Milloin ensimmäinen Egyptin pyramidi on rakennettu?
Egyptin pyramidit
Egyptin ensimmäisen pyramidin, Sakkaran porraspyramidin, rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen kivestä tehty monumentti; sitä edeltäneitä monumentteja ei ole juurikaan säilynyt, sillä ne rakennettiin savitiilistä. Pyramidin suunnitteli faarao Djoserin korkein virkamies ja arkkitehti Imhotep. Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Hunin pyramidi tosin romahti myöhemmin, ja siitä on jäänyt jäljelle tornimainen rakennelma. Porraspyramidi
Egyptin ensimmäiset pyramidit olivat porraspyramideja. Aiemmin Egyptin kuninkaat oli haudattu mastaboihin, jotka olivat penkin muotoisia kumpuja. Porraspyramidit syntyivät kun mastaboja alettiin rakentaa toistensa päälle. Varhaisimman pyramidin, Sakkaran porraspyramidin rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Sen jälkeen pyramidien sivuista alettiin tehdä sileitä kattamalla ne katekivillä. Muinainen Egypti
Vanhan valtakunnan ensimmäisten kahden dynastian aikaiset faaraot rakennuttivat aluksi haudoikseen matalia, penkkiä muistuttavia savitiilisiä mastaboja. Päällekkäin asetelluista mastaboista muodostuivat porraspyramidit. Näistä ensimmäinen kivestä tehty ja siksi hyvin säilynyt oli kolmannen dynastian faaraon Djoserin porraspyramidi Sakkarassa. Neljännen dynastian faaraot rakennuttivat suuret Gizan pyramidit, joista suurin on alkujaan 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Tämän jälkeen pyramidien arvostus alkoi pienetä: ne alettiin rakentaa aikaisempaa pienemmiksi ja rakennusmateriaaleina käytettiin huonommin säilyviä materiaaleja.
Egyptin historia
Ennen kuin Egypti yhdistyi, maassa tapahtui kehitystä maanviljelyn alkamisesta kaupunkivaltioiden syntyyn. Tunnetuin Egyptin esidynastinen kulttuuri oli Naqada-kulttuuri. Aivan kauden lopulla maa ilmeisesti yhdistyi Ylä- ja Ala-Egyptiksi ennen yhdistymistään Egyptiksi. Ennen Egyptin yhdistymistä maassa kukoisti viimeistään 5200 eaa. alkaen monia paikallisia kulttuureita, jotka liittyivät eri kansoihin ja heimoihin. Tunnettuja kulttuureja ovat Faijumin, Badarin ja Naqadan kulttuurit. Egyptin historian eteneminen esihistoriallisella ajalla päätellään mm. saviastioiden muodoista. Ruukut kehittyivät Naqada-kaudella asteittain pyöreästä lieriömäiseksi. Korvat saviastioihin saapuivat Syyriasta. Memfis
Yhden pyramidin edessä noista kolmesta suurimmasta seisoo Gizan sfinksi, 25 metriä korkea ja 33 metriä pitkä sfinksi, joka on kokonaisena hakattu irti kalliosta. Pyramidien luona on pitkät jonot yksityisiä hautakammioita eli katakombeja, joiden silmänkantamattomien rivien keskeltä itse pyramidit kohoavat, merkkinä faraoiden asemasta kansan yläpuolella. Gizan pyramidit
Gizan pyramidit sijaitsevat Gizassa Kairon eteläpuolella Egyptissä. Pyramidit rakennettiin noin vuosien 2600–2500 eaa. aikana. Pyramidiryhmään kuuluvat faaraoiden Khufu (Kheops), Khafre (Khefren) ja Menkaure (Mykerinos) hautamuistomerkit. Näistä Kheopsin pyramidi kuuluu maailman seitsemään ihmeeseen. Muinainen Egypti
Egyptiläiset käyttivät rakennusmateriaalinaan yli 40 kivilajia. Eniten he käyttivät eoseenikauden kalkkikiveä, jota esiintyy paksuina penkereinä Niilinlaakson molemmin puolin. Siitä rakennettiin muun muassa Gizan pyramidit sekä Keskivaltakunnan ja Uuden valtakunnan temppelit. Ooliittista kalkkikiveä käytettiin erityisesti Ptolemaiosten aikaan. Muita yleisiä rakennuskivilajeja olivat liitukauden hiekkakivi, jota käytettiin Egyptin myöhempiin temppeleihin, sekä basaltti, kvartsiitti, graniitti ja granodioriitti, joita käytettiin niin arkkitehtuurissa kuin veistoksissakin. Läpikuultavaa alabasteria louhittiin myös moniin tarkoituksiin. Itäiseltä aavikolta louhittiin silttikiveä ja monia muita kivilajeja. Valkoista marmoria louhittiin itäisen aavikon eteläosassa. Kreikan historia
Ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat pidettiin vuonna 776 eaa., mistä alkaa historiallinen aika Kreikassa. Samoihin aikoihin kehitettiin kreikkalainen aakkoskirjoitus foinikialaisen esimerkin mukaan. Sitä käytettiin heti alusta lähtien myös kaunokirjallisuuteen. Antiikin Kreikan kirjallisuus ja samalla koko länsimainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen teosten "Ilias" ja "Odysseia" myötä noin 750–700 eaa. Antiikin Kreikan arkkitehtuuri alkoi saada muotonsa, kun ensimmäinen doorilainen temppeli, Olympian Heran temppeli rakennettiin noin 600 eaa. Egyptin 3. dynastia
Egyptin 3. dynastian aikana alettiin rakentaa porraspyramideja. Kheopsin pyramidi
Kheopsin pyramidi rakennettiin massiiviselle ja tukevalle kalliopohjalle, joka löytyi nykyisen Gizan yläpuolelta maisemallisesti näyttävältä paikalta. Muinaisen Egyptin arkkitehtuuri
Jäljitelläkseen suuria faaraoita monet hallitsijat myöhäiskaudella rakensivat Karnakissa (esimerkiksi modernin sisäänkäynnin Amunin temppeliin rakensi farao Shoshenk I; ja faraon Taharqan pylväikkö). Kushilaisen dynastian aikana rakennettiin hatapyramideja tiilestä. Rakennukset yleensä jäljittelivät klassista arkkitehtuuria. Myöhemmin kreikkalaisten valloituksen jälkeen egyptiläinen arkkitehtuuri sai hellenistisiä vaikutteita. Gizan pyramidit
Uudistettu ramppiteoria on ranskalaisen Jean-Pierre Houdin julkaisema keväältä 2007. Sen mukaan kivet kiskottiin ylös pyramidin sisällä kulkevia ramppeja pitkin, jotka muodostavat spiraalin muodon kokonaisuutena, joka nousee seitsemän asteen kulmassa. Aurinkoisella säällä voi vieläkin nähdä vaaleammalla linjan pyramidin sivussa, joka vastaa teorian seitsemän asteen kulmaa Gizan pyramideissa. Pyramidien kulmat olisi myös jätetty auki, jotta kivien kääntäminen olisi ollut mahdollista. National Geographic -dokumentti esitti, että Houdin teoria mahdollistaa sen, että pyramidien sivut kohtaavat symmetrisesti rakennelman huipulla sen rakennuttua, jota aiemmat teoriat eivät ehkä mahdollista. Egyptin pyramidit
Suurin osa Egyptin pyramideista rakennettiin vanhan valtakunnan, varsinkin neljännen ja viidennen dynastian aikana, mutta muutamia pienempiä rakennettiin vielä esimerkiksi keskivaltakunnan 12. dynastian aikana. Taitettu pyramidi
Taitettu pyramidi sijaitsee Dahshurissa Egyptissä. Pohjalta pyramidi lähtee nousemaan 54 asteen kulmassa 47,04 m, jatkuen 43 asteen kulmassa 57,67 m. Pyramidi on 104,71 metriä korkea ja melko hyvin säilynyt. Kannan pituus 189,43 m ja taitekohdan kannan pituus on 123,58 m. Pyramidiin johtaa 704 metrin mittainen tie laaksotemppelistä. Pyramidin muinainen nimi oli joko "Eteläinen loistava pyramidi" tai "Sneferu loistaa etelässä". Maailmanhistoria
Muutamaan jokilaaksoon syntyi sivistystä noin 4000 eaa. Ensimmäinen sivilisaatio syntyi noin 3500 eaa. varhaisessa Mesopotamiassa, Sumerissa nykyisen Irakin alueella Eufrat- ja Tigrisjokien suistossa. Sivilisoitumiskehitys lähti käyntiin jo noin 5500 eaa., jolloin asutusta siirtyi Mesopotamian tulvatasangolle. Egyptin, Indusjoen laakson, Kiinan, Perun ja Keski-Amerikan alueilla tapahtui vastaava sivilisaation synty kuin Sumerissa. Egyptin pyramidit
Pyramidien rakentaminen oli tuhansien miesten vuosikausia kestänyt jättiurakka. Gizan pyramidien rakentajille rakennettiin majapaikat pyramidien viereen. Yhdessä majassa asui 12 miestä. Pyramidologia
Vuonna 1891 pyramidologia sai osakseen maailmanlaajuista huomiota, kun Raamatuntutkijain seuran perustaja Charles Taze Russell omaksui osan Taylorin ja Smythin teorioista. Russell kuitenkin hylkäsi angloisraelismin artikkelissaan "The Anglo-Israelitish Question". Sen sijaan hän hyväksyi Joseph Seissin käsityksen, että Gizan suuri pyramidi oli "Raamattu kivessä". Hänen mukaansa sillä oli erityinen osansa Jumalan suunnitelmissa viimeisiksi päiviksi. Tätä käsitystään hän perusteli tulkinnallaan Jesajan kirjan jakeista 19:19-20, joissa sanotaan: "Sinä päivänä on oleva Herran alttari keskellä Egyptin maata ja sen rajalla Herran patsas. Ja se on oleva merkkinä ja todistuksena Herralle Sebaotille Egyptin maassa, sillä he huutavat Herraa sortajain tähden, ja hän lähettää heille vapauttajan ja puolustajan, joka pelastaa heidät." Arkeologit John ja Morton Edgar, jotka olivat veljeksiä ja Russellin kannattajia, kirjoittivat laajoja tutkielmia suuren pyramidin historiasta, luonteesta ja profeetallisesta merkityksestä. Ne perustuivat osittain arkeologian perusteella tunnettuu historiaan, mutta myös heidän tulkintaansa profeetallisesta ja raamatullisesta kronologiasta. Heidät tunnetaan parhaiten kaksiosaisesta teoksestaan "Great Pyramid Passages and Chambers", jonka osat ilmestyivät vuosina 1910 ja 1913. Auringon ja Kuun pyramidit
Kuun pyramidi valmistui Auringon pyramidin jälkeen klassisen kauden alussa noin vuonna 250. Amenemhet IV
Mazgunassa sijaitseva pyramidin katsotaan olevan Amenemhetin rakennuttama, vaikka vuonna 1910 tehdyissä kaivauksissa ei löydetty mitään merkkiä pyramidin omistajasta. Pyramidin ajoitus perustuukin täysin tyylillisiin seikkoihin, eikä siksi ole välttämättä paikkansapitävä. Amenemhetin tiedetään rakennuttaneen isänsä aloittaman temppelin loppuun Medinet Maadissa. Lisäksi hän rakennutti pienen temppelin Qasr el-Saghaan. Pyramidologia
Tunnettu egyptologi Flinders Petrie matkusti vuonna 1880 Egyptiin, jossa hän mittasi Kheopsin pyramidin ja totesi sen olevan useita jalkoja pienempi kuin John Taylor ja Charles Piazzi Smyth olivat aikaisemmin väittäneet. Mittaustensa perusteella Flinders väitti, että pyramido­logien olettama pyramidituuma ei perustunut tosiasioihin. Hän julkaisi vuonna 1883 tuloksensa teoksessaan "The Pyramids and Temples of Gizeh ("Gizan pyramidit ja temppelit"), jossa hän totesi, ettei ole mitään kelvollisia todisteita "pyramidituumaksi" kutsutun mittayksikön olemassaolosta tai siitä, että muinainen kyynärämitta olisi ollut 25,025 brittiläistä tuumaa. Pyramidi­tuuman puolesta­puhujat, varsinkin anglo­israelistit, väittivät kuitenkin löytäneensä virheitä Petrien tutkimuksissa. Tähän arvosteluun Petrie kieltäytyi vastaamasta väittäen todistaneensa oletuksen pyramidituumasta vääräksi ja verraten sen jatkuvia kannattajia litteään maahan uskoviin: Maailman seitsemän ihmettä
Faroksen majakka (n. 280 eaa. – 1303 jaa.) oli egyptiläisen satamakaupungin, Aleksandrian edustalla sijainnut majakka, jonka Ptolemaios II Filadelfos rakennutti marmorista. Se oli ehkä 135-metrisenä aikanaan Gizan pyramidien jälkeen maailman korkein rakennus. Majakka sortui vuonna 1303 maanjäristyksessä. Sikyonilaisten aarrekammio (Olympia)
Sikyonilaisten aarrekammio () oli antiikin aikainen aarrekammio Olympiassa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Olympian arkeologisella alueella Archaía Olympían kunnassa.
Aarrekammion rakensivat sikyonilaiset arkaaisella kaudella noin vuonna 550 eaa. säilyttääkseen siinä Zeukselle ja Olympian pyhäkköalueelle antamiaan votiivilahjoja. Tarkemmin aarrekammion rakennuttajaksi mainitaan Myron Sikyonilainen. Rakennus oli Olympian lukuisista aarrekammioista varhaisin. Sikyonilaiset pystyttivät myös toisen Sikyonilaisten aarrekammiona tunnetun rakennuksen Delfoihin. Hawaran pyramidi
Pyramidin korkeus on 58 metriä ja pohjan leveys 120 metriä. Kokonaispinta-ala oli noin 28 000 m². Siitä on louhittu materiaalia käyttöön roomalaisajoista lähtien. Sisus oli rakennettu savitiilistä ja päällimmäinen kerros kalkkikivestä. Pyramidiin liittyy laaja temppelikompleksi. Diodoroksen mukaan Daidalos vaikuttui niin suuresti temppelistä, että rakennutti samanlaisen Minokselle Kreetaan. Mesopotamia
Mesopotamiassa sijaitsivat maailman ensimmäiset kaupungit. Ne rakennettiin yleensä auringossa kuivatusta tiilestä, sillä kiveä ei ollut rakennusmateriaaliksi tarpeeksi etenkään alueen eteläosissa, kuten ei myöskään puuta. Suurimpia rakennuksia olivat porraspyramidit eli zikkuratit. Jokaisen kaupungin keskellä oli temppeli, usein korotettu. Se kuvasi kaupungin suojelijajumaluuden merkitystä. Kaupungin suojelijajumalaa palvottiin myös kaupungin hallitsemissa yhteisöissä. Charles Piazzi Smyth
Smyth väitti, että pyramidituuma oli Jumalan antama mittayksikkö, joka oli pysynyt käytössä vuosisatoja Seemin, Nooan pojan ajoista saakka, ja että pyramidin arkkitehtien oli täytynyt toimia Jumalan ohjauksessa. Tämän tueksi Smyth sanoi, että mitatessaan pyramidia hän oli todennut sen ympärysmitan kyynäröinä olevan yhtä suuri kuin tuhat kertaa vuoden päivien lukumäärä, ja lisäksi hän väitti Petrien aikaisemmin tekemien mittausten perusteella, että pyramidin alkuperäinen korkeus oli kutakuinkin tarkkaan yksi miljardisosa Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä.. Pyramidi
Pyramidi (< kreik. "pyramis") on maasta tai kivestä tehty ylöspäin kapeneva, geometrisen pyramidin muotoinen suuri rakennelma. Muinaiset kansat rakensivat pyramideja haudoiksi ja temppeleiksi. Egyptin pyramidit, joista suurin on Kheopsin pyramidi, ovat hautoja. Kaksoisvirtainmaan pyramidit eli zikkuratit ovat porraspyramideja, joissa on monia kerroksia. Tunnetuin lienee Urin zikkurat. Monet esikolumbiaaniset kulttuurit Etelä- ja Keski-Amerikassa rakensivat pyramideja, vaikkeivät hautamonumenteiksi. Kalliohauta
Kalliohauta on kallioon louhittu hautarakennelma, jollaisia tehtiin yleisesti Välimeren ympäristössä esihistoriallisella ajalla. Ne olivat usein monihuoneisia asumusta muistuttavia arkkitehtonisia luomuksia, joissa yleensä oli runsas koristelu. Tällainen asumiseen liittyvä muoto perustui käsitykseen vainajien kuoleman jälkeisestä elämästä. Loistokkaimpia kalliohautoja tehtiin Egyptissä Keskimmäisen valtakunnan (noin 2000–1780 eaa.) ja Uuden valtakunnan (noin 1580–700 eaa.) aikana. Egyptin vanhimmat kalliohaudat ovat vuoden 2450 eaa. tienoilta. Kreikassa tällaiset haudat olivat yleisiä pronssikaudella ja niitä tekivät myös etruskit ja foinikialaiset. Gizan pyramidit
Pyramidit ovat olleet Unescon maailmanperintöluetteloa vuodesta 1979 lähtien. Egyptin historia Persian vallan alla
Dareios I antoi kirjoittaa ylös Egyptin lait ja antoi rakennuttaa kanavan Niilin ja Punaisenmeren välille. Vähän ennen Dareioksen kuolemaa vuonna 486 eaa. Egyptissä puhkesi kapina, mutta Kserkses I kukisti sen. Vuonna 460 eaa. tapahtui uusi kapina, jota muun muassa ateenalaiset avustivat 200 laivalla. Artakserkses II:n aikana egyptiläiset nousivat uudelleen kapinaan ja Amyrtaioksesta tuli uusi faarao. Persian vallan alla Egyptiä hallitsi persialainen satraappi, jonka hallituspaikka oli Memfis. Kaikkien satraappien nimiä ei tunneta.Vuonna 343 eaa. Artakserkses III:n ollessa kuningas Persia valtasi taas Egyptin. Kun Aleksanteri Suuren joukot saapuivat Egyptiin vuonna 332 eaa., kukistettuaan kuningas Dareios III:n, ottivat egyptiläiset heidät vastaan vapauttajina. Pyramidologia
Smyth väitti, että pyramidituuma oli Jumalan antama mittayksikkö, joka oli pysynyt käytössä vuosisatoja Seemin, Nooan pojan ajoista saakka, ja että pyramidin arkkitehtien oli täytynyt toimia Jumalan ohjauksessa. Tämän tueksi Smyth sanoi, että mitatessaan pyramidia hän oli todennut sen ympärysmitan kyynäröinä olevan yhtä suuri kuin tuhat kertaa vuoden päivien lukumäärä, ja lisäksi hän väitti Petrien aikaisemmin tekemien mittausten perusteella, että pyramidin alkuperäinen korkeus oli kutakuinkin tarkkaan yksi miljardisosa Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä.. Sfinksi
Ensimmäisen sfinksin syntyaikaa ei tiedetä. Sfinkseistä tunnetuimman, Gizan sfinksin, jotkut tutkijat ajoittavat aina faarao Khufun aikaan noin 2500 eaa. Muinainen Egypti
Muinainen Egypti eli faaraoiden Egypti oli Koillis-Afrikassa, pääasiassa nykyisten Egyptin ja Sudanin alueella suunnilleen vuosina 3150–30 eaa. kukoistanut historiallinen sivilisaatio. Se oli yksi maailman vanhimmista korkeakulttuureista. Suurimman osan historiastaan muinaista Egyptiä hallitsivat kuninkaat eli faaraot. Matematiikan historia
Egyptiläiset ovat sumerilaisten ohella ensimmäinen kirjoitustaidon oppinut kansa. Varhaisimmat dokumentit egyptiläisestä kuvakirjoituksesta, hieroglyfeistä, ovat yli 5 500 vuotta vanhoja, ja ensimmäiset säilyneet numeromerkinnät ovat yli 5 000 vuotta vanhoja. Egyptiläiset käyttivät kymmenjärjestelmää, ja heidän tapansa merkitä numeroita oli saman tyyppinen kuin roomalaisilla. Kymmenen potensseille ainakin miljoonaan asti oli jokaiselle oma merkkinsä, ja näiden merkkien määrä ilmaisi kyseisen kymmenen potenssin määrän luvussa. Esimerkiksi 1 362 749 merkittiin C11 I8 I8 I8 D50 D50 D50 D50 D50 D50 M12 M12 V1 V1 V1 V1 V1 V1 V1 V20 V20 V20 V20 Z1 Z1 Z1 Z1 Z1 Z1 Z1 Z1 Z1 Myöhemmin otettiin käyttöön lyhentävä merkintä, jossa esimerkiksi neloselle oli oma merkki, vaakasuora viiva.
Tärkeimmät muinaisen Egyptin matematiikan tasosta kertovat lähteet ovat tietyt säilyneet papyrukset, jotka sisältävät ohjeita ja tehtäviä. Laajin näistä on noin vuodelta 1650 eaa. oleva Ahmesin papyrus, toinen merkittävä lähde on noin vuodelta 1890 eaa. oleva Moskovan papyrus. Näiden perusteella on todettu egyptiläisten osanneen käyttää murtolukuja. He pitäytyivät kuitenkin yksikkömurtoluvuissa (muotoa 1/n) ja luvussa 2/3. Muiden murtolukujen he katsoivat olevan sieventämättömiä. Ahmesin papyruksessa esitetään muotoa 2/n olevat luvut yksikkömurtolukujen summana n:n arvoilla 5–101. Egyptiläiset eivät käyttäneet varsinaisesti kerto- tai jakolaskua, vaan he suorittivat nämä operaatiot kahdentamalla tai puolittamalla lukuja ja laskemalla niitä yhteen. Myös kymmenellä kertomista käytettiin. Ahmesin papyruksen kirjoittaja on myös osannut jakaa lukuja missä tahansa suhteessa, minkä voi kuvitella olleen tärkeää valtion verotuksen ja palkkojen kannalta. Musta pyramidi
Musta pyramidi on Egyptin 12. dynastian faarao Amenemhet III noin 1820 eaa. rakennuttama pyramidi Dahshurissa. Nimensä pyramidi on saanut Niilin mudasta valmistettujen, ilmakuivattujen tiiliensä tummasta väristä. Pyramidi oli 78 metriä korkea ja 195 metriä leveä, ja se oli aikoinaan keskivaltakunnan suurin rakennus. Se rakennettiin kuitenkin maalle, joka ei kyennyt kannattelemaan sitä, joten työt jätettiin kesken. Jo pystytetty graniittisarkofagi jäi tyhjäksi, ja faarao rakensi uuden pyramidin Hawaraan. Rakennus menetti aikojen kuluessa suojaavan kalkkikivipinnoituksensa ja alkoi raunioitua. Egypti
Muinainen egyptin kieli, joka muodosti oman haaransa afroaasialaisten kielten kielikunnassa, oli yksi maailman ensimmäisistä kirjoitetuista kielistä ja tunnetaan erityisesti muistomerkeissä ja papyruksissa säilyneistä hieroglyfeistä. Vanhimmat kirjainmerkit ovat ajalta yli 3200 vuotta eaa. Roomalais­aikana egyptin kielestä kehittyi koptin kieli, jota alettiin kirjoittaa kreikka­laisilla aakkosilla. Se on yhä käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta ei enää puhe­kielenä. Obeliski
Obeliski on pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu eli pyramidion on pyramidin muotoinen. Obeliskeja pystytettiin etenkin Muinaisessa Egyptissä. Obeliskit edustivat egyptiläisille elävää jumaluutta, faaraon elinvoimaa ja kuolemattomuutta sekä duaalisuuden ja tasapainon käsitettä. Muinaisen Egyptin obeliskit olivat yhdestä kivestä veistettyjä monoliitteja, mutta myöhemmin pystytetyt obeliskit on usein rakennettu useammista osista. Imhotep
Kreikkalaisen historioitsija Manethon mukaan Imhotep keksi taidon rakentaa kivestä. Tämä ei pidä paikkaansa, mutta Djoserin hautakompleksin muodostava pyramidi ympäröivine temppeleineen oli aikansa suurin kokonaan kivestä rakennettu monumentti. 
Syy perinteisestä tiilisestä mastabahaudasta kiviseen kuusiportaiseen pyramidiin siirtymiseen saattoi olla Mesopotamian zikkurateista otettu esikuva, mutta yhtä lailla muutos kuvastaa faraon vallan kasvua sekä työvoiman että resurssien suhteen. Kivimonumentti oli huomattavasti tiilistä vaikeampi rakentaa. Imhotep
Imhotepin farao Djoserin palveluksessa rakennuttamista rakennuksista kuuluisin oli Sakkaran porraspyramidi, joka oli mittaluokassaan ensimmäinen kivimonumentti koko maailman historiassa. Porraspyramidi poikkesi ratkaisevasti varhaisemmista mastaba-haudoista, paitsi porrasmaiselta ulkomuodoltaan, myös rakennusmateriaaliltaan: mastaba-haudat rakennettiin auringossa kuivatuista savitiilistä. Mallia otettiin mahdollisesti myös sumerien zikkurateista, jotka nekin oli rakennettu tiilestä. Porraspyramidi
Porraspyramidi on pyramidi, joka kapenee portaittain ylöspäin mentäessä. Yleensä sen pohja on neliö tai suorakaide. Muutamat muinaiset kansat rakensivat porraspyramidin muotoisia temppeleitä ja hautoja. Mesopotamian ja lähialueiden muinaisia porraspyramideja kutsutaan nimellä "zikkurat". Intiaanien Mesoamerikassa nykyisen Etelä-Meksikon seuduilla rakennettiin ennen eurooppalaisten tuloa laajalti porraspyramidimaisia monumentteja lähinnä temppeleiksi. Pyramidologia
Vuonna 1859 englantilainen John Taylor julkaisi teoksen "The great pyramid: why was it built: & who built it" ("Suuri pyramidi: miksi se rakennettiin ja kuka sen rakensi?"). Siinä hän esitti, että pyramidin mittasuhteet mahdollisesti liittyisivät kultaiseen leikkaukseen. Hän esitti myös, että pyramidin rakentajat olivat käyttäneet pituusyksikkönä pyramidituumaa, joka oli 1/25 jo Newtonin olettamasta "pyhästä kyynärästä". Taylor väitti myös ensimmäisenä, että pyramidin rakentajat toimivat jumalallisen innoituksen varassa, että siihen sisältyy jumalallinen ilmoitus ja että se ei ollut egyptiläisten vaan heprealaisten rakentama. Käsityksensä tueksi hän esitti muutamia Raamatun kohtia kuten Jesajan kirjan jakeita 19:19-20 sekä Jobin kirjan jakeita 38:5-7}}. Tästä syystä Tayloria pidetään usein pyramidologian perustajana. Taylor ei koskaan käynyt pyramideilla, mutta mitä tarkemmin hän tutki niiden rakennetta kirjoista, sitä vakuuttuneemmaksi hän tuli siitä, että niiden suunnittelija ei ollut egyptiläinen vaan joku suoraan Jumalalta ohjeita saanut israelilainen, kenties itse Nooa. Kivikauden keramiikka
Egyptiläinen keramiikka tunnetaan paremmin ja yksityiskohtaisemmin neoliittiselta kaudelta 5300−3200 eaa. alkaen "Fayumista", "Merimde", "Omari", "Badari", "Naqada" ja "predynastinen" egyptiläinen kulttuuri. Egyptin pyramidit
Kalkkikivilohkareet muokattiin oikean kokoikseksi kuparisilla tai pronssisilla taltoilla ja kovilla puunuijilla. Graniittia työstettiin doleriittimoukareilla. Lohkareet varastoitiin kaivoksiin ja lastattiin Niilin tulvan aikaan veneisiin. Tulvan aikana veneet pääsivät lähemmäs niin kaivosta kuin pyramidiakin. Perillä kivet vedettiin pyramidille ja ramppia pitkin sen sivua ylös.
Rampin muotoa ei tiedetä – se saattoi olla suora, yhtä sivua pitkin siksakkia nouseva, tai pyramidia kiertävä. Ramppeja on käytetty ainakin joskus, sillä joidenkin pienten 3. dynastian pyramidien vierestä sellaisia on löydetty. Tie
Varhaisimmat tiet ovat olleet metsästäjien polkuja. Varhaisimmat tiet olivat päällystämättömiä, mutta päällystettyjä teitä on ollut ainakin Egyptissä. Urin muinaisesta kaupungista, nykyisen Irakin alueelta, on löydetty merkkejä kivellä päällystetystä tiestä, joka on rakennettu 4000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Ensimmäinen asfaltoidun tapainen tie tehtiin Babyloniassa noin vuonna 625 eaa. Varhaisinta organisoitua tienrakennusta harjoitti muinainen Assyrian valtakunta noin 1100 vuotta eaa.: valtakunnan tieverkko rakennettiin palvelemaan ennen kaikkea armeijan tarpeita. Antiikin Rooman tieverkon pituus oli noin 80 000 kilometriä, ja se yhdisti kolme mannerta. Roomalaisten rakentama tieverkosto oli paitsi taidokkaasti suunniteltu, myös edistyksellisin tieverkosto aina nykypäiviin saakka. Tyypillinen roomalainen tierakenne oli noin metrin paksu, ja 2,50–10,50 metriä leveä. 1700-luvulla alettiin teiden rakennusmenetelmänä käyttää muun muassa ahtokiveystä. Nykyisenkaltainen tienrakennus alkoi kuitenkin 1800-luvulla. Asfalttipäällysteiset tiet ovat yleistyneet kuitenkin vasta 1900-luvulla. Cestiuksen pyramidi
Egyptin pyramideja jäljittelevä, mutta esikuviaan huomattavasti suipompi monumentti rakennettiin roomalaisen virkamiehen ja kansantribuunin Gaius Cestius Epulon viimeiseksi leposijaksi 18–12 eaa. Se on rungoltaan tiilellä päällystettyä betonia, joka on verhottu marmorilaatoin. Perustukset ovat travertiinia. Sisällä on holvattu yksinkertainen hautakammio mitoiltaan (pituus) 5,95 m × (leveys) 4,10 m × (korkeus) 4,80 m. Hautamuistomerkin korkeus on 27 metriä. Pyramidi sijaitsee Ostian satamakaupunkiin johtavan ulosmenotien Via Ostiensiksen varrella lähellä Porta San Paolon kaupunginporttia, protestanttisen hautausmaan ("Cimitero acattolico") kupeessa. Pyramidi on säilynyt erinomaisesti, koska se liitettiin osaksi Rooman puolustusjärjestelmää Aurelianuksen muuria. Pyramidi
Egyptissä on yli 130 pyramidia. Ne toimivat faaraoiden hautoina. Charles Piazzi Smyth
Smyth väitti myös, että pyramidiin oli koodattu suuri joukko profetioita , joita voitaisiin tulkita mittaamalla se yksityis­kohtaisesti. Hänen mukaansa maailmanhistorian tärkeimmät tapahtumat olivat luettavissa pyramidin käytävistä siten, että yksi pyramidi­tuuma vastasi aina tuhatta vuotta. Pyramidin mitta­suhteiden perusteella hän muun muassa ennusti, että Kristuksen toinen tuleminen tapahtuisi joko vuonna 1881, 1911 tai 1936 ja että tuomiopäivä olisi vuonna 1953. Pyramidologia
Pyramidologia oli huipussaan 1980-luvun alussa. Se herätti uudestaan laajempaa huomiota vuosina 1992-1993, kun Rudolf Gantenbrink lähetti pieni­kokoisen Upuaut-nimisen kauko-ohjatun robotin yhteen Kheopsin pyramidin Kuningattaren kammion käytävistä. Upuaut löysi käytävän, joka oli suljettu hajoavilla kupari­koukuilla ulkopuolelta paikoillaan kiinnitetyllä kivellä. Vuonna 1994 Robert Bauval julkaisi teoksen "The Orion Mystery", jossa hän yritti todistaa, että Gizan pyramidit esittävät Orionin vyön tähtiä, jonka kaltaisen kuvion ne hänen mukaansa tarkoituksella muodostavat. Tätä hänen teoriaansa nimitetään "Orion-korrelaatio­teoriaksi". Sekä Gantenbrink että Bauval saivat monet kiinnostumaan pyramido­logiasta. Senusret I
Senusret rakennutti pyramidin nimeltä "Senusret katselee kahta maata" el-Lishtiin hänen isänsä Amenemhet I:n pyramidin, joka on hieman tätä pienempi, viereen. Senusretin pyramidi on rakenteeltaan melko omituinen, sillä se muodostuu pienehköistä huoneista, jotka täytettiin hiekalla ja sitten peitettiin kahdella kerroksella kalkkikiveä. Tämä rakenne ei kuitenkaan osoittautunut kovin kestävästi ja pyramidista onkin enää jäljellä pelkät rauniot, jotka sijaitsevat Kairoon johtavan tien läheisyydessä. Meidumin pyramidi
Meidumin pyramidi on pyramidi, joka rakennettiin Egyptin faarao Sneferun aikana vuosina 2613 eaa.-2589 eaa. Sen korkeus on 65 metriä. Pyramidista oli tarkoitus tulla porraspyramidi, mutta myöhemmässä vaiheessa portaat täytettiin kalkkikivellä. Historioitsijat uskovat, että pyramidin ulkosivut romahtivat ja Sneferu rakensi siksi toisen pyramidin Dahshuriin. Pyramidi siis menetti muotonsa ja jäljelle on jäänyt vain rakennuksen ydinrakenne. Arkeologia
Tärkeässä osassa egyptologian synnyssä oli Ranskan keisari Napoleon Bonaparten sotaretki Egyptiin vuonna 1798. Napoleon vei maahan suuren joukon tiedemiehiä, jotka alkoivat tutkia egyptiläisiä monumentteja johdonmukaisesti. 1820-luvulla ranskalainen Jean-François Champollion onnistui ratkaisemaan Rosettan kiven avulla hieroglyfien arvoituksen. Kun egyptiläisten kirjoituksia pystyttiin näin lukemaan, heräsi heidän historiansa ja kulttuurinsa jälleen eloon. Kiinnostus maan kulttuuriin kasvoi, ja Egyptin rakennelmia ja aarteita ostettiin ja ryövättiin lukemattomin määrin eri puolille maailmaa tai käytettiin rakennusmateriaaliksi. Vuonna 1880 brittiläinen egyptologi William Flinders Petrie (1853–1942) kehitti egyptologisen tutkimuksen tieteellistä metodia, minkä myötä Egyptin historiaa pystyttiin ajoittamaan entistä tarkemmin. Ensimmäiset tieteelliset hautatutkimukset aloitettiin 1800-luvun lopulla, ja merkittäviä löytöjä on tehty nykyaikaan saakka. Yksi tunnetuimpia löytöjä oli Howard Carterin vuonna 1922 löytämä Tutankhamonin hauta. Sfinksi
Sfinksejä esiintyi Egyptin lisäksi myös muualla Lähi-idän ja itäisen Välimeren kulttuureissa. Minolaisessa ja mykeneläisessä kulttuurissa sfinksejä alkoi esiintyä toisen vuosituhannen eaa. alusta alkaen. Varhaisimmat esimerkit löytyvät savisista kohokuvalaatoista, joita käytettiin saviastioiden koristeena, sekä kreetalaisissa kultaisissa puvunkoristeissa. Myöhemmältä ajalta tunnetaan saviastioihin liitettyjä kolmiulotteisia sfinksejä sekä sfinksiä esittävä fresko Pylokselta. 1200-luvulta eaa. tunnetaan Kyprokselta saviastioita, jotka oli ilmeisesti valmistettu Kreikan mannermaalla, ja joissa oli maalattuja sfinksin siluetteja, usein pareittain ja heraldisesti sommiteltuna. Sfinksejä käytettiin paljon myös mykeneläisissä norsunluukaiverruksissa, usein laatoissa ja pienissä kannellisissa lippaissa. Muinainen Egypti
Egyptin asutus oli keskittynyt pääasiassa Niilin varteen ja sen enimmillään muutaman kilometrin levyisille hedelmällisille rannoille. Maan elinkeinoelämä oli riippuvainen Niilin vuosittaisista tulvista, jotka levittivät maalle hedelmällistä, mustaa lietettä. Suuri sato mahdollisti suuret väestömäärät ja kaupungit, joista merkittävimpiä olivat Memfis, Theba, Heliopolis, Sais ja Tanis. Egyptiläiset rakensivat kuninkailleen suuria hautamonumentteja, joista monet, kuten Gizan pyramidit, ovat säilyneet nykyaikaan asti. He myös koristelivat hautansa esinein, maalauksin ja kirjoituksin, minkä ansiosta muinaisegyptiläinen kulttuuri tunnetaan nykyisin varsin hyvin. Egyptiä tutkivaa tieteenalaa kutsutaan egyptologiaksi. Egyptin pyramidit
Egyptin pyramidit ovat kivestä rakennettuja pyramideja muinaisessa Egyptissä. Ne rakennettiin faaraoiden haudoiksi. Tunnetuimmat niistä ovat Gizan pyramidit, joista suurin on alun perin yli 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Pyramideja on Gizan lisäksi myös muun muassa Dahshurissa, Meidumissa, Abusirissa ja Hawarassa. Güímarin pyramidit
Vuonna 1991 alkaneissa arkeologissa kaivauksissa havaittiin, että pyramidit on rakennettu päällekkäisistä kerroksista maata ja kiveä, ja eräästä kerroksesta löydettiin keramiikan sirpaleita, jotka ajoitettiin 1800-luvulle. Koska valtaosa pyramidista oli 1800-lukulaista keramiikkaa sisältäneen kerroksen päällä, päättelivät arkeologit, että pyramidit ovat peräisin aikaisintaan 1800-luvulta. Toisen teorian mukaan pyramidit ovat vanhempia ja guanchien rakentamia. Teorian perusteeksi on esitetty muun muassa se, että erään pyramidin alla on luola, joka oli guanchien käytössä. Egyptin pyramidit
Egyptin pyramidit olivat Egyptin kuninkaiden, jumalina pidettyjen faaraoiden hautoja. Pyramidin sisään sijoitettiin kuninkaan sarkofagi, jonne kuninkaan muumio sijoitettiin pysyvästi. Kuninkaan uskottiin siirtyvän pyramidissa tuonpuoleiseen muiden jumalten seuraan. Kuningas muumioitiin, koska maallisen ruumiin säilyttämisen uskottiin olevan välttämätöntä tuonpuoleiseen siirtymiselle. Egyptiläiset uskoivat kuninkaansa ka-sielun olevan ruumiin seuralainen ja tarvitsevan ylläpitoa, minkä vuoksi pyramidit rakennettiin ja niihin jätettiin uhrilahjoja. Vainajan ba-sielun uskottiin olevan ihmispäinen lintu, jonka muodossa henki liikkui haudassa ja sen ulkopuolella. Varhaiset porraspyramidit symboloivat taivaaseen johtavia portaita ja myöhemmät sileät pyramidit symboloivat ilmeisesti auringonsäteitä. Matematiikan historia
Aritmetiikan lisäksi egyptiläiset ovat osanneet algebran ja geometrian alkeet. Ahmesin papyruksessa esitetään menetelmä yksinkertaista muotoa olevien ensimmäisen asteen yhtälöiden ratkaisemiseksi. Lisäksi siinä esiintyy ensimmäinen tunnettu matemaattinen todistus, jossa todistetaan laskemalla tietyn luvun toteuttavan yhtälön. Geometriassa egyptiläiset ovat osanneet laskea tasakylkisten ja suorakulmaisten kolmioiden sekä suunnikkaiden aloja hajottamalla ne sopiviin kolmioihin ja kokoamalla kolmioista suorakulmion. Samaa menetelmää kolmiulotteisesti käyttämällä he osasivat laskea katkaistun pyramidin tilavuuden. Toisin kuin usein mainitaan, Pythagoraan lauseen käytöstä ei ole mitään viitteitä säilyneissä lähteissä. Trigonometrisista suhteista Egyptin matemaatikoilla oli käytössä pyramidin rakentamisessa tarvittu nykyistä kotangenttia vastaava suhde. Herodotos
Herodotos mainitsee Egyptin 26. dynastian (672–525 eaa.) hallitsijat oikeassa aikajärjestyksessä. Sen sijaan varhaisemmista faaraoista, joita hänen mukaansa oli ollut yli 300, hän mainitsee nimeltä vain muutamia ja teki myös karkeita kronologisia virheitä. Esimerkiksi hän sijoitti Kheopsin pyramidin rakentamisen aivan liian myöhäiseen ajankohtaan. Kreikkalainen kylpylä
Kylpylä rakennettiin alun perin arkaaisen ja klassisen kauden taitteessa noin vuonna 480 eaa. Se oli alueen ensimmäinen kylpylä. Siitä käytetty nimi on nykyaikainen ja erottaa sen Olympian lukuisista myöhemmistä roomalaisella ajalla rakennetuista kylpylöistä. Rakennusta muutettiin ja laajennettiin sen historian aikana useassa vaiheessa. Kreikkalainen kylpylä hylättiin joskus ajanlaskun alun aikoihin, kun alueelle alettiin rakentaa roomalaisia kylpylöitä. Pyramidologia
Muun muassa Erich von Däniken, Robert Charroux, W. Raymond Drake ja Zecharia Sitchin ovat esittäneet teorioita, että vierailta taivaan­kappaleilta saapuneet astronautit ovat käyneet Maassa jo tuhansia vuosia sitten. He ovat myös esittäneet, että nämä muukalaiset rakensivat Gizan pyramidit tai että ne ainakin rakennettiin heidän kehittyneen teknologiansa avulla. Esimerkiksi Erich von Dänikenin mukaan suureen pyramidiin sisältyy kehittyneitä lukusuhteita, jotka eivät voineet olla tuttuja muinaisille egyptiläisille ja näin ollen ne voivat perustua vain vieraalta taivaan­kappaleelta saapuneiden tietämykseen. Smythin tavoin hänkin on kiinnittänyt huomiota esimerkiksi siihen, että Kheopsin pyramidin korkeus, noin 146 metriä, on suunnilleen miljardisosa Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä. Egyptin pyramidit
Pyramidien rakennukseen käytetty kalkkikivi louhittiin yleensä rakennuspaikan läheltä. Ulkoverhoiluun käytettiin hienoa valkoista kalkkikiveä Turahista, Kairon läheltä. Joskus hautakammiot verhoiltiin kovilla graniittilaatoilla, joita tuotiin Assuanista Niilin yläjuoksulta. Pyramidologia
Taylorin teorioihin perustuen Smyth arveli, että hyksot olisivat olleet heprealaisia ja että sen lisäksi, että hyksot tunnetusti hallitsivat Egyptiä keskimmäisen ja uuden valta­kunnan välisenä aikana, heitä olisi ollut Egyptissä paljon aikaisemminkin, 4. dynastian aikana, eli jo ennen Abrahamin aikaa Smythin mukaan suuri pyramidi olisi tuolloin rakennettu Raamatussakin mainitun Melkisedekin johdolla. Kun kuitenkin muinaisten egyptiläisten uskonto, sellaisena miksi se myöhemmin muotoutui, oli Smythin mukaan epäjumalanpalvonnan äärimmäinen muoto ja näin ollen Israelin mono­teististen uskonnon äärimmäinen vastakohta, tämä seikka hänen mukaansa selitti sen, miksi egyptiläiset myöhemmin vihasivat Kheopsia, Suuren pyramidin rakennuttajaa, niin katkerasti kuin Herodotoksen "Historiateoksestakin" käy ilmi. Esidynastinen Egypti
Naqada III-kaudella (protodynastinen, yhdistymiskausi, semainien kausi, palettikansa) noin 3200–3000 eaa. lisääntyi sotien määrä ja Mesopotamian vaikutus. Egyptissä oli ihmisiä ainakin miljoona. Hieroglyfikirjoitus syntyi tällä kaudella. Joidenkin ajoitusten mukaan mukaan vanhin hieroglyfikirjoitus olisi ollut Skorpioni I-nimisen kuninkaan haudassa Naqada IIIa-kaudella Abydoksen haudassa U-j jo 3300–3200 eaa., ja joitain ruukunsirpaleita joissa kuvamerkkejä 3400–3300 eaa. Djoser
Djoser rakennutti Sakkaraan maailman ensimmäisen pyramidin, porraspyramidin. Eläessään hän teki useita sotaretkiä Siinain niemimaalle. Retkikunnat toivat sieltä arvokkaita luonnonvaroja kuten turkooseja ja kuparia. Djoser rakennutti myös julkisia rakennuksia Heliopolikseen ja Gebeleiniin. Pyramidi
Amerikassa ensimmäiset pyramidit rakennettiin Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosassa. Sen jälkeen pyramidien rakennustaito levisi myös Pohjois-Amerikkaan. Pyramidi
Nykyajan tunnetuimpia pyramideja ovat esimerkiksi Louvren pyramidi ja tuntemattoman sotilaan muistomerkki Kairossa. Vanha valtakunta
Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure. Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi. Nukkekoti
Miniatyyrejä on tehty tuhansia vuosia. Vanhimmat tunnetut esimerkit ovat egyptiläisistä haudoista noin 5000 vuoden takaa. Nämä puiset mallit palvelijoista, huonekaluista, veneistä, karjasta ja kotieläimistä sijoitettiin pyramideihin lähes ainoastaan uskonnollisia tarkoituksia varten. Egyptiläisen rahainvartijan Meket-Ren haudasta löytyneet nukkeja sisältäneet pienoismallit (noin 2000 eaa.) esittivät puutarhaa, panimoa, leipomoa, puusepän pajaa, teurastamoa, venettä ja ompelimoa . Varhaisimmat eurooppalaiset nukkekodit ovat 1500-luvulta. Nämä kaappi- tai kabinettitalot tavoittelivat ajan ihannesisustusta, johon kuului paljon yksityiskohtaisia huonekaluja ja laitteita. Vaikka nukkekaapit olivat pitkään lähinnä aikuisten keräilyesineitä, niitä käytettiin myös nuorten tyttöjen opetusvälineinä taloudenpidon alkeissa. Louvre
La Pyramiden rakennutti Ranskan entinen presidentti François Mitterrand. Hän omasta aloitteestaan täytti Pariisia egyptiläisillä obeliskeilla, taideteoksilla ja taideteollisuuden tuotteilla ja oli tuntenut niin kiihkeää hengenheimolaisuutta egyptiläistä kulttuuria kohtaan, että ranskalaiset vieläkin kutsuvat häntä "Sfinksiksi". Kheopsin pyramidi
Pyramidi rakennettiin enimmäkseen paikalta saaduista kalkkikivilohkareista. Päällysteen kalkkikivi saatiin Niilin itärannan louhoksilta Turasta ja sisällä oleviin kammioihin käytetty graniitti Assuanista 800 kilometrin päästä Niilin yläjuoksulta. Kaikkiaan pyramidiin käytettiin 2,3 miljoonaa lohkaretta. Lohkareiden keskipaino on noin 2,5 tonnia. Suurimmat kalkkikivilohkareet painavat 15 tonnia ja graniittiset kattokivet 50–80 tonnia. Koko rakennelman paino on 5,75 miljoonaa tonnia. Muinaisen Egyptin arkkitehtuuri
Noin 3000 eaa. I dynastian farao Narmer tai Menes yhdisti Ylä- ja Ala-Egyptin yhdeksi valtioksi ja määräsi pääkaupungiksi Memfiksen. Näin luotiin tehokas keskitetty valtio faraon vallan alle, joka on Jumalan Poika Pa, ja joka saneli perusmallin arkkitehtoniseen rakentamiseen – hautojen ja rakennuksien tuli välittää ajatus hänen jumaluudestaan. Egypti oli mahtavimmillaan III ja IV dynastioiden aikana. Tällöin rakennettiin suurimmat kuninkaalliset hautapyramidit, joiden rakentamiseen meni vuosikymmeniä ja rakennustyömailla työskenteli orjien lisäksi myös talonpoikia. Tätä historiallista ajanjaksoa Egyptin historiassa usein kutsutaan "pyramidien aikakaudeksi" ja näitä suurenmoisia monumentteja ei olisi luotu ilman loistavaa matematiikan ja rakentamisen taitoja. Pyramidologia
Jotkut pyramidologit ovat väittäneet, että Kheopsin pyramidiin on koodattu suuri joukko myöhemmin toteutuneita ennustuksia. Sen rakentajien on väitetty ennustaneen muun muassa israelilaisten lähdön Egyptistä Mooseksen johdolla, Jeesuksen ristiin­naulitsemisen, ensimmäisen maailman­sodan ja nykyisen Israelin valtion perustamisen vuonna 1948 sekä myös vielä toteutumattomia tapahtumia kuten Harmageddonin taistelun. Nämä ennustukset on väitetty koodatun pyramidin mittasuhteisiin siten, että yksi pyramidituumaksi väitetty yksikkö, joka on hieman pidempi kuin nykyinen brittiläinen tuuma, vastaisi aina yhtä vuotta. Pyramidologia
Robert Bauval ja Graham Hancock esittivät vuonna 1995, että Gizan kolmen pyramidit suunniteltiin ja niiden perustukset rakennettiin jo noin vuonna 10 500 eKr, vaikka itse pyramidit rakennettiin­kin valmiiksi vasta noin vuonna 2500 eKr. He ovat myös väittäneet, että pyramidit on sijoitettu toisiinsa nähden sillä tavoin, että ne muodostavat ikään kuin kartan Orionin vyön kolmesta tähdestä. Väitteidensä perusteella he ovat myös esittäneet oman arvionsa Gizan sfinksiin iästä. Porraspyramidi
Sumerilaiset rakensivat Etelä-Mesopotamiassa temppelinsä matalille tasanteille. Kun uusia temppeleitä rakennettiin vanhojen päälle, tasanteet kasvoivat korkeutta. Näin syntyivät zikkuratit. Kun tasanteet kasvoivat suuriksi, ne pengerrettiin ja syntyi porraspyramidi. Assyrialaiset rakensivat Pohjois-Mesopotamiaan jumaltensa kunniaksi suuria zikkurateja kuten sumerilaisetkin. Myös babylonialaiset omaksuivat sumerilaisilta zikkuratit. Sekhemkhet
Sekhemkhet oli Egyptin faarao Egyptin 3. dynastian aikana. Hänen valtakautensa oletetaan olleen 2649 eaa. - 2643 eaa. Hänelle alettiin rakentaa porraspyramidia, mutta vain alimmainen kerros tuli valmiiksi. Valmistuessaan pyramidi olisi ollut edeltäjän, Djoserin, pyramidia suurempi. Pyramidologia
Nykyiset egyptologit ovat jokseenkin yksimielisiä siitä, että pyramidit rakennettiin faraoiden haudoiksi. Aikojen kuluessa niiden alkuperäisestä tarkoituksesta on kuitenkin esitetty muitakin käsityksiä. Niinpä antiikin aikana uskottiin, että muuan muinainen kuningas tai joidenkuiden mukaan Hermes-jumala oli rakentanut pyramidit kätketäkseen salaista tietoa tai tiedon säilyttämiseksi tulvan aikana. Keskiajalla Euroopassa taas uskottiin yleisesti, että pyramidit olivat viljavarastoja, joita Raamatun Joosef rakennutti ennustamiensa seitsemän "lihavan vuoden" aikana tulossa olleiden nälkä­vuosien varalle. Vuonna 1971 Peter Tompkins väitti Kheopsin pyramidin olevan laboratorion ja tähtitieteellisen observatorion yhdistelmä. Dahshur
Taitettu pyramidi ja Punainen pyramidi rakennettiin vanhan valtakunnan hallitsijan faarao Sneferun aikana. Taitettu pyramidi on muodoltaan ainutlaatuinen ja sen uskotaan johtuvan rakennustöiden aikana kohdatuista suunnitteluongelmista. Punainen pyramidi on ensimmäinen "todellinen", tasainen, pyramidi. Pyramidi
Nubialaiset omaksuivat egyptiläisiltä hautaustavat ja pystyttivät jyrkkäsivuisia pyramideja. Pyramidinmuotoisia suuria rakennuksia on myös esimerkiksi Jaavalla ja Burmassa. Myoniradiografia
Myoni-ilmaisimia oli jo 1940-luvulla, mutta ilmeisesti ensimmäisen kerran 1960-luvun lopulla yhdysvaltalaisen fyysikon Luis Alvarezin aloitteesta egyptiläis-yhdysvaltalainen tutkijaryhmä käytti myoniradiografiaa Gizan Khefrenin pyramidin tutkimiseen. Ilmaisinlaitteisto sijoitettiin pyramidin alla olevaan kammioon. Kaksi vuotta kestäneistä mittauksista ilmeni, ettei Khefrenin pyramidissa ollut yhden, jo löydetyn lisäksi enempää isompia kammioita. Mittausjärjestelyissä oli pyritty eliminoimaan heikoiksi käyneet, poikkeamiensa takia mittausta häiritsevät myonit suojaamalla ilmaisin paksuhkolla metallilla. William Flinders Petrie
Vuosien 1880 ja 1883 välisenä aikana Petrie tutki Gizan suurta pyramidia. Hän oli erittäin perinpohjainen mittauksissaan ja kaivauksissaan. Hänen sanotaan tutkineen jokaisen lapiollisen hiekkaa. Petrie katsotaan yhdeksi ensimmäisistä tieteellisesti muinaisen Egyptin muistomerkkejä tutkineeksi arkeologiksi. Kaivausten päätyttyä hän julkaisi raportinomaisen kirjan nimeltä "Pyramids and Temples of Gizeh". Vuonna 1884 hän löysi Ramses II:n patsaan jäännöksiä Taniksen temppelin lähistöltä. Kheopsin pyramidi
Kheopsin pyramidi (myös Khufun pyramidi tai Suuri pyramidi) on suurin ja tunnetuin Gizan egyptiläisistä pyramideista. Neljännen dynastian faarao Kheops (Khufu) oletettavasti rakennutti pyramidin hautapaikakseen noin 2560 eaa. Se oli maailman korkein rakennus yli 3 800 vuoden ajan. Sneferu
Sneferu on jäänyt maailmanhistoriaan ensimmäisen varsinaisen pyramidin rakennuttajana. Tätä viimeistä Sneferun pyramideista edelsi kuitenkin kaksi muuta, joista ensimmäinen rakennettiin Meidumiin. Pyramidin rakentamisen aloitti mahdollisesti jo Sneferun isä Huni. Meidumin pyramidin rakentaminen alkoi seitsenportaisena porraspyramidina joka muistutti Djoserin pyramidia Sakkarassa, mutta jostakin syystä rakentajat muuttivat mieltään ja päättivät tehdä rakennuksesta tasasivuisen. Pyramidi ei kuitenkaan kestänyt kylkien painoa vaan ne sortuivat. Sneferu alkoi onnettomuuden jälkeen rakentaa uutta pyramidia Dahshuriin, mutta kesken rakentamisen kävi ilmi että pyramidin kulma oli liian jyrkkä tehden siitä epävakaan. Rakennuskulmaa loivennettiin, mikä tuotti persoonallisen taittuneen muodon. Niin kutsuttu Taitepyramidi säilyi ilmeisesti muutostöiden jälkeenkin niin epävakaana, ettei faraota voitu haudata sinne. Niinpä Sneferu aloitti vielä kolmannen pyramidin rakennustyöt Dahshurissa. Lopputulos tunnetaan Punaisena pyramidina. Sneferun poika Khufu jatkoi isänsä esimerkkiä rakennuttaessaan itselleen pyramidin Gizaan. Propaganda
Vaikka välineet ja keinot ovat muuttuneet, propagandaa on tehty kautta aikojen. Muinaiset Egyptin faaraot rakennuttivat sfinksejä ja pyramideja valtansa korostamiseksi. Propaganda-sana otettiin käyttöön keskellä 1600-luvun uskonsotia. Kheopsin pyramidi
Pyramidin rakentaminen kesti noin 23 vuotta. Rakentajia oli ehkä 20 000 – 30 000. He olivat kausityöläisiä, jotka asuivat työmaan lähellä, ja heitä oli eniten luultavasti kesällä, jolloin Niilin tulva esti peltotyöt. Auringon ja Kuun pyramidit
Auringon ja Kuun pyramidit ovat kaksi suurta pyramidia Teotihuacánissa, Keski-Meksikossa. Pyramidit rakennettiin vaiheittain vuosisatojen aikana, ja ne valmistuivat 200-luvulla. Charles Piazzi Smyth
Tällaisia teorioita Smyth esitti ainoastaan Kheopsin pyramidista. Kaikki muut Egyptin pyramidit olivat hänen mukaansa vain siitä myöhemmin tehtyjä pakanallisia jäljitelmiä, joiden rakentajat eivät olleet ymmärtäneet suuren pyramidin merkitystä. Zikkurat
Zikkurat eli ziggurat on muinainen mesopotamialainen terassimaisen pyramidin tapainen temppelitorni, joista vanhimmat ovat peräisin noin 5000 vuoden takaa. Näitä porraspyramideja rakensivat mm. sumerilaiset, babylonialaiset, assyrialaiset ja elamilaiset. Zikkuratin ja pyramidin ero on käyttötarkoituksessa; pyramidi on ensisijaisesti hautapaikka, kun taas zikkurateja käytetään laajemmin. Pato
"Encyclopædia Britannican" mukaan maailman vanhin tunnettu pato olisi 3000-luvulla ennen ajanlaskun alkua kastelutarkoitukseen rakennettu Jawan pato nykyisen Jordanian alueella. Toinen hyvin vanha pato oli vuosien 2950–2750 eaa. välillä rakennettu noin 11 metriä korkea Sadd el-Kafaran pato Kairon lähellä Egyptissä, joka kuitenkin todennäköisesti vuoti ja petti pian valmistumisensa jälkeen. Lähistöllä Gizassa sijainnut Ma’lan pato, jonka rakentamiseen käytettiin enemmän materiaalia kuin Gizan suureen pyramidiin, oli sen sijaan toiminnassa yli 3 000 vuoden ajan. Vanhin edelleen toiminnassa oleva pato saattaa olla Syyrian Orontesjokeen vuoden 1300 eaa. tienoilla rakennettu pengerrys; toisen lähteen mukaan jatkuvasti toiminnassa olleista padoista vanhin olisi Dujiangyanin kastelujärjestelmään liittyvä pato Kiinan Sichuanissa 250-luvulta eaa. Lähi-idän ja Kiinan lisäksi patoja rakennettiin ennen ajanlaskun alkua myös Intiassa ja Sri Lankassa. Monet kasteluun käytetyt suuret maapadot ovat Sri Lankassa edelleen toiminnassa. Keplerin kolmio
Joidenkin lähteiden mukaan Keplerin kolmioita voidaan nähdä egyptiläisten pyramidien muotoilussa. Muinaiset egyptiläiset tuskin kuitenkaan tunsivat matemaattista yhteensattumaa piin ja kultaisen leikkauksen välillä. Senusret III
Senusret rakennutti haudakseen pyramidin Dahsuriin lähellä isoisänsä Amenemhat II:n pyramidia. Pyramidin runko valmistettiin mutatiilistä ja se katettiin kalkkikivellä. Pyramidi on suurin mutatiilirunkoisista pyramideista ja se oli noin 60 metriä korkea. Senusretin lähiomaisia varten pyramidiin oli rakennettu useita maanalaisia hautakammiota. Pyramidiin ei kuitenkaan ilmeisesti haudattu ketään. Pyramidin sisäänkäynti oli poikkeuksellisesti itäpuolella. Hautakompleksiin kuuluvaa hautatemppeliä ei ole löydetty. Al-Lahunin pyramidi
Ramses II tuhosi tuntemattomasta syystä (mahdollisesti käyttääkseen kalkkikiven omiin rakennuksiinsa) Senusretin pyramidin 19. dynastian aikana, eikä siitä ole nykyään jäljellä muuta kuin kallioon hakattu ydin. Maailman seitsemän ihmettä
Seitsemän ihmeen luettelo sai innoituksensa 400-luvulla eaa. eläneen historioitsijan Herodotoksen kirjoituksista. Herodotos ihaili persialaisten ja muiden idän korkeakulttuurien saavutuksia ja kirjoitti ihaillen etenkin Babylonista ja Gizan pyramideista. Kaikkia myöhemmin seitsemän ihmeen joukkoon valittuja kohteita ei kuitenkaan ollut vielä rakennettu Herodotoksen aikana. Sakkaran porraspyramidi
Sakkaran porraspyramidi tai Djoserin porraspyramidi sijaitsee Egyptissä Sakkaran hauta-alueella. Se on kolmannen dynastian perustajan Djoserin rakennuttama pyramidi ja ensimmäinen suuri kivipyramidi. Gizan pyramidit
Gizan pyramidien vieressä on Gizan sfinksi, joka rakennettiin noin vuonna 2500 eaa. Sfinksin pituus on noin 73,5 metriä ja korkeus 20 metriä. Pyramidi
Mayat ja muut keskiamerikkalaiset kansat rakensivat porraspyramideja. Pyramidien huipulla oli temppeli, jonne johti veistoksin ja kaiverruksin koristellut portaat. Mayat maalasivat pyramidinsa joskus punaiseksi, sillä punainen oli heille uskonnollisesti tärkeä väri. Kuninkaat haudattiin joskus pyramidin sisälle. Faarao
Vanhan valtakunnan ensimmäisten kahden dynastian aikaiset faaraot rakennuttivat aluksi haudoikseen matalia, penkkiä muistuttavia mastaboja. Päällekkäin asetelluista mastaboista muodostuivat porraspyramidit. Näistä ensimmäinen kivestä tehty ja siksi hyvin säilynyt oli kolmannen dynastian aikaisen faarao Djoserin porraspyramidi Sakkarassa. Neljännen dynastian faaraot rakennuttivat suuret Gizan pyramidit, joista suurin on alkujaan 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Tämän jälkeen pyramidien arvostus alkoi pienetä: ne alettiin rakentaa aikaisempaa pienemmiksi ja rakennusmateriaaleina käytettiin huonommin säilyviä materiaaleja. Pyramidi
Egyptin pyramidien ajatus lienee ollut tasoitettu porraspyramidi. Ensimmäiset Egyptin haudat olivat matalia kumpuja. Myöhemmin haudoista tehtiin suorakaiteen muotoisia. Kun useita suorakaiteen muotoisia mastaba-hautoja pinottiin päällekkäin, saatiin pyramidi. Egypti
Muinaisen Egyptin ”virallinen” taide keskittyi valtionuskonnon ympärille ja tuotti niin pieniä kuin suuriakin patsaita sekä historiaa ja mytologiaa kuvaavia seinämaalauksia. Egyptiläiset olivat maailman ensimmäisiä sivilisaatioita, jotka loivat taiteelle sen tekemistä ohjaavat säännöstöt. Faaraoille tehdyt seinämaalaukset noudattivat tarkkaa visuaalisten sääntöjen ja merkitysten kaavaa. Varhaisessa egyptiläisessä taiteessa ei ole lainkaan syvyysperspektiiviä, ja ihmiset ja esineet piirretään lähes aina sivulta katsoen. Olympia (Kreikka)
Aarrekammiot
Pyhäkköalueen pohjoislaidalla Kroniosvuoren etelärinteessä sijaitsi rivissä joukko aarrekammioita, jotka rakennettiin 500–400-luvuilla eaa. Ne olivat kreikkalaisten kaupunkivaltioiden omia votiivilahjojaan varten rakennuttamia, vaikkakin niillä on saattanut olla alun perin myös muu uskonnollinen tehtävä. Suurin osa aarrekammioista oli Manner-Kreikan ulkopuolisten kaupunkien pystyttämiä. Aarrekammioita on tunnistettu ainakin 15, mutta osasta on säilynyt vain vähän jäänteitä. Vanhin oli Sikyonilaisten aarrekammio, joka rakennettiin noin vuonna 550 eaa. Pausaniaan mukaan paikalla oli Sikyonin lisäksi aarrekammiot ainakin seuraavilta kaupungeilta: Karthago, Epidamnos, Byzantion, Sybaris, Kyrene, Selinus, Metapontion, Megara ja Gela. Egyptin pyramidit
Teorian sementistä valetuista lohkareista esitti ensimmäisen kerran ranskalainen Joseph Davidovits 1980-luvulla. Viime vuosina hän on saanut belgialaisen Notre-Dame de la Paix -yliopiston fyysikon Guy Demortierin tuen. Demortier ei usko, että pyramidien rakentaminen kokonaisista kivilohkareista olisi ollut edes mahdollista. Khefrenin pyramidi
Khefrenin pyramidi (Khafren pyramidi) on egyptiläisistä Gizan pyramideista toiseksi suurin. Sen rakennutti neljännen dynastian faarao Khafre. Egyptin kieli
Egypti on sumerin jälkeen maailman vanhin kirjakieli. Sen vanhin tunnettu vaihe, varhaisegypti, ajoittuu suunnilleen vuosiin 3000—2000 eaa. Suurin osa tästä ajasta on niin sanotun vanhan valta­kunnan aikaa (n. 2670—2160 eaa.). Varhaisegyptiksi laadittiin ennen kaikkea hautakirjoituksia, joiden tarkoitus oli selvittää vainajien elämänvaiheet ja ansiot jumalille. Varhaisegyptiläisen ajan lopulla vanha valtakunta hajosi alempiasteisten aatelisherrojen sotiessa keskenään ja faaraon menettäessä valtansa. Gizan pyramidit
Mykerinoksen pyramidi rakennettiin noin vuonna 2455 eaa. Sen Alkuperäinen korkeus oli 65 metriä ja leveys 140 metriä. Muinaisen Egyptin taide
Muinaisen Egyptin taide käsittää veistoksia, patsaita, arkkitehtuuria, maalauksia ja reliefejä. Kaikkein varhaisimmat merkit egyptiläisestä taiteesta ovat kivikaudelta, siis ennen vuotta 3200 eaa. Kivikauden taide käsittää pääasiassa erilaista keramiikkaa, piikivestä leikattuja nyrkki-iskureita, kömpelöitä ihmishahmoja ja kivisiä ihmispäitä, joita kannettiin uskonnollisissa kulkueissa. Ihmispäihin kaiverrettiin koloja, joiden sisään tungettiin ihmisen hiuksia ja ihokarvoja.