Onko Keralassa sademetsää?
Kerala
Etenkin Keralan itäosa on biodiversiteetiltään merkittävä alue. Osavaltion 10 035 kasvilajia muodostavat huomattavan suuren osuuden, 22 prosenttia Intian kokonaislajistosta. Lukuun sisältyy 3 872 koppisiemenistä (joista 1 272 on Keralalle kotoperäisiä ja 159 vaarantuneita), joiden joukossa on 900 lajia haluttuja lääkeyrttejä. Keralan 9 400 neliökilometriä metsää sisältävät trooppisia kosteita, ikivihreitä ja osittain ikivihreitä metsiä (matalilla ja keskikorkeuksilla – 3 470 neliökilometriä), trooppisia kosteita ja kuivia lehtimetsiä (keskikorkeuksilla – edellisiä 4 100 neliökilometriä ja jälkimmäisiä 100 neliökilometriä) ja subtrooppisia sekä lauhan vyöhykkeen metsiä (korkeimmilla alueilla – 100 neliökilometriä). Keralasta yhteensä 24 prosenttia on metsää. Kaksi maailman Ramsar-kokouksen määrittelemistä kosteikoista – Sasthamkotta-järvi ja Vembanad-Kolin kosteikot – sijaitsevat Keralassa, sekä 1 455,4 neliökilometriä laajasta Nilgirin suojelualueesta. Oltuaan alttiina laajoille hakkuille ja viljelykselle 1900-luvulla suuri osa Keralan metsistä on nykyään suojeltu avohakkuilta. Keralan eläimistö on tunnettu monipuolisuudestaan ja kotoperäisten lajien suuresta määrästä: Keralassa asuu 102 nisäkäslajia (56 kotoperäistä), 476 lintulajia (85 kotoperäistä), 202 makeanveden kalalajia, 169 matelijalajia (139 kotoperäistä) ja 89 sammakkoeläinlajia (86 kotoperäistä). Näitä uhkaavat laajamittainen elinalueiden tuhoutuminen, jonka aiheuttajia ovat maaperän eroosio, maanvyörymät, salinisaatio ja luonnonvarojen hyödyntäminen ihmisen tarkoituksiin. Kerala
Itäisen Keralan vuoret pitävät suojissaan kosteita ja kuivia trooppisia metsiä, jotka ovat yleisiä Länsi-Ghateilla. Tällä "sonokeling" ("Dalbergia latifolia" – intianpalisanteri), "anjili" ("Artocarpus hirsuta"), "mullumurikku" ("Erthrina") ja "caussia" kuuluvat Keralan yli 1000 eri puulajin joukkoon. Muuhun kasvillisuuteen kuuluvat bambu, villi pippuri ("Piper nigrum"), villi kardemumma, "Calamus rotang"-rottinkipalmu ja aromaattinen vetiveriaheinä ("Vetiveria zizanioides"). Kasvien seassa kuljeskeleviin eläinlajeihin kuuluvat aasiannorsu ("Elephas maximus"), bengalintiikeri ("Panthera tigris tigris"), leopardi ("Panthera pardus"), "Nilgiritragus hylocrius", naamaripalmunäätä ("Paradoxurus hermaphroditus") ja jättiorava ("Protoxerus stangeri"). Matelijoita ovat kuningaskobra, kyy, pyyton ja krokotiili. Keralan tyypillisiin lintuihin kuuluvat muun muassa riikinkukko, keisarisarvinokka ("Buceros bicornis"), kaksisarvinokka, intianmerimetso ja viidakkomaina. Järvistä, kosteikoista ja muilta vesiteiltä voi löytää kaloja, kuten "kadu" (keuhkomonni, "Heteropneustes fossilis") ja "choottachi" (keltakirjoahven, "Etroplus maculatus"), jota arvostetaan akvaariokalana.
Kenia
Vaikka Kenia sijaitsee päiväntasaajalla, sen sademäärät ovat vähäiset verrattuina sademetsäalueisiin. Sadekausia on kaksi, toinen maalis–toukokuussa, toinen marras–joulukuussa. Vain rannikolla vallitsee tropiikille tyypillinen kuuma ja kostea ilmasto, vuoristoisemmilla alueilla on korkeuden takia viileämpää. Korkeimmilla alueilla kuten Elgon- ja Keniavuorilla on vuosittain pakkasta ja osa sateesta tulee lumena. Arunachal Pradesh
Himalaja vaikuttaa huomattavasti osavaltion ilmastoon. Se on Intian sateisimpia osavaltioita, vuosisadanta on yli 3 500 mm. Lämpötilat nousevat alavilla alueilla kesä-elokuussa 40–42 asteeseen. Talvella vuorilla voi olla 15–21 astetta. Savanni
Savanneja esiintyy tropiikissa aavikoiden ja sademetsien välissä. Päiväntasaajalla on yleensä sademetsää, mutta Itä-Afrikassa savannia on myös päiväntasaajalla, sillä alue on ylänköä eikä sademetsä siksi menesty. Sademäärä vaihtelee 250–2 000 millimetrin välillä. Savannilla on puita yleensä 10–49 prosentilla maa-alasta. Varkala
Varkala () on kaupunki Intian eteläosassa, Keralan osavaltiossa. Kaupunki kuuluu Thiruvananthapuramin piirikuntaan. Varkala sijaitsee noin 50 kilometriä Keralan pääkaupungista, Thiruvananthapuramista luoteeseen. Asukkaita kaupungissa oli vuoden 2011 laskennassa 40 048. Sademetsä
Subtrooppista sademetsää esiintyy kääntöpiirien tuntumassa, jossa talvet ovat viileämpiä kuin tropiikissa. Sadetta saadaan melko runsaasti ympäri vuoden, joskin epätasaisemmin kuin trooppisissa sademetsissä. Lajisto on suppeampi kuin trooppisessa sademetsässä, metsän latvuskerros matalampi ja ohuempi sekä aluskasvillisuus tiheämpää. Karnataka
Malnadin metsisä tuotetaan suuri osa maailman santelipuusta,ja sitä jalostetaan Mysoressa. Mysoren ja Bangaloren perinteiset silkintuotantoalueet tuottavat uusren osan Intian silkistä. Karnataka on Intian Itäosien suurin kahvin tuottaja. Hyvinkää
Hyvinkää on osa eteläboreaalista vyöhykettä, jolle on Pohjois-Uudellamaalla ominaista havupuuvaltaiset mustikkatyypin metsät. Kytäjän alueella kasvaa myös vaativia kasvilajeja, sillä kallioperässä on paljon emäksisiä kivilajeja, jotka ovat ravinteikkaita ja runsaskalkkisia. Laidunnuksen vähentymisen vuoksi monet ketokasvit ovat taantuneet perinteisillä kasvupaikoillaan, mutta muun muassa hirvenkello, ketomaruna ja ketoneilikka ovat levinneet tie- ja ratapenkereille. Kasvillisuusvyöhyke
Nahkealehtinen eli välimerenkasvillisuus vallitsee subtrooppisella vyöhykkeellä mannerten länsiosissa, kuten Välimeren rannikolla, Kaliforniassa, Etelä-Afrikassa ja Lounais-Australiassa. Kesät ovat kuumia ja kuivia: lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 22 °C ja kuivimman kuukauden sademäärä alle 30 millimetriä. Talvet puolestaan ovat viileitä ja runsassateisia: lämpötila vaihtelee −3...+18 °C ja sateisimman talvi kuukauden sademäärä vaihtelee 90 millimetrin ja 200 millimetrin välillä. Puustoa on vain paikoin ja se koostuu muun muassa kuivuutta sietävistä männyistä, ainavihannista tammista ja hedelmäpuista; muualla kasvaa tiheästi nahkea- ja pienilehtistä pensastoa. Alueilla, joilla välimeren kasvillisuus vaihettuu aavikoksi, kasvaa harvassa ja matalampia nahkealehtisiä pensaita. Siellä missä välimeren kasvillisuus vaihettuu lauhkeaksi lehtimetsäksi, kasvaa kesävihantia lehtipuita ja välimerelle tyypillisiä nahkealehtisiä ainavihantia lehtipuita sekaisin. Sateenkaarikaija
Sateenkaarikaijat ovat varsin riippuvaisia marrista ("Eucalyptus calophylla"), ja asuvat marrimetsiköissä, viljelysmaiden, vesistöjen ja valtateiden reunoilla. Lajia tavataan toisinaan myös Perthin esikaupunkialueilla. Varkala
Ollen ainoa paikka eteläisessä Keralassa, jossa osavaltion länsirannikkoa paikoin reunustava vuorenrinne on kiinni Arabianmeressä, Varkalalla on ympäröiviin, hyvin tasapiirteisiin maantieteellisiin alueisiinsa nähden ainutlaatuiset piirteet. Reunusvuorten väliin jää ajoittain myös rantaviivaa. Alueen ympärille onkin muodostunut yksi eteläisen Intian varteenotettavimmista turistikohteista. Rantaa ympäröivän vuorenrinteen päälle on kehittynyt 1990-luvun lopulta lähtien huomattava, lähes täysin turismiin perustuva elinkeinoelämä. Kaupungin keskus sijaitsee muutaman kilometrin päässä, selkeästi erillään turistisoituneesta ranta-alueesta. Kerala
Kesäisin suurin osa Keralaa on alttiina myrskyille, koville tuulille ja vaarallisille Intian valtamereltä saapuville trooppisille sykloneille. Osavaltiota saattavat vaivata myös ajoittaiset kuivuudet sekä ilmaston lämpenemisestä johtuvat nousut meren pinnassa ja syklonien määrässä. Keralan keskimääräinen korkein päivälämpötila on 36,7 astetta, ja alhaisin 19,8 astetta. Keskimääräiset vuosilämpötilat vaihtelevat rannikolla 25,0–27,5 celsiusasteen välillä ja vuoristossa 20,0–22,5 asteen välillä. Trooppinen sademetsä
Latvuskerros muodostaa sademetsän tiheän katon, jonka läpi pääsee vain 10–15 % auringonvalosta. Latvusto pysäyttää myös rankkasateet, jotka muutoin veisivät pian maaperän pintakerrokset mennessään. Latvuskerros ulottuu useimmilla alueilla 20–40 metrin korkeuteen, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa jopa 70 metrin korkeuteen. Sinisilmäkakadu
Alavien maiden sademetsät kilometrin korkeudelle merenpinnasta. Saharan ilmasto
Sademäärä vaihtelee rajusti vuosittain. Sateet tulevat yleensä kerran kahdessa vuodessa esiintyvinä lyhyinä ja kovina myrskyinä ja kosteus synnyttää hetkellistä kasvillisuutta hiekkaan hautautuneista siemenistä. Suurimmassa osassa Saharaa sataa vain yksi kohtalainen sadekuuro vuodessa. Jonkun paikkakunnan niukkojen sademäärien vaihtelu on arvaamatonta: yhtenä vuonna 0 mm, toisena 100 mm. Khargassa Egyptissä, kuivalla Saharan osalla, on joskus kestänyt 17 vuotta ilman sadetta. Varsinkin pohjoisen ja etelän välissä Keski-Saharassa on rankkasateita, jotka täyttävät järvet ja joet. Järvet kuivuvat pian suolatasangoiksi, sillä veden haihtuminen imee alhaalla olevan suolan järven pintaan. Rankkasateiden aikaan Sahara saattaa puhjeta kukkaan, koska hiekassa on kasvien siemeniä. Tshadissa on yksi harvoja maailman suurin alueita, jossa ei sada vuosiin. Egyptissä Niiliin laskeva Wadi Haifa on yksi maailman kuivimpia paikkoja. Kuivimpana Saharan aavikon kohtana pidetään Libyan Sebhahia. Metsäkato Indonesiassa
Sademetsä on Indonesian suurin rikkaus. Sumatralla on suosademetsiä, jotka kasvavat metrien paksun turpeen päällä. Ne ovat maailman suurin yksittäinen hiilivarasto. Suosademetsien hakkuut ja turpeen poltto tekevät Indonesiasta maailman kolmanneksi suurimman kasvihuonepäästöjen aiheuttajan. Indonesian valtio omistaa sademetsiä, mutta alkuperäiskansoilla on ollut käyttöoikeuksia. Kerala
Keralassa on teitä 145 704 kilometriä (4,2 % Intian koko tiestöstä). Osavaltion päälentoasemat ovat Trivandrumin ja Kochin kansainväliset lentoasemat. Ilmastoluokitus
Monille luokitteluille tyypillisiä ilmastoluokkia ovat esimerkiksi sademetsäilmasto, aavikkoilmasto ja tundrailmasto. Esimerkiksi sademetsä on maapallon oloissa kuuma ja kostea, aavikko hyvin kuiva ja tundra kylmä. Lämpötilan ja sademäärän vuosivaihtelu luo omat erityspiirteensä ilmastoihin. Sademäärän epätasainen jakautuminen vuodenajan mukaan kuivattaa ilmastoa, mikä tulee esille varsinkin talvisateisessa Välimeren ilmastossa. Koutialan ylänkö
Helposti murenevasta hiekkakivestä koostuvan ylängön maisemaa leimaavat ylätasangot, eroosion muodostamat rinteet ja tulvalaaksot. Alue kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 650–1300 millimetriä. Kasvillisuus on etelässä metsä- ja puusavannia ja pohjoisessa pensassavannia. Tulvalaaksot ovat heinäsavannia. Koutialan ylänkö jakautuu neljään agroekologiseen vyöhykkeeseen, jotka ovat Kénédougou etelässä, Banin itäinen ja läntinen keskijuoksu alueen keskiosassa ja Falo pohjoisessa. Malesian maantiede
Suurimmaksi osaksi Malesian sademetsissä kasvaa dipterokarpuskasveja. Yleisimmillään dipterokarpuskasveja löytyy Malesian sademetsistä. Muita tavanomaisia metsätyyppejä ovat mangrovemetsät ja soistuneet metsät. Mangrovemetsiä Malesiassa on 1425 km² alueella. Borneolla kasvaa maailman suurin kukka rafflesia. Sen lisäksi Malesiassa tavataan ainakin 15 000 putkilokasvilajia. Luonnontilaisten kasvien lisäksi talousmetsissä kasvatetaan kumipuuta ja öljypalmua. Cameron Highlandsin alue on tunnettu teeviljelmistään. Wayanadin kansallispuisto
Wayanadin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Intiassa Keralan osavaltiossa. Se sijaitsee Länsi-Ghatien vuoristoon kuuluvilla Nilgirivuorilla, ja on osa Nilgirin biosfäärialuetta. Se on perustettu vuonna 1973 suojelualueeksi, ja myöhemmin siitä tehtiin kansallispuisto. Sana Wayanad tarkoitta suoaluetta. Siellä elää aasiannorsuja, tiikereitä, panttereita ja huulikarhuja. Jaava
Luonnollisen kasvuston ja elämistön suhteen Jaava on maailman rikkaimpia ja monipuolisimpia alueita. Trooppisella vyöhykkeellä sijaitsevalla Jaavalla kasvaa luonnollisesti trooppista sademetsää. Saarella on kuitenkin jälkellä sademetsiä enää 10 000 hehtaaria. Jaavan saaren vuotuinen metsäkato on pienempi kuin muilla Indonesian saarilla, johtuen siitä että Jaavalla sademetsää ei ole enää paljon jäljellä. Luonnollisesti saarella kasvaa erilaisia metsätyyppejä, johtuen kausiluonteisista eroista sademäärissa. Jaavan metsiä ei hallitse mikään yksittäinen kasviheimo. Yleisiä lajeja ovat leipäpuut, mulperikasvit ja huppukukkakasvit. Korkeimmiksi Jaavan metsissä saattavat kasvaa palmyrapalmut ja coryphapalmut. Kambodža
FAO:n "Forest Resources Assesment 2000" -raportissa Kambodža jaetaan kolmeen kasvillisuusvyöhykkeeseen. Maan länsi- ja lounaisosassa sekä pienessä laikussa Môndôl Kirin maakunnassa kasvaa trooppista sademetsää. Itäosassa ja paikoin maan keskiosassa kasvaa trooppinen kostea lehtimetsä. Sen yleisimmät puulajit kuuluvat mahonkikasveihin, rautayrttikasveihin, hernekasveihin tai heimoon "Combretaceae". Maan keskiosissa on trooppista kuivaa metsää, jonka päälajeja ovat dipterokarpuskasvit. Kerala
Chera-kuninkaat olivat riippuvaisia kaupasta Länsi-Aasiaan, joten tältä alueelta saapuneet kauppiaat saivat perustaa kauppasatamia ja asutuskeskuksia Keralan rannikoille. Monet heistä – erityisesti juutalaiset ja aikaiset kristityt – saapuivat alueelle paetakseen uskonnollista vainoa. Jatkuvat yhteydet ja vuosisatoja jatkunut asutus johtivat kukoistaviin syyrialaisten Malabar Nasrani ja muslimien Mappila -yhteisöihin Malabarin rannikolla. Useiden oppineiden mukaan juutalaisia saapui Keralaan ensin vuonna 573 eaa., kolmetoista vuotta ennen Salomon ensimmäisen temppelin tuhoutumista. Useiden itäisen kristinuskon kirjoitusten mukaan apostoli Tuomas vieraili Muzirisin kaupungissa Keralassa vuonna 52 saarnatakseen Malabarin rannikon juutalaisissa asutuskeskuksissa. Ensimmäinen tärkeä Nasrani-juutalaisten muuttoaalto Keralaan tapahtui kuitenkin vasta vuonna 345. Muslimikauppiaat asettuivat Keralaan 700-lukuun mennessä. Vasco da Gaman saavuttua alueelle vuonna 1498 portugalilaiset yrittivät saada hallintaansa alueen tuottoisan maustekaupan häiritsemällä Mappila-yhteisöjä, hyökkäämällä länsiaasialaisia laivoja kohtaan ja ottamalla Nasrani-yhteisön hallintaansa. Douglaskuuset
Douglaskuuset ovat lauhkean ilmaston puita. Osa lajeista kasvaa hyvinkin kosteassa ilmastossa, kun taas kaliforniandouglaskuusi kasvaa kuivissa vuoristometsissä, jossa ei usein sada kesäkaudella ollenkaan. Pohjois-Amerikassa lännendouglaskuusi muodostaa usein lähes yksilajisia metsiä. Aasiassa douglaskuuset kasvavat yleensä monilajisissa sekametsissä. Keralannauruli
Keralannauruli ("Trochalopteron cachinnans") eli aiemmalta nimeltään madrasinnaurutimali on erittäin uhanalainen Intian eteläosassa tavattava pyrstötimaleihin kuuluva varpuslintu. Luettelo Keralan joista
Keralassa on yhteensä 44 jokea, joista kaikki paitsi kolme saavat alkunsa Länsi-Ghatien vuorilta. Seuraava on lista osavaltion länteen virtaavista joista pituuden mukaan, ja niiden sivujoista. Kaikki nämä joet saavat alkunsa Länsi-Ghateilta ja virtaavat Keralan takavesiin tai Arabianmereen. Kolme jokea, Kabani, Bhavani ja Pambar virtaavat itään Tamil Nadun osavaltioon. Jaavanmerimetso
Jaavanmerimetso ("Microcarbo niger") on eteläaasialainen merimetso. Sen esiintymisalue käsittää Intian niemimaan eteläisestä Pakistanista ja Sri Lankasta Indokiinaan ja läntiseen Indonesiaan. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Bengalista vuonna 1817. Kashmir
Kashmirissa sijaitsee maailman toiseksi korkein vuori K2, joka nousee merenpinnasta noin 8611 metrin korkeuteen. Kashmiria halkovat korkeat vuoristot, muun muassa Karakorum ja läntinen Himalaja. Kashmirin alueen keskus on luoteis-kaakkoissuuntainen soikea 130 kilometrin pituinen, 30-50 kilometriä leveä Kashmirin laakso, entinen järvi, joka on 1 500-1 900 metrin korkeudessa meren pinnasta. Laakson pinta-ala on 15 520,3 km. Laakson halki kulkee Jhelumjoki, joka on eräs Indusjoen sivuhaara. Se tulvii kesäisin ja tulva on joskus peittänyt suuren osan laaksoa .Laakson alapäässä on muutamia järviä, muun muassa vesimäärän mukaan vaihteleva Wularjärvi. Laakso on kesällä kuuma, ja kylmänä aikana erittäin kylmän ilman saareke. Srinagarissa sataa keskimäärin 635 mm vuodessa. Sademetsä
Trooppinen sademetsä sijaitsee päiväntasaajan matalapainevyöhykkeellä kyllin alavilla mailla. Matalapaineet tuottavat usein ukkosluonteisia kuuroittaisia sateita. Trooppisessa sademetsässä on kuumaa ja lämpötilan vuotuiset vaihtelut ovat vähäisiä. Vuorokautisetkin vaihtelut ovat melko pieniä. Kuumuus ja kosteus edistävät soistumista ja puiden kasvua. Kasvillisuusvyöhyke
Subtrooppista sademetsää esiintyy siellä, missä sademäärä on ympäri vuoden korkea (talvella kuitenkin vähäisempi kuin kesällä) ja vuoden keskilämpötila jää alle 18 celsiusasteeseen ollen kylmimpänä kuukautena yli +2 °C. Tärkeimpiä esiintymisalueita ovat itäinen Kiina, Japanin eteläosat, Uusi-Seelanti ja Australian kaakkoisosa sekä Yhdysvaltain kaakkoisosa. Subtrooppisessa sademetsässä on viileämpää ja kuivempaa, vähemmän puulajeja, ohuempi latvuskerros ja runsaampi aluskasvillisuus kuin trooppisessa sademetsässä. Ukraina
Välimeren ilmastosta nauttivaa eteläistä Krimiä lukuun ottamatta Ukrainassa vallitsee lauhkea mannermainen ilmasto. Sademäärä ei jakaudu tasaisesti vaan on runsaampaa valtakunnan länsi- ja pohjoisosissa ja vähenee kohti kaakkoa. Talvet ovat Mustanmeren rannikolla viileitä, sisämaassa kylmiä. Kesät ovat suurimmassa osassa maata lämpimiä, aivan etelässä kuumia. Sademetsä
Tropiikin sademetsässä jokaisen kuukauden keskilämpötila on yli 19 °C ja kuukausittainen lämpötilanvaihtelu alle 6 °C. Esimerkiksi Brasilian Belemissä ja Manausissa kuukausien keskilämpötila on aina 25-27 °C. Ne ovat maapallon runsain ekosysteemi, ja niissä esiintyy arviolta puolet maapallon kasvi- ja eläinlajeista. Latvusto on monikerroksinen ja hyvin tiheä ulottuen jopa 50 metrin korkeuteen maanpinnasta. Trooppinen sademetsä sijaitsee matalapainevyöhykkeellä ja sen takia siellä sataa runsaasti. Kuiva kausi on alle 2,5 kk. Kajaani
Kajaanin alue kuuluu Pohjanmaa-Kainuun metsäkasvillisuusvyöhykkeeseen. Suhteellisesti suurin osa metsäalasta on tuoreita kangasmetsiä, mutta myös kuivahkoja kankaita on runsaasti. Myös lehtomaisia kankaita, jopa lehtometsiä tavataan kaupungin alueella. Kuivimmilla lajittuneiden maalajien alueilla esiintyy myös variksenmarja-kanerva-tyypin kuivia kankaita. Kajaanin metsämaista on puolet mäntyvaltaisia. Näitä on paitsi kuivien kankaiden metsät myös varsin kaupungin eteläosassa yleisesti esiintyvät rämeet. Kuusimetsiä on runsaasti ja lehtipuuvaltaisia metsiä noin viisi prosenttia metsäalasta loppujen ollessa puuttomia. Sademetsä
Sademetsä on kasvillisuustyyppi, jota esiintyy runsassateisilla ja leutotalvisilla seuduilla lauhkealta vyöhykkeeltä tropiikkiin. Sademäärä on yli 1 500 millimetriä vuodessa ja se on jakautunut melko tasaisesti koko vuodelle. Puusto on tiheää ja runsaslajista, ja aluskasvillisuus on siihen verraten niukkaa. Sademetsät jakautuvat useisiin alatyyppeihin. Kalifornian intiaanit
Kalifornian intiaanien asuma-alueet olivat vuoristoissa, autiomaissa, sateisella rannikolla jne. Kalifornian intiaanien alueeksi olottui Etelä-Oregonista hieman Kalifornian rajan eteläpuolella, ja aivan itäisin Kalifornia ei kuulunut siihen. Rannikolla on metsäinen Coast Rangen vuoristo ja idässä myös metsäinen Sierra Nevada, joiden välissä alkujaan heinäaroa kasvanut, valkoisten viljelyyn ottama San Joaquin- ja Sacramento-jokien laakso. Kalifornian sateisuus vaihtelee kaakon kuivasta kaktusaavikosta koillisrannikon sateiseen. Mutta lounaisrannikolla on chaparral-pensaikkoa, jossa kasvaa lyhyitä tammia ja mäntyjä. Vaihtelevat luonnonolot johtivat hyvin suureen vaihteluun alueen eri kansojen kulttuureissa. Trooppinen sademetsä
Pilvi- ja sumusademetsät sijaitsevat vielä korkeammalla kuin vuoristometsät. Ne ovat lähes jatkuvasti hämärän sumuverhon sisällä. Puunrunkoja peittää paksu saniaiskerros ja oksilta riippuu sammalia ja jäkäliä. Keski-Afrikan vuorigorilla elää pilvimetsissä, mutta muuta eläimistöä on vähemmän kuin alankosademetsissä. Yli kolmen kilometrin korkeudessa alkaa kääpiömetsä, jossa puut ovat vain parin metrin korkuisia ja niiden lehdet ovat pieniä ja nahkamaisia. Jäkälät ovat syrjäyttäneet päällyskasvit. Katajat
Monet katajalajit ovat sopeutuneet kuivaan ilmastoon. Katajia esiintyy valtapuulajeina monilla Yhdysvaltain länsiosien, Meksikon pohjoisosien sekä Keski-Aasian ja Lähi-idän kuivilla metsä- ja pensastoalueilla. Katajat, joiden mehevät kävyt houkuttavat lintuja, ovat ainoita sypressikasvien heimon jäseniä, joiden siemenet ovat pääasiallisesti eläinten levittämiä. Malesia
75 prosenttia maasta on metsien peitossa ja 60 prosenttia siitä on luonnontilaista trooppista sademetsää tai mangrovemetsää. Metsät ovat paikoin tuhoutuneet, kun metsää on raivattu viljelysten tieltä 1960-luvulta lähtien. Luonnontilaisten metsien lisäksi maan talousmetsissä kasvatetaan kumipuuta ja öljypalmua. Cameron Highlandsin alue on tunnettu teeviljelmistään. Trooppinen sademetsä
Trooppinen sademetsä on ainavihanta ja tiheä sademetsä tropiikissa, jossa sataa vähintään 1 500 millimetriä vuodessa. Trooppiset sademetsät ovat maapallon monimuotoisin kasvillisuusvyöhyke, ja niissä esiintyy ainakin puolet maapallon eläinlajeista. Hakkuiden ja kaskeamisen seurauksena sademetsät ovat jatkuvasti vähenemässä ja niiden tulevaisuus on uhattuna. Puut voivat kasvaa yli 50 metrin korkuisiksi. Elämä trooppisessa sademetsässä on jakautunut useisiin eri kerroksiin.
Sademetsät sijaitsevat päiväntasaajan ympäristössä, siellä sataa ja on lämmintä ympäri vuoden. Kasvillisuus on todella rehevää ja erilaiseja kasvilajeja on paljon enemmän kuin muilla kasvillisuusalueilla. Kambodžan maantiede
Kambodžan lintulajisto on monipuolinen, sillä siellä on runsaasti vettä ympäri vuoden. Jopa kuivan metsän alueilla on pieniä lampia, jotka houkuttelevat lintuja rannoilleen. Yleisimpiä lintuja ovat merimetsot, kurjet, jalohaikarat, metsäkanat, haikarat, pelikaanit ja fasaanit. Kaloja syövät sorsalinnut ovat erityisen yleisiä Tônlé Sabilla, jossa niille riittää runsaasti ruokaa sadekautena. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Kauhanevan letolla kasvaa esimerkiksi kaarlenvaltikkaa, joka on harvinaistunut entisen Oulun läänin eteläpuolella. Yhteensä Kauhanevalta on löydetty putkilokasvilajia, kuten harvinaistuneet ja alueellisesti jopa uhanalaiset rimpivihvilä ja ruskopiirtoheinä. Lajeista suon kasvistoon kuuluvia. Lehtisammalia on löydetty lajia, joista rahkasammalia. Sammalista merkittävin on maailmanlaajuisesti harvinainen nummirahkasammal. Laji suosii merellistä ilmastoa. Suomessa nummirahkasammalen runsain esiintymisalue on juuri Kauhaneva. Kauhanevan kermien lajistoon lukeutuvat esimerkiksi vaivaiskoivu, mänty, kanerva, variksenmarja ja suopursu. Kermien pohjakerroksessa kasvaa ruskorahkasammalta sekä jäkälää. Alueen kuljut ovat vetisiä ja kooltaan suuria. Kuljuissa kasvaa esimerkiksi silmäkerahkasammalta, kuljurahkasammalta, mutasaraa sekä leväkköä. Kauhanevalta löytyy myös roudan, jäätymisen ja suokaasujen purkausten aiheuttamia niin kutsuttuja ruoppakuljuja, joissa ei ole juurikaan kasvillisuutta. Lämpiminä kesinä ruoppakuljujen pinta kuivaa, minkä jälkeen se alkaa halkeilla. Valkopiirtoheinä leviää toisinaan ruoppakuljujen päälle. Kauhanevalla kasvaa lisäksi muun muassa suomenlummetta, pohjanpalpakkoa, pohjannurmikkaa, äimäsaraa, liereäsaraa, lähdesaraa ja konnanliekoa. Kalkutta
Kaupunkiin toimitetaan suodatettua vettä tekoaltaasta, joka on ylempänä Gangesin varrella, sekä 200 suuresta ja tuhansista pienistä kaivoista. Kuivalla kaudella veden riittävyys ja suolaisuus on ongelma, joka on aikoinaan johtanut koleran leviämiseen. Erilaisia viemärijärjestelmiä on satojen kilometrien pituudelta, mutta silti suuri osa kaupungista on ilman viemäröintiä. Kashmir
Kashmir jakautuu karkeasti ottaen kolmentyyppiseen alueeseen. Eteläinen osa, lähinnä Jammu, on trooppista ja subtrooppista kosteaa monsuunialuetta, jollaista suurin osa Intiasta on. Keskimmäinen osa on vuoristoa ja laaksoa, joista suurin on Srinagarin ympärillä oleva Kashmirin laakso. Ilmasto on siellä lauhkea ja havumetsää suosiva. Pohjoisen laaja korkea vuoristoalue on kylmä ja kuiva, koska sateet eivät pääse korkealle vuoristoon ja sen laaksoihin. Bali
Saaren puusto on monipuolista monsuuni-ilmaston luomaa sademetsää, mutta korkeilla vuorilla kasvaa myös havupuita. Saarella kasvaa muun muassa tiikkiä ja hindujen pyhänä pitämiä banian-puita. Elintarvikkeita saadaan muun muassa intianleipäpuusta, kookospalmusta ja bambusta. Saaren kukkaloistoon kuuluvat muun muassa orkideat, temppelipuut ja hibiskukset. Kukilla on balilaisessa kulttuurissa suuri merkitys paitsi koristekasveina, myös erilaisissa temppeliseremonioissa. Sademetsä
Trooppisia sademetsiä on Amazonin altaan alueella, Väli-Amerikassa, Kongojoen altaan alueella, Länsi-Afrikan rannikkoseuduilla, Madagaskarin itärannikolla, Intian länsirannikolla, Assamissa, osissa Kaakkois-Aasiaa, Malaijien saaristossa, Melanesiassa ja Queenslandin osavaltiossa Australiassa, alueen itärannikolla. Saagokruunukävykki
Saagokruunukävykki eli saagokäpypalmu ("Cycas circinalis") on käpypalmuihin kuuluva laji, jota esiintyy endeemisenä Intiassa Karnatakan, Keralan ja Tamil Nadun alueella. Se kasvaa tyypillisesti melko tiheissä kausikuivissa pensaikkometsissä. Saagokruunukävykki voi pudottaa lehtensä erityisen kuivina kausina. Laji on uhanalaisuusluokituksessa erittäin uhanalainen (EN). Kookosöljy
Intiassa ja Sri Lankassa kookosöljyä käytetään yleisesti hiusten laittamiseen sekä päänahan rauhoittamiseen ja viilentämiseen. Intian rannikolla Karnatakassa ja Keralassa kookosöljyä lisätään tuntia ennen kylpyä iholle. Sitä suositellaan vanhuksille käytettäväksi vähintään kerran viikossa, jotta keho, iho ja hiukset säilyisivät terveinä. Jammu ja Kashmir
Jammun ja Kashmirin alueesta suurin osa on vuoristoa, joka kuuluu Himalajan länsiosaan. Se voidaan jakaa lounaasta koilliseen seitsemään vyöhykkeeseen: tasangot, kukkulat, Pir Panjalin vuoret, Kashmirin laakso, Himalaja, Induksen ylävirran laakso ja Karakoramin vuoret. Ilmasto muuttuu lounaisosan tasankojen subtrooppisesta koillisosan vuoristoilmastoon. Lounaassa sataa vuosittain yli 1100 mm, koillisessa vain 75 mm. Alue on seismisesti aktiivista, pieniä järistyksiä tulee usein. Suuri maanjäristys, jonka keskus oli Pakistanin puolella, aiheutti tuhoja vuonna 2005. Kerala
Keralan 31,8 miljoonan hengen suuruisesta väestöstä suurin osa on dravidalaisia malajaleja (keralalaisia) ja loput indo-arjalaisia, juutalaisia ja arabeja paitsi etnisyydeltään myös kulttuuriltaan. Keralassa asuu myös 321 000 osavaltion alkuperäisväestöön kuuluvaa "adivasia" (1,10 prosenttia väestöstä), jotka elävät heimoissa pääasiassa Keralan itäosissa. Malajalam on Keralan virallinen kieli, mutta etniset vähemmistöt puhuvat myös muun muassa tamilia ja erilaisia adivasi-kieliä. Keralassa asuu 3,44 prosenttia Intian väestöstä – osavaltion väestötiheys on kolme kertaa suurempi kuin Intiassa keskimäärin, 819 henkeä neliökilometriä kohden. Osavaltion väestönkasvu on kuitenkin Intian matalin, ja Keralan vuosikymmenen ajan väestönkasvu (9,42 prosenttia vuonna 2001) on alle puolet Intian 21,34 prosentin keskiarvosta. Lisäksi, Keralan asukasluvun kaksinkertaistuttua vuosina 1951–1991, jolloin väestö kasvoi 15,6 miljoonalla hengellä 29,1 miljoonaan, vuonna 2001 Keralassa asui vähemmän kuin 32 miljoonaa ihmistä. Keralan väestö on keskittynyt osavaltion rantakaistaleelle, ja itäiset kukkulat ja vuoret ovat harvemmin asutettuja. Keralan piirikunnat
Keralan osavaltio Intiassa jakautuu 14 piirikuntaan. Useimpien nimi on sama kuin niiden hallintokeskus. Lintumetsä
Lintumetsässä käy kirjastoauto, joka pysähtyy kerran viikossa kahdessa paikassa. Kuuluisia Lintumetsässä asuvia tai asuneita ovat Antti Kalliomäki ja edesmennyt Aki Sirkesalo. Lintumetsässä on myös asunut nykyään Lepsämän puolella asuva pääministeri Matti Vanhanen. Lepsämä sijaitsee aivan Lintumetsän vieressä, mutta Lintumetsä ei kuulu Lepsämään (Lepsämän "taajamaan" Lintumetsä kuitenkin kuului silloin, kun Lepsämä muodosti oman tilastollisen taajamansa). Australian alkuperäiskansat
Australian uusi pääministeri Kevin Rudd pyysi helmikuussa 2008 maan alkuperäisväestöltä anteeksi Britannian 200 vuotta kestäneitä vääryyksiä. Australian suurin trooppinen sademetsäalue luovutettiin elokuussa 2008 takaisin maan alkuperäisille asukkaille. Maatilanomistajat, ympäristönsuojelijat ja alkuperäisasukkaat ovat taistelleet sademetsäalueesta jo 1970-luvulta lähtien. Queenslandin osavaltio on vastustanut alueen luovuttamista alkuperäisväestön haltuun. Cape Yorkin niemimaalla sijaitsevasta 1 800 neliökilometrin metsästä tulee alkuperäisasukkaiden hoitama kansallispuisto.. Kerala
Keralassa on kaksi tärkeää poliittista liittoutumaa: yhdistynyt demokraattinen rintama (UDF, jota johtaa Intian kongressipuolue) ja demokraattinen vasemmistorintama (LDF, jota johtaa Intian kommunistinen (marxistinen) puolue. Tällä hetkellä LDF muodostaa hallituskoalition ja kommunistien V. S. Achuthanandan on osavaltion pääministeri. Kerala kuuluu Intian harvoihin vasemmiston johtamiin osavaltioihin. Verrattuna suurimpaan osaan Intian muita alueita keralalaiset osallistuvat innokkaasti politiikkaan. Kanniyakumarin piirikunta
Kanniyakumarin piirikunta () on yksi Intian Tamil Nadun osavaltion 32 piirikunnasta. Piirikunta rajautuu lännestä Keralaan, koillisesta Tirunelvelin piirikuntaan ja etelästä Intian valtamereen. Amazonin sademetsä
Sademetsä on rakenteeltaan eräänlainen valtava pylväshalli, jonka pylväitä ovat vanhat, jopa kuusikymmentä metriä korkeat puut. Tällaisen puun halkaisija juuresta saattaa olla yli viisi metriä, ja usein niillä on mahtavia kiilamaisia lankkujuuria. Sademetsän ”katto” taas muodostuu korkeiden puiden latvojen lehvästöstä. Korkeimmat, yli 45 metriä korkeat ns. ”ylispuut” kohoavat korkealle latvuskerroksenkin yläpuolelle. Latvuskerros, joka alkaa n. 30 metrin korkeudelta, säätelee koko metsän elämää keräämällä itselleen miltei kaiken valon ja suureksi osaksi myös veden, mistä seuraa, että alemmat kerrokset jäävät varjoisaan hämärään. Latvuskerroksen puut kukkivat, tekevät hedelmää ja siementävät jatkuvasti. Puiden lehdet ovat vahapintaisia ja vahvoja, jotta hurjat sateet eivät piiskaisi niitä maahan. Kaarnaa puilla ei yleensä ole ja kuorikin on ohut, koska niiden ei tarvitse suojautua kylmyydeltä tai kuivuudelta. Puiden välissä kasvaa valtava määrä erilaisia köynnöskasveja eli epifyyttejä. Niitä ovat muun muassa köynnöstävät palmut ja bambut. Sademetsässä myös nämä lajit yltävät valtaviin mittoihin: erään Amazonaksen köynnöstävän rottinkipalmun pituudeksi on mitattu 165 metriä. Yli 90 % maailman köynnöskasveista kasvaa sademetsissä ja suuri osa juuri Amazonian alueella. Muita Amazonialle tyypillisiä päällyskasveja ovat muun muassa ananakselle sukua olevat punakukkaiset bromeliat, puukaktukset, erilaiset kurkkukasvit, mistelit, orkideat, kärsimyskukat, sanikkaiset, sammalet, maksasammalet ja jäkälät. Sammalet ja jäkälät peittävät puunrunkojen pintoja ja bromeliat, orkideat yms. kasvavat puiden koloista ja kuorenraoista. Ne ovat siis ainakin osittain loisia. Luultavasti noin 80% latvuskerroksen lajiston kokonaismäärästä on epifyyttejä ja muita päällyskasveja. Suurin osa sademetsän kasvimassasta on latvuskerroksessa, ja näin ollen suurin osa myös fotosynteesistä tapahtuu siellä. Ylämaat
Vain noin 15 prosenttia Skotlannin pinta-alasta on metsää, mikä on silti huomattavasti enemmän kuin muualla Isossa-Britanniassa. Ylämaan vanhoja metsiä kutsutaan nimellä Caledonian Forest. Metsät ovat Ylämailla pääosin mänty-, kuusi- ja lehtikuusivaltaisia havumetsiä, joissa viihtyvät muun muassa skotlanninkäpylinnut ("Loxia scotica"), näädät ("Martes martes") ja villikissat ("Felis silvestris"). Kimalaisorho
Kimalaisorho on kalkinvaatija. Lajille tyypillisiä kasvupaikkoja ovat kosteat niityt ja metsät, lettosuot ja joskus kuivemmat, runsaskalkkiset paikat. Tällaisesta esiintymispaikasta esimerkki on Parainen, jossa laji kasvaa tuoreella mäntykankaalla. Kimalaisorhon esiintyminen on oikullista ja kasvi saattaa piileskellä sienijuurensa turvin maan alla vuosikausia. Lajia uhkaavat elinympäristöjen umpeenkasvu ja tuhoutuminen sekä keräily. V. S. Achuthanandan
Velikkakathu Sankaran Achuthanandan (malajalamiksi വേലിക്കകത്ത് ശങ്കരന്‍ അച്യുതാനന്ദന്‍; s. 20. lokakuuta 1923) on intialainen poliitikko. Hän kuului vuosina 1985–2007 CPI(M)-puolueen politbyroon ja on toiminut vuodesta 2006 Keralan osavaltion pääministerinä. Malesian maantiede
75 % maasta on metsien peitossa ja 60 % siitä on luonnontilaista trooppista sademetsää. Borneon saaren alavat maat ovat aiemmin olleet sademetsien peittämät, sademetsissä kasvoi yli 2000 puulajia. Metsät ovat paikoin tuhoutuneet kun metsää on raivattu pelloiksi 1960-luvulta lähtien. Sarawakin osavaltiossa on 80 % alkuperäisestä metsäluonnosta tuhottu. Hakkuut ovat saastuttaneet vesistöjä, lisänneet eroosiota ja maanvyöryjä ja vahingoittaneet alueen maataloutta. Jotkut osavaltiot ovat ryhtyneet toimiin sademetsien suojelemiseksi. Trooppinen vyöhyke
Monsuunimetsää on muun muassa Intian keski- ja pohjoisosissa ja Kaakkois-Aasiassa. Monsuunimetsät muistuttavat trooppisia ja subtrooppisia kuivametsiä, joita esiintyy myös muissa maanosissa. Kuiva kausi kestää 5–7 kuukautta, joten puut ovat matalampia ja harvemmassa kuin trooppisessa sademetsässä, ja juuret työntyvät syvemmälle. Sarawak
Sarawakin pinta-ala on 124 450 neliökilometriä ja suuri osa maa-alasta on trooppista sademetsää. Sademetsissä elää useita lajeja, joita ei muualla tapaa. Monet lajeista ovat ihmisen toiminnan seurauksena erittäin uhanalaisia, kuten borneonoranki. Luonnon suojelemiseksi Malesiaan on perustettu kansallispuistoja, kuten Sarawakissa oleva Niahin kansallispuisto, jonka luolista on löytynyt jäänteitä ihmisasutuksesta 40 000 vuoden takaa. Amazonin sademetsä
Monien hyötykasvien alkukoti on Amazonin sademetsissä. Tällaisia lajeja ovat muun muassa ananas, kaakao ja kumipuu. Maailman kaikista trooppisista sademetsistä yli kolmannes sijaitsee tämän maan alueella. Amazonin alue on maailman suurin ja ehkä myös lajistoltaan rikkain yksittäinen sademetsäalue. Alueella kasvaa monia kasvilajeja joiden käyttömahdollisuuksia ei ole vielä kunnolla tutkittu, tai joita ei vielä tunneta ollenkaan. Näistä kasvilajeista voitaisiin saada uusia viljelykasveja, lääkkeitä sekä uusia makuelämyksiä. Kyynelmänty
Kyynelmäntyä esiintyy kotoperäisenä Afganistanissa, Bhutanissa, Myanmarissa, Nepalissa, Pakistanissa, Kiinan Tiibetissä sekä Intian Kashmirissa ja Sikkimissä. Laji kasvaa lähinnä Himalajan vuoriston ja sen lähialueiden lauhkeissa havupuuvaltaisissa sademetsissä 1600–3300 metrin korkeudella. Samoilla alueilla kasvaa usein himalajansetrejä, himalajankuusia, pindrowpihtoja, turkinkatajia sekä himalajankoivuja. Silent Valleyn kansallispuisto
Silent Valleyn kansallispuisto on luonnonsuojelualue Intian Keralan osavaltiossa. Se sijaitsee Nilgirivuorilla ja on osa laajempaa Nilgirin biosfäärialuetta. Se edustaa Länsi-Ghatien luonnon monimuotoisuutta parhaimmillaan: puistossa tavataan yli tuhat lajia kukkiva kasveja joiden joukossa on 110 kämmekkälajia, eläimiin kuuluu ainakin 34 nisäkäslajia, 150 lintulajia, 200 perhoslajia, ja 128 kovakuoriaislajia joista 10 tieteelle uutta lajia on löydetty täältä. Palmuöljydiesel
Palmuöljy on maailmankaupassa merkittävin kasvirasva. Sen tuotannosta on 90 prosenttia Malesiassa ja Indonesiassa. Kummassakin maassa kaadetaan sademetsää ja viedään alkuperäiskansojen maita palmuöljyviljelmien tieltä. Työntekijöiden oikeudet on rajalliset. Torjunta-aineet ovat ympäristölle haitallisia. Laitokset saastuttavat vettä. Öljyviljelmät aiheuttivat 90 prosenttia Malesian metsäkadoista 1985–2000. Kansainvälisten ympäristöjärjestöjen mukaan tuhotut sademetsät sitoisivat enemmän hiiltä kuin biodieselin käytön etu on. Suomalainen Neste Oil on luvannut solmia sopimuksia kestävän palmuöljyntuottajien kanssa. Keralannauruli
1900-luvun alussa keralannauruli oli vielä hyvin yleinen. Nykyään kannan kooksi arvioidaan 2 500–10 000 yksilöä. Suurimmat uhat lajille ovat metsien hakkuut polttopuiksi ja tee- sekä eukalyptusplantaaseiksi. Korkealla elävänä lajina se on mahdollisesti herkkä myös ilmastonmuutokselle. Alavus
Alavuden länsiosan maisemat ovat vaihtelevat. Suomenselän lakialueita luonnehtivat osittain puuttomat aapasuot, mutta alemmilla mailla on myös juovikkaita kermikeitaita. Järvien ja soiden väliin jäävät metsät ovat yleensä puolukkatyypin kankaita, joiden pinnassa jäkälikkö usein paljastaa peruskallion läheisyyden. Jääkauden tasaiseksi silottamia avokallioita on varsin paljon. Muutamilla ympäristöstään hiukan korkeammalle kohoavilla moreeniselänteillä maaperä on hedelmällisempää. Metsät vaihtuvat niillä kuusikkoisemmiksi mustikkatyypin kankaiksi. Kambodžan maantiede
Suurin uhka Kambodžan luonnolle on metsänhakkuut. Vielä 1960-luvun puolivälissä noin 75 prosenttia maasta kasvoi sademetsää. Vuonna 1998 sademetsät olivat selvästi vähentyneet, ja enää ne peittivät noin 30 prosenttia maan pinta-alasta. Siitä noin puolet oli aarniometsää. Metsän hävittäminen pahentaa tulvia Mekongin varrella. Tulevat monsuunit saattavat huuhtoa pintamaan, jos metsiä ei ole sitomassa sitä. Tällä voi olla katastrofaaliset vaikutukset Tônlé Sabiin, kun matalaan järveen valuu normaalia suurempi määrä silttiä. Järven tulevaisuutta uhkaavat lisäksi liikakalastus ja saasteet. Kerala
Keralassa ei ollut erityisen suurta vastustusta Brittiläistä rajta kohtaan – tästä huolimatta alueella oli useita kapinoita, kuten lokakuun 1946 Punnapra-Vayalarin kansannousu. Johtajien, kuten Narayana Gurun ja Chattampi Swamikaln provosoimat laajamittaiset protestit kohdistuivat brittien sijaan sosiaalisiin kysymyksiin, kuten dalitien (koskemattomien) oikeuksiin; tällaisia kapinoita olivat vuoden 1924 "Vaikom Satyagraham" ja vuosien 1931–32 Guruvayoor Satyagraha. 12. marraskuuta 1936 Travancoren maharadža Chitra Thirunal Bala Rama Varma antoi kuuluisan "temppeliinastumisjulistuksensa", joka avasi hindutemppelien ovet kaikille kasteille. Kymmenen vuotta myöhemmin myös Cochin ja Malabar ottivat käyttöön omat versionsa laista, joka salli dalitien käydä temppeleissä. Kasvillisuusvyöhyke
Monsuunimetsiä esiintyy kesäsateiden alueilla trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä lähinnä Intiassa, Sri Lankassa ja paikoin Kaakkois-Aasiassa. Alueella vallitsevat kuivan kauden ajaksi lehtensä pudottavat lehtimetsät, jotka ovat harvempia ja matalampia kuin sademetsät. Kaikki puut eivät kuitenkaan tiputa lehtiään, esimerkiksi korkean pohjaveden alueilla ja vesistöjen kasvaa ainavihantiakin puita. Aluskasvillisuus on yleensä tiheää valon päästessä vapaammin metsien pohjakerroksiin, mutta sekin usein lakastuu monin paikoin kuivana kautena. Thaimaa
Thaimaassa on 48 kansallispuistoa. Niistä vanhin on Khao Yain kansallispuisto, joka on laaja sademetsäalue noin 200 km Bangkokista. Erawanin kansallispuiston päänähtävyys on Pharatin luola. Phetran kansallispuisto kattaa saaria, koralliriuttoja ja sademetsää. Kilpikonnat pesivät Hat Nai Yankin kansallispuistossa. Thiruvalla
Thiruvalla eli Tiruvalla () on kaupunki Pathanamthittan piirikunnassa Keralan osavaltiossa Intiassa. Kaupungissa on trooppinen ilmasto ja lämpötilat vaihtelevat 18,5 °C ja 34,4 °C välillä. Thiruvallasta tuli kunta vuonna 1919. Keralannauruli
Keralannaurulin ravintoa ovat hyönteiset, kukkien mesi, kukat, hedelmät ja marjat. Lajin pesimäkausi kestää tammikuusta heinäkuulle. Naaras munii kahdesta kolmeen munaa. Biodiesel
Palmuöljy on maailmankaupassa merkittävin kasvirasva. Sen tuotannosta on 90 % Malesiassa ja Indonesiassa. Kummassakin maassa kaadetaan sademetsää ja viedään alkuperäiskansojen maita palmuöljyviljelmien tieltä. Työntekijöiden oikeudet on rajalliset. Torjunta-aineet ovat ympäristölle haitallisia. Laitokset saastuttavat vettä. Öljyviljelmät aiheuttivat 90 % Malesian metsäkadoista 1985–2000. Kansainvälisten ympäristöjärjestöjen mukaan tuhotut sademetsät sitoisivat enemmän hiiltä kuin biodieselin käytön etu on. Suomalainen Neste Oil on luvannut solmia sopimuksia kestävän palmuöljyntuottajien kanssa. Pilvimetsä
Pilvimetsä on vuoristoissa esiintyvä kasvillisuustyyppi trooppisella ja subtrooppisella vyöhykkeellä. Vuoristossa on viileämpää kuin alavilla mailla. Niissä vesihöyry tiivistyy uduksi, sumuksi tai pilviksi, ja kasvillisuus on pilvimetsää. Puiden oksat ovat sammalten, orkideojen ja muiden päällyskasvien peittämät. Puusaniaisia, palmuja ja bambuja voi kasvaa. Kolumbian maantiede
Vaikka Kolumbia sijaitseekin kokonaan tropiikissa, tekevät maan suuret korkeuserot ilmastosta vaihtelevaa. Tyynenmeren rannikolla ja Andien alarinteillä sataa vuodessa 2 500 millimetriä ja monissa paikoin jopa 5 000 millimetriä. Sateita saadaan ympäri vuoden ja lämpötila pysyy myös korkeana. Poikkeuksellisesti yöllä sataa enemmän kuin päivällä, mikä on harvinaista päiväntasaajan seudulla, vaikkakin myös iltapäivisiä ukkoskuuroja esiintyy. Korkean lämpötilan ja kosteuden takia ilmastoa voi kuvata nihkeäksi. Karibianmeren puoleisella rannikolla sataa vähemmän, ja vuodessa on joulukuusta maaliskuuhun kestävä kuivakausi. Tälläkin alueella ilmasto on kuitenkin lämmintä ja kosteaa. Rannikon itäosassa, lähellä Venezuelan rajaa, vuosittainen sademäärä on trooppiselle alueelle matala. Keralannauruli
Keralannaurulia tavataan Intian eteläosista Tamil Nadun, Tamil Nadu ja Karnatakan osavaltioiden vuoristoalueilta. Linnun elinympäristöä ovat kosteiden metsien aluskasvillisuus erityisesti metsäiset laaksot ja kukkuloiden rinteet. Lajia voidaan tavata myös puutarhoista sekä pensaikoista ja hyvin harvinaisena myös tee- ja eukalyptusviljelmiltä. Keralannaurulin elinympäristöt sijaitsevat 1 200–1 900 metrin korkeudella merenpinnasta. Kerala
Keralan ilmasto on pääasiassa kostea ja merellisen trooppinen. Ilmastoon vaikuttavat suuresti kausittaiset lounaisen kesämonsuunin tuomat rankkasateet. Itäisessä Keralassa vallitsee kuivempi trooppinen ilmasto. Keskimääräinen sademäärä Keralassa on 3107 millimetriä – yhteensä noin 70,3 kuutiokilometriä vettä. Tämä on huomattavasti enemmän kuin Intian keskiarvo, 1197 millimetriä. Osissa Keralan alankoja sademäärä voi vuosittain jäädä vain 1250 millimetriin, kun taas viileillä itäisillä vuoristoalueilla Idukkin piirikunnassa voi sataa ortografisesti jopa yli 5000 millimetriä (josta 4200 millimetriä on saatavilla ihmisen käyttöön) vuosittain. Keralan sateet johtuvat valtaosin kausittaisista monsuuneista; muut tekijät vaikuttivat vuoden 2001 punaisiin sateisiin. Keralan vuodesta sadepäiviä on keskimäärin 120–140 kappaletta. Punainen sade
Punainen sade oli sääilmiö, joka havaittiin useita kertoja 25. heinäkuuta – 23. syyskuuta välisenä aikana vuonna 2001 Keralan osavaltiossa Intiassa. Voimakkaiden sateiden aikana vesi oli toisinaan selvästi punaista, tahrasi vaatteet ja näytti vereltä. Amazonin sademetsä
Sademetsäalueen intiaanit elävät yleensä itsenäisissä noin 15-300 hengen kylissä. Kylässä on pyöreä tai soikeapohjaisia taloja, joiden puukehikko on peitetty palmunlehdillä tai heinällä. Usein talot on pystytetty kehäksi keskusaukion ympärille jonka keskellä on suuri talo, jossa kylän johto kokoontuu. Taloissa on melko vähän kalusteita, mutta lähes aina riippumatto, joka on muuten keksitty Amazoniassa. Useimmat kylät muuttavat uusille viljelyalueille muutaman vuoden välein, mutta jotkut pysyvät paikoillaan jopa vuosikymmeniä. Nahkealehtinen kasvillisuus
Talvisin pohjoisesta saapuvat matalapaineet saavat edelleen lisää kosteutta itseensä lämpimästä Välimerestä. Talvella Välimerelle pääsevät pohjoisten länsituulten tuomat satunnaiset Atlantilta tulevat matalapaineet ovat keskeisessä asemassa puhuttaessa Välimeren sateisuudesta, talvella länsituulet ovat voimakkaita ja tämä näkyy myös Etelä-Suomessa asti talvella: Etelä-Suomessa talvet ovat yllättävän harmaita ja pilvisiä. 
Hallaöitä on Välimerellä monesti keskitalvella, yöpakkaset ovat harvinaisempia. Öiset lumi- ja räntäsateet ovat harvinaisia, mutta niitäkin esiintyy muutaman vuoden välein. Talven sateet aloittavat kasvukauden, jolloin monet vyöhykkeelle tyypilliset sipulikasvit versovat ja kukkivat. Sadekaudella maa on vihreä ja kukkien peitossa. Appelsiinipuut, oliivit ja viinit ovat tyypillistä välimerenkasvillisuutta, sillä ne tarvitsevat pitkän kypsymiskauden. 
Kesän tullen eteläinen subtrooppinen pysyvä korkeapainealue siirtyy auringon mukana pohjoiseen, jolloin kosteat länsituulet eivät enää pääse puhaltamaan talvisadealueelle. Keväsin tuulet puhaltavat etelästä, Saharan suunnilta, ja yhdessä välimerestä haihtuvan kosteuden kanssa, ne saavat ajoittain aikaan Välimeren Pohjois-Rannikolla kurasateita. Samaan aikaan päiväntasaajan pysyvä matalapaineen alue pääsee tuomaan sateita Saharan ja Kongon sademetsien välisille savanneille, joilla koittaa tällöin sadekausi. Kesä on nahkealehtisen kasvillisuuden alueella kuiva ja kuuma, jolloin kasvien hedelmät kypsyvät. Hedelmät kehittyvät talvella talvisateiden ansiosta. Kesän kuivuuden takia metsä- ja pensastopalot ovat tällöin tavallisia ja eräille alueen kasveille lisääntymisen ehto. Himalajansypressi
Himalajansypressi tarvitsee paljon valoa ja kestää huonosti varjostusta. Metsissä se yleensä muodostaa latvuskerroksen. Se kasvaa monenlaisilla mailla ja menestyy parhaiten kalkkipitoisessa maaperässä. Sen elinalueiden vuoden keskilämpötila on 12–22 celsiusastetta ja keskimääräinen vuosittainen sadanta on 650–1 600 millimetriä. Alvari
Alvari voi muodostua alueelle, jossa erittäin ohut kalkkipitoinen maa-aines peittää emäksistä kalkkiperuskalliota. Ilmasto on kohtalaisen kuiva, kesäisin on yleensä kuivia jaksoja ja sataa vähän, mutta talvet ovat kylmiä ja routaannuttavat maan laajalti. Alvareita onkin Euroopassa vain muutamilla alueilla, kuten Öölannissa, Gotlannissa ja Pohjois-Viron saarilla. Laidunnus säilyttää alvareille tyypillisen matalan, laikukkaan kasvillisuuden. Keski-Euroopan kalkkikivialueet ovat usein alvarien tapaisia, mutta lämpimämpiä, eikä niitä käytetä laidunnukseen. Öölannin suurta alvaria on laidunnettu kivikaudelta lähtien, ja se on hävittänyt puut niin perusteellisesti, että alueella kasvaa vain yksittäisiä havu- ja lehtipuita tai pieniä puujoukkoja. Sahel
Sahel kokee ajoittain pitkiä kuivia kausia, jolloin se aavikoituu. Aavikko laajeni 1970- ja 1980-lukujen kuivuuden aikana, mutta sen jälkeen Sahel jälleen vihertyi. Vuonna 2010 Sahel kärsi jälleen kovasta kuivuudesta, joka aiheutti nälänhädän. Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin mukaan ei ole vielä selvää, miten ilmastonmuutos vaikuttaa alueen sademäärään. Kerala
Keralan kulttuuri on pääasiassa dravidalaista alkuperää, ja saanut alkunsa laajemmalta Tamilakam-nimellä tunnetulta tamililaiselta kulttuurialueelta. Myöhemmin Keralan kulttuuria ovat vuosisatojen kuluessa muokanneet yhteydet merentakaisiin alueisiin. Alueelle alkuperäisiin esittäviin taiteisiin kuuluvat "koodiyattom", "kathakali" – sanoista "katha" ("tarina") ja "kali" ("esitys") – ja siitä syntynyt "Kerala natanam", "koothu" (stand-up komiikkaa), "mohiniaattam", "thullal", "padayani" ja "theyyam". Muita taiteen lajeja leimaavat enemmän uskonto ja heimokulttuuri. Näitä ovat "chavittu nadakom", "oppana" (alun perin Malabarista), joka yhdistää tanssia, käsien taputuksia ja laulua. Monia näistä taiteenlajeista esitetään kuitenkin lähinnä turisteille ja nuortenfestivaaleilla, eivätkä ne ole suosittuja tavallisten keralalaisten keskuudessa. Keralassa on myös suuri elokuvateollisuus, joka kilpailee sekä Bollywoodia että Hollywooda vastaan.
Malajaminkielinen kirjallisuus on vanhaa. 1300-luvun Niranam-runoilijoiden (Madhava Panikkar, Sankara Panikkar ja Rama Panikkar) kaudella saivat alkunsa sekä moderni malajalamin kieli että keralalainen runous. "Runoilijoiden triumviraatin" ("Kavithrayam": Kumaran Asan, Vallathol Narayana Menon ja Ulloor S. Parameswara Iyer) on tunnustettu siirtäneen Keralan runoutta arkaaisesta sofistisuudesta ja metafysiikasta lyyrisempään suuntaan. 1800-luvun toisella puoliskolla Jnanpith-palkinnon voittajat, kuten G Sankara Kurup, S. K. Pottakkat ja M. T. Vasudevan Nair ovat antaneet oman panoksensa Keralan kirjallisuudelle. Myöhemmin kansainvälistä tunnustusta ovat saaneet kirjailijat O. V. Vijayan, M. Mukundan ja Booker-palkinnon voittaja Arundhati Roy, jonka vuonna 1996 ilmestynyt puolielämäkerrallinen bestseller "Joutavuuksien jumala" () asettuu Ayemenemin kaupunkiin. Kalkkinen
Kalkkisissa oli 1500-luvulla vain pari veroa maksavaa taloa, ja maisema oli hyvin metsäinen. 1700-luvulla ja erityisesti 1800-luvulla kaskettava ala oli laajentunut ja kaskikierto lyhentynyt 15–20 vuoteen, ja tervanpolttokin oli voimissaan. Kalkkisissa ei ollut silloin kunnon metsiä lainkaan. Metsän hävityksen takia kaskeaminen kiellettiin lailla 1890-luvulla. Metsäkato
Trooppiset sademetsät ovat vähentyneet 200 vuodessa puolella. 2000-luvulla metsäkato uhkaa pienentää muun muassa Amazonin, Indonesian ja Malesian sademetsiä. FAO:n mukaan trooppiset metsät pienenivät viime vuosikymmenen aikana 95 miljoonaa hehtaaria, mikä on kolme kertaa Suomen pinta-ala. Eniten metsiä hävisi Brasiliassa, Kolumbiassa ja Indonesiassa. Tunnetuista eläinlajeista elää 70 % trooppisissa metsissä. Puut ovat vain yksi paikallisten asukkaiden metsän hyödyke. Coal India
Coal India Limited (COL) on suuri intialainen, vuonna 1973 perustettu holdingyhtiö, joka hallitsee yhteensä noin 82 hiilikaivosta Intian kahdeksassa osavaltiossa. Lisäksi yhtiö jalostaa hiiltä eri teollisuudenaloille sopivampaan muotoon, myy hiiltä sekä tuottaa hiilivoimalallaan lämpöä ja sähköä. Yhtiön kotipaikka on Kalkutta. Klassisen mayakulttuurin romahdus
Kuivuus on voinut muuttaa maaperän monilla alueilla viljelykseen kelpaamattomaksi. Mayojen klassisella ydinalueella Peténissä kasvaa niin sanottua kausisademetsää, jota luonnehtii märkä ja kuiva vuodenaika. Pinnan vesi ehtii kuivua jokavuotisena kuivana vuodenaikana, ja kasvillisuus vaati säännöllisiä vuosittaisia sateita. Maa kuivuu monin paikoin muun muassa siksi, että vesi imeytyy huokoiseen kalkkikiviperuskallioon. Pohjavesi, järvet ja joet puuttuvat laajoilta alueilta. Kuivuutta on pidetty myös mahdollisena muiden syiden laukaisijana. Se on voinut yhdessä viljelyn kanssa edistää maaperän kulumista viljelykelvottomaksi. Eräiden laskelmien mukaan metsien hakkuut olisivat pahentaneet kuivuutta huomattavasti. Kuivuuden eriasteinen vakavuus ja pohjaveden vaihteleva saatavuus eri alueilla selittää myös, miksi monia mayakeskuksia ja väestöä säilyi hengissä. Keralannauruli
Kooltaan keralannauruli on noin 21 cm. Selästään laji on väritykseltään oliivinruskea ja pää sekä kurkku ovat väriltään mustat. Leveähköt silmäkulmajuovat ovat väriltään valkoiset. Rinta ja vatsa ovat väriltään punaruskeat tai harmahtavat. Keralannaurulin laulu on pitkä sarja voimistuvia ja nousevia nasaalisia ääniä. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kansallispuiston alue kuuluu pohjoisen havumetsävyöhykkeen eteläisimpään osaan. Itämeren läheisyys näkyy muun muassa suhteellisen lauhoina talvina sekä kevään ja alkukesän kuivuutena. Pääosa alueen sateista tulee syksyisin ja talvisin. Kasvukauden pituus on puiston keskellä Saksalassa noin 172 vuorokautta. Kauden keskilämpötila on 12 astetta ja tehoisa lämpösumma on hieman alle 1 300 °C. Alueella on vähän järviä, mikä lisää hallan mahdollisuutta kasvukauden alussa. Saksalan vuotuinen sadanta on runsas, noin 700 millimetriä, mistä lunta on yleensä noin 200 milliä. Esimerkiksi Turussa vuotuinen sadanta on ollut aikaisemmalla tarkastelujaksolla vain noin 610 milliä. Sadepäiviä on Saksalassa yleensä noin 110 vuodessa. Pysyvä lumipeite alueelle sataa keskimäärin joulukuun 17. päivän tienoilla, ja se häviää yleensä vasta huhtikuun 20. päivänä. Talvi on suhteellisen pitkä ja lumipeite paksuimmillaan jopa 40–45-senttinen, mikä johtunee siitä, että seutu on ympäristöään korkeammalla ja suot sulavat hitaasti keväällä. Ilmeniitti
Intiassa Keralan ja Tamil Nadun osavaltioiden rannikoilla sijaitsevat esiintymät ovat holoseenin aikana syntyneitä ja korkealaatuisia. Alueella on aloitettu kaivostoiminta monantsiitin vuoksi jo vuonna 1911. Tärkeimmät esiintymät ovat Kayankulam-Needakaran alueella Keralassa ja Manavalakurichin alueella Tamil Nadussa. Intia oli 1940-luvulla maailman suurin ilmeniitintuottaja, koska alueella oli paljon halpaa työvoimaa. Keralan ja Tamil Nadun tyyppisiä esiintymiä on myös Odishan alueella ja Sri Lankassa. Raskasmineraalihiekan osuus rannoilla vaihtelee kausittain: raskasmineraalit rikastuvat monsuunien aikaan, kun myrskyt huuhtelevat kevyemmät mineraalit pois rannoilta. Esiintymien raskasmineraalihiekan päämineraali on ilmeniitti (70–80 %), zirkonia on noin 5 % ja rutiilia 4 %. Keralan ilmeniittirikasteessa titaanidioksidia on 60–62 %, Tamil Nadun rikasteessa 54 %. Kerala
Kuten muissakin Intian osavaltioissa, Keralan poliittinen järjestelmä on parlamentaarinen, edustuksellinen demokratia, jossa kansalaisilla on yleinen äänioikeus. Hallinnolla on kolme haaraa. Lakiasäätävä elin, Keralan lakiasäätävä kokous (), koostuu vaaleilla valituista jäsenistä sekä erikoisviranhaltijoista (puhemies ja varapuhemies), jotka kokouksen jäsenet valitsevat. Kokouksen istuntoja johtaa puhemies (tai varapuhemies puhemiehen poissa ollessa). Tuomiovaltaa käyttää Keralan korkein oikeus () ja alempien tuomioistuimien järjestelmä. Toimeenpanovalta on Keralan kuvernöörillä (Intian presidentin nimittämä "de jure" -valtionpäämies), Keralan pääministerillä ("de facto" -valtionpäämies, joksi kuvernööri nimittää lakiasäätävän kokouksen enemmistöpuolueen puheenjohtajan) ja osavaltion ministerineuvosto (jonka kuvernööri nimittää pääministerin avustuksella). Ministerineuvosto () vastaa lakiasäätävälle kokoukselle. Nimellä "panchayat" tunnetut virkamiehet, jotka hallinnoivat paikallisia asioita, valitaan säännöllisesti paikallisvaaleissa. Valko-Venäjän maantiede
Ilmastollisesti Valko-Venäjä sijaitsee meri- ja mannerilmaston vaiheuttumisvyöhykkeellä. Kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä. Metsät peittävät peräti 38 prosenttia Valko-Venäjän pinta-alasta. Pohjoisessa on pääosin havupuita, mutta etelässä lehtipuut valtaavat alaa. Koivuja kasvaa lisäksi koko maassa. Noin 7,9 prosenttia maasta on suojeltua, ja Puolan kanssa jaetussa suojellussa Białowiezan metsässä esiintyvät Euroopan viimeiset visentit. Hiekkamyrsky
Aavikoiden lisäksi hiekkamyrskyjä esiintyy puolikuivilla seuduilla, tavallisimmin pensasaroilla. Hiekkamyrskyjä esiintyy monesti muun muassa Saharassa, varsinkin Bodélén altaassa, ja Mauritanian, Malin ja Algerian seuduilla. Niitä on myös muun muassa Arabian aavikoilla, Takla-Makanissa ja Australiassa. Pölymyrskyjä esiintyy Yhdysvaltain aavikoilla ja niiden reuna-alueilla.
Myrsky siirtää hiekkadyynejä ja repii hiekattomilla alueilla maannoksen pois. Näin usein toistuvat pölymyrskyt sekä samanaikainen kuivuus voivat tuhota aavikon laidoilta viljelykelpoisen maaperän. Näin kävi Yhdysvalloissa ja Kanadassa preerialla 1930-luvulla niin sanotun Dust Bowl -kauden aikana. Tällöin esiintyi monesti kuivia kylmiä rintamia, joissa oli vähän tai ei lainkaan sadetta. Toistuvat hiekkamyrskyt kovertavat kallioihin painanteita. Kerala
Keralan tultua osavaltioksi sen taloutta on laajalti ohjattu sosiaalidemokraattisin, kansalaisten hyvinvointia painottavin periaattein. Osavaltio on kuitenkin enenevässä määrin muun Intian mukana liberalisoimassa talouttaan ja siten siirtymässä lähemmäs sekataloutta, jossa vapailla markkinoilla ja suorilla ulkomaisilla investoinneilla on entistä suurempi rooli. Keralan bruttokansantuote (2004–2005) on arviolta 89 451,99 crorea (kymmentä miljoonaa) rupiaa, ja viime aikojen BKT:n kasvu (9,2 prosenttia vuosina 2004–2005 ja 7,4 prosenttia talousvuonna 2003–2004) on ollut ripeää verrattuna historiallisiin keskiarvoihin (2,3 prosenttia vuosittain 1980-luvulla ja 5,1–5,99 prosentin välillä 1990-luvulla). Tästä huolimatta suhteellisen harvat suuryritykset ja tehtaat toimivat Keralassa – tätä helpottavat ulkokeralalaisten rahalähetykset kotiosavaltioonsa, jotka muodostavat noin 20 prosenttia Keralan bruttokansantuotteesta. Keralan BKT henkeä kohden, 11 819 rupiaa, on huomattavasti suurempi kuin Intian keskiarvo, vaikka luku onkin yhä kaukana maailman keskiarvosta. Lisäksi Keralan inhimillisen kehityksen indeksi ja yleinen elintaso ovat valtion parhaita. Tätä ilmeistä paradoksia, korkeaa inhimillistä kehitystä ja alhaista talouskehitystä, kutsutaan usein "Kerala-ilmiöksi" tai "Keralan malliksi", jonka juuret ovat pääasiassa osavaltion vahvassa palvelusektorissa. Himalaja
Kasvillisuus vaihtelee kantavuoriston trooppisista lehtimetsistä keskikorkeuksien lauhkeisiin metsiin. Tammia, laakerikasveja ja kastanjoita kasvaa ylimmillään noin 2 100 metrin korkeudessa. Ylempänä kasvavat havupuu-, ala-alpiiniset- ja alpiiniset metsät. Mäntyjä tavataan ylimmillään jopa 3 600–3 700 metriä merenpinnan tasoa korkeammalla. Sitä korkeammalla enää vain tietyt jäkälät, ruohokasvit ja sammalet kykenevät selviytymään kylmissä olosuhteissa. Metsänrajan yläpuolella alpiiniset ruohomaat ja alppiniityt levittäytyvät pitkin rinteitä. Niitä ylempänä kasvillisuus muuttuu pensasaroksi, joka jatkuu aina pysyvän lumirajan korkeudelle asti. Monissa paikoin Himalajan vuorenrinteitä tavataan alppiruusuja ("Rhododendron"). Alempana Himalajan eteläpuolella kasvaa trooppisia kasveja. Himalajan trooppiset metsät jakautuvat pääsäännöllisesti kahteen tyyppiin: trooppisiin sademetsiin ja trooppisiin kesävihantiin metsiin. Trooppiset sademetsät ovat tiheäkasvuisia, ikivihreitä, synkkiä ja jokseenkin samankaltaisia kuin esimerkiksi Amazonin metsät tai muut vastaavat päiväntasaajan ympäristön metsät. Himalajan trooppisia sademetsiä esiintyy lähinnä vuoriston itäosissa, jonne raskaat vesisateet usein kertyvät. Himalajan länsi- ja keskiosissa kasvaa tiheää subtrooppista ja alpiinista metsää. Kylmillä Transhimalajan aavikkoalueilla on puolestaan harvakasvuista aavikkokasvillisuutta. Araljärvi
Alueen ilmastoon on vaikuttanut järvenpohja, jota on paljastunut järven kuivumisen myötä. Uusi maa on kuivaa ja helposti tuulen kuljetettavissa, minkä takia osilla Araljärveä ympäröivistä alueista hiekkamyrskyjen määrä on kasvanut. Hiekkamyrskyjä suuntautuu etenkin järveltä länteen Ustjurtin tasangolle ja etelään Amudarjan suistoalueelle. Araljärven hiekkaa on kuitenkin havaittu luoteessa peräti Valko-Venäjällä ja Liettuassa, lännessä Georgiassa ja kaakossa Afganistanissa asti. Myrskyissä kulkeutuva maa-aines on todella suolapitoista ja se sisältää kalsiumsulfaattia, natriumkloridia, natriumsulfaattia, magnesiumsulfaattia ja kalsiumvetykarbonaattia. Erityisesti natriumkloridi ja -sulfaatti ovat myrkyllisiä kasveille, joten ne vaikuttavat alueen satoon ja kasvillisuuteen. Kerala
Keralan terveydenhoito on saanut kansainvälistä tunnustusta, ja UNICEF sekä Maailman terveysjärjestö (WHO) ovat nimittäneet Keralan maailman ensimmäiseksi "vauvaystävälliseksi" osavaltioksi – yli 95 prosenttia synnytyksistä tapahtuu Keralassa sairaaloissa. "Ayurvedan", "siddhan" ja "unanin" lisäksi Keralassa harjoitetaan monia vaarantuneita perinteisen lääketieteen muotoja, joita ovat mm. "kalari", "marmachikitsa", ja "vishavaidyam". Niitä harjoitetaan "gurukul"-oppilasjärjestelmän kautta, ja ne yhdistelevät lääketieteellisiä ja hengellisiä hoitomenetelmiä. Hoidot ovat houkutelleet Keralaan myös turisteja. Osavaltion vanheneva väestö (11,2 prosenttia keralalaisista on yli 60-vuotiaita) ja alhainen syntyvyys (18/1 000, yksi kehitysmaiden alhaisimmista) tekevät Keralasta yhdessä Kuuban kanssa yhden harvoista kolmannen maailman väestöllisen muuntumisen läpikäyneistä alueista. Sahara
Sademäärä on laajalti alle 100 millimetriä vuodessa. Monin paikoin Saharassa on yksi sadekuuro vuodessa ja joillain alueilla on jopa vuosia kestäviä sateettomia kausia. Sateetonta on varsinkin Keski-Saharassa ja siellä alueen itäosassa. Sade saattaa tulla äkillisinä ukkossateina. Saharan vuoristoissa sataa alavia alueita useammin. Hiekkamyrskyt ovat yleisiä ja liittyvät usein idästä tai koillisesta puhaltaviin talvisiin kuiviin tuuliin. Hiekkamyrskyjen mukana Saharan hiekkaa kulkeutuu joskus kauaskin. Pasaatituulten mukana hiekkaa on päätynyt jopa Brasiliaan asti.