Mikä on Parkanonjärven pinta-ala?
Parkanonjärvi
Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.
Peräjärvi (Parkano)
Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannat ovat kovaa metsämaata lukuun ottamatta pohjoispäätä, joka on avosuota, ja länsiranta, jossa ranta muodostaa kosteikon. Järven luusuassa rannat viettävät jyrkästi veteen ja laskujokeen. Eteläpuolella kohoaa Peräjärvenvuoden kallioinen huippu 23 metriä korkealle. Järvellä on kaksi maataloa ja noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Jaakkolankylän ja Karttiperän yhdistävältä yhdystieltä 13355. Rannan tuntumassa on myös kota. Kodan kautta kulkee Saaresjärveltä tuleva polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Kirkkojärvi (Kisko)
Järven pinta-ala on 718 hehtaaria eli 7,2 neliökilometriä. Se on 8,4 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee pitkässä kalliomurroksessa olevassa painaumassa. Järven laskujoki virtaa samassa murroksessa lounaaseen päin. Järven lähiympäistö on pääasiassa alavaa ja viljeltyä maata, jota yksittäiset metsä kukkulat täplittävät. Järvi jakaantuu kahden suurimman saaren takia kolmeksi järvenseläksi, joista keskimmäistä kutsutaan Samppaanseläksi. Kapean järven kummassakin päässä on niitä jakavat niemet. Koillispäässä on kilometrin pituinen Pappilanniemi, jonka luoteispuolelle jää Uitmuksenlahti, ja lounaiskulmassa sijaitsevat kilometrin pituisina Kotaniemi ja Pitkäniemi, joiden kaakkoispuolelle jää kilometrin pituinen Aikolanlahti. Niemen luoteispuolella alkaa pitkä ja kapea järven luusua. Kuivasjärvi (Parkano)
Saaria on 15, vain yksi on yli hehtaarin kokoinen ja 13 saarta on alaltaan aarin ja hehtaarin väliltä. Suurin saari on Saarelansaari, joka on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä, ja sillä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niinilahdessa sijaitsee Koppisaari, joka on asumaton saari. Myös Vatajanjoen suistossa on saari, joka näyttää jäävän haarautuneen joensuun sisälle. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 15 hehtaaria ja saarten rantaviivan yhteispituus on kolme kilometriä. Järven pohja on luodattu. Sen mukaan järvi on melko matala lukuun ottamatta joitakin syviä kohtia, jotka kasvattavat järven keskisyvyyttä merkittävästi. Saarelansaaren edustalla on laaja yli 10-metrinen syvänne, joka jatkuu lähes Niininiemelle asti. Järven syvin kohta on noin 16 metriä syvä. Suuri-Onkamo
Järven pinta-ala on 3 200 hehtaaria eli 32 km². Se on 10,2 kilometriä pitkä ja 5,1 kilometriä leveä. Sen erottaa idässä Särkijärvestä kilometrin levyinen pitkä kannas ja Pieni-Onkamosta Pyhäselän ylittävä ja Kostamoon kulkeva pitkä harjujakso. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka jäävät Piransärkkinä alkavan, Allinsaarena jatkavan ja Pihjalaniemenä loppuvan harjujakson eri puolille. Järven lounaista osaa kutsutaan Hasonseläksi ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Markkolanlampi (Parkano)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Se sijaitsee puoli kilometriä Vahojärven pohjoispuolella. Lampeen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen on viereisen ojitetun suon laskuoja ja toinen Ylisenlammen laskuoja, jonka kautta laskee myös ojitettujen soiden vesiä. Lammen oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee Vahojärven pohjoispäähän Soljanlahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat kangasmetsää, mutta länsipäässä peltomaa päättyy rantaan. Lammen ympäristössä on yksi maatila ja jonka rantasauna on ainoa rantarakennus. Lammen eteläpuolelta kulkee 100 metrin päässä yhdystie 13289. Sen pohjoisrannalle johtaa peltotie. Hakojärvi (Parkano, Kankaanpää)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 38 hehtaaria. Se sijaitsee Hakokankaan ja Lylyjärven välissä. Pohjoispuolella sijaitsevat Vähä- ja Iso Hakonevan turvetuotantoalueet. Ympäröivät suot on ojitettu tiheästi ja suo-ojat on kaivetty Hakojärveen asti. Järvellä on aina ollut luontainen laskuoja, joka on edelleen toiminnassa kaivetuista johto-ojista huolimatta. Laskuoja laskee Lylyjärveen 1,5 kilometrin pituisena. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja ranta on vain osittain suota. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet turvetuotantoalueiden huoltoteiltä. Parkanon ja Kihniön välinen raja ylittää järven itä-länsi-suuntaisena niin, että järven pohjoispäästä murto-osa jää Kihniön puolelle. Parkanonjärven alue
Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi. Vainosjärvi
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 5,8 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee erämaassa Vainospään itäpuolella. Vainospää on kalliopäinen tunturi, jolla on kaksi noin 270 metriin kohoavaa huippua. Huipput kohoavat noin 130 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen rinteet laskevat loivasti järven länsirantaan. Järveen sukeltaa koillis-lounais-suuntainen harjujakso, joka alkaa ensin Sollomusjärveltä ja se nousee Vainosjärvestä sen koillispäässä yli 1,5 kilometriä pitkänä ja hyvin kapeana niemenä. Järvessä on kartan mukaan 46 saarta, jotka ovat pieniä. Osa saarista muodostavat järven itärantaa seuraavan rivin, joten ne on voineet syntyä harjujakson pilkistäessä järvestä. Kartassa vain harvoilla järvillä on nimiä. Järven rantaviivan pituus on 41 kilometriä. Pohjoisrannalla on kolme kämppää, joille johtaa polku Kirakkajärveltä. Myös itärantoja seuraa polku. Järven ympäristö on hyvin kivikkoinen. Iso-Pakonen
Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröivältä Pakosensuolta. Osa vedestä saattaa valua suo-ojien mukana Valijärveltä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 250 metriä pitkä laskuoja Kyynäräjärven Lammaslahteen. Parkanonjärven alue
Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen. Metsäjärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa pitkänomaisen painauman eteläpäässä. Järveen laskee ympäröiviltä soilta lukuisia suo- ja metsäojia. Järven oma laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja yhtyy 1,6 kilometrin jälkeen Kuusijokeen. Järvessä on kaksi pikkuluotoa ja yksi yli 30 metriä pitkä saari. Rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä. Itärannalla on mäkiä, mutta länsiranta on alavaa maata ja siellä on rannassa soita. Erityisesti järven pohjoispäässä on rannoilla kapeita avosuon alueita ja pohjoispään lahdelmassa ranta on ruohottunutta ja kosteikkoa. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23 lähteviltä kyläteiltä. Vehkalampi (Parkano)
Lampi on 250 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanonjärven ja Leppäsjärven puolivälissä metsässä olevassa painanteessa. Lammen lähirannat ovat suota ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Sen laskuoja lähtee luoteispäästä ja kahden kilometrin jälkeen se laskee Parkanonjärveen. Lammen rantaviiva on 550 metriä pitkä. Rannoilla ei ole asuntoja ja sen lähelle johtaa yksi kärrypolku. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee 550 metriä kaakossa. Vuorijärvi (Parkano)
Järven pituus on 3,5 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 240 hehtaaria. Se sijaitsee yli viisi kilometriä Parkanon kirkolta länteen. Siihen laskee pohjoisesta kuivatetun Keskisenjärven läpi Majajärven laskujoki. Se tuo järveen valuma-alueen yläpuolisten osien vedet. Koillisesta siihen laskee Kuuhimojärven laskuoja, joka tuo Vähä-Kuuhimon, Ristinevan, Kivilammen, Lettolamminkeitaan, Lettolammen ja yhden turvetuotantoalueen vedet. Etelästä laskee järveen Hanhijärven laskuoja, samoin kuin Lapinnevan, Sarkinkeitaan ja kahden muunkin turvetuotantoalueen vedet. Sen oma laskujoki on yli 8 kilometriä pitkä Vuorijoki, joka laskee Parkanon keskustassa sijaitsevaan Kirkkojärveen. Hautalampi (Parkano)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Nivusjärven länsipuolella ojitetulla suoalueella. Suo kasvaa harvakseltaan puita, mutta itärannassa on avosuota. Lampeen laskee pari metsä- ja suo-ojaa, joista yksi tuo vettä eteläpuolella sijaitsevalta turvetuotantoalueelta. Lammen oma laskuoja muodostuu siihen kaivetuista suo-ojista, jotka laskevat Nivusjärveen. Nivusjärvi laskee edelleen Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat autiot eikä lammelle johda teitä. Lähin tie kulkee Nivuksenaholla ja seuraa Nivusjärveäkin varsin kaukana. Ikaalisten reitin valuma-alue
Parkanonjärven pääjärvi on Parkanonjärvi, joka laskujoki Vääräjoki laskee Kyrösjärveen. Parkanonjärvi, Riuttasjärvi ja Linnanjärvi muodostavat järviketjun, joka toimii valuma-alueen "runkona" ja jonka läpi vedet virtaavat. Linnanjärveen laskee oikealta Kuivasjärven valuma-alueen (35.56) vedet ja laskujoen alajuoksulla siihen yhtyy Aurejärven valuma-alueen (35.57) laskujoki Poltinjoki. Muita valuma-alueen suuria järviä ovat Vuorijärvi, Kankarinjärvi ja Nerkoonjärvi. Platanóvrysi
Platanóvrysi ( eli (Τεχνητή) Λίμνη Πλατανόβρυσης, "(Technití) Límni Platanóvrysis", "Platanóvrysin tekojärvi") on tekojärvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen pinta-ala on noin 3,25 neliökilometriä. Järvi sijaitsee 224 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 95 metriä. Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Kirkkojärvi on 4,5 kilometriä pitkä, 3,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 335 hehtaaria (lyh. "ha") . Järven muoto on kuitenkin pitkän muotoinen ja siinä on lahtia, joten sen yleisvaikutelma on kapea. Järvialtaan syvin kohta sijaitsee sen eteläpäässä, jossa on 16 metriä syvää. Parika järv
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51. Hakojärvi (Parkano, Jylhänkylä)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee Sompanevan turvetuotantoalueen ja Iso Venesjärven ja Vähä Venesjärven välisellä alueella. Järvi jää soiden täplittämällä alueella Kettusaaren ja Kotkasaaren väliin. Järven länsipuolen suo on tiheästi ojitettu, mutta luoteenpuoleinen suota ei ole juurikaan ojitettu. Järveen on kaivetty yli kymmenen suo-ojaa. Järven oma laskuoja Hakoluoma lähtee järven kaakkoispäästä ja se yhtyy kahden kilometrin jälkeen Venesjokeen, joka laskee Iso Venesjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järven itärannat eivät ole kovin soistuneita. Pääosin itärannoilla, mutta myös Kettusaaressa, sijaitsee vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet metsäautetieltä, joka haarautuu yhdystieltä 13344. Lehtolampi (Parkano)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee suon keskellä 3,5 kilometriä kaakkoon Kuivasjärvestä ja puoli kilometriä Nivusjärvestä länteenpäin. Suon laidat ovat ojitettuja, mutta yksikään oja ei ole kaivettu lampeen asti. Lammesta yli vuotavat vedet imeytyvät kuitenkin ojiin, jotka virtaavat luoteessa sijaitsevaan Pitkäjärveen. Sieltä ne jatkavat Pitkäjärven laskuojaa myöten Vatajanjokeen ja Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Soiset rannat ovat autiot eikä lammen lähelle johda teitä. Kirkkojärvi (Renko)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuirakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia. Ilajanjärvi
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Ruojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa. Pärnäjärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on pääaltaasta koilliseen työntyvä ja yli 400 metriä pitkä kapea lahti. Lahden pohjukasta lähtee sen laskuoja, joka laskee Myllyveteen. Järvi sijaitsee mäkisen maaston painanteessa ja sen itäpuolella kohoaa Myllyvuori, lounaispuolella Tynnyrivuori ja luoteispuolella Kalkunkorkee. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Yli puolet järven rannoista ovat peltomaata ja metsämaata on lähinnä Myllyvuoren rinteessä. Järvelle pääsee etelästä valtatieltä 9 tulevaa yhdystietä 14303 pitkin tai Äväntäjärveltä alkavaa läntistä kylätietä pitkin. Kuivasjärvi (Parkano)
Rantaviivan kokonaispituus on 24,5 kilometriä, mihin sisältyy myös saarten rantaviivat. Suurin osa rannoista ovat metsää, mutta välistä pilkistää kaikkialla pieniä peltoja. Pohjoispäässä sijaitsee Kuivasjärven kylä, länsirannalla Vatajanjoen suussa sijaitsee Pihlajankylä ja eteläpäässä Lamminkosken kylä. Valtatie 3 ohittaa järven keskimäärin puolen kilometrin etäisyydeltä kulkien järven länsipuolta. Parkanon ja Kihniön välinen raja kulkee järvestä pari kilometriä itään. Keidaslammi (Parkano, Koskenkylä)
Lammen pituus on 750 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Pajanevaa muutaman pienen suolammen ympäröimänä. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia. Lammen länsipäässä on kolme pientä saarta. Rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja se kauttaaltaan keidasuota. Lähistöllä ei ole rakennuksia eikä teitä. Lännestä lampea lähestyy polku. Pajulanjärvi
Järven pinta-ala on 692 hehtaaria eli 6,9 neliökilometriä ja se on 5,6 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 23,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0237 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Siinä on laskettu olevan 62 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 59 hehtaaria, mikä on noin 7,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 35 yli aarin ja loput 24 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 44,1 kilometriä. Vaivianjärvi
Soikean muotoisen järven halkaisija on noin 400 metriä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee muutaman neliökilometrin laajuisen Vaiviannevan äärellä. Järven lähiympäristöstä on kaivettu kymmenisen suo-ojaa järveen ja järvestä on kaivettu laskuoja, joka on johdettu Vaiviassa Palonjokeen. Palonjoki on Prentinjoen latvahaara ja se laskee Kirkkojärveen. Järvelle ei johda tietä ja se on asumaton. Saukkolampi (Ylöjärvi)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Se sijaitsee Saukkonevan eteläpäässä suolla. Siihen laskee yksi suo-oja, jossa virtaa ojitetun suon vedet lammen läpi. Sen laskuoja on johto-oja, joka laskee tiheästi ojitetun suon läpi ja noin 2,5 kilometrin jälkeen se laskee Aurejärveen Kiisonperälle. Rantaviivan pituus on 1 kilometriä pitkä ja on vain suota tai avosuota. lampi on autio eikä sille johda teitä. Parkanon raja kulkee ohi 300 metrin päässä luoteessa. Hotakanlampi (Parkano)
Lampi on 200 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee Hotakannevalla, joka on tiheästi ojitettu. Lampeen on kaivettu viisi suo-ojaa. Lammen vedet virtaavat nevan pohjoisosaan, josta ne kulkeutuvat Vehkapurolle Vehkapurunlampeen, ja josta ne virtaavat Riuttasjärveen. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Rannat ovat suota, joille ei johda teitä tai joille ei olla rakennettu mitään. Jänisjärvi (Parkano, eteläinen)
Järven pituus on 900 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee Klenkkan mäen itä- ja Harmonimäen pohjoispuolella. Mäillä kasvaa kangasmetsää ja muihin rantoihin ulottuvat ympäristön suot. Samaan suoalueeseen kuuluu toinenkin Jänisjärvi, joka sijaitsee tämän Jänisjärven pohjoispuolella. Eteläiseen Jänisjärveen laskee yksitoista suo-ojaa, joista yhden kauttaa laskee tänne myös pohjoisemman Jänisjärven vedet. Oma laskuoja Jänisoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa 3,3 kilometriä Aurejärveen. Ojan suu sijaitsee Jänislahdessa, joka on Suksilahden pohjukassa. Järven pohjoisosa on soistunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Ruohikon keskellä sijaitsee järven ainoa saari, joka on 80 metriä pitkä ja soistunut. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Yli 150 metrin etäisyydeltä ohittavalta "Pohjantieltä" on Klenkalle johtava lyhyt kärrypolku. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila. Parkanonjärven alue
Naarmijärvi laskee 400 metrin laskujokea myöten Kankarinjärveen ja on siten valuma-alueensa pääjärvi. Siihen laskevat Heinijokea myöten Heinilampi, jonka kautta laskee myös Kotalammen vedet, sekä Kotalampi, jonka kautta laskee Teerilammen vedet. Pirttilampi on valuma-alueen yksinäinen lampi, jolla ei ole laskuojaa. Kolulampi (Parkano)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä Jaakkolankylästä koilliseen Kouluvuoren ja Kolukankaan välissä olevalla ojitetulla suolla. Lampeen laskee kahdeksan suo-ojaa, joista pohjoispäässä oleva toimii samalla lameen laskuojana. Laajat suolaueiden ojitukset ovat hävittäneet lammen luontaisen laskuojan alkuperäisen paikan. Se on laskenut 3,5 kilometrin mittaisena Saaresjokeen Saaresjärven ja Sammatinjärven väliin Koluluoman nimisenä ojana. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja ranta on Koluvuoren rinnettä lukuun ottamatta suota. Rinteessä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 332. Teurulampi
Lammen pituus on 800 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Se sijaitsee Poltinjoessa ja on joen laajentuma eli läpivirtausjärvi. Poltinjoki on Leppäsjärven laskuojki, joka yhtyy alajuoksulla Parkanonjärven laskujokeen Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Pohjoisranta kuuluu Ikaalisten golfkerholle ja lammen eteläranta on peltomaata tai niittyä. Lammen eteläpuolella sijaitsee kolme maatilaa ja rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdystie 13271, joka haarautuu seututiestä 276. Lehtijärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Se sijaitsee Sammatinjoen uoman järviketjun alimmaisena järvenä ja sen lasku-uoma putoaa 200 metriä pitkällä laskuosuudellaan Ruojärven Ruonanlahteen 20 senttimetriä. Siihen laskee idästä Kurunoja, joka tuo Kurunviidan ja Ojasuon vedet järveen, ja sen lisäksi pari lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Järven vesi vaihtuu lähinnä 30 metriä pitkän Mäkelänkosken virtauksesta, joka koostuu lähes kaikesta Sammatinjoen valuma-alueen vesistä. Rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Kolmasosa rantaviivasta on peltomaata ja loput metsäisiä rinteitä. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järven itärantaa seuraa yhdystie 13275 ja Lehtikosken ylittää toinen yhdystie 13289, joka yhtyy edelliseen kosken länsirannalla. Itärantoja seuraa taloille vievä yksityistie. Noin 200 metrin etäisyydellä järven ohittaa Tampere-Seinäjoki-junarata. Lakuanjärvi
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Juupajoen kuntarajan tuntumassa Hyytiälän kohdalla. Alue on kumpuilevaa moreenialuetta, jossa on harvakseltaan haja-asutusta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se on metsämaata. Rannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3441 ja 14313. Harjulampi (Parkano)
Lampi on 200 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee Niininevan suolla harjun kupeessa, mutta ympäröivä suo on tavallisuudesta poiketen ojittamaton. Lammella ei ole myöskään laskuojaa. Harjun toisella puolella sijaitsee Lapinkylän peltoaukea, mutta sillä ei ole vaikutuksia lammen ekologiaan. Rantaviivaa on 400 metriä. Pohjoisrannalla on rakennus ja hiekkapohjainen kenttä, joka palvelee uimarantaa. Lammessa on kaksi laituria. Noin 100 metriä lounaaseen sijaitsee Pikku Harjulampi. Kynnösjärvi
Järven pinta-ala on 29 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Renkajärven kaakkoispäässä sen jatkeena ja sen erottaa siitä alle 30 metriä leveä kannas. Kannasta pitkin kulkee Myllykylästä lounaaseen johtava tie. Kannaksesta kohoaa 15 metrin korkeuteen Visaniemi, jota Kynnösjärvi kiertää U-kirjaimen muotoisena. Visaniemen pohjoisrantaa kutsutaan Salmenhiekaksi ja kannaksen keskellä olevan aukon vieressä on maatalo nimeltään Salmi. Kynnösjärven lounaisrannassa kohoaa 35 metrin korkeuteen Salmenvuori. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi muutakin maataloa ja niiden lisäksi parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järvessä on yksi saari sen koillispäässä. Pyhänpohtianjärvi
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkänevedestä nousevan harjujakson itäpuolella aivan Pälkäneveden tuntumassa. Harjujakso tunnetaan järven kohdalla nimillä Lukko ja Konkinharju ja niiden rinteet laskevat suoraan se länsirantaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen etelä- ja pohjoispuolella sijaitsee peltoja ja maatila. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lovonjärvi
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Kärkölänjärvi
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Siihen ei laske ojia, mutta laskuoja alkaa järven länsirannalta ja virtaa 1,9 kilometriä Sikasuon ja Mikinniitun läpi Iso-Potkioon. Järvellä on on 610 metriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joka on hieman soistunutta. Rannalle on rakennettu vain yksi asunto. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Valuma-alue pinta-ala on 86 km² ja se koostuu Moisionjoen ympäristön valuma-alueesta ja sen viereisestä Kylälammin laskuojan valuma-alueesta. Valuma-alue on jaettu Moisionjoen alaosan alueeseen (35.241), jossa on 6 järveä (mukaan lukien Kylälammi) ja yläjuoksulla olevaan Höytämönjärven valuma-alueeseen (35.242), jossa on vielä yli 20 järveä. Valuma-alueen laskujoki on Moisionjoki, joka laskee Ruotasjärvestä. Tätä järveä suurempi on Höytämönjärvi, joka kokoaa valuma-alueen järvien laskuojia eniten ja se ansaitseekin alueen pääjärven nimikkeen. Alueen suurimmat järvet ovat Höytämönjärvi (201 ha), Särkijärvi (145 ha) ja Hervantajärvi (83 ha). Braslaun järvien kansallispuisto
Kansallispuisto on perustettu 1995 ja sen pinta-ala on 691 neliökilometriä. Kansallispuisto on monipuolisessa käytössä - pinta-alasta vain 4.9% on tiukemman luonnonsuojelun piirissä. Puistoon kuuluu 60 järveä, jotka peittävät 17% alueen kokonaispinta-alasta. Järvialue on suosittu ulkoilmaretkeily- ja kalastuskohde. Jalanti
Järvi on 6,3 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä. Järven pinta-ala on 643 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven luoteispäässä on Oriniemen erottama ja kilometrin pituinen Järviönlahti, jonka lahdensuu on 100 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen on todettu olevan keskimäärin 2,7 metriä syvä ja melko tasapohjainen järvi. Suurin syvyys on 6,1 metriä. Saarien lukumäärä on 11 ja ne ovat enimmäkseen rannan lähellä sijaitsevia luotoja. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat järven selällä. Mäntysaari on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä sekä yli 12 metriä korkea saari, jossa on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järven keskellä sijaitsee Koivusaari, joka on 150 metriä pitkä ja autio. Muita karttoihin nimettyjä saaria ovat Paulaniemen ympärillä olevat autiot Kalliosaari, Liinasaari ja Koirasaari (Paskosaari), kallioinen Salakkasaari ja Tuomisaari, johon on rakennettu pengertie mökille. Vasajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat luoteessa metsämaata ja kaakossa suota. Järven luoteispäässä on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Sappeesta. Kangasalan vastainen kuntaraja ylittää Vasajärven luoteispään. Kuvansi (järvi)
Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 15 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Vaikka sillä on pitkiä järvenselkiä, eivät ne järven muodon vuoksi ole leveitä. Siitä voidaan osoittaa viisi järvenaluetta. Järvi lakautuu kahdeksi järvenseläksi, joita yhdistää järven keskiosissa Markkalansaaren ja Ukonniemen välinen 700 metriä leveä kohta. Läntinen järvenselkä on kahdeksan kilometriä pitkä, mutta se kapenee pohjoisessa ja muodostaa Suurisaaren takana Vehvilänlahden. Selän keskivaiheilta työntyy länteen Levälahti, jossa sijaitsee Kuivataipaleen museokanava, ja selän eteläpäässä on vielä niemien ja saarten muodostama sokkeloinen järvenosa. Itäinen järvenselkä on 15 kilometriä pitkä, sillä sen pituutta lisäävät pohjoisessa Tattariniemen takana oleva pitkä lahti, jonka perällä sijaitsee lahdenpohjukka Ryönä, ja etelässä sen pituutta lisää Partaharjunniemen takana kapea mutta 3,5 kilometriä pitkä Herralanlahti. Kopanjärvi
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen koillispuolella kohoaa loivarinteisenä Lappalaiskallio. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule tietä. Parkusjärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä. Onkilampi (Parkano)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se on läpivirtausjärvi Aurejoessa Petäjäjärven ja Vahojärven välissä. Pääosa lammen veden virtauksesta tulee Aurejoekea myöten Aurejärvestä. Lammen pohjoisrantaan laskee metsäoja, joka tuo pohjoisesta Haisukankaan eteläpuolisten soiden ja metsien kuivatusvesiä. Lammen luusua on kapea, mutta se laajenee pian kuin toiseksi lammeksi, joka kapenee joen uomaksi vasta 350 metriä myöhemmin. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Yli puolet lammen rannasta on suota tai avosuota. Pohjoisrannalla on kovaa maata ja sinne onkin rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja niille pääsee yhdystieltä 13289, joka kulkee lammen länsipuolella ja risteää seututiehen 332. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja kulkee ohitse 350 metriä lammen ja joen itäpuolella. Aukanjärvi
Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 3,8 kilometriä pitkä Luojunsuonoja, joka laskee Nientenojan kautta Punkalaitumenjokeen. Särkijärvi (Kihniö)
Järvi on 950 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee Särkikankaalla ja siihen on kaivettu yksi pelto-oja ja toinen suo-oja. Samaa suo-ojaa pitkin laskevat vedet etelään Paistokulman suuntaan ja laskuoja yhtyy Koskelanjokeen Parkanon puolelta. Koskelanjoki on siinä kohdassa Parkanon ja Kihniön välinen raja. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Rannan tuntumaan on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Kankarin rantatieltä. Parkanonjärvi
Järven syvyysprofiili on keskeltä hyvin matala. Matalaa on myös järven pohjoispäässä, pohjoisosan saarten ympärillä, eteläosan itärannassa ja Möhkön kohdalla. Muualla on sitä vastoin yli kymmenen metriä syvää. Pohjoisosassa on kaksi yli kaksikymmenmetristä syvännettä ja eteläosassa niitä on yksi. Syvin kohta sijaitsee pohjoisosassa Selkäsaarten itäpuolella, missä on 22 metriä syvää. Jouttenjärvi
Järven pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Sen ympäristö on kangasmetsää, joka jää Lapinnevan ja Alaskylän väliin, ja järvi muodostuu Hirsikankaan kainalossa pieneen alavaan kohtaan. Järveen laskee muutama metsä- ja suo-oja, joiden valuma-alueet ovat pienet. Laskuoja on yksi suo-ojista, joka on kaivettu luontaisen puron jatkeeksi ja joka yhtyy valtatien 23 luonna Sortanjokeen. Sortanjoki laskee Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven eteläkärjessä sijaitsee maatila, mutta muuten ei järvelle ole rakennettu asuntoja. Järvelle johtaa polku ja kärrytie ja sen ohitse kulkee kylätie. Valtatie 23 ohittaa järven pohjoisesta 350 metrin päästä. Ikaalisten ja Parkanon kuntien välinen rajapyykki sijaitsee 100 metrin päässä länsirannasta. Parkanonjärven alue
Vääräjoen Poltinjoen yläpuolinen osuus on 8 kilometriä pitkä. Poltinjoen yhtymäkohdan alapuolella on joessa sivussa Suvilampi ja vähän sen yläpuolelle laskee Hartikkalammen lyhyt laskuoja. Poltinjoen yhtymäkohdan yläpuolella sijaitsee Kukkurakosken vesivoimalaitos, jonka yläpuolelle on padottu saarikkoinen patoallas. Yläjuoksulla Vääräjoki toimii hetken Parkanon ja Ikaalisten välisenä rajana. Hieman Parkanonjärven luusuan alapuolelle Lapiolahdessa jokeen laskee oikealtapäin Kylmäoja, joka tuo vettä länsipuolella kulkevalta harjualueelta. Sieltä laskee Kylmäojaan myös Ahvenlammen laskuoja. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Mahnalanselän alue
Turkkilanjärvenojan valuma-alueen (myös Turkilanjärvenoja) pinta-ala on 22 km² ja sen laskuoja Turkkilanjärvenoja on vain pari kilometriä pitkä. Se laskee Kirkkojärven Kalalahteen idästä päin. Valuma-alueella on vain kolme järveä: pienet Paskolammi ja Ahvenusjärvi sekä suurin Valkjärvi. Ojan nimi on johdettu nykyään jo pelloksi kuivatetusta Turkkilanjärvestä. Pengonjärvi
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Kukkaroinen (Parkano)
Järven pituus on 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejoessa Ylisen Aurekosken ja Alisen Aurekosken välissä. Järvi on kaksialtainen. Kukkaroiskeksi kutsutaan suurempaa allasta ja Mustalammeksi pienempää allasta ja näitä erottaa alle 20 metrinen salmi ja virtapaikka. Aurejoki laskee Aurejärvestä ja virtaa kahden joenlaajennuksen Käärmelammin ja Saunalammin kautta Yliselle Aurekoskelle. Pääosa Kukkaroisen läpi virtaavasta vedestä tulee tätä reittiä. Tämä lisäksi kaakosta laskee lyhyt metsäoja. Laskujoki alkaa Alisesta Aurekoskesta ja virtaa 250 metriä alas Petäjäjärveen. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Kukkaroinen on pääasiassa metsärantainen, vaikka pohjoisessa rantaan ulottuu Aurekosken Jalostetehtaan teollisuusalueen pihamaa. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja lähistöllä on myös kolme kiinteistöä. Alisen Aurekosken ylittää seututie 332 ja järven länsiluolella kulkee yhdystie 13355. Hankalampi (Parkano)
Lammen pituus on 1,0 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Se sijaitsee Ruojärven ja Vahojärven välissä. Lampi on yhteydessä Hankajärveen kapean salmen kautta, jolloin vedenpintojen korkeusero on vain 20 senttimetriä. Lampeen laskee Vähäjärvestä 550 metriä pitkä joki, jossa on pudotusta pari metriä. Se tuo suurimman osan Hankalammen läpi virtaavasta vedestä. Joki laskee Supakkoon, joka on erillinen lahti, ja sitten vesi virtaa pohjoispäässä olevan niemen ympäri ja päätyy Hankajärveen. Muu osa lammesta on sivussa veden virtauksesta. Kaakkoisosaan laskee metsäoja, joka tuo Haverin suunnalta ojitettujen soiden sekä Kaakkurilampi ja Haverinlammen vettä. Rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. Puolet rannoista ovat peltoa ja loput metsää. Järven ympärillä sijaitsee kaksi maatilaa ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Pakojärvi
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Ansionjärvi
Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltoa, mutta ranntaan tulee myös metsää. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Kaakossa kohoaa kallioinen Kirkonmäki 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuten järven rantaviiva on matalaa. Rantoja kiertää ruovikkoinen kasvilisuusvyöhyke, jonka taakse järven ulappa jää piiloon . Järven lähiympäristössä on toiminut neljä maatilaa ja rannoilla sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa. Muut lähiympäristön järvet keräävät mökkiasukkaita Ansionjärveä helpommin. Tapiolanjärvi
Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 300 metriä. Järven laskee tulo-ojia ympäröiviltä pelloilta. Yksi tulo-ojista on Kravioja, joka on Keskistenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 7 kilometriä pitkä Pesurinoja, joka laskee Liekoveteen Roismalanlahdessa. Pesurinojan luonnollinen alajuoksu jää Liekoveden vedenpinnan noston vuoksi liian matalalle, joten viimeisen kilometrin matkalla sen uoma kulkee korotettujen vallien välissä. Hankajärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Se sijaitsee Vahojärven kylässä Vahojärven ja Ruojärven välissä. Järvi sijaitsee maastossa olevassa painaumassa, joka on virtaussuuntaan nähden poikittain. Järveä kiertää 140 metrin korkeusjäyrä, mutta esimerkiksi eteläpäässä vedestä kohoaa yli 20 metriä korkeita mäkiä. Järvi on saareton. Siihen laskee seitsemän metsä- tai pelto-ojaa. Suurin osa järven läpi virtaavasta vedestä tulee Vahojärveltä, Vähäjärveltä ja Hankalammelta kapean salmen kautta. Hankajärven vesi kulkeutuu toisen salmen kautta Hepolahteen, josta se laskee Lierunkosken kautta Melajokeen ja siitä edelleen Ruojärveen. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin kangasmetsää, mutta rantaa reunustaa peltotilkut kolmessa kohtaa. Järven ympärillä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kolmekymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrannan ohittaa yhdystie 13289 ja länsirantaa seuraa etelään Saukonperälle asti kulkeva tie. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolta kulkien Vähäjärven yli. Raanujärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 2540 hehtaaria eli 25,4 km². Se on 11,9 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 159,8 miljoonaa m³ eli 0,16 km³. Järven keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 25,9 metriä. Syvin kohta vaikuttaa sijaitsevan järven itärannan tuntumassa Palorovan edustalla. Järvessä on viisi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 54,3302 ha, mikä on noin 2,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi, Raanusaari ja Konttasaari, ovat yli hehtaarin kokoiset ja kolme pienempää ovat vain yli aarin kokoisia. Järven vedenpinnankorkeus on 96,3 metriä mpy, mutta vedenpintaa pyritään säännöstelemällä pitämään 95,0 ja 97,0 metrin välissä. Järven rantaviivan pituus on 49,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5,9 kilometriä. Ruonanlampi (Parkano)
Järven pituus on 550 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven laskujoessa, jonka eri osuuksilla on eri nimiä. Joen alkuosaa kutsutaan Kuivasjoeksi, Niemenlammen ja Ruonanlammen väliä Ruonanjoeksi ja Ruonanlammesta eteenpäin eli joen alajuoksua Jarvanjoeksi. Jarvasjoki laskee Linnanjärveen kapean ja lopuksi koskisen osuuden jälkeen. Ruonanlammen pohjoisosa on metsää, mutta eteläosa rajautuu peltomaahan. Lokalammen laskuoja laskeen Ruonanjokeen Ruonanlammen yläpuolelle. Lampeen laskee myös viisi pelto- tai metsäojaa. Linnanlahti, Ruonanlahti ja niiden väliin jäävä lampare ovat alkaneen matalina vesistöin ruohottumaan. Ruonanlampea on hiljattain ruopattu virtaaman säilyttämiseksi. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Lammen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa. Rannalle ei ole rakennettu mitään eikä sinne johda myöskään teitä. Valtatie 3 ohittaa lammen 250 metrin etäisyydeltä. Jänislampi (Parkano)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Aurejärven rannan ja Jänisojan läheisyydessä. Lammen pohjoispuolella sijaitsevat Silmäkenevat ulottuvat rantaan asti, johon laskee kolme suo-ojaa luoteesta ja itärantaan yksi metsäoja idästä. Lammen oma laskuoja lähtee länsirannasta ja yhtyy Jänisojaan 600 metriä Jänisojan suun yläpuolella. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ranta on pääasiassa kangasmetsää, jonne on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13355. Riuttasjärvi (Parkano)
Kaitaveden nykyinen nimitys on Kaidatvedet. Se päättyy Linnajärvestä kaivettuun Rännärinkosken perattuun uomaan, joka alittaa valtatien 23. Järviallas on 3,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee itäpuolelta suo-ojia, jotka tuovat myös Kangaslamminnevalta Kangaslammen ja Piikkilammen vedet. Suurin vesimäärä tulee kuitenkin Linnanjärveltä. Järvialtaan ranta on lähes rakentamaton, sillä rannoilla on vain kolme vapaa-ajan asuntoa, Parkanon metsämuseo ja Eräkaidan maja. Paikallisia kuuluisia kohteita ovat myös Ruumissaari , Messukallio ja Sormikivi . Pukarojärvi
Järven pinta-ala on 85 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskee useita suo- ja metsäojia. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä laskuoja Sotkajärven Taipaleenlahteen. Klooga järv
Järven pinta-ala on 134 ha (hehtaaria) ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita. Paljavesi
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,2 kilometriä pitkä ja 8,7 kilometriä leveä. Järvi muodostuu pääpiirteissään kahdesta lähes suorasta järvenosasta, jotka tekevät järvestä T-kirjaimen muotoisen. Toinen järvenosista alkaa Anttolasta ja jatkuu länsi-lounaaseen 11 kilometriä, missä se kohtaa Kalmon ja Tarholan yhdistävän, kapean ja vajaa neljä kilometriä pitkän poikittaisen lahden. Kähkölänsaarista Anttolaan olevaa järvenosaa kutsutaan Vitjaseksi. Lahden pohjukat ovat nimeltään Kylälahti ja Tarholanlahti. Toinen T-kirjaimen muodostava järveosa on Parkkilasta alkava kuusi kilometriä pitkä ja kapea lahtimainen osa, joka on myös hyvin suoran muotoinen. Järvenosan nimi on Siiskonsalmi, jonka pohjoispäässä on Kiviniemenselkä ja sen lahtina ovat Enonlahti ja Punkanlahti. Nämä järvenosat kohtaavat kohtisuorasti Outulan kylän kohdalla. Kohtaamispaikalla sijaitsee Paljasaari, jonka eteläpuolelle etelään työntyy lyhyt Keskuslahti. Kapeasuista Keskuslahtea vartioivat lännessä Outulanniemi ja idässä Kaamalanniemi. Kaamalanniemen itäpuolella työntyy etelään 2,5 kilometriä pitkä Kalliosalmen ja Hampunsalmen yhteinen lahti. Se päättyy etelässä Outulanvirtaan, josta Paljavesi laskee Niiniveteen. Pasmajärvi (järvi Kolarissa)
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselän aukeutta rajoittavat pitkät länsirannan Tirronniemi ja itärannan Honkaniemi. Honkaniemen kainaloihin jäävät Housulahti ja Leveälahti. Luoteisrannassa on pieni Isolahti ja järven kaakkoispäässä sijaitsee Alaisenpäänlahti. Järvelle näkyviä korkeita mäkiä on pohjoisessa sijaitseva Vuorkavaara, jonka kohoaa 65 metriä vedenpintaa korkeammalle, ja Hunnuvaara, jonka järvenpuoleinen sivu nousee sitäkin korkeammalle. Tirronniemen eteläpuolella oleva Petäjäniemi on harjujakson pää, joka alkaa pohjoisempana Pasmajoen mutkasta. Harjujakson sivulla sijaitsee Palokoskenrova. Parilanjärvi
Järvi on 850 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee kallioruhjeesta syntyneessä painaumassa, jonka rinteet on raivattu peltomaaksi. Vain eteläranta on metsämaastoa. Järveen laskee muutama pelto- ja metsäoja. Suurin osa vedestä tulee kuitenkin tulo-ojasta, joka laskee siihen Kuolemaisjärvestä tulevia vesiä. Järven luusua on itäpäässä ja sieltä lähtee puoli kilometriä pitkä laskuoja, joka alittaa seututien 249 matkallaan Haukijärveen. Järvenrantoja on 2,4 kilometriä ja ne ovat lähes kaikki soistuneita. Järven ympäristö on hyvin asuttua, mutta järven rannoilla ei ole rakennuksia. Rantaan johtaa yksi kärrypolku. Ahvenuslampi (Parkano)
Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä suoaluetta, jonka suo-ojat laskevat siihen. Lammen vedet laskevat pois näitä ojia nyöten päättyen kahden kilometrin päässä olevaan Poikkeusjärveen. Se rantaviivan pituus on 850 metriä. Lammen rannoilla ei ole rakennuksia ja ainoa tie sinne tulee viereiseltä varastoalueelta. Parkanonjärven alue
Riuttasjärvi muodostaa alueen keskusjärven, sillä lähes kaikki alueen järvet laskevat siihen. Linnanjärvi on kuitenkin yli kaksi kertaa niin suuri kuin Riuttasjärvi ja niiden vedenpinnat ovat yhtä korkealla, niin molemmat järvet ovat alueen keskiössä. Linnanjärveen laskevat pohjoisesta Kankarinjärven alueen (35.534) vedet Koskelanjoen kautta ja luoteesta laskevat Kuivasjärven valuma-alueen (35.56) vedet. Parkanonjärvi
Järven eteläkärjessä sijaitsee Lapiolahti (kylä), itärannalla Yliskylä, länsirannalla Alaskylä ja pohjoispäässä Parkanon kirkonkylä eli keskusta. Kylien kautta, eli myös järven ympäri, kiertävät kylätiet. Nykyaikana on järven itäpuolelta linjattu valtatie 3, joka risteää Parkanon keskustassa valtatien 23 kanssa. Viinikanjoen rannalla sijaitsee Parkanon kaupungin vedenpuhdistamo. Parkanonjärvi
Järven pohjoispäähän laskee 1,8 kilometriä pitkä Viinikkajoki, joka on Kairojärven laskujoki. Viinikkajokeen laskee oikealta päin 800 metriä pitkä Kirkkojärven laskujoki Kirkkojoki , jonka kautta virtaa 108 km² kokoisen alueen sadanta. Viinikkajoen takana on siten yli 600 km² suuruinen valuma-alue. Voidaankin sanoa, että Parkanonjärvi on lähinnä läpivirtausjärvi, jossa veden laskennallinen viipymä on lyhyt. Itäpuolella vedenjakaja seuraa järveä keskimäärin kilometrin etäisyydellä. Parkanonjärvi
Pienempiä laskuojia on useita. Pohjoispään itärantaan laskee pari kilometriä pitkä Paskolammen laskuoja. Itäpuolella on runsaasti tiheästi ojitettuja soita, joiden vedet päätyvät Parkanonjärveen. Soiden takana Poikkeusharjun länsipuolella sijaitsevan Kiimalammen laskuvedet tekevät myös näin. Itäpuolelta laskee eteläiseen järvialtaaseen Vehkalammen parikilometrinen laskuoja. Järven länsipuolella kulkeva pieni harjujakso toimii myös vedenjakajana. Aivan tämän harjun vierestä ja Lapinnevan läheltä laskee Jouttenjärvi kuusikilomteristä ojaa myöten Alasensalmen eteläosaan. Parkanon kirkko
Parkanon kirkko on Pirkanmaalla Parkanossa Keskustan kaupunginosassa sijaitseva kirkko, joka rakennettiin vuonna 1800 ja vihittiin käyttöön 1805. Kirkon on rakentanut ja todennäköisesti myös suunnitellut Salomon Köhlström. Kirkon kolmannet urut ovat Hans Heinrichin urkurakentamon rakentamat vuodelta 1977. J. Ahrenbergin suunnittelema 33 metriä korkea graniittinen kellotapuli rakennettiin 1889. Tapulissa on kaksi vuonna 1820 Tukholmassa valettua kelloa. Vähäjärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee välittömästi Vahojärven länsipuolella. Järvi on nykyään kaksialtainen, sillä Tampere-Seinäjoki-junarata ylittää sen länsipuolelle rakennetun penkereen päällä. Itäpuolinen allas on suurin, koska se on 550 metriä leveä. Keskellä allasta sijaitsee 150 metriä pitkä Tervasaari. Länsipuolinen allas on niemien ja pienen saaren takia epäyhtenäinen. Järveen laskee vain pari metsäojaa. Tärkein virtaus tulee Vahojärvestä kapean salmen kautta. Vesi poistuu Vähäjärvestä ensin rautatiepenkereiden välistä, missä on 40-metrinen aukko, ja sitten länsialtaan Tulilammen ja Raappiolahden kautta 550 metriä pitkään jokeen. Joessa on koski, missä syntyy parin metrin pudotus Hankalampeen mennessä. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 13289. Karhujärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä pohjoiseen Leppäsjärvestä ja lähes kolme kilometriä Parkanonjärvestä. Vieressä sijaitsee toinen saman kokoinen Vatavesi. Järvi on syntynyt maastossa sijaitsevaan pitkään painaumaan. Järveen laskee kaksi suo-ojaa kahdelta suurelta ojitetulta suolta. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Laskuojaan yhtyy oikealta puolelta Vataveden laskuoja. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja ne ovat paikoin jyrkkiäkin. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Vallonjärvi
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvi sijaitsee Vanajaveden äärellä suurimmillaan 650 metriä leveän Haapasaari nimisen kannaksen takana. Vaikka järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla, on Vallonjärvi katsottu olevan itsenäinen järvi. Sen pohjoispäähän laskee Vallonoja ja siihen yhtyvän Hallonojan ja Hattianojan yhteinen haara. Vallonoja muuttuu yläjuoksulla Arranojaksi. Vallonojaan laskee Viuhanjärven lyhyt laskuoja. Pohjoisrantaan laskee myös Valkeakosken taajama-alueella virtaava oja. Vallonjärven oma laskujoki on yli 15 metriä leveä ja 250 metriä pitkä. Se laskee Vanajaveteen Kärjenniemenselän Yrjölänlahteen, joka jää Säkkisaaren yläpuolelle. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven lähiympäristössä on paljon peltoja ja kuusi maatilaa. Järven lähialueelle tulee Valkeakosken keskustaajaman asuntoalueet. Järven pohjoispään itäiset rannat ovat laskuojan molemmin puolin luononsuojelualuetta. Siellä sijaitsee myös lintutorni. Koirajärvi (Parkano)
Järven pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee Mullivehmaalla Koiranevan pohjoispuolella. Siihen laskee metsä- ja suo-ojia Koiranevalta ja Kokonnevalta. Laskuoja on nimeltään Koiraoja ja se lähtee järven itäpäästä ja laskee 1,7 kilometrin jälkeen Aurejärveen Siikamon taakse. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Ympäristö on kangasmetsää lukuun ottamatta eteläpuolista suota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Aurejärven rannalta kulkee järvelle kärrypolku. Metsäautotie ohittaa järven noin 150 metriä lännessä. Valkeinen (Parkano)
Järven pituus on 1,1 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Se sijaitsee metsä- ja suomaastossa Valkeisennevan länsipuolella noin 10 kilometriä koilliseen Parkanon kirkolta. Se on muuten ojitetun suon ympäröimä paitsi etelä- ja itärannoiltaan, missä on kangasmaastoa. Vaikka suo on tiheästi ojitettu, ei laskuojia ole johdettu järveen. Järven oma laskuoja, joka lähtee järven eteläpäästä, on poikkeus. Laskuoja virtaa suo-ojien verkoston kautta Iso Ristiharjunlammen laskuojaan, joka yhtyy Ritajokeen myöhemmin. Ritajoki laskee Majajärveen. Järvessä on paljon kiviä ja kuusi pientä luotomaista saarta. Rannolle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet idästä valtatieltä 3 tai etelästä Parkanon keskustasta. Paskolampi (Parkanonjärvi)
Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lampi on Paskolamminnevan länsilaidalla ja sitä ympäröi avosuo. Lampeen laskee kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee 1,9 kilometrin päässä Parkanonjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannoilla ei ole asutusta ja sen läheltä ohittaa vain pieni kävelypolku. Rautalampi (Parkano)
Lampi on 350 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee asutuksen reunassa metsässä aivan Ikaalisten ja Parkanon rajan tuntumassa. Raja seuraa rantaan lammen kaakkoiskulmassa. Maasto on soistuvaa ja siihen laskeekin kolme suo-ojaa. Laskuoja lähtee itään lammen kaakkoiskulmasta ja laskee 500 metrin jälkeen Heinilampeen. Rantaviivan pituus on kilometri. Länsirannan tuntumassa on useita rakennuksia, mutta etelässä vain yksi vapaa-ajan asunto. Rantaan ei johda suoraan teitä. Kuuhimojärvi
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon kirkolta 6 kilometriä koilliseen Vuorijärven kylässä. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa ympäröiviltä soilta. Suo-ojia myöten laskee myös Vähä-Kuuhimon ja Kivilammen vedet. Järven oma laskuoja laskee 1,4 kilometriä pitkää laskuojaa myöten Vuorijärveen. Järvi hieman kivinen ja siinä on yksi pieni saari. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Kolmen maatilan pelloista yksi ulottuu järvenrantaan asti. Parkanonjärven alue
Parkanonjärven alue (35.53) on Kokemäenjoen vesistöön (35) Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) toisen jakovaiheen kolmas osa-alue. Se sijaitsee Pirkanmaalla ja sen kautta virtaavat vedet laskevat Kyrösjärven alueeseen (35.52). Siihen laskevia Ikaalisten reitin toisen jakovaiheen osa-alueita ovat Kuivasjärven valuma-alue (35.56) ja Aurejärven valuma-alue (35.57). Löyttylampi (Parkano)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Vatajanjärvestä 1,5 kilometriä kaakkoon Löyttynevalla. Se koillispuolella kohoaan 20 metrin korkeuteen Löyttyharju. Lampeen laskee kaksi Löyttynevan suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee lammen eteläpäästä ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Tervanevan läpi Tervajärveen. Rantaviivan pituus on kilometrin pituinen. Lampi on autio ja sen vierestä kulkee Ristiharjun ja Vatajanjärven yhdistävä metsäautotie. Teerijärvi (Parkano)
Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa suuren Teerinevan länsilaidalla kallioisten mäkien välissä. Teerinevan laidat ovat ojitettuja ja viisi näistä suo-ojista laskee järveen. Kaakkoon johtava suo-oja toimii samalla laskuojana. Vedet virtaavat suo-ojia myöten etelään ja Ojajärven pohjoispuolelle Soininkallion eteen, missä ojat yhtyvat Ojajärven laskuojaan pari sataa metriä luusuasta. Rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat suota lukuun ottamatta eteläistä kallioista mäkeä, jonka jykkä rinne kohoaa yli seitsemän metriä korkealle. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Metsäautotie loppuu perin sadan metrin päähän. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja ohittaa järven sadan metrin päästä. Pajalammi
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järveen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen alueen kangasmaastoa. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoille on rakennettu neljä asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä. Pieru (Renko)
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltonaata ja rakennuksien pihamaata. Ylinenjärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Se sijaitsee peltomaiden keskellä, mutta lounaiskulmassa sen rantaan viettää yli 30 metriä korkean Ruskeavuoren metsäinen rinne. Luoteisrantaan viettää Alkkianvuoren loiva ja metsäinen rinne. Lähes kaikki vesi, joka jatkaa alas Isonahonjokea myöten Vatajanjärveen, tulee yläjuoksulta Mustajokea myöten. Mustajokeen kerääntyvät Kärppäluoman ja Venesjoen valuma-alueen vedet. Suoraan järveen laskee lisäksi kuusi pienempää metsä- tai pelto-ojaa sekä yhden lähteen vedet. Rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven lähipiirissä sijaitsee kymmenen maatilaa ja rantaan on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee valtatieltä 3 lähtevältä yhdystieltä 13311. Parkano
Parkano sijaitsee Satakunnan, Pirkanmaan ja Pohjanmaan välisellä vedenjakajaseudulla, mikä vuoksi maisemakuva on melko karu. Leimaa-antavia ovat laajat metsät ja suot, paikoin kallioiset moreenimäet ja -selänteet, pohjois-eteläsuuntaiset harjujaksot sekä pienet koskiset joki- ja järvireitit. Kaupungin pohjoisosassa kulkee Suomenselkä. Pääosa Parkanon alueesta kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kyrösjärven reittiin, mutta länsiosastaan osittain Karvianjoen ja pohjoisosastaan Kyrönjokeen laskevan Jalasjoen vesialueeseen. Parkanon korkein maastonkohta on 201 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Alkkianvuori lähellä Karvian rajaa, matalin (87 m mpy.) sijaitsee Vääräjoen laaksossa Ikaalisten rajalla. Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Järvien ketju on 20 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä Mahnalanselän kohdalla. Se on yleensä kapea muodoltaan, mutta Mahnalanselän kohdalla se levenee usean kilometrin levyiseksi. Järven kokonaispinta-ala on 1 954 hehtaaria (lyh. "ha"). Järviketju alkaa Kirkkojärvestä, johon Pappilanjoki laskee Hämeenkyrön keskustan läpi pohjoisesta. Järvi kapenee, mutta aukeaa Laitilansalmessa Kalliostenselälle, joka purkautuu Arostensalmesta Mahnalanselälle. Nokian kaupungin rajalla järvi kapenee Jokisjärveksi, joka jatkuu kapeana Siuronkoskelle saakka. Kotojärvi (Parkano)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Kovesjoki virtaa sen läpi, mutta järveen laskee myös pohjoisrannan suon suo-ojat. Kovesjoki laskee järveen pohjoisrannalla olevaan lahdelmaan ja jatkaa lähtemällä sen luusuasta, joka sijaitsee järven länsirannalla Isosaaren takaa. Järvessä on yhdeksän saarta, joista neljä on suurempia kuin muut. Suurin saari on Isosaari ja muut saaret ovat Pikkusaari ja Talassaari. Talassaari on muita saaria korkeampi ja vain Pikkusaari on asuttu. Rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Rannan läheisyydessä ei ole peltomaata tai maatiloja, jotka sijaitsevat Koskenkylässä, mutta rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Koskenkylän läpi kulkevalta kylätieltä, joka haarautuu valtatieltä 23. Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Mahnalanselkä on 5,8 kilometriä pitkä, 4,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1 117 ha. Sen syvin kohta sijaitsee Purimonsalmen edustalla Enonselän kohdalla ja se on noin 25,5 meträ syvä. Enonselästä itään aukeaa saarien taakse Mahnalanselkä, joka on noin kolme kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leve. Sen keskellä sijaitsee puoli kilometriä pitkä Lammassaari. Muita saaria ovat Leppiäinen, Selkäsaari, Markensaari, Pukalussaari, Kalliosaari ja Suolasaari. Sen perällä yhdystien 2623 takana sijaitsee Miharinlammi, johon laskevat Ruonajoki ja Lavajärven valuma-alueen (35.59) laskujoki Muotialanjoki. Enonselästä aukeaa etelään Alhonselkä, jonka keskellä sijaitsee Iso Tahkosaari. Alhonselältä länteen työntyy kilometrin pitkä ja kapea lahti Pohjanlahti. Siihen laskee Juojärvenoja ja Syväoja. Pohjanlahden vieressä on Santalahti. Itään työntyvään Pajulahteen laskee Pajuoja. Pukinniemen ja Käkisaaren välistä jatkuu etelään salmi, jota kutsutaan Jokisjärveksi. Painonjärvi
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari. Leinamonjärvi
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 145 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee alavalla ja soistuneella metsäalueella. Läheisellä mäellä on sijainnut maatila, jonka peltoja viljellään edelleen. Ympäröiviltä soilta on johdettu järveen toistakymmentä kuivatusojaa ja järven laskuoja Myllyoja lähtee itärannalta koneellisesti kaivettuna ojana soiden läpi ja se laskee yli kahden kilometrin päässä Murhalammiin. Järvessä on kaksi saarta, joista suurempi on alle 100 metriä pitkä, mutta toinen saari on vain pieni luoto. Järvi on 800 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rantaan rajautuu vieläkin kaksi viljeltyä peltoa. Rannoille ja isompaan saareen on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Iittalan Kutilasta Ohtiseen kulkevalta tieltä (yhdystie 13671). Lokalampi (Parkano)
Lammen pituus on 550 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,3 hehtaaria. Se sijaitsee Välinevan ja Isonevan välissä suoalueen laidalla. Noin kilometrin verran luoteeseen sijaitsee Nivusjärvi ja 650 metriä pohjoiseen Kivilampi. Lampeen laskee muutama suo-oja ja sen laskuoja lähtee lammen koillispäästä. Laskuoja on alajuoksulla nimeltään Lokaluoma ja se laskee 2,5 kilometrin jälkeen Ruonanjokeen aivan Ruonanlammen yläpuolelle. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat autiot eikä lammelle johda teitä. Hanhijärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee Vuorijärven eteläpuolella peltomaan ja suomaaston välissä, missä kulkee Lapinnevalta pohjoiseen Isosaareen ulottuvan hajujakson osa. Järveen laskee etelästä Niininevan, ja lounaasta Takalansuon laskuojat. Lännestä laskee Sarkinkeitaan turvetuotannon laskuvedet. Hanhijärvi laskee Vuorijärveen 800 metriä pitkää perattua laskujokea myöten. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä pitkä. Rannat ovat idässä harjun reunaa ja lännessä on kosteikkoa, paitsi lounaassa, missä on peltoa. Rannalla on yksi Hanhijärven maatila ja yksi vapaa-ajan asunto. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 13323 ja lännessä yhdystie 13321.