Kuka takoo sammon kalevalassa?
Seppo Ilmarinen
Ilmarinen on Kalevalan seppäsankari, ”takoja iänikuinen”. Hän asuu Väinölässä. Kalevalassa hän takoo monia esineitä, kuten sammon, Kultaisen naisen, ja hän yrittää myös takoa uuden Auringon ja Kuun. Alkujaan Ilmarinen lienee ollut jumala, joka on myöhemmissä runoissa muuttunut kuolevaiseksi. Myös Kalevalassa Ilmarisen mainitaan olleen mukana kosmisessa luomisessa, takomalla taivaankantta ja asettamalla taivaankappaleita. Sampo (Kalevala)
Seppä Ilmarinen takoo Sammon Pohjolan emännälle vastineeksi Pohjolan tyttärestä. Pohjolan emäntä Louhi ottaa sammon vastaan, mutta kieltäytyy luovuttamasta tyttöä Ilmarisen vaimoksi. Louhi vie Sammon kivisen mäen sisään, juurruttaa sen maaperään, ja sulkee lukkojen taakse. Sen jälkeen sampo jauhaa rikkautta Pohjolan väelle. Kalevala
Seppo Ilmarinen on sankarillinen seppä, joka vertautuu germaanisen mytologian Weylandiin ja kreikkalaiseen Daidalokseen. Hän rakentaa muun muassa taivaankannen ja Sammon. Hän voittaa vaimokseen Pohjan neidon, jonka Kullervo myöhemmin tappaa. Myös Ilmarinen osallistuu Sammon ryöstöön.
Pohjola (Kalevala)
Pohjolassa käydään myös kosimassa Pohjolan tyttäriä. Kalevalassa Pohjolan kosioretkille lähtevät Seppo Ilmarinen, seikkailija Lemminkäinen ja tietäjä Väinämöinen. Pohjan Akka vaatii kosijoilta ihmetekoja, mm. Sammon takomisen, kyisen pellon kyntämisen (pellon, jossa on kyykäärmeitä), Hiiden vauhkon hevosen valjastamisen, suomuhauin pyydystämisen, Hiiden hirven kiinnihiihtämisen, ja Tuonelan joutsenen ampumisen. Lopulta, kun kosija saa neidon, häitä, suuria juominkeja ja syöminkejä, vietetään Pohjolan suuressa tuvassa. Heeros
Termillä kulttuuriheeros tarkoitetaan usein luojajumalan rinnalla esiintyvää ja ikään kuin hänen työtään jatkavaa olentoa, joka keksii monet kulttuurin yksityiskohdat. Suomalaisessa muinaisuskossa kulttuuriheeroksia ovat esimerkiksi Väinämöinen, joka valmistaa kanteleen, sekä Ilmarinen, joka takoo Sammon. Kulttuuriheerokseen liittyy usein myös ajatus heeroksen kerran tapahtuvasta paluusta kansansa keskuuteen. Kulttuuriheerosta ei useinkaan palvota, koska myytit säilyttävät muiston hänen teoistaan. Jeesus ja pyhimykset esiintyvät usein kulttuuriheeroksen asemassa nimenomaan kansanomaisessa uskonnollisessa elämässä, mikä osoittaa tämän jumalatyypin produktiivisuutta. Taru sormusten herrasta
Elrondin johdolla pidetään neuvonpito, jossa päätetään, että Sormus yritetään tuhota. Se onnistuu vain Tuomiovuoressa, joka on Mordorissa sijaitseva tulivuori, jossa Sauron aikoinaan takoi sormuksen. Frodo lupaa tuhota Sormuksen ja saa matkalle saattueen, johon Elrond nimeää kaikkien kansojen jäseniä. Gondorin käskynhaltijan poika Boromir ja Aragorn ovat ihmisten edustajia, Legolas haltioiden ja Gimli kääpiöiden edustaja. Muut ovat velho Gandalf ja hobitit Merri, Pippin ja Sam. Amarok (jumala)
Amarok on inuitien luonnonuskonnon susimainen jumalhahmo, jonka kerrotaan tappavan ja syövän jokaisen, joka lähtee metsästämään öiseen aikaan. Toisin kuin oikeat sudet, jotka metsästävät ryhmissä, Amarok metsästää yksin. Joskus sitä on arveltu kryptozoologiassa waheelaksi. On myös ajateltu sen olevan elossa oleva hirviösusi ("Canis dirus") joka metsästää yksin. Salambò
Roomalaisten piirittämää Karthagoa uhkaa Mathon ja Narr Havasin johtama orjakapina. Kultaa ja naisia lupaamalla orjat saadaan pysymään uskollisina kaupungille. Roomalaiset kukistetaan ja voitonjuhla muuttuu orgiaksi, jonka aikana Havas yrittää raiskata Tanitin temppelin ylipapittaren Salambòn. Matho pelastaa Salambòn ja pari rakastuu toisiinsa. Orjat nousevat kapinaan ja Matho joutuu karthagolaisten vangiksi. Ystävänsä Spendiuksen avulla Matho onnistuu pakenemaan ja kukistaa lopulta Havasin. Chillum
Ennen kuin yksi toveri seurueesta sytyttää pesän, erilaisia rukouksia lausutaan Shivalle. Polttajan on imettävä piippua melko kovaa, jotta pesä syttyy, jonka jälkeen piippu kiertää oikealle. Tämä ei kuitenkaan koske Kali-chilua, joka kiertää vasemmalle ja josta yleensä poltetaan kannabiksen kukintoa tai oopiumia. Pitkälle kehittynyt chillum-kulttuuri sisältää useita tarkkoja etikettejä, mistä johtuen länsimaalainen kannabiksen ystävä ei välttämättä koskaan pääse osallistumaan pyhään polttamisseremoniaan sadhujen seurassa. Nälkäpäivä (lyhytelokuva)
Kahvitauko-elokuvasta tuttu Setä-Samuli saapuu erään Nakkikioskin luokse tilaamaan nakkia ja maitoa. Paikalla olevat eläinaktivistit ja homojen edustaja alkavat ärsyttää Samulia. Kun Samuli oli melkein syömässä nakin, homojen edustaja tuuppaa Samulia, jonka seurauksena Samuli pudottaa nakkinsa maahan. Samuli hermostuu ja heittää maidon homoa päin, joka sytyttää tämän tuleen. Alkaa tulitaistelu. Samuli tappaa kaikki paikalla olevat ja käy viimeisen taistelun nakkimyyjää vastaan. Samuli lyö myyjältä ensin käden irti ja myöhemmin kasvosta palan. Taistelun jälkeen Samuli alkaa juoda olutta. Sammakot
Sammakkojen tuntomerkkeihin kuuluu aina lyhyt ruumis sekä täysikasvuisilta yksilöiltä puuttuva häntä. Raajat, varsinkin takaraajat, ovat hyvin kehittyneet. Yleensä sammakot liikkuvatkin loikkimalla. Sammakkojen kallo taas on harvinaisuus selkärankaisten keskuudessa, sillä se koostuu hyvin harvoista osista. Sammakkojen selkärangassa on enintään yhdeksän nikamaa. Iso härkä
Iso härkä on kalevalaisessa kansanrunoudessa esiintyvä jättikokoinen härkä. Härän liha tarvitaan pitoihin, ja tappajaa etsitään. Vironkannas yrittää, mutta kapsahtaa puuhun. Lopulta merestä nousee pieni, sormen kokoinen rautaan puettu mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja tappaa härän. Härästä saadaan paljon lihaa ja verta, kuten toisissa runoissa tarvaasta. Ukon pakka - Kalevalainen tarot
Ukon pakka - Kalevalainen tarot on suomalaisen kirjailijan ja taiteilijan Susanna Salon (s.1985) esikoisteos. Ukon pakka käsittää 78 tarotkorttia ja yli 300-sivuisen tulkinta oppaan jossa Salo yhdistää tarotkortit suomalaiseen kansanperinteeseen, Kalevalaan ja mytologiaan. Salo on laatinut jokaiselle kortille tulkinnan sekä kuvittanut kortit neljää lukuun ottamatta. Kortit Liekkiö, Maailmanpuu, Hautausmaanväki ja Lohikäärme on kuvittanut Laura Kautovaara. Ukon pakan on julkaissut Salakirjat ja se on käännetty englanniksi. Englannin kielinen teos on nimeltään Mythologia Fennica Tarot ja se julkaistaan syksyllä 2018. Kirjan on kääntänyt englanniksi Eero Korpinen. Sammakkoeläimet
Sisäkorva koostuu kahdesta kalvopussista, joista ylempään liittyvät kolme tasapainoaistin kaarikäytävää. Alempaan kalvopussiin kuuluu tietty pidentymä, joka vastaa korkeampien selkärankaisten sisäkorvan simpukka-aistinelintä. Keskikorvassa on vain yksi kuuloluu, "columella", joka johtaa tärykalvosta täryonteloon. Sita
Sita on hindulaisuudessa jumalatar, Lakshmin ruumiillistuma, joka edustaa esimerkillistä naiseutta ja vaimoa. Sita on yksi päähenkilöistä Ramayanassa, joka on nimetty hänen puolisonsa Raman mukaan. Kertomuksessa Sita lähtee palatsista rikkauksien keskeltä Raman mukaan pakomatkalle, koska kokee sen vaimon tehtäväksi, asuen metsässä, mistä hänet kuitenkin kidnapataan. Sitaa pidetään vankeudessa, koska hän ei suostu Ravanan puolisoksi, vaikka tarjolla olisi rikkauksia ja vaikutusvaltaa. Hän säilyttää myös mielensä puhtauden eikä koskaan horju uskollisuudessaan. Ramaa: The Saviour
Kaverukset Komal (Ananya Shukla), Kunal (Koustov Ghosh), Sameer (Nikhil Nandwani), Riddhi (Ishita Panchal), Rohan (Koustov Ghosh) ja Sanjh (Zankhi Pabari) voittavat tanssikilpailuun, jonka palkintona on uusi videopeli "The Last Battle" (suomeksi ”Viimeinen taistelu”). Peli imaisee heidät sisäänsä ja he löytävät itsensä autiolta saarelta. Saarella on monia vaaroja, mutta onneksi heidät tulee pelastamaan mies nimeltä Ramaa (Sahil Khan). Hän ryhtyy auttamaan kaveruksia pääsemään pois saarelta, mutta he kohtaavat ongelmia, kun Kaali (Taleb Ibrahim) sieppaa Kunalin aikomuksenaan hallita maailmaa. Tätä varten hänen tarvitsee saada haltuunsa mielen, ruumiin ja sielun voimakivet. Lapsien auttamisen lisäksi Ramaan onkin myös pelastettava maailma Kaalin kynsistä. Samnilaissodat
Ensimmäinen samnilaissota oli lyhyt. Sitä leimasivat Rooman voitot ja sotilaiden kapina, joka tukahtui rauhallisesti diktaattori Marcus Valerius Corvuksen avulla. Sota kesti kaksi vuotta ja päättyi, kun roomalaiset hylkäsivät campanialaiset kukistaakseen kapinan omien liittolaistensa ("socii") taholta Latiumissa. Latinalaiset oli vedetty sotaan ilman heidän omaa suostumustaan, ja heitä ärsytti riippuvuus Roomasta. Solomon Kane
Howardin uskotaan nimenneen hahmon kuvastamaan tämän kahtalaista luonnetta. Solomon eli Salomo edustaa raamatullista oikeutta ja Kane eli Kain ihmiskunnan ensimmäistä murhaajaa. Lopputuloksena on mies, jonka hellittämätön taistelu oikeuden ja uskon puolesta päästää samalla äärimmäisen väkivaltaisuuden valloilleen. Fanaattinen Kane pystyykin kiihdyttämään itsensä berserkkien kaltaiseen raivotilaan. Hän kantaa yleensä kahta pistoolia ja terävää yhdenkäden miekkaa, rapiiria. Lemminkäinen
Ensimmäisenä pääteemana on kuvaus samaanin matkasta kilpailijan kotiin. Matkan valmistelut, varoitukset, vaarat ja tapa jolla Lemminkäinen voittaa esteet ovat tyypillisiä samaanirunouden aiheita. Samaanit kilpailevat keskenään loitsukilpailussa ja Lemminkäinen tappaa vastustajansa tai karkottaa hänet tuonpuoleiseen. Runossa esiintyvä käärme-oluen tarjoamisen motiivi on aiheuttanut muiden runoaiheiden, kuten oluenpanosta kertovan Päivölän pitojen ja olutpidoista alkavan Kaukomielen runon, liittymisen pääteemaan. Kalevala
Runot 45–49: Louhen kosto Kalevalalle: Väinämöinen valmistaa uuden koivuisen kanteleen; Pohjolan emäntä lähettää Kalevalaan tauteja tappaaman ihmisiä ja karhun surmaamaan karjaa; Väinämöinen parantaa ihmiset ja kaataa karhun; Pohjolan emäntä piilottaa kuun ja auringon sekä varastaa tulen Kalevalalta; Väinämöinen ja Ilmarinen palauttavat tulen ja Ilmarinen pakottaa Pohjolan emännän palauttamaan auringon ja kuun taivaalle. Sammon vartijat
Juhlissa väki on jo vironnut ja Ilmari menee Saanan luokse. Saana sanoo muistavansa ainoastaan Ahdin soiton. Saanan äiti on kuitenkin myös kadonnut. Saana, Jokkeri ja Ilmari saavat mukaansa myös rehtorin, joka kertoo Ilmarin ja Ahdin olevan Sammon vartijoita, ja Saanan äidin olevan itse Loviatar joka haluaa kadonneet sammon sirpaleet itselleen.
Joukko pääsee livahtamaan kaivokseen Jokkerin sisaren Ainon avustuksella. Heillä on nyt kaksi tehtävää. Pelastaa Ahti ja etsiä Ilmarin sisko Anni joka on jo samana päivänä mennyt kaivokseen. 
Matkalla Aino saa osuman hiiden tikarista ja pyörtyy. Muut löytävät Ahdin, mutta Loviatar saa Ahdin lähtemään mukaansa. Joukko pakenee kilpaa sortuvan kaivoksen mukana ja pelastuu. Anni onnistuu pelastamaan elottoman Ainon. Supernatural
Kahdeksannen kauden jälkeen Sam makaa henkihievereissään sairaalassa, kun Dean yrittää pelastaa Samin hengen. Hän tapaa enkelin nimeltä Ezekiel ja koska Ezekiel ei voinut parantaa Samia, sillä hänen voimansa olivat vähissä, Dean houkuttelee Samin (hänen mielessään) sanomaan kyllä, jotta Ezekiel voisi ottaa Samin ruumiin haltuunsa ja parantaa Samia ja itseään sieltä käsin. Ezekiel haluaa, ettei Sam saa tietää Ezekielin olemassa olosta, jottei Sam yrittäisi saada häntä ulos ennen kuin hän on parantanut Samin kokonaan. Ezekiel pyyhkii kaikki Samin muistikuvat sairaalasta ja Dean pelaa mukana. Kaiken tämän aikana myös kaikki enkelit ovat karkotettu Taivaasta Maahan. Castiel on nyt ihminen ja yrittää pärjätä elämässään ihmisenä. Osa enkeleistä tekee tuhoa Maassa yrittäessään etsiä Castielia käsiinsä kostaakseen Taivaan sulkemisen. Crowley on Samin ja Deanin vankina Abaddonin suunnitellessa valtaavansa Helvetin. Veljekset yrittävät etsiä tapaa, jolla he saisivat enkelit takaisin Taivaaseen. Ezekiel paljastuu enkeliksi nimeltä Gadreel, joka päästi Luciferin Edeniin puutarhaan. Gadreel murhaa Kevin Tranin ja pakenee. Castiel saa armonsa takaisin. Dean ja Castiel yrittävät löytää tapaa, jolla saisivat Gadreelin pois Samista, koska tämä on ottanut hänet valtaan. Kunnes heille jää vain yksi tapa jäljelle, antaa Crowleyn päästä Samin ruumiseen ja ilmoittaa Samille, että uni mitä hän elää mielessään ei ole totta, vaan hänet on vallannut enkeli. Sam saa häädettyä Gadreelin ulos ja he pakenevat paikalta, sillä Abaddon saapuu paikalle. Sam saa tietää, että hänen veljensä on valehdellut hänelle ja on hänelle todella vihainen, mutta Dean lupaa Samille etsiä Gadreelin käsiinsä, mutta yksin. Sampo (Kalevala)
Suomalainen arkeoastronomi Marianna Ridderstad on yhdistänyt aiemman, lähinnä kielitieteelliseen tutkimuksen muinaisen tähtitaivaan tutkimukseen. Hän on päätynyt tulokseen, että sampo tulee kultanaulalla kiinnitetystä taivaan kantta kannattavasta pylväästä, jonka ympäri kirjokansi kiertää. Kultanaulan kohdalla on napatähti, esimerkiksi Pohjantähti tai Vega, joka prekession vuoksi oli 12 000 vuotta sitten Pohjantähden kohdalla. Myös indoeurooppalaisilla kansoilla on maailmanpylväsmyytti. Pylvästä kannatteli kilpikonna esimerkiksi Intiassa. Sampo-sana liittyisi myös sammakkoon. Monien kansojen kaikkeuskäsityksessä kilpikonna kannattelee selässään taivaankantta. Koska Suomessa ei ollut kilpikonnia, sammakko sai sen paikan. Myös taivaannaula, joka kiinnitti kirjokannen sampoon, liittyisi Ridderstadin mukaan arojen indoeurooppalaisiin: pyörivä akseli ja naulatähti, taivaannaula olisivat syntyneet pyörän keksimisen jälkeen. Käsite ja sana olisi lainattu indoeurooppalaisilta 2000-luvulla eaa., jolloin kirkas Thuban oli napatähtenä. Kalevala
Kalevalan alussa on luomismyytti, jonka mukaan maailma syntyi sotkan munasta. Kalevala kuvaa muun muassa Kalevalan ja Pohjolan kansojen sekä eri päähenkilöiden välisiä kiistoja, kostoreissuja ja kosiomatkoja sekä Sammon rakentamista ja ryöstöä. Tapahtumat päättyvät kristinuskon tuloon. Balder
Balder on taruhahmona samanlainen kuin suomalainen Lemminkäinen. Toisin kuin Kalevalassa, joissakin suomalais-karjalaisissa runoissa Lemminkäinen kuolee jumalten pidoissa sokean surmaamana kuten Balderkin. Sampo (peli)
Peli on tyypiltään noppapeli, jossa pelaajat heittävät vuorollaan noppaa ja siirtävät pelinappuloitaan pelilaudalla. Se on puhtaasti noppaonneen perustuva eikä siinä ei ole lainkaan taitoelementtiä. Saavuttuaan eri ruutuihin pelaajat seuraavat niissä annettuja ohjeita ja kuvauksia. Tarinallisten ohjeiden avulla pelaaja voi tutustua "Kalevalaan" ja sen taustoihin. Pelin alaviitteissä avataan "Kalevalan" keskeisiä paikkoja ja henkilöitä. Sampo (Kalevala)
Suurimpia sampoa käsitteleviä teoksia on Emil Nestor Setälän 650-sivuinen tutkimus "Sammon arvoitus". Hirmuvaltias
Samarraan saapuu salaperäinen ja vastenmielisen ruma intialainen, jota kalifi kutsuu nimellä Giaour ('vääräuskoinen'). Intialainen myy Vathekille maagisia aarteita, mutta kieltäytyy paljastamasta niiden alkuperää, jolloin Vathek heittää hänet vankilaan. Giaour kuitenkin pakenee, mistä masentuneena Vathek menettää ruokahalunsa ja sortuu juopottelemaan. Salme
Salme tulee viron "salm"-sanasta, joka merkitsee 'runoa'. Lisäksi nimi yhdistetään salmea tarkoittavaan sanaan "väin", jolloin Salme tarkoittaisi 'salmen neitoa' (viroksi "väina neiu"). Salme on vanhoissa virolaisissa kansanrunoissa sekä kansalliseepoksessa "Kalevipoegissa" esiintyvä nimi. Kansanrunojen Salme-neitoa kosivat aurinko, kuu ja tähdet. Kalevala
Ensimmäinen varsinainen "Kalevala"-filmatisointi oli suomalais-neuvostoliittolainen yhteistyöelokuva "Sampo" (1959). Tunnetuimpia animaatoversioita ovat Reino Niinirannan "Kalevala" (1975) ja Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin kuusiosainen "Sammon tarina" (1971–1974). Pellervo (nimi)
Pellervo on suomalainen miehen etunimi. Se tulee sanasta "pelto". Nimi esiintyy myös kalevalaisessa runoudessa, jossa Sampsa Pellervoinen on pellon haltija, sadon ja pellon suojelija. Kalevala
Runot 1–10: Ensimmäinen Väinämöis-jakso: Maailman luominen ja Väinämöisen syntymä; Väinämöisen ja Joukahaisen kohtaaminen; Joukahainen lupaa sisarensa Ainon käden Väinämöiselle vastineeksi elämästään; Aino hukuttautuu; Joukahainen kostaa; haavoittunut Väinämöinen ui Pohjolaan ja tapaa Pohjolan emäntä Louhen; Louhi auttaa Väinämöistä palaamaan takaisin kotiin vastineeksi siitä että tämä lupaa järjestää taitavan sepän takomaan Sammon, ihmeellisen, rikkauksia tekevän myllyn; Väinämöinen pakottaa loitsutaidoillaan Ilmarisen Pohjolaan; Ilmarinen takoo Sammon, kun hänelle luvataan palkkiona upea Pohjolan neito puolisoksi; Ilmarisen pettymykseksi neito kuitenkin kieltäytyy lähtemästä hänen matkaansa. Tietäjä
Vaikka tietäjän synonyyminä käytetäänkin usein sanaa šamaani, on šamaanilaitos tarkalleen ottaen ja tieteellisessä kielenkäytössä eri asia kuin suomalainen tietäjälaitos. Varsinaisessa šamaanilaitoksessa šamaanin taikamenot ovat yhteisöä yhdistävä, tärkeä tapahtuma, eräänlainen "kansanjuhla", johon osallistuvat usein kaikki yhteisön jäsenet tai osallistujiksi kelpaavat, esimerkiksi kaikki miehet. Itämerensuomalainen tietäjä toimi yleensä yksin tai joskus muutaman avustajan kanssa, eikä taikamenoilla yleensä ollut muuta yleisöä kuin parannettava tai autettava itse. Šamaanit myös monissa tapauksissa vajoavat menoissaan transsiin, usein rumpujen, laulun ja huumaavien aineiden avulla, ja kulkevat ja toimivat tällöin henkimaailmassa. Suomalaisten tai karjalaisten tietäjien transsimatkoista ei kuitenkaan ole kiistattomia historiallisia merkintöjä. Väinämöisen soitto
Maalauksen aihe pohjautuu väljästi Kalevalan runoon. Maalauksen keskellä istuu Väinämöinen rantakivellä soittamassa kannelta ja hänen ympärillään on erilaisia kalevalaisen ja muinaissuomalaisen taruston hahmoja. Vasemmalla istuu kasvillisuuden jumala Pellervoinen ja hänen takanaan ovat metsän jumalat Tapio ja Mielikki. Takavasemmalla on karhun seurassa hiisi. Oikealla alhaalla ovat veden jumalat Ahti ja Vellamo. Etualalla vedessä on Sotkattaria, joiden seurassa on tosin joutsen eikä sotka. Ilman neidot istuvat ylhäällä sateenkaaren päällä. Sampo (nimi)
Sampo on suomalaisen miehen etunimi. Nimi on saatu suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalassa esiintyvästä ihme-esineestä, sammosta. Nimipäivää Sampot viettävät 3. huhtikuuta, jolloin on myös Veetin nimipäivä. Vuoden 2015 loppuun mennessä 3546 suomalaista miestä oli saanut nimen Sampo, lähes puolet heistä 1980- ja 1990-luvuilla. Kaarle Krohn
Krohn otti myös kantaa Kalevalan Sammon alkuperään ja asettui aluksi tukemaan isänsä käsitystä, jonka mukaan Sampo oli aurinko. Myöhemmin hän tarkisti kantaansa ja päätyi 1920-luvulla tukemaan Uno Harvan teoriaa Sammosta maailmanpuu-myytin ilmentymänä. Sammon ryöstöstä kertova runo kuitenkin perustui Krohnin mielestä Gotlantiin tehtyyn ryöstöretkeen. Sampo (Kalevala)
Kaisa Vilhusen kertomus oli niin kiinnostava, että hänet haastatteli uudelleen 15 vuoden kuluttua Lauri Kettunen. Vaikka 85-vuotiaan tietäjän muisti oli muuten heikentynyt, hän kertoi saman kuin viimeksi, ja lisäsi paljon yksityiskohtia ja taustoja, muun muassa keneltä oli eräitä tietojaan saanut. Hän kertoi, että sampaan juuressa on kultakaivos, jota suojelee kolme vartijaa: Tuokko, Pajas (mahdollisesti sama kuin Pajainen, Ukko ylijumalan savolainen rinnakkaisnimi) ja Ruoskakup ("ruoskaukko"; metsäsuomalaisten "kup" tulee ruotsin sanasta "gubbe"). Sammas haarautui päästään kolmeksi kuin kynttelikkö, ja tässä haarassa istui neito Jenuveena (ilmeisesti Genovena kristillisestä kertomusperinteestä). Myös tolpan juuren oli määrä olla kuin puun juuren. Sammas oli olemassa napana sitä varten, että maailma pyörisi sen ympäri, ja sampaan ympärillä oli tämän vuoksi vanteita. Myös sammas pyöri mukana. Sammet
Monet sammet ovat vaelluskaloja, jotka nousevat jokiin kutemaan. Täten jokien patoamiset ovat haitanneet sampia suuresti. Monien sampilajien lihaa pidetään herkullisena, mutta eräät sampilajit tunnetaan erityisesti mädistään, kaviaarista. Kaviaarinmetsästys onkin aiheuttanut monien sampikantojen voimakkaan taantumisen. Nykyisin kaviaarisampia kasvatetaan myös altaissa, Suomessakin, ja on kehitetty menetelmiä, joilla mäti voidaan imeä naaraasta tappamatta sitä. Salamavaras
Kirjan 12-vuotias päähenkilö, joka asuu äitinsä Sally Jacksonin ja tämän nykyisen miehen Gabriel(lemu-Gabe)Uglianon kanssa New Yorkissa. Percyllä on luku- ja tarkkaavaisuus häiriö, josta johtuen hän on surkea oppilas. Pian hän saa tietää olevansa määrittämättömän jumalan puoliverinen jälkeläinen ja hän pääsee Puoliveristen leirille muiden kaltaistensa kanssa. Lipunryöstön aikana Percyn isäksi paljastuu Poseidon, merenjumala. Percy tapaa joukon uusia ystäviä ja etsii kymmenen päivän määräajassa ylijumala Zeuksen mestarisalaman, maailman mahtavimman aseen, ja estää ihmiskunnan tuhoisimman sodan. Hän myös repii sarven irti vaarallisen hirviön, Minotauroksen, päästä ja saa sen vuoksi osakseen kunnoioitusta muilta Puoliveristen leiriläisiltä. Se tosin maksoi kovan hinnan, Percy luulee että hänen äitinsä kuolleen, mutta Haades on siepannut tämän.
Percy sai myös Kheironilta taikakynän. Kun kynän hatun ottaa pois, se muuttuu Anaklusmos-miekaksi. Percy kokee kesän aikana kovia mutta selviää melko hyvin enimmäiseksi vuodekseen. Sampsa Pellervoinen
Sampsan herättäjinä esiintyvät yleensä talvityttö, kevättyttö ja kesätyttö, joista vasta viimeksi mainittu onnistuu saamaan Sampsan ylös vuoteeltaan pellolta (metsästä, saaresta). Toisissa runoissa Sampsan hahmo näyttää liittyneen välittömästi vanhaan hedelmällisyyskulttiin, sillä hänen kerrotaan maanneen rituaalisesti sisarensa tai äitinsä ("emintimensä") ennen kylvämistyötään. Solovei
Solovei (, kirjaimellisesti "Satakieli-rosvo"), myös Solovei Odihmantevitš (Соловей Одихмантьевич), on rosvo Kiovan Rusjin ajoista kertovan venäläisen kansanperinteen bylina-runoissa eli kansaneepoksissa. Tarinan mukaan Solovei elää metsässä lähellä Brjanskia, istuu puussa Kiovaan johtavan tien varrella ja surmaa matkalaisia viheltämällä. Kansanperinteen mukaan legendaarinen sankari Ilja Muromets kukisti Satakieli-rosvon. Sammalet
Sammalet lisääntyvät suvuttomasti itiöiden avulla. Itse sammalkasvi on haploidinen, ja vain kasvin päähän ohuen varren varassa nouseva itiöpesäke on diploidinen. Sammalet ovat lajista riippuen joko yksi- tai kaksikotisia. Sammalten sukusolut syntyvät erityisissä versoihin muodostuvissa muna- ja siittiöpesäkkeissä. Siittiöt ovat liikuntakykyisiä, mutta päästäkseen hedelmöittämään munapesäkkeessä olevan munasolun ne tarvitsevat märän ympäristön. Munapesäkkeessä olevasta munasolusta kasvaa hedelmöityksen jälkeen diploidinen itiöpesäke. Itiöpesäkkeessä tapahtuu meioosi, jonka tuloksena syntyy haploideja itiöitä. Itiöt leviävät tuulen mukana ympäristöön, ja niiden päästyä sopivalle kasvupaikalle niistä itää niin sanottuja alkeisrihmoja. Alkeisrihmoihin kasvaa silmuja, joista kasvaa uusia sammalkasveja. Sammalet voivat lisääntyä myös kasvullisesti, eli emokasvista irtoaa itujyväsiä, -levyjä tai -versoja, jotka leviävät uusille kasvupaikoille. Salamavaras
Paettuaan linja-autosta Percy lähtee ystävineen jatkamaan matkaa länteen jalkaisin ja tulevat Em-tädin pihatonttukaupalle. Ystävykset saavat Em-tädin luona syödäkseen, ja Em pyytää heitä poseeraamaan valokuvaa varten. Juuri ajoissa Annabeth kuitenkin tajuaa sen olevan juoni, sillä Em-täti on todellisuudessa Medusa, hirviö, jonka katse kivettää uhrinsa. Percy katkaisee Medusalta kaulan ja lähettää sen mustaan harsoon, kahteen muovipussiin ja pahvilaatikkoon paketoituna Olympos-vuorelle jumalten nähtäville. Caduceus
Caduceus tai kerykeion () on sanansaattajan sauva, jonka ympärille on symmetrisesti kietoutuneena kaksi käärmettä, jotka katsovat toisiaan. Toisinaan sauvaan on myös sijoitettu siipipari. Kreikkalaisessa mytologiassa Hermes kuvattiin usein kantamassa sauvaa kädessään; myös Hermeen vastine roomalaisessa mytologiassa, Mercurius, kuvattiin vastaavasti. Näistä juontavat juurensa nimitykset Hermes-sauva ja Merkurius-sauva. Myös aamuruskon jumalatar Iris, kreikkalaisen mytologian jumalten viestinviejä, esiintyi kantaen caduceusta koska hänen katsottiin olevan auringon sanansaattaja. Sampo (Kalevala)
Kansanrunojen eri versioissa sampo on esiintynyt myös nimillä sampa, sammas, sampi, sampu, samppu, samppo ja sammut. Joissain samporunojen harvinaisemmissa versioissa sammon nimen lisäksi myös sammon merkitys on korvaantunut jollakin kokonaan toisella, tällaisia ovat tammi, saima (laatokkalainen alus), saani (reki), sauna, sauva ja saarva (saukko). Eräässä runossa esineestä käytetään sekä nimitystä samppu että kannel. Kalevala
Kalevala on "Kalevala"-eepoksessa esiintyvien sankarien kotipaikka tai kotimaa. Nimi tulee Kalevasta, suomalaisten myyttisestä esi-isästä ja Väinämöisen isästä. Kalevala on Kalevan jälkeläisten kansakunta, ja Kalevalan sankarit Väinämöinen, Ilmarinen ja Lemminkäinen ovat Kalevan poikia. Kaleva oli varhaisissa muinaishistoriaa käsittelevissä teoksissa ja kirjoituksissa tulkittu myös pahuuden perikuvaksi ja jumalallisen järjestyksen viholliseksi, mutta Lönnrot muutti hänet alkusankariksi runoaineistoa valikoimalla ja tulkitsemalla. Lönnrotin Kaleva on ensimmäinen Suomeen muuttaja ja siten kaikkien suomalaisten eli kalevalaisten, Suomen heimon kantaisä. Kalevalan toisintonimenä esiintyy "Väinölä". Kami
Kamien palvonnan tapa vaihtelee. Joitakin kameja, kuten Inaria, voivat käytännössä palvoa kaikki, joitakin kameja palvotaan ensisijaisesti henkilökohtaisista syistä, kuten Tenjiniä kokeisiin valmistauduttaessa. Jotkin kamit, esimerkiksi Atago, ovat palvonnan kohteena niiden antaman yleishyödyllisen suojelun vuoksi, joitakin palvotaan kotona joka aamu perhealttarilla ("kamidana"). Yleisesti ottaen kamien palvonta on yhteisöllinen ilmiö, ja uskonnolliset festivaalit ("matsuri") ja riitit ovat luonteeltaan osallistumiseen kannustavia. Sammon salaisuus
"Sammon salaisuus" pohjautuu nimensä mukaisesti Kalevalaan. Ajatus tarinaan tuli Elli Kotovirralta, Rosan suomalaiselta ihailijalta ja ystävältä, joka ehdotti Kalevala-pohjaisen tarinan tekemistä Rosan vieraillessa Suomessa maaliskuussa 1998. Aluksi Rosa ei aikonut hyödyntää ajatusta, mutta lopulta Kotovirta sai taivuteltua Rosan suostumaan siihen. Niinpä Rosa tuli Suomeen uudestaan saman vuoden marraskuussa ja vieraili muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa, jossa Sirkka-Liisa Mettomäki tutustutti Rosan Kalevalaan ja auttoi taustatyössä. Kotovirta puolestaan otti yhdessä miehensä kanssa lukuisia kuvia Helsingistä ja lähetti ne Rosalle mallikuviksi. Innoituksen lähteenä Rosalla oli Mauri Kunnaksen "Koirien Kalevala" ja apuna kolme Kalevalan englanninkielistä käännöstä sekä kuvateoksia Björn Landströmin ja Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisista teoksista. Sampo (Kalevala)
Sampotarut ovat olleet paitsi ihmeellisiä kertomuksia kahden kansan taistelusta ja ihme-esineen vaiheista, myös ilmeisesti alkujaan kosmisia kuvauksia. Sampotarut ovat myös selittäneet maanviljelyksen syntyä ja joidenkin muidenkin asioiden myyttistä alkuperää. Samporunoutta on ollut eräiden tietojen mukaan tapana laulaa kevätkylvön yhteydessä. Sampo (Kalevala)
Sampo eli kirjokansi on suomalaisessa mytologiassa ihmeellinen kone tai esine, kosintalahja ja sotasaalis, joka liittyy usein Pohjolaan. Sampo on tunnettu erityisesti suomalaisesta kansanrunoudesta kootusta Kalevala-eepoksesta, jossa sillä on tärkeä rooli. Eri taruissa sampo on erilainen, sillä on myös useita nimityksiä ja ilmiasuja. Kalevalassa käytetyissä sampotaruissa sampo on ihmeellinen, rikkauksia tekevä mylly. Maailmankäärme
Nimen Jörmungandr alkuosa viittaa matoon tai käärmeeseen, ”gandr”-loppuosa taas tautia aiheuttavaan noidannuoleen. Näin ollen alun perin saattaa olla kyse toisenlaiseen uskomukseen liittyvästä olennosta. Myös kalevalaisessa runoudessa käärme ja noidannuoli usein samaistetaan. Kalevalassa lappalainen velho syöksee "vesikyyn", jota myös umpiputkeksi kutsutaan, nuolen tavoin Lemminkäisen läpi. Samsara
Buddhalaisuuden näkökulmasta samsaran luonteenomaisin piirre on dukkha eli kärsimys tai epätyydyttävyys. Tämä on ensimmäinen buddhalaisuuden neljästä jalosta totuudesta. Samsaran tunnusmerkkejä ovat myös anicca eli pysymättömyys ja anatta eli itsettömyys. Buddhalaisuuden harjoittaminen tähtää pääsyyn samsarasta nirvanaan eli valaistumiseen turvautumalla Kolmeen jalokiveen (Buddhaan, dharmaan, eli Buddhan opetukseen ja sanghaan eli buddhalaisten yhteisöön). Kalevan kisat
Vuonna 1990 Kalevan Kisoissa alettiin jakaa Uusi Sampo -maljaa. Se oli vahinkovakuutusyhtiö Sammon lahjoittama kiertopalkinto, joka annettiin kisojen parhaalle urheilijalle. Maljan ovat saaneet muun muassa Seppo Räty, Sari Essayah, Mika Halvari, Arsi Harju ja Tero Pitkämäki. Sampo (peli)
Sampo on osakeyhtiö F. Tilgmannin vuonna 1904 julkaisema suomalainen lautapeli, joka sijoittuu "Kalevalan" maailmaan. Maciste nelle miniere del re Salomone
Keskellä Afrikkaa, muurein ympäröidyn Zimban kaupungin alla sijaitsee legendaarinen Salomonin kultakaivos, jota kuningas Namar on kieltänyt hyödyntämästä. Kuninkaan neuvonantaja Riad syöksee tämän vallasta beduiinikuningatar Faziran avulla päästäkseen käsiksi kultaan. Prinssi Vasman hoitaja Samara ottaa lapsen mukaansa ja pakenee viidakkoon. Siellä hän kohtaa Tarzania muistuttavan Macisten, joka lähtee vapauttamaan Zimban asukkaita. Fazira huumaa Macisten ja pakottaa hänet työskentelemään kaivoksessa nilkkarenkaalla kahlittuna. Samaran joutuessa uhatuksi Maciste murtautuu ulos kaivoksesta ja kukistaa Riadin ja Faziran. Ukko
Ukko iskee salamoita kirveellä, vasaralla, nuolella tai miekalla. Kokonaisen ukonilman hän saa aikaan puimalla riihtä, kyntäen, jyristellen vaunuillaan taivaissa, makaamalla naispuolisen jumaluuden kanssa, taikka kolisuttamalla konkeloa eli kelopuuta. Suomen kielen ukkonen, ukonilma, tulee Ukko-jumalasta. Ukonilmaa kutsuttiin myös Jumalan ilmaksi. Sammakko
Sammakko syö hyönteisiä, matoja, etanoita, kotiloita, hämähäkkieläimiä ja pieniä kaloja, joita se pyydystää tahmeapintaisella kielellään. Toukat eli nuijapäät syövät levää, bakteerimassaa ja paikoilleen kiinnittyneitä pikkueläimiä. Sammakolle kelpaavat myös raadot, mutta niitä se syö vain ääriolosuhteissa. Setä Tamu
Setä Tamu (oikealta nimeltään Mikko Tamminen, s. 20. elokuuta 1975 Vaasa) on vaasalainen rap-artisti ja musiikkituottaja. Hän kuului edesmenneeseen Vaasalaiset Kansiot -yhtyeeseen. Hän on myös vieraillut Vapaapudotuksen levyillä. Tamminen on ollut myös Firevision-yhtyeen toinen jäsen. Hän on myös kansainvälisesti tunnettu säveltäjä ja tuottaja, jonka musiikkia on julkaistu useissa eri maissa. Sampo (Kalevala)
Sampo mainitaan Kalevalan runoissa 1, 7, 10, 15, 19, 38, 39, 42, 43 ja 45. Sampo eli kirjokansi on ihmekone, joka tekee eli jauhaa rahaa, viljaa ja suolaa. Sammolla katsotaan olevan kansi, sillä sen toisintonimi on kirjokansi. Sillä arvellaan myös olevan jalat, joiden avulla se seisoo pystyssä, sekä reiät tai nokat, joista tulee sammon jauhaessa rahaa, viljaa ja suolaa, eli ”kotipitoja”, ”syötäviä” ja ”myötäviä”. Sampo (peli)
"Sampo"-pelin voittaa se, joka pääsee ensimmäisenä kotiin, eli Suomen rantaan, Pohjolaan suuntautuneen ryöstöretken jälkeen. "Sampo" seuraa muutenkin näkökulmansa puolesta "Kalevalan" sankareita ja kamppailevat Pohjolan vaaroja vastaan. Pohjolaa kuvataan erittäin negatiivisesti ja sen todetaan olevan ″Pohjanväen pimeä, kolkko asunto″. Peli seuraa muillakin tavoin 1800- ja 1900-lukujen taitteessa vakiintuneita "Kalevalan" kansallisromanttisia tulkintoja. Liisankallio
Kalevan kirkon edustalla oleva Sammonaukio ja siitä kaakkoon lähtevä Sammonkatu liittyvät Liisankallion ja Kalevan kaupunginosien Kalevala-aiheisiin nimiin. Suomen muinaisrunoudessa sampo on varallisuutta tuottava ihme-esine. Sampsa Pellervoinen
Sampsa Pellervoinen on kalevalaisessa runoudessa ja suomalaisessa mytologiassa esiintyvä haltijaolento, joka kylvää maan kasvillisuuden, kaikenlaiset metsät, suot, ahot ja kivikotkin. Alkuperäisissä kansanrunoissa kylvö tapahtuu sammon murusten avulla. Kalevalassa on Elias Lönnrot siirtänyt tapahtumien järjestystä siten, että kylvö tapahtuu jo ennen Sammon takomista. Sampsaa auttaa savolaisen käsityksen mukaan "Vennon härkä Uljamoinen", joka kyntää maat ja suot. Salama
Ukkosen jyrinä ei kuulu yli 15–20 km:n päähän, mutta salama voi näkyä kauemmaksikin. Kaukaisia salamoita kutsutaan elosalamiksi tai kalevantuliksi. Tuliterä
Tuliterä on Timo Parvelan kirjoittama romaani, joka aloittaa Sammon vartijat -sarjan. Teoksen kustansi Tammi vuonna 2007. Sampo (Kalevala)
Valtiotieteen tohtori Pentti Viita esittää kirjassaan "Viikinkiaika Kalevalan kertomana", että sampo tarkoitti rahasampoa eli turkiskauppaa. Kuitenkin nykytutkijoista Anna-Leena Siikalan (2012) mukaan vaikuttaisi, että ainakin Savon ja Keski-Suomen alueella sammon ryöstön esine on ollut sammas, maailmanpylväs. Sammonkatu
Nimi "Sammonkatu" perustuu "Kalevalaan", kuten moni muukin alueen kadunnimistä. "Kalevalan" muinaisrunoissa sampo on varallisuutta tuottava ihmeellinen esine. Sammon vartijat
Ahti tapaa äitinsä. Joukkio saa selville viimeisen sirpaleen kätkön ja taistelee henkeen ja vereen hiisiä vastaan saadakseen sen. Rehtori kuolee taistelussa, mutta kertoo ennen kuolemaansa yllättävän asian, kantele on viimeinen sirpale. Joukko on taistelun jäljiltä voimaton. Pian vettä pitkin saapuu vene, jonka pohjalla on ihmisiä. Pohjolan tytär
Kalevalassa Ilmarinen lopulta saa Pohjan tyttären vaimokseen. Naimakauppa on maksanut Sammon ja muita ihmetekoja. Vaimo kuolee myöhemmin loukattuaan perheen orjaa Kullervoa, joka vihoissaan nostaa karhut ja sudet hänen kimppuunsa. Louhi ei luovuta toista tytärtä tilalle eikä tytär itsekään halua, mutta Ilmarinen ryöstää hänet kuitenkin. Ryöstetty tyttö herjaa Ilmarista ja sekaantuu toiseen mieheen jo kotimatkalla, ja tästä pettynyt Ilmarinen muuttaa hänet lokiksi. Humbaba
Humbaba tai Huwawa on setrivuoren maan (Libanon) demoninen vartija, jonka on asettanut tehtäväänsä jumala Enlil. Humbaba esiintyy mesopotamialaisessa Gilgamesh-eepoksessa. Eepoksessa Gilgamesh ja hänen toverinsa Enkidu matkaavat kaukaiseen setrimetsään. Metsän vartija Humbaba solvaa heitä, ja he taistelevat. Lopulta Gilgamesh tappaa Humbaba-hirviön ja leikkaa tämän pään irti. Luettelo One Piecen sivuhahmoista
Sam-San on Eiichiro Odan vitsihahmo joka aina välillä esiintyy sarjassa. Hän on samankaltainen hahmo kuin Pandamies, mutta toisin kuin Pandamies, Sam-San on aina juovuksissa. Lisäksi Sam-Sanilla on oma tarinansa. Ensimmäisen kerran hänet nähtiin juhlivan väkijoukon seassa, kun Arlong voitettiin. Odan mukaan hän oli matkalla tyttärensä häihin, mutta nähtyään juhlivia ihmisiä hän päätti liittyä seuraan. Tambo
Matkailijoiden perustarpeiden kattamisen lisäksi suuremmista tamboista löytyi tilat muun muassa savenvalajille ja kutojille, jotka tuottivat erilaisia käyttötavaroita yhteisön tarpeisiin. Kylämäiset tambot toimivat myös hallinnollisina keskuksina, joista paikalliset valtiaat pystyivät valvomaan aluettaan. Niistä löytyi myös seremoniatilat, joita käytettiin uskonnollisten rituaalien harjoittamiseen. Historioitsijat ovat lisäksi löytäneet todisteita metsästyksestä, kaivostoiminnasta ja koka-tuotannosta suurempien tambojen läheisyydestä. Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita
Kokoelma sai ilmestyessään runsaasti julkisuutta Kalevalaan liittyvän johtotarinan, "Sammon salaisuuden", vuoksi. Tarinaan liittyi myös kirjan kansikuva, joka on Disney-hahmoilla höystetty versio Akseli Gallen-Kallelan "Sammon puolustus" -teoksesta. Kokoelmasta tuli myös myyntimenestys. Ensimmäinen 15 000 kappaleen painos myytiin nopeasti loppuun, ja jouluun mennessä kokoelmaa oli myyty jo 40 000 kappaletta. Syyskuuhun 2010 mennessä kokoelmasta oli julkaistu jo kymmenen painosta. Synty (mytologia)
Sampo-kertomusten joissain toisinnoissa sanotaan auringon ja kuun syntyvän samalla kun maanviljely syntyy, nimittäin sammon sirpaleiden ajauduttua rantaan. Tällöin sankari toteaa:
Käsitykset auringon ja kuun vapauttamisesta voidaan myös käsittää niiden "syntymäksi". Yleisen kertomuksen mukaan iso tammi kasvoi niin isoksi, että se peitti päivän paisteen ja kuun kumotuksen. Kun tammi kaadettiin, taivaanvalot vapautuivat. On myös kertomus taivanvalojen kätkennästä ja vapauttamisesta. Pohjolan Emäntä tai joku muu paha olento kätkee auringon ja kuun kiviseen mäkeen. Sankarit kuitenkin vapauttavat taivaanvalot. Sotilas ilman menneisyyttä
Mies matkustaa Suomeen ja alkaa etsiä juuriaan. Hän opiskelee suomen kieltä ja tutustuu Olof Koskela -nimiseen pappiin, jonka koskenkorvanhuuruiset innostuneet privaattiluennot auttavat häntä pääsemään sisälle Kalevalan maailmaan. Myöhemmin päähenkilö tutustuu sairaanhoitajaan nimeltä Ilma Koivisto, mutta koska mies tunne edes itseään, hänen on äärimmäisen vaikeaa päästää ketään toista lähelleen, puhumattakaan seurustelusuhteeseen antautumisesta. Aivan romaanin lopussa Sampo Karjalaisen arvoitus alkaa paljastua. Sammas
Sammas on tarttuva. Vauva saa usein tartunnan synnytyksen yhteydessä ollessaan kosketuksissa emättimen limakalvon kanssa, koska "Candida albicans" on emättimessä yleinen. Iso tammi
Kalevalassa iso tammi kasvaa maailmaan jo alkuaikana, kun maailmaa vielä muokataan ja luodaan. Tammi peittää kuun ja auringon, ja maailmaan tulee pimeä. Puulle etsitään kaatajaa, ja joku epäonnistuu yrittäessään. Lopulta merestä tulee pieni vaskeen pukeutunut mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja iskee kolmella iskulla puun poikki. Taivaanvalot vapautuvat vihdoin, ja maailma on valmis. Puun taikavoimat vapautuvat ihmisten iloksi. Latvan taittaja saa iäisen taian, oksan taittaja iäksi onnen ja lehvän leikkaaja saa ikuisen lemmen. Sampo (Kalevala)
Maailmanpylvääksi mielletty sampo säilyi parhaiten metsäsuomalaisten, Keski-Ruotsissa asuneen savolaisperäisen väestön mytologiassa . Vielä vuonna 1932 tai hieman aiemmin, tavoittivat runouden kerääjät Värmlannin Östmarkin pitäjästä 70-vuotiaan Kaisa Vilhusen, kansanparantajan ja verenseisauttajan. Hän kertoi suorasanaisesti (ei runomuodossa) muun muassa seuraavaa. Sammas on patsas, joka kannattaa taivaan kantta. Kultanappi tai kultainen naula ”istu sammon päässä”, tai "se istu samppaassa"; se oli pohjantähti, joka kiinnitti taivaankannen ja maan. Taivaankansi pyöri naulan ympäri. Tästä hän käytti myös ilmaisua ”sammas jauho”. Sammas ulottui yhdeksän sylen syvyyteen maan alle, ja nojautui siellä kupariseen vuoreen. Vilhunen kertoi myös seisauttaneensa verenvuotoja iskemällä puukon seinään Pohjantähteä vasten. Vilhusen kertomus vastasi sitä, mitä tutkijat olivat sammon alkuperästä päätelleet muilta seuduilta löytyneiden tiedonrippeiden avulla. Sammon salaisuus
Louhi kuitenkin kutsuu Milla Magian avukseen ja he hyökkäävät yhdessä ankkojen alukseen. Louhi onnistuu varastamaan Väinämöisen kanteleen, kutsuu sillä Iku-Turson avukseen ja lähtee tämän kanssa tuhoamaan Helsinkiä Aku perässään. Ennen kuin Iku-Turso onnistuu saamaan aikaan suurta tuhoa, onnistuu Aku saamaan kanteleen haltuunsa ja houkuttelemaan Iku-Turson mereen. Louhen kukistuttua Roope tekee ahnehtiessaan kultaa niin paljon, että ankkojen vene alkaa upota. Väinämöinen palaa kanteleen soitollaan Sammon kanssa ikuisuuteen Roopen yrittäessä loppuun asti pitää kiinni Sammosta. Lopulta hänelle jää kuitenkin muistoksi vain Sammon kampi. Paavo Pesusieni (hahmo)
Paavo saa harvoin vapaapäiviä työpaikaltaan. Hän kuitenkin viettää vähäisen vapaa-ajan parhaan kaverinsa Patrik Tähtösen sekä Sanna-oravan kanssa, jonka luona hän harjoittelee karatea. Paavon naapurissa asuu pessimisti Jalmari-Kalmari, tuttavien kesken Jammu tai Jallu, jonka kotirauhaa Paavolla ja Patrikilla on tapana häiritä. Jalmari vihaa Paavoa ja Patrikia, mutta näillä ole mitään Jalmaria vastaan. Eräässä jaksossa Jalmari saa ison sähköiskun, jonka myötä hän muttuu täysin: hänestä tulee Paavon kaveri ja vähitellen koko Tangalan suosikki. SamSam
SamSam on maailman nuorin ja pienin supersankari. Hän asuu avaruudessa äitinsä, isänsä sekä Nassi-nallen kanssa. Hän käy koulua ystäviensä Super-Susen (kirjoissa ja sarjakuvissa Superjuuli) ja Pikku Piin kanssa. Seikkaillessansa hän tapaa Likapossun (sarjakuvissa ja kirjoissa Sottasälli), marsilaiset ja heidän kuninkaansa Marselius ensimmäisen, avaruuden kauhun Hirmuparran miehistöineen sekä useita avaruushirviöitä. Kamala luonto
Vuodesta 2016 sarjakuvan toisena käsikirjoittajana on toiminut Marja Lappalainen. Lappalainen ideoi ja tekee kuvakäsikirjoituksia ja Vehniäinen hoitaa piirrospuolen. Sarjakuvan albumit kustantaa Otava ja oheistuotteita teettää ja myy tekijöiden oma yritys Elukkamania.
Kamalan luonnon hahmoja ovat villit metsäneläimet ja kesyt kotieläimet. Sarjan päähahmot, ilves ja kärppä, ovat petoja, jotka pitävät metsästyksestä ja käytännön piloista. Suosituimmaksi hahmoksi on noussut pää edellä kaikkeen syöksyvä mielenhäiriöinen kettu, joka vuoroin touhuaa maanisesti, vuoroin romahtaa alimpiin pohjamutiin. Kamala luonto sisältää elämän sattumusten, murheiden ja riemujen analysointia mustaa huumoria kaihtamatta. Välillä pohditaan syvällisiä, välillä viljellään vessahuumoria. Sarja sisältää runsaasti viittauksia populaarikulttuuriin eli elokuviin ja tv-sarjoihin sekä muihin sarjakuviin. Metsässä on nähty mm. Alien, Mikki Hiiri, DeLorean, Totoro ja Star Wars -hahmoja. Mattimeo
Orjakaravaani pysähtyessä lepäämään eräänä iltana, Mattimeo viedään Slagarin eteen. Kettu paljastaa nuorelle hiirelle todellisen henkilöllisyytensä. Slagar on oikeasti Kanakoira, parantaja Selan poika. Hänet ja hänen äitinsä Ruoska-Cluny määräsi tapettavaksi petoksesta, mutta Kanakoira selviytyi, koska luostarilaiset ottivat hänet hoiviinsa. Paetessaan Redwallista, hän tappoi vanhan portinvartijan Metusalemin ja Constance-mäyrä kellarinvartijasiili Ambrosen kanssa ajoi kettua takaa, mutta Kanakoira piiloutui. Tietämättään Kanakoira oli piiloutunut kyykäärme Asmoudeuksen koloon ja käärme puri häntä kasvoihin. Slagar paljastaa naamion peittämät kasvonsa kauhistuneelle Mattimeolle ja vannoo kostonsa olevansa täydellinen. Iso tammi
Iso tammi on kalevalaisessa runoudessa esiintyvä jättimäinen, taivaan peittävä puu, maailmanpuu. Tellervo (nimi)
"Kalevalassa" esiintyy kultahiuksinen metsänneito Tellervo, joka paimentaa metsänjumala Tapion karjaa. Hänet mainitaan kerran myös Tapion vaimona. Nimi Tellervo on ilmeisesti muodostettu miespuolisen vastineensa Pellervon pohjalta. "Kalevalan" Pellervo eli Sampsa Pellervoinen on puiden kylväjä ja laivapuun etsijä, jota on toisinaan pidetty Tapion poikana ja kasvillisuuden jumalana. Sampsa Pellervoinen
Kaarle Krohn näki Sampsan hahmon rinnastuvat skandinaavisiin viljavuuden jumaliin Freyriin ja Njordiin. 
Matti Kuusi viittaa Sampsan yhteydessä jopa mahdollisiin alkukantaisiin seksuaaliriitteihin. Heikki Kirkinen taas katsoi Sampsan kulttiin sekoittuneen bysanttilaisia aineksia. Hänen mukaansa Sampsan nimi polveutui ortodoksisen kirkon "pyhästä Sampsonista", "vieraiden vastaanottajasta". Englantilainen Raymond Chambers on kiinnittänyt huomiota Sampsa Pellervoisen ja muinaisenglantilaisessa Beowulf-runoelmassa esiintyvän myyttisen hedelmällisyydenhaltija Scyld Scefingin mahdolliseen yhteyteen. Karhun kansa
Karhun kansa pitää pyhänä kielenään kalevalakieltä, jossa uskotaan olevan erityistä väkeä. Muita Karhun kansan tunnustamia oppeja ovat esimerkiksi käsitys maailman jakautumisesta kolmeen kerrokseen sekä usko suomalaisiin jumaliin kuten Tapioon, Lemminkäiseen, Vellamoon, Jumiin ja Louheen. Rituaalin johtajaa kutsutaan yhdyskunnassa tietäjäksi. Joulupukki
Itävallassa joulupukkina toimii piispa Nikolaus ja hänen kanssaan kulkee Mustan Pekan serkku, Krampus-niminen musta paholainen. Krampuksella on mukanaan tyhjä hiilisäkki. He kulkevat 6. joulukuuta yhdessä talosta taloon kyselemässä, ovatko lapset olleet kilttejä. Joka on, sille Pyhä Nikolaus antaa lahjan (hedelmiä tai makeisia), joka taas ei, se tuodaan ovelle Krampuksen nuhdeltavaksi. Jos on ollut todella tuhma, Krampus saattaa sulkea hiilisäkkiinsä hetkeksi. Syntinsä voi kuitenkin sovittaa täyttämällä Pyhän Nikolauksen pyynnön laulamisesta. Ihmiset antavat Krampukselle usein hehkuviiniä. Ikkunalaudalle jätetyistä tyhjistä sukista ja kengistä löytyy aamulla pieniä lahjoja ja makeisia. Kalamalja
Sisimpään rinkiin asetetaan neljästä viiteen tuolia, jotka muodostavat kalamaljan. Loput tuolit asetellaan sisäkkäisiksi renkaiksi kalamaljan ympärille. Kalamalja täytetään joko vapaaehtoisilla tai erikseen valituilla osallistujilla, muiden istuessa tuoleille kalamaljan ympärille. Avoimessa kalamaljassa yksi tuoli jätetään tyhjäksi, kun taas suljetussa kalamaljassa kaikki tuolit täytetään. Tilaisuuden juontaja esittelee aiheen ja osallistujat aloittavat keskustelun aiheesta. Kalamaljan ympärillä oleva yleisö seuraa keskustelua. Sammon vartijat
Jokkeri murtautuu Ilmarin pihavarastoon toivoen löytävänsä kanteleen. Ilmari on kuitenkin viisas ja on virittänyt ansan, johon Jokkeri jää. Ilmari kuitenkin huomaa yhden asian, kantele on poissa. Jokkeri lupaa auttaa Ilmaria ja yhdessä he lähtevät juhliin. Luettelo kirjasarjojen Eleniumin taru ja Tamulin taru henkilöhahmoista
Nyt valitaan niin ikään selvällä enemmistöllä Dolmant neuvoston puheenjohtajaksi Makovan tilalle, koska ovela patriarkka Emban paljastaa että tämä on entinen Pandioni ja siis ainoa sopiva kriisitilanteen johtajaksi. Dolmant ovelana miehenä muistaa myös vähän tunnetun lainkohdan: kun arkkiprelaatti on kuollut ja uskonkriisi voimassa, hän itse on tämän sijainen - seikka mikä Makovalta jäi autuaasti unohduksiin! Makova ei voi kuin kiroilla itsekseen, koska viimeisen sanan laintulkinnoissa sanova neuvoston lainoppinut jäsen asettuu Dolmantin kannalle. Sampo Lehtola
Sampo Lehtola (s. 10. toukokuuta 1989) on suomalainen keihäänheittäjä. Lehtola edustaa Lapinlahden Vetoa, ja häntä valmentaa Juhani Nykänen. Sammon vartijat
Karhut hyökkäävät joukon kimppuun. Anni pettää ystävänsä ja vie kanteleen Louhelle. Muu joukko saa avukseen kalastajan, joka muistuttaa hyvin paljon rehtoria. He murtautuvat Louhen piiloon,mutta Jokkeri haavoittuu. Anni, Ilmari ja Ahti tapaavat isänsä jälleen ja he kaikki pakenevat. Ahti saa Saanalta suudelman. Kalevala populaarikulttuurissa
"Sammon" jälkeen "Kalevala" ei juurikaan ole houkutellut elokuvantekijöitä. Animaatiotuotannot ovat hakeneet 1970-luvulta innotteita teoksesta. Tunnetuimpia animaatoversioita ovat Reino Niinirannan "Kalevala" (1975) ja Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin kuusiosainen "Sammon tarina" (1971–1974). Vasta 2000-luvulla heräsi uudestaan ajatuksia "Kalevalan" filmatoisinnista. Antti-Jussi Annilan monikansallinen elokuva "Jadesoturi" (2006) yhdistelee kalevalaista kansantarustoa ja kiinalaista kung fu -perinnettä. Kalervo
Kalervo (josta tunnettiin myös nimi Kaleva) on suomalaisessa mytologiassa esiintyvä henkilö. Kalervo on suuren suvun päämies. Suvun mainitaan asuvan Karjalassa. Untamo on Kalervon veli ja toisen suvun päämies, mutta suvut riitautuvat. Untamon suku kalastaa luvatta Kalervon erävesillä, ja Kalervo katsoo oikeudekseen viedä saaliin. Tästä syttyy sota, joka tuhoaa Kalervon suvun, lukuun ottamatta raskaana olevaa piikaa, joka myöhemmin synnyttää Kullervon. Kalevala
Kalevalan päähenkilö on tietäjäsankari Väinämöinen, jolla on taianomaiset laulun ja soiton lahjat. Hän on ollut osallisena jo maailman luomisessa. Hän soittaa kanteletta, joista tärkein on tehty hauen leukaluusta. Väinämöisen vaimonetsintä on yksi keskeisistä teemoista. Hän ei kuitenkaan koskaan löydä vaimoa — muun muassa yksi neidoista, Joukahaisen sisko Aino, hukuttautuu mieluummin kuin nai Väinämöisen. Väinämöinen osallistuu Sammon ryöstöön Pohjolasta. Samppa Kivelä
Samuli (Samppa) Matias Kivelä (26. maaliskuuta 1936 Rovaniemi – 4. toukokuuta 1977 Rovaniemi) oli suomalainen runoilija. Sammalvarpio
Sammalvarpio ("Cassiope hypnoides") on kanervakasveihin kuuluva, pienikokoinen pohjoisen tundran ja vuoristojen varpukasvi. Kannushi
Kannushi (, ”kami-mestari”, alun perin lausuttu "kamunushi"), toinen nimitys shinshoku (), on šintolaisen pyhäkön ("jinja") ylläpidosta vastaava ja tietyn "kamin" palvontaa johtava henkilö. Sanan "kannushi" muodostavat kirjoitusmerkit luetaan joskus myös "jinshu", mutta merkitys ei muutu. Sammon salaisuus
Tarina alkaa Roopen löytäessä vanhasta arkustaan nuoruusaikojen kengänkiillotuslaatikkonsa, josta löytyy vanha velkakirjaksi osoittautuva paperinpalanen. Roope muistaa saaneensa velkakirjan Elias Lönnrotilta ollessaan nuori kengänkiillottaja 1800-luvun lopulla Skotlannissa, ja että se on palanen tämän muistiinpanoista. Tupu, Hupu ja Lupu ottavat "Sudenpentujen käsikirjasta" selvää Lönnrotista ja saavat tietää Kalevalasta. Roope innostuu kuultuaan Sammon tuottavan kultaa ja niinpä ankat matkustavat Helsinkiin viemään tämän paperinpalasen Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan, jossa he kuulevat lisää Kalevalasta. Jompainen
Myöhemmin Karjalasta kerätyissä samporunoissa isketään myös varpaita irti, mutta ei sammolta, vaan siihen tarttuneelta Louhelta, joka on muuttautunut Kokko-linnuksi, ja on riistämässä sampoa takaisin itselleen. Varpaiden mukana saattaa pudota sammon osia, joista tulee rikkautta meriin tai maalle. Yksi vahingoittunut tai pieni varvas jää kuitenkin jäljelle, ja sen varassa Louhi kantaa sammon kannen Pohjolaan. Muutoin olisi saatu enemmän rikkautta. Sampo (Kalevala)
Uskontotieteilijä Uno Harva ja kielitieteilijä E. N. Setälä kehittelivät 1900-luvun alkuvuosikymmeninä teorioita, joiden mukaan sammon alkuperäinen hahmo, tai yksi alkuperäisistä hahmoista, on maailmanpylväs, taivaankannen kannattaja. Tähän viittaavat monet piirteet, jotka yhdistävät erilaisia sampotaruja. Sampo esimerkiksi sijaitsee Pohjolassa, jossa maailmanpylvään on ajateltu sijaitsevan. Sammon juuret ovat syvällä maaemässä, kuten maailmanpylväältä sopii odottaakin, ja sammon yleinen toisintonimi on kirjokansi, joka viittaa taivaankanteen. Lisäksi sampo jauhaa, sillä maailmanpylvään on ajateltu kiertyvän taivaankannen mukana. Sanana sampo on sukua "sammakselle" eli pylväälle. Kalevala populaarikulttuurissa
Ensimmäinen varsinainen "Kalevala"-filmatisointi oli suomalais-neuvostoliittolainen yhteistyöelokuva "Sampo". Tuotantoprosessi käynnistyi 1956 neuvostoliittolaisten Moskovassa järjestetyn suomalaisen elokuvan viikkojen yhteydessä tekemästä aloitteesta. Sammon tuotanto venyi kahden ja puolen vuoden mittaiseksi. Suomen ensi-iltansa se sai lokakuussa 1959. Neuvostoliitossa se kiersi teatterissa tuhannen kopion voimin, ja Yhdysvalloissa sitä esitettiin nimellä "The Day the Earth Froze". Kovasta panostuksesta ja etukäteiskohusta huolimatta elokuvan suosio jäi laimeaksi. Shamarpa
Ensimmäinen Shamarpa Khedrup Drakpa Senge (1283-1349) oli kolmannen Karmapan pääoppilas. Karmapa antoi hänelle rubiininpunaisen kruunun, joka oli tarkka kopio Karmapan omasta mustasta kruunusta. Tämä oli symboli heidän identtisyydestään — oppilas oli joka suhteessa tasaveroinen opettajansa kanssa. Punaisen kruunun myötä Karmapa antoi hänelle nimen Shamarpa — "Punaisen kruunun lama". Kuten Hyvän kalpan sutrassa sanotaan: "Tulevaisuudessa mahabodhisattva, jolla on rubiininpunainen kruunu, tulee kärsivien joukkoon ja johtaa heidät pois syklisestä hämmennyksestä ja piinasta" (samsarasta). Buddhan ennustus kävi toteen Shamarpassa. Shamarpat ovat jälleensyntyneet 1300-luvulta saakka ja ovat olleet joko Karmapan oppilaita tai opettajia.