Mikä on GNU GPL?
GNU General Public License
GNU General Public License ("GNU-hankkeen yleinen lisenssi") eli lyhennettynä GNU GPL tai pelkkä GPL on vapaiden ohjelmistojen julkaisemiseen tarkoitettu lisenssi, joka antaa kenelle tahansa oikeuden käyttää, kopioida, muuttaa ja jakaa edelleen ohjelmia ja niiden lähdekoodia. Lisäksi lisenssi takaa, että nämä vapaudet säilyvät myös GPL-koodiin pohjautuvissa muunnelluissa teoksissa ("derivative work"). Mikäli GPL-ohjelmaa tai sen muunnelmaa levitetään edelleen, lähdekoodi on julkaistava samalla lisenssillä eikä ohjelman käytölle tai levitykselle saa asettaa lisärajoituksia.
GNU General Public License
GPLv3 torjuu ohjelmistopatenttien GPL:ään kuuluville oikeuksille muodostamia uhkia kahdella tavalla. GPLv3-lisensoidun ohjelman tekijän tai muuttajan tulee sallia kaikkien ohjelman mahdollisesti sisällään pitämien, GPL:ään kuuluvia oikeuksia rajoittavien ohjelmistopatenttien käyttö. GPLv3-lisensoidun ohjelman muunnelman valmistaja, joka uhkaa ohjelmiston käyttäjiä patentteihin liittyvin oikeustoimin, menettää lisenssin suomat oikeutensa. GNU General Public License
Richard Stallmanin mukaan GPLv2:n tärkein muutos oli kohta 7, jota hän kutsuu "vapaus tai kuolema" -lausekkeeksi. Tämän kohdan mukaan jakelija ei saa lainkaan jakaa GPL-ohjelmistoa, jos se olisi mahdollista ainoastaan toisten käyttäjien vapauksia rajoittamalla (esimerkiksi jos laki antaisi luvan jakaa ohjelmistoa ainoastaan binäärimuodossa). GNU
Toisaalta Torvaldsin pragmaattinen suhtautuminen vapauteen (vrt. avoin lähdekoodi) harmittaa vapautta korostavaa Stallmania ja FSF:ää. Tästä seurasi riita Linux-jakeluiden nimistä: Linux vai GNU/Linux. Vapautta korostava Debian käyttää jälkimmäistä. Kuitenkin vain harva Linux-jakelu on GNU projektin suosittelema. Esimerkiksi Debianissa GNU-projekti näkee ongelmana, että sen palvelimilla on ei-vapaita ohjelmavarastoja, jotka eivät virallisesti sisälly itse Debianiin, mutta joista käyttäjät pääsevät helposti tietoiseksi. Id Tech 3
QuakeCon 2005 -tapahtumassa John Carmack ilmoitti, että Quake III:n lähdekoodi julkaistaisiin GNU GPL -lisenssillä 19. elokuuta 2005. Lähdekoodi on vapaasti ladattavissa id Softwaren FTP-sivuilta. GCC
GCC:n versio 4.2.1 oli viimeinen, joka julkaistiin GPL-lisenssin versiolla 2. Myöhemmät versiot käyttävät lisenssin versiota 3. GNU Bazaar
GNU Bazaar on hajautettu versionhallintajärjestelmä kuten Git ja Mercurial. Bazaar on avoimen lähdekoodin GNU-projekti. XChat
Maksulliseksi muuttuneen Windows-version lisensointi nostatti keskustelua siitä, oliko julkaisevalla taholla lupa käyttää kaikkien kehitykseen osallistuneiden tekemää lähdekoodia ohjelmassa, joka ei ole vapaa. GNU GPL -lisenssi ei aseta vaatimuksia ohjelman käännetyn version lisenssille, mutta GNU GPL -lisensoituja osia sisältävän ohjelman täytyy olla kokonaan GNU GPL -lisensoitu. Levitettävän käännösversion lähdekoodin saatavuudelle ei tällöin saa asettaa rajoituksia. PGP
Uudempi toteutus GnuPG ("GNU Privacy Guard", lyhyesti GPG) on täysin vapaa ohjelma ja se on OpenPGP-määritysten mukainen. Saksan valtio tuki sen kehittämistä. Mono (kehitysympäristö)
Novell on kaksoislisensoinut Monon; Monon C#-kääntäjä ja -työkalut on julkaistu GNU GPL -lisenssillä, ajonaikaiset kirjastot GNU LGPL -lisenssillä ja luokkakirjastot MIT-lisenssillä. Koska nämä kaikki ovat avoimen lähdekoodin lisenssejä, on Monokin avoimen lähdekoodin ohjelmisto. Muokatessaan Monon lähdekoodia kehittäjän on suostuttava Novellin oikeuteen uudelleenlisensoida lähdekoodi muilla lisensseillä, mikä säilyttää Novellin mahdollisuuden Monon kaupalliseen hyödyntämiseen. ImageMagick
ImageMagick on joukko grafiikan käsittelyyn tarkoitettuja ohjelmia, ja niiden toiminnallisuuden toteuttava kirjasto. Sitä levitetään GPL-yhteensopivan ImageMagick Licensen alla, ja se toimii lukuisissa ympäristöissä (Unix, Windows, Linux, OS X jne.) GNU General Public License
Tekijän näkökulmasta GPL:n käyttö koodia julkaistaessa on usein mielekästä etenkin siksi, että tällöin muiden julkaisemat parannellut versiot palautuvat alkuperäisenkin tekijän hyödynnettäviksi. Jatkokehittäjän näkökulmasta taas olemassa oleva GPL-koodikanta saattaa huomattavasti vähentää kehityskustannuksia. Parhaassa tapauksessa hyötyjiä ovat niin kehitystyötä tekevä yritys (joka pystyy GPL-koodin varaan rakentamaan tuottavaa liiketoimintaa), asiakas (joka saa edullisen, räätälöidyn lopputuotteen) kuin laaja kehittäjä- ja käyttäjäyhteisökin (joka saa lisää GPL-lähdekoodia yhteiseen käyttöön). Avoin lähdekoodi
Kaupallisessa käytössä GNU GPL ei vaadi lähdekoodien julkaisua mikäli muokattua lähdekoodia ei käytetä julkaistussa tuotteessa. Gnuplot
gnuplot on komentoriviohjelma 2- ja 3-ulotteisten kuvaajien luomiseen funktioista tai annetuista pisteistä. Gnuplot toimii useimmissa käyttöjärjestelmissä, kuten Linuxissa, Windowsissa ja OS X:ssä. Ohjelmiston kehityksen aloittivat Thomas Williams ja Colin Kelley vuonna 1986. Myöhemmin kehittäjiä on tullut lisää. KGhostView
KGhostView on KDE-työpöytäympäristöön kuuluva PostScript- ja PDF-tiedostojen lukuohjelma. Se on käännetty myös suomenkielelle. KGhostView on vapaa ohjelmisto ja sitä voi levittää ja käyttää GNU GPL -lisenssin ehtojen mukaisesti. Ohjelman tulostusjärjestelmänä voidaan käyttää muun muassa CUPS:ia ("Common Unix Printing System") ja BSD lpd:tä. Google Play -musiikki
Google Play -musiikki () on Google Playn alaisuuteen kuuluva musiikin kuunteluun tarkoitettu suoratoistopalvelu. Käyttäjät voivat ladata palveluun 100 000 omaa kappaletta ilmaiseksi. Maksullisen palvelun äänenlaatu on maksimissaan 320K MP3. Lisenssien leviäminen
Ciarán O'Riordanin mukaan ainoa tapa, jolla FSF pystyy estämään lisenssien leviämistä, on vähentää tarvetta niiden luomiseen. FSF Europe suosittelee GNU GPL -lisenssin käyttöä aina kun se on mahdollista, ja vähintään käyttämään GNU GPL -yhteensopivaa lisenssiä. Java
Sun ilmoitti 13. marraskuuta 2006 julkaisevansa Javan GNU GPL -lisenssillä. Astropulse
Astropulse on GNU GPL lisensöity. Lisenssiyhteensopivuus
Open Source Initiative (OSI) ja Free Software Foundation (FSF) pyrkivät edistämään avoimen lähdekoodin käyttöä, mutta edes kaikki OSI:n tai FSF:n hyväksymät lisenssit eivät ole keskenään yhteensopivia. Esimerkiksi Mozilla Public License-lisenssiä ja GNU GPL-lisenssiä käyttävät ohjelmistot eivät ole lisenssiyhteensopivia. GNOME
GNOME () on työpöytäympäristö, jota käytetään Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä, kuten Linuxissa. Gnome-projektin tavoitteena on tarjota helppokäyttöinen tietokoneen graafinen käyttöliittymä ja kattava kehitysalusta sovelluksille. Gnome on GNU-projektin virallinen osa. DC++
Koska DC++:n lähdekoodi on kaikkien saatavilla, siitä on tehty versioita, jotka väärinkäyttävät vertaisverkkoa esimerkiksi ilmoittamalla jaossa olevan materiaalin määrän suuremmaksi kuin se todellisuudessa on. DC++:n lähdekoodia on myös käytetty GPL-lisenssin vastaisesti suljetun lähdekoodin Direct Connect -ohjelmassa rmDC++. DC++ on ohjelmoitu C++-ohjelmointikielellä. Linux
Vaikka Torvalds ei ollut omaksunut Free Software Foundationin poliittista asennetta, valitsi hän silti GPL-lisenssin kehittämälleen käyttöjärjestelmän ytimelle. Hän perusteli tätä sanoen, että kuuden kuukauden työstä olisi kiva saada jotain takaisin itselleen ja GPL-lisenssin ansiosta hän ainakin saisi aina nähdä, miten hänen koodiaan on muokattu eteenpäin. Lisäksi hän oli kuullut Stallmanin luennon TKK:lla vuonna 1991 ja vaikkei hän ollut ostanut varsinaisesti sen sanomaa, hän on todennut että jokin osa puheesta ilmeisesti upposi. Historiallisena taustana tässä myös on, että Stallmanin laatimat GPL-lisensoidut GNU-työkalut (etenkin GNU Emacs -tekstieditori, GCC-kääntäjä ja GDB-debugger) olivat 1980-luvun loppuun mennessä jo saavuttaneet legendaarisen maineen hakkerien keskuudessa ja myös GPL-lisenssi oli monien taitavien koodaajien suosima. GPL-lisenssi vaihtui Linuxiin versiossa 0.12, joka oli myös ensimmäinen versio, mihin otettiin mukaan GNU-projektin GCC-kääntäjä täysin integroituneena. .gl
.gl on Grönlannin Internet-maatunnus. Se on rekisteröitävissä miltä puolelta maailmaa tahansa. Tunnusta ylläpitää TELE Greenland A/S. Tunnusta on joskus myyty merkitsemään "good luck" tai "graphics library" tai merkitsemään Galiciaa ja galician kieltä galegoa. Googlella on hallussaan URL:in lyhennyspalvelu goo.gl The Pirate bay kertoi, että siirtyy verkkotunnuksen ThePirateBay.gl alle entisen verkkotunnuksen takavarikoinnin pelossa. SELinux
NSA julkaisi ensimmäisen version ohjelmistosta avoimen lähdekoodin GNU GPL -lisenssillä 22. joulukuuta 2000. Muihin merkittäviin kehittäjiin kuuluvat Red Hat ja Network Associates sekä Secure Computing, jälkimmäisistä molemmat nykyisin Intel Securityn omistamia. GNU General Public License
GPL on käytetyin vapaiden ohjelmistojen lisenssi, ja muun muassa Linux-käyttöjärjestelmät koostuvat pääosin GPL-ohjelmista. Vuonna 2001 teetetty tutkimus Red Hat Linux 7.1 -jakeluversiosta totesi, että 50 % sen sisältämien ohjelmien lähdekoodista oli GPL-lisensoitu. Gzip
gzip eli GNU zip on GNU-projektin pakkausohjelma, jonka loivat Jean-loup Gailly ja Mark Adler. Versio 0.1 julkaistiin 31. lokakuuta 1992 ja versio 1.0 seurasi helmikuussa 1993. Linux
Nimi ”Linux” tulee Linux-ytimestä, jonka alun perin kehitti Linus Torvalds vuonna 1991. Linuxista käytetään joskus Free Software Foundationin suosittelemaa nimeä GNU/Linux, sillä tyypillisessä Linux-käyttöjärjestelmässä GNU-projektin ohjelmistot muodostavat suuren osan. Linux on tunnettu esimerkki yhteistyöstä vapaiden ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehityksessä: useimmiten kuka tahansa saa vapaasti käyttää, muokata ja levittää ohjelmistojen lähdekoodia sekä kaupallisesti että epäkaupallisesti erilaisten lisenssien, kuten GPL-lisenssin ehdoilla. GtkRadiant
GtkRadiant on tietokonepelien tasojen suunnitteluun tarkoitettu ohjelma. Sen alkuperäiset kehittäjät ovat id Software ja Loki Software. Tällä hetkellä sitä ylläpitää ja kehittää id Software ja joukko vapaaehtoisia. GtkRadiant on vapaa ohjelmisto jota levitetään GNU GPL:n alla. Media Player Classic
Huhtikuussa 2005, Gabest postitti uutissivullaan GPL-loukkauksesta kirjoittaen, että vaikka yrittääkin estää moisen, hän ei tiedä miten toimia rikkovaa osapuolta kohtaan. Mielenkiintoista on, että yksi lisenssiä loukkaavista sovelluksista, vx30, on Maui X-Stream:n tuote, sillä yhtiötä syytettiin aikaisemmin GNU GPL -rikkomuksesta PowerPC-emulaattori CherryOS:n tapauksessa. PyPanel
PyPanel on Pythonilla ja C:llä ohjelmoitu paneeli ja tehtäväpalkki, jonka erityisominaisuuksia ovat nopeus ja keveys. Se on GPL v2 lisensoitu. Liero
"OpenLieroX" on avoimen lähdekoodin peli (GNU LGPL), joka on hyvin pitkälti samanlainen ja näköinen kuin ainoastaan Windows-käyttöjärjestelmille tehty suljetun lähdekoodin "Liero Xtreme". Toisin kuin "Liero Xtreme", "OpenLierox" on saatavilla myös Linuxille ja Mac OS X:lle. "OpenLierox" sisältää valmiiksi paljon erilaisia "skinejä", modeja ja tyylejä, mistä johtuu, että "OpenLieroxin" ladattavan paketin koko on noin 50 megatavua (Liero Xtremen koko on 17 megatavua). EDGE (Doom)
EDGE on GNU GPL lisensoitu vapaa ohjelma. CDex
Vuonna 2007 julkaistu GPL v3-lisenssi otettiin heti käyttöön CDex-ohjelmassa. Viimeinen nähtävillä oleva lähdekoodi on versiolle 1.70 Beta 2. UEFI
GUID Partition Table (GPT) on UEFI:n määrittämä uusi osiointi (partitionti) kiintolevyille. Tämä korvaa PC-koneissa aiemmin käytetyn MBR-osioinnin ja poistaa sen rajoitukset. GPT käyttää osioiden tunnistukseen GUID-koodeja. Zlib
zlib-lisenssi on avoimen lähdekoodin lisenssi, joka on Free Software Foundationin ja Open Source Initiativen hyväksymä sekä yhteensopiva GNU GPL -lisenssin kanssa. Avoin lähdekoodi
Jotkin ohjelmistot, kuten MySQL, ovat saatavilla vapaasti GNU GPL:n alaisena ja lisäksi maksullisena versiona niille, jotka haluavat sisällyttää koodin osaksi omaa suljetun lähdekoodin tuotettaan. Tällöin tulee korostetusti esille, että vapaa ohjelmisto ei ole ilmainen siinä mielessä, että sen saisi omia itselleen, vaan muokattu koodi tulee antaa muiden käyttöön. Näin varmistetaan se, että kehittäjät saavat nauttia muiden työstä ja ohjelmiston kehittäminen jatkuu. Linux
Koska GNU GPL on lisenssi eikä sopimus, GPL-lisensoituja ohjelmia koskee tekijänoikeus eikä sopimusoikeus.
Useille GPL-lisenssin alaisille ohjelmille on olemassa myös vaihtoehtoja, kuten GCC-kääntäjän tilalla voi käyttää avointa LLVM-kääntäjää tai kaupallista kääntäjää kuten Intel C++. Vapaa ohjelmisto
"Copyleft-lisenssit" vaativat, että ohjelman (joko sellaisenaan tai muokattuna) levittäminen edelleen on tehtävä alkuperäisin ehdoin (samalla lisenssillä). Ehtojen säilyttäminen koskee edelleen levittämistä ja uudelleen julkaisua. Omaan käyttöön saa toki tehdä muutoksia vailla pakkoa julkaista niitä. Copyleft-lisensseistä tunnetuin on Linuxinkin käyttämä, FSF:n julkaisema GNU General Public License (GPL). Muita copyleft-lisenssejä ovat esim. GNU Lesser General Public License (LGPL), Mozilla-lisenssi (MPL) ja Berkeley Database (aka Sleepycat Software Product) -lisenssi. OpenGL
OpenGL on pelkkä grafiikkakirjasto, eli siltä puuttuu kokonaan esimerkiksi kyky lukea käyttäjän syötettä, hallita ikkunoita, ladata kuvaformaatteja, jne. Näiden asioiden hoitamiseen on tehty useita erillisiä rajapintoja. Näitä ovat mm. GLUT, GLFW, SDL, GLM ja SFML. Linuxin historia
5. tammikuuta 1992 Linus julkaisi version 0.12. Siihen tuli mukaan virtuaalimuisti . Linus muutti lisenssin GPL:ksi . Linuxin postituslistoilla oli 13. tammikuuta 1992 196 jäsentä .
Linux-ydin oli käytännössä valmis.
Minix ja Linux olivat erillään, ja Tanenbaum piti monoliittista Linuxia vanhentuneena. Linux ei ollut siirrettävä, niin kuin Minix. Linusin mielestä Minixissä oli mokia, ja kaiken lisäksi siitä joutui maksamaan. Linuxin omassa systeemissä oli kaksi levykettä, boot ja root. Järjestelmän käyttö vaati ohjelmoijan taitoja. 
Ensimmäinen Linux-jakelu oli Linux 0.12 ytimeen perustuva MCC Interim. Sitten tulivat jakelut TAMU ja MJ. Lopulta tuli SLS ja H.J.Lun kahden levykkeen systeemi. SLS oli laaja jakalu, johon oli siirretty X-ikkunointi ja TCP/IP.
Samana vuonna kaupallinen Yggdrasil julkaisi Linux-työpöytäversion LGX:in. Se oli
ensimmäinen suoraan "livenä" CD-Rom-levyltä toiminut Linux. Yggdrasilin tuotantoversio maksoi 99 dollaria. Qt (kehitysympäristö)
Qt valittiin julkaisunsa aikaan 1996, tuolloin vain Linux-käyttöjärjestelmälle tarkoitetun KDE-työpöytäympäristön kehitysympäristöksi. Qt oli tuolloin saatavilla vapaasti vain "ei-kaupalliseen käyttöön", mikä sai GNU-projektin aloittamaan KDE:n kanssa kilpailevan GNOME-projektin. Qt julkaistiin myöhemmin vapaan lähdekoodin kriteerit täyttävällä GPL-lisenssilla ja maaliskuussa 2009 LGPL:llä, joten sitä voi käyttää vapaasti myös kaupallisissa ohjelmissa. GNU General Public License
GNU GPL:n ensimmäinen versio julkaistiin tammikuussa 1989. Se ehkäisi kaksi tärkeintä menetelmää, joilla ohjelmistotuottajat rajoittivat käyttäjien oikeuksia. Ensimmäinen ongelma oli, että jakelijat antoivat käyttäjille pelkän binääritiedoston, joten loppukäyttäjä saattoi ajaa ohjelmaa, mutta sen tutkiminen tai muokkaaminen oli vaikeaa tai mahdotonta. Tämän vuoksi GPL v1 asetti ehdoksi, että ohjelmaa jaettaessa tulee tarjota myös lukukelpoinen lähdekoodi samoin lisenssiehdoin. Moria (tietokonepeli)
"UMoria" ei kuitenkaan ollut vapaa ohjelmisto, vaikka sen lähdekoodi olikin avoin. 2000-luvulla nousi tarve saada "UMoria" vapaa lisenssin alle ja perustettiin "Free-Moria"-niminen hanke, jonka tarkoituksena oli kerätä jokaisen "Moriaan" koodia kirjoittaneen lupa tarjota oma osuutensa lähdekoodista GPL-lisenssin alaisena tai public domainina. Hanke saatiin onnistuneesti päätökseen lokakuussa 2007. SETI@home
Koska SETI@home on avointa lähdekoodia, vapaaehtoisten on ollut mahdollista optimoida ohjelmaa poistamalla siitä tarpeetonta ohjelmakoodia ja muokkaamalla se käyttämään eri käskykantoja. Täten muokatut ohjelmat ovat käyttöjärjestelmä- ja suoritinmallikohtaisia, mutta ne myös analysoivat työpaketit huomattavasti tavallista ohjelmaa nopeammin. Myös optimoituja ohjelmia tulee jakaa vapaasti GNU GPL -lisenssin mukaisesti. GPGPU
GPGPU eli General-purpose computing on graphics processing units (lyhyemmin GPU-compute) on tekniikka, jossa näytönohjaimella suoritetaan laskentaa. Se on yleisesti ollut pelkän keskussuorittimen laskettavana. ANts P2P
ANts P2P on Java-ohjelmointikielellä tehty avoimen lähdekoodin anonyymi vertaisverkko-ohjelma. Ohjelman kehittäminen alkoi vuonna 2004 ja sen lähdekoodi on GNU GPL -lisensoitu. Linux
Stallmanin ideologian taustalla on ohjelmien vapaus. Hän alkoi puhua vapaista ohjelmista, joita kuka tahansa saa vapaasti käyttää, muokata ja levittää, ja kehitti ajatuksensa peruskiveksi GNU GPL -lisenssin. Lisenssi takaa, että kenellä tahansa on oikeus tehdä ohjelmaan muutoksia ja levittää muunneltua versiota haluamallaan tavalla, kunhan samat oikeudet säilyvät myös uudessa versiossa. Ohjelman julkaisun ohessa pitää tarjota saataville myös lähdekoodi, jonka avulla toisten ohjelmoijien on helppo lähteä tekemään muutoksia. Myös Torvalds lisensoi Linux-ytimen GNU GPL -lisenssillä alkaen versiosta 0.12. Lisenssimuutos mahdollisti sen, että myös kaupalliset yritykset voivat kehittää Linux-jakeluita ja myydä niitä eteenpäin. Torvalds on tarkentanut, että käyttäjäsovellukset eivät ole riippuvaisia ytimen lähdekoodista eivätkä siten rajoitu samaan lisenssiin. Linux (ydin)
Linux on alun perin suomalaisen Linus Torvaldsin kehittämä käyttöjärjestelmäydin, joka on lisensoitu GPLv2-lisenssillä. Ydin eli kerneli () on tietokoneen käyttöjärjestelmän alin osa, joka mahdollistaa kaikkien muiden tietokoneen ohjelmien toiminnan. Torvalds julkaisi ensimmäisen Linuxin version vuonna 1991. Google Play
Google Play (alkujaan Android Market) on Googlen omistama digitaalinen sisältöpalvelu. Palvelussa on mahdollista ostaa musiikkia, elokuvia, kirjoja, lehtiä sekä Googlen kehittämän Android-käyttöjärjestelmän mobiililaitteille tarkoitettuja sovelluksia. GNU Lesser General Public License
GNU LGPL (GNU Lesser General Public License, aiemmin GNU Library General Public License) on GNU-projektin lisenssi, jonka tarkoituksena on tehdä kompromissi GPL:n ja yksinkertaisempien lisenssien (BSD, MIT jne.) välillä. Pääasiallinen eroavaisuus GPL:n ja LGPL:n välillä on se, että LGPL-ohjelmistot voidaan linkittää dynaamisesti yhteen ei-GPL-lisensoidun ohjelman osan kanssa. Tämä mahdollistaa sen, että esimerkiksi kaupallisten ohjelmistojen ei tarvitse julkaista lähdekoodia, vaikka ohjelma käyttäisikin LGPL-lisensoituja komponentteja. LGPL-lisensoitua ohjelmaa voi levittää myös GPL-lisenssin alla, mikä taas mahdollistaa LGPL-lisensoitujen komponenttien käytön myös GPL-ohjelmissa. GnuPG
GnuPG (tai GNU Privacy Guard tai GPG) on GPL-lisensoitu vaihtoehto PGP -salausohjelmistolle. GnuPG on IETF-organisaation RFC 4880 -standardin mukainen. Nykyiset PGP-versiot ovat yhteensopivia GnuPG:n ja muiden OpenPGP-standardin mukaisten järjestelmien kanssa. Gecko
Gecko on Mozilla-projektin avoimen lähdekoodin selainmoottori. Netscape aloitti sen kehityksen vuonna 1997, ja kun Mozilla-projekti perustettiin vuonna 1998, sen lähdekoodi julkaistiin MPL 2.0:n lisenssin alaisuudessa. Richard Stallman
Vuonna 1985 Stallman julkaisi "GNU-manifestin", jossa hän esitti tarpeen luoda vapaa käyttöjärjestelmä nimeltä GNU. Järjestelmän oli tarkoitus olla yhteensopiva Unixin kanssa. Pian syntyi Free Software Foundation -yhdistys, joka alkoi ajaa Stallmanin asettamia tavoitteita. Vuonna 1989 Stallman loi käsitteen "copyleft", joka on lakitekninen tapa suojata vapaiden ohjelmistojen levitysoikeutta tekijänoikeuslaeilla. Valmiiksi saadut työkalut ja niiden levityslisenssi GPL takasivat kaikille ohjelmoijille mahdollisuuden kirjoittaa vapaita ohjelmistoja. Vapaus oli kuitenkin näennäistä, sillä epävapaita osia tarvittiin yhä toimivan kokonaisuuden aikaansaamiseksi. Grand Prix Legends
GPL ei koskaan ollut mikään myyntimenestys, ja tähän on kaksi selkeää syytä. Ensinnäkin peli vaatii konetehoa enemmän kuin keskiverto-PC sisälsi vuonna 1998, ja toiseksi pelissä simuloidaan autoja, jotka olivat oikeastikin todella vaikeita ajaa. Siitä huolimatta, ja ehkä juuri sen vuoksi, peli on saavuttanut suosiota kilpa-autosimulaattorien ystävien keskuudessa. Emacs
Aloitettuaan GNU-projektin Stallman pyrki ensin tekemään C kääntäjän, mutta lopulta GNU Emacs oli GNU-projektin ensimmäinen valmistunut ohjelma ja se julkaistiin vuonna 1985. Alun perin sen koodin piti pohjautua aiempiin Emacseihin, mutta tekijänoikeusongelmiin törmäämisen jälkeen se kirjoitettiin lopulta kokonaan uusiksi Lisp-tulkkeineen päivineen. GNU Emacs oli myös ensimmäinen ohjelma, jossa Stallman kokeili omaa lisenssiään, joka myöhemmin johti GPL-lisenssin syntyyn. Lisenssi oli aluksi Emacsin mukaan nimetty ja siihen sisältyi vaatimus, että kaikki muutokset lähetetään ohjelman kehittäjälle tarkastettavaksi. Tätä vaatimusta Stallman piti kuitenkin virheenä, joka pakottaa keskitettyyn kehitysmalliin ja liialliseen valvontaan, joten hän poisti sen myöhemmistä versioista. Linux
Tietokoneohjelmat, joka eivät perustu GNU GPL:n alaiseen lähdekoodiin ("non-derivative works"), eivät ole rajoitettu GPL:n pykälistä. Torvaldsin mukaan käyttäjätason sovellukset eivät perustu Linux-ytimen lähdekoodiin eivätkä siten rajoitu samaan lisenssiin. Laiteajuri, joka on erityisesti kehitetty Linux-ytimeen olisi riippuvainen ytimen lähdekoodista ja siten GPL:n alainen. Yum
Yumin käyttöoikeudet on määritelty GNU GPL versio 2 -lisenssillä. Taistelu Wesnothista
Wesnoth on GNU GPL -lisenssin alaista avointa lähdekoodia. Wesnothia kehittää avoin kehittäjäyhteisö. Peli on myös perusasioiden ja virallisten kampanjoiden osalta lähes kokonaan käännetty suomeksi. PhpBB
phpBB on avointa lähdekoodia ja sitä levitetään GNU GPL -lisenssin alla. Sen käyttämiseen tarvitaan WWW-palvelinohjelma (esimerkiksi Apache) ja tietokantapalvelin (monet suosituista tietokantapalvelinohjelmistoista, kuten MySQL ja PostgreSQL, ovat tuettuja). John Carmack
Carmack tunnetaan avoimen lähdekoodin puolustajana eikä hän lämpene ohjelmistopatenteille. Vuonna 1995 John Carmack julkaisi "Wolfenstein 3D":n lähdekoodin kaikkien saataville, ja siitä lähtien id Softwarelle tuotetut pelit ovat perinteikkäästi nähneet GNU GPL-lisensoidun lähdekoodijulkaisun aina muutaman vuoden kuluttua pelin kaupallisesta julkaisemisesta. Näitä tekoja on pidetty jaloina ja myös poikkeuksellisina siksi, että kaupallisten pelien lähdekoodi paljastetaan suurelle yleisölle erittäin harvoin. Linus Torvalds
Linux on lisensoitu Richard Stallmanin kehittämällä GNU GPL -lisenssillä, joka takaa käyttäjälle oikeuden kopioida, muuttaa ja jakaa edelleen ohjelmaa ja sen lähdekoodia vapaasti, kunhan GPL-lisenssiä käytetään myös sitä tai sen muunnosta eteenpäin jaettaessa.
Alun perin Torvalds levitti Linuxia omalla lisenssillään, jossa kiellettiin ohjelman myyminen kokonaan sekä vaadittiin, että jos ohjelmaa muokkaa, oli sen lähdekoodi jaettava. Tällä hän halusi toisaalta estää sen, että joku alkaisi myydä Linuxia omanaan ja toisaalta nähdä, miten muut olivat muokanneet hänen ohjelmaansa. Linuxia sai kuitenkin kopioida vapaasti. Hakkereilla oli tuolloin tapana jakaa ohjelmia keskenään, ja Torvaldsin motiivina oli myös saada tunnustusta vertaisiltaan, muilta käyttöjärjestelmistä kiinnostuneilta ohjelmoijilta. Kun Linux sai mainetta, Torvaldsille tuli kyselyjä, voisivatko käyttäjät pyytää korvausta tuttavilleen kopioimistaan Linux-levykkeistä. Lopulta versioon 0.12 hän vaihtoi lisenssiksi GPL:n. Tällöin käyttöjärjestelmä oli jo niin tunnettu, ettei vaaraa omimisesta ollut. Lisäksi Torvalds oli käyttänyt käyttöjärjestelmässä useita GNU-projektin ohjelmia. GNU
Erilaisia GNU-projektin tuottamia ohjelmistoja ovat mm. tekstieditori Emacs, GNU Compiler Collection GCC, GNU C-kirjasto (glibc), GNU-binääriohjelmat (binutils), komentotulkki bash, coreutils-paketti, kuvankäsittelyohjelma GIMP, sekä työpöytäympäristö GNOME. GNOME Files
GNOME Files on virallinen tiedostoselain, aikaisemmalta nimeltään Nautilus, joka oli GNOME-järjestelmissä jo GNOME:n versiosta 2.0. Nautiluksen viimeinen versio oli 3.4 ja se julkaistiin LGPL-lisenssin alaisena kuten uusikin versio. Avoin lähdekoodi
Avoimen lähdekoodin tunnuspiirteet on täsmällisesti määritellyt "Open Source Initiative" (OSI) -järjestö, joka pyrkii edistämään avoimen lähdekoodin ohjelmistojen käyttöä.Näiden kriteerien mukaan esimerkiksi seuraavilla lisensseillä julkaistuja ohjelmistoja voidaan pitää avoimen lähdekoodin edustajina: GNU General Public License (GPL) ja GNU Lesser General Public Licence (LGPL), BSD-lisenssit, Mozilla Public License (MPL), Apache-lisenssit, IBM Public License, Intel Open Source License, Apple Public Source License, Nokia Open Source License sekä Sun Microsystemsin Sun Industry Standards Source License ja Sun Public License. Eri lisenssityyppejä käsitellään julkisen hallinnon suosituksessa JHS 169 "Avoimen lähdekoodin ohjelmien käyttö julkisessa hallinnossa". KDE
Hankkeen käyttämäksi ohjelmakirjastoksi Ettrich valitsi Qt:n, jonka oli kehittänyt norjalainen ohjelmistoyritys Trolltech (nykyään Qt Development Frameworks). Muut ohjelmoijat ryhtyivät kirjoittamaan Qt-sovelluksia KDE:lle, ja vuoden 1997 alussa julkaistiin ensimmäiset laajat KDE-sovellukset. Vuoden 1997 puolivälissä GNU-hanke ilmaisi kuitenkin olevansa tyytymätön Trolltechin tarjoamiin lisensseihin, joihin ei sisältynyt täysin vapaata vaihtoehtoa. Meksikolainen Manuel de Icaza ilmoitti pian sen jälkeen ryhtyvänsä kehittämään GNOME-työpöytäympäristöä käyttäen GNU GPL-lisenssillä julkaistua GTK+-grafiikkakirjastoa, joka oli tehty GIMP-kuvankäsittelyohjelmaa varten. SeaMonkey
SeaMonkey on vapaa alustariippumaton Internet-ohjelmistopaketti. Se on Mozilla Application Suiten sekä Netscapen seuraaja ja perustuu samaan lähdekoodiin. SeaMonkeyn lähdekoodi on julkaistu kolmoislisenssillä, joka antaa vapauden valita seuraavista kolmesta lisensointivaihtoehdosta: MPL versio 1.1 tai uudempi, GPL versio 2 tai uudempi ja LGPL versio 2.1 tai uudempi. GNU General Public License
GNU GPL:n versio 3, GPLv3, julkaistiin 29. kesäkuuta 2007. Sen keskeisimmät uudistukset tähtäsivät muunnellun koodin suorittamista rajoittavien laitteistoratkaisujen muodostaman porsaanreiän, DRM:n murtamisen kieltävän lainsäädännön sekä ohjelmistopatenttien muodostamien rajoitteiden torjumiseen. Lisenssien leviäminen
Richard Stallman, FSF:n puheenjohtaja ja Bradley M. Kuhn, entinen FSF:n johtaja ovat kritisoineet lisenssien leviämistä vuodesta 2000, jolloin he muodostivat oman lisenssilistan, jossa he suosittelivat kehittäjiä pitäytymään GNU GPL -yhteensopivien lisenssien käyttämisessä. Mozilla Public License
Mozilla Public License on vapaa ohjelmistolisenssi, joka kehitettiin Mozilla-projekteja varten. Nykyään useimmat Mozilla-projektin ohjelmistot, kuten Firefox ovat kolmoislisensoitu MPL 1.1:n, LGPL 2.0:n ja GNU GPL 2.1:n alaisuudessa. Firefox OS
Gonk koostuu Linux-ytimestä ja käyttäjätilan laitteistoabstraktikerroksesta (HAL). Ydin ja useat käyttäjätilan kirjastot ovat yleisiä avoimen lähdekoodin projekteja: Linux, libusb, BlueZ, jne. Jotkin muut HAL:in osat ovat jaettuja Android-projektin kanssa: GPS ja kamera, muun muassa. Gonk on periaatteessa äärimmäisen yksinkertainen Linux-jakelu ja siten se on Geckon siirtämisen kohde; Gecko on siirretty Gonk-alustalle, aivan kuten Gecko on myös siirretty OS X:lle ja Androidille. Koska B2G-projektilla on täysi valta Gonkiin, kehittäjät voivat paljastaa Geckolle rajapintoja, joita ei ole mahdollista paljastaa muilla käyttöjärjestelmillä. Esimerkiksi Geckolla on suora pääsy puhelinominaisuuspinoon ja Gonkin näytön ruutupuskuriin, mutta sillä ei ole tätä pääsyä missään muussa käyttöjärjestelmässä. Copyleft
Stallman katsoi että nykyisen tekijänoikeuslain kumoaminen olisi epäkäytännöllistä, ja alkoi kehittää olemassa olevan lain ympärille uutta lisenssiä, GNU GPL:ää, josta tuli ensimmäinen copyleft-lisenssi. Lisenssin avulla tekijänoikeuksien haltija pystyi varmistamaan, että ohjelman käyttäjät saisivat mahdollisimman monia vapauksia ohjelman käyttöön ja muokkaamiseen, riippumatta siitä kuinka monta johdettua teosta alkuperäisestä ohjelmasta olisi tehty. Alkuperäinen GNU GPL -lisenssi ei antanut kaikille yleisesti samoja oikeuksia, vaan ainoastaan niille, jotka olivat jo saaneet ohjelman. Se oli kuitenkin paras mihin sen ajan tekijänoikeuslakia hyödyntämällä pystyi. GTK+
GTK+ eli GIMP Toolkit on useissa käyttöjärjestelmissä toimiva graafinen käyttöliittymäkirjasto. Se on Qt:n ohella suosituimpia X-ikkunointijärjestelmälle kehitettyjä käyttöliittymäkirjastoja. GTK+ on ohjelmoitu C-kielellä ja lisensoitu LGPL-lisenssillä. Nykyään se on GNU-projektin osa. Gnu
Gnu tai GNU voi tarkoittaa ainakin seuraavia: X265
x265 on kirjasto High Efficiency Video Coding (HEVC/H.265) videonpakkaus formaatille, joka on kehitetty ja standardisoitu ISO/IEC MPEG ja ITU-T VCEG toimesta. x265 tarjotaan GNU General Public License (GPL) lisenssin toisella versiolla tai kaupallisella lisenssillä, samaan tapaan kuten x264 projektissa. Linux
Kaupallisessa käytössä GNU GPL ei vaadi lähdekoodien julkaisua mikäli muokattua lähdekoodia ei käytetä julkaistussa tuotteessa. Julkaistussa tuotteessa käytetty lähdekoodi, josta ohjelmabinäärit on tuettu, on julkaistava eikä niiden käyttöä, muokkausta tai uudelleenlevitystä voi rajoittaa. Nupedia
Aluksi Nupedia käytti itse kehittämäänsä Nupedia Open Content Licensea, mutta siirtyi tammikuussa 2001 GNU Free Documentation Licenseen Richard Stallmanin ja Free Software Foundationin pyynnöistä. Stallman aloitti samaan aikaan GNUPedia-projektin, sillä hänen mielestään Nupedian vertaisarviointijärjestelmä oli liian jäykkä eikä sopinut vapaiden ohjelmistojen henkeen tai filosofiaan. Common Desktop Environment
Common Desktop Environment oli kaupallinen suljettu ohjelmisto vuoteen 2012, jolloin The Open Group vapautti lähdekoodin ja julkaisi CDE:n GNU LGPL -lisenssillä (versio 2 tai myöhempi). CDE on sittemmin portattu Linuxille ja BSD-perheen Unix-johdannaisille. Vapaa ohjelmisto
Yleensä kehotetaan käyttämään jotakin vakiintunutta ja hyvää lisenssiä, oman lisenssin laatimisen sijaan. Näin koodin lainaaminen eri projektien välillä on mahdollisimman helppoa eikä ohjelmistoa levitettäessä jouduta miettimään onko ohjelmisto riittävän vapaa. Jos projektilla, johon koodia tehdään, on poikkeava lisenssi, koodin levityksen salliminen tämän ohessa myös esimerkiksi GPL:n alla edesauttaa tilannetta. Lisenssiä on vaikea muuttaa jälkikäteen, kun koodia on jo moni muuttanut. Stellarium
Stellarium on vapaan lähdekoodin planetaario-ohjelma, joka on lisensoitu GNU General Public Licensellä. Se on saatavilla Linuxille, Windowsille ja macOS:lle. Se käyttää OpenGL-rajapintaa reaaliaikaisen taivaan mallintamiseen. Bash
Bash on GPLv3-lisenssin alainen, ja se toimii GNU:n lisäksi monissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä Windowsissa. Bash on oletuskomentotulkki useimmissa Linux-jakeluissa ja OS X:ssä. Ohjelmistotuotanto
Lisenssiehdot määräävät kaupalliset ja juridiset ehdot ohjelman jakelulle, asentamiselle ja käyttämiselle. Kaupallisen (ks. omisteinen ohjelmisto) jakelun lisäksi tavallisia ehtoja ovat esimerkiksi freeware tai GNU GPL. Java
Java on Sun Microsystemsin kehittämä teknologiaperhe ja ohjelmistoalusta, johon kuuluu muun muassa laitteistoriippumaton oliopohjainen ohjelmointikieli sekä ajoaikainen ympäristö virtuaalikoneineen ja luokkakirjastoineen. Alun perin kaupallisesti lisensoitu Java on vuodesta 2007 alkaen ollut vapaan GNU GPL -lisenssin alainen. Java-alusta on käytössä noin 3,8 miljardissa laitteessa matkapuhelimista supertietokoneisiin. GNE
Heti, kun GNUPedia perustettiin, se sekoitettiin hyvin samalta kuulostavaan Nupediaan, jonka olivat perustaneet Jimmy Wales ja Larry Sanger. Lisäksi Wales omisti jo verkko-osoitteen gnupedia.org. GNUPedian nimeksi vaihdettiin GNE (lyhenne sanoista ""GNE is Not an Encyclopedia"", suom. "GNE ei ole tietosanakirja"). Android
Android on puhelimille ja muille mobiililaitteille suunniteltu ohjelmistopino, joka sisältää käyttöjärjestelmän, väliohjelmistoja ja käyttäjän perusohjelmia. Siinä käytetään avoimen lähdekoodin GPLv2-lisensoitua Linux-käyttöjärjestelmäydintä. Androidia kehitti alun perin Android Inc., jonka Google myöhemmin osti. Nykyisin sen kehittämisestä vastaa Open Handset Alliance. Androidiin tarkoitettua koodia kirjoitetaan Java-kielellä ja se käyttää Googlen kehittämiä Java-kirjastoja. GIMP
GIMP (akronyymi sanoista GNU Image Manipulation Program) on avoimeen lähdekoodiin perustuva monipuolinen kuvankäsittelyohjelma, joka on tarkoitettu rasterikuvien muokkaamiseen. Ohjelma toimii useissa käyttöjärjestelmissä, kuten Unixeissa, Linuxissa, Windowsissa ja macOS:ssä. GNUnet
Tietyn tyyppinen tiedostonjako-uri, joka osoittaa tiettyyn kopioon GNU GPL-lisenssitekstistä: GNU General Public License
GPL-koodia ei voi levittää omisteisesti, mutta lisenssi ei estä koodin kaupallista käyttöä. Ohjelman käyttäjä tai muokkaaja saa myydä tuotteen kopioita tai muunnelmia, mahdollisesti tukipalveluilla täydennettynä, kunhan noudattaa lisenssin asettamia ehtoja. GPL-ohjelmia voidaan myös teettää rahasta, ja jos ohjelmaa ei levitetä edelleen, lähdekoodiakaan ei tarvitse julkaista. On olemassa yrityksiä, joiden liiketoiminta perustuu siihen, että ne räätälöivät ja yhdistelevät GPL-ohjelmia muiden yritysten tarpeisiin. GAP
GAP on tiedon julkaisijoiden ja hakijoiden anonymiteetin turvaamiseen tähtäävä protokolla, jota käytetään tietoliikennepakettien reititykseen P2P-teknologian päällä toimivissa virtuaalisissa tietoverkoissa. GNUnet on vapaista ohjelmistoista koostuvan GNU-käyttöjärjestelmän täyshajautettu, anonymisoiva ja sensuuria ehkäisevä P2P-runkojärjestelmä. Kirjoitushetkellä (2006) GNUnetin GAP-toteutusta käyttää ainakin järjestelmän päälle toteutettu tiedostonjakopalvelusovellus. CentOS
Red Hat julkaisee Red Hat Enterprise Linuxin lähdekoodin GNU GPL -lisenssillä, mutta binääriversiot ovat maksullisia. CentOS-projektin kehittäjät kääntävät RHEL:n lähde-RPM-paketeista maksuttoman uudelleenjakelun. Red Hatin logo ei kuitenkaan saa näkyä uudelleenjakelussa, eikä siinä saa viitata Red Hatiin tavaramerkillisistä syistä. Näin vältetään sekaannukset kaupallisen RHEL:n ja maksuttoman CentOS:n välillä. Red Hatiin viitataankin nimellä PNAELV (Prominent North American Enterprise Linux Vendor). Linuxin historia
Ensimmäinen Linuxin versio, 0.01 ilmestyi syyskuussa .
Linus käytti monia Stallmannin GPL:n alaisia ohjelmia, muttei alussa ottanut GPL lisenssiä . Linus ilmoitti, että tarkoitus oli saada Linux nopeasti käyttöön. Vertailun vuoksi monet muut projektit etenivät hitaammin. EMule
eMule on GPL-lisenssillä julkaistu vertaisverkko-ohjelma, joka toimii eDonkey-verkossa. eMule tarjoaa uusia ominaisuuksia verrattuna alkuperäiseen eDonkey-asiakasohjelmaan. eMule toimii Microsoft Windows -käyttöjärjestelmissä. Koska eMulen lähdekoodi on vapaassa levityksessä, on sille kehitetty lukuisia modeja, jotka sisältävät uusia ominaisuuksia, joita ei löydy vielä virallisesta eMulesta syystä tai toisesta. Liikkellä on myös modeja, jotka rikkovat lisenssiä, lisäävät haitallisia ominaisuuksia ja lisäävät käyttäjän toimia seuraavia osia ohjelmaan. Myös käännöksiä muille käyttöjärjestelmille on, esimerkiksi aMule. Copyleft
Toisin kuin tekijänoikeus, joka syntyy automaattisesti, copyleft vaatii lisenssin. Copyleft-lisenssit perustuvat siihen, että ne kumoavat automaattiset tekijänoikeudet sallimalla teoksen vapaan muokkaamisen, kopioinnin, ja käyttämisen omissa teoksissa. Kaikkein käytetyin copyleft-lisenssi on Richard Stallmanin laatima GNU General Public License, joka tunnetaan ehkä parhaiten Linux-ytimen lisenssinä. D (ohjelmointikieli)
Toinen merkittävä D-kääntäjä, GDC, yhdistää DMD:n etuosan GCC:tä käyttävään takaosaan. GDC toimii teoriassa kaikilla alustoilla, joilla GCC:kin, ja on lisäksi julkaistu vapaan GNU GPL -lisenssin alla. GDC on käytännön syistä ajoittain spesifikaation osalta jäljessä virallista kääntäjää. Linux-jakeluista ainakin Debian, Gentoo ja Ubuntu tarjoavat kääntäjää paketinhallintansa kautta. Kääntäjä on mahdollista asentaa myös dsss-järjestelmän kautta. DSSS on esimerkiksi CPAN ja RubyGems -järjestelmiä vastaava asennustyökalu D-kielelle. GNU Free Documentation License
GNU Free Documentation License (GFDL) on Free Software Foundationin luoma, dokumenteille tarkoitettu vapaa lisenssi. Hengeltään se muistuttaa useiden vapaiden ohjelmistojen käyttämää GNU GPL -lisenssiä. Lisenssi on suunniteltu ohjelmistodokumentointia ja muita viite- ja hakuteosmateriaalien kaltaisia aiheita ajatellen. BSD-lisenssi
Alkuperäinen BSD-lisenssi sai alkunsa Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä, kun BSD Unix julkaistiin. Lisenssissä oli pykälä, jonka mukaan lisensoitua koodia sisältävien tuotteiden dokumentaatioissa täytyy ilmoittaa tuotteen sisältävän Kalifornian yliopistossa kehitettyä koodia. Tämä johti siihen, ettei BSD-lisenssi ollut yhteensopiva GNU GPL -lisenssin kanssa, eikä näin ollen GPL- ja BSD-lisensoitua materiaalia saanut yhdistää. Lisäksi tämä aiheutti ketjureaktion, jossa moni koodia muokannut taho julkaisi koodin uudelleen omalla lisenssillään, vaatien nimensä ilmoittamista dokumentaatiossa. Tämän vuoksi jotkut ohjelmistot saattoivat sisältää pitkän listan pakollisia lähdeilmoituksia dokumentaatiossaan. GNU General Public License
Toinen ongelma olivat jakelijoiden lisäämät ylimääräiset rajoitteet. Sellaisia saattoi syntyä, jos jakelija lisäsi ylimääräisiä ehtoja itse lisenssiin tai yhdisti ohjelman toisten ohjelmien kanssa, joiden lisenssissä oli muita rajoituksia. Tällöin käytettiin näiden sopimusten liittoa, minkä vuoksi lopulliseen työhön olisi ilmaantunut ylimääräisiä rajoitteita. Tämän estämiseksi GPL v1 vaatii versioiden lisensoinnin kokonaan GPL:n ehtojen mukaisesti. Tällöin GPL-lisensoitu ohjelma voitiin yhdistää toisen ohjelman kanssa, jolla oli vielä vapaampi lisenssi, mutta sitä ei voitu jakaa ohjelman kanssa, jolla oli tiukempi lisenssi. OCaml
OCamlin jakelu sisältää laajan standardikirjaston, debuggerin, lekseri- ja parseri-generaattorit sekä koodin tulostamiseen ja dokumentointiin tarvittavat osat. OCaml ja sen kirjastot on julkaistu avoimen lähdekoodin lisensseillä (QPL ja GGPL). MPlayer
MPlayer - The Movie Player on avoimeen lähdekoodiin pohjautuva mediasoitin. Se kehitettiin alkuaan toimivaksi vain Linuxissa, mutta toimii nykyään myös muissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä mm. Windowsissa. MPlayeria levitetään GPLv2-lisenssin alaisena, ja sen alkuperäiset tekijät olivat enimmäkseen unkarilaisia. GNE
GNE (aiemmin GNUPedia) oli web-projekti, jonka tarkoitus oli luoda vapaa internet-tietosanakirja. Sen sisältö oli GNU Free Documentation License -lisenssin alaisena. Idean GNUPedia -projektiin keksi Richard Stallman joulukuussa 2000, ja se perustettiin tammikuussa 2001 Héctor Facundo Arenan moderoimana. GNU General Public License
GPL syntyi alun perin Richard Stallmanin perustaman GNU-projektin tarpeisiin. Ennen GPL-lisenssiä useilla GNU-projektin tuottamilla ohjelmilla oli omat, erilliset lisenssinsä, mikä oli hankalaa ja esti muun muassa koodin siirtämisen ohjelmasta toiseen. GNU tarvitsi yhden lisenssin jota voisi käyttää kaikkiin hankkeen tuottamiin ohjelmiin. GPL:n ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1989. Uudistettu versio 2 julkaistiin 1991 ja hyväksyttiin laajasti GNU-hankkeen ulkopuolellakin muun muassa Linus Torvaldsin todettua sen sopivan kehittämänsä Linux-ytimen lisenssiksi vuonna 1992. GPL:n versio 3 julkaistiin 29. kesäkuuta 2007. Se pyrkii vastaamaan muun muassa haasteisiin, joita ohjelmistopatentit asettavat vapaiden ohjelmistojen kehittämiselle. Etenkään kaikki Linux-ytimen kehittäjät eivät kuitenkaan ole pitäneet kolmosversioon liittyviä muutoksia tarpeellisina, joten lisenssin kakkosversiokin on yhä käytössä.