Kuinka paljon puuleopardi painaa?
Puuleopardi
Puuleopardi poikkeaa ulkonäkönsä puolesta monella tapaa muista kissaeläimistä. Se onkin luokiteltu milloin isoksi kissaeläimeksi, milloin pieneksi kissaeläimeksi. Puuleopardin ruumiinpituus on 60–95 senttiä ja sillä on poikkeuksellisen pitkä, tasapaksu häntä suhteessa ruumiin kokoon. Hännällä voi olla pituutta jopa 110 senttiä eli se voi olla yli puolet eläimen koko pituudesta. Puuleopardi on huomattavasti tavallista leopardia pienempi: pedon paino vaihtelee 15 ja 24 kilon välillä ja uros on naarasta kookkaampi. Sen kallo on kissaeläimelle lyhyt ja sillä on ruumiin kokoon nähden kaikista kissaeläimistä suurimmat kulmahampaat.
Puuleopardi
Puuleopardien tarkkaa lukumäärää ei tiedetä, sillä huonosti tunnetusta lajista on vaikea tehdä yksilölaskentaa. Kannan kooksi on kuitenkin arvioitu alle 10 000 yksilöä, joista missään populaatiossa ei elä yli tuhatta yksilöä, ja laji on luokiteltu uhanalaiseksi. Vankeudessa puuleopardeja elää parisataa, mutta kannan lisääminen tarhaoloissa on vaikeaa. Vain noin 20 prosenttia tarhatuista eläimistä on saanut omia jälkeläisiä. Lyhyteväpallopää
Koiraat ovat keskimäärin 5,5 metriä pitkiä ja voivat painaa jopa 3000 kiloa. Naaraat jäävät 4,3 metriin ja alle 1500 kilon painoisiksi. Vuorileppälintu
Linnun pituus on noin 18 cm, siipien kärkiväli 28–30 cm ja paino tavallisimmin noin 24–28 g. Kooltaan vuorileppälintu on huomattavasti leppälintua suurempi. Juhlapukuisen koiraan selkäpuoli, naama ja kurkku ovat mustat, vatsapuoli ruosteenpunainen, päälaki ja niska valkoiset, ja sen siivellä on suuri valkoinen laikku. Naaras, peruspukuinen koiras ja nuori lintu ovat ruskehtavia, vatsapuolelta vaaleampia, ja yläperä sekä pyrstö ovat ruosteenruskeat. Pohjanlepakko
Pohjanlepakon pituus ilman häntää on 48–70 mm. Siipien kärkiväli on 23,5 ja 28 cm välillä. Eläin painaa noin 8–24 grammaa. Kullanhohtoiset selkäkarvat ovat lajin erityistuntomerkki. Myös selvä väriraja tumman niskan ja vaalean kurkun välillä auttaa tunnistamisessa.
Pohjanlepakko on alun perin metsä-, viljely- ja vuoristoseutujen sekä asutuskeskusten laji, mutta Pohjolassa se on sopeutunut muihinkin elinympäristöihin. Pohjanlepakon päivä- ja talvehtimispiilot ovat useimmiten rakennuksissa. Näin ollen pohjanlepakko on levinneisyydeltään ja kannan tiheydeltään tiukasti sidoksissa ihmiseen. Kiipijäkerttuli
Laji on 13 cm pitkä ja painaa 11 grammaa. Se on mustavalkoinen ja siivissä on kaksi valkeaa juovaa. Soidinpukuinen koiras on naarasta selkeämmän värinen. Se syö puunrungoista hyönteisiä ja hämähäkkejä puukiipijän tapaan. Laulu on korkea "vii-sii-vii-sii-vii-sii", kutsuääni kova "tik". Kääpiöluppakani
Kaikki standardin värit ja kuviot ovat hyväksyttyjä kääpiöluppalla. Lupilla esiintyy myös erilaisia turkkimuunnoksia, kuten fuchs (nykyään oma rotunsa Kasmirluppa), rex, satiini ja angora. Kääpiöluppien ihannepaino on 1,4–1,9 kilogrammaa ja niiden ruumis on melko lyhyt ja pää pyöreä. Kääpiöluppa on yleiseltä luonteeltaan melko rento. Gorilla
Gorillan pituus vaihtelee välillä 150–180 senttimetriä ja paino on yleensä 70–180 kg. Tosin tunnetaan myös huomattavasti suurempia gorilloja, joiden paino on ollut yli 250 kiloa. Gorillat ovat kädellisistä suurimpia ja rotevimpia. Naaraat ovat uroksia paljon pienempiä, mutta kookkaat naaraat saattavat saavuttaa yli sadan kilon painon – painavimmat naaraat painavat noin 140 kilogrammaa. Gorillan ruumis on vankka, lihaksikas sekä massiivinen ja hartiaväli on noin metrin verran. Kuparisorsa
Aikuisen koiraan vartalo ovat ruosteenruskea, ja pää musta valkeaa poskea ja sinistä nokkaa lukuun ottamatta. Naaras on harmaankirjava. Pyrstö on pitempi kuin muilla pienillä sorsilla, ja tököttää usein pystyssä linnun uidessa. Pituus 35–43 cm,
siipien kärkiväli 53–62 cm, paino 310–795 g. Leopardi
Nimitys "leopardi" tulee vanhanaikaisesta uskomuksesta, jonka mukaan eläin olisi alkujaan leijonan (lat. "leo") ja mustan pantterin ("pard") risteytys. Pohjois-Amerikassa "pantteri" viittaa usein puumaan ja Etelä-Amerikassa sillä saatetaan tarkoittaa jaguaaria. Leijona
Leijonan ruumis on 140–250 senttimetriä ja häntä 70–105 senttimetriä. Sen säkäkorkeus on 100–123 senttimetriä. Leijona painaa 120–250 kilogrammaa. Urosleijonat ovat naaraita kookkaampia, enintään puolitoistakertaisesti. Palmukakadu
Täysikasvuinen palmukakadu on 50-63 cm pitkä ja painaa 910–1 200 grammaa. Se on väriltään mustanharmaa lukuun ottamatta poskella olevaa paljasta punaista laikkua. Palmukakadulla on komea ja suuri töyhtö. Punaisen kielen kärki on musta. Nokka on mustanharmaa, iiris tummanruskea ja koivet harmaat. Naaran ylänokka on vaatimattomampi kuin koiraan. Äänet ovat sointuvia vihellyksiä, varoitusääni on terävä kirkaisu. Kuningasmerikotka
Linnun pituus on 86,5–105 cm ja siipien kärkiväli 203–241 cm. Naaras on huomattavasti kookkaampi, ja se painaa 6,8–9 kg, kun koiraan paino on 4,9–6 kg. Epävirallinen painoennätys on itsensä lohilla lihottaneella naaraalla, joka painoi 12,7 kg. Kuningasmerikotka on keskimäärin maailman painavin kotka, mutta jäänee harpyijan ja filippiinienkotkan jälkeen kolmanneksi muilla mitoilla kuvattuna. Pikkujalohaukka
Linnun pituus on 24–29 cm, siipien kärkiväli 56–58 cm (koiras) tai 65–67 cm (naaras) ja paino 108–242 g, keskimäärin 148 g. Naaras on hieman koirasta rotevampi. Sen pää ja selkäpuoli ovat mustat, kurkku ja rinnan yläosa ovat valkoiset, pitkähkö pyrstö on musta ohuin valkoisin ja harmain raidoin ja sen kärki on ruskehtava. Iiris on tummanruskea. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Käärmeet
Viheranakonda ("Eunectes murinus") on maailman painavin käärme. Se voi painaa yli 200 kiloa ja voi olla yli yhdeksän metriä pitkä. Pisin käärme sen sijaan on verkkopyton ("Python reticulatus)", josta tunnetaan kymmenenkin metrin mittaisia yksilöitä. Teropodit
Teropodien koko vaihteli erittäin paljon. Suurin oli mahdollisesti spinosaureihin kuuluva "Spinosaurus", joka oli myös suurin koskaan maalla elänyt lihansyöjä. Sen pituus oli noin 13–18 metriä ja paino noin 7–20 tonnia. Tyrannosauridae-heimoon kuuluva kuuluisa "Tyrannosaurus rex" oli mahdollisesti suurin Coelurosauria-ryhmän teropodi, joka oli noin 12 metriä pitkä ja painoi noin 6–8 tonnia. Sitä on myös ennen pidetty suurimpana maapetona. Allosauridae-heimon "Saurophaganax" saattoi olla suurin jurakaudella elänyt teropodi; se oli noin 12–13 metriä pitkä ja painoi noin kolme tonnia. Muita kookkaita lihansyöjäteropodeja olivat "Giganotosaurus", "Carcharodontosaurus", "Mapusaurus", "Tyrannotitan", "Acrocanthosaurus" ja "Siats". Bart (karhu)
Eläinkouluttaja Doug Seus ja hänen vaimonsa Lynne Seus adoptoivat Bartin Rocky Mountainin kansallispuistosta 1980-luvun alussa, jolloin siitä myös alettiin kouluttaa "näyttelijää". Bart oli täysikasvuisena 290 cm:n pituinen ja painoltaan 816 kg. Bartin elokuvien myötä saavuttama kuuluisuus ja sen tekemä vaikutus suureen yleisöön johtivat lopulta siihen, että karhu vieraili vuoden 1998 Oscar-gaalassa. Merileopardi
Merileopardi ("Hydrurga leptonyx") on Eteläisessä jäämeressä elävä varsinaisiin hylkeisiin kuuluva hyljelaji. Se voi kasvaa jopa 3,5 metrin pituiseksi. Merileopardit saalistavat krilliäyriäisiä, kalaa, kalmareita, pingviinejä ja muita merilintuja sekä muiden hylkeiden poikasia. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut merileopardin nimen muuttamista "leopardihylkeeksi" lajin taksonomisen aseman selventämiseksi. Varsinaiset oravat
Varsinaisten oravien koko ja ulkonäkö on hyvin kirjava. Kaikkein pienimmät tropiikin metsäpuissa elävät lajit painavat täysikasvuisinakin ainoastaan hieman yli kymmenen grammaa kun suurin Intiassa elävä intianjättiorava painaa aikuisena muutaman kilogramman. Ruumiin pituus vaihtelee välillä 7,5–46 cm. Häntä vastaa hyvin pitkälle ruumiin pituutta. Maassa elävillä oravilla paino vaihtelee pienistä 40 gramman maaoravista ("Tamias") suuriin 11 kilogramman murmeleihin. Ruumiin pituus on maassa elävillä suurempi: 18–75 cm. Metsämyyrä
Pään ja ruumiin pituus on yhteensä 7–13,5 senttimetriä ja hännän pituus 3,5–6,5 senttimetriä. Metsämyyrä painaa 12–35 grammaa. Amurinleopardi
Amurinleopardi ("Panthera pardus orientalis") on maailman harvinaisin kissapeto. Amurinleopardeja on luonnossa jäljellä enää n. 60–80 yksilöä. Amurinleopardi on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (Critically Endangered). Filippiinienpöllönen
Tämän pöllön pituus on 20 cm, ja se painaa 180–310 g. Sen isot eteenpäin suuntautuvat silmät ovat tummat, ja niissä on oranssi reunus. Kruunu, korvatupsut ja höyhenpeite ovat tummanruskeat tummin raidoin. Naamakiehkurassa on tumma reunus. Otsa on lähes valkoinen. Korvat ovat suuret ja pystyt, ja siitä nimi "megalotis". Vuoripöllönen
Se painaa 87,5 grammaa. Sillä on hyvin korkea ääni, joka muistuttaa tutkan ääntä, ja sen silmät ovat lähes yhtä suuret kuin ihmisellä. Leijonanharjas
Leijonanharjas on kääpiörotu, joka painaa 1,31–1,7 kilogrammaa. Muita kääpiörotuihin luokiteltavia kanirotuja ovat kokojärjestyksessä kääpiöjänis, hermeliinikani ja kääpiöluppa.
Sen pään ympärillä on 5–8 cm:n pituinen harjas, myös rungolla saattaa olla pidempää karvaa. Korvat ovat pystyt ja niiden ihannepituus on 5–8 cm. Leijonaharjaksen karva on lyhyt muualta paitsi poskissa, otsassa, kaulassa, hännän ympärillä ja rinnassa, joissa se on pitkä.
Ne voivat elää jopa 12-vuotiaiksi. Leijonanharjas voidaan ottaa perheen ensimmäiseksi kaniksi, koska se on ihmisrakkaampi, eikä yhtä arka kuin esimerkiksi hermeliini. Metsäpäästäinen
Ruumiin pituus on 5–8 senttimetriä ja hännän pituus 2,5–5,5 senttimetriä. Eläin painaa 5–14 grammaa. Kapinsorsa
Kapinsorsalla on pähkinänruskea vartalo ja harmaa kaula ja pää, jossa naaraalla on vaihteleva määrä valkoista. Painavin tunnettu naaras on painanut 1,84 kg ja koiras 2,20 kg. Mindanaonpöllönen
Se painaa 61,7 grammaa. Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset ylävät vuoristometsät, ja vaikka niitä ei toistaiseksi ole kaadettu, metsänhakkuut voivat olla sen uhkana, koska sitä on tavattu vain muutamilta seuduilta, ja siksi se on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Aasianleijona
Aasianleijona on pienempi kuin afrikkalaiset leijonat. Tyypillisesti naaras painaa 110–120 kilogrammaa ja uros 160–190 kilogrammaa. Aasianleijonan harja on keskimäärin pienempi kuin afrikkalaisilla lajitovereilla, joten sen korvat ovat koko ajan näkyvissä. Vatsapuolella on alalajille tyypillinen ihopoimu. Leppälintu
Pituus 14 cm, paino 14–19 g, siipien kärkiväli 21–24 cm. Koiraan rinta ja pyrstö ovat oranssinpunaiset ja pää harmaa. Sillä on myös mustaa kaulassa ja kasvoissa. Kiinanpalatsikoira
Kiinanpalatsikoira on hieman korkeuttaan pidempi. Pekingeesiuroksen säkäkorkeus on 19–23 cm ja narttujen 15–21 cm. Rodulle on tärkeää vankka luusto ja tiivis runko. Ihanteellinen paino urokselle on enintään 5 kg ja nartulle enintään 5,4 kg. Puuleopardi
Puuleopardi on trooppisten metsien asukas, jota tavataan jopa 2 500 metrin korkeudessa meren pinnasta. Se on arka yöeläin, joka viettää lähes koko elämänsä puiden oksilla kiipeillen. Mustaleppälintu
Pituus on 14 cm, siipien kärkiväli 23–26 cm ja paino noin 14–18 g King shepherd
King shepherd on suurikokoinen alsatian-tyypin koira. Siitä on olemassa yleisempi pitkä- ja harvinaisempi lyhytkarvainen muunnos. Tyypillisimpiin väreihin lukeutuvat saksanpaimenkoiran värit. Säkäkorkeus on 63–74 cm ja paino 40,5–67,5 kg. Puukiitäjät
Puukiitäjien ruumiinpituus on 17–33 senttiä ja paino 70–120 grammaa. Suurin laji on isopuukiitäjä, ja pienin pikkupuukiitäjä. Ne eivät ole yhtä hyvin sopeutuneet ilmassa elämiseen kuin varsinaiset kiitäjät, ja muistuttavatkin elintavoiltaan enemmän pääskyjä. Kaikilla lajeilla on pitkät, teräväkärkiset siivet ja erittäin syvähalkoinen pääskymäinen pyrstö. Pyrstö on huomattavasti suurempi kuin varsinaisilla kiitäjillä, ja voi muodostaa jopa 70 prosenttia linnun kokonaispituudesta. Höyhenpeite on pääskyjen tavoin pehmeä, eikä karkea kuten kiitäjillä. Myös jalat ovat pidemmät kuin kiitäjillä, joten puukiitäjät voivat helposti istua puunoksilla. Varpaista kolme osoittaa sukulaisheimosta poiketen eteenpäin. Puukiitäjille ovat tyypillisiä myös lyhyt nokka ja leveä kita. Suuret silmät mahdollistavat saalistuksen myöhään illallakin, jolloin valoa on vähän. Kaikkien puukiitäjälajien molemmilla sukupuolilla on nokan tyvellä näkyvä töyhtö, joka on linnun istuessa ja pesällä ollessa yleensä pystyssä, mutta lennossa se on laskettu alas. Vartalon väritys on kirjava ja sukupuolet ovat usein hieman eriväriset. Ranskanluppakani
Ranskanluppakani eli Ranskanluppa on suurin luppakorvainen kanirotu. Luonteeltaan se on seurallinen ja sosiaalinen eläin. Se kuuluu jättirotuihin, täysikasvuisen yksilön ihannepaino on yli 5,5 kg. Uroksen ja naaraan välillä ei ole suurta painoeroa, mutta uros on ruumiinrakenteeltaan vielä massiivisempi. Värivaihtoehtoja on useita. Koirapöllö
Koirapöllö on ruskea, ja sillä on valkoisia pilkkuja siivissä ja raidallisessa rinnassa. Sen silmät ovat suuret, ja silmät ovat keltaiset. Nokka on ruskea, eikä sillä juuri ole naamakiehkuraa. Alapuolelta se on ruskeanharmaa. Pyrstö ja siipisulat ovat vaaleammat. Koirapöllöt ovat keskikokoisia, ja niiden siipien väli on 85–100 cm. Ne painavan noin 425–510 g ja sukupuolet eroavat toisistaan vain vähän mutta koiras on vähän suurempi. Puuleopardi
Puuleopardin nimi on sikäli harhaanjohtava, että se ei kuulu samaan sukuun leopardien kanssa. Lajin luokittelu on tuottanut aina ongelmia tutkijoille. Suvulle onkin annettu tieteelliseksi nimeksi "Neofelis", joka tarkoittaa "uudiskissaa". Nimi viittaa johonkin ennennäkemättömään. Puuleopardeja pidetään muinaisten sapelihammaskissojen läheisimpänä elossa olevana sukulaisena ja sillä on yhä joitakin niiden piirteitä. Puuleopardi
Puuleopardi on ruumiinrakenteeltaan hyvin sopeutunut elämään korkealla puiden oksilla. Sen ruumis on vanttera ja pitkänomainen. Sillä on suhteellisen suuret tassut ja lyhyehköt jalat, jotka soveltuvat kapeilla oksilla liikkumiseen. Huomattavan pitkä ja paksu häntä puolestaan auttaa petoa säilyttämään tasapainonsa vaikeakulkuisessa latvustossa. Urpiainen
Urpiaisen pituus on noin 12–14 cm ja paino 12–15 grammaa. Pyy
Pyy on pieni kyyhkyn kokoinen metsäkanalintu. Se on noin 34–39 cm pitkä ja painaa noin 250–450 grammaa. Selkäpuolelta pyy on harmaankirjava, rinnasta rusehtava. Pyrstön kärki on ruskea. Kukolla on musta ja kanalla vaaleankirjava leukalappu. Päälaella on toisinaan selvästi näkyvä töyhtö. Puuleopardi
Puuleopardia on erittäin vaikea havaita luonnossa sen piilottelevan elämäntavan vuoksi. Tiedot sitä perustuvat pääosin paikallisten kyläyhteisöjen kertomuksiin ja pienen tarhakannan tutkimukseen. Villien yksilöiden elämästä ei tiedetä juuri mitään, joten puuleopardien lisääntymisen tutkiminen on täysin tarhattujen eläinten varassa. Kimalaiskolibri
Kimalaiskolibrin muna painaa vain noin puoli grammaa. Sillä on kaikista linnuista vähiten höyheniä ja sen ruumiinlämpö on 40 °C, joka on lintulajeista korkein. Yöllä kimalaiskolibrin ruumiinlämpö laskee energian säästämiseksi 19 °C:een. Täpläpöllö
Se painaa keskimäärin noin 600 grammaa. 216 Kleopatra
Kleopatran mitat ovat noin 217 x 94 x 81 km ja sen systeemin massa on 4,64 ± 0,02 × 10 kg. Kleopatran keskitiheys on 3,6 ± 0,4 g/cm, eli sen sisuksesta on noin 30 - 50% tyhjää tilaa. Se on siis löyhä kivikasamainen kappale. Kleopatra on luultavasti muodostunut törmäyksen seurauksena. Leijonaluppakani
Leijonaluppa on kääpiökokoinen kanirotu, jolla on harjas pään ympärillä ja luppakorvat. Se on risteytetty kääpiölupasta ja leijonanharjaksesta. Leijonalupan ihannepaino on 1,41-1,90 kilogrammaa. Pohjoismaiseen kanistandardiin rotu hyväksyttiin 1. lokakuuta 2007. Muurahaiskävyt
Muurahaiskäpyjen kehon rakenne muistuttaa jonkin verran Etelä-Amerikassa elävää isomuurahaiskarhua. Lajien ruumiinpituus vaihtelee 30–90 cm välillä, mihin ei sisälly vielä häntää, joka on yleensä vähintään yhtä pitkä kuin ruumis. Pitkähäntämuurahaiskävyllä on nimensä mukaisesti ruumista huomattavasti pitempi häntä. Painavimmat lajit painavat noin 35 kilogrammaa, kun pienimpien kohdalla täysikasvuisen yksilön massa on 1 kg. Painosta noin 20 % johtuu panssarikilvestä, ja urokset ovat naaraita 10–50 % painavampia. Arboreaalisilla eli puussa elävillä lajeilla panssarilevyt ovat kevyempiä. Luhtapiispa
Koiraan paino on noin 41 g. Mopsilepakko
Pieni ja litteäkuonoinen mopsilepakko muistuttaa kasvoiltaan hieman mopsia. Sen ruumis on 4,7–5,9 cm pitkä, häntä on 3,5–5,5 cm, kyynärvarsi 3,6––4,2 cm ja painoa mopsilepakolla on 7–14 g. Walesinpaimenkoira
Karvapeite voi olla lyhyt tai kohtalaisen pitkä. Yleensä väritys on mustavalkoinen, punavalkoinen (soopelinkirjava) tai kolmivärinen (kirjava merkkivärinen). Marmoroituja merkkejä eli merlekuviota voi esiintyä missä tahansa edellä mainituista väreistä. Clifford LB Hubbard määritteli kirjassaan "Dogs In Britain, A Description of All Native Breeds and Most Foreign Breeds in Britain" joka julkaistiin vuonna 1948 walesinpaimenkoiran säkäkorkeuden olevan noin 46 cm. Nykyisin se vaihtelee kuitenkin useimmiten 50–60 cm välilä. Rotutyypin vaihtelevuuden vuoksi kevytrakenteisempi ja pitkäraajaisempi pohjoiswalesilainen muunnos painaa 16 kg, kun taas jykevämpi Glamorganshiren ja Monmouthsiren muunnos painaa 18–20 kg. Kääpiöhevosenkenkäyökkö
Sen siipien kärkiväli on 19–25 cm ja vartalo 4–4,5 cm sekä häntä 2–3 cm. Painoa lepakolle kertyy vain 5–9 g. Kääpiöhevosenkenkäyököllä on heimolaistensa tavoin hevosenkengän muotoinen ihopoimu kuonossa. Äänet ovat hyvin korkeita ja hiljaisia, kirskuvia. Laji elää metsäisillä kalkkikivialueilla, missä se lentää öisin pyydystäen lähinnä ilmasta yökkösiä, sääskiä, kärpäsiä ja kovakuoriaisia. Ponderosapöllönen
Ponderosapöllösen koko on noin 15 cm ja siipiväli 36 cm. Uroksen ja naaraan erottaa painosta. Naaraat ovat suurempia, 62–65 grammaa, koiraat noin 50–52 grammaa. Tieteellinen lajinimi "flammeolus" johtuu siitä, että sillä on liekkimäisiä merkkejä naamallaan (Bremiller, 2003). Puuleopardi
Myös puuleopardin karvoitus on petoeläinten joukossa ulkonäöltään erikoislaatuinen. Tiheän ja pehmeän turkin pohjaväri vaihtelee tuhkanharmaasta kellertävänharmaaseen. Selässä turkki on joskus punavivahteinen ja vatsapuolella hyvin vaalea. Pohjaväriä koristavat pienet täplät ja suuret tummat laikut, pilvenhattarakuviot, joiden mukaan eläin on saanut englanninkielisen nimensä "clouded leopard". Pilvikuvioita on eläimen kupeissa ja selässä, ja ne muodostuvat tummista, pitkulaisista rinkuloista, joiden keskellä on hieman pohjaväriä tummempaa turkkia. Lisäksi sillä on kaulassa, vatsassa ja raajoissa pienempiä tummia laikkuja. Häntä on tyvestä laikukas ja kärjestä rengasjuovainen. Selän keskellä on kaksi pitkittäistä juovaa, ja niiden lisäksi puuleopardilla on viiruja myös niskassa, kaulassa ja poskissa. Kuviointi tarjoaa pedolle loistavan suojavärin sen liikkuessa puun latvustossa. Amerikansarvipöllö
Se on keskikokoinen pöllö, jolla on suuret korvatupsut ja ruskeavalkoinen naamakiehkura, jossa on musta reunus. Sen nokka on musta, ja sen silmät ovat kanelinruskeat. Sillä on lyhyemmät ja pyöreämmät siivet kuin useimmilla lähisukuisilla lajeilla. Yläpuolelta amerikansarvipöllö on kanelinruskea mustin kiemurakuvioin ja levein juovin. Alapuoli on vaaleanruskea tummin juovin. Se on 30–38 senttimetriä pitkä ja painaa 320–546 grammaa. Scutellosaurus
"Scutellosauruksen" pituus oli noin 1,2 metriä, korkeus lonkan kohdalta noin 0,5 metriä ja paino noin 10 kilogrammaa. Sen kaulaa ja selkää peittivät sadat luulevyt, joista jotkut olivat litteitä, kun taas toiset olivat kuoppaisia. Luulevyt tarjosivat joustavan, mutta kovan panssarin, joka suojasi saalistajien hampailta ja kynsiltä. Panssarin ja linnunlantioisen lonkan perusteella "Scutellosaurus" tunnistetaan yhtenä ensimmäisistä panssaridinosauruksista. Ajan kuluessa alkukantaisista panssaridinosauruksista, kuten "Scutellosauruksesta" kehittyi jättiläismäisiä panssaridinosauruksia, kuten "Stegosaurus" ja "Ankylosaurus". Koira
Eri koirarodut ovat hyvin erikokoisia. Yksi pienimmistä roduista on chihuahua, joka on säkäkorkeudeltaan vain 15–23 senttimetriä ja painoltaan 0,5–3 kilogrammaa. Suurimmista roduista esimerkiksi bernhardinkoira painaa 50–91 kilogrammaa, ja tanskandoggin säkäkorkeus on 72–80 senttimetriä. Säkäkorkeudeltaan maailman suurin koira oli tanskandoggi nimeltään Zeus, joka kuoli vuonna 2014. Sen säkäkorkeus oli 112 senttimetriä ja se painoi 70 kiloa. Suomenlammas
Kooltaan suomenlammas on keskikokoinen. Aikuinen pässi painaa 85–105 kilogrammaa ja uuhi 65–75 kilogrammaa. Väriltään suomenlammas on yleisimmin valkoinen, mutta myös mustaa, ruskeaa ja harmaata tyyppiä esiintyy. Pään ja jalkojen sileät peitinkarvat ovat samanvärisiä kuin villa. Päässä voi esiintyä pieni villainen otsatukka. Villa on pääsääntöisesti keskihienoa. Siinä voi olla jonkin verran peitinkarvoja, mutta ongelmallista ydinvillaa esiintyy vain vähän. Aikuisen lampaan keskimääräinen villantuotos yhdellä kerintäkerralla on noin kolme kilogrammaa. Jättiläismetsäkarju
Jättiläismetsäkarju on luonnonvaraisista sioista suurin, mutta jotkin kesysikarodut voivat kasvaa sitä suuremmiksi. Lajin ruumiin pituus on 130–210 senttimetriä, hännän pituus on 25–45 senttimetriä ja säkäkorkeus 75–110 senttimetriä. Painoa täysikasvuisella yksilöllä on 100–275 kilogrammaa. Karjut ovat emakoita huomattavasti suurempia. Ruumis on tanakka, pitkähkö ja pyöreä, ja sitä tukevat jalat ovat varsin lyhyet. Takaruumis on säkää korkeampi. Pää on leveä ja tukeva, kärsä vahva. Kuono on poikkeuksellisen leveä ja päättyy suureen kärsälevyyn, jota peittää lyhyt, musta karva. Latuskanappari
Linnun pituus on noin 10 cm ja paino noin 9 g. Lintu on päältä tummanruskea, alapuolelta kellahtava, kurkku on valkoinen sekä silmäkulmanjuova pitkä ja keltainen. Päälaella on keltainen töyhtö, jonka koiras nostaa pystyyn laulaessaan. Silmä on suuri ja nokka hyvin leveä, kehrääjämäinen. Sukupuolet ovat muuten samanväriset, mutta naaraan töyhtö on vaatimattomampi. Käyttäytyminen on tyypillistä: lintu istuu pitkiä aikoja liikkumatta oksalla, ja syöksähtää sitten äkisti ohi lentävän hyönteisen perään. Laulu on korkeaa surinaa. Ääni on terävä "shviit". Etelänlepakko
Etelänlepakko on yleisväriltään ruskea, väritys vaihtelee ruskean eri sävyissä. Lepakon kasvot ovat tummemman ruskeat, miltei mustat. Etelänlepakko painaa 18-25 grammaa. Sen siipien kärkiväli on noin 350 mm ja käsivarren pituus 55 mm. Leóninpaimenkoira
Leóninpaimenkoira on keskikokoinen, tasapainoinen maatiaismainen eläin. Pyöreistä silmistä kuvastuu älykäs ja eloisa katse. Niiden värityksen tulee sointua karvapeitteen sävyyn: merleillä ne ovat joko vaaleanruskeat, siniset tai keskenään eriväriset, mustilla ja black & taneilla taas tummanruskeat. Riippuvat, silmien tasolle tai hieman ylemmäs kiinnittyneet korvat nousevat usein puolipystyyn koiran ollessa valppaana. Häntä on keskitasolle kiinnittynyt, levossa alhaalla kannettu ja hieman kintereiden alapuolelle ulottuva. Valppaustilassa se on sapelinmuotoinen, kuitenkaan kaartumatta selän ylle. Säkäkorkeus on uroksilla 48–55 cm ja nartuilla 45–52 cm, paino vastaavasti uroksilla 16-27 kg ja nartuilla 15-25 kg. Pussimäyrät
Lahkon eläimet ovat endeemisiä Australian ja Uuden-Guinean lajeja. Eläinten ulkonäkö on lähes kaikilla samantapainen: tukeva ja kaariselkäinen vartalo, pitkä ja hieman kapeneva nokka, suuret pystysuorat korvat, suhteellisen pitkät ja ohuet raajat sekä kapea häntä. Niiden koko vaihtelee 140 gramman ja kahden kilogramman välillä. Suurin osa eläimistä on kuitenkin kooltaan puolikasvuisen kissan kokoisia painaen noin yhden kilogramman. Louvren pyramidi
Ranskan presidentti François Mitterrand tilasi pyramidin 1983. Sen suunnitteli kiinalais-yhdysvaltalainen arkkitehti I. M. Pei. Pyramidin runko on rakennettu metallista, ja se on 21,64 metriä korkea. Se on neliö, ja sivun pituus on 35,42 metriä. Rakennelma koostuu 603 vinoneliöisestä ja 70 kolmiomaisesta lasiruudusta. Rakennus vihittiin 30. maaliskuuta 1989 ja avattiin yleisölle 1. huhtikuuta 1989. Leopardi
Leopardin ruumiinpituus on 1,05–1,9 metriä ja häntä on 0,60–1,10 metrin pituinen. Suurimmat yksilöt ovat 2,5 metriä pitkiä. Hartiakorkeus on 60–100 senttiä. Naaraat painavat 30–90 kiloa ja jopa puolet suuremmat urokset painavat 40–120 kiloa, joskus enemmänkin. Sukupuolet ovat muuten samannäköisiä. Ylävillä alueilla elävät leopardit ovat kookkaampia kuin alavien maiden yksilöt. Leopardi on "Panthera"-suvun lajeista pienin, mutta selvästi rotevampi kuin gepardi  ("Acinonyx jubatus"). Juuri tällainen peruskissan rakenne on tehnyt leopardista niin sopeutuvaisen elinympäristön ja ravinnon suhteen. Tämä näkyy myös leopardin pitkulaisessa luurangossa. Borneonpuuleopardi
Borneonpuuleopardi ("Neofelis diardi") on kissaeläin, jota vuoteen 2007 asti pidettiin puuleopardin alalajina, "Neofelis nebulosa diardi". Geenitutkimus kuitenkin osoitti, että nämä Borneolla ja Sumatralla elävät puuleopardit eroavat Kaakkois-Aasian mantereen puuleopardeista niin merkittävästi, että niitä tulee pitää omana itsenäisenä lajinaan. Lajien ero verrattavissa muiden suurten kissaeläinlajien, kuten tiikereiden ja leopardien väliseen geneettiseen eroon. Tämän perusteella arvioidaan, että puuleopardilajit erkanivat toisistaan 1–3 miljoonaa vuotta sitten. Borneonpuuleopardien kannaksi arvioidaan 5 000–11 000 yksilöä. Lapinmyyrä
Ruumiin pituus on n. 85–161 mm ja paino 20-80 g. Koiraat ovat noin 30% suurempia kuin naaraat, ja Euroopan alalajit ovat pienempiä kuin Amerikan alalajit. Täysikasvuisen myyrän häntä on yleensä alle kolmannes eläimen pituudesta. Vanhoilla lapinmyyrillä se on yläpuolelta musta ja alta valkea. Turkin väri vaihtelee suuresti harmaanruskeasta kanelinväriseen, lähes oranssinsävyiseen. Turkin yleisväristä riippumatta kaikilla lainmyyrillä on selässään mustakärkisiä karvoja. Pyörätuoli
Aikuisten ja murrosikäisten kokoa olevien manuaalisten pyörätuolien paino vaihtelee valmistusmateriaaleista ja runkorakenteesta riippuen hieman vajaan seitsemän ja vajaan 20 kilogramman välillä. Lapsen (pediatrisen) pyörätuolin kokonaispaino voi keveimmillään olla noin 3,5 kiloa. Pyörätuoli kestää tietyn maksimipainon päällään. Painoraja on noin 100 kilogrammaa. Ylipainoisille tarkoitettu erikoisvahvisteinen pyörätuoli kestää vähintään 150 kilon painon. Puuleopardi
Tarhaoloissa urosten tiedetään tappaneen naaraita, vaikka ne olisivat viettäneet näiden kanssa jo useita viikkoja samassa häkissä. Ei tiedetä ovatko puuleopardiurokset myös luonnossa yhtä hyökkääviä naaraita kohtaan, mutta toistaiseksi aggressiivista käytöstä ei ole onnistuttu selittämään. Puuleopardit parittelevat yöllä, joten tutkijoiden on vaikea havainnoida samaan häkkiin laitettua pariskuntaa kriittisellä hetkellä. Eteläamerikanpöllönen
Polymorfisena lajina sen väri vaihtelee suuresti. Se voi olla kokonaan harmaanruskea tai joskus ruskea tai punaruskea, mutta aina siinä on selvästi musta reuna naamassa ja sen silmät ovat keltaiset. Sen pituus on 21–23 cm. Se painaa 97–160 grammaa. Puuleopardi
Puuleopardeja pidetään yksineläjinä lisääntymiskauden ulkopuolella. Puuleopardit liikkuvat pääasiassa öisin, mutta ne saattavat olla aktiivisia myös tietyillä hetkillä päivästäkin. Paljaskuonovompatti
Paljaskuonovompatti on noin 90-115 cm pitkä ja painaa 20-40 kg. Yksittäiset urokset voivat olla jopa 50 kilon painoisia. Koiraat ovat naaraita suurempia. Tasmaniassa elävät yksilöt ovat jonkin verran mantereella eläviä pienempiä, noin 80 cm pitkiä ja 20 kg painavia. Ruumis on vahva ja sopii hyvin kaivamiseen. Husaariapina
Useimmat kädelliset nukkuvat yhdessä puiden oksilla, mutta husaariapinat nukkuvat yksin ja vaihtavat yöpuuta joka ilta, kenties hämätäkseen leopardeja ja muita petoja. Husaariapinat tekevät laajempia syöntiretkiä (noin kuusi kilometriä päivässä) suuremmilla reviireillä (noin 4000 hehtaaria) kuin muut samankokoiset kädelliset. Yleensä noin 20 naaraasta ja näiden jälkeläisistä sekä yhdestä liki sivullisesta uroksesta koostuvaa laumaa johtaa täysikasvuinen naaras, joka painaa keskimäärin viisi kiloa ja on noin puolet uroksen koosta. Luettelo Pokémon-lajeista (1–20)
Se on 109,2 cm pitkä ja se painaa 32,2 kg. Butterfree on hyvä ruoho- meedio- ja taistelutyyppien Pokémoneja vastaan, mutta kummitus- sähkö- kivi- ja tulityyppien Pokémonit ovat sille haastavia vastuksia. Puuleopardi
On myös havaittu, että puuleopardiurokset ovat tarkkoja kumppaninsa iästä. Sukukypsää urosta ei voi parittaa reilusti nuoremman naaraan kanssa, sillä se käyttäytyy usein aggressiivisesti liian nuoria yksilöitä kohtaan ja tappaa nämä herkästi. Naaras sen sijaan hyväksyy lähes poikkeuksetta seurakseen minkä tahansa uroksen sen iästä ja ulkonäöstä riippumatta. Kääpiölepakko
Kääpiölepakon paino on normaalisti 4–7 grammaa ja siipien kärkiväli vähän yli 20 cm. Turkki on selkäpuolelta vaaleanruskea tai kellertävän punaruskea, vatsapuolelta hieman vaaleampi. Korvat ja siivet ovat vaalean harmaanruskeat ja kuono vaalean punaruskea. Khangchendzongan kansallispuisto
Puiston alueella tavattavia eläinlajeja ovat esimerkiksi puuleopardi, lumileopardi ja huulikarhu. Lintulajeja puistossa tavataan melkein 550. Luolaleijona
Luolaleijona tunnetaan paitsi fossiileista, myös esihistoriallisten ihmisten luolamaalauksista. Niistä on päätelty luolaleijonan olleen anatomisesti muutoin samanlainen kuin nykyiset leijonat, mutta kasvattaneen talveksi paksun, valkoisen talviturkin. Uroksella ei myöskään ollut samanlaista harjaa kuin nykyleijonilla. Kokoa luolaleijonalta löytyi nykyisiä afrikkalaisia ja aasialaisia leijonia enemmän; pituutta sillä oli häntineen yli neljä metriä, säkäkorkeutta jopa 1,5 metriä ja painoa jopa 500 kg. Luolaleijonalla oli pitemmät jalat kuin nykyleijonalla, joten koostaan huolimatta se todennäköisesti oli liikkeissään yhtä sulava, nopea ja äänetön kuin nykyleijonat. Merileopardi
Merileopardiurokset kasvavat yleensä 2,5-3,2 metriä pitkiksi ja painavat 200-450 kilogrammaa. Naaraat kasvavat 2,4-3,4 metriä pitkiksi ja painavat 225-590 kilogrammaa. Merileopardin etujalat ovat melko kehittyneet, ja se voi käyttää niitä tehokkaasti liikkuessaan maalla, korvahylkeisiin kuuluvien merileijonien tapaan. Kääpiölurikki
Kääpiölurikin pituus on noin 13 cm ja paino noin 20 g. Se on pienin melanesianlurikeista. Sen höyhenpuvun pääväri on vihreä. Päälaki on sinihohtoisen purppuranruskea, koiraan alaselkä ja siipien alapeitinhöyhenet ovat punaiset, yläperä purppuranruskea, siipisulkien alapinnalla on leveä punainen vyö ja kurkussa on keltaisia viiruja. Nokka on oranssi, iiris oranssi tai punainen ja koivet harmaat. Naaras muistuttaa koirasta mutta siiven alapinnalla ei ole punaista ja alaselkäkin on vihreä. Nuori yksilö on himmeämmän värinen. Kypärädelfiini
Kypärädelfiini muistuttaa paljon pyöriäisdelfiiniä ("Stenella longirostris"), ja se tunnistettiin eri lajiksi vasta vuonna 1981. Lajit erottaa toisistaan kuonon yläpuolella olevasta mustasta viiksimäisestä juovasta, jota pyöriäisdelfiinillä ei ole. Kypärädelfiini on 170-200 cm pitkä ja voi painaa jopa 80 kg. Naaraat ovat pienempiä kuin koiraat. Sen selkäevä on kolmiomainen. Vartalo on muuten pääosin harmaa, mutta mahapuoli on valkoinen ja pään päällä on musta kypärä. Kenraali Sherman
Kenraali Sherman () on Sequoian kansallispuistossa Yhdysvalloissa kasvava tilavuudeltaan maapallon suurimmaksi arvioitu puu. Kenraali Sherman on mammuttipetäjä ("Sequoiadendron giganteum"), jonka tilavuuden on laskettu olevan yli 1 486,6 kuutiometriä. Puun pituus on 83,8 metriä ja sen painoksi on arvioitu 2 000 tonnia. Sen ympärysmitta puolentoista metrin korkeudella maasta on 31,3 metriä. Kenraali Sherman ei ole maailman korkein puu. Korkeimman puun titteliä pitää hallussaan 115,55 metrin korkuinen punapuu "Hyperion". Metsävilistäjä
Metsävilistäjä on noin 8 cm pitkä. Naaras on hieman koirasta kookkaampi ja painaa noin 7 g, kun koiras painaa noin 6 g. Se on Uuden-Seelannin pienin kotoperäinen varpuslintu. Heimonsa lajeista se on ainoa, joka ei ole uhanalainen. Puuleopardi
Laji kiintyy ihmiseen poikkeuksellisen syvästi, eikä ihmisen tarvitse yleensä juurikaan pelätä kesyn eläimen seurassa. Suuret kissapedot ovat yleensä myös ihmiseen tottuneina vaarallisia hoitajilleen ja saattavat jopa käydä ihmisen kimppuun herkemmin totuttuaan näiden läsnäoloon. Puuleopardit ovat leikkisiä ja telmivät mielellään myös hoitajiensa kanssa, joskin aikuisen yksilön kanssa tällainen paini voi olla uhkarohkeaa. Huuhkaja
Huuhkaja on 60–75 senttimetriä pitkä ja sen siipien kärkiväli on 138–170 senttimetriä. Huuhkajakoiras painaa 1,6–3 ja naaras 2–4 kilogrammaa. Huuhkaja on Euroopan suurin pöllö. Mustalabeo
Mustalabeo voi kasvaa 90 cm pitkäksi; suurin tunnettu yksilö painoi seitsemän kilogrammaa. Sen vartalo muistuttaa tulipyrstöä ja tulievää, mutta mustalabeo on pyrstöä ja eviään myöten ruskeanmusta, vanhemmiten harmahtava. Puolilammas
Ulkonäöltään puolilammas muistuttaa enemmän vuohta kuin lammasta. Puolilammasurosten sarvet ovat vahvat ja poikkileikkaukseltaan pyöreät. Sarvet kaartuvat kärkeä kohden ja ne kasvavat yli 80 senttimetrin mittaisiksi. Naarailla sarvet ovat lyhyet ja suorat. Pituudeltaan puolilampaat ovat noin 150 senttimetriä ja säkäkorkeudeltaan noin 90 senttimetriä. Urospuoliset yksilöt voivat painaa jopa 80 kilogrammaa. Lumileopardi
Lumileopardit ovat ahnaita saalistajia, jotka syövät mitä tahansa lihaa, jota löytävät. Joskus ne tappavat jopa kolme kertaa itseään suurempia eläimiä mukaan luettuna karjaa. Lumileopardien pääruokavalio koostuu vuohieläimistä kuten siperianvuohista ja baraaleista, lisäksi linnuista ja murmeleista sekä muista pienistä jyrsijöistä. Puuleopardit
Puuleopardit ("Neofelis") on kissaeläimiin kuuluva nisäkässuku, johon kuuluu kaksi lajia: puuleopardi ja borneonpuuleopardi. Borneonpuuleopardia pidettiin alun perin puuleopardin alalajina, mutta nykyisin se luokitellaan omaksi lajikseen. Suvun lajit poikkeavat muista suurista kissaeläimistä kallon muotonsa osalta. Keisaripingviini
Keisaripingviini voi olla jopa 130 senttimetriä pitkä, mutta yleensä se kasvaa noin 120 senttimetrin pituiseksi. Paino vaihtelee 20 ja 40 kilogramman välillä. Suurin tunnettu yksilö painoi 46 kilogrammaa. Laji on elossa olevista linnuista viidenneksi suurin. Sillä on kaulan sivuilla ja kurkussa samanlaiset oranssinkeltaiset läiskät kuin sen lähisukulaisella kuningaspingviinillä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Keisaripingviini elää keskimäärin noin 20-vuotiaaksi; vanhimmat tunnetut yksilöt ovat olleet 40-vuotiaita. Poikaskuolleisuus on suuri ensimmäisen elinvuoden aikana, mutta täysikasvuisiksi selviytyneet yksilöt elävät pitkään. Karhu
Karhu on Euroopan suurin petoeläin. Eurooppalaisen ruskeakarhun pituus on 135–250 senttimetriä ja hännän pituus on 5–15 senttimetriä. Naaraskarhun säkäkorkeus on 80–90 senttimetriä ja uroksen 90–125 senttimetriä. Naaraat painavat 60–200 kilogrammaa, urokset 100–300 kilogrammaa. Suurin punnittu luonnossa elänyt suomalainen karhu on painanut 373 kilogrammaa. Kuusamon Suurpetokeskuksessa elävän kesyn Juuso-karhun painoksi on punnittu 483 kilogrammaa. Pohjoisamerikkalaiset alalajit harmaakarhu ja kodiakinkarhu voivat kasvaa huomattavasti suuremmiksi ja painaa jopa 650 kilogrammaa. Kaikkein pienin alalaji on syyriankarhu. Gepardi
Gepardin ruumiin pituus on 110–160 cm ja hännän pituus 60–80 cm. Säkäkorkeus on 67–94 cm. Gepardi painaa 45–65 kg. Gepardi on harvoja kissaeläinlajeja, jotka eivät kykene vetämään kynsiään kokonaan sisään. Taakse vedettynäkin osa kynnestä jää näkyville, mikä auttaa eläintä kiihdyttämisessä ja tunnetusti vauhdikkaan juoksunsa ohjailussa. Gepardin ruumiinosat soveltuvat suuren nopeuden saavuttamiseen. Pitkä häntä pitää yllä tasapainoa juoksussa. Juostessa gepardin selkä liikkuu kuin jousi. Myös sydän, keuhkot, maksa ja jopa sieraimet ovat hyvin suuret; niiden avulla hapen saanti ja hyväksikäyttö on mahdollisimman tehokasta.
Eteläisessä Afrikassa tavattavaa poikkeuksellisen tummaa, niin kutsuttua kuningasgepardia pidettiin aiemmin omana lajinaan "Acinonyx rex". Sen selän täplät ovat yhtyneet läikikkäiksi juoviksi. Jotkut arvelivat että se olisi leopardin ja gepardin jälkeläinen, hybridi. Sittemmin 1980-luvun alussa on todettu sen olevan vain geneettinen värimuunnelma. Lemmikkikani
Nykyään siitä on jalostettu erilaisia lemmikkikanirotuja. Kaneja on eri kokoisia. Pienimpiä ovat alle 1 kg:n painoiset kääpiörodut, kuten kääpiöjänis ja hermeliini, ja suurimpia jättirodut, kuten belgianjätti, joka painaa täysikokoisena yli 7 kg, jotkut jopa 14–15 kg. Myös ranskanlupat painavat keskimäärin n. 7 kg. Kaneja on olemassa useita eri väri- ja kuviomuunnoksia, niistä löytyy sekä pysty- että luppakorvaisia rotuja. Kaneista on jalostettu normaalikarvaisen rinnalle myös erilaisia turkkimuunnoksia, kuten pitkäkarvainen, silkkikarvainen ja villakarvainen. Metsämurmeli
Metsämurmeli ("Marmota monax") on oravien heimon kookkain laji Pohjois-Amerikassa, kooltaan 40–65 cm pitkä (15 senttimetrin mittainen häntä mukaan luettuna) ja painaa 2–4 kg. Nelisarviantilooppi
Nelisarviantiloopin ruumiinpituus on 90–110 senttimetriä ja korkeus 55–65 senttiä. Hännän pituus on 10–15 senttiä ja painoa eläimellä on 15–25 kiloa. Laji on kooltaan suunnilleen metsäkauriin kokoinen. Pää on solakka. Turkki on punaruskea, lyhyt ja harva. Vatsapuoli on vaalea, ja valkoista on myös jaloissa. Kuono on muuta päätä tummempi. Jalat ovat hoikat. Sarvet ovat sileät ja suippeneva, ja ne kasvavat vain uroksille. Sarvet ovat sikäli omalaatuiset, että niitä on neljä. Taaksepäin kaartuvien pääsarvien lisäksi edessä on yleensä vielä toinen, hyvin lähekkäin oleva pari, joka saattaa toisinaan lähteä irti jo varhaisessa vaiheessa. Toinen sarvipari vastaa muiden onttosarvisten sarvenmuodostumia. Takasarvet ovat noin 10-senttiset, etummaiset ovat noin kolmen sentin pituiset. Puuleopardi
Puuleopardi elää eteläisen Aasian tiheissä ja vaikeakulkuisissa trooppisissa metsissä. Sen elinalue tunnetaan huonosti, mutta sitä on tavattu ainakin Pohjois-Intiassa, Nepalissa, Etelä-Kiinassa ja Kaakkois-Aasiassa aina Malakan niemimaalle asti. Kiinan etelärannikolla sijaitsevalta Hainanin saarelta puuleopardi on jo ilmeisesti hävinnyt, ja Taiwanin ja Malesian kannat ovat sukupuuton partaalla. Taiwanissa tavattavaa alalajia pidetään jopa hävinneenä, sillä viimeisestä havainnosta on jo suhteellisen kauan. Ennen puuleopardiin luettua borneonpuuleopardia tavataan Indonesiassa Borneon ja Sumatran suurilla saarilla. Röyhelöpyy
Röyhelöpyy on keskimäärin 45 senttimetriä pitkä ja 500–700 grammaa painava metsäkanalintu. Koiras on yleensä naarasta hieman suurempi, tosin täysikasvuiset naaraat voivat olla kookkaampia kuin nuoret koiraat. Koiraalla ja naaraalla on hyvin samannäköinen ruskeansävyinen höyhenpuku: se on selkäpuolelta pilkullinen ja harmaan tai punaruskean värinen ja vatsapuolelta tummajuovainen ja kellertävä. Punaruskea höyhenpuku on vallitseva leudossa ilmanalassa, kun taas kylmässä ilmanalassa harmaa väritys on yleisempi. Puuleopardi
Lisäksi puuleopardien kantaa verottaa sopivien elinympäristöjen katoaminen. Aasiassa kaadetaan jatkuvasti suuria alueita sademetsää viljelysten, asumuksien ja laidunalueiden tieltä. Jotta puuleopardi säilyisi luonnossa, sille on turvattava kylliksi elinalueita ja saalista. Leijona
Laajat tutkimukset osoittavat, että naarasleijonat saalistavat tavallisesti nisäkkäitä, jotka painavat keskimäärin 126 kg, kun taas urosleijonien tappamat saaliit painavat keskimäärin 399 kg. Mustahuulikobra
Mustahuulikobra eli metsäkobra ("Naja melanoleuca") on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä hyvin myrkyllinen kobralaji. Mustahuulikobra kasvaa noin 2 metriä pitkäksi ja voi painaa jopa 6 kiloa. Mustahuulikobra ei pysty sylkemään myrkkyä. Pikkuantilooppi
Pikkuantiloopin ruumiinpituus on 50–57,5 senttiä ja säkäkorkeus 25–31 senttiä. Hännän pituus on 4,5–5 senttiä. Paino on 2–3 kiloa. Urokset ovat keskimäärin hieman kookkaampia kuin naaraat. Pikkuantilooppi on kaksi kertaa suurempi kuin samaan sukuun kuuluva kuningasantilooppi, mutta kuitenkin pienempi kuin "Neotragus" -suvun kolmas laji, suni. Sarvet ovat sileät, ruskeat ja kaartuvat hieman taaksepäin. Niiden pituus on 3,8–5,0 senttiä. Sarvet kasvavat vain uroksille. Lumileopardi
Kesällä lumileopardi elää puurajan yläpuolella vuoristossa jopa 6 000 metrissä. Talveksi se laskeutuu metsiin noin 2 000 metriin. Sukeltaja-antiloopit
Sukeltaja-antiloopeilla on lyhyet jalat ja vanttera takapää. Vaaran uhatessa ne syöksähtelevät eli "sukeltavat" pensaikon läpi. Kaikki lajit ovat saman muotoisia, mutta koko vaihtelee suuresti viisikiloisista "Philantomba"-lajeista yli 80-kiloiseen metsätöyhtöantilooppiin ("Cephalophus silvicultor"). Sukupuolet ovat suunnilleen saman näköisiä, niillä lajeilla joilla on sarvet sekä koiras että naaras ovat sarvekkaita. Naaraat ovat hiukan suurempia kuin koiraat.