Kuinka pitkä valtatie 4 on?
Valtatie 4 (Viro)
Valtatie 4 on Viron pohjois–etelä-suuntaisia pääväyliä. Se alkaa Tallinnasta ja kulkee Sauen, Märjamaan, Aren ja Pärnun kautta Latvian rajalle Häädemeesten kunnan Iklan kylään. Tie jatkuu Latvian puolella Riikaan. Valtatie on 192,3 kilometriä pitkä. Valtatie 4
Valtatie 4 on Suomen halki Helsingistä Lahden, Jyväskylän, Oulun ja Rovaniemen kautta Utsjoelle johtava valtatie. Tie on yksi tärkeimmistä päätieyhteyksistä Suomessa ja pääyhteys Etelä- ja Pohjois-Suomen välillä. Tien pituus on 1 295 kilometriä ja se on Suomen pisin valtatie. Vuoden 2012 alussa tiestä oli moottoritietä 16 eri kunnan alueella yhteensä 205 kilometriä ja moottoriliikennetietä viiden kunnan alueella yhteensä 39 kilometriä.
Valtatie 7 (Viro)
Valtatie 7 kulkee Kaakkois-Virossa Latvian vastaiselta rajalta, Muratin raja-asemalta Misson kautta Venäjän vastaiselle rajalle, Luhamaan raja-asemalle. Tie on osa Budapestin ja Pihkovan välistä E77-eurooppatietä. Valtatie on 22,0 kilometriä pitkä. Valtatie 4
Nelostie alkaa etelässä Helsingin keskustasta ja kulkee kanta­kaupungin alueella Esplanadia, Pohjoisrantaa, Sörnäisten rantatietä, Hermannin rantatietä ja Kustaa Vaasan tietä pitkin. Vanhankaupungin alueella alkaa moottoritieosuus, jonka nimenä Helsingin ja Vantaan alueella on Lahdenväylä. Alkuosa on yhteistä valtatie 7:n (Porvoonväylä) kanssa, tiet eroavat noin seitsemän kilometrin päässä Jakomäessä. Valtatie 8
Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan. Konginkangas
Konginkankaan halki etelästä pohjoiseen kulkee valtatie 4 Jyväskylästä Ouluun. Tie kulki alun perin Konginkankaan kirkonkylän kautta, mutta uudelleen rakennettuna se ohittaa kirkonkylän sen länsipuolelta. Konginkankaan kirkonkylästä on matkaa Äänekosken keskustaan noin 20 kilometriä, Jyväskylään noin 60 kilometriä ja Ouluun noin 280 kilometriä. Jyväskylän lentoasemalle Tikkakoskelle kertyy vajaat 40 kilometriä. Valtatie 2
Valtatie 2 on Vihdin Palojärveltä Forssan kautta Porin Mäntyluotoon johtava valtatie. Tien pituus on 227 kilometriä. Tie on lyhyitä nelikaistaisia osuuksia lukuun ottamatta kaksikaistainen ja liikennemääriinsä nähden kapea. Tietä parannettiin useasta kohdasta vuosien 2006–2009 välisenä aikana. Tien eteläisin kilometri Palojärvellä on moottoritietä (aikaisemmin moottoriliikennetietä), joka liittyy valtatie 1:een. Ingraham Trail
Highway 4 () eli yleisemmin nimellä Ingraham Trail tunnettu maantie on noin 70 kilometrin pituinen tieyhteys Kanadan Luoteisterritorioissa sijaitsevasta Yellowknifen kaupungista Tibbitjärvelle. Tie on nimetty vuonna 1896 syntyneen uraanimalminetsijä Vic Ingrahamin mukaan. Kehä IV
Projektin pohjana on seututien 152 leventäminen 2+2-kaistaiseksi. Tietä jatkettaisiin lentoaseman pohjoispuolitse Katriinantielle ja edelleen Hämeenlinnanväylälle. Hankkeesta on toteutettu ympäristövaikutusten arviointi vuosina 1995–1996. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Alberta Highway 4
Alberta Highway 4 on valtatie eteläisessä Albertassa, Kanadassa. Tie johtaa Lethbridgen kaupungista Yhdysvaltain rajalle, josta se jatkuu Interstate 15 tienä. Highway 4 on koko matkaltaan keskikaiteella tai maakaistaleella erotettua nelikaistaista (2+2) tietä. Tie ei kuitenkaan täytä moottoritien laatuvaatimuksia johtuen risteävistä teistä. Tie on osa CANAMEX käytävää joka on kansainvälisillä sopimuksillä määritelty liikennekäytävä Kanadan, Yhdysvaltain ja Meksikon välillä. Interstate 4
Interstate 4 avattiin vuonna 1957. Tie kulkee Hillsboroughin, Polkin, Osceola, Orangen, Seminolen ja Volusian piirikuntien läpi. Valtatie 5 (Viro)
Valtatie 5 kulkee Viron poikki Pärnusta Rakvereen. Se alkaa valtatieltä 4 ja kulkee Vändran, Türin, Paiden, Tapan, Kadrinan ja Rakveren kaupungin kautta Rakveren kunnan Sõmeruun valtatielle 1. Valtatie on 184,6 kilometriä pitkä. Koillisväylä
Koillisväylä eli Pohjoinen meritie () on Aasian pohjoispuolitse Atlantin valtamerestä Tyyneenmereen johtava avomeritie, pituudeltaan noin 6 500 kilometriä. Suurimman osan vuotta meritie on jäässä, ja koko väylä ollut historiassa auki vain tavallisesti kaksi kuukautta vuodessa, koska Laptevinmeri on ollut jäässä lokakuulta heinäkuun loppuun. Nykyään Koillisväylä on kuitenkin auki yli kaksi kuukautta vuodessa. Jäämerellä on vähiten jäätä syyskuussa. Kantatie 44
Kantatie 44 on Sastamalan Kiikasta Kauhajoen Aronkylään kulkeva kantatie. Tien pituus on 150 kilometriä. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen ja laadultaan vaihteleva.Kiikan ja Kauhajoen välinen tie on rakennettu useassa osassa ja vaiheessa vuosikymmenten saatossa. Muutaman kilometrin pituinen yhdystie nykyiseltä valtatie 12:lta Kiikan kirkonkylään rakennettiin jo 1960-luvun alussa. Varsinkin Kiikan ja Kiikoisten välinen tie oli 1980-luvun lopulle saakka kapeaa ja mutkaista soratietä ja tämä osuus rakennettiinkin käytännössä kokonaan uudelleen. Myös Kiikoisten ja Kankaanpään välillä tie siirtyi uudelleen rakennettaessa monin paikoin sivuun entisestä reitistä. Kiikan ja Kankaanpään välinen seututie 258 muutettiin kantatieksi 44 vuoden 1996 tienumerouudistuksessa. Honkajoen ohikulkutie valmistui 90-luvun lopulla. Vuosituhannen vaihteessa myös seututiet 271 ja 669 muutettiin osaksi kantatietä 44. Valtatien 23 liittymä Kankaanpäässä on muutettu 2000-luvun puolivälissä kiertoliittymäksi. Valtatie 4
Valtatie 13 ja Valtatie 4 parannellaan Äänekosken Huutomäen kohdalla eritasoliittymäksi, hanke valmistuu syksyllä 2018. Valtatie 4
Haukiputaalla moottoritie muuttuu moottoriliikennetieksi ja Iissä tavalliseksi maantieksi, joka jatkuu Lapin puolella Simoon. Simon Maksniemessä alkaa moottoritie, joka jatkuu Kemiin kaupungin ohi. Keminmaassa nelostie muuttuu tavalliseksi maantieksi ja jatkuu sisämaahan Tervolan kautta Rovaniemelle, jossa on lyhyehkö nelikaistainen osuus. Rovaniemen pohjoispuolella paikkakuntia on enää harvassa; tie kulkee Sodankylän sekä Inarin kuntaan kuuluvien Saariselän ja Ivalon kylien kautta. Tie loppuu Utsjoelle Norjan vastaiselle raja-asemalle. Välittömästi rajan takana on E6-tie. Jyväskylä
Jyväskylä on valtateiden 4, 9, 13 ja 23 risteys. Jyväskylän keskustan ohittaa itäpuolelta ohitustie, vuonna 1989 valmistunut Rantaväylä, joka valmistuessaan siirsi valtatien 4 liikenteen pois kaupungin ruutukaavakeskustan liikenneverkosta. Rantaväylän varressa sijaitsee useita Jyväskylän yliopiston sekä kansainvälisen yritysmaailman uudisrakennuksia. Vanhojen tehdasrakennusten häviäminen Jyväsjärven rannasta mahdollisti uuden Lutakon kaupunginosan rakentamisen Kuokkalan sillan juureen. Merkittävä tekijä kaupunkikuvan kannalta on myös keskustan välittömässä läheisyydessä sijaitseva entinen Kankaan paperitehdas. Suurikokoista tehdasaluetta ja paperitehdasta alettiin purkamaan vuonna 2018, tilalle rakennettaan uusi asuinalue. Jyväskylä on menestynyt säännöllisesti Taloustutkimuksen toteuttamassa suurten kaupunkien imagotutkimuksessa parhaista asuinpaikoista, ja oli vuonna 2014 kolmannella sijalla edellisvuoden tapaan. Jyväskylällä on hyvä imago myös yritysjohtajien silmissä. Valtatien 4 historia
Marraskuussa 2005 poistui yksi Suomen tieverkon pahimmista pullonkauloista, kun Lahden ja Heinolan Lusin välillä avattiin moottoritie. Tätä aiemmin käytössä oli moottoriliikennetie, joka ruuhkautui pahasti etenkin viikonloppuisin. Valtatie 3
Ylöjärven ja Vaasan välillä valtatie 3 on tavanomaista suomalaista kaksikaistaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on parannettu eritasoliittymiksi. Lisäksi Mustasaaren Helsingbyn ja Vaasan välillä on 11 kilometriä pitkä moottoritie. Tie päättyy Vaasan keskustaan. Moottoritie
Lähes kaikki Suomen moottoritiet ovat 2+2-kaistaisia: Helsingin ja Tampereen seuduilla sekä Turussa, Lahdessa, Hyvinkäällä ja Akaassa on useampikaistaisia osuuksia. Lisäksi Kotkassa on rinnakkaisrampillinen osuus. Vain lain määrittelemät moottoritiet laskien levein osuus on kantatiellä 51 Espoossa, jossa rinnakkaisramppeineen tie yltää yhteensä 12 kaistaan. Rinnakkaisrampillisia osuuksia on vain Kantatiellä 51 Espoon Westendissä, Valtatiellä 3 Tampereen Lakalaivalla ja Valtatiellä 7 Kotkan Karhulassa. Rinnakkaisramppeja huomioon ottamatta leveimmät osuudet ovat valtatiellä 1 Espoon Leppävaarassa, valtatiellä 4 Helsingin Viikissä, kantatiellä 45 Helsingin Pakilassa ja Vantaan Tikkurilassa sekä kantatiellä 51 Espoosta Haukilahden ja Westendin välillä, jotka ovat kaikki 4+4-kaistaisia osuuksia. Rinnakkaisrampit on yleensä tarkoitettu erottamaan paikallisen ja pitkän matkan liikenteen sekoittumisalueet vilkkailla tieosuuksilla. Kehä IV
Kehä IV on Uudenmaan tiepiirin vireille saattama hanke. Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunnan (YTV) tekemässä pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäluonnoksessa vuodelle 2007 Kehä IV on merkitty vuosien 2016–2030 välillä toteutettavaksi hankkeeksi. Voimassa olevassa vuoden 2002 liikennejärjestelmäsuunnitelmassa Kehä IV:n itäosa (nykyinen seututie 152) on merkitty toteutettavaksi vuosina 2020–2029 ja länsiosa Tuusulanväylältä Hämeenlinnanväylälle vuoden 2030 jälkeen. Valtatie 18
Valtatie 18 on Jyväskylästä Petäjäveden, Ähtärin, Alavuden, Seinäjoen ja Laihian kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 269 kilometriä. Valtatie 6
Valtatie 6 on Loviisan Koskenkylästä Kouvolan, Lappeenrannan, Imatran ja Joensuun kautta Kajaaniin johtava valtatie. Tie on itäisimmän Suomen tärkein pohjois-eteläsuuntainen reitti. Tien pituus on 604 kilometriä. Kouvolan ja Joensuun välillä tie kulkee samassa linjauksessa Karjalan radan kanssa. Viikintie
Viikintie on Helsingissä sijaitseva tie, joka johtaa Vanhastakaupungista Viikin kautta Herttoniemeen. Tien pituus on noin 5,6 kilometriä. Tie alkaa aivan Lahdenväylän (valtatien 4) välittömästä läheisyydestä ja päättyy Itäväylälle (seututielle 170). Valtatie 16
Valtatie 16 on osa pitkää Vaasan ja Joensuun välistä 490 kilometrin pituista itä-länsisuuntaista reittiä, joka valtatien 16 lisäksi seuraa pääosin kantatietä 77 ja valtatietä 9. Tie on myös osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle Karjalan tasavaltaan. Valtatien 4 historia
Ohikulkutien suunnitteleminen Ouluun aloitettiin sangen varhain. Tie oli merkitty jokseenkin nykyiselle paikalleen jo vuonna 1952 laaditussa niin sanotussa Meurmanin–Ervin yleiskaavassa. Ohikulkutien ensimmäisen osuuden rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1962 ja "Pohjantieksi" nimetty tie avattiin virallisesti liikenteelle 18. lokakuuta 1967, joskin tie oli ollut osittain käytössä jo rakennusaikana. Pohjantie oli yksi Suomen ensimmäisistä ohikulkuteistä ja ulottui tuolloin Kiviniemestä nykyisten seututeiden 815 ja 847 liittymästä Rajakylään silloisen Koskelantien risteykseen. Tie oli kaksikaistainen lukuun ottamatta Kontinkankaan ja Laanilan välistä 2,8 kilometrin moottoritieosuutta. Myös kaksikaistaiset osuudet oli tarkoitettu ainoastaan moottoriliikenteelle, joten ne vastasivat jokseenkin nykyisiä moottoriliikenneteitä. Tiellä oli eritasoliittymät Kontinkankaalla ja Laanilassa, mutta Iskon liittymä oli tasoliittymä. Hervannan valtaväylä
Hervannan valtaväylä on 7 777 metrin pituisena Tampereen pisin katu. Se avattiin käyttöön joulukuussa 1975. Se yhdisti Tampereen keskusta-alueeseen uuden ja nopeasti laajenevan Hervannan alueen, joka sijaitsee kymmenisen kilometriä Tampereen eteläpuolella. Vuonna 2011 Hervannan valtaväylän liikennemäärä oli lähes 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valtatien 4 historia
Kemin keskustan ohittavan moottoriliikennetien pohjoisosa Paattiosta Keminmaahan valmistui vuonna 1976 ja eteläosa Peurasaaresta Paattioon vuonna 1980. Vuonna 2001 tietä jatkettiin moottoritienä Keminmaalta Tornioon. Lyhyt osuus tästä tiestä on valtatietä 4. Kehä IV
Kehä IV on pääkaupunkiseudulle suunniteltu uusi kehätie. Tie kulkisi valtatieltä 4 (Lahdenväylä) kantatielle 45 (Tuusulanväylä) nykyisen seututien 152 (Kulomäentie) reittiä ja siitä edelleen Helsinki-Vantaan lentoaseman pohjoispuolitse valtatielle 3 (Hämeenlinnanväylä). Valtatie 11
Valtatie 11 on Nokialta Poriin johtava itä-länsi-suuntainen valtatie. Tie on verraten lyhyt, 101 kilometriä. Valtatie 11 on tärkeä teollisuuden kuljetusten käyttämä reitti. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen. Seututie 644
Aiemmin tie oli osa valtatietä 4, mutta vuosina 2008–2010 valtatie siirrettiin uudelle moottoriliikennetielinjaukselle vanhan tien länsipuolelle, ja vanha tie muutettiin seututieksi 644. Nykyisin tie on etenkin paikallisliikenteen käytössä, ja tietä käytetään myös valtatien 4 rinnakkaistienä. State highway
Yhdysvalloissa osavaltiot saavat itse päättää oman liikennemerkkinsä osoittamaan state highway -teitä. Oletuksena merkkinä toimii musta neliö, jonka sisällä on valkoinen ympyrä ja mustalla tien numero, mutta esimerkiksi Kalifornian osavaltion merkki on vihreä lapion pää, johon on kirjattu "California" sekä tien numero. Tällä hetkellä pisin Yhdysvalloissa kulkeva State highway on Montanan osavaltiossa kulkeva Montana Highway 200, jolla on pituutta 1128 kilometriä. Moottoritie
Valtatie 2 Valtatie 10
Valtatie 10 on Turusta Forssan kautta Hämeenlinnan Tuulokseen johtava valtatie. Tie on osa Turun ja Lahden välistä itä–länsi-suuntaista, Varsinais-Suomea ja Hämettä halkovaa reittiä. Tien pituus on 167 kilometriä. Yhdystie 2464
Yhdystie 2464 on tie, joka kulkee Kokemäellä valtatien 2 risteyksestä saman kaupungin alueella sijaitsevaan Järilään. Tien pituus on 1,8 kilometriä. Overseas Highway
Overseas Highway on eteläisin osa US 1 –tietä, joka kulkee pitkin Yhdysvaltojen itärannikkoa. Tie on noin 200 kilometriä pitkä, ja se yhdistää Florida Keysin saaret mantereeseen. Saarten läpi kulki ennen tien rakentamista rautatie Key Westiin. Vuonna 1935 hurrikaani tuhosi rautatien täydellisesti, eikä sitä rakennettu enää uudelleen. Sen sijaan rakennettiin maantie, joka hyödyntää osittain rautatien rakennelmia. Overseas Highway valmistui vuonna 1938. Tiellä on 44 siltaa, ja niistä suurin ja näyttävin on uusittu Seven Mile Bridge. Se rakennettiin vuonna 1982, ja sen pituus on 10 930 metriä ja korkeus merenpinnasta 19,8 metriä. Valtatie 7
Valtatie 7 on kokonaan moottoritietä lukuun ottamatta Helsingin alueella katuverkossa kulkevaa noin kahdeksan kilometrin osuutta sekä Vaalimaan raja-asemaa. Sen viimeinenkin osa avattiin liikenteelle 1. maaliskuuta 2018. Tie palvelee henkilö- ja tavaraliikennettä Kaakkois-Suomen sekä Venäjän suuntiin. Tien pituus on 189 kilometriä. Valtatie 14
Valtatie 14 on itä-länsi-suuntainen Saimaan vesistöalueen halkaiseva Juvalta Savonlinnan kautta Parikkalan Särkisalmelle johtava valtatie. Tien pituus on 118 kilometriä. Tie on Savonlinnassa sijaitsevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta lukuun ottamatta kaksikaistainen. Savonlinnan Kyrönsalmessa tie ylittää laivaväylän, ja tällä kohdalla on nostosilta. Valtatie siirtyi Savonlinnan katuverkosta ohikulkutielle marraskuussa 2012, kun Savonlinnan ohikulkutie valmistui liikenteelle. Valtatie 1
Valtatie 1 eli Turunväylä on Helsingistä Turkuun johtava valtatie. Se on osa kansainvälistä E18-väylää. Tien pituus on 165,2 kilometriä. Tie kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon ja yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Valtatie 8 (Viro)
Valtatie 8 kulkee Tallinnasta Keilan kautta Paldiskiin. Valtatie on 47,2 kilometriä pitkä. Seututie 464
Seututie 464 on valtatieltä 5 Joroisten Tahkorannasta Rantasalmen kirkonkylän kautta valtatielle 14 Rantasalmen Parkumäkeen johtava, noin 52 kilometriä pitkä seututie. Tie kulkee metsä- ja järvimaisemassa Joroisten ja Rantasalmen kunnan alueella. Tie on osa lyhintä reittiä Savonlinnasta pohjoiseen, muun muassa Jyväskylän ja Kuopion suuntiin. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty. Tien nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa. Valtatie 3 (Viro)
Valtatie 3 on Virossa pohjois–etelä-suuntainen valtaväylä. Se alkaa Koillis-Virossa sijaitsevasta Jõhvista valtatie 1:ltä. Tie kulkee etelään Peipsijärven länsirantaa seuraten, kiertää Mustveen kaupungin, jatkuu Tarton kaupungin läpi ja päättyy Valgaan Latvian rajalle. Valtatie on 219,7 kilometriä pitkä. Äänekoski
Äänekosken yhdyskuntarakenne perustuu voimakkaasti yksityisautoliikenteeseen. Valtatietä 4 Jyväskylästä Äänekoskelle on viime vuosina parannettu muun muassa rakentamalla moottoritietä Jyväskylästä pohjoiseen, parantamalla vilkkaiden risteysalueiden turvallisuutta rakenteellisin toimenpitein sekä rakentamalla ohituskaistoja. Julkisen liikenteen yhteydet linja-autolla Äänekoskelta Jyväskylään ovat hyvät. Valtatietä 4 parannetaan parhaillaan paikkakunnalle rakennetun biotuotetehtaan takia. Äänekoski-Jyväskylä välille rakennetaan uusia tieratkaisuja, jotka käsittävät muun muassa moottoritietä, uusia 2+2 ajorataisia teitä ja uusia siltoja. Hanke tulee valmistumaan vuoteen 2021 mennessä. Valtatie 4
Valtatie 4 syntyi vuonna 1938 Suomen ensimmäisen tienumerointijärjestelmän tultua käyttöön. Alun perin tie kulki Helsingistä Hyvinkään, Padasjoen, Jämsän, Jyväskylän, Oulun, Kemin, Rovaniemen ja Ivalon kautta Petsamoon. Sotien jälkeen Petsamon jäätyä luovutetulle alueelle tien pohjoisosa linjattiin uudelleen Ivalosta Kaamasen kautta Karigasniemelle. Vuonna 1963 tien eteläosa linjattiin uudelleen kulkemaan Helsingistä Lahteen ja edelleen Päijänteen länsipuolta Padasjoelle. Viimeisimmät merkittävät muutokset tien linjaukseen tehtiin 1990-luvulla, kun Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolta Heinolan kautta ja tien pohjoisin osuus Kaamasesta Utsjoelle. Seututie 847
Suunnilleen nykyisen seututien 847 paikalla on kulkenut maantie jo hyvin pitkään. Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä tiestä tuli osa tuolloin Helsingistä Petsamoon kulkenutta valtatie 4:ää. Kaupungin ohittavan "Pohjantien" ensimmäisen, Perävainion ja Taskilan välisen osuuden, valmistuttua 1960-luvulla siirtyi valtatie 4 kulkemaan uutta reittiä. Vanhan nelostien Perävainion ja Limingantullin välinen osuus jäi kuitenkin osaksi valtatietä 8. Muilta osin vanha tie muutettiin kaduksi tai muuksi yleiseksi tieksi. Seututie 925
Seututie 925 eli Veitsiluodontie on Kemin kaupungin alueella kulkeva seututie. Kolme kilometriä pitkä tie johtaa valtatieltä 4 Hepolan pohjoispuolitse ja Rytikarin lävitse Stora Enson Veitsiluodon paperitehtaalle. Paperitehtaalta tie jatkuu 1,8 kilometriä pitkänä yhdystienä Ajoksentielle eli seututielle 920 numerolla yhdystie 9201, josta ei kuitenkaan saa ajaa läpi ilman kulkulupaa, koska tie on paperitehtaan omistuksessa ja kulkee tehdasalueen läpi. Tien pituus on viisi kilometriä. Nopeusrajoitus on pääosin 60 kilometriä tunnissa paitsi Rytikarin kohdalla 50 kilometriä tunnissa ja tehtaan alueella 30 kilometriä tunnissa. Tiellä on usein puutavaraliikennettä. Kemin ohikulkutien parantamisen yhteydessä valtatien 4 liittymä rakennetaan eritasoliittymäksi vuonna 2009. Tie on valaistu ja valtatien 4 risteyksestä Rytikarin taajamaan johtavalla pätkällä valaistus on moottoritien rakennustyömaan yhteydessä uusittu kokonaan. Valtatie 4
Tie on myös osa yleiseurooppalaiseen päätieverkkoon kuuluvaa eurooppatietä E75. Tie kuuluu kokonaisuudessaan yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon sekä Helsingin ja Rovaniemen välinen osuus liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon. Valtatie 4 (Viro)
Tie kulkee kolmen maakunnan ja seuravien kuntien kautta. Valtatien 4 historia
Pohjantietä on sittemmin parannettu useassa vaiheessa: Syksyllä 1977 valmistui moottoritien jatko Iskoon sekä Iskon eritasoliittymä. Lokakuussa 1981 otettiin käyttöön moottoritieosuus samassa yhteydessä rakennettuun Linnanmaan eritasoliittymään sekä moottoriliikennetieosuus edelleen Haukiputaan Kelloon. Lintulan eritasoliittymä rakennettiin 1980-luvulla. Syksyllä 1990 moottoriliikennetietä jatkettiin etelässä Kiviniemestä Kempeleeseen saakka. Haukiputaan ohittava moottoriliikennetie Kellosta Iin Räinänperälle otettiin käyttöön vuonna 1993. Samassa yhteydessä Linnanmaan ja Kellon välinen osuus rakennettiin moottoritieksi ja Raitotien kohdalle rakennettiin Pateniemen eritasoliittymä. Kiviniemen ja Kontinkankaan välinen osuus muutettiin moottoritieksi vuonna 1996, jolloin myös parannettiin Oulun eritasoliittymää ja Kontinkankaan tiejärjestelyjä. Viimeisimpänä avattiin liikenteelle vuonna 2003 moottoritie Haaransillalta Kiviniemeen. Valtatien 4 historia
Vuonna 1992 valmistui Jyväskylän eteläpuolelle Pukinniityn ja Pumperin välille 3,9 kilometrin pituinen moottoritie. Nelostien siirryttyä vuonna 1996 Päijänteen itäpuolelle siirtyi se Jyväskylän seudulla kulkemaan Vaajakosken ja Jyväskylän välistä moottoritietä. Pukinniityn ja Pumperin välinen moottoritie, samoin kuin Rantaväylä aivan pohjoisinta osuutta lukuun ottamatta jäivät osaksi valtatietä 9. Samana vuonna valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa. Gran Turismo (pelisarja)
Gran Turismo 4 (lyhyesti GT4) julkaistiin 28. joulukuuta 2004 PlayStation 2:lle. Eurooppalaisessa versiossa on 721 eri automallia ja 51 kilparataa pelattavana. Ajofysiikka on realistinen ja mukana on monta eri pelimuotoa, kuten kolme 24 tunnin kisaa. Myös grafiikan laatu parani hieman edelliseen osaan nähden. Oulun liikenne
Valtatie 4 kulkee Oulun läpi Pohjantie-nimisenä moottoritienä. Moottoritie alkaa Oulun eteläpuolelta Limingan Haaransillalta ja jatkuu kaupungin pohjoispuolelle Haukiputaan Kelloon, mistä jatkuu moottoriliikennetie Iin Räinänperälle saakka. Haaransillan ja Kempeleen välinen osuus on kapeaa, keskikaiteellista moottoritietä ja muut osuudet perinteistä nelikaistaista moottoritietä. Pohjantie on kaikkiaan noin 52 kilometriä pitkä, josta moottoritietä on noin 35 kilometriä. Eritasoliittymiä tiellä on yhteensä 14. Vilkkaimmassa kohdassa, Oulujoen ylittävillä silloilla, tien liikennemäärä on keskimäärin yli 50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskaan liikenteen osuus on lähes 2 900 ajoneuvoa. Valtatie 28
Valtatie 28 on itä–länsisuuntainen valtatie, joka johtaa Suomen poikki Kokkolan Kälviältä Nivalan ja Pyhännän kautta Kajaanin Mainualle. Tie on 216 kilometriä pitkä. Hyvinkää
Hyvinkään kautta kulki jo satoja vuosia sitten tärkeä maantie Helsingistä Hämeenlinnaan. 1930-luvulla tiestä tuli osa Helsingin ja Jyväskylän välistä valtatie 4:ä. Kun Suomen päätieverkko rakennettiin sotien jälkeen uudelleen, valtatie 3:n uusi linjaus valmistui Hyvinkään keskustan länsipuolelle. Valtatie rakennettiin moottoritieksi 1990-luvulla ja vanha valtatie muutettiin seututie 130:ksi. Vanhan valtatie 4:n reittiä noudattelee myös nykyiseen moottoritiehen Hyvinkään etelärajalla yhtyvä, Tuusulan Hyrylästä tuleva kantatie 45. Hyvinkään eteläosan halki kulkee 1970-luvulla valmistunut valtatie 25. Paikallisliikennettä palvelevat maantiet Hausjärvelle, Jokelaan, Mäntsälään, Nurmijärven Rajamäelle ja Lopen Läyliäisiin.
Hyvinkäällä toimivia linja-autoyrityksiä ovat kaukoliikennettä hoitava Ventoniemi Oy ja lähinnä paikallislinjoja ajava Hyvinkään Liikenne Oy. Valtatie 24
Lahden ja Jämsän välinen tie on rakennettu pääosin 1950-luvulla, ja se oli ennen osa valtatietä 4. Samaan aikanaan rakennettiin Päijänteen itäpuolen kantatie, jonka numero oli 59. Alun pitäen reittien pituusero oli viisi kilometriä länsireitin ollessa pitempi, mutta Lahden ohikulkutien rakentaminen kaupungin itäpuolelle kasvatti eroa muutaman kilometrin verran. Moottori- ja moottoriliikennetien valmistuttua Helsingistä Heinolan pohjoispuolelle katsottiin, että nelostien siirtäminen kulkemaan Päijänteen itäpuolta on luontevaa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa valtatie 4 linjattiinkin kulkemaan Päijänteen itäpuolta ja järven länsipuolen tie numeroitiin valtatieksi 24. Korpilahti
Korpilahden kautta kulkee valtatie 9, aiemmin myös valtatie 4. Entisellä Korpilahden alueella, Korpilahden-Luhangan maantiellä (nro 610), sijaitsee vuosina 1995–1997 rakennettu Kärkistensalmen silta, joka korvasi lossin. Seututie 610, joka on ainoa Korpilahden länsi- ja itäosan toisiinsa liittävä tieyhteys, jatkuu Luhangan kautta Joutsaan, jossa se yhtyy Päijänteen itäpuoliseen valtatie 4:ään (aiemmin kantatie 59). 1970-luvun lopulla valmistui Korpilahden kautta kulkeva, toistakymmentä vuotta rakenteilla ollut oikorata Jämsänkoskelta Jyväskylään, ja se lyhensi huomattavasti junamatkaa Tampereelta Keski-Suomeen. Rataosalla on Korpilahden alueella Suomen pisin rautatietunneli, noin 4,2 kilometrin pituinen Lahdenvuoren tunneli. Rautatiellä ei ole merkitystä paikallisten liikenneolojen kannalta, koska sillä ei ole henkilöliikennepaikkoja Korpilahden alueella. Korpilahti kuuluu sekä Jyväskylän että Jämsän vaikutusalueeseen; kummankin keskustaan on Korpilahden kirkonkylästä noin 30 kilometriä. Valtatien 4 historia
Vuodesta 1996 lähtien nelostie on kulkenut Lahdesta Heinolan Lusiin moottoriliikennetietä (loppuvuodesta 2005 lähtien moottoritietä) pitkin. Osuus Lusista Jyväskylän Kanavuorelle on taas entistä kantatietä 59, ja tie olikin melko pitkään liikennemääriinsä nähden aivan liian kapea, mutkainen ja mäkinen. Vuonna 2010 Toivakan Viisarimäen ja Kanavuoren välille valmistui 22 kilometriä pitkä moottoriliikennetie, jolla on useita keskikaiteellisia ohituskaistoja. Vanha linjaus muutettiin seututieksi 644, jota käytetään nykyisin paikallistienä ja moottoriliikennetien rinnakkaistienä. Myös Lusin ja Viisarimäen välistä osuutta levennettiin kauttaaltaan 2010-luvun alussa, ja sillekin rakennettiin useita keskikaiteellisia ohituskaistoja. Tampereen kehätie
Tampereen kehätie on Tampereen kaupunkiseutua kiertävä kehätie ja merkittävä ohikulkuliikenteen reitti. Se oli aikoinaan kantatie, jonka numero oli alun perin 45, myöhemmin 60, mutta nykyisin sen länsiosa muodostaa osan valtatiestä 3, itäosa taas valtatiestä 9. Tien osista käytetään usein myös omia nimiään Tampereen läntinen kehätie ja Tampereen itäinen kehätie. Läntisen ja itäisen kehätien rajaajana toimii Helsinki–Tampere-moottoritien ja kehätien risteys eli Lakalaivan eritasoliittymä. Läntisen osan pituus on 21 kilometriä ja itäisen 10 kilometriä. Lännestä itään kehätien osat ovat tunnettuja myös nimillä "Nokiantie", "Ylöjärventie" ja "Pyhäjärventie". Sveitsin talous
Sveitsin maantieverkon pituus on yhteensä 71 528 kilometriä (vuonna 2013). Teistä 1 812 kilometriä on valtateitä (), joista 1 419 kilometriä on moottoritietä (). Moottoriteiden käytöstä veloitetaan maksu: auton tuulilasiin kiinnitetään tarra ("vignette"), joka on voimassa kalenterivuosittain (14 kk joulukuun alusta tammikuun loppuun). Eurooppatie E4
E4 eli Eurooppatie 4 on eurooppatie, joka alkaa Torniosta tien E8 jatkeena ja päättyy Helsingborgiin Ruotsiin. Tien pituus on 1 590 kilometriä. Suomessa tie kulkee vain muutaman sadan metrin matkan Tornion kaupungissa. Tämä osuus on myös valtatietä 29. E4 on E45:n jälkeen Ruotsin toiseksi pisin tie. Ruotsissa ei ole eurooppateillä käytössä kansallista, rinnakkaista tienumerointia kuten Suomessa. Kantatie 54
Kantatie 54 on Hollolasta Riihimäen kautta Tammelaan kulkeva kantatie, jonka pituus on 97 kilometriä. Tie muodostaa vaihtoehtoisen reitin Lahdesta Forssaan ja edelleen Turkuun. Kantatie 54 on kaksikaistainen lukuun ottamatta Riihimäellä olevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta. Lisäksi Lopella tiessä on ohituskaistaosuudet.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 54 kulki Lopelta Tammelan ja Forssan kautta Jokioisten Vaulammille ja yhdisti tuolloiset valtatiet 3 ja 2. Bundesautobahn 4
Dresden-Nordin liittymän alueella moottoritietä A 4 käytettiin vuosina 1951–1971 ajoittain moottoripyörä- ja autokilpailuihin (Autobahnspinne Dresden). Moottoritien A 4 osuus Bautzen-Ostin liittymästä Weißenbergiin oli suljettu vuodesta 1972 vuoteen 1992. Tielle rakennettiin 66 hallia Saksan demokraattisen tasavallan viljavarastoiksi. Osuus oli liikenteellisesti mielenkiinnoton. Spreejoen ylittävä, sodassa tuhottu silta saatiin korjattua vasta 1977. Valtatie 3
Valtatie 3 on Helsingistä Hämeenlinnan ja Tampereen kautta Vaasaan johtava valtatie. Tien pituus on 424 kilometriä. Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas. Kuhmoinen
Kuhmoisten halki kulki pitkään valtatie 4, kunnes se siirrettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolitse 1990-luvulla. Tällöin valtatien numeroksi muutettiin 24. Tieltä erkanee seututie 325 länteen Tampereen suuntaan. Valtatie 5
Valtatie 5 on Heinolan Lusista Mikkelin, Kuopion ja Kajaanin kautta Sodankylään johtava valtatie. Tien pituus on 905 kilometriä, josta moottoritietä 46,7 kilometriä. Se on valtatien 4 jälkeen Suomen toiseksi pisin valtatie. Valtatien 4 ja valtatien 8 ohella valtatie 5 on Suomen tärkeimpiä pohjois–eteläsuuntaisia reittejä. Nykyisin tie viitoitetaan alkamaan nelostiestä Heinolan Lusista ja se kulkee pitkin Itä-Suomea Sodankylään asti, jossa se yhtyy takaisin nelostiehen. Kuopion Vehmasmäen ja Sodankylän välinen osuus on myös osa E63-tietä. Tien Lusin ja Kajaanin välinen osuus kuuluu Liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän ehdottamaan runkotieverkkoon sekä Lusin ja Kemijärven välinen osuus yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon. Valtatie 3
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 3 olisi nelikaistainen osuuksilla Helsinki–Tampere–Hämeenkyrö ja Laihia–Vaasa. Lisäksi Hämeenkyrön ja Parkanon välinen osuus olisi jatkuvaa ohituskaistatietä sekä Parkanon ja Jalasjärven välinen osuus kaksikaistaista tietä, jolla on säännöllisesti ohituskaistoja. Valtatien 3 ohjaamista Lempäälän kohdalla uudelle reitille on kaavailtu, Lempäälän Puskiaisessa nykyisestä moottoritiestä haarautuvalle oikomoottoritielle suoraan Pirkkalaan. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä. Valtatien 4 historia
Alun perin valtatie 4 kulki Oulussa keskustan eteläpuolella Limingan Haaransillalta nykyisen seututien 847 sekä Limingantien reittiä keskustaan. Keskustan pohjoispuolella tie kulki nykyisten Merikosken siltojen, Tuirantien, Valtatien, Koskelantien ja Oulunseläntien kautta nykyisen Rajakylän tienoille sekä siitä edelleen nykyisen seututien 847 reittiä pohjoiseen. Valtatie 4 (Viro)
Valtatie 4 on osa Eurooppatietä E67 eli "Via Balticaa". Valtatie 4
Nelostie palvelee Helsingin seudun alueita pääradan varressa kulkien Itä-Vantaan läpi Keravalle, Järvenpäähän ja Tuusulan itäosaa sivuten. Järvenpäässä tie erkanee pääradasta ja suuntaa kohti Mäntsälää, Orimattilaa ja Lahtea kulkien Lahden oikoradan kanssa vierekkäin. Moottoritie jatkuu edelleen Nastolan ohi Heinolan pohjoispuolelle Lusiin, jonka jälkeen tie jatkuu pohjoiseen, koilliseen Mikkelin suuntaan lähtee valtatie 5. Valtatie 21
Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon. Valtatien 4 historia
Lahti oli pitkään liikenteellinen pullonkaula, kun sekä valtatien 4 että valtatien 5 liikenne kulki keskustan kautta. Tilanne helpottui vuonna 1983, kun Lahden ohittava moottoriliikennetie valmistui. Tietä jatkettiin Vierumäelle vuonna 1988, joskaan tämä osuus ei vielä tuolloin ollut osa valtatietä 4. Järvenpään ja Lahden välinen moottoriliikennetie valmistui kolmessa osassa 1980-luvulla. Ensin valmistui Mäntsälän ohikulkutie, seuraavaksi Mäntsälä–Lahti -osuus vuonna 1985 ja Järvenpää–Mäntsälä 1988. Heinolan ohittava moottoritie Vierumäeltä Lusiin valmistui vaiheittain vuosina 1993–1996. Järvenpään ja Lahden välisen moottoriliikennetien parantaminen moottoritieksi valmistui kahdessa osassa vuosina 1998 ja 1999. Tämä oli ensimmäinen Suomessa elinkaarimallilla toteutettu tiehanke. Jäämerentie
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä Jäämerentiestä tuli osa valtatietä 4, joka nykyäänkin noudattelee pääosin vanhaa Jäämerentien linjausta Rovaniemeltä Ivaloon saakka. Alkuperäisen tien pohjoisin osa jäi vuonna 1944 kuitenkin luovutetulle alueelle, ja nykyisin valtatie 4 johtaa Utsjoelle ja Saamen sillalle, Norjan rajalle. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan tieverkko on Suomen tihein ja liikennemäärät ovat suomalaisittain isot. Vuonna 2015 maanteitä oli 9 694 kilometriä, josta moottoriteitä oli 462 kilometriä. Maakuntaa halkovat Helsingistä Turkuun (valtatie 1/E18), Tampereelle (valtatie 3/E12) ja Lahteen (valtatie 4/E75) johtavat moottoritiet. Pietarin suuntaan vievä valtatie 7/E18 kulkee moottoritienä Itä-Uudenmaan halki Helsingistä Loviisan kautta Haminaan. Valtatie 1:stä erkanee Vihdissä Nummelan ja Karkkilan kautta Poriin johtava yksiajoratainen valtatie 2. Helsingistä lähteviä valtaväyliä yhdistää Hangosta Lohjan, Hyvinkään ja Mäntsälän kautta Porvooseen kulkeva valtatie 25/kantatie 55. Valtatie 25
Valtatie 25 on Hangosta Raaseporin, Lohjan ja Vihdin kautta Hyvinkäälle ja sieltä edelleen Mäntsälään johtava valtatie. Yhdessä Porvooseen jatkuvan kantatien 55 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai myös Kehä V:ksi. Valtatien 25 pituus on 171 kilometriä ja kantatien 55 noin 35 kilometriä. Sisemmät kehätiet ovat Kehä III, Kehä II ja Kehä I. Aikaisemmin valtatie 25 oli nimeltään kantatie 53, mutta sen luokkaa nostettiin sen tärkeyden vuoksi. Valtatie 25 on tärkeä varsinkin Hangon sataman rekkakuljetuksille, sen jatke Kantatie 55 taas Porvoon öljykuljetuksille. Valtatien 4 historia
Rovaniemellä valtatie 4 kulki alkuaan keskustan katuverkolla keskustan etelälaidalla ja ylitti Kemijoen Ounaskosken yhdistettyä rauta- ja maantiesiltaa pitkin. Tie kulki Ounasvaaran juurella nykyisen yhdystien 9422 reittiä ja ylitti uudelleen Kemijoen Suutarinkorvan siltaa pitkin. Molemmat sillat ovat valmistuneet alun perin vuonna 1930 samoihin aikoihin Kemijärven radan kanssa. Perääntyvät saksalaiset joukot räjäyttivät molemmat sillat Lapin sodassa lokakuussa 1944. Sodan jälkeen sillat rakennettiin uudelleen. Valtatie 4
Rovaniemellä valtatietä 4 suunnitellaan parannettavaksi keskustan eteläpuolella noin 2,5 kilometrin matkalla. Hankkeeseen kuuluu kaksi uutta eritasoliittymää. Hankkeen tiesuunnitelma on hyväksytty vuonna 2013, ja rakennustyöt on määrä aloittaa vuosien 2014–2015 aikana. Hankkeen kustannusarvio on 25 miljoonaa euroa. Kantatie 55
Kantatie 55 on Porvoosta Mäntsälään kulkeva kantatie, jonka pituus on 36 kilometriä. Yhdessä Hankoon jatkuvan valtatien 25 kanssa se muodostaa pääkaupunkiseudun kiertävän väylän ja usein niitä sanotaankin Helsingin seudun uloimmaksi kehätieksi tai Kehä V:ksi. Porvoossa olevaa lyhyttä ja ruuhkaista nelikaistaista osuutta ja Askolan Monninkylän lähellä olevaa ohituskaistaosuutta lukuun ottamatta tie on kaksikaistainen. Kantatie 55 on tärkeä varsinkin Porvoon öljykuljetuksille. M3 (Valko-Venäjä)
Valtatie M3 on noin 260 kilometriä pitkä valtatie Valko-Venäjällä. M3 alkaa Minskin kaupungin keskustan Jakub Kolasin aukiolta pohjoiskoilliseen johtavan "Jakub Kolasin kadun" () ja sitä seuraavan "Logoiski trakt" -kadun jatkona Minskin kehätieltä M9 eteenpäin kohti Vitsebskiä. Kehätien risteyksen pohjoispuolella on suuri Bigzz-hypermarket. 
Minskin kehätien jälkeen M3 kulkee kohti Lahoiskia, joka ohitetaan kaupungin länsipuolelta. Valtatie M3 kuuluu Lahoiskiin saakka (tilanne vuoden 2014 alkuun mennessä) BelToll-järjestelmään eli se on etelälukevia ja kameravalvottuja mittauspisteitä sisältävä tullitie, jonka käytöstä peritään tulliliittoon kuulumattomilta ulkomaalaisilta henkilöautoilta ja valkovenäläisiltä raskaan liikenteen ajoneuvoilta tietulli. Tämän jälkeen maantie jatkaa yhä pohjoiskoilliseen, kunnes noin 7 kilometriä kantatie P3:n risteyksen jälkeen suuntaa selvemmin itään Bjarezinan biosfäärialueen halkaisten, jonka jälkeen jatkaa koilliseen Lepelin suuntaan. Lepel ohitetaan itäpuolelta ja Bešankovitšy eteläpuolelta kiertäen. Valtatie päättyy Vitsebskiin, jossa sen jatkona on keskustaa kohti vievä katu ("Zelenogurskaja ulitsa"). Ii
Kunnan läpi etelästä pohjoiseen kulkee valtatie 4. Iin tunnistaa helposti läpikulkumatkalla sen näyttävistä ja liikenteen lähes pysäyttävistä liikenneympyröistä, joista eteläisempi on vanha Kierikin voimalaitoksen turbiini ja pohjoisempi Sanna Koiviston suunnittelema suuri, useita eri elementtejä (massiivinen metalli, valot, värit) hyödyntävä abstrakti teos, joka kuvaa luontoa. Valtatie 12
Valtatie 12 on Raumalta Huittisten, Tampereen ja Lahden kautta Kouvolaan johtava valtatie. Tien pituus on 339 kilometriä. Tie on pääosin kaksikaistainen ja yksiajoratainen lukuun ottamatta Rauman, Tampereen ja Lahden seuduilla sijaitsevia nelikaistaisia osuuksia. Volkswagen Golf IV
Neljännen sukupolven Golfin perusrakenne on sama kuin hieman aiemmin esitellyissä Audi A3:ssa ja Škoda Octaviassa. Ulkonäölliset muutokset olivat pieniä, lähinnä pyöreyttä oli tullut lisää. Pituus oli kasvanut 13 senttimetriä ja akseliväli neljä senttimetriä. Golfin akseliväli (2 510 mm) oli kuitenkin luokkansa lyhimpiä, mikä näkyi takaistuimen jalkatiloissa. Kori oli täyssinkitty ja rakenteissa käytettiin paljon laserhitsausta. Ulkonäköön verrattuna sisustus oli kokenut huomattavasti enemmän muutoksia. Materiaalit olivat korkealaatuisia ja ohjaamon persoonallinen yksityiskohta oli sininen mittarivalaistus. Kymijärvi
Järven rantaviivan pituus on 24,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota tiheään rakennetut Lahden kaupungin asutusalueet rikkovat. Koiskalassa laajat pellot ulottuvat rantojen suojavyöhykkeelle asti. Myllypohjan ympäristössä sijaitsee Lahden keskustan asutusalueita, joiden läpi kulkee valtatie 4 ja Lahti–Heinola-rautatie. Valtatie 24 saa Myllypohjan kohdalta alkuunsa. Järven etelärannan lähellä kulkevat valtatie 12 ja seututie 312 vierekkäin ja seututieltä haaratuu monia teitä, jotka tulevat järven rantaan tai sen tuntumaan. Sellainen on myös yhdystie 14087, joka kulkee järven itäpuolelta kääntyen Kärkjärven kannasta pitkin sen pohjoispuolelle ja risteää siellä valtatietä 4 ja yhtyy yhdystiehen 14085. Myllypohjan ympärillä sijaitsevat Kolavan kaupunginosassa Kaukkari, Järvenpää ja Karisto. Järven etelärannassa sijaitsevat Nastolan Suppala, Villähde, Vanhakartano, Taavila ja Kyynärä. Pohjoisrannassa on vielä yksinäinen Tiiranmäki ja sen länsipuolella Koiskalan kylän peltomaisemat. Valtatie 4
Jyväskylän Vaajakoskella tiehen yhtyvät valtatiet 9, 13 ja 23. Nämä kulkevat yhtenä moottoritienä kuuden kilometrin matkan Jyväskylän keskustan tuntumaan, missä valtatiet 9, 18 ja 23 eroavat etelään ja 4 ja 13 jatkuvat pohjoiseen. Etu-Palokan ja Kirrin välillä on taas kuuden kilometrin pituinen moottoritie. Jyväskylän lentoaseman ohitettuaan tie saapuu Laukaan ja Uuraisten rajaa myötäillen Äänekoskelle, jossa eroaa valtatie 13 Kokkolaan. Seuraavina ovat Viitasaari ja Pihtipudas. Sitten saavutaan Pohjois-Pohjanmaalle, jossa ovat Pyhäjärvi, Kärsämäki, Siikalatvan kunnan Pulkkilan ja Rantsilan taajamat sekä Tyrnävän kunnan Temmeksen taajama. Limingan Haaransillalla eroaa valtatie 8 Kokkolan kautta kohti Turkua ja näiden liittymästä alkaa "Pohjantie"-niminen moottoritie, joka johtaa Kempeleen ja Oulun ohi. Valtatiet Suomessa
Liikenne- ja viestintäministeriö määrää, mitkä tiet ovat valtateitä. Vuoden 2014 alussa Suomessa oli 8 602 kilometriä valtateitä. Kaikki valtatiet on päällystetty, ja noin 91 prosenttia valtateistä on kestopäällysteisiä. Noin 13 prosenttia valtateistä on kaksiajorataisia.Valtatienumerot 17 ja 30–39 eivät ole käytössä, vaan ne on varattu mahdollisille tuleville valtateille. Valtatie 20
Valtatie 20 on Oulun Tuirasta Kiimingin, Pudasjärven ja Taivalkosken kautta Kuusamoon johtava valtatie. Tien pituus on 218 kilometriä. Oulun seudulla tietä kutsutaan myös "Kuusamontieksi". Viitostien ohella valtatie 20 on tärkein Koillismaalle suuntautuvan liikenteen väylä. Valtatie 29
Vuosina 2007–2008 Tornion ja Haaparannan kaupunkien yhteisen ydinkeskustan rakentamiseen liittyen valtatietä 29 siirrettiin valtakunnanrajan kohdalla. Suomen puolella tietä siirrettiin etelään 380 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi kiertoliittymä korvaamaan Länsirannan liikennevalo-ohjattu liittymä. Ruotsin puolella uutta E4-tietä rakennettiin noin 450 metrin matkalla. Lisäksi rakennettiin uusi nelikaistainen rajasilta, jonka kustannukset maat jakoivat puoliksi. Hankkeen kustannukset Suomen osalta olivat noin 2,6 miljoonaa euroa. Seututie 904
Seututie 904 on Suomen tieverkon osuus Kainuussa. Tie haarautuu seututieltä 900 Kuhmon Hietaperällä Ontojärven rannalla ja kulkee Juonnon ja Koskenmäen kautta kohti Härmänkylää. Siellä tie risteää kantatien 89 kanssa ja ylittää Vartiuksen radan Hyrynsalmen kunnanrajalla. Sieltä tie jatkuu Karhuvaaran ja Kypärävaaran kautta Hyrynsalmelle ja liittyy siellä valtatiehen 5 kaksi kilometriä keskustan eteläpuolella. Tien pituus on 74 kilometriä. Valtatien 4 historia
Valtatie 4 syntyi vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän tultua käyttöön. Alkuperäinen reitti kulki Helsingistä Petsamoon. Yhdystie 2804
Yhdystie 2804 kulkee Forssan keskustasta Jokioisten keskustan kautta Vaulammille kantatie 52:n ja valtatie 10:n risteykseen. Tien pituus on 14 kilometriä. Tien ensimmäiset kilometrit kulkevat nelikaistaisella Yhtiönkadulla, joka kulkee Forssan keskustasta kauppakeskukset ohittaen kohti Pikku-Muolaata ja valtatie 2:ta. Pian valtatie 2:n liittymän jälkeen tie vaihtuu kaksikaistaiseksi kulkien Pilvenmäen ohi Jokioisiin ja sieltä edelleen Vaulammille. Taajamien ulkopuolella nopeusrajoitus vaihtelee välillä 60–80 kilometriä tunnissa. Forssan ja Jokioisten välillä tien vierellä kulkee pyörätie. Valtatien 4 historia
Viimeisimmät suuret muutokset tien linjaukseen tehtiin 1990-luvun puolivälissä: Kaamasen ja Utsjoen välinen maantie 970 oli uusittu, ja vuonna 1993 valmistui Utsjoen kirkonkylän kohdalle Tenojoen ylittävä, Norjaan johtava Saamen silta. Tämän jälkeen valtatie 4 linjattiin uudelleen kulkemaan Utsjoen kirkonkylän kautta, ja Kaamasen ja Karigasniemen välinen tie muuttui kantatieksi 92. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle kulkemaan Heinolan kautta valtatien 5 ja kantatien 59 reittiä. Lahdesta Jämsään kulkeva tie sai numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän osuus oli jo aiemmin ollut myös osa valtatietä 9. Samalla valtatie 5 siirtyi alkamaan Heinolasta ja kantatie 59 lakkasi. Valtatien 4 historia
Valtatie 4 kulki pitkään Lahdesta Jyväskylään Padasjoen, Kuhmoisten ja Jämsän kautta nykyisen valtatien 24 reittiä pitkin. Jämsän ja Jyväskylän välillä nelostie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa Lahden ja Jyväskylän välinen osuus siirrettiin Päijänteen itäpuolelle. Helsingin seutu
Seutua palvelevat kuusi suurta säteittäistä tieliikenneväylää, Kantatie 51, Valtatie 1 (Turunväylä), Valtatie 3, Tuusulanväylänä tunnettu Kantatie 45, Lahdenväylänä tunnettu Valtatie 4 ja Valtatie 7, sekä kolme kehätietä Kehä I, Kehä II ja Kehä III, joista Kehä II on nykyisellään vain poikittaisväylä. Näiden suurten liikenneväylien liikennemäärät ovat usein noin 50 000–100 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Vilkkain tie on Kehä I Länsi-Pakilassa (113 000 ajoneuvoa vuorokaudessa). Valtatie 4
Kanavuoren ja Vaajakosken väli Jyväskylässä on neljän valtatien yhteinen kaksikaistainen tieosuus ja liikenteellinen pullonkaula. Tiehallinto suunnitteleekin moottoritien rakentamista Vaajakosken taajaman ohi Kanavuoresta Haapalahteen, josta jatkuu nykyinen Vaajakosken ja Jyväskylän välinen moottoritie. Uuden moottoritien pituus olisi noin kolme kilometriä, ja sillä olisi useita eritasoliittymiä ja siltoja. Hankkeen kustannusarvio on 60 miljoonaa euroa, josta ensimmäisen vaiheen osuus 33 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisajankohta on avoin. Valtatie 7
Haminan ohittava moottoritie avattiin liikenteelle joulukuussa 2014. Sitä ennen valtatie 7 kulki Haminan keskustan katuverkolla ja oli liikennemääriinsä nähden pahasti alimitoitettu, mistä aiheutui turvallisuus-, sujuvuus- ja ympäristöongelmia. Uusi 16 kilometrin pituinen moottoritie kulkee keskustan pohjoispuolelta, ja siihen sisältyy neljä uutta eritasoliittymää sekä kaksi tunnelia, joiden yhteispituus on 700 metriä. Hanke alkoi syksyllä 2011 ja sen kustannusarvio on 130 miljoonaa euroa. Valtatie 4
Heinolan jälkeen tie kulkee Sysmän itäosien kautta Hartolaan, Joutsaan, Toivakkaan ja edelleen Jyväskylään. Toivakan ja Kanavuoren välillä on 20 kilometriä pitkä moottoriliikennetieosuus. Inkavaltakunnan tieverkosto
Inkavaltakunnan tieverkostossa oli teitä yhteensä 40 000 kilometrin verran. Siinä oli kaksi pohjois–eteläsuuntaista päätietä: rannikon valtatie ja vuoriston valtatie. Ylänkötie kulkee nykyisen Ecuadorin ja Kolumbian vastaisen rajan läheisyydestä Perun ylängön kautta Titicacajärven ohi nykyisen Argentiinan luoteisosaan. Rannikkotie kulkee puolestaan nykyisen Perun Tumbesista Atacaman aavikolle ja sieltä nykyisen Chilen Santiagoon. Ehkäpä vaikuttavin tien osa on Cuzcon ja Quiton välinen tie, jolla monet Inkavaltakunnan keskuksista sijaitsivat. Rannikkotie oli 4 000 kilometriä pitkä ja jopa seitsemän metriä leveä. Siitä lähti poikkiteitä Andien valtatielle ja lopulta laamapolkuja ylös vuoristoon. Suomi
Suomen tieverkko jakautuu valtion omistamiin ja Liikenneviraston hallinnoimiin maanteihin, kuntien omistamiin ja ylläpitämiin katuihin sekä yksityisten ylläpitämiin yksityisteihin. Maantieverkon rungon muodostaa 29 valtatietä, joita täydentävät kanta-, seutu- ja yhdystiet. Osa tärkeimmistä teistä on myös eurooppateitä. Vuoden 2014 alussa maantieverkon koko pituus oli noin 79 000 kilometriä, josta valtateiden osuus oli noin 8 600 kilometriä. Moottoriteitä oli 810 kilometriä. Suomi on harvaan asuttu maa, joten liikennettäkin on keskimäärin vähän. Liikennemääriin nähden tieverkko onkin kattava ja hyväkuntoinen, joskin jotkin vilkkaimmat valtatiet ja kaupunkiseutujen pääväylät ovat liikenneturvallisuuden kannalta ongelmallisia. Lisäksi alemman tieverkon kunto on herättänyt keskustelua. Kempele
Valtatie 4 kulki alun perin keskustaajaman kautta, mutta vuonna 1990 valmistunut moottoriliikennetie siirsi läpikulkuliikenteen pois keskustasta. 2000-luvun alussa moottoriliikennetie parannettiin moottoritieksi ja sitä jatkettiin samalla Limingan Haaransiltaan. Nykyisin Limingan Haaransillan liikenneympyrästä alkava ja Ouluun johtava "Vanha Nelostie" on numeroitu seututieksi 847. Valtatie 3
Hämeenkyrön ja Parkanon välisellä osuudella valtatie 3 on tavoitetilassa jatkuvaa keskikaiteellista ohituskaistatietä. Tiellä on nykyisin 5 keskikaiteellista ohituskaistaa ja 3 keskikaiteetonta ohituskaistaa. Lisäksi Parkanon kohdalle on suunnitteilla nelikaistatie ja Ikaalisiin 4 keskikaiteellista ohituskaistaa lisää. Lisäksi nykyinen tie on osittain 10,5 metriä leveä. Tämän vuoksi ohituskaistatieksi muuttamisen kustannukset jäänevät hyvin pieneksi, ja hanke toteutunee jo 2020-luvun alkupuolella. Seututie 933
Seututie 933 on seututie, joka ylittää Kemijoen Valajaskosken voimalaitoksen patosiltaa pitkin, tien pituus on 2,1 kilometriä. Tie alkaa valtatien 4 risteyksestä Häkinvaarasta ja päättyy seututien 926 risteykseen. Tien nopeusrajoitus on 80 kilometriä tunnissa ja patosillalla 50 kilometriä tunnissa. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty.