Missä maakunnassa Hattulan kunta sijaitsee?
Hattula
Hattula on kunta Kanta-Hämeen maakunnassa eteläisessä Suomessa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Mervi (Hattula)
Mervi on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee Vanajaveden kapeikon Mervenselän länsirannalla, vastapäätä Vesunnin kartanoa. Kylä lukeutuu Hattulan vanhimpiin, sillä varhaisin sitä koskeva asiakirjatieto on vuodelta 1385.
Hattuvaara
Hattuvaarassa sijaitsee Pampalon kultakaivos, joka aloitti toimintansa helmikuussa 2011. Kylän alueella on myös sinisen vuolukiven ja mustan kiven esiintymät. Kitula (Suomusjärvi)
Kitula on kylä ja taajama Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa seututie 110:n varressa. Se on entisen Suomusjärven kunnan keskus, jossa sijaitsevat paikalliset palvelut, kuten elintarvikekauppa, rautakauppa, kirjasto, ala-asteen koulu, polttoaineen jakeluun kylmäasema ja urheilukenttä. Pääosa palveluista on Urheilutien ja Helsingintien (seututie 110) välissä. Kalttina
Kalttina () on kylä, taajama ja maalaiskunta Leningradin alueen Volossovan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Volossovan kaakkoispuolella Kemppaalasta Hattulaan johtavan maantien varrella. Taajamassa on asukkaita noin 1 800 ja kunnassa 3 100 henkeä (vuonna 2006). Hatunvaara
Hatunvaara (, ) on Skandeilla sijaitseva vuori Tromssan lääniin kuuluvassa Omasvuonon kunnassa, Norjassa. Se sijaitsee Kitdalenin pohjoispuolella. Vuoren korkein kohta on 1 205 metriä merenpinnan tasoa ylempänä. Hattula
Kunnan kautta kulkevat tärkeimmät tieyhteydet ovat valtatie 3 ja kantatie 57. Kunnan keskustaajaman Parolan kautta kulkee myös Helsinki–Tampere -päärata, jolla kulkevista junista osa pysähtyy myös Parolassa. Lisäksi kunnan alueella kulkee myös Vanajaveden vesireitti, jota pitkin pääsee esimerkiksi Hämeenlinnaan tai Tampereelle.
Hakimäki, Halkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Pyhälahti, Rahkoila, Saari, Sattula, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi.Kunnallisvaaleissa 2017 Kokoomus sai 10 paikkaa, SDP yhdeksän, Keskusta kuusi, vihreät kolme, Kristillisdemokraatit kolme ja Vasemmistoliitto sekä Perussuomalaiset kaksi paikkaa. Kunnanvaltuustoa johtaa Ville Myllymäki, kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Matti Puotila ja kunnanjohtajana Katariina Koivisto. Taka-Hätilä
Taka-Hätilä on Hämeenlinnan 33. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin itäosassa valtatien 10 pohjoispuolella. Alue on pääosin metsää, mutta siellä on myös peltoalueita sekä vähäistä pientaloasutusta. Kaupunginosa rajautuu Ruununmyllyn, Mäskälän, Kankaisten, Hangasmäen ja Luhtialan kaupunginosiin ja Hattulan kuntaan. Pinta-alaltaan se on eräs Hämeenlinnan suurimmista kaupunginosista. Taka-Hätilässä sijaitsee puolustusvoimien Panssariprikaatin harjoitus- ja ampuma-alue. Pikku Tähilammi
Pikku Tähilammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu. Hauho
Hauho on entinen Suomen kunta ja vuonna 2009 tehdyn kuntaliitoksen jälkeen osa Hämeenlinnaa. Ennen lakkauttamistaan kunta sijaitsi hallinnollisesti Kanta-Hämeen maakunnassa ja Etelä-Suomen läänissä. Hauhon naapurikunnat olivat Hattula, Hämeenlinna, Lammi, Luopioinen, Pälkäne ja Tuulos. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Hattulan Pyhän Ristin kirkko kuuluu valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen "Vanajaveden laakso ja Aulanko" ja on myös yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Hattuvaara (Lieksa)
Hattuvaara (myös muodossa Hattu) on maarekisterikylä Lieksassa. Hattuvaara sijaitsee seututie 522:n varrella Lieksan keskustaajamasta idän suuntaan. Hattuvaara on myös kylän alueella sijaitseva samanniminen vaara, josta etelään sijaitsee nimellä Hatunkylä tunnettu asutuskeskus. Markku Hattula
Hattula on asunut Riihimäellä vuodesta 1984. Pielavedellä hän asui 1979–1983. Huittula
Huittula on Sääksmäen kunnan entistä keskustaa, jonka lähellä sijaitsee keskiajalta peräisin oleva Sääksmäen kirkko. Kirkon seutu, joka muodostaa historiallisen Sääksmäen ytimen, kuuluu Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Rahkoila
Rahkoilan kylä on Hattulan vanhimpia ja historiallisesti taloluvultaan suurimpia kyliä. Jaakko Juteini syntyi Rahkoilassa sijainneeseen Juutilan taloon vuonna 1781. Rahkoilan koulu perustettiin vuonna 1902 ja se onkin Hattulan vanhimpia. Talousrakennukset ovat 1940-luvulta. Koulussa toimi peruskoulun luokat 1–4 kunnes se lakkautettiin keväällä 2013. Hattula (Muolaa)
Sodan jälkeen Muolaan siirtoväki asutettiin Lounais-Hämeeseen, jossa Hattulan kylän asukkaat asutettiin Somerolle. Lääne-Nigulan kunta
Kunta sijaitsee Haapsalun itäpuolella ulottuen pohjoisesta Suomenlahdelta Matsalunlahdelle etelässä. Idässä kunta rajoittuu harjumaalaisiin Lääne-Harjun ja Märjamaan kuntiin, etelässä pärnumaalaiseen Läänerannan kuntaan sekä lännessä Läänemaan Haapsaluun ja Vormsiin.. Vesunnin kartano
Vesunnin kartano (, ) on kartano Hattulassa. Kartano sijaitsee Vanajaveden Mervenselän itärannalla, noin 4,5 km Hattulan vanhasta kirkosta pohjoisluoteeseen. Kartanon puinen päärakennus on rakennettu vaiheittain 1800-luvun kuluessa. Kirstula
Kirstula on Hämeenlinnan 13. kaupunginosa. Se sijaitsee kantakaupungin pohjoispuolella Hattulan rajalla rajoittuen idässä Vanajaveteen ja lännessä valtatiehen 3. Kirstulan läpi kulkevat lisäksi päärata sekä kantatie 57. Tällä hetkellä kaupunginosassa on pääasiassa peltoa ja vähäistä omakotiasumista, mutta sinne on suunniteltu moottoritien ja rautatien väliselle alueelle sijoittuvaa teollisuusaluetta samalle paikalle kaavaillun Sunny Car Center -hankkeen kaaduttua. Vuonna 2017 Kirstulaan vahvistettiin uusi asemakaava, jossa alueelle on sijoitettu lukuisia myymälä- ja toimistotiloille varattuja tontteja. Hattula
Hattulan keskeisimmät nähtävyydet perustuvat kunnan pitkään historiaan kirkollisena pyhiinvaelluskohteena sekä Parolannummen varuskunnan sijaintipaikkana. Parolan varuskunnassa toimii Panssariprikaati. Varuskunnan lähistöllä ovat myös panssari- ja panssarintorjuntajoukkojen historiaa esittelevä Panssarimuseo sekä Andreas Fornanderin Parolan leijona -veistos. Parolan leijona on keisari Aleksanteri II:n 29. heinäkuuta 1863 Parolannummelle tekemän vierailun muistoksi pystytetty patsas, jossa on kuulaa käpälässään pitelevä leijona. Sama aihe toistuu Panssarikoulun lipussa. Yli viisimetrinen muistomerkki sijaitsee varuskunnan harjoituskentän etelälaidassa. Hattuvaara
Hattuvaara on kylä Ilomantsin kunnassa seututien 522 varrella noin 40 kilometriä keskustaajamasta koilliseen. Hattuvaara on tunnettu ortodoksikylänä ja sotatapahtumien näyttämönä sekä kylässä asuneista runonlaulajista. Kostula
Kostula on kylä Hämeenkyrön kunnassa Pirkanmaan maakunnassa. Se sijaitsee Särkijärven ja Pyhäjärven läheisyydessä. Kostulassa sijaitsee Mannanmäen näkötorni. Hattulammi (Ruovesi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 182,7 metriä mpy. Alvettula
Kylä valittiin vuonna 2000 vuoden hämäläiseksi kyläksi. Alvettulasta on noin 30 kilometriä Hämeenlinnaan. Siellä viljellään maata ja kasvatetaan karjaa. Alvettulan lähellä ovat Hyömäki, Lautsia ja Niemikylät. Kylän lähellä kulkevat Valtatie 12 ja Kantatie 57, joita yhdistää Yhdystie 3062. Alvettulaan pääsee myös Hämeenlinnasta busseilla, joita kulkee arkipäivisin ja lauantaisin. Omettalammi
Omettalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. Hatlon
Hatlonin pääkaupunki on Qurgonteppa. Maakunnan pinta-ala on 24 600 neliökilometriä, mikä on 17,3 prosenttia koko Tadžikistanin pinta-alasta. Maan tilastokeskus arvioi maakunnan väkiluvuksi 3,048 miljoonaa (2016). Tämä on 35,6 prosenttia koko tasavallan väestöstä. Hattula
Vuoden 2017 lopussa Hattulassa oli 9 610 asukasta, joista 7 141 asui taajamissa, 2 379 haja-asutusalueilla ja 90 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hattulan taajama-aste on 75,0 %. Hattulan taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: Hattujärvi (Kuhmoinen)
Hattujärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Tyrväntö
Tyrväntö (ruotsiksi myös "Tyrvändö)" on Kanta-Hämeessä sijainnut entinen Suomen kunta. Tyrväntö liitettiin vuonna 1971 Hattulaan, johon sen alue 2000-luvulla kuuluu suurimmaksi osaksi lukuun ottamatta pohjoisosaa, joka pian kuntaliitoksen jälkeen liitettiin Valkeakoskeen. Vanajaveteen pistävällä Tyrvännön niemellä sijaitsee Lepaan puutarhaoppilaitos ja useita ammattiyhdistysten sekä yksityisten kesähuviloita. Parola
Parola on Hattulan kunnan keskustaajama, jossa sijaitsee myös suurin osa kunnan palveluista. Parola sijaitsee Hämeenlinnan keskustasta pohjoiseen. Taajaman asukasluku on noin 4 000, joka on alle puolet koko kunnan asukasluvusta. Hartikkala
Hartikkala on kaupunginosa Laitilassa, keskustaajaman eteläosissa Valtatie 8:n ja Kantatie 43:n väliin jäävällä alueella, jotka risteävät Hartikkalan pohjoiskärjessä. Asuntokanta on omakotitalovaltaista mutta myös rivi- ja kerrostaloja on. Hartikkalassa on muun muassa aikuiskoulutuskeskus WinNnnova, Bovallius ammattiopisto, Lounasravintola Wilhelmiina & Waltteri, sekä Teboilin D-asema. Vinjalammi
Vinjalammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva lampi. Kalvola
Kalvola on entinen Suomen kunta ja vuonna 2009 tehdyn kuntaliitoksen jälkeen osa Hämeenlinnan kaupunkia. Ennen lakkauttamistaan kunta sijaitsi hallinnollisesti Kanta-Hämeen maakunnassa ja Etelä-Suomen läänissä. Kalvolan naapurikunnat olivat Hattula, Kylmäkoski, Tammela, Toijala, Urjala ja Valkeakoski. Petkula
Petkula on kylä Kitisen varrella Sodankylän kunnassa Lapin maakunnassa. Se sijaitsee valtatien 4 itäpuolella Vajukosken voimalaitosaltaan eteläpuolella, noin 35 kilometriä pohjoiseen Sodankylän keskustasta. Kylä on Kitisen länsirannalle muodostunut joenvarsikylä. Petkulassa on Vajusuvannon leirintäalue. Hattula
Evankelisluterilaisia kirkkoja on kunnassa kolme: keskiaikainen Pyhän Ristin kirkko, 1850-luvulla rakennettu Hattulan uusi kirkko sekä Suotaalassa sijaitseva 1700-1800-lukujen vaihteessa rakennettu Tyrvännön kirkko. Näiden lisäksi kunnan keskustaajamassa toimii myös helluntaiseurakunta Kotikirkko. Hattelmala
Historiallisena aikana, mutta todennäköisesti jo ennen 1500-lukua, Hattelmala ja Kankaantaka muodostivat yhtenäisen kylän, sillä isonjaon aikana ne muodostivat vielä yhteisen jakokunnan. Näin oli myös jo vuonna 1688, jolloin kylien maista käytiin oikeudessa ankaraa kiistaa. Käräjillä selitettiin kylien peltojen sijaitsevan omalla puolen Hattelmalanharjua, mutta metsien, laidunmaiden ja niittyjen olevan yhteisiä. Myös nimi Kankaantaka viittaa asutuksen joko siirtyneen Hattelmalasta tai tulleen ulkopuolelta, mutta kuitenkin emäkylää selvästi myöhemmin, sillä olihan tuo kylä kankaan eli harjun takana. Hattelmala
Hattelmalan kaupunginosan alueella sijaitsevat myös Moreenin teollisuusalue, Kiertokapula Oy:n Karanojan jätteenkäsittelyalue sekä lännessä, Ison-Munakkaan rannalla oleva Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan Syöksynsuun leirikeskus. Itä-Häme
Ennen Keski-Suomen läänin perustamista kaikki Itä-Hämeen alueen kunnat kuuluivat Mikkelin lääniin. Keski-Suomen lääni perustettiin vuonna 1960, jolloin siihen liitettiin Mikkelin läänistä Joutsan, Leivonmäen ja Luhangan kunnat. Muut Itä-Hämeen kunnat jäivät osaksi Mikkelin lääniä. Heinola, Hartola ja Sysmä siirrettiin silloisesta Mikkelin vaalipiiristä (aiemmin "Mikkelin läänin vaalipiiri", nykyään "Etelä-Savon vaalipiiri") Hämeen vaalipiiriin vuoden 2003 eduskuntavaaleissa. Pertunmaa jäi osaksi Etelä-Savon vaalipiiriä ja Keski-Suomen lääniin kuuluneet kunnat pysyivät Keski-Suomen vaalipiirissä. Nykyisessä maakuntajaossa Joutsa (siihen liitetty Leivonmäki mukaan lukien) ja Luhanka kuuluvat Keski-Suomeen, Heinola (ja entinen Heinolan maalaiskunta), Hartola ja Sysmä Päijät-Hämeeseen ja Pertunmaa Etelä-Savoon. Kanajärvi (Tammela)
Ranta-asutus keskittyy järven itärannoille, missä sijaitsee kirjojen kerääjä Emanuel Kanajärven kotimuseona oleva Kanajärven talo Kalvolan Kanajärven kylässä. Tänne johtavat tiet, joille pääsee Tammelan Teuron ja Hämeenlinnan Myllykylän yhdistävältä tieltä. Aikaisempi Tammelan, Kalvolan ja Hattulan rajapyykki sijaitsee järven itärannalla Korkee-nimisen mäen huipulla. Siitä erkanee nykyinen Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja, joka ylittää järven Isosaaren pohjoispuolelta. Hattulan raja ohittaa järven idässä 100 metrin etäisyydeltä. Karhulammi (Hattula)
Karhulammi tai myös Karhulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva lampi. Hepolammi (Hattula, Myllykylä)
Hepolammi , joka kirjoitetaan myös Hepolampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi. Hämeenlinnan seudun kuntaliitos 2009
Hämeenlinnan seudun kuntaliitoksen kautta liittyivät 1. tammikuuta 2009 Hauho, Hämeenlinna, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos yhteen yhdeksi kaupungiksi, jonka nimeksi tuli Hämeenlinna.. Kuntien valtuustot tekivät asiasta päätökset 26. marraskuuta 2007. Hämeenlinnan vaakuna säilyi uudelle kaupungille. Erityisesti Hämeenlinna toivoi mukaan myös kahta muuta seutukunnan kuntaa Hattulaa ja Janakkalaa, mutta molemmat päättivät jäädä kuntien liitoksen ulkopuolelle. Koska Hämeenlinnan ja Kalvolan välissä oleva Hattula päätti jäädä liitoksen ulkopuolelle, Kalvolalla ei ollut yhteistä rajaa minkään muun kuntaliitoksessa mukana olevan kunnan kanssa. Valtioneuvosto päätti 19. kesäkuuta 2008 pakkoliittää noin 27 neliökilometrin alueen Hattulasta Hämeenlinnaan 1.1.2009 alkaen, korostaen samalla ettei asialla ole ennakkotapauksen merkitystä. Toisaalta samaan aikaan 1.1.2009 pakkoliitettiin valtioneuvoston päätöksellä ja Korkeimman hallinto-oikeuden hyväksymänä myös Sipoosta alue Helsinkiin ja Enonkoskesta alue Savonlinnaan. Hattulasta liitettävällä alueella asui 32 asukasta. Hattula
Hattula tunnetaan erityisesti pitkästä historiastaan merkittävänä varuskuntapaikkakuntana sekä kirkkohistoriallisena pyhiinvaelluskohteena. Siellä sijaitseva koko historiallisen Hämeen vanhin kirkko, Hattulan Pyhän Ristin kirkko, toimi jo keskiajalla merkittävänä pyhiinvaelluskohteena. Alueella, jossa nykyisin toimii Panssariprikaati, on vieraillut vuosisatojen aikana useita kuninkaallisia ja keisarillisia vieraita tarkastamassa sotaväkeään. Vuonna 1863 Hattulaan suuntautuneella matkallaan keisari Aleksanteri II antoi kieliasetuksen, jolla suomen kieli nostettiin tasaveroiseksi ruotsin kielen kanssa. Tämän tapahtuman kunniaksi Hattulan kunta on julistautunut suomen kielen kunnaksi. Hattulassa sijaitsee myös 2016 käyttöön otettu monitoimirakennus Juteinikeskus, jossa sijaitsee esimerkiksi alakoulu, liikuntasali ja kouluravintola. Juteinikeskus edustaa uudenlaista opetuskulttuuria muun muassa avoimine oppimisympäristöineen, sähköisine opetusmateriaaleineen sekä henkilökohtaisine päätelaitteineen. Karttula
Karttula on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Karttulan naapurikunnat olivat Kuopio, Maaninka, Suonenjoki ja Tervo. Mynttilä
Mynttilä on Mäntyharjun kuntaan kuuluva kylä. Se sijaitsee kunnan koillisosassa rajoittuen pohjoisosassa Hirvensalmeen ja itäosassa entiseen Ristiinan kuntaan, nykyiseen Mikkeliin. Mäntyharjun kylistä Mynttilä rajoittuu Ollikkalaan, Särkemäkeen, Huopolaan, Hyyrylään ja Tiilikkalaan. Kylän läpi kulkee seututie 368 ja Savon rata. Savon radasta haarautuu entisen Mynttilän rautatieaseman, nykyisin lakkautetun liikennepaikan, pohjoispuolelta teollisuusraide Ristiinan Pellosniemeen. Renko
Renko () on entinen Suomen kunta, joka liittyi vuonna 2009 tehdyssä Hämeenlinnan seudun kuntaliitoksessa osaksi Hämeenlinnan kaupunkia. Ennen lakkauttamistaan Renko sijaitsi Kanta-Hämeen maakunnassa ja Etelä-Suomen läänissä. Sen naapurikunnat olivat Hattula, Hämeenlinna, Janakkala, Loppi ja Tammela. Veittijärvi (Hattula)
Veittijärvi tai myös Veitsijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi. Hattula
Muita nähtävyyksiä Hattulassa ovat muun muassa Mierolan silta sekä Lepaan puutarhaoppilaitos, jonka yhteydessä sijaitsee myös ainutlaatuinen viinitila myymälöineen. Motala
Motala on samannimisen Motalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 823 asukasta. Karttula
Airaksela, Haapamäki, Hakulila, Hautolahti, Humalaniemi, Joutsensalmi, Juurikkaniemi, Karttula (kirkonkylä), Keihästaival, Kemppaanmäki, Koivujärvi, Koivulahti, Koskenkylä, Kuivaniemi, Kuttaniemi, Käpysalo, Lietemäki, Lyytikkälä, Nuutila, Pihkainmäki, Punnonmäki, Riitlampi, Riuttala, Salinmaa, Sammankontaus, Soinlahti, Syvänniemi, Vaarunjärvi, Valkeistaival, Viitataival, Virmaanpää ja Kuttakoski. Toisen lähteen mukaan Karttulan kyliä ovat kirkonkylän ohella Airaksela, Etelä-Karttula, Itä-Karttula, Luvemäki, Pihkainmäki, Riuttala ja Syvänniemi. Hattelmalanharju
Hattelmalanharju on harju Hämeenlinnan kaupungin alueella. Harju alkaa Hattelmalasta, mutta sijaitsee pääosin Kankaantaan kaupunginosassa. Runsaan kolmen kilometrin pituinen Hattelmalanharju jatkuu pohjoisessa Ahvenistonharjuna. Luhtiala
Luhtiala on Hämeenlinnan 31. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin pohjoislaidalla Aulangonjärven rannalla. Noin neljän kilometrin etäisyydellä keskustasta sijaitseva alue on länsiosassaan sijaitsevaa golfkenttää sekä vähäisiä peltoalueita lukuun ottamatta pääosin metsää. Kaupunginosa rajautuu Aulangon, Sairion, Ruununmyllyn ja Taka-Hätilän kaupunginosiin ja Hattulan kuntaan. Luhtialassa sijaitsee lomakylä Aulangon Heikkilä sekä osaksi Aulanko Golfin golfkenttä Eversti. Hämeen vaalipiiri
Hämeen vaalipiiriin kuuluvat Asikkala, Forssa, Hartola, Hattula, Hausjärvi, Heinola, Hollola, Humppila, Hämeenlinna, Janakkala, Jokioinen, Kärkölä, Lahti, Loppi, Orimattila, Padasjoki, Riihimäki, Sysmä, Tammela ja Ypäjä. Hämeenlinnan maalaiskunta
Nimestään huolimatta Hämeenlinnan maalaiskunta ei ollut Hämeenlinnan kaupunkia joka puolelta ympäröinyt reikäleipäkunta, vaan kaupunki rajoittui siihen vain pohjoisessa; muilla suunnilla kaupunki sen sijaan rajoittui Vanajan kuntaan. Kaupungin koillis- ja luoteispuolella maalaiskunnan alue ulottui pitkänä ja kapeahkona kaistaleena Vanajan ja Hattulan välissä idässä Hauhon ja lännessä Rengon rajalle saakka. Parolan rautatieasema
Parolan rautatieasema (), on Suomen rataverkolla Hattulan kunnassa sijaitseva rautatieasema. Aseman on suunnitellut Bruno F. Granholm ja se on valmistunut vuonna 1920. Rautatieasema on Parolan uusi asema, sillä edellinen asema, joka oli rakennettu vuonna 1876, paloi vuonna 1918. Asemalla on tallella vanha asemapuisto, tavaramakasiini ja osa alkuperäisistä asemapuiston rakennuksista. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Kirkon liittää läheiseen Hämeen linnaan rakennusajankohta ja rakennusmateriaali ja todennäköiset rakentajat. Molemmat sijaitsevat Vanajaveden kapeikossa Hämeen Härkätien läheisyydessä. 1400-luvun loppupuoli ja 1500-luvun alku oli Hämeen linnan loiston aikaa, jolloin linnaa hallitsi Tott-suku. Linnaa laajennettiin, ja seudulle rakennettiin Hattulan kirkon lisäksi useita muita kirkkoja, mutta Hattula on niistä vanhin ja tuolloin Hämeen keskuskirkko. Pekola
Pekola on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Pekolan halki kulkee Aulangontie, jonka varteen koko kylä on rakentunut. Kylä rajoittuu maantieteellisesti Vanajaveteen, Rahkoilan kylään ja Aulangon kansalliseen kaupunkipuistoon, joka on Hämeenlinnan kaupunkia. Pekolan koululta, jota voidaan pitää kylän keskuksena, kertyy matkaa Aulangon kylpylähotellille alle kolme kilometriä ja Hämeenlinnan torille noin 7,5 kilometriä. Myös Hattulan kunnan keskustaajamaan, Parolaan on noin seitsemän kilometriä. Aulangontietä pitkin kulkevat linja-autot 620, 621, 622 ja 656. Linja-autot liikennöivät maanantaista lauantaihin. Pekolan kylä jakautuu lukuisiin pienempiin osiin, joita ovat muun muassa Ellilä, Keltomäki, Kärjenmäki, Metsänkylä, Moosenmäki ja Poransaari. Rautela
Rautela on kylä ja postinumeroalue Somerolla. Kylä sijaitsee Hämeen Härkätien (yhdystie 2810) varrella, Rautelanjärven rannalla noin viisi kilometriä Somerolta Kosken suuntaan. Sen naapurikyliä ovat Pusula lännessä, Pappila idässä, Kimala ja Saarentaka etelässä ja Sylvänä pohjoisessa. Hattelmala
Hattelmala on Hämeenlinnan 22. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupungin keskustan eteläpuolella. Hattelmala, joka on entinen Vanajan kylä, on tunnettu erityisesti sitä Kankaantaustan kylästä erottavasta Hattelmalanharjusta, jonka laella kulki aiemmin valtatie 3 ja nykyisin paikallistie. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa valtatiehen 10, idässä valtatiehen 3, etelässä Janakkalan kunnanrajaan ja lännessä Munakkaan kaupunginosaan. Kylässä on todennäköisesti ollut asutusta jo kivikaudella, sillä harjun lämmin etelärinne ja Hattelmalanjärvi ovat olleet suotuisa paikka varhaisen asutuksen synnylle. Lippilinnanmäki
Lippilinnanmäki on Kanta-Hämeessä Hattulan Jokivarren kylässä sijaitseva mahdollinen mäkilinna. Lusi (Hattula)
Lusi on kylä Hattulassa, Kanta-Hämeen maakunnassa. Kylä sijaitsee Hämeenlinnasta Pälkäneelle johtavan kantatie 57 varrella, noin 20 kilometriä Hämeenlinnasta pohjoiseen. Lusi on muodostunut kyläksi joko rautakauden lopulla tai varhaiskeskiajalla. Ensimmäinen maininta Lusista löytyy vuodelta 1484. Lusin kylä kuului 1570-luvulla Lepaan kartanonherran läänityksiin. Hiitola (Karjalan tasavalta)
Hiitola () on maalaiskunta ja sen keskustaajama (entinen asemakylä) Karjalan tasavallan Lahdenpohjan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Kokkolanjoen rannalla 56 kilometriä Lahdenpohjasta lounaaseen. Taajamassa on 805 ja kunnassa 2 500 asukasta (vuonna 2011). Hattulan uusi kirkko
Hattulan kirkko on Hattulassa sijaitseva rappaamattomasta tiilestä rakennettu kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti E. B. Lohrmann. Kirkko rakennettiin vuosina 1852–1857, ja muodoltaan se on etutornillinen pitkäkirkko. Tornin yläosassa on kahdeksan kulmaa. Istumapaikkoja 646 neliömetrillä on 1 200. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa uusgotiikkaa ja on itse asiassa Suomen ensimmäisiä uusgoottilaisia tiilikirkkoja. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Hattulan seurakunnan perustamisajankohtana pidetään 1200-luvun alkupuolta, Birger Jaarlin ristiretken aikaa, todennäköisesti ennen vuotta 1250, joskin asiakirjamainintoja on vasta vuodelta 1318. Rakennushistorioitsija Markus Hiekkanen esittää, että ensimmäinen puukirkko olisi rakennettu pian seurakunnan perustamisen jälkeen ennen 1200-luvun puoliväliä ja niitä olisi ollut useampia peräkkäin. Näistä puukirkoista ei kuitenkaan ole muuta tietoa kuin että vuonna 1398 puukirkko on saanut runsaat aneoikeudet. Kirkon sijainti nykynäkökulmasta syrjäisellä paikalla selittyy sillä, että seutu oli pienilmastoltaan varsin suotuisa ja alueella on ollut kiinteää asutusta jo rautakaudella. Turun tuomiokirkon ohella se on ainoa tiilirakenteiseksi suunniteltu ja muurattu keskiaikainen kirkko Suomessa. Ahvenlammi (Hattula)
Ahvenlammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Hyrvälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi. Lintula (Oulu)
Lintula on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee keskustan eteläpuolella Höyhtyän suuralueella, rajoittuen pohjoisessa Höyhtyän, lännessä Nokelan, ja etelässä Mäntylän kaupunginosiin, sekä idässä nelostiehen. Kaupunginosassa asuu noin 900 asukasta. Lepaa
Lepaa on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Markku Hattula
Hattula valmistui insinööriksi Wärtsilän teknillisestä oppilaitoksesta vuonna 1975 ja suoritti vapaan sivistystyön tutkinnon Tampereen yliopistossa vuonna 2001. Hän on työskennellyt Maaseudun Sivistysliitossa. Joutsa
Joutsa on Suomen kunta, joka sijaitsee valtatie 4:n varressa Keski-Suomen maakunnassa. Joutsa kuuluu Hartolan, Sysmän, Pertunmaan, Heinolan ja Luhangan ohella myös muinaiseen Itä-Hämeeseen. Kunnassa asuu noin henkeä, ja sen lähimmät kaupungit ovat Jyväskylä, Lahti, Heinola ja Mikkeli. Ylintä päätöksentekovaltaa käyttää Joutsan kunnanvaltuusto. Seututie 522
Seututie 522 on Suomen itäisin seututie, joka johtaa Ilomantsista Hattuvaaran ja Kitsin kautta Lieksaan. Tien pituus on noin 132 kilometriä. Tie on osa Runon ja Rajan tietä. Tie on koko matkan ajan kaksikaistainen ja monin paikoin hyvin kapea. Noin 42 kilometrin mittainen osuus Hattuvaaran ja Kitsin välillä on sorapintainen. Harlu (Karjalan tasavalta)
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu Jänisjärven asema sekä kolme kylää: Alattu, Rautalahti ja Ulmalahti. Hämekosken kylä lasketaan osaksi Harlun taajamaa. Toiseksi suurin asutuskeskus on vajaan 400 asukkaan Rautalahti. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 79 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 10 % valkovenäläisiä, 3 % karjalaisia ja 2 % ukrainalaisia. Kivijoki
Kivijoki on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Kylä sijaitsee Tömäjärven etelärannalla järveen laskevan Kiviojan sekä yhdystien 2855 varrella, noin kymmenen kilomerin päässä Hämeenlinnan keskustan länsipuolella ja noin kahdeksan kilometrin päässä Hattulan keskustaajamasta. Pari kilometriä Kivijoesta Hämeenlinnaan päin on alueen korkein kohta, Kirkkomäki, johon perinnetiedon mukaan aiottiin aikoinaan rakentaa Hattulan kirkko. Kivijoen alueella on perinteistä maaseutuasutusta, mutta alueella on myös useita uudempia omakotitaloja. Kivijoen kylästä pääse Renkovahantietä valtatie 10:lle Hämeenlinnan ja Rengon puoliväliin. Hieman pitemmältä pääsee Hyrvälän kylän kautta vanhalle Tampereen pikatielle. Renkovahan ja Hyrvälän (Takajärventie) tiet kuuluvat vanhaan tieverkostoon, joka liittyi kiinteästi ikivanhaan Hämeen Härkätiehen. Lähellä Kivijokea sijaitsee tunnettu Inkalan kartano. Hämäläismurteet
Hattulan murretta (Sydän-Häme): Hatsalan klassillinen koulu
Hatsalan klassillinen koulu eli Hatsalan koulu on Kuopion Hatsalassa, valtatie 5:n (E63) ja Savon radan välisellä maa-alueella sijaitseva suomenkielinen yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Koulua käy noin 770 oppilasta (2016–2017). Hattuša
Hattuša oli muinaisen heettiläisen valtakunnan pääkaupunki myöhäispronssiajalla. Se sijaitsi nykyisen Turkin keskiosissa. Se tuhoutui ja hylättiin noin 1200 eaa., mutta Fryygian aikana paikalle rakennettiin uudelleen kaupunki. Tällöin sitä kutsuttiin nimellä Pteria. Hattuša on tunnettu myös nimellä Bogâzkale. Hattušan raunioalue on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1986. Lampinen (Hattula)
Lampinen on Kanta-Hämeessä Hattulan Retulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Lampinen on osa Rompainojan valuma-aluetta. Hautajärvi
Hautajärvi on Sallan kunnassa sijaitseva kylä. Kylä on Etelä-Sallan suurin, asukkaita oli vuonna 2000 noin 270. Kylä sijaitsee Sallan kirkonkylästä noin 40 kilometriä etelään. Kylässä on toiminnassa Karhunkierroksen luontokeskus , kievari Karhunkierros, parturi-kampaamo, rajaseutukirkko sekä kylätalo Seutula. Kylä sijaitsee Oulangan kansallispuiston rajalla, ja Suomen suosituimman vaellusreitin Karhunkierroksen aloituspiste on myös Hautajärvellä. Koski (Hattula)
Koski on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Nimensä se on saanut kylän lävitse virtaavasta joesta ja koskista. Kosken kylässä sijaitsee vuoteen 2011 asti toiminut Mauri Sariolan koulu (entinen Kosken koulu). Voutila
Voutila on Hämeenlinnan 25. kaupunginosa ja se muodostaa yhden kaupungin läntisistä asuinalueista. Siihen kuuluvat Nummi, Jukola ja itse Voutila. Voutila rajautuu Ahveniston, Kankaantaustan, Hattelmalan, Luolajan, Loimalahden ja Vuorentaan kaupunginosiin. Hattuvaara
Hattuvaaran lähellä Virmajärvellä olevassa saaressa sijaitsee Suomen ja manner-EU:n itäisin piste. Hämeenlinna
Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.Seuraavassa on lueteltu kylät Hauhon, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen alueilla.Hämeenlinnan kaupunki on kehittynyt esihistorialliselle asutusalueelle Vanajaveden äärelle. Keskustan tuntumassa olevassa Varikonniemessä sijaitsee merkittävä, mutta kiistelty arkeologinen kohde, rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka joidenkin tulkintojen mukaan oli Vanain kaupunki. Kaupungin tuntumassa on useita mäkilinnoja, joista tunnetuimpia ovat Aulanko (ruots. "Karlberg") ja Hakoisten linnavuori.
Hämeen linnaa ryhdyttiin rakentamaan Birger jaarlin Hämeeseen tekemän ristiretken jälkeen 1200-luvulla tai 1300-luvun alussa nykyiseen Linnanniemeen, ja pian linnan pohjoispuolelle alkoi syntyä asutusta. Tämä vaatimaton asutuskeskus sai kaupunkioikeudet Pietari Brahelta tammikuussa 1639 ensimmäisenä suomalaisena sisämaakaupunkina. Esihistorialliselta ajalta periytyvä Hämeen härkätie Turusta päättyi kaupunkiin, ja Ylinen Viipurintie kulki Hämeenlinnan kautta Viipuriin. Kaupunki oli Hämeen linnaläänin keskus. Hatsola
Hatsola on kylä Juvalla Etelä-Savon maakunnassa. Se sijaitsee 7 kilometriä Juvan keskustasta lounaaseen valtatie 5:n läheisyydessä. Hatsola on tunnettu Juvan Luomu Oy meijeristä ja Pennan Liha Oy:n tilateurastamosta ja lihapalvaamosta. Kylällä sijaitsee myös peruskoulu. Hatsola rajoittuu etelässä Maivalan ja Ollikkalan kylään, lännessä Näärinkiin ja pohjoisessa Vehmaaseen. Karttula (kaupunginosa)
Karttula on on Kuopion 43. kaupunginosa, joka on muodostettu kuntaliitoksen jälkeen aiemman Karttulan kunnan kirkonkylän taajamasta. Se sijaitsee maanteitse noin 45 kilometriä Kuopion keskustasta länteen. Tilastokeskuksen mukaan Karttulan kirkonkylän taajaman pinta-ala oli 2,80 neliökilometriä ja siellä asui vuonna 2016 yhteensä 839 ihmistä. Koko Karttulassa (aiemman kunnan alueella) asuu noin 3 500 henkeä. Hattula
Oheisessa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Hatanga
Hatanga () on taajama ja maalaiskunta Krasnojarskin aluepiirin Taimyrin piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Hatangajoen varrella 833 kilometriä Dudinkasta koilliseen. Kunta, jonka pinta-ala on 336 400 neliökilometriä, käsittää piirin koko itäosan. Taajamassa on asukkaita noin 4 000 henkeä ja kunnassa yli 7 000.
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluu 9 asutusta: Heta, Kajak, Katyryk, Kresty, Novaja, Novorybnaja, Popigai, Syndassko ja Ždaniha. Asukkaista 56 % on alueen alkuperäisväestöä: dolgaaneja, nganasaneja, nenetsejä, evenkejä ja evenejä. Heidän lisäkseen asuu venäläisiä, ukrainalaisia, valkovenäläisiä ym. Hattelmala
Kylän mylly ja saha ovat sijainneet Alajärvestä Viralaan virtaavassa Katiskoskessa. Kuivajärvi (Hattula)
Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Kuivajärvi on osa Äimäjärven aluetta. Juva
Ahola, Auvila, Haikarila, Hampunjoki, Hatsola, Hietajärvi, Hyötyy, Hännilä, Härkälä, Inkilä, Järvenpää, Kaihunmäki, Kaislajärvi, Kangas, Kankaankylä,Karkeamaa, Kaskii, Kettula, Kiiskilä, Kiiskilänniemi, Kilpola, Kirkonkylä, Koikkala, Kuosmala, Lauteala, Leskelä, Maarala, Maivala, Murtoinen, Mustola, Mäköis, Männynmäki, Narila, Nuutilanmäki, Näärinki, Ollikkala, Paatela, Pakinmaa, Pekurila, Poikola, Pulkkila, Purhola, Rantuu, Remojärvi, Ronkala, Soiniemi, Sopala, Summala, Suurniemi, Taipale, Teivaa, Tuhkala, Turakkala, Vehmaa, Vuorenmaa, Vuorilahti. Hattelmala
Kylän pinta-ala on nykyisin 2,7 km², ja sen asukasluku (2007) on 739 henkeä, joten alue on tyypillinen pientalovaltaisen asutuksen aluetta, jossa asukastiheys on 273,7 as./km². Itse kaupunginosa on pinta-alaltaan paljon suurempi ja lukeutuu siinä suhteessa kaupungin suurimpiin. Pikku-Parola
Pikku-Parola on Hämeenlinnan 30. kaupunginosa. Pikku-Parola sijaitsee neljän kilometrin päässä keskustasta kaupungin pohjoislaidalla ja sitä rajaavat idässä valtatie 3 ja Kirstula, lännessä vanha 3-tie ja Tiirinkoski, etelässä Pullerinmäki sekä pohjoisessa Hattulan kunnanraja. Pullerinmäessä sijaitseva Hämeenlinnan vankila sijoittuu aivan kaupunginosan kaakkoisrajalle. Pikku-Parola on saanut nimensä Hattulan puolella sijaitsevasta Parolannummen varuskunta-alueesta, jonne on alueelta matkaa vajaan kilometrin verran. Parolannummelle vievä Parolannummentie kulkee alueen halki. Kaupunginosan eteläosassa sijaitsee puolustusvoimain vanha varikkoalue Panssarivarikko, joka on nykyään puolustusvoimain yhteistyökumppanin Millog Oy:n omistuksessa. Lisäksi alueen itälaidalla on vähäistä asutusta, mutta muilta osin maa-alueet ovat rakentamattomia. Pikku-Parolan merkittävä nähtävyys on varikkoalueella sijaitseva 400-vuotias Keisarinmänty, joka on rungon paksuudella mitattuna todettu Suomen suurimmaksi metsämännyksi. Hämeenlinna
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkitty taajama kuuluu kaupunkiin vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu Hämeenlinnan lisäksi pieniltä osin Janakkalan kunnan alueelle. Parolan taajama ulottuu pääosin Hattulan kunnan alueelle. Kauttuan kylä
Pyhäjärven pohjoisrannalla noin 3,2 kilometriä etelään kylätontista sijaitsee Suomen oloissa suurehko, noin 50 hehtaaria laaja, Harolan muinaisjäännösalue. Se muodostuu noin 720 matalasta kivikasasta, jotka ovat erimuotoisista ja -korkuisia, ja jotka on rakennettu maasta, jätteestä ja kivistä. Niitä ei ole tutkittu kovinkaan tarkkaan ja arviot niiden tarkoituksesta vaihtelevat. Ne ovat todennäköisesti hautoja, pellonraivauksen raunioita tai jätekasoja. Niiden lukumäärä on kuitenkin vaikuttava ja aluetta hoidetaankin tulevaa tutkimusta silmällä pitäen. Niiden on arvioitu syntyneet pääasiassa rautakaudella. Hartola
Hartola sijaitsee valtatien 4 (E75) varrella. Hartolasta lähtee myös seututie 413 Sysmään ja seututie 423 Pertunmaalle. Vampula
Vampula on entinen Suomen kunta, joka liitettiin osaksi Huittisten kaupunkia vuoden 2009 alussa. Ennen kuntaliitosta Vampula oli osa Satakunnan maakuntaa, johon se edelleen kuuluu myös osana Huittista, ja oli vuosina 1997–2009 osa Länsi-Suomen lääniä ja ennen vuotta 1997 osa Turun ja Porin lääniä. Juttila
Juttila on yksi entisen Tuuloksen kunnan kylistä Hämeenlinnan kaupungissa. Kylä sijaitsee Pyhäjärven ja Leheejärven välisellä kannaksella. Kylän keskus sijaitsee Leheejärven ja Pyhäjärven välissä, mutta kylä jatkuu pitkälle länteen Kopsjoen taakse. Kylässä on rautakautinen Linnavuori nimeltään Laurinkallio. Kylän maisemaa hallitsevat havumetsien reunustamat pellot. Kylässä ei ole julkisia palveluja. Hattusaari
Hattusaari on kylä Lieksassa. Se sijaitsee Kolilta Pieliseen pistävässä niemessä sekä seitsemän kilometriä pitkässä Hattusaaressa. Kolin alueen vaaroista Rintasenvaara ja sen jyrkänne Mustarintanen sijaitsevat Hattusaaren alueella. Rintasenvaaralla on Loma-Kolin laskettelurinteitä. Kantatie 57
Kantatie 57 on Hämeenlinnasta Pälkäneelle kulkeva kantatie. Tien pituus on 31 kilometriä. Kantatie 57 lähtee Hämeenlinnan Tiiriöstä, jossa se risteää valtatien 3 kanssa. Se jatkuu Hattulan kuntakeskuksen ohi entisen Hauhon kunnan länsiosien kautta Pälkäneeen Kärväntälään, jossa se päättyy valtatie 12:een noin kuusi kilometriä keskustan eteläpuolella. Hartola (Intia)
Hartola () on kylä Intiassa Uttarakhandin osavaltiossa Ramgarhin laaksossa 56 kilometriä Nainitalin kaupungista. Kylä sijaitsee noin 2 000 metrin korkeudessa vuoristoisella alueella. Isompaan Haldwaniin kaupunkiin on matkaa 72 kilometrin. Väestöä on noin 600 noin sadassa taloudessa. Parola
Parolassa toimii Parolan koulu ja Juteinin koulu (Juteinikeskus) 1.–6.-luokkalaisille, Parolan yhteiskoulu 7.–9.-luokkalaisille ja Parolan lukio. Läheisellä Parolannummella on Panssarimuseo ja Parolannummen varuskunta, jossa toimii Panssariprikaati. Hattulan kunnanvirasto muutti Pappilanniemeen kosteusongelmien takia vuoden 2013 aikana, mutta Parola pysyi kuitenkin edelleen virallisesti kuntakeskuksena. Hanttula
Hanttulan halki kulki kylätie Soittolasta Karhulaan ja edelleen Lehtokylään. Hanttulan kylä sijaitsi korkealla mäellä ja kylän pellot laskeutuivat jyrkästi Vuotjärveä kohti. Vuonna 1936 Hanttulan pinta-ala oli 4,75 neliökilometriä, josta oli peltoa 126 hehtaaria, niittyä 17 hehtaaria ja metsää 332 hehtaaria. Hanttulan asukkaat olivat maanviljelijöitä, jotka olivat keskittyneet perunan viljelyyn, joka sitten myytiin Viipuriin tai teollisuuden tarpeisiin. Vintala
Vintala on suomalainen maalaiskylä Etelä-Suomen läänissä, Varsinais-Suomen maakunnassa, Liedon kunnassa. Se on noin 5 km pohjoiseen Liedon kirkonkylästä ja 2 km etelään Liedon asemalta. Peruskoulun 1–6 luokkia käydään Pahkamäen koulussa Liedon asemalla. Peruskoulun 7–9 luokkien kouluna on Liedon keskuskoulu. Vintalassa ei ole enää palveluja. Naapurikylä Aurajoen vastarannalla on Nautela, jossa sijaitsevat Nautelan kartano ja siihen liittyvä Nautelankoski Aurajoessa. Luettelo Hattulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Hattulan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Hattulan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Hattulaan on liitetty Tyrvännön kunta.