Kuinka paljon amerikanvarpushaukka painaa?
Amerikanvarpushaukka
Amerikanvarpushaukka on pieni lintuhaukka ja Pohjois-Amerikan pienin haukka. Koiraat ovat 23–30 cm pitkiä, ja niiden siipien kärkiväli on 42–58 cm. Ne painavat 82–115 g. Kuten yleensäkin lintuhaukoilla, naaraat ovat selvästi suurempia, keskimäärin 30 %, ja ne painavat varsin yleisesti yli puolet enemmän kuin urokset. Naaraiden pituus on 29–37 cm, niiden siipien kärkiväli on 58–68 cm, ja ne painavat 150–219 g. Siiven pituus on 14,1–22,9 cm, pyrstön 12–19 cm ja jalan 4,5–5,9 cm. Mitat ovat pohjoisen ryhmän, mutta soveltuvat myös muille alalajeille. Aikuisilla on lyhyet leveät siivet ja pitkä päästään neliömäinen pyrstö, jossa on musta-harmaa raidoitus ja usein valkoinen kärki. Siipien lentosulat näkyvät yleensä vain lennossa, ja ne ovat valkoiset mustin radoin. Koivet ovat keltaiset. Koukkunokka on musta, ja vahanahka on kellertävä. Höyhenyksen väri vaihtelee riippuen ryhmästä..
Nämä linnut yllättävät ja saalistavat saaliinsa piilosta tai lentäessään yllättäen tiheän kasvillisuuden läpi. Ne suunnistavat taitavasti tiheiköissä, ja usein hyökkäys onnistuu, vaikka saalistusmenetelmä on haukan kannalta vaarallinen. Pääosa haukan saaliista on pieniä lintuja, etenkin laululintuja, kuten varpusia, kerttuleita, peippoja, peukaloisia, nakkeleita, tiaisia, turpiaaleja ja rastaita. Saalislinnut ovat olleet kooltaan 4,4-gramman rubiinipartakolibrista 577-gramman röyhelöpyyhyn, ja siinä välissä kaikki linnut voivat joutua saaliiksi. Yleensä urokset saalistavat pikkulintuja, kuten varpusia ja kerttuleita, ja naaraat tavoittelevat suurempaa saalista, kuten punarintarastaita ja kultatikkoja, niinpä sukupuolet eivät kilpaile saaliista. Nämä haukat myös hyötyvät pihalintujen ruokkijoista parasta saalista etsiessään. Usein ne kiskovat höyhenet saaliista jo paikan päällä tai puun oksalla. Joskus harvoin amerikanvarpushaukka syö jyrsijöitä, matelijoita, sammakkoja, käärmeitä ja suuria hyönteisiä.
Mursu
Urokset painavat noin 1 500 kiloa ja voivat kasvaa 4,5 metriä pitkiksi . Atlantinmursu on hieman tyynenmerenmursua pienempi. Sekä uroksilla että naarailla on yläleuassa jopa lähes puolen metrin mittaiset, syöksyhampaiksi kehittyneet kulmahampaat. Akatsuki
Akatsukin massa on 520 kg. Tutkimuslaitteina luotaimella on kaasukehää havainnoivia instrumentteja, joilla pyritään ensisijaisesti havainnoimaan infrapuna-alueella Venuksen tulivuoritoimintaa sekä kaasukehän salamointia. Aavikkopikkumarsu
Aikuinen aavikkopikkumarsu painaa noin 200–350 grammaa ja on 17–25 senttimetriä pitkä. Se on väriltään harmahtavan ruskea, silmät ovat suuret ja tummat. Viheltäjähiirihaukka
Viheltäjähiirihaukka painaa 265–560 grammaa. Aikuisen yksilön ruumiinpituus on 34–44 senttimetriä ja siipien kärkiväli 80–100 senttimetriä. Naaraat ovat koiraita noin viidenneksen isompia. Amerikanviklo
Linnun pituus on 29–31 senttiä, siipien kärkiväli 70–74 senttiä ja paino keskimäärin noin 160 grammaa. Naaras on hieman kookkaampi. Amerikanviklo muistuttaa kooltaan ja höyhenpuvultaan valkovikloa, mutta sen koivet ovat keltaiset ja yläperän neliömäinen valkoinen laikku erottuu räikeästi tummasta selästä. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Afrikanpikkukotka
Linnun pituus on 45–61 cm ja paino 685–1 045 g. Se on kotkaksi pienikokoinen ja on päältä musta ja alapuolelta vaalea tummin juovin ja täplin. Päälaella on pieni töyhtö ja koivet ovat höyhenpeitteiset. Naaras on koirasta suurempi, ja siltä yleensä puuttuu koiraalla esiintyvä valkoinen otsatäplä. Tamariskivarpunen
Linnun pituus on 12-13 cm, siipien kärkiväli 19-20 cm ja paino noin 15-17 g. Pieni varpunen, jonka naaras muistuttaa varpusnaarasta mutta värit ovat kirkkaammat. Koiraalla on kirkas punaruskea laikku siiven yläpeitinhöyhenissä. Varpushaukka
Naaras on koirasta isompi, 35–41 cm pitkä ja siipien kärkiväli 67–80 cm; sen voi sekoittaa koiraspuoliseen kanahaukkaan, mutta kanahaukka on rotevampi, varpushaukka solakampi. 
Koiras on vain 29–34 cm pitkä, siipien kärkiväli 59–64 cm, se on siniharmaa selkäpuolelta ja punaruskearaitainen vatsapuolelta. Koiras painaa n. 150 g, naaras 270 g. Valkoselkätasku
Linnun pituus on noin 14 cm, siipien kärkiväli 25–27 cm ja paino 20–30 g. Juhlapukuinen koiraan naama, posket, kurkku, kyljet, siivet ja pyrstön kärki ovat mustat, vatsapuoli, yläperä ja pyrstön tyvipuoli valkoinen, sekä päälaki ja selkä vaalean hiekanruskeat. Naaraan väritys on himmeämpi ja nuorelta sekä syyspukuiselta linnulta puuttuu musta väri muualta kuin pyrstön kärjestä. Arohiirihaukka
Linnun pituus on 50–65 cm, siipien kärkiväli 126–148 cm ja paino 590–1 760 g. Arohiirihaukka on tavallista hiirihaukkaa hieman suurempi ja pitkäsiipisempi, muodoltaan enemmän piekanan kaltainen. Jalat ovat pitkät. Väritykseltään se on hyvin vaihteleva ja usein äärimmäisen vaikea erottaa hiirihaukan "vulpinus" -alalajista. Pyrstö on punaruskea, pää vaalea. Kyljillä on tummat "housut", siiven yläpinnalla vaalea lautuma. Monet hiirihaukat ovat täysin samanvärisiä kuin arohiirihaukka. Australiankanahaukka
Sen elinpiiriä on subtrooppiset ja trooppiset kuivat metsät, kaupunkialueet, puutarhat, ylävät arot, kuivat savannit, jokien lähistöt.
Se on päältä harmaa, ja sillä on pähkinänruskea kaulus. Alta se on pääasiassa punaruskea, mutta siinä on ohuita valkoisia juovia. Se on väritykseltään siten samanlainen kuin ruosteniskahaukka mutta on suurempi. Sen lento on nopeaa ja notkeaa. Sen pituus on 40–55 cm; siipien väli 75–95 cm. Naaraat ovat huomattavasti koiraita suurempia. Koiras painaa 220 g, naaras 355 g. Mustapäätasku
Linnun pituus on 11,5–13 cm ja paino 13–17 g. Kooltaan ja habitukseltaan muistuttaa pensastaskua. Syksyiset nuoret linnut ja talvipukuiset naaraat ovat joskus hankalasti pensastaskusta erotettavissa. Lennossa pyrstön yläpuolen kuviointi on erilainen: mustapäätaskulta puuttuu valkea kuviointi. Juhlapukuinen koiras on helppo tuntea: pää on musta ja kaulassa leveä valkoinen sepel, rinta oranssi, selkä tumma ja yläperä valkoinen. Kaksi alalajia, joita molempia tavataan Suomessa: "rubicola" esiintyy Etelä- ja Keski-Euroopassa, "maura" Itä-Euroopassa. Äänet ja laulu poikkeavat pensastaskusta. Atlaksenvihertikka
Linnun pituus on 30–32 cm, siipien kärkiväli 41–43 cm ja paino noin 150–170 grammaa. Sen höyhenpuku on yläpuolelta tummanvihreä ja alapuolelta kellanvihreä, yläperä on keltainen. Uloimmat käsisulat ovat mustavalkeat. Koiraalla on karmiininpunainen päälaki, naaraalla se on harmaa tai musta. Äänet muistuttavat vihertikan ääniä. Pärryttää harvoin. Laji muistuttaa suuresti vihertikan alalajia "sharpei", ja monet tutkijat luokittelevat sen vihertikan ("P. viridis") alalajiksi. Vaivaislepakko
Vaivaislepakko painaa vain 3–8 grammaa, sen kehon pituus on 33–45 mm ja siipiväli 180–240 mm. Viirukalapöllö
Sen paino on keskimäärin 637 grammaa. Impala
Impalat kuuluvat keskikokoisiin antilooppeihin. Ne kuuluvat myös antiloopeista siroimpiin. Impalan pään ja ruumiin yhteispituus on 1,1–1,5 metriä, hännän pituus 25–40 senttiä ja säkäkorkeus 77,5–100 senttiä. Koiraat painavat 53–76 kiloa, naaraat 40–53 kiloa. Koirailla on verraten ohuet, lyyramaiset ja uurteiset, 45–92 senttimetriä pitkät spiraalikierteiset sarvet. Naaraat ovat sarvettomia. Itäafrikkalaisille impaloille kasvaa selvästi suuremmat sarvet kuin niiden eteläisessä Afrikassa eläville lajitovereille. Kaula ja raajat ovat hoikat ja häntä tuuhea. Sorkat ovat uurteettomat. Impalan hajurauhaset sijaitsevat takajalkojen yläpuolella, samassa kohtaa, jossa on tumma tupsu. Aikuisilla koirailla on hajurauhaset myös otsassa. Naarailla on neljä nisää. Naakka
Naakan pituus on 34–37 senttimetriä, siipiväli 64–73 cm ja paino 182–265 grammaa. Koiras painaa keskimäärin 233 g ja naaras 219 g. Puku on tummanharmaa ja kauempaa se voi näyttää kokotummalta. Kaulansivut sekä pää ovat vaaleamman harmaat. Silmät eroavat useimpien muiden lintujen silmistä, sillä tummaa pupillia ympäröi hopeanvalkoinen iiris. Nokka on selvästi pienempi kuin variksella. Kaula näyttää paksulta ja lyhyeltä sekä nokka pieneltä, mikä saa pään näyttämään typäkältä. Preeriahiirihaukka
Preeriahiirihaukan tyypillinen ruumiinpituus on 50 senttimetriä ja siipien kärkiväli 120–140 senttimetriä. Se painaa 700–1 350 grammaa. Ruumiinrakenne on vankka ja siivet ovat suuret ja leveät. Arabihaukka
Linnun pituus on 34–40 cm, siipien kärkiväli 80–100 cm ja paino 330–850 g. Naaras on koirasta kookkaampi. Arabihaukka on kuin pienikokoinen muuttohaukka. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Kongonvarpushaukka
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset alavat metsät, kuivat savannit ja huonokuntoiset metsät. Se painaa keskimäärin 115,35 grammaa. Amerikanharakka
Amerikanharakka on 45–60 senttimetriä pitkä ja painaa 145–210 grammaa. Pyrstö on linnun kokoon nähden melko pitkä: 23–32 cm. Amerikanvarpushaukka
Amerikanvarpushaukka rakentaa risupesän suureen havupuuhun tai lehtipuiden muodostamaan tiheikköön. Pesissä on havaittu 3–8 muna, mutta yleensä munia on 4–5. Munien koko on 37,6 x 30 mm ja ne painavat noin 19 g. Keräilijät arvostavat munia, koska ne ovat yllättävän värikkäitä ja niissä on monenlaisia merkkejä. Haudonta kestää keskimäärin 30 päivää. Poikasten kuoriuduttua naaraat ruokkivat niitä vielä 16–23 päivää, ja koiras puolustaa reviiriä ja saalistaa. Poikaset ovat lentokykyisiä noin kuukauden ikäisinä, mutta emot ruokkivat ja suojelevat niitä vielä neljä viikkoa. Amerikanvarpushaukat pesivät piilossa, ja ne ovat muutenkin pesimäaikana hyvin piilossa välttyäkseen suuremmilta petolinnuilta, kuten kanahaukoilta ja kyyhkyhaukoilta. Niiden muuttaessa aikuiset joutuvat toisinaan lintuja saalistavien suurempien petolintujen saaliiksi, etenkin muuttohaukan. Lajien "chionogaster", "ventralis" ja "erythronemius" pesintää tunnetaan melko heikosti, mutta käyttävissä olevan tiedon perusteella ne eroavat tuskin lainkaan nimiryhmän tavoista Intianvaris
Linnun pituus on 41-43 cm, siipien kärkiväli 76-85 cm ja paino 245-362 g. Kooltaan se on variksen ja naakan väliltä. Höyhenpuku on kaksivärinen: naama, otsa, kurkku, pyrstö, selkä ja siivet ovat mustat, muut osat harmaita. Otsa on korkea ja nokka jykevä, pyrstö ja koivet pitkät. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Australianhaukkapöllö
Naaraan pituus on 27–36 cm, siipien kärkiväli 70–85 cm ja paino keskimäärin 194–360 g. Koiraan mitat ovat 23–36 cm, 70–85 cm ja 170–298 g. Se on pienin australialaisista pöllöistä. Yleisväritykseltään pöllö on päältä tummanruskea harvoin vaalein täplin, ja alapuolelta vaalea tummin pitkittäisjuovin. Naama on vaalea ja silmät keltaiset. Nuori lintu on vaaleampi kuin vanha. Pyrstö on suhteellisen pitkä, mistä syystä se lennossa muistuttaa haukkaa. Enimmäkseen yölintu, joka kuitenkin voi saalistaa myös päivällä, etenkin pilvisinä päivinä. Laulu muistuttaa käen kukuntaa, mistä se on saanut Australian alkuperäisasukkailta nimensä Boobook. Saalistaessaan se voi äännellä kimakasti. Amerikannokkavarpunen
Kooltaan amerikannokkavarpunen on 18–21,5 cm. Amerikannokkavarpuskoiraan selkä, rinta ja vatsa ovat väriltään kirkkaan keltaiset. Yläselkä ja pää, lukuun ottamatta päälakea ja silmäkulmajuovia, ovat väritykseltään ruskeat. Päälaki on musta ja voimakkaat silmäkulmajuovat ovat keltaiset. Koiraan siivet ovat väriltään musta-valkoiset. Lyhyehkö pyrstö on musta. Naaras on yleisväritykseltään harmahtavan ruskea. Niskassa ja Siipien kupeessa on keltaista. Naarasamerikannokkavarpusen rinta on väriltään valkoinen. Naaraan siivet, pyrstö ja yläperä ovat pohjaväriltään mustat ja niissä on valkoisia täpliä. Amerikannokkavarpusen nokka on suurikokoinen ja tukevarakenteinen. Nokan väri on talvella luunvalkoinen ja keväällä hieman vihertävä. Afrikanhiirihaukka
Aikuisen afrikanhiirihaukan pituus on 55-60 senttimetriä ja paino yksi kilogramma. Sen siipiväli on 125-135 senttimetriä. Mehiläishaukka
Mehiläishaukan pituus on 52–60 cm, siipien kärkiväli 135–150 cm ja paino noin 440-1000 grammaa. Sen ääni on heleä, vaimea naukuva vihellys "pii-ly", hieman kirskuvampi kuin hiirihaukalla. Aavikkotasku
Linnun pituus on 14,5–15,5 cm ja paino 17–23 g, eli kivitaskun kokoinen. Pyrstö on lähes kokonaan musta ja yläperä valkoinen. Jaavankääpiökauris
Jaavankääpiökauris ("Tragulus javanicus") on kääpiökauriiden heimoon kuuluva sorkkaeläin, joka muistuttaa paljon eteläamerikkalaisia kultajäniksiä. Jaavankääpiökauris on 45–50 cm pitkä ja painaa 2–3 kg. Sen säkäkorkeus on noin 20 cm. Alces americanus
Yhdessä euraasialaisen sukulaisensa kanssa "Alces americanus" on suurin hirvieläin, jonka pää ja vartalo ovat 240–310 senttimetriä pitkät, hartiakorkeus 140–235 senttimetriä ja paino 200–825 kilogrammaa. Uros on suurempi kuin naaras. Uroksen sarvet ovat litteät, niiden leveys voi olla kaksi metriä ja paino jopa 30 kiloa. Seychellientuulihaukka
Linnun pituus on 15–23 senttimetriä ja paino 73–87 grammaa. Naaras on koirasta kookkaampi. Se on pienin tuulihaukoista, vain kottaraisen kokoinen. Selkäpuoli on tiilenpunainen mustin viiruin ja mahapuoli vaalean punertava. Pää on harmaa, koivet ja nokka keltaiset. Naaras on hieman hailakamman värinen kuin koiras. Amerikaniibishaikara
Aikuinen yksilö on suuri, pituudeltaan 83–115 senttimetriä. Tyypillisesti koiraat painavat 2,5–3,3 kilogrammaa ja naaraat noin 2,0–2,8 kilogrammaa. Suuret koiraat voivat painaa jopa 4,5 kiloa. Linnun höyhenet ovat suurimmilta osin valkoisia. Jalat ovat mustat tai harmaat, mutta jalkojen alaosa on vaaleanpunainen. Pää on tummanruskea ja kalju, naama musta. Amerikanharmaahaikara
Amerikanharmaahaikara on isompi kuin harmaahaikara: sen pituus on 90–140 cm, siipien kärkiväli 175–195 cm ja paino 2,1–2,5 kg. Amerikanoravakoira
Amerikanoravakoiran pää on pitkänomainen ja sivusta katsottuna litteä. Silmät ovat pyöreät, korvat joko pystyt - mikä on toivottava ominaisuus - tai riippuvat. Niska on hieman kaareutunut ja vahva, selkä suora ja kylkiluut kaareutuneet ja syvät. Käpälät ovat kissamaiset, häntä voi olla joko pitkä tai luonnostaan töpö. Luonnostaan pitkät hännät yleensä typistetään alkuperämaassa 2,5-7,5 cm:n mittaiseksi. Lyhyt karvapeite on laadultaan sileä, ja sen väritys vaihtelee valkoisesta ja vehnästä (fawnista) punaiseen ja brindleen, joista valkoinen ja vehnä ovat toivotuimmat. Myös kaksiväriset koirat joko ruosteenruskein, tan-värisin, brindlein tai mustin merkein sallitaan. Säkäkorkeus on noin 35,5–51 cm ja paino 9-13,5 kg. Kuusipeura
Kuusipeura on valkohäntäpeuraa hieman pienempi, mutta kuitenkin metsäkaurista paljon suurempi. Täysikasvuisen uroksen säkäkorkeus on 85–90 cm ja ruumiin pituus 1,3–1,6 metriä. Eläimen häntä on 16–25 cm pitkä. Aikuinen kuusipeura voi painaa 100–120 kilogrammaa, mutta useimmiten paino jää alle sadan kilon. Hiirihaukat
Hiirihaukat ovat suurehkoja, pitkä-, pyöreä- ja leveäsiipisiä lintuja, joilla on pyöreä ja leveä pyrstö, vankka ruumiinrakenne ja enimmäkseen tumma höyhenpuku. Jalat ovat melko lyhytvarpaiset, mutta hyvin tehokkaat saalistamiseen. Siipiväli vaihtelee metristä vähän yli puoleentoista metriin. Naaraat ovat hieman koiraita kookkaampia. Suvun edustajien koko vaihtelee 200 grammaa painavista koiraspuolisista soreahiirihaukoista yli kaksi kiloa painaviin mongolianhiirihaukkanaaraisiin. Liuskelintuhaukka
Sen pituus on 30–38 senttimetriä, ja se painaa keskimäärin 216 grammaa. Mustajalohaukka
Linnun pituus on 45–55 cm ja paino keskimäärin 750 g. Naaras on koirasta kookkaampi. Sen höyhenpuku on pääosin noenmusta tai tummanruskea, kurkku on vaaleampi, ja nokka sekä koivet ovat sinertävänvalkoiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Mustatasku
Linnun pituus on 16-18 cm, siipien kärkiväli 26–29 cm ja paino noin 40 g. Mustatasku on selvästi kivitaskua suurempi, isopäisempi ja voimakasnokkaisempi. Koiras on musta, naaras noenruskea ja niiden ala- ja yläperä sekä pyrstön tyvipuoli ovat valkoiset ja pyrstössä on musta T-kuvio. Pyrstön kärkivyö on suunnilleen samanlainen kuin kivitaskulla, eli voimakas ja tasaleveä. Afrikanvuorikotka
Linnun pituus on 55–65 cm ja paino 1,2–1,7 kg. Afrikanvuorikotka muistuttaa vuorikotkaa, jonka alalajina sitä ennen pidettiin. Se on kuitenkin hieman pienempi ja vatsapuolelta vaalea tummin juovin. Sukupuolet ovat samanvärisiä, naaras on koirasta kookkaampi. Filippiinienmehiläishaukka
Lintu painaa keskimäärin 722 grammaa. Tarhavarpunen
Linnun pituus on 12,5–13 cm, siipien kärkiväli 23–27 cm ja paino noin 18 g. Lintu muistuttaa hieman koirasvarpusta mutta on pienempi, sen nokka on ohuempi ja habitus peippomainen. Juhlapukuisella koiraalla on musta nokka, keltainen laikku kurkussa ja hartialla punaruskea täplä. Amerikanintiaanikoira
Amerikanintiaanikoiralla on melko pitkä kuono, pystyt korvat ja kaartunut häntä. Karva on keskipitkää ja paksua. Urokset painavat 14–21 kg ja niiden säkäkorkeus on 48–54 cm. Nartut painavat 11–18 kg ja niiden säkäkorkeus on 46–51 cm. Rodun liike on vaivatonta ja nopeaa. Muistuttaa jonkin verran siperianhuskya. Jokihaukka
Linnun paino on 474 grammaa. Tomahawk
Tomahawk on Pohjois-Amerikan intiaanien käyttämä kevyt sotakirves ja yleistyökalu. Tomahawkin varsi on tavallisesti alle kaksi jalkaa (60 cm) pitkä ja perinteisesti valmistettu hikkoripuusta, saarnesta tai vaahterasta. Päät painavat noin 260–570 grammaa. Amerikancockerspanieli
Amerikancockerspanielin paino on nartuilla n. 9 kg ja uroksilla 11-12 kg, ja sen ihanne säkäkorkeus on nartuilla 35,5 cm ja uroksilla 38 cm, +/- 1,5cm vaihtelut sallittuja. Koiran turkki voi olla musta, kermanvärinen eli buff, punainen, suklaanruskea, black&tan tai kirjava. Sallittuja kirjavia väriyhdistelmiä ovat ns. tricolour (eli valko-musta-ruskea), jolla saa lisäksi olla ruskeat tan -merkit silmien päällä, hännän alla, kuonossa ja tassuissa, mustavalkoinen, punavalkoinen sekä suklaanruskeavalkoinen. Australianbandogge
Australianbandogge on melko voimakasrakenteinen. Karva on lyhyttä. Uros painaa ainakin 40 kg ja sen säkäkorkeus on ainakin 28 tuumaa. Narttu painaa ainakin 35 kg ja sen säkäkorkeus on ainakin 26 tuumaa. Australianarohaukka
Sen pituus on 51–61 senttimetriä, paino 1 150–1 450 grammaa ja siipiväli 141–156 cm. Aikuinen lintu on pääasiassa musta, sen pyrstö on lyhyt, ja siivissä on valkoiset täplät. Se ei juuri ääntele. Sen ravintoon kuulu nisäkkäitä, lintuja, matelijoita, raatoja ja joskus suuria hyönteisiä, ja erityisesti se suosii jäniksenpoikasia ja lintuja. Sulkapallo
Sulkapallo painaa 4,74–5,50 grammaa. Sen nuppi on halkaisijaltaan 25–28 millimetriä. Nuppiin on kiinnitetty 16 samanpituista sulkaa, jotka ovat pituudeltaan 64–70 millimetriä, ja joiden kärjet muodostavat halkaisijaltaan 58–68 millimetrin kehän. Amerikanakita
Amerikanakita on kookkain FCI:n hyväksymistä pystykorvista. Urokset ovat säkäkorkeudeltaan 66–71 cm ja nartut 61–66 cm. Rodulle ovat ominaisia voimakas rakenne ja suuri, karhumainen pää. Karvapeite on kaksinkertainen; pintakarva on karheaa ja säänkestävää. Kaikki värit ovat hyväksyttyjä. Amerikanakitoja on esimerkiksi harmaita, soopeleita, punaisia, mustia, karhunmustia, kellanruskeita (fawn), valkoisia, juovikkaita (brindle) ja läikikkäitä (pinto). Pohjavilla ja peitinkarva saattavat olla keskenään erivärisiä. Kaikissa muissa väreissä paitsi valkoisessa sallitaan musta maski, mutta jokaisessa värimuunnoksessa esiintyy myös maskittomia yksilöitä. Suomessa brindle ja karhunmusta ovat melko harvinaisia. Amerikankitararausku
Amerikankitararauskulla on suussaan lukuisia pieniä hampaita. Kalan täysikokoinen pituus on 100 senttimetriä, laji painaa noin 10 kilogrammaa ja elää tavallisesti 12 vuoden ikäiseksi. Savannituulihaukka
Linnun pituus on 29–37 cm, siipien kärkiväli 68–84 cm ja paino 160–330 g. Lajista tunnetaan kolme alalajia, joista eteläisin nimialalaji "rupicoloides" on isokokoisin, "arthuri" ja pohjoinen "fieldi" ovat pienikokoisempia. Höyhenpuvultaan se muistuttaa tuulihaukkaa mutta punertavaa väriä on vähemmän. Iiris on lähes valkoinen, mikä erottaa sen lähisukuisista lajeista. Mauritiuksentuulihaukka
Linnun pituus on 23–26 cm ja paino noin 110 g. Naaras on koirasta kookkaampi mutta höyhenpuvultaan ne ovat samanlaisia: päältä punertavan ruskeita mustin viiruin ja alapuolelta valkoisia tummin täplin. Sen siivet ovat suhteellisen lyhyet ja pyrstö pitkä. Australianliitohaukka
Australianliitohaukan pituus on 35–38 cm ja siipiväli 80–95 cm, ja se painaa keskimäärin 291 grammaa. Aikuinen on hyvin vaalean harmaa, pää valkoinen ja alapuoli valkoinen. Siiven sisäpuolen reunassa on mustaa. Niiden istuessa ne näyttävät kuin niillä olisi mustat ”hartiat”. Silmät ovat punaiset ja niiden ympärillä on mustaa joka yltää silmien taakse. Pyrstö on neliömäinen, ja ruumis on hyvin virtaviivaisen aerodynaaminen. Nokka on lyhyt ja sen kärki on terävä ja yläleuka koukkuinen. Sieraimet ja vahanokka ovat keltaiset ja nokka musta. Myös jalat ovat keltaiset, ja niissä on kolme varvasta eteenpäin ja yksi taakse. Uudenkaledonianhaukka
Se painaa keskimäärin 204,5 grammaa. Arotasku
Linnun pituus on 15–16½ cm, siipien kärkiväli 27–31 cm ja paino 27–33 g. Ulkonäöltään se on kuin syyspukuinen kivitasku. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Lintukettu
Lintukettu painaa noin 2,5-5,5 kg. Pää on punaruskea, jossa on valkoisia pilkkuja. Leuassa on mustia täpliä. Korvat ovat suuret. Turkki on harmaankirjava, joskin kehon alaosat ovat harmaita. Häntä on pitkä. Alaska-luokka
Alukset olivat 246 metriä pitkiä, uppoumaltaan 30 000 tonnia tai 34 000 tonnia täydessä lastissa. Alusten pääaseistuksena oli yhdeksän 12"/50 Mark 8 -tykkiä kolmessa kolmen tykin tornissa. Nuolihaukka
Pituus 28–31 cm, siipien kärkiväli 75–80 cm, koiraan paino 150–200g, naaraan paino 230–340g. Amerikansarvipöllö
Se on keskikokoinen pöllö, jolla on suuret korvatupsut ja ruskeavalkoinen naamakiehkura, jossa on musta reunus. Sen nokka on musta, ja sen silmät ovat kanelinruskeat. Sillä on lyhyemmät ja pyöreämmät siivet kuin useimmilla lähisukuisilla lajeilla. Yläpuolelta amerikansarvipöllö on kanelinruskea mustin kiemurakuvioin ja levein juovin. Alapuoli on vaaleanruskea tummin juovin. Se on 30–38 senttimetriä pitkä ja painaa 320–546 grammaa. Amerikanhauki
Amerikanhauki ("Esox americanus") on pohjoisamerikkalainen sisävesikala, yksi hauen suvun lajeista. Se on varsin pienikokoinen haukilaji, joka kasvaa korkeintaan 40 sentin pituiseksi ja kilon painoiseksi. Se viihtyy miltei umpeenkasvaneissa vesissä. Valkohäntäpeura
Kooltaan valkohäntäpeura on hirveä paljon pienempi, mutta metsäkaurista suurempi. Täysikasvuisen yksilön ruumiinpituus on 150–180 cm, säkäkorkeus 90–105 cm ja paino 70–140 kg. Koska koko kuitenkin vaihtelee alalajin mukaan, mainitut mitat ovat tyypillisiä vain suurimmille alalajeille, kuten Suomessakin esiintyvälle "O. v. borealis"-muodolle. Amerikassa elävien pienimpien alalajien yksilöt painavat vain noin 20 kg. Urokset kasvavat huomattavasti suuremmiksi kuin naaraat. Suomessa täysikasvuisen naaraan teuraspaino on noin 35–40 kg, kun uroksella se vaihtelee yleensä 45–75 kilon välillä, mutta vanhat yksilöt voivat olla painavampiakin. Amerikantikli
Linnun pituus on 11–13 cm ja paino 11–20 g. Juhlapukuinen koiras on kirkkaankeltainen, sillä on musta päälaki ja otsa sekä mustat siivet, joissa on leveät valkoiset juovat. Myös pyrstö on musta, rajoittuen jyrkästi valkoiseen yläperään. Naaras on haileamman keltainen ja siltä puuttuu musta väri päästä. Nuoret linnut ja talvipukuiset koiraat muistuttavat naarasta ja niiltä puuttuu keltainen väri alapuolelta. Nokka on siemensyöjälinnun kartiomainen nokka ja väriltään pinkki lisääntymisaikana ja tummanharmaa talvipuvussa. Koiraan laulu on soinnukasta livertelyä. Lento on aaltoilevaa. Liskovarpushaukka
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät. Se painaa keskimäärin 146 grammaa. Papuanharpyija
Papuanharpyijan ruumiinpituus on 75–90 senttiä ja siipiväli 157 senttiä. Paino on 1,6–2,4 kiloa. Naaraat ovat koiraita suurempia. Selkäpuolen höyhenpeite on harmaanruskea. Siivet ja pyrstö ovat selkäpuolelta tummia, alapuolelta vaaleita ja viirullisia. Siivet ovat pyöreäkärkiset ja ruumiinkokoon suhteutettuna pienet, pyrstö sitä vastoin on pitkä ja kapea. Pyrstön ja siipien muoto tekee Papuanharpyijan lennosta nopeaa ja paremmin ohjattavaa tiheässä metsässä. Rinnan yläosa on vaaleanruskea, mutta vatsa on vaaleampi. Takaraivossa on jäykistyvä röyhelo, joka on muun selkäpuolen tavoin harmaanruskea. Pitkät ja lihaksikkaat jalat ovat höyhenettömät. Papuanharpyija käyttää teräviä kynsiään saaliin pitämiseen kiinni, ja koukkumaista nokkaansa lihan repimiseen. Nokka on suuri, mutta ohut. Nokka on kannasta ruskehtavan musta, ja kärjestä sinertävänvaalea. Papuanharpyijan väritys muistuttaa pienikokoisemman ampiaishaukan ("Henicopernis longicauda") ja isopyrstöhaukan ("Megatriorchis doriae") väritystä, mutta sen rinta on niistä poiketen viiruton. Ruosteniskahaukka
Lintu on päältä harmaa, ja sillä on pähkinänruskea kaulus, alapuoli on pääasiassa punaruskea, ja siinä on ohuita valkeita juovia. Väriltään se on samanlainen kuin australiankanahaukka, mutta se on pienempi. Se lentää samalla tavalla nopeasti ja notkeasti. Sen ruumiin pituus on 30–40 cm ja siipien kärkiväli on 55–80 cm. Naaras painaa aikuisena 240 g ja on huomattavasti suurempi kuin koiras, joka painaa 125 g. Arubankoira
Arubankoira on keskikokoinen, atleettinen alkukantainen koira, jonka häntä kaartuu selän ylle. Sen runko on keskipitkä, korvat pystyt ja karvapeite sileä. Väritys on yleensä valkoinen ruskein tai muunvärisin merkein. Säkäkorkeus on 40-50 cm ja paino 20-24 kg. Vaikka eri sukupuolille ei ole määritelty omia mittoja, nartut ovat yleensä pienempiä kuin urokset. Hopeajalohaukka
Linnun pituus on 30–45 cm, siipien kärkiväli 85–95 cm ja paino 350–600 g. Naaras on koirasta kookkaampi. Sen höyhenpuku on pääosin harmaa, vatsapuoli on valkoinen ruskehtavin viiruin. Vahanahka, paljas alue silmän ympärillä ja mustakärkinen nokka ovat keltaiset ja koivet oranssinkeltaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Amurinhaukka
Linnun pituus on 26–30 cm, siipien kärkiväli 63–71 cm ja paino 97–155 g (koiras) ja 111–188 g (naaras). Se muistuttaa suuresti punajalkahaukkaa, jonka alalajina sitä aikaisemmin pidettiin. Koiras on noenharmaa, naaras ja nuori lintu ovat vaikeammin tunnistettavissa. Punaiset koivet ja vahanahka ovat hyvä lajituntomerkki. Miekkavalas
Miekkavalasuros painaa 7–10 tonnia ja on 7–9,8 metriä pitkä. Naaras painaa 4–6 tonnia ja on noin 6,4 metrin pituinen. Aasiannorsu
Aasiannorsu ("Elephas maximus") on yksi kolmesta nykyisestä norsulajista. Se on Aasian suurin maanisäkäs, joka painaa 2 700–5 000 kilogrammaa, on kuutisen metriä pitkä ja lähes kolme metriä korkea. Aasiannorsu on pienempi ja karvaisempi kuin afrikannorsu, ja sillä on pienemmät korvat. Naarailla ei ole suuria syöksyhampaita, ja ne voivat puuttua myös uroksilta. Hanka-antilooppi
Hanka-antilooppi muistuttaa jossakin määrin antilooppia, joskin sillä on aivan erilaiset aivot. Hanka-antilooppi painaa noin 40–70 kilogrammaa. Pää ja ruumis ovat yhteensä 100–150 senttimetrin pituiset. Häntä on 8–15 senttimetriä pitkä ja säkäkorkeus on 80–100 senttimetriä. Pukit ovat hieman kookkaampia kuin naaraat. Atlantinfregattilintu
Atlantinfregattilinnun pituus on 90–95 senttiä ja paino 1,3 kiloa. Siipiväli on kaksi metriä. Koiraan höyhenpuku on täysin musta, mutta siinä on vihreää ja violettia kiiltoa. Sen kurkkupussista tulee pesimäaikaan kirkkaanpunainen, sydämen muotoinen pallo. Naaras on enemmänkin ruosteenruskea etenkin kauluksen ja rinnan kohdalta. Joillain naarailla on myös valkoisia laikkuja vatsassa ja rinnassa. Nuoret yksilöt muistuttavat naaraita, mutta niiden pää on valkoinen. Muiden fregattilintujen tapaan atlantinfregattilinnulla on haaroittunut pyrstö, koukkunokka ja teräväkärkiset siivet. Koiraspuolisia atlantinfregattilintuja ja keisarifregattilintuja on väitetty mahdottomiksi erottaa toisistaan, mutta atlantinfregattilintunaaraat eroavat sukulaisistaan siinä, että niillä ei ole valkoista päässä tai ruumiissa. Vaaleakanahaukka
Lintu on noin 40–55 cm pitkä, ja sen siipien kärkiväli on 70–110 cm. Naaraat painavat noin 680 g ja ovat koiraita paljon suurempia. Koiraat painavat keskimäärin 350 g. Amerikanhiirihaukka
Amerikanhiirihaukka ("Buteo jamaicensis") on yleissävyltään ruosteenruskea petolintu, joka pesii miltei koko Pohjois-Amerikan alueella, länsi-Alaskasta ja pohjois-Kanadasta jopa Panamaan ja Karibian saarten alueelle asti. Se on yleisimpiä Pohjois-Amerikan hiirihaukkojen ("buteo") sukuun kuuluvia haukkoja. Amerikanhiirihaukoista on tunnistettu 14 eri alalajia, joiden ulkonäkö ja levinneisyys vaihtelee. Se on myös kookkaimpia Pohjois-Amerikan "Buteo"-suvun haukkoja: amerikanhiirihaukka painaa noin 690–1 600 g, pituus on 45–65 cm ja siipien kärkiväli 110–145 cm. AGM-65 Maverick
Maverick-ohjus painaa mallista riippuen 208–302 kg, josta taistelukärjen osuus on 56 tai 135 kg. Kantama on parhaimmillaan 27 kilometriä, joka saavutetaan laukaisemalla ohjus korkealta. Maverick-ohjuksia voidaan yleensä kantaa useampia kappaleita. Kruunuerakkohaukka
Linnun pituus on 75–85 cm, naaraan ollessa hieman koirasta kookkaamman. Lintu voi painaa 3 kg. Kookas haukka, jolla on lyhyt pyrstö ja pitkät jalat. Höyhenpuku on pääosin tummanruskea, tummassa pyrstössä on vaalea poikkiraita ja koivet ovat keltaiset. Päälaella on töyhtö. Nuoren linnun vaalea vatsapuoli on tummaviiruinen ja höyhenpuku on kauttaaltaan vaaleampi kuin vanhan linnun. Laji voi elää 40-vuotiaaksi. Viidakkolintuhaukka
Sen elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat metsät. Se painaa keskimäärin 159,25 grammaa. Sen uhkana on elinalueiden häviäminen, ja kannan arvioidaan olevan pienenemässä. Havaijinalbatrossi
Linnun pituus on noin 80 cm, siipien kärkiväli 2,1 m ja paino keskimäärin 3,2 kg. Kooltaan se on mustajalka-albatrossin luokkaa. Havaijinalbatrossin habitus on lokkimainen: sen selkä on musta ja alapuoli sekä kaula valkoiset. Poskella on harmaa laikku. Koiras on noin 10 % naarasta kookkaampi. Celebesinmehiläishaukka
Lintu painaa keskimäärin 722 grammaa, Harmaalokki
Harmaalokin pituus on 54–65 senttimetriä, siipien kärkiväli 123–148 senttimetriä ja paino 600–1 700 grammaa. Koiras on selvästi naarasta kookkaampi. Koiraan siiven pituus on 410–455 millimetriä ja naaraan 390–425 millimetriä. Koiras painaa keskimäärin 1 245 grammaa, naaras 860 grammaa. Harmaalokki ja selkälokki ovat lähisukuisia lajeja, joiden suomalaiset alalajit on helppo erottaa toisistaan. Käärmekaulat
Käärmekaulat ovat kookkaita lintuja. Niiden ruumiinpituus on 81–97 senttiä, paino 10,60–13,50 kiloa ja siipiväli 116–128 senttiä. Koirailla on naaraita isompi nokka, mutta muutoin sukupuolet ovat samankokoisia. Koirailla on tosin jäykistyvä harja niskassaan. Kaikilla lajeilla on erityisen pitkä kaula. Pää on suhteellisen pieni. Kirkkaankeltainen nokka on pitkä ja suora, kärkeä kohti kapeneva. Nokan reunat ovat sahalaitaiset. Jalat ovat ruumiinkokoon nähden pienet, ja niissä olevat räpylät ovat melko leveät. Rosvohaukka
Pituus 65-100 cm Siipiväli 160 cm Paino 555-950 g Amerikanvesipääsky
Amerikanvesipääsky on noin 23 cm pitkä, siipien kärkiväli on 39-43 cm ja paino 30-70 g. Se on kooltaan 20 % suurempi kuin vesipääsky ja höyhenpuvultaan eri värinen. Sukupuolet ovat kesäpuvussa erivärisiä, naaras on värikkäämpi ja suurempi. Deguhaukka
Deguhaukka on kooltaan suuri, noin 60–76 cm pitkä ja sen siipiväli on 149–184 cm. Sen paino on 1,7–3,2 kg. Se on rakenteeltaan raskastekoinen, vahvan näköinen. Siivet ovat pitkät ja leveät ja hiukan suippeneva pyrstö on verrattain lyhyt ja musta, jossa uudet höyhenet ovat väriltään harmaan täplittämiä. Istuessa siivet peittävät pyrstön melkein kokonaan niin että lintu näyttää melkein pyrstöttömältä. Aikuinen lintu on alta valkoinen, ja jos siinä on ohuita mustia juovia. Päältä se on mustaan, ruskeaan tai siniseen vivahtava tummanharmaa. Niskan ja rinnan alimmat tummat höyhenet ovat pitkänomaisia. Aikuisilla on siivissä tuhkanharmaa ja -valkoinen raidoitus, jonka hopeanväri näkyy kauas. Naaraalla on punaruskea sävyä ylä- ja alasiipien kyynärsulissa ja se on huomattavasti koirasta suurempi. Amerikanmetsäviklo
Linnun pituus on 18–21 senttiä, siipien kärkiväli 55–59 senttiä ja paino keskimäärin 45–50 grammaa. Amerikanmetsäviklo on metsäviklon vastine Pohjois-Amerikassa. Se muistuttaa sekä liroa että metsävikloa mutta yläperä ei ole valkoinen ja koivet ovat lyhyemmät. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Pieni amerikanpaimenkoira
Pieni amerikanpaimenkoira on sopusuhtainen, hieman korkeuttaan pidempi pienikokoinen koirarotu. Urosten tavoiteltu säkäkorkeus on 35,5 - 46 cm ja narttujen vastaavasti 33 - 43 cm. Paino suhteutuu säkäkorkeuteen ja on noin 9-18 kg. Häntä voi olla pitkä tai luonnollisesti töpö, Suomessa hännän typistäminen ei ole sallittua. Salomoninhaukka
Se painaa keskimäärin 250,5 grammaa. Kruunutapakulo
Kruunutapakulo ("Scytalopus atratus") on eteläamerikkalainen pienikokoinen varpuslintu, joka kuvailtiin uudelleen vuonna 2005, kun ruskoperätapakulo splitattiin viideksi eri lajiksi.
__notoc__
Kruunutapakulo painaa keskimäärin 25–26 g. Sirkkahaukka
Aikuinen sirkkahaukka painaa 214–388 grammaa ja on 34–38 senttimetriä pitkä. Siipiväli on 94–100 senttimetriä. Naaras on huomattavasti koirasta suurempi. Amerikanbandoggi
Amerikanbandoggi on rakenteeltaan voimakas ja sillä on suhteellisen suuri pää. Jalat ovat vahvat ja kuono on neliömäinen. Karva on lyhyttä ja väriltään mikä tahansa. Rotu painaa 54-64kg ja sen säkäkorkeus on 66-73cm.
Amerikanbandoggi on luonteeltaan uskollinen ja puolustaa sitkeästi omistajaansa. Se on hyvin älykäs ja järkähtämätön, kun se päättää tehdä jotain. Rotu osoittaa suurta rohkeutta ja pelottomuutta, mutta samalla ystävällisyyttä ja rauhallisuutta. Viirukutoja
Linnun pituus on noin 15 senttimetriä, siipien kärkiväli 20–22 senttimetriä ja paino noin 17 grammaa. Varpusen kokoinen isopäinen ja jykevänokkainen pikkulintu. Juhlapukuinen koiras on alapuolelta vaaleahko runsain tummin pitkittäisviiruin, selkäpuoli on tumman harmaanruskea, nokka on musta ja päälaki kirkkaankeltainen. Talvipuvussa keltaista on vain pieni laikku korvan takana ja nokka on vaaleanpunainen. Naaraan ja nuoren linnun höyhenpuvuista puuttuu kirkkaankeltainen väri. Myskihärkä
Myskihärällä on suuri pää, pienet silmät ja leveätyviset sarvet, jotka kaartuvat kuin kypärä pään ylle. Sekä uroksilla että naarailla on sarvet. Myskihärkänaaraat ovat selvästi uroksia pienempiä. Myskihärän pituus on naarailla 135–200 cm, uroksilla 200–250 cm. Olkapääkorkeus on keskimäärin 1,2 metriä vaihdellen 1–1,4 metrin välillä. Paino 180–400 kg, keskimäärin 285 kg. Jos uros painaa 400 kg, naaras painaa noin 300 kg. Joskus on tavattu 600–650 kg painavia myskihärkiä. Myskihärän häntä on lyhyt, vain 10 cm:n pituinen. Pensasvarpunen
Linnun pituus on 14–16 cm ja paino 24–32 g. Muistuttaa suuresti tavallista varpusta, ja varsinkin pensasvarpusnaarasta on maastossa lähes mahdotonta erottaa naarasvarpusesta. Koiras poikkeaa varpuskoiraasta siten, että sen päälaki on punaruskea, poski valkoinen ja vatsapuoli on mustajuovainen. Lajit risteytyvät helposti keskenään Etelä-Italiassa, Luoteis-Afrikassa ja muutamilla Välimeren saarilla. Risteymät voivat muistuttaa kumpaa tahansa lajia. Äänet ovat saman kaltaisia kuin varpusen äänet. Lajista tunnetaan 2 alalajia, nimialalaji "hispaniolensis" ja keskiaasialainen "transcaspicus" (Viktor von Tschusi zu Schmidhoffen, 1903). Afrikankääpiöhaukka
Afrikankääpiöhaukanpituus on keskimäärin 20 senttiä, ja paino 54–76 grammaa. Siipiväli on noin 37 senttiä. Koiraat ovat hieman naaraita pienempiä. Siivet ovat teräväkärkiset, ja pyrstö pyöreähkö. Naaman, rinnan ja vatsan väritys on valkoinen. Naaraiden väritys on koiraita tummempi. Niiden selkä on kastanjanruskea, koiraiden harmaa. Molempien niskassa ja pyrstösulissa on valkoisia läiskiä. Afrikankääpiöhaukan silmät ovat ruskeat ja jalat oranssit. Nokan kärki on oranssi, muu osa nokasta harmaa. Nuorten lintujen jalat ovat vaaleammat kuin aikuisilla. Niiden selkä ja kaula ovat punertavanruskeat. Vatsa, rinta ja naama ovat aikuisten tapaan valkoiset. Afrikanvästäräkki
Afrikanvästäräkin pituus on 18,5–19 cm, siipien kärkiväli 26–31 cm ja paino 23–30 g. Se on hieman tavallista västäräkkiä kookkaampi, höyhenpuvultaan mustavalkoinen. Myös naaman kuviointi on erilainen. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, tosin juhlapukuisen koiraan väritys on kirkkaampi kuin naaraan. Nuoren linnun puku on tumman ruskeanharmaa. Amerikanpikkutiira
Amerikanpikkutiira on pieni lintu. Sen koko on yleensä vain noin 20-25 cm pitkä, siipien väli 50 cm ja paino noin 40-50 grammaa. Tiheikkötapakulo
Tiheikkötapakulo ("Scytalopus chocoensis") on eteläamerikkalainen varpuslintu, jota aikaisemmin pidettiin nuohoojatapakulon ("S. vicinior") alalajina.
__notoc__
Tiheikkötapakulo painaa 17–22,5 g, koiras on hieman naarasta painavampi. Amerikanvarpushaukka
Tämän linnun määrä väheni Pohjois-Amerikassa 1960- ja 1970-luvulla, ja syynä oli luultavasti DDT ja muut hyönteismyrkyt. Kanta on sen jälkeen elpynyt ja määrä saattaa olla jopa aiempaa suurempi. Syynä on luultavasti DDT:n kiellon lisäksi lintujen ruokinta, jolloin lajilla on paljon saalistettavaa.. Muuttolintuina amerikanvarpushaukka kuuluu lintubongareiden yleisimmin havaitsemiin lintuihin Yhdysvalloissa. Poikkeuksen muodostaa Puerto Ricon alalaji "Accipiter striatus venator", joka on harvinainen ja siksi U. S. Fish & Wildlife Service on luokitellut sen vaarantuneeksi. Jäljellä oleva Isojen Antillien paikkalintu, "fringilliodes" Kuubasta ja nimialalaji "A. s. Striatus" Hispaniolasta, ovat yleisiä paikallisesti ja ainakin jälkimmäisessä tapauksessa vähenemässä. Sekä "ventralis" että "erythronemius" ovat melko yleisiä, joskin jäävät helposti havaitsematta piileskelevän elämäntapansa vuoksi, eikä niiden katsota olevan millään tavalla vaarassa. "Chionogasterin" tilanne saattaa olla ongelmallisempi sen suppean esiintymisalueen vuoksi, vaikka se paikallisesti on aika yleinen. Hammashaukka
Melko pienen petolinnun koko on 33–38 cm, ja se painaa 161–230 grammaa.