Kuuluuko egyptin kieli afroaasialaisiin kieliin?
Egypti
Muinainen egyptin kieli, joka muodosti oman haaransa afroaasialaisten kielten kielikunnassa, oli yksi maailman ensimmäisistä kirjoitetuista kielistä ja tunnetaan erityisesti muistomerkeissä ja papyruksissa säilyneistä hieroglyfeistä. Vanhimmat kirjainmerkit ovat ajalta yli 3200 vuotta eaa. Roomalais­aikana egyptin kielestä kehittyi koptin kieli, jota alettiin kirjoittaa kreikka­laisilla aakkosilla. Se on yhä käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta ei enää puhe­kielenä.
Berberikielet
Vanhalla ajalla berberikielet olivat vallitsevina suurimmassa osassa Pohjois-Afrikkaa, eivät kuitenkaan Egyptissä eivätkä myöskään Karthagossa, jossa puhuttiin seemiläistä puunin kieltä. Berberikieliin kuuluneesta numidian kielestä on säilynyt lyhyitä piirtokirjoituksia. Sen jälkeen kun arabit valloittivat Pohjois-Afrikan 600-luvulla, arabian kieli on vähitellen syrjäyttänyt berberikielet suurimmasta osasta aluetta. Marokossa ja Algeriassa berberikielillä on yhä miljoonittain puhujia, mutta he ovat kummassakin maassa vähemmistönä. Egypti
Egyptiläisellä ruoalla on yhtäläisyyksiä muihin lähialueiden välimerellisiin keittiöihin, kuten Kreikkaan, Jordaniaan ja Libanoniin. Monet egyptiläiset pitävät maan epävirallisena kansallisena ruokalajina ful medamesia, muhennettuja härkäpapuja. Egyptiläiset kristityt noudattavat liturgisen kalenterin määräämiä paastoaikoja, jotka käytännössä käsittävät yli kaksi kolmasosaa vuodesta. Heidän ruokavalionsa on pääasiassa vegetaarinen. Egyptiläinen ruoka ei ole kovin mausteista. Maan islamilaisesta uskonnosta johtuen alkoholia ei ole laajalti saatavilla muualla kuin hotelleissa sekä joissakin ravintoloissa ja baareissa. Yksi egyptiläisen kaupunkielämän piirteistä ovat lukemattomat kahvilat ("ahwa"), joissa juodaan kahvin ja teen lisäksi muun muassa sitruunamehua, oleskellaan ja poltetaan vesipiippua. Lähi-itä
Kypros kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään, mutta historia ja kulttuuri ovat pääosin kreikkalais-turkkilaista, joten se lasketaan historiallisesti ja kulttuurillisesti Eurooppaan ja Aasiaan. Egypti kuuluu maantieteellisesti Afrikan mantereeseen, mutta historiallisesti ja kulttuurisesti se on pikemmin Lähi-idän kuin Afrikan osa. Kuušilaiset kielet
Kuušilaiset kielet ovat afroaasialaisten kielten alaryhmä, joita puhutaan Afrikan sarven alueella. Huomattavimpia kuušilaisia kieliä ovat oromo (30–35 miljoonaa puhujaa Etiopiassa ja Keniassa), somali (20 miljoonaa puhujaa Somaliassa, Djiboutissa ja Keniassa), sidamo (2 miljoonaa puhujaa Etiopiassa) ja afar (1,5 miljoonaa puhujaa Eritreassa, Etiopiassa ja Djiboutissa). Sudanilaiset kielet
Sudanilaiset kielet oli 1900-luvun alku­puolella käytetty yhteis­nimitys joukolle afrikkalaisia kieliä, joita puhutaan pää­asiassa päiväntasaajan pohjois­puolella, Etiopiasta Senegaliin ulottuvalla alueella. Nimitys ei johdu Sudanin valtiosta vaan maan­tieteellisestä käsitteestä Sudan, jolla tarkoitetaan lähinnä Afrikan savannivyöhykettä. Egyptin kieli
Klassisen egyptin eli keskiegyptin aika alkaa noin vuoden 2000 eaa. paikkeilla. Klassinen egypti liittyy ennen kaikkea niin sanotun keski­valta­kunnan aikaan (n. 2000–1600 eaa.). Klassisen egyptin ajalta on edellä mainitun kaltaisten hautaelämäkertojen lisäksi säilynyt muun muassa koulukirjan lailla käytettyjä eräänlaisia ensyklopedioita, joita isät laativat pojilleen opettaakseen näille sekä maailmaa koskevaa tietoa että hyviä tapoja. Tällaisista kirjoituksista saadaankin korvaamatonta tietoa muinaisen Egyptin arkielämästä ja maailmankuvasta. Klassisen egyptin aikakaudella kirjoitettiin myös eeppisiä tarinoita. Kuuluisin näistä oli kertomus lääkäri Sinuhen elämänvaiheista, josta Mika Waltari sai innoituksen omaan historialliseen romaaniinsa. Muinainen Egypti
Muinaisen Egyptin asukkaat puhuivat egyptin kieltä, joka kuuluu afroaasialasiin kieliin. Egypti on jo kuollut kieli, mutta sen kielioppi tunnetaan hyvin. Vanhan valtakunnan aikana puhuttiin "muinaisegyptiä": siitä on säilynyt etenkin pyramiditekstejä, joita kirjoitettiin pyramidien huoneisiin. Keskivaltakunnan aikana puhuttua egyptiä kutsuttiin "keskiegyptiksi" eli "klassiseksi egyptiksi". Uuden valtakunnan egypti oli "uusegyptiä", joka kehittyi myöhemmin koptin kieleksi. Mooren kieli
Mooren kieli on Burkina Fasossa sekä Ghanan ja Togon pohjoisosissa asuvien mosien puhuma kieli. Se kuuluu nigeriläis-kongolaisten kielten gurilaiseen eli voltalaiseen ryhmään. Puhujia arvioidaan olevan lähes 4 miljoonaa henkeä. Amerikanenglanti
Kaksi kansallisesti merkittävintä amerikanenglannin etnistä muotoa ovat afrikkalaisamerikkalainen englanti ("African-American Vernacular English") ja juutalaisenglanti ("Jewish English"). Muita etnisiä kielimuotoja ovat espanjankielisten englanti, Louisianan Cajun-englanti, michiganinsuomalaisten englanti, amissien ja mennoniittojen saksalaisvaikutteinen englanti, intiaanien englanti sekä koillisen puolalaisten englanti. Afroaasialaiset kielet
Egyptiläiset kielet
Seemiläiset kielet Mehrin kieli
Mehri on seemiläinen kieliin lukeutuviin nykyeteläarabialaisiin kieliin, joista mehri on puhujamäärältään suurin. Kielten luokittelu tämän ryhmän sisällä on epäselvä, koska kielten kielioppia ei ole tutkittu kattavasti. Muista nykyeteläarabialaisista kielistä harsusi ja bathari ovat kuitenkin selvästi läheistä sukua mehrille. Näiden kielten puhujat myös ymmärtävät toisiaan, jonka perusteella harsusi ja bathari voidaan myös luokitella mehrin murteiksi. Egypti
Islaminuskoiset arabit toivat Egyptiin uskontonsa ja kielensä 600-luvulla, ja asteittain egyptiläiset omaksuivat molemmat. Kalifaatin nimittämät muslimihallitsijat hallitsivat Egyptin aluetta seuraavat kuusi vuosisataa. Mamelukkien sotilasluokka otti vallan käsiinsä vuonna 1250 ja hallitsi Egyptiä autonomisena valtiona vielä senkin jälkeen, kun maa vuonna 1517 joutui Osmanien valtakunnan alaisuuteen. Afroaasialaiset kielet
Tšadilaiset kielet Sigurd Wettenhovi-Aspa
Wettenhovi-Aspa perusti teoriansa myös eräiden Egyptin vanhan kielen ja suomen kielen sanojen samankaltaisuuteen. Suomen kielen yhteys Egyptiin sekä käsitys samaan alkurotuun kuulumisesta kuten myös Kalevalan erityinen merkitys pohjaavat 1800-luvun lopun ja 1900-luvun alun teosofiseen keskusteluun. Koptilainen kirjaimisto
1300-luvulla arabian tullessa Egyptin valtakieleksi arabialainen kirjaimisto korvasi koptilaiset kirjaimet jokapäiväisessä käytössä. Koptilaiset kristityt ovat kuitenkin säilyttäneet koptin kielen ja sen aakkoston liturgisena kielenään. Arabian kieli
Arabia (arabiaksi عربية) on afroaasialainen kieli, jota puhuu äidinkielenään yli 300 miljoonaa ihmistä etenkin Arabian niemimaalla ja muualla Lähi-idässä sekä Pohjois-Afrikassa. Se on maailman viidenneksi tai neljänneksi puhuttuin kieli. Äidinkielisten puhujien lisäksi arabiaa osaa yli miljardi muslimia, sillä arabia on islamin pyhä kieli. Arabia jakautuu standardiarabiaan sekä lukuisiin paikallisiin variantteihin, jotka poikkeavat toisistaan huomattavan paljon. Arabiaa kirjoitetaan 28 perusmerkistä koostuvalla arabian aakkostolla oikealta vasemmalle. Jani Kääriä
Kääriä on sanonut olevansa maailman ensimmäinen säveltäjä, joka on säveltänyt muinaisegyptiläistä uskontoa "a cappella" kuoromusiikiksi. (Egyptian book of the Dead)Vuonna 2007, 2013, ja lopulta vuonna 2015 hän kehitti aiheen oopperalibretosta ¨Tutankhamun¨. Libretto aiheesta on englanniksi, mutta myös suomeksi nimellä Tutankhamon. Musiikillisesti hänen kirjoittamansa libretto antaa monipuolisia mahdollisuuksia lyyriseen muotoilevaan ilmaisuun, jossa hengellinen temaattisuus on kauaskantoista. Jani Kääriä on asunut USA:ssa ja matkustellut ja asunut lyhyitä aikoja Egyptissä vuodesta 2001, ja tietää hyvin että tieteellisestikin aihe on kansainvälisesti englannin kielinen, ja suomenkielinen huomioimalla tämän. Haamilaiset
Vaikka sanottu käsitys kansojen alkuperästä ei vastaa nykyaikaista käsitystä sen puoleen ihmisen syntyhistoriasta kuin kulttuurien alkuperästäkään, esiintyy nimitystä "haamilainen" jonkin verran kielitieteessä ja antropologiassa tarkoittamassa eräitä pohjois- ja itäafrikkalaisia kansoja. Aiempaa käsitettä "haamilaiset kielet" ollaan nykyään hylkäämässä; tähän perustunutta laajempaa käsitettä "seemiläis-haamilaiset kielet" vastaa afroaasialaiset kielet. Haamilaisiksi kieliksi on aikaisemmin luokiteltu tämän kielikunnan muut alaryhmät paitsi seemiläiset kielet. Oromon kieli
Oromon kieli on afroaasialaisen kielikunnan kuušilaiseen haaraan kuuluva kieli. Oromon kieltä puhuu 30-35 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan kolmanneksi puhutuimman äidinkielen arabian ja hausan jälkeen. Suurin osa oromon puhujista kuuluu Etiopian keski- ja eteläosissa sekä Kenian pohjoisosassa asuvaan oromo-kansaan, mutta myös naapurikansojen jäsenet käyttävät sitä välikielenä varsinkin Etiopiassa, jossa oromo on enemmistökieli. Kieltä on aiemmin kutsuttu myös "gallan kieleksi", mutta tätä pidetään nykyään halventavana tai rasistisena terminä. Nimitystä "boorana" tai "borana" käytetään erityisesti Keniassa. Papuakielet
Papuakielet tai papualaiset kielet on yhteisnimitys läntisen Tyynenmeren alueella puhutuille kielille, jotka eivät kuulu austronesialaisiin eivätkä australialaisiin kieliin. Niiden välisiä sukulaisuussuhteita ei ole kyetty selvittämään. Abua
Abua on Nigeriassa puhuttava nigeriläiskongolainen kieli. Kielellä on noin 25 000 äidinkielistä puhujaa (1989). Kielellä on ainakin neljä murretta. Abuan lähimpiä sukulaiskieliä on muun muassa odual. Berberikielet
Berberikielet ovat ryhmä Afrikan luoteiskulmassa, varsinkin Marokossa ja Algeriassa puhuttuja, berberikansojen käyttämiä kieliä. Joitakin niistä puhutaan Afrikassa etelämpänäkin, muun muassa Malissa ja Nigerissä. Berberikieliin kuului todennäköisesti myös Kanariansaarten alkuasukkaiden kieli guanchi. Se kuoli 1500-luvulla, ja siitä tunnetaan vain yksittäisiä sanoja ja muutamia lauseita. Etiopia
Etiopiassa puhutaan useita kotoperäisiä kieliä, joidenkin arvioiden mukaan niitä on jopa 85. Hallinnossa yleisimmin käytettävä kieli on amhara. Kieli vaihtelee osavaltioittain. Muita merkittäviä kieliä ovat suurin kieli oromo, tigre, somali, afar ja hadija sekä gurage. Suurin osa Etiopian kotoperäisistä kielistä kuuluu afroaasialaisiin ja nilosaharalaisiin kieliin. Lisäksi arabiaa ja englantia opetetaan kouluissa vieraina kielinä. Egyptin kieli
Vuonna 332 eaa. Aleksanteri Suuri valloitti Egyptin. Aleksanterin valtakunta jakaantui pian hänen kuoltuaan useisiin kuningaskuntiin, mutta hänen valloituksensa loivat ylikansallisen sekakulttuurin, jonka kirjallinen ilmentäjä oli klassisesta kreikasta yksinkertaistunut katukreikka, niin sanottu koinee. Tämä hellenismiksi kutsuttu kulttuuri syrjäytti Egyptin vanhat jumalat ja papiston ja toi sen tilalle oman synkretistisen uskontoelämänsä, oman aikansa new age'in. Tällöin myös hieroglyfit ja klassinen egypti jäivät käytöstä, ja hellenistit alkoivat tulkita hieroglyfikirjoituksia uudestaan omien aatteidensa mukaan virheellisesti. Koptin kieli
Kopti kuoli puhekielenä 1400-1500-luvulla. Sillä on kuitenkin vielä merkitystä Egyptin alkuperäisten kristittyjen eli koptilaisten liturgisena kielenä. Egyptin koptikristityt ovat myös koettaneet elvyttää bohairin murretta puhekielenään, mutta nämä pyrkimykset eivät ole johtaneet merkittäviin käytännön tuloksiin. Faaraoiden Egyptin tavoin myös kopti kuuluu afroaasialaisiin kieliin. Egypti ja kopti muodostavat niiden joukossa oman alaryhmänsä. Niille läheisintä sukua on luultavasti Sudanissa puhuttu bejan (bedawien) kieli, joka kuitenkin lasketaan (yhdessä muun muassa somalin ja oromon kielten kanssa) afroaasialaisten kielten kuušilaiseen alaryhmään. Malin kielet
Malin kielet kuuluvat etupäässä nigeriläis-kongolaiseen, nilosaharalaiseen ja afroaasialaiseen kielikuntaan. Virallinen kieli on ranska, yleisimmin käytetty kieli bambara ja väestön enemmistön uskonnon kieli arabia. Kansallisen kielen statuksen omaavat bambara, bobo, bozo, dogoni, fulani, khasonka, maninka, minianka, senufo, songhai, soninke ja tuaregikieli tamašek. Egyptin kieli
Tutkijat ovat kyenneet kiistattomasti selvittämään egyptin sanojen konsonanttirungon, mutta vokalisaatiossa on vielä paljon tutkimisen varaa, sillä egyptiläisessä kirjoitusjärjestelmässä vokaaleja ei merkitty. Tavallisesti egyptiä vokalisoidaan yksinkertaistetun niin sanotun egyptologisen järjestelmän mukaan, joka helpottaa pelkistä konsonanteista muodostuvan tekstin ääneen lukua, mutta jolla on varsin vähän tekemistä sen kanssa, mitä egyptin vokaaleista nyttemmin tiedetään. Ranskan kieli
Tunisiassa julkishallinto on voimakkaasti edistänyt arabian kielen asemaa 1990-luvulta lähtien, mutta ranskan kieltä käytetään edelleen liike-elämän, lääketieteen ja kulttuurin kielenä. Ranskan kielen taito on Tunisiassa yhä merkki ylempään sosiaaliluokkaan kuulumisesta, vaikka arabia on Tunisian ainoa virallinen kieli. Marokossakaan ranska ei ole virallinen kieli. Marokossa on kuitenkin tieteenaloja, joilla korkeakouluopetusta tarjotaan vain tai pääosin ranskaksi. Näitä aloja ovat luonnontieteet sekä oikeus-, talous-, ja yhteiskuntatieteet. Enemmistö marokkolaisista osaa puhua ranskaa, mutta vain noin kolmannes heistä osaa lukea ja kirjoittaa sitä.Marokon, ja sen naapurimaan Algerian viralliset kielet ovat arabia ja berberi. Berberikielet
Berberikielet ja sen murteet muodostavat oman haaransa afroaasialaisessa kielikunnassa. Berberikieliin on paljon vaikuttaneet arabia ja hieman ranska. Nykyään tavoitellaan Marokon Atlasvuorilla puhuttujen murteiden yhdistämistä yhdeksi kirjakieleksi (vakioitu tamazight), jolla olisi arviolta 7 miljoonaa puhujaa. Kabylen ja zenatin kielillä Algeriassa on myös miljoonia puhujia. Saharan berberiä (tamasheq) puhuvia tuaregeja on noin 1,2 miljoonaa. Kolmas ryhmä on Mauritaniassa puhuttu berberin muoto (zenaga) joka on uhanalainen, sillä on vain noin 300 puhujaa. Pienillä Saharan keitailla Libyassa ja Egyptissä asuvilla yhteisöillä on omia murteitaan, jotka voivat poiketa suuresti muista berberikielten muodoista. Seemiläiset kielet
Seemiläiset kielet on afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Seemiläisiä kieliä puhuu yli 250 miljoonaa ihmistä Lähi-idässä ja Pohjois- sekä Itä-Afrikassa. Maantieteellisesti seemiläiset kielet ovat afroaasialaisen kielikunnan koillinen ryhmä ja ainoa, jonka kieliä puhutaan Aasiassa. Ryhmän laajimmin puhuttu kieli nykyisin on arabia. Seuraavaksi eniten puhujia on amharalla, heprealla ja tigrinjalla. Maailmain kielistä seemiläiset kielet olivat ensimmäisten joukossa joita alettiin kirjoittaa – akkadia jo kolmannen vuosituhannen puolivälissä eaa.. Kieliryhmän nimi juontuu Nooan pojasta Seemistä. Hieroglyfit
Hieroglyfit ovat sekoitus kuva-, tavu- ja äännemerkkejä. Kirjoitusmerkeistä osa on tunnistettavissa joksikin konkreettiseksi esineeksi, kun taas osan alkuperä on hämärän peitossa. Johtuen Egyptin sivilisaation pitkäkestoisuudesta, hieroglyfijärjestelmäkin koki käyttöaikanaan monia muutoksia. Konservatiivisina ihmisinä egyptiläiset eivät missään vaiheessa kuitenkaan luopuneet kuvamerkeistä ja siirtyneet puhtaaseen äännekirjoitukseen, vaikka jokaiselle egyptin kielen konsonantillekin oli olemassa oma merkkinsä. Arabian kieli
Arabiaa puhuu äidinkielenään maailmassa yli 300 miljoonaa ihmistä. Arabimaiden lisäksi se on enemmistökieli Afrikan Tšadissa sekä vähemmistökieli esimerkiksi Afganistanissa, Israelissa, Iranissa ja Nigeriassa. Lisäksi yli miljardi muslimia islamilaisen maailman alueella opettelee arabian vieraana kielenä tai toisena kielenään. Arabiasta tuli vuonna 1974 Yhdistyneiden kansakuntien kuudes virallinen kieli. Afrodite
Jos oletetaan, että "Afrodite" on sanana (länsi)seemiläistä perua, Westin analyysi kyllä kekseliäästi hajottaa sen merkityksellisiin osiin: /(a)prod̲-ī-t/, jossa "a"-aluke olisi kypros-foinikialle ominainen proteettinen vokaali sananalkuisen konsonanttiyhtymän edessä. Sanajuuren perustelu tosin jää jokseenkin ohueksi, varsinkin kun tiedämme, että Askalonin Astarten epiteetti oli Herodotoksen mukaan "Taivaallinen". On kuitenkin varteenotettava ajatus, että Afrodite olisi ollut alkuaan paikallisen jumaluuden nimi, joka alkuaan Astarten epiteettinä olisi levinnyt kreikkalaiseen maailmaan. Joka tapauksessa Afrodite ei ollut kreikkalainen sana. Ellei se ollut seemiläinen, se oli jotain muuta esikreikkalaista kieltä, jota on mahdotonta tunnistaa. Hermetica
Vaikka tekstit esittävät usein olevansa egyptiläisen papiston tekstejä tai Egyptissä käytyjä keskusteluja, niiden käyttämän kielen hellenistiset piirteet osoittavat kreikkalaiseen alkuperään. On kuitenkin todennäköistä, että salanimiä käyttäneet kirjoittajat katsoivat olevansa enemmän egyptiläisiä kuin Aleksandrian kreikkalaisia. Tämä näkyy esimerkiksi siinä, että tekstit katsovat egyptin kielen olevan ylivertainen, ja "Asklepios" sisältää verisen profetian ”ulkomaalaisten” karkottamisesta ja pakanallisen Egyptin jälleenpystyttämisestä. Makrokieli (ISO 639)
Makrokieli eroaa kieliryhmästä siten, että samaan makrokieleen kuuluvien kielten puhujilla on jossakin kontekstissa yhteinäinen kieli-identiteetti. Esimerkiksi arabian lukuisat puhekielivariantit (egyptinarabia, libyanarabia, algerianarabia ynnä muut) luetaan ISO 639-3:ssä omiksi kielikseen, ja pelkkä ”arabia” määritellään kaikki variantit kattavana makrokielenä. Samoin kiinan kieli on makrokieli, joka pitää sisällään muun muassa mandariinikiinan, kantoninkiinan ja wu-kiinan. Afrikan kielet
Indoeurooppalaisista kielistä tärkeimpiä Afrikassa ovat englanti, ranska ja afrikaans. Varsinkin englanti ja ranska mutta myös portugali ovat monissa Afrikan valtioissa virallisen kielen asemassa, vaikka niillä on siellä jokseenkin vähän äidinkielisiä puhujia. Koptin kieli
Kopti (kielen nimen taustalla , , joka on typistymä kreikan sanasta 'egyptiläinen') on muinaisen egyptin kielen viimeinen kehitysaste, joka syntyi, kun myöhäisegyptiä alettiin kolmannella vuosisadalla kirjoittaa kreikkalaisilla kirjaimilla kristillistyneessä muodossa. 
Koptin aakkosiin otettiin kirjaimia egyptin demoottisesta aakkostosta, koska kreikkalaiset aakkoset eivät sisältäneet kaikkia egyptin äänteitä. Demoottinen aakkosto oli arabian ja heprean kaltaista konsonanttikirjoitusta. Koptin kirjakieli perustui täysin puhuttuun kieleen, koska kristillisten lähetyssaarnaajien tietoinen tarkoitus oli vieraannuttaa egyptiläiset kristityt egyptin kirjakielen vanhemmista, pakanallisemmista muodoista. Luonnollisesti koko kristillinen sanasto ja käsitteistö omaksuttiin kreikasta, ja raamatunkäännöksien välityksellä kielen koko fraseologia muovautui kreikan mukaiseksi. Edolaiset kielet
Edolaiset kielet on nigeriläis-kongolaisen kielikunnan benuenkongolaiseen haaraan kuuluva kieliryhmä. Siihen kuuluu noin 30 kieltä, joita puhutaan pääasiassa Nigerian eteläosassa. Puhutuimpia edolaisia kieliä ovat bini, urhobo, isoko, esan ja yekhee. Egyptin juutalaiset
Egyptin juutalaiset koostuivat neljästä pääryhmästä. Suurin näistä oli sefardijuutalaiset, toiseksi alkuperäiset Egyptin juutalaiset, kolmanneksi aškenasit ja neljänneksi karaiitit. Sefardi- ja aškenasijuutalaiset puhuivat pääasiassa ranskaa ja lisäksi sujuvasti arabiaa, englantia, italiaa, jiddišiä ja ladinoa. Karaiitit ja alkuperäiset Egyptin juutalaiset puhuivat pääasiassa pelkkää arabiaa, ja he myös pukeutuivat paikalliseen tyyliin. Egyptin alkuperäisiä juutalaisia oli noin 20 000 ja suurin osa heistä asui Kairon harat al Yahudilla, harat al barabralla, sekä Aleksandrian satama-alueella. Karaiittejä oli noin 5 000 ja he asuivat Kairossa. Libyanarabia
Libyanarabia on Libyassa puhuttu arabian puhekielimuoto. Sitä puhuu äidinkielenään noin neljä miljoonaa ihmistä, minkä lisäksi Libyan berberikielten kuten awijilah’n puhujat käyttävät sitä toisena kielenä. Libyanarabia on hyvin samanlaista kuin Tunisian eteläosassa asuvien beduiinien puhuma tunisianarabia. Libyan lisäksi libyanarabiaa puhutaan Egyptin länsiosassa ja Nigerissä. Arabian kieli
Arabia jakautuu eri variantteihin. Näistä arvostetuin on klassinen arabia, Koraanin kieli, jota käytetään nykyisin muodollisissa yhteyksissä. Sen nykyaikainen ja kieliopiltaan hiukan muunneltu variantti on standardiarabia, jota käytetään kautta arabimaailman yhteisenä kirjoitettuna kielenä. Oppineet arabit käyttävät lisäksi yhteisenä puhekielenään oppineiden puhekieltä, joka on standardiarabian ja tavallisen puhekielen sekoitusta. Tavallinen kansa eri maissa käyttää puhekielenään arabian eri murteita, jotka eroavat toisistaan huomattavasti niin kieliopiltaan, sanastoltaan kuin ääntämykseltäänkin. Klassisen arabian ja puhekielen suuri ero on johtanut siihen, että kaikki koulutusta saaneet – jopa koraanikoulua käyneet – arabit elävät diglossiassa, eli he käyttävät saman kielen eri muotoja erilaisissa yhteyksissä. Afroamerikkalaiset
Etelä-Carolinan, Georgian ja pohjoisen Floridan rannikolla sekä Sea Islands -saarilla asuvat afroamerikkalaiset puhuvat kreolikieltä nimeltä gullah. Se syntyi 1700-luvulla Barbadokselta tulleiden orjien kieleksi, ja siinä on erityisen paljon afrikkalaisia ja karibialaisia vaikutteita. Louisianan kreolit puhuvat ranskaa ja Louisianan kreolia. Kolme prosenttia afroamerikkalaisista on hispaanoja eli espanjankielisiä. Kuušilaiset kielet
Kuušilaiset kielet jakautuvat neljään alaryhmään joissa on kussakin on useita kieliä: itä-, keski- ja eteläkuušilaiset kielet sekä bedžan kieli, jota joskus pidetään pohjoiskuušilaisen ryhmän ainoana kielenä, mutta jotkut tutkijat katsovat sen kuuluvan omana kokonaan erillisenä ryhmänään afroaasialaisiin kieliin. Niloottiset kielet
Ajatuksen yhtenäisestä nilosaharalaisesta kieliryhmästä julkaisi ensimmäisenä saksalainen egyptologi Karl Lepsius vuonna 1880. Niloottisten kielen uskotaan pohjautuvan yhteen kantakieleen, protoniloottiin, jota puhuttiin nykyisen Etiopian alueella. Protonilootti hajautui kolmeksi ryhmäksi noin 4000 vuotta sitten. Egyptinarabia
Egyptin puhekieli on hyvin tunnettu murre myös muissa arabiankielisissä maissa, sillä egyptiläisiä elokuvia ja televisio-ohjelmia katsotaan laajalti maan rajojen ulkopuolella. Muun muassa Disney jälkiäänitti elokuvansa Egyptin puhekielelle vuoteen 2013 asti, kunnes vaihtoi kieleksi standardiarabian. Sudanilaiset kielet
Termit itäsudanilaiset kielet ja keskisudanilaiset kielet ovat nykyisin käytössä eräiden nilo­sarahalaisen kieli­kunnan alaryhmien niminä. Nämä eivät nykyisen käsityksen mukaan ole sukua nigeriläis-kongolaisille kielille eikä ole varmaa,
ovatko kaikki nilo­saharalaiset kielet toisilleenkaan sukua. Egypti
Egyptin virallinen arabiankielinen nimikm-m-t:niwt ' on semiittistä alkuperää ja vastaa suoraan heprean kielen sanaa מִצְרַיִם ("Mitzráyim"), joka tarkoittaa ”kahta salmea” ja mahdollisesti ”valtiota” tai ”maata”. ' merkitsee myös arabiassa maata tai valtiota. Egyptin muinainen nimi "kemet" eli ”musta maa” tulee Niilin tulvien tuomasta hedelmällisestä mustasta maasta erotuksena autiomaan ”punaisesta maasta” ("deshret"). Tämä nimi muuttui myöhemmin muotoon "keme" koptin kielessä. Suomalainen nimi ”Egypti” on tullut latinan sanasta "Aegyptus", joka taas vuorostaan on kreikan sanasta Αίγυπτος ("Aigyptos"). Tämä sana voi olla peräisin muinaisen Egyptin kielen fraasista "ḥwt-k3-ptḥ" (”Hwt ka Ptah”), joka tarkoittaa ”Ptahin Kan (sielun osan) kotia”, nimeä Ptah-jumalan temppelille Memfisissä. Afroaasialaiset kielet
Omoottiset kielet Afrikan kielet
Afrikan kielet kuuluvat pääasiassa usein neljään kielikuntaan: afroaasialaisiin kieliin, nilosaharalaisiin kieliin, nigeriläis-kongolaisiin kieliin ja khoisankieliin. Lisäksi Madagaskarin saarella puhutaan austronesialaista kieltä malagassia, ja eri puolilla Afrikkaa puhutaan indoeurooppalaisia kieliä, jotka tulivat maanosaan eurooppalaisen kolonialismin mukana. Afrikassa puhutaan yhteensä noin kahta tuhatta kieltä. Sitä paitsi Itä-Afrikassa puhutaan myös muutamia isolaattikieliä, jotka eivät kuulu mihinkään laajempaan kielikuntaan. Ge’ezin kieli
Ge’ez () eli "(muinais)etiopia" on seemiläisten kielten etiopialaisen ryhmän pohjoishaaraan kuuluva kieli. Ge’ezin käyttö puhekielenä lakkasi jo ensimmäisen ja toisen vuosituhannen vaihteessa, mutta sen on säilynyt Etiopian kirkon jumalanpalveluskielenä. Ge’ezin kieli
Ge’eziä kirjoitetaan eteläarabialaisesta konsonanttikirjaimistosta kehittyneellä etiopialaisella tavukirjoituksella. Varhaisimmat kirjoitukset ovat 100–200-luvuilta. Etiopian muihin seemiläisiin kieliin verrattuna ge’ez on vanhakantaisempi ja siinä on vähemmän kuušilaisia aineksia. Ge’ezinkielinen kirjallisuus käsittää lähinnä uskonnollisia ja historiallisia teoksia sekä runoutta. Amhara korvasi ge’ezin kirjakielenä 1800–1900-lukujen vaihteessa. Afroaasialaiset kielet
Kuušilaiset kielet Afrikkalaisamerikkalainen englanti
Afrikkalaisamerikkalainen englanti perustuu valkoiseen amerikanenglantiin, Karibian kreoleihin ja afrikkalaisiin kieliin, jotka tulivat orjien mukana Yhdysvaltoihin 1600–1800-luvuilla. Se syntyi Etelävaltioissa sinne tuotujen orjien kielenä. Kielessä säilyneitä afrikkalaisia piirteitä ovat esimerkiksi sananalkuinen [d] < th, olla-verbin poisjättäminen ja tietyt verbaalisen kaksintaistelun muodot puhekulttuurissa. Alun perin kieli toimi myös amerikanafrikkalaisten välisenä salakielenä. Kieli levisi mustan väestön muuttoliikkeen kautta myös pohjoisen suuriin kaupunkeihin. Kharsusin kieli
Kharsusin kieli on seemiläinen kieli, jota puhutaan Omanin Dhofarin alueella. Tarkemmin kieli kuuluu eteläarabiaan, joka poikkeaa esimerkiksi arabiasta. Maltan kieli
Malta oli antiikin aikoina foinikialainen siirtokunta. Foinikialaiset puhuivat seemiläistä kieltä, joka oli läheistä sukua heprealle: tästä syystä monet maltalaiset väittävät kielensä olleen alun perin foinikiaa eivätkä mielellään myönnä sen kehittyneen arabiasta. Ensimmäinen arabivalloitus tapahtui vuonna 870, jolloin myös foinikian kielen myöhäismuoto, puuni, vaihtui arabiaan. Se, että asukkaiden alkuperäinen kieli oli sukua arabialle, luultavasti helpotti siirtymistä valloittajien kieleen. Mahdollisesti näin kehittyneeseen arabian murteeseen jäi myös joitakin jälkiä puunista, ainakin paikannimiin. Kirjakielenä arabiaa puhuvat maltalaiset kuitenkin käyttivät klassista arabiaa kaikkien muiden arabien murteiden tavoin. Salama Moussa
Moussa kuului arabian ja sen kieliopin yksinkertaistamista vaatineeseen intellektuellien ryhmään. Ryhmä myös vaati Egyptinarabian tunnustamista modernin Egyptin kielenä. Standardiarabia oli säilynyt muuttumattomana sukupolvien ajan ja suurin osa egyptiläisistä oli lukutaidottomia. Tämän johdosta Moussa kannatti kirjoittamista lukijoiden äidinkielellä. Kielen yksinkertaistaminen on yhä ajankohtainen puheenaihe Egyptissä. Egyptin kieli
Egypti on sumerin jälkeen maailman vanhin kirjakieli. Sen vanhin tunnettu vaihe, varhaisegypti, ajoittuu suunnilleen vuosiin 3000—2000 eaa. Suurin osa tästä ajasta on niin sanotun vanhan valta­kunnan aikaa (n. 2670—2160 eaa.). Varhaisegyptiksi laadittiin ennen kaikkea hautakirjoituksia, joiden tarkoitus oli selvittää vainajien elämänvaiheet ja ansiot jumalille. Varhaisegyptiläisen ajan lopulla vanha valtakunta hajosi alempiasteisten aatelisherrojen sotiessa keskenään ja faaraon menettäessä valtansa. Beni-amerit
Beni-amerien yhteiskuntajärjestelmä on jakaantunut voimakkaasti kahteen eri luokkaan. Yläluokan muodostavat niin sanotut oikeat beni-amerit eli nabtabit. Heitä on noin 40 000 ja loput beni-amereista kuuluvat nimellä tigre tai hedarab tunnettuun ryhmään. Heidät voidaan edelleen jakaa satoihin eri alaryhmiin sukulaisuussuhteiden mukaan. Beni-amerit ovat jakaantuneet myös kielellisesti. Asuinalueidensa pohjoisosissa beni-amerit puhuvat tyypillisesti kuušilaisiin kieliin kuuluvaa bedawia eli bedžan kieltä, sekä jonkin verran seemiläistä tigren kieltä. Alueidensa eteläosien beni-amerit puhuvat pääasiassa jälkimmäistä kieltä. Arabian kieli on paikallinen lingua franca, eli yleisesti yhteisöjen välillä käytetty kieli. Egyptin kieli
Hyksovallan ja Uuden valtakunnan aikana klassinen egypti säilyi vielä arvostettuna kirjakielenä, mutta ajan mittaan sen rinnalle astui uusegypti, aluksi pelkästään puhekielenä. Ajan mittaan sitä ryhdyttiin kuitenkin myös kirjoittamaan, varsinkin kun Egyptin uusi valtakuntakin ajan oloon rappeutui ja maa joutui milloin libyalaisten, milloin nubialaisten tai assyrialaisten ja lopulta persialaisvallan alle. Klassinen egypti hieroglyfeineen jäi pappien kieleksi. Onkin kuvaavaa, että sana "hieroglyfi" on kreikkaa ja tarkoittaa pappien kirjoitusmerkkiä, mutta kansankieltä alettiin kirjoittaa konsonantit merkitsevällä aakkoskirjoituksella, jota kutsutaan demoottisiksi (kansan­omaisiksi) kirjaimiksi. Demoottisten kirjainten rinnalla käytettiin yhä hieroglyfejä, mutta ne olivat jo saavuttaneet myöhäisvaiheensa eli muuttuneet hieraattisiksi kirjaimiksi, joiden kuvakirjoitusluonne ei ollut enää kovin selvä. Tässä vaiheessa hieroglyfejä oli kirjoitettu jo kaksi vuosituhatta, joten niillä oli ollut yllin kyllin aikaa kehittyä alkuperäisistä kuva-arvoituksista yhä selvemmin foneettisluontoisiksi merkeiksi. Syyrian kieli
Syyria (ܣܘܪܝܝܐ "suryoyo", "suryāyā") on aramean sukuinen, itäaramealainen kieli, jota aikoinaan puhuttiin laajalti hedelmällisen puolikuun alueella. Laajimmassa määritelmässään syyriaa käytetään usein viittaamaan kaikkiin itä-aramealaisiin kieliin, joita puhutaan alueen erilaisten kristinuskoa tunnustavien ryhmien kuten assyrialaiskristittyjen parissa; erityisimmässä merkityksessään sillä viitataan Edessan klassiseen kieleen, josta muotoutui syyrialaisen kristillisyyden kieli. Syyriaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle kuten arabiaa ja hepreaa. Meroiittinen aakkosto
Meroiittinen aakkosto on Egyptin hieroglyfeihin perustuva kirjaimisto, jolla kirjoitettiin meroen kieltä muinaisessa Meroën valtakunnassa - ja mahdollisesti sen seuraajiksi nousseiden Nubian valtakuntien kieliä, joita myöhemmin alettiin kirjoittaa kreikkalaisin kirjaimin. Muinaisnuubian kieli
Muinaisnuubia on kirjoitettu kieli, jota käytettiin Muinaisnubiassa 900-luvulta 1600-luvulle. Se on alueella puhuttujen nubialaisten kielten esi-isä. Sitä pidetään erityisesti nykyisen nobiinin kielen mahdollisena muinaisversiona. Tiedossa on ainakin sata muinaisnuubiankielistä sivua, jotka lähes kaikki ovat luonteeltaan kirkollisia. Tunnetuin niistä on "Pyhä Menaan Marttyyrius". Koptin kielen aakkostoa muokattiin muinaisnuubian käyttöön. Meroen ja geezin kielten lisäksi se on vanhin niistä afrikkalaisista kielistä, joita puhuttiin Saharan eteläpuolella. Egypti
Arabian kieli tuli Egyptiin muslimivalloituksen myötä 600-luvulla ja egyptinarabiasta on sittemmin tullut maan nykyinen puhekieli. Sellaisena se syrjäytti koptin kielen vähitellen, lopullisesti kuitenkin vasta 1600-luvulla. Kirjoitetun ja puhutun kielen välillä on suuria eroja, ja puhutussa kielessä alueellisia murre-eroja. Television ja radion myötä Kairon murre leviää koko maahan ja muuallekin arabiankieliseen maailmaan.
Egyptiin kuuluvassa osassa Nubiaa asuu noin miljoona nilo­saharalaisiin kieliin kuuluvien dongolan ja nobiinin kielen puhujaa. Nämä kielet ovat toisilleen läheistä sukua, ja ne luetaan joskus saman kielen murteiksi. Maassa on myös satojatuhansia indo-arjalaisen, romanille sukua olevan doman kielen puhujaa. Egyptin kieli
Vielä 400-luvulla syrjäisissä temppeleissä oli vielä pappeja, jotka harjoittivat vanhaa uskontoa ja opettivat vanhaa kirjoitusta, kunnes viimeinenkin kuoli vanhuuttaan. Viimeinen hieroglyfiteksti kirjoitettiin luultavasti Philaen saaren Isiksen temppelissä joskus 400-luvun lopulla. Pian tämän jälkeen kukaan ei enää osannut lukea eikä kirjoittaa hieroglyfejä, ja yli tuhannen vuoden ajan niiden merkityksestä oli vain spekulaatioita, usein taikauskoisiakin. Vasta sen jälkeen, kun Rosettan kivi oli löytynyt, onnistui Jean-François Champollion sen avulla vuonna 1822 tulkitsemaan hieroglyfejä. Afrikaans
Etelä-Afrikassa afrikaans on valtakieli afrikaanerien ja värillisten (afrikaansiksi "Bruinmense, Kleurlinge") keskuudessa. Värilliset muodostavat noin puolet kaikista afrikaansin puhujista. Maantieteellisesti se on puhutuin kieli Länsi- ja Pohjois-Kapin provinsseissa. Afrikaansista on olemassa kolme päämuotoa: kapafrikaans, Oranjejoen afrikaans ja yleiskielen pohjana ollut "Oosgrens-Afrikaans". Kapafrikaansia ja Oranjejoen afrikaansia puhuvat pääasiassa värilliset, ja niissä on havaittavissa enemmän englannin ja malaijin vaikutusta. Muinainen Libya
Hellenistisellä aikakaudella berbereistä tunnettiin "libyalaiset", kreikkalainen termi sen asukkaille oli "Maghreb". Maata kutsuttiin nimellä ”Libya”, joka ulottui nykyisestä Marokosta muinaisen Egyptin länsirajalle. Nykyinen Egypti sisältää Siwan, joka kuului muinaiseen Libyaan. Siwi on Berberien kieli, jota puhutaan yhä alueella. Luettelo arabialaista kirjaimistoa käyttävistä kielistä
Arabialainen kirjaimisto on oikealta vasemmalle kirjoitettava abjad-tyyppinen kirjoitusjärjestelmä, jota käytetään laajassa osassa Aasiaa ja Pohjois-Afrikkaa. Se on maailman toiseksi käytetyin kirjoitusjärjestelmä latinalaisen kirjaimiston jälkeen. Tämä luettelo sisältää kieliä, joiden kirjoittamiseen käytetään arabialaisia kirjaimia joko pääasiallisena kirjaimistona tai muiden kirjoitusjärjestelmien rinnalla. Egyptin kieli
Vieraille valloittajillekin Egypti oli tarunomainen valtakunta ja kulttuurin kehto, eivätkä he pyrkineet sortamaan maan omaa kieltä ja kulttuuria. Niinpä klassista egyptiä kirjoitettiin vielä sortovallan alaisenakin, vaikka demoottisesti kirjoitettu uusegypti alkoi ilmaantua esimerkiksi virallisiin papereihin, kuten kauppakirjoihin. Egyptin väestö
Egyptin arabisaatio oli kulttuurinen prosessi, joka alkoi Islamin ja arabian kielen tuomisesta Egyptiin arabien valloitettua maan 600-luvulla. Seuraavina vuosisatoina maahan kehittyi sosiaalinen hierarkia, jossa Islamiin kääntyneet egyptiläiset saivat mawalin tai "asiakkaiden" aseman hallitsevan arabieliitin näkökulmasta, kun taas kristityiksi jääneistä kopteista tuli dhimmejä. Arabivähemmistön etuoikeudet jatkuivat eri muodossa nykyaikaan asti maaseudulla, jossa beduiiniarabiheimojen jäänteet ovat asuneet yhdessä egyptiläisten maanviljelijöiden kanssa. Nubialaiset
Nubialaiset ovat historiallisen Nubian alueella Etelä-Egyptissä ja Pohjois-Sudanissa Niilin varrella asuva kansa. Alueen arabeista poiketen nubialaiset puhuvat nubialaisia kieliä. Persian kieli
Persia (paikallinen nimitys farsi فارسی) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Iranissa, Tadžikistanissa, Afganistanissa ja Bahrainissa. Kieltä puhuu enemmän kuin 110 miljoonaa ihmistä. Persiaa kirjoitetaan arabialaisin kirjaimin. Kirjaimisto on mukautettu vastaamaan persian kielen fonologiaa, ja se eroaa arabiasta vähän samaan tapaan kuin pohjoismainen merkistö tavallisista latinalaisista aakkosista. Samoalaiset kielet
Samoalaiset kielet muodostavat yhden austronesialaisen kielikunnan kieliryhmistä. Ryhmä on saanut nimensä samoan kielestä. Muita samoalaisia kieliä samoan lisäksi ovat muun muassa tuvalu, kapingamarangi, nukuoro, niuafo'ou, pukapuka, tokelau, nukumanu, tikopia sekä hävinnyt niuatoputapu. Afroaasialaiset kielet
Afroaasialaiset kielet jaetaan kuuteen kieliryhmään, joilla kullakin on alaryhmiä. Seuraavassa esimerkkejä kielistä. Huaoranin kieli
Huaoranin kieli eli huao terero (tunnetaan myös nimillä "huao", "auishiri", "aushiri", "waorani", "wao", "sabela", "ssabela" sekä pejoratiiveilla "auka", "auca") on isolaattikieli, jota puhuvat Napojoen ja Curarayjoen välissä olevassa Amazonin sademetsässä asuvat huaoranit. Yhteensä kielen puhujia on 1650. Myös Perussa saattaa asua pieni määrä sen puhujia, ja he kuuluvat niin sanottuhin tavoittamattomiin kansoihin. Malin kielet
Afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluvia berberikieliä ovat tuaregien puhumat tamašek pohjoisessa ja tamajaq Malin itäisimmässä osassa. Jatkuvien tuaregikapinoiden seurauksena bambaran merkitys on tuaregien keskuudessa vähäinen. Afroaasialainen kieli on myös hassaniyya eli Mauritanian arabia maiden rajalla. Sigurd Wettenhovi-Aspa
Näitä teorioitaan Wettenhovi-Aspa esitteli useissa julkaisemissaan kirjoissa, joista kuuluisimmaksi tuli vuonna 1935 ilmestynyt "Kalevala ja Egypti, Suomen Kultainen Kirja II". Kirjassa Wettenhovi-Aspa väittää, että muinaisen Egyptin kulttuurin olivat kehittäneet sinne Jaavalta Intian kautta vaeltaneet suomalaiset ja että indoeurooppalaiset kielet polveutuisivat suomalais-egyptiläisestä alkukielestä, joka on samalla ihmiskunnan alkukieli. Teoriaansa Wettenhovi-Aspa kutsui ”fennoegyptologiaksi”. Wettenhovi-Aspa väitti myös, että saksalaiset olivat alun perin suomalais-ugrilaista kansaa, joka oli vuosisatojen kuluessa siirtynyt käyttämään germaanista kieltä. Amharan kieli
Amharan kieli, omakielinen nimi አማርኛ [amarɨɲ:a], on pääasiassa Etiopiassa puhuttu seemiläinen kieli. Se on Etiopian toiseksi puhutuin kieli oromon jälkeen, ja sillä on Etiopian demokraattisessa liittotasavallassa "virallisen työkielen" asema, eli se on käytännössä valtionhallinnon kieli. Arabialainen chat-merkistö
Windows XP, Mac OS X ja monet Linux-jakelut tukevat arabian kieltä, mutta kaikilla käyttäjillä ei ole käytössään arabialaista näppäimistöä, joten he käyttävät chat-merkistöä. Siwin kieli
Siwin puhujat ovat muuttaneet Siwan keitaalle ennen arabivalloitusta tai mahdollisesti vasta keskiajalla. Kielessä on lainoja Ala-Egyptin arabialaismurteista sekä vähäisemmässä määrin Itä-Libyan beduiinimurteista. Egyptinarabia
Egyptinarabia eli masri on puhekieli, jota puhutaan Egyptissä. Puhekieli ei ole standardoitu kieli, vaan Egyptin virallinen kieli on standardiarabia. Egyptissä vallitsee siis diglossia. Etelä-Afrikka
Maan perustuslaki takaa 11 virallisen kielen tasavertaisen aseman. Viralliset kielet ovat afrikaans, englanti, ndebele, xhosa, zulu, pohjoissotho, sesotho, tswana, swati, venda ja tsonga. Maan perustuslaki mainitsee myös maassa puhutut maan alkuperäisväestön khoisanien puhumat khoin ja naman kielet, viittomakielen, arabian, saksan, kreikan, gudžaratin, heprean, hindin, portugalin, sanskritin, tamilin, telugun ja urdun. Näiden lisäksi maassa puhutaan muutamaa pidgin- ja kreolikieltä. Arabian kieli
Arabien ekspansion seurauksena arabian kieli levisi laajalle alueelle Pohjois-Afrikkaan ja Lähi-itään ja syrjäytti entiset valtakielet kuten aramean, koptin kielen ja kreikan. Espanja ja Persia säilyttivät omat kielensä arabivallasta huolimatta, mutta näissäkin maissa kieli sai arabiasta lainoja etenkin hallinnon ja tieteen sanastoonsa. Arabiasta tuli myös koko islamilaisen maailman tieteen kieli. Nykyarabian katsotaan syntyneen 1800-luvulla. Aasian kielet
Aasian kielet käsittävät 2300 kieltä ja useita kielikuntia. Merkittävimpiä kielikuntia Aasiassa ovat afroaasialaiset kielet, uralilaiset kielet, indoeurooppalaiset kielet, turkkilaiset kielet, tunguusikielet, mongolikielet, jukagiiri, jeniseiläiset kielet, tšuktšilais-kamtšatkalaiset kielet, japani, korea, dravidakielet, sinotiibetiläiset kielet (kiinalaiset ja tiibetiläis-burmalaiset kielet), hmong-mien-kielet, tai-kadai-kielet, austroaasialaiset kielet sekä andamaanilaiset kielet. Egyptin väestö
"Fellah" tarkoittaa suomeksi "tiilentekijää", "maanviljelijää", ja se on arabiankielinen sana Egyptin alkuperäiselle maalaisväestölle. Fellahit muodostavat 60 prosenttia maan väestöstä, elävät yksinkertaista elämää savitiilitaloissa kuten esi-isänsäkin. Heidän osuutensa väestöstä oli paljon suurempi 1900-luvun alkupuolella, ennen muuttoliikettä kaupunkeihin. Vuonna 1927 antropologi Winifred Blackman, kirjan "The Fellahin of Upper Egypt" tekijä, suoritti etnografisia tutkimuksia Ylä-Egyptin maanviljelijöiden keskuudessa ja päätteli fellahien ja muinaisten egyptiläisten tapojen ja uskomusten välillä olevan paljon yhtäläisyyksiä. Heprea
Heprea kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläiseen haaraan, ja se oli alkujaan erittäin läheistä sukua foinikian kielelle ja roomalaisten hävittämässä Karthagossa puhutulle puunin kielelle. Arabia on kaukaisempaa sukua, mutta sukulaisuus näkyy esimerkiksi sellaisissa sanoissa kun ar. "salām", he. "šalom" "rauha" tai ar. "maġrib", he. "maʿarav" "länsi", ar. "Miṣr", he. "Mitzrajim" "Egypti".Heprea ei välttämättä ollut alun perin juutalaisten oma kieli, vaan jotkut olettavat heidän omaksuneen sen vasta kanaanilaisilta heimoilta asettuessaan ensimmäisen kerran asumaan Israeliin. Aiemmin he ovat saattaneet puhua hyvinkin erilaista kieltä. Tavallisimmin oletetaan sen olleen seemiläinen kieli, mutta lähempänä arameaa tai akkadia.Heprean kieltä puhuttiin yli 2000 vuotta sitten juutalaisten keskuudessa, mutta aramean kieli korvasi sen muissa kuin uskonnollisissa yhteyksissä. Heprean kieli on elvytetty 1900-luvulla. Egyptienne
Egyptiennet ovat paksuhkoja ja muodoltaan kulmikkaita kirjasintyyppejä. Ne muistuttavat selkeälinjaisia sans serif -kirjasimia, mutta niissä on toisaalta pääteviivat, kuten serif-kirjasintyypeissä. Tunnetuimpia egyptiennejä ovat "Clarendon", "Rockwell" ja "Courier". Maltan kieli
Maltan kieli (omakielinen nimitys "il-malti" tai "lingwa maltija") kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläiseen haaraan. Kielitieteellisesti katsottuna se on arabian kielen murre, mutta se on saanut runsaasti vaikutteita romaanisista kielistä ja englannista. Maltaa kirjoitetaan latinalaisella kirjaimistolla. Malta on Maltan ja samalla myös Euroopan unionin virallinen kieli. Egyptin kieli
200-luvulla jaa. Egypti siirtyi kokonaan kristinuskoon ja omaksui kreikkalaiset aakkoset egyptin kielen kirjaimiksi. Tosin jo aiemmin egyptinkielisiä rukouksia ja manauksia oli translitteroitu kreikkalaisin kirjaimin lähinnä sellaisten hellenististen ryhmien tarpeisiin, jotka pyrkivät synkretismin hengessä kutsumaan apua myös egyptiläisiltä jumalilta, mutta osasivat vain kreikkaa. Kristillistynyttä, kreikkalaisin kirjaimin kirjoitettua egyptiä kutsutaan koptin kieleksi. Se on edelleen käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta sen jälkeen, kun arabit 600-luvulla valloittivat Egyptin, arabian kieli alkoi vähitellen syrjäyttää sen puhekielenä, lopullisesti kuitenkin vasta 1600-luvulla. Norsunluurannikko
Norsunluurannikolla puhutaan kieliä, jotka kuuluvat neljään nigeriläis-kongolaisten kielten alaryhmään: kwanilaiset kielet, voltalaiset kielet, atlanttiset kielet ja mandekielet. Virallinen kieli on ranska, jota käytetään kouluissa ja liike-elämässä. Arabiaa opetetaan koraanikouluissa, joita on varsinkin maan pohjoisosassa. Foinikian kieli
Foinikian kieli oli antiikin aikana foinikialaisten kieli, jota puhuttiin suunnilleen nykyisen Libanonin alueella. Foinikia kuului seemiläisiin kieliin ja oli läheistä sukua heprealle. Foinikian kielestä kehittyi myös Karthagossa puhuttu puunin kieli. Kirjoittamiseen käytettiin foinikialaista kirjaimistoa. Hieroglyfit
Hieroglyfit ovat muinaisessa Egyptissä käytetty kirjoitusjärjestelmä, jolla kirjoitettiin egyptin kieltä. Sitä pidetään yhtenä maailman vanhimpana kirjoitusjärjestelmänä. Sana "hieroglyfi" on kreikkaa ja tarkoittaa pyhää kaiverrusta. Shitat
Shitat ovat etninen ryhmä Etiopiassa ja Sudanissa. He puhuvat opuuota, nilo-saharalaista kieltä. Kansaan kuuluu useita tuhansia, ja suurin osa heistä ei ole muslimeja, vaikka uskonto onkin alueella yleinen. Välimeren lingua franca
Välimeren lingua franca tunnettiin Egyptissä nimellä "lisan al ifrang"' ja Pohjois-Afrikassa nimillä "sabir" sekä myöhemmin "petit mauresque". Lännessä nimitys lingua franca tuli yleiseen käyttöön 1600-lukuun mennessä. Kielen nimi "franca" tulee arabien tavasta kutsua kaikkia länsieurooppalaisia "frankeiksi". Egyptin kieli
Egyptin kielellä tarkoitetaan muinaisen Egyptin kieltä, jota kirjoitettiin etenkin hieroglyfein. Hieroglyfien lukemisen taito kuitenkin katosi, ja ne uhmasivat tulkintayrityksiä aina Napoleonin aikoihin saakka, jolloin ranskalainen Jean-François Champollion selvitti hieroglyfien salaisuuden ja perusti nykyaikaisen egyptologian tieteenhaarana. Huolimatta erikoisesta kirjoitusjärjestelmästään egypti ei ole erityisen epätavallinen kieli: se kuuluu afroaasialaisiin kieliin ja muodostaa niiden keskuudessa oman alaryhmänsä. Egyptin kieliopissa esiintyy monenlaisia yhtäläisyyksiä seemiläisiin kieliin, kuten VSO-sanajärjestys, heprean kaltainen status constructus genetiivin sijasta ja kolmikonsonanttinen sanarunko (radikaalit, kuten arabiassa), josta johdetaan väliin lisättävillä vokaaleilla monenlaisia muotoja. Verbiä käytetään mielellään predikatiiviadjektiivin sijasta (ts. sanotaan "mies punoittaa" eikä "mies on punainen"). Egypti
Egyptin laaja ja rikas kirjallisuus muodostaa tärkeän alueen niin maan kuin koko arabimaailmankin kulttuurielämässä. Egyptiläiset kirjailijat ja runoilijat olivat ensimmäisiä modernilla tyylillä arabiaksi kirjoittaneita, ja heidän kehittämiään muotoja on imitoitu laajalti. Egyptiläinen romaanikirjailija Naguib Mahfouz oli ensimmäinen Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittanut arabi. Monia egyptiläisiä kirjoja myydään kautta Lähi-idän.
Muinaisen Egyptin kirjallisuuden perinne ulottuu kolmannelle vuosituhannelle ennen ajanlaskun alkua, ja ensimmäinen kirjallisuuden muoto oli ”pyramiditekstit”, hallitsijoiden haudoille kaiverretut mytologiset ja rituaaliset tekstit. Myöhempi muinaisen Egyptin kirjallisuus sisältää ”viisauden tekstit”, jotka olivat filosofisen opetuksen muoto. Uuden kuningaskunnan aikana syntyi egyptiläisen kirjallisuuden mestariteos, "Kuolleiden kirja". Kreikkalais-roomalaisella kaudella (332 eaa.–639) egyptiläistä kirjallisuutta käännettiin muille kielille, ja kreikkalais-roomalainen kirjallisuus sulautui yhteen egyptiläisen kanssa. Tältä ajalta on peräisin Rosettan kivi, josta tuli avain muinaisen Egyptin kirjoituksen tulkitsemiseen. Kolmannella vuosisadalla eaa. Aleksandrian kaupunki sai ylpeillä yli puolen miljoonan käsin kirjoitetun kirjan kirjastollaan. Kristityn kauden ensimmäisinä vuosisatoina Egyptissä tuotettiin runsaasti askeettista kirjallisuutta koptin kielellä, ja egyptiläisissä luostareissa käännettiin kreikan- ja syyriankielisiä teoksia, joita on nykyään jäljellä vain koptiksi. Islamin saavuttua maahan Egypti säilyi kirjallisuuden keskuksena, nyt arabian kielellä, ja vuonna 970 Kairoon perustetusta Al-Azharin yliopistosta tuli sunnalaisuuden tärkeimpiä opinkeskuksia. 1100-luvulla juutalainen oppinut Maimonides tuotti tärkeimmän teoksensa "Mishneh Torahin" asuessaan Egyptissä. Bedžat
Bedžat ovat Sudanissa, Eritreassa ja Egyptissä asuva kuušilaista bedžan kieltä puhuva kansa. He asuttavat alueita Niilin ja Punaisenmeren välissä. Heidät voidaan jakaa useampaan alaryhmään, joista suurimmat ovat "ababdat", "amararit", "beni-amerit" ja "tigret". Bedžoja on arviolta 800 000 - 1 300 000. Apassit
Apassikielet, eli eteläiset athabasca-kielet kuuluvat na-dené-kielten kielikunnan athabasca-kielten ryhmään. Apassikielet jaetaan edelleen käytännössä kolmeen ryhmään, kiowa-apacheen, itäisiin apassikieliin ja läntisiin apassikieliin. Itäisiin apassikieliin kuuluvat jicarilla, lipan sekä mescalero-chiricahua ja läntisiin apassikieliin läntinen apassi ja navajo. Kiowa-apache on näistä kaukaisin, mutta eri apassikielten puhujat ymmärtävät toisiaan, vaikkakaan eivät vaikeuksitta. Apassikielet ovat polysynteettisiä kieliä, joten sanat voivatkin tarkoittaa eri asioita ja yhdistyä toisten sanojen kanssa. Egyptinpaimenkoira
Egyptinpaimenkoira ("armant") on egyptiläinen koirarotu, jonka alkuperäisen muodon uskotaan vaikuttaneen partacollien jalostukseen. FCI oli aiemmin tunnustanut sen, mutta poisti sen listoiltaan populaation pienennyttyä dramaattisesti. Se on kuitenkin edelleen Egyptin Kennelliiton (Egyptian Kennel Federation l. EKF) hyväksymä ja samalla kotimaansa kansallisrotu. Jean-François Champollion
Champollion onnistui pitkällisen tutkimuksen jälkeen translitteroimaan egyptin kielisiä tekstejä. Hän muunsi hieroglyfit ensin koptin kielen aakkosille ja siitä edelleen nykyaikaisille aakkosille. Haamilaiset
Haamilaiset on raamatullisessa kulttuuriperinnössä se kansojen joukko, jonka kantaisä on Nooan poika Haam. Perinteisen käsityksen mukaan tähän joukkoon kuuluivat lähinnä Afrikan mustat kansat. Haamilaisiin kansoihin liittyvät haamilaiset kielet. Juutalaiset pitivät itseään ja arabeja Haamin veljen Seemin jälkeläisinä, seemiläisinä; siitä tulevat käsitteet kuten "seemiläiset kielet" ja "antisemitismi". Eurooppalaisia tämän käsityksen mukaan pidetään kolmannen veljen, Jaafetin jälkeläisinä, jaafetilaisina. Jakaantuminen on tämän käsityksen mukaan syntynyt Nooan poikien hajaannuttua vedenpaisumuksen loputtua ja Nooan arkin laskeuduttua Ararat-vuorelle.