Mikä on Uusi-Guinean pinta-ala?
Uusi-Guinea
Uusi-Guinea on Australian pohjoispuolella sijaitseva saari, joka on pinta-alaltaan maailman toiseksi suurin Grönlannin jälkeen. Sen pinta-ala on noin 790 000 neliökilometriä. Saari jakautuu poliittisesti kahteen suunnilleen yhtä suureen osaan: 141. pituuspiirin länsipuolinen osa, Länsi-Uusi-Guinea, kuuluu Indonesian valtioon ja itäpuolinen osa muodostaa suurimman osan Papua-Uuden-Guinean valtiosta.
Saint Kitts ja Nevis
Saint Kitts ja Nevisin pinta-ala on 261 neliökilometriä ja asukasluku runsaat 51 000. Valtion pääkaupunki on Basseterre. Papua (provinssi)
Papua on Indonesian maakunnista pinta-alaltaan suurin ja harvimmin asuttu. Provinssin pinta-ala on 319 036 neliökilometriä ja väkiluku noin 2,8 miljoonaa (vuonna 2010). Nouméa
Nouméa on Uuden-Kaledonian pääkaupunki. Kaupunki kattaa noin 46 neliökilometrin alueen, ja vuoden 2014 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 99 926. Se on asukasluvultaan Uuden-Kaledonian suurin kaupunki. Kankanin alue
Kankanin alue () on hallintoalue Guinean koillisosassa. Sen pääkaupunki on Kankan. Alueen pinta-ala on 72 145 neliökilometriä. Asukkaita on vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 1 972 537 henkeä. Indonesian maantiede
Indonesian pinta-ala on 1 904 569 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 15. suurimman valtion. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Vanatinai
Vanatinai on saari Papua-Uudessa-Guineassa. Se sijaitsee Louisiadesaarilla ja on saariston itäisistä saarista pinta-alaltaan suurin. Saaren pinta-ala on noin 800 neliökilometriä ja se sijaitsee noin 320 kilometriä Uuden-Guinean saaresta kaakkoon. Eurooppalaiset ovat tunteneet saaret myös nimillä "Sudest" ja "Tagula". Vanatinai on paikallisten asukkaiden saarelle antama nimi. Río Muni
Río Muni (fangiksi Mbini) on Päiväntasaajan Guinean manneralue. Sen pinta-ala on 26 000 neliökilometriä, ja se käsittää 93 % Päiväntasaajan Guinean kokonaispinta-alasta. Río Munissa on noin 300 000 asukasta. Uusi-Guinea
Maasto on vaikeakulkuista. Saarella on 785 000 km² trooppista maaperää, joten eläimistö ja kasvisto ovat runsaslajisia – on arvioitu, että saarella tavataan 5–8 prosenttia maapallon lajeista. Suuri osa saarella elävistä lajeista on kotoperäisiä eli endeemisiä, ja todennäköisesti saarelta löydetään vielä useita tieteelle tuntemattomia lajeja. Erityisesti saarella elää useita tropiikkiin sopeutuneita pussieläinlajeja, jotka ovat Australiassa harvinaisia tai puuttuvat sieltä kokonaan. Kuten Australia, on Uusi Guinea Wallacen linjan itäpuolella. Salomonmeri
Salomonmeri on Tyynenmeren merialue Uuden-Guinean ja Salomonsaarten välissä. Meren pinta-ala on noin 720 000 neliökilometriä. Sen syvyys on keskimäärin noin 3 000 metriä ja syvin kohta 9 140 metriä. Uuden-Siperian saaret
Saarten on yhteispinta-ala noin 38 000 neliökilometriä. Suurin saari on Kotelnyi (, 11 700 km²), joka kuuluu saariston keskeiseen Anjounsaarten ryhmään. Tämän eteläpuolella lähempänä rannikkoa on Ljahovinsaarten ryhmä. Koillisessa on pienempi De Longin saarten ryhmä, jota ei aina lueta Uuden-Siperian saariin kuuluvaksi. Papua (provinssi)
Papua (, aikaisemmin "Irian Jaya") on Uusi-Guinean saarella sijaitseva Indonesian provinssi. Se muodostaa suurimman osan Uuden-Guinean länsiosasta, Länsi-Uusi-Guineasta. Papuan provinssi rajoittuu idässä Papua-Uuteen-Guineaan. Papua on samalla Indonesian itäisin osa. Papuan pääkaupunki on Jayapura. Enga (maakunta)
Enga on maakunta Papua-Uudessa-Guinean ylänköalueella. Sen pääkaupunki on Wabag. Maakunnan pinta-ala on 11 704 neliökilometriä ja asukasluku 432 000 (2011). Grande Terre (Uusi-Kaledonia)
Saari on 400 kilometriä pitkä ja 50-70 km leveä. Saaren länsiranta vuoriston suojanpuolella on kuiva, itärannikolla, jonne vallitsevat tuulet tuovat kosteutta mereltä, rehevä kasvillisus ulottuu meren rannalle asti. Saarta ympäröivät koralliriutan suojaamat laguunit, joista osa kuuluu Unescon maailmanperintökohteeseen. Uusi-Seelanti
Uusi-Seelanti () on Tyynen valtameren lounaisosassa sijaitseva saarivaltio, joka koostuu kahdesta pääsaaresta – Etelä- ja Pohjoissaaresta – sekä lukuisista pienemmistä saarista. Lähin naapurivaltio, Australia, sijaitsee noin 1 500 kilometrin päässä luoteessa. Etelässä sijaitsee Etelämanner ja pohjoisessa Uusi-Kaledonia, Fidži ja Tonga. Uuden-Seelannin pinta-ala on noin 270 000 neliökilometriä, asukasluku noin 4,4 miljoonaa, ja sen pääkaupunki on Wellington. Te Wahipounamu
Te Wahipounamun pinta-ala on 2,6 miljoonaa hehtaaria, eli kymmenesosa Uuden-Seelannin maa-alasta. Sen korkeimmat huiput kohoavat neljän kilometrin korkeuteen. Alueen alkuperäisasukkaat ovat etsineet sieltä nefriittiä. Jamaika
Jamaika sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä eli päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Sen pinta-ala on 10 991 km. Fouta Djallon
Fouta Djallon (myös "Futa Djallon" ja muita kirjoitusasuja, alkuperäinen fulaninkielinen nimi "Fuuta Jaloo") on ylänköalue Guinean länsi- ja keskiosisissa. Sen pinta-ala on noin 77 000 neliökilometriä. Papua-Uusi-Guinea
Papua-Uuden-Guinean itsenäinen valtio eli Papua-Uusi-Guinea on saarivaltio Melanesiassa. Se muodostuu Uuden-Guinean saaren itäosasta sekä sen lähettyvillä olevista pienemmistä saarista. Se sijaitsee Australian pohjoispuolella lounaisella Tyynellämerellä, juuri päiväntasaajan eteläpuolella. Muut naapurivaltiot ovat Indonesia, jolle Uuden-Guinean läntinen puolisko eli Länsi-Uusi-Guinea kuuluu, sekä meren erottamina Mikronesian liittovaltio pohjoisessa ja Salomonsaaret kaakossa. Valtion noin kuusi miljoonaa asukasta puhuvat satoja eri kieliä, sillä asutus on pitkään ollut keskittynyt pieniin eristyneisiin kyliin. Britannia, Saksa ja Australia hallitsivat aluetta 1900-luvulta 1970-luvulle. Sierra Leone
Sierra Leonen tasavalta () eli Sierra Leone on valtio Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannikolla. Sen rajanaapurit ovat Guinea pohjoisessa ja Liberia kaakossa. Sierra Leonessa on trooppinen ilmasto ja monipuolinen luonto, joka vaihtelee savanneista sademetsiin. Maan pinta-ala on 71 740 neliökilometriä ja väkiluku vuonna 2015 noin 7,1 miljoonaa. Sierra Leone on presidenttijohtoinen tasavalta, ja valtion johdossa on viisivuotiskausittain valittava presidentti. Pääministerin virkaa ei enää ole. Grand Cayman
Grand Caymanin pinta-ala on 196 km² ja väkiluku 37 473 (1999). Syyskuussa 2004 saarelle iskenyt hurrikaani Ivan oli sen tuhoisin 86 vuoteen. Papua-Uusi-Guinea
Papua-Uuden-Guinean suurin ympäristöongelma on sademetsien hävitys. Kansallispuistojen perustaminen on ollut hidasta, koska hallitus ei ole halunnut puuttua maanomistuskäytäntöihin. Nykyisin kansallispuistoja on neljä.
Papua-Uuden-Guinean ilmasto on trooppinen ja pääosin hyvin kostea. Pääsaaren eteläosien alangoilla, rannikkoseuduilla sekä pienemmillä saarilla jokaisen kuukauden keskilämpötila pysyy 25 celsiusasteen lähettyvillä tai sen yläpuolella, mutta vuoristoon tultaessa lämpötila laskee 5–15 celsiusasteeseen. Korkeimmilla huipuilla esiintyy lumisateita ja siellä on jopa päiväntasaajaseuduille harvinaisia pieniä jäätiköitä. Maan pohjoisosissa kuukausien keskilämpötila pysyy 20 ja 25 celsiusasteen välillä. Vuotuiset sademäärät vaihtelevat Port Moresbyn seudun noin tuhannesta millimetristä vuoriston jopa 6 500 millimetriin. Taifuunit aiheuttavat joulukuun ja maaliskuun välisellä jaksolla tosinaan tuhoisia tulvia ja eroosiota. Uuden-Kaledonian laguunit
Riutta ja laguunit lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2008.
Maailmanperintöluetteloon on rajattu laguuneita ja riuttaa kuudelta alueelta, joista neljä sijaitsee Uuden-Kaledonian pääsaaren Grande Terren ympärillä ja kaksi sen läheisyydessä Beautemps-Beaupren ja Ouvean ympärillä sekä Entrecasteuxin riutoilla. Uusi-Britannia
Uusi-Britannia () on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvien Bismarckinsaarten suurin saari, joka sijaitsee Uuden-Guinean koillispuolella. Se on maailman 37. suurin saari ja maansa toiseksi suurin pääsaaren jälkeen. Karkeasti sirpin muotoinen saari on noin 600 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 80 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 36 520 neliökilometriä ja asukasluku 404 641 (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan). Jervis Bay Territory
Jervis Bay Territory on pieni territorio Kaakkois-Australiassa, noin 200 km Sydneystä. Territorio on pinta-alaltaan noin 67 km². Vuoden 2016 väestönlaskennassa territorion alueella oli 391 asukasta. Territorion suurin työnantaja on Australian laivaston () tukikohta. Yli 90 % territorion pinta-alasta on aboriginaalien maata. Territorio syntyi 1915, kun liittovaltion hallitus osti Uuden Etelä-Walesin osavaltiolta maata luodakseen Australian pääkaupunkiterritoriolle yhteyden merenrantaan. Jervis Bay Territory on Australian pääkaupunkiterritorion eksklaavi, joka rajautuu Tyyneen Valtamereen ja Uuden Etelä-Walesin osavaltioon. Papuanlahti
Papuanlahti on noin 400 kilometriä leveä Korallimeren lahti, johon laskee pohjoisesta Papua-Uuden-Guinean suunnasta neljä merkittävää jokea Fly, Turama, Kikori ja Purari, jotka muodostavat suuren soisen suistoalueen. Lahden länsipäässä on Daru, joka on pinta-alaltaan suuren tasankomaakunnan Westernin pääkaupunki. Darun eteläpuolella on vaikeakulkuinen Torresinsalmi, joka erottaa Uuden-Guinean saaren Queenslandin kärjestä Australian manterella ja Isosta Valliriutasta. Lahden itäosassa on Papua-Uuden-Guinean pääkaupunki Port Moresby. Länsi-Uusi-Guinea
Länsi-Uusi-Guinea () on Indonesiaan kuuluva alue, joka muodostuu Uuden-Guinean saaren läntisestä puoliskosta ja muutamista pienemmistä lähisaarista – Uuden-Guinean itäpuoliskolla on Papua-Uuden-Guinean valtio. Hallinnollisesti Länsi-Uusi-Guinea jakautuu nykyään Papuan ja Länsi-Papuan provinsseihin. Alueella on itsenäistymistä ajavia ryhmiä. Faranahin alue
Faranahin alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 35 581 neliökilometriä ja väkiluku oli 941 554 vuonna 2014. Hallinnollinen keskus on Faranah (77 918 as.). Aluetta rajaavat lännessä Guinean Mamoun ja Labén alueet, pohjoisessa Mali, idässä Kankanin alue sekä etelässä Nzérékorén alue ja lounaassa Sierra Leone. New York (osavaltio)
New York on pinta-alaltaan 141 205 neliökilometrin suuruinen alue ja USA:n 27:nneksi suurin osavaltio. . New York on varsinkin osavaltion eteläosissa tiheästi asuttu ja se onkin asukasluvultaan maan neljänneksi suurin, edellään vain Kalifornia, Texas ja Florida. Osavaltio rajoittuu New Yorkin suurkaupungin kohdalla Atlantin valtamereen, lännessä ja pohjoisessa Erie- ja Ontariojärviin. Atlantin rannikkoa on 210 km, Erie- ja Ontario-järvien rannikkoa yhteensä 600 km. Uusi-Siperia
Uusi-Siperia (ven. Но́вая Сиби́рь) on Venäjän pohjoispuolella Laptevinmeren ja Itä-Siperian meren välissä oleva, Anjousaarten itäisin saari. Se on Uuden-Siperian saarista pohjoisin, ja sen pinta-ala on likimain 6 200 neliökilometriä, jolla se on sijoitettu suurimpien saarten listalla sijalle 102. Uuden-Siperian maaperä on alavaa ja pääosin tundrakasvillisuuden peitossa. Neuquénin maakunta
Neuquénin maakunta () on Argentiinan länsiosassa Chilen rajalla sijaitseva maakunta. Se on pinta-alaltaan 94 078 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä 550 344. Maakunnan pääkaupunki on noin 220 000 asukkaan Neuquén (2010). Nui
Nuin 21 saaresta koostuva atolli sijaitsee Tyynellämerellä, 130 kilometriä etelään Niutaosta ja 167 kilometriä pohjoiseen Nukufetausta. Atollin riutan pituus on 7 kilometriä pohjois-eteläsuunnassa ja 3 kilometriä itä-länsisuunnassa. Atollin keskellä on matala laguuni. Suurin osa atollin saarista sijatsee sen itäosissa. Saarien yhteenlaskettu maapinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä, ja laguuni mukaan lukien pinta-ala on 17 neliökilometriä. Saarista suurin on Fenua Tapu, jonka pinta-ala on noin 1,4 km². Pienin saari on Unimai 2, jonka pinta-ala on alle 0,02 hehtaaria. Atollin saaret ovat pääasiassa hiekkarantaisia. Réunion
Réunionin pinta-ala on 2 517 neliökilometriä, josta vain 10 neliökilometriä on sisävesiä lopun ollessa maata. Rantaviivaa on 207 kilometrin verran. Saari kuuluu Mascarenen tuliperäiseen alueeseen ja sillä sijaitsee aktiivinen tulivuori Piton de la Fournaise, joka on 2 631 metrin korkeudella merenpinnasta. Se purkautui viimeksi vuonna 2018. Saarella on kaksi vuoristoaluetta, joista vanhempi kattaa saaren länsiosan. Korkein vuorenhuippu on Piton des Neiges, joka on 3 069 metrin korkeudella merenpinnasta. Toinen vuorijono sijaitsee saaren kaakkoisosassa ja käsittää useita sammuneita tulivuoria sekä aktiivisen Piton de la Fournaisen. Kaakkoinen vuorijono on itäistä pienempi. Vuorijonojen välissä on ylätasankoa ja useita vuorilta laskevia jokia. Huhtikuusta lokakuuhun Réunionin ilmastoon vaikuttavat kaakosta puhaltavat, kosteutta tuovat pasaatituulet. Ne tuovat 4 000–8 000 millimetriä sadetta saaren etelä- ja itäosiin, mutta saaren länsi- ja pohjoisosiin sadetta tulee vuosittain vain noin 635 millimetriä. Muuhun tropiikkiin verrattuna Réunionin keskimääräinen lämpötila on suhteellisen viileä, etenkin korkeilla paikoilla. Kesäisin alamailla saattaa kuitenkin olla paikoitellen hyvinkin kuuma. Trooppiset syklonit ovat melko tavallisia. Luoteisterritoriot
Luoteisterritoriot (, ) tarkoittavat nykyisen Kanadan alueen laajaa pohjoisosaa. Alueella ei ole provinssin asemaa, ja sen rajoja on muutettu lukuisia kertoja historian aikana muun muassa uusien provinssien syntyessä. Alueen maapinta-ala on vuodesta 1999 ollut 1 140 835 neliökilometriä. Luoteisterritoriot luotiin käsitteenä vuonna 1870, kun Rupertinmaa siirtyi Hudson's Bay Companyn omistuksesta osaksi Kanadaa. Viimeksi 1999 erottui itäinen Nunavut omaksi territoriokseen. Länsirajana on Yukonin territorio, ja etelässä rajaa on Brittiläisen Kolumbian, Albertan ja Saskatchewanin provinssien kanssa. Vuonna 1880 Pohjois-Amerikan arktinen saaristo siirrettiin Yhdistyneen kuningaskunnan suorasta hallinnasta Kanadan Luoteisterritorioihin. Vuodesta 1925 alueen on katsottu ulottuvan Pohjoisnavalle asti. Uudet territoriot
Nykyään "Uudet territoriot" koostuu ainoastaan alueesta Lion Rockista pohjoiseen Sham Chun Riverille saakka. Tämän lisäksi alueeseen kuuluvat saaret pois lukien New Kowloon, joka nykyään on Kowloonin kaupunkialueeseen kuuluva osa. Uusien territorioiden asukasluku oli 3 573 635 ja väestötiheys 3 748 as./km² vuonna 2006. Jamaika
Jamaika, jonka muodon sanotaan muistuttavan uivaa kilpikonnaa, on Karibianmeren kolmanneksi suurin saari. Sen levein kohta on itä-länsisuunnassa 235 kilometriä ja pohjois-eteläsuunnassa leveyttä on 35–82 kilometriä. Jamaikan pinta-ala on 10 911 neliökilometriä. Valtio muodostuu lähinnä pääsaaresta, tosin rannikon läheisyydessä sijaitsee muutamia yksittäisiä pikkusaaria. Jamaikan etäisyys Kuubaan on 145 kilometriä ja matkaa Haitiin on 160 kilometriä. Floridaan matkaa kertyy noin 800 kilometriä: Kingstonista Miamiin on 920 km.
Saaren läpi kulkee vuorijono aina saaren länsipäästä itäpäähän, jossa sijaitsee saaren korkein kohta Blue Mountain (2 256 m), joka on vain 16 kilometrin päässä rannikkoalangosta. Saaren pinta-alasta yli puolet sijaitsee vähintään 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Korkeimmat kohdat sijaitsevat saaren keskiosassa, hieman enemmän saaren pohjoispuolella. Pohjoispuoli on kukkulaista ja ylänkömaata. Eteläpuolella on rannikkoalankoja. Milne Bay (maakunta)
Milne Bay on yksi Papua-Uuden-Guinean maakunnista. Sen pääkaupunki on Alotau. Maakunnan pinta-ala on 14 345 km. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan väkiluku on 276 512. Papuan territorio
Papuan territorio () käsitti kaakkoisen neljäsosan Uuden-Guinean saaresta vuodesta 1883 vuoteen 1975. Vuonna 1883 Queenslandin valtio liitti alueen brittiläiseen imperiumiin. Yhdistynyt kuningaskunta kieltäytyi hyväksymästä liittämistä, mutta vuonna 1884 territoriosta tuli Britannian protektoraatti, jota kutsuttiin tuolloin "Brittiläiseksi Uudeksi-Guineaksi". Ei ole varmaa tietoa tarkasta päivämäärästä, jolloin Britannia liitti koko alueen imperiumiinsa, mutta Papua Act 1905:n mukaan se tapahtui suunnilleen 4. syyskuuta 1888. 18. marraskuuta 1902 territorio siirrettiin Britannian Commonwealth realmin Australian vallan alle. Salomonsaaret
Salomonsaaret on saaristovaltio Tyynellämerellä. Maantieteellisesti se on osa Melanesiaa ja sijaitsee Papua-Uuden-Guinean itäpuolella. Salomonsaaret koostuu yli 990 saaresta, joiden yhteispinta-ala on yli 28 000 neliökilometriä ja asukasluku vuoden 2011 arvion mukaan 571 890. Maan pääkaupunki on yli 60 000 asukkaan Honiara, joka sijaitsee Guadalcanalin saarella. Valtaosa maan väestöstä on melanesialaisia ja uskonnoltaan kristittyjä. Salomonsaaret joutui Ison-Britannian siirtomaaksi 1800-luvun lopulla ja itsenäistyi 7. heinäkuuta 1978. Toisen maailmansodan aikana saarilla käytiin merkittäviä taisteluita Japanin ja Yhdysvaltojen välillä. Salomonsaaret kuuluu nykyään Kansainyhteisöön. Uusi-Seelanti
Uudessa-Seelannissa on vasemmanpuoleinen liikenne. Lentokenttiä on 122, ja ne osittain korvaavat vaikeasti rakennettavia teitä. Rautatietä on yhteensä 4 128 kilometriä. Matkailijoille myydään maisemareittejä Aucklandista Wellingtoniin, rantareittiä Christchurchista Pictoniin ja vuoristoreittiä Christchurchista Greymouthiin. Wellingtonin esikaupungeissa kulkee myös paikallisjuna. Kenia
Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä. Guinea-Bissau
Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Niue
Niue on itsehallinnollinen saarivaltio, joka sijaitsee Polynesiassa Tyynellä valtamerellä. Se on käytännössä itsenäinen, mutta pitää yllä perustuslaillisia yhteyksiä Uuteen-Seelantiin. Uusi-Seelanti vastaa esimerkiksi maan puolustuksesta ja ulkopolitiikasta. Niuen pääkaupunki on Alofi. Asukkaita Niuessa oli vuoden 2017 arvion mukaan 1 618. Papuan ja Uuden-Guinean territorio
Papuan ja Uuden-Guinean territorio () oli Australian hallitsema Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalue, joka perustettiin vuonna 1949 yhdistämällä hallinnollisesti kaksi Australian hallinnassa ennestään ollutta Uuden-Guinean saarella sijainnutta aluetta: Papuan territorio, joka oli kuulunut Australialle vuodesta 1902, sekä Uuden-Guinean territorio, jota Australia oli vuodesta 1920 lähtien hallinnut Kansainliiton mandaattialueena. Vuonna 1972 territorion nimi muuttui muotoon Papua-Uusi-Guinea () ja vuonna 1975 siitä tuli Papua-Uuden-Guinean itsenäinen valtio. Papua-Uusi-Guinea
Uusi-Guinea on maantieteellisesti Indo-Australian tektonisen laatan pohjoinen jatke, joka liittyy Australiaan Torresinsalmen kohdalla kulkevan kapean kilven kautta. Vesien ollessa matalammalla muun muassa jääkausien aikana Uuden-Guinean ja Australian välillä on ollut maayhteys. Niinpä niiden eläimistö onkin kovin samanlainen; molemmilla elää suuria määriä kotoperäisiä pussieläimiä, kuten kenguruita ja vompatteja. Sademetsissä elää yli 3 000 kämmekkäkasvilajia sekä noin 700 lintulajin joukossa harvinaisia paratiisilintuja, joilla on upea höyhenpeite ja jollainen esiintyy myös maan lipussa. Madang (maakunta)
Madang on maakunta Papua-Uudessa-Guineassa. Maakunnan pinta-ala on 28 886 neliökilometriä ja asukasluku yli 493 000 (2011). Sen tärkeimpiin vientituotteisiin kuuluu muun muassa kopra. Alueen edustalla sijaitsee useita saaria. Madangissa puhutaan jopa 175 eri kieltä, joista monilla on alle 1 000 puhujaa. Maakunnan pääkaupunki on Madang. Guyana
Guyana on jaettu 10 alueeseen (): Jokaista aluetta johtaa keskushallinnon nimittämä puhemies, joka toimii aluevaltuuston puheenjohtajana. Paikallistason hallintoa hoitavat kunnan- ja kylävaltuustot.Guyanan maasto muodostuu kolmesta osasta: hedelmällisestä rannikkokaistaleesta, valkean hiekan alueesta ja sisämaan ylängöstä. Rannikkokaistaleen pinta-ala on viisi prosenttia koko maan pinta-alasta, mutta sillä asuu 90 prosenttia väestöstä. Siihen kertyy lietettä, jonka Amazonjoki on tuonut merelle ja merivirrat kasanneet Guyanan rannikolle. Nousuveden aikana alue tulvii, ja tulvia on pyritty hallitsemaan padoilla ja kanavilla 1700-luvulta alkaen. New Brunswick
Provinssin kokonaispinta-ala on noin 70 000 neliökilometriä. Noin 80 prosenttia maa-alasta on metsää, loput 20 prosenttia on peltoa ja kaupunkialuetta. Maasto on pääosin alavaa jääkauden kuluttamaa ja loiventamaa mäkimaata, joka muodostaa Appalakkien pohjoisosan. Nigeria
Nigerian pinta-ala on 923 768 neliökilometriä. Sillä on 853 kilometriä rantaviivaa. Korkein kohta on Chappal Waddi 2 419 metrissä. Niger
Suurin osa Nigerin 1,27 miljoonan neliökilometrin pinta-alasta on Saharan autiomaata ja Sahelia. Niinpä yli 17-miljoonainen väestö keskittyy maan eteläosaan. Nigerillä on suuret uraanivarat, mutta se on silti maailman köyhimpiä ja vähiten kehittyneitä maita. Rakiuran kansallispuisto
Rakiuran kansallispuisto on Uuden-Seelannin Stewartinsaarella sijaitseva kansallispuisto, joka on perustettu vuonna 2002. Kansallispuiston pinta-ala on 1 570 neliökilometriä ja se kattaa 85 prosenttia koko saaresta. Stewartinsaari sijaitsee lähellä Uuden-Seelannin Eteläsaarta, josta sen erottaa Foveaux’nsalmi. Boé (Guinea-Bissau)
Boé on osa-alue eli sektori Gabún alueella Guinea-Bissaussa. Osa-alueella 10 878 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta). Sen pinta-ala on 3 287,8 neliökilometriä. Kaupunkiväestöä ei ole. Sandaun
Sandaun eli Sanduan, entinen West Sepik on maakunta Papua-Uudessa-Guineassa. Sen pääkaupunki on Vanimo. Maakunnan pinta-ala on 35 820 neliökilometriä ja asukasluku noin 248 000 (2011). Alankomaiden Uusi-Guinea
Alankomaiden Uusi-Guinea () viittaa Länsi-Uuden-Guinean alueeseen, kun se oli Alankomaiden kuningaskunnan merentakainen alue vuodesta 1949 vuoteen 1962. Vuoteen 1949 asti se oli osa Alankomaiden Itä-Intiaa. Se käsitti nykyisen Indonesian kaksi itäisintä provinssia, Papuan ja Länsi-Papuan. Bougainville
Bougainville on Papua-Uudessa-Guineassa Tyynellämerellä sijaitseva saari, joka kuuluu samannimiseen autonomiseen alueeseen. Saarella sijaitsee merkittävä kuparikaivos. Saaren pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä. Lorentzin kansallispuisto
Lorentzin kansallispuisto sijaitsee Indonesiassa Papuan provinssissa. Kansallispuisto on Etelä-Aasian suurin luonnonsuojelualue, kooltaan 2,5 miljoonaa hehtaaria. Se esittelee monipuolisesti Uuden-Guinean biodiversiteettiä; itse asiassa se on yksi maailman runsaslajisimmista kansallispuistoista. Puiston alueella on kaikki eri korkeuksilla tavattavat biotyypit rannikon mangrovesoista korkealle vuoristoon. Se on Unescon maailmanperintökohde. Uusi Hollanti
Kolmion muotoista saarta rajaavat Moika, Krjukovin kanava ja Amiraliteetin kanava. Sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Saaren keskellä sijaitsee Moikaan yhdistetty satama-allas. Stewartinsaari
Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1 746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85 prosenttia saaren pinta-alasta. Kaunoviikunakaija
Kaunoviikunakaija elää Papua-Uusi-Guinean etelä-, itä- ja länsiosissa sekä Salawatin ja Batantan saarilla. Sen populaatio on kooltaan noin 150 000 yksilöä ja elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä. Guayana
Guayana on geologinen kilpi Amazon- ja Orinocojokien välissä Etelä-Amerikassa. Prekambriselta ajalta peräisin oleva kilpialue on noin kahden miljardin vuoden ikäinen ja yksi maailman vanhimmista. Kooltaan se on 1,7 miljoonaa neliökilometriä ja se käsittää Guyanan, Surinamen, Ranskan Guayanan sekä osia Brasiliasta, Kolumbiasta ja Venezuelasta. Nova Scotia
Nova Scotia (, (aiemmin myös "New Scotland"), , ) on Kanadan toiseksi pienin provinssi, joka sijaitsee Atlantin valtameren rannalla. Nimi on latinaa ja tarkoittaa ”Uutta Skotlantia”. Suunnilleen samaa tarkoittava Uusi-Kaledonia on Ranskan territorio Oseaniassa. Nova Scotia on myös kapealla kannaksella Amerikan mantereeseen New Brunswickin provinssiin liittyvä niemimaa. Provinssiin kuuluu myös viereinen suurehko Cape Bretonin saari ja Atlantin puolella pieni karikkoinen Sable Island. Provinssin maapinta-ala on noin 55 200 neliökilometriä. Pohjoispuolella lähistöllä on suurehko Prinssi Edwardin saari, joka on oma hallinnollinen provinssinsa. São Tomén, Príncipen ja Annobónin kosteat alankometsät
Ekoalueeseen kuuluu kolme saarta, São Tomé (koordinaatit ), Príncipe () ja Annobón (), jotka ovat osa tuliperäistä ja mantereelle Kamerunille ja Nigeriaan jatkuvaa ”Kamerunin-linjaa” (). São Tomé ja Príncipe muodostavat São Tomé ja Príncipen valtion. Annobón puolestaan kuuluu Päiväntasaajan Guineaan. Saarista pinta-alaltaan suurin on 836 km²:n laajuinen São Tomé. Pohjoisimpana ja samalla lähimpänä Afrikan rannikkoa sijaitsee Príncipen saari, jolla on kokoa 128 km². Kaukaisin saarista on pieni 17 km²:n laajuinen Annobón. New Mexico
New Mexicon osavaltion kokonaispinta-ala on 315 194 km². Vain pieni osa (607 km²) sen pinta-alasta on vettä. Osavaltion itäraja sijaitsee 103° W -pituuspiirillä Oklahoman osavaltion kanssa ja 5 km lännempänä 103,5° W -pituuspiirillä Texasin kanssa. Etelässä Texas muodostaa rajasta kaksi kolmasosaa, kun taas meksikolaiset osavaltiot Chihuahua ja Sonora muodostavat rajasta yhden kolmasosan. Lännessä New Mexicon raja sijaitsee 109° 03' W -pituuspiirillä Arizonan kanssa ja pohjoisraja 37° N -leveysasteella Coloradon kanssa. New Mexicon, Coloradon, Arizonan ja Utahin osavaltiot muodostavat New Mexicon luoteisosassa Four Corners -nimisen alueen. Kankanin alue
Kankanin alue käsittää lähes 30 prosenttia Guinean pinta-alasta. Se rajoittuu etelässä Nzérékorén ja lännessä Faranahin alueisiin, pohjoisessa Maliin ja idässä Malin ohella Norsunluurannikkoon. Kankanin ja Faranahin alueet muodostavat Ylä-Guinean luonnonalueen, jota kutsutaan myös Savannien alueeksi. Uuden-Seelannin maantiede
Uuden-Seelannin maantiede on ainutlaatuinen, sillä Uusi-Seelanti sijaitsee melkein itäisen ja läntisen pallonpuoliskon rajalla. Lähin naapurivaltio on noin 1 500 kilometrin päässä sijaitseva Australia. Uusi-Irlanti
Uusi-Irlanti (, tok pisinin kielellä "Niu Ailan") on Papua-Uudelle-Guinealle kuuluvien Bismarckinsaarten toiseksi suurin saari Uuden-Britannian jälkeen. Uusi-Irlanti on myös yksi Papua-Uuden-Guinean 19 maakunnasta, ja siihen kuuluu pääsaaren ohella muita lähistöllä sijaitsevia pienempiä saaria, kuten Uusi-Hannover, Mussau ja Emira, Tabarsaaret, Lihir sekä Fenisaaret. Musketin muotoiseksi kuvailtu Uusi-Irlanti on hyvin kapea, ja sen luode–kaakkosuuntainen pituus on noin 320 kilometriä ja leveys pääosin alle 10 kilometriä. Kapeudestaan huolimatta saarella on jyrkkä ja teräväpiirteinen keskusvuoristo, jonka korkein huippu Lambel kohoaa 2 150 metrin korkeuteen. Guinean ylätasanko
Guinean ylätasanko on pääosin graniittista gneissiä ja kvartsiittiä. Se on keskimäärin 460 metrin korkeudessa merenpinnasta. Siitä kohoaa kuitenkin useita vuoristoja, kuten Nimbavuoristo Guinean, Liberian ja Norsunluurannikon rajalla sekä Lomavuoristo ja Tingivuoret Sierra Leonessa. Uusi-Seelanti
Uuden-Seelannin suurin taajama on Aucklandin metropolialue. Vuonna 2010 siellä arvioitiin olevan noin 1,3 miljoonaa asukasta. Sitä seuraavat Christchurch (noin 377 000 asukasta) ja pääkaupunki Wellington (369 000) sekä Hamilton (193 000). Indonesian maantiede
Uuden-Guinean saaresta Indonesialle kuuluva Länsi Uusi-Guinea on vuoristoinen saari, ja sen pohjoisosia hallitsevat vuoristot, eteläosat ovat alavampia. Saarella on useita vuorijonoja joista keskeisin on Jayawijayan vuoristo. Siellä sijaitsee myös Indonesian korkein vuori, 5 030 metriä korkea Puncak Jaya. Läntinen Uusi-Britannia
Läntinen Uusi-Britannia ( tok pisiniksi "Wes Niu Briten") on Uuden-Britannian saaren länsiosassa sijaitseva Papua-Uuden-Guinean maakunta. Sen pääkaupunki on Kimbe, pinta-ala 20387 km ja väkiluku 2011 väestönlaskennan mukaan yli 264 000. Guayana Esequiba
Guyana Esequiba on Venezuelan vaatima alue Guyanasta. Vain Venezuela käyttää alueesta nimitystä "Guyana Esequibe". Alue koostuu kuudesta hallinnollisesta osasta: Barima-Waini, Cuyuni-Mazaruni, Pomeroon-Supenaam, Potaro-Siparuni, Ylempi Takatu-Ylempi Essequibo ja Essequibo saaret-Länsi Demerara. Alueen pinta-ala on 159 500 km². Nouga
Nougan kunnan pinta-ala on 606,65 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kangaban piirin Kaniogon ja Séléfougoun ja idässä Sikasson alueen Yanfolilan piirin Tagandougoun ja Sankaranin kuntiin sekä etelässä ja lännessä Guineaan. Kunnan läpi virtaa Nigerjoki. Seutu kuuluu Guinean ilmastovyöhykkeeseen. Papua-Uusi-Guinea
Mount Lamingtonin tulivuorenpurkaus Oron provinssissa maan kaakkoisosassa vuonna 1951 tappoi 3 000–4 000 ihmistä ja tuhosi 200 neliökilometriä maastoa. Päiväntasaajan Guinea
Mantereella oleva 26 003 neliökilometrin kokoinen Río Muni on valtion harvaanasutuin alue, sillä rannikko on mangrovesuota ja sisämaa tiheää sademetsää. Rannikon tasankojen jälkeen maisema kohoaa hiljalleen ylöspäin, kunnes Gabonin raja tulee vastaan. Rio Benito -joki, joka jakaa Río Munin kahtia, lähtee Päiväntasaajan Guinean itärajalta, ja laskee lopulta Guineanlahteen. Lämpötilat ja kosteus ovat Río Munissa pääosin pienempiä kuin Biokossa tai Annobónissa, mutta kasvavat rannikkoa lähestyttäessä. Cape Yorkin niemimaa
Cape Yorkin pohjoisimmasta kohdasta on vain 140 kilometrin matka Uuteen-Guineaan halki saaristoisen Torresinsalmen. Niemimaan länsipuolella sijaitsee Carpentarianlahti ja itäpuolella Korallimeri. Niemimaan pinta-ala on noin 137 000 neliökilometriä, eli se on suurempi kuin Kreikka tai Englanti, mutta alueen väkiluku on vain noin 18 000. Tinian
Tinianin pinta-ala on 101,01 km². Se on 16 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Yhdessä asumattoman Aguiguanin (7,09 km²) kanssa saari muodostaa Tinianin kunnan. Gabún alue
Alue rajoittuu pohjoisessa Senegaliin, idässä ja etelässä Guineaan ja lännessä Tombalin ja Bafatán alueisiin. Sen pinta-ala on 9 150 neliökilometriä. Gabú on pinta-alaltaan maan suurin alue. Etelä-Georgia ja Eteläiset Sandwichsaaret
Saarten pinta-ala on 3 903 neliökilometriä. Saarella on kaksi pysyvää asukasta (Grytvikenin museon kaksi kuraattoria). Saarten Internet-verkkotunnus on .GS. Saarten kansallinen juhlapäivä on vuodesta 1982 lähtien ollut 14. kesäkuuta vietettävä "Liberation Day" eli vapautuspäivä, joka viittaa argentiinalaismiehityksen päättymiseen. Saarten luonto ja eläimet houkuttelevat saarille luontomatkailijoita. Yunnan
Maakunnan pinta-ala on 394 000 neliökilometriä, 4,1 prosenttia Kiinan kokonaisalasta. Leveyttä on 865 kilometriä lännestä itään ja ulottuvuus pohjois-etelä -suunnassa on 990 kilometriä. Yunnan sijaitsee Kiinan etelärajalla. Sen naapurivaltioita ovat kaakossa Vietnam, etelässä Laos ja lännessä Myanmar. Ympäröivät Kiinan alueet ovat Tiibetin autonominen alue luoteessa ja Sichuanin maakunta pohjoisessa sekä Guizhoun ja Guangxin maakunnat idässä.
Yunnanin maasto on vaihtelevaa, siellä on korkeita vuoria ja Tiibetin kaltaista korkeaa ylänköä sekä trooppisia metsiä. Korkein kohta on Kawagebon huippu pohjoisessa Dêqênin (Diqing) prefektuurin Dêqên piirikunnassa Diqingin ylätasangolla, ja se on noin 6 740 metriä korkea; matalin kohta on Punaisenjoen jokilaakso Hekoun piirikunnassa, joka on 76,4 metriä merenpinnasta. Bokén alue
Bokén alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 31 186  neliökilometriä ja väkiluku oli 1,083 miljoonaa vuonna 2014. Aluetta rajaa lounaassa Atlantin valtameri, pohjoisessa Guinea-Bissau ja Senegal, idässä Guinean Labén ja etelässä Kindian alue. Itä-Sepik
Itä-Sepik () on Uuden-Guinean pohjoisrannikolla sijaitseva maakunta, joka kuuluu Papua-Uuden-Guinean valtioon. Maakunnan halkaisee merkittävä joki Sepik, jonka suulta länteen on maakunnan pääkaupunki Wewak. Maakunnan pinta-ala on 43 426 km ja väkiluku vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan noin 450 000. Pomeroon-Supenaam
Pomeroon-Supenaam on Guyanan hallintoalue, joka sijaitsee maan pohjoisosassa Atlantin rannikolla. Alueen hallinnollinen keskus on Anna Regina. Aluetta rajaavat idässä Essequibo Islands-West Demeraran alue, etelässä Cuyuni-Mazarunin alue ja lännessä Barima-Wainin alue. Alueen pinta-ala on 6 195 km² ja asukasluku oli 46 810 vuonna 2012. Morobe
Morobe on maakunta Papua-Uudessa-Guineassa. Sen pääkaupunki on Lae. Maakunnan pinta-ala on 33 705 neliökilometriä ja asukasluku noin 675 000 (2011). Uusi-Kaledonia
Vuoden 2014 arvion mukaan Uuden-Kaledonian bruttokansantuote oli 11,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Bruttokansantuote henkilö kohden oli vuonna 2012 arvion mukaan 38 800 dollaria. Uudella-Kaledonialla on suuret luonnonvarat. Alueella sijaitsee maailman tunnetuista nikkelivaroista noin 25 prosenttia. Vain pieni osa alueen maasta sopii viljelykseen, ja noin 20 prosenttia tuonnista koostuukin ruuasta. Suurimmat tuontimaat ovat Ranska, Australia, Etelä-Korea, Singapore, Malesia, Kiina ja Uusi-Seelanti. Suurimmat vientimaat ovat Kiina, Japani, Australia, Ranska ja Belgia. Vuosien 2009 ja 2010 välillä Ranska käytti Uuden-Kaledonian talouden tukemiseen enemmän rahaa kuin muihin merentakaisiin alueisiinsa. Ranskan pääministeri Manuel Valls vahvisti 500 miljoonan dollarin suuruisen apupaketin Uuteen-Kaledoniaan vuosiksi 2016–2019. Vuonna 2013 Uudella-Kaledonialla oli velkaa 112 miljoonaa dollaria. Talouden uskotaan kohentuvan tulevien vuosien aikana nikkelin hinnan nousun ja uusien kaivosteollisuuteen tehtyjen investointien avulla. Korallimeri
Korallimeri on 4 791 000 neliökilometrin merialue Australian koillispuolella. Se rajoittuu idässä Vanuatuun ja Uuteen-Kaledoniaan sekä pohjoisessa Papua-Uuteen-Guineaan ja Salomonsaariin. Malaijien saaristo
Malaijien saaristo eli Itä-Intian saaristo on maailman laajin saaristo Kaakkois-Aasian niemimaan ja Uuden-Guinean välissä. Se käsittää Isot ja Pienet Sundasaaret, Molukit sekä Filippiinit. Saariston yhteenlaskettu maapinta-ala on yli kaksi miljoonaa neliökilometriä ja saarten lukumäärä noin 20 000. Toisinaan myös Australaasiaan kuuluva Uuden-Guinean saari lasketaan Malaijien saaristoon. Ua Pu
Ua Pu (joskus myös "Ua Pou") on saari ja kunta Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Nuku Hivasta noin 50 kilometriä etelään ja on osa Marquesas-saarten saariryhmää. Saaren pinta-ala on 105 neliökilometriä. Vuonna 2012 saaren asukasluku oli 2 175. Rotorua
Rotorua (/ˌroʊtəˈruːə/, maoriksi "Te Rotorua-nui-a-Kahumatamomoe") on kaupunki Uudessa-Seelannissa. Se sijaitsee Lake Rotorua nimisen järven etelärannalla Pohjoissaarella 230 kilometriä Aucklandista kaakkoon. Kaupungin pinta-ala 2 614,9 on km², josta kuitenkin vain pieni osa on kaupunkialuetta. Kaupungissa asuu 69 200 asukasta, joista varsinaisella kaupunkialueella asuu 56 800 asukasta. Rotorua on suosittu matkailukohde, koska sen läheisyydessä on geysereitä ym. geotermistä toimintaa. Papua-Uusi-Guinea
Papua-Uuden-Guinean ja Indonesian välinen 820 kilometrin mittainen raja kulkee pitkin 141. pituuspiiriä, poikkeuksena Flyjoen muodostama mutka, joka työntyy pituuspiirin länsipuolelle. Valtioon kuuluvat pääsaaren ohella sen itä- ja koillispuolella sijaitsevat Bismarckinsaaret (joista suurimmat ovat Uusi-Britannia ja Uusi-Irlanti), Trobriandsaaret, D’Entrecasteaux’nsaaret, Louisiadesaaret, Amiraliteettisaaret (joista suurimpana Manus) sekä maantieteellisesti Salomonsaariin kuuluvat Bougainville ja Buka. Valtion pinta-ala on 462 840 neliökilometriä. Uusi-Kaledonia
Uuden-Kaledonian alue muodostuu saarista, jotka ovat Grande Terre (16 350 km²), Pinssaari (156 km²), Loyautésaaret (1 980 km²) sekä pienet Bélepsaaret. Grande Terre on noin 400 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Saaren jakavat osiin vuoriryhmät, joiden korkeimpia huippuja ovat Mont Panié (1 629 m) ja Mont Humbolt (1 618 m). Vuorilta laskee mereen useita jokia. Itärannikko on maastoltaan vuoristoista ja ilmastoltaan kosteaa, länsirannikko kuiva ja tasaisempi. Monista muista Tyynenmeren saarista poiketen Grande Terre ei ole syntynyt vulkaanisen toiminnan seurauksena, vaan se on osa historiallista Gondwanamannerta. Pinssaari ja Loyautésaaret sitä vastoin ovat syntyneet nykyisin sammuneen tulivuorijonon vulkaanisen toiminnan seurauksena. Loyautésaaret ovat tasaisia, eikä niillä ole jokia. Pinssaarella sen sijaan on muutamia mäkiä ja virtoja. Uuteen-Kaledoniaan kuuluu lisäksi joukko pienempiä saaria, joita ovat esimerkiksi Chesterfieldsaaret, Matthew- ja Huntersaaret sekä Île de Walpole. Mikään niistä ei ole asutettu, mutta Vanuatu on vaatinut Matthew- ja Huntersaaria itselleen. Saint Andrew (Grenada)
Saint Andrewin alue on yksi Grenadan kuudesta hallinnollisesta alueesta. Se sijaitsee maan itäosassa. Alueen pinta-ala on 99 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 25 772. Se on alueista pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan toiseksi suurin. Alueen pääkaupunki on Grenville. Tite
Titen osa-alueen pinta-ala on 699,5 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 6,3 %. Guinea-Bissaun itsenäisyyssota alkoi vuonna 1963 hyökkäyksellä Titessä sijainnutta portugalilaista varuskuntaa vastaan. Conakry
Conakry (joskus Konakry) on Guinean pääkaupunki. Aluehallinnossa se muodostaa Conakryn kuvernoraatin () joka on yksi Guinean tasavallan kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueista. Se rajautuu lännessä Atlantin valtamereen ja idässä Guinean Kindian alueseen. Kuvernoraatin pinta-ala on 450 neliökilometriä. Conakry on väkiluvultaan maan suurin kaupunki sekä hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Sen vilkas satama työllistää ison osan kaupungin asukkaista. Grönlannin maantiede
Grönlanti on suureksi osaksi mannerjään peitossa. Saaren pinta-ala on 2 175 600 neliökilometriä, josta jäätöntä aluetta on 375 600 neliökilometriä. Toisen lähteen mukaan pinta-ala on 2 166 086 neliökilometriä ja jäätön ala 410 449 neliökilometriä. Jään peitossa on 1,7 miljoonaa neliökilometriä eli noin 80 prosenttia pinta-alasta. Rannikolla on runsaasti saaria. Grönlannin alue sijaitsee noin leveysasteilla 59–84° N, joten saaren eteläosa on samoilla leveysasteilla kuin Suomi. Grönlannin pohjoisin kohta on Kap Morris Jesup (83°20' N) ja eteläisin Cape Farewell (59°45' N). Grönlannin korkein kohta on Gunnbjørn 3 700 metriä merenpinnasta. Grenadan maantiede
Grenadan pääsaari on muodoltaan soikea, noin 34 kilometriä pitkä ja 18 kilometriä leveä. Saaren sisämaa on vuoristoista vulkaanisen historiansa takia. Vuoristojen selänteet kulkevat etelä-pohjoissuuntaisesti, ja niitä halkovat melko syvät ja jyrkkäreunaiset laaksot. Saaren korkein kohta on pohjoisosassa oleva 840-metrinen Mount Saint Catherine. Grenadan pääsaaren muodot ovat voimakaspiirteisemmät kuin muiden maahan kuuluvien saarien, mutta muuten kaikkien saarien maantieteelliset olot ovat samankaltaiset. Chathamsaaret
Chathamsaaret ovat Uudelle-Seelannille kuuluva noin kymmenestä saaresta koostuva saariryhmä noin 800 kilometriä Eteläsaarella sijaitsevasta Christchurchin kaupungista itään. Saaret ovat kuuluneet virallisesti Uudelle-Seelannille vuodesta 1842 lähtien. Chathamsaarten pinta-ala yhteensä on 966 neliökilometriä. Kaikki asutus on ryhmän kahdella suurimmalla saarella, Chathamilla ja Pittillä. Saaret on nimetty HMS Chatham -laivan mukaan. Papua-Uusi-Guinea
Vuonna 2014 Papua-Uuden-Guinean väkiluvuksi arvioitiin 6,5 miljoonaa. New Jersey
New Jersey kuuluu pinta-alaltaan (20 233 km ) itärannikon pienimpiin osavaltioihin, mutta se on vahvasti kaupungistunut ja asukastiheys on suuri. Sadattuhannet asukkaat käyvät New Yorkissa ja Pennsylvaniassa töissä, ja muualta virtaa vapaa-ajan viettäjiä New Jerseyn rannoille Atlantin valtameren rannikolla. Papua-Uusi-Guinea
Vuoden 1972 vaalien jälkeen Michael Somare muodosti ministeriön, jonka tavoitteena oli johtaa Papua-Uusi-Guinea asteittain itsehallinnon kautta itsenäisyyteen. Maa saikin itsehallinnon 1. joulukuuta 1973 ja itsenäisyyden 16. syyskuuta 1975, ja Somaresta tuli sen ensimmäinen pääministeri. Siihen tulivat siis kuulumaan ne osat Uutta-Guineaa ja sen lähisaaria, jotka 1900-luvun alussa olivat olleet Saksan tai Britannian alaisuudessa. Uusi valtio liittyi Brittiläiseen kansainyhteisöön, joten sen valtionpäämies on Englannin kuningatar Elisabet II, jota edustaa saarella kenraalikuvernööri. Newfoundland
Newfoundland () on suuri saari Kanadan koillisrannikolla. Newfoundlandin erottaa Labradorin niemimaasta Belle Islen salmi ja Cape Bretonin saaresta Cabotin salmi. Se on maailman 16. suurin saari ja sen pinta-ala on 108 860 km².