Kuuluuko Aleuttien suurin osa Yhdysvaltojen Alaskan osavaltioon?
Alaska
Alaskan etelärannikolla on pitkä, lounaaseen työntyvä Alaskan niemimaa, jonka jatkeena voidaan pitää Aleuttien saariketjua, joka myös kuuluu Alaskaan. Alaskan niemimaa ja Aleuttien saaret erottavat Beringinmeren muusta Tyynestämerestä.
Yhdysvaltain senaatti
Alaska Anchorage
Ennen eurooppalaisten saapumista nykyisen Anchoragen alueella asui tanaina-intiaaneja, jotka käyttivät sitä kesäisin kalastuspaikkanaan. Aluetta käyttivät 1700-luvulta lähtien kauppapaikkana myös inuitit ja aleutit. Löytöretkeilijä Vitus Bering kävi mahdollisesti Anchoragen seuduilla vuoden 1743 paikkeilla, mutta ensimmäinen lahtea tarkemmin tutkinut eurooppalainen oli James Cook. Cook julisti alueen kuuluvan Britanniaan vuonna 1778 ja Cook Inlet-lahti sai nimensä hänen mukaansa. Britit eivät kuitenkaan palanneet, vaan alue päätyi Venäjän keisarikunnan vaikutuksen alaiseksi. Ensimmäiset venäläiset kauppiaat ja lähetyssaarnaajat saapuivat Cook Inletin seuduille 1800-luvulla. Nykyisen Anchoragen paikalla oli vuonna 1835 perustettu lähetysasema. Venäjä myi Alaskan Yhdysvalloille vuonna 1867 ja vuonna 1882 löydettiin kultaa Cook Inletin Turnagain Armin alueelta. Alueelle tulvi kullanetsijöitä laivoilla Seattlesta ja Alaskasta tehtiin Yhdysvaltain territorio vuonna 1912. Amerikankuubalaiset
Amerikankuubalaiset ovat yhdysvaltalaisia joilla on kuubalaiset sukujuuret. Vuonna 2000 1 241 685 yhdysvaltalaista ilmoitti omaavansa kuubalaisia sukujuuria. Kuubalaisia tuli Yhdysvaltoihin erityisen paljon Castron noustua Kuubassa valtaan 1950-luvun lopussa. Erityisen runsaasti kuubalaisperäistä väestöä asuu Etelä-Floridassa Miamin ympäristössä. Vaikka amerikankuubalaiset ovatkin melko pieni etninen ryhmä Yhdysvalloissa (vain n. 0,4 %) väestöstä, on niillä huomattavasti kokoaan suurempi valta Yhdysvaltain politiikassa. Tämä johtuu siitä että he ovat suuri äänestäjäkunta yhdessä Yhdysvaltain tärkeimmistä osavaltiosta, Floridassa. Amerikankuubalaisia onkin pidetty yhtenä pääsyynä siihen että Yhdysvallat ei helpottanut Kuuban vastaisia pakotteitaan ennen vuotta 2015. Suurin osa amerikankuubalaisista on uskonnoltaan katolilaisia. Aleuttien vuoristo
Aleuttien vuoristo () on vuoristo Alaskan lounaisosassa Alaskan niemimaalla. Siihen kuuluu useita aktiivisia tulivuoria. Aleuttien vuoristo on melkein kokonaan tietöntä erämaata, ja esimerkiksi Katmain kansallispuistoon pääsee vain vesitse ja lentokoneella. Aleuttien saaristo on tämän vuoriketjun osittain vedenalainen jatke sen länsipäässä, ja se ulottuu Tyynessämeressä lähelle Aasian rannikkoa. Aleutti
Aleutti on aleuttien kansan puhuma eskimo-aleuttilainen kieli. Vuonna 2007 sitä puhui erään arvion mukaan noin 155 ihmistä Aleuteilla, Pribilofsaarilla ja Alaskan niemimaalla Yhdysvalloissa sekä Venäjällä Komendöörinsaareten Beringinsaarella, Nikolskojen taajamassa. Alaskavuoristo
Alaskavuoristo () on 650 kilometriä pitkä vuoristo eteläisessä Keski-Alaskassa Yhdysvalloissa. Vuoristossa sijaitsee Pohjois-Amerikan korkein vuori, Denali (tunnettu aiemmin nimellä Mount McKinley). "Alaskavuoristo"-nimeä ("Alaska Range") käytti ensimmäisenä luonnontieteilijä W. H. Dall vuonna 1869. Juneau
Juneau on kaupunki ja samanniminen hallintoalue ("borough") Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Juneau on Alaskan pääkaupunki ja kooltaan osavaltion kolmanneksi suurin kaupunki Anchoragen ja Fairbanksin jälkeen. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 31 275 asukasta. Monet paikalliset ovat työllistyneet kaupungissa sijaitsevien liittovaltion ja osavaltion virastojen kautta. Yhdysvaltain kielet
Venäjän kieltä puhutaan enimmäkseen Alaskassa ja Keskilännen suurimmissa kaupungeissa (Chicago) ja luoteisrannikolla (New York). "The Russian-American Company" omisti aiemmin Alaskan alueen, mutta myi sen Yhdysvalloille Krimin sodan jälkeen. Venäjän kielen osuus Yhdysvalloissa on aina ollut pieni, ja sen merkitys väheni entisestään, kun Romanovien tsaarivalta loppui Nikolai II:n telotukseen. Alaska
Alaskassa on kahdeksan kansallispuistoa: Denalin kansallispuisto, Gates of the Arcticin kansallispuisto, Glacier Bayn kansallispuisto, Katmain kansallispuisto, Kenai Fjordsin kansallispuisto, Kobuk Valleyn kansallispuisto, Lake Clarkin kansallispuisto ja Wrangell-St. Eliasin kansallispuisto. Gwich’init
Gwich'init ovat Kanadan Luoteisterritorioiden ja Yukonin sekä Yhdysvaltojen Alaskan alueella asuva intiaanikansa. Heitä on arviolta noin 2 900. Gwich'inin kieli kuuluu athabasca-kieliin ja sillä on noin 370 puhujaa Kanadassa ja 200 Yhdysvalloissa. Pohjois-Amerikan intiaanikansoista gwich'init asuttavat kaikkein pohjoisimpia seutuja. Alaskanmalamuutti
Alaskanmalamuutti () on suuri pohjoinen koirarotu, yksi arktisen alueen pystykorvista. Alun perin se kehitettiin raskaita kuormia vetäväksi rekikoiraksi. Se on ollut Alaskan virallinen osavaltiokoira vuodesta 2010 lähtien. Altain tasavalta
Altain tasavallan asukasluku on 206 168 (2010). Väestöstä on miehiä 47,5 % ja naisia 52,5 %. Maan ainoa kaupunki on pääkaupunki Gorno-Altaisk (Vuoristo-Altai), jossa asuu 53 256 asukasta eli 30 % koko maan väestöstä. Väestö jakaantuu etnisiin ryhmiin seuraavanlaisesti: altailaiset 30,6 %, venäläiset 57,0 %, kazakit 5,97 %, telengitit 1,18 %, tubalarit 0,8 %, ukrainalaiset 0,7% ja muut 3,7 %. Aleutit (saaristo)
Aleuttien ympäristö on suurelta osin turmeltumatonta, mutta saarten alkuperäinen eläimistö joutuu kilpailemaan vieraslajien, kuten ketun, poron ja karjaeläinten kanssa. Lähes koko Aleutit on AMNWR:n (Alaska Maritime National Wildlife Refuge) Aleuttien yksikön suojeluksessa. Alaska
Vuonna 2000 85,7 % väestöstä puhui kotioloissa englantia. 5,2 % puhui intiaanikieliä, 2,9 % espanjaa, 1,5 % tagalogia ja 0,8 % koreaa. Alaskankleitonia
Alkujaan alaskankleitonia on kotoisin Pohjois-Amerikan länsiosista ja Itä-Aasiasta. Koristekasvina laji on levinnyt luontoon monin paikoin Euroopassa. Suomessa alaskankleitoniaa voi satunnaisesti tavata viljelykarkulaisena eri puolilta maata. Suurin osa havainnoista keskittyy Etelä-Suomeen, mutta lajia on tavattu luonnosta Raahen korkeudelta saakka. Alaska
Alaskan alkuperäisasukkaat elävät monenlaisissa oloissa, suhtautuvat valkoisiin eri tavoin ja osalla on yleisesti vakavia sosiaalisia ongelmia – muun muassa alkoholinkäyttöä, itsemurhia ja rikollisuutta. Appalakkien reitti
Appalakkien reitti ("Appalachian Trail", "A.T.") on Yhdysvaltojen Appalakeilla kulkeva vaellusreitti. Reitin pituus on noin 2 200 mailia eli 3 500 kilometriä, ja se kulkee 14 osavaltion kautta. Sen pohjoinen päätepiste on Mainen osavaltiossa Mount Katahdin vuorella ja eteläinen Georgian osavaltiossa Springer Mountainin vuorella. Vuosittain vaellusreittiä käyttää noin 3 miljoonaa vaeltajaa. Reitin rakentaminen alkoi vuonna 1921 yksityishenkilöiden talkootyönä, ja se valmistui vuonna 1937. Aleuttien saarten sotaretki
Aleuttien saarten sotaretki oli Alaskassa olevan Aleuttien saariston hallinnasta käyty sotaretki osana Tyynenmeren sotaa toisessa maailmansodassa. Taistelut alkoivat 3. kesäkuuta 1942 keisarillisen Japanin laivaston voimaryhmän tukialuskoneiden pommittaessa Dutch Harboria sekä
Japanin armeijan valloittaessa Attun ja Kiskan saaret osana Midwayn taistelun harhautusoperaatioita.
Keisarillisen Japanin 5. laivaston komentaja vara-amiraali Boshiro Hosogayalle annettiin tehtäväksi johtaa operaatiota Aleuttien valtaamiseksi. Hänen käytettävissään olivat seuraavat joukot:
Japanilaisten suunnitelmissa ei ollut vallata mitään Adakin itäpuolelta. Heillä ei ollut suunnitelmaa Alaskan, Kanadan tai Yhdysvaltain luoteisosien valtaamiseksi. Ossetia
Ossetia on alue Kaukasuksella. Alueen väestöä ovat osseetit. Hallinollisesti Ossetia on jaettu Venäjään kuuluvaan Pohjois-Ossetia-Alanian tasavaltaan sekä virallisesti Georgiaan kuuluvaan, mutta de facto itsenäiseen Etelä-Ossetiaan. Alaskanmalamuutti
Alaskanmalamuutit ovat läntisessä Alaskassa asuneen mahlemuit-heimon koirien jälkeläisiä. Heidän koiransa olivat suuria vetokoiria, jotka pystyivät kuljettamaan suuria kuormia ja työskentelemään ankarissa olosuhteissa pienellä ravinnolla. Klondiken kultaryntäyksen aikaan vuodesta 1896 lähtien malamuutit ja muut rekikoirat olivat hyvin arvokkaita ja niiden kysyntä kasvoi. Silloin niitä myös risteytettiin muiden koirarotujen kanssa, mutta tällä ei näytä olleen pysyvää vaikutusta nykyisten malamuuttien perimään. Tuoreet DNA-analyysit osoittavat, että alaskanmalamuutti on eräs maailman vanhimmista koiraroduista. Sitä on käytetty myös tutkimusmatkoilla esimerkiksi Etelänavalle. Alaskanlupiini
Alaskanlupiini esiintyy alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa: Alaskassa, Kanadan Yukonissa ja Brittiläisessä Kolumbiassa. Se kasvaa soramailla ja joutoalueilla. Ahtna
Ahtna tai ahtena on ahtna-intiaaniheimon puhuma pohjoisiin athabasca-kieliin kuuluva uhanalainen kieli. Kielen katsotaan muodostavan yhdessä dena’inan kanssa eteläisen Alaskan alaryhmän. Ahtnaa puhuu noin 500 hengen etnisestä ryhmästä noin 80 vanhusta (1995 M. Krauss ). Puhujat asuvat Alaskassa kahdeksassa yhteisössä Copperjoella Eyakjoen suun yläpuolella sekä Susitnan ja Nenanan yläjuoksuilla. Aleuttilaiset kielet
Aleuttilaiset kielet on kieliryhmä, joka kuuluu eskimo-aleuttilaiseen kielikuntaan. Ryhmän ainoa kieli on Aleuteilla puhuttava aleutin kieli. Aleutit saapuivat nykyisille asuinsijoilleen Aasiasta yli 4000 vuotta sitten. Vähintään yhtä vanha on jako eskimo- ja aleuttikieliin. Aleutit (kansa)
Aleutit, omankieliseltä nimeltään unangan, ovat alkuperäiskansa Yhdysvaltojen Alaskassa osissa manteretta ja Aleuttien saaristossa, sekä Venäjällä Komendöörisaarilla. Vuoden 2010 väestönlaskentojen mukaan aleuteja oli Yhdysvalloissa 19 282 ja Venäjällä 482. Aleuttien esi-isien uskotaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan inuittien esi-isien kanssa noin 9 000–10 000 vuotta sitten ja he saivat elinkeinonsa esimerkiksi pyydystämällä merieläimiä. Venäjän keisarikunta hallitsi aikanaan aleuttien asuttamia alueita Alaskassa ja monet aluetit ovat Venäjän vallan ajan jäljiltä ortodokseja. Alaska
Lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 20 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainhuoneessa 40 jäsentä. Intiaanien alkuperä
Amerikan kansoissa sinodonttisuutta on ainakin kolme alalajia, nimittäin eskimo-aleutit, luoteisrannikon ja reuna-alueiden tyyppi sekä yksi muu tyyppi. Kaksi viimeistä saattavat vastata na-deneä ja amerindia. Tästä päätellen intiaanien alkukoti olisi Pohjois-Kiina. Tämän mukaan esi-amerintiaanit olisivat vaeltaneet ensin länteen Pohjois-Kiinasta, sitten pohjoiseen Lena-jokea pitkin ja lopulta Beringian kautta Amerikkaan. Na dené -kansojen esi-isät olivat matkanneet itään päin, amerintiaaneista etelään, ja eskimo-aleuteista pohjoiseen. Eskimo-aleutit olisivat kulkeneet ensin itään, sitten pohjoiseen, Amuria pitkin Beringinmeren rantaan, sitten Hokkaidoon, Ohotanmeren halki Aleuteille. Aleutit (saaristo)
Vaikka Aleuttien kasvukausi onkin noin 135 päivää toukokuun alusta syyskuun loppuun, niin maatalous rajoittuu muutamiin kasviksiin. Joitain kitukasvuisia pajuja lukuun ottamatta suurimmalla osalla saarista ei ole lainkaan alkuperäispuustoa. Joillain saarista, kuten Adakilla ja Amaknakilla, kasvaa joitain havupuita, jotka ovat jäännöksiä 1700-luvulla saarella vierailluista venäläisilsä kauppiaista. Muista kylmässä ilmastossa elävistä havupuista poiketen Aleuteilla havupuut harvoin kasvavat yli kolmimetrisiksi, ja monet niistä ovat yhä alle 1,5 metriä korkeita, vaikka osan niistä on arvioitu olevan yli 200 vuotta vanhoja. Puiden lyhyys johtuu siitä, että Aleuteilla on usein kova tuuli, joka katkoo helposti korkeita puita. Alaska
Alaskan kulttuurielämää sävyttää kiinnostus alkuperäiskansojen taiteeseen ja Venäjän vallan aikaan. Osavaltion kansallismuseo ja historiallinen kirjasto sijaitsevat Juneaussa. Fairbanksissa on yliopiston yhteydessä "Pohjoisen museo", joka kertoo tieteestä ja tutkimuksesta ja jossa on pysyvä revontuliaiheinen näyttely. Sitkassa on Sheldonin museo, joka keskittyy osavaltion kaakkoisosan alkuperäiskansohjen perinteisiin. Andreanofsaaret
Andreanofsaaret () on Aleutteihin kuuluva saariryhmä Lounais-Alaskassa. Sen länsipuolella ovat Ratsaaret ja itäpuolella Foxsaaret. Saariryhmä levittäytyy noin 440 kilometrin alueelle. Yhdysvaltain historia
Ne tuolloin vielä harvaan asutut alueet, jotka liitettiin Yhdysvaltoihin Louisianan aluekaupalla ja myöhemmin Guadeloupe Hidalgon rauhansopimuksella, eivät aluksi kuuluneet mihinkään osavaltioon, vaan olivat liittovaltion hallinnassa. Vasta vuosikymmeniä myöhemmin, kun niiden asukasluku oli huomattavasti kasvanut, alueelle perustettiin nykyiset osavaltiot. Vasta vuodesta 1912 lähtien Yhdysvaltojen koko manneralue oli jaettu osavaltioiksi, muista erillään sijaitsevaa Alaskaa lukuun ottamatta, joka muodostettiin osavaltioksi vuonna 1959. Pohjois-Amerikan intiaanit
Suurin osa Pohjois-Amerikan alkuperäisistä asukkaista on luokiteltu niin sanotuiksi amerintiaaneiksi, jotka muuttivat mantereelle ensimmäisissä ryhmissä. Luoteis-Kanadassa ja Lounais-Yhdysvalloissa elävät athabascan kieliset "na dene"-kansat kuten apassit ja navajot tulivat Amerikkaan myöhemmin. Pohjoisen eskimot, aleutit ja jupikit on perinteisesti nähty intiaaneihin kuulumattomana kolmantena ryhmänä, joka saapui mantereelle viimeisenä.. Aleutti
Aleutin kieli kuuluu esk-aleutilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkanin aleutti. Kolmas murre, Attun aleutti, on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja. Alaskan niemimaa
Alaskan niemimaa on Alaskasta lounaaseen kohti Aleuttien saaristoa työntyvä noin 800 kilometriä pitkä niemi. Alaskan niemimaa ja Aleutit erottavat Beringinmeren Tyynestä valtamerestä. Kwethluk
Kwethluk on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee noin 19 kilometriä itään Bethelistä Kwethluk- ja Kuskokwimjoen risteyksessä. Kwetluk on jupikkiyhteisö: sen asukkaista on vuoden väestönlaskennan mukaan 92,85 % Amerikan alkuperäisasukkaisiin kuuluvia. Kaupungin nimi on väännös sanasta "kwikli", joki. Nearsaaret
Nearsaaret () on pienin ja läntisin Aleuttien saariketjuun kuuluvista saariryhmistä Lounais-Alaskassa. Utah
Utah [ˈjuːtɔː] on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 45. osavaltiona 4. tammikuuta 1896. Osavaltion nimi tulee ute-heimon kielestä. Utahin rajanaapureita ovat Idaho ja Wyoming pohjoisessa, Colorado idässä, New Mexico kaakossa, Arizona etelässä ja Nevada lännessä. Osavaltion asukasluku vuonna 2014 oli 2 942 902. Pääkaupunki ja suurin kaupunki on Salt Lake City, jonka metropolialueella asukkaita on noin 1,1 miljoonaa. Valtauskonnolla Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on suuri vaikutus osavaltion politiikkaan, ja osavaltio onkin Yhdysvaltain konservatiivisimpien joukossa. Aleutit (kansa)
Aleutin kieli kuuluu esk-aleutilaisiin kieliin, joista se muodostaa toisen suurryhmän. Toinen ryhmä ovat eskimokielet. Kielellä on kaksi säilynyttä murretta, itäinen aleutti ja Atkanin aleutti. Kolmas murre Attun aleutti on säilynyt venäjän kanssa kreolisoituneena kielenä Komendöörisaarilla. Jotkin julkiset koulut Yhdysvalloissa tarjoavat aleutin kielen kursseja. Nykyisin kielellä on alle 100 puhujaa. Alaska
Alaska oli suoraan Yhdysvaltojen liittovaltion hallinnassa oleva, mihinkään osavaltioon kuulumaton territorio, kunnes se vuonna 1959 muutettiin Yhdysvaltojen osavaltioksi. Luettelo Alaskan kuvernööreistä
Alaska toimi vuodesta 1884 vuoteen 1912 Alaskan piirinä Yhdysvaltojen alaisuudessa. Tuolloin Alaskan kuvernöörin valitsi Yhdysvaltain silloinen presidentti.
Vuonna 1912 Alaskan piiri organisoitiin ja se muutettiin Alaskan territorioksi. Yhdysvaltain istuva presidentti valitsi Alaskan kuvernöörin aina vuoteen 1959 asti, jolloin Alaskasta tuli Yhdysvaltojen 49. osavaltio. Allakaket
Allakaket on kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa siellä asui 97 ihmistä. Näistä 95,88 % edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Mount Redoubt
Mount Redoubt on Lake Clarkin kansallispuistossa Aleuttivuoristossa, Alaskassa sijaitseva 3 109 metriä korkea kerrostulivuori 180 km lounaaseen Alaskan suurimmasta kaupungista Anchoragesta. Mount Redoubt on aktiivi tulivuori ja se purkautuu parhaillaan. Mount Redoubt kohoaa 2 700 m sitä ympäröivien laaksojen yläpuolelle 8 km:n matkalla. Tulivuoren halkaisija on noin 10 km tilavuuden ollessa arviolta 30–35 miljardia kuutiometriä. Eek
Eek on kaupunki Yhdysvaltojen osavaltion Alaskan länsiosassa. Vuoden 2008 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 280. Asukkaista 95,71 % oli vuonna etnisesti Amerikan alkuperäisväestöä. Ute-intiaanit
Nykyään utet asuvat Utahissa, New Mexicossa ja Coloradossa kolmessa eri reservaatissa. Näistä eniten asukkaita on Uintahin ja Ourayn reservaatissa Koillis-Utahissa runsaan parinsadan kilometrin päässä Salt Lake Citystä. Se on myös pinta-alaltaan Yhdysvaltain toiseksi suurin intiaanireservaatti. Tälle pohjoisten utein (wind-river, uintah- ja uncompaghre-heimot) reservaatille Yhdysvallat joutui aikoinaan vuonna 1950 maksamaan menetetyistä maista suuret korvaukset. Luonnontilaiset runsaat metsät ja sekä laiduntamiseen että maanviljelyyn sopivat maa-alueet monine vesistöineen antavat hyvät mahdollisuudet niin riistanpyyntiin, kalastukseen kuin maanviljelyyn ja karjanhoitoonkin. Lisäksi tulolähteinä ovat öljy ja kaasu. Tlingitit
Amerikkalaiset ostivat Alaskan vuonna 1867. Osa tlingiteistä ei suhtautunut siihen suopeasti, ja stikinet sekä kaket kävivät sotaa amerikkalaisia vastaan. Vuonna 1869 amerikkalainen tykkivene tuhosi heidän kylänsä. Levottomuudet jatkuivat ja päättyivät vasta vuonna 1878, kun viranomaiset kutsuivat sotalaivat Sitkan edustalle. Vuonna 1912 tlingitit perustivat Alaska Native Brotherhood-nimisen järjestön, jonka tarkoituksena oli ajaa intiaanien asiaa. Se oli varhaisimpia tähän tarkoitukseen perustettuja järjestöjä. Etenkin toisen maailmansodan jälkeen järjestö on onnistunut kohentamaan Alaskan intiaanien asemaa. Vuonna 1970 tlingitejä oli noin 10 000. Alaskan osavaltion ja intiaanien välisten maakiistojen ratkaisemiseksi säädettiin vuonna 1971 "Alaska Native Claims Settlement Act" eli ANCSKA, jonka perusteella perustettiin Sealaska-niminen yhtiö, jonka omistajia ovat tlingitit, haidat ja tsimshianit. Sealaska omistaa maita Alaskassa, ja se myy pääasiassa puutavaraa. Alaskanmalamuutti
Rotu on yleisesti ottaen melko terve. Alaskanmalamuuttien tavallisimpia sairauksia ovat lonkkaviat (lonkkaniveldysplasia), kyynärnivelen dysplasia ja silmäsairaudet. Silmäsairauksista yleisimmät ovat harmaakaihi ja etenevä verkkokalvon rappeutuma eli PRA. Lisäksi yksittäistapauksina esiintyy lähes kaikilla muillakin roduilla tavattuja sairauksia, joita ovat esimerkiksi epilepsia, syövät, kilpirauhasen vajaatoiminta ja purentaviat. Malamuuteilla on myös esiintynyt hermolihasrappeumaa. Suomessa alaskanmalamuutti on mukana PEVISA-ohjelmassa, jolla pyritään ehkäisemään perinnöllisiä sairauksia. Jalostukseen käytettäviltä koirilta vaaditaan lonkkakuvaus ja silmätarkastus. Cook Inlet
Cook Inlet on Alaskanlahteen kuuluva lahti Alaskan osavaltion eteläosassa Yhdysvalloissa. Lahti on noin 290 kilometriä pitkä ja sijaitsee Kenain niemimaan ja Aleuttien vuoriston välissä. Lahti on Alaskan tiheimmin asuttua aluetta, ja sen valuma-alueella asuu yhteensä lähes 400 000 ihmistä, joista suurin osa Anchoragen kaupungissa lahden pohjoisosassa. Yhdysvaltain historia
Historiansa suurimman maalisäyksen USA sai kun vuonna 1803 Thomas Jeffersonin hallitus osti Ranskan Napoleonilta Mississippijoen länsipuolelle ulottautuvan Louisianan alueen. Aluekauppa oli huomattavasti nykyistä Louisianan osavaltiota suurempi – hankitut alueet käsittävät nykyisin 23 % maan pinta-alasta. Vuonna 1845 Yhdysvaltoihin liittyi Meksikosta 1836 itsenäistynyt Texas. Meksikon kanssa käydyn sodan tuloksena Yhdysvaltoihin liitettiin 1848 suunnilleen nykyisten Kalifornian, Nevadan, Utahin, Arizonan ja New Mexicon osavaltioiden alueet Guadeloupe Hidalgon rauhassa 2. helmikuuta 1848. Arizonan ja New Mexicon alue laajeni etelään Gilajoen eteläpuolelle Meksikon kanssa 1853 tehdyllä kymmenen miljoonan silloisen Yhdysvaltain dollarin Gadsdenin kaupalla. Venäjän keisari Aleksanteri II myi 9. huhtikuuta 1867 Alaskan Yhdysvalloille. Yhdysvaltain länsirannikko
Yhdysvaltain länsirannikko () on nimitys, jota käytetään Yhdysvaltojen läntisimmistä osavaltioista Tyynenmeren rannikolla. Termillä viitataan useimmiten Kalifornian, Oregonin ja Washingtonin osavaltioihin, mutta myös Alaska ja Havaiji voidaan lukea länsirannikkoon. Yhdysvaltain väestönlaskennassa länsirannikoksi luetaan nämä kaikki viisi osavaltiota. Aleutit (kansa)
Aleutit jakautuivat vanhimman miehen johtamiin taloryhmiin, joista yhden johtaja toimi myös kunkin kylän päällikkönä. Asema periytyi isältä pojalle. Muuten aleuttien sukulinja lienee ollut Matrilineaarinen kuten muillakin alueen kulttuureilla. Yhteiskunnallisesti aleutit jakautuivat perinteisesti kolmeen luokkaan, yläluokkaan, tavalliseen kansaan ja orjiin. Aleuttien kylissä oli tavallisesti noin 200 asukasta, mutta niistä suurimmissa saattoi olla jopa 2 000 asukasta. Talot rakennettiin ajopuuta, valaanluuta ja turvetta käyttäen. Taloja tehtiin eri kokoisia ja samassa talossa asui useita toisilleen sukua olevia aleutteja. Alaska (kanirotu)
Alaska on Saksasta peräisin oleva kanirotu. Se on keskikokoinen, ja väriltään musta. Alaskan ihannepaino on noin 3,0-3,7 kilogrammaa. Eskimot
Eskimot jaetaan inuitteihin ja jupikeihin, ja kumpikin kansa jakautuu useaan ryhmään. Inuitien asuinalue ulottuu Grönlannista Pohjois-Kanadan kautta Alaskaan. Jupikit puolestaan asuttavat Alaskan länsi- ja lounaisrannikkoa sekä Venäjän Tšukotkan itärannikkoa. Alaskan lounaispuolisella Aleuttien saariketjulla asuu lisäksi aleutteja, joita pidetään joistain yhtäläisyyksistä huolimatta yleensä eri kansana kuin eskimoita. Aleuttien kielet ovat etäistä sukua eskimoiden kielille, ja heidän aineellinen kulttuurinsa on joiltain osin samankaltainen kuin eskimoiden, mutta henkiset kulttuurit ovat erilaisia. Intiaaneihin eskimot eivät kuulu. Tlingitit
Tlingitit ovat intiaaniheimo Yhdysvaltojen Alaskassa sekä Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa ja Yukonissa. Tlingitien alkuperäinen kieli on tlingit, joka muodostaa oman kielikuntansa. Kielellä on 1 430 puhujaa, ja valtaosa tlingiteistä puhuu englantia. Atka Island
Atka Island on Andreanofinsaariin kuuluva saari Aleuttien saaristossa Alaskassa. Saari sijaitsee () 80 kilometriä itään Adak Islandista. Saaren koillisosassa on tulivuori. Uto-asteekkilaiset kielet
Arizona, Nevadan, Kalifornian ja Utahin Uto-asteekinkieliset kansat tunnetaan yleisesti Suuren syvänteen intiaaneina. He edustivat kieliperheen "Numic"-ryhmää, joka haarautui useiksi eri heimoiksi. Heitä kulkeutui myös Coloradoon, Idahoon, Montanaan ja Oregoniin. Tunnetuimpia tämän haaran uto-asteekeista olivat comanchet, shoshonit ja utet, joista kaikki omaksuivat alkuperäiseen kulttuuriinsa monia piirteitä tasankointiaaneille ominaisesta perinteistä. Uto-asteekkien "tanoan"-haaran kansoista tunnetaan parhaiten kiowat. Cheyennen kieli
Cheyenne on Pohjois-Amerikan cheyenne-intiaanien puhuma kieli, joka kuuluu algonkin-kielten ryhmään. Yhdysvaltain Montanan osavaltiossa asuu cheyennen puhujaa, ja 400 puhujaa asuu maan eteläosassa Oklahoman osavaltiossa. Alaska
Vuonna 2005 Alaskan väestön suuruudeksi arvioitiin 663 661, joka on 5 906 asukasta (0,9 %) enemmän kuin edellisvuonna ja 36 730 asukasta enemmän (5,9 %) kuin vuonna 2000. Alaska on harvimmin asuttu Yhdysvaltain osavaltio.Osavaltion suurimmat ryhmät alkuperän mukaan ovat: saksalaiset 16,6 %, Alaskan alkuperäisasukkaat 15,6 %, irlantilaiset 10,8 %, brittiläiset 9,6 %, amerikkalaiset 5,7 % ja norjalaiset 4,2 %. Alaskassa on osavaltioista suurin osuus väestöstä alkuperäisasukkaita. Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit
Varhaisia Aleuttien merinisäkkäiden pyyntiin liittyviä löytöpaikkoja ovat yli 7000 vuotta vanha Anangula ja noin 15 000 v vanha Onion Portage. Alaskassa varhaisin mikroliittiperinne oli NAMANT. Alaskaan syntyi monenlaisia pyyntikulttuureja jääkauden päättymisen aikoihin noin 8000 eaa.. Alaska
Alaskassa tehtiin joitakin teloituksia ennen kuin siitä tuli osavaltio, mutta vuonna 1957 sen lainsäädännössä kiellettiin kuolemanrangaistus. Luettelo Alaskan kuvernööreistä
Kun Alaska liittyi Yhdysvaltoihin 3. tammikuuta 1959, alettiin uuden osavaltion kuvernööri valita kansanäänestyksellä. Kuvernööreistä viisi on ollut demokraattisen, kuusi republikaanisen sekä yksi Alaskan Independence -puolueen edustajia. Alaskanlahti
Suuri osa Yhdysvaltain lounais- ja luoteisosien kausittaisista vesi- ja lumisateista on peräisin Alaskanlahdelta. Alaskan lippu
Alaskan lippu on Yhdysvaltain Alaskan osavaltion virallinen lippu. Sen suunnitteli 13-vuotias Benny Benson vuonna 1926. Lipussa on sinisellä pohjalla kahdeksan kultaista tähteä, jotka symboloivat Otavaa ja Pohjantähteä. Sininen väri symboloi merta, taivasta, vuoristojärviä sekä lemmikkejä, Alaskan tunnuskukkaa. Pohjantähti kuvaa Alaskan asemaa pohjoisimpana osavaltiona ja Ison Karhun tähdistöön kuuluva Otava voimakkuutta. Akutan
Akutan on toisen luokan kaupunki Akutaninsaarella Aleuttien saaristossa Alaskassa. Western Fur & Trading Company perusti sen kauppapaikaksi ja turkisvarastokseen vuonna 1878. Vuoteen 1939 asti kylässä toimi Aleuttien ainoa valaanpyyntiasema. Alaskanjupik
Alaskanjupikkia puhutaan Nunivakinsaarella ja Alaskan rannikolla Bristolinlahdesta Nortoninlahden Unalakleetiin ja sisämaassa Nushagak-, Kuskokwim- ja Yukonjoen rannoilla. Keski-Alaskan jupikeita on noin 21 000, joista noin 10 000 (vuonna 1995, M. Krauss) puhuu kieltä. Kielessä on neljä toisistaan poikkeavaa murretta. Alutiiq
Alutiiqia puhutaan Alaskan niemimaalta itään Prince William Soundiin asti. Alutiiqeja on noin 3 000, mutta vain arviolta 500–1 000 yhä puhuu tätä kieltä (400 M. Kraussin mukaan vuonna 1995). Koniagin murretta puhutaan Alaskan niemimaan eteläpuolella ja Kodiakinsaarella. Chugachin murretta puhutaan Kenain niemimaalla ja Prince William Soundissa. Useimmat puhujista ovat vanhuksia, Kenain niemimaan kärjessä ja Kodiakinsaarella on nuorempiakin puhujia. Alaskan itsenäisyyspuolue
Alaskan itsenäisyyspuolue (engl. "Alaskan Independence Party", lyh"." "AKIP") on Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa vaikuttava poliittinen puolue, joka haluaa kansanäänestyksen Alaskan itsenäistymisestä. Puolue kannattaa muun muassa laajoja yksilönvapauksia, yksityistä aseenomistusta, kotiopetusta ja minimivaltiota. Pohjois-Amerikan intiaanit
Vuonna 2010 Yhdysvalloissa oli 565 liittovaltion tunnustamaa intiaaniheimoa, joiden oikeudet itsehallintoon ovat pääosin samoja kuin Yhdysvaltain osavaltioilla. Yli kolmannes Yhdysvaltain lähes kolmesta miljoonasta intiaanista asuu Kalifornian, Arizonan ja Oklahoman alueella. Vuonna 2010 Yhdysvaltain väkirikkaimmat intiaanikansat olivat cherokeet ja navajot.. Alaskanseiti
Pakastettuja tuotteita tuodaan suuria määriä Venäjältä, Kiinasta ja Yhdysvalloista Eurooppaan, etenkin Saksaan, Ranskaan ja Isoon Britanniaan. Saksassa noin 25 % kalankulutuksesta vuonna 2008 oli alaskanseitiä. Attu (Aleutit)
Attu on läntisin ja suurin saari Nearsaarten saariryhmässä Aleuteilla Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Saari sijaitsee 180. pituuspiirin länsipuolella eli itäisellä pallonpuoliskolla. Attun saari on läntisin paikka maailmassa, kansainvälisen päivämäärärajan mukaan. Saaren pinta-ala on 893 km². Attu on vulkaaninen saari, jossa on meri-ilmasto. Toisessa maailmansodassa Japanin joukot valtasivat saaren vuonna 1942 ja yhdysvaltalaiset kanadalaisten avustuksella valtasivat sen takaisin Yhdysvalloille vuonna 1943. Lakotat
Lakotat eli "tetonit" (suomeksi "tasangoilla asuvat") kuuluivat siouxien läntiseen haaraan. He edustivat ratsain liikkuvaa tasankointiaanien perustyyppiä, joka on tullut tutuksi niin Villin lännen elokuvista kuin sarjakuvistakin. Lakotojen alkuperäiset maat sijaitsivat Minnesotassa ja Iowassa. 1700-luvun aikana he siirtyivät Missourin lännenpuolisille alueille. Hankittuaan ratsuja lakotat laajensivat asuinmaitaan läpi Etelä-Dakotan aina Montanan ja Wyomingin itäosiin saakka. Black Hillsistä tuli heidän uskonnollinen keskuspaikkansa. 1870-luvulla erimielisyydet Yhdysvaltain kanssa johtivat pohjoisilla tasangoilla käytyyn sotaan, jonka huipentumana pidetään Little Bighornin taistelua 1876. Alaskanlahti
Alaskanlahti () on Pohjois-Amerikan luoteisrannikolla sijaitseva lahti. Se rajautuu pohjoisessa Alaskan etelärannikkoon, lännessä Alaskan niemimaahan ja idässä Alexanderin saaristoon. Merialueen pinta-ala on 1 533 000 neliökilometriä. Shishaldinin tulivuori
Shishaldinin tulivuori on aktiivinen kerrostulivuori Unimakin saarella Aleuttien saaristossa Alaskassa, Yhdysvalloissa. Se on alle 10 000 vuotta vanha. Tulivuori on 2 857 metriä korkea, ja on samalla Aleuttien korkein kohta. Shishaldin on purkautunut useita kertoja. Viimeksi se purkautui vuonna 2015. False Passin kaupunki sijaitsee 32 kilometriä tulivuoresta itään. Adak
Adak (aiemmin nimeltään Adak Station) on kylä ja toisen luokan kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Kuluk Bayn rannalla Aleuttien saaristoon kuuluvalla Adakin saarella, joka on osa Andreanofinsaaria. Alaska
Vuonna 1898 alkoi kultaryntäys, joka toi lyhyessä ajassa Alaskaan noin 30 000 uutta asukasta. Siitä lähtien osavaltio on tukenut Yhdysvaltojen taloutta monen miljardin dollarin arvosta. Myöhemmin kullan lisäksi on louhittu muita arvometalleja sekä kivihiiltä ja sinkkiä. Intiaanien alkuperä
Alaskan paleointiaanien leirit ajoittuvat vuoteen 11 800 radiohiilivuotta eli 13 700 vuotta sitten. Sieltä he saapuivat joko Kanadan rannikkoa pitkin Washingtonin osavaltioon tai Kanadan jääkäytävää pitkin Montanaan, missä on tehty kaksi ristiriitaista ajoitusta Anzicin kalliosuojaan tehdystä okraa sisältävästä haudasta. Toinen ajoitus on 13 470, toinen 12 840 kalenterivuotta sitten. Myös eräs vanhimmista kohtalaisen hyvin ajoitetuista Clovisin löytöpaikoista, Länsi-Nevadan Fishbone Cave ajoittuu aikaan 13 540–12 900 kalenterivuotta sitten, ja Kalifornian rannikon Santa Rosa Island ajoittuu vuoteen 12 900 kalenterivuotta sitten. Paleointiaanien levittäytymisen tiheästi koko Amerikkaan uskotaan vieneen 500–1 500 vuotta. Pohjois-Amerikan subarktisen alueen intiaanit
Pohjois-Amerikan subarktisen alueen intiaanit asuvat pääosin Kanadan havumetsävyöhykkeellä ja jakautuvat pääosin itäiseen algonkin- ja läntiseen athabasca-ryhmiin. Tunnettuja subarktisia heimoja ovat athabascoihin kuuluvat tananat, slaveyt eli orjaintiaanit, Karhujärven intiaanit (bearlaket), dogribit eli koiran kylkiluut ja dene sulinet eli chippewat. Algonkineista tunnetaan muun muassa innut, creet ja ojibwat. Newfoundlandin saarella elivät beothukit, jotka eivät kuulu kumpaankaan kieliryhmään. Pleistoseenin lopun joukkotuho
Ihminen saapui Alaskasta Amerikkaan 13 500–13 200 vuotta sitten. Noin 13 200 vuotta sitten ihmisiä asui laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, ja seuduilla tapahtui kasvillisuusmuutoksia. Ne johtuivat osin jääkauden päättymisestä, osin ehkä ihmisen sytyttämistä paloista ja ihmisen vaikutuksesta kasveja syöviin eläinkantoihin. 13 000 vuotta sitten koko suurlajisto paitsi norsut hävisivät, ja mammuttikin hävisi Amerikasta 12 800 vuotta sitten. Eläinten suurin häviämisaalto päättyi ehkä noin 10 200 radiohiilivuotta sitten eli 12 000 vuotta sitten. Erään tutkimuksen mukaan biisonien sarvien koot pienenivät Suurilla tasangoilla ja Alaskassa jääkauden "Bison priscuksesta" "Bison occidentalis"iin ja "Bison athabascae"en. Inupiatun
Inupiatunia puhutaan Yhdysvalloissa Alaskan osavaltiossa. Sen puhuma-alueeseen kuuluu koko Alaskan pohjoisrannikko sekä länsirannikkoa etelään aina Sewardin niemimaalle asti. Etnisesti ryhmään kuuluu 13 000 ja heistä noin 3 000 puhuu inupiatunia äidinkielenään. Valkopäämerikotka
1960-luvulla useat Yhdysvaltain osavaltiot listasivat valkopäämerikotkan erittäin uhanalaiseksi lajiksi. Virallisesti laji julistettiin uhanalaiseksi kaikkialla Yhdysvalloissa vuonna 1967. Uhanalaisten lajien suojelusäädös säädettiin kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1973. Lisäksi Yhdysvaltain hallitus ja muutamat yritykset pyrkivät lisäämään ihmisten tietoisuutta valkopäämerikotkasta ja sen suojelusta. Kanadassakin säädettiin Yhdysvaltain tapaan lakeja, joiden oli tarkoitus turvata valkopäämerikotkakannan säilyminen. Toimet johtivat haluttuun tulokseen, ja valkopäämerikotkakanta lähti jälleen nousuun. Vuonna 1995 valkopäämerikotkan uhanalaisuusluokitus laskettiin "vaarantuneeseen". Nykyään laji on jo elinvoimainen; valkopäämerikotkien määräksi on arvioitu noin 70 000 yksilöä. Suurin osa kannasta elää Yhdysvaltain Alaskassa. Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit
Alaskan varhaiset arktiset kulttuurit olivat metsästäjä-keräilijäryhmien luomia pyyntikulttuureja, jotka saattoivat alkaa jo yli 25 000 vuotta ihmisen saavuttua Beringiaan, jonka itäosa Alaska on. Viimeistään noin 14 000 vuotta paleointiaanien perinne levittäytyi Alaskaan, ja myöhemmin luultavasti eri kansojen luoma varhainen mikroteriä valmistanut NAMANT-perinne. Ajan kuluessa Alaskan alueelle saapui ja/tai siellä syntyi itäsiperialaisten, na-dene-kansojen, aleuttien ja eskimoiden esi-isien kulttuureja. Noin 2500–2000 eaa. Alaskassa nousi paleoeskimojen Denbighin kulttuuri, joka levisi itään Kanadan pohjoisosiin muuntuen siellä paikalliseksi kulttuuriksi. Tämän jälkeen Alaskaan syntyi vaihteleva määrä kulttuureja. Alaskaan antoivat vaikutteita sekä eteläiset intiaanien kulttuurit, että Aasian kulttuurit. Eskimoiden Thulen kulttuuri syntyi Alaskan pohjoisosissa joskus 500–1000 eaa. leviten nopeasti itään. Amerikantuulihaukka
Amerikantuulihaukan esiintymisalue kattaa koko Amerikan Alaskan ja Kanadan pohjoiselta puurajalta aina Tulimaahan saakka. Osassa Keski-Amerikkaa se esiintyy vain talvisin ja se puuttuu lähes kokonaan Amazonin valuma-alueelta ja monin paikoin Chilestä. Siitä tunnetaan noin 14 alalajia. Lajin elinympäristön ala on noin 25 miljoonaa neliökilometriä. Sitä tavataan satunnaisesti Länsi-Euroopassa. Valkopäämerikotka
Valkopäämerikotka jaetaan kahteen alalajiin: Audubonin vuonna 1827 kuvaileman "washingtoniensis"-alalajin valkopäämerikotkat elävät pohjoisemmassa: Alaskassa, Aleuteilla, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjoisosissa, kun taas Carl von Linnén Etelä-Carolinassa vuonna 1766 kuvaileman "leucocephalus"-nimialalajin valkopäämerikotkat asustavat Yhdysvaltain eteläosissa ja Meksikossa. Nämä kaksi alalajia erottuvat toisistaan lähinnä kooltaan: Pohjoisessa elävät "washingtoniensikset" ovat huomattavasti eteläisiä lajitovereitaan suurempia. Suurimmat valkopäämerikotkat on tavattu Yhdysvaltain Alaskan osavaltiosta. Siellä naaraspuoliset linnut voivat painaa jopa seitsemän kilogrammaa ja niiden siipien väli voi yltää aina 2,4 metriin saakka. Pohjoisemmasta alalajista käytetään joskus myös nimeä "alascanus". Kuolemanrangaistus Yhdysvalloissa
Alaskan osavaltiossa ei ole koskaan ollut kuolemanrangaistusta käytössä, koska se poistettiin alueen lainsäädännöstä vuonna 1957, jolloin Alaska oli Yhdysvaltain territorio. Tätä ennen Alaskassa tehtiin joitakin teloituksia, jotka ennen vuotta 1900 toteuttivat kaivosmiesten epäviralliset tuomioistuimet ja vuosisadan vaihteen jälkeen Yhdysvaltain liittovaltion viranomaiset. Viimeinen teloitus tehtiin vuonna 1950. Baulet
Baulet ovat baulen kieltä puhuva, akaneihin kuuluva kansa Norsunluurannikolla ja Ghanassa. He ovat läheistä sukua anjeille. Baulet ovat Norsunluurannikon suurin etninen ryhmä (23 % vuonna 1998). Heitä arvoidaan olevan lähes kaksi miljoonaa henkeä. Yhdysvallat
Mantereen sisäosia hallitsee laaja tasankoalue, joka ulottuu Meksikonlahdelta Kanadan rajalle ja sieltä Alaskaan. Se jaetaan kolmeen osaan: Atlantin ja Meksikonlahden rannikkotasankoihin, sisämaan Suuriin tasankoihin ja Kanadan kilpeen. Suuri tasanko levittäytyy Kalliovuorten itäpuolella suunnilleen manteren puolivälissä. Sen koillispuolella on Keskilänneksi tai Maissivyöhykkeeksi kutsuttu alue, jonka maaperä ja ilmasto ovat suotuisia maanviljelylle, etenkin maissin kasvatukselle. Northwest Angle
Northwest Angle ("Luoteiskulma") on alue Minnesotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen erottaa Yhdysvaltain muista alueista Lake of the Woods -järvi, ja se on Alaskaa (ja eräitä 1800-luvulla rajanmäärityksessä tehtyjä virheitä) lukuun ottamatta Yhdysvaltain ainoa osa, joka ulottuu 49. leveyspiirin pohjoispuolelle. Northwest Angleen voi päästä maitse vain Kanadan kautta. Alaska
Alaska ei ole jaettu piirikuntiin kuten muut Yhdysvaltain osavaltiot, vaan jakoyksiköt ovat borougheja, hallintoalueita, joita osavaltiossa on 16. Eräät kaupungit muodostavat oman hallintoalueensa. Lisäksi osavaltiossa on hallintoalueeton alue, joka on jaettu 11 väestönlaskenta-alueeseen. Alaskan hallintoalueet ovat: Mount Akutan
Mount Akutan on kerrostulivuori Akutanin saarella Aleuttien saaristossa Alaskassa, Yhdysvalloissa. Se on 1 303 metriä korkea. Tulivuoren kaldera on noin kaksi kilometriä halkaisijaltaan, ja sen syvyys vaihtelee 60 ja 365 metrin välillä. Kaldera muodostui purkauksessa noin 1600 vuotta sitten. Mount Akutan purkautui viimeksi vuonna 1992.
Akutanin kaupunki sijaitsee 13 kilometriä tulivuoresta itään. Aleutit (kansa)
Suurin osa alueteista on nykyisin ortodoksisen kirkon jäseniä. Heidän alkuperäiseen uskoonsa liittyi esimerkiksi usko hyviin ja pahoihin henkiin, jotka saattoivat vaikuttaa eri tavoin ihmisten elämään. Aleuttimiehet uhrasivat hengille erityisillä pyhillä paikoilla ja niiltä suojautumiseksi tehtiin erilaisia amuletteja. Henkien lepyttelemiseksi järjestettiin myös tansseja ja muita seremonioita. Aleutit uskoivat sieluun, joka liikkui kolmen eri maailman välillä. Eri maailmat olivat maanpäällinen maailma, ja sen ylä- ja alapuoliset maailmat. Henkimaailman kanssa yhteyttä pitivät šamaanit. Šamaaniksi ei päästy, vaan virkaan synnyttiin. Jotkin aleuttiryhmät muumioivat kuolleet yhteisönsä jäsenet. Gates of the Arcticin kansallispuisto
Gates of the Arcticin kansallispuisto () on Yhdysvaltojen Alaskassa, napapiirillä sijaitseva kansallispuisto. Gates of the Arctic julistettiin Yhdysvaltain kansalliseksi suojelumonumentiksi vuonna 1978, mutta jo kaksi vuotta myöhemmin 2. joulukuuta 1980 se kohotettiin kansallispuiston asemaan. Puiston 34 287 km² laajuista alaa hallinnoi Yhdysvaltain muiden kansallispuistojen tapaan National Park Service. Denalin ja Kobuk Valleyn kansallispuistot sijaitsevat lähellä Gates of the Arcticia. Amerikanjuutalaiset
Amerikanjuutalaiset eli Yhdysvaltojen juutalaiset ovat yhdysvaltalaisia, jotka ovat etnisesti juutalaisia ja/tai joiden uskonto on juutalaisuus. Amerikanjuutalaisia on eri arvioiden mukaan 5,2–6,4 miljoonaa, ja he muodostavat maailman suurimman tai Israelin jälkeen toiseksi suurimman juutalaisyhteisön. Suurin osa amerikanjuutalaisista on aškenasijuutalaisia ja Itä-Euroopasta ja Venäjältä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa muuttaneiden jälkeläisiä. Myös toisen maailmansodan aikana Euroopasta tuli Yhdysvaltoihin runsaasti juutalaisia pakolaisia. Unalaska
Unalaska on noin 4 300 asukkaan kaupunki Aleutteihin kuuluvalla Unalaskan saarella Alaskassa. Kaupunki tunnetaan myös nimellä Dutch Harbor, joka kuitenkin tarkasti ottaen käsittää vain Amaknak-saarella sijaitsevan satama-alueen. Amaknak Island on yhdistetty pääsaareen sillalla. Aleuttientiira
Aleuttientiira elää lisääntymisaikana Beringinmeren ja pohjoisimman Tyynenmeren saarilla ja rannikoilla, muun muassa Sahalinilla, Kamtšatkalla, Ohotanmerellä, Aleuteilla sekä Alaskan länsi- ja etelärannikolla. Alaskassa pesii noin 9 500 yksilöä, ja suurin 1 700 yksilön yhdyskunta sijaitsee Yakutatissa. Spencer Fullerton Baird kuvaili lajin holotyypin Kodiakinsaarelta Alaskassa. Lajin esiintymisalue kattaa 50 000–100 000 neliökilometriä ja populaation koko on 30 000–35 000 yksilöä. Laji on muuttolintu, joka palaa pesimäseuduilleen Alaskassa toukokuun jälkipuoliskolla ja lähtee syyskuun puolimaissa. Talvehtimisalueita ei tunneta, mutta ne sijaitsevat mahdollisesti Filippiineillä ja Indonesiassa, ehkä etelämpänäkin. Laji on tavattu Euroopassa vain kerran, Englannissa. Akutan Island
Akutan Island () on Aleuttien saariston Foxsaariin kuuluva saari Alaskassa. Se on noin 30 kilometriä pitkä ja sillä sijaitsee Akutanin kaupunki. Saarella on myös Mount Akutanin tulivuori, joka on 1 303 metriä korkea. Alaskan osto
Alaskan myymisen myötä Venäjä luopui viimeisestä siirtokunnastaan Pohjois-Amerikan mantereella. Alaskassa asuneet venäläiset saivat kaupan jälkeen poistua vapaasti takaisin Venäjälle tai hakea kolmen vuoden sisällä Yhdysvaltain kansalaisuutta. Valtaosa venäläisistä päätti palata takaisin kotimaahansa. Amerikannäätä
Amerikannäätä on kotoisin Pohjois-Amerikan pohjoisosista. Sen levinneisyysalue ulottuu Alaskasta Yhdysvaltojen koillisreunalle ja käsittää lähes koko Kanadan metsävyöhykkeen. Mantereen länsiosissa se on levittäytynyt etelään Kalliovuoria pitkin Sierra Nevadaan asti. Metsien häviäminen on romahduttanut sen kannan levinneisyysalueen kaakkoisreunalla, missä se oli melko yleinen vielä Britannian siirtomaavallan aikana. Minnesotassa ja Ontariossa kantoja on yritetty elvyttää palautusistutuksilla. Alaska
Alaskan ylivoimaisesti suurin kaupunki on Anchorage (noin 290 000 asukasta vuonna 2010). Osavaltion hallinnollinen pääkaupunki on Juneau (noin 31 000 asukasta). Aleutit (kansa)
Kun Alaskasta tuli Yhdysvaltojen osavaltio vuonna 1959, sen sallittiin hallintonsa rahoittamiseksi valita 103 miljoonaa eekkeriä maata alueeltaan myyntiin. Vielä vuonna 1884 Alaskan siviilihallinnon laki esitti, ettei ”intiaaneilta viedä mitään heidän käyttämäänsä tai hallitsemaansa tai omakseen väittämäänsä maata”. Käytännössä Alaska valitsi myös alkuperäisasukkaiden kylien maita, vaikka niiden oli tarkoitus olla lain ulkopuolella. Aluetit perustivat Aleut-liiton (Aleut League) ajamaan omia oikeuksiaan ja vuonna 1966 perustettiin Alaskan alkuperäiskansojen liitto eli Alaska Federation of Natives. Lopulta joulukuussa 1971 solmittiin Alaskan alkuperäiskansojen maavaatimusten järjestelylaki, Alaska Native Land Claims Settlement Act eli ANCSA. Sen perusteella muodostettiin 12 alueellista ja 203 kyläkorporaatiota. Yhdysvaltojen vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan aleutteja oli yhteensä 19 282. lukuun sisältyvät myös ne, jotka ilmoittivat kuuluvansa aleuttien lisäksi johonkin muuhun heimoon tai rotuun. Pelkästään aleutiksi itsensä ilmoitti 61,8 % koko luvusta. Haidat
Haidat ovat intiaanikansa Kanadan Brittiläiseen Kolumbiaan kuuluvilla Kuningatar Charlotten saarilla ja Yhdysvaltojen Alaskaan kuuluvan Prince of Wales Island -saaren puolella. Haidat ovat tulleet tunnetuksi taiteistaan, kuten toteemipaaluista. Kanadassa haidoja oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 5 015. Haidat puhuvat isolaattikieli haidaa. Chuathbaluk
Chuathbaluk on pieni kaupunki Alaskassa. Vuoden väestönlaskennassa sen väkiluku oli 119. Näistä 91,60% edusti etnisesti Amerikan alkuperäiskansoja. Alaskanmeriharakka
Laji esiintyy Pohjois-Amerikan länsirannikolla Aleuteilta Alaskasta Kalifornian niemimaalle. Puolet pesivästä kannasta pesii Alaskassa ja lähes puolet Brittiläisessä Kolumbiassa. Etelämpänä pesii joitakin satoja pareja. Maailman populaatio on kooltaan 8 900–11 000 yksilöä. Laji ei ole uhanalainen vähäisestä lukumäärästä huolimatta.