Onko Suomessa toiminut tutkimusreaktori?
Tutkimusreaktori
Suomessa on toiminut yksi tutkimusreaktori, "FiR 1" (Finland Reactor 1) Espoon Otaniemessä. Lämpöteholtaan 250 kilowatin reaktori käynnistettiin 1962 ja sammutettiin pysyvästi 2015. Sitä käytettiin tutkimuksen lisäksi koulutukseen, radioaktiivisten isotooppien tuotantoon ja syöpien sädehoitoon. Reaktori oli aluksi Teknillisen korkeakoulun ja vuodesta 1971 Teknologian tutkimuskeskus VTT:n omistuksessa.
Zaporižžjan ydinvoimalaitos
Ydinvoimalassa on kuusi operatiiviseen toimintaan käytettävää, nettosähköteholtaan 1000 megawatin VVER-1000-tyyppistä, venäläisvalmisteista painevesireaktoria. Reaktoriyksiköt kytkettiin sähköverkkoon vuosina 1984, 1985, 1986, 1987, 1989 ja 1995. Yksiköistä ensimmäinen on päätetty poistaa käytöstä vuoden 2015 joulukuussa, kun sen suunniteltu 30 vuoden käyttöaika täyttyy. Ukrainan ydinvoimaviranomainen sekä Energia- ja hiiliministeriö ovat vahvistaneet hyväksyvänsä tämän voimalaoperaattori Energoatomin päätöksen. Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
Siinä on myös tanskalais-suomalainen "JEM-X"-röntgenlaite, jonka suomalaisosuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion johtamana Metorex (nyk. Oxford Instruments Analytical), VTT , ja Ideal Engineering. Ydinreaktori
Ydinreaktori on tekninen laite, jolla tuotetaan ja ylläpidetään ydinreaktioita. Leningradin ydinvoimalaitos
Leningradin ydinvoimalaitos () eli Sosnovyi Borin voimalaitos on Suomenlahden kaakkoisrannalla Leningradin alueella Sosnovyi Borissa sijaitseva ydinvoimalaitos. Laitos sijaitsee noin 70 km Pietarin keskustasta länteen. Voimalassa on neljä 1 000 megawatin RBMK-reaktoria. Keväällä 2014 oli rakenteilla kaksi toisen vaiheen ja 1 170 megawatin reaktoria, joilla on tarkoitus korvata ensimmäisenä käytöstä poistettavat ykkösvaiheen reaktoriyksiköt. Ydinvoima
Tammikuussa 2019 maailmassa tuotettiin sähköä 454 ydinreaktorilla 30 eri maassa. Niiden teho oli yhteensä 400 285 megawattia. Vuonna 2017 10,3 prosenttia maailman sähköstä tuotettiin ydinvoimalla. EU-maissa lähes 30 prosenttia sähköstä tuotetaan ydinvoimalla. Tammikuussa 2019 rakenteilla oli 55 uutta reaktoria 18 eri maahan: Arabiemiraatteihin, Argentiinaan, Bangladeshiin, Brasiliaan, Etelä-Koreaan, Intiaan, Iso-Britanniaan, Japaniin, Kiinaan, Pakistaniin, Ranskaan, Slovakiaan, Suomeen, Ukrainaan, Turkkiin, Valko-Venäjälle, Venäjälle ja Yhdysvaltoihin. Ydinvoima
Vuonna 1942 Enrico Fermin johdolla rakennettiin ensimmäinen kokeellinen ydinreaktori Chicagon yliopistoon. Tämä oli ensimmäinen kerta maailmanhistoriassa, kun ihminen toteutti hallitun fissioiden ketjureaktion. Vuotta myöhemmin Oak Ridgessä kokeiltiin plutoniumin tuotantoon tarkoitettua reaktoria, ja jo vuoteen 1945 mennessä Hanfordissa oli käynnissä kolme täysimittaista reaktoria. Tutkimusreaktori
FiR 1 oli yhdysvaltalaisen General Atomicsin valmistama TRIGA  Mark II -tyyppinen reaktori . TRIGA on lyhenne sanoista Training, Research, Isotopes, General Atomics. TRIGA-reaktoreita on rakennettu yhteensä 66 kappaletta 24 eri maahan. VTT
Laitos sidottiin tiiviisti Teknillisen korkeakoulun (TKK) yhteyteen. Se kasvoi 1960-luvun puoliväliin mennessä Suomen suurimmaksi tutkimuslaitokseksi. Valtion teknillisestä tutkimuslaitoksesta tehtiin uusi Valtion teknillinen tutkimuskeskus 1.3.1972 voimaan tulleella lailla ja sille siirrettiin aiemmin TKK:lle kuuluneita tehtäviä ja tutkimusprofessuureja. VTT:n päärakennus Espoon Otaniemessä valmistui vuonna 1975. VTT:llä on Otaniemessä maanalaista laboratoriotilaa lähes 6000 kuutiota ja 15 000 neliömetriä louhittuna yli 20 metrin syvyydessä. Kela (komponentti)
Vielä suurempia voimavirtaverkossa käytettäviä kuristimia suurilla rautasydämillä kutsutaan myös "reaktoreiksi". Nämä ovat rakenteeltaan suurjännitemuuntajien kaltaisia ja yleensä öljytäytteisiä. Reaktoreita on neljäntyyppisiä: rinnakkaisreaktorit, nollapistereaktorit, sarjareaktorit ja tasoitusreaktorit. Ydinvoima
Toisen maailmansodan päätyttyä atomiytimen energian hyödyntäminen oli kaksijakoista: toisaalta ydinaseiden tuhovoima ja määrä kasvoivat nopeasti, mutta toisaalta myös ydinvoiman, säteilyn ja radioaktiivisuuden rauhanomainen hyödyntäminen lisääntyi monissa käyttökohteissa kuten lääketieteessä, tutkimuksessa, energiantuotannossa, merenkulussa, maanviljelyssä ja avaruustutkimuksessa. Ensimmäinen sähköntuotantoon tarkoitettu ydinreaktori saavutti kriittisyyden 27. kesäkuuta 1954 Neuvostoliitossa, Obninskissa lähellä Moskovaa. Vuonna 1956 Calder Hallissa, Englannissa aloitti toimintansa ensimmäinen kaupallinen ydinvoimalaitos. Vuonna 1957 aloitti toimintansa ensimmäinen ydinvoimalaitos Yhdysvalloissa Shippingportissa. 1950-luvun jälkeen ydinvoimaloiden määrä on kasvanut huomattavasti. Vuoteen 1964 mennessä maailmassa oli 14 reaktoria kytkettynä sähköverkkoon, vuonna 1970 81 reaktoria, vuonna 1975 jo 167, vuonna 1985 365 ja vuonna 1999 428. Rymättylän kalantutkimusasema
Marraskuussa 2006 tutkimusasemalla syttyi tulipalo jossa tuhoutui uusittu tutkimusrakennus ja siellä sijainneet merikiertovesilaitos ja koelaboratorio. Palo ei vahingoittanut viereistä perkaamoa, toimistorakennusta ja venevajaa. Asemalla työskenteli vakituisesti viisi henkilöä ja muutamia määräaikaisia kenttätyöntekijöitä. Koska RKTL piti Rymättylän tutkimusaseman kehittämää kalan tuotelaatuosaamista Suomessa ainutlaatuisena, päätti se jatkaa toimintaansa Rymättylässä tulipalosta huolimatta ja haki valtion lisätalousarvioesityksessä rahaa uuden tutkimusrakennuksen ja sen välineistön hankintaan. Rakennuskustannukset todettiin kuitenkin liian suuriksi, ja hanke jäi toteuttamatta. Muu toiminta tutkimusasemalla silti jatkui kuten kenttämittakaavan viljely-yksikkö. Radiation Laboratory
Rad Lab oli NDRC:n suurin yksikkö ja se tuotti seuraavien neljän vuoden aikana yli 150 erilaista tutkajärjestelmää. Näitä olivat muun muassa kannettavat mallit maajoukoille ja monia erilaisia malleja taistelulaivoihin, yötaistelukoneisiin, pommikoneisiin sekä LORAN-paikannusjärjestelmä. Rad Lab kehitti noin puolet toisessa maailmansodassa käytetyistä tutkista, ja sen teettämien järjestelmien kokonaishinta oli noin 1,5 miljardin arvosta tutkalaitteita. Parhaimmillaan laboratorion palveluksessa työskenteli lähes 4 000 ihmistä usealla mantereella. European synchrotron radiation facility
ESRF:n kanssa samalla alueella sijaitsee myös muita tutkimuskeskuksia, muun muassa Institut Laue-Langevin (ILL), jonka tutkimusreaktori on aivan ESRF:n synkrotronin vieressä. Alueella on myös eurooppalaisen molekyylibiologian tutkimuskeskuksen EMBL:n ja ranskalaisen Centre national de la recherche scientifique (CNRS) -tutkimuskeskuksen toimipisteet. Tutkimusreaktori
Ydinpolttoaine on yhdysvaltalaista alkuperää ja kuluu Yhdysvaltojen energiaministeriön käytetyn polttoaineen palautusohjelman piiriin. Ohjelman tarkoituksena on ydinmateriaalien leviämisen estäminen. VTT aikoo palauttaa käytetyn polttoaineen Idaho National Laboratorylle Yhdysvaltoihin. Toisena vaihtoehtona on loppusijoitus Olkiluotoon yhteistyössä Posivan kanssa. Ydinenergialaki kieltää ydinjätteen viennin pois Suomesta. Laissa on kuitenkin poikkeus, jonka mukaan kielto ei koske tutkimusreaktorin ydinjätteitä. Luotainraketti
Suomi – lähinnä Sodankylän geofysiikan observatorio ja Oulun yliopisto – on 1960-luvun lopusta alkaen ottaneet osaa joihinkin luotainrakettikampanjoihin. Suomalainen instrumentaatio on tällöin ollut magnetometri. Tällaisia raketteja on laukaistu sekä Poker Flatsistä Alaskasta että Norjan Andoijasta vielä 2000-luvullakin. Camp Century
Tukikohdan lämpö ja sähkö tuotettiin ydinvoimalla. Voimala oli myös maailman ensimmäinen liikuteltava ydinreaktori. Asemalla oli muun muassa sairaala, laboratorioita, elokuvateatteri, pesula, parturi, kauppa, kirjasto ja kappeli.
Asemalla tutkittiin lumen ja jään rakennetta sekä tehtiin säähavaintoja. Siellä otettiin myös ensimmäinen Grönlannista saatu koko jään paksuinen jääkairausnäyte, jollaisesta voi tutkia muun muassa vanhoja lämpötilojen muutoksia. Kyseistä yli kilometrin pituista jäänäytettä käytetään yhä tutkimustarkoituksissa. Räjähdelaitos
Räjähdelaitos (lyhenne RÄJL) oli Suomen puolustusvoimien maavoimiin kuulunut räjähdealan laitos ja hallinnollisesti osa Maavoimien materiaalilaitosta. Räjähdelaitoksen perustamisesta tehtiin päätös vuonna 2006 ja laitos perustettiin 1.1.2008, jolloin yhdistettiin silloiset Haapajärven asevarikko (HaapjAseV), Keuruun pioneerivarikko (KeuPionV), Parkanon pioneerivarikko (ParkPionV) ja Ähtärin asevarikko (ÄhtAseV) yhdeksi laitokseksi. Räjähdelaitoksen henkilöstömäärä on noin 360 henkilöä. Räjähdelaitos toimi vuoden 2012 loppuun, jolloin sen korvasi Räjähdekeskus (RÄJK). Hyötöreaktori
Ensimmäinen ketjureaktio nopeassa reaktorissa saatiin käynnistymään 1946 Yhdysvalloissa ("Clementine"-reaktori). Useat muutkin maat olivat jo aloittaneet tutkimustyön tällä saralla, mutta Yhdysvalloissa saavutettiin myös seuraava merkittävä virstanpylväs, kun 1951 EBR 1 -reaktorista tuli ensimmäinen sähköä tuottanut reaktori maailmassa. Kohta kuitenkin Britannia, Saksa, Ranska, Neuvostoliito ja Japani rakensivat kukin tahollaan omat koereaktorinsa.
Tasaisesti kiihtynyt kehitys saavutti huippunsa 1980-luvun alkuun tultaessa ja useissa maissa oli käynnissä ohjelmia prototyyppi- ja kaupallisen koon nopeita hyötöreaktoreja varten. MOX-polttoaine
Ensimmäinen MOX-reaktori valmistui 1963, mutta kaupalliseen käyttöön reaktorit tulivat vasta 1980-luvulla. Tähän päivään mennessä MOXia on käytetty noin 2 000 tonnia, ja vuonna 2006 reaktoreissa oli polttoaineena noin 160 tonnia MOXia. Tästä suurin osa on eurooppalaisissa reaktoreissa. Euroopassa on 40 MOXille suunniteltua reaktoria sekä 30 reaktoria, jossa myös voidaan käyttää MOXia. Japanissa reaktoreita on kymmenen. Ydinvoimala
Suomessa on toiminnassa kaikkiaan neljä ydinreaktoria. Niistä kaksi sijaitsee Olkiluodossa ja toiset kaksi Loviisassa. Olkiluodon voimalaitokset rakensi ruotsalainen Asea-Atom. Loviisan VVER.voimalaitokset rakennettiin puolestaan Suomen ja Neuvostoliiton väliseen clearing-kauppaan liittyen, ja Neuvostoliitossa käytettyihin vesijäähdytteisiin vastaaviin ydinvoimalaitoksiin pohjautuen. Grafiittihidasteinen kanavatyyppinen reaktori
RBMK-tyyppisiä eli grafiittihidasteisia kiehutusvesireaktoreita on yhä käytössä entisen Neuvostoliiton alueella kaikkiaan 12 kpl (2005). Myös pahamaineisen Tšernobylin ydinvoimalaitoksen reaktorit edustivat kyseistä reaktorityyppiä. Ydinkäyttöinen jäänmurtaja
NS Arktika ja NS Sibir ("Siperia") eivät ole nykyään käytössä, mutta kuuluvat Atomflotille odottaen laajaa korjausta. Muun muassa ydinreaktorit ja turbogeneraattorit kaipaavat parantamista, koska ne eivät täytä turvallisuusmääräyksiä, joita on asetettu uudemmille ydinkäyttöisille jäänmurtajille. Arktikan reaktorit ovat käyneet yli 150 000 tuntia ja nyt tehdään tutkimuksia, jotta voidaan ratkaista voidaanko ne korjata tuottamaan tehoa vielä 25 000–50 000 käyttötunniksi. Ydinvoima
Suurten ydinvoimaloiden rakennusprojektien viivästymisten takia on alettu harkita pienempien reaktoreiden rakentamista. Alle 300 megawatin pieniä modulaarisia ydinreaktoreita (SMR, Small Modular Reactor) voitaisiin rakentaa sarjatuotantona tehtaassa ja kuljettaa laitospaikalle kokonaisina moduuleina. Tämä voisi nopeuttaa rakentamista ja alentaa kustannuksia. Pienemmän tehon ansiosta pienreaktori voisi olla helpompi rakentaa turvalliseksi passiivisilla jäähdytysjärjestelmillä. Pienreaktoreita voitaisiin käyttää myös kaukolämmön tuotantoon. Pienreaktoreita ei ole vielä kaupallisesti saatavilla, mutta prototyyppejä on rakenteilla muun muassa Kiinassa. Suomessa pienreaktorit nousivat laajaan julkiseen keskusteluun vuonna 2017, kun Helsingissä, Espoossa, Kirkkonummella ja Nurmijärvellä tehtiin valtuustoaloitteet, joissa vaadittiin selvitystä pienreaktorien mahdollisuuksista sähkön ja kaukolämmön tuotannossa fossiilisten polttoaineiden korvaamiseksi. Olkiluodon ydinvoimalaitos
Olkiluodon ydinvoimalaitos sijaitsee Olkiluodon saarella Eurajoella ja sen omistaa Teollisuuden Voima Oyj (TVO). Laitoksella tuottaa sähköä kaksi ydinvoimalaitosyksikköä, joiden molempien nimellinen nettosähköteho on lähes 900 megawattia. Vuosittainen sähköntuotanto on vajaat 15 TWh. Vuonna 2014 tuotanto oli 14,8 TWh, joka on noin 18 prosenttia Suomessa kulutetusta ja noin 23 prosenttia maassa tuotetusta sähköstä. Kolmas yksikkö on rakenteilla ja tämän EPR-tyyppisen reaktorin arvioidaan valmistuvan käyttöönottokuntoon vuonna 2020. Reaktorin oli alun perin määrä valmistua toukokuussa 2009, josta laitostoimittaja on lykännyt valmistumisajankohtaa useita kertoja. Uuden ydinvoimalaitosyksikön toimittaa Areva NP:n ja Siemens AG:n muodostama konsortio, ensin mainitun toimittaessa reaktorin ja jälkimmäisen vastatessa turbiinilaitoksesta. Vuonna 2010 yhtiö sai luvan rakentaa saarelle vielä neljännen ydinvoimalayksikön. Vuonna 2015 TVO päätti olla hakematta hankkeelle rakennuslupaa. Finreactor
Keskusrikospoliisi teki Aamulla 14. joulukuuta 2004 yhteensä 14 kotietsintää ympäri Suomea tutkiessaan Finreactorissa tehtyjä mahdollisia tekijänoikeusrikoksia. Kotietsinnät jatkuivat keväällä ja pitkin kesää 2005. Kaiken kaikkiaan esitutkinnan aikana suoritettiin yli 30 kotietsintää eri puolilla Suomea ja takavarikoitiin yli sata tietokonetta. Tutkinnan alkuvaiheessa noin 30:a ylläpitäjää tutkittiin epäiltyinä, sen lisäksi myöhemmin epäiltyjen joukkoon liitettiin myös noin 30 käyttäjää. Noin 10 000 käyttäjästä valittiin noin 30 epäiltyä ensilevittäjää. Tavalliset käyttäjät rajattiin poliisin suuren työmäärän takia tutkinnan ulkopuolelle. Ydinreaktori
Voimalaitosreaktorit ovat yleisimmin kevytvesireaktoreita, joko painevesi- tai kiehutusvesityyppiä. Lisäksi paineistettuja raskasvesireaktoreita on rakennettu etenkin Kanadassa ja Intiassa. Balakovon ydinvoimalaitos
Voimalaitoksella on neljä vuosina 1985-1993 tuotantokäyttöön otettua VVER-1000 -reaktoria. Euroopan komission yhteinen tutkimuskeskus
YTK:n seitsemän tutkimuslaitosta sijaitsevat viidessä Euroopan maassa. Sijaintipaikkakunnat ovat ovat Geel Belgiassa, Ispra Italiassa, Karlsruhe Saksassa, Petten Alankomaissa ja Sevilla Espanjassa. Tutkimuslaitokset ovat: Tutkimusreaktori
FiR 1 on ensimmäinen purettava ydinlaitos Suomessa . Tutkimusreaktorin purusta saatavia oppeja aiotaan käyttää ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston valmisteluun . Vuonna 2018 hallitus päätti myöntää VTT:lle 13,5 miljoonan euron erityisavustuksen tutkimusreaktorin purkamiseen . Finreactor
Finreactor oli suomalainen BitTorrent-tekniikkaa käyttänyt harrastuksena ylläpidetty vertaisverkkosivusto, jonka avulla käyttäjät siirsivät toisiltaan pääosin tietokoneohjelmia, musiikkia ja elokuvia. Sivustolla arvioitiin olleen 10 000 suomalaista käyttäjää. Ficixin tilastojen mukaan palvelun sulkeminen laski Suomen internetliikenteen määrää hetkellisesti noin 15 prosenttia. Juhani Kantele
Vuonna 1983 Kantele oli mukana työryhmässä, joka suunnitteli Suomeen hankittavaksi 800 MeV:n suprajohtavan syklotronin. Hanke tyssäsi, koska Valtion tiedeneuvosto ei suositellut hankkeen toteuttamista kustannussyistä. Hankkeen rauettua Kanteleen johtama työryhmä esitti normaalijohtavan MC106-syklotronin hankkimista. Työryhmä jätti aihetta koskevan suunnitelman valtioneuvostolle maaliskuussa 1986. Jyväskylän yliopiston rehtori Martti Takalan tuella rahoitusta saatiin 1987 varattua seuraaville vuosille 30,5 miljoonaa markkaa. Laitteiston hankintaprojekti kesti pitkään (1987–1991) ja se oli aikanaan Suomen kallein tutkimuslaiteinvestointi. Professori Kanteleella oli hankkeessa merkittävä rooli ja hän teki runsaasti työtä hankkeen rahoituksen keräämiseksi. Hanketta tukivat kaikki suomalaiset ydinfyysikot. Käyttökunnossa laitteisto oli alkuvuonna 1992. Syklotroni, 130 MeV:n normaalijohtava hiukkaskiihdytin (mallinimi K-130), on käytössä edelleen. INTEGRAL
Satelliitissa on tanskalais-suomalainen JEM-X-röntgeninstrumentti, röntgenmonitori. Sen mittaama energia-alue on 3 – 35 keV. Sen näkökentän määrittää nk. "coded aperature mask", koodattu maski, ja sen näkökenttä on 4,8°. Sen suomalaisosuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion johtamana espoolaiset Metorex-yritys (2004 lopusta Oxford Analytical Instruments), VTT ja Ideal Engineering-yritys. Suomessa suunniteltiin ja valmistettiin kaasutäytteinen röntgendetektori, jossa signaalin luku tehdään mikrostrip-ilmaisimella. Säteilyä kerätään 500 cm² alalle. Detektoreita on instrumentissa kaksi kappaletta. Hanford
Hanfordiin rakennettiin ydinreaktoreita plutoniumin tuottamiseksi Manhattan-ohjelmaa varten. Alkuperäisistä rakennuksista ainoastaan lukio säilytettiin. Nyttemmin ydinreaktorit on aikaa sitten purettu vanhentuneina, mutta lukio on siellä edelleen paikalla. Nykyisin poliisin erikoisosasto SWAT käyttää hylättyjä rakennuksia harjoitteluun. Ydinreaktori
Neuvostoliitossa kehitettiin kaksi erityyppistä siviilireaktoria vuodesta 1954 lähtien. Ensimmäinen RBMK tai niin sanottu Tšernobyl-tyyppi on omanlainen mallinsa ja toinen samankaltainen kuin Yhdysvaltain painevesireaktori. NL:n ensimmäinen painevesireaktori otettiin käyttöön 1964. R1 (reaktori)
R1:en jälkeen Ruotsissa käynnistettiin epäloogisesti numeroitu R0 -reaktori ja R2 -reaktori. Lääketieteellinen tutkimuslaitos Minerva
Lääketieteellinen tutkimuslaitos Minerva on Helsingin Meilahdessa Biomedicum 2:ssa toimiva yksityinen tutkimuslaitos, joka on perustettu vuonna 1959. Tutkimuslaitos Minervaa rahoittaa ja ylläpitää Minervasäätiö. Tutkimuslaitoksessa työskentelee kahdeksan tutkimusryhmää, yhteensä noin 40 henkilöä. R1 (reaktori)
R1 oli ensimmäinen ruotsalainen ydinreaktori, se käynnistettiin vuonna 1954. Se toimi Kuninkaallisen teknisen korkeakoulun tiloissa Valhallavägenin varrella Tukholmassa. Sen rakensi AB Atomenergi (per. 1947). Intian joukkotuhoaseet
1940-luvun lopulla Intian ydinohjelma alkoi kehittää tiedemies Homi Bhabha, joka oli vuodesta 1948 Atomienergiakomission puheenjohtaja. Atomienergiakomissiosta tuli ministeriö vuonna 1952. Ensimmäinen tutkimusreaktori CIRUS alkoi toimia vuonna 1956. Ydinvoima
Sähköntuotannossa olevista ydinreaktoreista kaksi sijaitsee Satakunnassa Eurajoen Olkiluodon saarella, lähellä Raumaa. Niiden omistaja on Teollisuuden Voima TVO. Toiset kaksi reaktoria ovat Fortumin omistuksessa, ja ne sijaitsevat Itä-Uudellamaalla Loviisassa Hästholmenin saarella. Moottorikelkka
Suomessa valmistettiin myös runsaasti jalaksilla kulkevia, lentokonemoottorilla ja potkurilla liikkuvia moottorirekiä. Erityisesti Valtion lentokonetehdas valmisti niitä puolustusvoimien käyttöön. Kaksi rekeä myytiin myös Saksaan, ja professori Wegenerin johtama Grönlannin tutkimusretkikunta käytti niitä 1931–1932. Ydinreaktori
Lähinnä Britanniassa käytetään kaasujäähdytteisiä, grafiittihidasteisia reaktoreita. RBMK-reaktori on vesijäähdytteinen grafiittihidasteinen reaktori, jota käytetään lähinnä Venäjällä. RBMK on surullisenkuuluisa Tšernobylin onnettomuusreaktorina. RBMK:ssa on useita vain sille tyypillisiä suunnittelupuutteita, jotka osaltaan mahdollistivat onnettomuuden. Esimerkiksi toisin kuin kevytvesireaktorit, se ei ole kaikilla tehoalueilla luonnostaan vakaa, mikä Tšernobylissä mahdollisti onnettomuuden käynnistäneen nopean tehopiikin. Rehtori-instituutti
Rehtori-instituutti (nyk. koulutusjohtamisen instituutti) oli Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen laitoksella toimiva yksikkö.
Instituutin toiminta alkoi vuonna 1996 rehtoreille tarkoitettuna 20 opintoviikon laajuisena koulutusohjelmana. Vuonna 1999 koulutusohjelmasta tuli lainsäädännön muutoksen kautta rehtorin kelpoisuuden antava yliopistollinen oppilaitosjohtamisen ja hallinnon opintokokonaisuus ja yksikkö nimettiin Rehtori-instituutiksi. Vuosien varrella instituutin toiminta on laajentunut yksittäisistä perusopinnoista aine- ja jatko-opinnoiksi. Kotimaan toiminnan lisäksi koulutus on kansainvälistynyt ja vuonna 2007 instituutissa alkoi englanninkielinen maisteriohjelma sekä pari vuotta myöhemmin kansainvälinen MBA-tyylinen online-ohjelma. Tutkimuksen saralla opetusministeriön antama tutkimustehtävä ja apuraha vuonna 2008 ovat merkinneet instituutin vahvaa mukaantuloa oman tieteenalansa tutkimukseen niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Osaava-hankkeen myötä instituutista on tullut myös vahva täydennyskouluttaja.
Rehtori-instituutti vakinaistettiin osaksi Jyväskylän yliopiston toimintaa vuonna 2012. Tänä päivänä instituutti on kiinteä osa Kasvatustieteiden tiedekuntaa ja Kasvatustieteiden laitosta. Sen koulutuksiin on viime vuosina osallistunut vuosittain yli tuhat ihmistä niin kotimaassa kuin eri puolella maailmaa. Syksyllä 2014 Kasvatustieteiden tiedekunnassa täytetty koulutusjohtamisen professuuri on ainoa laatuaan Suomessa. Koulutuksen ja tutkimuksen lisäksi instituutista on tullut tieteenalansa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. 
Rehtori-instituutin nimi muuttui 1.3.2015 Koulutusjohtamisen instituutiksi. Nimenmuutoksen perusteena oli instituutin kehittyminen 19-vuotisen olemassaolonsa aikana yksittäisestä rehtoreille tarkoitetusta koulutusohjelmasta laaja-alaiseksi koulutusjohtamisen tutkimus- ja koulutuskeskukseksi, jonka toiminta koskettaa johtajuuden näkökulmasta koko koulutusalaa.
Lähteet Grafiittihidasteinen kanavatyyppinen reaktori
Ensimmäinen tuotannollinen grafiittihidasteinen ja kevytvesijäähdytteinen ydinreaktori kehitettiin 1950-luvun alussa Neuvostoliitossa. Kyseessä sata kilometriä Moskovan lounaispuolella sijaitsevaan Obninskin ydinvoimalaitokseen rakennettu, teholtaan viiden megawatin reaktori (LWGR, Light Water cooled Graphite moderated Reactor). Reaktori käynnistettiin ensimmäisen kerran 6. toukokuuta 1954 kello 19:40 Moskovan aikaa. Voimala liitettiin sähköverkkoon 27. kesäkuuta 1954. Obninskin LWGR-reaktorin pohjalta laadittiin uusia reaktoriratkaisuja, ja se toimi esikuvana myös RBMK-reaktorille. Magnetoenkefalografia
Suomalaiset tutkijat ja tutkimuslaboratoriot ovat olleet avainasemassa aivojen MEG-kuvantamisen kehityksessä. Suomessa on käytössä kolme MEG-laitteistoa: Espoossa Aalto-yliopiston Kylmälaboratorion Aivotutkimusyksikössä, Helsingissä Meilahden sairaalan BioMag-laboratoriossa ja Jyväskylän yliopiston monitieteisessä aivotutkimuskeskuksessa. Aalto-yliopiston Lääketieteellisen tekniikan ja laskennallisen tieteen laitoksella on rakenteilla uuteen SQUID-MRI-teknologiaan perustuva MEG-MRI-laite. Ydinkäyttöinen jäänmurtaja
Taimyr ja Vaigatš rakennettiin Suomessa Wärtsilän Helsingin Telakalla, jonka jälkeen niihin asennettiin ydinreaktorit Neuvostoliitossa leningradilaistelakalla. Reaktor
Reaktor Innovations Oy eli Reaktor on suomalainen IT-asiantuntijapalveluita, ohjelmistokehitystä sekä digitaalista design-työtä tarjoava yritys. Reaktorin toimitusjohtaja on Vesa Lauronen. Yrityksen pääkonttori sijaitsee Helsingissä ja sillä on toimipisteet myös Seinäjoella, Jyväskylässä, Tokiossa, New Yorkissa, Turussa, Amsterdamissa ja Dubaissa. Ohjelmistokehityksessä Reaktor on pyrkinyt hyödyntämään ketterän ohjelmistokehityksen menetelmiä. Suomi
Suomessa on 15 yliopistoa. Korkeakoulut tekevät tutkimusta pääasiassa Suomen akatemian ja Teknologian kehittämiskeskuksen myöntämällä rahoituksella. R2 (reaktori)
R2 oli ruotsalainen tutkimusreaktori. Se sijaitsi Studsvikin tutkimuskeskuksessa noin 30 kilometriä Nyköpingistä koilliseen. Reaktorin tilasi AB Atomenergi ja sen toimitti Allis-Chalmers. Yhtiö on paremmin tunnettu valmistamistaan traktoreista. Reaktori tuli kriittiseksi 4. toukokuuta 1960 kello 03.54 jonka jälkeen se oli käytössä sulkemiseensa 16. kesäkuuta 2005 kello 08.00 saakka. Reaktorin alkuperäinen lämpöteho oli 30 MW, mutta sitä nostettiin 50 MW:iin vuonna 1969. Reaktoria käytettiin isotooppien tuottamiseen ja tieteelliseen tutkimukseen. Maailmassa on kolme muuta vastaavan laista reaktoria Yhdysvalloissa, Etelä-Afrikassa ja Alankomaissa. Ignalinan ydinvoimalaitos
Voimalaan kuuluu kaksi RBMK-tyyppistä reaktoria, jotka valmistuivat vuosina 1983 ja 1987. Voimalan reaktori RBMK-1500 on samantyyppinen kuin Tšernobylin ydinvoimalaitos, vesijäähdytteinen ja grafiittihidastimia käyttävä. Reaktorityyppi RBMK-1500 oli 1 500 megawatin sähkötehollaan aikoinaan maailman suuritehoisin. Ignalinan sulkeminen oli yksi Liettuan EU-jäsenyyden ehdoista. Ykkösreaktori suljettiin vuoden 2004 lopussa ja 2-reaktori vuoden 2009 lopussa. Ydinmajakka
Yhdysvalloissa on ollut tähän mennessä yksi ydinmajakka. Maan ensimmäinen ja ainoaksi jäänyt ydinmajakka, Baltimore Harbor Light, sai RTG-reaktorin toukokuussa 1964. Se toisin poistettiin vuosi myöhemmin ja korvattiin tavallisella sähkögeneraattorilla. Majakka on nykyisin aurinkokäyttöinen. ITER
Suomi osallistuu ITER-projektiin mm. eri yliopistoissa tehtävällä plasma- ja materiaalifysiikan tutkimuksella, pyrkimällä saamaan suomalaiselle teollisuudelle tilauksia, ja luomalla testiympäristön ITERin Tokamak-reaktorin huoltojärjestelmälle. Tutkimusta tehdään VTT:llä, TKK:lla, HY:ssä, TTY:ssä ja LTY:ssä (Lappeenrannan teknillinen yliopisto). Fukushima I -voimalan ydinonnettomuudet
Fukushima I -voimalassa on kuusi General Electricin kiehutusvesireaktoria (BWR), teholtaan 439–1 067 megawattia. 1960-luvulla suunniteltujen reaktoreiden heikkouksia ja jäähdytysjärjestelmiä on kritisoitu jo vuonna 1972. Laitoksen omistaa Tokyo Electric Power Company (TEPCO), ja se kytkettiin verkkoon maaliskuussa 1971. Samanlaisia laitoksia on Yhdysvalloissa 23 ja Euroopassa Espanjan Burgosissa. "Daiichi" tarkoittaa japanin kielellä ensimmäinen, joten Fukushima I -voimalasta käytetään nimeä Fukushima Daiichi. 11 kilometriä etelämpänä sijaitsee Fukushima II -voimala eli Fukushima Daini. Siellä ei tapahtunut onnettomuutta. Hyötöreaktori
Protyyppireaktoriksi rakennettu 280 MW Monju Japanin Tsurugaissa käynnistyi 1994, mutta jo 1995 joulukuussa laitoksessa sattui huomiota herättänyt toisiopiirin natriumvuoto. Vuoto ei ollut erityisen vaarallinen, mutta tapahtuman salailu oli osasyynä siihen, että seuraavana vuonna reaktori suljettiin. Uusittu reaktori käynnistettiin uudelleen toukokuussa 2010 ja Japanin atomienergiaviraston tavoitteena on päästä ajamaan sitä täydellä teholla 2013. Monju on Superphénixin lailla natriumjäähdytteinen nopea reaktori, joka käyttää UO/PuO sekaoksidipolttoainetta "MOX"ia. Mutta toisin kuin allastyyppinen Superphénix, sen primäärinen jäähdytys on piirityyppiä. Hyötöreaktori
Intia on rakentamassa uudentyyppisen PFBR-nimisen 500 MW:n hyötöreaktorin, joka tulee käyttämään uraania ja toriumia polttoaineena. Intiassa on maailman suurimmat torium-esiintymät ja projekti on elintärkeä maan energiapolitiikassa.
Lähde: IAEA:n "Power Reactor Information System" -tietokanta Tornator
Jäljellä olevissa vanhoissa Tornatorin tehtaan tiloissa toimii Stora Enson tutkimuskeskus. Tiloissa on myös koepaperikoneita. Pieni modulaarinen ydinreaktori
KLT-40S on venäläinen SMR, jonka sähköteho on 35 megawattia. Kelluva ydinvoimala "Akademik Lomonosov" sisältää kaksi KLT-40S-reaktoria. Koko laitos rakennetaan telakalla ja hinataan sijoituspaikalle Siperiaan. Sen on tarkoitus käynnistyä vuonna 2019. Venäjä hakee SMR:stä energiaratkaisua syrjäisiin kohteisiin esimerkiksi Siperiassa tai öljynporauslautoilla. KLT-40S käyttää jäähdytteenä tavallista vettä. Siinä on sekä aktiivisia että passiivisia turvallisuusjärjestelmiä. Kevytvesireaktori
Kevytvesireaktori (LWR, "light water reactor") on ydinreaktori, jossa sekä hidastin- että jäähdytinaineena toimii tavallinen vesi HO, josta on poistettu epäpuhtaudet ja suoloja. Kaikilla Suomen ydinvoimalaitoksilla käytössä on kevytvesireaktorit. Kevytvesireaktori kuuluu ns. termiseen reaktoriluokkaan, eli fissio tapahtuu esihidastetuilla, eli termisillä neutroneilla. Toinen reaktoriluokka on nopeat reaktorit, niissä neutroneita ei hidasteta tai hidastetaan vain vähän. Ydinreaktori
Maailmalla tutkitaan eräitä edistyksellisiä reaktorityyppejä, joita ei vielä ole laajalti käytössä. Pisimmällä ollaan nopean hyötöreaktorin kehityksessä. Niitä on ollut sähköntuotantokäytössä muun muassa Japanissa sekä Ranskassa ja Venäjällä tuottaa energiaa tälläkin hetkellä hyötöreaktori. Hyötöreaktorin suurin etu on polttoainetaloudellinen: reaktori voi tuottaa toisesta halvasta, yleisestä ja muuten ydinreaktioon sopimattomasta aineesta kuten U-238 isotoopista ydinreaktioon sopivaa fissiiliä ainetta kuten esimerkiksi Pu-239-isotooppia transmutaatioon, seurauksena. Lisäksi vaikutusala eli hajoamistodennäköisyys, myös U-238 kaltaiselle nuklidille on suurempi kuin esimerkiksi kevytvesireaktorissa. Leningradin ydinvoimalaitos
Venäjän ydinturvallisuusviranomainen ilmoitti Suomen säteilyturvakeskukselle 31.7.2012 ryhtyneensä ajamaan 1-reaktoria alas sen grafiittihidasteessa ilmenneiden halkeamien ja turpoamisen takia. Reaktori kytkettiin korjausten jälkeen takaisin sähköverkkoon joulukuussa 2013. Ydinreaktori
Yhdysvallat kielsi kuitenkin väkevöidyn uraanin viennin vuoteen 1956 asti. Tämän vuoksi Ranska ja Britannia kehittivät aluksi kaasujäähdytteiset reaktorit, jotka voivat käyttää polttoaineenaan luonnonuraania. Brittiläinen Magnox-malli on edelleen käytössä. Ensimmäinen brittiläinen kaupallinen laitos tuotti myös plutoniumia aseteollisuuden tarpeisiin. Ranskassa viimeiset kaasujäähdytteiset reaktorit suljettiin 1994. Niiden kehitystyö keskeytettiin jo 1969 painevesireaktorien hyväksi. Ydinreaktori
Siviilikäytön ydinreaktoreiden kehitykseen vaikutti eniten Yhdysvaltain ydinsukellusveneohjelma, jonka tavoitteena oli kehittää kompakti reaktori sukellusveneiden toiminta-ajan pidentämiseen. Tämän ohjelman aikana kehitetyt kiehutus- ja painevesireaktorit tarvitsivat väkevöityä uraania, jota Yhdysvalloilla oli käytössään riittävästi kiitos sotilastarkoituksiin rakennetun väkevöintikapasiteetin. Kapasiteetti riittikin aina 1970-luvulle, jolloin vuoden 1970 Almelon sopimuksen perusteella avattiin Alankomaissa uusi väkevöintilaitos. Suomen rautatieliikenne
Suomen rautateillä käytettyjä vetureita ovat valmistaneet mm. tamperelaiset Tampella ja Lokomo. Tampella valmisti vetureita vuosina 1898–1957 ja Lokomo 1915–1969. Veturituotantoa jatkoi Valmet, yritysjärjestelyjen myötä Transtech, viimeiset Dr16-veturit 1990-luvulla. Linjavetureita Suomessa ei enää valmisteta, mutta Saalasti Oy:n tytäryhtiö Teräspyörä Oy valmistaa erilaisia järjestelyvetureita. Nykyisestä sähköveturikalustosta Sr1 on neuvostoliittolaista, Sr2 itävaltalaista tuotantoa. Junayksiköistä Sm3 Pendolino ja Sm6 Allegro puolestaan italialaisia. Fuusioreaktori
Vuonna 2015 kehityksessä tavoitteena on plusnettoenergisen ja pitkäkestoisen reaktion saavuttaminen. Esimerkiksi fuusiokokeissa JET-reaktorilla on hyvin pienen hetken saatu reaktorista ulos enemmän tehoa kuin mitä siihen on syötetty. Nyt tutkijat yrittävät rakentaa laitteen, jossa fuusio jatkuisi pidempään. Suurin hanke näistä on rakenteilla oleva (2015) ITER. Jatkumona Iterille ensimmäisen sähköä tuottavan fuusioreaktorin, DEMO:n uskotaan valmistuvan 2050-luvulla, jos tutkimukset etenevät suunniteltua vauhtia. Eniten tutkitun tokamak-tyyppisen reaktorin lisäksi aktiivisen tutkimuksen kohteena on myös lukuisia muita tapoja toteuttaa fuusioreaktori. Kiihdytinreaktori
Kiihdytinreaktori eli ADS () on teoriassa toimiva ydinvoimalaratkaisu korkea-aktiivisen ydinjätteen hävittämiseksi, ja käyttämiseksi energiantuotannossa. Tavanomaisiin ydinvoimaloihin soveltumattomien radioaktiivisten raskaiden atomien isotooppien ytimet kyetään teoriassa käyttämään energian hallittuun tuottamiseen käyttämällä neutronisäteilyä reaktion alkuun saattamisessa. Turvallisuusnäkökohtiakin on jossain määrin selvitetty. Teoria ja osa teknisistä ratkaisuista on kehitetty CERNissä viime vuosikymmenten aikana (1990-). Yhtäkään tämäntyyppistä reaktoria ei ole vielä (2005 mennessä) toiminnassa. VTT
VTT:stä kasvoi 1960-luvulla Suomen suurin tutkimuslaitos. 1960-luvun puolivälissä VTT:llä oli jo 26 laboratoriota, joissa työskenteli yhteensä yli 400 tutkijaa. Ydinreaktori
Ydinreaktoreita voidaan jaotella monella eri tavalla. Yksi tapa on käyttötarkoituksen mukaan tutkimusreaktoreihin, lääketieteellisiin reaktoreihin, isotooppien tuotantoreaktoreihin, voimalaitosreaktoreihin, laivareaktoreihin, avaruusreaktoreihin jne. Toinen tapa on neutronien nopeuden mukaan hitaisiin ja nopeisiin reaktoreihin. Suurimmassa osassa reaktoreita fissioissa syntyviä neutroneita täytyy jarruttaa hidastinaineella, etteivät liian monet karkaa reaktorista synnyttämättä uusia fissioita. Nopeissa reaktoreissa hidastamista ei tehdä, vaan reaktion jatkuminen varmistetaan muuten, esimerkiksi käyttämällä väkevämpää polttoainetta. Kolmas tapa jaotella reaktoreita onkin hidastinaineen mukaan lähinnä kevytvesireaktoreihin, raskasvesireaktoreihin ja grafiittihidasteisiin reaktoreihin. Neljäs tapa jaotella reaktoreita on jäähdytyksen mukaan muun muassa kaasujäähdytteisiin ja kiehutus- ja painevesireaktoreihin. Suurin osa maailman voimalaitosreaktoreita on kevytvesireaktoreita, joko painevesi- tai kiehutusvesityyppiä. Baijeri
Baijerissa on ydinvoimaloita kolmella paikkakunnalla (KKW Isar, KKW Grafenrheinfeld sekä KKW Gundremmingen), lisäksi Garching bei Münchenissä Münchenin liepeillä on tutkimusreaktori (FRM II). Ydinvoiman käyttökohteet
Myös ydinreaktoreita käytetään avaruudessa ja sellainen soveltuu myös raketin voimanlähteeksi. Neuvostoliitto lähetti kiertoradalle useita RORSAT-satelliitteja, joiden tutka saa energiansa ydinreaktorista. Yhdysvallat on kehittänyt ydinkäyttöisiä raketteja ja sellaista on myös kokeiltu avaruudessa Snapshot-lennolla 1965. NASAn projekti Prometheuksen tarkoituksena on kehittää ydinraketti tuleviin planeettojen välisiin lentoihin. Historiallisesti Orion-projekti pyrki samaan tavoitteeseen jokseenkin erilaisella tekniikalla. (Simpson, 1995) Ydinvoima
Suomessa on neljä kaupallista ydinreaktoria. Vuonna 2017 ne tuottivat 17 prosenttia Suomen primäärienergiasta ja 33 prosenttia Suomen sähköntuotannosta. Suomessa ydinvoimaloiden käyttöaste on yleensä ollut yli 90 prosenttia, mikä on parempi kuin maailman keskiarvo. Ydinvoiman käyttökohteet
Suuren lämmöntuotantonsa takia ydinvoiman tiedetään soveltuvan vedenpuhdistukseen ja sitä on tähän tarkoitukseen myös käytetty. Kaspianmeren rannalla Aqtaw'ssa Kazakstanissa toimi vuodesta 1972 vuoteen 1999 BN-350 -tyyppinen hyötöreaktorivoimala, joka tuotti 135 MW sähköä ja 3320 tonnia puhdasta vettä tunnissa. Japanissa on kymmenkunta suolanpoistolaitosta, jotka saavat käyttöenergiansa painevesireaktoreista. Näille reaktoreille on kertynyt yhteensä 100 vuotta reaktorinkäyttökokemusta. Ydinvoiman historia
Helsinki osti Sipooseen kuuluvan Granön saaren uutta ydinvoimalaitosta varten. Arveltiin, että voimaverkkoon voitaisiin liittää 150–250 megawatin ydinvoimala. Granön saaren voimalaa ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Tämän jälkeen pääkaupunkiseudulle kaavailtiin ruotsalaisen Asea-Atomin, VTT:n ja Finnatomin kehittämää lämpövoimareaktoria, joka olisi tuottanut kallioluolassa ainoastaan kaukolämpöä 200 megawatin lämpöteholla. Tutkimus- ja koulutuskäyttöön TKK:lle Espoon Otaniemeen hankittiin 1960-luvulla Yhdysvalloista General Atomicsin pieni tutkimusreaktori FiR 1 . Jätteenpoltto
Helsingissä oli 1960-luvulta 1980-luvulle huonomaineinen, ympäristöään pilannut Kyläsaaren jätteenpolttolaitos. Nykyään voimaloiden toiminta on kuitenkin aivan toisella tasolla. Vuonna 2017 Suomessa oli kahdeksan polttolaitosta, joista uusimmat ovat Riikinvoiman laitos Leppävirralla sekä Tammervoiman laitos Tampereella. Myös Saloon on suunniteltu polttolaitosta. Tampereen teknillisen yliopiston lehtori Simo Isoahon mukaan Suomeen mahtuisi noin 6–8, korkeintaan 10 jätevoimalaa, joissa poltettaisiin kuitenkin jätteen lisäksi muutakin. Rosatom
Vuonna 2013 Ro­sa­tom oli maail­man suu­rin ydin­voi­ma­loi­den toi­mit­ta­ja. Sillä oli rakentamassa 28 ydin­voi­ma­laa, jois­ta 19 si­jait­si Ve­nä­jän ul­ko­puo­lel­la: Valko-Venäjällä, Kii­nas­sa, In­tias­sa, Tur­kis­sa ja Viet­na­mis­sa. Tutkimusreaktori
Polttoainemateriaalin eli uraani-zirkonium hydridin ominaisuus on voimakas negatiivinen takaisinkytkentä lämpötilan ja reaktiivisuuden välillä. Tämän ansiosta ketjureaktion karkaaminen hallitsemattomasti on fysikaalisesti mahdotonta. Voimakkaan takaisinkytkennän ansiosta reaktorilla voitiin ”ampua” tehopulsseja. Siinä säätösauva ammuttiin paineilmalla pois sydämestä, jolloin reaktorin teho nousi tuhatkertaiseksi eli 250 megawattiin. Tämä nosti polttoaineen lämpötilaa, ja reaktiivisuuden ja lämpötilan negatiivinen takaisinkytkentä pysäytti ketjureaktion itsestään. Tehopulssi kesti vain 30 millisekuntia. Rosenergoatom
Rosenergoatomilla on kymmenen sähköntuotannossa olevaa ydinvoimalaa, joissa oli vuoden 2014 alussa käytössä yhteensä 33 reaktoria. Lisäksi Venäjällä on käytöstä poistettuja, alasajovaiheessa olevia ydinvoimaloita, joista osa on muilla paikkakunnilla kuin nykyisin tuotannossa olevat ydinvoimalayksiköt. Tuotannollisia voimaloita ovat:
Uusia ydinvoimaloita on tarkoitus rakentaa ja yksikkömäärää nostaa 59:ään vuoteen 2030 mennessä. Entisten ydinvoimaloiden uusimisen ja lisäyksiköiden rakentamisen ohella ydinvoimaloita rakennetaan myös uusille ydinvoimalapaikkakunnille. Uusia venäläisiä paikkakuntia, joille vuoden 2014 maaliskuussa oli rakenteilla ydinvoimala: Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
Sen röntgenalueen spektrometri oli suomalaisen Metorexin, sittemmin englantilaisomisteisen mutta edelleen Espoon Kilossa toimivan Oxford Instrumentsin, valmistama – laite toimi vielä aluksen laskeutuessa Eroksen pinnalle. Tutkimusreaktori
Reaktorilla on yhteensä 103 kappaletta käytettyjä polttoainesauvoja, ja niissä on uraania yhteensä 21,4 kg. Reaktori kulutti hyvin vähän polttoainetta, koska sen teho oli niin pieni ja sitä käytettiin vain muutamia tunteja päivässä. Osa polttoainesauvoista on ollut reaktorissa koko sen 53-vuotisen käytön ajan. Käytetty polttoaine ei vaadi jäähdytystä, koska sen jälkilämpöteho on niin pieni . Käytetyn polttoaineen lisäksi varastossa on 24 käyttämätöntä polttoainesauvaa, joissa on uraania yhteensä 5,7 kg. Ukrainan ydinvoima
Reaktoreista enemmistö (13) on kevytvesireaktoreita ja kaksi grafiittihidasteisia reaktoreita. Lisäksi Ukrainalla on Kiovassa ja Sevastopolissa on yhteensä kolme pienempää ydinreaktoria tutkimus- ja koulutuskäyttöön (pienin lämpöteholtaan 0,02 KW, suurin 10 MW). Yhtä tutkimusreaktoria rakennetaan ja toista suunnitellaan. Onkalo (tutkimustila)
Japanissa on pohdittu hyötöreaktorien käyttöä vaihtoehtona Onkalon-kaltaiselle loppusijoituspaikalle. Tutkimusreaktori
Tutkimusreaktori on ydinreaktori, jota ei käytetä sähkön tai lämmön tuottamiseen. Sen teho on tavallisesti selvästi alle sadasosan tavallisen ydinreaktorin tehosta. Tutkimusreaktoria käytetään muun muassa neutronien tuottamiseen. Neutroneja tarvitaan radioaktiivisten aineiden valmistamiseen. Tutkimusreaktorit käyttivät polttoaineena myös korkearikasteista uraania, jonka rikastusaste on 20–93 %. Nykyisin näitä on muutettu takaisin matalampiväkevöintiin alle 20 %. Tutkimusreaktori
Reaktorin sydän oli noin 6 metriä syvän, ylhäältä avoimen vesialtaan pohjalla . Vesi toimi jäähdytteenä, neutronien hidastimena ja säteilysuojana. Uraania sisältävän sydämen halkaisija oli noin 44 cm ja korkeus noin 36 cm. Uraania sydämessä oli noin 15 kg. Kiehutusvesireaktori
Kiehutusvesireaktorin kehittivät alun perin yhdysvaltalaiset Allis-Chambers ja General Electric -yhtiöt. General Electric tuottaa reaktoria edelleen, muita versioita tarjoavat monikansallinen Westinghouse ja japanilainen Hitachi. Kiehutusvesireaktori on painevesireaktorin jälkeen maailman toiseksi yleisin ydinvoimareaktorityyppi. Suomessa on kaksi ruotsalaisen ASEA-Atomin valmistamaa kiehutusvesireaktoria Eurajoen Olkiluodossa. Fukushima I:n reaktorit olivat tätä tyyppiä. Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu
Maisteriohjelmien kesto on kaksi vuotta, ja suurin osa niistä on englanninkielisiä.Ruotsin ensimmäinen ydinreaktori R1, Reaktori 1, sijaitsi reaktorihallissa 25 metriä maan alla KTH:n alapuolella. Se käynnistyi ensimmäisen kerran 13. heinäkuuta 1954 kello 18.59, ja sen sammutettiin vuonna 1970. Tutkimusreaktori
Reaktorin käytön lopettamisen jälkeen laitokselta poistetaan ensin ydinpolttoaine. Tämän jälkeen, vuosina 2019–2022 puretaan muut radioaktiiviset osat (reaktorisydän sisäosineen, reaktoriallas, betonista tehty biologinen suoja, BNCT-asema ja jäähdytysjärjestelmän primääripiiri). Käytetty ydinpolttoaine ja pääosa reaktorisydämestä ovat korkea-aktiivista jätettä. Muut radioaktiiviset purku- ja huoltojätteet luokitellaan matala- ja keskiaktiivisiksi ydinjätteiksi. Tavoitteena on rajoittaa purkutöistä aiheutuva työntekijöiden kollektiivinen säteilyannos alle 10 millimansievertiin. Reaktorirakennus puhdistetaan niin, että sen jatkokäytölle ei ole rajoituksia. Ranskan energiapolitiikka
Ranskalainen Areva (aik. Framatome) ja saksalainen Siemens rakentavat 2000-luvulla uutta reaktorityyppiä: EPR - European Pressurized Water Reactor () Suomen Olkiluotoon ja Ranskan Flamanvilleen. Reaktoria markkinoidaan halpana, turvallisena ja luotettavana. EPR on valmistuessaan teholtaan maailman suurin, se tuottaa 1 600 MW sähköä ja 4 300 MW lämpöä. Ydinainevalvonta
IAEA:n Safeguards-toiminta alkoi kuitenkin vuonna 1959 Japanissa, jo paljon ennen ydinsulkusopimuksen allekirjoittamista, kun JRR-3 -tutkimusreaktorista tuli ensimmäinen valvonnan piirissä ollut ydinreaktori. Vuoteen 1961 mennessä IAEA:n jäsenmaat pääsivät sopimukseen kaikkien yli 100 MW tehoisten ydinreaktoreiden valvonnasta. Tämä jätti kuitenkin vielä valvonnan ulkopuolelle huomattavan määrän pieniä tutkimusreaktoreita. 1963 jäsenmaat sopivat kaikkien reaktoreiden, myös pienien, ottamisesta mukaan valvontaan. Vuonna 1965 jäsenmaat hyväksyivät yksimielisesti käyttöön ensimmäisen kattavan kansainvälisen Safeguards-valvontaohjelman INFCIRC/66. Observatorio
Suurin osa Suomen tähtitorneista on lähinnä harrastekäytössä ja ne omistaa usein paikallinen tähtiharrastusyhdistys. Moni tähtitorni on myös yleisölle avoin.
Ammattitutkijoiden käytössä Suomessa on Turun lähellä Tuorlan observatorio ja Kirkkonummella Metsähovin havaintokeskus, jossa on Helsingin yliopiston kolme tähtitornia, Aalto-yliopiston radioteleskooppi ja aiemman Geodeettisen laitoksen havaintoasema. Helsingin yliopiston vanha observatorio Tähtitorninmäellä on ollut opetus- ja tutkimuskäytössä. Hanhikivi 1 -ydinvoimalan rakennushanke
Fennovoiman jättäessä periaatepäätöshakemuksensa tammikuussa 2009, oli tarkoituksena on rakentaa yksi iso tai kaksi pienempää ydinreaktoria. Vaihtoehtoina olivat Arevan EPR- tai SWR 1000 -reaktorit seka Toshiban ABWR-reaktori. Hakemuksen hyväksymisen jälkeen yhtiö lähetti syksyllä 2011 tarjouspyynnöt ranskalaiselle Arevalle sekä japanilaiselle Toshiballe. Tuolloin vaihtoehtoina olivat edelleen Toshiban ABWR- ja Arevan EPR-reaktorit sekä uutena Arevan kehitteillä ollut Kerena-reaktori. Niistä Kerena on pienin, teholtaan 1 250 megawatin kiehutusvesireaktori, Toshiban ABWR puolestaan on 1 600 MW:n kiehutusvesireaktori ja Arevan EPR 1 700 MW:n painevesireaktori. Suomen polaariretkikunta
Toisena havaintovuonna 1883–1884 mittauksia jatkettiin samaan tapaan Sodankylässä ja Kultalassa. Virallisen ohjelman ulkopuolella Lemström koetti todistaa oikeaksi teoriaansa revontulien sähköisestä alkuperästä. Hän koetti synnyttää keinotekoisesti revontulia ja sijoitti tätä varten kuparisilmukan aluksi Oratunturin ja sitten Pietarintunturin laelle. Kokeiden tulokset vakuuttivat ainakin Lemströmiä itseään mutta muualla niitä arvosteltiin. Havaintojakson päätyttyä Sodankylän havaintoasema purettiin. Seuraavan kerran Sodankylässä tehtiin maan magneettikentän mittauksia 1910-luvulla kun Sodankylään perustettiin geofysiikan observatorio Tähtelä. Kemiallinen reaktori
Elintarviketeollisuuden, metallurgian, biokemian (fermentorit) ja lasiteollisuuden reaktorit ovat lähes täysin panosreaktoreita. Petrokemian ja vesikemian reaktorit puolestaan ovat lähes täysin putkireaktoreita. Laboratorioissa ja pilot planteissa käytetään yleensä panosreaktoreita. Sekoitusreaktoreita käytetään silloin, mikäli raaka-aineet eivät sovellu putkireaktoriin tai vaativat mekaanista sekoittamista, kuten maaliteollisuudessa tai jätevedenpuhdistamoissa. Reimund Rötter
Vuonna 2018 professori Rötter oli arvostetulla maailman viitatuimpien tutkijoiden "2018 Highly Cited Researchers" -listalla tieteenrajat ylittävän tutkimuksen aihepiiristä. Hänet oli tässä listauksessa tulkittu Suomessa toimivaksi tutkijaksi. Maailmanlaajuisesti tällä alansa viitatuimpien (siteeratuin 1 %) listalla on kaikki aihealueet mukaanluettuna runsas 4 000 tutkijaa 21 tieteenalalta ja noin 2 000 tieteenrajat ylittävää tutkijaa. Tutkijoista noin 40 työskentelee Suomessa (kuten Clarivate Analyticsin mukaan Rötter) tai on ulkomailla tutkimustyötään tekeviä suomalaisia. Ydinvoima Suomessa
Ydinvoimaa Suomessa tuottavat neljä toimivaa ydinvoimalaitosyksikköä, joilla tuotetaan noin neljännes Suomessa käytetystä sähköstä (2015). Laitosyksiköistä kaksi on Satakunnan Olkiluodossa ja toiset kaksi Uudellamaalla Loviisassa. Suomen viides laitosyksikkö, Olkiluoto-3, on testausvaiheessa. Olkiluodon ydinvoimalaitos
Olkiluoto 3 on EPR-tyyppinen voimala ja ensimmäinen laatuaan maailmassa. Valmistuessaan reaktori on myös sähköteholtaan suurin, 1 600 MW, mikäli Kiinaan, Shandongin maakuntaan rakenteilla oleva 2 × 1 750 MW:n Taishan ydinvoimalaitos ei valmistu ennen Olkiluoto 3:a. Voimala on kehitetty hyödyntäen ranskalaisten N4- (entinen Framatome ANP) ja saksalaisten Konvoi-painevesilaitosten kokemuksia. Se edustaa niin kutsuttua kolmannen sukupolven ydinvoimalaitostekniikkaa. Laitoksen perusratkaisut pohjautuvat jo käytössä olevaan tekniikkaan, mutta sen energiataloutta, polttoaineenkulutusta, huollettavuutta ja turvallisuutta on edelleen kehitetty. Reaktorissa on varauduttu myös reaktoriytimen sulamiseen, ja kaksinkertainen suojarakennus on mitoitettu kestämään matkustajalentokoneen törmäys. Valmistuttuaan voimala työllistää noin 200 henkeä. KEK
KEK (High Energy Accelerator Research Organization, (高エネルギー加速器研究機構 "Kō Enerugī Kasokuki Kenkyū Kikō")) on Japanissa sijaitseva hiukkasfysiikan tutkimuslaitos ja organisaatio. KEK:in päätoimipisteessä Tsukubassa, Ibarakin prefektuurissa sijaitsee muiden muassa Japanin suurin hiukkaskiihdytin KEKB-kiihdyttimestä tehty SuperKEKB. Ajatushautomo
Think tankit ovat tulleet Eurooppaan Yhdysvalloista. Maailman suurimmissa think tankeissa voi olla satoja työntekijöitä; suomalaisissa keskimäärin pari kappaletta. Useat kansalaisjärjestöt määrittelevät itsensä ”think and do -tankeiksi”, eli ne harjoittavat tutkimus- ja kehitystoimintaa.Yhdysvalloissa toimii satoja itsenäisiä tutkimuslaitoksia, jotka ovat usein erilaisten intressiryhmien rahoittamia. 
Ajatuspajoilla on ollut vuosikymmenten ajan merkittävä rooli amerikkalaisessa yhteiskunnallisessa keskustelussa ja päätöstenteossa. Tunnetuimpia laitoksia ovat markkinoiden vapautta ajava American Enterprise Institute, konservatiivinen Heritage Foundation ja liberaalimpia kantoja ottava Brookings. Yhdysvaltalaiset "think tankit" ovat usein sidoksissa joko republikaaneihin tai demokraatteihin, joskin on olemassa myös itsenäisiä laitoksia. Think and do -tankiksi itsensä määrittelee muun muassa Rocky Mountain Institute. Nokian Renkaat
Suomen Gummitehtaan laboratorio perustettiin vuonna 1920. Keskuskumilaboratoriossa tutkittiin raaka-aineita ja kehitettiin seoksia kaikille Gummitehtaan aloille. Toisen maailmansodan aikana Keskuskumilaboratoriossa testattiin erityyppisiä raaka-aineita, mm. kotimaisia synteettisia seoksia ja kumivoikukan käyttöä. Ydinvoima
Pohjoismaissa ydinvoimaa tuotettiin tammikuussa 2019 Suomessa neljällä ja Ruotsissa kahdeksalla reaktorilla. Ruotsin hallitus päätti 1980 luopua ydinvoimasta sen jälkeen, kun maassa oli järjestetty kansanäänestys, jossa kaikki vaihtoehdot sisälsivät ydinvoimasta luopumisen. Vuonna 2009 Ruotsin hallitus päätti kumota päätöksen ydinvoimasta luopumisesta ja sallia uusien ydinreaktoreiden rakentamisen. Aineenkoetuslaitos
Aineenkoetuslaitos on Suomessa 1889–1942 toiminut eri aineiden ja esineiden ominaisuuksia tutkiva tieteellinen laitos. Se perustettiin polyteknillisen opiston yhteyteen, josta 1908 tuli teknillinen korkeakoulu. Vuodesta 1942 laitoksen toimintaa jatkoi Valtion teknillinen tutkimuslaitos. Wendelstein 7-X
Wendelstein 7-X on stellaattori-tyyppinen koefuusioreaktori. Se sijaitsee Greifswaldissa, Saksassa. Valmistuttuaan 2015 se on suurin stellaattori-tyyppinen reaktori. Ydinturvallisuus
Käyttökokemustoiminta tarkoittaa, että jos yhdessä ydinvoimalassa sattuu vaaratilanne, laitevika tai ihmisen tekemä virhe, niin kaikissa maailman ydinvoimaloissa pyritään estämään samanlaisen tapahtuman toistuminen. Maailmassa tuotetaan sähköä yli 400 ydinreaktorilla. Maailman kaikki ydinvoimaa tuottavat yhtiöt ovat jäseniä WANO-nimisessä järjestössä (World Association of Nuclear Operators). WANOn kautta yhtiöt jakavat toisilleen noin tuhat käyttökokemusraporttia vuosittain. Usein toistuvia tapahtumia ovat materiaaliviat ja ohjeiden väärintulkinnasta johtuva työntekijöiden virheellinen toiminta. Suurin osa tapahtumista on turvallisuusmerkitykseltään vähäisiä, mutta niiden hyödyntäminen auttaa vähentämään häiriötilanteita, jotka joissain olosuhteissa voisivat kehittyä onnettomuuksiksi. Turvallisuuden parantamisen lisäksi käyttökokemusten hyödyntäminen säästää rahaa, kun häiriöiden takia menetetään vähemmän sähköntuotantoa.