Kuinka monta kaupunginosaa Oulussa on?
Luettelo Oulun suuralueista ja kaupunginosista
Oulun kaupunki on jaettu 23 suuralueeseen ja edelleen 106 kaupunginosaan:Ylikiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin suuralueet on muodostettu samannimisistä entisistä kunnista. Lisäksi Haukiputaan ja Kellon suuralueet on muodostettu entisestä Haukiputaan kunnasta ja Kiimingin ja Jäälin suuralueet entisestä Kiimingin kunnasta.
Ylikiimingin suuralue
Ylikiimingin suuralue on Oulun kaupungin 16. suuralue. Se muodostettiin 1. tammikuuta 2009, kun Ylikiimingin kunta lakkautettiin ja liitettiin osaksi Oulun kaupunkia. Suuralue muodostuu lakkautetun Ylikiimingin kunnan alueesta ja käsittää kuusi kaupunginosaa, ja siellä asuu 3 400 ihmistä. Suuralue rajoittuu Kiimingin, Yli-Iin jaSanginsuun suuralueeisiin sekä Muhoksen, Pudasjärven ja Utajärven kuntiin. Maikkula
Maikkula on Oulun kaupunginosa ja Maikkulan suuralueen keskus. Se sijaitsee Oulujoen etelärannalla, joen ja valtatien 22 välisellä alueella, noin 6–7 kilometrin päässä keskustan kaakkoispuolella. Kaupunginosassa on noin 3 700 asukasta. Maikkulan osa-alueita ovat Kontionkangas, Talonpojankangas ja Patamäki. Kaupunginosassa sijaitsee Maikkulan kartano. Oulun historia
Maaherran istuin sijoitettiin Ouluun vuonna 1775, kun Oulun lääni perustettiin. Ouluun perustettiin apteekki 1762, piirilääkäri aloitti toimintansa 1773, kaupunginlääkäri 1784 ja sairaala 1792. Komea raatihuone rakennettiin 1771 ja kivikirkko 1776. 1700-luvun lopulla 3 000 asukkaan Oulu oli asukasluvultaan Turun jälkeen toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsi Suomeen nykyisin kuuluvalla alueella. Oulun linnan jäännökset tuhoutuivat lopullisesti 1793 salaman sytyttäessä linnoituksen ruutikellarin. Nykyisin linnasta ovat muistoina vain rauniot. Oulun liikenne
Valtatie 4 kulkee Oulun läpi Pohjantie-nimisenä moottoritienä. Moottoritie alkaa Oulun eteläpuolelta Limingan Haaransillalta ja jatkuu kaupungin pohjoispuolelle Haukiputaan Kelloon, mistä jatkuu moottoriliikennetie Iin Räinänperälle saakka. Haaransillan ja Kempeleen välinen osuus on kapeaa, keskikaiteellista moottoritietä ja muut osuudet perinteistä nelikaistaista moottoritietä. Pohjantie on kaikkiaan noin 52 kilometriä pitkä, josta moottoritietä on noin 35 kilometriä. Eritasoliittymiä tiellä on yhteensä 14. Vilkkaimmassa kohdassa, Oulujoen ylittävillä silloilla, tien liikennemäärä on keskimäärin yli 50 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, josta raskaan liikenteen osuus on lähes 2 900 ajoneuvoa. Taskila
Taskila on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee Oulu–Tornio-rautatien länsipuolella, Perämeren rannalla. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Rajakylän kaupunginosaan, idässä rautatiehen ja Koskelan kaupunginosaan, sekä etelässä Mannisenojaan sekä Toppilan kaupunginosan osa-alueeseen Meri-Toppilaan. Asukkaita Taskilassa on noin 1 300. Taskilan osa-alueet ovat Taskila sekä Raja-Taskila pohjoisessa. Kaupunginosa nimi johtunee Taskisen suvusta. Ritaharju
Ritaharju on yksi Oulun kaupungin yhdyskuntarakenteen merkittävimmistä laajentumissuunnista. Alue muodostuu viidestä osa-alueesta, joista neljä sijaitsee Raitotien pohjoispuolella. Kaupunginosan ensimmäinen osa-alue on Raitotien eteläpuolella sijaitseva, vuonna 2004 aloitettu Kuivasrannan asuinalue, joka on suunniteltu noin 3 000 asukkaalle. Raitotien pohjoispuolelle rakennetaan Ritaharjun keskus, Aaltokangas sekä kaksi muuta osa-aluetta. Yhteensä koko Ritaharjun alueelle tulee muuttamaan lähes 10 000 uutta asukasta. Alueen asunnot ovat pääasiassa puurakenteisia pientaloja, mutta alueella on myös rivi- ja kerrostaloasuntoja. Suur-Oulu
Ylikiiminki liittyi Ouluun vuodenvaihteessa 2009. Valtuustokauden alussa kuntaliitosselvitykset Yli-Iin ja Haukiputaan osalta valmistuivat. Yli-Ii päätti liittyä Ouluun mutta pari päivää myöhemmin kokoontunut Haukiputaan kunnanvaltuusto hylkäsi täpärästi kuntaliitoksen Oulun kanssa. Samassa kokouksessa Haukiputaan valtuustoon jätettiin aloite monikuntaliitosselvitykseen liittymisestä joka sitten hyväksyttiin myös täpärästi enemmistöpäätöksellä pari kuukautta myöhemmin. Monikuntaliitokseen liittyivät myöhemmin Oulunsalo ja Muhos. Myös Kempeleen, Iin ja Limingan valtuustoihin jätettiin aloitteet monikuntaliitosselvitykseen liittymisestä mutta nämä eivät saaneet tarpeeksi kannatusta. Monikuntaliitosselvitykseen on sitoutunut Oulun lisäksi seuraavat kunnat: Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo, Muhos sekä Yli-Ii. Valtiovarainministeriö nimesi toukokuussa 2009 monikuntaliitosselvittäjäksi filosofian tohtori Arto Kosken. Selvittelijän toimikausi alkaa 1.8.2009 ja loppuu 18.2.2010.
Monikuntaliitosselvitykseen osallistuneiden kuntien valtuustot kokoontuivat 26. huhtikuuta 2010 tekemään päätökset monikuntaliitokseen osallistumisesta. Haukipudas, Kiiminki, Oulu, Oulunsalo ja Yli-Ii päättivät osallistua liitokseen mutta Muhoksen kunnanvaltuusto päätti jäädä pois monikuntaliitoksesta. Oulun kaupunki sekä Haukiputaan, Kiimingin, Oulunsalon ja Yli-Iin kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. Kuntien valtuustot päättivät asiasta kokouksissaan 28. kesäkuuta 2010. Myllyoja (Oulu)
Kaupunginosa on sekoitus omakotitaloja ja 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja. Alueen pohjois- ja eteläosat ovat omakotitalovaltaista aluetta, kun taas aluekeskus on ympäröity kerrostaloin. Oulujoen rannoilla on vain omakotitalotontteja. Helsinki
Helsinki jakaantuu 59 kaupunginosaan. Sen lisäksi lähinnä Helsingin kaupungin hallinnon tarpeita varten on luotu piirijako. Oulu
Vesistöä on Oulussa 849 neliökilometriä. Sisävesiin kuuluvat Oulujoen lisäksi pohjoisella peruskallioalueella olevat pienehköt järvet, lännessä Pyykösjärvi, Oulun suurin järvi (2 km², 12,7 m mpy.), sekä Kuivasjärvi (1,2 km²). Idempänä sijaitsevat Niilesjärvi, Valkiaisjärvi ja Lylyjärvi ovat näitä pienempiä. Sanginjoki laskee Oulujokeen pohjoisesta noin 12 kilometriä jokisuusta itään. Oulun keskustan läpi virtaa Pokkisenväylän suuhun mereen laskeva Kaupunginoja, jonka varren puistot elävöittävät kaistan kaupungin keskelle. Oulujoki virtaa alajuoksullaan yli 20 kilometrin matkan Oulun kaupungin alueella. Vuonna 1940 Merikoski padottiin ja voimalaitos muutti joen yhdentoista metrin korkuiseksi putoukseksi. Oulujoen suistossa on paljon saaria, jotka ovat keskeisen sijaintinsa takia hyvin tunnettuja Oulun kaupunkikuvassa. Oulun liikenne
Oulujoki halkoo kaupunkia itä–länsisuuntaisena heti keskustan pohjoispuolella, muodostaen liikenteellisen esteen. Joen ylittää kaupungin alueella kuusi tieliikenteelle tarkoitettua siltaa: Merikosken sillat, Rautasilta, Pohjansilta, Erkkolansilta, Poikkimaantien silta ja kauempana kaakossa Madekoskella Sangin silta. Tieliikenteelle tarkoitettujen siltojen lisäksi Oulujoen ja sen suiston ylittää yksi rautatiesilta ja kolme pelkästään kevyelle liikenteelle tarkoitettua siltaa. Altona
Altonaan kuuluu 13 kaupunginosaa (): Altona-Altstadt, Altona-Nord, Ottensen, Bahrenfeld, Groß Flottbek, Iserbrook, Lurup, Osdorf, Blankenese, Nienstedten, Othmarschen, Rissen ja Sülldorf. Luettelo Ontarion kunnista
Luettelo Ontarion kunnista kattaa Kanadan provinssin Ontarion kunnat. Ontariossa on kaksinkertainen kuntajärjestelmä. Ylemmällä tasolla ovat aluekunnat, jotka jakautuvat kuntiin. Lisäksi on olemassa yhden tason kuntia jotka toimittavat sekä kuntien että aluekuntien tehtävät. Ontariossa on siis kolme kuntatyyppiä. Kuntia on Ontariossa yhteensä 444. Joensuun kaupunginosat
Joensuun kaupunki jakautuu 28 kaupunginosaan. Eräät niistä ovat tulleet kaupunginosiksi kuntaliitosten myötä; Kiihtelysvaara ja Tuupovaara yhdistyivät Joensuuhun vuonna 2005 ja Eno ja Pyhäselkä vuonna 2009. Oulu
Oulun teknologiakylä Oy, nykyisin pörssissä listattu Technopolis Oyj, ja sen 10 vuotta myöhemmin perustettu tytäryhtiö Medipolis ovat toimineet yrityshautomona kasvavalle joukolle yrityksiä, sekä yhdessä tutkijoiden ja opiskelijoiden kanssa lisääntyvien toimitilojen tarjoajina. ”Pohjolan piilaaksoksi” kutsuttu Oulu on tällä tavalla saanut ja luonut yli 10 000 uutta korkean teknologian työpaikkaa eri alojen huippuosaajille. Oulusta on tullut samalla valtakunnallinen osaamisen keskus, jonka pääaloja ovat telekommunikaatio, elektroniikka, ohjelmistoteollisuus, lääketieteen tekniikka ja biotekniikka. Näitä aloja kehitetään, jotta valmistauduttaisiin tulevaisuuteen kansainvälisessä kilpailutilanteessa. Oulu
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Oulun keskustaajama ulottuu osittain myös Kempeleen kunnan alueelle. Valtaosa entisten Haukiputaan ja Oulunsalon taajama-alueista sekä Kiimingin Jääli ovat kasvaneet Oulun keskustaajaman kanssa yhteen. Kuopio
Kuopiossa on yli 70 kaupunginosaa ja kylää.401 Neulaniemi, 404 Niuvanniemi, 405 Puijo, 406 Julkula, 407 Kuopio, 408 Hatsala, 409 Hakkarala, 410 Haminalahti, 411 Hiltulanlahti, 412 Hirvilahti, 413 Hirvimäki, 414 Koivusaari, 415 Jynkkä, 416 Jännevirta, 417 Kaislastenlahti, 418 Kurkiharju, 419 Lamperila, 420 Leväinen, 421 Muuruvesi, 422 Niemisjärvi, 423 Pappila, 424 Pellesmäki, 425 Pieksä, 426 Puutossalmi, 427 Ritisenlahti, 428 Ritoniemi, 429 Rytky, 430 Savilahti, 431 Savisaari, 432 Sotkanniemi, 433 Toivala, 434 Vaajasalo, 435 Vehmasmäki, 440 Kotasalmi, 441 Kuopion-Pelonniemi, 442 Leppäranta, 443 Lohilahti, 444 Melalahti, 445 Ohtaanniemi, 446 Pelonniemi, 448 Pölläkkä, 449 Riistavesi, 451 Ryönä, 452 Syrjänsaari, 453 Rissala, 454 Hakunila, 455 Iivarinsalo, 456 Enonlahti, 457 Enonsalo, 458 Hormastenlahti, 459 Juonianlahti, 460 Jänissalo, 461 Litmaniemi, 462 Miettilä, 463 Niinimäki, 464 Putroniemi, 465 Puutosmäki, 466 Roikansaari, 467 Räsälä, 468 Ukonlahti, 469 Vehmersalmi, 470 Vuorisalo Herukka
Herukka on Oulun 77. kaupunginosa. Se sijaitsee 11 km:n päässä keskustasta. Se rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Kellon kaupunginosaan, idässä Ritaharjuun ja Nelostiehen sekä etelässä Pateniemeen. Kaupunginosa kuuluu Pateniemen suuralueeseen. Oulu
Nykyisin Oulu tunnetaan etenkin teknologiakaupunkina ja Pohjois-Suomen talousveturina. Vuonna 1982 perustettu Oulun Technopolis oli Pohjoismaiden ensimmäinen "teknologiakylä". Aikaisemmin Oulu tunnettiin tervakaupunkina: Oulun keskeinen vientituote oli 1800-luvulla terva, ja se oli myös koko vuosisadan Suomen suurin tervanviejä. Kainuun talonpojat toimittivat tervansa pitkin Oulujokea Toppilan kaupunginosassa, Toppilansalmen pohjoisrannalla sijainneeseen Tervahoviin. Tervaporvarit olivat Oulun kaupungin johtavat kauppiassuvut, jotka kävivät ulkomaankauppaa tervalla. Vienti- ja tuontikaupan lisäksi tervaporvarit harjoittivat laivanvarustusta ja sahatoimintaa. Maikkulan suuralue
Maikkulan suuralue on yksi Oulun kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue käsittää Oulujoen etelärannalla sijaitsevat kaakkoiset kaupunginosat, rajoittuen Kaakkurin, Kaukovainion, Oulunsuun ja Sanginsuun suuralueisiin sekä Kempeleen ja Muhoksen kuntiin. Suuralueella asuu noin 9 200 asukasta ja siellä on yhteensä 1 420 työpaikkaa. Ruokakuntia on yhteensä 3 813 (1.1.2012).Peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Maikkulan keskukseen. Kouvolan kaupunginosat
Kouvolan kaupunginosat ovat Kouvolan kaupungin hallinnollisista ja tilastollisista syistä ylläpitämiä aluehallinnollisia yksiköitä. Vaikka suuraluejako on Kouvolassa kaupunginosajakoa merkittävämpi, pienempiä alueita hyödynnetään sijaintitietona muun muassa kaavoituksessa, kiinteistötunnuksissa, lupa-asioissa ja inventoinneissa. Kaupunginosia on yhteensä 39 ja jokainen niistä kuuluu yhteen kuudesta suuralueesta. Koillinen suurpiiri
Helsingin virallisen aluejaon mukaan koillinen peruspiiri jaetaan myös viiteen kaupungin­osaan, jotka ovat Viikki, Pukinmäki, Malmi, Tapaninkylä, Suutarila ja Suurmetsä. Näistä Pukinmäki ja Suutarila ovat alueeltaan samat kuin saman­nimiset perus­piirit. Viikin kaupunginosa käsittää Latokartanon peruspiirin lukuun ottamatta Pihlajä­mäkeä, joka kuuluu Malmin kaupungin­osaan. Malmin kaupunginosaan kuuluu myös Malmin perus­piirin alue lukuun ottamatta Tapanilaa ja Tapanin­vainiota, jotka muodostavat Tapanin­kylän kaupungin­osan. Suur­metsän kaupungin­osan muodostavat Puistolan ja Jako­mäen perus­piirit yhdessä. Luettelo Porin kaupunginosista
Tämä artikkeli on luettelo Porin kaupunginosista. Porissa on yhteensä 92 kaupunginosaa. Oulunsalo
Maantieteellisesti Oulunsalo rajautui Hailuotoon, Kempeleeseen, Liminkaan, Lumijokeen ja Oulun Kaakkurin suuralueeseen. Oulun kaupunki sekä Oulunsalon, Haukiputaan, Kiimingin ja Yli-Iin kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. Joukkoliikenne linjat: 8,9,9B,58,59. Oulu
Oulun kaupungin ylin päättävä toimielin on kaupunginvaltuusto, jossa on 67 valtuutettua. Puheenjohtajana toimii Juha Hänninen (kok.). Hänninen aloitti puheenjohtajana 15. kesäkuuta 2015 kansanedustajaksi valitun Mari-Leena Talvitien pyydettyä eroa tehtävästä. Oulun kaupunginhallituksen muodostaa 17 valtuuston neljäksi vuodeksi valitsemaa jäsentä. Puheenjohtajana toimii Kyösti Oikarinen (kesk.). Toppilansaari
Toppilansaari on kaupunginosa Oulussa Tuiran suuralueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 500. Toppilansaari on osittain vanhaa Toppilan satama-aluetta, osittain vanhaa Hieta- ja Mustasaaren huvila-aluetta, jossa Oulun porvaristo vietti kesänsä. Huviloista on jäljellä neljä, näistä Villa Hannala on kunnostettu vuosina 2004–2007. Oulun historia
1900-luvulla alkanut teollistuminen Oulussa vaurastutti koko elinkeinoelämää ja pian kävivät kaupungin rajat liian ahtaiksi. Uutta rakennusmaata kasvavalle kaupunkiväestölle saatiin liittämällä Ouluun osia sitä ympäröivistä pienemmistä kunnista. Vuonna 1911 Ouluun liitettiin Alalaanila, 1917 Tuira,1924 Kurkelanranta, 1938 Koskela, Pyykösjärvi, Hintta ja Parkkisenkangas, 1947 Värtön-Kastellin alue, 1961 Kuivasjärvi, Korvensuora ja Myllyoja, 1965 Oulujoen kunnan pääosa ja Pateniemi Haukiputaan kunnasta, josta vielä 1979 liitettiin Oulun ns. Jylkyn alue. Oulunkylä
Oulunkylän kaupunginosa jakautuu kahteen peruspiiriin, jotka ovat Oulunkylä (numero 404) ja Maunula (numero 400). Oulunkylän peruspiirissä on kolme osaa: vanhemmat Patola ja Veräjämäki sekä uusin tulokas, 1990-luvulla rakennettu Veräjälaakso. Keskustan suuralue (Oulu)
Keskustan suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee kaupungin keskustassa Oulujoen etelärannalla. Suuralueella asuu (), ja siellä on yhteensä 17 065 työpaikkaa (31. joulukuuta 2002). Ruokakuntia on yhteensä 13 058 (1.1.2012).Liikenteellisesti keskustan suuralueen tärkeimpiä katuja ovat itä–länsisuunnassa Puistokatu, Saaristonkatu, Heikinkatu, Linnankatu ja Kajaaninkatu. Pohjois–eteläsuunnassa liikenne on keskittynyt päasiassa Uusikadulle, Isokadulle, Torikadulle ja Aleksanterinkadulle. Alueelle johtavista teistä ja kaduista merkittävimmät ovat Merikosken sillat ja Tulliväylä pohjoisesta, Kajaanintie ja Kainuuntie idästä sekä seututie 847 etelästä. Saaristonkatu yhdistää keskustan suoraan valtatiehen 22 sekä suuralueen itäpuolitse kiertävälle valtatielle 4. Valtatielle 20 on yhteys joko valtatien 4 kautta tai Tulliväylää pitkin. Yli-Ii
Oulun kaupunki sekä Yli-Iin, Haukiputaan, Kiimingin ja Oulunsalon kunnat yhdistyivät vuoden 2013 alussa uudeksi Oulun kaupungiksi. Oulu
Oulussa on panostettu pyöräilyyn ympäri vuoden. Pyörätieverkkoa on lähes tuhat kilometriä. Oulun mainetta talvipyöräilykaupunkina nosti kongressi, jossa se julistettiin maailman parhaaksi talvipyöräilykaupungiksi. Oulunsalo (kaupunginosa)
Oulunsalo on Oulussa Oulunsalon suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaupungin keskustasta länteen. Kaupunginosa rajoittuu Kylänpuolen ja Salonpään kaupunginosiin sekä Kempeleen kunnanrajalle. Oulunsalo on asukasluvultaan Oulun kaupungin toiseksi suurin kaupunginosa 8592 asukkailla . Oulun historia
Jatkosodan aikana Oulussa toimi sekä suomalaisten että saksalaisten koulutus-, huolto- ja esikuntakeskuksia. Tuiraan saksalaiset rakensivat lähes 300 parakin kylän, jota kutsuttiin Pikku-Berliiniksi. Lomalaisjoukkojen kokoamispaikaksi rakennettiin Laanilaan 24 parakin kylä. Enimmillään Oulussa oli saksalaisjoukkoja yli 4 000 miestä, josta runsaat puolet oli SS-divisioona Nordin joukkoja. Hallinnollisesti saksalaisilla oli valtaa vain omiin joukkoihinsa, kaupunki oli suomalaisten siviili- ja sotilasviranomaisten johtama. Mtwara
Mtwara Urban-piirikunta jakaantuu kahteen osaan, jotka ovat Mtwara Urban ja Mikindani. Mtwara Urban jakaantuu 10 hallinnolliseen osa-alueeseen tai kaupunginosaan, jotka ovat Chikongola, Chuno, Likombe, Majengo, Railway, Shangani, Ufukoni, Vigaeni, Rahaleo ja Naliendele. Mikindani jakaantuu 5 kaupunginosaan, jotka ovat Mitengo, Mtonya, Magengeni, Kisungure ja Jangwani. Toppila
Toppila on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee keskustasta noin kolme kilometriä pohjoiseen, Oulujoen pohjoisrannalla. Asukkaita kaupunginosassa on (). Toppila on saanut nimensä kantatilan tai sen omistajan mukaan. Toppila-niminen pelto tunnetaan jo 1600-luvun Oulusta. Toppilan Taskilasta erottaa Mannisenoja. Oulu
Vahvoja kulttuurinaloja Oulussa ovat elokuva, valokuva ja tanssi sekä lastenkulttuuri. Vuonna 1983 valmistuneessa Madetojan salissa toimii EU-alueen pohjoisin ammattisinfoniaorkesteri, Oulu Sinfonia. Lisäksi Oulussa järjestetään vuosittain useita erilaisia taiteiden ja tieteiden näyttelyjä sekä teematapahtumia, joista osan järjestää Kulttuuritalo Valve. Oulussa toimii myös Tiernasäätiö, joka on perustettu vaalimaan ja kehittämään oululaista tiernaperinnettä. Oulussa sijaitsee Suomen ensimmäinen tiedekeskus, Tietomaa, joka avattiin yleisölle 1988. Oulu oli ehdolla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2011. Valkeakoski
Pääosin koko Valkeakosken maaseutu on vanhaa Sääksmäen kunnan aluetta. Valkeakosken keskustaajamassa on 22 kaupunginosaa. Kaupunginosat jakautuvat edelleen osa-alueisiin. Kaupunginosat ja niiden osa-alueet ovat: Oulu
Oulu () on Suomen kaupunki ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Oulujoen suulla Perämeren rannikolla Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Vuonna 1605 perustettu Oulu on Pohjois-Suomen vanhin ja väkiluvultaan Suomen viidenneksi suurin kaupunki ja neljänneksi suurin kaupunkialue. Oulun väkiluku oli asukasta ja pinta-ala ()  neliökilometriä, josta on maata, sisävesiä ja loput  neliökilometriä merta. Helsingin maantiede
Asemakaavan mukaan Helsinki jakaantuu 59 kaupunginosaan, joista osa jaetaan vielä edelleen osa-alueisiin. Sen lisäksi lähinnä Helsingin kaupungin hallinnon tarpeita varten on luotu piirijako. Piirijaon yksikköinä ovat suurpiirit, peruspiirit ja osa-alueet. Osa-aluetasolla molemmat jaotukset ovat yhtäpitävät, mutta peruspiireistä vain osa on samoja kuin kaupunginosat. Näiden jakojen erona on myös, että piirijaolla muodostetaan kaupunginosia suurempia toiminnallisia alueita eli suurpiirejä, joita on kahdeksan. Oulun liikenne
Keskustan alueella liikenteellisesti tärkeimmät kadut ovat pohjois–etelä-suunnassa Aleksanterinkatu, Uusikatu ja Rautatienkatu sekä itä–länsi-suunnassa Linnankatu, Kajaaninkatu, Saaristonkatu ja Albertinkatu. Kaikkiaan kaupungin alueella on kaupungin ylläpitämiä katuja noin 1 200 kilometriä. Oulun lääni
Oulun lääni perustettiin vuonna 1775 entisen Pohjanmaan läänin pohjoisosasta. Uuteen lääniin liitettiin myös Kuusamon suurpitäjä (myöhemmät Kuusamon, Kuolajärven ja Posion kunnat) Västerbottenin läänistä. Vuonna 1809 Haminan rauhan jälkeen lääniin liitettiin Ruotsille jääneestä Västerbottenin läänistä koko Lapin historiallinen maakunta sekä Tornionlaakson itäpuoli. Petsamon alue liitettiin lääniin vuonna 1922. Oulun läänin pohjoisosa erotettiin Lapin lääniksi vuonna 1938. Osa Kuusamon kuntaa menetettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa vuonna 1940. Hangaskangas
Hangaskangas on Oulun eteläisin kaupunginosa Pikkaralan kaupunginosan eteläpuolella Maikkulan suuralueella. Hangaskankaan kaupunginosa on asukasluvultaan Oulun toiseksi pienin. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Pikkaralan rautatieasemaan sekä Oulu–Kontiomäki-rataan, ja etelässä Kempeleen ja Tyrnävän kunnanrajoihin, sekä idässä Muhoksen kunnanrajaan. Oulunkaaren seutukunta
Oulunkaaren seutukunta (vuoteen 2003 Iin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 173. seutukunnassa oli asukasta. Oulunkaaren kuntayhtymään kuuluu seutukunnan kuntien lisäksi myös Simon kunta sosiaali- ja terveystoimen osalta, koska se ei onnistunut järjestämään puitelain vaatimaa yhteistoiminta-aluetta oman seutukuntansa sisällä. Oulu
Metsämaasta on 60 prosenttia mäntyvaltaista, 30 prosenttia kuusivaltaista ja loput lehtipuu-, lähinnä koivuvaltaista metsää. Oulun alueelta lehdot ja lehtomaiset metsät miltei puuttuvat ja mustikkatyypin kosteahkoa tuoretta kangasmetsää on suhteellisen niukasti. Oulujoen pohjoispuolisilla moreenimailla tosin pohjoinen mustikkatyyppi on vallitsevana ja valtapuuna kuusi, kun taas eteläpuolen hiekkakankaiden metsät ovat yleensä kanerva-jäkälätyypin männiköitä. Oulu kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli boreaaliseen vyöhykkeeseen. Tarkasti ottaen Oulu kuuluu keskiboreaaliseen vyöhykkeeseen eli suovyöhykkeeseen ja viljanviljelyn äärialueeseen. Tervaleppä kasvaa Oulun seudulla pohjoisimmillaan. Jaloja lehtipuita ei Oulun seudulla kasva luonnossa lainkaan, tosin istutettuina menestyvät vaahtera, jalavat, lehmukset ja tammi. Alueen soilla on usein yöpakkasia, lämpötilan vuorokausivaihtelu on suurta. Pohjois-Pohjanmaa on Suomen soisinta aluetta. Oulun alueella nevat ovat olleet vallitseva suotyyppi, mutta suo-ojituksen lisääntyessä räme- ja korpisuot yleistyivät ja lopulta metsittyivät. Oulun soista on ojitettu kaksi kolmasosaa. Viljelysmaista pääosa sijaitsee Oulujoen laaksoalueella, joen etelärannalla. Oulu
Sodan jälkeen suurimman muuttajaryhmän muodosti Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta saapunut siirtoväki, jota asutettiin vuoteen 1950 mennessä 2 250 henkeä, 5 % kaupungin väkiluvusta. Väkiluku kasvoi hyppäyksittääin vuosien 1965, 1967, 2009 ja 2013 kuntaliitoksissa. Vuonna 1990 Oulun asukasluku ylitti 100 000 asukkaan rajan. Lintula (Oulu)
Lintula on Oulun kaupunginosa. Se sijaitsee keskustan eteläpuolella Höyhtyän suuralueella, rajoittuen pohjoisessa Höyhtyän, lännessä Nokelan, ja etelässä Mäntylän kaupunginosiin, sekä idässä nelostiehen. Kaupunginosassa asuu noin 900 asukasta. Uluus
Osaa Sahan piireistä nimitetään uluuseiksi, osaa piireiksi, osaa molemmiksi. Piirejä ja uluuseja on 34, näiden lisäksi kaksi kaupunkipiirikuntaa. Oulunkylä
Oulunkylä on Helsingin 28. kaupunginosa, joka käsittää Oulunkylän ja Maunulan peruspiirit. Kaupunginosa muodostuu Maunulan, Maunulanpuiston, Metsälän, Patolan, Pirkkolan, Veräjälaakson ja Veräjämäen osa-alueista. Peltola (Oulu)
Peltola rajoittuu Kontinkankaan, Intiön, Värtön ja Oulunsuun kaupunginosiin. Vanhinta Peltolaa on Oulunsuun sairaala-alue, joka rakennettiin 1920–30-luvuilla. Vanhoihin sairaalarakennuksiin on nykyisin sijoitettu kaupungin virastoja sekä OYS:n psykiatrian klinikan tiloja. Peltolan kaakkoiskulmassa on sotien jälkeen 1940–50-luvuilla rakennettu omakotitaloalue, Vanha Peltola. 1990-luvulla osa Oulunsuun sairaala-alueen puistoista ja entisestä kaupunginpuutarhasta kaavoitettiin asuinkerrostaloille. Vuonna 1999 sairaalan puistoalueesta lohkaistiin osa työpaikka-alueeksi, ja Peltolaan rakennettiin Nokia Oyj:n Oulun päärakennus. Talvikangas
Talvikangas on uudehko kaupunginosa Oulussa. Valtatien 20 varrella sijaitsevan Talvikankaan eteläisen osan asuinalueen rakentaminen aloitettiin vuonna 2000. Alueen kadunnimistö on talviaiheinen kuten alueen nimikin. Talvikankaan kaupunginosa jakaantuu uudempaan Talvikankaaseen sekä vanhempaan 1970–1980-luvuilla rakennettuun Hönttämäkeen. Kaupunginosassa asuu asukasta. Tarton kaupunginosat
Tartossa on 17 kaupunginosaa, mutta toisin kuin Tallinnassa, ne eivät ole hallinnollisia alueita. Tarton kaupunginosat ovat: Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Oulun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Oulun puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät taideteokset, jotka joko kuuluvat Oulun taidemuseon kokoelmiin, tai julkisilla paikoilla olevat yritysten, valtion tai yksityisten tonteilla sijaitsevat ja näiden omistamat teokset. Ouluun on liitetty seuraavat kunnat: Oulujoki (pääosa), Ylikiiminki, Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii. Oulu
Vuoden 2017 lopussa Oulussa oli 201 810 asukasta, joista 193 319 asui taajamissa, 6 927 haja-asutusalueilla ja 1 564 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Oulun taajama-aste on 96,5 %. Oulun taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken: Kouvola
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2016 määritellyistä taajamista Sippola lakkasi olemasta taajama vuoden 2017 taajamarajauksessa.Kouvola on jaettu kuuteen suuralueeseen, 43 kaupunginosaan (tilastoalueeseen) ja 193 pienalueeseen. Suuralueet käsittävät ennen vuoden 2009 kuntaliitosta olemassa olleitten kuntien alueet. Turun suuralueet
Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen eli palvelualueeseen, jotka puolestaan on jaettu 78 kaupunginosaan. Suuraluejako ei aina seuraa kaupunginosien rajoja. Oulun liikenne
Oulun joukkoliikenteen järjestämisestä vastaa kunnallinen Oulun joukoliikenne, joka muun muassa suunnittelee aikataulut ja vastaa lippujärjestelmästä. Itse liikennöinnin hoitavat yksityiset liikennöitsijät, joilta kaupunki tilaa liikenteen kilpailutuksen jälkeen. Reitistön muodostavat kolme keskustan tuntumassa liikennöivää city-linjaa, 15 kaupunkilinjaa ja 16 seutulinjaa. Hietasaari
Hietasaari on Oulun kaupunginosa, joka sijaitsee Toppilan lounaispuolella. Hietasaaren kaupunginosan eteläinen osa sijaitsee Hietasaaressa, pohjoinen osa Mustasaaressa. Saaria erottaa kapea Mustasalmi. Mustasaari on maankohoamisen myötä kasvanut yhteen Toppilansaaren kanssa ja Holstinsalmi on kasvanut umpeen, mutta uoma on vielä huomattavissa. Hietasaaren kaupunginosa on kokonaispinta-alaltaan yksi Oulun suurimpia kaupunginosia, sillä siihen kuuluu laaja Oulun edustalla oleva merialue lukuisine saarineen. Alue sijaitsee Oulujoen suistossa ja olisi hedelmällinen viljelyalue. Oulun Eteläinen
Oulun Eteläinen on kolmen seutukunnan muodostama verkosto ja yhteistyöalue Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Oulunsuun suuralue
Oulunsuun suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan itäpuolella Oulujoen etelärannalla. Suuralueella asuu noin 8 000 asukasta, ja siellä on yhteensä 9 545 työpaikkaa. Asuntokuntia on noin 4000 (1.1.2010). Suuralue rajautuu Myllyojan, Kaukovainion,keskustan, ja Maikkulan suuralueisiin.Suuralueen tärkeimmät tieväylät ovat valtatie 22 ja Kajaanintie sekä niiden kanssa risteävät Poikkimaantie ja Oulunsuuntie–Joutsentie. Sekä valtatien 22 että Kajaanintien osuus Joutsentien ja keskustan välillä on nelikaistainen. Kiviniemi (Oulu)
Kiviniemi on Oulun 30. kaupunginosa. Se sijaitsee Kaakkurin suuralueella noin viiden kilometrin päässä kaupungin keskustasta etelään, luonnonkauniilla alueella Kempeleenlahden rannalla. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Äimärautioon ja Mäntylään, idässä Nelostiehen sekä etelässä Lentokentäntiehen ja Perävainioon. Kiviniemi on laajahko ja kohtalaisen väljästi rakennettu lähes lähiötyylinen kaupunginosa, jossa asuu noin 1 800 asukasta. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Tukholma jaetaan kantakaupunkiin () ja esikaupunkeihin (). Kantakaupunki jaetaan viiteen pienempään alueeseen; esikaupungit puolestaan eteläalueeseen ja länsialueeseen. Nämä alueet jaetaan kaupunginosiin. Kantakaupungissa on tilastoinnissa käytössä lisäksi kaupunginosia vastaavia alueita, jotka eivät kuitenkaan ole virallisia kaupunginosia. Vaara (Oulu)
Vaara (entinen "Kakaravaara") on kaupunginosa Oulun keskustassa. Se on niin sanottu toinen kaupunginosa, joka sijaitsee Uudenkadun ja Ratakadun välissä. Vaara rajoittuu Pokkisen, Raksilan ja Vanhatullin kaupunginosiin. Aiemmin Vaara oli rähjäinen laitakaupungin osa, mutta nykyään kaupunginosassa sijaitsevat monet tärkeät laitokset, kuten posti ja Oulun rautatieasema, sekä Oulun linja-autoasema. Asukkaita Vaaralla on noin 2 200. Oulun kaupunginvaltuusto
Oulun kaupunginvaltuusto on Oulun kaupungin kunnanvaltuusto ja ylin päättävä toimielin. Valtuustossa on 67 jäsentä, jotka on valittu 4 vuoden toimikaudeksi. Valtuusto päättää talouden perusteista kuten veroprosentista ja maksuista. Valtuusto myös valitsee luottamushenkilöt kuten kaupunginhallituksen ja korkeimmat viranhaltijat. Kaupunginvaltuuston kokoukset ovat julkisia. Luettelo Ontarion kunnista
Ontariossa on aluekuntia 30, yhden tason kuntia 173 ja kuntia 241. Ontarion kuntalain mukaan aluekunnat voivat käyttää nimitystä "county", "regional municipality" tai "district municipality". Kunnat voivat käyttää nimitystä "city", "town", "township" ja "village". Kaukovainion suuralue
Kaukovainion suuralue on yksi Oulun kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue käsittää Oulun kaupungin eteläiset kaupunginosat Kaukovainion ja Hiirosen, ja se sijaitsee Oulujoen eteläpuolella, rajoittuen keskustan, Oulunsuun, Maikkulan, Kaakkurin ja Höyhtyän suuralueisiin. Suuralueella asuu noin 6 500 asukasta, ja siellä on yhteensä 1 841 työpaikkaa. Ruokakuntia on yhteensä 3 805 (1.1.2012).Peruspalvelut on keskitetty pääasiassa Kaukovainion keskukseen. Oulun historia
Oulun kaupunki on Pohjois-Suomen vanhin: se on perustettu jo vuonna 1605. Oulun alueen historia alkoi luonnollisesti jo kauan ennen kaupungin perustamista. Oulu
Keskustassa sijaitsee myös Oulun ehkä tunnetuin puisto, Otto Karhin puisto eli oululaisittain ”Letkunpuisto”, jonka halkaisee kaupungin läpi kiemurteleva Plaanaoja (oululaisittain Laaniska). Keskustassa on kymmeniä ravintoloita: siinä missä muualla maassa oleskellaan kesäaikaan terassilla, Oulussa oleskellaan patiolla. Lähellä keskustaa sijaitsee myös Hupisaarten puistoalue, joka on toiminut oululaisten virkistyspaikkana 1860-luvulta lähtien. Oulu
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Oulun ja sen liitoskuntien väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty kuntajako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Asukasluvultaan suurimmat kaupunginosat ovat Haukipudas, Oulunsalo, Kaakkuri, Ritaharju, Tuira ja Kello. Malawin aluejako
Malawin tasavalta jakautuu kolmeen alueeseen, jotka ovat pohjoinen, keskinen ja eteläinen alue. Alueet jakautuvat 28 piirikuntaan. Lisäksi neljää suurinta kaupunkia (Mzuzu, Lilongwe, Zomba, Blantyre) tarkastellaan useissa tilastoissa merkityksensä vuoksi piirikunnan tavoin. Piirikunnat jakautuvat noin 360 paikallistason yksikköön. Piirikunnat ovat alueittain ja kartan numerojärjestyksessä seuraavat: Kiertokaari
Kiertokaari Oy (aiemmalta nimeltään "Oulun Jätehuolto") osakeyhtiön osakkaita ovat Oulu, Hailuoto, Ii, Kempele, Lumijoki, Pudasjärvi, Raahe ja Siikajoki. Osakkaiden lisäksi yhtiön toimialueeseen kuuluu Liminka, Muhos, Simo, Tyrnävä ja Utajärvi. Kiertokaari vastaa omalla toimialueellaan jätteenkäsittelystä ja jäteneuvonnasta sekä edistää jätteen synnyn ehkäisyä, kierrätystä ja hyötykäyttöä. Yhtiö vastaa toimialueellaan laissa kunnan vastuulle määrättyjen jätehuoltopalvelujen järjestämisestä ja tarjoaa palveluja myös yrityssektorille. Tannila
Tannila on Oulussa Yli-Iin suuralueella sijaitseva kaupunginosa. Se muodostettiin vuoden 2013 alussa Oulun kuntaliitoksen yhteydessä, ja on Oulun pohjoisin kaupunginosa. Se rajoittuu Yli-Iin kaupunginosaan sekä Iin ja Pudasjärven kunnanrajoille. Oulun satama
Oulun satama (LOCODE: FI OUL) sijaitsee Oulujoen suistoalueella. Satamakompleksi muodostuu kolmesta eri satama-alueesta: Vihreäsaaren öljysatamasta sekä Oritkarin ja Nuottasaaren satamista. Myös Toppilassa on ollut satama, ennen alueen ottamista asumiskäyttöön. Oulun satamissa vierailee vuosittain noin 500 alusta, ja satamien läpi kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Oulun satama on Oulun kaupungin liikelaitos. Oulunkylä
Oulunkylä on pääasiassa kerros- ja pientaloaluetta. Kerrostaloalueita sijaitsee eri puolilla Oulunkylää. Pientaloalueilla on sekä rivitaloja että omakotitaloja. Oulu-lehti
Oulu-lehti on Oulun seudulla ilmestyvä kaupunkilehti. Lehti ilmestyy keskiviikkoisin. Jakelualueeseen kuuluvat Oulun kaupungin lisäksi Iin, Kempeleen, Tyrnävän, Limingan, Lumijoen ja Muhoksen kunnat. Lehden jakaa Oulu-Suorajakelu. Lehden levikki on noin 100 000, ja sen lukijapeitto jakelualueella on 72% (vrt. sanomalehti Kalevan lukijapeitto 79%). Lehteä julkaisi 30.9.2018 saakka Joutsen Media Oy ja sen jälkeen julkaisijana toimii Kaleva 365 Oy. Joensuu
Ennen vuoden 2005 kuntaliitosta kaupunki muodostui 25:stä kaupunginosasta: Oulun liikenne
Oulun kautta kulkee yksi Suomen pääväylistä, Helsingistä Utsjoelle johtava valtatie 4, joka on osa eurooppatietä E75 ja Oulun kohdalla myös eurooppatietä E8. Oulusta alkavat Kuusamoon johtava valtatie 20 ja Kajaaniin johtava valtatie 22, ja Turkuun johtava valtatie 8 erkanee valtatie 4:stä Oulun eteläpuolella Limingassa. Seudullisesti ja paikallisesti tärkeitä teitä ovat muun muassa Limingan Haaransillalta Kempeleen, Oulun ja Haukiputaan kautta Iin Räinänperälle johtava seututie 847, joka on osa entistä valtatie 4:ää ja entisen Ylikiimingin kunnan kirkonkylään johtava seututie 833. Poikkimaantie ja Raitotie muodostavat kaupungin sisäisen kehätien. Kesklinn
Kesklinn jakautuu 21 asuinalueeseen, jotka ovat Aegna, Juhkentali, Kadriorg, Kassisaba, Keldrimäe, Kitseküla, Kompassi, Luite, Maakri, Mõigu, Raua, Sadama, Sibulaküla, Südalinn, Tatari, Torupilli, Tõnismäe, Uus Maailm, Vanalinn, Veerenni ja Ülemistejärve. Hämeenlinna
Hämeenlinnassa on 41 kaupunginosaa ja viisi kaupunginosakeskusta eli "pitäjää". Kaupunginosakeskukset ovat Hämeenlinnaan 2009 liitettyjä entisiä kuntia. Kaupunki
Euroopan unionin tilastoviranomainen määrittelee kaupunkialueet omassa Urban Audit -ohjelmassaan, sekä niille metropolialueet. Joissakin tapauksissa hallinnollinen kaupunki toimii alueen keskuksena ja joissakin tapauksissa Urban Audit on määritellyt tosiasiallisen kaupungin rajat tilastoinnin selkeyttämiseksi. Sen mukaan suomessa on neljä kaupunkia: Helsinki, Tampere, Turku ja Oulu. Oulun kaupunginkirjasto
Oulun kaupunginkirjasto on Oulun kaupungin ylläpitämä julkinen kirjasto. Pääkirjasto sijaitsee kaupungin keskustassa Pokkisen kaupunginosassa kauppatorin edustalla Oulujoen suistossa Vänmanninsaaressa. Nykyinen nelikerroksinen kirjastorakennus valmistui 1982. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Marjatta ja Martti Jaatinen. Pääkirjaston lisäksi Oulussa on 23 kirjastoa eri puolilla kaupunkia.Tilastot ovat vuodelta 2016: Oulu
Oulun pinta-ala kasvoi ja asukastiheys pieneni vuosina 2009 ja 2013 kuntaliitosten takia. Vuonna 2009 siihen liitettiin Ylikiiminki ja 2013 
Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo ja Yli-Ii. Tallinna
Tallinna on jaettu kahdeksaan kaupunginosaan ("linnaosa"), joilla on kullakin oma hallinto. Kukin kaupunginosa jakaantuu vielä asuntoalueisiin ("asum"). Ylikiiminki (kaupunginosa)
Ylikiiminki on Oulun kaupungin 40. kaupunginosa ja Ylikiimingin suuralueen keskus. asukkaan kaupunginosa muodostettiin Ylikiimingin ja Oulun kuntaliitoksen myötä 1.1.2009, ja se käsittää entisen kuntakeskuksen ja sen lähialueiden lisäksi Juopulin, Karahkan ja Hiltukylän kylät. Oulun Eteläinen
Oulun Eteläisen muodostavat Ylivieskan, Nivala–Haapajärven ja 
Haapaveden-Siikalatvan seutukunnat. Seutukuntiin kuuluu yhteensä 14 kuntaa. Lapinkangas (Oulu)
Lapinkangas on Oulun 98. kaupunginosa, joka sijaitsee Sanginsuun suuralueella Oulujoen pohjoisrannalla Muhoksen kunnanrajan tuntumassa. Kaupunginosa rajoittuu Oulujokeen sekä Sanginsuun ja Sanginjoen kaupunginosiin. Oulujoen vastarannalla sijaitsee Madekosken kaupunginosa. Kaupunginosan asukasluku on noin 270. Oulun liikenne
Vuonna 2009 Oulun kaupungissa oli kevyen liikenteen väyliä 544 kilometriä. Vuonna 1996 Suomen Liikenneliitto palkitsi Oulun pyörätiet vuoden pyöräteiksi. Oulu kuuluu sekä Suomen pyöräilykuntien verkostoon että ainoana suomalaisena kaupunkina Euroopan pyöräilykaupunkien Cities for Cyclists -verkostoon. Pyöräily on Oulussa suosittua osittain myös tasaisen maaston vuoksi. Elokuussa 2018 Alppilan ja Linnanmaan välille avattiin Oulun ensimmäinen leveä, ns. baana-tyyppinen pyörätie. Linnanmaan baanaa jatketaan kesällä 2019 Alppilasta Länsi-Tuiran ja Raatin kautta Torille. Oulu
2000-luvun alkuun mennessä Oulusta on tullut valtakunnan neljänneksi suurin keskus ja kansainvälisesti tunnettu ”Osaamisen keskus”. Oulu on Pohjois-Suomen kehittyvä taloudellinen keskus ja Fennoskandian pohjoisosan suurin kaupunkiseutu. Työpaikkakehitys seudulla oli myönteistä 1990-luvun romahduksen jälkeen. Vuonna 2007 kaupungissa oli yli 60 000 työpaikkaa ja seutukunnassa noin 75 000. Suurimmat työpaikka-alat ovat palvelu (50 %), teollisuus (22 %) ja kauppa (13 %). Suurimmat työnantajat vuonna 2007 olivat Oulun kaupunki, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri, Nokia, Nokia Siemens Networks, Oulun yliopisto, Stora Enso ja Kesko. Työttömyysaste oli alimmillaan vuonna 2007 11,1 prosenttia, mistä se kasvoi 17,2 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Oulun keskustaajama
Oulun keskustaajama on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin taajama ja kaupunkialue. Taajama sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa ja Oulun seutukunnassa. Oulun keskustaajaman väkiluku on 198 358 asukasta, ja sen maapinta-ala on 199,05 km², joten taajaman väestötiheys on 996,5 as./km². Taajamassa rakennusten välinen välimatka saa olla korkeintaan 200 m. Jyväskylä
Jyväskylän kaupunki on jaettu 14 suuralueeseen ja edelleen 86 kaupunginosaan. Kello (kaupunginosa)
Kello on Oulun kaupunginosa Kellon suuralueella entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Kaupunginosa muodostettiin 1. tammikuuta 2013 kuntaliitoksen myötä. Turku
Turussa on 87 kaupunginosaa. Kaupunginosajako on perinteinen aluejako. Toinen eli uudempi aluejako perustuu tilastoaluejakoon, jossa on kolme tasoa: suuralue, tilastoalue ja pienalue. Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen, joihin kuuluu 45 tilastoaluetta. Kussakin tilastoalueessa on yksi tai useampi pienalue, joita Turussa on yhteensä 134. Borough
New Yorkin viisi kaupunginosaa ("the five boroughs") ovat suuria urbaaneja alueita, joista jokainen on väkilukunsa puolesta samassa mittaluokassa suurimpien yhdysvaltalaisten kaupunkien kanssa. Ne ovat samanrajaisia myös viiden New Yorkin osavaltion piirikunnan kanssa, joskin osin eri nimisinä - esimerkiksi Brooklyn on samalla piirikunta nimeltä Kings County. Näillä piirikunnilla ei ole kuitenkaan tavallista piirikunnan hallintoa, vaan erityinen kaupunginosan hallinto. Osa-alue
Suomessa esimerkiksi Turku on jaettu kolmitasoisesti suur-, tilasto- ja pienalueisiin. Osa-alueiden tunnusnumeroiden pituudet ovat vastaavasti 1, 3 ja 6 numeroa. Koodin ensimmäinen numero yksilöi suuralueen, seuraavat kaksi tilastoalueen ja viimeiset kolme pienalueen. Turussa on 9 suuraluetta ja 134 pienaluetta. Aluejakokartan luettelon perusteella tilastoalueita on 53 kappaletta. Oranienburg
Oranienburg muodostuu yhdeksästä kaupunginosasta: Knuutila
Knuutila syntyi vuonna 2004, kun Maikkulaan kuuluneista Knuutilankankaan ja Knuutilanrannan osa-alueista muodostettiin oma kaupunginosa. Sitä ennen Oulun virallista kaupunginosajakoa oli muutettu edellisen kerran vuonna 1968. Kaakkurin suuralue
Kaakkurin suuralue on yksi Oulun kaupungin 23 suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan eteläpuolella valtatie 4:n ja Pohjanmaan radan läheisyydessä. Suuralueella asuu noin 12 000 asukasta, ja siellä on yhteensä 953 työpaikkaa. Joukkoliikenne linjat: 1,2,2N,3,8,9,9B,50,51,52,53,57. Oulun historia
Ylikiimingin kunta liitettiin Ouluun vuoden 2009 alussa. Suuri liitos tapahtui vuoden 2013 alussa, kun Ouluun liitettiin ympäröivistä kunnista Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo sekä Yli-Ii. Oulun pinta-ala kasvoi tällöin 3 113,04 km² ja asukasluvuksi tuli 191 000. Liitoksen edellä oli Suur-Ouluun suunniteltu liitettäväksi eräitä muitakin kuntia, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Oklahoma
Osavaltio on jaettu 77 piirikuntaan. Luettelo Ontarion kunnista
Kunnallishallinto kattaa ainoastaan 17 % provinssin pinta-alasta. Samalla kuitenkin 99 % provinssin väestöstä asuu jossakin kunnassa. Paikallishallinto kuntien ulkopuolella on järjestetty piireittäin. Ontarion kymmenen piiriä tarjoaa välttämättömimmät aluekuntien ja kuntien palvelut pohjoisen harvaanasutuilla alueilla. Oulun vaalipiiri
Vaalipiirin entisiä kuntia ovat Haukipudas, Kajaanin maalaiskunta, Kestilä, Kiiminki, Kuivaniemi, Oulujoki, Oulunsalo, Paavola, Pattijoki, Piippola, Pulkkila, Rantsila, Rautio, Revonlahti, Ruukki, Saloinen, Temmes, Vihanti, Vuolijoki, Yli-Ii ja Ylikiiminki.