoden pohdinnan jälkeen päädyttiin samaan aikaan koko maassa. Ruotsi otti ensimmäisenä maana maailmassa käyttöön standardiajan 1. tammikuuta 1879, joka perustui Göteborgin ja Tukholman välissä kulkevaan pituuspiiriin. Ennen uudistusta aikakäsitys oli perustunut työhön käytettyyn aikaan, mutta uudistuksen jälkeen se perustui täsmällisesti kelloon. Ruotsin sotahistoria
Esihistoriallisella ajalla Ruotsi oli jakaantunut sotilaallisesti maakuntiin. Varhaisella keskiajalla Ruotsissa käytettiin ledung-järjestelmää organisoimaan maakuntien sotavoimat. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin valtakunnasta ei voi vielä puhua. Paikalliset päälliköt tunnustivat kuninkaan herrakseen jos tunnustivat, ja välillä kuninkaita saattoi olla useampia. Ensimmäinen ruotsalainen kuningas josta on varmempaa tietoa on Olavi Sylikuningas, jota myös pidetään Ruotsin ensimmäisenä kristittynä kuninkaana. Merkittäviä varhaiskeskiaikaisia taisteluja joihin Ruotsi osallistui oli muun muassa vuonna 1000 käyty Svolderin taistelu, jossa Olavi Sylikuningas taisteli tanskalaisen kuninkaan Sven Haaraparran kanssa norjalaista kuningasta Olav Tryggvassonia vastaan. Ruotsi
Jääkauden loppuessa ihmisiä alkoi asettua Ruotsiin, ensin jäättömille rannikoille ja myöhemmin myös sisämaahan. Jäätikkö oli kokonaan kadonnut noin vuonna 7000 eaa. Asutus oli liikkuvaa, kesäisin kalastettiin ja pyydystettiin hylkeitä rannikolla, talveksi ainakin osa väestöstä siirtyi sisämaahan hirvijahtiin. Varhaisella kivikaudella asukkaita oli vain muutamia tuhansia. Noin 5000 vuotta eaa. saviastiat tulivat käyttöön. Noin vuosina 4100–1700 eaa. kivikautiset yhteisöt Etelä- ja Keski-Ruotsissa harjoittivat jo maanviljelyä ja karjanhoitoa. Pronssikaudella, noin 1700–500 eaa., muodostui luokkayhteiskunta, joka kykeni hallitsemaan arvometallien, kuten kullan ja pronssin, valmistusta ja omistusta. Yläluokan haudoista on löytynyt monenlaisia tarvekaluja kuolemanjälkeistä elämää varten. Pronssikauden esineistä osa tehtiin paikallisesti, osa tuotiin manner-Euroopasta. Manner-Euroopassa alettiin käyttää rautaa arkiesineissä aiemmin kuin Skandinaviassa. Luettelo Ruotsin kaupungeista
Näitä kaupunkina olleita paikkakuntia ei yleensä lasketa kaupungeiksi, koska ne eivät olleet kaupunkeina vuosina 1862–1951, jolloin vuonna 1862 säädetyt kunnallislait olivat voimassa. Ruotsin historia
Birgerin ja hänen poikiensa vallan aikaa 1200-luvun keskivaiheilla ja jälkipuoliskolla voi pitää yhtenäisen Ruotsin kuningaskunnan varsinaisena syntykautena. Kuninkaanvallan ja verotuksen tukikohdiksi rakennettiin linnoja. Kaupunkilaitos alkoi kehittyä (mm. Tukholma perustettiin) ja Taalainmaan malmivaroja alettiin hyödyntää tehokkaammin. Saksalaisia kauppiaita, käsityöläisiä ja vuorimiehiä alkoi saapua Ruotsiin suurin joukoin. Kuningas Maunu Ladonlukko antoi vuonna 1280 Alsnön säädöksen, joka vapautti veroista raskaina ratsumiehinä palvelevat ritarit ja asemiehet (rälssi). Ruotsin arkkitehtuurimuseo
Ruotsin arkkitehtuurimuseo () on museo Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Skeppsholmenilla, jossa on myös Moderna museet. Museon on perustanut vuonna 1962 Ruotsin arkkitehtiliitto SAR. Vuonna 1978 museo siirtyi Ruotsin valtion hallintaan. Örgryte
Örgryte on Ruotsin entinen pitäjä Länsi-Götanmaalla ja nykyinen Göteborgin kaupunginosa. Pitäjällä on keskiaikaan juontuvat perinteet. Göteborgin kaupunki ja seurakunta erotettiin pitäjästä vuonna 1619. Pitäjästä tuli muodollisesti maalaiskunta vuonna 1863. Maalaiskunta lakkasi olemasta vuonna 1922, jolloin se yhdistettiin Göteborgin kaupunkiin. Maantieteellisesti varsinainen Göteborg sijaitsi Örgryten länsipuolella Kattegatin rannalla satamineen.
Maineikas urheiluseura Örgryte IS on voimissaan ja sen jalkapallojoukkue on 2000-luvulla pelannut pitkään Allsvenskanissa ja Superettanissa. Kauppala
Monien Ruotsin taajamien/entisten kaupunkien nimissä on sana "köping", vaikka ne on perustettu kaupungeiksi, eivätkä ne ole koskaan olleet kauppaloita. Tällaisia kaupunkeja ovat Enköping, Falköping, Jönköping, Köping, Lidköping, Linköping, Norrköping, Nyköping ja Söderköping.Kunnallislaki, Suomen asetuskokoelma 953/1976 (aiempi 642/1948). Ruotsin historia
Viikinkiajalla skandinaavinen, talonpoikainen elämäntapa ulottui pohjoisessa suurin piirtein Merenkurkun tienoille, Ångermanlandiin saakka. Pohjoisempana asui väestöä, josta käytettiin nimeä kveenit ja tunturialueilla oli toinen kiertävää paimentolaiselämää elävä ryhmä, saamelaiset. Pysyviä rajoja näillä ryhmillä ei ilmeisesti ollut. Pohjanmaalla, merenkurkun molemmin puolin asunut kveeneiksi kutsuttu väestö on ilmeisesti nykyisten Tornionjokilaakson asukkaiden edeltäjiä. Adam Bremeniläinen mainitsee saamelaisten hallitseman Hälsinglandin sijaitsevan Ruotsin ja Norjan välissä. Paavi Innocentius II ja keisari Fredrik I Barbarossa mainitsevat Hälsinlandin Ruotsiin, Norjaan, Tanskaan, Färsaariin ja Grönlandiin verrannollisena alueena. Norjalaisessa Historia Norvegiæ 1100-luvun jälkipuolelta Ångermanlandin (Angaria) katsotaan olevan Norjan rajanaapuri. Pohjoisen Ruotsin väestöjen tuolloisista kielisuhteista ei tiedetä. Ajan kanssa nämä alueet ovat ruotsalaistuneet pohjoista kohden. Ruotsi
Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma. Hagfors
Vuonna 1903 silloiseen Norra Rådan maalaiskuntaan perustettiin Hagforsin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1950 taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Hagforsin kaupungiksi. Tämän jälkeen Ruotsiin on perustettu vain kaksi muuta kaupunkia: Säffle ja Oxelösund, joiden jälkeen uusien kaupunkien perustaminen lopetettiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunki muutettiin Hagforsin kunnaksi ilman rajamuutoksia Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuooton. Vuodesta 1974 Hagforsin entisen kaupungin alue on ollut osa huomattavasti laajempaa Hagforsin kuntaa, johon kuuluu myös kolme entistä maalaiskuntaa. Näsin linna
Näsin linna () on 1100-luvulla rakennettu linna, joka sijaitsee Ruotsissa Vättern-järven 14 km pituisen Visingsö-saaren eteläkärjessä. Kuitenkin keskiaikaisissa lähteissä linnaan viitataan nimillä "Visingsö" tai "Visingsö hus".
Visingsö oli eräs Ruotsin kuningasvallan voimakkaimmista tukialueista aina 1300-luvun alkuun asti. Linna oli Ruotsin ensimmäinen valtionlinna ja kuninkaanlinna. Sitä käytettiin myös keskuspankkina, jonne kuninkaat keräsivät omia ja valtakuntansa arvoesineitä. Linna on eräs Ruotsin vanhimpia ei-kirkollisia kivirakennuksia. Euroopan esihistoria
Nuoremman dryas-kauden jälkeen Etelä-Ruotsiin (Skånen ja Hallandin) alueille muutti metsästäjiä jo noin 11 000 eaa. väliaikaisesti. Muualla Ruotsin alueella jääkausi päättyi n. tuhat vuotta myöhemmin kuin Suomessa. Keski-Ruotsi oli veden alla Itämeren Yoldiameri- ja Ancylusjärvi-vaiheiden aikana. Norlannin alue muuttui asuttavaksi vasta mannerjään sulattua ja Baltian jääjärven jälkeen. Vanhimmat arkeologiset löydöt ovat ajalta 7 000 eaa. Norlannin Byskeälvenistä. Ruotsiin muutti metsästäjä - keräilijöitä etelästä ja Suomen sekä Venäjän alueelta. Kyseessä lienee kokoelma niistä ihmisistä, joita asui Euroopassa jo jääkauden maksimin aikana. Mitä kieltä ensimmäiset tulokkaat puhuivat, jäänee ikuiseksi arvoitukseksi. Ehkä kieli oli esisaamea tai esisuomea. Asiasta on esitetty useita ristiriitaisia teorioita. Hampurin kulttuuri
Hampurin kulttuuri kehittyi ja hajosi ajan mukana eri alueille. Pohjoiseen syntyi itsenäinen Havelte-nuolenkärkien perinne. Hampurin kulttuuri oli oma kulttuurinsa, joka rajoittui etelän matalilla vuorilla Göttingenistä pohjoiseen olevaan Madeleinen kulttuuriin, jonka alavin paikka oli Gadenstedtissa. Madeleinen kulttuuri oli levinnyt idässä jopa Puolaan asti. Myöhemmin Madeleinen kulttuuri levisi Reininmaalla 13 500-13 000 vuotta sitten. Ruotsin vanhin asuinpaikka Molleröd oli 14 000 vuotta sitten Hampurin kulttuuria. Ruotsin historia
Ruotsin historia aloitetaan joskus viikinkiajasta, joskus 1000-luvusta. Tätä edeltänyttä aikaa kutsutaan Ruotsin esihistoriaksi. Ruotsin kuningaskunta syntyi 1000–1200-lukujen kuluessa. Vuosina 1397–1523 Ruotsi oli ajoittain valtioliitossa Tanskan ja Norjan kanssa (Kalmarin unioni). 1600-luvulla Ruotsi nousi tilapäisesti eurooppalaisen suurvallan asemaan. Skåne
Maakunnan suurin kaupunki on Malmö. Jo viikinkiajalla perustettu Lund on tunnettu yliopistokaupunki. Helsingborg on yksi pohjoismaiden vanhimmista kaupungeista; nimi mainitaan Tanskan kuninkaan 21. toukokuuta 1085 kirjoittamassa kirjeessä. Malmössä ja Helsingborgissa ovat suurimmat satamat. Ulvsunda
Ulvsunda on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Riksbyn, Ulvsunda industriområden, Tranebergin, Alvikin ja Stora Mossenin kaupunginosat. "Ulvsunda" on yksi Tukholman vanhimpia paikannimiä. Nykyisin siellä on asukkaita noin 2000, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 0,85 neliökilometrin suuruinen. Toinen ristiretki Suomeen
Lars Huldén on osoittanut ruotsalaisasutusta edeltäneitä vanhoja suomalaiskyliä olleen kuitenkin suojaisissa paikoissa pitkin rannikoita, mutta ne eivät sijaintinsa puolesta ole näkyneet Suomenlahdella merelle. Myös Huldén ajoittaa ruotsalaisasutuksen synnyn 1200-luvulle. Kauko Pirinen puolestaan on katsonut myös ”Ahvenanmaan kuuluneen Turun hiippakuntaan 1200-luvun puolivälissä kun kirkollisen verotusjärjestelmän perusteet on laskettu” ja ”kirkollisen verotuksen olevan Ahvenanmaalla siinä määrin samankaltainen kuin Suomen ruotsalaisalueilla ja vastaavasti Ruotsin oloista poikkeava”. Lars Hellbergin mukaan Ahvenanmaan nykyinen ruotsalaisasutus on nimistönsä valossa samanaikaista ja samankaltaista kuin muukin suomalaisasutus ja sitä on edeltänyt kiinteä, maataviljelevä suomalaisasutus. Näin ollen on syytä olettaa myös Ahvenanmaan saaneen nykyisen ruotsinkielisen väestönsä vasta 1200-luvun puolivälistä lähtien, varsinkin kun Ahvenanmaan vanhin kivikirkko on ajoitettu 1280-luvulle. Vanhin Ahvenanmaata koskeva asiakirjalähde on päivätty 3.5.1281. Ruotsin kulttuuri
Unescon maailmanperintöluettelossa on Ruotsista 13 kulttuurikohdetta, yksi luontokohde eli Höga Kusten ja yksi ”sekakohde”, Laponia. Kulttuurikohteet ovat Tanumin kalliopiirrokset, Etelä-Öölannin maatalousmaisema, Birka ja Hovgården viikinkiajalta, Suuren kuparivuoren kaivosalue Falunissa 1200-luvulta, Visbyn hansakaupunki, Gammelstadin kirkonkylän puutalot ja 1400-luvun kirkko Luulajassa, 1600-luvun markkinajohtaja Engelsbergin terästehdas, Karlskronan satamakaupunki 1600-luvulta, Drottningholmin kuninkaallinen tila 1700-luvulta, Skogskyrkogården 1900-luvun alusta sekä Grimetonin radioasema 1920-luvulta. Rauma
Rauma on Suomen neljänneksi vanhin kaupunki Turun, Porvoon ja Ulvilan jälkeen (viidenneksi vanhin, jos Viipuri lasketaan). Rauma on satamakaupunki, jonka ansiosta Rauman murre on saanut vaikutteita etenkin ruotsista ja englannista, mutta myös ranskasta, venäjästä ja virosta. Rauman murre ("giäl") on lounaismurre, joka eroaa selvästi Turun murteesta. Rauma on yksikielisesti suomenkielinen kunta. Malmöhusin linna
Malmöhusin linna (ruots. Malmöhus slott, tansk. Malmøhus) on Malmön Centrum-alueella sijaitseva linna. Malmöhusin linna on Skandinavian vanhin säilynyt renessanssilinna. Linna toimi Tanskan vallan aikana, vuoteen 1658 asti, Malmöhusin läänin lääninherran asuinpaikkana. Linnan kuuluisiin asukkaisiin kuuluu myös Tanskan Fredrik II, joka kruununprinssiaikanaan asui linnassa ja järjesti siellä ylenpalttisia juhlia. Tukholman arkkitehtuuri
1430-luvulla Tukholma mainittiin ensimmäisen kerran Ruotsin pääkaupungiksi. Kaupunki oli kasvanut silloin jo 200 vuoden ajan ja sen rakennuskanta oli kehittynyt samankaltaiseksi kuin tyypillisissä hansakaupungeissa Itämeren ympäristössä Hansaliiton aikaan. Gamla stania rakentamaan tuotiin mielellään saksalaisia rakennusmestareita, ja saksalaista rakentamiseen liittyvää sanastoa lainattiin ruotsiin: esimerkiksi sana ”fogsvans” eli käsisaha on ruotsinnettu saksan sanasta "Fuchsschwanz". Kaupunkiin rakennettiin kiltahuone saksalaisille kauppiaille. Sittemmin sitä laajennettiin ja se muutettiin Saksalaiseksi kirkoksi. Tukholma
Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa. Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo. Kiirunan kunta
Kaaresuvannosta erotetusta Jukkasjärvestä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Maalaiskunnan alueella sijainneesta Kiirunan kaivosyhdyskunnasta tehtiin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1908. Vuonna 1948 koko maalaiskunta muutettiin Kiirunan kaupungiksi. Tuolloin se oli pinta-alaltaan Ruotsin suurin kaupunki ja toiseksi suurin koko maailmassa Australian Queenlandissa sijaitsevan Mount Isan jälkeen. Kiiruna oli yksi viimeisistä kaupungeista, joita Ruotsiin perustettiin. Kungsträdgården
Kungsträdgården (sananmukaisesti ) on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman puistoista. Se sijaitsee Norrmalmin kaupunginosa-alueella, kaupungin keskustan tuntumassa. Se on yhdessä Humlegårdenin kanssa Tukholman vanhin säilynyt puisto. Tukholman historia
Perimätiedon mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi estää vihollisten pääsyn Itämereltä Mälarenin järvelle. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252 ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansaliiton kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa. Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille.
1300-luvulla Tukholmasta oli tullut alueen tärkein kaupunki, ja sen suojaksi rakennettiin tuolloin muurit. Tukholman kautta vietiin etupäässä rautaa Bergslagenista Saksaan. Aluksi Tukholma sijaitsi vain Stadsholmenin saarella, joka kahden muun pienemmän saaren kanssa tunnetaan nykyään nimellä "Vanha kaupunki", ruots. "Gamla Stan". Stadsholmenin nykyinen pinta-ala on kaksinkertainen alkuperäiseen saareen verrattuna. Hessensteinin palatsi
Hessensteinin palatsi on palatsimainen rakennus Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Tukholman vanhassakaupungissa (Gamla stan), Riddarholmenilla, Birger Jarls torgin laidalla. Palatsi on alun perin rakennettu vuoden 1630 tienoilla valtaneuvos Bengt Bengtsson Oxenstiernan yksityistaloksi. Noin vuonna 1680 rakennusta uudistettiin, ja suunnittelijana toimi tuolloin mahdollisesti arkkitehti Nicodemus Tessin nuorempi. Vuonna 1983 rakennuksen restauroi arkkitehtitoimisto Uhlin&Malm. Rakennuksessa on nykyisin Svean hovioikeuden tiloja. Ruotsin maantiede
Valtaosa Ruotsin väestöstä asuu maan keski- ja eteläosissa. Ruotsin taajama-aste on 85 prosenttia, mikä on suunnilleen sama kuin Suomessakin. Ruotsin suurimmat taajamat ovat Tukholma, Göteborg ja Malmö. Useimmat Ruotsin 50 suurimmasta taajamasta sijaitsevat rannikoilla tai Tukholman ja Göteborgin välisellä alueella. Kolme suurinta kuntaa ovat puolestaan Tukholman kunta, Göteborgin kunta ja Malmön kunta. Muinaisjäännösten tiheys kertoo väestötiheydestä menneinä aikoina. Tiheimmässä muinaisjäännökset ovat Mälarinlaaksossa ja Bohuslänissä. Stralsund
Stralsund on vuonna 1234 perustettu satamakaupunki, entinen hansakaupunki Saksassa Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Itämeren rannalla. Asukkaita siellä on 57 866 (2008), ja sen pinta-ala on 38,97 km². Kaupungissa on useita goottilaisia tiilirakennuksia, joihin kuuluu muun muassa Nikolainkirkko (1200–1300-luvulta). Stralsund oli Ruotsin hallinnassa vuosina 1648–1814. Stralsundin vanhakaupunki on Unescon maailmanperintökohde yhdessä Wismarin vanhankaupungin kanssa. Fulufjälletin kansallispuisto
Fulufjälletin kansallispuisto on Ruotsissa Taalainmaan läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee Älvdalenin kunnassa lähellä Norjan rajaa. Vuonna 2002 perustettu kansallispuisto on 385 neliökilometrin laajuinen. Puistossa on Ruotsin korkein vesiputous: se on 93 metrin korkuinen, josta 70 metriä on vapaata pudotusta. Sieltä on myös löytynyt maailman vanhimmaksi arvioitu puu, 9500 vuotta vanha kuusi. Nordiska museet
Nordiska museet ("Pohjoismainen museo") on museo Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Djurgårdenin saarella lähellä kaupungin keskustaa. Museo esittelee Ruotsin kulttuurihistoriaa ja kansatiedettä 1500-luvulta nykypäivään. Vanha Uppsala
Vanhassa Uppsalassa on laaja tasanko, jossa on vanha kivikirkko ja kolme valtavaa hautakumpua kansainvaellusajalta (400–500-luvulta), jotka kuuluvat Ruotsin tunnetuimpiin muinaisjäännöksiin. Alueella sijaitsivat myös Moran kivet, jotka toimivat Ruotsin kuninkaiden kruunauspaikkana ainakin keskiajalla. Tukholman vanha observatorio
Tukholman vanha observatorio on nykyään Ruotsin vanhin observatorio, jossa on edelleen käytössä oleva teleskooppi. Riddarholmen
Riddarholmen eli Ritariholma on Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa, Mälaren-järvessä sijaitseva saari sekä kaupunginosa, joka kuuluu Södermalmin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on muodostettu vuonna 1905. Se myös muodostaa osan Tukholman vanhastakaupungista, Gamla stanista. Luettelo Itämeren rannikkokaupungeista
Ruotsin rannikkokaupungit on lueteltu seuraavassa Suomen rajalta pohjoisesta eteläisimpään Ruotsiin ja sieltä jälleen pohjoiseen Norjan rajalle asti. Itämeren erottaa Pohjanmerestä Ruotsin ja Tanskan välinen Kattegatin salmi, jonka katsotaan päättyvän Ruotsin puolella hieman Marstrandin kaupungista koilliseen. Luetteloon on kuitenkin otettu mukaan vielä kolme Marstrandin ja Norjan rajan välillä sijaitsevaa kaupunkia (Uddevalla, Lysekil ja Strömstad). Vuodesta 1971 lähtien Ruotsissa ei enää virallisesti ole ollut kaupunkeja, joten luetteloon on otettu suunnilleen entisiä kaupunkeja vastaavien taajamien väkiluvut ja maapinta-alatiedot. Tukholman kohdalla on ilmoitettu entistä kaupunkia laajemman Tukholman taajaman tiedot, joihin sisältyvät myös Solna ja Nacka. Kaikkien luettelossa mainittujen paikkakuntien kohdalla taajama ei ulotu aivan merelle asti, mutta taajamat sijaitsevat kuitenkin melko lähellä Itämeren rantaa. Tukholma
Tukholmasta tuli kaupunki 1200-luvulla, ja 1300-luvulta lähtien se on ollut Ruotsin poliittinen ja taloudellinen keskus. Tukholma on esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien kokoontumispaikka, ja Tukholman kuninkaanlinna on maan hallitsijan kuningas Kaarle XVI Kustaan virallinen residenssi, jossa kuningaspari edustaa ja työskentelee, mutta varsinainen asunto on Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella. Gröna Lund
Gröna Lund on huvipuisto Tukholmassa, Ruotsissa. Se sijaitsee Djurgårdenin saaren länsirannalla. Jacob Schultheis perusti sen vuonna 1883, joten kyseessä on Ruotsin vanhin huvipuisto. Gröna Lundissa vierailee joka vuosi yli miljoona kävijää. Ruotsinpyhtään kirkko
Ruotsinpyhtään kirkko (Strömforsin kirkko) on kirkkorakennus Loviisan Ruotsinpyhtäällä Uudellamaalla. Kirkko on rakennettu vuosina 1770–1771, sen suunnitteli yliluutnantti ja ritari Olof Glansenstjerna ja rakennusmestarina toimi Nils Gimberg. Muodoltaan kirkko on kahdeksankulmainen ja sen nykyinen ulkoasu edustaa uusgotiikkaa. Se on Suomen vanhin keskeiskirkko. Uppsala
Uppsala ( , vanh. ja aik. "Upsala") on Ruotsin neljänneksi suurin kaupunki (taajama) ja sijaitsee noin 70 kilometriä pohjoiseen Tukholmasta. Kaupunki on tunnettu Ruotsin ja Pohjoismaiden vanhimmasta yliopistosta, Pohjoismaiden suurimmasta tuomiokirkosta sekä modernin kasvitieteen isästä, Carl von Linnéstä. Uppsala on samannimisen Uppsalan kunnan keskustaajama. Aurajoki
Ensimmäinen asutus joen rannalla syntyi vähintään 6 000 vuotta sitten. Nimi ”Aurajoki” on yhdistetty muinaisruotsin vesiväylää merkinneeseen sanaan ”aathra”. Samaa perua on nykyruotsin suonta merkitsevä sana åder. Varhaisimmat maininnat Aurajoen ja samalla koko Suomen vesimyllyistä ovat vuodelta 1352. Joen alajuoksulle rannalle syntyi 1200-luvulla Turku, Suomen vanhin ja pitkään myös suurin kaupunki. Aurajoki on vaikuttanut Turun historiaan merkittävästi. Ohittamattomana luonnonelementtinä se myös määrää asioita kaupungissa. Aurajoki jakaa Turun kahteen puoleen. Kaupunki syntyi joen itäpuolelle (eli eteläpuolelle). Siellä sijaitsevat tai ovat sijainneet muun muassa Turun tuomiokirkko, Turun akatemia, Vanha Suurtori, Raatihuone ja ensimmäiset koulut. Tämän historian takia Turussa joen itäpuoli on "täl pual jokke" ja nykyisen ydinkeskustan ja kauppatorin puoli "tois pual jokke". Nämä määritelmät ovat absoluuttisia eivätkä riipu siitä, kummalla puolen jokea niiden sanoja seisoo. Joen eri puolia kutsutaan myös Åboksi ("täl pual") ja Turuksi ("tois pual") kaupungin yliopistojen (Turun yliopisto ja Åbo Akademi) vanhojen sijaintipaikkojen mukaan. Nimiä käytetään erityisesti, kun kerrotaan "förin" vievän ihmisiä Åbosta Turkuun. Waldemarsudde
Prinssi Eugen kuoli vuonna 1947, ja hänet poltto­haudattiin Ruotsin ensimmäisenä kuninkaallisena henkilönä. Hänen uurnansa haudattiin rannalle Gamla husetin taakse. Prinssi testamenttasi koko omaisuutensa taidekokoelmineen Ruotsin valtiolle, joka luovutti sen Tukholman kaupungille. Vuonna 1995 Waldemarsudde siirtyi jälleen valtiolle. Museo muodostaa oman yksikkönsä Nationalmuseum med Prins Eugens Waldemarsudde -nimisessä valtion laitoksessa. Skellefteå
Alueen vanhasta asutuksesta huolimatta Skellefteån kaupunki on Norlannin nuorimpia. Kaupungin perusti virallisesti kirkkoherra Nils Nordlander vuonna 1845. Vuonna 1967 kaupunkiin liitettiin Skellefteån maalaiskunta sekä Bureå, Byske ja Jörn. Kaupungin arvonimen Skellefteå menetti vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Skellefteån kuntaan tulivat kuulumaan vielä Burträsk ja Lövånger. Nykyinen Skellefteån kunta on pinta-alaltaan ja väkiluvultaan paljon suurempi kuin entinen Skellefteån kaupunki. Centrum (Malmö)
Centrum on kaupunginosa Ruotsin kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Malmössa. Siellä asuu noin 38 200 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 15,35 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan sisältyy Malmön vanhakaupunki, ja se on myös yksi kaupungin satama-alueista. Kaupunginosan nähtävyyksiin lukeutuu Malmöhusin linna sekä pilvenpiirtäjä Turning Torso. Södermalmintori
Södermalmintori () on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman aukioista. Se sijaitsee Södermalmin kaupunginosassa Slussenilla. Aukio on Tukholman aukioista vanhin. Nykyisen muotonsa aukio sai 1930-luvulla kun koko Slussenin alue uusittiin. Aukion kohdalla kohtaavat kadut Götgatan ja Hornsgatan. Aukiolla on historiaa keskiajalle saakka. Se sai kivetyksen vuosina 1637–1639. Aukion laidalla sijaitsee muun muassa Tukholman kaupunginmuseo. Sigtuna
Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla. Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö. Vadstena
Vadstenan eteläosassa sijaitsee Kustaa Vaasan 1500-luvulla rakennuttama Vadstenan linna ja linnan vieressä sijaitsee Vadstenan lelumuseo. Pohjoiseen keskustasta sijaitsee Vadstenan luostari ja luostarikirkko. Keskellä keskustaa sijaitsee 1400-luvulta peräisin oleva Vadstenan raatihuone, joka on Ruotsin vanhin. Vadstenan kunta
Dalin seurakuntaan kuuluu kuusi kirkkoa hautausmaineen. Kirkot ovat Nässja, Örberga, Herrestad, Källstad, Rogslösa ja Väversunda. Nässjan kirkko rakennettiin 1100-luvun aikana, ja sen lähistöllä on rauta-ajalta peräisin oleva Nässja domarring -kalmisto. Örbergan kirkon vanhimmat osat on rakennettu 1100-luvun alussa. Kirkontornin huippu on valmistunut 1700-luvulla. Herrestadin kirkko rakennettiin tutkimusten mukaan noin vuonna 1112. Kirkko onkin Ruotsin vanhin kirkko, joka on ajoitettu. Kirkon alttarikaappi on 1400-luvulta peräisin. Nykyinen Källstadin kirkko on rakennettu 1870-luvulla, jolloin torniin rakennettiin porraspääty. Kappeli ja torni valmistuivat keskiajalla. Rogslösan kirkko on rakennettu 1100-luvun alussa. Kirkon krusifiksi ja alttarikaappi ovat 1400-luvulta peräisin. Väversundan kirkko rakennettiin noin vuonna 1160. Siellä on muun muassa holvimaalauksia keskiajalta sekä takorautaovi. Provadia-Solnitsata
Provadia-Solnitsata on arkeologinen kohde Balkanilla. Se sijaitsee nykyisessä Bulgariassa Varnan alueella Provadian kaupungin lähistöllä. Kohdetta pidetään Euroopan vanhimpana kaupunkina, joka on ollut olemassa jo viidennellä vuosituhannella eaa. eli esihistoriallisella ajalla. Se on ollut paksun kivimuurin sisällä ja asukasluvuksi on arvioitu yli 300. Kaupungin rakentamisen syyksi arvellaan suolaa, joka on ollut merkittävä kauppatavara ja myös vaihdon väline eli rahan esimuoto. Ruotsin historia
"Vanhemmalla roomalaisajalla" (noin 1–200 jaa.) arkeologinen aineisto Etelä-Ruotsissa rikastui ja monipuolistui hautoihin laitettujen esineiden johdosta. Ruotsin alueelle kulkeutui melko paljon roomalaisia esineitä. Itä-Götanmaan ja Uplannin alueilta kohdistui ilmeisesti pienimuotoista muuttoa Lounais-Suomeen. Tukholman historia
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin "malmeiksi": Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli.
Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, "Tre Kronor", paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754. Birka
Birka oli viikinkiajan huomattava kaupunki ja kauppapaikka Ruotsissa. Birkan alkuperäinen nimi on luultavasti ollut Bierkø tai Björkö (). Se sijaitsi Mälarenilla, nykyisen Björkön saarella Ekerön kunnassa. Birka ja Hovgården kuuluvat UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Birka syntyi 750-luvulla. Se ehti kukoistaa noin 200 vuotta ennen kuin se hylättiin noin vuonna 975, samaan aikaan kun Sigtunan kristitty kaupunki perustettiin 35 km päähän. Tukholma (taajama)
Tukholman taajama () on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti. Malmö
Malmö [malmö:] on Ruotsin kaupunki ja samannimisen Malmön kunnan keskustaajama. Sekä taajama että kunta ovat väkiluvultaan Ruotsin kolmanneksi suurimmat Tukholman ja Göteborgin jälkeen. Malmö on myös Skånen läänin pääkaupunki. Malmö sijaitsee Skånen maakunnan lounaisosassa ja Skånen läänissä Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2017 lopussa taajamassa oli 333 633 asukasta, joista 54 prosentilla vähintään toinen vanhemmista oli syntynyt ulkomailla. Taajama kuuluu pääosin Malmön kuntaan, mutta pieniltä osin myös Burlövin kuntaan. Bjärköa-laki
Bjärköa-laki, Bjärköalaki eli Bjärkön oikeus () on Ruotsin vanhin kaupunginlaki. Se on luotu 1200-luvun lopussa tai 1300-luvun alussa, mutta sen ainoa nykypäiviin säilynyt käsikirjoitus on tehty 1340-luvulla. Bjärköalakia noudatettiin Tukholmassa ja eräissä muissa kaupungeissa. Sen syrjäytti noin vuonna 1349 syntynyt Maunu Eerikinpojan kaupunginlaki, joka oli voimassa kaikissa Ruotsin kaupungeissa. Bjärköalaki on muinaisruotsiksi "bjærkøa rætter", jonka etymologia on epävarma. Sen kantasanaksi on ehdotettu sanaa "birk" (erillään oleva tai syrjäinen alue) tai nimeä "Biærkø", joka viittaa Björkön saareen Mälaren-järvellä, jossa Birka sijaitsi. Gränna
Kreivi Pietari Brahe perusti Grännan kaupungin vuonna 1652. Tuolloin kaupungin nimenä oli "Brahe-Grenna". Brahe-Grenna oli Ruotsin ensimmäinen ja ainoa feodaalikaupunki, joka sai kaupunginoikeutensa kreiviltä eikä kuninkaalta. Gränna lakkasi olemasta kaupunki vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja kaupungin alue liitettiin Jönköpingin kuntaan. Vanhakaupunki
Kaupungin entistä sijaintipaikkaa voivat tarkoittaa myös sekä Suomessa että muualla sen kaltaiset nimet kuin Vanha Vaasa ja Vanha Uppsala. Vanhassa Vaasassa sijaitsi Vaasan kaupunki ennen vuonna 1852 tapahtunutta tulipaloa, ja Vanha Uppsala oli nykyisen Uppsalan kaupungin edeltäjänä ollut vanha keskuspaikka. Ruotsin luonnonhistoriallinen museo
Ruotsin luonnonhistoriallinen museo () on luonnonhistoriallinen museo Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Museon perusti vuonna 1819 Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia. Museo irrotettiin akatemiasta vuonna 1965. Post- och Inrikes Tidningar
Post- och Inrikes Tidningar on ruotsalainen päivittäinen, maailman vanhin vielä nykypäivänäkin ilmestyvä sanomalehti. Sen pääkonttori sijaitsee Tukholmassa. Kuningatar Kristiina ja valtakunnankansleri Axel Oxenstierna perustivat lehden vuonna 1645. Heidän tavoitteenaan oli tuoda julki Ruotsin valtion virallisia näkemyksiä ja kuulumisia. Teljä
Vanhin tunnettu maininta Kokemäellä sijaineesta muinaisesta kaupungista on Turun akatemian professorin Mikael Wexioniuksen vuonna 1650 julkaisemassa Ruotsin historiassa "Epitome descriptionis Svecia, Gothiae, Fenningiae et subjectarum provinciarum". Hän ei kerro kaupungille mitään nimeä, mutta mainitsee sen raunioita olevan yhä nähtävissä Ylistaron kylässä. Tukholma
Eerikinkronikan mukaan Tukholman perusti Birger-jaarli, joka halusi lopettaa karjalaisten sotaretkillään aiheuttaman vahingon Mälarenin alueelle ja Sigtunan tuhon kaltaiset tapahtumat. Ensimmäiset rakennukset Tukholmassa olivatkin linnoituksia, joiden tarkoituksena oli rajoittaa liikennettä näiden vesistöjen välillä. Tukholma mainitaan historiallisissa dokumenteissa vuonna 1252, ja samoihin aikoihin se sai myös kaupunkioikeudet. Kuningas Valdemar Birgerinpoika solmi Hansan kanssa kauppasopimuksen Tukholmassa. Arkeologiset kaivaukset osoittavat, että Tukholmassa oli asutusta jo 1000-luvulla. 1100-luvulla nykyisen kuninkaallisen linnan mäelle rakennettiin linnoitus. 1270-luvulla fransiskaanit perustivat luostarin nykyiselle Riddarholmenille. Luettelo Ruotsin kaupungeista
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin kaupungeista eli niistä Ruotsin nykyisten rajojen sisällä sijaitsevista paikkakunnista, joilla on ollut kaupunginoikeudet tai joista on nimellisesti tullut kaupunkeja ilman kaupunginoikeuksien myöntämistä. Artikkeliin on otettu myös paikkakuntia, jotka ovat menettäneet kaupunginoikeutensa ennen vuoden 1862 kunnallislakien säätämistä. Yleensä tällaisia paikkakuntia ei katsotakaan kaupungeiksi, joten ne on lueteltu erikseen artikkelin lopussa. Kaupunkien määrä Ruotsissa oli enimmillään 133 kappaletta vuosien 1951 (Säfflestä tuli kaupunki) ja 1967 (Öregrund liitettiin Östhammariin) välillä. Skagershultin vanha kirkko
Skagershultin vanha kirkko () on Ruotsissa Laxån kunnassa Hasselforsin taajaman lähellä sijaitseva kirkko, joka on rakennettu puusta. Se on kunnan vanhin kirkko ja on rakennettu vuonna 1651. Ruotsin sotahistoria
Itämeren alueen pakanat ja Novgorod hyökkäilivät useasti Ruotsiin 1100- ja 1200-luvuilla. Kyseisiä vuosisatoja leimasivat paljolti myös Ruotsin sisäiset konfliktit. Karjalaiset tuhosivat Sigtunan vuonna 1187, joka oli silloisen Ruotsin tärkein kaupunki. "Idästä tulleet pakanat" tekivät sotaretkiä Mälarenin alueelle vuosina 1217 ja 1226. Karjalaiset tekivät toisen historiallisiin lähteisiin merkityn sotaretkensä Ruotsiin vuonna 1257. Vuonna 1259 Paavi Aleksanteri IV hyväksyi Ruotsin kuningas Valdemarin ja Tanskan kuningas Kristofferin pojantyttären Sofian avioliiton, jotta Ruotsi pystyisi paremmin ja tehokkaammin torjumaan lähellä asuvien pakanoiden jatkuvia hyökkäyksiä valtakunnan kyliä ja kirkkoja kohtaan. Vastavuoroisesti ruotsalaiset tekivät yhdessä katolisen kirkon kanssa sotaretkiä Suomen heimoja ja Novgorodia vastaan. Toisaalta jonkinlaisia liittolaisuuksiakin vihollisten kanssa ilmeisesti rakennettiin. Esimerkiksi vuonna 1240 ruotsalaiset tekivät varsinaissuomalaisten, hämäläisten ja norjalaisten kanssa Nevan taisteluun päättyneen sotaretken Novgorodia vastaan. Katolisen uskon levittäminen johti myöhemmin uplantilaisten tekemään niin sanottuun toiseen ristiretkeen hämäläisiä vastaan mahdollisesti vuosina 1249-1250. Karjalaisia vastaan ruotsalaiset tekivät niin sanotun kolmannen ristiretken vuonna 1293. Mahdollisesti 1150-luvulla ruotsalaiset tekivät katolisen kirkon kanssa myös niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen, mutta sotaretken todenperäisyys on epävarma. Eslöv
Ensimmäinen maininta Eslövistä on vuodelta 1145. Vuonna 1858 avattiin Eslövin rautatieasema Malmön ja Tukholman väliselle pääradalle. 1860-luvulla rautateitä alettiin rakentaa enemmän ja Eslövistä tuli risteysasema kuudelle eri rautatielinjalle. Väkiluku alkoi kasvaa ja vuonna 1875 kunnassa oli 1 240 asukasta. Vuonna 1911 kunnassa oli jo 5 400 asukasta, ja se sai kaupunkioikeudet. Väkiluku jatkoi kasvuaan, ja vuonna 1951 asukkaita oli 7 000, 1964 11 000 ja 1995 15 000. Vuonna 1971 kuntauudistuksessa Eslövistä tuli osa laajempaa kokonaisuutta, Eslövin kuntaa, jossa on nykyisin yhteensä yli 30 000 asukasta. Riksarkivet (Ruotsi)
Riksarkivet on Ruotsin vanhimpia hallintoyksiköitä, sillä sen juuret ulottuvat kuninkaan kanslian muodossa keskiaikaan ja 1500-luvulle saakka. Kustaa Vaasan aikana kuninkaan kanslia jaettiin saksalaiseen ja ruotsalaiseen osastoon, jotka huolehtivat valtion kirjeenvaihdosta. Valtakunnankansleri Axel Oxenstierna järjesti arkiston olot 18. lokakuuta 1618 säätämänsä kansliajärjestyksen kautta. Siinä hän määräsi, miten ”vanha kanslia” (det gamla kansliet), eli nykyinen Riksarkivet, piti olla organisoitu. Suurkirkko (Tukholma)
Suurkirkko (), toiselta nimeltään Pyhän Nikolain kirkko (), on Ruotsin pääkaupungin Tukholman vanhin seurakuntakirkko. Se sijaitsee vanhassakaupungissa, lähellä kuninkaallista linnaa sekä Börshusetia. Vuoteen 1907 asti se palveli Ruotsin kuninkaiden kruunajaiskirkkona. Se on myös toiminut Tukholman tuomiokirkkona vuodesta 1942 lähtien. Ensimmäisen kerran Suurkirkko mainittiin tekstissä vuonna 1279, ja luterilainen kirkko siitä tuli vuonna 1527. Se on yksi Tukholman suosituimmista nähtävyyksistä. Tukholma
Tukholma () on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan. Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman läänin maakäräjäkuntaan, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta. Helgeandsholmen
Helgeandsholmen on pieni saari Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa. Se muodostaa yhdessä Stadsholmenin, Strömsborgin ja Riddarholmenin kanssa Tukholman vanhankaupungin. Saari sijaitsee Mälarenin pohjoisemmassa lasku-uomassa, Norrströmissä, Stadsholmenin ja Norrmalmin välissä. Ruotsin historia
Kristinusko saapui Ruotsiin viikinkiajalla. Uskontoa levittivät sekä länsieurooppalaiset lähetyssaarnaajat että Bysantin ortodoksisesta kulttuurista omaksutut vaikutteet. 900-luvun lopulla syntyi Sigtunan kaupunki kristinuskon ja uuden kuninkaanvallan tukikohdaksi. Ensimmäinen Ruotsin kuningas, josta on konkreettisia tietoja, on noin vuosina 995-1022 hallinnut Olavi Sylikuningas, joka lyötätti rahaa Sigtunassa. Tämän hallitsijan tiedetään hallinneen kyliä niin Vättern kuin Mälaren järvien ympäristössä, mutta otettuaan kristityn kasteen, hän ilmeisesti menetti otettaan vielä pakanallisilla pohjoisilla alueilla. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin valtakunnasta ei voi puhua vielä tässä vaiheessa. Paikalliset päälliköt tunnustivat kuninkaan herrakseen, jos tunnustivat, ja välillä kuninkaita saattoi olla useampia. Mälaren
Muita Mälarenin kaupunkeja ovat myötäpäivään lueteltuina Södertälje, Mariefred, Strängnäs, Torshälla, Köping ja Västerås. Myös Enköping sijaitsee lähellä Mälarenin pohjoisrantaa. Lisäksi Mälarenin rannalla on myös Ruotsin vanhin kaupunki Sigtuna, ja eräs Mälarenin lahti ulottuu pohjoiseen Uppsalan kaupungin eteläosaan saakka. Ruotsin historia
Kaarle XII:n sisar Ulrika Eleonora kruunattiin Ruotsin kuningattareksi Uppsalan tuomiokirkossa v. 1719, kun hän oli ensin hyväksynyt kuninkaan valtaa rajoittavan lain. Seuraavana vuonna 1720, hän kuitenkin jo luovutti kruunun miehelleen, Hessenin Fredrikille, josta tuli hallitsijana Fredrik I (1720–1751). 
Hänen mukaansa on Suomessa nimetty Haminan kaupunki (). Fredrikiä ei juuri hallitseminen kiinnostanut, ja tämä johti kuninkaanvallan heikkenemiseen entisestään.
Vapaudenajalla valta oli säätyvaltiopäivillä ja kansliapresidentti, kreivi Arvid Hornilla, joka hoiti Ruotsin ulkopolitiikkaa, ja naapuruussuhteita valtaneuvostossa vuoteen 1738, jolloin hän joutui syrjään, ja vallan ottivat poliitikkoryhmät, joita kutsuttiin hatuiksi ja myssyiksi. Kun hattupuolue oli päässyt valtaan v. 1738, se alkoi valmistella Ranskan tuella sotaa Venäjää vastaan. Tønsberg
Snorri Sturlusonin mukaan Tønsberg on perustettu ennen Hafrsfjordin taistelua noin 872. Tieto on kyseenalainen, mutta jos se olisi totta, Tønsberg olisi Norjan vanhin kaupunki – vanhempi kuin valtio itse, jonka katsotaan tulleen perustetuksi tuossa taistelussa. Aadolf Fredrikin kirkko
Aadolf Fredrikin kirkko () on Ruotsin pääkaupungin 
Tukholman keskustassa sijaitseva kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Carl Fredrik Adelcrantz ja se on rakennettu vuosina 1768–1774. Kirkon sisätilat saivat nykyasunsa Agi Lindegrenin suunnitelmien pohjalta tehdyissä muutoksissa vuosina 1893–1895. Adolf Fredrikin kirkkoon mahtuu noin 1400 henkeä kerrallaan. Kirkon hautausmaalle on haudattu monta tunnettua henkilöä, muun muassa Olof Palme sekä Sven Hedin. Birka
Birkaa pidetään Ruotsin ensimmäisenä kaupunkina. Birkassa on asunut enimmillään ehkä noin 700–1 000 ihmistä. Alueelta on löydetty noin 3 000 hautaa ja jäännöksiä hirsiasumuksista. Birka oli aikoinaan Pohjois-Euroopan tärkeimpiä markkinapaikkoja. Kaupungissa myytiin turkiksia, rautaesineitä sekä käsityöläistuotteita. Turkiksia hankittiin suomalaisilta, saamelaisilta ja Koillis-Venäjältä sekä paikallisilta metsästäjiltä. Kaupunkiin saapui tavaroita kaukaa idästä ja islamilaisesta maailmasta. Alueen haudoista on löytynyt jälkiä mm. lasista, kankaista, kiinalaisesta silkistä ja reininmaalaisesta keramiikasta. Birka oli myös varhainen kristinuskon keskus. "Pohjolan apostoli" Ansgar saapui avustajansa Witmarin kanssa Birkaan 829. Kaupunkiin perustettiin 831 pieni seurakunta, jota pidetään Ruotsin ensimmäisenä. Skänninge
Paikkakunnan historia ulottuu 1000-luvulle ja näin ollen se on yksi Ruotsin vanhimmista kaupungeista. Kiirunan kunta
Kiiruna on Ruotsin pohjoisin kunta, ja pinta-alaltaan se on yhtä suuri kuin kolme maan eteläisintä maakuntaa Skoone, Blekinge ja Halland yhteensä. Yhteen aikaan Kiiruna oli luetteloissa maailman suurimpana kaupunkina pinta-alalla laskettuna. Tämä perustui tuolloin Ruotsissakin käytössä olleeseen tapaan pitää kokonaisia kuntia kaupunkeina. Tämä tapa on vieläkin käytössä Suomessa, ja sen perusteella Rovaniemeä on vuoden 2006 kuntaliitoksesta alkaen kutsuttu Euroopan suurimmaksi kaupungiksi. Visby
Kaupungin perustamisajankohdasta ei ole varmaa tietoa. Asutusta alueella on kuitenkin ollut jo 4 000 vuotta sitten. Kaupungin vanhin rakennus, vanhan sataman lähellä sijaitseva Kruttornet, on peräisin 1100-luvulta, mutta ensimmäiset kirjalliset lähteet tunnetaan vasta 1200-luvulta. Kaupunki oli osa Tanskaa 1300–1600-luvuilla, minkä jälkeen valta siirtyi Ruotsille. Turku
Turun kaupunkimaiseman vanhimmat rakennukset ovat keskiaikaiset Turun tuomiokirkko ja Turun linna. Turun kaupungin vanhin asemakartta on 1630-luvulta. Keskiaikaista kaupunkialuetta laajennettiin ruutukorttelimalliin perustuvalla asemakaavalla, jonka laati maanmittari Hans Hansson vuonna 1652 Pietari Brahen käskystä. C. L. Engel uusi ruutukaavan vuonna 1828 heti Turun suuren palon jälkeen. Kaupungin alueella on myös alkuperäisiä Turun palosta selvinneitä rakennuksia, joista tunnetuin kokonaisuus lienee Turun Luostarinmäen käsityöläismuseon puutaloalue. Uuden asemakaavan mukaiset pääkadut olivat 45 kyynärää ja sivukadut 30 kyynärää levät. Asemakaavan mukaan pää- ja jokikatujen samoin kuin torien ja aukioiden reunoille tuli rakentaa vain kivitaloja.