Kuinka korkea on Suomen työttömyysprosentti vuonna 2018?
Työttömyys
Työttömyysaste Suomen suurimmissa kaupungeissa toukokuun lopussa 2018 ELY-keskusten mukaan:Suomessa oli 241 600 työtöntä toukokuussa 2018 ja työttymyysaste oli 9,2 %. .
Britannian talous
BKT:n kasvu kolmannen kvartaalin osalta vuonna 2018 on 0,6 % ja koko vuoden 2018 osalta 2,3% luokkaa. Finanssikriisin 2008 jälkeen Britannian talous on kasvanut voimaakaasti koko 2010- luvun. Bruttokansantuote asukasta kohden oli vuonna 2017 39720 USD (vuonna 2016 40412). 
Työttömyysaste Britanniassa on vuonna 2018 ennätysalhaalla 4 %:ssa. Työttömyysprosentti on alimmillaan yli 40 vuoteen. Yhtenä syynä nähdään itsensätyöllistäjien kuten yksinyrittäjien ja ammatinharjoittajat määrän kasvaminen. Maatalousyrittäjiä ei pidetä itsensätyöllistäjinäTyöllisyysaste on 75,5 %. Julkisella sektorilla työskentelee vuonna 2018 5,34 milj henkilöä. Sipilän hallitus
Syyskuussa 2018 hallitus ajoi lakiesitystä helpottaa irtisanomista alle 20 hengen yrityksissä. Lokakuussa 2018 ammattiliitot vastustivat laajasti Sipilän hallituksen lakitavoitteita helpottaa työntekijöiden irtisanomista. OECD:n mukaan Suomalaisten työntekijöiden irtisanomissuoja on heikko muuhun Eurooppaan verrattuna, jossa työnantaja maksaa suuriakin erorahoja. Suomessa irtisanominen on helpompaa kuin esimerkiksi Tanskassa, Saksassa, Yhdysvalloissa ja Iso-Britanniassa. Lump-of-labour-virhekäsitys
Suomen Pankin tutkijoiden raportin mukaan työvoiman lisääntyessä kansantalous houkuttelee enemmän investointeja ja näin työllisyys lisääntyy mutta työttömyys ei. Tämä näkyy siinäkin, että tyypillisesti isommassa taloudessa, kuten Ruotsissa, työttömyys tai palkkataso ei ole huonompi kuin Suomessa, vaikka työvoimaa on enemmän. Kuopio
Työpaikkoja vuoden 2016 lopulla oli yhteensä 50 877. Kuopion työttömyysaste syyskuun lopussa 2018 oli 9,6 %, vuosi sitten 11,0 %. Työttömyysaste laski 1,4 prosenttiyksikköä edellisen vuoden syyskuun loppuun verrattuna. Työttömiä oli 752 vähemmän kuin edellisen vuoden syyskuussa. Työllisenä oli 45 364 eli 89,3 % työvoimasta. Työvoiman ulkopuolella olevien suurin ryhmä on eläkeläiset (25 056 henkilöä). Eläkeläisten määrä on kasvanut 10 vuodessa (2002–2012) 13,1 %. Opiskelijoiden määrä on ollut vuodesta 2011 noin 10 000. Suomen talous
Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan noin 2,68 miljoonaa työntekijää (vuonna 2014). Naiset osallistuvat työmarkkinoille aktiivisesti. Palkansaajista noin 65 % on järjestäytynyt eli kuuluu ammattiliittoon. Palkansaaja voi hankkia kahden vuoden ansiosidonnaisen työttömyysturvan ammattiliiton kautta tai kuulumalla ammattiliitoista riippumattomaan työttömyyskassaan. Yrittäjiä tai yrittäjäperheeseen kuuluvia oli vuonna 2014 343 000. Suomen presidentinvaali 2018
Niinistön korkeaan suosioon vaikutti myös se, että eduskuntapuolueilla oli hankala löytää ehdokkaita, jotka pystyisivät kunnolla haastamaan Niinistön. Moni ehdokkaaksi pyydetty kieltäytyi ehdokkuudesta, sillä Niinistön korkea kansansuosio aiheutti ajatuksen varmasta tappiosta. Helsingin Sanomien teettämän 19. tammikuuta julkaistun gallupin mukaan keskustan omaa ehdokasta Matti Vanhasta äänestäisi 18 prosenttia keskustalaisista ja SDP:n omaa ehdokasta Tuula Haataista 10 prosenttia SDP:tä äänestävistä. Työttömyysturva
300 euron suojaosuus tarkoittaa työttömän oikeutta tienata 300 euroa menettämättä työttömyyskorvaustaan. Uudistus tuli voimaan vuoden 2014 alussa. Työttömyysturvan suojaosa on todennäköisesti kannustanut tuhansia työttömiä 
osa-aikaisiin töihin. Suojaosuus on osa hallituksen rakennepoliittista ohjelmaa, jolla pyritään edistämään työttömien työntekoa. Suojaosan vaikutuksia ansiosidonnaisen työttömyysturvan piirissä olleisiin ei ole vielä tutkittu. Islanti
Vuoden 2009 lopulla Islannin työttömyysprosentti oli 8,2. Vuoden 2009 inflaatio oli 12 prosenttia ja bruttokansantuote pieneni 6,6 prosenttia. Vuoden 2012 työttömyysprosentti oli noin kuusi prosenttia. Tammikuussa 2013 Islanti voitti Euroopan vapaakauppajärjestössä (EFTA) Icesavesta käydyn oikeudenkäynnin. EFTA päätti Islannin hyväksi, ettei sen yksittäisten kansalaisten tarvitse maksaa pankkiirien keinotteluista, eikä näin ollen korvata Alankomaissa ja Britanniassa syntyneitä tappioita. Vararikkoon menneen Landsbankin jäämistön uskotaan kuitenkin jopa ylittävän Britannian ja Alankomaan vaativan korvaussumman ja osa summasta onkin jo korvattu. EFTA:n päätöksestä huolimatta Islanti aikoo jatkaa lainojen takaisinmaksua konkurssipesästä. Suomen presidentinvaali 2018
"Ilta-Sanomat" teetti Taloustutkimuksella joulukuussa 2015 kyselyn, jonka mukaan 65 % kantansa päättäneistä vastaajista äänestäisi Sauli Niinistöä, jos hän olisi ehdolla vuoden 2018 vaaleissa. Toiseksi eniten kannatusta sai vihreiden Pekka Haavisto, jota äänestäisi 15 %. Mikäli Niinistö ei olisi ehdolla, Haavistoa olisi äänestänyt 32 %, keskustan Juha Sipilää 21 %, Alexander Stubbia 9 % ja Timo Soinia 6 % vastanneista. Kyselyn virhemarginaali oli 3,2 prosenttiyksikköä. Taloustutkimus Oy:n omistaa Kokoomuksen kansanedustaja Eero Lehti. Myös Yle on teettänyt Taloustutkimuksella galluppeja. Ranskan väestö
Vuonna 2013 Ranskan työvoima käsitti 29,94 henkilöä. Vuonna 2005 työvoimasta 71,8 % oli keskittynyt palvelualan, 24,3 % teollisuuden ja 3,8 % maatalouden sektorille. Vuonna 2013 työttömyysprosentti oli 10 % ja vuonna 2012 9,8 %. Vuonna 2012 nuorisotyöttömyysprosentti (ikäluokat 15-24) oli kokonaisuudessaan peräti 23,8 %: miehillä 23,9 % ja naisilla 23,7 %. Työttömyys
Täydellisen kilpailun oletuksilla luonnollinen työttömyys johtuu työn etsintäajasta sekä siitä, että työvoiman hinta (palkka) on korkeampi kuin se markkinahinta, jolla työvoiman kysyntä ja tarjonta olisivat yhtä suuret. Tähän on kolme mahdollista syytä:
Työn taloustieteen mukaan käytännössä on kuitenkin useita syitä, miksi työmarkkinat ovat varsin epätäydellisesti kilpaillut. Työmarkkinat ovat paikallisia, niillä on rajallinen määrä työnantajia ja työntekijöiden liikkuvuus on rajallista. Näin ollen työnantajien asema markkinoilla saattaa olla monopsoninen. Työsuhdeturva
Kyselyiden mukaan kansa hyväksyisi laajasti irtisanomisen helpottamisen. Esimerkiksi vuonna 2018 puolet suomalaisista halusi helpottaa irtisanomista henkilöperustein ja kolmasosa vastusti. Työttömyys
Tulevaisuudessa teknologisen kehityksen, esimerkiksi tietotekniikan, automaation, robotiikan, robottiautojen, 3D-tulostamisen ja ohjelmistokehityksen ennustetaan vievän paljon lisää työpaikkoja erityisesti tehtaista ja muista työläisaloilta, mutta myös korkeammin koulutetuilta toimistotyöpaikkojen aloilta, kuten pankeista, vakuutusyhtiöistä, kirjanpidosta ja tilintarkastuksesta.Axel Honnethin mukaan yksilön sosiaalinen arvo mitataan pitkälti sen mukaan miten hän osallistuu yhteiskuntaan työn kautta. Työttömän stigmaan vaikuttaa myös joidenkin ihmisten esittämät vihjaukset siitä, että työttömyys olisi työttömien omaa syytä. Joidenkin mukaan työttömyys on työttömien omaa syytä, koska he eivät ole osanneet vastata työelämän muutokseen. Luettelo työttömyyskassoista Suomessa
Työttömyyskassojen jäsenmaksun suuruus vaihtelee huomattavasti. Vuonna 2016 pienin vuosimaksu oli Lääkärien työttömyyskassan perimä 23 euroa vuodessa. Korkeimpia vuosimaksuja olivat palkasta prosenttiperusteisesti määräytyvien työttömyyskassojen jäsenmaksut keski- ja tuloisilta palkansaajilta, ammatinharjoittajilta tai yrittäjiltä (yli 300 eur vuodessa). Japanin talous
Vuonna 2011 Japanissa oli noin 62,74 miljoonaa työikäistä, joten sillä on yhdeksänneksi eniten työntekijöitä maailmassa. Maan työttömyysaste oli samana vuonna arviolta 4,8 %. Työntekijöistä 3,9 % työskentelee maataloudessa, 26,2 % teollisuudessa ja 69,8 % palvelualoilla. Vuoden 2010 arvion mukaan 16 % japanilaisista elää köyhyysrajan alapuolella. Japanin työikäisen väestön määrä on laskenut vuodesta 1998 lähtien. Syynä tähän on Japanin väestön vanheneminen, mikä johtaa samalla huoltosuhteen heikkenemiseen. Vuonna 2010 59,6 % japanilaisista kävi töissä. Miehistä työssäkäyviä oli 71,6 % ja naisista 48,5 %. Yritysten johtohenkilöt pois luettuna Japanissa oli 51,11 miljoonaa työssä käyvää henkilöä. Heistä 34,3 % oli osa- tai määräaikaisessa työsuhteessa. Osa- ja määräaikaiset työsuhteet olivat huomattavasti yleisempiä naisten (53,8 %) kuin miesten (18,9 %) keskuudessa. Turvapaikanhaku Suomessa
Vuonna 2018 turvapaikkaa haki Suomesta 4 548 henkilöä. Hakemuksista lähes puolet oli uusintahakemuksia. Ensimmäisen turvapaikkahakemuksensa jätti vuonna 2018 2 409 maahantulijaa. Suomen romanit
Suomen 10 000 romanista jopa puolen arvellaan olevan työttöminä. Työ- ja elinkeinoministeriön 2008 tekemän tutkimuksen mukaan romanien työllistymistä jarruttaa pahiten koulutuksen ja työkokemuksen puute. Suurella osalla työttömänä olevista romaneista on koulutuksena pelkästään peruskoulu. Hakeutuminen ammatilliseen koulutukseen on ollut vähäistä ja opintojen keskeyttäminen tavallista. Vuonna 2012 julkaistun opetushallituksen selvityksen mukaan ammatilliset opinnot aloittavien määrä on kuitenkin yli kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Työllistymistä vaikeuttavat myös työnantajien asenteet, sillä vain hieman yli puolet työnantajista olisi valmiita palkkaamaan romanin. Työharjoitteluun suhtaudutaan myönteisemmin, mutta siihenkään romania ei ottaisi 15 prosenttia työnantajista. Työttömyys
Työttömyys on merkittävimpiä köyhyyden riskitekijöitä. Työttömille maksetaan Suomessa työttömyysturvaa kattamaan perustoimeentuloa ja mahdollistamaan henkilön pysyminen työmarkkinoilla. Kansantalouden kannalta työttömyyden yleistyminen aiheuttaa tuotannon laskua ja sosiaaliturvamenojen kasvua. Suomen talous
Maailman talousfoorumin kilpailukykyvertailun mukaan Suomessa on vertailun 140 maasta keskitetyin palkkaneuvottelujärjestelmä, jonka foorumi katsoo lisäävän työttömyyttä. Työttömyys
Helsingin Sanomien selvityksen mukaan vuonna 2015 työttömyyden ja työvoimahallinnon menot olivat 7,6 miljardia euroa ja työttömyysetuuksia maksettiin melkein 700 000 suomalaiselle. Työllistyminen tuottaisi tästä koituvien säästöjen lisäksi mm. ansiotuloveroja ja työttömyysvakuutusmaksuja julkisen talouden rahoitukseen. Suurimmat työttömyysmenoerät olivat Koulutus Suomessa
Suhteellisen suuri osa väestöstä saa korkeakoulutuksen. 90-luvulla Suomen luvut olivat OECD-vertailussa maailman huippua, mutta 2017 mennessä 55 maata oli ohittanut Suomen tällä mittarilla. Vuonna 2013 noin 30 prosentilla aikuisista oli joku korkea-asteen tutkinto ja lisäksi 40 prosentilla keskiasteen tutkinto. Korkeakoulututkintoja on hiukan enemmän naisilla kuin miehillä. Färsaaret
Färsaarten työllisyystilanne on yleensä ollut hyvä, vaikka 2000-luvun taantuma nosti työttömyyden vuoden 2008 alun 1,5 prosentista vuoden 2010 7,4 prosenttiin. Tilanne on sen jälkeen parantunut huomattavasti, ja työttömyysaste toukokuussa 2017 oli enää 2,0 prosenttia. Saarten kokonaistyövoimaan kuului kesäkuussa 2017 noin 26 000 ihmistä. Eniten ihmisiä on töissä kunnallishallinnossa, seuraavaksi eniten sosiaali- ja terveysalalla, kaupassa, rakennusalalla ja opetuksessa. Sosiaaliturva
OECD:n mukaan (2010) Suomen työttömyysturva on liian korkea ja pitkäaikaistyöttömien turva OECD-maiden parhaita. Liian hyvät etuudet lisännevät työttömyyttä, passiivisuutta ja riippuvuutta tukijärjestelmästä. Yrittäjyys
Kun Suomen taloudesta poistui 1990-luvun laman aikana lähes 450 000 työpaikkaa eli joka viides työpaikka, poliitikot asettivat toiveensa uusien työpaikkojen luomisesta yrittäjiin. Nuoria ja työttömiä kehotettiin työllistämään itsensä, sillä olemassa olleet yritykset ja julkishallinto eivät siihen kyenneet. Samaan aikaan monet yrittäjät olivat ajautuneet talouskriisin takia vararikkoon tai pysyvään ylivelkaantumiseen. Ulospääsyä näistä ongelmista ei useinkaan ollut henkilökohtaisten takausten vuoksi. Vuosien 1991–1993 välisenä aikana noin viisi prosenttia yrityksistä haettiin konkurssiin. Suomen syntyvyysromahdus
Nollatuntisopimuslaiset eivät synnytä, sillä se johtaa työtuntien loppumiseen. Vuonna 2015 nollasopimuslaisia oli PAM:n arvion mukaan 30 000-40 000. Tilastokeskuksen työvoimatutkimus löysi kuitenkin, että nollatuntisopimuslaisia oli 83 000 vuonna 2015. Nollatuntisopimuslaisista 63 prosenttia on alle 30-vuotiaita. Sipilän hallitus
Kokonaan tai ainakin osittain toteutunevat 10 miljardin euron säästö- ja rakenneohjelma; velkaantumisen hillitseminen; veroasteen pitäminen aloillaan; työllisyystoimet ja kilpailukyvyn parantaminen; työllisyysasteen nostaminen 72 prosenttiin ja työllisten määrän kasvattaminen; oppimisympäristöjen modernisointi; koulutuksen ja työelämän ulkopuolella olevien nuorten määrän vähentäminen; koulutuksen ja työelämän vuorovaikutuksen lisääminen; koulutuksen viennin ja kansainvälisyyden lisääminen; terveys- ja hyvinvointierojen kaventaminen; ilmasto- ja energiatavoitteet sekä norminpurku. Vain osittain toteutuu ikääntyneiden kotihoidon lisääminen. Tavoiteltu 72 prosentin työllisyysaste toteutui marraskuussa 2018. Raisio
Vuonna 2016 Raision työllisyysaste oli 70,7 %, joka oli noin 2 %-yksikköä korkeampi kuin koko maan . Lokakuussa 2018 Raision työttömyysaste oli 7,5%. Maahanmuuttajat Suomessa
Yksi syy työnsaannin vaikeuteen on oman maan opiskelutodistuksen kelpaamattomuus Suomessa. Yksityisellä puolella työnantaja arvioi kelpaako ulkomainen opiskelutodistus työhön vai ei. Monen maahanmuuttajan ongelma on myös ulkomaisen ammattitodistuksen riittämättömyys, joten ammattilaisia on työttöminä. Korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien ongelma taas on se, ettei Suomessa ole tarjolla riittävästä kyllin korkeatasoista suomen kielen opetusta, jota vaaditaan työpaikan saamiseksi Helsingin Sanomien mukaan syitä työttömyyteen ovat myös kohtuuttomat kielitaitovaatimukset ja työnantajien ennakkoluulot. Vähemmistövaltuutettu Mikko Puumalaisen mukaan korkeaa työttömyyttä ulkomaalaisten keskuudessa ei voida selittää ainoastaan ulkomaalaisten taustoista johtuvilla tekijöillä, vaan oman osansa työttömyydestä selittää kantaväestön kielteinen suhtautuminen ulkomaalaistaustaisiin työntekijöihin. Työttömyysvakuutus
Työttömyysvakuutus on osa suomalaista sosiaaliturvajärjestelmää. Työttömyysvakuutukseen kuuluu olennaisesti työttömyysvakuutusmaksu, jolla rahoitetaan ansiosidonnaista työttömyyspäivärahaa. 
Työttömyysvakuutusmaksua kerätään yhteisvastuullisesti kaikilta palkansaajilta sekä työnantajilta. Vuonna 2017 palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu on 1,60 prosenttia. Työnantajan työttömyysvakuutusmaksu on 0,80 prosenttia palkasta, jos palkkasumma on korkeintaan 2 059 500 euroa. Sen ylittävältä osalta työttömyysvakuutusmaksu on 3,3 prosenttia palkasta. Rahaa kerätään työmarkkinaosapuolten eli maksajien hallinnoimaan työttömyysvakuutusrahastoon. Juha Sipilä
Vuoden 2015 vaalien alla keskusta asetti tavoitteikseen, että vuoteen 2025 mennessä Suomeen olisi saatava 200 000 työpaikkaa lisää, talous kahden prosentin kasvu-uralle ja lisäksi velkaantuminen olisi pysäytettävä. Hallitusohjelmassa tavoitteiksi kirjattiin, että hallituskauden loppuun mennessä työllisyysaste nousisi 72 prosenttiin, työllisten määrä kasvaisi 110 000 henkilöllä ja velkaantuminen suhteessa bruttokansantuotteeseen taittuisi. Kannustinloukku
Työttömyysloukku tarkoittaa sitä, että työttömän siirtyessä työelämään hänen nettotulonsa eivät mainittavasti kasva, sillä hän menettää vastaavasti nauttimiaan sosiaalietuja. Koska työttömyysloukku vähentää työttömän taloudellista motivaatiota työn hankkimiseen, sen olemassaolon katsotaan haittaavan työllistämistä. Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkija Olli Kärkkäisen mukaan varsinaiseksi ""työttömyysloukoksi"" voidaan kutsua tilannetta, jossa vähintään 80 prosenttia tulonlisäyksestä menee menetettyjen sosiaalietujen korvaamiseen sekä veroihin. Hänen mukaansa tällaisessa loukussa on 15 % kaikista Suomen työttömistä ja lähes kolmannes yksinhuoltajista. Työn verotus
Veronmaksajain Keskusliiton vuonna 2013 tekemän vertailun mukaan Suomi verottaa työntekijöitä ankarasti etenkin keski- ja hyvätuloisten ryhmissä. Suomessa keskipalkkaisen veroprosentti ylittää Euroopan maiden keskiarvon 1,5 prosenttiyksiköllä. Suomessa keskituloisen veroprosentti on jopa 5,2 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Ruotsissa. Vuonna 2014 tuloverotus on Keskuskauppakamarin mukaan Suomessa muihin maihin verrattuna kireää kaikilla muilla tulotasoilla paitsi pienipalkkaisten kohdalla. Helsinki
Helsingin kaupunki on Suomen suurin työnantaja, jolla on lähes 39 000 työntekijää. Helsinkiläisistä 18–64-vuotiaista 72 prosenttia oli työllisiä vuonna 2011, kun koko maan vastaava lukema oli 69,9 prosenttia. Muuhun Suomeen verrattuna Helsingissä on vähän teollisuustyöpaikkoja, mutta runsaasti liike-elämän palvelujen ja tukku- ja vähittäiskaupan työpaikkoja. Pääkaupungissa on yli 68 000 tietotekniikkaan liittyvien toimialojen työpaikkaa. Se on noin kolmasosa koko Suomen informaatiosektorin työpaikoista. Työeläke
Työnantajilla on Suomessa lakisääteinen velvollisuus järjestää työntekijöidensä eläketurva, jos työntekijä on 17–67 -vuotias ja ansaitsee vähintään 58,27 euroa kuukaudessa (2018). Pupuhuhta
Lähes koko muun Huhtasuon suuralueen tavoin Pupuhuhta on pitkään kärsinyt huonosta maineesta, ja saanut negatiivista huomiota mediassa; esimerkiksi vuonna 2013 Iltalehti listasi Pupuhuhdan Suomen ”väkivaltaisimpien lähiöiden” joukkoon. Pupuhuhdassa on ilmennyt myös paljon työttömyyttä; vuonna 2015 alueen työttömyysasteeksi mitattiin noin 30 %, mutta esimerkiksi vuonna 1995 Pupuhuhdan työttömyysaste oli 40 %, joten se on kuitenkin laskenut roimasti. Lisäksi Pupuhuhdan rakentamista korkean ja eristävän mäen päälle on pidetty epäonnistuneena ja huonosti suunniteltuna päätöksenä, joka on lisännyt asukkaiden epäviihtyisyyttä. Aktiivimalli
Sipilän hallitus esitti työhakemuspakkoa ensimmäisen kerran keväällä 2017. Sen mallin mukaan työttömän pitäisi hakea 12:a työpaikkaa kolmen kuukauden aikana ja raportoida työnhaun etenemisestä viikottain. Rikkeestä olisi seurannut heti 60 päivän mittainen karenssi eli työttömyysturvan määräaikainen katkaiseminen. Työntekijäjärjestö SAK nimesi hakemuspakon ”aktiivimalli kakkoseksi”. Työttömyysturva
Peruspäivärahan määrä vuonna 2018 on 32,40 e/pv ja sitä maksetaan 5 päivältä viikossa (myös arkipyhiltä). Ilman korotusosia peruspäivärahan suuruus on noin 697 euroa kuussa bruttona (noin 557 euroa nettona). Suomen presidentinvaali 2018
Jo ennen Vanhasen ilmoitusta keskustan mahdollisena presidenttiehdokkaana oli pidetty jotakuta keskustalaisista pääministereistä: Vanhasta, Anneli Jäätteenmäkeä, Esko Ahoa tai Juha Sipilää, tai elinkeinoministeri Olli Rehniä. Tammikuun 2016 IS-tutkimuksen mukaan puolueen puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä olisi 21 % kannatuksella toiseksi suosituin ehdokas, mikäli istuva presidentti Sauli Niinistö ei asetu ehdolle. Sipilä kuitenkin kieltäytyi ehdokkuudesta. Myös vuoden 2012 presidenttiehdokas, keskustan kunniapuheenjohtaja Paavo Väyrynen kieltäytyi ja ilmoitti tukevansa Sauli Niinistöä, mutta pyrki myöhemmin ehdokkaaksi valitsijayhdistyksen kautta. Jäätteenmäkeä keskustan puoluejohto oli pyytänyt ehdokkaaksi jo vuoden 2012 vaaleihin, mistä Jäätteenmäki tuolloinkin kieltäytyi. Vuoden 2018 vaaleja Euroopan parlamentin varapuhemiehenä toimiva Jäätteenmäki kommentoi maaliskuussa 2016 sanomalla, ettei presidenttiys ole hänen ”esityslistallaan”. Olli Rehn kieltäytyi ehdokkuudesta toukokuussa 2016. Juha Sipilä kieltäytyi ehdokkuudesta maaliskuussa 2016. Maahanmuuttajat Suomessa
PTT:n tutkimus kartoitti kyselyllä myös maahanmuuttajien työkykyä. Työssä olevista maahanmuuttajista "hyvä tai erinomainen työkyky" oli tutkimuksen mukaan 91 prosentilla. Lukema on sama kuin valtaväestön palkansaajilla. Kyselyyn vastanneiden työttömien maahanmuuttajien työkyky oli vähintäänkin "hyvä" 76 prosentilla, kun vastaava lukema koko väestön työttömillä on 61. Tutkimukseen vastanneista työttömistä maahanmuuttajista liki kaikki olivat myös työhaluisia. Tuloksista voi Yleisradion mukaan päätellä, että moni työtön maahanmuuttaja pärjäisi työelämässä mainiosti, jos vain löytäisi työpaikan. "Helsingin Sanomien" mukaan tuloksia vääristää kuitenkin se, että tutkimuksessa mukana olleet maahanmuuttajat edustavat keskimääräistä maahanmuuttajaväestöä paremmassa asemassa olevia: yliedustettuja ovat muita maahanmuuttajia keskimäärin paremmin työllistyvät venäläiset ja koulutetut maahanmuuttajat ja aliedustettuja pakolaistaustaiset maahanmuuttajat. Ammattikasvatuksen historia Suomessa
1980-luvun alkupuolella taloudellinen kasvu oli kiihtyvää ja Suomi eli nousukauden aikaa. Etenkin ulkomaankauppa ja tieteellis-tekninen kehitys olivat vilkkaita. Työttömyys laski jopa alle kuuden prosentin, ja sekä bruttokansantuote että palkat olivat nousussa. Aktiivimalli
Suomen työttömyysturvassa otettiin aktiivimalli käyttöön vuoden 2018 alusta. Suomessa aktiivimalli toimii siten, että työttömän on täytettävä niin sanottu aktiivisuusehto. Ehdon täyttymistä tarkastellaan kolmen kuukauden (65 päivän) välein. Työttömyys
Työttömyyttä mitataan tavallisesti työttömyysasteella, joka on työttömien osuus työvoimasta. Virallinen työttömyysaste lasketaan 15-74-vuotiaiden työttömien prosenttiosuutena saman ikäisestä työvoimasta. Toinen yleinen mittari on työllisyysaste, joka on 15–64-vuotiaiden työllisten osuus samanikäisestä väestöstä. Työvoimaosuus on taas 15–74-vuotiaista työvoimaan kuuluvien osuus. Nämä mittarit kuvaavat työllisyystilannetta eri näkökulmista. Työllisyysaste on toisinaan huono, koska se ei ota huomioon esimerkiksi eläkeläisten, kotiäitien, opiskelijoiden, asevelvollisten ja vankilassa olevien osuutta. Näillä on merkitystä erityisesti maiden välisessä vertailussa. Työkyvyttömyys
Pysyvää työkyvyttömyyseläkettä tai määräaikaista kuntoutustukea saavien suomalaisten määrä oli lähes 260 000 vuonna 2011, ja he olivat keskimäärin 50-vuotiaita. Työkyvyttömyyseläkkeelle tai kuntoutustuelle siirtyvien suomalaisten kokonaismäärä on ollut tasaisessa laskussa jo vuosikymmenten ajan ja työkyvyttömyyseläkeläisten kokonaismäärän väheneminen on kiihtynyt entisestään 2010-luvulla. Eniten laskua on tapahtunut verenkiertoelinten ja psykiatristen häiriöiden vuoksi työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden kohdalla, joiden määrä on vähentynyt kolmanneksella 2000-luvun alun tasosta. Nuoria työkyvyttömyyseläkkeen saajia on erityisen vähän, sillä yli puolet työkyvyttömyyseläkkeen saajista on täyttänyt 55 vuotta. Vain noin yksi prosentti alle 30-vuotiaista suomalaisista saa vuosittain kuntoutustukea ja alle kolme prosenttia 30-39-vuotiaista. Kotka (kaupunki)
Kotkan kolme suurinta työnantajaa vuoden 2008 alussa olivat Kotkan kaupunki, Kymenlaakson sairaanhoitopiiri ja Steveco. Suurimmat elinkeinot vuonna 2004 olivat yhteiskunnalliset palvelut (31,7 %) ja teollisuus (21,9 %). Vuonna 2006 kaupungin kokonaismenot olivat hieman yli 370 miljoonaa euroa ja kunnallisverotuloja kertyi 141,3 milj. euroa tuloveroprosenttin ollessa 18,75 %. Kotkan työttömyysaste oli vuoden 2015 lopussa 22,2 prosenttia, mikä on eräs Suomen korkeimpia ja suurin maan kaupungeista. Vuonna 2005 Kotkan työttömyysaste oli 14,4 % ja vuonna 2006 12,9 %. Vuonna 2010 kaupungin työttömien suhteellinen määrä kääntyi nousuun ja vuoden 2012 päättyessä aste oli 17,1 %. Venäjän talous
Venäjällä on 75,49 miljoonaa työikäistä eli sen työvoimakapasiteetti on maailman seitsemänneksi suurin. Venäläisten keskipalkka oli vuoden 2008 alussa 640 dollaria kuussa, kun se vielä vuonna 2000 oli vain 80 dollaria. Noin 13,1 prosenttia venäläisistä eli vuonna 2007 kansallisen köyhyysrajan alapuolella, kun taas lukema oli lähes 40 prosenttia vuonna 1999, jolloin se oli Neuvostoliiton jälkeisistä vuosista huonoimmillaan. Työttömyys vuonna 2010 oli 7,5 prosentissa, kun taas vuonna 1999 se oli ollut 12,4 prosenttia. Venäjän tuloeroista kertova gini-kerroin oli vuonna 2009 42,2. Se on noussut hieman vuodesta 2001, jolloin kerroin oli 39,9. Naiset Suomessa
Naiset Suomessa elävät muihin maailman maihin verrattuina varsin tasa-arvoisessa asemassa miesten kanssa. Erilaisissa kansainvälisissä vertailuissa Suomi on yleensä sijoilla 2–5: Maailman talousfoorumin (WEF) Global Gender Gap Indexin (2017) mukaan Suomi on maailman kolmanneksi tasa-arvoisin maa, kun taas The Economistin The Glass-Ceiling Indexin (2017) mukaan suomalaisnaisten tasa-arvo työelämässä on maailman neljänneksi paras. Suomessa on Euroopan maista kolmanneksi eniten naisia kansanedustajina. Suomi
Suomessa oli 10,1 prosentin työttömyys- ja 66,6 prosentin työllisyysaste vuonna 2015. Suomen eläkejärjestelmä on yksityisten vakuutusyritysten hallinnoima. Suomalaisessa järjestelmässä työeläke riippuu vain ansaitusta eläkkeestä, eikä niin sanottuja henkilökohtaisia eläketilejä, joissa eläkkeen määrä voisi vaihdella valittavan sijoitusstrategian tuoton mukaan ole. Eläkejärjestelmä on osittain rahastoiva ja eläkkeiden maksu riippuu tulevista maksajista. Suomen huoltosuhde on heikentymässä. Luvattujen eläkkeiden rahoittamisen arvioidaan olevan kuitenkin useimpia Länsi-Euroopan maita kestävämmällä pohjalla. Jyrki Katainen
Kataisen mukaan väestön ikääntyminen tulee jyrkästi vähentämään työtä tekevää väestöä ja tulee olemaan vakava ongelma: "Vuosi 2010 on iso vuosi taloudessa. Suomen työikäisen väestön määrä alkaa silloin supistua ensimmäisenä maana Euroopassa. Maailmassakin vain Japani on samassa tilanteessa". Katainen kannattaa ratkaisuna työperäistä maahanmuuttoa. Pohjanmaan maakunta
Pohjanmaalla on Manner-Suomen alhaisin työttömyys, huhtikuussa 2015 työttömyys oli 8,4 %, kun koko Suomen työttömyys oli 12,9%. Työttömyys
Marraskuussa 2017 Suomen työttömyysprosentti oli Tilastokeskuksen mukaan 7,1 eli prosenttiyksikön alhaisempi kuin edellisvuonna. Suomessa oli vuonna 2016 keskimäärin päivittäin 348 767 työtöntä työnhakijaa ja kokopäiväisesti lomautettua työntekijää, jotka muodostivat yhteensä 13 prosenttia työvoimasta. Avoimia työpaikkoja oli Tilastokeskuksen mukaan vuoden kolmannella neljänneksellä 20 500. Tarjottavista työpaikoista oli näin kova pula siitä huolimatta, että vain 44 prosenttia Suomen väestöstä kävi palkkatöissä. Todellinen työttömyys on lisäksi vielä suurempaa, kun mukaan lasketaan erilaisilla tukitoimilla työllistetyt ja muut käytännössä työttömän asemassa olevat henkilöt. Meksiko
Meksikon työttömyysaste oli maaliskuussa 2017 3,5 prosenttia. Se oli silloin alimmillaan yli kymmeneen vuoteen. Työvoima on hyvin miesvoittoista, sillä miesten osuus työväestöstä on 70 prosenttia. Miesvoittoisuus on korkea jopa muihin latinalaisen Amerikan maihin verrattuna. Lisäksi naisten palkkataso selvästi miesten palkkatasoa pienempi. Työttömyysaste vaihtelee huomattavasti myös alueittain. Kaupungeissa työttömyys on vähäistä, mutta maaseudulla se voi olla jopa 25–30 prosenttia. Siellä asiaan vaikuttaa maatalouden kausityöttömyys ja satotilanne. Suomen talous
Suomessa on suuri julkinen sektori. Tavallisten julkishallinnon, maanpuolustuksen ja koulutuksen lisäksi suurin osa terveydenhuollosta on julkista. Kunnat järjestävät myös monia muita palveluja, kuten esimerkiksi lasten ja vanhusten hoitoa sekä kirjastopalveluja. Julkisyhteisöjen menojen suhde bruttokansantuotteeseen on Suomenssa maailman suurimpia. Julkisen sektorin kokoa on eri maissa vaikea vertailla, sillä se kattaa eri asioita, Suomessa esimerkiksi ison osan eläkkeistä. Julkisella sektorilla työskentelee 25 % työvoimasta. Kuntasektorilla on 526 000 ja valtiolla noin 142 000 työntekijää. Turkin parlamenttivaalit 2018
Vuonna 2015 aloittaneen hallituksen aikana Turkin talous oli kasvanut ja työttömyys vähentynyt. Ulkomaiset investoinnit ja bruttokansantuote olivat kasvaneet ja hallinto oli käynnistänyt lukuisia rakennusprojekteja. Presidentti Erdoğanilla oli vahva asema maan talouspolitiikassa, ja hän aikoi vahvistaa otettaan entisestään.
Alkuvuonna 2018 epävarmuus Turkin taloudessa oli kuitenkin kasvanut. Talousasiantuntijat olivat varoitelleet talouden ylikuumenemisesta, inflaatio oli kiihtynyt ja liiran arvo oli 2018 ensimmäisellä puoliskolla laskenut 17 prosenttia suhteessa dollariin. Kuitenkin myös Turkin vienti lähinnä Irakiin ja Syyriaan oli samalla romahtanut. Koulutettua nuorta väestöä muutti näköalattomuuden vuoksi ulkomaille. Martti Hetemäki
Hetemäen mielestä suomalaisten pitäisi hyväksyä palkkaerojen kasvu, jotta työllisyysaste nousisi. Hetemäen mukaan Suomen työllisyysaste on eteläeurooppalainen. Työttömyys
Suomen väestön vanhenemisen uskottiin laajalti vielä aiemmin johtavan suureen työvoimapulaan, mutta tämä ennuste ei toteutunut. Vuonna 2012 yli kaksi kolmasosaa suurista sukupolvista oli jo jäänyt eläkkeelle, eikä työvoimapulaa syntynyt. Suurilla sukupolvilla tarkoitetaan toisen maailmansodan jälkeen syntyneitä suuria ikäluokkia. Osasyinä ennusteen kaatumiseen oli, että suuret ikäluokat pysyivätkin työelämässä ennakoitua kauemmin ja samalla maahanmuutto Suomeen kasvoi yllättävän paljon. Maahanmuutto toi Suomeen 2000-luvulla 250 000 ulkomaalaistaustaista kilpailemaan työpaikoista. Samaan aikaan uusia työpaikkoja ei syntynyt talouden heikentyessä vuodesta 2008 alkaen. Sen sijaan että suurien ikäluokkien poistuminen työelämästä olisi tuonut odotetun työvoimapulan, se vain hieman loivensi työttömyyden kasvua. Huoltosuhde
Huoltosuhteen ilmaisu vaihtelee käyttötarkoituksen ja sitä käyttävän tahon mukaan. Usein näkee käytettävän pelkkää suhdelukua, jolloin esimerkiksi luku 1,31 tarkoittaa, että yhtä työllistä kohden on 1,31 ei-työssä käyvää. Tilastokeskus käyttää tapaa, jossa kerrotaan kuinka monta ei-työllistä on sataa työllistä kohden. Kun 1990-luvun alussa Suomi putosi pahaan lamaan, huoltosuhde nousi jopa arvoon 172, mikä tarkoittaa 172 ei-työllistä sataa työllistä kohden. Vaikka tilanne on sen jälkeen parantunut, rakenteellinen työttömyys pitää suhdelukua edelleen melko korkeana, ja se vaihteleekin maan eri osissa Ahvenanmaan vähän yli sadasta Kainuun monien kuntien yli 200:aan. Työsuhdeturva
Toimittaja Paavo Teittisen mukaan irtisanomisen helpottaminen ei juuri vaikuttaisi kokonaistyöllisyyteen mutta parantaisi työn tuottavuutta ja huono-osaisten mahdollisuuksia työllistymistä. Suomalaisekonomisteista (Ekonomistikone) kuitenkin 49 % katsoo, että työllisyys paranisi ja vain 13 %, että se ei paranisi. Professori Tom Berglundin mielestä yritysten ei tarvitsisi niin kauan empiä, työllistääkö jonkun vai ei. Palkansaajien Tuomas Kososen mukaan asia on epävarma, koska irtisanomisetkin lisääntyisivät. Tutkimusprofessori Tuomas Pekkarisen mukaan empiirinen todistusaineisto puoltaa työttömyyden vähenemistä. Osa epävarmoistakin katsoi sen ainakin lyhentävät työttömyysjaksoja, helpottavan työllistymistä ja vähentävän nuorten työttömyyttä ja pitkäaikaistyöttömyyttä. Aktiivimalli
Tanskassa työttömyysaste on ollut Suomea alempi. Marraskuussa 2017 työttömyysaste oli Tanskassa 4,3 %, kun Suomessa se oli 7,1 %. Ranua
Suomi on rikas teollisuusmaa, ja joka puolella maata nautitaan hyvästä elämisen tasosta – näin myös ranualaisten elintaso sekä koulutustaso on korkea. Vuonna 2011 ranualaisen tulonsaajan veronalaiset tulot olivat keskimäärin 19 832 euroa, mikä on jonkin verran matalampi kuin muualla Suomessa. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus 15 vuotta täyttäneistä on 15,3 %. Taloudellinen huoltosuhde, eli montako työtöntä tai työvoiman ulkopuolella olevaa on yhtä työllistä kohti, oli vuoden 2012 lopussa 2,09. Hyvinkää
Hyvinkään työpaikkaomavaraisuusaste vuonna 2016 oli 94,3 %, mikä on Helsingin seudun kehyskunnista paras. Toisaalta Hyvinkään työttömyysaste elokuussa 2017 oli 9,4 %, mikä on Keski-Uudenmaan kunnista korkein, joskin matalampi kuin pääkaupungiseudulla Helsingissä tai Vantaalla. Työllisyysaste
Päättäjät olivat 2000-luvun alussa huolissaan siitä, että niin monet jäivät työkyvyttömyys-, työttömyys- tai varhaiseläkkeelle ennen kuin olivat saavuttaneet vanhuuseläkeiän. Ikääntyneiden eli 55-64-vuotiaiden työllisyysaste saatiin kohoamaan 2000-luvun ensimmäisen kymmenen vuoden aikana 37 prosentista 57 prosenttiin, ja se on tällä hetkellä enää 12 prosenttiyksikköä alhaisempi kuin väestöllä keskimäärin. Kansainvälisesti tarkasteltuna Suomessa pysytään työelämässä nykyisin merkittävästi pidempään kuin muissa maissa, sillä vain 7 prosentissa maailman valtioista yli puolet 55-64-vuotiaista osallistuu työelämään. Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha
Ansiosidonnaista saavat vain työttömyyskassojen jäsenet, vaikka kaikki 17–64-vuotiaat työssäkäyvät ja heidän työnantajansa maksavat työttömyysvakuutusmaksua, joka kattaa 55–58 % kuluista, ja valtio 37–39 %; kassojen jäsenmaksut 5,5 %. Perustuslakivaliokunnan mukaan maksu on veroluonteinen. Sata-komiteassa kaavailtiin kaikille yhteisen työttömyyskassan perustamista, jolloin kaikki ne, jotka ansaitsevat enemmän kuin sen rajan (810 €/kk v. 2018), josta ansiosidonnaista alkaa kertyä, saisivat ansiosidonnaista korvausta. Ammattiyhdistysliike vastusti tätä ja se ei toteutunut. Cardiff
Vuonna 2017 Cardiffin 16–64-vuotiaista asukkaista 74,9 prosenttia osallistui työvoimaan. Lukema on Britannian keskiarvoa pienempi, mutta se selittyy osaltaan sillä, että 44,3 prosenttia näistä on opiskelijoita. Työttömyysaste vuonna 2017 oli 6,1 prosenttia. Se on Walesin ja Britannian keskiarvoa suurempi, vaikka prosenttiosuus on pienentynyt selvästi vuoden 2012 jälkeen. Työttömyys
Malliin kuuluu myös sanktioiden käyttö. Työntekijän kynnys kieltäytyä töistä pidetään korkeana siten, että siitä seuraa työttömyyskorvauksen loppuminen samoin kuin siitä, jos kieltäytyy toisen alan töistä. Tästä syystä työtön yleensä hankkii itse työpaikan, kun taas Suomessa työtön voi käytännössä olla menemättä töihin. Teknologinen työttömyys
Forrester Researchin tutkimuksen mukaan 2016-2025 Yhdysvalloissa automaatio hävittää 22,7 miljoonaa työpaikkaa. Forresterin mukaan kustannusten pudottamispaine antaa yrityksille aihetta katsella robottien suuntaan. Yritykset pelkäävät uusien yritysten digitaalisten vaihtoehtojen nakertavan niiden perinteisiä arvoketjuja. Yritykset kääntyvät digitalisaation ja automaation puoleen kilpaillakseen paremmin.
McKinseyn tutkimuksen mukaan vuoteen 2030 mennessä automaatio voi hävittää 236 miljoonaa työpaikkaa Kiinassa.Elon Muskin mukaan automaatio/robotit työntävät ottamaan käyttöön perustulon. Muskin mukaan työpaikkojen menetykset tulevat olemaan niin vakavia, että valtion on otettava rooli kansalaisten toimeentulon varmistamisessa. Muskin mukaan perustulo on välttämätön. Perustuloa ovat esittäneet ratkaisuksi myös Facebookin Mark Zuckerberg ja miljardööri Richard Branson. Bill Gates on puhunut tulevaisuuden haasteista mainitsemalla työssä tarvittavien taitojen kohtaanto-ongelman. Joidenkin mukaan pitäisi perustaa uusi New Deal -tyyppinen ohjelma, jossa uudelleenkoulutettaisiin ihmiset talousmurroksesta selviämiseksi Juha Sipilä
Sipilän hallituksen aloittaessa keväällä 2015 työllisyysaste oli alle 68 prosenttia. Marraskuussa 2018 työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta tasoitettu trendi nousi 72 prosenttiin. Suomi 2000-luvulla
Työttömyysaste pysyi korkeana läpi vuosikymmenen. Vuonna 2000 Suomen työttömyysaste oli Työ- ja elinkeinoministeriön tilaston mukaan 12,6 % ja vuonna 2009 puolestaan 11,2 %. Alimmillaan työttömyysaste oli vuonna 2007, jolloin se oli 8,5 %. Työvoiman ikääntyminen jatkui ja suuret ikäluokat poistuivat työelämästä suurimmilta osin. Ari Ojapelto
Ojapelto ehti varoittaa ns. ”teknologisesta työttömyydestä” jo vuonna 1989 ilmestyneessä kirjassaan. Vuoden 2014 alussa Etla julkaisi tutkimusraportin joka todensi tämän ennustuksen kertoen, että 10 - 20 vuoden kuluessa Suomesta häviää kolmasosa työpaikoista. Työttömyysturva
Euroopan neuvoston sosiaalisten oikeuksien komitea antoi Suomelle vuosina 2015 ja 2017 huomautuksen, koska työmarkkinatuen alhainen määrä rikkoo Euroopan sosiaalisen peruskirjan määräystä, jonka mukaan vähimmäissosiaalietuuksien on oltava vähintään 50 prosenttia maan mediaanitulosta. Työmarkkinatuen taso oli vain 28 prosenttia mediaanitulosta. Työmarkkinatuen tasoa ei tästä huolimatta nostettu, vaan tukea pienennettiin entisestään vuosina 2016, 2017 ja 2018.. Perustulokeskustelu Suomessa
Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Yle:n vaalikoneessa esitettiin ehdokkaille väite: "Suomessa on siirryttävä perustuloon joka korvaisi nykyisen sosiaaliturvan vähimmäistason." Suurin osa (66 %) kaikista vastanneista ehdokkaista vastasi olevansa samaa mieltä. Suurinta kannatus oli Köyhien Asialla-puolueen (100 %), Piraattipuolueen (100 %), Vihreiden (99 %), Itsenäisyyspuolueen (96 %) ja Vasemmistoliiton (95 %) ehdokkailla. Ainoastaan kolmen puolueen ehdokkaista perustulon kannattajat olivat vähemmistössä: Kristillisdemokraattien (38 %), Kokoomuksen (33 %) ja SDP:n (22 %). Slovakia
Slovakian työttömyysprosentti on ollut Euroopan korkeimpia, mutta laskenut viime vuosina voimakkaasti. Vuonna 2017 työttömyysprosentti oli 8,1 %. Maa pyrkii houkuttelemaan ulkomaisia sijoittajia edullisella verotuksella, halvalla työvoimalla ja joustavalla työvoimalainsäädännöllä sekä logistisesti suotuisalla sijainnilla keskellä Eurooppaa. Huhtasuo (suuralue)
Huhtasuon työvoimaosuus oli 60,7% vuonna 2015. Työllisyysaste oli 51,1%, ja työttömyysaste oli 28,4%, joka oli koko kaupungin korkein. Tampere
Tampereella oli vuoden 2010 lopussa yli 116 000 työpaikkaa. Työntekijöistä 34,5 prosenttia käy Tampereella muilta paikkakunnilta. Tampereen työläisistä puolestaan 15,6 prosenttia kävi töissä ulkopaikkakunnilla. Tammikuussa 2016 Tampereen työttömyysaste oli 18,9 prosenttia; se oli korkein kuuden suurimman kaupungin joukosta. Yli vuoden työttömänä olleiden määrä kasvoi 28 prosentilla vuonna 2015, myös nuorisotyöttömyys kasvoi 8 prosenttia. Rakennetyöttömyys on kasvanut yhtäjaksoisesti vuodesta 2012 lähtien. Korkea työttömyys johtuu erityisesti tietotekniikkayritysten ja perinteisen teollisuuden rakennemuutoksesta sekä työttömien muuttamisesta lähialueilta. Satakunnan maakunta
Työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli 8,8 % toukokuussa 2018, kun koko Suomen työttömyysprosentti oli 9,2 %. Työllisyystilanne on parantunut vuotta aikaisemmasta tilanteesta merkittävästi. Työeläke
Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistama elinaikakertoimen vuodelle 2018 on 0,96102. Nyt vahvistettu elinaikakerroin pienentää vuonna 1956 syntyneiden vuonna 2018 tai sen jälkeen alkavia työeläkelain mukaisia vanhuuseläkkeitä noin 3,9 prosenttia. Elinaikakerroin pienentää myös vuonna 2018 myönnettäviä työeläkelakien mukaisia työkyvyttömyyseläkkeitä lukuun ottamatta niihin sisältyvää tulevan ajan eläkkeen osuutta, johon elinaikakerrointa ei sovelleta. Puerto Rico
Lokakuussa 2018 Puerto Ricon työttömyysaste oli 8,0 prosenttia. Puerto Ricossa on matalat elinkustannukset, matala mediaanipalkka ja 7,25 dollarin vähimmäispalkka. Vähimmäispalkka on 77 prosenttia suhteessa mediaanipalkkaan, kun taas osavaltioissa suhde vaihtelee 35-53 prosentin välillä. Puerto Ricosta poiketen, Amerikan Samoa ja Pohjois-Mariaanit ovat kansallisen vähimmäispalkkalainsäädännön ulkopuolella. National Bureau of Economic Researchin julkaisun mukaan kansallinen vähimmäispalkkalainsäädäntö on aiheuttanut monenlaisia negatiivisia vaikutuksia Puerto Ricon talouteen. Kuntoutusselonteko
Vuoden 1998 selontekoa varten olivat käytettävissä vuosien 1992–1997 tiedot. Edellisen selonteon aikaan työttömyysprosentti oli 18, vuoden 1998 elokuussa se oli 10. Talouskasvun ennustettiin jatkuvan lähivuosina. Selonteossa todettiin, että hallituksen linjana on sosiaali- ja terveyspolitiikassa ollut tasapainottaa yhtäältä riittävä turva ja toisaalta työhön motivoivat kannustimet. Kuntoutusjärjestelmän tulisi omalta osaltaan ylläpitää väestön toiminta- ja työkykyisyyttä ja elämänhallintaa ja estää yksilöiden syrjäytymisprosessien syntymistä ja etenemistä. Teknologinen työttömyys
Liikenteen automaatio itseajavilla autoilla on teknologisen työttömyyden aiheuttaja. Vuonna 2017 Yhdysvalloissa oli 3,5 miljoonaa rekkakuskia ja rekkakuskin ammatti oli monessa osavaltiossa yleisin ammatti. Laajemmin tarkasteltuna rekka-autoiluun liittyy 8,7 miljoonaa työpaikkaa, mikä tarkoittaa yhtä työpaikkaa 15 työntekijää kohden Yhdysvalloissa. Rekkakuskit ovat merkittäviä asiakkaita liikenneasemilla ja rekkakuskien palkkaus on keskiluokkainen. Liikenteen automaatiolla on merkittävät vaikutukset yhteiskuntaan rekkakuskien työllisyyden ja rekkakuskien kulutuksesta riippuvaisten liikenneasemien kautta. Suomi
Suomen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2017 on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 242 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Bruttokansantuote henkeä kohti oli 2011–2015 samaa tasoa kuin esimerkiksi Britanniassa tai Ranskassa. Suomen osuus maailmantaloudesta on vähäinen, mutta kuitenkin huomattavasti väestöosuutta suurempi, noin 0,2 %. Eno
Vuonna 1990 työttömien osuus työvoimasta oli Enossa 9,4 %. 1990-luvun alun laman jälkeen vuonna 1995 Enon työttömyysaste oli peräti 28,3 %, mikä oli Pohjois-Karjalan suurin työttömyysaste. Sen jälkeen työttömyysaste pääasiassa laski, vuonna 2000 se oli 24,1 %, vuonna 2005 20,2 % ja vuonna 2006 enää 17,5 %. Enon työttömyysaste oli koko vertailujaksolla suurempi kuin Pohjois-Karjalassa keskimäärin. Yhdysvallat
Yhdysvalloissa on verrattain vapaat työmarkkinat. Työttömyys oli ennen vuoden 2008 taantumaa pitkään pysynyt noin viidessä prosentissa, mutta sen jälkeen se on ollut noin yhdeksän prosenttia. Ansiosidonnainen työttömyyskorvaus vaihtelee eri osavaltioissa noin 100 eurosta korkeintaan 1 400 euroon kuukaudessa bruttona. Korvausta maksetaan enintään kymmenestä viikosta puoleen vuotta. Työttömyys
Piilotyöttömyys on kasvanut vuosien 2012-2015 aikana melkein koko ajan. 2014 marraskuussa piilotyöttömiä oli 156 000. Suomen talous
Ennen 1990-luvun lamaa Suomen työttömyysaste oli 3,2 prosenttia vuonna 1990. Siitä se nousi enimmillään 16,6 prosenttiin vuonna 1994. Vuoteen 2008 tultaessa työttömyys laski alimmillaan 6,4 prosenttiin, mutta on sittemmin noussut 9,4 prosenttiin vuonna 2015. Käytännössä työttömien osuus oli vieläkin suurempi, sillä moni siirtyi työvoiman ulkopuolelle huonon työmarkkinatilanteen seurauksena. Nämä niin sanotut piilotyöttömät eivät näy työvoimaviranomaisten tilastoissa työttöminä työnhakijoina. Suomessa on käytössä hyvin aktiivinen työvoimapolitiikka. Tämä tarkoittaa, että työllistymistä pyritään edesauttamaan aktivointitoimenpiteilla, kuten koulutuksella ja tukityöllistämisellä. Työttömyysturva jakaantuu työmarkkinatukeen ja työttömyyspäivärahaan, joka on ansiosidonnaista riippuen työssäoloehdon täyttymisestä ja työttömyyskassan jäsenyydestä. Ansiosidonnaista päivärahaa maksetaan 500 päivän ajan viideltä päivältä viikossa eli noin kahden vuoden ajan. Köyhyys
Suomessa köyhyysrajaksi määritellään tilastoissa kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen perusteella se tulomäärä, joka on 60 prosenttia yhteenlaskettujen käytettävissä olevien tulojen mediaanista eli jolle jää 60% tai alle keskituloisen kotitalouden käytettävissä olevista rahatuloista. 90-luvun alkupuoliskolta alkaen tällaisten ihmisten osuus kansasta on kasvanut alle 8%:sta nykyiselle 12-14% tasolle. Kotitaloudet, joiden tulot jäävät tuota pienemmiksi, luokitellaan pienituloisiksi kuten myös kotitalouden kaikki jäsenet. Köyhyyden raja on ollut vuonna 2008 yksinasuvalla 1150€ kuussa ja 1 190€ (2014). Työttömyys
Työttömyys tarkoittaa kansantaloustieteessä ilmiötä, jossa osa työvoimasta on vailla työtä. Perinteisesti työttömyydellä tarkoitetaan nimenomaan ansiotyön puutetta. Se kuka kulloinkin lasketaan työttömäksi tai työlliseksi tai ylipäätään työvoimaan kuuluvaksi ei ole täysin yksiselitteistä vaan vaatii käytännössä valintojen tekemistä ja poikkeaa usein tilastoijien välillä. Työeläke
YEL-vakuutus on lakisääteinen kaikille yritystoimintaa harjoittaville 18–67-vuotiaille, joiden työpanos yrityksessä vastaa vähintään 7 656,26 euroa (2018). Yrittäjän tulevan eläkkeen määrä perustuu suoraan YEL-työtuloon. Siksi onkin tärkeää, että yrittäjä vahvistaa työtulonsa oikealle tasolle heti yritystoiminnan alusta lähtien. Työtulolla ei tarkoiteta yritystoiminnan tuottoa tai nostetun palkan määrää, vaan yrittäjän työpanoksen arvoa yrityksessä. Työtulon vähimmäismäärä on 7 656,26 euroa, ja se voi olla enintään 173 875 euroa (2018). YEL-työtulon määrä vaikuttaa eläkkeen lisäksi yrittäjän muuhunkin sosiaaliturvaan, mm. työttömyysturvaan. Vuoden 2018 alusta työtulon on oltava vähintään 12 576 euroa, jotta yrittäjä pääsisi työttömyysturvan piiriin. Espanja
Työttömyys on varjostanut Espanjan taloutta. Vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä työttömyys nousi 27,2 prosenttiin ja työttömänä oli yli kuusi miljoonaa espanjalaista. Samaan aikaan 15–24-vuotiaista nuorista työttöminä oli 57 prosenttia. 70,3 % työntekijöistä työskentelee palvelusektorilla, 26,4 % teollisuudessa ja 3,3 % maataloudessa (vuoden 2012 arvio). Vuonna 2016 työttömyys laski ensimmäisen kerran alle 20 % ja oli vuoden 2017 alussa alimmillaan (18,6 %) sitten vuoden 2007. Työttömyys
Työttömien osuus työvoimasta, ilmaistaan yleensä prosentteina; kuinka monta prosenttia työikäisestä (15-74-vuotiaat), työtä hakevasta työvoimasta on työttömänä. Nollatuntisopimus
Tilastokeskuksen vuonna 2014 tekemän selvityksen mukaan neljä prosenttia eli noin 83 000 Suomen palkansaajista työskentelee nollasopimuksella. Heistä 57 % on naisia ja lähes 50 % alle 25-vuotiaita. Kaikkien nollatuntisopimuksella työskentelevien keskimääräinen viikkotuntiaika oli 23 tuntia. Eniten sopimuksia esiintyy tukku- ja vähittäiskaupassa, terveys- ja sosiaalipalvelualalla sekä majoitus- ja ravitsemusalalla. Niitä käytetään usein silloin, kun työvoimaa tarvitaan tavallista enemmän: keväisin ja ruuhka-aikoina. Työttömyys
Modernin taloustieteen mukaan yhteiskunnassa on pyrittävä siihen, että osa ihmisistä on työttömänä, jotta palkat eivät lähtisi nousemaan kiihdyttäen inflaatiota. Tätä kutsutaan "luonnolliseksi työttömyysasteeksi" (natural rate of unemployment). Yhdysvalloissa tällaisena luonnollisena työttömyysasteena, on pidetty noin kuutta prosenttia. Neuvostoliitossa työttömyys kyettiin pudottamaan käytännössä nollaan, koska palkat eivät määräytyneet markkinoilla. Skitsofrenia
Vuoden 2008 tutkimuksen mukaan 7 % suomalaisista skitsofreniaan sairastavista käy töissä ja 80 % on eläkkeellä. Vajaa 60 % kaikista psykoosipotilaista on työkyvyttömyyseläkkeellä. Ranskassa töissä käy 11,5 %, Isossa-Britanniassa 12,9 % ja Saksassa 30,3 % sairastuneista. Tanskan talous
Työttömyysaste oli 1990-luvun lopusta vuosien 2008-2009 lamaan yksi Euroopan matalimmista, mutta sen jälkeen noussut, ja vuonna 2012 7 %, suurin piirtein yhtä korkea kuin Suomessa. Romanit
Vuoden 1970 väestölaskennassa kerättiin tietoja romanien elinkeinoista, ammateista, ruokakuntien koosta ja asumisoloista, mutta sittemmin ei Suomessa ole kerätty tilastoista etnisyystietoja. THL:n vuosina 2017 ja 2018 tekemän romanien hyvinvointitutkimuksen Roosan mukaan alle 30-vuotiaista romaneista 75 prosenttia on työttömänä. Syynä he pitävät syrjintää. Työttömyysturva
Täysimääräisen työmarkkinatuen määrä lapsettomalle on vuonna 2018 bruttona 32,40 e/pv euroa päivässä eli noin 697 euroa kuussa(21,5 x 32,40 e). Työmarkkinatuki on veronalaista tuloa, josta tehdään 20 %:n ennakonpidätys, jonka jälkeen siitä jää noin 557 euroa kuussa käteen. Sievi
Sievi on tunnettu alhaisesta työttömyysasteesta. "Kuntalehden" vuoden 2015 tilastoihin perustuvan selvityksen mukaan Sievi on Suomen toiseksi teollistunein kunta Pyhännän jälkeen: 45,6 prosenttia sieviläisistä saa elantonsa teollisuudesta. Suomen Keksijäin Keskusliitto Keke valitsi Sievin vuonna 1998 Suomen luovimmaksi kunnaksi. Työeläke
Vuoden 2018 palkkakerroin on 1,391 – korotusta edellisvuodesta noin 0,14 prosenttia. Köyhyys
Työttömyys ja työkyvyttömyys kuuluvat köyhyyden suurimpiin riskitekijöihin. Vuonna 2014 ilmestyneen tutkimuksen mukaan suurin osa ruoka-avun saajista on työttömiä tai työkyvyttömiä. Lisäksi joka viides yksinäisyrittäjä jää tuloissa köyhyysrajalle tai sen alapuolelle. Työeläke
Suomessa vanhuuseläkkeelle voi jäädä valintansa mukaan oman ikäluokan alimman vanhuuseläkeiän ja 68 ikävuoden välillä. Eläkettä maksetaan koko lopun elinajan. Vuonna 2017 suomalaiset jäivät työeläkkeelle keskimäärin 61,2-vuotiaana. Keskimääräistä eläkkeellesiirtymisikää laskevat työkyvyttömyyseläkkeiden suuri määrä ja aikainen alkavuus. Köyhyys
Vuonna 2013 keskimäärin 16,0% suomalaisista oli vaarassa joutua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti. Tämä riski kasvoi hieman iän myötä; suomalaisilla lapsilla riski oli 13,0%, aikuisilla (18-64 vuotiailla) 16,7% ja vanhuksilla (yli 65 vuotiailla) 16,8%. Turvapaikanhaku Suomessa
Vuoden 2017 alustavien tilastojen mukaan Suomesta haki turvapaikkaa noin 5 100 henkeä. Kielteisiä päätöksistä oli 43 prosenttia, myönteisiä 40, tutkimatta jätettyjä 11 ja rauenneita kuusi prosenttia.