Mikä on Suomen isoin vesistö alue?
Vuoksen vesistö
Vuoksen vesistö (vesistöaluetunnus 04) on Suomen suurin vesistöalue, joka sijaitsee pääosin Kymenlaakson, Etelä- ja Pohjois-Savon sekä Etelä- ja Pohjois-Karjalan maakuntien alueilla Itä-Suomessa. Vesistön latva-alueita on myös Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Venäjän Karjalassa. Sen laskujoki on Vuoksi, joka laskee Laatokkaan. Sen valuma-alueen pinta-ala on 61 560 neliökilometriä, josta Suomen puolella 52 400 neliökilometriä. Vesistön pääjärvi on Suur-Saimaa, johon kuuluvia järvenselkiä ovat muun muassa Etelä-Saimaa, Pihlajavesi, Haukivesi, Puruvesi, Orivesi ja Pyhäselkä. Vuoksen vesistöön kuuluvat lisäksi muun muassa Unnukka, Kallavesi, Pielinen, Kermajärvi, Juojärvi ja Suvasvesi, joiden veden pinnan taso on Saimaata korkeammalla. Vesitön järvisyys on 19,78 %.
Paatsjoen vesistö
Paatsjoen vesistö (vesistöaluetunnus 71) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Paatsjoki laskee Barentsinmeren Varanginvuonoon. Vesistöalueen pinta-ala on 18 403 neliökilometriä, josta 14 491,6 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 12,38 %. Kokemäenjoen alue
Kokemäenjoen alue (vesistöaluetunnus 35.1) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 3 679,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,25 %. Se käsittää Kokemäenjoen vesistöstä alueen, joka alkaa Tampereen Pyhäjärven luusuasta, ja sisältää tällä välillä Kokemäenjoen ja kaikkien siihen laskevien vesistöjen valuma-alueet, lukuun ottamatta omiksi ensimmäisen jakovaiheen osa-alueikseen Kokemäenjoen vesistön sisällä määriteltyjä Loimijoen (35.9) ja Ikaalisten reitin (35.5) valuma-alueita. Osa-alue päättyy Kokemäenjoen suistossa Porissa Selkämereen. Sen yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 046,12 neliökilometriä ja järvisyys 10,99 %. Oulujoen vesistö
Oulujoen vesistö (vesistöaluetunnus 59) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Oulujoki laskee Perämereen. Se käsittää Oulujoen ja Oulujärven lisäksi Hyrynsalmen reitin sekä Sotkamon reitin järvet ja joet. Vesistöalueen kokonaispinta-ala on 22 841,4 neliökilometriä ja järvisyys on 11,47 %. Vesistöalueella on 18 vesivoimalaa. Kyrösjärvi
Järvi on 36 kilometriä pitkä, noin viisi kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9 607 hehtaaria eli 96 km². Kyrösjärvi on Suomen 48. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, Vääräjoki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. Näistä joista Vääräjoki on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstely palvelee ainakin Kyröskosken voimalan toimintaa, koska sitä hoitaa Satapirkan Sähkö OY, mutta myös tulvienehkäisyä. Esimerkiksi kevättalvella lumen sulamisvesille on tehty järvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylimääräistä vettä ennakolta pois. Tällöin jääkansi laskeutuu 1–1,5 metriä alemmaksi ja kivet työntyvät jään läpi. Järven keskisyvyys on 10 metriä, mutta sillä on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syvänteitä, joista syvin on 47 metriä syvä. Järvessä on vettä 1,00 km³. Valuma-alue on järven tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyröskosken kautta, missä rakennusvirtauma on 67 m³/s. Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa)
Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa) (vesistöaluetunnus 35.73) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 220,68 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 19,91 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vääksynjoen entinen voimalaitos, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Suomen vesistöalueet
Suomen suurimmat järvet on koottu järvirekisteriin. Ne erotellaan toistaan erityisen järvinumeron perusteella. Järvinumerot muodostetaan liittämällä vesistöaluetunnus järven numeroon. Esimerkiksi Omenajärven järvitunnus on 35.726.1.005. Sen alkuosa viittaa Kokemäenjoen vesistön kolmannen jakovaiheen alueeseen (35.726) ja pisteellä on erotettu järveä merkitsevä numero 1. Tämän jälkeen tulee vielä pisteen jälkeen järven juoksevasti annettu numero (005). Vaskivesi–Visuvesi
Vaskivesi–Visuvesi on Pirkanmaalla Virroilla ja Ruovedellä sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Artikkelin nimi on järvenosan viranomaisnimitys ja kansan suussa käytetään eri nimityksiä sen pienemmille osille, joita ovat esimerkiksi Visuvesi tai Vaskivesi. Pienemmillä osilla ovat vedenpinnat samalla korkeudella, minkä takia niitä voidaan kohdella saman järven eri osina. Sama tai lähes sama vedenpinnan korkeus on myös Tarjannevedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden suurjärven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi, vaikka Vaskivesi–Visuvesi on yksinään on Suomen 86. suurin järvi. Edellisistä huomioista huolimatta Vaskivesi–Visuvesi nimitetään artikkelissa järvenosan sijasta järveksi. Iso-Kalla
Iso-Kalla on kuudesta samalla korkeustasolla sijaitsevasta osajärvestä muodostuva suurjärvi. Iso-Kalla kuuluu Kallaveden reittiin ja sen osajärviä ovat Kallavesi, Suvasvesi, Juurusvesi, Riistavesi, Varisvesi ja Iso-Jälä. Pinta-alaa järvellä on kaikkiaan yli 900 neliökilometeriä. Jos kaikki samalla korkeustasolla olevat ja toisiinsa yhteydessä olevat altaikot tulkitaan suurjärviksi, on se Suomen neljänneksi suurin järvi Suur-Saimaan, Inarijärven ja Päijänteen jälkeen. Syvyyttä Iso-Kallalla on suurimillaan 90 metriä. Järvi sijaitsee viiden kunnan alueella ja näitä kuntia ovat Kuopio, Siilinjärvi, Leppävirta, Tuusniemi ja Heinävesi sekä aiemmin myös Juankoski, joka on nykyisin osa Kuopiota. Ventelänselkä
Suomen nykyisessä vesistöaluejaossa Ventelänselkään laskevat vedet, joista vain Kilpeenjoen ylimmät latvahaarat ovat Suomen nykyisellä alueella, muodostavat oman vesistöalueensa erotuksena niin ikään Juustilanselkään laskevan Juustilanjoen vesistöalueesta. Vielä 1930-luvulla ja sitä aiemmin tehdyissä Suomen vesistöaluejaoissa kaikki Juustilanselkään laskevat vedet luettiin samaan vesistöön. Kun osana Saimaan kanavaa ollutta Juustilanjärven lasku-uomaa 1930-luvulla perattiin, laski Juustilanjärvi kuitenkin merenpinnan tasoon, ja nykyisessä, vuonna 1993 julkaistussa Suomen vesistöaluejaossa siihen laskevat vesistöt luetaan eri vesistöiksi. Ähtävänjoen vesistö
Ähtävänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 47) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Ähtävänjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 2053,73 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,77 %. Saimaa
Saimaa on Suomen suurin järvi ja Euroopan neljänneksi suurin järvi.
Sen pinta-ala on noin 4 400 neliökilometriä ja rantaviivan pituus noin 14 850 kilometriä. Kallavesi
Järvessä on 1 964 saarta, joista suurimpia ovat Vaajasalo (967 ha), Laivonsaari (637 ha), Sorsasalo (610 ha), Säyneensalo (500 ha) ja Näpinsalo (223 ha). Suomen suurin saari, Soisalo (163 907 ha) rajautuu kuuden muun järven ohella Kallaveteen. Kilpeenjoen vesistö
Vesistöalueen Suomen nykyiselle alueelle ulottuvan osan suurin järvi on Myräjärvi Nuijamaalla Lappeenrannassa. Sen lasku-uomana Venäjän puolella sijaitsevaan Pankajärveen on Revorianoja. Vesistö
Vesistöjä voidaan ryhmitellä myös suurempiin ryhmiin sen mukaan, mihin mereen ne laskevat. Esimerkiksi Suomessa voidaan muodostaa Suomenlahteen, Saaristomereen, Selkämereen, Perämereen sekä Jäämereen ja Vienanmereen laskevista oma ryhmänsä. Atlanttiin virtaa Euroopan vesistä sadealueelta, joka on 65 % maanosan pinta-alasta ja Jäämereen 16 %:n alueelta. Euroopan läpi kulkeekin pohjois-eteläsuuntainen päävedenjakaja, jota Suomessa nimitetään Maanseläksi. Myös laskujoettomia alueita on olemassa. Suhteellisesti eniten niitä on Australiassa. Tyyneenmereen virtaa selvästi vähemmän mantereilta tulevaa vettä kuin Atlanttiin. Maalahdenjoen vesistö
Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %. Hounijoen vesistö
Hounijoen vesistö (vesistöaluetunnus 06) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Rakkolanjoki laskee Suomenlahden Viipurinlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 621,65 neliökilometriä, josta 370 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 2,86 %. Paimionjoki
Paimionjoki on Paimionjoen vesistön Varsinais-Suomessa virtaava 110 kilometriä pitkä laskujoki, jonka valuma-alue rajoittuu Aurajoen, Kokemäenjoen (Loimijoen), Karjaanjoen, Uskelanjoen ja Halikonjoen vesistöalueisiin. Paimionjoki on Saaristomereen laskevista joista suurin sekä valuma-alueeltaan että virtaamaltaan ja se laskee Paimionlahteen. Lounais-Suomen vesistöalueista Paimionjoki on neljänneksi suurin. Kälviänjoen vesistö
Kälviänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 50) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kälviänjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 324,04 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,51 %. Soisalo
Soisalo on Kallaveden ja Haukiveden sekä Leppävirran ja Heinäveden reittien välinen alue Pohjois-Savon ja Etelä-Savon rajamailla. Se on Suomen suurin saari ja samalla koko Euroopan sisävesien suurin saari. Sen pinta-ala on 1 638 neliökilometriä. Lapinjoen vesistö
Lapinjoen vesistö (vesistöaluetunnus 33) on Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Lapinjoki purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmen Olkiluodonveden yhdistävään salmeen Eurajoen kunnassa. Vesistön valuma-alue on pinta-alaltaan 462 km² eli se on kuudenneksi pienin vesistö Lounais-Suomessa, jossa vuoden keskivirtaama Lapinjoessa on 3,2 m³/s . Alueen järvisyys on 4,21 %. Siihen kuuluu suurimpina järvinä Narvijärvi, Kauklaistenjärvi, Vaaljärvi ja Koskeljärvi ja Lapinjoen suurin sivujoki on Vaaljoki. Vilajoen vesistö
Vilajoen vesistö (vesistöaluetunnus 08) on Suomessa vesistöalue, joka laskujoki Vilajoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 344,09 neliökilometriä, josta 252,42 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 6,33 %. Laajoen vesistö
Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %. Virojoki (joki)
Virojoki on joki Suomessa, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Kymenlaakson maakunnassa Virolahden ja Miehikkälän kuntien alueella. Vesistö ulottuu latvaosiltaan myös Haminan ja Luumäen alueelle ja pieneltä osin Kouvolaan. Suurimmat järvet ovat Ounionjärvi (176,28 ha) ja Onkamaanjärvi (144,72 ha). Vesistön järvisyys on 3,8 %. Sirppujoen vesistö
Sirppujoen vesistö (vesistöaluetunnus 32) on Varsinais-Suomessa pääasiassa Uudessakaupungissa ja Laitilassa sijaitseva laskujoki, joka on 28 kilometriä pitkä Sirppujoki ja Malvonjoki (yhteensä 53 km), joka laskee Selkämeren Velhoveteen Uudessakaupungissa. Joen valuma-alue muodostaa siis mereen päättyvän vesistön, jonka pinta-ala on 435 km². Vesistön suurimpia järviä ovat Särkijärvi, Lukujärvi, Pitkäjärvi ja Kivijärvi ja suurimpia sivujokia Härinänjoki ja Kettujoki. Vesistöalueen pinta-ala on 437,76 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,85 %. Lemmenjoen kansallispuisto
Lemmenjoen kansallispuisto () sijaitsee Suomen Lapissa, Inarin ja Kittilän kuntien alueella. Se on pinta-alaltaan (2 850 km²) Suomen suurin kansallispuisto ja Euroopan suurimpia metsäerämaita. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Lemmenjoen kansallispuisto on saanut nimensä aluetta halkovasta noin 80 kilometriä pitkästä Lemmenjoesta, jonka nimitys taas on peräisin saamenkielisestä sanasta "Leammijohka", joka tarkoittaa lämmintä jokea. Lemmenjoen kansallispuisto rajoittuu osaltaan Norjan Övre Anarjohka -kansallispuistoon. Kansallispuisto on valtion omistuksessa ja sitä hoitaa Metsähallitus. Visit South Coast Finland
Myös alueen luonto on poikkeuksellinen. Erityisesti vesistöt muodostavat monimuotoisen kokonaisuuden. Tammisaaren saariston kansallispuisto sekä Etelä-Suomen suurin järvi, Lohjanjärvi, sekä Mustion ja Siuntion joet ovat tästä esimerkkejä. Puhumattakaan Hangon kuuluisista hiekkarannoista. Suomen vesistöalueet
Suuren vesistöalueen valuma-alueet numeroidaan seuraavasti. Jos valuma-alueella on tunnus 35.152 (Sääksjärven alue), tarkoittaa Kokemäenjoen vesistöä (35), pisteen jälkeinen 1 vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa muodostettua Kokemäenjoen aluetta, seuraava numero (5) toisen jakovaiheen Kauvatsanjoen valuma-aluetta ja viimeinen numero (2) Sääksjärven aluetta. Siis Sääksjärven alue sisältyy kokonaan Kauvatsanjoen valuma-alueeseen, joka sisältyy kokonaan Kokemäenjoen alueeseen. Suomen maantiede
Vanhastaan Suomen suurimpana saarena on pidetty Soisaloa (1 638 km²). Uudemman käsityksen mukaan Soisalo ei ole saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero sen eri puolien välillä on noin kuusi metriä. Ympäröivien vesien saman tason perusteella Suomen suurimmaksi saareksi on esitetty Sääminginsaloa Saimaalla. Sen pinta-ala on 1 069 km². Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, jos kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Kaikki saaren määrittelyperusteet täyttävistä saarista suurin on Ahvenanmaan pääsaari (685 km²) ja toiseksi suurin on Kemiönsaari (524 km²). Temmesjoen vesistöalue
Temmesjoen vesistöalue (vesistöaluetunnus 58) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Temmesjoki laskee Perämereen. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla pääasiallisesti Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 1180,71 neliökilometriä ja järvisyys on 0,5 %. Vesistöalue muodostuu Temmesjoen lisäksi Tyrnävän- sekä Ängeslevänjoista. Myös Liminganjoki on yhdistetty Temmesjokeen kanavalla. Vesistöalueen putouskorkeus on 105 metriä ja laskupaikka Liminganlahti. Vesistöalueelle tunnusomaisia piirteitä ovat Limingan–Tyrnävän laajat peltolakeudet alajuoksulla sekä laajat suo- ja metsäalueet yläjuoksulla. Päijänne
Välillä esiintyi epäselvyyttä siitä, onko pinta-alaltaan Suomen järvistä toiseksi suurin Päijänne vai Inarijärvi. Inarijärveä pidettiin pinta-alaltaan suurempana. Sen sijaan vesimäärältään Päijänne on aivan kiistatta Suomen toiseksi suurin järvi. Myös Suomen pisin järvi Päijänne on, jos Ison-Saimaan eri järvialtaat lasketaan eri järviksi kuten varsinkin aikaisemmin monesti tehtiin. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Laatokka
Laatokan vesipinta-ala on 17 700 neliökilometriä, pituus 219 km, keskimääräinen leveys 100 km ja suurin leveys 130 km. Sen keskisyvyys on 52 m. Entinen Suomen osuus Laatokasta on syvempää kuin vanha Venäjän osuus, ja syvin kohta (225 metriä) sijaitsee Valamon saaren edustalla. Laatokka on maailman 14. suurin järvi. Järven vesitilavuus on 908 kuutiokilometriä, joka on noin kolme kertaa enemmän kuin Suomen kaikkien sisävesien sisältämä vesimäärä yhteensä. Järven pinta on vain neljä metriä merenpinnan yläpuolella. Laatokassa on yli 500 saarta. Suuria saaria ovat mm. Lunkulansaari, Mantsinsaari ja Valamo. Saaret sijaitsevat enimmäkseen rannan lähellä entisellä Suomen alueella. Suurista Laatokan saarista sijaitsee kaukana rannasta ainoastaan Valamo, joka sekin on entistä Suomen aluetta. Järvi laskee Nevajoen kautta Suomenlahteen. Hirvijoen vesistö
Hirvijoen vesistö (vesistöaluetunnus 29) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Hirvijoki laskee Saaristomereen Halkkoaukkoon. Vesistöalueen pinta-ala on 283,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,03 %. Paimionjoen vesistö
Paimionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 27) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Paimionjoki laskee Saaristomereen Paimionlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 1 088 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,58 %. Luettelo Suomen vesistöistä
Luettelossa mainitaan rannikkoalueen päävesistöjen 3. jakovaiheen rannikkovesistöalueet, jos niistä on artikkeli Wikipediassa. Lisäksi mainitaan pienvesiä, jotka kuuluvat pienten rannikkovesistöjen välisiin rannikkokaistoihin, jos näistä on artikkeleita. Nykyisessä vesistöaluejaossa huomioimattomia Norjan raja-alueen (85) ja Venäjän raja-alueen (86) Suomeen ulottuvia pieniä vesistöalueita mainitaan, jos näillä alueilla olevista vesistä on Wikipediassa artikkeleita. Tornionjoen vesistö
Tornionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 67) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Tornionjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 40131,35 neliökilometriä, josta 14 280 neliökilometriä kuuluu Ruotsin tai Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 4,63 %. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Vesistöalueen suurin järvi, 10,5 km²:n laajuinen Enäjärvi sijaitsee Kurkelanjoen osa-alueella ja järven sokkeloisuuden johdosta rantaviivan pituudeksi kertyy 77 km. Vesistöalueen keskiosan järvet Hirsijärvi, Iso-Kisko ja Kirkkojärvi ovat säännösteltyjä. Iso-Kiskoa ja Kirkkojärveä säännöstellään Kiskonjoen Koskenkoskessa sijaitsevan voimalaitoksen vesivoiman tarpeisiin. Taasianjoen vesistö
Taasianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 15) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Taasianjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 530,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,46 %. Vuokkijärven reitin valuma-alue
Vuokkijärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.6) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 1 481,51 neliökilometriä, ja josta 1 423,77 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 57,74 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 9,95 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Aittokosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 909,09 neliökilometriä ja järvisyys 4,06 %. Sipoonjoen vesistö
Sipoonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 20) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Sipoonjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 220,48 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,58 %. Peipsijärvi
Peipsijärvi (; tai Пско́вско-Чу́дское о́зеро, "Pskovsko-Tšudskoje ozero"; ) on Narvanjoen vesistöön kuuluva järvi Viron ja Venäjän rajalla. Sen pinta-ala on 3 555 neliökilometriä. Peipsijärvi on Viron suurin ja pinta-alaltaan Euroopan neljänneksi tai viidenneksi suurin luonnonjärvi Laatokan, Äänisen, Vänernin ja Saimaan jälkeen. Vesistö
Suomen päävesistöt on nimetty laskujokiensa mukaan. Suurimmat niistä ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen, Iijoen, Kemijoen, Paatsjoen ja Tornionjoen vesistöt. Suurvesistö voidaan jakaa osa-alueisiin sivujokiensa ja järvien laskukohtien perusteella. Kunkin sivujoen yläpuolinen alue määritellään sen osavesistöksi. Näitä nimitetään Suomessa vesireiteiksi. Lapväärtinjoen vesistö
Lapväärtinjoen vesistö (vesistöaluetunnus 37) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Isojoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1098,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,2 %. Suur-Päijänteen alue
Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %. Kuivajoen vesistö
Kuivajoen vesistö (vesistöaluetunnus 63) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kuivajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1356,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,72 %. Piikkiönjoki
Piikkiönjoki kuuluu Ympäristöhallinnon kehittämisohjelmissa Aurajoen-Paimionjoen vesistöaluekokonaisuuteen. Suomen vesistöaluejaossa sen vesistöalueen nimenä on Hepojoen-Makarlanjoen vesistöalue. Vesistöalueen suuruus on 53,39 km², valuma-alueen järvisyys 0,11 % ja vesistöalueen tunnus 82.040.
Hepojoessa on toiminut ennen vedenottamo. Uudenmaan maakunta
Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä. Kovjoen vesistö
Kovjoen vesistö (vesistöaluetunnus 45) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kovjoki laskee Perämeren Luodonjärveen. Vesistöalueen pinta-ala on 291,51 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,66 %. Siuntionjoen vesistö
Siuntionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 22) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Siuntionjoki laskee Suomenlahden Pikkalanlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 487,07 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,23 %. Luettelo Suomen vesistöistä
Luettelo Suomen vesistöistä luettelee Suomen vesistöalueet. Näitä ovat pinta-alaltaan yli 200 km² suuruiset päävesistöalueet, tätä pienemmät rannikko- ja rajavesistöalueet sekä näiden välisille raja- tai rannikkokaistoille jäävät pienet vesistöt tai vesistöjen osat. Siikajoen vesistö
Siikajoen vesistö (vesistöaluetunnus 57) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Siikajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4318,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,18 %. Ilomantsi
Ilomantsin pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Talvisodan 1940 päättäneen Moskovan rauhan myötä Ilomantsin pinta-alasta 1 489 km² kuului Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Väestötiheys on 2,2 asukasta/km². Ilomantsissa sijaitsee Euroopan unionin manneralueen itäisin piste, Virmajärvi (vain Kypros ja Ranskaan kuuluva Réunion sijaitsevat vielä idempänä). Kunnan alueella sijaitsee Koitere, joka on pinta-alaltaan Suomen 12. suurin järvi. Närpiönjoen vesistö
Närpiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 39) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4 %. Kannonkoski
Kannonkoski sijaitsee Suomenselän vedenjakaja-alueella, Kymijoen vesistön latvoilla. Kannonkosken vesistöt kuuluvat Saarijärven, Kivijärven sekä Viitasaaren reitteihin. Kunnan alueella suurimpia järviä ovat Kivijärvi, joka on Suomen 30:nneksi suurin järvi, 15 kilometriä pitkä ja enimmillään noin kuusi kilometriä leveä Vuosjärvi, Kannonjärvi eli Kannonselkä, Pudasjärvi, Viivajärvet sekä puoliksi Karstulan kunnan puolella sijaitseva Enonjärvi. Merkittävimpiä jokia ovat Hilmonjoki, joka tunnetaan paremmin koskikalastuskohde Hilmonkoskesta, Viivajoki, sekä Lakojoki, jonka kautta muun muassa Saarijärven puolella sijaitsevan Pyhä-Häkin kansallispuiston vedet laskevat laajaan Vuosjärveen ja edelleen Keiteleeseen. Suomen kansallismaisemat
Pihlajavedellä ovat nähtävissä perinteisen itäsuomalaisen järviluonnon piirteet, laajat selkävedet sekä saaret. Pihlajavesi on myös saimaannorpan tärkeimpiä elinalueita. Järvi onkin otettu mukaan valtakunnalliseen rantojensuojeluohjelmaan. Suojelu ei kuitenkaan kiellä järvellä liikkumista ja Pihlajavesi onkin vesilläliikkujien suosiossa kesäisin.
Pihlajavesi on Suomen saarisin järvi. Järvessä on 3819 saarta ja sen pinta-ala on 341 km². Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi. Längelmäki
Längelmäki sijaitsee aivan Kokemäenjoen ja Kymijoen vesistöjen välisellä vedenjakajalla. Suurin järvi on Längelmävesi, johon useimmat pienemmät järvet laskevat. Sen sijaan itäisimmät järvet – muun muassa Kuhmoisista Längelmäen puolelle ulottuva Isojärvi – laskevat Päijänteeseen. Varsinkin entisen kunnan alueen keskiosassa Längelmäveden tienoilla maisemaa luonnehtivat lukuisat niemet, salmet, lahdet ja saaret. Rikkonainen vesistö vaikeutti kuitenkin kunnan liikenneoloja. Esimerkiksi Längelmäen kirkonkylän ja Talviaisten kylän välimatka linnuntienä on vain kolmisen kilometriä, mutta maanteitse liki 20 kilometriä. Längelmäen eteläosassa kasvillisuus on monin paikoin rehevää ja runsaslajista ja metsät ovat osittain lehtomaisia. Pohjoisempana maaston korkeuserot suurenevat ja maisemassa on jo Keski-Suomen tuntua. Korkeimmat kallioiden ja mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Längelmäen korkein maastonkohta on kuitenkin 205 metrin korkeuteen yltävä Sinivuori etelässä entisen Kuhmalahden (nykyisen Kangasalan) kunnan rajalla. Längelmäen alueella ovat Suomen pohjoisimmat vaahteran ja vuorijalavan luontaiset esiintymät. Perhonjoen vesistö
Perhonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 49) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Perhonjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2523,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,35 %. Tervajoen vesistö
Tervajoen vesistö (vesistöaluetunnus 07) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Tervajoki laskee Suomenlahdessa Viipurinlahteen.
Vesistöalueen pinta-ala on 203,89 neliökilometriä, josta 107,8 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 3,86 %. Kalajoen vesistö
Kalajoen vesistö (vesistöaluetunnus 53) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kalajoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 246,97 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,82 %. Järvi-Suomi
Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10–15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin. Siuntionjoki
Siuntionjoen kalastusalue käsittää suurimman osan Siuntionjoen vesistöalueesta. Kalastusalueen pinta-ala on 2 164 hehtaaria, josta järvialan osuus on noin 1 900 ha. Järvisyysaste on noin 4,6 %. Kalastusalueen suurin järvi on Enäjärvi Vihdissä. Alue jakaantuu edelleen useisiin pieniin järviin ja lampiin sekä joki- ja puro-osiin. Muita järviä ovat muiden muassa Tjusträsk ja Karhujärvi Siuntiossa sekä Palojärvi, Kypärijärvi, Huhmari, Tervalampi ja Poikkipuoliainen Vihdissä. Nuuksion kansallispuiston pikkulammista Siuntionjoen vesistöalueeseen kuuluu esimerkiksi Kaitlampi. Kalastusalue on enimmäkseen maatalousvaltaista haja-asutusaluetta. Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Suomen vesistöalueet
Suomen vesistöalueet, tai lyhyemmin Suomen vesistöt, ovat ne valuma-alueet, jotka ovat osittain tai kokonaan Suomen alueella. Valuma-alueella tarkoitetaan vedenjakajan rajaamaa alueellista kokonaisuutta, jolta joki tai puro kerää kaiken sateen kautta tulleen vetensä, joka ei ole ennättänyt haihtumaan alueelta. Suuria valuma-alueita kutsutaan vesistöiksi. Tarjannevesi
Tarjannevesi , tai usein myös vain Tarjanne , on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Tarjanteella on sama vedenpinnan korkeus kuin viereisillä Vaskivedellä, Visuvedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden järven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi. Yksinään se sijoittuu Suomen 74. suurimmaksi järveksi. Jatkossa järvenosaa kutsutaan vain järveksi. Kokemäenjoen vesistö
Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27 046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99 %. Lapuanjoen vesistö
Lapuanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 44) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Lapuanjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 4 122,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,92 %. Valtimonjoki
Valtimojoen pituus on 45 kilometriä. Se on järjestyksessä 63. suurin vesistöalue Suomen joista. Vesialueen pinta-ala 1285 km². Järvien osuus vesistöalueesta on 4,6 %. Keskivirtaama 15 m³/s, vuoden keskimääräisesti suurin virtaama 165 m³/s ja pienin virtaama 3 m³/s Summanjoen vesistö
Summanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 13) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Summanjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 569,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,21 %. Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Tämä on luettelo Suomen pinta-aloiltaan sadasta suurimmasta järvestä. Luettelo perustuu ympäristöhallinnon julkaisemiin luetteloihin ”Suomen järvet yli ” ja ”Suomen järvet ”. Simojoen vesistö
Simojoen vesistö (vesistöaluetunnus 64) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Simojoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3159,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin. Oravaistenjoen vesistö
Oravaistenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 43) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Oravaistenjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 196,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,22 %. Ilolanjoen vesistö
Ilolanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 17) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Ilolanjoki () laskee Suomenlahden Pieneen Pernajanlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 308,86 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,55 %. Se on Kankkilan Järvelänjärvestä alkunsa saava vesistö, joka virtaa Myrskylän, Askolan, Porvoon ja Loviisan käsittäviltä valuma-alueilta Pieneen Pernajanlahteen. Vesistön suurimmat järvet ovat Tiiläänjärvi, Veckjärvi. Lisäksi vesistössä on yli hehtaarin laajuisia järviä 36. Manner-Ahvenanmaa
Manner-Ahvenanmaa on Suomen merialueiden suurin saari. Suomen sisävesien saarista pinta-alaltaan sitä suurempia ovat Soisalo ja Sääminginsalo Saimaan alueella. Niiden määrittely saariksi on kuitenkin tulkinnanvaraista, koska vedenpinnan korkeus Soisalon ympärillä vaihtelee, kun taas kanava erottaa Sääminginsalon mantereesta. Ärjänselkä
Ärjänselkä on yksi Oulujärven kolmesta pääasiallisestä järvenselästä Kajaanissa, Paltamossa ja Vaalassa (ennen vuotta 2007 myös Vuolijoen kunnassa). Muut Oulujärven pääasialliset järvenselät ovat Niskanselkä ja Paltaselkä. Ärjänselkä kuten Niskanselkäkin on Suomen suurimpia sisävesilakeuksia ja muistuttaa merta. Ärjänselkä on arvion mukaan Suomen sisävesien suurin ulappa. Ärjänselän karttaan voi piirtää 80 neliökilometrin kokoisen ympyrän, jonka sisälle ei osu yhtään saarta. Ärjänselän ja Niskanselän välissä on Manamansalo. Selästä pyydetään muikkua, haukea ja kuhaa. Porvoonjoen vesistö
Porvoonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 18) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Porvoonjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 1 237,09 neliökilometriä.
Alueen järvisyys on 1,34 %. Se on yksi Suomen päävesistöistä, joka saa alkunsa Lahden seudulta Salpausselän eteläpuolelta. Yläne
Yläne on vedenjakajaseutua. Sen luonnonympäristöä hallitsevat sen alueen pohjoisosaan ulottuva Säkylän Pyhäjärvi ja siihen etelästä laskeva Yläneenjoki. Suurin kokonaan Yläneen alueella oleva järvi on Laajoen lähdejärvi Elijärvi Pyhäjärven lounaispuolella. Yläneen lounaisosassa Laajoen latvoilla sijaitsee vuonna 1956 perustettu ja vuonna 1983 laajennettu Vaskijärven luonnonpuisto, ja Yläneen alueelle Kuhankuonon luona ulottuu myös Kurjenrahkan kansallispuisto, jonka sisälle jäävä Savojärvi on Aurajoen sivujoen Järvijoen lähdejärvi ja Aurajoen vesistön suurin järvi. Samalla seudulla osuu Yläneen alueelle myös Mynäjoen lähdejärvi Mynäjärvi. Viron joet
Suuria hallinnollisia vesistöalueita on neljä. Ne ovat Narva-Peipsi vesistöalue, Suomenlahden vesistöalue, Riianlahden vesistöalue ja Saariston vesistöalue. Muut paitsi Saariston vesistöalue saa alkuunsa Pandiveren ylängöltä. Jokien valuma-alueet eivät aina noudata valtioiden rajoja, joten ne saattavat sijaita myös Venäjän, Latvian tai Valko-Venäjän alueilla. Noin 33% jokien vedestä laskee Suomenlahteen, 43,6% Riianlahteen, 33% Peipsijärveen ja 0,3% Venäjälle ja Latviaan. Virossa on 15 jokea, joiden valuma-alue on yli 1 000 neliökilometriä ja Narvanjoen valuma-alueen koko ylittää Viron valtion pinta-alan. Emajoen valuma-alue mahtuu lähes kokonaan Viron alueelle ja muodostaa siitä 22%. Pohjois-Viron ja saariston luonnon erikoisuus on kalkkikivikallioiden karstissa. Vesi on syövyttänyt tiensä maanalaisissa onkaloissa muodostaen välillä maanalaisia jokia. Tällaisia jokia ovat esimerkiksi Jõelähtme jõgi, Tuhala jõgi ja Kuivajõgi. Päijänne
Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä. Suomen vesistöalueet
Keskisuuren vesistöalueen valuma-aluetta ositettiin vain kahdessa jakovaiheessa. Koska niiden koot vastaavat suurten vesistöalueiden toisen ja kolmannen vesistöalueen jakoja, on jako keskeytetty niiden jälkeen. Esimerkiksi tällaisen vesistöalueen tunnus 27.055 tarkoittaisi Paimionjoen vesistöalueella (27) toisen jakovaiheen Tarvasjoen valuma-alueella (05) olevaa Holmanojan valuma-aluetta (5). Keskisuuren vesistöalueen ensimmäisen jakovaiheen alueita kutsutaan heti toiseksi jakovaiheen alueiksi, koska niiden pinta-alat vastaa suurin piirtein suuren vesistöalueen toisen jakovaiheen alueita. Hiitolanjoen vesistö
Hiitolanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 03) on Suomessa vesistöalue, joka laskee Hiitolanjokea myöten Laatokkaan. Vesistöalueen pinta-ala on 1 415,15 neliökilometriä, josta 1 029,28 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle Karjalan tasavallassa. Alueen järvisyys on 12,46 %. Vaalimaanjoen vesistö
Vaalimaanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 10) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Vaalimaanjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 244,96 neliökilometriä, josta 238,56 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 3,07 %. Forssa
Vesistöjä on Forssan pinta-alasta vain 4,61 km² eli 1,8 % kokonaispinta-alasta. Keskustaajaman alueella ainoat vesistöt ovat idässä osa Kaukjärveä, kaupungin halki virtaava Loimijoki, siihen laskeva, lähes umpeenkasvanut Loimalammi sekä Linikkalanlammi Linikkalassa ja Mäkilammi Vieremässä. Lähialueen suurin järvin on Tammelan puolella sijaitseva Pyhäjärvi. Ruovesi (järvi)
Ruovesi on Suomen 63. suurin järvi. Jos tulkitaan Ruoveden, Vaskivesi–Visuveden, Palovesi–Jäminginselän ja Tarjanneveden järvialtaat yhdeksi suureksi Iso-Tarjannevedeksi, saadaan sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Iso-Tarjannevesi olisi sillä pinta-alalla Suomen 18. suurin järvi. Luettelo Ruotsin päävesistöalueista
Tämä on luettelo Ruotsin päävesistöalueista. Ruotsissa on yhteensä 119 päävesistöaluetta. Päävesistöalueiksi määritellään ne mereen laskevat vesistöalueet, joiden pinta-ala on yli 200 km². Ruotsin manneralueella näitä on 112 kappaletta ja ne on numeroitu pohjoisesta alkaen (numero 1 on Tornionjoen vesistöalue). Lisäksi on muutamia (numerot 113-116), jotka laskevat Ruotsista Norjan puolelle. Gotlannissa on kaksi päävesistöaluetta (117-118) ja koko Öölanti muodostaa yhden (119). Kemijoen vesistö (Viena)
Kemijoen vesistö (Viena), tai joskus myös Vienan Kemijoen vesistö, (vesistöaluetunnus 74) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kemijoki, tai myös Vienan Kemijoki, laskee Vienanmereen.
Vesistöalueen pinta-ala on 27 700 neliökilometriä, josta 1 297,44 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Jänisjoen vesistöalue
Jänisjoen vesistö (vesistöaluetunnus 01) on Suomessa vesistöalue, joka laskee Jänisjoen kautta Laatokkaaan. Vesistöalueen pinta-ala on 3 860,64 neliökilometriä, josta 1 988,41 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle Karjalan tasavallassa. Alueen järvisyys on 10,6 %. Koskenkylänjoen vesistö
Koskenkylänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 16) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Koskenkylänjoki laskee Suomenlahden Pernajanlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 895,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,42 %. Pyhäjärven alue (Tampere)
Vesistöalueen keskusjärvi on Tampereen Pyhäjärvi, johon laskee joukko lyhyitä nimettömiä ojia ja lisäksi Laajanoja, Viinikanoja, Vihioja, Härmälänoja, Siko-oja, Naarvanoja ja Vastinoja. Näiden ojien alueella sijaitsee yli 100 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Pyhäjärvi (12 161 hehtaaria, ha), Kaukajärvi (141 ha), Sääksjärvi (80 ha), Tottijärvi (69 ha), Vihnusjärvi (69 ha) ja Iidesjärvi (64 ha). Alueen asukasluku kohoaa satoihin tuhansiin, joten järvien virkistysarvolla on merkitys suurelle joukolle sen asukkaille. Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Tampere, Nokian rantataajamia Pitkäniemestä Sorvaan, Vesilahti ja Narva sekä Lempäälä ja Nurmi. Karvianjoen vesistö
Karvianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 36) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Karvianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3 438,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 4,55 %. Kymijoen alue
Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %. Saari
Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari.Suomen suurimpana saarena on vanhastaan pidetty Soisaloa (1 635 km²), jonka ympärillä vedenpinta ei kuitenkaan ole samassa tasossa. Toinen ehdokas Suomen suurimmaksi saareksi on Sääminginsalo (1 069 km²), jonka ympärillä vedet ovat samassa tasossa. Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²). Inarin alue
Inarin alue (vesistöaluetunnus 71.1) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 943,64 neliökilometriä, ja josta 4 923,00 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 20,64 neliökilometriä kuuluu Norjan ja Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 29,69 %. Suomen puolisen vesistöalueen alarajana on valtakunnanraja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 14 491,60 neliökilometriä. Koko vesistön pinta-ala on 14 512,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12,38 %. Inarijärvi
Inarijärvi, käytetään myös nimiä "Inari" ja "Inarinjärvi" (, ja ), on vajoamajärvi Inarissa Taka-Lapissa. Sen pinta-ala on 1 084 neliökilometriä, ja se on Suomen järvistä kolmanneksi suurin ja koko Lapin suurin. Inarijärvi on Suomen suurin vain yhden kunnan alueella sijaitseva järvi. Järvi laskee Paatsjokea pitkin Barentsinmeren Varanginvuonoon. Järven pinta on 117–119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä säännöstellään Paatsjoessa Venäjän puolella sijaitsevalla Kaitakosken voimalaitoksella. Inarijärvi on Päijänteen jälkeen Suomen järvistä syvin. Syvin kohta sijaitsee Vasikkaselällä pohjoisessa painaumassa. Suurin osa Inarijärvestä on kuitenkin matalaa. Inari­järvi ympäristöineen on lähialueen Lappia hieman lämpimämpi. Rantaviivan pituus on noin . Kilpeenjoen vesistö
Suomen nykyisessä vesistöaluejaossa vesistö, josta vain Kilpeenjoen () ylimmät latvahaarat Lappeenrannassa ulottuvat Suomen puolelle, muodostaa oman vesistöalueensa erotuksena niin ikään Juustilanselkään laskevan Juustilanjoen vesistöalueesta. Vielä 1930-luvulla ja sitä aiemmin tehdyissä Suomen vesistöaluejaoissa kaikki Juustilanselkään laskevat vedet luettiin samaan vesistöön, josta käytettiin sen latvahaarojen mukaan nimiä "Juustilanjoen vesistö" tai "Näätälänjoen vesistö". Kun osana Saimaan kanavaa ollutta Juustilanjärven lasku-uomaa 1930-luvulla perattiin, laski Juustilanjärvi kuitenkin merenpinnan tasoon, ja nykyisessä, vuonna 1993 julkaistussa Suomen vesistöaluejaossa siihen laskevat vesistöt luetaan eri vesistöiksi. Varesjoki
Varesjoen valuma-alue on laajuudeltaan 57,71 km², josta vesipinta-alan osuus on 4,85 %. Valuma-alueen suurin järvi on Varesjoen lähdejärvi Varesjärvi (158,75 ha) aiemmalla Kiikalan ja Suomusjärven rajalla. Sen jälkeen lähinnä suurimpia ovat Varesjokeen pohjoisesta Huhdanojan kautta laskevat Säräjärvi (32,66 ha) Salon ja Lohjan, aiemmin Kiikalan ja Nummen rajalla sekä Ruukinjärvi (21,22 ha) Kiikalan Johannislundissa. Pienempiin järviin kuluvat muiden muassa laskujoeton Riidus (19,53 ha) Kiikalan Yltäkylässä ja Säräjärveen laskeva Tervakas (12,5 ha) Lasikylässä Kiikalassa sekä Varesjokeen laskeva Härjänvatsa Kiikalan Silvan kylässä. Lisäksi etenkin harjualueella Ruukinjärven ja Säräjärven ympärillä on paljon pieniä lampia ja järviä. Paimionjoki
Lähes 50 % vesistöalueesta on metsämaata ja suota. Vesistöalue sijaitsee yhdeksän kunnan alueella, ja merkittävimmät taajama-alueet joen varrella ovat Paimio, Marttila, Kosti Tl ja Somero. Yli 50 % vesistöalueesta on rakennettua ja maatalousaluetta, ja ne sijoittuvat pääosin jokilaaksoihin. Vesistöalueella asuu noin 24 000 ihmistä. Juustilanjoen vesistö
Juustilanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 05) on Suomessa vesistöalue, joka laskujoki Juustilanjoki laskee Suomenlahteen Juustilanselälle. Vesistöalueen pinta-ala on 296,13 neliökilometriä, josta 178,45 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 7,2 %. Laihianjoen vesistö
Laihianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 41) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %.