Mistä Juhana Maattoman nimi tulee?
Juhana Maaton
Juhana (24. joulukuuta n. 1166 Beaumont Palace, Oxford – 18./19. lokakuuta 1216 Newark-on-Trent), joka yleisesti tunnetaan nimellä Juhana Maaton (, ), oli Englannin kuningas vuodesta 1199 kuolemaansa asti. Hän oli myös Normandian herttua (1199–1204), Mainen kreivi (1199–1203) ja Akvitanian herttua (1199–1216). Juhana oli Henrik II:n poika ja edellisen kuninkaan Rikhard I Leijonamielen nuorempi veli. Lisänimi Maaton juontui siitä, että lukuisten vanhempien veljiensä jäljiltä Juhanalle ei ollut jäänyt perintömaata isältään.
Suomen herttua
Vuonna 1556 tuolloin 18-vuotias Juhana (1537–1592, ) sai Suomen herttuan arvonimen isältään Kustaa Vaasalta. Juhana oli Suomen herttuoista ainoa, joka perusti herttuakuntaansa todellisen itsenäisen ruhtinaskunnan. Hänen herttuakuntansa käsitti Varsinais-Suomen maakunnan, Raaseporin linnan ja läntisen Uudenmaan sekä eteläisen Satakunnan. Suomen herttua
Juhana asettui vuosiksi 1556–1563 Turkuun, jossa hän muutti puolustukseen tarkoitetun linnan renessanssipalatsiksi. Ennen naimisiinmenoaan hänellä oli suomalainen rakastajatar, Kaarina Hannuntytär. Juhana vihittiin 4. lokakuuta 1562 ensimmäisen vaimonsa, puolalaisen Katariina Jagellonican kanssa, mikä ei vastannut hänen veljensä, kuningas Eerik XIV:n toiveita. Juhanan ja kuningas Eerikin välit kärjistyivät niin, että valtiopäivät tuomitsivat Juhanan vuonna 1563 kuolemaan ja menettämään asemansa. Samana vuonna kuninkaan joukot piirittivät Turun linnan ja Juhana vangittiin Katariina Jagellonican kanssa Gripsholmin linnaan. Pienoisautoilu
Joona Haatanen Kustaa Lillbäck
Vuonna 1716 Lillbäck palasi Pohjanmaalle kasakoitten mukana. Täällä hän tuli tunnetuksi julmuudestaan ryöstäjänä ja kiduttajana. Myöhemmin hänen syykseen laskettiin useita murhia, joista osa oli tehty kiduttamalla. Kustaa Lillbäck tappoi mm. Jaakko Mällisen roikottamalla tätä taakse sidotuista käsivarsista ja tunkemalla tämän sitten kuumaan uuniin, jonne Mällinen menehtyi. Juhani Multia
Edvin Laineen "Niskavuori taistelee" -elokuva pohjautuu "Entäs nyt, Niskavuori?" -näytelmään. Laine on antanut toisenlaisen selityksen sille, miksi Juhani pakenee viranomaisia. Lisäksi Juhanin sukunimi on muutettu Mattilaksi. Laineen elokuvassa Juhania näyttelee Tauno Palo, joka näytteli myös Juhanin isää ja velipuolta Aarnea. Vuoden 1987 televisionäytelmässä "Entäs nyt, Niskavuori?" Juhania näyttelee Tapani Perttu. Kyseinen näytelmä on uskollinen Wuolijoen alkuperäistekstille ja siinä Juhanin sukunimi on Multia. Muilutus
Nimensä "muilutus" sai kyydityksiin innokkaasti osallistuneen lapualaisen körttitalonpojan Jussi Muilun mukaan. Muilun serkukset Jussi ja Jaakko olivat aikansa ahkerimpia ja tunnetuimpia kyydittäjiä. Pontus (nimi)
Pontus on miehen etunimi. Nimi on skandinaavinen muunnos roomalaisesta suku­nimestä "Pontius"
, joka johtuu mahdolli­sesti Vähässä-Aasiassa sijainneesta Pontos-nimisestä provinssista, jonka nimi johtui kreikan kielen merta tarkoittavasta sanasta ποντος ("pontos"). Toisen seli­tyksen mukaan nimi on johdos latinan siltaa tarkoit­ta­vasta sanasta "pons".. Tunnetuin roomalais­aikainen Pontius oli Uudesta testa­men­tista tuttu Juudean maaherra Pontius Pilatus. Juhana Uusikartano
Juhana "Juho" Uusikartano (synt. Johan Antinpoika Uuskartano, 18. joulukuuta 1772 Honkilahti – 15. maaliskuuta 1835 Honkilahti) oli suomalainen maallikkosaarnaaja. Hänet tunnetaan Satakunnassa 1800-luvun alkupuolella vaikuttaneen hyppyherätyksen alullepanijana ja ensimmäisenä johtajana. Kotipaikkansa Honkilahden Auvaisten kylän mukaan lempi- tai pilkkanimensä "Auvaisten paavi" saanut Uusikartano koki uskonnollisen herätyksen vuonna 1817. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli seppä. Suomalaisen taruston maantiede
Näkemystä on perusteltu Lounais-Suomen rikkailla arkeologisilla löydöillä ja "kalevalaisella" paikannimistöllä. Esimerkiksi paikannimiä, joissa esiintyy eräiden keskeisten myyttisten henkilöiden nimiä, esiintyy selvästi eniten lounaisessa Suomessa. Lounais-Suomeen keskittyvät esimerkiksi paikannimet, jotka perustuvat nimiin Väinämöinen, Ilmarinen, Kaleva ja Untamo, ja näiden läheisiin muunnoksiin. Nimeen Ahti perustuvia talonnimiä ja sukunimiä esiintyy Etelä-Suomessa ja Karjalankannaksella. Joni
Väestörekisterikeskuksen nimipalvelun tilasto:
Joni-nimen alkumuoto on Jon, mutta koska varhaisimmat Jonit samoin kuin Jounitkin olivat Lapista, nimi sijoitettiin sen tullessa 1984 almanakkaan Jounin kanssa samalle päivälle, maaliskuun 29. päivään. Jon-nimi puolestaan on Jonas-nimen lyhentymä, mutta se on myös Johnin rinnakkaismuoto ja Jonatanin kutsumamuoto.
John-nimen lähtökohta on Raamatun Johannes (Jumalalle otollinen).Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei erikseen mainita kansalaisuutta Juha Huhtamäki
Juha "Hullu-Jussi" Huhtamäki oli se ns. kymmenes Härmän häjy. Kotoisin Kauhavalta s. 19.7.1847 ja tuli Alahärmän Huhtamäkeen vävyksi. Hän oli se ns. kymmenes häjy, naama puukolla viillelty ja ruma mies. Huhtamäki eli yli 90-vuotiaaksi. Hakuna matata
Sanontaa käytettiin ruotsalaisen Rune Andréassonin sarjakuvassa "Bamse" ("Maailman vahvin Nalle"). Sanonnasta tuli Nallen lapsen Pampulan ja Kilpisen yhteinen salaisuus, ja se on esiintynyt sarjassa useasti. Lauseen merkityksen tietävät vain he. Kalettomanjärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie Petääjärveltä. Juutalainen nimi
Suomenjuutalaisten sukunimet olivat 1900-luvun alussa yleensä perinteisiä aškenasijuutalaisnimiä, jotka suomalaisten silmissä vaikuttivat saksankielisiltä tai slaavilaisilta nimiltä. Osa suomenjuutalaisista suomalaisti sukunimensä 1930- tai 1940-luvulla. Suomalaisiksi muutettiin nimenomaan venäläisiltä kuulostaneita sukunimiä, joten syynä nimenvaihdoksiin saattoi olla Suomessa voimistunut venäläisvastainen ilmapiiri. Tunnettuja nimenvaihtajia olivat esimerkiksi näyttelijä Hanna Taini (ent. Leffkowitsch) ja taidemaalari Sam Vanni (Besprosvanni) sekä suvuista esimerkiksi Jaari (Jankeloff), Orvomaa (Orscholik) ja Wardi (Waprinsky). Osa uusista nimistä muistutti näennäisen suomenkielisestä asustaan huolimatta samalla myös hepreankielisiä sanoja; esimerkiksi Jaari muistuttaa heprean metsää tarkoittavaa sanaa. Jonna Miettinen
Jonna Sofia Adalmiina Miettinen (s. 7. joulukuuta 1990 Maaninka) on suomalainen moukarinheittäjä. Hän edustaa Maaningan Mahtia. Miettinen saavutti pronssia moukarinheitossa Kuopion Kalevan kisoissa 2014 ennätystuloksellaan 62,28. Maa (albumi)
Maa on lauluyhtye Rajattoman 10-vuotisjuhlalevy. Se julkaistiin suomalaisen kirjallisuuden päivänä 10. lokakuuta 2007. Albumilla on pelkästään suomenkielisiä kappaleita, kuten oli yhtyeen debyyttialbumi "Novallakin". Suurin osa albumin kappaleista on yhtyeen jäsenten säveltämiä, sovittamia ja tuottamia. Levyn päätösraitana on "Valse triste". Kappaleella on haluttu kunnioittaa säveltäjä Jean Sibeliusta, jonka kuolemasta tuli vuonna 2007 kuluneeksi 50 vuotta. Johan Holm (kartanonomistaja)
Johan Holm eli Näsi-Jutte tai Näsin Jutte (24. maaliskuuta 1789 Porvoo – 28. lokakuuta 1866 Porvoo) oli suomalainen Porvoossa asunut varatuomari ja kartanonomistaja jonka saituudesta on säilynyt paljon tarinoita. Suomalaiset nimet
Hyvin monet länsisuomalaiset sukunimet ovat peräisin talojen nimistä. Talonnimeä käytettiin myös asukkaiden lisänimenä, ja sitä kautta siitä tuli sukunimi. Osassa tämä johdin on liitetty johonkin maastoaiheiseen sanaan, esim. Suomen viidenneksi yleisimmässä sukunimessä Mäkelä, joka on Suomen yleisin "-nen"-johdinta sisältämätön sukunimi. Osassa taas "-la" tai "-lä" on liitetty talon isännän etunimeen. Esim. sukunimi Markkula on syntynyt siten, että on nimetty talo liittämällä "-la"-johdin Markku-nimisen isännän nimeen. ja tästä nimestä on tullut myös talon asukkaista käytetty lisänimi ja sitä myötä heidän sukunimensä. Yleisin näistä sukunimistä ja toiseksi yleisin kaikista Suomen "-la"/"-lä"-johtimellisista sukunimistä on Mattila. Harvemmin on saatettu johtaa talon nimi emännän nimestä, joten esiintyy myös naisen etunimestä johdettuja "-la"/"lä"-loppuisia nimiä kuten Maijala. Nuorgam (sukunimi)
Nuorgam on suomalainen sukunimi, jonka tunnetuin kantaja lienee Juha Vainion kappaleesta "Matkalla pohjoiseen" kuuluisaksi tullut Jouni Nuorgam, jonka matkamuistomyymälä Jouni Nuorgam Shop sijaitsee Inarissa Kaamasen kylässä Nelostien ja Karigasniementien risteyksessä. Myymälän nimi on pysynyt samana, vaikka Jouni Nuorgam siirtyi eläkkeelle ja myymälää hoitaa hänen poikansa Olli-Veli Nuorgam. Juhana Maaton
Juhana pyrki saamaan kruunulle verotuloja pakottamalla tilanomistajia lupaukseen, että verojen maksamatta jättämisestä seuraisi tilojen takavarikointi kruunulle. Tämä käänsi lopulta paronit Juhanaa vastaan. Runnymeden niityllä lähellä Lontoon Windsoria Juhana joutui allekirjoittamaan Magna Cartan 15. kesäkuuta 1215. Magna Cartan 63 lausetta kuvasivat aatelisten oikeuksia. Merkittävimmät lauseista olivat numero 39, jossa todettiin, että ketään ei saa vangita ilman oikeudenkäyntiä ja lause 40, jossa todettiin ettei kukaan voi ostaa tai evätä oikeutta. Magna Cartan pykälät olivat ankaria, ja ne käytännössä tekivät Juhanasta vain nimellisen kuninkaan vailla valtaa. Juhana ei kuitenkaan katsonut kiristetyn asiakirjan velvoittavan itseään, ja heti tilaisuuden tullen hän sanoutui siitä irti, mistä seurasi sisällissota paroneja vastaan. Magna Cartaa voi pitää ihmisoikeusjulistusten ja perustuslakien ensimmäisenä versiona, josta kaikki myöhemmät ovat kehittyneet. Juhana
Juhana on suomalainen miehen etunimi, yksi Johannes-nimen monista suomalaisista mukaelmista. Se on syntynyt nimen ruotsalaisesta muunnelmasta Johan. Juhanan nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta. Juhana Yrjö III
Juhana Yrjö III oli vaaliruhtinas Juhana Yrjö II:n ainoa poika ja tuli isänsä seuraajaksi vuonna 1680. Hänet tunnettiin isänsä tapaan musiikin suosijana. Juhana Yrjö III perusti vuonna 1682 Saksin historian ensimmäisen vakinaisen armeijan ja liittyi seuraavana vuonna Ranskaa vastaan suunnattuun sotaliittoon. Suuressa Turkin sodassa hän oli yksi syyskuussa 1683 käydyn voitokkaan Wienin taistelun komentajista ja osoitti myös henkilökohtaista rohkeutta johtaessaan keisarillisen armeijan vasenta siipeä hyökkäyksessä turkkilaisia vastaan. Hän ei halunnut sen jälkeen osallistua keisari Leopold I:n sotaretkeen, mutta lähetti kuitenkin vuonna 1685 apujoukkoja Leopoldille. Ranskan armeijan hyökättyä yhdeksänvuotisessa sodassa vuonna 1688 Saksan alueelle Juhana Yrjö III:sta tuli yksi Saksan puolustuksen johtajista. Hän osallistui Lothringenin herttua Kaarle V:n alaisuudessa vuoden 1689 Mainzin piiritykseen. Vuonna 1691 Juhana Yrjöstä tehtiin koko keisarillisen armeijan ylipäällikkö, mutta hän ei ehtinyt saada paljoakaan aikaiseksi ennen kuin kuoli myöhemmin samana vuonna. Saivomuotka
Saivomuotka on pientaajama () Pohjois-Ruotsissa Kiirunan kunnassa. Pientaajamassa on 57 asukasta (2010). Saivomuotka sijaitsee Muonionjoen rannalla Suomen rajan tuntumassa. Lestadiolaisen herätysliikkeen merkittävin maallikkosaarnaaja Juhani Raattamaa asui Saivomuotkassa. Juhana Maaton
Juhanan hallitsijakausi sujui onnettomasti, sillä hän menetti Kanaalin takaiset kuningaskunnan omistukset Normandiassa ja Anjoussa ja yrittäessään ottaa niitä takaisin kärsi pahan tappion Bouvinesin taistelussa. Alueiden menetys merkitsi, että kuningaskunta, joka normanniajoista asti oli ollut ranskalais-englantilainen, oli nyt selkeästi saarivaltio, joskin Englannin kuninkaalla oli edelleen vähäisiä omistuksia nykyisessä Ranskassa. Ultuna
Kaupunginosa sai nimensä kaupunginhallituksen 8. joulukuuta 2008 tekemällä päätöksellä alueen keskivaiheilla sijaitsevan tilan mukaan. Nimen sille on antanut Uppsalan maatalouskorkeakoulussa opiskellut Nils Gustaf Borgström palattuaan Suomeen vuonna 1941. Nimi johtuu samannimisestä Uppsalan kaupunginosasta, jossa mainittu korkeakoulu sijaitsee. Juhana Helmenkalastaja
Juhana Helmenkalastaja (alkujaan Mikko Juhana Närhi, s. 1975 Turku) on suomalainen julkisuuden henkilö, vähittäiskaupan ja palvelualan kouluttaja sekä myynti- ja asiakaspalveluvalmentaja. Hän on kouluttanut yli 25 000 vähittäiskaupan, palvelualan ja myynnin ammattilaista. Hän on toiminut Turo Tailor -yhtiön kouluttajana vuoden 2009 alkuun ja vastannut Stockmannin ja Sokoksen kaltaisille asiakasyrityksille suunnatuista tuote-, asiakaspalvelu- ja myyntikoulutuksista. Lisäksi Helmenkalastaja on työskennellyt yritysvalmennuskeskus Start Now'ssa. Mataram
Mataram on paikannimi Indonesian Jaavalla. Se voi viitata seuraaviin Juhana III
Juhana III (, ennen kuninkuutta Juhana-herttua, 20. joulukuuta 1537 – 17. marraskuuta 1592) oli Ruotsin kuningas vuosina 1568–1592. Hän oli myös Suomen herttua vuosina 1556–1563. Juhana otti itselleen 1581 arvonimen Suomen suuriruhtinas. Janne Hautala
Janne Hautala (25. joulukuuta 1881 Jyväskylä – 7. toukokuuta 1917) oli suomalainen toimittaja ja työväenliikkeen poliitikko. Hän käytti myös nimimerkkiä "Joukahainen". Juhana Maaton
Juhana karkotti Canterburyn munkit heinäkuussa 1207 ja paavi määräsi Englannin kirkot suljettavaksi, eikä häitä ja hautajaisia voitu pitää moneen vuoteen. Marraskuussa 1209 Juhana itse määrättiin eroon kirkosta eli ekskommunikaatioon. Lopulta vuonna 1213 Juhana antoi periksi ja Stephen Langton astui arkkipiispan virkaansa. Juhana II (Aragonia)
Juhana nai vuonna 1420 Navarran kuninkaan Kaarle III:n tyttären ja kruununperijän Blankan, ja kuningasveljen Alfonso V:n poissa ollessa Juhana ja toinen veli Henrik ajautuivat kiistaan Kastilian herruudesta. Kun Juhana oli Navarrassa juhlimassa häitään, Henrik päätti ratkaista kiistan voimakeinoin. Hän valtasi Kastilian kuninkaan Juhanan linnan ja sai tämän hetkeksi vangikseen. Aragonian infanttien ja Kastilian välisen riidan pääarkkitehti oli Alvaro de Luna, Kastilian kuninkaan neuvonantaja, joka vähitellen sai kaiken vallan haltuunsa. Juhana Vartiainen
Juhana Mikael Vartiainen (s. 28. toukokuuta 1958 Helsinki) on suomalainen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa. Ennen poliittista uraansa Vartiainen oli Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) ylijohtaja. Juhani Raattamaa
Juhani ("Johan") Raattamaa (12. syyskuuta 1811 Kaaresuvanto – 7. maaliskuuta 1899 Saivomuotka) oli lestadiolaisuuden ensimmäisiä maallikkosaarnaajia ja Lars Levi Laestadiuksen läheinen työtoveri. Juntolovo
Alue on saanut nimensä Lahdentulvaan (ven. "Lahtinski razliv") laskevasta Junttilanojasta (ven. "Juntolovka"). Jälkimmäinen nimitys perustunee seudulla sijainneeseen Junttilan taloon, josta ei ole säilynyt tietoa. Juntti on muunnos ristimänimestä Johannes. Juhana Idänpään-Heikkilä
Jo melko nuorena Juhana sai pitäjänkokoukselta luottamustehtäviä ja hän oli ainakin Vanajan pitäjän ensimmäinen talollinen, joka käytti puumerkin sijasta nimikirjaimia ja lopulta koko nimeään. Itseopiskelu ja tutustuminen kansaan tekivät Juhanasta vakaan suomen kielen puolustajan ja niin hän eräässä yhteydessä puhuttaessa koululaitoksen suomenkielistämisestä totesi: »Vaan niille, – jotka lukevat sen meille kylläksi, että saamme maasta kaivaa jokapäiväisen leipämme ruumiimme ravinnoksi, että saamme kunnian ylöspitää muukalaiset oppilaitoksemme, osaksi samanlaiset virkamiehemme ja vielä – valtiommekin; että saamme sielumme virvoitukseksi kuulla (ihmeeksi omalla kielellämme) joka pyhä saarnattavan Jumalan sanaa – täytyy sanoa, että soisin heidän tulevan muutetuksi nauttimaan tätä meidän tilaamme, tullaksensa huomaamaan, onko kansa virkakuntaa, vai virkakunta kansaa varten.» Näin siis se, joka veroillaan koulutuksen ylläpitää ja maksaa, on oikeutettu myös saamaan opetusta omalla kiellellään.» Tällä yhteiskunnallisella kannanotolla on ollut merkittävät seuraukset koko suomalaiselle koulutuspolitiikalle. Fernioti
Christfrid Ganander kertoo Mythologia Fennicassa Forniotin nimen tulleen sanasta Jotun eli Joter (jootit) joka oli muinoin Suomen kansan nimi. Hän toteaa, että ""Fornioter" oli kuningas "Jättalandissa" (jättiläisten maassa), jota Suomeksi kutsuttiin, Qwenlandissa eli Terra Amazonumissa, joka sijaitsi merenpohjasta "itään"." Ganander arvelee Forniotin olleen jumalten sukua ja hänen asettuneen asumaan Jotnahemin osaan jota silloin kutsuttiin nimellä Kvenland, joka oli Pohjanmaalla. Juhannus
Juhannus tarkoittaa valon ja keskikesän juhlaa, jota vietetään kesäkuussa kesäpäivänseisauksen tienoilla. Suomessa, Ruotsissa ja Baltian maissa juhannus on ollut alun perin muinaisuskontoon liittyvä juhla. Monet kristilliset kirkkokunnat viettävät juhannusta Johannes Kastajan syntymäpäivänä, mistä tulee nimi juhannus. Joissakin murteissa juhannusta kutsutaan mittumaariksi. Juhana (Itävallan arkkiherttua)
Juhana oli pitkään epäsuosittu Itävallan hovissa saksalaissympatioidensa sekä ausseelaisen postimestarin tyttären Anna Plochlin kanssa 1827 solmimansa epäsäätyisen avioliiton vuoksi. Hän asusteli tämän vuoksi Steiermarkissa, jossa pyrki edistämään henkistä ja taloudellista kehitystä. Hän perusti 1811 Graziin Joanneumina tunnetun suuren oppilaitoksen. Juhana palasi yllättäen valtiolliseen elämään vallankumousvuoden 1848 aikana. Kapinointia Wienistä paennut keisari Ferdinand I nimesi hänet 16. kesäkuuta sijaisekseen ja hän ryhtyi innolla purkamaan Metternichin poliittista järjestelmää. Juhana kuitenkin siirtyi 8. heinäkuuta Frankfurtiin, jossa kokoontunut saksalaisvaltioiden kansalliskokous valitsi hänet 29. heinäkuuta Saksan valtionhoitajaksi (). Ajatus Saksan yhdistymisestä ei kuitenkaan sopinut yhteen Itävallan monikansaisen valtakunnan intressien kanssa, joten valtionhoitajana Juhana oli paljolti sivussa tapahtumien kehityksestä Frankfurtissa. Preussin ja Itävallan sovittua Saksan liiton uudistamisesta – ja sen ylimmän johdon antamisesta liittokomissiolle – Juhana erosi tehtävistään 20. joulukuuta 1849. Hän asui sen jälkeen Grazissa. Juhana Maaton
Joidenkin historioitsijoiden mielestä Juhana ei yrittänyt syrjäyttää Rikhardia, vaan yritti parhaansa mukaan parantaa olosuhteita maassa, jonka Rikhard oli tyhjentänyt kerätessään varoja ristiretkelleen. On oletettavaa, että kuva julmasta Juhanasta johtuu myöhemmistä munkkikronikoista. Munkit eivät pitäneet Juhanan päätöksestä olla lähtemättä huonomaineiselle neljännelle ristiretkelle. Juhana Kokko
Juhana Kokko (12. maaliskuuta 1856, Liminka – 15. syyskuuta 1926, Oulu) oli suomalainen kirjailija, kansanvalistaja, kansankirjailija ja kansakoulunopettaja, joka kirjoitti nimimerkillä "Kyösti". Manninen
Nimestä on 1600-luvulta runsaasti tietoja savokarjalaiselta alueelta, mistä se on sitten levinnyt länteen. Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan Mannisista ei tiedetä, onko heidän nimensä itäsuomalaista alkuperää vai alkujaankin länsisuomalainen. Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla Mannisesta on tullut talonnimi mutta sitten se on siirtynyt takaisin sukunimeksi. Aikoinaan oli käytössä laajoilla alueilla myös nimi Mannikainen, mutta se on sittemmin käynyt harvinaiseksi ilmeisesti Manniseen sulautuen. Jetro
Jetro (; myös muodoissa "Jethro" tai "Jitro") on heprealaista alkuperää oleva miehen etunimi. Jetro tarkoittaa ylhäistä, korkeaa, korkea-arvoista, huomattavaa, etevää, erinomaista ja verratonta. Nimi juontuu Raamatusta, jossa esiintyy Mooseksen appi ja Midianin pappi nimeltään Jetro. Juho Savinainen
Laatokan Karjalasta kotoisin ollut Juho Savinainen työskenteli muun muassa uittomiehenä Sakkolan Kiviniemessä sekä asusteli myös Suistamon ja Räisälän seuduilla. Vuonna 1905 Savinainen oli lehtitietojen mukaan vangittu irtolaisuuden vuoksi Viipurissa. Rikollisen toimintansa vuoksi hänestä tuli Karjalassa tunnettu hahmo. Kun Savinaista talvella 1907 oltiin kuljettamassa oikeudenkäyntiin Muolaaseen, kerääntyi hänen ympärilleen Viipurin rautatieasemalla sankka yleisöjoukko, jonka kanssa Savinainen kerrottiin sanailleen hyväntuulisesti. Nuorsuomalaisten kansanedustaja Nestor Huoponen puolestaan kuvaili häntä vuonna 1907 käydyssä eduskuntakeskustelussa "petomaiseksi julmuriksi". Juhana Maaton
Juhana hallitsi Englantia neljä vuotta, jos mukaan lasketaan alkuaika Rikhardin sijaisena. Rikhardin kuoltua Juhanaa ei heti tunnustettu yleisesti kuninkaaksi. Monien mielestä oikea kruununperillinen oli Bretagnen herttua Arthur I, Juhanan edesmenneen vanhemman veljen Gottfriedin poika. Arthur taisteli setänsä kanssa kruunusta ja nautti Ranskan kuninkaan Filip II:n tuesta. Tämä konflikti johti kuolettavaan lopputulokseen. Jukka Mallinen
Mallinen on opiskellut kirjallisuutta Moskovan valtionyliopistossa 1972–1978 tehden pro gradua vastaavan opinnäytetyönsä Mihail Bulgakovin "Saatana saapuu Moskovaan"-teoksesta. Hän työskenteli idänkaupassa 1979–1989 mm. Kone Oy:n palveluksessa. Vuosina 1993–1995 hän johti Suomen Pietarin-instituuttia, ja toiminut vapaana kääntäjänä vuodesta 1998 lähtien sekä suomentanut venäläistä proosaa ja runoutta. Suomen Penin puheenjohtaja hän oli 2006–2009. Matti (nimi)
Nimen alkuperä on hepreankielisessä nimessä Mattitjahu, joka tarkoittaa Jumalan lahjaa. Nimen suomalainen muoto juontuu todennäköisesti Raamatussa esiintyvän evankelista Matteuksen nimestä. Juhana
Nimeä Juhana käytetään suomen kielessä vakiintuneesti historiallisissa yhteyksissä myös useimmista monarkeista, joiden nimenä on ollut jokin Johannes-nimen muunnelma. Johannes-nimisistä paaveista käytetään kuitenkin raamatun mukaista nimimuotoa Johannes. Samoin Espanjan entisestä kuninkaasta käytetään suomeksikin nimeä Juan Carlos. Filip II (Ranska)
Tilanne kärjistyi, kun Englannin kuningas Juhana Maaton ryösti alivasallinsa, kreivi Hugues de Lusignanin kihlatun Isabelle d'Angoulêmen. Kreivi vaati heti oikeutta tapahtuneelle Filipiltä, joka oli hänen oman lääninherransa Juhanan lääninherra. Tuomioistuin, joka koostui valtakunnan kuudesta kirkollisesta pääristä ja kuudesta maallisesta pääristä, kokoontui ja julisti tuomionaan kaikki Juhana Maattoman mannermaalla sijaitsevat läänitykset takavarikoiduiksi kungingas Filip II Augustukselle, koska kuningas ei ollut noudattanut haastetta saapua vastaamaan teostaan tuomioistuimen eteen. Tämän tuomion täytäntöön panemiseksi kuningas ilmoitti liittävänsä Normandian kuninkaan alueisiin. Mattiesko Hytönen
Vuonna 1997 koomikko Jope Ruonansuu levytti kappaleen "Mattiesko Hytönen" albumilleen "Vara Mara". Näyttelijä Outi Alanen on kommentoinut laajalti Hytösen persoonaa kotisivuillaan.
Mattiesko Hytösen adoptiopoika Joonas Hytönen on niin ikään tunnettu television viihdeohjelmien juontaja. Hytösellä on myös adoptoitu tytär. Juha Seittonen
Juha Seittonen, taiteilijanimeltään Keijo Q tai Quuppa, (s. 25. lokakuuta 1962 Porin lähellä) on suomalainen muusikko. Hän on Dingon alkuperäinen rumpali ja soitti yhtyeessä rumpuja aina vuoteen 2002 sekä palasi yhtyeeseen vuodeksi 2017. Quuppa oli jo Dingon esiasteessa Sohossa. Juhana I Josef
Juhana I Josef (koko nimi "Johann Baptist Josef Adam Johann Nepomuk Aloys Franz de Paula" 26. kesäkuuta 1760 – 20. huhtikuuta 1836) oli Liechtensteinin ruhtinas vuodesta 1805 kuolemaansa asti vuonna 1836, eli yli 30 vuoden ajan. Joona Huttula
Joona Olavi Huttula (s. 7. tammikuuta 1997 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Rovaniemen Kiekossa lainalla SM-liigajoukkue Oulun Kärpistä. Hän on itse maininnut vahvuuksikseen monipuolisuuden ja luisteluvoiman sekä kehittämisen kohteikseen voiman ja vastustajien merkkaamisen omassa päässä. Nunnanlahti
Nunnanlahti on Juuan kylä. Se sijaitsee Juuan kirkonkylältä 15 kilometriä Joensuuhun päin Valtatie 6:n varrella. Nimen alkuosa sisältää saamenkielisen miehennimen Nunná. Juha Mieto
Juha Iisakki Mieto (s. 20. marraskuuta 1949 Kurikka), lempinimeltään Mietaan Jussi tai Mietaa, on suomalainen entinen kilpahiihtäjä, olympiavoittaja ja Suomen Keskustan kansanedustaja 2007–2011. Hän on urheilu-uransa lopetettuaankin pysynyt julkisuudessa muun muassa tv-ohjelmissa, mainoksissa, pr-töissä ja sittemmin politiikassa. Hän on tunnettu temperamentistaan, sanavalmiudestaan, suuresta koostaan ja eteläpohjalaisesta murteestaan. Vuoden 2007 vaaleissa Mieto oli Vaasan vaalipiirin ääniharava, mutta putosi vuoden 2011 vaaleissa eikä onnistunut palaamaan eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa. Satavuotinen sota
Vuonna 1216 kuollut kuningas Juhana Maaton kuitenkin oli menettänyt valtakunnan ranskalaiset alueet. Englannin ylimysaatelisto puhui aina 1300-luvulle ranskaa eikä lakannut haikailemasta ranskalaisten omistusten perään, varsinkin kun Normandia oli erittäin vauras. Sodan taustalla voidaan nähdä sekä ”kansallinen” ajatus ”kotimaan” palauttamisesta, että aatelisten oman edun ja vaurauden tavoittelu. Juha Vainio
Monessa Vainion esittämässä kappaleessa lauletaan henkilöistä nimeltä, kuten Heiskasesta, Mattsonista, J. Janatuisesta, Nuorgamin Jounista, Hakkaraisen Masasta, Nummisesta ja Huikkasesta. Joskus nimet ovat peräisin Vainion omilta tuttavilta. Luettelossa on muutamia esimerkkejä:Joissain kappaleissaan Vainio laulaa kotikaupungistaan Kotkasta, kuten esimerkiksi ”Kotkan poikii ilman siipii”. Hänen lauluissaan mainitaan myös muun muassa Tukholma, Kööpenhamina ja Helsinki. Vainio on kertonut, että tehdessään ”Penny Lanesta” suomenkielistä versiota ”Rööperiin” hän ajatteli Kotkaa, vaikkakin sanat viittaavat Helsinkiin. Juho Niukkanen
Juhana (Juho) Niukkanen (27. heinäkuuta 1888 Kirvu – 17. toukokuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Hän oli usean vuosikymmenen ajan Maalaisliiton tärkeimpiä johtomiehiä, moninkertainen ministeri ja yksi pitkäaikaisimmista kansanedustajista sekä yleensä yksi niin sanotun ensimmäisen tasavallan tärkeimmistä poliittisista vaikuttajista. Hän oli muun muassa puolustusministerinä talvisodan aikana. Niukkanen oli kansanedustajana vuosina 1917–1933 ja 1936–1954. Varsinkin Etelä-Karjalan maalaisliittolaiset pitivät häntä ”heimopäällikkönä”. Henan
Maakunnan nimi on muodostettu Tang-dynastian aikana (618–907) sanoista "hé" ’joki’ ja "nán" ’etelä’. Henan merkitsee sananmukaisesti ’joesta etelään’. Tässä tarkoitetaan Keltaistajokea. Timo Heikkilä
Tarujen Untamon nimi on kuitenkin myöhäisempää, ilmeisesti rautakautista alkuperää, ja liittyy eräiden tutkijoiden mukaan sitä muistuttaviin lukuisiin paikannimiin, joista tunnetuin lienee Laitilan Untamala. Näitä paikannimiä on eniten Kokemäenjoen rannoilla ja sieltä Päijät-Hämeeseen asti ulottuvalla vyöhykkeellä, ennen tärkeän vesireitin varrella. Untamo-sukuisia paikannimiä esiintyy myös Kokemäenjoelta pohjoiseen Etelä-Pohjanmaalle asti. Laitilan Untamalassa on myös Kullervoon viittaavia paikannimiä, Kullerjärvi, Kullermäki ja Kullerkallio, jonka päällä on hauta, hiidenkiuas. Myös kansanperinne liittää Untamoa muistuttavia henkilönnimiä Untamoa muistuttaviin paikannimiin. Juhana Maaton
Rikhardin osallistuessa kolmannelle ristiretkelle vuosina 1190–1194 Juhana yritti syrjäyttää Rikhardin nimeämän sijaishallitsijan, Elyn arkkipiispan Vilhelm von Longchampin. Tämä oli yksi niistä tapahtumista, jotka inspiroivat myöhempiä kirjoittajia tuomitsemaan Juhanan roistoksi heidän muokatessaan vuosisata aiemmin tapahtunutta Hereward the Waken legendaa Robin Hoodin tarinoiksi. Matias
Matias on miehen etunimi, joka useissa maissa esiintyy myös muodoissa Mattias, Mathias tai Matthias. Matias-nimi juontaa juurensa hepreankielisestä sanasta "mattitja", joka tarkoittaa Jumalan lahjaa. Matiaksen nimipäivä on 24. helmikuuta, apostoli Mattiaan muistopäivänä, joka on myös Matin nimipäivä. Matias oli samana päivänä myös suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa vuoteen 1989, jolloin se korvattiin muodoilla Mattias ja Mats. Jorma
Nimet Jorma ja Kari tulivat tunnetuiksi Juhani Ahon karjalaisromaanin "Panu" ilmestyttyä 1897. Kirjassa esiintyy vanha Jorma-niminen tietäjä. Aho lienee ottanut nimen karjalaisesta paikannimestä Jormala. Tämän jälkeen ensimmäisiä Jormaksi nimettyjä oli Akseli Gallen-Kallelan poika Jorma Gallen-Kallela vuonna 1898. Hänet on tiettävästi nimetty Ahon romaanin mukaan. Matul
Matul (Matuli, Matullus, Motle) on Saxo Grammatiuksen mukaan yksi saamelaisten tai suomalaisten mytologisista kuninkaista. Taustalla on islantilaisessa Landnamabokissa mainittu "Mottul finnakonungr". Teoksessa hänet mainitaan Finnmarkin ruhtinaana, joka puolustautuu joukkoineen sitkeästi Ragnar-nimistä viikinkikuningasta vastaan. Juhana III (Portugali)
Juhana seurasi isäänsä valtaistuimelle yhdeksäntoistavuotiaana vuonna 1521. Silloin Portugali on maailmanvaltansa huipulla, ja sen pääkaupunki Lissabon oli maailmankaupan keskeisiä paikkoja. Juhanan valtakaudella Portugali laajensi omistuksiaan Aasiassa ja Amerikassa, kun portugalilaiset asuttivat Brasiliaa. Juhana huolehti, että Portugalin omistukset Intiassa (Goa), Maustesaarilla ja Bandasaarilla takasivat sille lähestulkoon monopolin muskotin ja neilikan tuottajana Euroopassa. Tämän takia häntä kutsuttiin myös lisänimellä Siirtomaatavarakauppias.
Juhana hylkäsi Portugalin alueet Pohjois-Afrikassa taloudellisesti tärkeämpien Aasian ja Brasilian takia. Sen sijaan hän pyrki kontaktiin Kiinan ja Japanin kanssa. Jesuiittojen nousu takasi Portugalin maailmanvallan. Juhana sai lisänimen Hurskas kristinuskon levittämisestä Aasiassa ja Amerikassa jesuiittojen avulla. Hän perusti Portugalin inkvisition vuonna 1536. Juhani Raattamaa
Hän asui samalla paikkakunnalla, jolla Lars Levi Laestadius toimi pappina, ja tutustui tähän ollessaan 18-vuotias. Hän kävi Laestadiuksen pitämillä ehtoollisilla. Laestadius valitsi Raattamaan katekeetaksi vuonna 1830 pitämään katekismuskoulua lapsille. Laestadius kirjoittaa uudesta katekeetastaan näin: ""Jollei tuota kirottua viinaa olisi ollut saatavissa, niin olisi Raattamaa jo siihen aikaan ollut koko Lapinmaan etevin katekeetta. Mutta mainittu myrkky pilasi kokonaan miehen"". Raattamaa kirjoittaakin myöhemmin ikävuosien 24:stä 30:een olleen ""häpeällisten töiden sumentamaa aikaa"". Juhana I Peloton
Juhana I Peloton, myös "Juhana Peloton" () (28. toukokuuta 1371 Dijon – 10. syyskuuta 1419 Montereau-Fault-Yonne) oli kuninkaalliseen Valois-sukuun eli Kapetingeihin kuulunut Burgundin herttua satavuotisen sodan aikana Ranskassa. Jonna
Jonna on suomalainen naisen etunimi. Se on lyhentymä nimestä Johanna, joka on Johannes-nimen sisarnimi. Juhana Ipatti
Juhana Ipatti, vuoteen 1928 "Ivan Ipatoff" (1869–1936) oli suomalainen kauppias ja yksi Kainuun merkittävistä liikemiehistä 1900-luvun ensimmäisellä kolmanneksella. Juhani
Juhani on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnos ruotsalaisesta nimestä Johan, joka on muunnos nimestä Johannes, joka tarkoittaa: "Jahve on armollinen." Ratula (Orimattila)
Homeno-nimellä kutsutaan Ratulan kartanon ja Orimattilan Kuivannon välistä aluetta. Homeno-nimistä aluetta ei kuitenkaan ole alkujaan ollut. Ratulan toiselle postille piti antaa joku toinen nimi, koska Ratula oli jo käytössä Elimäellä. Ratulan vanhasta nimistöstä postitoimipaikan nimeksi valittiin Homento. Postilaitoksen kirjoitusvirheen vuoksi nimi muuttui Homenoksi. Normandian historia
Rikhard Leijonamieli kuoli vuonna 1199 ja samana vuonna 25. toukokuuta Juhana Maaton kruunautti itsensä Normandian herttuaksi Rouenissa. Juhana Maattomalla on historiassa huono maine, näin erityisesti hänen raskaan verotuksensa vuoksi, lisäksi hänen kerrottiin olevan paholaisen palveluksessa. Juhana kuitenkin vannoi uskollisuutta Ranskan kuninkaalle ja sai aikaan Goulet'n rauhan. Juhana myös avioitui muista välittämättä Isabelle Tailleferin kanssa. Isabelle oli luvattu puolisoksi Lusignanin Hugues IX:lle, Ranskan kuninkaan vasallille. Hugues koki rikoksen vakavana ja vaati feodaaliherraltaan kuningas Filip II:ltä oikeutta. Kuningas noudatti feodaalista perinnettä ja takavarikoi Juhana Maattoman ranskalaiset läänitykset, koska tämä ei ollut läsnä tuomiota jaettaessa. Kuningas antoi Normandian Juhanan serkulle Arthur Bretagnelaiselle, mutta säilytti osan maakunnasta kuitenkin omassa hallinnassaan. Juhan Maaton murhautti serkkunsa Arthurin, mutta normandialaiset paronit jättivät Juhanan kuninkaan vaikutusvallan vuoksi. Vuoden 1203 kesästä lähtien Gailalrdin linnoitusta piiritettiin ja piiritys kesti aina maaliskuuhun 1204 saakka. Tämän jälkeen Filip II:n joukot pääsivät Rouenin kaupunkiin, jonne ne tunkeutuivat 24. kesäkuuta 1204. Kuningas takavarikoi uudelleen koko Normandian ja yhdisti sen kuningaskuntaan "kuninkaallisena alueena", jonka myötä kuningas itse sai kaikki alueen tulot ja määräsi kaikki sen virkamiehet. Juho Lallukka
Räisälän Humalaisten kylässä syntyneen Lallukan vanhemmat olivat Juhani Lallukka (s. 1814) ja Maria o.s. Haikonen (s. 1821). Perheessä oli viisi poikaa Martti (s. 1844), Matti (s. 1846), Antti (s. 1849), Johan eli Juho (s. 1852) ja Aatami (s. 1855). Pienviljelystä harjoittaneella, Juhon isoisän nimissä olleella kotitilalla oli Juhon syntymävuonna kirjoilla kaikkiaan 20 henkeä ja toimeentulo niukkaa. Juho aloitti työelämän isänsä kehotuksesta räätälin oppipoikana, mutta siirtyi äitinsä kuoltua Käkisalmeen kauppa-apulaiseksi alkuvuodesta 1870. Lallukan ura ennestään tuntemansa kauppias Kanninin palveluksessa alkoi samaan aikaan ja tapaan kuin toinen myöhemmin tunnettu kauppias, Herman Saastamoinen, aloitti omansa Savossa. Clunyn liike
Parhaiten Clunyn liikkeen tavoitteet paavin aseman noston osalta toteutti paavi Innocentius III, joka oli paavina 1198–1216. Hän sanoi olevansa ”Kristuksen sijainen” maan päällä. Hän oli aikanaan Länsi-Euroopan hallitsija, joka muun muassa nöyryytti Englannin kuningasta Juhana Maatonta. Juhana sai lisänimensä ”Maaton” siitä, että hänen tuli nöyryyttävästi luovuttaa paavi Innocentius III:lle kaikki maansa. Paavi luovutti ne takaisin, mutta vain läänityksinä. Juhana Maaton
Juhanaa on pidetty arvostetun edeltäjänsä vastakohtana, saamattomana julmurina, mutta varsinkin erityinen julmuus edeltäjään nähden saattaa olla aikansa historioitsijoiden, erityisesti Roger Wendoverilaisen liioittelua. Ei ole juuri todisteita siitä, että Juhana olisi ollut edeltäjäänsä julmempi tai häikäilemättömämpi. Kirkonmies Rogerin tekstissä kuvastuu se, että Juhana ei useinkaan toiminut kirkon haluamalla tavalla. Partalan kartano
Partalan kartano Juvalla on saanut nimensä Partasten suvusta. Jo keskiajalta tunnetaan Juvalta nimismies Juho Partanen. Hän oli niiden pitäjänmiesten joukossa, jotka sopivat piispa Maunu Tavastin kanssa Juvan seurakunnan perustamisesta 19.1.1442. Partasten asuinpaikka oli Männynmäen Partala. Yrjö Parta mainitaan Juvan ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1541. Juhana Maaton
Ylittäessään rämeistä The Washin nimellä tunnettua aluetta East Angliassa Juhana menetti arvokkaimmat aarteensa, mukaan lukien kruununjalokivensä, nousuveden yllättäessä hänet. Tämä järkytti pahasti kuninkaan terveyttä ja mielentilaa, ja lopulta Juhana kuoli punatautiin 18. tai 19. lokakuuta 1216 Newarkissa, silloisessa Lincolnshiressä. Juhana haudattiin Worcesterin katedraaliin Worcesterissa. Hänen yhdeksänvuotias poikansa seurasi häntä valtaistuimelle ja hallitsi Englantia Henrik III:na vuodet 1216–1272. Juhana Luxemburgilainen
Juhana ei ollut pidetty tšekkiaateliston parissa. Häntä pidettiin ”vieraana kuninkaana”. Ehkä juuri tämä sai hänet luopumaan Böömin aktiivisesta hallitsemista ja keskittymään enemmänkin matkusteluun, minkä lisäksi hän vietti paljon aikaa syntymämaassaan Luxemburgissa ja Ranskan hovissa. Hän matkusti Sleesiaan, Puolaan, Liettuaan, Tiroliin, Pohjois-Italiaan ja paavin Avignoniin. Matkat liittyivät osaksi ajan valtataisteluihin ja tuettuaan Saksalaista ritarikuntaa tämän Puolaa vastaan käydyissä sodissa 1326–1332 hän sai Władysław I:n seuraajan kuningas Kasimir III ”Suuren” maksamaan hänelle merkittävän rahasumman vastikkeeksi siitä, että hän luopui vaateestaan Puolan kruunuun. Joonatan
Joonatan on heprealaisperäinen nimi, joka on tullut tunnetuksi Vanhasta testamentista. Suomeksi käännettynä se tarkoittaa "Jumala antoi". Nimi kirjoitetaan vuoden 1938 raamatunkäännöksessä "Joonatan", vuoden 1992 raamatunkäännöksessä "Jonatan". Raamatun Joonatan oli Israelin kuningas Saulin poika, Daavidin läheinen ystävä, joka sai surmansa taistelussa filistealaisia vastaan.. Juhana Ipatti
Ipatti syntyi Mujejärvellä Venäjän Karjalassa ja aloitti kauppiaanuransa Suomessa vuonna 1906 pitäen puotia Kuhmossa. Vuonna 1908 hän perusti liikkeen Kajaaniin. Kauppa toimi aluksi Ipatoffin sukulaisen Mikko Korniloffin johdolla. Pian Ipatoff tuli itse Kajaaniin ryhtyen luomaan liikeverkostoa, josta tuli sotien välisessä Kainuussa ainoa osuusliikkeiden kanssa kilpasille kyennyt. Kaupungin suurituloisimmat kauppiaat vuonna 1915 olivat Ipatoff ja Ivan Sergejeff. Juhana Ipatin kauppiaistaitojen monumenttina kohosi vuonna 1925 Kauppakatu 13:een Kajaanin ensimmäinen kerrostalo, 4-kerroksinen asuin- ja liikerakennus. Se tuhoutui Talvisodan pommituksissa. Juhana I Peloton
Juhanasta tuli Burgundin ja Flanderin herttuakunnan päämies vuonna 1404 Kaarle VI:n ollessa Ranskan kuningas. Ennen sitä hän osoitti nimensä mukaista pelottomuutta Nikopoliin taistelussa 1396 turkkilaista sulttaani Bayezid I:tä vastaan. Tosin hänen johtamansa ranskalainen ratsuväki kärsi taistelussa suuret tappiot kurittomuutensa takia. Juhana jäi panttivangiksi, ja suvun oli maksettava hänestä 200 000 dukaatin lunnaat. Juhanasta tuli kuitenkin kansallissankari, ja sen turvin hän sekaantui monin tavoin Ranskan hallitsemiseen. Tämän oli mahdollista kuninkaan mielisairauden takia. Kaarlesta tuli kyvytön maan johtajaksi, ja hänen Valois-sukuiset setänsä ottivat vallan ja käyttivät valtion varoja omaksi edukseen. Juhana Horjumaton
Juhana oli Saksin vaaliruhtinas Ernstin neljäs poika. Isänsä kuoltua vuonna 1486 hän toimi vanhemman veljensä Fredrikin kanssahallitsijana ja peri vaaliruhtinaan arvon, kun Fredrik kuoli vuonna 1525 lapsettomana. Juhana oli jo tätä ennen omaksunut luterilaisuuden ja ryhtyi nopeasti kokoamaan Saksan luterilaisten ruhtinaiden liittoa, joka kykenisi vastustamaan katolisen kirkon ja keisari Kaarle V:n vastatoimia. Ensi töikseen hän muodosti Hessenin maakreivi Filip Jalomielisen kanssa niin sanotun Gothan liiton ja vuonna 1526 he muodostivat yhdessä muiden Pohjois-Saksan ruhtinaiden kanssa Torgaun liiton. Juhana antoi myös Lutherin suunnitella valtakuntaansa uuden kirkkojärjestyksen. Stephen Langton
Stephen Langton (n. 1150 – 9. heinäkuuta 1228) oli englantilainen keskiajan kirkonmies, joka toimi Canterburyn arkkipiispana vuodesta 1207 kuolemaansa. Hän oli välikappaleena Innocentius III:n ja Juhana Maattoman välille 1200-luvun alussa syntyneessä laajamittaisessa kiistassa, joka syntyi kun Juhanan valtaa pyrittiin rajoittamaan Magna Cartalla. Juhana Luxemburgilainen
Juhanan lisänimi ”Sokea” johtuu siitä, että hän noin nelikymppisenä menetti näkönsä silmätulehduksen vuoksi. Edes kuuluisan lääkärin Guy de Chauliacin hoito ei häntä parantanut. Juha Pentikäinen
Juha Yrjänä Pentikäinen (s. 26. helmikuuta 1940 Rantsila) on Helsingin yliopiston uskontotieteen laitoksen emeritusprofessori. Hän toimi Helsingin yliopiston uskontotieteen professorina 1972–2008 ja virkaa tekevänä professorina 1970–1972. Hän on myös toiminut Turun yliopistossa folkloristiikan ja uskontotieteen dosenttina vuosina 1968–1998. Pentikäinen on tullut tunnetuksi etenkin kansanuskon, kansanperinteen ja mytologian tutkijana. Pentikäiselle myönnettiin vuonna 2018 merkittävä eurooppalainen tunnustus kansansatujen tutkimuksen alalta, kun "Märchenpreis der Märchen-Stiftung Walter Kahn" jaettiin hänelle Volkachissa 20. syyskuuta 2018. Turku 1500-luvulla
4. kesäkuuta 1556 Juhana III sai käskyn isältään Kustaa Vaasalta "että hän kiiruusti lähtee Kuninkaallisen Majesteetin luo", joka tällöin oli vierailulla Turussa. Jo saman kuun lopulla, 27. kesäkuuta, muutamaa päivää ennen paluutaan Tukholmaan, Kustaa antoi Turun linnassa läänityskirjan, jonka mukaan Juhana sai hallittavakseen Suomen herttuakunnan joka sisälsi nykyiset Varsinais-Suomen, Satakunnan ja Ahvenanmaan alueet. Uutta Suomen herttuakuntaa alkoi johtamaan nyt Suomen herttuana vain 18-vuotias Juhana III. Nuori Juhana oli Turun linnassa ajoittain yksinäinen ja turhautunut. Ruotsalainen hovineiti Kaarina Hannuntytär oli nuoren Juhanan vihkimätön vaimo ja synnytti hänelle neljä lasta. Juhana Helmenkalastaja
Helmenkalastaja kävi koulua Valtimolla. Hän muutti sukunimensä Helmenkalastajaksi vuonna 1997 ja on rekisteröinyt sen tavaramerkiksi. Juhana Leideniläinen
Juhana Leideniläinen (oik. "Jan Beuckelszoon", 1509−1536) oli leideniläinen räätäli ja ravintolaisäntä, joka tuli vuonna 1534 Jan Matthyksen kanssa kasteenuudistajain vaeltajaprofeettana Münsteriin ja pani toimeen jyrkkiä sosiaaliuudistuksia, kuten omaisuudenyhteisyyden ja monivaimoisuuden. Vuonna 1525 Münsterin piispa valloitti kaupungin ja mestautti Juhanan sekä tämän apurit. Jussi
Nimen Johannes muodosta Junis kehittyi Ruotsissa nimi Jusse ja tästä Suomessa nimi Jussi. Jussi-nimi on tiettävästi vakiintunut 1300-luvulla. Johannes on kreikkalais-latinalainen muoto heprean nimestä Jochanan ("Jahve on armollinen"). Juhana III
Juhana III:n isä Kustaa Vaasa perusti vuonna 1556 kolme melko itsenäistä herttuakuntaa, Itä-Götanmaan, Södermanlannin ja "Suomen", joka käsitti Turun ja Kokemäenjoenkartanon linnaläänin (Satakunnan historiallinen maakunta) sekä Ahvenanmaan ja hieman myöhemmin myös läntisen Uudenmaan. Suomen herttuaksi tuli Juhana, joka hallitsi lisäksi koko Suomea käskynhaltijana, 27. kesäkuuta 1556. Kuninkaan käskyn mukaan läänitykseksi myönnettiin Turun lääni ja Ahvenanmaa "niin, että hän ja hänen miespuoliset jälkeläisensä saavat nauttia, käyttää ja pitää mainittua lääniä oikeuksineen ja vuotuisine veroineen ilman mitään poikkeusta"'. 29. kesäkuuta 1556 Juhana määrättiin käskynhaltijaksi myös muuhun osaan Suomea, joka ei kuulunut hänen aikaisemmin määrättyyn herttuakuntaansa. Kuningas laajensi herttuakuntaa muuhun osaan Suomea 7. syyskuuta 1557 tehtyään sinne tarkastusmatkan. Kokonaisuuteen kuului siitä alkaen Ahvenanmaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Raaseporin lääni sekä Vihdin ja Lopen pitäjät. Häme, Savo, Pohjanmaa ja Karjala eivät siis kuuluneet herttuakuntaan. Joutsan Joutopäivät
Alun perin Joutopäivät oli maaseudun perinteitä vaaliva kotiseutujuhla. Joutsan talomuseon valmistumisen jälkeen Joutsan kotiseutuyhdistys oli järjestänyt museon vihkiäisjuhlan sekä sen jälkeen vuosittain pitäjänjuhlan, jonka pohjalta kypsyi ajatus laajemman kotiseutujuhlan järjestämisestä. Tapahtumasta pidettiin "Joutsa-päivä" -kokous kevättalvella 1972, johon osallistui ihmisiä eri järjestöistä. Kokouksen jälkeen ryhdyttiin kyselemään kiertokirjeellä ideoita juhlaa varten. Joutsalainen pankinjohtaja Olavi Sihvo ehdotti tapahtuman nimeksi Joutsan Joutoviikkoa, joka muutettiin sittemmin muotoon Joutsan Joutopäivät. Tapahtumalle kaavailtu nimi herätti monenlaisia mielipiteitä, koska osa paikallisista oli tottunut mieltämään jouto-sanan negatiivisia ominaisuuksia kuvaavaksi sanaksi kuten kelvoton ja vetelehtivä. Jouto-sana on tuttu myös joutoajasta, joka tarkoittaa vapaa-aikaa ja lomaa ja siksi sen katsottiin sopivan hyvin kesätapahtuman nimeksi. Alkuvuosina Joutopäivien tapahtumat painottuivat paikallisuuteen, kulttuuriin ja kansanperinteeseen. Vuoden 1975 Joutopäivien juhlaesitelmöitsijä, akateemikko Kustaa Vilkuna totesi Joutopäivistä näin: "Täällä on päästy Joutsa-keskeiseen toimintaan kotoisasti ja arvokkaan kepeästi siis hyvin alkuun alleviivaamaan joutsalaisuutta, kotiseudun ominaisleimaa. Jo näiden juhlien nimi "Joutsan Joutopäivät" on aidon kansanomainen, leppoisa ja ainoalaatuinen. Sen ympärille voidaan rakentaa sekä kevyttä että vakavaa, pohjana joutsalaisuus. Kun Joutsassa on perinteen parissa työskennellen päästy näin hyvin alkuun, niin työtä olisi perinteen elävöittämiseksi syytä jatkaa. Näiden Joutopäivien ohjelmassa on näytteitä perinteen parista harvinaisen runsaasti. Toivottavasti niistä tarttuu mieleemme pysyvästi sellaista, mikä kehottaa meitä jatkuvasti arvostamaan joutsalaisuutta ja itähämäläistä omaleimaisuutta tavoitteena koko Suomen kulttuuripääoman rikastuttaminen ja oma, henkinen ryhdikkyytemme." Yanito
Yaniton eli llaniton virallisesta lausunta- ja kirjoitustavasta on kiistelty. Osa pitää muotoa yanito oikeampana kuin llanito. Nimien alkuperää ei tiedetä varmasti. Yksi selitys on, että nimi tulee englanninkielisestä nimestä "Johnny". Esimerkiksi Kanariansaarilla englantilaisia ja joskus pohjoiseurooppalaisia yleensä kutsutaan nimityksillä "chone" tai "choni", joilla on sama juuri. Toisen, hieman epäuskottavamman, selityksen mukaan nimitys tulee espanjan kielen sanasta "lano/a", joka tarkoittaa adjektiivina selvää tai yksinkertaista sekä substantiivina tasaista maata. Matleena
Matleena on suomalainen naisen etunimi, josta on käytössä myös harvinaisempi muunnelma "Mataleena". Nimi on muunnos kansainvälisestä naisennimestä Magdalena, joka merkitsee Magdala-nimisen kylän asukasta. Heprealainen kylännimi Magdala merkitsee tornia.. Magdalena-nimen eri muunnelmineen on tehnyt suosituksi Raamatun Magdalan Maria, josta on käytetty monissa erikielisissä raamatunkäännöksissä, muun muassa vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa nimeä Maria Magdalena. MV-media
Erityisesti MV-lehti paljastaa hänen mukaansa uutisia, joita Suomen suurin viestintäyhtymä Sanoma pimittää tai vääristelee. Janitskin kertoo nimenneensä ja perustaneensa sivuston alun perin vitsinä, mutta sivuston saatua suosiota sen toimittamisesta tuli hänelle päätyö. Idea ilmaisusta ”Mitä vittua?” lehden nimenä on peräisin elokuvasta "Vares – yksityisetsivä" (2004). Sivuston perustaja kertoo kysyneensä luvan nimen käyttöön elokuvan tuottajalta Markus Seliniltä. Sivuston alkuperäinen verkkotunnus oli "mitavittua.net". Vuoden 2015 maaliskuussa se muutettiin muotoon "mvlehti.net". Juhana Yrjö I
Juhana Yrjö oli kuuluisa järjestämistään suurista juhla-aterioista sekä metsästysretkistä ja hänen väitetäänkin ampuneen 150 000 riistaeläintä elämänsä aikana. Hän oli myös innokas oluenjuoja, joka sai liikanimen ”juoppo”. Joonas
Joonas on useissa kielissä eri muodoissa esiintyvä, Raamattuun perustuva miehen etunimi. Sen suomenkielinen muoto tulee heprean sanasta יוֹנָה (jonah, Joona), joka tarkoittaa kyyhkystä. Nimen toinen suomenkielinen muoto muunnelma ja raamatunsuomennoksissa esiintyvä muoto on Joona. Suomalaisen nimipäiväkalenterin mukaan Joonaksen nimipäivä on 29. maaliskuuta. Suomessa nimi Joonas on maaliskuuhun 2018 mennessä annettu 19 858 miehelle, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä. Juutinrauma
Nimen vanhimpina esiintymismuotoina pidetään riimukiveen noin vuonna 950 kirjattua sanaa "urasuti", ja vuoden 1353 kirjausta Øræsund. Nimi koostuu sanoista "ør(e)" tai "ör(e)" ’hiekkainen merenranta’ ja sund ’kapea väylä, salmi’; joten nimelle saadaan merkitys ’kapea hiekkainen salmi merenrannan edustalla’. Suomenkielisen nimen juutti viittaa Tanskaan eli Juutinmaahan ja rauman merkitys on ’salmi’. Ludvig VIII (Ranska)
Vuonna 1216 Englannin korkeat aateliset, paronit, kapinoivat erittäin epäsuosittua kuningas Juhana Maatonta vastaan ns. ensimmäisessä paronien sodassa. Kapinoivat paronit tarjosivat Englannin kruunua Ranskan kuninkaan Filip II Augustuksen vanhimmalle pojalle ja valtaistuimen perijälle Ludvigille. Juhana Maaton ehti kuolla, ja hänen poikansa Henrik III tuli nimetyksi kuninkaaksi ennen kuin Ludvig purjehti ja otti Englannin haltuunsa sekä julistettiin Lontoossa vuonna 1216 Englannin kuninkaaksi, vaikka häntä ei ollut kruunattu tehtävään. Vuonna 1226 hän valloitti myös Avignonin alueen. Aukusti Juhana Mela
A. J. Mela kuului kuopiolaiseen Malmbergin sukuun. Ruotsinkielisen säätyläisperheen isä Karl August Malmberg oli asessori ja raatimies, paikkakunnalla merkittävä suomalaisuusmies ja herännäisjohtaja. Äiti Julie Schlüter kuului savolaiseen säätyläis- ja pappissukuun. Malmbergien tuttavapiiriin kuului muun muassa herännäisjohtaja Paavo Ruotsalainen, ja heitä vastapäätä kadun toisella puolella asui J. V. Snellman perheineen. Matti Honka
Kokkolan Vitsarin kylästä kotoisin oleva Honka tunnetaan myös ruotsinkielisellä nimellään "Matts Johansson Lillhonga". Hänen vanhempansa olivat talollinen Johan Lillhonga ja Brita Antintytär. Juhana Maaton
Palatessaan ristiretkeltä Rikhard joutui Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik VI:n vangitsemaksi. Juhanan sanotaan lähettäneen keisarille kirjeen, jossa hän pyysi että Rikhardia pidettäisiin poissa Englannista niin pitkään kuin mahdollista. Rikhardin kannattajat keräsivät kuitenkin pyydetyt lunnaat, ajatellen Juhanan olevan kamala kuningas. Palattuaan Englantiin 1194 Rikhard kuitenkin antoi Juhanalle anteeksi “hyväntahtoisen halveksivasti” ja nimitti tämän perijäkseen.