Milloin Toivo Kärki syntyi?
Toivo Kärki
Toivo Kärki syntyi 3.12.1915 Pirkkalassa (nykyisen Nokian alueella). Hänen isänsä Frans Kärki oli pappi, syntyjään Vesilahdelta, ja äitinsä Ester o.s. Kurvinen, jonka isä oli ilomantsilainen lähetyssaarnaaja Pietari Kurvinen (jonka äidinäiti oli runonlaulaja ja kansanparantaja Mateli Kuivalatar). Sisaruksia Toivolla oli kuusi: Usko (s. 1912), Lahja (s. 1913), Armo (s. 1914), Rauha (s. 1918), Voitto ja Ilo (myöh. Ilmari, s. 1925). Lapsuutensa ja nuoruutensa Toivo vietti ensin Töysässä, sitten Laihialla, jossa hän myös tapasi tulevan vaimonsa Tuulikki Leikkaan. Hän soitti pianoa jo pienestä pitäen ja opiskeli musiikkia sekä teoriassa että varsinkin käytännössä, muun muassa urkurina. Vuonna 1928 hän kuuli Louis Armstrongia ja innostui peruuttamattomasti amerikkalaisesta jazzista. Koulunsa hän kävi Tampereella kirjoittaen Klassillisesta Lyseosta ylioppilaaksi vuonna 1933. Toivo Kärki
Toivo Pietari Johannes Kärki (3. joulukuuta 1915 Pirkkala – 30. huhtikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, muusikko, pianotaiteilija, tuotantopäällikkö ja sovittaja. Hänet tunnetaan erityisesti Reino Helismaan työparina.
Toivo Jaakkola
Toivo Jaakkola (11. maaliskuuta 1941 Pelkosenniemi – 24. toukokuuta 1995) oli suomalainen teoreettisen fysiikan tutkija ja kosmologi. Hän selvitteli erityisesti punasiirtymää. Jaakkola väitteli tohtoriksi vuonna 1977 Pariisin Pierre ja Marie Curien yliopistossa, minkä jälkeen hän toimi eri tehtävissä Kiovassa sekä Helsingin ja Turun yliopistoissa. Toivo Aro (uimahyppääjä)
Toivo Nestori Aro (synt. Ahlstedt, 9. helmikuuta 1887 Helsinki – 8. lokakuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen uimahyppääjä, pankinjohtaja ja urheiluvaikuttaja. Teuvo Valo
Valo osallistui Musiikki-Fazerin suureen maakunnallisen iskelmälaulukilpailuun 1957, ja vakuutti tuomariston alkukilpailuissa. Valon holtiton alkoholinkäyttö esti häntä osallistumasta lopulta kilpailun finaaliin. Seuraavan vuonna Valo näytti kuitenkin taitonsa voittamalla Toivo Kärki -laulukilpailun. Kärki tarjosi hänelle levytysmahdollisuutta. Valo kuitenkin kieltäytyi silloin levyttämisestä. Lopulta alkoholi sai vallan hänen elämässään. Valon pitkä ryyppyputki kesti vuoteen 1968, jolloin hän pani pullonkorkin lopullisesti kiinni Olavi Virran syntymäpäivänä 27. helmikuuta 1968. Toivo Takki
Toivo Harald Takki (1. huhtikuuta 1905 Kotka – 25. maaliskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen virkamies, joka toimi Suomen valtiovarainministeriön kansliapäällikkönä vuosina 1947–1959. Kalevi Korpi
Kalevi Johannes Korpi (3. lokakuuta 1927 Miehikkälä − 6. huhtikuuta 2013) oli suomalainen laulaja. Alun perin taidelaulajaksi tähdännyt Korpi voitti Yleisradion tenorikilpailun vuonna 1955 ja piti seuraavana vuonna ensikonserttinsa. 1950- ja 1960-lukujen aikana hän levytti Pohjoismaiselle Sähkölle mutta lauloi samaan aikaan myös Trubaduurit-kvartetissa. Hän oli tuolloin lisäksi Veikko Ahvenaisen yhtyeen laulusolisti. Korpi on laulanut myös Radiokuorossa sekä muun muassa Radion sinfoniaorkesterin ja Helsingin kaupunginorkesterin solistina. 1960-luvun alussa hän teki oman orkesterinsa kanssa kiertueita muihin Pohjoismaihin. Lisäksi hän on toiminut yksityisenä laulunopettajana. 1970-luvulla hän oli maineikkaan Dallapé-orkesterin laulusolistina. Kaarlo Kurki
Kaarlo Kurki (alk. Karl Edvard (Kaarlo Eetu) Limnell, myös Kaarlo Laurila, 4. heinäkuuta 1862 Tampere – 8. helmikuuta 1918 Kemi) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja, joka vaikutti muun muassa Rovaniemen Työväen Näyttämön johtajana. Näyttelijänä hän käytti aluksi ristimänimeään ja sen jälkeen taiteilijanimeä Kaarlo Laurila, kunnes vaihtoi viralliseksi sukunimekseen Kurki vuonna 1910. Rovaniemen punakaartin päällikkönä toiminut Kurki kuoli valkoisten teloittamana sisällissodan aikana vuonna 1918. Niilo Kärki
Kärjen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Oskar Alfred Kärki ja Hilja Lovisa Rantanen. Hänen puolisonsa vuodesta 1945 oli Ritva Toivikki Vihervuori. Kärki kirjoitti ylioppilaaksi 1940 Turun suomalaisesta yhteiskoulusta ja suoritti sen ohessa varusmiespalvelustaan Rannikkotykistörykmentti 5:ssä. Talvisodassa hän toimi Turun suojeluskunnan alaisessa ilmatorjuntaosastossa ja jatkosodassa nuorempana upseerina JR12:ssa Kiestingissä, Jalkaväen Koulutuskeskus 22:ssa, rykmentinkomentajan adjutanttina JR11:ssa Uhtualla ja Kannaksella ja viimeksi Jääkärikomppanian päällikkönä 3. Divisioonassa pohjoisella rintamalla. Hän haavoittui Kapustajoella vuonna 1941 ja toistamiseen samana vuonna Louhen suunnalla. Sodan jälkeen hän jäi Puolustusvoimien palvelukseen vuosiksi 1941–1945 ja kävi Kadettikoulun vuosina 1942-1943. Toivo Horelli
Toivo Johannes Horelli (11. lokakuuta 1888 Kokemäki – 28. kesäkuuta 1975 Tampere) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja poliitikko, joka toimi kokoomuksen kansanedustajana 1933–1945 ja Suomen sisäministerinä 1941–1943. Hänet muistetaan erityisesti Suomen jatkosodan aikana natsi-Saksalle tekemistä ihmisluovutuksista. Horelli ja valtiollisen poliisin päällikkö Arno Anthoni olivat vastuussa Gestapolle marraskuussa 1942 luovutetuista 27 pakolaisesta, joiden joukossa olleet kahdeksan juutalaista surmattiin lähes välittömästi. Sodan jälkeen Horellia ei asetettu syytteeseen sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä, eikä hän milloinkaan joutunut luovutuksista oikeudelliseen vastuuseen. Toivo Mäkynen
Toivo Henrik Mäkynen (s. 27. helmikuuta 1944 Alavus) on suomalainen poliitikko. Koulutukseltaan hän on diplomi-insinööri. Mäkynen toimi kansanedustajana vuosina 1979–1983 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmään. Toivo Kärki
Kärjen 17-vuotinen, yli 550 levytettyä kappaletta tuottanut yhteistyö Helismaan kanssa päättyi tämän ennenaikaiseen kuolemaan tammikuussa 1965. Kuin symbolisena sinettinä oli kevään Eurovisiokarsinnan voittaja "Aurinko laskee länteen". Viktor Klimenko lauloi sen loppukilpailussa ansiokkaasti, mutta hienoa kappaletta ei muualla ymmärretty, vaan se jäi pisteittä. Tämä oli Kärjelle kova isku, etenkin kun hän oli vasta toipumassa erinomaisen työtoverinsa menetyksestä. Toivo T. Kaila
Toivo Torsten Kaila (vuoteen 1901 Johansson, 5. heinäkuuta 1884 Suodenniemi – 21. marraskuuta 1961) oli suomalainen tilastotieteilijä ja tietokirjailija. Hänen vanhempansa olivat Kokkolan kirkkoherra, rovasti Edvard Johansson (1859–1915) ja Märtha Carolina Anna Köhlin. Kailan veljiä olivat aktivisti ja AKS:n johtaja Elmo E. Kaila (1888–1935) sekä jääkärieversti Auno Kaila (1898–1975) Toivo Lehto (näyttelijä)
Toivo Johannes Lehto (31. maaliskuuta 1907 – 28. maaliskuuta 1993 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa turkulaisten elokuvatuotantoyhtiöiden Valo Filmin ja Turun Elokuvan tuottamissa pitkissä elokuvissa, kuten "Kaksi kivaa kaveria" (1944) ja "Pajasta palatsiin" (1946). Toivo Kärnä
Kärnän vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Kärnä ja Maria Luoma. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Lilja Maria Aholan kanssa. Kärnä kävi kansakoulun ja Haminan Taistelukoulun vuonna 1918 sekä Reservin upseerikoulun vuonna 1926 ja kaasunsuojelukurssin vuonna 1927. Toivo Kärki
1970-luvulla musiikkibisnes muuttui yhä kovemmaksi, ja nuorempi polvi valtasi markkinat. Tuottajana Kärjen oli pakko yrittää pysyä ajan hermolla, mutta myös säveltäjänä hän onnistui siinä olosuhteisiin nähden ainakin kohtalaisesti. Perinteisellä iskelmällä oli edelleen kannatusta, ja vuosikymmenen aikana oli useita siihen liittyviä ilmiöitä kuten "kotiseutu" ja "tilitys". Humppa koki vahvan nousun, ja monipuolisena ammattilaisena Kärki toimi, omien sanojensa mukaan tosin "puolivastenmielisesti", hieman silläkin saralla. Frans Kärki
Kärjen vanhemmat olivat maanviljelijä August Kärki ja Johanna Vilhelmiina Friiari. Hän pääsi ylioppilaaksi 1906 ja suoritti teologian erotutkinnon 1910. Kärki vihittiin papiksi 1911, ja hän suoritti pastoraalitutkinnon 1914. Kärki toimi ylimääräisenä pappina Vårdössä, Lemlandissa ja Lumparlandissa 1911–1912, Ähtävällä 1912, Laihialla 1912–1915, Brändössä 1915–1916, Isossakyrössä 1916–1917 sekä Töysässä ja Lehtimäellä 1917–1926. Hän oli Laihian kappalaisena vuosina 1926–1954 ja sai rovastin arvon 1944. Kärki tunnettiin myös raittiuspuhujana ja kansanperinteen kerääjänä. Toivo Kärki
Kärjen sävellyksiä levytettiin noin 1 400 kappaletta – ja monesta myös useita erilaisia versioita – sekä muita kappaleita häneltä on sadoittain. Kärki teki musiikin noin 50 elokuvaan sekä lukuisiin revyihin, näytelmiin ja radiohupailuihin. Sovituksia muihin kuin omiin sävellyksiinsä hän teki laskemattoman määrän. Hän koulutti useita tärkeimmistä iskelmäsanoittajista. Hän "löysi" ja auttoi urallaan eteenpäin kymmenittäin laulajia, joista monet ovat edelleen aktiivisia. Erkki Junkkarinen
Nuoruutensa Lappeenrannassa viettänyt Junkkarinen osallistui ensimmäiseen laulukilpailuunsa Helsingissä vuonna 1948, ja pian hän sai Fazer-levy-yhtiön tuotantopäällikön Toivo Kärjen vakuuttuneeksi kyvyistään. Junkkarinen nousi suosioon vuonna 1950 heti ensilevytyksellään "Yksinäinen harmonikka", ja tämän jälkeen Kärki kirjoitti hänelle lukuisia iskelmiä muutaman vuoden ajan. Samaan aikaan hän aloitti laajat kiertueet Reino Helismaan, Esa Pakarisen ja Per-Erik Förarsin kanssa. Vuoden 1954 jälkeen Junkkarisen levytykset harvenivat loppuakseen vihdoin kokonaan moneksi vuodeksi, ja myös hänen yhteistyönsä Toivo Kärjen kanssa päättyi. Toivo Kärki
Kärki kiinnostui yhä enemmän Karjalasta, josta hänen äitinsä suku oli peräisin. Hän teki paljon matkoja paitsi Suomen puoleiseen myös rajantakaiseen Karjalaan ja luki innokkaasti alan kirjallisuutta. Karjala-aiheisia kappaleita hän oli tehnyt silloin tällöin jo vuodesta 1940 alkaen, mutta nyt niitä syntyi useita lisää: "Runon ja rajan tie", "Koitere - Karjalan helmi", "Karjalan metsäruusu", "Karjalan Marjaana" ja Siirtokarjalaisten tie. Juhani Kärjä
Juhani Aukusti Kärjä (s. 25. joulukuuta 1934 Kalajoki) on suomalainen lääkäri. Hän oli vuosina 1975–1990 Kuopion yliopiston korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori. Toivo Nokelainen
Toivo Nokelainen (27. joulukuuta 1887 Ruokolahti – 30. heinäkuuta 1954 Imatra) oli suomalainen kirvesmies, pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Toivo Kaipio
Toivo Mauri Kaipio, vuoteen 1900 "Laurén" (25. helmikuuta 1882 Tampere – 17. helmikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen filosofian maisteri, toimitusjohtaja ja kauppaneuvos. Toivo Karvonen
Toivo Karvonen (15. kesäkuuta 1906 – 28. lokakuuta 1988) oli suomalainen vasemmistopoliitikko, joka toimi pitkään Suomi–Neuvostoliitto-Seuran pääsihteerinä (1947–1971) ja Suomen kommunistisen puolueen johtotehtävissä. Päivi (albumi)
Päivi on Päivi Kautto-Niemen albumi vuodelta 1977. Albumin tunnetuin kappale on Paul Fagerlundin diskoversioksi sovittama Toivo Kärjen "Liljankukka". Kärjen jatkosodan aikana Syvärillä säveltämän ja Kerttu Mustosen sanoittaman tangon täysin uudenlainen versio kuvasti laajemminkin suomalaisessa viihdemusiikissa 1970-luvulla tapahtunutta aikakauden muutosta; viimeistään tällöin iskelmän voi sanoa vastanneen diskon haasteeseen. Samana vuonna tapahtui myös merkittävä sukupolvenvaihdos, kun Toivo Kärki siirrettiin eläkkeelle Finnlevyn kotimaisen tuotannon päällikön paikalta ja esiin astuivat seuraavan sukupolven nimet. Toivo Kärki
Kärki tunnusti, ettei hän säveltäjänä ja levy-yhtiön tuotantopäällikkönä koskaan etukäteen tiennyt, mistä sävelmistä tulee menestys. Jotkin kappaleet, joista hän itse piti, eivät menestyneet, kun taas eräät toiset, hänen itse vähäpätöisinä pitämänsä kappaleet saavuttivat yllättäen vastakaikua yleisössä. Hyvä esimerkki viimeksi mainituista on Tapio Rautavaaran vuonna 1965 levyttämä "Häävalssi", jonka ohi ei levymyyntilistoilla päässyt edes The Beatles -yhtyeen maailmanmenestys "Michelle". Toivo Vähä
Toivo Juhonpoika Vähä (vuosina 1925–1939 Ivan Mihailovitš Petrov, , 12. huhtikuuta 1901 Iitti – 18. kesäkuuta 1984 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen Neuvostoliiton tiedustelupalvelun KGB:n rajavartiojoukkojen eversti. Hän tunnetaan muun muassa osallisuudestaan brittiläisen vakoojan Sidney Reillyn vangitsemiseen vuonna 1925. Toivo Kärnä
Toivo Kärnä (8. tammikuuta 1895 Lappajärvi – 10. heinäkuuta 1941) oli suomalainen jääkärikapteeni ja Väinö Linnan "Tuntematon sotilas" -romaanin kapteeni Kaarnan todennäköinen esikuva. Väinö Kokko
Väinö Wilhelm Kokko (27. syyskuuta 1880 Oulu – 5. joulukuuta 1943 Oulu) oli jääkäriliikkeen perustamiseen keskeisesti vaikuttanut suomalainen aktivisti, lehtimies, kansanedustaja ja pankinjohtaja. Juhani Kärkinen
Juhani Tapio Antero Kärkinen (s. 28. lokakuuta 1935 Kotka) on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alkupuoliskolla. Hän voitti mäkikultaa Lahden MM-kisoissa vuonna 1958. Squaw Valleyn talviolympialaisissa 1960 hän sijoittui kahdeksanneksi. Toivo Kärki
Vuonna 1982 ilmestyi Maarit Niiniluodon eläytyvästi kirjoittama, laajoihin haastatteluihin perustuva Kärjen muistelmateos "Siks oon mä suruinen" (Tammi). Toivo Kärki
Kärjen kappaleiden sovittajina toimivat (hänen itsensä ohella) aikaisempien lisäksi muun muassa Markku Johansson, Kalevi Nyqvist, Antti Hyvärinen, Jaakko Salo, Taito Vainio, Kaj Backlund, Lasse Lintala, Pentti Lasanen, Jani Uhlenius, Kalervo Halonen, Paul Fagerlund ja Veikko Samuli. Toivo Flink
Toivo Mikael Flink (s. 14. elokuuta 1949 Kalininin alue) on Karjalan tasavallasta kotoisin oleva filosofian tohtori, tutkija ja runoilija, joka on asunut Suomessa vuodesta 1991 lähtien. Per-Erik Förars
Per-Erik ”Pärre” Förars (4. lokakuuta 1924 Vaasa – 14. tammikuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen iskelmälaulaja ja viulisti. Förars oli mukana Toivo Kärjen yhtyeessä sen kiertäessä ympäri Suomea 1950-luvulla. Förars oli monitaitoinen muusikko: laulamisen lisäksi hän soitti muun muassa kitaraa, viulua, klarinettia ja kaikkia eri saksofoneja. Toivo Lankinen
Kanttori, dir. cantus Toivo Lankinen (21. huhtikuuta 1928 – 3. tammikuuta 2011) teki elämäntyönsä läntisessä Suomessa kanttorina ja kuoronjohtajana. Hän oli syntynyt Kurkijoella. Tuomas Kärki
Tuomas Kärki on suomalainen verkkofootbagin pelaaja, joka on maailmanmestari ja moninekertainen suomenmestari lajissaan. Hänet valittiin Vuoden helsinkiläisurheilijaksi vuonna 2012. Toivo Jokiniemi
Toivo Matias Gottfrid Jokiniemi (1. syyskuuta 1918 Kokkola – 9. maaliskuuta 1984 Kokkola) oli suomalainen SKDL:ää ja SKP:tä edustanut poliitikko. Jokiniemi toimi kansanedustajana Vaasan läänin vaalipiiristä vuosina 1975–1979 ja hän vaikutti Kokkolan kunnallispolitiikassa. Vexi Salmi
Veikko Olavi ”Vexi” Salmi (s. 21. syyskuuta 1942 Hämeenlinna) on suomalainen levytuottaja ja iskelmäsanoittaja. Hän opiskeli aluksi somistajaksi. Salmi tuli alun perin tunnetuksi Irwin Goodmanin laulujen ja rallien sanoittajana (esimerkiksi ”Ei tippa tapa” ja ”Ryysyranta”), ja hän oli tärkein vaikuttaja Irwin Goodman -hahmon synnyssä. Vexi Salmi on itse todennut, että hänestä ei olisi tullut iskelmäsanoittajaa ilman Antti Hammarbergiä ja Antti Hammarbergistä olisi tuskin tullut Irwin Goodmania ilman häntä. Salmi on aina korostanut myös Toivo Kärjen suurta merkitystä omalle uralleen. Toivo Aro
Toivo Johannes Aro (entinen Käck) (3. heinäkuuta 1891 Joroinen – 5. helmikuuta 1950 Savonlinna) oli suomalainen toimistonhoitaja ja poliitikko. Aro toimi sosialidemokraattien kansanedustajana (1929–1930) sekä kaupunginvaltuutettuna Savonlinnassa. Toivo Kärki
Toivo Kärki kuvaili sävellystekniikkaansa Maarit Niiniluodon toimittamassa elämäkerrassa:
"Säveltäessäni en hyräile mitään. Koko elämäni minulla on aina vain kynä ja nuottipaperia taskussa. Jos mieleen tulee jokin neljän tahdin aihe, kirjoitan ylös neljä tahtia ja soinnut päälle. Sitten pistän paperin taskuun takaisin. Kerran viikossa tai kuukaudessa käyn läpi nämä neljän tahdin aiheet ja kruksaan ylitse: tuo on huono, tuo on huono. Ja sitten: ahah, tästä saisi jotain. Vähän paremmat aiheet siirrän sitten toiselle paperille, joka on aika arvokas. Sitä käyn sitten silloin tällöin lävitse ja katson: jahah, ei tästä ikävä kyllä sittenkään tule mitään. Mutta tästä voi saada ja tuosta voi saada, niissä on jokin juju, melodinen, soinnillinen tai rytminen. Ne siirrän sitten kolmanteen paperiin arkistoon enkä hukkaa ollenkaan, koska voi milloin tahansa ruveta katsomaan, tutkimaan mitä niistä saisi. Tämä on minun sävellystyylini."
Kärki pohti iskelmän olemusta koko elämänsä ja uransa ajan. Iskelmä oli hänelle ikuinen arvoitus, vaikka hän tunsi sen luonnetta monelta puolelta. Se ei ollut hänelle vain sävelmän, runon, sovituksen ja esityksen kombinaatio; se oli energian keräymä, joka liikutti ihmistä henkisesti ja fyysisesti. Säveltämisen vaikeus ei ollut pelkästään siinä, että sormet "ajattelivat" eri tavoin kuin korvat, vaan myös siinä, että lopputulos ei välttämättä lainkaan vastannut ennakkokuvaa. Kärjen mielestä musiikin teoriaa oli mahdollista opettaa, mutta ei säveltämistä. Teoston illanvietoissa Kärki otti usein yhteen joidenkin sellaisten vakavan musiikin säveltäjien kanssa, joiden teoksia kukaan ei hänen mielestään tosissaan viitsinyt kuunnella. Nämä puolestaan eivät lainkaan ymmärtäneet sitä, että Kärki testautti sävelmänsä yleisöllä ennen kuin itse suostui sanomaan mitään niiden arvosta. Tässä suhteessa Kärki oli kärsimätön: hän halusi arvion sävellyksistään heti eikä vasta vuosien tai vuosikymmenien kuluttua. Pöytälaatikossa lojuva sävellys ei ollut hänelle käytännössä minkään arvoinen. Itseään Kärki piti ennakkoluulottomana ja avoimena taiteilijana eikä ymmärtänyt taiteen ja viihteen kuppikuntamaisuutta. Hänelle paljon merkityksellisempi ero oli sellaisella musiikilla, joka myi, ja sellaisella, joka ei menestynyt. Toimiessaan levytuottajana Kärki laski, että 20 prosentin on tuotava rahat niiden loppujen 80 prosentin kattamiseksi, jotka eivät mene kaupaksi. Toivo Kärki
Erikoinen sattuma oli, että vuoden 1965 Euro­visio­karsinnassa oli mukana myös ensimmäinen Juha Vainion sanoittama Kärjen kappale "Minne tuuli kuljettaa", esittäjänä Katri Helena. Vainiosta tulikin pian Kärjen monipuolinen ja aikaansaava työtoveri, joka sanoitti 60-luvun lopulla muun muassa kappaleet "Seuramatkat", "Vanha salakuljettaja Laitinen", "Tulta päin", "Ei maha mittää", "Rapurallaa", "Hiljainen sade toukokuun", "Lapin taikaa", "Ei tämän pojan haudalla ruusut kasva", "Kuin silloin ennen" (Suomen Eurovisioedustaja 1969), "Sanat eivät riitä kertomaan" (Syksyn sävelen voittaja 1969), "Jos vielä oot vapaa", ja myöhemmin paljon lisää. Toivo Pekkanen
Toivo Rikhart Pekkanen (10. syyskuuta 1902 Kotka – 30. toukokuuta 1957 Kööpenhamina) oli suomalainen kirjailija, joka kirjoitti novelleja, romaaneja ja näytelmiä. Hänen kuuluisimpia teoksiaan ovat "Tehtaan varjossa" (1932) ja "Lapsuuteni" (1953). Toivo Kärki
Talvisodassa Kärki toimi tykistöupseerina Karjalankannaksella, Muolaassa Oinalan kylän tienoilla. Taistelutoiminta oli ankaraa ja jatkuvaa, joten hän joutui pitämään musiikin suhteen taukoa. Välirauhan tultua voimaan toinen lapsi Pekka syntyi huhtikuussa 1940, ja perhe asettui Helsinkiin. Toivo Kärki
Vuonna 1966 Kärki rakennutti Asikkalan Mustjärvelle mökin, jossa hän vietti yli kahdenkymmenen vuoden ajan käytännössä kaikki viikonloput läpi vuoden. Siellä syntyivät hänen noiden aikojen kappaleensa, usein yhteistyössä esimerkiksi Juha Vainion kanssa. Toivo Karhunen
Toivo Edvard Karhunen (1. elokuuta 1882 Vesanto - 5. marraskuuta 1944) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Torsten Karhunen ja Agata Lyytinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1906 Aino Johanna Korhosen kanssa, joka kuoli vuonna 1907 ja hän avioitui toisen kerran vuonna 1918 Helmi Saarelan kanssa. Toivo Kärki
Vuonna 1938 Kärki astui varusmiespalvelukseen. Asepalveluksensa loppuvaiheessa keväällä 1939 Kärki osallistui englantilaisen Rhythm-lehden (Melody Makerin edeltäjä) kansainväliseen sävellyskilpailuun. Osallistujia oli yli 500, mutta Kärki voitti modernilla sävellyksellään "Things happen that way" (joka levytettiin vasta vuonna 1958 nimellä "Näin kai määrätty on", laulajana Eila Pellinen). Tästä innostuneena hän suunnitteli Yhdysvaltoihin lähtöä. Sota teki kuitenkin aikeen tyhjäksi. Luettelo jääkäreistä K
Toivo Kärnä Toivo Kulomäki
Toivo Uolevi Kulomäki, syntyjään Kindt, (1. marraskuuta 1913 Helsinki – 6. lokakuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen kauppaneuvos, E-Öljyt Oy:n entinen toimitusjohtaja ja vanhusten hyvinvointiin ajavan La Carita -säätiön perustaja sekä sen entinen puheenjohtaja. Hänen vanhempansa olivat Nurmijärvellä syntyneet puuseppä Johan Rikhard Kulomäki (1881–1961) ja Olga Fanny Maria Louna (1891–1971). Toivo oli myös esittelijä- ja hallitusneuvoksen viroissa toimineen Knut Ernst Kindtin veljenpoika. Vuonna 1976 Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen myönsi Kulomäelle kauppaneuvoksen arvon. Helvi Kärki
Helvi Kaarina Kärki (7. joulukuuta 1906 Eräjärvi – 23. tammikuuta 2017 Hämeenlinna) oli pitkäikäinen suomalainen. Hän oli kuollessaan Tilastokeskuksen mukaan Suomen vanhin asukas. Kärki asui 107-vuotiaaksi asti Hämeenlinnan keskustassa ja viimeiset vuotensa hämeenlinnalaisessa hoivakodissa. Kärki ei ollut koskaan naimisissa. Hänen töihinsä kuuluivat lähinnä kodin ja suvun maalaistalojen askareet. Toivo Paloposki
Toivo Johannes Paloposki (3. huhtikuuta 1928 Terijoki – 24. tammikuuta 1991 Kirkkonummi) oli suomalainen arkistonhoitaja ja historioitsija. Paloposkesta tuli vuonna 1966 Suomen ja Skandinavian historian dosentti Helsingin yliopistoon, ja hän oli 1971–1974 vanhempi tutkija Suomen akatemiassa ynnä 1974–1987 valtionarkistonhoitaja.
Paloposki oli kiinnostunut Suomen 1700-luvun historiasta, ja tarkasteli tutkimuksissaan monia taloudellis-historiallisia kysymyksiä. Hän on myös kirjoittanut "Suomen historian lähteet" (1972), joka on merkittävä yleiskatsaus Suomen historian lähteisiin, sekä muutamia paikallishistoriikkeja. Otto Kärki
Otto-Ville Kärki (s. 14. huhtikuuta 1971) on entinen suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti Vaasan Vasamaa ja Yleisurheilu-Team Sahalahtea ja häntä valmensivat Tenho Moisander ja Heikki Kyröläinen. Frans Kärki
Frans Johannes Kärki (11. helmikuuta 1884 Vesilahti – 4. helmikuuta 1965 Tampere) oli Laihian kappalainen, rovasti ja Maalaisliiton kansanedustaja 1920-luvulla. Toivo Kärki
Kärki kuului alusta alkaen Suuren Toivelaulukirjan toimituskuntaan sen erittäin aktiivisena jäsenenä. Välillä hän jäi pois eräiden teknisistä yksityiskohdista syntyneiden erimielisyyksien takia, mutta palasi taas takaisin. Toivo Pekurinen
Toivo Anders Pekurinen (14. kesäkuuta 1883 Hamina – 31. toukokuuta 1971 Hamina) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä "T. P. Voikoski". Toivo Wallenius
Toivo Kaarle Wallenius (16. heinäkuuta 1881 Hämeenlinna – 13. huhtikuuta 1919 Pukinmäki) oli suomalainen opettaja, kääntäjä ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkiä "Kari Vallio". Kaikessa soi blues – Toivo Kärkeä sinisin sävyin
Kaikessa soi blues – Toivo Kärkeä sinisin sävyin on tribuuttilevy, joka sisältää eri suomalaisartistien tulkintoja Toivo Kärjen sävellyksistä. Levy julkaistiin vuonna 2003. Toivo Särkkä
Toivo Jalmari ”T. J.” Särkkä (alk. Toivo Hjalmar Silén; 20. marraskuuta 1890 Mikkeli – 9. helmikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen elokuvatuottaja ja -ohjaaja. Hän oli Suomen Filmiteollisuus -yhtiön toimitusjohtaja. Lauri Kärki
Lauri Kärki tai Lorentz Kärkisudd (s. n. 1685, k. 1726 tai 1727) oli suomalainen soturi, arvoltaan kapteeni, joka tuli tunnetuksi isonvihan aikana sissijoukkojen päällikkönä. Toivo Kärki
1960- ja 70-luvuilla Kärki teki Finnlevyn johtajana muutamia dramaattisia virhearviointeja. 1978 Sammy Babitzinin läpimurtohittiä "Daa-da daa-da" oli Kari Kuuva alun perin tarjonnut Frederikin levytettäväksi, mutta kappale, eritoten sen sanoitus, ei kelvannut Kärjelle. Samoin 1978 Kärki vastusti Einin suunnitelmia levyttää Baccara-cover "Yes Sir, alkaa polttaa". Eini ei kuitenkaan antanut periksi, vaan levytti kappaleen Kärjen vastustuksesta huolimatta ja siitä tuli hänen läpimurtohittinsä. Toivo Salmi
Toivo Salmi (18. huhtikuuta 1904 Viipuri – 10. kesäkuuta 1965 Turku) oli suomalainen lääkäri ja professori. Jarno Kärki
Jarno Henrik Kärki (s. 13. lokakuuta 1994 Pori) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsin National Leaguen EHC Bielissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Kärki osaa pelata myös keskellä. Toivo Kärki
Varsinainen tiivis yhteistyö Kärjen ja Helismaan välillä käynnistyi loppuvuodesta 1950, kun Rautavaara oli sanoutunut irti Helismaan kiertueporukasta. Sattumoisin samaan aikaan Kärki riitautui siihenastisen vakiosanoittajansa Lauri Jauhiaisen kanssa. Jauhiainen katsoi, että hänelläkin oli oikeus säveltämiseen, ja alkoi tarjota töitään muille levy-yhtiöille, mistä kimpaantuneena Kärki antoi Jauhiaiselle lopputilin. Kaksi huipputehokasta ja ideakasta tekijää löysi toisensa, ja monipuolista jälkeä alkoi syntyä huimalla teholla: "Katuviertä pitkin", "Linjuripolkka", "Rovaniemen markkinoilla", "Imatran Inkeri", "Kaksi vanhaa tukkijätkää", "Moukan tuuri", "Tuija tehtaan tyttö", "Neljän tuulen tiellä", "Reppu ja reissumies", "Muhoksen Mimmi", "Kaksi ystävää", "Kievarin Kirsti", "Kulkurin iltatähti", "Rekiretki", "Lentävä kalakukko" - nämä kaikki ja monta muuta pelkästään vuonna 1951. Laulajina olivat Helismaan itsensä lisäksi muun muassa Jorma Ikävalko, Justeeri (Kauko Käyhkö), Veikko Sato, Erkki Junkkarinen, Matti Louhivuori, Esa Pakarinen. T. J. Korpela
Toivo Jalmari Korpela (9. lokakuuta 1888 Jalasjärvi – 15. helmikuuta 1960 Vaasa) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Muisto vain jää (kappale)
Kappale julkaistiin alun perin ”Tahdon takaisin sen mikä meni pois” -singlen B-puolella. Singlen tuotti Toivo Kärki. Albumilla ”Muisto vain jää” ilmestyi vasta vuonna 1971, jolloin duon nimikkolevy "Jouko ja Kosti" julkaistiin. Toivo Kärki
Sävellystuotannossa seurasi ymmärrettävästi jonkinlainen aallonpohja, mutta seuraavina vuosina syntyivät kuitenkin muun muassa "Sekajunan matkassa", "Sininen hetki", "Liian paljon rahaa", "Tango suviyössä soi", "Kuutamotango", "Sakura no hana", "Rattaanpyörä", "Tulivuori", uusina laulajina muun muassa Lasse Kuusela, Vieno Kekkonen, Jorma Lyytinen ja Ilkka Rinne. Toivo Yläjärvi
Toivo Juhani Yläjärvi (30. toukokuuta 1941 Ruovesi – 3. heinäkuuta 2014 Kuopio) oli agronomi ja toimitusjohtaja, joka toimi keskustapuolueen kansanedustajana ja ministerinä 1970- ja 1980-luvuilla. Toivo Kärki
Vääksyssä sijaitsee punainen, laivan mallinen Toivo Kärki -lava. Perheen musta lammas
Tångin romaanin henkilönimet suomennettiin käsikirjoitukseen, ja tapahtumat siirrettiin elokuvan tekoaikaan. Toivo Kärki teki tähän elokuvaan ensimmäiset elokuvatyönsä. Hän sovitti Olavi Karun sävellykset. Toivo Lång
Toivo Aapeli Lång, aikaisemmin "Long", (2. syyskuuta 1903 Nastola – 5. maaliskuuta 1970 Lahti) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kansanedustajana vuosina 1945–1947. Lång oli myös Suomen kommunistisen puolueen ja Lahden kaupunginvaltuuston jäsen. Toivo Korhonen (arkkitehti)
Toivo Sakari Korhonen (15. heinäkuuta 1926 Kuopio – 10. toukokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Toivo Sukari
Toivo Ilmo Kalevi Sukari (s. 8. huhtikuuta 1954 Karjala) on suomalainen yrittäjä. Hän on Maskun Kalustetalon sekä Ideaparkin perustaja ja suurin omistaja. Lisäksi Sukari omistaa muun muassa halpahalliketju Masku Kodin ja Sukarin Lomarakennuksen sekä on Aurinko Golfin suurin omistaja. Sukarin lapsuudenperhe oli lestadiolainen ja hänellä on seitsemän sisarusta. Hänen isänsä oli pienviljelijä ja -yrittäjä. Kalevi Kärkinen
Kalevi Antero Kärkinen (15. elokuuta 1934 Helsinki – 8. huhtikuuta 2004 Lahti) oli suomalainen mäkihyppääjä. Hän edusti Suomea Lahden MM-kisoissa 1958 ja sijoittui mäkikisassa yhdeksänneksi. Hänen veljensä Juhani Kärkinen voitti tuon kisan. Toivo Raita
Toivo Raita, sukunimi vuoteen 1922 "Espoo" (13. maaliskuuta 1893 Sippola – 4. elokuuta 1933 Sippola) oli suomalainen kirjailija. Jos vielä oot vapaa
Tunnetun coverin kappaleesta teki Ressu Redford vuonna 1992. Se julkaistiin hänen albumillaan "Taas aurinko nousee". Muita kappaleen äänittäneitä ovat muun muassa Markku Johansson, Raimo Piipponen, Kari Litmanen ja Nylon Beat. Laulua pidetään yhtenä Toivo Kärjen kauneimpana sävellyksenä, ja se julkaistiinkin kokoelmalla "Toivo Kärki – Kauneimmat laulut". Laulu äänestettiin radiokanava Iskelmän Kaikkien aikojen paras iskelmä -listalla sijalle 129. Kappaleesta julkaistiin vuonna 2010 uusi kitaraversio 60-vuotisjuhlavuoden kunniaksi muusikko Jasu Mäntylän tuottamana. Toivo Kärki
Kärki aloitti pianistina ja sovittajana Erkki Ahon orkesterissa ja myös sävelsi ahkerasti. Joulukuussa 1940 Eero Väre ja Matti Jurva lauloivat Berliinissä Kristall-levylle 28 Kärjen säveltämää ja sovittamaa kappaletta, joista tunnetuimpia ovat hänen ensimmäinen tangonsa "On elon retki näin" ja valssi "Olit Karjala kaunein maa", jossa menetetystä Karjalasta kerrotaan imperfektissä. Nämä molemmat, ja osan muistakin oli sanoittanut Kerttu Mustonen, jo vakiintunut iskelmärunoilija. Muita sanoittajia olivat Olavi Karu ja Auvo Kurvinen, Kärjen äidinpuoleinen serkku. Teppo Korte
Teppo Fredrik Korte (12. heinäkuuta 1919 Turku – 9. marraskuuta 2015 Turku) oli suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hänelle myönnettiin vuorineuvoksen arvonimi 1974. Hän oli Farmoksen pääjohtaja 1964–1983. Maarit Niiniluoto
Asikkalassa järjestettyjen Toivo Kärki -juhlien taiteellisena johtajana Niiniluoto toimi vuodet 1999–2005. T. M. Kivimäki
Toivo Mikael Kivimäki (5. kesäkuuta 1886 Tarvasjoki – 6. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä ja Kansallisen Edistyspuolueen poliitikko, joka toimi Suomen pääministerinä 1932–1936. Hän oli myös sisäministerinä 1928–1929, oikeusministerinä 1931–1932 ja kansanedustajana 1922, 1924–1927 ja 1929–1940. Kivimäki edusti puolueensa oikeaa siipeä ja hänen poliittinen linjansa voidaan nähdä oikeistoliberaalisena. Kivimäki toimi Suomen Berliinin-lähettiläänä välirauhan ja jatkosodan aikana 1940–1944. Hän oli myös yksi sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä syytetyistä ja tuomituista, ja hän oli vankilassa 1946–1948. Poliittisen uransa ohella Kivimäki toimi siviilioikeuden professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1931–1956. Toivo Lehtelä
Toivo Armas Kullervo Lehtelä (14. kesäkuuta 1914 – 29. tammikuuta 1985) oli suomalainen muusikko, kapellimestari ja säveltäjä. Keski-Uudenmaan Teatteri
Musiikki Toivo Kärki • Musiikin sovitus ja johto Altti Uhlenius Toivo Saarenpää
Toivo Harras Saarenpää (6. huhtikuuta 1882 Ruskeala – 22. huhtikuuta 1948 Tampere) oli suomalainen säveltäjä, musiikinopettaja ja orkesterin- sekä kuoronjohtaja. Hän käytti sukunimeä Herckman vuoteen 1906 asti. Toivo Kärki
Toivo Kärki oli saanut jatkosodan aikana Syvärillä käsiinsä Olavi Paavolaisen toimittaman rintamamiesten runoantologian, jossa hänen huomiotaan kiinnitti alikersantti Reino Helismaan runo "Unta ja totta". Kirjoittajan nimi ei sanonut Kärjelle mitään, mutta hän päätti ottaa yhteyttä Helismaahan heti, kunhan sota loppuisi. Jo ensitapaamisella Kärki tunsi löytäneensä sukulaissielun: Helismaa oli impulsiivinen henkilö, joka suorastaan pulppusi teksti-ideoita. Kärjellä puolestaan sävelet soivat koko ajan päässä. Minkäänlainen ympäristö ei ollut sopimaton heidän yhteiseen työskentelyynsä; uusia kappaleita syntyi niin esiintymispaikkojen takahuoneissa, matkustajakodeissa kuin keikkamatkoilla linja-autossa tai junassa. Kun muusikkotoverit ihmettelivät miesten kiivasta työtahtia, he vastasivat, ettei heillä ollut ideoidensa toteuttamisessa aikaa tuhlattavaksi. Kärki sanoi, ettei hän tarvinnut säveltämiseen ehdotonta työrauhaa, vaan hän selitti tottuneensa sota-aikana monenlaiseen meteliin ja pystyvänsä sulkemaan sen mielestään.
Vuonna 1948 Kärki ja Helismaa tekivät ensimmäisen yhteisen kappaleensa, Helismaan laulaman jenkan Suutarin tyttären pihalla. Kappaleesta tuli heti suosittu, mutta se joutui soittokieltoon Yleisradiossa sen ajan mittapuun mukaan arveluttavien sanojensa takia. Seuraavina vuosina Helismaa lähinnä keikkaili muiden muassa Esa Pakarisen ja Tapio Rautavaaran kanssa. Taisto Tammi
Taisto Lundberg, taiteilijanimeltään Taisto Tammi, (10. joulukuuta 1945 Kuusankoski – 5. helmikuuta 1979 Tampere) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli ensimmäinen äänilevylle laulanut suomalainen romanilaulaja ja tuli tunnetuksi etenkin Toivo Kärjen tangojen tulkitsijana. Tammen ura alkoi hänen voitettuaan Kotkassa iskelmälaulukilpailun vuonna 1962. Hänen suurin suosionsa ajoittui 1960-luvun alkupuolelle, jolloin hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”Tango merellä”, ”Tangotyttö” ja ”Rakkauden rikkaus”. Viimeksi mainitulla kappaleella hän osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintaan vuonna 1964. Tammi menehtyi yllättävän sairaskohtauksen seurauksena Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa vuonna 1979 vain 33-vuotiaana. Toivo Tyrni
Toivo Tyrni (21. joulukuuta 1890 Tuulos – 15. heinäkuuta 1966 Mynämäki) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori, kunnanlääkäri sekä kansanedustaja 1933–1935 ja 1947–1948. Niilo Kärki (AKS)
Niilo Konrad Kärki (12. syyskuuta 1897 Kuhmalahti – 6. helmikuuta 1931) oli Akateemisen Karjala-Seuran varapuheenjohtaja ja pääideologi, Ylioppilaslehden päätoimittaja ja WSOY:n kustannusvirkailija. T. E. Kivipelto
Toivo Edvard Kari, kirjailijanimi T. E. Kivipelto, (s. 6. elokuuta 1886 Ikaalinen) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja näytelmäkirjailija, joka varsinaiselta ammatiltaan oli sorvari. Toivo Takki
Takki oli kotkalaisen lasimestarin poika. Hänen veljensä oli sosiaalidemokraattinen poliitikko Uuno Takki. Toivo Takki valmistui merkonomiksi Kotkan kauppaopistosta 1925 ja kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana 1929. Hän suoritti 1933 ylemmän oikeustutkinnon, sai 1938 varatuomarin arvon ja valmistui 1938 lakitieteen kandidaatiksi ja 1949 lisensiaatiksi. Takki työskenteli vuodesta 1933 virkamiehenä asutushallituksessa, mistä hän siirtyi 1939 valtiovarainministeriön nuoremmaksi hallitussihteeriksi. Vuosina 1940–1943 hän oli valtiokonttorin lainopillisena johtajana ja lainananto- ja sijoitusosaston päällikkönä sekä 1945 lyhyen aikaa Vakuutusyhtiöiden Keskusliiton toimitusjohtajana. Palattuaan valtiovarainministeriöön hän toimi 1943–1945 esittelijäneuvoksena, 1945–1947 hallitusneuvoksena sekä tulo- ja menoarvio-osaston päällikkönä ja vuodesta 1947 kuolemaansa asti kansliapäällikkönä. Takki osallistui sodanjälkeisinä niukkuuden vuosina vaativaan valtion budjettien laatimiseen. Hänelle myönnettiin valtiovarainneuvoksen arvonimi vuonna 1955. Toivo Salokorpi
Toivo Kustaa Salokorpi (aiemmin Sirén; 24. helmikuuta 1892 Tampere – 18. joulukuuta 1976 Tampere) oli suomalainen ekonomi ja tiedustelu-upseeri. Hän toimi yleisesikunnan tiedustelun palveluksessa Viipurin alatoimiston päällikkönä 1920–1930-luvuilla ennen talvisotaa. Sotilasarvoltaan hän oli tuolloin reservivänrikki. Hänen tiedustelu-uransa alku ajoittuu sisällissotaan. Kalervo Toivonen
Kalervo Toivonen (22. tammikuuta 1913 Salo – 25. heinäkuuta 2006) oli suomalainen keihäänheittäjä ja olympiamitalisti. Sotien jälkeen hän muun muassa toimi valmentajana Belgiassa. Timur Kärki
Timur Kärki on tamperelaisen ohjelmistoyhtiö Goforen toimitusjohtaja. Kärki valittiin Tietoviikko-lehden Vuoden Tivi-vaikuttajaksi vuonna 2015. Kärki ottaa aktiivisesti kantaa Suomen julkisen tietotekniikan kehittämiseen julkisuudessa. Kärki muun muassa kommentoi Tietoviikolle HUS-alueen sosiaali- ja terveydenhuollon potilastietojärjestelmän Apotin kehittämisen hintaa ja kritisoi valittua jättihanke-tyyppistä projektimallia. Hän on myös Tampereen Kauppakamarin ICT-valiokunnan jäsen. Valiokunnan tehtävä on toimia informaatio- ja viestintäalan yritysten/yhteisöjen elinkeinopoliittisena edunvalvojana Pirkanmaalla . Rillumarei
Musiikillisesti rillumareissa ei itse asiassa ollut mitään uutta, koska Suomessa oli jo kauan laulettu rekilauluja ja kupletteja. Toivo Kärki piti amerikansuomalaista Hiski Salomaata yhtenä merkittävimmistä sillanrakentajista vanhoista rekilauluista rillumareihin. Suomalaisen iskelmämusiikin tutkija Kalervo Kärki – Toivo Kärjen poika – on arvellut, että osasyynä jyrkän tuomitsevalle asenteelle rillumareihin on ollut sodanjälkeinen valistusmentaliteetti, jonka mukaan kansa oli yksinkertaista ja tietämätöntä ja sitä piti kasvattaa. Tästä lähtökohdasta myös Yleisradio valitsi kaiken esitettäväkseen kelpuuttamansa musiikin 1960-luvun alkuvuosiin saakka. Toisaalta Suomessa oli 1950-luvun alkupuolella viriämässä kulttuurinen modernismi, jonka näkökulmasta rillumarei oli aivan liian rahvaanomaista, ja ainoa oikea tapa suhtautua siihen oli jättää se kokonaan huomiotta. Räikeimmillään suhtautuminen Toivo Kärkeen ja Reino Helismaahan näkyi heidän vuonna 1954 nimimerkkien suojassa tekemänsä Karjala-aiheisen "Ruoska ja rakkaus" -näytelmän kohtelussa. Näytelmä sai aluksi erinomaiset arvostelut ja elokuvaohjaaja Erik Blomberg suunnitteli sen filmaamista, mutta tekijöiden henkilöllisyyden paljastuttua se katosi julkisuudesta täysin. Toivo Kärki
Samoihin aikoihin tehtiin runsaasti elokuvia, joihin Helismaa teki käsikirjoituksen ja Kärki musiikin. Lähes kaikki näistä teilattiin suoralta kädeltä, toiset kieltämättä syystä, mutta toiset syyttä. Moni silloinen suosikki-iskelmä oli joko elokuvasta peräisin tai antoi elokuvalle aiheen. "Pekka Puupää" -elokuvien pitkä sarja alkoi
tuolloin. Tauno Tiusanen
Palattuaan Wienistä Suomeen vuonna 1976 Tiusanen perusti konsulttitoimisto Tietokärki Oy:n, jonka arvioita Elinkeinoelämän valtuuskunta käytti toimitusjohtajansa Max Jakobsonin aloitteesta ja johdolla hyväkseen vertaillessaan läntistä ja itäistä talousjärjestelmää keskenään. Ajan henkeä kuvasi, että Teollisuuden Keskusliitto ja Suomen Työnantajien Keskusliitto kielsivät idänkaupan häiriintymisen pelossa EVAa mainitsemasta niiden edustajien osallistumista talousjärjestelmien paremmuutta koskeneeseen tutkimukseen, jonka EVA julkaisi kirjana "Talouden tosiasiat". Tiusasen artikkelit ja kirjat olivat kuitenkin niin tiukasti tosiasioihin sidottuja, että neuvostoliittolaisetkaan eivät pystyneet kiistämään niissä esitettyjen tietojen paikkansapitävyyttä. Vaikka Tiusanen yritettiin vaientaa, hänen antamansa informaatio levisi kaikessa hiljaisuudessa hyvin laajalle; eräs Veikko Huovisen romaanihenkilö kertoo saaneensa Neuvostoliittoa koskevat tietonsa "”yhdeltä Tiusaselta”".
Suomettumisen aikaa tutkinut Timo Vihavainen on luonnehtinut Tiusasta ”huutavan ääneksi korvessa” 1970- ja 1980-lukujen Suomessa. Vähitellen Tiusasen asiantuntemus kuitenkin tunnustettiin siinä määrin, että EVAn lisäksi muiden muassa kauppa- ja teollisuusministeriö ja Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (SITRA) tilasivat häneltä useita selvityksiä ja tutkimuksia. Toivo Terho
Kaarlo Toivo Terho (1889–1944) oli suomalainen professori, järkiperäisen kotieläinjalostuksen uranuurtaja. Hän oli dosentti Helsingin yliopistossa 1924–1944, Maatalouskoelaitoksen kotieläinjalostusosaston johtaja ja professori 1929–1944. Viki Kärkkäinen
Johan Viktor (Viki) Kärkkäinen (12. maaliskuuta 1883, Juva – 2. heinäkuuta 1946, Helsinki) oli suomalainen toimittaja, kääntäjä ja runoilija. Toivo Karanko
Toivo Tuomas Savolainen myöh. Karanko (20. syyskuuta 1891 Nurmes - 15. toukokuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kansakoulunopettaja, maanviljelijä Pekka Savolainen ja Aina Maria Piironen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1924 Gerda Fredrika Magdalena Saxbergin kanssa. Toivo Mäkelä
Loviisassa syntyneen Toivo Mäkelän vanhemmat olivat kirvesmies Leander Mäkelä ja Josefiina Alfors. Toivo Lehto
Toivo Urho Lehto (ent. "Lintunen", 2. tammikuuta 1891 Jyväskylä – 15. lokakuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen sosialidemokraattien poliitikko ja kansanedustaja 5. syyskuuta 1922 – 31. heinäkuuta 1929 Vaasan läänin itäisestä vaalipiiristä. Hän oli myös Jyväskylän kaupunginvaltuuston jäsen. Vuoden 1925 presidentinvaalissa Lehto oli valitsijamiehenä. Toivo Nykänen
Toivo Nykänen (19. elokuuta 1902 Helsinki – 30. toukokuuta 1983 Lahti) oli suomalainen yhdistetyn hiihtäjä ja mäkihyppääjä. Toivo Kärnä
Kärnä saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana varavääpeliksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 4. Jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan 1. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Viipurissa. Siks oon mä suruinen
Siks oon mä suruinen on Toivo Kärjen säveltämä ja
Kerttu Mustosen sanoittama tangolaulu vuodelta 1944.
Kyseessä on yksi Toivo Kärjen tunnetuimmista sävellyksistä, ja se on antanut nimensä
Maarit Niiniluodon Toivo Kärki -elämäkerralle. Toivo Kärki
Kärki jäi eläkkeelle Fazerilta vuonna 1980. Hän jatkoi sävellystyötään sammumattomalla teholla, mutta ongelmaksi muodostui tuotteiden markkinointi. Monet edellä mainituista sanoittajista jatkoivat yhteistyötä, ja mukaan tulivat lisäksi Aappo I. Piippo, Raul Reiman, Kyösti Timonen, Pauli Ylitalo ja Timo Jokinen. Kappaleita levyttivät muun muassa Reijo Taipale, Jukka Raitanen, Ahti Lampi, Hanne, Esa Niemitalo, Pekka Himanka, Teuvo Oinas, Jamppa Tuominen, Taneli Mäkelä, Rainer Friman, Timo Turpeinen, Teuvo Valo. Vaikeuksista huolimatta 1980-luvulla levylle päässeiden Kärjen sävellysten määrä oli melkoinen, mutta minkäänlaiseen menestykseen ylsivät enää harvat: Kun vaivut sylissäni uneen, Minä haaveilin vaan, Apteekin ovikello, Paista päivä, Odotan sinua niin, Elämän parketeilla, Haave rakkaudesta. Näiltä ajoilta jäi hyvin paljon valmiita teoksia, joita ei ole ainakaan vielä julkaistu.