Missä kaupungissa on Pieni merenneito patsas?
Pieni merenneito (patsas)
Pieni merenneito on Kööpenhaminan satamassa sijaitseva kuvanveistäjä pientä merenneitoa esittävä Edvard Eriksenin pronssiveistos. Se on sijoitettu rantakiville keskeisen Churchill-puiston merenpuoleiseen reunaan. Patsas paljastettiin elokuussa 1913.
Mannerheimin patsas (Seinäjoki)
Patsas on pystytetty sen muistoksi, että Suomen sisällissodan aikana Mannerheim piti päämajaansa paikkakunnista pisimpään Seinäjoella. Itsenäisyyden leijona
Vuonna 1908 Viipuriin oli saatu kaupungin ruotsinkielisten aloitteesta Viipurin linnan perustajan Torkkeli Knuutinpojan patsas. Sen johdosta venäläiset viranomaiset päättivät pystyttää oman muistomerkin myös Pietari Suurelle, jonka johdolla Venäjä oli valloittanut kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1710. Patsaan sijoituspaikaksi valittiin Pyhän Annan kruunun linnoituksessa sijainneen Pyhän Annan torin viereinen kallio, jonka huipulta on näköyhteys sekä Viipurin keskustaan että linnaan. Paikalla on kallioon kaiverrettu Pietari Suuren monogrammi, jonka hänen väitetään tehneen Viipurin piirityksen yhteydessä 1710. Pieni merenneito (animaatiosarja)
Pieni merenneito ("The Little Mermaid") on Disneyn animaatiosarja, joka perustuu vuoden 1989 samannimiseen elokuvaan. Sarja kertoo merenneito Arielin, hänen ystäviensä ja muidenkin elokuvista tuttujen hahmojen seikkailuista. Sarja kertoo Arielin elämästä ennen elokuvan tapahtumia. Carl von Linné
Carl von Linnén patsas pystytettiin vuonna 1885 Tukholmaan Humlegårdenin puistoon. Merihistoriallinen museo
Näytteillä museossa on muun muassa useita yksityiskohtaisia malleja 1700-luvun aluksista sekä kajuutta kuningas Kustaa III:n "Amphion"-huvijahdista. Museoon on myös sijoitettu Pohjoismaiden suurin merikirjasto. Museon ulkopuolella on Nils Sjögrenin suunnittelema pronssinen patsas "Sjömannen". Se pystytettiin toisessa maailmansodassa kuolleiden ruotsalaismerimiesten muistoksi vuonna 1953. Kyösti Kallion patsas
Kyösti Kallion patsas on Helsingissä Eduskuntatalon pohjoispuolisessa puistikossa sijaitseva Suomen presidentti Kyösti Kallion näköispatsas, jonka on toteuttanut hänen poikansa, kuvanveistäjä Kalervo Kallio. Patsas on vuodelta 1962. Ensio Seppänen
Vesisaaressa Norjan Ruijassa paljastettiin vuonna 1977 hänen veistämänsä maahanmuuttajien muistomerkki eli kveenipatsas, jota olivat paljastamassa Norjan ja Ruotsin kuninkaat sekä Suomen tasavallan presidentti. Kemissä on yhdeksän patsasta, kuten "Hyppäävät lohet". Ylitorniolla on viisi patsasta ja Kukkolankoskella Lauttamies-patsas. Sodankylässä on veistos "Poro ja lappalainen". Pellossa on kilpahiihtäjä ja olympiavoittaja "Eero Mäntyrannan hiihtäjäpatsas, "Kaarteetki täysillä". " Suurin osa muistomerkeistä sijaitsee Suomen, Ruotsin ja Norjan pohjoisosissa. Amfipolis
Amfipoliin tunnetuimpiin muinaisjäännöksiin kuuluu viisimetrinen Amfipoliin leijonapatsas, joka löydettiin Strymon-joen länsipenkalta Balkanin sotien aikaan vuonna 1912. Patsas oli osa suurta hautamuistomerkkiä, todennäköisesti Aleksanteri Suuren laivastonkomentaja Laomedonin hautaa, ja on ajoitettu 300-luvun eaa. lopulle. Patsas kunnostettiin ja pystytettiin uudelleen nykyisen Amfípolin kylän lähelle vuonna 1936. Suomen neito (patsas)
Tampereen pronssiveistoksen ohella Wäinö Aaltosen museon aulassa on Hämeensillan neidon tapaan yli nelimetrinen kipsinen "Suomen neito", joka on museon Aaltos-kokoelman kookkaimpia. Teoksesta on myös muutamana valoksena pronssiin valettu 87 cm korkea pienoisversio (1927-1929) sekä graniittiin ja kullattuun puuhun veistetty versio. Porthaninpuisto
Entisen Suurtorin eli Nikolaintorin ympäristöön istutettiin Turun palon jälkeen kolme puistikkoa: Porthaninpuisto, Brahenpuisto ja Tuomiokirkonpuisto, jotka olivat ainakin osittain valmiit vuonna 1835. 1850-luvun lopulla ryhdyttiin järjestämään Porthanin muistopatsaan pystyttämistä puistoon. Patsashanke herätti runsaasti huomiota, sillä kyseessä oli Suomen ensimmäinen ulos pystytetty julkinen patsas. Patsaan paljastustilaisuus pidettiin 10. lokakuuta 1864. Juhlapuheen tilaisuudessa piti Elias Lönnrot. Patsaan sijoituksen yhteydessä ravintola Pinella sai väistyä nykyiselle paikalleen. Asemanpuisto
Puistossa on kuvanveistäjä Matti Hauptin suunnittelema ja vuonna 1950 Turun kaupungille lahjoitettu Aino-patsas ja patsaan yhteydessä vesiallas. Patsas paljastettiin 1951. Pieni merenneito (vuoden 1989 elokuva)
Disney kehittelee näyteltyä versiota elokuvasta, jonka tuottaa Lin-Manuel Miranda. Miranda myös säveltää uutta musiikkia elokuvaan yhdessä Alan Menkenin kanssa. Mannerheimin patsas (Lahti)
Lahden Mannerheimin ratsastajapatsas on Lahden rautatieaseman viereisellä asematorilla sijaitseva patsas, joka esittää Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimia ja tämän hevosta. Teoksen tekijä on lahtelainen kuvanveistäjä Veikko Leppänen ja se paljastettiin 19. joulukuuta vuonna 1959, noin puoli vuotta aikaisemmin kuin Helsingin ratsastajapatsas. Teos on ensimmäinen Suomessa paljastettu Mannerheimin ratsastajapatsas. Maailman rauha (patsas)
Maailman rauha on Moskovan kaupungin Helsingin kaupungille lahjoittama pronssiveistos, jonka on veistänyt kuvanveistäjä Oleg Kirjuhin. Se sijaitsee Hakaniemenrannassa ja paljastettiin 14. tammikuuta 1990, kaksi kuukautta Berliinin muurin murtumisen jälkeen. Vastavuoroisesti Helsingin kaupunki lahjoitti Moskovan kaupungille kuvanveistäjä Antti Neuvosen veistoksen "Rauhan lapset". Ponyo rantakalliolla
Elokuva sijoittuu pieneen merenrantakaupunkiin ja kertoo ihmiseksi haluavan kalanpoikasen Ponyon ja kaupungissa asuvan viisivuotiaan Sōsuke-pojan tarinan. Elokuva muistuttaa tarinaltaan H. C. Andersenin satua Pienestä merenneidosta, mutta siinä on sanottu olevan paljon japanilaistyyppisiä aineksia. Aino (patsas)
Aino on Matti Hauptin suunnittelema, vuonna 1950 valmistunut patsas. Se sijaitsee Turun Asemanpuistossa. Patsas paljastettiin 6. syyskuuta 1951. Sen lahjoittivat kaupungille Leo ja Regina Wainsteinin säätiö ja Turun Verkatehdas Oy. Lauttamies-patsas
Lauttamies-patsas on kuvanveistäjä Ensio Seppäsen veistämä patsas Tornion Kukkolankoskella. Patsas paljastettiin vuonna 1961. Paimentyttö (veistos)
Paimentyttö on Seinäjoen keskustan Keskuspuistossa sijaitseva Jussi Koivusalon veistämä patsas ja vesiallas. Sen lahjoittivat kaupungille 1963 Seinäjoen Yksityisyrittäjät ja Yrittäjänaiset. Luonnollisen kokoinen, vettä kohti kumartava tyttöhahmo kuvastaa karjanhoitoa ja maaseutua, josta Seinäjoen elinkeinojen juuret ovat lähtöisin. Sherri Stoner
Stoner oli myös Arielin vartalomallina Disney-animaatioelokuvassa "Pieni merenneito" sekä Bellen vartalomallina animaatioelokuvassa "Kaunotar ja hirviö". Arnold Schwarzeneggerin patsas
Arnold Schwarzeneggerin patsas on patsas Arnold Schwarzeneggerin kunniaksi. Patsas sijaitsee Arnold Schwarzeneggerin museon edessä Thalin kylässä Itävallassa. Patsas on valmistettu pronssista. Arnold Schwarzenegger paljasti patsaan 7. lokakuuta 2011. Patsas esittää Arnoldia kehonrakentajana. Pieni merenneito (animaatiosarja)
Sarjaa ensiesitettiin yhdysvaltalaisella CBS-kanavalla vuosina 1992–1994. Sarjan suomenkielisessä versiossa Arielin dubbasi alun perin elokuvassakin hänet dubannut Johanna Nurmimaa. Lotta Svärd (patsas)
Myöhemmin Lotta Svärd -patsaasta on tehty kaksi toisintoa. Turun Seudun Lottaperinneyhdistys ry halusi lottapatsaan Turkuun, jonne se pystytettiin vuonna 2001. Turun patsas on Tuomaanpuistossa entisellä Turun kasarmin alueella. Patsas paljastettiin 21. syyskuuta 2001. Minna Canthin patsaat ja muistomerkit
Jyväskylän Kirkkopuistossa sijaitseva patsas "Nuori Minna Canth" on Pauli Koskisen veistämä. Se paljastettiin vuonna 1962, viimeisenä kolmesta patsaasta. Veistoksessa nuori Minna Canth nojaa Moirislammen kaiteeseen. Canthin vieressä on avoin kirja merkkinä hänen tulevasta asemastaan kirjallisuuden voimahahmona. Koskinen käytti työssään tukena Canthin kuvia ja häntä käsitteleviä kirjoituksia. Vappuna patsaan lakittavat Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta ja Jyväskylän ammattikorkeakoulun opiskelijakunta JAMKO. Pinella
Vuonna 1848 turkulainen kulttuuripersoona Nils Henrik Pinello anoi lupaa rakentaa paviljongin keskelle Porthaninpuistoa. Lupa myönnettiin ja paviljonki rakennettiin paikalle, jossa on nyt Henrik Gabriel Porthanin patsas. Patsaan takia paviljonki siirrettiin lähemmäs Aurajoen rantaa, tätä varten kaupunki myönsi Pinellolle 150 ruplan avustuksen. Samalla suoritettiin laajennustyö jo aiemmin vuonna 1836 Per Johan Gylichin suunnitteleman doorilaisen pylväikön ympärille. Vuonna 1862 Nils Pinello siirsi omistusoikeuden pojalleen Julius Pinellolle, minkä jälkeen rakennuksella on ollut useita omistajia. Rauhanpatsas
Rauhanpatsas on Helsingin Kaivopuistossa sijaitseva kuvanveistäjä Essi Renvallin veistos. Se pystytettiin YYA-sopimuksen 20-vuotismuistomerkiksi vuonna 1968. Patsas sijaitsee rannassa Ehrenströmintien varrella jonkin matkaa Olympiaterminaalilta etelään. Luettelo Turun julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Suomen vanhin henkilömonumentti, C. E. Sjöstrandin suunnittelema "Henrik Gabriel Porthanin patsas" paljastettiin Turun Porthaninpuistossa vuonna 1864. Sjöstrand suunnitteli teoksen Roomassa ja se valettiin Münchenissä. Henkilöä esittävän pronssiveistoksen lisäksi teoksen graniittijalustassa on Porthanin elämänhistoriasta kertova kuvaohjelma ja kirjoituksia. Muita Turun vanhoja patsaita ovat Walter Runebergin "Erik Julin" (1873) ja "Pietari Brahe" (1886), jonka toinen, hieman pienempi versio paljastettiin Raahessa samana vuonna. Ensimmäinen kaupungin omin varoin hankkima julkinen teos on Wäinö Aaltosen "Lilja" (1928). Pietari Suuren patsas (Viipuri)
Pietari Suuren patsas on Viipurin Pietarin puistossa sijaitseva pronssinen Pietari Suuren veistos. Vuonna 1910 paljastetun veistoksen on tehnyt venäläinen kuvanveistäjä Léopold Bernstamm. Vuosina 1927–1940 sen tilalla oli Gunnar Finnen veistos "Itsenäisyyden leijona". Pietari Suuren patsas pystytettiin jälleen alkuperäiselle paikalleen vuonna 1954. Mannerheimin patsas (Mikkeli)
Vuoden 1964 kunnallisvaaleissa valittu vasemmistoenemmistöinen kaupunginvaltuusto ei kuitenkaan hyväksynyt patsaan paikaksi Hallitustoria. Lokakuussa 1966 löytyi lopulta valtuuston kaikkia osapuolia tyydyttävä paikka Suur-Savon aukiolla. Paljastustilaisuudessa 4. kesäkuuta 1967 oli noin 7000 osallistujaa. Puheen piti eduskunnan puhemies Johannes Virolainen ja patsaan vastaanotti kaupungin edustajana valtuuston puheenjohtaja, kansanedustaja K. F. Haapasalo. Mannerheimin patsas (Tampere)
Patsas oli tarkoitus pystyttää Tammerkosken rannalle Koskipuistoon, Verkatehtaan edustalle. Ennen talvisodan alkua paikalle ehdittiin jo asentaa patsaan jalusta. Sotien aikana patsasta säilytettiin pommituksilta suojassa Haiharan kartanossa. Kun Tampereen seudun Rintamamiesyhdistys lakkautettiin syksyllä 1944, patsashanke jäi yksityisten ihmisten hoidettavaksi. Hanketta lykkäsi myös Mannerheimin oma toivomus, ettei hänelle pystytettäisi patsasta hänen elinaikanaan. Minna Canthin puisto
Maljapuro on puiston koillisnurkassa Asemakadun ja Maaherrankadun välillä oleva pieni kaupunkipuro. Puiston nurmialueella on Minna Canthin patsas. Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas
Aimo Tukiaisen poika Heikki Tukiainen muisteli haastattelussaan, että alun perin teos suunniteltiin tehtäväksi Tukiaisten kotona Lauttasaarentiellä. Talosta purettiin yläkerroksen huoneita, jotta patsas olisi mahtunut ateljeehen. Mittakaavasuhteiden takia todettiin kuitenkin, että olisi parempi rakentaa ateljee, jossa teos saataisiin kuusi metriä korkealle jalustalle. Suurin osa teoksesta tehtiinkin paikassa, joka oli noin puolentoista kilometrin päässä Tukiaisten kotoa. Bad Bad Boy
Elokuussa 2014 "Bad Bad Boy" asennettiin Helsingin Kauppatorille, jossa se virtsasi mereen Stora Enson pääkonttorin ja Presidentinlinnan edustalla. Silloin se oli osa Amos Andersonin taidemuseossa järjestettyä Tommi Toijan näyttelyä Helsingin juhlaviikoilla. Siitä tuli yksi Helsingin kuvatuimpia kohteita. Josef Julius Wecksellin patsas
Josef Julius Wecksellin patsas on Turussa sijaitseva, kuvanveistäjä Yrjö Liipolan valmistama muistomerkkipatsas. Itsenäisyyden leijona
Itsenäisyyden leijona (myös Itsenäisyyden patsas) on suomalaisen kuvanveistäjän Gunnar Finnen vuonna 1927 Viipurissa paljastettu graniittiveistos, joka nykyään sijaitsee ilman jalustaansa ja osittain rikkoutuneena Monrepos’n puistossa. Suomen itsenäistymisen kymmenvuotisjuhlien kunniaksi pystytetyn monumentin alkuperäinen paikka oli Tervaniemen puistossa Siikaniemen kaupunginosassa. Aino (patsas)
Asemanpuistossa sijaitsevan patsaan lisäksi Turun kaupungille lahjoitettiin samalla myös marmorista veistetty Aino-veistos. Se sijaitsee nykyisin Valtion virastotalossa. Merenneito
Tanskalaisen satukirjailija H. C. Andersen kirjoitti vuonna 1836 sadun Pieni merenneito (). Pieni merenneito (patsas)
Edvard Eriksen veisti patsaan Carlsbergin panimosukuun kuuluneen Carl Jacobsenin toimeksiannosta. Jacobsen oli ihastunut H. C. Andersenin satuun ”Pieni merenneito” perustuvaan balettiin. Vuonna 1909 pääosaa esittänyt ballerina Ellen Price ei suostunut patsaan malliksi, joten veistoksen mallina oli Eriksenin vaimo Eline Eriksen. Merenneito
Elokuvassa "Pekka ja Pätkä sammakkomiehinä" (1957) Pekka Puupää ja Pätkä kohtaavat saaristossa uintiharjoituksissa merenneidon, ja vievät tämän mukanaan Pekan kotiin Voikukankadulle. Mannerheimin patsas (Tampere)
Mannerheimin patsas on Tampereen Leinolassa sijaitseva, kuvanveistäjä Evert Porilan tekemä noin kolme metriä korkea C. G. E. Mannerheimiä kuvaava pronssipatsas. Veistos on tehty vuonna 1939, mutta patsas pystytettiin vasta 1956. Se on tehty Eero Järnefeltin maalauksen mukaan ja sijaitsee kahdeksan kilometrin päässä keskustasta Leinolan Mannerheiminkalliolla, jolta käsin Mannerheimin kerrotaan seuranneen Tampereen valtausta Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Edvard Eriksen
"Pienen merenneidon" lisäksi hän on veistänyt Kristian X:n ja kuningatar Louisen marmorisen hautamuistomerkin Roskilden tuomiokirkkoon. Hän on koristanut myös Ny Carlsberg Glyptotekin julkisivut kymmenellä hiekkakivisellä reliefillä, jotka esittävät taiteita ja tieteitä. Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Mannerheimin vuonna 1960 valmistunut ratsastajapatsas liittyi alun perin 1910-luvun lopulla suunniteltuihin pääkaupungin itsenäisyys- ja vapaudenpatsassuunnitelmiin. 1950-luvun alussa käynnistynyt Mannerheimin patsashanke poisti pidäkkeet suunnitelmilta pystyttää patsaat muillekin Suomen valtiomiehille. Läheisyyteen nousivat jalustoilleen K. J. Ståhlbergin (Wäinö Aaltonen, 1959), P. E. Svinhufvudin (Wäinö Aaltonen, 1961) ja Kyösti Kallion (Kalervo Kallio, 1962) patsaat ja ennen pitkää saivat muistomerkkinsä myös J. K. Paasikivi (Harry Kivijärvi), 1980, Risto Ryti (Veikko Myller, 1994), L. K. Relander (Matti Peltokangas, 1996) ja Urho Kekkonen (Pekka Jylhä, 2000). Lilja (patsas)
Liljan patsas on Wäinö Aaltosen tekemä punagraniittinen patsas Turussa, Runeberginpuistossa Auransillan kupeessa. Se esittää alastonta naista ja Turun vaakunakukkaa liljaa. Patsas on hankittu sinne vuonna 1927 ja se oli Turun kaupungin ensimmäinen julkinen taidehankinta. Mannerheimin patsas (Mikkeli)
Päämajapatsas eli Mannerheimin patsas on Suomen marsalkka C. G. E. Mannerheimia esittävä patsas Mikkelin Savilahdessa Hallitustorilla. Sen teki kuvanveistäjä Kalervo Kallio ja pronssinen veistos paljastettiin alkuperäisessä sijoituspaikassaan Mikkelin Suur-Savon (nykyisin Marskin) aukiolla Mannerheimin syntymän 100-vuotispäivänä 4. kesäkuuta 1967. Vuonna 2003 patsas siirrettiin kaupunginvaltuuston päätöksellä nykyiselle paikalleen kaupungin ydinkeskustaan. Rådhuspladsen
Rådhuspladsen tai Raadhuspladsen on keskeisellä paikalla oleva aukio Kööpenhaminassa. Rådhuspladsenia reunustaa Kööpenhaminan raatihuone. Aukion pohjoisreunustalla saa alkunsa tunnettu kävelykatu Strøget. Aukiolle on myös sijoitettu suurehko Hans Christian Andersenin patsas. Appeal to the Great Spirit
Appeal to the Great Spirit on Cyrus Dallinin tekemä pronssinen veistos. Patsas sijaitsee Bostonin Museum of Fine Artsin edessä Bostonin kaupungissa Yhdysvalloissa. Patsas on tehty Pariisissa, josta se tuotiin Yhdysvaltoihin vuonna 1909. Patsaasta on tehty pronssinen kopio ja se sijaitsee Dartmouth Collegen vieressä. Jarno Saarinen
7. kesäkuuta 2014 avattiin hänen muistokseen Assisin kunnassa olevassa Petrignanossa Jarno Saarisen puisto. Puistohanketta oli edistämässä paikallinen moottoripyöräkerho Motoclub Jarno Saarinen. Elokuussa 2016 puistossa paljastettiin Saarisen pronssinen taiteilija Elia Alunni Tullinin veistämä näköispatsas, ja 2. heinäkuuta 2017 paljastettiin patsaan kaksoiskappale myös Turussa Aurajoen rannassa Barkerinpuistossa, joka on tunnettu motoristien kokoontumispaikka. Arto Ali-Eskola
Taiteilijan kotikunnassa Marttilassa esillä olevia taiteilijan julkisia teoksia ovat Pyhän Martin patsas Marttilan kunnantalon edustalla, joka perustuu Marttilan vaakunaan, Härkävankkurit-patsas Hämeen Härkätien varrella Marttilan keskustassa, Kyntäjä-patsas Marttilan Ollilan kylässä valtatien 10 ja Kyröntien risteyksessä sekä Presidenttireliefit Marttilan kunnantalon aulassa. Mannerheimin patsas
Mannerheimin patsas voi tarkoittaa seuraavia C. G. E. Mannerheimin kunniaksi pystytettyjä patsaita.Lisäksi Vaasan kaupungintalossa on sisätiloissa vuonna 1990 paljastettu kopio Helsingin ratsastajapatsaasta, Sveitsin Montreux'ssä ei-esittävä Mannerheimin muistomerkki vuodelta 1955 ja Mannerheimin syntymäpaikan, Louhisaaren kartanon, pihalla Askaisissa muotokuvamedaljongilla varustettu Mannerheimin muistopaasi vuodelta 1982. Henrik Gabriel Porthanin patsas
Henrik Gabriel Porthanin patsas on Carl Eneas Sjöstrandin suunnittelema, 9. syyskuuta 1864 paljastettu patsas. Se sijaitsee Turussa Porthaninpuistossa. H. G. Porthania esittävä patsas on Suomen vanhin henkilömonumentti. Jääkäripatsas
Jääkäripatsas on Vaasanpuistikon päässä Vaasassa sijaitseva muistomerkki, joka on omistettu Suomen jääkäriliikkeelle. Patsaan on valanut ja suunnitellut entinen jääkärikapteeni Lauri Leppänen. Patsas paljastettiin vuonna 1958. Patsaan pronssivalu ja graniittialusta valmistettiin Helsingissä. Urho Kekkosen patsas (Raahe)
Presidentti Urho Kaleva Kekkosen patsas on Raahessa vuonna 2008 paljastettu patsas, joka esittää presidentti Urho Kekkosta. Sen on tehnyt kuvanveistäjä Matti Peltokangas. Pronssiin valetussa patsaassa vasen käsi taskussa ja oikea rinnalla oleva presidentti seisoo jalustalla, joka on Raahen Rautaruukin terästä. Teos sijaitsee Raahen Rantakadun varrella sijaitsevassa Rantapuistossa, Raatihuonetta vastapäätä. Punaisenlähteentori
Punaisenlähteentori (, "Punainen tori") on Viipurissa sijaitseva aukio. Se oli aikoinaan kaupungin suurin ja vilkkain tori, mutta nykyään sillä järjestetään tilaisuuksia vain erilaisten juhlapäivien yhteydessä. Torin pohjoislaidalla on vuonna 1957 pystytetty Leninin patsas, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Shota Mikotadze. Torgallmenningen
Torgallmenningen on kävelykatu ja aukio Norjan toiseksi suurimman kaupungin, Bergenin keskustassa. Kävelykadulla on useita tavarataloja, liikkeitä ja ravintoloita sekä seitsemän metriä korkea merimiesten patsas. Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset
Mannerheim on saanut myös patsaan Turkuun, Vaasaan ja Seinäjoelle. Pieni merenneito II: Atlantiksen salaisuus
Morganan kostoa peläten Ariel päättää olla kertomatta Melodylle lainkaan, että hän on ollut merenneito ja asunut merenpohjassa Atlantiksessa. Melodyn medaljonki heitetään mereen, ja Arielin ja Erikin linnan ympärille rakennetaan suuri muuri, joka eristää linnan merestä. Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Tässä luettelossa ei mainita Helsingin metroasemilla tai niiden läheisyydessä olevaa metrotaidetta, josta on oma luettelonsa. Helsingin Arabianrannassa olevista noin 80 teoksesta vain osa on mainittu tässä luettelossa. Eräs kokonaisuus Helsingin Ruskeasuolla on myös Invalidisäätiö Ortonin gallerian veistospuisto Invalidisäätiön puistossa. Myös Didrichsenin taidemuseossa Kuusisaaressa avattiin veistospuisto vuonna 2014. Statuomania
Ensimmäinen suurmiespatsas Suomessa oli C.E. Sjöstrandin tekemä "Porthanin patsas" Turussa (1864) ja sitä seurasivat muun muassa "Franzénin patsas" Oulussa (1881), "J. L. Runebergin patsas" (1885) Helsingissä ja Pietari Brahen patsaat (1888) Turussa ja Raahessa. Mannerheiminpuisto
Mannerheiminpuisto () on Turun keskustan ruutukaava-alueella, VII kaupunginosassa sijaitseva puisto. Koko korttelin suuruista puistoa rajaavat Koulukatu, Puutarhakatu, Puistokatu ja Rauhankatu. Puisto on nimetty C. G. E. Mannerheimin mukaan marsalkan 75-vuotispäivän kunniaksi 1942, ja siellä sijaitsee Mannerheimia esittävä patsas. Puiston vieressä sijaitsee Mikaelinkirkko. Mannerheiminpuisto kuuluu Mikaelinkirkon ja Portsan puutalokortteleiden muodostamaan Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Kööpenhamina
Strøget, kävelykatu Kööpenhaminan keskustassa avattiin vuonna 1962. Meren rannalla Churchill-puistossa sijaitseva, H.C. Andersenin satuhahmoon perustuva Pieni merenneito -patsas on yksi Kööpenhaminan symboleista. Kaupungin tunnetuimpia kirkkoja on 1940-luvulla valmistunut Grundtvigin kirkko Bispebjergin kaupunginosassa. Mao Zedongin patsas
Mao Zedongin patsas on patsas Mao Zedongin kunniaksi. Patsas sijaitsee Tianfun aukiolla Chengdun kaupungissa Sichuanin maakunnassa Kiinan kansantasavallassa. Patsas on 30 metriä korkea. Tyyliltään patsas edustaa sosialistista realismia. Marjatta Meritähti
Meritähti perusti Pessi-lapsikuoron vuonna 1992 Vantaalle ja johti sitä 18 vuotta kevääseen 2010 asti. Musiikkipedagogina Marjatta Meritähti vieroksuu nykyajan kilpailukulttuuria. Niinpä hänen johtamiinsa lapsikuoroihin ei ole pääsykokeita vaan mukaan voi tulla kuka haluaa. Meritähti esiintyy Paatti-nimisen kokoonpanonsa kanssa. Sen kokoonpano laajenee tarpeen mukaan ja vakiojäseniin kuului myös Kosti Kotiranta. Vuonna 1998 Meritähti ohjasi Loviisan teatteriin lastennäytelmän "Amelei, majava ja höperö kuningas." Hän on tehnyt pitkään yhteistyötä kirjailija Jukka Itkosen kanssa. Sen tuloksena ovat syntyneet Helsingin kulttuuripääkaupunkivuoden tilausteos "Kauas on lyhyt matka" (2000), laulukirja "Maakäki ja Pingviini" sekä laulusarja "Lohi ui ohi" (2002). Meritähti on säveltänyt lauluja myös aikuisille muun muassa Arvo Turtiaisen, Elmer Diktoniuksen ja Katri Valan runoihin. Luettelo Porin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Sekä Porin, että kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin ensimmäinen julkinen veistos on vuonna 1920 paljastettu "Äestäjä". Sitä pidetään Cedercreutzin merkittävänä teoksena. Näkyvä on myös Reposaaren kirkon puistossa vuonna 1930 paljastettu Wäinö Aaltosen "". Sen jälkivalos paljastettiin myös Turussa vuonna 1967 nimellä "Myrsky". Porin maskotti on Kauko Räikeen vuonna 1961 paljastettu "Rumpalipoika". Pertti Mäkisen kolmihenkinen "Toriparlamentti" (1992) on kokoontunut Porin kauppatorille ja Per Kirkebyn tiilirakenteinen "Porin portti" (1993) on Eteläpuistossa. Ensimmäinen naisveistäjän tekemä teos Porissa on Kerttu Horilan Keramiikkareliefi Sampolassa vuodelta 1981. Luettelo Raahen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Raahen patsaista keskeisin ja näkyvin on Pekkatorilla oleva "Pehr Brahen patsas" (1888). Kaupungissa ovat myös muun muassa Rodin-vaikutteinen Johannes Haapasalon "Puolustaja" vuodelta 1908, Ensio Seppäsen "Lähtö" (1973), Kari Juvan "Tuulta purjeisiin" (1982) ja Matti Peltokankaan Urho Kekkosen muistomerkki (2008). Parikkalan patsaspuisto
Parikkalan patsaspuisto on ITE-taiteilija Veijo Rönkkösen perustama veistospuisto Parikkalassa, Etelä-Karjalassa. Ensimmäinen Rönkkösen tekemä varsinainen veistos oli betonista vuonna 1961 valettu ”Irvikuvamainen mies”. Seuraavana vuonna eli 1962 syntyivät ”Kaislahametyttö”, ”Käärmeentappaja” ja ”Reikäenkeli”. Patsaita syntyi vuosien mittaan niin, että niistä muodostui kokonainen puisto, viimeisenä kesänäkin 15 patsasta. Nina Tapio
Tapio on toiminut ääninäyttelijänä useissa lasten elokuvissa, muun muassa "Toy Story 2" ja "Toy Story 3"-elokuvissa Jessien roolissa, sekä Arielin roolissa "Pieni merenneito"-elokuvissa. Myrsky (Wäinö Aaltosen veistos)
Myrsky on Wäinö Aaltosen veistos, jonka sijoituspaikka on hänen nimikkomuseonsa ulkoterassilla Turussa, osoitteessa Itäinen Rantakatu 38. Muumipeikko (patsas)
"Muumipeikko" kuuluu Tampereen taidemuseon kokoelmiin. Patsas tilattiin arkkitehti Raili Pietilän aloitteesta vuonna 2004. Se sijoitettiin ensin pääkirjasto Metson edustalle, koska talossa toimi siihen aikaan Muumilaakso-museo. Teos paljastettiin 25. elokuuta 2005. Metson remontin vuoksi "Muumipeikko" siirrettiin varastoon syksyllä 2015, mutta se sai uuden paikan keväällä 2017, kun se pystytettiin Sorsapuistoon Tampere-talon ja uuden Muumimuseon yhteyteen. Paavo Nurmi (patsas)
Veistoksen kolmas kopio paljastettiin Nurmen kotikaupungissa Turussa 1955 Auransillan luona Itäisellä Rantakadulla, eli vain muutama vuosi olympialaisten jälkeen. Veistoksen Turun kaupungille lahjoitti Oy Wärtsilä Ab. Patsasta siirrettiin myöhemmin muutama metri satamaan päin alkuperäiseltä paikalta risteysjärjestelyjen ja aivan patsaan eteen pystytetyn liikennevalopylvään takia. Patsas on liikenteenjakajakorokkeella. Maitolaiturimuseo
Maitolaiturimuseo sijaitsee Tampere–Ruovesi-tien varrella Velaatan kaupunginosassa Tampereella. Kyseessä on yksi Suomen pienimmistä museoista. Yhdestä maitolaiturista koostuvan museon intendenttinä toimii vapaa-ajanharrastuksenaan museota ylläpitävä Timo Malmi. Museo ilmoittaa keskeiseksi tavoitteekseen lähentää kaupunkien ja maaseudun asukkaita. Tämän tarkoituksensa toteuttamiseksi museo tuo esille ajankohtaisia ja historiaan liittyvä asioita, jotka kiinnostavat molempia kohderyhmiä. Äestäjä
Äestäjä on Porissa Cygnaeuksenpuistossa sijaitseva kuvanveistäjä Emil Cedercreutzin veistos, joka paljastettiin vuonna 1920. Se on hänen ensimmäinen julkinen veistoksensa sekä myös Porin ensimmäinen julkinen patsas. "Äestäjää" pidetään Cedercreutzin merkittävimpänä veistoksena yhdessä Helsingin Varsapuistikossa sijaitsevan "Äidinrakkauden" (1928) sekä Maarianhaminan "Ruorimiehen" (1933) kanssa. Mihail Anikušin
Turussa Aurakadun yläpäässä on Anikušinin suunnittelema Leninin patsas, joka on paljastettu 13. marraskuuta 1977. Pronssinen rintakuva on Leningradin kaupungin lahja ystävyyskaupungilleen Turulle.. Kotkassa on Kuusisen saarella Anikušinin suunnittelema Ruotsinsalmen taisteluissa 1789–1790 kuolleiden merimiesten muistolle omistettu ja 25. heinäkuuta 1998 paljastettu muistomerkki. Poika ja meri
Poika ja meri on kuvanveistäjä Simo Heleniuksen tekemä pronssipatsas. Se sijaitsee As. Oy Auranrannan sisäpihalla Turussa osoitteessa Linnankatu 34. Patsas julkistettiin vuonna 2005. Havis Amanda
Ranskassa opiskellut ja siellä jo paljon meriittiä kuvanveistäjänä hankkinut Ville Vallgren oli kauan saanut odottaa Suomesta merkittävää patsastilausta. Vihdoin vuonna 1904 Suomen Taideyhdistyksen johto, erityisesti Albert Edelfeltin ja Leo Mechelinin aloitteesta, esitti Helsingin kaupunginvaltuustolle ehdotuksen, että Vallgrenilta tilattaisiin ulkoilmaveistos. Tilaus tehtiin vuonna 1905, valettiin pronssiin 1906 ja kaksi vuotta myöhemmin "Merenneito" (Havis Amanda) -suihkukaivo paljastettiin Helsingin Kauppatorilla. Vuonna 1907 Havis Amanda oli ollut näytteillä Pariisin taidesalongissa ja ranskalaiset olivat kaavailleet jo sen sijoittamista Champs-Élysées’n varrelle. Manneken Pis
Manneken Pis, Brysselin murteella Menneke Pis ja joskus myös Petit Julien, on Brysselin kaupungin vanhassa keskustassa sijaitseva pronssipatsas. Patsas on korkeudeltaan 60 senttimetriä, ja sen kerrotaan olevan brysseliläinen henkisen vapauden symboli. Kyseessä on alun perin vedennoutopisteeksi tarkoitettu kaivo, jossa pieni poika on pissalla. Alueella puhutulla hollannin kielellä ja Brysselin murteella nimi tarkoittaa "pissaavaa poikaa". Hans Egeden patsas
Hans Egeden patsas on patsas Nuukin kaupungissa Grönlannissa. Patsas on rakennettu Hans Egeden kunniaksi, joka perusti Nuukin kaupungin vuonna 1728. Patsas sijaitsee lähellä Nuukin tuomiokirkkoa. Monumento al Divino Salvador del Mundo
Monumento al Divino Salvador del Mundo () on monumentti "Plaza las Américas" -aukiolla San Salvadorin kaupungissa El Salvadorissa. Patsas pystytettiin Jeesuksen kunniaksi vuonna 1942. Vuonna 1986 tapahtuneessa maanjäristyksessä patsas vaurioitui pahasti, mutta se korjattiin alkuperäiseen kuntoon kuukauden kuluttua. Patsas esiintyy myös El Salvadorin 200 colónin setelissä. Patsas ja patsaan aukio entisöitiin vuonna 2010. Gdańskin meripihkamuseo
Gdańskin meripihkamuseo ("Muzeum Bursztynu") sijaitsee Gdańskissa Puolassa. Museo on rakennettu vanhaan vankilatorniin. Museossa on näytteillä muiden muassa Stalinille annettu meripihkalahja. Gdańskin on sanottu olevan maailman meripihkapääkaupunki. Aleksis Kiven patsaat ja muistomerkit
Suomessa on kymmenen kansalliskirjailija Aleksis Kiveä esittävää patsasta ja hänelle omistettua muistomerkkiä. Lisäksi Viipurissa paljastettiin vuonna 1932 Yrjö Liipolan lyyrisesti Kivi-aiheinen "Metsän poika". Pieni merenneito (vuoden 1989 elokuva)
Ariel on 16-vuotias merenneitoprinsessa, joka ei ole tyytyväinen elämäänsä meren alla, vaan tahtoisi kuollakseen vierailla ihmisten maailmassa. Yhdessä parhaan kalaystävänsä Pärskyn kanssa Ariel keräilee ihmisten tavaroita ja menee merenpinnalle tapaamaan merilokki Joonasta, jolla on hyvin epätäydelliset tiedot ihmisten maailmasta. Ariel viisveisaa toistuvasti isänsä kuningas Tritonin, ja tämän neuvonantaja Sebastianin varoituksista, etteivät merenväki ja ihmiset saa koskaan tavata toisiaan, sillä hän kaihoaa kovasti ihmisten maailmaan ja tahtoo tulla ihmiseksi myös itse. Kaupunginojan puistovyöhyke
Kaupunginoja muodostaa Lyötynpuistoon laskiessaan pienen suvannon. Puistossa on Viljo Savikurjen veistos "Pohjan neito" (1967). Patsasta on joskus kutsuttu "Oulun Havis Amandaksi", koska aikaisemmin ylioppilaat lakittivat neidon vappuisin. Suvannon rannalla on kokkolalaisen kuvanveistäjän Jaakko Pernun pajusta tekemä ympäristöveistos "Vesilasi", joka valmistui toukokuussa 2012. Aiemmin puistossa sijainnut Pernun vuonna 2001 pystyttämä pajuveistos "Päivänvarjo" jouduttiin poistamaan marraskuussa 2011 huonon kunnon vuoksi. Lyötynpuistoa on viime vuosina huomattavasti kunnostettu. Aleksis Kivi
Tampereella Vanhan kirjastotalon puistossa on Wäinö Aaltosen veistämä, vuonna 1928 paljastettu veistos "Runoilija ja muusa". Turun yliopiston silloisen päärakennuksen, entisen Hotelli Phoenixin edustalla paljastettiin vuonna 1949 Wäinö Aaltosen Aleksis Kiven patsas, joka pystytettiin uudelleen vuonna 1962 teatteritalon edustalle. Myös Mäntän Keskustorilla on Wäinö Aaltosen Aleksis Kiven muistopatsas (1930). Aleksis Kivi
Tuusulan Hyrylässä, Jääkärin puistossa on Alpo ja Nina Sailon veistämä Aleksis Kiven patsas "Metsän poika" (1984). Pietari Brahen patsaat
Raahen patsas sijaitsee Raahen kirkon lähellä, Pekkatorin (aikaisemmin Isotori) keskellä. Pekkatori on Raahen palon jälkeen tehdyn Gustaf Odenwallin asemakaavan (1811) tärkein kokonaisuus. Pekkatorista piti tulla hallinto- ja kauppa-aukio. Torin ympäriltä luovutettiin tontit kaupungin huomattaville porvareille, jotka olivat raatimiehiä, kauppiaita ja laivanvarustajia. Pietari Brahen patsas muutti Raahen kaupunkikuvaa ja markkinat siirrettiin Rantatorille. Työläisäiti
Taideteos on antanut nimen koko pikkuruiselle puistolle. Tässä "Työläisäidin puistossa" on muutama puu, istutuksia ja kallio, johon patsas on kiinnitetty. Helsingin kaupunki järjesti vuonna 2004 patsaalle pysyvän valaistuksen 60-vuotislahjana presidentti Tarja Haloselle. Lauri Leppänen
Pääosa Leppäsen tekemästä julkisesta taiteesta on Suomen sotahistoriaan liittyviä muistomerkkejä ja sankarivainajien muistomerkkejä, mutta 1950-luvun alussa hän veisti myös muutaman tunnetun niin sanotun suurmiespatsaan. Voitto Eino Leinon patsaan kutsukilpailussa vuonna 1951 oli hänelle mieluinen, sillä hän oli ollut Leinon henkilökohtainen ystävä tämän eläessä. Suurikokoinen patsas valmistui Helsingin Esplanadille 1953. Leppänen pääsi tekemään myös ensimmäisenä paljastetun marsalkka Mannerheimin patsaan Seinäjoelle vuonna 1955. Stortorget (Malmö)
Torin keskellä sijaitsee kuningas Kaarle X Kustaan ratsastajapatsas, jonka on tehnyt John Börjeson. Patsas syntyi vuoden 1896 Malmön teollisuus- ja käsityönäyttelyn yhteydessä. Patsashankkeen alkuunpanijoista tärkeimpiä olivat lehtimies ja poliitikko Carl Herslow sekä historian professori Martin Weibull. Pieni merenneito II: Atlantiksen salaisuus
Pieni merenneito II: Atlantiksen salaisuus ("The Little Mermaid II: Return to the Sea") on Disneyn animaatioelokuva vuodelta 2000. Se on jatko-osa vuonna 1989 ensi-iltansa saaneelle "Pieni merenneito" -elokuvalle. Jatko-osan pääosassa on Arielin ja prinssi Erikin tytär Melody, joka haluaa uida meressä vanhempiensa kielloista huolimatta. Hän ei tiedä äitinsä merenneitomenneisyyttä, sillä häntä halutaan suojella meressä asuvalta noidalta. Jodi Benson
Jodi Benson (oik. Jodi Marzorati, s. 10. lokakuuta 1961 Rockford, Illinois) on yhdysvaltalainen teatterinäyttelijä ja ääninäyttelijä, joka tunnetaan parhaiten "Pieni merenneito" -animaatioelokuvasta Arielin äänenä. Elokuvan jälkeen hän on ollut muun muassa useissa Disneyn tuottamissa animaatiosarjoissa ja elokuvissa Arielin äänenä. Pieni merenneito (vuoden 1989 elokuva)
Pieni merenneito () on Disneyn animaatioelokuva vuodelta 1989. Elokuva perustuu H. C. Andersenin samannimiseen satuun, joka kertoo nuoresta merenneidosta, joka rakastuu ihmisprinssiin ja saa noidan muuttamaan itsensä ihmiseksi. Lapinporokoira
Lapinporokoiralle pystytettiin patsas syyskuussa 2003. Patsas sijaitsee Inarissa Saamelaismuseo Siidan pihassa, ja sen on tehnyt Pekka Ketonen. Otto Manninen
Wäinö Aaltosen veistämä Mannis-patsas on pystytetty 1954 Mikkeliin. Lisäksi Mikkelissä on kirjailijalle nimetty "Otto Mannisen katu". Kangasniemellä on Ukri Merikannon suunnittelema Otto Mannisen muistomerkki "Kaukomieli". Kunnan keskustassa on myös Manniselle omistettu katu. Madison Square
Puistoon on sijoitettu useita patsaita muun muassa George Edwin Bissellin patsas Yhdysvaltain 21. presidentistä Chester A. Arthurista ja Randolph Rogersin patsas New Yorkin kuvernööri William H. Sewardista vuodelta 1876. Puistoa ympäröivät monet tunnetut rakennukset: Flatiron Building, Metropolitan Life Insurance Company Tower ja New York Life Building. Georges Clemenceau
Pariisin Champs-Élysées-kadun varrelle Petit Palaisin lähelle pystytettiin vuonna 1932 kuvanveistäjä François Cognén toteuttama Clemenceaun patsas. Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas
Mannerheim oli Suomen presidenteistä ensimmäinen, jolle alettiin suunnitella patsasta. Helsingin patsas on Mannerheimin patsaista kuitenkin järjestyksessä vasta neljäs. Lauri Leppäsen Mannerheimin patsas paljastettiin 4. kesäkuuta 1955 Seinäjoella, Evert Porilan jo 1939 veistämä Mannerheimin patsas 4. kesäkuuta 1956 Tampereella ja Veikko Leppäsen Mannerheimin ratsastajapatsas 19. joulukuuta 1959 Lahdessa. Kaikkein ensimmäinen Mannerheim-muistomerkki oli Sveitsin Montreux’ssa sijaitseva obeliskimainen muistopaasi, joka paljastettiin 14. toukokuuta 1955, pari viikkoa ennen Seinäjoen patsasta. Lisäksi presidenteistä K. J. Ståhlberg ehti saada patsaan Helsinkiin ennen Mannerheimia vuonna 1959. Ratsastajapatsaan valintaa veistostyypiksi perusteltiin paitsi sillä, että Mannerheim oli ratsumies, myös sillä, että maailmalla ratsastajapatsaita on pystytetty hallitsijoille ja suurille sotapäälliköille. Suomalaisessa kuvanveistossa niitä ei juuri ollut ennen Helsingin ja Lahden Mannerheim-patsaita. Aleksis Kiven patsaat ja muistomerkit
Vanhimmat Aleksis Kiven muistomerkit ovat Erland Stenbergin Tuusulassa oleva hautamuistomerkki (1877) ja Stenbergin veistämä rintakuva (1879), joka on Suomen Kansallisteatterissa. Wäinö Aaltonen veisti yhteensä neljä Aleksis kiven patsasta, joista tunnettu on Helsingin Rautatientorilla Kansallisteatterin edessä oleva mietteissään olevan, istuvan kirjailijan pronssipatsas jalustan sivustoilla olevine Kivi-aiheisine reliefeineen (1939). Eräs tämän monumentaalisen veistoksen luonnoksista on Mäntän keskustorilla vuonna 2009 paljastettu Wäinö Aaltosen "Kubistinen Aleksis Kivi" (1930). Pelle Miljoona
Kesäkuussa 2014 paljastettiin Haminan Tervasaaressa Pelle Miljoona -patsas. Veistoksen on tehnyt Heimo Suntio.Pelle Miljoona & N.U.S. Punakaarti
Punaisten valtakunnallinen muistomerkki "Crescendo" sijaitsee Helsingin Eläintarhassa. Kuvanveistäjä Taisto Martiskaisen veistoksen piti alun perin olla vallankumouksen ja punakaartien muistomerkki, mutta vasta kun siitä tehtiin kaikkien sodan punaisten uhrien muistolle omistettu, saatiin monumentin taakse valtiovalta sekä toteuttamisen mahdollistaneet riittävän laajat kansalaispiirit. Veistos paljastettiin juhlallisin menoin elokuussa 1970, jolloin paikalla oli myös tuhansia punakaartin veteraaneja. Aleksis Kiven muistopatsas
Turun kaupunginteatterin edessä on muistomerkki, joka valettiin Helsingin muistopatsaan kipsiversion pohjalta. Aaltonen oli lahjoittanut Turun kaupungille kipsisen Aleksis Kiven pään, joka tuli valaa pronssiin. Metrin korkuinen veistos sijoitettiin parimetriselle punagraniittiselle jalustalle. Paikkana oli kauppatorin laidalla sijainneen Turun yliopiston päärakennuksen hotelli Phoenixin edusta. Veistos paljastettiin 1949. Rakennus kuitenkin purettiin 1950-luvulla, ja patsas siirrettiin konserttitaloon. Nykyisen paikkansa se sai uuden Kaupunginteatterin valmistuttua 1962. Manneken Pis
Patsaan pukemisesta erilaisiin asuihin on jo tullut perinne. Sitä harrastavat varsinkin eri ammattien edustajat, mutta myös erilaiset viralliset valtuuskunnat pukevat patsaalle omia kansallisia asusteitaan. Nykyisin Manneken Pis omistaakin useamman sadan asun kokoelman, jota säilytetään Brysselin Grand-Placen varrella sijaitsevassa kaupunginmuseossa Kuninkaan talossa ("Maison du Roi"). Runonlaulajan patsas
Patsaan sijoituspaikaksi tuli kaupungin keskustassa sijainnut kolmion mallinen aukio, jota rajasivat Karjalankatu, Brahenkatu (nyk. Väinämöisenkatu) sekä Raatihuoneenkatu (nyk. Lenininkatu). Torin muokkaaminen puistoksi aloitettiin vuonna 1928 arkkitehti Uno Ullbergin ja puutarha-arkkitehti Bengt Schalinin suunnitelmien mukaan. Aukiolle rakennettu puisto nimettiin myöhemmin Kolmikulmanpuistoksi ja nykyään se tunnetaan Väinämöisenpuistona.