Kuinka moneen tasoon johtaminen voidaan jakaa?
Yritysjohtaminen
Johtaminen voidaan jakaa kolmeen tasoon. Strateginen taso viittaa organisaation pitkän aikavälin suunnitteluun ja niin sanottuihin suuriin linjoihin, ja siitä vastaa organisaation ylin johto. Taktinen taso viittaa keskipitkän aikavälin suunnitelmiin, ja siitä vastaa organisaation linjajohto. Operatiivisella tasolla viitataan organisaation päivittäisen toiminnan johtamiseen, josta vastaavat suorittavan portaan esimiehet.
Johtaminen
Johtajuuden tutkimuksessa on kehitetty useita teorioita hyvästä johtajuudesta. Johtajuustutkimuksen idea on yksinkertainen: tutkitaan johtajia työssään ja pyritään tunnistamaan johtajuudessa ne piirteet, joista seuraa hyviä johtamisen tuloksia. Yhtä lailla tunnistetaan piirteitä, joista seuraa huonoja johtamisen tuloksia. Kaikille näille teorioille on yhteistä, että tutkimalla hyvää johtamista eri näkökulmista päädytään vaatimusluetteloihin siitä, minkälaisia ominaisuuksia johtajalta vaaditaan ollakseen hyvä johtaja. Johtamisen teorioita voidaan jaotella perussuuntauksen (paradigman) mukaan seuraavasti: 
Hyvä johtajuus ja johtaminen on kautta aikojen koettu erittäin tärkeäksi asiaksi, mistä syystä siitä on olemassa runsaasti aineistoa. Mitään kattavaa ja yleisesti hyväksyttyä teoriaa ei kuitenkaan ole syntynyt vaan erilaisia oppeja, esimerkiksi syväjohtaminen. Sosiaalipedagogiikka
Sosiaalipedagogisessa työssä voidaan erottaa eri tasoja: yksilöllinen ohjaus ja neuvonta, ryhmässä ja ryhmän kautta tapahtuva pedagoginen vaikuttaminen, erilaisissa yhteisöissä toimiminen, ihmisten aktivointi toimintaan. Erityisenä tasona voidaan erottaa pedagoginen perhetyö eli perhekasvatus, vanhempainkasvatus. Kaikilla sosiaalipedagogisen työn tasoilla tärkeää on pyrkimys sosiaalisten ongelmien ehkäisyyn ja lievittämiseen, ihmisten yhteiskunnallisen identiteetin vahvistamiseen ja selkiyttämiseen, elämänhallinnan tukemiseen sekä osallisuuden ja osallistumisen edistämiseen. Työssä suositaan luovaan toimintaan perustuvia työmuotoja jotka ovat musiikki, kuvataiteet, seikkailu, draama, kirjallisuus ja muut vastaavat inhimillisen aktiviteetin alat. Johtaminen
Johtajuudelle annetaan yleensä muodollinen asema organisaatiossa, mutta se on myös rooli, joka voi olla henkilöllä, jolla ei ole muodollista johtoasemaa. Johtajuus voidaan myös ymmärtää toiseen henkilöön vaikuttamisena, jolloin voidaan ajatella, että johtamista harjoittavat kaikki organisaation jäsenet ja johtaminen on aina kaksisuuntaista toimintaa. Johtaminen
Kuten oheisesta kuvasta käy ilmi, ohjauksen tehtävä on yhdistellä työnjaon mukaisesti erikoistunut osaaminen yhteistoiminnassa siten, että halutut tulokset saavutetaan. Tavoitteellisuus, työnjako, osaaminen ja yhteistoiminta muodostavat kokonaisuuden, ja niiden taso ja yhteensopivuus vaikuttavat ratkaisevasti organisaation kyvykkyyteen ja menestykseen. 
Organisaation kyvykkyydet syntyvät siten sekä työnjaosta ja erityisosaamisesta että koordinoidusta yhteistyöstä. Yritysjohto vastaa siitä, että olennaiset kyvykkyydet oivalletaan. Yrityksen kilpailukyky ja hyvinvointi rakennetaan yhä enemmän sisäisille, useasta palasesta syntyville kyvykkyyksille. Näin ollen niiden jäljittely on vaikeampaa ja varsinkin hitaampaa kuin tuotteiden ominaisuuksien ja niihin liittyvien mielikuvien. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Organisatorinen taso käsittää muun muassa joukkojen organisaatioon, käskyvaltaan, johtosuhteisiin ja yhteistoimintaan liittyvät asiat. Organisaatio ja organisointi ovat erittäin tärkeitä, jopa tekniikkaa tärkeämpiä. Esimerkiksi Egyptin pyramidit ovat rakennuksina vaikuttavia, mutta ilmeisesti työn organisointiin liittyvä taso on ollut huomattavasti tekniikkaa oleellisempi. Eli noin 5 000 vuotta vanhalla tekniikalla pystyttiin luomaan nykyaikaakin hämmästyttäviä saavutuksia. Organisatorisen tason keskeinen kysymys on keskitetty vai hajautettu. Hajautettu taas liittyy keskeisesti tietoliikennetekniikkaan. Prosessijohtaminen
Sellaiset kuvaukset kuten mitä tehdään, kenelle tehdään, miten tehdään, kenen kanssa tehdään puuttuvat kokonaan perinteisen organisaatiokaavion ilmaisusta. Kun nämä elementit halutaan lisätä organisaatiokaavioon, syntyy siitä horisontaalinen, organisaation rakenteet läpileikkaava työvirran suuntainen kuvaus toimittajilta asiakkaille. Kun tämä horisontaalinen organisaatio kuvataan yksityiskohtaisemmin, päästään tarkastelemaan vaiheittain, miten lisäarvo syntyy toimintaprosessin eri vaiheissa asiakkaan ja toimittajan akselilla.
Organisaatiossa on sekä vertikaalista että horisontaalista ohjausta. Vertikaalinen ohjaus toteutuu perusorganisaation puitteissa ja horisontaalinen ohjaus prosesseissa. Tämän ajattelun mukaisesti ohjaustasot voidaan kuvata seuraavasti. 
Oleellista tässä tarkastelumallissa on se, että eri tasojen väliset tulosvastuut ja toimintalogiikat ovat keskenään erilaisia, mutta kunkin tason sisäinen toimintalogiikka ja vastuu ovat suhteellisen yhdenmukaisia. Tästä syystä tämän organisaatiomallin avulla voidaan ymmärtää eri tasojen ohjausvaatimuksia ja kehittää niille yleispäteviä ja tarkoituksenmukaisia ratkaisuja. Persoonallisuusenneagrammi
Enneagrammityylit voidaan ryhmitellä viestintätyyleinä kolmeen ryhmään: dynaamiset (3, 7, 8), yhteyttä korostavat (1, 2, 6) ja syvälliset (4, 5, 9) viestintätyylit. Dynaamiset edustavat voimakasta asiaan paneutumista ja energisyyttä. Tyypin edustajilla on vahvoja visioita ja ottavat ryhmässä helposti johtavan aseman. Yhteyttä korostavat tyypit taas puoltavat sosiaalisuutta viestinnässä. Ryhmän jäsenten päätökset ovat harkittuja ja he panostavat verkostojen luomiseen. Syvällinen viestintätyyli puolestaan korostaa monipuolista paneutumista ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin. Asioiden prosessointi on monipuolista ja tyyli pohdiskeleva. Tuotekehitys
Tuotekehitys toteutetaan usein projektina, jolloin projektinhallinta on yksi tärkeimmistä tuotekehityksen osaamisalueista teknisen osaamisen lisäksi. Tuotekehitysprojekti muuntaa markkinatarpeet ja tekniset mahdollisuudet myytäviksi tuotteiksi, ja se voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin: Yllä esitetyn jaottelun lisäksi lukuisat kirjat ja artikkelit tarjoavat omaa jaotteluansa. Esimerkiksi Cooper, joka tunnetaan tästä Stage-Gate (TM) mallistaan, jaottelee tuotekehityksen seuraaviin vaiheisiin: sisällön määrittely, liiketoimintasuunnitelman laatiminen, kehittäminen, testaus ja validointi sekä lanseeraus. Scoping, Building Business Case, Development, Testing and Validation, Launch. Ohjelmistotuotanto
Huomattavaa on, että ohjelmiston koosta ja monimutkaisuudesta riippuen dokumentti koostuu usean eri kerroksen kuvauksista. Esimerkiksi kompleksissa ohjelmistossa ensimmäisellä tasolla voi näkyä eri moduulit, mistä järjestelmä koostuu: palvelinprosessi, asiakasohjelmaclient-prosessit, tietovarastot sekä niiden liitynnät ympäristöön. Toisella tasolla kukin näistä komponenteista on pilkottu pienempiin osiin kuten luokkiin, ja niistä näkyy tarkemmin, mitä ulkoiset liitännät ovat (käytetty protokolla jne). Kolmannella tasolla on kuvattu luokkien metodit ja luokkamuuttujat, käytettyjen tietorakenteiden tyypit (merkkijono, kokonaisluku, liukuluku...) jne. Luovuus
Taylor jakaa luovuuden viiteen tasoon: 1. ilmaisullinen luovuus (lasten piirrokset ym.), 2. produktiivinen luovuus (taiteelliset tai tieteelliset työt, joissa on rajoituksia ja kontrolloitua kokeilua), 3. kokeileva luovuus (kokeilut uudella materiaalilla, menetelmillä ja tekniikoilla), 4. innovatiivinen luovuus (muokataan käsitteellisiä asioita uudella tavalla elämän parantamiseksi) ja 5. korkein luovuuden taso, joka synnyttää uusia suuntia ja koulukuntia. X-Men: Wolverine’s Rage
Pelissä on 20 tasoa, jotka on jaettu viiteen kappaleeseen, joiden lopuissa taistellaan päävastustajia vastaan. Useimpien tasojen tavoitteena on juosta tason läpi ennen ajan loppumista taistellen matkalla vihollisia vastaan. Peliä ei voi tallentaa, vaan jokaisen tason jälkeen pelaaja saa salasanan, jonka avulla samaan kohtaan pääsee myöhemmin uudestaan. Positiivinen disintegraatio
Ensimmäisen tason ihmisiä leimaa usein itsekkyys ja egosentrismi (sekä selkeä että piilevä) ja he etsivätkin henkilökohtaista tyydytystä ensisijaisesti. Henkilöt oikeuttavat toimintansa minäkeskeisen ajattelun kautta eli toisin sanoen noudattavat vahvasti paradigmaa ”tarkoitus pyhittää keinot”, toisinaan jättäen huomiotta keinojen vakavatkin nurjat puolet. Johtajahenkisinä pidetyt henkilöt ovat usein tällaisia henkilöitä. NCAA
NCAA on jakanut yliopistourheilun kolmeen tasoon: Division I, Division II ja Division III. Tietyissä urheilulajeissa saatetaan poiketa tästä jaosta eri tavoilla. Suorituskykypyramidi
Malli on tyypillinen tavoitejohtamismalli, joka poikkeaa alkuperäisestä vain siten, että tavoitealueet on määritelty uudelleen. Mallissa on yhdeksän tavoitealuetta, jotka muodostavat hierarkian. Tavoitealueiden enemmistö koostuu reaaliprosessin suureista kuten joustavuus, tuottavuus, hukka, läpimenoaika, toimituskyky jne. On vaikeaa nimetä mallia omaksi itsenäiseksi johtamisjärjestelmäksi. Ymmärrys ja selkeys johtamisen välineistä lisääntyvät, jos sitä kutsutaan tavoitejohtamisen yhdeksi versioksi. Juutalaisuus
Juutalaisen henkilökohtaisen jumalanpalveluksen tasot voidaan jakaa käytännölliseen ja hengelliseen. Käytännöllisen tason henkilökohtainen jumalanpalvelus on Jumalan antaman lain noudattamista sekä laupeuden ja lähimmäisenrakkauden harjoittamista. Hengellinen taso ulottuu henkilökohtaisesta rukouselämästä mystiikkaan ja kabbalan tutkimiseen. Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisprosessin päävaiheet noudattavat johtamisen perinteistä vaihejakoa, jonka mukaan johtaminen onSuunnittelu tarkoittaa yritystoiminnan päämäärien hahmottamista, tavoitteiden määrittelyä, tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavien toimenpiteiden arviointia ja valintaa sekä tarvittavien resurssien suunnittelua. Toimeenpano on päätöksentekoa, joka vie yritystä kohti haluttuja tavoitteita. Valvonta on vertailevaa halutun suunnan ja toteutuneen välillä sekä toiminnallista, asioihin reagoivaa. Suomalaisessa tulosjohtamismallissa nämä vaiheet on nimetty hieman toisin (Santalainen jne. 1984) seuraavasti.Tulosjohtamisen leviämisen aikaan uskottiin suunnitelmallisuuteen enemmän kuin tänään. Usko systemaattisen suunnittelun voimaan oli vahva ja se näkyi yksityiskohtaisina suunnitteluprosessien kuvauksina. Vähitellen alettiin oppia, että suunnitelmat eivät aina olleet kovin hyödyllisiä muuttuneissa olosuhteissa, mutta suunnittelu sinänsä mentaalisena prosessina oli hyödyllinen. 
Oheinen taulukko kuvaa tyypillistä tulosjohtamisen suunnittelusystematiikkaa, jossa suunnittelukohteet eli avainalueet ja suunnitteluprosessi muodostavat taulukon. Taulukko toimii suunnitteluohjeen sisällysluettelona siten, että avainalueet, suunnitteluprosessin vaiheet ja niiden yhtymäkohdat eli taulukossa olevat ruudut on ohjeistettu suunnitteluohjeissa. Systemaattista suunnittelua opettelevalle organisaatiolle avainalueluettelon kaltainen yleisten menestystekijöiden luettelo oli suureksi avuksi. Koko organisaation suunnittelulle syntyi yhteiset puitteet, joissa kehityksen myötä tapahtuva eriytyminen voitiin hallita. Yritysjohtaminen
Ihmisten (työn) johtamisella eli johtajuudella () tarkoitetaan prosessia, jossa vaikutetaan organisoidun ryhmän toimintaan sen tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi. Johtajuus on käsitteenä hyvin monimerkityksinen, ja sille löytyy kirjallisuudessa satoja määritelmiä. Yhteistä määritelmille on pyrkimys etsiä selitystä sille, mitä johtajuus on ja mikä tekee johtajuudesta tehokasta. Yleisesti voidaan todeta, että johtajuus on sellaista toisten ihmisten käyttäytymiseen vaikuttamista, jossa ihminen pyrkii saamaan toiset ihmiset ymmärtämään ja hyväksymään sen, mitä ja miten on tehtävä, jotta toiminta organisaation tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollistuisi. Tiedostamaton
Mieli voidaan jakaa tietoiseen ja tiedostamattomaan niin että tietoinen mieli ohjaa keskittyvää toimintaa ja tiedostumaton mieli on taustalla pyöriviä automaattisia prosesseja. Esimerkiksi Mihály Csíkszentmihályi kuvaa flow-teoriassaan syvällistä oppimista nelivaiheiseksi prosessiksi. Olemme ensin tiedostamattomasti epäpäteviä, sitten tiedostamme epäpätevyytemme, oppiessamme asian tulemme tiedostavasti päteväksi, kunnes toistuvien onnistumisten kautta tulemme tiedostamattomasti päteviksi. Työmotivaatio
Robbins toteaa, että työntekijöiden motivointi on yksilöllistä. Hän jakoi eri johtamistyylit alaisten mukaan, eli ovatko he esimerkiksi korkeasti koulutettuja asiantuntijoita vai liukuhihnatyöntekijöitä ja niin edelleen. Jokaisessa tilanteessa ja ammatissa johtamistyylit vaihtelevat. Robbins pitää tärkeänä, että esimiehet huomaavat yksilölliset erot organisaatiossa. Jokaisella työntekijällä on yksilölliset arvot ja tarpeet. Esimiehen tulee käyttää aikaa näiden löytämiseksi, jotta hän voi asettaa työntekijälle henkilökohtaiset tavoitteet, asettaa oma johtamisen voimakkuus ja palkita työntekijää tarpeiden mukaan. Johtamisessa on hyvä käyttää tavoitteita ja palautetta, ja sen tulee olla selkeätä ja täsmällistä. Kun työntekijä tietää tavoitteensa ja saa siitä ajantasaisen palautteen, on hän motivoituneempi ja orientointuneempi. Silloin kun työntekijät otetaan mukaan päätöksentekoon ja annetaan heidän vaikuttaa päätöksiin, jotka vaikuttavat heidän työtehtäviinsä, se lisää työntekijöiden sitoutumista, tehokkuutta, motivaatiota ja työtyytyväisyyttä. Työntekijän kanssa tehtävät päätökset voivat olla tavoitteiden asettamista, palkkioiden asetta-mista, laatu- ja tehokkuusongelmien selvittämistä. Kuten aikaisemmin monessa teoriassa mainitaan, Robbins myös painottaa, että palkkioiden ja suorituksen tulee olla selkeässä yhteydessä toisiinsa. Näiden jälkeen on tärkeätä selvittää järjestelmän tasapainoisuus. Palkkioiden tulee olla suhteessa työntekijän tuotokseen. Yksinkertaisesti tämä tarkoittaa sitä, että kokemuksen, taitojen, kykyjen, ahkeruuden ja muiden selkeiden tekijöiden tulee selittää palkan suuruus, työtehtävien laatu ja muut selkeät palkkiot. (Ruohotie 1987,62; Robbins 2001, 207–208) Ohjaus (yritysjohtaminen)
Yritystoiminnan ohjaus on päättymätön prosessi, joka voi koostua seuraavista askelista: Johtaminen
Tässä johtamisopissa on kysymys siitä, miten johtamisessa voidaan käyttää johtamisen välineitä paremman tuloksen saavuttamiseksi. Kuvatut johtamisen välineet ovat organisaatio ja delegointi. Erilaisia johtamisen oppeja, malleja ja välineitä on syntynyt ja tallentunut kirjoitustaitoisilta kulttuureilta suuri määrä. Kaikissa näissä annetaan ohjeita yhteisön menestykselliseen johtamiseen. Yhteisö on laajimmillaan koko kansa ja suppeimmillaan yksilö – johtaja ja hänen valtapiirinsä. Johtamista voidaankin kuvata yleisesti hyväksyttyjen ja omaksuttujen johtamisoppien avulla. Johtamisen mallit, opit ja välineet tarkoittavat samaa ja ovat siten toistensa synonyymeja. Yleensä ne ovat toimintamalleja, jotka käytännössä on havaittu parantavan johtamisen tuloksia. Johtamisen mallit ja opit ovat kuin muutkin ihmisen kehittämät välineet – niitä peritään aiemmilta polvilta, ja niitä voi oppia ja kehitellä paremmiksi. Psykoanalyysi
Freud jakoi mielen kolmeen kerrokseen: tiedostamattomaan, esitietoiseen ja tietoiseen. Niistä tärkein on tiedostamaton, sillä sinne varastoituvat vietit ja halut. Tiedostamattoman vastakohtana on mielen tietoinen osa, joka käsittää kaiken sen, mistä ihminen on tietyllä hetkellä tietoinen. Niiden välissä on esitietoinen, johon varastoituvat muistikuvat ja tunteet, jotka tarvittaessa voi palauttaa tietoisuuteen. Tietoisuuden tasoja tarkentamaan Freud kehitti myös psyyken rakenneosat: viettipohjan, yliminän ja minän. Emanaatio
Tämän paradigman mukaisesti luominen etenee vuodatuksena alkuperäisestä absoluuttisesta Korkeimmasta Olennosta, tai jopa muutoksena siinä. Korkein Valo tai Tietoisuus polveutuu siitä erilaisten tasojen, asteitten tai hypostaasien (olemusten) kautta. Samalla siitä tulee yhä enemmän ja enemmän materiaalinen ja ruumiillistunut, kunnes se kääntyy lopulta ympäri palatakseen vastakkaisessa järjestyksessä takaisin lähtöpisteeseensä. Useimmissa käsityksissä emanaatioprosessi lähtee yhdestä, joka muuttuu kahdeksi ja sitten kolmeksi, ja lopulta seitsemäksi, joista eri käsitysten mukaan voi emanoitua lukemattomia uusia tasoja. Yritysjohtaminen
Johtaminen määritellään kirjallisuudessa lukuisilla eri tavoilla. Yhteistä useimmille määritelmille on, että niissä korostetaan johtamista välineenä, jolla organisaation, kuten liikeyrityksen, tavoitteet ja päämäärät voidaan saavuttaa. Johtaminen ei kohdistu vain organisaation nykytilaan, vaan sillä pyritään tavallisesti vaikuttamaan myös siihen, minkälaiseksi organisaation tulevaisuus muodostuu. Johtaminen määrittää organisaation toiminnan suunnan, johon ei ajauduta vaan hakeudutaan. Scribblenauts
Stariten voi saada eri tavoin eri tasoissa. Pelissä on kahdenlaisia tasoja: pulmatasoja ja toimintatasoja. Pulmatasoissa Stariten saa, kun suoritat jonkin tehtävän. Toimintatasoissa pitää vain päästä Stariten luo. Persoonallisuuspsykologia
Freud jakoi persoonallisuuden kolmeen kerrokseen: id, ego ja superego. Id eli biologinen viettipohja sisältää ihmisen halut ja vietit. Idin alainen toiminta on tiedostamatonta. Ego eli minä on yksilön kokemus itsestään. Egon toiminta on pääasiassa tiedostettua. Superego eli yliminä sisältää normit, moraalin ja yksilön näkemyksen siitä, millainen hänen tulisi tai hän haluaisi olla. Ego toimii idin ja superegon välillä pitäen nämä järjestyksessä. Freudin mukaan ihmispsyyke jakautuu tiedostettuun ja tiedostamattomaan. Tietoisuus koostuu yksilön psyykkisistä ja fyysisistä toiminnoista, jotka yksilö hahmottaa. Alitajuntaan kuuluvat tiedostamattomat ajatukset ja motiivit. Suorituskykypyramidi
Mallille tunnusomaista on nimensä mukaisesti pyramidi (kolmio), jossa menestystekijöiden hierarkia esitetään. Malli on pelkistetysti menestystekijöiden hierarkia, jossa tavoitteet vyörytetään menestystekijöille ylhäältä alas ja mittarit rakennetaan alhaalta ylös. Hierarkiatasoja on neljä. Ylimpänä oleva visio on tarkoitus toteuttaa liiketoimintayksiköiden markkinoita ja taloutta koskevin tavoittein. Liiketoimintayksiköiden tavoitteet on määrä saavuttaa ydinprosessien tavoitteiden kautta, joita ovat asiakastyytyväisyys, joustavuus ja tuottavuus. Alimman tason tavoitteita, joilla varmistetaan ydinprosessien tavoitteiden saavuttaminen, ovat laatu, toimituskyky, läpimenoaika ja hukka. Lawrence Kohlberg
Kohlberg tunnetaan parhaiten teorisoimistaan moraalin tasoista joita oli alun perin kuusi. Kohlbergin mukaan aikuinen ihminen saavuttaa tyypillisesti neljännen tason; tasoja 3-4 kutsutaankin yhteisesti konventionaaliseksi tasoksi. Kuudes taso yhdistyi myöhemmin sitä edeltävään tasoon, koska näihin niin kutsuttuihin postkonventionaalisiin tasoihin ei kovin moni ihminen koskaan yllä. Teoria perustuu Kohlbergin väitöskirjaan, jossa hän tutki 72 chicagolaista nuorta valkoihoista miestä. Myöhemmin hän laajensi tutkimusjoukkoaan. Scandinavian Defendo
ja kolme ohjaajatasoa: Tietojohtaminen
Tietojohtaminen on oppiaine tai koulutusala, jota opetetaan monissa yliopistoissa. Esimerkiksi Tampereen teknillisessä yliopistossa TTY on tietojohtamisen koulutusohjelma. Oppiaineena tietojohtaminen sijoittuu johtamistieteiden ja tietotekniikan väliin. Myös Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa ja Aalto-yliopistossa on tarjolla tietojohtamisen opetusta. Tampereen ammattikorkeakoulussa on kaksi vaihtoehtoista tietojohtamisen virtuaalikurssia, "Tietojohtaminen ja muutoksen hallinta" ja "Innovaatiot ja muutoksen hallinta". Yleinen kielitutkinto
Testattavia aihealueita ovat tekstin ymmärtäminen, puheen ymmärtäminen, puhuminen ja kirjoittaminen. Kaikkien testin osien on oltava samalta tasolta. Perustasoon kuuluvat tasot 1 ja 2, keskitasoon 3 ja 4 sekä ylimpään tasoon 5 ja 6. Kuhunkin tasoon tarvittavat taidot on määritelty tasojen kuvauksissa. Prosessijohtaminen
Päätösprosessit vertikaalisen arvoketjun suunnassa ovat luonteeltaan strategisia, strategisiin valmiuksiin, suorituskykyyn ja toiminnan rakenteisiin liittyviä. Strategisen johtamisen tulokset ovat luonteeltaan sekä fundamentaalisia että potentiaalisia. Ne ovat fundamentti eli perusta hyville suorituksille. Operatiivisen toiminnan onnistuminen on kiinni niistä perustuksista, joiden pohjalta toteutukseen ryhdytään. Strategisen johtamisen tulokset ovat luonteeltaan myös potentiaalista, jota kuvaavat termit suorituskyky ja kyvykkyys. Ne pitää realisoida operatiivisen toiminnan kautta ennen kuin lopulliset tavoitteet on saavutettu. SMART-kriteerit
Ihanteellista olisi, jos yrityksen jokaisen yksikön ja osaston tavoitteiden pitäisi olla:Huomaa, että nämä kriteerit eivät määrää sitä, että kaikki tavoitteet voidaan määrällistää kaikilla johdon tasoilla. Joissakin tilanteissa ei ole realistista yrittää määrällistämistä, erityisesti henkilökunnan keskijohdon asemissa. Johtajat ja yritykset saattavat menettää abstraktin tavoitteen hyödyn yittäessään saavuttaa määrällistämistä. Todella tärkeää on tavoitteen ja sen toteuttamisohjelman yhdistäminen. Siksi hyvän johtamisen pitäisi kiinnittä huomiota näihin kahteen, eikä vain tavoitteeseen. George T. Doran, There's a S.M.A.R.T. way to write management's goals and objectives Monimuotoisuuden johtaminen
Hyvin kattavan määritelmän mukaan "[...] monimuotoisuuden johtamisella voidaan tarkoittaa monimuotoisuuden hallintaa, monimuotoisuuteen kannustamista, sen arvostamista tai monimuotoisuuteen suhtautumista". Eräät organisaatiotutkijat ovat nostaneet esiin näkemyksen, jonka mukaan itsessään moniselitteistä monimuotoisuutta ei olisi mahdollista lähestyä vain yhdestä, universaalista, näkökulmasta.. Monimuotoisuuden johtamista onkin lähestytty organisaatioiden toiminnassa sekä asiaa käsittelevässä kirjallisuudessa hyvin erilaisin painotuksin. Aulikki Sippola on väitöskirjassaan tunnistanut kolme toisistaan poikkeavaa lähestymistapaa monimuotoisuuden johtamiseen: 1) "syrjimättömyys- ja yhdenvertaisuuspyrkimykset", 2) "monimuotoisuusjohtaminen" ja 3) "oppimiseen tähtäävä lähestymistapa". Astangajooga
Kun hallitsee joogapuun kaikki edeltävät haarat, voi saavuttaa viimeisen haaran, samādhin. Samādhi (tajunnallinen valaistuminen, autuuden tila) jaetaan kahteen osaan: tavoitteelliseen (engl. "objective") ja tarkoituksettomaan (engl. "objectless"). Tavoitteellinen samādhi tarkoittaa mielen kirkastumista ensi kertaa. Kirkas mieli kykenee kokemaan todellisuuden puhtaasti, täsmälleen sellaisena kuin se on. Tarkoitukseton samādhi on joogan korkein taso, joka johtaa puhtaaseen hurmokseen, "kaivalyaan" - eräänlaiseen kokonaisvaltaiseen tietoisuuden kokemiseen tai Jumalan kanssa yhdeksi tulemiseen. Toisin kuin muita haaroja, samādhia ei voi harjoitella tai tavoitella. Johtaminen
Johtamista voi oppia myös käytännön kokemuksen kautta. Erilaiset järjestöt kuten AIESEC tähtää toimintansa kautta kehittämään vastuullisia johtajia. Erilaisten vapaaehtoistyöprojektien ja ammattiharjottelupaikkojen kautta nuoret voivat kehittää omia johtamisominaisuuksiaan. Nämä ominaisuudet ovat vuorovaikutustaidot, ratkaisuihin keskittyminen, maailmankansalaisuus ja itsetietoisuus. Nintendogs
Pelaaja voi ilmoittaa koirasi kolmeen erilaiseen kilpailuun: Frisbee-, Agility- ja Tottelevaisuuskisaan. Jokaisessa kilpailussa on viisi luokkaa: Aloittelijat, Avoin luokka, Ekspertit, Mestarit ja Suurmestarit. Kaikissa luokissa on omat aika- ja pisterajat,jotka täytyy ylittää päästäkseen seuraavaan luokkaan. Jos et saa tiettyä pistemäärää, sinut pudotetaan alemmalle tasolle. Bluetooth
Lähettimiä on kolmen tasoisia, jaoteltuna lähetystehon mukaan. Tasot ovat: Tehtäväperusteinen tiedonhaku
Tehtävä voidaan jakaa kahteen eri tasoon; työtehtävään ja hakutehtävään. Työtehtävä on tehtävä, joka johtaa tiedonhakuun. Hakutehtävä taas määrittelee sen, mitä tiedonhakija hakee. Hallintakäsitys
Hallintakäsitys voidaan jakaa kahteen osaan: sisäiseen ja ulkoiseen. Yksilöt, joiden sisäinen hallintakäsitys on korkea, uskovat voivansa ohjata tapahtumia ympärillään. Korkean ulkoisen hallintakäsityksen omaavat uskovat esimerkiksi vaikutusvaltaisten ihmisten, kohtalon tai sattuman ohjaavan elämäänsä. Laatujohtaminen
Asioiden hallintaa varten niitä tarvitsee mitata. Laatujohtamisen mittareilla kuvataan laatuun liittyviä tärkeitä ilmiöitä. Mittaaminen mahdollistaa asioiden tehokkaan hallitsemisen, viestimisen ja johtamisen. Laatujohtamisessa usein mitataan tuotannon laatua, esimerkiksi FPY ja toimitusvarmuus OTD. 6 Sigma ja SPC ovat edistyneiden organisaatioden käyttämiä menetelmä asioiden mittaamiseen. Tuotantoon liityvien mittareiden lisäksi tyypilliisesti mitataan toiminnan tuloksellisuutta, asiakastyytyväisyyttä ja henkilöstötyytyväisyyttä. Yksi käytetty menetelmä on Balanced Scorecard. Johtaja
Johtaja on henkilö, joka johtaa organisaatiota, esimerkiksi hallintoa, yritystä tai muuta järjestöä. Johtaja voi olla alaisten valitsema ja yksi heistä. Johtajalla on yleensä vastuu kokonaisuudesta. Johtajia on monenlaisissa yhteisöissä ja yhteiskunnissa. Johtajia voi olla useampia, usealla tasolla ja johtajienkin välillä voi olla hierarkia. Johtajan auktoriteetti voi olla muodollista, asemaan perustuvaa, se voi olla henkistä tai fyysistä vallankäyttöä tai karismaa. Johtajan valtuudet ovat organisaation suurimmat ja hän on organisaation protokollassa korkeimmalla. Suuryrityksen johtajat käyttävät usein nimikettä pääjohtaja ja toimitusjohtaja. Supreme Commander
Kaikki rakennukset ja yksiköt kuuluvat johonkin neljästä teknologiatasosta. Ensimmäinen taso on käytössä heti pelin alussa. Kun pelaaja laajentaa tehdasrakennuksia, hän pystyy tuottamaan seuraavan teknologiatason yksiköitä. Kolme ensimmäistä tason ovat "tavallisia tasoja", neljäs on "kokeellinen taso". Kokeellisella tasolla ovat kehittyneillä insinööriyksiköillä rakennetut, suuret ja tehokkaat kokeelliset yksiköt, jotka ovat tosin myös kalliita ja hitaita rakentaa. Johtaminen
Keskijohtoon kuuluvat johtavat suoritustason yksiköistä koottuja laajempia kokonaisuuksia, osastoja, tulosyksiköitä jne. Alaisten työn tukemisen ohella heille kuuluu vastuualueen kehittäminen, toimintojen koordinointi ja ongelmatilanteiden selvittäminen. Suunnittelun aikajänne on tyypillisesti budjettivuosi ja sen sisällä seurattavat raportointijaksot. Oppiminen
Bloomin taksonomia on oppimistavoitteiden luokittelu, joka on luotu yhdysvalloissa 50-luvun puolessa välissä koulutuksen teoreettisen tarkastelun viitekehykseksi. Bloomin taksonomiassa oppiminen jaetaan kognitiiviseen, taidolliseen ja tunneperäiseen alueeseen. Lisäksi on kuusi tiedon tasoa jotka ovat mieleenpalauttaminen, ymmärtäminen, soveltaminen, analysoiminen, syntetisoiminen ja arvioiminen. Päällikkökunta
Erään määritelmän mukaan joko päällikkökunnassa ei ole välijohtajuusportaita (byrokratiaa) tai alipäällikköportaita on vain yhdestä kahteen. Jos kyliä on monta, muita hallitaan keskuskylästä käsin. Päällikkökunta voidaan luokitella esimerkiksi sen mukaan, kuinka monta hierarkiatasoa niissä on. Yksinkertaisessa päällikkökunnassa on vain yksi päällikkö, joka johtaa muita. Monen hierarkiatason päällikkökunnissa on päälliköitä ja eri asteisia alipäälliköitä. Psykoedukaatio
Ongelmaratkaisuvalmennus perustuu kuusiportaiseen malliin, jonka ensimmäinen aihe on mahdollisimman tarkka ongelmien rajaus, jota seuraavat ratkaisuvaihtoehtojen tarkastelu, sopivimman valinta, toteutuksen suunnittelu, toteutus ja onnistumisen arviointi. Olennaista ei ole yksittäisen ratkaisun onnistuminen vaan perheen työskentelytavan kehittäminen. Johtamismalli
Johtamismalli on tapa johtaa. Johtamismalli on teoriaa siitä, miten yritystä voidaan johtaa. Malli ei kerro, mitä pitää vastata tiettyyn kysymykseen. Eri johtamismalleilla on erilainen peruslähtökohta: laatujohtamisessa lähdetään siitä, että asiat tehdään kerralla oikein aina, teknologiajohtamisessa luotetaan sopivan teknologian ylivertaisuuteen jne. Johtaminen
Kaikissa johtamistapahtumissa on kuitenkin ydin sama eli saada aikaan tuloksia ihmisten avulla ja kanssa. Vain ihmisiä voi johtaa. Asioita ei voi johtaa – niitä voi vain osata ja hallita hyvin tai huonosti. Hyvien johtamistulosten saavuttaminen edellyttää yleensä alan asiantuntemusta, mutta johtamista tarkastellaan yleensä johtamisen alasta riippumattomana ilmiönä. 
Johtamisessa tarkastellaan yleensä erikseen johtajuutta ja johtamisen järjestelmiä. Johtajuus on henkilön ominaisuuksia ja hänen käyttäytymistään. Johtamisen järjestelmiä ovat johtamisen opit, mallit ja välineet, jotka ovat organisaation jäsenten yhteisesti käyttämiä. Ohjaus (yritysjohtaminen)
Johdon ohjausjärjestelmiksi kutsutaan virallisia, informaatioon perustuvia rutiineja ja prosesseja, joita yritysjohtajat käyttävät säilyttääkseen tai muuttaakseen organisaation toimintamalleja. Ohjausjärjestelmät voidaan Simonsin mallin mukaan jakaa neljään luokkaan: Uskomusjärjestelmillä sitoutetaan henkilökunta organisaation arvoihin ja ohjataan heitä kohti organisaation tavoitteita. Niiden avulla selkeytetään tavoitteita ja asioiden vaikutussuhteita päätöksentekoon avulla sekä luodaan odotuksia yrityksen toiminnalle. Johtaminen
Johtamista on organisaatioissa paljon ja erilaista, mistä syystä johtamisessa tarvitaan työnjakoa kuten muussakin työssä. Johtamisen työnjaosta seuraavia erikoistumisen hyötyjä pidetään itsestään selvinä. Vakiintuneen käytännön mukaisesti tunnistetaan sisällöltään kolme erilaista johtamistyön luokkaa:
Suoritustason johtajat ohjaavat suorittavissa toiminta- ja tuotantoyksiköissä ihmisiä esimiehinä. Johtamistyö keskittyy suorittavan työn suunnitteluun, tukemiseen, ohjaamiseen ja kannustamiseen. Suunnittelujänne on usein lyhyt eli viikkoja ja päiviä. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Sodankäynnin toiminnalliset tasot ovat eri tasoja, joihin sodankäyntiin liittyviä asioita jaetaan sen mukaan, kuinka laajasti ne vaikuttavat. Esimerkiksi tapahtumalla, joka vaikuttaa koko valtion sodankäyntiin sanotaan olevan "suurstrateginen vaikutus", kun taas yhden jalkaväkijoukkueen taisteluun vaikuttava asia on "taisteluteknisen tason vaikutus". Täten saatetaan puhua esimerkiksi strategisista, operatiivisista tai taktisista toimista taistelukentällä. Uskon ritari
Kierkegaard katsoi yksilön olemassaolon koostuvan kolmesta tasosta: nämä olivat esteettinen, eettinen ja uskonnollinen taso. "Pelossa ja vavistuksessa" Silentio viittaa kullakin tasolla oleviin yksilöihin nimillä ”orja”, ”loputtoman alistumisen ritari” ja ”uskon ritari”. Jokainen näistä tasoista sisältää alemmat tasot: esimerkiksi eettinen ihminen kykenee silti esteettisiin nautintoihin. On myös tärkeää huomata, että näiden elämäntapojen erot ovat sisäisiä, eivät ulkoisia. Näin ei ole olemassa mitään ulkoisia merkkejä, joista voisi päätellä, millä tasolla kukin on. Heroes of Might and Magic II: The Succession Wars
Pelissä otettiin käyttöön useita uusia ominaisuuksia, jotka sittemmin tulivat tavaksi myöhemmissä osissa. Ensimmäinen näistä oli sankarien mahdollisuus oppia erityisiä kykyjä. Jokaisella sankarilla on mahdollisuus oppia kahdeksan taitoa neljästätoista vaihtoehdosta. Taidoilla on myös kolme tasoa (basic, advanced ja expert), joita pystyy korottamaan aina basic-tasosta expert-tasoon. Eri taitoja ovat esimerkiksi "Wisdom", jonka avulla sankari voi oppia kolmatta tasoa korkeampia loitsuja, ja "Logistics", joka nostaa sankarin kykyä liikkua maalla. Prosessijohtaminen
Taylorilaiselle johtamisajattelulle ja tavoitejohtamiselle on yhteistä ja tunnusomaista vahva esimiehen ja alaisen akseli, jolla akselilla jaettu työ koordinoitiin ja koottiin yhteen. Tätä ohjauksen periaatetta kutsutaan esimiesohjaukseksi tai vertikaaliseksi ohjaukseksi, koska esimiesohjauksessa suunta on ylhäältä alas. Molemmissa on hierarkia se ratkaisu, jolla jaettu työ kootaan yhteen. Eroa on vain kokoon kerättävien palasten suuruudessa. Taylorilaisessa ajattelussa optimaalinen toiminnallinen kokonaisuus piti koota työliikkeistä, tavoitejohtamisessa yksilön hoitamista toimista. Organisaatioajattelun kehitys on johtanut prosessijohtamiseen, jossa organisaation suunnittelun ja ohjauksen perusyksikkönä on toimintaprosessi. Bonaventura
Jumalaa tutkiskelevalla mielellä on kolme eri aspektia tai tasoa – aistit, jotka antavat kokemusperäistä tietoa jumalallisista asioista maailmassa; järki, joka tutkiskelee sielua, jumalan kuvaa, itseään; ja viimeisenä puhdas äly ("intelligentia"), joka voi käsittää Jumalan olemuksen. Näitä vastaavat kolme erilaista teologiaa – "theologia symbolica", "theologia propria" ja "theologia mystica". Jokainen taso on jaettu, sillä ulkopuolisen maailman tarkkailussa ihminen voi käyttää joko aisteja tai mielikuvitusta – ihminen voi nousta Jumalan tuntemiseen joko "per vestigia" tai "in vestigiis". Wing Tsung
Jatkuva virtaus: Wing Tsung Kung Fu:ssä ei ole yksittäisiä “tekniikoita”, vaan periaatteena on reagoida kohtaamaamme voimaan. Aloittelijatasolla tekniikat voidaan eritellä ja nimetä, mutta kehittyneemmällä tasolla tämä poistuu. Yksittäistä tekniikkaa kuten Bong-Saota seuraa kyynärpäähyökkäys, sitten suora lyönti hyökkäyksen virratessa niin, ettei yksittäistä tekniikkaa voi erotella. Tätä voi verrata veteen siten, että yksittäinen tekniikka on kuin litra vettä, jonka heität kohti vastustajaa. Hyökkäys kokonaisuudessaan taas on kuin virtaava joki, josta et voi kyseistä vesilitraa erottaa, vaikka tiedätkin sen olevan siellä.Wing Tsung sisältää 12 oppilastasoa (Student Grade - SG) ja 5 teknikkotasoa (Technician Grade - TG). Wing Tsungissa ei ole vyöjärjestelmää, vaan tietyn tason saavutettuaan harjoittelupaidan väri vaihtuu. Johtaminen
Johtamisen tärkein väline on organisaatio ja sen puitteissa toteutuva työnjako ja yhteistoiminta. Johtaminen on tulosten tekemistä ihmisten kanssa ja avulla, ja ihmiset ovat johdettavassa organisaatiossa. Organisaatio on tavoitteellinen, työnjakoon perustuva yhteistoimintajärjestelmä. Pienin mahdollinen organisaatio syntyy, kun kaksi henkilöä sopii yhteisestä tavoitteesta, työnjaosta ja yhteistoiminnasta. Organisaation kolmea peruspiirrettä, tavoitteellisuutta, työnjakoa ja yhteistoimintaa voidaan havainnollistaa oheisella kuvalla.
Työnjaosta seuraa erikoistumisen hyödyt, mikä on ollut tunnettu tosiasia teollistumisen alkuajoista lähtien. ”Suurimmat parannukset työn tuottavuudessa näyttävät olevan seurausta työnjaosta”, kirjoitti Adam Smith jo vuonna 1776. Jaettu työ ja sen seurauksena syntyvä erikoistunut ja osaava henkilöstö on aina keskeinen johtamisen pyrkimys. Erikoistunut ja osaava henkilöstö ei sellaisenaan riitä organisaation menestykseen, vaan jaettu työ pitää koota ja koordinoida teoiksi ja tuloksiksi. Tästä syystä yhteistoiminta on vähintäänkin yhtä tärkeä johtamisen väline kuin työnjako. Johtaminen
Johtamista voi Suomessa opiskella ainakin seuraavissa korkeakouluissa. Oppiaineen nimi on hieman poikkeava korkeakoulukohtaisesti (ilmoitettu sulkeissa).Johtamista voi opiskella myös muun muassa yksityisissä koulutuskeskuksissa. Näistä suurin Suomessa on Johtamistaidon Opisto, jonka palveluita käyttää vuosittain lähes 30 000 johtajaa. Balanced Scorecard
Liiketoiminnan ohjausmallit eroavat yleensä eniten siinä, minkälaisia menettelyjä ja luokitteluja ne suosittelevat menestystekijöiden tunnistamiseksi ja tavoitteiden määrittämiseksi. Valtaosa BSC:n ohjeistuksesta koskee näitä teemoja. Tavoitejohtamisen viitekehyksen muodostivat yhdeksän avainaluetta, joilla tavoitteita on määrä asettaa. BSC:ssa näitä alueita kutsutaan näkökulmiksi (perspectives) ja niitä on neljä. JLPT
Vuoteen 2009 asti tasoja on ollut neljä, mutta 2010 astuu voimaan viides taso. Uusi taso on laadittu, koska vaikeusaste 2. ja 3. testin välissä on ollut monien mielestä liian suuri. Koe koostuu seuraavista kolmesta kokonaisuudesta: Merkit ja sanasto (文字・語彙 "moji, goi"), kuullun ymmärtäminen (聴解 "choukai") ja luetun ymmärtäminen sekä kielioppi (読解・文法 "dokkai, bunpou"). Kaikissa tasoissa maksimipisteet ovat 400, ja ne jakautuvat merkkeihin ja sanastoon 100 pistettä, kuullun ymmärtämiseen 100 pistettä sekä luetunymmärtämiseen ja kielioppiin 200 pistettä. Prosessijohtaminen
Liiketoimintatasolla ohjaus on luonteeltaan strategista, yrityksen suorituskykyä muuttavaa. Se toteutetaan usein hankkeina vertikaaliseen esimiesohjaukseen perustuen. Prosessitasolla ohjaus on luonteeltaan operatiivista, luotua suorituskykyä hyödyntävää. Se toteutetaan toistuvissa prosesseissa asiakasohjaukseen perustuen.
Liiketoimintatason tulosvastuu on vahvasti strategiapainotteinen ja tarkoittaa vanhaa sanontaa käyttäen, että organisaation on tehtävä oikeita asioita. Strateginen vastuu on edellytysten luomista suorituskykyiselle toiminnalle. Se on vastuuta osaamisen kertymisestä organisaatioon, aineellisista ja aineettomista resursseista, oikeista tuotekehitysvalinnoista, oikeista prosessivalinnoista jne. Liiketoimintatason tavoitteena on varmistaa suorituskykyiset aineettomat ja aineelliset tuotantovälineet. Liiketoiminnan ohjauksessa operoidaan hierarkkisessa perusorganisaatiossa, joka on tyypillisesti yhdistelmä perinteisistä organisaatiorakenteista.Liiketoiminnan ohjaus on vertikaalista esimiesohjausta, joka tarkoittaa vertikaalista arvoketjua. Vertikaalinenkin arvoketju koostuu rinnakkaisista ja peräkkäisistä toiminnoista. Yksittäisten toimintojen tehtävä ja arviointikriteeri on lisäarvon tuotto kokonaisuudelle. Vertikaalisessa ohjauksessa tuo kokonaisuus on usein kehitys- tai strategiahanke, jonka tehtävänä on parantaa liiketoiminnan suorituskykyä. Kehitys- ja strategiahankkeiden ohjauksen tekee vaativaksi se, että niiden taloudellinen menestys voidaan todeta yleensä kaukana tulevaisuudessa, kun menestys testataan markkinoilla kilpailuolosuhteissa. Tästä syytä kehitys- ja strategiahankkeita on kyettävä ohjaamaan reaaliprosessin fyysisin suurein. SCADA
Tehtaan ohjausjärjestelmät jaetaan usein kolmeen tai neljään hierarkkiseen tasoon. Alimpana ovat koneiden ohjauksesta vastaavat ohjelmoitavat logiikat. Seuraavalla tasolla ovat valvomo-ohjelmisto, jotka siirtävät ylimmällä tasolla ohjaushierarkiassa olevista toiminnanohjausjärjestelmästä (Enterprise Resource Planning ERP) tuotannonohjaukseen liittyvää tietoa resepteinä ja asetusarvoina logiikoille ja raportteina toiseen suuntaan. ERP-ohjelmistojen ja valvomojen välissä voi olla MES (Manufacturing Execution System) eli tuotannonohjausohjelmistojen taso, joilla tietoa muokataan paremmin ERP-järjestelmiin sopiviksi. Valvomo-ohjelmistot keräävät myös toteutumatiedon ja laadunvalvontaan tarvittavat tiedot. Näitä siirretään tarvittavissa määrin ylös MES- ja ERP-tasolle. Laajemmat laaturaportit voivat jäädä vain valvomo- tai MES-tasoille. Palveluskoirakoe
Kokeissa on eri lajeja ja kokeet jakaantuvat tottelevaisuus- ja maasto-osuuteen. Kokeissa on kolme tasoluokkaa, ja kokeissa menestyessään koira saavuttaa koulutustunnuksia ja pystyy etenemään seuraavaan tasoluokkaan. Korkeimmassa luokassa kilpailtuaan ja menestyttyään koira voi saavuttaa käyttövalion (KVA) tittelin lajista, jossa se kilpailee. Tietojohtaminen
Tietojohtamisen lisäarvo muihin johtamistieteisiin syntyy informaatioon ja tietoon liittyvien resurssien, prosessien ja teknologioiden roolien ymmärtämisestä organisaation toiminnassa. Lisäksi tietojohtamisen tutkimus tuottaa käsitteitä, malleja ja menetelmiä, joilla organisaatioiden toimintaa voidaan edellä mainitusta näkökulmasta käytännössä analysoida ja kehittää."
Käytännössä ja teoriassa on useita eri lähestymistapoja tietojohtamiseen: Liikkeenjohdon strategia
Monissa (suurissa) organisaatioissa on eri tasoisia strategioita. Yhtymästrategia () määrittelee, millä aloilla organisaatio toimii, ja miten nämä tuottavat arvoa organisaatiolle. Tämän lisäksi yhtymästrategia pohtii sitä, miten laajalla maantieteellisellä alueella organisaatio toimii, miten voimavaroja jaetaan eri yksiköiden kesken ja miten katto-organisaatio ylipäätään tuo lisäarvoa yksittäisille liiketoimintayksiköille. Jälleensyntyminen
Buddhalaiseen kosmologiaan kuuluu kuusi olemassaolon tasoa, jonne ihminen voi jälleensyntyä karman lain mukaisesti. Jälleensyntyä voi jumalaksi, puolijumalaksi, ihmiseksi, eläimeksi, nälkäiseksi aaveeksi (preta) tai helvetinolennoksi. Joitakin näistä olotiloista on jaoteltu edelleen moniin osiin, jotkin buddhalaiset koulukunnat luettelevat kymmeniä erilaisia jälleensyntymän tasoja. Maailmat voidaan nähdä myös mielentiloina. Esimerkiksi jumalten maailma on jatkuva onnellisuuden ja autuuden tila, jossa olento saa haluamansa ja voi hyvin. Kuitenkin kaikki nämä tilat ovat pysymättömiä ja siten miellyttävimmätkin niistä ovat epätyydyttäviä (dukkha). Indian Institute of Management Ahmedabad
Doctoral Programme (FPM): Tohtorin tutkinto valmistaa opiskelijaa omaksumaan vaadittavat taidot sekä tunnistamaan ja tutkimaan monimutkaisia johtamistieteen aiheita. Ohjelma tarjoaa tutkimusharjoittelua kymmenellä eri erikoistumisalueella. Ohjelman suorittaminen vie yleensä neljästä viiteen vuotta, kahden vuoden ankaran kurssimateriaalin läpikäymisen lisäksi. Kurssit sisältävät ensimmäisenä vuonna yleisen johtamisen katsauksen ja kehittää perusteet johtamisen ongelmien analysoimiseen. Seuraavana vuonna opiskelijat lukevat syventäviä tohtoritason kursseja omilla erikoistumisalueillaan. Tohtoriarvon koulutus tarjoaa seuraavina vuosina mahdollisuuden opiskelijalle tuottaa uutta tutkimustietoa johtamisen eri alueilla. Kertoja
Kertojatyypit voivat olla yleistäviä kuvausmalleja. Niiden avulla pyritään luonnehtimaan ja analysoimaan yksityistä kertovaa tekstiä ja sen kertojaa. Esimerkiksi Aleksis Kiven kirjoittamien tekstien kertojasta voidaan puhua ”Kiven kertojana”. Kertojan asema ja roolin havaittavuus ovat tärkeitä kertovassa fiktiossa.
Kertoja voidaan luokitella myös sen mukaan, millä tasolla kerronta tapahtuu. Korkein taso, jolla kerronta voi tapahtua, on ekstradiegeettinen. Kertoja on tällöin hierarkkisesti kaikkea ylempänä. Hän ei ole mukana kertomissaan tilanteissa, vaan pysyy poissa teoksen tarinamaailmasta. Ekstradiegeettinen kertoja hallitsee tarinansa ja on sen ulkopuolella. Hänellä ei ole rajoitteita. Mennyt, nykyhetki ja tuleva sekä paikka eivät estä kerrontaa: "kaikkitietävä" kertoja voi nähdä samanaikaiset tapahtumat eri paikoissa. Hänen ylemmyyttään voi kuvailla esimerkiksi siten, että hän voi paljastaa henkilön sisäisen elämän lainaamalla hänen ajatteluansa tai puhettansa. Kertojalla on myös valta jättää kertomatta sitä ja kommentoida sen sijaan itse henkilön tietoisuuden tilaa. Kertojan valinnat paljastavat paljon kertojasta itsestään. Kuitenkin on huomattava, että kutsuttaessa ekstradiegeettistä kertojaa kaikkitietäväksi täytyy muistaa, ettei ole olemassa tietämisen määrän johteita.
Toisen asteen kertoja on ylemmän tason kertojan välittämän ensimmäisen kertomuksen diegeettinen henkilö (intradiegeettinen kertoja) . Intradiegeettinen kertoja on siis kertomansa tarinan henkilö, joka osallistuu tapahtumiin siinä missä muutkin tarinan henkilöt.
Kertoja voi olla osallinen tai osaton kertomassaan tarinassa. Kertoja, joka ei osallistu tarinaan, on heterodiegeettinen, kun taas osallistuva kertoja on homodiegeettinen. Sekä ekstra- että intradiegeettiset kertojat voivat olla molempia. Esimerkiksi ekstradiegeettinen kertoja voi olla itse mukana omassa tarinassaan minä-muotoisena kertojana monologisessa kertomuksessa. Kertoja kertoo omasta elämästään ja itsestään olemalla kuitenkin ulkopuolinen itse tapahtumista. Tällöin ekstradiegeettinen kertoja on samalla homodiegeettinen kertoja. Kaikkitietävänä ja tarinaan liittymättömänä kertojana, kyseessä on ekstra- ja heterodiegeettinen kertoja.
Intradiegeettinen kertoja voi taasen olla heterodiegeettinen, kun kyseessä on tarina, johon kertoja ei itse ole osallinen. Esimerkiksi Giovanni Boccaccion teoksessa "Decamerone" (1350–1353) on novelleja, joissa kolme nuorukaista ja seitsemän nuorta naista kertovat tarinoita erilaisten teemojen mukaan. Kukaan heistä ei kuitenkaan ole kertomiensa tarinoiden henkilöinä. Kyseessä on siis intra- ja heterodiegeettinen kertoja. Kertoessaan sen sijaan tarinaa, jossa kertoja on itse osallinen, kyseessä on sekä intra- että homodiegeettinen kertoja. Hegeliläisyys
Nämä kolme tasoa seuraavat toisiaan kaikessa ajattelussa ja olemisessa, kaikkein abstrakteimmista loogisista prosesseista kaikkein monimutkaisimpiin konkreettisiin organisoidun mielen toimintoihin. Prosessijohtaminen
Taylorin johtamisopissa organisaation suunnittelun ja ohjauksen perusyksiköksi valittiin työliikkeet. Tämän taylorilaisen ajattelun mukaan työliike oli organisaation pienin suunnittelun ja kehittämisen kohde, eräänlainen atomi, joista organisaation työ koostui. Ajateltiin, että mittaamalla työliikkeitä voitaisiin löytää oikeat, optimaaliset työliikkeet ja näiden yhdistelmästä syntyisi paras mahdollinen työkokonaisuus. Tietylle työlle olisi vain yksi paras työtapa ja mittaamisen avulla se voitaisiin löytää ja ottaa laajempaan käyttöön. Jaettu työ oli määrä koota yhteen järkeviksi kokonaisuuksiksi esimiesten harjoittaman suunnittelun ja koordinaation avulla. Tässä ohjausajattelussa ohjaava voima on hierarkian mukaisissa esimiehissä jopa niin, että suorittavalla tasolla ajattelua ei paljoa tarvita. Organisaatioihin syntyi kaksi ”säätyä”: ajatteluun ja suunnitteluun kykenevät esimiehet ja vain kapea-alaisiin rutiinisuorituksiin kykenevät alaiset. Pedagogiikka
Makrotasolla pedagogiikka tarkoittaa valtion ja kuntien tasolla koulutusjärjestelmäratkaisuja ja niiden koulutuspoliittisia ratkaisuja. Mesotasolla sana tarkoittaa koulun tapaa järjestää opetus ja sen perustelut opetussuunnitelmassa. Mikrotasolla pedagogiikka tarkoittaa opettajan tapaa järjestää opetuksena sekä ratkaisujen takana olevaa opetusnäkemystä. Platform Racing 2
Pelin alkuperäisiä "Campaign" (kampanja) -tasoja on yhdeksän, mutta Jiggmin on alkanut tehdä uusia Campaigneja, joissa on erilaiset tasot. Yhdessä radassa voi samanaikaisesti kilpailla neljä pelaajaa. Käyttäjät voivat myös luoda omia ratojaan ja jakaa ne toistensa kanssa. Pelaajat voivat myös arvostella tostensa ratoja, ja parhaat arvostelut saaneet radat pääsevät yhdeksänsivuiselle toplistalle. Culture in Mind: Cognition, Culture and the Problem of Meaning
Ulkoa sisälle taas on kulttuurin vaikutusta ihmisiin. Erilaiset julkiset mallit, kuten sosialisaatio vaikuttavat yksilöön. Sosialisaatio jaetaan kahteen eri asteeseen. Ensimmäisessä asteessa opitaan esimerkiksi erilaiset tavat, kuten esimerkiksi kieli, kulttuurille ominainen kehonkieli, syömistavat, hygieniatottumukset. Toinen aste vastaa koulutusta. Sanojen johtaminen
Suomen kielelle on ominaista johdosten runsaslukuisuus; suomen kielessä on noin 200 johdinta. Suomen kielessä on myös paljon johdoksista edelleen johdettuja sanoja. Näin voi muodostua pitkiäkin johdosketjuja (esimerkiksi kauppa > kaupallinen > kaupallistua > kaupallistuminen).
Iso suomen kielioppi erittelee yhdeksän pääjohdostyyppiä muodollisin kriteerein. Yhteen kategoriaan voi kuulua useita eri johtimia. Yritysjohtaminen
Johtamisjärjestelmät ovat keskeisiä johtamisen työvälineitä. Johtamisjärjestelmiä tarvitaan sekä organisaation sisäisten tavoitteiden, kuten toiminnan suuntaamisen, tehostamisen ja seurannan, että ulkoisten tavoitteiden, kuten laadun varmistamisen (asiakkaiden näkökulmasta), saavuttamiseksi. Johtamisjärjestelmät voidaan jakaa strategisiin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi Balanced Scorecard), ulkoisesti sertifioitaviin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi ISO-järjestelmä) sekä operatiivisiin sisäisiin johtamisjärjestelmiin (esimerkiksi erilaiset vuosikellojärjestelmät). Tehtäväperusteinen tiedonhaku
Työtehtävän ulottuvuus voidaan jakaa kolmeen osaan; luonteeseen, vaiheisiin ja aikaan . Laatujohtaminen
Laatujohtaminen on johtamismalli, jossa laatua pyritään hallitsemaan ja johtamaan strategisesti. Laatujohtamisen ja -ajattelun tulee alkaa organisaation johdosta ja ulottua organisaation kaikkiin toimintoihin (kuten henkilöstöosastoon, myyntiin, markkinointiin). 
Perinteisesti laatujohtaminen ja prosessinkehittäminen ovat ensin olleet käytössä tuotannossa, minkä jälkeen sitä on sovellettu myös muihin organisaation alueisiin kuten toimistotöihin (tietotyö). Laatujohtamisella pyritään löytämään taloudellista hyötyä, alentamalla kustannuksia ja kasvattamalla voittoja saavutetaan entistä kannattavampaa toimintaa. Unknown Horizons
Ensimmäistä tasoa kutsutaan nimellä "Merenkävijät". Tällä tasolla pyritään lähinnä perustamaan siirtokunta ja sen toiminnalle välttämättömät toiminnot, kuten ruokatuotanto. Toinen taso on "Kansoittajat". Tällä tasolla pelaajalle avautuu uusia rakennuksia, ja asuintelttoja ruvetaan korvaamaan puisilla mökeillä. Tasolla kolme eli "Uudisasukkaat" käyttöön tulee jälleen joitakin uusia rakennuksia ja vanhoihin tulee ristikkopuut. "Kansalaiset" saavat uusia maatilatuotantoon liittyviä rakennuksia ja asuinrakennukset muuttuvat kivisiksi, Tasot V ja VI eli "Kauppiaat" ja "Aristokraatit" ovat vasta suunnitteluvaiheessa. Jaettu johtajuus
Jaettu johtajuus on toimintamalli, jossa johtamistehtävät jaetaan osiin ja niitä delegoidaan useille henkilöille. Vastuu säilyy kuitenkin varsinaisella johtajalla tai esimiehellä. Toimintamallin on todettu toimivan hyvin monimuotoisessa organisaatiossa kuten päiväkodeissa, jossa henkilöstöllä on erilaisia taitoja, joista tulee yhteisöllisen johtajuuden kautta osa kokonaisuutta. Yritysjohtaminen
Johtajuuden tutkimuksessa on kehitetty useita teorioita hyvästä johtajuudesta. Teorioita voidaan jaotella perussuuntauksen (paradigman) mukaan seuraavasti: johtajuuden piirreteoria (keskeistä johtajan persoonallisuuden ja luonteen piirteet), johtamistaitojen teoria (keskeistä johtajan kyvykkyydet), johtajuustyylien teoria (keskeistä johtajan käyttäytyminen), johtajuuden kontigenssiteoria (keskeistä johtamisen tilannesidonnaisuus) ja johtamisen vaihtoteoria (keskeistä johtajan ja alaisten keskinäissuhde). Johtaminen
Johtamiseen liitetään usein lisämääreitä, joilla halutaan korostaa johtamisen erityispiirteitä. Ympäristöjohtaminen tarkoittaa johtamista, jossa painotetaan johtamisen vaikutuksia ympäristöön. Laatujohtamisessa korostetaan laatuun liittyviä tuloksia. Tavoitejohtamisessa korostetaan itsenäistä toimintaa, jossa toimintaa arvioidaan saavutettujen tavoitteiden perusteella. Prosessijohtamisessa korostetaan työvirran eli prosessien mukaista vastuukokonaisuutta. Sotilasjohtamisessa on kysymys sotilaiden johtamisesta. Johtaminen
Suunnittelun, toimeenpanon ja valvonnan prosessi on sisällöltään jatkuvasti muuttuva. Tavoiteltava hyvä johtamisprosessi kiteytetään usein yhteen lauseeseen: Tehdään oikeita asioita ja tehdään oikein. Käytännössä vastuualueen olosuhteet voivat muuttua tai tieto lisääntyä muuttaen käsitystä oikeista asioista ja toimenpiteistä. Organisaatiossa voi syntyä oivallus oikeammista asioista ja oikeammista keinoista samanaikaisesti. Tällainen yhtäaikainen oppiminen on tärkeää organisaatiolle, ja sitä kutsutaankin joskus strategiseksi oppimiseksi. Johtaminen
Johtamisessa on keskeistä haluttujen tulosten saavuttaminen. Johtamisen tärkeitä toimia ovat tavoitteen asettaminen, toteutuneen tuloksen toteaminen ja niiden vertailu. Johtamisen tulos-käsite, tulosjohtaminen, tulosvastuu, tulospalkkaus ja tulosmatriisi muodostavat käsiteperheen, jossa tulos tarkoittaa samaa asiaa. Tavoitejohtaminen
Tavoitteet voidaan jakaa seuraavasti. 1) Jatkuvaan toimintaan liittyvät suoritustavoitteet, jotka kuvaavat toiminnan tulosta (esimerkiksi tuotantomäärä), panoksen ja tuotoksen välistä suhdetta (esimerkiksi tuotanto/h) tai resurssiin kohdistuvaa rajoitusta. 2) Kehittämistavoitteet, jotka tähtäävät tavoitetason nostamiseen kuluvalla tai myöhemmillä kausilla. Kehittämistavoitteen toteutuminen edellyttää yleensä kehittämispanosta (Saari 1975). Professori
Tasojen määrä järjestelmässä voi vaihdella. Tasot voivat olla esimerkiksi seuraavatHenkilö sijoitetaan sopiville tasolle saavutustensa perusteella, eli tarpeeksi ansioitunut henkilö voidaan nimittää suoraan professoriksi, joka tässä järjestelmässä on ainoa vakinainen tehtävä. Kolmea alimman tason nimikettä ei ole virallisesti suomennettu. Vain ylimmän tason saavuttaneita pidetään professoreina yliopistolain tarkoittamassa mielessä. Johtaminen
Ylin johto vastaa koko organisaation toiminnasta ja menestyksestä. Siihen voi kuulua toimitusjohtaja, johtoryhmä, hallitus jne. organisaation koosta riippuen. Ylimmän johdon työssä olennaista on vastuu strategiasta, kokonaiskehityksestä, avainhenkilöratkaisuista jne. The Simpsons Game
Pelaaja voi ohjata kaikkia Simpsonien perheen viidestä jäsenestä. Joka tasolla on pelattavissa kaksi hahmoa, paitsi ensimmäisellä koulutustasolla "Suklaan valtakunta", jossa vain Homeria voi pelata. Pelissä on kuusitoista jaksoiksi nimettyä tasoa, ja jokainen vaatii tiettyjä voimia. Esimerkiksi neljännen jakson läpäisyyn tarvitaan Lisan "Buddhan käden" voimia siirtämään isoja esineitä ja Bartin ritsaa sammuttamaan koneita. Joka jaksossa on omat vihollisensa, paitsi viimeisessä jaksossa, jossa kohdataan vanhoja vihollisia edellisistä jaksoista uudelleen väritettyinä. Reiki
Ensimmäisen asteen kurssilla opetetaan vähintään reikin historia ja periaatteet, ki-käsite, hengitys-, keskittymis- ja mietiskelytekniikat, oman kehon ja toisten ihmisten käsillä hoitaminen eli te-a-te, käsiasennot ja hibiki. Virityksiä on tavallisesti neljä, mutta tämä vaihtelee opettajasta riippuen. Toisen asteen kurssilla opetetaan shirushit ja kotodamat, opettajasta riippuen myös jumonit ja inzout. Jommallakummalla kurssilla opetetaan sairauksien paikantaminen ("byosen reikan-ho"). Kurssit opetetaan yleensä 2–3 päivän kuluessa. Kolmannen eli reikin opettaja-asteen opinnot kestävät perinteisessä reikiopetuksessa yleensä yhdestä useampaan vuoteen. Kognitiotiede
Kognitiotiede on siten menetelmällisesti avoin: kaikki tieteelliset menetelmät ovat hyväksyttäviä ja hyväksi käytettävissä, eikä tutkimus kognitiotieteessä rajoitu yhdelle selittämisen tasolle. David Marrin 1980-luvulla esittämän, klassiseksi vakiintuneen metodologisen tai tieteenfilosofisen luokittelun mukaan monimutkaisen tiedonkäsittelyllisen ilmiön selityksen tulee tapahtua vähintään kolmella tasolla: komputationaalisella tasolla määritellään se funktio tai tehtävä jota järjestelmä suorittaa, algoritmien tasolla määritellään ne informaationprosessointimenetelmät joilla tehtävä suoritetaan, ja implementaation tasolla määritellään se "hardware" joka tekee tehtävän suorittamisen mahdolliseksi. Lisäksi tutkimus millä tahansa tasolla voi vaikuttaa tutkimukseen toisella tasolla. Näin esimerkiksi neurotieteellinen tutkimus vaikuttaa kognitiiviseen psykologiaan ja päinvastoin, eikä kumpikaan ole toista ensisijaisempi tai toisesta riippumaton. Psykodynaaminen psykologia
Freud erotti psyyken rakenteesta kolme tasoa. Ensimmäinen taso, joka on luonteenomainen aivan pienelle lapselle, pyrkii välittömään tyydytykseen piittaamatta seurauksista. Tätä tasoa kutsutaan viettipohjaksi. Toisella tasolla ihmiselle muodostuu yliminä. Yliminän vaatimukset ovat usein kohtuuttomia, ja yliminä saattaa vaatia täydellisyyttä hinnalla millä hyvänsä. Näiden kahden tason välillä on Freudin mukaan tasapainotteleva taso, minä. Minä pyrkii siis tasoittamaan kahden jyrkän näkemyksen eli yliminän ja viettipohjan välistä jännitystä ja ohjaamaan yksilön toimintaa yksilön etujen mukaisesti. Minä pyrkii toimimaan tosiasiat huomioiden eli noudattamaan todellisuusperiaatetta. Yritysjohtaminen
Strateginen suunnittelu koostuu yleensä seuraavista vaiheista: päämäärien ja tavoitteiden asettaminen, nykytilan kartoitus, toimintavaihtoehtojen kartoittaminen, toimintalinjan (eli strategian) valinta, strategian toimeenpano, toiminnan valvonta ja arviointi. Strategiseen valintaan ja kehittämiseen voidaan nähdä kaksi lähtökohtaa: lähtökohtana ympäristön mahdollisuudet () tai lähtökohtana omat resurssivahvuudet (). Epidemiologia
Epidemiologiset tutkimustyypit voidaan jakaa kolmeen tasoon, jotka ovat kuvaileva (deskriptiivinen), etiologinen (analyyttinen) ja kokeellinen (interventiivinen) epidemiologia. Sodankäynnin toiminnalliset tasot
Operatiivinen taso käsittelee sotavoiman käyttöä. Operatiivinen ulottuvuus on perinteisin sodankäynnin ulottuvuus. Se käsittää sotavoiman käyttöä eri tasoilla. Muun muassa Clausewitz näki sodan operatiivissosiaalisena ilmiönä. Operatiivisen tason hierarkkinen tasojärjestelmä muodostuu seuraavista tasoista: Johtamissodankäynti
Johtamissodankäynti keskittyy vastustajan rakenteen rikkomiseen, organisatorisen tason oleellisen osaan. Toiseksi se keskittyy vastustajan tahdon rikkomiseen, sosiaalisen sodankäynnin oleelliseen osaan. Kolmanneksi se keskittyy vastustajan tärkeimpien teknisten järjestelmien romahduttamiseen, tuhoamiseen, tai häiritsemiseen, teknisen ulottuvuuden oleelliseen osaan. Neljänneksi se keskittyy ylivoimaiseen liikkuvuuteen, taistelutempoon, operatiivisen sodankäynnin oleelliseen osaan. Viidenneksi se keskittyy vastustajan huollon tuhoamiseen, logistiseen ulottuvuuteen. Kuudenneksi se keskittyy sähkömagneettisen spektrin hallintaan, sodankäynnin informaatioulottuvuuden keskeiseen osaan. Shindō Musō-ryū
SMR:n opetus on jaettu seitsemään tasoon, jokainen erilainen luonteeltaan. Opetus on järjestelmällistä, se kehittää harjoittelijan teknillisiä taitoja ja henkisiä voimavaroja - kaikkea kehon, aseiden, ajoituksen ja etäisyyden hallinnasta voimalliseen henkiseen harjoitukseen - joilla pyritään menestykkääseen aseiden käyttöön todellisessa taistelutilanteessa. Nykyään harjoittelija aloittaa 12 perustekniikan (kihon waza) opiskelulla, ne sisältävät koulukunnan keskeisen liikevalikoiman. Sitten jatketaan eri harjoitussarjojen läpi käyttäen jo’ta miekkaa(oja) vastaan. Johtamistaidon Opisto
JTO jakautui neljään osastoon: johtamistaidon-, henkilöstöhallinnon-, rationalisoinnin- ja talous-ja hallinto-osastoon. Sen koulutukseen osallistui vuosittain 30 000 henkeä yli kahdestatuhannesta yrityksestä Suomesta ja ulkomailta. Laitoksella oli omaa tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa ja se kehitti muun muassa johtajuuden arviointi- ja arvokartoitusmenetelmiä. Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisen keskeinen ajatus on johtaminen tavoitteiden ja omakohtaisen tarkkailun avulla. Tavoitteiden avulla johtamisen tärkeä etu olisi siinä, että henkilö voisi itse tarkkailla suorituksiaan ja tuloksiaan. Omakohtainen tarkkailu merkitsee voimakasta kannustinta. Palkkaa voidaan maksaa tulosten mukaan. Se johtaa korkeammalle asetettuihin tavoitteisiin ja laajempaan näkemykseen. Jotta omakohtainen tarkkailu olisi mahdollista, tarvitaan selviä ja yhtäpitäviä mittareita. Mittareiden ei tarvitse olla ehdottoman kvantitatiivisia eikä myöskään ehdottoman tarkkoja. Niiden on oltava selviä, yksinkertaisia ja järkeviä. Koska ne eivät voi olla ehdottoman tarkkoja, on niiden virhemarginaali tunnettava. Niiden on ohjattava huomio ja ponnistukset oikeisiin kohtiin. Werewolf: The Last Warrior
Kaiken kaikkiaan pelissä on viisi tasoa. Jokaisessa tasossa on pomo, joka liikkuu tietyllä tavalla. Pelaajan on hyvä opetella kunkin pomon liikkumiskuvio, jolloin niiden voittaminen helpottuu. Liikkeenjohdon strategia
Strategiaa voidaan katsella monelta eri kantilta, ja jos strategian muodostamisessa pitäydytään vain yhdessä näkökulmassa, muiden näkökulmien esiin nostamat haasteet saattavat jäädä huomaamatta. Eri näkökulmat on rajattu kolmeen pääsuuntaan, joita kutsutaan "strategisiksi linsseiksi".Liikkeenjohdon strategiasta alettiin puhua 1960-luvulla muun muassa Harvardin liiketalouden kursseilla, jolloin strategia tarkoitti lähinnä pitkän aikavälin yleissuunnitelmaa, ja sen opetus perustui yritysjohtajien käytännön kokemuksiin. 1970-luvulla yrityssuunnittelun vaikutuksesta strategian koettiin olevan hyvin lähellä operaatioita, ja eri tekniikoiden avulla pyrittiin löytämään mahdollisimman analyyttisesti yrityksen uhkia ja mahdollisuuksia. Tätä näkemystä kritisoitiin laajalti, sillä osa tutkijoista koki, että maailma on liian monimutkainen, jotta sitä voitaisiin analysoida tarkasti, ja että optimaalisten ratkaisujen etsiminen on näin ollen turhaa, kun voitaisiin sen sijaan keskittyä tutkimaan johtamisprosesseja.