Mitä varakreivi tarkoittaa?
Varakreivi
Varakreivi (tai "viskontti") oli keskiajalla hallinnollinen virkamies, joka edusti hallitsijaa paikkakunnalla. Hän saattoi esimerkiksi olla kaupungin hallinnossa toiminut henkilö, joka edusti hallitsevaa ruhtinasta. Myöhemmällä ajalla varakreivi oli Espanjassa, Italiassa, Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kreivin tai jaarlin ja paronin väliin sijoittuva aatelisarvo. Britannian aateliset
Britannian aateliset jaetaan ylhäisaatelisiin eli pääreihin, joihin kuuluvat ylimmästä alimpaan herttua ("duke"), markiisi ("marquess"), jaarli ("earl"), varakreivi ("viscount") ja paroni ("baron"), sekä ritaristoon, johon lasketaan yleensä sekä baronetti ("baronet") että ritari ("knight"). Suomalaisesta ja saksalaisesta aatelista poiketen aatelisarvo periytyy yleensä vain vanhimmalle pojalle (poikkeuksia on, yhtenä tunnetuimpana Marlborough'n herttuan arvo, joka voi periytyä myös naispuoliselle perijälle).
Kreivi
Ruotsissa Eerik XIV perusti kreivin ja vapaaherran arvot 1561. Venäjällä arvon otti käyttöön Pietari Suuri. Britanniassa kreiviä ("count") vastaa tanskalaisperäinen jaarli ("earl"). Suomen aatelistossa on hengissä muutamia kreivillisiä sukuja. Kreivi on korkein Suomessa käytössä oleva aatelisarvo. Suomen Ritarihuoneella on tosin ollut myös yksi ruhtinassuku, mutta se on ollut pitkään sammuneena. Varareservi
Varareservi tarkoittaa Suomessa niitä asevelvollisia, jotka eivät ole vakinaisessa palveluksessa eivätkä kuulu reserviin. Varareservin entinen nimi on nostoväki. Varareservi jaetaan kolmeen ryhmään:Palveluskelpoisuus voidaan tarkistaa uudelleen mikäli tarpeellista. Rajajääkäri
Rajajääkäri (lyhenne rj) on Suomen rajavartiolaitoksen kouluttamille varusmiehille sotamiestä vastaava miehistön sotilasarvo. Rajajääkäristä seuraava ylempi sotilasarvo on korpraalin sijasta ylirajajääkäri. Lord High Admiral
Lisäksi on olemassa arvonimi "Vice-Admiral of the United Kingdom", joka oli alun perin Lord High Admiralin varamies. Varakuvernööri
Australian varakuvernöörit olivat vastuussa pienemmistä hallinnollisista alueista, mutta heidän tehtävänsä on pääsääntöisesti siirretty muille virkamiehille. Varakuvernööriksi voidaan nimittää henkilö erikoistapauksissa, esimerkiksi jos alueen kuvernööri eroaa tai kuolee kesken virkakauden. Kersantti
Suomessa kersantit kuuluvat kahteen pääryhmään. Varusmieskersantit ovat ryhmänjohtajia, jotka on ylennetty tavanomaista vaativamman tehtävänsä tai erityisen hyvän palveluksen tai johtamistaitojen perusteella kersanteiksi. Tyypillinen tehtävä on joukkueen varajohtaja. Palkattuun henkilökuntaan kuuluvat kersantit ovat vakituisia tai määräaikaisessa virassa palvelevia sopimussotilaita tai aliupseereita. Nämä palvelevat yleensä kouluttajina (sopimussotilaat) tai erikoistehtävissä (aliupseerit), esimerkiksi varuskunnan vartiostossa. Alidiakoni
Alidiakoni on tavallisesti piispan toimittamissa jumalanpalveluksissa piispaa ja papistoa avustava mieshenkilö. Nimensä mukaisesti toimi on palvelustehtävä, mutta varsinaisen diakonin tointa vähäisempi. Jumalanpalveluksissa alidiakoni käyttää stikaria, jonka päälle rinnan ympäri on ristinmuotoisesti kiedottu orari. Alidiakoniksi voidaan vihkiä 19 vuotta täyttänyt naimisissa oleva tai selibaattilupauksen tehnyt mies. Samoin kuin diakoneita ja pappeja, alidiakonia ei vihkimyksen jälkeen enää voida vihkiä avioliittoon. Tämä avioliittosääntö ei koske lukijoita. William Slim
Slim nimitettiin Australian kenraalikuvernööriksi vuonna 1953, missä tehtävässä hän toimi vuoteen 1960 asti. Vuonna 1960 hänelle myönnettiin varakreivin arvonimi. Varakuningas
Meksikossa ja Perussa asetettiin varakuninkaat virkaansa 1500-luvulla. Nämä espanjalaisten aatelisten joukosta valitut miehet nimitti virkaansa Espanjan kuningas ja Consejo de Indias. Varakuninkailla oli laajat valtaoikeudet. He nimittivät siirtomaan virkamiehistön, saattoivat voimaan lait ja valvoivat intiaanien käännyttämistä kristinuskoon. Varakuninkaiksi kutsuttiin myös englantilaisten Irlantiin 1300-luvulla asettamia kuvernöörejä ja 1801–1921 Irlannissa olleita kenraalikuvernöörejä (Lord Lieutenant). Kruununtavoittelija
Laittomina pidetyistä kruununtavoittelijoista, joilla on kuitenkin ollut todellinen mahdollisuus nousta valtaan monarkiassa, on käytetty myös muita nimikkeitä, kuten esimerkiksi vallantavoittelija. Sen sijaan henkilöitä, jotka ovat tekeytyneet esimerkiksi jonkin kuningashuoneen kadonneeksi jäseneksi ja pyrkineet saamaan itselleen tunnustusta tai julkisuutta kutsutaan huijarikruununtavoittelijoiksi. Kuuluisasti esimerkiksi Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n kadonneiksi jälkeläiseksi on ilmoittautunut useita henkilöitä. Kruununperimysjärjestys
Tyypillisesti kruununperimysjärjestykset perustuvat primogenituuriin, jossa etusijalle asetetaan hallitsijan vanhin lapsi, hallitsevan sukuhaaran sammuessa kruunu siirtyy seuraavaksi vanhimmalle haaralle jne. Yleensä miespuoliset jälkeläiset ovat etusijalla naispuolisiin nähden, mutta yksityiskohtien suhteen eri maiden järjestelmissä on eroja.Kruununperimysjärjestyksessä tietyt muuten kruunuun oikeutetut henkilöt voidaan ohittaa erityisistä syistä. Kruununperimysoikeus edellyttää yleensä, että henkilö on syntynyt laillisesta avioliitosta. Monissa historiallisissa järjestelmissä henkilö saattoi menettää kruununperimysoikeuden menemällä naimisiin alempisäätyisen kanssa. Myös vajaamieliset tai vammaiset perilliset saatettiin ohittaa kruununperimyksessä. Joissain maissa vajaamielinenkin saattoi muodollisesti periä kruunun, mutta hänen hallitsijakautensa ajaksi todellinen valta annettiin sijaishallitsijalle. Pesä (oikeustiede)
Pesänjakaja on tuomioistuimen määräämä henkilö, joka toimittaa osituksen tai perinnönjaon. Pesänselvittäjä on tuomioistuimen määräämä toimitusmies, joka hallinnoi kuolinpesää ja tekee sen selvittämisen eli pesänselvityksen. Väliaikainen pesänhoitaja on konkurssipesän lakimääräinen edustaja konkurssiin asettamisen ja velkojainkuulustelun välisenä aikana. Aiemmin pesänkavallukseksi luokitellut teot täyttävät rikoslain uudistusten jälkeen varkauden tai kavalluksen tunnusmerkistön. Kreivi
Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa kreivin arvoja jaettiin usein johonkin virkaan tai vastuuseen liittyen; esimerkiksi linnakreivi ("Burggraf"), rajakreivi ("Markgraf"), palatsikreivi ("Pfalzgraf") tai varakreivi ("Vizegraf"). Rajakreivin arvosta kehittyi markiisin arvo. Saksassa kreivin arvo pysyi pitempään virka-arvona kuin Ranskassa, missä kreiveistä tuli omien pienien maidensa perinnöllisiä herroja. Fredrik Barbarossa antoi kreiveille oikeuden pitää rauhaa omilla maillaan, mikä oli ollut aikaisemmin vain ruhtinaiden oikeus. Läntisessä Saksassa etenkin 1100-luvulta lähtien ilmestyi lukuisa määrä kreivejä, jotka ottivat arvonimensä hallitsemansa linnan mukaan ilman virka-asemaa. Varakuvernööri
Intiassa varakuveröörit nimittää presidentti. He ovat vastuussa Union Territorioksi kutsutuista alueista. Paroni
Paroni (myös "parooni") on kreiviä alempi aatelisarvo. Ranskassa sitä alettiin 1100-luvulla käyttää kaikista merkittävää läänitystä hallussaan pitävistä aatelisista, 1200-luvun lopussa vain suoraan kuninkaalta läänityksensä saaneista. Täten se oli muita aatelisarvoja korkeampi. Kuitenkin jo 1300-luvulla paroni katsottiin kreiviä alemmaksi, vaikka monilla paroneilla oli laajemmat omistukset kuin kreiveillä. Ranskan kuningas Ludvig XIV alensi paronin arvoa edelleen jakamalla monia paronin arvoja ilman arvoon liittyvää maaomaisuutta. Myöhemmin Napoleon I jatkoi perinnettä. Varapresidentti
Suomessa varapresidentin virkaa ei ole. Suomen tasavallan presidentin ollessa estyneenä hänen tehtävänsä hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä se ministeri, joka on asetettu pääministerin sijaiseksi. Kapteeni (urheilu)
Jalkapallossa ja salibandyssä kapteeni voidaan tunnistaa hänen vasemmassa käsivarressaan kantamastaan nauhasta. Jääkiekossa kapteenilla on rintamuksessaan vasemmalla C-kirjain, joka tulee englannin kielen sanasta "captain". Joukkueella on usein myös yksi tai useampi varakapteeni, joka ottaa tehtävän hoitaakseen varsinaisen kapteenin ollessa estynyt. Jääkiekossa varakapteenilla on rintamuksessaan vasemmalla A-kirjain, joka tulee englannin kielen sanoista "alternate captain". Joskus varakapteenista käytetään myös virallisesta poikkeavaa englanninkielistä nimitystä "assistant captain". Jääkiekossa maalivahti ei voi toimia joukkueen kapteenina tai varakapteenina, mutta jalkapallossa ja salibandyssä voi.
Jääkiekossa ja salibandyssa kapteeni on joukkueen ainoa pelaaja, jolla on oikeus keskustella sääntötulkinnoista erotuomarin kanssa. Intian varakuningas ja kenraalikuvernööri
Intian varakuningas ja kenraalikuvernööri johti Brittiläisen Intian hallintoa vuosina 1774–1950. Varakuningas edusti Britannian kruunua Intiassa ja toimi sen itsenäistymisen (1947) jälkeen maan valtionpäämiehenä kenraalikuvernöörin arvolla. Tämä Intian korkeimman brittiläisen hallintoviranomaisen asema perustettiin vuonna 1773 Kalkutan satamaa hallinneen Fort Williamin linnoituksen kenraalikuvernöörin virkana. Aluksi kenraalikuvernööri hallinnoi suoraan vain linnoituksen aluetta ja valvoi Britannian Itä-Intian kauppakomppanian virkamiesten toimintaa. Vuonna 1833 kuvernöörin valta laajennettiin kattamaan koko Brittiläinen Intia. Varusmiespalvelus Suomessa
Reserviläinen, jonka varusmiespalveluksen jälkeen muuttunut vakaumus estää palvelemasta sotilaana, voi kieltäytyä kertausharjoituksista hakemalla täydennyspalvelukseen, jonka kesto on käytännössä viisi vuorokautta. Täydennyspalveluksen suorittanut rinnastuu siviilipalveluksen suorittaneeseen, eli on vapautettu armeijan palveluksesta sekä rauhan että kriisin aikana. Kerran siviilipalvelukseen siirtynyttä ja palveluksen aloittanutta ei voida palauttaa enää asevelvollisrekisteriin, vaikka hän itse haluaisi. Mahdollisessa kriisissä täydennyspalveluksen suorittanut siviilipalvelusvelvollinen palvelee muiden siviilivarantoon kuuluvien tapaan siviilivarantolaisena pelastusviranomaisten, muiden pelastustoimintaan ja väestönsuojeluun osallistuvien eri viranomaisten taikka opetusministeriön ja sen alaisten virastojen johtamana ja alaisuudessa. Saskatchewan
Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Saskatchewanilla on kuusi edustajaa maan parlamentin senaatissa ja 14 edustajaa edustajainhuoneessa. Valtionpäämies
Monarkian valtionpäämiesten yhteisnimitys on "monarkki". Erityisnimityksistä yleisin on kuningas, muita ovat ainakin kuningatar, keisari, sulttaani, ruhtinas ja paavi. Nykyään monissa perustuslaillisissa monarkioissa monarkki on enimmäkseen päivänpolitiikan ulkopuolella ja hoitaa lähinnä edustuksellisia tehtäviä. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri, joka johtaa parlamentaarista hallitusta. On jopa mahdollista, ettei perustuslaillisessa monarkiassa monarkilla ole lainkaan poliittista valtaa, näin mm. Ruotsissa nykyisin. Niissä entisissä Britannian siirtomaissa, kuten Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, joissa Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on valtionpäämies, häntä edustaa kenraalikuvernööri. Käytännössä kuvernöörin kuitenkin valitsee valtion pääministeri. Hän on yleensä täysin politiikan ulkopuolinen henkilö. Pietari Brahe
Brahen suku kuului Ruotsin ylhäisaateliin. Hänen isoisänsä oli Kustaa Vaasan henkilökohtainen neuvonantaja Per Brahe vanhempi (1520–1590), joka sai ensimmäisenä Ruotsin valtakunnassa kreivin arvon vuonna 1561. Isä Abraham Brahe oli saanut kuningas Kaarle IX:ltä valtaneuvoksen arvon. Setä Magnus Brahe ja äidinpuoleinen isoisä Nils Gyllenstierna olivat molemmat olleet valtakunnan drotseja eli Ruotsin valtakunnan korkeimpia lainvalvojia. Lisäksi Pietari Brahella oli avioliittojen ja muiden sukusiteiden kautta kosketuksia useisiin muihin merkittäviin aatelissukuihin.
Kun Magnus-setä kuoli ilman perillisiä ja kaksi vanhempaa setää joutuivat Sigismund-kuningasta tuettuaan pakenemaan Puolaan ja menettivät samalla perintöoikeutensa, Brahe peri yksinään suvun Vätternjärven ympärillä sijainneen kreivikunnan, Visingsborgin. Valtakunnankreivi
Valtakunnankreivi () on kreivin arvonimi ja asema, joita Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta myönsi loppuunsa, vuoteen 1806 asti. Emiiri
Emiiri (; amīrah, ãmir; persia ja urdu: امیر) on heimopäällikön arvonimi arabimaailmassa. Emiirejä pidetään yleensä korkea-arvoisina šeikkeinä, mutta nimitystä käytetään "ruhtinaan" tapaan myös eräistä monarkeista, jolloin heidän valtakuntaansa kutsutaan emiraatiksi. Emiirejä nimittävät myös jotkut turkkilaiset kansat. Varatuomari
Varatuomarin arvo voidaan myöntää hovioikeuden auskultantille, joka on vuoden käräjäoikeudessa auskultoituaan eli harjoiteltuaan suorittanut asianmukaisesti tälle määrätyt alioikeustuomarin tehtävät ja siten osoittanut saavuttaneensa tuomarintoimessa vaadittavan kokemuksen. Harjoitteluaikana auskultantti työskentelee käräjänotaarin virkanimikkeellä. Hovioikeuden auskultantin arvonimeä voi käyttää tuomarinvalan vannonut, ylemmän oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon (lainopin kandidaatti, lakitieteen kandidaatti, oikeustieteen kandidaatti tai oikeustieteen maisteri) suorittanut henkilö, joka on hyväksytty hovioikeuden auskultanttiluetteloon. Sotamarsalkka
"Valtakunnanmarsalkka" () tarkoitti keskiajalla Ruotsissa ratsuväen päällikköä. Myöhemmin arvonimeä käytettiin korkeana sotilasarvona. Nykyisin Ruotsissa hovin korkeimman virkamiehen titteli on valtakunnanmarsalkka, jona toimii Svante Lindqvist (vuodesta 2010). Keskiajalta 1600-luvulle saakka oli lisäksi olemmassa marskin ("marsk") tai valtakunnanmarskin arvo, joka annettiin vain yhdelle henkilölle kerrallaan ja johon yleensä liittyi sotavoimien ylipäällikkyys. Sanalla ”marski” on yhteinen alkuperä sanan ”marsalkka” kanssa. Välikäräjät
Välikäräjät on Suomessa vuoteen 1980 käytössä ollut kihlakunnanoikeuden istunto, joka pidettiin varsinaisten käräjien eli syys- ja talvikäräjien lisäksi. Välikäräjiä järjestettiin esimerkiksi kesällä, silloin kun oli vangittuja henkilöitä syytettynä. Vangittu tuli lain mukaan viedä oikeuden tutkittavaksi kaupungissa 8 vuorokauden ja maalla yhden kuukauden aikana. Välikäräjät määräsi pidettäväksi kihlakunnantuomari, joka ilmoitti asiasta viralliselle syyttäjälle, jotta tämä kutsuisi lautakunnan kokoon. Rikosjuttujen lisäksi välikäräjillä voitiin käsitellä myös riita- ja siviiliasioita, kuten kiinnityksiä ja lainhuutoja, jos asianosaiset pyysivät ja vastasivat kustannuksista. Välikäräjistä säädettiin vuoden 1734 lain oikeudenkäymiskaaren 4 luvussa, joka kumottiin lailla 396/1980, joka tuli voimaan vuoden 1981 alussa. Intian varakuningas ja kenraalikuvernööri
Vuonna 1858 Itä-Intian kauppakomppania lakkautettiin ja sen hallinnoimmat alistettiin brittihallitukselle, joka muodosti alueelle kruunua edustaneen varakuninkaan johtaman Intian varakuningaskunnan ("British Raj"). Varakuninkaan johtama keskushallinto hallinnoi vain Intian brittiläisiä provinsseja (ml. Punjab, Bombay, Madras, Yhdistyneet provinssit) jättäen loput alueista itsehallinnollisiksi maharadžojen hallitsemiksi ruhtinaskunniksi, jotka eivät olleet brittihallinnon alaisuudessa, vaan eräänlaisessa feodaalisuhteessa monarkkiin eli varakuninkaaseen. Vouti
Vouti on Pohjoismaissa kuninkaan virkamiehestä käytetty nimitys. Keskiajalla voudit kuuluivat ylhäisaateliin. Heidän tehtäviään oli tuolloin periä kuninkaalle menevät verot sekä toimia käskynhaltijana tietyllä alueella tai linnassa linnanisännän apulaisena. Esimerkiksi Turun linnanvoutina toimi vuonna 1515 laamanni Klaus Henrikinpojan poika Krister. Englanti
Vanhempi jako pääosin jo keskiajalta periytyviin ”seremoniallisiin kreivikuntiin” toimii usein maantieteellisenä viitekehyksenä. Jokaisella seremoniakreivikunnalla on kuningattaren paikallisina edustajina Lord Lieutenant ja High Sheriff. Yleisvikaari
Yleisvikaari eli ylivikaari eli kenraalivikaari (, "vicarius" tarkoittaa ”sijaista”) on katolisessa kirkossa hiippakuntapiispan sijainen hiippakunnan hallinnossa. Tapa asettaa yleisvikaareita avustamaan piispoja hallinnollisissa asioissa on peräisin keskiajalta. Tuolloin yleisvikaari saattoi edustaa piispaa myös liturgisissa asioissa. Nykyään näitä asioita hoitaa apulaispiispa. Valtakunnankreivi
Valtakunnankreivi tarkoitti että sen haltija on suoraan keisarin vasalli, eikä vain välillisesti jonkin keisarikuntaan kuuluvan ruhtinaskunnan alaisuuden kautta. Valtionhoitaja
Valtionhoitaja on monarkiassa henkilö, joka hoitaa hallitsijan tehtäviä ja käyttää tämän valtaa yleensä sellaisessa tilanteessa, jossa hallitsijaa ei ole. Syynä voi olla esimerkiksi hallitsijasuvun sammumisesta, hallitsijan syrjäyttämisestä tai valtiomuodon vaihtumisesta aiheutunut siirtymäkausi eli interregnum. Valtionhoitajaksi on kutsuttu joissain yhteyksissä myös henkilöä, joka hoitaa hallitsijan tehtäviä istuvan hallitsijan puolesta tämän ollessa estynyt tai muuten kykenemätön hoitamaan tehtäviään, mutta yleensä sellaista henkilöä kutsutaan sijaishallitsijaksi eikä valtionhoitajaksi. Valtionhoitajan asettaminen voi olla myös personaaliunionissa toisen maan kanssa olevan valtion keino tavoitella tosiasiallista itsenäisyyttä. Joskus valtionhoitajasta tulee diktaattori, joka vetoaa monarkkiseen valtiomuotoon, mutta estää monarkin valtaantulon. Tasavallassa voidaan valtionhoitajan sijasta käyttää esimerkiksi nimitystä väliaikainen presidentti. Vänrikki
Vänrikin arvomerkissä kauluslaatassa on yksi pieni heraldinen ruusu. Hihamerkissä puolestaan on yksi vaakaviiva. Ennen talvisotaa vänrikin ja muiden reservin upseerien arvomerkkiruusut olivat väriltään hopeisia, josta juontuu kansanomainen nimitys ”tinanappi”. Talvisodan jälkeen reserviupseerien arvomerkit ja arvot yhtenäistettiin aktiiviupseerien kanssa. Asetuksella 13.6.1941 poistettiin reserviupseeriarvot ja kaikille upseereille vahvistettiin samanlaiset arvomerkit. Tämän jälkeen sotilasarvojärjestyksessä ei ole ollut muodollista eroa aktiivi- ja reserviupseerien välillä. Reservi- ja aktiiviupseerin arvojärjestykseen vaikuttavat vain sotilasarvo ja ylennyspäivämäärä. Kuitenkin yksi pieni ero säilyi: kesäaikana yleensä vain kantaupseereilla oli mittojen mukaan tehtyjä asetakkeja, kun taas reserviläiset käyttivät valtion omistamaa kesäpuseroa. Muutamat varakkaammat reserviläiset tosin teettivät itselleen asetakkeja, mutta niitä käytettiin yleensä lomapukuina. Varavesi
Väylän varavesi tarkoittaa vapaata vettä, joka väylän kulkusyvyyden mukaista syväyttä käyttävän aluksen kölin alla täytyy vähintään olla aluksen ollessa paikallaan. Varatuomari
Käräjäoikeutta edeltävä nimi alimmalle oikeusasteelle oli maaseudulla kihlakunnanoikeus (kaupungeissa raastuvanoikeus). Aiemmin varatuomarin tittelin voi saada myös puolen vuoden kihlakunnanoikeudessa (sen kansliassa) notaarina tapahtuneen auskultoinnin ja 20 päivän kihlakunnanoikeuden puheenjohtajana toimimisen jälkeen. Vaihtoehtona oli silloinkin vuoden notaarina toimiminen ja 10 päivän kihlakunnanoikeuden puheenjohtajuus. Nykyisen käräjäoikeusauskultoinnin aikana notaarien puheenjohtajana istuttavaksi annettavien juttujen laatu on rajoitettu vähäisiin asioihin, mitä muodollista rajoitusta ei aiemmassa auskultointijärjestelmässä ollut. Sotilasarvot Suomen puolustusvoimissa
"Ylirajajääkäri" on rajajääkärin ohella Rajavartiolaitoksessa asevelvollisuuttaan suorittavan tai naisten vapaaehtoisessa asepalveluksessa olevan sotilasarvo (Taspres asetus 637/2005 8§). Reservissä tai varareservissä oleva rajajääkäri ylennetään miehistön sotilasarvojen ylentämiskäytäntöjen mukaisesti ylirajajääkäriksi, ei korpraaliksi tai ylimatruusiksi. Valtionpäämies
Monarkiassa monarkin ollessa estyneenä voidaan nimittää sijaishallitsija ja monarkin puuttuessa kokonaan valta voidaan antaa valtionhoitajalle (nimitysten merkitys on vaihdellut eri maissa ja eri aikoina). Tilapäiseksi valtionpäämieheksi tarkoitettu valtionhoitaja voi pysyä vallassa pitkäänkin, kuten Unkarissa vuosikymmenten ajan maailmansotien välissä hallinnut Miklós Horthy. Valtionpäämies
Historian saatossa on ollut erilaisia valtionpäämiehen asemia, ja valtionpäämiehestä on käytetty monia eri nimityksiä ja arvonimiä. Nykyisin valtionpäämies on tasavalloissa tyypillisesti presidentti, monarkioissa monarkki kuten kuningas (kuningatar), keisari (keisarinna), ruhtinas (ruhtinatar), emiiri tai paavi tai monarkin edustajana kenraalikuvernööri tai monarkin ollessa estyneenä sijaishallitsija tai valtionhoitaja. Nykyään suurella osalla valtionpäämiehistä ei ole kovin suurta poliittista valtaa, jolloin ylin vallankäyttäjä on useimmiten pääministeri. Esim. Suomen presidentin valtaa on huomattavasti vähennetty viime vuosikymmeninä, ja Ruotsissa kuninkaalla ei vuodesta 1975 lähtien ollut poliittista valtaa enää lainkaan. Silti edelleen kaikkien valtionpäämiesten tehtävänä on olla valtion symboli. Kreivi
Kreivi (, , , ) on aatelisarvo. Kreivin arvo ja sitä korkeampi markiisin arvo ovat kehittyneet vanhan Rooman vallan ja keisari Kaarle Suuren ajan comes- ja marchis- arvoista. Kreivin arvo tuli perinnölliseksi jo 900-luvulla. Varakuvernööri
Hongkongin varakuvernööri oli Brittiläisen vallan aikana 1843-1902 toiseksi korkea-arvoisin henkilö, mutta hänellä ei ollut käytännössä poliittista sananvaltaa maan asioissa. Kamarijunkkari
Ylikamarijunkkari () on Ruotsin hovin virkamiehen nimitys, joka vastaa kenraaliluutnantin arvoa. Ylikamarijunkkari hoitaa etupäässä edustustehtäviä. Privy Council
Hallitsija voi nimittää kenet tahansa neuvostoon, mutta yleensä jäseniä ovat vain korkeimmat hallituksen jäsenet sekä opposition johtaja. Kruununperijä on aina jäsen, kuten myös Englannin kirkon kolme korkeinta viranhaltijaa, Canterburyn arkkipiispa, Yorkin arkkipiispa ja Lontoon piispa sekä muutamat korkeimmat oikeudenkäyttäjät. Jäsenien määrää ei ole rajattu, ja heitä on useita satoja. Vanhemmat ministerit, jotka menettävät asemansa hallituksen vaihtuessa, jäävät Privy Councilin jäseniksi ja voivat neuvotella hallituksen kanssa tasa-arvoisina neuvoston nimissä. Valtaneuvoston jäsenten nimien perään lisätään virallisissa yhteyksissä pilkulla erotettuna kirjaimet ”PC”. Varusmiespalvelus Suomessa
Henkilöt, joilla on siviilissä hankittu erikoiskoulutus, määrätään mahdollisuuksien mukaan palvelemaan oman erikoisalansa tehtävissä. Tyypillisimmin tällaisia tehtäviä saavat lääkärit, jotka palvelevat joko varusmieslääkäreinä tai koulutetaan lääkintäreserviupseereiksi, ja teologit, jotka palvelevat usein varusmiespappeina. Myös asesepiksi ja elektroniikka-aliupseereiksi pyritään kouluttamaan näiden tai lähialojen ammattihenkilöstöä. Kuljetusalan ammattilaiseksi aikovat voivat suorittaa puolustusvoimissa C- ja CE-luokan ajokortit. Osa CE-kuljettajista saa edelleen ADR-kappaletavara- ja -säiliöluvat. Sotilaspoliisina, keittäjänä tai soittokunnassa voi niissäkin toteuttaa siviiliosaamistaan. Graafisen alan osaajien ja viestinnän taitajienkin ammattitaidolle on kysyntää. Ylikersantti
Vuosina 1994 - 2007 reservin vänrikit/aliluutnantit palvelivat sopimussotilaana ylikersantin arvossa. Nykyään ylikersantti on kuitenkin reservin aliupseereille ja aliupseerin virassa palvelevien arvo. Vääpeli
Puolustusvoimien virkarakenteen muutoksen seurauksena perusyksikön vääpelin vakanssi on ollut myös sotilasarvosta riippumaton tehtävien kokonaisuus, jonka hoitajana on voinut toimia esimerkiksi ylikersantti tai yliluutnantti. Vääpeli on muun muassa vastannut muonituksesta ja muusta huollosta ja on voinut toimia myös yksikkönsä muiden aliupseerien vanhimpana. Sotilasslangissa vääpeli on "komppanian äiti". Vuosina 2002–2009 tehtävänimike oli virallisesti yksikköupseeri. Vrt. engl. "quartermaster". Heinäkuussa 2009 voimaan astuneen Yleisen palvelusohjesäännön mukaan vanha nimike on palautettu. Kenttärovasti
Kenttärovastina voi toimia Suomen evankelisluterilaisen kirkon pappi, jolla on pätevyys kirkkoherran virkaan. Koulutukseltaan hän on vähintään ylemmän korkeakoulututkinnon suorittanut, yleensä teologian maisteri. Kenttärovasteja toimii Pääesikunnassa, Maavoimien, Merivoimien ja Ilmavoimien esikunnissa sekä aluevastuussa lääninsä alueella valmiusprikaateissa. Kenttärovastin alaisuudessa toimivat hänen vastuualueellaan toimivat sotilaspastorit, sotilasdiakonit, varusmiespapit sekä varusmiesdiakonit. Perun varakuningaskunta
Perun varakuningaskunta () oli Espanjan siirtomaa Etelä-Amerikassa vuosina 1543–1824. Sen hallintokaupunki oli Lima, josta muodostui myös alueen tärkein keskus. Se oli järjestyksessä toinen neljästä varakuningaskunnasta, joita Espanja perusti siirtokuntiensa hallintaa varten. Laajimillaan se hallitsi kaikkia Espanjan alueita Etelä-Amerikassa lukuun ottamatta sitä rannikkoseutua, joka on nykyisin Venezuela. Vara-amiraali
Vara-amiraali on puhuteltaessa amiraali (etuliitettä ei käytetä). Vänrikki
Suomessa vänrikki on lähinnä reservin upseerien sotilasarvo. Reservin vänrikin arvoon ylennetään upseerikokelaat varusmiespalveluksen tai erillisen reserviläisille tarkoitetun kurssin päättyessä. Vänrikin arvoon ylennetään myös ne, jotka suorittavat Maanpuolustuskorkeakoulussa upseerin perusopinnot. Koadjuuttori
Koadjuuttori () on katoliseen tai anglikaaniseen hiippakuntaan tai piispan avuksi määrätty titulaaripiispa. Mikäli koadjuuttorilla on viranperimysoikeus, hän on "coadijutor cum iure successionis", jos ei, häntä nimitetään myös apu- eli vihkipiispaksi. Vartija
Vartija ei ole niin sanotussa hallinto-oikeudellisessa virkamiesasemassa. Heitä ei pidetä virkamiehinä siinä merkityksessä kuin mitä yleisesti ottaen virkamiehellä tarkoitetaan, sillä he ovat työsuhteessa. Tästä huolimatta vartijat toimivat rikosoikeudellisella virkavastuulla. Tämä merkitsee sitä, että heihin voidaan soveltaa rikoslain 40 luvun virkarikossäädöksiä. Virkavastuu johtuu siitä, että vartija käyttää tehtäviensä hoitamiseen julkista valtaa. Rikoslaissa olevan lainsäädännön sekä eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausuntojen perusteella virkavastuu on selvä. Vänrikki
Suomessa vänrikki on alin upseeriarvo, mutta germaanisissa ja joissain slaavilaisissa maissa aliupseeriston ja upseeriston väliin sijoittuva arvo. Nimitys juontuu saksan kielen lipunkantajaa tarkoittavasta sanasta "Fähnrich". Se oli arvokas tehtävä, jota ei voitu uskoa aliupseerille eikä miehistölle mutta joka ei vaatinut erityistä upseerikoulutusta. Toinen vastaavanlainen tehtävä on perinteisesti ollut kuriiri, joka myös on nuoremman upseerin suorittama tehtävä. Anneksi
Piispan jatkuvia paikallisia kirkkoherran uskonnollisia tehtäviä varten palkattiin varapastori, ruotsiksi "en vicepastor", joka johti seurakuntaa paikallisesti kuntakokouksia lukuun ottamatta. Käskynhaltija
Käskynhaltija () on valtion tiettyyn osaan nimitetty hallitsijaa tai hallitusta edustava alueen ylin virkamies. Hän voi olla sekä siviilihallinnollinen että sotilaallinen tai vain hallinnollinen viranomainen. Aikojen saatossa käskynhaltijoina ovat toimineet kenraalikuvernöörit, prokonsulit, satraapit, sijaishallitsijat ja varakuninkaat. Suomessa maaherrat ja sittemmin kuvernöörit toimivat kuninkaan sekä keisarin ja suuriruhtinaan käskynhaltijoina. Matruusi
Kauppalaivoilla matruusit toimivat vahdeissa ruorimiehinä, tähystäjinä tai muuten komentosillalla vahtipäällikön alaisuudessa. Päivämiehenä olevat matruusit tekevät huoltotöitä pursimiehen alaisuudessa. Aloittavat kansimiehet ovat puolimatruuseja. Harjoittelevia nuoria on aiemmin kutsuttu myös jungmanneiksi tai laivapojiksi. Puolimatruusilla on yleensä vahtimiehen tai kansimiehen pätevyyskirja. Kansimieheksi pätevöityminen vaatii 16 vuoden ikää ja kansimiehen koulutusta. Vahtimiehen pätevyyskirjan saamiseen edellytetään 16 vuoden ikää, vahtimiehen koulutusta ja kahta kuukautta meripalvelua. Matruusin pätevyyskirjan saaminen edellyttää 18 vuoden ikää, kuuden kuukauden meripalvelua ja matruusin koulutusta. Teoreettinen koulutus saadaan yleensä ammattiopistossa. Aliluutnantti
Aliluutnantti (lyhenne alil., sotilaskäytössä ALIL) on Suomen merivoimissa vänrikkiä vastaava alin upseerinarvo. Merivoimien reserviupseerikurssin Merisotakoulussa suorittaneet varusmiehet kotiutetaan reservin aliluutnantteina. Myös maavoimien reserviupseerikurssin suorittaneet voivat kotiutua aliluutnantteina, jos he palvelevat merivoimissa. Kaarle I (Anjou ja Sisilia)
Tultuaan avioliiton kautta vuonna 1247 Provencen ja Forcalquierin kreiviksi, kohtasi Kaarle piankin vaikeuksia. Hänen vaimonsa sisaret tunsivat tulleensa syrjäytetyiksi isänsä tahdon toteuttamisen suhteen ja samalla leskikreivitär Savoyn Beatrice vaati itselleen Forcalquiren kreivikuntaan Provencen tuloja elatuksekseen. On syytä muistaa, että vaikka Provence oli teknisesti osa Burgundin kuningaskuntaa ja sen jälkeen Pyhää Roomalaista keisarikuntaa, niin käytännössä se toimi hyvin itsenäisesti suhteessa keskusvaltaan. Varakuvernööri
Kanadan varakuvernöörit ovat provinssien korkeimpia johtohenkilöitä, jotka virallisesti edustavat Ison-Britannian kuningashuonetta. Heidät nimittää Kanadan pääministerin avustuksella Kanadan kenraalikuvernööri. He keskustelevat nimityksestä kyseisen provinssin päämiehen ('Premier') kanssa. Kanadan jokaisella provinssilla on oma varakuvernööri, mutta territorioilla on vain komissaari ('Comissionaire'). Ryhmä (Suomen puolustusvoimat)
Ryhmä on yleensä pienin kiinteä jatkuvasti oleva ryhmä sotilaita, joita johtaa aliupseeri. Ryhmän koko jalkaväessä oli voinut olla kahdeksan kiväärillä varustettu sotilasta, joita on johtanut alikersantti. Joissain tapauksissa ryhmä on kannattanut jakaa kahtia, joilloin on muodostunut kaksi puoliryhmää. Puoliryhmän toista puoliryhmää on tällöin johtanut kokenut alimman miehistöarvon omaava sotilas tai ylimmän miehistöarvon saavuttanut korpraali. Korpraali periaatteessa on ollut ruotusotaväessä Ruotsin kuningaskunnassa ryhmää pienempää ruotua johtava sotilas. Ratsuväessä on ollut jopa yhdentoista ratsuväkisotilaan kokoisia ryhmiä, joita on johtanut lipunkantaja- vänrikki. Suomen puolustusvoimissa kuitenkin vänrikki on aina ollut upseeri, jolla on oikeus joukkueen johtamiseen, jolloin suomalainen vänrikin arvo on vastannut saksalaista luutnanttia tai venäläistä nuorempaa luutnanttia. Prinssipuoliso
Johtuen prinssipuolison alempiarvoisuudesta kuningatarpuolisoon nähden, häntä ei puhutella ""hänen majesteetikseen"". Prinssipuolisoa ei myöskään kruunata kruunajaisissa hallitsijapuolison kruunulla tai voidella pyhällä vedellä, toisin kuin kuningatar (olipa hallitsija tai hallitsijapuoliso), vaikka hänellä onkin osansa kruunajaisissa. Lisäksi prinssipuoliso saattaa valtiollisissa seremonioissa olla erilaisessa asemassa kuin kuningatar, joka usein nähdään samanarvoisena kuninkaan kanssa. Apulaispiispa (katolinen)
Apulaispiispa on katolisessa kirkossa piispa, joka on vihitty avustamaan hiippakuntaa johtavaa hiippakuntapiispaa. Latinankielinen nimitys viralle onkin "episcopus auxiliaris". Apulaispiispalla ei ole hallintovaltaa, vaan hän edustaa hiippakunnan piispaa vain vihkitoimituksissa (kirkkojen vihkimiset, vahvistuksen sakramentti jne.). Hallinnon alueella piispan tukena toimii yleisvikaari. Apulaispiispat ovat myös edustettuina paikallisissa piispainkokouksissa. Lordiprotektori
Lordiprotektori on Yhdistyneen kuningaskunnan perustuslaissa määritelty sijaishallitsija, jos hallitsija ei ole kykeneväinen hoitamaan kuninkaan tai kuningattaren velvollisuuksiaan. Kurpfalz
Vuonna 1156 keisari Fredrik I Barbarossa nimitti velipuolensa Konrad von Staufenin Reinin pfalzkreiviksi. Pfalzkreivit olivat alun perin keisarillisia viranhaltijoita, jotka hallitsivat "Pfalzia" eli linnaa, jossa keisari piti ajoittain hovia, ja siihen liittyviä läänityksiä. Ajan mittaan Reinin pfalzkreivikunnasta kehittyi suurempi territorio ja yksi pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan kuuluvista valtioista. Kanneviskaali
Kanneviskaaleista luovuttiin alioikeusuudistuksen yhteydessä. Hovioikeudessa on nykyisin tarkastusviskaaleja, jotka ovat hovioikeuden esittelijöitä, joiden tehtäväksi on annettu käräjäoikeuden toiminnan valvonta. Tarkastusviskaali ei ole erityinen virka vaan tehtävä annetaan määräajaksi jollekin hovioikeuden viskaalille. Linnakreivi
Linnakreivi () oli keskiajalla Saksassa kuninkaan tai piispan linnan tai linnoitetun kaupungin päällikkö, joka käytti tuomiovaltaa ja hoiti sotilaallisia tehtäviä. Linnakreivinä toimivat aatelin jäsenet ja arvo oli toisinaan perinnöllinen. Vänrikki
Reservin vänrikki (aliluutnantti) on korkein sotilasarvo, jonka 12 kuukauden varusmiespalveluksen aikana voi saada. Palvelusarvo
Varusmiehet palvelevat pääsääntöisesti henkilökohtaisessa sotilasarvossaan. Poikkeuksena ovat sotakoulujen oppilaat, jotka palvelevat palvelusarvossa: aliupseerikurssin oppilaat joko aliupseerioppilana tai aliupseerioppilaskorpraalina, reserviupseerikurssin oppilaat upseerioppilaina. Sen sijaan upseerikokelas ei ole palvelusarvo, sillä reserviupseerikurssin suorittanut pysyy upseerikokelaana myös varusmiespalveluksen päätyttyä, mikäli häntä ei ole ylennetty vänrikiksi. Valtakunnankreivi
Mikäli valtakunnankreivillä oli myös suoraan keisarikunnan läänittämää tai allodiaalista maaomaisuutta, sellaisia pidettiin 1700-luvulta alkaen ruhtinaiden veroisina, "gefuersteter gräfen". Tällaisella oli merkitystä 1700–1900-lukujen ruhtinaallisilla avioliittomarkkinoilla, joilla samanarvoista syntyä olevat morsiamet olivat yleensä edellytys että avioliiton lapset saattavat periä isänpuoleisen sukunsa kruunun. Esimerkiksi Venäjän keisarit (jotka olivat samalla Suomen suuriruhtinaita) edellyttivät valtaistuimen perimystä varten, että heidän sukuunsa kuuluvat prinssit naivat samanarvoista syntyä olevia morsiamia tai muuten avioliitto katsottiin morganaattiseksi, jolloin lapsilla ei ollut kruununperimisoikeutta. Varapresidentti (arvonimi)
Tässä yhteydessä varapresidentillä tarkoitetaan asemaa suhteessa hovioikeuden presidenttiin, ei tasavallan presidenttiin. Skruuvi
Vint (= ruuvi venäjäksi) siirtyi Suomen suuriruhtinaskuntaan, todennäköisesti keisarillisen Venäjän armeijassa palvelleen suomalaisen upseeriston tuomana. Samalla pelin sääntöihin tuli merkittäviä muutoksia. Jo vuonna 1895 peliin oli tullut keskikortit, joiden nostaja antoi muille pelaajille yhden kortin (ostoskruuvi) tai neljä korttia partnerilleen, joka antoi kullekin muulle pelaajalle yhden kortin (pakettiskruuvi). Jo kuvatut korttien vaihdot erottavat skruuvin ratkaisevasti sekä vintistä että bridgestä. Kun 1800-luvun lopulla skruuviin tuli pelattavaksi passimisääri, jos kaikki pelaajat passasivat ensi tarjouskierroksella, niin skruuvi ei enää muistuttanut mitään muuta tikkipeliä. Varapresidentti
Ainakin Yhdysvalloissa ja Uruguayssa varapresidentti toimii myös senaatin puhemiehenä. Kansleri (Venäjä)
Kansleri (, "kantsler"; myös valtakunnankansleri) oli Venäjän keisarikunnassa rankijärjestelmän ensimmäiseen luokkaan kuulunut korkein siviilivirka-arvo. Sen kanssa samanarvoisia olivat vain kenraaliamiraalin ja kenraalisotamarsalkan sotilasarvot sekä 1. luokan todellisen salaneuvoksen arvonimi. Pietari Suuri perusti kanslerin nimikkeen vuonna 1709 ja se annettiin kaikkiaan yhdelletoista henkilölle keisarikunnan aikana. Kanslereita oli yleensä vain yksi kerrallaan ja nimikkeeseen liittyi normaalisti valtakunnan ulkoministerin tehtävä. Lisäksi jotkut saivat sitä alemman varakanslerin arvon, joka oli toisen luokan arvonimi. Viimeiset keisarit Aleksanteri III ja Nikolai II eivät enää nimittäneet yhtään kansleria, mutta virallisesti nimikettä ei lakkautettu ennen keisarikunnan päättymistä. Kruununtavoittelija
Kruununtavoittelija on henkilö, joka pyrkii saamaan vallan kruununperimisjärjestykseen perustuvassa monarkiassa, oli kyseessä sitten itsenäinen valtakunta tai autonomisesti hallittu vasallivaltio tai vasallikunta. Tavallisesti kruununtavoittelija on edesmenneen monarkin jälkeläinen tai sukulainen, joka tavoittelee valtaistuinta. Joissakin tapauksissa kruununtavoittelija on aiempi monarkki, joka on joutunut luopumaan vallasta syystä tai toisesta, mutta joka on uudistanut vaatimuksensa päästä valtaistuimelle. Monarkioissa laillisiksi kruununtavoittelijoiksi katsotuilla on yleensä ollut perimisoikeuteen perustuva vaatimus tulla kruunatuksi uudeksi hallitsijaksi. Vaikka osa kruununtavoittelijoista tyytyi asemaansa valtaistuimen siirryttyä jollekin toiselle, osa saattoi nousta kapinaan tai aloittaa perimyssodan valtaistuimen saamiseksi. Varatilintarkastaja
Osakeyhtiön varatilintarkastajista voidaan määrätä tarkemmin yhtiöjärjestyksessä, jolloin valinnassa noudatetaan yhtiöjärjestyksen määräyksiä. Osakeyhtiön varatilintarkastajat valitaan tavallisesti yhtiökokouksessa. Yhtiöjärjestyksellä voidaan kuitenkin määrätä, että esimerkiksi hallitus valitsee varatilintarkastajan. Kaikkia tilintarkastajia ei voida kuitenkaan valita muussa järjestyksessä kuin yhtiökokouksessa. Yhdysvaltain senaatti
Yhdysvaltain varapresidentti on senaatin puheenjohtaja. Hän saa äänestää vain senaatin äänten mennessä tasan. Hänen poissa ollessaan virkaa hoitaa senaattorien keskuudesta valittu puheenjohtaja "pro tempore", joka on tavan mukaan enemmistöpuolueen virkaiältään vanhin senaattori. Käytännön puheenjohtajan työ delegoidaan yleensä virkaiältään nuoremmille senaattoreille (toisinaan myös vähemmistöpuolueelle), jotta toimintatavat tulisivat heille tutuksi. Peili
Peili (vanh. kuvastin) on tekoperäinen heijastava pinta, joka on niin tasainen, että se voi muodostaa kuvajaisen. Tavallisin peili on kodeista löytyvä "tasopeili". Siinä rinnakkaiset valonsäteet vaihtavat kokonaan suuntaa säteiden pysyen edelleen rinnakkaisina. Näin muodostetut kuvajaiset ovat ns. virtuaalisia kuvia eli "valekuvia". Valekuva ei ole todellisten valonsäteiden vaan niiden jatkeiden muodostama, mutta se näyttää sijaitsevan peilin takana. Tasopeilin muodostama kuva on samankokoinen kuin alkuperäinen kohde. Norjan pääministeri
Christianian hallitusta johti kuvernööri ("rigsstatholder"). Ajoittain kruununprinssit olivat nimitettyinä Norjan varakuninkaiksi. Kuninkaan ollessa paikalla hänellä oli kuitenkin korkein asema. Jos kuvernööriä, varakuningasta tai kuningasta ei ollut paikalla, maata hallitsi ensimmäinen ministeri, joka oli hallituksen korkein ministeri. Kuningataräiti
Kuninkaan ja kuningattaren vanhin poika tai tytär tavallisesti nousee valtaistuimelle kuninkaan kuollessa, usein uuden hallitsijan äidin ollessa elossa, jolloin tämä ei kuitenkaan enää omaa minkäänlaista virallista asemaa. Uuden kuninkaan mahdollinen puoliso on uusi kuningatar, mutta taas jos nainen seuraa hallitsevana kuningattarena, hän on yksinkertaisesi "kuningatar" (eikä hänen puolisoaan miltei koskaan kutsuta kuninkaaksi). Tulee siis huomata, että nimitys "kuningataräiti" voi viitata vain hallitsijan äitiin, joka on itsekin ollut kuningatar; kuningatarpuolison äitiä kutsutaan vain "kuningattaren äidiksi". Kunniakonsuli
Kunniakonsuli on henkilö joka hoitaa toisen maan diplomaattisia asioita asuinmaassaan ilman palkkaa. Kunniakonsulin ei tarvitse olla edustamansa maan kansalainen, mutta yleensä näin on. Kunniakonsulit ovat yhteiskunnallisesti huomattavia henkilöitä, joille konsulin työ on vain sivutoimi. Kunniakonsulaatteja perustetaan yleensä varsinaisen suurlähetystön lisäksi ympäri maata. Monilla kehitysmailla on vain kunniakonsuli pienimmissä maissa. Vastaavasti myös esimerkiksi Suomella on kunniakonsuleita kaikkein pienimmissä valtioissa sekä muun muassa joissain USA:n osavaltioissa. Kunniakonsulit valvovat työssään edustamansa maan kansalaisten oikeuksia ja edistävät maiden välistä kanssakäymistä ja kaupankäyntiä. Kunniakonsuleita ohjaavat maan suurlähetystö ja/tai pääkonsulaatti, jos sellainen maassa on. Kuningas
Nykyisin kuningas on monissa maissa lähinnä symbolinen ja muodollinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat enimmäkseen edustus- ja seremoniatehtäviä. Tällaisilla kuninkailla joko ei ole lainkaan poliittista valtaa (kuten Ruotsissa) tai valtaa on jonkin verran, mutta se on lähinnä muodollista ja käytännön merkitystä sillä on vain poikkeustapauksissa (kuten Espanjassa). Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on tavallisesti pääministeri. Kuninkaan asema on nykyään tavallisesti perinnöllinen ja hän säilyy tavallisesti kuninkaana kuolemaansa asti, kun taas esimerkiksi presidentit valitaan määräajaksi. Kuningas voi kuitenkin vapaaehtoisesti luopua kruunusta eli jättää kuninkaan aseman. Kreolikieli
Äkkikreolistuminen on prosessi, jossa kreolin syntyminen tapahtuu erittäin nopeasti, yhden sukupolven aikana (esimerkiksi orjat, jotka saapuivat useilta alueilta). Alueelle saapuu jokin valtakieli, jota ihmisten syystä tai toisesta on puhuttava, joten tapahtuu merkittävää kielenvaihtoa. Jos kosketus uuteen valtakieleen ei kuitenkaan ole riittävä, kyseisen kielen sanasto opitaan, mutta kielioppia ei täydellisesti. Niinpä käytetään joko alkuperäisen oman kielen kielioppia tai keksitään pitkälti uusi kielioppi. Luettelo Kalifornian varakuvernööreistä
Kalifornian varakuvernööri () valitaan neljän vuoden välein erillisellä äänestyksellä. Varakuvernöörien kausien määrä on kuvernöörin tapaan rajoitettu neljään vuoteen. Kuvernöörin ollessa kyvytön hoitamaan virkaansa, esimerkiksi terveydentilansa takia, varakuvernööri on kuvernöörin virassa tämän ajan. Vikariaatti
Vikariaatti () tarkoittaa yleisesti viransijaisuutta ja sijaisen tointa sekä erityisesti maantieteellistä aluetta, jossa vikaari harjoittaa virkaansa. Vikaari on tavallisesti velvollinen asumaan vikariaatissaan. Toisinaan nimitystä käytetään katolisesta hierarkkisesti järjestetystä lähetysalueesta, esimerkiksi apostolisesta vikariaatista. Joskus vikariaatti tarkoittaa seurakunnan sivukirkkoa. Intian dominio
Kuningas oli Intian dominiossa kenraalikuvernöörin edustamana. Kenraalikuvernööriä ei kuitenkaan nimitetty varakuninkaaksi kuten Brittiläisessä Intiassa. Varakuninkaan virka lakkautettiin Intian itsenäistyessä. Kaksi kenraalikuvernööriä oli virassa itsenäistymisen ja tasavallaksi siirtymisen välillä: Louis Mountbatten vuosina 1947–1948 ja Chakravarti Rajagopalachari vuosina 1948–1950. Jawaharlal Nehru toimi tänä aikakautena Intian pääministerinä. Kommodori
On myös alusta alkaen ollut olemassa erillinen varakommodorin arvo kerhojen varapuheenjohtajille. Varakommodorin tunnuksena on leveäviirin alareuna sininen. Varatilintarkastaja
Varatilintarkastaja on Tilintarkastajan varamies. Varatilintarkastajia voi olla yksi tai useampia. Prinssi
Kruununprinssi on prinssi, joka perii vallan, kun hänen isänsä, joka on kuningas tai äitinsä, joka on hallitseva kuningatar, kuolee. Yleensä kruununprinssi on hallitsijan vanhin poika. 
Prinssipuoliso on yleinen nimitys tai asema naishallitsijan puolisolle. Rajakreivi
Rajakreivi (, suomeksi joskus markkreivi) oli keskiaikainen aatelisarvo, joka annettiin valtakunnan rajaprovinssien hallitsijoille. Rajakreiveillä oli usein valtakunnan muuta maa-aatelia suurempi armeija ja itsenäisempi asema kuninkaaseen nähden, vaikka erot tasoittuivatkin keskiajan loppua kohden. Myös ranskalainen aatelisarvo markiisi tarkoittaa rajakreiviä. Quebec
Britannian kruunun edustaja ja provinssin päämies on varakuvernööri, jonka nimeään viideksi vuodeksi kerrallaan Kanadan kenraalikuvernööri konsultoituaan Kanadan pääministeriä. Quebecillä on 24 edustajaa maan parlamenttiin senaatissa ja 78 edustajaa edustajainhuoneessa. Varusmestari
Varusmestari () oli Ruotsin kuningaskunnan armeijassa perusyksikön huollosta huolehtivan vääpelin lähin apulainen. Hänen tehtävänään oli jakaa muonaa ja ammuksia sekä valvoa ruoanvalmistusta. Jaarli
Jaarli () oli vanha skandinaavinen arvonimi. Nykyään jaarli on Englannissa käytössä oleva aatelisarvo: varakreiviä ylempi mutta markiisia alempi. Ranskan päärit
Myöhemmin herttua-päärin ja kreivi-päärin titteli oli korkein ranskalaisessa hierarkiassa kuninkaan ja suoraan kuninkaasta polveutuvien ruhtinaiden jälkeen. Pääreistä käytettiin titteliä ”serkkuni” ("mon cousin") ja heitä voitiin nimittää tittelillä Monseigneur tai Votre grandeur. Heidän oli sallittua tanssia kuninkaallisen perheen jäsenten kanssa, heidän oli mahdollista ajaa vaunuissa kuninkaallisiin linnoihin ja päärien vaimoilla oli jakkara kuningattaren luona. Giliap
Busarewskin hotellin keittiön ja kellareiden uumenissa työskentelee sekalainen kaarti värikkäitä hahmoja. Väliaikaiseksi tarjoilijaksi pestautunut kulkuri (Berggren) saa kuulla myös viinurin tulleen taloon ”väliaikaisesti” 12 vuotta aiemmin. Komedia muuttuu tragediaksi, jonka keskeiseen rooliin nousee kellarin epävirallinen päällepäsmäri, pikkurikollisen urasta haaveileva Kreivi. Kuningatar
Perinteisen käytännön mukaan monarkioissa monarkin miespuolisilla perillisillä on ollut etuoikeus valtaistuimeen, mutta viime vuosikymmeninä monissa monarkioissa on siirrytty sukupuolesta riippumattomaan kruununperimykseen, jossa perijän sukupuolella ei ole väliä, joten hallitsevien kuningattarien tulo on entistä todennäköisempää (esimerkiksi Norjassa, Ruotsissa, Belgiassa ja Alankomaissa). On myös monarkioita, joissa nainen voi periä kruunun vain siinä tapauksessa, että miespuolisia sukulaisia ei monarkilla ole lainkaan. Nykyisin kuningatar monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, samoin kuin kuningas monissa maissa, joissa hän on valtaistuimella, on lähinnä muodollinen ja symbolinen valtionpäämies, jonka tehtävät ovat lähinnä edustus- ja seremoniatehtäviä. Tällaisilla monarkeilla ei ole välttämättä lainkaan poliittista valtaa. Yhdistyneessä kuningaskunnassa taas kuningattarella on erittäin laajat valtaoikeudet, mutta hän käyttää niitä vain poikkeustapauksissa. Ylin vallankäyttäjä näissä maissa on useimmiten pääministeri. Sijaishallitus
Sijaishallitus eli väliaikainen hallitus (joskus myös valtionhoitajakunta) on säännöllisen hallituksen asemasta toimiva hallitus. Erityisesti nimitystä käytetään monarkiassa ylintä hallitusvaltaa käyttävästä toimielimestä silloin, kun perustuslain mukaista valtionpäämiestä ei väliaikaisesti ole tai hän on estynyt ulkomaanmatkan tai sairauden vuoksi. Sijaishallitusta voi johtaa perustuslain tai parlamentin määräämä sijaishallitsija. Tällaisena hallituksena voi toimia myös istuva valtioneuvosto. Joskus sijaishallitukseksi on nimitetty siirtomaassa toimivaa hallitusvallan edustustoa. Sijaishallitsijaa eli hallituksen hoitajaa nimitetään myös regentiksi. Apuri
Apuri eli aisapari (engl. "sidekick") on fiktion, esimerkiksi televisiosarjan, elokuvan tai romaanin, sivuhenkilö. Hän on yleensä sankarin ystävä sekä usein uskollisin ja lähin apulainen. Lähes poikkeuksetta hän pelastaa usein teoksen aikana toimillaan sankarin hengen ja päinvastoin. Apuri esiintyy sankarin vastaparina, jotta sankarin taidot ja voima korostuisivat. Apuri myös esittää kysymyksiä, joita katsoja tai lukija esittäisi. Lisäksi apuri huolehtii usein tehtävistä, joita sankaria ei voi panna tekemään. Toisinaan apuri on koominen hahmo. Kruununasiamies
Kruununasiamies oli aiemmin henkilö, joka edusti valtiota oikeudenkäynneissä ja muissa virallisissa toimituksissa, joissa yleensä käsiteltiin valtion yksityisoikeudellisia etuja. Kruununasiamies toimi joko virkansa puolesta tai jonkin viranomaisen (esimerkiksi lääninhallituksen) määräyksestä kruunun eli valtion edun valvojana. Kun valtio oli osallisena alioikeuden käsittelemässä riita-asiassa, valtion edustajana toimi maaherran määräämä asiamies. Hovioikeudessa valtion etuja valvoi kanneviskaali. Molière
Näytelmän päähenkilönä on kaksi kirjojen maailmassa elänyttä nuorta naista, jotka haluavat kaiken olevan hienostunutta. Kaksi nuorta herraa kiinnostuu neideistä, mutta he saavat rukkaset. Kostoksi herrat määräävät palvelijansa esittämään varakreiviä ja markiisia ja käyttämään mahdollisimman koukeroista ja hienostunutta kieltä. Torjuttujen kosijoiden jekku onnistuu, ja neidit joutuvat häpeään. Varakonsuli (arvonimi)
Varakonsulin nimi ja arvo () on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 11. ryhmään.