Missä Vihti sijaitsee?
Vihti
Vihti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Länsi-Uudellamaalla Uudenmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Vihti sijaitsee noin 45 kilometriä Helsingistä Turun suuntaan, Turun moottoritien varrella. Vihti on osa Helsingin metropolialuetta. Vihti
Vihti sijaitsee Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Hiidenveden rannalla. Ensimmäiseen Salpausselkään kuuluva Lohjanharju kulkee Vihdin halki. Harjumuodostumalla sijaitsevan Nummelan taajaman toisella puolella on Karjaanjoen vesistöön kuuluva Hiidenvesi ja toisella puolella Siuntionjoen vesistöön kuuluva Enäjärvi. Itäisimmät osat Vihdistä kuuluvat Vantaanjoen vesistöalueeseen, ja Nuuksion suunnalla jotkut pikkujärvet laskevat Mankinjoen vesistöön. Vihti
Vihti sijaitsee Turkuun johtavan valtatie 1 eli E18-tien, Poriin johtavan valtatie 2 sekä Hanko-Hyvinkää-tien eli valtatie 25 solmukohdassa Helsingin luoteispuolella ja Lohjan koillispuolella. Matka Helsinkiin kestää Vihdin suurimmasta taajamasta Nummelasta noin 45 minuuttia.
Inwido
Inwido AB on Euroopan suurin ikkunoiden ja ovien valmistaja. Konserni on listattu Tukholman pörssiin ja pitää pääkonttoriaan Malmössä Ruotsissa. Ruotsin lisäksi yhtiö toimii Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Virossa, Liettuassa, Irlannissa, Puolassa, Isossa-Britanniassa ja Itävallassa. Yhtiön paikallisia brändejä ovat muun muassa suomalaiset Tiivi ja Pihla sekä Elitfönster, SnickarPer, Hajom, Hemmafönster, Outline, Diplomat ja Sokolka. Konsernin liikevaihto vuonna 2017 oli 661 miljoonaa euroa ja sillä oli noin 4 400 työntekijää. Vihtavuori
Valtion Ruutitehtaan vieressä sijaitsi aikoinaan Jyväskylän ja Suolahden välisen vuonna 1898 rakennetun radan Vihtavuoren liikennepaikka. Jyväskylä–Haapajärvi-rataosuus kulki vielä 1940-luvulla kauempana ruutitehtaasta osittain Hermannintien kohdalla ja sen itäpuolella. Sittemmin rata muutettiin nykyiselle paikalleen Jyväskyläntien länsipuolelle. Vihtavuoren (vuoteen 1925 saakka Ahlbackan) rautatieaseman ensimmäiset rakennukset tehtiin vuosina 1923 ja 1926. Rautatien muutostöiden yhteydessä asema siirrettiin 600 metriä aiemmalta paikaltaan lännemmäksi ja uusi asemarakennus valmistui vuonna 1962. Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1987 ja tavaraliikenne Vihtavuoren liikennepaikalla vuonna 2002. Liikennepaikka lakkautettiin vuonna 2005 ja uusi asemarakennus siirtyi vuonna 2007 valtion kiinteistöyhtiölle Senaatti-kiinteistöt Oy:lle, joka myi sen edelleen. Vanhat rakennukset on purettu. Vihdin Viesti
Vihdin Viesti on Vihdin alueella toimiva hiihdon ja yleisurheilun keskusseura. Siihen kuuluu 12 erillistä jäsenseuraa, jotka huolehtivat itse muiden lajien ohella hiihdon ja yleisurheilun junioritoiminnasta ja lajikasvatuksesta, mutta ovat keskittäneet edustustoiminnan ViVin alaisuuteen. Toisin sanoen yksittäiset urheilijat harjoittelevat jäsenseuroissaan, mutta kilpailuissa oman alueen ulkopuolella he edustavat yhteisesti Vihdin Viestiä. Päijät-Hämeen maakunta
Päijät-Häme () on Suomen maakunta Etelä-Suomessa, ja se käsittää historiallisen Hämeen maakunnan itäosan. Sitä ympäröivät Uusimaa etelässä, Kanta-Häme lännessä, Pirkanmaa luoteessa, Keski-Suomi pohjoisessa, Etelä-Savo koillisessa ja Kymenlaakso idässä. Maakuntaan kuuluu yhdeksän kuntaa. Päijät-Hämeessä sijaitsevat Päijänteen eteläpää ja Vesijärvi. Vellamo on Päijät-Hämeen maakuntaliiton symboli. Kuhmoinen siirtyi osaksi entistä Keski-Suomen lääniä, nykyiseen Keski-Suomen maakuntaan vuonna 1974. Viljandimaa
Viljandimaa eli Viljandin maakunta sijaitsee Võrtsjärven länsipuolella Etelä-Virossa Latvian rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Viljandi. Vilppula
Vilppula () on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Vilppulaan liitettiin vuonna 1973 osa Pohjaslahden kunnasta. Mänttä ja Vilppula yhdistyivät vuonna 2009 ja uuden kaupungin nimeksi tuli Mänttä-Vilppula. Vaakunaksi valittiin Vilppulan vaakuna ja hallinnon paikaksi Mänttä. Lahti
Lahti () on Suomen kaupunki ja Päijät-Hämeen maakuntakeskus, joka sijaitsee Vesijärven etelärannalla Päijät-Hämeen maakunnassa. Huittinen
Huittinen () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kaupunki kuuluu Porin seutukuntaan. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Huittisten naapurikunnat ovat Kokemäki, Loimaa, Punkalaidun, Sastamala ja Säkylä. Vigan
Vigan on viidennen luokan kaupunki Ilocos Surin provinssissa Filippiineillä. Se on provinssin pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Luzonin saaren länsirannikolla Etelä-Kiinan meren rannalla. Kaupungissa on noin 50 000 asukasta (2010). Tienhaara (kunta)
Tienhaara () on maalaiskunta Viipurin piirin länsiosassa Leningradin alueella Venäjällä. Tienhaaran kunta käsittää alueen Viipurin kaupungin länsipuolelta Suomen rajan ja Viipurinlahden välistä. Sen naapurikuntia ovat koillisessa Antrea, idässä Viipuri sekä Viipurinlahden toisella puolella Johannes, Uuras ja Makslahti sekä lännessä Suomen puolella Virolahti ja Lappeenranta. Heinävesi
Heinävesi on kunta Etelä-Savossa. Heinävesi on luonnonkauneudesta tunnettu matkailukunta. Siellä sijaitsevat muun muassa Pohjoismaiden ainoat ortodoksiset luostarit Valamon munkkiluostari ja Lintulan nunnaluostari, kalastuskohteet Karvionkoski ja Kermankoski, kaakeliuuneja valmistava Tulikivi sekä kansallismaisemaksi luettu Heinäveden vesireitti, johon sisältyy kuusi sulkukanavaa. Vihtari
Vihtari on kylä Heinävedellä, noin 20 kilometriä itään kuntakeskuksesta. Vihtarin rautatieasema sijaitsee noin kaksi kilometriä kylästä koilliseen. Asema on rataosalla Pieksämäki–Joensuu, ja taajamajunat pysähtyvät siellä. Viasat
Viasat on ruotsalaisen MTG-konsernin omistama digitaalisia satelliitti-TV-kanavia välittävä yritys, joka perustettiin vuonna 1989. Ruotsin, Suomen, Tanskan, Norjan lisäksi se toimii Venäjällä, Baltian maissa ja Unkarissa. Viasat Finland Oy on osa ruotsalaista Modern Times Group AB -mediakonsernia (MTG), joka on listattu Tukholman pörssissä. Nimi viasat tulee ruotsin kielen sanoista "via satellit", (suom. satelliitin välityksellä) Viuha
Koko Viuha on rakennettu kahden tien, "Viuhantie"n ja "Helmuntie"n varteen. Ennen myös Helmuntie oli nimeltään Viuhantie. Kylä sijaitsee luonnonläheisellä alueella, missä kasvaa paljon koivuja. Alue on varsin kosteaa ja siellä onkin pieni järvi, Viuhanjärvi, joka laskee Vallonjokea pitkin Vanajaveteen. Maaperä on etupäässä savimaata. Asuinalue sijaitsee noin neljän kilometrin päässä Valkeakosken keskustasta. Vyksa
Vyksa () on kaupunki Nižni Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Meštšoran alangolla 186 kilometriä Nižni Novgorodista lounaaseen. Kaupunki on Vyksan piirin keskus. Sen kautta kulkee Muromin ja Arzamasin väliseltä rautatieltä Navašinossa haarautuva sivurata. Asukkaita on 58 600 henkeä (vuonna 2008). Viitasaari
Viitasaari on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Viitasaaren keskustaa ympäröi Keitelejärvi, ja sen läpi kulkevat myös valtatie 4 ja Sininen tie. Nimellä "Viitasaaren suomalainen yhteiskoulu" vuonna 1905 perustettu Viitasaaren lukio on yksi Suomen ensimmäisistä maaseutuoppikouluista. Viitasaaresta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1996. Sankt Vith
Sankt Vith () on kunta ja kaupunki Belgiassa. Se sijaitsee Vallonian alueella Liègen maakunnassa. Se on myös osa Belgian saksankielistä yhteisöä ("Deutschsprachige Gemeinschaft Belgiens"). Sankt Vith on nimetty pyhän Vituksen mukaan. Vuoden 2015 alussa sen asukasluku oli 9 481. Pinta-alaltaan se on 146,93 neliökilometrin suuruinen, asukastiheyden ollessa näin 65 as./km². Vittajärvi (Mänttä-Vilppula)
Vittajärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Vilppulan taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Võrtsjärvi
Võrtsjärvi (, ) on Viron ja koko Baltian toiseksi suurin järvi. Se on suurin kokonaan Virossa oleva järvi ja suurin kokonaan Baltiassa oleva järvi. Se sijaitsee Etelä-Virossa Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalla, ja sen eteläosa ulottuu myös Valgamaan puolelle. Võrtsjärven pinta-ala on 270 neliökilometriä, sen pituus on 34,8 km ja leveys 14,8 km. Järvi on kuitenkin hyvin matala, keskisyvyys on 2,8 metriä, ja luonteeltaan se on rehevä. Nummela
Nummela on Vihdin kunnan suurin taajama ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee valtateiden 1, 2 (Porintie) ja 25 väliin jäävässä kolmiossa Luoteis-Uudellamaalla 44 kilometrin päässä Helsingistä. Asukkaita Nummelan taajamassa on noin 13 500 (2017)ja Nummelan postinumeron (03100) alueella hieman yli 15 000. Asukasluku kasvaa jatkuvasti Helsingin läheisyyden ansiosta.
Nummela syntyi Hanko–Hyvinkää-radan varrelle 1800-luvun lopulla ja sai nimensä rautatieasemasta, joka nimettiin läheisen kestikievarin mukaan. Varsinaisesti Nummelan ydinalueet sijaitsevat vanhojen Härköilän ja Ridalin kylien alueilla. Haute-Vienne
Haute-Vienne on Ranskan departementti numero 87. Se sijaitsee maan keskiosassa, Viennejoen yläjuoksulla, mistä se on saanut nimensäkin. Departementti on pinta-alaltaan 5 520 neliökilometriä, ja vuonna 2011 siellä oli noin 364 000 asukasta.
Departementin pääkaupunki ja ainoa yli 50 000 asukkaan kaupunki on Limoges. Suomi
Suomen tasavalta () eli Suomi () on Pohjoismaihin kuuluva valtio Pohjois-Euroopassa Itämeren rannalla. Se rajautuu idässä Venäjään ja siihen kuuluvaan Karjalan tasavaltaan, pohjoisessa Norjaan ja lännessä Ruotsiin. Etelässä lähin naapurimaa on Viro Suomenlahden eteläpuolella. Suomen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Helsinki. Vihti
Vihdissä ja erityisesti sen suurimassa taajamassa Nummelassa on vahvat uintiperinteet. Kunnan tunnetuin urheilija on Nummelan Kisaajia edustanut, Suomen kaikkien aikojen menestynein uimari, Jani Sievinen. Nummela
Nummela on Vihdin kunnan tärkein hallintokeskus. Nummelassa sijaitsee Vihdin kunnanvirasto ja Vihdin kunnanvaltuusto kokoontuu usein Nummelan lukion tiloissa. Nummelassa sijaitsee myös suurin osa Vihdin kunnan tarjoamista palveluista: nuorisokeskus, päiväkerhot, päiväkoti, perusopetus, kunnan tukema vanhainkoti, terveyskeskus, kuntosali sekä liikuntahallit ja -kentät. Moksi (Vihti)
Moksi on kulmakunta ja entinen koulupiiri Vihdissä. Se koostuu alkujaan useiden kylien, etenkin Kourlan takamaista. Luonnonympäristöä Moksissa hallitsevat laajat metsät ja pitkään erämaisena säilynyt Moksjärvi. Moksjärven rannalla sijaitsevat Konianvuoren luonnonsuojelualue, Vihdin seurakunnan leirikeskus Riuttaranta ja Vihdin kunnan leirikeskus Vihdin Pirtti, joka toimii myös kyläläisten kokoontumispaikkana. Ennen leirikeskukseksi muuttamista Vihdin pirtti toimi kylän kouluna. Vipu
missä Viiskunta
Viiskunta on torstaisin ilmestyvä puolueeton paikallislehti. Viiskunnan toimitus sijaitsee Alavudella ja lehti sisältää uutisia Alavuden lisäksi Kuortaneelta ja Ähtäristä. Viiskunta on ilmestynyt vuodesta 1955 lähtien ja sen levikki on 5 603 kpl (LT 2013). Lehden nykyinen päätoimittaja on Ella Nurmi. Lehteä kustantaa Ilkka-Yhtymään kuuluva I-Mediat Oy ja se painetaan I-Print Oy:n painotalossa Seinäjoella. Viiskunta on Sanomalehtien Liiton jäsen. Vihti
Asemakaavoitettuja taajamia Vihdissä ovat kunnan neljä suurinta tilastollista taajamaa eli Nummela (noin 13 200 asukasta, Vihdin hallinnollinen keskus),Ojakkala (noin 1 400 asukasta), Otalampi (noin 890 asukasta) ja Vihdin kirkonkylä (noin 3 800 asukasta). Viimsi
Viimsi on kunta Harjumaalla Pohjois-Virossa Suomenlahden rannikolla. Kunnassa noin 20 000 asukasta ja sen pinta-ala on 73 km². Vitikka
Vitikka on Kokkolassa sijaitseva kylä. Vitikasta Kokkolan ydinkeskustaan on noin 3,6 kilometriä. Rimmi on Vitikan pohjoinen naapurikylä. Vybiti
Vybiti () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Soltsyn piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Šelonin sivujoen Kološkan varrella 10 kilometriä Soltsysta kaakkoon. Kylässä on 1 000 ja kunnassa 1 500 asukasta (vuonna 2009). Vihdin yhteiskoulu
Vihdin yhteiskoulu (”VYK”) on Vihdin kirkonkylällä sijaitseva peruskoulun 7.–9. luokille opetusta antava yleissivistävä koulu. Vihdin yhteiskoulun rehtorina toimii Minna Kela. Koulussa oli lukuvuoden 2014-2015 alkaessa 395 oppilasta, jotka tulivat Pappilanpellon, Ojakkalan, Jokikunnan, Vanjärven ja Oinasjoen kouluista. Koulun osoite on Nietoinkuja 1, 03400 Vihti. Haiti
Haiti sijaitsee Hispaniolan saaren länsiosissa, ja maan pääosa muodostuu kahdesta vuoristoisesta niemimaasta, joiden välissä on Gonâvenlahti. Vuorten itärinteillä on periaatteessa sademetsää, länsirinteillä piikkipensastoa ja savannia. Vuorijonojen välissä on hedelmällisiä laaksoja, kuten maan tärkein viljelyalue Artibonitejoen laakso. Maan korkein kohta on Pic la Selle, joka kohoaa 2 674 metrin korkeuteen. Vihti
Julkinen liikenne Vihdissä perustuu bussiyhteyksiin. Nummelasta Helsinkiin pääsee arkiaamuisin ja Helsingistä Nummelaan iltapäivisin 15 minuutin välein. Bussiliikennettä on myös kunnan sisällä ja Lohjan sekä Karkkilan suuntaan, eniten arkisin kouluvuoden aikana. Raideyhteys on Hanko–Riihimäki-radalle, jolla liikennöi tavarajunia. Virrat
Virrat () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunta perustettiin vuoden 1868 alussa, perustamispäätös tehtiin vuonna 1867. Virrat muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi 1. tammikuuta 1974, ja kauppalasta kaupungiksi 1. tammikuuta 1977. Virrat kuului aiemmin Vaasan lääniin, josta se siirrettiin Hämeen lääniin vuoden 1969 alussa. Virroilla asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Ojakkala
Ojakkala on taajama Vihdissä Länsi-Uudellamaalla noin 45 kilometriä Helsingistä luoteeseen. Enäjärven rannalla sijaitsevan taajaman asukasluku on noin 2 500. Se on Vihdin kunnan kolmanneksi suurin taajama Nummelan ja Vihdin kirkonkylän jälkeen. Ojakkalan läpi kulkee yksiratainen, sähköistämätön Hyvinkään–Karjaan rautatie. Ojakkalassa sijaitsevat vuonna 1984 perustettu Vihti Ski Center, 2000 perustettu Vihti Golf Center, 2017 perustettu PuuhaPark sekä Hennolan kotieläinpiha. Muita merkittäviä yrityksiä ovat VHL-huolto ja Maxit Oy Ab. Ojakkalan Kotkaniemessä sijaitsee muun muassa Yaran koetila. Haitin maantiede
Pienempiä Haitiin kuuluvia saaria ovat La Gonâve, Tortuga, Grande Caye ja Ile a Vâche. Haitin suurin kaupunki on sen pääkaupunki Port-au-Prince, jossa on noin kaksi miljoonaa asukasta.
Haiti sijaitsee Karibian ja Pohjois-Amerikan mannerlaattojen rajalla, ja Enriquillon siirros kulkee Hispaniolan saaren halki. Siksi alue on jatkuvasti maanjäristysten uhan alainen ja järistykset ovatkin varsin tavallisia, mutta todella voimakkaita ja suurituhoisia järistyksiä alueella sattuu suhteellisen pitkin väliajoin. Pietarhovi
Pietarhovi (, , vuosina 1944–1997 ) on Pietariin kuuluva kaupunki Suomenlahden etelärannalla 29 kilometriä Pietarin keskustasta lounaaseen. Se on Pietarhovin piirin hallinnollinen keskus. Kaupungin läpi kulkevalla Veimarin radalla sijaitsevat Uuden Pietarhovin ja Vanhan Pietarhovin rautatieasemat. Asukkaita on 64 800 henkeä (2003). Vihdin kirkko
Vihdin kirkko rakennettiin kylän keskelle, Hartanmäelle. Päätös uuden kirkon rakentamisesta oli tehty 17. joulukuuta 1760. Kirkkoon tarvittavia tiiliä tehtiin useita vuosia ja rakentaminen pääsi alkamaan kymmenen vuotta myöhemmin, vuonna 1770. Kirkko valmistui vuonna 1772. Alkuperäisiä suunnitelmia ei ole säilynyt, mutta kirkon alkuperäinen pohjan muoto on ennallaan, tosin 1700-luvun lopulla kirkon toisessa poikkisakarassa oleva sakasti oli muutettu pikkukirkoksi ruotsinkielisiä jumalanpalveluksia varten. Niitä pidettiin vuoteen 1926 asti. Vihti
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vihdin alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Ultimate
Vihti - Vihdin Rennot Heittelijät Vihti
Vihdin huomattavimpia kartanoita ovat Härkälä, Irjala, Kirvelä, Kotkaniemi, Kourla, Lahnus, Olkkala, Salmi, Suontaan Hovi, Tervalampi, Hiiskula, Vanjärvi ja Tuohilampi. Viiritsa
Viiritsa () on kaupunkimainen taajama ja kunta Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ortesjoen rannalla Pietarin ja Oredežin välisen rautatien varrella. Asukkaita on (2006) taajamassa 10 600 ja kunnassa 13 200 henkeä. Vikin kalliopiirrokset
Vikin kalliopiirrokset sijaitsevat Rollan saarella Ibestadissa Tromssan läänissä Norjassa. Piirroskenttä sisältää kuusi kalliopiirrosta ja kenttä aukeaa itään Rollen ja Andørjan saarten väliseen Bygdan salmeen. Piirrokset on ajoitettu Norjan jääkauden jälkeiseen kivikauden alkupuoliskon loppulle noin 4300 eaa.. Virrat
Kunta on hyvien tieyhteyksien varrella Tampereen, Porin ja Jyväskylän välimaastossa. Keskustan tuntumassa risteävät Porin ja Jyväskylän välinen valtatie 23, Oriveden ja Lapuan välinen kantatie 66, Killinkosken kautta Ähtäriin ja edelleen Pietarsaareen kulkeva kantatie 68 sekä Tampereelta Näsijärven länsipuolitse tuleva kantatie 65. Alueella on runsaasti pienteollisuutta ja kauppoja. Tuurin kyläkauppa, Ähtärin eläinpuisto, Herraskosken kanava ja Perinnekylä ovat lyhyen ajomatkan päässä. Vihti
Nykyisen Karkkilan alue (entinen Pyhäjärvi Ul.) oli osa Vihdin seurakuntaa vuoteen 1861, minkä jälkeen 1867 perustetulla Vihdin kunnalla oli nykyiset rajansa. 1800-luvun kansallisaatteen yhteydessä perustettiin Vihdin ensimmäinen kirjasto 1851 ja ensimmäinen kansakoulu 1873. Vienne
Vienne on Ranskan departementti numero 86. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa Akvitania-Limousin-Poitou-Charentes'n alueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 990 neliökilometriä ja asukasluvultaan 428 447 (vuonna 2011). Sen pääkaupunki on Poitiers. Vienne on jaettu edelleen kolmeen arrondissementtiin, 38 kantoniin ja 281 kuntaan. Seututie 120
Seututie 120 eli Vihdintie on Helsingin Haagasta Vihdin Maikkalaan kulkeva seututie. Tie on osa entistä valtatie 2:ta. Seututie 120 oli alun perin tarkoitettu pääasialliseksi maantieyhteydeksi Poriin, mutta tie oli jo valmistuessaan onnettomuusaltis mutkaisuutensa, mäkisyytensä sekä kapeutensa vuoksi. Ohitusmahdollisuuksia on hyvin vähän ja näkemäesteitä on paljon Tien Helsingin-puoleinen osuus Kehä III:lle saakka on myöhemmin kuitenkin levennetty nelikaistaiseksi, Vihti
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Nummelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Lohjan kaupungin alueelle. Veikkolan taajama ulottuu pääosin Kirkkonummen kunnan alueelle. Itäisessä Vihdissä, lähellä Nurmijärven Lepsämää sijaitseva pieni alue on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle. Mänttä
Mänttä on entinen Suomen kaupunki ja nykyään osa Mänttä-Vilppulan kaupunkia. Mänttä sijaitsee Pohjois-Hämeessä, Pirkanmaan maakunnassa. Vuoden 2008 lopussa Mäntässä asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Vietnamin maantiede
Pohjoisen Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Punaisenjoen suistoalueella, jossa asuu noin 90 prosenttia Pohjois-Vietnamin asukkaista. Alueen suurin kaupunki on miljoonakaupuni Hanoi. Punaisenjoen suisto on hyvin hedelmällistä aluetta, ja sen pystyy ruokkimaan laajan maatalousväestön. Tulvat ovat olleet suistoalueen ongelmana. Punaisenjoen suistoa halkookin laaja ojien verkosto, jonka tarkoituksena on tulvien estäminen. Vanhimmat ojat ovat yli 2 000 vuotta vanhoja. Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Mekongin suiston pohjoispuolella oleva Hồ Chí Minhin kaupunki, joka on Saigon-joen varrella. Se on yksi maailman tiheimmin asuttuja alueita. Vihdin Teatteri
Teatterin näytelmiä on esitetty muuallakin kuin Vihdissä, Suomessa esimerkiksi Muhoksella ja Torniossa. Näytelmiä on viety myös ulkomaille saakka, kuten Viroon. Vihti
Vihdissä on kunnan ylläpitämä Vihdin museo sekä useita kotimuseoita kuten Salmelan rusthollimuseo ja Koiviston museomäki. Vihdissä toimii yksi harrastajateatteri, Vihdin teatteri, ja useita harrastajakuoroja kuten Vihdin viihdekuoro, Vihdin kamarikuoro, Hiiden laulu, Nummelan naiskuoro, Vihtijärven kappelikuoro, Vihdin miehet ja tyttökuoro Piritat. Viikingit (jääkiekkoseura)
Viikingit HC on Helsingin Vuosaaresta kotoisin oleva jääkiekkoseura, joka on perustettu 1970. Viikinkien edustusjoukkue pelaa Jääkiekon II divisioonan Etelä-lohkossa. Edustusjoukkue yhdistyi vuonna 2010-2011 Suomi-sarjasta pudonneen EHC:n kanssa. Seuran jäsenmäärä on ollut yli 400 (2006).
Joukkuetta valmentaa Rami Koivisto ja joukkueenjohtajana toimii Timo Backman. Pihtipudas
Pihtipudas on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Pihtiputaalla asuu henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Pihtipudas on valtatie 4:n varrella sijaitseva Keski-Suomen maakunnan pohjoisin kunta. Pihtipudas on myös rautateiden liikennepaikka etelän ja pohjoisen välisellä vaihtoehtoisella rataosalla. Pihtiputaan naapurikuntia ovat Haapajärvi, Keitele, Kinnula, Pielavesi, Pyhäjärvi, Reisjärvi ja Viitasaari, ja siellä on noin tuhat vapaa-ajan asuntoa. Vinnitsy
Vinnitsy (, vepsäksi "Vingl" ~ "Vidl") on kylä ja maalaiskunta Leningradin alueen Podporožjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Ojattijoen rannalla 75 kilometriä Podporožjesta kaakkoon. Kylässä on 2 300 (vuonna 2007) ja kunnassa 4 300 asukasta (vuonna 2006). Visentti
Visentti on Valko-Venäjällä sijaitsevan Brestin alueen sekä Lapin Lennoston alaisen Hävittäjälentolaivue 11:n tunnuseläin. Vítsi
Vítsi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Βιτσίου, "Dimotikí Enótita Vitsíou") on yksi Kastorián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 275 (vuonna 2011). Vihti
Muita kyliä kiinteistörekisterissä ovat Haapkylä, Hulttila, Hynnälä, Härkälä, Härköilä, Härtsilä, Jättölä, Kaharla, Kaukola (Kaukoila), Kauppila, Kirvelä, Koikkala, Korppila, Kotkaniemi, Kourla, Köykkälä, Lahnus, Lahti, Lankila, Leppärlä, Lusila, Maikkala, Metsäkylä, Merramäki, Niemenkylä, Niemi, Niuhala, Ollila, Oravala, Pakasela, Pappila, Pietilä, Ridal, Ruskela, Salmi, Siippoo, Suksela, Suontaka, Taipale, Tarttila, Torhola, Tuohilampi, Vanhala, Vanjoki, Veikkola, Vähäkylä Riihimäki
Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista. Haavisto (Karkkila)
Haavisto sijaitsee Seututie 133:n varressa Karkkilan ja Vihtijärven välissä. Etelän suuntaan kulkee yhdystie Olkkalaan ja Vihtiin ja pohjoisen suuntaan kulkee tie Läyliäisiin. Haaviston kautta ajaa busseja muutaman kerran päivässä pääasiassa Klaukkalan ja Vihdin kautta Helsinkiin sekä Karkkilaan. Vihti
Näiden ohella Vihdin tärkeimpiä toiminnalliset kyliä ovat Haimoo, Herrakunta, Huhmari/Palojärvi, Irjala-Pääkslahti, Jokikunta, Moksi, Oinasjoki, Ojakkala, Olkkala, Selki, Tervalampi, Vanjärvi, Vesikansa ja Vihtijärvi. Viikki
Viikki () on yli 10 000 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä, Vanhankaupunginlahden perukassa, noin 8 kilometriä keskustasta. Alueita Viikin ympäristössä ovat muun muassa Pihlajamäki ja Pihlajisto, Koskela, Vanhakaupunki, Länsi-Herttoniemi ja Myllypuro. Reijo Viita
Reijo Viidan syntymäpaikka Pohjaslahti on 100 kilometriä Tampereelta pohjoiseen. Kunta on liitetty Vilppulaan ja Virtain kaupunkiin 1973. Vesilahti
Vesilahti (epävir. ) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pyhäjärven etelä- ja kaakkoisrannalla Pirkanmaan maakunnassa ja kuuluu Tampereen seutukuntaan. Vesilahden naapurikuntia ovat Akaa, Lempäälä, Nokia, Pirkkala, Sastamala ja Urjala. Vitra
Vitra on sveitsiläinen huonekaluyritys, joka valmistaa ja myy huonekaluja; designhuonekaluja koteihin, toimistoihin ja julkisiin tiloihin. Yhtiön kotipaikka on Muttenz, Basel-Landschaftin kantonissa, Baselin itäpuolella. Vitra aloitti toimintansa 1950. Vihdin seurakunta
Seurakunta pitää jumalanpalveluksia Vihdin kirkossa, Nummelan seurakuntakeskuksessa ja Vihtijärven kappelissa. Lisäksi seurakunta omistaa Vihdin seurakuntatalon, Pyhän Birgitan kirkon rauniot ja kerhotilana toimivan Pappilan Vihdin kirkonkylällä. Tämän lisäksi kerhotoimintaa pidetään kerhohuoneistossa Ojakkalassa. Seurakunnalla on kolme hautausmaata, joista Vihdin hautausmaalla sijaitsee siunauskappeli. Lisäksi seurakunta omistaa leirikeskus Riuttarannan Moksissa. Vuosina 2015–2016 Riuttaranta toimi vastaanottokeskuksena. Vihti
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vihdissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Viikinranta
Viikinranta on merellinen alue, joka sijaitseen suojaisan Vanhankaupunginlahden äärellä Vantaanjoen suuaukon itäpuolella. Alueen länsiosassa Viikintien läheistä vanhaa Imatran Voiman teollisuusaluetta rakennetaan asuinalueeksi. Itä-Virumaa
Maakuntahallinnon keskus oli Jõhvi vuoden 2017 loppuun, jolloin lääninhallintoon rinnastettava, Viron hallituksen nimittäminen maaherrojen johtama valtiollinen aluehallinto lakkautettiin. Asukasluvultaan suurin kaupunki on Venäjän rajalla sijaitseva historiallinen Narva. Hyvinkää
Hyvinkää sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Sen naapurikunnat ovat Riihimäki ja Hausjärvi pohjoisessa, Mäntsälä idässä, Tuusula ja Nurmijärvi etelässä sekä Vihti ja Loppi lännessä. Lahti
Lahti on Suomen kahdeksanneksi suurin kaupunki ja kuudenneksi suurin kaupunkialue. Lahdessa on 120 015 asukasta (30. marraskuuta 2018) ja sen pinta-ala on  km², josta  km² maata ja loput  km² sisävesiä (). Lahti on nuorin Suomen niin sanotuista vanhoista kaupungeista. Vantaa
Mielenkiintoisen tulevaisuuden mahdollisuuden Vantaalle ja koko pääkaupunkiseudulle tarjoaa Kehärata, joka mahdollistaa huomattavan sekä asuntojen että työpaikkojen kasvumahdollisuuden ja tarjoaa suoran junaratayhteyden pääradasta lentoasemalle. Kehärata vaati Vantaalta ainakin yli sadan miljoonan euron investoinnin. Helsinki puolestaan on jo vuosikymmeniä ajanut pääkaupunkiseudun kuntien yhdistämistä alueen kehittämiseksi. Vantaa, Espoo ja Kauniainen ovat joka kerta torjuneet ehdotuksen, joskin Vantaa hieman hitaammin kuin muut. Vantaan kunnan- ja kaupunginjohtajat ovat toistuvasti torjuneet ehdotuksen peläten Vantaan muuttumista Helsingin ”takapihaksi”. Helsinki on laajentunut Vantaan suuntaan läpi 1900-luvun, muun muassa vuoden 1946 suuri alueluovutus ja vuoden 1966 Vuosaaren menetys. Niin sanottu Sipoo-liitos katkaisi Vantaan viimeisenkin meriyhteyden.Helsinki-Vantaan lentoasema on Suomen suurin lentoasema. Vuonna 2017 sen matkustajamäärä oli 18,9 miljoonaa. Lentoasema on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa. Lentoasema jakaa Vantaan karkeasti itä- ja länsiosaan: hallinnollinen keskus ja suurin väestökeskittymä sijaitsee pääosin Itä-Vantaalla. Viheri
Viheri on järvi Joutsan kunnan alueella Keski-Suomessa. Se on noin kuuden kilometrin pituinen ja enimmillään yli kilometrin levyinen. Järvi on lähes avointa vesialuetta. Siinä on vain muutamia pieniä saaria. Vedenpinnan korkeustaso on 93,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Joutsan kunnan keskustaajama sijaitsee Viherin luoteispään länsipuolella. Viitaila
Viitailan alue on maaseutua Asikkalan kunnan lounais-osassa Päijät-Hämeessä. Lähialueita ovat Vääksy, Lammi, Hämeenkoski, Hollola ja Padasjoki. Lähimmät kaupungit ovat Lahti (40 km) ja Hämeenlinna (55 km). Lahti
Vaikka Lahden kylä oli suuren Hollolan pitäjän takamaita ja kooltaan pieni, sen sijainti oli liikenteellisesti merkittävä. Sen kautta kulki jo 1400-luvulla Hämeenlinnasta Viipuriin johtanut Ylinen Viipurintie, josta erkani Lahden kohdalla Olavinlinnaan johtanut Suur-Savon Valtatie. Kun Hollolan pitäjä vuonna 1672 sai markkinaoikeudet, markkinapaikaksi määrättiin Lahden kylä, ”joka sijaitsee suuren yleisen maantien varrella ja kaikista neljästä kaupungista, Turusta, Viipurista, Helsingistä ja Porvoosta, sopivan matkan päässä”. Lahdesta tuli näin puoleksi vuosisadaksi huomattava markkinapaikka jossa kävivät kauppaa kaikkien neljän kaupungin porvarit. Vuonna 1727 markkinat kuitenkin siirrettiin Helsingin porvarien aloitteesta Asikkalan Anianpeltoon, jonne oli paremmat yhteydet Päijänteen vesistöstä. Vesijärven ja Päijänteen Asikkalassa yhdistävä Vääksyn kanava valmistui vasta 1871. Markkinoiden menettämisen jälkeen Lahti taantui merkityksettömäksi maalaiskyläksi 1800-luvun lopulle asti. Viro
Viron tasavalta () eli Viro on tasavalta Itämeren itärannalla Pohjois-Euroopassa Suomenlahden eteläpuolella. Virolla on maaraja Venäjän federaation ja Latvian kanssa. Maan asukasluku on 1 320 000, joista noin kolmannes (434 426) asuu pääkaupungissa Tallinnassa. Tallinnan jälkeen suurimpia kaupunkeja ovat yliopistokaupunki Tartto (98 449 asukasta), teollisuuskaupungit Narva (59 049 asukasta) ja Kohtla-Järve (37 198 asukasta) sekä niin sanottu Viron kesäpääkaupunki Pärnu (40 005 asukasta). Imatra
Imatra on kaupunki Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomessa. Kaupungissa asuu henkilöä (), Imatran naapurikuntia ovat Lappeenranta ja Ruokolahti. Imatra tunnetaan parhaiten Imatrankoskesta ja kaupungin läpi virtaavasta Vuoksesta. Imatran Valtionhotelli, sekä Alvar Aallon suunnittelema Kolmen Ristin Kirkko ovat myös tunnettuja nähtävyyksiä. Suurimpia työnantajia ovat Stora Enson Imatran tehtaat, Imatran kaupunki ja Ovakon terästehtaat. Myös VR sekä Rajavartiolaitoksen Raja- ja merivartiokoulu ja Kaakkois-Suomen rajavartiosto ovat merkittäviä työllistäjiä. Imatran väestönkasvu on negatiivista. Lahti (Pietari)
Lahti (myös "Lahdenkylä", "Lahenkylä", ) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieasema Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahteen yhtyvän Konnunlahden rannalla kaupungin luoteisosassa. Itäpuolella on Kivinenä, lännessä Olkina ja luoteessa Lahdenkontu (ven. "Konnaja Lahta"). Paikkakunta kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen. Vihti
Vuoden 2017 lopussa Vihdissä oli 29 054 asukasta, joista 21 552 asui taajamissa, 7 119 haja-asutusalueilla ja 383 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Vihdin taajama-aste on 75,2 %. Vihdin taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken: Vihti
Päätösvaltaa kunnassa käyttävät kuntalaisten vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan valitsema kunnanvaltuusto sekä sen valitsemat hallitus ja lautakunnat. Päätöksiä valmistelee ja toimeenpanee kunnan henkilöstö. Käytännön toiminnan helpottamiseksi toimielimet ovat siirtäneet omaa päätösvaltaansa kunnan viranhaltijoille, linjakysymyksistä ja suurista hankkeista päättävät luottamushenkilöt. Toimielimiä ovat kaavoitus- ja tekninen lautakunta, lasten ja nuorten lautakunta, keskusvaalilautakunta, kulttuuri- ja vapaa-ajan lautakunta, tarkastuslautakunta ja ympäristölautakunta. Lisäksi nuorten asiaa Vihdissä ajaa Uudenmaan vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1997. Viikinmäki
Viikinmäki () on asuinalue Koillis-Helsingin Viikissä, Pihlajiston vieressä. Sitä rajaavat Lahdentie, Vantaanjoki ja Herttoniemen teollisuusrata. Hallinnollisesti Viikinmäki lasketaan kaupunginosajaossa Viikin osa-alueeksi ja piirijaossa Latokartanon peruspiirin osa-alueeksi, vaikka se onkin toisella puolella moottoritietä kuin muu Viikki. Vironniemi
Vironniemi () on Helsingin kantakaupungin ydinosan muodostava peruspiiri ja samalla Suomen hallinnollisen ja taloudellisen päätöksenteon keskus sekä Helsingin tärkeimpien kirkkojen sijaintipaikka. Vironniemellä sijaitsevat Presidentinlinna, Valtioneuvoston linna, Senaatintori, Tuomiokirkko, Uspenskin katedraali ja Suomen pankki. Vihdin vaakuna
Vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers. Suomen sisäasiainministeriö vahvisti sen käyttöön 12. kesäkuuta 1953 Vihdin kunnanvaltuuston 10. huhtikuuta 1953 tekemän päätöksen perusteella. Vaakunan selitys on ”kultakentässä aaltokoroinen, kaateinen polviorsi, jonka yläpuolella saatteena vesipyörä; molemmat siniset”. Hovin kartano (Vihti)
Hovin kartano (myös Suontaan Hovi) on kartano Vihdissä. Kartano sijaitsee noin kolme kilometriä Vihdin kirkonkylästä itään. Perimätieto kertoo Ruotsin kuningas Kustaa III:n yöpyneen Hovissa eräällä matkallaan vuosien 1788–1789 aikana. Hovia isännöi tuolloin Nassokin-suku. Evenes
Evenes sijaitsee Ofotfjord-vuonon pohjoisrannalla, rajoittuen pohjoisessa Tromssan lääniin, idässä Narvikiin ja lännessä Tjeldsundiin. Sen länsiosassa (Lilandissa ja Evenesissä) on alankoa, kun taas idässä (Bogenissa) vuoret kohoavat lähes suoraan vuonosta. Korkein vuori on Lilletinden (1137 m), jolle voi kiivetä jopa ilman kiipeilyvarusteita.
Ajettaessa Evenesin läpi kulkevaa E10:tä, kenties huomattavin vuori on jyrkkä Niingen (1090 m), joka sijaitsee Bogenista itään. Bogenin kylän vieressä oleva meromiktinen järvi Strandvatnet on vuorien ympäröimä. Monissa Evenesin järvissä on taimenia. Wieden
Wieden () on Itävallan pääkaupungin Wienin 4. kaupunginosa ("Gemeindebezirk"). Se sijaitsee etelään Innere Stadtista eli 1. kaupunginosasta ja Mariahilfistä eli 6. kaupunginosasta. Idässä Wiedeniä rajaa Landstraße eli 3. kaupunginosa, ja lännessä puolestaan Margareten eli 5. kaupunginosa. Vuoksi
Vuoksi (, ) on Saimaasta Imatran kaupungin kohdalla alkava Vuoksen vesistön laskujoki Laatokkaan. Sen pituus on 156 kilometriä, josta Suomen puolella 13 km ja loput Venäjällä, Leningradin alueella. Ennen talvi- ja jatkosodan alueluovutuksia Vuoksi kuului kokonaisuudessaan Suomeen ja Viipurin lääniin. Viirit
Viirit () ovat kaksi asumatonta Suomenlahden ulkosaarta Venäjän Leningradin alueen länsiosassa: Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Vihdissä on 53 kylää: Haapkylä, Hulttila, Hynnölä, Härkälä, Härköilä, Härtsilä, Irjala, Jättölä (Jättöilä), Kaharla, Kaukola (Kaukoila), Kauppila, Kirvelä, Koikkala, Korppila, Kotkaniemi, Kourla, Köykkälä, Lahnus, Lahti, Lankila, Leppärlä, Lusila, Maikkala, Merramäki, Niemenkylä, Niemi, Niuhala, Ojakkala, Olkkala, Ollila, Oravala, Pakasela, Palajärvi, Pappila, Pietilä, Pääkslahti, Ruskela, Salmi, Selki, Siipoi, Suksela, Suontaka, Taipale, Tarttila, Tervalampi, Torhola, Tuohilampi, Vanhala, Vanjoki, Vanjärvi, Veikkola, Vihtijärvi (Vihtjärvi) ja Vähäkylä (Vääkilä). Viipuri
Kaupunki sijaitsee Viipurinlahden perukassa eli Suomenvedenpohjassa paikalla, jossa vielä uudella ajalla oli Vuoksen läntisen laskuhaaran suu, joka oli merkittävän vesireitin läntinen päätepiste Laatokalle. Vesireitin itäinen päätepiste sijaitsi Vuoksen suulla Käkisalmessa. Läntinen laskuhaara kuitenkin kuivui maankohoamisen myötä vähitellen 1600–1800-luvuilla. Vielä 1600-luvun lopulla kaupungin sanotaan sijainneen Vuoksen virran varrella. Vihdin kirkonkylä
Vihdin kirkonkylä on Vihdin kunnan toiseksi suurin taajama ja entinen hallinnollinen keskus (kunnanvirasto muutti kirkonkylästä Nummelaan vuonna 2004). Kirkonkylä sijaitsee Vihdin pohjoisosassa Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven pohjoisrannalla. Asukkaita kylässä on noin 3500. Virolahti (lahti)
Virolahti (Rautalanselkä, Виролахти) on merenlahti Suomenlahden pohjoisrannikolla Suomen ja Venäjän rajalla. Lahti on noin 10 km pitkä. Suomen puoleinen osa kuuluu Virolahden kuntaan ja Venäjän puoleinen osa Viipurin piirin Tienhaaran kuntaan. Virolahden kirkonkylä sijaitsee lahden länsirannalla ja kunnan keskustaajama Virojoki lahden pohjukassa, missä Virojoki virtaa lahteen. Lahtea rajoittavat idässä Paation ja Laitsalmen saaret, jotka sijaitsevat Venäjän puolella. Kavantsaari
Kavantsaari (, , "Vozroždenije") on Venäjällä Viipurin piirin Antreassa (nyk. Kamenogorsk) sijaitseva taajama. Se on Viipuri–Hiitola-radan eli entisen Viipuri–Joensuu-radan varrella noin 20 kilometriä Viipurin pohjoispuolella. Kavantsaaren kautta kulkee myös Viipurista Antreaan johtava maantie 41K–185. Vuonna 2007 Kavantsaaressa oli 1 628 asukasta. Paikkakunnalla on ainakin 1800-luvun jälkipuoliskolta lähtien toiminut suuria graniittilouhoksia. Vievis
Vievis on Liettuan kaakkoisosassa, Vilnan läänissä sijaitseva kaupunki. Se on osa Elektrėnain kuntaa. Vuonna 2010 kaupungin väkiluku oli 4 990 asukasta. Tartto
Tartto () on Viron toiseksi suurin kaupunki, jossa asui vuonna 2012 runsaat 93 000 asukasta. Emajoen varrella sijaitseva Tartto on Etelä-Viron ja Tartumaan maakunnan keskus. Vihti
Vanhimmat kirjalliset merkinnät Vihdistä ovat vuodelta 1433, mutta seurakunnan perustamisen ajankohtana pidetään vuotta 1507, jolloin ensimmäinen tunnettu kirkkoherra nimitettiin. Näihin aikoihin rakennettiin myös seurakunnan kirkko, Pyhän Birgitan kirkko, ja perustettiin pitäjän ensimmäiset säteritilat. 1700-luvulle tultaessa vanha kirkko oli rapistunut ja käynyt liian pieneksi. Sitä korvaamaan rakennettiin nykyinen Vihdin kirkko 1772. Jõhvi
Jõhvi on epäitsenäinen kaupunki koillisessa Virossa. Se on myös Jõhvin kunnan hallinnollinen keskus ja Itä-Virumaan maakunnan keskuspaikka. Jõhvi sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Venäjän rajalta, ja vironkieliset ovat kaupungissa vähemmistönä (35 prosenttia väestöstä vuonna 2011). Viipurinlahti
Viipurinlahti () on Suomenlahden itäosassa Leningradin alueella sijaitseva pohjoiseen työntyvä merenlahti, jonka perällä sijaitsee Viipurin kaupunki. Lahti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Viipurinlahden etelärajana voidaan pitää Koivistonniemen kärjessä olevasta Pullinniemestä Kuninkaansaaren kautta Säkkijärvelle Vilaniemeen kulkevaa linjaa. Saimaan kanavan eteläpää on Viipurinlahden äärimmäisessä perukassa, Suomenvedenpohjassa, jonka yhdistävät muuhun lahteen Viipurin kaupungissa olevat salmet kuten Linnansalmi. Siippoo
Siippoo on Vihdin kunnassa sijaitseva kylä. Se voidaan jakaa kolmeen osaan: Etu-Siippoo, Keski-Siippoo ja Taka-Siippoo. Kylä sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Helsingistä.