Kuinka pitkä Nummijärvi on?
Nummijärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua.
Salmijärvi (Kuru)
Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Niemijärvi (Orivesi)
Niemijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä sijaitseva järvi. Kurkijärvi
Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 16,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven pitkä muoto on silmiinpistävää. Järvessä on viis kapeikkoa, jotka muodostavat sille erillisiä järvialueita. Sulasalmi on vain noin 10 metriä leveä, joten järven päähän syntyy Järvenpäänseläksi kutsuttu järviallas. Se on 2,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä saareton järvenosa, jonka keskelle kurkottaa puoli kilometriä pitkä Kuikanniemi. Järven pääallas hahmottuu keskellä Kouluniemen kohdalla sijaitsevan Selänsalmen vuoksi kahdeksi järvenseläksi. Läntistä kutsutaan Majavanseläksi ja itäistä Kaikkosenseläksi. Majavanselän länsipää ssä on Paakkuselkä, joka kapenee Ruunasalmessa ja aukeaa sen takana Matalaseläksi. Kaikkosenselkä on yli neljä kilometriä pitkä. Länsipäässä pohjoisrannasta työntyy haarautuva Korhosenniemi, jonka takana on Saarilahti. Kaikkosenselän itäpäässä Härkösensalmen kohdalla työntyy Likoniemi järven suuntaisena suojaamaan Siprunlahtea. Salmen takana aukeaa itään Tuuliainen. Se on järven itäpäässä ja se kapenee Toolanniemen kohdalla Kapeasalmeksi, jonka yhdystien 8641 alla oleva penger melkein tukkii. Yläjuoksulla olevan Jormuan vedenpinnan korkeus on Kurkijärven kanssa samalla tasolla. Alinen Äimäjärvi
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 130 metriä. Järveen ei laske ojia ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärveen. Niskajärvi (Kouvola)
Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 neliökilometriä. Järvi on 8,2 kilometriä pitkä ja 4,0 kilometriä leveä, mutta sen muoto on kovin rikkonainen. Järven eteläosa muodostaa pienen järvenselän, josta haarautuu lounaaseen, luoteeseen ja pohjoiseen lahdet. Lännessä Muitiansaaren ja Hyömänsaaren taakse jää pieni järvenosa, josta työntyy lounaaseen Johdasjärven suuntaan lyhyt lahti. Häkälänsalmi yhdistää järvenselkään luoteessa sijaitsevan laajan Häkälänlahden ja pohjoisempana sijaitsevan kapean Raudanlahden. Pohjoisessa Lehtisaari on pohjoisosassa sijaitsevan järvenselän erotusmerkki. Sen luoteisosasta työntyy kaakkoon Terniemi, joka jakaa pohjoisselän pohjoispään kahdeksi lahdeksi, jotka ovat lyhyempi Järvisenlahti ja pitempi Raikoonlahti. Numlahti
Numlahti () on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee Perttulan kaakkoisosassa sijaitsevan Hongisojantien varrella, joka alkaa Lopentiestä jatkuen Kirkonkylän suuntaan. Numlahdessa sijaitsee mainittujen teiden yhtymäkohdassa kulttuurihistoriallisesti arvokas Numlahden kartano, jonka maita erotettiin toisen maailmansodan jälkeen lunastettavaksi Karjalasta saapuneelle siirtolaisväestölle, muodostamalla näin ns. "karjalaiskylän". Perttulan, Uotilan ja Numlahden välissä sijaitsi aikoinaan nyttemmin pelloksi kuivatettu Kuhajärvi, jota 1830–1850-luvuilla kuivatettiin ensin osittain, sitten 1920–1940-luvulla kokonaan. Numlahdella ei ole omaa koulua vaan koululaiset kulkevat kunnan muihin kouluihin. Lammijärvi (Kiukainen)
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kyläjärvi on piirretty suurena järvenä. Vanhemmassa vuoden 1849 Lindströmin kartassa on jo maininta järvenlaskusta, joten Kalmbergin kartassa on oltava siinä asiassa virhe. Mutta jos järvi on piirretty karttaan muotonsa ja mittojensa puolesta oikein, voidaan sen mitat kuitenkin päätellä kartaston mittakaavan avulla. Tällöin järven pituus kunnanrajan suunnassa olisi ollut noin 2,2 kilometriä ja leveys olisi ollut noin 1,6 kilometriä. Järveen laski Eurajoki, jonka suu sijaitsi kaakkoisosassa olevassa niemessä. Myös järven laskuoja oli Eurajoki, ja sen luusua sijaitsi järven luoteiskulmassa. Pohjoispäässä olleeseen kapeaan lahteen laski metsäoja, jonka nykyinen nimi on Kauruunoja. Lounaan suunnasta järveen laski kahden lammen laskuojat. Lammet olivat Korpijärvi, joka on nykyään kuivattu pelloksi, ja Kaukjärvi, joka on kuivattu metsäksi. Nummijärven kirkko
Nummijärven kirkko on Kauhajoella, Nummijärven kylässä sijaitseva puukirkko. Sen rakentaminen aloitettiin vuonna 1929 valtioneuvoston myönnettyä kyläläisille maa-alueen ja rakennustarpeita hautausmaan ja rukoushuoneen rakentamiseksi. Kirkon suunnittelusta vastasi arkkitehti Matti Visanti ja kirkko valmistui lopulta vuonna 1934. Raimonjärvi
Soikean muotoisen järven pituus on 450 metriä, leveys 200 metriä ja pinta-ala 6,4 hehtaaria. Ranta, jonka pituus on 1,1 kilometriä, on metsää tai peltojen suoja-aluetta, jota ympäröivät peltomaat. Eteläpuolella kohoaa 20 metriä vedenpinnan yläpuolelle kallioalue, jonka päällä sijaitsee Mahnalan tanssilava . Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja järven lähettyvillä sijaitsee kaksi maatilaa. Järven ohittaa länsipuolelta yhdystie 2623, jota kutsutaan "Maisematieksi". Järveen ei laske ojia ja sen laskuoja lähtee järven länsikärjestä. Se laskee kilometrin mittaisena Kallioistenselkään. Valuma-alueella ei ole muita vesistöjä. Pirttijärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 400 metriä, leveys on 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Järveä ympäröi karu metsämaasto, jossa on soita aivan rannataan asti. Järveen laskee kolme suo-ojaa, joista yksi tuo Majajärven vedet junaradan alta. Järven laskuoja lähtee järven koilliskulmasta ja kulkee noin 1,5 kilometriä metsän ja peltomaan läpi Karhejärven Korpilahteen. Laskuojaan yhtyy myös Korpijärven laskuoja. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 64 vuorokautta. Lankajärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue. Jämijärvi (järvi)
Läntiseen altaaseen laskevat lukuisat ojat ja joet. Pitkän Palolahden pohjukkaan laskevat vierekkäin Naurisjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 142, ja Palojoki, jonka valuma-alue on 108 neliökilometriä. Naurisjoen keskijuoksua kutsutaan toisinaan Jämijoeksi ja yläjuoksua Kivijoeksi. Nämä muodostavat yhteensä 40 kilometriä pitkän joen, jonka lähdejärvi on Iso Kivijärvi. Naurisjoen valuma-alueella sijaitsevat vielä Valkiajärvi, Röömi ja Korvajärvi. Palojoen pituus on noin 20 kilometriä ja sen latvahaarassa sijaitsee lähdejärvenä Palolammi. Palojoen sivuhaarassa sijaitsee Tyykköönjärvi. Palolahden suulta länteen laskee lyhyempi Koikonoja, jonka valuma-alue on 24 neliökilometriä. Sen valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisrannoilla laskevat järveen vielä kaksi lampea. Tervalampi on pieni ja lyhyen ojan varrella sijaitseva lampi, joka laskee Tervalahteen. Jämijärven keskustaan laskee Loukkulampi ja sen latvaojat tuovat vetensä kaukaa pohjoisilta soilta. Jämijärven etelärannalle laskee vain lyhyitä ojia Hämeenkankaan pohjoisilta rinnesoilta. Poljan kylän kohdalla on sijainnut pieni Pihnarinlammi, joka on kuivatettu kosteikoksi. Näsijärvi
Muinais-Näsijärvi kuroutui maankohoamisen seurauksena Itämerestä sen Ancylus-vaiheessa erilliseksi järveksi noin 9 000 vuotta sitten (ajankohdaksi on ehdotettu myös 6400–6200 eaa. tai 8 000 vuotta sitten ). Kuroutumiskohta oli Alavuden Sampsalammen kohdalla, jossa virtasi aluksi hyvin lyhyt Perämereen laskeva joenuoma. Muinais-Näsijärvi oli nykyistä Näsijärveä huomattavasti suurempi, vaikka sen vedenpinta oli Tampereella noin 5 metriä alempana kuin se on nykyään . Maankohoamisen takia lasku-uoma piteni meren peräännyttyä kauemmaksi ja muinainen lasku-uoma haki maastosta Lapuanjoen nykyäänkin käyttämän reitin. Perämerellä tapahtuvan nopeamman maankohoamisen vuoksi Näsijärven luoteispää kohosi nopeammin kuin järven eteläpää, jolloin järvialtaan pohja kallistui kohti etelää. Jatkuvan kallistumisen vuoksi järven vedenpinta kohosi kaiken aikaa ja se aiheutti järven eteläpäässä hitaan tulvan, joka on nostanut vedenpintaa Tampereella yhteensä 8 metriä. Kun noin 7 500 vuotta sitten (on myös ehdotettu 5600 eaa., 5 000 vuotta sitten tai 6 500 vuotta sitten ) järven vesi oli kohonut 3 metriä nykypinnan yläpuolelle, murtautui vesi Pyynikinharjun matalimman kohdan yli ja valloilleen päässeet vedet puhdistivat harjun löyhään maaperään leveän uoman ja uursivat uoman keskelle kivisen Tammerkosken. Tammerkosken vesi laski Pyhäjärveen, joka laski nykyistä Kokemäenjoen käyttämää lyhyttä alkureittiä pitkin suoraan Selkämereen. Näsijärven vedenpinta aleni samalla muutaman metrin, joka riitti kuivattamaan pohjoisessa Lapuanjoen luusuassa sen laskukynnyksen. Näin oli Näsijärven laskusuunta vaihtunut Perämereltä Selkämerelle yhden kevään aikana ja järven vanhaan luusuaan siirtyi Pispalan vedenjakaja Suomenselän vedenjakajaksi. Näsijärvi
Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Lammijärvi (Kiukainen)
Vuonna 1741 Ekman piirsi kartan Eurajoesta ja siihen hän sijoitti Lammijärven Irjanteen itäpuolelle. Järven ympärille hän piirsi niittyjä, joiden ladotkin hän oli merkinnyt karttaan. Järvi oli tuolloin asumaton. Ekman lisäsi karttaan myös mittakaavan, mutta järven hän oli piirtänyt lähes ympyräksi, mikä vähentää kartan tarkkuutta. Järven halkaisija oli noin 1000 "pituusyksikköä", mutta pituusyksikön suuruus tulisi ensin tietää. Nurmijärven vesitorni
Nurmijärven vesitorni on Nurmijärven kirkonkylässä sijaitseva vesitorni, joka on valmistunut vuonna 1972 ja on vesitilavuudeltaan 1 000 m. Sen korkeus on noin 22 metriä. Kortejärvi (Hyynilä)
Järven pinta-ala on 88,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,6 kilometriä ja leveys 1,3 kilometriä. Järveen laskee sekä metsä- että pelto-ojia. Pikku-Hyynilän kylässä Äimänpohjan lahteen laskee Alisen Äimäjärven ja Ylisen Äimäjärven yhteinen laskuoja. Kortejärven kylän eli järven koillispuolelta laskee Pohjasjärven, Tyynysjärven ja Ruskeenjärven yhteinen laskuoja Niuranlahteen. Kortejärven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla Talvisuonlahdessa, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä Nurmijoki, joka laskee Hyynilänjärveen. Tottijärvi (järvi)
Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 900 metriä ja sen pinta-ala on 69 hehtaaria. Se sijaitsee 1,5 kilometriä Pyhäjärven Maivaselän rannasta luoteeseen. Järvi on kaksiosainen niin, että pohjoisen järvenselän jatkeena on Kurjennokan kohdalla etelään työntyvä 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä lahti. Järveen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavimmat tuovat vettä länsipuolen metsistä, soistuneesta Kirstuanjärvestä ja idässä olevasta Hämysvuoren alueelta. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja juoksee kolmen kilometrin matkallaan etelään Stenvikinjärven läpi ja sen jälkeen lounaaseen laskien lopuksi Pyhäjärven Pihnalanperänlahteen. Järven valuma-alueen koko on vain 4,8 km², ja siinä on suunnilleen yhtä paljon peltoja ja metsää. Veden laskennallinen viipymä järvessä onkin jopa 1,2 vuotta. Rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Rantoja reunustavat useimmiten peltomaat, mutta joissakin kohdissa on myös metsämaata. Tottijärven kirkonkylä jää järven itäpuolelle ja järven vaikutuspiirissä on toistakymmentä maatilaa ja muita asuintaloja. Taajaman jätevesiä puhdistetaan omassa pienpuhdistamossa, joka laskee vedet järveen. Rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajanasuntoa. Niille johtaa tiet kirkonkylän läpi kulkevalta yhdystieltä 2992 ja siitä haarautuvalta yhdystieltä 13769 tai talojen omilta tieltä. Rotkojärvi (Jämsä)
Rotkojärvi eli Ruuhijärvi on pieni humusjärvi Jämsän Heräkulmassa lounaisessa Keski-Suomessa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Jämsän keskustasta luoteeseen ja noin 20 kilometriä Mäntän keskustasta kaakkoon. Rotkojärven pituus on noin 800 metriä ja leveys noin 50 metriä. Nummijärvi (Lohja)
Järven Kylänlahden rantoja on viljelty ja laidunnettu 1700-luvulta asti ja se on näkynyt hyvin järvelle asti. Kylä mainitaan Museoviraston valtakunnallisesti merkittävissä rakennettuissa kulttuuriympäristöissä. Kellojärvi (Kuhmo)
Järven pohjoisinta järviallasta kutsutaan Korpijärveksi ja se on 2,4 kilometriä pitkä. Se erottaa muusta järvestä Lapinniemen ja Virranniemen välissä oleva Virransalmi, joka on alle 40 metriä leveä. Järven rannalla sijaitsee Ylä-Vieksi. Virransalmen alla aukeaa aluksi kapea Mustinlahti ja 200 metriä leveä Niemelänsalmi, jonka rannalla sijaitsee Niemenkylä. Se aukeaa etelässä neljä kilometriä pitkään ja kilometrin leveään Ronkanperään, joka työntyy kaakon suuntaan. Samasta kohtaa työntyy etelään Kellojärven kuusi kilometriä pitkä järvenselkä. Sen länsirannalla sijaitsee Huuhilonkylä. Järven eteläinen järviallas Kellonselkä alkaa Korpisaaren eteläpuolella olevasta kapeikosta. Kellonselkä on 7 kilometriä leveä ja 3 kilometriä leveä. Läntistä lahtimaista osaa kutsutaan Kellonperäksi. Järven eteläpäässä sijaitsee Ala-Vieskin kylä. Alinen Niemisjärvi
Järven pinta-ala on 15 hehtaaria. Se on 750 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi sijaitsee erämaassa ja sen rannat ovat metsämaata. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvelle tulee tie, joka päättyy Alisen- ja Ylisen Niemisjärven väliselle niemelle. Niemellä on Keskilaavu, opastuspiste, kalastusopatustaulu sekä pysäköintialue. Niemen juuresta kaakkoon on Ahdin kämppä, Niemistula ja Niemisjärven luontopolun alku. Salmijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, joka on pikemminkin kapeikko tai salmi Pikku Salmijärveen. Salmijärvi (Loppi)
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan. Lamminjärvi (Juupajoki, Hirvijärvi)
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee viereisen Hirvijärven suuntaisella jatkeella samassa maaston painaumassa. Järvet erottaa toisistaan 170 metriä leveä kannas. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi ovat maatiloja, ja voidaan katsoa kuuluvan Hirvijärven kylään. Rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Lamminjärven rannat ovat enimmäksen peltomaata, mutta kahdessa kohtaa rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisosassa maatilan viljelmät ovat puutarhaa. Pielinen
Järven pohjoispäässä sijaitsevat kaksi järven pääaltaasta erillistä järvenosaa. Lautiainen, joka on 8,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä, jää Nurmeksen Poronkylässä Akkonsalmen taakse ja vain 2,1 kilometriä pitkä Nurmesjärvi aukeaa heti Mikonsalmen takana Nurmeksen keskustan itäpuolella. Lautiaisen pohjukkaan Ylikylään laskee Saramojoki. Lestijärvi (järvi)
Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Naarmijärvi (Kihniö)
Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön keskustasta länteen. Ainoa järveen laskeva joki on Heinijoki, joka tuo valuma-alueen pohjoisosien soiden ja lampien vedet. Lammet ovat Heinilampi, Kotalampi, Teerilampi ja Kolhonlampi. Muut laskuojat laskevat järveen sen itärannalla, minne ne tuovat ojitettujen soiden vettä. Naarmijärven eteläpäästä lähtee lyhyt 400 metriä pitkä nimetön laskujoki Kankarinjärveen. Naarmijärvi on hyvin matala järvi, sillä keskisyvyys on vain 1,2 metriä ja sen syvin kohta on noin 3 metriä. Sen keskilinjalla sijaitsee lähes järven mittainen noin kaksi metriä syvä painanne. Saaria on vain kaksi. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat pääosin peltoa. Järven eteläpää ja pohjoispää on metsää ja siellä on joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille pääsee Kihniöstä tulevalta kylätieltä, kun poikkeaa järveä kiertävälle tielle. Nummimäki
Nummimäki on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee Klaukkalaan kuuluvista Mäntysalosta ja Ripatista koilliseen, Järventaustasta etelään ja Metsäkylästä pohjoiseen, aivan Metsäkylän koulun tuntumassa. Naamankajärvi–Polvijärvet
Järven kokonais pinta-ala on 850 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 8,2 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvellä on kolme selkeästi erillistä järvenosaa, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Pohjoisimpana sijaitsee Pieni Polvijärvi, jonka pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 750 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Polvijärvi, joita yhdistää Polvisalmi. Salmi on kilometrin pituinen ja noin 330 metriä leveä. Polvijärven järviallas asemoituu poikittain muihin järvenosiin nähden. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Sitä yhdistää eteläiseen Naamankajärveen kilometrin pituinen salmi, jonka yläosaa kutsutaan Ylisalmeksi, keskiosaa Mäkärälammeksi ja alaosaa Säynäjänsalmeksi. Naamankajärvi muodostuu pitkästä järvenselästä, josta työntyy puolivälistä länteen 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä Suolilahti. Naamankajärven pohjoispäässä on Säynäjänlahti, joka on 900 metriä pitkä. Järven eteläpäässä sijaitsee sen luusua. Alinen Salmijärvi
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Niemijärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Niemen
Niemen saa alkunsa Valko-Venäjällä Minskin ylängöltä, Minskin alueen Uzdan piiristä Minskin eteläpuolelta. Joen pituus on nykyisin 914 km. Latvavesillä tehdyt ojitus- ja kanavatyöt ovat lyhentäneet pituutta 24 km. Joki virtaa ensin 439 km Valko-Venäjällä, jatkaa 359 km Liettuan eteläosan halki ja edelleen 116 km Liettuan ja Venäjän Kaliningradin alueen rajajokena, ja päättyy Itämeren Kuurinhaffiin. Joen suurin syvyys on 5 metriä ja leveimmillään joki on noin 500 metriä leveä. Sen valuma-alue on 98 200 neliökilometriä, mistä runsas kolmannes Valko-Venäjän alueella. Niemen virtaa hitaasti, vain 1–2 m/s ja on purjehduskelpoinen lähes koko pituudeltaan. Nammijärvi
Järvi sijaitsee Inarijärven itäpuolella noin kaksi kilometriä Norjan rajasta. Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 4,6 kilometriä leveä. Salmijärvi (Kuru, Vehmaanperä)
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Nurmijärvi
Nurmijärven alueella on vain vähän vesistöjä. Kunta sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on Nurmijärven alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen. Nurmijärven suurin järvi on luoteessa osittain Hyvinkään puolella sijaitseva laskujoeton Sääksjärvi, ja muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi sekä Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla. Nurmesjärvi (Rautavaara)
Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä. Järven rannat ovat pääasiassa metsämaata, jonka yhtenäisyyttä ympäristön peltopalstat rikkovat. Peltomaata ylettyy myös rantaan asti. Rantojen asutus on harvaa haja-asutusta, joiden väliin on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven rannoille ulottuvat vain Kangaslahden ja Kantoniemen kulmakunnat. Niille tulee tiet länsirantaa seuraavalta yhdystieltä 5780, josta haarautuu pohjoispuolelle järveä yhdystie 16437 ja eteläpuolelle yhdystie 16439. Itärantoja seuraa lyhyesti yhdystie 16449. Kuopion ja Rautavaaran välinen kuntaraja erottaa järven eteläosasta vajaa puolet Kuopioon. Saikkalanjoen valuma-alue
Hyynilänjoki jaetaan kahdeksi erinimiseksi joeksi siinä kohdassa, missä Hyynilänjärven 800 metriä pitkä laskuoja yhtyy siihen oikealta. Tämä Kortejärven valuma-alue on pinta-alaltaan 24 km² ja alueen laskuoja on vain 800 metriä pitkä. Nummijoki tuo Hyynilänjärveen vedet Kortejärvestä ja siihen yhtyy oikealta Kankaanoja, joka tuo Hyynilänkankaan takaa Kilkansuon vedet. Kortejärvi kokoaakin muiden vesistöjen vedet. Sen luoteiskärkeen laskee Alinen Äimäjärven ja Ylinen Äimäjärven yhteinen laskuoja. Kortejärven koillisosaan laskee Pohjasjärven, Tyynysjärven ja Ruskeenjärven yhteinen laskujoki. Lamminjärvi (Hahmajärvi)
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee Tomulanjoki Hahmajärvestä sekä joukko pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 7,8 kilometriä pitkä Hiusjoki ja Karijoki, joka laskee Mätikköön. Hiusjoki muuttuu Karijoeksi Hyynilän kylän kohdalla, kun siihen laskee oja Kortejärveltä. Aiemmin joet tunnettiin yhdellä nimellä Hyynilänjoki . Sääksjärvi (Nurmijärvi)
Sääksjärvi on noin 260 hehtaarin järvi, joka sijaitsee Nurmijärven ja Hyvinkään rajalla lähellä Nurmijärven Röykän taajamaa Salpausselän harjanteella olevassa harjukuopassa. Sääksjärvi on laskuojaton pohjavesijärvi, ja sen vesi vaihtuu maaperän kautta. Järvi on syvyyssuhteiltaan laakea: suurin osa pohjan pinta-alasta on neljä metriä syvyyskäyrän sisäpuolella. Järven syvin kohta on noin kahdeksan metrin syvyydessä. Sääksjärven vesi on suhteellisen puhdasta, ja järvessä on hyvä happitilanne, koska vesi sisältää vain vähän happea kuluttavia aineksia. Järven pH on 6–7. Järviveden puskurointikykyä ilmaiseva alkaliteetti on hyvin alhainen. Sääksjärvi on Suomen suurin lähdepohjainen järvi sekä yksi suurimmista lähteistä. Nummijärven taistelu
Nummijärven keskustassa on nykyisin taistelun muistomerkki. Nummijärven taistelusta tuli 28. elokuuta 2008 kuluneeksi 200 vuotta, jonka kunniaksi järjestettiin Nummijärvellä juhla 31. heinäkuuta. Juhla alkoi Nummijärven kirkossa kello 13 pidetyllä jumalanpalveluksella. Tämän jälkeen laskettiin seppeleet taistelun muistomerkille sekä kaatuneitten muistomerkille. Myös taistelupaikkojen esittely kuului päivän ohjelmaan. Niemisvesi
Järvi muodostuu kahdesta erillisestä erinimisestä järvialtaasta, joiden välissä sijaitsee Raatikkasaari. Saaren eteläosassa on kannas ja pohjoisosassa kapea ja matala salmi. Koko järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 6,0 kilometriä leveä. Pemun järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä ja Niemisjärven allas on 6,0 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Nummijärvi (täsmennyssivu)
Nummijärvi voi tarkoittaa seuraavia: Niinijoki (joki)
Niinijoki on 46 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Kokemäenjoen sivujoen Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Niinijoen suu sijaitsee 46 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Niinijoen valuma-alueen pinta-ala on 226 km² ja se ulottuu pääasiassa vain Loimaan kaupungin alueelle. Joen valuma-alueella on vain kaksi pientä järveä, ja sen järvisyys on 0,03%. Nurmijärvi
Nurmijärven nimikkolintu on palokärki (Dryocopus martinus), nimikkoeläin on mäyrä (Meles meles), nimikkokasvi on kivikkoalvejuuri (Dryopteris filix-mas). Kiljavalla sijaitsee kirkasvetinen ja laskuojaton Sääksjärvi, jonka vesi vaihtuu maaperän kautta. Se on itse asiassa Suomen suurin lähde, jota koristavat poikkeuksellisen upeat hiekkarannat. Kaikkiaan Nurmijärven alueella on vain vähän järviä: Valkjärvi Klaukkalan luoteispuolella, Vaaksinjärvi Röykässä ja Herustenjärvet kunnan pohjoispäässä. Pieni osa Vihtijärveä on Nurmijärven luoteiskulmassa. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järven laskujoki on alle 100 metriä pitkä Nikonjoki, joka putoaa vain 0,1 metriä laskiessaan viereiseen Sammaluksen ja Herajärven yhteiseen järvialtaaseen. Näiden vedet poistuvat monen mutkan kautta Suomesta Helisevänjoessa. Haukijärvi (Nokia)
Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkuunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkuunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja. Vekuri (Jämsä)
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on sivusuuntiin lahtia ja suurin yhtenäinen leveys on alle 400 metriä. Se sijaitsee Kuusjärven kanssa rinnakkaisessa pitkässä painanteessa. Järven pohjoispää jää pitkänä ja kapeana Makasiinivuoren ja Syrjävuoren väliin ja järven keskikohta jää Runttivuoren itäpuolelle. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta järven nimistössä esiintyy myös Lammassaari suuren niemen nimenä. Sinne on rakennettu pengertie vapaa-ajan asunnolle. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta yhtä peltopalstaa, joka ulottuu Lammassaaren vastapuolella rantaan asti. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343. Namtso
Namtso on suolajärvi Tiibetissä, Kiinassa. Se sijaitsee 4 718 metrin korkeudessa merenpinnasta. Namtso on pinta-alaltaan Kiinan toiseksi suurin suolajärvi Qinghaijärven jälkeen. Järvi on 90 kilometriä pitkä ja leveimmillään 30 kilometriä. Järven suurin syvyys on 35 metriä. Nummijärvi (Lohja)
Nummijärven, joka kuuluu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh), vedenlaatua on tutkittu viime aikoina syvänteestä otetuilla vesinäytteillä. Sieltä on otettu vesinäytteet myös vuosina 1983 ja 1993. Järven pohjoispäässä on toinen vesinäytteen ottopiste. Sieltä tunnetaan näytteitä vuosilta 1992–1997 ja 1999. Vanhimmat näytteet ovat 1970-luvuilta Harakorvenlahdelta ja järven luusuasta. Syvänteen happipitoisuudet laskevat kesäisin lämpötilakerrostuneisuuden aikana, joilloin järveen syntyy alusveden kerrostuma. Alusvedessä veden happi kuluu vähiin runsaiden ravinteiden ja humuksen kuluttaessa sitä kemiallisesti. Tilanne on 1990-luvulla ja sen jälkeen heikentynyt aikaisemmasta tilanteesta. Kesinä 2005 ja 2006 heikon happipitoisuuden alue (alle 1 milligrammaa litrassa vettä eli 1 mg/l) täytti koko alusveden vesipatjan ja vuonna 2008 vähähappinen alue ylsi päällysveteen asti. Päällysveden happipitoisuus on kesäisin kuitenkin pysynyt yleensä yli 8 mg/l. Muista mittauksista tiedetään, että kesällä pohjan lähellä happivajaus on tuntuva ja että trendi on lievästi heikkenevä. Näsijärvi
Järven vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 94,13 metriä ja 95,62 metriä mpy. Suurin mahdollinen säännöstelyväli on siten 1,49 metriä, mikä vastaa Näsijärvessä 385 miljoonan kuutiometrin vesitilavuutta. Loimijoen valuma-alue
Kourajoki (19 km, 228 km²) on yli 45 kilometriä pitkä joki, jolla on kolme suurempaa sivujokea. Näistä kahdella on 54 km² ja 75 km² suuruiset valuma-alueet. Alueella on kolme pientä järveä, jotka ovat Leppijärvi (itäinen), Leppijärvi (läntinen) ja Lampijärvi. Numminen (Mäntsälä)
Numminen on kylä eteläisessä Mäntsälässä. Kylän yleisilme on kolmen kartanon muodostama kulttuurimaisema, jota ohjailee Mustijoen virta. Melontareitti kulkee kylän läpi ja jokeen on istutettu kirjolohta ja arvokalaa.
Kylän kartanot ovat Alikartano (Frugård), Ylikartano (Andersberg) ja Nordbo (Ulriksdal). Alikartano on ollut museo vuodesta 1983. Jämijärven valuma-alue
Naurisjoen alueen laskujoki on alajuoksulla nimeltään Naurisjoki, joka laskee Jämijärven Palolahteen. Naurisjokeen yhtyy oikealta, noin neljä kilometriä ennen joen suuta, Taulunoja, joka on Taulunojan valuma-alueen laskuoja. Yhtymäkohdan yläpuolella Naurisjokea riittää vielä 17 kilometriä. Alueen ylärajalla jokeen yhtyy Kivijoki-Jämijoki valuma-alueen lasku-uoma, jota kutsutaan sekä Kivijoeksi että Jämijoeksi. Naurisjoen alueella ei ole järviä. Nammijärvi
Järven rantaviivan pituus on 76 kilometriä. Se sijaitsee Vätsärin erämaa-alueella, mutta Kalliovaaralla sijaitsee alue, joka on rajattu erämaa-alueen ulkopuolelle. Siellä sijaitsee muutamia rakennuksia samoin kuin erämaa-alueella 300 metriä etelään. Järven pohjoiset rannat sisältyvät suojametsäalueeseen. Suoja-alueella kohoavat Nammivaara ("Njammivääri") ja Tsaddetvaara ("Čadervääri") yli 130 metriä vedenpintaa korkeammalle. Nummijärvi (Salo)
Järven rannalla on runsaasti kesämökkejä ja sekä Someron kaupungin että entisen Kuusjoen kunnan perustamat uimarannat. Kuusjoen puoleisen uimarannan varustukseen kuuluvat kerhohuone ja kesäisin avoinna oleva Nummijärven sauna, Someron puoleisella uimarannalla on hyppytorni. Järven läheisyydessä sijaitsee Somerolaisen Kerkolan pienviljelijäyhdistyksen kokoontumis- ja saunarakennus Mäntypirtti. Sen luona on talvisin Someron kaupungin ylläpitämä kuntolatu. Lähellä järveä Someron puolella on ollut yksityinen tenniskenttä, jossa koskelaisen urheiluseura Kosken kaiun tennisjaosto on järjestänyt kilpailuja. Kauas näkyvänä maamerkkinä oli ennen Yleisradion linkkitorni lähellä Someron kaupungin uimarantaa. Torni purettiin kaatamalla se räjäyttäen lokakuussa 2017. Jämijärvi (järvi)
Läntisessä altaassa sijaitsee 25 suurempaa saarta ja muutamia pienempiä luotoja. Osa pienistä saarista ovat uusia ja ne ovat syntyneet järvenlaskun yhteydessä. Huomattavimmat saaret ovat Palosaari, Huopansaari ja Juminsaari. Palosaari on 2,4 kilometriä pitkä ja jakaa järven selvästi kahteen osaan. Huopansaari on kilometrin pituinen ja Juminsaari on 800 metriä pitkä ja siihen johtaa keskustasta pengertie. Läntisen altaan syvin kohta on yhdeksän metriä ja se sijaitsee Juminsaaren edustalla. Siihen päättyy 2,8 kilometriä pitkä ja kapea syvänne, joka jatkuu matalampana Palolahden perukalle saakka. Toinen vastavanlainen kahdekasanmetriä syvä ja 1,3 kilometriä pitkä syvänne sijaitsee etelärannan tuntumassa. Kymijärvi
Järven pinta-ala on 647 hehtaaria eli 6,5 neliökilometriä. Se on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,5 kilometriä leveä. Vaikka järvi pitkä, on sen rantaviivan kulku polveilevaa. Pohjoisrannasta esiin työntyvä Sudenniemi on 650 metriä pitkä ja se jakaa järven järvenselkään ja kolmikilometriseen Myllypohjaan. Sudenniemen ja Niemelänniemen väliin jää 1,2 kilometriä leveä ja lähes kilometrin pitkä lahdelma, jota lahdensuulla oleva Talassaari hieman suojaa. Järven etelärannan keskellä sijaitsee asuttu Hähniemi ja kaakkoispäässä suojeltu Haikkarinkärki. Itäpäässä sijaitsevassa Kyynärönpohjukassa on laskuojan suu. Urmijärvi
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja se on puoliksi ojitettua suota ja metsäistä moreenimaata. Kaakkoisrannalla on loma-asuntoja. Pohjoisranta rajautuu peltoon. Viereisestä Auvoljärvestä laskee lyhyt suo-oja Urmijärveen. Järvien pinnan korkeuserot ovat vain 30 senttimetriä. Järville pääsee Lapin ja Honkilahden yhdistävältä seututieltä 210. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Vuoksen alueella (04.19), jonka Kostamon valuma-alue (04.195) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95 metriä mpy. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järven rantaviivan pituus on 45 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 16 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota yksittäiset pellot ja Kekäleniemen peltoaukea rikkovat. Järven asutus on haja-asutusta, jonka lomassa on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet valtatieltä 6 ja yhdystieltä 14898 haarautuvilta tieltä. Lahdenkylänlahdelta on matkaa Venäjän rajalle 6,5 kilometriä. Nõmme järv (Kurtna)
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. 
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 km (kuutiokilometriä) eli 0,39 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä. Salmijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)
Salmijärvi () on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa. Järven pinta-ala on 0,848 km² ja sen korkeus merenpinnasta on eri tiedoissa 713,5 tai 712,3 metriä. Näsijärvi
Näsijärven lähialueella on 72 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Näsijärven itärantalla Niihamajärvi (8 ha), joka laskee Aitolahteen, Vääräjärvi (32 ha), joka laskee Tervalahteen, Valkeajärvi (31 ha) ja Kukonjärvi (16 ha), jotka laskevat Paarlahden Matehiseen sekä Ahvenlammi (15 ha) ja Syväjärvi (13 ha), jotka laskevat Paarlahden pohjukkaan, sitten on Haikanlahteen laskevat Iso Ripojärvi (21 ha) ja Kuusjärvi (16 ha), ja vielä Toijalanjärven lahteen laskeva Taulajärvi (50 ha). Näsijärven länsirannalla on Ylöjärvellä Siivakkalanlahteen laskeva Ilmarinjärvi (19 ha), Laakonselälle laskevat Mastosjärvi (15 ha), Antaverkanlammi (4 ha) ja Kaitijärvi (17 ha), Lempiäniemellä Perttulanlahteen laskeva Kohmalanjärvi (6 ha), Ylisen pohjoispuolelle laskeva Säynäväjärvi (7 ha) ja Kyöstilän Kaskilahteen laskeva Himotunjärvi (9 ha) sekä Huhkaankylältä Kaiharinlahteen tuleva Majajärvi (6 ha). Lopulta suureen Pengonpohjaan laskevat Koijärvi (10 ha), Leppäjärvi (25 ha) ja Iso Haapajärvi (13 ha). 
Vankaveden alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Vanhankylänjärvi (13 ha) ja Pimeäjärvi (10 ha), jotka laskevat Kukkulanperään, Yläisjärvi (20 ha), joka laskee Kurunlahteen, Iso Majajärvi (10 ha), joka laskee Paappasenlahteen, ja vielä Keskinen (13 ha), joka laskee Murolelahteen. Niinivesi
Niinivesi on luode–kaakkosuuntainen (mannerjään kulkusuunnan mukainen), yli 35 km pitkä ja varsin kapea järvi. Sen pohjoinen osa, ns. "Pohjois-Niinivesi" on käytännössä hyvin pitkulainen lahti, jonka pituus on lähes 20 km ja leveys vain hieman yli kilometrin. Etelämmäs tultaessa järvi levenee varsinaiseksi Niiniveden seläksi. Saaria on eniten järven keskiosissa, suurimmat niistä ovat eteläinen Kotasaari ja keskiosan Papinsaari. Suurimpia järveen työntyviä niemiä ovat Västinniemi ja Kerkonniemi sekä Pohjois-Niiniveden Kuorniemi. Idässä laaja Saikarinniemi erottaa Niiniveden Iisvedestä. Rantaviivaa järvellä on 196 km. Saarnijärvi (Rauma)
Järven pinta-ala on 60 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 4,2 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta jatkaa järven läpi virtaava Lapinjoki. Niemijärvi (Multia, Väätäiskylä)
Niemijärvi on Keski-Suomessa Multialla ja Ähtärissä Väätäiskylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Nuolijoki
Nuolijoki () on Suomenlahteen laskeva joki Leningradin alueella ja Pietarin kaupungissa Venäjällä. Sen pituus on 34 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 155 neliökilometriä. Nurmijärvi
Rajamäellä sijaitsee Työtehoseuran tutkimus- ja opetuskeskus. Röykässä toimii Ilmatieteen laitoksen Geofysikaalinen observatorio, jossa tutkitaan Maan magneettikentän muutoksia.
Nurmijärvi sijaitsee Uudenmaan maakunnan keskiosassa. Kunnan pohjoisosan halki Röykän, Kiljavan ja Rajamäen kautta kulkee Salpausselkä leveänä selänteenä, ja Vantaanjoki virtaa kunnan itäosassa Nukarin ja Palojoen kautta. Nurmijärven maisema on tyypillistä uusmaalaista maisemaa, jossa laajojen viljelyslakeuksien keskellä kohoaa yksittäisiä kallioselänteitä. Maaston korkeuserot ovat kunnan alueella keskimäärin suhteellisen vähäisiä, mutta suurenevat kunnan eteläosassa, jossa on myös pystysuoria kalliojyrkänteitä. Nurmijärven matalin maastonkohta on Luhtajoen laaksossa Klaukkalassa (30 m mpy.) ja korkeimmat Salpausselällä Nopon ja Herusten lähistöllä (135 m mpy.). Nuokkijärvi
Nuokkijärvi () on järvi Vienan Kemijoen vesistössä Kalevalan kansallisen piirin ja Mujejärven piirin rajalla Karjalan tasavallassa. Nuokkijärvi on noin 30 kilometriä pitkä ja noin 20 kilometriä leveä. Sen pinta on 134 metriä merenpinnan yläpuolella. Simojärvi
Simojärvenä tunnettu vesistö muodostuu kahdesta laajasta järvialtaasta, joita keskellä sijaitseva kapea Kultisalmi. Sen kokonaispinta-ala on 8 990 hehtaaria eli 90 neliökilometriä ja kokonaispituus on noin 33 kilometriä. Jos mukaan luetaan myös samalla vedenpinnan korkeudella oleva Välttämönjärvi, tulisi järven pinta-alaksi 100 neliökilometriä. Koska järvi on muodotaan pitkä ja kapea, kutsutaan sen järvenosia tässä artikkelissa etelä- ja pohjoisosaksi. Eteläosan pinta-ala on 5 460 hehtaaria eli 55 neliökilometriä. Se on 13 kilometriä pitkä ja 7 kilometriä leveä. Sen pohjoispäässä sijaitsee laaja Porosaari, jonka koillispuolella sijaitsee pieni Vohonselkä, itäpuolella Soppananselkä ja järvenosan eteläpää muodotaa Isoselän, jonka eteläpässä avautuu pieni Lehtoperän lahti. Pohjoisosan pinta-ala on 3 530 hehtaaria eli 35 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Pohjoisosassa on kaksi järvenselkää, pohjoisessa Näskänselkä ja etelässä Pajuselkä, joita yhdistävät toisiinsa Kenttäsaaren ja Karhusaaren väliset Nuuskansalmet ja Takasalmi. Pajuselän eteläpäässä jää Koppelosaaren taakse kapeneva Koppeloselkä, josta haarautuu luoteeseen Kaarisalmi ja sen päässä Halkoselkä. Nimisjärvi (järvi)
Järven korkeus merenpinnasta on 123,6 metriä, rantaviivaa sillä on seitsemisen kilometriä. Järvi laskee lyhyen Nimisjoen kautta Oulujärveen. Järven rannat ovat asuttuja ja niitä kiertävät tiet, kaakkoisnurkalla Nimisjoen niskalla seututie 800. Järven rannoilla on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Nurmijärvi on Etelä-Karjalassa Rautjärvellä sijaitseva järvi. Nummijärvi
Nummijärven kylästä löytyvät palvelut: oma sivukirkko, Nummikoti, kauppa ja leirintäalue. Kirkko ja Suomen sodan muistomerkki ovat kylän nähtävyyksiä. Nummikodilla on asuntoja, päiväkoti ja kylätupa. Naarjärvi
Järven pinta-ala on 211 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 4,8 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee Kavaniemennummen korkean drumliiniselänteen itäpuolella ja siellä olevan kallioalueen länsipuolella sijaitsevassa painaumassa. Kavaniemennummi on valtakunnallisesti arvokkaiden moreenimuodostumien tyyppiesimerkkinä (MOR-Y02-020 ) niin sanottu vastasivun drumliini. Se on ympäristöään 60 metriä korkeampi, ja se on kolme kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Drumliini on lähiseudun mäkiin verrattuna poikkeuksellisen suuri ja se erottuu taivaanrannan silhutetista kauempaakin katsoen. Järvi on pitkä ja paikoin kapea. Järven pohjoisosassa on pyöreä ja sen eteläosassa viuhkamainen laajentuma. Laajentumien välissä on 2,6 kilometriä pitkä salmimainen järvenosa. Rauhajärvi (Mikkeli)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,5 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Pitkän muotoisen järven ilmeeseen vaikuttaa lähes kolme kilometriä pitkä niemi, jossa sijaitsevat Huutniemi, Lehtoniemi ja tiheästi ojitettu Raiskinsuo. Se jakaa järven kaakkoispään kahdeksi lahdeksi, joiden pohjukat ovat nimeltään Kotalahti ja Lasakonlahti. Lasakonlahdessa on Nenäsyväniemi, jonka viereen jää pieni Kurjenlahti. Järven luoteispää on 5,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin levyinen lahti. Sen pohjukkaa kutsutaan Päälahdeksi ja lahdensuun viereistä niemeä Pohjaniemeksi. Lammijärvi (Somero)
Lammijärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva pieni metsäjärvi Someron Ollilan kylässä. Järven pinta ala on 8,824 hehtaaria, rantaviivan pituus 1,27 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 110,4 metriä. Nurmonjoki
Nurmonjoki on Lapuanjoen sivujoki Etelä-Pohjanmaalla. Sen pituus on 80 kilometriä. Se saa alkunsa Ahvenjoen ja Lehmijoen yhtymästä Peräseinäjoella, virtaa Nurmon läpi ja laskee Lapuanjokeen Lapuan keskustassa. Sitä säännöstelevät Hipin, Hirvijärven ja Varpulan tekojärvet sekä myös Hirvikosken vesivoimala. Nitsijärvi
Nitsijärvi on järvi Inarissa. Se laskee pohjoisesta Inarinjärveen. Se on 119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sen pinta-ala on 41 km², toisen lähteen mukaan 42,28 km². Se kuuluu Paatsjoen vesistöön. Järven syvyys on 35,25 metriä, keskisyvyys: 6,45 m
tilavuus 0,273 km³ ja rantaviivan pituus 206,04 km.. Salmijärvi (Jämsä, Rasi)
Lammen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Nummikoski
Nummikoski on kylä Kauhajoen kaakkoisosassa, Nummijärven kylän ja Karvian kunnan keskustan välissä. Kylän läpi virtaa pohjois-eteläsuunnassa Karvian puolelle Nummijoki. Joki on Nummijärven laskujoki. Kylän läpi kulkee pohjoisesta Nummijärveltä etelän Karviaan yhdystie 6700. Kylä sijaitsee 162 metrin korkeudessa merenpinnasta. Liesijärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 196 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Seitsemisen kansallispuiston itäpuolella, mutta vain osa järven eteläosasta kuuluu kansallispuistoon. Siihen laskee 19 metsä- tai suo-ojaa, joista Papinoja on merkittävän kokoinen. Valuma-alue on verrattain pieni, joten vesi viipyy järvialtaassa keskimäärin 108 vuorokautta. Järven laskuoja on Liesijoki, joka virtaa alkutaipaleellaan Liesilammen ja Kettulammin läpi ja johon yhtyy oikealta eli luoteesta Seitsemisjoki. Järven keskisyvyys on pieni ja se onkin saarinen ja kivinen. Saarien lukumäärä on 32 ja niiden koko vaihtelee aarin ja hehtaarin välillä. Saarten yhteenlaskettu rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja yhteinen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Noin 450 metriä pitkä Isosaari on nykyään niemi. Suuria nimettyjä saaria ovat Luhtasaari (pituus 120 metriä), Nuottasaaret (80 ja 70 m), Selkäsaari (90 metriä), Härkäsaari (50 m), Majasaaret (160 ja 110 m), Sikosaari, Röykkykari. Nummijärvi (Lohja)
Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta. Pienempi saari sijaitsee Harakorvenlahdella ja se on 50 metriä pitkä ja varsin kapea. Suurempi saari Raatosaari on 280 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Myös se on autio, vaikka sen pinta-ala on kolme hehtaaria. Pyhäjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 2 290 hehtaaria eli 22,9 km² ja sen pituus on 8,6 kilometriä ja leveys 5,2 kilometriä. Pyhäjärven koko valuma-alueen pinta-ala on 639 km², josta järven oma lähivaluma-alue käsittää 115 km² ja Kuivajärven valuma-alue 524 km². Pyhäjärveen laskee idästä Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Saaren kansanpuiston luona Kuivajärvi. Lounaasta Pyhäjärveen ovat laskeneet nykyään pelloksi kuivattu Kalliojärvi ja umpeenkasvanut Talpianjärvi, joka nykyään on osa Torronsuon kansallispuistoa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 115 kilometriä pitkä Loimijoki, joka virtaa Forssan, Jokioisten, Ypäjän, Loimaan, Vampulan ja Huittisten läpi ja yhtyy siellä Kokemäenjokeen. Umbajärvi
Umbajärvi tai Umpjaur () on suuri järvi Kuolan niemimaan länsiosassa Venäjän Murmanskin alueella. Järvi laskee Umbajokea etelään Vienanmereen. Järven länsipuolella nousee Hiipinän tunturimassiivi ja sen itäpuolella Lujaurtunturit; Umbajärvi sijaitsee näiden vuorten erottamien läntisen Imandrajärven ja itäisen Luujärven välissä. Umbajärvi on 44 km pitkä, 10 km leveä ja pinta-alaltaan 422 km². Se on Murmanskin alueen järvistä syvin, syvimmillään 115 metrin ja keskimäärin 15 metrin syvyinen. Järvestä kalastetaan taimenta, nieriää, muikkua ja haukea. Naamankajärvi–Polvijärvet
Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Saarista yksi on pinta-alaltaan yli hehtaarin suuruinen, yhdeksän muuta saarta ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Pienessä Polvijärvessä sijaitsevat Putaansaari, Kenkisaari, Särkisaari ja pieni luoto. Polvijärvessä taas Kuikkasaari ja Kalmaluoto. Naamankajärven keskivaiheilla työntyy pohjoiseen kapea ja 400 metriä pitkä Teeriniemi, jonka edustalla sijaitsee Teerisaari. Muita saaria ovat Riitanen, Riitasenkari, Hoikkasaari, Naurissaari, Sarvisaari, Niskasaari ja suuri Isosaari. Isosaari on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Muita Namankajärves saaria on nimettöminä vielä kaksi. Nurmijoki
Nurmijoki on Pohjois-Savossa Sonkajärven kunnan alueella virtaava joki. Joki kuuluu Vuoksen vesistön latvavesiin ja pituutta sillä on 25 kilometriä. Nurmijoki saa alkunsa Haapajärvestä ja laskee Koirakosken kylän kohdalla Sälevään. Joella on pudotuskorkeutta 25 km:n matkalla 28 metriä. Se on tunnettu kalastusmatkailukohde. Nummijärvi (Lohja)
Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Kurkelanjoen alueella (24.03), jonka Kurkelanjärven alueeseen (24.032) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 49,7 metriä mpy. Naurisjärvi
Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sen pohjoispuolella on yli 30 metriä korkea kalliomäkialue, jonka läntistä osaa kutsutaan Saunavuoreksi. Järven eteläpuolella on vielä yksi yli 40 metriä korkea kalliomäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannat ohittaa ylärinteillä metsäautotie, joka lähtee Maunuksesta. Saman tien itäinen haara jää järven kaakkoispuolelle. Niemijärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Mäet muodostavat järvelle paljon niemiä ja lahtia, mutta järvenselän rikkoo lopuksi kaksi suurehkoa saarta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Saaressa on vuokramökki. Pisin lahti työntyy pohjoiseen ja se on 600 metriä pitkä, vaikka sen suurin leveys on vain 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäteitä usealla haaralla ja tie alkaa Maunuksesta. Järvi on autio, mutta sen rannoilla on kuusi vuokrattavaa mökkiä. Lamminjärvi (Lempäälä)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lampi sijaitsee Nurmin taajaman koillispuolella peltoalueen keskellä. Lamminjärven läpi virtaa Kiikonoja, mikä tekee Lamminjärvestä läpivirtausjärven. Kiikonoja on Siisjärven laskuoja. Sillä ei näytä kartan mukaan olevan muita tulo-ojia. Kiikonoja laskee vajaa kilometrin päässä Pyhäjärven Toutosessa olevaan Hiivalahteen. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on soistunutta rantavyöhykkeessä ole rakennuksia. Rantaan ei myöskään johda teitä, mutta 100 metrin päässä kulkee järven itäpuolella kylätie. Nuolijärvi
Suomessa on neljä Nuolijärvi-nimistä järveä. Valtimon Nuolijärvi on 54 hehtaarin kokoinen kapea ja matala järvi, joka sijaitsee kuutostien ja rautatien välissä. Se on nuolen muotoinen, josta nimen arvellaan johtuvan. Toisen kertomuksen mukaan nimi on tullut järven pohjasta löytyneestä rautakautisesta nuolesta. Nurmesjärvi (Rautavaara)
Järven pinta-ala on 830 hehtaaria eli 8,3 neliökilometriä. Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Järvenselän halkaisee kahtia kaksi kilometriä pitkä Köninniemi, jonka niemenjuuri Vetokanta on vain 20 metriä leveä, mutta niemenpää yli 700 metriä leveä. Kun niemen länsipuolta suojaa lisäksi Varissaari, jää sinne suojaisa järvenosa, joka on 2,6 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Siitä työntyy luoteeseen 2,6 kilometriä pitkä ja varsin kapea Kangaslahti. Köninniemen pohjoispuolella aukeaa isompi järvenselkä, joka on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Nummijärvi (Lohja)
Nummijärvi on Uudellamaalla Lohjassa Nummijärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön. Enijärvi
Järvi sijaitsee 25 kilometriä Kemijärven taajamasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 5,5 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Vaikka järvellä onkin laaja järvenselkä, on sillä myös runsaasti saaria etenkin järven pohjois- ja itäosissa. Saarien taakse jäävät idässä Pirttiperän lahti ja pohjoisessa Mustaperän lahti. Mustaperän eteläpuolella on Teeriniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee Eniperän lahti. Järven eteläpäässä sijaitsevat Vikaperän lahti ja Parvaniemen takana Parvalahti. Pirttiperä sijaitsee Lapalionniemen itäpuolella. Loimijoen valuma-alue
Hanhijoki (38 km, 89 km²) on 20 kilometriä pitkä joki, jolla on kaksi suurempaa joenhaaraa. Pohjoinen haara laskee Virttaalta saaden vetensä Virttaankankaalta. Yläjuoksulla haaraa kutsutaan Sepänojaksi ja ennen yhtymäkohtaa taas Virtaojaksi. Eteläinen haara on nimeltään Hanhijoki ja sen lähteenä voidaan pitää Myllylähdettä. Lampi on tosiaan lähde ja se on aikanaan padottu myllyn toiminnan parantamiseksi. Valuma-alueen eteläpuoli päättyy Oripään lentokentälle. Niemisjärvi (järvi Hankasalmella)
Järven rantaviivan pituus on 39 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Järven lähiympäristö on alavaa tasankoa eikä siellä esiinny korkeita mäkiä. Rannoista noin puolet ovat peltomaata ja loput metsämaata. Suorantoja on vain muutamassa kohdassa. Niemisjärven taajama sijaitsee pohjoisosassa Sahanlahden rannassa ja muualla järvellä asutus on haja-asutusta. Vapaa-ajan asuntoja on pohjoisosassa alle 40 ja eteläosassa noin 60. Niille johtaa tiet tulevat Niemisjärven taajamasta alkavalta yhdystieltä 6183 ja Läsänkylän tai Halttulan kulmakunnan kautta kulkevilta kyläteiltä. Niemiskylän kautta kulkee valtatie 9 ja aivan Sahanlahden rantaa viistää Jyväskylä–Pieksämäki-rautatie ja sen rannan lähellä sijaitsee Niemisjärven rautatieasema. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta. Salmijärvi (Mänttä-Vilppula, Suluslahti)
Järven pinta-ala on 18,6 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaalla ja sen rannat ovat puolittain soistuneita. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven länsipäästä. Se yhtyy 1,3 kilometrin jälkeen Tavinojaan, joka laskee Kyrösjärven Viljakkalanselkään. Valuma-alue on vain yksi neliökilometri, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 166 vuorokautta. Rantaviivan pituus 1,5 kilometriä. Rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja länsipuolella sijaitsee Lehmijärven maatila. Järvelle pääsee idästä yhdystieltä 2763 tai lännestä Hämeentaipaleelle johtavalta tieltä.