Onko Pentti Linkola politiikassa mukana?
Pentti Linkola
Vihreän liikkeen alkuaikoina Linkola oli mukana muun muassa Koijärven protestissa. Pian vihreisiin liian radikaaliksi osoittautunut Linkola kuitenkin erkani liikkeestä, eikä ollut enää mukana, kun Vihreä liitto puolueena perustettiin. Suoraan toimintaan Linkola on osallistunut myöhemminkin. Kirjava ”Puolue” – Elonkehän Puolesta
Puolueen perusti vihreän liikkeen vähemmistö vuonna 1988, hieman ennen Vihreän liiton rekisteröitymistä puolueeksi. Puolueen perustajajäseniä olivat muun muassa Eero Paloheimo ja Erkki Pulliainen, jotka siirtyivät kuitenkin pian Vihreään liittoon. Myös Pentti Linkola oli mukana Ekologisen puolueen toiminnassa. Linkolan mielipiteet jakoivat puolueväkeä ja hän putosi puoluevaltuustosta vuoden 1996 puoluekokouksessa. Linkolan vastaista linjaa johti Elonkehän päätoimittaja Eero Taivalsaari, jonka puoluehallitus erotti tehtävästä toukokuussa 1996. Taivalsaari ei kuitenkaan suostunut eroamaan. Hallitus vaihtoi lehden toimiston lukot, mutta Taivalsaari vaihtoi ne uudestaan. Vanha hallitus pyrki mitätöimään puoluekokouksen virheellisyyksien vuoksi.
Pentti Linkola
Linkola on Suomen tunnetuin syväekologisen ajattelusuuntauksen edustaja. Hän on perustanut Luonnonperintösäätiön, joka ostaa Suomen vanhoja metsiä suojeltaviksi. Ammattikalastajaksi Linkola ryhtyi vuonna 1959. Pentti Poutanen
Siviiliammatiltaan Poutanen on maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Parikkalassa ja Rantasalmella. 
Poutasen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Poutanen ja emäntä Ida Maria Kosonen. Poutanen avioitui vuonna 1943 Eini Esteri Revon kanssa, joka kuoli vuonna 1948. Poutasen toinen aviopuoliso vuodesta 1950 on ollut Anna-Liisa Nykänen. Poutasella on näistä liitoista viisi lasta, Ellen (s. 1944), Jukka (s. 1951), Marja-Liisa (s. 1953), Kaija (s. 1957) ja Vesa (s. 1960). Poutaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1978. Poutanen on sotilasarvoltaan kersantti. Tuure Junnila
Eräässä vaiheessa kokoomusta jakoi kiista siitä, miten suhtaudutaan Kekkosen idänpolitiikkaan. Junnila kuului siihen kokoomuksen ryhmittymään, joka ei asettunut Kekkosen taakse. Kokoomus oli ulkopoliittisessa paitsiossa siksi, että se oli pyrkinyt estämään Urho Kekkosen uudelleen valinnan tasavallan presidentiksi toiselle kaudelle 1962 osallistumalla Honka-liittoon, joka raukesi 1961 noottikriisissä. Aarne Siukola
Aarne Siukola on Väinö Linnan romaanissa Täällä Pohjantähden alla -romaanisarjan kolmannessa osassa esiintyvä kuvitteellinen henkilö. Siukola on ammatiltaan työmies ja vakaumukseltaan kommunisti ja ateisti. Hän lukee ahkerasti poliittista kirjallisuutta ja väittelee mielellään niin politiikasta kuin uskonnostakin. 
Hän kuului Suomen sisällissodassa punakaartiin ja oli vankileirillä. Ennen sotaa hän oli ollut kartanossa renkinä, mutta ei saanut uutta vakituista pestiä vankileiriltä palattuaan. Hän saa kuitenkin asua kartanon omistamissa huoneissa ja kesäisin hänelle annetaan kartanosta töitä, mutta talvet hän käy pääasiassa metsätöissä. Olemukseltaan hän on pienehkö kärppämäinen mies, jolla on kiukkuista tarmoa yli tavallisen tarpeen. 1920-luvun alkuvuosina hän on Suomen Sosialistisen Työväenpuolueen yhdysmies Pentinkulmalla. Lentopalloseura ETTA
Ettan taustalla ovat vaikuttaneet monet nimet aiemmin mainitun Pentti Uusi-Illikaisen lisäksi. Matti Ruottinen, Erkki Saukko, Markku Pyrhönen, Ahti Kaikkonen ja Seppo Kupila on ollut Ettan ydinryhmä. Monet muut työn sankarit ansaitsevat suuren kiitoksen pitkäjänteisestä lentopallotyöstä. Uusina tekijöinä ovat Pauli Piirala, Seppo Heinonen, Ossi Kuopusjärvi jne. Ettan puheenjohtajina ovat toimineet Pentti Uusi-Illikainen 1990–1999, Arto Marttila 1999–2004, Kauko Väinämö 2004–2006. Vuodesta 2006 on puheenjohtajana jälleen toiminut Pentti Uusi-Illikainen. Pekka Siitoin
Maaliskuussa 1985 Siitoin esiintyi kannattajiensa kanssa Turun yliopiston ylioppilaskunnan kaapelitelevisiossa, Kylä-TV:ssä. Turun yliopistossa alkoi myös esiintyä irlantilaisperäisiä fasistisia tarroja. Toiminta tuli eduskuntakyselyn aiheeksi. Syyskuussa 1985 Siitoin pyysi KDP:n kunniajäseneksi Pentti Linkolaa. Pentti Rekola
Pentti Jooseppi Rekola (13. maaliskuuta 1934 Nakkila – 13. syyskuuta 2012 Turku) oli suomalainen pikajuoksija. Hän oli Suomen parhaimmistoa 1950-luvun lopussa ja 1960-luvun alussa. Hän osallistui 29 maaottelussa kaikkiaan 101 juoksuun sekä edusti Suomea kaksissa olympialaisissa ja kaksissa EM-kilpailuissa. Tuure Junnila
Vuonna 1979 Junnila teki eduskunnassa aloitteen valtakunnanoikeuden kutsumiseksi koolle tutkimaan pääministeri Kalevi Sorsan osuutta ns. Salora-jutussa ja seuraavana vuonna Valcon tapauksessa, mutta molemmat raukesivat. Vaalikaudella 1983−1987 Junnila teki kolmesti eduskuntakyselyn Sorsan lausunnoista, joiden hän katsoi olleen ristiriidassa Suomen noudattaman puolueettomuuspolitiikan kanssa. Sorsa oli tällöin arvostellut Yhdysvaltain presidentin Ronald Reaganin ulkopolitiikkaa. Junnila arvosteli myös Keskustapuolueen ns. K-linjaa ja erityisesti valtiovarainministeri Ahti Pekkalaa yrityksistä saada Neuvostoliitto puuttumaan vuoden 1982 presidentinvaaliin Ahti Karjalaisen ehdokkuuden tukemiseksi. Pentti Luoto
Pentti Vihtori Luoto (s. 8. lokakuuta 1934 Kuhmoinen) on suomalainen uransa päättänyt kestävyysjuoksija. Hän edusti Kaipolan Virettä. Arto Merisalo
Yhteiskunnallisen vaikuttamisen osalta Merisalo joutui julkisuuteen vaalirahakohun alettua toukokuussa 2008. Hän oli mukana muutamien julkisuudessakin esillä olleiden yrittäjäystäviensä (Kyösti Kakkonen, Lauri Juntunen, Seppo Saastamoinen, Toivo Sukari ja Harri Toivainen) kanssa Kehittyvien Maakuntien Suomi ry:n (KMS) toiminnassa taustavaikuttajana. Merisalo joutui kesäkuussa 2010 valitun Keskustan silloisen puoluejohdon aikana eräänlaiseen ristiriitaan Mari Kiviniemen, Timo Laanisen ja muun Keskustan niin sanoutun liberaalijohdon kanssa. Tämä ristiriita ei koske nykyistä puheenjohtaja Juha Sipilää ja hänen 2012 alkanutta kauttaan. Arto Merisalo pettyneenä Kokoomuksen ja silloisen pääministerin Harri Holkerin politiikkaan vuoden 1988 alussa liittyi Ähtärissä asuessaan Suomen Keskustaan, päätti hän kertomansa mukaan, ettei ole enää jatkossa vaihtamassa puoluetta. Rajat kiinni!
Rajat kiinni! -mielenosoituksissa on puhunut useita poliitikkoja, kuten entinen kansanedustaja James Hirvisaari, perussuomalaisten varapuheenjohtaja Sebastian Tynkkynen, saman puolueen kansanedustajat Teuvo Hakkarainen ja Olli Immonen, sekä Sinivalkoisen Rintaman kaupunginvaltuutettu Olavi Mäenpää Puhujina ovat olleet myös muun muassa kirjailija Klaus Elovaara sekä kansalaisaktivistit Seppo Lehto ja Junes Lokka. Pentti Lainela
Lainela työskenteli Eduskunnassa 40 vuoden ajan, josta 20 vuotta vanhempana vahtimestarina ja kymmenen vuotta ylivahtimestarina. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1977. Lainela toimi Eduskunnan urheilukerhon toiminnanjohtajana ja Suomen Olympiavoittajat ry:n rahastonhoitajana ja toiminnanjohtajana. Hänelle on myönnetty Suomen Urheilun hopeinen ansioristi. Luonnonperintösäätiö
Luonnonperintösäätiön perusti vuonna 1995 kalastaja-kirjailija Pentti Linkola nimellä Luonnonsuojelualuesäätiö. Säätiö perustettiin Linkolan lahjoittamalla 400 000 markalla, jotka hän oli vuosikymmenten aikana säästänyt kalastajan tuloista ja luentopalkkioista. Ensimmäiset viisi vuotta säätiö keräsi varoja ja etsi sopivaa metsää suojeltavaksi. Säätiön nimi muutettiin vuonna 2003 Luonnonperintösäätiöksi, joka korostaa selvemmin säätiön sukupolvien ylitse ulottuvaa tehtävää. Petri Honkonen
Honkonen valittiin kansanedustajaksi eduskuntavaaleissa 2015 Keski-Suomen vaalipiiristä ja kuuluu Keskustan eduskuntaryhmään. Hän aloitti edustajana 22. huhtikuuta 2015. Aiemmin Honkonen on ollut ehdokkaana europarlamenttivaaleissa 2014. Honkonen toiminut vuonna 2012 Suomen keskustan puoluehallituksen jäsenenä ja Keskustan opiskelijaliiton puheenjohtajana. Hän on Saarijärven kaupunginvaltuutettu vuodesta 2013. Hannu Takkula
Takkula oli ehdolla myös vuoden 2014 EU-vaaleissa, mutta nousi varasijalta europarlamenttiin eduskuntaan valitun Olli Rehnin tilalle vuonna 2015. Hän on jäsen kansainvälisen kaupan valiokunnassa ja suhteista Yhdysvaltoihin vastaavassa valtuuskunnassa. Hän toimii myös varajäsenenä aluekehityksen valiokunnassa, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa. Lisäksi Takkula on Keskustan meppidelegaation puheenjohtaja. Pentti Poutanen
Pentti Poutanen (s. 9. elokuuta 1922 Parikkala) on suomalainen poliitikko. Hän toimi Keskustan kansanedustajana vuosina 1970–1987 edustaen Mikkelin vaalipiiriä. Poutanen toimi Rantasalmen kunnanvaltuuston jäsenenä vuosina 1961–1985, josta ajasta hän oli valtuuston puheenjohtaja vuodet 1973–1985. Risto E. J. Penttilä
Keväällä 2006 Penttilä julkaisi kirjan "Historian roolipeli". Aiemmin Penttilä on julkaissut kirjan G8-maista (The Role of the G8 in International Peace and Security, Oxford University Press 2003), katsauksen Suomen ulkosuhteisiin yhdessä mm. Olli Rehnin ja Timo Pesosen kanssa, Suomen puolustuspolitiikkaa käsittelevän kirjan sekä poliittisen manifestin yhdessä Jaakko Tapanisen ja Janne Jutilan kanssa. Eino Pekkala
Pekkala aloitti poliittisen toimintansa Suomen sosialidemokraattisen puolueen riveissä, mutta sisällissodan jälkeen hän oli yksi niistä, jotka vähemmistöön jäätyään irtautuivat ja perustivat Suomen sosialistisen työväenpuolueen. SSTP:n johtajiin lukeutunut Pekkala pidätettiin jo perustavassa kokouksessa ja hänet asetettiin syytteeseen. Pekkala valittiin ensi kertaa eduskuntaan vaaleissa 1927 Uudenmaan läänin vaalipiiristä Sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden vaaliliitosta. Hän uusi paikkansa 1929, mutta 1930 Pekkala vangittiin yhdessä muiden ryhmänsä edustajien kanssa. Tätä ennen Lapuan liike sieppasi kansanedustajan Säätytalosta perustuslakivaliokunnan kokouksesta. Pekkala oli 1930-luvun vaihteessa yksi SKP:n toimintaa työväenliikkeessä kritisoineen Suomen työväen vasemmistoryhmän tunnetuimmista poliitikoista. Hän toimi vasemmistoryhmän keskustoimikunnan puheenjohtajana. Pentti Lahti-Nuuttila
Pentti Lahti-Nuuttila on ollut naimisissa vuodesta 1965 liikkeenharjoittaja Airi Anneli Puteron kanssa. Heillä on kaksi lasta. Seppo Parkkila
2000-luvulla Parkkila on toiminut useaan otteeseen asiantuntijatehtävissä Euroopan unionin tiedeprojekteissa sekä Tampereen yliopiston Lääketieteellisen Teknologian Instituutin sekä Lääketieteen Yksikön johtokuntien jäsenenä. Vuodesta 2007 lähtien hän on ollut Vesilahden ev.lut. seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen ja sen puheenjohtaja vuodesta 2011 lähtien. Kesäkuussa 2014 Parkkila valittiin Pirkanmaan Kokoomuksen kansanedustajaehdokkaaksi vuoden 2015 eduskuntavaaleihin. Pentti Linkola
Suomea Linkola on arvostellut kulutusyhteiskunnan pohjoiseksi sillanpääasemaksi, joka on tihutöissään erityisen röyhkeä jopa muihin teollisuusmaihin verrattuna. Linkola tuomitsee ajatukset, joiden mukaan Suomessa on vielä tilaa eikä suomalaisten tarvitsisi huolehtia väestöräjähdyksestä. Linkola on kirjoittanut, että suhteellisesti Suomea voidaan pitää maailman tiheimmin asuttuihin maihin kuuluvana, kun otetaan huomioon, millä ilmastovyöhykkeillä maailman maat sijaitsevat. Hän on huomauttanut, että Suomen ilmastovyöhykkeellä melkein kaikkialla muualla maapallolla vallitsee lähes väestötyhjiö. Lisäksi hän vihaa suomalaisten kesämökkeilyä turhana ja rantoja valtaavana ja muistuttaa siitä, että muualla maailmassa ihmisillä on tavallisesti vain yksi asunto. Norjan hän on tosin sanonut olevan ”toinen öykkärien maa”, koska sielläkin on monia loma-asuntoja. Kaisa Penny
Penny lopetti trapetsitaiteilijan uransa jo parikymmenvuotiaana erilaisten vammojen takia, minkä jälkeen hän opiskeli valtio-oppia Helsingin yliopistossa ja kansainvälistä politiikkaa Southamptonin yliopistossa. Penny on toiminut muun muassa Sosialidemokraattisten Opiskelijoiden pääsihteerinä sekä oikeusministeri Leena Luhtasen avustajana vuosina 2006–2007 ja SDP:n puheenjohtajan Jutta Urpilaisen eduskunta-avustajana 2009–2010. Euroopan nuorten sosialistien YES:n puheenjohtajaksi hänet valittiin ensimmäistä kertaa huhtikuussa 2011, sekä uudelleen toiselle kaksivuotiskaudelle maaliskuussa 2013. Sorin Sirkuksen apulaisrehtorina Penny on työskennellyt vuodesta 2013 lähtien. Hän oli SDP:n ehdokkaana vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Pentti Linkola
Esseekokoelma "Unelmat paremmasta maailmasta" (1971) oli Linkolan ensimmäinen kirjan muotoon koottu kannanotto luonnonsuojelun puolesta. Kokoelma, samoin kuten vuonna 1979 ilmestynyt "Toisinajattelijan päiväkirjasta", koostuu pääasiassa lehtiartikkeleista ja puheista. Tästä teoksesta Linkola sai vuonna 1983 Eino Leinon palkinnon. Vuonna 1989 Linkola julkaisi kirjan "Johdatus 1990-luvun ajatteluun", josta hänelle myönnettiin Lauri Jäntin palkinto vuonna 1990 ja vuonna 2004 kirjan "Voisiko elämä voittaa". Myös nämä kirjat on koottu hänen lehtikirjoituksistaan, joista useimmat oli vuosien kuluessa julkaistu "Suomen Kuvalehdessä". Pentti Tiusanen
Tiusasta epäiltiin pakottamisesta sukupuoliyhteyteen elokuussa 2007 Tampereella vasemmistoliiton kesäkokouksen yhteydessä. Toukokuussa 2009 vasemmistoliiton Anna Kontula kertoi kirjassaan miespoliitikosta, joka raiskasi tutun naisen (tämän kieltäydyttyä seksistä ilman kondomia). Ilta-Sanomat paljasti Kontulan kuvaaman poliitikon olevan istuva kansanedustaja. Tiusanen oli aiemmin myöntänyt olleensa tuolloin kiinniotettuna mutta väitti kirjan ilmestyttyä ensin, että oli tehnyt erehdyksen muttei rikosta, ja Nelosen uutisten paljastettua hänet epäillyksi hän kieltäytyi kokonaan kommentoimasta. Poliisi lopetti tutkimukset naisen vedettyä tutkintapyynnön pois. Myöskään Kontulalta ei saatu kommenttia. Vasemmistoliitto kuuli Tiusasta mutta antoi tämän jatkaa eurovaaliehdokkaana. Tapio Puolimatka
Ylen toimittaja Antti Seppälä ihmetteli näkökulma-blogissaan 17.11.2014, ettei Jyväskylän yliopisto ollut puuttunut Tapio Puolimatkan kirjoitteluun avioliittolainsäädännöstä. Jyväskylän yliopisto julkaisikin samana päivänä tiedotteen, jossa se korostaa etteivät työntekijöiden ilmaisut edusta yliopiston kantaa. "Kansan Uutiset" -verkkolehdessä Jarkko Mänttäri tulkitsi Jyväskylän yliopiston kannanoton olleen suunnattu Puolimatkaa vastaan. Puolimatka kritisoi Mänttäriä ja Seppälää sensuurihakuisuudesta Uuden Suomen blogissaan "Tarvitaanko demokratiassa ajatuspoliiseja." Puolimatka kirjoittaa:"Tässä yhteydessä herää kysymys: onko tarkoituksena sensuroida olennaista tietoa lain lapsivaikutuksista sallimalla vain yhden keskustelun osapuolen esiintyä alan asiantuntijana?" Pentti Kettunen
SMP:n jälkeen Kettunen on toiminut muun muassa perussuomalaisissa. Hän oli ehdolla eduskuntaan vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, muttei tullut valituksi. Kettunen palasi kansanedustajaksi vuoden 2011 vaaleissa. Hän on Kajaanin kaupunginvaltuuston ja Kainuun maakuntavaltuuston jäsen. Kettunen oli ehdolla vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Jukka Linkola
Vuonna 2018 Linkola kertoi traumaattisesta läheltä piti -kokemuksestaan, kun hän putosi jäihin ja hengenlähtö uhkasi. Pentti Linkola
Linkola syntyi ja asui lapsuudessaan ja nuoruudessaan Helsingissä ja omien sanojensa mukaan tutustui Helsinkiin paljon tarkemmin kuin moni muu Helsingissä kasvanut henkilö. Toisaalta lapsuudessaan ja nuoruudessaan Linkola vietti kesänsä Hugo Suolahden maatilalla Tyrvännön Kariniemessä ja asettui myöhemmin asumaan lähelle Kariniemeä. Linkolan isä kuoli hänen ollessaan yhdeksänvuotias, minkä jälkeen perhe häädettiin virka-asunnosta. Oppikoulussa Linkola oli perheensä köyhyyden vuoksi vapaaoppilas. Linkola valmistui ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1950. Hän aloitti eläin- ja kasvitieteen opinnot Helsingin yliopistossa mutta jätti opintonsa kesken ensimmäisen vuoden jälkeen. Opinnot keskeytyivät Linkolan mukaan siksi, että hän on ulkoilmaihminen eikä kykene sisätyöhön. Vuosina 1952–1959 Linkola toimi vapaana luonnontutkijana. Ammattikalastajaksi hän ryhtyi vuonna 1959 ja on kalastanut sekä merellä että järvillä, vuodesta 1978 Vanajavedellä. Hän asuu Sääksmäen Ritvalassa. Tie Pentinkulmalle
Tie Pentinkulmalle -elokuvassa ei ole näyttelijöitä, vaan kamera kuvaa lähinnä alueen teitä, luontoa ja rakennuksia. Se keskittyy etupäässä kolmeen teemaan: torppaan, pappilaan ja työväentaloon. Elokuvassa lukijoina toimivat Väinö Linna ja Paavo Eini. Tie Pentinkulmalle on nähtävissä muun muassa Akseli ja Elina -dvd-levyn ekstramateriaaleista. Hans Metzger
Metzger julkaisi 1984 ja 1986 kaksiosaiset muistelmat toiminnastaan Suomessa talvi- ja jatkosodan aikana. Näistä jälkimmäinen, jatkosotaa käsitellyt "Poliittiset aseveljet" vedettiin vuoden 1985 joulumarkkinoilta presidentti Urho Kekkosen pojan Matti Kekkosen vaatimuksesta. Syynä oli se että kirjassa oli siteerattu runsaasti nimimerkki Pekka Peitsen jatkosodan alkuvuosina Suomen Kuvalehdessä julkaisemia neuvostovastaisia kirjoituksia ja Matti Kekkosen mielestä näillä sitaateilla pyrittiin mustamaalaamaan hänen isäänsä, joka oli kirjoittanut tällä nimimerkillä. Pekka Peitsen nimimerkillä kirjoitti jatkosodan alussa luultavsti kuitenkin Wolf H. Halsti. Pentti Oinonen
Eduskunnassa Oinonen on toiminut liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtajana toukokuusta 2015 lähtien. Aikaisemmin on toiminut jäsenenä puolustusvaliokunnassa 2011–2015, maa- ja metsätalousvaliokunnassa 2007–2011 sekä liikenne- ja viestintävaliokunnassa 2007–2011. Hän oli Vapon hallintoneuvoston puheenjohtaja vuosina 2012–2014 kunnes ilmoitti marraskuussa 2014 jättävänsä tehtävän solidaarisuuden osoituksena yrityksen yt-neuvottelujen vuoksi. Anto Leikola
Anto Leikolan poika on toimittaja Markus Leikola ja veli metsätieteilijä Matti Leikola. Hänen isänsä oli lääkäri ja poliitikko Erkki Leikola, tätinsä gynekologi, Suomen ensimmäinen naisprofessori Laimi Leidenius sekä äidinisänsä lääkintäkenraalimajuri Eino Suolahti. Anto Leikolan pikkuserkku on kalastaja ja ympäristöfilosofi Pentti Linkola. Petri Neittaanmäki
Neittaanmäki valittiin eduskuntaan Keski-Suomen vaalipiiristä vuoden 1999 vaaleissa ja toiselle kaudelle vuoden 2003 vaaleissa. Kansanedustajana hän yritti vuonna 2000 kerätä nimiä valitukseen pääministeri Paavo Lipposen toiminnasta Itävallan boikottikohun aikana. Lipponen oli tehnyt päätöksen boikottiin liittymisestä ilman tasavallan presidentti Martti Ahtisaaren suostumusta, jonka tämä antoi kuitenkin jälkikäteen. Vuonna 2004 Neittaanmäki arvosteli Suojelupoliisin toimintaa Rusi-tutkinnassa ja vaati vuonna 2006 Tarja Haloselta selvitystä tämän osallisuudesta ssa 1970-luvulla. Ben Zyskowicz
”Benin tallilla” tarkoitetaan kokoomuksen pääkaupunkiseudulla asuvien nuorten (pääasiassa naispoliitikkojen) valmentamista valtakunnallisen tason poliittisiin tehtäviin. ”Talliin” ovat kuuluneet muun muassa Kirsi Piha, Piia-Noora Kauppi, Sari Sarkomaa ja Jaana Pelkonen. Muita Zyskowiczin urallaan edistämiä poliitikkoja ovat Alexander Stubb sekä Jan Vapaavuori, jotka molemmat ovat toimineet sittemmin ministereinä. Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Zyskowicz tuki julkisesti Fatbardhe Hetemajta ja Laura Rätyä, jotka jäivät Helsingin vaalipiirissä kahdelle ensimmäiselle varasijalle. Kunnallisvaaleissa 2012 Zyskowicz toimi Saido Mohamedin kampanjapäällikkönä. Martti Linkola
Linkolan isä oli professori Kaarlo Linkola ja veli on kalastaja, kirjailija Pentti Linkola. Sinikka Luja-Penttilä
Sinikka Marjatta Luja-Penttilä, omaa sukua Luja, vuoteen 1977 Luja-Vepsä (s. 9. kesäkuuta 1924 Antrea) on suomalainen poliitikko, joka sai 1988 sosiaalineuvoksen arvon. Luja-Penttilä edustaa Suomen Sosialidemokraattista Puoluetta ja hän oli kansanedustaja vuosina 1966–1983 sekä sosiaali- ja terveysministeri 1979–1982. Luja-Penttilä oli eduskunnan sosiaalivaliokunnan puheenjohtaja 1978–1979. Jyrki Konola
Jyrki Tapani Konola (s.1971, Kemi) on Palvelualojen ammattiliiton johdon neuvonantaja ja toiminnanjohtaja 4.6.2015 lukien. Sitä ennen Konola toimi valtionvarainministeri Antti Rinteen erityisavustajana ja sosialidemokraattisen ministeriryhmän sihteerinä. Puoluetta repineen puheenjohtajavaalin jälkeen Rinne luotti paljolti ay-taustaan oman lähipiirinsä kokoamisessa. Konola luettiin entisistä demarijohtajista enemmän Eero Heinäluoman kuin Urpilaisen luotettuihin, ja hän sai ainoana jatkaa. Tämä ja Rinteen muiden avustajien ammattiyhdistystausta nähtiin yleisesti ay-liikkeen otteen vahvistumisena puolueessa. Tätä edeltänyt Jutta Urpilaisen erityisavustajan pesti Konolalla kesti vain vajaan vuoden ja jo siinä nähtiin merkkejä em. kehityksestä. Tulkinnan taustalla olivat sekä Konolan läheiset välit Eero Heinäluomaan että Konolan puolueosasto NUS , joka nähtiin puolueen sisällä kilpailijana TUS:lle (Tölö Unga Socialister). Pentti Linkola
Linkola oli naimisissa vuosina 1961–1975, ja hänellä on avioliitosta vuosina 1961 ja 1963 syntyneet tyttäret. Linkolan mukaan hänen avioliittonsa päättyi kalan hinnan laskettua ja perheen toimeentulon heikennyttyä. Ammattikalastus kävi entistä raskaammaksi, mutta Linkola halusi siitä huolimatta jatkaa ammattikalastajana. Hänen vaimonsa puolestaan ei halunnut, ja he erosivat. Linkola on eläkkeellä, ja hän on vuodesta 1995 lähtien kalastanut vain talvisin jäiden kantaessa. Hän sairastui ykköstyypin diabetekseen 64-vuotiaana. Linkola on kertonut joutuneensa käyttämään mielialalääkkeitä vaikean kliinisen depression hoitoon. Jan Erola
Hän työskennellyt Ylioppilaslehdessä toimittajana ja päätoimittajana sekä toimittajana Iltalehdessä, Helsingin Sanomissa ja Talouselämässä. Televisiossa hän on esiintynyt vuodesta 2000 lähtien YLE TV1:n "Jälkiviisaat"-ohjelman keskustelijana sekä TV1:n keskusteluohjelma "Kirvesmiesten" vetäjänä yhdessä Jaakko Lyytisen kanssa. TV2:n keskusteluohjelmassa "Tuomio" hän esiintyi toisella tuotantokaudella yhdessä muun muassa Johanna Korhosen ja Tapio Liinojan kanssa. Syksyllä 2009 Erola juonsi YLE Radio 1:n politiikkaan keskittyvää, viikottaista "Ajankohtainen Ykkönen" -ohjelmaa.
Erola on kirjoittanut kolumneja muun muassa Suomen Kuvalehteen, Helsingin Sanomiin, Metroon, Valittuihin Paloihin, ET-lehteen ja Ylen Radiomafiaan.
Jan Erola on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri, pääaineena poliittinen historia Helsingin yliopistossa. Erola laulaa Punatähdet-yhtyeessä taiteilijanimellä Aatos Punanen. Hän harrastaa myös Mini-autoilua. Pentti Liedes
Liedeksen isä oli 1920-luvulla kansanedustajana toiminut ja poliittisista syistä vankilaan 1930-luvun alussa tuomittu Jaakko Liedes. Pentti Liedes avioitui Hilja Siiran kanssa vuonna 1943. Pariskunta sai kolme lasta. Neuvostoliitossa asunut kirjailija ja toimittaja Ahti Liedes oli Pentti Liedeksen veli. Pentti Rauhala
Pentti Kauko Kalevi Rauhala (s. 1938 Viipuri) on suomalainen lintukirjailija ja alalla toimiva vaikuttaja. Pentti Holappa
Holapan poliittinen aktiivisuus alkoi 1960-luvun puolivälissä SDP:ssä. "Helsingin Sanomien" kolumneissaan hän käsitteli usein ajankohtaisia asioita. Holappa oli helmikuussa syyskuuhun 1972 jopa Paasion vähemmistöhallituksen kulttuuriministerinä. Kokemuksistaan politiikassa hän kirjoitti vuonna 1976 ilmestyneessä romaanissaan "Pitkän tien kulkijat". Samana vuonna hän osti Olli-Matti Ronimuksen kanssa Kampintorin antikvarisen kirjakaupan, jota he hoitivat runsaan 12 vuoden ajan. Hannu Penttilä (apulaiskaupunginjohtaja)
Penttilä asuu Helsingin Kalliossa. Hän on SDP:n jäsen. Leena Meri
Meri oli ensimmäistä kertaa ehdolla eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa Uudenmaan vaalipiiristä, mutta jäi varasijalle 2 493 äänellä. Hän kuitenkin nousi kansanedustajaksi noin kuukausi eduskuntavaalien jälkeen toukokuussa 2015, kun Pirkko Ruohonen-Lerner siirtyi eduskunnasta Euroopan parlamenttiin. Eduskunnassa Meri on ollut jäsenenä perustuslakivaliokunnassa sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnassa. Pentti Leino
Pentti Leino (s. 1942) on suomalainen suomen kielen emeritusprofessori, joka teki pääosan työurastaan Helsingin yliopistossa. Hän väitteli vuonna 1971 folkloristiikkaa käsittelevällä teoksella "Strukturaalinen alkusointu suomessa" ja tutki uransa alkuvuosina myös runojen metriikkaa, josta hän kirjoitti teoksen "Kieli, runo ja mitta. Suomen kielen metriikka" vuonna 1982. Hänet valittiin 1973 Helsingin yliopiston suomalaisen filologian apulaisprofessoriksi, josta hän siirtyi suomen kielen professoriksi vuonna 1983. Hän jäi professuurista eläkkeelle vuonna 2010. Valtaosa hänen myöhemmästä tutkimuksestaan käsittelee suomen kieliopillisia ja semanttisia piirteitä, ja hän erikoistui kognitiiviseen kielitieteeseen. Pentti Teirikari
Televisiossa, elokuvateattereissa ja muita kanavia esitettyjen mainoselokuvien lisäksi Teirikari on tehnyt muun muassa Yle TV2:lla 1970- ja 1980-luvulla esitettyjä tietoiskuja yhteiskunnallisista ja yleishyödyllisistä aiheista, sekä pitkiä ja puolipitkiä TV-dokumentteja ja -dokumenttisarjoja. Mainoselokuvatyönsä ohella Teirikari on puoliammattilaisena soittanut kontrabassoa tanssimusiikki- ja jazz-kokoonpanoissa, ja hän on Suomen Perinnejazz ry:n hallituksen jäsen. Mauno Pekkala
Pääministerikautensa jälkeen Pekkala oli vielä SKDL:n ehdokas presidentinvaaleissa 1950 ja jatkoi kansanedustajana kuolemaansa asti. Myös Mauno Pekkalan vanhempi veli Eino Pekkala osallistui aktiivisesti politiikkaan ja oli oikeusministerinä veljensä johtamassa hallituksessa. Olli Tammilehto
Tammilehto ei kirjoita kovin suoraan siitä, minkälainen yhteiskunnan pitäisi olla, mutta hänen kirjoituksistaan hahmottuu nykyistä ratkaisevasti paremman yhteiskunnan kuva suoraa demokratiaa harjoittavien yhteisöjen liittokuntana, jossa talous on yhdennetty muuhun yhteiskuntaan, jossa nykytekniikka käytetään valikoiden ja varovaisuusperiaatetta noudattaen ja osa siitä on korvattu ihmiskeskeisellä ympäristömyötäisellä tekniikalla ja jossa hallinto niveltyy alhaalta ylöspäin rakentuvaan demokratiaan. Tammilehto arvostelee valtahierarkioita ja valtiokoneistoja, joten hänen ajattelunsa on lähellä ekologista anarkismia. Yksi hänen taustavaikuttajistaan on marxilaisuudesta ja anarkismista ammentava ekofilosofi Murray Bookchin. Tammilehto arvostelee Pentti Linkolan ajattelun ihmisvihamielisiä piirteitä. Tammilehdon mukaan ihmiskunnan suuret ongelmat eivät juonnu ihmisluonnosta. Hänen mielestään ihmisissä on kylliksi sellaisia olemuspuolia, jotka tarjoavat pohjan demokraattisen ja ekologisen yhteiskunnan rakentamiseen. Pentti Ahola
Pentti Aholan vanhemmat olivat ilmoituspäällikkö Juho Nestori Ahola ja Elna Andersson. Ahola kirjoitti ylioppilaaksi 1938 ja palveltuaan sodassa luutnanttina hän valmistui arkkitehdiksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1947. Ahola työskenteli opintojensa aikana Aarne Ervin toimistossa ja valmistuttuaan perusti pian oman toimistonsa vuonna 1949. Ahola toimi myös Teknillisen korkeakoulun rakennusopin assistenttina 1948–1949 ja Suomen Arkkitehtiliiton standardisoimislaitoksen johtokunnan puheenjohtajana 1954–1957. Hän teki useita opintomatkoja lähinnä Euroopassa. Petri Ikkelä
Ikkelä on toiminut useiden orkesterien jäsenenä ja solistina. Kokoonpanoja, joissa hän on ollut aikaisemmin mukana ovat muun muassa Avazona, Bandola, Cuarteto Perello, Innumerable, Katrilli, Los Leotardos, Jaakko Salon Tango-orkesteri, Pedro's Heavy Gentlemen ja Tango Libre. Nykyisin hän soittaa useissa etnistä musiikkia ja eritoten argentiinalaista tangoa soittavissa kokoonpanoissa. Esimerkkeinä voidaan mainita Jorma Uotinen Band, Sakari Kuosmanen Band sekä Taljanka. Hän on mukana myös Otus-orkesteri-nimisessä lastenmusiikkiyhtyeessä Jegor Letov
Letov ja hänen yhtyeensä aktivoituivat uudelleen 2000-luvun puolivälin tietämillä tiivistäen keikkatahtia ja julkaisten kaksi uutta albumia vuosina 2004 ja 2007. Letov oli jo uudelle vuosituhannelle tultaessa sanoutunut irti aiemmin tukemistaan poliittisista liikkeistä ja kertoi keskittyvänsä vain musiikkiin. Jo toisesta takinkääntämisestä esitettyyn kritiikkiin hän vastasi eräässä haastattelussa, että hänen poliittiset lausuntonsa ja tekonsa eivät koskaan ole olleet politiikkaa vaan osa hänen taidettaan, konseptualistista runoutta. Pentti Liedes
Pentti Paavali Liedes (5. toukokuuta 1921 Ii – 6. elokuuta 1985 Ii) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana (1954–1966, 1970–1983 ja 1983-1985) ja Iin kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Liedes kuului Suomen kommunistiseen puolueeseen, sen keskuskomiteaan (1972–1981) ja "taistolaiseen" oppositioon. Hannu Penttilä (yritysjohtaja)
Hannu Penttilä on jäätyään eläkkeelle Stockmannin toimitusjohtajan tehtävästä vähitellen luopunut edellä mainituista luottamustehtävistä ja toisaalta saanut uusia luottamustehtäviä. Jääkiekon SM-liigan puheenjohtajuuden hän jätti vuoden 2013 lopulla, Porin Ässien hallituksen syksyllä 2015 ja Nokian Renkaat Oyj:n hallituksen keväällä 2016.
Hänet valittiin L-Fashion Group Oy:n (Luhta) hallitukseen keväällä 2015, Lasten Päivän Säätiön hallituksen puheenjohtajaksi vuoden 2017 alusta ja Emil Cedercreutzin säätiön hallituksen puheenjohtajaksi maaliskuussa 2017.
Hän on hallitusammattilaisten (DIF)jäsen. Kati Peltola
Kati Kaarina Marjatta Peltola (os. "Sápy", s. 22. joulukuuta 1940 Porvoo) on suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko. Peltola on SKDL:n entinen kansanedustaja ja pitkäaikainen Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Koulutukseltaan hän on valtiotieteen maisteri. Timo J. Tuikka
Timo Juhani Tuikka (s. 1975 Muonio) on suomalainen historian ja politiikan tutkija, tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hänen erityisalojaan ovat Suomen 1900-luvun poliittinen historia, suomalainen demokratia, Urho Kekkosen poliittinen ajattelu sekä Kaarlo Hillilän poliittinen ajattelu. Tuikka on filosofian tohtori ja yhteiskuntatieteiden maisteri. Väitöskirjassaan "Kekkosen konstit" hän käsittelee Urho Kekkosen historia- ja politiikkakäsitystä. Hänen mukaansa Kekkonen vihasi Neuvostoliittoa jatkuvasti ja se, että Kekkonen vaikutti Neuvostoliiton ystävältä, perustui aivan pelkkään taitavaan näyttelyyn, jonka ainoana tavoitteena oli Suomen edun ajaminen. Tuikan kirjoittama Kaarlo Hillilän elämäkerta sai paljon positiivista huomiota. Tuikka toimii asiantuntijana Suomen tietokirjailijat ry:ssä. Tuikka on kritisoinut Suomen poliittisen järjestelmän nykyistä tilaa ja kertoi lopettaneensa eduskuntavaaleissa äänestämisen vuonna 2015. Pentti Linkola
Linkolan ajattelun pääasiallinen lähtökohta on hänen huolensa maapallon ekologisesta tilasta. Hänen mukaansa elämän säilyminen maapallolla edellyttää paluuta maatalousyhteiskuntaan ja luontaistalouteen sekä ihmisten määrän jyrkkää vähentämistä. Elämän ensisijaisena vihollisena Linkola näkee väestöräjähdyksen ja toissijaisena henkeä kohden kasvavan luonnon kuormituksen. Linkola on vaatinut Kiinan yhden lapsen politiikan mallia muistuttavaa väestön määrän rajoittamista. Linkolan mukaan tekniikkaa luontoystävällisemmäksi muuttamalla ei voida ratkaista luonnon kuormittumisen ongelmaa, vaan väestön määrän vähentämisen lisäksi on laskettava tekniikan kehitystasoa. Linda Leinonen
Leinosen isä Arvo Jaakkola on keskustalainen kuntapoliitikko. Pentti Ruohonen
Lieksassa lapsuutensa viettänyt Ruohonen valmistui Helsingin yliopistosta humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1957. Myöhemmin hän opiskeli lehdistöavustajan ja toimittajan opintoja. Ruohonen työskenteli toimittajana ja pakinoitsijana sekä äidinkielen lehtorina Kiteellä ja Pieksämäellä, jossa hän toimi myös rehtorina. Pieksämäellä asuvan Ruohosen puoliso oli Terttu Lindroos, jonka kanssa hänellä on kolme lasta. Rajat kiinni!
Rajat kiinni! -liikettä on arvosteltu rasistisuudesta ja siitä, että se käyttää seksuaalirikoksia ja naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tekosyynä rasismille ja muukalaisvastaisuudelle. Liikettä on kutsuttu myös tekopyhäksi, koska sen tilaisuuksien järjestäjinä ja puhujina on ollut naisiin kohdistuneista väkivaltarikoksista tuomittuja. Liikkeen julkinen Facebook-ryhmä on myös herättänyt runsaasti paheksuntaa vihapuheen, avoimen rasismin ja jopa väkivaltaan yllyttävän sisältönsä vuoksi. Ryhmässä on esitetty tappouhkauksia muun muassa poliisiylijohtaja Seppo Kolehmaiselle sekä sisäministeri Petteri Orpolle. Liikkeen Ryhmään kuuluu myös poliitikkoja, kuten perussuomalaisten kansanedustajat Juho Eerola, Olli Immonen, Mika Niikko ja Teuvo Hakkarainen. Pentti Lahti-Nuuttila
Lahti-Nuuttila oli SDP:n kansanedustajana 1979–1995 edustaen Hämeen läänin pohjoista vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamiehenä vuosien 1978, 1982 ja 1988 presidentinvaaleissa ja kuului Yleisradion hallintoneuvostoon 1988–1994. Lahti-Nuuttila kuului Kangasalan kunnanvaltuustoon 1965–1996 ja oli valtuuston puheenjohtajana 1973–1976 sekä varapuheenjohtajana 1981–1984. Hän toimi Voionmaan opiston johtokunnan puheenjohtajana 1972–1991, Suomen Työväen Musiikkiliiton puheenjohtajana 1977–1984, Suomen kirjastoseuran puheenjohtajana 1982–1989 ja Väinö Voionmaan säätiön valtuuskunnan puheenjohtajana 1991–1994. Klaus Pentti
Eduskunnassa Pentti oli ensimmäisellä kaudella (2003–2007) jäsen perustuslakivaliokunnassa ja talousvaliokunnassa. Toisella kaudella (2007–2011) hän toimi tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtajana sekä maa- ja metsätalousvaliokunnan jäsenenä. Hän ei asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Pertti Mäki-Hakola
Pertti Eerik Mäki-Hakola (s. 11. heinäkuuta 1951 Nurmo) on suomalainen poliitikko. Hän oli kokoomuksen kansanedustaja Vaasan vaalipiiristä vuosina 1999–2003. Mäki-Hakola on Seinäjoen kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2009. Pirkko Mattila
Mattila on Muhoksen kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 2005. Hän on toiminut valtuuston varapuheenjohtajana ja teknisen lautakunnan jäsenenä (2005–2008). Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Oulun vaalipiiristä. Kesäkuussa 2012 hän nousi eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi Jussi Halla-ahon luovuttua tehtävästä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Mattila valittiin jatkokaudelle. Mattila on toiminut Ulkopoliittisen instituutin UPI:n hallituksessa. Jukka Linkola
Helmikuussa 2017 Linkolalla oli "Abrahamin pidot" -oopperan sävellystyön loppuvaihe käynnissä. Linkola on harrastanut liki 50 vuotta talvikalastusta, jota hän pitää hyvänä vastapainona säveltäjän työlle, jossa on paljon istumista. Ikään kuin hyvin tehdystä työstä itseään palkitakseen Linkola oli lähtenyt jäille kalastamaan. Jään paksuus oli kymmenisen senttiä, ja miehellä oli jäänaskalit ja tuura mukana. Kun hän palasi saaliin kanssa omia jälkiään takaisin ja oli vain noin 15 metrin päässä rannasta, jää antoikin periksi ja mies tippui sen läpi noin nolla-asteiseen meriveteen. Tätä ennen Linkola oli hyräillyt uuden oopperansa laulua ”Merenpohjasta kaiun kuulen”. Jäänaskaleilla ei saanut otetta avannon reunasta, joka oli pelkkää jääsohjoa ja kelluntahaalari täyttyi kylmällä vedellä. Linkolan kodissa taas on ääntä läpäisemättömät ikkunat. Linkola sinnitteli jotenkuten 20 minuuttia ja toivoi, että joku kuulisi hänen huutonsa. Mies oli jo kuoleman rajoilla, kun hän havaitsi rannalla naapurin, joka oli tullut traktorilla auraamaan pihaansa. Linkola sai kiinnitettyä naapurinsa huomion, ja niin hän lopulta pelastui jäistä. Risto E. J. Penttilä
2000-luvulla Penttilä on pyrkinyt asiantuntijaroolissa kyseenalaistamaan suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan tulevaisuuden. Vaihtoehdoksi hän on tarjonnut markkinahenkisempää mallia, jollainen on käytössä muun muassa Virossa ja muissa Baltian maissa. Penttilä on kuulunut yhdessä Elinkeinoelämän keskusliiton johtajan Leif Fagernäsin kanssa näkyvimpiin yrityselämän etujen puolustajiin Suomessa. Keväällä 2004 Penttilä kirjoitti Helsingin Sanomien sunnuntaisivuilla presidentti Tarja Halosen keskittyneen presidenttikaudellaan liikaa maailmanparannukseen ja jättäneen Suomen etujen puolustamisen liian vähälle. Samalla Penttilä kritisoi Suomen perustuslakia siitä, että vallanjako hallituksen ja presidentin välillä ulkopoliittisissa kysymyksissä oli epäselvä. Penttilä kehotti Halosta aloittamaan perustuslain uudistuksen tai olemaan asettumatta ehdolle toiselle kaudelle. Penttilä on kannattanut Suomen Nato-jäsenyyttä ja hän on toiminut vuodesta 2004 Suomen Atlantti-Seuran puheenjohtajana. Kaarlo Linkola
Linkolan ensimmäinen puoliso vuodesta 1915 oli Anna Irene o.s. Ringbom (1891–1921). Heille syntyi vuonna 1921 poika Anssi, joka kaatui jatkosodassa. Vuodesta 1928 hän oli naimisissa Hilkka Margareta Suolahden (1907–2001) kanssa, joka oli yliopiston kanslerin Hugo Suolahden tytär. Heidän poikansa Pentti Linkola (s. 1932) on tunnettu ympäristöfilosofi, toisinajattelija, luonnonsuojelija, kirjailija ja kalastaja. Toinen poika Martti Linkola (1936–2011) oli museoviraston intendentti. Erno Paasilinna
Yksi tunnetuimmista Paasilinnan väittelyistä oli ympäristönsuojeluaiheinen kiistely silloisen Helsingin Arvopaperipörssin johtajan Raimo Ilaskiven kanssa 1970-luvun alkupuolella. Väittelyä käytiin "Parnasso"-lehden sivuilla kaksi vuotta. Muitakin julkisuudessa esiintyviä toisinajattelijoita, muun muassa kalastaja Pentti Linkola, osallistui tähän Paasilinnan ja Ilaskiven väittelyyn. Pentti Kerola
Pentti Kalevi Kerola (23. maaliskuuta 1935 Oulu – 28. heinäkuuta 2017 Oulu) oli Oulun yliopiston tietojenkäsittelytieteen professori. 
Kerola syntyi Kemissä 1935. Hänen vanhempansa olivat opetusneuvos Veikko Kerola ja kansakoulunopettaja Elna Miettunen. Ylioppilaaksi Kerola valmistui Oulun lyseosta vuonna 1953 ja Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1958 ja filosofian lisensiaatiksi 1965. Metsäntutkimuslaitos
Suomen ympäristökeskuksen mukaan inventointi tuottaa luotettavaa tietoa yleisistä luontotyypeistä, mutta harvinaisten luontotyyppien ja lahopuun määrän arvioiden osalta inventoinnissa on suuret keskivirheet. Eri aikoina tehtyjen inventointien vertailu on lisäksi epävarmaa, sillä on epäselvää, missä määrin inventointien välillä tapahtuneet muutokset ovat todellisia ja missä määrin seurausta muuttuneista luokitteluista. Luonnonperintösäätiön hallituksen puheenjohtaja Pentti Linkola on todennut Metlan vääristelevän inventointitilastoja niin, että ne osoittavat puuvarojen määrän selvästi todellista suuremmaksi. Vääristelyn tarkoitus olisi Linkolan mukaan parantaa metsäteollisuuden asemaa hintaneuvotteluissa. Jukka Linkola
Linkola on tunnettu muun muassa musikaaleistaan. Hänen ensimmäinen musikaalisävellyksensä oli Helsingin Kaupunginteatterille vuonna 1985 tehty "Peter Pan". Sen jälkeen ovat ensi-iltansa saaneet muun muassa "Max ja Moritz" (1987), "Antti Puuhaara" (1994), "Kallion kimallus" (1990) ja "Astoria" (2003). Linkola on säveltänyt musiikin myös muun muassa Matti Kassilan elokuviin "Ihmiselon ihanuus ja kurjuus" (1988) ja "Kaikki pelissä" (1994), Päivi Hartzellin elokuvaan "Lumikuningatar" (1986) sekä ruotsalaisen Mats Arehnin elokuvaan "Valkoisia valheita" (1995). Pentti Rautajärvi
Pentti Rautajärvi on Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -trilogiassa esiintyvä kuvitteellinen kansakoulunopettaja. Hän on suojeluskuntalainen henkeen ja vereen, hänellä on suuri perhe. Hän osallistuu talvisotaan Pentinkulman joukkojen upseerina. Opettajana hän on ankara ja saarnaa usein vapaussodasta ja sen valkoisista voittajista. Pentti Laurio
Pentti Laurio on keskisuomalainen toimittaja ja viihdetaiteilija. Hän esiintyi mm. kirjoittamassaan Yleisradion radiosarjassa "Kauppisen pariskunta" 1980-luvulla. Pentti Linkola
Linkola on luonnehdittu Suomen tunnetuimmaksi malthusilaiseksi, sillä hänen mukaansa kaikenlaiset ihmiskuntaa kohtaavat katastrofit ovat ainoa keino pelastaa maapallo ekologiselta tuholta. "Helsingin Sanomien" lukijaäänestyksessä Suomen kansallisaarteista Linkola oli neljäntenä. Anto Leikola
Leikola valmistui 1959 filosofian kandidaatiksi eläintieteestä. Tohtoriksi Leikola väitteli 1963. Hän on luonut pitkän uran Helsingin yliopistossa. Tutkimustyössään hän on keskittynyt muun muassa lintujen ja sammakkoeläinten alkionkehityksen varhaisvaiheiden selvittämiseen. Sittemmin hän siirtyi biologiasta muihin aiheisiin. Hän on työskennellyt aate- ja oppihistorian professorina Oulun yliopistossa ja oppihistorian professorina Helsingin yliopistossa (1988–1998). Hän on vaikuttanut monissa kansalaisjärjestöissä. Aleksis Kiven Seuran puheenjohtajana hän toimi vuosina 2002–2014. Lauri Jäntin säätiön varapuheenjohtajana hän on toiminut vuodesta 1984. Pentti Linkola
Linkola kuuluu isänsä puolelta itäsuomalaiseen Collanin sukuun ja äitinsä puolelta Palander–Suolahden sukuun. Pentti Linkolan isä Kaarlo Linkola oli Helsingin yliopiston rehtori, kasvitieteen professori ja luonnonsuojelun edistäjä. Hän oli Suomen Luonnonsuojeluyhdistyksen (nyk. Suomen luonnonsuojeluliitto) perustajajäsen ja ensimmäinen puheenjohtaja. Linkolan äiti oli laborantti Hilkka o.s. Suolahti (1907–2001) ja äidinisä Helsingin yliopiston kansleri Hugo Suolahti. Linkolalla on kaksi sisarusta. Hänen veljensä oli kansatieteilijä ja Museoviraston intendentti Martti Linkola (1936–2011). Linkolan pikkuserkku on biologi Anto Leikola. Pentti Eerikäinen
Pentti Olavi Eerikäinen (s. 1946) on suomalainen filosofian maisteri ja toimittaja. Eerikäinen on toiminut vakituisena avustajana useissa suomalaisissa aikakauslehdissä, kuten Nykypostissa, Alibissa ja Hymyssä. Vuonna 1989 Eerikäinen oli perustamassa "Se!"-lehteä (Suomalaisten erikoislehti!), johon hänet nimitettiin erikoistoimittajaksi ja myöhemmin toimituspäälliköksi. Vuosina 1997–2003 Pentti Eerikäinen työskenteli lehden päätoimittajana. Alkuvuosina Se!-lehden levikki oli yli 100 000 kappaletta. Eerikäinen kirjoittaa säännöllisesti Karprint Oy:n lehtiin sekä toimii rikoslehti Alibin avustajana. Pentti Linkola
Linkola on yksi Suomen lintutieteen pioneereista. Hänen ensimmäinen ornitologinen julkaisunsa on yhdessä Olavi Hildénin kanssa koottu "Suuri Lintukirja" (1955). Linkola oli myös yksi 1960-luvulla ilmestyneen laajan "Pohjolan linnut värikuvin" -teoksen kirjoittajista. Lintuja hän on tutkinut pitkään: hän on muun muassa rengastanut lintuja yli 60 vuotta ja vuonna 1974 Luonnontieteellisen keskusmuseon alaisuudessa toimivan Rengastustoimiston rengastajatoimikunta palkitsi hänet vuoden rengastajana. Kimmo Rentola
Kimmo Kaleva Rentola (s. 31. elokuuta 1953) on suomalainen historiantutkija, joka on toiminut poliittisen historian professorina Turun yliopistossa vuosina 2006–2014 ja Helsingin yliopistossa vuodesta 2014. Rentola on toiminut myös Turun yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaanina 2012–2014. Kontula
Kontulassa on asunut paljon tunnettuja julkisuuden henkilöitä ja oman alansa edustajia. Kontulassa asuu myös Telian ja Comptelin jo eläköitynyt pääjohtaja Tero Laaksonen. Keinutiellä ovat asuneet muun muassa Yleisradion tv-toimittaja Reino Paasilinna ja Mainostelevision Esko Tommola, ulkoministeriön viranhaltija Jaakko Iloniemi, historiantutkija Heikki Ylikangas, opetushallituksen pääjohtaja Erkki Aho ja Kuntaliiton entinen toimitusjohtaja Jussi-Pekka Alanen. Kontulassa ovat myös asuneet laulaja, muusikko Arttu Suuntala, entinen Kokoomuksen puheenjohtaja ja ministeri Harri Holkeri ja NHL-tähti Esa Tikkanen. Myös Bomfunk MC’s -yhtyeen solisti Raymond Ebanks on Kontulan kasvatteja. Nykyisistä asukkaista tunnetuimpia lienee kirjailija Tomi Kontio. Keinutiellä asui myös Anna Abreu. Pentti Hakulinen
Pentti Kalervo Hakulinen (s. 30. syyskuuta 1947 Pielavesi) on entinen Kajaanin kaupunginjohtaja, Haapaveden ja Siilinjärven kunnanjohtaja sekä Audiatorin toimitusjohtaja (2002–2010). Hän on työskennellyt myös muun muassa sisäministeriössä ja sosiaali- ja terveysministeriössä. Tasavallan presidentti Tarja Halonen myönsi Hakuliselle kaupunkineuvoksen arvonimen 12. kesäkuuta 2009. Pentti Rajala
Rajala toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1975–1979 edustaen Turun läänin pohjoista vaalipiiriä. Rajala toimi myös Kankaanpään kauppalan- sekä kaupunginvaltuuston jäsenenä ja Kankaanpään kaupunginhallituksen puheenjohtajana. Rajala toimi vuonna 1978 presidentin valitsijamiehenä. Pirkko Ruohonen-Lerner
Pirkko Anneli Ruohonen-Lerner (s. 6. helmikuuta 1957 Hyvinkää) on suomalainen poliitikko. Hän oli perussuomalaisten kansanedustaja vuosina 2007–2015 Uudenmaan vaalipiiristä. Ruohonen-Lerner valittiin jatkokaudelle myös vuoden 2015 vaaleissa, mutta toukokuussa 2015 hän siirtyi Euroopan parlamentin jäseneksi Sampo Terhon noustua eduskuntaan. Pentti Hiidenheimo
Hiidenheimon vanhemmat olivat maanviljelijä, taloustirehtööri Sven Israel Törnström ja Karolina Kristina Tolpo, valtiopäivämies Gabriel Tolpon tytär. Hänen veljensä oli maanviljelijä ja kansanedustaja Artturi Hiidenheimo. Hän kävi kansakoulun ja suoritti vuosina 1893–1895 Harjun maanviljelyskoulun kaksitalvisen kurssin. Hiidenheimo viljeli Nummelta 1898 ostamaansa Jakovan tilaa vuodesta 1899 alkaen. Hiidenheimo oli suomalaisen puolueen kansanedustajana vuosina 1914–1917 edustaen Uudenmaan läänin vaalipiiriä. Pellervo-Seuran johtokunnan jäsen Hiidenheimo oli kymmenen vuotta ja vaikutti myös Nummen osuusmeijerin perustamiseen ja osuuskaupan kehittämiseen. Hän toimi Metsänhoitoyhdistys Tapion johtokunnassa oli perustamassa Maanviljelijäin Keskinäistä Metsäpalovakuutusyhdistystä. Eduskuntavaalit 1995
Pienemmistä puolueista Vasemmistoliitto onnistui kolmella lisäpaikallaan katkaisemaan äärivasemmiston pitkän tappioputken. Vihreiden kauan jatkunut voittokulku puolestaan katkesi ääniosuuden laskuun, yhden paikan menetykseen ja puheenjohtaja Pekka Haaviston putoamiseen eduskunnasta. Suomen Maaseudun Puolueelle jäi enää yksi eduskuntapaikka ja politiikan tarkkailijat katsoivat puolueen menettäneen ns. sosiaalisen tilauksensa. Edellisissä vaaleissa Naisliikkeen nimellä esiintynyt Naisten puolue lähti uusiin vaaleihin toiveikkain mielin, mutta sen kannatus jäi kauas eduskuntapaikasta. Uutena eduskuntapuolueena aloitti Ekologinen Puolue Vihreät ("Eko-vihreät"), jonka ohjelma ja tavoitteet olivat huomattavasti jyrkempiä kuin Vihreän liiton. "Eko-vihreiden" näkyvimpiä edustajia oli kansanedustajaksi nousseen tamperelaisen psykologin ja muusikon Pertti "Veltto" Virtasen ohella ympäristöfilosofi ja kalastaja Pentti Linkola, jonka ehdotukset toimenpiteistä ihmiskunnan ja luonnon pelastamiseksi niitä uhkaavalta tuholta olivat herättäneet kohua. Leskelä (Siikalatva)
Leskelä on tunnettu Suomen maantieteellisen keskipisteen sijaintipaikkana. Kirjailija Pentti Haanpää syntyi vuonna 1905 Leskelän kylässä, joka tuolloin kuului Pulkkilaan ja 1906–2008 Piippolaan. Heikki Lampela
Lampela on osallistunut myös politiikkaan. Hän oli SDP:n ehdokkaana vuoden 1991 eduskuntavaaleissa. Vuosina 2005–2008 hän toimi kokoomuksen Helsingin kaupunginvaltuutettuna. Lampela on koulutukseltaan oikeustieteen kandidaatti (vuotta 2005 edeltävä nimitys nykyistä maisterintutkintoa vastaavalle tutkinnolle). Lampela on suorittanut oikeustieteen opintojen lisäksi merkonomin tutkinnon. Zhao Leji
Zhao Leji (赵乐际; pinyin; Zhào Lèjì, s. 1957) on kiinalainen politiikko ja yksi Kiinan kommunistisen puolueen johtajista. Zhao on puolueen ylimmän toimielimen eli seitsenhenkisen politbyroon pysyvän komitean jäsen sekä kurinpitokomission pääsihteeri. Zhaota pidetään puolueen puheenjohtaja Xi Jinpingin läheisenä liittolaisena. Kehityskritiikki
Tunnetuin 1900-luvun kehityskriittisiä ajatuksia propagoineista ihmisistä on kaiketi Mahatma Gandhi. Hän kohosi Intiassa poliittisesti merkittävään asemaan, mutta hänen oppinsa teollisen tuotannon hylkäämisestä ja pasifismista kuitenkin jätettiin syrjään maan politiikassa. Ivan Illich on tuntemattomampi hahmo, mutta hän on ollut erittäin tuottelias ja kokonaisvaltainen kehityskriitikko. Aiemmista kehityskriitikoista 1800-luvulla elänyt amerikkalainen Henry David Thoreau on tunnetuimpia. Nykyisen post-development suuntauksen tunnetuimpia edustajia ovat Gustavo Esteva ja Arturo Escobar. Suomessa Pentti Linkolaa voidaan pitää tiukkana kehityskriitikkona. Hänen ajatteluunsa liittyy vahvasti misantropia siinä missä useimmat muut kehityskriitikot eivät pidä ihmisluontoa itsessään ongelmien aiheuttajana. Olli Tammilehto on hieman tuntemattomampi suomalainen kehityskriitikko, joka on kirjoittanut aiheesta kirjan nimeltä "Maailman tilan kootut selitykset". Samoin ympäristöfilosofi Leena Vilkan teksteissä on monia kehityskriittisiä piirteitä kuten modernin teknologian kritisointia. Suomen globalisaatiokriittisessä liikkeessä on mukana kehityskriittisiä aineksia, esimerkiksi Thomas Wallgrenin ajattelussa. Myös Risto Isomäki on melko tunnettu suomalainen kehityskriitikko. Betty Peltonen
Betty Peltonen liittyi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäseneksi, mutta hän oli myös edelleen mukana SKP:n maanalaisessa toiminnassa. Tässä yhteydessä hän tapasi myös tulevan kihlattunsa Onni Kyrölän ja hän muutti asumaan Lahteen Kyrölän luokse joulukuussa 1941. SKP:n piirissä levisi huhu, että Onni Kyrölä olisi ollut Etsivän keskuspoliisin palkkaama provokaattori ja tämä huhu leimasi joidenkin silmissä myös Betty Peltosta. Vuonna 1940 Peltonen liittyi Suomen-Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuraan. Hän sai neljän kuukauden vankeustuomion oltuaan mukana Cay Sundströmin yksityiskodissa järjestetyssä puhetilaisuudessa, sillä yli 30 hengen kokouksista olisi pitänyt ilmoittaa etukäteen viranomaisille. Jatkosodan aikana Kyrölä ja Peltonen osallistuivat jonkin verran maanalaiseen sodanvastaiseen toimintaan. Vuonna 1943 he majoittivat ja ruokkivat desanttina Suomeen tullutta Matti Långia. Onni Kyrölä joutui sen vuoksi syksyllä 1943 pidätetyksi ja hän kuoli vankilassa kuulustelujen yhteydessä pahoinpitelyn uhrina lokakuussa 1943. Myös Betty Peltonen joutui Långin jutun vuoksi tutkintavankeuteen, mutta hänet vapautettiin hovioikeuden päätöksellä helmikuussa 1944. Pentti Arajärvi
Arajärvi on useana vuonna osallistunut Jukolan viestiin Linnankiertäjien joukkueessa. Pentti Oinonen
Kunnallispolitiikassa Oinonen vaikutti Rautavaaran valtuustossa vuosina 2001–2008, joista vuodet 2004–2008 kunnahallituksessa. Hän erosi valtuustosta vuoden 2008 lopulla muuttaessaan Kuopioon. Hän ei asettunut ehdolle vuoden 2012 kunnallisvaaleissa. Pentti Saarikoski
Saarikoski pakinoi nimimerkillä Nenä "Ylioppilaslehteen", "Uuteen Suomeen" ja "Kansan Uutisiin". Pakinat ivasivat kirkkoa, armeijaa, politiikkaa ja kaikenlaista konservatiivisuutta. Saarikoski parodioi taitavasti virallisen Suomen juhlavaa kapulakieltä. Hän oli myös aktiivinen kommunisti ja pyrki eduskuntaan vuosina 1966 ja 1970 SKDL:n listoilta, mutta ei tullut valituksi. Timo Jutila
Jutilan veli Markku Jutila on myös entinen jääkiekkoilija. Timo Jutila on osallistunut politiikkaan kokoomuksen riveissä. K. H. Pentti
Pentti opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa mutta talvisota keskeytti opinnot. Sen jälkeen hän opiskeli Kadettikoulussa ja valmistui sieltä 1941. Insinööriksi ja ekonomiksi hän valmistui 1947. Työuransa aluksi hän työskenteli paperiteollisuudessa, sitten öljyteollisuudessa. Hän sai monia tunnustuksia, muun muassa hänet vihittiin tekniikan ja sotatieteiden kunniatohtoriksi. Pentti nimitettiin Lemminkäisen hallitukseen vuonna 1956 toimittuaan sitä ennen kaksi vuotta yhtiön tilintarkastajana. Hän oli yhtiön edesmenneen pääomistajan Oskari Vilamon vävy ja hallituksen puheenjohtajana toimi tuolloin hänen lankonsa Erkki Vilamo. Vuonna 1959 hänen puolisostaan Eva Vilamo-Pentistä tuli yhtiön suurin osakkeenomistaja ja K. H. Pentti nimitettiin hallituksen puheenjohtajaksi. Hän työskenteli samaan aikaan myös Yhtyneille Paperitehtaille. Pentti säilytti asemansa Lemminkäisessä myös erottuaan Eva Vilamosta. Hän jätti paikkansa Lemminkäisen hallituksessa intressiristiriidan vuoksi vuonna 1966 tultuaan Neste Oy:n kaupalliseksi johtajaksi, sillä Lemminkäinen osti kaiken käyttämänsä bitumin Nesteeltä. Mika Lintilä
Mika Lintilä valittiin äänestyksen jälkeen Sipilän hallituksen uudeksi elinkeinoministeriksi 27. lokakuuta 2016. Keskustan puoluehallituksen ja eduskuntaryhmän yleiskokouksen äänestyksessä Lintilän vastaehdokkaana oli Mauri Pekkarinen, jonka Lintilä voitti äänin 37–33. Lintilän ministerikausi alkoi 29. joulukuuta 2016 edeltäjänsä Olli Rehnin siirryttyä Suomen Pankkiin. Lintilä kertoi myös luopuvansa Suomen Hippos ry:n hallituksen puheejohtajan tehtävästä ministerinpestinsä vuoksi. Hänet oli aiemmin keväällä valittu viidennelle kaksivuotiskaudelle Hippoksen puheenjohtajaksi. Pentti Vartia
Pentti Lauri Ilmari Vartia (s. 12. heinäkuuta 1943 Helsinki) on suomalainen taloustieteilijä. Hän väitteli taloustieteen tohtoriksi vuonna 1974 aiheenaan Suomen kansantalouden ekonometrinen malli. Vartia työskenteli Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen johtajana 1983–2005 ja Elinkeinoelämän valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtajana 2000–2005. Hän on Helsingin yliopiston taloustieteen dosentti. Kimmo Rentola
Nuorena Rentola toimi Teiniliitossa, Vietnamin sodan vastaisessa liikkeessä ja taistolaisessa nuorisoliikkeessä, jonka piiriin hän lukeutui liityttyään vuonna 1971 Suomen demokraattiseen nuorisoliittoon. Rentola toimi Teiniliitossa paikallistasolla, hallituksessa, varapuheenjohtajana ja järjestösihteerinä, sitten Ammattikoululaisten liiton pääsihteerinä (1974–1976), "Toveri"-lehden toimitussihteerinä (1976–1979) sekä "Soihdunkantajan" toimitussihteerinä ja päätoimittajana (1979–1981). Hän oli myös Suomen kommunistisen puolueen jäsen. Rentola luopui taistolaisuudesta 1980-luvun alussa. Myöhemmin Rentola on tarkastellut nuortaistolaisuuden syntyä lukuisissa tutkimusartikkeleissaan. Max Jakobson luonnehti Rentolaa tutkijaksi, jota on innoittanut "intohimoinen pyrkimys totuuteen". Politika
Politika oli suomalainen vuosina 2010−2012 julkaistu perustettu liberaali verkkolehti, jonka päätoimittajana toimi Dennis Mitzner. Lehdessä julkaistiin suomalaisten yhteiskunnallisten ajattelijoiden kirjoituksia. Ensimmäisen numeron kirjoittajina olivat muun muassa professorit Timo Vihavainen ja Juha Sihvola. Lehteen ehtivät kirjoittaa heidän lisäkseen mm. Yhdysvaltain ja Ison-Britannian historian sekä Pohjois-Amerikan kirkkohistorian dosentti Markku Ruotsila, dogmatiikan dosentti Juha Ahvio, hallintotieteiden professori Risto Harisalo, historian professori Juha Sihvola, VTM Wille Rydman, europarlamentaarikko Sampo Terho, sisäministeri Päivi Räsänen ja everstiluutnantti Jouni Suninen. Pentti Linkola
Linkolan ensimmäinen poliittinen julkaisu oli omakustannepamfletti "Isänmaan ja ihmisen puolesta mutta ei ketään vastaan" (1960), jossa hän otti voimakkaasti pasifistisen kannan ja kehotti aseistakieltäytymiseen, vaikka olikin itse käynyt armeijan ja on arvoltaan alikersantti. Pentti Oinonen
Pentti Juhani Oinonen (s. 11. kesäkuuta 1952 Kontiolahti) on kuopiolainen sinisten (vuoteen 2017 perussuomalaisten) kansanedustaja. Oinonen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuoden 2007 vaaleissa Pohjois-Savon vaalipiiristä ja jatkokausille vuosien 2011 sekä 2015 vaaleissa.