Missä Johan Pajula on syntynyt?
Johan Samuel Pajula
Johan Samuel Pajula (tuolloinen "Widbom"; 20. elokuuta 1856 Jyväskylä – 1. toukokuuta 1918 Iitti) oli yksi vuonna 1875 Jyväskylän Lyseosta valmistuneista kolmestatoista suomenkielisen koulutien käynyneistä ylioppilaista. Hän oli suomalainen opettaja, teologi, kirkkoherra, tutkija ja historioitsija.
Mike Pohjola
Mikko ”Mike” Julius Pohjola (s. 15. lokakuuta 1978) on suomalainen käsikirjoittaja, roolipelisuunnittelija ja kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa "Kadonneet kyyneleet" ilmestyi vuonna 2008.. Seuraava, ”omaelämäkerrallinen Jeesus-romaani” "Ihmisen poika" ilmestyi vuonna 2011. Pohjola on kirjoittanut myös näytelmiä, muun muassa Turun kulttuuripääkaupunkivuonna tuotetun "1827 – Infernal Musicalin". Juha Vahe
Juha Vahe (s. 1957 Rauma) on Turussa asuva tietokirjailija, jonka tuotanto kattaa laajalti suomalaista talous-, paikallis- ja sotahistoriaa. Monet hänen historiaa käsittelevät teoksensa keskittyvät Lounais-Suomen yhteiskunnalliseen kehitykseen. Vaheen tapa kuvata todellisuutta ympäristön ja siinä toimivien ihmisten tekojen kautta on omiaan esimerkiksi sotahistoriallisissa kuvauksissa, jota edustaa esim. ”Kenraali Paavo Talvela sodan ja rauhan tehtävissä”. Johan Ekblad
Johan Ralf (Julle) Ekblad (s. 15. huhtikuuta 1960) on suomenruotsalainen muusikko, säveltäjä ja lauluntekijä. Hän on säveltänyt musiikkia lukuisille artisteille ja yrityksille. Vuosina 2002-2004 hän toimi Ylen BettinaS -shown kapellimestarina. Johan Ekblad on julkaissut vuonna 2003 levyn "Fångade känslor" ja "Unbalanced Horizon Painter" vuonna 2010. Johan Ekblad esiintyy monissa eri kokoonpanoissa, mm. Fratres, HypeZen ja HottFile -yhtyeissä. Hän omistaa Espoossa toimivan Boomsounds -nimisen ohjelmatoimiston.Boomsounds Pajulanjärvi
Pajulanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi. Johann Pachelbel
Pachelbel syntyi Nürnbergissä. Hänet kastettiin 1. syyskuuta 1653, mutta hänen syntymäpäivästään ei ole varmuutta. Pachelbel opiskeli musiikkia muun muassa Heinrich Schwemmerin ja Georg Caspar Weckerin johdolla. 15-vuotiaana Pachelbel alkoi opiskella yliopistossa Altdorfissa. Hän muutti vuonna 1673 Wieniin ja vuonna 1677 Eisenachiin, jossa hän toimi urkurina. Pachelbel meni 25. lokakuuta 1681 naimisiin Barbara Gablerin kanssa, joka kuitenkin kuoli sairauteen syyskuussa 1683. Elokuussa 1684 Pachelbel meni uusiin naimisiin Judith Drommerin kanssa, jonka kanssa hän sai seitsemän lasta. Jone Nikula
Antti Joonas ”Jone” Nikula (s. 30. maaliskuuta 1970 Helsinki) on suomalainen juontaja, toimittaja sekä televisio- ja radiopersoona. Hänet tunnetaan muun muassa MTV3:n televisio-ohjelmista "Idols", jossa ollut vakituisena tuomarina alusta alkaen, "Tanssii tähtien kanssa" sekä Subin "Äijät"-sarjasta. Jukka Paajanen
Jukka Eero Olavi Paajanen (s. 22. syyskuuta 1956 Lahti) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pikajuoksija. Uransa aikana hän edusti Lahden Taimea, Lahden Kalevaa, Helsingin Jyryä sekä Turun Tovereita ja hänen valmentajanaan toimi Pertti Helin. Manu Paajanen
Paajasen vanhemmat olivat kotoisin Antreasta ja Paajasen syntymän aikana he olivat evakossa Hämeenlinnassa. Jatkosodan jälkeen Paajasen perhe asettui Parikkalaan ja Paajanen pääsi ylioppilaaksi Parikkalan yhteislyseosta. Hän opiskeli matematiikkaa ja luonnontieteitä mutta päätyi sitten lehtialalle. Paajanen työskenteli toimittajana Oulussa jossa hän tutustui Erno Paasilinnaan ja sai tältä kimmokkeen ryhtyä myös kirjailijaksi. Paajanen muutti 1960-luvun lopulla Helsinkiin ja kirjoitti juttuja muun muassa Viikkosanomiin, Uuteen Maailmaan, Iltaset-lehteen ja Hymy-lehteen. Hän oli toimittajana Iltaset-lehdessä ja vuodesta 1980 lähtien Uudessa Suomessa ja Iltalehdessä. Tapiolaan Paajanen muutti vuonna 1978. Hän oli välillä Elämä-lehden päätoimittajana Oulussa ja toimi myös tiedotuspäällikkönä eri puolilla Suomea, Ruotsia ja Norjaa. Paavo Pajunen
Paavo Pajunen (15. helmikuuta 1904 Asikkala – tammikuu 1940 Terijoki) oli suomalainen kommunisti, joka taisteli kansainvälisten prikaatien vapaaehtoisena Espanjan sisällissodassa. Hänet tunnetaan erityisesti sodanaikaisista rintamakirjeistään ja sotapäiväkirjoistaan, joita julkaistiin suomalaisissa vasemmistolehdissä. Varsinaiselta ammatiltaan Pajunen oli kivityömies. Hänen puolisonsa oli työläiskirjailija ja toimittaja Jenny Pajunen. Jukka Pajula
Pajula kävi Kadettikoulun sodan aikana 1943 sekä Sotakorkeakoulun 1952 ja valtakunnallisen maanpuolustuskurssin 1963 (ye-upseeri 1963). Jatkosodassa Pajula toimi JR 1:ssä joukkueenjohtajana ja komppanianpäällikkönä. 1944–1945 hän työskenteli opetusupseerina RUK:ssa. Pääesikunnan komento-osaston toimistoupseerina hän oli 1945–1948. Komppanianpäällikönä hän oli JR 5:ssä 1949. Sotakorkeakoulussa Pajula toimi adjutantti 1949–1950. Etelä-Uudenmaan sotilaspiirin esikunnassa hän oli toimistoupseerina 1953 ja toimistopäällikkönä 1958–1959. Pääesikunnan järjestelyosaston toimistoesiupseerina hän toimi 1954–1958 sekä 1959–1962. Sotakorkeakoulussa Pajula opetti strategiaa 1962–1964. Savon prikaatissa hän toimi esikuntapäällikkönä ja pataljoonan komentajana 1964–1967. Uudenmaan jääkäripataljoonaa hän komensi 1967–1968. Pääesikunnan jalkaväkitoimiston toimistopäällikkönä hän oli 1968–1970. Jalkaväen tarkastajana hän toimi 1974–1976. Etelä-Suomen sotilaslääniä hän komensi vuosina 1976–1981, kunnes jäi eläkkeelle. Johan Samuel Pajula
Uskonnollisen käänteensä jälkeen Pajula omaksui pietistisen tapakulttuurin samalla kiihkeydellä kuin hän oli omaksunut suomenmielisyyden. Hänen uskonnollista kantaansa on muisteltu naiviksi. Tutkimuksissaan hän oli uudenaikainen, ja tunsi hyvin alansa kansainvälistä kirjallisuutta. Pajula ei kuulunut varsinaisesti mihinkään herätysliikkeeseen ja hän tunsi yhtäläistä vastenmielisyyttä sekä konservatiivista beckiläisyyttä että liberaalia uudenaikaista teologiaa kohtaan. Käsityöläistaustainen Pajula oli perustuslaillinen aikana, jolloin luterilaisen kirkon sekä Helsingin yliopiston säätyläistaustaiset johtomiehet oli myöntyväisyysmielisiä. Opiskelijana hän edusti muuttuvaa suomalaista yhteiskuntaa, yliopistolliselle opintielle lähtenyttä säätyläistön ulkopuolista väkeä, jonka koulutuksen mahdollistama säätykierto nosti maistereiksi, tohtoreiksi ja tutkijoiksi. Punka-Heikki
Kirjailija Matti Pajula on kirjoittanut Punka-Heikistä näytelmän "Punka - väärä mies", joka esitettiin 2004. Johan Svendsen
Johan Svendsen syntyi Kristianiassa (nyk. Oslo) sotilasmuusikon perheeseen ja opiskeli nuoresta alkaen viulun-, huilun- ja klarinetinsoittoa. Hän opiskeli Saksassa Leipzigin konservatoriossa vuosina 1863–1867, aluksi viulunsoittoa, mutta vasemman käden hermovika pakotti hänet luopumaan viulistinurasta, ja hän keskittyi sävellysopintoihin. Leipzigin-kautensa jälkeen Svendsen palasi vuodeksi Norjaan ja piti kaksi sävellyskonserttia ja sen jälkeen matkusteli eri puolilla Eurooppaa (mm. Pariisissa, Leipzigissa ja Bayreuthissa). Palattuaan Norjaan hän työskenteli Oslossa Musiikkiyhdistyksen kapellimestarina 1872–1877 ja 1881–1883 ja siirtyi sen jälkeen Tanskan pääkaupunkiin Kööpenhaminaan Kuninkaallisen teatterin kapellimestariksi 1883–1908. Hän teki kapellimestarina kiertueita ja esiintyi myös Helsingissä. Väinö Pajunen (filosofian tohtori)
Väinö Pajunen (s. 3. helmikuuta 1906 Viipuri – 1979) oli suomalainen tieteilijä. Hän kirjoitti yhdessä Lauri Elimäen kanssa kirjan:Kuka kukin on (Aikalaiskirja) : Who's who in Finland 1954 sivu 611 Paavo Luokkala
Paavo Taisto Johannes Luokkala (s. 18. tammikuuta 1941 Alatornio) on suomalainen viestintäalan ammattilainen, joka toimi "Kansan Lehden" päätoimittajana. Juho Keski-Pukkila
Pukkilan Jaska oli kotoisin Kauhajoen Pukkilankylän Keski-Pukkilan talosta. Hänen isänsä Oskari Keski-Pukkila oli ollut vankilassa laittomasta viinan myynnistä ja pahoinpitelyistä. Jaska oli talon vanhin poika, ja hänkin syyllistyi jo varhain ilkivaltaan ja rikoksiin. Hän joutui ensimmäisen kerran käräjille vuonna 1900 yhdessä isänsä kanssa joutuen tuomituksi kasvatuslaitokseen. Isää syytettiin tällöin pahoinpitelystä ja kotirauhan rikkomisesta ja Jaskaa osallisuudesta samaan rikokseen. Jaskan epäiltiin myös jo pikkupoikana tappaneen nelivuotiaan siskonsa Sigrid Justinan, kun tämän huivi oli takertunut tahkon akseliin ja Jaska oli pyörittänyt tahkoa, niin että sisko oli tukehtunut. Raymond Pohjola
Raymond Pohjola (8. tammikuuta 1979) on oululainen rumpali. Hän on tullut tunnetuksi lähinnä Reflexion (1997-2009) ja Soulrelic (2003-2007) yhtyeistä. Hänen isoveljensä, Mika Pohjola soittaa Myon-nimisessä rock-yhtyeessä. Heikki Pajunen
Heikki Pajunen (s. 23. tammikuuta 1971 Helsinki) on entinen suomalainen jalkapalloerotuomari. Paavo Pajunen
Pajunen aloitti matkansa kohti Espanjaa 28. helmikuuta 1937. Hän meni aluksi junalla Turkuun ja sieltä höyrylaiva "S/S Heimdallilla" Tukholmaan, jossa Pajunen sai paikalliselta punaiselta avulta matkarahaa sekä väärennetyn passin. Hänen matkaseurakseen tuli Norrbottenin Ylikainuusta kotoisin ollut toimittaja Gunnar Johansson, joka puhui myös suomea. Miehet nousivat laivaan Göteborgissa, josta he matkustivat Keski-Eurooppaan ja edelleen junalla Pariisiin. Ranskasta Paavo Pajunen lähetti ensimmäiset Jennylle osoitetut matkakirjeensä. Viimeinen vaihe oli 80 ulkomaalaisen vapaaehtoisen ryhmässä tehty marssi Pyreneiden vuoriston yli Espanjaan. Puuttomattomuussopimuksen johdosta Ranska oli sulkenut Espanjan välisen rajansa ja matkaa oli tehtävä santarmeja vältellen. Kansainvälisten prikaatien kokoamispaikkana toimineeseen Albaceteen Pajunen ja Johansson saapuivat lopulta huhtikuun alussa. Kristian Kojola
Kristian Jani Petteri Kojola (s. 12. syyskuuta 1986 Espoo) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa IFK Mariehamnia. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Olavi Paavolainen
Olavi Paavolainen syntyi Karjalan Kivennavalla 1903 keskiluokkaiseen perheeseen. Hänen isänsä oli juristi ja kansanedustaja Pietari Paavolainen, jota myös Pekaksi kutsuttiin, ja äiti Alice Laura o.s. Löfgrén. Paavolaisella oli balttilaista, ruotsalaista ja karjalaista sukujuurta, mutta erityisen voimakkaasti hänen tuotantoonsa on vaikuttanut karjalainen tausta, ja itse hän kirjoittaa olevansa ”sataprosenttinen karjalainen”. Johan Davidsson
Johan Davidsson (s. 6. tammikuuta 1976 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen entinen jääkiekkoilija, joka pelasi suurimman osan urastaan HV71:n joukkueessa Elitserienissä. Hän oli pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Mika Pohjola
Pohjolan kasvoi Vantaalla musikaalisessa perheessä. Hänen isänsä Heikki Pohjola on jazzkitaristi. Pohjola aloitti pianonsoiton vuonna 1976, mutta kyllästyi ja kokeili viulua ja selloa. Vuosina 1982–1983 Pohjola lauloi poikasopraanona Cantores Minores -poikakuorossa, mutta palasi äänenmurroksen vuoksi pianon pariin. Hän opiskeli klassista musiikkia Vantaan musiikkiopistossa ja muutti Ruotsiin vuonna 1987. Hän opiskeli Tukholmassa Ruotsin kuninkaallisessa musiikkiakatemiassa jazzmusiikkia ja improvisointia opettajanaan arvostettu espanjalainen pianisti Alvaro Is Rojas. Pohjola valmistui vuonna 1992 musiikkipedagogiksi ja muutti Bostoniin, Yhdysvaltoihin opiskelemaan Berklee College of Musiciin, jossa häntä opettivat muun muassa vibrafonisti Gary Burton ja trumpetisti Herb Pomeroy. Bostonissa hän opiskeli vuoteen 1994 saakka ja muutti sitten New Yorkiin. Henna Pohjola
Henna Pohjola (s. 1976 Varkaus) on suomalainen kuvataiteilija, joka työskentelee installaation, kuvanveiston, maalaamisen ja piirtämisen parissa. Hän on valmistunut kuvataiteen maisteriksi Kuvataideakatemiasta ja on toiselta ammatiltaan graafinen suunnittelija. Pohjolan teokset käsittelevät identiteettirooleja kulutuskeskeisessä ja informaatiorikkaassa kulttuurissa sekä moraalifilosofiaa ja eksistentialistisia kysymyksiä elämän tarkoituksesta nivoutuen aasialaisen ja länsimaalaisen jumala- ja maisemakuvauksen historiaan. Teoksissa voi nähdä viitteitä kuvataiteen historiasta, kuten renessanssitaiteesta, pyhimyskuvastoista ja Eduard Manet’n Olympiasta lähtien. Pohjola oli Taidekeskus Salmelan nuori taiteilija vuonna 2002. Jussi Moila
Moila varttui Joensuussa. Ensimmäiset romaanikokeilut pöytälaatikkoon hän teki 13-vuotiaana. Lukion jälkeen Moila opiskeli psykologiaa Joensuun yliopistossa, mistä siirtyi vuonna 2003 Teatterikorkeakoulun dramaturgian koulutusohjelmaan. Vuonna 2008 Moila perusti ohjaaja Sini Pesosen ja Teatterikorkeakoulun opiskelijoiden kanssa vapaan teatteriryhmän Teatteri Nirvanan. Teatteri Nirvanan taiteellisena johtajana Moila toimi 2008 - 2012. Samaan aikaan yhteistyönä Ville Ahosen kanssa syntyivät myös laulutekstit Minä ja Ville Ahonen -yhtyeen esikoislevylle. Vuonna 2010 Moila työskenteli vuoden Helsingin vastaanottokeskuksessa ja kirjoitti näiden kokemusten innoittaman pakolaisuutta käsittelevän näytelmän Paratiisi . Vuonna 2013 hän aloitti työnsä Kokkolan kaupunginteatterin puolipäiväsenä dramaturgi-ohjaajana. Johan K. Harju
Harju syntyi Helsingissä köyhään kirvesmiehen perheeseen, mutta vietti lapsuutensa isän kotiseudulla Etelä-Pohjanmaan Ilmajoella. Hän kävi kuusi vuotta kansakoulua, ja oli lapsena todistamassa Suomen sisällissodan alkuvaiheita, kuten Kristiinankaupungin taisteluun liittyviä tapahtumia tammikuussa 1918. Vuonna 1924 Harju palasi Helsinkiin, jossa hän alkoi liikkumaan sutenöörien, trokareiden ja pikkurikollisten kanssa. Alkoholiongelmainen Harju eli koko aikuisikänsä vailla vakituista asuntoa tai työpaikkaa. Hän asui siltojen alla, huoltoloissa tai yömajoissa, ja oli myös useita kertoja vankilassa. Harju pyrki välttelemään epämieluisana pitämäänsä työntekoa ja elätti itsensä lähinnä sekalaisilla kirjoitustöillä, joita julkaistiin salanimillä eri lehdissä. Lisäksi Harju sai usein apua akateemisilta tuttaviltaan ja toimittajilta. Petri Pohjonen
Petri Hannu Tapani Pohjonen (s. 24. toukokuuta 1975 Lappeenranta) on suomalainen pikajuoksija. Juha Harjula
Juha Anton Kalervo Harjula (s. 20. kesäkuuta 1942 Helsinki) on suomalainen entinen koripalloilija. Petri Nygård
Syntyjään ruotsinsuomalainen Laurila syntyi Kristianstadissa, Skånessa, mutta kävi alakoulun ensimmäisen ja toisen luokan Gävlen suomenkielisessä koulussa, kunnes muutti Toijalaan ja siitä myöhemmin Tampereelle. Armeijan käytyään hän muutti neljäksi kuukaudeksi Chicagoon. Suomessa hän on asunut Toijalassa, Tampereella ja Helsingissä. Laurilan ollessa nuori hänen äitinsä kuoli alkoholismiin ja hänen isänsä on ollut mielisairaaloissa useaan otteeseen. Laurila kuunteli lapsena lähinnä metallimusiikkia, kunnes kaveriporukan kautta kuuli hiphopista. Tykästyessään siihen hän rupesi aluksi tekemään rap-kappaleista omia versioita, joita esitti muun muassa kotibileissä. Jussi Pohjonen (kuvanveistäjä)
Pohjonen syntyi Yhdysvalloissa hänen vanhempiensa insinööri Väinö Hermanni Pohjosen ja Selma Maria Myntin vietettyä maassa kaksi vuotta siirtolaisena. Suomeen palattuaan perhe asui vuoden verran Vaasassa ja muutti sen jälkeen Turkuun, jossa Pohjonen vietti varhaislapsuutensa, ennen perheen paluuta Vaasaan 1920-luvun alussa. Kuvataiteista hän innostui asuessaan samassa talossa, jossa toimi Tikanojan taidekoti. Vuonna 1925 perhe muutti Poriin, josta Väinö Pohjonen sai viran Teknillisen oppilaitoksen johtajana. Porissa Jussi Pohjosen vaikuttajana oli hänen piirustuksenopettajanaan toiminut helsinkiläinen kuvanveistäjä Hemmi Koivuniemi. Huonon koulumenestyksen vuoksi Pohjonen lopetti Porin Lyseon neljän luokan jälkeen ja opiskeli myöhemmin keväästä 1932 lähtien Helsingissä Suomen Taideakatemian koulussa, jossa hänen opettajinaan olivat muun muassa kuvanveistäjä Wäinö Aaltonen ja taidemaalari Werner Åström. Pohjonen kuitenkin lopetti opiskelun Helsingissä jo jouluna 1934 ja palasi Poriin. Hän alkoi työskentelemään taiteilijana, minkä mahdollisti asuminen vanhempien luona. Ensimmäisen oman näyttelysä Pohjoen piti vuonna 1937. Vuotta myöhemmin hän teki rahtilaivan lämmittäjänä matkan Skotlantiin, mikä jäi hänen ainoaksi taiteen ulkopuoliseksi työpaikakseen. Johan Julin
Johan Julin syntyi Västeråsissa tullikirjuri Erik Julinin ja hänen ensimmäisen vaimonsa Anna Maria Törngrenin lapsena. Johan saattoi käydä koulua Enköpingissä vuoteen 1766 asti, jolloin hänen täytyi varattomana mennä oppilaaksi kaupungin apteekkiin. Juho Vanhala
Juho Vanhala (s. 26. maaliskuuta 1994) on suomalainen pikajuoksija. Hän edustaa Harjavallan Jymyä ja hänen valmentajanaan toimii Jaakko Erkinheimo. Juhani Nuorvala
Juhani Nuorvala syntyi Aarne Nuorvalan ja Helena Hintikan perheeseen. Ylioppilaaksi Nuorvala tuli 1980. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa valmistuen 1991 sävellyslinjalta opettajanaan Eero Hämeenniemi. Nuorvala on opiskellut sävellystä myös Pariisissa ja New Yorkissa. Hän on toiminut tuntiopettajana useissa korkeakouluissa Suomessa vuodesta 2008 alkaen. Tapiola Sinfoniettan nimikkosäveltäjä hän oli 1998. Johan Kristian Svanljung
Johan Kristian Svanljung (25. elokuuta 1829 Raahe – 12. joulukuuta 1891 Helsinki) oli suomalainen juristi ja kirjailija, joka käytti nimimerkkejä "Gammal", "J.Kr.S.", "Jussi Kanervainen", "Kr.", "Teräs", "Er.. Teräs" ja "Erik Teräs". Johan Halvorsen
Johan Halvorsen syntyi Drammenissa Kristianian (nyk. Oslo) lähistöllä. Hän aloitti musiikkiopintonsa jo lapsena (viulu, huilu, kornetti). 15-vuotiaana hän lähti Kristianiaan ja soitti neljä vuotta viulua kansanteatterin orkesterissa. Keväällä 1884 hän lähti opiskelemaan musiikkia Tukholmaan, työskenteli konserttimestarina Bergenissä vuodesta 1885 alkaen ja seuraavana vuonna lähti opiskelemaan Leipzigiin. Hän työskenteli viulistina ja viulunsoitonopettajana Aberdeenissa (1888–1889) ja Helsingissä (1889–1892). Suomen suuriruhtinaskunnan pääkaupungin vireä musiikkielämä innosti Halvorsenia säveltämään, ja talvella 1893 hän opiskeli kontrapunktia Berliinissä Albert Beckerin johdolla. Gustaf Johansson vanhempi
Gustaf Johansson syntyi Vähäkankareen talossa, Tuorlan pitäjässä Tarvasjoella. Hänen vanhempansa olivat talollinen Juho Simonpoika (1759-1843) ja tämän toinen vaimo Liisa Heikintytär (1780-1843). Gustaf oli perheen nuorin poika. Juho Simonpojan suku oli alun perin lähtöisin Marttilasta, mutta siirtynyt myöhemmin Tarvasjoelle. Johanssonin äiti, Rusthollarin tytär Liisa Heikintytär, oli kotoisin Paimion Kailan kylästä. Sen vuoksi monet Gustaf Johanssonin jälkeläisistä ovat sittemmin muuttaneet sukunimensä muotoon Kaila. Liisa Heikintyttären esi-isät omistivat talon Paimiossa jo 1600-luvulla. Jukka Pohjola
Johan Gustaf (Juho Kustaa Jukka) Pohjola (entinen sukunimi Kontio; 19. marraskuuta 1878 Kangasala – 8. marraskuuta 1948 Ylöjärvi) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Heikki Piuhola
Heikki Piuhola (s. 1961 tai 1962) on suomalainen televisiotoimittaja ja matkailuyrittäjä. Hän toimii MTV3:n uutistuottajana. Aiemmin Piuhola oli MTV:n uutisten toimituspäällikkönä vuodesta 2001 ja uutispäätoimittajana vuodesta 2008 vuoteen 2012, jolloin jäi vuorotteluvapaalle. Piuhola toimi 1980–90-lukujen vaihteessa MTV3:n Saksan- ja myöhemmin Pohjoismaiden-kirjeenvaihtajana. Hänet on nähty myös Kymmenen Uutisten uutisankkurina sekä Yleisradiossa "Ajankohtaisen kakkosen" juontajana. Piuhola on syntynyt Isossakyrössä. Leo Jokela
Leo Paavali Jokela (24. tammikuuta 1927 Hausjärvi – 11. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja koomikko, joka muistetaan koomisten sivuroolien virtuoosimaisena esittäjänä. Hänen tunnetuimpiin rooleihinsa kuuluvat papukaija G. Pula-aho Spede Pasasen radio-ohjelmissa sekä etsivä Väinö Kokki Komisario Palmu -elokuvissa. Gunnar Pohjola
Arvo Gunnar Pohjola (25. joulukuuta 1927 Tyrvää – 27. helmikuuta 2008 Tampere) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko, myös taiteilijaprofessori. Pohjola kuvasi usein surrealismin sävyisissä teoksissaan arkielämää, sen ihanuutta ja kurjuutta. Hänen tuotantoonsa kuuluu paljon piirustuksia, muun muassa tussilla. Salla Paajanen
Salla Paajanen (s. 17. lokakuuta 1964 Kouvola) on suomalainen toimittaja, joka toimi vuosina 1996–2015 Yle TV2:n ajankohtaisohjelman "Ajankohtainen kakkonen" toimittajana ja juontajana. Syksyllä 2015 hän siirtyi Ylen alueellisten tv-uutisten yhdeksi juontajaksi. Jari Kujala
Jari Kujala (s. 1969 Kittilä) on suomalainen harmonikansoittaja, joka toimii muun muassa Jupiter-yhtyeen keulakuvana. Kujala osallistui vuonna 2002 Kultainen Harmonikka -kilpailuun sijoittuen toiseksi. Hän hävisi Elias Ukkoselle yhdellä pisteellä. Kujala esiintyy Lapin Tunturikeskuksien esiintymislavoilla muun muassa Eero Maggan, Kauko Simosen sekä Helena-vaimonsa kanssa. Muita säestettäviä ovat olleet muun muassa Oiva Suutari, Kari Piironen, Eino Grön, Eija-Sinikka, Oiva Kaltiokumpu, Sari Matala. Jon Lajoie
Lajoie syntyi St Hubertissa, Quebecissa ja kasvoi Montrealissa, Quebecissa. Hänen isänsä on ranskankanadalainen ja hänen äitinsä on englanninkanadalainen. Hän valmistui Dawsonin yliopiston teatterilinjalta vuonna 2001. Vuodesta 1998 asti, hän on näytellyt englanninkanadalaista muusikkoa nimeltä Thomas Edison Radio-Canadan ranskankanadalaisessa tilannekomediassa "L'auberge du chien noir".Jon Lajoien Youtubekanava Matti Pajula
Matti Heikki Pajula (s. 31. joulukuuta 1936 Kuopio) on suomalainen näytelmäkirjailija ja ohjaaja. Johan Paulinus
Johan Paulinus, nimi 1690 tapahtuneen aateloinnin jälkeen Johannes Pauli á Lillienstedt (14. kesäkuuta 1655 Pori – 26. syyskuuta 1732 Diwitz, Pommeri) oli suomalaissyntyinen kreivi, valtaneuvos ja maaherra. Hänet tunnetaan hänen 22-vuotiaana maaliskuussa 1678 Uppsalassa pitämästään kreikankielisestä ylistyspuheesta "Magnus Principatus Finlandia, epico carmine depicta" (Oraatio Suomen Suurruhtinaskunnan ylistykseksi). Juha Jokela
Juha Petteri Jokela (s. 7. tammikuuta 1970 Tampere) on suomalainen teatteriohjaaja, näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja. Jokela sai jo tunnustusta televisiosarjoistaan, mutta Mobile Horror Teatteri Jurkkaan nosti Jokelan käsikirjoittajana julkisuuteen. Jokelan tehdessä uuden televisiosarjan tai näytelmän verrataan sitä usein Mobile Horroriin. Johan Mikkola
Johan Guido Mikkola () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan komppanian vääpelinä. Lopulta hän menehtyi nuorena sotilaana palvellessaan Lentopataljoonassa. Johan Samuel Pajula
Opiskeluaikanaan Pajula oli kiihkeä fennomaani ja ruotsin kielen ylivaltaa arvostellut Suomalainen Nuija -nimisen ylioppilasjärjestön jäsen, mikä käy ilmi hänen kirjallisesta jäämistöstään. Hän auskultoi opettajaksi sekä suomeksi että ruotsiksi pätevöityen näin sekä ruotsinkielisiin että suomenkielisiin opettajanvirkoihin. Uskonnollinen kokemus Lohtajalla vuonna 1883 muutti Pajulan elämänuran suunnan. Hän ryhtyi opiskelemaan papiksi, valmistui teologian kandidaatiksi 1887 ja vihittiin papiksi 1888. Uskonnollista kokemustaan Pajula ei tarkemmin selostanut, mutta totesi morsiamelleen kirjoittamassa kirjeessä, että oli pääsiäisenä 1883 ihmeellisellä tavalla kokenut Jeesuksen läsnäolon. Morsian oli soitonopettaja Karin Nyberg, jonka kanssa Pajula avioitui 1892. Vaimon isoisä oli Helsingin yliopiston aiempi rehtori Sakari Topelius. Janne Pajunen
Janne Pajunen (s. 9. kesäkuuta 1968) on suomalainen entinen pikajuoksija. Pauli Pohjola
Pauli Aukusti Pohjola (alkuaan Grönlund; 14. marraskuuta 1890 Tampere – 1947) oli suomalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi ensirakastajana sekä puhe- että laulunäytelmissä. Pohjola menestyi myös yleisurheilijana. Lauri Pohjola
Pohjola julkaisi 1948 Oulun murteella pakinakokoelman "Jäijellähtö ja muita kuvvauksija vanahasta Oulusta". Hän kirjoitti myös pakinoita Oulun murteella eri lehtiin, muun muassa Kaltioon. Johan Knutson
Johan Knutson (28. heinäkuuta 1816 Allerum, Skåne, Ruotsi – 13. syyskuuta 1899 Helsinki) oli ruotsalaissyntyinen taidemaalari, joka muutti Suomeen vuonna 1840. Knutson oli huomattava Suomen merkittäviä maisemia kuvannut taiteilija. Johan Arajuuri
Johan (Janne) Viktor Ahlroth, v:sta 1936 Arajuuri (23. kesäkuuta 1894 Tohmajärvi – 28. helmikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraalimajuri ja poliisikomentaja. Hänen vanhempansa olivat tehtailija Viktor Ahlroth ja Ida Maria Suhonen sekä veljensä jääkärieverstiluutnantti Armas Arajuuri. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Elise Maria Seeckin kanssa. Johan Viktor Arajuuri on haudattu Joensuuhun. Paavo Kainulainen
Paavo Kainulainen (6. huhtikuuta 1924 Sonkajärvi – 11. lokakuuta 1982 Trelleborg, Ruotsi) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "Pura" ja "Uutelan Ville". Albert Ravila
Johan Albert Ravila (28. joulukuuta 1897 Helsinki – 28. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen suojeluskuntataustainen upseeri, joka toimi rykmentinkomentajana jatkosodassa. Ravila harrasti pienoiskivääriammuntaa ja saavutti vuonna 1937 henkilökohtaisen maailmanmestaruuden. Ravila ylennettiin kenraalimajuriksi 1955. Sari Pajula
Sari Pajula syntyi opettaja Jaakko Pajulan ja perushoitaja Kaija Laukan perheeseen. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Tampereen yliopistosta 1987 ja toimi yliopiston tutkijana 1987, Nurmijärven kunnankirjaston osastonjohtajana 1987–1988, Helsingin hovioikeuden kirjaston hoitajana 1988–1998 ja sisäministeriön informaatikkona 1998–2001. Eduskunnan kirjaston johtava tietoasiantuntija Pajula oli 2001–2007, kirjaston johtajaksi hänet nimitettiin 2007. Pajula jäi tehtävästä eläkkeelle keväällä 2017, tunnustuksena työstään hänelle myönnettiin hopeinen Henrik Schaumanin mukaan nimetty mitali. J. V. Korjula
Korjulan vanhemmat olivat työnjohtaja Johan Korjula ja Lovisa Stenroos. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta ja opiskeli Helsingin yliopistossa vuoteen 1903 saakka. Korjula toimi rautatievirkamiehenä vuodesta 1901 alkaen ja viimeksi hän oli Viialan asemapäällikkönä 1935–1939. Jussi Pohjonen (kuvanveistäjä)
Jussi Hermanni Pohjonen (9. helmikuuta 1913 Elizabeth, New Jersey – 1. lokakuuta 1964 Pori) oli suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hänen tuotantonsa käsittää muotokuvien, maalausten ja piirustusten lisäksi runsaasti erilaisia pienoisveistoksia ja reliefejä. Kotikaupunkinsa Porin ulkopuolella Pohjosen töitä oli esillä ainoastaan Helsingissä Strindbergin taidesalongissa vuonna 1947. Omintakeisena boheemina tunnettu Pohjonen ei myöskään milloinkaan liittynyt Suomen taiteilijaseuran jäseneksi, minkä vuoksi hänen nimensä puuttuu kuvataidematrikkeleista. Toivo Pohjala
Toivo Pohjala (alk. Uuloo, 1. helmikuuta 1888 Nakkila – 23. elokuuta 1969 Harjavalta) oli suomalainen painija, raviohjastaja ja hevoskasvattaja, joka tunnettiin myös suojeluskuntaliikkeen ja äärioikeistolaisten Lapuan liikkeen näkyvänä aktiivina. Urheilu-urallaan hän saavutti painin MM-pronssia 1922 ja osallistui vuoden 1924 kesäolympialaisiin. Raviurheilijana Pohjala ohjasti 1930-luvulla kaksi ravikuninkuutta oriilla Lohdutus. Myöhemmin sotavuosien jälkeen hän oli merkittävä raviurheiluvaikuttaja, joka toimi muun muassa keskusjärjestö Suomen Ravirenkaan puheenjohtajana. Varsinaiselta ammatiltaan Pohjala oli maanviljelijä, joka käytti itsestään titteliä ”tilanomistaja”. Johan Jakob Nervander
Johan Jakob Nervander syntyi Uudessakaupungissa 23. helmikuuta 1805. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Johan Nervander ja Beata Bergbom. Nervanderin suku on kotoisin Porin itäpuolella sijaitsevalta Närvan tilalta. Sukunimi on otettu tilan nimeä mukaillen. Uudessakaupungissa Johan Nervander pääsi taloudellisesti hyvään asemaan. Hän oli kaupungin ensimmäisiä apteekkareita, omisti useita kiinteistöjä ja myös osuuksia purjelaivoista. Liiketoimet kuitenkin epäonnistuivat ja tästä seurasi taloudellinen romahdus. Nervander myi apteekkinsa vuonna 1813, jolloin perhe muutti Ouluun. Johan Nervander kuoli kolme vuotta muuton jälkeen ja perhe jäi asumaan Ouluun köyhyydessä. Perheeseen jäi J. J. Nervanderin lisäksi neljä muuta lasta. Juhani Karila
Juhani Karila (s. 1985 Kemijärvi) on kirjailija. Hän on syntynyt Kemijärvellä ja on kotoisin Pelkosenniemeltä. Karila opiskeli tiedotusopin maisteriksi Tampereen yliopistossa. Hän on työskennellyt toimittajana, muun muassa Helsingin Sanomien kulttuuritoimituksessa. Vuonna 2010 hän voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun. Karilan esikoisteos, novellikokoelma "Gorilla" (Otava 2013), oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Aapo Harjula
Harjula syntyi itsellinen Matti Harjulan ja Amanda Juhontyttären lapsena vuonna 1880 Laukaassa. Nuorena hän työskenteli asiapoikana ja maatyömiehenä Vaasan puuvillatehtaalla sekä eri konepajoissa. Lisäksi hän asui vuodet 1902-1905 Yhdysvalloissa. Tehdastyöstä Harjula siirtyi vuonna 1916 Suomen metallityöntekijäin liiton toimitsijaksi. Suomen sisällissodan jälkeen Harjula oli vangittuna poliittisista syistä vuodet 1918-1921. Erik Jorpes
Johan Erik Johansson syntyi vuonna 1894 Ahvenanmaan Kökarissa sijaitsevan Överbodan kylän Jorpesin talossa, josta hän myös Ruotsiin asetuttuaan otti myöhemmän sukunimensä. Viisilapsisen perheen esikoisenä syntyneen Erikin isä oli kalastaja Johan Emil Pettersson (1871–1967) ja äiti Anna Julina Öberg (1870–1918). Pojan oli tarkoitus isänsä tavoin ryhtyä kalastajaksi, mutta Kökarin aikuisväestön opettajaksi saapunut turkulainen Olga Ramstedt huomasi äitinsä mukana olleen kuusivuotiaan Erikin lahjakkuuden ja opetti hänet lukemaan, kirjoittamaan ja laskemaan. Kansankoulu päätyttyä Ramstedt sai hänen vanhempansa vakuuttuneeksi, että poika kannattaa lähettää Turkuun opiskelemaan. Vuonna 1907 Erik aloitti opiskelun Svenska klassiska lyceumissa. Hän asui Ramstedtin Raunistulassa sijainneen kotimökin vinttikamarissa vuoteen 1914 saakka. Varakkaan ruotsinkielisen porvariston suosimassa koulussa Jorpes joutui heti pilkan kohteeksi vaatetuksensa ja saaristolaismurteensa vuoksi. Hän oli kuitenkin luokkansa paras kaikissa aineissa, ja hänet siirrettiin suoraan viidenneltä luokalta seitsemännelle. Johan Julin
Johan Julin (26. syyskuuta 1752 Västerås – 1820 Turku) oli tunnettu apteekkari ja luonnontutkija, joka vaikutti Oulussa ja Turussa. Ansioistaan hänet nimitettiin Ruotsin tiedeakatemian jäseneksi 1791 hänen esitettyään useita tutkimuksia akatemian julkaisuissa. Hänet tunnetaan myös Pohjoismaiden ensimmäisen kuumailmapallon rakentajana ja lennättäjänä (1784). Jukka Puurula
Jukka Tapani Puurula (s. 1971) on suomalainen muusikko, säveltäjä, sovittaja, äänittäjä ja opettaja. Hän on soittanut monissa kevyen musiikin yhtyeissä (Don Huonot, Itä-Saksa, Estado Novo), sekä toiminut sessiomuusikkona instrumentteinaan sähköbasso, laulu ja alttoviulu. Hän työskentelee Porvoossa, Magnusborgin Mankku- studiolla äänittäjänä ja tuottajana. Jean-Paul Kaijanen
Jean-Paul Kaijanen (s. 3. marraskuuta 1952) on suomalainen näyttelijä ja tuottaja. Hän on suomentanut kirjan "Draama toimii" yhdessä Pekka Korhosen kanssa ja tuottanut C. C. Rider Elvis Tour -konserttikiertueen. Kaijanen on piipahtanut Salatuissa elämissä vuosina 1999 ja 2000 sekä esiintynyt parissa pienessä sivuroolissa pitkissä elokuvissa vuosina 1988 ja 1995. Mikko Pohjola
Mikko Pohjola on suomalainen laulaja ja lauluntekijä, jonka tunnetuimpia kappaleita ovat ”Paikkani tiedän”, ”Et nää” ja ”Sängyn reunalla”. Pohjola on syntynyt Kuhmossa, josta hän perheineen muutti Ouluun ollessaan kolmevuotias. Sittemmin hän on muuttanut Helsinkiin. Johann Reinhold Patkul
Johann Reinhold Patkul (27. heinäkuuta 1660 Tukholma – 10. lokakuuta 1707 Kazimierz Biskup, Puola) oli liivinmaalaiseen aatelissukuun kuulunut diplomaatti, sotilas ja poliittinen juonittelija. Hänen nimestään on johdettu juonittelijaa tai opportunistia tarkoittava sana patkuli. Nimitystä käytti Suomessa esimerkiksi Lapuan liike tarkoittaen Lapuan liikettä vastustavia porvarillisia demokraatteja, kuten edistyspuoluetta ja maalaisliittoa. Fanny Pajula
Fanny Johanna Maria Laurikainen, o. s. "Haake", sukunimi 1877–1897 Pajula (2. syyskuuta 1857 Kymi – 28. joulukuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kansanrunouden kerääjä ja ylioppilasaktiivi. Johan Olof Åberg
Johan tai Jon Olof Åberg (2. heinäkuuta 1843 Åsin seurakunta, Kalmarin lääni – 20. toukokuuta 1898 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen kirjailija. Käytyään lyhyen aikaa koulua hän julkaisi runsaasti Ruotsin historiaa koskevia romanttisia kertomuksia. Johan Pitka
Johan Pitka syntyi maanomistajan perheeseen Järvamaalla. Hänen veljensä oli kirjailija Peäro August Pitka, joka käytti kirjailijanimeä "Ansomardi". Pitka oli vuosina 1889–1907 merillä ja opiskeli 1891–1893 Käsmun ja Kuressaaren merikouluissa sekä 1894–1895 Paldiskin merikoulussa, josta hän valmistui merikapteeniksi. Vuosina 1907–1911 hän toimi laivameklarina Liverpoolissa Englannissa ja sen jälkeen laivanvarustajana Tallinnassa. Pitka oli myös vuonna 1917 perustettujen Tallinnan laivaseuran ja Baltian pelastusseuran puheenjohtaja. Vallankumousvuoden 1917 aikana hän liittyi mukaan Viron sotilasneuvostojen komitean ja Tallinnan Omakaitsen toimintaan. Vuonna 1918 hän oli mukana maanalaisena perustetussa Kaitseliitissa. Johan Harju
Per Johan Harju (s. 15. toukokuuta 1986 Ylitornion kunta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Luleå HF:ssä. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Harju on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. Harju on pelannut aiemmin myös kymmenen NHL-ottelua Tampa Bay Lightningissa kaudella 2010–2011 sekä kahtena kautena KHL:ssä. Johan Samuel Pajula
Dogmatiikan professoriksi vuonna 1894 nimitetyn ei-beckiläisen ja ruotsinmielisen Georg Gustaf Rosenqvistin (1855–1931) tuen turvin Pajula sai Helsingin yliopiston tutkimusstipendin. Laatiakseen virkaväitöskirjan kirkkohistorian professuuria varten Pajula teki arkistotutkimusta Ruotsissa ja Saksassa. Ennen opintomatkaansa Pajula toimi jonkin aikaa Rosenqvistin aiemman viran, teologisten esikäsitteiden apulaisprofessuurin viransijaisena. Kun tämä virka viimein täytettiin – sitten kun Collianderin yliopistoon rekrytoima Erkki Kaila (1867–1944), beckiläisen arkkipiispan Gustaf Johanssonin (1844–1930) veljenpoika, ehti pätevöityä tohtoriksi – Pajula hävisi apulaisprofessorin viran tälle Collianderin suosikille yliopiston professorikollegion tasatulokseen päättyneen äänestyksen jälkeen.
Hakiessaan vuonna 1898 kirkkohistorian professorinvirkaa, ja laadittuaan sitä varten väitöskirjan "Uskonnolliset liikkeet Suomessa", Pajula oli viran ainoa pätevä hakija. Vastaväittäjänä toimi aiempi oppialan professori, piispa Herman Råbergh, joka hyväksyi väitöskirjan. Teologisen tiedekunnan neljästä professuurista kaksi oli tuolloin vailla vakituista viranhaltijaa. Täten neljän hengen virantäyttötoimikuntaan otettiin piispa Råbergh Pajulan vastaväittäjäksi ja lisäjäseneksi Pajulan aiempi kilpahakija Erkki Kaila. Hän toimi tuolloin ilman mitään alan tieteellisiä opinnäytteitä käytännöllisen teologian professorin viransijaisena.
Kaila, jolla ei ollut esittää opinnäytteitä tai tieteellistä asiantuntemusta historiankaan alalta, esitti vastaväittäjän jo hyväksymän väitöskirjan hylkäämistä. Häntä kannatti eksegetiikan professori August Tötterman 
(1835–1902). Tasatulokseen päättyneen äänestyksen 2–2 jälkeen Pajulan opinnäyte hylättiin oppialan aiemman professorin Herman Råbergin ja dogmatiikan professori Rosenqvistin kannattaessa väitöskirjan hyväksymistä. Töttermanin ääni ratkaisi äänestyksen, sillä hän toimi tuolloin tiedekunnan dekaanina. Tötterman, jonka omissa opinnoissaan ei ollut opiskellut Suomen kirkkohistoriaa, kuului Collianderin beckiläispiiriin. Johan Similä
Johan Kustaa Similä (10. tammikuuta 1906 Temmes – 18. elokuuta 2002 Oulu) oli Mannerheim-ristin ritari numero 78. Kiväärimiehenä KevOs 5:ssä palvellut Similä nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Similä oli korpraali ja siviiliammatiltaan puuseppä.. Similä kuului niin sanottuun nostoväkeen, sillä hänet oli aikoinaan vapautettu palveluksesta huonon kuulon takia. Carl Johan Adlercreutz
Carl Johan Adlercreutz (suomeksi joskus Kaarle Juhana) (27. huhtikuuta 1757 Pernaja – 21. elokuuta 1815 Tukholma) oli Suomessa syntynyt Ruotsin armeijan kenraali, joka muistetaan parhaiten Suomen sodassa voittamistaan taisteluista. Hän kuului Adlercreutzin aatelissukuun ja kasvoi Porvoossa. Johan Hantula
Johan Nestor Hantula (s.28. elokuuta 1896 Kortesjärvi - 12. kesäkuuta 1978) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Johan Hantula ja Serafia Nuottimäki. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Maija Savolaisen kanssa. Johan Simberg
Johan Peter Erik Simberg (s. 12. heinäkuuta 1950 Helsinki) on suomenruotsalainen näyttelijä. Hänet muistetaan parhaiten Timo Harjunpäänä televisiosarjoista "Harjunpää ja kylmä kuolema" sekä "Harjunpää ja ahdistelija". Hän toimi myös Muumipapan ääninäyttelijänä televisiosarjan "Muumilaakson tarinoita" ja elokuvan "Muumipeikko ja pyrstötähti" ruotsinkielisissä dubbauksissa. Nykyään Simberg kuljettaa postivenettä Turun saaristossa. Johan Andersson
Johan Andersson (s. 18. toukokuuta 1984 Motala, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka siirtyi kaudeksi 2011–2012 Elitserien-joukkue Timrå IK:hon. Hän on puolustava kahden suunnan keskushyökkääjä.
Anderssonin kasvattajaseura on IF Troja-Ljungby. Hän edusti joukkuetta HockeyAllsvenskanissa vuodet 2000–2004. Vuonna Chicago Blackhawks varasi Anderssonin kuudennella kierroksella numerolla 181. Kaudesta 2004–2005 hän pelasi noin puolet joukkueessa ja puolet Andersson pelasi Linköpings HC:ssa. Hän pelasi Linköpingissä seuraavankin kauden. Kaudeksi 2006–2007 Andersson siirtyi Timrå IK:hon. Hän teki yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 9+16=25. Jussi Harjula
Johannes (Jussi) Harjula, sukunimi vuoteen 1921 "Harakka" (6. kesäkuuta 1898 Kirvu – 6. helmikuuta 1960) oli suomalainen päätoimittaja. Teemu Suviala
Suviala on syntynyt Helsingissä, mutta kävi koulunsa Espoossa ja Turussa. Teini-iässä hän piti "Pahkasika"-lehdessä omaa Mies Suviala -palstaa. Lukion jälkeen Suviala opiskeli Lahden muotoiluinstituutissa ja on työskennellyt vuodesta 2015 Yhdysvalloissa. Hänellä on vaimo ja kaksi lasta. Johan Koivula
Johan Elis Valfrid Koivula () oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat liikemies Juho Kustaa Koivula ja Maria Aleksandra Ringbom. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Tyyne Amanda Juholan kanssa, josta hän erosi ja avioitui uudelleen puhelinvälittäjä Elsi Irene Ytterlinin kanssa. Johan Parviainen
Johan Parviainen (12. maaliskuuta 1834 Kiihtelysvaara – 8. tammikuuta 1900) oli suomalainen Jyväskylässä vaikuttanut kauppias ja teollisuusmies. Jari-Pekka Pajula
Jari-Pekka Pajula (s. 21. heinäkuuta 1980 Tampere) on suomalainen jääkiekkoerotuomari. Hän aloitti SM-liigan päätuomarina kaudella 2011–2012. Jukka Puotila
Jukka Petri Pauli Puotila (s. 9. syyskuuta 1955 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, koomikko ja imitaattori. Hän on työskennellyt Suomen kansallisteatterissa näyttelijänä vuodesta 1984. Hän on myös esiintynyt televisiosarjoissa, elokuvissa ja radiossa. Timo Parvela
Timo Johannes Parvela (s. 19. toukokuuta 1964 Jyväskylä) on suomalainen kirjailija. Hän on Suomen luetuimpia kirjailijoita sekä kotimaassa että ulkomailla. Parvela on kirjoittanut yli 80 teosta lapsille, nuorille ja aikuisille. Niitä on käännetty yli 30 kielelle. Parvelan kirjoja on myyty Suomessa ja ulkomailla yhteensä noin 1,5 miljoonaa kappaletta, joista noin 800 000 Saksassa. Kirjoista on tehty lukuisia teatteri-, tv- ja elokuvasovituksia. Parvela sai vuonna 2006 Finlandia Junior -palkinnon Teoksestaan "Keinulauta". Pekka Kejonen
Pekka Antti Aunus Kejonen (s. 18. heinäkuuta 1941 Kuopio) on runoilija, kirjailija ja entinen jazz-muusikko. Häntä pidetään suomalaisen beat-kirjallisuuden isänä. Kejosen taiteilijanura alkoi Kuopiossa 1960-luvulla, millä vuosikymmenellä hän on saavuttanut myös suurimman suosionsa. Hän kertoo lopettaneensa esikoisteoksensa "Jamien" (1963) ilmestyttyä jatsimuusikon hommat ja keskittyneensä kirjoittamiseen. Jari Rantala
Jari Olavi Rantala (s. 1967) on suomalainen käsikirjoittaja ja kirjailija. Hän on käsikirjoittanut muun muassa elokuvat "Paha maa", "8-pallo" ja "Käsky", joista viimeksi mainittu perustuu Leena Landerin romaaniin. "Pahasta maasta" Rantala sai yhdessä Paavo Westerbergin ja Aku Louhimiehen kanssa parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnon vuonna 2006. Johan Brunell
Johan Brunell (s. 29. toukokuuta 1991 Pietarsaari) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösessä pelaavaa FF Jaroa. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. K. J. Ståhlberg
Ståhlberg syntyi Suomussalmella 28. tammikuuta 1865 perheensä viidestä lapsesta kolmantena. Hänen isänsä oli apupappi Johan Gabriel (Janne) Ståhlberg ja äitinsä Amanda Gustafva Castrén. Myöhemmin perhe muutti Alavieskaan ja Haapajärvelle, joiden seurakunnissa Janne toimi kappalaisena. Poika nimettiin kasteessa Carl Johaniksi, joka kuitenkin vääntyi kouluaikana muotoon Kaarlo Juhana. Ylioppilasaikanaan Ståhlbergia alettiin kutsua Kaarlo Juhoksi. Minna Paavola
Minna Johanna Paavola (s. 21. kesäkuuta 1984 Kotka) on suomalainen yleisurheilija. Hän edusti Karhulan Katajaisia ja hänen valmentajanaan toimi Matti Paavola. Paavolan keskittyi urallaan heittolajeihin eli kuulantyöntöön, kiekonheittoon ja moukarinheittoon. Hän ei ole esiintynyt virallisissa kilpailuissa vuoden 2010 jälkeen. Parhaiten Paavola menestyi moukarinheitossa, jossa hänen ennätyksensä 60,57 metriä. Juha Pakkala
Juha Kalevi Pakkala (s. 30. elokuuta 1968 Espoo) on suomalainen eksegetiikan tutkija. Hän on toiminut vuodesta 2009 saakka Helsingin yliopiston eksegetiikan ja Raamatun heprean yliopistonlehtorina. Sitä ennen hän on toiminut erimittaisia kausia yliopistotutkijana, yhtenä merkittävimpänä projektinaan Euroopan tiedesäätiön rahoittama "Birth and Transmission of a Holy Tradition". Pakkala on myös yksi ryhmänjohtaja vuosina 2014–2019 toimivassa Suomen Akatemian huippuyksikössä "Pyhät tekstit ja traditiot muutoksessa". Juha Pajuoja
Juha-Pekka ”Juupe” Pajuoja (s. 31. maaliskuuta 1967 Tampere) on suomalainen jääkiekkovalmentaja. Pajuoja pelasi Tampereen Ilveksessä F-junioreista aina Liiga-Ilvekseen asti, SM-liigassa pelinumeroilla 31 ja 12.
Yhteensä 106 ott. 39–0–65Kaudeksi 2006–2007 Pajuoja siirtyi Porin Ässien SM-liigajoukkueen päävalmentajaksi. Hänet kuitenkin erotettiin tehtävästään heikosti sujuneen alkukauden jälkeen 18. marraskuuta 2006. Ässien kakkosvalmentajana toiminut Jari Härkälä valittiin Pajuojan tilalle. Juha Salonen (judoka)
Juha Heikki ”Pupu” Salonen (s. 16. lokakuuta 1961 Loimaa) on suomalainen judon Euroopan-mestari ja MM-mitalisti. Juha Kankkunen
Juha Matti Pellervo Kankkunen (s. 2. huhtikuuta 1959 Laukaa) on suomalainen ralliautoilija ja rallin nelinkertainen maailmanmestari. Kankkunen on edelleen nuorimpana toisen maailmanmestaruutensa saavuttanut kuljettaja. Hänet valittiin Suomessa Vuoden urheilijaksi ensimmäisenä ralliautoilijana vuonna 1993. Jukka Pohjola
Pohjolan vanhemmat olivat itsellinen Johan Kontio ja Maria Annantytär. Hän kävi kansakoulun sekä kansanopiston ja työskenteli puutarhatöissä Kangasalla ja pellavatehtaan työläisenä Tampereella. 1900-luvun alussa Pohjola toimi sosialidemokraattien puhujana ja Hämeen läänin pohjoisen vaalipiirin sosialidemokraattisena piirisihteerinä. Hän oli myös Hämeen voima -lehden toimittajana Tampereella. Vuodesta 1912 Pohjola toimi pienviljelijänä Ylöjärvellä ja hän oli lisäksi Ylöjärven Harjuntaustan osuuskassan hoitajana. Suomen sisällissodan yhteydessä Pohjola siirtyi Venäjälle mutta palasi sieltä jo samana vuonna ja oli sitten vangittuna poliittisista syistä. Olli Pajari
Pajari syntyi Rautjärvellä talollisen Antti Pajarin ja Elli Roihan pojaksi. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1891 Maria Helena Laatunen. Pajari oli kansanedustajakautenaan anomusvaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen. Fanny Pajula
Fanny Pajula oli naimisissa 1877–1887 pastori Lauri Vihtori Pajulan (ent. Widbom, 1849–1887) kanssa ja asui leskeksi jäätyään ystävänsä opettaja Hilda Käkikosken kanssa kuuden vuoden ajan 1889–1895. Pajula oli toisen kerran naimisissa 1897–1904 Ruskealasta kotoisin olleen kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies Tuomas Laurikaisen (1841–1904) kanssa. Fanny ja Lauri Pajulan poika Paavo Pajula (1878–1961) toimi Sortavalan pormestarina ja oli myöhemmin Suomen ulkoministeriön palveluksessa viimeksi Suomen Kööpenhaminan lähettiläänä. Juhani Mäkelä
Heikki Juhani Mäkelä (16. kesäkuuta 1938 Reisjärvi – 8. elokuuta 2010 Antibes, Ranska) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja kirjailija. Mäkelä tuli tunnetuksi 1980-luvulla TV1:n Ajankohtaistoimituksen "A-Studion maailmankuvat" -ohjelman "Satunnaisena matkailijana". Hän esiintyi myös A-Studion pakinoitsijana nimimerkillä "Erikoisasiantuntija". Iisa (laulaja)
Iisa (oikealta nimeltään Iisa Pajula, ent. Pykäri, s. 9. elokuuta 1979 Tampere) on Regina-yhtyeen kanssa esiintynyt suomalainen laulaja. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa "Iisa" julkaistiin 31. tammikuuta 2014. Hän on aikaisemmin toiminut myös kolumnistina Helsingin Sanomissa ja A-Lehdet Oy:n julkaisemissa lehdissä. Paavo Pajunen
Orimattilan Niemenkylästä kotoisin ollut Pajunen oli ammatiltaan kivityömies. Hän suoritti asevelvollisuutensa vuonna 1925 Suomenlinnaan sijoitetussa Uudenmaan rykmentissä, josta Pajunen kotiutui alikersanttina. Pian tämän jälkeen hän muutti Helsinkiin ja avioitui kotelotehtaalla työskennelleen Jenny Virtasen kanssa. Pariskunta oli tutustunut vuonna 1924, jolloin Jenny oli vasta 15-vuotias. Pääkaupunkiin muutettuaan Pajunen kiinnostui työväenliikkeestä ja yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. Hän kuului satamatyöläisten ammattiosastoon, lisäksi Pajunen harrasti puolisonsa kanssa teatteria Helsingin Työväen Näyttämöllä ja oli mukana Helsingin Työväenyhdistyksen Toveriseurassa, Vallilan vapaa-ajattelijoissa, Vuokranmaksajien yhdistyksessä, Helsingin työttömien komiteassa, Ihmisoikeusliitossa sekä sodan- ja fasisminvastaisessa liikkeessä. 1920-luvun lopulla hän liittyi myös laittomaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Pajusen toiminta SKP:ssa tuli nopeasti Etsivän Keskuspoliisin tietoon ”Aino Suomelana” esiintyneen tunnetun ilmiantajan Yrjö Sarasen ansiosta. EK luonnehti Pajusta ”periaatteelliseksi ja parkkiintuneeksi marxilaiseksi”.