Minkälainen olento Medusa on kreikkalaisen mytologian mukaan?
Medusa
Medusa () oli kreikkalaisessa tarustossa hirviömäinen naispuolinen olento gorgo, joka pystyi katseellaan muuttamaan ihmisen kiveksi. Hänen sisarensa olivat Euryale ja Stheino.
Kreikkalainen mytologia
Mytologia sisältää lukuisia kertomuksia jumalten välisistä suhteista ja kiistoista. Haades sieppasi Demeterin tyttären Persefonen vaimokseen manalaan. Demeterin surressa luonto kuihtui. Ratkaisuksi Persefoneelle annettiin lupa viettää osa vuodesta maan päällä. Tämä selittää vuodenaikojen vaihtelun. Athene ja Poseidon kisasivat Ateenan kaupungin omistuksesta, ja Athene voitti kaupungin itselleen. Klytaimestra
Klytaimestra () tai Klytaimnestra () oli kreikkalaisessa mytologiassa Tyndareuksen ja Ledan tytär. Hänen äitinsä synnytti kaksi munaa Zeuksen maattua tämän kanssa joutsenen hahmossa. Näistä syntyivät myös Klytaimestran sisarukset: Zeuksen siittämät Polydeukes ja Helena ja Tyndareuksen siittämä Kastor. Medon
Medon (, ”hallitsija”) oli miehen nimi antiikin Kreikassa: Kreikkalainen mytologia
Antiikin Kreikassa myytit olivat osa jokapäiväistä elämää. Nykyisin myytti käsitetään yleensä yleisesti tunnettuna ajatuksena, joka on kuitenkin epätosi. Kreikkalaiset käsittivät myytit ennemmin yleisesti tunnettuina kertomuksina, jotka ilmaisivat jotain syvempää totuutta, jota ei kyetty esittämään muulla tavalla, kuten tieteellisesti. Myyttejä käytettiin esimerkiksi selittämään maailman syntyä, erilaisia luonnonilmiöitä sekä maailmassa esiintyvän pahan alkuperää. Esimerkiksi myytti Persefonen sieppauksesta selitti vuodenaikojen kiertoa. Myytit selittivät myös psykologiaa siten, että eri jumalat heijastelijat ihmisluonteita, ja erilaiset halut ja luonteenpiirteet olivat eri jumalten hallinnassa. Esimerkiksi Helena selitti lähteneensä Troijaan, koska Afrodite valtasi hänet. Myytit selittivät myös historiallisia tapahtumia, kuten sitä, miksi Troija kukistui erilaisten inhimillisten ja jumalallisten toimien seurauksena. Myytit selittivät myös muun muassa kulttuurieroja sekä kansojen ystävyyksien ja vihollisuuksien alkuperää. Varsinkin ylhäiset sukujuuret haluttiin juontaa jumaliin ja kytkeä näin osaksi mytologiaa. Ganymedes (mytologia)
Ganymedes () oli kreikkalaisen mytologian mukaan jumalten juomanlaskija. Hän ei aluksi suinkaan ollut jumala vaan tavallinen mies, jonka kauneus herätti ylijumala Zeuksen mielenkiinnon. Zeus pyysi Ganymedestä rakastajakseen ja tämä suostui saaden näin ikuisen elämän ja kauneuden. Salamavaras
Paettuaan linja-autosta Percy lähtee ystävineen jatkamaan matkaa länteen jalkaisin ja tulevat Em-tädin pihatonttukaupalle. Ystävykset saavat Em-tädin luona syödäkseen, ja Em pyytää heitä poseeraamaan valokuvaa varten. Juuri ajoissa Annabeth kuitenkin tajuaa sen olevan juoni, sillä Em-täti on todellisuudessa Medusa, hirviö, jonka katse kivettää uhrinsa. Percy katkaisee Medusalta kaulan ja lähettää sen mustaan harsoon, kahteen muovipussiin ja pahvilaatikkoon paketoituna Olympos-vuorelle jumalten nähtäville. Helvetti
Tämän jälkeinen kreikkalainen mytologia täydensi Odysseian kuvausta Haadeksesta, joskaan ei aina johdonmukaisesti. Jumalten vallanjaossa Zeus saa taivaan, Poseidon meren ja Haades-jumala maanalaisen maailman. Eläville näkymätöntä ja maan alle kätkettyä valtakuntaa hallitsee Haades kiistattomana valtiaana. Hän poistui valtakunnasta vain kerran ja ryösti Persefonen puolisokseen maan päältä. Persefone oli alamaailman valtiatar, joka vietti puolet vuodesta Haadeksessa ja puolet maan päällä. Perseus
Perseus etsi gorgoja heijastaen näkymää kilpensä kautta, ja löysi heidät nukkumassa. Nopeasti hän leikkasi Medusan pään irti, ja haavasta nousivat jättiläinen Khrysaor ja lentävä hevonen Pegasos. Jäljelle jääneet gorgot aloittivat raivoisan takaa-ajon, mutta Perseuksen onnistui paeta kypäränsä avulla. Mukaan ottamansa Medusan pään hän antoi Pallas Athenelle, joka asetti sen aigiiseensa, eräänlaiseen kilpeen. Medusa
Roomalaisen Ovidiuksen "Muodonmuutoksissa" esiintyvän tarinaversion mukaan Medusa oli alun perin kaunis neito. Kun merenjumala Poseidon raiskasi hänet Pallas Athenen temppelissä, Pallas Athene vihastui. Koska Poseidonin olivat vietelleet Medusan kultaiset hiukset, Pallas Athene muutti ne rangaistukseksi käärmeiksi. Medusa oli kuitenkin joidenkin lähteiden mukaan ainoa, jota katsoessaan ihminen muuttui kiveksi. Toisaalta hän oli myös kuolevainen toisin kuin hänen sisarensa. Kreikkalainen mytologia
Monet myytit vaikuttavat kertovan kreikkalaisten heimojen liikkeistä ja siitä, mikä seutu on asutettu mistäkin paikasta käsin. Nämä saattavat kertoa historiallisista tapahtumista jossakin muodossa. Esimerkiksi Europe-neidon tarussa Zeus ryösti tämän Foinikiasta, minkä jälkeen Europen veljet lähtivät etsimään tätä. Veljistä Kadmos harhaili muun muassa Thasoksella sekä useilla eteläisemmillä Egeanmeren saarilla. Tämä kertoo mahdollisesti siitä, millä saarilla on ollut yhteyksiä Foinikiaan, kuten Foinikian siirtokuntia; kreikkalaiset historioitsijat mainitsevat foinikialaisina kauppa-asemina muun muassa juuri Thasoksen sekä Theran ja Rhodoksen. Pandora
Pandora on kreikkalaisessa mytologiassa maailman ensimmäinen nainen. Zeus halusi rangaista ihmiskuntaa ja Prometheusta tulen viemisestä ja käski Hefaistoksen muotoilla Pandoran savesta. Meduusa (sarjakuvahahmo)
Meduusa on lähes ihmisen näköinen. Hänellä on kuitenkin paksut ja pitkät, lepotilassa maahan asti ulottuvat hiukset, joita hän voi käyttää tahdonvoimansa avulla kuin mustekalan lonkeroita. Medusa nostaa hiustensa avulla noin tonnin.Hän pystyy haihduttamaan esineitä taikavoimillaan ja jäädyttämään. Voittamaton soturi
Kreetan kuninkaan Minoksen vaimo paljastaa kuollessaan, että hänen vallanhimoisella tyttärellään Faidralla on Kreikassa kaksoissisar Ariadne. Faidra lähettää sotilaansa tappamaan Ariadnen, mutta Theseus ja tämän ystävä Demetrius pelastavat hänet. Miehet lähtevät Kreetalle selvittämään asiaa ja jättävät Ariadnen Theseuksen isän luokse Ateenaan. Faidran sotilaat surmaavat Demetriuksen ja Theseus putoaa paetessaan mereen, jossa hänet pelastaa merenjumalatar Amfitrite. Sillä välin ateenalaiset ovat kärsineet tappion kreetalaisille ja Ariadne on joutunut Faidran vangiksi. Theseus palaa Kreetalle, pelastaa Ariadnen ja tappaa ihmisuhreja vaativan Minotauroksen. Pegasos
Pegasos on myös ollut tekemisissä muusien kanssa. Tämän vuoksi Pegasoksesta puhutaan usein myös "runoratsuna".
Kerrotaan, että aina kun Pegasoksen kavio osuu maahan, paikalle syntyy lähde. Myös aamuruskon jumalatar Eos (Aurora) ratsasti sillä joskus. Kun Pegasos kuoli, Zeus muutti sen tähtikuvioksi öiselle taivaalle. Samalla hetkellä, kun Pegasos muuttui tähdistöksi, maahan leijaili valkoinen höyhen. Joutsen (tähdistö)
Kreikkalaisessa mytologiassa Joutsenen tähdistö edustaa useita joutsenia, kuten Zeusta kun hän naamioi itsensä joutseneksi päästäkseen suutelemaan spartalaiskuninkaan vaimoa Ledaa. Lisäksi Orfeuksen kerrotaan muuttuneen kuolemansa jälkeen joutseneksi ja sijoitetun taivaalle lyyransa viereen. Semele
Semele (tai Thyone) oli kreikkalaisessa mytologiassa Kadmoksen ja Harmonian tytär sekä Dionysoksen kuolevainen äiti. Ylijumala Zeus rakastui häneen ja lupasi täyttää hänen toiveensa. Semelen odottaessa Dionysosta, mustasukkainen Hera sai hänet pyytämään, että Zeus ilmestyisi todellisessa luonnossaan. Hedone
Kreikkalaisessa mytologiassa Hedone oli Eroksen ja Psykhen tytär, nautinnon henkilöitymä. Roomalaisessa mytologiassa häntä vastasi Volupia eli Voluptas. Sen vastakohtana olivat Algea, kipujen ja surujen henkilöitymät. Kreikkalainen mytologia
Theseus oli Ateenan kuninkaan Aigeuksen tai Poseidonin poika, josta tuli myöhemmin itsekin Ateenan kuningas. Hän teki urotöitä Herakleen tavoin ja surmasi muun muassa Siniksen, Skironin ja Prokrusteen. Theseuksen tunnetuin seikkailu on käynti Kreetalla, missä hän surmasi labyrintissä eläneen häränpäisen Minotauros-hirviön. Minotauros oli syntynyt kuningas Minoksen puolison Pasifaen ja härän kielletyn rakkauden seurauksena. Sekasikiön piilottamiseksi Minos oli rakennuttanut labyrintin. Theseus selviytyi labyrintistä Minoksen tyttären Ariadnen avustuksella ja sai surmattua hirviön. Hän otti Ariadnen mukaansa, mutta hylkäsi tämän Naksokselle, mistä viinin jumala Dionysos otti hänet puolisokseen. Theseuksen palatessa kotiin Aigeus teki itsemurhan purjeiden värissä tapahtuneen sekaannuksen vuoksi. Pandareus
Pandareus oli kreikkalaisessa mytologiassa Miletoksen kuninkaan Meropsin poika. Adrasteia
Adrasteia (, "pakenematon") oli kreikkalaisessa mytologiassa kreetalainen nymfi, jolle Rhea uskoi Zeus-pienokaisen hoidettavaksi suojellakseen tätä isältään Kronokselta Dikti-vuoren luolassa. Sisarensa Idan, Ida-vuoren nymfin, kanssa he huolehtivat Zeuksesta. Sisaret juottivat lasta Amaltheia-vuohen maidolla. Heidän kanssaan lapsesta huolehtimassa olleet korybantit, jotka mainitaan heidän veljikseen, peittivät lapsen huudon Kronoksen kuuluvilta miekkojansa ja kilpiensä kalskeella. Adrasteian kerrotaan antaneen Zeukselle tämän ollessa sylilapsi leikkikaluksi kauniin kullan ja sinisen värisen pallon, joka taivaalle heitettäessä jätti liekehtivän vanan peräänsä. Kreetalaisissa kolikoissa onkin antiikin aikana kuvattu Zeus istumassa maapallon päällä, joka symboloi samalla tavoin hänen valtaansa maailmaan. Medeia
Faiaakien saarelle saavuttuaan takaa-ajajat vaativat Medeian luovuttamista, johon faiaakien kuningas Alkinoos suostuikin mikäli Medeia olisi vielä neitsyt. Kuningatar kertoi ehdosta Medeialle, jonka jälkeen nuoripari nopeasti huolehti siitä, ettei kuninkaan ehto täyttyisi. Tämän jälkeen matka jatkui Libyan rannikolle ja sieltä edelleen Kreetalle, jonka vartijana oli Talos, pronssinen jättiläinen. Taloksella oli vain yksi suoni, joka ulottui hänen niskastaan aina nilkkaan saakka. Tämän suonen piti kiinni yksi ainokainen pronssinen naula. Siitä, miten Talos lyötiin, on kaksi versiota. Joko Medeia hypnotisoi hänet ja huijasi hänet vetämään naulan pois, jotta voisi tehdä tästä kuolemattoman, tai vaihtoehtoisesti Herakleen ystävä Poias surmasi hänet nuolellaan. Teumessoksen kettu
Teumessoksen kettu () oli kreikkalaisessa mytologiassa jättimäinen kettu, joka oli lumottu niin ettei kukaan voinut saada sitä kiinni. Ketun alkuperää ei ole kirjoituksissa kerrottu, mutta jumalien kerrotaan lähettäneen sen rangaistukseksi Kadmoksen jälkeläisille Thebaan hävittämään maata. 149 Medusa
149 Medusa on Marsin ja Jupiterin välisellä asteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. Perrotin vuonna 1875. Nimensä pikkuplaneetta sai kreikkalaisen mytologian Medusa-gorgon mukaan. Gortyn
Kreikkalaisessa mytologiassa ylijumala Zeus kantoi prinsessa Europan härän muodossa Kreetalle, jossa he rantautuivat Mátalassa. Sieltä he jatkoivat Gortyniin, jossa Zeus makasi Europan vuorilta hakemansa plataanin juurella. Plataanista tuli ikivihreä ja kuolematon ja kerrotaan, että se kasvaisi Gortynissa edelleen. Metaneira
Metaneira () oli kreikkalaisessa mytologiassa Eleusiin kuningatar ja Keleoksen, Attikan kuninkaan, puoliso. Demeterin etsiessä tytärtään Persefonea vanhan naisen hahmossa Keleos otti hänet vastaan vieraanvaraisesti. Vastapalvelukseksi kuningas, joka ei tunnistanut jumalaista vierastaan, pyysi Demeteriä hoitamaan kahta poikaansa, Demofonia ja Triptolemosta. Commodus
Gladiaattorina esiintymisensä ohella Commodus tahtoi osoittaa "miehekkyytensä" myös muilla tavoilla. Hän oli ihastunut kreikkalaisten mytologian suurimpiin tarusankareihin kuuluneeseen Herakleeseen, joten Commodus alkoi esiintyä "roomalaisena kaupunginperustaja-Herakleena", joka esikuvansa tavoin pukeutui leijonantaljaan ja kantoi mukanaan suurta nuijaa. Koska hän halusi samaistaa itsensä Herakleen kanssa, hän väitti polveutuvansa tarusankarin tavoin suoraan ylijumala Juppiterista ja laittoi hovitaiteilijansa veistämään hänestä lukuisia patsaita, joissa hän esiintyi Herakleena. Hän myös vaihtoi kaupungin suojelijan sodanjumala Marsista Herakleeksi. Meduusat
Meduusat (Scyphozoa, myös liuskameduusat tai varsinaiset meduusat) on yksi polttiaiseläinten pääjakson luokista. Merissä elävät kupolimaiset meduusat uivat verkkaisesti supistamalla ja laajentamalla hyytelömäistä uimakelloaan, jonka alta purkautuva vesi työntää niitä eteenpäin. Toisaalta meduusat kulkeutuvat paljolti veden virtausten mukana ja ne ovat makroeläinplanktonin suurimpia eläimiä.. Varhaisimmat tunnetut meduusoiden fossiilit ovat yli 600 miljoonan vuoden takaa prekambrikaudelta. Hera (mytologia)
Hera () on avioliiton ja aviollisen rakkauden, hedelmällisyyden ja synnytyksen jumalatar antiikin Kreikan mytologiassa. Hera on Zeuksen sisar ja vaimo. Hera vainosi Zeuksen rakastajattaria ja yritti tappaa Herakleenkin, sillä Zeus oli Herakleen isä, mutta Hera ei ollut tämän äiti. Hera lähetti vastasyntyneen Herakleen luokse kaksi käärmettä tappamaan hänet, mutta Herakles katkaisi käärmeiden päät. Heran lapsia ovat muun muassa sodanjumala Ares ja sepäntaidon ja tulen jumala Hefaistos. Heran tunnuseläin on lehmä. Hera kuvattiin usein majesteettisena naisena päässään seppele tai diadeemi. Hänen vastineensa roomalaisessa mytologiassa oli Juno. Hermes
Hermes () oli kreikkalaisessa mytologiassa alkujaan luonnon ja paimenten jumala. Myöhemmin hän oli jumalten sanansaattaja. Hermestä palvotaan muun muassa matkustajien, paimenten, kirjallisuuden, runoilijoiden, urheilijoiden, kauppiaiden ja varkaiden suojelijana sekä jumalten viestinviejänä. Hermestä vastasi roomalaisessa mytologiassa Mercurius. Hermes oli Zeuksen ja Maia-nymfin poika. Uranos
Uranos () on kreikkalaisessa mytologiassa taivaan jumala sekä Gaian, Äiti maan, poika ja puoliso. Uranos ja Gaia olivat useimpien kreikkalaisen mytologian hahmojen ja maailman olentojen esivanhempia tai luojia tavalla tai toisella, mutta eivät kuitenkaan kaikkien (esimerkiksi Nyksin, yön, ja Ereboksen, pimeyden, synnytti Khaos). Marpessa
Marpessa oli kreikkalaisessa mytologiassa aitolialainen prinsessa ja Euenoksen, Areen pojan, tytär. Apollon oli houkutellut häntä rakkaakseen, mutta Idas sieppasi tämän siivekkäillä vaunuilla, jotka hän oli saanut Poseidonilta. Messenessä Apollon yritti ryöstää Marpessan Idaalta, mikä johti taisteluun tämän kädestä kunnes Zeus erotti heidät ja antoi Marpessan itse valita puolisonsa. Tämä valitsi Idaan, koska pelkäsi Apollonin hylkäävän hänet vanhana. Liiton hedelmänä syntyi tytär Kleopatra. Kentauri (taruolento)
Kentauri () on kreikkalaisen mytologian olento, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi hevonen. Kentaurilla on hevosen ruumis, mutta kaulan ja pään tilalla on ihmisen ylävartalo vyötäröstä ylöspäin. Erään käsityksen mukaan Thessalian vuoristoseudulla asunut esi-indoeurooppalainen väestö olisi tulkinnut Etelä-Aasian aroilta tulleiden indoeurooppalaisten, hevosten selästä karjaansa kaitsevien paimenten hahmot miehen ja hevosen eläimellisiksi sekasikiöiksi. Varhaisimmassa kreikkalaisessa kirjallisuudessa (Homeros) kentaurien sekasikiömäisyyttä ei mainita, kesyttömyys ja eläimellisyys kylläkin. Vasta Pindaros mainitsee kentaurit miehen ja hevosen yhdistelmäksi. Myös varhaisessa kreikkalaisessa taiteessa kentaurit kuvataan karvaisiksi jättiläisiksi, ja hevoselementti tulee mukaan vasta myöhemmin. Sana "kentauros" ei ilmeisestikään ole indoeurooppalaista perua, joten lienee turvallisinta olettaa se esikreikkalaiseksi sanaksi, jolle kehkeytyi sisältö erilaisista paikalliskonteksteista. Leda
Ylijumala Zeus rakastui Ledaan ja vietteli tämän joutseneksi tekeytyen. Paeten häntä takaa ajavaa kotkaa Zeus teeskenteli etsivänsä turvaa Ledan sylistä. Tämä kiintyi joutseneen, ja heidän suhteensa, jonka kerrotaan tapahtuneen samana yönä kuin jona Leda makasi miehensä kanssa, tuloksena oli kaksi munaa, joista kuoriutuivat Helena, Klytaimestra, Kastor ja Polydeukes. On hieman epäselvää, ketkä lapsista olivat kuolevaisen kuninkaan ja ketkä kuolemattoman jumalan jälkeläisiä. Hippomedon
Hippomedon () oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi seitsemästä Thebaa vastaan hyökänneestä Argoksen sankarista. Hänen isänsä oli joko Talaos, Aristomakhos tai Mnesimakhos. Hyginus mainitsee hänen äidikseen Metidiken, Adrastoksen sisaren. Meduusat
Kaikki meduusat ovat petoja. Ne saalistavat pyyntilonkeroilla, joiden polttiaissolut laukeavat, kun planktoneläin, pieni kala tai äyriäinen on kosketuksessa niihin tai ui lonkeroiden läheltä. Meduusan lonkeroissa olevista polttiaissoluista, nemoatokystoista, iskeytyy saaliiseen pieniä kiinnityssiimoilla varustettuja myrkkyharppuunoita, jotka lamaannuttavat saaliin. Kiinnityssiimat estävät saalista pakenemasta. Kun uhri on lamaannutettu, siirtävät pyyntilonkerot sen hitaasti meduusan suuhun, joka johtaa eliön ruoansulatusonteloon. Useimpien meduusojen myrkky on ihmiselle vaaratonta, mutta osa lajeista voi aiheuttaa tuskallisia oireita. Minotauros
Kreikan ylijumalan Zeuksen kerrotaan monissa taruissa hankkineen jälkeläisiä kuolevaisten naisten kanssa. Erään tarun mukaan hän näki kerran meren rannalla kävelevän neidon nimeltä Europa ja muutti itsensä valkeaksi häräksi päästäkseen naisen lähelle. Häränhahmoinen Zeus houkutteli neidon nousemaan selkäänsä ja vei hänet mukanaan veteen. Ylijumala ui meren yli Kreetan saarelle ja saattoi Europan raskaaksi. Nainen synnytti kolme poikaa, jotka saivat nimikseen Minos, Rhadamanthys ja Sarpedon. Kreikkalainen mytologia
Seuraavan sukupolven sankareihin kuuluivat etupäässä kultaista taljaa tavoitelleet argonautit. Tähän sukupolveen kuuluvat myös Theseus, joka muun muassa löi Minotauroksen Kreetalla, sekä Kreetalta paenneet Daidalos ja Ikaros.
Argonautit olivat Iasonin johtama sankarijoukko, joka matkusti Argo-laivalla Kolkhiiseen noutamaan siivekkään oinaan kultaisen taljan, jota uneton lohikäärme vartioi. Iasonin lisäksi argonautteihin kuuluivat muun muassa Herakles, Asklepios, Kastor, Polydeukes, Theseus, Laokoon, Nestor sekä Akhilleuksen isä Peleus. Kultaisen oinaan oli Friksos aiemmin vienyt Kolkhiiseen Orkhomenoksesta, ja sen talja oli pyhitetty Areelle. Matkalla argonautit kohtasivat monia seikkailuita. Kolkhiissa kuninkaan tytär Medeia rakastui Iasoniin ja auttoi tätä taikavoimillaan. Niin Iason sai taljan ja purjehti pois Medeia ja tämän pieni Absyrtos-veli mukanaan. Kuninkaan ajaessa heitä takaa Medeia surmasi pikkuveljensä ja pilkkoi tämän ruumiin mereen. Näin takaa-ajajat jäivät osia keräämään ja argonautit pääsivät pakoon. Myöhemmin Iason kuitenkin hylkäsi Medeian. Khrysaor
Khrysaor (, "kultainen miekka") oli kreikkalaisessa mytologiassa usein jättiläiseksi kuvattu Poseidonin ja Medusan poika, joka ponnahti esiin yhdessä Pegasoksen kanssa syntyneestä haavasta, kun Perseus katkaisi Medusan kaulan. Hän saanut alkunsa Poseidonin raiskattua Medusan, joka tällöin oli vielä kaunis neito, kanssa Pallas Athenen temppelissä, jonka seurauksena temppelinsä häpäisemisestä raivostunut Pallas Athene muutti Medusan käärmehiuksiseksi hirviöksi. Hiekkamies
Myöhemmin Hiekkamies liittoutui nerokkaan Velhon, tahmaisen Ansaajan ja silloin seonneen Meduusan - epäinhimillisten kuningattaren - kanssa. Kauhunelosten jäsenenä Marko taisteli Ihmenelosia vastaan lukemattomia kertoja. Hän toimi myös yksin, joutuen usein vastakkain Hämähäkkimiehen kanssa. Perseo l’invincibile
Elokuva perustuu löyhästi kreikkalaisen mytologian kertomukseen Medusa-hirviön surmanneesta Perseuksesta. Argosin saartaman Serifosin kuningaskunnan ainoa suora kauppareitti merelle johtaa lohikäärmeen ja ihmiset kiveksi muuttavan Medusan asuttaman laakson kautta. Argosin kuningas Akrisios tarjoaa läpikukua maansa kautta, jos Serifosin kuninkaan tytär Andromeda menee naimisiin hänen poikansa Galenorin kanssa. Argosin kuningatar Danae, jonka edellisen miehen Akrisios on murhannut, ennustaa hänen kadonneen poikansa surmaavan Galenorin. Forkys
Kreikkalaisessa mytologiassa vanhimpien jumaluuksien kohdalla on epäselvyyttä siitä, viittaavatko useat eri nimet, joita jumalille on annettu, yhteen ainoaan jumalaan, vai onko kyseessä ollut rinnakkaisia jumaluuksia. Myöskään Forkyksen kohdalla ei ole varmaa, ovatko Nereus ja Proteus hänen kanssaan sama meren jumala, joka vain esiintyy eri yhteyksissä eri nimellä. Antiikin Kreikan uskonto
Myöhemmin pohjoisesta saapuneet indoeurooppalaiset soturiheimot toivat mukanaan omia jumaliaan. Näistä keskeisin oli taivaan jumala Zeus, joka korvasi aiemmat suuret jumalattaret ylimpänä jumalana. Zeus asettui hallitsemaan Olymposvuorelta käsin, ja hänen ympärilleen muodostui eräänlainen muiden jumalten hierarkia. Samalla muun muassa Athene, jolla oli aiemmin ollut kenties samanlainen rooli kuin muilla jumalattarilla, muuntui hänkin sodanjumalaksi. Monet pronssikautiset kulttipaikat säilyivät käytössä, vaikka kulteissa tapahtui usein muutoksia. Samoin monet varhaiset antiikin aikana käytetyt kulttikuvat olivat minolaisia tai mykeneläisiä kulttiesineitä. Kreikkalainen mytologia
Perseus oli Zeuksen ja Danaen poika. Danae ja lapsi suljettiin arkkuun, joka heitettiin mereen ja ajelehti Serifokselle. Saaren kuningas Polydektes rakastui Danaeen ja antoi Perseuksen tehtäväksi Medusan surmaamisen, jotta pääsisi pojasta eroon. Perseus kuitenkin onnistui ja laittoi Medusan pään säkkiin, sillä hirviö kivetti kaikki, jotka katsoivat tätä silmiin. Myöhemmin Perseus pelasti Andromedan merihirviöltä. Tämän jälkeen hän kivetti Andromedan kilpakosijat sekä Polydekteen Medusan pään avulla. Kassiopeia (tähdistö)
Kreikkalaisessa tarussa kuningatar Kassiopeia oli Kefeus-kuninkaan vaimo ja Andromedan äiti. Hän kerskaili olevansa kauniimpi kuin nereidit ja Poseidon vaati tästä hyvitykseksi Andromedan uhrattavaksi Cetus-merihiviölle, mutta Perseus ehätti aikomusten edelle ja tappoi Cetuksen ja sai Andromedan vaimokseen. Kostoksi ylimielisyydestään Kassiopeia sijoitettiin taivaalle tuoliinsa kahlittuna niin, että hän roikkuu osan päivästä ylösalaisin. Themis
Themis () oli kreikkalaisessa mytologiassa oikeuden ja järjestyksen jumalatar. Hesiodoksen mukaan hän oli Uranoksen ja Gaian tytär, sekä Zeuksen järjestyksessään toinen vaimo. Themis synnytti horat: Eunomia (Järjestys), Dike (Oikeus) ja Eirene (kukoistava Rauha). Nämä suojelivat kuolevaisten ihmisten aherrusta. Themis synnytti myös moirat eli kohtalottaret: Klotho (Kehrääjä), Lakhesis (Osan Suova) ja Atropos (Torjumaton), joiden tehtävänä oli kehrätä, kerrata ja katkaista ihmisen elämänlanka. Zeus soi suurimman kunnian Kohtalottarille. Pegasus
Kreikkalaisessa mytologiassa Pegasos nousi esiin Medusan ruumiista sen jälkeen kun Perseus oli katkaissut hänen kaulansa. Zeus asetti Pegasoksen taivaalle Pegasuksen tähdistöksi kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun Bellerofon oli yrittänyt ratsastaa sillä taivaisiin mutta oli pudonnut ratsunsa selästä. Andromeda (tähdistö)
Kreikkalaisen tarun mukaan kaunis Andromeda oli Kassiopeian ja Kefeuksen, kuningattaren ja kuninkaan, tytär joka piti uhrata merihirviölle (Cetus). Perseus kuitenkin tuli paikalle ja näytti merihirviölle Medusan päätä ja merihirviö muuttui kiveksi. Perseus vapautti kallioon kahlitun Andromedan ja sai hänet vaimokseen. Andromedan äiti sijoitettiin kostoksi taivaalle niin, että hän joutuisi roikkumaan osan päivästä ylösalaisin. Aigis
Homeros kertoo, että Zeuksen aigiin valmisti Hefaistos taisteluun titaaneja vastaan. Aigis kerrottiin koristellun kultaisin tupsuin ja sen keskustaa koristi gorgoneion, Medusan pää. Attikalaiset taiteilijat pitivät kiinni arkaaisesta perinteestä ja kuvasivat aigiin tupsut käärmeiksi alkuperäisten esikuvien mukaisesti. Soul Eater
Ensimmäinen vihollinen, Medusa, on naispuolinen noita, joka kasvattaa kehossaan yli tuhatta käärmettä. Medusa hakeutuu Kuokkikseen terveydenhoitajaksi ja voittaa kaikkien luottamuksen esittämällä ystävällistä ja huolehtivaista terveydenhoitajaa. Medusan alaisia ovat mm. Crona ja Ragnarok, sammakoksi muuttuva noita Eruka (väännetty sanasta kaeru, eli sammakko japaniksi) ja ihmissusi Free. Taistellessaan Steiniä vastaan Medusa paljastaa, että Crona on hänen oma lapsensa, johon tämä on istuttanut Ragnarokin. Medon (arkontti)
Medon () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kodroksen, Ateenan kuninkaan, vanhin poika. Hänen veljensä Neileus asetti heidän isänsä kuoleman jälkeen hänen kyvykkyytensä kyseenalaiseksi seurata valtaistuimelle heidän isäänsä, koska Medonin toinen jalka oli rampa. He kysyivät asiaan neuvoa Delfoin oraakkelilta, jonka antoi kuninkuuden Medonille; Neileus ja muut Kodroksen pojat lähetettiin Jooniaan perustamaan uusia siirtokuntia. Prometheus
Prometheus (myös Prometheas tai Prometeus) on kreikkalaisessa mytologiassa titaani, joka loi ihmiset ja varasti heille jumalilta tulen.
Prometheus oli Iapetoksen ja Klymenen poika sekä Atlaksen ja Epimetheuksen veli. Prometheus muovasi savesta ihmisen, jolla hän hieman toisistaan poikkeavien tarinoiden mukaisesti kansoitti maan. Zeus ei halunnut antaa Prometheuksen suojateille tulta, joten tämä varasti sen ja toi sen ihmisille fenkolin varressa. Prometheus huijasi myös Zeuksen valitsemaan huonoimman palan ihmisiltä vaaditusta härkäuhrista, täten auttaen ihmisiä. Dionysos
Dionysos (, roomalaisten Bacchus) on viinin, näyttämötaiteen, päihtyneen hurmion ja hedelmällisyyden jumala antiikin Kreikan mytologiassa. Kreikkalainen mytologia
Myöhemmin kun ihmiset eivät tulen saatuaan enää välittäneet jumalista, jumalat loivat ihmisille rangaistuksena suuren onnettomuuden: Hefaistos muovasi maasta ja vedestä naisen kuvan, jolle muut jumalat antoivat naiselliset taidot. Naisen nimi oli Pandora (”kaikkilahjainen”). Tämä annettiin Prometheuksen veljelle Epimetheukselle (”jälkeenpäin harkitseva”). Prometheus oli varoittanut veljeään ottamasta jumalilta lahjaa, mutta Pandora toi myötäjäislahjana mukanaan lippaan. Naisen raotettua sen kantta, kaikki maailmassa oleva paha karkasi sieltä valloilleen. Vain toivo jäi jäljelle. Arethusa
Arethusa () oli kreikkalaisessa mytologiassa nymfi ja Nereuksen tytär, josta myöhemmin tuli lähde Ortygian saarella Syrakusassa Sisiliassa. Medma
Vuonna 422 eaa. Medma oli Hipponionin tavoin sodassa emäkaupunkiaan Lokroita vastaan. Sisilian Syrakusan tyranni Dionysios asutti vuonna 396 eaa. medmalaista Messenen paikalle. Tätä on kuitenkin epäilty, koska sen on arvioitu vastanneen kaupungin koko tuonaikaista väestöä, mutta arkeologia ei tue sitä käsitystä, että kaupunki olisi lakannut olemasta jo tuolloin. Medman tiedetään lyöneen omaa rahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Aiemmat rahat olivat kaupungin 400-luvulta eaa. lähtien yhdessä Krotonin kassa lyömiä. Mátala
Minolaisella kaudella Mátala oli Faistoksen palatsikeskuksen satama. Lähellä kylää sijaitsevat Faistoksen lisäksi myös Agía Triádan minolaisaikaisen asutuksen rauniot. Kreikkalaisen mytologian mukaan Kreetalla syntynyt ja kasvanut ylijumala Zeus kantoi prinsessa Europan härän muodossa Kreetalle, jossa he rantautuivat Mátalassa. Sieltä he jatkoivat Gortyniin, jossa Zeus makasi Europan. Talos
Taloksen asema Kreetan vartijana ei ollut uhattuna moneen vuoteen. Vain harvat miehet uskaltautuivat lähelle saarta kuultuaan tarinoita laivoista, jotka tämä armoton metallijättiläinen murskasi kivittämällä.
Epäonnekseen Talos ei osannut varoa Argo-laivan tuomia uljaita argonautteja, joita johti Iason. Seikkailijoiden mukana oli noita Medeia, joka oli jo auttanut Iasonia varastamaan kultaisen taljan.
Argonauttien saapuessa saarelle Talos luonnollisesti hyökkäsi heidän kimppuunsa. Tämän kuolemasta on kuitenkin muutamia versioita. Niistä ainakin kahdessa hänet tappaa Medeia, joka toisen version mukaan hypnotisoi tämän ja sitten huijaa tätä vetämään naulan pois. Toisessa Medeia leikkaa suonen poikki ensin nukutettuaan tämän. Eräässä toisessa versiossa Herakleen ystävä Poias surmasi Taloksen nuolellaan. Jumalten synty
Forkys ja Keto, kaksi sisarusta, naivat toisensa, ja saavat graiat, gorgot, Ekhidnan ja Ofionin. Medusa, yksi gorgoista, synnyttää kaksi Poseidonin lasta, siivekkään hevosen Pegasoksen sekä jättiläinen Khrysaorin, sillä hetkellä kun Perseus katkaisee hänen kaulansa. Khrysaor nai nymfi Kallirhoen, Okeanoksen toisen tyttären, ja saa kolmipäisen Geryonin. Himalia (mytologia)
Himalia oli kreikkalaisessa mytologiassa nymfi, joka asui Rodoksen saarella. Zeus saapui saarelle kukistamaan gigantteja, mutta siellä ollessaan antautui suhteeseen Himalian kanssa. Tämä synnytti hänelle kolme poikaa: Spartaios, Kronios ja Kytos. Akastos
Akastos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Iolkoksen kuninkaan Peliaan ja Anaksibian poika. Hän oli myös yksi Iasonin mukana purjehtineista argonauteista. Medeian juonittua hänen isänsä kuoleman hänestä tuli Iolkoksen kuningas. Kostoksi isänsä kuolemasta hän ajoi Iasonin ja Medeian maanpakoon. Horat
Horat ( 'tunnit') olivat kreikkalaisessa mytologiassa alun perin luonnonjärjestyksen ja vuodenaikojen jumalattaria, mutta hellenistisellä ajalla he muuttuivat yleisen järjestyksen ja oikeuden jumalattariksi. Useimmiten heidän vanhemmikseen mainitaan Zeus ja Themis ja Moirat heidän sisarpuolikseen, mutta vuodenaikojen jumalattarina heidät mainitaan myös Helioksen ja Selenen tyttäriksi, jotka vartioivat Olympoksen portteja ja huolehtivat maan hedelmällisyydestä ja ohjasivat säätä. Hiusmeduusa
Hiusmeduusa ("Cyanea capillata") on suurin tunnettu meduusalaji ("Scyphozoa"). Sen uimakellon halkaisija on useimmiten 30–60 cm, mutta suurin tavattu yksilö oli yli kaksimetrinen ja sen pyyntilonkerot 36 metriä pitkiä. Hiusmeduusa on viileiden ja kylmien Pohjois-Atlantin vesien eläin, mutta lähisukuisia ja mahdollisesti samaan lajiin kuuluvia meduusoita elää Tyynenmeren pohjoisosassa ja myös Uuden-Seelannin ja Australian eteläisillä vesillä. Perseus
Perseus vaelsi pitkään vailla toivoa edes löytää gorgoja, jolloin jumalat puuttuivat asioihin. Perseus sai Pallas Athenelta kiiltävän kilven, jonka avulla tämä voisi katsoa Medusaa kivettymättä itse, Hermes antoi sirpin ja nymfit varustivat hänet siivekkäillä sandaaleilla, laukulla ja Haadeen näkymättömäksi tekevällä kypärällä. Jumalat kehottivat häntä menemään kultaisten omenoiden saarelle länteen, jossa hän tapasi graiat, gorgojen sisaret. Nämä olivat vanhoja naisia jo syntymästään saakka, ja heillä oli keskenään käytössään ainoastaan yksi silmä ja yksi hammas, joita he sitten vuorotellen käyttivät. Nämä varastamalla Perseuksen oli helppo kiristää avuttomilta graioilta tieto gorgojen olinpaikasta. Empusa
Empusa () on kreikkalaisessa mytologiassa hirviömäinen naispuolinen henkiolento, jonka jaloista toinen oli pronssinen ja toinen aasin jalka. Tosin Aristofanes kertoo toisen jalan olevan kuparia ja toisen lehmän lantaa, kun Dionysos ja Ksanthias kohtasivat empusan matkalla Haadeeseen. Kreikkalainen mytologia
Kreikkalaisten mukaan ajan alussa oli Kaaos (Khaos), pohjaton, mieletön kuilu, josta syntyi Gaia, Äiti maa, joka leijuu kuilussa. Syntyi myös Eros, rakkaus. Kaaos synnytti myös Nyksin, yön, sekä Ereboksen, pimeyden. Gaia synnytti Uranoksen, taivaan ja sen jälkeen Pontoksen, meren. Uranos makasi Gaian päällä ja siitti sitä sateellaan. Antiikin Kreeta
Minoksen ohella Kreetaan liittyvät myytit kertoivat muun muassa Europe-neidon ryöstöstä, Minotauroksesta ja labyrintista sekä Ariadnesta ja Ateenan kuningas Theseuksen käynnistä saarella. Myytit ovat mahdollisesti säilyttäneet joitakin hämäriä muistumia esihistoriallisesta ajasta manner-kreikkalaisten näkökulmasta. Myyttien mukaan Minos teki Kreetasta Egeanmeren merivallan. Historiallisestikin minolaisella kulttuurilla tiedetään olleen laajat kauppayhteydet itäisen Välimeren alueella. Plutos
Plutos () oli kreikkalaisessa mytologiassa alun perin agrikulttuurisessa Kreikassa hyvän sadon jumala, mutta muuttui myöhemmin yleisestikin vaurauden jumalaksi. Hänen vanhempansa olivat Demeter ja Iasion, joka makasi tämän kanssa kolmasti kynnetyllä pellolla. Eleusiin mysteereissä Plutos esiintyi jumalaisena lapsena Demeterin seurassa. Plutos samastui ajoittain Haadeeseen, joka tunnettiin maan sisästä löytyvien rikkauksien jumalana myös nimellä "Pluton". Meduusat
Suomen vesialueilla Itämeressä elää vakituisesti yksi meduusalaji, korvameduusa ("Aurelia aurita"). Sitä tavataan syksyisin. Itämeren suolapulssien mukana on rannikollemme satunnaisesti ajautunut myös hiusmeduusoita ("Cyanea capillata"), viimeksi vuonna 1978. Kreikkalainen mytologia
Tarinoissa esiintyy myös suuri joukko muitakin jumalia, jumalten ja ihmisten välille sijoittuvia puolijumalia ja heeroksia sekä tavallisia kuolevaisia ihmisiä. Monet kertomukset sijoittuvat ajallisesti Kreikan pronssikaudelle eli mykeneläiselle kaudelle, joka oli antiikin ajalle tultaessa muuttunut myyttiseksi ajaksi. Keskeisimmät kertomuskokonaisuudet eli tarupiirit ovat kertomus Troijan sodasta, joka tunnetaan erityisesti Homeroksen "Iliaasta", erilaisine kehyskertomuksineen, mukaan lukien kertomus Odysseuksen matkoista, joka tunnetaan puolestaan "Odysseiasta"; sekä monet Thebaan liittyvät tarut, kuten kertomus Oidipuksesta. Nämä muodostavat kreikkalaisen taruston rungon, sillä suuri osa keskeisimmistä taruista liittyy jollain tavalla näiden kahden tarupiirin aiheisiin. Muihin keskeisiin taruihin kuuluvat muun muassa kertomukset jumalten synnystä sekä erilaisten heerosten sankariteoista (Herakles, Theseus); taru Iasonista ja argonauteista, jotka ennen Troijan sotaa lähtevät noutamaan kultaista taljaa Argo-laivalla; sekä Kreetaan ja sen minolaiseen kulttuuriin viittaavat kertomukset. Lamia (mytologia)
Lamia () on kreikkalaisessa mytologiassa Poseidonin ja Libyan tytär, johon Zeus ihastui. Mustasukkainen Hera sai kuitenkin vihiä asiasta, ja ryösti tämän lapset. Epätoivoisena ja kostonhimoisena Lamia alkoi siepata muiden lapsia, jonka jälkeen hän murhasi nämä. Toiminnan julmuus muutti hänet kammottavan näköiseksi ja muotonsa vääristyneiksi — "lamia" tarkoittaa suurta haita tai vaihtoehtoisesti ruokatorvea, joten on oletettavaa, että Lamian muodot muuttuivat isokitaisen pedon kaltaisiksi. Syystä, jota ei ole tarkemmin selitetty, Zeus antoi hänelle kyvyn poistaa ja asetella takaisin omat silmänsä. Fineus (Beloksen poika)
Kefeuksen puolison Kassiopeian ylimielisyyden seurauksena Poseidon oli lähettänyt merihirviön piinaamaan maata rangaistukseksi. Oraakkeli oli kertonut ahdingon loppuvan, jos Kefeus uhraisi Andromedan, kuninkaan tyttären, pedolle. Perseus saapui sattumoisin paikalle palatessaan surmaamasta Medusaa. Sovittuaan Kefeuksen kanssa saavansa Andromedan vaimokseen hän tappoi merihirviön. Muusa
Muusat () eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo. Mneme (muusa)
Mneme on kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Mnemosynen lapsi. Hän on yksi kolmesta alkuperäisestä boiotialaisesta muusasta. Tokseus
Tokseus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Thestioksen poika ja yksi Kalydonin metsästykseen osallistuneista Kreikan varhaisista sankareista. Hän ajautui riitaan sisarenpoikansa Meleagrosin kanssa sen jälkeen, kun tämä oli antanut karjun vuodan ja pään palkinnoksi sen kaatamisesta rakastamallaan naiselle, Atalantelle. Syntyneen kiistan lopuksi Meleagros surmasi sekä Tokseuksen että tämän veljen Pleksippoksen. Artemiin temppeli (Korfu)
Temppeli tunnetaan ennen kaikkea sen länsipään arkaaisesta päätykolmiokoristelusta, jonka keskellä on suuri Medusa eli gorgo. Medusalla on käärmehiukset ja käärmeistä tehty vyö. Pelottavaa vaikutusta on lisätty kasvojen ilmeellä sekä sillä, että pää on veistetty osaksi päätykolmion normaalien rajojen yläpuolelle. Päätykolmion kummassakin laidassa oli pantteri. Yhdessä gorgo ja eläimet toimivat temppelin vartijoina. Samalla ne voidaan nähdä orientalisoivana eli itäisistä kulttuureista ammentavana aiheena. Medusan ja pantterien välissä oli kuvattu Medusan ”lapset” Khrysaor ja Pegasos, jotka tarkkaan ottaen syntyivät kylläkin vasta Medusan kuoltua. Mormo
Mormo ( tai ) oli henki kreikkalaisessa mytologiassa, joka puri ilkeitä lapsia ja oli jumalatar Hekaten kumppani. Mormo-sanaa käytettiin viittaamaan myös naispuoliseen vampyyrin kaltaiseen olentoon tarinoissa, joita kreikkalaisten lasten lastenhoitajat kertoivat saadakseen lapset tottelemaan. Tämä viittaus esiintyy etenkin joissain Aristofaneen näytelmissä. Mormoon viitataan myös "Aleksiaassa", mikä osoittaa Mormosta kerrotun lapsille vielä Bysantin ajoilla. Haades
Tämän jälkeinen kreikkalainen mytologia täydensi "Odysseian" kuvausta Haadeksesta, joskaan ei aina johdonmukaisesti. Jumalten vallanjaossa Zeus saa taivaan, Poseidon meren ja Haades-jumala maanalaisen maailman. Eläville näkymätöntä ja maan alle kätkettyä valtakuntaa hallitsee Haades kiistattomana valtiaana. Hän poistui valtakunnasta vain kerran ja ryösti Persefonen puolisokseen maan päältä. Persefone oli alamaailman valtiatar, joka vietti puolet vuodesta Haadeksessa ja puolet maan päällä. Medeia (Euripides)
Medeia oli kreikkalaisessa mytologiassa Kolkhiin kuninkaan tytär sekä velho Kirken veljentytär. Iason, joka oli argonauttien retkellä Kolkhiissa etsimässä kultaista taljaa, toi Medeian mukanaan Korinttiin puolisonaan, ja sai tämän kanssa lapsia. Kreikkalaisesta näkökulmasta Medeia oli paitsi noita myös muukalainen ja barbaari eli ei-kreikkalainen. Korintissa Iason päätti hylätä Medeian tavoitellakseen sen sijaan valtaa naimalla kaupungin kuninkaan Kreonin tyttären Glauken. Kreikkalainen mytologia
Kielitieteilijät ovat osoittaneet, että tietyt jumalat ovat periytyneet indoeurooppalaiselta alkuyhteisöltä, kuten kreikan kielikin. Esimerkiksi Zeus on sanana sukua muun muassa latinan Juppiterille, sanskritin Dyaeusille ja germaanien Tyrille (näiden pohjalta on kehitetty konstruktio kantaindoeurooppalaisten ylijumalasta, Dyeus). Toisissa tapauksissa jumalhahmon aseman ja funktion samankaltaisuudet viittaavat yhteiseen alkuperään, vaikka kielellistä sukulaisuutta ei ole lähdeaineiston niukkuudesta johtuen osoitettu. Näin on muun muassa kreikkalaisen mytologian Moirien ja skandinaavisen mytologian Nornien tapauksessa (molemmat ovat myyteissä kohtalottaria). Theseus
Theseus () on sankari kreikkalaisessa mytologiassa ja Ateenan myyttinen perustajakuningas. Sivistynyt ja nokkela Theseus on nähty vastakohdaksi raakaan voimaan luottaneelle Herakleelle. Korvameduusa
Korvameduusa ("Aurelia aurita") on Pohjois-Atlantissa ja Itämeressä esiintyvä yleinen meduusalaji, ainoa Suomen vesillä säännöllisesti tavattava meduusa. Korvameduusa on peto, jonka pääasiallinen ravinnonlähde on eläinplankton. Ihmiselle korvameduusa on vaaraton. Antiikin Kreikan uskonto
Kreikkalaisella uskonnolla oli laaja mytologia. Se koostui enimmäkseen tarinoista, jotka kertoivat jumalista ja siitä, kuinka he vaikuttivat maanpäällä eläviin ihmisiin. Myyttien keskiössä olivat usein sankarit ja heidän tekonsa, kuten Herakles ja hänen kaksitoista urotyötään, Odysseus ja hänen kotimatkansa, Iason ja kultaisen taljan etsintä, sekä Theseus ja Minotauros. Menelaos
Menelaos () on antiikin kreikkalaisessa mytologiassa esiintynyt Spartan kuningas ja Helenan puoliso. Hän oli Atreuksen ja Aeropen poika. Ersa
Kreikkalaisessa mytologiassa Ersa on Zeuksen ja Selenen (tai toisten lähteiden mukaan Eosin) lapsi. Ersan sisaruksia ovat Pandia ja Nemean leijona. Ersa on kasteen jumalatar. Kreikkalainen mytologia
Yleisimmän näkemyksen mukaan Olympoksella asuivat Zeuksen ja Heran lisäksi vakituisesti Zeuksen veli Poseidon, lapsijoukosta keskeisimmät jumalat Ares, Hermes, Hefaistos, Afrodite, Athene, Apollon ja Artemis, sekä muista jumalista Apollonin poika, lääkintätaidon jumala Asklepios. Dionysos sekä Zeuksen, Heran ja Poseidonin sisarukset Demeter, Hestia ja Haades esiintyvät joukossa joissakin myyteissä. Hestia jätti Olympoksen elääkseen ihmisten parissa. Olympoksella asui myös alun perin kuolevaisia kuten Ganymedes, jumalten juomanlaskija, sekä Herakles, sankareista suurin, jotka Zeus kutsui jumalten joukkoon. Salamavaras
Poseidonin entinen naisystävä, jonka Athene yllätti temppelistään Poseidonin kanssa. Medusan katse kivettää, ja hänen peiteroolinsa oli pihatonttukaupan myyjä, vanha höpsöhkö Em-täti. Hebe
Hebe () oli Kreikan mytologiassa nuoruuden jumalatar (roomalaisten vastine: Iuventas) sekä Zeuksen ja Heran tytär. Homeroksen teoksissa Hebe esiintyy tavallisesti jumalten juomanlaskijana. Nuoruudenjumalana Hebeä palvottiin hänen äitinsä Heran rinnalla mahdollisesti tämän ikään kuin erikoistuneena muotona. Tarinan mukaan kun Herakles pääsi Olympokselle Hebestä tuli hänen puolisonsa. Heben tärkeimmät palvontapaikat olivat Fleius ja Sikyon. Medeon (Fokis)
Medeon on ollut asuttu viimeistään pronssikaudella, ja sen akropolis eli linnavuori oli käytössä mykeneläisellä ajalla noin 1400–1150 eaa. Alueelta on löydetty mykeneläisiä hautoja, muun muassa yksi tholos-hauta eli pyöröhauta. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Pyladeen ja Elektran pojasta Medeonista. Hestia
Hestia () oli kreikkalaisessa mytologiassa kotilieden, perhe-elämän ja valtiollisen elämän suojelija ja oli yksi 12 olympolaisesta jumalasta, kunnes luovutti paikkansa Dionysokselle. Hän oli Kronoksen ja Rhean tytär ja pysyi neitsyenä ikuisesti, vaikka Apollon (mies) ja Poseidon (mies) yrittivät lähennellä. Hestiasta ei ole monia tarinoita, vaan hän on melko väritön hahmo. Roomalaiset samaistivat Hestian heidän omaan jumalaansa Vestaan, jonka valtiollinen rooli oli kuitenkin Hestiaa merkittävämpi. Zagreus
Zagreus oli kreikkalaisessa mytologiassa alkujaan metsästykseen liitetty manalan jumala, joka myöhemmässä traditiossa yhdistettiin Dionysokseen varsinkin orfilaisuuden piirissä. Tällöin Zagreusta pidettiin Zeuksen ja Persefonen poikana, joka oli syntynyt Zeuksen vieteltyä jäljemmän käärmeen hahmossa.
Kun Zeus suosi poikaansa ja suunnitteli tekevänsä tästä seuraajansa, mustasukkaisen Heran yllytyksestä titaanit kaappasivat lapsen, repivät hänet kappaleiksi ja söivät hänet. Vain hänen sydämensä säästyi, jonka Pallas Athene vei Zeuksen luokse. Zeus ensin nieli sydämen ja tarjoili sen juomana Semelelle, joka teki tämän raskaaksi. Tulos oli Dionysos, Kahdesti syntynyt. Thaleia (muusa)
Thaleia (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa komedian ja paimenrunouden muusa eli runotar. Thaleia oli Zeuksen ja Mnemosynen tytär, yhdeksästä muusasta kahdeksas. Hänet kuvataan usein komedioissa käytetyn naamion ja paimensauvan kera. Incubus
Incubus on keskiaikaisen mytologian mukaan miespuolinen demoni, jonka uskottiin ahdistelevan nukkuvia naisia seksuaalisessa tarkoituksessa. Incubukset myös imivät energiaa uhreistaan, jotka jäivät hyvin heikkoon tilaan tai saattoivat jopa kuolla. Incubuksen naispuolinen vastine on succubus. Odysseia
Eepoksen päähenkilö Odysseus on kreikkalaisessa mytologiassa Ithakan kuningas ja eräs tärkeimpiä Troijan sotaan osallistuneita kreikkalaisia sotapäälliköitä. Sota oli kestänyt kymmenen vuotta ja Odysseuksen kotimatka sen jälkeen toiset kymmenen vuotta. Näin Odysseus oli poissa kotoaan kaksikymmentä vuotta. Odysseuksen poissa ollessa hänen vaimonsa Penelope ja poikansa Telemakhos joutuvat kotona Ithakalla taistelemaan Penelopea kilpaa puolisokseen kosiskelevia miehiä vastaan, sillä ei ole varmaa, onko Odysseus enää elossa. Helena (mytologia)
Useimmissa kertomuksissa, mukaan lukien Ilias ja Odysseia, Helena on Zeuksen ja Ledan tytär. Euripideen näytelmä "Helena", joka on myöhäiseltä viidenneltä vuosisadalta eaa., on varhaisin lähde kertomaan tunnetuimman version Helenan syntymästä, jossa Zeus joutsenen hahmon ottaneena ja kotkan takaa-ajamana etsi turvaa Ledan sylistä. Leda kiintyi joutseneen ja nämä kaksi makasivat yhdessä. Aikanaan Leda sai munan, josta Helena kuoriutui. Toisessa versiossa tosin kerrotaan, että Helena olisikin ollut Nemesiksen, koston jumalan, tytär. Gorgot
Hesiodos kasvattaa gorgojen lukumäärän kolmeen – Stheino (voimakas), Euryale (pitkäaskelinen) ja Medusa (kuningatar) – ja kertoo heidän olevan Forkyksen ja Keton tyttäriä. Heidän kotinsa oli läntisen meren kauimmalla laidalla — myöhempien kirjoittajien mukaan Libyassa. Apollodoros tukee Hesiodosta siinä, että ainoastaan Medusa oli kuolevainen mutta kaksi muuta sisarta olivat kuolemattomia. Hänen kuvauksensa mukaan kaikki gorgot olivat käärmehiuksisia, ja jos keneen tahansa heistä katsoikin, muuttui kiveksi. Thalassa (mytologia)
Thalassa (, "meri") oli kreikkalaisessa mytologiassa meren jumalatar ja yksi alkuperäisistä elementtien jumaluuksista, protogenos. Día
Kreikkalaisen mytologian mukaan Kreetalla syntynyt ylijumala Zeus yllättyi katsoessaan kerran, mitä Kreetalla tehtiin. Kreetalaiset olivat keihäin ja jousin aseistautuneina jahtaamassa villivuohia. Rhea oli synnyttänyt Zeuksen Díkti-vuorella sijaitsevaan Díktin luolaan piiloon isältään Kronokselta. Luolassa sotaisat puolijumalat tanssivat hänen ympärillään kilpiään ja aseitaan kalisuttaen, ettei Zeuksen itku olisi kantautunut luolasta Kronoksen korviin. Zeus sai luolassa maitoa Amalthea-nimiseltä vuohelta. Kreetan vuohet olivat Amalthean jälkeläisiä. Tämän vuoksi Zeus rakasti vuohia. Suutuksissaan Zeus päätti tappaa kaikki kreetalaiset. Hän puhalsi mereen salaman ja merestä nousi valtava hirviö. Muut jumalat yrittivät tuloksetta saada Zeusta muuttamaan mieltään. Meren jumala Poseidon kysyi Zeukselta, kuinka tämä saattaisi surmata luolassa kilpiään ja aseitaan kalisuttaneet puolijumalat. Poseidonin kysymys sai Zeuksen luopumaan aikeistaan. Zeus heitti tämän jälkeen kaksi korppua kohti Kreetaa. Hirviö yritti syödä korput, mutta Zeus kivetti hirviön ja korput salamallaan. Näin syntyivät Día ja pienet Paximádin ja Petalídin saaret. Polyyppieläimet
Polyyppieläimet ovat kaksisukuisia, toisin sanoen niillä on erilliset naaras- ja koirasyksilöt. Niillä lajeilla, joilla on meduusavaihe, meduusat ovat suvullisesti lisääntyviä eläimiä. Naaras- ja koirasmeduusat laskevat sukusolunsa veteen, jossa tapahtuu hedelmöitys ja syntyy vapaana uiva "planula"-toukka. Toukka kiinnittyy ennen pitkää pohjaan, ja siitä kehittyy polyyppi. Polyypit puolestaan lisääntyvät suvuttomasti: niistä kuroutuu uusia meduusoja. Meduusattomilla lajeilla lisääntymispolyypit, gonotsooidit, tuottavat suoraan sukusoluja. Peruselinkierrosta on erilaisia muunnelmia. Kreikkalainen mytologia
Ylijumala Zeus oli myös maan, tuulen, pilvien, sateen ja ukkosen jumala. Zeuksella oli velipuoli, kentauri Kheiron, jonka äiti oli Okeanoksen tytär Filyra. Zeuksen puoliso oli tämän sisar Hera. Zeuksella oli lukuisia lapsia paitsi Heran myös lukuisten muiden kumppanien, kuten nymfien ja kuolevaisten naisten kanssa, jotka hän usein vietteli eläimen hahmossa. Kreikkalainen mytologia
Ylimmät jumalat asuivat Olympos-vuorella. Jumalista ylin oli Zeus ja yhteensä olympolaisia jumalia oli kerrallaan 12. Pääjumalten lisäksi lähes joka toiminnolla oli oma jumalansa. Varsinaisten jumalten lisäksi tunnettiin nimeltä suuri määrä erilaisia taruolentoja, kuten kyklooppeja, harpyijoita, titaaneja, seireenejä, kentaureja, nymfejä ja satyyreja. Jumalat eivät ole kreikkalaisessa mytologiassa pelkästään ihailtavia hahmoja, he kykenevät myös vihaan, kostoon ja petoksiin, eli ovat näin hyvin inhimillisiä hahmoja. Varhaisin ja täydellisin kuvaus jumalten ja titaanien alkuvaiheista löytyy Hesiodoksen teoksesta "Jumalten synty" 700-luvulta eaa.