Missä Närpiö sijaitsee?
Närpiö
Närpiö () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomessa. Sen naapurikunnat ovat Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kurikka, Maalahti ja Teuva. Närpiössä on 9 406 asukasta (31.8.2015). Asukkaista yli 80 prosenttia on ruotsinkielisiä.
Ólympos (Kárpathos)
Ólympos (; myös "Ólymbos") on Kreikan kylä sekä samanniminen Kárpathoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ολύμπου, "Dimotikí Enótita Olýmpou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Kárpathoksen saarella, Kárpathoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 556 ja varsinaisen Ólympoksen kylän väkiluku 270 (vuonna 2011).
Ólympoksen kylä sijaitsee Kárpathoksen saaren pohjoisosassa vuoren rinteellä vajaan kilometrin päässä saaren länsirannikosta ja noin 58 kilometriä luoteeseen saaren pääkaupungista Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta. Ólympoksen kunnallisyksikkö käsittää Kárpathoksen saaren pohjoisosan sekä sen pohjoispuolella sijaitsevan Sarían saaren. Ólympos oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kárpathoksen kuntaan. Härmälä
Härmälä on Tampereen eteläinen kaupunginosa. Se sijaitsee Hatanpään kaupunginosan ja Pirkkalan kunnan välissä kaupungin rajalla. Keskustasta lähtevä Hatanpään valtatie muuttuu Härmälän läpi kulkiessaan Pirkkalaan jatkuvaksi Nuolialantieksi. Naapurikaupunginosia ovat Rantaperkiö ja Sarankulma. Jokipii
Jokipii on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Se sijaitsee Jalasjärven pohjoisrannalla järvestä kohti Kyrönjokea lähtevän Jalasjoen itäpuolella ja Helsingistä Vaasaan vievän valtatie 3:n varrella. Länsi-itäsuunnassa Jokipiin läpi kulkee Tokerotie eli seututie 672 Kauhajoelta Alavudelle. Tzermiádo
Tzermiádo sijaitsee Lasíthin ylätasangolla Kreetan itäisissä keskiosissa linnuntietä noin 20 kilometriä Ágios Nikólaoksesta länteen ja noin 35 kilometriä Iraklionista kaakkoon. Napue
Napuessa sijaitsee vuonna 1908 rakennettu, luonnonkivipintainen Isonkyrön Osuusmeijeri. Sen menestystuotteeksi nousi 1980-luvulla Oltermanni-juusto, joka on 2000-luvulta asti valmistettu Valion muissa meijereissä. Nykyisin meijerin tiloissa toimii muun muassa palkitusta Napue-ginistään ja ruisviskistään tunnettu tislaamoyritys Kyrö Distillery Company. Mórfou
Mórfou (, ) on kylä ja kunta (Δήμος Μόρφου, "Dímos Mórfou") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Güzelyurtin alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Kylän väkiluku on (2011). 
Mórfou sijaitsee Kyproksen luoteisosassa lähellä kylästä nimensä saaneen Mórfounlahden rantaa. Etäisyys pääkaupunki Nikosiaan on noin 46 kilometriä. Kylä sijaitsee noin 65 metrin korkeudella merenpinnasta. Närpiö
Ensimmäiset maininnat Närpiöstä ovat vuodelta 1331. Keskiajalla Närpiön suurpitäjään kuuluivat nykyisen Närpiön lisäksi Siipyy, Lapväärtti, Tiukka, Ylimarkku, Pirttikylä, Korsnäs, Petolahti, Bergö, Teuva, Isojoki ja Karijoki sekä nykyisen Kristiinankaupungin ja Kaskisten alueet. Nanping
Nanping (, pinyin: Nánpíng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Fujianin maakunnan pohjoisosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 130 kilometriä maakuntakeskus Fuzhousta länsiluoteseen. Nanpingin väkiluku on 2,646 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 26 278 neliökilometriä. Taínaro
Taínaro ( eli Ακρωτήριο Ταίναρο, "Akrotírio Taínaro"), antiikin Tainaron (; ), eli Matapás (Κάβο Ματαπάς/Ματαπά, "Kávo Matapás/Matapá"; myös "Matapanin niemi") on niemi Peloponnesoksen etelärannikolla Kreikassa. Se on Mánin niemimaan eteläisin kärki, Manner-Kreikan eteläisin piste ja koko Manner-Euroopan toiseksi eteläisin piste. Hallinnollisesti niemi kuuluu Anatolikí Mánin kuntaan Lakonian alueyksikössä.
Antiikin aikana niemellä sijaitsi "Tainaroksen" kaupunki, joka tunnettiin roomalaisella kaudella nimellä "Kainepolis" ("Caenopolis"). Sen lähellä sijaitsi (ja sijaitsee edelleen) luola, jota kreikkalaiset pitivät Haadeen sisäänkäyntinä. Herakleen kerrottiin raahanneen Kerberoksen ulos manalasta sen kautta. Pausaniaan mukaan niemellä oli useita temppeleitä, mukaan lukien Poseidonille omistettu temppeli. Plutarkhoksen mukaan paikalla toimi myös "nekromanteion" eli kuolleiden oraakkeli. Saksalaismielinen vastarintaliike Suomessa
Vastarintaliikkeellä oli Vaasassa Blacknäsissä käytössään kolme suurta kalastaja-alusta, jotka soveltuivat hyvin pakolaisten salakuljetukseen Ruotsiin. Närpiöön perustettiin vastarintaliikkeen tärkein etappipaikka. Närpiöön sijoitettiin peiteyritykselle ostetut moottoriveneet. Alue toimi myös saksalaisten sukellusveneiden lastauspaikkana. Järjestö osti Närpiöstä käyttöönsä omakotitalon, ja majoituskäyttöön saatiin taloja ja maatiloja. Helsingin ja Närpiön välillä kuljetukset hoidettiin kahdella tarkoitusta varten hankitulla autolla. Ária
Ária () eli "Áreia" (Άρεια) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee noin kolme kilometriä Náfplion kaupungista itään ja on nykyisin käytännössä Náfplion esikaupunki. Se kuuluu hallinnollisesti Náfplion kuntaan, Argoliksen alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kaupunki muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αρίας, "Topikí Koinótita Arías"). Kaupungin väkiluku on 3 376 (vuonna 2011). Nöykkiö
Nöykkiö sijaitsee pohjois-eteläsuuntaisen Finnoontien länsipuolella ja Länsiväylän pohjoispuolella. Lähellä Länsi­väylää kulkee saman­suuntainen kokooja­katu, Martin­sillan­tie. Nöykkiön länsirajalla kulkee Nöykkiöntie. Nöykkiöntien länsipuolella sijaitsee Kattilalaakso, joka luetaan toisinaan kuuluvan Nöykkiöön, mutta onkin virallisesti osa Saunalahden kaupunginosaa. Johannes Kääpiö
Pyhä Johannes Kääpiö (myös Johannes Colobus, Johannes Kolobos, Johannes Pieni, Johannes Lyhyt tai Yoannis Pi Kolobos; ; ; 339 Basta, Egypti – 405 Quolzum-vuori) oli pappi, erakko ja pyhimys. Hän on yksi juhlistetuimmista egyptiläisistä yksineläjistä. Mies syntyi köyhään, mutta hurskaaseen perheeseen, eli 18-vuotiaasta eteenpäin itse kaivamassaan maanalaisessa luolassa Sketen autiomaalla, oli pyhän Poemen ja pyhän Ammoeksen hengellinen oppilas ja toimi itse pyhän Arseniuksen hengellisenä opettajana. Pyhimyksen kerrotaan kastelleen maahan iskettyä keppiä hengellisen ohjaajansa käskystä ja kolmen vuoden päästä keppi kasvoi hedelmää. Hän pakeni berberien invaasiota noin vuonna 395 Sketestä Quolzum-vuorelle vuosiksi erakoksi ja kuoli siellä luonnollisista syistä, sekä hänen kehonsa vietiin takaisin Sketen autiomaahan vuonna 515. Hän eli seuraavien 6 paavien hallintokausien aikana: pyhä Julius I (337-352), Liberius (352-366), pyhä Damasus I (366-384), pyhä Siricius (384-399), pyhä Anastasius I (399-401) ja pyhä Innocentius I (401-417). Miehen viimeisten sanojen kerrotaan olleen: ”En ole koskaan seurannut omaa tahtoani, enkä ole opettanut muille mitä en ensin itse ole harjoittanut.” Hänen muistopäiväänsä vietetään 17. lokakuuta. Värriö
Värriö on kylä Savukoskella. Värriöllä sijaitsee melko suuri Värriöjärvi, jossa on kalaa. Värriön kylän suosituimpia paikkoja ovat sillankorva jonne turistit leiriytyvät hilla retkillän.
Paikallisen väestön elinkeinorakenteessa on keskeisenä poronhoito, ja kalastus sekä marjastus. johon liittyy myös sopivien porokoirien jalostus. Hyypiö (Keminmaa)
Hyypiö on noin 50 asukkaan maaseutukylä Keminmaan kunnassa Lapin maakunnassa Akkunusjoen varrella, noin yhdeksän kilometriä itään kuntakeskuksesta, Elijärven kaivoksen pohjoispuolella. Nurmon kirkonkylä
Nurmon kirkonkylä eli Nurmon keskusta on yksi Seinäjoen kylistä ja entisen Nurmon kunnan kuntakeskus. Se kuuluu Seinäjoen 11. suuralueeseen: Nurmoon. Alueen asukasluku oli 1 354 joulukuussa 2016. Nurmon kirkonkylä sijaitsee seitsemän kilometrin päässä Seinäjoen keskustasta. Kirkonkylässä toimii tuhannen oppilaan koulukeskus jonka yhteydessä on myös lukio, Nurmo-halli, Nurmo-talo, seurakuntatalo ja paloasema. Nurmo-talon takana sijaitsee suomalaisen painiurheilun kunniaksi pystytetty painijapatsas. Seurakuntatalon takana sijaitsee Äyräpään taistelun muistomerkki. Niipperi
Niipperi () on kaupunginosa Pohjois-Espoossa. Niipperin asukasmäärä on tasaisesti noussut 1980-luvun alkupuolelta lähtien, koska se on kasvavan pääkaupunkiseudun laitamilla ja lapsiperheiden suosiossa. Niipperissä on etupäässä omakoti- ja rivitaloja, kaksi koulua ja useita päiväkoteja. Niipperin välittömässä läheisyydessä sijaitsee Juvanmalmin teollisuusalue. Niipperin alueella toimii Vanhankartanon omakotiyhdistys. Páno Defterá
Páno Defterán kylä eli ”Ylempi Defterá” sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 15 kilometriä pääkaupunki Nikosiasta luoteeseen. Se on nimensä mukaisesti Defterán yläkylä, ja heti sen vieressä sijaitsee Káto Defterá eli ”Alempi Defterá”. Närpiön seurakunta
Pirttikylän ja Ylimarkun kunnat liitettiin vuonna 1973 Närpiöön, mutta seurakunnat säilyivät itsenäisinä. Ne kuitenkin yhdistettiin Närpiön seurakuntaan vuonna 2014. Piikkiö
Piikkiö sijaitsee Piikkiönlahden rannalla Kaarinan itälaidalla, Paimion vastaisella rajalla. Vähävesinen Piikkiönjoki virtaa kunnan läpi ja laskee lahteen. Piikkiön eteläosa on Saaristomerta, jossa on muutama saari. Saarista suurin on Harvaluoto, joka on yhdistetty mantereeseen sillalla. Närpiö
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Närpiön alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta. Nieriä
Nieriä eli rautu ("Salvelinus alpinus") on lohikala, joka elää kylmissä vesissä: Suomessa Pohjois-Lapissa ja Vuoksen vesistössä Itä-Suomessa, Keski-Euroopassa vuoristojärvissä. Se on maailman pohjoisimpana elävä sisävesikala. Jääkauden jälkeen paljastuneiden virtojen ja lampien ensimmäisiä kaloja olivat nieriät. Jääkauden jälkeisiä eristyneitä reliktejä rautukantoja tavataan Suomesta vielä paikoin muun muassa Yli-Kemin vesistöalueelta Savukoskelta. Näitä pieniä paikallisia populaatioita uhkaa eniten ilmaston lämpeneminen, sillä nieriä ei siedä lämmintä vettä. Närpiönjoen vesistö
Närpiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 39) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4 %. Kääpiöpäästäinen
Kääpiöpäästäinen ("Sorex minutissimus") on pohjoisessa Euraasiassa esiintyvä, päästäisten heimoon kuuluva nisäkäs. Se on Suomen pienikokoisin nisäkäs ja rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Arkkipiispan palatsi (Nikosia)
Palatsi sijaitsee Nikosian vanhassakaupungissa eli kaupunginmuurien sisäpuolella Plateía Archiepiskópou Kyprianoú -aukiolla. Uusi palatsi edustaa uusbysanttilaista tyyliä. Rakennus toimii arkkipiispan virka-asuntona. Sen lisäksi siinä sijaitsevat arkkihiippakunnan toimisto ja kirjasto. Vanhassa palatsissa toimivat Kyproksen kansatieteellinen museo sekä Kansallisen taistelun museo. Närpiö
Nimen tulkitsemiseksi on esitetty useita selityksiä, joista kolme huomattavinta lähtee suomenkielisistä aineksista. Entisestä naapurikunnasta Jurvasta virtaa Närvijoki, joka kulkee Närpiön puolella Närpiönjoki-nimisenä. Jurvassa on myös Närvä-niminen talo, joka sisältää henkilönnimen. Elias Lönnrotin sanakirjassa "närvä" ja "närpä" tarkoittavat saitaa tai itaraa. Jurvalaiset ovat käyttäneet Närpiön pitäjästä nimimuotoja Närppiö, Närpöö, Närppöö, Närviö. Näiden perusteella on oletettu vanhaa nimimuotoa "Närvipää", jossa "pää" on "niemi". Lars Huldén on tulkinnut nimen suoraan henkilönnimestä "Närppi", "Närppinen". Ruotsinkielisessä nimessä s-liite yhdistyy luontevasti suomalaiseen henkilönnimeen. Saulo Kepsu on esittänyt kolmannenlaisen teorian: Närväjoki > Närvijoki ~ Närpijoki. Moni joki-loppuinen nimi on kehittynyt io-loppuiseksi, joten tulokseksi on tullut Närviö ~ Närpiö. Tämä nimi on siirtynyt kylännimeksi, jonka ruotsalaiset uudisasukkaat keskiajalla ovat lainanneet ja mukauttaneet omaan kieleensä. Pirttikylän siltaturma
Pirttikylän siltaturmassa 16. kesäkuuta 1946 riippusillan toinen kannatinvaijeri katkesi kuorma-auton painosta, ja auton lavalla olleet runsaat 30 matkustajaa putosivat Närpiönjokeen. Pirttikylässä, joka on nykyisin Närpiön kaupungin aluetta, tapahtuneessa onnettomuudessa hukkui seitsemän henkilöä. Horonkylä
Horonkylä (myös "Horo") on kylä Etelä-Pohjanmaalla Teuvan kunnan luoteisosassa lähellä Närpiön, aiemmin Ylimarkun rajaa. Kylä sijaitsee valtatien 8 itäpuolella seututien 682 varrella. Koropí
Koropí (; kath. Κορωπίον, "Koropíon") on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Kropían kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 19 164 (vuonna 2011). Koropí on Kropían kunnan kuntakeskus ja suurin asutus.
Koropí on osa Ateenan metropolialuetta ja sijaitsee Hymettos-vuoren itäpuolella noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta kaakkoon ja noin kahdeksan kilometriä Ateenan kansainvälisestä lentoasemasta lounaaseen. Enontekiö
Enontekiö sijaitsee Lapin maakunnassa Suomen luoteisnurkassa, Ruotsin ja Norjan rajojen väliin jäävällä kapealla kaistaleella, jota nimitetään Käsivarreksi. Enontekiön pinta-ala on  km, ja pinta-alaltaan se on Inarin ja Sodankylän jälkeen Suomen suurin kunta. Kunnan väestötiheys, vain asukasta/km, on Suomen toiseksi matalin Savukosken jälkeen. Enontekiön naapurikuntia ovat Inari idässä, Kittilä kaakossa ja Muonio etelässä, Ruotsin puolella lännessä puolestaan Kiiruna, ja pohjoisessa Norjan rajan takana Omasvuono, Kaivuono, Raisi ja Koutokeino. Enontekiöllä on rajaa Ruotsin ja Norjan kanssa yhteensä yli 450 kilometriä. Ruotsin puolella rajan muodostavat Muonionjoki sekä sen sivujoki Könkämäeno. Närpiönjoen vesistö
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet : Luettelo Närpiön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Närpiön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Närpiön kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Närpiöön on liitetty Ylimarkun kunta ja osa Pirttikylän kuntaa. Närpiö
Närpiön kaupungin asukkaista prosenttia on ruotsinkielisiä. Suomenkielisiä on prosenttia ja muunkielisiä yhteensä prosenttia. Närpiö oli vuoteen 2015 saakka Manner-Suomen viimeinen yksikielisesti ruotsinkielinen kunta. Närpiöstä tuli kaksikielinen kunta vuoden 2016 alussa. Närpiön murretta on muiden ruotsinpuhujien hankala ymmärtää. Suurin osa asukkaista on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) äänestäjiä: esimerkiksi kunnallisvaaleissa 2008 RKP sai 92,0 % äänistä ja 33 valtuustopaikkaa 35:stä. Kunnallisvaaleissa 2012 sosiaalidemokraatit saivat edustuksen Närpiön valtuustoon. Tarpio
Tarpio on kylä Raahessa Pohjois-Pohjanmaalla entisen Saloisten kunnan alueella. Tarpio on Saloisten kirkonkylän kaakkoinen naapurikylä. Lapin maakunta
Lappi sijaitsee suunnilleen 66. ja 70. leveyspiirien välillä. Niinpä suurin osa Lapista on napapiirin pohjoispuolella. Närpiön vaakuna
Närpiön kaupungin vaakuna on saanut aiheensa vanhoista pitäjänsineteistä. Vaakunan vesilehvä on tyylitelty vanhimman vuodelta 1606 peräisin olevan sinetin tunnuskuvasta, sydämestä. Se kuvastaa kunnan sijaintia Pohjanlahden rannikolla. Siivet edustavat 1800–luvulta peräisin olevaa nuorempaa sinettiä, jonka aiheena on kolme vesilintua. Närpiö
Närpiön kaupunginjohtaja on Hans-Erik Lindqvist. Valtuustossa on 35 paikkaa, joista 32 on RKP:n hallussa kaudella 2017–2021. Kääpiö
Lähes maailmanlaajuisesti eri mytologiat tuntevat pieniä ihmisiä, jotka asuvat maan tai veden alla. Keski-Amerikassa pikkuolentojen ajateltiin elävän luolissa. Hindulaisessa mytologiassa on jumala Vishnun viides inkarnaatio kääpiö Vamana, joka kykenee kolmella askeleella kulkemaan koko maailman läpi. Suomalaisessa mytologiassa kääpiöt olivat esimerkiksi maahisia. Tiedetään myös monta kertomusta vedestä nousevista ”pienistä miehistä”, jotka tulivat usein suorittamaan jonkun tärkeän teon. Eräällä niistä oli vaskiset vaatteet ja parta, sekä kirves, jolla kaadettiin iso tammi. Monissa myyteissä pienet ihmiset elivät maan alla ylösalaisin, ja saattoivat jopa houkutella ihmisiä nurinkuriseen maailmaan. Edellä mainittujen lisäksi lukuisat muutkin taruolennot ovat kuin pienikokoisia ihmisiä. Närpes Nybro
Närpes Nybro on kivinen museosilta Närpiön keskustassa. Silta on kolmiaukkoinen holvisilta ja valmistunut vuonna 1842. Sillan hyötyleveys on 7 metriä ja kokonaispituus 68,2 metriä. Sen vapaat aukot ovat 9,5 metriä leveitä. Spíli (Réthymno)
Spíli (; kath. Σπήλιον, "Spílion") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Lámpin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Lámpin kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 564 (vuonna 2011). Spíli on Ágios Vasíleioksen kunnan kuntakeskus. Vintala
Vintala on suomalainen maalaiskylä Etelä-Suomen läänissä, Varsinais-Suomen maakunnassa, Liedon kunnassa. Se on noin 5 km pohjoiseen Liedon kirkonkylästä ja 2 km etelään Liedon asemalta. Peruskoulun 1–6 luokkia käydään Pahkamäen koulussa Liedon asemalla. Peruskoulun 7–9 luokkien kouluna on Liedon keskuskoulu. Vintalassa ei ole enää palveluja. Naapurikylä Aurajoen vastarannalla on Nautela, jossa sijaitsevat Nautelan kartano ja siihen liittyvä Nautelankoski Aurajoessa. Siipyy
Suuri osa Siipyyn entisen kunnan alueesta oli kivikaudella vielä meren alla, mutta muun muassa kirkon liepeiltä on löydetty pronssi- ja rautakauden aikaisia hautaraunioita. Pysyvä asutus syntyi vasta 1300-luvulla Ruotsista käsin. Siipyyn kylä kuului alkujaan Ulvilan pitäjään, josta se siirrettiin Närpiöön hallinnollisesti vuonna 1553 ja kirkollisesti vuonna 1606; Skaftung oli alun perinkin ollut osa Närpiötä. Pian tämän jälkeen kylät tulivat osaksi Närpiöstä itsenäistynyttä Lapväärtin seurakuntaa. Siipyy muodostettiin Lapväärtin kappeliseurakunnaksi vuonna 1785 ja se itsenäistyi vuonna 1860. Siipyyn puukirkko valmistui vuonna 1786, mutta se tuhoutui vuonna 1969 sattuneessa tulipalossa. Lapväärtin vanhin kirkko, joka oli perimätiedon mukaan rakennettu jo 1400-luvulla, sijaitsi Skaftungin kylässä. Metsälän kylässä on Vänrikki Stoolin tarinoista tutun, Suomen sodassa ansioituneen Wilhelm von Schwerinin vuonna 1936 paljastettu muistopatsas. Näränperän kenttä
Näränperän kenttä on jääpallokenttä Torniossa. Se sijaitsee Näränperässä, Tornion keskustan tuntumassa. Näränperän kenttää käyttää kotikenttänään Tornion Palloveikkojen naisten joukkue. Näränperän kenttää kutsutaan "Närskiksi". Nummela
Nummela on Vihdin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee valtateiden 1, 2 (Porintie) ja 25 väliin jäävässä kolmiossa Luoteis-Uudellamaalla 44 kilometrin päässä Helsingistä. Asukkaita Nummelan taajamassa on noin 13 500 (2017)ja Nummelan postinumeron (03100) alueella hieman yli 15 000. Asukasluku kasvaa jatkuvasti Helsingin läheisyyden ansiosta.
Nummela syntyi Hanko–Hyvinkää-radan varrelle 1800-luvun lopulla ja sai nimensä rautatieasemasta, joka nimettiin läheisen kestikievarin mukaan. Varsinaisesti Nummelan ydinalueet sijaitsevat vanhojen Härköilän ja Ridalin kylien alueilla. Skandinaavinen mytologia
Kääpiöt ovat syntyneet alkujättiläisen lihassa olevista toukista. Kääpiöt asuvat Svartalfheimissa, missä on lämmintä ja pimeää. Kääpiöt tunnetaan taitavina käsityöläisinä ja seppinä, joiden luomuksilla on usein taikavoimia. Närhi
Närhi ("Garrulus glandarius") on Euroopassa ja Aasiassa laajalle levinnyt, lähinnä havumetsissä elävä värikäs varislintu. Sipoo
Sipoo () on Suomen kunta, joka sijaitsee Helsingin seudulla, Uudenmaan maakunnassa. Sipoon naapurikuntia ovat lännessä Helsinki, Vantaa, Kerava, Tuusula
ja Järvenpää, idässä Porvoo ja Pornainen sekä pohjoisessa Mäntsälä. Kunnassa on asukasta ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Sipoo on osa Helsingin metropolialuetta Pirttikylä
Pirttikylä () oli Pohjanmaalla sijainnut Suomen kunta. Pirttikylän kunta liitettiin 1973 Närpiöön, ja sen pohjoisosa liitettiin Maalahteen 1975. Kylässä on Pirttikylän puukirkko vuodelta 1783. Sen on suunnitellut J. Elfström. Pirttikylän kotiseutumuseo jakautuu kolmeen osaan, Ahlholman kartanoon, Småttgårdeniin ja taiteilija Viktor Dalbon kotiin ja ateljeehen. Närpiäiset
Joltakullalla on sinivihreä asu, jossa vaaleansiniset hihat ja housunlahkeet. Lisäksi hänen päässään on sinivihreitä rusetteja. Jassoon puku on kauttaaltaan vaaleanpunainen, paitaan on ommeltu kuvia ja paikkoja. Jassoon päässä on suuri vaaleanpunainen "tötterö". Närpiön seurakunta
Närpiö on alunperin kuulunut seurakunnallisesti Mustasaareen. Närpiö mainitaan pitäjänä vuonna 1331. Lapväärtti muodostettiin kappeliseurakunnaksi vuonna 1594 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1667. Korsnäsin kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1604 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1861. Teuvan kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1694 ja se itsenäistyi omaksi seurakunnakseen vuonna 1795. Pirttikylän saarnahuonekunta perustettiin noin vuonna 1700 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1859. Ylimarkun saarnahuonekunta perustettiin noin 1721 ja seurakunta itsenäistyi vuonna 1871. Kaskinen perustettiin kaupunkina vuonna 1785, Närpiöstä itsenäinen seurakunta siitä muodostui vuonna 1926. Lisäksi Närpiöön perustettiin Näsbyn rukoushuonekunta vuonna 1910, Norrnäsin rukoushuonekunta vuonna 1914 ja Nämpnäsin rukoushuonekunta vuonna 1925. Särkkä (Naantali)
Särkkä on Naantalissa, Luonnonmaan saaren ja entisen Merimaskun kunnan Otavan saaren välisessä Särkänsalmessa sijaitseva saari, josta on kiinteä maantieyhtyes kumpaankin suuntaan. Särkän eteläosan kautta kulkee Seututie 189 eli Rymättyläntie, joka kulkee Luonnonmaalta Särkänsalmen siltaa pitkin Särkkään ja jatkuu Merimaskun suuntaan pengertienä. Särkän saaressa on kioski sekä yksi talo. Pinta-alaltaan noin 16 hehtaarin saaresta 11 hehtaaria on luonnonsuojelualuetta. Eräpyhä
Eräpyhä on kallioinen niemi Längelmävedessä Oriveden Eräjärvellä Uiherlan kylän Eräpyhän kulmakunnalla. Niemessä on luonnonsuojelualue ja virkistysalue. Niemen kärjessä, noin 25 metrin korkeudella vedenpinnasta on pronssikautiseksi hautaröykkiöksi määritelty kiviraunio, jota kutsutaan Nunnankirkoksi. Eräpyhän niemi on valtakunnallisesti merkittävä kallioalue sekä maisemallisin, geologisin että biologisin perustein. Erityisen huomattava on alueella oleva liki kilometrin pituinen kalliojyrkänne. Närpiö
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kaskisten keskustaajama ulottuu pääosin Kaskisten kaupungin alueelle. Iso-Hyypiö (Hämeenlinna)
Iso-Hyypiö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi. Kerpen
Kerpen on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Erft-joen varrella, noin 20 kilometriä lounaiseen Kölnin suurkaupungista. Kerpen kuuluu Kölnin hallintopiiriin ja Rhein-Erft-Kreisin piirikuntaan. Vuoden 2006 lopussa kaupungin asukasluku oli 64 425. Sen pinta-ala on 113,94 neliökilometriä ja asukastiheys 565 as./km². Nauplia
Nauplia () oli antiikin aikainen kaupunki Argoliissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Náfplion kaupungin paikalla. Náfplio
Náfplion kaupunki sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Argoliinlahden pohjukan koillisrannikolla. Kaupungin etelälaidalla kohoaa kaksi kukkulaa, niemellä sijaitseva Akronafplía (Akronauplia, turkkilaiselta nimeltään Its Kale) sekä sen itäpuolella sijaitseva korkeampi Palamídi. Näistä ensin mainittu toimi kaupungin antiikin aikaisena akropoliina ja viimeksimainittu myöhempänä linnoituskukkulana. Náfplion vanhakaupunki sijaitsee näiden kukkuloiden pohjoispuolella, kun taas kaupungin uudemmat osat ovat levittäytyneet enemmän sisämaahan päin. Náfplion kuntaan kuuluvat pienet saaret Boúrtzi, joka sijaitsee aivan kaupungin edustalla, sekä Daskaleió, Koronísi, Plateiá, Psilí ja Rómvi. Pílio
Pílio (), antiikin Pelion (), on niemimaa Thessaliassa Manner-Kreikan itärannikolla. Niemimaa on koukunmuotoinen ja sijaitsee Pagasitikóslahden ja Egeanmeren välissä. Pílio on myös niemimaan suurin vuori. Sen korkeimman huipun Stavróksen korkeus on 1 610 metriä. Närpiön kirkko
Närpiön kirkko ja sen luona säilyneet 151 kirkkotallia ja museona säilynyt pitäjäntupa tekevät alueesta Suomessa ainutkertaisen historiallisen kirkkomiljöön. Napse
missä Nerima
Nerima () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin pohjoisosassa Tokion keisarillisen palatsin luoteispuolella ja rajautuu Itabashin, Nakanon, Suginamin ja Toshiman erillisalueisiin, Tokion metropolin Musashinon ja Nishitōkyōn kaupunkeihin sekä Saitaman prefektuurin Wakōn, Asakan ja Niizan kaupunkeihin. Nerimassa on 726 809 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 48,08 neliökilometriä. Oropíoi
Oropíoi (; myös "Oropíi"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ωρωπίων, "Dimotikí Enótita Oropíon") on yksi Oropóksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta (Δήμος Ωρωπίων, "Dímos Oropíon"). Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 9 223 (vuonna 2011).
Oropíoin kunnallisyksikön suurin asutus on Néa Palátian kaupunki. Siihen kuuluu myös muun muassa koko kunnan keskus Oropóksen kylä. Oropíoin kunnallisyksikkö käsittää alueen Oropóksen kunnan luoteisosassa Eteläisen Euboianlahden rannalla. Umpipiha
Suomen merkittävimmät umpipihat ovat tälläkin hetkellä Länsi-Suomesta. Kiikoisissa on Museoviraston valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi luokittelema, alkuperäisellä paikallaan sijaitseva Vakkalaan Lähteenmäen torpan umpiha (yksityiskäytössä, ei museona). Helsingin Seurasaaressa on Säkylästä 1930-luvun alussa siirretty Antintalo. Laitilassa sijaitsee alkuperäisellä paikallaan museona toimiva Kauppilan umpipiha. Satakunnan ehkä tunnetuin umpipiha on 1970-luvulta alkaen umpipihaksi eri satakuntalaisrakennuksista koottu Jalomäen umpipiha Kullaalla Ulvilassa (yksityiskäytössä, ei museona, mutta avoinna tilauksesta). Hämeessä yksi parhaiten säilyneitä umpipihoja on Tammelan Portaan Syrjälän umpipiha alkuperäisellä paikallaan kylän vanhalla tontilla (yksityiskäytössä, ei museona). Hämäläisestä torpan umpipihasta on esimerkkinä Tammelan Saaren kartanon Kivilammin torppa alkuperäisellä paikallaan Hämeen härkätien varrella. Varsinais-Suomessa mainitaan säilyneinä umpipihoina muun muassa Auran Laukkaniityn Jukola ja Pulkkion torppa Liedossa. Pohjanmaalta löytyy restauroitu umpipiha Hämes-Havusen tilalta Kauhajoelta. Etelä-Karjalassa on säilynyt umpipiha Suomenniemellä Lyytikkälän museotilalla. Hankkila
Hankkila on kylä Eurajoen lounaiskulmalla, noin kymmenen kilometriä Rauman pohjoispuolella lähellä Olkiluotoa, joka on tunnettu ydinvoimalastaan. Hankkila on maatalousvaltainen kylä, jossa noin sata asukasta ja kooltaan se on noin kymmenen neliökilometriä. Kylä on muodostunut muutaman vanhan tilan ja niiden jaettujen maiden ympärille. Kylässä on ollut kansakoulu, jossa Suomen presidentti Mauno Koivisto oli aikanaan opettajana. Koulu on nykyisin muutettu asunto-osakeyhtiöksi. Kylä sijaitsee Lapinjoen jokilaaksossa. Olkiluodontie kulkee kylän läpi. Inari
Inari (, , , , ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km.
Inari on pinta-alaltaan Suomen suurin kunta. Inarin naapurikunnat ovat lounaassa Enontekiö, etelässä Kittilä ja Sodankylä, pohjoisessa Utsjoki. Lisäksi kunta rajoittuu sekä lännessä että idässä Norjaan, idässä myös Venäjään. Inari on maan tärkeintä poronhoitoaluetta. Inarin talous nojaa perinteisten elinkeinojen lisäksi voimakkaasti elämystalouteen eri muodoissaan ja kuntakuva on turismin ja rajakaupan vuoksi kansainvälinen. Nissi
Nissi on entinen kunta Pohjois-Virossa, Harjumaan maakunnassa, Tallinnan lounaispuolella. Nissi liitettiin osaksi uutta Sauen kuntaa vuoden 2017 lokakuussa, jolloin Nissin suurimmista taajamista, Riisiperestä ja Turbasta tuli Sauen kunnan pienkauppaloita (alevik). Närpiönjoki
Närpiönjoki (, yläjuoksulla ) on Närpiönjoen vesistön Selkämereen laskeva joki Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnissa Kurikan ja Närpiön kuntien alueella. Joki saa alkunsa Kivi- ja Levalammen tekojärvestä Laihian ja Kurikan rajalta entisen Jurvan kunnan alueella ja virtaa Jurvassa Rannankylän, Kestin, Järvenpään ja Närvijoen kylien sivuitse. Närpiössä joki virtaa Pirttikylän ja Ylimarkun kirkonkylien ja Närpiön keskustaajaman kautta ja laskee Västerfjärdenin säännöstelyaltaaseen lähellä Kaskisten kaupunkia. Joen pituus on noin 75 kilometriä, valuma-alue 992 km² ja korkeusero noin 80 metriä. Närvänät
Närvänät ovat matalakasvuisia ruohovartisia kasveja, joiden varsi on tavallisesti maanmyötäinen. Lehdet ovat pitkäruotisia sekä muodoltaan kolmisormisia ja sijaitsevat maan rajassa tyviruusukkeena. Lehtien lehdykät ovat kärjistään kolmihampaisia. Kukat sijaitsevat tiiviinä ryppäinä, ja ne ovat pieniä sekä kaksineuvoisia. Kukissa on viisi vaaleankeltaista terälehteä, jotka ovat verholehtiä lyhyempiä. Närvänien hedelmä on pähkylä. Jokipii
Nimi Jokipii tarkoittaa joessa olevaa saarta. Jalasjärven etelärannalla sijaitsevat Kanto ja Kannonkylä, jota kautta voi järven kiertää myötäpäivään. Jokipiin keskusta on Jalasjoen länsipuolella, ja joen itäpuolella on sillä kohtaa Petäyskylä ja pohjoisempana Ahonkylä. Pienempiä kyläksi sanottuja alueella ovat Pruukinkylä, Ponsikylä, Yrttikylä, Rantalanmaa, Larvamaa ja Frankinloukko. Korkeita kohtia Jokipiissä ovat Ponsivuori (160 m), Lapiovuori (120 m) ja Hyynyvuori (118 m merenpinnasta). Närpiö
Vuoden 2017 lopussa Närpiössä oli 9 507 asukasta, joista 5 502 asui taajamissa, 3 956 haja-asutusalueilla ja 49 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Närpiön taajama-aste on 58,2 %. Närpiön taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken: Karpasia
Karpasia sijaitsi Kyproksen koillisosassa olevalla pitkällä niemimaalla, joka nykyisin tunnetaan myös nimellä Karpasía. Kaupungilla oli pieni luonnonsatamalahti. Karpasian vastapäätä Vähän-Aasian Kilikian rannikolla sijaitsi Sarpedonin niemi. Karpasian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Naapala
Naapala on kylä entissä Halikon kunnassa Salon kaupungissa. Kylä sijaitsee Halikon eteläosissa suunnilleen Metsäkonkolan ja Kaninkolan välissä ja käsittää muutaman maatilan. Kansanedustaja Pertti Hemmilä asuu Naapalassa. Raisio
Raisio sijaitsee Turun ja Naantalin välissä. Turusta Porin ja Vaasan kautta Ouluun johtava valtatie 8 leikkaa Turun kehätien eli kantatien 40 Raisiossa, josta johtaa myös tie Naantaliin. Raision kautta kulkee myös Turun ja Uudenkaupungin välinen rata, ja Raision asemalta johtaa haararata Naantaliin. Matkustajaliikenne radalla lakkasi vuonna 1992, mutta rataa käytetään yhä säännöllisesti rahtikuljetuksiin. Regnum Online
Kylmä ja jäätävä "Alsius", pohjoisilla rajamailla. Kääpiöt ovat tulleet kaukaa ja asettuneet aloilleen vuorille pohjoiseen, käyttäen hyväkseen mekaanista viisauttaan luoden suuren yhteisön, joka on kovempi kuin kivi.
Siellä kääpiöt huomasivat, että paikka oli jo valmiiksi asuttu. Ihmiset olivat asuttaneet paikkaa jo kauan, ja ryhtyivät sotaan kääpiöitä vastaan, ennen kuin ymmärsivät, että heidän ajatuksensa ovat melko samanlaisia. Nordos, kuten he itseään kutsuivat, elävät nyt rauhanomaisesti kääpiöiden kanssa pohjoisessa, - näin syntyi Alsius. Impiö
Impiö on kylä Ranuan kunnassa. Kylä sijaitsee noin 34 kilometriä Ranuan kirkonkylältä itään Simojärven eteläpuolella. Kyläkeskus kouluineen sijaitsee järvimaisemassa Saunajärven ja Impiönjärven välissä sijaitsevalla niemellä noin kolme kilometriä pohjoiseen seututieltä 941. Spíli (Réthymno)
Spíli, suomeksi ”Luola”, sijaitsee Kéntros- eli Kédros-vuoren rinteellä linnuntietä noin 18 kilometriä Réthymnosta eteläkaakkoon. Se muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σπηλίου, "Topikí Koinótita Spilíou"), johon kuuluu varsinaisen Spílin kylän lisäksi Darivianán kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 624. Teuva
Teuvan nykyinen asutus on saanut alkunsa arviolta 1560-luvulla, kun Teuvalle saapui uusia asukkaita eri paikoista. Teuva kuului Närpiön suurpitäjään. Nydrí
Nydrí (; myös "Nidrí"; kath. Νυδρίον, "Nydríon") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lefkaksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Lefkaksen kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Aiemmin kylä kuului Elloménoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Lefkaksen kunnan Elloménoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 971 (vuonna 2011).
Nydrí sijaitsee Lefkaksen saaren itärannikolla linnuntietä noin 14 kilometriä saaren pääkaupungista Lefkaksesta etelään. Kylä on suosittu turistikohde. Siitä tuli suosittu sen jälkeen, kun laivanvarustaja Aristoteles Onassis osti 1960-luvulla läheisen Skorpióksen saaren. Nykyisin saari kuuluu varakkaalle Rybolovlevin perheelle. Västervikin kunta
Västervik on Närpiön ystävyyskaupunki. Toló
Toló sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa Välimereen kuuluvan Argoliinlahden rannalla. Náfplion kaupunki sijaitsee 12 kilometriä Tolósta luoteeseen. Toló on entinen kalastajakylä, jossa on nykyisin muun muassa runsaasti hotelleja, ravintoloita, kahviloita, tavernoja, diskoja ja baareja. Närpiön kihlakunta
Vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa muodostettiin samanniminen, vuoden 2007 loppuun toiminut kihlakunta, johon kuuluivat Kaskinen, Kristiinankaupunki ja Närpiö. Kihlakunta sijaitsi aluksi Vaasan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä. Nampo
Nampo (, hanja 南浦特別市, McCune-Reischauer "Namp’o-t’ŭkpyŏlsi") on erityisasemassa oleva kaupunki Korean demokraattisen kansantasavallan Etelä-Pyeonganin maakunnassa. Se sijaitsee maakunnan eteläosassa Daedongjoen suulla Keltaisenmeren rannikolla. Vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan Nampossa oli 366 815 asukasta. Nuorikkala
Nuorikkala on Raision kaupunginosa, joka sijaitsee Raisionlahden ja Uudenkaupungin radan välissä. Alueen talot ovat lähinnä pientaloja. Raision keskustaan Nuorikkalasta on matkaa noin kaksi kilometriä. Tarjolla on myös luontomaisemia ja kävelyreitistö. Yksi kaupungiosan alueista on maaseutumainen Tahvio, jossa sijaitsee Tahvion koulu. Nuorikkalan katuja on nimetty Raision ystävyyskaupunkien mukaan, kuten Csongradinkatu, Sigtunankatu, Kingiseppinkatu, Newalankatu ja Ystävyydenkatu. Narok
Narok on Itä-Afrikan hautavajoaman reunalla sijaitseva kaupunki lounais-Keniassa, noin kahden ja puolen tunnin päässä Nairobista länteen. Kaupunki on 1 827 metriä meren pinnasta ja siinä, Narokin piirikunnan pääkaupungissa, asuu noin 40 000 henkeä, lähinnä maasaita. Matkalla Nairobista Masai Maran kansallinen suojelualueelle se on viimeinen iso kaupunki tien varrella. Kääpiöhiiri
Luonnonvaraisena kääpiöhiirtä tavataan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Kirovsk (Murmanskin alue)
Hiipinä on kaivosalueen keskus. Siellä on apatiittia, nefeliiniä, nikkeliä, fosfaatti- ja alumiiniin perustuvaa teollisuutta. Suurimmat teollisuuslaitokset ovat OAO Apatit, osa FosAgroa. Hiipinässä on Pohjois-Venäjän suurin laskettelukeskus ja maailman pohjoisin arktinen kasvitieteellinen puutarha. Kaupunki sijaitsee 368 metrin korkeudella merenpinnasta. Nikkilä
Nikkilä () on kylä Sipoon keskiosassa Uudellamaalla. Nikkilästä noin kymmenen kilometriä etelään sijaitsee Etelä-Sipoon paikalliskeskus Söderkulla.
Nikkilä on Sipoon kunnan keskus, jossa sijaitsee muun muassa kunnanvirasto. Nikkilässä on kolme ruokakauppaa ja useita baareja. Nikkilässä on myös kaksi yläastetta ja lukiota, yksi suomen- ja yksi ruotsinkielinen. Vuoden 1995 taajamarajaukseen asti Nikkilä muodosti oman taajamansa, nykyisin se on osa kuntarajat ylittävää Helsingin keskustaajamaa. Närvijoki
Närvijoki () on kylä Kurikan kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla, entisen Jurvan kunnan alueella, Närvi- eli Närpiönjoen varrella. Minkiö
Minkiö on Jokioisten kunnan kylä Lounais-Hämeessä, kuntakeskuksen pohjoispuolella yhdystien 2813 (Humppilantie) varrella, johon suuri osa Minkiön taloista on keskittynyt. Minkiön kylään kuuluvat Kalakosken, Minkiönkylän, Nivan ja Uudenkulman kulmakunnat. Kyläalue on hajanainen ja sijaitsee peltomaiseman ympäröimänä kuntakeskuksen pohjoispuolella. Närpiö
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 1850-luvulla julkaisemaan karttaan Närpiö käännettiin nimelle Nääräpää. "Suomettaressa" olleen artikkelin mukaan käännöstä pidettiin virheellisenä ja vastustajien mielestä paikkakuntaa kutsuttiin suomenkielellä nimellä Närpiö. Suomettaressa kirjoitettiin: Värriön tutkimusasema
Värriön tutkimusasema on pohjoisessa Sallassa, Värriötunturin pohjoispuolella, keskellä erämaata oleva Helsingin yliopiston tutkimusasema. Sinne päästäkseen on kuljettava Savukoskelta pohjoiseen Martin, Tulppion ja Ainijärven rajavartioston kautta. Autolla ei pääse perille saakka. Aseman perusti professori Erkki Pulliainen vuonna 1967. Alueella on erinomaiset mahdollisuudet erämaaeläimistön tutkimiseen, kun erämaat ympäröivät asemaa joka suunnasta. Värriötunturien noin kymmenen kilometriä pitkä tunturijakso on lähellä asemaa, samoin kuin Värriön luonnonpuisto. Laajat metsät leviävät tunturien juurella. Alkuun asema keskittyi suureksi osaksi suurpetotutkimukseen, mutta myöhemmin on tutkittu Lapin luontoa monipuolisesti. Tärkeä osa tutkimusta on talvinen eläinten jälkiseuranta, josta on kertynyt aineistoa koko tutkimusaseman toiminnan ajalta. Kranídi
Kranídi sijaitsee sisämaassa Argoliksen niemimaan eteläosassa noin 38 kilometriä Náfpliosta kaakkoon ja noin viiden kilometrin päässä merenrannasta. Kranídi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ermionídan kunnaksi yhdessä Ermiónin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Närpiö
Alamarkku (Yttermark), Bäckby, Böle, Finby, Gottböle, Kalax, Kaldnäs, Karila (Karlå), Klaresund, Knåpnäs, Kåtnäs, Norrnäs, Nämpnäs (alun perin Niemenpää), Näsby, Pielahti (Pjelax), Pirttikylä (Pörtom), Rangsby, Ståbacka, Tervalahti (Tjärlax), Träskböle, Ylimarkku (Övermark) Närke
Närke on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Närken pinta-ala on 4 122,4 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 197 000 asukasta, joten väentiheys oli 47,8 asukasta neliökilometriä kohti. Enontekiön Lappi
Enontekiön Lappi (EnL, ) on Suomen toiseksi pohjoisin luonnontieteellinen maakunta ja eliömaakunta Enontekiön kunnan alueella. Enontekiön Lappi kuuluu pohjoisboreaaliseen vyöhykkeeseen ja alueen pohjoisosassa sijaitsee Kölivuoristoon kuuluva Käsivarren Yliperä, missä sijaitsevat Suomen kaikki yli tuhannen metrin korkeuteen yltävät vuoret. Maakunnan rajanaapureita ovat Kittilän Lappi (KiL) ja Inarin Lappi (InL) Suomessa, Torne lappmark (TL) Ruotsissa ja Troms (Tr) sekä Vest-Finnmark (VFi) Norjassa. Neiti Näpsä
Sirkku Nenonilla Näpsä (engl. "Emily Quackfaster") eli Neiti Näpsä tai Neiti Natunen on kuvitteellinen hahmo Disneyn sarjakuvissa. Näpsä on Roope Ankan ahkera sihteeri, joka työskentelee Roopen rahasäiliössä. Hahmon loi taiteilija Carl Barks vuonna 1961 ja hän esiintyi ensi kerran tarinassa "Midaan kosketus". Neiti Näpsästä on erilaisia taiteilijoiden näkemyseroja. Useiden italialaisten Ankka-taiteilijoiden tarinoissa hän on pitkä ja hänellä on keltaiset hiukset. Närpiö
Kunnallishallinto perustettiin Närpiöön vuonna 1867. Vuonna 1973 kuntaan liitettiin Ylimarkku, Pirttikylä ja osia Korsnäsin kunnasta. Kaupunki siitä tuli 1. tammikuuta 1993. Närvänä
Suomessa kasvia tavataan Pohjois-Lapin suurtunturien alueilla yleisenä, erityisesti Enontekiön pohjoisosassa. Aivan Käsivarren kärjessä se on hyvin yleinen. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Koillismaan eliömaakunnassa. Närvänän kasvupaikkoja ovat tuntureiden niityt, puronvarret ja lumenviipymät. Se kukkii heinä-elokuussa. Huuhilo
Huuhilo on Mäntyharjussa sijaitseva kylä. Se sijaitsee lähellä Mäntyharjun ja Savitaipaleen rajaa, Palojärven rannalla. Hämäläinen (Viipurin mlk)
Hämäläinen oli kylä entisessä Viipurin maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella Venäjällä. Hämäläisen kylä sijaitsi maalaiskunnan itäosassa Viipurin kaupungin kaakkoispuolella. Hämäläisen naapurikyliä olivat Yläsäiniö, Alasäiniö, Uskila, Tirhilä ja Korpela–Autio. Viipurin maalaiskunnan suurin taajama, Säiniö, sijaitsi osittain Hämäläisen kylän alueella.