Missä Khūzestān sijaitsee?
Khūzestān
Khūzestān (, aiemmin myös Arabistan) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa Irakin vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Ahvāz. Khūzestān
Vuoden 1978 arabityöläisten lakko oli suuressa osassa šaahin kaatamisessa, jota seurasi islamilainen vallankumous.  Arabit tukivat alkuvaiheessa vallankumousta, jossa vasemmistolaiset ja sekulaarit puolueet olivat mukana. Irak vetäytyi vaatimuksestaan alueeseen varapresidentti Saddam Husseinin ja Iranin šaahi Algierin sopimuksessa maaliskuussa 1975 turvatakseen pääsynsä Persianlahdelle Shatt al-Arabia pitkin. Irak sanoi irti sopimuksen 17. syyskuuta 1980 Iranin islamilaisen vallankumouksen jälkeen. Khūzestān oli Iranin–Irakin sodassa Irakin alkuvaiheen etenemisen pääasiallinen suunta ja maakunta tuhoutui sodassa pahoin. Irakin joukot ajettiin maakunnassa 1982 Iranin Jerusalem-hyökkäyksessä. Irak toivoi Khūzestānin arabien nousevan iranilaisia vastaan, mitä ei tapahtunut, vaan suurin osa palveli Iranin armeijassa. Būšehr (provinssi)
Bušehr () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan lounaisosassa, Persianlahden itärannalla. Sen naapurialueita ovat Khūzestān luoteessa, Boyer Ahmadī ja Kohkīlūyeh pohjoisessa, Fars idässä ja Hormozgān kaakossa. Provinssin pääkaupunki on Būšehr (195 222 as., 2011), Persianlahteen työntyvällä niemellä sijaitseva satama- ja ydinvoimalakaupunki.
Rannikonsuuntaisen provinssin sisäosa koostuu osasta pitkää Zagrosvuoristoa. Myös vesitienä käytetty Shāpūr-joki virtaa alueen läpi Persianlahteen. Sademäärä on melko pieni ja sateet ovat epäsäännöllisiä. Silti maatalous on tärkeä elinkeino; viljelykasveihin kuuluvat vehnä, kaura, taatelipalmu, mango ja sitrushedelmät. Bušehrin provinssi on merkittävää kaasu- ja öljyteollisuusaluetta.
Hunzibin kieli
Hunzibin eli gunzibin kieli (hunzibiksi гьонкьодалас мыц, "gonkodalas myc") on hunzibien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Gunzibin, Nahadan ja Garbutlin kylissä sekä Kiziljurtin piirin Novostalskin kylässä, jonne vuonna 1955 siirtyi osa aikaisemmin Tšetšeno-Ingušetian alueelle asutetuista hunzibeista. Mahatškalan suuri moskeija
Mahatškalan suuri moskeija () on moskeija Dagestanin tasavallan pääkaupunki Mahatškalassa, Etelä-Venäjällä. Se on Venäjän ja maantieteellisen Euroopan suurimpia moskeijoita. Izberbaš
Izberbaš (avaariksi, dargvaksi, kumykiksi, lakiksi, lezgiksi, tabasaraniksi ja ) on kaupunki Dagestanin eteläosassa Venäjällä. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla 56 kilometriä pääkaupungista Mahatškalasta etelään. Khūzestān
Iran on pyrkinyt persialaistamaan aluetta. Iranin islamilainen tasavalta ei ole määrittänyt aiemmissa väestönlaskennassaan eri kansallisuuksien osuuksia, joten ne jäävät arvailun varaan. Vuoden 1980 Iranin Lontoon lähetystön miehityksen aloitti Khūzestānille autonomiaa vaativa, Irakin sponsoroima arabiseparatistiryhmä, joka viittasi "Khomeinin rasistiseen hallintoon." Goúves
Varsinainen Goúvesin kylä sijaitsee ylempänä sisämaassa. Káto Goúves sijaitsee merenrannassa Kreetan pohjoisrannikolla. Se on nykyisin turistikohde. Goúvesin kunnallisyksikön naapurit ovat Néa Alikarnassós lännessä, Chersónisos idässä sekä Kastélli ja Episkopí etelässä. Pohjoisessa Goúvesin alue rajautuu Välimereen kuuluvaan Egeanmereen. Goúvesin edustalla sijaitsee asumaton Dían saari. Saari on esimerkiksi harvinaisen "kri-krin" tärkeimpiä suojelualueita. Goúvesissa toimii meribiologiainstituutti. Türkistan
Türkistan () eli Turkestan () on kaupunki Kazakstanin Etelä-Kazakstanin alueella. Kaupungissa on runsas 150 tuhatta asukasta (2012). Kecskemét
Kecskemét [] on kaupunki Unkarin keskiosassa Bács-Kiskunin läänissä Budapestin ja Szegedin puolivälissä, 86 kilometriä kummastakin. Kaupungissa oli 111 428 asukasta vuonna 2009, joten se on maan kahdeksanneksi suurin kaupunki asukasluvun mukaan. Kaupungin pinta-ala on 321,36 neliökilometriä. Kecskemét on Bács-Kiskunin läänin pääkaupunki. Qobustanin piirikunta
Qobustanin piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosassa Kaukasusvuoriston reuna-alueella. Se rajoittuu pohjoisessa Xızın, kaakossa Abşeronin, etelässä Hacıqabulin ja lännessä Şamaxın piireihin. Gorgān
Gorgān () on Kaspianmeren kaakkoisnurkan lähellä sijaitseva Golestanin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee pienen Qarehjoen sivuhaaran varrella noin 37 kilometriä Kaspianmerestä. Qobustanin piirikunta
Piirin kautta kulkee Bakusta Georgian rajalle johtava M1-valtatie. Tärkein elinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan viljelyyn. Qazbegin piirikunta
Qazbegin alue vastaa historiallista Khevin aluetta. Se rajautuu pohjoisessa Venäjään, idässä Dušetin piirikuntaan, etelässä Akhalgorin piirikuntaan ja lännessä itsenäiseksi julistautuneeseen Etelä-Ossetiaan (Džavan piirikuntaan). Alue on erittäin vuoristoinen ja yksi Kaukasuksen korkeimmista huipuista, 5 033 metriä korkea Kazbek (), kohoaa sen pohjoisrajalla. Tergin, Truson ja Snon jokilaaksot halkovat aluetta. Historiallinen Georgian sotilastie kulkee piirikunnan läpi. Ust-Kišert
Ust-Kišert () on kylä, maalaiskunta ja Kišertin piirin hallinnollinen keskus Permin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Sylvan sivujoen Kišertkan varrella 121 kilometriä Permistä kaakkoon. Kylän kautta kulkee Permin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Asukkaita on 4 500 henkeä (vuonna 2002). Qusarin piirikunta
Qusarin piiri sijaitsee Azerbaidžanin koillisosassa. Luoteessa ja pohjoisessa se rajoittuu Venäjään kuuluvaan Dagestaniin sekä koillisessa Xaçmazin, kaakossa Quban ja lounaassa Qəbələn piirikuntiin. Daşkəsənin piirikunta
Daşkəsənin piiri sijaitsee Azerbaidžanin länsiosan vuoristoseudulla. Se rajoittuu lännessä Gədəbəyn, pohjoisessa Şəmkirin, idässä Göygölin ja etelässä Kəlbəcərin piireihin sekä lounaassa Armeniaan. Türkistanin alue
Alue tunnettiin aiemmin nimellä Etelä-Kazakstanin alue. Kun vuonna 2018 sen pääkaupungista Şımkentistä tehtiin oma hallintoalueensa, alueen pääkaupunki siirrettin Türkistaniin ja se nimettiin uudelleen. Hormozgān
Hormozgan () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee maan eteläosassa rajautuen etelässä Omaninlahteen, lännessä Būšehrin provinssiin, pohjoisessa Fārsin ja Kermānin provinsseihin ja idässä Sistan ja Balutšistanin provinssiin. Provinssin pinta-ala on 70 669 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa noin 1 558 000. Provinssin pääkaupunki on noin 379 000 asukkaan Bandar Abbas (2006), josta kehittyi Irakin–Iranin sodan aikana maan kaupallinen keskus. Quzhou
Quzhou (, pinyin: Qúzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Zhejiangin maakunnan länsiosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä runsas 190 kilometriä maakunnan pääkaupunki Hangzhousta lounaaseen. Kaupungin väkiluku on 2,123 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 8 837 neliökilometriä. 
Quzhoun naapurina ovat etelässä Lishuin ja Nanpingin, lännessä Shangraon, pohjoisessa Huangshanin ja Hangzhoun, sekä idässä Jinhuan prefektuuritason kaupungit. Küssnacht
Küssnacht sijaitsee Zuginjärven ja Vierwaldstätterseen välisellä kannaksella Rigivuoren pohjoisrinteellä ja vuoren juurella runsaat 10 kilometriä Luzernista itään. Kréstena
Kréstena sijaitsee noin 18 kilometriä Eliksen hallinnollisesta keskuksesta Pýrgoksesta kaakkoon. Se muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κρεστένων, "Dimotikí Koinótita Kresténon"), johon kuuluvat varsinaisen Kréstenan kylän lisäksi Kamínia, Moschoúla ja Póros. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 356. Nukus
Nukus on Karakalpakian liikenteellinen keskus. Siellä on lentokenttä ja linja-autoasema sekä rautatieyhteys Uzbekistanin pääkaupunkiin Taškentiin ja Kazakstanin puolelle Almatyyn. Kaupungissa on kevyttä teollisuutta muun muassa elintarviketeollisuutta. Qaskeleñ
Qaskeleñ tai Kaskelen (, ) on kaupunki Kazakstanin eteläosissa, Almatyn alueella, noin 20 kilometriä Almatystä länteen. Vuoden 2012 alussa kaupungissa asui runsas 61 tuhatta henkeä. Taškentin alue
Taškentin alue () on hallinnollinen alue Uzbekistanin itäosassa Kazakstanin rajalla Keski-Aasiassa. Alueen ja koko Uzbekistanin pääkaupunki on Taškent, joka ei kuitenkaan kuulu hallinnollisesti Taškentin alueeseen vaan muodostaa sen kanssa tasavertaisen kaupunkialueen (shahar). Alueen pinta-ala on 15 585 neliökilometriä, ja vuonna 2009 siellä oli 4 789 500 asukasta. Taškentin alue rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, idässä Kirgisiaan ja Namanganin alueeseen, etelässä Tadžikistaniin ja lännessä Sirdaryon alueeseen. Azerit
Vaikka azerit elävät eri puolilla valtioiden välistä rajaa, he muodostavat yhden etnisen ryhmän. Pohjoisen ja etelän azerit kuitenkin erottaa toisistaan rajan lisäksi myös lähes kaksi vuosisataa kestänyt erillinen sosiaalinen kehitys toisaalta Neuvostoliiton ja toisaalta Iranin vaikutuspiirissä. Azerin kieli yhdistää azereita ja on ymmärrettävissä myös turkmeenin ja turkin puhujille (mukaan lukien Irakin turkomaanien ja kaškaiden murteiden puhujat). Kaikki nämä kielet ovat kehittyneet oğuz-turkkilaisten puhumasta kielestä: he muuttivat Keski-Aasiasta Kaukasukselle 1000-luvulla. 1700- ja 1800-luvuilla käytyjen Venäjän–Persian sotien jälkeen Persian Kaukasuksen alueet, jotka olivat osin vain nimellisesti Persian hallinnassa, luovutettiin Venäjän keisarikunnalle. Niihin kuului osia nykyisestä Azerbaidžanin tasavallasta. Gulistanin rauhansopimus vuonna 1813 ja Turkmantšain rauha vuonna 1828 määrittelivät lopullisesti Venäjän ja Persian, nykyisen Iranin, välisen rajalinjan. Kiziljurt
Kiziljurt (avaariksi Гъизилюрт, "Gisiljurt", kumykiksi Къызылъюрт, Qyzyl"jurt, lakiksi, lezgiksi ja tabasaraniksi Къизилюрт, Qiziljurt, ) on kaupunki Dagestanin keskiosassa Venäjällä , 64 kilometriä pääkaupungista Mahatškalasta länteen. Se sijaitsee Sulakjoen varrella ja on Kiziljurtin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa on muun muassa rakennusaineteollisuutta.
* Dagestan
Alueella virtaa useita jokia, jotka saavat alkunsa Kaukasukselta ja laskevat Kaspianmereen. Näistä merkittävimmät ovat Terek, Sulak, Samur ja Ulluchauy sekä Kalmukian vastaisen rajan muodostava Kuma. Kürdəmir
Kürdəmir () on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee maan keskiosan tasankoseudulla 189 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on Kürdəmirin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie sekä M4-valtatie. Asukkaita on 19 100 henkeä (vuonna 2010). Biserta
Biserta (myös Bizerte tai Bizerta; , ) on kaupunki Tunisian pohjoisrannikolla 66 km:n päässä maan pääkaupungista Tunisista. Bisertasta on matkaa Afrikan pohjoisimpaan kärkeen Cap Blanciin noin 15 km. Kaupungissa on noin 230 000 asukasta, joten se on Tunisian pohjoisrannikon suurin kaupunki. Bisertaa pidetään vanhimpana ja eurooppalaisimpana Tunisian kaupunkina. Kozelštšyna
Kozelštšynan taajama ja piiri sijaitsee Krementšukista koilliseen johtavan Ukrainan rautateiden pääratoihin kuuluvan radan varrella. Hieman etelämpänä piirin läpi kulkee myös valtatie M22, osa eurooppatietä ), jota pitkin Kozelštšynaan on noin 42 kilometrin matka Krementšukin keskustasta. Daşkəsən
Daşkəsən () on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasusvuoristossa 397 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on Daşkəsənin piirin keskus. Asukkaita on 11 300 henkeä (vuonna 2010). Uruk-kausi
Lounais-Iranin nykyinen Khuzistan oli Sumerille rinnakkaisen Elamin valtion keskus. Susa A-kaudella kerrostumissa 33–27 kaupungin ala oli 10–15, ehkä 25 hehtaaria. Kymmenen metrin korkuisella terassilla oli muutamia rakennuksia, sekä jonkin tyyppinen savenvalajan pyörä. Kerrostumissa 22–17 tasanne hävisi, jolloin alueella oli merkkejä läntisestä Sumerin vallasta. Susa kasvoi näihin aikoihin noin 3500 eaa. varmasti 25 hehtaarin kokoiseksi. Qazax
Qazax () on kaupunki Azerbaidžanin länsiosassa Kaukasusvuoriston reuna-alueella. Se sijaitsee Kuran sivujoen Ağstafan varrella 470 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Qazaxin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakun ja Georgian rajan välinen M1-valtatie. Asukkaita on 21 100 henkeä (vuonna 2010). Golestan
Golestan () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa. Se sijaitsee Teheranin suurkaupunkialueen koillisosassa. Golestanin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 669 (1956), 827 (1966), 1 074 (1976), 9 927 (1986), 45 892 (1991), 112 554 (1996), 231 905 (2006) ja 259 480 (2011).
Teheranin metron metrolinjan 3 koilliseen vievä haara kulkee Golestanin kautta (asema "Heravi" eli "Golestan-Heravi"). Kaukasia
Kaukasia on alue Aasian ja Euroopan rajalla, Mustanmeren ja Kaspianmeren välillä. Pohjoisessa alue rajoittuu Manytšin laaksoon ja etelässä Turkkiin ja Iraniin. Kaukasia on saanut nimensä Kaukasusvuoristosta. Alue jakautuu kahteen osaan, Etelä- ja Pohjois-Kaukasiaan. Kaukasiassa virtaavia suuria jokia ovat etelässä Rioni ja Kura, pohjoisessa Kuban ja Terek. Astara (Iran)
Astara () on kaupunki Gīlānin maakunnassa Iranissa. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla Iranin ja Azerbaidžanin tasavallan rajalla. Astarajoen pohjoispuolella on samanniminen Azerbaidžaniin kuuluva kaupunki. Iranin Astarassa oli 40 664 asukasta vuonna 2006. Quba
Quba () on kaupunki Azerbaidžanissa Kaukasusvuoriston pääjonon koillisella reuna-alueella. Se sijaitsee Qudyalçayjoen varrella 165 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Quban piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakun ja Venäjän rajan välinen M2-valtatie. Asukkaita on 24 000 henkeä (vuonna 2010). Behistun
Behistun (, muinaispersiaksi: "Bagastâna") on arkeologinen kohde Iranissa, lähellä Kermānšāhin kaupunkia. Tunnetuin alueen löydöksistä on Behistunin kirjoitus, jossa on nuolenpääkirjoitusta kolmella eri kielellä: muinaispersiaksi, elamiksi ja akkadiksi. Piirtokirjoitus on verrattavissa Rosettan kiveen. Behistunin alue on osa Unescon maailmanperintöluetteloa. Kazakstan
Kazakstan (; ), virallisesti Kazakstanin tasavalta (; ), on Keski-Aasiassa ja läntisimmiltä osiltaan Itä-Euroopassa sijaitseva valtio. Kazakstan on pinta-alaltaan maailman suurin sisämaavaltio. Sen rajanaapurit ovat Venäjä (6 467 km yhteistä rajaa), Kiina (1 460 km yhteistä rajaa), Kirgisia (980 km yhteistä rajaa), Uzbekistan (2 300 km yhteistä rajaa) ja Turkmenistan (380 km yhteistä rajaa). Siyəzən
Siyəzən (lausutaan [sijäzä’n], ) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee lähellä Kaspianmeren rantaa 103 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Siyəzənin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakusta Venäjälle johtava rautatie ja M2-valtatie. Asukkaita on 25 200 henkeä (vuonna 2010). Kordestān
Kordestān on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan luoteisosassa. Provinssin pääkaupunki on Sanandaj. Vuonna 2010 provinssissa eli noin 1,47 miljoonaa asukasta. Južno-Suhokumsk
Južno-Suhokumsk (avaariksi ja ) on kaupunki Dagestanin pohjoisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Suhaja-Kumajoen varrella, Stavropolin aluepiirin vastaisen rajan tuntumasa, 295 kilometriä pääkaupungista Mahatškalasta luoteeseen. Južno-Suhokumsk on Dagestanin pohjoisin kaupunki. Khe Sanh
Khe Sanh on Hướng Hoán aluepääkaupunki, Quảng Trịn provinssissa, Vietnamissa, 63 kilometriä länteen Đông Hà:sta. Eskişehir
Eskişehir (, ) on Eskişehirin maakunnan pääkaupunki Turkissa. Se sijaitsee 250 kilometriä Ankarasta länteen ja 350 kilometriä Istanbulista kaakkoon. Vuonna 2006 siellä arvioitiin asuvan 520 701 asukasta. 
Nimi Eskişehir merkitsee vanhaa kaupunkia, ja sen perustivat fryygialaiset noin tuhat vuotta ennen ajanlaskumme alkua. Kaupungin museossa on muistoja fryygialaisten ajoilta asti. Samoin kuin monissa muissakin Anatolian kaupungeissa, Eskişehirissä on ollut kristittyjä siitä asti kun Konstantinus Suuri teki kristinuskosta Rooman valtionuskonnon. Eskişehirissä, silloisessa Dorylaeumissa, on ollut piispanistuin ainakin 300-luvulta asti. Ensimmäinen ristiretki kulki Anatolian kautta, ja Dorylaeumin taistelussa kristityt ottivat yhteen turkkilaisten muslimien kanssa. Kökşetaw
Kökşetaw tai Kökšetau (, , vuoteen 1993 saakka Кокчетав, "Koktšetav") on Aqmolan alueen pääkaupunki Pohjois-Kazakstanissa. Sen asukasluku on 136 835 (2012). Qusar
Qusar (; lezgiksi КцIар, "Ktsar" tai Къусар, "Kusar") on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasuksen reuna-alueella Qusarçayjoen varrella 180 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupunki on Qusarin piirin keskus. Asukkaita on 16 900 henkeä (vuonna 2010). Kuytun
Kuytun eli Kuitun (, ) on piirikuntatason kaupunki Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisella alueella. Hallinnollisesti se kuuluu Ilin kazakkien autonomiseen prefektuuriin. Kuytun sijaitsee kaupunkien Wusu ja Shihezi välillä rautatien varrella Ürümqista Kazakstaniin, lähellä Džungarian aavikkoa. Shiheziin on matkaa 127,5 kilometriä. Kaupungin pinta-ala on 1 171 neliökilometriä ja väkiluku 166 261 (2010). Bandar-e Mahšahr
Bandar-e Mahšahr (; myös "Bandar-e Maʿšūr" tai "Mahšahr" tai "Mehrshahr") on kaupunki, aliprovinssitason aluehallinnollinen alue (šahrestān; myös nimellä Mahšahrin šahrestān) ja satama Iranin Khuzestann provinssissa, Persianlahden luoteispäässä, Jar(r)āḥī-joen alajuoksulla. Kuressaare
Kuressaare (viroksi "Kuresaar" 1918–1933, "Kuressaare" 1933–1952 ja 1988– sekä "Kingissepa" 1952–1988, ennen saksaksi ja ruotsiksi "Arensburg") on Saarenmaan kuntaan kuuluva kaupunki Virossa, Saarenmaan saaren etelärannikolla. Se on Saarenmaan maakunnan pääkaupunki ja Saarenmaan kunnan pääpaikka. Kaupunki sijaitsee Riianlahden rannalla. Kuressaaressa asuu noin kolmasosa koko Saarenmaan maakunnan asukkaista. Kaupungin virallinen nimi, saksalais-ruotsalainen "Arensburg", muutettiin Viron itsenäistyttyä vuonna 1918 nimeksi "Kuressaare", ja vuosina 1952–1988 kaupungin virallinen nimi oli "Kingissepa" Kuressaaressa syntyneen Viktor Kingisseppin mukaan. Yuezhit
Yuezhit oli indoeurooppalainen nomadiryhmä, joka eli Keski-Kiinassa Han-dynastian alkaessa noin 200-100 eaa. Heitä kutsuttiin nimellä Da Yuezhi. Heidän vihollisiaan olivat Xiongnut, jotka kukistivat Yuezhin sotajoukot 202 eaa. Tämän johdosta Yuezhit pakenivat länteen. Xiongnut kukistivat Yuezhin armeijan myös 177 eaa., jolloin osa Yuezhi-heimosta joutui Xiongnu-valtakunnan alaisuuteen. Osa Yuezhi-heimosta muutti Xiongnujen uhan takia vielä kauemmaksi länteen ja samalla he itse hyökkäsivät skyyttejä (sakat) vastaan. He etenivät Baktriaan ja Sogdianaan saakka vallaten Kreikkalais-baktrialaisen kuningaskunnan. Tällöin he perustivat Kušana-valtakunnan. Myöhemmin myös Intialais-kreikkalainen kuningaskunta joutui Kušana-valtakunnan alaisuuteen. Busan
Busan (, hanja 釜山) (aik. Pusan) on maakuntajaon ulkopuolinen metropolikaupunki Etelä-Korean kaakkoisosassa Japaninmeren ja Koreansalmen rannalla. Kaupunki rajautuu pohjoisessa Etelä-Gyeongsangin maakuntaan ja Ulsanin metropolikaupunkiin. Se on maan toiseksi suurin kaupunki pääkaupunki Soulin jälkeen, sekä Etelä-Korean suurin ja maailman viidenneksi suurin konttisatama. Kaupungissa oli vuonna 2015 yhteensä 3 559 780 asukasta. Dagestan
Tasavallassa toimii monia aseistautuneita puolisotilaallisia ryhmiä. Toukokuussa 1998 sissit hyökkäsivät hallintorakennukseen pääkaupungissa. Radikaalit wahhabimuslimisissit julistivat kesällä 1999 Dagestanin itsenäiseksi islamilaiseksi tasavallaksi. Samalla sissit julistivat myös pyhän sodan eli jihadin venäläisiä vastaan. Dagestanin eri kansallisuuksilla on sisäisiä alueriitoja, varsinkin avaarien ja lakien välit ovat kireät. Maan länsiosassa asuvat noin 80 000 tšetšeeniä puolestaan halusivat liittyä itsenäistyneeseen Tšetšeniaan 1990-luvulla. Lisäksi maan eteläosassa ja Azerbaidžanissa asuvat lezgit tavoittelevat itsenäisyyttä. Bežtan osa-alue
Bežtan osa-alue sijaitsee Dagestanin lounaisosan vuoristoseudulla. Lännessä se rajoittuu Tsuntan ja idässä Untsukulin piireihin sekä etelässä Georgiaan. Osa-alue kuuluu Avarskoje Koisun ja muu osa Tsuntan piiristä Andijskoje Koisun jokilaaksoon. Niitä yhdistävä Genuhin sola on talvella usein suljettuna voimakkaan lumentulon takia. Kaustinen
Ylivieskan–Kauhavan kantatien 63 ja Kokkolan–Lappeenrannan valtatien 13 risteyksessä sijaitseva Kaustisen seutukuntaan kuuluva Kaustinen on kulttuuriharrastuksiltaan vireä maaseutupaikkakunta. Tuzlan kantoni
Tuzlan kantoni (, , ) on yksi Bosnia ja Hertsegovinan valtioon kuuluvan Bosnia-Hertsegovinan federaation kymmenestä kantonista. Se sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan koillisosassa ja rajautuu Serbitasavaltaan, Brčkon piirikuntaan ja Zenica-Doboj’n kantoniin. Tuzlan kantonin pinta-ala on 2 649 neliökilometriä ja siellä on 477 278 asukasta (vuonna 2013). Kantoni jakautuu 13 kuntaan: Banovići, Čelić, Doboj Istok, Gradačac, Gračanica, Kladanj, Kalesija, Lukavac, Sapna, Srebrenik, Teočak, Tuzla ja Živinice. Pääkaupunkina toimii Tuzla. Buguruslan
Buguruslan () on kaupunki Orenburgin alueen luoteisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Volgan vesistöön kuuluvan Bolšoi Kinel -joen rannalla 516 kilometriä Orenburgista luoteeseen. Kaupunki on Buguruslanin piirin keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Sen läpi kulkee Samaran ja Ufan välinen rautatie (Buguruslanin asema). Malojaroslavets
Malojaroslavets () on kaupunki Kalugan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Protvaan laskevan Lužajoen rannalla 61 kilometriä Kalugasta koilliseen. Kaupunki on Malojaroslavetsin piirin keskus. Sen kautta kulkee Moskovan ja Brjanskin välinen rautatie (Malojaroslavetsin asema) sekä M3-valtatie. Asukkaita on 31 100 henkeä (vuonna 2008). Biləsuvar
Biləsuvar ) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Muganin alangolla 182 kilometriä Bakusta lounaaseen. Kaupunki on Biləsuvarin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakusta Astaraan johtava M3-valtatie. Asukkaita on 20 100 henkeä (vuonna 2010). Tepoztlán
Tepoztlán on kaupunki Meksikossa, joka sijaitsee 90 kilometrin päässä pääkaupunki Méxicosta etelään ja 18 kilometrin päässä Cuernavacasta pohjoiseen. 1920-luvun loppupuolen Tepoztlániin, silloiseen pieneen kylään, ei vielä johtanut maantietä. Kylä oli osa muinaista maailmaa, jossa ei vielä tunnettu pyörää, kunnes kylään johtava maantie rakennettiin presidentti Lázaro Cárdenasin hallituskaudella 1930-luvun lopulla. Vielä vuonna 1960 kyläläisten pihoissa saattoi nähdä temascaleja, saunan tyyppisiä hikoilumajoja. Nykyisin tuon pikkukaupungin pihoja halkovat vesijohdot ja temascalit ovat mennyttä aikaa. Elokuva "7 rohkeata miestä" filmattiin Tepoztlánissa vuonna 1960. Kazatšje
Kazatšje () eli Xahaatšyja () on kuntatason hallintoalue (kansallinen nasleg) ja sen keskuskylä Ust-Janskin ulusissa (piirissä) Sahan tasavallan pohjoisosassa Venäjällä.Kunta sijaitsee piirin pohjoisosassa. Keskuskylä sijaitsee Janajoen itärannalla, 451 kilometriä uluusin keskuksesta Deputatskista luoteeseen. Öskemen
Öskemen eli Ust-Kamenogorsk (, ) on kaupunki Kazakstanissa ja Itä-Kazakstanin alueen pääkaupunki. Vuoden 2012 alussa kaupungissa arvioitiin asuvan runsas 309 000 henkeä. Ghazni
Ghaznin varhaisesta historiasta tiedetään vain suhteellisen vähän. Ptolemaios mainitsee teoksessaan 100-luvulta 1 100 stadionin päässä Kabulista sijaitsevan "Ga(n)zakan", joka mahdollisesti oli Ghazni. Kiinalaistaustainen buddhalainen pyhiinvaeltaja Xuanzang mainitsee puolestaan "Ho(k)-si(k)-na"-nimisen kaupungin itsenäisen "Tsau-kiu-ch’an" eli Zabulistanin kuningaskunnan pääkaupunkina. Arkeologisissa kaivauksissa Ghaznista onkin löydetty esimerkiksi Buddhaa esittäviä terrakottapatsaita. Kaikki tutkijat eivät kuitenkaan pidä kahta edellä mainittua historiallisista lähteistä löytyvää mainintaa viittauksena nykyiseen Ghazniin. Islaminuskoiset arabit saapuivat Zabulistaniin Khorasanista ja Sistanista. Paikallisen vastustajan heille muodosti Zunbil, jonka kukisti vasta saffaridit 800-luvulla. Saffaridien jälkeen nykyisen Ghaznin alueesta tuli osa samanidien valtakuntaa. Kastelórizo
Kastelórizo (; myös "Kastellórizo", Καστελλόριζο) eli Megísti () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Välimeressä 3,7 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä ja rantaviivaa sillä on 19 kilometriä. Hallinnollisesti saari kuuluu Megístin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kastelórizo on Megístin kunnan pääsaari. Saaren pääkylä on myös nimeltään Kastelórizo eli Megísti. Jañaözen
Jañaözen () eli Žanaozen () on kaupunki Mañğıstawin alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee 150 kilometriä alueen pääkaupungista Aqtawista kaakkoon. Kaupungissa on 103 600 asukasta (vuonna 2013). Kuşadası
Kuşadası on kaupunki Turkin länsirannikolla. Vuonna 2014 siellä oli lähes 78 000 asukasta. Zahedan
Zahedan () on Iranin Sistanin ja Balutšistanin maakunnan pääkaupunki.
Zahedan sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kohdasta, jossa Iranin, Afganistanin ja Pakistanin rajat kohtaavat. Alue on karua aavikkoa ja keskimääräinen vuosittainen sademäärä on vain 73 millimetriä. Bežtan osa-alue
Bežtan osa-alue () on muodollisesti Tsuntan piiriin kuuluva kunnallinen itsehallintoalue Dagestanissa Venäjällä. Käytännössä piirin oikeudet omaava alue muodostettiin vuonna 1991, kun Tsuntan piirikeskus siirrettiin Bežtan kylästä Kideroon. Asukkaita osa-alueella on 9800 henkeä (vuonna 2009). Kozan
Kozan (aikaisemmin "Sis") on kaupunki Turkin Adanan maakunnassa. Se sijaitsee sisämaassa lähellä Välimeren rannikkoa Kilgenjoen varrella. Se on myös samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Taurusvuoret kohoavat sen pohjoispuolella. Meleuz
Meleuz (, ) on noin 60 000 asukkaan kaupunki ja Meleuzin piirin hallinnollinen keskus Baškortostanin lounaisosassa Venäjällä. Se sijaitsee Belajan varrella 205 kilometriä tasavallan pääkaupungista Ufasta. Qobustanin piirikunta
Qobustanin piirikunta (, ) on paikallishallintoalue Azerbaidžanissa. Vuonna 1990 perustetun piirin pinta-ala on 1369,4 neliökilometriä. Asukkaita on 40 500 henkeä (vuonna 2010). Kizner
Kizner ( ja ) on taajama ja maalaiskunta Udmurtiassa Venäjällä. Se sijaitsee Ljugajoen varrella 135 kilometriä Iževskistä lounaaseen. Taajama on Kiznerin piirin keskus. Sen kautta kulkee Kazanin ja Jekaterinburgin välinen rautatie. Asukkaita on 10 000 henkeä (vuonna 2002). Bežtan kieli
Bežtan kieli (bežtaksi "bežkalas mic") on bežtalaisten puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Tsuntan piirin Bežtan osa-alueen Bežtan, Tljadalin ja Hašarhotan kylissä. Bežtalaisia on muuttanut myös eräille muille Dagestanin paikkakunnille, Georgian Qvarelin piirikuntaan sekä itäiseen Turkkiin. Mahatškala
Mahatškala (, avaariksi МахIачхъала, kumykiksi Магьачкъала, dargiksi МяхIячкъала, lakiksi МахIачкъала, lezgiksi Махачкъала) on Venäjään kuuluvan Dagestanin tasavallan pääkaupunki. Se sijaitsee Kaspianmeren länsirannalla 2 166 kilometriä Moskovasta kaakkoon. Kaupungin pinta-ala on 498 neliökilometriä. Vuonna 2010 kaupungissa asui 572 076 henkeä. Turkvision laulukilpailu 2014
15. lokakuuta ilmoitettiin, että vuoden 2014 Turkvision laulukilpailun isäntäkaupunki ja -maa on Kazan ja Tatarstan. Kazan on Tatarstanin pääkaupunki ja suurin kaupunki. 1 143 535 asukkaalla Kazan on Venäjän kahdeksanneksi asutuin kaupunki. Kazan sijaitsee Volgan ja Kazanka-joen yhtymäkohdassa. Gurdžaanin piirikunta
Gurdžaani kuuluu Georgian viininviljelyalueeseen. Piirikunnan merkittävimpiin nähtävyyksiin kuuluu Qvelatsmindan 700-luvulla rakennettu, Georgian ainoa kaksikupolinen kirkko. Blagoveštšensk (Baškortostan)
Blagoveštšensk (, ) on kaupunki Baškortostanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Kaman sivujoen Belajan rannalla 42 kilometriä Ufasta pohjoiseen. Kaupunki on Blagoveštšenskin piirin keskus. Asukkaita on 33 600 henkeä (vuonna 2008).
Paikkakunta on syntynyt vuonna 1756 perustetun kuparisulaton yhteyteen. Kaupunki siitä tuli vuonna 1941. Nykyään Blagoveštšenskissa on metalli- ja kemian teollisuutta. Fezzan
Historiallisesti Fezzan on ollut Välimeren ja Sudanin alueen välisen karavaanikaupan tärkeä välietappi. Sen keskus oli muurein varustettu Murzuqin keidaskaupunki. Tärkeimmät kauppareitit olivat 1800-luvun puoliväliin saakka Bornu–Kawar–Fezzan–Tripoli ja Kano–Aïr–Ghat–Ghadames. Yhteyksiä on ollut myös nykyisen Sudanin ja Tšadin alueelle. Fezzanin kulttuurissa on afrikkalaisia vaikutteita.
Alueen vanhimpia tunnettuja asukkaita olivat garamantit. Myöhemmin se joutui Rooman valtaan ja sai nimen "Phazania". Arabit valtasivat Fezzanin vuonna 668, mutta paikalliset hallitsijat säilyttivät huomattavan osan määräysvallastaan. Samalla alueelle levisi islam. 1200–1400-luvuilla Fezzan oli vasallisuhteessa Kanem-Bornun hallitsijoihin. Ottomaanit valtasivat alueen 1570-luvulla, mutta ajoittain sillä oli varsin itsenäinen asema. Libyalainen karamanlien dynastia teki sinne sotaretkiä 1700-luvulla ja 1800-luvun alussa. Ottomaanit onnistuivat alistamaan Fezzanin 1800-luvun puolivälissä. Vuosisadan lopulla siitä tuli yksi senusien muslimiveljeskunnan keskuksista. Italia sai alueen pysyvästi hallintaansa vasta vuosina 1929–1930. Ranskalaiset joukot miehittivät sen toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1951 Fezzanista tuli yksi itsenäisen Libyan kuningaskunnan kolmesta osamaakunnasta. Ranska veti joukkonsa pois vuonna 1956. Turkestan
Turkestan on noin kolmen miljoonan neliökilometrin laajuinen alue Keski-Aasiassa. Se muodostaa pääosan Uzbekistanin, Turkmenistanin, Tadžikistanin, Kazakstanin ja Kirgisian alueista. Länsi-Turkestaniin luetaan kuuluvaksi myös Afganistanin pohjoisosa eli niin sanottu Afganian Turkestan. Itä-Turkestan eli Kiinan Turkestan eli Xinjiang kuuluu Kiinaan. Huzhou
Huzhou (, pinyin: Húzhōu Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Zhejiangin maakunnan pohjoisosassa, Taijärven etelärannalla, Jangtsejoen suistoalueella. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 70 kilometriä maakunnan pääkaupunki Hangzhousta pohjoiseen. Kaupungin väkiluku on 2,894 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 5 794 neliökilometriä. 
Huzhoun naapurina ovat etelässä Hangzhou, lännessä Xuanchengin, pohjoisessa Wuxin ja Suzhoun, sekä idässä Jiaxingin prefektuuritason kaupungit. Bandar Abbas
Bandar Abbas (, myös muodossa "Bandar ʿAbbās"; suom. ’Abbasin satama’) on Hormozgānin provinssin keskuskaupunki ja aliprovinssitason hallintoalue (šahrestan) Etelä-Iranissa. Kaupunki sijaitsee Hormuzinsalmen pohjoisrannalla, linnuntietä noin 1060 kilometriä pääkaupunki Teheranista eteläkaakkoon. Kaupunki sijaitsee lahdessa, jonka vastapäätä sijaitsevat saaret Qeshm, Lārak ja Hormuz. Sīstān ja Balūchestān
Sistan ja Balutšistan () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa rajautuen idässä Pakistaniin, koillisessa Afganistaniin, pohjoisessa Etelä-Khorasanin provinssiin, lännessä Kermānin sekä Hormozgānin provinsseihin ja etelässä Omaninlahteen. Sistan ja Balutšistan on pinta-alaltaan Iranin suurin provinssi (181 785 km, 11,16 % Iranin pinta-alasta) Vaduz
Vaduz on Liechtensteinin ruhtinaskunnan pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki (Schaanin jälkeen). Se sijaitsee maan keskiosassa Reinin itärannalla lähellä Sveitsin rajaa. Vaduz on Liechtensteinin ruhtinaan asuinpaikka ja maan hallituksen ja parlamentin eli maapäivien sijaintipaikka. Vaduzissa asuu noin 5 400 asukasta. Asteroúsia
Asteroúsia () on vuoristo Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkein huippu on Kófinas (Κόφινας), jonka korkeus on 1 231 metriä.
Asteroúsia-vuoristo sijaitsee Kreetan etelärannikon keskivaiheilla ja erottaa Messarán tasangon Libyanmerestä. Vuoret ovat suhteellisen matalia, mutta niiden rinteet ovat jyrkät. Vuoristossa on lukuisia rotkoja ja luolia, ja se on Natura 2000 -aluetta. Kizljar
Kizljar (avaariksi ja , lezgiksi Къизляр, lakiksi ja tabasaraniksi Гъизлар) on kaupunki Kaukasiassa Dagestanin pohjoisosassa Venäjällä lähellä Tšetšenian rajaa. Kaupunki sijaitsee Terekjoen alajuoksun pohjoispuolella, eurooppateiden ja varrella, noin 221 kilometriä maan pääkaupungista Mahatškalasta luoteeseen. Kaspianmerelle on runsaan 60 kilometrin matka. Platanistása
Platanistása () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Platanistásan kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 36 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Agiasmátin Pyhän Ristin kirkko ("Tímios Stavrós tou Agiasmáti"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Kaustinen
Kaustinen sijaitsee Keski-Pohjanmaalla. Sen naapurikuntia ovat Halsua, Kokkola, Kruunupyy ja Veteli. Dūkštas
Dūkštas on Liettuan koillisosassa, Utenan läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Ignalinan kunnallispiiriä. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 915 asukasta, mikä tekee siitä yhden pienimmistä kaupungeista Liettuassa. Augsburg
Augsburgissa on runsaasti metalli- ja koneteollisuutta. Aiemmin Augsburg oli myös merkittävä tekstiiliteollisuuden keskus, mutta sittemmin teollisuudenala on hävinnyt kaupungista lähes tyystin. Augsburgille ovat leimaa antavia suuret teollisuuslaitokset, kuten MANin ja Osramin tehtaat. Kaupungin eteläosassa Haunstettenissa toimii muun muassa EADSin tytäryhtiö Premium AEROTEC. Myös Fujitsu Siemens Computersilla ja Siemensillä on tutkimus- ja tuotantolaitoksia Haunstettenissa. Kaupungin itäosassa Lechhausenissa sijaitsee muun muassa KUKA AG:n tuotantolaitos. Unternehmensgruppe Freudenberg -konserniin kuuluva Vileda valmistaa kotitalouden puhdistustarvikkeita Augsburgissa. Kõrgessaare
Kõrgessaare () on Virossa Hiidenmaan saaren pohjoisosassa sijaitseva pienkauppala () ja entinen kunta. Kunnan asukasluku oli vuoden 2013 alussa 1 103, pinta-ala 379,50 neliökilometriä ja asukastiheys 2,9 asukasta neliökilometrillä. Daşoguz
Daşoguz () on Daşoguzin maakunnan pääkaupunki Turkmenistanin pohjoisosassa Keski-Aasiassa lähellä Uzbekistanin rajaa. Kaupungissa on 210 000 asukasta (2004) ja se on maan kolmanneksi suurin kaupunki. Se on perustettu 1800-luvun alussa venäläiseksi linnoitukseksi. Kaupunki on rakennettu neuvostomalliin, siellä on rautatieristeys sekä lentokenttä. Lisäksi sieltä on yhteys maailmanperintökohteisiin luettavaan Kunya-Urgenchiin. Sulak
Sulak on joki Dagestanin eteläosassa Kaukasiassa Itä-Euroopassa Venäjällä. Sen lähdehaarat saavat alkunsa Kaukasusvuoriston itäosasta, josta ne virtaavat pohjoiseen ja yhtyvät vähitellen yhdeksi joeksi. Saavuttuaan Kaspian syvänköön joki kääntyy itään ja laskee Kaspianmereen maan pääkaupungin Mahatškalan pohjoispuolella. Kőbánya-Kispestin asema
Kőbánya-Kispest on rautatie- ja metroasema Pestin puolella Unkarin pääkaupungissa Budapestissa. Metroasema on Budapestin metron linjan 3 käytössä. Magyar Államvasutakin kauko- ja taajamajunia kulkee Kecskemétin, Kelebian ja Szolnokin suuntiin sekä vastakkaiseen suuntaan Nyugati pályaudvarille Budapestin keskustaan. Azerbaidžan
Azerbaidžanin tasavalta () eli Azerbaidžan on sisämaavaltio Kaukasiassa Kaspianmeren rannalla. Naapurimaita ovat Georgia luoteessa, Armenia lännessä, Venäjä pohjoisessa ja Iran etelässä. Azerbaidžanille kuuluva Nahitševanin autonominen tasavalta sijaitsee erillään muusta maasta sen lounaispuolella Iranin, Turkin ja Armenian ympäröimänä. Azerbaidžanin keskellä sijaitsee itsenäiseksi julistautunut kiistanalainen Vuoristo-Karabahin alue. Azerbaidžanin tasavalta on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuodesta 2001. Suurin osa kansasta on šiiamuslimeita ja etnisesti azereita. Valtio on virallisesti demokraattinen, mutta todellisuudessa autoritaarinen. Kaikkien maassa järjestettyjen vaalien vapautta on arvosteltu. Irakin–Iranin sodan tausta
Irakilla ja Iranilla oli vanha kiista rajasta ja nimenomaan Shatt al-Arabin vesiväylästä, jossa kaksi suurta virtaa, Eufrat ja Tigris yhdistyvät. Irakilaisilla oli halua liittää osia Iranin maakunnasta Khūzestānista itseensä jo kauan ennen Saddam Husseinin valtakautta. Khūzestānissa, entisessä Arabistanissa asui lähinnä arabeja. Sodan perimmäinen syy lienee ollut Saddamin halu ratkaista vanha Irakin ja Iranin välinen kiista vesiväylästä sekä vallata Iranilta Abadanin lähellä sijaitsevia Khūzestānin öljykenttiä ja näin rakentaa Irakista voimakas paikallinen valtio. Tämä olisi myös kasvattanut Saddamin kansansuosiota. Kastélla (Pireus)
Kastélla () eli Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας) on Pireuksen kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee Pireuksen koillisosassa Fálironlahden rannalla.
Kastélla käsittää saman alueen kuin antiikin ajan Munikhia. Siihen kuuluu Kastéllan eli Profítis Ilíaksen kukkula, joka oli antiikin aikana linnoitettu kukkula. Nykyisen nimensä se on saanut paitsi linnoituksesta myös kukkulalla olevasta profeetta Elian kirkosta. Nykyaikana alue on tunnettu myös nimellä "Dexamení" (Δεξαμενή) siellä olevan suuren vesisäiliön mukaan. Liettuan maantiede
Liettuan korkeimmat kohdat ovat "Aukstojas" 293,8 metrin korkeudella, "Kruopine" (293,7 m) ja "Juozapine" (292,7 m). Pääkaupunki Vilna on 213 metriä merenpinnan yläpuolella. Xızın piirikunta
Xızın piiri sijaitsee Azerbaidžanin itäosassa Kaspianmeren rannalla. Se rajoittuu pohjoisessa Siyəzənin ja Şabranin piireihin, lännessä Quban ja Şamaxın piireihin sekä etelässä Qobustanin ja Abşeronin piireihin ja Sumqayıtin kaupunkiin. Pinta-alasta suurin osa on Kaukasuksen itäisimpään osaan kuuluvaa vuoristoa. Peñón de Alhucemas
Peñón de Alhucemas on saari ja yksi Espanjan territorioista (Plazas de soberanía) Marokon rannikolla. Peñón de Alhucemas on osa Islas Alhucemas -saariryhmää, johon kuuluvat myös lännempänä sijaitsevat Isla de Mar ja Isla de Tierra. Peñón de Alhucemas sijaitsee noin 300 metriä marokkolaisesta Al Hoceiman () kaupungista, 100 kilometriä länteen Melillasta ja 155 kilometriä itään Ceutasta. Ağstafan piirikunta
Piirin keskus on Ağstafan kaupunki, josta on 461 kilometriä maan pääkaupunkiin Bakuun. Toinen huomattavampi paikkakunta on Vurğunin taajama. Kuntia on yhteensä 24, taajamia 9 ja kyliä 29. Kaupunkiväestön osuus on 25,0 % (vuonna 2010). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan asukkaista 99,0 % on azereja ja 0,6 % turkkilaisia. Dusetos
Dusetos on pienikokoinen kaupunki itäisessä Liettuassa, Utenan läänissä, Zarasain kunnallispiirissä. Kaupunki sijaitsee 30 kilometriä länteen Zarasain kaupungista lähellä Sartai-järveä. Vuonna 2010 Dusetosin väkiluku oli 794 asukasta. Jutazan piiri
Jutazan eli Yutazın piiri (, tataariksi Ютазы районы, "Yutazı rayonı") on kunnallinen itsehallintoalue Tatarstanin tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee tasavallan kaakkoisosassa Baškortostanin vastaisella rajalla. Piiri on perustettu vuonna 1991 erottamalla sen alue Bavlyn piiristä. Sen pinta-ala on 759 neliökilometriä ja asukkaita on 22 700 henkeä (vuonna 2009). Nahitševan
Nahitševanin autonominen tasavalta on Kaukasiassa sijaitseva, Azerbaidžaniin kuuluva autonominen alue. Se sijaitsee eksklaavina muusta Azerbaidžanista erillään Armenian, Turkin ja Iranin ympäröimänä. Alueen pinta-ala on 5 500 km² ja väkiluku 398 000. Pääkaupunki on Nahitševan. Väestöstä 99 prosenttia on azereita ja loput pääosin venäläisiä ja kurdeja. Nahitševanin luonnonympäristö on kuiva, puoliaavikoitunut ja vuoristoinen.