Mitä roš hašana tarkoittaa?
Roš hašana
Roš hašana (, vuoden alku) on juutalaisten uudenvuoden juhla. Sitä vietetään tišri-kuun ensimmäisenä ja toisena päivänä. Roš hašana aloittaa kymmenen katumuspäivän jakson, joka päättyy jom kippuriin.
Rossijskaja gazeta
Rossijskaja gazeta (, ) on Venäjän federaation perustama ja omistama yhteiskunnallis-poliittinen ja yleisvenäläinen sanomalehti, jonka toimituksellinen linja heijastelee Venäjän hallituksen piirissä vallitsevia mielipiteitä. Venäjän presidentti muokkasi sanomalehden toimituksen kokoonpanoa esimerkiksi 9. joulukuuta 2013 annetulla asetuksella yhdistämällä siihen Rodina-lehden toimituksen. Roxana Crisólogo
Roxanan runous käsittelee niitä valtasuhteita, joita post-kapitalistisen ajan arki tuottaa. Hänen runoutensa uudelleenkirjoittaa historiaa ja antaa äänen niille, joilta se on perinteisesti viety. Tätä voidaan pitää runouden dekolonisaationa, joka tuottaa uutta kansallisepiikkaa uusin sankarein. Roxanan runoudessa identiteetti on konfliktien kenttä: hän tutkii siirtymää kohti monikansallista identiteettiä sisäisten ja ulkoisten muuttokokemuksien kautta. Operaatio Suojaava reuna
Israelin tarkoituksena on Gazassa ja Länsirannalla ”leikata ruohoa”, eli kitkeä sitä vastustavasta aseellisesta vastarinnasta pahin terä pois. Toisaalta Israel ei halua tuhota Hamasia, koska sen tilalle nousisi vielä jyrkempiä islamisteja. Näin Israel on valinnut Gazassakin konfliktin jatkamisen ”säästöliekillä”. ROSTO
ROSTO on lyhenne venäjänkielisestä "Российская оборонная спортивно-техническая организация":sta, mikä tarkoittaa Venäjän puolustuksellista urheilu-teknistä organisaatiosta. ROSTO perustettiin DOSAAFin työn jatkajaksi Neuvostoliiton purkaudutumisen alettua 25. syyskuuta 1991 ja vain Venäjän federaatioon liittyvän organisaation tarpeen muodostumisen vuoksi. Pasha
Pasha [] () on rahkasta valmistettava ruokalaji. Se liittyy erityisesti Venäjän ja Raja-Karjalan ortodoksien pääsiäisperinteeseen. Pasha tulee venäjän pääsiäistä tarkoittavasta sanasta, joka puolestaan on peräisin heprean sanasta "pesah". Sh ei pasha-sanassa tarkoita š:ää vaan äännetään s-h.
Pashan valmistuksessa keskeisinä ainesosina ovat rahkan lisäksi kerma, sokeri, kananmuna ja voi. Pashaseos maustetaan esimerkiksi vaniljalla ja mantelirouheella. Usein käytetään myös rusinoita, sukaattia, sitruunamehua tai -kuorta ja kuivattuja hedelmiä. On myös reseptejä, joihin käytetään mausteena karvasmanteliöljyä, rommiesanssia tai rommia. Meštšera
Nykyään meštšoraksi kutsutaan Okan takana Rjazanin ja Tambovin alueiden pohjoisosissa asuvaa venäläisryhmää, johon suomalais-ugrilaisen alkuperäisväestön uskotaan sulautuneen. Heidän perinteinen vaatetuksensa, asumuksensa ja murre poikkeavat jonkin verran muista venäläisistä. 1600–1700-luvuilla osa venäläisestä meštšorasta muutti nykyisille Penzan ja Saratovin alueille, joilla he muodostavat pieniä saarekkeita. Hoatsin
Hoatsin on luokiteltu sekä kanalinnuksi että käkilinnuksi. Se poikkeaa ulkonäöltään ja elintavoiltaan suuresti muista lintulajeista. Linnulla on pituutta enintään 60 senttimetriä, painoa korkeintaan 600–800 grammaa ja sen höyhenpeite on kirjava sekoitus ruskean erilaisia sävyjä. Hoatsinin vatsapuoli on vaalea, mutta selkä ja siipien pintahöyhenet hyvin tummat. Kyljissä ja siipien reunoissa on näyttävä punertavanruskea vivahde. Siivissä ja selässä on tummalla pohjalla valkoisia viiruja ja laikkuja. Niskassa ja päälaella linnulla on jono pitkiä höyheniä, joiden muodostama irokeesimainen harja saa linnun näyttämään varsin erikoiselta. Tämän harjan vuoksi lintua kutsutaan silloin tällöin nimellä ”punkkarikana”. Useimmista muista lintulajeista poiketen hoatsineilla uros ja naaras ovat samannäköisiä. Syyrian vaakuna
Syyrian vaakuna () on Syyrian tunnus lipun ja kansallislaulun ohella. Se koostuu syyrialaisesta haukasta tai "Qureishin haukasta". Vaakuna muistuttaa Egyptin vaakunaa. Haukan keskellä olevassa kilvessä on kuvattu Syyrian lippu pystyssä. Vaakunan alapuolella on vihreällä nauhalla teksti الجمهورية العربية السورية eli Syyrian arabitasavalta arabiaksi. Pasha
Perinteinen ortodoksisen perinteen mukaisesti pashaa tarjotaan kulitsan kanssa; se syödään lusikalla ja voidaan nauttia myös kulitsapalan päälle levitettynä. Pasha sopii myös jälkiruuaksi sellaisenaan, samoin kuin kahvipöydässä tarjottavaksi. Pashan päällä voidaan polttaa tuohusta, joka kirkollisen perinteen mukaisesti voi pääsiäisen aikaan olla myös punainen. Hasis
Charas valmistetaan käsin: hartsirauhaset puristetaan käsin joko pyörittäen palloiksi tai ohuiksi pötköiksi. Charas on väriltään mustaa ja poikkileikkauksessa palan sisus on tummanvihreä tai tummanruskea. Charasin koostumus on pehmeä tai pehmeähkö, ja sen paloittelemisen voi tehdä käsin. Tuoksu on erittäin pippurinen tai huomattavasti mausteinen. Charasia pidetään vahvana hasiksena ja sitä myydään yleensä ohuina pötköinä. Charasia käytetään perinteisesti chillumilla. Ruska
Ruska tarkoittaa lehtensä varistavien eli kesävihantien kasvien syksyistä väriloistoa, joka johtuu lehtien sisältämistä väriaineista. Rusit
Viktor Paranin on esittänyt että rusien "kotimaa" olisi ollut Karjalankannas ja rusit itämerensuomalaisia. Håkon Stang Oslon yliopistosta arvelee tutkimuksessaan Naming of Russia (s. 274) nimen rusi juontuvan itämerensuomen sanasta ruskea, joka tarkoittaa punaista väriä itäisemmissä sukulaiskielissä (vrt. suomen aamurusko yms). Teoriaa tukee Laatokanlinnan ja Novgorodin yläluokassa vaikuttaneet karjalaiset ja suomalaiset ylimykset joiden tapana oli pukeutua punaiseen, purppuraan eli ruskiaan (rossia). Karjalan alueen sekä Käkisalmen vanha nimi tuleekin "korelasta" mikä on muunnos kalevasta, kalevanpojista. Kaleva tarkoittaa karjalan ja Kainuun alueen kielillä punaista.Wladyslaw Duczko: "Viking Rus". Brill Publishing: Boston-Leiden 2004. Vaapeli
Vaapeli eli huosin on köysiluuta, jota käytetään etenkin laivoissa kansien puhdistamiseen. Harjasten tilalla siinä on paksu ja pehmeä köysikimppu. Hasis
Marokkolainen hasis on väriltään vihertävää tai ruskeaa. Hasiksen makua pidetään hyvin mietona verrattuna muihin hasiksiin, ja sen sanotaan maistuvan hieman lehdelle. Marokkolainen hasis voi olla koostumukseltaan kovaa, melko kovaa tai sitten pehmeää tai hyvin pehmeää. Marokossa valmistaan kaikkia eri kovuuksia ja tuotannon voidaan katsoa olevan monipuolista. Hasis painetaan eri tavoilla riippuen sen laadusta: tavallisin hasis painetaan 0,5–1,5 sentin paksuisiksi levyiksi. Marokossa tuotetaan hasista joka tunnetaan nimellä "pollen" eli siitepöly, joka on vaaleanruskeaa ja hienojakoista. Lämmitettäessä se pehmenee nopeasti hienojakoisuuden vuoksi. Wat Arun
Sisäänkäynnin luona olevat demonit tai paholaisen kuvat kuuluvat Ramajana-eepokseen. Valkea patsas on nimeltään "Sahassateja", ja vihreä tunnetaan taasen nimellä "Tasakanth". Ripaska
Ripaska tai kyykkytanssi () on ukrainalaisesta kansantanssiperinteestä peräisin oleva tanssi. "Tanssia ripaskaa" on myös sanonta toiminnasta, jossa jalkoja liikutellaan tavallista nopeammassa tahdissa. Aiemmin ripaskaksi sanotun soolotanssin tunnusmerkkinä oli nimenomaan kyykkyasento. Viime aikoina ripaskaksi on ryhdytty nimittämään itäisen kansanperinteen mukaista, improvisoivaa soolotanssia yleensä. Myös itäkarjalaisessa perinteessä on tanssimuotona ripaska, vepsäksi "karg" (vrt. suom. karkelo) tai karjalaksi "plässindä" (ven. пляска), jolla tarkoitetaan improvisaatiota. Miehen tanssin tarkoituksena on osoittaa naiselle miten hyvä työmies ja kekseliäs aviomies hänestä voisi tulla, toisaalta miesten kesken kilpaillaan teknisessä osaamisessa. Karg tanssitaan soolona ja se voi sisältää polkuja, potkuja, lyöntejä, huudahduksia, liikkumista eri tasoissa sekä akrobatiaa. Nainen vastaa miehelle yleensä joko siiputuksin tai poluin mutta huomioi aina kuitenkin miehen suorituksen. Hasis
Hasista on helppo varastoida ja kuljettaa koska se vie vähän tilaa, ja tiivis ja tahmea rakenne mahdollistaa pitkän varastoinnin. Yleensä hasis jatketaan vasta Euroopassa, ja lopulta vielä lisää kohdemaassa, koska pieneen tilaan sopivaa hasista on helpompi salakuljettaa. Myytävään hasikseen lisätään usein jatkeaineita. Jopa hyviinkin hasiksiin käytetään esimerkiksi Marokossa jo valmistetaessa lisäaineita, kuten kookosöljyä tai hunajavahaa. Suomeen tuotu hasis saattaa joskus sisältää suurenkin määrän erilaisia jopa terveydelle vaarallisia jatkeaineita. Ruuna
Hevonen voidaan ruunata minkäikäisenä tahansa, mutta sitä suositellaan tehtäväksi ennen yhden vuoden ikää ja viimeistään ennen kuin hevonen saavuttaa sukukypsyyden. Aiemmin suositeltiin odottamaan kunnes hevonen olisi yli vuoden vanha tai jopa kaksivuotias, mutta tähän syynä oli se, että ruunaus tehtiin nukuttamatta, ja toimenpide oli hevoselle paljon nykyistä stressaavampi. Nykyaikaiset lääketieteelliset menetelmät mahdollistavat sen, että kastraatio tuottaa eläimelle verrattain vähän stressiä ja haittaa sen mukavuutta vain vähän, edellyttäen että käytetään sopivaa kipulääkitystä. Muutamat hevosenomistajat lykkäävät ruunaamista siinä uskossa, että sukukypsyyden myötä kohoava testosteronin tuotanto saa hevosen kasvamaan suuremmaksi. Tutkimuksissa tämä uskomus on kuitenkin todettu pelkäksi luuloksi: Se lihasmassa, joka oriille hormonitoiminnan ansiosta kehittyy, katoaa ruunaamisen jälkeen, ja toisaalta lihasmassan kehittymiseen vaadittava energiankulutus voi rajoittaa nuoren hevosen luuston kasvua. Ruunaamisella ei ole siis vaikutusta hevosen kasvuun, joskin se voi lisätä rasvoittumista. Ruostehousuhaukka
Sen ääntely on yleensä vaimeaa ja huomaamatonta. Koiraiden on havaittu päästävän hiljaista, kirkasta vihellystä, ja naaraat voivat äänellä pesän ja poikasten lähellä voimakkaasti "kak kak kak kak ". Haukkuvaa ääntä "kra-kra-kra-kr-kr-kr-ka" voi myös kuulla molempien sukupuolten ääntelynä. Saapuessaan haudonta-aikana pesälle mukanaan ravintoa urokset ääntelevät terävästi "kek", mihin naaras vastaa nasaalimaisesta "vre". Rokka
Rokka on perinteinen keitto, joka on melko sakeaa. Useimmiten sen aineksina on hernettä tai papua (härkäpapu). Useisiin rokkiin käytetään suurusta, kuten ohrasuurimoita. Rokka-sanalla on vastineensa volgalaisissa sukukielissä saakka, esimerkiksi udmurtissa dźuk.Rokka on myös kannakselainen sukunimi: Banja
Venäjän sana "par" tarkoittaa sekä löylyä että höyryä. Näin on vaikea päätellä, olivatko muinaisvenäläiset saunat löyly- vai höyrysaunoja. Venäläinen tutkija ja tulkki Rudolf Sykiäinen esitteli kirjassaan "Venäläinen sauna" (2003) banjan tuhatvuotista historiaa. Jopa venäläisessä leivinuunissa on saunottu. Reilunkokoinen uuni on ollut kautta aikojen venäläistuvan eli izban keskipiste. Leipomisen jälkeen sinne kömmittiin sisään lämmittelemään ja jossain vaiheessa keksittiin siellä peseytyäkin. Ja saunominen leivinuunissa oli yleistä vielä 1800-luvulla. Aatelistolla, ruhtinailla ja tsaarin hovissa kylpeminen oli toisenlaista. Käytössä olivat ruhtinaalliset kylpyläsaunat ja saunomiseen liittyi monenlaisia seremonioita ja asetuksia. Itse tsaarilla oli saunomisessa apuna seitsemän eri asteen virkamiestä aina vaatevastaavasta saunottajaan ja pyyhkeenpitäjään asti. Yläluokka saunoi viikoittain ja erityisten juhlien yhteydessä kuten ennen häitä ja häiden jälkeen. Tsaarin hovi saattoi järjestää banjassa suuret illalliset saunan jälkeen. Ja sitten taas saunottiin tuntikaupalla ja taas syötiin, että jaksettiin saunoa ja saunottiin, että jaksettiin syödä. Saunominen kysyi kuntoa. Saunassa kuoltiin ja saunassa synnyttiin, aivan kuin suomalaisessa saunassakin on tehty. Hakassit
Suurin osa hakasseista harjoitti vielä 1900-luvun alkuun asti omaa šamanismistista uskontoaan, jossa oli vaikutteita buddhalaisuudesta. Ensimmäiset venäläiset lähetyssaarnaajat saapuivat jo 1700-luvulla, mutta vasta 1800-luvulla hakasseja alettiin käännyttää aktiivisemmin ortodoksikristityiksi. Nykyisin suurin osa on ortodokseja, mutta myös šamanistisia piirteitä on säilynyt runsaasti. Rošal
Neuvostoaikana kaupungin suurin yritys oli ammustehdas, joka suljettiin 1990-luvulla. Tšuhna
Tšuhna tai suhna () on venäläisten käyttämä haukkumasana suomalaisesta, virolaisesta, karjalaisesta sekä inkeriläisestä. Se on peräisin venäläisten suomalaisille antamasta haukkumanimestä "tšuhonets" tai "tšuhonka", jota käytettiin eritoten suomalaisista, jotka toivat kaupunkeihin maataloustuotteita, esimerkiksi maitoa, voita tai munia. Kaskiviljely
Suomessa harjoitettu kaskiviljely on jaettu kolmeen päätyyppiin: tavalliseen kaskiviljelyyn, rieskamaahan ja huhtakaskeen. Tavallinen kaski tehtiin lehtimetsään tai lehtipuuvaltaiseen sekametsään. Puut kaadettiin vuotta ennen niiden polttamista. Viljana oli yleensä ruis, joskus ohra. Rieskamaassa kaataminen ja polttaminen tapahtui samana keväänä. Kasveina olivat nauris, pellava ja ohra. Huhtakaski, joka oli Pohjois-Venäjän suomensukuisten kansojen kehittämä, tehtiin edellisistä poiketen havumetsään. Viljelykasvina oli useimmiten ruis. Moreenipohjaisilla havupuuvaltaisilla alueilla huhta oli aikoinaan ainoa käyttökelpoinen viljelytekniikka. Savolaiset asuttivat huhdan avulla muun muassa Pohjois-Savon, Pohjois-Ruotsin metsiä ("metsäsuomalaiset") ja veivät tekniikan Amerikkaankin. Borssi
Borssi (ukr. борщ , ) eli punajuurikeitto on hapanimelä keitto, jonka tärkeimpänä ainesosana on punajuuri. Useimmiten keitossa on myös sipulia ja kaalia sekä hapanta nestettä (hapanta kotikaljaa, sitruunamehua tai sitruunahappoa) sekä makea ainesosa (punajuuri sekä usein sokeria ja joskus hunajaa). Se on yksi tunnetuimmista itäeurooppalaisista ruoista.
Venäjän kielessä borssilla tarkoitetaan aina punajuuresta tehtyä keittoa. Borssikeiton koostumus vaihtelee maittain ja maiden sisällä myös alueittain. Ukrainassa borssilla tarkoitetaan usein myös tavallista kaali-, suolaheinä- tai lihakeittoa, joissa ei edes ole punajuurta. Borssikeittoa voidaan täydentää lihalla, kanalla, perunoilla ja vihanneksilla kuten kaalilla. Borssi tarjoillaan kuumana smetanan ja usein myös paahtoleivän tai paikallisen leivän kera. Ukrainassa suositaan borssin seurana myös pampushkeja eli valkosipulivedellä kasteltuja pikkuisia sämpylöitä. Monesti perinteisessä ukrainalaisessa borssissa ei ole lainkaan suolaa, mutta lisukkeet kuten sämpylät voivat olla suolaisia. Rova
Rova tarkoittaa seuraavia: Hakahapero
Hakahapero ("Russula velenovskyi") on kupera, laakealakkinen punainen haperolaji. Sen heltat ovat kermanvalkoiset ja joskus punertavat. Jalka on valkea tai hieman punertava. Malto on valkeaa ja maku on mieto. Hakahapero on syötävä, ja se kasvaa lehtimetsissä usein koivujen seurassa. Se on Suomessa melko yleinen. Romanssihuijaus
Huijatulla on mahdollisuus ilmoittaa huijarit niistä varoittaviin sivustoihin kuvineen ja kertomuksineen.
Esimerkiksi Venäjällä, Ghanassa ja Malesiassa tästä osasta huijauksia on tullut jopa satoja miljoonia tuottava rikollisuuden ala.
Moldovan Chișinăussa luotuna on yleinen The Bat! toimisto-ohjelma, jolla pystyy käsittelemään runsaita määriä eri sähköpostitilejä. Sähköpostit yleensä edelleen lähetetään esimerkiksi tietokoneen satelliittiyhteydestä eri maissa toimivien servereiden kautta.
Vaikka nykyteknologia onkin tehnyt romanssihuijauksista yleisempiä, on se ilmiönä ikivanha. Tunnettu suomalainen huijari Ruben Oskar Auervaara etsi 1930-luvulla kirjeenvaihtoilmoituksilla naisia viedäkseen heidän omaisuutensa. Mazdaznan
Hanish korosti teoksissaan oikean hengittämistekniikan tärkeyttä. Se on hänen mukaansa tie sekä ruumiillisen heikkouden ja sairauksien voittamiseen että henkiseen avartumiseen ja valaistumiseen. Hengitysharjoituksensa Hanish omaksui ennen muuta hindulaisesta jooga-perinteestä, josta hän otti myös hengitystekniikkaan liitetyn meditaation ja tantrat. Hänen mukaansa Mazdaznanin kannattajien tulee harjoitella oikeaa sisään- ja uloshengittämistä päivittäin, ja toistaa harjoitusten yhteydessä tiettyjä rukouksia ja mantroja. Hanishin mukaan oikean hengitystekniikan opettelu kuului myös Yehoshuan eli Jeesuksen alkuperäisiin opetuksiin, vaikka kristinusko olikin myöhemmin hylännyt sen. Esimerkiksi Isä meidän -rukous liittyy hänen mukaansa hengitysharjoituksiin, se tulee toistaa yhden uloshengityksen aikana. Myös varhaiskirkollinen virsilaulu on Hanishin mukaan muistumaa hengitysharjoituksista. Tsasouna
Tsasouna tai tšasouna eli säässynä on ortodoksisesta rukoushuoneesta Karjalassa käytetty termi. Tsasouna-sana tulee venäjän sanasta "tšasovnja" () ’kappeli’, joka edelleen juontuu sanasta "tšas" () ’tunti, hetki’, joka viittaa tsasounissa toimitettuihin noin tunnin pituisiin hetkipalveluksiin. Ruis
Syysrukiisiin kuuluva ruistyyppi on vielä niin sanottu juhannusruis, joka kylvetään juhannuksen tienoilla. Siitä korjataan syksyllä viherrehusato, ja sen jyväsato valmistuu seuraavana kesänä. Kaskissa ja erityisesti huhdissa viljeltiin aikoinaan erityistä kaskiruista, joka on tavattoman pensovaa. Yhdestä siemenestä voi kasvaa kymmeniä korsia. Se on myös herkästi karisevaa villiviljojen tapaan, eikä sen puimiseen välttämättä tarvittu riihtä, vaan jyvien irrottaminen voitiin hoitaa iskemällä lyhteitä varta vasten rakennettuun seinään. Kaskiruis menestyy huonosti pellossa ja on kaskeamisen loputtua hävinnyt lähes sukupuuttoon. Vanhat maatiaisrukiit ovat pitkäkortisia ja pienijyväisiä. Jalosteet ovat lyhytkortisia ja suurijyväisiä. Maatiaisruis ei kelpaa viralliseen viljakauppaan pienijyväisyytensä takia eikä sitä mainita virallisella lajikelistalla, mikä käytännössä tarkoittaa sen viljelyn kieltämistä. Näistä syistä maatiaisrukiiden viljely onkin lähes kokonaan loppunut. Ruis on tuulipölytteinen, ja sen eri lajikkeet ja kannat risteytyvät keskenään, jos niitä kasvatetaan lähekkäin. Insesti
Insestikielto on halakhassa, Mooseksen laissa, yksi tärkeimpiä kohtia, ja kielletyt sukupuolisuhteet luetellaan hyvin tarkasti. Oheisessa taulukossa luetellaan kielletyt suhteet. Roosa tarkoittaa naisilta kiellettyä suhdetta, sininen miehiltä kiellettyä ja violetti molemmilta kiellettyä. Ruostehousuhaukka
Linnun elinpiiriin ja määrään vaikuttavat heti metsässä ilmenevät häiriöt ja sirpaloituminen, sillä se on runsaimmillaan koskemattomissa metsissä ja rantametsissä. Esimerkiksi hakatuissa ja muissa käsitellyissä metsissä sitä esiintyy vähemmän, vaikka metsäalasta olisi peitossa yli 66 prosenttia. Niitä on harvoin metsissä, joiden peitto on alle 66 prosenttia. Päivi Räsänen
Räsänen pitää suurena harhana ”feminististä kapinakulttuuria”, jossa sukupuolten tasa-arvo hänen mukaansa vääristyy samanlaisuuden vaatimukseksi. Räsänen väittää, että tämä tuo nykynaisen elämään tuskaa ja tuhoa yhtä lailla kuin naisen ihmisarvon loukkaukset. Hänen mielestään kirkon kannattaisi muistuttaa, että luomisjärjestyksen seurauksena miehellä ja vaimolla on erilainen (ei eriarvoinen) asema avioliitossa. Räsänen on sanonut olevansa miesten ja naisten välisen tasa-arvon kannattaja, mutta feminismiin liitetään hänen mukaansa tavoitteita, joita hän ei kannata, kuten ”syntymättömien lasten ihmisoikeuksien vähättely”. Mazdaznan
Hanishin alkuperäiseen opetukseen kuului 1800-luvulla suosituksi tullut rotuoppi. Hän yhdisti biologiassa tuolloin laajalti hyväksytyn ajatuksen ihmisrotujen epätasa-arvosta ihmiskunnan uskonnolliseen ja eettiseen kehittymiseen. Hänen mukaansa ihmiskunta jakautui eri rotuihin, joiden uskonnolliset käsitykset ja etiikka olivat eri tasoilla. Ihmisrodut olivat Hanishin mukaan alemmasta ylempään mustat, ruskeat, oliivinväriset (rotu, joka Hanishin mukaan tuhoutui Atlantiksen tuhossa), punaharmaat (intialaiset ja intiaanit), keltaiset ja valkoiset eli arjalaiset. Ihmisroduista korkeimpaan, arjalaiseen rotuun Hanish laski mukaan myös seemiläiset eli juutalaiset ja arabit, samoin kuin romanit ja suomalais-ugrilaiset. Hänen mukaansa ihmiskunnan tuli kehittyä arjalaisen rodun rakentamaksi kansainliitoksi ja tuhatvuotiseksi rauhan valtakunnaksi, josta alempirotuiset piti sulkea pois. Toisin kuin tuon ajan rotuajatuksiin yleensä, Hanishin rotuoppiin ei liittynyt imperialistisia piirteitä, vaan se oli pohjimmiltaan pasifistinen. Rouskut
Suomessa elintarviketurvallisuusvirasto Eviran määräyksellä 3/2007 määriteltiin haaparousku ("Lactarius trivialis"), kangasrousku ("Lactarius rufus") ja karvarousku ("Lactarius torminosus") kauppasieniksi. Kyseinen määräys oli voimassa 1.7.2012 saakka, jolloin kauppasieniasetus kumottiin. Tämän jälkeen Evira on pitänyt listaa suositeltavista sienistä. Venäjän historia
Nimi "rus", yhdessä suomen kielen "ruotsin" ja viron "rootsin" kanssa, liittyy monien tutkijoiden mukaan Ruotsin Roslageniin tai soutamista kuvaavaan sanaan. Tämä teoria on hyväksytty Länsi-Euroopassa yleisesti. Eräät venäläiset tutkijat ovat myös esittäneet, että sanalla olisikin slaavilaiset tai persialaiset juuret. On esimerkiksi esitetty, että sana tulisi eteläslaavilaisen rosamondi-kansan nimestä. Varmalta joka tapauksessa näyttää, että Kiovan Rusin hallitsevan luokan keskuudessa skandinaavinen aines oli merkittävässä osassa. Roine
Tossanselän pinta-ala on 1 420 hehtaaria eli 14,2 neliökilometriä. Se on 7,5 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Tossanselkä aukeaa lounais-koillis-suuntaisena ja sen koillispää sukeltaa saaristoon, jonka pohjoispuolella aukeaa pohjoisosan selkä. Tossanselän eteläpuolella sijaitsee Kivisaaren takana leveä Putkilahti. Järvenosan lounaispää päättyy Hausaloon, missä sijaitsee Mallasvesi 300 metriä leveän salmen takana. Nisán
Raamatun mukaan nisán on vuoden ensimmäinen kuukausi, josta vuosi alkaa. Nykyisin juutalaisen kalenterivuoden katsotaan kuitenkin alkavan syksyllä tišri-kuusta, jonka alussa vietetään roš hašana-juhlaa, juutalaisten uuttavuotta. Tämän laskutavan mukaan nisán on vuoden seitsemäs tai karkausvuosina kahdeksas kuukausi. Kirjonahkahapero
Kirjonahkahapero ("Russula olivacea") on kupera tai laakealakkinen viininpunainen tai kellansävyinen haperolaji. Heltat ovat aluksi valkoiset ja vanhemmiten muuttuvat kellertäviksi. Jalka on ylhäältä karmiinin tai roosanpunainen ja tyvestä kellertävä. Malto on valkoista. Maku on mieto ja sieni on hyvä ruokasienilaji. Se kasvaa harvinaisena kuusikoissa lehtimetsissä kalkkipitoisilla paikoilla Etelä-Suomessa. Radonitsa
Radonitsa-termin taustalla on venäjän kielen iloa merkitsevä sana. Radonitsana seurakunnan pappi toimittaa yleensä muistopalveluksen ortodoksisella hautausmaalla ja ihmiset käyvät haudoilla muistelemassa edesmenneitä. Ortodoksisen perinteen mukaan tänä vainajien pääsiäisenä haudoille voidaan tuoda pääsiäisherkkuja - kuten keitettyjä kananmunia tai leivonnaisia - tai muisteluvehnää (koliva). Ruostehappomarja
Ruostehappomarja ("Berberis vulgaris") on happomarjakasveihin kuuluva, keltakukkainen ja piikikäs pensas. Lajia tavataan Euroopassa laajasti Pohjoismaiden eteläosia myöten sekä ihmisen levittämänä myös Pohjois-Amerikassa. Se on vanha hyötykasvi, jota on käytetty niin rohdoksi, ruoaksi kuin koristepensaanakin. Ruusufinni
Couperosa on kosmetiikassa käytetty termi, jolla tarkoitetaan pienten ihon hiussuonten laajentumisia ja veltostumisia sekä ("verisuonten katkeamia") poskissa. Ne saavat posket näyttämään punakoilta. Couperosaa on vain valkoihoisilla, ja siihen on perinnöllinen taipumus. Alkoholi, viima, kylmyys ja kuumuus pahentavat sitä. Monet voiteet ja kasvojenhoitotuotteet voivat ärsyttää couperosa-ihoa. Lääketieteen näkökulmasta kysymyksessä on lieväasteinen ruusufinni ja sitä voidaan hoitaa mm. luonnon arbutiini pohjaisilla ihonhoitotuotteilla. Poronhoito
Poronhoitovuosi alkaa kesäkuussa. Vuoden aloittaa luonnollisesti vasojen syntymä. Osa vasoista syntyy tosin jo toukokuussa, seikka jota kuvaa sanonta: "Vappuna vasa hangella". Juhannuksen tienoilta lähtien alkaa vasanmerkitys. Vasan korviin leikataan terävällä puukolla emänsä "sanat eli teot". Näitä on tietty laissa määrätty lukumäärä. Vasat otetaan kiinni "suopungilla", joka on heitettävä noin 20 m pitkä silmukkakappaleen eli "kielan" varassa juokseva naruansa. Vasojen pyydystys hoidetaan nykyään useimmiten pitkällä "vimpalla" eli vavalla, jonka päässä on silmukka-ansa. Merkitys voidaan hoitaa kahdella tavalla:Porojen kesäkokoamisessa on "räkkä" eli kaikki vertaimevät lentävät hyönteiset suurena apuna. Kesän aikana poroille tehdään heinää ja lehdeksiä lisäravinnoksi talven varalle. Ruostehousuhaukka
Ruostehousuhaukka pesii metsäisillä alueilla, usein aukon lähellä, ja rakentaa pesän puun oksalle tai joskus riippuvaan köynnökseen. Koiras ja naaras rakentavat pesän yhdessä. Pesään käytetään kuivia risuja ja lehtiä. Pesimäkauden alussa rakennetaan aina uusi pesä. Parittelu tapahtuu sen jälkeen kun pesintätoimet kuten ruokkiminen ja pesänrakennus on suoritettu. Harmaanvalkoiset munat ovat kooltaan keskimäärin 47,1 mm × 36,5 mm. Naaras hautoo kolmisen viikkoa, jolloin koiras hankkii ravintoa. Ruostehousuhaukan poikaset luokitellaan puoli-pesäviipyisiksi eli ne lähtevät pesästä jo ennen kuin ovat lentokykyisiä. Poikasilla on silmät auki kuoriutuessa, mutta ne eivät pysty heti liikkumaan, ja emot ruokkivat niitä. Kuoriutumisen jälkeen poikaset kasvavat pesässä 30–36 vuorokautta, ja lentokykyiseksi kasvaminen kestää lähes seitsemän viikkoa, jona aikana poikaset palaavat pesälle ruokittaviksi niin kauan, että niistä tulee riippumattomia. Tietoliikenteen häirintä
Näkyvin tietoliikenteen häirinnän muoto johon keskiverto internetin käyttäjä törmää päivittäin on roskaposti. Roskaposti on mainosmuotoinen viesti jolla halutaan tavoittaa mahdollisimman suuri yleisö erittäin halvalla. Suomen lainsäädännössä roskapostia käsittelevä lainkohta on Tietoyhteiskuntakaari 7.11.2014/917, 24. luku 200 §, jossa todetaan seuraavasti: Telesina
Kädet ovat paremmuusjärjestyksessä huonoimmasta kädestä lähtien. 
Hai eli suurin kortti (eng. "high card"). Kädessäsi ei ole mitään paria, väriä tai suoraan, niin kätesi on hai, esimerkiksi akka-hai, joka tarkoittaa, että suurin korttisi on akka. Jos vastustajillasi on myös hai-käsi, isompi hai voittaa (ässä suurin, seuraavaksi kurko ja siitä alenevassa järjestyksessä). Jos teillä on samat hait, seuraavaksi isoin kortti ratkaisee, kunnes tulee eriävä kortti. Roš hašana
Roš hašanan ensimmäisen päivän iltapäivänä harjoitetaan joskus "tašlih"-perinnettä. Siinä menneen vuoden synnit ja virheet pannaan symbolisesti pois heittämällä leivänpaloja tai kiviä veteen. Hooka
Šišan ”savu” on vesimaljan kautta kulkevaa viileää vesihöyryä, josta pieni osa terveydelle haitallisista aineista – nikotiinista ja karbonyyleistä – suodattuvat vesipiipun veteen. Tämä on nähtävissä polttelun jälkeen veden sameutena ja pahana hajuna. Hookahin terveellisyys riippuu kuitenkin pitkälti siitä, mitä sen pesässä poltetaan. Markkinoilla on täysin tupakkavapaita, nikotiinittomia vaihtoehtoja. Shabiha
Shabiha (myös "Shabbiha", "Sahiba" jne) (, johdannainen haamua tarkoittavasta sanasta شبح, yksikkö "šabbih" شبيح) on suurin piirtein "roistoa" tarkoittava arabiankielinen käsite, jolla tarkoitetaan Syyrian kansannousun aikana maan hallinnon puolesta taistelevia puolisotilaallisia joukkoja. Shabihat tunnetaan tekemistään raa'oista kidutuksista, ryöstöistä, tuhopoltoista, raiskauksista, murhista ja joukkomurhista. Vastustajiaan kohtaan äärimmäisen julmat sabihat tukevat lahkonomaisella fanaattisuudella Bašar al-Assadia muun muassa koska pelkäävät kapinallisten luovan tiukan islamilaisen valtion ja/tai kostavan heille. Shabihoista on suurin osa, joskaan ei kaikki, alaviitteja niin kuin Assadkin. Shabihat olivat alkujaan 70-luvun lopun salakuljetusta harjoittaneita rikollisia, mutta keväällä 2011 heihin liittyi monia muita Assadin tukijoita. Syyrian hallitus käytti tietoisesti siviilipukuisia shabihoja mielenoitusten kukistamiseen väkivalloin kevättalvesta 2011 alkaen. Vaikka viranomaiset tukivatkin salassa shabihoja, julkisesti hallitus pysyi shabihasta erillään. Näin hallitus vältti vastuun mielenosoittajien pahoinpitelyistä. Alussa shabihat lähinnä hakkasivat nyrkein ja kepein sekä pidättivät ihmisiä, mutta alkoivat melko pian kiduttaa ja murhata muuttuen kuolemanpartioksi. Shahibat kytketään pahimpiin hallituksen asejoukkojen tekemiin raakuuksiin, kuten Houlan joukkomurhaan. Näin shabihat ovat tehneet opposition vastaista "likaista työtä" Syyriassa. Shahiban motto on "Bashar, älä huoli, sillä sinulla on miehiä jotka juovat verta". Muita Syyrian hallituksen puolesta taistelevia puolisotilaallisia joukkoja ovat Lijanin militiat, Al-Jaysh al-Sha'bi ja Al-Abbasin prikaati. Tefilla
Rukoukset luetaan yleensä siddurista eli rukouskirjasta hepreaksi. Tiettyjen rukousten lausumista varten tarvitaan minjan, mutta useimmat rukoukset voi lausua myös yksin. Kun rukoukset luetaan yhdessä minjanin kanssa, yksi henkilö johtaa rukousta. Häntä kutsutaan nimellä "šaliach tsibur", joka tarkoittaa seurakunnan lähettilästä. Rukouksen johtaja lausuu ääneen ne rukoukset, joihin vaaditaan minjan ja osia muista rukouksista. Rukouksen osanottajat lausuvat useimmat rukoukset itse myös jumalanpalveluksen yhteydessä, ja he voivat myös lausua osan rukouksista eri aikaan kuin "šaliach tsibur". Intialainen taidemusiikki
Raagan tärkeimmäksi tehtäväksi intialaisessa traditiossa katsotaan tietyn ennaltamäärätyn tunnetilan ("rasa") synnyttäminen jokaisessa, joka kyseessäolevan raagan esityksen kuulee. Rasa-tunnetiloja on kaiken kaikkiaan yhdeksän erilaista (""navarasa"", järjestyksessä: "shringara" = romanttis-eroottisuus, "hasya" = koomisuus, "karuna" = eetoksellisuus, myötätuntoisuus, "rudra" = hurjistuneisuus, "viira" = sankarillisuus, "bhayanaka" = pelokkuus sekä "adbhuta" = hämmentynyt ihastuneisuus, "shanta" = pyhyydellisyys, jonka lisäksi puhutaan raagan tunnelmasta ("ragabhava"), raagan kokonaisluonteesta. Rasan sanotaan kumpuavan raagan asteikon ominaisuuksista, mutta tavalla esittää on välttämätön rooli raagaan kuuluvan tunnetilan välittämisen onnistumisessa. Sauna
Perinteinen suomalainen saunatyyppi, savusauna (Karjalassa ”musta sauna”), on kertalämmitteinen, eli kiuasta ei voida lämmittää kylpemisen aikana. Savusaunan kiuas on tulipesän ympärille ja päälle ladottu kivinen kupu, jonka läpi savukaasut nousevat vapaasti saunatilaan ja samalla kiuaskivet kuumenevat. Lämmityksen aikana savu poistuu välikatossa eli laessa olevan lakeistorven, lakeisen, tai seinässä olevan luukun eli räppänän kautta. Kun kivet ovat riittävän kuumat ja pesä on sammunut heitetään häkälöylyt, jonka jälkeen sauna on valmis kylpijöille. Häkälöylyissä suurin osa kivien pintaan tarttuneesta noesta ja pienhiukkasista irtoaa ennen kuin saunojia on löylyilmaa hengittämässä. Mahzor
Mahzor () on juutalaisten suurina juhlapäivinä jom kippurina ja roš hašanana käyttämä rukouskirja. Mahzor on erikoistunut muoto "siddurista", juutalaisten perusrukouskirjasta. Hakassia
Venäjä otti tämän "Kirgiisien maana" tai "Khongorain" nimellä tunnetun alueen haltuunsa 1700-luvulla. Jonkun verran hakasseista luopui paimentolaiselämästään ja monet käännytettiin kristinuskoon. Alueelle perustettiin kultakaivoksia, jolloin alueelle alkoi muuttaa venäläistä väestöä. Hakasseja kutsuttiin "Abakanin" tai "Minusinskin tataareiksi", kunnes Neuvostoliiton alkuaikoina hakassien viidelle heimolle annettiin virallinen yhteisnimi hakassit. Telkkämäen perinnetila
Metsähallituksen tavoitteena on ollut polttaa Kaavin Telkkämäessä vuosittain vähintään yksi kaski. Eniten Telkkämäessä on poltettu nuorta lehtimetsää eli niin sanottuja "tavallisia kaskia". Vuonna 2000 eräässä kuusikossa poltettiin ensimmäinen "huuhtakaski" eli havumetsässä poltettu kaski. Alueella on poltettu myös "rieskakaskia". "Rieskamaa" eli "tuoreskaski" on tehty nuoreen, pensasmaiseen lehtimetsään. Haperot ja rouskut
Haperot ja rouskut ("Russulaceae") on helttasieniin kuuluva heimo, johon kuuluu kaksi sukua: haperot ja rouskut. Heimon lajeilla on tyypillinen itiöemän rakenne, joka lohkeaa napsahtaen kuin raaka porkkana. Itiöemän rakenne ei siis ole yhtä kuituista kuin esimerkiksi suppilovahverolla. Mikroskooppinen tarkastelu osoittaa, että rouskuilla että haperoilla on kuviolliset itiöt. Hippa
Rotat ja rastaat tai Rotat ja revot, on ulkoleikki, joka mahdollinen myös saleissa tai halleissa. Sopii pienille lapsille. Suuri joukko jaetaan kahteen ryhmään ja molemmat ryhmät asettuvat omaan jonoon alueen tai salin/hallin keskelle. Jonot laitetaan vierekkäin; toinen jono on nimeltään "Rastaat" ja toinen "Rotat". Joku ulkopuolinen huutaa joko "Rotat!" tai "Rastaat!" ja mahdollisesti pitkittää sanan R:ää pelin vaikeuttamiseksi. Jos esim. huudetaan "Rastaat!", rotat juoksevat salin/alueen toiseen päähän ja rastaat yrittävät saada heidät kiinni. Sama toisinpäin. Mahdollisesti voidaan myös huutaa pakenevan jonon nimi. Viimeinen nappaamaton pelaaja voittaa ja saa tulla huutajaksi. Madehara
Madehara eli ryöstäjä tai ryöstöpilkki on kalastusväline. Vuoden 2016 alusta se on lailla kielletty, koska siinä koukut tarttuvat kalaan sen ulkopuolelta. Mateen kalastamista madeharalla kutsutaan kansan suussa rokastamiseksi tai juksaamiseksi. Roast
Roast on yhdysvaltalaisperäinen komediatapahtuma, jossa roastin kohteena oleva päähenkilö istutetaan yleisön eteen kuuntelemaan itseensä kohdistuvia herjoja ja pilkantekoa. Roastaajina toimii yleensä joukko koomikoita ja kohteen ystäviä, mutta roastaajina saattavat yhtä hyvin toimia myös julkisuudesta tutut henkilöt. Roastin kohteeksi valitaan usein paljon eri yhteyksissä esillä ollut julkisuuden henkilö, koska hänen elämänsä ja taustansa ovat myös suurelle yleisölle tuttuja. Roast on pohjimmiltaan hyväntahtoinen tapahtuma, jonka tarkoitus on yhtä paljon kunnioittaa kohdetta kuin irvaillakin hänelle. Hayashi Razan
Hayashi Razan (elokuu 1583–4. helmikuuta 1657), alkuperäiseltä nimeltään Hayashi Nobukatsu, oli japanilainen oppinut, jonka vaikutuksesta Zhu Xin uuskungfutselaisuudesta tuli Tokugawa-shōgunaatin virallinen doktriini. Hayashi myös uudelleentulkitsi šintolaisuutta ja loi näin perustan kungfutselaistuneelle šintolaisuudelle seuranneina vuosisatoina. Haperot
Haperot ("Russula") on laaja helttasienisuku. Ne muistuttavat ulkoisesti paljon lähisukulaisiaan, samaan "Russulaceae"-heimoon kuuluvia rouskuja, mutta eroavat niistä siinä, ettei haavoitetusta haperosta valu maitiaisnestettä rouskun tapaan. Haperojen lakki on usein kirkkaan värinen, mutta harmaantuu yksilön vanhetessa. Paras haperokausi on heinä-syyskuussa. Monet haperot ovat erinomaisia ruokasieniä, eikä myrkyllisiä haperolajeja tiedetä löytyvän Suomesta. Lajeja tunnetaan Suomesta noin 130, mutta lajimäärä voi todellisuudessa olla jopa kaksinkertainen. Seitsemän lajia on Suomessa luokiteltu uhanalaisiksi. Rousánoksen luostari
Rousánoksen luostari (; myös "Roussanon luostari") eli "Pyhän Barbaran luostari" (Μονή Αγίας Βαρβάρας, "Moní Agías Varváras") on ortodoksinen luostari Meteoran luostarialueella Kreikassa. Se on omistettu Kristuksen kirkastumiselle.
Rousánoksen luostari on perustettu nykyisellään 1500-luvulla, mutta se on saattanut olla olemassa jo 1300-luvulla. Luostarin nimi on todennäköisesti peräisin sen ensimmäisestä asukkaasta tai sen kirkon alkuperäisestä omistajasta. Luostarin pääkirkko ("katholikon") on rakennettu vuonna 1545 ja koristeltu kreetalaisen koulukunnan tyyliä edustavin maalauksin vuonna 1560. Se edustaa athoslaista tyyppiä. Kirkko on omistettu koko luostarin tavoin Kristuksen kirkastumiselle, mutta se kunnioittaa myös Pyhää Barbaraa ("Agía Varvára"), mistä on peräisin luostarin toinen nimi. Rukoushuone
Evankelisluterilaisessa kirkossa rukoushuone on kirkkoa ja myös kappelia vaatimattomampi rakennus, jota ei ole vihitty kirkoksi ja jolla ei ole omaa pappia tai kappalaista. Myös herätysliikkeiden kokoontumistiloista käytetään usein nimitystä rukoushuone. Ortodoksisesta rukoushuoneesta käytetään nimitystä tsasouna tai kappeli. Nimitys on lähinnä tunteenomainen: tsasouna mielletään useimmiten klassiseksi puurakenteiseksi, lähinnä karjalaistyyppiseksi rukoushuoneeksi kun kappeli taas on lähinnä kivirakennus. Esimerkiksi Helsingin ortodoksisen seurakunnan hautausmaan vanhempaa pyhäkköä ei koskaan sanota tsasounaksi vaan aina kappeliksi. Irina Ratušinskaja
Hänet pidätettiin neuvostovastaisesta toiminnasta syyskuussa 1982. Huhtikuussa 1983 hänet tuomittiin seitsemäksi vuodeksi työleirille. Hänet vapautettiin lokakuussa 9. lokakuuta 1986 kolmen ja puolen vuoden vankilassaolon jälkeen päivää ennen Ronald Reaganin ja Mihail Gorbatšovin tapaamista Reykjavikissa. Vuonna 1987 hän muutti miehensä kanssa Yhdysvaltoihin ja Neuvostoliitto eväsi häneltä ja hänen mieheltään Neuvostoliiton kansalaisuuden. Institute on Religion and Democracy myönsi hänelle Religious Freedom Awardin. Hän kirjoitti vankilassaoloajastaan muistelmat nimeltä "Harmaa on toivon väri". R.I.P. (nuortenromaani)
Samaan aikaan esiintyessään R.I.P.:n kanssa Saska kertoo vaikka toiselle puolelle Suomea bändin perässä seuraavalle bändäri Nikitalle muistojaan lapsuudenrakkaudestaan Emmasta, yrittää jäljittää punahiuksista tyttöä, johon on ihastunut, selvittää, kuka Runotyttö todella on, ja päästä perille Hassen sekoiluista. Hamppu
Suomen itämurteissa, karjalan kielessä ja muissa itäisissä lähisukukielissä hampun nimenä on "liina" tai "lina" (vepsässä). Läntisessä Suomessa on käytetty myöhään Ruotsista tullutta hamppu-sanaa. Hampun siemenelle on ollut useita murteellisia nimityksiä kuten pöyryt, kulmut, kumut, suulat, kouhlot ja liinanpäät.
 
Viroksi hamppu on "kanep". Saamelaiskielissä hampun nimitys yhdistyy karjalaiseen ja savolaiseen sanaan "roivas", joka murteissa yleensä tarkoittaa nyhdettyä hamppukourallista tai hamppulyhdettä, virossa vastaava sana tarkoittaa yleensä vaatteita. Huiskuananakset
Yleisin suvun huonekasveista on kirjohuisku ("Aechmea fasciata"), josta aiemmin käytettiin nimeä kukka-ananas. Sen lehdet kasvavat n. 50 cm pitkiksi ja 10 cm leveiksi ja muodostavat suppilomaisen ruusukkeen. Pinnaltaan ne ovat hopeanharmaan härmän peittämiä. Suppilon keskeltä nousee puolimetrinen, tähkämäinen kukinto, ja sen ruusunpunaisten suojuslehtien hangoissa ovat pienet kukat vaaleansinipunertavine teriöineen. Korallihuiskun ("A. fulgens") lehdet ovat kapeammat ja eräillä lajikkeilla alta purppuranpunaiset. Sen tummanpunaiset marjat pysyvät pitkään kiinni kukintolapakossa. Lajilla "A. marmorata" lehdet ovat punaruskearaitaiset. Kuitukasvina viljellään lajia "A. magdalenae" Keski-Amerikassa. Pasha
Ortodoksisen perinteen mukainen pashan koristelussa näkyy myös kristillinen teema. Pashan kylkeen tai päälle syntyy joko pashamuotista tai kirjoitetaan koristeluaineksilla ylösnousemuksesta muistuttavat kyrilliset kirjaimet ХВ (lyhennys kirkkoslaavin sanoista Hristos voskrese eli 'Kristus on ylösnoussut'). Lintujen talviruokinta
Sorsalintuja ruokitaan talvella erityisesti kaupungeissa, useimmiten leivänmuruilla. Ruokinta perustuu paljon yksittäisten ihmisten tuomisiin, kaupungit puolestaan pyrkivät rajoittamaan ruokintaa tai kieltävätkin sen mm. rottien ja pulujen takia. Avoveteen sorsille voidaan rakentaa talvellakin ruokintalautta, jonne rotilla ei ole pääsyä. Eräät kaupungit osallistuvat vesilintujen talviruokintaan tarjoamalla ruokintalautoilla viljaa. Maa- ja merikotkien haaskaruokinta taas perustuu teurastusjätteisiin. Ruokintapaikkojen huolto tehdään yleensä öiseen aikaan, etteivät linnut häiriinny. Kotkien haaskoilla käyviä muita lintuja ovat korppi, varis, tikat sekä haukat. Ruokintapaikkojen välin pitäisi olla tarpeeksi suuri, 20–30 kilometriä ja haaskojen käyttöön tarvitaan maanomistajan ja kunnan eläinlääkärin tai vastaavan lupa. Juuri ennen kuolemaansa lääkityksessä ollutta eläintä ei saa käyttää haaskana. Marisha Rasi-Koskinen
Marisha Rasi-Koskinen (s. 1975 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija. Varsinaiselta koulutukseltaan hän on psykologian maisteri, joka työskentelee koulupsykologina. Nykyään Tampereella asuvan Rasi-Koskisen esikoisteos "Katariina" ilmestyi vuonna 2011. Hänen kolmas romaaninsa "Vaaleanpunainen meri" oli yksi vuoden 2015 Runeberg-palkinnon ehdokkaista. Haisuhapero
Haisuhapero ("Russula foetens") on Suomessa yleinen koivun juurisieni. Se kuuluu haperojen, rouskujen ja muun muassa lampaankäävän kanssa samaan kladiin ja luetaan haperojen seassa omaan lajiryhmäänsä. Räkä
Räkä on ylähengitysteiden limakalvoilla muodostunutta limaa. Limaa erittävät pääasiassa goblet- eli pikarisolut. Rään tehtävä terveessä nenässä on kerätä ja kuljettaa pois nenäkäytävistä pölyhiukkasia, likaa ja mikrobeja, jotta nämä eivät kolonisoituisi ja aiheuttaisi sairauksia. Tämän vuoksi räkä voi sisältää muun muassa bakteereja ja viruksia. Ylähengitysteiden infektioita aiheuttavat yleisemmin korona- ja rhinovirukset, joskin yleensä infektio on niin sanottu sekainfektio, johon osallistuvat myös normaaliflooraan kuulumattomia bakteerikantoja. Nuhakuumeeseen johtava infektio tapahtuu ylähengitysteiden limakalvojen epiteelisoluissa. Rään saa pois nenästä niistämällä nenäliinaan tai kaivamalla sormella tai vanupuikolla (sormimenetelmää pidetään epäsovinnaisena muun muassa sairauksien leviämisen takia). Räkä on yleensä "väritöntä", mutta se voi olla myös keltaista, vihreää tai lähes ruskeaa. Yleensä, jos räkä on vihreää tai ruskeaa sekä paksua, se tarkoittaa sitä, että infektio jyllää ja elimistö taistelee sitä vastaan. Assassiinit
Assassiinien nimen on usein väitetty tulleen arabian kielen sanasta ”haššāšīn” (حشّاشين), joka tarkoittaa ”hasiksen syöjää”, mutta se on kaikkea muuta kuin varmaa. Sana tarkoittanee todellisuudessa roskaväkeä. Hasis
Hasis (arab. "hašīš") tarkoittaa päihdehampusta eroteltuja kannabinoidipitoisia hartsirauhasia, jotka puristetaan tavallisesti yhteen kiinteäksi kannabistuotteeksi. Päihteenä hasis vaikuttaa samalla tavoin kuin kannabiksen kukinto. Hasiksen valmistaminen, hallussapito, myyminen sekä käyttäminen on useimmissa maissa laitonta. Jom hašoa
Alun perin juhlaa ehdotettiin vietettäväksi nisán-kuun 15. päivänä, Varsovan gheton kansannousun (19. huhtikuuta 1943) vuosipäivänä. Tuo päivä on kuitenkin pesah-juhlan ensimmäinen päivä, joten holokaustin muistopäivä siirrettiin myöhemmäksi. Jom hašoan vietto määrättiin Israelin laissa vuonna 1959. Hasis
Marokkolainen hasis on Euroopassa yleisimmin saatavalla olevaa hasista. Marokkolaista hasista ei pidetä hasiksista vahvimpina. Marokossa on erittäin tiukka lainsäädäntö hasiksen suhteen ja sen käyttämisestä voi saada jopa viiden vuoden vankeustuomion. Kososlaisuus
Tutkija Miikka Ruokasen mukaan 1970-luvulla uskottiin kososlaisuuden olevan "väärä henki", josta on saatava "parannuksen armo". 1960-luvulla ja 1970-luvulla joskus vaadittiin tai kehotettiin monia henkilöitä tekemään parannuksen ""kososlaisesta hengestä"", varsinkin ns "hoitokokousten" yhteydessä. Kososlaisten katsottiin sallivan itselleen liiallisen kireyden arvostellessaan muiden "hempeyksiä" eli suvaitsevaa suhtautumista syntiin. Ruokasen mukaan Juhana Alfred Kososen edustaman kososlaisuuden ja 1970-luvun kososlaisuuden historiallinen yhteys on epäselvä. Molemmille oli kuitenkin yhteistä jyrkkyys. Aro
Pohjoisin aro on metsäaro, jossa puita ja metsäsaarekkeita kasvaa ruohoisen avoimen kasvillisuuden keskellä. Eteläisen metsäaron maannos ei ole sateiden lajittamaa tai podsolisoitunutta, jolloin se sisältää jopa 15 % humusta 120 cm paksussa mustamultakerroksessa. Tämä mahdollistaa monenlaisten ruohokasvien ja kukkien kasvun. 
Tyypillisellä arolla kasvaa "Stipa festuca" -heiniä, ja mustamullan paksuus on 40-60 cm, humusta 4-6 %. Tästä etelään on erilaisia ruskomaannosvyöhykkeitä kuivasta arosta puoliaavikkoon. Varsinainen kastanjanruskea maannos on jo pohjoista puoliaavikkoa, jossa kasvaa Artemisia, Stipa, Festuca ja Artemisia, Festuca, kun humusta on 2,5-4 % 20-25 cm kerroksessa. Eteläisellä puoliaavikolla kasvaa hajanaisesti lähinnä Artemisiaa ja vaivaispensaita, maannos on ruskeaa puoliaavikon maannosta, jossa humusta 1,5-2,5 % 10-15 cm yläkerroksessa. Mutta esim. Kaspian alamaiden ja Kazahstanin kukkuloiden puoliaavikoiden painumissa saattaa olla kosteaa ja kasvaa noin 30 cm korkeaa arokasvillisuutta 75-90 % peitolla. Painumien kasvillisuus on tyypillisesti heiniä "Festuca sulcata", "Stipa lessingiana", "S. capillata", "Koeleria cristata" ja "Agropyron pectiniforme". Painumat kattavat Kaspian puoliaavikoista noin 25 %. Painumien reunat kattavat myös noin 25 % ja kasvavat muun muassa sipulinurmikkaa "Poa bulbosa". Loppuosa Kaspian puoliaavikosta onkin tyypillistä marunavoittoista matalaa puoliaavikon kasvillisuutta. Puoliaavikko kattaa Kaspian alueesta 50-60 % ja kasvaa 15-20 cm korkeaa pensasmaista "Artemisia pauciflora" ja "Kochia prostrata" tai "Camphorosma mon-speliacum" kasvillisuutta 20-45 % peitolla. Hooligans gegen Salafisten
Hooligans gegen Salafisten (lyh. HoGeSa, ""Huligaanit salafisteja vastaan"") on äärioikeistolaisten jalkapallokannattajien syksyllä 2014 Saksassa muodostama islaminvastainen kansalaisliike. HoGesa:n itsensä mukaan sen tarkoituksena on Saksassa esiintyvän salafismin vastustaminen sekä perinteisten saksalaisten perhearvojen puolustaminen. Liikkeen organisaation esikuvana on pidetty Englannissa vuonna 2009 perustettua English Defence League -järjestöä. Raatajat rahanalaiset
Maalauksen keskeinen hahmo on etualan vaaleatukkainen tyttö, jonka katse suuntautuu katsojaan. Tytön vieressä on tuohivirsuihin, hattuun ja risaisiin vaatteisiin pukeutunut mies ja taustalla muuta palvelusväkeä. Kaski on korkealla mäellä. Siniset vaarat siintävät taustalla, mutta maalauksen kuvakulma ei näytä näkymää ylhäältä alas, kuten joskus isänmaallisissa Kolin maisemissa. Ruoska
Ruoska on rankaisu- tai kidutusväline, jota on käytetty jo muinaisten korkeakulttuurien ajoilta lähtien. Myös eläinten ohjastamiseen tarkoitettuja yleensä pitkiä piiskoja kutsutaan ruoskiksi (valjakkoruoskat, härkäruoskat). Ruoska on yleensä valmistetty nahasta. Nykyään on myös sähköruoskia. Salon pyhän Ristin tšasouna
Salon pyhän Ristin rukoushuone eli tšasouna on Salossa sijaitseva ortodoksinen rukoushuone. Malliltaan se on karjalaistyylinen pyöröhirsitšasouna. Rukoushuone valmistui 1989 ja se vihittiin Pyhän Ristin muistolle 9. syyskuuta 1990. Rukoushuoneen suunnitteli salolainen ortodoksiseurakunnan jäsen Arvo Happo, joka valmisti myös rukoushuoneen puuleikkauskoristukset. Rukoushuoneen ikonit maalasi Margit Lintu. Rukoushuone kuuluu Turun ortodoksiselle seurakunnalle. Fatshe leno la rona
Fatshe leno la rona on Botswanan kansallislaulu. Sanoitukset ja musiikin teki Kgalemang Motsete. Kappaletta on käytetty Botswanan kansallislauluna vuodesta 1966 lähtien. Alkuperäiset sanoitukset ovat setswanan kielellä. Filip Hałucha
Vesania Ruusukko
Ruusukko () tarkoittaa sekä sen nimistä rukousta että rukousnauhaa, jonka avulla rukous voidaan rukoilla. Ruusukkorukous on eräs pidetyimpiä rukouksia katolisessa kansanhurskaudessa. Erityisesti Neitsyt Marialle omistettuina kuukausina toukokuussa ja lokakuussa rukoilevat katoliset ruusukerukousta säännöllisesti. Katolinen kirkko painottaa rukouksen olevan mariaanisesta luonteestaan huolimatta sisimmältään kristologinen rukous. Rukouksessa lausutaan Enkelin tervehdys rukous yhteensä 53 kertaa, Isä meidän-rukous 6 kertaa ja uskontunnustus 1 kerran ja Kunnia Isälle (Kunnia Isälle ja Pojalle ja Pyhälle Hengelle, niin kuin oli alussa, nyt on ja aina, iankaikkisesta iankaikkiseen. Aamen.) 6 kertaa. Lisäksi voidaan lausua muita rukouksia.
Rukousnauhoja on usean mallisia mutta kaikissa on risti ja vähintään kymmenen helmeä. Rukousnauha voi olla myös sormuksen muodossa, jolloin kymmentä helmeä voi kuvata kymmenen nystyrää. 
Perinteinen ruusukko kuitenkin muodostuu krusifiksista, 1+3+1 helmen johdannosta ja viidestä kymmenen helmen kymmeniköstä eli dekadista, joita erottaa isompi tai erillinen helmi. Ryssä
Ryssäksi nimittelyä pidetään Suomessa nykyään venäläisiin kohdistuvana syrjintänä. Satu Tervosen vuonna 2000 julkaisemassa tutkimuksessa tutkittiin kansallisuutta tai muuta ihmisen taustaa ilmaisevien nimitysten sävyjä ja sivumerkityksiä. Kyselytutkimukseen osallistui 199 pääkaupunkiseudulla asuvaa iältään 15–80-vuotiasta vastaajaa. Vastaajia pyydettiin muun muassa arvioimaan kauppajonossa tapahtuneen kiistelyn aikana esitetyn ”senkin ryssä” -tyylisen nimittelyn loukkaavuutta asteikolla ”hyvin loukkaava”, ”loukkaava”, ”melko harmiton”, ”neutraali” vai ”omituinen”. Vähintään ”loukkaavana” ryssää piti 92 %, neekeriä 90 % ja mannea 88 % vastaajista. Yleisesti naispuoliset vastaajat pitävän tutkittuja sanoja hiukan loukkaavampina kuin miespuoliset. Cachaça
Cachaçaa valmistetaan kesä-heinäkuussa kerättävästä sokeriruokosadosta. Siihen käytetään vain sokeriruokomehua, ei melassia kuten rommin valmistukseen. Sokeriruokomehuun lisätään usein maissijauhoa, viljan alkiota tai riisiä, ja sen annetaan käydä 18 tunnista kolmeen päivään. Mehuun voidaan käymisen aikana lisätä hedelmiä. Cachaça tislataan perinteisesti pannutislauksella tai teollisesti kolonnitislauksella. Suurinta osaa juomaeristä ei vanhenneta tynnyreissä, mutta joitain parhaita vientiin meneviä merkkejä vanhennetaan vähintään vuoden ajan. Villa Roosa
Tekstiilitaiteilija Maisa Kaarna puolisoineen osti tehdasrakennuksen vuonna 1991 ja he muuttivat sen asunnoksi ja näyttelytilaksi. Maisa Kaarna järjesti tekstiilitaidenäyttelyitä kesäisin Villa Roosassa vuosina 1994–2007. Kaarnat antoivat entiselle tehdasrakennukselle nimen Villa Roosa, jossa ”villa” viittasi huopatossujen raaka-aineeseen. Hasis
Kasvien kukintoja hierotaan hyvin hellästi edestakaisin, mutta kuitenkin hieman puristaen. Tahmeat hartsirauhaset tarttuvat käsiin tai hansikkaisiin ja lopulta ne ovat kokonaan tumman hartsin peitossa.
Kukintojen hieromisessa voi epäonnistua, sillä liian kovan kosketuksen johdosta käsiin tarttuu hartsin lisäksi esimerkiksi lehdenpaloja ja siemeniä. Kasvi josta irrotetaan hartsirauhaset onnistuneesti kasvattaa uudet rauhaset parin viikon kuluessa ja käsittely voidaan tehdä uudestaan. Rooibos
Rooibos eli kapinroibospensas eli kapinroibos ("Aspalathus linearis") on kotoperäisenä vain Etelä-Afrikassa kasvava hernekasveihin ("Fabaceae") kuuluva pensas. Rooibos tarkoittaa afrikaansin kielessä ”punapensasta”. Kasvin lehdet saavat hapettamisprosessin myötä hyvin punaisen sävyn. Myös vihreää, hapettamatonta rooibosta tuotetaan, tosin vähemmissä määrin. Roš hašana
Roš hašanan aikaan syödään usein omenia ja hunajaa, jotka kuvaavat toivoa "makeasta" uudesta vuodesta. Toinen perinteinen uudenvuoden ruoka on pyöreä hala-leipä, joka symboloi vuoden kiertokulkua. Muut traditiot ovat lähinnä paikallisia, mutta usein uudenvuoden aterialla syödään kieltä tai muuta eläimen pään osaa. Ruostehousuhaukka
Linnun pituus on 34–45 cm ja se painaa 200–450 grammaa, joten se on huomattavasti pienempi kuin Euraasian ja Pohjois-Amerikan kanahaukka ja hiukan pienempi kuin Pohjois-Amerikan kyyhkyhaukka mutta kuitenkin suurimpia haukkoja Keski- ja Etelä-Amerikassa (suurempi on vain harvinainen amazoniankanahaukka). Muiden lintuhaukkojen tapaan naaras on huomattavasti koirasta suurempi. Aikuinen on päältä harmaa, ja sen siivet, kruunu ja raidallinen pyrstö ovat tummemmat. Alapuoli vaihtelee tummanharmaasta hyvin vaaleanharmaaseen, mutta eteläinen alalaji voi toisinaan olla alta punertava. Reidet ovat aina puhtaan punaruskeat, mitä ei aina helposti näe, ja alapuolen peitinhöyhenet ovat pohjoisella alalajilla valkoiset, eteläisellä punaruskeat. Nuorten lintujen väri vaihtelee hyvin paljon. Ne voivat olla alta valkoisia, vaaleanruskeita tai punaruskeita, ja toisinaan siinä voi olla tummia raitoja. Päältä ne ovat ruskeampia kuin aikuiset, ja niiden reidet ovat toisinaan vaaleammat. Ruosteniskahaukka
Lintu on päältä harmaa, ja sillä on pähkinänruskea kaulus, alapuoli on pääasiassa punaruskea, ja siinä on ohuita valkeita juovia. Väriltään se on samanlainen kuin australiankanahaukka, mutta se on pienempi. Se lentää samalla tavalla nopeasti ja notkeasti. Sen ruumiin pituus on 30–40 cm ja siipien kärkiväli on 55–80 cm. Naaras painaa aikuisena 240 g ja on huomattavasti suurempi kuin koiras, joka painaa 125 g. Hassunan kulttuuri
Hassuna-kulttuuri ja Halaf-kulttuuri olivat perinteisiä myöhäiskivikautisia maanviljelyskulttuureja. Pohjoisessa oli Hassunan keraaminen kulttuuri noin 6600–6300 kalenterivuotta eaa. Pohjois-Mesopotamian vuorten juurilla myöhemmän Assyrian alueella. Hassuna sijaitsee hieman Mosulista etelään. Hassunan keramiikassa oli kermanvärinen kuvio punertavalla pohjalla, ja koristeluna silmiä ja korvia sekä eläimen päitä jne. Myös onnenmerkki hakaristiaihe esiintyy. Syyrian Bougrasista ja Irakin Umm Dabaghiyahista on löydetty naudan jäänteitä. Lähi-idän keraamiselle maanviljelylle oli ominaista talviviljan, muun muassa ohran ja vehnän kasvatus sadeviljelynä alueilla, joilla satoi yli 200 mm vuodessa. Peltoja ei osattu kastella kanavilla. Kotieläiminä pidettiin nimenomaan lampaita ja vuohia sekä myös sikoja.
Villiaasin ja gasellin metsästys oli tärkeä elinkeino. Ylävillä mailla pidettiin vuohia ja lampaita, alavilla mailla nautoja. Kaudella tunnettiin kaksiosainen savenvalajan uuni., jolla voi sulattaa kuparia. Oli monihuoneisia varastotaloja, jotka viittaavat jonkinlaiseen kiinteään yhteisöön. Kupari ja lyijy tunnettiin. Tell Arpachiyahissa on löydetty tältä ajalta hyvin varhaista valettua kuparia.
Hassunan kulttuurin alueella satoi yli 200 mm vuodessa..
Ihmiset elivät "tauf" taloissa eli mutatiilistä rakennetuissa monihuoneisissa nelikulmaisissa, jonka tyyppiset ovat tavallisia nykyäänkin. Taloissa oli sisäuunit joissa savupiiput, tasaiset rapatut lattiat ja seinissä säilytyssyvennyksiä ja maalauksia. Huoneet ovat pieniä. On löydetty sirppejä, hiomakiviä, käsikirveitä, koreja, leivinuuneja, ja lukuisia eläinten luita. Tehtiin naista esittäviä pieniä savipatsaita, ja vainajat haudattiin ruukkuihin talojen alle. Tell Hassunasta on vuodesta 5500 eaa. löydetty isompia rakennuksia asuinrakennusten lisäksi: Niissä on maalattiat, rappaamattomat seinät ja monia pieniä huoneita, joihin oli varastoitu pyöreitä savikuulia, mahdollisesti lingon ammuksia ehkä metsästysvarastoksi. Luultavasti ne ovat jonkinlaisia yhteisvarastoja. Tämä viittaa siihen, että varastoja olisi pitänyt päällikkö tai temppeli. Hassunassa alettiin myös tehdä sinettejä, jota on voitu käyttää yksityisen omaisuuden tai varastoitavan tavaran merkitsemiseen. Varastoa on saattanut pitää jokin taho, joka valvoo kyläläisiä. Hassunan kauden kylät olivat pienempiä kuin esimerkiksi 1000 vuotta vanhempi Jeriko.
Hassunan kylät olivat pieniä, niitten ala oli vain ala oli 0,8-3,2 ha, harvojen jos yhdenkään asukasluku ylitti 500 asukasta. Kylät olivat luultavasti puolipysyviä, ne hylättiin huonoina vuosina, esimerkiksi kuivuuden takia. Tätä kautta vastannee Yarim Tepe (Jarim Tepe) 1 ja myös Umm Dabaghiyah. Yarim Tepen lähellä oli ollut esikeraaminen asutus Maghzaliyahissa. . Haasunan kulttuurin romahduksen on sanottu johtuneen 6200 kalenterivuotta eaa. tapahtuneesta ilmaston viilenemisestä, joka johti kuivumiseen Lähi-idässä. Ruusa
Ruusa on suomalainen naisen etunimi. Vuonna 2010 Suomessa on syntynyt 14 Ruusa-nimistä. Ruusa-nimi tulee ruusu-kasvista. Muissa maissa Ruusa-nimi esiintyy muun muassa muodossa Rose, ja Rosa. Ruusa ei ole mikään kovin yleinen nimi. Suomessa on Rosa-nimisiä paljon enemmän kuin Ruusia. Rose-nimisiä ei Suomessa ole kovin paljon, vuonna 2010 heitä on syntynyt 15. Myös Roosa-nimi on yleinen Suomessa. Ruotsin kielessä on myös muunnos Rusa, joka tässä kielessä tarkoittaa vaaleanpunaista. Ruusa-nimi onkin alun perin tullut luultavasti ruotsinkielen "Rusa"-sanasta.
Vuosina 2000-2009 Ruusa-nimisiä syntyi 87. Juutalainen kalenteri
Raamatun aikana "nisan"- eli "abib"-kuuta, jossa pääsiäistä vietetään, pidettiin vuoden ensimmäisenä kuukautena. Nykyisin vuoden katsotaan alkavan "tishri"-kuusta syksyllä, koska juutalaisen perimä­tiedon mukaan maailma luotiin tämän kuun alussa, jolloin vietetään roš hašana -juhlaa, juutalaisten uuttavuotta. Hasis
Siivilöinti on perinteinen ja yksinkertainen tapa tehdä hasista, jossa käytetään eri reikäkokoisia siivilöitä hartsirauhasien erottamiseksi kasvimateriaalista. Siivilän reikäkoko määrää minkä kokoisia rauhasia kasvimateriaalista saadaan. Yleisesti käytetään 0,1 ja 0,2 millimetrin reikäkokoja. Reikäkokoja mitataan kolmella eri mittayksiköllä: mesheinä, mikroneina ja millimetreinä. Siivilöiminen voidaan tehdä käsin tai koneellisesti. Marokkolaiset hasikset tehdään pääsääntöisesti tällä menetelmällä. Iivana Rokačču
Iivana Rokačču (, "Ivan Rokatštšu"; noin 1550 Tiikša, nykyinen Mujejärven piiri, Venäjä – noin 1615 Tiiksa) oli vienankarjalaista alkuperää oleva sissipäällikkö, joka operoi niin sanotun pitkän vihan aikana Vienan Karjalassa sangen laajalla alueella ja mahdollisesti Kainuussa Venäjän tsaarin alamaisena. On varsin kiinnostavaa, että tähän aikaan Pekka Vesainen oli hänen vastassaan samoilla seuduin Ruotsin kuninkaan alaisena, eikä ole vaikea päätellä, että juuri he lienevät olleen vastakkain rappasodissa. Heidän toimintansa liittyy täten suurempaan valtapolitiikkaan, joka päättyi vasta Täyssinän rauhaan 1595, jos siihenkään. Kainuun asuttaminen oli vasta aluillaan, ja asutus molemmin puolin rajaa kärsi huomattavasti vihanpidosta ja molemminpuolisesta ryöstelystä.