Kuka Sapa Inca oli?
Sapa Inca
Sapa Inca () oli inkavaltion jumalkuningas. Hänestä käytettyjä arvonimiä olivat muun muassa "Sapa Inka" ("ainut inka"), "Sapa" ("ainut") ja "Apu" ("jumalallinen"). Sapa Incan arvo oli perinnöllinen ja periytyi yleensä isältä pojalle. Inca Roca
Inca Roca oli inkakavaltion kuudes hallitsija eli Sapa Inca. Hän oli ensimmäinen hallitsija, josta ryhdyttiin käyttämään arvonimeä inka. Nimi oli aluksi varattu vain hallitsijalle, mutta yleistyi myöhemmin tarkoittamaan kaikkia inkavaltion ylhäisön jäseniä. Inca Roca oli ensimmäinen Hananin dynastiaan kuulunut hallitsija. Hän hallitsi noin 1348–1378. Huayna Capac
Huayna Capac (ketšuaksi "Wayna Qhapaq" ’loistava nuorukainen’) oli inkojen yhdestoista hallitsija eli Sapa Inca. Hän hallitsi vuosina 1493–1527. Huayna Capacin valloitussotien seurauksena inkavaltio laajeni merkittävästi etelään, nykyisen Chilen ja Argentiinan alueille. Huayna Capac oli viimeinen kiistaton inkavaltias. Hänen kuolemansa jälkeen syttyi vallanperimyssota, eivätkä seuraavat Sapa Incat enää pitäneet hallussaan koko valtakuntaa. Yahuar Huacac
Yahuar Huacac oli inkavaltion seitsemäs hallitsija eli Sapa Inca. Inca Roca nimitti poikansa Yahuar Huacacin seuraajakseen kaksi vuotta ennen kuolemaansa varmistaakseen rauhanomaisen vallansiirron. Yahuar Huacac oli sairaalloinen ja vietti suurimman osan aikaansa Cuzcossa. Hänen veljensä Vicaquirao ja Apo Mayta olivat kyvykkäitä sotilasjohtajia ja liittivät Cuzcon etelä- ja itäpuolisia maita inkavaltioon. Yahuar Huacacin päävaimo oli ilmeisesti aymara, sillä hallitsijan sisarusavioliitto ei enää tuolloin ollut laki. Heillä oli kolme poikaa, ja Yahuar Huacac pyrki seuraamaan isänsä esimerkkiä nimeämällä toisen poikansa seuraavaksi hallitsijaksi. Poika kuitenkin murhattiin, kun Yahuar Huacacin toinen vaimo pyrki saamaan oman poikansa valtaistuimelle. Pian myös Yahuar Huacac surmattiin, ja ylimystö valitsi Viracocha Incan uudeksi Sapa Incaksi. Viracocha Inca
Viracocha Inca oli inkakavaltion kahdeksas hallitsija eli Sapa Inca. Hän oli saanut nimensä inkojen luojajumalan Viracochan mukaan. Viracocha Inca syrjäytti isänsä Yahuar Huacacin. Viracocha jatkoi inkojen valtakunnan laajentamista ja valtasi Titicacajärven seudut aymaroiden avustuksella. Hän joutui kuitenkin pian vaikeuksiin, kun chimut ja chankat hyökkäsivät inkavaltion pohjoisosiin ja etenivät Cuzcon lähelle. Viracocha Inca pakeni kaupungista kruununperillisensä Unconin kanssa. Sillä aikaa hänen toinen poikansa Yupanqui onnistui pitkällisen taistelun jälkeen torjumaan pääkaupunkia uhanneen hyökkäyksen. Viracocha Inca kuoli kohta tämän jälkeen, ja Yupanqui käytti tilaisuutta hyväkseen ja kaappasi vallan veljeltään vuonna 1438. Tämä vuosi on ensimmäinen luotettava vuosiluku inkojen historiassa. Yupanqui sai lisänimen Pachacútec, mikä merkitsee ”uudistajaa”. Inkavaltakunta
Inkavaltakunnan yksinvaltias johtaja oli jumalkuningas "Sapa Inca". Hallitsijan alaisuudessa oli korkein neuvosto "hunu", jota hallitsija kuunteli neuvoa-antavana elimenä. Sen merkitys oli kuitenkin käytännössä melko vähäinen. Neuvoston jäsenistö koostui valtakunnan neljän hallintoalueen eli "suyun" johtohenkilöistä, ja se toimi yhdyssiteenä paikallishallinnon yksiköihin. Neljän hallintoalueen johtajia olivat varakuninkaat, "capacit". Hallintoalueet muodostuivat provinsseista, joiden johdossa oli yksinvaltias "tocricoc", syntyperäinen "capac" inka. Hänen alamaisiaan olivat neljä paikallista ylimystä, "huñoa", jotka toimivat noin kymmenentuhannen ihmisen päällikkönä. Inkojen kymmenjärjestelmän mukaisessa käskyvaltahierarkiassa huñoja seurasivat tuhannen ihmisen päälliköt ja edelleen sadan ihmisen päälliköt, joiden tehtävät liittyivät työveron ja tuotannonjaon valvontaan. Provinssien hallinnossa toimi lisäksi hallitsijan henkilökohtaisia edustajia, erikoisvirkamiehiä, jotka valvonnan lisäksi myös ehkäisivät vakoilua sekä vahvistivat avioliittoja, jakoivat viljelysmaita ja hoitivat maaomaisuuksien perimisasioita. Inkojen raskas virkamiesjärjestelmä hajautti talouspoliittista valtaa paikallisvirkamiehille ja samalla esti papiston vallan kasvua.
Apassisodat
Kaikki eivät katsoneet apassien oleskelua Grant Campin ympäristössä suopein silmin. Läheisen Tucsonin kaupungin itälaidalla tehty kolmeen amerikkalaiseen kohdistunut verityö vieritettiin aravaipojen syyksi. Tucsonin oma turvallisuuskomitea organisoi amerikkalaisista, meksikolaisista ja papago-intiaaneista kootun 140 palkkasoturin ryhmän, joka lähetettiin antamaan aravaipoille opetus. Huhtikuun lopulla 1871 palkkasoturit yllättivät nukkuvien aravaipojen leirin ja surmasivat yli 140 intiaania, joista suurin osa oli naisia ja lapsia. Huayna Capac
Huayna Capacin aikana inkavaltio oli laajimmillaan. Hänen pitkä valtakautensa oli enimmäkseen rauhan aikaa. Huayna Capac kuoli vuonna 1527 espanjalaisten tuomaan isorokkoon, joka oli levinnyt Väli-Amerikasta Etelä-Amerikkaan. Myös hänen vanhin poikansa ja vallanperijänsä Ninan Cuyochi kuoli tautiin. Huayna Capacin äkillinen kuolema laukaisi vallanperimyssodan, joka heikensi inkavaltiota ratkaisevalla tavalla juuri kun espanjalaiset valloittajat olivat tulossa. Atahualpa
Atahualpa, joskus myös Atawallpa (noin 1502–1533), oli Perun inkavaltakunnan viimeinen hallitsija. Hänen isänsä Huayna Capac, joka kuoli vuonna 1528, jolloin Atahualpa ja hänen veljensä Huáscar jakoivat maan. He joutuivat kuitenkin pian sotaan keskenään. Atahualpa voitti ja tapatti veljensä vuonna 1532. Saphira
Saphira on Eragonin lohikäärme, joka esiintyy Christopher Paolinin Perillinen-kirjasarjassa yhtenä päähahmona. 
Saphiran muna löytyy Selkärankavuoristosta Alagaësiassa, kun Eragon on metsästämässä. Eragon aikoo itse ensin käyttää kiveksi luulemaansa munaa maksuvälineenä lihalle. Munasta kuoriutuu pieni lohikäärmeenpoikanen, Saphira. Eragon kasvattaa Saphiran ja matkaa tämän jälkeen ympäri Alagaësiaa koettaen jahdata ra'zaceja, jotka tappoivat hänen enonsa, ja taistella kuningas Galbatorixia vastaan. 
Saphira on viisas, jalo ja rauhanomainen lohikäärme. Hän pelastaa Eragonin hengen monia kertoja, syöksee tulta ja taistelee armotta. Hän tekee mitä tahansa pitääkseen Eragonin hengissä. Saphira keskustelee Eragonin kanssa mielensä avulla. Saphira on viimeinen Alaĝesiassa elävä naaraslohikäärme. Saphira on myös lemmenkipeä ja alentuu joskus itsekin virheisiin. Lisäksi Saphira on myös ironinen sekä välillä mustasukkainen. Macaon historia
Portugalilaiset olivat ensimmäiset eurooppalaiset, jotka laajensivat valtaansa Aasiaan. Löytöretkeilijä Vasco da Gama purjehti ensimmäisenä eurooppalaisena Hyväntoivonniemen ympäri Euroopasta Intiaan vuonna 1498. Portugalilaiset saapuivat alueelle, jossa arabialaiset, intialaiset ja malaijit olivat käyneet kauppaa jo vuosisatoja. Turvatakseen valtansa alueella portugalilaiset valloittivat 1510 Afonso de Albuquerquen johdolla Intian länsirannikolta Goan tukikohdakseen ja seuraavana vuonna Malakan niemimaalta Malakan sulttaanikunnan. Malakan valloituksen jälkeen portugalilaiset jatkoivat matkaansa Molukkien Maustesaarille ja Kiinan etelärannikolle. Kristoffer Kolumbus
San Salvadorilta Kolumbus matkasi toisille saarille ja kirjoitti ylös havaintojaan saarten ihmeellisestä luonnosta ja alkuasukkaiden tavoista. Koska hän luuli tulleensa Aasiaan, hän kutsui alkuasukkaita nimityksellä "indios", 'intiaanit' ("Indias" oli tuolloin Japanista, Kiinasta ja Intiasta käytetty yhteisnimitys). Kuuban pääsaaren Kolumbus tavoitti 28. lokakuuta. Yllätyksekseen hän ei löytänyt Kuubasta kuningasta, kultaa eikä mausteita. Muutamaa päivää myöhemmin Martín Alonso Pinzónin johtama "Pinta" lähti jostain syystä omille teilleen. Pääsiäissaaren historia
Perulaisen historioitsija José Antonio del Busto arvelee inkojen tehneen retken Oseaniaan. Tämä teoria perustuu oletukseen, jonka mukaan saari liittyy espanjalaisen kronikoitsija Pedro Sarmiento de Gamboan keräämiin kertomuksiin, jotka kuvailevat prinssi Inca Tupac Tupac Yupanquin tutkimusretkeä Auachumbi- ja Ninachumbi-nimisille saarille. Kyseinen tarina synnytti teorian, jonka mukaan nämä kaksi saarta olisivat Mangareva ja Rapa Nui. Kulta-Into Pii
Kulta-Into Pii () on sarjakuvataiteilija Carl Barksin vuonna 1956 luoma fiktiivinen henkilö, joka asustaa Disneyn sarjakuvamaailmassa ja kilpailee jatkuvasti Roope Ankan kanssa maailman rikkaimman ankan tittelistä. Pii on yksi Roopen tunnetuimmista vastustajista Karhukoplan, Milla Magian ja Kroisos Pennosen ohella. Pachacútec
Pachacútecin poika oli seuraava inkahallitsija Túpac Inca Yupanqui. Inkavaltakunta
Inkakulttuuri oli jyrkkä luokkavaltio. Työkykyiset kansalaiset jaettiin työveroluokkiin niin että jokainen luokka joutui tekemään tietyn määrän työtä päivässä tai kuukaudessa. Työveroluokkien lisäksi oli yhteiskunnallisia ryhmiä, joiden pohjana oli syntyperä. Inkat olivat ylintä luokkaa. Heidän alapuolellaan olivat ei-inkat, "yanca ayllut", jotka olivat valtakunnan työvoimaa. Cuscon inkat jaettiin kolmeen eriarvoiseen säätyyn. "Capac"-sääty oli korkeinta aatelia. Heihin kuului enimmillään 300–400 jäsentä, jotka olivat hallitsijan lähisukulaisia. Capacit toimivat kaikkein korkeimmissa viroissa, korkeimman neuvoston jäseninä ja suurimpien hallintoalueiden ylikäskynhaltijoina. "Hahua"-säätyyn kuuluivat capacien läheiset sukulaiset ja hallitsijan jalkavaimojen jälkeläiset. Hahuat palvelivat useimmiten upseereina, ja heidän merkkinsä oli pitkä tukka. He eivät osallistuneet poliittisiin päätöksentekoihin. "Huaccha"-sääty koostui puhdasveristen inkojen ja ei-inkojen jälkeläisistä. He toimivat alemmassa paikallishallinnossa ja inkojen edustajina valtakunnan provinsseissa. Champa
Kiinalaisissa lähteissä 400-luvun puolivälillä mainittu kuninas Bhadravarman oli maan hallitsijoista ensimmäinen, jonka nimi tunnetaan sanskritiksi. Bhadravarman yhdisti Champan eri alueet oman valtansa alle ja hänen pääkaupunkinsa sijaitsi hieman nykyisestä Huếsta etelään. Champalla oli tuolloin myös voimakas laivasto, jonka välityksellä käytiin paitsi kauppaa, mutta myös harjoitettiin merirosvoutta. Kiinalaisten sanotaan vallanneen alueen uudelleen vuonna 446, kun he tekivät sotaretken Champaa vastaan kostona Champan Kiinan rannikolle laivastollaan tekemistä ryöstöretkistä. Champa erkani Kiinan vallasta jälleen 500-luvun aikana. Vuoden 529 paikkeilla valtaan noussut kuningas Rudravarman teki epäonnistuneen sotaretken kiinalaisia vastaan ja myöhemmin vuosina 534, 568 ja 572 hän lähetti kiinaan rauhamomaisempia diplomaattisia lähetystöjä. Sodat kiinalaisia vastaan jatkuivat ajoittain myöhemmin, minkä lisäksi uudeksi uhkatekijäksi muodostui Khmerien valtakunta lännessä. Champan sanotaan myös joutuneen Jaavalta tehtyjen sotaretkien kohteeksi. Champan keskus siirtyi 800-luvun aikana etelämmäs uhatumman pohjoisen Huến seuduilta. Tuolloinen pääkaupunki oli Indrapura Danangin eteläpuolella. Kuningas Indravarman I perusti Champan uuden hallitsijadynastian vuonna 875 ja rakennutti Indrapuraan buddhalaisia pyhättöjä. 1000-luvulla maan pääkaupunkia siirettiin edelleen etelämmäksi Vijayaan. Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra
Paavi Paavali III:n Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra oli julistus, joka kielsi Amerikan intiaanien orjuuttamisen. Bullan toimeenpanijaksi määrättiin Toledon arkkipiispa. Bullan määräysten rikkojia uhkasi kirkonkirous. Pieni Korppi
Pieni Korppi eli "Hosa" (s. noin 1820 – 1889) oli arapaho -intiaanien nawathinehena -heimon päällikkö. Robert Capa
Barcelonassa Capa ja Taro ottivat kuvia muun muassa yksiköstä, jossa oli pelkästään naisia, ja päärautatieasemalla he kuvasivat tuhansien sotilaiden lähdön Aragonin rintamalle. Elokuun lopulla he pyrkivät kuvaamaan taisteluita mutta joutuivat pettymään pariinkin otteeseen. He pääsivät seuraamaan taistelua vasta 5. syyskuuta lähellä Córdobaa Cerro Murianon kylässä. Tuona iltapäivänä Capan väitetään ottaneen Espanjan sisällissodan kuuluisimman kuvan, ”Kaatuvan sotilaan”, joka esittää kuolevaa tasavaltalaisarmeijan taistelijaa. Vu-lehti julkaisi sen 23. syyskuuta. Kuvan aitous on myöhemmin kiistetty, ja sitä on väitetty Capan lavastamaksi, mutta esimerkiksi elämäkerturi Richard Whelan pitää kuvaa aitona. Vaikka ”Kaatuvan sotilaan” aitoudesta on erimielisyyksiä, sen ansiosta Capasta tuli hetkessä tunnettu. Sotakuvia oli usein aiemmin julkaistu nimettöminä, mutta esimerkiksi jo saman vuoden joulukuussa Capaa kutsuttiin Regards-lehden etusivulla ”meidän Madridin-erikoislähettilääksemme”, ja joulukuussa 1938 brittiläisen Picture Postin yhdentoista sivun kuvareportaasin yhteydessä Capan sanottiin olevan ”maailman paras sotakuvaaja”. Inkavaltion valloitus
Espanjalainen konkistadori Francisco Pizarro saapui sisällissodan repimään inkavaltioon vuonna 1532 vain 180 miehen kanssa. Hän vangitsi kuningas Atahualpan houkuttelemalla hänet kohtaamaan espanjalaiset aseettomana ja myöhemmin surmautti hänet saamistaan lunnaista huolimatta. Espanjalaiset onnistuivat valloittamaan koko inkavaltakunnan, mihin oli monta syytä. Espanjalaisten aseistus oli ylivoimaista inkoihin nähden. Atahualpa ei ollut ollut suosittu etenkään Cuscossa, mistä espanjalaiset saivatkin lisäjoukkoja. Myös provinssit olivat tyytymättömiä tyrannimaisiin inkoihin ja taistelivat espanjalaisten puolella. Valtakunnan laajeneminen oli myös heikentänyt sitä taloudellisesti, koska työveroja ei enää maksettu kunnolla. Paljon inkoja oli myös jo kuollut Euroopasta tulleisiin sairauksiin, joihin intiaaneilla ei ollut vastustuskykyä. Valtakunnan valloitus onnistuikin melko vaivatta, ja espanjalaisvallan varmistivat Kastiliasta myöhemmin saapuneet lisäjoukot. Impa (kuvitteellinen hahmo)
Impa on yksi Sheikah-rodun viimeisistä hengissä olevista jäsenistä. Sheikahit ovat muinainen rotu, jonka tehtävänä on suojella Hylian Kuninkaallista perhettä. Impalla on valkoiset hiukset ja punaiset silmät. Hän syntyi Kakarikon kylässä ja on itse asiassa koko kylän päällikkö ja perustaja. Hänellä on kylässä talo, mutta nykyään hän asustaa Hyrulen linnassa Prinsessa Zeldan lapsenvahtina ja henkivartijana. Link tapaa Impan ensimmäisen kerran Hyrulen linnan pihamaalla etsiessään Prinsessa Zeldaa. Impa opettaa Linkille Zeldan tuutulaulun (Zelda's Lullaby), joka on Hyrulen Kuninkaallisen perheen taikavoimia omaava mystinen laulu. Sen jälkeen Impa johdattaa Linkin turvallisesti ulos linnasta. Ganondorfin hyökätessä Hyrulen linnaan Impa pakenee paikalta hevosen selässä vieden Prinsessa Zeldan turvaan. Kaksikko piileskelee Ganondorfilta seuraavat seitsemän vuotta. Kun Varjohenki (Shadow Spirit) pääsee karkuun vankilastaan ja tekee vahinkoa Kakarikon kylässä, Impa suuntaa Varjotemppeliin suojellakseen temppeliä ja vangitakseen Varjohengen uudelleen. Kun Link läpäisee Varjotemppelin ja voittaa aavemaisen varjo-hirviö Bongo Bongon, Impa herää Varjojen Viisaana ja luovuttaa Linkille Varjomedaljongin. Inkavaltakunta
Inkat hyväksyivät valloittamiensa alueiden paikallisetkin jumalat, mutta määräsivät niiden väestöt palvomaan myös auringonjumalaa. Intin temppeleitä pystytettiin joka puolille valtakuntaa; näistä merkittävin oli Cuscon "Coricancha". Viracochan merkitys kasvoi Pachacutin hallintoaikana Intiin nähden. Kuuta palvottiin lähinnä rannikolla, missä se valaisi öisin kalastusta ja taikayrttien keräilyä. Auringon poika
Roope Ankka ja Kulta-Into Pii lyövät siitä, kumpi onnistuu löytämään arvokkaamman inkojen aarteen. Roope, Aku Ankka sekä Tupu, Hupu ja Lupu matkustavat Andeille etsimään sattumalta löytämäänsä kultaesineeseen piirretyn kartan paljastamaa "Auringon pojan" Manco Capacin temppeliä. Pii seuraa heitä ehtiäkseen perille ensin. Inkavaltakunta
Inkojen tärkeimpiä jumalia olivat luojajumala Viracocha, aurinkojumala Inti, ukkosjumala Illapa ja maanäitijumalatar Pachamama. Inkat palvelivat jumaliaan rukoilemalla, paastoamalla, sekä uhraamalla eläimiä ja ihmisiä, etenkin lapsia ja nuoria. Kuningasta palvottiin auringonjumalan poikana. Kuninkaan vastustaminen katsottiin siis myös jumalaa vastaan rikkomiseksi. Toinen inkahallitsijan vanhemmista oli Kuu. SEAT Inca
SEAT Inca (Typ 9K) on SEATin vuosina 1995–2003 valmistama Ibizaan perustuva pieni pakettiautomalli, joka korvasi SEAT Terran. Volkswagen myi samaa mallia Caddy-nimisenä. Tavarankuljetusmallin lisäksi saatavana oli myös tila-auto Kombi, jossa oli takana kolmen istuttava takaistuin. Etelä-Amerikan historia
Inkojen historia alkoi joskus 1200 eaa. Heidän alueensa oli vielä vuonna 1438 melko pieni ja käsitti lähinnä Cuzcon lähistön. Valloittajakuninkaat Pachachuti, Túpac Inca Yupanqui ja Huayana Capac tekivät inkavaltioista suuren. Inkavaltio romahti Francisco Pizarron tekemään espanjalaisvalloituksen 1530-luvulla sen jälkeen kun siellä oli käyty tuhoisa veljessota kuninkuudesta Atahuallpan ja Huascárin välillä. Muualla Etelä-Amerikassa kuin Keski-Andeilla oli vaihtelevia kulttuureja, joista jotkut olivat edenneet heimoliittojen asteille yhteiskunnan kehityksessä. Kehittyneitä maanviljelyllä eläviä päällikkökuntia oli muun muassa Kolumbiassa, Venezuelassa ja Amazonin altaassa sekä Itä-Boliviassa. Sitä vastoin kehittymätön metsästyskulttuuri vallitsi Etelä-Amerikan eteläkärjessä Tulimaassa. Inkojen sisällissota
Inkojen sisällissota oli Huascarin ja Atahuallpan välinen sota inkavaltakunnan herruudesta 1529–1532. Huascar julistautui kuninkaaksi. 
Mutta Atahuallpa havitteli myös Sapa Incan titteliä. Tämä johti vuosia kestävään uuvuttavaan sisällissotaan, jonka Atahuallpa voitti. Pian sisällissodan jälkeen Francisco Pizarro saapui valloittamaan inkavaltakuntaa. Rapp
Sukunimenä Impi Sirkka
Sirkan vanhemmat olivat vahtimestari Anton Viljatie ja Eva Korhonen. Hän oli naimisissa vuodesta 1910 kansanopiston johtaja Otto Vilho Sirkan, vuoteen 1906 saakka Snellman (k. 1949) kanssa. Roope Ankka
Elokuussa 1949 ilmestynyt tarina "Aku Ankka ja zombi" vihjasi ensi kerran Roopen nuoruuteen. Sen mukaan afrikkalainen voodoo-poppamies ja heimopäällikkö Fuula Tsuula lähetti Roopen perään Bombi-nimisen zombin kostoksi siitä, että Roope oli tuhonnut hänen heimonsa kylän. Roope kuitenkin onnistui välttelemään Bombia vuosikymmeniä, ja lopulta zombi antoikin voodoo-nukkensa Akulle, joka muistutti suuresti nuorta Roopea. Tarina kuitenkin sisältää ristiriitoja myöhempiin tarinoihin: Roopen puheiden perusteella hän tuhosi kylän vuonna 1879, mutta vuonna 1867 syntyneenä hän olisi ollut silloin vasta 12-vuotias. Lisäksi hän sanoo olleensa kylän tuhoamisen aikoihin ansaitsemassa toista miljardiaan, mutta nykyisten tietojen mukaan hän rikastui vasta Klondiken kultaryntäyksessä 1890-luvun loppupuolella. Niinpä Don Rosa sittemmin sijoitti kylän tuhoamisen vuoteen 1909. Inkojen historia
Varhaisia inkahallitsijoita pidetään myyttisinä hallitsijoina, joista ei ole löytynyt historiallisista lähteistä. Inkojen ensimmäinen hallitsija oli perimätiedon mukaan Manco Capac, joka asettui Cuzcoon. Aluksi inkavaltio oli vain yksi kylä, sitten ehkä muutama kylä. 1300-luvulla neljäs inkahallitsija Mayta Capac alkoi laajentaa valtakuntaa. Myös 1300-luvulla hallinnut Capac Yupanqui laajensi inkavaltiota Cuzcon laakson ulkopuolelle. Näin inkat alkoivat levittäytyä Andien keskiosiin. Viracocha Inca, kahdeksas hallitsija, aloitti järjestelmällisen valtakunnan laajentamisen sijoittamalla varuskuntia valloitetuille alueille. Impa (kuvitteellinen hahmo)
Impa esiintyy CD-i Zelda-pelissä, jossa hän auttaa Zeldaa etsiessään Hyrulen kuningas sekä Linkiä Onkledin herttuan mailta koska nämä lähtivät auttamaan Onkledin herttuaa hänen taistellessa Ganonia vastaan. Inkojen sisällissota
Ehkä Pizarron miehet, jotka kävivät Tumbesissa, levittivät isorokon Etelä-Amerikkaan 1520-luvulla. Inkahallitsija Huayna Capac kuoli 1527 mahdollisesti isorokkoon. Samoin kävi hänen vanhimmalle pojalleenkin. Nyt olikin epäselvää, kuka olisi seuraava inkahallitsija. Huaynalla oli kaksi poikaa eri vaimoista. Rapa (Ranskan Polynesia)
Polynesialaiset asuttivat Rapan 1000-1300-lukujen välisenä aikana. Ensimmäinen saarella käynyt eurooppalainen oli kapteeni George Vancouver, joka kävi saarella vuonna 1791. Siihen aikaan Rapan arvioitu asukasluku oli noin 2 000. Saaren asukkaat jakautuivat neljääntoista heimoon. Heimojen välit olivat huonot ja niiden välillä oli useita heimosotia aina 1800-luvulle saakka. Noihin aikoihin saaren asukkaat rakensivat vuorille linnakkeita, joita kutsuttiin nimellä "pā". Joistakin niistä on yhä jäljellä jäännöksiä. Linnakkeista parhaiten säilynyt on Morongo Uta, joka sijaitsee Haurein- ja Hirinlahtien välillä. Inkavaltakunta
Inkavaltakunta (ketšuaksi "Tawantinsuyu") oli eteläamerikkalaisten intiaanien Andien vuoristoon luoma suuri imperiumi. Inkavaltakunnan keskus oli nykyisen Perun alueella, ja se ulottui nykyisen Kolumbian eteläosista Chilen keskiosiin saakka. Sen perustivat Cuscon kaupunkivaltion "inkat", ’ylhäiset herrat’. He alkoivat laajentaa valtiotaan 1200-luvulta alkaen aluksi koko ympäröivään laaksoon ja lopulta suureksi valtakunnaksi 1400- ja 1500-luvuilla. Inkat laajensivat valtakuntaansa etenkin tehokkaan armeijansa, hyvien huoltoyhteyksiensä sekä harkittujen väestönsiirtojen ja hallintotoimien avulla. Yma Sumac
Yma Sumac (13. syyskuuta 1922 – 1. marraskuuta 2008), jonka nimi kirjoitetaan toisinaan myös Ymma Suma, oli perulaissyntyinen laulaja, äänialaltaan sopraano. Hänen koko nimensä oli Zoila Augusta Emperatriz Chavarri del Castillo. 1950-luvulla Sumac oli yksi suosituimmista exotica-musiikkityylin edustajista. Hänet muistetaan muun muassa laajasta yli neljän oktaavin äänialastaan ja runsassävyisestä äänestään. Yma Sumacin anagrammi on Amy Camus, mikä antoi joillekuille aikoinaan aiheen epäillä häntä ranskalaiseksi huijariksi. Itse hän sanoi polveutuvansa inkojen kuuluisasta kuninkaasta Atahualpasta. Susa
Aleksanteri Suuri voitti Dareios III:n 331 eaa. ja taisteltuaan seitsemän vuotta aina Intiaan ulottuneilla retkillään Aleksanteri Suuri palasi Susaan ja otti vaimokseen Dareioksen tyttären. Hän piti joukkohäät 10 000 kreikkalaismiehelle ja näiden persialaisille vaimoille ja ilmoitti yhdistävänsä Kreikan ja Persian yhdeksi suurvallaksi. Kun Aleksanteri Suuri kuoli 323 eaa., Susa jäi maakunnalliseksi kaupungiksi. Siellä oli myöhemmässä vaiheessa piispanistuin ja sassanidien kuningas Sapor II, joka oli kiihkeä zarathustralainen, laittoi satoja norsuja tallomaan Susaa maantasalle. Lopullinen tuho muinaiselle Susalle tuli 1200-luvulla, kun mongolit tuhosivat sen. Inkavaltion valloitus
Inkavaltion valloitus alkoi 1532 kun espanjalainen konkistadori Francisco Pizarro saapui inkavaltakuntaan. Hänellä oli vain pieni sotilasjoukko, mutta hän sai apuvoimia inkahallintaan tyytymättömistä intiaaniheimoista. Inkavaltakuntaa olivat heikentäneet jo ennalta sisällissota ja tautiepidemiat. Espanjalaiset valloittivat ja hävittivät inkojen pääkaupungin Cuscon nopeasti ja nujersivat viimeisenkin vastarinnan 1572. Pachacútec
Pachacútec eli Pachacuti oli inkojen yhdeksäs hallitsija eli Sapa Inca 1438-1471/1472.
Hänen koko nimensä oli Pachacuti Inca Yupanqui, "Hän joka tekee maailman uudelleen". Pachacútec oli neljäs Hanan-dynastiasta, ja hänen syntymänimensä oli Cusi Yupanqui. Hän laajensi inkavaltiota huomattavasti, ja muutti silloisen Cuzcon kuningaskunnan suurvallaksi nimeltä Tawantinsuyu. Sen linnoitetuksi pääkaupungiksi rakennettiin Machu Picchu. Intian historia
Indus- eli Harappa-kulttuuri on saanut nimensä Indusjoesta, jonka ympärillä se kehittyi. Indus-kulttuurin arvellaan syntyneen noin vuoden 2500 eaa. tienoilla, ja se kesti noin tuhat vuotta. Indus-kulttuurin keskuksina oli kaksi suurta kaupunkia, Harappa ja Mohenjo-daro. Kaupungit sijaitsivat nykyisen Pakistanin alueella noin 600 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Indus-kulttuuri levisi kuitenkin huomattavasti laajemmalle, arvioiden mukaan noin 3,8 miljoonan neliökilometrin alueelle. Sathya Sai Baba
Sathya Sai Baba, oik. Sathyanarayana, alkujaan sukunimeltään Raju, (23. marraskuuta 1926 – 24. huhtikuuta 2011) oli intialainen guru, jota usein on kutsuttu godmaniksi ja ihmeidentekijäksi, ja jota hänen kannattajansa pitävät jumalan inkarnaationa. Häntä pidetään yhtenä aikansa suurimmista guruista Intiassa. Sumatran historia
Samudera Pasain sulttaanikunta Pohjois-Sumatralla oli ensimmäinen, jonka hallitsija kääntyi islaminuskoon. Intialaiset ja Keski-Aasiasta tulevat laivat alkoivat käyttää sen islamilaisia satamia kauppapaikkoinaan. Tähän asti Sumatraa oli kutsuttu Jaavaksi tai Vähäksi-Jaavaksi, mutta nyt koko saarta alettiin kutsua Sumatraksi Samudran mukaan. Samudra tarkoittaa sanskritissa valtamerta. Samudrassa viisi kuukautta monsuunisateen päättymistä Eurooppaan palatakseen odottanut Marco Polo kertoi vuonna 1292, että samudralaiset syövät ihmisiä ja että heidän on rakennettava suojakseen linnoitus. Marco Polo kuitenkin kertoi myös, että viereinen, nykyisen Langsan lähellä sijainnut Peurlakin kuningaskunta oli islamilainen ja piti yllä suhteita saraseenikauppiaisiin. Vuonna 1323 arabialainen Ibn Battula totesi Samudran tulleen islamilaiseksi ja kehittyneeksi sulttaanikunnaksi, joka kävi kauppaa Etelä-Intian ja Kiinan kanssa. Monet muslimikauppiaat pitivät Samudraa kotisatamanaan, he taas kutsuivat kaupunkia nimellä Pasai. Inkavaltakunta
Joidenkin legendojen mukaan inkat olivat lähtöisin Titicacajärven Titicacasaarelta, missä ensimmäinen inka Manco Cápac astui esiin luolasta ja avioitui sisarensa Mama Occlon kanssa. Hän lähti veljineen ja siskoineen etsimään hedelmällistä paikkaa jonne asettua. Lopulta Manco Cápac saapui vaimonsa kanssa Rio Tullamayon ja Huantanayjoen risteyksen tienoolle, jonka maaperää hän kokeili survaisemalla siihen kultaisen sauvan. Havaittuaan maaperän otolliseksi pariskunta ajoi paikalliset asukkaat pois ja jäi paikalle asumaan. Kun he olivat perustaneet Cuscon kaupungin ja saaneet lapsia, Manco Cápac muuttui kiveksi, josta tuli inkojen pyhä "huaca". MacAnkan klaani
Malcolm MacAnkka () on hahmo, jonka loi Carl Barks. Hahmo teki ensiesiintymisensä Barksin tarinassa "Matka menneisyyteen". Myös Don Rosa käytti hahmoa joissain tarinoissaan sivuhenkilönä; yksi tällainen tarina oli sarjaan "Roope Ankan elämä ja teot" kuulunut "Ankkapurhan uusi valtias", jossa Roope Ankka tapaa taivaassa Malcolm MacAnkan samoin kuin monet muut esi-isänsä. Hän on siis Roope Ankan esi-isä. Little Rock
Little Rockin alueen alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat quapawit. Alueen varhaiset asukkaat tunnettiin kumpujenrakentajina. Kumpuja on säilynyt näihin päiviin saakka ja eräät Arkanasin huomattavimmista kumpurakennelmista sijaitsevat vain lyhyen matkan päässä Little Rockista Arkansas-joen alavirtaan. Vuonna 1541 alueella liikkui espanjalainen tutkimusmatkailija Hernando de Soto. Soton quapaweiksi eli alavirran kansaksi kutsumia intiaaneja oli tuolloin noin 7 000, mutta heidän määränsä romahti pian tautien ja sotien tuloksena. Ranskalaisen tutkimusmatkailija René Robert Cavelier de La Sallen liittäessä alueen Ranskan Louisianaan vuonna 1682 quapaweja oli alueella enää noin 1 300. Lauha MacAnkka
Lauha MacAnkka, tai Lauha Lapasorsa () on Don Rosan keksimä fiktiivinen hahmo Disneyn eläinmaailmassa. Hän on Roope Ankan äiti ja siten siis Aku Ankan isoäiti. Robert Capa
Pariisissa toisensa tavanneet Capa ja Gerda Taro olivat työtovereita, mutta myös rakastavaisia. He tutustuivat syyskuussa 1934 ja rakastuivat seuraavana kesänä lomamatkalla Sainte-Margueriten saarella Etelä-Ranskassa. Suhde alkoi hiipua vuoden 1937 alussa. Capa kosi Taroa kuitenkin maaliskuussa 1937, mutta Taro hylkäsi kosinnan. Heidän ystävänsä Ruth Cerfin mukaan Taro oli sitoutunut niin vahvasti Espanjan sisällissotaan, ettei hänen mielestään ”avioliitto tullut kyseeseen” ennen kuin fasistit on lyöty. Lisäksi Taro oli ”moniavioinen”, ja avioliitto oli hänelle pelkästään taloudellinen kysymys. Capa rakasti Taroa kuitenkin edelleen, ja hän murtui täysin kuullessaan heinäkuussa 1937 Taron kuolleen. Capa tunsi syyllisyyttä, koska hän oli jättänyt Taron Espanjaan lähtiessään itse Ranskaan. Taron kuoleman jälkeen Capa harkitsi myös lehtikuvaamisen lopettamista. Shaka Zulu
1700-luvun lopulla pohjoisten ngunien keskuudessa syntyi poliittisia levottomuuksia liiallisen väestönkasvun ja kaupallisen kilpailun seurauksena. Koska ngunien hallitsema rannikkoalue rajoittui Intian valtamereen, Lohikäärmevuoristoon ja eurooppalaisten hallitsemaan Kapmaahan, oli tarvittavan lisämaan hankkiminen mahdollista vain sisäisten sotien avulla. Ngunien väliset etniset yhteenotot johtivat uudenlaisen sotilaallisen ja hallinnollisen järjestelmän syntymiseen. "Mustaksi Napoleoniksi" kutsutun Shaka Zulun johdolla syntyikin vahva zuluvaltio. Harappa
Harappa oli linnoitettu ja koostui ainakin kahdesta osasta: ylimystön "linnavuori" lännessä ja tavallisempien ihmisten asuttama "alakaupunki" idässä. Harappan linnoitus on alaltaan 215 X 460 m ja korkeus 7 m. Indus-sivistyksen kausi alkoi Harappassa noin 2600 eaa. Induskulttuurin "Harappan perinne" päättyi Harappassa välillä 1900-1500 eaa. ja vaihtui toisenlaiseen Kalmisto H -kulttuuriin, jota pidetään indoiranilaisena. Indoiranilaisten uskotaan hyökänneen Harappaan ja hävittäneen sen. He toivat mukanaan Kalmisto H -kulttuurin, johon liittyi polttohautaus. Harappasta on löydetty kaduilta ihmisiä rikottuine kalloineen. Harappasta on löydetty kuparikirveitä jollaisia on Iranissa paikoissa Tepe Hissar III, Shah Tepe, Turang Tepe. Túpac Amaru
Manco Inca Yupanquin kuoleman jälkeen Sapa Incaksi nousi Túpac Amarun vanhempi veli Titu Cusi. Túpac Amarusta tuli pappi ja isänsä ruumiin vartija. Titu Cusi kuoli 1570 ja inkat uskoivat espanjalaisten Vilcabambaan lähettämien lähetyssaarnaajien myrkyttäneen hänet. Lähetyssaarnaajat tapettiin ja rajat espanjalaisten hallitseman Perun kanssa suljettiin. Espanjalaiset eivät tienneet Sapa Incan kuolemasta ja lähettivät kaksi lähettilästä jatkamaan neuvotteluja. Molemmat tapettiin inkakapteenin käskystä. Nepalin historia
Maurya-vallan rappeuduttua toisella vuosisadalla eaa. pohjoinen Intia hajosi useaan pieneen hallintokeskukseen. Kauppasuhteet muualle Aasiaan ja Euroopan suuntaan kuitenkin säilyivät, mutta nykyisen Nepalin alue oli ilmeisesti kaukana tästä kaupallisesta verkostosta. Gupta-valtakunta yhdisti Pohjois-Intian jälleen yhden hallinnon alaisuuteen 300-luvulla jaa. Gupta-dynastian suurin valloittaja Samudragupta, joka hallitsi noin vuosina 353-373, väitti että Nepalin valtias maksoi Gupta-valtakunnalle veroja. Ei kuitenkaan tiedetä, kuka tämä valtias olisi ollut, ja mitä aluetta hän olisi hallinnut jos hän todella oli Guptien vasalli. Gupta-ajalla Nepalin kieli ja kulttuuri sai kuitenkin vaikutteita pohjoisintialaisesta kulttuurista. Nepalin historia
Yksi ensimmäisistä Tarain alueen valtiomuotoisista yhteiskunnista oli Shakya-heimo, jonka pääkaupunki oli ilmeisesti Kapilavastu, lähellä nykyistä Nepalin ja Intian rajaa. Klaanin tunnetuin jäsen on Siddhartha Gautama, prinssi joka hylkäsi ylellisen elämäntavan ja lähti etsimään olemassaolon merkitystä. Hänet tunnettiin myöhemmin buddhana ja buddhalaisuuden perustajana. Inkojen sisällissota
Huascar siirtyi armeijansa kanssa pohjoiseen ja sai cañari-intiaanit liittolaisikseen. Huascarin joukkojen yllätyshyökkäys Tumbebambaan onnistui. Tumbebamba oli Huayana Capacin ja myöhemmin Atahuallpan oleilupaikka.
Cañari-intiaanit olisivat halunneet inkavaltiosta eroon. Huascarin miehet vangitsivat Atahuallpan. Alkoivat voitonjuhlat. Vartijat sallivat naisten nähdä Atahualpan. Eräs nainen kuljetti tälle työkalun, jonka avulla tämä saattoi myöhemmin karata. Päästyään vapaaksi Atahuallpa kokosi joukkonsa vastahyökkäykseen. Inkavaltakunta
Espanjalaiset ryöstivät Cuscon ja rakensivat uuden kaupungin sen paikalle. He asettivat inkojen nimelliseksi hallitsijaksi Manco II:n, joka kuitenkin johti inkat kapinaan 1536. Epäonnistuneen kapinan jälkeen inkat vetäytyivät vuoristoseuduille ja jatkoivat sissisotaa espanjalaisia vastaan. Inkojen viimeinen johtaja Túpac Amaru kukistui 1572, kun espanjalaiset valloittivat viimeisen itsenäisen inkakaupungin Vilcabamban. Espanjalaiset käyttivät intiaaniseutujen hallitsijoina paljolti samoja menetelmiä kuin inkatkin, mutta heidän kovat vaatimuksensa johtivat useisiin intiaanikapinoihin. Teodor Ankka
Teodor Ankka () on italialaisen Romano Scarpan luoma sarjakuvahahmo, joka esiintyy Disneyn sarjakuvamaailmassa. Hahmo teki ensiesiintymisensä sarjakuvatarinassa "Aku ja ravut punaviinissä", joka julkaistiin vuonna 1956, ja Scarpa käytti hahmoa uudelleen kahdesti, Poppi-tarinassa "Paperetta Yè-Yè e i gatti indossatori" vuodelta 1967 ja tarinassa "Aku Ankka kaipaa työrauhaa" (jonka käsikirjoitti Rodolfo Cimino) vuodelta 1969. Myös muutama muu italialainen Disney-sarjakuvien tekijä on käyttänyt hahmoa. Teodor on Roope Ankan veli ja ammatiltaan sanomalehden päätoimittaja. Inkojen historia
Túpac Inca Yupanqui seurasi Titu Cusi Hualpa eli Huayana Capac 1493. Tällöin Kristoffer Kolumbus oli jo saapunut Amerikkaan. Inkat ovat saattaneet tietää espanjalaisten tulosta Amerikkaan jo vuonna 1515, mutta oletettavasti viimeistään 1520-luvulla. Vasco da Gama
Vasco da Gama (noin 1460 Sines – 24. joulukuuta 1524) oli portugalilainen tutkimusmatkailija. Hän oli ensimmäinen, joka purjehti Euroopasta Afrikan ympäri Intiaan. Indiana Hopo
Indiana Hopo () on Disneyn sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen arkeologi ja seikkailija sekä Hessu Hopon sukulainen. Indianalla on kummallinen tapa olla käyttämättä muun muassa sänkyjä, ovia ja portaita. Näiden sijaan hän käyttää telttaa nukkumiseen ja ikkunoita sekä köyttä talossa liikkumiseen. Indiana pitää lakuista, erityisesti Tujulaku-merkkisistä, ja ajelee vanhalla Hoppa-maastoautolla, jota hän kutsuu Karoliinaksi. Indianan kilpailija on toinen arkeologi tohtori Kaivanto. MacAnkan klaani
Lauha MacAnkka, o.s. Lapasorsa () on Roope Ankan äiti ja siten siis Aku Ankan isoäiti. Hän kuolee vuonna 1897 57-vuotiaana, eli hän syntyi noin vuonna 1840. Don Rosan tarinassa "Klondiken keisari" Roope saa tietää asiasta kirjeen perusteella. Pampa
Nimi pampa juontuu ketšuan kielen tasaista tarkoittavasta sanasta. Myöhäiseltä siirtomaa-ajalta 1800-luvulle saakka pampoja asuttivat karjaa paimentaneet gauchot, joiden elämäntapaa romantisoitiin sittemmin huolettomana ja yksinkertaisena. Pampoen arot mahdollistivat suuret nautakarja- ja lammastilat. Argentiinan itsenäistyessä pampan maatalouden kehitystä tuki etenkin Buenos Airesin kuverööri Juan Manuel de Rosas. Maatilojen ja saladeros-nimellä tunnetuista lihanjalostajista tuli vastaitsenäistyneen maan talouden tukipilareja. Pampa Buenos Airesin ja Santa Fen osavaltioiden ulkopuolella säilyi kuitenkin pitkään heidän asutuksensa ulkopuolella ja sen pääasiallisia asukkaita olivat intiaanit. Argentiina kävi sittemmin useita sotia intiaaniheimojen kukistamiseksi alueella. Rupiah Banda
Rupiah Banda (s. 13. helmikuuta 1937) on sambialainen poliitikko ja Sambian neljäs presidentti, joka toimi presidentin virassa vuosina 2008–2011. Hän toimi Levy Mwanawasan varapresidenttinä ennen tämän kuolemaa 19. elokuuta 2008. Mwanawasan kuoleman jälkeen Banda toimi sijaispresidenttinä ja hänet valittiin jatkamaan toimessa kansanvaalilla 30. lokakuuta 2008. Hänen vastaehdokkaansa Michael Sata oli tulosten laskennassa aluksi johdossa mutta hävisi lopulta niukasti Bandalle. Sata väitti vaaleja vilpillisiksi ja vaati äänien uudelleenlaskentaa.
Vuonna 2011 järjestetyt presidentinvaalit Sata voitti, ja Banda väistyi presidentin virasta syyskuun lopulla. Navarran kuningaskunta
Akvitanian kuningas Pipin I jahtasi heimopäälliköitä, jotka olivat ottaneet pakopaikakseen eteläisen Vasconian, toisin sanoen Pamplonan ja Navarran, joita eivät enää hallinneet frankit. Hän lähetti Aebluksen ja Aznar Sánchezin johtaman armeijan suorittamaan päämääriään Pamploniaan, jossa ei he eivät saaneet kovin suurta vastarintaa. Pamplonia oli edelleen muuriton Kaarle Suuren vuoden 778 tuhotyön seurauksena. Palatessaan takaisin he joutuivat Roncesvaux'ssa todennäköisesti vaskoonien ja muslimien yhteiseen väijytykseen, jossa he kokivat tappion. Urotyön seurauksena baskilainen heimopäällikkö Íñigo Arista valittiin Pamplonan kuninkaaksi. Arista siis aloitti Pamplonan kuninkaiden hallitsijasuvun. Inkojen historia
Sisällissota alkoi, kun Huascar jolle oli luvattu vain osa inkavaltiosta, julistautui kuninkaaksi. Perinteiden mukaanhan valta olisi kuulunut Atahuallpalle. Espanjalaiset väittivät myöhemmin, että Huascar olisi ollut laillinen kuningas, jolta Atahuallpa riisti vallan. Todellisuudessa selvää vallanperimystä ei ollut, ja poliittisesti voimakkain ehdokas saattoi vaatia valtaa itselleen. Sodassa Huascar kärsi monia tappioita ja lopulta Atahuallpa vangitsi Huascarin. Atahuallpa kosti Huascarille surmauttamalla tämän sukulaisia sekä virkamiehiä. Kosto ulotettiin jopa Túpac Incaan, jonka muumio kiskottiin pois haudasta. Mika Tepsa
Mika Tepsa (s. 31. joulukuuta 1974 Jyväskylä) on suomalainen drag-artisti, joka tunnetaan paremmin nimellä Pola Ivanka. Tepsa on alkuperäiseltä koulutukseltaan tarjoilija ja on opiskellut laulua, näyttelijäntyötä ja dramaturgiaa Teatterikorkeakoulun avoimilla kursseilla. Tepsa tunnettiin vuoteen 2013 saakka yleisesti vain taiteilijanimellään Pola Ivanka. Hahmon nimi on peräisin James Bond -elokuvassa "007 ja kuoleman katse" esiintyneeltä neuvostoagentti Pola Ivanovalta. Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)
Tintti ja kapteeni Haddock seuraavat seitsemän arkeologin kimppuun hyökänneitä sekä professori Tuhatkaunon kidnapanneita miehiä Peruun. Tunkeuduttuaan "Pachacamac"-laivalle Tintti saa tietää inkojen jälkeläisiin kuuluvan Chiquiton tovereineen aikovan viedä Tuhatkaunon piilopaikkaansa teloitettavaksi, koska tämä oli ottanut muumioituneen inka Raspar Capacin pyhän rannekorun ja pannut sen ranteeseensa. Inkojen historia
Inkat valloittivat Cajamarcan pian ayamarca- ja cuyointiaanien alistamisen jälkeen. 1460-luvun hallitsijat Pachacutec ja hänen poikansa Túpac Inca Yupanqui valtasivat Quiton seudun, sitten Chimorin ja sen eteläpuoliset Chincan ja Chancayn. Valloitettujen kansojen johtajia surmattiin aluksi, mutta pian sen jälkeen alettiin johtajista kouluttaa inkoille uskollisia alamaisia. Muun muassa chinchoista tuli inkojen liittolaisia. 1471 Túpac Inca Yupanqui tuli valtaan. Sademetsään suunnattu sotaretki jouduttiin kääntämään kapinoivia lupaca- ja collaintiaaneja vastaan. Túpac Inca Yupanqui hyökkäsi pian nykyisen Boliviaan ja Chilen pohjoisosaan. Francisco Pizarro
15. marraskuuta 1532 retkikunta kuitenkin saapui perille Cajamarcan kaupunkiin. Cajamarcassa piti tuolloin päämajaansa inkojen kuningas Atahualpa. Pizarron joukot olivat minimaaliset verrattuina inkojen 30 000 soturia käsittävään armeijaan, mutta Cortésin taktiikkaan luottaen Pizarro uskoi voivansa voittaa inkat. Muutenkin Inkavaltakunnassa vallitsivat tuolloin otolliset olot Pizarron hyökkäykselle. Edellinen kuningas oli kuollut ja hänen poikansa olivat suistaneet maan sisällissotaan taistellessaan valtaistuimesta. Pizarron saapuessa jäljellä olivat enää veljekset Atahualpa ja Huascar. Atahualpa oli joutunut pakenemaan Cuzcosta, joka oli inkojen pääkaupunki. Perun historia
Sisällissota oli heikentänyt inkoja, kun konkistadori Francisco Pizarro saapui valtaamaan inkojen valtakunnan vuonna 1531 Peruun 180 miehensä kanssa. Espanjalaisten tulon aikaan Atahuallpan ja Huascarin armeijat olivat alueillaan, ja Huascar joutunut Atahuallpan armeijan vangiksi kaukana Atahuallpan olinpaikasta Cajamarcasta. Huascarin suku oli harventunut huomattavasti Atahuallpan järjestämässä verisessä vainossa.
Espanjalaiset toimivat inkojen maassa juonikkaasti ja häikäilemättömästi, sillä heitä ajoi takaa halu ryöstää inkojen kulta ja alistaa alue Espanjan kruunun alle. Pizarro järjesti ansan Atahuallpalle Cajamarcassa vuoden 1532 lopuilla ja vangitsi tämän. Tämän jälkeen espanjalaiset surmasivat inkoja Cajamarcan aukiolla. Pian tämän jälkeen espanjalaisten vankina ollut Atahuallpa käski joukkojaan tappamaan vangitun Huascarin, ettei tämä jäisi eloon, jos espanjalaiset surmaisivat hänet. Pian espanjalaiset houkuttelivat ansaan vielä inkojen sotapäällikön Challcuchiman. Apama I
Apama I (myös "Apame I") oli persialainen kuningatar. Hänen isänsä oli persialainen ylimys Spitamenes. Apama meni naimisiin makedonialaisen Seleukos I:n kanssa, tämän ollessa Aleksanteri Suuren upseerina. Apama ja Seleukos olivat yksi useasta persialaisesta ja makedonialaisesta parista, jotka menivät naimisiin Susassa vuonna 324 eaa. Seleukoksesta tuli myöhemmin Persian kuningas. Sassacus
Sassacus oli pequot-intiaanien päällikkö vuosina 1632–1637 nykyisessä Connecticutin osavaltiossa Pohjois-Amerikassa. Hänen nimensä merkitsi todennäköisesti "hurjapäätä". Sassacuksen seitsemän vuotta kestänyt päällikkyys ylettyi Narragansett-lahdelta aina Long Islandiin saakka ja hänen käskyvaltansa alla oli 26 alipäällikköä, jotka edustivat useita eri heimoja. mohawkit surmasivat Sassacusin vuonna 1637. Inkavaltion valloitus
Espanjalaiset ryöstivät Cuscon ja rakensivat uuden kaupungin sen paikalle. He asettivat inkojen nimelliseksi hallitsijaksi Manco II:n, joka kuitenkin johti inkat kapinaan 1536. Epäonnistuneen kapinan jälkeen inkat vetäytyivät vuoristoseuduille ja jatkoivat sissisotaa espanjalaisia vastaan. Inkojen viimeinen johtaja Túpac Amaru kukistui 1572, kun espanjalaiset valloittivat viimeisen itsenäisen inkakaupungin Vilcabamban. Espanjalaiset käyttivät intiaaniseutujen hallitsijoina paljolti samoja menetelmiä kuin inkatkin, mutta heidän kovat vaatimuksensa johtivat useisiin intiaanikapinoihin. Inkojen mytologia
Inkojen tärkeimpiä jumalia olivat luojajumala Viracocha, aurinkojumala Inti, ukkosjumala Illapa ja maanäitijumalatar Pachamama. Inkojen historia
Huayana Capac valloitti alueita eteläisiltä Andeilta ja oleskeli enimmäkseen Pohjois-Perun ja Ecuadorin seuduilla taistellen vihamielisiä cañari-intiaaneja vastaan. Etelässä inkavaltion laajeneminen pysähtyi mapuche-intiaanien lujaan vastarintaan, samoin kuin sademetsissäkin. Impa (kuvitteellinen hahmo)
Linkin täytettyä kuusitoista vuotta hänen käteensä ilmestyy mystinen Triforce-symboli. Impa huomaa sen ja pyytää Linkiä rikkomaan Prinsessa Zeldan päälle langetetun kirouksen. Impa ei esiinny taaskaan itse pelissä, vaan ainoastaan pelin ohjevihkosen johdantotarinassa, kuten ensimmäisessäkin pelissä. Tämän pelin Impa on sama kuin The Legend of Zeldan Impa. Galaktinen sisällissota
Galaktinen sisällissota alkoi noin kaksi vuotta ennen Yavinin taistelua. Näihin aikoihin Darth Vaderilla oli salainen oppipoika, joka mestarinsa käskystä lähti etsimään galaksista kapinallisia johtajia ja heidän avulla luoda armeija Imperiumia vastaan. Oppipoika luuli, että tarkoituksena oli luoda keisari Palpatinelle hämäys, jotta hän ja Vader kukistaisivat hänet, mutta tosiasiassa Vader suunnitteli näiden johtajien teloitusta. Hän ja keisari melkein onnistuivat, mutta oppipoika pelasti kapinalliset uhratessaan itsensä. Johtajat olivat Alderaanin senaattori Bail Organa, Corellian senaattori Garm Bel Iblis ja senaattori Mon Mothma. Corellian sopimuksella he perustivat Kapinaliiton ja ottivat Marekin suvun symbolin sen logoksi. Kapinallisten ensimmäiset tukikohdat sijaitsivat Dantooinessa ja myöhemmin Yavin 4:ssä. Aluksi Imperiumi piti Kapinaliittoa pienenä ja mitättömänä, mutta kapinallisten saatua palkkasoturi Kyle Katarnin ansiosta Imperiumin superaseen, Kuolemantähden piirustukset, kaikki muuttui. Tästä seurasi Yavinin taistelu, jossa kapinalliset tuhosivat Kuolemantähden ja tämän jälkeen Imperiumi tajusi, että Kapinaliitto on uhka Imperiumille, ja niinpä Imperiumi aloitti täysinäisen sodan heitä vastaan. Ecuador
Kun inkat levittäytyivät alueelle 1400-luvun loppupuolella Perusta päin, he kohtasivat voimakasta vastarintaa. Valloittajat pyrkivät tyrehdyttämään sitä tuomalla siirtoväestöä muista valtakunnan osista, jopa Chilestä asti. Tämä edisti ketsuan kielen leviämistä. Joissakin Ecuadorin osissa inkojen valta kesti alle 50 vuotta, ja tietyt elämän osa-alueet kuten uskonto säilyivät ennallaan. Monissa asioissa kuten maanviljelyssä, maanomistuksessa ja hallintotavoissa, inkat kuitenkin vakiinnuttivat uusia käytäntöjä. Keinokastelu ja laamojen käyttö laajenivat, ja inkat ja esittelivät uusia viljelykasveja kuten maapähkinät, bataatti, koka ja yucca. Inkavaltias Huayna Capac piti Quitosta ja teki siitä toisen pääkaupunkinsa, jossa hän vietti vanhuutensa päivät. Huayna Capacin kuoltua äkillisesti 1527 hänen kahden poikansa kannattajat kävivät sisällissotaa viiden vuoden ajan. Ratkaiseva taistelu käytiin Riobamban lähellä, ja ecuadorilaiset muistelevat sitä edelleen yhtenä harvoista yhteenotoista, joissa ”ecuadorilaiset” joukot ovat lyöneet naapurimaan armeijan. Bulla sublimis Deus sic dilexit humanum, et infra
Fransiskaanien historioitsija Gerónimo Mendieta sivuuttaa paavin bullan kohtalaisen lyhyellä maininnalla. Sääntökuntien kesken vallitsi kilpailu vallasta ja kunniasta. Bulla oli paljolti dominikaanien toiminnan, eritoten Las Casasin ansiota. Fransiskaani Toríbio de Benavente, paremmin tunnettu intiaanien hänelle antamalla nimellä Motolinía, Cortésin hengellinen miekka ja Las Casasin katkera vihollinen, oli Domingo de Betanzosin kanssa jopa sitä mieltä, että intiaaneja oli siihen saakka kohdeltu hyvin. Vuonna 1524 Uuteen Espanjaan saapuneet 12 fransiskaania, johtajanaan Martín de Valencia, ymmärsivät intiaanien hankalan aseman, mutta olivat silti Cortésin miehiä. Fransiskaanien ja dominikaanien välillä oli todellisia, vallankäyttöön liittyviä riitoja. Dominikaanit saapuivat Uuteen Espanjaan vasta vuonna 1526. Kulta-Into Pii
Kulta-Into Piin ensiesiintyminen tapahtui Carl Barksin piirtämässä ja käsikirjoittamassa tarinassa "Maailman toiseksi rikkain ankka" ("The Second-Richest Duck"), joka on Suomessa aikaisemmin julkaistu nimellä "Roope-setä vaikeuksissa". Tarinan alussa Roope Ankka saa selville, että muuan afrikkalaismiljardööri on julistautunut maailman rikkaimmaksi henkilöksi. Roope matkustaa Etelä-Afrikkaan selvittääkseen asian ja tapaa Kulta-Innon, joka väittää olevansa Roopeakin vauraampi. Koska Roopen ja Kulta-Innon väliselle väittelylle ei näy loppua ja heidän omaisuutensa vaikuttavat yhtä suurilta, molemmat miljardöörit päättävät järjestää kilpailun, jonka voittaja saa laillisesti ottaa itselleen maailman rikkaimman miehen tittelin. Tämän jälkeen tarina seuraa Roopen ja Kulta-Innon kilpailua, kun he pyörittävät omaa purjelankakeräänsä pitkin Afrikan tasankoja ja samalla yrittävät jatkuvasti pysäyttää vastapuolen etenemisen. Tarinan loppuratkaisussa Roope voittaa ja Kulta-Into jää "vasta" maailman toiseksi rikkaimmaksi henkilöksi. Barks kuitenkin huomasi Kulta-Innon luomat mahdollisuudet tarinoissaan ja päätti käyttää hahmoa toistamiseen. Keski-Andien intiaanikulttuurit
Keski-Andien myöhäinen horisontti vuosina 1476-1534 Perun seudun intiaanikulttuurien historiassa oli kausi, jolloin inkojen suurvalta levittäytyi laajalle alueelle Andeilla ja rannikoilla. Inkojen kanssa kilpaili Perun pohjoisrannikolla Chimor eli Chimú. Pohjoisessa vuoristossa oli chachapoya-intiaaneja. Etelässä inkat valloittivat Chancayn ja Chinchan pienet rannikon valtiot. Kahden inkahallitsijan, Pachacutin (1438–1471) ja Tupac Inca Yupanquin ("Topa Incan") (1471–1493) valloitusretket tekivät inkavaltiosta valtavan. P'isaq
On epäselvää, milloin Inca Písac on rakennettu. Koska se ei tiettävästi ole ollut inkoja edeltävien sivilisaatioiden asuttama, on se todennäköisesti rakennettu aikaisintaan vuonna 1440. Impa (kuvitteellinen hahmo)
On mielenkiintoista huomata, että tässä pelissä Impa on nuorempi ja vahvempi kuin aiemmissa esiintymisissään. Hän on muodokas nainen, joka pitää yllään vartaloa mukailevaa haarniskaa, saappaita, rautaisia käsineitä ja housuja. Hän kantaa selässään lyhyttä miekkaa, Kodachia. Impa on pelissä iältään noin 30–40-vuotias, kun taas vanhemmissa Zelda-peleissä Impa on noin 60–70-vuotias. Amerikan historia
Perimätiedon mukaan inkojen ensimmäiset hallitsijat tulivat tulevan pääkaupungin Cuzcon laaksoon vuoden 1200 tienoilla. Hallitsijat kutsuivat itseään Auringon lapsiksi, ja olivat todennäköisesti vieraan valloittajaheimon jäseniä. Tästä alkoi inkojen nousu, ja käytännössä inkavaltakunta syntyi 1438 sotapäällikkö Pachacutecin valloittaessa naapuriheimot. Espanjalaisen Pizarron johtamat konkistadorit saapuivat Etelä-Amerikkaan 1532. Vain kahdessa vuodessa he hävittivät ja valloittivat inkavaltakunnan. Inkat kapinoivat pitkään tämän jälkeenkin. Alueelle muodostettiin Perun varakuningaskunta. Inkavaltakunta
Inkat olivat alkujaan joukko pieniä ja erillisiä etnisiä ryhmiä. He valloittivat asuinalueekseen Curahuasin seudun, jota ketšuaintiaanit olivat asuttaneet, ja omaksuivat vähitellen ketšuan kielen. Vuoden 1200 tienoilla Apurímac- ja Urubambajoen välisten ylänköjen ryhmät olivat kasvaneet liian suuriksi silloisille alueilleen. Sen seurauksena ihmisryhmät alkoivat liikehtiä ja muodostui liittoutumia. Näistä voimakkaimmaksi nousi Cusco, jonka asukkaita alettiin kutsua "inkoiksi", ’ylhäisiksi herroiksi’. Impa (kuvitteellinen hahmo)
Ensimmäisessä Zelda-pelissä Impa on Prinsessa Zeldan ikääntynyt lastenhoitaja, joka joutuu Octorok-lauman hyökkäyksen kohteeksi. Link kuitenkin saapuu paikalle ja pelastaa Impan, ja Impa kertoo Linkille miten Ganon on kaapannut Prinsessa Zeldan. Impa ei kuitenkaan esiinny itse pelissä, vaan tämä kerrotaan pelin ohjevihkosen johdantotarinassa. Impi Sirkka
Impi Sofia Sirkka, o. s. "Wiljander", vuodesta 1906 "Viljatie" (30. syyskuuta 1884 Suolahti – 25. heinäkuuta 1973) oli suomalainen kansanopiston johtaja ja suomentaja. Chachapoyas-intiaanit
Vuonna 1475 inkojen päällikkö Túpac Inca Yupanqui löi chachapoyat vuodessa suurella ylivoimalla. Useat inkojen valloittamat alueet oli luovutettu ylivoiman edessä. Chachapoyat sen sijaan taistelivat miltei viimeiseen mieheen, sillä he eivät olleet tottuneet johtajiin tai kuninkaisiin omassa demokratiassaan. Estääkseen kapinoinnin inkat karkottivat kaikki nuoret sotilaat, vaikkakin kapinointia tapahtui vielä vuosia. Viracocha
Apu Qun Tiqsi Wiraqutra, joka tunnetaan usein lyhyemmällä nimellä Viracocha, oli inkojen mytologiassa yksi tärkeimmistä jumalista. Viracocha oli maailman luoja sekä myrskyn ja auringon jumala. Myöhemmin inkat tosin korottivat Intin auringon jumalaksi Viracochan sijaan. Sassacus
Sassacuksen ura pequotien ylinpänä johtajana sai uusia iskuja vuoden 1634 aikana, kun heidän läntiset liittolaiset nianticit surmasivat Bostonilaisen turkiskauppiaan John Stonen. Todellisuudessa surmattu mies oli tunnettumerirosvona, jonka englantilaiset itse olivat häätäneet Bostonista aiemmin. Tämä asia nähtiin kuitenkin merkityksettömänä, sillä uudisasukkaiden syytökset kohdistuivat Sassacukseen, joka oli brittien mielestä vastuussa kaikesta mitä intiaanit tekivät. Sassacus halusi rauhaa ja matkusti Massachusettsiin neuvottelemaan tilanteesta brittien kanssa. Nämä pyysivät Sassacusta luovuttamaan Stonen murhaajat, mutta pequotpäällikkö kieltäytyi tekemästä sitä. Vähän myöhemmin intiaanit valtasivat erään kauppa-aluksen ja surmasivat sen omistajan. Pequotit eivät olleet veriteon takana, vaan sen järjestivät narragansett-intiaanit, jotka olivat aiemmin joutuneet luovuttamaan pienen osan maistaan pequoteille. Syyt tapahtuneesta vieritettiin pequotien päälle. Inkojen historia
Huayana Capac halusi, että valtakunta jaetaan kahtia hänen kuolemansa jälkeen. Toisen puoliskon sai hänen vaimonsa synnyttämä Huascár, ja toisen jalkavaimon synnyttämä Atahuallpa. Huayana Capacin vaimo oli hänen sisarensa, koska inkahallitsijat avioituivat sisäsiittoisesti sisariensa kanssa, jotta jumalallisen inkaylimystön veri säilyisi puhtaana. Little Bighornin taistelu
Intiaaneja johti päällikkö Istuva Härkä (Tȟatȟáŋka Íyotake), joka nuorempana oli tunnettu myös nimellä "Hyppäävä Mäyrä". 1860-luvun puolivälissä hän oli noussut aktiivisen soturin asemasta vastuullisempiin tehtäviin. Little Bighornin verilöylyn aikoihin 45-vuotias Istuva Härkä toimi naisten ja lasten suojelijana, eikä osallistunut itse taisteluun. Käytännössä hän oli kuitenkin "kaikkien vihamielisten intiaanien" kiistattomasti suurin johtaja. Itse taisteluissa sotapäällikköinä toimivat Istuvan Härän nuori velipuoli Gall, ja Hullu Hevonen (Tasunka Witko), jota pidettiin lakotojen taitavimpana strategina ja erinomaisena sodanjohtajana. Intiaanisoturien lukumäärissä on suuria eroja lähteestä riippuen. Heidän joukkonsa koostui siouxien eri heimoista, cheyenneistä ja arapahoista, ja intiaaniarmeijan vahvuudeksi on arvioitu 1 800–4 000 soturia. Nykytietämyksen valossa leirissä saattoi olla jopa 10 000–15 000 intiaania, tosin osa näistä oli lapsia, vanhuksia ja naisia. Sampsa Pellervoinen
Kalevalaisessa kansanperinteessä Sampsa (Karjalassa "Sämpsä") on hedelmällisyyden haltija, joka on rituaalisesti herätettävä joka kevät. Erityisesti Inkerissä eläneestä Sampsan herätys -runoelmasta on olemassa erilaisia versioita. Runoa on esitetty tai näytelty kesä-heinäkuun vaihteessa Ukon vakka-juhlien tienoilla. Runossa etsitään Sampsan herättäjää, jotta tämä nousisi kastelemaan kasveja ja hedelmöittämään peltoja. Robert Capa
Capa ei ollut jyrkkä pasifisti, sillä hänen mielestään sota oli joskus tarpeellinen ja ihminen voi tuntea ylpeyttä puolustautumisesta tai jonkin asian puolesta taistelemisesta. Sotaa ei kuitenkaan pitänyt tavoitella, vaan se oli seurausta politiikan epäonnistumisesta. Silti sota myös kiehtoi Capaa, ja hän kirjoittikin, että ”sotakirjeenvaihtajalle taistelusta pois jääminen on sama kuin viisi vuotta Sing Singissä istunut vanki kieltäytyisi treffeistä Lana Turnerin kanssa”. Toisaalta toisen maailmansodan jälkeen Capa toivoi, että hänestä tulisi työtön sotavalokuvaaja. Kristoffer Kolumbus
Kolumbuksen päiväkirjamerkinnän mukaan ensimmäisenä maata näki "Pintan" miehistöön kuulunut Rodrigo de Triana. Kolumbus saavutti viimein 12. lokakuuta saaren, jolle hän antoi nimen "San Salvador" (Pyhä vapahtaja) ja kirjasi muistiin alkuasukkaiden sille antaman nimen "Guanahani". Alkuasukkaat olivat rauhallisia ja ystävällisiä, ja Kolumbus uskoi, että heidät voitaisiin käännyttää kristinuskoon ilman väkivaltaa. Hän vangitsi joitain intiaaneja vietäväksi takaisin Espanjaan ja yritti selvittää heiltä, mistä löytyy kultaa. Vieläkään ei ole varmuutta, mikä Bahamasaarista Kolumbuksen ensin löytämä saari oli, sillä hänen muistiinpanonsa eivät tarjoa konkreettisia tuntomerkkejä. Saaren uskotaan yleisimmin olevan Watlings Island, joka 1926 nimettiin sen vuoksi uudelleen San Salvadoriksi. Muita suosituimpia ehdokkaita ovat Samana Cay ja Grand Turk. Bahamasaarten asukkaat olivat monien muiden Karibian saarten taino-intiaaneille sukua olleita lucayaneja, jotka katosivat melko pian Kolumbuksen vierailun jälkeen. Suuri pueblokapina
Popén saavuttama ihailu ja kansansuosio kääntyivät nopeaan laskuun. Hän järjesti kurituksia niille, jotka puhuivat espanjaa, olivat ottaneet espanjalaisen nimen tai käyttivät näiden jälkeenjättämiä työvälineitä kuten auraa. Nämä hänessä ilmenneet autoritaariset piirteet, jotka oli omittu espanjalaisilta, vieraannuttivat kansan hänestä. Taos-, keres- ja pecos-intiaanien kylät säilyivät Popélle uskollisina, mutta muut jokilaaksossa asuvat pueblot eivät taipuneet hänen kasvavan diktatuurinsa alle, ja vahva pueblojen liitto hajosi keskinäisiin sotiin.
Pohjois-Amerikan itäosien valloituksesta kiinnostunut Uusi Ranska harkitsi 1600-luvun lopulla myös New Mexicon uudelleenasuttamista. Ehtiäkseen ennen ranskalaisia espanjalaiset lähettivät 1692 asialle Diego Francisco de Vargasin johtaman sotajoukon, joka pohjoisempaa tuotujen intiaaniliittolaistensa tukemana tunkeutui El Pasoon ja nujersi siellä olevien pueblojen vastarinnan. Inkavaltakunta
Huayana Capacin kuoltua 1527 hänen poikansa Huáscar ja Atahualpa yrittivät aluksi johtaa valtakuntaa yhdessä. Se ei kuitenkaan onnistunut, ja heidän välilleen puhkesi vallanperimyssota. Huáscar hallitsi pääkaupunki Cuscoa ja Atahualpa pohjoisempaa Quitoa. Sisällissota ratkesi Atahualpan eduksi 1532 ja Huáscar otettiin vangiksi. Keski-Andien intiaanikulttuurit
Noin 1200 luonnonantimiltaan rikkaaseen Cuzcon laaksoon syntyi pieni kuningaskunta, joka valtasi alueita lähistöiltä 1300-luvulla. 1400-luvun puolivälin jälkeen voimakkaat inkahallitsijat Pachacutec ja Topa Inca laajensivat tämän inkavaltion suurvallaksi, joka ulottui Pohjois-Boliviasta Ecuadoriin asti. Inkat loivat tiukan keskusjohtoisen valtion, jota johti Auringon jumalan "Inti"n poikana pidetty hallitsija. Roope-setä kääpiöintiaanien maassa
Roope-setä kääpiöintiaanien maassa tai Roope-setä ja kääpiöintiaanit (engl. "Land of the Pygmy Indians") on Carl Barksin käsikirjoittama ja piirtämä sarjakuvatarina vuodelta 1956. Se julkaistiin alun perin "Uncle Scrooge" -lehden numerossa 18 vuonna 1957. Suomessa tarina julkaistiin ensimmäistä kertaa jatkokertomuksena "Aku Ankka" -lehden numeroissa 52/1962 ja 1-2/1963. Robert Capa
Capa tunnettiin koko elämänsä naistenmiehenä, eikä hän koskaan mennyt naimisiin. Taron jälkeen hänellä oli suhde muun muassa Elaine Justinin ja näyttelijä Ingrid Bergmanin kanssa. Justinin Capa tapasi toisen maailmansodan aikana hieman ennen lähtöään Pohjois-Amerikkaan. Justin oli vielä silloin naimisissa Britannian ilmavoimien lentäjän kanssa. Capa alkoi kutsua Justinia pian lempinimellä ”Pinky”. Justin halusi sodan aikana mennä naimisiin Capan kanssa, mutta Capa pyysi häntä odottamaan sodan loppuun. Justin jätti Capan sodan aikana ja meni naimisiin erään tiedotusupseerin kanssa. Túpac Inca Yupanqui
Túpac Inca Yupanqui eli Topa Inca hallitsi inkoja 1471-93.
Ketshuaksi "Tupaq Inka Yupanki", suomeksi suunnilleen "inka-aatelinen", oli kymmenes Sapa Inca. Túpac Inca Yupanqui laajensi inkavaltiota aluksi vuodesta 1463 yhdessä isänsä Pachacútecin kanssa ja tämän kuoltua 1471 yksin vuoteen 1493 tapahtuneeseen kuolemaansa asti.
Hän valloitti Perun pohjoisrannikolla sijainneen Chimorin, joka oli merkittävä inkojen vastustaja. Inkojen historia
Huayana Capac kasvatti valtakuntaa pohjoisessa hieman Ecuadorin ja Kolumbian rajalle asti. Inkavaltakunta oli nyt 4 000 km:n pituinen, ja sitä pitivät koossa muun muassa inkojen armeija ja hyvä tieverkosto. Francisco Pizarro liikkui Tyynenmeren rannikolla Tumbezissa ja Punan saarella jo Huayana Capacin eläessä. Huayana Capac kuoli 1528 isorokkoon tai tuhkarokkoon, jotka espanjalaiset toivat Amerikkaan ja jotka levisivät Andeille jo 1520-luvulla. Perun historia
Myös Perun pohjoisrannikolle syntyi valtioita noin vuonna 700. Niistä merkittävin oli ja Cuzcon laaksossa kukoistanut Chimor. Noin vuonna 1200 syntyi Inkavaltakunta, joka alkoi voimakkaasti laajeta 1400-luvulla Pachacútec- ja Túpac Inca Yupanqui -nimisten hallitsijoiden aikana. Inkojen pääkaupunki oli Cuzco. Seuraava inkakuningas Huayna Capac kuoli vuonna 1525 mahdollisesti eurooppalaisten Amerikkaan tuomaan isorokkoon tai tuhkarokkoon, jotka riehuivat inkojen maassa kauppiaitten tai sanansaattajien tuomana.
Pian syttyi veljesten Huascarin ja Atahuallpan kesken monivuotinen sisällissota vallanperimyksestä. Auringonpalvonta
Amerikassa Aurinkoa palvottiin etenkin Perun ylängöillä. Perulaisten auringonjumala oli nimeltään Viracocha. Perulaiset uskoivat, että Aurinko oli inkadynastian perustaja ja inkojen esi-isä. He rakensivat Auringolle mahtavia temppeleitä ja päällystivät ne runsaalla kullalla. Auringon palvonta oli Inkavaltakunnan virallinen uskonto. Roope Ankka
Nykyinen Roopen hahmo muotoutui tarinassa "Ovela Roope-setä" vuodelta 1952. Tarina "Takaisin Klondikeen" kertoi Roopen osallistuneen Klondiken kultaryntäykseen Yukonissa vuosina 1896–1899. Vuonna 1961 Barks esitteli "Midaan kosketuksessa" Milla Magian, velhottaren, joka yrittää kaapata Roopen ensilantin ja tehdä siitä taika-amuletin uskoen, että sen voimilla hänestä tulisi maailman rikkain henkilö. Vuonna 1956 Barks loi Roopen arkkiviholliseksi Kulta-Into Piin. Impa (kuvitteellinen hahmo)
Twilight Princessissa nainen nimeltä Impaz asuu Hidden Villagessa, jonka on vihjattu olevan Sheikah-heimon jälkeläisten asuinpaikka. Impaz kertoo myös olevansa nimetty esi-isänsä mukaan, joka aikoinaan perusti kylän (kuten Impa "Ocarina of Timessa"). Simpauttaja
Simpauttaja-tarinan varsinainen päähenkilö on nuori maalaispoika "Imppa Ryynänen", joka tarinan alussa joutuu maantielle levittäessään pitkästyneenä isänsä pellolla lantaa isänsä mielestä väärällä tavalla. Isä on häätänyt raivoamisellaan kaikki vanhemmat poikansa, paitsi Imppaa ja tämän mielenterveysongelmista kärsivää pikkuveljeä Ottoa, joka tekee järven rantaan männyn rungoista naispatsaita.