Milloin Suomen keskuspankki perustettiin?
Suomen Pankki
Suomen Pankki (lyhenne SP) on Suomen keskuspankki ja jäsenenä Euroopan keskuspankin valvomassa Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Suomen pankin pääkonttori sijaitsee Helsingin Kruununhaassa Snellmaninkadun, Rauhankadun, Kirkkokadun ja Unioninkadun rajaamalla tontilla. Vuonna 1883 valmistuneen pankkirakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Ludwig Bohnstedt. Suomen Pankin perusti vuonna 1811 keisari Aleksanteri I Porvoon valtiopäivien esityksestä Turkuun nimellä Waihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori. Pankki siirrettiin Helsinkiin 1819. Suomen Pankki on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki, joskin toimintansa alkuvaiheissa sillä ei juuri ollut keskuspankin toimenkuvaan kuuluvia tehtäviä. Keskuspankin piirteitä toivat vuoden 1840 raharealisaatio, Suomen markan ottaminen käyttöön 1860–1865 ja liikepankkien perustaminen 1800-luvun jälkipuoliskolla. Pankki
Vuonna 1811 keisari Aleksanteri I antoi määräyksen perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen pankki, "Waihetus- Laina- ja Depositioni-Contori" (). Turusta Helsinkiin pankki muutti vuonna 1819. Tästä pankista tuli vuonna 1840 Suomen Pankki, joka on maailman neljänneksi vanhin keskuspankki. Varsinaiset keskuspankkitehtävänsä Suomen Pankki aloitti vasta 1800-luvun loppupuolella, kun Suomi oli saanut oman rahan ja maahan oli perustettu liikepankkeja. Suomen Pankki
Suomen Pankki perustettiin vuonna 1811 nimellä "Vaihetus-, Laina- ja Depositioni-Contori Suomen Suuren-Ruhtinaanmaassa". Pankki antoi lainoja ja otti vastaan talletuksia. Yksityishenkilöiden talletukset olivat kuitenkin korottomia. Sen vuoksi vain harvat käyttivät mahdollisuutta säilyttää varojaan pankissa.
Suomen Pankki
Suomen poliittisessa historiassa on sanonta "”panna Suomen Pankkiin korkoa kasvamaan”". Sanontaa on käytetty erityisesti Mauno Koivistosta, joka siirtyi Suomen Pankin tehtäviin, kunnes Koivistosta tuli Suomen presidentti vuonna 1982. Sanonnan alkuperä saattaa olla Rafael Paasion toteamuksessa. Suomen Pankin pääjohtaja
Suomen Pankin pääjohtaja on Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtaja. Suomen tasavallan presidentti nimittää Suomen Pankin pääjohtajan virkaansa seitsemän vuoden toimikaudeksi. Pääjohtajaksi voidaan sama henkilö nimittää korkeintaan kahdeksi toimikaudeksi, vaikka hän olisi toiminut aikaisemmin johtokunnan jäsenenä. Pääjohtaja on muun johtokunnan ohella velvollinen antamaan säännöllisesti selvityksiä pankkivaltuustolle rahapolitiikan toteuttamisesta ja muusta pankin toiminnasta. Pohjoismaiden Osakepankki
Vuonna 1919 Pohjoismaiden Osakepankki ja Suomen Yhdyspankki fuusioituivat muodostaen Pohjoismaiden Yhdyspankin. Yhdistetty pankki aloitti toimintansa 1.10.1919. Fuusiota oli yritetty jo useasti aiemminkin, mutta se oli kaatunut toisen osapuolen viipurilaisuuden korostumiseen ja toisaalta pankkien omaisuuden luotettavaan ja tasapuoliseen määrittämiseen. Vuonna 1918 kiristynyt taloudellinen tilanne ajoi pankit jälleen fuusioneuvotteluihin. Yhtenä fuusion hyötynä oli se, että syntyvä pankki sai pankkien suuruuskilpailun kärkipaikan pois Kansallis-Osake-Pankilta. OP Yrityspankki
Yhtiö rekisteröitiin ensi kertaa kaupparekisteriin 14.07.1903 nimellä "Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiö". Tällä nimellä yhtiö toimi 1945 asti, jolloin nimeksi vaihtui "Osuuskassojen Keskus Oy". Vuonna 1970 osuuskassat muuttuivat osuuspankeiksi ja yhtiön nimeksi tuli "Osuuspankkien Keskuspankki Oy". Vuonna 1998 osakeyhtiöstä tuli julkinen osakeyhtiö nimellä "Osuuspankkien Keskuspankki Oyj". Kolmen vuoden kuluttua vuonna 2001 nimi muutettiin muotoon "OKO Osuuspankkien Keskuspankki Oyj". Säästöpankki
Säästöpankit muodostavat Suomen vanhimman pankkiryhmän. Suomen ensimmäinen säästöpankki, Turun Säästöpankki, avattiin 4. tammikuuta 1823. Seuraava säästöpankki, "Helsingfors Stads Sparbanks Inrättning", nykyisen Aktian edeltäjä, aloitti Helsingissä 1826. Säästöpankkeja perustettiin ensin kaupunkeihin, myöhemmin myös maaseudulle. 1842 perustettiin säästöpankit Porvooseen ja Jyväskylään, myöhemmin 1840-luvulla Ouluun, Viipuriin, Hämeenlinnaan, Vaasaan, Mikkeliin, Kuopioon ja Tenholaan. Tenholan säästöpankki oli ensimmäinen maaseutupankki; muut toimivat kaupungeissa. Landtmannabanken
Pankin toiminta alkoi 18.7.1910. Pääkonttori oli Helsingissä. Pankilla oli noin 30 sivukonttoria, lähinnä ruotsalaisalueilla. Landtmannabanken, Wasa Aktie Bank ja Turun Osakepankki fuusioitiin 1920 Suomen Liittopankki Oy nimiseksi pankiksi. Liittopankki liitettiin Helsingin Osakepankkiin 1931 ja Yhdyspankki osti taas Helsingin Osakepankin vuonna 1986. Ruotsin valtionpankki
Sveriges Riksbank () on Ruotsin keskuspankki. Vuonna 1668 perustettua pankkia pidetään maailman vanhimpana keskuspankkina. Helsingin Kansanpankki
Kansanpankki perustettiin tyydyttämään ”vähempien teollisuudenharjoittajain ja työmiesten krediitin eli luoton ja teoslainan tarvetta”. Järjestysmuodoltaan se oli lähellä säästöpankkeja. Se keräsi talletuksia suoraan työpaikoilla olevien asioimistojen kautta. Kansanpankki harjoitti myös liikepankkeihin rinnastettavaa lainaustoimintaa. Osakkeiden äänivaltaa oli rajoitettu pienomistajien hyväksi siten, että kun yhdellä osakkeella sai yhden äänen, sadalla sai kuusi ja viidelläsadalla vain 14 ääntä. Islannin keskuspankki
Islannin keskuspankki perustettiin maan parlamentin Alltingin päätöksellä vuonna 1961 irrottamalla Landsbankista sen keskuspankkitoiminnoista vastaava yksikkö. Vuonna 1986 keskuspankilta vietiin valta päättää Islannin yksityisten pankkien ja talletuspankkien korkotasoista. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Alkuperäinen perustuslakiehdotus sisälsi kirjaukset pankista, rahasta ja valtion raha-asioista koskevista säännäksistä. Lähteiden mukaan Sprengtportenin suunnitelmissa oli myös perustaa valtionpankki. Vaikka Sprengtportenin perustuslakiehdotus sisälsi huomattavasti vaikutteita Hollannista ja Yhdysvalloista, Suomen maakuntien itsehallinto on näihin verrattuna huomattavasti kapeampi. Valtiosäätyrakenne on kuitenkin ruotsalaista alkuperää. Sprengtportenin omaa rakennetta on asettaa kaksi lainsäädäntöelintä rinnan: kongressi ja säätyvaltiopäivät, joista ensimmäinen on vastuunalainen jälkimmäiselle. Samalla kongressi toimii sekä hallituksena että eduskuntana, joskin valtaa on edelleen delegoitu kongressin valitsemalle neuvostolle. Ranskasta ja valistusihanteista on selkeästi lainattu kirjaus vallan kuulumisesta kansalle. Sprengtportenin ajatus Suomen valtionpankista kuitenkin toteutui vuonna 1811, kun Suomen pankki perustettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan. Tilastokeskus
Suomen oma tilastohallinto käynnistyi 4. lokakuuta 1865, jolloin perustettiin "väliaikainen tilastollinen toimisto". Se muutettiin vakinaiseksi ("Tilastollinen toimisto") 28. kesäkuuta 1870 annetulla asetuksella. Organisaation nimeksi tuli Tilastollinen päätoimisto vuonna 1884. Alkuvuosina viraston tärkein tehtävä oli koota vuosittain Suomen virallinen tilasto, mutta se määrättiin laatimaan ja julkaisemaan myös määräyksestä muita aiheita koskevia tilastollisia katsauksia. Merkittävä virstanpylväs oli myös vuodesta 1879 ilmestynyt Suomen tilastollinen vuosikirja, joka kokoaa merkittävimpiä vuositilastoja samojen kansien väliin. Suomen talous
Suomen Pankki on Suomen keskuspankki, ja se on jäsenenä Euroopan keskuspankkijärjestelmässä (EKPJ). Sen ensisijaisena tavoitteena on pitää yllä hintavakautta Suomessa ja euroalueella. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta. Suomen Yhdyspankki
Suomen Yhdyspankki julkaisi Suomessa omia seteleitä vuosina 1866–1918. Se on Vaasan Osakepankin kanssa ainoa omia seteleitään julkaissut yksityispankki Suomessa. China Securities Finance Corporation
China Securities Finance Corporation on vuonna 2011 perustettu Kiinan keskuspankin rahoittama valtio-omisteinen instituutio. Sen tehtävänä on ollut välittää lainoja osakevälittäjille, jotka lainaavat rahaa edelleen eteenpäin tavallisille kiinalaisille. Kiinan osakkeiden arvon lähdettyä jyrkkään laskuun heinäkuussa 2015 se on ostanut osakkeita myös suoraan markkinoilta keskuspankilta saamillaan varoilla laskun hillitsemiseksi. Instituution johdossa toimii Nie Qingping ja sillä on noin 70 työntekijää. S-Pankki
S-Pankki Oy on S-ryhmän ja LähiTapiolan omistama suomalainen kauppapankki, jonka Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta (SOK) perusti vuonna 2006 korvaamaan Osuuskauppojen säästökassat. S-Pankin ovet avautuivat asiakkaille lokakuussa 2007. S-Pankki tarjoaa asiakkailleen palveluita päivittäisten raha-asioiden hoitamiseen, säästämiseen, sijoittamiseen ja hankintojen rahoittamiseen. S-Pankin toimitusjohtajana on toiminut 22.6.2006 alkaen Pekka Ylihurula. S-Pankki on Suomen ensimmäinen ja ainoa kauppapankki. Muualla kauppapankkeja on muun muassa Ruotsissa ICA-ketjulla ja Britanniassa Tescolla. Säästöpankki
Säästöpankit toimivat pitkään hajanaisena kokonaisuutena, jota kutsuttiin "säästöpankkiliikkeeksi" tai "säästöpankkilaitokseksi". Yhteistoimintaa oli vain vähän; käytännössä sitä harjoitettiin vain Säästöpankkiliitossa. Lisäksi ryhmällä oli yhteinen keskuspankki, SKOP. Säästöpankkien ryhmästä alettiin puhua ensi kerran vuonna 1976. Säästöpankkiliike järjestäytyi Säästöpankkiryhmäksi vuonna 1981, jolloin säästöpankit saivat yhteisen johtoryhmän. Ryhmän muodostivat SKOP, Säästöpankkiliitto ja yksittäiset säästöpankit. Käytännössä ryhmä ei kuitenkaan ollut yhtenäinen. Osuuskassa
Järjestelmän ytimenä oli vuonna 1902 perustettu "Osuuskassojen Keskuslainarahasto", jolta paikalliset osuuskassat saivat halpakorkoista lainaa jaettavaksi maaseudun taloudellisen toiminnan edistämiseen. Keskuslainarahasto sai puolestaan tarvittavat varat lainaksi valtiolta. Osuuskassojen ensimmäisessä perustamisvaiheessa vuosina 1903–1914 aloitti eri puolilla Suomea toimintansa runsaat 500 osuuskassaa. Innokkaimmin uusia rahalaitoksia perustettiin Itä-Suomessa, jossa maaseudun säästöpankkien merkitys oli vähäisempi kuin Länsi-Suomessa. Valtaosa osuuskassoista oli rakenteeltaan Raiffeisenin järjestelmän mukaisia. Maakiinteistöpankki
Oy Maakiinteistöpankki perustettiin 1916 ja pankin tarkoituksena oli myöntää edullisia pitkäaikaisia kiinnitysluottoja maatalouden harjoittajille. Perustamisen taustalla olivat J. K. Paasikivi ja Emil Schybergson. Rahoituksensa pankki hankki laskemalla liikkeelle obligaatiolainoja. Pankin toiminta pysyi kuitenkin vähäisenä kautta koko 1920-luvun. Pankin osake-enemmistö oli Suomen Hypoteekkiyhdistyksen hallussa vuoteen 1931 saakka. Raharealisaatio
Vuoden 1840 realisaatio korosti Suomen Pankin merkitystä. Vuonna 1811 perustettua pankkia oli syystäkin kutsuttu pelkäksi lainakassaksi, vaikka se laskikin liikkeeseen pieniä seteleitä. Raharealisaation yhteydessä pankille hankittiin runsaasti hopeavarantoja setelinkatteeksi. Hopeaa hankittiin etenkin Tukholmasta kierrosta vedettävällä ruotsalaisella rahalla. Tämä toiminta oli ajoittain niin mittavaa, että se sai Ruotsin keskuspankin hopeavarannot hupenemaan.
Suomen Pankki alkoi jo muistuttaa keskuspankkia hopeavarantoineen ja setelinanto-oikeuksineen. Liikkeeseen laskettiin jo 25 ruplan seteleitä. Suomen Säästöpankki
Perustamisen syy oli säästöpankkiryhmän kriisi. Ryhmän keskuspankki Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki oli otettu talousvaikeuksiensa vuoksi Suomen Pankin haltuun. Säästöpankit tarvitsivat selvitäkseen valtion tukea. Rahoitustarkastuksen johtaja Jorma Aranko ilmoitti, että valtion tukea saisi vain "Suomen Säästöpankin" tai Aktian kautta. Suomen Säästöpankin ulkopuolelle jäävät pankit jäisivät ilman valtion apua. Maakuntain Pankki
Maakuntain pankki oy oli 1929 perustettu liikepankki, joka oli muodostettu yhdistämällä 3 liikepankkia: Länsi-Suomen Osake-Pankki, Tampereen Osake-Pankki ja näiden yhdessä omistama Maakuntain Keskus-Pankki Oy. Maakuntain Pankki oli perustamisensa jälkeen Suomen kolmanneksi suurin liikepankki, mutta se joutui 1930-luvun lamavuosina vaikeuksiin holtittoman luotonantonsa takia. Pankin tappiot nousivat yli 180 miljoonan markan, ja Suomen Pankki painosti sen yhdistymään 1932 Kansallis-Osake-Pankkiin. Suomen Pankki
Kansallisilla keskuspankeilla on myös EKPJ:n ulkopuolisia tehtäviä. Suomen Pankilla on ainoana euroalueen keskuspankkina siirtymätalouksien tutkimuslaitos. Suomen Pankilla on myös yleisölle auki oleva Rahamuseo Snellmaninkadulla lähellä Senaatintoria. Suomen Pankki on tunnettu myös toimialaansa kuuluvasta julkaisutoiminnasta, joka käsittää sekä tieteellisiä että yleistajuisia kirjoituksia, mm. Euro & Talous -lehden (aik. Markka & Talous). Lisäksi pankki hoitaa yhteyksiä moniin kansainvälisiin järjestöihin. Euroopan keskuspankki
Euron käyttöönoton myötä vuonna 1999 toimintansa aloittanut Euroopan keskuspankki vastaa euroalueen rahapolitiikasta yhdessä euroalueen kansallisten keskuspankkien kanssa. Rahapolitiikalla tarkoitetaan liikkeessä olevan valuutan määrän ohjailua vaikuttamalla esimerkiksi korkoihin. EKP on täysin riippumaton hallituksista tai muista viranomaisista. Rahaliittoon osallistuvilla mailla on edelleen omat keskuspankkinsa, mutta niiden on noudatettava Euroopan keskuspankin antamia suuntaviivoja ja ohjeita. Kansalliset keskuspankit omistavat Euroopan keskuspankin ja yhdessä Euroopan keskuspankin kanssa muodostavat Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ). Suomesta tähän järjestelmään kuuluu Suomen Pankki. EKP:n pääoma säilytetään kansallisissa keskuspankeissa, ja kunkin maan osuus kokonaismäärästä riippuu maan väkiluvusta ja taloudellisesta merkityksestä. Euroopan talous- ja rahaliitto
Rahaliiton 2. vaiheeseen kuului Euroopan keskuspankin edeltäjäksi aiotun European Monetary Instituten (EMI) perustaminen. Vuonna 1997 solmittiin Vakaus- ja kasvusopimus finanssikurin parantamiseksi. Se määritti kriteereitä euron käyttöönottoon. 1. kesäkuuta 1998 perustettiin Euroopan keskuspankki, ja 31. joulukuuta määriteltiin 11 osallistuvan maan valuutoille kiinteät vaihtosuhteet. Suomen Maatalous-Osake-Pankki
Suomen Maatalous-Osake-Pankki oli vuonna 1916 perustettu liikepankki, jonka pääkonttori oli vuoteen 1927 saakka Tampereella ja sen jälkeen Helsingissä Eteläesplanadi 24:ssä. Pankilla oli 32 sivukonttoria. Pankki fuusioitiin 1958 Kansallis-Osake-Pankkiin. Helsingin Osakepankki
Helsingin osakepankki (myös Helsinginpankki, lyhenne HOP) oli vuonna 1913 perustettu liikepankki, jonka pääkonttori oli Helsingissä. Vuonna 1984 pankilla oli 113 sivukonttoria ja sen taseen loppusumma oli yli 9,3 miljardia markkaa. Yhdyspankki osti Helsingin osakepankin vuonna 1985 ja sulautti sen itseensä. Suomen Säästöpankki
Suomen Säästöpankki perustettiin vuonna 1992 nimellä "Suomen Säästöpankki - SSP". Siihen liittyi 41 säästöpankkia. Pankista tuli markkatalletusten määrällä mitaten Suomen suurin pankki. Suomen Teollisuuspankki
Suomen Teollisuus-Hypoteekkipankin perustivat suomalaiset liikepankit ja teollisuus vuonna 1924. Pankin perustajiin lukeutui tuleva presidentti J. K. Paasikivi. Teollisuuspankilla oli oikeus keskuspankin luvalla laskea liikkeeseen obligaatiolainoja, joilla rahoitettiin suomalaisen teollisuuden investointeja. Liikepankit eivät voineet laskea liikkeelle obligaatiolainoja. Kansainvälinen järjestelypankki
Kansainvälisen järjestelypankin perustivat vuonna 1930 Belgian, Ison-Britannian, Italian, Ranskan ja Saksan keskuspankit sekä ryhmä japanilaisia ja yhdysvaltalaisia yksityisiä pankkeja. Se on siten vanhin nykyisin toimiva kansainvälinen rahoitusorganisaatio. Alkujaan sen tarkoitus oli varmistaa Saksan maksukyky sen edellisen sodan sotakorvausten maksun takkuillessa. Nämä tehtävät jäivät kuitenkin pääosin syrjään jo vuonna 1931, kun Saksan korvausten maksu keskeytyi maailmantalouden kriisin perusteella. Itse asiassa Saksan maksuvaikeudet olivatkin antaneet vain viimeisen sysäyksen organisaation muodostamiselle, se kun edisti ”keskuspankkien pankkina” toimiessaan niiden välistä yhteistyötä ja antoi mahdollisuuksia uusiin liiketoimiin. Pankki
Postisäästöpankki perustettiin säästöpankkien kilpailijaksi vuonna 1887. Säästöpankkiaate oli myös Postisäästöpankin perustamisen takana. Postisäästöpankki tarjosi lähes koko maan kattavan konttoriverkoston postitoimipaikoissa sekä paremmat aukioloajat. Postisäästöpankin nimeksi vaihdettiin "Postipankki" 1970. Postipankista kehittyi ensin "Leonia" 1998, sitten "Sampo Pankki" 2001, ja yhteistyö postin kanssa päättyi. Sampo Pankki myytiin Danske Bankille 2006. Henrik Borgström nuorempi
Henrik Borgström nuorempi (8. helmikuuta 1830 Helsinki – 21. toukokuuta 1865 Helsinki) oli suomalainen liikemies ja taloustieteilijä. Hän valmistui lakitieteen kandidaatiksi 1857. Hän tutki ulkomailla kansantaloutta ja pankkitointa. Teoksissaan hän esitti, että maksuvälineenä pitäisi käyttää ainoastaan metallirahaa, ja ehdotti yksityispankkien perustamista Suomeen. Ajatusta soveltaen hän perusti pankit Suomen Hypoteekkiyhdistys (1860) ja Suomen Yhdyspankki (1862). Hän ajoi pakkokurssin lakkauttamista. Hänen kotonaan järjestettiin huhtikuussa 1861 tilaisuus, kun yleinen mielipide oli joutunut kuohuksiin Tammikuun valiokunnan manifestin vuoksi. Työväen säästöpankki
Pankki perustettiin 1911. Se kuitenkin joutui suoritustilaan toimittuaan vain kolme vuotta. Venäjän keskuspankki
Venäjän keskuspankki ( tai ) on Venäjän federaation rahapolitiikasta eli esimerkiksi Venäjän ruplan arvon vakaudesta vastaava valtion laitos. 
Pankki on perustettu 13. heinäkuuta 1990 Neuvostoliiton valtionpankin Venäjän tasavallan pankin pohjalta. Pankin nimi oli aluksi Venäjän sosialistisen federatiivisen neuvostotasavallan keskuspankki (Venäjän SFNT:n keskuspankki). Neuvostoliiton hajottua ja Itsenäisten valtioiden yhteisön (IVY) tultua perustetuksi marraskuussa 1991, Venäjän SFNT:n korkein neuvosto julisti, että Venäjän SFNT:n keskuspankki on ainoa pankki, joka vastaa maan valuutan, eli ruplan vaihtokurssista, liikkeellelaskusta ja vakaudesta. Joulukuun 20. päivänä 1991, Neuvostoliiton valtionpankki lakkautettiin ja sen varannot, vastuut ja omaisuus siirrettiin Venäjän SFNT:n keskuspankille. Tämä nimettiin Venäjän (federaation) keskuspankiksi muutamia kuukausia myöhemmin. Euroopan rahapoliittinen instituutti
Euroopan rahapoliittinen instituutti toimi Frankfurtissa vuoden 1994 marraskuusta alkaen, ja se lakkautettiin rahaliiton myötä, kun Euroopan keskuspankki aloitti toimintansa vuoden 1998 kesäkuussa. Otto Hjelt (pankinjohtaja)
Näkyvän aseman Helsingin liike-elämässä nopeasti saavuttanut Hjelt nimitettiin vuonna 1889 perustetun Kansallis-Osake-Pankin ensimmäiseksi pääjohtajaksi. Hänen johdollaan KOP aloitti yhtenä Suomen ensimmäisistä liikepankeista laajamittaisen vekselien rediskonttauksen Suomen Pankissa luoton keräämiseksi. Hjeltin ura päättyi yllättäen syksyllä 1891, kun "Nya Pressen" -lehti väitti hänen auttaneen erästä konkurssirikokseen syyllistynyttä ravintolayrittäjää väärien taseiden laatimisessa. KOP:n hallintoneuvosto päätti äänin 5–4 hyllyttää hänet pankin maineen suojelemiseksi, mutta perui päätöksen, kun oikeus totesi hänet syyttömäksi. KOP:n johtokunnan jäsen Otto Stenroth oli kuitenkin sitä ennen ehtinyt laatia selvityksen Hjeltin muista ongelmallisista toimista, joihin kuului muun muassa henkilökohtaisten pikalainojen nostamista pankin kassasta. Lauri Kivekkään johtaessa hyökkäystä hallintoneuvosto päätti marraskuun lopussa 1891 uudelleen äänin 5–4 erottaa Hjeltin. Pankki
Liikepankeista vanhin on Föreningsbanken i Finland ("Suomen Yhdys-Pankki", SYP), joka sai senaatilta toimiluvan 21.5.1862. Sen osakepääomaa kerryttivät lähinnä kaupunkien kauppahuoneet eri puolilta Suomea. Vuonna 1872 syntyi sen rinnalle "Nordiska Aktiebanken för Handel och Industri" ("Pohjoismaiden Osakepankki Kauppaa ja Teollisuutta varten", "Pohjoispankki"). Sen perustajissa oli Viipurin saksalaisia kauppahuoneita. Suomalaisuusliike halusi suomenmielisen liikepankin, ja sellainen syntyi vuonna 1889 nimellä Kansallis-Osake-Pankki ("Kansallispankki", KOP). Yhdyspankki ja Pohjoispankki fuusioituivat 1919 ottaen käyttöön nimen Pohjoismaiden Yhdyspankki (PYP). 1960-luvulla Yhdyspankki pyrki vahvistamaan suomenkielistä palveluaan ja 1975 palattiin nimeen Suomen Yhdyspankki. Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki
Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki perustettiin vuonna 1908 säästöpankkien keskuspankiksi, johon säästöpankit voivat tallettaa kassareservinsä. Reservien tarkoitus oli turvata pankkien maksuvalmius kaikissa oloissa. Säästöpankit eivät joutuisi vaikeuksiin, vaikka useat suuret tallettajat hakisivat rahansa pois samaan aikaan. Obligaatio
Suomen ensimmäinen obligaatio laskettiin liikkeelle vuonna 1841, jolloin Suomen Senaatti sai Keisarillisen Majesteetin julistuksella oikeuden antaa 100 hopearuplan arvoisia welkaseteleitä eli obligatsioneja. Suomen Pankki teki ensimmäisen ja viimeisen liikkeellelaskunsa, ja veti varsin pian pois koko lainan lyhentämällä velkapääomaa suunniteltua nopeammalla aikataululla. Helsingin Osakepankki
Helsingin Osakepankki perustettiin vuonna 1913, kun pankkiiriliike "E. Winckelmann & Co" muutettiin varoineen ja velkoineen liikepankiksi. Suomen Keskusta
Luovutetun Karjalan siirtoväen asutustoiminnasta vastannut maa- ja metsätalousministeriön osastopäällikkö, ylijohtaja Veikko Vennamo riitaantui Kekkosen kanssa 1950-luvulla ja perusti Suomen Pientalonpoikien Puolueen, joka muutti 1960-luvun kaupungistumisen vuoksi Maalaisliiton tapaan nimensä Suomen Maaseudun Puolueeksi, jolle pohjalle Timo Soini, Kari Bärlund, Raimo Vistbacka sekä Urpo Leppänen päättivät perustaa Perussuomalaiset. Suomen pankkikriisi
Rahoitusmarkkinoiden liberalisoinnin tarve kasvoi 1980-luvulla, koska maailmantalous vapautui ja koska Suomen vientiyritykset saattoivat hoitaa rahoituksensa myös ulkomailta. Suomen talouden ei katsottu voivan jäädä liberalisoitumisesta sivuun, jotta kilpailukyky säilyisi. Valuutan termiinimarkkinat vapautettiin vuonna 1980. Antolainauksen korkosääntely purettiin ja vuonna 1986 syntyivät pankkien väliset interbank-markkinat. Pääoman tuonti- ja vientimahdollisuuksia lisättiin. Pankit ja yritykset saattoivat ottaa luottoa myös ulkomailta. J. V. Snellman
Poliittis-taloudellisesti Snellmanin merkittävin saavutus oli radikaalin rahauudistuksen läpivieminen. Suomen markka oli otettu käyttöön vuonna 1860. Markka oli kuitenkin aluksi sidottu Venäjän ruplan arvoon. Markka oli aluksi lähinnä nimellinen rahayksikkö, koska myös rupla säilyi edelleen maan valuuttana sekä hopearuplina että epävakaana paperirahana. Snellman teki paljon työtä vuodesta 1864 saadakseen venäläiset viranomaiset taipumaan asiassa. 4. marraskuuta 1865 allekirjoitettiin manifesti, jolla Suomen hopeamarkasta tuli Suomen suuriruhtinaskunnan ainoa laillinen rahayksikkö. Myös hopearuplat säilyivät käytössä, mutta paperiruplia ei tarvinnut enää hyväksyä. Suomen markka oli alistettu Suomen Pankille, joka toimi Suomen hallinnon alaisuudessa. Näin Suomi oli saavuttanut rahataloudellisen itsenäisyyden. Maailmanpankki
Suomi liittyi maailmanpankin jäseneksi 14. tammikuuta 1948. Maailmanpankilla ei ole toimipistettä Suomessa, vaan Suomella on edustaja Maailmanpankin Pariisin-toimistolla. Suomen suhteista Maailmanpankkiin vastaa ensisijaisesti valtiovarainministeriö, ja Suomen korkeinta äänestysvaltaa käyttää istuva valtiovarainministeri. Hänen varaedustajansa on istuva kehitysministeri. Suomi kuuluu Maailmanpankin päivittäisessä korkeimmassa päätöksenteossa Pohjoismaiden ja Baltian maiden yhteiseen äänestysryhmään, jolla on Maailmanpankin johtokunnassa yksi yhteinen, vuorotellen eri maista valittava edustaja. Palkka pankkiin
Palkka pankkiin -järjestelmä otettiin Suomessa käyttöön 1950-luvulta alkaen. Järjestelmä yleistyi erityisesti 1960-luvulla. Kehityksen kärjessä olivat Kansallispankki ja Postisäästöpankki. Lopullisesti järjestelmä yleistyi ja muodostui pääsääntöiseksi palkanmaksumuodoksi 1968. Pakolliseksi se tuli vuonna 2013. Työväen säästöpankki
"Kuusankosken Kunnan Säästöpankki" perustettiin 1932. Nimeksi muutettiin "Kuusankosken Säästöpankki" 1942. Vaikka kyseessä ei ollutkaan työväen säästöpankki, "Suomen Työväen Säästöpankki" ehdotti sille fuusiota, sillä ""teollisuustyöväen intressit olivat selvästi Kuusankosken Säästöpankissa edustettuina"". Fuusio toteutui vuoden 1976 alusta. Agricultural Bank of China
Pankin historian katsotaan alkaneen 10. heinäkuuta 1951, jolloin perustettiin nykyisen ABC:n edeltäjä "Agricultural Cooperative Bank" (suom. Maataloudellinen osuuspankki). Se oli vuonna 1948 perustetun Kiinan kansanpankin (PBOC) maaseudun talouselämän elvyttämiseksi ja kehittämiseksi perustettu erikoistunut tytäryhtiö. Heinäkuussa 1952 tytäryhtiöksi perustetun pankin toiminnot liitettiin takaisin Kiinan kansanpankin osaksi. Maaliskuussa 1955 maatalousosuuskuntien luotottamiseen perustettiin pankki nimellä "Agricultural Bank of China" (ABC), mutta jo huhtikuussa 1957 tämänkin toiminnot liitettiin takaisin osaksi Kiinan kansanpankkia. Kolmas varhainen toimintajakso sijoittui marraskuun 1963 ja marraskuun 1965 välille, mutta sekin pankki palautettiin osaksi Kiinan kansanpankkia. Suomen pankkikriisi
Suomen talous näytti horjumisen merkkejä syksyllä 1989. Suomen Pankki oli sitoutunut vakaan markan politiikkaan. Valuuttapaon vuoksi Suomen Pankki joutui puolustamaan markan arvoa nostamalla korkotasoa huomattavasti. Korkojen nousu rasitti pankkien kannattavuutta nakertamalla korkomarginaalia. Pankit joutuivat ns. korkoloukkuun, jolla tarkoitettiin sitä, että pankit olivat antaneet rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin mitä ne itse maksoivat siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä. Samaan aikaan pankit rahoittivat näitä lainoja lyhytaikaisella markkinarahalla, jonka korko oli selvästi korkeampi. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja. Turun Osakepankki
Vuonna 1920 Turun osakepankki yhdessä helsinkiläisen Landtmannabankenin ja vaasalaisen Wasa Aktie Bankin kanssa muodosti Suomen Liittopankin, joka 1924 muuttui "Liittopankki O"y:ksi. Liittopankki sulautui osaksi Helsingin osakepankkia 1930-luvulla ja Helsingin osakepankki siirtyi taas Yhdyspankin haltuun 1986. Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki
Vuonna 1989 Suomen talous oli ylikuumentunut. Suomen Pankki yritti hillitä pankkien luotonannon kasvua. SKOP ja säästöpankit kuitenkin jatkoivat lainojen aggressiivista markkinointia Suomen Pankin ohjeista piittaamatta. Säästöpankit janosivat kasvua eikä SKOP pystynyt sitä hillitsemään. Se lietsoi lisää lainojen myyntiä. Säästöpankkien luotonannon rajun kasvun seurauksena SKOP velkaantui, erityisesti ulkomaille. SKOP sai valuuttavelkaa edullisesti, koska sen luottoluokitus oli hyvä vielä 1989. Loppuvuonna korot kuitenkin nousivat hillittömästi. Pankit, SKOP mukaan luettuna, joutuivat ns. "korkoloukkuun". Se tarkoitti, että pankki oli antanut rahaa lainaksi alemmalla korolla kuin se itse maksoi siitä. Asiakkailla oli runsaasti peruskorkoon sidottuja lainoja, joiden korko pysyi käytännössä kiinteänä; pankki rahoitti näitä lainoja lyhytaikaisella, korkeakorkoiseksi muuttuneella markkinarahalla. Korkojen nousu johti Suomessa siihen, että pörssikurssit laskivat ja yritykset siirtyivät ottamaan alempikorkoisia valuuttalainoja. Suomen Teollisuuspankki
Suomen Teollisuuspankki Oy (vuoteen 1976 Suomen Teollisuus-Hypoteekkipankki Oy) oli Suomessa vuosina 1924–1998 toiminut kiinnitysluottopankki. Suomen markka
Vuonna 1929 alkanut maailmanlaajuinen lama aiheutti ulkomaankaupan supistumisen ja kotimaista deflaatiota. Kova valuutta muodostui velallisille ongelmalliseksi myyntihintojen laskun eli deflaation aiheuttaman korkean koron vuoksi, ja pakkohuutokaupat ja työttömyys laajenivat. Tämän vuoksi kultakannasta jouduttiin useimmissa maissa luopumaan talouden vauhdittamiseksi rahan tarjontaa lisäämällä ja näin reaalikorkoja alentamalla. Myös Suomen Pankki luopui viimein lokakuussa 1931 setelien lunastamisesta. Vuoden 1925 rahalakia ei kuitenkaan kumottu, mutta pankin ohje­sääntöä muutettiin niin, että pankki voitiin asetuksella oikeuttaa määrä­ajaksi poikkeamaan lunastus­velvollisuudesta. Asetus oli siis määrä­aikainen, mutta sen voimassa­oloa jatkettiin kerta toisensa jälkeen aina vuoteen 1963 rahan­uudistukseen saakka; vasta silloin asia muodollisestikin vahvistettiin pysyvästi. Suomen Yhdyspankki
Yhdyspankin perustava yhtiökokous pidettiin syyskuussa 1861. Osakkeen nimellisarvo oli 100 markkaa ja pääoma 3 miljoonaa markkaa. Pankki aloitti toimintansa 1.7.1862. Se oli suurin Suomen siihen asti perustetuista osakeyhtiöistä. Suomen markka
Markan syntyyn tarvittiin lainarahaa, koska setelien lunastaminen olisi mahdollista vain, jos Suomen Pankin holvissa olisi riittävästi hopeaa. Laina saatiin mahtipankkiiri Carl von Rothschildiltä. Tämä oli Suomen ensimmäinen laina läntisiltä rahamarkkinoilta. Vuonna 1865 markka sidottiin hopeakantaan, jolloin siitä tuli itsenäinen valuutta. Clas von Collan
Von Collan nimitettiin vuonna 1907 Suomen Pankin johtokunnan puheenjohtajaksi eli pääjohtajaksi. Suomenmielinen lehdistö arvosteli ruotsinkielisen von Collanin nimitystä, mutta Suomen Pankin sisäisessä hallinnossa siirryttiin kuitenkin ruotsin kielestä suomen kielen käyttöön vuoden 1908 alusta. Von Collan osasi myös venäjää ja saattoi neuvotella henkilökohtaisesti venäläisten viranomaisten kanssa. Hän oli hyvissä väleissä amiraalisenaatin kanssa ja saattoi sovittelevalla esiintymisellään jarruttaa venäläistämishankkeita. Suunnitelmat Suomen itsenäisen rahalaitoksen lakkauttamisesta eivät lopulta toteutuneet toisen sortokauden aikana, mutta ensimmäisen maailmansodan aikana markan ruplaan sidottu kurssi toi valtavan inflaation myös Suomeen. Vuonna 1917 hallitukseen noussut vasemmisto arvosteli von Collanin valuuttapolitiikkaa, jolloin hän harkitsi eron pyytämistä, mutta jäi vielä tehtäväänsä. Suomen sisällissodan puhjetessa hän oli virkamatkalla Ruotsissa. Hän oli järjestänyt vuodenvaihteessa 1917–1918 Suomen Pankin kultavarannon siirtämisen pois Helsingistä, ja käyttämällä sitä vakuutena Vaasan senaatti saattoi saada sisällissodan aikana luottoa Ruotsista. Suomen taloustilanteen heikennyttyä entisestään von Collan erosi lopulta marraskuussa 1918 Suomen Pankin johdosta. Hän oli sen jälkeen yksityisen Suomen Kiinteistöpankin toimitusjohtajana 1918–1933 ja hallintoneuvoston puheenjohtajana 1918–1939 sekä Siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan johtokunnan puheenjohtajana 1922–1929. Japanin talous
Japanin rahoituspalveluala on kehittynyt. Japanin keskuspankki perustettiin vuonna 1882 ja se oli Japanin valtiovarainministeriön epäsuorassa alaisuudessa 1990-luvulle asti. Keskuspankki on vastuussa Japanin valuutan, jenin, liikkeellelaskusta. Keskuspankin lisäksi Japanissa toimii useita kaupallisia pankkeja. Yksi näistä on Mitsubishi UFJ Financial Group, joka on yksi maailman suurimmista pankeista. Japanin matala ohjauskorko on perinteisesti hillinnyt Japanin joukkovelkakirjamarkkinoita. Valtion joukkovelkakirjoja hankkivat lähinnä pankit ja rahoituslaitokset. Valtaosa kaupasta käydään deventuureilla, joita hankkivat myös yritykset ja yksityiset sijoittajat. Nisulan osuuskassa
Nisulan osuuskassa (myöh. Nisulan osuuspankki) oli jyväskyläläinen paikallispankki, joka on nyttemmin sulautunut Keski-Suomen osuuspankkiin. Nisulan osuuskassa perustettiin vuonna 1902 ja se toimi ensimmäiset vuotensa Nisulan kartanon omistajan Aatos Schildtin suojeluksessa. Myöhemmin seppä Turpeinen otti johtotehtävät, ja pankki muodostui Jyväskylän palkansaajien pankiksi. Pankin pääkonttori rakennettiin 1960-luvun lopulla keskeiselle kauppapaikalle, Asemakadun ja Kauppakadun risteykseen. Turun Suomalainen Säästöpankki
Itä-Hämeenkadulta alkanut toiminta siirtyi 1905 keskemmälle, Kauppiaskatu neljään. Vuonna 1908 pankki osti pakkohuutokaupassa kiinteistön Kauppiaskadun ja Venäjänkirkkokadun (nykyisen Yliopistonkadun) kulmasta, johon nousi ensimmäinen oma pankkirakennus vuonna 1910. Nykyinen tontin rakennus on alun perin Albert Richardtsonin piirtämä kivitalo vuodelta 1926, jota ovat sittemmin korottaneet ja modernisoineet kauas alkuperäisasusta Erik Bryggman ja Aarne Ehojoki.
Turun Suomalaisen Säästöpankin ottolainaus kasvoi voimakkaasti kolmena ensimmäisenä toimintavuotena, minkä jälkeen kasvu hidastui. Lainoja pankki myönsi pääasiassa turkulaisia kiinteistövakuuksia vastaan. Pankki liittyi vuonna 1906 perustettuihin Suomen Säästöpankkien valtuuskuntaan ja Suomen Säästöpankkiyhdistykseen sekä vuonna 1908 perustetun Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin osakkaaksi. 
Vuonna 1918 käyty Suomen sisällissota ei aluksi vaikuttanut pankin toimintaan, vaikka kaupunki oli punaisten hallinnassa. Pian kuitenkin lama johti korkojen nostoon ja vaikeutti pankin toimintaa, kunnes tilanne parani 1920-luvun puolivälissä. Uuden torinkulman toimitalon myötä pankin henkilökunnan määrä kasvoi 1920-luvulla neljästä kahdeksaan, ja pankki nousi Suomen kymmenen suurimman säästöpankin joukkoon. Se oli pienempi kuin tuolloin jo satavuotias Turun Säästöpankki, mutta suurempi kuin vuonna 1914 perustettu Turun Työväen Säästöpankki. Suomen pankkikriisi
Suomen Pankki yritti hillitä talouden ylikuumenemista vuonna 1989. Talous oli kasvanut liian nopeasti: vaihtotaseen alijäämä syventynyt, inflaatiotavoite karannut käsistä, osakkeiden hinnat kohonneet nelinkertaisiksi vuodesta 1985. Luotonanto oli kasvanut liikaa. Suomen Pankki vaati luotonannon kasvun rajoittamista 10 prosenttiin. Muut pankit noudattivat rajoitusta, mutta säästöpankit eivät totelleet. Päinvastoin, ne halusivat kasvaa. SKOP:n ja säästöpankkien mielettömät kasvutavoitteet paljastuivat Suomen Pankille sattumalta. Säästöpankkifederaation luotonanto kasvoi vuonna 1989 lopulta 24,5 %. Kasvu rahoitettiin velkaantumalla ulkomaille. Suomen Pankki
Suomen Pankin ensisijaisena tavoitteena on EU:n perustamissopimuksen mukaisesti pitää yllä hintavakautta euroalueella ja Suomessa. Pyrkimyksenä on tukea myös muiden talouspolitiikan tavoitteiden saavuttamista hintavakauden tavoitetta vaarantamatta. Suomen Pankki toimii eduskunnan takuulla, ja sitä valvovat eduskunnan valitsemat pankkivaltuutetut. Bank of China
Bank of Chinan juuret ulottuvat Qing-dynastian aikana vuonna 1905 perustettuun pankkiin. Pankki painoi rahaa vuonna 1908, mutta sen kansallinen vaikutus jäi pieneksi. Virallisesti Bank of China perustettiin Kiinan tasavallan aikana Sun Yat-senin valtakaudella vuonna 1912. Pankki toimi Kiinan pääasiallisena fiskaali- ja finanssialan auktoriteettina vuodesta 1912 vuoteen 1949. Kiinan sisällissodan jälkeen kommunistit perustivat vuonna 1949 Kiinan kansanpankin ja Bank of Chinan asema muuttui toissijaiseksi. Pankki kansallistettiin ja sen vastuulle jäi vain kansainvälinen kauppa. Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki
Lopulta kesällä 1991 eivät muut pankit enää suostuneet myöntämään SKOP:lle lisää lainaa. Se sai enää Suomen Pankin yliyön rahaa 30 % korolla. Ratkaisuksi SKOP:lle etsittiin ostajaa kilpailevista liikepankeista ja säästöpankkien keskuudesta. Siitä ei tullut mitään. Suomi
Suomen kehitystä 1850-luvulta eteenpäin leimasivat voimakas väestönkasvu, kansallinen herääminen, teollistumisen tuoma taloudellinen nousu ja uuden hallitsijan, Aleksanteri II:n, myötä syntynyt vapaamielinen ilmapiiri. 1860-luvulta lähtien valtiopäivät saivat kokoontua useiden kymmenien vuosien tauon jälkeen säännöllisesti. 1880-luvulla Suomen säädyt saivat lisäksi lakien esitysoikeuden. Suomen ensimmäinen rautatie valmistui, ja ensimmäinen liikepankki perustettiin 1860-luvulla. Elinkeinojen vapautumisen ja liikenneyhteyksien kehittymisen seurauksena myös muuttoliike ja kaupungistuminen kiihtyivät. Näitä uudistuksia edelsivät oma rahayksikkö, omat postimerkit ja ensimmäinen lennätinlinja sekä oma tullilaitos. Keskeinen osa maan teollistumisessa oli sahateollisuudella, jonka osuus kokonaistuotannosta 1900-luvun toisella vuosikymmenellä oli 35 prosenttia. Käsi kädessä edellä mainitun kehityksen kanssa kulkivat koululaitoksen ja kansansivistyksen voimakas kehittäminen, naisen aseman kohentuminen sekä työväenliikkeen synty. Suomen markka
1800-luvun jälkipuolella myös Suomen Yhdyspankki ja Pohjoismaiden Osakepankki saivat oikeuden painaa laillisia seteleitä. Vain Suomen Yhdyspankki painoi seteleitä, ja ensimmäisten vuosimalli oli 1866. Nimellisarvot olivat 15, 25 ja 100 markkaa, ja setelien kuvitus oli erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä. Toinen setelisarja on vuodelta 1882, nimellisarvot 25 ja 100 markkaa ja kuvitus jälleen erilainen kuin Suomen Pankin seteleissä. Liittopankki
Liittopankki Oy – Ab Unionbanken (vuoteen 1924 Suomen Liittopankki Oy – Unionbanken i Finland) oli vuosina 1920–1931 toiminut suomalainen liikepankki. Sen muodostivat vuonna 1920 yhteensulautuneet Wasa Aktie Bank, Turun Osakepankki ja Landtmannabanken. China Construction Bank
Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).
Vuonna 1954 alkujaan nimellä "People's Construction Bank of China" (suom. ’Kiinan kansan rakennuspankki’) oli kokonaan Kiinan kansantasavallan omistama valtiollinen pankki, jonka toimintaa maan valtionvarainministeriö johti. Vuonna 1979 pankki asetettiin suoraan Kiinan valtioneuvoston ohjaukseen. Pankkia kehitettiin kasvavassa määrin liikepankiksi. Kehitystä tuki Kiinan kehityspankin (China Development Bank) perustaminen 1994, jolloin valtionpolitiikkaan liityviä lainoitustarpeita saatiin ohjatuksi kehityspankkiin. Suomen 1990-luvun alun lama
Pankkien pelastamiseksi perustettiin huhtikuussa 1992 Valtion vakuusrahasto, joka jakoi pankeille lainamuotoista pankkitukea. Suurimmat saajat olivat SKOP ja Suomen Säästöpankki. Kaikki muutkin pankit saivat pankkitukea. Säästöpankkiryhmä koottiin suurimmaksi osaksi Suomen säästöpankkiin, joka jaettiin osuuspankkiryhmän, KOP:n, Postipankin ja Yhdyspankin kesken. KOP:n oli vuonna 1994 pakko yhdistyä Yhdyspankin kanssa Merita-pankiksi. Säästöpankki
Suomeen perustettiin noina aikoina 7 suomalaista säästöpankkia ja 8 työväen säästöpankkia. Suomalaisten säästöpankkien perustamisen taustalla oli kielikysymys ja ajan politiikka. Katsottiin, että vanhat säästöpankit olivat ruotsinkielisten käsissä, minkä vuoksi suomenkieliset asiakkaat olivat huonossa asemassa etenkin lainojen saannissa. Perustamista edesauttoi myös se, että suomenkieliset olivat riitaantuneet keskenään poliittisista kysymyksistä. Turun Suomalainen Säästöpankki
Pankin synty liittyy ruotsinkielisten hallitsemilla alueilla 1800-luvun lopulla syntyneeseen suomalaiskansalliseen liikkeeseen. Turussa sen keskeinen toimija oli Turun Kansalliseura, joka perusti kaupunkiin muun muassa Turun Kansallisen Kirjakaupan 1899 ja Turun suomalaisen yhteiskoulun. Seuraavaksi se ryhtyi puuhaamaan suomenkielistä säästöpankkia Turun Säästöpankin rinnalle. Vähän aiemmin oli jo perustettu Ouluun säästöpankki Sampo 1891, Helsingin Suomalainen Säästöpankki 1901 ja Viipurin Suomalainen Säästöpankki 1902. Vuonna 1904 aloittanut Turun Suomalainen Säästöpankki oli siis neljäs ”suomalainen säästöpankki”. Keskuskauppakamari
Keskuskauppakamari perustettiin 17. heinäkuuta 1918 Helsingin pörssitalossa. Reichsbank
Reichsbank oli Saksan keskuspankki 1876–1945. Reichsbank perustettiin 1. tammikuuta 1876. Reichsbankin toiminta-aikaan sisältyy Saksan hyperinflaatio 1922–1923 sekä kansallissosialismin aika Hitlerin hallinnon keskuspankkina. Maailmanpankki
Maailmanpankki perustettiin vuonna 1944 rahoittamaan Euroopan ja Japanin jälleenrakentamista. Alussa pankki keskittyi infrastruktuurin, kuten maanteiden, lentokenttien ja voimaloiden, korjaamiseen ja jälleenrakentamiseen. Japanin ja Euroopan maiden kehittyessä pankin huomio keskittyi kehitysmaihin. 1990-luvun alkupuolella pankki alkoi myöntää lainoja myös entisille itäblokin maille. Suomen Teollisuuspankki (1918)
Suomen Teollisuuspankki, Osakeyhtiö (ruots. Finlands Industribank, Aktiebolag) oli vuonna 1918 Helsinkiin perustettu liikepankki. Suomen Säästöpankki
Suomen Säästöpankki - SSP oli vuosina 1992–1993 toiminut Suomen suurin säästöpankki. Pankin perustaminen liittyi pankkikriisiin. Klaus Waris
Vuosina 1952–1957 Waris oli Suomen Pankin johtokunnan jäsen ja vuosina 1957–1967 pääjohtaja. Wariksen aloittaessa pääjohtajakautensa hänen tehtäväkseen muodostui juuri devalvoidun markan arvon puolustaminen vuoden 1956 yleislakon jälkeisessä tilanteessa. Vuonna 1961 markka oli kuitenkin devalvoitava uudelleen. Waris erosi keskuspankista vuonna 1967, mutta hänen kauttaan pidettiin onnistuneena. Devalvaatiot helpottivat vientiä ja ulkomaisten lainojen avulla kehitettiin Suomen metsäteollisuutta ja parannettiin Suomen tieverkostoa. Työttömyys oli Wariksen kaudella vähäistä, elintaso parani ja Suomi kaupungistui. Suomen pankkikriisi
Lopullisesti SKOPin maksuvalmius romahti 19. syyskuuta 1991, kun muut pankit eivät enää ostaneet sen sijoitustodistuksia. Jotta koko pankkijärjestelmä ei sortuisi, Suomen Pankki otti SKOPin haltuunsa. Osake-enemmistö ja määräysvalta SKOPissa siirtyivät Suomen Pankille. Siinä vaiheessa SKOPille oli annettu tukea jo 16,2 miljardia markkaa. Kiinan kansanpankki
Kiinan kansanpankki perustettiin 1. joulukuuta 1948. Alun perin sen pääkonttori sijaitsi Hebein maakunnassa, josta se muutti Pekingiin 1949. Kiinan kansanpankki oli vuoteen 1978 Kiinan ainoa pankki, ja se vastasi myös liikepankeille kuuluvista tehtävistä. Vuonna 1980 kaupallisen pankin ominaisuudet erotettiin Kiinan kansanpankista, jolloin ne jaettiin neljälle itsenäiselle mutta valtion omistamalle pankille, jonka jälkeen 1983 Kiinan kansanpankki julistettiin keskuspankiksi. Banque de France
Banque de France on Ranskan keskuspankki. Sen perusti Napoléon Bonaparte 18. tammikuuta 1800. Keskuspankki on kuulunut Euroopan keskuspankkijärjestelmään vuodesta 1998. Sen pääjohtaja on vuodesta 2005 ollut Christian Noyer. Liikepankki
Suomeen saatiin ensimmäinen pankkilaki vuonna 1866. Lain mukaan liikepankit saattoivat olla avoimia yhtiöitä tai osakeyhtiöitä. Liikepankin peruspääoman tuli olla 1,5 miljoonaa markkaa. Ensimmäinen liikepankki oli hieman aiemmin perustettu Suomen Yhdyspankki. Keskuspankki
Keskuspankki voi olla valtion hallitsema, jolloin hallitus voi puuttua rahapolitiikkaan. Monien merkittävien teollisuusmaiden keskuspankit ovat itsenäisiä laitoksia, joiden toimintaan hallitukset eivät saa puuttua. Euroalueen keskuspankki on Euroopan keskuspankki. Suomen Pankki on Suomen keskuspankki, kansallinen rahaviranomainen sekä Euroopan keskuspankin ja euroalueen jäsen. August Fredrik Soldan
Vuonna 1860 Suomen suuriruhtinaskunnalle päätettiin ottaa käyttöön oma raha, Suomen markka, ja Suomen senaatti sai luvan rahojen lyömiseen, joten erityisen rahapajan perustaminen tuli tarpeelliseksi. Rahapaja päätettiin perustaa Vuorihallituksen alaisuuteen erilleen Suomen Pankista. Laitoksen perustaminen annettiin Soldanin tehtäväksi, ja hän tutustui sitä varten rahapajoihin Tukholmassa, Hannoverissa ja Berliinissä. Palattuaan Suomeen vuonna 1861 hänet nimitettiin Rahapajan ensimmäiseksi johtajaksi. Rahojen lyöminen päästiin aloittamaan, kun Rahapajan rakennus erinäisten viivästysten jälkeen valmistui Helsingin Katajanokalle vuonna 1864. Soldan johti laitosta uutterasti yli kaksikymmentä vuotta. Viimeisinä vuosinaan hän sairasteli paljon ja oli usein virkavapaalla, mutta jatkoi kuitenkin muodollisesti Rahapajan johdossa kuolemaansa asti. Vuosina 1864–1884 lyödyissä suomalaisissa kolikoissa on niin sanottuna rahamestarin merkkinä S-kirjain hänen sukunimensä alkukirjaimen mukaan. Säästöpankki
Säästöpankkien keskuspankkina toimi vuodesta 1908 alkaen Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki. Säästöpankit saivat 1900-alkuun asti ottaa talletuksia vain yksityishenkilöiltä. Niistä tuli tärkeitä luotottajia varsinkin maaseudulla. Vuonna 1931 säästöpankkilaista pudotettiin maininta vähävaraisista kansankerroksista. Säästöpankin erityistehtäväksi määrättiin säästämisen edistäminen. Helsingin Kansanpankki
Kansanpankki joutui vaikeuksiin vuonna 1893. Sen seuraaja oli vuonna 1896 perustettu Privatbanken i Helsingfors. Keskuspankki
Keskuspankki on erityinen pankki, jonka tehtäviin kuuluu rahapolitiikan toteutus. Keskuspankin tärkein tehtävä on ylläpitää tasaista inflaatiota, valuutan vakautta ja rahavarantoa. Keskuspankki laskee liikkeelle valuutan lainaamalla sen pankeille ja valtiolle, ylläpitää valuutta- ja kultareservejä ja voi elvytystarkoituksessa ostaa kaupallisen pankin omistamia lainoja. Olli Rehn
Rehn valittiin Suomen Pankin johtokuntaan lokakuussa 2016. Viisivuotinen pesti alkoi helmikuussa 2017. Huhtikuussa 2018 Eduskunnan pankkivaltuusto esitti valtioneuvostolle Rehniä Erkki Liikasen seuraajaksi Suomen Pankin pääjohtajaksi, minkä jälkeen tasavallan presidentti Sauli Niinistö vahvisti nimityksen 18. toukokuuta 2018. Rehn aloitti Suomen Pankin johdossa 12. heinäkuuta 2018. Työväen säästöpankki
Oulun Työväen Säästöpankki (OTS) perustettiin 1932 jatkamaan "Oulun Työväenyhdistyksen Säästökassan" toimintaa. Säästökassa oli perustettu vuonna 1900. OTS liittyi "Suomen Työväen Säästöpankkiin" 1971. China Construction Bank
China Construction Bank () on erittäin suuri, vuonna 1954 perustettu kiinalainen pankki. Yhtiömuodoltaan se on julkinen osakeyhtiö. Pankin osakkeet noteerataan Shanghain ja Hongkongin pörsseissä. Pankin kotipaikka on Peking. Kiinan kansantasavalta on pankin suurin osakkeenomistaja, sillä valtion varainhallintaan osallistuvan China Investment Corporation -konsernin (CIS) täysin omistama tytäryhtiö Central Huijin Investment Ltd omisti 57,26 prosenttia pankin A- ja H- osakkeista. Suomen Rahapaja
Rahapaja perustettiin keisari Aleksanteri II:n päätöksellä vuonna 1860, ja toiminta käynnistyi elokuussa 1864 Helsingin Katajanokalla. Ensimmäisenä tuotantoeränä oli 30 000 kappaleen erä yhden pennin kolikoita Suomen Pankille. Ensimmäiset markat lyötiin 15. lokakuuta 1864. Vuonna 1951 käynnistyi juhlarahatuotanto, jolloin lyötiin Helsingin vuoden 1952 olympialaisia varten juhlaraha ja samalla maailman ensimmäinen olympiaraha. Vuonna 1988 Rahapaja avasi tuotantolaitoksen Vantaalle. OP Yrityspankki
"Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiön" perustaminen liittyy maaseudun osuuskassojen perustamiseen Suomessa. Jotta osuuskassoja voitaisiin perustaa, tarvittiin niille keskusyksikkö avustamaan kassojen perustamisessa ja välittämään niille valtiolta saatavaa luottoa. Perustaminen alkoi 1900, kun Pellervo-Seuran johtokunta asetti komitean keskuslainarahaston perustamiseksi. Yhtiöstä yritettiin ensin saada "keskuspankki", mutta kun se ei ollut mahdollista, päädyttiin nimeen "keskuslainarahasto". Perustava yhtiökokous pidettiin 14.5.1902. Perustajaosakkaat kuuluivat lähinnä yhteiskunnan keski- ja yläkerroksiin. Suurin osakkeenomistaja oli mainittu Pellervo-Seura. Suomen Pankki
Nykyisen, vuonna 1998 annetun lain mukaan Suomen» Pankin tehtävänä on toteuttaa osaltaan Euroopan keskuspankin neuvoston määrittelemää rahapolitiikkaa. Valuuttavaranto
Euroopan keskuspankin valuuttavaranto luotiin euron käyttöönoton yhteydessä 1.1.1999, jolloin eurojärjestelmään liittyneet kansalliset keskuspankit siirsivät valuuttavarantoja EKP:lle. Euroopan keskuspankin valuuttavarannon hoidon tavoitteena on taata varannon likvidiys sijoittamalla varat tuottavasti ja turvallisesti. EKP:n valuuttavaranto koostuu Yhdysvaltain dollareista, Japanin jeneistä, kullasta ja Kansainvälisen valuuttarahaston erityisnosto-oikeuksista. Suomen Pankki
Vuosina 1812–1816 pankin johdossa oli väliaikainen johtokunnan puheenjohtaja. Vuosina 1817–1840 johtajana toimi johtokunnan vanhin jäsen. Vuodesta 1840 pankinjohtajan nimike on ollut johtokunnan puheenjohtaja eli pääjohtaja. Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki
SKOP oli liikepankki, joka toimi puhtaana keskuspankkina aina 1960-luvulle asti. Säästöpankit tekivät sinne kassavarantotalletuksia, jotka SKOP siirsi Suomen Pankkiin. SKOP sai keskuspankkiluottoa, jota se jakoi edelleen säästöpankeille. SKOP:illa ei juuri ollut sananvaltaa säästöpankkiliikkeessä. Valtaa käytti Säästöpankkiliitto, joka oli SKOP:n kiistakumppani säästöpankkiliikkeen sisällä. Danske Bank (Suomi)
Suomen Danske Bankin historia alkaa vuonna 1887 perustetusta valtion "Postisäästöpankista". Pankin nimeksi muutettiin "Postipankki" vuonna 1970. Postipankista tuli "Leonia" 1998 ja sittemmin Sampo-konsernin omistama "Sampo Pankki" 2001. Suomen kansanvaltuuskunta
Punaisten sodankäynnin kokonaiskustannukset kohosivat noin 300 miljoonaan Suomen markkaan. Koska Suomen Pankin kultavaranto oli ennen sotaa siirretty Kuopioon ja jäi siten valkoisille, otti kansanvaltuuskunta haltuunsa sen käteisvarat ja setelipainot sekä talletukset Venäjän pankeissa. Suomen Pankin henkilökunnan kieltäytyessä avaamasta holveja ne jouduttiin murtamaan auki 31. tammikuuta. Päätös Suomen Pankin toiminnan jatkamisesta punaisen hallinnon alaisuudessa vahvistettiin myös eduskunnan pankkivaltuustossa, jossa oli edellisvuotisen eduskunnan peruina sosialistinen enemmistö. Yksityiset liike- ja säästöpankit sen sijaan saivat jatkaa normaalia toimintaansa toisin kuin Neuvosto-Venäjällä, jossa kaikki pankkitoiminta kansallistettiin. Yksityispankkien tileiltä Suomen Pankissa nostettiin 120 miljoonan markan valtiolaina, jonka myöntämisestä oli päätetty jo ennen vallankumousta. Suomen Pankin käteisvarannot kulutettiin nopeasti loppuun, minkä jälkeen sieltä otettiin lyhytaikaista luottoa, uusien setelien painamista kiihdytettiin ja paperirahaa alettiin korvata šekeillä, jotka luvattiin lunastaa myöhemmin. Kansanvaltuuskunta painatti vanhoilla painolaatoilla uusia seteleitä noin 77 miljoonan markan edestä, mutta porvarillinen väestö piti niitä ”vääränä rahana”, jonka käyttöä se pyrki välttämään. Kansanvaltuuskunta lyötti myös uusia kolikoita, joissa lukivat sanat ”Kansan työ, kansan valta”. Veronkanto onnistui punaisessa Suomessa vain heikosti, sillä kruununvoudit ja henkikirjoittajat pääsääntöisesti kieltäytyivät yhteistyöstä punaisen hallinnon kanssa. Maaliskuun lopussa kansanvaltuuskunta määräsi takavarikoimaan myös Helsingin yksityispankkien käteisvaroja ja talletuksia Suomen Pankissa, mutta määräystä ei ilmeisesti koskaan pantu toimeen. Privatbanken i Helsingfors
Privatbanken i Helsingfors (toisinaan mainittu nimellä Suomen Yksityispankki Helsingissä) oli suomalainen vuosina 1896–1922 toiminut liikepankki. Sen edeltäjä, 1889 perustettu Helsingin Kansanpankki ("Helsingfors Folkbank A.B"), oli alun perin tarkoitettu kansanpankiksi käsityöläisiä ja muita pienyrittäjiä varten. Työväen säästöpankki
"Työväen Säästöpankki Turussa" perustettiin 1914. Pankin nimeksi tuli "Turun Työväen Säästöpankki" (TTSP) vuonna 1946. Kun työväen säästöpankit yhdistyivät 1971 "Suomen Työväen Säästöpankiksi" (STS), jättäytyi TTSP ainoana sen ulkopuolelle. Banque Centrale du Luxembourg
Banque Centrale du Luxembourg (BCL, "Luxemburgin keskuspankki") on Luxemburgin valtion keskuspankki. Pankki perustettiin vuonna 1998, koska Maastrichtin sopimus ja euron tulo tekivät keskuspankin olemassaolon välttämättömäksi. Se on osa Euroopan keskuspankkijärjestelmää, EKPJ:tä. Tampereen Osake-Pankki
Tampereen Osake-Pankki oli 1898 perustettu liikepankki, jonka pääkonttori oli Tampereella. Se rakennutti itselleen toimitalon Kauppakadun ja Hämeenkadun väliin (Kansallispankintalo). Työväen säästöpankki
Työväen säästöpankkeja perustettiin 1900-luvun alussa eri puolille Suomea. Niiden kesken vallitsi läheinen yhteys heti alusta lähtien. Pankkien yhdistymisestä keskusteltiin vuosikymmenten ajan useaan otteeseen. Kun automaattinen tietojenkäsittely tarjosi mahdollisuuden toimintojen yhdistämiseen, yhtä lukuun ottamatta kaikki työväen säästöpankit liittyivät yhteen Suomen Työväen Säästöpankiksi 1971. Työväen säästöpankit lakkasivat toimintansa itsenäisinä pankkeina 1992 pankkikriisin aikaan. Työväen säästöpankki
Suomen Työväen Säästöpankki syntyi 1971, kun Helsingin, Hämeen, Kymenlaakson, Lappeenrannan ja Oulun Työväen Säästöpankit yhdistyivät. Fuusion ulkopuolelle jäi ainoana työväen säästöpankkina "Turun Työväen Säästöpankki". Pankin muutettiin liikepankiksi ja sen nimeksi tuli "STS-Pankki Oy" vuonna 1989. Pankkikriisissä STS joutui KOP:n omistukseen. Pankin itsenäinen toiminta loppui 1992.