Montako maata kuului kansainyhteisöön?
Kansainyhteisö
Vuonna 2009 Kansainyhteisössä oli 54 jäsenvaltiota, joista kaikki paitsi kaksi Afrikan valtiota (Ruanda ja Mosambik) ovat joskus olleet osana brittiläistä imperiumia.
Commonwealth realm
Commonwealth realm on sellainen Kansainyhteisöön kuuluva maa tai valtakunta, jonka hallitsija on Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II. Näitä maita on kuusitoista. Esimerkiksi Barbadoksella Elisabetin arvonimi on ”Hänen majesteettinsa Elisabet II, Barbadoksen kuningatar” tai yksinkertaisesti ”Barbadoksen kuningatar” (ilman mitään viittausta entiseen emämaahan Britanniaan). Maat ovat siis itsenäisiä valtioita, jotka ovat vain personaaliunionissa toistensa kanssa, kun valtaistuimella oleva hallitsija on käytännössä sama henkilö jokaisessa näistä valtakunnista. Kansainyhteisön kisat 2002
Kansainyhteisön kisojen ohjelmassa olivat ensimmäisen kerran maastopyöräily, pöytätennis, triathlon ja naisten painonnosto. Virallisessa kilpailuohjelmassa oli ensimmäisen kerran myös kymmenen vammaisurheilutapahtumaa. Naisten osuus urheilijoiden kokonaismäärästä oli ennätyksellisen suuri, 41 prosenttia. Kilpailujen avajaiset, päättäjäiset, yleisurheilukilpailut ja rugby-7-ottelut järjestettiin City of Manchester Stadiumilla. Yhdysvallat toisessa maailmansodassa
Uuden maailmansodan estämiseksi sodan voittajavaltiot perustivat 24. lokakuuta 1945 maailmanlaajuiseksi rauhanjärjestöksi Yhdistyneet kansakunnat. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin Yhdysvalloissa: sen peruskirja allekirjoitettiin San Franciscossa ja sen päämaja sijaitsee New Yorkissa. Yhdysvalloista tuli yksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston viidestä pysyvästä jäsenmaasta ja täten vaikutusvaltainen tekijä maailmanpolitiikassa. Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoneuvosto
YK:n peruskirjan mukaan huoltohallintoneuvostossa tuli olla edustettuina jokainen valtio, jolla oli hallittavanaan huoltohallintoalue, sekä yhtä monta muuta YK:n jäsenvaltiota. Neuvostossa olivat aina edustettuina YK:n turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsenmaata Yhdysvallat, Iso-Britannia, Ranska, Neuvostoliitto sekä Kiinan tasavalta, myöhemmin Kiinan kansantasavalta. Näistä Yhdysvalloilla, Isolla-Britannialla ja Ranskalla oli myös hallittavinaan huoltohallintoalueita. Näiden lisäksi neuvostossa olviat aina edustettuina Italia, Belgia, Australia ja Uusi-Seelanti, joilla oli myös hallinnossa huoltohallintoalueita. YK:n yleiskokous valitsi lisäksi neuvostoon maita, joilla ei ollut huoltohallintoalueita. Huoltohallintoneuvosto toimi suoraan yleiskokouksen alaisuudessa. Talvisodan diplomatia
Kansainliiton neuvostossa oli viisitoista jäsenvaltiota edustettuina, joista seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta: Brittiläinen kansainyhteisö (Yhdistynyt kuningaskunta), Ranska, Belgia, Bolivia, Egypti, Etelä-Afrikka ja Dominikaaninen tasavalta. Maailmanperintöluettelo
Maailmanperintöluetteloon kuuluu 816 kulttuuri-, 203 luonto- ja 35 molempiin ryhmiin kuuluvaa kohdetta 165 valtiosta. Yhteensä kohteita on 1 054. Eniten kohteita on Italiassa, jossa niitä on 51. Vähintään 30 kohdetta on myös Kiinassa (50), Espanjassa (45), Ranskassa (42), Saksassa (41), Intiassa (35), Meksikossa (34) ja Britanniassa (30). Suomessa kohteita on seitsemän. Maailmanperintösopimuksen hyväksyneistä 190 valtioista 28 ei ole vielä saanut ainuttakaan kohdetta maailmanperintöluetteloon. Yhdistyneet kansakunnat
Pohjoismaista Norja ja Tanska kuuluivat perustajajäseniin. Ruotsi ja Islanti liittyivät jäseniksi vuonna 1946. Itä-Aasia
Itä-Aasia on maantieteellinen alue Aasiassa, johon Yhdistyneiden kansakuntien aluejaottelun mukaan kuuluvat Etelä-Korea, Japani, Kiinan kansantasavalta (mukaan lukien Hongkong ja Macao), Kiinan tasavalta (Taiwan), Mongolia ja Pohjois-Korea. Palestiina (alue)
Palestiinan kansallisneuvosto, maanpaossa oleva palestiinalaisten parlamentti, julisti 15. marraskuuta 1988 Palestiinan valtion perustetuksi kokoontuessaan Algerissa, Algeriassa. Palestiinan itsenäisyyden on tunnustanut 114 valtiota.
Lukuiset Etelä-Amerikan maat tunnustivat Palestiinan itsenäiseksi loppuvuodesta 2010 tai tammikuussa 2011. Näin tekivät Argentiina, Brasilia, Bolivia, Ecuador, Guyana, Uruguay, Chile, Peru ja Paraguay, jo aiemmin sen tunnustaneiden maiden lisäksi.
Muun muassa Suomi, Yhdysvallat ja Israel eivät ole kuitenkaan tätä tehneet. Tällöin nämä valtiot ovat noudattaneet YK:n peruskirjan artikloita.
Artiklat 76 sekä 77 määrittelevät erityisiksi huoltohallintoalueiksi muun muassa Kansainliiton aikanaan perustamat mandaattialueet. Niitä varten on perustettu erityinen huoltohallintojärjestelmä, jonka eräänä tarkoituksena on: 76 a) edistää rauhaa ja tur- vallisuutta, b) määrittelee YK:n velvollisuudeksi tukea huoltohallintoalueiden asukkaiden poliittista, taloudellista, sosiaalista ja kasvatuksellista edistystä, sekä heidän jatkuvaa kehitystä itsehallintoa tai itsenäisyyttä kohti, ottaen huomioon jokaisen alueen ja sen väestön erityiset olot sekä asianomaisen väestön vapaasti ilmaisemat toivomukset sekä kunkin huoltohallintosopimuksen määräykset.
Artikla 78 jättää tästä huoltohallintojärjestelmästä pois sittemmin itsenäistyneet valtiot jotka on hyväksytty YK:n jäseniksi, (v.1949) myös Israelin.
Artikla 80 sitoo puolestaan YK:n noudattamaan Kansainliiton aikanaan tekemiä päätöksiä mm Iso-Britannian Palestiinan mandaattialueen kohdalla: 1. Ellei 77, 79 ja 81 artiklan mukaan tehdyissä erillisissä huoltohallintosopimuksissa, joilla jokin alue saatetaan huoltohallintojärjestelmän alaiseksi, toisin sovita, sekä kunnes tällaiset sopimukset on tehty, ei minkään tämän luvun määräyksen ole tulkittava millään tavoin, välittömästi tai välillisesti muuttavan minkään valtion tai kansan oikeuksia tai sellaiseen voimassa olevien kansainvälisten sopimusten määräyksiä, joissa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenet ovat sopimuspuolia. 2. Tämän artiklan 1. momenttia älköön tulkittako niin, että sen perusteella voidaan viivästyttää tai siirtää sellaisista sopimuksista neuvottelemista tai päättämistä, joilla mandaatti - tai muita alueita saatetaan huoltohallintojärjestelmän alaisiksi artiklan 77 edellyttämällä tavalla. Neuvostoliiton ilmavoimat
Sota käytiin Yhdistyneiden kansakuntien ja Korean demokraattisen kansantasavallan välillä, tosin käytännössä Yhdysvaltojen ja sen eräiden NATO- ja SEATO-liittolaisten edustaessa YK:ta. Yhdistyneiden kansakuntien osallistuminen mahdollistui sen 51. artiklan pohjalta ja Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöksellä. Jälkimmäinen mahdollistui, koska veto-oikeuden omaava Neuvostoliitto ei osallistunut Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston työskentelyyn päätöksenteon aikana, koska Kiinan kansantasavaltaa ei päästetty Yhdistyneiden kansakuntien jäseneksi. Tämä taas johtui "yhden Kiinan politiikasta", jossa Kiinaa edusti Yhdistyneissä kansakunnissa Kiinan tasavalta eli Taiwan, joka oli YK:n perustajajäsen aikana, jolloin Kiinan kansantasavalta ei ollut syntynyt. Gibraltar Kansainyhteisön kisoissa
Gibraltar on osallistunut Kansainyhteisön kisoihin viisitoista kertaa. Ensimmäisen kerran maa osallistui kisoihin vuonna 1958 Cardiffissa, Walesissa. Sen jälkeen maa on osallistunut jokaiseen kilpailuun. Gibraltar ei ole saavuttanut kisoista yhtään mitalia. Yhteensä Gibraltaria on edustanut Kansainyhteisön kisoissa 107 urheilijaa. Australia
Kuusi osavaltiota muodostivat vuonna 1901 liittovaltion, "Australian kansainyhteisön" ("Commonwealth of Australia"). Vielä sen jälkeen se kuului brittiläiseen imperiumiin autonomisena dominiona, mutta vuonna 1931 säädetty Westminsterin säädös vahvisti sen aseman itsenäisenä valtiona. Vuonna 1986 annettu asetus katkoi viimeisetkin määräykset, joilla Australia oli ollut Britannian alainen. Itä-Afrikan yhteisö
Itä-Afrikan yhteisö on vapaakauppa-alue, johon kuuluvat Kenia, Tansania, Uganda, Ruanda, Burundi ja Etelä-Sudan. Yhteisö on perustettu alun perin vuonna 1967 ja se kaatui 1977. Se elvytettiin uudelleen vuonna 2000, ja seuraavana vuonna siihen liittyivät alkuperäiset jäsenet Kenia, Uganda ja Tansania. Ruanda ja Burundi ovat tulleet mukaan 2008. Etelä-Sudan puolestaan liittyi yhteisöön vuonna 2016. Yhteisön tavoitteena on käyttää yhteistä rahayksikköä vuoteen 2021 mennessä ja lopulta muodostaa täysi poliittinen liittovaltio. Syyskuussa 2018 yhteisö aloitti tämän prosessin valmistelun. Mukaan on kaavailtu valtioita myös Kongon ja Sudanin suunnilta. Vaikeuksia liiton onnistumiselle on maiden osittain sekava poliittinen tilanne ja erilaiset hallintokulttuurit sekä kielellisten ja kansallisten identiteettien ongelmat. Kansainyhteisön kisat 2018
Kansainyhteisön kisat 2018 olivat järjestyksessään 21. Kansainyhteisön kisat. Ne järjestettiin Australian Gold Coastissa 4.–15. huhtikuuta 2018. Kiinan kansantasavallan historia
Iso-Britannia tunnusti Kiinan kansantasavallan 6. tammikuuta 1950 ja Suomi viikkoa myöhemmin 13. tammikuuta. Kiina solmi 14. helmikuuta 1950 YYA-sopimuksen Neuvostoliiton kanssa Japania vastaan. Sopimuksessa määrättiin yhteishallinto Xinjiangin ja Sisä-Mongolian kaivoksille. Lisäksi Kiina myönsi Neuvostoliitolle kaikki Guomindang-puolueen sille lupaamat oikeudet ja tunnusti Ulko-Mongolian, Mongolian kansantasavallan, itsenäisyyden, mikä ajautui Kiinan ja Neuvostoliiton 1958–1959 alkaneen välirikon jatkuessa Neuvostoliiton suojelukseen. Neuvostoliitto oli jo 1939 käynyt rajasodan Japania vastaan Mongolian kansantasavaltaan liittyen, jolloin se suojeli Mongoliaa Japanilta. Kiinan ja Neuvostoliiton välirikon vuoksi Neuvostoliitto takasi Mongolian kansantasavallan turvallisuuden myös Kiinan kansantasavallan suhteen. Kiina ja Neuvostoliitto kävivät rajataisteluita keskenään 1960-luvun lopulla Ussuri-joella, mikä vuoteen 1971 mennessä aiheutti Neuvostoliiton ennalta ehkäisevän ydinsodan uhan Kiinaa vastaan. Tämä yhdessä Vietnamin sodan kanssa johti siihen, että Yhdysvallat ryhtyi toimiin Kiinan kansantasavallan kansainvälisen aseman tunnustamiseksi Yhdistyneissä kansakunnissa sekä Taiwanin syrjäytymiseen kansainvälisessä politiikassa. San Franciscon sopimus
Konferenssissa olivat mukana seuraavien valtioiden edustajat: Alankomaat, Argentiina, Australia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Chile, Costa Rica, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Etelä-Afrikka, Etiopia, Filippiinit, Guatemala, Haiti, Honduras, Indonesia, Irak, Iran, Japani, Kambodža, Kanada, Kolumbia, Kreikka, Kuuba, Laos, Libanon, Liberia, Luxemburg, Meksiko, Neuvostoliitto, Nicaragua, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Puola, Ranska, Saudi-Arabia, Sri Lanka, Syyria, Tšekkoslovakia, Turkki, Uruguay, Uusi-Seelanti, Venezuela, Vietnam, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Euroopan unionin laajentuminen
Kymmenen jäsenmaata liittyi unioniin kerralla vuonna 2004 kun entisen itäblokin maat Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro otettiin jäseniksi Maltan ja Kyproksen ohella. G77
G77 eli 77 maan järjestö Yhdistyneissa kansakunnissa ("Group of 77 at the United Nations") on löyhä kehittyvien maiden järjestö, joka edistää jäsentensä taloudellisia etuja ja parantaa niiden neuvotteluvoimaa YK:ssa. Järjestöön kuului alun perin 77 valtiota, mutta nykyisin siinä on 130 jäsentä. AEWA
Sopimuksen piiriin kuuluu 118 valtiota Euroopan yhteisöstä, Aasiasta, Lähi-idästä ja Afrikasta sekä Kanada Pohjois-Amerikasta. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto
IUCN on maailman laajin ympäristöalan verkosto, johon kuuluu niin valtioita kuin kansalaisjärjestöjä. IUCN:ään kuuluu noin 1 200 jäsenorganisaatiota 140 maasta. Jäseninä on 90 valtiota ja 120 muuta valtion organisaatiota sekä lähes 1000 kansalaisjärjestöä ja 40 muuta organisaatiota. Itsemääräämisoikeus
Toisen maailmansodan jälkeen kuitenkin katsottiin, että erilliset suvereenit valtiot johtivat liiaksi sotiin, ja ratkaisuksi luotiin vanhan Kansainliiton pohjalta Yhdistyneet kansakunnat koko maailman valtioiden välisiä konflikteja ehkäisemään. Tämän lisäksi Euroopassa esitettiin muun muassa Euroopan omaa liittovaltiota. Tämän sijaan muodostettiin muun muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisö rauhaa takaamaan, ja jälkimmäisesti muodostui myöhemmin Euroopan unioni. Lomén sopimukset
Ensimmäinen Lomén sopimus (Lomé I), joka tuli voimaan huhtikuussa 1976, oli tarkoitettu uudenlaiseksi yhteistyökehykseksi Euroopan yhteisöjen (EY) ja ACP maiden, ja erityisesti Britannian, Hollannin ja Ranskan entisten siirtomaiden välille. Aluksi sopimukseen liittyi vain 12 jäsenmaata Euroopan yhteisöjen lisäksi, mutta nykyisin jäsenmaiden luku on 69, joten sopimus on osoittanut toimivuutensa. Euroopan sosialidemokraattinen puolue
ESP on 28 jäsenjärjestön yhteisö, ja se edustaa 25 Unionin jäsenmaata, ja lisäksi mukana on myös Norja. Ajankohtainen ongelma on ja jäsenten mielipiteitä jakaa kysymys Euroopan unionin perustuslaista. Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestykset ja ”ei”-äänten voitto niissä molemmissa, ovat antaneet niin sanotuille euroskeptikoille lisää voimia, ja näin on erityisesti vasemmiston piirissä. MINT
MINT-maihin lukeutuvat Meksiko, Indonesia, Nigeria ja Turkki. Lyhenne muodostuu näiden maiden englanninkielisten nimien alkukirjaimista ja sitä on käytetty lähinnä kansainväliseen talouteen ja sijoittamiseen liittyvissä yhteyksissä. Lyhenteellä viitataan neljään väkiluvultaan suurimpaan sellaiseen niin sanottuihin BRICS-maihin kuulumattomaan maahan, joiden painoarvon kansainvälisessä taloudessa oletetaan tulevaisuudessa huomattavasti nousevan. Personaaliunioni
Personaaliunioni on kahden tai useamman valtion liittouma, jossa valtiot ovat itsenäisiä ja erillisiä, mutta niillä on yhteinen valtionpäämies. Kansainyhteisön Commonwealth realm -maat kuuluvat tällaiseen unioniin. Personaaliunioni liittyy lähes yksinomaan monarkioihin. Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto
ECOSOC perustettiin vuonna 1945, ja aluksi siihen kuului 18 maata. Vuodesta 1965 jäseniä on ollut 21 ja vuodesta 1971 alkaen 54. ECOSOC kokoontuu vuosittain heinäkuussa neljän viikon mittaiseen kokoukseen. Vuodesta 1998 alkaen on pidetty huhtikuussa lisäkokous, johon osallistuu myös Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin johtoa. Dominio
Dominio (, herruusalue) tarkoitti alkuaan jokaista Yhdistyneen kuningaskunnan omistamaa merentakaista aluetta. Vuonna 1917 pidetyn imperiumin konferenssin jälkeen dominio-nimitystä käytettiin vain itsehallinnollisista Brittiläisen imperiumin (vuodesta 1931 Brittiläinen kansainyhteisö) maista. Vuonna 1947 dominio korvattiin nimityksellä Kansainyhteisön jäsen(maa) ("Member of the Commonwealth"). Kansainväliset vedet
Useat valtiot jotka ovat allekirjoittaneet Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen omaavat yksinomaisen talousvyöhykkeen, joka jatkuu 200 meripeninkulmaa eli noin 370 kilometriä valtion rannikolta avomerelle. Näiden alueiden sekä aluevesien ulkopuoliset merialueet ovat poikkeuksetta kansainvälisiä vesiä. Luettelo Kansainyhteisön jäsenvaltioista
Tämä on luettelo Kansainyhteisön jäsenistä. Luettelossa jäsenyyden jäädytettäminen (engl. "suspend") tarkoittaa sitä, että jäsenvaltio ei saa osallistua Kansainyhteisön johtajien ja ministerien kokouksiin, mutta se on edelleen jäsenenä Kansainyhteisössä. Vuonna 2013 Kansainyhteisössä oli 53 jäsenvaltiota, joista kaikki paitsi kaksi Afrikan valtiota (Ruanda ja Mosambik) ovat joskus olleet osana brittiläistä imperiumia. Euroopan lippu
Lipun tähtien määrä ei liity EU:n jäsenmaiden määrään, vaikkakin Maastrichtin sopimuksen solmimisen aikaan jäsenvaltioita oli unionissa sattumalta juuri 12. Vuonna 1953 Euroopan neuvostolla on 15 jäsentä, ja ehdotettiin, että tulevassa lipussa olisi yksi tähti jokaiselle jäsenmaalle (eikä se vaihtuisi tulevien jäsenien myötä). Saksan liittotasavalta vastusti ajatusta, sillä yksi neuvoston jäsenistä oli Saarin kiistelty alue, ja Saksan mielestä tähti merkitsisi alueen itsenäisyyden tunnustamista. Ranska taas vastusti neljäntoista tähden lippua, sillä se viittaisi Saarin liittämiseen Saksaan. Myytin mukaan Italian edustaja vastusti kolmeatoista tähteä, koska 13 on epäonnennumero ja Yhdysvaltain varhaisissa lipuissa oli tuo määrä tähtiä. Numeroon 12 päädyttiin lopulta koska sillä ei ollut poliittisia viittauksia ja 12 nähtiin täydellisyyden symbolina: 12 tähtimerkkiä, 12 tuntia kellossa, 12 kuukautta vuodessa, 12 apostolia, 12 olymposlaista jumalaa ja 12 roomalaista laintaulua. Kansainvälinen jalkapalloliitto
Kansainvälisellä jalkapalloliitolla on 208 jäsenjärjestöä, mikä on enemmän kuin Yhdistyneillä kansakunnilla, koska kaikki Fifan jäsenet eivät ole itsenäisten valtioiden jalkapalloliittoja. Esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta ei ole Fifan jäsen, mutta Englanti, Skotlanti, Wales ja Pohjois-Irlanti – jotka muodostavat Yhdistyneen kuningaskunnan – ovat. Britannian lisäksi itsenäisistä valtioista jäseniä eivät ole Kiribati, Marshallinsaaret, Mikronesia, Monaco, Nauru, Palau, Tuvalu ja Vatikaanivaltio. Euroopan unionin laajentuminen
Euroopan unionin laajentumisella tarkoitetaan uusien jäsenvaltioiden liittymistä Euroopan unioniin. Tämä prosessi alkoi, kun kuusi valtiota perusti Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) vuonna 1951. Tämän jälkeen syntyi Euroopan yhteisö, josta tuli 1993 Euroopan unioni. Siitä lähtien EU:n jäsenmaiden määrä on kasvanut. Nykyään jäsenmaita on 27. ITER
ITER:ssä on osallisena seitsemän valtiota tai ylikansallista julkisyhteisöä eli Euroopan unioni (muodollisesti Euratom), Yhdysvallat, Japani, Venäjä, Intia, Kiina ja Etelä-Korea. Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalue
Huoltohallintoalueiden kehittämistä ja hallinnointia valvoi Yhdistyneiden kansankuntien päämajassa kokoontunut huoltohallintoneuvosto. Huoltohallintoalueista vastanneiden jäsenmaiden oli toimitettava säännöllisesti raportti alueen kehittymisestä huoltohallintoneuvostolle. Neuvostossa olivat edustettuina turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsenmaata (Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia, Neuvostoliitto ja Kiinan tasavalta, myöhemmin Kiinan kansantasavalta); lisäksi neuvostoon valittiin edustajia YK:n yleiskokouksessa. Viimeisenkin huoltohallintoalueen, Palaun, itsenäistyttyä 1. lokakuuta 1994 huoltohallintoneuvosto päätti lopettaa toistaiseksi toimintansa 1. marraskuuta samana vuonna. Tämä merkitsi, että neuvosto ei enää kokoonnu säännöllisesti eikä siihen valita edustajia. Muodollisesti huoltohallintoneuvosto on vielä olemassa, koska YK:n yleiskokous ei ole lopettanut sen toimintaa eikä poistanut sitä koskevia määräyksiä YK:n peruskirjasta. Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot
Kiinan tasavalta jatkoi edustusta YK:ssa huolimatta sen huomattavan pienestä maa-alueesta ja väestöstä verrattuna mantereella sijaitsevaan Kiinan kansantasavaltaan. Lopulta YK:n päätös 2758 yleiskokouksessa 25. lokakuuta 1971 erotti Kiinan tasavallan kaikista YK:n elimistä ja Kiinan kansantasavalta sai sen paikan myös . Kiinan tasavalta on yrittänyt useita kertoja päästä uudelleen YK:n jäseneksi — ei koko Kiinan, vaan ainoastaan Taiwanin 23 miljoonan asukkaan edustajana — mutta sitä ei ole hyväksytty. Yhdistyneet kansakunnat
Kylmän sodan vuoksi myös molemmat Saksat olivat kauan YK:n ulkopuolella ja hyväksyttiin jäseniksi vasta vuonna 1973. Lisäksi molemmat Koreat pääsivät YK:n jäseniksi vasta vuonna 1991. Luettelo Kansainliiton jäsenvaltioista
Kaksikymmentäkahdeksan valtiota oli Kansainliiton jäsenenä koko sen olemassaolon ajan. Loput 35 maata liittyivät tai erosivat eri aikoina.
Maat on listattu vuotena jolloin ne liittyivät. Maat joiden perässä lukee "erosi" tarkoittaa valtiota, joka erosi omasta tahdostaan. "Jätti paikkansa" ilmoittaa maan liitetyn joko Saksaan tai Italiaan. Neuvostoliitto oli ainoa valtio, jonka Kansainliitto erotti. Yhdysvallat ei koskaan ollut Kansainliiton jäsen. Arktinen yhteistyö
Arktinen neuvosto on kenties tärkein arktisen alueen kansainvälisistä toimijoista. Neuvosto perustettiin vuonna 1996 Ottawan julistuksella ja siihen kuuluu kahdeksan maata: Islanti, Norja, Suomi, Ruotsi, Venäjä, Tanska (edustaa Grönlantia ja Färsaaria), Yhdysvallat (edustaa Alaskan osavaltiota) sekä Kanada (edustaa Luoteisterritoriota, Nunavutia ja Yukonia). Neuvostoon kuuluu jäsenmaiden lisäksi myös tarkkailijamaita arktisen alueen ulkopuolelta, sekä erilaisia kansainvälisiä järjestöjä. Suomi toimii Arktisen neuvoston puheenjohtajamaana vuosina 2017-2019. Neuvosto toimii kansainvälisenä foorumina, joka kokoaa yhteen arktisen alueen toimijoita, mutta jolta puuttuu valtuudet velvoittaa jäseniään toimintaan. Sen rahoitus on myös paljolti valtioiden hyvän tahdon varassa. Kuitenkaan missään muussa järjestössä alkuperäiskansoilla ei ole yhtä suurta roolia. Nykyaikana järjestön roolin voi nähdä olevan kasvussa ja esimerkiksi tarkkailijoiksi on paljon halukkaita. Tuvalu
Tuvalu on Kansainyhteisöön kuuluva Tyynellämerellä sijaitseva saarivaltio ja perustuslaillinen monarkia. Se kuuluu maailman pienimpiin maihin. Pinta-alaltaan se on maailman neljänneksi pienin valtio. Asukkaita Tuvalulla on 11 192, ja itsenäisistä valtioista vain Vatikaanissa ja Naurulla on vähemmän asukkaita. Näiden kahden lisäksi vain Monaco on pinta-alaltaan Tuvalua pienempi. Sen lähimmät naapurimaat ovat Kiribati, Salomonsaaret, Fidži, Samoa, Wallis ja Futuna (Ranska) sekä Tokelau (Uusi-Seelanti). Tuvaluun kuuluu yhdeksän atollia, joissa on yhteensä 129 saarta. Maan hallinnollinen keskus on Funafutin atollilla. Tuvalun korkein kohta on vain noin viisi metriä merenpinnan yläpuolella, joten ilmaston lämpenemisestä johtuva merenpinnan nousu on suuri uhka koko valtion olemassaololle. Maailmanhallitus (One Piece)
Maailmanhallitus on liittouma, johon kuuluu noin 180 maata. Itsenäiset maat hoitavat omat sisäiset asiansa (joskus Maailmanhallitus puuttuu myös niihin), mutta Maailmanhallituksen kanssa liittoutuneet kansainvälisesti. Kanadan historia
Kanada oli toisen maailmansodan voittajavaltioita, ja se ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada olikin yksi niistä 50 valtiosta, jotka allekirjoittivat YK:n peruskirjan San Franciscossa 1945. Maa oli tämän jälkeen aktiivinen monien YK:n organisaatioiden luomisessa; YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö perustettiin Quebecissa lokakuussa 1945, ja kanadalaiset vaikuttivat voimakkaasti Maailman terveysjärjestön ja Unicefin perustamiseen 1948. Montrealiin lisäksi sijoitettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestön päämaja. Y's Men International
Maailmanlaajuisesti toimintaa on kaikilla mantereilla. Liike on hallinnollisesti jaettu 8 Lohkoon: USA, Kanada, Eurooppa, Intia, Aasia, South Pacific and Oceania (Australia), Afrikka ja Latinalainen Amerikka. Maailmanlaajuisesti jäseniä on noin 31 000 (2008). Euroopan Lohkoon kuuluu kuusi itsenäistä Aluetta, Regionia: Tanska, Norja, Ruotsi (ja Puola), Suomi-Baltia, Keski-Etelä-Eurooppa ja Venäjä. Euroopassa jäseniä on noin 7 000 (2008). Toinen maailmansota
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu Kansainliitto ei kyennyt estämään sodan syttymistä. Toinen maailmansota oli ensimmäinen ja ainoa sota, jossa käytettiin ydinasetta, kun Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin. Toisen maailmansodan jälkeiset sodat eivät ole olleet samankaltaista totaalista sotaa, sillä ydinsodan uhka muutti sotien luonnetta. Sodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat (YK), kansainvälinen rahajärjestelmä uudistui Bretton Woodsin järjestelmällä, ja Länsi-Euroopan maat sitoutuivat Yhdysvaltoihin Marshall-avulla, jonka jakamiseen perustettiin lyhytaikainen OEEC, josta kehittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä OECD. Neuvostotasavalta
Neuvostotasavalta, pidemmin sosialistinen neuvostotasavalta (lyhenne SNT) oli muodollisesti suvereeni osa laajempaa kokonaisuutta "Sosialististen neuvostotasavaltojen liittoa", lyh. Neuvostoliittoa. Liittovaltion hajotessa 1991 neuvostotasavaltoja oli käytännössä 15, joista jokaisessa oli oma kommunistinen puolueensa lukuun ottamatta Venäjän sosialistista federatiivista neuvostotasavaltaa (SFNT) aina vuoteen 1990. Kansainliitto
Kansainliiton yhteydessä toimi Kansainvälinen tuomioistuin sekä useita muita järjestöjä ja komissioita. Näitä olivat Aseriisuntakomissio, Kansainvälinen työjärjestö ILO, Maailman terveysjärjestö, Mandaatti-komissio, Pakolaiskomissio, Orjuuden vastaisen työn komissio, Älyllisen yhteistyön kansainvälinen komissio sekä Pysyvä oopiumin vastaisen työn lautakunta. Vaikka Kansainliiton toimintaa pidetään yleensä tehottomana, useat sen yhteydessä toimineista toimielimistä tekivät tärkeää ja uraauurtavaa työtä, joka jatkuu yhä. Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot
Yhdistyneisiin kansakuntiin on liittynyt tähän mennessä (heinäkuu 2011) 193 jäsenvaltiota. Yhdistyneiden kansakuntien parlamentti
Yhdistyneiden kansakuntien parlamentti (UNPA) on ehdotus, jossa YK:n yleiskokous muuttuisi maailmanlaajuisesti valituksi parlamentiksi. Idea sai alkunsa kansainliiton perustamisesta 1920-luvulla ja nousi uudelleen poliittiselle kartalle toisen maailmasodan loputtua 1945, mutta kylmän sodan aikana idea oli jäissä. Idea kansainvälisestä parlamentista on noussut jälleen kartalle, kun monet kansainväliset järjestöt ovat keränneet valtaa itselleen globalisaation myötä. YK:n parlamentti olisi näiden vastavoimana valvomassa näiden toimia. Vuonna 2007 toimintansa aloittava ryhmä kampanjoi ehdotuksen edestä. Kesäkuuhun 2013 mennessä ehdotus on saanut tukea 800 parlamentin jäseneltä 100 eri maasta ja ideaa kannattaa yli 5 000 ihmistä. Euroopan unioni
Kun Euroopan unioni jatkoi laajentumistaan Itä- ja Keski-Eurooppaan, unionin toimielinrakennetta ja päätöksentekoa uudistettiin ja tehostettiin. Amsterdamin sopimuksella 1997 vahvistettiin yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa sekä lujitettiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Nizzan sopimus valmisti unionia vuoden 2004 laajentumiseen. Silloin Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta valtiota: Latvia, Liettua, Kypros, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. Jäsenmaiden määrä kasvoi 27:ään vuonna 2007 kun unioniin liittyivät myös Bulgaria ja Romania. Kroatia liittyi jäseneksi vuonna 2013. Kansainliitto
Toisen maailmansodan aikana järjestön toiminta hiipui. Kansainliitto lopetti toimintansa 18. huhtikuuta 1946 ja siirsi varansa ja tehtävänsä Yhdistyneille kansakunnille. Kansainliitto oli olemassa jonkin aikaa yhtä aikaa Yhdistyneiden kansakuntien kanssa, millä haluttiin osoittaa kyseessä olevan itsenäinen järjestö eikä vain pelkkä Yhdistyneiden kansakuntien edeltäjä. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin 1945, jolloin osa Kansainliiton jäsenvaltioista oli toisen maailmansodan johdosta miehityksen alaisia ja Kansainliiton toiminta olisi edellyttänyt kantojen ottamista pakolaishallituksiin. Kansainliitto
Alun perin Kansainliiton idean isä oli Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri Edward Grey, mutta ajatusta vahvimmin vei eteenpäin Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson, joka vuonna 1918 esitti neljäntoista kohdan ohjelmansa sodan lopettamiseksi ja sen jälkeen toteutettaviksi uudistuksiksi. Kansainliitto perustettiin 25. tammikuuta 1919 osana Versailles’n rauhansopimuksen ensimmäistä osaa ja se piti ensimmäisen istuntonsa 10. tammikuuta 1920 – samana päivänä kuin rauhansopimus vahvistettiin ja ensimmäinen maailmansota päättyi virallisesti. Ensimmäinen yleisistunto pidettiin Genevessä 15. marraskuuta 1920. Yhdysvallat ei liittynyt Kansainliittoon, koska senaatti äänesti Versailles’n rauhansopimuksen ratifiointia vastaan 19. maaliskuuta 1920. Maa ei enää halunnut osallistua Euroopan tapahtumiin. Yhdysvallat ei kannattanut Versailles’n rauhasopimuksen kovia ehtoja Saksalle ja Yhdysvaltain senaatti piti Kansainliiton Yhdistyneitä kansakuntia velvoittavampia turvallisuuslausekkeita Yhdysvaltoja niin laajasti sitovina, että se olisi rajoittanut Yhdysvaltain toimintavapautta. Yhdysvalloissa oli ajatuksia Monroen opin mukaisesta puuttumattomuudesta Euroopan asioihin Kiinan etniset ryhmät
Pian perustamisensa jälkeen Kansantasavalta järjesti laajan tutkimuksen erilaisista etnisistä ryhmistä Kiinassa. Tutkimuksen kuluessa lähes 400 ryhmää ilmoittautui vähemmistökansaksi. Näistä poistettiin päällekkäiset ilmoittautumiset ja lopullinen tulkinta päätyi 55 vähemmistökansaan. Jaottelu on osittain mielivaltainen: toisinaan samaan kansaan luetaan toisistaan etnisesti ja kielellisesti jyrkästi eroavia ryhmiä, toisinaan taas esimerkiksi uskonto on riittänyt erottamaan tietyn väestöryhmän omaksi ”kansakseen”. Kansantasavalta on muodostanut lukuisia autonomisia alueita näille vähemmistökansoille, minkä lisäksi vähemmistöt nauttivat tietyistä etuuksista, esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei pääsääntöisesti koske niitä ja vähemmistökansoille on varattu kiintiöitä yliopistojen ja muiden oppilaitosten opiskelupaikoista. Kiinan etniset ryhmät
Kiina on melko homogeeninen valtio, eli väestöstä suurin osa, yli 92 %, koostuu han-kiinalaisista. Muita etnisiä ryhmiä eli "kansoja" on historian aikana huomioitu melko heikosti. Ennen Kiinan kansantasavallan perustamista ajatus "viidestä kansasta" oli yleisesti vallalla oleva tulkinta Kiinan kansan koostumuksesta. Nämä viisi kansaa olivat han-kiinalaiset, mongolit, mantšut, tiibetiläiset ja hui-kiinalaiset. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneisiin kansakuntiin liittyivät sen perustamisen yhteydessä myös Neuvostoliittoon kuuluneet neuvostotasavallat Ukraina ja Valko-Venäjä, jotka olivat kärsineet erityisen paljon oltuaan taistelualueina toisessa maailmansodassa. Neuvostoliitto epäili brittiläisen kansainyhteisön maiden tuovan Britannialle moninkertaisen äänimäärän, kun taas Yhdysvaltain osavaltioiden ryhtyminen suoraan YK:n jäseniksi Valko-Venäjän tai Ukrainan tapaan olisi voinut olla Yhdysvaltain perustuslain vastaista. Valtio
Usein valtiosta puhuttaessa tarkoitetaan nimenomaan itsenäisiä eli suvereeneja valtioita. Sellaisia on maailmassa nykyisin noin 200, ja Etelämannerta lukuun ottamatta maapallon kaikki maa-alueet kuuluvat nykyisin johonkin valtioon. Merellä luetaan valtion alueeseen kuuluvaksi rannikon läheisyydessä olevat aluevedet, mutta niiden ulkopuolella olevat vesialueet eivät kuulu mihinkään valtioon vaan niitä sanotaan kansainvälisiksi vesiksi. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja laadittiin huhti–kesäkuussa 1945 kokoontuneessa San Franciscon konferenssissa, jossa oli edustettuna 46 valtiota. Pohjana käytettiin ehdotuksia, jotka oli aiemmin laadittu Dumbarton Oaksin ja Jaltan konferensseissa. Peruskirjan allekirjoitti 26. kesäkuuta 1945 San Franciscossa 50 valtiota ja Puola myöhemmin 15. lokakuuta 1945. Se astui voimaan 24. lokakuuta 1945, kun turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsentä ja suurin osa muista YK:n silloisista jäsenvaltioista oli sen ratifioinut. Argentiina
Argentiina on YK:n perustajajäsen ja kuuluu G20-maihin. Argentiinasta, Brasiliasta ja Chilestä on toisinaan käytetty yhteisnimitystä ABC-valtiot. 1800-luvun alussa itsenäistyneen valtion johdossa ovat vuorotelleet niin sotilaat, konservatiivit kuin vasemmistolaisetkin johtajat. Kansainyhteisö
Kansainyhteisö (, vuodet 1926–1949 "Brittiläinen kansainyhteisö") on Britannian ja sen entisten alusmaiden ja territorioiden muodostama yhteisö. Jäsenmaiden joukossa on myös kaksi maata, joilla ei ole brittiläistä siirtomaataustaa, Mosambik ja Ruanda. Nykymuotoinen Kansainyhteisö perustettiin Westminsterin säädöksellä vuonna 1931, kun brittiläinen imperiumi alkoi vähitellen murtua, ja aikaisemmin Britannian hallitsemien alueiden välinen suhde tarvitsi uuden organisaation. Sama säädös vahvisti lopullisesti Kanadan, Etelä-Afrikan, Australian ja Uuden-Seelannin aseman Britannian kanssa samanarvoisina, itsenäisinä valtioina (ns. "dominio"-status). Myöhemmin siihen ovat liittyneet useimmat muutkin Britannian entiset siirtomaat sitä mukaa, kun ne ovat itsenäistyneet. Yhteisön tehtävänä on kehittää jäsentensä demokratiaa ja koordinoida kehitysyhteistyötä rikkaiden ja köyhien jäsenmaiden välillä johtamalla esimerkiksi koulutushankkeita. Kiina
Kiinan kansantasavalta (), josta yleensä käytetään nimitystä Kiina (yksinkertaistetut merkit: 中国, perinteiset merkit: 中國, pinyin: Zhōngguó), on maa Itä-Aasiassa. Kiina on noin 1,4 miljardilla asukkaallaan väkiluvultaan maailman suurin maa ja pinta-alaltaan kolmanneksi suurin Venäjän ja Kanadan jälkeen. Suurin osa Kiinan pinta-alasta on varsinaiseen Kiinaan kuulumattomia, harvaan asuttuja alueita (Sinkiang, Sisä-Mongolia, Qinghai, Tiibet ja Mantšuria), ja suurin osa maan väestöstä asuu Varsinaisen Kiinan alueella. Kiinan naapurimaita ovat Intia, Nepal, Bhutan, Myanmar, Laos, Vietnam, Venäjä, Korean demokraattinen kansantasavalta, Pakistan, Mongolia, Kirgisia, Tadžikistan, Afganistan ja Kazakstan. Euroopan sosiaalinen peruskirja
Se allekirjoitettiin Torinossa 1961 ja tuli voimaan 1965. Suomi allekirjoitti sen vasta vuonna 1991. Tällä hetkellä sosiaaliseen peruskirjaan on liittynyt 22 Euroopan neuvoston jäsenmaata. Sopimusta on myöhemmin täydennetty lukuisilla lisäpöytäkirjoilla. Kansainvälinen perhe
Kansainvälinen perhe () on Yhdysvalloista alkunsa saanut uusi uskonnollinen yhteisö. Yhteisö on aikaisemmin tunnettu nimillä Jumalan lapset (engl. "Children of God", vuosina 1968–1977), Rakkauden perhe (engl. "The Family of Love", vuosina 1978–1981) sekä Perhe (engl. "The Family", vuosina 1982–2003). Liike tunnetaan usein nykyäänkin sen alkuperäisellä nimellä "Jumalan lapset". Liikkeeseen kuuluu tällä hetkellä arviolta hieman yli 11 000 jäsentä noin sadassa maassa. Liike itse katsoo olevansa kristillinen evankelioimisjärjestö. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden kansakuntien päätösten toimeenpanon kannalta keskeinen on päätöslauselmia antava Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto. Turvallisuusneuvostossa on 15 jäsentä kerrallaan, joista pysyviä jäsenvaltioita ovat Venäjä (Neuvostoliiton kansainvälisoikeudellisena seuraajavaltiona), Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Yhdysvallat ja Kiinan tasavallan sijaan 1971 paikan saanut Kiinan kansantasavalta. Näillä pysyväisjäsenillä on turvallisuusneuvostossa veto-oikeus, jolla yksikin niistä voi estää minkä tahansa päätöslauselmaehdotuksen voimaantulon. Aunuksen kansallinen piiri
Piirin pinta-ala oli alkuvaiheessa 2 780 km², ja siihen kuului 265 kylää ja 1 taajaväkinen yhdyskunta. Piirissä oli 13 kyläneuvostoa: Tihverin, Saarimäen, Kotkajärven, Nurmoilan, Ulvanan, Alavoisen, Tuksan, Riipuskalan, Aunuksen, Kuittisen, Kuujärven, Mäkriän ja Obžan kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi tuolloinkin Aunus. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 20 569 asukasta, joista 1 210 oli venäläisiä, 19 063 karjalaisia, 200 suomalaisia ja 96 muita kansallisuuksia. Neuvostoliitto
Neuvostoliitto oli YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Neuvostoliiton lisäksi myös Ukrainan ja Valko-Venäjän neuvostotasavallat kuuluivat Yhdistyneisiin kansakuntiin. Kansainliitto
Kansainliitto (, , ) oli kansainvälinen järjestö, joka perustettiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen tehtävänään aseidenriisunta, valtioiden välisten asioiden ratkaisu ja elinolosuhteiden ylläpito. Yhdistyneet kansakunnat korvasi Kansainliiton toisen maailmansodan jälkeen. Kansat (intiaaniheimo)
Vuonna 1902 virallisesti lakkautettu kansaheimo perustettiin uudelleen vuonna 1959. Heimolla oli noin 260 eekkeriä maita, jotka jäivät kuitenkin 1960-luvun puolivälillä rakennetun Kaw-tekojärven alle. Myöhemmin heimo sai kongressilta 135,5 eekkeriä maata muualta. Nykyisin kansaheimoon kuuluu 3 542 rekisteröitynyttä jäsentä. Viimeinen täysverinen kansa, William A. Mehojah Sr., kuoli kuitenkin 23. huhtikuuta 2000. Keski-Amerikan liittotasavalta
Keski-Amerikan liittotasavalta () oli viidestä nykyisestä Keski-Amerikan valtiosta, Costa Ricasta, El Salvadorista, Guatemalasta, Hondurasista ja Nicaraguasta muodostettu liittovaltio, joka itsenäistyi Meksikosta vuonna 1823 ja hajosi sisäisiin kiistoihinsa vuonna 1839. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio
Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (engl. "United Nations Economic Commission for Europe" ECE tai UNECE ) on Yhdistyneiden kansakuntien alueellinen komissio, joka toimii YK:n talous- ja sosiaalineuvoston alaisena. Se perustettiin 1947 edistämään YK:n jäsenmaiden välistä taloudellista yhteistyötä ja hallittua talouskasvua. Komissioon kuuluu 56 jäsenmaata, Euroopan maiden lisäksi Yhdysvallat, Kanada, Israel ja Keski-Aasian ja Kaukausian tasavallat Australian maahockeymaajoukkue
Kansainyhteisön kisoissa maahockey on ollut vuodesta 1998. Australia on voittanut kaikki neljä turnausta, loppuotteluissa on kaatunut Malesia, Uusi-Seelanti, Pakistan sekä Intia. Australia on hävinnyt ainoastaan yhden ottelun Kansainyhteisön kisoissa: vuonna 1998 alkulohkossa Etelä-Afrikalle. Kansainliiton neuvoston 107. kokous
Kansainliiton neuvostoon kuuluneista viidestätoista jäsenvaltioista, joista yksitoista läsnä kokouksessa, seitsemän äänesti Neuvostoliiton erottamisen puolesta, mikä jäi Kansainliiton yleiskokouksenkin päätökseksi, minkä Kansainliiton neuvosto totesi voimassa olevaksi. Kalmarin unioni
Kalmarin unioni oli personaaliunioni Pohjoismaissa vuosina 1397–1523. Unioniin kuuluivat aikoinaan Tanskan, Norjan ja Ruotsin valtakunnat. Näiden valtakuntien alueisiin kuuluivat myös suuri osa Suomesta, Islanti ja Färsaaret, pieni osa Pohjois-Saksaa ja aina 1470-luvulle asti sittemmin Skotlannille siirtyneitä saaria, kuten Shetlanti ja Orkneysaaret. Teoriassa myös Grönlanti oli unionin aluetta. Unionin jäsenvaltakunnat säilyttivät erilliset lakinsa ja valtaneuvostonsa, mutta niillä oli yhteinen kuningas. Neuvostoliitto
Yksitoista entistä neuvostotasavaltaa muodosti hajoamisen jälkeen alueellisen järjestön, Itsenäisten valtioiden yhteisön. Neuvostoliiton kansainvälisoikeudelliseksi seuraajavaltioksi tuli suurin neuvostotasavaltana ollut valtio, Venäjä. Ottawan sopimus
Miinakieltosopimuksessa on 156 jäsenvaltioita. Yhdessä nämä käsittävät yli kolme neljäsosaa maailman maista. 37 maata ei ole vielä liittynyt sopimukseen. Näihin kuuluvat muiden muassa Venäjä, Yhdysvallat, Intia, Israel, Kiina, Pohjois-Korea, Etelä-Korea, Arabiemiirikunnat ja Irak. Euroopassa Venäjä on ainoa sopimuksen ulkopuolella oleva maa. G20 (köyhät maat)
Maaliskuussa 2006 oli ryhmässä 21 maata:
Argentiina, Bolivia, Brasilia, Chile, Egypti, Etelä-Afrikka, Filippiinit, Guatemala, Indonesia, Intia, Kiina, Kuuba, Meksiko, Nigeria, Pakistan, Paraguay, Tansania, Thaimaa, Uruguay, Venezuela ja Zimbabwe. San Marino
San Marino oli pitkään melko eristäytynyt valtio, mutta toisen maailmansodan jälkeen maa on alkanut liittyä kansainvälisiin sopimuksiin ja järjestöihin. San Marino liittyi vuonna 1988 Euroopan neuvostoon ja vuonna 1992 Yhdistyneisiin kansakuntiin. Kansainliiton neuvoston 107. kokous
Kokouksessa olivat läsnä yksitoista Kansainliiton neuvoston viidestätoista jäsenvaltiosta. Kokouksesta puuttuivat mm. Neuvostoliiton Ivan Maiski ja Latvian Jules Feldmans. Ennen kokousta Viron, Latvian ja Liettuan ulkoasiainministerit Karl Selter, Vilhelms Munters ja Juozas Urbšys muuta olivat kokoontuneet 6. joulukuuta - 8. joulukuuta 1939 Tallinnassa, jossa he olivat päättäneet, että valtio pidättäytyvät äänestämästä Neuvostoliiton erottamisesta Kansainliitosta, mikäli tällainen asia tulee käsiteltäväksi. Amerikan valtioiden järjestö
Järjestön alkuperäiset 21 jäsenmaata vuodelta 1948 ovat seuraavat: Valtioton henkilö
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestön (UNHCR) arvion mukaan maailmassa oli noin 12 miljoonaa valtiotonta henkilöä. Islantilainen ihmisoikeusjärjestö arvioi valtiottomien määräksi 15 miljoonaa ihmistä. Tarkkaa lukumäärää ei kutenkaan tiedetä. Valtiottomia on niin Euroopassa, Aasiassa, Afrikassa kuin Amerikassakin. Usein valtiot ovat lainsäädännössään poissulkeneet tai rajanneet kansalaisuuden pois joltain osalta maassa olevilta ihmisiltä. Esimerkiksi Neuvostoliiton ja Jugoslavian hajotessa itäiseen Eurooppaan syntyi 1990-luvulla monia uusia valtioita, joiden lainsäädännön kansalaisuusrajoitukset johtivat osaltaan valtiottomuuteen. Taiwan
Taiwanin konfliktin vuoksi Kiinan tasavallan itsenäisyys on kiistanalainen, ja suurimmalla osalla valtioista ei ole diplomaattisia suhteita Kiinan tasavallan kanssa. Kiinan kansantasavallan toteuttaman yhden Kiinan politiikan vuoksi vain 23 valtiolla on diplomaattisuhteet maahan, ainoa eurooppalainen valtio on Vatikaani. Manner-Kiinaa hallitsee nykyään Kiinan kansantasavalta. Taiwan ei kuulu Yhdistyneisiin kansakuntiin, jossa sen paikka annettiin Kiinan kansantasavallalle 1971. Kansainyhteisön kisat 2018
Mitalitilaston ykkönen oli isäntämaa Australia 80 kultamitalilla ja yhteensä 198 mitalilla. Kisoihin osallistui 71 joukkuetta, joista mitaleille pääsi 43. Huomattavien henkilöiden ryhmä
Huomattavien henkilöiden ryhmä () oli Kansainyhteisön vuonna 1986 asettama ryhmä, jonka tarkoituksena oli arvioida tulisiko Kansainyhteisön liittyä kansainvälisiin talouspakotteisiin Etelä-Afrikkaa vastaan. Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot
Kiinan tasavalta oli yksi viidestä YK:n perustajajäsenestä 1945. Kiinan sisällissodan jälkeen 1949 Guomindangin hallitsema tasavalta pakeni Taiwanin saarelle ja kommunistipuolue julisti Kiinan kansantasavallan perustetuksi. Ranskan unioni
Ranskan yhteisö () oli Ranskan neljännen tasa­vallan perustus­lailla vuonna 1946 perustettu valtiollinen kokonaisuus, jonka muodostivat Ranska ja sen siihen­astiset siirto­maat. Vuonna 1958 sen tilalle perustettiin Ranskan yhteisö. Arktinen yhteistyö
Arktisella yhteistyöllä viitataan arktisen alueen valtioiden, sekä muiden toimijoiden harjoittamaan yhteistyöhön alueella. Erilaisia yhteistyöelimiä on paljon. Arktiselle alueelle yltää maantieteellisesti kahdeksan valtiota: Kanada, Yhdysvallat, Venäjä sekä kaikki viisi Pohjoismaata. Se kattaa myös Pohjoisen jäämeren. Arktisella alueella asukkaita on noin 4 miljoonaa ja iso osa heistä edustaa erilaisia alkuperäiskansoja. Kansainyhteisön kisat 2010
Kansainyhteisön kisat 2010, järjestyksessään 19. Kansainyhteisön kisat, järjestettiin New Delhissä, Intiassa 3.–14. lokakuuta 2010. Avajaisseremonia järjestettiin Jawaharlal Nehru -stadionilla Delhissä. Kilpailut järjestetään ensimmäistä kertaa Intiassa ja toista kertaa Aasiassa (vuoden 1998 kilpailut järjestettiin Kuala Lumpurissa, Malesiassa). Talvisodan diplomatia
13. joulukuuta Suomen tasavalta ja Etelä-Afrikan liittotasavalta ja Bolivian tasavalta uudelleen valittiin Kansainliiton neuvoston 15 jäsenvaltion joukkoon. Suomi vakuutti noudattavansa Kansainliiton kehotusta neuvottelemisesta Neuvostoliiton kanssa. San Franciscon konferenssi
San Franciscon konferenssin merkittävin tehtävä oli Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan laatiminen. Kiistan aiheeksi muodostui neljälle (sittemmin viidelle) suurvallalle annettava poikkeusasema turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä ja siihen liittyvä veto-oikeus kaikkiin merkittäviin päätöksiin. Varsinkin konferenssiin osallistuneet pienemmät valtiot olisivat halunneet lisätä yleiskokouksen valtaoikeuksia, mutta pääasiassa suurvallat saivat tahtonsa läpi. Konferenssi päättyi 26. kesäkuuta siihen, että 50 valtion edustajat allekirjoittivat YK:n peruskirjan. San Franciscon sopimus
Sopimuksen allekirjoittajamaat olivat Argentiina, Australia, Belgia, Bolivia, Brasilia, Kambodža, Kanada, Ceylon, Chile, Kolumbia, Costa Rica, Kuuba, Dominikaaninen tasavalta, Ecuador, Egypti, El Salvador, Etiopia, Ranska, Kreikka, Guatemala, Haiti, Honduras, Indonesia, Iran, Irak, Laos, Libanon, Liberia, Luxemburg, Meksiko, Alankomaat, Uusi-Seelanti, Nicaragua, Norja, Pakistan, Panama, Paraguay, Peru, Filippiinit, Saudi-Arabia, Etelä-Afrikka, Syyria, Turkki, Yhdistynyt kunigaskunta, Amerikan yhdysvallat, Venezuela, Vietnam ja Japani. Yhdistyneet kansakunnat
Merkittävä muutos Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltioiden piirissä tapahtui 1971, kun Yhdistyneiden kansakuntien perustajajäsen, Kiinan tasavalta, syrjäytettiin Yhdistyneistä kansakunnista ja Kiinaa edustamaan valittiin Kiinan kansantasavalta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston pysyvän jäsenen oikeuksin. Tämä Yhdysvaltain aikaansaama hanke perustui Richard Nixonin hallinnon ulkoasiainministeri Henry Kissingerin sukkuladiplomatian, minkä tarkoituksena oli päästä vetämään yhdysvaltalaisjoukot Vietnamista ilman, että Yhdysvaltain liittolaisena toiminut Etelä-Vietnam olisi hävinnyt Vietnamin sodan Kiinan kansantasavallan Pohjois-Vietnamille myöntämän tuen vuoksi. Toinen mahdollistaja Yhdysvaltain Mao Zedongin johtaman Kiinan kansantasavallan tunnustamiseksi 1976 oli Kiinan ja Neuvostoliiton välirikko sen jälkeen, kun Neuvostoliitto oli Hruštševin johdolla sanoutunut irti stalinismista. Luettelo valtioista väkiluvun mukaan
Tämä on luettelo valtioista väkiluvun mukaan järjestettynä. Luettelo käsittää Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota, Kiinan tasavallan (Taiwan) ja Vatikaanivaltion. Vertailun vuoksi mukana on myös muita alueita kuten useita merentakaisia alueita. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto
Neuvoston pysyviksi jäseniksi tulivat toisen maailmansodan voittajavaltiot. Kiinan tasavallan, Taiwanin syrjäytti YK:ssa ja samalla neuvostossa kommunistien hallitsema Kiina 1971. Neuvostoliiton paikan sai seuraajavaltio Venäjä 1991. Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus
Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (lyh. ICESCR) on kansainvälinen sopimus, jonka Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi 16. joulukuuta 1966 ja joka tuli voimaan 3. tammikuuta 1976. Se sitouttaa sopimusosapuolet edistämään ihmisten taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia oikeuksia, kuten työntekijän oikeudet, oikeus terveyteen, oikeus koulutukseen ja oikeus riittävään elintasoon. Sopimuksen on ratifioinut 166 maata jonka lisäksi neljä maata (Yhdysvallat, Komorit, Kuuba ja Palau), ovat allekirjoittaneet sopimuksen, mutta eivät ole ratifioineet sitä. Yhdessä Yhdistyneiden kansakuntien luomien Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen kanssa ICESCR:n katsotaan muodostavan Kansainvälisen ihmisoikeuksien normiston. Yhdysvallat
Yhdysvallat on perustajajäsen useissa kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa, G8-ryhmässä, Kansainvälisessä valuuttarahastossa, Natossa ja Tyynenmeren puolustusliitossa ANZUSissa. Yhdysvallat isännöi Yhdistyneiden kansakuntien päämajaa, joka toimii kansainvälisellä alueella New Yorkissa. Länsimaat
Varsinkin aiempina vuosikymmeninä puhuttiin usein ensimmäisestä, toisesta ja kolmannesta maailmasta. Tällöin ensimmäinen maailma sisälsi länsimaat. ”Läntinen yhteisö” eroaa kuitenkin sosioekonomisesta termistä ”ensimmäinen maailma” siinä, että esimerkiksi Etelä-Amerikka lasketaan joskus osaksi läntistä yhteisöä, mutta suuri osa maanosan asukkaista on köyhiä. Japani on rikas ja osa ”ensimmäistä maailmaa”, mutta ei ole kulttuuriltaan länsimainen. Kansojen historia
Kansojen historia on ruotsalaisen Carl Grimbergin sidontatavasta riippuen 12- tai 24-osaisena ilmestynyt laaja maailmanhistoriaa käsittelevä teossarja. Sen ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1926. Viimeisiä osia Grimberg ei eläessään saanut aivan valmiiksi. Sitä on myyty ainakin 500 000 kappaletta, Suomessakin yli 100 000. Paini Kansainyhteisön kisoissa 2010
Kansainyhteisön kisojen 2010 paini sisälsi kreikkalais-roomalaisen ja vapaapainin sekä naispainin. Jokaisessa kilpailumuodossa oli seitsemän painoluokkaa. Kilpailut käytiin Indira Gandhi Sports Complexissa 5.–10. lokakuuta 2010. Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Ennen heinäkuussa 1920 Petroskoissa pidettyä työtätekevien karjalaisten yleiskarjalaista edustajakokousta järjesti Venäjä Itä-Karjalassa luotettavuudeltaan epäselväksi jääneen kansanäänestyksen, jonka mukaan asukkaista 88,3 % halusi jäädä Venäjän yhteyteen sekä 10,8 % toivoi itsenäisyyttä ja vain 0,9 % halusi liittymistä Suomeen. Edustajakokouksen sekä yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean ja Venäjän hallituksen päätöksellä kommuunin alueeksi määriteltiin 21 Aunuksen kuvernementin Petroskoin, Aunuksen ja Poventsan kihlakunnista 21 kuntaa, 2 yhteisöä ja 1 kylä; Arkangelin kuvernementin Kemin kihlakunnasta 19 kuntaa sekä Petroskoin, Aunuksen ja Kemin kaupungit. Kommuunissa asui runsaat 144 000 asukasta, joista noin 60 % oli karjalaisia ja 37 % venäläisiä pinta-alan ollessa 115 186 km². Schengenin sopimus
Schengenin sopimus säätelee ihmisten liikkuvuutta rajojen yli sopijamaiden välillä. Sopimukseen kuuluu 26 eurooppalaista maata: Norja, Islanti, Sveitsi ja kaikki Euroopan unionin maat Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Romaniaa, Bulgariaa, Kroatiaa, Kyprosta ja Irlantia lukuun ottamatta. Ranskan yhteisö
Ranskan yhteisö ( tai lyhemmin "La Communauté") oli Ranskan ja sen entisten siirtomaiden vuonna 1958 muodostama yhteenliittymä, joka korvasi vuonna 1946 perustetun Ranskan unionin. Yhteisö hajosi, kun suurin osa Ranskan siirtomaista Afrikassa itsenäistyi vuoden 1960 aikana ja yhteisön elimet lakkasivat pian toimimasta. Virallisesti Ranskan yhteisö lakkasi kuitenkin olemasta vasta vuonna 1995, jolloin sitä koskevat maininnat poistettiin Ranskan perustuslaista. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto
Kiertävien jäsenvaltioiden valinta tapahtuu kukin maan omista maantieteellisistä ryhmistä siten, että Afrikan mailla on kolme , Aasian ja Tyynenmeren mailla kaksi, Latinalaisen Amerikan ja Karibian mailla on kaksi, Itä-Euroopan mailla yksi ja Länsi-Euroopan mailla kaksi edustajaa. Länsi-Euroopan ryhmään kuuluu myös Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti. Arabimaat ovat edustettuina Afrikan tai Aasian ryhmissä. YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262 hyväksyttiin 27. maaliskuuta 2014 järjestyksessään 67:nnessä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa vastauksena tapahtumaan, jossa Venäjä liitti Krimin osaksi Venäjää. Ei-sitovan päätöslauselman, jota tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, vahvisti yleiskokouksen sitoutumista Ukrainan alueelliselle koskemattomuudelle sen kansainvälisesti tunnustetuilla rajoilla ja korosti vuonna 2014 tapahtuneen Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. 11 kansakuntaa äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana.