Milloin Antti Hyvönen kuoli?
Antti Hyvönen
Antti Mikael Hyvönen (30. huhtikuuta 1900 Seinäjoki, toisten tietojen mukaan Oulu – 20. marraskuuta 1988 Helsinki) oli työväenliikkeen veteraani ja myöhemmin Sirola-opiston vararehtori. Hän käytti myös useita salanimiä, kuten "Matti Pajari" ja "Yrjö Linko".
Antti Aro
Antti Aro (6. helmikuuta 1952 Helsinki – 22. maaliskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Antti Hyvönen
Hyvönen lähti vastoin sisarensa neuvoja etappiteitä Venäjälle 1920, jolloin reitti kulki hiihtäen Hyrynsalmen ja Vuokkiniemen kautta Vienan Kemiin, jossa ensimmäinen yö kului putkassa. Sieltä hän pääsi yhdessä toverinsa Toivo Nylundin kanssa rautateitse Pietariin, jossa joutui keskelle Kronstadtin kapinaa. Hänet siirrettiin Suomen rajan läheisyyteen Inkerinmaalle Lempaalanjärven Mäntysaareen, jossa hän sai opetusta emigranttisuomalaisilta kuten hänen karismattisena pitämältään Kullervo Mannerilta sekä muun muassa Lauri Letonmäeltä sekä Yrjö Sirolalta ja Otto Wille Kuusiselta. Täällä hänen oli kuitenkin toimittava salanimellä. Monia tunnettuja sosialisteja vaatineet Kuusisen klubin murhat olivat juuri tapahtuneet, ja Hyvönen selittää osin niiden juontuneen siitä, että monet Pietarin suomalaiset emigrantit Aku Paasin johdolla kokivat perustetun SKP:n hyljänneen heidän asiansa ja keskittyneen liiaksi Suomen kysymyksiin. Murhat tosin veivät oppositioliikeeltä kannatuspohjan Pietarissa. Moskovassa perustetun SKP:n neljäs edustajakokous pidettiin 1921 Pietarissa, ja siihen Hyvönen osallistui. Antti Sovijärvi
Arvi Antti Ilmari Sovijärvi (22. huhtikuuta 1912 Helsinki – 9. huhtikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen foneetikko ja kielentutkija. Sovijärvi toimi Helsingin yliopiston fonetiikan professorina 37 vuotta (1940–1977). Hän oli myös Suomen puheopiston rehtori (1947–1986). Sovijärvi tunnetaan kokeellisen fonetiikan ja puhehäiriöiden hoitomenetelmien kehittäjänä. Hän oli myös aktiivinen yhteiskunnallinen vaikuttaja, joka edisti puhealan koulutuksen kehittämistä. Antti Suviranta
Antti Johannes Suviranta (30. marraskuuta 1923 Helsinki – 30. maaliskuuta 2008 Helsinki) oli korkeimman hallinto-oikeuden presidenttinä vuosina 1982–1993. Virpi Butt
Arto Malisen surmaa tutkittaessa selvisi 29. toukokuuta 2002 tapahtunut paloittelusurma, jonka takana oli Janne Hyvönen. Tuolloin uhriksi joutui 29-vuotias ohjelmoija Kari Pekka Anttonen, ja siinäkin tekovälineenä oli teräase. Surma tapahtui Buttin kotona, ja paikalla oli kaksi Buttin alaikäistä lasta. Kaksivuotias poika nukkui samassa huoneessa, jossa Anttonen surmattiin. 16-vuotias poika nukkui vaatehuoneessa, mutta kävi välillä katsomassa, mitä huoneessa tapahtuu, ja näki myös ruumiin. Anton Kuivanen
Anton Kuivanen (s. 1. toukokuuta 1984) on suomalainen vapaaottelija. Kuivanen on myös Tony Halmeen jälkeen ensimmäinen Ultimate Fighting Championship -organisaatiossa otellut suomalainen. Reino Hirvonen
Reino Antero Hirvonen (14. marraskuuta 1908 Savonlinna – 16. elokuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen geofyysikko ja geodeetti, joka toimi Teknillisen korkeakoulun geodesian professorina vuosina 1950–1975. Hänet tunnettiin myös saavutuksistaan matemaattisen ja tähtitieteellisen geodesian alalla. Hannes Hyvönen
Kauden jälkeen Hyvönen jätti SM-liigan jälleen, tällä kertaa hän siirtyi Sveitsiin, Fribourg-Gottéroniin. Siellä Hyvönen ei vastannut odotuksiin ja jälleen tuli siirto takaisiin SM-liigaan, tällä kertaa Jokereihin, jossa hän pelasi kauden 2005–2006. Hyvönen liittyi Jokereihin marraskuussa 2005 ja keräsi tehopisteet 16+12=28. Kaudeksi 2006–2007 Hyvönen siirtyi Oulun Kärppiin. Hän ehti pelata kolme ottelua kunnes polven eturistiside paukahti poikki. Hän kuitenkin ehti palata tositoimiin ja pelasi runkosarjassa kokonaisuudessaan 15 ottelua tehoin 9+12=21. Kauden päätteeksi Hyvönen voitti Kärppien kanssa Suomen mestaruuden. Mies jatkoi Kärpissä seuraavallakin kaudella, ja silloinkin oululaiset voittivat mestaruuden. Hyvönen myös sivusi pudotuspeleissä 15 ottelussa syntyneillä tehoillaan 8+13=21 Kari Jalosen piste-ennätystä. Runkosarjassa hän oli koko sarjan kolmanneksi tehokkain pelaaja 54 ottelussa syntyneill tehoilla 24+42=66 Janne Pesosen ja Ville Leinon jälkeen. Hyvät otteet Kärpissä poikivat Hyvöselle paikan Doug Sheddenin valmentamaan Suomen MM-joukkueeseen Kanadan MM-turnaukseen 2008. Hyvönen teki turnauksessa yhden maalin ja Suomen joukkue saavutti MM-pronssia. Urho Hirvonen
Urho Hirvonen (14. maaliskuuta 1933 Pielisensuu – 11. kesäkuuta 2011 Helsinki) oli lihateollisuusteknikko, joka tunnetaan HK Sinisen Lenkin ”isänä”. Veikko Hynönen
Laadinnallisten ansioidensa perusteella Hynönen sai 1978 kansallisen tehtävämestarin arvon. Vuonna 1982 Hynönen kirjoitti Matti Myllyniemen kanssa kansainvälisen tehtävämestari Erkki A. Wirtasen tehtäviä esittelevän kokoelman "EAW".Hynöselle myönnettiin Suomen Tehtäväniekkojen 50-vuotisjuhlakokouksessa 9. helmikuuta 1985 shakin ansiomerkki. Hän kuoli vain hieman vajaat kaksi viikkoa myöhemmin 22. helmikuuta 1985 Helsingissä. Hänen viimeinen tehtävänsä ilmestyi "The Problemist"-lehdessä 1986. Tauno Taivainen
Tauno Heikki Taivainen (17. tammikuuta 1908 Ruokolahti – ?) oli suomalainen kommunisti, joka ryhtyi Etsivän keskuspoliisiin ilmiantajaksi vuonna 1936. Hänestä tuli poliisin merkittävin tietolähde, joka paljasti Suomessa toimineen maanalaisen kommunistisen liikkeen lähes kokonaan. Lisäksi Taivaisen tiedoilla oli osuutensa pääministeri T. M. Kivimäen hallituksen kaatumiseen syksyllä 1936. Antti William Heikkilä
Antti William Heikkilä (25. heinäkuuta 1866 Veteli – 14. toukokuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen juristi ja senaattori. Arvi Hauvonen
Arvi Hauvonen (11. maaliskuuta 1899 Eurajoki – 7. joulukuuta 1973) oli Tampereen sähkölaitoksen insinööri ja suomalainen veteraaniradioamatööri. Vuonna 1924 hänellä oli tunnus 3NB. OH-tunnukset otettiin käyttöön vuonna 1929 ja Hauvosen kutsu oli OH3NB. Sodan jälkeen, kun radioamatööritoiminta taas sallittiin, Hauvonen sai vuonna 1949 kutsumerkin OH3PP, joka hänellä oli kuolemaansa asti. Antti Kuusisto (kirjailija)
Antti Kalevi Kuusisto (15. heinäkuuta 1957 Kullaa – 23. tammikuuta 2016 Pori) oli suomalainen tietokirjailija ja keräilyn sekä antiikin asiantuntija. Hän oli Suomen tietokirjailijat ry:n jäsen ja omisti Ulvilan kaupungissa Suomen ainoan täydellisen umpipihan, Jalomäen umpipihan. Hän kuoli munuaissyöpään kotonaan 23. tammikuuta 2016. Matti Hyvönen
Matti Olavi Hyvönen (s. 12. huhtikuuta 1929 Tampere) on suomalainen kirjailija. Arvo A. Juvonen
Arvo Antero Juvonen (4. huhtikuuta 1916 Terijoki – 29. marraskuuta 2004 Lake Oswego, Oregon, Yhdysvallat) oli suomalainen kaukopartiomies, joka toimi 1950-luvulla tiedustelijana Yhdysvaltain palveluksessa, kun norjalaiset ja amerikkalaiset värväsivät entisiä suomalaisia kaukopartiomiehiä Neuvostoliittoon tehtäviin tiedusteluretkiin (Operaatio Uppsala). Antti Hyvönen (painija)
Antti Hyvönen oli suomalainen painija, jonka urheilu-ura ajoittui 1900-luvun alkuun. Hän voitti kreikkalais-roomalaisessa painissa kevytsarjan (66,5 kg) SM-hopeaa Viipurissa maaliskuun alussa vuonna 1911. Muutamaa viikkoa myöhemmin hän voitti 60 kilogramman sarjan maailmanmestaruuden. Helsingissä pidetyissä maailmanmestaruuskisoissa. Samana vuonna irtosi myös Venäjän mestaruus. Seuratasolla Hyvönen edusti Sortavalan Ponnistusta. Antti Tani
Antti Johannes Tani (3. elokuuta 1918 Hämeenlinna – 30. maaliskuuta 2017 Kouvola) oli suomalainen talvi- ja jatkosodan hävittäjälentäjä joka saavutti 21,5 ilmavoittoa 272 sotalennolla jatkosodan vuosina 1941−1944. Siviiliammatiltaan hän oli kelloseppä. Matti Tuovinen
Matti Antero Tuovinen (3. joulukuuta 1922 Helsinki – 4. heinäkuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen ulkoministeriön virkamies ja valtiosihteeri. Antti Palomäki
Antti Palomäki (k. 3. joulukuuta 1916 Tervola) oli suomalainen poliisikonstaapeli, joka murhattiin joulukuussa 1916 Tervolan kunnassa sijaitsevalla Koivun rautatieasemalla. Antti Alanen
Antti Arvi Tapani Alanen (s. 10. huhtikuuta 1955 Helsinki) on suomalainen erikoistutkija. Hän on työskennellyt Suomen elokuva-arkiston eli nykyisen Kansallisen audiovisuaalisen arkiston ohjelmistonsuunnittelijana vuodesta 1985. Hän johti Valtion elokuvatarkastamoa vuosina 1996–1998. Hannes Koivunen
Johannes (Hannes) Evert Koivunen (24. elokuuta 1911 Helsinki – 29. syyskuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä. Anna-Liisa Hyvönen
Hyvönen aloitti poliittisen toiminnan ennen jatkosotaa sosiaalidemokraattisessa raittiusliikkeessä. Sota-aikana hän auttoi piileskeleviä kommunisteja Helsingin seudulla. Hyvönen avusti muun muassa tuhotöitä suorittanutta Veikko Pöystiä, jonka merkittävin tunnettu hanke oli ilmatorjuntapatteriston ammusvaraston räjäytysyritys Helsingin Pitäjänmäellä. Matti Järvinen (keihäänheittäjä)
Matti Henrikki Järvinen (18. helmikuuta 1909 Tampere – 22. heinäkuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen keihäänheittäjä. Hän voitti kultaa 1932 olympialaisissa ja paransi maailmanennätystä kymmenen kertaa. Antti Haikonen
Antti Armas Haikonen (10. helmikuuta 1893 Jaakkima – 2. toukokuuta 1968) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat vahtimestari Filip Haikonen ja Maria Pärssinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Maria Fadjukoffin kanssa. Antti Mäki
Antti Mäki (1904–14. marraskuuta 1985) oli suomalainen maataloudentutkija ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professori 1950–1971. Hänen tutkimusalaansa olivat pakkolunastuksen vaikutus, maatalouden rakennusolot ja maatalouspolitiikka. Antti Hyvärinen (mäkihyppääjä)
Antti Abram Hyvärinen (21. kesäkuuta 1932 Rovaniemi – 13. tammikuuta 2000 Bad Nauheim, Saksa) oli suomalainen mäkihyppääjä, olympiavoittaja ja mäkihyppyvalmentaja. Antti Pohjonen
Pohjonen sai surmansa lokakuussa 1978 Siilinjärvellä tapahtuneessa Rissalan lentoturmassa. Antti Aho
Antti Juhani Aho (28. lokakuuta 1900 – 22. lokakuuta 1960) oli suomalainen kirjailija ja suomentaja. Matti Hyvönen (laulaja)
Hyvönen opiskeli myös Sibelius-Akatemian musiikkikasvatuslinjalla ja täydensi musiikin aineenopettajan pätevöitymiseen liittyviä opintojaan Oulun ja Lapin yliopistoissa. Hän toimi eri paikkakunnilla alakoulun, yläkoulun, lukion ja kansalaisopistojen opettajana vuodesta 1980–2013 .Hyvönen asuu nykyisin Kuopiossa, ja hänellä on kaksi aikuista poikaa, Kristian ja Pyry. Salibandyseura Viikingit
86 Janne Hyvönen Heikki Hyvönen (jääpalloilija)
Heikki Hyvönen (s. 20. marraskuuta 1967 Tornio) on suomalainen jääpalloilija. Hän edustaa Bandyliigassa pelaavaa Porin Narukerää. Antti Syrjäniemi
Antti Syrjäniemi (myös Andrew Niemi, 30. marraskuuta 1892 – 1962) oli amerikansuomalainen kuplettilaulaja ja lauluntekijä. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltoihin muuttanut Syrjäniemi levytti lyhyen uransa aikana viisi kappaletta vuonna 1929. Yhdysvalloissa Syrjäniemi työskenteli aluksi kaivosmiehenä Cape Annin graniittilouhoksella Massachusettsin osavaltiossa, jossa oli työssä paljon muitakin suomalaisia, ja perusti myöhemmin samalle paikkakunnalle suutarinliikkeen. Hän osallistui aktiivisesti paikallisen Väinölän raittiusseuran toimintaan ja esitti ohjelmanumeroita sen juhlissa. Päätoimensa ohella äänilevyjen postimyyntiä harjoittaneen, amerikansuomalaisten keskuudessa laajalti luetun Raivaaja-lehden on arveltu olleen välittäjänä Syrjäniemen päästessä levyttämään. Antti Syrjäniemi asui koko Yhdysvalloissa viettämänsä ajan samalla pikkupaikkakunnalla. Anna-Liisa Hyvönen
Hyvönen avioitui 1952 myöhemmin eläkejohtajana toimineen Paavo Hyvösen (k. 2011) kanssa, joka oli tunnetun kommunistin Antti Hyvösen poika. Heille syntyi kolme poikaa. Antti Raivio
Antti Raivio (s. 12. marraskuuta 1962 Espoo) on suomalainen näyttelijä, ohjaaja sekä näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Raivio opiskeli Teatterikorkeakoulussa Jouko Turkan oppilaana. Suuren yleisön tietoon hän tuli erityisesti Yle TV1-kanavan sketsisarjasta Hymyhuulet, jota esitettiin vuosina 1987–1988. Vuonna 1990 hän perusti muiden helsinkiläisten freelance-taiteilijoiden kanssa Q-teatterin, joka toimii nykyään Tunturikadulla Töölössä. Anna-Liisa Hyvönen
Anna-Liisa Hyvönen (o.s. "Mäntykoski", s. 29. heinäkuuta 1926 Helsinki) on suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen Kansan Demokraattisen Liiton (SKDL) kansanedustajana 1972–1980. Hän oli myös Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen. Vuonna 1980 Hyvönen siirtyi eduskunnasta Helsingin apulaiskaupunginjohtajaksi. Antti Hyvönen (painija)
Vuonna 1912 Hyvönen siirtyi Englantiin ammattipainijaksi, josta matka jatkui Australiaan, Etelä-Amerikkaan ja Kaliforniaan. Akseli Toivonen
Akseli Vilho Toivonen (6. huhtikuuta 1887 Hamina – 10. tammikuuta 1954) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1911. Hän oli keskeisessä osassa vuosina 1920–1925 rakennetun Helsingin Puu-Käpylän puutarhakaupunginosan suunnittelussa ja häntä kutsuttiinkin Käpylän keisariksi. Alueen rakennusten suunnittelutyöstä vastasi arkkitehti Martti Välikangas. Toivonen suunnitteli standardoidut elementtirakenteet joiden avulla alueen puutalot voitiin pystyttää nopeasti. Toivonen toimi myös alueen rakennuttaneen "Helsingin Kansanasunnot Oy":n taloudenhoitajana. Matti Hyvönen (laulaja)
Vuoden 2010 alusta Hyvönen on rakentanut ympärilleen Robertinos-kokoonpanon, joka on saanut nimensä Hyvösen nuoruuden aikana voittamansa Suomen Robertino -laulukilpailun Rovaniemen Ounasvaaralla juhannusaattona vuonna 1961. Johan Hyvönen
Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin Turun lentokouluun 30. kesäkuuta 1918 tähystäjäoppilaaksi. Tämän lentäjän alun kohtaloksi tuli saada surmansa lento-onnettomuudessa 30. syyskuuta 1918. Hänet haudattiin Tornioon. Heikki Hyvönen (kansanmuusikko)
Heikki Hyvönen (s. 2. elokuuta 1924 Joroinen) on suomalainen tuohisoittimella kalevalaista ja karjalaista perinnemusiikkia soittava kansanmuusikko, taiteilijanimeltään ”Salmin Feodor”. Aatto Koivunen
Aatto (Adolf) Koivunen (12. toukokuuta 1874 Lammi − 9. syyskuuta 1928 Pohjois-Pirkkala) oli Pispalan punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän oli ammatiltaan rakennuseristäjä. Hänellä oli vaimonsa Hilman kanssa neljä lasta, pojat Martti ja Reino sekä kaksoistyttäret Asta ja Martta. Oskari Tokoi
Antti Oskari Tokoi (ent. Hirvi, 15. toukokuuta 1873 Kannus – 4. huhtikuuta 1963 Leominster, Massachusetts, Yhdysvallat) oli suomalainen poliitikko ja toimittaja. Hän oli Suomen työväenliikkeen alkuvuosien keskeisiä hahmoja. Heikki Hyvönen (jääkiekkoilija)
Heikki Hyvönen (s. 16. huhtikuuta 1989 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka on pelannut jääkiekon SM-liigassa Jokereissa puolustajana. "Hessu" on myös pelannut junioritasolla Espoon Bluesissa, HIFK:ssa ja myös Jokereissa ennen kuin teki kahden vuoden sopimuksen edustusjoukkueen kanssa. Hieman ennen sopimusta liigajoukkueen kanssa Hyvönen iski Jokereiden A-junioreissa tehot 5+7=12 ollen näin A-juniorien tehokkain puolustaja. Hänen taitonsa huomattiin kauden 2006–2007 päätteeksi myös ulkomailla, ja alkukaudesta 2007–2008 hän pelasikin myös OHL:ssä London Knightsissa. Hyvönen ei kuitenkaan saanut joukkueessa peliaikaa, joten hän palasi Suomeen ja Jokereihin. Hyvönen oli myös ehdolla vuoden 2006 alle 18-vuotiaiden MM-kotikisoihin ja vuoden 2008 kevään alle 20-vuotiaiden MM-kisoihin mutta karsiutui kummallakin kerralla viime hetkellä. Hyvönen pelasi ensimmäisen pudotuspeliottelunsa 14. maaliskuuta Pelicansia vastaan Jokereiden 3–1-tappioon päättyneessä ottelussa ja toisen 31. maaliskuuta Bluesia vastaan jonka Blues voitti 5–1. Hyvönen saavutti uransa ensimmäisen pudotuspelipisteen syöttämällä Mikko Kaltevan tekemän 3–2-maalin 5. huhtikuuta pelatussa pronssiottelussa Tapparaa vastaan. Arvi Auvinen
Arvi Lennard Auvinen (7. toukokuuta 1937 Runni, Iisalmen maalaiskunta – 23. helmikuuta 2010 Eura) oli suomalainen näytelmäkirjailija, toimittaja ja tv-ohjaaja. Auvisen vanhemmat olivat maanviljelijä Arvo Auvinen ja emäntä Katri Partanen. Auvinen on ohjannut ja kirjoittanut noin 100 tv-elokuvaa ja dokumenttia. Suurin osa hänen elokuvistaan on kuvattu Pohjois-Savossa ja siellä erityisesti Sonkajärvellä. Tunnetuimpia Auvisen tv-elokuvista ovat "Olga Ryynänen ja byrokratia" (1979), "Kylymä tila" (1980) sekä "Katteellinen mies" (1981). Antti Nieminen
Antti Nieminen (15. syyskuuta 1924 Viipuri – 15. helmikuuta 2007 Turku) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko. Hän oli Suomen Taidegraafikoiden varsinainen jäsen ja Turun Taidegraafikot ry:n kunniajäsen. Hän toimi myös Arte ry:n puheenjohtajana vuosina 1964–1965 ja 1969. Nieminen opiskeli Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1946–1949 ja lisäksi Académie de la Grande Chaumièressa Pariisissa vuosina 1951 ja 1954. Aluksi hän maalasi ja teki sen rinnalla puupiirroksia, mutta siirtyi sittemmin pelkästään grafiikkaan. Kun Turussa oli järjestetty litografiakurssi, Nieminen siirtyi lähes kokonaan litografiatekniikkaan. Tällä alalla Nieminen oli erityisen arvostettu. Antti Halonen (kuvataiteilija)
Antti Halonen (14. heinäkuuta 1870 Linnasalmi, Lapinlahti – 7. helmikuuta 1945 Suonenjoki) oli suomalainen taidemaalari sekä puunveiston ja rakennusopin opettaja. Antti Pitkänen
Hän astui Suomen armeijan palvelukseen aliupseeriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi koulutusaliupseeriksi ja myöhemmin joukkueen varajohtajaksi koillisrintamalle Kuolajärven pataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kuivitsassa, jossa 7. huhtikuuta 1918 käytiin taistelu Alakurtin ja Tolvantojärven välisellä talvitiellä Kuivitsalammella, jossa pataljoona tuli yllätetyksi ja hän kaatui. Hänen lisäkseen ko. taistelussa kaatuivat myös joukkueenjohtajat A. Kurth ja Patala. Lisäksi jääkäriyliluutnantti Stark haavoittui vakavasti. Kokonaisuudessaan tappiot olivat 22 kaatunutta, n. 30 haavoittunutta ja toistakymmentä jäänyt punaisten vangiksi. Pitkänen oli kuollessaan naimaton ja kirjoilla Kalajoella. Hänet haudattiin Kuolajärven (Sallan) sankarihautaan , mutta hänen nimensä on Kalajoen hautausmaan sankaripatsaassa. Heikki Arvonen
Heikki Arvosen ensimmäinen puoliso Amanda ”Mandi” Salminen (s. 1872) kuoli synnytykseen vuonna 1912, joka jälkeen hän avioitui Elsa Pylvänäisen kanssa. Arvosen vanhin poika oli 111-vuotiaana tammikuussa 2009 kuollut Aarne Arvonen. Matti Hyvönen (laulaja)
Hyvönen on tuottanut Rovaniemellä ollessaan Oopperayhdistyksen puheenjohtajana ja taiteellisena johtajana toistaiseksi ainoan pohjoisen voimin tuotetun kokoillan oopperan, Henry Purcellin "Didon ja Aeneaan", joka esitettiin Arkticumissa Rovaniemellä 1995. Hän on esiintynyt muun muassa Pirkanpoikien ja Valkeakosken mieslaulajien solistina sekä antanut omia kirkkokonsertteja. Hyvönen on saanut ansiomerkit Suomen Oopperaliitolta ja Tampereen Oopperalta ansiokkaasta toiminnastaan Tampereen oopperassa sekä Suomen oopperaliitolta Suomen oopperataiteen hyväksi. Antti Tossavainen
Anders (Antti) Tossavainen (11. kesäkuuta 1886 Nilsiä – 20. helmikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen myymälänhoitaja ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Antti Siivola
Antti Tapani Siivola (14. syyskuuta 1936 Hamina – 18. toukokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen fyysikko ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston fysiikan dosentti 1966–1969, apulaisprofessori 1969–1970 ja fysiikan professori 1970–1999. Hän tutki ydinfysiikkaa. Heikki Hyvönen (kansanmuusikko)
Heikki Hyvönen lahjoitti Kansalliskirjastoon 1998 nuotit noin 50 säveltämästään ja sanoittamastaan laulusta, joista seitsemän on lastenlauluja. Laulujen yleisin aihepiiri on Karjala ja sen luonto. Vuonna 1998 Hyvönen myös julkaisi musiikkiaan c-kasetilla nimelä "Elämäni on laulu". Antti Aarne
Elättääkseen perheensä Aarne työskenteli suomen kielen opettajana Kokkolassa ja Sortavalassa. Aarne toimi Kokkolan suomalaisen yhteiskoulun johtajana 1898–1902 ja Sortavalan lyseossa nuorempana lehtorina 1902–1920 ja rehtorina 1904–1908. Hän oli Helsingin yliopiston suomalaisen ja vertailevan kansanrunouden tutkimuksen dosenttina 1911–1922 ja ylimääräisenä professorina 1922–1925. Aarne kuoli vuonna 1925, vain 57-vuotiaana. Anna-Liisa Hyvönen
Hyvönen kuului SKP:n keskuskomiteaan vuosina 1963–1981 ja sen poliittiseen toimikuntaan vuosina 1965–1981. Hän oli SKP:n radikaaleimpia uudistajia 1960-luvulla ja vankasti enemmistön puolella. Hyvönen oli aloittanut poliittisen itsekritiikin Nikita Hruštšovin Stalin-paljastusten (1956) jälkeen ja läheni ajatuksissaan Italian kommunistisen puolueessa esitettyjä (polysentrisiä) käsityksiä. Jussi Hagberg
Arvi Järventauksen vuonna 1925 julkaisemaa teosta "Runoilija Aatami Kuuskosken elämä" pidetään Hagbergin elämäkertana, sillä se perustuu hänen käsikirjoitukseensa. Hän kuoli vielä saman vuoden joulukuussa 45-vuotiaana Helsingin diakonissalaitoksella. Hagberg oli loukannut jalkansa junasta hypättyään, mutta kieltäytyi tulehtuneen jäsenen amputoinnista kohtalokkain seurauksin. Hagberg on haudattu Tuusulan vanhalle hautausmaalle. Antti Rytkönen
Antti Juhani Rytkönen (alun perin Anders Johan Rytkönen, 17. heinäkuuta 1870 Kuhmoniemi – 19. joulukuuta 1930 Huopalahti) oli suomalainen kirjailija. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra, lääninrovasti Aron Johan Rytkönen ja Natalia Wilhelmina o.s. Europaeus. Matti Hyvönen (laulaja)
Rovaniemellä toimineen Musiikki- ja Radioliike Kuhan myyjä Helge Vento soitti Jorma Weneskoskelle Helsinkiin kysyäkseen, olisiko hän kiinnostunut Hyvösestä, joka haluaisi yrittää viihdelaulajan uraa. Lopulta kutsu tuli. Ennen Helsinkiin muuttoa Hyvönen tapasi säveltäjä Unto Monosen, joka olisi halunnut Hyvösen orkesterinsa solistiksi kiertäessään Pohjois-Suomessa keikoilla ja viettäessään vapaa-aikaa Rovaniemellä. Mononen toivoi Hyvösen levyttävän kaksi hänen säveltämäänsä tangoa ”Rakastunut” ja ”Tango petturille”. Hyvönen levyttikin ne myöhemmin vuonna 1966. Antti Mikkola
Suomen sisällissodan alettua punaiset pidättivät Helsingissä Mikkolan hänen asunnostaan 31. tammikuuta 1918 ja veivät hänet miliisiasemalle, jossa hän joutui selliin toisen nuorsuomalaisten kansanedustajan Pekka Paavolaisen kanssa. Myöhemmin samana iltana noin kello 21 aikaan asemalle tuli joukko aseistautuneita punakaartilaisia, jotka veivät Mikkolan mukanaan ja ampuivat hänet 1. helmikuuta Töölönlahden rannalla. Mikkolan murha herätti suurta julkista huomiota, mutta siihen syyllistyneitä ei koskaan rangaistu. Mikkola haudattiin Turun hautausmaalle 16. toukokuuta 1918. Hänen tilalleen kansanedustajaksi tuli nuorsuomalaisten Helena Brander. Mikkolan haudalla paljastettiin 1923 kansalaiskeräyksellä rahoitettu muistomerkki, johon Emil Wikström veisti oikeuden jumalatarta esittävän reliefin. Perussuomalaisten kansanedustaja Ville Tavio on ehdottanut, että eduskuntataloon asetettaisiin muistomerkki Mikkolan kunniaksi. Lilli Syvänen
Lilli Ellen Syvänen (29. kesäkuuta 1899 Längelmäki – 23. heinäkuuta 1983) oli suomalainen agronomi sekä Keski-Suomen emäntäkoulun ja Kotitalousopettajaopiston johtaja. Arvi Ahvenainen
Vilho Arvi Ahvenainen, nimimerkki Ahven (19. heinäkuuta 1908 Mäntyharju – 14. kesäkuuta 1982 Ristiina) oli suomalainen pakinoitsija. Antti Kari
Olli Antti Johannes Kari (4. huhtikuuta 1949 Helsinki – 23. huhtikuuta 2015 Fuengirola, Espanja) oli suomalainen elokuva-animaattori, -leikkaaja ja -ohjaaja. Hän valmistui 1978 Taideteollisen korkeakoulun elokuvataiteen laitokselta, mutta oli tehnyt jo ennen valmistumistaan paljon animaatioita. Yhdessä Marja Westerisen kanssa hän sai animaatioelokuvasta "Sähkölintupuutarha" (1974) Jussi-palkinnon ja Valtion elokuvapalkinnon. Hänen käsialaansa oli Yleisradion Tv1:n uutisten tunnus, jota käytettiin 1982–1985. Eino Leinon "Helkavirsien" runoihin "Mennyt manner" ja "Ukonlintu" pohjautuvista tietokoneanimaatioista (1979-82) hän sai Zagrebin animaatiofestivaalilla palkinnon, ja niiden ansiosta hänet kutsuttiin 1984 luennoimaan tietokonetaiteen tapahtumaan Imaginaan. Hän oli perustamassa Taideteollisen korkeakoulun Image Media Institutea (nyk. Media Lab). Matti Hyvönen
Hyvösen esikoisteos, työläisromaani "Punainen taivaanranta", kertoi kutomatyöläisten lakkohankkeesta. Matti Hyvönen (laulaja)
˚ Kai se päivä vielä koittaa (2018) Mauno Hyvönen
Mauno Ilmari Hyvönen (s. 8. elokuuta 1925 Jyväskylä) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja. Albert Järvinen
Pekka Johannes ”Albert” Järvinen (25. lokakuuta 1950 Iitti – 24. maaliskuuta 1991 Lontoo) oli suomalainen rock- ja blueskitaristi. Monien mielestä Albert Järvinen oli yksi kaikkien aikojen merkittävimmistä suomalaisista sähkökitaran soittajista. Hänet muistetaan parhaiten Hurriganesin nopeasormisena, savuke suupielessä soittavana kitaristina. Järvinen myös sävelsi salanimellä Viola Ahti. Antti Toikkonen
Antti Yrjönpoika Toikkonen (26. lokakuuta 1828 – 29. marraskuuta 1898 ) oli suomalainen Kurussa asunut maakauppias ja maanviljelijä. Toikkonen omisti Kurussa sijainneen Toikon tilan ja useita muita maatiloja. Antti Parviala
Antti Aleksander (Aleki, Aliki) Parviala (vuoteen 1906 Anders Aleksander Majander; 27. tammikuuta 1876 Himanka – 24. lokakuuta 1959 Helsinki) oli Valion pitkäaikainen toinen johtaja  vuosina 1910–1945. Hänen vastuullaan oli osuusmeijerien liittäminen vuonna 1905 perustetun Voinvientiosuusliike Valion piiriin. Valion meijerien määrä seitsenkertaistui hänen 36 vuotta kestäneen työuransa aikana. Antti Hänninen
Antti Vilho Valmis Voitto Hänninen (s. 20. marraskuuta 1904 – k. 10. tammikuuta 1969) oli suomalainen majuri ja Mannerheim-ristin ritari numero 185. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 10. helmikuuta 1945. Hannes Hyvönen
Hannes Hyvönen (s. 29. elokuuta 1975 Oulu) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän voitti urallaan MM-pronssia, KHL:n mestaruuden ja kolme Suomen-mestaruutta. NHL:ssä hän pelasi 42 ottelua. Antti Väänänen
Antti Väänänen (4. heinäkuuta 1885 Kuopio – 9. lokakuuta 1929) oli suomalainen viulutaiteilija ja taidemaalari. Antti Hyvönen
Rauhansopimus antoi SKP:lle kokonaan toisenlaiset toimintamahdollisuudet
Antti Hyvönen siirtyi eräiden muiden suomalaisten kommunistien mukana Suomeen. Hänestä tuli Sirola-opiston vararehtori sekä työväenliikkeen historian ja sosialismin teorian opettaja marxismi-leninismin hengessä. Hän lukeutui varsin pian SKP:n saarislaiseen enemmistösiipeen ja piti Terijoen hallitustakin virheenä. Hyvösen tietynlainen motto oli, että tosiasiat ja virheet on tunnustettava, vaikka pitäisi luopua aiemmin omaksutuista asenteista. Hyvönen siirrettiin 1963 vasten tahtoaan eläkkeelle SKP:n tehtävistä minkä jälkeen hän kirjoitti kirjoja puolueen varhaisesta historiasta. Antti Hyry
Antti Kalevi Hyry (20. lokakuuta 1931 Kuivaniemi – 4. kesäkuuta 2016 Espoo) oli suomalainen kirjailija. Hänen romaaninsa "Uuni" (2009) sai Finlandia-palkinnon. Myös teokset "Kertomus" (1986) ja "Aitta" (1999) olivat Finlandia-palkintoehdokkaana. Antti Huuskonen
Antti (Antero) Huuskonen (5. helmikuuta 1855 Viitasaari – 23. kesäkuuta 1895 Mikkeli) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja oppikirjantekijä. Heikki Hyppönen
Heikki Lauri Hyppönen (13. toukokuuta 1885 Suistamo – 26. lokakuuta 1956 Vaasa) oli suomalainen päätoimittaja ja kirjailija. Antti Kiviranta
Antti Hjalmar Kiviranta (30. heinäkuuta 1886 Viljakkala – 26. lokakuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen puuseppä, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Suomen kansanvaltuuskunnan oikeusasiainvaltuutettuna. Sodan loppuvaiheiden aikana Kiviranta oli ainoa Suomeen jäänyt kansanvaltuuskunnan jäsen. Hän onnistui piileskelemään viranomaisia kevääseen 1920 saakka, mutta sai lopulta pitkän vankestuomion. Sulo M. Hytönen
Sulo Matti Hytönen (1. joulukuuta 1880 Laukaa – 25. helmikuuta 1918 Kouvola) oli suomalainen kirjailija. Antti Wihuri
Antti Taavetti (Anton David) Wihuri (vuoteen 1906 Jansson; 9. lokakuuta 1883 Kustavi – 28. joulukuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja ja merenkulkuneuvos. Vuonna 1942 hän perusti yhdessä ensimmäisen puolisonsa Jenny Wihurin kanssa Jenny ja Antti Wihurin rahaston, joka on merkittävä suomalainen taiteen ja tutkimuksen tukija. Matti Järvenpää
Matti Heimo Järvenpää (27. elokuuta 1923 Tyrvää – 14. kesäkuuta 1988 Pori) oli suomalainen SKDL:ää edustanut poliitikko. Järvenpää toimi kansanedustajana Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuosina 1970–1983. Hän vaikutti myös Tyrvään ja Vammalan kunnanvaltuustoissa sekä Kansan raittiusliiton ja Valtion raittius- ja alkoholiasioiden neuvottelukunnan puheenjohtajana. Lasse Sievinen
Annika menehtyi hukkumalla 18-vuotissyntymäpäivänään vuonna 2007 esitetyssä jaksossa ja myöhemmin saman vuoden jaksoissa sekä Katri että Heli muuttivat pois kotoa. Heli muutti takaisin kotiin vuonna 2009 ja meni töihin samaan firmaan Lassen kanssa, mutta muutti kahden vuoden päästä naisystävänsä Kiia Hyvösen kanssa Vaasaan, missä Katrikin asui. Sittemmin tyttäret tehneet lyhyitä vierailuita Pihlajakadulle. Vuodesta 2007 eteenpäin Sievisten luona asunut Joonatan lähti Norjaan töihin öljynporauslautalle keväällä 2010, mutta palasi takaisin syksyllä 2011 joutuessaan samaan vieroituslaitokseen Peppi Puolakan kanssa steroidiriippuvuutensa takia. Antti Hyvönen
Hän hoiti SKP:n ulkomaanbyroota, jossa sai sekä ohjeita Kominternilta että saattoi välittää vastavuoroista tietoa. Hän toimi myös SKP:n Tukholman toimitsijana toimittaen vaikeissa oloissa lehtiä Suomeen Yrjö Enteen kanssa. Tukholmassa häntä seurasi Arvo Poika Tuominen, joka Stalinin hirmuhallintoa läheltä nähneenä ilmoitti heti talvisodan sytyttyä siirtyneensä pois Kominternista jatkaakseen toimintaansa sosialidemokraattina. Antti Juntunen
Antti Juntunen eli Parta-Antti (elokuussa 1884 Ruhtinansalmi, Suomussalmi – 1956) oli suomalainen Kainuussa vaikuttanut saarnaaja joka yhdisti saarnoissaan kommunismin ja kristillisyyden. Hannes Hyvönen
Hyvönen on oululaislähtöinen pelaaja. Hän pelasi Oulun Kärpissä I-divisioonassa neljä ottelua kaudella 1993–1994. Hän aloitti SM-liigauransa kaudella 1994–1995 TPS:ssä, jossa hän pelasi neljä kautta. Hänen pelimääränsä runkosarjassa jäi hyvistä tehoista huolimatta pieneksi. Hyvönen pelasi pudotuspeleissä viisi ottelua ja voitti Suomen mestaruuden avauskaudellaan. Hän teki varsinaisen läpimurtonsa Espoon Bluesissa kaudella 1998–1999, jolloin hän teki 52 ottelussa tehot 23+18=41. Seuraavaksi kaudeksi Hyvönen siirtyi HIFK:hon, jossa hän kokeili puolustajan paikkaakin. Antti Kovanen
Antti Kovanen (13. heinäkuuta 1929 Vaasa – 2001) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Päivi Hyvönen
Päivi Helena Hyvönen (s. 8. marraskuuta 1961 Joensuu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen yleisurheilija, jonka päälajeja olivat viisiottelu ja korkeushyppy. Hän edusti Joensuun Katajaa ja hänen valmentajanaan toimi Pauli Pakarinen. Aarne Hytönen
Aarne Jonatan Hytönen (joissakin lähteissä virheellisesti "Aarre Jonatan Hytönen") (20. lokakuuta 1901 Turku – 29. huhtikuuta 1972) oli suomalainen arkkitehti. Hänen tunnetuimpia töitään ovat Helsingissä sijaitsevat Töölön kisahalli ja Olympiaterminaali, jotka hän suunnitteli yhdessä Risto-Veikko Luukkosen kanssa. Antti Hyvönen
Hyvönen ryhtyi järjestämään tuntemaansa Oulun piiriin SSTP:n asioita. Eduskuntavaaleissa 1921 SSTP menestyikin hänen organisoimallaan alueella hyvin saaden yhteensä Pohjois-Pohjanmaalta, Kainuusta ja Oulun läänin pohjoisesta vaalipiiristä useita kansanedustajia. Kyösti Kallion hallitus hajotti kuitenkin SSTP:n, vangitutti eduskuntaryhmän ja keskeiset toimihenkilöt, mutta Hyvönen sattui pääsemään pakoon Niilo Wällärin asunnosta kerrottuaan, ettei ole Kusti Kulo, joksi häntä Wällärin vangitsijat ensin luulivat. Aleppo Kutvonen
Albin (Aleppo) Kutvonen (27. maaliskuuta 1888 Utra, Kontiolahti – 8. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Matti Möttönen
Matti Kaarlo Möttönen (17. toukokuuta 1935 Ristijärvi – 4. joulukuuta 1988 Espoo) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli vuosina 1977–1988 Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen professori. Möttönen tutki väkivaltaan kuolleiden sairauksia. Hän kehitti menetelmän hukkumiskuoleman osoittamiseksi. Kristina Hyvönen
Kristina Hyvönen (7. heinäkuuta 1859 Hankasalmi – 22. syyskuuta 1950 Helsinki) oli ruotsiksi kirjoittanut suomalainen kirjailija. Hän käytti nimimerkkiä "Kristanja". Mikko Kokko
Kokko pysyi Eino Rahjan läheisenä tukijana tämän kuolemaan asti. Stalinin puhdistusten aikana Kokko teki useita ilmiantoja Antti Hyvösestä, joka hänen mukaansa oli suojellut puolueen vihollisia. SKP:n johto yritti hankkiutua Kokosta eroon, mutta turvallisuuspoliisi NKVD ilmeisesti suojeli häntä vanhana työntekijänään koko puhdistusten ajan. Kokko eli vapaana Neuvostoliitossa vielä ainakin vuonna 1939. Hän kuoli Leningradissa kaupungin piirityksen aikana tammikuussa 1942 ja hänet haudattiin Serafimin hautausmaalle. Viivi Hyvönen
Viivi Hyvönen (s. 16. huhtikuuta 1981) on suomalainen kirjailija. Hän julkaisi esikoisteoksensa, nuorten fantasiakirjan "Etsijä", vain 14-vuotiaana vuonna 1995. Hyvösen toinen fantasiaromaani "Mahlaa suonissaan" ilmestyi 1999. Hyvönen on valmistunut lääketieteen lisensiaatiksi Helsingin yliopistosta. Vuonna 2008 hän julkaisi romaanin "Apina ja Uusikuu". Viivi Hyvönen avioitui kesällä 2009. Antti Neuvonen
Antti Juhana Neuvonen (8. marraskuuta 1937 Saari, Viipurin lääni – 22. heinäkuuta 2011 Tuusula) oli suomalainen kuvanveistäjä. Anders Wilhelm Perttunen
Anders Wilhelm Perttunen alias Antti Ville Perttunen, eli Rosvo-Perttunen (10. toukokuuta 1851, Oulu – 6. heinäkuuta 1877, Kuopio) oli tunnettu rikollinen. Helena Hyvönen
Anja Kirsti Helena Hyvönen (o.s. "Vatanen"; s. 6. maaliskuuta 1950 Pieksämäki) on suomalainen tekstiilitaiteilija, joka toimii Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaanina helmikuun 2014 loppuun saakka. Vuosina 2008–2009 hän toimi Taideteollisen korkeakoulun rehtorina. Antti Hyvönen
Antti Hyvönen siirtyi sittemmin 1930-luvulla SKP:n palvelukseen, ja sieltä kautta yritti tukeutua kansalaismielialaan siten ettei sotaan Neuvostoliittoa vastaan lähdettäisi. Suomalaisten rosvoretket Karjalaan hän tuomitsi jyrkästi ja oli hyvä ystävä Toivo Antikaisen kanssa, jonka suomalaiset vangitsivat. Kertomuksissaan Hyvönen ei enempää juuri kehu kuin moiti Stalinia. Antti Hyvösen osa oli vaihtaa paikkakuntaa aina sen mukaan, minkä Komintern katsoi parhaaksi. Hän hoiti Tampereen alueen järjestäytymistä, missä katsottiin erityisesti työväen vasemmistosiiven kärsineen sisällissodassa. Yrjö Mäkelin kuoli vankilassa Hyvösen ollessa Tampereella. Tämä piti hänen muistokseen palopuheen, jonka vuoksi joutui lähtemään pakoon puhujapaikalta. Tällä kertaa hänen salanimensä oli liiankin rohkea nimittäin Yrjö Murto - samanniminen mies nimittäin oli tunnettu paikkakunnan työväenyhdistyksessä ja sittemmin eduskunnassakin, ja hänen tapaamistaan Hyvösen piti hieman sitten varoa. Antti Koponen
Antti Koponen kuoli 14.2.1940 ja hänet haudattiin Kuopion Isolle hautausmaalle 21.2.1940. Hauta on merkitsemätön. Matti Hyvönen (laulaja)
Ennen Helsinkiin muuttoa Hyvönen ehti näytellä Rovaniemen kaupunginteatterissa useissa puhenäytelmissä vuosina 1963–1964. Näitä olivat muun muassa "Lumikki ja seitsemän pientä kääpiötä" ,"Masurkka" sekä "Adalmiinan helmi".
Hyvönen pääsi muutettuaan Helsinkiin syystalvella 1965 Jorma Weneskosken taiteilijakaartiin. Jorma Weneskosken laulajista kävi vuosittain nais- ja miesedustaja kilpailemassa Rostockissa Itämeren viikolla, missä Anita Hirvonen sijoittui toiseksi ja Hyvönen kuudenneksi. Jorma Weneskosken laulajatalliin kuuluivat Hyvösen ja Hirvosen lisäksi muun muassa Robin, Harri Haka, Jormas ja Topmost. Yrjö Holm
1930-luvun lopulla Suomen sisäpoliittinen tilanne oli muuttunut niin, että murhatutkimukset avattiin uudelleen. Kalevi Heikkinen pidätettiin huhtikuussa 1938, mutta oikeudenkäynnissä häntä ei kuitenkaan pystytty osoittamaan syylliseksi Holmin murhaan. Sen sijaan Heikkinen sai viiden kuukauden tuomion vapaudenriistosta. Hän oli jo aikaisemmin vuonna 1931 saanut yhdeksän kuukauden ehdollisen tuomion kolmesta tekemästään vapaudenriistosta. Heikkinen kuoli joulukuussa 1940 muutamaa vuotta aikaisemmin Espanjan sisällissodassa saamiinsa vammoihin. Talvisodan sytyttyä sisäministeri Ernst von Born määräsi tutkimuksia edelleen jatkettaviksi. Tutkinnanjohtajana oli ensin komisario Johan Markus ja hänen jälkeensä myöhemmin virkatehtävissä surmattu lääninetsivä Albert Ojala. Kaikkiaan Holmin kuolemaa tutki vuosien saatossa 13 eri rikostutkijaa, joista ainoastaan yksi selvisi ilman henkilökohtaisia seurauksia virkaurallaan. Murha jäi kuitenkin selvittämättä. Antti Hyvönen
Toimittuaan aikansa Suomessa SSTP:n Oulun piirisihteerinä Antti Hyvösen maa alkoi polttaa jalkojen alla ja hän siirtyi Leningradiin 1926, jossa aloitti opiskelun yliopistossa, joskin kertoi puutteidensa venäjänkielen taidoissa haitanneen täsysipanoista opiskelua. Sittemmin Hyvönen opetti Aunuksessa koululaisia yleissivistävissä erinäisissä oppiaineissa kuten suomen kielessä. Aunuksenkarjalaiset lapset ymmärsivät hyvin suomea, vepsäläiset sen sijaan eivät niinkään - ja päinvastoin. Aunuksessa Hyvönen väittää osallistuneensa maatalouden kollektivisointiin jopa etuajassa virallisesti suunnitellusta eli jo NEP-kaudella.