Milloin Malesia on perustettu?
Malesia
Malesia muodostuu kahdesta osasta, jotka yhdistyivät Malesian liittovaltioksi vuonna 1963. Maan pinta-ala on 329 847 km², josta 132 090 km² on maan mantereisella osalla Länsi-Malesiassa. Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198 847 km². Länsi-Malesia sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä, se ulottuu etelässä Johorensalmelle ja Singaporensalmelle, pohjoisessa sen rajanaapurina on Thaimaa. Länsi-Malesian itäpuolella on Etelä-Kiinan meri ja länsipuolella Malakansalmi ja Andamaanienmeri. Malesia olympialaisissa
Malesia osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran vuoden 1956 Melbournen kesäolympialaisissa. Vuosien 1956 ja 1960 olympialaisissa maa oli vielä Malaijan liittovaltio. Maa muuttui Malesiaksi vuonna 1963, kun Singapore liittyi lyhytaikaiseen valtioliittoon. Talviolympialaisiin Malesia osallistui ensimmäisen kerran Pyeongchangissa 2018. Malesian osavaltiot ja territoriot
Malakan niemimaalla sijaitsevat 11 osavaltiota kuuluivat vuonna 1948 muodostettuun Malaijan liittovaltioon, joka itsenäistyi brittihallinnon alaisuudesta 1957. Vuonna 1963 valtioliittoon liitettiin Singapore, Sarawak ja brittiläinen Pohjois-Borneo, josta tuli liitoksen myötä Sabah. Samalla valtion nimeksi tuli Malesia. Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta 9. elokuuta 1965. Syynä olivat suuret ristiriidat malaijienemmistöisen Malesian ja kiinalaisenemmistöisen Singaporen välillä. Malesian historia
Singapore, Sarawak ja Pohjois-Borneo liitettiin Malaijaan 16. syyskuuta 1963, jolloin perustettiin Malesian valtio. Alueet itsenäistyivät Britanniasta ja niistä tuli Malesian liittovaltion osavaltioita. Pohjois-Borneosta muodostettiin Sabahin osavaltio. Brunei jäi valtioliiton ulkopuolelle, koska maan sulttaani Omar ei halunnut jakaa maan öljyvaroista syntynyttä omaisuutta muiden kanssa.
Malesian historia
Malakan sulttaanikunnan valtakausi kesti hieman yli sata vuotta. Tällä ajanjaksolla luotiin malaijikulttuurin keskus, ja ajanjaksolta ovat peräisin myös monet tulevat sulttaanikunnat. Malakasta tuli kulttuurikeskus, jossa on nykyäänkin jäljellä kiinalaisten, intialaisten ja muslimien kulttuuriperinteitä. Malaijin kieli muodostui alueen valtakieleksi. Indonesian–Malesian konfrontaatio
Indonesian–Malesian konfrontaatio eli konfrontasi oli aseellinen konflikti Malesian ja Indonesian välillä. Konflikti alkoi Malesian liittovaltion perustamisesta vuonna 1963. Indonesian presidentti Sukarno ei hyväksynyt Pohjois-Borneon ja Sarawakin liittämistä Malesiaan. Indonesia aloitti aseellisen konfliktin, jossa se yritti ottaa alueet hallintaansa ja estää Malesian liittovaltion perustamisen. Johor
1870-luvulla britit perustivat Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliiton. Johor ei liittynyt liittynyt siihen vaan pysyi liittoutumattomana. Johorissa on säilynyt edelleen vahva tunne itsenäisyydestä. Toisen maailmansodan aikana Japani valloitti 1942 Johoren Malaijan taistelun jälkeen. Japani piti Malakan niemimaata hallussaan vuoteen 1945 asti. Sodan jälkeen Johor liittyi Malaijan federaatioon, joka itsenäistyi Britanniasta vuonna 1957, ja Johorista muodostui Malaijan ja myöhemmin perustetun Malesian osavaltio. Malesialainen kulttuuri
Maan kansallispäivää vietetään 31. elokuuta. Tuona päivänä vuonna 1957 Malaijan liittovaltio julistautui itsenäiseksi Iso-Britanniasta. Malakka (osavaltio)
Toisen maailmansodan jälkeen Malakka liitettiin Salmisiirtokuntien osana Malaijan liittoon, josta muodostui myöhemmin Malaijan federaatio, joka itsenäistyi Britanniasta vuonna 1957. Malaijan ja myöhemmin muodostetun Malesian itsenäistymisen jälkeen Malakasta muodostettiin yksi maan osavaltio. Malesia
Vuonna 1876 britit perustivat Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliiton, joka toimi brittihallinnon alaisuudessa. Valtioliittoon liittyivät Perak, Negeri Sembilan, Selangor ja Pahang. Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliiton pääkaupungiksi tuli Kuala Lumpur, jossa brittihallinnon edustajat pitivät asemapaikkaansa. Muut Malakan niemimaan sulttaanikunnat säilyivät liittoutumattomina malaijivaltioina. Malesian historia
Federaation ja kommunistisissien välisten jännitteiden takia alkoi Malaijan kriisi kesäkuussa 1948. Kriisi alkoi kun KPM:n terroristit murhasivat kesäkuussa 1948 kolme brittien työnjohtajaa Perakissa. Tapahtumien jälkeen britit julistivat Malaijaan ja Singaporeen poikkeustilan. KPM ei saanut levitettyä kommunismia Singaporessa eikä Malaijan federaatiossa rauhanomaisin keinoin, vaan se tukeutui terroriin ja sissisotaan. Tavoitteena oli vahingoittaa Malaijan taloutta tuhoamalla plantaaseja ja kaivoksia, ja pakottaa britit luopumaan alueen hallinnasta. Malesian lippu
Malaijan liittovaltion lippu otettiin käyttöön vuonna 1950. Lipussa oli 11 raitaa ja tähdessä 11 sakaraa, jotka edustivat liittovaltion yhtätoista osavaltiota. Lipun vaakaraitojen punainen ja valkoinen väri tulevat Kaakkois-Aasian tunnusväreistä, ja ne periytyvät Majapahitien imperiumin lipusta. Keltainen on kuninkaallinen väri, joka viittaa liittovaltion sulttaanikuntiin. Sininen on otettu Iso-Britannian lipusta, sillä osoitetaan yhteyttä Brittiläiseen Kansainyhteisöön. Malesian historia
Brittihallitus ei ollut kiinnostunut Sarawakista, vaikka Brooke yritti vakuuttaa hallitusta alueen kaupan rajattomista mahdollisuuksista. Britit liittivät alueisiinsa ainoastaan Labuanin saaren Borneon luoteisrannikolla, Intian ja Kiinan välisellä merireitillä. 1850- ja 60-luvuilla Brooke laajensi aluettaan Brunein kustannuksella brittihallinnosta riippumatta. Brooke hallitsi Sarawakia kuin henkilökohtaista maataan. Brooken kuoltua 1868 hänen veljenpoikansa Charles Brooke jatkoi alueen hallitsijana, ja hän laajensi Sarawakin alueen sen nykyiseen laajuuteen. Vuonna 1888 brittihallitus otti viimein alueen suojelukseensa, koska Saksan keisarikunta esitti aluevaatimuksia Borneolla ja Ranska oli saanut pysyvän jalansijan Indokiinassa. Alueen sisäpolitiikka säilyi edelleen Brooken suvulla. Malesia
Vuonna 1888 brittihallitus otti viimein alueen suojelukseensa, koska Saksan keisarikunta esitti aluevaatimuksia Borneolla ja Ranska oli saanut pysyvän jalansijan Indokiinassa. Alueen sisäpolitiikka säilyi edelleen Brooken suvulla. Britit saivat hallintaansa myös Borneon pohjoisimman osan 1880-luvulla. Pohjois-Borneon kauppakomppania neuvotteli alueluovutuksista Brunein ja Sulun sulttaanien kanssa ja britit saivat määräysvallan alueella, josta muodostettiin Pohjois-Borneo. Malesia
Vuonna 1961 Malaijan liittovaltion pääministeri Tunku Abdul Rahman ehdotti valtioliittoa, johon kuuluisivat Malaijan liittovaltio, sekä edelleen Britannian hallinnoimat Singapore, Sarawak, Pohjois-Borneo ja Brunei. Britannia kannatti valtioliittoa, sillä Malaijan liittovaltion hallintoa arvostettiin kommunisminvastaisuuden vuoksi. Brittiläiset pelkäsivät kommunistien suosion nousua Singaporen kiinalaisten keskuudessa, eivätkä britit olleet näin halukkaita myöntämään Singaporelle itsenäisyyttä. Singaporessa taas katsottiin että maan selviytyminen itsenäisenä olisi vaikeaa. Borneolla sijaitsevia alueita taas uhkasivat Indonesian laajentumispyrkimykset. Malesian historia
Kiinalaisenemmistöisen Singaporen liittäminen Malesiaan toi myös sisäisiä kiistoja. Entisen Malaijan alueella valtapuolue UMNO:n poliitikot pelkäsivät Singaporen kiinalaisväestöä ja sen valtapuolueen PAP:n ja Singaporen pääministeri Leen suuren suosion leviämistä koko Malesian kiinalaisväestön keskuudessa. Singaporessa taas ei oltu valmiita hyväksymään sitä, että Singaporeen leviäisi malaijien ylivalta. Vuoden 1963 vaaleissa Malesiaa hallinnut UMNO ei onnistunut saamaan jalansijaa kiinalaisvaltaisessa Singaporessa, eikä Singaporea hallinnut PAP menestynyt malaijienemmistöisessä Malesiassa. Putrajaya
Putrajaya on Malesian uusi hallinnollinen keskus ja liittovaltion territorio, joka perustettiin vuonna 1995. Sinne on siirretty useita hallituksen toimipisteitä maan pääkaupungista Kuala Lumpurista, mistä se sijaitsee noin 25 kilometrin päässä. Singaporen historia
Vastakkainasettelu malaijiväestön ja kiinalaisväestön välillä kasvoi ja Singaporessa puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja malaijien ja kiinalaisten kesken heinäkuussa 1964. Malesian mannermaalla katsottiin, että Singaporen erottaminen valtioliitosta oli ainoa ratkaisu pitkään rotukiistaan. Malesiaa hallinnut UMNO pelkäsi myös kiinalaisten vallan kasvua mannermaan oppositiopuolueissa, sekä Itä-Malesian Sabahissa ja Sarawakissa. Ristiriidat johtivat siihen että kesällä 1965 Malesian valtiopäivät sääti lain, jolla Singapore erotettiin Malesiasta. Singaporen erottaminen oli suuri takaisku pääministeri Leelle, joka olisi mielellään nähnyt Singaporen osana Malesiaa. Erottamisen jälkeen syntyi itsenäinen Singaporen valtio 9. elokuuta 1965. Malesia
Malesian liittovaltion ensimmäiset vuodet olivat vaikeita. Malesian valtion perustamista ei hyväksytty Indonesiassa, sillä maan presidentti Sukarno katsoi että Borneon saarella olevat osavaltiot Sarawak ja Sabah kuuluivat Indonesian vaikutuspiiriin ja maa yritti ottaa ne hallintaansa. Indonesia katkaisi diplomaattisuhteet Malesiaan ja aloitti Malesiaa vastaan Konfrontasiksi kutsutun väkivaltaisen konfliktin, jossa aseellisia yhteenottoja käytiin vuosina 1963-1966. Konfrontasi päättyi Sukarnon hallinnon kaatumiseen vuonna 1966. Malesian historia
Pohjoisessa Kelantan oli alueen vahvin valtio, se oli väkiluvultaan suurin ja sillä oli hyvät suhteet siamilaisiin ja indokiinalaisiin. Itärannikon Kelantan ja Terengganu olivat myös välttyneet sumatralaisten toistuvilta hyökkäyksiltä, kun länsirannikko kärsi useista sodista. Länsirannikon Selangor oli bugisien alaisuudessa ja se oli vähäväkisin lännessä sijainneista valtioista. Lännessä Negeri Sembilan oli minangkabau-päällikköjen alaisuudessa jakautunut yhdeksään pienempään päällikkökuntaan. Eteläisin sulttaanikunta Johore oli sekavassa tilanteessa perimyskiistojen ja Singaporen-sopimuksen takia, britit olivat Singaporessa sulttaani Husseinin allekirjoittamalla sopimuksella, jonka valtaa malaijit eivät tunnustaneet. Johore oli myös menettänyt otteensa Pahangin alueesta. Malesian historia
Maa kärsi sisäisistä kriiseistä Malesian perustamisen jälkeen, kun jännitteet etnisten ryhmien välillä kasvoivat. Maan pääministeri Tunku Abdul Rahmanin johtama politiikka pyrki yhdistämään maan eri väestönosat, mutta 1960-luvun loppupuolella UMNO:n, MCA:n ja MIC:n koalitiohallitus sai yhä vähemmän tukea. Hallituksen ajama monikulttuurisuusaate ei saanut juuri kannatusta. Kiinalaisväestö muodosti Malesian vauraimman väestönosan, mikä katkeroitti malaijiväestöä. Malaijien oikeuksien puolustamista ajanut Malaijien Islamilainen Puolue, "(Partai Islam Sa Melayu)" PAS, sai yhä enemmän kannatusta. Kiinalaisen väestönosan keskuudessa kasvoi myös tyytymättömyys maan hallintoon ja Demokraattinen Toimintapuolue, "(Democratic Action Party)" DAP, kasvatti kiinalaisväestön keskuudessa suosiotaan, koska kiinalaiset kokivat että MCA ei ajanut kiinalaisten oikeuksia tarpeeksi tehokkaasti. Malesian pääministeri
Maan ensimmäinen pääministeri oli Tunku Abdul Rahman, joka toimi myös Malaijan federaation pääministerinä ennen Malaijan itsenäistymistä vuonna 1957. Vuonna 1963 Malaijaan liitettiin Singapore, Sarawak ja Pohjois-Borneo, jolloin liitoksesta muodostui Malaijan liittovaltio. Singapoire erosi liittovaltiosta 1965. Tunku toimi myös liitoksen jälkeen Malaijan liittovaltion pääministerinä vuoteen 1969 asti. Maan pitkäaikaisin pääministeri on Mahathir Mohamad, joka toimi pääministerinä vuosina 1981-2003. Pääministeri on itsenäistymisestä lähtien tullut aina UMNO puolueesta. Malediivien historia
Maan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin kansanäänestyksellä Ibrahim Nasir, joka hallitsi autoritaarisesti vuoteen 1978 asti, jolloin hänet syrjäytettiin. Valtaan noussut presidentti Maumoon Abdul Gayoom hallitsi maata itsevaltaisesti kolmenkymmenen vuoden ajan. Poliittista oppositiota ei ollut ja hän keskitti kaiken vallan itselleen. Häntä vastaan tehtiin kolme vallankaappausyritystä 1980-luvulla, niistä vakavin vallankaappausyritys vuonna 1988 kukistettiin Intian tuella. Malesian historia
Japanin vallan alla Malaijan talous romahti, väestö kärsi nälänhädästä ja epidemioista. Surkeat olot aiheuttivat Kaakkois-Aasian kansoissa vastarintaa japanilaismiehitystä vastaan. Malaijassa japanilaisia vastaan kapinoi kommunistien ja kiinalaisten muodostama armeija brittien tuella. Japanilaisten hallinto ei kuitenkaan kukistunut kaakkoisaasialaisten vastarintaan. Sota päättyi elokuussa 1945 kun Yhdysvallat pudotti atomipommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Japanin hirmuvallan aika kesti Kaakkois-Aasiassa kolme ja puoli vuotta. Malesian historia
Vuonna 1288 Kedirin kuningaskunnan valtaansa alistanut Singhasari valloitti Shrivijayalta Malakan niemimaan itä- ja eteläosat sekä Sumatralla sijainneita alueita. Singhasarin valtakausi ei kestänyt kauan, sillä mongolit saapuivat 1270-luvulla Kiinan alueelle. Kublai-kaanin johtaman mongolien Yuan-dynastian lähettiläät saapuivat Kiinasta Kaakkois-Aasiaan ja vaativat jaavalaisilta vasalliveron maksamista. Tähän ei Singhasarin hallitsija Kertanagara suostunut, vaan lähetti mongolien lähetystön takaisin. Kublai-kaani kokosi suuren laivaston jaavalaisten rankaisemiseksi, mutta ennen mongolien hyökkäystä Kertanagara murhattiin vuonna 1292 Kedirin kapinoidessa Singhasaria vastaan. Malesian liittovaltion territoriot
Maan pääkaupunki Kuala Lumpur on Malesian ensimmäinen territorio. Se perustettiin vuonna 1974, kun Kuala Lumpurin pääkaupunkialue erotettiin Selangorin osavaltiosta ja se liitettiin suoraan Malesian keskushallinnon hallintoalueeksi. Erottamisen taustalla oli levottomuuksien välttäminen vuoden 1969 rotumellakoiden jälkeen, joissa malaijien ja malesiankiinalaisten välisissä mellakoissa kuoli noin 200 ihmistä. Mellakoiden syynä olivat suuret varallisuuserot rikkaamman kiinalaisväestön ja vähävaraisemman malaijiväestön välillä ja Selangor oli Malesian varakkain osavaltio sen jälkeen kun Singapore erotettiin Malesian liittovaltiosta vuonna 1965. Malesian politiikka
Malesiaa hallitsee koalitiohallitus. Maan hallitseva puolue on maan itsenäistymisestä lähtien ollut Yhtyneiden malaijien kansallisjärjestö (United Malays National Organization) UMNO. Maan puoluejärjestelmä perustuu pitkälti etnisiin ja uskonnollisiin rajalinjoihin. Valtapuolue UMNO edustaa malaijiväestöä. Muut merkittävät puolueet ovat malesiankiinalaisten Malesian kiinalaisten liitto, (Malayan Chinese Association) MCA, ja Malesian intialaisten Malesian intialaisten kongressipuolue (Malaysian Indian Congress) MIC. Laajan hallituskoalition perustarkoitus on taata yhteiskuntarauha turvaamalla kaikkien etnisten, uskonnollisten ja kulttuuriryhmien perusoikeudet. Suurimmat puolueet ovat johtavassa asemassa Barisan Nasional -hallituskoalitiossa. Malaijan taistelu
Malaijan taistelu oli toisessa maailmansodassa Japanin ja brittien välinen taistelu Brittiläisestä Malaijasta. Taistelu alkoi 8. joulukuuta 1941 ja päättyi japanilaisten voittoon 31. tammikuuta 1942. Taistelun aikana brittiläisen laivaston taistelulaiva HMS Prince of Wales ja risteilijä HMS Repulse upotettiin. Maan pääkaupunki Kuala Lumpur miehitettiin ja japanilaiset valmistelivat hyökkäystä Indonesiaan ja Uuteen-Guineaan. Britit pakenivat Singaporeen, jonka Japani myös valtasi Singaporen taistelun jälkeen. 22. joulukuuta 1941 Japani miehitti myös Brunein. Japanilaiset pitivät Malaijaa hallussaan elokuuhun 1945 asti, jolloin japanilaiset antautuivat Hiroshiman ja Nagasakin pommitusten jälkeen 15. elokuuta 1945. Brunei vapautettiin 10. kesäkuuta 1945 operaatio Oboe Sixin aikana. Malesian historia
Vuonna 1876 britit perustivat Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliiton, joka toimi brittihallinnon alaisuudessa. Perak oli ensimmäinen malaijivaltio, joka suostui brittien valvontaan alueellaan. Britit painostivat myös Negeri Sembilanin yhdeksän pienemmän valtion päälliköt yhdistymään ja liittymään valtioliittoon. Muut valtiot jotka hyväksyivät liitoksen, olivat Selangor ja Pahang. Liittoutuneiden malaijivaltioiden valtioliiton pääkaupungiksi tuli Kuala Lumpur, jossa brittihallinnon edustajat pitivät asemapaikkaansa. Muut Malakan niemimaan sulttaanikunnat säilyivät liittoutumattomina malaijivaltioina. Malesian maantiede
Malesia sijaitsee kahden suuren tektonisen laatan, Euraasian laatan ja Indo-Australian laatan välissä olevalla Sundan laatalla. Malesian alue on vakaa, mutta joskus Sumatralla ja Filippiineillä sattuvat maanjäristykset voivat tuntua Malesiassa pienenä vapinana. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristys kasvatti Malesiassa mielenkiintoa seismisen aktiivisuuden vaikutuksista. Huolenaiheina ovat Malakan niemimaan länsirannikolla sijaitsevat osavaltiot, sekä Itä-Malesiassa Sabah. Indonesian historia
Majapahit syntyi Singhasarin kuningaskunnan raunioille, ja se hallitsi 1300-luvulla suurinta osaa nykyisistä Malesiasta ja Indonesiasta. Vuonna 1377 Majapahitin laivasto valloitti myös Palembangin, joka oli viimeisiä jäänteitä Srivijayan valtakunnasta. Palembangin prinssi Paramesvara yritti kapinoida Majapahitin hallintoa vastaan perustamalla uuden valtakeskuksen Malakan niemimaalle. Hän pakeni Majapahitin valloituksia ensin Temasekin, nykyisen Singaporen saarelle, mistä hän edelleen siirtyi Malakan niemimaalle, jonne hän perusti Malakan sulttaanikunnan 1400-luvun alussa. Malesian historia
Japani aloitti Tyynenmeren sodan 7. joulukuuta 1941, kun se hyökkäsi Pearl Harborin Yhdysvaltain laivastotukikohtaan ja tuhosi suurimman osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta. Seuraavaksi japanilaisjoukot etenivät muualle Kaakkois-Aasiaan. Japanilaiset aloittivat Malaijan taistelun ja hyökkäsivät Brittiläiseen Malaijaan 8. joulukuuta 1941. Japanin joukot nousivat maihin lähellä Kota Bharun kaupunkia niemimaan itärannikolla, lähellä Thaimaan rajaa. Britit olivat tuoneet siirtomaidensa suojaksi sota-alukset HMS "Prince of Walesin" ja HMS "Repulsen", jotka japanilaiset upottivat Malaijan rannikolla. Brittien suurimmat voimavarat olivat kiinni Euroopassa käytävässä sodassa, eivätkä Malaijalla olleet joukot kyenneet estämään japanilaisten etenemistä. Japanilaiset etenivät niemimaan itä- ja länsirannikkoa pitkin ja brittijoukot vetäytyivät Singaporeen. Helmikuuhun 1942 mennessä Japani oli valloittanut koko Malakan niemimaan. Malesian maantiede
Malesia jakautuu kahteen osaan. Länsi-Malesiaan kuuluu Malakan niemimaan eteläosa ja Itä-Malesiaan kuuluu Borneon saaren pohjois- ja luoteisosat. Itä- ja Länsi-Malesian välissä on Etelä-Kiinan meri, joka on kapeimmillaan 650 km, enimmillään välissä on merialuetta noin 2 000 km. Malesian naapurimaat ovat mantereen puoleisella osalla pohjoisessa Thaimaa, sekä etelässä Johorensalmen toisella puolella oleva Singapore, jonka kanssa Malesialla ei ole yhteistä maarajaa. Borneon saarella Malesian eteläpuolella on Indonesia. Malesian ja Etelä-Kiinan meren välissä saaren luoteisrannikolla sijaitsee Brunein sulttaanikunta. Malesian historia
Pohjoisemmat malaijivaltiot Terengganu, Kelantan, Kedah ja Perlis, jotka eivät kuuluneet valtioliittoon, kuuluivat Siamin vaikutuspiiriin 1900-luvun alkuun asti. Vuonna 1909 ne siirrettiin Siamilta Britannian suojelukseen. Malaijivaltioista Patani säilyi Siamin osana. Johor pysyi itsenäisenä vuoteen 1914 asti. Hari Merdeka
Toinen Malesiassa vietettävä kansallinen juhla on Malesian päivä, joka on Malesian liittovaltion perustamispäivän vuosipäivä 16. syyskuuta 1963. Tuolloin Malaija, Pohjois-Borneo, Sarawak ja Singapore yhdistyivät Malesian liittovaltioksi. Myös Malesian päivä on maassa yleinen vapaapäivä. Indonesia
Malaijien saariston ensimmäinen nimeltä tunnettu poliittinen yksikkö oli Kantoli, josta ei tiedetä muuta kuin nimi ja että se oli Srivijayan edeltäjä. Srivijayan kuningaskunta syntyi todennäköisesti jo 500-luvulla, sillä kiinalaisten tullessa sinne 600-luvun lopulla yhteiskunta oli pitkälle kehittynyt. 600-luvun lopulta lähtien Srivijaya alkoi laajeta ja 1100-luvun lopulla sen alueet käsittivät Sumatran, Malakan niemimaan sekä osia Jaavan ja Borneon saarista.Srivijaya oli thalassokratia eli merivalta. Sen hallussa olivat Malakansalmi ja Sundansalmi, jotka olivat alueen tärkeimmät merireitit. Niiden kautta kulkivat Kiinan ja Intian väliset kauppareitit sekä Malaijien saariston koko kaupankäynti. Muita merkittäviä kuningaskuntia olivat saariston itäosissa Mataramin kuningaskunta (732-1045) ja sen seuraaja Kedirin kuningaskunta (1045-1221). Malesian historia
Toisen maailmansodan aikana japanilaiset miehittivät maan. Sodan päätyttyä niemimaan sulttaanikunnat yhdistettiin vuonna 1946 Malaijan liitoksi, joka muutettiin vuonna 1948 Malaijan federaatioksi. Britannia myönsi Malaijalle itsenäisyyden vuonna 1957. Vuonna 1963 Malaijaan liitettiin Singapore, Sarawak ja Pohjois-Borneo, samalla valtion nimeksi tuli Malesian liittovaltio. Singaporen ja Malesian valtioliitto purettiin jo kahden vuoden kuluttua, syynä olivat jännitteet Malesian malaijiväestön ja Singaporen kiinalaisväestön välillä. Malesia
Borneolla elettiin erillään Malakan niemimaan tapahtumista. Alue ei koskaan ollut hollantilaisten vaikutuspiirissä ja brittiläiset saapuivat saarelle 1800-luvulla. Saaren pohjoisin osa, nykyinen Sabah, oli Espanjan siirtomaan Sulun sulttaanikunnan hallussa. Loput alueet nykyisen Itä-Malesian alueesta kuuluivat Brunein sulttaanikuntaan. Brittiläinen James Brooke saapui saarelle 1841 ja hänen aikeenaan oli ottaa alue Britannian haltuun. Brittihallitus ei ollut kuitenkaan kiinnostunut alueesta. Malaijan liittovaltio
Malaija (malaijiksi: "Persekutuan Tanah Melayu", ) oli yhdentoista valtion liittovaltio, joka muodostettiin 1948 yhdeksästä Malakan niemimaan sulttaanikunnasta ja brittien Penangista (Pulau Pinang; 檳城) ja Malakasta ("Melaka", jawi: ملاك). Malesian lippu
Nykyisen mallinen lippu otettiin käyttöön 16. syyskuuta 1963, kun Malaijan liittovaltioon liittyivät Sarawak, Sabah ja Singapore. Lippuun lisättiin kolme raitaa ja tähteen kolme sädettä kuvaamaan uusia osavaltioita. Yhdistymisen myötä maan nimi muuttui Malesiaksi. Singapore erosi valtioliitosta vuonna 1965, mutta lippua ei kuitenkaan muutettu, vaan sen tulkintaa muutettiin. Neljästoista sakara ja raita muutettiin edustamaan liittovaltion pääkaupunkiterritoriota Kuala Lumpuria. Malesian historia
Indonesiaa vastaan käyty Konfrontasi päättyi vuonna 1966 Britannian ja Yhdysvaltain tuella. Länsimaat näkivät Malesian esteenä kommunismin leviämiselle ja Indonesiassa kommunismimieliset saivat Sukarnon hallinnossa yhä enemmän valtaa. Malesia sai briteiltä aseapua Borneolla ja Yhdysvallat lopetti avun antamisen Sukarnon hallinnolle. Indonesia joutui lähes konkurssin partaalle, Malesian ohella maalla oli yhteenottoja hollantilaisten kanssa. Lopulta Konfrontasi päättyi Sukarnon hallinnon kukistumiseen. Malesian historia
Britit saapuivat Malakan niemimaalle 1700-1800 lukujen vaihteessa. Ensimmäinen brittien satama perustettiin Penangin saarelle vuonna 1786, kun Francis Light allekirjoitti Kedahin sulttaanin Abdullahin kanssa sopimuksen alueen hallinnasta, vastineeksi suojelusta Siamia vastaan. Britit nimesivät saaren Prince of Wales Islandiksi ja pääkaupunki George Town nimettiin Walesin prinssin mukaan. Penang kasvoi hyvin nopeasti, sillä britit pyrkivät politiikallaan houkuttelemaan alueelle maahanmuuttajia. Alueelle saapui tuhansittain kiinalaisia, intialaisia, malaijeja ja sumatralaisia. Malesian historia
Srivijayan voimakas vaikutus alueella alkoi hiipua 1200-luvulla. Valtakunnalla oli toistuvasti konflikteja jaavalaisten kuningaskuntien kanssa, joille se jäi alakynteen. Pääsyynä valtakunnan murenemiseen oli sen kauppavallan heikkeneminen. Valta jakautui tasaisemmin alueen pienemmille keskuksille, kuten Shrivijayasta irtautuneelle Jambille ja Kedahin satamalle. John Crawfurd
Britannian ja Hollannin välinen, 17. maaliskuuta 1824 allekirjoitettu sopimus jakoi Malaijien saariston kahtia Malakansalmen kohdalta: britit saivat pohjoisosan (Malakan niemimaan ja Singaporen) ja Hollanti eteläiset osat. Elokuussa 1824 Crawfurd sai vietyä päätökseen brittien, sulttaani Hussein Shahin ja temenggongin väliset neuvottelut. Sopimuksen mukaan Itä-Intian kauppakomppania sai haltuunsa Singaporen saaren ja kaikki muut saaret jotka olivat 10 mailin säteellä siitä. Valta oli Singaporessa näin siirtynyt yksinomaan brittien käsiin. Joiden historioitsijoiden mielestä Crawfurd on tämän sopimuksen ansiosta Singaporen todellinen perustaja. Singaporen historia
Erimielisyydet Malesian ja Singaporen välillä johtivat kuitenkin Singaporen erottamiseen Malesian liittovaltiosta vuonna 1965, jolloin syntyi itsenäinen Singaporen tasavalta. Singaporea johti itsevaltaisesti pääministeri Lee Kuan Yew maan itsenäistymisestä lähtien, vuoteen 1990 asti. Leen hallinnon alla Singapore nousi menestyväksi Aasialaiseksi talousmahdiksi. Malesian historia
Britannia luopui 1870-1880 -luvuilla politiikasta, jonka mukaan brittihallinto ei puuttunut sulttaanikuntien sisäisiin ja keskinäisiin asioihin. Syyt brittien sekaantumiseen sulttaanikuntien politiikkaan olivat kaupalliset. Malakan niemimaa oli merkittävä tinan tuottaja, ja kun Suezin kanava avattiin 1869, matka-aika Euroopasta Kaakkois-Aasiaan puolittui ja tinan kysyntä kasvoi. Malaijivaltiot eivät olleet kuitenkaan varma sijoituskohde epävakautensa ansiosta, mikä aiheutti Britannian sekaantumisen asioihin. Myös malaijit olivat itse huolissaan asioiden tilasta. Ongelmana oli merirosvot ja valtioiden sisäiset kiistat, joita kärjisti kasvava kiinalaisväestö. Oli myös varsin tavallista että rikkaudet kertyivät alueen pienelle johtavalle eliitille. Britit pelkäsivät myös saksalaisten tuloa alueelle, mikä saattaisi uhata brittien ylivalta-asemaa. Malesia
Vuoden 1969 verilöylyn jälkeen Razakin ja Onnin johtaman maan hallituksen politiikka muuttui. Valtapuolue UMNO:n rinnalle perustettiin laaja rintama useasta vähemmistöpuolueesta ja maassa rajoitettiin yhteiskunnallista keskustelua rotuun ja kieleen liittyvistä asioista. Maan politiikka pyrki tasaamaan eroja rikkaamman kiinalaisen väestönosan ja vähävaraisemman malajiväestön välillä, mikä johti malaijiväestöä suosivaan politiikkaan. Politiikka johti myös siihen että kiinalaisväestöä muutti 1970-luvulla pois Malesiasta. Malesian historia
Malaijan itsenäistymisen jälkeen Britannian hallussa olivat edelleen Singapore, sekä Borneolla sijaitsevat Brunei, Sarawak ja Pohjois-Borneo. Borneon saarella olleita alueita uhkasi Indonesian laajentumispyrkimykset ja Singaporen selviämiseen itsenäisenä valtiona ei uskottu. Lisäksi brittejä huoletti Singaporen valtapuolueessa Kansan toimintapuolueessa, PAP:ssa vaikuttaneet kommunistit, vaikka puolueen johtaja Lee Kuan Yew olikin itse kommunisminvastainen. Malesian vaakuna
Kilven yläosassa on viisi krisiä, jotka kuvaavat viittä Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaata, Johoria, Kedahia, Perlisia, Kelantania ja Terengganua. Oikealla on Penangia kuvaava kenttä ja vasemmalla Malakkaa kuvaava puu. Nämä kaksi osavaltiota muodostivat osan entisistä Salmisiirtokunnista. Keskellä on neljä kenttää, punainen, musta, valkoinen ja keltainen. Ne kuvaavat Pahangia, Selangoria, Perakia ja Negeri Sembilania, jotka muodostivat ensimmäisinä Malesian liittovaltion. Alhaalla oikealla oleva kenttä kuvaa Sabahia, vasemmalla oleva Sarawakia. Alhaalla keskellä on hibiskus, maan kansalliskukka. Kedah
Kedah on maailman vanhin edelleen olemassa oleva sulttaanikunta. Valtio perustettiin vuonna 1136. Sulttaani on Kedahin seremoniallinen päämies ja toimeenpanovaltaa käyttää osavaltion pääministeri. Kedahin sulttaani toimii myös vuorollaan Malesian kuninkaana. Malesia
Malesiaa on itsenäistymisestä asti hallinnut "United Malays National Organisation" (UMNO) ja sen liittolaispuolueet, jotka muodostavat Barisan Nasional (Kansallinen rintama) -koalition. Tärkeimpiä UMNO:n liittolaisia ovat kiinalaisia edustava "Malaysian Chinese Association" (MCA) ja intialaisia edustava Malaysian Indian Congress (MIC). Tärkeimmät oppositiopuolueet muodostavat Pakatan Rakyat (Kansanliitto) ryhmän, johon kuuluu islamistinen PAS, paljolti kiinalaisia edustava Democratic Action Party (DAP), People's Justice Party (Parti Keadilan Rakyat) PKR ja Sarawak National Party (SNAP). Merkittäviä riippumattomia puolueita ovat Sabah Progressive Party (SAPP) ja State Reform Party (STAR) Liittoutuneet malaijivaltiot
Liittoutuneet malaijivaltiot oli brittiläisen protektoraatin alainen valtioliitto Malakan niemimaalla vuosina 1895–1946. Valtioliiton muodostivat Malesian nykyiset osavaltiot Selangor, Perak, Negeri Sembilan ja Pahang. Kedahin sulttaani
Kedah on Malesian vanhin sulttaanikunta ja maailman vanhin edelleen olemassa oleva sulttaanikunta. Valtio perustettiin vuonna 1136. Sitä ennen maa oli Hindulainen kuningaskunta, jonka johtaja oli arvonimeltään maharadža. Hinduvaltakunnan perusti noin vuonna 630 Maharadža Derbar, Gameronin radža. Nykyisin Gameron on Bandar Abbas, eteläisessä Iranissa. Malesia
Uskonnollisesti malaijit ovat muslimeja, kiinalaisten keskuudessa on taolaisia, buddhalaisia ja kungfutselaisia ja intialaiset ovat pääosin hinduja. Maassa on myös jonkin verran kristittyjä. Maan perustuslakiin on kirjattu malaijien uskonnoksi islam. Heitä koskee šarialaki. Islamista poiskääntyminen edellyttää lupaa šaria-oikeudelta, eikä sitä käytännössä myönnetä. Ihmiset, jotka ovat virallisesti muslimeiksi luokiteltuja, eivät myöskään saa harjoittaa muuta uskontoa. Tämä on aiheuttanut uskonnollisia konflikteja. Maassa on käyty oikeutta siitä, saavatko muut kuin muslimit käyttää sanaa Allah. Alkuvuodesta 2011 Malesiassa oli levottomuuksia muslimien ja kristittyjen välillä, jolloin 11 kirkkoa tuhopoltettiin. Malesia
Malesian jalkapallomaajoukkue ei ole kertaakaan osallistunut MM-kisoihin. Aasian kisoissa se on jäänyt kolme kertaa ensimmäiselle kierrokselle vuosina 1976, 1980 ja 2007. Maassa on 110 jalkapalloseuraa ja niissä yhteensä 9 930 rekisteröityä pelaajaa. Malin kuningaskunta
Malin perustaminen tunnetaan lähinnä perimätiedon ja joidenkin kirjoitettujen arabilähteiden perusteella. Guinealaisen historioitsijan Souleyman Kantén mukaan Mali perustettiin 1200-luvun alkupuolella, mahdollisesti vuosien 1235–1236 välillä. Valtakunnan perustajana pidetään Sundiataa. Arabihistorioitsija Ibn Khaldun kirjoitti hänestä vuosisata myöhemmin. Hän kutsui Sundiataa nimellä "Mari Jata" ja kertoi tämän hallinneen 25 vuotta. Mandejen suullisissa tarinoissa eli "jeliweissä" Sundiata yhdisti aiemmin hajanaiset mandeheimot oman valtansa alle. Sundiata myös kukisti Ghanan kuningaskunnan valloittaneen Sumangurun ja Souleyman Kanté ajoitti Malin varsinaisen perustamishetken voiton jälkeen pidettyyn neuvostoon. Liittoutuneet malaijivaltiot
Vuonna 1946 Liittoutuneet malaijivaltiot yhditettiin liittotumattomien malaijivaltioiden ja Salmisiirtokuntien kanssa Malaijan unioniksi. Unionin perustamisen tavoitteena brittihallinnolla oli yhdistää poliittisesti hajanainen alue yhden hallinnon alaisuuteen. Britit pyrkivät luomaan Malaijaan itsehallinnollisen alueen ja purkamaan siirtomaavallan, kuitenkin säilyttäen Britannian edut alueella. Malakan sulttaanikunta
Jaavalainen Majapahitin kuningaskunta hallitsi 1300-luvun lopulla suurta osaa nykyisen Malesian ja Indonesian alueesta. Vuonna 1377 Majapahit valloitti myös sumatralaisen Palembangin, joka oli viimeisiä jäänteitä aluetta hallinneen Srivijayan imperiumista. Palembangin prinssi Paramesvara pakeni Majapahitin valloituksia Sumatralta Temasekin saarelle, nykyiseen Singaporeen. Hän perusti saarelle uuden valtakeskuksen, mistä käsin hän yritti kapinoida jaavalaisia vastaan. Temasekin saari oli kuitenkin liian suojaton, ja Paramesvara pakeni Temasekista edelleen Malakan niemimaalle, mihin hän perusti Malakan vuonna 1402. Malesia
Hollantilaisten pääkaupunki Kaakkois-Aasiassa oli Jaavalla sijaitseva Batavia, nykyinen Jakarta. Bataviaan rakentui maan kaupan keskus ja Malakka jäi toissijaiseen asemaan. Hollantilaiset eivät kohdistaneet Malakan niemimaahan suurta mielenkiintoa, eivätkä he puuttuneet sulttaanikuntien sisäisiin asioihin. Malesian historia
Malesian liittovaltion ensimmäiset vuodet eivät sujuneet hyvin. Valtion perustamista ei katsottu hyvällä naapurimaa Indonesiassa, sillä maan presidentti Sukarno katsoi Borneon saarella olevat osavaltiot Sarawak ja Sabah kuuluivat Indonesian vaikutuspiiriin. Indonesia katkaisi diplomaattisuhteet Malesiaan ja aloitti Malesiaa vastaan Konfrontasiksi kutsutun väkivaltaisen konfliktin ilman sodanjulistusta, jossa kiisteltiin Sabahin ja Sarawakin hallinnasta. Indonesian kommandot tekivät terrori-iskuja Itä-Malesiaan ja Sukarnon politiikka pyrki luomaan poliittista epävakautta levittämällä poliittista propagandaa etenkin Singaporen malaijiväestön keskuudessa. Malesia
Deuteromalaijit elivät rannikkoalueilla ja jokien varsilla, ja he saivat kulttuuriinsa vaikutteita Malakansalmella kulkeneilta intialaisilta ja kiinalaisilta kauppiailta. Deuteromalaijit myös solmivat kauppasuhteita vierasmaalaisten kanssa. Ajanlaskun alussa hindulaisuus ja buddhalaisuus levisivät Malesian alueelle Intian suunnalta tulleiden kauppiaiden mukana. Sanskritin kirjoitusjärjestelmän malaijit omaksuivat 400-luvulla. Malakka (osavaltio)
Malakan historia sai alkunsa vuonna 1402, kun Srivijaya-prinssi Paramesvara pakeni Majapahitien valtakunnan valloituksia Sumatralta. Hän perusti uuden valtakeskuksensa Malakan sulttaanikunnan Malakansalmen itärannikolle. Malakkaa uhkasivat pohjoisen suunnalta tulleet siamilaiset, joiden takia Paramesvara liittoutui kiinan Ming-dynastian keisarien kanssa. Kiinalaiset suojelivat Malakkaa siamilaisten hyökkäyksiltä ja vastineeksi Paramesvara tunnusti kiinalaisten valta-aseman alueella. Kiinan keisarien suojeluksessa Malakan sulttaanikunta nousi Malaijien saariston merkittävimmäksi kuningaskunnaksi. Paramesvara kääntyi islaminuskoon ja otti käyttöön nimen Iskandar Shah. Sulttaanikunnan satama houkutteli runsaasti kauppiaita Arabian, Intian ja Persian suunnalta ja Malakka kehittyi nopeasti kansainväliseksi kauppapaikaksi. Malesian historia
Islam saapui alueelle alun perin arabialaisten ja Pohjois- ja Etelä-Intiasta tulleiden muslimikauppiaiden mukana. Sulttaanikunnan alkuvuosina myös kuningas Paramesvara omaksui islaminuskon ja otti käyttöön nimen Iskandar Shah. Samalla Malakan alun perin hindulais-buddhalainen kuningaskunta muuttui sulttaanikunnaksi, koska sulttaani on islamilainen arvonimi hallitsijalle. Islamista oli myös kaupallista hyötyä, sillä arvonimi sulttaani erotti Malakan alueen aiemmista hallitsijoista. Sulttaanikuntaan saatiin helpommin houkuteltua muslimikauppiaita Persian ja Intian suunnalta. Poliittisen vallan ansiosta Malakasta käsin islamia levitettiin myös muualle Kaakkois-Aasiaan. Malesia
Malaijan liiton perustaminen sai aikaan vastalausemyrskyn. Brittiläisten ylivaltaa Malaijan liitossa ja kiinalaisenemmistöisen Singaporen kuulumista valtioliittoon arvosteltiin rajusti. Seurauksena liiton perustamisesta malaijinationalistit perustivat Yhtyneiden malaijien kansallisjärjestön ("United Malays National Organization," UMNO), jonka tavoitteena oli kumota Malaijan liiton perustaminen. Malesian historia
UMNO:n, MCA:n ja MIC:n allianssi sai vuoden 1969 vaaleissa vain 48% äänistä, mutta se riitti pitämään puolueiden yhteenliittymän hallituksessa. DAP ja PAS saivat molemmat myös paljon kannatusta. Vaalien jälkeen DAP:n paraati Kuala Lumpurissa päättyi verisesti, kun kiinalais- ja malaijiryhmät ottivat yhteen 13. toukokuuta 1969. Mellakoissa sai surmansa lähes 200 ihmistä ja kiinalaisten omistamia kiinteistöjä poltettiin. Verilöylyn jälkeen maahan julistettiin hätätila, maan parlamentti hajotettiin ja Tunku Abdul Rahman erosi pääministerin paikalta. Hänen virkaansa astui varapääministerinä toiminut Abdul Razak. Razak kuoli vuonna 1976 ja hänen tilalleen valittiin Hussein Onn. Malaijit
Malaijit ovat Kaakkois-Aasiasta lähtöisin oleva etninen ryhmä. Malaijit asuvat pääasiassa Malesian, Indonesian, Brunein, Filippiinien ja Itä-Timorin alueella. Malaijien oma kieli on malaiji, jolla on virallinen asema Malesiassa, Singaporessa ja Bruneissa. Polynesialaiset ja mikronesialaiset kansat ovat sukua malaijeille. Malaijeja arvioidaan olevan 20–30 miljoonaa. Sana ”malaiji” tulee malaijin kielen malaijia tarkoittavasta melayu-sanasta. Pääosa malaijeista on muslimeja. Sarawak
Vuonna 1963 Sarawak liittyi Malaijan pääministerin Tunku Abdul Rahmanin ehdottamaan valtioliittoon yhdessä Pohjois-Borneon kanssa. Uudessa Malesian liittovaltiossa Sarawakista tehtiin Malesian autonominen osavaltio. Sarawakin liittäminen Malesiaan laukaisi myös levottomuuksia, sillä Indonesia ei hyväksynyt Borneon saaren pohjoisten alueiden liitosta Malesiaan. Malesian perustamisesta seurasi Indonesian ja Malesian välinen konfrontaatio. Levottomuudet saatiin kukistettua Brittiläisen Kansainyhteisön tuella. Malesian historia
Vastakkainasettelu malaijiväestön ja kiinalaisväestön välillä kasvoi ja Singaporessa puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja malaijien ja kiinalaisten kesken heinäkuussa 1964. Malesian mannermaalla katsottiin, että Singaporen erottaminen valtioliitosta oli ainoa ratkaisu pitkään rotukiistaan. Malesiaa hallinnut UMNO pelkäsi myös kiinalaisten vallan kasvua mannermaan oppositiopuolueissa, sekä Itä-Malesian Sabahissa ja Sarawakissa. Ristiriidat johtivat siihen että kesällä 1965 Malesian valtiopäivät sääti lain, jolla Singapore erotettiin Malesiasta. Erottamisen jälkeen syntyi itsenäinen Singaporen valtio 9. elokuuta 1965. Malesia
Malakan niemimaalle saapui ensimmäinen varsinainen muuttoaalto nykyisen Etelä-Kiinan alueelta 3000 eaa. Varhaiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä ja heitä kutsutaan protomalaijeiksi. Noin vuonna 300 eaa. alueelle saapui deuteromalaijeja ja protomalaijit siirtyivät heidän tieltään sisämaahan. Deuteromalaijeja pidetään nykyisten malaijien kantaisinä. Malesia
Vuoden 1981 vaalien jälkeen maan pääministeriksi nousi Mahathir Mohamad. Mahathirin aikana Malesiaan laadittiin pitkän tähtäimen kehityssuunnitelma, jonka tavoitteena oli luoda Malesiasta täysin teollistunut maa vuoteen 2020 mennessä. Maassa kehitettiin runsaasti raskasta teollisuutta ja teollisuustuotteiden vienti kasvoi. Mahathirin virkakauden aikana Malesia koki taloudellisen nousukauden; köyhyysrajan alapuolella elävä väestönosa kutistui 50 prosentista alle kymmeneen prosenttiin ja bruttokansantuote kolminkertaistui. Indonesian–Malesian konfrontaatio
Vuonna 1961 Malaijan pääministeri Tunku Abdul Rahman ehdotti liittovaltiota, johon kuuluisivat Malakan niemimaalla sijaitseva Malaijan liittovaltio, sekä Singapore, Sarawak, Pohjois-Borneo ja Brunei. Malesian perustamista ei hyväksytty Indonesiassa ja Filippiineillä. Filippiinit vaati Sabahia liitettäväksi alueeseensa, koska maassa katsottiin, että alue on historiallinen osa Filippiinejä. Kaksi kolmasosaa Borneon saaresta taas kuului Indonesialle. Saaren eteläosan muodosti Indonesialle kuuluva Kalimantan, joka oli peritty Alankomaiden siirtomaavallan purkauduttua Kaakkois-Aasiassa. Indonesiassa katsottiin että maahan piti liittää myös saaren pohjoisimmat osat. Malediivien historia
Malediivien ensimmäisten asukkaiden uskotaan olevan kotoisin Sri Lankalta. Tulijat olivat buddhalaisia, mutta 1200-luvulla Lähi-idästä tulleiden merenkävijöiden mukana levinnyt islam syrjäytti buddhalaisuuden saaren pääasiallisena uskontona. Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat Malediiveille. He eivät kuitenkaan onnistuneet pitämään saaria kauaa hallussaan. Hollantilaiset valtasivat saaret 1600-luvulla, mutta Britit ottivat saaret haltuunsa 1700-luvun lopulla. Malediivit pysyi brittien hallinnassa vuoteen 1965 asti, jolloin maa itsenäistyi. Malesian maantiede
Malesia sijaitsee Sundan mannerlaatalla ja laattatektonisesti maan alue ei ole aktiivinen. Malesian kallioperä on enimmäkseen kalkkikiveä, joka on muodostunut paleotsooisella maailmankaudella. Vanhimmat kivet maan alueella ovat 540 miljoonaa vuotta vanhaa sedimenttikiveä. Maan vuoristot ovat syntyneet orogenisesti poimuttumalla mesotsooisella maailmankaudella. Malesia
Virallisten kansallisten symbolien valitseminen ilman, että joku väestönosa tuntisi itsensä ulkopuoliseksi on ollut vaikeaa. Kenties siksi näitä symboleita haetaan luonnosta: merikilpikonnat, kiinanruusu ja oranki. Moderneja kansallisen ylpeyden aiheita ovat kotimainen Proton-auto ja Petronas-tornit.
Malesian kirjallinen perinne alkaa alkuperäisväestön suullisesta perinteestä: kansansaduista, kansanrunoista ja sananlaskuista. Perinne on saanut vaikutteita suurista intialaisista eepoksista. Kirjoittaminen aloitettiin islamin tulon myötä. Malaijisulttaanit palkkasivat 1400- ja 1500-luvuilla kirjurit kirjoittamaan muistiin historiallisia tapahtumia, ja näitä kirjoituksia sitten kopioitiin laajalti. Kiinalaiset ja intialaiset toivat oman kirjallisen traditionsa mukanaan, mutta alkoivat tuottaa paikallista kirjallisuutta vasta 1800-luvulla. Malesia
1000-luvun alussa Shrivijaya kohtasi ulkoisia uhkia kun muut alueen kuningaskunnat Jaavan ja Intian suunnasta yrittivät horjuttaa sen valta-asemaa. Muiden kuningaskuntien kanssa käytyjen sotien takia valtakunta heikkeni ja sen alueelle alkoi muodostua pienempiä kuningaskuntia. Suurimpana niistä Kedirin kuningaskunta Jaavalle, jonka kanssa se jakoi Malaijien saaristossa valta-asemansa 1100-luvulla. Malakan niemimaa
Toisen maailmansodan jälkeen niemimaalle muodostettiin brittiläinen kruununsiirtomaa Malayan Union. Siitä tuli myöhemmin Malaijan liittovaltio, joka itsenäistyi 1957. Vuonna 1963 siihen liitettiin Singapore, Sabah ja Sarawak, jolloin muodostui Malesia. Singapore erosi siitä 1965. Petaling Jaya
Kaupunki perustettiin vuonna 1952 Kuala Lumpurin ylikansoittumisen takia. Alkujaan kaupungin alue on ollut vanhaa kumipuuviljelmää, jotka raivattiin laajenevan kaupungin tieltä. Vuonna 1952 kaupunkiin rakennettiin 800 taloa ja nykyisin alue tunnetaan Petaling Jayan vanhanakaupunkina. Kaupunki on Malesian ensimmäinen jota on päästy järjestelmällisesti suunnittelemaan. Sittemmin kaupunki on kasvanut voimakkaasti maantieteellisen sijaintinsa takia ja se sai kaupunkistatuksen vuonna 2006. Kaupunki on nopeasti kehittynyt yhdeksi Malesian tärkeimmistä kaupungeista. Malesian intialaiset
Intialaisia kauppiaita tuli nykyisen Malesian alueelle jo 1300-luvulla. Heidän mukanaan alueelle tuli myös islam. Osa varhaisista muuttajista avioitui paikallisiin hallitsijasukuihin ja saavutti merkittävän aseman. Suuremmissa määrin intialaisia tuli kuitenkin vasta 1800-luvulta lähtien ja etenkin 1900-luvun alussa. Heitä toivat alueelle tuolloiset siirtomaaisännät britit työskentelemään kumiplantaaseille. Vuosina 1911-1930 Malesiaan tuli vuosittain noin 90 000 intialaista. plantaasityöntekijöiden ohella maahan tuli intialaisia asiantuntijoita, lääkäreitä ja opettajia. Vaikka intialaisia on huomattavasti vähemmän kuin malaijeja ja kiinalaisia, heillä on huomattava asema maan politiikassa. Malaysian Indian Congress eli MIC on intialaisten asioita ajava poliittinen puolue. Malesia
Islam saapui alueelle arabialaisten, sekä Pohjois- ja Etelä-Intiasta tulleiden muslimikauppiaiden mukana. Myös Malakan sulttaanikunnassa kuningas Paramesvara kääntyi islaminuskoon ja Malakan alun perin hindulais-buddhalainen kuningaskunta muuttui sulttaanikunnaksi. Islamista oli myös kaupallista hyötyä, sillä islamilaiseen sulttaanikuntaan saapui enemmän muslimikauppiaita Persian ja Intian suunnalta. Malakasta islam levisi myös muualle Kaakkois-Aasiaan. Malakka kasvoi nopeasti merkittäväksi satamakaupungiksi ja se hallitsi suurta osaa Malakan niemimaasta. Malakan sulttaanikunnan valtakausi alueella kesti hieman yli sata vuotta, sen menestyksen aikaa pidetään Malesian historiassa kansakunnan alkuna. Malesian historia
Taloudellisen ja sotilaallisen kilpailun takia britit kiinnostuivat 1880-luvulla myös Borneon saaren pohjoisemmasta osasta, nykyisestä Sabahista. Britit pyrkivät ottamaan alueen Pohjois-Borneon kauppakomppanian haltuun, jotta muut siirtomaavallat eivät pääsisi hyötymään alueesta. Kauppakomppania hankki alueluovutuksia Brunein ja Sulun sulttaaneilta ja vuonna 1881 se sai määräysvallan alueella, josta muodostettiin Pohjois-Borneo. Vuonna 1888 siitä osasta mitä oli jäljellä Brunein sulttaanikunnasta, tehtiin brittiläinen protektoraatti. Malesian historia
Brittiläisten tavoitteena oli luoda Malaijaan yhtenäinen kommunismin vastainen valtio, jonka väestö koostui malaijien, kiinalaisten ja intialaisten yhteisöistä. Britit uskoivat että Malaijan nationalistisia aatteita tukemalla saataisiin kommunismin uhka torjuttua. Britit tukivat Malaijan itsenäisyyspuolueen perustamista, joka vaalisi kaikkien Malaijan etnisten ryhmien etuja. Monikulttuurisuus ei ollut maassa suosittua, joten puolueen kannatus jäi vähäiseksi. Malesian historia
Ensimmäinen maailmansota alkoi 1914. Penangin edustalla käytiin meritaistelu lokakuussa 1914, jossa venäläiset saivat upotettua saksalaisten aluksen SMS Emdenin. Muuten Malakan niemimaalla ja Pohjois-Borneolla elettiin suhteellisen rauhassa. Britit pelkäsivät saksalaisten hyökkäystä, mutta sitä ei tullut. Singaporessa oli pieni saksalaisyhteisö, joka internoitiin. Britit olivat varautuneet levottomuuksiin linnoittamalla alueen hallintokeskusta Singaporea, mutta Malakan niemimaan kaupungit jäivät vähemmälle huomiolle. Kuala Lumpur
Itsenäisyyden alkuvuosina maa kärsi kiinalaisväestön ja malaijien vastakkainasettelusta. Maan kiinalainen vähemmistö muodosti myös maan vauraimman osan. Jännitteet purkautuivat väkivaltaiseen yhteenottoon Kuala Lumpurissa toukokuussa 1969. Mellakoissa sai surmansa lähes 200 ihmistä ja kiinalaisväestön omaisuutta ka kiinteistöjä tuhottiin. Tapaus johti siihen että Malesian politiikkaa muutettiin malaijiväestöä suosivammaksi, jotta vastaavilta tapauksilta vältyttäisiin. Liittoutumattomat malaijivaltiot
Vuonna 1946 liittoutumattomat malaijivaltiot, Liittoutuneet malaijivaltiot ja Salmisiirtokunnat muodostivat brittien perustaman Malaijan unionin. Brittien tavoitteena oli yhdistää poliittisesti hajanainen alue yhden hallinnon alaisuuteen. Malesian väestö
Malaijit eivät kuitenkaan ole Malesian alkuperäisasukkaita. Nykyisten Malesian malaijien esi-isät saapuivat alueelle 4000-2000 vuotta sitten Indokiinan ja eteläisen Kiinan alueelta. Malaijien tulon aikaan Malakan niemimaalla asui orang asli -kansoja. Borneon sademetsissä taas asui useita alkuperäiskansoja, runsaslukuisimpina dajakit. Malesian väestö
Maan valtaväestön muodostavat malaijit, joita Malesian väestöstä on noin 50 %. Kiinalaisia on noin neljäsosa väestöstä ja intialaisia vajaa 10 %. Malaijeista ja muista Malesian alkuperäiskansoista käytetään nimitystä bumiputrat - maan pojat. Loput etniset ryhmät, kuten kiinalais- ja intialaisväestönosat ovat ei-bumiputria. Bumiputrat ovat asuttaneet Malesian aluetta tuhansia vuosia, toisin kuin kiinalais- ja intialaisväestö, jotka ovat tulleet alueelle pääasiassa 1800- ja 1900-luvun siirtomaa-aikana. Malesia
Kun Singaporessa puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja malaijien ja kiinalaisten kesken heinäkuussa 1964, Malesian mannermaalla katsottiin että Singaporen erottaminen valtioliitosta oli ainoa ratkaisu pitkään rotukiistaan. Malesian malaijiväestö pelkäsi myös kiinalaisten vallan kasvua mannermaalla, sekä Itä-Malesian Sabahissa ja Sarawakissa. Ristiriidat johtivat siihen että kesällä 1965 Malesian valtiopäivät sääti lain, jolla Singapore erotettiin Malesiasta. Erottamisen jälkeen Singaporesta tuli itsenäinen valtio. Malesian historia
Varhaisin todiste asutuksesta Borneolla on Sarawakin osavaltion alueella olevan Niahin kansallispuiston luolista löydetty ihmisen pääkallo, joka on radiohiiliajoituksen perusteella noin 40 000 vuotta vanha. Malakan niemimaalta löytyneet vanhimmat ihmisasutuksen merkit ovat noin 10 000 vuoden takaa. Tuolla ajanjaksolla orang asli -alkuasukasheimojen elinalue levisi pohjoisesta niemimaan eteläosiin. Ensimmäinen muuttoaalto Malakan niemimaalle saapui nykyisen Etelä-Kiinan alueelta noin 3000 eaa. Alueen varhaiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, ja heitä kutsutaan protomalaijeiksi. Malesia
Brittien vaikutus Malaijien saaristossa kasvoi 1800-luvun alussa, kun maa sai Napoleonin sodissa voiton Ranskasta ja Hollannista. Vuonna 1811 britit valloittivat hollantilaisten hallitsemat siirtomaa-alueet Malakan niemimaalla ja Malaijien saaristossa. Kun sota päättyi, Jaava palautettiin hollantilaisille ja Jaavan kuvernööri Thomas Stamford Raffles perusti uuden brittien kauppatukikohdan Singaporen saarelle vuonna 1819. Malesian kiinalaiset
Toinen muuttoaalto ajoittuu 1920- ja 1930-luvuille ja sitä ajoi jälleen levottomuudet, tällä kertaa Kiinan sisällissota kommunistien ja kansallismielisten välillä. Kiinalaisten muuttoa Malesiaan alettiin säännöstellä 1930-luvulla, vaikka vielä tämänkin jälkeen naisten ja lapsien sallittiin muuttaa melko vapaasti sukupuolten määrien tasapainottamiseksi. Monet Malesian kiinalaisista olivat aktiivisia maan itsenäisyysliikkeessä. Heistä ehkä tunnetuin oli Tan Cheng Lock. Malesia itsenäistyi vuonna 1957 ja uusi perustuslaki antoi kansalaisuuden maahanmuuttajille, joihin lukeutuivat paitsi kiinalaiset, mutta myös Malesian intialaiset. Malesia
Johore yritti valloittaa Malakkaa portugalilaisilta takaisin, mutta kaikki yritykset epäonnistuivat. Malakan heikennyttyä osa niemimaasta joutui Sumatralta tulleen Acehin sulttaanikunnan vallan alle. Nykyisen Itä-Malesian alue Borneon saarella eli omaa elämäänsä eristyksissä mantereesta. Borneolla Sulun sulttaanikunta ja Brunein sulttaanikunta kiistelivät Borneon hallinnasta.
1600-luvulla alueelle saapuivat hollantilaiset. Hollannin Itä-Intian kauppakomppania hallitsi Jaavan ja Sumatran välissä olevaa Sundasalmea, joka oli Malakansalmen ohella merkittävä reitti Kaakkois-Aasiasta länteen. Vuonna 1641 Hollanti valtasi Malakan portugalilaisilta. Kuala Lumpur
Kuala Lumpur perustettiin vuonna 1857 Gombak- ja Klang-jokien yhtymäkohtaan, Selangoriin, jolloin sinne saapui 87 kiinalaista tinan etsijää. Vaikka 69 heistä kuoli sademetsän vaativissa oloissa malariaaan ja muihin trooppisiin sairauksiin, he onnistuivat houkuttelemaan myös muita kaivosmiehiä sekä kauppiaita alueelle. Luovasti he nimesivät kaupungin "mutaiseksi joensuuksi", eli malaijiksi Kuala Lumpur. Malesia oli Kuala Lumpurin perustamisen aikaan brittien hallinnassa ja brittiläiset toivat kaupunkiin hallinnon lain ja järjestyksen ylläpitämiseksi. Kuala Lumpur oli historiansa ensimmäisinä vuosina vaarallinen kaupunki, jossa oli useita väkivaltaisia yhteenottoja ja kaupunkia hallitsivat kiinalaiset salaseurat, jotka kilpailivat tinan tuottamista vaurauksista ja valta-asemasta alueella. Singapore
Lee ja Malaijan liittovaltion pääministeri Tunku Abdul Rahman aloittivat keskustelut valtioliitosta 1961. Singaporessa katsottiin että maan selviytyminen itsenäisenä valtiona olisi vaikeaa, ja brititkään eivät kommunismin pelossa halunneet tunnustaa maalle täyttä itsenäisyyttä. Valtioliitto toteutui 16. syyskuuta 1963, jolloin perustettiin nykyinen Malesian valtio. Malesian perustamisen jälkeen Lee pysyi edelleen Singaporen pääministerinä, joten Malesiassa oli samanaikaisesti kaksi pääministeriä. Malesian historia
Japani teki Singaporesta alueen päätukikohtansa, mistä käsin se hallitsi valloittamiaan alueita. Malaijan vallattuaan japanilaiset levittivät propagandaa ja väittivät tukevansa nousevaa malaijinationalismia, ja sallivat malaijien perustaa puolisotilaallisia järjestöjä, joita pystyttäisiin käyttämään eurooppalaisia vastaan. Japanilaiset siirsivät valtaa eurooppalaisilta kaakkoisaasialaisille Aasia aasialaisille -propagandansa tuella, mutta propaganda ajoi vain japanilaisten omaa etua, sillä todellisuudessa Japanin tavoitteena oli hallita koko Kaakkois-Aasiaa. Ristiriidassa malaijinationalismin tukemisen kanssa oli myös se että Japani luovutti Malaijan pohjoisten sulttaanikuntien hallinnan Thaimaalle, joka onnistui välttämään Japanin miehityksen solmimalla sopimuksen japanilaisten kanssa. Malesian historia
Nykyisen Itä-Malesian alueella Brunein sulttaanikunta nousi Malakan kukistumisen jälkeen hallitsevaan asemaan. Sulttaanikunta muodostui 1500-luvulla, ja se hallitsi suurta osaa Borneon saaresta. 1600-luvulla Sulun sulttaanikunta sai oikeudet hallita Borneon saaren pohjoisinta osaa, jossa nykyisin sijaitsee Sabah. Brunein hallinnassa säilyi 1830-luvulle saakka suuri osa nykyisen Sarawakin osavaltion alueesta. Hari Merdeka
Hari Merdeka on Malesiassa vuosittain vietettävä maan itsenäisyyspäivä. Sitä juhlitaan vuosittain 31. elokuuta, Malaijan liittovaltion itsenäisyysjulistuksen vuosipäivänä. Malesian itsenäisyysjulistuksen julisti maan ensimmäinen pääministeri Tunku Abdul Rahman Kuala Lumpurin Merdeka-stadionilla. Malesia
Malaijan federaation ja kommunistisissien välisten jännitteiden takia alkoi Malaijan kriisi kesäkuussa 1948, jossa KPM aloitti terrorin ja sissisodan Malaijan federaatiota ja brittihallintoa vastaan. Maahan julistettiin kriisin takia poikkeustila. Britit pääsivät tilanteessa voitolle vuonna 1952, mutta poikkeustila kesti vuoteen 1960 asti. UMNO:lle ja brittiläiselle siirtomaahallinnolle KPM:n kukistuminen oli suuri voitto kommunismin vastaisessa taistelussa, sillä brittien tavoitteena oli luoda Malaijaan yhtenäinen ja monikansallinen kommunismin vastainen valtio. Malesia
Toisen maailmansodan päätyttyä maa palasi brittihallinnon alaisuuteen. Eurooppalaisten siirtomaavalta koki ulkopuolista arvostelua Yhdysvaltain ja nationalistien taholta, ja Britanniassa kasvoi ajatus itsehallinnon myöntämisestä siirtomaille. Britit kehittivät itsehallintoon tähtäävän suunnitelman ja huhtikuussa 1946 Britannia perusti Malaijan liiton. Malaijan liittoon liitettiin Malakan niemimaan 9 sulttaanikuntaa ja Salmisiirtokunnat. Malesian kansalliskirjasto
Malesiassa säädettiin vapaakappaleita koskeva laki vuonna 1966. Sen mukaan kirjojen julkaisijoiden tuli antaa kaksi julkaisemaansa teoskappaletta Malesian kansalliskirjastolle. Tästä syystä perustettiin samana vuonna aluksi Malesian kansallisarkiston osana toiminut kansalliskirjasto. Erillistä Malesian kansalliskirjastoa koskeva säädös annettiin vuonna 1972. Sittemmin (1986) säädettiin, että kansalliskirjastolle tuli antaa viisi kappaletta painettuja julkaisuja ja kaksi muuten julkaistua teosta. Malesian historia
Malesiassa on 1980-luvulta lähtien kehitetty määrätietoisesti maan teollisuutta ja maa on noussut Aasian merkittävien talouksien joukkoon. Malesian historia
Myös Singaporessa oltiin pettyneitä Malesiaan liittymiseen, sillä Singaporen eliitti ei hyväksynyt sitä, että Malesiaan maksetuilla verovaroilla rahoitettiin Malesian köyhimpiä alueita. Yhteismarkkinoiden toteutuksessa ei myöskään edistytty. Singaporen malaijiväestö taas oli toivonut, että Malesiaan liittyminen toisi heille samoja poliittisia ja yhteiskunnallisia etuoikeuksia, mitä oli Malaijan liittovaltion malaijienemmistöllä. Konfrontasin jatkuessa Kuala Lumpurissa vaadittiin myös suurempaa osuutta Singaporen tuloista, jotta voitiin ylläpitää kasvaneita maanpuolustusmenoja. Poliittiset jännitteet Kuala Lumpurin ja Singaporen välillä olivat suuret. Malesian maantiede
Länsi-Malesia sijaitsee Malakan niemimaan eteläkärjessä ja ulottuu etelässä Johorensalmelle ja pohjoisessa Thaimaan rajalle asti. Länsi-Malesian itäpuolella on Etelä-Kiinan meri, länsipuolella Malakansalmi ja Andamaanienmeri ja eteläpuolella Johorensalmi ja Singaporensalmi. Itä-Malesian muodostavat Sabahin ja Sarawakin osavaltiot Borneon saaren pohjoisosassa. Rajan eteläpuolella on Indonesialle kuuluva Kalimantan. Pohjois-Borneon pohjoispuolella on Etelä-Kiinan meri ja itäpuolella Sulunmeri ja Celebesinmeri. Malakan niemimaan ja Sumatran välissä oleva Malakansalmi on yksi maailman merkittävimmistä laivareiteistä. Malakka (osavaltio)
Malakka (malaijin kielellä "Melaka") on Malakan niemimaalla sijaitseva Malesian osavaltio. Malakka on maan toiseksi pienin osavaltio. Sen pinta-ala on 1 664 neliökilometriä ja asukasluku noin 821 000 (vuonna 2010). Osavaltion pääkaupunki on Melaka. Malakan historia ulottuu 1400-luvulle asti, mikä oli Malakan sulttaanikunnan kukoistuksen aikaa. Malakka on Malesian historiassa kansallinen ylpeydenaihe, ja Malakan sulttaanikuntaa pidetään kansakunnan alkuna. Malesian historia
Nykyisen Malesian valtion alue oli 800-luvulta 1400-luvulle asti Jaavan ja Sumatran suunnalta tulleiden kuningaskuntien vallan alla. Kun kuningaskunnat rappeutuivat, Malakan niemimaalle syntyi useita pienempiä kuningaskuntia, jotka harjoittivat elinkeinoinaan merenkulkua ja kaupankäyntiä. Huomattavin valtio oli Malakan sulttaanikunta, joka kehittyi tärkeäksi satamakaupungiksi. Malakan niemimaa on jo varhaisista ajoista lähtien sijainnut Kiinan ja Intian välisten kauppareittien varrella, ja maa on historiansa aikana saanut kulttuuriinsa vaikutteita Kiinan, Intian ja Arabian suunnalta.