Milloin Anders Björkqvist kuoli?
Anders Björkqvist
Anders Björkqvist (30. lokakuuta 1741 Nousiainen – 7. syyskuuta 1809 Vehmaa) oli Vehmaan kappalainen, joka tunnetaan parhaiten postillasta "Uskon harjoitus Autuuteen" (1801). Siitä on otettu seitsemän suomenkielistä ja kolme ruotsinkielistä painosta, ja se on siten levinneimpiä suomalaisia saarnakirjoja. Postillan nousu yhdeksi Suomen 1800-luvun menestysteoksista alkoi vuonna 1841, kun Björkqvistin kuolemasta oli kulunut jo yli 30 vuotta. Teoksen julkaisi Wulffin kirjapaino Vaasassa. Nuori pastori julkaisi arkkiveisuina kaksi virttä vuonna 1772.
Karl Alexander Björkstén
Karl Alexander Björkstén (26. kesäkuuta 1868 Porvoo – 22. marraskuuta 1937 Porvoo) oli suomalainen päätoimittaja, opettaja ja kunnallispoliitikko. Runar Björkman
Björkman palveli jatkosodassa vänrikkinä JR 61:ssä, jossa haavoittui Syvärillä, ja kuoli 38. kenttäsairaalassa syksyllä 1941. Sigurd Björkstén
Sigurd Ragnar Björkstén (12. elokuuta 1897 Tampere – 25. kesäkuuta 1968 Landskrona, Ruotsi) oli suomalainen Helsingin yliopiston oikeustieteen professori ja Göteborgin kauppakorkeakoulun opettaja, myöhemmin pappi Hän valmistui ylioppilaaksi 1916, lakitieteen kandidaatiksi 1922 ja lakitieteen lisensiaatiksi ja tohtoriksi 1925. Nils Kronqvist
Nils Axel Kronqvist (s. 16. maaliskuuta 1917 Vaasa) on suomalainen entinen pikajuoksija. Kronqvistillä on ennätykselliset viisi 100 metrin juoksun Suomen mestaruutta. Miesjuoksijoista vain Antti Rajamäki on päässyt samaan. Kronqvist juoksi mestaruudet sotavuosina 1939–1941, 1943 ja 1945. Hän voitti myös 200 metrillä kolme Suomen mestaruutta (1942, 1945 ja 1946). Mestaruuksien lisäksi Kronqvist otti 100 metrillä pronssia vuonna 1946 ja 200 metrillä hopeaa vuosina 1939–1940. Pikamatkojen ennätyksensä Kronqvist juoksi vuonna 1940 (100 m: 10,8 ja 200 m: 22,1). Andreas Holmqvist
Per Robert Andreas Holmqvist Pedersen (s. 23. heinäkuuta 1981 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja ja maailmanmestari, joka siirtyi kaudeksi 2012–2013 DEL-liigan Kölner Haieen. Hän on isokokoinen ja pelaa rightin puolelta.
Holmqvist on Djurgårdens IF:n oma kasvatti, mutta hän siirtyi jo juniorina Hammarby IF:ään, jossa voitti J20 SuperElitin hopeaa keväällä 2000. Holmqvist pelasi Hammarbyssä ensimmäiset miesten pelinsä kaudella 2000–2001 HockeyAllsvenskanissa. Hänet varattiin tulokaskautensa jälkeen kesällä Tampa Bay Lightningiin toisella kierroksella numerolla 61. Kaudeksi 2002–2003 Holmqvist siirtyi sarjatasoa ylemmäs Elitserieniin ja Linköpingiin. Siellä hän teki ensimmäisellä Elitserien-kaudellaan 43 ottelussa tehot 4+9=13. Anders Andersson
Anders Andersson (1888-1987) oli ruotsalainen lentokonesuunnittelija, jonka kuuluisimmat lentokoneet ovat Bücker Jungmann, Jungmeister, Student ja Bestmann sekä Saab Safir koulukoneet. Henry Saleva
Henry "Helge" Saleva (s. 22. maaliskuuta 1951 Helsinki) on entinen suomalainen jääkiekkoilija. Nykyiseltä ammatiltaan Saleva on lakimies ja pyörittää omaa lakitoimistoa Jyväskylässä. Ehkä tunnetuin Salevan asiakas oli Jarmo Björkqvist. Björkqvist surmasi Jämsän kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimineen vaimonsa Jämsässä heinäkuussa 2006. Anders Haugen
Anders Haugen (24. lokakuuta 1888 Oslo, Norja – 17. huhtikuuta 1984 Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen mäkihyppääjä. Heimer Björkqvist
Björkqvist väitteli valtiotieteiden tohtoriksi 1956, toimi opettajana koulussa Helsingissä 1945–1949, sitten tutkijana Suomen Pankissa, ja oli sitten dosentti 1958, kansantaloustieteen tilapäinen professori Helsingin yliopistossa 1958–1960. Sune Birger Johan af Björkesten
Björkstén oli naimisissa vuodesta 1855 Olivia Matilda Aspelinin kanssa. Heidän pojistaan Birger Fredrik Björkstén (af Björkesten, 1862–1949) oli vankeinhoitohallituksen virkamies ja valtiopäivämies, Sune Bertil Björkstén (af Björkesten, 1866–1939) oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvoksena 1918–1936, Karl Ragnar Björkstén (af Björkesten, 1876–1965) toimi pankkimiehenä ja pörssimeklarina Helsingissä omistaen vuodesta 1914 "Söderhjelm & Thesleff" yhtiön ja lääketieteen lisensiaatti Sigurd Waldemar af Björkesten (1878–1957) omisti ja johti vuodesta 1914 Mäntymäen (Tallbacka) sairaalaa Helsingissä . Anni Blomqvist
Blomqvist vietti koko elämänsä Ahvenanmaan saaristossa. Blomqvistista tuli kirjailija kun hänen miehensä ja poikansa hukkuivat myrskyssä. Suruaan Blomqvist purki kirjoittamalla, ja hänen ensimmäinen teoksensa "I stormens spår" ilmestyi vuonna 1966. Kirjailijan toinen teos ja samalla ensimmäinen Myrskyluoto-sarjan kirja "Vägen till Stormskäret" ilmestyi vuonna 1968. Kirja ilmestyi suomeksi vuonna 1974 nimellä "Tie Myrskyluodolle". Hänen kirjansa käsittelevät saariston menneen ajan elämää ja ne perustuvat Blomqvistin ja hänen sukulaistensa kokemuksiin. Esimerkiksi "Anna Beata" -romaanisarjan päähenkilön esikuvana oli Blomqvistin oma isoäiti. Hjalmar Björkqvist
Kustaa Hjalmar Björkqvist (6. heinäkuuta 1884 – 15. toukokuuta 1918) oli tamperelainen sähkömonttööri ja Tampereen punakaartin tiedusteluosaston päällikkö. Hän kuului punakaartin järjestävään komiteaan jo syksyllä 1917. Björkqvist otti osaa Tampereen taisteluun, jossa hän joutui valkoisten vangiksi. Hänet tuomittiin kenttäoikeudessa kuolemaan ja teloitettiin ampumalla Kalevankankaan vankileirissä. Kaarlo Albert Grönqvist
Kaarlo Albert Grönqvist (28. tammikuuta 1861 Vaasa – 30. syyskuuta 1882 Vaasa) oli suomalainen suomen ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "Jaska" ja "K.A.Wi". Anni Blomqvist
Anni Blomqvist () oli ahvenanmaalainen kirjailija, kalastajaperheen tytär ja merimiehen vaimo. Hänet tunnetaan viisiosaisesta romaanisarjastaan "Myrskyluoto". Anders Burius
Erik Anders Burius, alkujaan "Jonsson" (2. elokuuta 1956 Eskilstuna, Ruotsi – 7. joulukuuta 2004 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen aatehistorioitsija ja vuodet 1995–2004 Kuninkaallisen kirjaston käsikirjoitusosaston johtaja. Hänet tunnetaan niin sanottuna "KB-miehenä" hänen varastettuaan ja myytyään kirjaston kokoelmista 20–30 arvokasta kirjaa. Anders Gunnar Holmqvist
Anders Gunnar Holmqvist (28. marraskuuta 1903 Tampere – 10. maaliskuuta 1935 Turku) oli 1930-luvun alun tärkeimpiä turkulaisia taidegraafikoita. Luettelo jääkäreistä B
(13. syyskuuta 1895 Raippaluoto – 27. helmikuuta 1970) oli suomalainen jääkäri ja poliisikonstaapeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Abraham August Björkqvist ja Emma Beata Nåhls. Karl Petter Björkqvist kävi kolme luokkaa kansakoulua ja Itä-Uudenmaan ruotsalaista kansanopistoa vuosina 1922–1923. Hän toimi maanviljelijänä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 6. maaliskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamapalveluksen jälkeen hänet siirrettiin 28. maaliskuuta 1917 Altonan työosastoon, josta hänet laskettiin siviilitöihin 4. elokuuta 1917. Karl Petter Björkqvist palasi Suomeen sisällissodan jälkeen 29. marraskuuta 1918. Hän asettui maanviljelijäksi kotiseudulleen ja sivutoimena harjoitti myös kalastusta. 27. marraskuuta 1929 hänet nimitettiin nuoremmaksi konstaapeliksi Raippaluodon nimismiespiiriin. Hänet on haudattu Raippaluotoon. Kunniamerkit: Jääkärimerkki. Gösta Björkenheim
Gustaf Adolf Alfons (Gösta) Björkenheim (26. heinäkuuta 1866 Tuusula – 28. huhtikuuta 1918 Koria) oli suomalainen aatelissukuun kuuluva kauppaneuvos ja teollisuusmies, joka toimi 1900-luvun alussa kahden metsäteollisuusyhtiön, Kaukas Oy:n ja Kymin Oy:n, johdossa. Sven Björkman
Sven Krister Björkman (23. elokuuta 1898 Helsinki – 18. syyskuuta 1981) oli Suomen Puolustusvoimien eversti ja panssarikomentaja. Anki Lindqvist
Agneta Elisabeth (Anki) Lindqvist (27. syyskuuta 1945 Helsinki – 15. marraskuuta 2007 Muonio) oli suomalainen muusikko sekä tv-ohjaaja ja -tuottaja. Hänen yhtyeitään olivat muun muassa Cumulus ja Anki, Bosse ja Robert -trio. Hän julkaisi myös useita soololevyjä. Knut Holmqvist
Knut Anders Holmqvist (15. heinäkuuta 1918, Trollenäs – 28. elokuuta 2000, Rydsgård) oli ruotsalainen kilpa-ampuja ja olympiamitalisti. Magnus Björkenheim
Edvard Magnus Immanuel Björkenheim (16. maaliskuuta 1899 Isokyrö – 19. elokuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjallisuuden tutkija. Anders Björkqvist
Kun Björkqvist haki painolupaa postillalleen, sensorina toiminut Turun Akatemian teologinen tiedekunta arvosteli teoksen vanhanaikaisuutta ja tyylin puutteita. Lupa myönnettiin, koska sisällössä ei ollut opillisia hairahduksia ja koska kirja käytännöllisyytensä vuoksi sopi rahvaan käyttöön. "Uskon harjoitus autuuteen" ilmestyi tekijän kustantamana 2 000 kappaleen painoksena vuonna 1801. Sen ilmestyminen ei herättänyt huomiota eikä aikalaisten kirjeissä ole siitä mainintoja. Postillasta toinen ilmestyi vuonna 1841. Sen jälkeen uusia painoksia on otettu vuosina 1843, 1849, 1858, 1876 ja 1896–97 (kielellisesti korjattu laitos). Ruotsiksi ("Trons öfning till saligheten") postilla julkaistiin Uumajassa vuonna 1843, Vaasassa 1846 ja Helsingissä 1877. Ruotsinnoksen laati herännäisyyteen kääntynyt pappi Lars Josef Achrén. Osmo Tiililä arvioi, että mistään muusta suomalaisesta saarnakirjasta ei ole otettu yhtä monta painosta. Postillan teksti on saatavana myös verkossa osana Kotimaisten kielten keskuksen vanhan kirjasuomen korpusta. Nils Björklöf
Nils Torolf Björklöf (13. huhtikuuta 1921 Inkoo – 16. syyskuuta 1987 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen meloja ja olympiamitalisti. Anders Björkqvist
Björkqvistiä saarnakirjaa lukeneet saivat opetusta yleisessä ihmisrakkaudessa. ”Kaikki mitä haluatte ihmisten tekevän teille, tehkää se heille” ei Björkqvistin mukaan ollut abstrakti periaate, vaan sisällöllisesti määritelty, kristityille tarkoitettu elämänohje. Periaatteen toteuttamisessa ei ollut kyse ihmisten kulloisistakin mielivaltaisista toiveista ja haluista, siitä mitä kukin ihminen sattui haluamaan muilta ihmisiltä. Periaatteen toteuttajan piti ensin olla itse kristitty, Jumalaa rakastava ja kaikkien ihmisten ”totista hyvää” haluava henkilö. Ludvig Isak Lindqvist
Ludvig Isak Lindqvist (3. lokakuuta 1827 Uusikaarlepyy – 2. helmikuuta 1894 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti ja Yleisten rakennusten ylihallituksen pääjohtaja. Jan Björklund
Jan Arne Björklund (s. 18. huhtikuuta 1962 Skene, Länsi-Götanmaa) on ruotsalainen poliitikko. Hän toimi opetusministerinä Fredrik Reinfeldtin johtamassa hallituksessa vuosina 2007–2014 ja hallituksen varapääministerinä 2010–2014. Björklund on johtanut liberaaleja syyskuusta 2007 alkaen. Hän toimi Tukholman paikallispolitiikassa ennen nousuaan Ruotsin valtiopäiväedustajaksi vuonna 2006. Koulutustaustaltaan Björklund on upseeri. Hän on naimisissa ja kahden lapsen isä. Anders Ahlqvist
Anders Eric Olof Ahlqvist (17. helmikuuta 1945 Tukholma – 23. elokuuta 2018 Kirkkonummi) oli suomalainen kielitieteilijä (keltologi) ja professori. Myrskyluodon Maija
Myrskyluodon Maijan esikuva on Anni Blomqvistin isoisän sisar Maria (Maija) Lovisa Mickelsdotter. Kalastajanvaimo Maria Mickelsdotter syntyi 1824 ja kuoli 1903. Hän eli elämänsä Väderskärin luodolla. Jannen esikuva on Johan Eriksson, joka kuoli vatsavaivoihin 59-vuotiaana. Anders Björkqvist
Ilmestymisvuonnaan 1801 Björkqvistin postilla oli ainoa suomenkielisen kirjoittajan suomeksi julkaisema teos. Tarja-Liisa Luukkanen on huomauttanut, että Björkqvistin teos ei ollut ainoastaan uskonnollinen opastaja, vaan useine painoksineen yksi niistä teoksista, jotka edistivät modernin lukutaitoisuuden leviämistä uskonkysymyksistä kiinnostuneen suomenkielisen rahvaan parissa. Teos levisi paitsi useina painoksina myös ilmeisesti lainakirjastojen välityksellä. Björkqvistin postilla oli herätysliikerajat ylittänyt teos: sitä lukivat sekä rukoilevaiset, heränneet että evankeliset. Björkboda träsk
Järven pohjoisosassa on Björkbodan kyläkeskus, missä on pisimpään Suomessa samalla paikalla toiminut tehdas Björkboda lås. Siellä on järven rannassa entistetty kustavilainen ruukinkartano Björkbodan kartano, jossa vaikutti 1800-luvulla muutaman vuoden Anders Ramsay, joka on kirjoittanut elämästään muistelmat "Muistoja lapsen ja hopeahapsen". Anders Björkqvist
Björkqvistin uskonnollisen position määritteleminen näyttää olleen hankalaa. Hänen on esitetty kuuluneen niin sanottuun varhaisempaan herätykseen ollen sen viimeinen edustaja tai välittäjä vanhan ja uuden herännäisyyden välillä. Björkqvistiä on kommentoitu vakaan kirkollisuuden edustajaksi vastakohtana harhaantuneille separatisteille ja aikansa hurmahenkisille liikehdinnöille. On pohdittu, oliko hän kokenut opiskeluaikanaan uskonnollisen herätyksen ja oliko hän omaksunut herrnhutilaisia vaikutteita. Saarnakirjasta on sanottu löydetyn herätyskristillisyyttä sekä viitteitä aikaisemmasta puhdasoppisuudesta ja myöhemmästä evankelisuudesta. Sen sijaan ei ole mietitty, vaikuttiko Björkqvistin käsitysten muotoutumiseen opiskelu Turun Akatemiassa tai, mahdollisesti hänen vanhempiensa kautta, isovihan tuottama uskonnollinen murros. Gustav Björkstrand
Hilding Gustav Mattias Björkstrand (s. 25. lokakuuta 1941 Kaarlela) on teologian tohtori. Hän toimi Åbo Akademin virkaa tekevänä teologian professorina 1978-1983 ja käytännöllisen teologian professorina 1988–2005, ja rehtorina 1997–2005. Hän oli Porvoon piispana 2006–2009. Hän on ollut Suomen yliopistojen rehtorien neuvoston puheenjohtajana. Anders Björkqvist
Neologian hengessä Björkqvist sivuutti teologis-dogmaattiset pohdinnat, opetti käytännön kristillisyyttä, kritisoi ulkokohtaista ja ulkopäin määriteltyä uskonnonharjoitusta sekä tunne-elämän kiihotukselle perustuvaa epärationaalista hurmahenkisyyttä. Neologia oli rationaalinen, erinäisiä uskonoppeja kritisoinut, saarnan yleistä ymmärrettävyyttä sekä käytännön kristillisyyttä korostanut suuntaus. Valistusteologia ei ollut kiinnostunut perinteisestä dogmaattisesta pohdinnasta. Se oli rationaalinen, erinäisiä uskonoppeja kritisoinut, kristillistä rakkautta ja sen toteuttamista korostanut suuntaus. Neologia siirsi uskonelämän painopisteen uskonlauseista ja -opeista käytännön elämään. Tämä asennoituminen merkitsi sekä henkilökohtaisen uskonelämän että sen käytännön toteuttamisen korostamista. Uskon haluttiin realisoituvan elämässä; opetettiin hyve-etiikkaa, uskossa kilvoittelua ja hyvän tekemistä. Kaikkea tätä edustaa myös Björkqvistin, 1700-luvun suomalaisen pietistin, postilla. Michael Nyqvist
Nyqvist kuoli keuhkosyöpään. Fredrik Björkqvist
Fredrik Björkqvist (1. joulukuuta 1859 Kangasala – 2. helmikuuta 1935 Tampere) oli tamperelainen tukkukauppias ja kauppaneuvos. Hän testamenttasi omaisuutensa taloudelliseen valistustyöhön ja hyväntekeväisyyteen. J. T. Bergqvist
J. T. Bergqvist, (oik. Jukka Tapani Bergqvist), (s. 17. toukokuuta 1957 Helsinki) on suomalainen talouselämän vaikuttaja ja entinen Nokia Oyj:n johtaja. Bergqvist toimi pitkään Nokia Networksin kakkosjohtajana ja Nokian johtoryhmän jäsenenä. Kasper Björkqvist
Björkqvist pelasi 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2016 ja 2017, joista ensimmäinen turnaus päättyi maailmanmestaruutten. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Suomen varakapteenina. Björkqvist voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +3. Hänet valittiin Ruotsia vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Eero Ekqvist
Eero Adam Kalervo Ekqvist (27. lokakuuta 1911 Turku – 5. marraskuuta 1997 Turku) oli suomalainen kirjailija. Curt Björklund
Curt Ragnar Björklund (2. kesäkuuta 1893 Uusikaupunki – 21. kesäkuuta 1979) oli suomalainen jääkärimajuri. Anders Käcklund
Anders Alexander Käcklund (28. lokakuuta 1857 Pedersöre – 10. joulukuuta 1921 Lahti) oli suomalainen toimittaja, ammattiyhdistysmies ja sosialidemokraatti, joka oli yksi varhaisen suomenruotsalaisen työväenliikkeen merkittävimpiä vaikuttajia. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli konepuuseppä. Rolf Winqvist
Lentolaivue 44 vaihtoi kalustonsa Junkers Ju 88 -koneisiin keväällä 1943. Tässä vaiheessa Winqvistillä oli takanaan 100 sotalentoa Blenheim-koneen tähystäjänä. Winqvist kaatui 23. kesäkuuta 1944, kun paluulennolla ollut Junkers-kone (JK-259) syöksyi maahan Salmin pitäjän Manssilassa. Onnettomuudessa koko miehistö sai surmansa mukaan lukien Winqvist. Winqvist on haudattu Paijalan hautausmaalle Tuusulaan. Knut Tallqvist
Knut Leonard Tallqvist (16. maaliskuuta 1865 Kirkkonummi – 16. elokuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen seemiläisten kulttuurien tutkija ja Helsingin yliopiston itämaiden kirjallisuuden professori. Hän oli tunnettu erityisesti assyriologian tutkijana. Jeanette Björkqvist
Jeanette Björkqvist (s. 1973 Porvoo) on suomenruotsalainen kirjailija ja toimittaja. Hän on työskennellyt uutistoimittajaan Hufvudstadsbladetissa Helsingissä, Svenska Dagbladetin avustajana Helsingissä ja vuodesta 2016 freelancerina. Björkqvist on vakiovieras radio-ohjelmassa "Eftersnack" ja on ollut mukana Aamu-TV:n perjantaipaneelissa "Jälkiviisaat". Hän sai vuonna 2010 Euroopan Unionin journalistipalkinnon ja 2011 Midaspalkinnon reportaasistaan "Det oönskade folket", joka käsitteli itäeurooppalaisia romaneja. Keväällä 2014 sai Ruotsalaisessa teatterissa ensi-iltansa näytelmä "Kvinna till salu", jossa Björkqvist oli yksi kirjoittajista. Näytelmä sai suomenruotsalaisen näytelmäkirjailijapalkinnon 2014. Syksyllä 2015 Björkqvist sai vuoden Fredrika Runebergin stipendin ja vuonna 2017 hänelle myönnettiin Topeliuspriset. Arlex Blomqvist
Frans Arlex Ernfrid Blomqvist (24. helmikuuta 1898 Degerby – 26. helmikuuta 1918 Kirkkonummi) oli suomalainen maanviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Carl Jonas Love Almqvist
Carl Jonas Love Almqvist (28. marraskuuta 1793 – 26. syyskuuta 1866) oli ruotsalainen kirjailija. Hän tarkasteli kustavilaista yhteiskuntaa ja muun muassa sukupuolirooleja kriittisesti. Almqvistin romanttinen tuotanto vaikutti Suomessa J. L. Runebergin ja Fredrika Runebergin teoksiin. Anders Johan Nygren
Anders Johan Nygren (19. maaliskuuta 1869 Vassor, Koivulahti – 15. toukokuuta 1902 Vaasa) oli suomenruotsalainen kirjailija. Joachim Björklund
Joachim Björklund (s. 15. maaliskuuta 1971 Växjö, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän oli keskuspuolustaja. Hän pelasi Ruotsin maajoukkueessa 75 ottelua vuosina 1991–2000. Paula Björkqvist
Paula Björkqvist oli saanut aamuyöllä 18. heinäkuuta 69 veitseniskua, joista koituneisiin vammoihin hän menehtyi. Edellisenä iltana oli vietetty pariskunnan tyttären kaksivuotissyntymäpäivää. Poliisit hälytti naapurissa asunut pariskunta, joka oli neljältä aamulla havahtunut uhrin avunhuutoihin ja pikkutytön kirkumiseen. Anders Björkqvist
Virsi "Muistutus yhdelle Jumaliselle Sielulle pysymises alinomiasest rucouxis sisältää "30 säkeistöä. Nykynäkökulmasta Björkqvistin virret vaikuttavat muodollisesti kömpelöiltä, kuten esimerkiksi: 
laina o Jesu mul kärsimystä ettän tämän elämä ehton, 
Woittaisin caikki mun wihollisen nij cuin yx wäkevä sangar, 
Et coscan tääl taistellut Wijnamies, 
Sit weisata saimin Karizalle, Jesuxel mun iloni Herrallen häis. Björkboda
Mikael Hising perusti Björkbodan ruukin vuonna 1732 ja rakennutti alueelle Björkbodan kartanon. Kartano ja ruukki päätyivät 1800-luvulla Anders Ramsayn omistukseen, joka teki laajat investoinnut tehtaalle. Ramsay teki kuitenkin vararikon vuonna 1863 ja 1880-luvulla ruukki siirtyi uuteen omistukseen, ja samalla Björkbodassa erikoistuttiin lukkojen ja taloustavaroiden valmistukseen. Paula Björkqvist
Paula Annikki Björkqvist (3. tammikuuta 1975 – 18. heinäkuuta 2006) oli suomalainen keskustalainen paikallispoliitikko. Jämsän kunnallispolitiikassa vaikuttanut Björkqvist joutui raa'asti surmatuksi. Murhasta tuomittiin aviomies Jarmo Björkqvist. Sune Birger Johan af Björkesten
Sune Birger Johan Björkstén, aateloituna vuodesta 1896 af Björkesten (21. heinäkuuta 1825 Kangasniemi – 19. helmikuuta 1897 Helsinki) oli suomalainen senaattori ja hovioikeudenneuvos. Anders Ångström (meteorologi)
Anders Knutsson Ångström (1888–1981) oli ruotsalainen fyysikko ja meteorologi. Hän tutki 1910- ja 1920-luvulla ilmakehän säteilysuureita. Hän oli kiinnostunut monista muistakin ilmakehätieteiden osa-alueista, esimerkiksi todennäköisyysennusteista. Hän kirjoitti myös monia yleistajuisia kirjoja meteorologiasta. Uransa viimeisinä vuosina Ångström toimi Ruotsin ilmatieteen laitoksen SMHI:n pääjohtajana 1949–1954. Oskar August Rosenqvist
Sisällissodan aikana punaiset surmasivat Rosenqvistin Helsingissä maaliskuussa 1918. Suomen sotasurmat -tietokannassa hänen kuolinpäiväkseen on merkitty 12. maaliskuuta, muuta toiset lähteet antavat päivämääräksi 11. maaliskuuta. Rosenqvist toimi punaisten hallitsemassa kaupungissa ilmestyneen salaisen "Vapaa Sana – Fria Ord" -lehden aputoimittajana, kunnes hänet vangittiin erehdyksessä, punaisten luultua Rosenqvistiä päätoimittaja Erik Grotenfeltiksi. Sisällissodan aikaista terroria tutkineen Jaakko Paavolaisen mukaan Rosenqvist ammuttiin matkalla esikuntaan ja heitettiin autosta kadulle. Sodan jälkeen valkoisen armeijan tiedusteluosasto epäili hänen murhaansa osallisuudesta muun muassa helsinkiläistä painijaa Thure Ahlbergiä. Christoffer Sundqvist
Kamarimuusikkona Sundqvist on aktiivinen. Vuonna 1997 hän oli mukana perustamassa Arktinen hysteria -puhallinkvintettiä. Hänelle toinen tärkeä kamarimusiikkikoonpano on ollut turkulainen Plus Ensemble. Sundqvist on esiintynyt useissa kamarimusiikkikokoonpanoissa ja konsertoinut Suomessa ja ulkomailla sekä kantaesittänyt suomalaisia teoksia, mm. Pehr Henrik Nordgrenin, Atso Almilan ja Magnus Lindbergin sävellyksiä. Anders Carlsson (rikollinen)
Carlsson pääsi ajoittain lomille sairaalasta, ja kahteen otteeseen hänen onnistui paeta. Hän menehtyi laitoksessa sairauteen heinäkuun puolessavälissä 2007, jolloin hän oli 65 vuoden ikäinen. Anders Hallbäck
Anders Hallbäck (30. elokuuta 1861 Kaarela – 2. toukokuuta 1941 Kokkola) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut runoilija. Luettelo jääkäreistä B
(31. joulukuuta 1896 Kannus – 8. heinäkuuta 1918 Mustasaari) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat rovasti, teologian tohtori Isak August Björklund ja Fredrika Matilda Wichmann. Yrjö Mikael Björklund kirjoitti ylioppilaaksi Vaasan suomalaisesta lyseosta vuonna 1915 ja liittyi Etelä-Pohjalaiseen osakuntaan. Hän jatkoi opintojaan Helsingin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Tämä teologian opiskelija liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 4. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa. Sairautensa johdosta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 3. marraskuuta 1916. Hän oli hoidettavana Stettinin sairaalassa, jossa hänelle tehtiin useita leikkauksia kaularauhastulehduksen johdosta. Noin vuoden sairaalassaolonsa jälkeen hän yhtyi pataljoonaan juuri kun se palasi Suomeen. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan 2. jääkärirykmentin 4. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa Suomen sisällissodassa taisteluihin Kalevankankaalla, missä haavoittui pahasti 28. maaliskuuta 1918. Haavoistaan parannuttuaan hän palveli 1. jääkärirykmentin 3. pataljoonan 2. komppaniassa, josta hänet siirrettiin myöhemmin Suomen valkoiseen kaartiin. Yrjö Mikael Björklund kuoli keuhkokuumeeseen 8. heinäkuuta 1918 Mustasaaressa. Hänet on haudattu Vaasaan. Ylennykset: aliupseeri 11. helmikuuta 1918, vääpeli 11. huhtikuuta 1918, vänrikki 1. kesäkuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4.lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 1.lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki. Arno Almqvist
Almqvist työskenteli sotilasuransa jälkeen kuolemaansa saakka vankilanjohtajana. Talvisodan aikana hän oli armeijan palveluksessa vapaaehtoisena ja toimi tykistöalan erikoistehtävissä. Almqvist sai surmansa virkamatkalla Mikkelissä kaupunkiin kohdistuneissa pommituksissa 5. maaliskuuta 1940. Almqvistin lisäksi kyseisen päivän ilmahyökkäys vaati neljä muuta uhria. Birger Sjöberg
Sjöberg työskenteli myös toimittajana muun muassa "Stockholms Dagbladissa" ja "Helsingborgs-Postenissa". Hän kuoli 43-vuotiaana ja jätti jälkeensä laajan käsikirjoitus- ja luonnoskokoelman, jonka omaiset luovuttivat 1948 Göteborgin yliopiston kirjastolle. Noin 13 000 käsikirjoitusliuskan joukosta löytyi myös aiemmin julkaisemattomia töitä, joita on julkaistu postuumisti. Vuonna 1961 perustettiin Birger Sjöberg -seura edistämään käsikirjoituskokoelman tutkimusta ja muuta Sjöbergiin liittyvää toimintaa. Anna-Lisa Almqvist
Anna-Lisa Almqvist (1903–1993) oli ruotsalainen lasten- ja nuorten kirjailija, joka tunnetaan Suomessa "Annika" -kirjasarjasta. Hän on julkaissut ruotsiksi huomattavan määrän muitakin eläinaiheisia kirjoja. Almqvist halusi taiteilijaksi ja kävi taidekoulua Münchenissä. Hän oli jonkin aikaa naimisissa taiteilija Bertil Almqvistin kanssa. Hän perusti kahvilan Tukholman Karlaplanille sekä kaupungin ensimmäisen yksityisen kirjalainaamon nimeltään Bokbaren. Anders Collin
Anders Collin (25. joulukuuta 1754 – 23. joulukuuta 1830) oli ruotsalainen mystikko. Hän oli Tukholmassa toimiva sukankutojakisälli, mutta myöhemmin hän sai häntä arvostaneelta Kaarle-herttualta hovikirjastonhoitajan arvon. Hän kannatti aluksi Tolstadiuksen, sitten Jakob Böhmen mystiikkaa. Hän piti konventikkeleja eli kokouksia, joissa hän esitti vaatimuksia siveelliseen puhtauteen ja esivallalle osoitettuun kuuliaisuuteen. Hän pyrki estämään aatesuuntauksen piirissä esiintyvää separatismia. Hänestä tuli Suomessa Pohjanmaalla sekä Ruotsissa olevien kannattajiensa eli colliaanien (collinien) johtaja. Michael Björklund
Björklund oli yksi niistä kahdestatoista pohjoismaisesta keittiömestarista, jotka allekirjoittivat Uutta pohjoismaista keittiötä koskevan julistuksen. Johan Isak Björkstén
Johan Isak Björkstén (1828–1912) oli suomalainen lääkäri. Hän toimi sairaalalääkärinä Mikkelissä 1859–1869, Lappeenrannan piirilääkärinä 1869–1875 ja Tammelan piirilääkärinä 1875–1878. Hän oli lääkintöneuvos vuodesta 1878 ja sai arkkiatrin arvon 1896. Hän vastasi lääkintöneuvoksena Suomen terveydenhuollon uudelleen järjestämisestä. Hän oli autonomian ajan viimeinen arkkiatri. Kasper Björkqvist
Pittsburgh Penguins varasi Björkqvistin toisella kierroksella 61. pelaajana . Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi Providence Collegen yliopistojoukkueeseen. "Sophomore -vuotenaan" 2017–2018 Björkqvist jakoi 16 osumallaan joukkueensa sisäisen maalipörssin voiton Erik Foleyn kanssa. Luettelo jääkäreistä S
() oli suomalainen jääkärivääpeli ja reservin luutnantti. Sundqvistin vanhennat olivat kirvesmies Anders Sundqvist ja Maria Sofia Grönlund. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Gerda Louise Lill-Broändan kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Kruunupyyn kansanopiston sekä suoritti yksityisesti Kokkolan ruotsalaisen keskikoulun kurssin vuonna 1930. Sundqvist liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 5. huhtikuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 22. elokuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Riianlahdella ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 14. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella. Sundqvist palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin Kuopion jalkaväkirykmentti 4. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 4. komppaniassa. Hänet siirrettiin 5. syyskuuta 1918 alkaen Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, jossa hän toimi niin ikään koulutusaliupseerina. Sundqvist erosi armeijasta 16. joulukuuta 1918 ja liittyi Suojeluskuntajärjestöön, jossa hän toimi 25. maaliskuuta – 15. lokakuuta 1919 välisenä aikana harjoituspäällikkönä Etelä-Lohjan suojeluskunnassa, jonka jälkeen hän siirtyi Kruunupyyn suojeluskuntaan, jossa hän toimi 15. lokakuuta 1919 – 1. marraskuuta 1922 välisen ajan paikallispäällikkönä. Hänet nimitettiin 1. marraskuuta 1922 Vaasan suojeluskuntapiirin VIII:n alueen päälliköksi. Seuraavaksi hänet nimitettiin 1. huhtikuuta 1927 alkaen X:n alueen päälliköksi ja 1. heinäkuuta 1928 alkaen XII:n alueen päälliköksi. Edelleen hänet nimitettiin 1. elokuuta 1928 alkaen XIII:n alueen ja 1. maaliskuuta 1934 alkaen XI:n alueen päälliköksi. Sundqvist sai sotilaskoulutusta Reserviupseerikoulussa vuonna 1928 ja useilta kursseilta Suojeluskuntain päällystökoulussa. Hän kuoli keuhkotautiin 6. syyskuuta 1934. Ylennykset: Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 15. toukokuuta 1918, Suojeluskuntaupseeri 23. joulukuuta 1921, Reservin vänrikki 20. syyskuuta 1928. Reservin luutnantti 23. syyskuuta 1932. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Suojeluskuntain rautainen ansioristi, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki. Anders Johan Adolf Boxström
Anders Johan Adolf Boxström (1846–1906) oli suomalainen eversti, tilastotieteilijä ja valtioneuvos. Hän sai 1880 nimityksen Suomen sotaväen esikuntapäälliköksi, vuosina 1886–1902 hän oli Tilastollisen päätoimiston johtaja. Georg Backlund
Anders Georg Backlund (9. joulukuuta 1905 Närpiö – 28. heinäkuuta 2002 Närpiö) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko ja toimittaja. Backlund toimi kansanedustajana vuosina 1953–1954 ja 1958–1970. Hän vaikutti myös Suomenruotsalaisilla kansankäräjillä ja Närpiön kunnanvaltuustossa. Backlund työskenteli toimittajana 1920-luvulta alkaen useissa lehdissä. Vuosina 1973–1977 hän oli Ny Tidin päätoimittaja. SKDL:ssä Backlund toimi muun muassa varapuheenjohtajana ja hän kuului puolueen liittotoimikuntaan sekä -hallitukseen. Anders Behring Breivik
Fjotolf Hansen, ent. Anders Behring Breivik [ˈɑnːəʂ ˈbeːrɪŋ ˈbrɛiviːk] (s. 13. helmikuuta 1979 Oslo) on norjalainen mies, joka teki 22. heinäkuuta 2011 terrori-iskut Oslossa ja Utøyan saarella Oslon lähistöllä. Iskuissa kuoli 77 ihmistä. Iskut koostuivat oslolaisen virastotalon edessä räjäytetystä autopommista, johon kuoli kahdeksan, ja joukkomurhasta Utøyan saarella, jossa oli sosiaalidemokraattisen AUF-nuorisojärjestön kesäleiri, missä hän ampui 69 ihmistä. Breivik oli iskujen tekohetkellä 32-vuotias. Markku Blomqvist
1970-luvulla Blomqvist levytti muutaman laulun. Vuonna 1976 hän esiintyi Toni Edelmannin albumilla "Kauhea murhamies Lalli". Seuraavana vuonna puolestaan syntyi Blomqvistin tunnetuin levytys ”Liehuva liekinvarsi”. Tällä Jukka Siikavireen säveltämällä ja Erkki Mäkisen sanoittamalla kappaleella Blomqvist osallistui myös Suomen euro­viisu­karsintoihin. Ingeborg Sjöqvist
Sjöqvist kuoli 22. marraskuuta 2015 Helsingborgissa 103 vuoden iässä. Hän oli kuollessaan vanhimpia elossa olleita olympiaurheilijoita, epävirallisesti kuolinhetkellään vanhin vanhemman kiinalaisen Guo Jien kuoltua viikko häntä ennen. Sjöqvistin aviomies ehti myös viettää satavuotissyntymäpäiväänsä ennen tämän kuolemaa, ja he ehtivät olla naimisissa 75 vuotta. Evy Björkman
Evy Mathilda Björkman (24. toukokuuta 1876 Helsinki – 18. huhtikuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija. Anders Celsius
Anders Celsius kuoli tuberkuloosiin vuonna 1744 Uppsalassa.
Celsiuksen kuva on ollut maalattuna Norwegian Air Shuttlen kahden sittemmin käytöstä poistetun Boeing 737–800 -koneen pyrstöön. Åke Blomqvist
Åke Blomqvist kuoli 18. syyskuuta 2013 aamupäivällä äkilliseen sairauskohtaukseen ollessaan kävelyllä kotinsa lähettyvillä Helsingissä. Anders Björkqvist
Björkqvist syntyi Nousiaisissa Härjänsilmän talossa. Hänen isänsä oli kuudennusmies Antti Kreunpoika Härjänsilmä, joka julkaisi neljä virttä vuonna 1768. Antti-poika lähetettiin vuonna 1751 Turun katedraalikouluun. Koulutielle lähtiessään Antti Härjänsilmä otti nimekseen Anders Björkqvist, mikä ilmeisesti oli paikallisen vallesmannin nimi. Björkqvist tuli ylioppilaaksi vuonna 1760 ja sai pappisvihkimyksen vuonna 1765. Hän työskenteli ensin armovuoden saarnaajana Sauvossa ja Loimaalla. Vuonna 1768 hänet nimitettiin Sauvon pitäjänapulaiseksi. Vuonna 1780 hänet kutsuttiin Vehmaan kappalaiseksi, mitä virkaa hän hoiti kuolemaansa saakka. Vuosina 1800–1805 hän hoiti virkaatekevänä pitäjän kirkkoherran virkaa. Varapastorin arvonimen hän sai vuonna 1797. Postillaansa hän valmisteli kahdeksan vuotta. Lopulta "Uskon harjoitus Autuuteen" painettiin vuonna 1801. Sitä arvostetaan etenkin rukoilevaisuuden ja herännäisyyden piirissä. Anders Parviainen
Anders (Antti) Parviainen (29. joulukuuta 1848 – lokakuussa 1887) oli suomalainen tukkukauppias. Emilie Björkstén
Albert Edelfeltin sisar Berta julkaisi vuonna 1922 muokatun ja toimitetun version Emilie Björksténin päiväkirjoista. Alkuperäiset päiväkirjat oli poltettu Björksténin toivomuksesta. Gunnar Castren julkaisi vuonna 1940 Runebergin Emilielle kirjottamat kirjeet. Emilie Björksten on haudattu Porvooseen Näsinmäen hautausmaalle lähelle Runebergin hautaa. Anders Andersson
Hän palkkautui joulukuussa 1927 lujuuslaskijaksi Bayerische Flugzeugwerken tehtalle (BFW) Augsburgiin. Tehtaan pääsuunnittelija oli Willy Messerschmitt. Andersson nousi lujuuslaskijoiden päälliköksi. Vuonna 1930 hän palasi Svenska Aero AB (Lidingössä) ainoaksi lujuuslaskijaksi ja pääsuunnittelijaksi. Hän suunnitteli J 6 Jaktfalken hävittäjän. Svenska Aeron johtaja oli Clemens Bücker. Tehdas meni nurin vuonna 1933 - sen toiminnot siirtyivät ASJAlle, joka toimi Linköpingissä. Aku Granqvist
Akseli Vilhelm (Aku) Granqvist (sukunimi myöh. "Hakosalo"; 7. maaliskuuta 1873 Isokyrö – 16. heinäkuuta 1930 Merikarvia) oli suomalainen näytelmäkirjailija. Anders Ångström (fyysikko)
Anders Jonas Ångström (13. elokuuta 1814 – 21. kesäkuuta 1874, Uppsala) oli ruotsalainen tähtitieteilijä ja fyysikko sekä yksi spektroskopian perustajista. Vuonna 1862 hän löysi spektroskooppisin menetelmin vetyä Auringosta. Vuonna 1867 Ångströmin julkaisema "Recherches sur le spectre solaire" on yksi alan perusteoksista. Hän toimi professorina Uppsalassa vuodesta 1858. Ångströmin mukaan on nimetty SI-järjestelmän ulkopuolinen pituuden mittayksikkö ångström. Nils Björklöf
Björklöf voitti yhteensä 16 Suomen mestaruutta kajakkiyksiköissä ja -kaksikoissa. Vuonna 1956 hän muutti Ruotsiin ja sai maan kansalaisuuden 1963. Lars Magnus Björkenheim
Lars Magnus Björkenheim (ent. Björkman 6. marraskuuta 1793 Tukholma – 25. joulukuuta 1869 Turku) oli suomalainen teollisuudenharjoittaja. Hän omisti useita merkittäviä teollisuuslaitoksia, kuten Orisbergin rautaruukin Isossakyrössä, Kimon ruukin Jepualla ja siihen kuuluneen Oravaisten masuunin, Vuojoen kartanon Eurajoella sekä Kellokosken ruukin ja maatilan. Hän kuuluu 1800-luvun suomalaisten maatalousalan ja teollisuuden harjoittajien taitavimpiin. Björkenheim aateloitiin vuonna 1834, ja vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1864. Halvar Björk
Erik Halvar Bertil Björk (22. syyskuuta 1928 – 12. marraskuuta 2000) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän esiintyi Malmön kaupunginteatterissa vakituisena tähtenä vuosina 1962–1986, mutta teki myös merkittäviä elokuvarooleja; hänet nähtiin esimerkiksi Ingmar Bergmanin "Syyssonaatissa" (1978). Kasper Björkqvist
Kaudella 2015–2016 Björkqvist nousi Bluesin A-nuorten varakapteeniksi. Hän jakoi tehoilla 28+38=66 koko A-nuorten SM-liigan pistepörssin toisen sijan Ilveksen Janne Seppäsen kanssa edellään vain Jokereiden Aleksi Ainali. Björkqvist oli myös Bluesin paras maalintekijä Emil Oksasen kanssa ja he jakoivat sarjan maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Björkqvistin kausi päättyi lopulta leikkushoitoa vaatiseeseen olkapäävammaan kahden playoff-ottelun jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa. Björkqvist palkittiin koko A-nuorten SM-liigan parhaana pelaajana Teemu Selänne -palkinnolla, parhaana hyökkääjänä Saku Koivu -palkinnolla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kauden aikana hänelle oli kiinnostusta myös Bluesin SM-liigajoukkueen suunnalta, kun joukkue menetti talousongelmien vuoksi kauden mittaan lukuisia runkopelaajiaan. Björkqvistin oli kuitenkin jäätävä A-nuoriin, sillä ammattilaisjoukkueessa pelaaminen olisi estänyt häntä siirtymästä Yhdysvaltain yliopistosarjoihin. Luettelo jääkäreistä B
(26. syyskuuta 1896 Snappertuna – 25. heinäkuuta 1927) oli suomalainen Viron armeijan luutnantti ja maanviljelijä. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Gustaf Alfred Björklöf ja Hilda Emilia Sundholm. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Elna Maria Heleniuksen kanssa. Alfons Algot Björklöf kävi viisi luokkaa Tammisaaren yhteiskoulua. Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 29. marraskuuta 1915, josta hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin joukkueenjohtajaksi Suomen sisällissotaan 5. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 2. jääkärirykmenttiin 26. maaliskuuta 1918 ja 4. jääkäripataljoonan konekiväärikomppaniaan 17. huhtikuuta 1918. Suomen sisällissodassa hän otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella, Rajamäellä, Tarpilassa, Raivolassa, Kaislahdessa ja Inon saaristossa. Sisällissodan päätyttyä hän jatkoi palvelua 2. jääkärirykmentissä (nimi myöhemmin Porin jalkaväkirykmentti N:o 2) kuuluen sen 2. ja 3. konekiväärikomppaniaan. Suomen armeijasta hän erosi 11. helmikuuta 1919. Alfons Björklöfin sotainto ei loppunut sisällissotaan vaan hän liittyi Viron vapaussotaan 13. helmikuuta 1919. Hän toimi konekivääriosaston päällikkönä ensimmäisessä suomalaisessa vapaajoukossa. Viron vapaussodasta palattuaan hänen verensä veti taistelukentille ja hän liittyi 16. huhtikuuta Aunuksen retkikuntaan, jossa toimi aluksi 1. rykmentin 1. pataljoonassa joukkueenjohtajana ja myöhemmin hän sai komentoonsa pataljoonan konekiväärikomppanian. Aunuksen sotaretkellä hän otti osaa taisteluihin Aunuksen kaupungissa, Santamäessa, Tuksajoella ja Tuuloksessa. Sotaretkeltä palattuaan hän liittyi suojeluskuntaan ja toimi Espoon suojeluskunnan opetusupseerina ja kansliapäällikkönä. Alfons Björklöf kuoli 25. heinäkuuta 1927 ja on haudattu Espooseen. Ylennykset: aliupseeri 11. helmikuuta 1918, varavääpeli 10. huhtikuuta 1918, vääpeli 7. toukokuuta 1918, luutnantti 15. helmikuuta 1919, suojeluskuntaupseeri 6. lokakuuta 1922. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4.lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali, Aunuksen muistomitali, Jääkärimerkki, Viron vapaussodan muistomitali. Paula Björkqvist
Oikeudenkäynti alkoi Jämsän käräjäoikeudessa 12. joulukuuta 2006. Björkqvist sai syytteen murhasta. Kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo piti tekoa erityisen raakana ja julmana ja vaati syytetylle elinkautista vankeusrangaistusta. Syyttäjä piti todennäköisenä motiivina teolle aviokriisiä. Mielentilatutkimuksessa Brörkvistin todettiin olleen täydessä ymmärryksessä. Johtava kihlakunnansyyttäjä Pentti Hiidenheimo vaati Jarmo Björkqvistille elinkautista rangaistusta murhasta. Jarmo Björkqvist tunnusti tapon, mutta kiisti murhan. Käräjäoikeudessa Paula Björkqvistin äiti vaati Jarmo Björkqvistiltä korvauksia 50 000 ja isä puolestaan 30 000 euroa. Anders Eklund (rikollinen)
10-vuotias Engla Juncosa Höglund katosi 5. huhtikuuta 2008 Stjärnsundissa Taalainmaalla hänen pyöräillessään koulusta kotiin. Paikallinen asukas oli sattunut valokuvaamaan tyttöä sekä paikalla ollutta miestä, ja Eklund pidätettiin tytön kidnappauksesta epäiltynä. Hän tunnusti raiskanneensa ja kuristaneensa tytön. Tapaus sai osakseen poikkeuksellisen laajaa julkisuutta; Höglundin hautajaiset 10. toukokuuta jopa näytettiin SVT1:llä. Eklund jäi samalla kiinni myös aiemmasta, hämäräksi jääneestä rikoksesta: hän oli raiskannut ja murhannut 31-vuotiaan Pernilla Hellgrenin Falunissa vuonna 2000. Alkujaan Eklund tosin väitti Hellgrenin olleen suostuvainen seksiin. Hän myös sanoi, että Hellgrenin ei ollut tarkoitus kuolla. Hän pyysi anteeksiantoa ja ilmoitti, että oli olemassa ”kiltti Anders ja paha Anders”. Anders Björkqvist
Osmo Tiililä on kuvannut Björkqvistin postillaa maalaiskappalaisen tuotokseksi siitä puuttuvien opillisten pohdintojen vuoksi. Niin ikään Mauno Rosendal on arvioinut Björkqvistin teosta Wegeliuksen postillaa heikommaksi, koska Björkqvist ei kiinnittänyt huomiota uskonopin käsitteiden perusteelliseen selvittämiseen. Näiltä 1900-luvun uskonopin käsittelyä kaivanneilta arvioijilta jäi näkemättä, että opilliset pohdinnat ja uskonopin käsitteiden selvittäminen eivät kiinnostaneet valistusteologiaa eivätkä valistusteologian aikakautena elänyttä Björkqvistiä. Valistusteologian traditio onkin Björkqvistin ja hänen saarnakirjansa arvioinnissa jäänyt sivuun, kun "valistuksesta" ja rationalismista muodostui myöhempien suomalaisten herätysliikkeiden ja uskonnolliseen konservatismiin kääntyvän teologian viholliskuva 1800-luvun puolivälistä alkaen. Andreas Granqvist
Andreas Granqvist (s. 16. huhtikuuta 1985 Påarp) on ruotsalainen jalkapallopuolustaja. Hän edustaa Helsingborgia. Emilie Björkstén
Björksténillä oli 1840-luvun lopulla salainen rakkaussuhde runoilija Johan Ludvig Runebergiin. He jatkoivat kirjeenvaihtoa ja seurustelua aina vuoteen 1863 jolloin Runeberg halvaantui saatuaan aivoverenvuodon. Björkstén ei mennyt koskaan naimisiin eikä hänellä ollut mitään varsinaista ammattia vaan hän asui sukulaistensa luona eri puolilla Suomea. Albert Björkman
Björkman kannatti rotuhygieniaa ja oli huolissaan väestön perimän rappeutumisesta. Hän yritti vuonna 1912 perustaa muiden lääkärien avulla Suomeen rotuhygieenisen seuran, mutta epäonnistui. Björkman vaati ratkaisuna degeneroituneiden sterilointeja. Hänen kuolemansa jälkeen eduskunta sääti lain, joka mahdollisti steriloinnin ilman steriloitavan suostumusta. K. W. Blomqvist
K. W. Blomqvist (30. heinäkuuta 1947 Helsinki – 22. marraskuuta 2006 Helsinki) oik. Klaus William Blomqvist oli suomalainen säveltäjä, sanoittaja, toimittaja ja radiojuontaja. Hänen kuuluisin kappaleensa oli ”Metsämökin tonttu”, jolla Jussi & The Boys voitti Syksyn sävel -kilpailun 1974. Blomqvist toimi yhteistyössä erityisesti Jussi & The Boysin ja Hullujussin kanssa. Albert Björkman
Albert Björkman (30. marraskuuta 1865 Porvoo – 31. tammikuuta 1929 Tampere) oli suomalainen lääkäri. Hän toi psyykkisesti sairaiden hoitoon uusia vapaampia hoitokäytäntöjä. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1896 ja toimi ylilääkärinä Kuopion Niuvanniemessä vuodesta 1899, Pitkäniemen sairaalassa 1909–1913 ja Nikkilän mielisairaalassa 1913–1917. Carl Björkman
Björkman arvosteli paljon Ingmar Bergmanin elokuvia ja yritti innokkaasti teilata hänen elokuvansa "Viettelysten ilta". Kuultuaan radiosta Björkmanin kuolleen, Bergman on kertonut tanssineensa riemusta. Arno Almqvist
Arno Axel Almqvist (23. syyskuuta 1881 Pori – 5. maaliskuuta 1940 Mikkeli) oli suomalainen eversti, vankilanjohtaja ja olympiaurheilija. Erik Almqvist
Erik Almqvist (s. 24. toukokuuta 1982 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen poliitikko, joka valtiopäivillä edusti Ruotsidemokraatteja ja oli puoluehallituksessa ja puolueen talouspoliittinen asiantuntija. Muista tehtävistä hänet oli erotettu jo aikaisemmin rasistisesta käytöksestä vuonna 2010 syntyneen kohun jälkeen, mutta valtiopäiviltä ja puolueesta hän erosi vasta joulukuussa 2012. Hän on ollut puolueen nuorisojärjestön Sverigedemokratisk Ungdom puheenjohtaja vuosina 2007–2010. August Ahlqvist
Karl August Engelbrekt Ahlqvist, kirjailijana A. Oksanen (7. elokuuta 1826 Kuopio – 20. marraskuuta 1889 Helsinki), oli suomalainen runoilija, suomalais-ugrilaisten kielten tutkija ja vuodesta 1863 ystäväänsä Elias Lönnrotia seurannut Keisarillisen Aleksanterin yliopiston suomen kielen professori (myöhemmin myös kansleri). Ahlqvistia pidetään fennougristiikan yhtenä perustajana ja hän oli Helsingin yliopistoon vuonna 1893 perustetun suomalais-ugrilaisten kielten professuurin ensimmäinen haltija. Ahlqvistin suuri innoittaja oli J. L. Runeberg, jolta hän peri kansallisromanttisen näkökulman. Kirjailijanimeä A. Oksanen hän alkoi käyttää Kuopiossa kirjoittaessaan Saima-lehteen, jota toimitti tuolloin J. V. Snellman. Nils Björklöf
Björklöf voitti yhdessä Ture Axelssonin kanssa kaksi pronssimitalia Lontoon kesäolympialaisissa 1948 kajakkikaksikoiden 1 000 ja 10 000 metrin matkoilla. Viikko olympialaisten jälkeen he voittivat MM-kultaa 500 metrillä. Gösta Sundqvist
Sundqvist kuoli 46-vuotiaana sydänkohtaukseen kotonaan Espoossa 16. elokuuta 2003. Paananen oli puhunut Sundqvistin kanssa puhelimessa muutamaa päivää aikaisemmin; heidän suunnitelmissaan oli tehdä seuraavasta levystä ”iloista poppia”. Viimeisenä iltana he menivät studioon ja tekivät yhdestä edellisen albumin kappaleesta uuden version, joka jäi ”julkaisemattomaksi kappaleeksi”. Sundqvistin kuoleman jälkeen Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät yhdessä lopettaa yhtyeen toiminnan, sillä Leevi and the Leavings ilman Sundqvistia olisi ollut mahdoton ajatus. Vuonna 2011 he kuitenkin ilmoittivat palaavansa nimellä Leavings-Orkesteri ja aikovansa tehdä keikkoja, joilla he soittavat omien kappaleidensa lisäksi myös joitain Leevi and the Leavingsin kappaleita.