Onko Jussi Halla-aho kielitieteilijä?
Jussi Halla-aho
Jussi Kristian Halla-aho (s. 27. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen poliitikko, kielitieteilijä ja perussuomalaisten puheenjohtaja. Heinäkuusta 2014 hän on ollut Euroopan parlamentin jäsen, mitä ennen hän toimi kansanedustajana huhtikuusta 2011 alkaen. Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän on ollut vuoden 2009 alusta. Koulutukseltaan hän on filosofian tohtori.
Jussi Halla-aho
Halla-aho on arvostellut blogissaan Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja "Kirkko ja kaupunki" -lehteä siitä, että ne hänen mielestään tukevat islamia, vaikka kristinuskon oppien mukaan muslimit eivät voi pelastua, koska he eivät usko Jeesuksen ylösnousemukseen. Halla-ahon mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kirkko joko ei usko uskon avulla saavutettavaan pelastukseen, tai se pitää muslimien suvaitsemista muslimien pelastumista tärkeämpänä. Maassa maan tavalla : maahanmuuttokritiikin lyhyt historia
Jussi Halla-aho esittää Homma-foorumilla, että kirjassa kerrotaan totuus Sisusta ja sisulaisista ja jatkaa: ”Koska totuus kuitenkin on liian tylsä, kyseinen opus ei kelpaa lähdeviitteeksi Sisua käsitteleville tietokirjailijoille.” Maahanmuuttokriittisen filosofi Jukka Hankamäen mukaan Hannula on kirjassaan perustellut tyydyttävästi, miksi maahanmuutto ja monikulttuurisuus eivät ole välttämättä hyväksi. Jussi Halla-aho
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15 074). Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60 000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta. Juhani Suomi
Juhani Martti Kalervo Suomi (s. 15. helmikuuta 1943 Helsinki) on suomalainen ulkoasiainneuvos sekä historiantutkija, joka tunnetaan erityisesti tasavallan presidentti Urho Kekkosen elämäkerran kirjoittajana. Hän on koulutukseltaan valtiotieteen tohtori. Presidentti Martti Ahtisaari myönsi Suomelle professorin arvonimen vuonna 1997. Kustaa Karjalainen
Karjalaisen vanhemmat olivat sahatyömies Adolf Karjalainen ja Eva Gustava Kontio. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion suomalaisesta lyseosta 1892 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1897 ja lisensiaatin tutkinnon 1905. Suomen kielen opettajana Helsingin teollisuuskoulussa Karjalainen toimi 1896-98, Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisen laitoksen amanuenssina vuodesta 1904 lähtien ja suomalais-ugrilaisen kielitieteen dosenttina vuodesta 1905 lähtien. Hän oli myös vt. suomen kielen lehtori vuosina 1905–1913 sekä vt. suomen kielen ja kirjallisuuden professori 1908, 1910, 1913, 1914 ja 1917. Aatos Ojala
Aatos Ojalan vanhemmat olivat rovasti Emil Oskar Ojala ja Elli Matilda Vilkki ja puoliso vuodesta 1955 Raija Hillevi Kolkka, urheilutoimittaja Sulo Kolkan tytär. Ojala tuli ylioppilaaksi 1937, valmistui folosofian kandidaatiksi 1944 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1957. Ojala opiskeli myös Yalen yliopistossa Yhdysvalloissa sekä Ruotsissa, Saksassa ja Englannissa. Uransa alkuvuosina hän toimi Helsingin teknillisen opiston kielten tuntiopettajana, Helsingin yliopiston dosentti hän oli vuodesta 1956. Ojala työskenteli myös "Parnasson" päätoimittajana vuonna 1957. Jyväskylän yliopiston professori Ojala oli 1960–1982. Hän on huomattava erityisesti Jyväskylän yliopiston ja varhaisen suomalaisen semiotiikan historiassa. Ojalan väitöskirja käsitteli Oscar Wildea, myöhemmin hän tutki muun muassa F. E. Sillanpään kirjallista aatemaailmaa. Jorma Koivulehto
Jorma Koivulehto on kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia kielitieteilijöitä. Hän toimi myös akatemiaprofessorina. Koivulehto oli Suomalaisen Tiedeakatemian sekä kahden ulkomaisen akatemian (Akademie der Wissenschaften in Göttingen ja Österreichische Akademie der Wissenschaften) jäsen. Jussi Halla-aho
Lokakuussa 2010 Halla-aho liittyi perussuomalaisen puolueen jäseneksi. Vuonna 2011 hän nousi Helsingin kaupunginhallitukseen ja on toiminut muun muassa opetuslautakunnan jäsenenä. Hän on toiminut myös perussuomalaisten valtuustoryhmän varapuheenjohtajana. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Halla-aho valittiin 6 034 äänellä Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hänen äänimääränsä oli kolmanneksi korkein sekä Helsingissä että koko maassa vaikkei hän kampanjoinut vaaleissa lainkaan. Halla-aho erosi kaupunginhallituksen jäsenyydestä tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin, mutta jatkoi kaupunginvaltuustossa. Vuonna 2015 hän ei kuitenkaan osallistunut lainkaan kaupunginvaltuuston kokouksiin. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Hännikäinen toteaa olevansa islamofobi, joka tuntee vastenmielisyyttä islamia kohtaan ja pelkää sen vaikutusta. Hännikäisen mukaan monikulttuurisuus ei toimi käytännössä. Hänen mukaansa suurin osa ihmisistä haluaa elää ympäristössä, jossa enemmistöllä on sama kieli, ihonväri, historia ja tapakulttuuri kuin itsellä. Monikulttuurisuus johtaa ennakkoluuloihin, jännitteisiin, eristäytymiseen ja väkivaltaan. Sen sijaan kansallisvaltiossa on olemassa samastumisen ja yhteisvastuun perusta. Kiistoissa voittaja on häikäilemättömintä valtapolitiikkaa harjoittava yhteisö kuten islam. Hännikäisen mukaan maltillinenkin islam on ristiriidassa länsimaisen sananvapauden, kirkon ja valtion eron ja naisten oikeuksien suhteen. Hännikäisen mukaan Suomi ”rypee itseinhon ja alemmuuden tunnoissa” ja kansallinen ylpeys on kadonnut. Jussi Halla-aho
Iltalehden Taloustutkimuksella kesäkuussa 2017 teettämän kyselyn mukaan Jussi Halla-aho oli suosituin henkilö Suomen pääministeriksi alle 50-vuotiaiden vastaajien joukossa. Noin viidennes alle 50-vuotiaista ja lähes neljännes 25–34-vuotiaista valitsi Halla-ahon suosikikseen. Jussi Halla-aho
Jussi Halla-aho mainittiin Norjan vuoden 2011 joukkosurmien tekijän Anders Behring Breivikin manifestissa. Halla-aho kiisti yhteydet Breivikiin. ”Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta”, Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan. Iltalehti sai Julkisen sanan neuvostolta langettavan päätöksen kutsuessaan Halla-ahoa pääkirjoituksessaan Breivikin "oppi-isäksi" tämän maininnan perusteella. Neuvoston mukaan tähän ei ollut riittäviä perusteita. Homma
Vuonna 2010 ilmestyi kirja "Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?", jonka artikkelissa Mike Pohjola kirjoittaa Hommafoorumin keskustelutyylistä. Pohjola kirjoittaa palstalla olevan satoja viestiketjuja, joissa jotakuta maahanmuuttomyönteiseksi koettua henkilöä haukutaan ja oman puolen edustajiksi miellettyjä kehutaan. Monet palstan jäsenet kokevat vastustajikseen ”hyysäävät kukkahattutädit” sekä ”vihervasemmistolaiset stalinistit”. Pohjolan mukaan palstan slangia oppiakseen joutuu omaksumaan tietyn ajattelutavan ja tätä kautta ”initioidutaan” maahanmuuttokriitikoksi. Esimerkiksi ’maahanmuuttokriittinen’ on Pohjolan mukaan etupäässä kiertoilmaus rasismille. ’Poliittiseen eliittiin’ kuuluu kuka tahansa päättäjä, joka ei jaa hommalaisten käsitystä maahanmuutosta. ’Vihervasemmistolaiseen mediaan’ kuuluvat käytännössä kaikki valtaviestimet. Jussi Halla-aho
Halla-aho avioitui filosofian tohtori Hilla Halla-ahon (s. 1975, o.s. Salovaara) kanssa vuonna 2002. Heillä on neljä lasta, vuosina 2003 ja 2004 syntyneet tytöt sekä vuosina 2008 ja 2013 syntyneet pojat. Perhe on asunut vuodesta 2001 alkaen Helsingin Eirassa. Vuoden 2017 kesällä paljastui julkisuudessa, että Halla-aholla on myös vuonna 2015 syntynyt lapsi helsinkiläisnaisen kanssa, jonka kanssa Halla-aholla on ollut suhde vuodesta 2009 lähtien. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Muhammed viittaa Halla-ahon blogiteksteihin, joissa hän kirjoittaa rotujen välillä olevan älykkyyseroja, mustien aiheuttavan maailmanlaajuisesti kärsimyksiä valkoisille ja somalien olevan geneettisiltä ominaisuuksiltaan ryöstelijöitä. Halla-ahon mielestä kansalaisilla tulisi olla oikeus kantaa ampuma-asetta kaikkialla. Halla-aho on myös kirjoittanut, keihin hän toivoisi raiskausten kohdistuvan, koska ”heihin ei tehoa mikään muu kuin se, että monikulttuuri osuu omaan nilkkaan”. Halla-aho on sanonut pyrkivänsä lisäämään ja ylläpitämään maahanmuuttajavastaisia asenteita. ”Ruotsi on epäilemättä Länsi-Euroopan totalitaarisin valtio.” ”Minun on vaikea keksiä maailmankaikkeudesta alhaisempaa matelijaa kuin pohjoismainen sosialidemokraatti.” Eljas Pölhö
Heimo Heikki Eljas Pölhö (s. 14. kesäkuuta 1949 Haukivuori) on suomalainen tietokirjailija ja rautatiehistoriallisten julkaisujen toimittaja. Oppiarvoltaan Pölhö on filosofian lisensiaatti. Hän on raideliikenneharrastuslehti Resinaan perustaja ja ensimmäinen toimittaja. Jorma Mattinen
Jorma Kalervo Mattinen (s. 13. tammikuuta 1955, Teuva) on kemian professori, joka toimi 2005 Åbo Akademin rehtorina 2005–2014. Hän oli ensimmäinen äidinkieleltään suomenkielinen Åbo Akademin rehtori. Raimo Aulis Anttila
Raimo Aulis Anttila (s. 1935) on suomalainen kielitieteilijä. Hän oli Helsingin yliopiston yleisen kielitieteen professori vuosina 1971–1976, Kalifornian yliopiston professori Los Angelesissa vuodesta 1976. Alho Alhoniemi
Alho Esa Vesa Alhoniemi (s. 14. toukokuuta 1933 Suomussalmi) on suomalainen fennougristiikan emeritusprofessori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1967. Alhoniemi toimi Turun yliopiston suomen kielen apulaisprofessorina vuosina 1969–1971 ja suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professorina vuodesta 1971 vuoteen 1996, jolloin hän jäi eläkkeelle. Alhoniemi oli Suomen Kielen Seuran esimies 1971–1979. Alhoniemi on perehtynyt erityisesti suomalais-ugrilaisten kielten syntaksiin sekä mariin ja mordvaan. Jukka-Pekka Puro
Jukka-Pekka Puro (s. 1968) on suomalainen tietokirjailija, viestintätutkija ja kolumnisti. Puro väitteli vuonna 1996 Jyväskylän yliopistosta ja on toiminut tutkimus- ja opetustehtävissä Helsingin, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Turun kauppakorkeakoulussa. Puro työskentelee nykyään Turun yliopiston mediatutkimuksen oppiaineessa. Jussi Halla-aho
Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi 10. kesäkuuta 2017. Valitseminen puheenjohtajaksi johti puolueen eduskuntaryhmän hajoamiseen. Simo Olavi Hämäläinen
Simo Olavi Hämäläinen (s. 13. helmikuuta 1947 Pieksämäki) on Joensuussa asuva suomalainen kirjailija. Hän on asunut nuoruutensa Lieksassa, jossa toimi myös toimittajana. Hän on opiskellut suomen kieltä ja vertailevaa kansanrunoudentutkimusta Helsingin yliopistossa sekä lehdistöoppia Tampereen yliopistossa. Hämäläinen on valmistunut filosofian lisensiaatiksi. Hän on toiminut suomen kielen lehtorina Joensuun yliopistossa vuosina 1976–1995. Jussi Halla-aho
Keväällä 2013 Halla-aho ilmoitti asettuvansa ehdolle vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Hänet valittiin europarlamenttiin Alexander Stubbin jälkeen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä Suomessa (80 529 ääntä). Halla-aho aloitti europarlamentaarikkona heinäkuussa 2014 ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi varasijalta Mika Raatikainen. Jussi Halla-aho
Halla-ahon vanhemmat muuttivat ennen hänen syntymäänsä Tampereelle Etelä-Pohjanmaalta Alajärveltä. Halla-aho varttui Peltolammin kaupunginosassa alkoholistiperheessä, vanhempien erotessa Jussin olessa 12-vuotias. Hän kävi sekä peruskoulun, jonka yläasteella hän joutui koulukiusatuksi, että lukion Tampereella. Halla-aho soitti noin vuosina 1989–1994 "Blashemia" nimisessä speed metal -yhtyeessä, jonka kappaleet hän sävelsi ja sanoitti. Yhtye esiintyi Lemporockissa vuonna 1994. Halla-aho suoritti siviilipalveluksen työskentelemällä nuorisotalon iltaohjaajana. Myöhemmin hän on sanonut katuneensa siviilipalveluksen suorittamista. Jussi Halla-aho
Europarlamentissa Halla-aho kuuluu Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään (ECR). Hän on jäsen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) sekä EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnassa. Varajäsen hän on sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa (IMCO) ja valtuuskunnassa, joka toimii EU:n ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja vastaa suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan. Jussi Halla-aho
Vuonna 2003 Halla-aho väitti blogissaan joutuneensa homoseksuaalin ahdistelemaksi helsinkiläisessä puistossa. Hän kirjoitti miettineensä aseen hakemista ja homoseksuaalin päähän ampumista. Halla-aho pohti, ylittäisikö siitä seuraava hekuma vankilatuomion aiheuttaman harmistuksen. Hän myös kertoi pitävänsä väkivaltaa aliarvostettuna ongelmanratkaisukeinona. Myöhemmin Halla-aho poisti tekstin, luonnehtien sitä möläytykseksi, joka oli luonteeltaan ”kevytmielistä” huumoria. Jussi Halla-aho
Maaliskuussa 2009 Halla-ahon kannattajat alkoivat kerätä 2 000 kannattajakorttia Halla-aholle perustettua valitsijayhdistystä varten siltä varalta, etteivät perussuomalaiset ottaisi Halla-ahoa ehdokkaakseen kesän 2009 eurovaaleihin. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3 700 nimeä, mutta Halla-aho ilmoitti 27. huhtikuuta, ettei lähde ehdolle, jottei maahanmuuttokriittinen liike hajoaisi. Anna Hallava
Anna Hallava (s. 1974 Turku) on suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija ja kieltenopettaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri. Jaakko Leino
Jaakko Leino (s. 1971 Espoo) on suomalainen kielentutkija. Hän on Helsingin yliopiston suomen kielen professori. Ulla-Maija Forsberg
Forsberg on ollut suomen etymologisen sanakirjan "Suomen sanojen alkuperän" päätoimittaja. Hän on kansainvälisesti merkittävimpiä obinugrilaisten kielten tutkijoita. Hän on tutkinut suomen ja suomalais-ugrilaisten kielten sanaston etymologiaa ja muun muassa unkarin kielen historiaa. Forsberg on myös hoitanut useita merkittäviä tieteellisiä luottamustoimia. Hän oli 2007–2009 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaani. Vuoden 2010 alusta hän on ollut Helsingin yliopiston päätoiminen ensimmäinen vararehtori. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Pohjola käsittelee erästä Halla-ahon blogikirjoitusta. Pohjolan mukaan siinä on esillä kirjoittajalle tyypillinen tyylikeino, niin sanottu olkinukkeargumentointi. Halla-aho esittää tietystä asiakysymyksestä oman versionsa, jota kukaan ei ole esittänyt. Siksi se on helpompi näennäisesti kumota. Pohjolan mukaan Halla-ahon tarjoamat tosiasiaväitteet ovat usein yleistyksien, vääristelyiden ja oikeiden tilastojen sekoituksia. Varsin tyypillistä Halla-ahon teksteille on, että niissä ”vääristellään, kärjistetään, provosoidaan, vittuillaan, vitsaillaan, agitoidaan”. Halla-aho kysyy, onko suomalaisilla esimerkiksi kehitysavun kautta ”velvollisuus ratkaista ongelmia, joita eivät ole olleet aiheuttamassa”? Pohjolan mukaan tähän kiteytyy yksi maahanmuuttokriittisyyden suurista loogisista virheistä. Suomalaiset kurjistavat kehitysmaiden oloja ostamalla orjatyövoimalla diktatuureissa tehtyjä tuotteita. Maahanmuuttajien syyllistäminen ei ole järkevää vaan rasistista, vaikka se tuottaisikin suosiota ”kouluttamattomien kansanjoukkojen manipuloijille”. Tapio Puolimatka
Ylen toimittaja Antti Seppälä ihmetteli näkökulma-blogissaan 17.11.2014, ettei Jyväskylän yliopisto ollut puuttunut Tapio Puolimatkan kirjoitteluun avioliittolainsäädännöstä. Jyväskylän yliopisto julkaisikin samana päivänä tiedotteen, jossa se korostaa etteivät työntekijöiden ilmaisut edusta yliopiston kantaa. "Kansan Uutiset" -verkkolehdessä Jarkko Mänttäri tulkitsi Jyväskylän yliopiston kannanoton olleen suunnattu Puolimatkaa vastaan. Puolimatka kritisoi Mänttäriä ja Seppälää sensuurihakuisuudesta Uuden Suomen blogissaan "Tarvitaanko demokratiassa ajatuspoliiseja." Puolimatka kirjoittaa:"Tässä yhteydessä herää kysymys: onko tarkoituksena sensuroida olennaista tietoa lain lapsivaikutuksista sallimalla vain yhden keskustelun osapuolen esiintyä alan asiantuntijana?" Jari Aula
Jari Aula (s. 29. tammikuuta 1961 Rovaniemi) on suomalainen radiokuuluttaja, toimittaja ja kääntäjä. Hän on opiskellut venäjän kieltä ja kirjallisuutta ja myöhemmin mm. slavistiikkaa (länsi- ja eteläslaavilaiset kielet ja kulttuurit). Koulutukseltaan Aula on filosofian maisteri Helsingin yliopistosta. Hän on opiskellut myös ulkomailla, mm. 1980-luvulla silloisessa Leningradin valtiollisessa yliopistossa ja myöhemmin myös Prahassa (Kaarlen yliopisto) sekä Bratislavassa. Aula on auktorisoitu venäjän, tšekin ja slovakin kääntäjä. Lisäksi hän hallitsee slaavilaisista kielistä mm. puolaa, ukrainaa ja sorbia. Suomalainen kulttuuri
Kieli on kansallisuuden perusta, julisti J. V. Snellman, ja Suomessa se on suomen kieli, jota ruotsinkieliset opetelkoot. Aleksis Kivi oli ensimmäinen suomenkielinen ammattikirjailija, ja hänen uransa oli käännekohta, jonka jälkeen suomenkielinen kirjallisuus nousi ruotsinkielisen rinnalle ja ohi. Jussi Halla-aho
Puoluekokouksessa pidetyssä linjapuheessa Halla-aho muun muassa kritisoi maahanmuuttopolitiikkaa, eurooppalaista integraatiota sekä yhteisvaluutta euroa. Puheessaan Halla-aho myös toi esille, että Perussuomalaiset eivät ole vaatineet hallitusohjelman neuvottelua uusiksi, vaan Perussuomalaiset edellyttävät, että myös Perussuomalaisille tärkeitä hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan. Hillotolppa
Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho käytti hillotolppa-sanaa videollaan, jossa kertoi ehdokkuudestaan puolueen puheenjohtajaksi. Halla-ahon mukaan "puolue ei voi olla harvojen hillotolppa". Halla-aho tuli valituksi puheenjohtajaksi Perussuomalaisten puoluekokouksessa 2017. Kunnianloukkaus
Jussi Halla-aho teki 2009 poliisille tutkintapyynnön uutisoinnista, jossa häntä kutsuttiin "ulkomaalaisvastaiseksi" ja "rotutohtoriksi". Johtava kihlakunnansyyttäjä määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska näyttöä rikoksesta ei ollut. Päätöksen perusteluissa todettiin, että kunnianloukkauksena ei pidetä arvostelua, joka kohdistuu toisen menettelyyn muun muassa politiikassa, ja joka ei selvästi ylitä sitä, mitä voidaan pitää hyväksyttävänä. Perusteluissa myös todetaan, että Halla-aho on itse muodostanut poliittista imagoaan esittämällä voimakkaita mielipiteitä maahanmuutto- ja rotuasioissa, ja hänet tunnetaan yleisesti myös väitelleenä tohtorina. Perussuomalaiset
Puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi "Helsingin Sanomien" haastattelussa elokuussa 2018, että puolue haluaa lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Heikki E. S. Mattila
Heikki Eero Sakari Mattila (s. 14. joulukuuta 1947 Helsinki) on Lapin yliopiston oikeuslingvistiikan professori. Hän on tutkinut erityisesti oikeuskieltä, kirjoittanut suomen- ja englanninkielisenä julkaistun teoksen "Vertaileva oikeuslingvistiikka" ja toiminut oikeustieteellisen tietosanakirjan "Encyclopædia Iuridica Fennican" päätoimittajana. Kaisa Häkkinen
Kaisa Mervi Maritta Häkkinen (o.s. "Ranta", s. 17. marraskuuta 1950 Kouvola) on suomalainen professori ja kielitieteilijä. Hän on työskennellyt Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan dekaanina ja opettanut suomen kieltä ja kielikunnan historiaa. Elokuussa 2015 Häkkinen jäi eläkkeelle suomen kielen oppiaineen esimiehen ja suomen kielen professorin virasta. Marja-Liisa Helasvuo
Marja-Liisa Helasvuo (o.s. "Alanko"; s. 1962, Loppi) on suomalainen filosofian tohtori, joka toimii Turun yliopiston suomen kielen professorina. Matias Turkkila
Turkkila on koulutukseltaan diplomi-insinööri. Turkkila liittyi perussuomalaisiin vuoden 2006 lopulla ja on toiminut Jussi Halla-ahon kampanjapäällikkönä. Turkkila on Hommaforumin perustajajäsen ja entinen vetäjä. Hän on toiminut Suomen Sisun varapuheenjohtajana mutta erosi yhdistyksestä alkuvuodesta 2012. Turkkila sai vuoden 2012 kunnallisvaaleissa 276 ääntä ja toimii kaudella 2013–2017 Helsingin maahanmuutto- ja kotouttamisasioista vastaavan neuvottelukunnan puheenjohtajana. Hän oli ehdolla myös vuoden 2017 kuntavaaleissa, ja vuoden 2019 eduskuntavaaleissa. Jaakko Husa
Husa väitteli Lapin yliopistossa vuonna 1995 tutkimuksellaan "Julkisoikeudellinen tutkimus" vastaväittäjinään professorit Antero Jyränki ja Hannu Tapani Klami. Hän on julkaissut yli 200 tieteellistä tekstiä (kirjoja, artikkeleita, arvosteluja) englanniksi (julkaisujen pääkieli) ja suomeksi. Julkaissut tieteellisiä tekstejä myös saksaksi ja ruotsiksi. Husan tekstejä on käännetty muun muassa espanjaksi, japaniksi ja turkiksi. Sirkka-Liisa Hahmo
Sirkka-Liisa Hahmo (s. 14. syyskuuta 1941 Pirkkala) on suomalainen kielitieteilijä. Hahmo opiskeli Tampereen yliopistossa ja valmistui 1968. Hän lähti Groningenin yliopistoon vuonna 1970 ja toimi siellä suomen kielen opettaja-tutkijana fennougristiikan laitoksessa vuoteen 2000 asti. Hahmo väitteli tohtoriksi Groningenissa 1994 ja hänet valittiin fennistiikan professoriksi Saksan Greifswaldin yliopistoon vuonna 2000. Hän jäi professorin virasta eläkkeelle vuonna 2008. Hahmon erityisaloja ovat olleet historiallinen morfologia, etymologia ja lainasanatutkimus. Jarkko S. Tuusvuori
Jarkko S. Tuusvuori (s. 1968) on helsinkiläinen filosofi, tietokirjailija, suomentaja ja toimittaja. Hän oli "Niin & näin" -lehden päätoimittaja vuosina 2007–2009 yhdessä Tere Vadénin kanssa. Tuusvuori on väitellyt filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa Friedrich Nietzschen filosofiasta. Hän on myös kääntänyt useita filosofisia teoksia suomeksi. Hän on kirjoittanut teokset "Käsikirja" (Teos 2013), "Kulttuurilehti 1771-2007" (SKS 2007) ja "Hyviin käsiin" (Suomen sairaanhoitajaliiton julkaisuja 2006). Vilma Luoma-aho
Vilma Luoma-aho (s. 21. huhtikuuta 1977) on Jyväskylän yliopiston Kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori. Aiemmin hän toimi yhteisöviestinnän professorina humanistisessa tiedekunnassa. Koulutukseltaan Luoma-aho on filosofian tohtori. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2005 Jyväskylän yliopistosta aiheena "Faith-holders as Social Capital of Finnish Public Organisations". Luoma-aho on tehnyt post-doc tutkimusta Etelä-Kalifornian yliopistossa Annenberg School for Communicationissa vuonna 2006 sekä toiminut vierailevana tutkijana Stanfordin yliopiston Innovaatiojournalismin tutkimuskeskuksessa vuosina 2008-2009. Viestinnän ammattilaiset valitsi Luoma-ahon vuoden 2014 viestinnän ammattilaiseksi. Luoma-aho vastaa Euroopan viestintäammattilaisia kartoittavan European Communication Monitor -tutkimuksen Suomen aineistonkeruusta. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Sirpa Pietikäinen kirjoittaa ihmisille ominaisesta stereotypioinnista ja laumakäyttäytymisestä muiden ihmisten kustannuksella. Pelon ja uhkakuvien kautta on helppo tehdä politiikkaa. Tietoisella toiseuden rakentamisella voidaan rapauttaa yhteiskunnan luottamuspääomaa. Toisaalta voidaan myös tehdä valinta, että luottamuspääomaa kasvatetaan. Pietikäisen mukaan maahanmuutto ei ole valtaosalle ihmisistä asia, joka on heille arjessa tärkeä. Siitä puhutaan siksi, että siihen on helppo ottaa kantaa. Työttömyyden kaltaisesta ilmiöstä taas on vaikeampi rakentaa vastakkainasetteluun perustuvaa keskustelua eikä sitä ole helppo hahmottaa. Sven Olov Lindholm
Heinäkuussa 2017 syntyi Suomessa kohu, kun perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho siteerasi Lindholmin vuonna 1943 julkaisemassa teoksessa "Svensk frihetskamp" ilmestynyttä runoa "Framför oss ligger Sverige". Halla-ahon mukaan hän ei tiennyt sen natsikytköksistä, vaan oli tutustunut runoon musiikin kautta. Juhani Aho
Aho oli ensimmäinen suomalainen kirjailija, joka oikeasti eli kirjoittamalla. Hänestä tuli jo elinaikanaan eräänlainen kansalliskirjailija, minkä vuoksi hän joutui kirjoittamaan liian paljon ja osallistumaan erilaisiin julkisiin tehtäviin, mikä puolestaan hajotti hänen voimiaan. Aho oli myös aikansa tunnetuimpia suomalaiskirjailijoita Euroopassa, koska hänen kirjoistaan ilmestyi erikielisiä käännöksiä melko nopeasti. Jo 1890-luvulla hänen kirjojaan oli käännetty kymmenelle kielelle. Hän haaveilikin vanhemmiten kansainvälisistä markkinoista ja Nobelin palkinnosta. Aho oli myös useita kertoja ehdolla Nobelin palkinnolle. Jussi Niinistö
Koulutukseltaan Niinistö on filosofian tohtori. Vuodesta 2004 lähtien hän on ollut Suomen historian dosentti Helsingin yliopistossa ja Suomen sotahistorian dosentti Maanpuolustuskorkeakoulussa. Klaus Elovaara
Klaus Elovaara (s. 1947 Helsinki) on suomalainen omakustannekirjailija, joka on toiminut myös politiikassa. Varsinaiselta ammatiltaan hän on keittiömestari. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa Elovaara oli perussuomalaisten ehdokkaana saaden 126 ääntä, mutta hänet erotettiin puolueesta vuonna 2011. Elovaara tunnetaan islaminvastaisen Finnish Defence Leaguen sekä Suomen Sisun aktiivina. Hän käytti sosiaalisessa mediassa belgialaisen uusnatsijohtajan mukaan ottamaansa nimimerkkiä "Leon Degrelle". Sittemmin hän on avannut ainakin Facebookiin tilin nimellä "Bernardo Clarevesil". Vuonna 2012 kirjailija Jussi K. Niemelä teki rikosilmoituksen Elovaarasta saatuaan blogissaan uhkaavia kommentteja. Elovaara kiisti olleensa kyseinen kirjoittaja. Elovaara oli yksi suomalaisista, joille Anders Behring Breivik lähetti manifestinsa. Pekka Hirvonen
Pekka Aulis Hirvonen (s. 1944) on suomalainen kielitieteilijä. Hän on ollut Joensuun yliopiston englannin kielen professori vuodesta 1979. Hänen tutkimusalaansa on ollut englannin kielen oppiminen ja opettaminen. Jaakko Lehtonen
Jaakko Pekka Juhani Lehtonen (s. 1941) on suomalainen kielen ja puheviestinnän tutkija. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston soveltavan kielitieteen ja puheentutkimuksen professori vuodesta 1984, myöhemmin yhteisöviestinnän professori, sekä yhteisö- ja keskinäisviestinnän dosentti Tampereen yliopistossa ja kulttuurienvälisen viestinnän ja yhteisöviestinnän dosentti Turun yliopistossa. Hänen tutkimuskohteitaan ovat olleet suomen kielen fonetiikka, suomalaisten vieraan kielen käytön ongelmat, kielellinen prosessointi ja suomalainen puhekulttuuri. Jussi Halla-aho
Ruotsalaisen rasisminvastaisen "Expo"-lehden päätoimittaja Daniel Poohl pitää Halla-ahoa 1930-lukulaisena fasistina. Hänen mukaansa Halla-aho ei olisi Ruotsissa tervetullut sikäläiseen maahanmuuttokriittiseen ruotsidemokraattien puolueeseen, vaan joutuisi tyytymään pienten marginaaliryhmien seuraan. Fasismia tutkinut professori emeritus Tarmo Kunnas arvioi vuonna 2013, että Halla-ahon edustama ”kovien arvojen perussuomalaisuus” on ”aateperimältään fasistinen”. Kuntavaalit 2017
Perussuomalaisten osalta vaalin tulos kertoi europarlamentaarikko Jussi Halla-ahon johtaman maahanmuuttokriittisen siiven vahvistumisesta puolueen sisällä. Helsingissä Halla-aho voitti kansanedustaja Sampo Terhon äänin 5641–3333. Molemmat olivat ennen kuntavaaleja ilmoittautuneet ehdokkaiksi perussuomalaisten uuden puheenjohtajan vaaliin Jyväskylässä kesäkuussa 2017 pidettävässä puoluekokouksessa. Porissa Halla-ahon kannattajana tunnettu kansanedustaja Laura Huhtasaari löi eduskunnan liikennevaliokunnan puheenjohtajan Ari Jalosen äänin 2566–416, ja Turussa maahanmuuttokriittisen siiven kansanedustaja Ville Tavio voitti maltillistuneen eduskunnan puhemiehen Maria Lohelan äänin 2077–817. Jussi Halla-aho
Halla-ahosta on tehty kanteluja ja tutkintapyyntöjä, ja hän on myös itse tehnyt niitä. 9. helmikuuta 2009 Halla-aho teki tutkintapyynnön Yleisradion televisiouutisjutusta, jossa häntä nimitettiin ”ulkomaalaisvastaiseksi” ja ”rotutohtoriksi”. 5. toukokuuta 2009 kihlakunnansyyttäjä Heikki Poukka määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska katsoi, ettei näyttöä rikoksesta ollut. Halla-ahoon on kohdistunut useita uhkailuja esimerkiksi internetin välityksellä ja puhelimitse, hänen oman väitteensä mukaan myös tappouhkaus. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Hännikäisen mukaan nykyisin kantaväestöä vaaditaan sopeutumaan maahanmuuttajien tapoihin ja monikulttuurisuutta pidetään itsessään myönteisenä ilmiönä. Hännikäisen mukaan maahanmuuttoa on rajoitettava ja siirtolaisia vaadittava sulautumaan suomalaiseen yhteiskuntaan. Hännikäinen myöntää, että ”halla-aholaisuudella” on ääri-ilmiönsä, jossa ”oikeat rasistit ja muut luonnehäiriöiset yksilöt” ilmaisee itseään tappouhkauksilla ja muilla häirikköviesteillä. Heidät tulee pitää omista riveistä loitolla. Jussi Teljo
Teljo oli Kuopion kansalaisopiston johtaja vuosina 1931–1933 ja työskenteli opettajana Työväen Akatemiassa 1930–1931 sekä 1934–1938, Helsingin suomalaisessa yksityislyseossa 1935–1945, Sotakorkeakoulussa 1935–1939 ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa 1938–1946. Hän oli vuodesta 1939 valtio-opin dosentti Helsingin yliopistossa, vuodesta 1946 professori Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja vuodesta 1949 professori Helsingin yliopistossa. Teljo oli myös "Uudessa Suomen" toimittaja ja "Suomen Heimo" -lehden toimitussihteeri. Lisäksi hän suomensi kirjoja englannista Otavalle ja WSOY:lle ja teki esitelmiä Yleisradiolle. Hän suomensi historiaan liittyvää tietokirjallisuutta, muun muassa Carl Grimbergin "Kansojen historian" osia. Jussi Halla-aho
Huhtikuussa 2011 Perussuomalaisten eduskuntaryhmä valitsi Halla-ahon maahanmuuttoon liittyviä lakiesityksiä käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin luopui puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2012 muiden puolueiden eduskuntaryhmien vaadittua hänen eroaan. Taustalla olivat Halla-ahon blogikirjoituksestaan saama sakkotuomio sekä hänen omat kommenttinsa korkeimman oikeuden vahvistamasta tuomiosta. Halla-ahoa syytettiin muun muassa oikeusjärjestelmän vähättelystä. Minna Suni
Kielitieteilijänä Suni on tutkinut etupäässä, kuinka Suomeen saapuvat maahanmuuttajat oppivat suomen kieltä ja kuinka he käyttävät kieltä. Hänen viimeisimmät tutkimuksensa vuosina 2015–2016 ovat liittyneet tutkimushankkeisiin "Suomi työkielenä" ja "Terveydenhuollon suomi", joissa on tutkittu taustaltaan alun perin vieraskielisten henkilöiden suomen kielen ammatillisen kielitaidon kehittymistä. Hän on ollut myös mukana perustamassa alan kansainvälistä tutkijaverkostoa. Jussi Halla-aho
Lukion jälkeen Halla-aho opiskeli Pirkanmaan hotelli- ja ravintolaoppilaitoksessa, josta hän valmistui tarjoilijaksi vuonna 1994. Vuosina 1995–2000 Halla-aho opiskeli Helsingin yliopistossa venäjää. Vuonna 2006 hän väitteli filosofian tohtoriksi muinaiskirkkoslaavista arvosanalla "eximia cum laude approbatur". Halla-aho on työskennellyt myös tarjoilijana, muinaiskirkkoslaavin tuntiopettajana Helsingin yliopistossa ja viisumivirkailijana Suomen Kiovan-suurlähetystössä. Heli Laaksonen
Laaksonen opiskeli Turun yliopistossa pääaineenaan suomen kieli ja valmistui filosofian maisteriksi vuonna 2000. Lisäksi hän opiskeli Virossa Tarton yliopistossa 1992 ja 1999. Laaksonen työskenteli Helsingin sosiaalialan oppilaitoksen viestinnän ja viron kielen opettajana 1996–2000 ja Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian viestinnän opettajana 1997–2001. Vuodet 2001–2004 hän työskenteli Laitilan kulttuurihankkeen vetäjänä ja vuodesta 2004 lähtien hänellä on ollut oma toiminimi Sanatoimisto Hulimaa. Vuonna 2011 Laaksonen muutti Rauman Lappiin. Hän esiintyy nykyään myös yhdessä porilaisen murrekirjailijan Elina Wallinin kanssa. Norjan iskut 2011
Poliisiylijohtaja Mikko Paateron mukaan äärioikeiston toimintaa aiotaan seurata Suomessa suojelupoliisin taholta entistä tarkemmin Norjan tapahtumien jälkeen. Tampereen yliopiston historian ja filosofian laitoksen tutkijan Jussi Jalosen mukaan useat Breivikin esittämät ajatukset toistuvat Suomessa käydyssä islamia, maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta koskevassa keskustelussa. Samantyyppisiä ajatuksia näistä ovat Jalosen mukaan esittäneet Suomessa esimerkiksi Jussi Halla-aho, James Hirvisaari ja Sampo Terho. "Siitä ei pääse mihinkään, että Norjassa toiminut henkilö on tavallaan sellaisten ihmisten aateveli, jotka Suomessa ovat nousseet aika korkeisiin asemiin ja joiden äänet pääsevät esiin julkisessa keskustelussa", toteaa Jalonen. Breivikin manifestissa mainittu Jussi Halla-aho kuitenkin kiistää yhteydet joukkosurmaajaan ja leimaa tämän manifestin "kovin sekoilevaksi". "Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta", kirjoitti Halla-aho Facebook-sivullaan. Suomalaisen maahanmuuttokriittisen Homma-foorumin etusivulla olleessa viestissä väkivalta ja veriteot tuomittiin. Maalittaminen
Esimerkkinä maalittamisen ympärillä käydystä keskustelusta on tapaus Suomesta vuodelta 2017. Helsingin poliisin johtokeskuksen johtaja Jussi Huhtela jakoi kansanedustaja Antero Vartian twiitin "Ylikomisario"-tilillään ja puolusti Vartian maahanmuuttoa puoltavaa kantaa. Jussi Halla-aho ihmetteli, voiko poliisi virkatehtävissään esittää poliittisia kannanottoja, ja pelkäsi poliisin politisoitumisen heikentävän kansalaisten luottamusta poliisiin. Twitterissä Halla-ahon sanottiin näin maalittaneen poliisin. Helsingin poliisipäällikkö totesi, että jatkossa virkatileiltä ei juuri poliittisisia artikkeleita jaeta, ja toimintaa ehkä keskitetään yksityisille some-tileille. Jussi Halla-aho
Kriittiseen uskontokeskusteluun ja sananvapauteen viitaten Halla-aho on todennut, että "jos muslimit eivät koskaan joudu kohtaamaan niitä argumentteja, joita heidän oppijärjestelmiään vastaan voidaan esittää, niin heillä ei ole mitään syytä myöskään aloittaa yhteisöjen sisällä islamin renessanssia, jonka tarve olisi mitä suurin tässä maailmassa". Aimo Hakanen
Aimo Kalevi Hakanen (s. 1935) on suomalainen kielentutkija. Hän on ollut Turun yliopiston suomen kielen professori 1984. Hän tutki adjektiivien vastakohtasuhteita, konstrastiivista lauseoppia ja tekstilingvistiikkaa. Juha Hulmi
Juha Hulmi on suomalainen liikuntatieteilijä, tietokirjailija ja bloginpitäjä. Lihastohtori-blogissaan hän käsittelee treenaamista tutkimustiedon pohjalta. Koulutukseltaan hän on liikuntatieteiden tohtori. Justa Holz-Mänttäri
Justa Holz-Mänttäri (s. 1936Hampuri) on suomalais-saksalainen käännöstieteilijä, joka tunnetaan erityisesti translatorisen toimintateorian kehittäjänä. Holz-Mänttäri on filosofian tohtori, ja hän on toiminut muun muassa professorina Tampereen yliopistossa sekä saksan kielen kääntäjänä. Hänen kehittämänsä translaatiotoiminnan teorian mukaan kääntämisen prosessiin kuuluvat myös lähdetekstin tekijä, asiakas ja kohdeyleisö. Kääntäjän tehtävänä on tuottaa sellaista kohdekieltä, jonka tavoitteet ovat kaikkien osallisten asettamat. Käännöksen tavoite on viestinvälitys kohdeyleisölle. Lauri Posti
Posti kuului Urho Kekkosen ystäväpiiriin ja kohosi 1960-luvulla Suomen kielitieteen keskeiseksi organisaattoriksi. Hän oli Helsingin yliopiston historiallis-kielitieteellisen osaston (nykyisen humanistisen tiedekunnan) dekaani ja ylioppilastutkintolautakunnan puheenjohtaja. Posti oli myös tärkeässä asemassa perustettaessa Kotimaisten kielten tutkimuskeskusta ja ehti toimia opetusministerinä Keijo Liinamaan virkamieshallituksessa. Hän oli Suomalaisen tiedeakatemian ja Suomen Tiedeseuran jäsen. Ihmisen viheliäisyydestä ja muita esseitä
Hännikäinen kirjoittaa samastuvansa nationalistina suomalaiseen kulttuuriin ja kulttuuriperintöön. Valtio on pelkkä väline, mutta suomalaista kulttuuriperintöä kannattaa kehittää, vaalia ja puolustaa. Virallinen suomi ja suomalainen älymystö suhtautuu tähän kuitenkin Hännikäisen mukaan välinpitämättömästi. ”On mahdoton ajatella, että Helsinki-Vantaan lentoaseman tai Helsingin keskusrautatieaseman seinät koristeltaisiin Aleksis Kiven, Volter Kilven, Maria Jotunin tai Paavo Haavikon kuvin. Suomalaisuutta edustamaan kelpaavat vain huippu-urheilijat ja menestyneet hienomekaniikan tuotteet.” Kansallisvaltio on vakiinnuttanut yhtäläiset oikeudet ja hyvinvoinnin, ja suomen kielen ovat kirjakieleksi aikoinaan muokanneet kansallisuusaatteen elähdyttämät yliopistoihmiset. Hännikäisen mukaan useimmat ihmiset haluavat asua ympäristössä, jossa enemmistöllä on sama äidinkieli, historia ja tapakulttuuri kuin itsellä. Yhteiskunta tarvitsee yhteisiä arvoja, tapoja ja päämääriä, muuten edessä on hajaannus ja ryhmien eristäytyminen. Heikki Leskinen
Heikki Olavi Leskinen (s. 10. lokakuuta 1930 Kurkijoki) on suomalainen kielentutkija ja emeritusprofessori. Hän on ollut Jyväskylän yliopiston suomen kielen professori vuodesta 1967. Hänen tutkimusalaansa ovat itämerensuomalaisten kielten äänne- ja muotohistoria sekä suomen kielen murteet. Hän oli 1966–1970 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan dosentti. Jussi Jalonen
Jussi Jalonen (s. 1975 Rauma) on suomalainen historioitsija ja tietokirjailija. Hän toimii tutkijana Tampereen yliopistossa. Matthias Hallenius
Matthias Hallenius (1699–1748) oli suomalainen kielitieteilijä. Hän oli vuodesta 1737 Turun akatemian heprean ja kreikan kielten dosentti, jumaluusopin apulainen vuodesta 1738. Hänen väitöskirjansa vuodelta 1737 oli "De Borea-Fennica", ja siinä hän esitti gootin kielestä sanoja, joilla on muoto- ja merkitysvastineet suomen kielessä. Halleniuksen rinnastuksista useimmat pitävät paikkansa. Hänellä oli kuitenkin aikakauden yleisiä näkemyksiä muun muassa siitä, että gootit olisivat germaanistunut suomalainen kansa ja että heprea on suomen kantakieli sekä että muun muassa saamen kieli, viro ja slaavilaiset kielet polveutuvat suomen kielestä. Juha Laaksonen (toimittaja)
Laaksonen on vuodesta 1991 tehnyt luonto-ohjelmia Yle Radio Suomelle. Hän toimii muun muassa Pirkka-Pekka Peteliuksen juontaman Luontoillan lintuasiantuntijana. Laaksonen on myös luontovalokuvaaja ja ornitologi. Koulutukseltaan hän on maantieteilijä. Minna Suni
Suni nimitettiin Jyväskylän yliopistoon kielten laitokselle määräaikaiseen suomen kielen professuuriin elokuun alusta 2015 lukien. Sen ohella hän toimi vuoden ajan vierailevana professorina ELTE-yliopistossa Budapestissä. Vakinaisena suomen kielen professorina hän toimii vuoden 2017 alusta lähtien. Professuurin erikoisala on suomi toisena ja vieraana kielenä. Professorina Suni on vastannut Suomen kielen ja kulttuurin maisterikoulutuksesta. Hän on myös Helsingin yliopiston dosentti. Dosentuurin alana on suomen kieli painopisteenä suomi toisena kielenä. Heikki Palva
Heikki Väinö Kaleva Palva (s. 5. toukokuuta 1935 Porvoo) on suomalainen kielitieteilijä, arabian kielen emeritusprofessori Helsingin yliopistossa. Palva on toiminut myös Göteborgin yliopiston arabian kielen, erityisesti nykyarabian professorina vuosina 1970–1982. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Jukka Hankamäen mukaan ”maahanmuutosta eniten kärsineissä maissa” maahanmuuttokritiikki on noussut jo 2000-luvun alussa. ”Käytännössä jokaisesta maahanmuuttohankkeesta tulee valloitusretki.” Uudet etniset vähemmistöt keskittyvät oman kulttuurinsa ja yhteisöjensä pariin, mikä on merkki syrjinnästä ja syrjäytymisestä. Hankamäen mukaan yhteiskuntaluokkien yhteisvastuu ja länsimainen hyvinvointi toteutuivat kansallisvaltioiden kautta. Hankamäen mukaan oikeisto on halunnut maahanmuuton kautta halpaa työvoimaa. Hankamäki katsoo, että monikulttuurisuus on EU:n virallinen poliittinen aate, jota ohjaavat kapitalismin edut. Vaikka valtaosa kansalaisista on tutkimusten mukaan maahanmuuttoa vastaan, eivät poliitikot kuuntele. Kun vasemmistokin on kääntynyt länsimaiden työläisten etuja vastaan, nationalististen puolueiden kannatus on noussut. Hankamäen mukaan työperäistä maahanmuuttoa on valvottava enemmän, sillä valtiovallan tehtävä on suojella suomalaista työvoimaa. Suomessa työskentelyn tulisi olla tiukemmin luvanvaraista. Jussi Halla-aho
18. marraskuuta 2008 Vihreät Naiset ry ilmoitti jättävänsä Halla-ahosta tutkintapyynnön Scripta-blogissa joulukuussa 2006 julkaistusta kirjoituksesta "Monikulttuurisuus ja nainen". Siinä Halla-aho toivoi, että raiskausten lisääntyessä raiskatuksi joutuisivat hänen mielestään ”oikeat ihmiset” eli ”vihervasemmistolaiset maailmanparantajat ja heidän äänestäjänsä”. Vihreiden naisten puheenjohtaja, kansanedustaja Heli Järvisen mukaan ”kyse ei ole sananvapauden harjoittamisesta tai viattomasta monikulttuurisuuskritiikistä, vaan raiskauksiin ja vihaan lietsomisesta”. Tutkintapyyntö ei kuitenkaan johtanut jatkotoimiin. Jussi Halla-aho
Puheenjohtajana Jussi Halla-aho on toistuvasti ojentanut puolueen nuorisojärjestöä esimerkiksi siitä, että natsitervehdykset ja "fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen" vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tällöin ps-nuorista erotettiin etnonationalistien johtohahmoja, jotka välittömästi totesivat, että "selkäänpuukottajan palkka" on kuolema. Jussi V. Koivisto
Jussi V. Koivisto on suorittanut kauppatieteiden tohtorin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa, joka tunnetaan nykyään Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluna, vuonna 1999 pääaineenaan kansainvälinen liiketoiminta. Hänen koulutuksensa sisältää myös filosofian maisterin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 1989, ja orkesterinjohdon D-kurssitutkinnon Sibelius-Akatemiassa vuonna 1990. Agglutinatiivinen kieli
Kielitieteilijä Juha Janhusen mukaan uralilais-altailaiset kielet ovat agglutinatiivisia kuten suomen lisäksi myös turkki, mongoli, tunguusi, korea ja japani. Monissa agglutinatiivisissa kielissä on vokaalisointu. Kielten rakennetyypistä johtuen suomella ja turkilla on samantapaisia piirteitä, kuten agglutinoiva (päätteitä liimaileva) morfologia ja vokaalisointu . Jussi Halla-aho
Huhtikuussa 2018 Halla-aho puolusti puolueen etnonationalistien vastustamaa avointa suomalaisuutta ja sanoi sen olevan historiallinen todellisuus. Hänen mielestään suomalaisuutta ei voi rajoittaa esimerkiksi ihonvärin tai silmien tai hiusten värin perusteella. Esko Aho
Koulutukseltaan Aho on valtiotieteiden maisteri. Tiina Onikki-Rantajääskö
Onikki-Rantajääskö valmistui filosofian kandidaatiksi 1990, filosofian lisensiaatiksi 1995 ja filosofian tohtoriksi 2001 Helsingin yliopistosta suomen kielen alalta tutkimuksella "Sarjoja : nykysuomen paikallissijaiset olotilanilmaukset kielen analogisuuden ilmentäjinä" (SKS 2001). Hän on ollut suomen kielen dosentti 2003 Helsingin ja Oulun yliopistossa ja vuodesta 2013 Helsingin yliopiston suomen kielen professori. Lisäksi hän johtaa Tieteen kansallinen termipankki -tutkimushanketta. Jussi Eskola
Jussi Eskola (s. 1973) on suomalainen vapaa urheilutoimittaja, valokuvaaja ja kirjailija. Jalkapalloon sekä kirjoittamisessa että valokuvauksessa erikoistunut Eskola on kirjoittanut sekä yksin että yhdessä muiden asiantuntijoiden kanssa useita jalkapalloa käsitteleviä teoksia. Hän on toiminut myös kääntäjänä, hän on kääntänyt Alex Bellosin kirjoittaman kirjan "Futebol - Brasilialainen elämantapa" englannista suomeksi (alkuteos "Futebol - The Brasilian Way of Life"). Suomesta löytyy myös samana vuonna syntynyt toinen samanniminen urheilutoimittaja. Hän puolestaan työskentelee Yleisradiossa. Jussi Hanska
Jussi Hanska (s. 1967) on suomalainen on suomalainen historioitsija, jonka erikoisalaa on keskiajan historia, erityisesti kirkko- ja sosiaalihistoria. Hän on filosofian tohtori ja Tampereen yliopiston yleisen historian dosentti. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Jussi K. Niemelän mukaan Suomessa on noussut vainoharhainen poliittinen kulttuuri, jossa ”rähistään, solvataan ja uhkaillaan”. Maahanmuuttokriitikot esitetään sankarillisina toisinajattelijoina, joita vainoaa salaliitto. Tosiasiassa maahanmuuttoon on Niemelän mukaan aina suhtauduttu myös arvostelevasti, etenkin valtapuolueissa ja alan ammattilaisten parissa. Erona nationalistisiin maahanmuuttokriittikoihin on se, että he esittävät rakentavia ehdotuksia. Niemelän mukaan nationalististen liikkeiden johtajat rakentavat eräänlaista maailmanlopun kulttua, jolle on ominaista hyvä-paha-vastakkainasettelun kaipuu. Niemelän mukaan Halla-ahon kertomus kääntymisestä vasemmistolaisesta Suomen sisun nationalistiksi on valetta. ”Halla-ahon lukioaikainen opettaja on kertonut väitelleensä kyseisen nuoren rasistin kanssa oppitunneilla.” Niemelän mukaan Halla-aholle ja hänen kannattajilleen on ominaista rikostilastojen vääristely muun muassa pienin otoksin. Äärioikeisto Suomessa
Vasemmistoliittolaiset poliitikot Li Andersson ja Dan Koivulaakso sekä toimittaja Mikael Brunila pitävät kirjassaan Äärioikeisto Suomessa äärioikeistolaisena suomalaisena liikkeenä muun muassa myös Suomen Sisu -järjestöä, jonka perustajajäseniä he luonnehtivat oikeistoradikaaleiksi ja uusfasisteiksi. Toimittaja Sanna Seväsen mukaan Suomen Sisu edustaa uusnatsismiin verrattuna "toista äärioikeistolaista suuntausta", vastajihadismia, joka sai alkunsa Yhdysvaltojen vuoden 2001 terrori-iskujen jälkeen. Näkyvimmäksi "vastajihadistisen ajattelun edustajaksi" Sevänen mainitsee perussuomalaisten kansanedustajan Jussi Halla-ahon. Halla-ahon ja Suomen Sisun ohella vastajihadismia edustavat Seväsen mukaan myös Hommaforum-nettisivusto sekä vuonna 2011 perustettu Finnish Defence League -järjestö. Kyseiset järjestöt kiistävät yleensä itse olevansa oikeistolaisia tai yleisesti ottaen maahanmuuttokriittisiä. Valma Yli-Vakkuri
Valma Laura Yli-Vakkuri (o.s. Lankinen; s. 24. toukokuuta 1935 Ilmee) on suomalainen kielitieteilijä (fennisti), joka hoiti Turun yliopiston suomen kielen professuuria vuosina 1988–1998. Yli-Vakkuri opiskeli sekä Turun että Tampereen yliopistossa ja väitteli tohtoriksi Turussa vuonna 1986 tutkielmalla "Suomen kieliopillisten muotojen toissijainen käyttö", joka edustaa semioottista pragmatiikkaa. Hän on tutkinut myös suomen kielen kohteliaisuuskoodia ja Itämeren piirin kielten syntaksia. Esa Itkonen
Esa Itkonen erikoistui 1970-luvun alussa yleiseen kielitieteeseen ja erityisesti kielitieteen filosofisiin perusteisiin. Väitöskirjassaan "Linguistics and Metascience" (1974) Itkonen osoitti 1900-luvun kenties vaikutusvaltaisimman kielitieteen tutkijan Noam Chomskyn lauseopillisten teorioiden taustalla piilevät tietoteoreettiset ongelmat. Itkonen kritisoi erityisesti käsitystä universaalikieliopista, jonka mukaan kaikkien kielten kielioppi heijastaa yhteistä biologispohjaista kielikykyä. Chomskyn fysikaalisia käsityksiä vastaan Itkonen esitti, että kielitiede on humanistinen tiede ja kielen kehitystä ohjaava voima lähinnä analogia. Henrik Lax
Henrik Lax on koulutukseltaan varatuomari ja diplomiekonomi. Hän osaa jonkin verran venäjää. Vuoden 2006 vaalin presidenttiehdokkaista Lax kannatti muita oikeiston ehdokkaita, Bjarne Kallista ja Sauli Niinistöä, voimakkaammin sekä Nato-jäsenyyttä että yhteistyötä Venäjän kanssa. Suomen kielitaitolaki
Monien tutkimusta harjoittavien virastojen, kuten VTT:n ja METLA:n useimpien virkojen pätevyysvaatimukset on määritelty siten, että tavallisiin tutkijanvirkoihin ei ole kielitaitovaatimuksia. Sen sijaan useimpiin hallinnon virkoihin, joihin vaatimuksena on ylempi korkeakoulututkinto, kielitaitovaatimukset ovat voimassa. Erikoistapauksissa Valtioneuvosto voi myöntää näihin tai muihin valtionhallinnon virkoihin erivapauden kielitaitovaatimuksista. Käytännössä erivapauksia on myönnetty harvoin, viimeksi vuonna 2002 VTT:n tutkimusprofessori Sergei Vainšteinille. Otto Halla-aho
Otto Halla-aho (1875 – 1956) oli suomalainen Petäjäveden Kuivasmäen kylästä kotoisin ollut kansansoittaja ja kyläpelimanni. Häntä kutsuttiin myös lempinimillä "Halla-Otto", "Hallan Otto" ja "Hallanen". Halla-aho
Henkilöitä Seppo Lehto
Jussi Halla-aho, James Hirvisaari sekä "" -kirjan kirjoittaja Milla Hannula ovat kukin luonnehtineet Lehtoa suureksi humoristiksi. Heidän mukaansa Lehdon saama tuomio on myös kohtuuttoman ankara. "Aamulehden" kirja-arvostelun mukaan tästä ”voivat olla jonkin verran toista mieltä ne, jotka joutuivat Lehdon nettiväärennösten ja viestintäterrorin kohteiksi jopa vuosikymmenten ajan”. Suomen europarlamenttivaalit 2009
Helsingin kaupunginvaltuutettu Jussi Halla-ahon mahdollinen ehdokkuus perussuomalaisten listoilla sai runsaasti huomiota julkisuudessa. Halla-ahon kannattajat alkoivat maaliskuussa kerätä kannattajakortteja saadakseen Halla-ahon ehdokkaaksi, vaikka PS ei ottaisi häntä listalleen. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3 700 nimeä, mutta Halla-aho ilmoitti kieltäytyvänsä ehdokkuudesta 27. huhtikuuta. Halla-aho perusteli ratkaisuaan halulla säilyttää perussuomalaisten yhtenäisyys etenkin maahanmuuttopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Vesa Heikkinen
Vesa Heikkinen (s. 1963 Salla) on suomalainen kielitieteilijä ja tietokirjailija. Hän on Oulun yliopiston suomen kielen dosentti ja Kotimaisten kielten keskuksen erikoisasiantuntija. Heikkinen on erikoistunut lingvistiseen tekstintutkimukseen, kuten politiikan ja journalismin kieleen sekä kielen ja ideologian suhteeseen. Sininen eduskuntaryhmä
Perussuomalaisten puheenjohtajavaalin lähestyessä puolueen europarlamentaarikko Jussi Halla-aho ilmoittautui maaliskuussa 2017 puheenjohtajaehdokkaaksi. Hänen päävastustajansa oli puolueen pitkäaikaisen johtajan Timo Soinin suosikki, kansanedustaja Sampo Terho. Kuukausia aikaisemmin puolueen kansallismielisten jyrkkä siipi oli vahvistanut sosiaalisessa mediassa lobbausta puolueen linjan kääntämiseksi silloista johtoa maahanmuuttokriittisemmälle linjalle. Puolueen eduskuntaryhmän enemmistö sen sijaan "Helsingin Sanomien" mukaan oli maltillisia, jotka alkoivat miettiä mitä tehdä jos puolue muuttuisi selvästi EU- ja maahanmuuttokriittisemmäksi ja kansallismielisemmäksi. He totesivat, ettei pelkkä Halla-ahon valinta välttämättä olisi suuri ongelma, vaan uusien varapuheenjohtajien nimet olisivat tärkeitä. Jussi Halla-aho
Joulukuussa 2016 Halla-aho ilmoitti, ettei aio pyrkiä jatkokaudelle Euroopan parlamentissa vaan asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2017 sekä eduskuntavaaleissa 2019. Hän ilmoitti myös asettuvansa todennäköisesti ehdolle perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesän 2017 puoluekokouksessa. Jussi Halli
Tällä hetkellä Halli juontaa MTV3:n automakasiiniohjelmaa "Ajoneuvos" sekä Radio Novan Liikenneohjelmaa. Syksyllä 2013 häneltä julkaistiin "Ajoneuvos" -ohjelmaan perustuva, saman niminen tietokirja. 
Halli on aikaisemmin työskentellyt mm. verkkopalvelu Suomi24:n johtajana. Hän on nykyään TeliaSoneran online-toimintojen myyntijohtaja. Jouko Jokisalo
Jouko Jokisalo (s. 1953) on suomalainen historioitsija, joka työskentelee historian ja yhteiskuntaopin lehtorina Itä-Suomen yliopistossa. Hän on aikaisemmin toiminut muun muassa Euroopan historian dosenttina Oulun yliopistossa. Jokisalo on erikoistunut fasismin tutkimukseen ja rasismin historiaan. Hänen vuonna 1994 ilmestynyt saksankielinen väitöskirjansa käsitteli natsi-Saksan 1930-luvun kansallissosialistista ideologiaa. Vuosina 1977–1982 Jokisalo opiskeli Saksan demokraattisessa tasavallassa, ja tunnusti myöhemmin olleensa lähes kymmenen vuoden ajan maan tiedusteluministeriön Stasin vakooja.
Sykysyllä 2001 Jokisalo tunnusti toimineensa Stasin agenttina vuosina 1978–1987 koodinimellä ”Boris”. Hän kertoi pelänneensä paljastumista DDR:n vuonna 1990 tapahtuneesta lakkauttamisesta lähtien, ja päätti lopulta itse kertoa asiasta TV 2:n "Silminnäkijä"-ohjelmassa. Stasi oli värvännyt hänet palvelukseensa 1970-luvun lopussa, kun Jokisalo opiskeli DDR:ssä. Hän vakoili tuolloin myös Saksan liittotasavallan puolella kuvaten esimerkiksi rakennuksia ja ajoneuvoja. Lisäksi Jokisalo kertoi haastatelleensä ihmisiä toimittajaksi naamioituneena sekä värvänneensä uusia vakoilijoita. Vuonna 2002 hän myönsi vakoilleensa opiskeluaikoinaan myös Neuvostoliiton turvallisuuspalvelulle KGB:lle. Jokisalo sanoi ottaneensa tehtävät vastaan ”ideologisista syistä”.