Kuinka pitkä Liesjärvi on?
Liesjärvi (Laitila)
Liesjärvi on lähes umpeen kasvanut suojärvi, jossa on avovettä enää sokkeloisen kanavaverkoston verran. Sen vesialueen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys alle 300 metriä. Järven luusua sijaitsee pohjoispäässä, josta saa alkuunsa kaivettu suo-oja. Se virtaa 4,5 kilometriä "Liesjärvenojana" yhtyen Hinnerjokeen 2,6 kilometriä Hinnerjoesta etelään. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järven pinta-ala on 956 hehtaaria, pituus 7,2 kilometriä ja leveys 7,0 kilometriä. Järvellä on neljä vesiallasta, joita erottavat toisistaan harjujaksot tai kapea salmi. Lännessä on Kyynärä, joka jää Kyynäränharjun taakse. Kyynäränjuovasta pääsee Juovanselälle, joka muodostaa Soukonsalmen länsipuolelle vesialtaan, ja salmen itäpuolella aukeaa Hiiliniemenselän, Juuriniemenselän ja Soukkajärven muodostama suurin vesiallas. Järven luusuassa vedet patoaa Kettumäeltä laskeva harju, josta vesi virtaa Karjusillan ali viimeisen vesialtaan kautta Turpoonjokeen.
Iso Liesjärvi (Multia)
Järven pinta-ala on 130 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Se on 2,8 kilometriä pitkä ja 850 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on alavaa metsämaastoa, jossa painaumiin on kehittynyt soistuvaa metsää. Itäpuolella sijaitsee Heinälammen avosuo, jossa nimensä perusteella olisi ollut avoveden alue. Itäpuolella kohoaa heti Riihikangas, joka kohoaa 40 metriä järvenpintaa korkeammalle. Kauempana Heinälammen takana sijaitsevat vielä Väärävuori, Viitamäki sekä Urjaisvuori, ja järven eteläpuolella Kusinmäki. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta, jotka ovat pieniä luotoja. Iso- ja Pieni Mäntysaari ovat maatuneet yhteen ja saarelle on rakennettu kannas, joten saari onkin nykyään niemi. Liesjärvi (Keuruu)
Liesjärvi on Keuruun pohjoisin kyläkunta. Se koostuu Liesjärven, Hirvikylän ja Välkyn kylistä, jotka ovat aiemmin muodostaneet Liesjärven koulupiirin. Alueen kokonaispinta-ala on noin 106 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajalla ja sen rajanaapureita ovat Multia ja Ähtäri. Vuoden 1924 rajamuutoksen seurauksena osa Liesjärven kylästä siirtyi Ähtärin puolelle. Herttuanjärvi
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 450 metriä. Siihen laskee pelto-, metsä- tai suo-ojaa, yksi on Lintumaanjärven ja Levoniemenjärven yhteinen laskuoja Syrjälänpuro, ja toinen on pienen Kakarilammin laskuoja. Myös Likolammin vedet päätyvät järveen. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Rasinjoki, joka laskee Liesjärveen. Keskisjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järven vedenpinnan korkeutta on laskettu 1900-alussa huomattavasti. Kansallispuiston alueella on edelleen näkyvissä vanhoja rantatörmiä. Järven pohjasta on nostettu järvimalmia vielä ennen sotia. Isojakokarttaan tai muihin likimain saman ajankohdan karttoihin perustuvassa vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa Kyynäränharjua ei ole piirretty näkyviin. Sen tilalla on kuitenkin talvitietä merkitsevät viivat. Kalmbergin kartan pohjana olleessa, myös isonjaon karttaan tai muihin vastaavan ajankohdan karttoihin perustuvassa Senaatin karttakokoelman vanhassa pitäjänkartastossa Kyynäränharju on näkyvissä pohjoisessa ja etelässä, mutta väliin jäisi kartan mukaan usean sadan metrin avovesiosuus. Rekognosointiin perustuvassa Kuninkaan kartastossa 1700-luvun lopulta kyseinen osa järvestä on piirretty vain "selostuksen mukaan" hyvin ylimalkaisesti. Senaatin kartaston venäläisessä topografikartassa 1874 harju on merkittynä koko matkaltaan. Leejärvi
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 120 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 2,4 kilometriä pitkä Kortoja, joka laskee Koskeljärven ohi kaivettuun ohituskanavaan. Kanava on Välijoen jatke, joka yhdistää sen suoraan Hinnerjokeen. Järven rantaviiva on alle kilometrin pituinen ja ranta on pääosin avosuota. Läiskiöslampi
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Seitsemisen kansallispuiston ja Vahojärven välissä. Lammen ympäristö polveilee kalliosten mäkien väleissä, jonka kapeassa painaumassa se sijaitsee. Siihen laskee kaksi metsäojaa, jotka tuovat eteläisiltä ojitetuilta soilta suovettä. Lammen oma laskuoja yhtyy pian suurehkon Rikusennevan suo-ojiin. Ne valuvat luoteessa johto-ojaan, joka laskee Vääräjärven kautta Aurejokeen. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie on metsäautotie, joka ohittaa sen 100 metriä etelämpänä. Tielle pääsee Vahojärveltä ja Aurekoskelta. Tartlammi
Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee Tartlamminsuolta neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakoisrannalla, josta saa alkuunsa yli 5 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Tartlamminojana ja jatkuu Lehesjokena, joka lopuksi laskee Liesjärveen. Lehesjoki on aikoinaan perattu, mutta se aiotaan ennallistaa. Poikelisjärvi
Järven pituus on 2,4 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven itäpuolella noin 5,5 kilometriä Aurejärven kirkolta pohjoiseen. Siihen laskee toistakymmentä metsä- tai suo-ojaa ympäröiviltä metsäisiltä soilta. Suurin niistä on Myllyjoki, joka on Iso Mustajärven laskujoki. Toiseksi suurin on pitempi Teerioja, joka on ainoastaan Teerijärven laskuoja. Järven laskevat myös eteläpäässä Pahalammi ja pohjoispäässä Soppalammi. Järven oma laskuoja on Heinuunoja, joka laskee Heinuuseen. Veden laskennallinen vaihtuvuus järvessä on 50 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Rantojen läheisyydessä sijaitsee vain yhden maatilan peltoja ja rannalle on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet joko Aurejärveä kiertävältä maantieltä tai Iso Mustajärven ympärystieltä. Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järvi on 450 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven koillispäästä. Laskuoja on 2,3 kilometriä pitkä Kierumanoja, joka laskee Lavajärven Kierumanlahteen. Ylempänä rinteellä sijaitsee Ahvenuksen tila ja rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee metaäautoteitä pitkin Lavajärven kylän suunnalta. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 150 metrin etäisyydeltä sen itäpuolelta. Kiimasjärvi (Äänekoski)
Järven pinta-ala on 363 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 8,4 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Sen kautta laskevat pohjoisen Pyhäjärvi ja Saarijärven reitti Summasen kautta Äänekoskelle. Lounaisrannalla kohoavat korkeat Ohenmäki, Kaupinmäki ja Hietamanmäki vähintään 90 metrin korkeuteen. Järvi on pitkän ja kapea muoinen, mutta sillä on monia nimettyjä lahtia. Järven pohjoisosa alkaa Summasesta alkavan salmen kaakkoisosasta, jota kutsutaan Sahiksi. Järvi laajenee Pajulahden kohdalla jatkuen Pajukarin jälkeen yli 250 metrisenä kaakkoon päin. Suuren järvenselän kohdalla työntyy pohjoiseen päin kilometrin pituinen Savilahti, jonka itärannalla sijaitsee Parantala. Järvenselän eteläosassa on Etelälahden rannalla Rantakylä. Järvi jatkuu itään päin kaventuen samalla asteittain. Ennen kapeikkoa työntyy pohjoiseen Likolahti ja etelään Lehtojoen lahti. Järven viimeinen kapeikko sijaitsee Kiimaskosken yläpuolella Norolan talon edustalla. Siellä järvi kapenee salmeksi tai virtaikoksi, joka laajenee järveksi ennen Hietamankosken voimalaitosta. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta, joista Pajusaari sijaitsee pohjoisimpana. Se on yli 100 metriä pitkä ja sen pinta-ala on alle 0,5 hehtaaria. Järvenselän koillisrannan tuntumassa sijaitsee kartassa nimetön luoto. Likolahden kohdalla sijaitsevat suurimmat saaret Pukkisaari ja Pieni Pukkisaari. Pukkisaari on 150 metriä pitkä ja sen pinta-ala on yli 0,5 hehtaaria. Viimeinen saari on matalan Ukonlahden rantaluoto. Leppijärvi (Loimaa, itä)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,6 kilometriä pitkä Latvaoja, joka yhtyy Varvusenojaan ja jatkaa alempana Palojoen nimisenä. Palojoki, joka on Kourajoen pisin haara, laskee lopuksi Loimijokeen. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järven pinta-ala on 804 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,4 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, josta työntyvät etelään lyhyt Talvilahti ja 1,6 kilometriä pitkä mutta kapea Kutinlahti. Koillissuuntaan aukeaa Marjoniemen ja Halkoniemen taakse leveä järvenosa, jossa sijaitsevat esimerkiksi Majalahti ja Ruokonlahti. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Itäpuolella sijaitsee 60 metriä korkea Korkatinmäki, jonka matalampia huippuja on vielä etelämpänä. Talvilahden ja Kutinlahden välissä kohoaa 40 metriä korkea Myllyvuori. Vuorijärvi (Ikaalinen)
Järven pituus on 2,1 kilometriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Juhtimäeltä etelään ja viisi kilometriä Vahon kylästä koilliseen. Järvi on kaksiosainen ja järven pääallas on 2,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Pääaltaan pohjoispuoliskon länsirannasta haarautuu matala Kusiaisensalmi, joka on 450 metriä pitkä ja kapeimmillaan alle 20 metriä leveä. Se johtaa Luutalahteen, josta laskee Vuorikoski Vesajärveen. Järveen laskee kaksikymmentä ojaa tai jokea. Pohjoispäähän laskee koskena Liesijoki, joka on Liesijärven laskujoki. Eteläpään lounaisrantaan laskee Aivusjärven laskuoja. Eteläpään kaakkoisrantaan laskee Siltanevan kautta useampi suo-oja, jotka ovat usean järven ja lammen laskuojat. Tällaisia järviä ovat Tervalampi, jonka kautta laskee kaksi muutakin järveä, ja Pyydyslampi, jonka kautta laskee kahdeksan muuta järveä tai lampea. Vuorijärven eteläpäässä on matalaa, joten se on myös kivikkoinen. Sen eteläosassa sijaitsee suuri Vuorijärvensaari, joka on 300 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Leppäsjärvi
Rantaviivan pituus on 15 kilometriä. Peltovaltaisin alue muodostuu järven etelä- ja kaakkoisrannoille, missa sijaitsee Leppäsjärven kylä. Järven lähiympäristössä sijaitsee 15 maatilaa ja rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven voi kiertää yhdysteitä 13275 ja 13271 pitkin. Ensin mainittu tie ylittää järven Varissalmessa. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja kulkee Aureperällä järveä kiertäen 350 metrin päästä. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Alueen erikoisin retkikohde on Kyynäränharju, joka katkaisee Liesjärven Kyynärään ja Juovanselkään. Sen yli kulkee opastus, ja molemmissa päissä harjua on pysäköintipaikat, maihinnousupaikat ja käymälät. Pohjoispäässä sijaitsee lisäksi Hyypiönmaja, jossa on muita palveluja. Eteläosassa voi yöpyä Savilahdella ja Korteniemellä. Pohjoispuolella yksi lenkki käy Tapolanjärvellä ja loput reiteistä katoavat puiston pohjoisosiin. Liesjärvi (Ulvila)
Liesjärvi on kuivatettu järvi Kullaalla Ulvilassa Satakunnassa. Järven kuivatus suoritettiin 1830-luvulta lähtien. Kuivatuksen seurauksena saatiin heinäniittyä laiduntamiseen ja talvirehuksi. Myöhemmin järven reunaa raivattiin myös pelloksi. Nykyisissä kartoissa lukee entisen järven paikalla Liesjärvi, jolla tarkoitetaan suota. Valgjärv (Koorküla)
Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sen kaakkois- ja koillisrannat ovat melko jyrkkärantaisia. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskee muutama lyhyt oja, joista eteläpäähän laskee Kiisjärven laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 2,5 neliökilometriä. Järven laskuoja lähtee järven itärannalta koneellisesti suoranan ojana kaivettuna metsäojana, joka on johdettu Jõku jõgeen. Se virtaa pohjoiseen, missä se yhtyy Õhne jõgeen Rullissa 18 kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 26,8 metriä, jolloin se olisi Viron neljänneksi syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00375 kuutiokilometriä eli 3,75 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää tai peltoa ja niittyjä. Näsijärvi
Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Liesijärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 900 metriä ja sen pinta-ala on 138 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa suoiden täplittämässä erämaassa Hietakankaan länsipuolella. Järveen laskee suo- ja metsäojia ympäristöstä aina Karttiperältä saakka. Sen valuma-alueella sijaitsee pieni Haukilampi, jonka laskuoja on suo-ojien johtoja Kurkiluoma. Liesijärven laskuoja Liesioja lähtee järven eteläpäästä ja mutkittelee kolme kilometriä etelään Vahojärveen. Leppäsjärvi
Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 208 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven pohjoispuolella kolme kilometriä Parkanonjärven itäpuolella. Järvi on pitkänä melko selväpiirteinen. Sen eteläpää erottuu järvenselästä Mustasaaren takia ja Aureperä on puoli kilometriä pitkä lahti sen pohjoispäässä. Puoli kilometriä pitkä Totkulahti muodostaa oman vesialueensa, koska sinne pääsee 20 metriä kapean Varissalmen kautta. Mainita voi myös lyhyet Ojalahti ja Janakansaaren kainalossa oleva nimetön lahti. Järvessä on kuusi saarta. Janakansaari on nykyään niemi, joten suurin saari on Mustasaari. Muita pienempiä saaria ovat Mustassaren lähellä oleva Mustaniemenkari, Janakansaaren edustalla olevat Sippolansaari ja Myllymäensaari sekä Vainioniemen pohjoispuolella sijaitseva nimetön saari. Liekovesi
Järven rantaviiva on 12 kilometriä pitkä, ja ranta on pääosin peltoa tai taajama-aluetta. Liekovettä on vuodesta 1957 säännöstellyt Tyrvään voimalaitos, joten vedenpinta on luonnollista tasoaan korkeammalla. Vedenpinnan vaihteluväli on 56,75−57,60 metriä merenpinnan yläpuolella. Jotta vedenpinnan nostolla ei olisi ollut viljelylle ja asutukselle haittaa, rakennettiin Liekoveden ympärille alaville osille suojavalli. Suojavallin takana virtaavat myös Pesurinoja kilometrin verran ja Vaunujoki kolmen kilometrin verran. Eräsjärvi
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on laajan C-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen eteläosa muodostuu kapeasta lahtimaisesta järvenosasta. Eteläosan lahtea kutsutaan nimellä Taipaleenlahti ja C-kirjaimen toista sakaraa Lepolahdeksi. Järvi on muodostunut mäkisessä maastossa mäkien välisiin laaksoihin. Lounaispuolen kalliomäki Kotimäki kohoaa 30 metriä vedenpintaa korkeammalle ja myös samankorkuinen pohjoisrannan Kukkulanvuori näkyy järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen länsi- ja etelärannat ovat peltomaata ja muut rannat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 9. Lieslammi (Eura)
Pyöreähkön järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Järven luusua on metsäoja, joka sijaitsee järven koillisrannalla. Siitä saa alkuunsa yli kilometrin pituinen laskuoja, joka laskee Pitkäjärveen. Järven rantaviiva on 460 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Lammelle ei johda mitään tietä. Luodesjärvi
Järven pituus on 500 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se sijaitsee Luoteen kylän luoteispuolella ja 2,5 kilometriä Liesijärvestä koilliseen soistuneessa metsämaastossa, jota on hieman ojitettu. Järveen on kaivettu kuusi ojaa, joista etelärannasta lähtee järven laskuoja. Oja yhtyy Vähä-Pahlasesta ja Iso-Pahlasesta alkavaan laskuojaan, joka vuorostaan yhtyy Liesijärveen laskevaan Papinojaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 94 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja järvi on autio. Sinne ei kulje teitä ja lähin tie on 500 metrin päässä järven ohittava seututie 332. Jääsjärvi
Jääsjärvi on järvi Hartolan ja Joutsan kuntien alueella Päijät-Hämeessä ja Keski-Suomessa. Sen pinta-ala on 81,11 km², ja se on pinta-alaltaan Suomen 54. suurin järvi. Vedenpinnan korkeustaso on 92,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Liesjärvi (Tammelan Susikas)
Liesjärvi eli Pikku-Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Vaihijoen valuma-alueeseen. Lieskylä
Lieskylässä ei ole omaa koulua saati muita palveluita. Se on kuitenkin varsin lähellä Tuuria ja Ähtäriä, joten luonnon rauha ja Liesjärvi houkuttelee mökkiläisiä kylälle. Liesjärven rannoilla onkin paljon mökkejä ja pitkä uimaranta. Miljoonapilkin myötä istutetut kalat houkuttavat myös lomalaisia järvelle. Kivijärvi (Lahti)
Järven pinta-ala on 215 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven rantaviiva on niemien ja lahtien vuoksi rikkonainen. Järvellä onkin kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Ritaniemen ja Lintusaaren edessä olevat salmet. Huomattavia niemiä ovat Kylmästenkallio, Kullankallio, Ritaniemi ja Lintusaari. Järvi on ulottuvuuksiaan paljon kapeampi. Sen suurin leveys järven keskivaiheilla alle kilometri. Järven ympäristössä vaihtelevat kallioiset mäet ja savikkoiset laaksot. Järvelle näkyy muun muassa Kylmästenkallio, jonka jyrkänteiset rinteet putoavat järveen. Muita mäkiä ovat Sopenmäki järven pohjoisosassa, Aataminkallio ja Pirunkallio järven keskivaiheilla sekä Tissistenmäki ja Sokeritopanmäki järven etelärannoilla. Limojärvi
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee muutama kilometri Ritvalasta pohjoiseen metsämaastossa. Järvi on melko ruohottunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Siihen laskee neljä suo-ojaa, jotka tuovat pohjois- ja itäpuolella sijaitsevan ojitetun suon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se virtaa vajaa 3 kilometriä etelään ja laskee Vanajaveden Vanajanselän pohjoisrantaan Suolahteen. Suolahti on luonnonsuojelualue. Järvi on 300 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Kaikki rannat ovat avosuota ja se onkin autio. Järvelle ei johda tietä, mutta sen lähelle pääsee yhdystieltä 13949 lähteviltä metsäteiltä. Liesjärven kansallispuisto
Liesjärven kansallispuisto sijaitsee pääasiassa Tammelassa Kanta-Hämeessä lähellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaa. Se on perustettu vuonna 1956, joskin osia puiston alueesta suojeltiin jo 1929. Puistoa on laajennettu 1980- ja 2000-luvulla, ja nykyään sen pinta-ala on 21 neliökilometriä. Puiston alueella on rantaviivaa lähes 50 km. Iso Seitsemisjärvi
Järven pituus on 1,0 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisharjun itäpuolella olevassa mutkassa aivan Vähä Seitsemisjärven eteläpuolella. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat 90 ja 30 metriä pitkät, ja se on matala ja paikoin ruohottunut. Avovettä on loppukesällä noin puolet järven pinta-alasta. Vaikka järvi kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon, on siihen kaivettu neljä suo-ojaa. Järven koillisrannan keskimmäiseen lahteen laskee Vähä Seitsemisjärven laskuoja, johon yhtyy myös Iso Kivijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä Seitsemisjokena, joka yhtyy Liesijokeen lähes viiden kilometrin päässä. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 17 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Itärannat ovat harjujakson rinteitä ja itärannat soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta sen viereistä harjua seuraa Länsi-Aureelta alkana maantie. Tieltä laskeutuu lyhyt tie järven itärantaan. Kivijärvi (Kiikka)
Järven pinta-ala on 28,1 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee vain kolme tulo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla Joensuunlahdessa, josta saa alkuunsa 3,6 kilometriä pitkä Kivijärvenoja, joka jatkaa Tyrisevänojan kautta 9,3 kilometriä pitkään Luojokeen. Luojoki laskee Kokemäenjokeen Äetsän yläpuolella. Liesjärven kansallispuisto
Noin viiden kilometrin päässä kansallispuiston pohjoispuolella sijaitsee Hämeen luontokeskus. Aurajärvi
Järven pinta-ala on 48,0 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys on 400 metriä. Se on U-kirjaimen muotoinen, jossa pisin näkymä kilometrin mittainen. Järvellä ei ole varsinaista laskujokea, sillä siitä lähtevät ojat ovat lyhyitä. "Ojansuunlahdessa" ranta on kuitenkin niin matalaa, että sitä kautta vesi voisi virrata metsässä oleviin ojiin ja valua ala rinnettä aina "Auraojaan" asti, mistä vedet sitten valuisivat Lievijärveen. Toinen vaihtoehto liittyy "Huittistenlahden" matalaan kannakseen, mistä vedet voisivat myös valua "Jalonojaan". Virallisesti Aurajärvi liitetään Lievijärven vesistöön. Järven rantaviiva on 7,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärvi ei kuulu kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Kansallispuiston rantoja ovat esimerkiksi lyhyt osuus Taipaleen suulla, pääaltaan länsirannat yhdessä Kyynäränharjun ja Juovanselän pohjoisrantojen kanssa, pääaltaan saaret ja kaikki Kyynärän rannat. Puistoon kuuluu lisäksi lyhyitä rantaosuuksia muuallakin. Längelmävesi
Järven tilavuus on 909 miljoonaa kuutiometriä eli 0,909 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 59,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 470 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 204 kilometriä. Monilla rannoilla ovat korkeussuhteet suuret, mutta vuosina 1604 ja 1830 tapahtuneiden järven vedenpinnan alenemisten vuoksi on myös laajoja alavan maan rantoja. Villikanselältä näkyy kaakossa Valkeisvuori, joka kohoaa 90 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen edessä on pienempi Keikanvuori ja Majaalahdella oleva kallioinen Pihovuori, jotka kohoavat molemmat 60 metrin korkeuteen. Vaikuttavan näköinen on Ristinselällä oleva Eräpyhän niemi, jonka huippu nousee 80 metrin korkeuteen, sekä Papinselältä näkyvä ja Neulaniemessä sijaitseva Korrinvuori, joka on myös 80 metrin korkuinen. Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Sen rantaviivan pituus on 14,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vain järven kaakkoispään Lahdenperässä ovat rannat avosuota. Järven vaikutusalueella sijaitsee yksi maatila ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven luoteispään ohittaa rantaa viistäen Hallilta valtatielle 9 johtava kylätie. Siitä haarautuu järven rannoille useita teitä. Iso Liesjärvi (Multia)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0014 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee karttojen mukaan Palokärjenkallion edustalla järven eteläpäässä. Tallusjärvi
Järven rantaviivan pituus on 138,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 45,1 kilometriä. Järven pohjoispää varsin on sokkeloinen. Viitasaaren ympäristö pirstoutuu kapeiksi salmiksi ja Luvelahti työntyy pohjoiseen saaren takaakse. Lintulansyvä sijaitsee 2,6 kilometriä pitkän lahden puolivälissä ja se pohjukassa sijaitsee Talluskylä. Itärannan lähellä Lintulanmäki kohoaa 55 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Kurikkasaaren koillispuolelle työntyy kolme kilometriä pitkä, matala ja kivinen Pirttilahti, joka kääntyy Murtoniemen taakse. Kurikkasaaresta Tallussalmeen on 8,9 kilometriä matkaa ja sen kilometrin leveä selkä on vähäsaarinen. Pohjoisosan rannat ovat pääasiassa matalia. Pienen tallusjärven länsipuolella kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen Muuraismäki. Pienellä Tallusjärvellä on muuten matalaa rantaa. Se luoteispäässä sijaitsee pieni Luvelahden kylä. Ainasjärvi
Järven pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaaton rinteessä olevassa painaumassa. Siihen ei laske ojia, mutta sen laskuoja lähtee eteläpäästä ja juoksee kaakkoon päin yli 600 metriä laskien Siisjärveen. Ojan varrella sijaitsee pelto, jonka kuivatusvedet kerääntyvät ojaan. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä. Ranta on soistunutta metsää. Suon reunaan jyrkkään rinteeseen on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa metsätie Nurmista. Liivajärv (Paganamaa)
Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 4,3 ha (hehtaaria, Latvian puolella 2,3 ha ) ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven suurin syvyys on 19,8 metriä, mutta järvellä on suuri yli 19 metrinen syvänne. Järven vedenpinnan korkeutta ei ole ilmoitettu, mutta sen on oltava hieman alempi kuin yläjuoksun Kikkajärvellä joka on 128 metriä mpy. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka juoksee laakson pohjalla olevan järviketjun läpi. Yläpuolelta Liivajärveen laskee Sarapuujärven laskujoki ja Liivajärvi laskee Väike-Mudajärven. Peeli jõgi kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on metsämaata. Järveen viettävät jyrkästi ja jyrkkien rinteiden päällä on Viron puolella maatila sekä näköalatorni. Maatalouden ojat ovat syövyttäneet sadassa vuodessa rinteisiin syvät ojat (), joiden tuomat hiekat ovat levinneet rantaan muodostaen hyvän uimapaikan. Rannat ovat kovapohjaisia, mutta jyrkkenevät nopeasti. Järven Viron puoleisella rannalla kulkee patikointipolku. Haaralammi (Ylöjärvi)
Lammen pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Liesijärven itäpuolella Pirunkorven ja Natturin vieressä. Alue on pääosin soistunutta metsämaata, joka on harvaan ojitettu. Lampeen on kaivettu kahdeksan ojaa, joista eteläisin toimii lammen laskuojana. Laskuoja virtaa Pahalammin läpi kunnes se laskee Liesijärveen 3,5 kilometrin jälkeen. Lampi on pitkä ja kapea, mutta länteen työntyy yksittäinen 100 metrinen lahti. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie, joka vie Liesijärven itärannalle, ohittaa sen 150 metriä pohjoisessa. Liehujärvi
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. Kenesjärvi
Kenesjärvi (saameksi "Ganešjávri") on järvi Suomen Lapissa, Utsjoen kunnassa. Tämä 64,58 hehtaarin suuruinen järvi kuuluu Tenojoen vesistöalueeseen. Sen rantaviivan pituus 8,5 kilometriä. Järvi on neutraali, rehevä, lievä humusleima.
Järvi on Kevon rotkoalueesta koilliseen, E75-tiestä itään. Ajomatkaa Utsjoelle noin 24 kilometriä. Likolammi (Tammelan Liesjärvi)
Lampi on 50 metriä pitkä ja se sijaitsee 350 metriä herttuajärvestä pohjoiseen pienessä soisessa painaumassa. Lampeen tule ojia, mutta sen laskuoja on kaivettu pelto-ojien yhteyteen ja ne laskevat Herttuajärveen. Liesjärvi (Laitila)
Liesjärvi on Satakunnassa Laitilan ja Euran rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Hinnerjoen alueeseen". Liesjärvi (Laitila)
Liesjärvi kuivatettiin osittain 1800-luvulla. Nykyään se on keväisin tulviva ja kesäisin matala ja kuivillaan. Liesjärvi on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja yhdessä läheisen "Liesrahkan" ja suuren "Iso-Hölön" kanssa se muodostaa Natura 2000-alueen. Sääksjärvi (järvi Pirkanmaalla)
Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Kaikki rannat muutamaa kohtaa lukuun ottamatta ovat rakennettuja. Koko itärantaa on varattu rautatielle ja viidelle kiinteistölle johtavalle tielle, joka alkaa järven eteläpäästä. Sääksjärven kaakkoispuolella sijaitsee samanniminen asuinalue. Yhdessä valtatien 3 kanssa ne ovat houkutelleet järven lähiympäristöön teollisuutta ja muita asuinalueita, joita on pääasiassa Lempäälän puolella itä- ja lounasrannoilla (Sipilä). Pirkkalan puoleisilla rannoilla Kaitalankulmalla on jonkin verran asutusta. Rajasaaresta lähtevät rajat jakavat järven kolmen kunnan kesken. Suurin osa järvestä kuuluu Lempäälän kuntaan, pohjoispäästä yhteensä noin kolmannes kuuluu sekä Tampereen kaupunkiin että Pirkkalan kuntaan. Matojärvi (Lempäälä)
Järvi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Järvi sijaitsee soistuneessa painanteessa ja siihen kaivettu yksi suo-oja. Järvellä on kaivettu laskuoja, joka lähtee järven länsipäästä ja se virtaa 600 metriä kaivettujen ojien kautta Kaitajärveen. Järvillä on korkeuseroa yli kuusi metriä. Järven rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Sen itäpään vierestä kulkee Pirkkalan Keskisenkulman ja Lempäälän Asemakylän toisiinsa yhdistävä metsäautotie. Birgitan polku poikkeaa tieltä järven kohdalta ja kulkee kalliomäen päällä ennen laskeutumistaan Kaitajärvelle. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järvi saa pääosan vedestään Liesjärven valuma-alueelta, sillä se on Pihlajaveden reitin latvavesiä. Liesjärven alueella on kahdeksan yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Hirvijärvi (91 ha) laskee Liesjärven koillispäähän Pilkonjokea eli Hirvijokea myöten. Polvilammen (10 ha) laskuoja yhtyy Pilkonjokeen sen puolivälissä. Hietalampi (18 ha) laskee metsäojia pitkin Ruokolahteen. Samaa ojaa käyttävät myös Keskinenlampi (7 ha) ja Törsilölampi. Kuolemaiset (6 ha ja 1 ha) laskevat Kuolemaisenpuroa pitkin Majalahteen. Kauempaa laskevat vielä Ahvenlampi (9 ha) ja Kotalampi (2 ha). Leveäjärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen korkean mäen lakualueella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule teitä. Aurejärvi (järvi)
Rantaviivan pituus on 106 kilometriä, koska se polveilee muodostaen monia niemiä ja lahtia. Myös lukuisat saaret lisäävät rantaviivan pituutta. Erityisiä lahtia on muutama. Järven eteläpäässä sijaitsee Linnanlahti, joka muodostaa kuin oman järvialtaansa Vekaraniemen taakse. Sen rannalla on paljon vapaa-ajan asuntoja. Itärannalla sijaitsee Mertuulammi, jonka lahdensuu on vain noin 10 metriä leveä. Lampeen tai lahdenpohjaan laskee Pitkäjärven valuma-alueen laskujoki. Itärannalla Itä-Aureen kohdalla sijaitsee Saksanlahti, jonka 70 metriä leveä lahdensuu sulkee sisäänsä laajan ja asutun lahden. Järven pohjoisosassa laskee Vähä Mustajärven valuma-alueen laskuoja Riitinoja haarautuen sekä Riitinlahteen että Riitinniemen länsisivulle. Kiisonperä on pitkä ja kapeneva lahti, jonka lahdenpohjaan Iso Tervajärven valuma-alue laskee vetensä. Jänislahti sijaitsee Suksilahden perällä ja Jänsilahteen laskee pienen Jänisjoen valuma-alueen laskuoja. Tämän eteläpuolella sijaitsee vielä Kuirinlahti, joka muodostaa oman altaansa ja mihin on rakennettu paljon vapaa-ajan asuntoja. Järven eteläpää on saarien ja lahtien muodostama sokkelinen lahti, josta Aurejärven laskujoki saa alkuunsa. Sen nimi on Aurejoki ja se juoksee Käärmelammin ja Saunalammin kautta ensimmäiseen koskeensa. Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Jaakkolankylästä ja Karttiperän tien puolivälissä. Järven ympäristössä metsämaat ja suot vuorottelevat. Suot on ojitettu ja Saaresjärveen laskeekin kolme laaja-alaista suo-ojaa sekä suurempi Haarainluoma. Se on Lylyjärven laskujoki, jota kutsuttiin aiemmin nimellä Lylyjoki , ja joka kerää ojitettyjen soiden ja Lylynevan turvetuotantoalueen kuivatusojien vettä laajalta alueelta. Järven laskuoja yhtyy Peräjärven laskuojan Peräjärvenjoen kanssa johto-ojaksi, joka laskee Jaakkolanjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lähes kaikki Saaresjärven rannat ovat metsäistä suota tai jopa avosuota. Rantavyöhykkeen taakse on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä kota. Kodan kautta kulkee polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 13355. Liesjärvi (Keuruu)
Liesjärven kyläkoulu lopetettiin vuonna 2005, jolloin kyläseura osti sen käyttöönsä. Koulu on kyläläisten käytössä. Sisällä on liikuntasali ja ulkona pallokenttä. Lisäksi koulun vieressä on kahden kilometrin valaistu hiihtolatu. Kyläkeskuksen länsipuolella on Liesjärvi-niminen järvi. Lehmusjärvi
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Jänisjärvi (Kihniö)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa Jänisnevan ja Välivuoren välissä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta kahta pientä rantaosuutta. Järveen laskee vajaa kymmenen suo-ojaa ja laskuoja on kaivettu alkamaan järven luoteispäästä. Laskuoja on 900 metriä pitkä ja se laskee Nerkoonjärven etelärantaan Korpiniemen viereisen lahdenpohjukkaan. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu yksi loma-asunto. Sille johtaa tie, jolle pääsee yhdystieltä 13359. Käytöstä poistettu Aitonevan rata ohittaa järven pohjoisrantaa myöten. Lievijärvi
Järven pinta-ala on 116 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,9 kilometriä pitkä Kuoppalanjoki, joka laskee Kauvatsanjokeen. Pätkysjärven laskuoja Pätkyksenoja on kilometrin mittainen. Aurajärvi laskee suo-ojia myöten, mutta jatkanee Auranojaa myöten ja laskee Lievijärveen Jyränlahdessa. Metsäojia laskee järveen runsaasti. Isojärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 500 metriä. Siihen laskee kaksitoista suo- tai metsäojaa, joista eräät tuovat vettä sekä Hepolammilta ja Tervalammilta että Riihilammilta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, jossa kolme ojaa yhtyvät Myllylammiin. Näistä pohjoisin lienee luontainen laskuoja. Laskuojan pituus on 300 metriä ja se virtaa Myllylammin läpi. Oja jatkaa Mustijokena laskien lopuksi Liesjärveen. Liesjärven kansallispuisto
Kansallispuisto on osa karua ja harvaan asuttua Tammelan ylänköä ja rajoittuu idässä alueen suurimpaan järveen Liesjärveen, jonka vastarannalla on Tammelan Liesjärven kylä. Laajennusten jälkeen puisto ulottuu myös läheisten Kyynäräjärven ja Tapolanjärven rannoille ja siihen kuuluu myös Tartlammi Somerniemen puolelta. Pielisjärvi
Vuonna 2014 Lieksa, Nurmes, Juuka ja Valtimo aloittivat kuntaliitosselvityksen. Kuntaliitoksen toteutuessa syntyisi uusi Pielisjärven kaupunki, jonka väkiluku olisi noin 28 000 ja joka olisi pinta-alaltaan Suomen kolmanneksi suurin kunta ja suurin kaupunki, 8 607,02 km². Uuden Pielisjärven kaupunginjohtajaksi on suunniteltu nykyistä Nurmeksen kaupunginjohtajaa Asko Saatsia. Jyrkeejärvi
Järven pinta-ala on 286 hehtaaria eli 2,9 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sillä on avoin järvenselkä, joka jakautuu eteläpäässä Hakemanimen molemmille puolille lahdiksi. Läntinen lahti on nimeltään Kankaanpäänlahti ja länsirannastaan Rapalahti. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, mutta sen rantoihin ulottuu muutama peltoalue. Ainoa korkea mäki on Liesvuori, joka kohoaa 25 metriä järveä korkeammalle ja joka näkyy järvelle sen länsirannassa. Järvessä ei ole saaria. Võrtsjärvi
Võrtsjärvi (, ) on Viron ja koko Baltian toiseksi suurin järvi. Se on suurin kokonaan Virossa oleva järvi ja suurin kokonaan Baltiassa oleva järvi. Se sijaitsee Etelä-Virossa Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalla, ja sen eteläosa ulottuu myös Valgamaan puolelle. Võrtsjärven pinta-ala on 270 neliökilometriä, sen pituus on 34,8 km ja leveys 14,8 km. Järvi on kuitenkin hyvin matala, keskisyvyys on 2,8 metriä, ja luonteeltaan se on rehevä. Suurijärvi (Liperi)
Järven rantaviivan pituus on 66 kilometriä, ja rannat ovat metsämaata, joka on paikoin hieman soistunut. Järven lähiympäristössä ei ole maatiloja, mutta järven rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven ohitse kulkee Pieksämäki–Joensuu-rautatie, jonne on rantanäkymä Poroselän kohdalla. Liperin ja Heinäveden raja halkaisee järven kahtia niin, että Sallisensaari jää Heinävedelle. Lieksajärvi
Lieksajärvi () on suurehko järvi Vuoksen vesistön Lieksan reitin latvoilla Venäjän Karjalassa Mujejärven piirin Repolan ja Lentieran kuntien alueilla, Suomen itärajan läheisyydessä. Järvi on pitkänomainen luode-kaakko-suunnassa kuten muutkin alueen suuret järvet. Järven suurin leveys on noin 11 km, pituus 27 km, pinta-ala 166 km, suurin syvyys 34 m ja keskisyvyys 8,6 m. Se sijaitsee 174 metriä merenpinnan yläpuolella. Lieksajärvi laskee Suulajokea Lentieran kautta Lieksanjokeen ja Pieliseen Suomen puolelle. Järvi on puhdas ja sangen kalaisa. Veisjärv
Järven pinta-ala on 481 hehtaaria (ha) ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä.
Sen laskujoki on Õhne jõgi, joka laskee kolmen kilometrin päässä Mäeküla järveen ja huomattavin tulo-oja on Anikatsi kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 26,1 km².
Järvi on luodattu ja sen suurin syvyys on 4,0 metriä ja keskisyvyys 1,3 metriä. Järven laskennallinen tilavuus voidaan arvioida 0,0063 kuutiokilometriksi (km³) eli 6,3 miljoonaksi kuutiometriksi (m³). Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Ristijärvi (järvi Orivedellä)
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvi on tosiaan ristin muotoinen, koska sen keskialueelta työntyy neljään eri suuntaan lyhyet lahdet. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä, jonka kallioperän ruhjeet ovat syy järven erikoiselle muodolle. Järvelle näkyy joitakin mäkiä. Esimerkiksi etelässä rantaan laskee jyrkästi Varisvuoren rinteet. Sen huippu kohoaa lähes 40 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Itärannasta kohoaa hieman matalampi Huutovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee pohjoisessa lahdessa. Metsäisessä saaressa on joitakin rakennuksia. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannoista alle puolet ovat peltomaata ja loput metsämaata. Pohjoisessa lahdessa on pieni ala pajuvaltaista suota, mutta muuten rannat eivät ole soistuneita. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä tai viisi maatilaa sekä hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka on Talviaisista ja Hirvijärveä yhdistävä maantie. Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lopenkulma)
Järven pituus on 200 metriä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sjaitsee kolmen mäen välissä ja rantojen lähimetsät ovat soistuneet hieman. Järveen laskee kaksi ojaa, mutta suurin vesimäärä tulee Myllyjoen läpivirtauksesta. Myllyjoen yläosaa kutsutaan Tipanojaksi ja laskee Kolmilopista. Myllyjoki jatkaa Karhelammin läpi Karhejärveen. Rantaviivaa on vain puoli kilometriä ja järven pohjoispuolella sijaitsee yksi tietön vapaa-ajan asunto. Järven lähelle johtaa metsäautotie, joka alkaa läheisen maatilan pihapiiristä. Hirsjärvi (Tammela)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Tammelan ja Forssan syrjäkylillä, joita kutsutaan Hirsjärvenkulmaksi ja Pikonkorveksi. Ympäristön soita on ojitettu ahkerasti ja niiden kuivatusvesiä tuo kahdeksan ojaa, jotka on ohjattu järveen. Järvi on valuma-alueensa latvajärvi. Sen laskuoja on Luonnonoja, joka virtaa luonnollisesti mutkitellen metsäpurona pohjoisessa kilometrin päässä sijaitsevaan sijaitsevaan Lahmajärveen, joka edelleen laskee Kokonjärven kautta Rutajärveen. Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata ja etelä- ja pohjoisrantaan rajautuu peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee useita maatiloja ja varsin runsaasti vapaa-ajan asuntoja (noin 40). Niille johtaa tiet Tammelan ja Toijalan yhdistävältä yhdystieltä 2846. Tammelan ja Urjalan välinen raja ylittää järven niin, että suurin osa järven eteläosasta kuuluu Tammelaan. Paisjärvi
Järven pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Sen ranta on itä- ja eteläpuolelta moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja oiselta rannalta peltoa. Itärannalla on viisi loma-asuntoa ja lounaassa on yksi maatila. Liesijärvi
Liesijärvi on Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaalla ja sen rannat ovat puolittain soistuneita. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven länsipäästä. Se yhtyy 1,3 kilometrin jälkeen Tavinojaan, joka laskee Kyrösjärven Viljakkalanselkään. Valuma-alue on vain yksi neliökilometri, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 166 vuorokautta. Rantaviivan pituus 1,5 kilometriä. Rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja länsipuolella sijaitsee Lehmijärven maatila. Järvelle pääsee idästä yhdystieltä 2763 tai lännestä Hämeentaipaleelle johtavalta tieltä. Toisvesi
Järven pinta-ala on 2 940 hehtaaria eli 29,4 neliökilometriä. Se on 16 kilometriä pitkä ja 8,5 kilometriä leveä. Pituusmitat antavat järvestä suurjärven vaikutelman, vaikka se on todellisuudessa vinon Y-kirjaimen muotoisena varsin kapea. Läntinen haara on 16 kilometriä pitkä ja se on leveimmillään 1,7 kilometriä leveä. Itäinen haara on vain 12 kilometriä pitkä, ja se on leveimmillään 1,2 kilometriä leveä. Voidaan tulkita, että läntinen haara on järvenselkä, josta haarautuu pohjois-koilliseen 7,2 kilometriä pitkä sivuhaara, ja joka taipuu pohjoispäässä etelään 1,6 kilometriä pitkänä Ohtolanlahtena. Itäisen haaran lahdensuu levenee itään Murtolahtena, jossa sijaitsee Ilomäen kylä. Kivijärvi (Ylöjärvi, Itä-Aure)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 650 metriä ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Aurejärven kirkosta pohjoiseen Vehkoslammen ja Tuomiojärven lähellä. Sen valuma-alueella ei sijaitse paljoakaan suota ja järvi on varsin karu. Siihen laskee toistakymmentä hyvin lyhyttä metsäojaa ja yksi pitkä suo-oja. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen pohjoisrannalla lahden pohjukassa. Oja on koneellisesti oikaistu ja 1,6 kilometriä pitkä suo-oja, joka yhtyy Jakopuroon hieman Paskolammin yläpuolella. Jakopuro laskee Paskolammin jälkeen Vähä Mustajärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 389 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Järven luoteiskulmassa sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350, joka ohittaa järven sen länsipuolelta 150 metrin etäisyydeltä. Lestijärvi (järvi)
Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Liesijärvi (Ylöjärvi)
Rantaviivan pituus on 16,7 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa moreenista metsämaastoa, mutta myös suorantoja esiintyy paikoin. Järven ympäristössä on vain kolme maatilaa tai entistä maatilaa. Rannoille on rakennettu lähes 40 vapaa-ajan asuntoa, joista viisi sijaitsevat saarissa. Niille johtaa tiet läheiseltä seututieltä 332. Kisõjärv
Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0 m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,2 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km³ eli 1,3 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista. Martinjärvi (Keuruu)
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 0,9 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavassa metsämaastossa ja on osa Liesjärvestä alkavaa Pihlajaveteen laskevaa vesireittiä. Maastossa matalat moreenikummut reunustavat monia rantoja, joissa yleisilmeen luo kuitenkin ojitetut soistuneet metsämaat. Ilman ojia ja mökkejä olisi järvi erämaajärvi. Järven yhtenäisyyden rikkoo sen keskellä sijaitseva suuri Luurinniemi, jonka pohjoiseen kääntyvä niemenkärki on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Vastarannalla sijaitseva suuri Pukkiniemi työntyy sitä kohti ja kaventaa järveen satametrisen kapeikon eli salmen. Pukkiniemen eteläpuolella sijaitsee lahti ja joensuu Maso, joka mutkittelee jokimaisena , mutta leveänä, yli kilometrin matkan ennen kuin se muuttuu jokimaiseksi uomaksi. Varesjärvi
Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari. Pitkäjärvi (Ylöjärvi, Itä-Aure)
Järven pituus on 2,7 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 50 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven lounaispuolella Länsi-Aureen ja Itä-Aureen puolivälissä. Järven kaskivaiheella sijaitsee alle 40 metriä leveä salmi, jotka kutsutaan Salmenporras. Kohta on entisaikaan mahdollisesti ollut järven ylityspaikka, jossa porras-sana saattaa viitata jopa sillan mahdollisuuteen. Pohjoisosa on leveämpi kuin järven eteläosa. Siellä työntyy niemi eteläänpäin sulkien osittain taakseen lahdenpohjukan, jonka suuta kutsutaan Kurttusalmeksi. Lahtea kutsutaan Myllylammiksi ja siellä sijaitsee laskuojan luusua. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, joista kaksi ovat Liikalammin ja Pahalammin laskuojia. Sen oma laskuoja alittaa 250 metrin matkallaan yhdystien 14272 ennen laskemistaan Aurejärven lahteen Mertuulammiin. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 121 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä. Järven rannat ovat suota vain Myllylammissa ja järven eteläosassa. Järven lähiympäristössä ei ole maatiloja, mutta sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 14272 tai seututieltä 332 haarautuvalta tieltä. Pitkäjärvi (Kangasala, Liuttu)
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järven rannat ovat melko jyrkkiä ja samaa voidaan sanoa jatkuvan veden allakin, sillä järvi on 28 metriä syvä. Jykintä on rannassa, missä Tampereen ja Kangasalan välisen harjujakson jatkuu Kaukajärvelle asti jyrkkänä. Järveen ei kartan mukaan laske yhtään ojaa. Eteläisen harjualueen päällä olevasta Turvelammesta näyttäisi oleva oja rinteen yläosaan. Pitkäjärven laskuoja on vanhaa Siltasalmea edustava tien alittava yhteys. Koska järven valuma-alue on vain 2,3 neliökilometriä ja koska järvi on samalla syvä, on veden laskennallinen viipymä 2,4 vuotta. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Vain järven luoteisrannat Liutussa ja kapea osa koillisrantaa Ilkossa rajautuvat asutusalueeseen. Muut rannat ovat metsämaata. Vapaa-ajan asuntoja on rannoilla joitakin. Liikalammi
Lammen pituus on 650 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven ja Pitkäjärven itäpuolella metsämaastossa olevassa loivassa painaumassa. Lammen pohjoisosat sijaitsevat leveän suon reunalla, mutta eteläosia reunustaa vain kapea suoranta. Lampeen on kaivettu seitsemän metsä- tai suo-ojaa, joista etelään laskeva oja on samalla sen laskuoja. Se laskee 1,7 kilometrin jälkeen Pitkäjärven eteläosaan. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 61 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Lampi on autio eikä sen rantaan johda teitä. Sen molemmilla puolilla kulkee metsässä metsäautoteitä, jotka alkavat yhdystieltä 3350 lähtevältä tieltä. Liivesjärvi
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Karttianvuoren juurella sen luoteispuolella. Vuoren jyrkät rinteet laskeutuvat järven lounaisosan rannassa suoraan veteen. Vuoren huippu kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteisrantojen rantaviivaa seuraa Orivesi–Jyväskylä-rautatie niin, että se leikkaa osan järven lounaisrantaa alleen . Järven äänimaisemaan vaikuttaa myös valtatie 9, joka kulkee rautatien suuntaisena alle 200 metrin päässä järvestä. Jrven kaakkoisrannassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet valtatieltä. Riuttasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 6,4 kilometriä pitkä, leveimmillän 900 metriä ja sen pinta-ala on 179 hehtaaria. Sen rannat ovat enimmäksen vähän rakennettua metsämaata, jossa kalliot nousevat monin paikoin pintaan. Rantaviivan pituus on 25 kilometriä. Koko järvialtaan vedenpinnankorkeus on 120,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja järven vedenpinnan korkeutta säännöstellään välillä 119,32–120,89 metriä. Järvi on matala, koska keskisyvyys on vain kolme metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Valtatie 3 seuraa järveä länsipuolella keskimäärin puolen kilometrin etäisyydellä ja Tampere–Seinäjoki-rata järven itäpuolella. Lieksanjoki
Lieksanjoki on Vuoksen vesistöön kuuluva Pieliseen laskeva joki, joka saa vetensä suurelta osin Venäjän puolelta itärajaa Karjalan tasavallasta. Siellä sen suurimpia lähdejärviä ovat lähellä Suomen rajaa sijaitseva Tuulijärvi () ja siitä pohjoiseen sijaitseva Lieksajärvi (), jonka rannalla sijaitsee Repolan taajama. Välillä joki levenee järviksi, joita ovat Säyneinen, Ruunaanjärvi ja Polvijärvi. Se kulkee Ruunaan retkeilyalueen läpi ja tällä alueella joessa on runsaasti koskia. Joki on myös suosittu melontareitti. Suomen puolella joella on pituutta 80 kilometriä. Iso-Liesi
Järven pinta-ala on 122 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Tulippaan yläpuolella valuma-alueensa latvoilla. Järven kaakkoispuolella kohoaa Liesivuori, joka kohoaa yli 70 metrin korkeuteen. Tästä huolimatta rantaan putoavat rinteet ovat Liesivuorella loivemmat kuin kahdessa muussa kohdassa. Rimminlahteen laskeutuvat Venäläisvuoren rinteet ja järven pohjoisrantojen rinteet ovat edellisiä jyrkemmät. Järven länsipuolella kohoaa matala Pahavuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jota rikkoon kallioiset rannat vain kymmenessä kohtaa. Järven ainoa peltopalsta viettää länsirantaan, mutta järvellä ole maatila. Haja-asutus rajoittuu yhteentalouteen, mutta rannoilla on vielä lisäksi 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3421 tai järven itäpuolelta kiertävän kylätieltä. Venäläisvuorella sijaitsee Juupavaaran laskettelurinteet. Jämsän puolella järven itäpäässä sijaitsee Liesin kämppä. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärven 49 saaren yhteispinta-ala on 21,98 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus 8,45 kilometriä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on 3 ja yli aarin kokoisia 24. Kyynärässä on viisi saarta. Juovanselän keskellä on Isosaari, joka on yli 600 metriä pitkä. Muita saaria ovat Palosaari, Parisaaret, Savilahdensaari ja Halkeimenkivensaari. Muita saaria on 18, ja kaikki Juovanselän saaret kuuluvat kansallispuistoon. Hiiliniemenselällä sijaitsee saariryhmä, jonka ytimen muodostaa Isotsaaret. Niiden lisäksi siihen kuuluu Latosaari ja Tappurasaari sekä kuusi pientä luotoa. Hiiliniemenselällä on lisäksi Pyrysaar ja viisi pienempää luotoa. Juuriniemenselkä ja Soukkajärvi ovat saarettomia alueita, mutta Karjusillan takana ennen luusuaa on yksi saari. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (35.484) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy. Alinen Laisjärvi
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja sen pituus on 280 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Ainoa tulo-oja on Ylisen Laisjärven laskuoja. Järven rantaviiva on 0,67 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Rantoja ei ole rakennettu ja järvelle johtaa ainoastaan polku. Siisjärvi
Järven pituus on 500 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Se sijaitsee matsämaastossa Siisjärvenkukkulan lounaispuolella mäkien väliin jääneeseen painaumaan. Järveen laskee koillisesta Pikku Siisjärven yli 600 metriä pitkä välillä maan alla juokseva laskuoja. Länsipuolelta siihen laskee Ainasjärven yli 600 metriä pitkä tulo-oja. Sen oma laskuoja on kolme kilometrinen oja Lamminjärveen. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja on kovaa metsämaata. Järven eteläpuolella sijaitsee pari peltoa ja Ainasjärven laskuojan varrella on kolmas pelto. Järvi on kuitenkin autio, vaikka rantaan on iso kiven lähelle merkitty Birgitan polun nuotiopaikka. Särkijärvi (Ikaalinen, Juhtimäki)
Järven pituus on 400 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vähä Kalajärven vieressä ja sitä voidaan pitää Liesijoen läpivirtausjärvenä. Järven pohjoispäähän laskee Alaiselta Särkilammelta oleva osuus ja eteläpäästä laskee Petäjäjärvelle päättyvä joen osuus. Siihen ei laske muita ojia. Rantaviivan pituus on 900 metriä. Järven itäranta kuuluu harjujaksoon, joka seuraa Liesijokea useita kilometriä ja jonka päällä kulkee Juhtimäeltä pohjoiseen lähtevä tie. Itärannassa on kiinteistö ja vapaa-ajan asunto. Leego järv
Järven pinta-ala on 86 ha (hehtaaria) ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan nimellä "Ojasuu sopp". Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 km (kuutiokilometriä) eli 0,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa. Kaksvetinen
Järven rantaviiva on 2,5 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa, jota ympäröi moreenipohjainen metsämaasto. Järvi sijaitsee Rautasenkorvella ja Erinomaisensuolla. Ainoat rakennukset sijaitsevat pohjoisrannalla ja niille pääsee Liesjärveltä. Linnajärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Se on pitkän muotoinen järvi, jolla on kaksi eri suuntiin työntyvää lahtea. Luoteeseen työntyy Hangaslahti, jonka länsipuolella kohoaa 35 metriä korkea Lintuvuori. Kaakkoon työntyy Ojansuu, jonka eteläpuolella sijaitsee yhtä korkea Kurjenvuori. Muita vuoria ovat itäinen Taipaleenvuori ja läntiset Hormiston- ja Linnavuori eli Poikavuori. Viimeksi mainituilla on järvenpuoleiset jyrkänteet. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on 100 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsipäässä on maatila, mutta sen lähiympäristössä on lisäksi vielä kaksi muuta maatilaa. Muu rakennuskanta on vapaa-ajan asuntoja, joita on alle 20. Niille johtaa tiet Iharin yhdystieltä 3231. Pulesjärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 220 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 4,3 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistää 700 metriä pitkä salmi, joka on yhdystien kohdalla alle 1,5 metriä syvä. Tien ylityskohdalla sijaitsee nykyään pengertie, josta sillan osuus on lyhyt. Järven pohjoisosassa on useita lahtia. Sen koillisosassa sijaitsee Pitkälahti, joka haarautuu Koivulahdeksi ja Haukilahdeksi. Järven länsipäässä työntyy etelään kapea Kotilahti, ja järven länsirannalla on vielä kapea Mustalahti ja leveä Keltolahti. Järven eteläosassa on kaksi itään työntyvää lahtea Kalalahti ja Itälahti. Katosjärvi (Lavia)
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Järvellä on vain kolme tulo-ojaa, jotka tuovat suovettä Katossuolta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Saarijärveen. Salkolanjärvi
Järven pinta-ala on 271 hehtaaria ja sen pituus on 3,3 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Siihen laskee 16 metsäojaa, joista yksi tuo Hullulammin ja Mustalammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 550 metriä pitkä Taipaleenoja Liesjärveen. Liesjärvi
Liesjärvi voi tarkoittaa seuraavia: Särkijärvi (Tampere, Hervanta)
Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 145 hehtaaria. Järvi on pitkän muotoinen ja se suuntautuu lounas-koillis-suuntaan. Sen koillispäässä on Lahdesjärvi niminen lahti, joka kurkottaa noin 50 metriä leveän lahdensuulta luoteeseen 800 metriä pitkänä ja alle 300 metriä leveänä omana järvialtaanaan. Ilman Lahdesjärveä Särkijärvi olisi vain 550 metriä leveä. Järvessä on kaksi suurempaa saarta ja kaksi pientä luotoa. Etelärannassa sijaitsee 60 metriä pitkä Lehtisaari ja koillispään pohjoisrannassa 80 metriä pitkä Pihtikanto. Myös luodot sijaitsevatrannan tuntumassa. Järvi on luodattu. Luotauksen perusteella järven 22 metrinen syvin kohta sijaitsee lounaispuolen puolivälissä, missä on laajempi syvänne. Järven keskellä on yli 15 metriä syvää ja koillispäässä vain pari yli 15 metrin syvännettä. Lahdesjärven suurin syväys on noin 3 metriä. Jääsjärvi
Jääsjärven etelä- ja kaakkoisosassa on suuri yhtenäinen vesialue, jota yleensä kutsutaan Jääsjärveksi. Tämän varsinaisen Jääsjärven pituus on pohjoisesta etelään on noin15 km, ja leveys 10 km. Alueella on useita kymmeniä saaria, joista suurimpia ovat Vehkasalo, Hirtesalo, Kotisalo, Ohrasaari, Urrionsaari ja Nautsalo. Vehkasaloon, Hirtesaloon ja Ohrasaareen on tieyhteys. Järven tämä osa on koillisreunaa lukuun ottamatta Hartolan puolella. Siitä pohjoiseen ja luoteeseen on useista kapeista salmista ja pienistä järvenselistä muodostuva osa. Noin kahdeksan kilometrin pituinen vesireitti, jonka kapein kohta on Oravakivensalmi, yhdistää varsinaisen Jääsjärven pohjoisessa olevaan järven osaan, joka muodostuu Joutsan puolella olevista pienistä selistä. Ne ovat luoteesta kaakkoon Puttolanselkä, Angesselkä ja Joutsansalmi. Angesselästä erkanee etelään noin 10 km:n pituinen Rääpönsalmi, jonka eteläpäässä Hartolan puolella on laajempi yhtenäinen selkävesi, Rautavesi eli Akonselkä. Rautavettä ja varsinaista Jääsjärveä erottaa vain Hartolan kirkonkylästä pohjoiseen suuntautuva harju.