Ovatko kaikki suomalaiset työntekijät vakuutettu työntekijäin ryhmähenkivakuutuksella?
Henkivakuutus
Kaikki suomalaiset työntekijät on lisäksi vakuutettu työntekijäin ryhmähenkivakuutuksella, joka perustuu työmarkkinajärjestöjen 1976 tekemään kollektiivisopimukseen . Työntekijäin ryhmähenkivakuutus
Työntekijäin ryhmähenkivakuutus on suomalaisten työmarkkinajärjestöjen sopimukseen perustuva vakuutusjärjestely, josta maksetaan työntekijän kuollessa korvaussumma hänen perillisilleen. Työntekijäin ryhmähenkivakuutuksen tarkoituksena on turvata perheen välitön toimeentulo puolison tai lasten huoltajan kuoleman jälkeen. Vakuutuksen perusteella maksetaan vakuutussumma vakuutuksen ottaneen työnantajan palveluksessa olleen työntekijän kuoltua. Kuolemantapauskorvauksen edunsaajia ovat vainajan puoliso sekä alle 22-vuotiaat lapset. Työntekijäin ryhmähenkivakuutus
Korvaus maksetaan kaikista kuolemantapauksista kuoleman syystä riippumatta. 
Velvollisuus vakuutuksen ottamiseen koskee kaikkia työnantajia, joita sitovassa työehtosopimuksessa on tai joiden alalla voimassa olevassa yleisessä valtakunnallisessa työehtosopimuksessa on ryhmähenkivakuutusta koskevat määräykset.Ryhmähenkivakuutuksen ovat velvollisia ottamaan sellaiset työnantajat, joiden solmimassa työehtosopimuksessa on määräys tällaisesta vakuutuksesta. Vakuuttamisvelvollisia ovat lisäksi työnantajat, joiden toimialalla on vakuuttamismääräyksen sisältävä yleinen valtakunnallinen työehtosopimus. Merkitystä ei ole sillä, onko työnantaja järjestäytynyt työnantajajärjestöön vai ei.
Turva
Turva on LähiTapiola-ryhmään kuuluvan LähiTapiola Vahinkovakuutuksen tytäryhtiö. Turva välittää Elon työeläkevakuutuksia ja LähiTapiolan vapaaehtoisia eläke- ja henkivakuutuksia asiakkailleen omien tuotteidensa ohessa. EPSI Rating on tutkinut vuosittain suomalaisten vakuutusyhtiöiden asiakastyytyväisyyttä. Tutkimuksen mukaan Turvalla oli alan tyytyväisimmät asiakkaat vuonna 2017. Turva oli alansa ykkönen asiakastyytyväisyydessä myös vuosina 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2016. Suomen eläkejärjestelmä
Suomen lakisääteinen eläkejärjestelmä koostuu ansiotyöstä ja yrittäjätoiminnasta kertyvästä työeläkkeestä ja vähimmäisturvan takaavasta kansaneläkkeestä sekä takuueläkkeestä. Henkivartija
Vartijan suorittama henkilösuojaustehtävä on yksi yksityisistä turvallisuuspalveluista annetussa laissa vartioimisliikkeille kuuluvista työtehtävistä eli jos tehtävää suorittaessa suorittaja saa korvausta työstään, kuuluu tehtävä vartioimisliikkeelle. Henkilösuojaustehtävä voi koskea tiettyä henkilöä tai pientä ryhmää, ja siitä on tehtävä toimeksiantosopimus. Suomessa henkilönsuojausta suorittavalla vartijalla ei ole erityisiä oikeuksia, mutta hän voi käyttää esimerkiksi kaikille kuuluvaa hätävarjeluoikeutta itsensä tai toisen suojaamiseksi. YTK-yhdistys
YTK-Yhdistys ry on tarkoitettu Yleinen työttömyyskassa YTK:n jäsenille ja sen tehtävänä on tarjota jäsenilleen perusturvaan ja arkipäivään liittyviä etuja. Yhdistykseen kuuluu yli 90 000 jäsentä. Jäsenmaksuun (118 € vuonna 2018) sisältyy automaattisesti oikeusturvavakuutus laittoman irtisanomisen varalle ja tapaturmavakuutus vapaa-ajalle. Jäsenistö saa myös oikeudellista työsuhdeneuvontaa. Henkivakuutus
Riskihenkivakuutusten tarve on suurin yleensä nuorilla perheillä, joilla on elätettävänä pienet lapset ja usein lainaa. Suomalaiset kotitaloudet ovat varautuneet huoltajan kuoleman varalta melko heikosti. Kuolemanvaraturvan vaje lasketaan vähentämällä kotitalouden tulomenetyksistä julkinen ja yksityinen kuolemanvaraturva sekä osa kotitalouden sijoitusvarallisuudesta. VATT:n vuonna 2007 tekemien laskelmien mukaan turvavaje on Suomessa hyvin merkittävä, keskimäärin 126 000 euroa, ja nuorten huoltajien kotitalouksissa vielä suurempi, keskimäärin 230 000 euroa. Palkansaaja
Työantaja, valtio ja palkansaaja kustantavat yhdessä palkansaajan sosiaaliturvan ja työeläkkeen. Palkansaaja toimittaa verokorttinsa työnantajalle, jonka mukaan se pidättää Suomessa palkansaajalle maksettavasta rahallisesta korvauksesta ennakonpidätyksen, palkansaajan työeläkemaksun, sosiaaliturvamaksun, työttömyysvakuutusmaksun sekä usein myös ammattiyhdistyliikkeen jäsenmaksun tilittääkseen ne edelleen verottajalle ja muille asianomaisille tahoille. 
Palkansaaja voi halutessaan liittyä oman alansa ammattiliittoon, jonka tehtäviin kuuluu muun muassa valvoa työelämään liittyvän lainsäädännön noudattamista, huolehtia ettei alan palkkaus jäisi Suomessa jälkeen suhteessa muihin aloihin sekä parantaa työelämän laatua. Muun muassa palkansaajan työaika perustuu Suomessa työaikalakiin ja yleissitovissa työehtosopimuksissa sovittuihin kyseistä alaa koskeviin ehtoihin. Työturvallisuus
Suomessa on kehitetty työturvallisuuden parantamiseksi työpaikoille ns. työturvallisuuskortti-koulutus, joka saatiin laajasti käyttöön 2003. Työturvallisuuskortti on jo 618 700 henkilöllä (13.8.2010). Työturvallisuus
Työturvallisuuslaki edellyttää työpaikkoja perehdyttämään työntekijät työpaikan haitta- ja vaaratekijöihin sekä käyttämään turvallisia työtapoja. Erityisesti esimiehille on koulutettava myös heidän vastuunsa ja tehtävänsä, jotta he voivat käytännössä johtaa alaistensa työturvallisuutta. Suomessa työturvallisuuskoulutusta järjestävät Työterveyslaitos, Työturvallisuuskeskus, ammattijärjestöjen koulutuskeskukset, aikuisoppilaitokset sekä asiantuntijayritykset. Perehdytys ja koulutus voidaan toteuttaa myös tietokoneavusteisesti. Suomessa on kehitetty Euroopan laajin työturvallisuuden ja -terveyden opetusmultimedioiden valikoima. Suomen työtapaturmavakuutus
Vakuutuksen korvauksia ovat Suomen eläkejärjestelmä
Työnantajat ja vuodesta 1993 myös työntekijät ovat palkansaajien työeläketurvan päärahoittajia. Maksu määräytyy suhteessa vakuutetun palkkaan. Kaikkien työntekijöiden maksuosuus on sama. Eläkekustannuksissa on käytössä nk. tasausperiaate: kustannuksia tasataan eri työnantajien välillä. Nykyisin suurin osa eläkemaksuista jaetaan eri yhtiöiden kesken – vain osa rahastoidaan. Ympäristövakuutuskeskus
Ympäristövakuutuskeskus (, ), lyhennettynä YVK, turvaa ympärisövahingon kärsineen oikeudet hoitamalla tuntemattomien, vakuuttamattomien ja maksukyvyttömien aiheuttamat vahingot. Vastuu vahingosta on kuitenkin toimintaa harjoittaneella vahingonaiheuttajalla. YVK:n jäseniä ovat kaikki ympäristövakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt Suomessa. YVK on osa Vakuutuskeskusta. Yleinen työttömyyskassa
YTK eli Yleinen työttömyyskassa (aiemmin "Yksityisalojen työttömyyskassa"), niin sanottu ”Loimaan kassa”, on ammattiliittoihin sitoutumaton suomalainen työttömyyskassa. YTK on perustettu 1991, ja se on jäsenmäärällä mitattuna Suomen suurin työttömyyskassa. Kesäkuussa 2014 Yleisradio uutisoi 350 000 jäsenen rajan ohittuvan pian. YTK:n mukaan jäseniä on vuonna 2017 lähes 400 000. 
Yleinen työttömyyskassa YTK:lla on 130 hengen henkilökunta. Kassa maksoi vuonna 2014 etuuksia noin 608 miljoonaa euroa ja hoitaa noin 50 miljoonan euron tasoitusrahastoa. YTK:n hallituksessa vuonna 2014 istui lähinnä työnantajien ja isojen yritysten edustajia. Oikeustieteen kandidaatti, eMBA Auli Hänninen on ollut YTK:n toimitusjohtajana vuodesta 2009. Hänninen on siirtymässä Perheyritysten liiton johtoon marraskuun 2017 alussa. Loimaalainen yrittäjä Juho Paloheimo toimi YTK:n johtajana perustamisesta vuoteen 2005 asti. Suomen eläkejärjestelmä
Työ- ja kansaneläke-etuuslajit ovat pitkälti samat. Järjestelmä turvaa toimeentulon vanhuuden, työkyvyttömyyden, perheenhuoltajan kuoleman varalta. Työeläkkeen voi nostaa myös osittaisesti aikaisintaan 61-vuotiaana. Työeläketurvan rahoittavat työnantajat ja työntekijät yhdessä. Lisäksi valtio osallistuu yrittäjien ja merimiesten eläketurvan rahoitukseen. Kansaneläkkeet rahoitetaan pelkästään verovaroin. Työeläke
YEL-vakuutus on lakisääteinen kaikille yritystoimintaa harjoittaville 18–67-vuotiaille, joiden työpanos yrityksessä vastaa vähintään 7 656,26 euroa (2018). Yrittäjän tulevan eläkkeen määrä perustuu suoraan YEL-työtuloon. Siksi onkin tärkeää, että yrittäjä vahvistaa työtulonsa oikealle tasolle heti yritystoiminnan alusta lähtien. Työtulolla ei tarkoiteta yritystoiminnan tuottoa tai nostetun palkan määrää, vaan yrittäjän työpanoksen arvoa yrityksessä. Työtulon vähimmäismäärä on 7 656,26 euroa, ja se voi olla enintään 173 875 euroa (2018). YEL-työtulon määrä vaikuttaa eläkkeen lisäksi yrittäjän muuhunkin sosiaaliturvaan, mm. työttömyysturvaan. Vuoden 2018 alusta työtulon on oltava vähintään 12 576 euroa, jotta yrittäjä pääsisi työttömyysturvan piiriin. Työeläke
Suomessa, kuten useissa muissakin maissa, työeläketurva on lakisääteinen ja pakollinen. Suomalaisten työeläkkeistä suurin osa rahoitetaan saman vuoden eläkevakuutusmaksuilla ja osa aiemmin rahastoiduilla maksuilla ja niiden sijoitustuotoilla. Työntekijäin ryhmähenkivakuutus
Korvaussummat määritellään vuosittain. Voimassa olevan korvaustaulukon voi tarkistaa Työntekijäinryhmähenkivakuutussivuilta. Vakuutuskorvausta korotetaan, mikäli kuolleella on lapsi tai mikäli kuolema on sattunut tapaturmaisesti. Työntekijäin ryhmähenkivakuutus
Vakuutuksia myöntävät suomalaiset henkivakuutusyhtiöt. Vakuutusmaksu määrätään samasta palkkasummasta kuin entisen lakisääteisen tapaturmavakuutuksen eli nykyisen työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen vakuutusmaksu. SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)
SA8000 tarkastaa, tehdäänkö tehtaalla lapsityötä tai pakkotyötä, syrjitäänkö työntekijöitä, onko heillä vapaus yhdistyä oikeuksiensa puolustamiseksi ja käydä työehtoneuvotteluja, miten on huolehdittu terveydestä ja turvallisuudesta, sekä millaisia ovat kurinpidolliset menettelyt, työaika, palkka ja johtaminen. Palkan, joka ei sisällä ylitöitä, on vastattava valtion laissa määriteltyä tai teollisuudenalan minimipalkkaa tai työehtosopimuksessa määriteltyä, jos sellainen on. Palkan on riitettävä työntekijän perheen elämiseen (ruokaan, veteen, asumiseen, koulutukseen, terveydenhuoltoon, liikennevälineen käyttämiseen, vaatetukseen sekä muuhun välttämättömään ja sisällettävä varautuminen yllättäviin menoihin). Vakuutus
Väärin perustein maksettavien korvausten ehkäisyyn on palkattu niin sanottuja vakuutusetsiviä. Myös nimitystä vakuutustutkija käytetään usein. Tehtävään palkattavilla on poliisitausta, mutta heillä ei enää tehtävistä luovuttuaan ole mitään poliisin valtuuksia. Ensimmäinen vakuutusetsivä palkattiin Suomessa vuonna 1972 ja käytäntö yleistyi nopeasti. Jokaisessa alan yhtiössä oli oma vakuutusetsivä vuonna 1985. Vuonna 2001 vakuutusetsivinä toimi Suomessa 26 henkilöä ja vuonna 2013 hieman enemmän, 33 henkilöä. Heitä toimii sekä vakuutusyhtiöissä että alan järjestöissä, kuten Liikennevakuutuskeskuksessa ja SVK:ssa. Yleisimmin tutkittavat jutut liittyvät autoihin tai henkilövahinkoihin, ja taustalla on rahavaikeuksia. Tästä syystä henkilön taloudellinen tilanne selvitetään julkisista tiedoista. Tyypillisesti tehtäviin kuuluu asiakkaiden tapaamisia, vahinkopaikkojen tarkastuskäyntejä ja muun henkilöstön kuten vahinkokäsittelijöiden, vahinkotarkastajien ja myyntihenkilöstön koulutusta vilppien havaitsemiseksi. Vakuutusetsivillä ei ole tavallista kansalaista laajempia valtuuksia suorittaa tutkintaa. Tämän vuoksi suurin osa tiedoista on saatava asiakkaalta itseltään tai julkisista lähteistä kuten rekistereistä tai internetistä. Vakuutusalalla on kuitenkin erityislupa pitää kahta yhtiöiden väliseen tiedonvaihtoon keskittyvää asiakasrekisteriä. Yksityisen sosiaali- ja terveysalan ammattilaiset
YSTEAn jäsenet ovat pääasiassa kolmen valtakunnallisen työehtosopimuksen (TES) piirissä. Näistä Sosiaalialan järjestöjen TES on yksin ERTOn hallitsema. Lisäksi ERTO on mukana Tehyn ja Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin kanssa ns. TSN-yhteistyössä. (TSN = terveys- ja sosiaalialojen neuvottelujärjestö, joka neuvottelee yksityisen terveyspalvelualan ja yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimuksista.) Koska näiden kolmen liiton väki työskentelee samoilla työpaikoilla, hoidetaan alan edunvalvonta STTK:ssa keskitetysti. Lisäksi YSTEAn toimialoilla on talokohtaisia työehtosopimuksia. Turva
Turvan omistavat asiakkaat ja takuupääoman omistajat. Takuupääomasta valtaosan omistaa LähiTapiola-ryhmä. Muita takuupääoman omistajia ovat SAK, 16 ammattiliittoa sekä kaksi työväenyhteisöä. Suomen eläkejärjestelmä
Suomessa toimii 5 työeläkevakuutusyhtiötä (suluissa vakuutettujen määrä 2016):Työeläkevakuutusyhtiöt Ilmarinen ja Etera yhdistyivät 1.1.2018 alkaen. . Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha
Professori Heikki Hiilamo, kansanedustaja Osmo Soininvaara, Vattin ylijohtaja Juhana Vartiainen ym. ehdottivat 23.1.2015 kaikille samaa oikeutta ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan kassajäsenyydestä riippumatta. Helsingin Sanomat myönsi nykyisen järjestelmän epäreiluksi ja aloitteen lupaavaksi muttei uskonut ay-liikkeen suostuvan siihen ja piti parempana toteuttaa se taloudellisesti parempana aikana. Myös Norjassa ja Islannissa ansioturva kuuluu kaikille. Valtiovarainministeriön Mauri Kotamäki ja Jukka Mattila puolsivat Hiilamon ym. ehdotusta. He pitivät nykymallia samaan tapaan epäoikeudenmukaisena kuin sitä, että kaikki sairausvakuutusmaksua maksavat palkansaajat eivät saisi palkallista sairauslomaa tai eläkevakuutusmaksujaan vastaan eläkettä. Heistä kassojen 5,4 %:n osuus rahoituksesta voidaan hoitaa nostamalla työttömyysvakuutusmaksu 1,1 %:iin 0,65 %:sta tai lyhentämällä ansioturvan kestoa. Ratkaisu paitsi lisäisi oikeudenmukaisuutta myös pienentäisi tuloeroja. Hallinnolliset kulut vähenisivät, kun peruspäiväraha katoaisi kaikkien saadessa ansiosidonnaista. Sijoitusvakuutus
Henkivakuutuksissa saattaa olla myös kytkettynä muita henkilövakuutukseen kuuluvia vakuutusturvia, esimerkiksi työkyvyttömyysvakuuton sisältö. Työmarkkinatuki
Työmarkkinatuki on yleisin työttömyysturvan muoto Suomessa. Vuonna 2014 sitä sai 268 300 henkeä ja tukea maksettiin noin 1,5 miljardia euroa. Työmarkkinatuki on veronalaista tuloa, ja siitä peritään 20 prosentin ennakonpidätys. Tuen saamiseen ja määrään vaikuttavat hakijan tulojen lisäksi hakijan ikä, huollettavien tai samassa taloudessa asuvien puolison lasten määrä ja joskus myös vanhempien tulot. Tuki voidaan evätä esimerkiksi silloin, kun työnhakijan työttömyys johtuu hänen omasta irtisanoutumisestaan tai jos työ- ja elinkeinotoimisto on antanut karenssilausunnon. Suomen eläkejärjestelmä
Suomalaisen työeläkejärjestelmän luonteeseen kuuluu, että yksityiset vakuutuslaitokset hoitavat lakisääteiseen sosiaalivakuutukseen kuuluvaa työeläkevakuutusta ja tapaturmavakuutusta. Yksityisten alojen työeläkelaitokset ovat Finanssivalvonnan (ent. Vakuutusvalvontavirasto) valvonnan alaisia. Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa alan lainvalmistelusta. Työtapaturmavakuutus
Työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on sosiaalivakuutus, jossa työntekijät vakuutetaan työsuhteessa tapahtuvien työtapaturmien ja ammattitautien varalta. Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa
Finanssikriisin johdosta työeläkevakuutusyhtiöiden vakavaraisuudet putosivat loppuvuodesta 2008 voimakkaasti, jolloin niiden vakavaraisuuden tukemiseksi säädettiin poikkeuslaki (853/2008), jolla laskettiin tuottovaatimusta vuodelta 2008, kasvatettiin osaketuottojen perusteella huomioon otettavaa erää ja rinnastettiin osa vastuuvelkaan kuuluvaa vastuuta toimintapääoman eräksi. Lisäksi toimintapääoman vähimmäismäärä laskettiin kahteen prosenttiin vuosiksi 2008-2010. Poikkeuslain vaikutus työeläkevakuutusyhtiöiden vakavaraisuuteen vaihtelee yhtiöittäin, mutta keskimäärin se on noin 9 prosenttiyksikköä. Työsuojelu
Suomessa työsuojelusta vastaa lain mukaan työnantaja. Työpaikoilla toimii lain velvoittamana työsuojelupäällikkö ja työsuojeluvaltuutettu. Työterveyshenkilöstö ja työterveyshuolto vastaavat käytännön työterveyden järjestämisessä yhdessä yrityksen henkilöstöhallinnon kanssa. MYEL-eläkevakuutus
MYEL-vakuutus antaa turvaa myös perheelle. Vakuutetun kuoleman jälkeen leskellä ja lapsilla on oikeus perhe-eläkkeeseen ja ryhmähenkivakuutuskorvaukseen. Kaleva (vakuutusyhtiö)
Yhteistyössä Sammon tytäryhtiön Ifin kanssa Kaleva keskittyy myymään uusia ryhmähenkivakuutuksia yhtiöiden yhteistyösopimuksen piirissä olevien toimihenkilö- ja palkansaajajärjestöjen jäsenille. Lisäksi Kaleva hoitaa ennen vuotta 1997 otettuja yksilöllisiä riski- ja säästöhenkivakuutuksia. Keskinäisenä yhtiönä Kaleva ei kuulu Sampo-konserniin. Henkivakuutus
"Elämänvaravakuutus" eli "säästöhenkivakuutus" on sopimus, jossa vakuutettu saa korvausta, jos hän on sovittuna aikana hengissä. Elämänvaravakuutuksen korvaus voidaan suorittaa kerralla tai osissa pidemmällä aikavälillä, jolloin kyseessä on usein eläke. Suomen työtapaturmavakuutus
Vuonna 2005 tapaturmalakiin lisättiin määräykset tapaturmista aiheutuvien todellisten kustannusten korvaamisesta hoitolaitoksille (ns. täyskustannusperiaate). Sosiaalivakuutus
Sosiaalivakuutus on vakuutus joka on järjestetty sosiaalisten henkilöriskien varalta. Näitä ovat esimerkiksi vanhuus, sairaus, työkyvyttömyys, työttömyys ja kuolema. Sosiaalivakuutus ei siis kata omaisuusvahinkoja. Sen tavoite on turvata toimentulo edellä mainittujen riskien toteutuessa, sekä korvata niistä aiheutuneita kuluja. Sosiaalivakuutuksia ovat muiden muassa lakisääteinen eläke, lakisääteinen sairausvakuutus, sekä työttömyysturvan ansiosidonnainen osa. Monikemikaaliyliherkkyys
Monikemikaaliherkkyydelle ei löydy tautiluokitusnumeroa kansainvälisestä ICD 10 -tautiluokituksesta. Monissa maissa on otettu tämän vuoksi käyttöön kansallisia diagnoosikoodeja, joiden avulla sairastuneille on voitu myöntää sairauspäivärahaa ja muita sairausperusteisia etuuksia. Suomessa on käytössä nykyisin diagnoosikoodi R68.81, joka kattaa sekä monikemikaaliherkkyyden että muun ympäristöherkkyyden, mutta jos se on potilaan ainoa diagnoosi tai päädiagnoosi, eivät Suomen kansaneläkelaitos ja vakuutusyhtiöt myönnä hänelle edelleenkään sairaslomaa ja työkyvyttömyyseläkettä. Monikemikaaliherkkyyttä sairastavat jäävät tämän vuoksi sairausperusteisen sosiaaliturvan ulkopuolelle. Suomen Hajuste- ja Kemikaaliyliherkät ry toimii aktiivisesti viranomaisten ja lääkärien suuntaan saadakseen tuoksuherkkyydelle sairauden statuksen. Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö
Työttömyyskassojen Yhteisjärjestöön (TYJ) kuuluu Suomen 24 palkansaajien työttömyyskassaa ja kaksi yrittäjäkassaa (2018). TYJ tiedottaa ansiosidonnaiseen työttömyysturvaan liittyvistä asioista ja kehittää työttömyyskassojen toimintaa. Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö ei käsittele ansiopäivärahahakemuksia. Työsuhdeturva
Työsuhdeturva muodostuu laajasta kokonaisuudesta sisältäen työntekijän irtisanomis- ja purkusuojan sekä irtisanomisaikoja ja lomauttamista koskevat säännökset, kuten työnantajan ja työntekijän väliset yhteistoimintaneuvottelut, velvollisuuden selvittää työntekijän uudelleensijoittamis- ja kouluttamismahdollisuudet ennen työsuhteen päättämistä, mahdolliset korvaukset laittomista irtisanomisista ja työntekijän takaisinottovelvollisuuden eräissä tilanteissa. Menettelysäännöksiin sisältyvät muun muassa työntekijän kuulemista ja varoituksen antamista koskevat vaatimukset. Palkkaturva
Palkkaturvana maksetaan työntekijän työsuhteesta johtuvia saatavia silloin, kun työnantaja tekee konkurssin tai on muutoin maksukyvytön. Palkkaturvan saamiseksi edellytetään lisäksi, että työ on tehty Suomessa tai suomalaisen yrityksen palveluksessa ulkomailla ja että työntekijällä on kotipaikka Suomessa. Toimitusjohtajalla ei ole oikeutta palkkaturvaan, koska hän ei ole työsuhteessa. Saatavilla tarkoitetaan palkkaa, vuosilomakorvausta, päivärahoja, matkakustannusten korvausta, korvausta perusteettomasta irtisanomisesta, tasa-arvolain mukaista hyvitystä jne. Työehtosopimus
Työehtosopimus eli TES on Suomessa työntekijäjärjestön ja työnantajan tai työnantajien järjestön välinen sopimus alakohtaisista työehdoista kuten palkoista (ylityökorvauksineen), työajoista, lomista ja muista eduista, joita sopimuksen soveltamisalalla noudatetaan. Sopimukset ovat usein paitsi toimialakohtaisia myös palkansaajan ammattiasemaan sidottuja. Yksityisellä sektorilla työnantajia edustaa useimmin jokin Elinkeinoelämän Keskusliiton, EK:n, toimialaliitoista ja työntekijäpuolella taas jokin SAK:n, STTK:n tai Akavan jäsenliitoista. Julkisella sektorilla solmitaan virkaehtosopimuksia ja työehtosopimuksia. Niiden sopijaosapuolia ovat ammattiliitot ja Kuntatyönantajat KT, Valtion työmarkkinalaitos tai Kirkon työmarkkinalaitos. Henkivakuutusyhtiö Suomi
Myrskyisten vaiheiden jälkeen Suomi-yhtiö päätti kuitenkin jo vuonna 1999 jatkaa toimintaansa itsenäisenä yhtiönä ja aloitti vakuutusmyynnin uudelleen 1.9.2000. Suomi-yhtiö myös osti vuonna 2001 Henki-Pohjolan osakekannan takaisin itselleen ja nimenmuutoksen seurauksena tytäryhtiön nimeksi tuli Henki-Suomi. Lisäksi Suomi-yhtiö käynnisti henkivakuutusliiketoiminnan ulkomailla ostamalla Pohjolalta tytäryhtiöikseen henkivakuutusyhtiöt Virossa ja Latviassa; Suomi-yhtiö perusti myös itse yhtiön Liettuaan. Näitä yhtiöitä kutsuttiin nimellä Sesam-yhtiöt. Amerikkalaiselta omistajalta ostettiin vuonna 2001 enemmistö puolalaisesta henkivakuutusyhtiöstä, joka sai nimekseen Finlife. Vakuutuskuntoutus
Vakuutuskuntoutus VKK r.y. (perustettu 1964) on Liikennevakuutuskeskuksen, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton ja Työeläkevakuuttajat Telan muodostama yhdistys, joka huolehtii tapaturma- ja liikennevakuutuskuntoutuksen toimeenpanosta ja monilta osin myös työeläkekuntoutuksen koordinoinnista. VKK:ssa työskenteli vuoden 2006 lopussa 31 henkilöä, joista kaksi aluetyöntekijänä Jyväskylässä ja Porissa. Sijoitusvakuutus
Henkivakuutuksen idea on yksinkertainen: asiakas maksaa vakuutusmaksun tai useita vakuutusmaksuja, joita vakuutusyhtiö säilyttää asiakkaan lukuun ja palauttaa sovittuna ajankohtana sijoitukselle kertyneen koron kera. Säästöaikana vakuutusyhtiö sijoittaa saamansa vakuutussumman parhaan kykynsä mukaan mahdollisimman tuottavasti. Sijoitusten on myös oltava niin turvattuja, että vakuutusyhtiö kykenee sopimuskauden päättyessä maksamaan sovitun vakuutuskorvauksen vakuutetulle. Säästöhenkivakuutuksen tuotto voi olla sovittu kiinteäkorkoiseksi, jolloin vakuutusyhtiö ottaa riskin hyvistä ja huonoista sijoitusvuosista itselleen. Hyvän sijoitusvuoden tuottoja käytetään tasaamaan huonon sijoitusvuoden tuottoja. Kiinteän koron lisäksi on voitu sopia asiakashyvityksestä, joka maksetaan asiakkaan vakuutusäästölle, mikäli sijoitusvuosi on ollut hyvä. Suomen työtapaturmavakuutus
Työtapaturma- ja ammattitautivakuutus on Suomessa järjestetty "työtapaturma- ja ammattitautilailla (459/2015 TyTAL)" ja siihen liittyvällä erityislainsäädännöllä. Työtapaturma- ja ammattitautilain tarkoituksena on taata hyvä sosiaaliturva työtapaturman ja ammattitaudin jälkeen. Uusi nimike Työtapaturma- ja ammattitautilaki on voimassa 1.1.2016 alkaen. Työtapaturma
Suomessa sattuu vuosittain noin 120 000 työtapaturmaa, joista työmatkatapaturmia on noin 16 000. Kuolemaan näistä johtaa noin 40. Eniten työtapaturmia sattuu rakennus- ja metallialoilla. Vuonna 2011 Suomessa sattui palkansaajille 108 648 työpaikkatapaturmaa ja 22 723 työmatkatapaturmaa. Yrittäjien vapaaehtoisesta työtapaturmavakuutuksesta korvattiin yrittäjille 6 275 työpaikkatapaturmaa ja 618 työmatkatapaturmaa. Vuonna 2010 Suomessa kuoli työpaikkatapaturmissa 33 palkansaajaa ja työmatkatapaturmissa 18. Vapaaehtoisen työtapaturmavakuutuksen ottaneista yrittäjistä tapaturmissa kuoli neljä. Suomen eläkejärjestelmä
Vieläkin varhaisempi nykyisen eläketurvan alkujuuri on syytinki. Suomessa tiedetään tehdyn talollisille syytinkisopimuksia jo keskiajalla. Syytingissä talolliseksi ryhtyvä sukupolvi vastasi väistyvän isäntäpariskunnan vanhuuden asumisesta ja elatuksesta käräjillä vahvistetulla kiinnityksellä. Tällaisia syytinkisopimuksia tehdään maatilojen sukupolvenvaihdoksissa vieläkin muutamia vuodessa, mutta tietenkin niiden merkitys syytinkiläisten eläketurvassa on kokonaisuudessaan vähäinen. Nykyisin tarjottavat käänteiset asuntolainat muuten noudattavat syytingin periaatetta. Yhdysvallat
Yhdysvaltain valtiollisen lääketiedeakatemian Institute of Medicinen mukaan Yhdysvallat on ainoa vauras teollisuusmaa, jolla ei ole yleistä, kaikille kansalaisille saatavilla olevaa terveydenhoitojärjestelmää. Yhdysvaltain väestöstä noin 85 % on jonkin sairausvakuutuksen piirissä. Noin 60 prosentilla sairausvakuutus on työnantajan tarjoama. Lisäksi esimerkiksi eläkeläisillä (Medicare) ja lapsilla (Medicaid) on liittovaltion tai osavaltion rahoittama sairausvakuutus. Noin 46 miljoonalla ihmisellä eli 15 % väestöstä, ei ole sairausvakuutusta. Sairaalat ovat lain mukaan velvollisia hoitamaan kaikki hätätapaukset, mutta akuutin hengenvaaran poistuttua hoitovelvoite lakkaa. Kevytyrittäjyys
Lainsäädännössä kevytyrittäjyys-termiä ei tunneta vaan muussa kuin virka- tai työsuhteessa työllistyviä kutsutaan joko itsensä työllistäjiksi tai muussa omassa työssä työllistyväksi. Käytännössä kaikki kevytyrittäjät luetaan nykyisin yrittäjäksi riippumatta siitä, toimiiko kevytyrittäjä työsuhteessa laskutuspalveluun vai omalla Y-tunnuksella laskutuspalvelun kautta. Näin ollen kaikkiin kevytyrittäjiin sovelletaan myös yrittäjän eläkevakuutusta 1.5.2017 lähtien. Muutosturva
Muutosturva on työvoimapoliittinen toimintamalli, jonka tavoitteena on nopeuttaa ja helpottaa irtisanotun, lomautetun tai työttömän sijoittumista uuteen työhön. Muutosturva tehostaa yhteistyötä työnantajan ja työ- ja elinkeinotoimiston välillä, ja siihen kuuluu palveluita sekä työntekijöille että työnantajalle. Henkilölle, joka lähtee työllistymistä edistävään toimenpiteeseen, voi myös syntyä oikeus tavallista korkeampaan päivärahaan. Muutosturvaa koskeva lainsäädäntö tuli ensimmäisen kerran voimaan 1.7.2005. Lainsäädäntöä on sen jälkeen muutettu vuosina 2009 ja 2010. Taantuman takia muutosturvan piiriin pääsemistä on laajennettu lomautettujen ja määräaikaisten kohdalla. Henkivakuutus
Henkivakuutus on vakuutus, jossa riski liittyy vakuutetun elämään ja kuolemaan. Vapaaehtoiset henkivakuutukset täydentävät lakisääteistä sosiaalivakuutusta. Vaikka Suomen sosiaalivakuutus on suhteellisen kattava, sen etuuksien määrittely on kaavamaista ja perustuu kansalaisen keskimääräisiin tarpeisiin. Kansalaisilla on kuitenkin erilaisia elämäntilanteita ja turvan tarpeita, joita vapaaehtoiset vakuutukset täydentävät. Markkinoilla on useita erilaisia henkivakuutustuotteita, mutta yksinkertaistettuna puhtaat henkivakuutukset voidaan jakaa kuolemanvaravakuutuksiin ja elämänvaravakuutuksiin eli säästöhenkivakuutuksiin. Nämä tuotteet ovat vapaaehtoisia vakuutuksia. Suomen eläkejärjestelmä
Kansaneläke turvaa yhdessä takuueläkkeen kanssa vähimmäistoimeentulon niissä tapauksissa, joissa hakijan työeläke on hyvin pieni tai hakija ei saa lainkaan työeläkettä. Kansaneläke rahoitetaan nykyisin yksinomaan verotuloilla. Työeläke
Eläkkeen kustantavat työnantajat ja työntekijät yhdessä. TyEL-vakuutusmaksu perustuu palkkaan. Maksu jakautuu siten, että työnantaja maksaa siitä suurimman osan ja työntekijä loput. Työnantaja pidättää työntekijän osuuden suoraan palkasta ja tilittää sen oman osuutensa kanssa eläkeyhtiölle. Työntekijältä peritty osuus näkyy palkkalaskelmassa. Työntekijä saa vähentää maksun tuloverotuksessaan. Suomen Vahinkovakuutus
Suomen Vahinkovakuutus Oy on vuonna 2012 perustettu suomalainen vahinkovakuutusyhtiö, jonka omistaa POP Pankki -ryhmä. Yhtiö markkinoi vahinkovakuutuksia yksityishenkilöille aputoiminimensä "POP Vakuutus" kautta sekä tuottaa lisäksi vahinkovakuutuspalvelut Säästöpankkiliitolle nimellä "Säästöpankin vakuutukset". Yhtiö valikoimiin kuuluvat ajoneuvo-, koti-, matka-, vene-, nuoriso- ja tapaturmavakuutukset. Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa
Vuonna 2017 Savon Sanomat puolusti aloitetta pk-yrittäjien ja järjestäytymättömien palkansaajien edustuksesta eläkeyhtiöiden hallituksiin ja hallintoneuvostoihin. EK ja SAK vastustivat tätä, mutta lehden mukaan ne eivät edusta läheskään kaikkia työnantajia ja työntekijöitä. 40 % työntekijöistä ei kuulu ammattiliittoihin. Kuitenkin työeläkemaksut ovat pakollisia. Esimerkiksi STTK:n puheenjohtaja on Varman ja SAK:n puheenjohtaja Ilmarisen varapuheenjohtaja. Suomen talous
Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan noin 2,68 miljoonaa työntekijää (vuonna 2014). Naiset osallistuvat työmarkkinoille aktiivisesti. Palkansaajista noin 65 % on järjestäytynyt eli kuuluu ammattiliittoon. Palkansaaja voi hankkia kahden vuoden ansiosidonnaisen työttömyysturvan ammattiliiton kautta tai kuulumalla ammattiliitoista riippumattomaan työttömyyskassaan. Yrittäjiä tai yrittäjäperheeseen kuuluvia oli vuonna 2014 343 000. Työ
Osa-aikatyö on kokopäivätyön "pilkottu" versio, jossa yleensä päivittäinen tai viikoittainen työaika on lyhyempi kuin kokopäivätyössä; työtä on esimerkiksi 4 tuntia päivässä tai kolmena päivänä viikossa. Myös esimerkiksi myyjät tekevät tätä työtä usein. EVA:n vuonna 2013 tekemän tutkimuksen mukaan 26-46-vuotiaiden ikäluokasta 43% olisi kaikista ikäluokista kaikkein halukkaimpia lyhentämään työaikaansa. Tulos saattaa johtua työuupumuksesta. Työterveyslaitoksen mukaan joka neljännellä työntekijällä on työuupumuksen oireita. OECD:n mukaan kolme neljäsosaa Suomen osa-aikatyöntekijöistä tekee sitä vapaaehtoisesti. Tutkimusten mukaan Hollannissa, jota pidetään osa-aikatyön esimerkkimaana, asuvat teollisuusmaiden onnellismmat lapset. Suomessa osa-aikatyötä voi tehdä menettämättä oikeuttaan työttömyyspäivärahaan tai ansiosidonnaiseen työttömyyspäivärahaan. Kansa-yhtymä
KK:n aloitteesta perustettiin vuonna 1922 henkivakuutustoimintaa harjoittanut "Vakuutusosakeyhtiö Kansa". Yhtiö suuntasi toimintansa työväestöön ja tarjosi ensimmäisenä Suomessa mm. ryhmähenkivakuutuksia ja lisäkorvauksia silloin kun vakuutuksenottajan kuolema oli tapaturmainen. Eläke
Suomen järjestelmässä lakisääteiset eläkkeet ovat tiedossa jo ennen niiden maksamisen alkamista. Eläkettä myös maksetaan koko lopun elinajan. Kerran tienattu eläke ei voi hävitä eläkevakuutusyhtiön tai työnantajan konkurssin vuoksi. Mikäli joku eläkelaitoksista ajautuisi vaikeuksiin, joutuisivat muut yhteisvastuuperiaatteen mukaisesti maksumiehiksi. Suomen eläkejärjestelmä
Työnantajat rahoittivat ennen osan kansaneläkkeestä, mutta työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010. Unkari
Kansallinen sairausvakuutus kattaa kaikki kansalaiset, riippumatta työllisyystilanteesta. Terveyskeskukset ja sairaalat saavat periaatteessa rahansa sairausvakuutuskassalta, mutta on maan tapa maksaa lääkärille palkkio kiitollisuuden osoituksena. Näistä palkkioista on tullut merkittävä tulonlähde lääkäreille, ja ne ylläpitävät sairaanhoitopalveluiden eriarvoisuutta. Henkivakuutusyhtiö Suomi
Suomi-yhtiö perustettiin fennomania-aatteen hengessä vuonna 1890. Yhtiön perustava yhtiökokous pidettiin 25.1.1890. Yhtiö perustettiin alkupääoman keräämiseksi osakeyhtiön muodossa, mutta jo vuonna 1900 se muutettiin vakuutuksenottajien omistamaksi keskinäiseksi yhtiöksi. Fennomaanisen liikkeen piirissä syntyneen hajaannuksen seurauksena yhtiön jäätyä nuorsuomalaisten haltuun vanhasuomalaiset perustivat vuonna 1910 sen kilpailijaksi Keskinäisen Henkivakuutusyhtiön Salaman. Myös Salama perustettiin ensin osakeyhtiömuotoisena, mutta sekin muuttui keskinäiseksi yhtiöksi vuonna 1920. Turva
Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turva on Tampereella pääkonttoriaan pitävä keskinäinen vakuutusyhtiö. Keskinäisyys tarkoittaa sitä, että vakuutuksenottajat omistavat Turvan. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että yhtiö jakaa kertyneet tuotot asiakkaiden hyväksi kilpailukykyisinä hintoina ja pitkäjännitteiseen asiakkuuteen perustuvina alennuksina. Turvassa on lähes 300 työntekijää ja yli 30 toimipaikkaa ympäri Suomen. Turvan nykyinen toimitusjohtaja on Minna Metsälä. Hänen lisäkseen johtoryhmään kuuluvat Jussi Ilveskoski, Pekka Runsas, Timo Laukas ja Satu Rinta-Jaskari. LähiTapiola
LähiTapiola Keskinäisen Vakuutusyhtiön toimialaan kuuluvat kaikki vapaaehtoiset ja lakisääteiset vahinkovakuutukset. Sen toimitusjohtajana toimii Jari Sundström.Valtakunnallisesti toimiva LähiTapiola Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö tarjoaa henki- ja säästövakuutuksia sekä täydentäviä eläkevakuutusratkaisuja sekä yksityis- että yritysasiakkaille. Sen toimitusjohtajana toimii Minna Kohmo. SA8000 (yritysvastuujärjestelmä)
SA8000-järjestelmää käytetään eniten tarkastamaan työntekijöiden oloja Intiassa (524 000 työntekijää), Kiinassa (366 000), Italiassa (260 000), Brasiliassa (108 000), Pakistanissa (105 000) ja Vietnamissa (77 000). Työtapaturmavakuutus
Sosiaalivakuutuksen idea levisi nopeasti muihin maihin, muun muassa Alankomaihin sekä Pohjoiseen. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen tapaturmavakuutuslaki tuli voimaan vuonna 1898. Työeläke
Työnantajilla on Suomessa lakisääteinen velvollisuus järjestää työntekijöidensä eläketurva, jos työntekijä on 17–67 -vuotias ja ansaitsee vähintään 58,27 euroa kuukaudessa (2018). Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa
Työeläkevakuutusyhtiö on työeläkevakuutuksia myöntävä vakuutusyhtiö. Suomessa toimii neljä työeläkevakuutusyhtiötä: Elo, Ilmarinen, Varma ja Veritas. Entisistä työeläkeyhtiöistä Eläke-Fennia ja Eläke-Tapiola yhdistyivät 2013 muodostaen Elon, Etera yhdistyi Ilmariseen 2018 ja Pensions-Alandia Veritakseen 2019. Työeläkevakuutusyhtiöt Suomessa
STM:n selvitysmies Osmo Soininvaara onkin tästä syystä esittänyt työhyvinvointitehtävien siirtämistä työeläkeyhtiöiltä esimerkiksi Työterveyslaitokselle. Suomen Yrittäjäin Työttömyyskassa
Suomen Yrittäjäin Työttömyyskassa eli SYT-kassa on Suomen suurin yrittäjien työttömyyskassa. Vuonna 1995 perustetun kassan tavoitteena on lisätä yrittäjien elämänlaatua ja turvallisuutta vapaaehtoisen työttömyysvakuutuksen avulla. SYT maksaa työttömäksi jääneelle jäsenelle ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa. Keskustan työreformi
Ansiosidonnaiseksi työttömyysturvaksi kaavailtiin yleistä ja pakollista työttömyysvakuutusta, jossa kaikki työikäiset olisivat vakuutettuja työttömyyden varalta. Palkansaajien ohella tähän olisivat päässeet mukaan myös yrittäjät. Vakuutusperusteisissa etuuksissa olisi vähimmäisturvaosuus, jonka rahoittamisesta vastaisi valtio, sekä ansio-osuus, jota työntekijä maksaisi palkastaan kuten nykyisin TyEL-maksua. Työnantajat maksaisivat samoin omaa maksuaan. Ideana oli, ettei erillisiä työttömyyskassoja ansioturvan turvaamiseksi tarvittaisi, vaan ansiosidonnaista työttömyysturvaa laajennettaisiin. Suomen eläkejärjestelmä
Työeläkejärjestelmää uudistettiin vuoden 2017 alussa. Eläkeuudistus 2017 aiheuttaa muutoksia vanhuuseläkeikään, eläkekertymiin ja eläke-etuuksiin. Eläkeuudistuksen tavoitteena on työurien pidentäminen ja julkisen talouden kestävyysvajeen pienentäminen. Uudistuksella turvataan työmarkkinajärjestöjen mukaan työeläkejärjestelmän rahoitus, riittävä eläketurva ja sukupolvien välinen oikeudenmukaisuus. Henkivakuutusyhtiö Suomi
Vuonna 1987 Suomi-Salama perusti tytäryhtiön, Henkivakuutusosakeyhtiö Salaman, joka alkoi myydä etenkin joustavia yksilöllisiä eläkevakuutuksia. Vuonna 1989 yhtiöiden välistä työnjakoa tarkistettiin siten, että nimensä Salaman perustamisen yhteydessä takaisin Suomi-yhtiöksi muuttanut emo keskittyi yksityistalouksien ja tytär Salama yritysten vakuutuksiin. Sijoitussidonnaiset vakuutukset tulivat Euroopan Unionin henkivakuutusdirektiivin myötä Suomessa sallituiksi vuodesta 1994 alkaen ja Suomi-yhtiö toi sijoitussidonnaiset Pohjola Link -vakuutuksensa markkinoille jo heti samana vuonna. Yleinen työttömyyskassa
YTK tarjoaa jäsenilleen ansioturvan työttömyyden varalle. Mikäli ei ole työttömyyskassan jäsen, saa Kelasta pelkän peruspäivärahan tai työmarkkinatuen. Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha määräytyy jäsenen henkilökohtaisten palkkatulojen mukaan. Työttömyysetuuksia säätelee Suomen lainsäädäntö. Ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan lisäksi YTK maksaa myös vuorottelukorvausta. Henkivakuutusyhtiö Suomi
Suomi-yhtiön viimeinen yhtiökokous pidettiin 13.3.2018 ja yhtiö on nyt purkautunut. Suomi-yhtiö teki ”juridista historiaa”. Se oli Suomessa ensimmäinen merkittävän kokonainen henkivakuutusyhtiö, joka hallitusti purettiin osakeyhtiölain mukaisen vapaaehtoisen selvitysmenettelyn avulla. Suomi 1950-luvulla
Vuonna 1950 Suomessa tilastoitiin 1 984 000 ammatissa toimivaa henkilöä. Elinkeinoittain he jakautuivat seuraavasti:Vuoden 1946 työaikalain mukainen työaika oli 47 tuntia viikossa. Kesäloman pituus oli yhdestä kolmeen viikkoa ja lauantait olivat työpäiviä. Vuonna 1959 yleinen työaika lyhennettiin 45 viikoittaiseen työtuntiin, lauantait olivat edelleen työpäiviä. Elinkustannusten nopea nousu johti maaliskuussa 1956 yleislakkoon, jota kesti 19 vuorokautta. Kesäkuussa 1958 annettiin työturvallisuuslaki. Työsuojelu
Työsuojelusta on Suomessa annettu yleissäädös Työturvallisuuslaki, joka määrittelee yleisellä tasolla työntekijän ja -antajan velvollisuudet ja oikeudet työsuojeluasioissa. Nuorten työntekijöiden työsuojelusta on lisäksi erityislaki. Suomen eläkejärjestelmä
Yksityisen alan työnantaja voi valita missä työeläkevakuutusyhtiössä työntekijöiden työeläkevakuuttaminen järjestetään. Vakuutus voidaan järjestää myös yrityksen omassa eläkesäätiössä tai toimialakohtaisessa eläkekassassa. Työeläkelaitokset eivät voi harjoittaa muuta vakuutustoimintaa. Työeläke
Suomessa on viisi eri työeläkelakia. Lait takaavat yhtäläisen eläketurvan, mutta niissä on joitakin eroja.Eläkettä karttuu työssä oleville 17 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta 1,5 % työansioista. 53-62-vuotialle työntekijöille karttuu vuosina 2017-2025 eläkettä poikkeuksellisesti 1,7 % vuotuisista työansioista eläkeuudistuksen siirtymäajasta johtuen. Työeläkeote
Vuodesta 2008 työeläkeote on postitettu vuosittain lähes kaikille 18–68-vuotiaille Suomessa asuville, jotka eivät vielä ole eläkkeellä. Palvelun voi saada sähköisesti suojatun nettiyhteyden kautta. Yhteyden saa työeläkejärjestelmän yhteisestä verkkopalvelusta http://www.tyoelake.fi. Vuodesta 2013 alkaen yksityisten alojen eläkelaitokset lähettävät vakuutetuille kirjallisen työeläkeotteen vain joka kolmas vuosi. Terveydenhoito Suomessa
Työnantajilla on lakisääteinen velvollisuus järjestää työntekijöilleen maksutonta ennaltaehkäisevää työterveyshuoltoa, johon kuuluvat muun muassa määräaikaiset terveystarkastukset. Useimmat työnantajat järjestävät työntekijöilleen tämän lisäksi myös vapaaehtoista ilmaista perus- tai erikoisterveydenhuoltoa. Suomen eläkejärjestelmä
Edellisten lisäksi eläkejärjestelmään kuuluu sotilasvamma-, liikennevakuutus ja tapaturmaeläkkeet (nk. SOLITA-eläkkeet). Suomessa lähes kaikki ansiotyö kuuluu eläketurvan piiriin. Työntekijä on vakuutettava työntekijän eläkelain mukaan, jos työntekijälle maksettava työansio on kalenterikuukauden ajalta vähintään 58,27 euroa (v. 2018). Sosiaaliturvatili
Sosiaalitili luo työikäisille kannusteen pitää huolta omasta terveydestään, koska terveyden ylläpito johtaisi korkeampaan eläkkeeseen. Toisaalta myös Suomen nykyinen työeläkejärjestelmä on sellainen, että pidempi ja etenkin loppupäästään yhtenäisempi työura nostaa eläkettä huomattavasti. Vakuutusväen Liitto
Vakuutusväen Liitto (VvL) on suomalainen vakuutusalan työntekijöiden etujärjestö. Vuonna 1945 perustettu ammattiliitto neuvottelee ja sopii vakuutusalan työehdoista ja palkkauksesta. VvL on keskusjärjestö STTK:n jäsenliitto ja sen kahdeksanneksi suurin liitto. Liiton puheenjohtaja on Liisa Halme, ensimmäinen varapuheenjohtaja Iiro Ketola ja toinen varapuheenjohtaja Antti Mykkänen. Toiminnanjohtaja  on Kirsi Kovanen. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Mielenterveystyön siirtyessä 1980-luvulta lähtien ja erityisesti 1990-luvun alussa laitoksista avohoitoon perustettiin Pohjanmaalla, Kaakkois-Suomessa ja Uudellamaalla yhteensä kymmenkunta sosiaalipsykiatrista yhdistystä. Ainakin seuraavat sosiaalipsykiatriset yhdistykset tuottavat kuntien ja terveydenhuollon kuntayhtymien käyttöön asumis- ja kuntoutuspalvelujaAlan tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että mielenterveydenhäiriöt eivät ole lisääntyneet väestötasoisena terveysongelmana. Kuitenkin masennus työkyvyttömyyseläkkeen perusteena kasvoi 1990-luvun alkuvuosista vuoteen 2005 noin kaksinkertaiseksi; myös kolminkertaisesta kehityksestä on näyttöä. Mikä selittää sen, että masennus terveysongelmana ei ole lisääntynyt, kun se työongelmana on kasvanut enemmän kuin mikään muu terveydellinen haittatekijä. Tavanomainen selitys on, että työelämä ei siedä masentuneita eikä muitakaan mielenterveyskuntoutujia, tai työ on muuttunut niin voimia kuluttavaksi, että vähäinenkin mielialan häiriö johtaa pahaan kielteiseen kierteeseen. If (vakuutusyhtiö)
If on vakuutusyhtiö, joka vakuuttaa ihmisiä, eläimiä, koteja ja ajoneuvoja. Ifillä on toimintaa Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa ja Baltian maissa. Yhtiö on alallaan Pohjoismaiden johtava vahinkovakuutusyhtiö. Ifissä työskentelee noin 6800 työntekijää. If kuuluu Sampo-konserniin. Ifin toimitusjohtajana on toiminut vuodesta 2002 ruotsalainen Torbjörn Magnusson. Asevelvollisuus Suomessa
Työnantajan on oltava sellainen, että sen toiminnan häiriötön jatkuminen on tärkeää koko yhteiskunnan kannalta. Varattavat henkilöt jaetaan neljään tärkeysluokkaan korvattavuutensa kannalta. Yritysten tulisi hoitaa henkilöstövarauksensa yhteistyössä muiden saman alan yritysten kanssa oman alansa huoltovarmuuspoolia hyödyntäen. Yritys, joka tahtoo varmistaa henkilöstönsä pysymisen nykyisissä tehtävissään myös kriisin sattuessa, ottaa yhteyttä aluetoimistoon ja ilmoittaa tälle kriittisen tärkeän henkilöstönsä. Jos varaushakemus hyväksytään, se on voimassa näiden henkilöiden osalta viisi vuotta kerrallaan. Henkilöitä, jotka työnantaja on hyväksytysti varannut käyttöönsä, ei kutsuta kertausharjoituksiin eikä kriisin sattuessa palvelukseen. Tehdyt varaukset on tarkistettava ja päivitettävä aluetoimistolle yhden–kolmen vuoden välein. Suomen eläkejärjestelmä
Vuonna 2016 suurin osa Suomen 1 558 900 eläkkeensaajasta on vanhuuseläkkeellä, heitä on noin 1 299 958 (83 %). Muut suuret eläkkeensaajaryhmät ovat työkyvyttömyyseläkkeet (214 046) ja leskeneläkkeet (254 437).
Huomattavaa on, että henkilö voi saada useaa eri eläkelajin etuutta. Työsuojelu
Työsuojelun piirissä olevien haittojen laajuutta kuvaa hyvin se, että yksistään Suomessa altistuu vuosittain 1,5 miljoonaa työntekijää melulle, tärinälle, kylmälle, säteilylle, myrkyille ja kemikaaleille. Puutteellisista työoloista arvioidaan koituvan Suomen kansantaloudelle noin kolmen miljardin euron vuotuiset menetykset. Työtapaturmavakuutus
Työtapaturmakorvausten rahoittaminen on ratkaistu eri maissa eri tavoilla. Useimmissa maissa työtapaturmavakuutus kuuluu osana julkisen sairausvakuutuksen turvajärjestelmään. Kustannuksista vastaavat työnantajan lisäksi valtio ja työntekijät. Veritas Eläkevakuutus
Vuoden 2019 alusta yhtiö yhdistyi Pensions-Alandian kanssa. Yhdistymisen jälkeen Veritaksen hallinnoima sijoituspääoma kasvoi kymmenyksellä n. 3,5 miljardiin euroon muodostaen siitä toiseksi vakavaraisimman työeläkevakuutusyhtiön Suomessa.Työeläkeyhtiöiden tukema työhyvinvointitoiminta tähtää työkyvyttömyysriskin pienentämiseen. Veritaksen tarjoama työhyvinvointikokonaisuus koostuu työkaluista, osaamisen kehittämisestä ja neuvonnasta. Sähköherkkyys
Suomessa sähköherkkyys ei ole virallinen diagnoosi, joten sähköherkät eivät saa oireyhtymällä sairauslomaa eivätkä sosiaalietuuksia. Maailman eri maissa toimii kymmeniä tukiryhmiä sähköherkkyysoireista kärsiville. Sijoitusvakuutus
Sijoitusvakuutus eli säästöhenkivakuutus on sopimus, jossa vakuutettu saa korvausta, jos hän on sovittuna aikana hengissä. Vakuutuskorvaus voidaan suorittaa kerralla tai osissa pidemmällä aikavälillä, jolloin kyseessä on usein eläke. BSCI (yritysvastuujärjestelmä)
BSCI tarkastaa 11 työoikeuden toteuttamisen tehtaissa: saako työntekijä oikeudenmukaista palkkaa; onko työntekijällä oikeus järjestäytyä ja käydä työehtoneuvotteluja; järjestääkö yhtiö hyvinvoivan ja turvallisen työympäristön arvioiden riskit ja tehdäkseen kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen ja vähentääkseen vaaroja; tarjoaako yhtiö erityistä suojelua alaikäisille työntekijöille; että yhtiö ei osallistu mihinkään pakkotyön tai ihmiskaupan muotoihin; että yhtiö ei suvaitse mitään korruption, kiristyksen, kavalluksen tai lahjonnan muotoja; tarjoaako yhtiö tasa-arvoiset mahdollisuudet eikä syrji työntekijöitä; noudattaako yhtiö työaikalakia; että yhtiö ei palkkaa työntekijöitä, jotka ovat nuorempia, kuin laissa määritelty alaikäraja; palkkaako yhtiö työntekijät laillisten kirjallisten työsopimusten avulla; ja tekeekö yhtiö tarpeelliset toimenpiteet välttääkseen ympäristön pilaantumisen. Liikennevakuutus
Suomalainen liikennevakuutus on voimassa kaikissa Euroopan talousalueen maissa. Suomen eläkejärjestelmä
Työeläkeyhtiössä vakuutuksen ottaneen työnantajan maksu riippuu työnantajan koosta. Tilapäinen työnantaja maksaa vakuutetuistaan kiinteän prosentin suuruista vakuutusmaksua. Pieni sopimustyönantaja maksaa kiinteän perustariffimaksun suuruista vakuutusmaksua. Suuren työnantajan maksu riippuu myös työnantajan omien työntekijöiden työkyvyttömyys- ja työttömyyseläkkeiden määrästä. Sopimustyönantajien maksuun vaikuttaa asiakashyvitys, jonka suuruus riippuu eläkelaitoksen sijoitustoiminnan tuotoista sekä asiakassuhteen kestosta. Lisäksi vuosina 2006–2011 ja 2013 maksua pienensi tilapäinen alennus. Vähimmäispalkka
Jos alalla ei ole yleissitovaa työehtosopimusta, vähimmäispalkkaa ei periaatteessa ole. Tästä poikkeus on tietysti tilanne, jossa työnantaja ei sovi työntekijän kanssa palkasta, jolloin katsotaan sanattomasti sovituksi, että työntekijälle on maksettava "tavanomaista ja kohtuullista palkkaa". Jos alalla on jokin muu kuin yleissitova työehtosopimus, tavanomaisena ja kohtuullisena voidaan pitää siinä määrättyä palkkaa. Jos alalla ei ole lainkaan työehtosopimuksia, tavanomainen ja kohtuullinen palkka voi perustua esimerkiksi alan järjestöjen palkkasuosituksiin. Ellei näitäkään ole, suositellaan työstä maksettavaksi ainakin niin paljon, että työttömyysturvalain työssäoloehdon mukainen päivärahaoikeus täyttyy. Tämä tarkoittaa kokopäiväisessä työsuhteessa peruspäivärahan 40-kertaista määrää kuukaudessa. Kuukausipalkan tulee tämän mukaan olla vuonna 2009 vähintään 1025,20 euroa kokopäivätyöstä tai 5,95 euroa tunnissa. Vähimmäispalkkojen noudattamista valvovat Suomessa työsuojelupiirit. Työtapaturmavakuutus
Työtapaturmajärjestelmän tavoitteissa on kaksi peruslinjaa. "Vähimmäisturvalinjan" mukaan vakuutus tulee rajoittaa vain vähimmäistoimeentuloturvaan. Tämän ajattelukannan maita on nykyään lähinnä Yhdysvallat. "Ansiosidonnaisen linjan" mukaan tavoitteena on pyrkiä turvaamaan se kulutustaso, joka eläkkeen tai päivärahan saajalla oli työssä ollessaan. Tämän mallin mukaan toimivia ovat nykyään useimmat Euroopan maat. Työntekijäin ryhmähenkivakuutus
Vakuutusyhtiöt tilittävät keräämänsä vakuutusmaksut "Työntekijäin Ryhmähenkivakuutuspoolille". Korvaukset käsitellään Tapaturmavakuutuskeskuksessa (www.tvk.fi). Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo
Elo vastaa yli 700 000 suomalaisen työeläketurvasta.  Elossa on vakuutettuna noin 400 000 työntekijää ja noin 85 000 yrittäjää.  Noin kolmen miljardin euron kokonaismaksutulolla Elon markkinaosuus on työeläkealalla noin 24 prosenttia. Elon markkinaosuus yrittäjien YEL-vakuutuksissa on noin 40 %, mikä tekee Elosta Suomen suurimman yrittäjien työeläkevakuuttajan. Sairausvakuutuskortti
Sairausvakuutuskortti eli Kela-kortti on Suomessa käytössä oleva henkilökortti, jonka saavat kaikki Suomen sairausvakuutuksen piirissä olevat henkilöt. Kansaneläkelaitos (Kela) lähettää sen kaikille automaattisesti; vauvat saavat Kela-kortin, kun heidän nimensä on viety väestörekisteriin. Korttia näyttämällä saa apteekeissa ja lääkäriasemilla sairausvakuutuskorvauksen kuluista. Maksettava osuus on ainoastaan omavastuuosuus. Korttiin merkitään tieto lääkkeiden erityiskorvausoikeuksista. Jos henkilö muuttaa kokonaan pois Suomesta, hänen tulee palauttaa kortti Kelalle. Korttiin ei merkitä sairausvakuutustietoja. Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen työmarkinamallin keskeisiä ominaispiirteitä ovat kaikenkattavuus, keskittyneet neuvottelurakenteet ja kolmiportaisuus eli malli, jossa neuvotteluja käydään ensin keskusjärjestöjen kesken, sitten alakohtaisesti ja lopulta liittotasolla. Suomessa on korkea järjestäytymisaste: palkansaajista noin 75 % kuuluu ammattiliittoihin. Julkishallinnon työntekijöitä kohdellaan monissa asioissa samoin kuin yksityistä sektoria. Laki takaa palkansaajille oikeuksia suoraan vaikuttamiseen, ja suurissa yrityksissä on erityisiä työnantajan ja työntekijöiden välisiä yhteistoimintakomiteoita, jotka käyvät neuvotteluita esimerkiksi irtisanomisista. Kaikkiaan suomalaisella palkansaajalla on suuremmat vaikutusmahdollisuudet työelämässä kuin monissa muussa Pohjoismaiden ulkopuolisissa maissa.