Mitä fermionit ovat?
Fermienergia
Kvanttimekaniikassa tiettyä joukkoa partikkeleista, jotka noudattavat Paulin kieltosääntöä, kutsutaan fermioneiksi. Tällaisia fermioneja ovat mm. leptonit (esim. elektroni), kaikki kvarkit ja hadroneista kaikki baryonit ja antibaryonit (esim. protoni ja neutroni). Paulin kieltosäännön mukaan kaksi samanlaista fermionia – esimerkiksi elektronia – ei voi olla yhtä aikaa täsmälleen samassa kvanttitilassa. Tilat voidaan erottaa toisistaan kvanttiluvuilla(pääkvanttiluku n, sivukvanttiluku l, magneettinen kvanttiluku ml ja spinkvanttiluku ms). Jos esimerkiksi systeemi, jossa on useita fermioneja (esim. elektroneja metallissa) kahdella saman atomin elektronilla ei voi olla samaa neljän kvanttiluvun yhdistelmää. Fermioni
Fermionit ovat hiukkasia, joiden spin on puoliluku. Tavallinen aine koostuu fermioneista. Ryhmä on nimetty Enrico Fermin mukaan. Fermionit noudattavat Fermin-Diracin statistiikan mukaista käyttäytymistä. Tämä tarkoittaa sitä, että kaksi samanlaista fermionia ei voi olla täsmälleen samassa kvanttitilassa (ns. Paulin kieltosääntö). Mikäli systeemin energiatilat ovat kvantittuneet, joutuvat fermionit miehittämään energiatiloja alhaalta lähtien. Tämä aiheuttaa sisäisen paineen, jonka takia aine ei luhistu kokoon. Tästä johtuvat aineen ominaisuudet kuten tilavuus ja kovuus. Luettelo hiukkasista
Fermionien spin on puoliluku; kaikille tunnetuille alkeellisille fermioneille tämä on ½. Jokaisella fermionilla on lisäksi oma antihiukkasensa. Fermionit ovat aineen perusosasia. Ne luokitellaan sen mukaan, vuorovaikuttavatko ne vahvan vuorovaikutuksen värivoiman kautta. Standardimallin mukaan on olemassa 12 erilaista alkeisfermionien makua: kuusi kvarkkia ja kuusi leptonia.Huomaa, että neutriinojen massan tiedetään eroavan nollasta johtuen neutriinojen oskillaatiosta, mutta niiden massat ovat niin pienet, ettei niitä ole voitu toistaiseksi mitata. Hiukkasfysiikan standardimalli
Standardimalli sisältää alkeishiukkaset sekä fermionit että bosonit. Fermionit ovat hiukkasia joiden spin on puoliluku (1/2, 3/2 jne...) ja siksi tottelevat Paulin kieltosääntöä, jonka mukaan kaksi fermionia ei voi olla samassa kvanttitilassa. Bosonien spin on kokonaisluku eivätkä ne noudata Paulin kieltosääntöä. Yksinkertaistetusti sanottuna fermionit ovat ainehiukkasia ja bosonit välittäjähiukkasia. Fermin–Diracin statistiikka
Fermin–Diracin statistiikka (FD-statistiikka) on statististessa fysiikassa jakaumalaki, joka osoittaa samanlaatuisten fermionien energiatilojen jakauman termodynaamisessa tasapainotilassa. Fermionit ovat alkeishiukkasia, jotka noudattavat Paulin kieltosääntöä ja joita tämän vuoksi voi olla vain yksi samassa kvanttilukujen määrittelemässä tilassa toisin kuin bosoneja, joita tämä rajoitus ei koske. Fermioneja ovat esimerkiksi protonit, neutronit ja elektronit.
Fermium
Tällä hetkellä fermiumille ei ole mitään tunnettua käyttöä. Isotooppia Fm kuitenkin tutkitaan mahdollisena syövän säteilyhoidon välineenä. Tuoksu
Feromonit ovat hajuyhdisteitä, joita ihminen ei tietoisesti voi haistaa. Ne vaikuttavat kuitenkin käyttäytymiseen, kuten seksuaalikäyttäytymiseen. Subatomiset hiukkaset
Subatomisia hiukkasia ovat:Subatomisista hiukkasista mittabosonit ja mesonit kuuluvat bosoneihin (spin kokonaisluku) ja loput, eli leptonit, kvarkit ja baryonit kuuluvat fermioneihin (spin puoliluku). Sulfadimidiini
Sulfadimidiini eli sulfametatsiini (CHSNO) on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Nykyään sitä käytetään antibioottina lähinnä eläinlääketieteessä. Fossiili
Pseudofossiileiksi kutsutaan kuvioita tai kuvioista muodostuvia sarjoja, jotka ovat muodostuneet kivien pintaan ja joita on mahdollisesti vahingossa luultu oikeiksi fossiileiksi, mutta tarkemmissa tutkimuksissa ne on havaittu ennemminkin geologisesti tai kemiallisesti kuin biologisesti muodostuneiksi kuvioiksi. Subfossiileiksi puolestaan kutsutaan sellaisenaan säilyneitä eliöiden jäänteitä, kuten mammuttien luita. Feromoni
Muurahaiset merkitsevät polkunsa feromonien avulla osatakseen takaisin. Muurahaisilla on myös hälytysferomoneja, joilla ne varoittavat uhkaavasta vaarasta. Lisäksi ampiais- ja muurahaiskuningattaret erittävät feromonia, joka vaikuttaa muihin naaraisiin siten, että niiden sukupuolinen kehitys lakkaa ja niistä tulee työläisiä. Tuhohyönteisiä hävitetään seksuaaliferomonien avulla: tuoksun houkuttelemat koiraat tuhotaan kun ne ehtivät paikalle. Nykyään tosin käyttö keskittyy lähinnä tuholaisfrekvenssin (määrien) monitorointiin näytepyydyksien avulla ja varsinainen torjunta toteutetaan muilla keinoin. Fermienergia
Fermienergia on kvanttimekaaninen käsite, jolla tarkoitetaan elektronisysteemin ylintä miehitettyä energiatilaa absoluuttisessa nollapisteessä. Fermienergia koskee elektronien lisäksi kaikkia fermioneja. Aavikko
Arabian niemimaalla asuvat beduiinit ovat kuuluisimpia arabipaimentolaisia. He jakavat itsensä vielä todellisiin kamelipaimentolaisiin ja niihin, jotka asuvat erämaan laitamilla ja kasvattavat lampaita. Beduiinit olivat tuaregien tapaan taitavia sotilaita ja he olivat usein mukana arabien valloitusretkillä. Beduiinit liikkuivat usein aavikoilla perheklaaneissa, ja pahin rangaistus oli klaanista erottaminen, mikä tarkoitti käytännössä varmaa kuolemaa. Vaikka klaaneilla oli tiukat rajat ja kahakat olivat tavallisia, vierailijoita kohtaan beduiinit olivat usein vieraanvaraisia, sillä he tiesivät aavikon julmuuden. Dromedaari kesytettiin Arabian niemimaalla 2000-luvulle eaa. ja siitä lähtien eläin on ollut tärkeä alueen paimentolaisille. Beduiinikulttuurissa dromedaari on myös merkittävä väline avioliittojen solmimisessa. Feromonipyydys
Feromonipyydys on hyönteisten pyydystämiseen kehitetty ansa. Sen toiminta perustuu hyönteisnaaraiden erittämien, koiraita houkuttelevien aineiden eli feromonien vaikutukseen. Saaliin perusteella arvioidaan torjunnan tarve ja torjunnan ajankohta. Pyydyksiä voidaan käyttää myös suoraan torjuntaan, olosuhteista riippuen feromonipyydysten käytöllä on myös tuholaiskantaa pienentävä vaikutus. Feromonipyydysten avulla saadaan selville tuholaislajin esiintyminen viljelyksellä jo ennen vioitusten syntymistä, helpotetaan torjunnan tarpeen arviointia ja tarkennetaan torjunnan ajoitusta sekä vähennetään tuholaisten määrää. Amfetamiinit
Amfetamiinit ovat kemiallisia yhdisteitä, jotka sisältävät amfetamiinin (alfametyylifenetyyliamiini) kemiallisen rakenteen. Amfetamiineja voidaan valmistaa efedriinistä, joka on "Efedra sinica" -kasvissa esiintyvä alkaloidi. Amfetamiinit kuuluvat fenyylietyyliamiineihin ja ovat fenyylietyyliamiinin synteettisiä johdannaisia. Feromonipyydys
Aikuisen koiraan tärkein tehtävä on etsiä parittelukumppani lisääntymistä varten. Kriittisin tapahtuma lisääntymisessä on juuri tämä kumppanin löytyminen ja siksi muun muassa perhosille on kehittynyt tähän tarkoitukseen oma sukupuolinen kieli, joka perustuu feromoneihin. Naaras erittää ilmaan sukupuoliferomonia houkutellakseen luokseen koiraita. Eri hyönteislajeilla on omanlaisensa eli spesifinen feromonikoostumus, joskin sama yhdiste voi toimia signaalina useammalle lajille. Hyönteiskoiraat pystyvät tunnistamaan oman lajinsa feromonin jopa satojen metrien päästä. Koiraat lentävät vasten tuulta tuoksuvanan perässä naaraan luokse. Varsinaiset oravat
Oravien taksonomia on melko kiistanalainen ja erilaiset vaihtoehtoiset luokittelut ovat yleisiä. Perinteisesti varsinaisten oravien alaheimoon kuuluu ainoastaan lajeja, jotka elävät puissa tai maassa, jolloin liitokykyiset oravat luetaan omaan alaheimoon "Pteromyinae"-alaheimoon. Nykytutkimuksen perusteella tämä käsitys on käymässä vanhaksi ja "Sciurinae"-alaheimo jaetaan kahteen tribukseen, jossa toisessa on viisi maassa elävää sukua ("Sciurini") ja toisessa 15 liitokykyistä sukua ("Pteromyini"). Tämä artikkeli painottuu aiempaan tulkintaa oravien taksonomiasta. Termiitit
Kuningatar ja kuningas erittävät feromoneja, jotka estävät muiden termiittien kehittymisen lisääntymiskykyisiksi. Molempien feromit vaikuttavat vain niiden oman sukupuolen jäseniin. Kun toinen kuninkaallisista kuolee tai pesän koko kasvaa tarpeeksi, vähenee feromonin vaikutus ja osasta termiittejä kehittyy lisääntymiskykyisiä. Pesä voi myös jakautua, jos siinä on useita lisääntymiskykyisiä. Bosen–Einsteinin statistiikka
Bosen–Einsteinin statistiikka soveltuu bosoneille kuten fotoneille ja mesoneille. Fermin–Diracin statistiikka soveltuu fermioneille kuten elektroneille ja protoneille, joita Paulin kieltosäännön mukaan ei voi olla useampi kuin yksi samassa kvanttitilassa. Meemi
Dawkinsin mukaan sekä geenit että meemit leviävät riippumatta siitä, ovatko ne hyödyllisiä ihmisen kannalta. Molemmat kopioitujat ovat itsekkäitä olioita. Geenit rakentavat eliöitä elatusalustoikseen, ja näiden biologisten rakenteiden menestyksekäs kopioituminen takaa sekoittumattomien geenien siirtymisen sukupolvilta toisille. Myös meemit ovat itsekkäitä olioita, jotka käyttävät ihmisiä oman leviämisensä kulkuneuvoina. Meemit ovat myös sokeita sille, mitä niiden kulkuneuvoille tapahtuu. Susan Blackmoren mukaan meemit ja geenit ovat vain analogisia toisilleen eikä niiden tarvitse toimia toistensa kaltaisesti. Blackmore on myös ehdottanut, että teknologisia meemejä kutsuttaisiin englannin kielen termillä ”temes”. Feromonipyydys
Feromoneiksi kutsutaan kemikaaleja, jotka yksilön erittäminä vaikuttavat toisen saman lajin yksilön fysiologiaan tai käyttäytymiseen. Feromonit ovat siis hyönteisten eri tarkoituksia varten erittämiä hajuaineita. Vaaratilanteessa hyönteinen erittää hälytysferomonia varoittaakseen lajikumppaneitaan. Paritteluaikaan hyönteisnaaraat erittävät sukupuoliferomonia houkutellakseen koiraita luokseen ja juuri tätä hyödynnetään feromonipyydyksissä. FurReal
FurRealFriends (FRF) on Hasbron kehittämä tuotesarja joka omaa elektronisia eläinpehmoja. Hahmoja on isoja sekä pieniä. Hahmot tunnistaa yleensä jalassa olevasta merkistä jossa lukee FRF ja sen yläpuolella on sydän.
Tunnetuimpia FRF-lemmikkejä ovat mm. luuta noutava koira sekä pienet päätään laskevat ja nostavat eläimet. Kromoni
Kromoni eli α-bentsopyroni tai 1,4-bentsopyroni (CHO) on heterosyklinen yhdiste ja kumariinin isomeeri. Eräät alkaloidit, kuten flavonit sisältävät kromonin rakenteen. Termiitit
Termiitit parveilevat kuten muurahaiset. Vuosittain osasta toukkia kehittyy siivekkäitä ja termiitit lähtevät häälennolle. Naaras houkuttelee koiraan rauhasistaan erittyvällä hajulla. Kun naaras ja koiras pariutuvat, niiden siivet putoavat pois. Ne perustavat pesän ja kasvattavat ensimmäiset työläiset itse. Työläiset ovat sekä naaraita että koiraita. Ne hoitavat poikasia ja rakentavat pesää. Tarhamehiläinen
Mehiläiset viestivät toisilleen hyvin ahkerasti myös kemiallisten signaalien kautta. Feromonit vaikuttavat mehiläisten kasvuun, paritteluun, meden keräämiseen, puolustamiseen ja suunnistamiseen. Kuningattaren erittämät feromonit ovat kaikkein tärkeimpiä. Niillä kuningatar kertoo olevansa kunnossa. Kun työläiset aistivat emon feromonit, ne jatkavat meden keräämistä ja pesän rakentamista. Kun feromonit vähenevät pesän laajetessa ja yksilömäärän kasvaessa, mehiläiset alkavat rakentaa emokennoja ja valmistelemaan parveilua. Hälytysferomonit saavat pesän mehiläiset hyökkäämään tunkeutujia vastaan. Mehiläiset merkitsevät feromoneilla myös reitit mesi- ja vesilähteille sekä uuteen pesään. Afromosiat
Afromosiat ("Pericopsis") on hernekasvien heimoon ("Fabaceae") kuuluva suku. Siinä on kaksi suurikokoista, Afrikan sademetsissä kasvavaa puulajia. Fermat’n suuri lause
formula_49 Antennimonnit
Antennimonnit ("Pimelodidae") on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan luonnonvaraisina makeista vesistä Keski- ja Etelä-Amerikasta. Useita antennimonnilajeja pidetään myös akvaariokaloina. Viiriäispenkojat
Viiriäispenkojat eli viiriäistimalit, aikaisemmalta nimeltään maatimalit (Cinclosomatidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Australaasiassa. Ne ovat yleensä pienikokoisia, värikkäitä ja elävät metsien pohjakerroksessa. Fermienergia
Koska elektronin spinkvanttiluku voi olla joko +1/2 tai −1/2, samalla tilalla voi Paulin kieltosäännön mukaan olla enintään kaksi elektronia. Elektronit, kuten kaikki muutkin fermionit noudattavat Fermi-Dirac statistiikkaa. Absoluuttisessa nollapisteessä vapaiden elektronien kaasun kaikki energiatasot on miehitetty Fermienergiaan asti. Lämpötilan kohotessa osa elektroneista siirtyy Fermipinnan alapuolelta sen yläpuolelle. Fermin-Diracin jakauma: Spinkvanttiluku
Spinkvanttiluku kuvaa atomaarisen hiukkasen kuten atomiytimen tai alkeishiukkasen, esimerkiksi elektronin, spiniä. Fermioneilla spinkvanttiluku on aina puoliluku, bosoneilla kokonaisluku. Elektronilla se saa aina arvon joko -½ tai ½. Paulin kieltosäännön mukaan kaksi elektronia ei voi olla yhtä aikaa täsmälleen samassa kvanttitilassa, jolloin pienin mahdollinen ero atomien elektronikonfiguraatiossa kahden elektronin välillä muodostuu spinkvanttiluvusta. Gravitiino
Gravitiino on hypoteettinen supersymmetrinen gravitonin 
partneri, jonka ennustavat yleisen suhteellisuusteorian 
ja supersymmetrian yhdistelmäteoriat, esimerkiksi supergravitaatioteoriat. Jos se 
on olemassa, se on fermioni, jonka spin on 3/2. Kärpässienet
Monet kärpässienet ovat myrkyllisiä. Esimerkiksi kavalakärpässienen ja valkokärpässienen sisältämät fallotoksiinit ja amatoksiinit ovat tappavia solumyrkkyjä, jotka eivät tuhoudu keittämälläkään. Punakärpässieni sisältää hermomyrkkyjä, joilla on muun muassa pahoinvointia aiheuttavia sekä huumaavia vaikutuksia, mutta niistä johtuvat kuolemantapaukset ovat todella harvinaisia. Fomorit
Fomorit ("Fomoire" tai "Fomhoire") ovat Irlannin kelttiläisessä mytologiassa esiintyvä puolijumalten heimo, joka muistuttaa etäisesti kreikkalaisen mytologian titaaneja. Heidän nimensä saattaa tarkoittaa ”alamaailman demoneita” tai ”merenalaisia demoneita”. Nimi voi myös perustua sanaan "fomó" ’jättiläinen’ tai ’merirosvo’. Fomorit olivat Irlannin myyttisiä alkuasuttajia, jotka saapuivat saarelle mereltä.
Joskus heidät yhdistetään ihmisiä vaivaaviin vitsauksiin, kuten sumuun, myrskyyn, talveen, kulkutauteihin ja katoon. Half-Life 2
Pelin pääasiallisena vihollisena toimii Combine-niminen muukalaisimperiumi, jonka asevoimat koostuvat muunnelluista ihmisistä, biomekaanisista koneista ja roboottisista aseista. Pelissä on myös joukko alkuperäisestä "Half-Lifesta" tuttuja hirviöitä, kuten ihmisiä zombeiksi muuttavat pääravut (). Pelissä esiintyy myös uusi hirviörotu, hyönteismäiset muurahaisleijonat (), jotka tosin pelin myöhemmässä vaiheessa toimivat Freemanin liittolaisina. Hermafrodiitti
Hermafrodiitti eli kaksineuvoinen on eläin, joka tuottaa sekä naaras- että koiraspuolisia sukusoluja, tai kasvi, jolla on sekä hede- että emikukat samassa yksilössä. Monissa eliöryhmissä hermafroditismi on vallitseva lisääntymisjärjestelmä. Yleisintä se on yksikotisilla kasveilla ja selkärangattomilla eläimillä. Sitä esiintyy kuitenkin myös kaloilla ja vähäisemmissä määrin muilla selkärankaisilla. Härmäsienet
Härmäsienet ("Erysiphales") on kotelosieniin kuuluva mikrosienten lahko. Sen ainoa heimo Erysiphaceae sisältää 19 sukua ja 769 lajia. Ne ovat loisia, jotka kasvattavat isäntäkasvin pinnalle vaaleaa, härmämäistä kalvoa. Alkukesästä lähtien mikrokannattimiin muodostuu mikroskooppisen pieniä kuroumia, joiden avulla sieni leviää, ja loppukesällä alkaa muodostua pieniä, tummina pisteinä kasvin pinnalla havaittavia kotelorakkoja, jotka on tarkoitettu talvehtimiselimiksi ja joissa muodostuvat koteloitiöt. Härmäsienet aiheuttavat moniin viljelyskasveihin härmäksi kutsuttuja kasvitauteja, joiden torjunta on vaikeata. Geminaatta
Geminaatta on pitkä konsonanttiäänne kielissä, joissa konsonanttien pituuserot tuottavat merkityseroja eli ovat foneemisia. Suomessa useimmat konsonantit esiintyvät geminaattoina: h, k, l, m, n, p, r, s, t ja ŋ (ns. äng-äänne). Näistä h on geminaattana hyvin harvinainen. Geminaatiota merkitään kirjoittamalla kirjain kahteen kertaan (paitsi äng-äännettä kirjainyhdistelmällä "ng"). Suomessa geminaatta kuuluu aina kahteen tavuun (tavunraja on geminaatan välissä). Sen sijaan virossa geminaattoja esiintyy niinkin, että koko geminaatta kuuluu samaan tavuun. Esimerkiksi viron sana, joka kirjoitetaan ilma, voi tarkoittaa samaa kuin suomessa, mutta myös samaa kuin suomen "ilman". Kumpaa tarkoitetaan riippuu siitä, äännetäänkö L-äänne yksittäiskonsonanttina vai geminaattana. Fermium
Fermiumia valmistetaan pommittamalla plutoniumia neutroneilla. Fermium on järjestysluvultaan korkein alkuaine, jota voidaan valmistaa reaktoreissa. Sitä raskaampia ytimiä, samoin kuin niitä Fermiumin isotooppeja joiden massaluku on suurempi kuin 257, saadaan vain hiukkaskiihdyttimistä. Pysyvin isotooppi on Fm-257, jonka puoliintumisaika on 100,5 päivää. Yhteensä 19 Fermiumin isotooppia tunnetaan. Atomiydin
Protonit ja neutronit ovat fermioneja. Molemmat kuuluvat baryonien ryhmään. Baryoneja on muitakin, mutta muut ovat erittäin epästabiileja eikä niitä esiinny normaaleissa atomiytimissä. Hiukkasfysiikan laboratorioissa tosin on voitu valmistaa ytimiä, joissa on myös hyperoneja. Protonilla ja neutronilla on toisistaan poikkeava isospin-kvanttiluku, minkä vuoksi niillä voi olla sama kvanttimekaaninen aaltofunktio. Toisinaan niitä pidetään saman perushiukkasen, nukleonin, kahtena eri olotilana. Bosoni
Mittabosonit ovat alkeishiukkasia eikä niillä siis ole omaa sisäistä rakennetta, ja ne toimivat fermioneiden välillä perusvuorovaikutusten välittäjinä. Hiukkasfysiikan standardimallin mukaisesti mittabosoneita ovatMyös gravitaatiovuorovaikutuksen hypoteettinen välittäjähiukkanen, gravitoni, on teorian mukaan bosoni, samoin kuin standardimallin ennustama Higgsin hiukkanen on bosoni. Standardimallin muut hiukkaset ovat fermioneja. Neutriino
Neutriino on alkeishiukkanen, joka kuuluu fermioneihin, koska sen spin on ½. Neutriinon massa on hyvin pieni , mutta on todistettu, ettei se ole täysin massaton, kuten aiemmin luultiin. Neutriinoa ei saa sekoittaa neutroniin. Seminolit
Seminolit olivat alun perin osa creek-intiaanien valtioliittoa, joka hallitsi laajoilla alueilla Alabamassa ja Georgiassa. Joskus 1700-luvun jälkipuoliskolla Chattahoocheejoen rannoilla asuvat creekien yhteisöt katkaisivat poliittiset ja sosiaaliset siteensä kaikkiin naapureihinsa ja siirtyivät pohjois-Floridaan. Siellä he espanjalaisten suostumuksella asettuivat uusiin kyliinsä ja heitä alettiin kutsua seminoleiksi. Nimen väitetään juontaneen espanjankielisestä sanasta "cimarrón", joka tarkoittaa "karkuria" tai "kesyttämätöntä". Ensimmäisen kerran nimi "seminole" esiintyi dokumenteissa vuonna 1765. Tuolloin nimellä tarkoitettiin luoteis-Floridaan paennutta pientä creekien leirikuntaa, mutta nopeasti seminoli-nimi levisi myös länteen. Vajaa sata vuotta myöhemmin nimeä käytettiin kaikista Floridan intiaaneista. Heisimadot
Heisimadot ovat nauhamaisia, jaokkeellisia matoja, joilta puuttuu ruumiinontelo. Jaokkeet, proglottidit, ovat madon alkupäässä erilaistumattomia, mutta siirryttäessä kohti madon loppupäätä niihin kehittyvät sukuelimet. Lajista riippuen matojen jaokkeet ovat joko tyhjiä tai niissä on munia. Heisimadoilta puuttuu ruoansulatuskanava, ja niiden ravinnon sisäänotto tapahtuukin niiden ulkopinnan läpi. Ravinnon sisäänottoa edesauttaa matojen litteys, joka lisää imeytymispinta-alaa. Matojen hermosto muodostuu pääosassa sijaitsevasta hermosolmusta ja siitä jokaiseen jaokkeeseen lähtevästä hermosta. Kaikki heisimadot ovat hermafrodiitteja. Harmiot
Harmiot ovat monivuotisia ruohovartisia kasveja, joissa on tähtikarvoja. Harmioiden varret ovat tanakoita sekä pystyjä ja lehdet suikeita ja ruodittomia. Tyvilehdet ovat yleensä mutkalaitaisia. Harmioiden kukat ovat tertuissa. Kukkien teriöt ovat muodoltaan ristimäisiä ja terälehdet lähes tyveen asti kahtia liuskoittuneita sekä väriltään valkoisia. Profaami
Profaami (CHNO) on karbamaatteihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään herbisidinä eli rikkakasvien torjumiseen. Mineraali
Biomineraalit ovat elävän olennon synnyttämiä mineraaleja. Tällaisia ovat esim. helmien aragoniitti, simpukan kalsiitti ja hampaan kiille, joka on 95 % apatiittia. Fossiilit ovat eloperäisiä jäänteitä menneiltä ajoilta, jotka ovat säilyneet juuri biomineraalien ansiosta. Biomineraaleilla on samat tunnetut fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet kuin mineraaleillakin, mutta ne eivät ole syntyneet geologisissa prosesseissa. Kaikki tunnetut biomineraalit kuitenkin tunnetaan myös litosfääristä. Fermat’n suuri lause
on Bosen–Einsteinin kondensaatti
Bosen–Einsteinin kondensaatti on matalassa lämpötilassa esiintyvä aineen tila, jossa makroskooppisesti merkittävä osa hiukkasista miehittää alinta mahdollista energiatilaa. Bosen–Einsteinin kondensaatissa hiukkaset menettävät yksilöllisen luonteensa ja kondensaatti alkaa hiukkasten muodostamana makroskooppisena kokonaisuutena noudattaa kvanttimekaniikan lakeja. Normaalisti kvanttimekaniikan lainalaisuudet eivät tule esille makroskooppisilla hiukkasmäärillä. Bosen–Einsteinin kondensaatti voi muodostua vain hiukkasilla, jotka ovat bosoneja ja noudattavat Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Myös fermionit voivat muodostaa keskenään pariutumalla fermionikondensaatteja. Fermat’n pisteet
Fermat’n pisteet liittyvät geometriassa kolmioihin ja sen vanhin esitys liittyy Pierre de Fermat’n kirjeeseen ystävälleen Evangelista Torricellille. Siinä esitetty probleema, jota voidaan kutsua Fermat-Steiner-probleemaksi , kertoi kolmesta kylästä, joista tuli suunnitella suorat tiet niiden keskellä olevaan risteykseen siten, että maanteiden yhteispituus olisi mahdollisimman lyhyt. Kun kylät sijoitetaan kolmion kärkiin, sijaitsee janojen risteys pisteessä, jota kutsutaan Fermat’n pisteeksi (tarkemmin: ensimmäinen Fermat’n piste). Koska Torricelli ratkaisi probleeman, kutsutaan pistettä myös Torricellin pisteeksi, mutta toisinaan myös ensimmäiseksi isogooniseksi pisteeksi tai Steinerin pisteeksi. Piirroksissa pistettä merkitään usein X tai F, ja se on luetteloitu "Kimberlingin merkillisten pisteiden luettelossa" tunnuksella formula_1. Leptoni
Leptonit ovat fermioneja eli niiden spin on ½. Elektronin, myonin ja taun sähkövaraus on negatiivinen. Erikoista on se, että neutriinoilla ei ole lainkaan sähkövarausta. Myös niiden massa on hyvin lähellä nollaa. Jokaista kuutta leptonia vastaa antileptoni, jolla on vastakkainen sähkövaraus kuin leptonilla. Kunta (biologia)
Woese, Kandler ja Wheelis esittivät vuonna 1990 em. kuusijaon kanssa kilpailevan mallin eliökunnan jakamisesta kolmeen "domeeniin" (engl. domains). Tätä luokittelua on sittemmin edelleen tarkennettu, ja sen olennaisena perusteena on käytetty molekyylitaksonomiaa eli eliöiden DNA- ja RNA-sekvenssien keskinäistä analysointia. Eliöiden kehityshistoriaa ja sukulaisuussuhteita paremmin kuvaavana tämä jako on sittemmin vakiintunut tieteellisissä yhteyksissä käytetyksi luokitteluksi. Domeenit jakautuvat edelleen "kuntiin" (engl. kingdoms). Eukaryoottien eli aitotumaisten suurimmat kunnat ovat sienet, kasvit ja eläimet. Arkkien ja bakteerin jako kuntiin on ongelmallisempi. Esimerkiksi arkit voidaan jakaa 2-30 (tai jopa useampaankin) kuntaan. Oleellisinta tässä luokittelussa on arkkien selkeä erottaminen omaksi tasavertaiseksi ryhmäkseen bakteerien ja eukaryoottien rinnalle. Jaottelu on sikäli looginen, että bakteerien, arkkien ja eukaryoottien väliset kehityshistorialliset sukulaisuussuhteet ovat etäisempiä kuin erot eukaryoottien eli aitotumaisten (sienet, kasvit, eläimet jne) sisällä. Nykyisimmän genomien selvitykseen ja muuhun molekyylisystemaattiseen tutkimukseen perustuvan käsityksen mukaan tämä luokittelu voidaan esittää seuraavasti: Yksiselitteistä totuutta käytettävästä luokittelusta ei ole olemassa, koska koko eliökunnan systematiikka perustuu sopimuksiin ja tutkijoiden näkemyksiin. Sama asia voidaan luokitella usealla eri tavalla, ja eri käyttötarkoituksissa eri luokittelut voivat olla käyttökelpoisimpia. Kuuteen kuntaan jakoa käytetään nykyään erityisesti koulubiologiassa. Woesin, Kandlerin ja Wheelisin malli on vallassa systematiikan, mikrobiologian, molekyylibiologian ja genetiikan tutkijoiden parissa. Fermilab
Fermilabissa kirjataan vuosittain noin miljoona neutriinotapahtumaa. Neutriinoja on vaikea havaita, koska ne vuorovaikuttavat aineen kanssa ani harvoin, siksi suurin osa neutriinoista jääkin havaitsematta. Vain neutriinoihin erikoistuneet kokeet havaitsevat niitä. Fermilabissa tutkitaan sekä taivaalta tulevia neutriinoita että tuotetaan keinotekoisesti neutriinosuihkuja. Fermilabin kaksi neutriinosuihkujen tuottamiseen erikoistunutta koetta ovat MiniBooNE ja MINOS, jotka kummatkin tutkivat neutriino-oskillaatiota, eli neutriinon muuttumista toiseksi neutriinoksi. Vuonna 2000 ensimmäistä kertaa suoraan havaittu taun neutriino löydettiin Fermilabissa. Kurjenmiekat
Kurjenmiekat ("Iris") on kurjenmiekkakasveihin kuuluva suku. Ne ovat suikertavajuurakkoisia ja niiden miekkamaiset lehdet kasvavat varren tyveltä. Ne ovat suurikukkaisia ja niitä käytetään yleisesti puutarhakasveina. Suomessa on vain yksi alkuperäinen kurjenmiekkalaji, keltakurjenmiekka ("Iris pseudacorus"). Siperiankurjenmiekka ("Iris sibirica") ja saksankurjenmiekka ("Iris germanica") ovat puutarhakasveja ja ne voivat olla myös viljelyjäänteitä tai viljelykarkulaisia. Hermo
Hermo on hermosolujen (neuronien) viejähaarakkeista (aksoneista) ja tuojahaarakkeista (dendriiteistä) sekä sidekudoksesta koostuva rakenne, joka mahdollistaa hermoimpulssien siirtymisen elimistössä. Varsinainen hermo muodostuu aksonien eli hermosyiden muodostamista hermosyykimpuista. Hermot voivat olla metrinkin mittaisia ja suurimmat hermot erottuvat jopa paljaalla silmällä. Hermoja kulkee kaikkialla elimistössä ja suurin osa soluista on jollakin tavalla yhteydessä ainakin yhteen hermoon. Kurmiot
Kurmiot ("Corispermum") on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 70 lajia sekä muutamia lajiristeymiä. Pääjalkaiset
Ensimmäiset fossiilit ovat Kiinasta noin 530 miljoonan vuoden takaa. Ne luetaan nykyisten helmiveneiden alaluokkaan "Nautiloidea". Tämän luokan valta-aika oli ilmeisesti jo paleotsooisella kaudella, mutta sen evoluutio on jatkunut läpi mesotsooisen ja kenotsooisenkin ajan. Nykyään on kuitenkin jäljellä vain 6 lajia.
Monimuotoisimpia muinaismerten pääjalkaisia olivat kovakuoriset, yleensä spiraalin muotoiset ammoniitit. Niiden lajien vaihtuvuus oli nopeaa ja ne ovat siksi tärkeitä johtofossiileita kerrostumien ikämäärityksissä. Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten varhaisella devonikaudella ja hävisivät liitukauden lopussa samaan aikaan dinosaurusten kanssa. Keiju (Artemis Fowl)
Keiju on yleisnimitys maan alla elävistä olennoista kirjasarjassa Artemis Fowl. Keijut muuttivat maan alle pakoon ihmisiä. Useimmilla keijuilla on taikavoimia: kyky "mesmeroida" (lumota, hypnotisoida) ja parantaa. Keijut kutsuvat itseään "Väeksi". Keijuihin kuuluu kahdeksan sukua: ilmahiset, kääpiöt, menninkäiset, tontut, maahiset, demonit, hiidet ja riiviöt. Näiden lisäksi Hautautuneilla Alueilla asuu lisäksi kentaureja ja peikkoja, joita ei kuitenkaan lasketa keijuiksi. Tridacna gigas
Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja: ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin naaraana. Kun kutuaika tulee, ne laskevat veteen signaalikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee mätimunia, osa siittiöitä. Tähtimöt
Tähtimöt ("Stellaria") on kasvisuku, johon kuuluu yksi- ja monivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden lehdet kasvavat vastakkain ja kukka on valkoinen. Tähtimöt muistuttavat eniten härkkien ("Cerastium") sukuun kuuluvia lajeja. Baryoni
Baryoni on kolmesta kvarkista koostuva hiukkanen. Antibaryonit muodostuvat kolmesta antikvarkista. Baryonit ovat fermioneja eli niiden spin on puoliluku. Ne kuuluvat hadroneihin eli vahva ydinvoima vaikuttaa niihin. Termiitit
Sotilastermiitit ovat erilaistuneet anatomialtaan ja käyttäytymiseltään. Niiden leuat voivat olla jopa niin suuret, että ne eivät kykene itse syömään, joten työläisten tulee syöttää niitä. Sotilaiden tehtävänä on puolustaa pesää ja sen asukkaita esimerkiksi muurahaiskarhuja ja -käpyjä sekä muurahaisia yms. hyönteisiä vastaan. Joillakin lajeilla on myös erikoistuneita muotoja, joilla on otsassaan suutin, josta ne voivat ruiskuttaa liimamaista nestettä. Fermioni
Fermioneihin kuuluvat
Näistä leptonit ja kvarkit ovat hiukkasfysiikan standardimallin mukaan alkeishiukkasia, kun taas baryonit koostuvat kolmesta kvarkista ollen yhdistelmähiukkasia. Bosen–Einsteinin statistiikka
Bosen–Einsteinin statistiikka (BE-statistiikka) on statististessa fysiikassa jakaumalaki, joka osoittaa samanlaatuisten bosonien energiatilojen jakauman termodynaamisessa tasapainotilassa. Bosonit ovat alkeishiukkasia, jotka toisin kuin fermionit eivät noudata Paulin kieltosääntöä ja joita näin ollen voi olla rajoittamaton määrä samassa energiatilassa. Sellaisia ovat esimerkiksi fotonit ja erilaiset mesonit. Feromoni
Ihminen aistii feromoneja nenän sierainten välissä sijaitsevalla vomeronasaalielimellä. Miehen hiessä oleva feromoni on androstenoni (CHO). Naisen emättimen erittämä feromoni on nimeltään kopuliini. Kerttutimalit
Kerttutimalit (Pellorneidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit luettiin aikasemmin kuuluvaksi joko herttujen, kerttujen tai timalien heimoihin. Kerttutimalilajeja elää Afrikassa ja Aasiassa. Niiden elinympäritöä ovat metsät ja ravintoa hyönteiset. Tyypillisiä piirteitä ovat suurehko pää ja lyhyehkö nokka. Väritykseltään lajit ovat usein ruskeita. Serebrosidit
Serebrosidit ovat sfingolipideihin kuuluvia glykolipidejä. Serebrosideja esiintyy useissa eliöissä, muun muassa eläimissä ja kasveissa. Niillä on tärkeä tehtävä muun muassa hermokudoksessa. Ferengit
Tärkeä osa ferengien keittiötä ovat hyönteiset ja muut pienet selkärangattomat. Jotkut näistä, kuten toukat ja greemadot, tarjoillaan melkein aina elävänä, kun taas toiset ruoat tarjoillaan hyytelönä tai mehuna. Suosittuja juomia ovat Eelwasser ja Slug-o-Cola. Geminidit
Geminidit on meteoriparvi, jonka tähdenlentoja esiintyy joulukuun puolivälissä, huipun ollessa suunnilleen 12.–14. joulukuuta. Geminidit havaittiin ensimmäisen kerran vasta noin 150 vuotta sitten, eli paljon myöhemmin kuin monet muut meteoriparvet, kuten Leonidit ja Perseidit. Voimakkuuden on havaittu kasvavan vuosi vuodelta ja nykyään voidaan nähdä hyvissä olosuhteissa 120–160 tähdenlentoa tunnissa. Tähdenlennot näyttävät tulevan Kaksosten () tähtikuvion suunnasta, mutta niitä voidaan nähdä lähes kaikkialla yötaivaalla. Geminidien alkulähde on asteroidi 3200 Phaethon, on jättänyt pölyä ja soraa radalleen. Maapallon kulkiessa pölyvanan läpi materiaalia tulee ilmakehään jossa se kuumenee ja hehkuu ja aiheuttaa valoviiruja eli tähdenlentoja. Hiukkasfysiikan standardimalli
Fermionit voidaan järjestää kolmeen perheeseen, joista ensimmäiseen kuuluvat elektroni, ylös- ja alas-kvarkit sekä elektronin neutriino. Tavallinen aine koostuu ensimmäisen perheen hiukkasista, sillä muiden perheiden hiukkaset hajoavat nopeasti ensimmäisen perheen hiukkasiksi; niitä voidaan havaita vain lyhyen aikaa hiukkaskiihdyttimissä. Hiukkasperheiden fermionit muistuttavat toisiaan muuten paitsi massaltaan. Esimerkiksi elektronilla ja myonilla on sama sähkövaraus ja spin, mutta myonin massa on elektroniin verrattuna 200-kertainen. Amatoksiinit
Amatoksiinit ovat sienimyrkkyjä. Ne ovat muun muassa valkokärpässienestä, kavalakärpässienestä ja myrkkynääpikästä löytyviä solumyrkkyjä. Kemiallisesti amatoksiinit ovat kahdeksan aminohappoa sisältäviä rengasrakenteisia peptidejä. Valkokärpässieni ja kavalakärpässieni sisältävät lisäksi virotoksiineja ja fallotoksiineja, jotka sisältävät seitsemän aminohappoa. Amatoksiineista merkittävin on alfa-amanitiini. Muumio
Muumio on muumioinnin tai muumioitumisen seurauksena mätänemiseltä säästynyt ruumis. Muumiointia on tavattu monien eri kansojen keskuudessa. Kuuluisimmat muumiot ovat peräisin muinaisesta Egyptistä, missä vainajat oli tapana palsamoida ikuisen elämän takaamiseksi. Ympäristöolosuhteiden takia ruumis voi muumioitua myös itsestään. Bondage Fairies
Tarinassa kaksi metsässä asuvaa keijua, Pfil ja Pamila, työskentelevät kotiseutuaan suojelevina palkkionmetsästäjinä. Vaaleahiuksinen Pfil on naiivi ja viaton, mutta sinihiuksinen Pamila on seksuaalisesti kokeneempi ja avoimempi. Molemmat kokeilevat seikkailujensa lomassa erilaisia seksuaalisia kokemuksia, kuten masturbointia, lesboseksiä, fetisismiä, bondagea, sekä seksiä lintujen, pikkueläinten ja hyönteisten kanssa. Joskus sarjassa myös opetetaan lukijalle hyönteisten käyttäytymiseen tai ihmisen anatomiaan liittyviä asioita osiossa "Pfhil's educational comics corner". Hiukkasfysiikan standardimalli
Teoriaan on tuotava käsin kaikki fermionit, eli kuusi kvarkkia, kolme varattua leptonia ja kolme neutriinoa. Teoria ei myöskään ennusta näiden massoja. Tämän takia hiukkasfyysikot toivovat kehittävänsä kaiken teorian, joka paitsi antaisi suuren osan standardimallin vapaista numeerisista parametreista (massat, varaukset, hiukkasten tyypit), myös sisältäisi gravitaation. Jo nykyisellään standardimalli kuitenkin ennustaa (kun massat, varaukset, hiukkaslajit on annettu) kaikkien tunnettujen hiukkasreaktioiden todennäköisyydet. Pionit
Pionit ovat monivuotisia ja lyhytjuurakkoisia ruohoja tai pieniä pensaita, jotka sisältävät eteerisiä öljyjä, flavoneja ja oksalaattikiteitä. Lehdet ovat kierteisesti, kerrannaisia, periaatteessa kolmilehdykkäisiä, leveäkantaisia ja korvakkeettomia. Kukinto on varsipäätteinen, yksi- tai muutamakukkainen. Kukat ovat kookkaita, ja niissä on kierteisesti järjestyneitä kehälehtiä, joista verholehtimäisiä 3–7 ja terälehtimäisiä 5–13; verhiö ja teriö eivät ole jyrkästi erotettavissa. Heteitä on paljon, ja ne ovat ryhmittyneet viideksi kimpuksi, jotka jatkavat kehälehtispiraalia. Erillisiä emejä on 2–15, ne ovat vartalottomia ja luotti on laajentunut. Kussakin emissä on tavallisesti paljon siemenaiheita. Hedelmä on tuppilo, ja siinä on verhiö jäljellä. Siemenissä on tavallisesti vaippamainen muodostuma, ja siemenkuori on mehevä. Endospermi, siemenen ravintovarasto, on amyloidipitoinen. Siemen on aluksi monialkioinen, mutta vain yksi alkio kehittyy taimeksi. Alkumonnit
Alkumonnit ("Diplomystidae") on monnikaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan Etelä-Amerikasta makeista vesistä. Alkumonnilajeja tavataan vuoristojoista Chilen ja Argentiinan Andeilta. Alkumonnien elintavoista tiedetään vain vähän. Niiden ravintoa ovat nilviäiset, äyriäiset ja vesihyönteiset. Heimon kalat kutevat loppukesästä. Erityisesti Chilessä alkumonneja on pyydystetty ruokakaloiksi, mutta kantojen vähennyttyä niiden merkitys on pienentynyt. Pyrimetaniili
Pyrimetaniili (CHN) on anilinopyrimidiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa fungisidina eli sienitautien hoitoon ja torjuntaan erityisesti harmaahometta vastaan. Ferengit
Ferengit ovat humanoidirotu, joskin ihmistä vähän pienempiä, yleensä puolentoista metrin korkuisia. Heillä on epätavallisen suuret korvat, jotka ovat suurempia miehillä kuin naisilla. Suurten korvien ansiosta ferengeillä on erinomainen kuulo. Korvat ovat myös Ferengien kehon herkin kohta. Otsa on kuhmurainen, nenä on suuri ja kohojuovainen, kohoavat kylkiluut, erikseen ylemmät ja alemmat keuhkot sekä neliosaiset aivot, joita betazoidien ja vulkaanien telepaattiset voimat eivät pysty lukemaan. Data on maininnut kerran, että ferengit ovat vahvempia kuin ihmiset. Yleensä ferengit esitetään kuitenkin selvästi keskivertoihmistä heikompina. Ainakin miehillä on korvissaan erogeeniset alueet, ja he käyttävät puhekielessä englanninkielistä sanaa "lobes" (joka tarkoittaa korvanlehtiä) samoin kuin voidaan käyttää esimerkiksi sanaa "kantti" tai "sisu" ("sinulla ei ole kanttia/sisua siihen" jne.). Ferengit käyttävät myös sanaa "oo-mox", jolle ei ole englannin- tai suomenkielistä vastinetta kuvaamaan aistimuksia, joita he tuntevat korvien saadessa aistiärsykkeitä. Ferengin hampaat muistuttavat särmikkäitä piikkejä, ja he käyttävät kädessä pidettävää hampaiden teroitinta niiden hoitamiseen. Tridacna squamosa
Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja: ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin naaraana. Kun kutuaika tulee, ne laskevat veteen signaalikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee mätimunia, osa siittiöitä. Lisääntymisen laukaisee oikea kuunvaihe, vuorokaudenaika ja muiden simpukoiden laskemat kemikaalit. Tridacna maxima
Jättiläissimpukat ovat hermafrodiitteja: ne syntyvät koiraina, mutta osa toimii myöhemmin naaraana. Kun kutuaika tulee, ne laskevat veteen signaalikemikaaleja, minkä jälkeen osa simpukoista laskee mätimunia, osa siittiöitä. Lisääntymisen laukaisee oikea kuunvaihe, vuorokaudenaika ja muiden simpukoiden laskemat kemikaalit. Fermium
Fermiumille tunnetaan yhteensä 19 isotooppia. Niiden massaluvut ovat 242–260 välillä. Spin
Jos spin on kokonaisluku, kyseessä on bosoni, jos puoliluku, kyseessä on fermioni. Lysmata amboinensis
"Lysmata amboinensis" on hermafrodiitti: samat yksilöt voivat toimia sekä naaraina että koiraina, mutta eivät kuitenkaan voi hedelmöittää itseään. Lajin mätimunat ovat vihreitä. Harmiini
Harmiini (tunnetaan myös nimellä telepatiini) on beta-karboliineihin kuuluva harmala-alkaloidi. Sitä esiintyy useissa eri kasveissa, näistä tunnetuimpina Peganum harmala ja Banisteriopsis caapi. Harmiini on fluoresoiva yhdiste. Farmakologisesti harmiini on RIMA eli se toimii kehossa palautuvana ja selektiivisenä MAO-A inhibiittorina. Lisäksi se vapauttaa monoamiineja. Harmiinin on todettu lisäävän EAAT2 glutamaatti pumpun ilmentymistä keskushermostossa, vähentäen glutamaatin hermo- ja gliasolujen kuolemaa aiheuttavaa neurotoksista luonnetta. Melaniini
Melaniini on musta tai ruskea väriaine, jonka yleisin biologinen muoto on rakenteeltaan indolikinonin, dihydroksi-indolikarboksyylihapon tai molempien polymeeri. Melaniinien molekyylirakenne vaihtelee melkoisesti, mutta niitä on kahta päätyyppiä: eumelaniinit ja feomelaniinit. Eumelaniinit ovat 5,6-dihydroksi-indolin polymeereja ollen väriltään ruskeasta mustaan. Feomelaniinit sisältävät enemmän rikkiä ja vaihtelevat väriltään punaisesta keltaiseen; punaisia ovat erytromelaniini ja trikosideriini. Valeskorpionit
Vanhimmat valeskorpionin fossiilit ovat 380 miljoonaa vuotta vanhoja; samoilta ajoilta on löydetty ensimmäiset maaeläinten fossiilit. Se ei kuitenkaan ole yllättävää, sillä valeskorpionit ovat läheisempää sukua hämähäkkien kuin oikeiden skorpionien kanssa. Ne eivät kuitenkaan ole kehittyneet hämähäkeistä, koska valeskorpioneilla on sakset, joita hämähäkeillä ei ole. Koska hämähäkit alkoivat kehittyä noin 380 miljoonaa vuotta sitten, on todennäköistä, että valeskorpionit ovat olleet olemassa jo paljon sitä ennen. Tätä teoriaa tukee myös se, että vanhimmatkin fossiilit ovat lähes samanlaisia kuin nykyiset valeskorpionit. Pigmentti
Pigmenteillä tarkoitetaan myös eliöiden tuottamia väriaineita, jotka antavat niille niiden värin. Eliöiden yleisimpiä pigmenttejä ovat melaniini ja erilaiset karotenoidit, flavonoidit, antosyaanit ja lehtivihreä. Harmiot
Harmiot ("Berteroa") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun luetaan nykyisin kuuluvaksi viisi lajia. Feromoni
Feromonit ovat ihmisen tai eläimen lähettämiä kemiallisia viestiaineita, jotka vaikuttavat saman lajin muiden yksilöiden käyttäytymiseen tai hormonitoimintaan. Feromonit kuuluvat semiokemikaalien aineryhmään. Furanokumariinit
Furokumariinit ovat kasvien ei-elintärkeitä aineenvaihduntatuotteita, joiden avulla kasvit puolustautuvat kasvinsyöjiä vastaan, koska furokumariinit ovat monille eliöille myrkyllisiä. Aineet voivat UVA-valon vaikutuksesta ärsyttää ihoa. Suurina määrinä aineet vaurioittavat kudoksia vakavasti aiheuttamalla iholle palovammamaisia haavoja, ja silmiin päästessään ne voivat aiheuttaa sokeutumisen. Elektroni
Elektroni on alkeishiukkanen, jolla on 1,6021773 · 10 coulombin eli yhden alkeisvarauksen suuruinen negatiivinen sähkövaraus. Sen massa on 9,1093897 · 10 kg (0,51 MeV/c). Elektronin spin on 1/2 eli se on fermioni. Sen spinistä aiheutuva magneettinen momentti on −9,284764 · 10 J/T. Elektroni on kevein varautunut leptoni. Muut sähkövaraukselliset leptonit ovat myoni ja tau. Hiukkasfysiikan standardimalli
Elektronia ja elektronin neutriinoa sekä niiden vastinpareja muissa perheissä kutsutaan leptoneiksi. Leptoneilta puuttuu kokonaan kvarkkien väriominaisuus, ja niihin vaikuttaa ainoastaan heikko ja sähkömagneettinen vuorovaikutus, joka heikkenee etäisyyden kasvaessa. Sen sijaan kvarkkien välinen värivoima eli vahva vuorovaikutus voimistuu etäisyyden kasvaessa, ja siksi kvarkkeja tavataan ainoastaan värittömissä yhdistelmissä eikä koskaan yksinään. Tätä kutsutaan kvarkkien vankeudeksi (). Nämä värittömät yhdistelmät ovat joko fermionisia baryoneja (kuten protonit ja neutronit) tai bosonisia mesoneja (esimerkiksi pionit). Sidosenergian johdosta tällaisten yhdistelmien massa ylittää yksittäisten osasten yhteenlasketun massan. Bosoni
Ero bosonien ja fermionien välillä perustuu viime kädessä niiden aaltofunktion käyttäytymiseen kahden hiukkasen vaihdossa. Kahden identtisen fermionin aaltofunktio on antisymmetrinen, bosonien tapauksessa symmetrinen. Tällöin kahden samassa tilassa olevan samanlaisen fermionin yhdistetty aaltofunktio häviää identtisesti, joten tällainen kokonaistila ei ole mahdollinen. Kampamaneetit
Kampamaneetit ("Ctenophora") on eläinkunnan pääjakso. Kampamaneetit ovat hyytelömäisiä läpikuultavia eläimiä, jotka elävät merten pintaosissa ja loistavat pimeässä. Ulkoisesti ja monilta rakennepiirteitään ne muistuttavat polttiaiseläinten ("Cnidaria") meduusoja, mutteivät kuitenkaan ole niille sukua. Kampamaneettien ruumiin pituus on tavallisesti 2–3 cm, joskin Välimeressä elävä nauhamainen 8 cm leveä venuksenvyö ("Cestus veneris") voi kasvaa jopa 1,5 metrin pituiseksi. Semiotiikka
Biosemiotiikka on tiede, semiotiikan haara, joka tutkii semioottisia prosesseja ja organismien elämää suhteessa niiden ympäristöön, Umweltiin. Nykyisen biosemiotiikan mukaan kaikki elävät organismit muodostavat eräänlaisen merkkiprosessin eli semioosin. Baramiini
Baramiini (hepreasta: "bara":luotu "min":kaltainen) on Raamattuun nojaavien, Raamatun kirjaimellisesti ottavien ja tyypillisesti nuoreen maahan uskovien kreationistien käyttämä termi, jolla he korvaavat taksonomian termejä. Baraminologian teesi on, että lajit on luotu erikseen.
Baraminologit uskovat, että lajit eivät ole evoluution vaan luomisen tulos. He luottavat tässä asiassa Raamatun ilmoitukseen: Fermioni
Kaikki alkeishiukkaset ovat joko fermioneja tai bosoneja. Bosoneja, esimerkiksi fotoneja Paulin kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla useita samassa kvanttitilassa, minkä vuoksi niihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Supersymmetria
Supersymmetria (SUSY) on hiukkasfysiikassa ehdotettu teoria. Sen mukaan jokaisella bosoneihin ja fermioneihin kuuluvalla hiukkasella on superkumppani, "superpartneri": jokaista fermionia kohden on olemassa bosoni "sfermioni" ja jokaista bosonia kohden on olemassa fermioni "bosino". Jos teoria olisi rikkoutumaton, superkumppaneilla pitäisi olla sama massa. Palomino
Palomino on yhdysvaltalainen hevosten värirotu, johon hyväksytään ainoastaan kullanvärisiä valkoharjaisia voikkoja. Myös tältä näyttävät rautiaat hyväksytään. Palominoille on kaksi erillistä rekisteriä: joitakin vuosia vanhempi Palomino Horse Association (PHA) hyväksyy rekisteriinsä kaikki tämänväriset hevoset, kun taas uudempi Palomino Horse Breeders of America (PHBA) vaatii hevosen olevan lisäksi olevan tiettyä rotutaustaa. Englannin kielessä "palomino" tarkoittaa mitä tahansa voikkoa hevosta. Isolla alkukirjaimella kirjoitettuna "Palomino" viittaa useimmiten palominoksi rekisteröityyn hevoseen. Hermosto
Sekä ääreishermostossa että keskushermostossa on motorisia ja sensorisia neuroneja. Sensoriset hermosyyt välittävät aistinsoluissa syntyvän informaation keskushermostolle ja siksi sen hermosyitä kutsutaan tuoviksi eli afferenteiksi hermosyiksi (latina. "affero" = saapua). Motoriset hermosyyt puolestaan kuljettavat keskushermoston käskyt lihaksille, jonka vuoksi niitä kutsutaan efferenteiksi eli vieviksi hermosyiksi (latin. "effero" = poistua). Mittarit
Tyypillisesti mittarit ovat melko pieniä ja hentoja perhosia. Aikuisilla mittariperhosilla on hoikka ruumis ja leveät siivet, jotka ovat perhosen levätessä tavallisesti auki ja takasiivet jäävät usein näkyville. Lepäävä perhonen pitää siipiään takaviistoon tai suoraan sivuille. Etu ja takasiivet liittyvät yhteen erityisen väkäsen, "frenulum"in, välityksellä. Koirailla on usein sulkamaiset tuntosarvet, joilla ne haistavat naaraiden erittämät feromonit. Mittareiden väritys vaihtelee tavallisimmin ruskean, harmaan ja vihreän eri sävyissä. Siivissä on usein monimutkaista, aaltomaista kuviointia tai poikkijuovia, joiden avulla perhosen hahmo rikkoutuu ja ne sulautuvat hyvin ympäristöönsä. Joidenkin lajien naaraat ovat lyhytsiipisiä tai siivettömiä, ja siten lentokyvyttömiä. Takaruumiissa on parillinen tympaanielin.
Useimmat mittarilajit lentävät hämärissä tai yöllä, mutta osa lajeista on aktiivisia vain päivällä ja osa lentää ympäri vuorokauden. Yöaktiiviset lajt lentävät usein kirkkaiden valojen luokse. Fermat’n suuri lause
joillekin Spermiini
Spermiini (CHN) on polyamiini, joka esiintyy kaikissa aitotumaisissa soluissa ja myös viruksissa ja bakteereissa. Mesisienet
Mesisienet ("Armillaria") on laajalle levinnyt helttasienisuku, joka tuottaa kellertäviä, myöhemmin ruskehtavia, valkoitiöisiä, usein suurina ryhminä esiintyviä itiöemiä. Tyypillistä on lakin pinnan täpläkuvioitus ja jalan rengas, joka tosin voi hävitä vanhemmiten. Mesisienet ovat pääasiassa puiden tai karikkeen lahottajia. Mesisieniä käytetään yleisesti ravinnoksi, etenkin niiden lakkeja, mutta niitä suositellaan keitettäväksi, jotta vältyttäisiin mahdollisilta vatsavaivoilta. Mesisieniä ei tule sekoittaa esimerkiksi pörhösuomuhelokkaan, joka ei ole syötävä. Skorpionit
Skorpionin ruumis on hämähäkkieläimille tyypilliseen tapaan kaksiosainen. Etuosaa (1 "prosoma" tai "cephalothorax") peittää kitiininen kilpi. Prosomassa sijaitsee yleensä 8 silmää, jotka ovat kolmessa ryhmässä, 2 ylimpänä ja 2-5 etureunan molemmilla sivuilla. Pedipalien välissä ovat leukakoukut (6 "chelicerae"). Skorpionin 3–4 jalkaparia alkavat etuosan alta. Jalkojen (5) päässä on kynnet. Ruumiin takaosaa (2 "mesosoma" tai "abdomen") peittää kitiininen kilpi. Mesosomassa ovat mm. lehtikeuhkot ja mesosoman alapinnalla ovat vain skorpioneilla tavattavat maahan asti ulottuvat kampamaiset pektiinielimet (12 "pectine").