Milloin Jämsänkosken Ilves on perustettu?
Jämsänkosken Ilves
Jämsänkosken Ilveksen jääkiekkojaosto on perustettu 1953. Junioritoiminta oli jo alusta alkaen toiminnan peruskivi. Hyvän juniorityön tuloksena JIlves pelasikin omilla kasvateillaan 60- ja 70-luvun aikana aina toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, eli silloisessa ”Suomen sarjassa”. Jämsänkosken Ilves
Jämsänkosken Ilves (JIlves) on vuonna 1930 perustettu jämsänkoskelainen urheiluseura. Seuralla on toimintaa hiihdossa, uinnissa, yleisurheilussa, jääkiekossa, pyöräilyssä ja jalkapallossa.
Pauli Tavisalo
Kilpauransa jälkeen Tavisalo toimi muun muassa Suomen Urheiluliitossa pikajuoksuvalmentajana, valmennus- ja koulutusvaliokunnan puheenjohtajana ja johtokunnan jäsenenä sekä vuosina 1964–1967 ja 1971–1973 Jämsänkosken Ilveksen puheenjohtajana. Antero Nyman
Jämsänkoskella vaikuttaessaan hän värväsi paikkakunnalle pelaajia muun muassa Kuopiosta ja Helsingistä. Vuonna 1935 Nymanin johtama Jämsänkosken tehtaiden joukkue voitti Yhtyneiden Paperitehtaiden ensimmäisen jalkapallomestaruuden, ja Ilves puolestaan voitti samana vuonna Suomen Palloliiton Hämeen piirin mestaruuden. Hän oli myös Jämsänkosken suojeluskunnan paikallispäällikkönä vuosina 1929–1930. Valkeakoskelle muutettuaan Nyman oli mukana käynnistämässä Hakan reservijoukkueeksi perustetun Pallo-Sepot 44:n toimintaa. Jämsä
Talvisodan aikana Jämsään saapui tuhansia evakkoja, lähinnä Karjalasta. Maanomistusolot aiheuttivat kitkaa paikallisten ja siirtolaisten välille. Jämsänkosken Ilveslinna toimi toisen maailmansodan aikaan sotasairaalana ja tehtaan sankarivainajat saivat muistomerkin Patalan koskien välissä sijaitsevalle saarelle. Ilves-Hockey
Ilves-Hockey Oy on jääkiekon SM-liigassa pelaavan Tampereen Ilveksen ja seuran A-juniorijoukkueen taustayhtiö sekä SM-liigan yksi osakas. Osakeyhtiö perustettiin kesäkuussa 2000. Tampereen Ilveksen muuta lajitoimintaa ja juniorityötä pyöritetään lähinnä emoseura Ilves ry:n alla. Ilves-Hockey Oy:n pääomistaja on Vincent Manngard omistaessaan 62 % yhtiön osakkeista. 38 muusta osakkaasta merkittävimmät osuudet on Jyrki Lumpeella 18 %, Lasse Oksasella ja sijoitusyhtiö Gateway Finland Oy:llä. Riihimäen Ilves
Riihimäen Ilves perustettiin Riihimäen Palloseuran sisarseuraksi 18.1.1970. Ilveksen ensimmäinen puheenjohtaja oli Sakari Harjanne. Seuran johtokunta oli aluksi yhteinen RiPS:n kanssa. RiPS pyöritti tuolloin jalkapallotoiminnan lisäksi (kuten teki siis myös johtokuntakin) käsipallotoimintaa.
Ensimmäisellä kaudellaan seura nousi heti piirisarjasta 4. divisioonaan. 4. divisioonasta seura oli heti ensimmäisellä kaudellaan lähellä sarjanousua 3. divisioonaan, mutta jäi lohkossaan toiseksi pisteen erolla sarjanousijaan. Seuran tähti oli kuitenkin 70 -luvun osalta laskeva ja vuonna 1977 RIlves luopui sarjapaikastaan Nelosessa. Tampereen Ilves (jääkiekko)
IIHF myönsi vuonna 2006 Ilvekselle kultaisen ansiomitalin merkittävästä työstä jääkiekon hyväksi. Ilves on ainoa pohjoismainen seura, jolle tämä kunnianosoitus on myönnetty. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Alkuun Ilves harjoitteli ja pelasi Kaukajärven kentällä ja siirtyi sieltä Peltosen tullessa valmentajaksi Vehmaisten kaupunginosaan. Koulukadun tekojäälle naiset pääsivät vakituisesti vasta 1980-luvun taitteessa, mutta vielä pitkään sen jälkeenkin poikien juniorijoukkueiden valmentajat vastustivat kallisarvoisten jäävuorojen antamista naisille. Silloin tällöin naisjoukkue sai 1980-luvulla jääaikaa myös kaupungin jäähalleista, mutta vasta 1989 valmistuneesta Tesoman jäähallista tuli Ilveksen naisille pysyvä kotiareena. Tromsø IL
Seura perustettiin 15. syyskuuta 1920 nimellä "Tromsø Turnforenings Fotballag". Ensimmäinen ottelu IF Skarpia vastaan päättyi maalittomaan tasapeliin. Tromssa alkoi pikkuhiljaa saavuttaa menestystä ja vuonna 1927 se voitti aluemestaruuden. Vuonna 1930 seura vaihtoi nimensä nykyiseen muotoonsa, mutta vain väliaikaisesti, ja vuonna 1931 nimeksi tuli "Tor". Samana vuonna joukkue voitti Pohjois-Norjan cupin, mikä oli tuohon aikaan suurin mahdollinen saavutus pohjoisnorjalaiselle joukkueelle. Vuoden kuluttua seura vaihtoi jälleen nimeään, tällä kertaa pysyvästi nykyiseen muotoonsa. Joukkueen menestys jatkui vuosikymmenen mittaan, ja se voitti alueellisen mestaruuden 1930-luvulla neljästi ennen kuin toinen maailmansota alkoi ja jalkapalloa ei pelattu. Jääkiekon televisiointi Suomessa
SM-liigan historian ensimmäinen tv-ottelu pelattiin 18. marraskuuta 1975 Ilveksen ja Jokereiden välillä. Yleisradiolta saatu korvaus ohjattiin kokonaisuudessaan Ilvekselle korvauksena menetetyistä lipputuloista. Liigahistorian toisella kaudella yhdistyksen silloinen puheenjohtaja Tapani Mattila otti kantaa suomalaisen jääkiekkoilun puoliammattilaiskysymykseen kyseisen vuoden SM-liigakirjassa esittämällä televisiointijärjestelmän muuttamista ennen puoliammattilaisen ajan alkamista liigassa, koska silloisten säännösten mukaan MTV ei saanut olla mukana urheilun välityksessä. Mattila myös piti säännöstöä kiusallisena, koska hänen mukaansa vasta mainostajien avulla olisi mahdollisuus päästä eteenpäin kiekkoilun ammattilaistumisessa. Eräässä yhdistyskokouksessa Mattilan kerrotaan jakaneen ajatuksen niin sanotusta "yöjutusta" joka tulisi televisiosta aina pelikierrospäivinä myöhäislähetyksenä "yökukkujien iloksi". Kimmo Mörö
Mörö aloitti uransa hyökkääjänä Jämsän Pallossa. Hän siirtyi kaudeksi 1984 Tampereen Pallo-Veikkoihin, jossa pelasi kauteen 1987 asti. Vuonna 1989 hän pelasi III divisioonan Jämsänkosken Ilveksessä. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Kaudella 1966–1967 Ilves selviytyi ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Euroopan cupin loppuotteluun, jossa tšekkoslovakialainen ZKL Brno oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 2–0. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Tampereen jalkapallon uudeksi lippulaivaksi alettiin suunnitella 28 vuoden tauon jälkeen Ilvestä, joka halusi ottaa edustusjalkapallon ohjelmaansa 1974 kauden loppupuolella. Pahasti velkaantunut Ilves-Kissat oli putoamassa SM-sarjasta. Myös Tampellan Pallo oli putoamassa I divisioonasta, eikä sitä rahoittava metalliyritys nähnyt jalkapalloseuran kuuluvan enää ydinliiketoimintaansa ja Tampellan johto halusikin päästä jalkapallojoukkueesta eroon. Fuusioituminen Ilvekseksi oli helppoa. Ilves-Kissoille fuusioitumisen hyväksyminen oli pitkistä perinteistä johtuen hankalampaa. Seuran johtokunta ja yleiskokous hyväksyivät lopulta fuusioitumisen Ilvekseksi varoineen ja velkoineen. Ilveksen jatko Ilves-Kissojen sarjapaikalla I divisioonassa edellytti, että sarjapaikastaan luopuvan lopetettavan seuran pelaajista 75% piti jatkaa uudessa seurassa. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksen perustava kokous pidettiin Tampereen lyseolla 10. huhtikuuta 1931. Uuden seuran nimeksi olivat ehdolla Niilon pojat, Pallopojat, Näsin pojat, Haukat ja nimiäänestyksen voittanut Ilves. SPL:n jäsenyyden Ilves sai 27.5.1931. Seura määritteli säännöissään tarkoituksensa olevan mm. ”edistää palloilua Hämeessä”. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Niilo Tammisalo, jalkapallomaajoukkueessa ja HJK:ssa pelannut maalivahti. ”Tammari” vaikutti Tampereella voimistelunopettajana 1929-36. Tampere United
Tampere United perustettiin vuonna 1998, kun paikalliset seurat Ilves ja TPV yhdistyivät. TamU peri tällöin Ilveksen paikan Ykkösessä. Seuraavana vuonna TPV kuitenkin irtautui uudesta seurasta. Aluksi TamU pelasi kotiottelunsa Tammelan stadionilla. Riihimäen Ilves
1986 toiminta lakkasi ja vasta vuonna 1993 kasattiin uusi joukkue Neloseen. Ilves putosi ranskalaisen visiittinsä jälkeen Nelosesta jälleen 1994. Ilveksen toiminnalle ei nähty edellytyksiä, kun RiPS teki nousuaan aina Ykköseen asti 1990 -luvun lopussa ja RiNS organisoi kaupungin juniorityön. Seura lopetti urheilutoimintansa taas seitsemäksi vuodeksi. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilveksen junioritoiminta alkoi 1930-luvun puolivälissä, kun jääkiekkoinnostus Tampereella alkoi nousta ja nuoria pelaajia olla enemmän kuin edustusjoukkueeseen mahtui. Vuonna 1937 Ilvekseen kuului 70 jääkiekkoilijaa, joista 40 oli alle 17-vuotiaita. Raahen Vesa
Raahen Vesa on raahelainen yleisurheiluseura, joka on alun perin perustettu vuonna 1921, mutta muuttui 1995 yksinomaan yleisurheiluseuraksi. Sitä ennen Raahen Vesalla oli edustusta muun muassa jääkiekossa, jalkapallossa, pesäpallossa ja lentopallossa. Vesa oli ensimmäinen raahelainen jääkiekkoseura, ensimmäisen ottelun joukkue pelasi 4. tammikuuta 1949, kun Vesa kohtasi Tampereen Ilveksen. Vuonna 1968 Vesa lopetti jalkapallotoimintansa, ja seuran pelaajat siirtyivät Raahen Ponnistukseen. Vesassa jääkiekko lopetettiin edustustasolla 1970-luvulla, ja pelaajat siirtyivät paikalliseen jääkiekon erikoisseuraan, Raahen Kiekko-Vesaan. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Edustusjoukkueen nykyinen kotikenttä on 7 300 katsojan Hakametsän jäähalli. Vuosina 1934–1939 ja 1945–1965 Ilves pelasi Koulukadun kentällä, kaudella 1933–1934 Palomäen uimalaitoksella ja 1941–1944 Eteläpuiston kentällä. Muut Ilveksen joukkueet pelaavat nykyään kotiottelunsa Tampereen eri jäähalleissa. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Vuonna 1965 Ilves siirtyi Kooveen ja Tapparan tavoin uuteen Hakametsän jäähalliin. Halliin siirtymisestä oli seuralle ennen kaikkea taloudellista etua: pelaajia eivät ulkojääolosuhteet juuri haitanneet mutta katsojia kylläkin, ja huonolla säällä yleisömäärät jäivät vähäisiksi. Esimerkkinä tästä kaudella 1961–1962 Ilveksen kotiotteluiden yhteenlaskettu katsojamäärä oli 31 000 mutta seuraavalla kaudella vain 19 000, vaikka joukkue sijoittui pronssille. Ilves-Hockey
Ilves-Hockey Oy:n ensimmäiset vuodet kuluivat seuran taloutta tervehdyttäessä ja vanhoja velkoja maksaessa. Liiga-Ilves ry:n selvitysmiehestä osakeyhtiön hallituksen puheenjohtajaksi muuttunut Jouni Jääskeläinen ja yhtiön toimitusjohtaja Risto Jalo tekivät valtavan työn seuran taloustilanteen kartoittamisessa, kulujen karsimisessa, velkojen järjestelyssä sekä maksujen hoitamisessa. Vuonna 2001 Ilves-Hockey Oy sai verottajalta todistuksen vanhojen verovastuiden suorittamisesta. Saman vuoden toukokuussa yhtiössä tehtiin niin sanottu toukokuun sopimus, jossa sovittiin muun muassa pääomistaja Manngardin useaan otteeseen lainaaman lisärahoituksen takaisinmaksusta. Sittemmin Manngard on joutunut vahvistamaan osakeyhtiön kassaa uudelleen omalla varallisuudellaan. Ilves-Teatteri
Ilves-Teatteri on yksi kolmesta Helsingin ylioppilasteatterista. Teatteri sai alkunsa Helsingin Yliopiston Hämäläis-Osakunnasta ja se toimi aluksi Tavastia-klubin yläkerrassa. Vuonna 1986 Ilvesteatteri muutti Käpylään, entisen elokuvateatteri Rion tiloihin. Sali on pieni, katsomoon mahtuu 30-40 henkeä. Tilojen menneisyys elokuvateatterina näkyy kaltevana lattiana. Ilves-Hockey
1990-luvun lopulla SM-liigan mestaruutta kalliilla joukkueella tavoitelleelle Ilvekselle oli kertynyt muun muassa lähes kahden miljoonan markan edestä maksamattomia urheilijaturvamaksuja vakuutusyhtiö Pohjolalle sekä usean miljoonan markan verovelka, kun Suomen verottajan tulkinta ulkomaalaisten henkilöstöyritysten kautta palkattujen pelaajien ja päävalmentajan palkoista johti mittaviin jälkiveroihin. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilvekseen perustettiin vuonna 2007, ensimmäisenä jääkiekkoseurana Suomessa, entisille pelaajille tarkoitettu alumni. Sen perustamisessa aktiivisina olivat muun muassa Jyrki Lumme, Timo Peltomaa ja Pertti Kortto. Alumnin nimeksi päätettiin Ilves-Niilot seuran perustajan Niilo Tammisalon mukaan. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Joulukuussa 1933 Ilvekselle valmistui oma kenttä Pyhäjärven rantaan Palomäen uimalaitokselle. Kenttä oli kuitenkin alamittainen ja ongelmia aiheutti myös järvenjään railoilu. Ilves luopuikin kentästä jo yhden kauden jälkeen ja päätti rakentaa jääkiekkoradan Talouskoulun kupeessa Koulukadun ja Mariankadun välissä sijainneille Tampereen Tennisseuran kentille. Se avattiin tapaninpäivänä 1934. Tampereen Ilves (jalkapallo)
1979 oli Ilveksen ensimmäinen kausi SM-sarjassa. Joukkue aloitti kauteen valmistautumisen huolella ja käynnisti harjoitukset jo marraskuussa 1978. Ilves pelasi talvella 15 harjoitusottelua, joiden maaliero oli lupaava 40–15. Joukkueen keski-iän ollessa 22,5 vuotta kokenutta kaartia edustivat Harri Holli, Pertti Peltonen ja Markku Wacklin. Ennen varsinaisen SM-sarjan käynnistymistä pelattiin jo Suomen Cupia. Cup alkoi Ilveksen osalta varsin lupaavasti, kun hallitseva cup-mestari Valkeakosken Haka kaatui 2–1. Varsinainen SM-sarja ei käynnistynyt kuitenkaan yhtä hyvin ja Ilves ajautui karsintasarjaan. Ilves välttyi kuitenkin putoamiselta varmistamalla sarjapaikan jo ennen karsintasarjan päättymistä. Alavireisestä kaudesta huolimatta Ilveksen katsojakeskiarvo hipoi 3000 silmäparia. Kausi ei kuitenkaan päättynyt sarjapaikan varmistamiseen, sillä Ilves oli yhä Suomen Cupissa mukana. Ilves selvitti tiensä Suomen Cupin finaaliin jo toisen kerran historiansa aikana kaatamalla HJK:n 2–1 Esa Vuorisen ja Raimo Kuuluvaisen maaleilla. Suomen Cupin finaalissa vastaan asettui Turun Palloseura, jonka Ilves voitti Olympiastadionilla maalein 2–0. Suomen Cupin mestaruus ja siitä saatu 30 000 markan palkintoraha sekä europaikka oli alkua 1980-luvun menestykselle. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Vuonna 1957 Ilves nousi jälleen mestariksi ja pysyi huipulla pitkään: 19 kautta vuosina 1957–1975 tuottivat kuusi mestaruutta, neljä hopeaa ja viisi pronssia; vain kolmesti Ilves jäi vaille mitalia. Suomen Cupista tuli samana aikana kaksi voittoa ja yksi hopeatila. Joukkuetta kannatteli yhä vahva juniorityö. Raimo Kilpiö, Erkki Koiso ja Juhani Lahtinen sekä myöhemmin Lasse Oksanen, Reijo Hakanen, Jorma Peltonen ja Jarmo Wasama nousivat maineeseen. Turo Flink
Flink valmensi vuosina 1970–1981 Jämsänkosken Ilvestä kolmannessa ja toisessa divisioonassa. Vuosina 1982–1983 hän valmensi Äänekosken Huimaa ensimmäisessä divisioonassa. Flink valmensi myös Tampereen Ilvestä kaudet 1985–1986, jolloin Ilves saavutti SM-hopeaa. Vuosina 1987–1988 Flink valmensi Lahden Reipasta mestaruussarjassa. 1990-luvulla yhden syyskauden Flink valmensi Kontulan Urheilijoita 1. divisioonassa. Jämsänkosken teollisuusympäristö
Teollisuusympäristö alkoi rakentua 1888, jolloin Jämsänkoskelle perustettiin sulfiittiselluloosatehdas. Tehtaan vanhimmat, tiiliset osat ovat vuodelta 1897, suunnittelijana arkkitehti Bernhard Blom. W. G. Palmqvistin suunnitelmien mukaan tehtiin 1920- ja 1930-luvuilla merkittäviä laajennuksia. Tiilinen korjauspaja on vuodelta 1898 ja Blomin suunnittelema paperitehdas on vuodelta 1902. Klassistista tyyliä edustava Palmqvistin suunnittelema seuratalo Ilveslinna on valmistunut 1937. Rekolankosken voimalaitos on vuodelta 1922 ja Patalankosken voimalaitos 1936, molemmat Palmqvistin suunnittelemia. Vanhimmat asuinrakennuksista ovat peräisin 1800-luvulta. Selluloosan valmistus tehtaassa lopetettiin 1981, paperinvalmistus jatkuu. Vincent Manngard
Suomessa Manngard tunnetaan parhaiten Tampereen Ilveksen SM-liigajoukkueen entisenä pääomistajana. Hän oli joukkueen pääomistaja vuodesta 1993 lähtien ja myi seuran 7.2.2017. Hän omisti 62 % Ilves-Hockey Oy:stä, joka on Ilveksen edustusjoukkueen toiminnasta vastaava yhtiö, ennen 7.2.2017 tehtyä kauppaa. Kuopion jalkapallo
Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. Etelä-Kuopion Ilves (E-KI) on vuonna 1966 perustettu urheilun yleisseura. Jalkapalloilun osalta Vanun Veikot, Kuhasten kiri ja Kurkimäen Kisa yhdistivät voimansa uuteen seuran. Kurkimäen Kisa erosi seuraliittymästä v. 1987. E-KI:llä on tällä hetkellä (2014) toimintaa salibandyssa ja lentopallossa. Parhaimmillaan E-KI pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1969-72. Tuona aikana sarja oli nimeltään Maakuntasarja (1969), ja III divisioona (1970-72). 1973 E-KI jatkoi pelaamista III divisioonassa, mutta nyt sarjataso oli yhtä alempi eli neljäs, kun Suomessa oli tehty sarjauudistus. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Vuodelta 1997
Jukka Tammi
Risto Siltanen – Jyrki Lumme
Lasse Oksanen – Raimo Helminen – Aarne Honkavaara Jarkko Wiss
Jarkko Wiss (s. 17. huhtikuuta 1972 Tampere) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka toimii Veikkausliigassa pelaavan Tampereen Ilveksen päävalmentajana. Pelaajaurallaan hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Kari Järvinen (jääkiekkoilija)
Järvinen edusti koko liigauransa ajan Tampereen Ilvestä. Hän aloitti liigassa kaudella kaudella 1976–1977. Yhteensä Järvinen pelasi Ilveksessä seitsemän kautta, joista viimeinen 1982–1983 oli menestyksekkäin. Hän teki oman piste-ennätyksensä 18+14 34 ottelussa ja Ilves voitti kauden jälkeen pronssia. Viimeisellä kaudellaan nuori Raimo Helminen oli jo ajaa Järvisen ohi kokoonpanossa, mutta Helminen ei vielä pystynyt vakiinnuttamaan paikkaansa joukkueen ykköskentistä, jolloin Järvinen saikin vielä enemmän vastuuta . Yhteensä Järvinen pelasi liigassa 240 runkosarjaottelussa tehden 151 pistettä (63+88) ja pudotuspeleissä 17 kamppailua pistein 6+10 . Ylöjärven Ilves
Ylöjärven Ilves ry on vuonna 1990 perustettu erikoisurheiluseura. Aikojen saatossa seuran lajivalikoimaan ovat kuuluneet jalkapallo, jääkiekko, ringette, salibandy sekä futsal. Seuran jääkiekko ja ringette yhdistettiin Ylöjärven Tapparan kanssa uuden, vuoden 2009 toukokuussa perustetun jääpeliseuran Uplakersin alle. Ilveslinna
Ilveslinna sijaitsee lounaaseen viettävällä puistomaisella rinteellä välittömästi Jämsänkosken liikekeskustan lounaispuolella. Se kuuluu Jämsänkosken teollisuusympäristöön, jonka Museovirasto on määritellyt valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
1980-luvun alussa Ilveksen edustusjoukkueeseen nousi uusi sukupolvi, joka johdatti joukkueen ensin pronssille 1983 ja kaksi vuotta myöhemmin mestariksi. Näihin pelaajiin kuuluivat Risto Jalon lisäksi Raimo Summanen, Raimo Helminen, Mikko Mäkelä, Ville Siren ja Jukka Tammi. Vuoden 1985 voittoisa joukkue kuitenkin hajosi pahoin neljän pelaajan siirtyessä NHL:ään. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Vuonna 1962 Ilveksen silloinen manageri Seppo Helle halusi uudistaa seuran merkin sähäkämmäksi ja vauhdikkaammaksi, nuorisoon vetoavammaksi. Lukuisia ehdotuksia torjuttuaan Helle valitsi harrastajataiteilija Rauno Bromsin suunnitteleman ilveksen päätä kuvaavan merkin, jota käytettiin vuosina 1962–1993. Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2013–2014
20. marraskuuta julkaistun uutisen mukaan Ilves-Hockeyn edellisen tilikauden tappio oli 271 393 euroa, joka on 179 345 edellistä kautta pienempi. Seuraavana päivänä Ilveksen pääyhteistyökumppaniksi nimettiin Emso-Rakennus OY. Joulukuussa Ilves valitsi tammikuun tasauskierrokselle vastustajakseen HPK:n. Ilves vuokrasi seuraavana päivänä loukkaantuneelle Juha Järvenpäälle Jokereista tuuraajaksi Joonas Korpisalon. Ilves vuokrasi myöhemmin vuorostaan Jokereille puolustaja Niko Peltolan. Myöhemmin Peltolan ilmoitettiin siirtyvän kokonaan Jokereihin sekä Korpisalon jatkavan loppukauden Ilveksessä ja Aleksi Mustosen siirtyvän Ilvekseen. Jämsän jäähalli
Jämsän jäähalli (tunnetaan myös nimellä Jämsänjokilaakson jäähalli) on vuonna 1994 valmistunut jäähalli Jämsässä. Hallin katsojakapasiteetti on 1 700 ja näistä 700 on istumapaikkoja. Jämsän jäähallia kotihallinaan käyttävät kaukalopalloseura Duo 96, sekä jääkiekkoseura Jämsänkosken Ilves. Duo Jämsä pelaa kaukalopalloa miesten pääsarjassa. Kaukalopallossa silloinen yleisöennätys Duon ja Lieksan Innon välisessä ottelussa 15. maaliskuuta, jolloin katsojia oli 202. Ensimmäisellä liigakaudella ennätys kuitenkin rikottiin. 8. helmikuuta 2009 RB-Oulun vierailua oli seuraamassa 315 katsojaa. Ilveslinna
Yhdystie 6040 kulkee Ilveslinnan itäpuolitse. Jämsän keskusta sijaitsee kuutisen kilometriä Ilveslinnasta etelään. Etäisyys Ilveslinnasta Himoksen lomakylään on maanteitse noin neljätoista kilometriä. Reitti muodostuu yhdystiestä 6040 ja valtatiestä 9 ja kulkee Jämsän keskustan kautta. Tampereen Ilves kausina 1931–1939
Tammisalo siirtyi yksinomaan valmennustehtäviin ja uudeksi kapteeniksi tuli Risto Lindroos.
Kolmannelle SM-sarja-kaudelle saatiin jälleen neljä joukkuetta, jotka pelasivat kaksinkertaisen sarjan:
Runkosarjan jälkeen Ilves ja KIF olivat tasapisteissä. Mestaruus piti ratkaista uusintaottelussa Tampereella 3.3., mutta KIF ei hyväksynyt pelipaikkaa. Helsinkiläiset vetosivat myös siihen, että kaksi heidän pelaajaansa oli tuolloin koulusta hiihtolomalla. Määrättynä ottelupäivänä toinen pojista kuitenkin pelasi Kiffenin jääpallojoukkueessa. Jääkiekkoliitto julisti yksimielisellä päätöksellä Ilveksen Suomen mestariksi. Tampereen Ilves (jalkapallo)
1980-luku oli Ilveksen kulta-aikaa, jolloin seura saavutti muun muassa yhden Suomen-mestaruuden (1983) ja kaksi Suomen cupin mestaruutta (1979 ja 1990) sekä pelasi useana vuonna eurocupeissa. Pitkään kakkosvalmentajana toiminut Jussi Ristimäki pestattiin joukkueen päävalmentajaksi kolmen vuoden sopimuksella. Ilves voitti kaudella 1983 valmentaja Jussi Ristimäen ja maalitykki Ari Hjelmin johdolla Suomen mestaruuden. Samalla kaudella Ilves teki myös uuden yleisöennätyksen, kun Ilves–KPV-ottelua seurasi Ratinassa 15 000 katsojaa. Vuonna 1984 Ilves sijoittui kolmanneksi ja oli lähellä uusia Suomen-mestaruuden seuraavalla kaudella. 1985 Ilves selvisi loppuotteluun, jonka se kuitenkin hävisi HJK:lle ensimmäisen osaottelun 1–0-voitosta huolimatta. Vuotta myöhemmin Ratinassa 24 000 katsojaa todisti, kun Ilves kohtasi italialaisen Juventuksen Euroopan cupin ottelussa. Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2013–2014
14. lokakuuta ilmoitettiin, että Ilveksen myyntiä koskeva esisopimus on purettu. Purku tapahtui Ilveksen hallituksen otettua yhteyden Ilvestä myymässä olleeseen Vincent Manngardiin. Ilves perusti tapahtuman jälkeen strategiaryhmän, johon kuuluu seuran muun muassa seuran entiset pelaajat Jyrki Lumme, Vesa Toskala ja Lasse Oksanen. Seuraavana päivänä Sjöblom tapasi Ilveksen hallituksen jäsenen Mika Ollilan ja keskusteli hänen kanssaan tapahtumasta. 15. lokakuuta pelatussa ottelussa Ilveksen kannattajat osoittivat tukensa Sjöblomille äänekkäällä kannatuksella. Fanit ilmaisivat mieltään myös Ilves-JYP -pelissä katsomoon levitetyllä lakanalla, jossa luki teksti "Totuus julki ja erotkaa". Samalla tekstillä varustettu lakana, joka oli viety Ilveksen toimiston parkkipaikalle ja sen eteen oli asetettu hautakynttilöitä. 2. marraskuuta ennen Ilves-Jokerit -ottelua 50 Ilves-fanin joukko matkasi kävellen kahden kilometrin matkan Kalevasta Hakametsään laulaen ja huutaen samalla. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Alkuun naisjoukkueen toiminta oli hyvin omatoimista. Seuran puolelta ei tullut aloitteita juuri mihinkään, vaan joukkueen ensimmäinen valmentaja ja monivuotinen puuhamies Esko Peltonen, tähtihyökkääjä Jorma Peltosen veli, järjesti suhteillaan joukkueelle niin sponsoreita, medianäkyvyyttä kuin jäävuorojakin. Peltosen aktiivisen varainhankinnan ansiosta Ilveksen ei pitkään aikaan tarvinnut vaatia lisenssimaksuja pelaajilta, mikä oli tärkeää uuden harrastuksen juurruttamisessa Tampereelle. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Seuraava kausi 1948 toi Tarmolle seuran historian ensimmäisen Suomen mestaruuden. Seura voitti kaikki ottelunsa ja Ilveskin kaatui lukemin 8-1. Toinen mestaruus tuli heti perään vuonna 1949. Tarmo ja Ilves ratkaisivat taas mestaruuden kohtalon. Ratkaisevan ottelun voitti Tarmo maalein 5-3. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Koulukadun kentälle saatiin maan ensimmäinen tekojää 1956. Tällä on sanottu olleen ratkaiseva merkitys koko Suomen jääkiekkoilun ammattilaistumiselle, kun peli- ja harjoittelumahdollisuudet lisääntyivät kauden pidetessä ja jäävarmuuden parantuessa. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Alkuun sama Ilveksen joukkue pelasi talvisin sekä jääpalloa että -kiekkoa, jopa samoilla vieraspelimatkoilla. Kauden 1932–1933 jälkeen seura alkoi kuitenkin keskittyä kiekkoiluun, jossa nähtiin enemmän menestymisen mahdollisuuksia. Harjoittelua kehitettiin Tammisalon ja maalivahti Valter Tuomen maajoukkueessa saamien kokemusten pohjalta ja seura nousi nopeasti huipulle. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilves sijoittui Veijo Visurin johdolla kaudella 2008 Kakkosen B-lohkon viidenneksi ja kaudella 2009 kolmanneksi. 247 pääsarjaottelua pelannut Jussi Kuoppala teki myös paluun Ilves-paitaan kaudella 2009. Lokakuussa 2009 Ilves ja Valeri Popovitš solmivat kahden vuoden sopimuksen. Valeri Popovitš toimi Ilveksessä pelaaja-valmentajan roolissa, ja sopimus sisälsi myös option yhdestä lisävuodesta. Popovitš toimi edustusjoukkueen lisäksi Ilveksen Futis Akatemiassa (IFA), talenttiryhmissä sekä valmentajana jalkapallokouluissa. Popovitšin sopimuksen jälkeen Ilveksen pelaajistoon liittyi lisää nimekkäitä pelaajia. Ilveksen kasvatti ja entinen liigapelaaja Jussi Kotilahti oli ensimmäinen, ja keväällä 2010 Henri Scheweleff siirtyi Tampere Unitedista Ilvekseen. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksen miesten edustusjoukkue teki varsinaisen paluun syksyllä 2007, jolloin Ilves ry:n alainen joukkue sai suunnitellusti KOO-VEE:lta paikan Kakkosesta. Ilves aloitti Kakkosessa kaudella 2008, ja taustahenkilöt määrittivät joukkueen tavoitteeksi nousta Ykköseen 1–3 vuodessa. Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2016–2017
Lokakuun puolessa välissä loukkaantumisista kärsinyt Ilves teki hyökkääjähankinnan, kun joukkueeseen liittyi loppukauden mittaisella sopimuksella AHL-seura Rochester Americansissa viimeksi pelannut Jerry D'Amigo. Seuraavana päivänä ilmoitettiin Joonas Vihkon siirtyvän Ilveksestä Vaasan Sportin riveihin. Kouvola Indians
Kouvola Indians on Kouvolassa toimiva ja amerikkalaisen jalkapallon 1-Divisioonassa pelaava urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1986 nimellä Kouvolan Jenkkipallo Ry. Vuonna 1993 joukkueen nimettiin uudelleen Kouvola Indiansiksi. Ilveslinna
Ilveslinna on arkkitehti W. G. Palmqvistin suunnittelema klassistinen kivirakennus Jämsässä. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksellä on ollut sen historian aikana monenlaista kannattajatoimintaa. 1970-luvun lopulla toiminta alkoi organisoitua ja Ilveksen huutosakiksi nimetty ryhmä seurasi Ilveksen nousua SM-sarjaan. Ilveksen kannattajat olivat näkyvästi esillä myös 1990-luvun lopulla perustaen kannattajayhdistyksen. Kannattajayhdistyksen tarkoituksena oli tukea talousvaikeuksissa polkenutta Ilveksen edustusjoukkuetta FC Ilvestä taloudellisesti. Ylivieskan Veto
Ylivieskan Veto oli Ylivieskassa vuonna 1909 perustettu Työväen Urheiluliiton (TUL) yleisseura, joka tunnettiin aluksi nimellä V- ja U-seura Alku. Seura kiellettiin poliittisin perustein pahimman oikeistoterrorin vuosina 1930-luvulla ja perustettiin uudelleen 2. maailmansodan jälkeen poliittisten olojen vapauduttua Ylivieskan Veto -nimisenä vuonna 1946.
Seuran pitkäaikaisina puheenjohtajina olivat Antti Ojakangas (1946-1957), Aale Niemikorpi ja Erkki Ojakangas (1979 - 2006). Jarmo Wasama
Ilves yllätti kaudella 1961–1962: nuoren joukkueen mahdollisuuksiin ei uskottu, mutta se voitti silti Suomen-mestaruuden. Joukkueen keski-ikä oli tuolloin 19,8 vuotta ja valmentaja Helle oli vasta 25-vuotias. Wasama pelasi kaikki 18 ottelua ja teki niissä pisteet 3+4. Wasama valittiin kauden päätteeksi ensimmäisen kerran SM-sarjan tähdistökentälliseen. Jarmo Lilius
Tampereen Ilveksen kasvatti Jarmo Lilius oli jo nuorena lahjakas hyökkääjä, joka voitti nuorten Suomen mestaruudet A-, B- ja C-ikäluokissa. Ensimmäisen aikuisten pääsarjaottelunsa hän pelasi 16-vuotiaana. Liliuksen kahdella ensimmäisellä SM-sarjakaudella Ilves voitti pronssia. Kaudella 1975–1976 Lilius saavutti alle 19-vuotiaiden maajoukkueen kanssa EM-pronssia, mutta siihen hänen mitalisaavutuksensa jäivät. Seuraavina kausina Lilius pelasi Ilveksen riveissä tehokkaasti. Kaudella 1977–1978 hän oli seuransa paras pistemies ja SM-liigan pistepörssissäkin kolmas jättäen taakseen muun muassa Martti Jarkon ja Juhani Tammisen. Kaudeksi 1978–1979 Lilius lähti Ruotsin Elitserienin AIK:hon mutta ei menestynyt. Seuraavaksi kaudeksi Lilius palasi Ilvekseen ja oli jälleen joukkueensa paras pistemies kahtena peräkkäisenä kautena. Tampereen Ilves kausina 1931–1939
Ilves pelasi historiansa ensimmäisellä kaudella yhden SM-ottelun. Tampereen Palloilijat pudotti Ilveksen cupista ensimmäisellä kierroksella voittamalla Visan kentällä Näsijärven jäällä 24.1.1932 pelatun ottelun 2–1. Ilveksen maalin teki Reino Lahtinen ja maalivahtina toimi Voitto Kuulusa. Muista pelaajista ei ole säilynyt tietoja. Yleisöä oli paikalla 14 henkeä. Jääkiekon Continental Cup
Suomalaisjoukkueita turnaukseen on osallistunut kolme. Tampereen Ilves osallistui heti ensimmäisellä kaudella, jolloin lopputurnaus pelattiinkin Tampereella. Ilves saavutti tällöin pronssia. Pistepörssin voitti Ilveksen Vesa Viitakoski tehoin 6 + 0 = 6. Jokerit osallistui turnaukseen kaudella 2002–2003, jolloin se voitti koko kilpailun. Samalla pistepörssin voitti Jokereiden Jukka Voutilainen tehoin 4 + 1 = 5. Kaiken kaikkiaan suomalaiset miehittivät tuolloin pistepörssin neljä ensimmäistä sijaa. Jukurit taas on osallistunut turnaukseen kolmesti ja ollut parhaimmillaan neljäs. Kaudella 2006–2007 Ilves oli jälleen mukana ja sai pronssia. Kuopion Palloseuran historia
Suomen mestaruudesta alettiin pelata uudessa Futisliigassa (nyk. Veikkausliiga), jonka pyörittämisestä vastasi Jalkapalloliiga ry. Sarjajärjestelmää oli muutettu. 12 seuran runkosarjan jälkeen Suomen mestaruus ratkaistiin 8 parhaan pudotuspeleillä.. Kausi alkoi 29. huhtikuuta Keskuskentän ruoholla: KuPS-Ilves 2-1. Oli hyvin harvinaista, että pääsarjakausi kyettiin aloittamaan Kuopiossa ruohokentällä. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Vuoden 1946 keväällä oli pelattu todellinen kuoleman kamppailu, kun maakuntasarjan viimeisellä kierroksella kohtasivat Ilves ja Ilves-Kissat. Ilves-Kissat johti sarjaa Ilveksen ollessa vain yhden pisteen jäljessä, joten dramaattisessa ottelussa ratkaistiin Suomisarjaan nouseva joukkue. Ilves joutui pelaamaan 1–0-tappioasemassa vajaalla miehityksellä Jussi Linkosuon murrettua ottelun aikana jalkansa. Ilves nousi vielä nousutaisteluun Aarne Honkavaaran tasoituksella, ja ottelun lopussa tarjottiin vielä hyvää mahdollisuutta Ilvekselle tuomitulla rangaistuspotkulla. Honkavaara ampui rangaistuspotkun Ilves-Kissojen maalivahtia Niilo Karjalaista. Pallo palasi kuitenkin Honkavaaralle, joka ei toistamiseen epäonnistunut. Tuomari tulkitsi kuitenkin tilanteen niin, että pallo olisi palautunut maalitolpasta ja hylkäsi maalin. Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat
Ilves-Kissojen valmentajina ovat toimineet muun muassa Tomi Mönkkönen, Jukka Heinonen ja Jussi Ristimäki, joka valmensi Suomen mestaruuteen sekä Tampereen Ilveksen että Porin Jazzin. Tampereen Ilves
Tampereen Ilves on 10. huhtikuuta 1931 perustettu tamperelainen urheiluseura. Ilveksellä on toimintaa jalkapallossa, jääkiekossa, futsalissa, salibandyssa, streetballissa, ringetessä ja cheerleadingissä. Seuran menneisiin lajeihin kuuluvat jääpallo, koripallo, käsipallo, lentopallo, amerikkalainen jalkapallo, keilailu ja taitoluistelu. Kuopion Palloseuran historia
Vuonna 1950 KuPS taisteli ensimmäisestä mestaruudestaan. Kolmanneksi viimeisellä kierroksella ratkaisuottelussa keskuskentällä KuPS kohtasi Tampereen Ilves-Kissat. Tunnettu radioääni Martti Jukola teki tuossa pelissä historiaa: se oli ensimmäinen suorana selostettu ottelu. Tamperelaiset voittivat ottelun 0-3. KuPS hävisi myös kauden jäljellä olevat kaksi otteluaan ja jäi lopulta 3 pisteen päähän mestari-Ilves-Kissoista, josta tuli Suomen ensimmäinen jalkapalloilun Suomen mestariseura, joka oli kotoisin sisämaasta. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Ilves voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa 1936 epätavallisesti Jääkiekkoliiton edustajakokouksen äänestyksellä, kun helsinkiläinen KIF ei suostunut pelaamaan ratkaisevaa uusintaottelua Tampereella. Seuraavina kahtena vuotena Ilves uusi mestaruutensa, ilman kabinettipäätöksiä. Joukkueen tuonaikaisia tähtipelaajia olivat Tiitolan veljekset Jussi ja Risto sekä Matti Wasama. 1939 Ilves sijoittui pronssille. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Tampereen Ilves on vuonna 1931 perustettu suomalainen urheiluseura, joka on saavuttanut eniten menestystä jääkiekossa. Ilveksen edustusjoukkue pelaa miesten SM-liigassa. A-nuoret pelaavat niin ikään omassa SM-liigassaan ja C-nuoret sekä naiset SM-sarjassa. Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2006–2007
Ilves täytti vuonna 2006 75 vuotta. 23. syyskuuta pelattiin juhlaottelu Ilves–HPK, jonka yhteydessä jäädytettiin keskushyökkääjä Jorma Peltosen pelinumero 16. Marraskuussa järjestettiin Tampere-talossa juhlagaala, jossa Ilvekselle luovutettiin Kansainvälisen jääkiekkoliiton kultainen ansiomitali. Riihimäen Ilves
Riihimäen Ilves (RIlves) oli perinteikkään Riihimäen Palloseuran (RiPS) farmiseuraksi vuonna 1970 perustettu riihimäkeläinen jalkapalloseura. RIlves peri vuonna 1928 perustetun Riihimäen Palloseuran kakkosjoukkueen sarjapaikan vuonna 2001 RiPS:n luovuttua urheilutoiminnastaan talousvaikeuksista johtuen. RIlves ehti edustaa kaupunkia yhteensä 10 vuotta. Kaudelle 2011 päätettiin Riihimäellä muuttaa edustusseuran nimi takaisin alkuperäiseksi. Riihimäen Ilveksen hallituksessa päätettiin nimenmuutoksesta 15.12.2010 ja edustusjoukkue sekä muut Ilveksen joukkueet pelasivat jo kevätkaudella 2011 Palloseuran raitapaidoissa. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilves osallistui Lipstick-turnauksen nimellä vuosina 1978–1979 ja 1981–1983 pelattuun epäviralliseen naisten SM-turnaukseen. Turnausten mitalisteista ei ole kuitenkaan säilynyt tietoa. Vuonna 1982 alkoi virallinen SM-sarja. Ilveksen avausottelu pelattiin 27.11. Koulukadun kentällä. Ilves voitti Porin Ässät 14–2. Jämsä
Jämsänkoski Oy perustettiin vuonna 1887 harjoittamaan metsäteollisuutta. Jämsänkoski Oy koostui sulfiittiselluloosa- ja paperitehtaasta sekä sahalaitoksesta. Vuonna 1920 tehdas liittyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita, johon siis Jämsänkoski Oy fuusioitiin. Samalla Jämsänkoski oli kehittynyt omaksi yhdyskunnakseen ja se sai kauppalan aseman vuonna 1926. Jämsänkoski toimi myös vähän aikaa Yhtyneiden Paperitehtaiden keskuspaikkana 1940-luvulla kenraali Juuso Waldenin johtoaikana kunnes keskuskonttorin toiminta siirrettiin yhtiön suurimmalle paperitehtaalle, Valkeakosken Tervasaareen. Jämsänkosken tehdas on Kaipolan tehdasta suurempi, jossa on neljä toiminnassa olevaa paperikonetta. Tehtaan vuosittainen kapasiteetti on 880 000 tonnia. Jämsänkosken tehdas valmistaa päällystämätöntä aikakauslehtipaperia sekä tarra- ja pakkauspaperia. Vuonna 2002 Jämsänkoskelle perustettiin biovoimalaitos. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Ilves pelaa historiansa pisintä jaksoa ilman mestaruutta. Kaudella 2011–2012 Ilveksen päävalmentajaksi nousi entinen Ilves-pelaaja Raimo Helminen. Tammikuussa 2013 hänet kuitenkin irtisanottiin ja päävalmentajaksi nousi Tuomas Tuokkola. Tuokkola erotettiin Ilveksen valmentajan paikalta 12. tammikuuta 2016. Tampereen Ilveksen jalkapallokausi 2013
Kausi alkoi lopulta 5. toukokuuta Oulussa, jossa joukkue jakoi maalittoman tasapelin jälkeen pisteet OPS:n kanssa. Kotiavauksessa 13. toukokuuta Ilves kohtasi vanhan Kakkosen kilpakumppanin SJK:n, joka voitti ottelun yli 2 000 tamperelaiskatsojan edessä. Tämän jälkeen Ilves voitti kolme ottelua putkeen ennen ottelusiirron kokenutta paikalliskamppailua Valkeakoskella. Haka voitti 5. kesäkuuta kauden ensimmäisen kohtaamisen, mutta tuon jälkeen Ilves pelasi kahdeksan ottelua ilman tappiota. Jaksoon sisältyi viisi voittoa, josta merkittävin oli vierasvoitto 6. heinäkuuta sarjajohtaja SJK:ta vastaan. Kauden toinen paikallispeli pelattiin 13. heinäkuuta Tampereella ja kauden ennätysyleisö 4 754 katsojaa sai todistaa tasapeliin päättynyttä kärkikamppailua. Sarjatilanne olikin mielenkiintoinen heinäkuun puolivälissä, kun SJK, Haka sekä Ilves olivat kahden pisteen sisällä ja tamperelaisilla oli elokuulle siirtyneen rästipelin vuoksi yksi ottelu vähemmän pelattuna. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Vuonna 1997 joukkuetta valmensi Ilveksen entinen pelaaja Arto Uimonen. Myös peliuransa lopettanut Ari Hjelm palasi seuraan managerin roolissa ja Harri Holli puolestaan aloitti joukkueenjohtajana. Ilves r.y. aloitti III-divisioonassa FC Ilveksen kakkosjoukkueena. Joukkueen tavoitteena oli saada kehittyvät parikymppiset pysymään seurassa vaikka edustuksessa ei aukenisi mahdollisuutta pelata. Joukkueiden välille solmittiin Palloliiton sääntöjenmukainen farmisopimus keväällä 1997 ja valmentajana toimi Veijo Visuri. Kylmäkosken Veikot
Kylmäkosken Veikot (KylVe) on vuonna 1910 perustettu yleisurheiluseura. Futsal seuran ohjelmaan tuli 1990-luvun lopulla. Nykyään Kylmäkosken Veikot Ry toimii alueellisena liikunnan ja urheilun yleisseurana. Kilpatoimintaa seuralla on jalkapallossa, futsalissa (edustusjoukkue nimellä Leijona Futsal), frisbeegolfissa, hiihdossa, yleisurheilussa ja kestävyyslajeissa. Aikuisurheilussa lajeja löytyy yleisurheilun, hiihdon, luistelun ja rullaluistelun parista. Ilves-Hockey
Ilves-Hockey Oy:n hallitus oli perustamisestaan asti huhtikuulle 2010 alkuperäisessä kolmihenkisessä kokoonpanossa:
Jouni Jääskeläinen pj, Vincent Manngard, Erkki Lagerstam. Sittemmin kokoonpano on vaihdellut voimakkaasti joukkueen painiessa sekä urheilullisten että taloudellisten ongelmien kanssa. Joensuu Wolves
Joensuun Wolves toiminta käynnistyi jälleen vuonna 2009 Kouvola Indiansin entisen pelaajan Jari Ruususen ja hänen Kouvolan aikaisen joukkuetoverin Marko Kinnusen ryhdyttyä organisoimaan seuran osallistumista kansallisiin sarjoihin. Kinnunen, joka itsekin on aloittanut peliuransa Wolvesissa, on saanut toimintaan mukaan myös muita alkuperäisen Wolvesin henkilöitä. Hämeenlinnan Härmä
Syyskuun 2.päivä pelattiin Kaurialassa kahden tiukasti putoamista vastaan kamppailevan joukkueen välinen ottelu, jossa Härmä voitti Jämsänkosken Ilveksen 5-1 (1-0) voitolla. Pääroolia ottelussa näytteli jälleen Laine, joka teki hattutempun. Ottelu on Härmän seurahistorian suurin voitto Kakkosessa. Taistelu sarjapaikasta jatkui ja kun Härmä onnistui kaatamaan toistamiseen kauden aikana Närpes Kraftin kotonaan 4-2 (2-1) siirtyi pallo säilymisen suhteen Härmän omiin käsiin. Toiseksi viimeisellä kierroksella Härmä matkasi Kristiinankaupunkiin ja panokset olivat selvät; voitolla Härmä varmistaa sarjapaikkansa ennen päätöskierrosta. Ottelu Sportingin ja Härmän välillä eteni tasaisesti alusta loppuun, mutta Härmä oli terävämpi viimeistelyssä. Kapteeni Anssi Laine teki Härmän kaikki kolme maalia ja Härmä varmisti sarjapaikkansa 1-3 (0-0) voitolla. Kauden päätösottelu pelattiin keliolosuhteiden pakottamana Säästöpankki-areenalla, jossa TPV voitti panoksettoman ottelun 1-2 (0-1). Historian ensimmäinen kausi Kakkosessa päättyi kuitenkin onnellisesti säilymiseen. 27 ottelun sarjassa Härmä keräsi 26 pistettä seitsemällä voitolla ja viidellä tasapelillä, joka oikeutti seitsemänteen sijaan. Joukkueen paras maalintekijä oli Anssi Laine 14 osumalla. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilves siirtyi kaudeksi 1993 kolkosta Ratinasta tunnelmalliselle Tammelan stadionille. Ilveksen pelaajistossa tapahtui merkittäviä muutoksia, kun nimimiehet suuntasivat muihin seuroihin. Myös Ari Hjelm vaihtoi seuraa siirtyen pelaamaan ammattilaisena Saksaan. Joukkuetta valmentanut Matti Paatelainen väistyi kauden puolessa välissä Markku Wacklinin tieltä, mutta Ilves joutui silti karsintasarjaan. Karsintasarjassa Ilveksen taakse jäivät Kajaanin Haka sekä Kontulan Urheilijat. Ilves säilytti edelleen paikkansa Veikkausliigassa. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksen nykymuotoinen kannattajatoiminta käynnistyi kauden 2008 aikana ns. Tammelan vanhassa olutkatsomossa. Kaudella 2009 kannattajaryhmän nimeksi vakiintui ”Niilon Pojat”. Niilon Pojat -nimi juontaa juurensa Ilveksen perustamisesta, jolloin se oli seuran yksi nimivaihtoehto perustajansa Niilo Tammisalon mukaan. Kannattajat siirtyivät myöhemmin päätykatsomoon vierasjoukkueen maalin taakse. Kauden 2011 aikana kannattajien paikaksi vakiintui Tammelan stadionin itäpääty, johon kannattajat kokoontuvat edelleen.Ilveksen maalit mainittu ensin. Jämsä
Hämeen ensimmäisen maakirjan (1539) mukaan Jämsän talomäärä oli 91, kyliä oli 36. Väestömäärä kasvoi tuohon aikaan nopeasti. Nykyisen Jämsänkosken keskustan tuntumaan kehittyi 1500-luvulla myllykeskus. Koskissa virtasi vesi läpi vuoden, joten ne olivat Hämeen tehokkaimpia myllykoskia. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Toinen tuleminen alkoi 1942, jolloin edustusjoukkue pelasi piirin 1. luokassa ja seuralla oli A-, B- ja C-junioreitakin. Cup-kilpailussa SM:stä 1945 karsintakierroksella Ilves voitti TaPan 4-3 ja hävisi 1. kierroksella TPV:lle 2-8 (ottelussa tehtiin Ilveksen silloinen yleisöennätys 1352). Toinen tuleminen päättyi käytännössä Maakuntasarjakauteen 1946/47, jonka päätteeksi jalkapalloilusta luovuttiin. Jääkiekkoilu vahvisti seurassa koko ajan asemiaan. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Jatkosodan päätyttyä urheilutoimintaa oli taas mahdollista jatkaa. Vuonna 1945 Tarmo hävisi SM-sarjassa vain yhden ottelun, jossa vastassa oli mestaruuden voittanut Ilves. Tarmo sijoittui Ilveksen jälkeen toiseksi ja saavutti historiansa ensimmäisen mitalisijan. Myös seuraavana kautena Ilves oli ainoa seura, joka pystyi Tarmon kukistamaan. Kaudella 1947 Tarmo sai Ilveksen jo kaadettua, mutta koska Tarmo hävisi oman ottelunsa TBK:ta vastaan, sijoittuivat sarjan kärjessä Ilves, Tarmo ja TBK tasapisteisiin. Mestaruus ratkaistiin uusintaottelulla Ilveksen ja Tarmon välillä. Lajin mahtiseura Ilves ei loppuottelussa antanut hämeenlinnalaisille mahdollisuuksia, vaan Tarmo jätettiin hopealle 10-2 lukemin. Diskos
Seuratoiminnan juuret juontavat jo 1960-luvun loppuun. Tuolloin Jyväskylän Pallokerho otti jääkiekon lajikseen. 1970-luvun alussa seura kuitenkin luopui jääkiekosta ja jääkiekkotoiminta siirtyi Jyväskylän Tovereille eli JyTo:lle. Vuonna 1974 JyTo kuitenkin lakkautti jääkiekkojaostonsa ja tuolloin toiminta jatkui Jyväskylän Lohen alaisuudessa. Vuonna 1990 Lohen kiekkoilijat erkanivat emoseurasta ja perustivat uuden jääkiekon erikoisseuran, joka sai nimen Lohi-Kiekko. Uusi seura pelasi Jääkiekon II-divisioonassa. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Vuonna 1961 Ilves palkkasi ensimmäisenä palloiluseurana Suomessa päätoimisen managerin, Seppo Helteen, joka toimi myös joukkueen valmentajana. Helle halusi uudistaa seuran ilmeen, missä yhteydessä otettiin vuonna 1962 käyttöön uusi merkki, Rauno Bromsin suunnittelema Ilves-pää. Gullit Zolameso
Angolasta kymmenenvuotiaana vuonna 2005 Suomeen ja Ylöjärvelle muuttanut Zolameso siirtyi Ylöjärven Ilveksestä Tampereen Ilvekseen vuonna 2009. Miesten edustusjoukkueessa Kakkosessa hän debytoi kaudella 2011 ja saman vuoden kesäkuussa hän teki kaikkien aikojen nuorimpana pelaajana Kakkosessa maalin Musan Salamaa vastaan. Syksyllä Zolameso loukkaantui vakavasti Tikkurilan Palloseuraa vastaan ja teki paluun vasta seuraavana vuonna. Kauden 2012 päätteeksi Ilves nousi Ykköseen. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Vuonna 1993 Ilveksen edustusjoukkueen johtoon noussut Mikko Mäkelä halusi uudistaa joukkueen visuaalista ilmettä. Peliasu uudistettiin ja Harri Sulonen suunnitteli vuotta 1962 edeltäneen kokovartaloilveksen pohjalta uuden merkin. Emoseura Ilves ry. ei kuitenkaan ilahtunut muutoksesta ja pysyttäytyi entisessä merkissä, ja seurauksena oli kiistaa muun muassa fanituotteiden myynnistä. Merkki säilyi käytössä vuoteen 1999, joskin vuonna 1997 siitä tehtiin joukkueen peliasuun yksinkertaistettu versio, jossa kuviota ei kiertänyt teksti. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Vuonna 2000 Ilveksen liigajoukkueen toiminta yhtiöitettiin Ilves-Hockey Oy:ksi. Tämä vakautti osaltaan organisaation taloutta. Manngardin lisäksi merkittäviksi omistajiksi tulivat Jyrki Lumme sekä Gateway Finland Oy. Seuraavana vuonna Ilves voitti toistaiseksi viimeisimmän mitalinsa, kun Heikki Mälkiän valmentama joukkue saavutti pronssia. Kaksi vuotta myöhemmin koettiin aaltoliikkeen toinen ääripää: Ilves oli 13 joukkueen liigan viimeinen. Sarja oli kuitenkin suljettu, joten Ilves ei voinut pudota liigasta. Tampereen Ilveksen SM-liigakausi 2012–2013
Ilveksen kokoonpano kaudella 2012-2013.
Maalivahtien torjuntatilastotJoulukuun puolivälissä Ilves julkisti tehneen päävalmentajasopimuksen seuraavaksi kahdeksi kaudeksi Tuomas Tuokkolan kanssa. Päävalmentaja Raimo Helminen oli aiemmin ilmoittanut seurajohdolle, että hän ei ole käytettävissä seuraavalle kaudelle ja itse suositellut Tuokkolan palkkaamista. Tammikuun lopulla näytti siltä, että Ilves ei enää nouse sarjataulukon viimeiseltä sijalta haastamaan muita joukkueita. Seurajohto teki rankan päätöksen ja siirsi Raimo Helmisen sivuun päävalmentajan tehtävästä. Helmisen korvaajaksi tuli jo seuraavalle kaudelle sopimuksen tehnyt Tuomas Tuokkola. Muu 
valmennusjohto pysyi muuttumattomana. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Kaudella 1992 Ilves pelasi Ilves-fanien kauhistukseksi keltaisen pelipaidan sijasta sponsorin punaisella värillä. Joukkue vahvistui maajoukkuepelaajilla Markus Törnvallilla sekä Kari Rissasella, mutta kausi sujui kuitenkin alavireisesti. Toista kauttaan Ilvestä valmentanut Ian Crawford sai väistyä neljän ottelun tappioputken jälkeen, kun maajoukkueveteraani Esko Ranta tarttui ruoriin. Ilves varmisti kolmen viimeisen ottelun loppukirillä liigapaikan seuraavalle kaudelle. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilves on Suomen toiseksi menestynein seura myös naisten jääkiekossa. Vuodesta 1983 pelatussa naisten SM-sarjassa Ilves on voittanut 10 kultaa, 10 hopeaa ja 6 pronssia. Tosin 2000-luvun naiskiekkoilun mahtiseura Blues ohitti keväällä 2013 mestaruuksien määrässä Ilveksen, kun espoolaiset juhlivat mestaruutta jo 11. kerran. Ilves on ainoa joukkue, joka pelannut naisten SM-sarjassa joka kausi sen perustamisesta lähtien. Ylivieskan Jääkarhut
Ylivieskan Jääkarhut eli lyhyemmin YJK on ylivieskalainen jääkiekkoseura, joka pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla Jääkiekon II-divisioonassa. Seura on perustettu vuonna 1998. Kausi 2006-2007 oli sille toinen Suomi-sarjassa lohkossa 2. Ensimmäisellä kaudellaan seura 2005-2006 uusi sarjapaikkansa vasta karsintojen kautta. Karsintasarjassa joukkue sijoittui toiseksi kolmen parhaan saatua paikan Suomi-sarjaan. Toisella kaudellaan Suomi-sarjassa sillä ei ollut vaara pudota, koska sarja laajentui. Tällöin YJK sijoittui lohkonsa yhdeksänneksi eli viimeistä edelliseksi. Tuolloin se keräsi kauden aikana 31 pistettä, kun edellisellä kaudella niitä oli tullut ainoastaan 20. Joukkueen kotikenttä on Ylivieskan jäähalli. Sen katsojakapasiteetti on 1500. Joukkuetta valmentaa Janne Saarela sekä apuvalmentaja Pekka Palo. Jakobstads BK
Jakobstads Bollklubb eli JBK on suomalainen, Pietarsaaresta kotoisin oleva jalkapallojoukkue. Seura on perustettu vuonna 1944. Seuran ensimmäinen ottelu pelattiin vuonna 1945 NIK:ta vastaan, jonka JBK voitti 3-1. Seuran ensimmäisen maalin teki Lasse Hellund. Se on vuodesta 1999 lähtien pelannut Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa ja Pohjoislohkossa ja viime vaiheessa n.s. sen C-lohkossa. JBK putosi kuitenkin kauden 2011 päätteeksi Kakkosesta. Tampereen Ilveksen SM-sarjakausi 1953–1954
Ilves pelasi sarjan alun ja keskivaiheet varsin tyydyttävästi: tammikuun viidestä ottelusta se saavutti kaksi voittoa ja yhden tasapelin. Helmikuussa joukkue ei kuitenkaan voittanut enää otteluakaan. Putoamiskamppailu ratkesi silti vasta viimeisen kierroksen jumbofinaalissa Ilveksen ja Tarmon välillä: hämeenlinnalaiset voittivat ottelun 8–0 ja nousivat Ilveksen ohi lohkon neljännelle tilalle. Jari Neuvonen
Neuvonen teki SM-liiga-debyyttinsä Ilveksessä kaudella 1983–1984, mutta pelasi vain viidessä ottelussa. Seuraavalla kaudella Neuvonen pelasi Raimo Helmisen ja Mikko Mäkelän kanssa Ilveksen ykköskentällisessä. Neuvonen oli pelannut Helmisen kanssa samassa kentällisessä jo junioreista asti ja he olivat hyviä ystäviä. Neuvonen voitti tulokkaiden pistepörssin ja hänet palkittiin vuoden tulokkaana. Ilves juhli kauden jälkeen mestaruutta. Jämsä
Jämsän kunta perustettiin 28. joulukuuta 1866. Paikkana oli Auvilan Rustholli. Kunnan alue käsitti nykyisen Jämsän lukuun ottamatta Kuorevettä ja Längelmäkeä. Alkoi niin sanottu Vanhan Jämsän aikakausi, joka päättyi Jämsänkosken ja Koskenpään itsenäistymiseen vuonna 1926. Jämsän hallinnollinen alue oli pienimmillään vuosina 1926–2001. Vuosituhannen vaihteen jälkeen Jämsään liitettiin Kuorevesi (2001) ja suurin osa Längelmäkeä (2007). Jämsänkosken ja Jämsän kuntaliitos oli paikallinen ikuisuusaihe, kunnes ne vihdoin liitettiin toisiinsa vuonna 2009. Yli 80 vuotta kestänyt hallinnollinen ero tuli tiensä päähän. Tampereen Ilves
Ilves tunnetaan jääkiekossa toiseksi parhaiten menestyneenä seurana Suomessa. Ilveksen edustusjoukkue on voittanut 16 Suomen-mestaruutta ja lisäksi naiset ja juniorijoukkueet yhteensä useita kymmeniä. Ilves
Ilves on kuva-aiheena Kanta-Hämeen maakunnan vaakunassa sekä Heinolan, Janakkalan, Mäntän ja Vanajan kunnanvaakunoissa. Se on myös Kanta-Hämeen maakuntaeläin ja Heinolan kaupungin nimikkoeläin. Lisäksi ilves on kuvattuna virallisesta käytöstä poistuneessa, ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sijainneen Purmon kunnan vaakunassa. Ilves on tuttu myös jääkiekkoseura Tampereen Ilveksestä. Jämsä
Jämsä liitettiin Suomen rautatieverkkoon vuonna 1951, jolloin valmistui rata Orivedeltä Jämsänkoskelle. Rataosuus Jämsänkoskelta Jyväskylään valmistui vuonna 1977. Orivesi–Jyväskylä-rautatieyhteys on yksiratainen. Ennen Orivesi–Jämsänkoski-radan valmistumista lähin rautatieasema sijaitsi Vilppulassa vuonna 1882 avatun Tampere–Haapamäki-radan varrella. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
1970-luvun alussa otettiin ensi askel Ilveksen toiminnan yhtiöittämistä kohti, kun Ilves-Markkinointi Oy otti haltuunsa jääkiekkotoiminnan taloudellisen puolen. Urheilutoiminnasta vastasi yhä Ilves ry. Lasse Oksanen
Oksanen oli yksi Suomen parhaista jääkiekkoilijoista 1960-luvun loppu- ja 1970-luvun alkupuoliskolla. Hänen uransa kesti vuodesta 1960 vuoteen 1982. Tampereen Ilvestä Suomessa edustanut Oksanen on valittu muun muassa ennätykselliset yhdeksän kertaa SM-sarjan All Stars -kentälliseen. Oksanen muodosti yhdessä Reijo Hakasen ja Jorma Peltosen kanssa Ilveksen maineikkaimman ketjun. Oksanen voitti Ilveksessä yhteensä kolme Suomen-mestaruutta ja 12 mitalia. Pisteitä hän teki pelaamissaan 477 ottelussa 498 (268+230). Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksen ensimmäinen jalkapallotuleminen jäi lyhyeksi kestäen vain muutaman vuoden. Jalkapallo poistettiin Ilveksen lajivalikoimasta ensimmäisen kerran 1938.