Onko Alaska asutettua aluetta?
Alaska
Alaska on Yhdysvaltain pohjoisin ja pinta-alaltaan suurin osavaltio. Alaskassa on 736 732 asukasta alueella, jonka pinta-ala on melkein 2,5 kertaa niin suuri kuin toiseksi suurimman osavaltion Texasin. Osavaltio on eksklaavi eli erillään muusta Yhdysvalloista sijaiten luoteisessa Pohjois-Amerikassa. Maaraja sillä on idässä Kanadan kanssa. Alaskan pääkaupunki on Juneau ja väkiluvultaan suurin kaupunki Anchorage. Osavaltiossa on suuret luonnonvarat, muun muassa öljyä, kultaa ja kuparia.
Yhdysvaltain senaatti
Alaska Alaska
Osavaltion omistama Alaskan rautatie yhdistää Sewardin, Anchoragen ja Fairbanksin. Kesäaikaan liikennöi myös yksityinen White Pass and Yukon Route Railway Skagwaystä Yukoniin. Pohjois-Amerikan arkaainen kausi
NAMANT-perinne levisi etelään Alaskan jääkäytävää pitkin noin 7000 eaa.. Denalin kompleksin väestö kasvoi ja oli löydöistä päätellen suuri sillä karibunmetsätyksellä elävä väestö noin 8000 vuotta sitten mutta Denalin kompleksi hävisi noin 7500 vuotta sitten. Näihin aikoihin Alaskaankin levisivät arkaaiset muun muassa pitkulaisia keihäsmäisiä kärkiä tekevät perinteet etelästä. Mikroterät levisivät Kuningatar Charlotten saarille ja Brittiläiseen Kolumbiaan noin 7000 BP. Mikroteräperinne hävisi Alaskan niemimaan eteläkärjeltä ja Kodiakin saarelta noin 4000–3000 eaa., jolloin seudulle tuli suuria kaksipuolisia veitsiä tehnyt perinne. Etelämpänä mikroterät säilyivät pidempään kuin Arktiksessa. Mikroteriä oli luoteisen Pohjois-Amerikan rannikoilla ja sisämaassa WRST-alueella vielä 2200 BP eli hieman ennen ajanlaskun alkua. Tämä niin sanottu luoteinen mikroteräperinne säilyi Mckenziejoellakin suunnilleen ajanlaskun alkuun. Siihen oli sekoittunut arkaaiselle tyypillinen keihäsmäinen ja pohjoisarkaainen sivusta lovettu kärkiperinne. Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa
Alaskan osavaltiossa ei ole koskaan ollut kuolemanrangaistusta käytössä, koska se poistettiin alueen lainsäädännöstä vuonna 1957, jolloin Alaska oli Yhdysvaltain territorio. Tätä ennen Alaskassa tehtiin joitakin teloituksia, jotka ennen vuotta 1900 toteuttivat kaivosmiesten epäviralliset tuomioistuimet ja vuosisadan vaihteen jälkeen Yhdysvaltain liittovaltion viranomaiset. Viimeinen teloitus tehtiin vuonna 1950. Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit
Niin sanottu eskimokulttuurien vaihe III (englanniksi "Eskimo Culture Stage III") alkoi kehittyen 2500–1900 eaa. Alaskassa ja Pohjois-Aleuteilla. Näihin aikoihin paleoeskimot syrjäyttivät Arktiksen mahdolliset intiaanit. Vaihe III nosti paleoeskimojen arktisen pientyökalukulttuurin, joka levittäytyi Alaskasta Grönlantiin asti. Aleuteille tämä ehkä alkujaan Itä-Siperiassa alkanut perinne ei levinnyt. Yleensä ei käytetty öljylamppuja, ja oltiin puusta riippuvaisia lämmityksessä. Nämä paleoeskimot pyydystivät sekä maalla että merellä. Joillain seuduilla elettiin puoliksi maanalaisissa taloissa. Mikroteriä kiinnitettiin luuhun tai puuhun. Kulttuuri hajaantui itään levitessään, Kanadan-Grönlannin Independence I erosi eteläisemmistä Esi-Dorsetin ja Sarqaqin kulttuureista. Varhainen paleoeskimojen vaihe kesti joillain alueilla 800 eaa. asti. Holy Cross
Holy Cross on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Yukonjoen varrella. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 227. Näistä 96,48% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Yhdysvaltain kongressivaalien vaalipiirit
Pinta-alaltaan suurin vaalipiiri on Alaska, joka Montanan tavoin muodostaa yhden piirin. Pinta-alaltaan pienin piiri on New Yorkin kolmastoista piiri, joka sijaitsee Manhattanin pohjoisosassa. Eniten vaalipiirejä on Kaliforniassa (53 piiriä) ja vähiten yhden piirin osavaltioissa, joita ovat Alaskan ja Montanan lisäksi Delaware, Pohjois-Dakota, Etelä-Dakota, Vermont ja Wyoming. Vanhin vaalipiiri on Delaware, jonka nykyiset rajat ovat samat kuin vuonna 1789. Alaska
Alaska oli suoraan Yhdysvaltojen liittovaltion hallinnassa oleva, mihinkään osavaltioon kuulumaton territorio, kunnes se vuonna 1959 muutettiin Yhdysvaltojen osavaltioksi. Eagle (Alaska)
Eaglen alue on ollut historiallinen gwich'in-kansan asuinalue ennen eurooppalaisten saapumista Alaskaan. Tämän päivän Eaglen ensimmäinen asutus oli puukauppa-asema nimeltään Belle Isle vuoden 1874 tienoilla. 1800-luvun lopulla Eaglesta tuli kauppa- ja varastoasema Yukonin ja sen sivujokien kaivosmiehille. Vuoteen 1898 mennessä sen asukasluku ylitti 1 700. Vuonna 1901 Eaglesta tuli Alaskan sisämaan ensimmäinen virallinen kaupunki. Se sai nimensä läheisellä Eagle Bluffilla pesineiden kotkien mukaan. Vuonna 1900 Yhdysvaltojen armeija rakensi Eagleen Fort Egbertin tukikohdan. Puhelinlinja Eaglen ja Valdezin välille saatiin valmiiksi vuonna 1903. Alaskanmalamuutti
Alaskanmalamuutti () on suuri pohjoinen koirarotu, yksi arktisen alueen pystykorvista. Alun perin se kehitettiin raskaita kuormia vetäväksi rekikoiraksi. Se on ollut Alaskan virallinen osavaltiokoira vuodesta 2010 lähtien. Baranofinsaari
Baranofinsaari on Alaskan kahdeksanneksi suurin saari ja koko Yhdysvaltain yhdeksänneksi suurin. Se on Alexanderin saariston vuoristoisin saari. Maailman saarista Baranofinsaari on 135. suurin. Saaren suurin kaupunki on yli 8 000 asukkaan Sitka, joka kattaa suurimman osa saaresta. Muita asutuskeskuksia ovat Port Alexander, Baranof Warm Springs, Port Armstrong ja Port Walker. Saarella on myös aavekaupunki Goddard. Alaska
Vuonna 1898 alkoi kultaryntäys, joka toi lyhyessä ajassa Alaskaan noin 30 000 uutta asukasta. Siitä lähtien osavaltio on tukenut Yhdysvaltojen taloutta monen miljardin dollarin arvosta. Myöhemmin kullan lisäksi on louhittu muita arvometalleja sekä kivihiiltä ja sinkkiä. Alaska
Alaskan alkuperäisasukkaat elävät monenlaisissa oloissa, suhtautuvat valkoisiin eri tavoin ja osalla on yleisesti vakavia sosiaalisia ongelmia – muun muassa alkoholinkäyttöä, itsemurhia ja rikollisuutta. Tlingitit
Amerikkalaiset ostivat Alaskan vuonna 1867. Osa tlingiteistä ei suhtautunut siihen suopeasti, ja stikinet sekä kaket kävivät sotaa amerikkalaisia vastaan. Vuonna 1869 amerikkalainen tykkivene tuhosi heidän kylänsä. Levottomuudet jatkuivat ja päättyivät vasta vuonna 1878, kun viranomaiset kutsuivat sotalaivat Sitkan edustalle. Vuonna 1912 tlingitit perustivat Alaska Native Brotherhood-nimisen järjestön, jonka tarkoituksena oli ajaa intiaanien asiaa. Se oli varhaisimpia tähän tarkoitukseen perustettuja järjestöjä. Etenkin toisen maailmansodan jälkeen järjestö on onnistunut kohentamaan Alaskan intiaanien asemaa. Vuonna 1970 tlingitejä oli noin 10 000. Alaskan osavaltion ja intiaanien välisten maakiistojen ratkaisemiseksi säädettiin vuonna 1971 "Alaska Native Claims Settlement Act" eli ANCSKA, jonka perusteella perustettiin Sealaska-niminen yhtiö, jonka omistajia ovat tlingitit, haidat ja tsimshianit. Sealaska omistaa maita Alaskassa, ja se myy pääasiassa puutavaraa. Alaskanrölli
Alaskanrölli esiintyy alkuperäisenä laajasti Pohjois-Amerikassa: läntisessä Kanadassa, Alaskassa ja Yhdysvaltojen läntisellä puoliskolla. Lajia on tavattu Ruotsissa hyvin harvinaisena kylvösiementulokkaana. Marshall (Alaska)
Marshallin asukasluku oli vuoden väestönlaskennassa 349. Näistä 95,99 % katsoi edustavansa etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Kaupungissa on liittovaltion tunnustama jupik-heimoyhteisö Native Village of Marshall. Fort Yukon
Fort Yukon on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennan aikaan sen asukasluku oli 595. Näistä 86,05% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Fort Yukon sijaitsee 13 kilometriä Pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, paikassa jossa Yukon- ja Porcupinejoet kohtaavat. Alaskanseiti
Alaskanseiti eli mintai ("Gadus chalcogrammus", syn. "Theragra chalcogramma") on Tyynenmeren pohjoisosissa elävä turskakala, joka kuuluu maailman tärkeimpiin talouskaloihin. Alaska (EP)
Alaska on Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -yhtyeen neljäs EP-levy ja kaikkiaan yhdestoista julkaisu. Se julkaistiin 31. lokakuuta 2011. EP:n kappaleet ovat yhtyeen omaa materiaalia. Chichagof Island
Chichagof Island on saari Alexanderin saaristossa, Alaska Panhandlessa, Kaakkois-Alaskassa. Saaren pinta-ala on 5 305,88 km². Chichagof Islandin vakituinen asukasluku oli vuonna 2000 1 342. Saari kuuluu Alaskan ABC-saariin. Saari on nimetty venäläisen tutkimusmatkailijan ja amiraalin Vasili Tšitšagovin mukaan. Amerikka
Amerikka eli Uusi manner on manner maapallon läntisellä puoliskolla. Se kattaa Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan. Mannerta ympäröivät Atlantti, Tyynimeri ja Pohjoinen sekä Eteläinen jäämeri. Amerikan pinta-ala on 8,3 prosenttia koko maapallon maa-alasta, ja siellä asuu noin 900 miljoonaa ihmistä (14 prosenttia koko maailman väestöstä). Suomen kielessä Uuden mantereen synonyyminä käytetään joskus myös nimitystä uusi maailma. Alaska
Viimeisimmän jääkauden aikana Alaska oli (vuoristoalueita lukuun ottamatta) pääosin jäätön vähäisen sademääränsä vuoksi ja yhteydessä Euraasiaan Beringian kannasta pitkin. Jääkauden loppupuolella aasialaisiin väestöihin kuuluvia kansoja siirtyi Aasiasta Amerikkaan Alaskan kautta, ja ilmaston lämmetessä ne pääsivät siirtymään etelämmäksi Pohjois-Amerikkaa peittävän mannerjään vähitellen sulaessa. Alueen intiaaniväestö on peräisin tältä ajalta, eskimot todennäköisesti ainakin osittain myöhemmältä. Hawkins Island
Hawkins Island on saari Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Alaskanlahden pohjois-osassa ja on yksi Prince William Soundin Alaskanlahdesta erottavista saarista. Saari rajoittuu pohjoisessa ja lännessä Prince William Soundiin ja etelässä ja idässä Orcan salmeen, jonka toisella puolella sijaitse Cordovan kaupunki. Saaren pinta-ala on 176.338 km² ja siellä oli vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan yhteensä neljä vakituista asukasta. Alaska (kanirotu)
Alaska on Saksasta peräisin oleva kanirotu. Se on keskikokoinen, ja väriltään musta. Alaskan ihannepaino on noin 3,0-3,7 kilogrammaa. Päivämääräraja
Vuoteen 1867 saakka Alaska kuului Venäjälle, ja siellä oli sama päivämäärä kuin muuallakin Venäjällä. Päivämääräraja kulki pitkin Alaskan ja Brittiläisen Pohjois-Amerikan (nykyisen Kanadan) välistä rajaa. Kun Yhdysvallat osti Alaskan, Venäjällä oli siellä vielä silloin noudatetun juliaanisen kalenterin mukaan perjantai 6. lokakuuta 1867, mikä gregoriaanisen kalenterin mukaan olisi ollut 18. lokakuuta. Kun kauppa oli tullut voimaan, päivämääräraja siirrettiin Yhdysvaltojen hallituksen päätöksellä Beringinsalmeen, jolloin Alaskassa siirryttiin edelliseen viikonpäivään niin, että siellä oli kaksi perjantaita peräkkäin. Samalla siellä kuitenkin siirryttiin myös gregoriaaniseen kalenteriin, joka oli (päivämäärien, mutta ei viikonpäivien osalta) tuolloin 12 päivää edellä juliaanista. Näin ollen perjantain 6. lokakuuta 1867 jälkeen Alaskassa tuli perjantai 18. lokakuuta 1867. Alaskan lippu
Alaskan lippu on Yhdysvaltain Alaskan osavaltion virallinen lippu. Sen suunnitteli 13-vuotias Benny Benson vuonna 1926. Lipussa on sinisellä pohjalla kahdeksan kultaista tähteä, jotka symboloivat Otavaa ja Pohjantähteä. Sininen väri symboloi merta, taivasta, vuoristojärviä sekä lemmikkejä, Alaskan tunnuskukkaa. Pohjantähti kuvaa Alaskan asemaa pohjoisimpana osavaltiona ja Ison Karhun tähdistöön kuuluva Otava voimakkuutta. Alaskanseiti
Alaskanseiti kasvaa 55–75 cm:n mittaan, pohjoisessa suuremmaksi kuin etelässä. Sen levinneisyys kattaa Pohjoisen Tyynenmeren rannikot Japaninmereltä Alaskan kautta Kaliforniaan. Norjasta harvinaisena kuvattu "Theragra finnmarchica" kuuluu ilmeisesti samaan lajiin. Alaska
Vuonna 2000 85,7 % väestöstä puhui kotioloissa englantia. 5,2 % puhui intiaanikieliä, 2,9 % espanjaa, 1,5 % tagalogia ja 0,8 % koreaa. Haines
Haines on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen väkiluku oli 1 811. Näistä etnisesti oli 79,62% valkoisia ("white") ja 13,86% Amerikan alkuperäiskansoihin kuuluvia. Aleutti
Aleutti on aleuttien kansan puhuma eskimo-aleuttilainen kieli. Vuonna 2007 sitä puhui erään arvion mukaan noin 155 ihmistä Aleuteilla, Pribilofsaarilla ja Alaskan niemimaalla Yhdysvalloissa sekä Venäjällä Komendöörinsaareten Beringinsaarella, Nikolskojen taajamassa. Alaskanmeriharakka
Laji esiintyy Pohjois-Amerikan länsirannikolla Aleuteilta Alaskasta Kalifornian niemimaalle. Puolet pesivästä kannasta pesii Alaskassa ja lähes puolet Brittiläisessä Kolumbiassa. Etelämpänä pesii joitakin satoja pareja. Maailman populaatio on kooltaan 8 900–11 000 yksilöä. Laji ei ole uhanalainen vähäisestä lukumäärästä huolimatta. Alaskanvatukka
Laji elää luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan länsiosassa Alaskaa myöten.
Alaskanvatukasta on jalostettu lajikkeita myös koristekasveiksi, joita kasvatetaan kukkiensa tähden.
Marjat ovat syötäviä, oranssit paremman makuisia kuin punaiset. Niissä on paljon C-vitamiinia. Alaska
Pohjois- ja Länsi-Alaskan laajoilla, harvaan asutuilla erämaa-alueilla (engl. ”Bush regions” tai ”Bush Alaska”) asuu pääasiassa alkuperäisasukkaita, joita asuu myös osavaltion kaakkoisosassa. Valkoinen väestö on keskittynyt Anchorageen, Fairbanksiin ja osavaltion etelä- sekä kaakkoisosiin. Aleuteilla elää paljon filippiiniläistaustaisia, musta väestö taas on keskittynyt Anchorageen. Alaskan osto
Yhdysvallat oli tehnyt Alaskaan tutkimusretkiä vuosina 1859 ja 1865, joiden aikana alueella havaittiin huomattavia luonnonvarojen esiintymiä. Tämän vuoksi muun muassa Alaskan ostamista aluksi vastustanut senaattori Charles Sumner (joka oli ulkosuhteista vastanneen komitean puheenjohtajana hyvin vaikutusvaltainen poliitikko) ryhtyi myöhemmin tukemaan ostamista voimakkaasti. Alaska
Vuonna 2005 Alaskan väestön suuruudeksi arvioitiin 663 661, joka on 5 906 asukasta (0,9 %) enemmän kuin edellisvuonna ja 36 730 asukasta enemmän (5,9 %) kuin vuonna 2000. Alaska on harvimmin asuttu Yhdysvaltain osavaltio.Osavaltion suurimmat ryhmät alkuperän mukaan ovat: saksalaiset 16,6 %, Alaskan alkuperäisasukkaat 15,6 %, irlantilaiset 10,8 %, brittiläiset 9,6 %, amerikkalaiset 5,7 % ja norjalaiset 4,2 %. Alaskassa on osavaltioista suurin osuus väestöstä alkuperäisasukkaita. Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit
Noin 5000 eaa. Aleuteille, Alaskaan ja varsinkin Sewardin niemimaalle oli syntynyt pieniä eristettyjä asutuksia. Noin 2500 eaa. pohjoinen napameri suli osittain jääkauden jäljiltä olevasta jäästä mikä loi edellytyksiä pyyntikulttuurien synnylle. Amerikan paleoarktinen työkalun perinne käsittää muutamia aikaan 9000–6000 eaa. ajoitettuja löytöjä. Tähän perinteeseen liittyy yleensä 2-puolisesti iskettyjä kivityökaluja. Lienee metsästetty biisonia, hevosta ja hirveä. Anangulassa muista poiketen 1-puolinen iskentä, samoin kuin Callagher Flintissä. Arktikselle tyypillistä meririistaa ovat partahylje, norppa ja maitovalas. Atka
Atka on Atka Islandilla sijaitseva kaupunki Aleuttien saaristossa Alaskassa. Luettelo Alaskan kuvernööreistä
Alaska toimi vuodesta 1884 vuoteen 1912 Alaskan piirinä Yhdysvaltojen alaisuudessa. Tuolloin Alaskan kuvernöörin valitsi Yhdysvaltain silloinen presidentti.
Vuonna 1912 Alaskan piiri organisoitiin ja se muutettiin Alaskan territorioksi. Yhdysvaltain istuva presidentti valitsi Alaskan kuvernöörin aina vuoteen 1959 asti, jolloin Alaskasta tuli Yhdysvaltojen 49. osavaltio. Amerikanviklo
Amerikanviklo pesii eteläisessä Alaskassa ja Kanadassa. Maailman populaation koko on noin 100 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on muuttolintu, joka talvehtii Yhdysvaltain eteläosista Etelä-Amerikan eteläkärkeen. Lajia ei ole tavattu Suomessa. Amerikanviklo pesii pohjoisella soiden ja vesistöjen pirstomalla havumetsäalueella. Muuttomatkoilla ja talvehtimisalueilla laji viihtyy lampareilla ja allikoilla sekä märillä niityillä. Juneau
Juneau on kaupunki ja samanniminen hallintoalue ("borough") Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Juneau on Alaskan pääkaupunki ja kooltaan osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki Anchoragen ja Fairbanksin jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 31 275 asukasta. Monet paikalliset ovat työllistyneet kaupungissa sijaitsevien liittovaltion ja osavaltion virastojen kautta. Herman Alaskalainen
Pyhittäjä Herman Alaskalainen (1756 Serpuhov - noin 13. joulukuuta 1837 Alaska) oli Valamon luostarista tuolloin Venäjän keisarikuntaan kuuluneeseen Alaskaan lähetetty ortodoksinen munkki ja lähetystyöntekijä, joka puolusti alkuasukkaiden oikeuksia venäläisen siirtomaahallinnon harjoittamia sortotoimia vastaan, toteuttaen samantyyppisiä ajatuksia jotka myöhemmin on liitetty ns. vapautuksen teologiaan. Eskimot
Alaskassa asuu noin 55 000 inuitia ja noin 21 000 jupikia. Grönlannin 55 000 asukkaasta 80 prosenttia eli 44 000 on inuiteja. Alaskan itsenäisyyspuolue
Alaskan itsenäisyyspuolue (engl. "Alaskan Independence Party", lyh"." "AKIP") on Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa vaikuttava poliittinen puolue, joka haluaa kansanäänestyksen Alaskan itsenäistymisestä. Puolue kannattaa muun muassa laajoja yksilönvapauksia, yksityistä aseenomistusta, kotiopetusta ja minimivaltiota. Alaska
Šelikov rakensi kauppa-asemiensa turvaksi neljä linnoitusta, kaksi saariin ja Cook Inletiin ja St. Eliasin niemelle kumpaankin yhden. Vuonna 1790 Aleksander Baranov johti Alaskaa kuvernöörinä venäläisten tutkimusretkiä ja kauppa-asemien perustamista Alaskan sisä-osiin aina vuoteen 1818 saakka. Näihin aikoihin Gavril Sarytšev kirjoitti 1804 julkaistun matkakertomuksen, jossa hän kuvasi tšuktšien, kamtšadaalien, jakuuttien ja aleuttien elämää. Venäjän-Amerikan-kauppayhtiö sai turkiskaupan monopolin 1799. Valtion tuki helpotti kauppa-asemien levittämistä entistä pitemmälle sekä Kuskokwimille että Yukonille. 1800-luvun puoliväliin tultaessa se alkoi suunnitella luopumista siirtokunnastaan, joka ei ollut tuottoisa suurten kuljetuskustannusten vuoksi. Alaskan hallinnollinen jako
Alaska on jaettu hallintoalueisiin, borougheihin, eikä piirikuntiin kuten muut Yhdysvaltain osavaltiot. Poikkeuksellisesti myöskään hallintoalueet eivät kata koko osavaltion aluetta, vaan hallintoalueeton alue on jaettu väestönlaskenta-alueisiin. Hallintoalueita on 19 ja väestönlaskenta-alueita 10. Australian osavaltiot ja territoriot
Australialla on myös useita asuttuja saaria, joilla on territorio-asema: Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret. Tämän lisäksi on joukko asumattomia saaria: Korallimeren saarten territorio, Heard ja McDonaldinsaaret ja Australian Antarktiksen alue. Australia
Australialla on myös useita pienempiä, asutettuja territorioita, joihin kuuluvat Uuden Etelä-Walesin rannikolla sijaitseva sotilastukikohta Jervis Bay sekä Norfolkinsaari, Joulusaari ja Kookossaaret, jotka tunnetaan myös nimellä Keelingsaaret. Asuttamattomia territorioita ovat Ashmore- ja Cartiersaaret, Korallimerensaaret, Heardsaari ja McDonaldinsaaret sekä Australian Antarktinen territorio. Alaskan ABC-saaret
Saaret ovat pääosin koskemattomia. Suurin osa saarista on suojeltu, eikä niillä asu paljoakaan ihmisiä, vaikka ne kuuluvat Yhdysvaltojen suurimpiin saariin. Alaskanmeriharakka
Kallioiset rannat Tyynenmeren rannikolla. Pesii pääasiassa saarilla ja riutoilla. Pohjoiset populaatiot ovat ilmeisesti lyhyen matkan muuttolintuja. Muuttaa perhekunnittain. Montague Island
Montague Island on Alaskanlahdessa sijaitseva saari. Se kuuluu Yhdysvaltojen Alaskan osavaltioon ja sijaitsee Prinssi Williamin salmen eteläpuolella ollen yksi sen Alaskanlahdesta erottavista saarista. Saaren pinta-ala on 790,88 neliökilometriä ja se on Yhdysvaltojen 26. suurin saari. Saarella ei ole vakituista asutusta ja sen korkein kohta on noin 200 metriä merenpinnasta. Kruzof
Kruzof on asumaton saari Alaskan eteläosissa Yhdysvalloissa. Unalaska
Unalaska on noin 4 300 asukkaan kaupunki Aleutteihin kuuluvalla Unalaskan saarella Alaskassa. Kaupunki tunnetaan myös nimellä Dutch Harbor, joka kuitenkin tarkasti ottaen käsittää vain Amaknak-saarella sijaitsevan satama-alueen. Amaknak Island on yhdistetty pääsaareen sillalla. Alaska (laulaja)
Olvido Gara (s. 13. kesäkuuta 1963 México, Meksiko) taiteilijanimeltään Alaska, on espanjalais-meksikolainen laulaja, lauluntekijä, näyttelijä ja tv-persoona. Hän syntyi Meksikossa, mutta muutti 1970-luvun alussa perheineen Espanjaan. Alaska on yksi näkyvimpiä hahmoja kahdeksankymmentäluvun Madridin vastakulttuuriliikkeessä. Hänet tunnetaan Kaka de Luxe, Pegamoides ja Dinarama -nimisistä kokoonpanoista. Alaska ja Dinaraman suurimpia hittejä olivat "Ni tú ni nadie" ja "A quién le importa". Vuonna 1980 hän esiintyi myös Pedro Almodóvarin elokuvassa "Pepi, Lui, Bom y otras chicas del montón". Alaska perusti Fangoria-nimisen yhtyeen Nacho Canutin kanssa 1989. Fangoria tunnetaan muun muassa hitistään "Retorciendo palabras".
Vuonna 2011 Espanjan MTV alkoi lähettää tositv-sarjaa "Alaska ja Mario", seuraten taiteilijaparin elämää. Ohjelma on tyyliltään kuin "The Osbournes". Maaliskuussa 2018 ilmoitettiin, että show saa kolmen vuoden tauon jälkeen jatkoa. Pikkukiislanen
Pikkukiislaset pesivät arktisilla alueilla Tšukotkan ja Alaskan välillä ja ovat runsain alueella elävistä ruokeista. Kokonaispopulaatio on noin 24 miljoonaa yksilöä. Suurimmat yhdyskunnat ovat Aleuteilla, Saint Lawrencen saarella ja Little Diomeden saarella. William H. Seward
Sewardin suurin saavutus ulkoministerinä oli Alaskan hankkiminen Yhdysvalloille. Venäjä ei keksinyt tuottavaa käyttöä omistamalleen Alaskalle, joten se laittoi tuon valtavan maa-alueen myyntiin vuonna 1867. Seward tarttui tilaisuuteen ja neuvotteli kauppasopimuksen, jossa Alaskan hinnaksi tuli 7 200 000 dollaria, eli noin viisi dollaria neliökilometriä kohti. Sewardin kunniaksi eräs suuri niemimaa Alaskassa on nimetty Sewardin niemimaaksi. Alaskanmeriharakka
Alaskanmeriharakka ("Haematopus bachmani") on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Lajin nimesi John James Audubon ystävänsä John Bachmanin mukaan vuonna 1838. Aleutit (kansa)
Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867 ja suurin osa aluteista jäi näin Yhdysvaltojen alaisuuteen. Joitakin aluettiperheitä oli kuitenkin siirretty edelleen osana Venäjää säilyneille Komendöörisaarille. Alaskan rannikolla asuneet aleutit ja inuitit olivat omaksuneet venäläisiä tapoja, mutta Yhdysvallat alkoi soveltaa heihin sulauttamispolitiikkaa. Japani miehitti osan Aleuttien saarista toisen maailmansodan aikana. Yhdysvallat oli evakuoinut saaret, joiden asukkaat vietiin väliaikaisille sijoituspaikoille Alaskan mantereelle. Monet aleuteista kuolivat sijoituspaikkojen huonojen olosuhteiden takia. Kun he pääsivät palaamaan kotikyliinsä vuonna 1945, monet asunnot oli poltettu ja tuhottu. Alaskansara
Alaskansara ("Carex stylosa") on monivuotinen saralaji, joka kasvaa Pohjoisen Jäämeren ja Tyynenmeren pohjoisosan alueella. Kanadan maantiede
Kanadan ja Yhdysvaltain välinen 8 893 kilometrin pituinen maaraja on maailman pisin puolustamaton raja. Lisäksi Kanadalla ja Yhdysvalloille kuuluvan Alaskan välinen raja on 2 477 kilometriä pitkä. Tanskalle kuuluva autonominen Grönlanti sijaitsee Kanadan koillispuolella, ja sen erottavat Kanadan arktisista saarista Baffininlahti ja Davisinsalmi. Ranskalle kuuluva Saint-Pierre ja Miquelonin saariryhmä sijaitsee aivan Newfoundlandin etelärannikon läheisyydessä St. Lawrencen lahdella, ja sille kuuluu Kanadan talousvyöhykkeessä oma merellinen erillisalueensa. Aleutit (kansa)
Aleutien perinteiset asuinalueet kattoivat Aleuttien saariston, minkä lisäksi heitä on asunut osissa Alaskan mannermaata. 1700-luvun alussa aluetteja oli ehkä noin 16 000–20 000. Ensimmäiset eurooppalaiset tulivat alueelle Venäjältä. Vuonna 1741 alueella liikkui Venäjän palveluksessa olleet Vitus Jonassen Beringin ja Aleksei Tshirikovin tutkimusretket. Molemmat välttelivät alkuperäisasukkaita, mutta kohtasivat kuitenkin joitakin aleutteja. Beringin retkikunnan mukana ollut siperialainen korjakki kiinnosti erityisesti aleutteja. Venäläisiä alkoi kiinnostaa alueen runsaat turkiseläimet, kuten merisaukot, hylkeet ja ketut. Turkikset johti tutkimusretkien jälkeen suoranaiseen ryntäykseen alueelle. Venäläisten ja aluttien suhteet huononivat nopeasti ja osapuolten välillä käytiin väkivaltaisia yhteenottoja. Esimerkiksi vuonna 1762 aleutit surmasivat kymmenisen venäläistä eri puolilla saaristoa ja vuonna 1764 he upottivat neljä venäläistä laivaa. Venäläiset kostivat vuosina 1765–1766 toteutetulla hävitysretkellä, jota johtivat Ivan Soljov ja Stephan Glotov. Yhteensä surmattiin noin 3 000 aluettia. Vähitellen paikalliset alistettiin, vaikka suhteet pysyivätkin huonoina. Osa kastettiin jopa ortodoksiseen kirkkoonja heitä työskenteli venäläisten alaisuudessa pyynnissä ja nahkojen jälkikäsittelyssä. Venäläisten alaisuudessa aleutteja siirrettiin esimerkiksi Pribilofsaarille, Uuteen Arkangeliin ja edelleen etelämmäs. Manokotak
Manokotak on kaupunki Alaskassa Igushikjoen rannalla 40 kilometriä lounaaseen Dillinghamista. Sen asukasluku oli vuoden väestönlaskennassa 442. Kylässä toimii liittovaltion tunnustama eskimoiden heimoyhteisö Manokotak Village Council. Alaska
Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 20 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainhuoneessa 40 jäsentä. Pohjoisnapa
Pohjoisnavan ympärillä olevaa aluetta sanotaan arktiseksi alueeksi, ja napa-alueen reuna-aluetta subarktiseksi alueeksi. Pohjoisnavan ympärillä sijaitsevat Alaska, Kanadan arktiset saaret, Grönlanti, Huippuvuoret, Frans Joosefin maa, Novaja Zemlja, Sevarnaja Zemlja, Pohjois-Siperia ja muutamat muut tunnetut saaret. Alaska
Suomalaisilla oli suhteellisen suuri vaikutus Alaskassa alueen kuuluessa Venäjään. Alaskan kuvernöörinä toimi kaksi suomalaista: Arvid Adolf Etholén vuosina 1840–1845 ja Johan Hampus Furuhjelm vuosina 1859–1864. Venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian johdossa oli monia suomalaisia. Alaskan suomalaisväestöön kuului tiedemiehiä, upseereita ja taloudenhoitajia, mutta suurin osa oli merimiehiä ja käsityöläisiä. Lisäksi suomalaisväestöön kuului myös inkeriläisiä, jotka olivat lähteneet Inkerinmaan ja Pietarin kautta toiselle puolelle valtakuntaa. Suomalaiset toimivat vuonna 1840 Etholénin kuvernöörikaudella perustetun Uuden Arkangelin luterilaisen kirkon kautta. Se toimii edelleenkin, tosin osana Amerikan luterilaista kirkkoa nimellä ”Sitkan luterilainen kirkko”. Luterilainen kirkko tuli tarpeeseen, koska Alaskan merkittävä luterilainen väestö suomalaisten jälkeen olivat ruotsalaiset ja baltiansaksalaiset, joita toimi myös kauppakomppanian johdossa. Lisäksi luterilaisen kirkon piirissä toimi paljon latvialaisia, virolaisia, liettualaisia sekä muutamia muita yksittäisiä Pohjois-Euroopasta kotoisin olevia siirtokuntalaisia. Suomalaisten tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta se lasketaan sadoissa. New Mexico
New Mexico (vanhentunut suomennos Uusi-Meksiko) on Yhdysvaltojen 47. osavaltio ja se sijaitsee Yhdysvaltojen lounais- ja länsiosissa. New Mexico kuuluu myös vuoriosavaltioihin ja se on kuudenneksi harvimpaan asutettu osavaltio Yhdysvalloissa. Chuathbaluk
Chuathbaluk on pieni kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen väkiluku oli 119. Näistä 91,60% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Valkopäämerikotka
Valkopäämerikotka jaetaan kahteen alalajiin: Audubonin vuonna 1827 kuvaileman "washingtoniensis"-alalajin valkopäämerikotkat elävät pohjoisemmassa: Alaskassa, Aleuteilla, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa, kun taas Carl von Linnén Etelä-Carolinassa vuonna 1766 kuvaileman "leucocephalus"-nimialalajin valkopäämerikotkat asustavat Yhdysvaltain eteläosissa ja Meksikossa. Nämä kaksi alalajia erottuvat toisistaan lähinnä kooltaan: Pohjoisessa elävät "washingtoniensikset" ovat huomattavasti eteläisiä lajitovereitaan suurempia. Suurimmat valkopäämerikotkat on tavattu Yhdysvaltain Alaskan osavaltiosta. Siellä naaraspuoliset linnut voivat painaa jopa seitsemän kilogrammaa ja niiden siipien väli voi yltää aina 2,4 metriin saakka. Pohjoisemmasta alalajista käytetään joskus myös nimeä "alascanus". Hinchinbrook Island
Hinchinbrook Island on saari Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Saari sijaitsee Alaskanlahdella ja on yksi Prince William Soundin Alaskanlahdesta erottavista saarista. Saaren pinta-ala on 445 neliökilometriä ja se on Yhdysvaltojen 37. suurin saari. Saarella asui vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan 5 vakituista asukasta. Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit
Varhaisia Aleuttien merinisäkkäiden pyyntiin liittyviä löytöpaikkoja ovat yli 7000 vuotta vanha Anangula ja noin 15 000 v vanha Onion Portage. Alaskassa varhaisin mikroliittiperinne oli NAMANT. Alaskaan syntyi monenlaisia pyyntikulttuureja jääkauden päättymisen aikoihin noin 8000 eaa.. Denalin kansallispuisto
Denalin kansallispuisto () on Yhdysvaltain Alaskan osavaltiossa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto perustettiin 26. helmikuuta 1917. Denali on yhteensä 24 585 km² laajuinen, ja sitä hallinnoi National Park Service. Puiston kuuluisin nähtävyys on kenties Denali (aiemmin Mount McKinley), Yhdysvaltojen korkein vuori, jonka mukaan puisto alun perin olikin nimetty Mount McKinleyn kansallispuistoksi. McKinley-nimen vuori sai Yhdysvaltain 25. presidentiltä William McKinleyn mukaan jo vuonna 1897 ja Alaskan alkuperäiskansat kutsuvat sitä Denaliksi, josta siis kansallispuiston nimikin juontuu.
Mount McKinleyn kansallispuisto perustettiin vuonna 1917 suojelemaan alueen ohutsarvilampaita. Vuosikymmeniä myöhemmin, vuonna 1978, presidentti Jimmy Carter perusti silloisen kansallispuiston lähistölle Denalin suojelumonumentin. Denali on athabascaa ja tarkoittaa korkeaa. Intiaanit viittasivat sillä luultavasti McKinley-vuoreen. Kaksi vuotta Denalin nimittämisen jälkeen se yhdistettiin McKinleyn kansallispuistoon, jolloin puiston nimi myös vaihtui Denaliksi. 
Denalissa tavataan useita eläin- ja lintulajeja. Alueella elää muun muassa suuria nisäkkäitä kuten harmaakarhuja, mustakarhuja, susia ja hirviä sekä lintuja kuten maakotkia, pikkujoutsenia ja tunturihaukkoja. Kansallispuiston vesissä elää yhteensä 10 eri kalalajia, muun muassa lohia, taimenia ja pallaita. Alueen kylmien olosuhteiden takia kalat jäävät usein pienikokoisiksi. Kylmyyden vaikutuksesta alueella on vähän sammakkoeläimiä: alueen ainoa sammakkolaji on pakkasia kestävä metsäsammakko. Vierailijoita kehotetaan pysymään etäällä puiston villieläimistä, eikä heillä ole lupaa ruokkia niitä. Alaska
Venäjän tsaarin Pietari Suuren toimeksiannosta 1700-luvulla kaksi alusta purjehti Vitus Beringin johdolla Kamtšatkan niemimaalta Kuriilien kautta itään päin ja löysi Alaskan mannermaan. Vuonna 1740 hän perusti Kamtšatkaan Petropavlovskin asutuksen, josta hän johti seuraavana vuonna tutkimusmatkan Alaskaan. Beringin toisen matkan (1733-1743) jälkeen venäläisten harjoittama turkismetsästyksen painopiste suuntautui pitemmälle itään, Aleuteille ja Alaskaan. Vaikka Pietari III:n seuraaja, Katariina II, ei halunnut valjastaa uusien maiden valloittamiseen miehiä, laivoja tai rahaa, hän otti laajenemisen tulokset tyytyväisinä vastaan. Niin kauan kuin turkiseläimiä löytyi, niiden metsästäminen toimi imperialismin voiman lähteenä. Venäjän Amerikassa kauppayhtiöiden taistelu vallasta riisti turkiskaupan yksityisten yrittäjien käsistä isompien yrityksien haltuun. Muutoksen uranuurtaja oli Grigori Ivanovitš Šelikov, joka oli aikaisemmin toiminut Siperiassa ja kiinnittänyt huomionsa Amerikassa harjoitettavan turkiskaupan mahdollisuuksiin. Ensimmäiset kauppamatkat olivat hyvin kannattavia ja Šelikov ja Ivan Golikov perustivat 1781 yhteisen yrityksen Šelikov-Golikov kauppayhtiön harjoittamaan alueen turkiskauppaa. Venäjä käytännössä orjuutti alkuperäisasukkaita turkisten metsästyksessä. Aleutit (kansa)
Kun Alaskasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1959, sen sallittiin hallintonsa rahoittamiseksi valita 103 miljoonaa eekkeriä maata alueeltaan myyntiin. Vielä vuonna 1884 Alaskan siviilihallinnon laki esitti, ettei ”intiaaneilta viedä mitään heidän käyttämäänsä tai hallitsemaansa tai omakseen väittämäänsä maata”. Käytännössä Alaska valitsi myös alkuperäisasukkaiden kylien maita, vaikka niiden oli tarkoitus olla lain ulkopuolella. Aluetit perustivat Aleut-liiton (Aleut League) ajamaan omia oikeuksiaan ja vuonna 1966 perustettiin Alaskan alkuperäiskansojen liitto eli Alaska Federation of Natives. Lopulta joulukuussa 1971 solmittiin Alaskan alkuperäiskansojen maavaatimusten järjestelylaki, Alaska Native Land Claims Settlement Act eli ANCSA. Sen perusteella muodostettiin 12 alueellista ja 203 kyläkorporaatiota. Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 19 282. lukuun sisältyvät myös ne, jotka ilmoittivat kuuluvansa aleuttien lisäksi johonkin muuhun heimoon tai rotuun. Pelkästään aleutiksi itsensä ilmoitti 61,8 % koko luvusta. Anderson (Alaska)
Anderson on kaupunki Alaskassa. Se on saanut nimensä Arthur Andersonin mukaan. Tämä oli tilallinen, joka asui alueella 1950-luvun loppupuolella. Anderson jakoi maansa osiin ja myi suurimman osan läheisen Clear Air Force Stationin siviilityöntekijöille. Alaskavuoristo
Alaskavuoristo () on 650 kilometriä pitkä vuoristo eteläisessä Keski-Alaskassa Yhdysvalloissa. Vuoristossa sijaitsee Pohjois-Amerikan korkein vuori, Denali (tunnettu aiemmin nimellä Mount McKinley). "Alaskavuoristo"-nimeä ("Alaska Range") käytti ensimmäisenä luonnontieteilijä W. H. Dall vuonna 1869. Alaska
Alaskan ilmastoon vaikuttaa sen sijainti pohjoisessa. Se ulottuu leveyspiiriltä 51 N leveyspiirille 71 N. Napapiirin pohjoispuolella on talvisin kaamos, kesäisin paistaa kesäyön aurinko. Osavaltiolla on rantaviivaa 10 700 km, ja meri lisää kosteutta ja pienentää lämpötilan vaihteluita. Sisämaassa vallitsee äärevä mannerilmasto. Myös korkeuserot vaikuttavat lämpötilaoloihin. Kylmintä on talvella sisämaan alavilla alueilla kuten Yukonin tasangolla ja Tananan laaksossa. Delta Junction
Athapaska-intiaanit ovat asuttaneet Alaskan sisäosia eläen metsästäen ja kalastaen ainakin 10 000 vuotta. Nykyihmisen levittäytyminen maapallolla
Amerikkaan nykyihmiset saapuivat Alaskan kautta Aasiasta 15 000–35 000 vuotta sitten. Silloin mantereita erottavan Beringinsalmen tilalla oli leveä kannas. Pohjois-Amerikan länsirannikko asutettiin luultavasti meren kautta. Alaska Aces
Alaska Aces on yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Anchoragesta Alaskasta. Seura pelaa ECHL-liigaa, ja se on voittanut liigan mestaruuden kaksi kertaa. Seuran kuuluisia entisiä pelaajia ovat muun muassa Scott Gomez, Brandon Dubinsky, Chris Beckford-Tseu ja Marek Schwarz Aidattu asuinalue
Meksikossa aidattuja asuinalueita arvellaan olevan kaikkein eniten, ja niissä asuu lähes 57 miljoonaa ihmistä. Myös muualla latinalaisessa Amerikassa kuten Brasiliassa sekä Intiassa, osissa Afrikkaa, Lähi-idässä, Venäjällä ja Aasiassa, etenkin Kiinassa on paljon aidattuja asuinalueita. Britanniassa oli jo vuonna 2003 yli 1000 aidattua asuinaluetta. Yhdysvaltain talouksista vuonna 2009 aidatuilla asuinalueilla asui 11 miljoonaa eli 8,4 prosenttia, mikä oli 3,4 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2001. Ruotsissa aidattuja asuinalueita oli syksyllä 2018 neljä. Alaskan osto
Venäjä oli yrittänyt myydä Alaskaa Yhdysvalloille jo vuosia ennen kaupan syntymistä. Venäjällä oli useita syitä pyrkiä eroon Alaskasta. Siitä oli tullut rasite, sillä sen hallitseminen oli kallista ja Venäjä oli velkaantunut raskaasti Krimin sodan (1853–1856) aikana. Tarvikkeiden toimittaminen Venäjältä Alaskaan oli logistisesti hankalaa ja venäläisten yhteiselo tlingit-intiaanien kanssa ei aina sujunut rauhallisesti. Lisäksi Alaskan myyntipyrkimyksiin vaikuttivat poliittiset syyt: Venäjällä oltiin kiinnostuneempia laajentamaan valtakuntaa Aasiassa kuin Amerikassa, ja Yhdysvalloissa eläneen kutsumuskohtalon takia Venäjällä uskottiin, että alue päätyisi joka tapauksessa ennemmin tai myöhemmin Yhdysvalloille. Talvisodan ulkomainen apu
Yhdysvaltain kongressissa puuhattiin sodan aikana suomalaisten pakolaisten asuttamista Alaskaan, jos Neuvostoliitto miehittäisi maan. Suunnitelma esiteltiin myös Finnish Relief Fundin puheenjohtajana toimineelle Herbert Hooverille. Tarkoituksena oli luovuttaa suomalaisten käyttöön yli 100 000 neliömailia maata Yukonin sivujoen Tananan alueelta. Alaskan asutustoiminta toimisi myös torjumaan mahdollista Japanin hyökkäystä sinne. North Pole (Alaska)
North Pole on kaupunki Fairbanksin metropolialueella Alaskassa. Vuoden 2009 arvion mukaan kaupungin asukasluku oli tuolloin 2 226. Kaupungin nimi tarkoittaa pohjoisnapa, mutta tosiasiassa kaupunki sijaitsee yli 2 700 kilometriä sieltä etelään. Kaupungin nykyinen pormestari on Doug Isaacson. Intiaanireservaatti
Yhdysvalloissa on tätä nykyä noin 300 intiaanireservaattia. Alaskassa on yksi reservaatti. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 56,2 miljoonaa eekkeriä eli noin 227 000 km², mikä on 2,3 % Yhdysvaltojen pinta-alasta. Liittovaltion tunnustamia alkuperäisheimoja, mukaan lukien Alaskan heimot, on 566. Kaikilla heimoilla ei ole omaa reservaattia kun taas joillakin niistä on useampia. Enemmistö intiaaneista elää silti reservaattien ulkopuolella. Alaskan niemimaa
Alaskan niemimaa on Alaskasta lounaaseen kohti Aleuttien saaristoa työntyvä noin 800 kilometriä pitkä niemi. Alaskan niemimaa ja Aleutit erottavat Beringinmeren Tyynestä valtamerestä. Naali
Naali elää pohjoisella napa-alueella Kanadassa, Alaskassa, Venäjällä, Grönlannin reunaosissa, Islannissa, Huippuvuorilla, Skandinaviassa ja Suomessa. Lajia on lisäksi istutettu Aleuteille. Naaleja kasvatetaan myös turkiseläiminä, jolloin niitä kutsutaan nimellä sinikettu. Alaskan osto
Alaskan myymisestä keskusteltiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1859, mutta 1861 syttynyt Yhdysvaltain sisällissota keskeytti neuvottelut. Alaska
Alaskan kulttuurielämää sävyttää kiinnostus alkuperäiskansojen taiteeseen ja Venäjän vallan aikaan. Osavaltion kansallismuseo ja historiallinen kirjasto sijaitsevat Juneaussa. Fairbanksissa on yliopiston yhteydessä "Pohjoisen museo", joka kertoo tieteestä ja tutkimuksesta ja jossa on pysyvä revontuliaiheinen näyttely. Sitkassa on Sheldonin museo, joka keskittyy osavaltion kaakkoisosan alkuperäiskansohjen perinteisiin. Huslia
Huslia on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 293. Näistä 93,52% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Yhdysvaltain ympäristöpolitiikka
Keijo Korhosen mukaan Alaskan öljyntuotanto kattaisi USA:n kysynnän ehkä yhdeksi vuodeksi. Alaskan öljynporaus, sen rakennukset, tiet ja putkistot voivat tuhota herkän arktisen luonnon. Alue on suojeltu vuodesta 1980. Bush kumosi suojelun. Alaskan luonnonsuojelualueiden avaaminen öljynporaukselle on kallista ja epävarmaa. On myös arveltu, että öljy-yhtiöt pyrkivät vain nöyryyttämään luonnonsuojelijoita. Mekoryuk
Nuniwarmiutit (tai cup'igit) ovat asuttaneet Nunivaksaarta 2 000 vuoden ajan. Ensimmäisinä eurooppalaisina alueelle saapui Venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian retkikunta, joka raportoi vuonna 1821 saarella asuvan 400 ihmistä 16 kylässä. Yhdysvaltojen ostettua Alaskan vuonna 1867 Ivan Petroff laski saarella olevan 702 jupikkia yhdeksässä kylässä mukaan lukien 117 ihmistä ”Kootissa”, joka oli paikka lähellä nykypäivän Mekoryukia. Vuoden 1900 epidemia jätti kylään vain neljä perhettä. Bureau of Indian Affairs
Bureau of Indian Affairs on Yhdysvaltain sisäministeriön alainen virasto, joka vastaa Yhdysvaltain alkuperäisväestön maiden hallinnoinnista ja hoidosta. Viraston alaisuudessa on alueita 225 000 neliökilometrin verran. Lisäksi virasto antaa opetusta noin 44 000 intiaanille, ja tuottaa palveluita yhteensä 1,7 miljoonalle intiaanille ja Alaskan alkuperäiskansojen edustajalle. Maassa on kaikkiaan 562 rekisteröityä alkuperäisheimoa. Crow Village
Kylä siirtyi ylös ja alas jokivartta riippuen joenkulusta. Se mainittiin ensimmäisessä Yhdysvaltojen väestönlaskennassa, kun Alaskasta tuli territorio vuonna 1876. Ivan Petrofin suorittamassa väestönlaskennassa kylä listattiin nimellä Toolooka-anahamute ja asukasluvuksi ilmoitettiin 59. Noin vuonna 1910 Crow Village muutettiin alavirtaan noin puoli mailia joen juoksun muututtua. Uutta asutusta kutsuttiin nimellä New Crow Village. Yksi muuttoon osallistuneista nuorukaisista oli Crow Village Sam (Phillips). Yhdysvallat
Mantereen sisäosia hallitsee laaja tasankoalue, joka ulottuu Meksikonlahdelta Kanadan rajalle ja sieltä Alaskaan. Se jaetaan kolmeen osaan: Atlantin ja Meksikonlahden rannikkotasankoihin, sisämaan Suuriin tasankoihin ja Kanadan kilpeen. Suuri tasanko levittäytyy Kalliovuorten itäpuolella suunnilleen manteren puolivälissä. Sen koillispuolella on Keskilänneksi tai Maissivyöhykkeeksi kutsuttu alue, jonka maaperä ja ilmasto ovat suotuisia maanviljelylle, etenkin maissin kasvatukselle. Alaska
Alaska sijaitsee Pohjois-Amerikan luoteisimmassa osassa, suurimmaksi osaksi 60. ja 70. pohjoisen leveyspiirin välillä. Sitä rajoittavat etelässä Tyynenmeren Alaskanlahti, lännessä Beringinmeri ja Beringinsalmi sekä pohjoisessa Pohjoiseen jäämereen kuuluvat Tšuktšimeri ja Beaufortinmeri. Idässä Alaskan ja Kanadan välinen raja kulkee yli tuhat kilometriä aivan suoraan 141. läntistä pituuspiiriä pitkin, mutta Tyynenmeren rannikolla Alaskaan kuuluu myös pitkä ja kapea maakaistale, joka ulottuu huomattavasti mainittua pituuspiiriä idemmäksi ja samalla muuta Alaskaa etelämmäksi. Muuttoliike
Lähi-idässä ihmiset olivat käyneet jo yli 100 000 vuotta sitten, mutta 60 000–70 000 vuotta sitten he jatkoivat sieltä edemmäs. Nykyihmiset tulivat Etelä-Aasiaan noin 50 000 vuotta sitten ja saapuivat Australiaan meriteitse 40–60 000 vuotta sitten. He saattoivat käyttää meriteitä myös jo Afrikasta lähtiessään ja Etelä-Aasian rannikkoa myöten liikkuessaan. Euroopasta on löytynyt nykyihmisen jäänteitä 41–45 tuhannen vuoden takaa. Amerikkaan nykyihmiset saapuivat Alaskan kautta Aasiasta 35 000–15 000 vuotta sitten. Silloin mantereita erottavan Beringinsalmen tilalla oli leveä kannas. Pohjois-Amerikan länsirannikko asutettiin luultavasti meren kautta. Amerikan asutusaaltoja on ollut useita, ilmeisesti ainakin kolme. Erään teorian mukaan australideja muutti Amerikkaan jo 50 000 vuotta sitten. Tyynenmeren saaret ja atollit ihminen asutti viimeiseksi. Uusi-Seelanti oli viimeinen asuttamaton elinkelpoinen alue: se asutettiin 800 vuotta sitten. Myskihärkä
Alaskan myskihärkäkanta metsästettiin sukupuuttoon 1800-luvulla. Myskihärkää on onnistuneesti istutettu 1900-luvulla muun muassa kivikkoiselle ja lyhytkasvuiselle Dovren ylängölle Norjaan, mistä eläimet vaelsivat Ruotsin puolelle Tännäsiin Härjedaleniin. Vuonna 1986 julkaistussa Dovren kunnan vaakunassa on myskihärän kuva. Myskihärkiä elää istutettuina jonkin verran myös Siperian tundralla Taimyrin niemimaalla, missä laji viihtyy hyvin. Niitä on viety myös itäisen Siperian edustalla olevalle Wrangelinsaarelle. Grönlannissa siirrettiin 1960-luvulla 27 myskihärkää Kangerlussuarqiin eli Söndre Strömfjordiin, missä alkujaan 27 eläimen kanta oli 90-luvun puoliväliin tultaessa kasvanut jo 3 500 yksilön joukoksi. Laidun on siellä parempaa kuin itärannikolla. Myskihärkiä on istutettu myös Alaskaan ja Arktisille saarille, esimerkiksi Banksin saarelle, jossa elää nykyään suurin myskihärkäjoukko, noin 68 000 yksilöä. Islannin, Pohjois-Ruotsin ja Huippuvuorten istutukset epäonnistuivat ehkä liiallisen lämmön ja kosteuden takia, osin kannan pienuuden takia. Semisopochnoi
Semisopochnoin saari ei ole luultavasti koskaan ollut asuttu lukuun ottamatta kauttakulkijoita ja saarelle pelastautuneita haaksirikkoutuneita. Saarelle tuotiin 1800-luvulla naaleja turkistarhausta varten, mutta vuonna 1997 ne poistettiin saarelta. Vuonna 1867 Yhdysvallat osti Semisopochnoin yhdessä muiden Aleuttien saariketjuun kuuluvien saarten ja muun Alaskan kanssa. Tuohon saakka saari kuului Venäjään. Semisopochnoi ei kärsinyt, toisin kuin jotkin muut Aleuttien saaret, toisen maailmansodan taisteluista. Saarella toimi vuosina 1971–1973 valvonta-asema, joka liittyi Yhdysvaltojen läheisellä Amchitkan saarella suorittamiin ydinkokeisiin. Revillagigedo Island
Revillagigedo Island on saari Alexanderin saaristossa Alaskassa. Saaren asukkaat itse eivät kutsu saarta Revillagigedoksi, vaan lyhyemmin Revillaksi. Fairbanks North Star
Fairbanks North Star on hallintoalue, eli borough, Alaskassa. Alueen pinta-ala on 19 280 km², joten se on hieman New Jerseyn osavaltiota pienempi. Kunnan asukasluku on 97 581, ja asukastiheys on 5/km². Hallintoalueen suurin kaupunki ja keskus on Fairbanks. Alueella vallitsee kylmätalvinen, ja lämminkesäinen mannerilmasto. Hallintoalue perustettiin vuonna 1964. Deadhorse
Deadhorse on paikallishallinnoton alue ("unincorporated community") Nort Slopen hallintoalueella (borough) Alaskassa Dalton-jäätien varrella. Deadhorse tuli tutuksi öljylöydöstä. Nimi Deadhorse ei viittaa kuolleisiin hevosiin mutta Dalton tietä liikenöivät rahtarit sanovat että sinne päästyään olo on "kuin kuolleella hevosella" ja siksi tämä nimi on hauska yli 600 kilometriä pitkän todella vaarallisen tien päässä sijaitsevalle kaupunkille. Deadhorsessa on postitoimisto, lentokenttä, kauppa ja asutusta. Kaupunki tuli tutuksi Rekkakuskit jäällä -televisio-ohjelmasta. Deadhorse on sijaitsee pohjoisen napapiirin yläpuolella.