Mikä on palvelunestohyökkäyksen maksimirangaistus Suomessa?
Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäykset ovat useissa maissa kriminalisoituja. Suomessa niistä voidaan tuomita rikoslain 38 luvun 5 pykälän mukaisesti tietoliikenteen häirintänä sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Myös palvelunestohyökkäyksen yritys on rikos. Britannian lain mukaan hyökkäyksestä voi saada jopa kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen.
Ajatuksenvapaus
Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta. Palvelunestohyökkäys
Useat suomalaiset verkkosivut olivat laajan palvelunestohyökkäyksen kohteena 11.9.2012. Muun muassa Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien verkkosivut eivät toimineet kunnolla hyökkäyksen aikana. Edellispäivänä hyökkäyksiä oli tehty suosittuun yhdysvaltalaiseen GoDaddy-verkkopalveluun. Huumausainerikos Suomessa
Vastaavasti vesi-, ilma- ja junaliikennejuopumuksista tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Sotilasrikos
Palvelusrikos on Suomen lainsäädännössä harvinainen blankorangaistussäännös. Se kriminalisoi kaiken ohjesääntöjen tai määräysten vastaisen toiminnan. Lisäksi rikoksen voi tehdä erittäin vähäiselläkin teolla. Jo lakki päässä sisätiloissa kulkeminen rikkoo ohjesääntöä ja täyttää lievän palvelusrikoksen tunnusmerkit. Pois lukien erikseen säädetyt poikkeukset päähineen käytöstä sisätiloissa. Ratkaisu on kuitenkin lainsäätäjältä tietoinen; asiasta annettu hallituksen esitys perustelee ankaraa säännöstä sillä, että sotilaskurin ylläpidon kannalta on tärkeää voida puuttua jo pieniin poikkeamiin järjestyksestä. Maanpetos
Vakoilu on ”rauhanaikainen maanpetos”, jossa "Suomen vahingoittamiseksi tai vieraan valtion hyödyttämiseksi" välitetään, julkistetaan, ilmaistaan tai hankitaan valtakunnan turvallisuudelle, ulkomaansuhteille tai kansantaloudelle tärkeä salainen tieto. Vihollissotilas tuomitaan rikoksesta vain, jos hän salaa kuulumisensa vihollissotavoimiin Suomessa tai Suomen puolustusvoimien sotatoimialueella. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Niskoittelu poliisia vastaan
Niskoittelu poliisia vastaan on Suomessa rikos. Rikoslain (RL 16:4) mukaan niskoitteluun poliisia vastaan syyllistyy henkilö, joka jättää noudattamatta poliisin antaman käskyn tai kiellon, kieltäytyy antamasta henkilötietojaan, jättää noudattamatta poliisimiehen merkin tai määräyksen kulkuneuvon pysäyttämiseksi tai siirtämiseksi, laiminlyö avustamisvelvollisuutensa, hälyttää poliisin aiheettomasti tai vaikeuttaa poliisin toimintaa antamalla vääriä tietoja. Teoista tuomitaan sakkoa tai vankeutta enintään kolme kuukautta. Rikoslain kokonaisuudistuksen periaatteiden mukaisesti vankeusuhkaisista rikossäännöksistä säädetään rikoslaissa eikä poliisilaissa, jonka säännösten rikkomisesta on kyse. Palvelunestohyökkäys
Yleisradion, Suomi24:n ja Eniron verkkosivustot joutuivat 14.–15. toukokuuta 2007 Suomen siihen asti laajimman palvelunestohyökkäyksen kohteeksi. Hyökkäyksen takana oli F-Securen Mikko Hyppösen mukaan todennäköisesti Team Elite -niminen ryhmä, jossa on jäseniä useista eri maista. Harrastajista koostuva ryhmä ei tavoittele taloudellista hyötyä, vaan ainoastaan häiriköi. Hyökätyt sivut valittiin mahdollisesti sen perusteella, että ne ovat korkealla Suomen suosituimpien sivujen listassa, ja Suomen joutumiseen hyökkäyksen kohteeksi saattoi vaikuttaa Euroviisujen kautta tullut medianäkyvyys. Suomen tietotoimiston sivuille tapahtui myös hyökkäys 17. toukokuuta. Palvelunestohyökkäys erosi teknisesti Ylen sivuille tapahtuneesta hyökkäyksestä ja se oli laajuudeltaan pienempi. Avustuspetos
Suomen rikoslain mukaan avustuspetokseen syyllistyy, jos avustusta hakiessaan antaa avustuksesta päättävälle väärää tietoa päätökseen oleellisesti vaikuttavista asioista. Rikoksesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi. Törkeästä avustuspetoksesta voidaan tuomita neljä vuotta vankeutta. Myrkky
Jos joku myrkyttämällä tai muulla siihen verrattavalla tavalla tekee elintarvikkeen terveydelle vaaralliseksi tai pitää myrkytettyä elintarviketta saatavilla, hän syyllistyy terveyden vaarantamiseen. Suomen rikoslain mukaan tällaisesta rikoksesta rangaistaan vähintään neljän kuukauden ja enintään neljän vuoden vankeudella. Myrkkyjen ja myrkkykaasujen käyttö sota-aseena on määritelty sotarikokseksi, josta Suomen lain mukaan rangaistaan vankeudella vähintään yhdeksi vuodeksi tai elinkaudeksi. Matti Nissinen
Korkein oikeus tuomitsi Nissisen tahallisesta virkarikoksesta sakkorangaistukseen 20. joulukuuta 2017. Hän sai 40 päiväsakkoa, josta kertyi maksettavaa 1720 euroa. Ano Turtiainen
Turtiainen julkaisi joulukuussa 2015 Facebook-päivityksen, jossa kirjoitettiin toisten ottaneen suuria henkilökohtaisia riskejä toimiessaan eliminointitehtävissä olemassa olevien ja suunnitteilla olevien vastaanottokeskusten tuhoamisessa. Turtiainen piti Facebook-päivityksessään pahimpana vihollisena Suomen Punaista Ristiä ja kirjoitti ”onko nyt aika laajentaa toimia vihollisen pääpaikkoihin”. Asiasta nousi kohu kun kansanedustaja Laura Huhtasaari oli tykännyt päivityksestä. SPR ilmoitti myöhemmin Turtiaisen viestistä poliisille. Syyskuussa 2018 hänet tuomittiin Facebook-päivityksen takia Etelä-Savon käräjäoikeudessa 60 päiväsakkoon julkisesta kehottamisesta rikokseen. Homma
Heinäkuussa 2016 Hommaforum-keskustelupalsta joutui palvelunestohyökkäyksen kohteeksi lähes viikon ajan. Hommaforumin tukiyhdistys teki asiasta rikosilmoituksen. Työpaikkakiusaaminen
Workplace Bullying Instituten tutkimuksen mukaan yhdysvaltalaisessa kulttuurissa esiintyvän työpaikan henkisen väkivallan taktiikoista 25 yleisintä ovat:Työpaikkakiusaajista yllättävän harva tunnistaa itsensä kiusaajaksi. Näin on haastattelututkimuksissa todettu.
Syyskuussa 2013 alkoi suurta julkisuutta saanut kiusaamisoikeudenkäynti, jossa syytettynä oli Auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton AKT:n entinen johtaja Timo Räty. Oikeudenkäynnissä tutkittiin jopa kuusi vuotta (vuosina 2006-2012) jatkunutta työpaikkakiusaamista, joka sai oikeudessa nimikkeen pahoinpitely. Käräjäoikeus katsoi v. 2015 Rädyn syyllistyneen myös työsyrjintään, sillä kiusaamisesta valittanut Hilkka Ahde erotettiin heti hänen tehtyään Aluehallintovirastolle käsittelypyynnön epäasiallisesta kohtelustaan. Hovioikeus kuitenkin kumosi syytteen työsyrjinnästä vuonna 2016, koska oli vaikeaa todistaa, että Ahde erotettiin juuri kiusaamisilmiannon takia. Päätös ei ollut yksimielinen, vaan se tehtiin äänestämällä. Helsingin hovioikeus vahvisti kuitenkin käräjäoikeuden Rädylle langettaman työpaikkakiusaamistuomion eli tuomion henkisestä pahoinpitelystä. Räty tuomittiin 80 päiväsakkoon, joka merkitsi Rädyn silloisella AKT:n puheenjohtajan tulotasolla noin 2000 euron sakkoja. Ohjelmistosodankäynti
Palvelunestohyökkäys (Denial of Service, DoS) on tapa, jolla pyritään lamauttamaan toisen sivuston toimintakyvyn. Palvelunestohyökkäys
Erilaiset tulvahyökkäykset ovat yksinkertaisimpia ja niiltä on usein mahdoton suojautua. Yksinkertaisimmillaan hyökkääjä avaa tuhansia yhteyksiä www-palveluun tai lähettää tuhansia sähköposteja yrityksen sähköpostipalvelimelle. Aiemmin hyökkäyksiin käytettiin virheellisesti konfiguroituja verkkoja, joita voitiin käyttää esim. Smurf-hyökkäyksen apuna. Nykyisin yleisempiä ovat murretuista koneista muodostetut bottiverkot. Uskontorikos
Uskontorikos on toisten ihmisten uskonnollisia katsomuksia loukkaava, lainsäädännössä rangaistavaksi säädetty teko. Suomen rikoslaissa uskontorikokset on vuodesta 1999 lähtien ryhmitelty rikoksiin yleistä järjestystä vastaan. Rangaistus tuomitaan uskonrauhan rikkomisesta eli Jumalan tai muun pyhänä pidetyn asian pilkkaamisesta tai häpäisystä ja kirkollisen toimituksen häirinnästä. Rangaistavaa on myös uskonnonharjoituksen estäminen ja hautarauhan rikkominen. Majesteettirikos
Ruotsin vuoden 1734 lain rikoskaari sääti majesteettirikokseksi hallitsijan tai hänen perheensä jäsenen fyysisen koskemattomuuden, henkilökohtaisen vapauden tai kunnian loukkaamisen. Kunnian loukkaaminen toteutui esimerkiksi solvaamalla julkisesti hallitsijaa tai hänen perheensä jäsentä. Samat määräykset sisältyivät vielä Suomen rikoslain alkuperäiseen 13. lukuun (39/1889). Vakavin majesteettirikos oli keisarin tai hänen perheensä jäsenen murhaaminen, josta oli säädetty seuraukseksi kuolemanrangaistus. Myös keisarin tai hänen perheensä jäsenen kunnian loukkaamiseen syyllistynyt oli tuomittava vankeus- tai kuritushuonerangaistukseen. Virallinen syyttäjä sai nostaa syytteen majesteettirikoksesta vain keisarin määräyksestä. Keisarin kukistuttua Venäjällä ja Suomen itsenäistyttyä majesteettirikoksia koskevien säännösten katsottiin rauenneen itsestään, vaikka niitä ei virallisesti kumottukaan ennen kuin vuonna 1974, jolloin niiden paikalle rikoslain 13. lukuun sijoitettiin uudet rikoksia ihmisyyttä vastaan koskevat säännökset. Aseistakieltäytyminen Suomessa
Asevelvollinen, joka kieltäytyy suorittamasta varusmies- tai siviilipalvelusta, tuomitaan enintään 173 vuorokaudeksi ehdottomaan vankeusrangaistukseen. Tätä kutsutaan "totaalikieltäytymiseksi". Totaalikieltäytyjät, jotka kieltäytyvät suoraan varusmiespalveluksesta, tuomitaan rikosnimikkeellä "asevelvollisuudesta kieltäytyminen", kun siviilipalvelukseen hakeneet ja siitä kieltäytyvät tuomitaan "siviilipalveluksesta kieltäytymisestä". Ehdottoman vankeusrangaistuksen pituus on kummassakin tapauksessa sama: puolet jäljellä olevasta siviilipalvelusajaksi muutetusta palvelusajasta. Viime aikoina totaalikieltäytyjiä on ollut muutamia kymmeniä vuosittain. Sakko
Rikesakko on rahamäärältään kiinteä päiväsakkoa lievempi rangaistusseuraamus, joka voidaan määrätä rikkomusluonteisesta teosta, josta ankarin rangaistus on sakkoa tai enintään kuusi kuukautta vankeutta. Laissa rikesakkorikkomuksista (756/2010) on säädetty ne rikkomukset, joista rikesakko voidaan määrätä. Rikesakon rahamäärä vaihtelee nykyisin 20–200 euron välillä. Sotilasrikos
Rangaistuksena on enintään neljä vuotta vankeutta. Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäys (Denial of Service, DoS) tarkoittaa verkkohyökkäystä, jossa pyritään estämään verkkosivuston tarkoitettu käyttö. Tavallisimmin tämä toteutetaan kohdistamalla verkkosivustolle niin paljon liikennettä, että tämä ei käytännössä kykene palvelemaan asiakkaitaan. Useista lähteistä tapahtuvaa hyökkäystä kutsutaan erityisesti nimellä hajautettu palvelunestohyökkäys (Distributed Denial of Service, DDoS). Tällöin usein käytetään usein kaapatuista tietokoneista koostuvaa Botnettiä. Kuolemanrangaistus
Historian kuluessa kuolemanrangaistus on ollut käytössä myös Suomessa useiden rikosten osalta. Rauhan aikana kuolemanrangaistus on pantu Suomessa viimeksi täytäntöön 1820-luvulla, myöhemmin sitä on käytetty vain sotien aikana. Vuoden 1889/1894 rikoslaissa oli säädetty kuolemanrangaistus valtio- ja maanpetoksesta sekä murhasta, erityisessä sotaväen rikoslaissa vuodelta 1919 lisäksi törkeimmistä sotilasrikoksista. Vuonna 1949 tehdyn lainmuutoksen nojalla kuolemanrangaistusta ei saanut langettaa eikä panna täytäntöön muulloin kuin sotatilan ollessa voimassa eikä muualla kuin siinä valtakunnan osassa, joka oli julistettu sotatilaan. Kuolemanrangaistus poistettiin laista lopullisesti vuonna 1972, ja nykyisin se on kielletty perustuslaissakin. Ehdollinen rangaistus
Suomessa on käytössä ehdollinen vankeusrangaistus. Ankaruudessaan se sijoittuu sakkorangaistuksen ja yhdyskuntapalvelun väliin. Tuhopoltto
Tuomiona tuhotyöstä langetetaan vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta. Mikäli tuhotyö on törkeä, teosta langetetaan 2–10 vuotta vankeutta. Yritys rangaistaan kuten teko.
Syyte tuhotyöstä on nostettava viiden vuoden kuluessa teosta. Asekätkentä
Lakiesityksen mukaan asekätkentään osallistuneita voitiin rangaista vankeudella tai enintään kuuden vuoden kuritus­­huone­­tuomiolla. Henkilöt, jotka olivat väärin­käyttäneet valtaa, joka heillä oli viran tai toimen perusteella, tai jotka olivat jatkaneet toimintaa vielä asian tutkinnan ja selvittämisen aikana, voitiin tuomita jopa kahdeksaksi vuodeksi kuritus­­huoneeseen. Rangaistus voitiin kuitenkin tuomita ehdollisena monissa sellaisissakin tapauksissa, jossa näin ei muiden rikosten osalta olisi voitu tehdä. Ensimmäisenä oikeus­asteena lain nojalla nostettavia syytteitä käsiteltäessä oli Sotaylioikeus. Laki oli säädettävä perustus­lain säätämis­järjestyksessä, mutta asian luonteen vuoksi se oli julistettava kiireelliseksi. Sotilasrikos
Sotilasrikoksista voidaan tuomita vankeuden lisäksi kurinpitorangaistus tai -ojennus, joka vastaa ankaruudeltaan sakkorangaistusta. Kurinpitorangaistuksia ovat Yhdyskuntapalvelu
Yhdyskuntapalvelu on ankaruudeltaan ehdollisen ja ehdottoman vankeus­rangaistuksen väliin sijoittuva rikoksesta tuomittava rangaistus. Enintään kahdeksan kuukauden ehdoton vankeusrangaistus voidaan tuomita yhdyskuntapalveluna. Se käsittää vähintään 14 ja enintään 240 tuntia valvonnan alaisena tehtävää säännöllistä, palkatonta työtä. Enintään kymmenen tuntia yhdyskuntapalvelurangaistuksesta voidaan suorittaa osallistumalla uusintarikollisuuden vähentämistä tukeviin toimintaohjelmiin tai käyttämällä päihdeongelmien vähentämiseen tarkoitettuja palveluja. Sotilaskarkuruus
Sotilaskarkuri tarkoittaa Suomessa sotilasta, joka on ollut luvatta poissa joukko-osastostaan 5 vuorokautta niin, että poissaolo on aiheuttanut olennaista haittaa. Sotilaskarkuruutta pidetään yleisesti vakavana rikkomuksena, varsinkin sodan aikana, mutta rangaistukset voivat vaihdella laajasti; kurinpitorangaistuksesta aina yhden vuoden, sota-aikana jopa neljän vuoden vankeuteen. Suomessa kuolemanrangaistus on poistettu lainsäädännöstä. Kotietsintä
Kotietsintä on pakkokeinolaissa säädetty menettely, jossa esitutkintaviranomainen epäillessään rikosta tekee tutkimuskäynnin kohteeseen. Suomen lain mukaan kotietsinnän saa suorittaa vain sellaisten rikosten perusteella, joista ankarin mahdollinen rangaistus on vähintään kuusi kuukautta vankeutta. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen on Suomen rikoslaissa rangaistavaksi säädetty teko, josta voi seurata vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta. Virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen syyllistyy, jos käyttää tai uhkaa käyttää väkivaltaa virkatehtävää suorittavaa virkamiestä kohtaan tai kostaa väkivalloin virkamiehen tekemän virkatoimen hänelle tai hänen lähimmäiselleen. Tekoon voi syyllistyä myös, jos käyttää väkivaltaa ulkopuolista henkilöä kohtaan tarkoituksenaan estää jonkin virkatehtävän suorittaminen. Esimerkiksi sivullinen, jonka poliisi on määrännyt avustamaan rikollisen kiinni ottamisessa, nauttii samaa suojaa kuin poliisi itse. Teon lievempiä muotoja ovat virkamiehen vastustaminen ja haitanteko virkamiehelle. Sotilasrikos
Taisteluvelvollisuuden rikkominen on rikos, jossa sotilas 
vaarantaa taistelutoimen suorittamisen. Rangaistus on, jos muualla ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta, vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta. Myös sotilas, joka vahingoittaa terveyttään, vioittaa itseään tai antaa väärän tiedon terveydestään välttääkseen sota-aikana palvelusta tai taistelutoimeen osallistumisen, tuomitaan taisteluvelvollisuuden rikkomisesta. Sotilasrikos
Jos taisteluvelvollisuuden rikkominen, vartiorikos, törkeä vartiorikos, karkaaminen, niskoittelu, yhteinen niskoittelu, esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on omiaan aiheuttamaan erityisen vakavaa vaaraa joukolle tai sen toiminnalle taikka vaarantamaan erityisen tärkeän kohteen, rikoksentekijä on syyllistynyt vaaralliseen sotilasrikokseen. Rangaistuksena on vähintään yksi ja enintään kymmenen vuotta vankeutta. Yritys on rangaistava. Pykälän määritelmä ei sisällä vaarallisessa sotilasrikoksessa sanaa "sota-aikana", minkä vuoksi näyttää siltä, että siihen voi syyllistyä erikoistapauksessa myös rauhan aikana esimerkiksi sotaa alemmassa kriisissä tai kriisinhallintatehtävässä. Ilkivalta
Suomen rikoslain 35. luvussa toisen omaisuuteen tai tekijän yhdessä muiden kanssa omistaman omaisuuden vaurioittamisesta tai hävittämisestä käytetään nimitystä vahingonteko. Siitä rangaistaan sakolla tai vankeudella enintään yhdeksi vuodeksi, törkeissä tapauksissa ankaramminkin. Lievissä tapauksissa rangaistusseuraamus on sakko. Paljon vaaraa aiheuttava ilkivaltateko voi tuoda tekijälleen syytteen myös liikenneturvallisuuden vaarantamisesta tai tapon yrityksestä. Eräissä tapauksissa kyseessä voi olla myös hautarauhan tai kotirauhan rikkomisen muoto. 
__notoc__ Palvelunestohyökkäys
Vastaavankaltainen puhelimiin kohdistettavasta hyökkäyksestä käytetään nimitystä tdos (telephony denial of service). Siviilipalvelus Suomessa
Jos siviilipalvelusvelvollinen kieltäytyy palveluksesta poikkeusoloissa, hänet tuomitaan ankaramman asteikon mukaan. Poikkeusoloissa sekä siviilipalvelusrikoksen että siviilipalveluksesta kieltäytymisen enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta. Suoritettu rangaistus ei myöskään vapauta myöhemmästä kriisiaikaisesta palvelusvelvollisuudesta. Myös oman terveyden vahingoittaminen on rangaistavaa. Ne, joiden vakaumusta vakaumuksentutkintalautakunta ei ole hyväksynyt, ovat muiden sotilaiden tavoin sotilasrangaistussäännösten alaisia, mikäli heidät määrätään palvelukseen. Ilkivalta
Ilkivalta siinä merkityksessä, jossa sanaa käytetään Suomen rikoslaissa, on tahallista häiriön aiheuttamista esimerkiksi meluamalla muualla kuin yleisellä paikalla tai yleisöltä suljetussa virastossa, toimistossa, liikkeessä tai tehtaassa tai muussa vastaavassa paikassa. Ilkivaltaa on myös häiriön aiheuttaminen tarpeettomilla puhelinsoitoilla virastoon, toimistoon, liikkeeseen taikka muuhun vastaavaan paikkaan, samoin kuin väärän hälytyksen aiheuttaminen käyttämällä julkisen kulkuneuvon hätäjarrua tai hälytintä muutoin kuin hätätilanteessa. Suomessa ilkivallasta seuraa sakkorangaistus. Yleisellä paikalla tapahtuvasta ilkivallasta eli häiriön aiheuttamisesta esimerkiksi meluamalla julkisella paikalla rangaistaan järjestyslain perusteella järjestysrikkomuksena. Palvelunestohyökkäys
Kesäkuussa 1997 julkaistiin WinNuke, jolla sai kohdekoneen Windows-käyttöjärjestelmän tai palvelinohjelman kaatumaan. Vanhemmilla Windows-koneilla tämä tarkoittaa sinistä ruutua. Hyökkäyksestä toipuminen vaati koneen uudelleenkäynnistämistä. Magneettimedia
Oikeudenkäynti Juha Kärkkäistä vastaan alkoi 30. syyskuuta 2013. Syyttäjä näki kirjoittelussa piirteitä kansallissosialismista, kun taas Kärkkäinen sanoi käyttäneensä vain sananvapautta. 21. lokakuuta 2013 Ylivieska–Raahen käräjäoikeus tuomitsi Juha Kärkkäiselle kansanryhmää vastaan kiihottamisesta 90 päiväsakon sakkorangaistuksen, mikä merkitsi 540 euron suuruista summaa. Oikeus katsoi, että kirjoitukset sisälsivät tietoja ja mielipiteitä, joissa selkeästi panetellaan tai solvataan juutalaisia. Lisäksi oikeus katsoi J. Kärkkäinen Oy:n vastuulliseksi ja määräsi sille 45 000 euron suuruisen yhteisösakon. Junaliikennejuopumus
Junaliikennejuopumus, (aiemmin laajempi raideliikennejuopumus), on Suomen rikoslaissa määritelty liikennerikos. Junaliikennejuopumuksesta tuomitaan rikoslain 23:7 §:n mukaan se, joka kuljettaa junaa tai toimii muussa junaturvallisuuteen olennaisesti vaikuttavassa tehtävässä nautittuaan alkoholia niin, että hänen verensä alkoholipitoisuus tehtävän aikana tai sen jälkeen on vähintään 0,5 promillea tai että hänellä tällöin on vähintään 0,22 milligrammaa alkoholia litrassa uloshengitysilmaa tai että hänen kykynsä tehtävän vaatimiin suorituksiin on huonontunut. Rangaistus on sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Aseistakieltäytyminen Suomessa
Varusmiespalveluksen suorittanut reserviläinen voi kieltäytyä aseellisesta palveluksesta. Tällöin hänet kutsutaan viiden vuorokauden mittaiselle täydennyspalvelusjaksolle. Täydennyspalveluksesta kieltäytyminen johtaa sakkorangaistukseen ja uuteen täydennyspalvelumääräykseen, josta kieltäytyminen johtaa jälleen sakkoihin ja niin edelleen. Periaatteessa täydennyspalvelumääräys–kieltäytyminen–sakko-uusi määräys -ketju voi jatkua, kunnes asevelvollinen täyttää 60 vuotta. Tällainen rangaistusten ketjuttaminen on Suomen lainsäädännössä harvinaista. Desantit Suomessa
Tuomiot annettiin usein kenttäoikeuksissa, mutta myös Sotaylioikeus käsitteli niitä varsinkin kenttäoikeuksien tuomioista tehtyjen valitusten takia. Se muutti melko usein vakoilusta kenttäoikeudessa annetun kuritushuonerangaistuksen kuolemanrangaistukseksi tai päinvastoin. Kaikissa tapauksissa valituslupaa ei kuitenkaan annettu. Kenttäoikeuden antamat teloitustuomiot pantiin yleensä käytäntöön heti. Alaikäiset tuomittiin usein 12 vuoden vankeuteen mutta myös lyhyempiin rangaistuksiin, ainakin yksi 16-vuotias sai vain 10 vuotta vankeutta. Desantteja avustaneet siviilit saivat myös tätä lyhyempiä rangaistuksia. Rangaistuksiin vaikutti myös vakoilijan halukkuus yhteistyöhön, muutama desantti vaihtoi puolta tai jätettiin kokonaan tuomitsematta. Jotkut vangitut desantit jätettiin jatkosodan perääntymisvaiheessa vankilaan sotatoimialueelle, toiset vapautettiin rauhan tultua suomalaisvankiloista. Osa sai tuomion sotapetoksesta tai yhdistettyjä rangaistuksia vakoilusta ja sotapetoksesta tai sellaisen yrityksistä. Jos desantilla oli venäläinen asepuku, hänet katsottiin tiedustelijaksi ja hänestä tuli sotavanki, mutta tuomioiden linja ei ollut pukeutumisen suhteen yhtenäinen. Uskonnottomien syrjintä Suomessa
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä. Siviilipalvelus Suomessa
Siviilipalvelusmiehelle kuuluvat samat sosiaaliset etuudet kuin varusmiehellekin. Hänellä on oikeus ilmaiseen muonitukseen, majoitukseen, työvaatetukseen ja terveydenhoitoon sekä lomamatkoihin. Puolustusministeriön selvityksen mukaan käytännössä nämä edut ovat toteutuneet kuitenkin huonommin kuin varusmiehillä. Työministeriön aiemman lain aikana vuonna 2000 tekemän selvityksen mukaan vain kolmannes siviilipalveluspaikoista selviytyi asumiskustannusten korvaamisesta moitteitta. Tämän vuoksi palveluspaikka voi uuden lain mukaan saada siviilipalvelusmiehen majoituskustannuksiin tukea valtiolta. Suurin valtion korvaama summa on pääkaupunkiseudulla 250 euroa/kk, muualla 150 euroa/kk. Mikäli siviilipalvelusvelvollinen sijoitetaan asumaan vanhempiensa omistamaan tai vuokraamaan asuntoon, korvaus on enintään 100 euroa kuukaudessa. Säteilyturvallisuus
Säteilytyössä, eli työssä jossa on mahdollista altistua ionisoivalle säteilylle (esimerkiksi röntgenhoitaja), työntekijöiden suojelemisessa noudatetaan säteilylaissa määrättyjä periaatteita, eli oikeutus-, optimointi- ja yksilönsuojaperiaatetta. Yksilönsuojaperiaatteen mukaisesti säteilytyössä noudatetaan ICRP:n suositusten mukaisia Säteilyasetuksen () 3§:ssä määrättyjä annosrajoja, joiden mukaan "säteilytyöstä työntekijälle aiheutuva efektiivinen annos ei saa ylittää keskiarvoa 20 millisievertiä (mSv) vuodessa viiden vuoden aikana eikä minkään vuoden aikana arvoa 50 mSv." Annosrajat on säädetty niin tiukaksi, että niitä noudattamalla pysytään kaukana (alle 5%) annoksista, jollaisia tarvittaisiin että työntekijällä voisi ilmetä akuutteja terveyshaittoja. Vahingonteko
Suomessa vahingonteko on varsin yleinen rikosmuoto. Vuosina 2005–2013 poliisin tietoon tuli vuosittain suuruusluokkaa 50 000 eri törkeysasteen vahingontekoa. Vuosina 2012 ja 2013 tämän rikosmuodon määrissä kirjattiin yli 10 prosentin pudotus noin 44 000 tapaukseen vuosittain. Maanpetos
Sotaan yllyttäminen on rikos, jossa joku Suomessa tai Suomen kansalainen maan ulkopuolella Suomea koskevan sotilaallisen tai kansainvälisen poliittisen kriisin aikana tai sellaisen välittömästi uhatessa, tarkoituksenaan saattaa Suomi sotaan tai sotatoimen kohteeksi, pyrkii yllyttämällä, vääriä tietoja levittämällä tai hyökkäysteolla saattamaan Suomen osaksi sotatoimia. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta. Pahoinpitely
Törkeästä pahoinpitelystä tuomittiin yksittäisrikoksena vuonna 2002 288 henkilöä. Ehdollista tuomittiin 177 tapauksessa (62 prosenttia), yhdyskuntapalvelua 6 (2 prosenttia) ja ehdotonta 105 (37 prosenttia). Ehdollisten keskipituus oli 12,5 kuukautta ja ehdottomien 18,1 kuukautta. Sotilasrikos
Esimiehen väkivaltaisessa vastustamisessa sotilas kieltäytyy väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palveluksessa antamaa käskyä tai yrittää pakottaa tällaisen henkilön tekemään tai olemaan tekemättä jotain väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten tai muuten tekee hänelle väkivaltaa henkilön ollessa palveluksessa tai palvelustoimen johdosta. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Vartija
Ns. "väkivallaton vastustaminen" on oikeuskäytännön mukaan päiväsakolla rangaistava teko, väkivaltaisesta vastustamisesta maksimirangaistus on puoli vuotta vankeutta. Tämän vuoksi järjestystä ylläpitävän henkilön vastustaminen on peruste kiinniotolle. Suomen vastarintaliike
kolme järjestöön kuuluvaa miestä oli huhtikuussa 2011 jakamassa lentolehtisiä Oulun Rotuaarilla, kun he hyökkäsivät Kokoomuksen järjestösihteerin kimppuun. Poliisi joutui käyttämään pippurisumutinta ja etälamautinta luotiliiveillä varustautuneiden miesten taltuttamiseksi. Järjestön johtaja Juuso Tahvanainen tuomittiin kokoomusaktiivin pahoinpitelystä Oulussa huhtikuussa 2011. Valkoinen orjakauppa
Kansainvälisten sopimusten mukaisesti vuonna 1926 Suomen rikos­lain 25. lukuun lisättiin uusi pykälä 1a. Siinä säädettiin rangaistus sille, joka "aikoen saattaa haureuden väli­kappaleeksi toisen, saa hänet vastaanottamaan toimen, vie hänet pois tai erottaa hänet lähi­seurastaan", vaikka hänen suostumuksellaankin. Rangaistus oli vähintään kuusi kuukautta vankeutta tai kuritus­huonetta enintään kahdeksan vuotta. Jos teko oli ammattimainen, enimmäis­rangaistus oli kymmenen vuotta kuritus­huonetta. Kai Telanne
Tammikuussa 2013 Helsingin hovioikeus tuomitsi Telanteen maksamaan 15 päiväsakkoa eli noin 6 800 euroa työsyrjinnästä. Telanne valitti päätöksestä korkeimpaan oikeuteen. Korkein oikeus kovensi tuomiota 40:een päiväsakkoon (18 040 euroa) kesäkuussa 2015. Seppo Lehto
Lehto sai vuonna 2008 kahden vuoden ja neljän kuukauden ehdottoman vankeustuomion törkeistä kunnianloukkauksista, kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta. Hän oli tehnyt herjaavia blogisivuja useista henkilöistä yhdessä toisen henkilön kanssa, joka sai ehdollista vankeutta vuoden ja kaksi kuukautta. Tuomitut joutuivat maksamaan myös asianomistajille 45 500 euron vahingonkorvaukset ja 30 000 euron oikeudenkäyntikulut. Asianomistajina oli muun muassa useita kansanedustajia sekä joukko oikeuslaitoksen palveluksessa olevia henkilöitä. Hovioikeus vahvisti käräjäoikeuden tuomion. Lehto vältteli tämän jälkeen viranomaisia kunnes hänet pidätettiin 2010. Tuomiota suorittaessaan Lehto sai vielä 30 päivän vankeustuomion toimittajan loukkaamisesta. Lehto oli häirinnyt toimittajaa 1990-luvun puolivälistä saakka. Lehto istui ensikertalaisena puolet tuomiosta ja vapautui vankilasta 2011. Oikeuksien sähköisten hallinnointitietojen loukkausrikos
Rikoksesta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi. Tuomio voidaan antaa vain, jos tekijä on tiennyt, että teko mahdollistaa tekijänoikeusloukkauksen tai sen salaamisen. Lisäksi teon on oltava omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa. Jos viimeksi mainittu ei täyty, voidaan tekijä tuomita "oikeuksien sähköisten hallinnointitietojen loukkausrikkomuksesta" sakkoon. Sotilasrikos
Haitanteko esimiehelle on lievä tekomuoto, jossa ei käytetä väkivaltaa tai uhata sillä, mutta estetään tai yritetään estää esimiehen tai vartio-, järjestypartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palvelustoimen suorittamista tai vaikeuttaa sitä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kolme kuukautta vankeutta. Junes Lokka
Oulun käräjäoikeus tuomitsi Lokan syyskuussa 2018 kiihotuksesta kansanryhmää vastaan 50 päiväsakon rangaistukseen, joka hänen tuloillaan merkitsi 300 euroa. Rikoksen katsottiin tapahtuneen Oulussa elokuun 2013 ja helmikuun 2017 välisenä aikana. Lokka oli jakanut blogissaan toisen henkilön kirjoituksen ja siihen johtavia linkkejä Facebookiin. Tekstin otsikkona oli ”20 muslimipakolaisen lauma rikastutti lapsia kylpylässä”, ja syytteen mukaan kirjoitus antoi ymmärtää, että afrikkalaiset ja lähi-itäläiset ihmisryhmät ovat länsimaalaisia vastaavia alemmalla tasolla. Alkuperäisen tekstin kirjoittanut mies oli tuomittu syksyllä 2013 sakkorangaistukseen kiihotuksesta kansanryhmää vastaan. Tuomion mukaan tällaisen kirjoituksen levittäminen on niin ikään kiihotusta kansanryhmää vastaan. Käräjäoikeuden mukaan Lokka oli tietoinen miehen saamasta tuomiosta. Hovioikeus ei myöntänyt tuomioon jatkokäsittelylupaa. Siviilipalvelus Suomessa
Mikäli siviilipalvelusmies ei ojennu saamistaan kurinpitorangaistuksista vaan jatkaa velvollisuuksiensa laiminlyömistä, hänet tuomitaan siviilipalvelusrikoksesta ehdottomaan vankeuteen ajaksi, joka vastaa puolta hänen jäljellä olevasta palvelusajastaan. Ne, jotka kieltäytyvät palveluksesta, tuomitaan vastaavasti siviilipalveluksesta kieltäytymisestä samanpituiseen vankeusrangaistukseen. Kumpaankin ryhmään kuuluvilla on kuitenkin mahdollisuus päästä milloin hyvänsä ehdonalaiseen vapauteen, mikäli he sitoutuvat suorittamaan siviilipalveluksensa loppuun. Kummastakin rikoksesta rikosilmoituksen tekee aina siviilipalveluskeskus palveluspaikan antaman ilmoituksen perusteella. Muita, vähäisempiä siviilipalvelukseen liittyviä rikoksia, joista rangaistaan sakolla, ovat tiedonantovelvollisuuden rikkominen ja kieltäytyminen täydennyspalveluksesta. Rangaistus
Rangaistuksen oikeutuksen perustelemiseksi on esitetty useita eri rangaistus­teorioita:Suomen rikoslain mukaan rangaistus­muotoina ovat lievimmästä ankarimpaan: rikesakko, päiväsakko, nuorisorangaistus, ehdollinen vankeus, yhdyskuntapalvelu, valvontarangaistus ja ehdoton vankeus. Virkarikoksista voidaan tuomita myös viraltapano ja varoitus. Sotilasrikoksista voidaan määrätä myös erityisiä kurin­pito­rangaistuksia ja -ojennuksia. Neuvostoliiton partisaani-iskut Suomeen
Vuonna 1999 perustettiin Savukosken Kuoskussa partisaanien uhrien yhdistys "Jatkosodan Siviiliveteraanit", joka jatkoi eräiden yksittäisten henkilöiden aloittamaa kampanjaa hyvityksen saamiseksi partisaanien hyökkäyksen kohteiksi joutuneiden kylien paljon kärsineille ja menettäneille kyläläisille. Kampanja on tuottanut useita selvityksiä ja kirjoja, joiden pohjalta korvausvaatimuksia on ajettu. Kampanjan tuloksena eduskunta hyväksyi 1. syyskuuta 2003 voimaan tulleen partisaanien uhrien kertakorvauslain. Lain mukaan partisaanien iskuissa toisen tai molemmat vanhempansa tai huoltajansa menettäneelle maksettiin 1 500 euron korvaus. Myöhemmin eduskunta hyväksyi vuoden 2005 alusta voimaan tulleen partisaanien uhrien ja sota-aikana karjankuljetukseen osallistuneiden miesten kuntoutuslain. Pahoinpitely
Suomessa pahoinpitely on yleinen rikoksen muoto. Tilastokeskuksen mukaan vuosina 2005–2013 Suomessa tuli poliisin tietoon vuosittain noin 30 500–40 200 pahoinpitelyä. Kolmasosa suomalaisissa vankiloissa olevista vangeista on tuomittu väkivaltarikoksesta. Pakkokeinot Suomessa
"Puheluliikenteen tunnistetietojen hankkiminen rikosten selvittämiseksi" (Teletoimintalaki 676/92). Toimivaltaa sai käyttää, kun tutkittiin rikosta, jossa rangaistusminimi oli vähintään vuosi vankeutta, tai törkeä huumausainerikos (1992). Tämä toimivaltuus johti seuraavaan laajentumisvaiheeseen: televalvontaan (1995). Teletunnistetietojen saamista laajennettiin samalla merkittävästi, kun rangaistusminimiä laskettiin vuoden vankeudesta neljän kuukauden vankeuteen. Samalla laskettiin myös valtuus kattamaan myös tavalliset huumausainerikokset sekä lisättiin tietotekniikkarikokset. Molemmista edellä mainituista sallittiin samalla myös rangaistavat yritykset. Mielenosoitus
Palvelunestohyökkäykset viranomaisten tai merkittävien tahojen verkkopalvelimille ovat tapa osoittaa vastustusta asianomaisen tahon menettelyä vastaan. Samalla voidaan myös osoittaa, ettei verkkopalvelun ylläpitäjä kykene estämään häirintää, jolloin se on myös voimannäyttö ja tietoteknisessä mielessä voimankäyttöä. Pakkokeinot Suomessa
... mutta saa kohdistaa seuraaviin, jos ja vain jos, tutkittavana on niin vakava rikos, että siitä säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta: Kuolemanrangaistus Suomessa
Talvi- ja jatkosodan aikana pantiin täytäntöön noin 550 kuolemanrangaistusta, joista ehkä 90 prosenttia annettiin vakoilijoille ja tuhotöiden tekijöille. Sota-aikana langetettiin kaikkiaan 681 kuolemantuomiota; tuomituista ylivoimaisesti suurin osa oli Neuvostoliiton kansalaisia. Väliaikaisen lain nojalla rangaistukset pantiin täytäntöön ampumalla. Taistelutilanteissa ja niiden yhteydessä esimiehen ampumisoikeutta sotapelkuruudesta käytettiin joitakin kertoja. Tunnettu tapaus on aseistakieltäytyjä Arndt Pekurisen teloitus Uhtualla syksyllä 1941. Suuren kohun miehistön keskuudessa aiheutti 7. divisioonassa Syvärillä joulukuussa 1941 suoritettu kahden karkuruudesta tuomitun sotilaan teloitus heidän kieltäydyttyään jatkamasta taistelua väsymyksen ja jopa –40 asteeseen kiristyneen pakkasen vuoksi. Tapaus oli Väinö Linnan "Tuntemattoman sotilaan" 9. luvun teloituskohtauksen esikuva. Sotien päätyttyä puitiin julkisuudessa ahkerasti niin ikään karkuruudesta tuomitun ja teloitetun, jatkosodan kaoottisessa perääntymisvaiheessa hermoromahduksen kokeneen lääketieteen kandidaatti Urpo Viinikan tapausta. Sotilasrikos
Tuottamuksellinen palvelusrikos tehdään tekemällä palvelusrikos huolimattomuudesta. Rangaistus on enintään kolme kuukautta vankeutta tai kurinpitorangaistus. Maanpetos
Luvaton tiedustelutoiminta on rikos, jossa tiedustelutoimintaa harjoitetaan kolmatta valtiota vastaan, mutta rikoksesta aiheutuu vaaraa tai vahinkoa Suomen ulkomaansuhteille. Nimi antaa ymmärtää, että asianmukaisella luvalla tiedustelutoimintaa voidaan harjoittaa. Rangaistusasteikko on neljästä kuukaudesta kuuteen vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Vastaanottokeskus
Syksyllä 2015 kymmenessä vastaanottokeskuksessa uutisoitiin tulipalo tai läheltä piti -tilanne. Toiminta ei ollut poliisin mukaan järjestelmällistä, vaikka iskut muistuttavatkin toisiaan ja tapahtuivat lyhyellä aikavälillä. Iskujen tekijöiden ei tiedetä olleen yhteydessä toisiinsa, eikä heillä ilmennyt yhteyksiä ääriliikkeisiin. Tekijöitä yhdisti rasistinen maailmankatsomus, ja vastaanottokeskukseen tehtyjä iskuja käsiteltiin viharikoksina. Teon rasistinen motiivi kovensi tuomioita, esimerkiksi Kouvolan iskun tekijä tuomittiin vuoden ehdottomaan vankeuteen. Pääministerin morsian
Esitutkinnan perusteella Helsingin kihlakunnansyyttäjä asetti lokakuun alussa 2007 Susan Ruususen ja kirjan kustantaneen Etukeno Oy:n johtajan Kari Ojalan syytteeseen yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Syytettä käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa 15. helmikuuta 2008, ja tuomio annettiin 4. maaliskuuta 2008. Käräjäoikeus päätti hylätä kaikki syytteet, koska lain mukaan poliitikon yksityiselämästä saa julkaista yksityiselämää koskevia tietoja, jos tiedot voivat vaikuttaa hänen toimintansa arviointiin politiikassa ja julkaiseminen on tarpeen yhteiskunnallisesti merkittävän asian käsittelemiseksi. Käräoikeuden päätökseen tyytymätön pääministeri ilmoitti valittavansa asiasta hovioikeuteen. Helsingin hovioikeus tuomitsi 10. helmikuuta 2009 Ruususen ja Kari Ojalan sakkorangaistukseen yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä. Sakon suuruus oli Ruususelle 20 päiväsakkoa ja Ojalalle 60 päiväsakkoa. Sakkojen lisäksi Ojala määrättiin maksamaan Matti Vanhaselle 1 000 euroa henkisistä kärsimyksistä. Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäys voidaan toteuttaa monella eri tavalla. Kolme perustapaa ovat: Tappo
Korkein oikeus on esimerkiksi tutkinut ja ratkaissut tapauksen (KKO 1973 II 68), jossa putkiasentaja P. oli humalatilansa vuoksi otettu säilöön Helsingin I poliisialueen selviämisasemalle. Samaan säilytyshuoneeseen oli tuotu myös työmies S., joka oli 9 päivää aikaisemmin tahallaan tönäissyt P:n vastaleikattua kyynärpäätä. P. oli hyvin kiukkuinen aiheettomana pitämästään säilöönottamisesta ja havaittuaan S:n päätti surmata tämän. P. kuristi käsillään selällään makaavaa uhria kurkusta niin, että tämä menetti tajuntansa. Uhri oli edelleen hengissä, joten P. riisui paitansa ja sen hihoja apunaan käyttäen kuristi uhria niin pitkään, että tämä kuoli. Helsingin raastuvanoikeus tuomitsi P:n ilman täyttä ymmärrystä tehdystä murhasta 10 vuodeksi kuritushuoneeseen. Helsingin hovioikeus tarkasti jutun ja vähensi 8 kuukautta kuritushuonerangaistusta. Korkein oikeus katsoi, ettei henkirikos ollut tapahtunut erityistä raakuutta tai julmuutta osoittaen, eikä tekoa muutoinkaan ollut pidettävä erityisen törkeänä. Korkein oikeus tuomitsi P:n vailla täyttä ymmärrystä tehdystä taposta 8 vuodeksi kuritushuoneeseen. Rikos
Rangaistuslajeja ovat Suomessa rikesakko, sakko, ehdollinen vankeus, ehdoton vankeus (ja siihen liittyvä ehdonalainen vapaus), yhdyskuntapalvelu sekä nuorisorangaistus. Virkarikoksista voidaan tuomita myös lisärangaistukseksi viraltapano tai varoitus. Sotilasrikoksista on omia rangaistuksia. Rangaistus
Rikesakkoa käytetään lähinnä lievissä liikenne­rikkomuksissa. Vuonna 2012 määrätään 10–115 euron suuruisia rikesakkoja määrättiin Suomessa liikennerikkomuksista 263 458 kertaa ja muista rikkeistä 6 203 kertaa. Kahdeksan kuukauden tai sitä lyhemmän ehdottoman vankeus­rangaistuksen asemesta voidaan tuomita yhdyskuntapalvelua. Ehdollisen vankeus­rangaistuksen lisäksi voidaan tuomita oheissakko. Kun tekoja on monta, lasketaan rangaistus useimmiten ottaen pohjaksi ankarin rangaistus ja lisäämällä päälle kolmasosa seuraavista rangaistuksista. Alle 18-vuotiaiden rangaistukset ovat täysi-ikäisiä alempia. Samoin alennetut rangaistukset ovat henkilöille, joilla on alentunut syyntakeisuus. Päiväsakko
Suomen päiväsakkojärjestelmää on kritisoitu siitä, että suurituloiset joutuvat maksaman kohtuuttoman suuria sakkoja. Esimerkiksi liikemies Reima Kuisla joutui maksamaan yli 50 000 euroa ajettuaan 103 km/h 80 km/h-alueella. Hänen mukaansa Suomessa rangaistaan menestyksestä. Myös rikosoikeuden professori Matti Tolvanen pitää rangaistusta vakavuuteen nähden liiallisena. Hänen mukaansa sakotuksesta on tullut yksi varakkaiden verotuksen muoto. Suomalainen sakotusjärjestelmä on saanut huomiota myös ulkomailla. Esimerkiksi Washington Times on kutsunut tapausta sodaksi vaurautta vastaan. Taksi
Espoolainen Uber-kuljettaja haki tuomiolleen muutosta korkeimmasta oikeudesta, joka otti asian käsittelyyn nimenomaan rikoshyödyn menettämistä koskevan tuomiokohdan osalta. Korkein oikeus antoi ratkaisunsa elokuussa 2018. Oikeus piti espoolaismiehelle luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta annetun sakkotuomion ennallaan, mutta vähensi valtiolle maksettavaksi tulevaa rikoshyödyn menettämiskorvausta 2 800 eurosta 2 100 euroon. Smurf-hyökkäys
Smurf-hyökkäys on tietotekniikassa palvelunestohyökkäys, joka perustuu kohdekoneen hukuttamiseen ICMP-protokollan paketteihin. Kunnianloukkaus
Tältä osin kunnianloukkaus poikkeaa oleellisesti yksityiselämän loukkaamisesta; jälkimmäisenä voidaan pitää myös paikkansapitävän tiedon levittämistä.
Suomen rikoslaissa (39/1889) kunnianloukkaus on asianomistajarikos eli syyte nostetaan pääasiassa vain, mikäli kunnianloukkauksen uhri sitä vaatii. Rikokselle on tavallinen ja törkeä tekomuoto:
Törkeästä kunnianloukkauksesta laki sanoo:
Kuolleen osalta oli aikaisemmin voimassa 20 vuoden suoja-aika. Nykyään vainajan muiston suojalla ei ole määräaikaa, mutta mitä pidempään kuolemasta on kulunut, sitä heikompi suoja on. Sosiaaliturvan väärinkäyttö
Sosiaaliturvan väärinkäytön paljastuminen johtaa yleensä poliisitutkintaan. Esimerkiksi Itä-Suomessa 70–75 % Kelalle paljastuneista tapauksista meni poliisille. Poliisille päätyvistä tapauksista puolestaan noin 80 % johtaa tuomioon asti. Rikosnimikkeenä tulee yleensä kysymykseen petos ja yleensä vasta yli 7 000 – 10 000 euron summissa tai muuten erityisissä tapauksissa törkeä petos. Sananvapaus
Vuodesta 1999 Suomessa on ollut voimassa rikoslain 17 luvun 10 § (563/1998) uskonrauhan rikkomisesta. Tämän teon säätämisellä rangaistavaksi suojellaan yleistä järjestystä ja yhteiskuntarauhaa. Teosta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Smash ASEM
Ehdolliset rangaistukset tulivat väkivaltaiseen mellakkaan osallistumista tai virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, jollaiseksi laskettiin muun muassa pullojen heittely. Kaikkiaan väkivaltaisesta mellakasta tuomittiin 22, mutta alaikäiset selvisivät sakkorangaistuksilla. Lopuille sakot puolestaan tulivat haitanteosta virkamiehille ja niskoittelusta poliisia vastaan, kuten poliisin antaman poistumiskäskyn tottelematta jättämisestä. Poliisia vastaan oli niskoitellut muun muassa entinen vihreiden kansanedustaja Ville Komsi ja Suomen Kuvalehden valokuvaaja Markus Pentikäinen, joka oli myös toinen niistä, joiden oikeus katsoi niskoitelleen, mutta jätti rangaistukseen tuomitsematta. Uskonnottomuus Suomessa
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä. Pelastustoimen laiminlyönti
B, C ja D havaitsivat X:n joutuneen hengenvaaraan, mutta he poistuivat tapahtumapaikalta tekemättä mitään X:n auttamiseksi. Jyväskylän raastuvanoikeus tuomitsi A:n törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta viideksi vuodeksi vankeuteen sekä B:n, C:n ja D:n törkeästä pahoinpitelystä eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Vaasan hovioikeus tuomitsi A:n täyttä ymmärrystä vailla tehdystä varkaudesta ja täyttä ymmärrystä vailla tehdystä taposta yhdistettynä 7 vuodeksi 20 päiväksi vankeuteen. B:n, C:n ja D:n tuomiota hovioikeus muutti vain siltä osin, että C ja D tuomittiin myös varkaudesta. Korkein oikeus ei muuttanut A:n tuomiota, mutta tuomitsi B:n, C:n ja D:n eripituisiin vankeusrangaistuksiin törkeästä pahoinpitelystä ja pelastustoimen laiminlyönnistä. Korkein oikeus katsoi, että B, C ja D olivat poistuneet tapahtumapaikalta, johon ulkopuolisten henkilöiden apua ei ollut odotettavissa. He eivät ryhtyneet toimiin X:n auttamiseksi tai avun hankkimiseksi hänelle. B, C ja D olisivat voineet ryhtyä toimiin X:n hoitoon saamiseksi ilman, että he olisivat saattaneet itseään tai ketään muutakaan vaaraan. Siksi korkein oikeus katsoi B:n, C:n ja D:n syyllistyneen pelastustoimen laiminlyöntiin. Steven Thomas
Thomas tuomittiin Helsingin käräjäoikeudessa 10. heinäkuuta 1997 14 vuodeksi vankeuteen seitsemästätoista tapon yrityksestä. Tuomio herätti keskustelua oikeusoppineiden keskuudessa, sillä Thomas sai heidän mukaansa liian ankaran vankeusrangaistuksen. Suomen lain mukaan suurin sallittu vankeusrangaistus useista tapon yrityksistä on 12 vuotta. Eduskunnan oikeusasiamies Lauri Lehtimaja antoi myöhemmin käräjäoikeuden tuomarille huomautuksen virkavelvollisuuden rikkomisesta. Ulkonaliikkumiskielto Suomessa
Öiset ulkonaliikkumiskiellot olivat pitäjäkurin yleisimmin rangaistu rikkomus, joka ehkä voimakkaimmin nostatti esiin puukkojunkkarit. Kaikkiaan öisen ulkonaliikkumiskiellon rikkomisesta Etelä-Pohjanmaan käräjillä sakotettiin 50 vuoden aikana (1840–1889) yli tuhatta eteläpohjalaista, joista suurin osa oli Lapuan ja Laihian suurpitäjistä.
Tavallisesti käräjäsakko ulkonaliikkumiskiellon rikkomisesta oli kaksi ruplaa, Laihialla kuitenkin viisi ruplaa. Pisimmillään öinen ulkonaliikkumiskielto oli voimassa – tosin aika ajoin keskeytyen – Vähässäkyrössä toistasataa vuotta. Palvelunestohyökkäys
Reititysprotokollat ovat perinteinen ohjaustietojen häiritsemishyökkäyksen kohde. Periaatteessa uudemmissa reititysprotokollissa kuten RIPv2:ssa tai EIGRP:ssä on kohtalaisen hyvät tietoturvaominaisuudet, mutta monet yritykset käyttävät yhä vanhempia protokollia, tai eivät ole kytkeneet tietoturvaominaisuuksia päälle. Reitittimelle voi lähettää reittipäivityksen, jossa vaikkapa väitetään suositun www-sivuston olevan jossain aivan muualla, kuin missä se oikeasti on. Reititin ohjaa kaikki kyseiseen osoitteeseen suunnatut paketit aivan väärään osoitteeseen. Palvelunestohyökkäys
OP kertoi 2.1.2015 sivuillaan, että palvelunestohyökkäykset aiheuttavat häiriöitä verkkopalveluihin. Palvelunestohyökkäys alkoi 31.12.2014. Häiriökuormitus on ollut poikkeuksellisen suurta. Myös Nordea on ollut samoihin aikoihin hyökkäyksen kohteena. Niskoittelu
Rikoslain (RL 16:4a) mukaan niskoitteluun rajavartiomiestä vastaan syyllistyy henkilö, joka ei noudata rajavartijan toimivaltansa rajoissa antamaa käskyä tai kieltoa, kieltäytyy antamasta hänelle henkilötietojaan, kieltäytyy noudattamasta hänen antamaansa merkkiä liikenteen ohjaamiseksi tai kulkuneuvon pysäyttämiseksi, ei noudata meripelastusjohtajan antamaa kieltoa tai määräystä tai hälyttää aiheettomasti rajavartijan tai vaikeuttaa hänen toimintaansa. Teosta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kolmeksi kuukaudeksi. Palvelunestohyökkäys
Palomuuri voidaan myös tukkia lähettämällä minimaalisen määrän informaatiota sisältäviä paketteja, joilla on tarkoitus aloittaa uusi tietoliikenneyhteys, mutta koskaan saattamatta istuntoa lopetusvaiheeseen. Tällä tavalla saadaan palomuuri tukkeutumaan yhteyksien määrästä ja kykenemättömäksi vastaamaan uusiin yhteyspyyntöihin. Tämän tiedetään toimivan myös suhteellisen uusilla FreeBSD-palomuureilla. Törkeä varkaus
Vuoden 2008 tilastojen mukaan yksittäisrikoksena törkeästä varkaudesta tuomittiin 422 henkilöä. Tuomioista 174 oli ehdollisia vankeusrangaistuksia (41 %), 27 yhdyskuntapalvelua (6 %) ja 213 ehdotonta vankeutta (51 %). Ehdollisten vankeusrangaistusten keskipituus oli 8,3 kuukautta ja ehdottomien 12,5 kuukautta. Webhotelli
Koska palveluntarjoajien ylläpitämissä webhotelleissa sijaitsevat usean asiakkaan tiedot keskitetysti, ovat ne houkuttelevia kohteita palvelunestohyökkäyksille. Hyökkäysten tarkoituksena on tavallisesti joko tehdä kiusaa tai kiristää rahaa palveluntarjoajalta. Onnistunut palvelunestohyökkäys saattaa lamauttaa hetkellisesti kaikkien kyseiseltä palveluntarjoajalta ostaneiden asiakkaiden sähköposti- ja www-palvelut. Palvelunestohyökkäys ei vaaranna asiakkaiden tietoturvaa suoraan, vaan ainoastaan estää palvelun käytön. Kuolemanrangaistus Suomessa
Vuonna 1889 säädettiin kokonaan uusi rikoslaki. Sen mukaan kuolemanrangaistus voitiin vielä tuomita kuudesta rikoksista. Valtio­petoksesta, keisarinnan, perintö­ruhtinaan, leski­keisarinnan tai muun keisarillisen perheen jäsenen sekä ystävyydessä olevan valtion päämiehen murhasta se oli ainoa mahdollinen rangaistus. Vaihto­ehtoisesti muun rangaistuksen kanssa se olisi voitu tuomita muustakin murhasta sekä majesteetti­rikoksesta ja maan­petoksesta. Lain mukaan teloitukset oli suoritettava mestaamalla vankilan pihalla. Rangaistusta ei siis enää pantu täytäntöön julkisesti, vaan laissa määrättiin, keiden virkamiesten tuli olla mestauksen tapahtuessa paikalla; muita ei saanut olla läsnä. Käytännössä kuolemanrangaistusta ei kuitenkaan enää lainkaan sovellettu sota-aikoja lukuun ottamatta. Ydinvoima Suomessa
Suomessa sijaitsevan ydinlaitoksen haltijalla on rajoittamaton vastuu Suomessa aiheutuneesta vahingosta. Rajoittamaton vastuu on ollut voimassa vuodesta 2012 alkaen. Jos Suomessa sijaitseva ydinlaitos aiheuttaa vahinkoa Suomen ulkopuolella, vastuun enimmäismäärä on noin 700 miljoonaa euroa . Vakavin ydinonnettomuus maailmassa vuoden 2008 loppuun mennessä on ollut Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Ukrainassa vuonna 1986, jonka taloudellisiksi kustannuksiksi on arvioitu satoja miljardeja dollareita. Uskonnottomuus Suomessa
Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta. Huumausainerikos Suomessa
Edellä mainitussa laissa säädettiin myös että huumausaineen käyttörikoksesta on tuomittava sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uudistuksella ei ollut tarkoitus ankaroittaa huumausaineen käytöstä tai hallussapidosta omaa käyttöä varten tuomittavien rangaistusta. Alkuvuodesta 2006 julkaistun oikeuspoliittisen tutkimuslaitoksen suorittaman tutkimuksen mukaan näyttäisi siltä, että rangaistusmääräysmenettelyä on käytetty sellaisiin huumausaineen käyttörikostapauksiin, joihin olisi voinut soveltaa lievempää seuraamusta, kuten huomautusmenettelyä tai seuraamusluonteista syyttämättäjättämispäätöstä. Tämän johdosta Sisäasiainministeriö antoi Poliisille ohjeen Huumerikosasioiden kirjaamisesta 18.12.2006 ja tarkensi sitä 2.5.2007. Keskustelu ja kritiikki Suomen puolustusvoimista
Suomen lain mukaan totaalikieltäytyjät saavat 173 päivän vankeusrangaistuksen, jonka on voinut vuodesta 2013 suorittaa valvontarangaistuksena jalkapannassa. Puolustusvoimat vastusti valvontarangaistuksen käyttöönottoa jyrkästi. Komentajakapteeni Jyrki Kivelän mukaan valvontarangaistuksen suorittavat totaalikieltäytyjät pääsevät liian helpolla ja vapauden menetys varusmiespalveluksessa on paljon suurempi. Aseistakieltäytyjäliitto on kritisoinut totaalikieltäytyjien tuomitsemista polttamalla symbolisesti 25 950 euroa leikkirahaa, joka vastaa yhden jalkapantarangaistuksessa olevan totaalikieltäytyjän kustannusta valtiolle, ja Suomen perustuslain kuudennen pykälän, joka käsittelee ihmisten yhdenvertaisuutta lain edessä. Raiskaus
Raiskauksesta tuomittiin Suomessa vuonna 2002 yksittäisrikoksena 23 tapausta. Näistä 11 (48 %) sai ehdollisen tuomion ja 12 (52 %) ehdottoman. Ehdollisten keskipituus oli 16,2 kuukautta ja ehdottomien 18,8 kuukautta. Työsyrjintä
Teko on rangaistava, vaikka syrjivää tarkoitusta ei voida näyttää toteen. Riittää, että työntekijä on joutunut epäedulliseen asemaan kielletystä syystä ja että tämä johtuu työnantajan toimista. Työnantaja voidaan tuomita työsyrjintärikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.. Maanpetos
Suomen itsemääräämisoikeuden vaarantaminen, jossa yritetään väkivaltaa tai ulkomaiden painostusta käyttäen saattaa Suomi tai maan osa vieraan valtion alaisuuteen taikka antaa itsenäisyys osalle valtakuntaa. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Niskoittelu
Rikoslain 45 luvun 14 pykälän (RL 45:14) mukaan "sotilas, joka kieltäytyy täyttämästä esimiehen taikka vartio-, päivystys-, järjestyspartio- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan hänelle palveluksessa antamaa käskyä taikka tahallaan jättää sen täyttämättä tai viivyttää sen täyttämistä, on tuomittava niskoittelusta kurinpitorangaistukseen tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi." Säännös ei koske tapauksia, joissa käskyn täyttäminen johtaisi virka- tai palvelusvelvollisuuden vastaiseen tai muuten selvästi lainvastaiseen tekoon. Teknisen suojauksen kiertäminen
Teknisen suojauksen kiertäminen on Suomen rikoslain 49 luvun 3 §:n määrittelemä rikos. Lain mukaan käyttöoikeuksien hallinnan eli DRM:n kiertäminen on rikos, jos teko on omiaan aiheuttamaan huomattavaa haittaa tai vahinkoa. Rikoksesta voidaan tuomita sakkoon tai enintään vuoden vankeuteen. Teko määriteltiin rikolliseksi vuonna 2006 liittyen Lex Karpelaksi kutsuttuun kokonaisuuteen. Palvelunestohyökkäys
Lokakuun 21. 2016 tapahtui hajautettu palvelunestohyökkäys DNS-palveluita tarjoavaa Dyn-yritystä kohtaan. Hyökkäys esti pääsyn muun muassa Paypaliin, Pinterestiin ja Tumblriin.