Monta tiedekuntaa Helsingin yliopistossa on nykysin?
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston 11:stä tiedekunnasta. Se on toimialallaan Suomen ainoa korkeinta yliopisto-opetusta tarjoava ja johtava koulutus- ja tutkimusyksikkö. Tiedekunta sijaitsee Viikin kampusalueella yhdessä bio- ja ympäristötieteellisen tiedekunnan, farmasian tiedekunnan ja eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Tiedekunnan tieteenalat ovat elintarviketieteet, maataloustieteet, metsätieteet, taloustieteet ja ympäristötieteet.
Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Oikeustieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston 11 tiedekunnasta. Tiedekunta sijaitsee pääosin yliopiston keskustakampuksella. Tiedekunta on perustettu vuonna 1640. Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta
Teologisessa tiedekunnassa on opiskelijoita noin 2 100. Tiedekunnan dekaanina toimii professori Antti Räsänen ja varadekaaneina toimivat professorit Petri Luomanen, Tuula Sakaranaho ja Elina Vuola. Tampereen yliopisto (vanha)
Tammikuuhun 2011 saakka yliopisto oli jakautunut kuuteen tiedekuntaan: Kansasin yliopisto
Kansasin yliopistossa on 14 tiedekuntaa: Lapin yliopisto
Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa. Tiedekuntien lisäksi yliopistossa toimivia laitoksia ovat Arktinen keskus, Avoin yliopisto, Koulutus- ja kehittämispalvelut sekä Hallintoyksikkö. Lapin korkeakoulukonsernin kanssa yhteiset yksiköt ovat Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutti, Pohjoisen kulttuuri-instituutti, Lapin korkeakoulukirjasto ja Lapin korkeakoulukonsernin kielikeskus. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta
Vuoden 2014 alusta lähtien Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta jakaantui kolmeen eri teknillistieteelliseen tiedekuntaan: Teknillinen tiedekunta, Arkkitehtuurin tiedekunta sekä Tieto- ja sähkötekniikan tiedekunta. Vuoden 2018 alusta entiset arkkitehtuurin ja kaivannaisalan tiedekunnat ovat kuuluneet teknilliseen tiedekuntaan. Agderin yliopisto
Tiedekuntajako uudistettiin 1. elokuuta 2007, minkä jälkeen yliopiston viisi tiedekuntaa ovat Tiranan yliopisto
Yliopistossa on tällä hetkellä seitsemän tiedekuntaa. Alun perin tiedekuntia oli kymmenen, mutta vuonna 1991 Tiranan polytekninen yliopisto irtautui Tiranan yliopistosta omaksi oppilaitoksekseen. Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Tiedekunnan ylin päättävä elin on 18-jäseninen tiedekuntaneuvosto, jossa ovat edustettuina professorit (8 kpl), muut opettajat ja tutkijat sekä muu henkilöstö (5 kpl), sekä opiskelijat (5 kpl). Helsingin yliopiston ylioppilaskunta
Helsingin yliopiston ylioppilaskuntaan (HYY, ) kuuluvat kaikki Helsingin yliopistossa alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa suorittavat opiskelijat. Ylioppilaskunta voi hyväksyä jäsenikseen myös muita yliopiston opiskelijoita. Nykyään Helsingin yliopiston ylioppilaskunnalla on noin 30 000 jäsentä. Helsingin yliopiston Avoin yliopisto
Helsingin yliopisto on järjestänyt avointa yliopisto-opetusta vuodesta 1977. Avoin yliopisto on Helsingin yliopiston erillinen laitos. Avoimessa yliopistossa on noin 40 työntekijää sekä lähes 350 tuntiopettajaa. Avoimella yliopistolla on toimipisteet Helsingissä ja Lahdessa ja opetusta järjestetään myös useissa yhteistyöoppilaitoksissa eri puolilla Suomea. Aalto-yliopisto
Aalto-yliopisto (lyhenne Aalto, , ) on pääosin Espoossa ja Helsingissä sijaitseva kansainvälinen yliopisto, joka toimii tekniikan, kauppatieteiden ja taiteen aloilla. Toimintansa se aloitti 1. tammikuuta 2010 kolmen aikaisemmin itsenäisen korkeakoulun Helsingin kauppakorkeakoulun, Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun yhdistyessä. Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa toimivat seuraavat osastot (engl. "department"):
Tiedekunnan yhteydessä toimii myös erillislaitoksena Fysiikan tutkimuslaitos (HIP). Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta
Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta on opiskelijamäärältään suurin Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta sekä Suomen suurin ja vanhin humanistinen tiedekunta. Se on tieteenalarakenteeltaan ja oppiainevalikoimaltaan myös Suomen monipuolisin tiedekunta. Siihen kuuluvat yliopiston historiallis-kielitieteelliset oppiaineet eli kielet, historia, kulttuurintutkimus ja taiteidentutkimus. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Tutkintoja myöntävät Helsingin yliopisto (maatalous-metsätieteellinen tiedekunta) sekä Itä-Suomen yliopisto (luonnontieteiden ja metsätieteiden tiedekunta). Näistä Itä-Suomen yliopistossa on mahdollista perehtyä ainoastaan metsätieteisiin. Maatalous-metsätieteelliselle alalle kuuluvaa elintarvikekemiaa voi Helsingin lisäksi opiskella Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteellisessä tiedekunnassa biokemian ja elintarvikekemian laitoksella, mutta tämä koulutus johtaa luonnontieteellisen koulutusalan tutkintoihin. Ravitsemustiedettä voi puolestaan opiskella Helsingin yliopiston lisäksi Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa, mutta siellä oppiaine kuuluu terveystieteelliselle koulutusalalle. Latvian yliopisto
Yliopistoon kuuluu kolmetoista tiedekuntaa: Yliopisto (lehti)
Yliopisto: Helsingin yliopiston tiedelehti on suomalainen tiedeaikakauslehti, joka ilmestyy kymmenen kertaa vuodessa. Sitä julkaisee Helsingin yliopisto. Lehden painos on 20 000 kappaletta. Sen päätoimittaja on Marja Pemberton. Vaasan yliopisto
Vaasan yliopistossa on järjestetty viisi tohtoripromootiota. Ensimmäinen promootio järjestettiin vuonna 1988, toinen 1998, kolmas 2006, neljäs vuonna 2011 ja viides yliopiston juhlavuonna 2018. Kunniatohtoreiksi on promovoitu muun muassa yliasiamies Esko Aho, arkkipiispa John Vikström, kauppaneuvos Eero Lehti, puheenjohtaja Jorma Ollila, terveystieteiden tohtori Paula Risikko ja pääjohtaja Timo Ritakallio.Yliopistoon valitetaan vuosittain n. 700 uutta opiskelijaa. Yliopiston rakenne uudistui 1.1.2018. Aiempien tiedekuntien sijaan Vaasan yliopistossa on nykyisin neljä akateemista yksikköä: Johtamisen yksikkö, Laskentatoimen ja rahoituksen yksikkö, Markkinoinnin ja viestinnän yksikkö sekä Tekniikan ja innovaatiojohtamisen yksikkö.
Täydennyskoulutus- ja tutkimuspalveluja tarjoaa Levón-instituutti, joka myös vastaa Vaasan yliopiston avoimen yliopiston tarjonnasta. Vuonna 2018 toimintansa aloittanut Kielikeskus on erikoistunut monipuoliseen kielten ja viestinnän opetukseen. Tiedekirjasto Tritonia on yliopiston, Vaasan ammattikorkeakoulun, Yrkeshögskolan Novian, Åbo Akademin Vaasan ja Pietarsaaren yksiköiden sekä Hankenin Vaasan yksikön yhteinen kirjasto. Siellä toimii myös opetusmenetelmiä kehittävä ja niihin kouluttava oppimiskeskus. Koillinen federaatioyliopisto
Yliopistossa on yhdeksän tiedekuntaa (biologian ja maantieteen, filologian, geologisen tutkimuksen, historian, insinööritekniikan, lainopin, maantienrakennuksen, valmistavan koulutuksen sekä vuorigeologian tiedekunta) ja yhdeksän erillistä instituuttia (fysiikan ja tekniikan, kasvatustieteen, Koillis-Venäjän kansojen kielten ja kulttuurin lääketieteen, liiketaloustieteen, matematiikan ja informatiikan, psykologian, ruumiinkulttuurin ja urheilun sekä vieraiden kielten ja aluetutkimuksen instituutti). Filosofian kandidaatti
Oppiarvon nimi on seuraus siitä, että nykyiset Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen ja humanistinen tiedekunta muodostivat aikaisemmin yhdessä "filosofisen tiedekunnan", joka oli kuitenkin jo kauan jakautunut kahteen käytännössä eri tiedekuntien tavoin toimivaan osastoon. Helsingin yliopistosta oppiarvon nimi omaksuttiin Suomen muihinkin yliopistoihin. Vuonna 1951 otettiin molemmissa osastoissa käyttöön alemmat yliopistotutkinnot, jotka saivat nimet luonnontieteiden kandidaatti ja humanististen tieteiden kandidaatti. Tästä huolimatta filosofian kandidaatti säilytettiin molemmissa osastoissa ylemmän tutkinnon nimenä. Ruotsinkielinen opetus Helsingin yliopistossa
Neljä yliopiston osakunnista ovat ruotsinkielisiä: Åbo Nation, Vasa nation, Östra Finlands Nation ja Nylands Nation. Helsingin yliopiston Kumpulan kampus
Kumpulan kampus on yksi Helsingin yliopiston neljästä kampusalueesta. Kampus sijaitsee Kumpulan kaupunginosassa, nelisen kilometriä Helsingin ydinkeskustasta pohjoiseen, ja sillä toimii yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta. Kampuksella työskentelee noin 6 000 opiskelijaa sekä 1 000 opettajaa ja tutkijaa. Kreikan avoin yliopisto
Yliopistossa on neljä tiedekuntaa. Niissä on yhteensä 33 940 opiskelijaa, joista 15 250 on jatko-opiskelijoita. Henkilökunnan määrä on 294, joista 48 on akateemista tutkimushenkilökuntaa. Lisäksi toiminnassa on mukana noin 1 300 apuopettajaa. Teknillinen korkeakoulu
1. tammikuuta 2010 Teknillinen korkeakoulu yhdistyi Taideteollisen korkeakoulun ja Helsingin kauppakorkeakoulun kanssa Aalto-yliopistoksi. Tällöin Teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Aalto-yliopiston teknilliseksi korkeakouluksi. Vuotta myöhemmin Aalto-yliopiston teknillinen korkeakoulu jaettiin neljäksi Aalto-yliopiston alaiseksi korkeakouluksi. Jako perustui vuoden 2008 alussa luotuun tiedekuntajakoon. Tämä virtaviivaisti Aalto-yliopiston rakennetta poistamalla yhden organisaatiotason Aalto-yliopiston ja Teknillisen korkeakoulun tiedekuntien väliltä. Uudistuksen jälkeen Aalto-yliopistossa on kuusi likimain samankokoista korkeakoulua. Leipzigin yliopisto
Nykyisin yliopistolla on 14 tiedekuntaa ja yhteensä yli 29 000 opiskelijaa mikä tekee siitä osavaltion toiseksi suurimman yliopiston. Yliopistolla on yli 150 laitosta ja noin 190 ylempiin ja alempiin korkeakoulututkintoihin johtavaa opinto-ohjelmaa. Lääketieteellinen tiedekunta on ehkäpä yliopiston arvostetuin tiedekunta. Helsingin yliopiston keskustakampus
Toisen maailmansodan jälkeen oltiin kuitenkin tilanteessa, jossa yliopistoa ei enää voitu laajentaa keskustassa, ja tiedekuntia ryhdyttiin hajasijoittamaan kaupungin laidoille. 1940-luvulta alkaen lääketieteen opetus alkoi siirtyä Meilahteen ja maataloustieteiden opetus Viikkiin. Vuonna 1969 yliopiston konsistori päätti siirtää koko yliopiston Viikkiin, mutta kiivas vastustus esti suunnitelman toteuttamisen. 1970-luvulta alkaen keskustasta pois siirtyviä laitoksia ja tiedekuntia ryhdyttiin keskittämään kolmelle kampusalueelle: lääketiedettä Meilahteen, luonnontieteitä Kumpulaan ja maatalous- ja metsätieteitä Viikkiin. Keskustan vanhasta yliopistoalueesta muodostettiin keskustakampus, jonne jäivät humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede sekä yliopiston keskushallinto. Tämä neljän kampuksen malli saatiin valmiiksi 2000-luvun alussa. Ruotsin maatalousyliopisto
Yliopisto jakautuu neljään tiedekuntaan: Maisemasuunnittelun ja puutarhanhoidon sekä maataloustieteiden tiedekunta, Luonnonvarojen ja maanviljelyn tiedekunta, Eläinlääketieteen ja kotieläintieteiden tiedekunta sekä Metsätieteiden tiedekunta. Vuonna 2005 yliopistossa oli noin 3 200 työntekijää ja noin 6 000 opiskelijaa. Joensuun yliopisto
Joensuun yliopistossa oli kahdeksan tiedekuntaa:Lisäksi Joensuun yliopistossa oli yhdeksän erillislaitosta:taulukoita ja tietolaatikoita. Helsingin tiedemuseo
Helsingin tiedemuseo on vuonna 2013 Helsinkiin suunniteltu tieteen ja tekniikan museo. Sen taustavoimina olivat Helsingin yliopisto, Aalto-yliopisto, Helsingin kaupunki ja Tekniikan museo. Museon piti avautua Suomen itsenäisyyden juhlavuonna 2017, mutta hanke kaatui rahoituspulaan ja on toistaiseksi jäissä. Hankkeen selvitysmies tiedekeskus Heurekan entinen johtaja, professori Per-Edvin Persson laati hankkeesta samana vuonna 36-sivuisen selvityksen. Teknillinen korkeakoulu
TKK:ssa on 19 tutkinto-ohjelmaa:Vuoden 2008 alusta TKK siirtyi tiedekunta- ja laitosrakenteeseen. Tiedekuntia on nykyisin neljä, joissa on yhteensä 25 laitosta ja 5 erillislaitosta.Lisäksi korkeakouluun kuuluvat seuraavat tiedekuntajaon ulkopuoliset laitokset:Myös seuraavat yliopistojen yhteiset erilliset laitokset on sijoitettu tiedekuntien ulkopuolelle: Logopedia
Logopediaan kiinteästi liittyviä tieteenaloja ovat mm. lääketiede, neurologia, psykologia, neurolingvistiikka ja kielitiede.Logopediaa voi Suomessa opiskella viidessä eri yliopistossa: Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa. Logopedia kuuluu humanistiselle koulutusalalle, joten logopediaa opiskelleet ovat koulutukseltaan "humanististen tieteiden kandidaatteja" tai "filosofian maistereita, lisensiaatteja" tai "tohtoreita". Tutkintonimikkeestään huolimatta logopedia sijoittuu yliopistoissa humanistiseen tiedekuntaan enää ainoastaan Oulun yliopistossa, muissa joko lääketieteelliseen, käyttäytymistieteelliseen, yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan tai vastaavaan yksikköön, yleisesti psykologian koulutuksen kanssa samaan yksikköön. Hallintotiede
Helsingin yliopistossa oppiaine yleinen valtio-oppi jakaantuu kolmeen linjaan, joista yhtenä on hallinnon ja organisaatioiden tutkimuksen linja. Linjalla toimii professorina VTT, KTM Pertti Ahonen sekä tutkimusjohtaja, professorin arvonimeä yliopiston päätöksellä kantava HT, KTL, OTK Markku Temmes. Helsingin yliopiston yhteydessä toimivassa "Social- och kommunalshögskolanissa" valtio-opin ("statsvetenskap med förvaltning") suuntautumisvaihtoihin kuuluu "förvaltningspolitik", kirjaimellisesti suomennettuna 'hallintopolitiikka'. Professori on PD Stefan Sjöblom. Koulutus Turussa
Turun kauppakorkeakoulun sulauduttua vuonna 2009 Turun yliopistoon kaupungissa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Turun yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa ja seitsemän erillistä laitosta. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018-2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä. QS Rankingin kansainvälinen tieteenalakohtainen vertailu listaa maailman parhaat yliopistot 48 tieteenalalla. Vuoden 2018 vertailussa Turun yliopistosta parhaiten sijoittuivat hoitotiede (sija 44) ja kasvatustiede (sijaluku 151‒200). Turun yliopiston lisäksi Turussa toimii Åbo Akedemi, joka on Suomen ainoa monitieteinen ruotsinkielinen yliopisto.. Turun ammattikorkeakoulussa on mahdollista suorittaa ylempi ammattikorkeakoulututkinto viidellä eri alalla: insinööri, kulttuuriala, master of business administration, sosiaali- ja terveysala ja tradenomi. Suuri osa toiminnasta sijoittuu Kupittaan kampuksen alueelle, jossa sijaitsevat muun muassa ICT-City, Koneteknologiakeskus ja Lemminkäisenkadun toimipiste.Korkeakouluja ovat Turun ammattikorkeakoulun lisäksi Yrkehögskolan Novia, Diakonia-ammattikorkeakoulu ja Humanistinen ammattikorkeakoulu. Turussa toimii tekniikan verkostoyliopisto FITech, joka pyrkii vastaamaan Lounais-Suomeen tarvittavien huippuosaajien koulutuksen varmistamisesta. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yhteensä kaupungissa on noin 40 000 opiskelijaa. Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Tiedekunnan kandiohjelmat ovat Fysikaaliset tieteet, Geotieteet, Kemia, Maantiede, Matemaattiset tieteet, Tietojenkäsittelytiede sekä Matematiikan, fysiikan ja kemian opettajan kandiohjelma. Ohjelmiin hakeudutaan päähaun tai siirtohaun kautta tai avointen yliopisto-opintojen perusteella. Koulutusohjelmat jakautuvat opintosuuntiin, ja niistä voi valmistua luonnontieteiden kandidaatiksi (LuK). Vilnan yliopisto
Nykyään Vilnan yliopistossa on 14 tiedekuntaa, joista yksi toimii Kaunasissa. Lisäksi on viisi (toisen lähteen mukaan kahdeksan) erillistä instituuttia ja kolme yliopistollista sairaalaa. Kooltaan se on Liettuan suurin yliopisto ja siellä on yhteensä noin 21 500 opiskelijaa, joista ulkomailta tulee noin 700. Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta
Oulun yliopiston humanistinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 2 111, jatko-opiskelijoita 308 ja henkilökuntaa 154 (2007). Herzenin pedagoginen yliopisto
Nykyään yliopisto on yksi Venäjän suurimmista. Siihen kuuluu yli 20 tiedekuntaa ja sata ainelaitosta sekä useita täydennyskoulutuslaitoksia, keskuksia ja instituutteja. Asiantuntijoita koulutetaan yli 30 alalla, joihin kuuluu mm. kasvatustiede, luonnontieteet, venäjän kieli ja vieraat kielet, historia ja yhteiskuntatieteet, musiikki ja kuvataiteet. Yliopistossa harjoitetaan myös korkeatasoista tieteellistä tutkimusta. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta
Vuoden 2010 alusta humanistiseen tiedekuntaan perustettiin neljä ainelaitosta entisten 16:n sijaan (suluissa vanhat laitokset):
Vuoden 2016 alusta Aleksanteri-instituutti liittyi osaksi humanistista tiedekuntaa. Helsingin yliopisto
Vuonna 1990 perustettiin Helsingin yliopiston Alumniyhdistys, joka yhdistyksen sääntöjen mukaan "ylläpitää yhteyttä Helsingin yliopistossa opiskelleiden kesken ja heidän yliopistoonsa". Yhdistys valitsee muun muassa vuoden alumnin. Tämä arvonimi on myönnetty seuraavasti:Helsingin yliopiston rahastot tukevat tutkimusta, opetusta ja opiskelua. Vuonna 2010 Helsingin yliopistolla oli noin 160 nimikkorahastoa, joissa oli pääomaa 36 miljoonaa euroa. Vanhin rahasto perustettiin 1745. Sairaala
Suurimmat ja erikoistuneimmat sairaalat ovat yliopistollisia sairaaloita, joita on Suomessa viisi: Helsingissä, Tampereella, Turussa, Kuopiossa sekä Oulussa. Niiden yhteydessä toimii kunkin kaupungin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, ja sairaalassa annetaan opetusta eri lääketieteen alojen ja hoitotyön opiskelijoille. Yliopistollisissa sairaaloissa ovat edustettuina kaikki tai lähes kaikki lääketieteen erikoisalat. Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulu
Insinööritieteiden korkeakoululla on pitkät perinteet sen keskeisimmillä tutkimuksen ja opetuksen aloilla: energiatekniikassa, konetekniikassa, rakennustekniikassa, yhdyskunta- ja ympäristötekniikassa sekä maankäyttötieteissä. Näistä suurin osa oli edustettuna "Helsingin teknillisessä reaalikoulussa", joka aloitti toimintansa 1849. Tekniikan ammatillinen koulutus käynnistyi lainmukaisesti Helsingissä 1872. Ammattiosastot perustettiin samaan aikaan ja "Insinööriosasto", "Konetekniikan osasto" ja "Maanmittausosasto" olivat viiden ensimmäisen osaston joukossa. Historian kulussa ammattiosastot ovat olleet laitoksia tai osastoryhmiä ja niiden nimet ovat jossain määrin vaihdelleet. Vuonna 2008 nämä laitokset yhdessä arkkitehtuurin laitoksen kanssa muodostivat "insinööritieteiden ja arkkitehtuurin tiedekunnan", jonka perustalta nykyinen Insinööritieteiden korkeakoulu muodostettiin. Helsingin yliopistomuseo
Helsingin yliopistomuseo on Helsingin yliopiston ylläpitämä museo Helsingissä. Keväällä 2015 avattiin museon uusi päänäyttely ”Ajattelun voimaa - Helsingin yliopiston tarina” yliopiston päärakennuksen uuden osan (Fabianinkatu 33) kolmannessa kerroksessa. Näyttelyssä esitellään yliopiston historiaan sekä tieteeseen ja tutkimukseen liittyviä kokoelmia Kuninkaallisen Turun akatemian perustamisesta, vuodesta 1640 lähtien nykypäiviin asti. Vuosina 2003–2015 museo sijaitsi entisessä kemian laboratorio- ja museorakennuksessa Arppeanumissa Senaatintorin kulmassa. Tuolloin sen perusnäyttelyssä esiteltiin laajasti lääketieteen, eläinlääketieteen, hammaslääketieteen ja käsityötieteen historiaa. Ajattelun voimaa -näyttelyssä näiden rooli on pienempi. Helsingin yliopisto
Helsingin yliopisto sai nykyisen nimensä 18. helmikuuta 1919 Suomen itsenäistymisen jälkeen. Vuonna 1924 sille myönnettiin uudet statuutit, joissa määriteltiin sen asema Suomen tasavallassa. Aiemmin keisarille kuuluneen ylimmän määräysvallan otti valtioneuvosto, jossa yliopistoasiat liitettiin opetus- ja kirkkoasiain ministerin toimialaan. Yliopisto säilytti kuitenkin hallinnollisen autonomiansa, joka vahvistettiin vuoden 1919 hallitusmuodossakin. Siinä säädettiin myös, että yliopistoa koskevista laeista ja asetuksista on yliopiston konsistorin annettava lausuntonsa. Kanslerista tehtiin yliopiston ja valtionhallinnon välinen yhdyshenkilö, jolla on oikeus osallistua valtioneuvoston istuntoon yliopistoa koskevia asioita käsiteltäessä. Helsingin yliopiston keskustakampus
Toiseen maailmansotaan asti koko yliopisto toimi nykyisellä keskustakampuksella. Opiskelijamäärien nopea kasvaminen sodan jälkeisinä vuosikymmeninä kuitenkin aiheutti yliopistolle vakavan tilapulan, minkä vuoksi 1970-luvulla luotiin nykyinen neljän kampuksen malli. Nykyisin keskustakampukselle ovat jääneet humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede, muut tiedekunnat on hajasijoitettu Meilahden kampukselle, Kumpulan kampukselle ja Viikin kampukselle. Budapestin yliopisto
Yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa: Helsingin yliopisto
Helsingin yliopistossa on noin 35 000 opiskelijaa sekä lähes 4 000 tutkijaa ja opettajaa. Tohtoreita Helsingin yliopistosta valmistuu vuosittain noin 450. Yliopisto
Täydelliseen yliopistoon on vanhastaan kuulunut neljä tiedekuntaa: teologinen, oikeustieteellinen, lääketieteellinen ja filosofinen, mutta yliopistoihin kuuluu nykyään usein myös muita tiedekuntia, esimerkiksi matemaattis-luonnontieteellinen, teknillinen, valtiotieteellinen, humanistinen, hallintotieteellinen, maatalous-metsätieteellinen ja kauppatieteellinen tiedekunta. Suomessa oli aiemmin käytäntönä, että yliopistoissa tuli olla vähintään neljä tiedekuntaa, muutoin oppilaitoksen nimenä oli korkeakoulu. Hoitotiede
Suomessa hoitotieteellinen koulutus ja tutkimus käynnistyivät 1979 silloisessa Kuopion korkeakoulussa ja sen jälkeen maamme eli Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä ruotsinkielisen koulutuksen osalta Åbo Akademissa. Myös Jyväskylän yliopistossa oli vuosina 1992–1997 hoitotieteen opetusta. Helsingin ja Jyväskylän yliopistoista koulutus kuitenkin lakkautettiin 1990-luvulla, joten tällä hetkellä maamme hoitotieteellisestä koulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavat Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot sekä Åbo Akademi. Näissä kaikissa yliopistoissa voidaan suorittaa hoitotiede pääaineena terveystieteiden kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Hoitotieteellinen tutkimus ja koulutus on yliopistoissa sijoittunut organisatorisesti hiukan toisistaan poikkeavalla tavalla. Tieteenalan yhteys muihin terveystieteisiin, erityisesti lääketieteeseen, on ollut voimakasta alusta alkaen. Hoitotiede alana sijoittuu Oulun ja Turun yliopistoissa lääketieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopistossa terveystieteelliseen tiedekuntaan ja Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan. Alalla on yliopistoittain kahdesta viiteen professoria sekä runsaasti muuta opetus- ja tutkimushenkilökuntaa sekä alan dosentteja. Alalle on tyypillistä yhteys terveydenhuollon palvelujärjestelmään, esimerkiksi sairaaloihin, terveyskeskuksiin, hoitolaitoksiin. Tästä yhteydestä esimerkkinä ovat vaikkapa hoitotieteen professorien toimiin liittyvät sivutoimet, joita on neljä Itä-Suomen yliopiston professoreilla, yksi Oulun yliopiston professorilla, yksi Tampereen yliopiston professorilla ja neljä Turun yliopiston professoreilla. Helsingin yliopiston keskustakampus
Helsingin yliopiston keskustakampus on suurin Helsingin yliopiston neljästä kampusalueesta. Kampus sijaitsee Helsingin ydinkeskustassa Kruununhaan ja Kluuvin kaupunginosissa Unioninkadun molemmin puolin, pääasiassa Senaatintorin ja Kaisaniemen puiston välisellä alueella, joskin muutamia yliopistolle kuuluvia rakennuksia on keskustassa myös hieman muista erillään. Keskustakampuksen alueella toimivat humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen, valtiotieteellinen ja kasvatustieteellinen tiedekunta, Kielikeskus, Avoin yliopisto sekä yliopiston keskushallinto. Kampuksella työskentelee noin 20 000 opiskelijaa sekä 3 000 opettajaa ja tutkijaa. Valko-Venäjän valtionyliopisto
Yliopistossa on 16 tiedekuntaa ja neljä erillislaitosta. Viikki
Viikissä sijaitsee yksi Helsingin yliopiston kampusalueista, jolla on nykyään neljän tiedekunnan toimitiloja (biotieteellinen tiedekunta, farmasian tiedekunta, eläinlääketieteen tiedekunta ja maatalous-metsätieteellinen tiedekunta). Alueella on myös Viikin normaalikoulu, joka on yliopiston käyttäytymistieteellisen tiedekunnan yksikkö. Normaalikoulussa on oppilaita esikoululaisista lukiolaisiin yhteensä noin 940 ja lisäksi opettajaksi opiskelevia noin 250. Helsingin yliopistomuseo
Helsingin yliopistomuseo perustettiin vuonna 2003 yhdistämällä viisi yliopiston alaisuudessa toiminutta museokokoelmaa. Suurin ja huomattavin näistä oli "Helsingin yliopiston museo", joka oli perustettu vuonna 1978 ylläpitämään yliopiston historiaan liittyviä kokoelmia. Muut olivat "Lääketieteen historian museo" (perustettu 1937), "Hammaslääketieteen museo" (perustettu 1979), "Eläinlääketieteen historian museo" (perustettu yksityisenä 1973, lahjoitettu Eläinlääketieteelliselle korkeakoululle 1992) sekä yliopiston käsityötieteen museokokoelmat. Kollegio
Kollegio on yliopistollinen hallintoelin. Yliopistolain (2009) mukaan yliopistokollegio m.m.
Helsingin yliopiston yliopistokollegiossa on 50 jäsentä, joilla on henkilökohtaiset varajäsenet: professoreilla 20 jäsentä ja varajäsentä, yliopiston opetus- ja tutkimushenkilöstöllä sekä muulla henkilöstöllä 15 jäsentä ja varajäsentä ja opiskelijoilla 15 jäsentä ja varajäsentä. Kluuvi
Pääosa Helsingin yliopiston keskustakampuksesta sijaitsee Kluuvin alueella. Keskustakampuksella toimivat humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen, valtiotieteellinen ja käyttäytymistieteellinen tiedekunta, Avoin yliopisto sekä yliopiston keskushallinto. Myös Helsingin yliopiston Kaisaniemen kasvitieteellinen puutarha sijaitsee Kluuvissa. Oulu
Vuonna 1958 perustettu Oulun yliopisto on 14 000 opiskelijan ja 3 000 työntekijän kansainvälinen tiedeyliopisto, jossa on kymmenen tiedekuntaa. Tähtitiede
Nykyisin tähtitieteen opetusta ja tutkimusta harjoitetaan Suomessa Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta
Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta on yksi Oulun yliopiston tiedekunnista. Teknillisessä tiedekunnassa on 13 tutkimusryhmää, jotka muodostavat kuusi tutkimusyhteisöä. Teknillisessä tiedekunnassa annetaan tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkintoon johtavaa perusopetusta neljässä koulutusohjelmassa. Tiedekunnassa on lisäksi kaksi kansainvälistä maisteriohjelmaa, joissa voi suorittaa ylemmän korkeakoulututkinnon englannin kielellä: Master´s Degree Programme in Environmental Engineering ja Master´s Degree Programme in Product Management. Tekniikan alalla voi suorittaa lisensiaatin tai tohtorin tutkinnon Oulun yliopiston tutkijakoulussa (UniOGS). Tukholman yliopisto
Tukholman yliopistossa on neljä tiedekuntaa:Maailman 500 huippuyliopiston Shanghai-yliopistovertailussa Tukholman yliopisto sai vuonna 2014 sijaluvun 78. Se luokiteltiin vertailussa Ruotsin kolmanneksi parhaaksi yliopistoksi. Turun yliopisto
Turun yliopisto koostuu seuraavista kuudesta tiedekunnasta ja tieteenalayksiköstä, Turun kauppakorkeakoulusta (suluissa perustamisvuosi):Tiedekuntiin kuuluvien laitosten lisäksi Turun yliopistoon kuuluu seitsemän erillistä laitosta: Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
Tiedekunta perustettiin vuonna 2004 nimellä biotieteellinen tiedekunta. Nykyisen nimen tiedekunta sai vuoden 2010 alusta. Tiedekunnan dekaanina syksyllä 2006 toimii professori Jari Niemelä. Hofstra University
Yliopistossa on kymmenen tiede­kuntaa ("schools"), mukaan lukien lääke- ja oikeus­tieteelliset tiede­kunnat. Vuonna 2015 Hofstrassa oli noin 11 000 opiskelijaa ja henkilö­kuntaa 3 400. Julkisuudessa Hofstra University tunnetaan Yhdys­valtojen presidentin­vaalien ehdokas­väittelyiden pito­paikkana kolmissa vaaleissa peräkkäin: 2008, 2012 ja 2016. Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta
Teologisessa tiedekunnassa on oli viisi osastoa: Helsingin yliopisto
Helsingin yliopisto kuuluu ainoana suomalaisyliopistona kansainväliseen Euroopan tutkimusyliopistojen liittoon. Luettelo Helsingin yliopiston ainejärjestöistä
Tämä on luettelo Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimivista tiedekunta- ja ainejärjestöistä. Yhteensä järjestöillä on jäseniä hieman alle 30 000. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat hallintotieteiden sekä kielten ja viestinnän hallintoalueet. Tiedekunnan alaisuuteen kuuluu myös Vaasan yliopisto kielipalvelut-yksikkö. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 1 661, jatko-opiskelijoita 139 ja henkilökuntaa 95 (2016). Lissabonin yliopisto
Yliopistossa toimii vuoden 2013 liitoksen jälkeen yhteensä 18 tiedekuntaa tai instituuttia kaikkiaan kahdeksalla kampusalueella. Tiedekunnat ovat: Helsingin yliopiston Avoin yliopisto
Helsingin yliopiston Avoin yliopisto tarjoaa Helsingin yliopiston opetussuunnitelmien mukaisia opintoja lähes kaikista tiedekunnista. Opinnot ovat avoimia kaikille: ikä- tai pohjakoulutusvaatimuksia ei ole. Opettajina toimivat pääosin yliopiston omat opettajat ja opinnot voi liittää yliopistotutkintoon, jos opiskelijalla myöhemmin on tutkinnonsuoritusoikeus. Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta
Lääketieteellinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston kuudesta tiedekunnasta. Tiedekunta perustettiin vuonna 1943 ja siinä opiskelee noin 1200 perus- ja 1200 jatko-opiskelijaa sekä työskentelee noin 650 työntekijää. Vuonna 2006 tiedekunnassa suoritettiin 131 ylempää korkeakoulututkintoa ja 55 tohtorin tutkintoa. Bonnin yliopisto
Bonnin yliopistossa toimii nykyisin seitsemän tiedekuntaa: Helsingin yliopiston farmasian tiedekunta
Farmasian tiedekunta on koko olemansa olonsa ajan ollut laitokseton. Laitosten sijaan farmasian tiedekunnassa on kuusi osastoa:Lisäksi tiedekunnassa toimii Lääkkeen keksintä- ja kehitysteknologian keskus. St Andrewsin yliopisto
Yliopistossa on neljä tiedekuntaa: humanistinen, teologinen, lääketieteellinen ja luonnontieteellinen. Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta
Valtiotieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat yliopiston yhteiskuntatieteelliset laitokset. Viikin tiedepuisto
1960-luvun lopulla suunniteltiin koko Helsingin yliopistonkin siirtämistä Viikkiin, mutta suunnitelma sai osakseen ankaraa vastustusta ja se hylättiin. Myöhemmin päätettiin sijoittaa Helsingin yliopiston eri tiedekunnat neljälle kampusalueelle, joista Viikin alue on yksi. Harvardin yliopisto
Harvardiin kuuluu Harvard College ja 10 tiedekuntaa: Helsingin yliopiston lääketieteellinen tiedekunta
Tiedekunnassa on opiskelijoita yhteensä 2 500. Tiedekunta antaa ainoana oppilaitoksena Suomessa ruotsinkielistä lääketieteen opetusta. Vuodesta 2017 alkaen psykologia ja logopedia siirtyivät osaksi lääketieteellistä tiedekuntaa. Metsätieteet Suomessa
Metsätieteitä opiskellaan Helsingin yliopistossa metsätieteiden laitoksella, jonka pääaineita ovat metsien ekologia ja käyttö sekä metsäekonomia ja markkinointi. Näiden pääaineiden alla on yhteensä 13 opintosuuntaa. Itä-Suomen yliopistossa on neljä pääainetta metsätieteiden tiedekunnassa. Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos
Filosofian, historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos on yksi Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan neljästä suurlaitoksesta. Se muodostettiin 2010 neljästä laitoksesta ja siellä voi opiskella 13:a eri pääainetta. Laitoksessa on myös kuusi eri maisteriohjelmaa. Laitoksen johtaja on yleisen historian professori Hannes Saarinen. Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
Tiedekuntaan kuuluu kaksi laitosta: Heidelbergin yliopisto
Heidelbergin yliopistossa on 12 tiedekuntaa: teologia, lakitiede, lääketiede (Heidelbergissa ja Mannheimissa), filosofia, modernit kielet, talous- ja yhteiskuntatieteet, käyttäytymistiede ja kulttuurintutkimus, matematiikka ja tietojenkäsittelytiede, kemia ja geotieteet, fysiikka ja tähtitiede, sekä biotieteet. The Times-lehden mukaan Heidelbergin yliopisto oli vuonna 2007 maailman 60. paras yliopisto. Se oli paras saksalaisista yliopistoista ja 16. eurooppalaisista. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta
Tiedekuntaan kuuluu vuoden 2017 loppuun asti neljä ainelaitosta ja Aleksanteri-instituutti. Tiedekunnassa opiskelee yhteensä noin 8 000 perus- tai jatkotutkintoa tekevää opiskelijaa. Tiedekunta sijaitsee Helsingin yliopiston keskustakampuksella ja suurin osa sen opetuksesta järjestetään yliopiston päärakennuksessa, Topelia-korttelissa sekä Metsätalossa. Viikin tiedepuisto
Toiminnallisesti Helsingin yliopiston Viikin kampus muodostaa keskeisen osan Viikin tiedepuiston aluetta. Tiedepuiston alueella sijaitsee muun muassa yliopiston bio- ja ympäristötieteellisen, farmasian, eläinlääketieteellisen ja maatalous-metsätieteellisen tiedekuntien rakennuksia. Alueen Viikintien eteläpuolisissa asuinrakennuksissa on sovellettu uudenaikaista puutalorakentamista. Teologia
Suomessa teologian opetus on vanhastaan jaettu viiteen osa-alueeseen:Esimerkiksi Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta jaettiin aiemmin tämän jaon mukaisiin laitoksiin. Uskontotieteen oppiaine on yhteinen teologisen tiedekunnan ja humanistisen tiedekunnan kanssa. Näiden lisäksi yliopistossa on tutkimustyötä harjoittava Katariina-insituutti. Itä-Suomen yliopistossa on puolestaan teologian osasto, joka jakaantuu läntisen teologian ja ortodoksisen teologian koulutusohjelmiin. Ortodoksisen teologian osalta Itä-Suomen yliopisto on Pohjoismaiden ainoa ortodoksista teologiaa opettava akateeminen oppilaitos. Åbo Akademissa opetusta antavat kuusi laitosta dogmatik, gammaltestamentlig exegetik med judaistik, nytestamentlig exegetik, kyrkohistoria, praktisk teologi, teologisk etik med religionsfilosofi. Akademin erikoisuus on judaistiikka, jota ei opeteta muualla Suomessa. Helsingissä voi kuitenkin opiskella erikseen seemiläisiä kieliä ja kulttuureita humanistisen tiedekunnan Aasian ja Afrikan kielten ja kulttuurien laitoksella. Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Kumpulan tiedekampuksella sijaitseva Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Kumpulan tiedekampus on Pohjoismaiden suurin ja monipuolisin luonnontieteellisen osaamisen keskittymä. Tiedekunnan osastot kuuluvat tieteenaloillaan pohjoismaiseen kärkijoukkoon. Turun yliopiston humanistinen tiedekunta
Humanistinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1920 ja on siten yhdessä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ohella yliopiston vanhin tiedekunta. Viidellä tuhannella opiskelijallaan humanistinen tiedekunta on Turun yliopiston suurin tiedekunta. Vakinaista henkilökuntaa tiedekunnan palveluksessa työskentelee noin 200 henkilöä, minkä lisäksi muuta henkilöstöä on yli sata henkeä. Tiedekunnassa on yli kolmekymmentä oppiainetta, joita opetetaan kahdella laitoksella. Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
Tiedekunnalla on kolme tutkimusasemaa: Kauppakorkeakoulu
Suomessa oli 2000-luvun alkuun saakka kaksi erillistä suomenkielistä kauppakorkeakoulua, Helsingin kauppakorkeakoulu ja Turun kauppakorkeakoulu. Nykyisin Helsingin kauppakorkeakoulu on osa Aalto-yliopistoa ja Turun kauppakorkeakoulu osa Turun yliopistoa. Vaasan kauppakorkeakoulu laajeni jo aiemmin monialaisemmaksi Vaasan yliopistoksi. Helsingissä toimii edelleen ruotsinkielinen kauppakorkeakoulu Svenska handelshögskolan, joka on Suomen ainoa itsenäinen kauppakorkeakoulu. Muut Suomen yhdeksän kauppakorkeakoulua toimivat osana monitieteistä yliopistoa. Syynä on poikkitieteellisen opiskelun ja tutkimuksen edistäminen, joka on nähty tärkeänä nykymaailmassa pärjäämiseksi. Fysiikan tutkimuslaitos
Fysiikan tutkimuslaitos (, HIP) on Helsingin yliopiston, Aalto-yliopiston, Jyväskylän yliopiston, Lappeenrannan teknillisen yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston yhteinen tutkimuslaitos. Laitos toimii hallinnollisesti Helsingin yliopiston yhteydessä. Helsingin yliopiston humanistinen tiedekunta
Humanistisen tiedekunnan juuret ovat vanhassa filosofisessa tiedekunnassa, joka oli yksi vuonna 1640 perustetun Turun Akatemian neljästä kantatiedekunnasta. Tiedekunta jaettiin 1852 kahteen osastoon, historiallis-kielitieteelliseen osastoon ja fyysis-matemaattiseen (myöhemmin matemaattis-luonnontieteelliseen) osastoon. 1992 vanha filosofinen tiedekunta lakkautettiin ja sen osastoista tuli itsenäisiä tiedekuntia, jolloin historiallis-kielitieteellinen osasto muuttui humanistiseksi tiedekunnaksi. Muistona kantatiedekunnasta humanistisen tiedekunnan opiskelijat ovat arvonimeltään filosofian ylioppilaita ja sen tutkintonimikkeet ovat alinta tutkintoa (humanististen tieteiden kandidaatti) lukuun ottamatta filosofia-alkuisia (filosofian maisteri, filosofian lisensiaatti, filosofian tohtori sekä vanha ylempi korkeakoulututkinto filosofian kandidaatti). Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Tiedekuntaan kuuluvat seuraavat erilliset instituutit ja yksiköt: Helsingin yliopiston matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta
Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan perinteet ulottuvat aina vuoteen 1640 asti. Tuolloin Turun akatemian filosofisessa tiedekunnassa oli seitsemän professuuria, joista kaksi oli luonnontieteiden professuureja eli matematiikan ja tähtitieteen sekä fysiikan ja kasvitieteen professuurit. Vuonna 1852 filosofinen tiedekunta päätettiin jakaa fyysis-matemaattiseen ja historiallis-kielitieteelliseen osastoon seuraavan vuoden alussa. Osastoja on pidettävä itsenäisinä tiedekuntina siinä mielessä, että kummallakin oli oma dekaani. Osaston nimi muutettiin matemaattis-luonnontieteelliseksi vuonna 1924. Nimi matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta tuli käyttöön vuonna 1992. Helsingin yliopisto
Viikin kampus sijaitsee kauimpana keskustasta. Sinne on sijoitettu maatalous-metsätieteellinen, eläinlääketieteellinen, bio- ja ympäristötieteellinen sekä farmasian tiedekunta. Lundin yliopisto
Lundin yliopistossa on kahdeksan tiedekuntaa ja satelliittikampukset Malmössä ja Helsingborgissa. Yliopistossa opiskelee 47 000 opiskelijaa, ja siellä on 280 koulutusohjelmaa sekä noin 2 250 erillistä kurssia. Lisäksi Lundin yliopistolla on 680 kumppanuusyliopistoa yli 50 maassa, ja se kuuluu LERU-, League of European Research Universities- sekä Universitas 21 -verkostoihin. Helsingin yliopisto
Itsenäistymisen aikaan yliopistossa oli 56 professoria ja noin 3 000 opiskelijaa. Pian itsenäistymisen jälkeen Helsingin yliopisto menetti vanhan asemansa maan ainoana yliopistona, kun 1919 perustettiin Åbo Akademi ja 1922 Turun yliopisto. Se säilyi kuitenkin ainoana valtionyliopistona vuoteen 1958 saakka, jolloin Oulun yliopisto perustettiin. Žilinan yliopisto
Yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa:
Yliopistoon kuuluu myös kahdeksan instituuttia: Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Tiedekunta toimii Viikin kampusalueella yhdessä maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan, farmasian tiedekunnan ja eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Heltech
Helsingin tekniikan alan oppilaitos eli Heltech oli Suomen suurin tekniikan alan ammatillinen oppilaitos, joka on vuoden 2013 alusta alkaen ollut osa Stadin ammattiopistoa. Opiskelijoita on yli 4 000. Oppilaitos sijaitsee Helsingissä. Se perustettiin vuonna 1999 yhdistämällä Haagan, Käpylän ja Vallilan ammattikoulut, joista tuli Heltechin koulutusyksikköjä. Koulutusyksiköt jakautuvat ammatillisten perustutkintojen mukaan nimettyihin osastoihin. Liikennelaitoksen ammattiopisto liitettiin Heltechiin vuonna 2007. Tarjolla oli 16 perustutkintoa 30 koulutusohjelmassa. Muut ovat tekniikan alan tutkintoja paitsi audiovisuaalisen viestinnän perustutkinto. Oppilaitoksessa järjestetään lisäksi mm. ammatillisiin opintoihin ja ammattitutkintoihin valmentavaa koulutusta sekä järjestetään ammatillista eriytyisopetusta. Korkeakoulu
Suomessa on 14 valtion rahoittamaa yliopistoa. Lisäksi Suomessa toimii yksi yksityinen suomalainen yliopisto HELBUS Helsinki School of Business. Yliopistojen perustehtävänä on yliopistolain mukaan harjoittaa tieteellistä tutkimusta ja antaa siihen perustuvaa ylintä opetusta. Erityisesti aiemmin korkeakoululla tarkoitettiin yliopistoa, jossa on vain yksi tiedekunta. Wienin teknillinen yliopisto
TU Wienissä on seuraavat kahdeksan tiedekuntaa: Helsingin yliopiston käyttäytymistieteellinen tiedekunta
Käyttäytymistieteellinen tiedekunta oli yksi Helsingin yliopiston 11 tiedekunnasta vuosina 2004–2016. Tiedekuntaan kuuluivat käyttäytymistieteiden laitos ja opettajankoulutuslaitos. Osakunta
Alkuperäisinä Turun Akatemiaan 1643 perustettujen osakuntien perillisinä Helsingin yliopistossa on osakuntia, jotka vastaavat määrättyjä maan alueita. Sama alue voi kuitenkin olla kahden tai useamman osakunnan yhteisenä osakunta-alueena, kanta-alueena. Opiskelija voi kuulua vain yhteen Helsingin yliopiston osakuntaan. Lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa on 1872 perustettu ruotsinkielinen osakunta, Teknologföreningen.