Mitä sotateollinen kompleksi tarkoittaa?
Sotateollinen kompleksi
Sotateollinen kompleksi tarkoittaa taloudellisista toimijoista, poliitikoista ja sotilashenkilöistä koostuvaa verkostoa, jonka yhteinen etu on tavaroiden ja palveluiden tuottaminen sotilaallisiin tarkoituksiin ja jonka poliittinen ja taloudellinen vaikutusvalta on suuri. Sotateollisen kompleksin käsite yhdistetään erityisesti Yhdysvaltoihin ja muihin asevarusteluun panostaviin suurvaltoihin. Ensimmäisten sotateollisten kompleksien sanotaan muodostuneen Ranskassa ja Britanniassa 1870- ja 1880-luvuilla. Japanin zaibatsut vaikuttivat voimakkaasti Japanin joutumiseen sotaan Kiinan, Neuvostoliiton ja länsivaltojen kanssa.
Sotilaslääni
Operatiivinen sotilaslääni oli Suomen puolustusvoimien johtoporras, johon kuuluu tai on kuulunut sotilasläänin itsensä lisäksi myös muita, lähinnä suunnitteluun ja hallintoon liittyviä alueellisia sotilasläänejä, jotka sodan aikana olisivat operatiivisen sotilasläänin osia. Kun Suomessa vuonna 2008 luovuttiin kolmesta maanpuolustusalueesta ja siirryttiin kahdeksaan sotilaslääniin niin silloin näistä neljä oli operatiivisia. Myöhemmin muut sotilasläänit yhdistettiin operatiivisiin, jolloin peruste sotilasläänien jakamiseen operatiivisiin ja muihin, ei-operatiivisiin, poistui. Absoluuttinen sodankäynti
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen tunnistettu totaalinen sodankäynti sekoitetaan usein virheellisesti absoluuttisen sodankäynnin kanssa ja joskus myös termejä käytetään synonyymeina toisilleen, mitä ne eivät ole. Sotilasapteekki
Sotilasapteekki (SAPT, aik. SApt) on Keski-Suomessa toimiva Suomen puolustusvoimiin kuuluva yksikkö, joka vastaa farmasiamateriaalista sekä lääkealan logistiikasta ja valmiusasioista. Totaalinen sodankäynti
Totaalisen sodankäynnin käsite on termiä vanhempi. Monet sotateoreetikot käsittelivät ajatusta kokonaisen kansakunnan alistumisesta sodankäynnin tarpeisiin. Yrityksessään selittää Napoleonin sotien suuret uhrimäärät ja sotien poliittiset taustat preussilainen kenraali ja sotateoreetikko Carl von Clausewitz loi teorian absoluuttisesta sodankäynnistä, jonka mukaan sotaa käyvät kansat ajautuvat pitkän vihamielisen vuorovaikutussuhteen vuoksi lopulta moraalisesti rajoittamattomaan sotaan, joka koskettaa osapuolten kansojen koko olemassaolon kirjoa. Clausewitz näki absoluuttisen sodankäynnin olevan mahdotonta, sillä poliitikkojen ja kansojen luonteenomaiseen käytökseen kuuluu asettaa rajoja sodankäynnille. Sotilaspiiri
Sanaa sotilaspiiri käytetään myös muissa yhteyksissä. Neuvostoliiton ja Venäjän federaation osalta sotilaspiiri tarkoittaa laajoja alueita käsittävää maantieteelistä aluetta, joka laajuudeltaan vastaa sotilasläänejä tai maanpuolustusalueita. John F. Kennedyn salamurhan teoriat
On myös spekuloitu, että Kennedy halusi vetää Yhdysvaltain joukot pois Vietnamista toisella presidenttikaudellaan. Tämä ei sopinut Pentagonille eikä Yhdysvaltain sotateollisuudelle, jolle Vietnamin sota merkitsi valtavia tilauksia. Tästä syystä korkeiden sotilas- ja tiedusteluhenkilöiden sekä suursijoittajien salaliitto, ”sotateollinen kompleksi”, olisi järjestänyt Kennedyn salamurhan. Ei kuitenkaan ole todisteita, että Kennedy olisi ollut aikeissa vetää yhdysvaltalaiset pois Vietnamista. Hybridisodankäynti
Yhdysvaltojen Afganistanin (2001-) ja Irakin (2003-) operaatioiden aikana vihollistoiminnasta tehtyjen havaintojen katsottiin edellyttävän erilaista asevoimien käyttötapaa. Perinteisillä sodankäynnin keinoilla ei saavutettu rauhaa, jolloin hybridi-periaatteella sodankäyntiin yhdistettiin pehmeitä ja kovia sotilaallisia operaatioita. Hybridisodankäynnin ilmentymistä ovat edistäneet mm. kybersuorituskykyjen kehittyminen ja miehittämättömyyden lisääntyminen. Sotataidollisesti Afganistanissa ja Irakissa törmäsi "länsimainen" suoruus ja "itämainen" epäsuoruus, joka johti vastaavanlaiseen asetelmaan missä Yhdysvallat olivat Vietnamin sodassa. Taktinen ylivoima ei taannut sotatoimien ja sodan voittamiseen tähtäävien päämäärien saavuttamista. Rannikkosotilaskoti
Edelleen nimitermejä: Hangon paikallisosasto 1949, Hangon piiri 1950–1954, kokonaan uutena terminä Hangon alaosasto 1955–1957 ja sitten vuodesta 1958 alkaen jälleen Hangon paikallisosasto. Talvi- ja jatkosodan aikana koko sotilaskotitoiminnan valtakunnallinen organisaatio koki melkoisia muutoksia. Sotilaskotiliitto johti toimintaa koko valtakunnassa, kuten se tekee nykyisinkin. Mutta sen alajohtoportaina toimivat sodan aikana sotilaskotikeskuselimet eli SKE:t. Hangon motin – Neuvostoliitolle talvisodan jälkeen laivasto- ja lentotukikohdaksi luovutetun Hangon vuokra-alueen rajojen vartiointiin osallistuneiden joukkojen parissa toimi jatkosodan alkamisvuonna 1941 kaikkiaan runsaat 70 sotilaskotia ja kanttiinia. Ne eivät kaikki olleet suinkaan rannikkosotilaskoteja, vaikka toimivatkin Hangon alueen nimikkeen alla. Sotilaskotisisar Eija Paanasen kirjoitus kertoo hyvin rannikkosotilaskotitoiminnan laajuudesta sotien aikana. Hän kertoo: "Rannikkosotilaskotiyhdistyksellä oli kiinteiden sotilaskotien lisäksi Laatokan ja Syvärin rintamalinjoilla satoja myyntipisteitä ja kanttiineja, joihin puheenjohtaja Anna-Liisa Rewell (RSKY:n pj 1929–1962) teki yhdistyksen tarmokkaan taloudenhoitajan Fanny Ohtolan kanssa tarkastusmatkoja. Tehtaankatu (Helsinki)
”Tehtaankatu” oli kylmän sodan aikana aina 1990-luvulle asti Suomessa käytössä ollut poliittinen termi, jolla viitattiin Neuvostoliiton vaikutusvaltaan Suomen politiikassa. Käyminen ”Tehtaankadulla” tarkoitti käymistä Neuvostoliiton suurlähetystössä, joka sijaitsi Tehtaankatu 1:ssä, lähellä kadun Kaivopuiston puoleista päätä. Nykyisin samoissa tiloissa toimii Venäjän suurlähetystö. Mahtipontinen, graniittinen lähetystörakennus edustaa Stalinin ajan arkkitehtuuria, ja se rakennettiin sotakorvaustyönä 1952. Myöhemmin lähetystön tonttia on laajennettu liittämällä siihen myös suurin osa vieressä vuoteen 1960 saakka sijainneen Kätilöopiston tontista, jonne on rakennettu konsulaatti ja lähetystön asuinrakennuksia, joten lähetystö nykyisin vie melkein koko Tehtaankadun, Ullankadun, Vuorimiehenkadun ja Neitsytpolun rajaaman korttelin. Sodankäynti
Sodankäynnin ulottuvuudet muodostavat systemaattisen kokonaisuuden sodankäynnissä: Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana
Vuosikymmenen lopulla vuonna 1929 valtioneuvosto sai kuitenkin perustettua Taloudellisen puolustusneuvoston, joka pystyi suunnittelemaan mahdollisen sotatilan vaatimia toimenpiteitä hieman pidemmälle kuin tuloksettomaksi jääneet komiteat. Sotilasvirkamies
Sodan aikana esimerkiksi VR Yhtymä Oy:n henkilökunnasta ne, jotka vastaisivat sotilaallisten kuljetusten järjestämisestä, kuuluisivat sotilasorganisaatioon, mutta ne, joilla ei olisi sotilaskoulutusta tai tehtävään liittyvää sotilasarvoa, nimitettäisiin sotilasvirkamiehiksi. Sotalaitos
Sotalaitoksen perustyypit ovat ammatti-, kaaderi- ja miliisijärjestelmä sekä näiden osista koostuvat yhdistelmät. Sotatalous Suomessa välirauhan aikana
Välirauhan aikana taloteollisuus sai Suomessa varsinaisen alkunsa. Syynä tähän olivat puolustusvoimien tarpeet. Puolustusvoimat olivat menettäneet luovutetulle alueelle merkittävän määrän majoitustiloistaan ja lisäksi armeijan vahvuus jäi huomattavasti aiempaa suuremmaksi rauhan tulosta huolimatta (vahvuus oli vielä vuodenvaihteessa 1940/41 noin 110 000 miestä). Majoitustilojen tarve oli armeijassa suorastaan huutava. Ratkaisuksi tähän kehitettiin nopeasti pystytettäviä ja teollisesti valmistettavia parakkeja, joita pystytettiin merkittäviä määriä puolustusvoimien uusille majoitusalueille pääosin pitkin itärajaa. Näitä parakkityyppisiä rakennuksia pystytettiin kaikkiaan noin 2 500 kappaletta, joista n. 1300 oli miehistölle tarkoitettuja majoitusparakkeja ja noin 1200 upseereille ja aliupseereille tarkoitettuja asuinparakkeja. Sotilaallinen uhka
Esimerkiksi Suomen puolustusvoimien kehittäminen perustuu ensi sijassa lähialueilla olevan sotilaallisen kapasiteetin arviointiin ja vasta toissijaisesti poliittisten aikomusten arviointiin. Käytännön tasolla sotilaallista kapasiteettia arvioidaan suorituskykyjen kautta. Suorituskykytarkastelussa arvioidaan järjestelmien teknisiä suorituskykyjä, joukkojen koulutustasoa sekä joukkojen että järjestelmien määrää ja käyttövalmiutta. Sodankäynnissä tapahtuva kehitys näkyy nimenomaan sotilaallisen suorituskyvyn muutoksina. Saksan interventio Suomen sisällissodassa
Saksan taloudellisiin vaatimuksiin alistuminen oli hinta, jonka Suomen hallitus oli valmis maksamaan saamastaan avusta. Ehtona sotilaalliselle väliintulolle oli kolme keväällä 1918 solmittua valtiosopimusta, jotka käsittivät maiden välisen rauhansopimuksen, kauppa- ja merenkulkusopimuksen sekä sopimuksen sotilastukikohtien perustamisesta. Ne sitoivat Suomen tiiviisti Saksaan, joka sopimusten myötä kontrolloi tiukasti maan taloudellista ja valtiollista elämää. Kauppa- ja merenkulkusopimus oli Suomen kannalta erityisen katastrofaalinen, sillä se antoi ulkomaankaupan Saksan kontrolliin ja takasi saksalaisille yrityksille etuosto-oikeuden. Sotilastukikohtia koskeva sopimus salli Saksan perustaa tukikohtia kaikkialle Suomen alueelle, mukaan lukien oman tarkastusaseman Ruotsin rajalle Tornioon. Kuningashankkeen yhteydessä neuvoteltiin vielä sotilasliitosta, joka alisti Suomen armeijan Saksan armeijan alaisuuteen. Sopimukset tekivät Suomesta käytännössä Saksan protektoraatin ja veivät pohjan vasta saavutetulta itsenäisyydeltä. Suomen poliitikkoja tai sotilasjohtoa ei kuitenkaan tarvinnut aktiivisesti ohjailla, vaan nämä pyysivät vapaaehtoisesti saksalaisten ohjeita. Sotilas
Erillisen sotalaitoksen ja sotilaiden yhteiskuntaluokan synty liittyy sodan mittakaavan laajenemiseen. Vaikka paikallinen väestö puolusti omaa asuinseutuaan, sen vähäinen halukkuus lähteä sotimaan kauemmas lisäsi kapinoiden riskiä ja vaikeutti suunnittelua. Sama päti valloitettujen alueiden asukkaisiin. Suuren väestönosan sitominen sotaa oli myös taloudellisesti kannattamatonta. Presidentillinen kompleksi
Presidentillinen kompleksi on Turkin presidentin virka-asunto ja työpaikka. Se sijaitsee Beştepessä, Ankaran läheellä. Kompleksi vihittiin käyttöön 29. lokakuuta 2014. Sotarikos
Sotarikos on sodan tai siihen verrattavissa olevan konfliktin yhteydessä tapahtuva kansainvälisillä sopimuksilla rikokseksi määritelty teko, josta on Suomessa tarkemmin määritelty kansallisesti rikoslain 11. luvussa: ”Sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan”. Kansainvälisesti sotarikos-käsitteelle suuntaviivoja antaa muun muassa kaikkien EU-maiden ratifioima ns. "Rooman perussääntö", jonka suhteen tuomiovalta on Haagissa sijaitsevalla Kansainvälisellä rikostuomioistuimella. Myös Suomen allekirjoittamat Geneven sopimukset määrittelevät niiden mukaiset törkeät rikokset sotarikoksiksi. Kombinaatti
Kombinaatteja ovat esimerkiksi rauta-terästehdaskombinaatti, joka käsittää rautatehtaan (sintraamo, koksaamo, voimala, masuuni) ja terästehtaan (konvertteri, valssaamo, pakkaamo), sekä selluloosa-paperitehdaskombinaatti, johon kuuluu selluloosatehdas (kuorimo, hakkuri, keittola, kuivaamo, soodakattila, voimala) ja paperitehdas (hollanteri, kalanteri, paperikone, pakkaamo). Kombinaateissa voi olla myös useampia tehtaita. Esimerkiksi Ford Motor Companyn autokombinaatti Dearbornissa Michiganissa käsittää rautatehtaan, terästehtaan, konepajan ja autotehtaan. The Collapse of Complex Societies
Ongelmanratkaisun myötä yhteiskuntien kompleksisuus kasvaa asteittain. Lisääntyvä sosiaalinen kompleksisuus voidaan tunnistaa työnjaollisesta eriytymisestä ja erikoistumisesta, sitä säätelevien mekanismien kasvusta, symbolisen ja abstraktin viestinnän lisääntymisestä sekä sellaisen informaation tuottamiseen ja käsittelyyn erikoistuneen yhteiskuntaryhmän olemassaolosta, joka ei itse suoraan osallistu materiaaliseen tuotantoon. Informaation määrän kasvu onkin yksi kompleksisen yhteiskunnan olennaisimmista piirteistä. Maanviljelystä edeltäneet metsästäjä-keräilijä -kulttuurit edustivat hyvin alhaista kompleksisuutta, kun taas korkeakulttuurit, mukaan lukien oma teollinen yhteiskuntamme, ovat edustaneet pitkälle kehittynyttä kompleksisuutta. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynnissä käytetään esimerkiksi informaatiosodankäynnin ja epätavanomaisen sodankäynnin menetelmien yhdistelmiä strategisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Hybridisodankäynti on aina ollut osa sodankäyntiä. Hybridisodankäyntiä sisältäviä kriisejä ei pidä tulkita ainutlaatuisiksi. Hybridisodankäynnin käsite ei rajaa ulkopuolelleen mitään aikaisempaa sotilaallisten, poliittisten tai taloudellisten tavoitteiden saavuttamiseen käytettyä vaikutustapaa. Keinovalikoiman laajentuminen ei tee sotilaallista voimankäyttöä vanhentuneeksi uhkamalliksi. Diplomatstaden
On olemassa myös kaupunkialueiden virallinen jako ns. perusalueisiin. Tämän mukaan Diplomatstaden käsittää villa- ja suurlähetystökorttelin lisäksi myös Nobel-puiston, Berwaldhallenin ja Ruotsin radion ja Ruotsin television rakennukset Oxenstiernsgatanilla. Tämä artikkeli kuvaa klassisia villakortteleita ja uudempia suurlähetystökortteleita. Sotakone
Tekno-orgaaninen virus tuottaa erikoisia käänteitä sittemmin moniin seikkailuihin. Totaalinen sodankäynti
Omaksi sodankäynnin muodokseen sen käsittivät vasta 1800-luvun sotateoreetikot. Totaalinen sodankäynti sekoitetaan usein virheellisesti absoluuttisen sodankäynnin kanssa. Postmoderni sodankäynti
Sodankäynti postmodernissa yhteiskunnassa perustuu valtiolliset rajat ylittävään verkkoon, jonka perusrakenteena ovat energiana sähköntuotanto, suorittajina tietokoneet, varastoina tietokonemuistit sekä kuljetuskeinoina nopeat tietoliikenneyhteydet ja niiden avulla muodostettu tietokoneverkko. Talousvarikko
Kokoonpano on seuraava:
TALV:n vastulla olevan talousalan materiaalin hankinnasta vastaa Puolustusvoimien logistiikkalaitokseen kuuluva Järjestelmäkeskus.
Talousvarikon alaisina toimivat vaatetushuollosta vastaavat Puolustusvoimien vaatetuskorjaamon tuotantolaitokset Säkylässä ja Mikkelissä. Oulun vaatetuskorjaamo lakkautettiin vuoden 1999 lopussa ja myöhemmin myös Sodankylän vaatetuskorjaamo. Vaatetuskorjaamoilla pestään, huolletaan ja korjataan varusmiesten ja reserviläisten vaatetusmateriaali ja kengät. Myös tavanomaiset majoitusvälineet kuten lakanat sekä pyyhkeet kuuluvat vaatetusmateriaaliin. Puolustusvoimat on kokeillut vaatetushuollon ulkoistusta kumppanin kautta, mutta luopui siitä kokonaan vuoden 2014 lopussa. Neitsytniemi
Suomen itsenäistymisen jälkeen Neitsytniemen kasarmialueella toimivat Kenttätykistörykmentti 2 ja Viipurin ilmatorjuntarykmentti. Lisäksi Suomen armeijan käyttöön otettiin vanha sotilassairaala. Vuonna 1932 valmistui sairaalan lisärakennus, jonka myötä Viipurin sotilassairaalassa oli 530 sairaspaikkaa. Se oli Helsingissä toimineen Tilkan ohella toinen Suomen suurista sotilassairaaloista. Talvisodan sytyttyä sairaalan toiminta siirrettiin pois Viipurista. Suomalaisten rakentama sotilassairaala on kuitenkin edelleen sairaalakäytössä. Teollisuusyhteiskunta
Teollisuusyhteiskunnan suuret energialuokat mahdollistavat fyysisesti kookkaiden ja painavien kappaleiden rakentamisen ja kuljettamisen nopeasti. Mekaniikan toisen peruslain mukaan suuren massan liikuttaminen nopeasti vaatii paljon energiaa. Teollisuusyhteiskunnalle tyypillistä maisemaa ovat suurkaupungit ja niiden suuret rakennukset, vilkas ja nopea liikenne, suuret laivat ja satamat, rautatiet ja junat, tehtaat ja niiden savupiiput, suuret kaivokset, suuret voimalaitokset ja voimalinjat. Jälkiteollinen yhteiskunta
Termiä "jälkiteollinen yhteiskunta" käytti ensimmäisenä ranskalainen taloustieteilijä Alain Touraine julkaisuissaan vuonna 1969 ja kirjassaan "The Post-Industrial Society. Tomorrow's Social History: Classes, Conflicts and Culture in the Programmed Society" (1971). Tunnetuksi jälkiteollista yhteiskuntaa teki taloustieteilijä Daniel Bell kirjassaan "The Coming of Post-Industrial Society" (1973). Jälkiteollisen yhteiskunnan määritelmä perustuu Colin Clarkin talouden kolmen sektorin hypoteesin. Näistä käytetään nimitystä primaarisektori eli alkutuotanto, sekundaarisektori eli jalostus ja tertiaarisektori tarkoittaen palvelusektoria. Myöhemmin malliin on lisätty neljäs, tietopohjaisten aktiviteettien osuutta kuvaava sektori, jolla on perusteltu käsitettä tietoyhteiskunta. Sotaelokuva
Sotaelokuva on elokuva, joka kertoo sodasta ja sen tapahtumista. Se voi olla dokumentti tai fiktiivinen elokuva. Usein yhdysvaltalaisten sotaelokuvien tapahtumat sijoittuvat toiseen maailmansotaan tai Vietnamin sotaan. Esimerkkinä elokuvat "Pelastakaa sotamies Ryan", "Yksi silta liikaa", "Full Metal Jacket, Ilmestyskirja. Nyt, Veteen piirretty viiva" ja "Taistelutoverit"-sarja. Sotaelokuvat ovat yleensä toimintaelokuvia realistisempia. Teollisuuskeskus
Teollisuuskeskus (viitataan usein myös nimellä Eteläranta 10 ja Palacen talo) on Helsingissä sijaitseva rakennus, jossa toimii Elinkeinoelämän keskusliiton ja muiden tärkeimpien työnantajajärjestöjen pääkonttori. Vuoteen 2009 rakennuksessa toimi myös Hotelli Palace. Viljo Revellin ja Keijo Petäjän suunnittelema rakennus valmistui osoitteeseen Eteläranta 10 vuonna 1952, juuri ennen Helsingin olympialaisia. Ekonominen sota
Taloudellinen sodankäynti on ollut jo pitkään yksi sodankäynnin keinoista ja esimerkiksi toisen maailmansodan aikana vastapuolten taloudelliset resurssit olivat usein sotatoimien kohteina. Liittoutuneet pommittivat akselivaltioiden teollisuutta ja infrastruktuuria samalla kun natsi-Saksan sukellusveneet hyökkäsivät liittoutuneiden kauppa- ja huoltolaivaston kimppuun. Esimerkki yksinomaan taloudellisen sodankäynnin keinoin käydystä sodasta on Yhdysvaltain Kuuballe asettama kauppasaarto, joka on ollut voimassa vuodesta 1962 näihin päiviin asti, joskin presidentti Barack Obama pyrki purkamaan kauppasaartoa. Kombinaatti
Sosialistisissa maissa termillä "kombinaatti" tarkoitettiin usein tuotantolaitosten yhdistymää, konsernia. Termi oli erityisesti käytössä Neuvostoliitossa ja DDR:ssä. Sosialistimaissa kombinaattiin liittyivät tuotannon ohella usein myös tuotekehittely, tutkimus ja markkinointi. Kombinaatin johdossa oli suurin yritys. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Operatiivinen taso käsittelee sotavoiman käyttöä. Operatiivinen ulottuvuus on perinteisin sodankäynnin ulottuvuus. Se käsittää sotavoiman käyttöä eri tasoilla. Muun muassa Clausewitz näki sodan operatiivissosiaalisena ilmiönä. Operatiivisen tason hierarkkinen tasojärjestelmä muodostuu seuraavista tasoista: Pohjois-Kosovo
Sota heikensi alueen taloutta. Vuonna 2006 77% Mitrovican vöestöstä oli työttömiä. Suurin työllistäjä oli Trepčan kaivoskompleksi joka työllisti 4 000 ihmistä. Kaivos kuitenkin saastutti ympäristöä vakavasti ja se lakkautettiin elokuussa 2000. Alueella käytetään enemmän Serbian dinaaria kuin euroa. Nautintoaineiden kuten alkoholin salakuljettamisesta on tullut yleinen liiketoiminta Pohjois-Kosovossa. Konflikti
Konflikti (, otettu käyttöön 1400-luvun puolivälissä) tarkoittaa "yhdessä iskemistä" ja on politiikassa osapuolten väliin syntynyt ongelmatilanne, jossa kummatkin osapuolet pitävät toisen näkemyksiä väärinä ja omiaan oikeina. Yhteiskunnallinen konflikti voi johtaa sotilaallisiin toimiin. Tällöin kyseessä on aseellinen konflikti. Sotilaallinen konflikti kahden tai useamman maan välillä voi johtaa sotaan eli aseelliseen konfliktiin. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynti on ensisijaisesti sotataitoon liittyvä termi, jota on syytä käyttää tässä kontekstissa, tai ainakin huomioida sen varsinainen käyttötarkoitus. Puhuessamme hybridiautosta tiedämme että puhumme voimanlähteen yhdistämisestä. Hybridisodankäynnin kontekstissa kyse on abstraktimmasta lähtökohdasta ja siksi käsitteesseen voidaan liittää siihen kuulumatonta.
Suomalaisessa sotataitoterminologiassa sekoitamme muutenkin toisiinsa poliittis-ideologisen sodan ja sodan päämääriin pyrkivän ja tähtäävän sodankäynnin taidon ja siihen liittyvän sotataidollisen ajattelu- ja ajatustavan. Sotataito on voittamisen taitoa ja taidetta. Yhdysvaltain sotilassuklaa
Sotilassuklaa on kuulunut vuodesta 1937 lähtien Yhdysvaltojen armeijan kenttäolosuhteissa käytettäviin ruoka-annoksiin. Suklaan tarkoitus on kaksitahoinen: toisaalta sen tehtävänä on parantaa joukkojen taistelutahtoa, mutta toisaalta sen on tarkoitus toimia taskukokoisena hätäravintona. Sotilaskäyttöön tarkoitettu suklaa valmistetaan yleensä armeijan asettamien vaatimusten mukaisesti erikoistuotantona. The Hershey Company on suurin yksittäinen sotilassuklaan valmistaja. Vysokototšnyje kompleksy
Aseteollisuuskonsernin päätuotteisiin kuuluvat muun muassa: Kompleksi (kemia)
Kompleksiyhdisteillä (myös koordinaatiokompleksi) tarkoitetaan molekyylejä, jotka ovat muodostuneita keskusatomista tai -ionista ja sitä ympäröivistä ioneista, molekyyleistä tai atomeista. Taloudellinen informaatiosodankäynti
Taloudellinen informaatiosodankäynti () on informaatiosodankäynnin yksi seitsemästä osa-alueesta tutkija Martin Libickin käyttämässä ryhmittelyssä. Se on tietojen käyttöä vihamieliseen taloudelliseen vaikuttamiseen esimerkiksi informaatiosaarron (muun muassa kaupankäynnissä keskeisen ajantasaisen tiedon saannin ja tärkeiden yhteyksien rajoittaminen tai katkaisu), informaatioimperialismin (valta-aseman hallussapito keskeisillä tietointensiivisillä osaamis- ja teollisuusalueilla), teollisuusvakoilun tai vientirajoituksen muodossa. Riemannin pallo
eli kompleksilukuna Sotaveteraani
Suomen sotien lisäksi suomalaiset valmiusjoukot ovat osallistuneet rauhanturva- ja kriisienhallintaoperaatioihin. Suomalaisia sotilaita on eri operaatioissa kuollut yhteensä viitisenkymmentä. Maanpuolustuskorkeakoulu arvioi, että 1,2–3,6 % kriisinhallintaoperaatioihin osallistuneista suomalaisista (yli 400) on sairastunut traumaperäiseen stressihäiriöön. Jonkinasteisia mielenterveysongelmia esiintyy noin 15–35 prosentilla taistelukentällä olleista. Absoluuttinen sodankäynti
Totaalinen sota on sodankäyntiä, jossa kotirintama mobilisoidaan suureksi osaksi tai kokonaan sodankäynnin jatkamiseksi tai laajentamaksi. Tällöin valtion poliittinen järjestelmä, yhteiskunta, talous, tuotanto ja siviiliväestö palvelevat valtion sodankäynnin päämääriä. Tehdas
Teollisen tuotantoyksikön suunnittelu lähtee tuotantoprosessin kuvauksesta. Tämän jälkeen valitaan pääkoneet ja hahmotellaan tuotannon kannalta optimaalinen laitesijoittelu. Samalla kerätään kaikkien tehtaaseen tulevien toimintojen vaatimat tilavaraukset ja millaisia huolto- ja logistiikka-alueita tarvitaan. Kun kaikki vaatimukset ovat tiedossa, aloitetaan hahmottelemaan, millaiseen rakennukseen ne saadaan sijoitettua ja miten tämä rakennus pihoineen saadaan sijoitettua käytettävissä olevalle tontille. Tontti ja rakennustekniikka aiheuttavat yleensä joitakin vaikeuksia toteuttaa optimaalisin tehdasratkaisu. Teollisia rakennuksia suunniteltaessa minimoidaan rakennuksen kustannukset, koska investointikustannukset joudutaan maksamaan tehtaan tuotolla. Kallis rakennus nostaisi tuotteiden hintaa, mikä kilpailluilla markkinoilla aiheuttaa ongelmia myyntiin. Tämän vuoksi useimmat tehtaat ovat isoja varastotyyppisiä rakennuksia. Rakennusta tehtäessä mietitään yleensä myös, että siinä on laajennusmahdollisuuksia ja että se on käytettävissä muunkinlaiseen tuotantotoimintaan tai varastoksi. Tehdasrakennuksen voi omistaa jokin muu taho kuin tuotantotoimintaa harjoittava yritys itse. Sotilaskuljettaja
Sotilaskuljettaja on puolustusvoimissa palveleva varusmies, joka on saanut kuljettajakoulutuksen. Jokaisesta saapumiserästä koulutetaan kuljettajia B-( henkilöautoluokka) T-( traktorit ja työkoneet) C-( kuorma-auto )E-( yhdistelmäajoneuvo) ja D-( linja-auto) kortteja varten. (C-kuljettajat koulutetaan myös C1E-luokkaan.)C-, E- ja D- Kuljettajakoulutuksesta varusmiehet saavat myös kuljettajan ammattipätevyyden siviiliin. E-kuljettajilla ammattipätevyys astuu voimaan heti varusmiesten kotiuduttua ja C-kuljettajilla heti täytettyään 21 vuotta edellyttäen, että puolustusvoimilta saatavat todistukset toimitetaan viranomaisille ja katsastuskonttoriin. Tyynenmeren sota
Chile sai suuret raaka-ainevarat. Sodan aikana se luopui vuonna 1881 vaatimuksesta Patagoniaan varmistaakseen Argentiinan puolueettomuuden, mitä jotkut ovat pitäneet alueluovutuksena. Brittiläinen vaikutus nitraattiteollisuudessa kasvoi voimakkaasti sodan jälkeen, mikä johti sekaantumiseen maan politiikkaan ja vuoden 1891 vallankaappaukseen presidentti José Manuel Balmacedaa vastaan brittien tukemana. Rahavirta kesti vain muutaman vuosikymmenen ja väheni, kun synteettiset nitraatit kehitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana. Alue on kuitenkin vielä maailman suurin kuparintuotantoalue. Act of War: Direct Action
Kolmas osapuoli on Konsortio, joka on öljy-yhtiöiden rahoittama kuvitteellinen terroristijärjestö. Osapuolen yksikköihin kuuluu alussa heikosti varustettuja sotilaita ja neuvostovalmisteisia ajoneuvoja, kuten AK-47-rynnäkkökivääreillä aseistettuja sotilaita ja Tunguska M1 -ilmatorjuntavaunuja. Konsortion teknologiapuun kehityessä pelaaja saa myös erittäin tehokkaita ja kalliita yksiköitä, kuten näkymättömiä Akula-panssarivaunuja ja YF-23 Black Widow II -suihkuhävittäjiä. Osapuoli yhdistelee halpoja ja heikkoja yksiköitä sekä kalliita ja tehokkaita yksiköitä, minkä seurauksena Konsortio vaatii kaikkien yksiköidensä ominaisuuksien hyödyntämistä. Konsortion alun rakennukset eivät vaadi voimageneraattoreita, mutta myöhemmän vaiheen rakennukset ovat Yhdysvaltain asevoimien rakennusten tavoin riippuvaisia sähkövirrasta, minkä seurauksena voimageneraattorien tuhoutuminen estää pelaajaa valmistamasta tehokkaita ja kehittyneitä yksiköitä. Kaupallinen avaruustoiminta
Toisen maailmansodan jälkeen rakettien kehitys oli kaikkialla maailmassa asevoimien hallinnassa kunnes siviiliavaruustoiminta alkoi 1950-luvun lopussa. Sen jälkeen myös valtioiden siviilipuolen avaruusjärjestöt alkoivat rahoittaa rakettien kehitystä aseteollisuusyhtiöissä. Yksi poikkeus oli saksalainen kaupallisiin satelliitti laukaisuihin pyrkinyt OTRAG-yhtiö. Sen toiminta hiipui 1970-luvun alussa ja samaan aikaan Saksan ensimmäisen maailmansodan jälkeinen asekehitys siirtyi yleisemminkin Saksasta muihin maihin. Sotatalous Suomessa talvisodan aikana
Lääkintämateriaalia täydennettiin sodan aikana pääosin kotimaisin hankinnoin ja mm. suomalaisen lääketeollisuuden kapasiteettia nostettiin huomattavasti. Morfiinin ja kloroformin puute oli hankalimmin hoidettavissa, koska kotimaista tuotantoa ei ollut. Saksan kieltäydyttyä lääkintämateriaalinkin myynnistä Suomelle vedoten puolueettomuuteensa piti hankinnat kohdistaa muuanne. Mm. Sveitsistä saatiin suuri lähetys lääkeaineita sisältäen myös morfiinia, joten suurin pula mainitusta aineesta saatiin tyydytettyä. Merkittävän lisän lääkintäkapasiteettiin toivat ulkomaiset avustukset. Ruotsista saatiin kaksi, Norjasta ja Tanskasta molemmista yksi, yhteensä noin 500 sairaansijaa käsittävät lääkintäyksiköt. Suomen punaiselle ristille lahjoitettiin ulkomailta mm. yli 100 sairasajoneuvoa, lääkinnällisiä instrumentteja ja lääkkeitä, jotka SPR luovutti edelleen puolustusvoimain käyttöön. Sotapetos
Sotapetos tarkoittaa sotarikosta, jossa petollisin keinoin rikkoen kansainvälisiä sopimuksia tai sotalakeja pyritään saattamaan vihollinen tilaan, jossa se voidaan tuhota ilman vastarintaa. CIMIC
Japanin ja Saksan kokemusten perusteella Yhdysvalloissa kehitettiin teoriaa 1950-luvulla sotilashallituksesta, mikä jatkui 1970-luvulle saakka, minkä jälkeen siitä luovuttiin. NATO ei käytä nimitystä sotilashallinto ja sen ohjesäännöissä kielletään politiikka, "nation building" eli "kansankunnan (uudelleen) rakentaminen", mitä Yhdysvallat aloitti suorittamaan Irakin sodan jälkeen miehitysvaiheessa sekä sen jälkeen, kun miehittäjävalta oli virallisesti luovuttanut valtiovallan Irakin väliaikaiselle hallitukselle. Sotilaallinen uhka
Abstrakti sotilaallisen uhan käsite muuttuu konkreettiseksi jaettaessa se kahteen osatekijäänsä. Sotilaallisten uhkien arviointi perustuu poliittiseen aikomukseen ja tahtoon sekä sotilaalliseen kapasiteettiin. Sotilaallisen uhan suuruus on poliittinen aikomus kerrottuna sotilaallisella kapasiteetilla (threat = intent * capacity). Muutokset sotilaallisessa kapasiteetissa tapahtuvat hitaasti, kun sen sijaan poliittinen aikomus ja tahto voi muuttua yhdessä päivässä, kuten lähihistoria osoittaa. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Sosiaalinen tai psykologisyhteiskunnallinen taso käsittää ne ihmisten väliset ilmiöt, lähinnä tunteet, jotka syntyvät ihmisessä, tai ihmisten välillä taistelijaparissa, ryhmässä, komppaniassa, suuremmissa joukoissa päätyen aina valtioon, uskontoon, ideologiaan, ihmiskuntaan ja maailmankaikkeuteen asti. Sotilaallinen toiminta ei koskaan kohdistu vain aineellisiin voimiin; se kohdistuu aina yhtä aikaa moraalisiin voimiin, jotka antavat sodalle sen voiman ("life"), eikä näitä kahta voi erottaa. Toinen teollinen vallankumous
Vielä vuonna 1850 Ruhrin alue oli maatalousaluetta, mutta rautateiden rakentamisen jälkeen Ruhrin alueen hiilikaivokset, terästehtaat ja koneteollisuus alkoivat kasvaa voimakkaasti. Kivihiilestä tuli myös uuden kemianteollisuuden raaka-aine. Keulakuvana oli Krupp-yhtymän vetäjä Alfred Krupp. 1851 hän oli esitellyt Lontoon maailmannäyttelyssä kohua herättäneen suuren tykin. Kruppin uusista teräslaaduista valmistetuista tykeistä ja rautatiekalustosta tuli suuri menestys. Hiili-, teräs- ja koneet- kehityskeskittymän lisäksi Saksassa pankeista muodostui investointeja koordinoivia suuria liikepankkeja. Kun Englannissa pankit antoivat lyhytaikaista lainaa eivätkä sekaantuneet yritysten liiketoimintaan, niin Saksassa pankit myönsivät myös pitkäaikaista lainaa sekä saattoivat omistaa yritysten osakkeita. Pankkien ympärille muodostui yritysverkostoja. Suurten investointien väheneminen 1800-luvun lopussa johti yritysten kilpailun lisääntymiseen ja hintojen laskuun. Tämä johti yritysten yhteistyöhön kilpailun rajoittamiseksi. Saksan keisarikunta omaksui 1879 protektionistisemman kauppapolitiikan, jonka taustalla oli Yhdysvaltojen ja Venäjän kilpailu viljamarkkinoilla. Tämä muutti Preussin hallitsevan luokan, junkkerien, aikaisemman vapaakaupan tuen suojatullien kannattamiseksi. Saksalaiset yritykset pystyivät solmimaan virallisia kartelleja koskien tuotantokiintiöitä ja hintoja. Kartellien määrä alkoi kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1879 niitä solmittiin 16, vuonna 1900 niitä oli jo 300 ja ensimmäiseen maailmansotaan mennessä noin 600. Sotatoimiyhtymä
Ase- ja viestintäteknologian kehitys on johtanut siihen, että perusyhtymän (pienimmän itsenäisiin sotatoimiin kykenevän joukon) koko on jatkuvasti laskenut. Napoleonin aikana se oli armeija; ensimmäisessä maailmansodassa perusyhtymä oli armeijakunta. Toisessa maailmansodassa perusyhtymä oli divisioona, ja nykypäivänä se on prikaati. Yhdysvaltain maavoimissa perusyhtymä on taisteluosasto, johon kuuluu panssarijalkaväkipataljoona, telatykistöpatteristo, esikunta- ja huoltokomppania sekä satelliitti- ja internet-yhteyksiin kykenevä viestikomppania. Akvakompleksi
Akvakompleksi tai akvokompleksi on kompleksi-ioni, jossa keskusionina on tyypillisesti siirtymämetalli-ioni tai joskus alumiini, alkalimetalli tai maa-alkalimetalli ja ligandina vesi. Näiden kompleksi-ionien yleinen kaava on muotoa [M(HO)]z. Tyypillisesti koordinaatioluku akvakomplekseissa on 6 eli yhteen keskusioniin on sitoutunut kuusi akvaligandia (heksa-akvakomplekseja). Lantanoideilla ja aktinoideilla koordinaatioluku voi olla suurimmillaan 8 tai 9. Metallin hapetusluku akvakomplekseissa on tyypillisimmin +II tai +III. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Sodankäynnin toiminnalliset tasot ovat eri tasoja, joihin sodankäyntiin liittyviä asioita jaetaan sen mukaan, kuinka laajasti ne vaikuttavat. Esimerkiksi tapahtumalla, joka vaikuttaa koko valtion sodankäyntiin sanotaan olevan "suurstrateginen vaikutus", kun taas yhden jalkaväkijoukkueen taisteluun vaikuttava asia on "taisteluteknisen tason vaikutus". Täten saatetaan puhua esimerkiksi strategisista, operatiivisista tai taktisista toimista taistelukentällä. Sotakone
Sotakoneen voima on tekno-orgaaninen; hänen ruumiissaan elää virus, jota hän pystyy halutessaan tartuttamaan muihin elollisiin olentoihin. Näin tapahduttua hän voi jättää tartuttamansa eloon, jolloin siitä tulee hänen kaltaisensa, tai halutessaan imeä tämän elinvoiman. Silloin kyseisestä olennosta tai kasvista jää vain metalliverkkoinen luuranko, jonka sisällä on palaneita elektroniikan komponentteja jäännöksinä alkuperäisistä, viruksen tekno-orgaaniseen muotoon muuttamista sisäelimistä. Ruumiillisesti Sotakone on voimakas eli nostaa noin 10 tonnia. Kanttiini
Sotien aikana ja jälkeen Suomessa kanttiini on ollut yksi lottien ja myöhemmin sotilaskotisisarten ylläpitämistä palveluista, osa sotilaskotitoimintaa. Väinö Linna kuvaa romaanissa Tuntematon sotilas kanttiinin eli "sotapesän" sodanaikaisia valikoimia: "Siellä myytiin korvikkeella sekoitettua kahvia, kivikovia vesirinkilöitä, tupakkaa, partakoneen teriä, kirjekuoria ja kirjoituslehtiöitä." Kompleksikysymys
Kompleksikysymys on argumentointivirhe, jossa kysymys asetetaan niin, että se jo sellaisenaan sisältää vastausvaihtoehdot sulkien muut mahdolliset vastaukset pois. Sen yleinen muoto on:Tämä on klassinen esimerkki kompleksikysymyksestä. Se lähtee premissistä, että subjekti lyö vaimoaan, ja vastausvaihtoehdot ovat joko "kyllä" (eli subjekti on joskus lyönyt vaimoaan mutta lakannut) tai "ei" (eli subjekti yhä lyö vaimoaan). Se ei ota huomioon sitä premissiä, ettei subjekti ole koskaan lyönytkään vaimoaan. Sotilasslangi
Sotilasslangi on sotilaiden, varusmiesten ja muiden alan henkilökuntaan kuuluvien puhekieli, joka muiden "ammattikielten" tavoin sisältää siviilielämässä harvinaisia tai erimerkityksisiä termejä. Tämän sanaston lisäksi lähes jokaisella asepalvelukseen liittyvällä varusteella, asialla ja ilmiöllä on jonkinlainen lempinimi tai vastaava puhekielen termi. Sanastossa on jonkin verran eroavaisuuksia varuskuntien ja perusyksiköiden sekä eri ajankohtien välillä. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynnissä hyödynnetään vastustajan kulttuurisia tasoja ja itsestäänselvyyksiä. Kohteena eivät siis ole pelkästään rakenteet (sotataidollinen suoruus), vaan ajattelutapa (sotataidollinen epäsuoruus). Hybridisodankäynti
Asevoimien sotilaalliset doktriinit painottavat yleensä joko suoraa tai epäsuoraa sotataidollista lähtökohtaa. Sodankäynnin käytäntö on ehkä näiden yhdistämistä, mutta asevoimien kenttäohjesäännöt eivät nojaa molempiin lähtökohtiin. Näin on doktriinipolitiikkassa ollut ainakin länsimaissa asevoimissa ja erityisesti Yhdysvaltain asevoimien doktriineissa, joissa on painotettu lähes pelkästään tavanomaista tapaa käydä sotaa. Venäjän toimet Ukrainassa 2014 ovat herättäneet kysymyksen venäläisestä sotataidollisesta ajattelutavasta, joka näyttää perustuvat hybridilähtökohtaan. Sodankäynnin havaittiin olevan vaikeasti ennustettavaa ja Natossa jouduttiin lähinnä vain arvailemaan sotatoimien seuraavaa vaihetta ja eri osapuolten sodan päämääriä. Myös Suomen puolustusvoimain komentaja Jarmo Lindberg korosti että venäläinen sodankäyntitapa on muuttunut puheessaan valtakunnallisella maanpuolustuskurssilla 2014. Tällä hän tarkoitti venäläisen sotataidon omaavan piirteitä, jotka eivät tule enää massiivista suurhyökkäys-mallia tai staattista rintamalinjasodankäynnin lähtökohtaa. Sotilasapteekki
Sotilasapteekki on Suomen ainoa farmasiamateriaalin sotilaallinen laitos, ja se palvelee kaikkia puolustushaaroja. Yksikön kumppaneita ovat mm. sairaaloiden apteekit, lääketukkukaupan ala, koti- ja ulkomainen lääketeollisuus sekä Huoltovarmuuskeskus. Sotilashallinto
Helmi-maaliskuussa 2015 Ukrainan presidentti Petro Porošenko perusti Donetskin ja Luhanskin alueille väliaikaisia siviili-sotilashallintoyksikköjä, sillä Ukrainan turvallisuusneuvosto totesi alueellisen siviilihallinnon riittämättömäksi ja estyneeksi toteuttamaan tehtäviään Itä-Ukrainan sodan ollessa käynnissä alueilla. Siviili-sotilashallintoyksikköjen tehtäväksi tuli valvoa Ukrainan lakien noudattamista ja järjestystä, varmistaa alueen asukkaiden turvallisuus ja elämän normalisoituminen, osallistua mahdollisten tuhoiskujen ja terroristitoimien torjumiseen ja vastatoimiin, sekä estää aluetta uhkaavat humanitääriset katastrofit. Sotatoimiyhtymä
Alimman tasoinen (tilapäinen) yhtymä on Suomessa taisteluosasto, ja perusyhtymä puolestaan prikaati. Suurempia yhtymiä Suomessa ovat armeijakunta, sotilaslääni ja aikaisemmin myös maanpuolustusalue. Niiden kokoonpano vaihtelee tehtävän mukaisesti. Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004
Epäsymmetrisellä sodankäynnillä ymmärretään laajassa merkityksessä sekä sotilaallista että ei-sotilaallista toimintaa, jossa käytetään keinoja tai välineitä, joiden torjuntaan vastapuoli ei ole varautunut. Epäsymmetrinen sodankäynti korostuu tulevaisuudessa turvallisuusuhkana ja kaikkiin uhkamalleihin mahdollisesti liittyvänä keinona. Ekonominen sota
Ekonominen sota tai taloudellinen sota on taloudellisen sodankäynnin keinoin käyty sota. Pelkän taloudellisen sodankäynnin keinoin käydyt sodat ovat sotia lähinnä teoreettisessa tai epäsuorassa mielessä, sillä niistä puuttuvat monet väkivallan keinoin käydylle sodalle tyypilliset tunnusmerkit, mutta toisaalta niillä voi olla hyvin tuhoava ja mullistava vaikutus niiden kohteiksi joutuneisiin osapuoliin. Silovikit
Strategisesti tärkeisiin talouden aloihin kuuluu myös sotateollisuus, jonka silovikit ovat ottaneet myös haltuunsa. Keskeinen silovik Sergei Ivanov onkin sanonut, että sotateollisuudesta tulisikin kehittää Venäjän korkean teknologian teollisuuden moottori, kuten Neuvostoliitossa. Aseteollisuuden vientimonopolia hallitsevan Rosoboronexportin johtaja on Sergei Tšemetsov, joka sotilaana tutustui Putiniin Dresdenissä. Tšemetsovin edeltäjä Andrei Beljaninov toimii nykyään tullilaitoksen pääjohtajana. Lisäksi Viktor Ivanov toimii aseteollisuusyhtiö Almaz-Antein ja Venäjän suurimman lentoyhtiön Aeroflotin hallituksen puheenjohtajana. Valtiollisen telakkayhtiön johtaja on varapääministeri Sergei Naryškinin. Koltšuga
Laittomasti Ukrainan alueelle tunkeutuneisiin, venäläisen "humanitaarisen avustussaattueen" sotilaskuorma-autoihin uutisoitiin 23.8.2014 lastatun ja siten röyhkeästi varastetun Donetskin Topaz-tehtaan valmistamia tarkoitettuja sotilaallisia tutkalaitteistoja. Ukrainalaisen tehtaan Koltšuga-mittausjärjestelmää on aiemmin sovitettu yhteen esimerkiksi keskipitkän kantaman S-400 -ohjuksiin, joita venäläinen, kesällä 2014 länsimaiden ja Ukrainan boikottiin joutunut suuri ohjusvalmistaja Almaz-Antei kokoaa. Tällaista pitkän kantaman ohjusjärjestelmää Almaz-Antei on - myynninedistämismielessä ja uhkauksena ulkovalloille - esitellyt kotisivuillaan Ukrainassa taistelevien kapinallisen joukkojen tunnuksella koristettuna Lautapeli
Sotapeleissä johdetaan omia sotajoukkoja. Pelinäyttämönä on usein jokin todellinen sotanäyttämö, kuten ensimmäinen tai toinen maailmansota. Joissain sotapeleissä pelaajat näkevät vastapelaajien armeijat, mutta joissakin peleissä ne on piilotettu muilta pelaajilta. Peleihin saattaa liittyä neuvottelua toisten pelaajien kanssa, kuten "Diplomacyssa". Sotapelien kukoistuskausi oli 1970-luvulla.
Abstrakteissa peleissä ei ole teemaa, ja nappulat ovat abstrakteja muotoja. Perinteisiä abstrakteja lautapelejä ovat esimerkiksi shakki ja backgammon. Kombinatoriaaliset pelit, kuten shakki, ovat puhtaita strategiapelejä, sillä niissä sattumalla ei ole sijaa, vaan pelaajat tekevät vuorotellen siirtonsa nähden koko ajan kaiken informaation. Monet strategialautapeleistä ovat tuhansia vuosia vanhoja. Shakin ja gon ohella afrikkalaista gebetaa on sanottu maailman vanhimmaksi peliksi. Iranista on löydetty 5 000 vuotta vanha backgammon-pelilauta. Muita perinteisiä kahden hengen strategiapelejä ovat esimerkiksi tammi, mylly, kiinalainen xiangqi, japanilainen shōgi sekä mancala. Nykyaikaisia kahden pelaajan puhtaita strategialautapelejä ovat esimerkiksi Othello, Pentago ja Kris Burmin kehittämät Gipf-sarjan pelit. Maailman suosituin nykyaikainen kahden pelaajan peli on Twilight Struggle. Informaatiosodankäynti
Kolmas yleinen malli hahmottamaan vastapuolen ominaisuuksia on PMSII tai PMSII-PT. Lyhenteet tulevat sanoista Political, Military, Economic, Social, Infrastructure, Information, Physical Environment, and Time - eli Poliittinen, Sotilaallinen, Taloudellinen, Sosiaalinen, Infrastruktuuri, Informaatio, Fyysinen ympäristö, ja Aika. Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana
Sotateollisuuden käynnistäminen sodan ollessa jo käynnissä osoittautui vaikeaksi, koska valmistelut olivat jääneet rauhan aikana pahasti kesken. Sotatarvikkeiden tuotannon aloittaminen kesti osalta tuotantolaitoksia jopa vuoden ajan. Sotataito
Sotilasstrategia tutkii ja kehittää sodankuvaa, sotilasoperaatioita, liikekannallepanosuunnitelmia, reservien luomista, sotasuunnitelmia, strategisia menetelmiä, joukkojen yhteistoimintaa, johtamismenetelmiä ja sotatoimien johtamista. Taktiikan päätarkoituksena on viime aikojen taistelujen tutkiminen, taistelutapojen kehittäminen ja taistelun johtaminen sekä joukkojen yhteistoiminnan järjestely. Operaatiotaitoon sisältyy perinteisen määritelmän mukaan operaatioiden suunnittelu sekä niiden toteuttaminen Operaatiotaidossa (art of operations) liitetään yhteen taistelujen johtamisen taito sekä strategisen tason ymmärrys parhaamman ja kustannustehokkaimman sodankäynnin toteutustavan löytämiseksi. Operaatiotaidon avulla yhdistetään eri puolustushaarojen vaikuttavuus, koska operaatioiden kokonaisuus muodostuu useista osista, ollen tosin enemmän kuin osiensa summa (art of operations). Yhteiskunnallinen romahdus
Romahduksen taloudelliset selitykset perustuvat yleensä näkemyksille kompleksisuuden pienenevistä hyödyistä, kasvavista haitoista sekä kasvavista kustannuksista. Esimerkiksi Owen Lattimore anaysoi Kiinan dynastioiden syklejä maataloustuotannon näkökulmasta. Hän katsoi, että pyrkiessään nostamaan maatalouden kokonaistuotantoa keisarit laajensivat tuotantoa yhä huonommille viljelysalueille, joilla kustannukset kasvoivat suhteessa tuotantoon. Tuotannossa saavutettiin huippu, minkä jälkeen kasvavat tuotantovaatimukset aiheuttivat lisääntyvää kurjuutta. Tämä ajoi yhteiskunnan tuhoisiin kapinoihin. Bernard Lewis puolestaan tarkasteli osmanien valtakunnan häviötä armeijaan suunnattujen investointien näkökulmasta. Hänen mukaansa valtakunnan kasvun pysähtyminen ja eurooppalaisten laajentuminen Amerikkaan jättivät imperiumin taloudellisesti takaperoiseksi. Armeija kyettiin jonkin aikaa pitämään feodaalijärjestelmän avulla toimintakykyisenä, mutta sodankäynnin muuttuminen kalliimmaksi ja kompleksisemmaksi 1600-luvulla jätti ottomaanit altavastaajiksi. Totaalinen sodankäynti
Totaalinen sodankäynti (myös totaalinen sota) on sodan muoto, jossa valtio mobilisoi kaikki olemassa olevat resurssinsa palvelemaan valtion sodankäyntiä tuhotakseen vihollisvaltion mahdollisuuden jatkaa sotaa. Jo ennen 1900-lukua ihmiskunnan käymistä sodista saattoi tunnistaa totaalisen sodankäynnin piirteitä. Esimerkiksi historioitsija David Bell on esittänyt, että Napoleonin sodista muodostuva kokonaisuus oli ensimmäinen totaalinen sota. Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana
Talvisodan jälkeen kesään 1940 mennessä tapahtuneen kenttäarmeijan kotiuttamisen päätyttyä puolustusvoimien varastoissa oli laadultaan kirjavaa sotamateriaalia, joka oli pääosin kuitenkin osoittautunut käyttökelpoiseksi sotatilanteessa. Sotamateriaalia ei kuitenkaan ollut riittävästi uusissa suunnitelmissa olleen, noin puolen miljoonan miehen, kenttäarmeijan tarpeisiin. Asehankintoja jatkettiin niin kotimaasta kuin ulkomailta. Vysokototšnyje kompleksy
NPK Vysokototšnyje kompleksy oli eräs niistä Venäjän valtionyrityksistä, joihin muun muassa Yhdysvallat ja Euroopan unioni kohdistivat pakotetoimenpiteitä Venäjän federaation vuosina 2014–15 Ukrainaan kohdistaneiden sotilaallisten toimien (Etelä-Ukrainaan kuuluvan Krimin sotilasmiehitys, osallistuminen Donbassin sotaan) johdosta. Taloudellinen sodankäynti
Taloudellinen sodankäynti voi olla taktinen tai strateginen keino vahingon aiheuttamiseksi vastustajan sodankäynnille tai taloudelle. Apuna voivat olla muut sodankäynnin keinot, kuten esimerkiksi kemiallinen ja biologinen sodankäynti. Yksinkertaisimmillaan on kyse suorasta toiminnasta, kuten esimerkiksi lähiseudun viljapeltojen polttamisesta tai vesivarantojen myrkyttämisestä, jotta alueella oleskelevan vastustajan huolto vaikeutuisi. Suurimittainen vastustajan viljapeltojen tuhoaminen pommikoneista pudotettavalla kasvimyrkyllä on jo strategista sodankäyntiä, jolla pyritään yleisesti heikentämään vastustavan osapuolen sodankäynnin lisäksi myös siviilielämää. Axis &amp; Allies
Kaikkien taistelujen tultua ratkaistuiksi, pelaaja tekee muut siirtonsa, eli siirtää taisteluihin osallistumattomia yksiköitään ja etsii laskeutumispaikat taisteluihin selviytyneille ilmayksiköilleen. Tämän jälkeen pelaaja asettaa vuoron alussa hankkimansa yksiköt alueille, joissa maalla on tehdaskompleksi. Vuoron lopuksi pelaaja kerää rahavarat hallussaan olevien alueiden arvon mukaan. Peliä jatketaan kunnes jompikumpi liittouma täyttää kierroksen päättyessä edellä mainitut ehdot voiton saavuttamiselle. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynti on valtiollista tai ei-valtiollista toimintaa, jossa käytetään useita sodankäynnin muotoja, kuten tavanomaista asevoimaa, epätavanomaista taktiikkaa ja rikollista toimintaa. Sotataidollisesti kyse on epäsuoran (indirect) ja suoran (direct) sotataidollisen lähtökohdan sulauttamisesta toisiinsa. Englanninkielisessä keskustelussa näitä lähtökohtia kutsutaan eräänlaisina lähestymistapoina sodankäyntiin: ""approach to warfare"”. Niillä viitataan sotataidollisiin perusteisiin, paradigmoihin, jotka ovat keskenään perustavanlaatuisesti erilaisia. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Oleellista on lisäksi, että oma sodankäynnin toiminnallinen ulottuvuuskokonaisuus muodostaa synergistisen kokonaisuuden. Oleellisinta on siis ensin sodankäynnin kokonaisidea. Esimerkiksi Saksan toisen maailmansodan aikainen salamasotadoktriini oli kokonaisidea, joka sisälsi synergiaa ainakin teknologisen, organisatorisen, psykologisen ja operatiivisen tason välillä. Kompleksikonjugaatti
Kompleksiluvun Leichttraktor
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksalta kiellettiin sotilasajoneuvojen valmistus Versaillesin rauhansopimuksen nojalla. Saksa kuitenkin kehitti nimen "Traktori" alla sotilasajoneuvoja ja tykistöä. Leichttraktorissa oli moottori rungon etuosassa ja tykkitorni takana. Rheinmetall ja Krupp valmistivat omat prototyyppinsä, ja vuonna 1928 Rheinmetall oli valmis tuottamaan 289 panssarivaunua, mutta tilaus peruttiin. Kruppin mallissa oli kierrejouset ja Rheinmetallin mallissa lehtijouset. Strategiapeli
Suosituin tietokonestrategiapelien aihepiiri on joku historian aikana käyty laaja sota: Erityisen monet niistä liittyvät toiseen maailmansotaan – esimerkiksi "Company of Heroes" – ja sitä uudempiin konflikteihin. Myös yksittäisiin taisteluihin tai sotaretkiin, kuten vaikkapa Gettysburgin taisteluun tai Aleksanteri Suuren sotaretkiin, pohjautuvia pelejä on paljon. Sotastrategiapeleissä kuten "Total War" -pelisarjassa joukkojen sijoittelulla ja oikea-aikaisella käytöllä on huomattava merkitys. Totaalinen sodankäynti
Moni toiseen maailmansotaan osallistuneista valtioista siirtyi totaaliseen sodankäyntiin sodan laajetessa ja sen keston pitkittyessä. Sosiologi Trutz von Trothan mukaan totaalinen sota liittää kaikki sitä käyvän valtion kansalaiset mukaan sodankäyntiin, vastaavasti sen kohteeksi joutuvat kaikki ”vihollisen” yhteisön edustajat. Tässä totalisoivassa suuntauksessa, joka vallitsee sotaa käyvän yhteisön sisä- ja ulkopuolella, piilee totaalisen sodan sisältämä joukkotuhon elementti. 
"On olemassa myös toinen, selvempi ero vuoteen 1914. Sotivat kansakunnat ovat mukana kokonaisuuksina, eivät pelkästään sotilaat, vaan koko kansa, miehet, naiset ja lapset. Rintamat ovat kaikkialla. Juoksuhautoja kaivetaan kaupunkeihin ja niiden kaduille. Jokainen kylä on linnoitettu. Jokainen tie on suljettu. Etulinja kulkee tehtaiden halki. Työläiset ovat aseistautuneet erilaisilla aseilla, mutta samalla rohkeudella. Nämä ovat ne suuret ja merkitsevät erot siitä, minkä moni meistä koki taistelussa neljännesvuosisata sitten."Ote Winston Churchillin puheesta "The Few", jonka hän piti Britannian parlamentissa 20. elokuuta 1940. Sotilasyksikkö
Sotilasyksikkö on organisaatio asevoimissa. Se sisältää tietyn määrän sotilaita, aluksia, ajoneuvoja tai lentokoneita. Vysokototšnyje kompleksy
NPO Vysokototšnyje kompleksy (), lyh. NPO VK on myös englanninkielisellä nimellä High Precision Systems tunnettu aseteollisuuskonserni. Se on Venäjän valtionkorporaatio Rostehin holdingyhtiönä toimiva tytäryhtiö. NPO VK:n pääkonttori sijaitsee Moskovassa. Presidentillinen kompleksi
Rakennusta pommitettiin Turkin vallankaappausyrityksen aikana heinäkuussa 2016. Länsi-Suomen huoltorykmentti
Talousvarikko vastasi koko puolustusvoimien kenttämajoitus- ja muonitusmateriaalista, vesihuollon järjestelmistä sekä vaatetuksesta. Viimeksi mainittuja tehtäviä hoitavat Säkylän ja Mikkelin tuotantolaitokset (entiset vaatetuskorjaamot) kyseisissä varuskunnissa. Sodankylän tuotantolaitos on lakkautettu ja sen korjaus- ja pesulatoiminta on ulkoistettu Comforta Oy:lle. Sotaelokuva
Toisen maailmansodan aikana sotaelokuvat olivat yhdysvaltalaisen elokuvateollisuuden yleisin lajityyppi ja osa psykologista sodankäyntiä. Elokuvateollisuuden ja valtion yhteistyötä koordinoi Office of War Information. Sen johtajan mukaan ”helpoin tapa ujuttaa propagandaideoita melkein kaikkien ihmisten mieliin on antaa niiden kulkea viihde-elokuvan kaltaisen median läpi. Silloin ihmiset eivät tajua, että heille syötetään propagandaa.” Kombinaatti
Yleisessä kielenkäytössä "kombinaatilla" tarkoitetaan tehdasta, jossa valmistetaan raaka-aineista ensin välituotetta tai puolivalmistetta ja puolivalmisteesta edelleen lopputuotetta. Sotataito
Sotataito on voittamisen taitoa ja taidetta (art of war). Käsitteellä kuvataan laaja-alaisesti tietyn osapuolen tai tiettyjen osapuolten sodankäynnissään käyttämien periaatteiden ja menetelmien käyttämisen taitoa sodalle asetetun päämäärän saavuttamiseksi. Perinteisessä mielessä sotataidollisessa tarkasteluissa pohditaan asevoimien käyttöä mutta nykysodankäynti on laajentanut sotataidollisen toimijuuden kineettisistä välineistä myös ei-kineettisiin suorituskykyihin. Sotataitoon liittyvissä analyyseissä käytetään laajasti hyväksi sodankäynnin eri osa-alueita; (sotilas)strategia eli sodan poliittis-strategista kontekstia, sodankäynnin operaatioiden suunnittelua ja toteuttamista operaatiotaito ja itse taisteluiden toteuttamista taktiikka. Sotataidollisissa keskusteluissa on aina mukana myös johtamistaito (strategia) eli taito käyttää kaikkia elämänaloja (toimialoja) sodan päämäärään pääsemiseksi. Sodan johtamistaidon osa-alueita ovat henkinen, taloudellinen ja sotilaallinen sodankäynti sekä poliittinen toiminta ja väestönsuojelu. Obuhovin terästehdas
Toisen maailmansodan alussa tehtaan tankkituotanto evakuoitiin Omskiin ja tykkituotanto oli seisahduksissa Leningradin piirityksen ajan. Tehdas siirtyi myöhemmin asetuotannosta siviilituotantoon. Vuonna 1992 muodostettiin Unitaarinen yritys Obuhovin valtiontehdas, joka liitettiin osaksi Almaz-Antei -konsernia ja muutettiin 2003 osakeyhtiöksi. Sotilashallinto
Sotilashallinto tarkoittaa sotilasviranomaisten hoitamaa hallintoa. Se tarkoittaa sitä osaa julkisesta hallinnosta, joka ei ole siviilihallintoa tai kirkollishallintoa. Tavallisesti sotilashallinnolla kuvataan niiden armeijaan ja asevelvollisuuteen liittyvien asioiden ylläpitämistä, jotka eivät liity suoraan taistelutoimintaan. Näihin kuuluvat esimerkiksi henkilöstöhallinto, budjetointi, rahoitus, hankinta, koulutus ja kehitystyö. Käyttäessään hallinnollista aluejakoa sotilashallinto voi jakaa valtionsa alueet sotilasalueisiin, kuten sotilaspiireihin tai sotilaslääneihin, kuten esimerkiksi Suomen puolustusvoimat teki vuoteen 2014 saakka. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynnin käsite kuvaa sodankäynnin muutosta. Sodankäynnissä käytetään jatkuvasti uusia keinoja. Epätavanomaisista sodankäynnin keinoista tulee tavanomaisia ja epätavanomaisiksi keinoiksi kehitetään jatkuvasti jotakin aivan uutta. Hybridisodankäynti käsitteenä laajentaa käsitystä siitä, mikä voidaan luokitellaan sodankäynniksi. Hybridisodankäynnissä ei ole teoreettisessa mielessä mitään radikaalisti uutta. Kiinnostavampaa on tosin pohtia miksi sentyyppiseen varautuminen ja siihen liittyvien sotataidollisten ajatusten omaksuminen on ollut länsimaisille osapuolille perinteisesti niinkin työlästä. Sotatalous Suomessa talvisodan aikana
Suomalaisen teollisuuden mobilisointi suoritettiin käytännössä vasta sodan jo sytyttyä 30. marraskuuta 1939. Sotaa ennen sotatarvikkeiden valmistukseen varatuista noin 500 tuotantolaitoksesta vain 126 oli ehtinyt saanut koetilauksia tai jo valmistaa sotamateriaalia puolustusvoimien tarpeisiin. Suomen poliittinen järjestelmä
Poliittisen ja taloudellisen järjestelmän välinen suhde on keskeinen kysymys kaikissa yhteiskunnissa. Eräänlaisina ääripäinä voidaan ajatella, että kapitalistisessa järjestelmässä useimmat tärkeimmät taloudelliset toiminnot hoidetaan yksityisten omistamien ja kontrolloimien yritysten välityksellä ja sosialistisessa järjestelmässä vastaavasti valtion omistamien ja kontrolloimien yhtiöiden kautta. Suomalaisessa yhteiskunnassa ja talouselämässä historiallisesti olennaisia rakenteellisia tekijöitä ovat olleet etenkin maatalouden pitkään jatkunut suhteellisen suuri merkitys ja pientilavaltaisuus sekä teollistumisen keskittyminen vientipainotteiselle metsäsektorille ja puunjalostusteollisuuteen. Varsinkin sotakorvauksien maksaminen kohotti maahan raskasta metalliteollisuutta kuten laivanrakennusta.