Miten teleologia määritellään?
Teologia
Teologia () tarkoittaa alun perin jumaluusoppia eli järjestelmällistä jumalan ja jumalaan liittyvien aiheiden tutkimusta (, theos, ”jumala”, + , logos, ”sana”, ”järki”, ”keskustelu”, ”oppi”). Nykyisin teologia voidaan sanana jakaa kahteen merkitysluokkaan. Tieteenalana teologia ei ole uskonnon harjoittamista, vaan uskontoa, erityisesti kristinuskoa, uskomuksia ja uskonnollisuutta tutkiva oppiala. Uskonnollinen teologia puolestaan on jonkun tietyn uskonnon opillista järjestelmää tai ajattelua koskevaa, uskonnollisen yhteisön itsensä harjoittamaa tutkimusta. Aristotelismi
Aristotelismiksi kutsutaan Aristoteleelle ominaista filosofista ajattelua ja Aristoteleen filosofian myöhempää systematisointia. Aristotelismi on saanut alkunsa Platonin ajatusten kriittisestä edelleenkehittelystä. Aristotelismia kuvaa teleologia, jossa Platonin ideat on palautettu maan pinnalle eri lajeille ominaisiksi sisäisiksi päämääriksi, jotka toteutuvat yksilöiden toiminnassa. Tämä näkyy muun muassa aristoteelisessa etiikassa ja aristoteelisessa käytännöllisen järjen ("fronesis") hyveessä.
Älykäs suunnittelu
Antiikin Kreikasta alkaen on väitelty siitä, onko luonnon järjestys ja monimutkaisuus merkki tietoisesta suunnittelusta. 300-luvulla ennen ajanlaskun alkua Platon esitti "Timaioksessa" ajatuksen hyvästä ja viisaasta ”demiurgista” kaikkeuden luojana ja ensimmäisenä syynä. Aristoteles kehitti "Metafysiikassaan" ajatusta ”liikuttamattomasta liikuttajasta”. Tämä ajatus on tullut tunnetuksi nimellä teleologinen todistus. Eräät sen kuuluisista muodoista esittivät 1200-luvulla Tuomas Akvinolainen ja 1800-luvulla William Paley. Paley esimerkiksi pyrki 1800-luvun alussa perustelemaan väitettään, jonka mukaan eliöiden ruumiiden järjestyksen syynä täytyy olla "älykäs, suunnitteleva mieli". 1900-luvun alkupuolella puolestaan evoluutiobiologi J. B. S. Haldane käytti termiä "intelligent design" samassa merkityksessä kuin nykyinen älykkään suunnittelun liike, kirjassaan "Science and the Supernatural". Terminologia
Terminologia on tieteenala, joka tutkii erikoiskielten käsitteitä, termejä ja termistöjä. Terminologia-sanaa käytetään usein virheellisesti viittaamaan tiettyyn erikoisalaan kuuluvien termien joukkoon eli termistöön . "Termi" eli "ammattisana" on jollakin erikoisalalla yleiskäsitteen nimityksenä käytettävä kielellinen ilmaus. Termi voi olla esimerkiksi sana, sanaliitto tai lyhenne. Teleologia
Etiikassa teleologinen etiikka eli seurausetiikka on deontologian eli velvollisuusetiikan vastakohta. Velvollisuusetiikka keskittyy tekoihin, velvollisuuksiin ja käytäntöön sinällään riippumatta lopputuloksista tai tavoitteista. Seurausetiikka määrittää eettisyyden määräytyvän tekojen seurausten, eikä sinällään tekojen itsensä tai henkilöiden ominaisuuksien perusteella. Taktiikka
Sotataidosta sana "taktiikka" on laajentunut tarkoittamaan menettelytapaa liikkeenjohdossa ja joukkuepeleissä, esimerkiksi jalkapallossa ja jääkiekossa. Selvimmin liiketaloustieteen ja sotatieteiden käsitteet yhtenevät operaatioanalyysissä, jossa alun perin Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien suorittamia Saksan alueelle ja muualle Saksan hallussa pitämälle alueelle suunnattuja strategisia pommituksia ryhdyttiin suunnittelemaan matemaattisesti maan talouteen, muun muassa puolustusvälineteollisuuteen optimaalisesti vaikuttavalla tavalla matemaattisesti mallintaen. Toisen maailmansodan jälkeen operaatioanalyysi levisi markkinointiin jakelun optimoimiseksi myyntiverkostossa. Liiketaloustieteessä taktiikka tarkoittaa toimeenpano-ohjeita, jotka ovat seurauksia yrityksen strategiasta. Myöhemmin liiketaloustieteen strategia-käsitystä on selvennetty jakamalla yrityksen olemassaolon tarkoitus toiminta-ajatukseen ja sitä toteuttavaan liikeideaan. Liikkeenjohdossa toimeenpanon menetelmiä tarkoittava taktiikka ja tavoitteita kuvastava strategia sekoittuvat usein käsitteinä, koska liikkeenjohtoteorioiden käsitteistö ei ole kurinalaista, vaan ilmentää kulloinkin vallitsevaa johtamisteoriaa. Faksi
Faksi eli telefaksi on tietoliikenneteknologia, jota käytetään välittämään kopioita fyysisistä dokumenteista matkojen päähän puhelinverkon välityksellä. Tällainen lähetetty viesti kulkee myös nimellä telekopio (kaukojäljennös) ja viestin lähettämiseen käytetty laite voi olla telekopioija, telekopiolaite tai telekopiokone. Sana "tele" on kreikkaa ja tarkoittaa kaukaista, etäistä, matkojen päässä olevaa. Faksi puolestaan on lyhenne sanasta faksimile, latinan "fac simile" eli tehdä samanlainen, joka tarkoittaa näköispainosta eli tarkkaa jäljennöstä, ja viittaa alun perin kirjoihin. Muissa kielissä sana faksi esiintyy usein muodossa fax tai telefax. Tulevaisuus
Tulevaisuudentutkimusta kutsutaan joskus myös futurologiaksi. Tulevaisuutta pyritään ennustamaan muun muassa ekstrapoloimalla nykyisiä teknologisia, taloudellisia tai sosiaalisia kehityssuuntia. Suomessa tulevaisuuden päätöksentekoa hoitaa eduskunnan tulevaisuusvaliokunta, sen tutkimusta Tulevaisuuden tutkimuskeskus ja kansalaistoimintaa Tulevaisuudentutkimuksen seura. Teologia
Varhaiskristilliset kirjoittajat ovat kuitenkin käyttäneet termiä myös useissa hieman erilaisissa merkityksissä. Kreikkalaisessa perinteessä "theologia" on tarkoittanut usein Jumalaa koskevaa puhetta. Tämä erotetaan "ekonomiasta", joka on Jumalan pelastustekoja koskevaa puhetta. Esimerkkinä tästä on Gregorios Nyssalaisen ajattelu. Teologia
Nykyaikana eräs teologian määritelmä on, että teologia on kristinuskoa tai erityisesti kristinuskoa koskevien käsitysten järjestelmällistä tarkastelua, erilaisten uskonnollisten käsitysten erittelyä ja vertailua. Kulttuuriteologia
Kulttuuriteologia on teologinen tieteenala, joka tutkii kulttuuria. Luonteeltaan kulttuuriteologia muistuttaa hyvin paljon kulttuurifilosofiaa, mutta on eksistentiaalisten kysymysten lisäksi kiinnostunut myös kulttuurin hengellisestä puolesta. Aikajärjestelmä
Aikajärjestelmä on mikä tahansa ajan mittaamiseksi sovittu järjestelmä. Aikajärjestelmiä käytetään tapahtumien sijoittamiseksi aika-avaruuden ajallisella ulottuvuudella. Tätä sijoittamista kutsutaan ajanlaskuksi eli kronologiaksi. Kaikki aikajärjestelmät muodostuvat sovitusta kiintopisteestä, jonka suhteen aikaa lasketaan, ja erilaisista sovituista aikaväleistä. Tavallisimmat aikavälit kaikissa järjestelmissä ovat olleet ja ovat edelleen Maan vuorokausi ja vuosi. Ajanlaskun aloituksen ja muiden aikavälien määrittelyt vaihtelevat järjestelmittäin. Teleportti
Teleportti eli kaukosiirrin on kuvitteellinen laite, jolla voidaan siirtää materiaa paikasta toiseen pitkiäkin matkoja, hajottamalla aine lähtöpaikassa osiinsa ja kokoamalla se päätepisteessä takaisin entiseen muotoonsa. Laite esiintyy etenkin tieteiskirjallisuudessa. Sanan "teleportaatio" keksi Charles Fort vuonna 1931 kirjaansa "Lo!", mutta teleportaation ideaa oli käytetty jo aikaisemmin. Sovjetologia
Sovjetologia on nimitys Neuvostoliiton olemassaolon ja erityisesti Kylmän sodan aikana lännessä vallinneelle (tieteelliselle ja muulle) tutkimukselle, jonka tarkoitus oli analysoida ja ymmärtää Neuvostoliiton hallintojärjestelmää, politiikkaa, talouselämää ja käytäntöjä sekä yhteiskuntaa kokonaisuudessaan. Sovjetologisen tutkimuksen lähtökohtana oli Neuvostoliiton näkeminen totalitaristisena järjestelmänä, jossa valtio ja johtava puolue pystyivät alistamaan valtaansa kaikki yhteiskunnan osat, eikä mitään yhteiskunnan osaa tai toimintoa voida tarkastella ilman tämän alistussuhteen huomioon ottamista. Tämä alistaminen koski myös Neuvostoliiton lehdistöä ja siellä harjoitettua tieteellistä tutkimustoimintaa. Topologia (matematiikka)
Järjestelmällisesti topo­logiaa alettiin kuitenkin kehittää vasta 1800-luvun lopulla. Avoimen joukon käsitteen otti euklidisissa avaruuksissa käyttöön Georg Cantor 1880-luvulla. Metrisen avaruuden käsitteen määritteli Fréchet vuonna 1906. Topologisen avaruuden käsitteen määritteli peri­aatteessa ensimmäisenä F. Hausdorff vuonna 1914, joskin hänen antamaansa määritelmään sisältyi eräs lisäehto, jonka täyttäviä avaruuksia sanotaan nykyään Hausdorff-avaruuksiksi. Yleisemmän topo­logisen avaruuden käsitteen, jossa tämä lisä­ehto ei välttämättä ole voimassa, määritteli Kazimier Kuratowski vuonna 1922. Eksegetiikka
Eksegetiikka ( "eksēgeomai" "johdattaa", "selittää", "kuvata yksityiskohtaisesti") on teologian osa-alue, joka tutkii ja tulkitsee kriittisesti uskontojen pyhiä kirjoituksia. Yleensä sillä viitataan raamatunselitysoppiin, joka tutkii Raamatun alkutekstejä ja muita varhaisia juutalais-kristillisiä kirjoituksia. Nämä kirjoitukset on useimmiten kirjoitettu joko heprean, aramean, kreikan, syyrian, koptin tai latinan kielillä. Eksegetiikka voi tutkia myös muun muassa Talmudia, Midrašia, Koraania, jne. Normatiivinen etiikka
Seurausetiikka eli teleologinen etiikka määrittää tekojen moraalisen arvon näiden tekojen tarkoitettujen seurausten perusteella. Teologia
Akateemisen teologian tutkimuskohteena on ihmisten uskonnollisen uskon ilmaukset ja erilaiset yksityiset ja yhteiskunnalliset uskon ja uskonnollisen käyttäytymisen ilmenemismuodot menneisyydessä ja nykyaikana. Teologia luetaan humanististen alojen joukkoon siinä merkityksessä, että teologia tutkii ihmisen ajattelua ja toimintaa. Teomatiikka
Sana teomatiikka () on muodostettu kreikan jumalaa tarkoittavasta sanasta 'teos' (Θεός), sekä matematiikka-sanan loppuosasta, eli se merkitsee 'Jumalan matematiikkaa'. Teomatiikka tutkii kreikan ja heprean kielisiä Raamatun tekstejä, joissa sanoilla, lauseilla ja asiakokonaisuuksilla on oma lukuarvonsa. Kryptologia
Kryptologia (tai kryptografia; kreikan sanoista κρυπτός "kryptós", "piilossa, salainen"; ja "-logia", "oppi", tai γράφειν "graphein", "kirjoitus") tai salakirjoitustekniikka viittaa turvallisen viestinnän menetelmien tutkimiseen ja harjoittamiseen kolmansien osapuolten (vastustajien) läsnäolossa. Se viittaa yleisemmin vastustajien vaikutusvallan ylittävien protokollien kehittämiseen ja analysointiin. Näissä protokollissa sovelletaan useaa tietoturvan näkökohtaa, kuten datan luottamuksellisuutta, datan eheyttä, todennusta ja kiistämättömyyttä. Modernilla kryptografialla on päällekkäisyyksiä matematiikan, tietojenkäsittelytieteen ja sähkötekniikan tieteenhaarojen kanssa. Kryptografiaa sovelletaan muun muassa pankkiautomaateissa, salasanoissa ja sähköisessä kaupankäynnissä. Teosofia
Teosofia (kreik. "theos" jumala, "sophia" viisaus, suomeksi "jumalviisaus") tarkoitti alun perin filosofista ajattelua, joka kohdistui Jumalan olemuksen selville saamiseen salaperäisellä, välittömällä näkemyksellä. Tällaista teosofiaa harrastivat muun muassa uusplatonikot, useat keskiajan mystikot, sekä uudella ajalla muun muassa Jakob Böhme, Franz Xaver von Baader ja Friedrich von Schelling. Filodemos
Teologia Teologia
Tieteenalana teologia eroaa uskontotieteestä ennen kaikkea kahdella tavalla. Ensiksi, teologia rajautuu yleensä tutkijoiden omaan uskonnolliseen perinteeseen, usein kristinuskoon. Tällöin tutkitaan kristinuskon perusteita, kuten sen historiaa, sisältöä ja ilmenemismuotoja. Uskontotieteen tutkimuskohteena ovat puolestaan kaikki maailman uskontoperinteet. Toiseksi, teologia ei tavallisesti ”vertaile” uskontoja. Uskontojen vertailua voidaan tehdä uskontotieteen alalla. Alkuräjähdys
Yleisessä suhteellisuusteoriassa käytetään metrisiä tensoreita kuvaamaan kahden pisteen välistä etäisyyttä aika-avaruudessa. Itse pisteet (kuten galaksit, tähdet, jne.) kuvataan koko aika-avaruuden päälle laitettavaa 'koordinaattikaaviota' tai ruudukkoa käyttäen. Kosmologinen periaate edellyttää, että metriikka on homogeeninen ja isotrooppinen suurilla mittakaavoilla, mikä johtaa Friedmannin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikkaan eli FLRW-metriikan valintaan kuvaustavaksi. Metriikassa on skaalauskerroin, joka kuvaa, miten kaikkeuden koko muuttuu ajan myötä. Tämä mahdollistaa mukana liikkuvan etäisyyden koordinaatiston käytön. Tällöin itse koordinaatisto laajenee kaikkeuden mukana jolloin kiinteät, vain laajentumisen vuoksi liikkuvat, kappaleet, pysyvät kiinteissä koordinaatiston pisteissä. Kappaleiden välisen 'koordinaattietäisyyden' pysyessä vakiona niiden fysikaalinen etäisyys kasvaa kaikkeuden skaalakertoimen mukaisesti. Radiologia
Radiologia on ionisoivaa säteilyä ja sen käyttöä tutkiva tiede ja sen sovellusalueet. Termillä tarkoitetaan usein vain lääketieteellistä radiologiaa, johon kuuluvat
säteilyä hyödyntäviin kuvantamismenetelmiin perustuva lääketieteellinen diagnostiikka sekä säteilyn käyttö sairauksien hoitoon. Teologi
Teologi () tarkoittaa sananmukaisesti ”sitä, joka ymmärtää Jumalan”. Varhaiskirkossa sana teologi olikin paljolti tässä käytössä. Nykyään sillä tarkoitetaan usein ainoastaan akateemista oppiarvoa. Telesilleus
Telesilleus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilijatar Telesillasta. Teologia
Aristoteles luki teologian matematiikan ja fysiikan ohella yhdeksi teoreettisen filosofian osa-alueeksi, ja korkea-arvoisemman kohteensa ansiosta näitä kahta muuta korkea-arvoisemmaksi. Teologian kohteena olivat kaikkein jumalallisimmat kysymykset, kuten ”ensimmäisen liikuttajan” tutkiminen. Tätä kautta termi on päätynyt lukuisiin läntisiin ja itämaisiin uskonnollisiin perinteisiin. Plotinokselle teologia oli ainoa tiede, joka oli tieteen nimen arvoinen. Teologia
Akateemisissa teologisissa piireissä on keskusteltu siitä, onko teologia lähinnä kristinuskolle ominainen tutkimusala. Tällöin kristillinen teologia tulisi erotella muista. Monet ovat katsoneet teologian tutkimusalana soveltuvan nimensä mukaisesti lähinnä jumalan ("theos") ja jumaluskon tutkimiseen, jolloin se ei soveltuisi samassa määrin uskontoihin, jotka rakentuvat toisella tapaa, kuten uskontoihin, joissa ei ole jumaluuksia tai jotka kieltävät, että asioita voi tutkia loogisesti. Esimerkiksi buddhalaisuutta tutkivat suosivat usein nimitystä ”buddhalainen filosofia” buddhalaisen teologian sijaan, koska buddhalaisuudessa ei ole samanlaista ajatusta jumalasta kuin suurissa yksijumalisissa uskonnoissa. Teologia
Sanan 'teologia' alkuperä on antiikin Kreikassa, jossa se tarkoitti jumalallisia asioita koskevaa oppia, kaikenlaista jumalien ja kaikkeuden pohdintaa. Termin merkitys on kuitenkin muuttunut huomattavasti sinä aikana kun sitä on käytetty, pääasiassa kristillisessä ajattelussa. Teologia
Nykyaikaisten teologien mukaan teologia oppina jumalasta (eli teologia antiikin merkityksessä) tai teologia, joka käyttää peruslauseinaan ilmoituksen kautta uskottuja totuuksia (eli teologia keskiaikana hyväksytyssä merkityksessä), eivät kuulu tieteelliseen tutkimukseen. Sen sijaan ne ovat nykyaikaisen akateemisen teologian, erityisesti systemaattisen teologia, tutkimuskohteita. Puolueettoman, tieteellisen teologisen tutkimuksen mahdollisuutta on kuitenkin myös arvosteltu. Esimerkiksi Wolfhart Pannenberg on katsonut, että teologian tehtävänä on etsiä sitä, mitkä Jumalaa ja jumalallisia asioita koskevat asiat ovat tosia ja mitkä epätosia. Telekuuntelu
Telekuuntelun tarkka lainopillinen käsite määritetään pakkokeinolain 10 luvun 3§:ssä. Siinä telekuunteluksi määritetään viestintämarkkinalaissa tarkoitetun yleisen viestintäverkon tai siihen liitetyn viestintäverkon kautta teleosoitteeseen tai telepäätelaitteeseen vastaanotettavan taikka siitä lähetetyn viestin kuuntelua, tallentamista ja muuta käsittelyä viestin sisällön ja siihen liittyvien tunnistamistietojen selvittamiseksi. Reititin
Reititin () on tietoverkkoja yhdistävä laite. Reitittimen tehtävä on välittää tietoa tietoverkon eri osien välillä. Reitittimen siis pitää tietää, missä suhteessa eri tietoverkot ovat toisiinsa ja se osaa tehdä tietoliikenteelle reittivalinnan. Reititin on osallisena aina vähintään kahdessa verkossa. Reitittimien muodostaman verkon rakenteesta käytetään nimitystä topologia. Reititin muodostaa tähtitopologian. Utopia
Utopia (muinaiskreikan kieltävä etuliite "u-" sekä "topos" ’paikka’ – sananmukaisesti siis ”paikka, jota ei ole”) tarkoittaa jonkinlaista tulevaisuuden ihanneyhteiskuntaa. Sävyltään se yleensä liittyy oikeisto- tai vasemmistoutopioihin tai uskontoon. Termi tulee Thomas Moren samannimisestä kirjasta, jossa hän kuvaa omaa ihannekuvaansa kollektivistisesta yhteiskunnasta. Tämän jälkeen termiä on käyttänyt muun muassa Karl Marx pilkatessaan 1800-luvun alkupuolen sosialistisia teoreetikoita utopistisiksi sosialisteiksi. Myöhemmin termi utopia on laajentunut tarkoittamaan yleisesti jonkun henkilön ihannekuvaa yhteiskunnasta ja siitä, kuinka asioiden tulisi olla. Utopian vastakohtana on dystopia eli antiutopia. Kelloseppävertaus
Kelloseppävertaus tai analogia kellontekijästä tai vertaus kellontekijästä () on teleologinen argumentti, jolla pyritään todistamaan jumalan olemassaoloa. Argumentissa päätellään analogian kautta, että kun kello vaikuttaa suunnitellulta, sen takana on suunnittelija ja sama koskee kaikkia muitakin kelloa muistuttavia asioita. Teologian historia
Varhaiskristilliset kirjoittajat ovat kuitenkin käyttäneet termiä myös useissa hieman erilaisissa merkityksissä. Kreikkalaisessa traditiossa "theologia" on tarkoittanut usein Jumalaa ja jumaluutta koskevaa puhetta. Tämä erotetaan "ekonomiasta", joka on Jumalan (pelastus)tekoja (ns. 'pelastustaloutta') koskevaa puhetta. Esimerkkinä Gregorios Nyssalaisen ajattelu. Aeroekologia
Aeroekologia () on monitieteellinen tutkimusala, jossa analysoidaan ekologian, meteorologian, fysiikan sekä tietokonemallinnuksen avulla lintujen, hyönteisten, lepakoiden, siitepölyn ja mikrobien riippuvaisuutta alimmista ilmakehän kerroksista. Aeroekologia eli ilmakehän ekologia on uusi tapa tutkia eri lajien liikkeitä ja muuttoa sekä sairauksien leviämistä. Samalla voidaan analysoida ja mallintaa itse ilmakehääkin. Teleologia
Väärä teleologia syntyy, kun joku väittää ilman hyviä perusteluja, että X aiheuttaa Y:n, koska Y:n täytyy tapahtua. Asteekkien filosofia
Asteekkien filosofiassa käsite "teotl" ymmärrettiin perustavaksi ykseydeksi, joka oli koko kaikkeuden taustalla. Teotl muodostaa ja muovaa kaikki asiat ja on niissä. Jopa päinvastaiset asiat – kuten valo ja pimeys, elämä ja kuolema – nähtiin saman ykseyden, teotlin, ilmentyminä. Usko ykseyteen, jolla oli dualistisia eli kaksijakoisia ilmentymiä, vertautuu vastaaviin dialektisen monismin mukaisiin ajatuksiin sekä länsimaisessa että itämaisessa filosofiassa. Telemetria
Telemetria on laitetietojen lähettämistä matkan päästä esimerkiksi radiolähettimillä. Esimerkiksi avaruusalusten laitteiden tilaa seurataan maa-asemilta käsin telemetrian avulla. Teologian historia
Keskiajan skolastiikassa termi alkoi merkitä kristillisen uskon oppien järkiperäistä tutkimista, ja vielä tarkemmin yliopistollista tieteenalaa, joka piti Jumalan olemuksen tutkimuksen lisäksi sisällään muun muassa sakramenttiopin, pelastusopin ja kirkko-opin. Teologiaa vastaavana ilmaisuna saatettiin käyttää termiä "sacra doctrina" eli pyhä oppi. Tiede ei kuitenkaan vielä tuolloin tarkoittanut vain rationaalisesti perusteltujen tietojen kokoelmaa, vaan tieteen peruslauseina saattoivat toimia myös ilmoituksen kautta uskotut totuudet. Teleologia
Aristoteleen filosofiassa ("Metafysiikka") syyt oli jaettu neljään osaan: Selenografia
Tämä tuli muutos vasta kun Kuusta alettin saamaan korkean resoluution kuvia kuun molemmilta puolilta satelliittien avulla. Nykyään, selenografiaa pidetään selenologian alatieteenä. Sana selenografia on johdettu kreikkalaisen mytologian Selene-jumalattaren nimestä ja sanasta "graphō" , joka tarkoittaa "minä kirjoitan". Antiikin tiede
Antiikin aikaan astrologiaa pidettiin tähtitieteen vertaisena tieteenä. Astrologia kiteytyy pitkälti ajatukseen, että taivaankappaleiden liikkeestä ja asennoista voidaan ennustaa tulevia tapahtumia. Se syntyi kun Auringon havaittiin liikkuvan noin asteen itään päin kiintotähtien suhteen, jolloin se kiersi koko ympyrän (360 astetta) noin vuodessa. Liikkeestä löydettiin yhtymäkohtia vuodenaikoihin ja kylmiin sekä lämpimiin aikoihin. Kuun kierron vaiheet toistuivat 29,5 päivän välein, josta löydettiin yhteys naisen kuukautiskiertoon ja nousu- ja laskuveteen. Astrologit uskoivat, että muut planeetat vaikuttivat samaan tapaan ihmiselämään ja sen tutkimiseksi he joutuivat kehittämään matemaattisia apuvälineitä tähtitieteen tutkimiseen.
Kreikkalaisilla ei ollut käytössä nykyaikaisia kaukoputkia, joilla olisi ollut helppo tutkia taivasta. He joutuivat turvautumaan paljaalla silmällä saatavaan tietoon, mutta se riitti löytämään viisi vaeltavaa tähteä, jotka nykyisin tunnetaan planeettoina (Jupiter, Mars, Venus, Merkurius ja Saturnus). Eudoksos laati Platonin ideoiden pohjalta kokonaisen teorian planeettojen liikkeestä. Anaksimandros oli aiemmin havainnut, ettei taivas ollut pelkkä kaari Maan päällä, vaan kolmiulotteinen pallo, jonka tyhjyydessä Maa sijaitsi muiden taivaankappaleiden kanssa. Samalla hän totesi taivaan kiertävän pohjantähteä. Filolaoksen nimiin on sen sijaan laitettu kommentti Maan liikkeestä avaruudessa. Eudoksoksen planeettateoriassa Maa oli kaikkeuden keskipiste, jonka ympärillä Aurinko, Kuu ja muut planeetat kiersivät niin sanottuihin kristallosfääreihin kiinnittyneinä. Lukkoleuka
Lukkoleuan pienin etäisyys teleportaatioon on kolme metriä ja suurin noin 380 000 kilometriä (Kuun ja Maan välinen etäisyys). Ei vielä tiedetä, kykeneekö Lukkoleuka siirtymään pitempiä matkoja ja mitkä ovat hänen kykynsä suurimmat ulottuvuudet. Teleportaatio itsessään vaikuttaisi olevan psioninen. Hänen päässään oleva antenni alkaa nimittäin aina hohtaa Lukkoleuan suorittaessa teleportaatiota. Metodi, jolla Lukkoleuan aivot suorittavat teleportaation, ei ole tiedossa. Lukkoleuka ei tarvitse toipumisaikaa teleportaatioiden välillä. Teurgia
Helena Blavatskyn mukaan teurgin oli oltava ”ehdottoman puhdas ja epäitsekäs vaikuttimiensa puolesta, voidakseen toteuttaa työnsä”. Teurgia on teosofiassa ensimmäinen magian kolmesta alalajista, jotka ovat teurgia, goetiikka ja luonnon magia. Objektiivi
Normaaliobjektiivia suppeamman kuva-alan objektiiveja kutsutaan kauko-objektiiveiksi. Puhekielessä kauko-objektiivia kutsutaan teleobjektiiviksi. Tarkkaan ottaen "tele" viittaa tiettyyn tekniseen rakenteeseen, jolla objektiivin todellinen pituus saadaan polttoväliä lyhyemmäksi. Käytännössä kaikki nykyiset pienkameran kauko-objektiivit ovat telerakenteisia. Kinofilmiä tai vastaavan kokoista kennoa käytettäessä tele- eli kauko-objektiiveina voidaan pitää polttoväliltään 80 mm ylittäviä objektiiveja. Selittäminen
Teleologisella tai finaalisella selityksellä tarkoitetaan päämäärästä lähtevää selitystä. Luonnontieteissä, kuten fysiikassa, ei ole sijaa päämääräselityksille. Myöskään biologiassa luonnonvalinnalla ei katsota olevan mitään erityistä pitkän tähtäimen päämäärää. Ihmistieteissä käytetyt intentionaaliset selitykset sen sijaan ovat eräs päämääräselitysten laji. Samoin historiallinen eli "geneettinen selittäminen" on usein teleologista, eli lopputuloksellista. Usein historiallinen selittäminen erotetaan ultimaattisesta siten, että historiallinen on vaikeampaa taivuttaa kausaaliseksi selittämiseksi. Filologia
Filologia on oppiaine, joka tutkii kielen, tekstien ja kulttuurien välistä yhteyttä. Perinteisesti filologialla käsitetään lähinnä vanhojen tekstien (esimerkiksi keskiaikaiset saagat) tutkimus, mutta useimmat nykyfilologit tutkivat myös moderneja tekstejä liikkuen näin samoilla alueilla kirjallisuustieteen ja kielitieteen kanssa. Deontologia
Deontologia eli velvollisuusoppi on filosofinen näkökulma, joka keskittyy käytäntöön ja tekoihin sekä niiden selittämiseen sinänsä kausaalisena prosessina. Tämä erottuu teleologiasta, jonka mukaan asioita tulisi selittää niiden lopputulosten perusteella. Teleologia
Eräs perinteinen perustelu jumalan olemassaololle on teleologinen todistus eli "luonnon järjestyksen todistus", väittäen maailman näyttävän palvelevan tiettyä tavoitetta ja järjestystä kaaoksen sijaan, jolloin se olisi järkevän olennon luoma. Teologian historia
Nykyaikana eräs teologian määritelmä on, että teologia on kristinuskoa koskevien käsitysten systemaattista tarkastelua, erilaisten uskonnollisten käsitysten analysointia ja vertailua. Erään toisen määritelmän mukaan teologia on uskontoja, erityisesti kristinuskoa, koskevaa tieteellistä tutkimusta. On oma väittelyn alainen keskustelunaiheensa, mikäli teologiaa sanan vanhassa merkityksessä voidaan kutsua enää teologiaksi sanan uusissa merkityksissä. Jos vanha termi puhui Jumalasta, niin nykyinen teologia puhuu tästä jumalapuheesta. Fysiikka (Aristoteles)
Tässä yhteydessä Aristoteles esittelee myös näkemyksensä neljästä syystä. Hän painottaa luontoon liittyvänä erityisesti päämäärähakuista eli teleologista syytä. Sen vastakohtana ovat sellaiset asiat, joiden mukaan luonto ei toimi, kuten sattuma ja onni. Jokin asia tapahtuu sattumalta silloin, kun kaikki siihen normaalisti johtavat tasot sattumalta yhdistyvät ilman, että olisi tarkoituksella valittu. Tällöin lopputulos on samanlainen kuin jos se olisi seurannut teleologisesti. Tämä pätee sekä ihmisten tekemissä päätöksissä että luonnossa. Pakkokeinot Suomessa
Telekuuntelulla voidaan kerätä tietoja kuten sähköpostiosoite, ip-osoite, käyttäjätunnus ia salasana, profiili tai muu televerkkoon sisältyvä tieto, jonka avulla tele- tai datayhteyden osapuolet voidaan yksilöidä. Myös puhelimen sarjanumero (IMEI-koodi) taikka muu päätelaitteen suoraan yksilöivä tai sen yksilöimiseen johtava tieto sisältyy telekuuntelun määritelmän piiriin. Telenovela
Telenovela on nimitys etenkin latinalaisessa Amerikassa näytettäville saippuaoopperoille. Termi on yhdistelmä sanoista ”tele” (television lyhenne) ja ”novela” (romaani). Telenovelat alkoivat kehittyä 1940- ja 1950-luvuilla Kuubassa suosituista radionoveloista, ja 1960–1970-lukujen aikana niiden lähetysaika siirtyi parhaan katseluajan ohjelmistoon. Brasilialainen Rede Globo -yhtiö alkoi samaan aikaan viedä telenoveloita ulkomaille, ja niiden suosio levisi latinalaisesta Amerikasta muualle maailmaan. Astrologia
Astrologia (, tähti ja λόγος, "logos", oppi; ei pidä sekoittaa astronomiaan eli tähtitieteeseen) eli tähdistäennustaminen on uskomus, jonka mukaan taivaankappaleiden suhteellisista asemista ja välisistä kulmista voidaan päätellä Maan tapahtumien yksityiskohtia kuten ihmissuhteita ja ihmisten kohtaloita sekä tulkita luonteita. Teologian historia
Teologialla voidaan viitata myös yhteisön tai henkilön uskonnollisten uskomusten kokonaisuuteen; näin voidaan puhua esimerkiksi apostoli Paavalin teologiasta tai katolisesta teologiasta. Lisäksi termiä 'teologia' voidaan käyttää uskontojen yhteydessä myös ei-propositionaalisessa merkityksessä. Näin esimerkiksi Martti Luther voi todeta, että "Kristuksessa on tosi teologia ja Jumalan tuntemus". Teleologia
Teleologinen selittäminen muistuttaa funktionaalista selitystä. Monet pitävät asioiden teleologisia selittämistä näennäistieteenä, osittain koska niihin usein liittyy ilmiöitä luovan henkilön subjektiivisiakin näkemyksiä, osittain koska teleologisesti on helppo selittää mitä vain. Kristologia
Kristologia (kr. "Khristos", Kristus ja "logos", tieto) on tutkimusta Kristuksen asemasta teologiassa. Toisaalta termillä voidaan viitata jonkun ajattelijan käsityksiin Kristuksesta. Teologian historia
Joillekin kreikkalaisille kirkkoisille "theologia" tarkoitti puolestaan Jumalan puhetta. Esimerkiksi Uuden testamentin käsikirjoituksissa Johanneksen ilmestyksen otsikoksi on kirjattu "apokalypsis ioannou tou theologou", ”Johannes Teologin ilmestys”. (Ortodoksinen perinne nimittää apostoli Johannesta Johannes Teologiksi.) 'Logos' tarkoittaa tässä luultavimmin ”sanaa” tai ”viestiä”. "Ho theologos" tarkoittaa siis, että kirjoittaja on esittänyt Jumalan paljastaman ilmestyksen, "logoi tou theou" eli Jumalan sanat. Termi liittyy tiukasti Johanneksen evankeliumin alussa olevaan logos-tematiikkaan, jossa Kristusta kutsutaan nimellä Logos. Hyve-etiikka
Hyveellä tarkoitetaan hyve-etiikassa käyttäytymistä ja tunteita, taipumusta tuntea ja käyttäytyä tietyllä tavalla tietyssä tilanteessa. Jos esimerkiksi jollakulla on anteliaisuuden hyve, hän käyttäytyy tietyissä tilanteissa anteliaasti. Hyve-etiikan näkökulma on toinen kuin velvollisuusetiikan tai seurausetiikan, jotka keskittyvät ihmisten toimintaan ja aikaansaannoksiin. Hyve-etiikkaan kuitenkin usein kuuluu tärkeänä osana teleologinen näkemys henkilön persoonan toivotusta "teloksesta"; päämäärästä tai tavoitteesta. Jumalan olemassaolo
Teleologiset eli luonnon järjestyksen todistukset pyrkivät vetoamaan selityksenään kaiken tarkoituksenmukaisuuteen. Kosmologia
Kosmologia ( - κόσμος, kosmos, 'kaikkeus' ja -λογία, -logia, 'oppi') on maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa tutkiva tiede. Kosmologia tutkii kaikkeutta kokonaisuutena ja liittyy näin vahvasti niin tähtitieteeseen kuin fysiikkaankin. Erityisesti nykyajan kosmologia keskittyy kaikkeuden alkuperään liittyviin kysymyksiin. Tieteenfilosofia
Tieteellisessä maailmankuvassa funktionaalinen selitys ei saa tarkoittaa teleologista eli päämäärään perustuvaa selitystä. Tieteessä ei esimerkiksi hyväksytä, että maapallo olisi suunniteltu. Homiletiikka
Homiletiikka on käytännollisen teologian haara, joka tutkii saarnaa ja saarnan pitämistä. Perinteisesti homiletiikka on tutkinut esimerkiksi sitä, miten saarna on tehty, ja miten ihmisen sana voi olla samaan aikaan Jumalan sanaa. Nykyään tutkitaan saarnaa myös vuorovaikutustilanteena, ja homiletiikan tutkimuksessa ja opetuksessa pyritäänkin ottamaan yhä enemmän huomioon saarnan vastaanottaja ja hänen elämäntilanteensa. Etiologia
Sanaa on yleisimmin käytetty lääketieteen ja filosofian teorioista, jolloin sillä viitataan asioiden syiden tutkimukseen, kuten miksi asiat tapahtuvat tai miksi asiat tapahtuvat niin kuin ne tapahtuvat. Sitä käytetään filosofiassa, fysiikassa, psykologiassa, lääketieteessä, nimistöntutkimuksessa, teologiassa
ja biologiassa. Televiestintä
Televiestintä eli kaukoviestintä tarkoittaa apuvälineiden välittämien signaalien avulla tapahtuvaa viestintää. Nykyisin televiestinnällä tarkoitetaan yleensä tietoliikennettä eli digitaalista sähköistä viestintää. Sähköisen viestinnän varhaisin muoto oli 1800-luvun alkupuolella kehitetty lennätin. Nykyisin tärkeimpiä televiestinnän muotoja ovat televisio, radio, puhelin ja internet. Televiestintä on yhä tärkeämpi osa maailmantaloutta; vuonna 2006 televiestintäteollisuuden kokonaisliikevaihto oli arviolta 1,2 triljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Teologinen antropologia
Teologinen antropologia on teologian osa-alue, joka tutkii ihmiskuntaa tai antropologiaa sen suhteessa jumaluuteen. Teologisessa asiayhteydessä siihen viitataan yleensä vain sanalla antropologia. Seksuaalimoraali
Länsimaisen seksuaalimoraalin käsitteellisessä määrittelyssä olennaisessa roolissa on ollut Aristoteleen ajattelussa keskeinen ajatus toimintaan sisältyvästä teleologisesta luonnonmukaisuudesta. Tältä pohjalta määriteltiin myös seksuaaliselle toiminnalle hyväksytty ”luonto”, jonka avulla rajattiin sallitun eli "luonnollisen" toiminnan alue ja kuvattiin muu "luonnottomaksi". Homografia
Projektiivisessa avaruudessa "P", jonka ulottuvuus on "n" = 2, P:n kollineaatio on sellainen bijektio P:stä itselleen, jossa suorat kuvautuvat suoriksi. Keskeis­kollineaatio, jota ainakin aikaisemmin on sanottu myös "perspek­tivi­teetiksi", on sellainen bijektio a P:stä itselleen, että on olemassa hypertaso "H", jonka kaikki pisteet kuvautuvat itselleen (tätä hypertasoa sanotaan a:n "akseliksi") ja piste O (jota sanotaan a:n keskukseksi), jonka kautta kulkevat suorat kuvautuvat kaikki itselleen (mikä ei kuitenkaan edellytä, että näiden suorien jokainen pistekin kuvautuisi itselleen.) Keskeisollineaatioita on kahta tyyppiä. Elaatiot ovat keskeis­kollinaatioita, joiden keskus sijaitsee akselilla, ja homologiat sellaisia, joiden keskus ei ole akselilla. Keskeis­kollinaation määräävät yksi­käsitteisesti keskus, akseli, yksi piste ja sen kuvapiste. Systemaattinen teologia
Systemaattisen teologian alaan luetaan usein myös missiologia eli lähetystiede. Sillä ei kuitenkaan ole Suomessa oppituolia. Missiologia tutkii kirkkojen lähetystyötä ja sen edellytyksiä. Lisäksi siihen liittyy läheisesti eri uskontojen kohtaamiseen liittyvät kysymykset eli uskontoteologia. Funktionalismi (filosofia)
Tieteellisessä maailmankuvassa funktionaalinen selitys ei saa tarkoittaa teleologista eli päämäärään perustuvaa selitystä. Tieteessä ei esimerkiksi hyväksytä, että maapallo olisi suunniteltu. Teloitus
Teloitus on tuomioistuimen tai viranomaisen laillisesti langettaman kuolemantuomion täytäntöönpano, jolloin ihminen surmataan rangaistukseksi rikoksesta. Telomiteoria
Telomiteoria (engl. "telome theory") on teoria, jonka avulla pyritään selittämään maakasvien perusosien synty yksinkertaisesta, putkimaisesta kantamuodosta eli telomista. Telomit ovat kasvin kärkikasvupisteen solunjakautumisessa syntyneistä soluista muodostuneita putkimaisia rakenteita. Telomit voivat olla erilaistuneita tuottamaan lisääntymishiukkasia eli itiöitä, jolloin telomin päässä on sporangio eli itiöitä tuottava laajentuma, tai olla kasvullisia, itiöitä tuottamattomia, telomeita eli fylloideja. Telomiteorian avulla voidaan siis selittää kasvin osien kehittyminen telomien erilaisten kasvamisten, muuntumisten ja surkastumisten tuloksena. Taloudellinen tehokkuus
Utilitarismi on etiikka, jossa esitetään eettinen kriteeri eli hyvinvoinnin maksimointi, joka muistuttaa taloustieteellistä tehokkuutta . Jeremy Benthamin mukaan utilitarismi oli tieteellinen . Teleologinen etiikka on sukua taloudellisen tehokkuuden vaatimukselle ja sen yhtenä muotona on utilitarismi. Ludwig Feuerbach
Teologian syyt Feuerbach löytää antropologiasta. Uskonto on ihmisen keksintöä. Hegelin filosofiassa toistetaan ihannoiva käsitys uskonnosta. Hegelille idea on todellisinta todellisuutta; ihmisiä ja heidän aistillista olemassaoloaan hän pitää idean tuotteina. Näin hän kääntää todellisen asiaintilan päälaelleen. Feuerbachin mukaan lähtökohdaksi pitää ottaa todelliset ihmiset, jotka koostuvat niin ruumiista kuin mielestäkin. Ideat esiintyvät näiden ihmisten päissä; ne ovat ihmisten tuotetta, ei päinvastoin. Teleologia
Teleologiassa finaaliset syyt ovat kaikkein tärkeimpiä. Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen
Differentiaaligeometriassa, joka on yleisen suhteellisuus­teorian kulma­kivi, voidaan määritellä metrinen tensori, joka luonnehtii tarkasteltavaa avaruutta määrittämällä tavan, jolla etäisyydet mitataan kaikkiin mahdollisiin suuntiin. Yleinen suhteellisuus­teoria edellyttää itse asiassa neli­ulotteista metriikkaa, jossa yksi ulottuvuus vastaa aikaa, kolme muuta avaruutta varten, sillä kahden aika-avaruuden pisteen välinen intervalli on sama kaikissa vertailujärjestelmissä, vaikka avaruu­delli­set ja ajalliset etäisyydet eivät ole. Tämä merkitsee, että yleisessä suhteellisuus­teoriassa metrinen tensori ilmaisee täsmällisesti kahden tapahtuman välisen etäisyyden. Metrinen laajeneminen esiintyy, jos metrinen tensori muuttuu ajan funktiona ja erityisesti, jos sen avaruudellinen osa kasvaa ajan edetessä. Asiaa voi havain­nollis­taa kuvittele­malla, että havaitsija on kiinnitetty "avaruuteen", joka etääntyy havaittavista kohteista tyhjyyteen siten, että väli­matkat hänen ja kohteiden välillä kasvavat välissä olevan avaruuden laajetessa, vaikka kappaleilla itsellään ei ole kiihtyvyyttä. Avaruus kappaleiden välissä laajenee tai supostuu riippuen siitä, lähestyvätkö geo­deettiset viivat toisiaan vai etääntyvätkö ne toisistaan. Teologia
Varhaiskristillisenä aikana teologia ymmärrettiin antiikin perintönä opiksi Jumalasta ja tämän ominaisuuksista. Kristinuskossa keskeinen osa oli tällöin oppi Jumalan olemuksesta ja kolminaisuusopin mukaisista persoonista. Alkukirkon aikana teologiaa ei pidetty yleensä tieteenä, vaan osana uskonnon harjoitusta. Ihmeellinen maailma
Ufologiasta käsitellään muun muassa aaveilma-alukset, aaveraketit, ufosieppaukset, karjansilpomiset, muinaiset astronautit ja viljaympyrät. Parapsykologian ilmiöistä selitetään muun muassa telepatia ja kehostapoistumiskokemus. Horoskoopit ja Nils Mustelinin kehittämä sporalogia rinnastetaan. Uskomuslääkinnästä esitellään kriittisesti esimerkiksi akupunktio ja homeopatia. Muita oppeja ovat esimerkiksi afrosentrismi, Rudolf Steinerin antroposofia, Bermudan kolmio, biodynaaminen viljely, biorytmi, Cottingleyn keijukaiset, ennustaminen, frenologia, grafologia ja holokaustin kieltäminen. Puhetoimitus
Puhetoimitus eli puheakti eli puheteko () on kielitieteen ja kielifilosofian käsite. Puhetoimitus tarkoittaa lausumaa, joka ei totea asiantiloja vaan muuttaa niitä. Puhetoimituksia tutkii kielitieteellinen pragmatiikka. Teleologia
Teleologia liittyy muun muassa Aristotelesta kiehtoneeseen muutoksen teemaan, johon liittyvät syyt, joista muutokset johtuvat, ja ovat olemassa juuri tehdäkseen mahdolliseksi tämän muutoksen. Aerologia
Aerologia on ilmakehää tutkiva tiede, meteorologian osa-alue joka tutkii ilmakehän ominaisuuksia kuten ilmavirtauksia rajakerroksen yläpuolella (noin kilometristä ylöspäin). Tärkeimpinä työkaluinaan se on perinteisesti käyttänyt radioluotauksia, mutta nykyisin kaukokartoitus satelliitteineen, tuulikeilaimineen ja radioakustisine laitteineen on tuonut paljon uusia havaintoja. Teoreettinen ja käytännöllinen filosofia
Teoreettisen filosofian tehtävänä on tutkia olemassaoloa ja inhimillistä tietoa koskevia kysymyksiä. Siihen luetaan logiikka, ontologia, metafysiikka, tietoteoria, mielen filosofia, kielifilosofia ja tieteenfilosofia, sekä useat erityistieteiden filosofiat, kuten matematiikan filosofia. Aristoteleella teoreettisten tieteiden alaan kuuluivat myös sellaiset tieteet kuin fysiikka, tähtitiede, kemia, biologia ja psykologia. Nykyään näitä osa-alueita vastaavat omat erityistieteensä. Verkkotopologia
Väylätopologia on vanhin käytössä olevista topologioista. Siinä verkon laitteet on kytketty yhteen yhdistävään kaapeliin, jonka molemmat päät on kytketty terminaattoriksi kutsuttuun vastukseen. Esimerkiksi 10Base2 ja 10Base5 ovat väylätyyppisiä verkkoja, joita ei enää rakenneta. Väylätopologian heikkous on siinä, että sen käyttö perustui kilpavarausmenettelyyn (CSMA/CD), jolloin verkkoa saattoi käyttää vain yksi laite kerrallaan ja jokainen laite joka yritti liikennöidä verkossa yhtä aikaa jonkin toisen laitteen kanssa aiheutti törmäyksen ja ruuhkautti verkkoa. Näin ollen laitteiden määrä oli rajattu. Väylärakenteessa kaikki verkossa olevat koneet saavat sanoman samaan aikaan. Kaapelina käytetään joko koaksiaali- tai valokuitukaapelia. Väylärakenteen ongelmana on, että mikäli kaapeli menee epäkuntoon, on verkko tämän jälkeen kahdessa osassa ja lakkaa toimimasta. Itämainen filosofia
Taolaisuus on kiinalainen ajattelusuunta ja uskonto, jonka muotoilijana pidetään Laozia ja Zhuangzia. Taolaisuus on alun perin ikivanhaa kiinalaista ajattelua, joka selittää todellisuuden rakennetta ja sen toiminnan kulkua. Taolaisuus keskittyy yksilöön osana luontoa, enemmän kuin yksilöön osana yhteiskuntaa. Vastaavasti kunkin yksilön elämän päämäärä tulee olla pyrkimys sopeuttaa itsensä luonnollisen (ja yliluonnollisen) todellisuuden rytmiin, eli seurata kaikkeuden Tietä (dao) ja elää harmoniassa. Taolaisuus kehittyi kiinalaisen ajattelun toiseksi merkittävimmäksi suuntaukseksi kungfutselaisuuden jälkeen. Teologia
Teologialla voidaan viitata myös yhteisön tai henkilön uskonnollisten uskomusten kokonaisuuteen; näin voidaan puhua esimerkiksi apostoli Paavalin teologiasta tai katolisesta teologiasta. Theaitetos (dialogi)
Kolmannen määritelmän mukaan selittäminen on sitä, että henkilö voi esittää jonkin tunnusmerkin, joka erottaa kyseisen asian kaikista muista. Selittäminen on siis tietoa erottavasta tekijästä. Tämän katsotaan kuitenkin olevan kehäpäätelmä, koska tieto määritellään tietyn tyyppiseksi tiedoksi: "[...] kun etsimme vastausta siihen mitä tieto on, onhan sentään typerää sanoa sen olevan oikea käsitys, johon liittyy tieto, koskipa tämä eroavuutta tai mitä hyvänsä". Näin koko dialogi päättyy "aporiaan" eli umpikujaan. Teurgia
Teurgia (, jumalan työ, ihme. ) tarkoittaa sellaisten rituaalien suorittamista, joiden tarkoituksena on pakottaa tai taivutella jumala tai muu yliluonnollinen olento tekemään jokin haluttu asia tai ”vetää henget maan päälle”. "Teurgilla" tarkoitetaan ”ihmeiden tekijää” tai ”henkien manaajaa”. Eskatologia
Eskatologia on uskontoihin liittyvä oppi maailman viimeisistä tapahtumista. Viimeisillä tapahtumilla tarkoitetaan yleensä nykyisen maailman päättymistä ja uuden maailman syntymistä. Termi on muodostettu kreikan sanoista "eskatos" ’äärimmäinen’ ja "logos" ’tieto’. Skientologia
Skientologia (engl. "scientology", latinan verbistä "scire" 'tietää, ymmärtää' ja kreikan kielen sanasta "logos" 'oppi' – siis "tietämisen oppi") on uskomusten ja oppien järjestelmä, joka perustuu yhdysvaltalaisen tieteiskirjailijan L. Ron Hubbardin ajatuksiin. Hubbard perusti skientologian 1950-luvun alussa. Skientologian oppien näkyvin harjoittaja ja sen tavaramerkkien yksinoikeudellinen käyttäjä on yhdysvaltalainen "Church of Scientology" (). Kirkon oman virallisen määritelmän mukaan skientologia on "käytäntöön sovellettu uskonnollinen filosofia". Skientologit uskovat ihmisen olevan kuolematon henkiolento, "thetan" ("tetaani"), jolla on rajattomat kyvyt. Skientologit pyrkivät palautumaan henkiolennoiksi eli irtautumaan ajan, materian, tilan ja energian kahleista ja näin pelastumaan.
Skientologiaan liittyy muun muassa oppi hengen suhteesta itseensä, sosiaaliseen ympäristöön, maailmankaikkeuksiin ja hengen käsittelyä. Hengen palauttaminen korkeampaan tilaan tapahtuu auditoinneissa, istunnoissa. Skientologit uskovat oppiensa parantavan sitä harjoittavan ihmisen elämää lisäämällä henkisiä kykyjä ja näin takaavan tien onneen. Radiologia
Alun perin termi radiologia tarkoitti vain säteilyn käyttöä lääketieteellisiin tutkimus- ja hoitotarkoituksiin. Nykyisin myös muut kuin säteilyä käyttävät lääketieteelliset kuvantamismenetelmät, esimerkiksi ultraääni, luetaan radiologian piiriin. Sädehoito, jossa säteilyä käytetään hoidon välineenä, voidaan lukea osaksi radiologiaa, mutta sitä pidetään myös onkologian eli syöpätautien hoidon erikoisalana. Radiologiaan kuuluu myös potilaan ja hoitohenkilökunnan säteilyturvallisuudesta huolehtiminen. Televalvonta
Televalvonnalla tarkoitetaan siis salassa pidettävien tunnistamistietojen hankkimista televiesteistä, jotka on lähetetty viestintäverkkoon kytketystä teleliittymästä, teleosoitteesta tai telepäätelaitteesta taikka vastaanotettu tällaiseen teleliittymään, teleosoitteeseen tai telepäätelaitteeseen, sekä matkaviestimen sijaintitiedon hankkimista ja tällaisen teleliittymän tai telepäätelaitteen tilapäistä sulkemista. Tähtitiede
Tähtitiede eli astronomia on luonnontiede, joka tutkii maailmankaikkeutta ja sen kohteita, ilmiöitä sekä kehitystä. Tähtitieteen tutkimusalueeseen kuuluu kaikki maapallon ja sen ilmakehän ulkopuolella oleva ja myös Maa yhtenä planeettana. Tähtitiede pohjautuu lähinnä fysiikkaan, mutta siinä käytetään hyväksi muitakin tieteitä biologiasta kemiaan. Topologia
Käsite topologia tarkoittaa tai esiintyy termeissä: Lähetystyö
Lähetystyö on sen tekijän oman uskonnon levittämistä edistäviä toimenpiteitä joko uskonnottomille tai toisen uskonnon edustamille henkilöille. Lähetystyötä tutkivaa tieteenhaaraa kutsutaan missiologiaksi. Lähetystyötä tekeviä henkilöitä kutsutaan lähetystyöntekijöiksi. Lähetystyötä tekevät järjestöt toimivat usein yhteistyössä paikallisten kirkkojen tai järjestöjen kanssa. Työ itsessään on julistustyötä ja köyhien auttamista. Pakkokeinoin käännyttämistä kutsutaan miekkalähetykseksi. Sisälähetystyöksi kutsutaan lähetystyötä, joka kohdistuu seurakunnan sisälle. Tieto
Tieto on filosofian tietoteorian perinteisen määritelmän mukaan hyvin perusteltu tosi uskomus. Tämä tiedon määritelmä on peräisin Platonin "Theaitetos"-dialogista. Niin kutsutun heikon määritelmän mukaan väittämä (propositio) on tietoa, jos se on tosi. Horologia
Horologia (kreikan sanoista ὥρα, hora, 'hetki' ja -λογία 'oppi') on ajanmittaamisen tiede ja taide. Kellot, ajastimet ja kronometrit ovat esimerkkejä aikaa mittaavista työkaluista. Horologiaan kuuluu myös kellojen rakentamisen taito. Alan harjoittajaa kutsutaan horologiksi. Termi käsittää sekä esimerkiksi kellosepät että alan akateemiset harjoittajat, kuten horologian historioitsijat. Teologia
Teologialla yliopistollisenakin oppiaineena on kahtalainen luonne. Teologian opetuksen historia on voimakkaasti sidoksissa kristillisten kirkkojen pappiskoulutukseen. Useissa maissa teologinen yliopistollinen tutkimus tapahtuu edelleen kirkkokuntien ylläpitämissä teologisissa tiedekunnissa, joissa teologialla saattaa olla enemmän tai vähemmän tunnustuksellinen luonne. Tällaisissa tilanteissa akateemista ja kokemusperäistä tiedettä on yleensä edustanut uskontotiede tai filosofiassa harjoitettava uskonnonfilosofia. Yhdysvalloissa teologiaa ei harjoiteta valtion tuella perustuslain luonteen vuoksi. Teologisia opintoja voi harjoittaa useissa yksityisissä yliopistoissa, mutta teologien akateeminen vapaus voi olla rajoitettu. Mikäli yliopistoa ylläpitävä kristinuskon suuntaus katsoo teologin olevan harhaoppinen, hänen urakehityksensä saattaa vaikeutua. Yhdysvallat on kuitenkin maailmansotien jälkeen noussut merkittäväksi akateemisen teologian maaksi. Tulevaisuudentutkimus
Tulevaisuudentutkimus eli futurologia on monitieteinen ja tieteiden välinen tiedonala, jonka päätehtävä on kartoittaa jonkin ilmiön mahdollisia, todennäköisiä ja toivottavia tulevaisuuksia. Tulevaisuudentutkimuksen perusolettamuksen mukaan tulevaisuus ei ole ainakaan kokonaan deterministinen eli ennalta määrätty, vaan tulevaisuus on avoin ja siihen voidaan vaikuttaa. Tulevaisuudentutkimus ei pyrikään siten ennustamaan yhtä ainoaa tulevaisuutta, vaan kartoittamaan mahdollisia vaihtoehtoisia tulevaisuustiloja. Tässä prosessissa tulevaisuudentutkijat käyttävät hyväkseen erilaisia työkaluja kuten esimerkiksi aikasarja-analyyseja, skenaarioita ja simulaatioita. Näin aikaan saatuja tuloksia kutsutaan tulevaisuustiedoksi. Teonomia
Termiä "teonomia" (kreikan kielen sanoista "theos" jumala, ja "nomos" laki) on käytetty kuvaamaan erilaisia näkemyksiä, jotka osoittavat Jumalan pitäneen Raamattua ihmisen etiikan ainoana aiheuttajana. Teonomia soveltaa Raamatun periaatteita neljältä hallinnon alalta - itsehallinnon tai omavalvonnan, perheen hallinnon, kirkon hallinnon ja valtion tai siviilihallinnon. Kristillinen lähetystyö
Lähetystyötä ja sen perusteita tutkitaan yliopistojen teologisissa tiedekunnissa. Sitä koskeva oppiaine on nimeltään missiologia. Suomessa toimivissa teologisissa tiedekunnissa ei ole yhtään missiologian professuuria, joten akateeminen missiologian tutkimus on ollut Suomessa vähäistä.