Onko Sulkavanjärvellä runsaasti niemiä, saaria ja lahtia?
Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se sijaitsee alueella, missä on runsaasti kallioperän murroksien aiheuttamia korkeuseroja. Niiden vuoksi järvellä on runsaasti niemiä, saaria ja lahtia. Korkein mäki näkyy Mäkilahdelle ja sen korkeus on lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven itärannalla sijaitseva Roviomäki kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen ja sen päälle on rakennettu Sulkavanjärven kirkko. Korkein järvelle näkyvä mäki on kuitenkin Lokkiselälle Käänninniemensalmesta näkyvä Mustikkamäki, joka kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen.
Niskajärvi (Kouvola)
Niskajärven lähialueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Haapalahden kylän alueella sijaitseva Alankojärvi (35 ha), joka laskee Järvisenlahteen 150 metriä pitkää ojaa myöten. Järven eteläosan itärantaan laskee Vähä-Lempiä ja Iso-Lempiä (19 ha) yhteistä sillan alittavaa lyhyttä ojaa myöten. Järvisenlahden ja Raudanlahden väliin jää pitkä ja leveä niemimaa, jossa sijaitsee Riihijärvi (18 ha). Se laskee kaivettua ojaa myöten Lehtisaaren taakse suojaan jäävään matalaan Nurjalanlahteen. Sonkajärvi
Sonkajärvellä on kaksi taajamaa: Sonkajärven kirkonkylä (Rutakko) ja Sukevan kirkonkylä. Sonkajärvi on kumpuilevaa runsassoista maata, jonka halki kulkee Sonkajärven reitti. Sonkajärvellä on myös Sukevan vankila ja rautatieasema. Rautatieasemalta on VR:n henkilöjunayhteys pohjoiseen (Murtomäen suunta) ja etelään (Kauppilanmäen suunta). Sonkajärvellä on myös Sonkajärvi-Jyrkän lentokenttä (EFSJ), joka on ollut pääosin lannoituskoneiden ja Puolustusvoimien käytössä. Linja-autot liikennöivät Sonkajärvelle Iisalmesta/Iisalmeen koulujen lukuvuoden aikoina. Herajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 118 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä. Se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvi on melko pyöreä, mutta lounaaseen työntyy 400 metriä pitkä lahti ja kaakkoisrannassa jää Särkänniemen suojaan 700 metriä pitkä Kasevanlahti. Kasevanlahden pohjukassa sijaitsee luusua, josta lähtee järven laskuoja. Sen lähiympäristö on alavaa metsämaata, joka tosin kohoaa loivasti kohti länttä ylös Köykänvuorelle ja Kivimäelle. Järvessä on kartan mukaan 13 saarta. Suurin saari on Lellerinsaari, joka sijaitsee etelärannan tuntumassa Särkänniemen edustalla. Saari on 200 metriä pitkä ja 180 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 2 hehtaaria. Muuta saaret ovat rantojen tuntumassa tai Särkänniemen ympärillä sijaitsevia luotoja. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0021 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 8 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pohjoisosan keskellä. Sen rannat ovat matalia ja paikoin kivisiä. Kiikoisjärvi
Järvessä on 9 pientä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on vain 2,0 ha ja rantaviivan pituus 1,6 km. Suurimmat saaret sijaitsevat keskejjä järveä ja ne ovat "Selkäsaaret" ja "Lammassaari". Eteläosassa on lisäksi "Kiilmanninsaari" ja "Kirrinkallio". Posio
Posiolaista maisemaa hallitsevat vesistöt, metsät ja vaarat. Järviä ja lampia on yli 3 000. Kitkan ja Livon ohella suurimpia järviä on Suolijärvet. Alue on ylävää, suurimmaksi osaksi 200–300 metriä merenpinnan yläpuolella. Posiolla on Kemijoen, Kitkajoen (Koutajoen), Iijoen ja Simojoen latvavesiä. Posion virallinen nimikkoeläin on muikku ja nimikkokasvi suopursu. Sinervä
Multianjärvien–Sinervän alueella on viisi yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Syrjänalanen (22 ha), joka laskee Sinervän Nevalahteen, Matolampi (9 ha), joka laskee Sinervän Kuivaniemen leirintäalueen viereen, sekä pieni Härkölampi (1 ha), joka sijaitsee kirkon vieressä ja laskee Sinervän luoteispäähän. Lehmilampi (18 ha) ja Siltalampi (2 ha) laskevat yhteistä laskuojaa myöten Pienen Multianjärven kaakkoispäähän. Simpelejärvi
Järvessä on paljon saaria ja salmia, pohjoisesta päin muun muassa Pienisaari, Kalasaari, Jängensalmi, Sokkiisaari, Torokka, Lemmikonsalmi, Ristisaari, Kotasaari, Iso Siikasaari, Pieni Siikasaari, Iso Kontiosaari, Mustasaari (kaksi samananimistä saarta), Viitasaari, Mertasaari, Röngönsaari, Harmaitsaarensalmi, Oraitsaari, Jänissaari, Ruissaari, Sorsasaari, Pitkäsaari, Tinkko, Lapinsaari, Joukionsalmi, Honkasaari, Peltosaari, Suuri Sikosaari sekä Pieni Sikosaari. Seinäjärvi (Virrat)
Koska järvi on vesistöalueensa latvavesiä, saa järvi pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaan. 
Sulkveenjoen valuma-alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 16 laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Hirvilahteen laskevan Hirvijärven (110 ha) valuma-alue, johon kuuluvat esimerkiksi Vähä Hirvijärvi (1 ha), Vähä-Maatia (3 ha), ja näiden lisäksi Silmälammi (21 ha) ja Vähä Silmälammi (2 ha). Paukalahteen laskee Paukajoki, joka on Kotalammin (9 ha) ja Paukajärven (35 ha) laskujoki, jonka valuma-alueella ovat myös Haarainlammi (2 ha), Silmänevan Lampareet (1 ha), Vähä Paukajärvi, Iso Hanhilampi (5 ha) ja Pieni Hanhilampi (2 ha), sekä idempänä Lippilammi (8 ha). Järven Pohjalahteen laskee Norjanperältä alkava oja, jonka valuma-alueella ovat Iso Ruuhijärvi (16 ha) ja Vähä Ruuhijärvi (8 ha), jotka laskevat Syrjälammen (1 ha) ja Latolammen (2 ha) läpi. Näsijärvi
Näsijärven lähialueella on 72 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Näsijärven itärantalla Niihamajärvi (8 ha), joka laskee Aitolahteen, Vääräjärvi (32 ha), joka laskee Tervalahteen, Valkeajärvi (31 ha) ja Kukonjärvi (16 ha), jotka laskevat Paarlahden Matehiseen sekä Ahvenlammi (15 ha) ja Syväjärvi (13 ha), jotka laskevat Paarlahden pohjukkaan, sitten on Haikanlahteen laskevat Iso Ripojärvi (21 ha) ja Kuusjärvi (16 ha), ja vielä Toijalanjärven lahteen laskeva Taulajärvi (50 ha). Näsijärven länsirannalla on Ylöjärvellä Siivakkalanlahteen laskeva Ilmarinjärvi (19 ha), Laakonselälle laskevat Mastosjärvi (15 ha), Antaverkanlammi (4 ha) ja Kaitijärvi (17 ha), Lempiäniemellä Perttulanlahteen laskeva Kohmalanjärvi (6 ha), Ylisen pohjoispuolelle laskeva Säynäväjärvi (7 ha) ja Kyöstilän Kaskilahteen laskeva Himotunjärvi (9 ha) sekä Huhkaankylältä Kaiharinlahteen tuleva Majajärvi (6 ha). Lopulta suureen Pengonpohjaan laskevat Koijärvi (10 ha), Leppäjärvi (25 ha) ja Iso Haapajärvi (13 ha). 
Vankaveden alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Vanhankylänjärvi (13 ha) ja Pimeäjärvi (10 ha), jotka laskevat Kukkulanperään, Yläisjärvi (20 ha), joka laskee Kurunlahteen, Iso Majajärvi (10 ha), joka laskee Paappasenlahteen, ja vielä Keskinen (13 ha), joka laskee Murolelahteen. Pyhäjärvi (Tampere)
Luodon ja etelämpänä sijaitsevien Avesaaren ja Palhon niemen väliin jää rikkonainen järvenosa, joka on niemien ja syvien lahtien rikkoma. Siinä sijaitsevat Luodon takana pieni Kaivannonselkä ja etelämpänä suuri Sorvanselkä. Luodon pohjoispuolella rantoja kiertää Sotkan taajamaa. Sorvanselästä länteen erottuu syvälle sisämaahan työntyvä osa, joka jää Vapalon saaren taakse. Sorvanniemen eteläpuolella sijaitsee Sorvan pieni taajama. Vapalon takana työntyy länteen Huhtaanselkä, joka päättyy luoteessa Lamminlahteen ja lounaassa Maivaselkään, jolla on perällä pitkä Jänijärven lahti. Tämän järvenosan rannat ovat peltovaltaisia. Vapalon eteläpuolelle jää pienempi Ruonanselkä. Suonojärvi
Saaria on 30, joista viisi on yli hehtaarin kokoisia, 20 aarin ja hehtaarin väliltä ja viisi alle aarin kokoisia. Saarten kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus on 6,31 kilometriä. Suurimpia saaria ovat esimerkiksi Nurkinsaari, Ahdinsaari, Nokiansaari, Selkäsaaret, Koivusaari ja Mäntysaari. Sulkajärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy ja siihen laskee pari lyhyttä metsäojaa. Luoteispäähän laskee suo-oja, joka on samalla Mutajärven laskuoja. Järven laskuoja lähtee luoteispäästä ja Isokorven jälkeen se laskee Pieneen Herrailanjärveen, ja pian sen jälkeen Isoon Herrailanjärveen. Viimeinen osuus tapahtuu Myllyojaa myöten Pälkäneveden Tyrynselkään. Yltiä
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8,24 hehtaaria, mikä on noin 2,22 % järven kokonaispinta-alasta. Kaikki saaret ovat yli aarin kokoisia, mutta vain kaksi ylittävät pinta-alallaan hehtaarin suuruuden. Pitkäsaari on 750 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se näyttää kolmelta saarelta, joita kaksi pengertä yhdistävät toisiinsa. Saaren pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Sen vieressä sijaitsee Mustikkasaari, joka on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on lähes 2 hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsevat vielä Koninsaari, Talassaari, Aukeasaari, Papusaari ja Hännisensaari. Tervalahden saari on pyöreä. Loput saarista sijaitsevat Huutoselän eteläosissa. Majalahden suulla on kaksi saarta, Kaakkolahdella on yksi saari ja Huutoniemen länsipuolella toinen. Huutoselän länsilaidalla sijaitsevat Ruutusaari ja Aakkosensaari. Nämä, ja kaikki muutkin suuret saaret, ovat autiot. Kaakkolahden ja Majalahden saarissa on loma-asunnot. Suokumaanjärvi
Järven pinta-ala on noin 280 hehtaaria, ja pieni osa sen itäpäästä sijaitsee Venäjän puolella. Järven keskisyvyys on viisi metriä ja suurin syvyys 10 metriä. Se muodostuu yhdestä selästä. Venäjän rajan tuntumassa ovat järven ainoat saaret, Himmaansaari ja Kaikkaanluodot. Järvi on pääasiassa luhta- ja ruovikkorantainen. Sen ympärillä on rakennuksia, jotka ovat pääasiassa keskittyneet länsi- ja pohjoisrannalle. Länsirannalla Haapaniemessä on uimaranta. Latvanen (Lappeenranta)
Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto. Sotkajärvi (Hattula)
Järven pinta-ala on 211 hehtaaria ja sen pituus on 3,0 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Siihen laskee 18 metsä- tai suo-ojaa. Lännestä laskee Salkoniemen pohjoispuolelle Ojajärven laskuoja ja pohjoispäähän Taipaleenlahteen laskee Pukarojärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven eteläpäässä, josta saa alkuunsa kilometrin pitkä Kuorijoki, joka laskee Päällisen ja Alasen läpi Rautijärveen.
Järven rantaviiva on 23 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joka on vain paikoin soistunutta. Järven rantavesissä on runsaasti kiviä ja pieniä luotoja, joita on yli 50. Suurempia saaria on melkein 40, joista nimettyjä ovat Selkäsaaret ja Koivusaaret. Rannoille on rakennettu kohtuullisesti loma-asuntoja, joille johtaa tiet Kuuslammin kylältä. Hämeenlinnan ja Tammelan välinen raja kulkee järven länsipuolelta ohi noin 100−500 metrin päästä. Sen sijaan Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja oikaisee järven yli. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Keidassoilla on märkiä ja upottavia painumia eli "kuljuja", avovetisiä "allikoita" ja kuivia mättäitä eli "kermejä". Kauhanevan alueella on sadoittain avovesiallikoita, joissa on kirkas vesi. Suolla on kaikkiaan kolme keidaskeskusta. Kauhanevan keitaat ovat nevan ympäröimät. Kauhaneva muuttuu etelään päin mentäessä suureksi aapamaiseksi avosuoksi, joka on keidassuota ravinteikkaampi, sillä se saa keväisin tapahtuvien tulvien seurauksena ravinteita läheisiltä kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Kauhanevan alueella sijaitsi vuonna 1999 myös 0,1 hehtaaria myös lettoa. Kauhaneva on näin ollen yksi Kauhajoen kolmesta alueesta, joilla on yhä tätä suotyyppiä.
Kauhanevan reunamilla on suuria, pääasiassa minerotrofisia räme- ja neva-alueita, joiden vesitalous riippuu Kauhanevan eteläosan tavoin myös kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Esimerkiksi Kauhanevan pohjoispuolella sijaitsevan Nummikankaan länsipuolella pohjavesi tihkuu maanpinnalle turpeen ja hiekan alta. Tästä seuraa alueen hyvin ainutlaatuinen suokasvillisuus. Tällä Kauhanevan pohjoispuolella maa viettää kohti etelää, minkä ansiosta vesi pääsee virtaamaan voimakkaammin. Kauhanevan eteläpuolella sijaitsevan suuren avosuon vesitalous on luultavasti tihkuvien pohjavesien varassa. Tämän alueen läpi virtaa lisäksi Nummikankaan länsipuolen räme- ja neva-alueilla purkautuvia pohjavesiä. Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Mahnalanselkä on 5,8 kilometriä pitkä, 4,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1 117 ha. Sen syvin kohta sijaitsee Purimonsalmen edustalla Enonselän kohdalla ja se on noin 25,5 meträ syvä. Enonselästä itään aukeaa saarien taakse Mahnalanselkä, joka on noin kolme kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leve. Sen keskellä sijaitsee puoli kilometriä pitkä Lammassaari. Muita saaria ovat Leppiäinen, Selkäsaari, Markensaari, Pukalussaari, Kalliosaari ja Suolasaari. Sen perällä yhdystien 2623 takana sijaitsee Miharinlammi, johon laskevat Ruonajoki ja Lavajärven valuma-alueen (35.59) laskujoki Muotialanjoki. Enonselästä aukeaa etelään Alhonselkä, jonka keskellä sijaitsee Iso Tahkosaari. Alhonselältä länteen työntyy kilometrin pitkä ja kapea lahti Pohjanlahti. Siihen laskee Juojärvenoja ja Syväoja. Pohjanlahden vieressä on Santalahti. Itään työntyvään Pajulahteen laskee Pajuoja. Pukinniemen ja Käkisaaren välistä jatkuu etelään salmi, jota kutsutaan Jokisjärveksi. Haapajärvi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 393 hehtaaria ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi pitempää niemeä, Piiliönniemi ja Kirkkosaari, sekä järvenselällä oleva Isosaari, jotka tekevät järvestä monimuotoisen. Saaria on 10, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 7 ovat yli aarin ja yksi alle aarin kokoinen. Saarten yhteispinta-ala on 16 ha. Isosaari on lähes 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Muita saaria ovat Taimisaari, Koivusaari, Haapasaari ja Pirttisaari. Rauhajärvi (Mikkeli)
Järvessä on laskettu olevan 65 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 34 hehtaaria, mikä on noin 2,9 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kuusi on yli hehtaarin suuruisia, 50 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Noukansaari, joka on yli 700 metriä pitkä. Se sijaitsee Lehtoniemen edustalla. Noukansaaren luoteispuolella ovat Pieni Selkäsaari ja Iso Selkäsaari ja sen eteläpuolella Mansikkasaari, Palosaari ja Rieponsaari. Päälahden perällä on puoli kilometriä pitkä Siltasaari, jonka kautta kulkee myös tie. Saari katkaisee järven lähes kokonaan. Sen eteläpuolella sijaitsee yhtä suuri Katossaari. Päälahdessa sijaitsevan yhdeksän muun saaren joukossa on niitä suurempi Tiilisaari. Läsäkosken kohdalla ovat Vauhkosaari, Itikkasaari ja Koskensuusaari. Lahden suussa, Pohjaniemen kohdalla, on hyvin kivistä ja siellä on kymmenen saaren ryhmä. Saarien joukossa ovat Saaruansaari ja Kiviniemi. Nilakka
Nilakka on luode–kaakkosuunnassa yli 40 km pitkä ja keskiosistaan yli 10 km leveä. Saaria, joita Nilakassa on noin 170, on vähän verrattuna esimerkiksi pohjoisempana sijaitsevaan Pielaveteen. Eniten saaria on järven eteläosissa, niistä mainittavia ovat Elosaari, Kaija ja Inginsaari. Suurimmat järvenselät ovat Nilakan pääselkä, koillisosan Pieni-Nilakka sekä eteläosan Tukiaisselkä. Luoteessa 19 km pitkän Vuonamonlahden rannalla sijaitsee Keiteleen kirkonkylä. Järvi on suomalaiseksi suurjärveksi varsin matala, keskisyvyys on vain 4,86 m ja suurin mitattu syvyys hieman yli 21 m. Rantaviivaa on 357 km. Näsijärvi
Järvi jakautuu kolmeen selkäalueeseen, jotka ovat Näsinselkä, Koljonselkä ja Vankavesi. Näsinselkä alkaa etelässä Tampereelta, jossa se laajenee länteen Lielahtena ja itään Aitolahtena. Aitolahden päässä se laajenee pieneksi Niihamanseläksi, josta erkanee kaakkoon Olkahistenlahti ja koilliseen Merjanlahti ja Laalahti. Lielahden ja Lentavänniemen pohjoispuolella sijaitsee Siivikkalanlahti ja sen perällä Ryydynpohja. Näsinselkä vaihtuu pohjoisessa Iso-Otavan saaren jälkeen Koljonseläksi. Saarten kohdalla idästä järvelle päin työntyy leveä niemi, jonka eteläkärki on nimeltään Paavolanniemi. Sen eteläpuolelta työntyy koilliseen viisi kilometriä pitkä Tervalahti, jonka sivulahtena on Uskalinlahti. Näsinselän vastarannalla sijaitsee Laakonselkä, joka on yli neljä kilometriä pitkä ja kapeneva lahti. Salajärvi (Lahti)
Järven rantaviivan pituus on 30,2 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9,8 kilometriä. Järven ympäristössä on paljon metsiä ja peltoalueet sijaitsevat kapealla vyöhykkeellä rannan läheisyydessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu noin 60 taloudesta, joista vajaa kymmenen ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu yli 100 vapaa-ajan asuntoa. Asutus muodostaa kaksi kulmakuntaa, joista Luhtaanmaa sijaitsee järven luoteisrannalla ja Kumia sen eteläpäässä. Rannoille tulee tiet yhdysteiltä 14089 ja 3134. Järven länsirannalla sijaitsee Luhtaanpirtti ja pieni lampi Kalaton. Länsirannalla kohoaa Salajärven Linnakallion muinaislinna 20 metrin korkeuteen järvestä. Loukonen
Järvessä ei ole saaria. Sen rantaviiva on 2,9 kilometriä pitkä. Yli puolet rannoista on moreeni- ja kalliopohjaisia, mutta järven pohjoispäässä ja länsipäässä rantaan rajoittuvat suot. Etenkin pohjois- ja itärannoille on rakennettu loma-asuntoja. Järvellä on vain yksi viljelytila. Järvlle pääsee valtatieltä 12, josta on rakennettu useita metsäteitä. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järvestä on ollut vesiyhteys naapurijärville Koijärveen ja Majoonjärveen ja sieltä edelleen Kiuruveteen asti. Tämä yhteys oli avoinna Itämeren Ancylus-vaiheen aikana ja myöhemmin taas noin 6000–4800 eaa., kun muinaisen Saimaan vedenpinta oli nykyistä paljon korkeammalla. Yhteys päättyi, kun järvi kuroutui irti muinaisesta Saimaasta noin 4500–4300 eaa. Järven vedenpinnan korkeus jäi tuolloin nykyisen 111–109 metrin korkeuskäyrän korkeudelle. Myös ihminen on vaikuttanut järven vedenpintaan. Järvessä toimitettiin järvenlasku 1920-luvulla, jolloin sen vedenpinta aleni metrin. Tästä jäi muistoksi Kivenlautasaaren niemi, Sänkisaaren ja Niittysaaren nimet yhdelle saarelle, ja yksittäinen saari Tursansaaret, jossa entiset saaret ovat maatuneet yhteen. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Myllyselän ja Lokkiselän luoteispuolella sijaitsevat suuri osa jrven suurista saarista. Järvessä on laskettu olevan 73 saarta, joiden yhteispinta-ala on 101 hehtaaria eli noin 11 % järven kokonaispinta-alasta. Syvänsaari (noin 17 ha) lähes tukkii järven pohjoisossan johtavan salmen (suluissa on kartasta mitatut pinta-alat ). Se eteläpuolella sijaitsevat heti Pirttisaari (yli 6 ha), Kangassaari (alle 18 ha) ja Vuohensaari (yli 10 ha). Näiden eteläpuolella ovat vielä Muurainen (noin 3 ha), Selkäsaari (noin 9 ha), Kiiskisaari ja Niitty- eli Sänkisaari (yli 11 ha). Muita järven keskiosan saaria on Tervasaari, Verkkosaari, Mansikkasaari, Halkosaari, Myhkyri, Nikinsaari ja Haaposaari, ja Myllyselän eteläpuolisia saaria on Herrasensaaren ympärillä (noin 11 ha) Kuoresaari, Likosaari ja Karelinsaari, ja vielä Lokkiselän saaria on Lokkiluoto, Kivisaari, Pajuluoto, Koivusaari ja Limasaari. Älänne (Rautavaara)
Järven rantaviivan pituus on 47 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on neljä kilometriä. Sen rannat ovat hiekkapohjaista metsämaata, joka on paikoin soistunutta tai jopa avosuota. Karttaan on merkitty moneen paikkaan heikkarantoja, jotka ovat jääkauden päättymisen jälkeen tuulen muodostamia dyynejä . Merkittävimmät suot ovat luoteisaltaan etelärantaan tuleva Multasuo ja kaakkoisaltaan itärantaan päättyvä Suurisuo. Järveen laskee vain vähän metsien ja soiden kuivatusojia. Järven koillispuolella kohoaa Haatainmäki, joka on jääkauden aikana syntynyt moreenimäki eli drumliini . Rautavaaran ja Lapinlahden välinen kuntaraja ylittää molemmat järvenselät niin, että niiden välissä raja mutkittelee Lapinsaaren länsipuolelta Kiukoonjoen salmen läpi. Järven rannan lähiympäristössä on vain yksi maatila, mutta vapaa-ajan asuntoja on alle kymmenen. Järven lounaisrannalla sijaitsee Näätähiekan leirikeskus, jonka omistaa Lapinlahden kunta . Rannan kohteille johtaa tiet seututieltä 582. Rautavaaran kunnalla on Roskun Valkeisen ja Tiilikanlahden välisellä kannaksella vedenottamo . Tarjannevesi
Johtuen kallioperän rikkoneisuudesta ja jääkaudella kertyneistä moreenikasaumista, on järvi rikkonaisen muotoinen. Syvät lahdet ja pitkät niemet vuorottelevat ja yhdessä suurten saarien kanssa, muodostuu järveen useita pienempiä järvenselkiä. Suuria lahtia on pohjoisrannoilla Hauhuuselälle työntyvä lahti, joka jää Kannokonmäen ja Moksunniemen länsipuolelle. Toinen on Monoskylään asti ulottuva Monoslahteen päättyvä suuri lahti. Sen lahdensuu, ja samalla myös kohdalla näkyvä Aitoniemi, jää Moksunniemen ja Sammalistonniemen väliin. Seuraavaksi on Pohjaslahti, jonka perä sijaitsee samannimisessä kylässä. Itärantaan jää koilliseen työntyvä Kolkinlahti. Sen lahdensuu sijaitsee Siperian saaresta itään ja saaren eteläpuolelle jää järvenosan kapeneva järvenselkä, jonka itäpuolella sijaitsee Myllylahti. Tarjanteen etelärannalla on vain yksi mainittava lahti Huilahti. Luvanjärvi
Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Karttaan nimetyt saaret ovat lännestä alkaen lueteltuina Jokisaari, Niskansaari, Tirro, Kypäräsaari, Selkäsaari ja Nuottisaari. Ojajärvi (Ikaalinen)
Järvi on kivinen ja siinä on kuusi saarta tai luotoa. Suurin saari on 120 metriä pitkä ja se on asuttu. Rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Noin puolet rannoista on suota ja loput kovapohjaista metsämaata. Järvellä on neljä vapaa-ajan asuntoa, joista yksi sijaitsee suurimmassa saaressa. Sorvanperän ja Varissalmen yhdistävä kylätie seuraa järven pohjoisrantaa ohittaessaan sen Sillankallioiden alta. Kiantajärvi (Sotkamo)
Järvialtaan pinta-ala on 2 330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa m³ eli 0,137 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvialtaassa on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Kuurikanlahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 30 miljoonaa kuutiometriä eli 0,03 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 18,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee todennäköisesti Mustikkalahdella, missä on kartan mukaan 18 metriä syvää. Muita syvänteitä sijaitsee Selkäsaaren länsipuolella, missä on 12 metriä syvää, Laajalahden suulla, missä on 14 metriä syvää, Vuohensaaren ja Sääskiniemen välissä, jossa on 15 metriä, Tursansaarten ja Kissasaaren välissä (16 metriä) ja Väätäälänniemen koillspuolella (13 metriä) ja Sulkavanlahdella, jossa on 9 metriä syvää. Sulkuejärvi
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 1,0 kilometriä ja sen pinta-ala on 105 hehtaaria. Se sijaitsee Kihniön keskustan länsipuolella. Järveen laskee ojia ympäröivistä metsistä. Pohjoisesta laskee oja Korhoskylän eteläpuolisista alueista, missä sijaitsee myös Kakkurilampi. Kivistönkankaan takaa laskee lyhyt pelto-oja järven eteläpäähän. Nevalankylältä laskee Palolammen laskuoja Sulkuejärven kaakkoispäähän. Palolammen kautta laskee Syyslampi ja siihen vuorostaan Rajalampi. Kaikki ojat tämän ojan ympärillä laskevat siihen. Järven oma laskujoki on vain 100 metriä pitkä uoma Tarsianjärveen. Rannan tuntumaan on rakennettu saostusallas. Rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä. Järven länsiranta on metsää tai ojitettua suota ja itäranta on Kihniön taajamaa. Itä- ja etelärannat ovat tiheästi rakennetut. Länsirannalla on yksi maatila ja muutama vapaa-ajan asuntoja. Keskustasta lähtevät yhdystiet 13341 ja 2790 sivuavat järven etelä- ja länsirantoja. Järven pohjois- ja länsipuolella kiertää yhdysteitä yhdistävä kylätie. Lohjanjärvi
Lohjanjärven seutu muistuttaa Järvi-Suomea, sillä järvessä on kymmeniä lahtia ja noin 250 saarta ja luotoa. Lohjanjärven rannoilla ja saarissa on yhteensä lähes 3000 kesämökkiä ja huvilaa. Järvi on ollut 1800-luvulta lähtien suosittu huvila- ja mökkeilyalue myös pääkaupungin asukkaille. Järven rannoilla ovat asuneet tai viettäneet kesiä myös monet Suomen kulttuurihistorialle tärkeät henkilöt, kuten Saima Harmaja, Rolf Nevanlinna, I. K. Inha, Arvid Järnefelt, Herman Grönbärj ja Ruben Lagus. Seinäjärvi (Virrat)
Järven pinta-ala on 860 hehtaaria eli 8,6 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Järvenselän autiutta haittaavat vain kolme järven puolivaiheilla sijatsevaa saarta. Maapohjan harjujen jaksollisuus muodostaa järveen niemien ja lahtien vuorottelevan rantaviivan. Etelärannassa sijaitsevat Rapalamminlahti, Hirvilahti ja Paukalahti, joiden väliin työntyy teräväkärkinen Hirviniemi. Itärannassa Selkäniemi suojaa Selkälahtea. Pohjoispäässä työntyy pohjoiseen Pohjoislahti, jonka vierestä osoittaa järvelle Pitkäkari. Niemen läheiset saaret Halkosaari ja Vääräsaari ovat myös harjumuodostumia. Sen ympäristö on alavaa seutua, joten järven rannat näkyvät horisontissa ohueena viivana. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järvi sijaitsee Iisalmen reitin latva-alueella, joten se saa vetensä omalta valuma-alueeltaan. Sulkavanjärven valuma-alueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Järven Mustikkalahteen laskee idästä Ventojoki, joka saa alkuunsa Löytänästä (22 ha). Joen valuma-alueeseen kuuluvat myös Iso Hanhilampi (7 ha), Pieni Hanhilampi (4 ha) ja Taivallampi (4 ha). Mustalahteen laskee myös Leväpuro, jonka valuma-alueeseen kuuluvat Valkeisjärvi (38 ha) ja Pyöreinen (9 ha). Kilpipuro laskee Lammaslahden pohjukkaan Kilpilahteen, jonka valuma-alueella ovat Iso Kilpilampi (13 ha) ja Pieni Kilpilampi (6 ha). Järven länsirannassa Kissasaaren takana olevaan Soukunlahteen laskee Kantele (10 ha) laskuoja, jonka valuma-alueella on vielä Lapinlampi (2 ha), Jouhtinen (19 ha), Kaijanlampi (4 ha), Mustalampi (2 ha), Saarinen (9 ha), Iso Tervalampi (5 ha), Iso-Maiva (4 ha) ja Ilveslampi (4 ha). Pohjoiseen työntyvään Sulkavanlahteen laskee Salmipuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Salmijärvi (68 ha). Pohjoisosan toiseen lahteen Tuhkalahteen laskee Koijärven (66 ha) laskuoja. Sen valuma-alueella ovat myös Tuikkalampi (14 ha), Telkkänen (3 ha), Litunlampi (2 ha), Löytynlampi (1 ha), Mustinlampi (3 ha), Soikkolampi (2 ha) ja Körtti (17 ha). Pielavesi (järvi)
Luode–kaakkosuunnassa Pielavedellä on pituutta 22 km. Järvi on 4–7 km leveä, ja sitä luonnehtii runsas saarien määrä ja varsin rikkonainen rantaviiva (rantaviivan pituus 419 km). Järven yli 500 saaresta ylivoimaisesti suurin on Kirkkosaari; myös järven pohjoisosassa sijaitseva Salonsaari on maininnan arvoinen. Suurimmat selät ovat pohjoinen Hirvenselkä, keskiosan Jylhänselkä sekä Kirkkosaaren ja muiden saarien erottama eteläinen Murtoselkä. Pielaveden kirkonkylä sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järvi on tunnettu kookkaasta muikustaan. Toisvesi
Järvessä on kartan mukaan 56 saarta, joista suurin osa on rannanläheisiä luotoja. Ohtolanlahdella sijaitsevat Koskisaaret, joita on kaksi. Pohjoisempi saari on 180 metriä ja eteläisempi on 140 pitkä. Saarten kohdalla olevan Havonniemen länsipuolella sijaitsee Niittysaari ja Ruumissaari. Niittysaari on 240 metriä pitkä. Ikkalan kohdalla ovat kallioiset Lempiluodot. Järven eteläosassa Murolahden edustalla sijaitsee Akonsaari ja Y-haaran pohjoisrannassa Pukkisaari, joka on 240 metriä pitkä. Järven suurin saari Haukkasaari sijaitsee järven läntisen haara eteläosassa. Saari on lähes 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Järven pohjoisosan rannoilla on monia pikkusaaria. Niitä ovat esimerkiksi Lemmetinsaari, Koivusaari, Pajusaari, Ollinsaari, Nuottisaari, Koninkivi, Mertosaari ja Talassaari, sekä niistä suurin Suullisensaari. Sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Salusjärvi (Mänttä-Vilppula)
Järvessä on ilmoitettu olevan kolme saarta, jotka sijaitsevat kaikki Isollapuolella. Kartassa niitä voi nähdä kolmen saaren lisäksi vielä neljäs, joka on luoto. Kolmen saaren yhteispinta-ala on 0,21 hehtaaria, mikä on noin 0,13 % järven kokonaispinta-alasta. Keskellä Isonpuolen itäistä järvenselkää on Selkäkari. Sen eteläpuolella sijaitsee Harmaalahden matalikolla saari, joka on 40 metriä pitkä. Tämän vastarannalla Viholanlahdella on 30 metriä pitkä saari. Isonpuolen salmessa sijaitsee suurempi saari, joka on yli 50 metriä pitkä, ja sen koillispuolella pieni luoto. Selkäkari voidaan ajatella viidenneksi saareksi. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvessä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Särkisaari, Mustasaari, Muikkusaari ja Varpastensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muut 41 saarta ovat yli aarin suuruisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa isoista saarista sijaitsevat järven koillisosassa. Ne kuuluvat Saunaniemeä ja vastarannan niemiä, Ahvenniemeä ja Haukiniemeä, yhdistävään saariketjuun. Täällä olevia nimettyjä saaria ovat Muikkusaari, Honkasaari, Ruumissaari, Saunasaari, Mustasaari ja Kaidansaari. Näiden yhteydessä Haukilahdessa ovat vielä Juuvinsaari, Talassaari ja Pohjassaari. Järvenselällä sijaitsevat molemmat Selkäsaaret sekä Kumpunen. Järven eteläpää on matalaa ja kivistä aluetta. Siellä ovat Selkäluodot, Varpastensaari sekä joukko pikkusaaria. Tyräjärvi (Taivalkoski)
Järvellä on yli 65 saarta. Toivansaari on 1 000 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen vieressä sijaitsee 350 metriä pitkä Kuusisaari. Nämä sijaitsevat järven länsipäässä ja niitä ympäröi pienten saarien saaristo. Toiseksi suurin saarista on 600 metriä pitkä ja yhtä leveä Reopsaari. Se sijaitsee järven itäpäässä ja myös sen ympärillä on pieneten saarien saaristo, joka päättyy Iso Lehtosaareen keskellä järveä. Syväjärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 15 hehtaaria. Se on Vekaran kylässä neljän samalla korkeudella olevista järvistä pohjoisin. Muut kolme järveä ovat Ala-Majavesi, Ylä-Majavesi ja Vekarajärvi. Siihen laskee kuusi metsäojaa, joista pisin laskee järven pohjoispäähän. Oja on yli kilometrin mittainen Hankolammen laskuoja. Samaan ojaan yhtyy lounaasta Kangaslammien eteläisimmän lammen laskuoja ja koillisesta Hankojärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä, missä 70 metrinen oja laskee Vekarajärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 142 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, jossa on kalliopaljastumia ja pari jyrkännettä. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Vekarasta. Toinen tie kulkee järven pohjoispään ohi ja yhtyy yhdystiehen 2764. Ikaalisten ja Ylöjärven väliselle rajalle on matkaa 700 metriä. Vehkajärvi (Punkalaidun)
Järven rantaviiva on 11,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Pohjois- ja eteläpäät rajautuvat peltomaahan. Järven poikki pituusuuntaan kulkee hiekkaharju, joka kulkee suurimman osan matkaa veden alla. Harjusta näkyy vedenpinnan yläpuolella Särkän niemi, Huvilasaari, Pikkusaari ja Isosaari. Urjalan ja Punkalaitumen välinen raja ylittää järven sen eteläkärjessä. Kubenskoje
Järven pohja ja rannat ovat etupäässä kivisiä tai hiekkaisia. Sen pinta-alasta 30 % on vitakasvien, kaislikon ja muun kasvillisuuden peitossa. Kalalajeja ovat nelma, lahna, hauki ja kuha. Järvellä harjoitetaan kalastusta ja se on suosittu retkeilykohde. Kamennyi-saarella on sijainnut vuonna 1260 perustettu Kristuksen kirkastumisen luostari. Yli-Kitka
Yli-Kitka on rantaviivaltaan varsin mutkikas. Rantaviivan pituus on 623 km. Mourusalmi jakaa järven kahteen suurempaan altaaseen. Suurimmat selät ovat Luonselkä, Turjanselkä ja Konttiselkä järven eteläosassa sekä Vasikkaselkä, Isoselkä ja Tolvanselkä järven pohjoisosassa. Suuria järveen pistäviä niemiä ovat Hyväniemi, Tolvanniemi ja Halkaisija. Kuorevesi (järvi)
Järven pohjoisosa on rikkonaista järvialuetta. Vesireitti jatkaa ensin Paalisen läpi Kotkanselälle, josta se jatkaa Savonselältä Pieskansaaren luokse. Vesireitti kiertää Pieskansaaren joko Likosalmen kautta taikka Käänninselän ja Isosalmen kautta Melasjärvelle. Piekasansaaren itäpuolelle jää Mäntänlahti, johon Keurusselkä laskee. Kuoreveden purkautumiskohta katsotaan olevan Melaskoski. Jo Paalinen on sokkeloinen järvenosa, mutta Kurranniemen taakse etelään jatkuu Saarikkoselkä, joka on pari kilometriä pitkä ja haarainen lahti. Myös Kotkanselältä haarautuu sokkeloisia lahtia. Itään työntyy lahti, jonka haaroja ovat Atilanlahti, Särkijärven lahti ja Riihosjärven lahti. Kotkansalmen takana työntyy länteen toinen lahti, jonka suurin pituus on 5,2 kilometriä. Siihen kuuluvat esimerkiksi Vuohiselkä, Kotalahti, Koivuselkä ja Kivilahti. Jukajärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 910 hehtaaria eli 9,1 neliökilometriä. Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven suuri järvenselkä on muuten selväpiirteinen, mutta lounaisrannan 2,7 kilometriä pitkä Kytöniemi suojaa taakseen yhtä pitkän lahden ja luoteispään 1,4 kilometriä pitkä Poikolanniemi jättää länsipuolelle Halsaaren suojaaman Myllylahden. Järven kaakkoispäässä sijaitsee 2,8 kilometriä pitkä kapeneva lahti, jonka pohjoiseen työntyvä laajentumaa kutsutaan Mustalahdeksi. Lahden kapeikko on Kilkalansalmi, joka jää Kilkalanmäen alle ja viereisen Virsikallion molemmilla puolilla sijaitsevat Kilkalanlahti ja Akkalahti. Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskllä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella siaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä. Ylisjärvi (Salo)
Runsaiden ravinteiden ansiosta vesikasvillisuus on järvellä runsasta. Rannoilla viihtyvät ilmaversoiset kasvit kuten osmankäämi, järviruoko, järvikaisla, kurjenmiekka, myrkkykeiso, terttualpi, rantakukka ja monet sarat. Avovedessä kelluvat ulpukka ja muutama vitalaji. Tärkein kasvikuntaan kuuluva ryhmä on levät ja sinibakteerit. Järven kalakantaan kuuluu rehevän järven lajistoa, mikä on yleensä särkipainotteinen. Näitä ovat särki, sorva, lahna ja pasuri. Petokaloja ovat ahven, kiiski, kuha ja hauki. Järven lahdissa ja kasvustossa viihtyvät eri sammakkolajit ja rupikonna. Myös kyykäärme, sisilisko ja vaskitsa viihtyvät siellä myös. Pieni-Sulkava
Pieni-Sulkava on järvi Siilinjärvellä. Järvi rajautuu etelässä Tiprusniemeen, lännessä Ahmoon, pohjoisessa haja-asutusalueeseen ja Simonsaloon. Järvi on noin 2 kilometriä pitkä. Järveen laskee myös Sulkavanjärvestä tuleva joki, ja siitä lähtee Siilinjoki. Rautjärvi (Juva)
Järvessä on kartan mukaan 82 saarta. Kolmen suurimman saarten mittoja voidaan arvioida kartasta. Kaskiensaari on järven suurin saari, jonka pituus on noin 750 metriä, leveys noin 600 metriä ja pinta-ala on yli 23 hehtaaria. Heinäsaari on 600 metriä pitkä ja sen pinta-ala on lähes 14 hehtaaria. Kolmanneksi suurin saari Hietasaari on 500 metriä pitkä ja sen pinta-ala on yli 8 hehtaaria. Järven muita nimettyjä saaria ovat esimerkiksi Pekurilanlahdella Verkkosaari, Kirveselän pohjoispuolella Honkasaari, Naurissaari, Palosaari, Vuohisaari, Väärsaari ja Ristosaari, ja Kirvesselän eteläpuolella kolmen suuren saaren läheisyydessä Lamperinsaari, Salakkasaari, Syöpelsaari, Madekallio, Marsaari, Korkeasaari, Sepitsaari, järven lounaispäässä Sikosaari, Hanhisaari, Palosaari ja Nuottasaari, Raudanselän itäpuolella Romusaari, Honkasaari, Huudonsaari, Palosaari ja Ruumissaari. Sulkava
Pisamalahden rannalla sijaitseva Sulkavan linnavuori kohoaa 55 metrin korkeuteen Enonveden pinnasta. Rauvanjärvi (Kaavi)
Järven pinta-ala on 880 hehtaaria eli 8,8 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee painaumassa, jonka luoteis- ja kaakkoispuolella on korkeampia mäkiä. Järven lahdet ja niemen seuraavat kallioperän uurroksia ja siksi rannat voivat viettää järveen jyrkästi. Järvi olisi melko yhtenäinen etteivät 1,5 kilometriä pitkä Hautaniemi ja kilometrin pituinen Riihiniemi jakaisi järveä. Riihiniemen ja Iso-Pippurin suojaan jäävät Luvelammen lahti ja Tulilahti. Hautaniemen takana aukeaa 3,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä selkä. Suurin järvenselkä aukeaa kuitenkin järven keskiosassa, joka on 3,2 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen keskellä sijaitsee vain kolme saarta Rymäsaari, Ahosaari ja Purnusaari. Järven kaakkoispäässä työntyy kaakkoon päin 2,2 kilometriä pitkä lahti, jonka lahdensuu on 400 metriä leveä ja jonka pohjukan nimi on Jokilahti. Järveltä erottuu korkeita mäkiä esimerkiksi Hautaniemessä, jossa niemenpää kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen, Itäjahdenkankaalla, jossa mäki kohoaa 40 metriä. Jokilahdella saattaa erottaa pohjoisessa 65 metrin korkeuteen kohoavan Hautamäen. Tervaniemenlahti
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se on alavalla peltoaukealla sijaitseva matala ja ruohottunut järvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka Mattilansaaren niminen niemi siihen viittaakin. Järven luoteispäässä kyseisen niemen takana aukeaa vielä pieni järvenosa, jossa sijaitsee luusua. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja järven rannat ovat peltomaata, luhtaa tai rantametsikköä. Järven lähiympäristössä sijaitsee toistakymmentä maatilaa ja niiden lisäksi muuta kiinteää haja-asutusta. Rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Ranta-alueita ja itse järvi kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Myös järven lasku-uoma Syväsalmi on suojeltu. Sulkavan Linnavuori
Mäki on kolmelta suunnalta erittäin jyrkkäreunainen, ja sen itäpuolisella, hieman loivemmalla reunalla on vallin jäännöksiä. Muuri on noin 120 metriä pitkä, ja sen kivinen perustus on erittäin jykevä: se on tehty suurista kivistä ja edelleen paikoin lähes kolme metriä korkea. Vuoren huippu on nykyisin noin 55 metriä järvenpinnan yläpuolella. Järvenpinnan alapuolella sekä vuoren seinämillä on useita onkaloita. Rauvanjärvi (Kaavi)
Valuma-alue saa pääosan vedestään kaakon suunnalta Jokilahteen laskevasta Suurjoesta, joka on Suurijoen valuma-alueen (04.783) laskujoki, ja Pohjoislahteen laskevasta Syrjäjoesta, joka on Syrjäjoen valuma-alueen (04.782) laskujoki. Suurjoen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Rauvanlampi (27 ha) ja Keskilampi (14 ha) ja Syrjäjoen valuma-alueeseella Syrjäjärvi (272 ha), Saarijärvi (254 ha) ja Alimmainen Saarilampi (26 ha). Rauvanjärven alueella on 10 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Suuri-Huussa (3 ha) ja Pieni-Huussa (2 ha) laskevat Pohjoislahteen Huussanpuroa pitkin. Samaan puroon yhtyy Riihilammen oja, johonka yhtyvät vielä Palomäen Valkeinen (27 ha) ja Mustinlampi (2 ha) yhteistä ojaa myöten. Iso-Pippurin pohjoispuolelle Tulilahteen laskevat Onkilampi (2 ha) ja Tulilampi (4 ha) yhteistä ojaa pitkin. Muut järvet laskevat Rauvanjärveen omia laskuojaiaan myöten. Niitä ovat Jokilahteen laskeva Hautalampi (18 ha), Romulahteen Romupuroa myöten laskeva Maarianlampi (2 ha), ja vielä Tervalammen (3 ha) laskuoja Tevapuro laskee Pietunsuonlahteen Hautaniemen vastarantaan. Sulunjärvi
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee maastossa Niinistönmäen ja Sulunvuoren välisessä laaksossa. Sulunvuoren huippu, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, sijaitsee järvestä kauempana. Sen sijaan Niinistönmäen rinteet laskevat lähes järven rantaan asti. Rinteiden ja rannan väliin on rakennettu valtatie 9. Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee vastarannalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Länkipohjan koillispuolella aivan taajama-alueen ulkopuolella. Järven luoteisrantaan on rakennettu kolme kiinteää asuntoa ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie taajamasta. Oulujärvi
Järvessä on laskettu olevan 667 saarta. Niistä suurin on Ärjänselän ja Niskanselän toisistaan erottava Manamansalo (7 507 ha), joka on suurimmaksi osaksi hiekkakangasta ja sen vuoksi hiekkarantojen ympäröimä. Toiseksi suurin Käkisaari (2 035 ha), joka oli aikaisemmin niemi ja joka on ”irrotettu” mantereesta Kaivosojan kanavalla veneilyn helpottamiseksi. Näin on toimittu myös Neulaniemellä. Näitä kolmea saarta ei sisällytetä seuraaviin tilastoihin. Muiden saarten yhteispinta-ala on 2 117 hehtaaria, mikä on noin 2,3 % järven kokonaispinta-alasta. Muista saarista viisi ovat yli neliökilometrin suurisia, 125 yli hehtaarin suurisia, 526 yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia. Kun tarkastellaan saaria järvenosien mukaisesti, antaa ympäristöhallinnon virannomaiset seuraavanlaisia tuloksia. Sulkavan Linnavuori
Linnavuoren laelle muurin taakse jää noin 100×120 metrin alue, jossa on aikoinaan ollut muun muassa ainakin 14 heittokivikasaa. Linnavuoren juurella on kaksi luolamaista onkaloa. Etelä-Konneveden kansallispuisto
Etelä-Konnevesi on Rautalammin reitin keskusjärvi, jonka vesi on erittäin kirkasta ja näkösyvyys suuri. Suurilla järvenselillä elää paljon selkävesilinnustoa. Kuikan ja sääksen kannat ovat vahvat, ja taantunut selkälokki pesii yhä järvellä. Konneveden rantamaiden kasvilajistoon kuuluu monia harvinaisuuksia, kuten metsänemä, hajuheinä, ruskopiirtoheinä ja suikeanoidanlukko, eteläiset varstasara ja lehtoneidonvaippa sekä pohjoiset pahtarikko ja pahtanurmikka. Alueen eläin- ja kasvilajisto suojelunäkökulmasta on arvokasta. Karut ja jyrkät rannat ovat säilyneet paljolti rakentamattomina ja erämaisina. Kalliorantojen ohella saarten ja mantereen sisäosissa on rehevämpiä lehtoja. Alueella on Pohjois-Savon huomattavimmat lehmusesiintymät. Haavasta riippuvaisen lajiston kannalta Etelä-Konnevesi on valtakunnallisesti merkittävä alue. Järven itäisellä rannalla sijaitseva Kalajanvuori on paikallisesti tunnettu nähtävyyskohde, jolta avautuvat komeat näkymät yli järvenselkien. Ullavanjärvi
Järven pinta-ala on 1 300 ha eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi erityyppista osaa. Järvenselkä käsittää järven länsipuoliskon ja järven itäpuolisko on melko saaristoinen. Siellä on laaja lahti, joka alkaa Yrjäniemen ja Haaponiemen välistä. Järvi on yleensä matalampi kuin kaksi metriä, mutta yli kaksi metrisiä alueita on vain järvenselällä. Suurin kartassa merkitty syvyyslukema on 2,9 metriä. Järvessä on runsaasti kiviä ja pieniä saariakin on paljon. Pohjoispäässä suuria saaria ovat Talvisaari, Iso Teerisaari, Pikku Petäjäsaari ja Tullisaari. Etelärannassa oleva Selkäsaari on niemi, mutta sen länsipuolella ovat Matinkari, Vesikari, Pitkäkari, Syväkarit ja Haarakarit. Keskellä järveä sijaitsevat Iso Lohikari, Pikku Lohikari, Paskalaatta, Iso Hiidenluoto, Pikku Hiidenluoto, Kantelesaaret, Puurosaari, Harppusaari, Tynnyrisaari, Pihlajamaankari, Kaksossaari, Tammasaari ja Yrjöniemenkarit. Itäpään lahdessa sijaitsevat Pitkäkari, Vareskari ja Äilänne. Simojärvi
Järven pohjoisosan rantaviivan pituus on 117 kilometriä ja eteläosan 122 kilometriä, josta lankeaa Porosaarelle suuri osa. Suuria järven rantaviivaa mutkistavia niemiä ovat Kaariniemi, Olangonniemi, Korteniemi, Rajaniemi, Jyriniemi, Mustaniemi sekä Aittoniemi. Järven rannat ovat pääosin alavaa maata, mutta rannoille ulottuvat myös korkeat mäet. Niitä ovat pohjoisessa Louhelanoaho, Nurminiemi ja Putkivaara, joka nousee yli 45 metriä järven vedenpinnasta. Pohjoisosan eteläpäässä kohoavat vielä Muljuvaara ja Kultivaara, joka kohoaa 45 metrin korkeuteen. Järven eteläosa on alavampaa kuin pohjoisosa. Järven rantaan ulottuu vain vähän peltoja, joten suurin osa rannoista on metsämaata, joka on muutamin paikoin soistuneena jopa suota. Rannoilla on pääasiassa haja-asutusta, joiden väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispäässä sijaitsee Pohjaslahden ja Putkivaaran kylät ja Halkoselältä etelään työntyvän Olangonlahden perukassa sijaitsee Olangon kulmakunta. Järven eteläosan pohjoispäässä sijaitsee Porosaaren suojassa Sääskenperän kulmakunta, itärannalla Soppanan kulmakunta ja Isoselän itärannalla Penämön kulmakunta. Impiön kylä ei enää kuulu järven vaikutuspiiriin, vaikka se on seudulle muutoin merkittävä kylä. Järven itärantoja seuraa pohjoisesta seututie 942, mutta se etääntyy Näskänselän jälkeen länteen. Tieltä haarautuu silloin kylätie Olankoon ja se jatkaa järveä seuraten Lehtoperälle asti. Itärantoja ei seuraa mikään tie järveä tiiviisti, vaikka kaikkialle pääseekin jotain tietä pitkin. Vasta Penämön ja Impiön välinen tie seuraa rantoja, kunnes siihen yhtyy Lehtoperän eteläpuolelta koukkaava yhdystie. Etelässä tiet liittyvät lopulta seututiehen 941. Siikajärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 90 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella, missä mäkien vuorottelu painaumien kanssa pakottaa järvet muodostamaan pitkiä lahtia ja niemiä sekä nostamaan vedenpinnan yläpuolelle saaria. Siikajärvi on juuri tällainen järvi. Järvenselkä rikkoontuu Isosaaren vuoksi, joka on 450 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren eteläpuolella työntyy järvelle 900 metriä pitkä nimetön niemi, jonka pohjoispuolelle jää Haapalahti ja eteläpuolelle mutkainen ja sokkeloinen Aatunlahti ja Patmoslahti. Pohjoisinta lahtea kutsutaan Kuninkaanlahdeksi. Rautavesi (Sastamala)
Rautavesi kuuluu lähes yhtenäiseen järvikokonaisuuteen, jossa Liekovesi, Rautavesi, Kulovesi ja kahden viimeksi mainittujen välinen saaristo muodostavat Iso-Kuloveden kokonaisuuden. Rautaveden alapuolella oleva Liekovesi luetaan Rautaveteen kuuluvaksi ja Rautaveden yläpuolella on erillinen Kulovesi. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat lähes samalla tasolla, koska Liekoveden luusuassa oleva Hartolankosken Tyrvään voimalaitos säännöstelee niitä. Säännöstelty pinnankorkeus saa Rautavedellä vaihdella välillä 56,5−57,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Kulovesi
Kuljun Isosaari on järven pohjoisosan suurin saari. Sen rinnalla sijaitsevat pienet Lehti-, Risti- ja Halkosaaret. Keskellä selkää sijaitsevat pienet Selkäsaari ja Karhusaari ja lähellä Urmiaa sijaitsee yksinäinen Hanhisaari. Sadanleukaluut, eli Elssansaari, erottaa Kulojärven selän Piikkilänjärvestä, mutta rautatien takia se vaikuttaa niemeltä. Tyrisevän ja Suoniemen välissä ovat suuren selän ensimmäiset eteläiset saaret. Niitä ovat Kalmesaari (myös Kalmetsaari), Maijansaari, Sarasaari, Latosaari, Muurassaari ja Jänessaari. Suurin saari Salonsaari, joka on 4,3 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä, erottaa Kuloveden Rautavedestä. Saman tekee pienempi 1,2 kilometriä pitkä Kiuralan Isosaari. Toiseksi suurin saari on Kutalansaari. Se on 1,8 kilometrä leveä ja jonka 1,7 kilometriä pitkä niemi Salonnokka kasvattaa saaren pituudeksi 3,2 kilometriä. Muita edellisten lähettyvillä olevia suurempia saaria ovat Vatulansaari, Karhunsaari, Kaukue, Haapasaari, Peltosaari ja Mäntysaari. Älänne (Rautavaara)
Järvessä on seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 1,4 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista vain Lapinsaari on yli hehtaarin suuruinen, viisi muuta ovat yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Lapinsaari on 1,3 kilometriä pitkä ja vain 150 metriä leveä. Saaressa on kuitenkin niemi, joka leventää saaren 250 metriin. Lapinsaari on ollut etelään työntyvän niemen pää, mutta se on katkaistu 1950-luvulla tukinuiton helpottamiseksi . Kummallakin järvenselällä on pienet Selkäsaaret, mutta muuten ne ovat pääosin saarettomia. Muut järven pienistä saarista sijaitsevat harjujaksolla sijaitsevissa lahdissa. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Sulkavanjärvi on Pohjois-Savossa Kiuruveden Sulkavanjärvellä ja Pielaveden Nousialla sijaitseva järvi. Syvänsi
Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 neliökilometriä. Se on 13,1 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Siitä erottuu helposti neljä järvenosaa, jotka ovat etelästä lukien Eteläselkä, Juurikkaselkä, Pohjoisselkä ja Vitikkaselkä ja vielä järvimäinen lahti, jossa ovat Lahnankuttaja ja Haapalahti. Viimeksi mainittu sijaitsee Vitikkaselän länsipuolella ja järvenosia yhdistää Uittoniemen ja Vitikkaniemen välinen salmi. Salmen yli on Uittosaarta ja penkereitä pitkin rakennettu yhdystie 15329. Järven lounaissivua seuraa Syrjänharjun sisältävä harjujakso, joka sukeltaa Tossavalansaaren kohdalla järveen ja nousee välillä pintaan Kuoresaarena, Hiiriluotona, Tanssisaarena, Kaidansaarena ja järven koillispäässä Hiidenlahdella hiekkaisena niemenä. Kaidansaari jakaa pohjoisen järvialueen kahdeksi järvenseläksi. Tossavalansaari ja Halkosaari jakavat järven eteläiseen ja pohjoiseen osiin. Eteläiset järvenselät jäävät Vihtasaaren ja Kosulansaaren eri puolille. Jukojärvi
Jukojärvellä on paljon järviä ja lampia, muun muassa Jukojärvi, Kivistö, Myllyjärvi ja Valkeinen. Polkuja ja latuja pitkin voi hiihtää tai kävellä Keuruulle, Multialle ja Petäjävedelle. Onkivesi
Onkivesi on pohjois–eteläsuunnassa 28 km pitkä ja 2–8 km leveä, rantaviivaltaan hyvin rikkonainen järvi. Onkivettä pirstovat yli 200 saarta ja lukemattomat niemet ja lahdet, kuten Lapinlahti, Jynkänlahti, Leppälahti ja Onkilahdet. Saarista suurimpia ovat Myhkyrinsaari, Harkonsaari, Ulmansaari, Martikkalansaari ja Viitasaari. Järven osa-alueita ovat eteläiset Niskanselkä ja Karvaselkä, keskiosan varsinainen Onkivedenselkä sekä pohjoiset Paasiselkä ja Nerkoonselkä. Järven itärannalla sijaitsee Lapinlahden kirkonkylä. Järvi on hyvin matala, keskisyvyys on vain 3,17 m ja suurin mitattu syvyys 36,49 m. Kuten todettua, rantaviiva on hyvin mutkikas, ja sillä on pituutta 440 km. Simpelejärvi
Suurimpia Simpeleen järvenselkiä ja lahtia ovat pohjoisesta etelään päin muun muassa Muukkosenselkä, Vartialahti, Sokkiiselkä, Lemmikonselkä, Siikalahti, Haljakanselkä, Tarvaspohja, Kirkkolahti, Haapalahti, Ehronselkä, Kurhonselkä, Peruspohjanlahti, Kukkarolahti (osaksi Venäjällä), Tähtiniemenselkä, Pietarlahdenselkä, Koitsanlahti ja eteläisin Saviniemenselkä. Liekovesi
Järveen on istutettu järvitaimenta, kirjolohta, kuhaa ja joskus myös järvisiikaa. Järvi onkin, kuten sen yläpuolella olevat Rautavesi ja Kulovesikin, hyvää aluetta erityisesti kuhan kalastukseen. Lisäksi järvessä voi tavata ainakin madetta, ahventa ja haukea. Sulkavan Suursoudut
Kilpailun reitti on pituudeltaan 60 kilometriä. Useimmissa sarjoissa soutu alkaa Hakovirralta, missä virran (salmen) ylittää silta. Tällöin soutajat kiertävät Partalansaaren ympäri vastapäivään ympäri niitä salmia ja selkiä pitkin, jotka saaren molemmin puolin yhdistävät Pihlajaveden Etelä-Saimaaseen, reittiä ovat Enonvesi (5 km), Varmavirta (~10 km), Kietävälä (~26 km), Hirviniemi, puolimatka (~30 km), Lepistönselkä (yht. pit. ~10 km), Alanne (~58 km) Sulkavan keskustan tuntumassa sijaitsevalle soutustadionille. Yösoudussa kuljetaan samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan, jolloin soutu alkaa soutustadionilta ja päättyy Hakovirralle. Kilpasarjoissa reitti kuljetaan yhteen menoon, retkisoudussa yövytään puolimatkassa olevalla, Sulkava-Seuran omistamalla Varvirannan levähdys- ja yöpymisalueella. Luvanjärvi
Järven rantaviivan pituus on 30 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 3 kilometriä. Rantojen asutus on harvaa haja-asutusta ja sinne on rakennettu lisäksi alle 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 904, joka ohittaa järven kauempaa sen eteläpuolelta, tai seututieltä haarautuvalta ja järven kiertävältä yhdystieltä 19241. Järven rannoilla tai niiden läheisyydessä on vain Kypärävaaran kylä ja Tololanniemen ja Ollilanniemen kulmakunnat. Isojärvi (Janakkala)
Järvi on muodostunut järven luoteispään editse kulkevan harjun taakse. Sen pinta-ala on 265 ha. Järvi on 3,1 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 15,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa kuivaa metsämaata. Eräissä paikoissa rantaan uolttuu kuitenkin soistuvan metsän alueita. Saaria on 13. Suurimmat saaret ovat Korkeasaari, Palosaari ja Vohlissaari. Niiden lisäksi on Nuotta- ja Selkäsaari, jotka ovat järven poikki kulkevan harjun vedenpinnalle pilkistävät huiput. Soukonsaaren ympäristössä on muitakin luotija ja laaja kivikkoinen matalikko. Kaakkoispäässä sijaitsevat Pitkänsillansaari ja Kivisaari. Kutusaari ja Naurissaari ovat nimistään huolimatta niemiä. Niiden taakse jää Taipaleenlahti, jonka rantana on Saloistenjärven vastainen kannas. Rannan läheisyydessä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kymmeniä vapaa-ajan asuntoja. Järven pohjoispuolelta kulkee Janakkalasta lähtevä seututie 292, josta erkanee kaakkoon Lempeltoon ja Saloisiin kulkeva kylätie. Niskajärvi (Kouvola)
Järvessä on laskettu olevan 32 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 66 hehtaaria, mikä on noin 5,2 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Kolme suurinta saarta sijaitsevat järven eteläisen järvenselän alueella. Mutiansaari on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saari on autio. Lehtisaari on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä saari. Siinä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niiden välissä sijaitseva Hyönänsaari on 400 metriä pitkä saari. Muita saaria ovat pohjoisselän Ryötinsaari, Talassaari, Koirasaari, Kissasaari, Nuotsaari ja Jarkko. Härkälänlahdessa sijaitsevat laakea Haapasaari ja pieni Honkasaari. Kolmen suuren saaren alueella ovat vielä Vähä-Jolkko, Iso-Jolkko, Tervasaari ja Raadonsaari. Eteläisen järvenselän alueella sijaitsevat Muurahaissaari, Saunasaari, Raatosaari ja Aittosaari. Jukajärvi (Juva)
Järvi saa pääosan vedestään länsirantaan laskevasta Myllyjoesta, joka tuo Myllyjoen valuma-alueen (04.177) vesiä. Jukajärven alueella on yhdeksän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Salajärvi (422 ha), johon laskevat Kärmelampi (3 ha) Hiidenlahteen ja Hiisilampi (8 ha) Etelälahteen. Suoraan Jukajärveen laskevat Kuhalampi (31 ha) pohjoispäähän, Sarkanen (44 ha) pohjoispään Suolahteen ja Toiviojärvi (50 ha) Mustalahteen. Pieniä lampia ovat Pattoinlampi (1 ha), Kiipeelampi (3 ha), joka laskee järven kaakkoispäähän ja Kärmelampi (3 ha), joka laskee Toiviojärveen. Kallavesi (Mäntyharju)
Yleiskuvaa Kallavedestä voidaan vielä tarkentaa pienillä lisäyksillä. Länsipään pohjois-etelä-murroksen puolivälissä on järvessä laajennus, jossa on paljon saaria. Suurimmat saaret ovat Vuohisaari, Petäjäsaari, Naakansaari ja Junttisaari. Naakansaaren taakse jäävät Kallalahti ja Levälahti. Itä-länsi-suutaisesta murroslinjasta työntyvät pohjoiseen Katiskalahti, joka jää Mustasaaren taakse, Römmilanlahti, joka jää Särkiahonniemen taakse, edellisiä hieman suurempi Majaanlahti, sekä muita laajempi ja 2,5 kilometriä pitkä Kuikkolahti. Sitten tullaankin Laanaselälle, josta työntyy pohjoiseen vielä Ollikkalanlahti. Järven itäpäässä selälle työntyvä Juurakkoniemi ja Puuskansaari erottavat koillispuolelle suojaisan lahden. Juurakkoniemen länsipuolella jatkuu järven pohjois-etelä-suuntainen murros Raajoenlahden luoteispuolella kapean salmen takana sijaitsevalla järvenosalla, josta työntyy koilliseen pitkä ja kapea Myllylahti. Nevajärvi (Juva)
Järvi saa kaiken vetensä Isojoen–Sahinjoen valuma-alueelta, johon järvi kuuluu. Sen alueella sijaitsee 54 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista kolme laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Möhölänlampi (3 ha), Kaatronlampi (2 ha) ja Miehikkäänlampi (2 ha). Kulovesi
Kulovesi yhdessä Rautaveden kanssa muodostaa yhden maan parhaista kuhanpyyntialueista. Kuhan lisäksi Kuloveden huomattavimpia saaliskaloja ovat sulkava, hauki, ahven, särki ja toutain, joista sulkava on runsain saalislaji. Näiden lisäksi järvellä voi tavata ainakin siikaa, lahnaa, järviruutanaa ja kuoretta. Järveen on tehty säännöllisesti kala- ja rapuistutuksia. Vuosien 2008−2012 aikana ovat olleet istutettuja lajeina kuha, harjus, kirjolohi, järvilohi ja järvitaimen. Aikaisempina vuosina istutettiin myös tavallisempia lajeja: hauki, siika, ankerias, karppi, toutain, suutari ja täplärapu. Pälkänevesi
Myös järven länsiosan eli Pälkäneveden alueella laskee järveen erilaisia ojia. Tyrynselän pohjoispäähän laskee Linnajärvi (42 ha) Koskijärven (6 ha) ja Vähäjärven läpi Kirkkolahteen. Viereiseen Ajoksenlahteen laskee Särkijärvi (9 ha) ja siitä hieman itään laskevat Innasjärvi (22 ha), Iso Herrailanjärvi, Pieni Herrailanjärvi ja Sulkajärvi (15 ha). Järvenosan kaakkoispäähän Kukkolanlahteen laskee puoliksi umpeenkasvanut Vähäjärvi (28 ha). Sen vieressä sijaitsevalla Pyhäjärvellä (12 ha) ei ole laskuojaa järveen, muuta se kuuluu sen valuma-alueeseen. Sulkajärvi (Pälkäne)
Sulkajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi. Mullutu-Suurlaht
Järven vesialueen pinta-ala on 960 hehtaaria (ha) ja siinä on yli 7 saarta, joiden yhteinen pinta-ala lisää järven alaa vielä 7,4 ha. Järven laskujoki on vain 3 kilometriä pitkä Nasva jõgi, joka laskee Itämereen Kuresaaren länsipuolella. Järven vedenpinnankorkeus vastaa meren vedenpinnan korkeutta. Korkeanveden aikana vesi virtaa Nasvaa pitkin järveen ja matalanveden aikana takaisin mereen. Tämän vuoksi järven vesi on suolaista. Järvessä on kaksi toisiinsa yhteydessä olevaa järviallasta. Suurijärvi (Savonlinna, Nätki)
Järven pinta-ala on 810 hehtaaria eli 8,1 neliökilometriä. Se on 6,7 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Sen saaret ja niemet sijaitsevat niin, että järvenselät jäävät järven kokoon nähden pieniksi. Järvellä on kolme osaa: järven pääallas, kaakkoispäästä alkava Lahnalahti ja pohjoisosan pieni Kuttilonlahti. Viimeksi mainittu jää Kuttilonniemen ja Soukanniemen suojaan. Lahnalahti työntyy koilliseen Uitonsalmesta, joka jää Uitonniemen ja sen vastarannalla sijaitsevan niemennokan väliin. Väkevänjärvi
Väkevänjärven lähellä on 15 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kalamainlampi (8 hehtaaria, ha), joka laskee pohjoisrantaan Pirunpesälle, ja Kotilampi (5 ha), joka laskee Ryönänlahteen. Muut järvet tulevat alueelta, joka jää Suurijärven itäpuolelle ja niiden vedet yhtyvät Hujakkalan peltoaukealla sen johto-ojiin. Ojat laskevat Hujakansalmen pohjoispäähän Kuistinsalmeen. Näitä järviä ovat suuruusjärjestyksessä Niemistenpitkä (30 ha), Syväjärvi (27 ha), Sairajärvi (12 ha), Mäkilampi (12 ha), Lumpeinen (10 ha), Suuri Mieslampi (9 ha), Kotilampi (5 ha), Lihava (4 ha), Vuorilampi (3 ha), Lampisenlampi (2 ha), Syvälampi (2 ha), Härkölampi (2 ha), Pieni Mieslampi (1 ha) ja Niittylampi (1 ha). Mikkelinsaaret
Mikkelinsaaret ovat melko matatalia; korkein kohta Stora Höuvanissa sijaitsee noin 15 metriä merenpinnan yläpuolella. 
Mikkelinsaarten luonto on monipuolista. Mikkelinsaaret koostuvat avoimista ulkoluodoista sekä puustoisista 
sisäsaaristomaisista saarista. Lisäksi Mikkelinsaarilla on lukuisia fladoja, glo-järviä, lampia ja suojaisia lahtia. Puusto saarilla koostuu pääosin mänty- ja kuusimetsistä sekä rantalepikoista. Rantavyöhyke on saarilla yleensä kapea. Rannat ovat pääosin kivikkoisia. Lisäksi muutamilla saarilla esiintyy myös kallio- ja hiekkarantoja. Hiekkaa on riittänyt myös poisvietäväksi;
esimerkiksi Järnstångenilta ja Stora Sandöreniltä on viety hiekkaa muun muassa tien rakennuskäyttöön. Saarilla harjoitettiin talousmetsänhoitoa varsinkin 1950-luvulta lähtien. 1970-luvulla metsänhakkuut kiihtyivät, kun maanomistajat pelkäsivät menettävänsä maansa rauhoituspäätöksien myötä. Nykyisin suuri osa Mikkelinsaarista on rakennuskiellossa olevaa rauhoitettua aluetta. Kuusvesi
Kuusveden puroja, jokia ja koskia ovat: Hallapuro, Kuusjoki (Mannilanjoki), Mustapuro, Sahijoki (Sahinjoki), Simunankoski ja Tarvaalankoski. Vettä Kuusveteen juoksuttavat eniten Simunankoski, Sahijoki ja Kuusjoki. Kuusvedestä vedet virtaavat Tarvaalankosken kautta Saraaveteen ja edelleen Vaajakosken kautta Päijänteeseen. Saraavesi kääntää Laukaan kirkonkylän kohdalla yhtyvät kolmen vesireitin vedet etelään. Kuusveden saaria ovat Kirkkosaari, Koskensaari, Kuhasaari, Kuussaari, Köyrinsaari, Lehtisaari, Mannunsaari, Pukkisaari, Renttusaari ja Taipaleensaari. Erikoisia luonnonmuodostumia ovat Lehtomäen puoleisella rannalla oleva laaja pirunpelto ja Kirkkoniemen edustalla olevat Napakivet.
Kuusveden Tarvaalan Kirkkoniemessä on uimaranta, tulentekopaikat ja metsähallituksen laavu, jossa voi myös yöpyä. Myös valmiita polttopuita on käytettävissä. Myrskylä
Suurin niistä on Kirkkojärvi, joka sijaitsee Myrskylän kirkonkylän itäpuolella. Kirkkojärven koillisrantaan on kaavoitettu "Kirkonkylänranta"-niminen asuinalue, joka sijaitsee lähellä entistä Myrskylän kartanoa. Lähellä kirkonkylää ovat myös Sopajärvi Sopajärvellä ja Siippo Artjärventien ja Lapinjärventien välillä Myllykylässä sekä Muttilanjärvi Muttilassa hieman etäämpänä. Sulkavanjärvi on Hallilassa Pernajan Koskenkylään johtavan tien varrella. Nämä kaikki järvet laskevat Koskenkylänjokeen Myrskylänjoen kautta. Salajärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se sijaitsee alavalla seudulla, jota juovittavat drumliinimaiset mäet. Alueen suurin drumliini erottaa järven läntisestä Jukajärvestä. Järvi on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Salajärvi on saarien ja niemien rikkoma muuten pyöreähkö järvi. Ympäristössä esiintyy muitakin viime jääkauden lopussa jäätikkövirtauksesta syntyneiden uurteiden ja mäkien mosaiikki. Monet maaston piirteet noudattavat jäätikön liikettä ja erityisesti drumliinit näkyvät maastossa selvimmin. Järven niemistä Ryönänniemi, Virpelänniemi ja Kalliorannan niemi ovat drumliinien häntiä. Ryönänniemi on 700 metriä pitkä ja se sulkee taakseensa lähes kilometrin pituisen Taipaleenlahden. Järven kaakkoisrannasta työntyy kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Etelälahti. Lahti on lahdensuutaan paljon leveämpi. Toinen lahti sijaitsee pohjoispäässä järveä. Se on 1,9 kilometriä pitkä Pohjoislahti, jonka lahdensuuta on kavenettu valtatien 14 penkereellä. Järven itäpäässä sijaitsee Eteissaaren suojassa Hiidenlahti. Kankarinjärvi
Yhtenäisen järvenselän katkaisee 1,1 kilometriä pitkä Pyhäniemi, joka on harju. Järvessä on seitsemän isompaa saarta, joita ovat Lehtisaari, Aukeasaari, Paarmasaari, Kalliosaari, Kyhäräinen, Iso Liettinen ja Pikku Liettinen. Järvi on melko matala, koska keskisyvyys on kaksi metriä ja syvin kohta on alle 12 metriä. Rannoilla onkin paljon kiviä ja pieniä nimettömiä luotoja. Järven eteläosan pohjassa on keskilinjalla puolenjärven mittainen ja 4–7 metriä syvä alue, mutta se on samalla myös kapea. Lehtisaaren länsipuolella keskellä selkää sijaitsee pienialainen syvänne, josta on mitattu 11,5 metriä vettä. Aurejärvi (järvi)
Järven vesialtaan pohja on syvyysvaihteluiltaan monipiirteinen. Pienialaisten syvänteiden välissä on saaria, jotka rikkovat Aureenselän pienempiin aukkoihin. Suurimpia saaria ovat etelästä lukien puoli kilometriä pitkä ja autio Vuohisaari, sitten on Vekaranniemi, jonka kannas on katkaistu kapealla kaivannolla, ja edelleen Ruuhisaari, Lehtisaari ja Korkeasaari. Neljä viimeksi mainittua sijaitsevat Raattaniemi-Vekaranniemen Natura 2000-alueella. Parkanon puolella sijaitsee vielä Majasaari, jossa on vapaa-ajan asuntoja. Hieman pohjoisempana sijaitsevat Lokansaaret, jossa Parkanon raja kääntyy pohjoiseen. Raja ohittaa suuremman Riihisaaren sen itäpuolelta ja Aureselällä olevat Iso ja Vähä Selkäsaaret niiden länsipuolelta. Lokansaaret ja Selkäsaaret kuuluvat myös manittuun suojelualueeseen. Heti järven puolivälin eteläpuolella sijaitsee saarien rypäs, jossa on Jänissaari, Syväsaari, Pöykänsaari, Korpisaari, Vuohisaari ja Mustikkasaari. Saarien pohjoispuolella sijaitsevat Pöykänselkä ja Uljaanselkä, jossa on Siikamon saari. Riitinniemen edusta on kivikkoinen ja siellä on myös saaria. Lokansaarien pohjoispuolella on vielä Multasaari ja Kartiskasaari sekä Kukkula- ja Mustikkasaari. Kiisonperä on järven pohjoinen lahti, jota vartioi viimeisenä Kiisonsaari. Suursaari
Suursaaressa on 4 järveä ja 1 lampi. "Liivalahdenjärvi" on noin 400 metriä pitkä ja 75 metriä leveä, ja sen suurin syvyys on vain 1,5 metriä. Sen toinen lasku-uoma suuntautuu Liivalahteen. "Veteljärvi" on kooltaan 250 × 100 metriä ja sen suurin syvyys on 2,3 metriä. Sillä on yhteinen laskujoki Liivalahdenjärven kanssa Selkäapajanlahteen länsirannikolle. Maahellinlahteen laskeva "Lounatjärvi" on kooltaan 500 × 200 metriä, ja sen suurin syvyys on 13 metriä. "Ruokolahdenjärvi" on kooltaan 350 × 200 metriä, ja sen suurin syvyys on 5 metriä. Se laskee mereen Porkanrannassa Kiiskinkylän kohdalla. Lounatjärven koillispuolella on vielä pieni pyöreä "Pahalampi". Salajärvi (Juva)
Järven laskuoja Hulkkionoja lähtee Taipaleenlahdelta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Jukajärven (904 ha) kaakkoispäähän. Jukajärven vedenpinta on 99,9 mpy., joten pudotusta tulee 2,4 metriä. Vesireitti jatkaa pääsääntöisesti kaakkoon päin ja se laskee Sulkavalla Pihlajaveteen. Sulkavanniitty
Sulkavanniitty on asuinalue Siilinjärvellä. Sulkavanniitty sijaitsee Simonsalon takana noin kolme kilometriä keskustasta koilliseen. Alue on Siilinjärven asuinalueista koillisin. Asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista. Saarijärvi (Lavia)
Järven rantaviiva on 5,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Sen sijaan Kotolahden ja Oltavankankaan rannoilla on metsäistä suota ja avosuota. Järvessä on kaksi metsäistä saarta ja Pikkuluoto, joka on kapeakannaksinen niemi. Vastarannan Isoluoto on soistunut Kotolahdessa rantaan kiinni. Kuttuniemen salmesta aukeaa 500 metriä pitkä lahti Pitkälahti, joka muodostaa oman osansa järveä. Pitkälahden yli kulkee Ulvilan raja siten, että suurin osa järveä jää Laitilan puolelle. Lammasniemellä on runsaasti loma-asutusta, mutta maatiloja tai peltoja ei rantaan rajaudu. Pääjärvi (Loppi)
Järvessä on 17 isompaa saarta, joilla on nimenä esimerkiksi Kanasaari, Riitakari ja Pukkisaari. Kiilinsaari on nimestään huolimatta 800 metriä pitkä niemi. Näiden lisäksi on vielä 13 luotoa. Kynnysharjun aukossa on ainoa saari, jolle on rakennettu silta. Poikamonlahdella on alle 20 metriä leveä lahdensuu, joten se muodostaa lähes suljetun järvenosan. Myös Pääjärven kylän puoleisella lahdella on sen suu vain 50 metriä leveä. Iso Savijärvi
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria. Järvi on L-kirjaimen muotoinen. Järveen laskee vain lyhyitä metsä- ja pelto-ojia. Yksi ojista on Vähä Savijärven laskuoja ja se laskee järven eteläpäähän Tuomisenlahteen. Järven laskuoja Nevenoja lähtee järven itäpäästä Krimminlahdesta ja se laskee neljän kilometrin jälkeen Vanajaveden Kärjenniemenselän Savilahteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 198 vuorokautta. Järvessä on 24 saarta. Pohjoisessa Mateuslahdella on niistä kolme, joista yksi on 70 metriä pitkä Kauppilansaari. Etelässä Tuomisenlahdella on viisi saarta, joista Isosaari on 100 metriä pitkä. Loput yhdeksän saarta sijaitsevat itään kurkottelevalla Krimminlahdella. Suurin niistä on 100 metriä pitkä Mantansaari. Yhdellä järven keskellä olevilla luodoilla sijaitsee Lempäälän ja Valkeakosken välisen rajan rajapyykki. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä. Rannat ovat puoliksi suota ja loput kovaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa, joista vain yksi viljelee enää peltojaan. Rannoille on rakennetty yli 20 vapaa-ajan asuntoa ja kolme muuta kiinteistöä. Niille johtaa tiet seututieltä 130 ja yhdystieltä 3041. Nerosjärvi
Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie. Kyrösjärvi
Kyrösjärvessä on monia lahtia sekä salmien ja saarien erottamia järven osia, joissa on erilaiset olosuhteet kuin muualla. Lähteenä on käytetty yksinomaan Kansalaisen Karttapaikkaa.
Viljakkalanselkä on selvärajainen ja lähes itsenäinen järviallas, jonka lahdensuu sijaitsee Inkulansalmessa Inkulassa. Salmesta on tullut penkereiden vuoksi vain 10–20 metriä leveä, mutta aiemmin se on ollut 40–50 metriä leveä. Salmen ylittää penkereiden kohdalla sekä seututie 276 että sitä edeltänyt vanhempi kylätie. Järviallas on itsenäinen osa järveä, jonka syvyys on jopa yhtä syvä kuin pääjärviallas. Vaikka Inkulansillalla on matalaa, on molemmilla puolilla jo lähes 10 metriä. Vedenalainen uoma syvenee nopeasti putoaa avoveden alueella 20 metriin. Syvimmät kohdat sijaitsevat eteläpäässä ja ovat yli 30 metriä. Syvänteen lähellä on pari karia, joten veden alla on myös jyrkänteitä. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järven pohjoisin järvenosaa, joka jää Syvänsaaren pohjoispuolelle, luonnehtii pitkät ja kapeat lahdet. Syvänsaaren salmien takaa aukeaa pieni ja nimetön järvenselkä, jossa on muutama saari. Suurimmat saaret ovat Tursansaaret (alle 6 ha) ja Kissansaari. Muita saaria on Myrkkysaari ja Kalmonsaari. Lounaan suuntaan työntyy yli kilometrin pituisen Väätäälänsniemen itäpuolelle 1,3 kilometriä pitkä Rakennuslahti ja niemen länsipuolelle 1,2 kilometriä pitkä Mäkilahti. Pohjoispuolella sijaitsee 1,8 kilometriä pitkä Sulkavanlahti, jonka Karppaalanniemn länsipuolella sijaitsee 700 metriä pitkä Pitkälahti. Kokkolahti jää Kissansaaren länsipuolelle suojaan.