Mitä pikkuviha tarkoittaa?
Pikkuviha
Pikkuviha (1742–1743) oli Ruotsin hyökkäyksen, hattujen sodan aiheuttama Venäjän miehitys Suomessa. Se päättyi Turun rauhaan, jossa uudeksi rajalinjaksi tuli Kymijoki. Pikkuvihan miehitys oli rauhallisempaa eikä aiheuttanut yhtä suurta tuhoa kuin pidempiaikainen isoviha parikymmentä vuotta aikaisemmin. Ankarimmin väestöä rasitti velvollisuus majoittaa, ruokkia ja kuljettaa venäläisiä sotilaita. Kapinahankkeiden pelossa Venäjän ote suomalaisista kiristyi pikkuvihan viimeisinä kuukausina. Niskuroivia talonpoikia saatettiin tuomita raipparangaistuksiin.
Parvovirukset
Parvovirukset ovat parvoviridae-heimoon kuuluva virussuku. Parvovirukset ovat lineaarisia, segmentoitumattomia DNA-viruksia, genomaltaan keskimäärin 5 kbp. Parvovirukset ovat maailman pienimpiä luonnosta löytyviä viruksia (latinalainen nimi parvus tarkoittaa pientä). Pikavippi
Vaikkakin suurin osa myönnetyistä pienlainoista on ollut ongelmattomia, niistä on kuitenkin nähty aiheutuvan velallisille velkaongelmia enenevässä määrin. Erityisen ongelmallisiksi ne on nähty säännöllisiä tuloja vailla oleville nuorille. Pienlainoja on pidetty ylivelkaantuneiden tapana hoitaa talouttaan, minkä on nähty johtavan velkakierteen pitenemiseen ja syvenemiseen. Yhteiskunta on puuttunut ongelmiin kiristämällä alan sääntelyä toistuvasti. Showpaini
Painijat jaetaan usein ns hyviksiin ja pahiksiin eli "faceihin" ja "heeleihin". Facet pyrkivät olemaan oikeudenmukaisia, hyvätahtoisia ja inspiroivia. Heelit sen sijaan ovat halveksuttavia, haukkuvat yleisöä ja tekevät pahuuksia kuten käyvät joukolla muiden kimppuun tai hyökkäävät vihaamiensa painijoiden kimppuun otteluiden ulkopuolella. Facejen ja heelien välille tulee usein riidallisia juonikuviota eli "feudeja". Face saattaa joskus esimerkiksi suuren turhautumisen vuoksi kääntyä heeliksi ja tästä käytetään termiä "heel-turn". Jotkut painijat ovat myös facen ja heelin keskellä ja heistä käytetään termiä "tweener." Rikos
Monessa oikeuskulttuurissa rikoksista erotetaan rikkomukset, eli lievät rikokset (esimerkiksi liikennerikkeet), jotka käsitellään eri tavalla kuin varsinaiset rikokset. Suomessa kaikki rangaistavaksi säädetyt teot ja laiminlyönnit ovat kuitenkin rikoksia, joita koskevat yhteiset säännökset esimerkiksi rikoslain yleisessä osassa. Suomessa on kuitenkin rikosten rinnalla eräistä teoista ja laiminlyönneistä säädetty seuraamukseksi maksu, joka ei ole lain tarkoittama rangaistus. Tällaisia ovat esimerkiksi pysäköintivirhemaksu, ylikuormamaksu ja joukkoliikenteen tarkastusmaksu. Ääni ja vimma (musiikkikilpailu)
Äänen ja vimman rinnalle on tullut Junior Ääni ja vimma, jota on järjestetty vuodesta 2000. Junnuvimma on bändikilpailu alle 15-vuotiaille. Sen voittaja saa palkinnoksi esiintymisen varsinaisen Äänen ja vimman finaaliin kulttuuriareena Gloriaan. Junior Ääni ja vimma järjestetään joka kevät Pasilan nuorisotalolla Helsingissä. Ihmisviha
Misantropia on yleisesti väärin käsitetty, ymmärretty ja yksilöllistetty vihaksi ihmisiä kohtaan. Tämän takia termiin liittyy yleisesti paljon negatiivisia tunteita. Ääri-misantrooppi voi todellakin usein vihata ihmislajia, mutta se ei välttämättä tarkoita, että kyseinen ihminen olisi psykopaatti tai muuten epäterve ajatuksiltaan. Misantroopit voivat pitää normaaleja ihmissuhteita ihmisiin, mutta niitä on yleensä vain muutama ja pitkän välimatkan päässä. Tyypillisesti misantroopit ovat valikoivia keiden kanssa he ovat tekemisissä. Tämä tuo mukanaan myös vastenmielisyyden tunteen hallitsevaksi, koska heidän perspektiivinsä näyttää syrjäyttävän halveksunnan yhteiseksi häiriöksi ja heikkoudeksi muissa, ja joissain tapauksissa myös heissä itsessään. Misantropian vastakohta on filantropia, ihmisrakkaus. Turun historia
Sodan päättymisen jälkeen kaupungissa koettiin rauhan aika, kunnes hattujen sodan aikana kaupunki miehitettiin jälleen vuosina 1742–1743 pikkuvihan myötä. Pikkuviha oli edelliseen miehitykseen verrattuna paljon verettömämpi ja rauhansopimus, Turun rauha, solmittiin Turussa 7. elokuuta 1743. 1700-luvun jälkipuolisko oli edeltäjäänsä rauhallisempi. Turkulaiset sotilaat kuitenkin osallistuivat muun muassa seitsenvuotiseen sotaan vuosina 1756–1762 ja Kustaan sotaan vuosina 1788–1790. Kustaa H. J. Vilkuna
Vilkuna on julkaissut tutkimusta erityisesti kulttuuri-, mentaliteetti-, sosiaali- ja taloushistoriasta. Hän on käsitellyt muun muassa isonvihan aikaa teoksissaan "Viha" (2005) ja "Paholaisen sota" (2006). Vuonna 2009 ilmestyneessä teoksessa "Neljä ruumista" Vilkuna käsitteli suomalaista oikeus- ja rikoshistoriaa. Kristilliset hyveet
Kristinuskon mukaan on kahdentyylisiä paheita. Toiset ovat peräisin ihmisten ruumiillisesta rakenteesta, kuten kieroutuneen aistit (himo) ja toiset epäjumalien palvonnasta. Ensin mainitut ovat vähemmän merkittäviä kuin jälkimmäiset, vaikkakin syntisiä. Hengellisiä paheita ovat muun muassa jumalanpilkka (uskon väärinkäyttö), epätoivo (toivon väärinkäyttö), uskosta luopuminen, hurskauden käyttämättömyys ja välinpitämättömyys. Pelko ja viha
A-puoli Ilkivalta
Ilkivalta siinä merkityksessä, jossa sanaa käytetään Suomen rikoslaissa, on tahallista häiriön aiheuttamista esimerkiksi meluamalla muualla kuin yleisellä paikalla tai yleisöltä suljetussa virastossa, toimistossa, liikkeessä tai tehtaassa tai muussa vastaavassa paikassa. Ilkivaltaa on myös häiriön aiheuttaminen tarpeettomilla puhelinsoitoilla virastoon, toimistoon, liikkeeseen taikka muuhun vastaavaan paikkaan, samoin kuin väärän hälytyksen aiheuttaminen käyttämällä julkisen kulkuneuvon hätäjarrua tai hälytintä muutoin kuin hätätilanteessa. Suomessa ilkivallasta seuraa sakkorangaistus. Yleisellä paikalla tapahtuvasta ilkivallasta eli häiriön aiheuttamisesta esimerkiksi meluamalla julkisella paikalla rangaistaan järjestyslain perusteella järjestysrikkomuksena. Pikkuveli
Pikkuveli voi tarkoittaa ainakin seuraavia: Vittu
Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksessa työskentelevä suomen kielen tutkija Riitta Eronen pitää vittu-sanaa halventavana voimasanana. Hänen mukaansa sitä käytetään nuorten kielessä ikään kuin pilkkuna ja sana on menettänyt voimansa, mutta siitä huolimatta sitä käytetään edelleen. Eronen arvelee etteivät nuoret tiedä mitä sanaa hokiessaan tekevät. Theravada
Theravāda ymmärtää olemassaolon ja kärsimyksen juuren olevan janoaminen (tanha), joka tuo muassaan saasteita kuten vihan, pahan tahdon, vieroksunnan, ahneuden, kateuden, petollisuuden, pelon, aistillisen toiveen, pakkomielteen, intohimon, ärsytyksen, häiriintymisen, koston, murehdinnan ja ruumiillisen kiintymyksen. Nämä saasteet ovat vahingollisia niin itselle kuin muillekin. Pikkuvita
Pikkuvita ("Potamogeton berchtoldii") on hentovartinen uposkasvi vitojen suvussa. Se kasvaa 10–70 senttimetriä pitkäksi. Lehdet ovat 2–5 cm pitkät ja 0,8–2 millimetriä leveät. Kalvomaiset kielekekorvakkeet ovat avoimet, 0,5–1,5 cm pitkät. Tähkän pituus on 4–8 mm ja perän 0,5–3 cm. Hedelmä on kooltaan 1,8–2,7 mm. Pikkuhavukirva
Kesä-heinäkuussa äkämistä kuoriutuvat siivelliset kirvat ("gallicolae") lentävät sekundääri-isäntinä toimiviin lehtikuusiin, missä ne munivat neitseellisesti. Näistä munista syntyvät kirvat ("neosistenstes") talvehtivat lehtikuusen tuoreimpien vuosikasvujen silmujen ympärillä ja puolestaan munivat neitseellisesti keväällä. Syntyvät lehtikuusella elävät kirvat ("sistentes") eivät muodosta äkämiä vaan elävät vahasta muodostuneen villan suojissa ja aiheuttavat neulasten kasvuhäiriöitä ja kuivumisen. Näiden neitseellisesti munitut jälkeläiset ovat muista poikkeavia: joko emojensa tapaan siivettömiä ("progrediens") tai siivellisiä ("sexuparae"). Siivelliset yksilöt lentävät takaisin kuusiin ja munivat siellä neitseellisesti. Näistä munista kuitenkin kuoriutuu koiraita sekä suvullisesti lisääntyviä naaraita, jotka parittelevat ja naaraat munivat. Hedelmöittyneistä munista syntyy lopulta uusia kantaemoja. Lehtikuuselle jäävät "progrediens"-sukupolven kirvat jatkavat suvutonta lisääntymistä ja erittävät erittäin runsaasti vahaa ja mesikastetta. Maakunta-arkisto
Yhtenäiset asiakirjasarjat alkavat eräiden virastojen arkistoissa jo 1600-luvulla. Isoviha ja pikkuviha 1700-luvun alkupuolella voidaan kuitenkin todeta yleisesti niiksi rajoiksi, joiden taakse Suomessa toimineiden viranomaisten omissa arkistoissa säilytetyt asiakirjat eivät juuri ulotu. Vihapuhe
Vihapuhe on kielenkäyttöä, jota leimaa viha. Vihapuhe on varsinkin vähemmistöihin kohdistuvaa vihaa tai suvaitsemattomuutta ilmaisevaa tai niihin yllyttävää puhetta. Small talk
Small talk tai smalltalk on sosiaalisia suhteita muodostavaa, ylläpitävää ja edistävää lyhytsanaista keskustelua, jonka tarkoituksena on muun muassa "jään murtaminen" rentouttavan yhdessäolon merkeissä. Sen toteutustapana on yhdessä oleminen sanomatta mitään tärkeää ja haitallista. Small talk edeltää kuitenkin usein siirtymistä varsinaiseen asiaan. Viila
Viilan materiaalia leikkaavat hampaat muodostavat viilan pintaan karkean kuvion jota kutsutaan "hakkaukseksi". Viilan hampaat leikkaavat materiaalia viilaa työnnettäessä. Hakkaus voi olla tiheä tai harva ja viilassa voi olla vain yhdensuuntainen hakkaus tai viila voi olla "ristiinhakattu". Erittäin karkeita viiloja kutsutaan raspeiksi, hyvin pienikokoisia viiloja neulaviiloiksi. Suomen kuningaskuntahanke (1742)
Elisabetin manifesti oli Venäjän juuri valtaan nousseen keisarinnan 18. maaliskuuta 1742 antama julistus, jota venäläiset levittivät sodan aikana suomenkielisinä käännöksinä suomalaisille. Se sisälsi lupauksen, että Venäjä antaisi Suomelle itsenäisyyden, jos suomalaiset luopuisivat taistelusta. Tutkijat ovat kiistelleet, oliko lupauksessa mitään perää. Lupaukseen ei Venäjän tarvinnut enää palata, kun sen sodankäynti sujui menestyksekkäästi. Se johti Suomen miehittämiseen, jota kutsutaan pikkuvihaksi. Elisabetin manifestilla ja sen jälkeisillä maapäivillä arvellaan olleen merkitystä suomalaisten asennoitumiseen myöhemmissä tapahtumissa, kuten Anjalan liitto ja Porvoon valtiopäivät. Miley Stewart
Mileyllä on joitain sanontoja, kuten ""Ya think?!"" kun joku sanoo ilmiselvän asian ja ""Sweet niblets!"", usein pettymyksestä tai paniikista. Hahmon persoonallisuuksiin kuuluu myös kostonhimoisuus ja hänen on tavattava ihmisiä, jotka rakastavat Hannah Montanaa mutta vihaavat Mileytä ja toisin päin. Niin on käynyt esimerkiksi erään tytön nimeltä Mikayla tapauksessa, joka pitää Mileysta, mutta vihaa Hannah Montanaa. Pikkujoulu
Suomenruotsalaisen vakiintuneen tradition mukaan ”lilla jul” (kirjoitetaan joskus myös ”lillajul”) vietetään ennen ensimmäistä adventtia olevana lauantaina. Sama pätee myös Ahvenanmaalla. Vihan ja ahdistuksen aika
Vihan ja ahdistuksen saavat Raamatun mukaan aikaan monet eri tekijät. Vihalla tarkoitetaan ensinnä ihmisten vihaa Jumalaa ja toisiaan kohtaan, toiseksi Jumalan vihan lankeamista ihmisten päälle, ja kolmanneksi Paholaisen vihaa sekä ihmisiä että Jumalaa kohtaan, kun hänet on syösty taivaasta maan päälle. Jumalan viha liittyy siihen, että Antikristus ottaa hänen paikkansa ihmisten palvonnan kohteena. Pikkujoulu
Pikkujoulu, josta käytetään yleensä monikollista muotoa "pikkujoulut", on ennen varsinaisia joulunpyhiä järjestettävä vapaamuotoinen, usein jouluteemainen juhla, joita järjestävät tyypillisesti erilaiset yhteisöt, yritykset, yhdistykset ja organisaatiot. Pikkujoulun vietto poikkeaa varsinaisesta joulunvietosta usein vapaamuotoisuudellaan ja varsinaista joulua vähäisemmällä hartaudellaan. Suomalaiseen pikkujouluun yhdistetään usein muun muassa runsas alkoholinkäyttö. Perinteisesti pikkujouluissa on tarjottu ensimmäisen kerran jouluruokia, erityisesti riisipuuroa ja glögiä. Zira
Zira on swahilin kieltä ja tarkoittaa vihaa. Link
issa Zelda kutsuu ystävänsä Linkin Picorifestivaaleille, joiden juhlanumerona on suuret miekkaturnajaiset. Turnajaisten voittaja osoittautuu Vaatiksi, joka palkintoa vastaanottaessaan päästää vangitut hirviöt vapaaksi ja muuttaa Zeldan kiveksi. Pystyäkseen vastaamaan Vaatin toimiin kuningas päättää lähettää Linkin etsimään picoreita, jotka ovat Minish-metsässä eläviä, peukaloisen kokoisia olentoja. Tavattuaan picorit Link saa tehtäväkseen koota Neljän miekan maagiset elementit. Neljän miekalla Link pystyy palauttamaan Zeldan ennalleen ja voittamaan Vaatin. Vasta
Sana "vihta" on tyypillinen esimerkki Suomen kirjakieleen kotiutuneesta läntisestä murresanasta. Noin Porvoo – Oulu-linjan länsipuolella puhutaan vihdasta. Sanaa "vasta" käyttävät Itä-Suomen alkuperäisasukkaat, kuten myös heidän lähimmät itäiset kielisukulaisensa, karjalan, lyydin ja vepsän puhujat. "Vasta"-sanaa on arveltu lainaksi ruotsin sanasta "kvast", mutta parempi selitysvaihtoehto on lainaaminen muinaisvenäjästä, jossa sanasta "hvost" johdettu verbi "hvostat´" on tarkoittanut vihdalla kylpemistä. Hollolan kihlakuntien ja Porvoon läänin tuomiokunta
Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä keväällä 1714 ja käräjätoiminta aloitettiin uudelleen helmikuussa 1722. Pikkuvihan (1742–1743) aikana järjestettiin sekä syys- että talvikäräjät molempina vuosina. The Witcher
"The Last Wish" on "The Witcherin" aikaisemmista tapahtumista kertova novellikokoelma. Pelin alkuvideo kertoo kohtauksesta, jossa Geralt taistelee ”striga”-hirviötä vastaan ja lopulta poistaa tämän yltä kirouksen. Striga onkin todellisuudessa sisäsiittoisesta suhteesta syntynyt prinsessa, jota Geralt ei edes yrittänyt surmata. Kirjassa on useita tarinoita, jotka vuorottelevat. Small World
Jokaisen vuoron lopussa pelaajat saavat valloittamiensa alueiden verran voittopisteitä. Lisäksi voittopisteitä saa erilaisista erikoisvoimista ja -tapahtumista. Viimeisen vuoron loppuessa eniten voittopisteitä hankkinut pelaaja voittaa. Pikkuentente
Pikkuentente oli Tšekkoslovakian, Romanian ja Jugoslavian välinen poliittis-sotilaallinen liitto maailmansotien välisenä aikana. Se perustui sarjaan vuosina 1920 ja 1921 solmittuja sopimuksia. Pikkuententen tarkoituksena oli suojella kyseisten maiden alueellista koskemattomuutta sekä poliittista riippumattomuutta. Se oli suunnattu varsinkin Unkaria vastaan, joka oli Trianonin rauhassa menettänyt suuria alueita kaikille kolmelle mainitulle valtiolle ja oli halukas saamaan ne takaisin. Tarkoituksena oli myös estää Habsburgien hallitsijasuvun valtaanpaluu. Pikkuententen luojina olivat Tšekkoslovakian ulkoministeri Eduard Beneš sekä Romanian ulkoministeri Take Ionescu. Ihmisviha
Selkeää yksinomaista näkemystä ei misantropiasta ole. On käsitteitä, jotka suoranaisesti muodostavat misantropian, mutta ei ole selkeää tietoa siitä, mikä kuuluu misantroopikon pääajatuksiin, ja mikä ei. Viimeiset kiusaukset
Paavo on lähdössä matkoilleen: "Missä kontti? Olet taas piilottanut sen." "Niin olenkin. Pysy kotona. Mikä lieska sinulla on jaloissa, kun aina pitää olla menossa?" Kaksi erilaista elämäntapaa iskeytyy vastakkain. Toinen on taiteilija, jonkinlainen boheemi, ja toinen vastaa jokapäiväisestä käytännön elämästä. Syntyy vakava riita, jonka Riitan huuto lopettaa: "Minä tapan sinut. Säästän sinut häpeästä. Sitten on minun syyni, jos kuolemme nälkään." Kirveenterä kolahtaa ovenpieleen. Paavo löytää kontin, ottaa talosta ainoan leivän ja lähtee taipaleelle, mutta hänen edessään on jälleen suljettu ovi. Sanoinko sinua tuulen koiraksi? Minä olen tuulen koira: haukuin tuuleen. Ja tuuli vihelsi minua lähtemään milloin juosten, milloin veneellä, milloin hevosella järven jäätä myöten pakkasella aisakello soiden. Ja taas edessä on puomi. Kirveellä sen saisi särjetyksi, mutta se taisi särkeä minut. "Riitta, missä olet?" Ihmisviha
Ihmisviha eli misantropia on yleisesti inhoa, epäuskoa tai vihaa ihmislajia kohtaan. Termiä voidaan myös käyttää niistä, jotka itse pakenevat, tai eristäytyvät ihmisistä, edellä mainituista syistä. Sana tulee kreikan sanoista μίσος (misos, "viha") ja άνθρωπος (anthrōpos, "ihminen"). Misandria
Miesviha eli misandria tarkoittaa miessukupuoleen kohdistuvaa vihaa tai syrjintää. Termin nimi tulee kreikan kielen sanoista misos (viha) ja andros (mies). Misandriaa ei tule sekoittaa misantropiaan, joka tarkoittaa ihmisiin kohdistuvaa vihaa. Viha (sairaus)
Tulen vihat tarkoittivat palovammoja. Nämä oli aiheuttanut tulessa asuva tulen väki. Tulen väkeä saatettiin käyttää muiden vihojen parantamiseen siten, että ne peloteltiin pois. Tämä saattoi tapahtua esimerkiksi saunassa. On voinut perustua hyvinkin arkikokemukseen, että vedessä syntyneeseen sairauteen on lämmin sauna voinut olla hyvä hoito. Häpeärangaistus
Esimodernissa Euroopassa häpeärangaistuksiin johtivat etupäässä pienehköt rikokset, kuten solvaukset ja häiritsevä juopumus, mutta myös esimerkiksi aviorikos ja varkaus. Häpeärangaistuksien toteuttamistavat vaihtelivat alueellisesti. Yleensä niihin liittyi aina jonkinlainen julkinen näytteillepano: tuomittu seisoi keskellä toria, ruoskittiin julkisesti tai joutui kulkemaan kahleissa kaupungin läpi pilkkakulkueessa. Raaseporin läänin ja Hattulan kihlakunnan tuomiokunta
Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä talvella 1713 ja käräjien pito aloitettiin uudelleen helmikuussa 1722. Pikkuvihan (1742–1743) aikana järjestettiin käräjät sekä vuonna 1742 että vuonna 1743. Pikkuvarpunen
Pikkuvarpusen tapaa varmimmin puutaloalueilta ja taajama-alueiden laitamilta, joissa on tarjolla pensasaitoja. Varsinkin orapihlaja-aidat ovat pikkuvarpusten suosiossa. Loppukesällä ja syksyllä pikkuvarpusia esiintyy myös pellon laitamilla ja rikkaruohostoissa, joissa saattaa kerääntyä useita kymmeniäkin yksilöitä kerralla. Misääri
Misääri (< 'kurjuus') on jonkin korttipelin muoto, jossa tavallisesta poiketen pyritään välttämään pisteiden tai tikkien saantia. Joissakin peleissä (esimerkiksi lupaus) misääri tarkoittaa pelikierrosta, jossa pienempi kortti voittaa suuremman. Pitkä viha
Pitkä viha on Ruotsin ja Venäjän vuosina 1570–1595 käymä sota, joka päättyi Täyssinän rauhaan. Sodasta on käytetty myös nimityksiä pitkäviha, 25-vuotinen sota ja pohjoismainen viisikolmattavuotinen sota sekä ainakin osittaisesti rappasodat. Vittu
Vaikka vittu-sanaa viljelläänkin Tammen mukaan paljon, suomalaisessa kiroilussa on hänen mukaansa tyypillistä erilaisten sukupuolisanojen vähäisyys. Tammen mukaan vittu on nuorten puheessa muodostunut partikkeliksi ja korvaa nykyään niinku-sanan. Seksuaalisesti offensiivista merkitystä hän ei sanassa enää näe. Tammi on todennut vittu-sanan ylivertaisuudesta kirosanana:
Ulla-Maija Kulosen mukaan vittu ja kyrpä ovat nuoremman polven käyttämiä sanoja ja vanhempi polvi käyttää perkelettä. Kulosen mukaan suomen kielen taivutusmuodot mahdollistavat sen, että kirosanoja voi käyttää monipuolisesti ja "”Vitut mä sulle mitään kerro”" on hyvä esimerkki tästä. Myös Kulonen on kiinnittänyt huomiota siihen, että vittu toimii välimerkkinä, kuten isot alkukirjaimet, pilkut ja pisteet rytmittäen puhetta. Kulonen pitää vittu-sanaa loppuun kulutettuna, mutta kuitenkin alentavana, rumana ja inhottavana. Kulosen mukaan sana sisältää hurjasti teiniangstia, jolle voi jopa nauraa, mutta hän ei silti haluaisi alapäätään kutsuttavan sillä nimellä. Isoviha
Perinteisen historiankirjoituksen mukaan isoviha on usein nähty täydellisenä katastrofiaikana, mutta toisen maailmansodan jälkeisen tulkinnan mukaan tuo kuva on ollut liioiteltu. Nuorempaan, 2000-luvun tutkijapolveen kuuluva Kustaa H. J. Vilkuna on perehtynyt isonvihan aikaan tuomiokirjojen, kirjeiden, erilaisten luetteloiden ja valitusasiakirjojen perusteella. Hänen mukaansa monet aikaisemmassa näkökulmassa liioitelluiksi väitetyt kuvaukset pitävätkin paikkansa ja muun muassa raiskauksia oli vähätelty. Vantaan historia
Isonvihan aikaan vuonna 1713 venäläiset joukot valtasivat Helsingin pitäjän. Osa asukkaista pakeni emämaahan Ruotsiin tai läheisiin metsiin, osa taisteli miehittäjiä vastaan. Miehityksen pitkittyessä olot alkoivat pikkuhiljaa vakiintua ja syksyllä 1721 solmittiin Uudenkaupungin rauha. Tämän jälkeen koettiin vielä toinen lyhyempi miehitys, pikkuviha, vuosina 1742–1743. Pienviljely
Suomeen pienviljelyn aate tuotiin 1900-luvun alussa. Tuolloin Suomen maaseutua hallitsivat suuret tilat ja kartanot, jotka työllistivät maaseudun kansaa. Tuloerot suurenivat 1800-luvulla voimakkaan väestönkasvun myötä ja vuosikymmenien viha puhkesi lukuisina veritöinä vuoden 1918 sisällissodassa. Vuonna 1921 torppareille ja mäkitupalaisille kuitenkin päätettiin eduskunnassa antaa oikeus lunastaa tilansa edullisella hinnalla ja yli 50 000 torppaa ja 70 000 mäkitupaa muuttuivat pientiloiksi. Pienviljelmien määrä kasvoi aina 1960-luvulle saakka, jolloin saavutettiin maksimi (240 000 yksikköä). Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Ville Hytösen kirjoittaa esipuheessaan, että vierasviha on nousussa koko Euroopan alueella. Internetiin kirjoittavat monet ”nuoret vihaiset miehet” jotka kokevat pelkoa ja epävarmuutta. ”Voimakkaimmin ja väkivaltaisimmin” heistä kirjoittaa Hytösen mukaan Jussi Halla-aho. Hytösen mukaan Halla-aho käyttää taitavasti hyväkseen herravihaa ja vieraudenpelkoa. Hän käyttää äärimmäisen hyökkääviä ilmaisuja ja populistista retoriikkaa ja esittää yhteiskunnallisia ongelmat henkilöityinä. Blogissa ja Homma-palstalla käytetään uuskieltä, joka antaa verkkokirjoittajalle marttyyrin suojaviitan. Vihapuhe
Nykyisen vihapuhe-sanan alkuperä on englannin hate speech -käsitteessä, tosin sanaa on käytetty Suomen kielessä jo 1800-luvulla, esimerkiksi Aleksis Kiven "Nummisuutareissa". Pikkutikka
Pikkutikka ("Dendrocopos minor") on pieni tikka. Kokonaisturvallisuus
Ristiriidat valtioiden sisällä leviävät laajemmalle, jos niillä on valtioiden tai kulttuurien välinen kytkentä esimerkiksi vähemmistön kautta. Venäjä katsoo itsellään olevan oikeuden puuttua naapureidensa asioihin, jos sen mielestä naapurivaltion venäläisen vähemmistön asema sitä sen mielestä edellyttää. Yhä useammassa maassa on yhä useamman maan vähemmistöjä. Näillä diasporavähemmistöillä on muun muassa Samuel Huntingtonin mukaan merkittävä osa monessa nykyaikaisessa kriisissä. Suomessa vähemmistöjä on esimerkiksi Vietnamista, Somaliasta ja monesta Balkanin maasta. Pienoisrautatie
Pienoisrautatiet toimivat yleensä jänniteohjatusti matalajännitteisellä tasa- tai vaihtovirralla. Jos käyttöjännite syötetään veturiin raiteen molemmista kiskoista, puhutaan kaksikiskovirroituksesta erotuksena myös käytössä olevaan kolmikiskovirroitukseen. Jälkimmäisessä on kiskojen välissä, keskellä, lähes huomaamaton nastarivi, jota pitkin veturin ns. laahain liukuu. Kaksikiskojärjestelmässä on yleensä käytössä tasavirta ja veturin suunta vaihtuu syöttöjännitteen napaisuutta vaihtamalla. Kolmikiskojärjestelmässä on yleensä käytössä vaihtovirta ja suunnanvaihto hoidetaan ylijännitepulssilla, johon veturissa oleva mekaaninen tai elektroninen suunnanvaihtorele reagoi. Junaa ohjataan ajolaitteella, jolla voidaan radan veturin moottorille syötettävää jännitettä säätää, ja junan vauhti riippuu ajojännitteestä. Tällainen sähköjärjestelmä on analoginen. Pikkuviherkaija
Pikkuviherkaijan elinympäristöä ovat etelänpyökkiä ("Nothofagus") kasvavat metsät. Puustossa on oltava koloja pesimistä varten. Ravintonaan linnut käyttävät siemeniä, hedelmiä, lehtiä, kukkia, nuppuja sekä selkärangattomia. Viha (sairaus)
Maan vihat eli maahisen tai maannenän saattoi saada, jos kaatui maahan ja täten loukkasi maan väkeä. Maan vihat saattoivat ilmetä ihosairauksina, turvotuksena tai silmäkipuina. Maan vihoja hoidettiin usein oletetun tartuntapaikan maalla, jolloin vihojen uskottiin joutuvan takaisin maanväelle. Pikkuhaukka
Pikkuhaukka ("Gampsonyx swainsonii") on haukkojen heimoon kuuluva päiväpetolintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Argentiina, Bolivia, Brazil, Kolumbia, Ecuador, Ranskan Guyana, Guayana, Nicaragua, Panama, Paraguay, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago ja Venezuela. Metsien hävitys Pohjois-Kolumbiassa, kuten myös Amazonian alueella, on luonut sille suotuisia oloja leviämiselle. Viivamerkit
Viivamerkkejä käytetään kielessä ja kirjoituksessa moneen tarkoitukseen. Viivatyyppejä ovat:
Typografiassa viivoja on neljää kokoa: ”-” eli yhdysmerkki, ”–” eli n-ajatusviiva, ”—” eli m-ajatusviiva sekä ”−” eli miinusmerkki. Ajatusviivoista käytetään yleiskielessä nimiä ”lyhyt ajatusviiva” ja ”pitkä ajatusviiva”. Nimet n-ajatusviiva ja m-ajatusviiva johtuvat siitä, että viivat ovat joskus vastanneet vastaavan ison kirjaimen leveyttä. Miinusmerkki on hiukan paksumpi kuin muut viivamerkit. Kirvat
Muurahaiset voivat elää symbioosissa kirvojen kanssa. Perinteisen vertauksen mukaan kirvat ovat ikään kuin muurahaisten lehmiä, joita muurahaiset "lypsävät" koskettelemalla niitä tuntosarvillaan. Ärsytyksen seurauksena kirva erittää pisaran sokeripitoista ulostetta, mesikastetta, jota muurahaiset käyttävät ravinnokseen. Vastineeksi muurahaiset suojelevat kirvoja niiden vihollisilta ja antavat niiden lisääntyä rauhassa. Myös tarhamehiläiset keräävät mesikastetta hunajanvalmistusta varten. Kirvojen pahoihin vihollisiin kuuluu mm. seitsenpistepirkko (leppäkerttu, "Coccinella septempunctata"), mutta tehokkaasti lisääntyvät kirvat ovat mieluisaa ja tärkeää ravintoa myös monille muille hyönteisille. Pitkä viha
Sodan syynä olivat muun muassa Karjalaa koskevat rajariidat ja Baltian etupiirikiistat. Vuonna 1323 solmittu Pähkinäsaaren rajalinja ei enää vastannut todellisia asutus- ja valtasuhteita. Yhtenä taustatekijänä saattoi olla myös Moskovan Venäjän Iivana Julman ja Ruotsin Juhana III:n Katariina Jagellonicasta käymä kiista. Juurikaskirva
Juurikaskirva eli papukirva ("Aphis fabae") on kirvoihin lukeutuvat pieni hyönteinen, jolla on merkitystä viljelykasvien tuholaisena. Laji on eräs moniruokaisimmista ja maailmalle laajimmin levinneistä kirvalajeista. Se on myös taksonomisesti hankala ja muodostuu useasta alalajista. Vihan veljet
Vihan veljet oli Suomessa 1920-luvulla toiminut salaseura, jonka aate oli venäläisvastaisuus, ”ikuinen ryssäviha”. Sen loi Elmo E. Kaila, ja siihen kuului muun muassa pappi ja Suur-Suomen haaveilija Elias Simojoki. Sitä on sanottu niin Akateemisen Karjala-Seuran sisärenkaaksi kuin sen kanssa limittäin toimivaksi järjestöksikin. Salaseuraan kuuluvilla oli jäsenyyden tunnuksena pyöreä hopeinen rintanappi ”Pirua ja ryssää vastaan”, jossa on ristikkäin sapeli ja tikari. Seura oli lyhytikäinen, mutta vaikutus säilyi. Pieni kirja suurista hyveistä
Hyvyys ja pahuus eivät ole ehdottomia käsitteitä. Paha muodostuu pahoista teoista, jotka johtuvat halusta valita paha. Itsekkyys on ihmisen väärä käsitys hänen omasta minästään, sen merkityksestä ja tuon minän tekojen perustelusta. Itsekkyys ja tietämättömyys liittyvät toisiinsa, ja pahuus on täten eräänlaista tietämättömyyttä. Pahuutta tulee vastustaa, mutta vastustuksessa ei saa olla mukana itsekkäitä tunteita, kuten vihaa ja katkeruutta. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Pikkuvihan aikana vuonna 1742 Venäjän keisarinna Elisabet julkaisi manifestin, jossa lupasi suomalaisille itsenäisyyden, jos luopuisivat taistelusta. Pikkuvihan rauhanneuvotteluissa vuonna 1743 venäläisten keskuudessa ehdotettiin keisarinna Elisabetille, että Suomesta pitäisi tehdä itsenäinen valtio, jotta eripuraisuudet Ruotsin ja Venäjän välillä saataisiin loppumaan. Nämä suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet. Pikkujoulu
Kotien pikkujoulu juontunee tavasta, jonka mukaan Tuomaan päivänä, 21. joulukuuta, saa alkaa maistella itse pantua olutta. Ruotsissa Tuomaan päivän iltaa kutsuttiin pikkujouluksi. Ajan saatossa perinne muuttui Lucia-juhlaksi, joka edelleen muistuttaa suomalaista pikkujoulua. Väki (mytologia)
Väen taikavoima saattoi sairastuttaa ihmisen, jos ihminen tavalla tai toisella loukkasi olentoja tai niiden elinympäristöä. Väen aiheuttamaa sairautta voitiin kutsua väeksi, ikään kuin väki itsessään olisi sairaus, tai vihaksi, sillä sen oletettiin johtuvan väen vihasta. Väkeä voitiin myös käyttää hyödyllisiin taikoihin, muun muassa parantamiseen samaisen väen aiheuttamasta vihasta. Usein vihat pyrittiin palauttamaan siihen ympäristöön ja niille haltijoille, joista ne olivat peräisin. Toinen tapa parantaa viha oli käyttää vierasta väkeä pelästyttämään se pois. Viehe
Viehe on urheilukalastuksessa kalojen pyydystämiseen käytettävä esine, jota liikutellaan siiman päässä, useimmiten vavan avustuksella. Pienimmillään viehe voi olla alle 0,5 cm:n mittainen (mormyska), suurimmillaan tavallisesti maksimissaan noin 40 cm (vaappu). Suomalaisessa kalastuksessa pilkkivieheet ovat keskimäärin pienempiä kuin avovesikalastuksen vieheet. Viehe jäljittelee tavoiteltavan petokalan luonnollista ravintokohdetta tai pyrkii muulla tavoin herättämään kalan saalistusvietin tai reviiritoiminnan. Ohjelmistosodankäynti
Troijan hevonen on "viaton" ohjelma tai ohjelman pätkä, joka tekee toiminteen, jota käyttäjän ei tiedä. Tavallisesti se tekee jonkin yksinkertaisen hyödyllisen toiminteen, mutta samalla käynnistää viruksen tai madon. Se voi myös tehdä tiedonhakua, tietojen tuhoamista tai vastaavaa, jättämättä mitään jälkiä.
Salasanan haistelija on verkossa toimiva ohjelma, jopa mikropiiri, joka seuraa uuden yhteyden muodostumista, tallentaa uuden yhteyden ensimmäiset paketit ja lähettää ne ohjelman asentaneelle. Yleensä ensimmäiset yhteyspaketit sisältävät yhteyden avaavan salasanan. Toinen tapa on asettaa kyseinen ohjelma murtauduttuun tietokoneeseen niin, että se tallentaa ensimmäiset näppäimistöpainallukset ja lähettää ne Internet- yhteyden mukana ohjelman asentaneelle. Periaate toimii myös lähiverkossa niin, että ohjelma tallentaa jonkun tietokoneen kaiken liikenteen ja lähettää sen ohjelman asentaneelle. Valtiollisella tasolla salasanan haistelija voi olla myös näppäimistöön asennettu mikropiiri, joka lähettää näppäimistöpainallukset radioteitse lähellä tai kauempanakin olevalle vastaanottajalle. Vanha viha
Vanha viha tarkoittaa Ruotsin ja Moskovan ruhtinaskunnan välistä sotaa, joka käytiin 1495–1497. Sota liittyi Ruotsin ja Venäjän rajaerimielisyyksiin sekä Ruotsin ja Tanskan kiistaan Kalmarin unionin säilymisestä. Sodan aikana Suomea, varsinkin Hämettä ja Savoa, hävitettiin pahasti. Sota ei johtanut rajamuutoksiin. Nimitystä "vanha viha" on toisinaan käytetty myös vuosien 1570–1595 Ruotsin ja Venäjän välisestä 25-vuotisesta sodasta, mutta sen yleisempi nimitys on pitkä viha. Talvisota
Suomalaisille talvisota oli lähinnä puolustuksellinen sota, mutta alue- ja henkilömenetykset nostattivat hyökkäysmielialaa. Suomessa jo aiemmin vallalla olleet epäluulot Neuvostoliittoa kohtaan kärjistyivät ryssävihaksi, jossa kaikki NL:n toimet tulkittiin negatiivisesti. Pikkuherttu
Pikkuherttu ("Cisticola nana") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Vihko
Vihko on pieni paperinen muistiinpanoja merkitsemiseen tarkoitettu kirja. Vihkoa käytetään myös piirtämiseen. Vihot eroavat toisistaan muun muassa käytetyn materiaalin, koon, viiva- ja ruutupainantojen tai sivumäärän mukaan. Vihkojen yleisimmät sivumäärät ovat joko 40 tai 80 sivua. Euroopassa vihkojen koot ovat yleensä A-sarjaa, esimerkiksi A5 tai A6. Venäläisvastaisuus
Antero Eerolan mukaan suomalaisen kollektiivisen kulttuurillisen muistin osana on edelleen kuva Venäjästä ”jonkinlaisena Suomen ikiaikaisena uhkaajana, orjuuttajana ja itsenäisyyden anastajana” ja tällä kuvalla on edelleen omat lietsojansa. Tässä maailmankuvassa suomalais-venäläisen kanssakäymisen keskeisinä osina ovat isoviha, pikkuviha, Suomen sota, sortovuodet, talvisota, jatkosota ja suomettuminen. Myös suomalaisessa turvallisuuspolitiikassa keskustelussa on edustettuna koulukunta, jonka mukaan Venäjän keskeinen tarkoitus on Suomen uhkaaminen. Jumalanpilkka
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Luvun otsikko on "rikoksista yleistä järjestystä vastaan". Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Julkisuutta saaneisiin tapauksiin kuuluu muun muassa Jussi Halla-ahon oikeudenkäynti uskonrauhan rikkomisesta. Kunniaväkivalta
Kunniaväkivalta on väkivaltaa, jonka vaikutin on kunniasääntöjen rikkominen. Kunniaa loukanneen teon jälkeen on tahrattu kunnia puhdistettava ja palautettava. Kunniaväkivalta tapahtuu perheen tai suvun piirissä ja lähisuku saattaa tukea ja mahdollisesti myös avustaa kunniaväkivallan tekijää. Kunniaväkivallan äärimmäisenä muotona ovat kunniamurhat. Väkivalta kohdistuu useimmiten naisiin, joiden parisuhteiden katsotaan olevan uhka yhteisön kunnialle. Suuri kurpitsa
Suuri kurpitsa mainittiin "Tenavissa" ensimmäisen kerran 26. lokakuuta 1959 ja se muuttui sittemmin joka vuosi toistuvaksi vakiovitsiksi. Koska Schulz käsitteli sarjassa paljon uskontoon liittyneitä kysymyksiä, myös Suuri kurpitsa on tulkittu uskonnon vertauskuvaksi. Kun Schulz sai vuonna 1965 lukijakirjeen, jossa valitettiin Suuren kurpitsan olevan pyhäinhäväistys, hän vastasi olevansa samaa mieltä ja että hänen tarkoituksenaan oli itse asiassa vain osoittaa joulupukin olevan täsmälleen samaa. Schulz mainitsi myös eräässä haastattelussa, että Suuri kurpitsa oli tarkoitettu parodiaksi joulunvietosta ja joulupukista. Varsinkin sarjan loppuvuosina Epun tapa levittää sanaa Suuresta kurpitsasta alkoi kuitenkin yhä lähemmin muistuttaa kristillisten herätysliikkeiden toimintaa. Ahvenanmaan tuomiokunta
Viimeiset isonvihan aikaiset käräjät pidettiin heinäkuussa 1714 ja 1721 solmitun rauhansopimuksen jälkeen pidettiin ensimmäiset käräjät 2. marraskuuta 1722. Pikkuvihan aikana (1742–1743) istuttiin ainoastaan vuoden 1742 talvikäräjät. Vuonna 1776 tapahtuneen uudelleenjärjestelyn jälkeen tuomiokunta koostui seuraavista käräjäkunnista: Pikkuplaneetta
Pikkuplaneetat voidaan jakaa kiertoratansa mukaan eri ryhmiin.Pikkuplaneetan ensihavainnolla sille annetaan väliaikainen nimi, joka on muotoa
2009 GA3. Nimessä 2009 viittaa havaintovuoteen. Ensimmäinen kirjain kertoo kuukauden, toinen kirjain yhdessä numeron kanssa kertoo sen, monesko kyseisen ajanjakson havainto on kyseessä.
Aiemmin on käytetty useitakin tästä poikkeavia väliaikaisia nimiä. Pikkuminivetti
Pikkuminivetti ("Pericrocotus cinnamomeus") on käpinkäisten heimoon kuuluva varpuslintu. Viha (sairaus)
Puun vihat saattoivat tarkoittaa esimerkiksi puutikkua ihon alla. Pikkuviha
Piispa Jonas Fahlenius pakeni pikkuvihan aikana Ruotsiin ja hänen sijaisenaan toimi Johan Wallenius. Venäläisten nimittämä Suomen kenraalikuvernööri oli kenraalimajuri Johan Balthasar von Campenhausen. Viimeiset kaanit
Ensimmäinen vahtivuoro tuo taistelun Arpinaaman ja vahtien välille. Pojat voittivat - Arpinaama sai poistaa matkustajakoti Puumalassa takapuolestaan ilmakiväärin luodin. Nuori rikosetsivät Paavola vahti matkustajakotia pitkin yötä yrittäessään selvittää pienempiä varkauksia, joita Arpinaama teki ryöstösaaliinsa ollessa meren pohjassa. Paavola harmittelee uranvalintaa - jos olisi jäänyt kotitilalle olisi se jo siirtynyt isältä hänelle. Sen sijaan hän joutuu pohtimaan päänsä puhki rikosten selvittämiseksi. Vähäinen rikos
Vähäinen rikos eli vähäpätöinen rikos on sellainen rikollinen teko, joka on johtunut anteeksi annettavasta huomaamattomuudesta, ajattelemattomuudesta tai tietämättömyydestä, eikä yleinen etu vaadi rikosilmoituksen tekemistä, syytteen nostamista tai rangaistukseen tuomitsemista. Saatuaan tiedon vähäisestä rikoksesta poliisi voi jättää rikosilmoituksen tekemättä, syyttäjä voi olla nostamatta syytettä ja tuomioistuin voi olla tuomitsematta syytettyä rangaistukseen. Vaikka rikoksesta voisi seurata vankeutta, se voi olla niin vähäinen, että tavanomaisista toimista voidaan luopua silloinkin, kun rikos on yleisesti moitittava. Ihmisviha
Misantropia on herättänyt paljon kiistanalaisia ajatuksia muissa ihmisissä. Misantropia on kristilliselle ja Raamatun mukaiselle arvomaailmalle lähes vastakohta: Raamatun kehottaessa ihmisiä rakkauteen, perustuu misantropia vastakkaisesti vihaan, inhoon tai epäuskoon ihmisiä kohtaan. Tämä luonnollisestikin tekee misantropiasta tabun raamatullisissa ja kristillisissä yhteisöissä ja ryhmissä. Miniatyyrihevonen
Miniatyyrihevosten ihanteellinen ulkonäkö on kuin täydellinen pienoisversio normaalikokoisesta hevosesta tai ponista. Jotkin rodut tähtäävät tietyn hevosrodun, esimerkiksi arabianhevosen pienoisversioon. Joissain miniatyyriroduissa sisäsiitos on johtanut rakennevirheiden yleisyyteen. Esimerkiksi AMHA:n (American Miniature Horse Association) mukaan ihanteellinen miniatyyrihevonen on piirteiltään, mittasuhteiltaan ja rakenteeltaan täydellinen täysikokoisen hevosen pienoisversio. Ilmari Kianto
Vuosina 1907–1912 Kianto julkaisi useita valtiokirkkoa ja virallista uskontoa arvostelevia teoksia ja artikkeleita. Romaanissaan "Pyhä viha" (1908) hän kuvasi avioliittonsa alkuvuosia ja suhdettaan uskontoon, ja seuraavana vuonna ilmestyneessä novellikokoelmassa "Pikku syntejä" hän esitti keksimiään parodioita Raamatun Vanhan testamentin kertomuksista. Kianto piti koko Vanhaa Testamenttia kokoelmana "hebrealaisia satuja". Vuonna 1912 Kiannolta ilmestyi vielä "Vapaauskoisen psalttari" -niminen teos. Kianto ei joutunut oikeuden eteen kirjoituksistaan; vuonna 1912 häntä tosin uhkasi syyte "Mitä meidän pitää uskoa" -nimisestä artikkelista, mutta keisari Nikolai II:n julistama yleinen armahdus Romanovien hallitsijasuvun 300-vuotisen vallassaolon kunniaksi pelasti hänet. Sen sijaan neljä lehteä, jotka olivat julkaiseet Kiannon uskontoaiheisia kirjoituksia, tuomittiin Jumalan pyhän sanan pilkasta sakkoihin. Esivalta
Luterilaisen kirkon piirissä termiä on käytetty korostamaan vallan jakamista hengelliseen ja maalliseen valtaan. Martin Luther uskonpuhdistuksen yllyttyä myös uskonpuhdistusta kannattaneiden ruhtinaiden vastaiseksi talonpoikaiskapinaksi korosti sitä, että kristillinen kirkko voi olla maallisen vallan, ajankohtaisessa tilanteessa ruhtinasvallan, puolella. Perustelu näkemykselle on haettu Raamatusta, Paavalin roomalaisille osoittaman kirjeen 13. luvun 4. jakeesta, jonka mukaan "Esivalta ei turhaan miekkaa kanna." Piikkiön ja Halikon kihlakuntien tuomiokunta
Viimeiset isonvihan aikaiset käräjät pidettiin tuomiokunnassa heinäkuussa 1713 ja tuomioistuintoiminta aloitettiin uudelleen syksyllä 1721. Pikkuvihan aikana (1742–1743) aloitettiin käräjien pito kesällä 1743. Vuoden 1776 järjestelyn (perustettiin muun muassa Vaasan hovioikeus) jälkeen tuomiokuntaan kuuluivat seuraavat käräjäkunnat: Vihaposti
Vihaposti on sähköisesti tai perinteisesti postitettua häirintää. Vihaposti voi koostua vastaanottajan herjaamisesta tai uhkailusta. Yleensä kirjeiden kieli on poikkeuksellisen röyhkeää. Viha (sairaus)
Veden vihat eli vesihiidet tarttuivat järvestä, joen pyörteestä tai rannalta. Erityisen vaarallisia paikkoja olivat umpilammet ja kosken pyörteet. Vesihiisi oli samalla nimitys myös vedenhaltijoille eli veden väelle, joiden katsottiin siirtyneen vesihiiteen sairastuneeseen ihmiseen. Veden vihan saattoi saada esimerkiksi pelästymällä ollessaan uimassa tai jos kiroili veden äärellä. Veden vihat saattoivat ilmetä perinteestä riippuen esimerkiksi turvotuksena, kutinana tai rakkuloina. Veden vihoja parannettiin yleensä veden luona, jolloin niiden toivottiin palaavan takaisin vedenhaltijoille. Veden vihat saatettiin yrittää karkottaa myös tulen haltijoiden eli tulen väen avulla. Antihuumori
Tahattoman huonoa huumoria saattaa olla vaikea erottaa antihuumorista. Antihuumori pilkkaakin usein tahattoman huonoa huumoria, kuten kaavamaista vitsinkerrontaa. Yleisö voi myös nauttia tahattomasta huonosta huumorista tietoisena sen epähauskuudesta, jolloin se koetaan antihuumorina. Esimerkiksi pikkulasten erehdyksessä väärin kertomat vitsit voivat olla huvittavia. Nuori viha
Nuori viha ("Look Back in Anger") on englantilaisen John Osbornen näytelmä, joka sai kantaesityksensä vuonna 1956. Se on triangelidraama, jonka keskushahmoina ovat älykäs mutta aggressiivinen työväenluokkaan kuuluva Jimmy Porter, hänen ylempää keskiluokkaa edustava vaimonsa Alison ja vaimon paras ystävä Helena Charles. Heidän välilleen yrittää rakentaa sopua walesiläinen vuokralainen, joviaali Cliff. Viides hahmo näytelmässä on Alisonin isä, eversti Redfern. Pikkujoulu
Pikkujoululla on juuret adventin vietossa: adventista alkoi Kristuksen odotus ja paasto, joka päättyi jouluna. 1800-luvulla adventtia kutsuttiin toisinaan pikkujouluksi. Varsinaisen pikkujoulun vietto alkoi vakiintua Helsingissä ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Lähtökohtana olivat koulujen kuusijuhlat. Adventin aikaan vietetyistä ylioppilasosakuntien syyskauden viimeisistä iltamista vähitellen muotoutui nykyinen pikkujoulu. Opiskelijoiden viettämiä pikkujoulujuhlia alettiin juhlia 1930-luvulla myös muissa yhteisöissä. Ennen toista maailmansotaa käytettiin myös termiä puurojuhla. Läski-Freddyn kissa
Pitkille tarinoille on ominaista absurdius, nopeat ja järjettömät juonenkäänteet, kaksimielisyydet ja vihjailevat törkeydet sekä uskonnon, natsien, poliitikkojen ja hippien pilkkaaminen.
Lyhyissä stripeissä on usein puujalkavitsejä tai tarinassa ei välttämättä ole vitsiä lainkaan. Pienhiukkanen
Yli 10 mikrometrin suuruiset hiukkaset jäävät ylähengitysteihin, ja niiden terveysvaikutukset näyttävät vähäisemmiltä ja poikkeavat pienhiukkasten (alle 2,5 mikrometrin hiukkasten)vaikutuksista. Ns. kevätpöly, joka sisältää pääasiassa karkeita yli 10 mikrometrin hiukkasia, voi aiheuttaa limakalvoärsytystä erityisesti astmaatikoille. Myös ultrapienillä hiukkasilla (alle 0,1 mikrometriä) on pienhiukkasista riippumattomia terveysvaikutuksia. Niitä ei tunneta vielä kovin hyvin. Nuori viha
Näytelmästä tuli 1950-luvun lopulla hyvin suosittu Lontoossa ja ympäri maailmaa, ja näytelmän myötä tuli yleiseen käyttöön käsite ”vihainen nuori mies”. Sillä kuvattiin aluksi kirjailija Osbornea ja hänen kirjoittajasukupolveaan, joka etsi ilmaisukeinoja ankarasta arkirealismista edellisen sukupolven eskapistisen teatteri-ihanteen vastapainona. Aggressio
Nuoret ja/tai alemmalla kehitystasolla olevat henkilöt käyttävät vanhempia enemmän fyysistä aggressiota. He hyökkäävät, käyttävät suoraa aggressiota, ja aggressiivinen käyttäytyminen on vakavampaa ja usein spontaania. Lyhytaikainen viha ja vihastuminen on yleistä. Vanhemmat henkilöt käyttävät useammin verbaalista aggressiota. He uhkailevat, käyttävät epäsuoraa ja suunniteltua aggressiota sekä usein huumoria aggression yhteydessä. Vihainen aggressio ja pitkäaikainen vihamielisyys ovat yleisiä. Pikkuraitahuuhkaja
Pikkuraitahuuhkaja ("Bubo poensis") on pöllöihin kuuluva lintu. Kymenkartanon läänin ja Lappeen kihlakunnan tuomiokunta
Isonvihan (1713–1721) aikana tuomiokunnassa pidettiin viimeiset käräjät ennen keskeytystä kesällä 1712 ja oikeudenkäyntitoiminta aloitettiin uudelleen helmikuun lopulla 1722. Vuonna 1721 solmitussa rauhansopimuksessa tuomiokunta menetti vain pienen osan alueestaan Venäjälle. Kesäkuussa 1722 Turun hovioikeus määräsi tuomiokunnan tuomarin pitämään huolta myös Säkkijärven oikeudenhoidosta. Seuraavan vuoden alusta alkaen Säkkijärvi liitettiin tuomiokuntaan Lappeen–Joutsenon käräjäkunnan osana. Pikkuvihan (1742–1743) aikana ei käräjiä ilmeisesti järjestetty tai sitten näiden vuosien tuomiokirjat ovat tuhoutuneet, sillä niitä ei ole säilynyt nykypäiviin saakka. Vuoden 1743 rauhansopimuksen perusteella osa tuomiokunnan alueesta luovutettiin Venäjälle. Jäljelle jäänyt osa yhdistettiin Porvoon läänin kanssa uudeksi tuomiokunnaksi 1750 ja näin muodostui Porvoon ja Kymin kihlakuntien tuomiokunta. Pikavippi
Pienlainalla voi kattaa äkillisen tai lyhytaikaisen rahantarpeen pankkiluoton sijasta. Pienlainaa voi hakea rahoitusyhtiöstä tai ns. vertaislainapalvelun välityksellä. Pienlainojen tavanomaisia käyttökohteita ovat tutkimusten mukaan mm. ruokaostot, lasten ja kodinhoidot kulut sekä juhliminen. Myös yllättävä rahantarve on mainittu syyksi. Pienlainoja otetaan myös muiden velkojen maksamista varten. Peruselinkustannuksiinsa pienlainoja ovat käyttäneet erityisesti vähäosaiset. Osa pienlainojen ottajista on kertonut turvautuvansa mieluummin vippeihin kuin sosiaaliavustuksiin. Avustuksiin on liitetty mm. häpeän tunne. Käyttö juhlimiseen puolestaan korostuu nuoressa ikäluokassa. Muiksi syiksi on mainittu mm. pienet ja epäsäännölliset tulot, halu säilyttää luottotiedot, turha kuluttaminen, välinpitämätön ja holtiton rahankäyttö, alkoholi ja pelaaminen. Small World
Roduilla on rotuvoima (Race Power), esimerkiksi ihmiset (Human) saavat ylimääräisen voittopisteen jokaista vallattua peltomaata kohti.
Erikoisvoimat (Special Power) antavat rodulle sattumanvaraisen kyvyn, esimerkiksi diplomatian, jolla voi estää haluttua pelaajaa hyökkäämästä itsensä kimppuun. Ilkivalta
Yleisessä kielenkäytössä ilkivallaksi nimitetään myös toisen omaisuuden tahallista vahingoittamista. Tällaisesta teosta käytetään yleisesti myös nimitystä vandalismi, varsinkin kun hävitysvimma kohdistuu kulttuurielämän tuotteisiin. Sana juontuu alun perin kansainvaellusten aikaisesta vandaalien heimosta, jotka hävittivät Galliaa ja ryöstivät Rooman vuonna 455. Itseinho
Itseinho tai itseviha, joskus myös autofobia, on psyykkinen poikkeama, jossa ihminen vihaa itseään tai tuntee voimakasta häpeää omasta itsestään tai alkuperästään. Se voi tarkoittaa myös inhoa sitä yhteisöä kohtaan, johon yksilö kuuluu: tällaista on esimerkiksi etninen itseinho.