Milloin Jämsänkosken paperitehdas perustettiin?
Jämsä
Jämsänkoski Oy perustettiin vuonna 1887 harjoittamaan metsäteollisuutta. Jämsänkoski Oy koostui sulfiittiselluloosa- ja paperitehtaasta sekä sahalaitoksesta. Vuonna 1920 tehdas liittyi osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita, johon siis Jämsänkoski Oy fuusioitiin. Samalla Jämsänkoski oli kehittynyt omaksi yhdyskunnakseen ja se sai kauppalan aseman vuonna 1926. Jämsänkoski toimi myös vähän aikaa Yhtyneiden Paperitehtaiden keskuspaikkana 1940-luvulla kenraali Juuso Waldenin johtoaikana kunnes keskuskonttorin toiminta siirrettiin yhtiön suurimmalle paperitehtaalle, Valkeakosken Tervasaareen. Jämsänkosken tehdas on Kaipolan tehdasta suurempi, jossa on neljä toiminnassa olevaa paperikonetta. Tehtaan vuosittainen kapasiteetti on 880 000 tonnia. Jämsänkosken tehdas valmistaa päällystämätöntä aikakauslehtipaperia sekä tarra- ja pakkauspaperia. Vuonna 2002 Jämsänkoskelle perustettiin biovoimalaitos.
Lohikoski
Vuonna 1879 tehdas siirtyi Fredrik Sneckenströmin perikunnalle konkurssihuutokaupassa. Perikunta jatkoi tehtaan toimintaa. Suomen senaatti vahvisti Sneckenströmin kuolinpesän omistaman Kangas Aktiebolag -osakeyhtiön synnyn vuonna 1891. Aluksi tehdas tuotti tappiota. Päätettiin muodostaa uusi yhtiö, Aktiebolaget Kangas. Sneckerströmin suku menetti määräysvaltansa yhtiössä ja sen merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi tuli tamperelainen kauppias Bernhard Björkman. Tehdas ryhtyi valmistamaan kirje-, paino- ja voipaperia silkki- ja savukepaperin ohella. Kirkniemen paperitehdas
Kirkniemen paperitehdas on Sappi Limited-konserniin kuuluva paperitehdas Lohjan Jönsbölen kaupunginosassa. Tehtaan perusti Metsäliiton Teollisuus Oy ja vuonna 1966 käynnistyi ensimmäinen paperikone. Sappi Limited osti tehtaan vuonna 2009 M-real-yhtymältä. Tehtaalla on kolme paperikonetta, jotka kaikki valmistavat päällystettyä aikakauslehtipaperia. Tehdas on viimeisin green field -paperitehdas Suomessa ja voimalaitokselle rakennettiin vuonna 2015 uusi kiertoleijupetikattila. Lars Johan Hammarén
Vuonna 1896 Hammarén, hänen poikansa johtaja Edvin Hammarén (1873–1927) ja Kyröskosken puuhiomon ja paperitehtaan isännöitsijä, insinööri Johan Erland Hammarén perustivat Äänekoski Oy:n joka rakennutti 1897–1899 Äänekoskelle sahan, puuhiomon ja kartonkitehtaan. Vuonna 1897 tämän yhtiön osakkaaksi tuli myös Gustaf Oscar Sumeliuksen poika, vuorineuvos Gösta Sumelius. Edvin Hammarén toimi Äänekosken tehtaiden isännöitsijänä ja Johan Erland Hammarén oli tehtaan johtajana vuoteen 1905 saakka. Kuusankoski
1800-luvun lopulla teollistumiskehitys Suomessa lähti käyntiin ja rautateiden rakentaminen alkoi. Vuonna 1870 avattiin Riihimäki–Pietari-rautatie ja vuonna 1889 Kouvola–Kuopio-rautatie, jotka kummatkin sivusivat Kuusankosken aluetta. Tällöin havaittiin alueen koskien teollisuudelle tarjoamat mahdollisuudet. Vuonna 1872 Kymijoen Kuusankoskeen perustettiin selluloosa- ja paperitehdas ja vuonna 1897 rakennettiin saman alan tehdas ylemmäs Voikkaankoskeen. Vuonna 1904 Kuusaansaaren paperitehdas, Kymintehdas ja Voikkaan paperitehdas yhdistyivät Kymin Osakeyhtiöksi. Tehdas on nykyiseltä nimeltään UPM/ Kymin paperitehdas ja sen on omistanut vuodesta 1996 alkaen UPM-Kymmene Oy. Suomen Vanutehdas
Vuonna 1914 Jalmari Lydeckenin, Frans Stockmannin, Hjalmar Ekholmin ja Einar Wahlbergin muodostama yhtymä osti tehtaan huutokaupassa ja he perustivat helmikuussa 1914 "Osakeyhtiö Suomen Vanutehdas Aktiebolag" nimisen yhtiön toimintaa jatkamaan. Tehtaalle hankittiin toinen yankeekone ja otettiin käyttöön toinen höyrykattila ja -turbiini. Vuonna 1915 tehtaan vaatturinvanu-, flokki- ja tilkeosastot siirrettiin uuteen tehtaaseen läheiseen Jokelan kylään ja työntekijöitä oli nyt 140. Vuonna 1917 Jokelan tehdas tuhoutui tulipalossa mutta se rakennettiin uudestaan. Samana vuonna aloitettiin myös paperikankaan valmistus. Leppäkosken paperitehdas
Vuonna 1920 yhtiö osti Kotkan Hovinsaaren sellutehtaan. Vuonna 1927 käynnistyi sulfiittisellutehdas Leppäkoskella. Tuotanto vuonna 1912 oli 7 500 t puumassaa ja 7 000 t paperia. Työntekijöitä oli 300. Lisäksi 1920 ostettu Hovinsaari tuotti 10 000 t sellua vuodessa. Vuonna 1924 yhtiö ajautui taloudellisiin vaikeuksiin mittavien investointien seurauksena. Hovinsaaren tehdas myytiin vuonna 1927 Lohjan Selluloosalle ja Leppäkoski fuusioitiin vuonna 1929 Läskelä Bruks Ab-yhtiöön. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat ylempänä sijaitseva Hämekoski ja alempana sijaitseva Läskelänkoski. Leppäkoski Fabrikers Aktiebolag oli noteerattu Helsingin pörssissä 6.10.1916–2.1924. Harlu
Vuonna 1893 tehdas aloitti toimintansa puuhiomona ja vuonna 1905 tehtaaseen lisättiin paperikone. Myös sahaa laajennettiin. Läskelän tehtaat saivat nimekseen Läskelä Bruks Aktiebolag. Venäjän markkinoille tarkoitetun ruskean paperin valmistuksesta siirryttiin valkean sanomalehtipaperiin Suomen itsenäistyttyä ja idänkaupan tyrehdyttyä. Yhtiö osti vuonna 1924 talousvaikeuksiin ajautuneet Leppäkosken tehtaat. Vuonna 1935 Läskelän tehtaat siirtyivät Kymin Osakeyhtiön haltuun. Läskelän tehtaat pystyivät Harlun ainoina teollisuuslaitoksina jatkamaan toimintaansa myös jatkosodan aikana. Sodan jälkeen tehtaan toiminta jatkui neuvostoliittolaisten omistuksessa. Kymin paperitehdas
Aina vuoteen 1995 asti Kymmene-konsernin pääkonttori sijaitsi Kuusankoskella, kunnes Yhtyneiden Paperitehtaiden ja Kymmenen fuusioiduttua pääkonttori siirtyi Helsinkiin. Näkyvin osa tehtaan perintöä on UPM:n tunnettu, aarnikotkaa esittävä logo, jonka Hugo Simberg alun perin suunnitteli Kymin paperitehtaan käyttöön. Jämsä
Paikkakunnan sivistyspyrintöjen tärkeänä osana oli oppikoulu. Sen alulle saamiseksi perustettiin vuonna 1905 Jämsän Suomalaisen Yhteiskoulun Osakeyhtiö, ja koulu aloitti toimintansa vielä samana syksynä. Vuonna 1908 valmistui yhteiskoulun rakennus, joka sai erikoisen torninsa perusteella kansan suussa nimen "Tattikoulu". Yksityiskoulun talous perustui osin valtionavustuksiin ja osin lukukausimaksuihin. Jämsän kunta otti koulun omistukseensa vuonna 1968. Yhtyneet Paperitehtaat
Yhtyneet Paperitehtaat Oy oli suomalainen metsäteollisuusyhtiö, joka syntyi vuonna 1920 ja muodosti vuonna 1996 yhdessä paperiyhtiö Kymmenen kanssa UPM-Kymmene Oyj:n. Kaipolan paperitehdas
Kaipolan tehdas on perustettu vuonna 1952, Päijänteen rannalle Jämsänjokilaaksoon. Ensimmäinen paperikone, paperikone 1 käynnistyi vuonna 1954. Seuraava virstapylväs saavutettiin pari vuotta myöhemmin vuonna 1956, jolloin käynnistyivät paperikone 2 sekä kartonkikone 3 ja vuoteen 1964 mennessä tehtaalla oli jo 5 käyvää paperikonetta. Kankaan paperitehdas
Kankaan paperitehdas (aiemmalta nimeltään Lohikosken paperitehdas) oli Jyväskylän keskustan välittömässä läheisyydessä Tourujoen rannalla sijainnut paperitehdas, joka kuului viimeisessä vaiheessa Sappi Limited -konserniin. Tehdas oli kuulunut aiemmin G. A. Serlachius, Metsä-Serla ja M-real -konserneihin. Tehdas perustettiin vuonna 1872. Liikevaihto vuonna 2003 oli noin 160 miljoonaa euroa. Tehtaalla työskenteli viimeisessä vaiheessa noin 150 henkilöä. Paperiliiton puheenjohtaja Jouko Ahonen työskenteli aiemmin Kankaan tehtaalla. Tehdasrakennusten vanhimpia osia on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Hovinsaaren paperitehdas
Tehtaan perusti norjalainen insinööri Ole Nerdrum "Kotkan Selluloosa Oy:n" nimellä vuonna 1907. Nerdrum oli kolme vuotta aiemmin suunnitellut sellutehdasta Hallaan. Vuodesta 1920 alkaen tehdas toimi Leppäkoski Fabrikers Aktiebolagetin omistuksessa "Kotkan Sulfaattiselluloosa Oy:n" nimellä. Vuosina 1922 ja 1925 tehtaalla tehtiin mittavia muutoksia. Vuonna 1927 tehdas siirtyi Lojo Cellulosafabriks Ab:lle. Rafael Haarla osti yhtiön osake-enemmistön ja yhtiön nimi muuttui "Lohja-Kotka Oy:ksi" vuonna 1929. Vuosina 1935–1976 tehdas kuului Haarla-yhtiöön. Myllykoski (paperitehdas)
Museopaperikone oli tehtaan tiloissa paikalleen museoitu lähes toimintakuntoinen paperikone PK3. Kone oli toiminnassa vuosina 1919-1972. Kone oli Viipurin konepajan valmistama. Koneella valmistettiin toispuolisesti kiillotettua valkoista käärepaperia, luonnonruskeaa käärepaperia ja SC-paperia. Kone hankittiin käytettynä Loimijoen paperitehtaalta minne se oli alun perin asennettu vuosisadan ensimmäisinä vuosina. Kaupan toteuttajana Loimaan paperitehdashankkeen johtomiehiin kuulunut Wilh. Bensow, joka oli ostanut koneen vuonna 1912 Loimaan kaatuneelta tehtaalta. Bensow myi koneen edelleen Myllykosken Puuhiomo Oy:lle. Tehdasrakennuksen vanhimpia osia on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Konetta ylläpiti Teknillisen korkeakoulun Puunjalostajakilta. Killalla oli nimetyt toimihenkilöt (Konemestari ja Nuorempi konemestari) koneen ylläpitoa varten. Kone on purettu ja entisöity Valkeakoskelle UPM-Kymmene Oyj:n Keskusarkistoon. Lankosken paperitehdas
Liljebladin kuoltua 1847 tehtaat jäivät hänen leskelleen Margaretille. Tämä meni naimisiin joulukuussa 1850 itseään 15 vuotta nuoremman Antti Ahlströmin kanssa. Antti Ahlström oli vauraan merikarvialaisen Yli-Kaasan talon poika joka oli käynyt koulua Porissa. Ahlströn lunasti vaimonsa lapsilta näiden osuudet Liljebladin jättämään omaisuuteen. Hän aloitti puutavaran myynnin ulkomaille, viljan tuonnin ja laivojen rakentamisen. Ahlström rakensi myös 1863 kaksiraamisen sahan Lankoskelle. Vuonna 1872 Ahlström muutti Lankoskelta Noormarkkuun ja seuraavana vuonna myös Lankosken paperitehtaan toiminta päättyi. Hovinsaaren paperitehdas
Selluloosatehtaan vuosina 1906–1907 rakennetut tuotantotilat ovat tynnyrikattoisia, pitkiä halleja. Teräsbetoniset tynnyrikatot kattotuoleineen ja tukijänteineen kuuluvat varhaisempiin Suomessa rakennettuihin. Tehdas käsittää keitto-, pesu-, sihti- ja kuivausosastot sekä valkaisimon. Valkaisimo on käyttämättömänä. Tehtaan tiilistä savupiippua lyhennettiin 2000-luvulla.Tehtaan ensimmäinen paperikone oli 1930-luvun alussa ostettu käytetty paperikone, joka varastoitiin, mutta ei asennettu paikoilleen.
Toinen koneista oli ns. märkäkreppikone, jolla valmistettiin käsipyyhepaperia. Tehtaassa valmistettiin myös wc-paperia vuosina 1948–1968. Jämsä
Varhaisin asiakirjamaininta Jämsästä on vuodelta 1442. Jämsän hallintopitäjä lienee perustettu 1410-luvulla, jolloin se oli Hämeen pohjoisin hallintopitäjä. Ensin Jämsä oli osa Hauhon kihlakuntaa, ja vuodesta 1582 lähtien Sääksmäen kihlakuntaa. Jämsän hallintopitäjän verokunnat olivat Kauhkiala ja Moiskala. Keskiaikainen Jämsä käsitti nykyisen Jämsän kaupungin alueen sekä Korpilahden, Petäjäveden, Muuramen ja Säynätsalon, mutta ei Kuorevettä ja Längelmäkeä, jotka kuuluivat alkujaan Kangasalan suurpitäjään. Loimijoen paperitehdas
Paperitehtaan aikana vuonna 1908 Vesikoskelle rakennettiin uusi voimalaitos patoineen. Vesikosken voimalaitos jäi toimintaan ja päätyi sittemmin Vesikosken Sähkölaitos Oy:n haltuun. Järvenojan paperitehdas
Tehtaassa oli vuonna 1770 työssä 8 henkilöä ja siellä valmistettiin painopaperia, nuottipaperia, musiikkipaperia ja raskasta käärepaperia. Paperi valmistettiin käsityömenetelmillä arkki kerrallaan ja raaka-aineena käytettiin lumppuja. Tehdas siirtyi vuonna 1794 kirjanpainaja J. C. Frenckellin haltuun. Jämsänkoski
Jämsänkoski erosi Jämsästä vuonna 1926, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1986. Jämsänkoskella on paperi- ja paperinjalostusteollisuutta, ja alueen suurin työnantaja onkin UPM-Kymmene Oyj:n Jämsänkosken paperitehdas. Rautatieyhteys on Orivedelle ja Jyväskylään. Jämsänkoskella on vuonna 1937 rakennettu tiilikirkko sekä vuonna 1901 rakennettu Koskenpään kirkko. Leppäkosken paperitehdas
Rataa jatkettiin vuonna 1924 tapahtuneen Leppäkosken ja Läskelän tehtaiden fuusion myötä. Tällöin Harlun haararataa jatkettiin Läskelään ja Läskelän tehtaalle saakka. Myöhemmin rataa jatkettiin vielä Läskelästä Salmiin ja edelleen Lotinanpeltoon saakka, jolloin muodostui nk. Aunuksen rata.
Kuva tehtaasta vuonna 1932 Abraham Häggman
Häggman myi paperitehtaan vuonna 1808 Hatanpään kartanon omistaneelle maisteri Lars Gustaf Lefrénille. Tehtaan omistajiksi tulivat 1832 Johan ja Frans Frenckell, ja sen toiminta jatkui Frenckellin paperitehtaan nimellä vuoteen 1928 saakka. Paperitaide
Suomessa paperitaide tuli tutuksi 1980-luvulla. Vuonna 1984 Taideteollisessa koulutuskeskuksessa järjestettiin käsintehdyn paperinvalmistuksen kurssi, jonka aiheena oli: ”Orgaaniset massat – käsintehty paperi”. Leenakaisu Hattusen ”Paperin historiaa ja – valmistusta” oli ensimmäinen paperitaiteeseen liittyvä opinnäyte Taideteollisesta korkeakoulusta. Samaan aikaan perustettiin laadukasta käsintehtyä paperia valmistava Baalin Alttarit –paperipaja, jonka perustivat Väiski Putkonen ja Seppo Hallavainio. Myös paperinarusta tehtyjä design-tuotteita valmistava tunnettu yritys, Woodnotes Oy, perustettiin 1980-luvun lopulla. Paperitaide oli jo tehnyt läpimurron 1990-luvulle siirryttäessä lukuisten yhteis- ja yksityisnäyttelyiden kautta. Suomen Paperitaiteen keskus syntyi vuonna 1993, kun suomalaiset paperitaiteilijat järjestäytyivät yhdistykseksi. Porvoossa sijaitseva keskus järjesti säännöllisesti näyttelyitä sekä tuotti julkaisuja, sillä oli myös kansainvälisiä yhteistyöhankkeita. Suomen paperiteollisuus
Suomen ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa Thomasbölessä lähellä Tammisaarta 1667. Se oli käsipaperikone. Paperikoneen omisti piispa Johan Gezelius vanhempi. Tuotannosta vastaavana paperimestarina toimi Uppsalan paperitehtaalta palkattu Bertil Obenher. Tehdas toimi vuoteen 1713. Jämsänjoki
Jämsänjoen varrelle 1950-luvulta alkaen rakentunut paperiteollisuuden tuotanto kuormitti jokea huomattavissa määrin. Vasta 1980-luvulla alettiin ongelmaan kiinnittää huomiota, ja veden laatu alkoi hiljalleen palautua. Nykyään Jämsänjoki on virkistyskalastuksen kannalta melko merkittävä joki. Vaelluskala ei kuitenkaan pääse nousemaan jokea ylös, sillä Jämsänkoskella ja Koskenpäällä joki on padottu. Jämsänjoki ja sen latvavedet muodostavat tunnetun Wanhan Witosen melontareitin. Jämsänkosken paperitehdas
Jämsänkosken paperitehdas on UPM-konserniin kuuluva paperitehdas Jämsässä. Tehtaalla on kolme paperikonetta. Tehtaan tuotantokapasiteetti on 610 000 t vuodessa. Henkilöstöä on noin 500. Läskelä (yritys)
Tehtaan perusti Nils Ludvig Arppe, joka osti vuonna 1860 Sortavalan kunnan Jänisjoessa olevan Läskelänkosken ja siinä sijainneet vesisahat. Muut Harlussa sijaitsevat Jänisjoen suuret kosket ovat ylempänä sijaitsevat Leppäkoski ja Hämekoski. Arppen perilliset jatkoivat toimintaa vuonna 1892 A.B. N. L. Arppes Arfvingar -yhtiön nimellä. Vuonna 1893 tehdas rakennettiin puuhiomoksi ja vuonna 1905 tehtaaseen lisättiin paperikone ja yhtiö rekisteröitiin Läskelä Bruks Aktiebolag -osakeyhtiöksi 8. huhtikuuta 1905. Vuonna 1929 yrityksen nimi muutettiin muotoon Osakeyhtiö Läskelä Aktiebolag. Rudolf Walden
Metsistä, koskista, sulfiitti- ja sulfaatti- sekä paperitehtaista oli kehittynyt looginen ja taloudellinen kokonaisuus. Yhtiön historia muistaa Jämsänkosken "miljoonakesän" 1920, joka oli tuntuva suonenisku, kun uhrattiin paljon varoja hyödyttömiksi osoittautuneisiin suurellisiin uudistustöihin. Venäjän paperiteollisuus
Päätöksen Venäjän ensimmäisestä paperitehtaasta Krasnoje seloon teki Pietari Suuri 1709. Sen rakentaminen aloitettiin 1714 ja se kuului amiraliteetille, joka tarvitsi laivastoa varten paperia. 1786 ruhtinas J. A. Kozlovski perusti Troitskin paperitehtaan. 1811 kielsi Aleksanteri I tuontipaperin käytön senaatissa ja ministeriöissä. 1830-luvulla rajoitettiin korkealaatuisen paperin tuontia, mikä johti tehtaiden perustamiseen Venäjälle. 1840 brittiläisen George Roberin ja venäläisen A. I. Varguninin perustama paperitehdas tuotti ensimmäiset Venäjän kirjoituspaperit. Lankosken paperitehdas
Tehtaan perusti Lapväärtistä kotoisin ollut kirjanpitäjä Johan Liljeblad joka oli mennyt naimisiin Lankoskella maatilan omistaneen Johan Långforsin tyttären kanssa. Liljeblad perusti Lankoskelle paperitehtaan ohella 1835 jauhomyllyn, vesisahan ja saviastiatehtaan. Saviastiatehtaassa valmistettiin erilaisia käyttöastioita sekä kaakeleita. Vaajakosken tehtaat
SOK osti lisää maata ja alkoi nopeasti laajentaa teollisuustoimintaa monipuolisesti eri aloille. Pääpaino oli puunjalostus- ja elintarviketeollisuudessa, jonkin verran yhtiö harjoitti myös metalliteollisuutta.
Nimitys Vaajakosken tehtaat poistettiin käytöstä vuoden 1979 alussa. Seuraavalla vuosikymmenellä SOK luopui teollisuudestaan. Joidenkin tehtaiden toiminta jatkui uusien omistajien hoidossa. Useimmat tehdasrakennukset ovat erilaisten pienyritysten käytössä. Eräs tehtaiden tiloissa pitkään toiminut yritys on kengän välipohjia valmistava Hikinoro Oy, joka muutti Jämsänkoskelta Vaajakoskelle 1997. SOK:n toiminta loppui Vaajakoskella lopullisesti vuonna 1990 sen luopuessa kirjapainostaan. Pitkänkosken paperitehdas
Pitkänkosken puuhiomo ja paperitehdas perustettiin Sippolan Ruotilan kylään vuonna 1916, ja siellä oli työssä noin 30 työntekijää. Aluksi valmistettiin vain massaa, jota kuljetettiin Metsäkylän rautatieasemalle edelleen toimitettavaksi. Vuonna 1918 päätettiin aloittaa myös paperinvalmistus, ja tätä varten tehdasta laajennettiin ja sinne hankittiin paperikone. Yhtiössä työskenteli enimmillään 80 henkeä. Jämsä
Yhteisomistukseen perustuva maatalous väistyi yksityisomistuksen tieltä isossajaossa, joka aloitettiin vuonna 1756. Tuolloin Jämsän alueella oli 38 jakokuntaa ja 189 kylää. Varakkaimmat talot sijaitsivat Jämsänjoen varrella. Jämsän seudun teollistuminen alkoi vuonna 1792, kun Jämsänkoski sai ensimmäisen vesisahansa. Alueen elinkeinoelämä alkoi vilkastua. Kymmene
Voikkaan tehdas paloi 1906, mutta se rakennettiin uudelleen niin, että keväällä 1907 oli toiminnassa jo 12 paperikonetta. Samoihin aikoihin Venäjällä kiristynyt viranomaisten sensuuri johti useiden lehtien lakkauttamiseen ja samalla paperin kysynnän vähentymiseen. Kymi-yhtiö joutui supistamaan tuotantoaan, työväkeä ei kuitenkaan vähennetty, mutta työpäivää lyhennettiin 12 tunnista 8 tuntiin. Suuret investoinnit olivat myös velkaannuttaneet yhtiön ja se joutui velkojiensa hallintoon aina vuoteen 1915 saakka. Kymi-yhtiön uudeksi toimitusjohtajaksi tuli 1913 Gösta Björkenheim joka aloitti yhtiössä tiukat säästötoimet. Ensimmäinen maailmansota kasvatti voimakkaasti Kymi-yhtiön paperivientiä Venäjälle ja yhtiön taloudellinen asema kohentui nopeasti. Kymi-yhtiö osti 1915 Juantehdas Oy:n Juankoskella ja vuonna 1916 Halla Oy:n Kymissä. Loimijoen paperitehdas
Paperitehdas ei kuitenkaan menestynyt taloudellisesti. Kahden konkurssin jälkeen tehdas lopetti toimintansa. Konkurssihuutokaupassa vuonna 1912 tehtaan koneet osti kauppias Wilh. Bensow. Bensow myi paperitehtaan koneet edelleen Myllykosken Puuhiomo Oy:lle, missä se toimi 1970-luvun alkuun saakka. Paperikone on edelleen museokoneena UPM:n Keskusarkistossa Valkeakoskella. Rakennuksessa on toiminut myöhemmin nahkateollisuutta. Juvankosken paperitehdas
Juvankosken paperitehdas toimi Uskelan, sittemmin Perttelin alueella nykyisessä Salon kaupungissa noin vuosina 1820–1902. Tehdas valmisti pahvia ja paperia käsin käyttäen raaka-aineena lumppuja sekä yhdellä paperikoneella paperia vuodesta 1876-1902. Tehdas tuhoutui tulipalossa vuonna 1902. Metsä Board Äänekoski
Kartonkitehtaalla on yksi rullain ja yksi arkkileikkuri. Uusi kartonkikone käynnistyi vuonna 1966. 1970-luvulla tapetin pohjapaperi ohitti taivekartongin koneen päätuotteena. 80-luvulla KK1 uusittiin tapetin pohjapaperin ja taivekartongin valmistusta varten. Vuonna 2002 M-real keskitti tapetin pohjapaperin valmistuksen Kyröskosken tehtaalle ja Äänekosken KK1 uusittiin valmistamaan yksinomaan korkealaatuisia kartonkeja pakkausteollisuuden käyttöön. Kartongin päällystyskone (Wärtsilä) sijaitsee erillisessä rakennuksessa ja sen alkuperäinen kapasiteeti oli noin 25 000 t/a.M-realin Äänekosken tehtaiden tehdaspalokunta perustettiin vuonna 1922 ja Metsä-Botnian sellutehtaan palokunta aloitti toimintansa vuonna 1985. Vuonna 1992 palokunnat yhdistettiin ja toiminta jatkui vuoteen 2008 saakka, jolloin tehdaspalokunnan toiminta lopetettiin. Palokunnalla oli käytössään neljä paloautoa, joista toiminnan loputtua yksityiselle meni suojeluvalvojien käyttämä M50, MB 110 Vito (vm 1999), sammutusauto M51 Ford 600 (vm 1965) matkasi keräilijälle Rautalammille, sammutusauto M52, MB 508 (vm 1983), siirtyi Keski-Suomen pelastuslaitoksen omistukseen ja siirrettiin Äänekosken VPK:n talliin tunnuksella Ä28. Miehistönkuljetusauto M57, Vw Transporter (vm 1994) muutettiin pakettiautoksi ja se jäi tehtaan käyttöön. M-realin Äänekosken tehdaspalokunta osallistui useana vuonna teollisuuspalokuntien tieto- ja taitokilpailuihin ja voitti kilpailut kahdeksan kertaa peräkkäin, vuonna 1996, tpk järjesti kisat Äänekoskella ja voittoputki katkesi, mutta putki jatkui seuraavina vuosina ja vuonna 2000 tpk voitti yhdentoista mestaruutensa. Tpk:lla oli myös sopimus Keski-Suomen Pelastuslaitoksen kanssa ja palokunta osallistui tarvittaessa tehdasalueen ulkopuolella tapahtuneisiin isompiin tulipaloihin ja onnettomuuksiin. Paperikone
Suomen paperikoneiden valmistus alkoi toden teolla vuoden 1944 välirauhan ehtojen määrittäessä Suomen asevoimien miesvahvuuden maksimikoon. Tähän lukuun kuuluivat valtion aseteollisuuden työntekijät. Eduskunta muutti ne yhdessä käsittelyssä Valtion metalliteollisuudeksi, josta kehittyi Valmet. Sen Rautpohjan tykkitehtaan pääsuunnittelija Uolevi Konttinen, lujuuslaskenta-asiantuntija insinööri Miekk-oja ja yksi pikakoulutettu teknikko alkoivat suunnitella paperikoneita siten, että tykkitehtaan olemassa oleva valmistuskapasiteetti otettiin parhaiten käyttöön. Tämä oli Valmetin menestyksellisin haara, josta kehittyi Metso Oyj:n runko valtion myytyä 1997 osuutensa pois. Kankaan paperitehdas
Vuonna 1879 tehdas siirtyi Åkerhjelmin apen Fredrik Sneckenströmin perikunnalle konkurssihuutokaupassa. Sneckenström oli ollut tehtaan tärkeä taloudellinen tukija ja hänen kuoltuaan Åkerhjelm ei pystynyt maksamaan velkojaan perikunnalle. Perikunta jatkoi tehtaan toimintaa. Suomen senaatti vahvisti Sneckenströmin kuolinpesä omistaman Kangas Aktiebolag -osakeyhtiön synnyn vuonna 1891. 1890-luvun alussa tehdas tuotti tappiota. Päätettiin muodostaa uusi yhtiö, Aktiebolaget Kangas. Sneckerströmin suku menetti määräysvaltansa yhtiössä ja merkittävimmäksi osakkeenomistajaksi tuli tamperelainen kauppias Bernhard Björkman. Tehdas ryhtyi valmistamaan kirje-, paino- ja voipaperia silkki- ja savukepaperin ohella. Vääräkosken kartonkitehdas
Vääräkosken tehtaan perusti vuonna 1897 tamperelainen kauppias ja sahanomistaja, insinööri Gustaf A. Lönnqvist. Vaasan läänin kuvernöörin virasto myönsi 3. elokuuta 1898 Ylä-Vääräkoskeen luvan vesivoimalla käyvälle puuhiomolle. Myöhemmin laitos muutettiin osittain sähköntuotantoon soveltuvaksi. Valkeakoski
Valkeakoski sijaitsee keskellä Sydän-Hämeen järvimaisemia Mallasveden ja Vanajaveden yhtymäkohdassa. Vesi hallitsee nykyistäkin kaupunkikuvaa. Sen yli rakennetut riippusillat yhdistävät kaupunginosat toisiinsa ja siitä valjastetusta voimasta syntyivät aikoinaan paperitehtaat. Valkeakoski on paperikaupunki, sillä eräs Suomen ensimmäisistä paperitehtaista, Myllysaaren paperitehdas, perustettiin Valkeakoskelle. Myllysaaren paperitehtaan perinteitä jatkaa UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehdas, joka valmistaa tarra- ja kirjekuoripapereita kolmella paperikoneella. Tehdas on nykymittakaavassa pienehkö paperitehdas 350 000 tonnin vuosituotannollaan. Tervasaaressa valmistetaan tarran taustapaperia eniten maailmassa. Tehtaiden ja Hakalan rannan halkoplaanin välillä kulki 1900-luvun alussa kapearaiteinen 600 mm:n raidelevyinen Valkeakosken tehdasrata. Jämsänkosken kirkko
Jämsänkosken kirkko on Jämsänkoskella sijaitseva kirkko, jonka on suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Se on valmistunut 1935. Kyseessä on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka pinta-ala on 270 neliötä ja jossa on istumapaikkoja 500 hengelle. Alttaritaulu "Ihmisiä kirkkotiellä" on vuodelta 1936 ja sen ovat maalanneet Alvar Cawén ja hänen puolisonsa Ragni Cawén. Kirkon kellot ovat vuosilta 1929 ja 1935, 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1975. Kuusaansaaren paperitehdas
Kuusaansaaren paperitehdas oli nykyisen Kymin paperitehtaan edeltäjä Kouvolan Kuusankoskella, Kymenlaaksossa. Kuusankoski Ab paperitehtaan perustivat Carl Robert Mannerheim, Samuel Werner von Troil ja 32 muuta turkulaista osakasta, lähinnä virkamiehiä, kauppiaita ja tehtailijoita 27.12.1871. Ensimmäinen paperikone käynnistyi 2.7.1873. Tehtaat fuusioituivat Kymin Osakeyhtiön ostaessa Voikkaan (Tampereen Kattohuopatehdas Oy) ja Kuusankoski Oy:n 3.3.1904. Voikkaan tehtaan omistaja Rudolf Elving nimitettiin toimitusjohtajaksi. Tehtaalla oli parhaimmillaan 5 paperikonetta. Viimeiset tehdasalueella toimineet paperikoneet (PK1-PK2) pysäytettiin joulukuussa 2005. Viimeisenä tuotannossa oli PK2, joka tuotti viimeiset paperitonninsa 21.12.2005. Molemmat paperikoneet purettiin vuoden 2008 aikana ja suojelluissa tehdasrakennuksissa ei ole enää paperikoneita tai muuta koneistoa. Pitkänkosken paperitehdas
Yhtiö joutui kuitenkin pian talousvaikeuksiin, ja konkurssin jälkeen paperitehtaan toiminta loppui kokonaan. Se oli ehtinyt toimia kaksi vuotta. Puuhiomo jatkoi toimintaa uuden omistajan voimin vuonna 1926, mutta se tuhoutui tulipalossa 1932. Nykyisin paperitehtaasta ja puuhiomosta on jäljellä enää raunioita. Kaipolan paperitehdas
Kaipolan paperitehdas on Jämsässä sijaitseva paperitehdas, joka kuuluu UPM-Kymmene Oyj -konserniin. Henkilöstöä on noin 500. Tehtaalla on kolme paperikonetta, joiden yhteinen tuotantokapasiteetti on noin 700 000 t/a. Jämsä
Tiirinniemi ja Kaipolan paperitehdas Suomen paperiteollisuus
Ähtärin kaupungin Peränteen kylässä on Vääräkosken Pahvi Oy:n entinen kartonkitehdas. Tehtaassa on yksi vuonna 1901 käyttöön otettu Füllner-merkkinen kartonkikone. Se on neljäs moderneista, jatkuvakäyttöisistä kartonkikoneista Suomessa. Länsi-Suomen ympäristökeskus on suojellut rakennussuojelulailla sijaitsevan Vääräkosken puuhiomon ja kartonkitehtaan, entisen Vääräkosken Pahvi Oy:n tehdasalueen rakennuksineen ja laitteineen. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna. Kymintehdas
Kymintehdas oli nykyisen Kymin paperitehtaan edeltäjä Kouvolassa Kymenlaaksossa. Axel Wilhelm Wahrenin perustamassa tehtaassa käynnistyi ensimmäinen paperikone 18.5.1874. Tehtaat fuusioituivat Kymin Osakeyhtiön ostaessa Voikkaan (Tampereen Kattohuopatehdas Oy) ja Kuusankoski Oy:n 3.3.1904. Tehtaan sisäisesti paperikoneet tunnettiin F-osastona ja päällystyslaitos C-osastona (Coater). Tämän lisäksi alueella toimi Kuusaansaaren paperitehdas (Y-osasto). Jämsän Seudun Osuusmeijeri
Vuonna 1886 perustettiin Jämsän Jokivarren meijeriosakeyhtiö. Meijeri rakennettiin Jämsänjoen rantaan Seppolan sillan eteläpuolelle. Sen yhteydessä toimi myös mylly ja saha ja koneistoja pyöritti kahden hevosvoiman höyrykone. Meijeri oli valmis vastaanottamaan maitoa marraskuussa 1886. Meijeri seisoi talvikuukaudet. Esimerkiksi vuonna 1888 sinne tuotiin 2 600 litraa maitoa päivässä ja vuosikymmenen vaihteessa säännöllisesti maitoa toimitti 49 taloa. Paperinkeräys (yritys)
Sotavuosina ja toisen maailmansodan jälkeen teollisuus kärsi kovasta raaka-ainepulasta, ja keräyspaperin ohella kerättiin myös kangasta, kumia, metallia yms. Suomessa metsäyhtiöt perustivat v. 1943 Jätekeskus Oy:n, josta tuli sittemmin Paperinkeräys Oy. Metsä Board Simpele
Tehdas toimi vuosina 1906–1920 nimellä "Aktiebolaget Simpele". Vuonna 1919 yhtiö ja Myllykoski Träsliperi Ab ostivat kumpikin 27,5 prosenttia Oy Jämsänkoskesta, ja seuraavana vuonna nämä kolme yhtiötä sulautettiin Yhtyneet Paperitehtaat Oy -nimiseksi yhtiöksi. Jämsä
Kaipola on Jämsän eteläisin taajama. Kaipola on alun perin ollut pieni maalaiskylä Jämsänjoen suulla. Teollinen kehitys sai alkunsa vuonna 1952 kun sinne perustettiin Kaipolan paperitehdas. Kaipola kehittyi pieneksi yhdyskunnaksi, jolla on vieläkin omat palvelunsa. Kaipola sijaitsee Olkkolanlahden pohjukassa, Vanhan Nelostien itäpuolella. Kaipolan kehityksessä on näkynyt vahvasti Yhtyneet Paperitehtaat. Katunimistö on valikoitunut muiden tehdaspaikkakuntien mukaan, "Valkeakoskentie", "Simpeleentie" ja "Jämsänkoskenkatu". Vääräkosken kartonkitehdas
Tehdas käynnistyi vuonna 1901. Tehtaalla valmistettiin hioketta ja kartonkia perinteisin menetelmin ja laittein lokakuuhun 1998 asti, jolloin yritys meni konkurssiin. Tehtaan tuotteita olivat valkoinen ja ruskea pahvi. Ruskeaa pahvia valmistettiin pääartikkelina toiminnan loppumiseen saakka. 1960-luvulle saakka tehtaalla valmistettiin lähinnä ohutta ja paksua pinkopahvia. Tehtaan muita artikkeleita olivat muun muassa Klubi-askeihin käytetty pahvi ja leivoslaatikot. Viimeisinä vuosikymmeninä keskityttiin paksun ruskean pahvin valmistukseen. Erivahvuista ruskeaa pahvia valmistettiin käytettäväksi lähinnä olutlasien ja kolpakkojen alusiin. Jonkin verran tuotettiin myös pullonkorkkien tiivistepahvia ja julisteiden taustapahvia. Ämmäkosken voimalaitos
Ämmäkosken voimalaitos on Kajaaninjoessa Kajaanissa sijaitseva, Kainuun Voima Oy:n omistama voimalaitos. Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö rakensi vuonna 1917 koskeen ensimmäiset kaksi vesiturbiinia. Voima-asema rakennettiin tuottamaan sähköä yhtiön sahalle, sellutehtaalle (suljettu vuonna 1982) ja vuonna 1919 valmistuneelle paperitehtaalle (suljettu vuonna 2008). Kainuun Voiman omistukseen voimalaitos siirtyi vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat-konsernilta. Nykyisellään voimalaitos tuottaa sähköä Kainuun Voiman asiakkaille. Jämsänkosken teollisuusympäristö
Jämsänkosken teollisuusympäristö on Jämsänkoskella Yhtyneiden Paperitehtaiden vanha teollisuusalue. Se kuuluu Museoviraston luettelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Läskelä
Ennen talvi- ja jatkosotaa Läskelä kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Harlun kuntaan. Siellä toimineiden sahalaitosten viereen perustettiin vuonna 1899 puuhiomo ja vuonna 1905 käärepaperia valmistanut Läskelän paperitehdas. Toisen maailmansodan jälkeen tehdas tuotti myös sanomalehtipaperia. Läskelän paperitehdas sekä Harlun selluloosa- ja paperitehdas yhdistettiin samaksi yritykseksi vuonna 1958. Vuodesta 1973 aina 1990-luvulle saakka Läskelän tehdas valmisti neljäsosan Neuvostoliiton tapettipaperista sekä lisäksi myös kirjoituspaperia. Se lopetti toimintansa vanhentuneena maaliskuussa 2004. Tehtaan täydellistä uusimista on suunniteltu. Jämsä
Jämsänkoski on samannimisen entisen kaupungin keskus, joka on kasvanut yhteen Seppolan kanssa muodostaen Jämsän keskustaajaman. Jämsänkosken teollinen kehitys alkoi jo 1800-luvulla ja se kehittyi omaksi taajamakseen. Jämsänkoski oli pitkään rakenteellisesti tehdasyhdyskunta. Jämsänkoski sijaitsee Jämsän pohjoispuolella, niin ikään Jämsänjoen varrella. Jämsänjoen kosket ovat antaneet osaltaan mahdollisuuden vesivoiman valjastamiselle teollisuuskäyttöön. Jyväskylän rata kulkee Jämsänkosken kautta, mutta varsinainen asema on Seppolassa. Myös Jämsänkoskella on linja-autoasema. Kymin paperitehdas
Kymin paperitehdas on Kouvolan Kuusankoskella Pohjois-Kymenlaaksossa sijaitseva paperitehdas, joka perustettiin alun perin jo vuonna 1872. Kuusanniemessä sijaitseva tehdas jatkaa Kymintehtaan ja Kuusaansaaren paperitehtaan perinteitä. Kaukaan sellu- ja paperitehdas
Yhtiö sai alkunsa, kun Robert Björkenheim ja kolme hänen yhtiökumppaniaan sopivat 6. helmikuuta 1873 lankarullatehtaan perustamisesta Mäntsälän Ohkolan kylään Kaukastenkosken rannalle, nykyiseen Hyvinkään Kaukasten kylään. Tehdas tuotti kuitenkin vain vähän voittoa ja vasta vuonna 1882 voitiin yhtiön osakkaille jakaa ensimmäiset osingot. Koska Kaukasten tehtaan lähiympäristöstä ei enää saanut riittävästi tehtaan käyttämää koivupuuta, rakennettiin vuonna 1890 toinen lankarullatehdas Lappeenrannan lähelle. Vuonna 1894 osakeyhtiö purettiin ja sen liiketoiminta myytiin Venäjällä aseteollisuudessa vaurastuneelle eversti Hugo Standertskjöldille. Toimitusjohtajaksi tuli Gösta Björkenheim ja tekniseksi johtajaksi Bengt Björkenheim, joka myöhemmin murhattiin tehtaalla. 30. huhtikuuta 1896 Kaukaan Tehdas ja nastolalaisen Uudenkylän kartanon omistajatar Constance af Forselles sopivat, että tehdas sai käyttää Uudenkylän kartanon etelänpuoleista metsää 15 vuoden ajan. 1897-1898 rakennettiin uusi lankarullatehdas, jonka osia on edelleen näkyvissä Hiisiön kylässä Iitin puolella kunnanrajaa. Vuonna 1898 Kaukasissa sijaitseva lankarullatehdas suljettiin ja sen toiminta siirrettiin Lappeenrantaan sekä Iittiin rakennetuille uudemmille tehtaille. Antero Nyman
Yhtyneissä Paperitehtaissa Nyman oli aktiivisesti mukana yhtiön urheilutoiminnassa. Vuonna 1930 hän oli perustamassa Jämsänkosken Ilvestä ja kuului myös 1935 toimintansa aloittaneeseen Yhtyneiden Paperitehtaiden urheilulautakuntaan Jämsänkosken tehtaiden edustajana. Lautakunnan tarkoituksena oli kehittää työntekijöiden liikuntaharrastusta, jotta nämä eivät lähtisi vapaa-aikanaan mukaan esimerkiksi kommunistien toimintaan. Nymanilla oli merkittävä vaikutus erityisesti jalkapallon juurtumiseen Yhtyneiden tehdaspaikkakunnille, joita Valkeakosken ja Jämsänkosken lisäksi olivat muun massa Varkaus, Kajaani ja Myllykoski. Tainionkoski (Imatra)
Vuonna 1896 Tornator alkoi voimallisesti laajeta Tainionkoskelle 1 100 000 markkaan korotetun osakepääomansa turvin perustamalla sinne lankarullatehtaan, joka aloitti 1898 Lahdesta siirrettyjen kymmenen rullasorvin varassa. Tainionkoskelle oli perustettu myös puuhiomo ja paperitehdas. Paperitehdas aloitti toimintansa 1897 Füllner ja Pusey & Jones -paperikoneilla. Tainionkoskelle perustettiin 1908 myös pergamiinipaperitehdas Pusey & Jones -paperikoneella. Tornatorin liikevaihdosta 1905 koostui lankarullista, mutta 1930-luvun alkaessa se oli enää neljä prosenttia. Frenckellin paperitehdas
Frenckellin paperitehdas laajeni voimakkaasti 1870-luvulla. Vuosina 1903–1905 rakennettiin Birger Federleyn suunnittelema laaja jugendtyylinen teollisuuskompleksi, joka nykyisin muodostaa keskeisen osan Tammerkosken teollisuushistoriallisesta kansallismaisemasta. Vuonna 1921 Frenckellin paperitehtaasta tuli porilaisen W. Rosenlew & Co:n tytäryhtiö. Paperitehtaan toiminta päättyi alueen käytyä ahtaaksi vuonna 1929. Orivesi–Jyväskylä-rata
Osuus Orivedeltä Jämsään määrättiin rakennettavaksi vuonna 1938. Hyväksymiseen vaikutti Rudolf Walden, joka lupasi, että tehtaat osallistuvat kustannuksiin. Rakennustyöt aloitettiin 1939 ja niitä jatkettiin sotavuosinakin, osittain sotavankityövoimalla. 56 kilometriä pitkä rata Jämsään valmistui 1950 ja valtion ja Yhtyneiden Paperitehtaiden puoliksi maksama jatko Jämsänkosken tehtaille seuraavana vuonna. Pistorata Jämsästä Päijänteen rantaan Olkkolaan valmistui vuonna 1953. Keskimäärin rataa oli vuosittain rakentamassa 300 henkeä, parhaimpina vuosina yli 700. Rata oli erittäin vaikea rakentaa jopa Suomen oloissa – siltoja, pengerryksiä ja mutkia tuli valtavasti. Rataa ja sen sivuratoja tarvittiin Päijänteen ympäristön puuraaka-aineen ja Jämsänjoki-laakson kasvavan puunjalostusteollisuuden tuotteiden kuljetuksiin. Osittain radan ansiosta Jämsänkosken paperitehdas sai rinnalleen Kaipolan paperitehtaan ja Olkkolan sahan. Radat palvelivat myös henkilöliikennettä. 1960-luvun puolivälissä melko vilkkaana käynyt liikenne romahti vuosikymmenen lopussa ja matkustajaliikenne lopetettiin vuonna 1969. Radan liikenne kuihtui 1970-luvulla muutamaan tavarajunaan päivässä. Läskelä (yritys)
Vuonna 1958 Harlun (Leppäkosken sellu- ja paperitehdas) ja Läskelän tehtaat yhdistettiin samaksi yhtiöksi. Neuvostoliitossa rakennettiin paljon taloja ja Läskelän tehdas ryhtyi tuottamaan yksinomaan tapettipaperia. Vuodesta 1973 alkaen Läskelän tehdas oli eräs suurimpia tapettipaperin tuottajia Neuvostoliitossa ja sen osuus kaikesta maassa valmistetusta tapettipaperista oli noin 25 % luokkaa. Tapettipaperia vietiin eteläiseen Neuvostoliittoon, muun muassa Georgiaan. Tapettipaperin valmistus jatkui lähes muuttumattomana vuoteen 1999 saakka. Kajaanin paperitehdas
Kajaanin paperitehdas oli Kajaanin Tihisenniemellä sijainnut UPM-Kymmene-konserniin kuulunut tuotantolaitos, joka toimi 30. lokakuuta 1919 – 17. joulukuuta 2008. Tehtaassa oli lopettamisvaiheessa kolme paperikonetta ja se oli UPM:n mittakaavassa keskimääräistä suurempi paperitehdas. Se on myös suurin Suomessa suljetuista paperitehtaista ja oli toimiessaan eräs Euroopan suurimmista sanomalehtipaperitehtaista. Äänekoski (yritys)
Yhtiön perustajat olivat tamperelainen kauppaneuvos Lars Johan Hammarén, hänen poikansa johtaja Edvin Hammarén ja Kyröskosken puuhiomon ja paperitehtaan isännöitsijä, insinööri Johan Erland Hammarén. Vuonna 1897 yhtiön osakkaaksi tuli myös vuorineuvos Gösta Sumelius. Sumelius ja Hammarén omistivat yhdessä vuonna 1870 perustetun Hammarén & Co:n joka oli perustanut Kyröskoskelle puuhiomon ja paperitehtaan. He ostivat vuonna 1895 Äänekoskelta maa-alueita ja koskiosuuksia muun muassa paikalliselta mahtimieheltä maanviljelijä Kalle Piiloselta. Vuonna 1898 ostettiin yhtiön nimiin Piiloselta vielä miljoonan markan kauppahinnalla 19 maatilaa metsineen Keski-Suomesta sekä 74 hakkuusopimusta. Jämsä
Hämeen ensimmäisen maakirjan (1539) mukaan Jämsän talomäärä oli 91, kyliä oli 36. Väestömäärä kasvoi tuohon aikaan nopeasti. Nykyisen Jämsänkosken keskustan tuntumaan kehittyi 1500-luvulla myllykeskus. Koskissa virtasi vesi läpi vuoden, joten ne olivat Hämeen tehokkaimpia myllykoskia. Claës Björnberg
Claes Björnberg toimi perustetun yhtiön isännöitsijänä neljännesvuosisadan ajan. Hän kehitti puuhiomoa ja myöhemmin myös paperintuotantoa, joka aloitettiin Myllykoskella vuonna 1905. Hän kehitti itse tehtaan ensimmäiselle paperikoneelle myös uuden paperilajin, ohuen viivoitetun savukepaperin. Tämä paperilaji saavuttikin pian suuren kysynnän. Patalankosken voimalaitos
Patalankosken voimalaitos on Yhtyneiden Paperitehtaiden rakennuttama vesivoimala Jämsänkoskella Jämsänjoessa. Se valmistui 1938. Sen putouskorkeus on 12,7 metriä ja teho 2,2 MW. Voimalaitos on Jämsänkosken teollisuusympäristössä, joka kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Voimalaitoksen ja muita Jämsänkosken rakennuksia, kuten Rekolankosken voimalaitoksen, on suunnitellut teollisuusrakentamiseen keskittynyt arkkitehti W. G. Palmqvist. Ryötön paperitehdas
Ryötön paperitehdas oli Ähtärissä sijainnut paperitehdas. Tehtaan toiminta alkoi puuhiomona vuonna 1897. Tehtaan perustajat yhtä suurilla omistusosuuksilla olivat: kauppias Ivar Yltiö, paperiteknikko Anton Pokki ja tehtailija J. A. Johansson vuonna 1896. Tehdas tuotti alussa "wain ruskeata puuwanuketta". Ivar Yltiöstä tuli tehtaan ensimmäinen isännöitsijä, mutta hän muutti pian Tampereelle ja hänen osuutensa yhtiöstä siirtyi Johanssonille. Uudenvuoden aattona 1897 koskessa oleva sulku petti ja tehtaalle vievä vesiränni särkyi. Tehdas oli pieni, vuonna 1899 puuhiomon tuotannon arvo oli vain 14.000 mk (samana vuonna Mäntän tehtaiden vastaava luku oli 1.200.000 mk). Marraskuussa 1900 höyrypuuseppä R. R. Tallqwist Tampereelta osti puolet A. Pokin omistusosuudesta. Yritys myytiin vuonna 1927 G. A. Lönnqvistin perilliset -nimiselle yritykselle. Toiminta päättyi sotavuosina 1939–41. Hiomo ja paperitehtaan rakennukset on purettu. Frenckellin paperitehdas
Frenckellin paperitehdas oli Tampereella Tammerkosken varrella sijainnut paperitehdas, jossa käynnistettiin Suomen ensimmäinen paperikone vuonna 1842. Tehtaan juuret juontuivat Suomen ensimmäiseen paperitehtaaseen, jonka Abraham Häggman oli perustanut samalle paikalle jo vuonna 1783. Walkiakoski (yritys)
Myllysaaren paperitehdas oli nykyisen UPM-Kymmene Oyj:n Tervasaaren paperitehtaan edeltäjä Valkeakosken Myllysaaressa. Tehdas toimi vuosina 1873–1938. Tulipalo tuhosi tehtaan vuonna 1901. Tulipalon jälkeen vuonna 1901 tehtaalle hankittiin kaksi uutta isompaa paperikonetta (PK II ja PK III) ja yksi palossa vaurioitunut paperikone (PK IV → PK I) korjattiin. Lisäksi yksi paperikone rakennettiin Tervasaareen tuhoutuneiden koneiden (I–III) osista. Jämsänkosken Ilves
Jämsänkosken Ilveksen jääkiekkojaosto on perustettu 1953. Junioritoiminta oli jo alusta alkaen toiminnan peruskivi. Hyvän juniorityön tuloksena JIlves pelasikin omilla kasvateillaan 60- ja 70-luvun aikana aina toiseksi korkeimmalla sarjatasolla, eli silloisessa ”Suomen sarjassa”. Kaman sellu- ja paperitehdas
Kaman sellu- ja paperitehdas oli suurimpia ja tunnetuimpia Neuvostoliiton paperitehtaita. Tehtaan perustaminen kuului Neuvostoliiton ensimmäiseen viisivuotissuunnitelmaan ja se aloitti toimintansa 1936. Neuvostoliiton hajottua tehdasta ei yksityistetty, vaan se pysyi valtion omistuksessa olevana, mutta silti itsenäisestä toimivana yhtiönä. Sittemmin se ajautui konkurssiin. Tehtaalla oli kolme kapeaa sanomalehtipaperikonetta, ja se sai Madridissa laatupalkinnon vuonna 1995. Kajaanin paperitehdas
Paperitehdas perustettiin vuonna 1919, mutta kemiallisen puunjalostuksen perinteet Kajaanissa ulottuvat vuoteen 1909, jolloin Pohjois-Suomen ensimmäinen sellutehdas, Kajaanin sellutehdas aloitti toimintansa. Yritys toimi aiemmin nimillä Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö ja myöhemmin Kajaani Oy vuoteen 1989 saakka, jolloin Yhtyneet Paperitehtaat Oy osti Kajaani Oy:n. Tehtaan ensimmäinen paperikone PK1 oli toiminnassa vuosina 1919–1983. Kone myytiin vuonna 1988 Kiinaan, jossa se on edelleen toiminnassa. Myös sellutehdas lopetettiin 1980-luvun alussa. Tehdasalueella on myös vuonna 1907 toimintansa aloittanut saha, joka jatkaa toimintaa paperitehtaan lopettamisen jälkeen. Jämsänkosken tehdasrata
Tehdas siirtyi vuonna 1920 Yhtyneet Paperitehtaat Oy:lle ja sen alueelle tuotiin 1970-luvulla varastoitavaksi sittemmin Museorautatieyhdistys ry:lle lahjoitettu ja nykyisin Haapamäelle sijoitettu saksalainen T9-teollisuushöyryveturi. Lohja
Metsäliitto rakensi Kirkniemen paperitehtaan Jönsböleen vuonna 1966. Tehdasta on laajennettu uusilla paperikoneilla vuosina 1972 ja 1996. Nykyään Sappi Limitedin omistama tehdas valmistaa pääasiassa aikakauslehtipaperia, ja työllistää 760 henkilöä. Niemiskosken paperitehdas
Niemiskosken paperitehdas ja puuhiomo sijaitsi Sortavalan maalaiskunnassa Kiteenjoen Niemiskosken varrella. Paikalle perustettiin puuhiomo vuonna 1897 ja paperitehdas vuonna 1906. Molemmat laitokset omisti "Niemiskosken Oy", jonka osake-enemmistö oli "Suomalainen Puuliike Oy":llä. Jämsänkoski (yritys)
Jämsänkoski Osakeyhtiö oli vuosina 1887-1920 Jämsänkoskella toiminut metsäteollisuusyhtiö. Se omisti sulfiittiselluloosa- ja paperitehtaat sekä sahalaitoksen. Yhtiö tuli osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita vuonna 1920 ja edelleen osa UPM-Kymmene-konsernia vuonna 1996. Yhtiöllä oli kaksi paperitehdasta: Patalankosken (1899-1920) ja Hovilanhaaran (1902-1920) paperitehtaat. Tehdasrakennuksen osia oli suunnitellut arkkitehti W. G. Palmqvist. Suomen paperiteollisuus
Janakkalassa sijaitsevassa Tervakosken taajamassa on Tervakoski Oy:n paperitehdas, jonka omistaa itävaltalainen Delfort Group AG. Tehtaassa tuotetaan 110 000 tonnia erikoispapereita vuodessa. Tehtaalla on Suomen vanhin tuotantokäytössä oleva paperikone PK3 vuodelta 1905. Tehtaassa tehdään myös käsintehtyä paperia perinteisin menetelmin. Tehdasalue ei ole yleisölle avoinna. Läskelänkoski
Läskelän paperitehdas perustettiin 1905 alueelle. Sitä ennen jo 1903 oli perustettu puuhiomo. Vesakosken paperitehdas
Vesakosken paperitehdas toimi noin vuosina 1820–1840 Ikaalisten Juhtimäessä. Lumpuista käsityönä paperia valmistanut tehdas tuli tunnetuksi myös väärän rahan valmistamisesta. Paperitehdas
Ensimmäinen Alppien pohjoispuolella toiminut pysyvä paperitehdas perustettiin 1390 Nürnbergiin. 1300-luvun puolivälin jälkeen paperinvalmistus Euroopassa kehittyi nopeasti. Yhtyneet Paperitehtaat
Yhtyneet Paperitehtaat Oy:stä irtautui 1952 Myllykoski Oy. 1950-luvulla rakennettiin Kaipolan paperitehdas. Yhtyneet laajensi voimakkaasti ja ajautui rahoitusvaikeuksiin 1960-luvun lopulla. 1970- ja 1980-luvuilla yhtiö suuntasi ulkomaille ja investoi EEC-markkinoille Shottonin ja Stracelin tehtaisiin. Vuonna 1989 Yhtyneet sulautti itseensä Kajaani Oy:n. Walkiakoski (yritys)
Yhtiön toiminta sai alkunsa, kun tamperelaiset konttoristi "Carl Johan Helin" (1844–1902), apteekkari "Edvard Julius Granberg" (1823–1884) ja kauppias "Carl Oskar Willgren" (1832–1882) perustivat 1871 Valkeakosken Myllysaareen ensin puuhiomon ja sitten paperitehtaan, jossa oli 2 paperikonetta. Tämä tehdas käytti aluksi nimeä "E. J. Granberg & C:o", mutta pian muodostettiin 1,2 miljoonan markan osakepääoman omaava "Osakeyhtiö Walkiakoski Aktiebolag", jonka säännöt senaatti vahvisti 17. heinäkuuta 1873. Perustajista Helin joutui luopumaan osakkuudestaan jo alkuvaiheessa, mutta Granberg ja Willgren jatkoivat toimien vuorotellen tehtaan isännöitsijöinä. 1880 valmistui Valkeakoskelle Suomen ensimmäinen sulfaattiselluloosatehdas. Kemin kaupungin historia
Kemin puunjalostusteollisuus laajensi toimintaansa sotien jälkeen. Veitsiluoto Oy:n ensimmäinen paperikone käynnistettiin tammikuussa 1951. Kemiyhtiön kartonkitehdas rakennettiin vuosina 1969-1971. Vaikka tuotanto on kasvanut aina nykyhetkeen asti on teollisuuden automaation vuoksi työvoiman tarve 1970-luvulta lähtien vähentynyt. Uusia tuotannonaloja ei Kemi ole onnistunut juuri houkuttelemaan, vaikkakin työpaikkoja on tuonut Keminmaahan perustettu Elijärven kaivos ja kaivoksen kromia hyödyntämään perustettu Outokummun jaloterästehdas Torniossa. Loimijoen paperitehdas
Loimijoen paperitehdas oli Loimaan Vesikoskella Loimijoen Vesikoskessa vuosina 1907-1909 toiminut paperitehdas. Tehdas perustettiin samalla paikalla aiemmin toimineen naulatehtaan tuhouduttua tulipalossa vuonna 1903. Korkeakoski (Kotka)
William Ruthin perustama Korkeakosken puuhiomo aloitti toimintansa vuonna 1888 ja kartongin valmistus alkoi vuonna 1898. Putoukseen valmistui vesivoimala vuonna 1906, joka mahdollisti teollisuuden laajenemisen. Suomen vanhin kuitulevytehdas, Enso-Gutzeitin Insuliittitehdas, aloitti toimintansa 1930-luvun alussa ja sen läheisyyteen rakennettiin yhtenäinen työväenasuntoalue, niin sanottu Pahvikylä. Tehtaanjohtajan funktionaalinen asuintalo vuodelta 1935 tuhoutui tulipalossa 1990-luvun alussa. Veikkolan asuinalue rakennettiin sotien jälkeen nopeasti asuntopulaa helpottamaan. Ämmäkosken voimalaitos
John Norblad suunnitteli Ämmäkoskeen paperitehdasta 1890-luvulla. Harlu
Jänisjoen yläjuoksulle Hämekoskeen oli 1800-luvun lopulla perustettu voimalaitos sekä Suomen ensimmäinen karpiiditehdas. Tehtaan toiminta jouduttiin kuitenkin lopettamaan karpiidin huonon menekin vuoksi ja tilalle valmistui vuonna 1902 puuhiomo ja kartonkitehdas. Puuhiomo korvattiin vuonna 1918 vaneritehtaalla. Vuonna 1921 valmistui vielä rautasulattamo rautaromun sulattamista varten. Hämekosken tehtaiden toiminta lakkasi rakennusten vaurioiduttua pahoin talvisodan pommituksissa. Hämekosken tehtaat toimivat aluksi nimellä Hämekoski Aktiebolaget ja sittemmin Karelia Wood -nimellä. Kankaan paperitehdas
Kankaan ja Koskenpään tilojen omistaja Hjalmar Åkerhjelm aloitti tehtaan rakentamisen Tourujoen rantaan Lohikoskelle vuonna 1872. Tehtaan vihkiäisiä vietettiin 13.1.1873. Lohikosken paperitehdas oli ensimmäisiä puupitoista paperia valmistaneita tehtaita, aiemmin oli valmistettu lähinnä lumppupaperia. Tehtaan koneistus uusittiin pian, jotta voitiin siirtyä kannattamattomasta halvan paperin tuotannosta hienopaperiin. Kymmene
Kymmene Oy:n edeltäjä oli vuonna 1872 perustettu "Kymin Osakeyhtiö" (ruots. "Kymmene Aktiebolag" tai "Kymmene Aktiebolaget"), jolla oli alkuaan puuhiomo, paperitehdas ja selluloosatehdas Kuusankoskella. Riihimäki–Pietari-radan valmistuttua vuonna 1870 myös Kouvolan lähellä sijainneiden Kymijoen koskien taloudellinen merkitys kasvoi nopeasti. Vuoden 1870 lopulla Forssan puuvillakehräämön ja -kutomon perustanut Axel Wilhelm Wahren vuokrasi Valkealassa sijainneen Kuusankosken itärannan. Kosken rannalle nousi Kymintehtaan nimellä tunnettu puuhiomo ja paperitehdas. Lähes samaan aikaan osti Louhisaaren kartanon omistaja, kreivi Carl Robert Mannerheim Kuusankosken alapuolelta Kymijoen vastarannalta Valkealan Ruotsulan kylään kuuluneen Myllysaaren sekä jonkin verran joen länsirannan aluetta Iitin puolelta, ja perusti Kuusaansaaren paperitehtaan. Kymintehtaan omistanut 1872 perustettu Kymin Osakeyhtiö hankki vielä toisen paperikoneen 1882 ja samalla siitä tuli Suomen suurin paperinvalmistaja. Toisen tehtaan omistaneen "Kuusankoski Oy":n toimintaa haittasi tehtaan 1881 tuhonnut tulipalo, joka pakotti yhtiön keskittymään joksikin aikaa vain puuhiokkeen tuottamiseen. Vaajakosken tehtaat
SOK-Paino toimi aluksi entisessä talli- ja navettarakennuksessa. Vuonna 1987 SOK-Paino siirtyi osaksi SOK:n projektipalveluosastoa, jonka johto sijaitsi Helsingissä. Vuonna 1990 SOK myi painonsa toiselle yritykselle. SOK:n keskusvarastona toimi rautatien läheisyydessä oleva puinen rakennus, joka tuhoutui tulipalossa syksyllä 2013. Vaajakosken Tehtaiden (T/KR) tiilitehdas toimi Jämsässä 1919–1958. Jämsänkosken tehdasrata
Jämsänkosken teollisuusrata oli paikallisen selluloosatehtaan kuljetuksia varten vuonna 1920 rakennettu kapearaiteinen rautatie Jämsänkoskella Jämsässä. Alun perin raideleveys oli 500 mm, mutta rata muutettiin 750 mm raideleveydelle vuosina 1926–1927. Jämsä
Myllymäki ja Jämsänkosken paperitehdas Vääräkosken kartonkitehdas
Vääräkosken kilpailijoita olivat erityisesti Enso Gutzeitin (sittemmin Stora Enso, nyk. Pankaboard) Pankakosken kartonkitehdas Lieksassa, Stromsdal Juankoskella sekä norjalainen Rena Karton AS ja ruotsalaiset Fridafors Kartong AB ja Svaneholms Bruk AB. Renan kartonkitehdas lopetti toimintansa vuonna 1998. Myös Fridafors meni konkurssiin vuonna 2000, kun tehtaan molemmat kartonkikoneet tuhoutuivat tulipalon seurauksena. Stromsdal asetettiin konkurssiin vuonna 2008, mutta toiminta jatkui vuonna 2011 nimellä Premium Board Finland Oy. Myös Svaneholms Bruk Ab on lopettanut toimintansa. Suomen paperiteollisuus
Suurin Suomessa toiminnassa olevista paperitehtaista on Stora Enso Oyj:n Oulun paperitehdas (2 paperikonetta, 1 055 000 t/a) ja pienin Kotkamills Oy:n Tainionkosken laminaattipaperitehdas (26 000 t/a). Suomen vanhin ja pienin tuotantokäytössä oleva paperikone on Tervakoskella (PK3, 1905, noin 2 000 t/a) ja uusin Raumalla (PK4, 1998, 400 000 t/a). Kapasiteetiltaan suurin paperikone on Oulun paperitehtaalla (PK6, 1991, 570 000 t/a). Suomessa on vuosina 1842-1998 käynnistetty 192 paperikonetta. Tästä kokonaismäärästä 93 konetta on käynnistynyt UPM-Kymmene-konserniin nykyään kuuluvissa yrityksissä. Lisäksi Suomessa pitää kotipaikkaansa Munksjö Oyj-niminen erikoispaperiyhtiö, mutta sillä ei ole tuotantoa Suomessa.
Suomen Neuvostoliitolle vuonna 1940 luovuttamat alueet käsittivät useita paperitehtaita: Koepaperikoneet ovat paperikoneita, joita käytetään pääasiassa tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Suomessa on useita koepaperikoneita.
Suomessa on 17 kartonkitehdasta, joissa on toiminnassa 20 kartonkikonetta. Suurin toiminnassa olevista kartonkitehtaista on tuotannon tonnimäärällä mitattuna Stora Enson Imatran tehtaat (Kaukopää ja Tainionkoski) ja pienin Sonoco:n kartonkitehdas Karhulan Korkeakoskella. Kartonkikoneista uusin on Lieksassa (KK2, 1979) ja suurin on Kemin kartonkitehtaan kartonkikone (375,000 t/a). Vanhin tuotantokäytössä oleva kartonkikone on Korkeakoskella Karhulassa (KK2, 1907). Joitakin kartonkikoneita on varastoituna ja kaksi museoitu paikoilleen. Suomen ensimmäinen kartonkikone valmistettiin vuonna 1908 Karhulan Konepajassa. Tervakoski
Tervakosken paperitehdas perustettiin kosken rannalle 1818 ja muutettiin koneelliseksi vuonna 1853. Helsinkiläiset kauppiaat A. F. Wasenius ja J. L. Borgström ostivat tehtaan 1856. Tämän jälkeen tehtaan osakkeita on enemmässä määrin omistanut muun muassa Suomen Pankki. Stora Enson omistuksen jälkeen tehdas on kuulunut itävaltalaiselle Trierenberg Groupille. Nykyään tehdas kuuluu Delfort Groupin omistukseen. Ähtäri
Muu teollisuus kasvoi ruukin rinnalla. Rautatie oli ratkaiseva tekijä monen teollisuusyrityksen perustamisessa. Johan Johansson ja Kustaa Emil Lönnqvist perustivat Ostolan höyrysahan 1898. Se toimitti puuta Englantiin. Ähtärissä toimi myös kaksi paperitehdasta: Ryötön paperitehdas (J.A. Johansson 1896) ja Vääräkosken kartonkitehdas (G.A. Lönnqvist 1900). Abraham Häggman
Kotiseudullaan Kruunupyyssä seppänä toiminut Häggman muutti Tampereelle vuonna 1780. Hän osti tontin Tammerkosken länsirannalta aikoen käyttää hyväksi Tammerkosken vesivoimaa useissa eri tehdaslaitoksissaan. Tunnetuin näistä oli vuonna 1783 toimintansa aloittanut lumppuja raaka-aineena käyttänyt paperitehdas, mutta Häggman harjoitti myös tekstiili- ja kuparituotteiden valmistusta ja valmisti myös tiiliä ja saviruukkuja. Häggmanin laitokset olivat kuitenkin kooltaan pieniä, ja enimmillään hänellä oli palveluksessaan 15 henkilöä vuonna 1790. Parhaiten menestyi paperitehdas, jonka vuosittainen tuotanto oli 1800-luvun alussa noin tuhat riisiä erilaisia paperilaatuja.