Mikä on d-orbitaali?
Atomiorbitaali
Elektronikuoria kvanttimekaanisen atomimallin atomissa on useita ja ne jaetaan edelleen atomiorbitaaleihin. Elektronikuoren atomiorbitaalit jaetaan energiatasoiltaan 4 pääluokkaan, s- p- d- ja f- luokkaan. s-orbitaalille mahtuu 2, p-orbitaaleille (3 kpl) 6, d-orbitaaleille 10, ja f-orbitaaleille 14 elektronia. Alin elektronikuori (jaksollisen järjestelmän 1 jakso) koostuu vain s-orbitaaleista. 2 ja 3 jaksoon kuuluvat myös p-orbitaalit, 4 ja 5 jaksoon myös d-orbitaalit, 6 ja 7 jaksoon myös f-orbitaalit.
Aido-Hwedo
Aido-Hwedo on Dahomeyn fon-kansan kosminen käärme joka kannattelee Maata ja joissakin tarinoissa myös taivasta ja näkyy sateenkaarena. Luojajumalatar Mawu matkusti Aido-Hwedon suussa, ja yhdessä he antoivat Maalle suunnattoman kurpitsan muodon. Maan pintaan jäivät jäljet käärmeen kiemurtelevasta liikkeestä - joet, laaksot ja mäet. Luomistauoilla käärme ulosti, ja näin syntyivät vuoristot. Vähitellen kakka muuttui kiveksi, joka piilotti sisäänsä jalometallit. Maa kellui valtavassa meressä, joka täytti vielä suuremman kurpitsan. Vuorien paino teki Maasta liian raskaan, joten Mawu pyysi Aido-Hwedoa kietoutumaan sen ympärille ja pitelemään sitä ylhäällä, ettei Maa vajoaisi mereen. Aido-Hwedo oli mielissään saadessaan lekotella viileässä vedessä, sillä se ei pitänyt maaperän kuumuudesta. Enimmäkseen se makasi paikallaan, mutta vaihtoi välillä asentoaan aiheuttaen maanjäristyksen. Jonain päivänä Aido-Hwedo syö häntänsä, ja maailma vajoaa mereen. Impakti
Asteroiditörmäys synnyttää kraatterin, jonka läpimitta "D" on Dnepr (raketti)
Dnepr-kantorakettien laukaisut tehdään yleensä siiloista Baikonurin kosmodromilta Kazakstanissa, vuodesta 2006 myös Dombarovskin laukaisukeskuksesta Etelä-Venäjällä. Satelliittien rata on yleensä 650 km korkea ympyrärata, jonka inklinaatio 65 astetta vastaa Baikonurin leveysastetta. Dactyl
Dactyl on päävyöhykkeen asteroideihin kuuluvan pikkuplaneetta 243 Idan kuu. Se tunnetaan myös nimellä (243) Ida I. Kuu sai nimensä kreikkalaisen mytologian Dactylien mukaan, jotka olivat Idavuorella asuvia myyttisiä olentoja. Ennen kuin kuu sai nimensä se tunnettiin tunnuksella S/1993 (243) 1. Kuu löytyi Galileo-luotaimen 28. elokuuta 1993 suorittaman Idan ohilennon aikana otetuista kuvista 17. helmikuuta 1994. Dactylin mitat ovat vain 1,6 x 1,4 x 1,2 kilometriä ja sen keskietäisyys Idasta on noin 108 km. Dactyl oli ensimmäinen löydetty asteroidin kuu, muttei ensimmäisenä löydetty kaikista pikkuplaneettojen kuista. Transneptunisen kohteen 134340 Pluto kuu Kharon oli nimittäin löydetty jo vuonna 1978, mutta Plutoa pidettiin virheellisesti planeettana vielä Dactylin löytymisen aikoihin. D
D-kirjain ääntyy suomen yleiskielessä, samoin kuin monessa muussakin kielessä, soinnillisena alveolaarisena klusiilina, jonka kansainvälinen foneettinen merkki on . Olennaisin ero "d"- ja "t"-äänteiden välillä on soinnillisuudessa: "d" on vahvasti koko ajan soinnillinen, mutta "t" on soinniton tai suomessa aivan lyhyen matkaa alussa ja lopussa soinnillinen. Suomen nykyisen yleiskielen "d" (samoin kuin ruotsin "d") eroaa kuitenkin t:stä myös siten, että sitä äännettäessä kielenkärki on hieman kauempana hampaista kuin "t":tä äännettäessä. Hybridisaatio
Hybridisoituneen atomin 2s- ja 2p-orbitaalit ovat järjestäytyneet uudelleen neljäksi samanlaiseksi sp-hybridiorbitaaliksi. sp-hybridiorbitaalit muodostuvat yhden s-orbitaalin ja kolmen p-orbitaalin uudelleenjärjestyessä. sp-Orbitaalit pyrkivät suuntautumaan mahdollisimman kauas toisistaan muodostaen tetraedrirakenteen, jossa sidosten väliset kulmat ovat 109,5°. Näin muodostetut hybridiorbitaalit selittävät esimerkiksi metaanin hiilen ja vetyjen välisten sidosten kokeellisesti havaitun samanlaisuuden: D-kvarkki
D-kvarkit muodostavat yhdessä u-kvarkkien kanssa protonit, joissa on kaksi u-kvarkkia ja yksi d-kvarkki sekä neutronit, jotka rakentuvat kahdesta d-kvarkista ja yhdestä u-kvarkista. D-kvarkki kuuluu rakennusosasena myös useisiin lyhytikäisiin hadroneihin. Se on yksi kolmesta alkuperäisen kvarkkimallin vuonna 1964 ennustamasta kvarkista. Asteroidivyöhyke
Kaikki päävyöhykkeen asteroideista eivät kierrä Aurinkoa yksinään, vaan joillain niistä on myös oma kiertolaisensa eli oma kuu. Ensimmäinen löydetty päävyöhykkeen asteroidin kuu oli 243 Idan kuu Dactyl, jonka Galileo-luotaimen tutkijat löysivät vuonna 1994. Myöhemmin asteroidien kuita on löydetty lisää, esim. 22 Kalliopella on kuu nimeltä Linus. Joillain päävyöhykkeen asteroideista kuten 45 Eugenia, 87 Sylvia ja 93 Minerva on kaksi kuuta. Anik
Anik D-sarjalla korvattiin ikääntyneet Anik A- ja B-sarjan satelliitit. Anik D-1 laukaistiin 26. elokuuta 1982. Anik D-2 vietiin taivaalle marraskuussa 1984 Discovery-sukkulalla. Näitä seurasivat Anik E-sarjan satelliitit: Anik E-2 huhtikuussa 1991 ja Anik E-1 syyskuussa 1991. Suuritehoiset E-sarjan satelliitit toimivat kahdella taajuusalueella; niissä oli 24 kanavaa 6/4 GHz:n alueella ja 16 kanavaa 14/12 GHz:n kaistalla. Anik E -sarjalla korvattiin aiemmat C- että D-sarjan satelliitit. D (yhtye)
Ruiza O/OREOS
O/OREOS (Organism/Organic Exposure to Orbital Stresses) on yhdysvaltalainen CubeSat-satelliitti, joka painaa 5,5 kg. Sen kehittivät Small Spacecraft Division NASAn Ames Research Centerissä, ja sitä operoi Santa Claran yliopisto Kaliforniassa. Satelliitti laukaistiin 19. maaliskuuta 2010 Yhdysvaltain ilmavoimien satelliittilaukaisun mukana Orbital Sciences Corporationin Minotaur IV -raketilla Kodiakinsaarelta Alaskasta. Satelliitti toiminee kuusi kuukautta. Kyseessä on mikro-organismien säteilytystesti. 55 Cancri f
Hubble-avaruusteleskoopin avulla tehtyjen astrometristen tutkimusten perusteella 55 Cancria kiertävä, ulompi planeetta 55 Cancri d on inklinoitunut 53°:n kulmaan. Mikäli tämä on totta ja tähtijärjestelmä on koplanaarinen, 55 Cancri f:n massa voisi olla 25% suurempi kuin sen arvioitu alaraja eli noin 0,18 Jupiterin massaa. Titaani
Titaanin höyrystymisen, sulamisen ja atomisoitumisen energiat ovat melko korkeita, mikä johtuu d-orbitaalin elektronista, joka muodostaa vahvoja metallisidoksia. Molekyyliorbitaali
Elektronit käsitetään aaltoliikkeeksi, jota voidaan kuvata matemaattisella funktiolla, aaltoyhtälöllä, joka määrittelee elektronien energian ja sen alueen, missä elektroni on tavattavissa suurimman osan ajastaan. Näin saadaan elektronin tilaa kuvaava matemaattinen funktio, jota sanotaan orbitaaliksi. Orbitaalilla tarkoitetaan siis tilaa atomiytimen ympärillä, jossa tietyn energian omaava elektroni tai elektronipari sijaitsee 90-95% ajastaan. HR 8799 d
Planeetta kiertää emotähteään 27 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on noin 112 vuotta. Planeetan massa vastaa noin 10 Jupiterin massaa. Planeetta on kaasujättiläinen, ja järjestyksessä toinen planeetta tähdestä lukien. Urdu
ڈ - daal (kova d) DVB-T
DVB-T ("Digital Video Broadcasting, Terrestrial") on maanpäällinen digitaalinen (digitaalitelevision) lähetysjärjestelmä, joka on käytössä yli 36 maassa. Järjestelmä lähettää pakattua digitaalista audio/video-lähetettä käyttäen OFDM-modulaatiota (COFDM). Suomessa käytetään 8k- ja 2k-järjestelmiä, missä 8k-järjestelmässä kantoaaltoja on 6 817 kappaletta ja ne ovat 1 116 hertsin välein. Lähdekoodaukseen käytetään MPEG-2-koodausta ja nykyään myös MPEG-4:ää eli H.264:ää. Molekyyli
Esimerkiksi hiilen muodostaessa kaksoissidoksen on hiiliatomi sp²-hybridisoitunut. Tällöin yksi p-orbitaali jäänyt hybridisoitumatta. Hybridisoitumaton p-orbitaali yhdistyy toisen sp²-hybridisoituneen atomin kanssa hybridisoitumatta jääneen p-orbitaalin kanssa. P-orbitaalien yhdistymisen tuloksena muodostunut π-sidos on jäykkä sidos. π-sidos ei ole σ-sidoksen tavoin pyörähdyssymmetrinen eli atomit eivät voi pyöriä toistensa suhteen rikkomatta niiden välistä sidosta. Tällä on suuri merkitys esimerkiksi cis-trans-isomeriassa. D-Bus
D-Bus on prosessien väliseen kommunikaatioon käytettävä rajapinta, joka tarjoaa tavan siirtää tietoa tietokoneohjelmien ja ohjelmakomponenttien välillä. D-Bus on avoimen lähdekoodin projekti, jota kehitetään freedesktop.org-projektin alla, ja sitä käytetään pääasiassa vapaissa Unix-johdannaisissa kuten Linuxissa. Hubble-avaruusteleskooppi
Hubble-avaruusteleskooppi (HST) on maapallon kiertoradalla sijaitseva avaruustutkimusasema. Sen pääteleskoopin peili on halkaisijaltaan 2,4 metriä. Hubble laukaistiin kiertoradalleen avaruussukkula Discoveryn lennolla STS-31 24. huhtikuuta 1990. Koska Hubble on Maan ilmakehän ulkopuolella, se pystyy ottamaan ennennäkemättömän tarkkoja kuvia kaukaisista kohteista. Tämän ansiosta siitä on tullut yksi tähtitieteen tärkeimpiä havaintovälineitä. Sillä otetut kuvat ovat auttaneet astronomeja ymmärtämään monia astrofysiikan keskeisistä ongelmista. Hubblen Extreme Deep Field on syvin (herkin) optinen astronominen kuva, joka on ikinä otettu. Д
Д on kyrillinen kirjain. Se sisältyy bulgarian, jakuutin, makedonian, marin, mongolin, serbian, ukrainan, valkovenäjän ja venäjän aakkosiin. Atomiorbitaali
- 2s 2p D. J. Tholen
David James Tholen (s. 1955) on yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Hän työskentelee Havaijin yliopiston Institute for Astronomy-tutkimusyksikössä. Hänellä on PhD Arizonan yliopistosta. Hän on löytänyt 64 asteroidia. P-tyypin asteroidi
P-tyypin asteroideilla on alhainen albedo ja punertava spektri. On ehdotettu että ne ovat koostunut orgaanisesta silikaatista, hiilestä ja vedettömistä silikaateista, ja mahdollisesti myös vesijäästä niiden ytimessä. P-tyyppejä löydetään asteroidivyöhykkeen ulkopuolilta. On olemassa 33 tunnettua P-tyypin asteroidia. Bravais’n hila
Bravais’n hila on geometriassa ja kristallografiassa ääretön pistejoukko, jonka muodostavat ne avaruuden pisteet, joiden paikkavektorit ovat kolmiulotteisessa avaruudessa ovat muotoa
missä "a", "a" ja "a" ovat kolme erisuuntaista, lineaarisesti riippumatonta vektoria ja "n", "n" ja "n" mielivaltaisia kokonaislukuja. Tällaisten pisteiden paikkavektorien joukko on suljettu vektorien yhteen- ja vähennyslaskun suhteen, toisin sanoen kahden tähän joukkoon kuuluvan vektorin summa ja erotus kuuluvat myös tähän joukkoon. Bravais’n hila on saanut nimensä ranskalaisen fyysikko Auguste Bravais’n (1811–1863) mukaan, joka vuonna 1850 todisti, että on olemassa 14 mahdollista kidehilatyyppiä. Urdu
د - daal (pehmeä d) Your Funeral... My Trial
D-puoli P-tyypin asteroidi
Varhainen asteroidiluokittelu-systeemi perustettiin David J. Tholenin diplomityöstä vuonna 1975. Tämä diplomityö oli perustettu 110 asteroidin havainnoista. U-tyypin luokittelua käytettiin asteroideille jotka eivät sopineet C ja S-tyyppisiin asteroideihin. Vuonna 1976, jotkut näistä U-tyypin asteroideista joilla oli epätavallinen albedo merkittiin M-tyyppisiksi. Satelliittitelevisio
Koska satelliitit ovat pitkän matkan päässä avaruudessa, ”line of sightilla” on huomattavan paljon potentiaalisia asiakkaita. TV-satelliitit ovat geostationaarisella radalla, eli ne pysyvät paikallaan suhteessa maan liikkeisiin. Satelliitit liikkuvat oikeasti 11 052 km/h, mutta maasta käsin katsottuna ne näyttävät pysyvän paikallaan, sillä ko. nopeudella ne kiertävät pallon 24 tunnissa. Tästä aiheutuu se, että satelliittivastaanotin täytyy suunnata vain kerran, jonka jälkeen signaali on aina käytössä ja yhtä terävänä kuin ensimmäisen suuntauksen jälkeen.
Nykyään on käytössä Direct Broadcast Satellite, DBS. DBS:llä käsitetään yleensä joko kaupallisia tai ilmaisia analogi- ja digitv-kanavia. ”DBS-palvelu” sisältää useita eri kanavia samassa paketissa, tieto lähetetään yhdeltä satelliitilta tiettyyn maahan. Näin jokainen maa voi itse päättää rahastetaanko kanavista vai jaetaanko ne ilmaiseksi. Saksa on nykyään selkeä ykkönen ilmaiskanavien jakelijana, tarjoten noin 40 analogista ja 100 digitaalista kanavaa ilmaiseksi SES Astra 1 – satelliitilta. Kvanttikemia
Molekyyliorbitaaliteoria tarkastelee molekyyliorbitaalien muodostumista yhdistelemällä atomien valenssikuoren orbitaaleja. Tällöin molekyyliorbitaaleja muodostuu niin monta kuin atomeilla on valenssiorbitaaleja. Muodostuvat orbitaalit jakautuvat sitoviin ja hajottaviin. Sitovien orbitaalien elektronit keskittyvät sidokseen osallistuvien atomien väliin, kun taas hajottavien orbitaalien elektronit pyrkivät pois atomien välistä. Vain ne atomiorbitaalit, joiden energiat ovat samaa suuruusluokkaa ja symmetria on sopiva, pystyvät muodostamaan molekyyliorbitaaleja. Dd
Dd tarkoittaa seuraavia: Atomiorbitaali
- 7s 5f 6d 7p Meridiaaniympyrä
Meridiaaniympyrä eli ohikulkukone on tähti­tieteellinen havainto­väline, jolla voidaan todeta, millä hetkellä jokin taivaankappale kulkee havainto­paikka­kunnan meridiaanin poikki, eli näkyy suoraan etelässä tai pohjoisessa, ja jolla voidaan samaan aikaan myös mitata sen korkeus­kulma. Sen muodostaa kaukoputki joka on kiinnitetty länsi-itä-suuntaiseen kiinteään akseliin siten, että sitä voidaan kääntää ainoastaan pysty­suunnassa. Sellaisia rakennettiin varsinkin 1800-luvulla moniin observatorioihin, ja niitä käytetään tähtien abso­luuttisten paikkojen mittaamiseen ja ajan määrittämiseen. D (ohjelmointikieli)
D on Walter Brightin kehittämä moniparadigmainen oliopohjainen imperatiivinen ohjelmointikieli. Se on kehitetty C/C++:n pohjalta ja siinä on uudistettu monia C++:n ominaisuuksia. Lisäksi hyödyllisiksi havaittuja ominaisuuksia on lainattu muista kielistä. Ryhmän 12 alkuaine
Kuten kaikilla muillakin ryhmillä, ryhmän 12 alkua­ineille on yhteistä saman­lainen uloimman elektroni­kuoren rakenne, minkä takia ryhmän jäsenillä on joitakin saman­kaltaisia ominaisuuksia. Vaikka ne kuuluvat jaksollisen järjestelmän d-lohkoon, niitä ei yleensä lueta siirtymä­metallien joukkoon, koska niillä toiseksi uloimman elektroni­kuoren kaikki d-orbitaalit ovat täysiä. D-tyypin asteroidi
D-tyypin asteroidi on Tholenin asteroidiluokittelun mukaan asteroidi, joka ei kuulu mihinkään suurista ryhmistä (C-, X- tai S-ryhmä), ja jolla on pieni albedo ja punaisen valon alueelle painottuva elektromagneettinen spektri. Monet Jupiterin radalla tai sen taakse kiertävät asteroidit ovat D-tyyppiä. Nämä ovat pääasteroidivyöhykkeellä harvinaisia. Nämä ovat hyvin tummia, punertavia. Nissä uskotaan olevan mutkikkaita orgaanisia hiliyhdisteitä, hiiltä ja ei-hydrattuja silikaatteja, ja omaavat luultavasti sisustassaan vesijäätä. Niiden albedo on 0,02 to 0,05. Niitä on yhä enemmän yli 3,3 AU:n päässä Auringosta. Marsin kuut Phobos ja Deimos saattavat olla D-tyyppiä, niin kuin ehkä Tagish-järven meteoriitti. D-tyyppiin kuuluvia asteroideja ovat esim. 152 Atala, Jupiterin radalla kiertävät 588 Achilles sekä 624 Hektor ja malkein Saturnuksen radalle yltävä 944 Hidalgo. NanoSail D
Satelliitista purkautuu 10 m² pinta-alainen aurinkopurje, jota voi käyttää myös satelliitin pudottamiseen ilmakehään pyrkimyksenä vähentää avaruusromua. 4-kiloinen satelliitti toimii vain viikon ajan 330 km x 685 km korkealla radalla. Valssi
D –LUOKKA 94 Aurora
94 Aurora on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1867. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Eos-jumalattaren latinalaisen nimen mukaan. Aurora on melko suuri päävyöhykkeen kohde, sillä sen läpimitta on noin 205 kilometriä. Pikkuplaneetan pyörähdysajan eli vuorokauden pituus on noin 7,22 tuntia. Molekyyli
Atomit muodostavat toistensa kanssa erilaisia sidoksia. Orgaanisessa kemiassa tärkein rooli on hiilen muodostamilla sidoksilla. Sidosten kuvaamiseen on kehitetty matemaattinen malli, jota kutustaan molekyyliorbitaalimalliksi. Mallin mukaan sidoksen muodostavien atomien uloimmat orbitaalit hybridisoituvat eli "yhtyvät" ja muodostavat tietyn määrän samanenergiaisiä hybridiorbitaaleja. Hybridiorbitaalien lukumäärä riippuu hybridisoitumistyypistä eli siitä, montako atomiorbitaalia hybridisoitumiseen osallistuu. Alkeellisimmat hybridisoitumistyypi ovat sp³-, sp²- ja sp-hybridisaatiot. Näissä hybridisaatioissa yksi s-orbitaali yhdistyy p-orbitaalien kanssa. Hybridisoituvien p-orbitaalien lukumäärä selviää p-orbitaalin eksponentista. Linja D (New Yorkin metro)
Linja D on yksi New Yorkin metron linjoista. Se on merkitty oranssilla opasteisiin, karttoihin ja linjaopasteisiin. Д
Д ääntyy tavallisesti soinnillisena dentaalisena klusiilina /d/, soinnillisena liudentuneena dentaalisena klusiilina /dʲ/ tai soinnillisena dentaalisena frikatiivina /ð/. Sen äännearvo on bulgariassa /d/ tai /dʲ/, makedoniassa /d/, marissa /ð/, serbiassa /d/, ukrainassa /d/ tai /dʲ/, valkovenäjässä /d/ ja venäjässä /d/ tai /dʲ/. D-A-D
D-A-D on tanskalainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 1982. Ensimmäinen albumi ilmestyi vuonna 1986. Sen jälkeen he ovat julkaisseet kymmenen albumia, joista uusin "Dic.nii.lan.daft.erd.ark" ilmestyi vuonna 2011. Alkujaan yhtye toimi nimellä Disneyland After Dark. Lävistäjämatriisi
Lävistäjämatriisi eli diagonaalimatriisi on neliömatriisi, jonka päälävistäjän ulkopuoliset alkiot ovat nollia. Päälävistäjän alkiot voivat olla nollia, eli myös nollamatriisi on diagonaalimatriisi. Siten "n×n"-matriisi D = (d) on lävistäjämatriisi vain jos: Kanavanippu D
Kanavanippu D on Digitan DVB-T2-verkko mobiili-tv:n sekä HDTV:n kaupalliseen käyttöön. 1. joulukuuta 2006 avatun kanavanipun peittoalue kattoi aluksi pääkaupunkiseudun sekä Tampereen, Turun ja Oulun kaupungit lähiseutuineen, eli noin 40% koko Suomen väestöstä. Sittemmin sen peittoalue on kasvanut ollen 85% väestöstä(2/2014). SAC-D
SAC-D (espanjan kielisen nimen Satelite de Aplicaciones Cientificas-D lyhenne) on argentiinalainen kaukokartoitussatelliitti, jota NASA kutsuu nimellä Aquarius, koska yksi satelliitin seitsemästä mittalaitteesta on yhdysvaltalainen. Satelliitin kehitti INVAP. Se laukaistiin 10. kesäkuuta 2011 Vanderbergistä Delta II-raketilla. SAC-D:tä operoi argentiinalainen CONAE, se lentänee 5 vuotta. Metallisidos
"Molekyyliorbitaalien lukumäärä on aina sama, kuin niiden atomiorbitaalien lukumäärä, joista ne ovat muodostuneet." 
Eli kun kaksi litiumatomia (1s2s) liittyvät toisiinsa muodostaen Li-molekyylin, muodostuu kaksi molekyyliorbitaalia, jotka ovat sitova σ2s (lausutaan: "sigma kaksi-s") ja hajottava σ*2s ("hajottava sigma kaksi-s"). Näistä σ2s-orbitaalilla on pienempi energia; σ2s-orbitaali on näin ollen miehitetty kahdella elektronilla ja hajottava orbitaali on tyhjä. Elohopea
Elohopea esiintyy yhdisteissä hapetusluvuilla +I ja +II. Sen ulkoelektronit sijaitsevat 6s-orbitaalilla, joten elohopealla ei voi olla vajaata 5d-orbitaalia, eikä se siksi kuulu siirtymämetalleihin, vaikka löyhemmän määritelmän mukaan sen voitaisiin katsoa kuuluvan. Elohopea sijaitsee jaksollisessa järjestelmässä 12. pääryhmässä ja 6. jaksossa eli se on d-lohkon alkuaine. Hybridisaatio
Kolmoissidoksen kuvaamiseen tarvitaan sp-hybridiorbitaali. Kolmoissidosta muodostavalla atomilla on kaksi sp-hybridiorbitaalia. Kaksi p-orbitaaleista jää hybridisaation ulkopuolelle. Hiiliatomit liittyvät toisiinsa ensin yhdellä sp-orbitaalien muodostamalla sigma-sidoksella. p-orbitaalien muodostamia pii-sidoksia syntyy kaksi. Sidosten välinen kulma on 180°, joten molekyyli on lineaarinen. Esimerkiksi etyynissä (CH) kolmoissidos muodostuu sp-orbitaalien välisestä sigma-sidoksesta ja p-orbitaalien muodostamasta kahdesta pii-sidoksesta. 2687 Tortali
2687 Tortali on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi M. Watt vuonna 1982. Pikkuplaneetta sai nimensä Uudet Hebridit saariryhmän melanesialaisten mytologian päivän ja Auringon hengen mukaan. Ennen kuin asteroidi sai nimensä se tunnettiin tunnuksella 1982 HG. Tortalin läpimitta on noin 12 kilometriä ja albedo noin 0,217. Atomi
Huomaa, että jokaista pääkvanttilukua kohden ovat mahdollisia kaikki sivukvanttilukuarvot, jotka ovat itseään vähintään yhtä pienempiä. Toisin sanoen toinen energiataso saa sivukvanttiluvut 1 ja 0 eli toisella energiatasolla on sekä s-orbitaali ja p-orbitaali (p-orbitaaleja on kolme, josta myöhemmin). Jokaisella orbitaalilla on omanlaisensa muoto – S-orbitaalit on pallomaisia ja p-orbitaalit ovat muodoltaan kahdeksikkoja. P-orbitaaleja on aina kolme kullakin energiatasolla; jokaiselle ulottuvuudelle yksi. Eri p-orbitaaleja merkitään p-, p- ja p-orbitaaleiksi. Yleensä erikseen merkitseminen on turhaa ja kaikki orbitaalit ilmoitetaan kuin yhtenä orbitaalina. Kaikki samalla energiatasolla olevat p-orbitaalit ovat samanenergisiä. Magneettinen kvanttiluku saa samat arvot kuin sivukvanttiluku, mutta se saa vastaavat arvot myös negatiivisina. DigitalGlobe
QuickBird laukaistiin 18. lokakuuta 2001 ja on ollut pitkään DigitalGloben pääkamera avaruudessa. Sen rakensivat Ball Aerospace (kamera) ja Orbital Sciences Corporation (satelliitti). Se laukaistiin Yhdysvalloista Delta II -raketilla. Se lentää 450 km:n korkeudella aurinkosynkroonisella radalla. Se korvasi toimintansa lopettaneen QuickBird-1-satelliitin. Sen pankromaattisen kameran resoluutio on 60 cm ja multispektraalisen kameran resoluutio on 2,4 metriä. Berliinin metro
D-linja (nykyinen U8) kulki ennen suoraan Oranienplatzin läpi Dresdner Straßen alla. Tämä ratayhteys hylättiin, ja linja siirrettiin kulkemaan Moritzplatzin metroaseman kautta, jotta yhteys Wertheimin tavaratalolle saatiin tyydytettyä. Tämä selittää 90 asteen mutkan Moritzplatzin ja Kotbusser Torin asemien välillä. Dresdner Straßen alla kulkeva tunneli oli vain osittain valmis, kun se hylättiin. Yksirataiseksi jäänyt tunneli on nykyisin jaettu kolmeen osaan. Betoniseinämä sulkee tunnelin entisellä Itä- ja Länsi-Berliinin rajalla. Toinen seinämä sulkee tunnelin ja Oranieplazin asemalta. Hylätty asema on muutettu muuntaja-asemaksi. Dawn (luotain)
Dawn-luotain saavutti Ceresin kiertoradan 6. maaliskuuta 2015. Kello 4.39 am. (PST) eli 14.30 Suomen aikaa kääpiöplaneetan painovoima alkoi vetämään luotainta puoleensa noin 61 000 kilometrin etäisyydeltä ja kello 5.36 am. (PST) eli 15.36 Suomen aikaa luotaimelta saapui tieto NASAn Jet Propulsion Laboratoryyn, että luotain on kunnossa, ja saavuttanut kiertoradan suunnitellusti.Kääpiöplaneetta Ceres ja asteroidi Vesta ovat asteroidivyöhykkeen suurimmat kappaleet. Dawn-luotaimen on tarkoitus hankkia tietoa näistä kahdesta, etukäteen hyvin erilaiseksi oletetusta pienkappaleesta. Siinä missä Cereksen arveltiin muodostuvan ainakin osittain vesijäästä ja sillä saattaisi olla heikko ilmakehä, Vesta näyttäisi olevan kuiva, kivinen ja mahdollisesti varsin nuori kappale. Aikaisempi tietämys Vestan rakenteesta ja koostumuksesta perustuu teleskooppihavaintojen lisäksi maapallolta löydettyihin meteoriitteihin, joiden arvellaan olevan Vestasta irronneita. Aikaisempi tietämys Cereksestä perustuu täysin teleskooppihavaintoihin. Näiden kohteiden tutkiminen tuo tietoa erityisesti kiviplaneettojen muodostumisesta Aurinkokunnan syntyvaiheessa sekä veden esiintymisestä Aurinkokunnassa. 2000 Herschel
2000 Herschel on päävyöhykkeen asteroidi eli pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä päävyöhykkeellä. Herschelin löysi J. Schubart vuonna 1960. Pikkuplaneetta sai nimensä tähtitieteilijä William Herschelin mukaan, joka tunnetaan mm. planeetta Uranuksen löytämisestä. Ennen kuin tämä asteroidi sai nimensä se tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1960 OA. Koska Herschelin absoluuttinen magnitudi (H) on 11,25; sen läpimitta on todennäköisesti välillä 15–40 kilometriä. Herschel on S-tyypin asteroidi ja vuorokauden pituus sen pinnalla on jopa 64 tuntia (ks. YORP-ilmiö). Atomiorbitaali
Atomiorbitaali on kvanttimekaanisessa atomimallissa ratkaisu elektronin aaltoyhtälölle. Se selittää atomin ydintä kiertävien elektronien todennäköiset radat, vaikka tarkkaa tietoa niiden sijainnista ei Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen johdosta pystytä saamaan. Yhdelle orbitaalille sopii 2 elektronia, joilla on kvanttimekaanisen mallin Paulin kieltosäännön mukaisesti vastakkaiset spinit. Orion (avaruusalus)
Orion-avaruusalus ("Multi-Purpose Crew Vehicle, MPCV") on NASAn avaruussukkulan korvaajaksi tarkoitettu 2000-luvulla kehitteillä oleva miehitetty avaruusalus. Se on perusrakenteeltaan kapseli, joka laskeutuu mereen laskuvarjolla. Orion on tarkoitettu matalaa Maan kiertorataa edemmäs suuntautuviin lentoihin. Miehitetty lento asteroidille on eräs kaavailtu tehtävä Orionille. Pikkupensaskerttu
Alalajia "orbitalis" tavataan Madeiralla ja se on uhanalainen. Diddy Kong Racing DS
Diddy Kong Racing DS-pelissä pelaajan täytyy läpäistä erilaisia kilpa-ajoja ja läpäistä sen myötä erilaisia maita. Pelaaja voi tässä pelissä edeltäjän tapaan ohjata auton lisäksi erilaisia muitakin kulkuvälineitä, jotka ovat ilmatyynyalus ja lentokone, jokaisessa radassa pelaaja kohtaa erilaisia ilmapalloja joista voi saada erilaisia avusteita kuten ohjuksen jota voi muiden avusteiden tavoin kehittää säästämällä avusteen seuraavan ilmapallon keräämiseen asti, ilmapalloja on joka radalla eri värisiä joista punaisesta saa ohjuksen, sinisestä vauhtilisän, vihreästä öljyläikän, keltaisesta kilven ja monivärisestä puolestaan magneetin, pelaaja voi kuitenkin ostaa myös lukuisia lisäavusteita saatavaksi erilaisille ilmapalloille. Tässä pelissä pelaaja voi uutena juttuna kerätä kaikilta radoilta erilaisia kolikoita joilla voi kehittää ajoneuvon kykyjä. 1405 Sibelius
1405 Sibelius on suomalaisen tieteilijä Yrjö Väisälän 12. syyskuuta 1936 Turussa löytämä asteroidi. Se on nimetty Suomen kansallissäveltäjä Jean Sibeliuksen mukaan. Se kiertää Aurinkoa asteroidien päävyöhykkeellä Marsin ja Jupiterin välissä. Sen alkuperäinen tilapäinen nimi oli 1936 RE. Asteroidin läpimitta on 12,18 kilometriä ja kiertoaika 3,38 vuotta. DTUsat
DTUsat oli tanskalainen CubeSat-nanosatelliitti. Sen rakensivat Tanskan teknillisen korkeakoulun (DTU) opiskelijat. Se laukaistiin 30. kesäkuuta 2003 Plesetskin kosmodromilta Rockot-kantoraketilla. Satelliittiin ei saatu yhteyttä, eli se ei toiminut kiertoradalla lainkaan. Kvanttiluku
Atomissa elektronin kvanttilukuihin kuuluvat yleensä pääkvanttiluku "n", sivukvanttiluku "l", magneettinen kvanttiluku "m" ja spinkvanttiluku "s". Ne ovat kokonaislukuja, paitsi spinkvanttiluku, joka on fermioneilla aina puoliluku ja bosoneilla kokonaisluku. Kvanttilukujen "n", "l" ja "m" yhdistelmä kertoo elektronin elektronitilan, jota kutsutaan orbitaaliksi. Pääkvanttiluku ilmaisee elektronikuoren missä elektroni sijaitsee eli se kertoo elektronin energiatilan. Sivukvanttiluvun suurin mahdollinen arvo saadaan yhtälöstä "l" = "n"–1, ja se määrää sen avaruuden osan muodon, jossa elektroni sijaitsee. Sivukvanttilukuja voidaan merkitä numeroilla 0, 1, 2, ... tai kirjaimilla s, p, d, f, ... Magneettinen kvanttiluku ilmoittaa magneettikentässä olevan elektronin energiatasot ja elektronipilven suuntautumisen eli se erottelee eri p-, d- ja f-orbitaalit toisistaan. Hero, Hero
D-puoli Gnomoninen projektio
missä "R" on Maan säde ja k kartan mittakaava sivuamispisteessä. Säteittäinen mittakaava etäisyydellä "d" on Suunnistuskengät
●Sarva D'Vil Jahnin–Tellerin ilmiö
Samaenerginen eli degeneroitunut elektronitaso on esimerkiksi oktaedrisen siirtymämetallikompleksin perusmuodon t-taso (kuva 1), koska siinä on "samalla" energiatilalla kolme elektroniorbitaalia (d, d, d). Keskusatomina olevan metallin d-orbitaalin viiden samanenergisen elektronitason jakautuminen kahteen energiseen t ja e orbitaaliin kompleksin perusmuodossa voidaan selittää kidekenttäteorian avulla, joka ei suoraan liity JT-teoreeman. Atomiorbitaali
Poikkeukset tässä orbitaalien täyttymisjärjestyksessä sijoittuvat siirtymämetalleihin, lantanideihin ja aktinideihin, tällöin s- tai d-orbitaalille sijoittuu elektroni tai kaksi. Poikkeukset johtuvat siitä, että puolitäysi (5 d-elektronia tai 7 f-elektronia (spinin vaikutus (spinkvanttiluku (s))) tai täysi alakuori (ns-, (n-1)d- tai *(n-2)f-orbitaalit) ovat symmetrisempiä atomin keskuksen suhteen, ja siten energeettisesti matalammalla tasolla kuin säännönmukaisella täyttymisjärjestyksellä. P-tyypin asteroidi
C, D ja P-tyypin asteroidit hallitsevat asteroidivyöhykkeen uloimpaa osaa. Nämä ovat primitiivisiä asteroideja joiden materiaalit voisivat olla muuttuneet veden takia. P-tyyppeihin kuuluu 46 Hestia, 65 Cybele, 76 Freia, 87 Sylvia, 153 Hilda ja 476 Hedwig. Cygnus CRS OA-6
Cygnus CRS OA-6 (myös Orbital Sciences CRS Flight 6 tai aiemmin CRS Orb-6) on Orbital ATK:n viides rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli on tarkoitus laukaista United Launch Alliancen (ULA) Atlas V -raketilla, Orbital ATK:n oman Antares-raketin räjähdettyä CRS Orb-3 -lennolla lokakuussa 2014. OA-6-lento kuuluu NASAn Commercial Resupply Services -ohjelmaan. Daedalus-projekti
Kohdetähdeksi valittiin Barnardin tähti, joka on 5,9 valovuoden päässä. Aiemmin kuviteltiin, että sillä olisi ainakin yksi planeetta. Koordinaattijärjestelmä
On yleinen käytäntö määritellä vertausellipsoidille toisiaan vasten kohtisuorassa sijaitsevat X-, Y- ja Z-akselit siten, että origo on ellipsoidin keskipisteessä. Z-akseli on maan akselin suuntainen osoittaen kohti pohjoista, X-akseli kohti nollameridiaania ja Y-akseli kohti meridiaania 90° itäistä pituutta. Kullakin pisteellä on X-, Y- ja Z-koordinaatti, jonka arvo ilmoitetaan yleensä metreinä. Edellä mainitut Vaasan torin suorakulmaiset avaruuskoordinaatit WGS 84-järjestelmässä ovat X=2689908, Y=1065915, Z=5665030. Ursidit
Meteoriparvi ilmestyy joka vuosi suunnilleen 17.12.–24.12. Sen radiantti on lähellä Pienen karhun tähdistössä sijaitsevaa "β Ursae Minorisia", se tunnetaan myös nimellä "Kochab". Sen maksimi on 22. joulukuuta ja maksimin kesto on yleensä alle 12 tuntia. Sen normaali ZHR-luku on alle kymmenen, mutta joinakin vuosina se on ollut paljon suurenpi. Parvella on ollut aktiivisia maksimeja vuosina 1799 ja 1945 (ZHR 170), 1994 (ZHR 90), 1996 (ZHR 30) ja 2000 (ZHR 50). Meteoriparvi on komeetta 8P/Tuttlen jälkeensä jättämää meteoroidipöyä joka ilmakehään osuessaan kuumenee kitkan vaikutuksesta ja palaa. 8P/Tuttle -komeetan ydin havaittiin vuonna 2008 Costa Ricassa sijaitsevalla Arecibon radioteleskoopilla kaksiosaiseksi ja sen halkaisijaksi noin 14 kilometriä. Horisontti
Kun Maan säde on 6371 km, ja kun "d" ilmoitetaan kilometreinä ja "h" metreinä, saadaan D2-vitamiini
D-vitamiini tai ergokalsiferoli on vitamiini, jota ei muodostu ihmisen iholla toisin kuin D-vitamiini ultraviolettisäteilyn seurauksena, vaan on ainoastaan kasviperäistä. Ergokalsiferolia voidaan valmistaa synteettisesti säteilyttämällä ergosterolia ultraviolettivalolla. D-vitamiinin vaikutus on kolekalsiferolin (CHO) eli D-vitamiinin kaltainen. 55 Cancri d
55 Cancri d on eksoplaneetta, joka kiertää Auringon kaltaisen 55 Cancri A -tähden kerran 14,29 vuodessa. Se sijaitsee yhtä kaukana tähdestään kuin Jupiter Auringosta. Kyseessä on planeettajärjestelmänsä viides ja uloin tähän mennessä havaittu planeetta. Se löydettiin 13. kesäkuuta 2002. Asteroidi
Asteroidi (muinaiskreikan sanoista "aster" ’tähti’ ja -"eides" ’muotoinen’) on varsinaista planeettaa pienempi ja meteoroidia suurempi kivinen kappale, joka kiertää Aurinkoa. Nimityksiä "pikkuplaneetta" ja "planetoidi" on käytetty pitkään synonyyminä asteroidi-sanalle, mutta nykyään kaikissa lähteissä kaikkia pikkuplaneettoja kuten transneptunisia kohteita ei aina luokitella asteroideiksi. Esimerkiksi vuoden 2006 planeetan määritelmässä pienkappaleita koskevassa osiossa asteroidit ja transneptuniset kohteet on mainittu erikseen. Asteroidi-sanan voikin katsoa viittaavan aurinkokunnan sisempien osien pikkuplaneettoihin. Suurin osa aurinkokuntamme tunnetuista asteroideista sijaitsee 2,8 au:n päässä Auringosta sijaitsevalla asteroidivyöhykkeellä. DMX (valaistus)
DMX 512 -protokollassa on yhdessä osoiteavaruudessa 512 kappaletta 8-bittisiä kanavia. 8 bittiä pystyy kuitenkin esittämään vain 256 arvoa, ja jotkut toiminnot, kuten liikkuvien valonheittimien kääntyminen eli "panorointi" ja "tilttaaminen", vaativat suurempaa tarkkuutta. Tällöin on mahdollista yhdistää kaksi DMX-kanavaa yhdeksi 16-bittiseksi kanavaksi, jolloin käytettävissä on 65 536 eri arvoa tälle kanavalle. Pikkuplaneetan kuu
Ennen tätä ensimmäisenä löydettynä pikkuplaneetan kuuna pidettiin päävyöhykkeen asteroidi 243 Idan kuuta Dactyliä, jonka Galileo-luotain kuvasi tehdessään Idan ohilennon vuonna 1993. Kuu löydettiin luotaimen kuvista hieman myöhemmin, mutta sen rataa ei saatu kunnolla laskettua. Dactylin jälkeen seuraavaksi löydetty pikkuplaneetan kuu oli 45 Eugenian suurempi kuu Petit-Prince, joka oli myös ensimmäinen maasta käsin löydetty pääasteroidivyöhykkeen kohteen kuu. Sen löysi W.J. Merlinen johtama ryhmä vuonna 1998. Merlinen ryhmä sai laskettua Petit-Princen radan seuraavana vuonna. Merline oli myös mukana löytämässä ensimmäistä Jupiterin troijalaisen pikkuplaneetan kuuta Menoetiusta (vuonna 2001), joka kiertää 617 Patroclusta. Vuonna 2000 havaittiin että transneptunisella kohteella 1998 WW on kiertolainen. Tämä teki siitä vasta toisen TNO:n, jolla tiedetään olevan kuu (Vain Pluton kuu Kharon oltiin löydetty aikaisemmin). Molekyyliorbitaali
Esimerkiksi kun hiiliatomi sitoutuu yksinkertaisilla sidoksilla neljään muuhun atomiin, muodostuu neljä samanlaista ja samanenergiaista molekyyliorbitaalia, joissa kussakin on vain yksi elektroni. Hybridisoituneen hiiliatomin 2s- ja 2p-orbitaalit ovat järjestäytyneet uudelleen neljäksi samanlaiseksi sp-hybridiorbitaaliksi. Atomiorbitaali
- 4s 3d 4p Kiertorata
Vastaava englanninkielinen termi "orbit" sisältää myös parabolisen ja hyperbolisen lentoradan, joissa luotain poistuu keskuskappaleen vaikutuksesta. Suomeksi sana "rata" sisältää nämä ei-suljetut radat. Puhutaan siis kappaleen radasta avaruudessa. Tähtienväliset lennot
Pulssimaisesti toimiva fuusioraketti saattaa polttaa deuteriumia ja/tai helium-3:a fuusioreaktiossa. Alkuperäinen fuusiorakettitutkimus oli Project Daedalus. Siinä oli tarkoitus lähettää noin 50 000 tonnia painava kaksivaiheinen fuusiopulssiraketti kohti kuuden valovuoden päässä olevaa Barnardin tähteä, jolla aikoinaan uskottiin mahdollisesti olevan planeettoja. Mutta 1970-luvulla tutkijoiden tekemä rakettisuunnitelma oli vain luonnos, jonka toteuttaminen ei onnistu ennen planeettainvälisten lentojen vakiintumista, koska se vaatisi helium-3:n hankkimista Jupiterista kuumailmapallojen avulla. Molekyyliorbitaali
Kun hiiliatomi muodostaa kolmoissidoksen, kuten esimerkiksi asetyleenissä, hiilen s- ja p-orbitaalit yhtyvät kahdeksi sp-hybridiorbitaaliksi. Kaksi p-orbitaaleista jää hybridisaation ulkopuolelle. Kolmoissidokselliset hiiliatomit liittyvät toisiinsa yhdellä sp-orbitaalien muodostamalla sigma-sidoksella ja kahdella p-orbitaalien muodostamalla pii-sidoksella. Jules Dumont d’Urville
D'Urvillen kolmas tutkimusretki 1837–1840 suuntautui eteläisille leveysasteille. Matkan tarkoituksena oli määrittään magneettisen etelänavan sijainti. Retkikunta pääsi Etelämantereen rannikolle lähelle magneettista etelänapaa. Retkikunta myös nousi maihin, pystytti sinne Ranskan lipun ja julisti kapean rantakaistaleen kuuluvan Ranskalle. D'Urville nimesi alueen vaimonsa etunimen mukaan Adélienmaaksi. Palattuaan tutkimusretkeltään vuonna 1840 D'Urville ylennettiin ansioittensa perusteella kontra-amiraaliksi. Jules Dumont d’Urville
Menestyksekkään tutkimusmatkan johdosta Ranskan meriministeri lähetti d'Urvillen vuonna 1826 uudelle matkalle, tällä kertaa retkikunnan johtajana. Matkaan lähdettiin samalla korvetilla kuin edellisellä matkalla, joskin aluksen nimi oli nyt "Astrolabe". Retkikunnan kartoitustyön ansiosta Tyynenmeren saaret jaettiin kolmeen ryhmään, eli Melanesiaan, Polynesiaan ja Mikronesiaan. Lisäksi matkan aikana mitattiin maan magnetismia ja meren lämpötilaa järjestelmällisesti eri syvyyksistä. D'Urville julkaisi tutkimusmatkastaan maailman ympäri kirjan "Voyage de la corvette l'Astrolabe, 1826–1829". 55 Cancri d
Kuten useimmat tunnetut eksoplaneetat, myös 55 Cancri d havaittiin tähden säteisliikettä tarkkailemalla. 55 Cancri b -planeetta oli jo paljastunut, mutta säteisliikkeessä oli vielä ollut selittämättömiä muutoksia; myöhemmät mittaukset paljastivat noin viiden astronomisen yksikön päässä tähdestä sitä kiertävän planeetan, 55 Cancri d:n. Vuonna 2008 vahvistui, että 55 Cancri d:n radan eksentrisyys on matala; kävi ilmi, että noin 5,77 astronomisen yksikön päässä tähdestä sijaitseva rata on lähes ympyrän muotoinen. Horisontti
missä "d" on etäisyys kilometreinä ja "h" havaitsijan silmien korkeus metreinä. Debye
Debye (tunnus D) on cgs-järjestelmään kuuluva dipolimomentin yksikkö. Yksikkö on nimetty muun muassa dipolimomenttia koskevista tutkimuksistaan tunnetun fysikaalisen kemistin Peter Debyen mukaan. Yksikkö on määritelty siten, että se on dipolimomentti, joka muodostuu kahden varaukseltaan 10 franklinin eli elektrostaattisen yksikön suuruisen ja toisistaan yhden ångströmin etäisyydellä olevan varatun hiukkasen välille. ISO 10487
D liitintä käytetään harvoin ja se on tarkoitettu satelliittinavigointijärjestelmille. Siinä on 10 pinniä. Blaupunkt käyttää joissain malleissaan sen 9 ja 10 pinnejä handsfree-mikrofonille. MIL-STD-1553
MIL-STD-1553-väylän yleisimpiä väylälaitteita ovat etäterminaalit, joita voi olla väylällä enintään 31 kappaletta. Standardin mukaan osoitealue on viisibittinen ja viimeinen osoite on varattu yleislähetykselle (broadcast). Etäterminaalin tehtävänä on toimia MIL-STD-1553:a ja alijärjestelmää yhdistävänä laitteena, mutta nykyisin lähes poikkeuksetta etäterminaali ja alijärjestelmä ovat samaa kokonaisuutta. Tyypillisiä etäterminaaliin liittyviä alijärjestelmiä ovat esimerkiksi GPS-vastaanotin, inertiaalipaikannusyksikkö ja radiolaite. Yksinkertaisimmillaan alijärjestelmän tuottamat signaalit voivat olla yksittäisiä analogisia tai digitaalisia signaaleja antureilta. Orbital
Orbital on brittiläinen
elektronisen musiikin yhtye, jonka muodostavat veljekset Paul ja Phil Hartnoll. Kaksikko aloitti elektronisen tanssimusiikin parissa, ja yhtyeen nimikin otettiin Lontoon kehätiestä M25 (engl. muun muassa "orbital motorway M25"), jota pitkin 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa yleisesti matkattiin suuriin, usein luvattomiin acid house- ja ravetapahtumiin. Myöhemmin 1990-luvun kuluessa Orbitalin musiikki kehittyi vakavampaan suuntaan. He tekivät muun muassa elokuvamusiikkia. 3772 Piaf
3772 Piaf (1982 UR7) on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Asteroidin löysi Lyudmila Karachkina lokakuussa 1982. Se on nimetty ranskalaisen laulajan Édith Piafin mukaan. Horisontti
John Sweer on esittänyt horisontin etäisyydelle "d" lausekkeen DVB-RCS
DVB-RCS ("Digital Video Broadcast - Return Channel via Satellite") on DVB-standardi, joka määrittelee satelliittivälitteisten internetyhteyksien ja muiden datapalveluiden paluukanavan toteutuksen. DVB-RCS on kuvattu ETSI-standardissa EN 301 790. Yhteyden muodostamiseen käytettävä lautasantenni on tyypillisesti halkaisijaltaan 1–2 metriä. Standardista on myöhemmin julkaistu uusi versio DVB-RCS+M, joka tuo muun muassa mahdollisuuden mobiilikäyttöön. DVB-RCS luotiin avoimessa ympäristössä, johon jokainen DVB-jäsen saattoi osallistua. Kommunikaatiojärjestelmä laadittiin vuonna 1999 ja sen laati DVB Foundation. Desimeroitumisaika
Esimerkiksi "Geobacillus stearothermophilus" -bakteerin itiöiden määrä vähenee kymmenesosaan alkuperäisestä autoklaavikäsittelyssä, 121 °C:n lämpötilassa 2 minuutissa, mutta jos lämpötila nostetaan 134 °C:seen lyhenee tuo aika 15 sekuntiin. Bakteerin D-arvot ovat siten D = 2 min (tai koska kyseessä on referenssilämpötila, pelkästään D = 2 min) ja D = 15 sek. D-arvoa käytetään kun mitoitetaan tarvittavaa sterilointikäsittelyn kestoa. D-arvo on ominainen ja erilainen jokaiselle mikrobille. Erityisen korkea D-arvo on itiöillä. Terfenol-D
Terfenol-D on metalliseos, joka koostuu raudasta johon on seostettu harvinaisia alkuaineita terbiumia ja dysprosiumia. Se ei ole koostumukseltaan stoikiometrinen aine vaan sen rakenne on muotoa TeDyFe (ainesosien suhteet x=0,3; y=1,9–1,195). Se on magnetostriktiivinen materiaali, joka muuttaa muotoaan ulkoisen magneettikentän vaikutuksesta. Se kehitettiin alkujaan 1970-luvulla Yhdysvaltojen laivaston Naval Ordnance Laboratory tutkimuskeskuksessa. Nimi tulee sanoista terbium, rauta (Fe), Naval Ordnance Laboratory (NOL), ja dysprosium. Hybridisaatio
Hybridisaatio ja siitä syntyvät hybridiorbitaalit merkitään hybridisaatioon osallistuneiden atomiorbitaalien mukaan. Esimerkiksi sp-hybridisaatiossa s- ja kolme p- orbitaalia muodostavat neljä sp-hybridiorbitaalia. 209 Dido
209 Dido on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka löysi C. H. F. Peters vuonna 1879. Pikkuplaneetta sai nimensä myyttisen Karthagon kuningatar Didon mukaan. Didoa ei pidä sekoittaa toiseen päävyöhykkeen asteroidiin nimeltä 6336 Dodo. Didon läpimitta on noin 160 kilometriä, eli se on päävyöhykkeen kohteeksi melko suuri. Didon pyörähdysaika eli vuorokauden pituus sen pinnalla on noin 5,74 tuntia ja se kuuluu spektriluokkaan Xc. Cygnus CRS OA-5
Cygnus CRS OA-5 (myös Orbital Sciences CRS Flight 5 tai aiemmin CRS Orb-5) on Orbital ATK:n suunniteltu seitsemäs rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle. Orbital ATK:n Cygnus-rahtikapseli laukaistiin yhtiön CRS Orb-3 -lennon onnettomuuden jälkeen päivitetyllä Antares-raketilla 17. lokakuuta 2016 kello 23.40 UTC-aikaa. OA-5-lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan. 90482 Orcus
90482 Orcus on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Ennen virallisen nimen hyväksymistä 90482 Orcus tunnettiin nimellä 2004 DW. Sen löysivät Michael Brown (Caltech), Chad Trujillo (Gemini Observatory) ja David Rabinowitz (Yale University) kuvista, jotka oli otettu 17. helmikuuta 2004. Orcuksen suhteellinen magnitudi on 18,5, mikä on sama kun toisen Kuiperin vyöhykkeen kappaleen Quaoarin. Jos albedoarvoksi arvioidaan 0,09 saadaan kappaleen halkaisijaksi 1 600 kilometriä. Tämä tekisi Orcuksesta neljänneksi suurimman Kuiperin vyöhykeen kohteen, Eriksen, Pluton ja Sednan jälkeen. Orcuksella on myös kuu nimeltä Vanth.