Milloin New York perustettiin?
New Yorkin historia
New Yorkin kaupungin historia alkoi vuonna 1524, kun Giovanni da Verrazzano ankkuroi ranskalaisen laivansa Hudson-joen suulle lenape-intiaanien asuinalueelle, jonne New Yorkin kaupunki myöhemmin perustettaisiin. Vuonna 1609 meritietä Intiaan etsinyt englantilainen Henry Hudson tutki Hudson-jokea ja totesi sen suun erinomaiseksi satamapaikaksi. Alankomaalaiset perustivat Manhattanin saaren eteläkärkeen siirtokunnan, jonka nimeksi he antoivat Uusi Amsterdam. Britit ottivat kaupungin haltuunsa vuonna 1664 ja nimesivät sen New Yorkiksi. Vuonna 1783 britit vetäytyivät New Yorkista, ja kaupungista tuli itsenäisten Yhdysvaltojen pääkaupunki 1789–1790. New Yorkin historia
Ensimmäinen eurooppalainen New Yorkin seudulla oli Giovanni da Verrazzano, joka ankkuroi ranskalaisen laivansa Hudsonin suulle vuonna 1524. Vuonna 1609 meritietä Intiaan etsinyt englantilainen Henry Hudson totesi Hudsonjoen suun erinomaiseksi satamapaikaksi ja havaitsi joen varrella runsaasti majavia, joiden turkiksille oli Euroopassa suuri kysyntä. Hudsonin löytö herättikin kiinnostusta eurooppalaisten turkismyyjien keskuudessa. Hän kohtasi myös lenape-intiaaneja, joiden hän kertoi olevan sotaisia joen alajuoksulla mutta ystävällisiä yläjuoksulla.
Newark
Ennen eurooppalaisten saapumista nykyistä Newarkin aluetta asuttivat delaware-intiaanit. Eurooppalaistaustaisia siirtolaisia alkoi saapua 1600-luvulla. Vuonna 1667 Robert Treatin johtama joukko New Heavenin siirtokunnasta Connecticutista osti paikalta maata uskonvapauden ja halvan viljelymaan houkuttelemina. Uusi siirtokunta sai nimensä Newark mahdollisesti englantilaisen Newark-on-Trentin kaupungin mukaan. Tosin tarinan joidenkin muiden versioiden mukaan nimi juontuu sanoista “new ark” tai “new work”. Siirtokunta tunnettiin pitkään tiukan puritanistisena ja se kasvoi suhteellisen hitaasti. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneet kansakunnat (lyhenne YK) on maailmanlaajuinen hallitusten välinen yhteistyöjärjestö, joka perustettiin 24. lokakuuta 1945 San Franciscossa Kansainliiton korvaajaksi. Maailmanjärjestö perustettiin toisen maailmansodan jälkeen edistämään kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta, oikeudenmukaisuutta sekä ihmisoikeuksia. Yhdistyneiden kansakuntien pääkonttori sijaitsee Manhattanilla, New Yorkissa, John D. Rockefeller nuoremman lahjoittamalla tontilla. Bronx
Nykyinen Bronxin kaupunginosa syntyi, kun sen alueet liitettiin New Yorkiin vuonna 1898. Vuoteen 1910 mennessä metrolinjat etenivät pohjoiseen ja edistivät väestönkasvua. Kun Bronxin piirikunta perustettiin 1914, siellä asui paljon italialaisia, juutalaisia, irlantilaisia ja armenialaisia. Julkiset rakennushankkeet työllistivät monia, kun alueelle rakennettiin puistoja, eläintarha, kasvitieteellinen puutarha ja Jerome Parkin tekojärvi. Työpaikkoja tarjosivat myös New Yorkin yliopiston kampus, metroverkoston laajentaminen ja Yankee Stadiumin rakentaminen (1923). Fordham Roadista tuli pääostoskatu, ja Grand Concourse oli yksi kaupungin arvostetuimpia osoitteita. Bronxissa on yhä eniten art deco -tyylin rakennuksia koko maailmassa. Bronx yhdistettiin muuhun kaupunkiin Triborough'n sillalla 1936 ja Whitestonen sillalla 1939. New Yorkin historia
Harlemin kaupunginosaan alkoi muuttaa afroamerikkalaisia vuoden 1863 rotumellakoiden jälkeen. Sinne muutti väkeä myös Etelävaltioista, missä mustien yhteiskunnallinen asema oli heikko. Muuttoaalto voimistui 1910-luvulla, ja sitä voimisti valkoisen väestön poismuutto alueelta. Vuoteen 1930 mennessä koko Harlem oli pääasiallisesti mustien asuttamaa aluetta. Yhdysvaltain historia
Alusta lähtien Yhdysvaltojen alue ulottui lännessä pitkälle alku­peräisten kolmen­toista siirto­kunnan ulko­puolelle. Vuonna 1787 annetulla säännöksellä näistä siirto­kuntien ulko­puolisista alueista muodostettiin Luoteisterritorio, joka on myöhemmin jaettu uusiksi osa­valtioiksi. York
Viikingit valtasivat kaupungin vuonna 866 ja kutsuivat kaupunkia "Jorvikiksi". Sekä heidän aikanaan että sydänkeskiajalla York pysyi alueen taloudellisena ja kirkollisena keskuksena. Englannin kuninkaan hovi sijaitsi aika ajoin Yorkissa. York oli ja on yhä Englannin toisen arkkihiippakunnan keskuspaikka ja sen arkkipiispalla on nykyisin kunnia-asema anglikaanisessa maailmassa heti Canterburyn arkkipiispan jälkeen. Vuonna 1472 valmistunut Yorkin tuomiokirkko on pohjoisen gotiikan mahtavimpia taidonnäytteitä. New Yorkin historia
New York Citystä tuli uuden New Yorkin osavaltion pääkaupunki vuonna 1788, ja se toimi Yhdysvaltain pääkaupunkina vuosina 1789–1790. New Yorkissa oli brittien vetäytymisen jälkeen 12 000 asukasta. Alankomaalaisten määrä kaupungissa väheni jatkuvasti, ja Uudesta-Englannista muutti paljon väkeä tilalle. Vuonna 1790 kaupungin asukasluku oli jo 33 131: heistä 5 000 oli taustaltaan irlantilaisia, 2 000–2 500 saksalaisia ja 3 470 afroamerikkalaisia, joista 2/3 oli orjia. New Yorkissa luovuttiin orjuudesta vaiheittain 1800-luvun alkuvuosikymmeninä. New York and Harlem Railroad
New York and Harlem Railroad oli rautatielinja New Yorkin kaupungissa. Se oli yksi varhaisimpia rautateitä Yhdysvalloissa. Linja aloitti toimintansa Manhattanin eteläosassa lyhyellä Prince Street ja 14th Street -katujen välisellä osuudella ensimmäisen kerran vuonna 1832. Rautatietä laajennettiin tämän jälkeen useassa vaiheessa joitakin kortteleita etelään ja pitkälle pohjoiseen. University at Buffalo
Ensimmäinen yritys yliopiston saamiseksi Buffaloon oli vuonna 1836, kun presbyteriaaninen kirkko perusti sinne oppilaitoksen nimeltä "The University of Western New York", joka ei kuitenkaan koskaan käynnistynyt. Vuosikymmentä myöhemmin vuonna 1846 Yhdysvaltain presidentti Millard Fillmore perusti kaupunkiin lääketieteeseen keskittyneen koulun nimeltä "The University of Buffalo", joka sittemmin laajeni monitieteiseksi yksityiseksi yliopistoksi. 1960-luvun alussa New Yorkin osavaltio osti oppilaitoksen ja yhdisti sen osaksi kasvavaa osavaltionyliopistoa SUNYa. New Brunswick
New Brunswickin siirtomaa perustettiin 1784, kun kaukaista Nova Scotian Halifaxin hallintoa karsastaneet Yhdysvalloista vastasaapuneet siirtolaiset anoivat brittihallitukselta lupaa erillisen provinssin perustamiseen Chignectonkannaksen länsipuolisesta ja Fundynlahden pohjoispuolisesta alueesta. New Brunswick nimettiin kunnianosoituksena brittiläiselle monarkille, kuningas Yrjö III:lle, joka polveutui Hannoverin suvusta ("House of Brunswick"). Pääkaupunki Fredericton nimettiin Yrjö III:n toisen pojan, prinssi Frederik Augustuksen mukaan. New Yorkin kaupunginyliopisto
Vuonna 1847 perustettu CUNY on joutunut toimintansa aikana suuriin taloudellisiin vaikeuksiin muun muassa vuosina 1976 ja 1995. New York
New Yorkin hallintorakenne muotoutui, kun nykyiset kaupunginosat yhdistettiin tammikuussa 1898. Manhattaniin liitettiin kansanäänestyksien jälkeen itsenäinen Brooklynin kaupunki, Westchesterin piirikuntaan kuulunut Bronx, Staten Island ja valtaosa Queensin piirikunnasta. Nämä viisi kaupunginosaa, joista tehtiin pian myös New Yorkin osavaltion piirikuntia, muodostivat alueellisen hallinnon perusyksiköt. Jokaiselle kaupunginosalle perustettiin puheenjohtajan () virka. Vuosina 1901–1990 kaupunginosien puheenjohtajat olivat jäseniä New Yorkin talouslautakunnassa (), joka vastasi kaupungin budjetista. Nykyään puheenjohtajat toimivat välittäjinä kaupunginosan ja pormestarin välillä ja nimittävät jäsenet paikallislautakuntiin (), kaupunkisuunnittelukomiteaan () ja sivistyslautakuntaan (). He kohtaavat paljon painetta, joka syntyy jatkuvasta kamppailusta vahvaa keskushallintoa ajavien pormestarien ja itsenäisyyteen pyrkivien paikallisjohtajien välillä. New Yorkin kutsuntamellakka
New Yorkin kutsuntamellakka () oli 13. heinäkuuta - 16. heinäkuuta 1863 tapahtunut laaja mellakka New Yorkin kaupungissa, New Yorkissa. Mellakka johtui alkujaan Yhdysvaltain kongressin hyväksymästä kiistellystä lakiehdotuksesta, joka pakotti kaikki Pohjoisvaltioissa asuvat miehet värväytymään Unionin armeijaan ja osallistumaan näin Yhdysvaltain sisällissotaan. Koska kutsunnoista pystyi kieltäytymään 300 dollarin maksulla liittovaltiolle, ei mellakoihin osallistunut juurikaan ylempien yhteiskuntaluokkien ihmisiä. The New Yorker
Lehden perusti toimittaja Harold Ross yhdessä vaimonsa Jane Grantin kanssa tarkoituksenaan luoda älykäs ja huumoripitoinen aikakauslehti. Sen ensimmäinen numero ilmestyi 21. helmikuuta 1925. New Yorkin maailmannäyttely (1853)
New Yorkin maailmannäyttely vuonna 1853 ("Exhibition of the Industry of All Nations" tai epävirallisesti "Crystal Palace Exhibition") järjestettiin kaksi vuotta kaikkien aikojen ensimmäisten maailmannäyttelyjen jälkeen. Maailmannäyttelyn järjestäjät ottivat mallia Lontoon maailmannäyttelyn vetonaulana olleesta Kristallipalatsista, ja rakennuttivat oman kristallipalatsin. Lisäksi näyttelyyn rakennettiin 96 metriä korkea näkötorni Latting Observatory. Näyttelyn avasi Yhdysvaltain presidentti Franklin Pierce 14. heinäkuuta 1853. Maailmannäyttely kesti yli vuoden, ja se suljettiin 1. marraskuuta 1854. Näytteilleasettajia oli yli 4 000, ja he esittelivät kansojensa teollisuustuotteita, kulutustavaroita ja taideteoksia. Näyttely ei ollut taloudellisesti kannattava, mutta siellä kävi yli miljoona vierailijaa ollen ensimmäinen todellinen massatapahtuma New Yorkissa. Kristallipalatsi ja näkötorni tuhoutuivat molemmat tulipaloissa 1850-luvulla. Nykyään niiden paikalla, keskellä Manhattania, sijaitsee puisto nimeltään Bryant Park. International New York Times
Lehden perusti vuonna 1887 "The New York Heraldin" Euroopan-painokseksi emolehden omistaja James Gordon Bennett nuorempi. New Yorkin tulipalo (1776)
New Yorkin tulipalo oli Yhdysvaltain vapaussodan aikaan syttynyt suuri tulipalo, joka alkoi aamuyöllä 21. syyskuuta 1776 ja tuhosi 600–1 000 taloa Manhattanin eteläosassa. Palon tarkkaa syttymissyytä ei tiedetä, mutta sitä epäiltiin Siirtokuntien armeijan ylipäällikkö George Washingtonin järjestämäksi tuhoiskuksi brittien miehittämää New Yorkin kaupunkia vastaan. New York Yankees
New York Yankees perustettiin vuonna 1901 Baltimoressa, Marylandissa alkuperäisellä nimellä Baltimore Orioles. Vuonna 1903 New Yorkiin siirtymisen yhteydessä joukkueen uudeksi nimeksi otettiin New York Highlanders, ja nykyisellä nimellään se on tunnettu vuodesta 1913. New York
Järjestäytyneellä rikollisuudella on pitkään ollut aktiivista toimintaa New Yorkissa. Kaupungin ensimmäinen organisoitu rikollisjärjestö oli 1820-luvulla perustettu 40 Thieves. New Yorkissa oli jo 1850-luvulla yli 200 jengien välistä ”sotaa”. Tuolloin jengit käyttivät aseina esimerkiksi nyrkkirautoja. Tuon ajan jengejä olivat esimerkiksi Daybreak Boys, Swamp Angels ja Fourth Avenue Tunnel Gang. 2000-luvulla kaupungissa ovat voimistuneet niin mafiat kuin Bloodsin, Cripsin, Latin Kingsin ja MS-13:n tapaiset nuorisojengit. New Yorkin historia
Brooklynin etelärannikolla sijaitsevasta Coney Islandista tuli newyorkilaisten suosima huvittelupaikka 1920-luvulla, mutta sen suosio on sittemmin vähentynyt. Vuonna 1916 Greenwich Villagen kaupunginosasta tuli Manhattanin boheemi taiteilijakeskus, kun pikkukaupat muuttivat uusien liikennejärjestelyjen vaikutuksesta pois alueelta. Harlemista kehittyi merkittävä mustan musiikin keskus. New Yorkin osavaltion vaakuna
New Yorkin vaakuna on New Yorkin osavaltion virallinen tunnus lipun ohella. Vaakuna otettiin käyttöön vuonna 1778. Se on kuvattuna New Yorkin lippuun ja sinettiin. Osavaltion sinetti muodostuu vaakunasta ja sitä ympäröivästä reunuksesta, jossa on sanat "The Great Seal of the State of New York" (). Amerikan historia
Amerikan katsotaan olleen täysin eristyksissä jääkaudesta 1000-luvulle, jolloin viikingit Leif Erikssonin johdolla "löysivät" Newfoundlandin ja perustivat Vinlandin kaupungin. Tämä paikka on myöhemmin löytynyt Kanadasta ja tunnetaan nykyään nimellä L'Anse aux Meadows (Meduusalahti). Viikinkien lähdettyä Amerikka oli löytöretkiin asti jälleen eristyksissä. 1492 Kristoffer Kolumbus purjehti Amerikkaan etsiessään meritietä Intiaan Espanjan kuninkaan toimeksiannosta. Tämän katsotaan perinteisesti merkinneen Amerikan löytämistä, sillä tällä kertaa sen olemassaolo jäi pysyvästi kirjoitettuun historiaan. Jollei Kolumbus olisi löytänyt Amerikkaa, sen "löytämättä jääminen" tuskin olisi ollut mahdollista hänen elinaikanaan. Eikä hän ollut suinkaan ainoa, joka pohti läntistä meritietä Intiaan. Vuonna 1493, vain neljä kuukautta hänen matkallelähtönsä jälkeen, hänen ohjelmansa kanssa käytännössä identtinen ehdotus jätettiin Portugalin kuninkaalle saksalaisen kartanpiirtäjän Martin Behaimin puolesta Kolumbuksen lähdöstä tietämättä. New Yorkin yliopisto
Monista amerikkalaisista yliopistoista poiketen New Yorkin yliopisto ei ole omaa selkeästi rajattua ja muusta kaupungista eristettyä kampusaluetta, vaan toimipisteet ovat sijoittuneet ympäri Manhattania. Alueellisesti NYU:n perinteinen keskus ja siten eräänlainen pääkampus on Washington Square Parkin ympäristössä Greenwich Villagessa. Aukion lähes kaikki rakennukset ovat NYU:n tai siihen liittyvien instituutioiden hallinnassa, ensimmäinen niistä rakennettu yliopistoa varten 1835. Täällä sijaitsevat muun muassa Bobst Library, yliopiston opiskelija- ja muita palveluja tarjoava Kimmel Center, oikeustieteellinen tiedekunta, Steinhardt School sekä Stern Business School. Muita pienempiä toimipisteitä ja opiskelijoille suunnattuja asuntoloita on ympäri kaupunkia, esimerkiksi Union Squarella ja Murray Hillissä. New Yorkin historia
Vuonna 1863 Yhdysvaltain sisällissotaan liittymistä ja kutsuntoja vastustavassa kaupungissa koettiin New Yorkin kutsuntamellakka. Mellakoitsijat vandalisoivat myös kaupungin rakennuksia ja kävivät mustan väestonosan kimppuun. New Yorkiin syntyi lukuisia paikallisia rikollisjengejä 1800-luvulla, ja järjestäytynyt rikollisuus ulotti lonkeronsa syvälle kaupungin liike-elämään, teollisuuteen ja politiikkaan. New York Knicks
New York Knickerbockers, paremmin tunnettu nimellä Knicks on yhdysvaltalainen ammattilaiskoripalloseura New Yorkista, joka pelaa NBA-liigan Itäisen Konferensin Atlantic-divisioonassa. Vuonna 1946 perustettu Knicks on yksi NBA:ta edeltäneen BAA-liigan perustajajoukkueista ja Boston Celticsin ohella ainoa NBA:n alkuperäisistä joukkueista, joka pelaa edelleen perustamispaikkakunnallaan. Joukkueen kotiareena on Manhattanilla sijaitseva Madison Square Garden. New Rochelle
1900-luvun alussa New Rochellessa oli 14 720 asukasta. Kiinteistösijoittajat alkoivat ostaa alueen maatiloja ja torppia ja rakentaa alueelle omakotilähiöitä tunnuslauseella ”New Rochelle, City of Homes.”. Vuonna 1909 Edwin Thanhouser perusti kaupunkiin elokuvatuotantoyhtiönsä, joka tuli tunnetuksi elokuvasarjasta "Million Dollar Mystery". Vuonna 1923 New Rochellesta kotoisin olevasta Anna Jonesista tuli ensimmäinen musta nainen, joka sai asianajajan oikeudet New Yorkin osavaltiossa. Uuden-Seelannin siirtomaa
Uuden-Seelannin siirtomaa oli brittiläisen imperiumiin kuulunut siirtomaa, joka oli olemassa nykyisen Uuden-Seelannin alueella vuodesta 1841 vuoteen 1907. Siirtomaalle myönnettiin itsenäisyys itsehallinnollisena siirtomaana vuonna 1852. Uuden-Seelanin siirtomaalla oli kolme pääkaupunkia: Old Russell (1841), Auckland (1841–1865) ja Wellington (vuoden 1865 jälkeen). The New York Times
The New York Times (lyh. NYT) on New Yorkissa julkaistava, Yhdysvaltojen merkittävimpiin kuuluva sanomalehti. Se perustettiin vuonna 1851. Vuoteen 2017 mennessä "New York Times" on saanut journalismin Pulitzer-palkintoa. Lower Manhattan
Hollantilaiset perustivat Manhattanin ensimmäiset eurooppalaiset siirtokunnat saaren eteläkärkeen vuonna 1609. Ensimmäinen linnoitus rakennettiin nykyisen Battery Park -puiston paikalle suojelemaan Uusia-Alankomaita. 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä Lower Manhattanilla olivat käynnissä suuret rakennustyöt, jolloin rakennettiin muun muassa 40 Wall Street, American International Building, Woolworth Building ja 20 Exchange Place. 1950-luvulla aloitettiin useiden muiden korkeiden rakennusten rakennustyöt. 1970-luvun alussa valmistui World Trade Center -toimistorakennuskompleksi. Toinen mittava toimistorakennusten keskittymä on World Financial Center, joka valmistui 1980-luvun puolivälissä. New York
New Yorkin kaupungin terveysvirasto perustettiin 1800-luvulla, ja sen ensimmäisiin tehtäviin kuuluivat juomaveden laadun parantaminen ja maidon tarkastusten järjestäminen. Tuohon aikaan tärkeimpiä kuolinsyitä olivat tuberkuloosi ja keuhkokuume. 1900-luvun puolella taisteltiin lavantaudin levämistä vastaan ja järjestettiin rokotuskampanjoita poliota ja isorokkoa vastaan. 1950-luvulla tärkeimmäksi kuolinsyyksi nousivat sydäntaudit ja 2000-luvulla niiden rinnalle tulivat syöpä, diabetes ja influenssa. Nykyisin virastossa on yli 6000 työntekijää, ja sen budjetti on 1,5 miljardia dollaria. Viime vuosikymmenien haasteita ovat olleet 1980-luvun AIDS-epidemia ja sitä seurannut lääkkeille vastustuskykyisen tuberkuloosin yleistyminen, arboviruksiin kuuluvan Länsi-Niilin viruksen leviäminen kaupunkiin vuonna 1999 sekä SARSin ja lintuinfluenssan uhka 2000-luvulla. Old Saybrook
Old Saybrook perustettiin 1600-luvun alulla siirtokuntana ja se on Connecticutin osavaltion kolmanneksi vanhin kaupunki. Yalen yliopisto siirrettiin vuonna 1716 sieltä New Haveniin. New York
Irlantilaisten osuus alkoi kasvaa 1800-luvun alussa. Vuonna 1844 kaupungissa oli 15 roomalaiskatolista seurakuntaa, joissa oli 80 000 irlantilaista jäsentä, ja New Yorkista oli tulossa selvästi irlantilainen jo ennen suuren nälänhädän aiheuttamaa muuttoa vuosina 1845-1849. Manhattanilla asui myös yli 24 000 saksalaista, ja joukko kasvoi nopeasti 1840-luvun vallankumousyritysten jälkeen. Yhdysvaltain sisällissodan aikaan yli puolet kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Brooklyn
Brooklynin alueen asuttivat ensin hollantilaiset 1630-luvulla, ja sinne syntyi pian kuusi maatalousvaltaista kaupunkia: Brooklyn, Flatlands, Flatbush, New Utrecht, Bushwick ja Gravesend. Ne yhdistettiin Kings County -nimiseksi piirikunnaksi vuonna 1683. Yhdysvaltain vapaussodan aikana Brooklynissa käytiin Long Islandin taistelu 27. elokuuta 1776. Kun britit olivat vallanneet New Yorkin, heidän pahamaineiset vankilaivansa olivat ankkurissa Wallabout Bayn lahdessa. Niissä kuoli tuhansia sotavankeja, joille on pystytetty muistomerkki Fort Greene Parkiin. 
1800-luvun alussa Brooklynista kehittyi maailman ensimmäinen moderni esikaupunki, ja Brooklyn Heights muuttui varakkaiden asuinalueeksi. Brooklynista tuli itsenäinen kaupunki vuonna 1834, ja siellä otettiin käyttöön samanlainen ruutuasemakaava kuin Manhattanilla. 1880-luvulla Brooklynissa oli 20 000 teollisuustyöpaikkaa ja siellä rakennettiin enemmän laivoja kuin New Yorkissa. Sisällissodan aikana maailman ensimmäinen panssarilaiva Monitor rakennettiin Greenpointissa. Brooklynissa oli oma musiikkiakatemia (1859), historiallinen seura (1863) ja keskuspuisto, ja 1800-luvun lopulla se oli yksi Yhdysvaltojen suurimmista kaupungeista. Kuitenkin liike-elämän etu vaati läheisempiä suhteita suurkaupunkiin, ja vuonna 1883 valmistunut Brooklyn Bridge tuomitsi Brooklynin itsenäisyyden tuhoon. Paikallisen demokraattisen puolueen vastustuksesta huolimatta Brooklyn liittyi osaksi New Yorkia vuonna 1898. Yhdistyminen hyväksyttiin vain 277 äänen erolla. New York
Jenkit olivat valmiita suoranaiseen merirosvoukseenkin. Utrechtin rauha 1713 vei kapteeneilta laillisen oikeuden ryöstää Englannin vihollisia, mutta käytännössä se merkitsi vain kaikkien maiden kauppalaivojen joutumista saaliiksi. New York oli johtavien merirosvopäälliköiden turvapaikka ja heidän miehistöjensä eniten suosima satama. New Yorkin kauppiaat pitivät merirosvojen tuomista edullisista kauppatavaroista, sekä heidän avokätisestä rahankäytöstään. Vuoden 1700 vaiheilla kapteeni William Kidd ja hänen miehensä pitivät New Yorkia kohtauspaikkanaan. Hieman myöhemmin siirtokunnan kuvernööri vaati Lontoon amiraliteetilta laivaa, joka olisi riittävän nopea tuhoamaan merirosvot. Mitään ei kuitenkaan tapahtunut pariinkymmeneen vuoteen, ja säännöllisen kaupan harjoittajat suosivat Bostonia, jossa vallitsi kunnollisen kveekarikaupungin järjestys ja vakaus. Vielä 1770 New York oli vasta siirtokuntien neljänneksi merkittävin satama Philadelphian, Bostonin ja Charlestonin jälkeen, mihin kylläkin vaikutti myös Hudson- ja Mohawk-joen laakson taloudellisen kehityksen hitaus. Yhdysvaltain itsenäisyyssodassa britit valtasivat New Yorkin, ja se vapautui vasta 1783 brittien peräännyttyä. New Yorkin historia
New York kasvoi 1800-luvulla voimakkaasti etenkin Euroopasta tulleiden siirtolaisten myötä. Vuoteen 1898 mennessä New Yorkiin olivat yhdistyneet kaupungin kaikki nykyiset hallintoalueet, ja kaupungista tuli 1900-luvulla yksi maailman suurimmista ja johtavista metropoleista. New York kärsi vakavista taloudellisista vaikeuksista 1970-luvulla, mutta koki uuden nousukauden 1990-luvulla. Newark
Newark on kaupunki New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Ensimmäisen siirtokunnan nykyisen kaupungin alueelle perustivat puritaanit vuonna 1667 ja nykyisin kaupunki on osa New Yorkin suurta metropolialuetta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Newarkin asukasluku oli 277 140. New Yorkin metro
Ensimmäinen varsinainen metrolinja New Yorkissa avattiin 27. lokakuuta 1904. 14,7 kilometriä pitkällä linjalla oli aluksi 28 asemaa. Linja ulottui kaupungintalolta (City Hall) 145. kadulle ja Broadwaylle. Linjaa liikennöi Interborough Rapid Transit Company (IRT), vaikkakin New Yorkin kaupunki oli rahoittanut ja rakennuttanut linjat. IRT:n liikennöimät reitit saavuttivat vuonna 1905 Bronxin, 1908 Brooklynin ja 1915 Queensin. New Yorkissa oli kuitenkin jo ennen ensimmäistä varsinaista metrolinjaa ollut jo yksityisten tahojen rahoittamaa ja liikennöimää raideliikennettä. Ennen metroa olikin ns. ilmarata tärkein joukkoliikennemuoto New Yorkissa. Monet näistä eri raidejärjestelmistä kuitenkin liitettiin myöhemmin osaksi New Yorkin metrojärjestelmää. New Yorkin yliopisto
New Yorkin yliopisto (, NYU) on yksityinen ja voittoa tuottamaton yliopisto New Yorkissa Yhdysvalloissa. Sen useimmat koulut sijoittuvat maan sisäisessä vertailussa kymmenen parhaan joukkoon omilla aloillaan. New Yorkin yliopisto on perustettu vuonna 1831, ja se oli alkuperäiseltä nimeltään University of the City of New York. Sen tunnusväri on violetti. Yliopiston rehtori on John Sexton. Opiskelijoita on yli 50 000, ja se on maan suurin yksityinen voittoatuottamaton yliopisto. Monien muiden tunnettujen yliopistojen tapaan myös NYU on avannut kansainvälisiä kampuksia eri puolilla maailmaa. New Haven
New Havenin siirtokunnan perustivat John Davenportin johtamat puritaanisiirtolaiset Englannista vuonna 1638. Paikan nimi oli alun perin Quinnipiac paikallisen intiaaniheimon mukaan. Nykyisen nimensä New Haven sai vuonna 1640. Siirtokunnan kasvaessa sen asukkaat perustivat uusia asutuksia ympäröivälle seudulle. New Haven oli oma itsenäinen siirtokuntansa vuoteen 1664 saakka, jolloin se liitettiin Connecticutin siirtokuntaan kostona suojapaikan antamisesta kuningas Kaarle I:n kuolemaan tuominneille tuomareille. Vuosien 1701 ja 1873 välillä New Haven oli kuitenkin siirtokunnan toinen pääkaupunki, kunnes Hartfordista tuli lopulta ainut pääkaupunki. New Haven kukoisti kaupalla Länsi-Intian kanssa ja Yalen yliopisto siirtyi kaupunkiin vuonna 1716. Brittijoukot polttivat New Havenin Yhdysvaltain vapaussodan aikana ja vuonna 1784 se sai kaupungin oikeudet. New Haven alkoi myös teollistua. Eli Whitney keksi cotton gin -koneen ja Charles Goodyear vulkanoidun kumin. Paikallisilla tehtailla valmistettiin Winchester-kiväärejä, pianoja, kelloja ja polkupyöriä. Teollistumista vauhditti vuonna 1839 kaupunkiin vedetty rautatie. Ennen Yhdysvaltain sisällissotaa New Haven oli tärkeä orjuuden vastustajien keskus. Albany (New York)
Vuonna 1754 kaupungissa järjestettiin ensimmäistä mannermaakongressia edeltänyt Albanyn kongressi. Benjamin Franklin esitteli tuolloin Yhdysvaltain perustuslakia edeltäneen liittovaltiosuunnitelmansa. Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen kaupungista tuli tärkeä länteen liikkuvien siirtolaisten huoltopiste. New Yorkin osavaltion pääkaupunki Albanysta tehtiin vuonna 1797. Kaupungin kasvua vauhditti edelleen Erien kanavan valmistuminen vuonna 1825 ja rautatien saapuminen vuonna 1831. Vuonna 1850 kaupungin asukasluku oli jo 50 763. Kaupungin teollisuus taantui 1900-luvun alussa Adirondackin alueen rauta- ja puuvarantojen ehtyessä. Toisaalta New Yorkin poliittinen merkitys kasvoi. Tunnettuja albanylaisia politiikan vaikuttajia olivat esimerkiksi Franklin Delano Roosevelt, Thomas E. Dewey ja Nelson A. Rockefeller. Vuonna 1919 Albanyyn avattiin yksi maailman ensimmäisistä kansainvälisistä lentoasemista ja vuonna 1932 avautunut Albanyn satama mahdollisti vesiliikenteen merelle. Talouden taantuma iski kaupunkiin 1980- ja 1990-luvuilla, mutta New Yorkin osavaltio käytti miljardeja kaupungin korkean teknologian alan teollisuuden kehittämiseen. New York -luokka
New York -luokka oli Yhdysvaltain laivaston kahden 1908-1914 valmistetun aluksen muodostama taistelulaivaluokka. Kumpikin luokan aluksista palveli Vera Cruzin miehityksestä toiseen maailmansotaan. New York
New York on pystynyt menestymään taloudellisesti ja säilyttämään asemansa, vaikka onkin joutunut käymään läpi paljon muutoksia. Kaupungin vahvuus on sen monipuolisuudessa. New Yorkin osavaltion lippu
New Yorkin lippu on New Yorkin osavaltion virallinen tunnus vaakunan ja sinetin ohella. Lippuun on kuvattu New Yorkin vaakuna sinisellä pohjalla. Vaakunallinen lippu otettiin käyttöön vuonna 1778. Vuonna 1901 lipun pohjaväri vaihdettiin vaaleanruskeasta siniseen. Yksityiskohtia myöten lipun nykyinen muoto otettiin käyttöön 1909. Osavaltion kuvernööri käyttää erillistä muotoa lipusta. Kuvernöörin lipussa on kulmissa valkoiset viisisakaraiset tähdet. Uusi Amsterdam
Henry Hudsonin vierailun jälkeen monet hollantilaiset kauppiaat lähettivät pieniä retkikuntia Hudsonjoelle (nimetty löytäjänsä mukaan) tutkimaan turkiskaupan mahdollisuuksia. Vuonna 1621 perustettu Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania sai oikeuden rakentaa alueelle kauppa-asemia. Vuonna 1624 alankomaalainen alus "Nieuw Nederlandt" toi 30 protestanttista perhettä Valloniasta Hudsonjoen varteen New Yorkin alueelle. Suurin osa siirtolaisista jatkoi matkaansa nykyisen Albanyn kaupungin lähellä sijainneeseen Fort Orangeen, joka oli aiemmin tulleiden hollantilaisten ja paikallisten intiaanien välinen turkiskaupan keskus. Vuonna 1625 alueelle tuli lisää hollantilaissiirtolaisia. Tuolloin hollantilainen kirjanpitäjä William Verhulst, hänen apulaisensa Gerrit Fongersz ja merikapteeni Gerrit Isbrandtsz perustivat Uuden Amsterdamin Manhattanin saarelle. Heidän mukanaan seurasi 27 siirtolaista, joiden joukossa oli myös seuraavana vuonna Uuden Amsterdamin kuvernööriksi noussut Peter Minuit. York City FC
Ensimmäinen York City Football Club perustettiin 1908, mutta se ajautui konkurssiin ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Nykyinen York City FC perustettiin 5. toukokuuta 1922 ja se aloitti pelaamisen Midland Leaguessa. Seuran silloinen kotistadion oli Fulfordgate. 1929 seura nousi kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle. 1932 seura siirtyi pelaamaan sen nykyiselle kotistadionille Bootham Crescentille. 1938 seura eteni FA Cupissa aina puolivälieriin asti, jossa Huddersfield Town pudotti York Cityn. 1955 York City nousi ensimmäisenä seurana kolmannesta divioonasta FA Cupin välieriin, jossa Newcastle United pudotti York Cityn uusintaottelun jälkeen. 1961 York City pääsi liigacupin välieriin. Myöhemmin seura pelasi toiseksi korkeimmalla sarjatasolla vuosina 1974–1976. Toiseksi korkeimmalle sarjatasolle seura nousi uudestaan 1993 17 vuoden jälkeen. Seura putosi kolmanneksi korkeimmalle tasolle 1999 ja Conference Nationaliin 2004. New York
New York oli 1800- ja 1900-luvuilla tärkeä Euroopasta tulevien siirtolaisten tulosatama. Italialaistaustainen järjestäytynyt rikollisuus sai lujan otteen kaupungista 1920-luvun kieltolain aikana. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki ajautui talousvaikeuksiin ja New York rappeutui väestön muutettua lähiöihin ja teollisuuden vähennyttyä. New York kärsi vakavista rotumellakoista 1960-luvulla, ja 1970-luvulla se sai maineen rikollisuuden pesänä. Pohjanoteerauksena vuonna 1975 kaupunki oli lähellä ajautua konkurssiin. Yhdysvaltain historia
Uuden maailmansodan estämiseksi sodan voittajavaltiot perustivat 24. lokakuuta 1945 maailmanlaajuiseksi rauhanjärjestöksi Yhdistyneet kansakunnat. Järjestö perustettiin Yhdysvalloissa: sen peruskirja allekirjoitettiin San Franciscossa ja sen päämaja sijaitsee New Yorkissa. Yhdysvalloista tuli yksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston viidestä pysyvästä jäsenmaasta ja täten vaikutusvaltainen tekijä maailmanpolitiikassa. Troy (New York)
Troyn kaupunki on perustettu alueelle, jonka Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania lahjoitti Kiliaen van Rensselaerille vuonna 1629. Se sai nykyisen nimensä vuonna 1789 antiikin Troijan mukaan. Kaupunki Troysta tuli vuonna 1816. New York
New York tunnetaan erityisesti korkeista pilvenpiirtäjistään, ja niitä on New Yorkissa on enemmän kuin missään muussa maailmankaupungissa. Vaikka modernin pilvenpiirtäjän alkuperästä kiistelläänkin, yleisen käsityksen mukaan juuri Manhattanilla syntyi rakennustyyppi, jossa yhdistettiin teräsrunko ja hissi niin että korkeat rakennukset tulivat käyttökelpoisiksi. Itse sana ”pilvenpiirtäjä” () otettiin käyttöön 1880-luvulla kuvaamaan tätä newyorkilaista ilmiötä. New York
New York on jaettu viiteen hallintoalueeseen, joista jokainen on väestömäärältään suurkaupungin kokoinen. Väestöarviot ovat vuodelta 2007:New Yorkin alueen alkuperäisiä asukkaita ovat Lenape-intiaanit. He olivat metsästäjä-keräilijöitä, mutta harjoittivat myös maanviljelystä ja viljelivät maissia sekä tupakkaa. Eurooppalaisten saapuessa heitä oli noin 20 000, mutta Euroopasta tulleet taudit tuhosivat heistä pian suuren osan.
Hollantilaiset uudisasukkaat perustivat Manhattanin saaren eteläosaan Nieuw Amsterdamin () vuonna 1626. Englantilaiset valtasivat kaupungin vuonna 1664 ilman taistelua, ja se nimettiin Yorkin herttuan mukaan New Yorkiksi. Toisen Englannin ja Hollannin välisen sodan jälkeen, vuonna 1667, Alankomaat luovutti New Yorkin englantilaisille ja sai vastineeksi Surinamen siirtokunnan. York
Kaupunki perustettiin vuonna 71 ja se oli Rooman vallan aikana Pohjois-Englannin hallinnollinen keskus. Latinaksi kaupungin nimi oli "Eboracum". Keisari Septimius Severus kuoli kaupungissa vuonna 211. Kun keisari Constantius I Chlorus kuoli kaupungissa vuonna 306, armeija huusi Constantiuksen pojan Konstantinus Suuren keisariksi Yorkissa. Myöhäisantiikissa kaupungin merkitystä tuki sinne perustettu piispanistuin. New Yorkin historia
New York oli pitkään tunnettu epäsiisteydestään ja rikollisuudestaan, kunnes 1990-luvulta alkaen sen kadut siistittiin rikollisista, alkoholisteista ja pornografiasta. Yhdysvallat
Järjestelmällinen siirtolaisuus Pohjois-Amerikkaan alkoi, kun Englannin kuningas Jaakko I perusti 1606 Lontoon ja Plymouthin kauppakomppaniat. Britit perustivat 1607 nykyiseen Virginiaan Jamestownin siirtokunnan. "Mayflower"-laivalla Englannista lähteneet, uskonnollista vainoa paenneet siirtolaiset (, ”pyhiinvaeltajat”) perustivat Plymouthin siirtokunnan nykyiseen Massachusettsiin. Paikalliset intiaanit auttoivat heitä selviytymään ja opettivat elintärkeän maissinviljelyn taidon. Peter Stuyvesant
Peter Stuyvesant [ˈstaɪvəsənt] (noin 1610 Länsifriiseinsaaret – elokuu 1672) oli nykyisen New Yorkin alueelle vuonna 1626 hollantilaisten perustaman Uuden-Amsterdamin siirtokunnan viimeinen kuvernööri. Siirtokunta oli taloudellinen pettymys, ja vuonna 1664 Alankomaat myi sen Englannille, joka antoi sille nykyisen nimen New York. New Yorkin sinetti
New Yorkin sinetti on lipun ohella New Yorkin kaupungin virallinen tunnus. Sinetin keskellä on vaakunakilpi, johon on kuvattu tuulimyllyn lavat. Lapojen väleissä on kaksi majavaa ja kaksi tynnyriä. Kilvenkannattajina on 1600-luvun merimies ja New Yorkin alueen alkuperäiskansoihin kuuluva mies. Kilven yllä on pallonpuolisko, jolla seisoo siipensä levittänyt valkopäämerikotka. Kilven alla on vuosiluku 1625, joka viittaa Uuden Amsterdamin siirtokunnan perustamiseen nykyisen Manhattanin alueelle. Ympärillä on latinankielinen teksti "SIGILLUM CIVITATIS NOVI EBORACI" (). Koko sinettiä ympäröi laakeriseppele. The New York Times
The New York Timesin perustivat 18. syyskuuta 1851 Henry Jarvis Raymond ja George Jones. New Yorkin historia
Vuonna 1682 New Yorkin provinssi jaettiin neljään piirikuntaan, New Yorkiin (Manhattan), Kingsiin (nimettiin kuningas Kaarle II:n mukaan, nykyisin Brooklyn), Richmondiin (Richmondin herttuan mukaan, nykyisin Staten Island) ja Queensiin (kuningatar Katariinan mukaan). Vuonna 1685 Yorkin herttuasta tuli Englannin kuningas Jaakko II, mikä teki New Yorkista kruunun omaisuutta ja vahvisti kuvernöörin valtaa. Alankomaalaisia kaupungin asukkaista 1600-luvun lopulla oli yhä yhä 60 prosenttia, mutta englantilaisten ja ranskalaisten hugenottien osuus kasvoi etenkin kauppiaiden yhteiskuntaluokassa. Myös juutalaisia oli muuttanut kaupunkiin Brasiliasta. Brittien vallan aikana New Yorkin juutalaisilla oli täydet kansalaisoikeudet, mikä oli harvinaista tuon ajan maailmassa. Afrikkalaisia oli tuotu kaupunkiin orjiksi jo varhain, ja 1700-luvulla kaupungissa koettiin joitain väkivaltaisia orjakapinoita. Lenape-intiaanien määrä alueella oli pudonnut 200:aan. New York Knicks
6. kesäkuuta 1946 joukko liikemiehiä kokoontui New Yorkin Commodore-hotellissa ja perusti uuden ammattilaiskoripallosarjan, Basketball Association of American (BAA). Knickerbockers-nimen saanutta ja Madison Square Gardenille asettunutta joukkuetta ryhtyi johtamaan yliopistokoripallopromoottori Ned Irish. The New York Herald
The New York Herald oli vuosina 1835-1924 julkaistu yhdysvaltalainen sanomalehti. Sitä pidettiin aikanaan New Yorkin suurista lehdistä häikäilemättömimpänä ja sensaationhakuisimpana lehtenä. Lehti rahoitti Henry Morton Stanleyn etsintäretkeä David Livingstonen löytämiseksi. Lehden seuraajaksi tuli New York Herald Tribune, jonka kansainvälisestä numerosta tuli International Herald Tribune. Newark (Delaware)
Newarkin perustivat skotit, irlantilaiset ja walesilaiset vuonna 1694. Kaupunkioikeudet se sai Yrjö II:n aikana 1758. Albany (New York)
Albany on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltion pääkaupunki. Hollantilaiset perustivat ensimmäisen pysyvän siirtokunnan paikalle vuonna 1624. New Yorkin osavaltion pääkaupunki Albanysta tuli vuonna 1797. Hallinto muodostaa yhden huomattavimmista työnantajista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 97 856 ja laajemman metropolialueen 870 716. Uusi Amsterdam
Vajaa kymmenen vuotta myöhemmin, 8. syyskuuta 1664, englantilaiset valtasivat Uuden Amsterdamin rauhanomaisesti, ja sen nimeksi annettiin Yorkin herttuan mukaan New York City. Siirtokunnan asukasluku oli tuolloin 1 500. New Yorkin historia
Vuonna 1623 alankomaalainen alus "Nieuw Nederlandt" toi 30 protestanttista perhettä, 110 henkeä, New Yorkin alueelle ja sisämaahan. Hollannin Länsi-Intian kauppakomppania perusti Uusiin-Alankomaihin siirtokunnan, jonka oli tarkoitus olla vain väliaikainen. Vuonna 1625 alueelle tuli lisää hollantilaissiirtolaisia, jotka asettuivat Manhattanin eteläkärkeen, jonka siirtokunnan johtaja Peter Minuit oli ostanut intiaaneilta. Kylä nimettiin Uudeksi Amsterdamiksi () vuonna 1626. Sinne pystytettiin orjatyövoimalla Fort Amsterdamin linnake, jonka muurien sisäpuolelle rakennettiin asuintaloja, kouluja, kirkko, sairaala ja tori. Alankomaalaiset kävivät rauhanomaista kauppaa intiaanien kanssa, mutta sekaantuivat ajoittain myös intiaaniheimojen keskinäisiin sotiin. Kun suhteet intiaaneihin huononivat, sisämaassa sijainnut Fort Oranje siirrettiin turvallisemmalle paikalle Manhattaniin. Vuonna 1635 saaren poikki rakennettiin puinen suojamuuri nykyisen Wall Streetin kohdalle. Vuosina 1642–1643 alankomaalaiset kävivät johtajansa Willem Kieftin aloitteesta uhkarohkean sodan algonkin-heimoja vastaan, minkä seurauksena siirtokunta melkein tuhoutui. Amerikannorjalaiset
Norjalaisten historia Yhdysvalloissa alkaa jo viikinkiajalta, jolloin norjalainen Leif Erikinpoika teki tutkimusmatkoja Amerikkaan. Viikingit perustivat siirtokuntia muun muassa Newfoundlandiin, mutta asutuksesta Yhdysvaltojen alueella ei ole aukottomia todisteita. Eräät löydökset, kuten Kensingtonin riimukivi, saattavat olla peräisin viikinkien matkoilta syvemmälle Amerikkaan. New York Post
Alexander Hamilton perusti lehden sijoittajaryhmän antaman noin 10 000 dollarin turvin syksyllä 1801 nimellä "New-York Evening Post". Silloinen formaatti oli huomattavasti nykyisestä tabloidimallista eroava broadsheet. Hamiltonin lisäksi sijoittajiin lukeutui muita Federalistisen puolueen newyorkilaisia jäseniä, kuten Robert Troup ja Oliver Wolcott, joita Thomas Jeffersonin valinta presidentiksi ja Demokraattis-republikaanisen puolueen kasvava suosio tyrmistytti. Tapaaminen, jossa Hamilton ensimmäisen kerran hankki sijoittajia uutta lehteä varten, järjestettiin nykyään Gracie Mansionina tunnetulla maaseutuhuvilalla. Hamilton valitsi julkaisun ensimmäiseksi päätoimittajaksi William Colemanin. 1800-luvun kuuluisin "New York Evening Postin" päätoimittaja oli kuitenkin runoilija William Cullen Bryant. Lehti oli Bryantin päätoimittajakaudella niin arvostettu, että englantilainen filosofi John Stuart Mill esitti siitä ylistäviä sanoja 1864. New York (osavaltio)
Osavaltion kaakkoiskulmassa sijaitseva 8,4 miljoonan asukkaan New York on Yhdysvaltain väkiluvultaan suurin kaupunki. Se tunnetaan talouden, kulttuurin ja liikenteen keskuksena sekä historiallisena maahanmuuttajien porttina maahan. Uudet-Alankomaat
Uudet-Alankomaat (, hollanniksi "Nieuw Nederland") oli Alankomaiden siirtokunta Amerikan itärannikolla. Se perustettiin virallisesti vuonna 1621. Siirtokunnan pääpaikka oli Hudsonjoen suulla sijainnut Uusi Amsterdam, josta myöhemmin kehittyi nykyinen New York. New Yorkin maraton
New York Road Runners -seura vastaa kilpailun järjestämisestä. Ensimmäisen kerran New Yorkin maraton järjestettiin vuonna 1970 ja se juostaan marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina. Kilpailu houkuttelee vuosittain useita ammattilaisia ympäri maailmaa ja se on myös suosittu harrastajien keskuudessa. Suuren suosion vuoksi osallistujat valitaan pääosin arpomalla. New York Daily News
New York Daily News on päivittäin ilmestyvä yhdysvaltalainen sanomalehti, jonka kotipaikka on New York. Lehden julkaisu aloitettiin vuonna 1919, ja se on levikiltään maan viidenneksi suurin sanomalehti. Lehden päivittäinen levikki oli kesäkuussa 2009 632 595 kappaletta. Lehti on historiansa aikana voittanut kymmenen Pulitzer-palkintoa. New Yorkin kaupungintalo
Kaupungintalo rakennettiin vuosina 1803–1812. Sen suunnittelivat arkkitehdit John McComb Junior ja Joseph Francois Mangin, joiden ehdotus oli voittanut rakennuksesta vuonna 1802 järjestetyn arkkitehtikilpailun. Arkkitehdit joutuivat kuitenkin muuttamaan ehdotustaan kustannusten aisoissa pitämiseksi. Arkkitehdit muun muassa pienensivät rakennuksen kokoa. Lisäksi vastoin alkuperäistä suunnitelmaa ainoastaan rakennuksen etujulkisivu verhoiltiin Massachusettsin marmorilla, kun takaosan verhoilumateriaalina käytettiin ruskeaa hiekkakiveä. Vuosina 1954–1956 julkisivut uudelleenverhoiltiin Alabaman kalkkikivellä. Uusi Amsterdam
New York on edelleen hyvin monikulttuurinen, jollainen se oli jo Uuden Amsterdamin aikoihin. Alkuperäinen 1600-luvun hollantilainen arkkitehtuuri on kuitenkin täydellisesti kadonnut, ja siitä on jäänyt muistoksi vain arkeologiset rippeet. Sen sijaan Uuden Amsterdamin alkuperäinen asemakaava on pysynyt pääosin koskemattomana, samoin jotkut talot Manhattanin ulkopuolella. Ala-Manhattan, jonne Uusi Amsterdam oli keskittynyt, on edelleen kaupankäynnin keskuspaikkoja. Suomen New Yorkin kulttuuri-instituutti
Suomen New Yorkin kulttuuri-instituutti () on vuonna 1990 perustettu kulttuuri-instituutti. Se on yksi 17 suomalaisesta eri maissa toimivasta kulttuuri- ja tiedeinstituutista. New Yorkin ohella instituutilla on toimisto myös Helsingissä. Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön tukeman instituutin ovat perustaneet Suomen Taiteilijaseura, Suomen Arkkitehtiliitto ja Ornamo. Instituuttia ylläpitää vuonna 1989 perustettu Suomen New Yorkin kulttuuri-instituutin säätiö (). New Yorkin provinssi
Paikallisista edustajista valittu New Yorkin provinssikongressi julisti itsensä alueen johtoon 22. toukokuuta 1775, ja aluetta kutsuttiin ensimmäisen kerran New Yorkin osavaltioksi 1776. New Yorkin osavaltion perustuslaki hyväksyttiin vuonna 1777. Vaikka britit saivatkin New Yorkin kaupungin haltuunsa vielä Yhdysvaltain vapaussodan aikana, he menettivät oikeutensa New Yorkiin lopullisesti Pariisin rauhassa 1783. Korkeakoulutus Yhdysvalloissa
Uskonnolliset siirtolaisyhteisöt alkoivat perustaa Amerikan mantereelle oppilaitoksia kouluttaakseen pappeja. Niistä monista on sittemmin kehittynyt merkittäviä korkeakouluja. Esimerkiksi Harvardin yliopisto perustettiin siirtomaa-ajan lainsäädännöllä 1636 ja koulutti aluksi nuoria miehiä papiston jäseniksi. Virginiaan perusti paikallinen hallitus College of William & Maryn lahjoittamalla sille maata ja keräämällä raakatupakan myynnistä veroa. Yalen yliopisto sai alkunsa vuonna 1701 perustetusta Yale Collegesta, joka vuonna 1716 muutti Connecticutin New Haveniin. Princetonin yliopisto oli alun perin College of New Jersey. New Yorkin historia
Vuonna 1904 avattiin New Yorkin metron ensimmäinen varsinainen linja, ja uusi kulkuväylä vaikutti pian etenkin Bronxin kaupungistumiseen. Vuonna 1923 New Yorkiin syntyi kunnallinen liikenneyhtiö BMT. Kaupungin suurista silloista viimeinen, Long Islandin ja Staten Islandin yhdistävä Verrazano–Narrows, avattiin vuonna 1964. Lisääntyneen autoliikenteen vuoksi 1., 2. ja 6. avenue muutettiin yksisuuntaisiksi, mutta liikenneruuhkat olivat siitä huolimatta vaikea ongelma. New York
New York oli taloudellisessa aallonpohjassa 1970-luvulla. Vielä 1950-luvulla kaupungissa oli ollut yli miljoona teollisuustyöpaikkaa, mutta vuosina 1960–1975 niistä katosi yli 600 000. Vanha talous romahti ja kaupunki ajautui käytännössä vararikkoon. Korkea vuokrataso, tungos, tuhopoltot ja rikollisuus ajoivat yrityksiä ja keskiluokkaa pois kaupungista. Kriisin ratkaisemiseksi New Yorkiin perustettiin teollisuuspuistoja, joissa yrityksille tarjottiin halvempia vuokria, parempia palveluita ja turvallinen ympäristö, ja kaupunkiin jääville yrityksille luvattiin verohelpotuksia. Jopa pörssi uhkasi lähteä, mutta 1990-luvulla se päätti jäädä Manhattanille ja rakentaa uudet toimitilat. Pankki- ja finanssipalveluista tuli kehityksen uusi moottori, yhdessä perinteisten kirjapaino- ja markkinointialojen kanssa. New York Hall of Science
Museo perustettiin vuonna 1964 osana New Yorkin maailmannäyttelyä. Se oli perustamisajankohtanaan yksi harvoista tiedemuseoista koko maailmassa. Useimmat museot ja vierailukohteet suljettiin pian maailmannäyttelyn päättymisen jälkeen, mutta New York Hall of Science jatkoi toimintaansa. Vuonna 1979 museo suljettiin korjauksia varten. Imatra-yhdistys
Imatra-yhdistys perustaa oman sanomalehden 10. kesäkuuta 1906. Sen nimeksi tulee New Yorkin Uutiset. New Yorkin tulipalo (1776)
Kun Yhdysvaltain vapaussota syttyi huhtikuussa 1775, New York oli liiketoiminnan tärkeä keskus, mutta ei vielä suurkaupunki. Asutus painottui Manhattanin eteläosaan, jota kansoitti noin 25 000 asukasta. Ennen sodan alkua New Yorkin maakunta oli poliittisesti jakautunut siirtokuntia kannattaviin patriootteihin ja Englannin kuningasta kannattaviin lojalisteihin. Lexingtonin ja Concordin taistelujen jälkeen patriootit ottivat kaupungin valvonnan ja alkoivat pidättää ja karkottaa lojalisteja. International New York Times
International New York Times (vuoteen 2013 saakka nimeltään International Herald Tribune eli "IHT") on englanninkielinen kansainvälinen päivittäin ilmestyvä sanomalehti. Se toimii yhteistyössä The New York Times -sanomalehden kanssa julkaisten muun muassa samoja artikkeleita. Lehti perustettiin 4. lokakuuta 1887, ja sen pääkonttori sijaitsee Pariisissa, Ranskassa. Se ilmestyy yli 180 eri maassa, broadsheet-koossa. Lehden kokovuotinen levikki vuonna 2005 oli noin 242 000, ja se työllistää noin 340 työntekijää. New Yorkin historia
East Riverin itärannalla sijainneessa Brooklynin kaupungissa oli vielä vuonna 1783 vain 1 500 asukasta. 1800-luvulla kaupungin asukasluku alkoi kasvaa nopeasti, ja se oli vuonna 1880 jo Yhdysvaltain kolmanneksi suurin kaupunki 600 tuhannella asukkaallaan. Brooklyn liittyi New Yorkiin vuonna 1894, ja Queens, Bronx ja Staten Island vuonna 1898. Niue
Niue asutettiin ensimmäisen kerran vuoden 1 000 tienoilla Tongalta ja Samoalta käsin. Ensimmäinen Niuessa käynyt eurooppalainen oli kapteeni James Cook, joka yritti rantautua saarelle vuonna 1774. Paikalliset suhtautuivat kuitenkin tulijaan vihamielisesti ja Cook lähti rantautumatta saarelle. Saamansa vastaanoton takia hän antoi saarelle nimeksi "Savage Island" eli Villien saari. Ensimmäinen lähetyssaarnaaja saarella oli London Missionary Societyyn kuulunut John Williams vuonna 1830, mutta LMS vakiinnutti asemansa vasta kun se sijoitti vuonna 1846 saarelle Samoassa kristinuskoon kääntyneen niuelaisen nimeltä Peniamina. Vuonna 1900 saaresta tuli Britannian siirtomaa, mutta jo seuraavana vuonna se annettiin Uudelle-Seelannille. Vallanvaihdosta tehtäessä saarelaisten mielipidettä ei kyselty ja Uuden-Seelannin aikeet liittää saari Cookinsaariin herätti protesteja. Vaatimukset itsehallinnosta lisääntyivät toisen maailmansodan jälkeen, mutta ne eivät heti ottaneet tuulta alleen, sillä Niue on taloudellisesti riippuvainen Uudesta-Seelannista. Saari sai kuitenkin itsehallinnon Uudesta-Seelannista vuonna 1974 ja samassa yhteydessä saaren asukkaat saivat Uuden-Seelannin kansalaisuuden. Vuonna 2004 sykloni Heta teki suurta tuhoa saarella. Manhattan
Eurooppalaisten pysyvä asutus Uudessa Hollannissa alkoi vuonna 1624, jolloin Governors Islandille perustettiin hollantilaisten tukikohta turkiskauppaa varten. Seuraavana vuonna aloitettiin citadelin ja Fort Amsterdamin rakentaminen Manhattanin saarelle, jota myöhemmin kutsuttiin nimellä Uusi Amsterdam (Nieuw Amsterdam). Vuotta 1625 pidetäänkin New Yorkin kaupungin synnyinvuotena. Vuonna 1626 Peter Minuit osti Manhattanin alkuasukkailta 60 guldenin arvolla tavaraa, usein sanotaan arvon vastanneen 24 dollaria, mutta 60 guldenia tuolloin vastasi yli 700 nykyistä euroa eli lähes tuhatta dollaria. Eräiden historioitsijoiden mukaan Minuitille sattui kaupassa erehdys: hän antoi tavarat canarsee-heimolle palkkioiksi Manhattanin käytöstä. Canarseet asuivat kuitenkin East Riverin toisella puolella nykyisen Brooklynin alueella. Manhattanilla, sen pohjoisosassa, asui kuitenkin weckquaesgeeksien heimo. New Yorkin historia
New Yorkista tuli 1940-luvun lopulta alkaen Yhdysvaltain televisiotoiminnan keskus, ja kaikki suurimmat televisioyhtiöt perustivat sinne pääkonttorinsa ja studionsa. New Yorkin poliisi
NYPD aloitti toimintansa vuonna 1845 Yhdysvaltojen ensimmäisenä poliisilaitoksena. Sen päämaja sijaitsee Manhattanilla. Laitoksen budjetti on 3,9 miljardia dollaria. Harlem
Harlem sai alkunsa kun Uusien-Alankomaiden kuvernööri Peter Stuyvesant perusti hollantilaisen Nieuw Haarlemin siirtokunnan pohjois-Manhattanille 1658. Siirtokunta sai nimensä hollantilaisen Haarlemin kaupungin mukaan. Harlemissa käytiin taistelu Yhdysvaltain itsenäisyyssodassa 1776. 1700-luvulla Harlemissa oli lähinnä peltoja ja laitumia. 1800-luvulla Harlemiin rakennettiin paljon muodikkaita kesäasuntoja. Asuintaloja alueelle alkoi nousta 1880-luvun rakennusbuumin aikana. New Yorkin historia
Kaupunki oli brittimiehityksen jäljiltä huonossa kunnossa, ja osa väestöstä asui telttakylissä. Tulvivat kadut ja viemärien puute aiheuttivat keltakuume-epidemioita. Jälleenrakennus ja katujen päällystäminen aloitettiin ja kaupunki laajeni nopeasti. Etenkin pohjois–eteläsuuntainen kauppakatu Broadway ja talouden keskuskatu Wall Street kunnostettiin. Uusi kaupungintalo rakennettiin vuosien 1803–1812 välillä. Alankomaiden siirtomaat
Pohjois-Amerikassa New York oli alkujaan hollantilainen siirtokunta, jonka nimi oli tuolloin Uusi Amsterdam. Vuonna 1667 tehdyssä rauhansopimuksessa Alankomaat kuitenkin luovutti sen Englannille ja sai vastikkeeksi osan Guayanaa, nykyisen Surinamen Etelä-Amerikan rannikolla. Myös muutamat Karibianmeren saaret, Alankomaiden Antillit, ovat kuuluneet Alankomaille 1600-luvulta lähtien. New York Mets
MLB laajeni kuitenkin siten, että vuodeksi 1962 sarjaan otettiin neljä uutta joukkuetta. Yhden paikan sai New York ja uuden seuran perustamista jatkoi sama porukka, joka oli ollut rakentamassa Continental Leagueen aiottua joukkuetta. Joukkueen työnimenä oli ”New York Metropolitan Baseball Club”, joka otettiin vuosina 1883–1887 toimineelta New York Metropolitans -joukkueelta. Nimi lyheni muotoon ”Metropolitans” ja lopulta ”Mets”. Joukkue yritti saada kannattajikseen ihmisiä, jotka aiemmin olivat kannattaneet Brooklyn Dodgersia tai New York Giantsia. Niinpä Mets valitsi tunnusväreikseen oranssin, joka oli ollut Giantsin väri, sekä sinisen, joka oli Dodgersin väri. Gangsteri
Erityisesti New Yorkissa syntyi oma värikäs alamaailmansa. Siirtolaisalueet ja slummit, kuten Hell’s Kitchen, Brooklyn ja varsinkin Manhattanilla Boweryn ja Broadwayn välissä sijainnut Five Points toimivat rikollisjengien syntypaikkoina. New Yorkin ensimmäinen järjestäytynyt jengi oli 1820-luvulla perustettu irlantilaissiirtolaisista muodostunut "Forty Thieves". Niin ikään irlantilainen oli alueen viinakauppiaiden varastoja vartioimaan perustettu "Roach Guard", josta tulikin murhiin ja ryöstöihin erikoistunut rikollisjengi. Roach Guardin sekalaisesta sakista järjestyi sittemmin kurinalainen "Dead Rabbits", jonka kovin vastustaja oli kansallismielinen ja katolilaisvastainen yhdysvaltalaissyntyisistä kasattu "Bowery Boys", jota vastaan irlantilaisjengit usein liittoutuivat. Muita jengejä olivat muun muassa "Shirt Tails", jonka jäsenet piilottelivat aseita housujen yli roikkuvien paitojen alla, Baltimoresta New Yorkiin sisarjengin muodostanut "Plug Uglies" ja juutalaisten muodostama "Eastman Gang". Canarseet
Hollantilaisen Uuden Amsterdamin sotilasosaston johtaja Peter Minuit halusi perustaa tukikohdan saarelle. Hän ei aikaillut viedessään asiaansa eteenpäin, vaan ryhtyi neuvottelemaan maiden ostosta seudun intiaanien kanssa. Vuonna 1626 hän osti Manhattanin canarsee-heimolta halvoilla rihkamilla ja tavaralla, jonka arvoksi on arvioitu 24 dollaria. Tosin myöhempien aikojen tutkijat ovat kyseenalaistaneet kauppasumman epäillen sen olleen mainittua huomattavasti suuremman. Pysyvä asutuksen nopea leviäminen Manhattanilla sai aikaan New-Amsterdamin linnakkeen rakentamisen, josta samalla tuli Uuden-Hollannin hallintokeskus. Ensimmäinen hollantilaisten viidestä kaupungista nykyisessä Brooklynissä, Amerfoort, perustettiin vuonna 1636. Kymmenen vuotta myöhemmin perustettiin Breuckelen, joka sitten myöhemmin laajeni Brooklyniksi. Peter Minuit
Peter Minuit (myös Minnewit; noin 1580 – kesäkuussa 1638) oli hollantilainen merimies ja siirtokunnan kuvernööri. Legendan mukaan 1626 hän osti Manhattanin Canarsee-intiaaneilta noin 24 dollarin arvoisilla helyillä ja perusti paikalle Uuden Amsterdamin eli nykyisen New Yorkin kaupungin. Todellisuudessa Canarsee-intiaanit olivat Brooklynista, ja Manhattania hallitsivat Wappinger-intiaanit. Viimeksi mainitut eivät olleet tyytyväisiä ohi heidän käsiensä tehtyyn vaihtokauppaan ja taistelivat myöhemmin alankomaalaisia vastaan Kuvernööri Kieftin sodassa. New York
New Yorkin seudun julkisessa liikenteessä tehdään vuosittain 2,63 miljardia matkaa – kolmasosa Yhdysvaltojen joukkoliikennematkoista. New Yorkin metro avattiin 1904. Staten Island Ferry on myös osa kaupungin joukkoliikennettä. Poughkeepsie
Nimi Poughkeepsie tulee wappinger-intiaanien kielestä ja tarkoittaa kaislakattoista taloa pienen puron varrella. Poughkeepsien ensimmäiset eurooppalaissiirtolaiset olivat hollantilaisia ja kaupungista tuli New Yorkin osavaltion toinen pääkaupunki pian Amerikan vallankumouksen jälkeen. Se sai kaupunkioikeudet vuonna 1854. Kaupungin maamerkki on Hudsonjoen ylittävä korkea Poughkeepsie Bridge, entinen rautatiesilta vuodelta 1900, joka vaurioitui tulipalossa 1974 ja avattiin uudelleen kävelysiltana 2009. Toinen tärkeä silta, Mid-Hudson Bridge, on vuodelta 1930 ja sitä pitkin joen ylittää U.S. Route 44. New Zealand Company
New Zealand Company oli 1839 Lontoossa perustettu yritys, jonka tavoitteena oli Uuden-Seelannin haltuunotto ja asuttaminen eurooppalaisilla. Yritys seurasi Edward Gibbon Wakefieldin periaatteita ja yritti pikemminkin luoda englantilaistyylisen yhteiskuntamallin maapallon eteläosaan kuin tehdä kaupallista tuottoa. Yhtiö perusti Wellingtonin, Nelsonin, Wanganuin ja Dunedinin siirtokunnat. New York (osavaltio)
New York on pinta-alaltaan 141 205 neliökilometrin suuruinen alue ja USA:n 27:nneksi suurin osavaltio. . New York on varsinkin osavaltion eteläosissa tiheästi asuttu ja se onkin asukasluvultaan maan neljänneksi suurin, edellään vain Kalifornia, Texas ja Florida. Osavaltio rajoittuu New Yorkin suurkaupungin kohdalla Atlantin valtamereen, lännessä ja pohjoisessa Erie- ja Ontariojärviin. Atlantin rannikkoa on 210 km, Erie- ja Ontario-järvien rannikkoa yhteensä 600 km. New York City Housing Authority
New York City Housing Authority (NYCHA) on New Yorkin kaupungin alaisuudessa toimiva järjestö, joka tarjoaa edullista asumista vähävaraisille ihmisille New Yorkin alueella. NYCHA:n 326 eri asuntoalueella on yhteensä yli 400 000 asukasta. NYCHA perustettiin vuonna 1934, ja sen ensimmäinen asuntoalue First Houses avattiin Lower East Siden naapurustossa seuraavan vuoden aikana. New Yorkin historia
1880-luvulla New Yorkin italialais- ja juutalaisyhteisöt kasvoivat voimakkaasti siirtolaisuuden myötä, ja suuri osa kaupungin väestöstä oli tuoreita siirtolaisia, joilla ei ollut juuria kaupungissa. Vuonna 1892 Lower East Siden siirtolaiskaupunginosassa oli rekisteröity 136 eri uskonnollista yhteisöä. Saksalaiset siirtolaiset asettuivat 1840-luvulta alkaen omaan kaupunginosaansa, jota he kutsuivat Pikku-Saksaksi, ja harjoittivat erityisesti käsityöläisammatteja. Irlantilaiset olivat sekatyö- ja palvelusväestöä ja asuivat hajallaan ympäri kaupunkia. New Yorkin pörssi
New Yorkin pörssi perustettiin vuonna 1792 puun alla kirjoitetulla sopimuksella osoitteessa 68 Wall Street. Nykyään pörssi sijaitsee osoitteessa 18 Broad Street, Broad Streetin ja Wall Streetin kulmassa Manhattanilla. Pörssirakennus lisättiin Yhdysvaltain historiallisten paikkojen rekisteriin historiallisena maamerkkinä vuonna 1978. Yhdysvallat toisessa maailmansodassa
Uuden maailmansodan estämiseksi sodan voittajavaltiot perustivat 24. lokakuuta 1945 maailmanlaajuiseksi rauhanjärjestöksi Yhdistyneet kansakunnat. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin Yhdysvalloissa: sen peruskirja allekirjoitettiin San Franciscossa ja sen päämaja sijaitsee New Yorkissa. Yhdysvalloista tuli yksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston viidestä pysyvästä jäsenmaasta ja täten vaikutusvaltainen tekijä maailmanpolitiikassa.