Onko Montreal maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki?
Montreal
Montreal ( //, Québecin murteella //, //) on Kanadan toiseksi suurin kaupunki Toronton jälkeen ja suurin kaupunki Quebecin provinssissa. Montrealin asukasluku on noin 1,7 miljoonaa ja esikaupungit mukaan luettuna noin 4,1 miljoonaa. Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki Kinshasan, Pariisin ja Abidjanin jälkeen. Monikulttuurisen Montrealin asukkaista 69 % puhuu äidinkielenään ranskaa, 12 % englantia ja 19 % jotakin muuta kieltä.
Montrealin alue
Montrealin alue () on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa. Alueen pinta-ala on 499 neliökilometriä ja väkiluku 1 942 044 (2016), toisen lähteen mukaan 2 014 221. Alueen hallintokeskus on Montrealin kaupunki (1 704 694 as., 2016). Ranska
Ranskassa puhutaan pääasiassa ranskaa, joka on perustuslain 2. artiklan mukaan maan ainoa virallinen kieli. Äidinkielenä ranskaa puhutaan myös Sveitsissä, Belgiassa, Monacossa ja Kanadan Quebecissa. Toisena kielenä sitä puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa. Ranskaa puhuu äidinkielenään arviolta ihmistä ja 190 miljoonaa toisena kielenään. Marseille
Marseille on kaupunki Rhônejoen suulla Etelä-Ranskassa Välimeren rannalla. Sen asukasluku on noin 852 516 (2012) ja esikaupunkialueet mukaan luettuina noin 1,5 miljoonaa. Marseille on Ranskan toiseksi suurin kaupunki ja sen metropolialue Ranskan kolmanneksi suurin. Marseille on myös Bouches-du-Rhônen departementin ja Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueen ("région") pääkaupunki. Kaupunki on huomattava turistikohde ja toinen Euroopan kulttuuripääkaupungeista vuonna 2013. Irokeesit
Vuonna 1640 irokeesit julistivat sodan Uutta-Ranskaa ja sen liittolaisia vastaan. Ranskalaisten onnistui sotatilasta huolimatta rakentaa Kanadan rajamaille kauppa-asema ja linnake nimeltään Mont Royal. Paikasta tuli myöhemmin Montreal. Saman vuosikymmenen lopulla mohawkien ja senecain raskaat hyökkäykset kohdistuivat huroneihin, ja 1650-luvun alussa attiwendaronkit ja tionontatit menettivät suurimman osan väestöstään irokeesiliiton dynaamisen sodankäynnin seurauksena. Uusi-Ranska selvisi pienemmin menetyksin. Montrealia ja Quebeciä ei poltettu, vaan ranskalaisten suureksi yllätykseksi irokeesiliiton onondagat tulivat vuonna 1653 ehdottamaan rauhansopimusta. Ranskalaiset, jotka luulivat sotien olevan ohi, perustivat lähetysaseman onondagojen kylään ja yrittivät käännyttää näitä kristinuskoon. Irokeesien vihamielisyydet eivät kuitenkaan loppuneet. He ajoivat lähetyssaarnaajat Montrealiin ja estivät Uuden-Ranskan tutkimusmatkat sekä siirtomaavallan leviämisen sisämaahan. Montreal
Montreal teollistui 1800-luvulla ja kehitystä vauhditti liikenneverkon uudistukset. Tyynenmeren rata eli Canadian Pacific Railway valmistui 1880-luvulla, minkä jälkeen Kanadan länsiosien viljelymailta alettiin tuoda viljaa vientiin ulkomaille Montrealin kautta. St. Lawrence -joen kanaaliverkkoa laajennettiin ja reittiä Quebeciin syvennettiin, minkä jälkeen Montrealista tuli merkittävä satama ja teollisuuskeskus. Kaupungin asukasluku kasvoi nopeasti ja vuonna 1911 Montrealissa oli 467 986 asukasta. Kaupungin kasvaessa sen hallinnollista aluetta laajennettiin naapurikeskuksiin. Monet uusista muuttajista olivat kanadanranskalaisia muilta alueilta ja heistä muodostui jälleen kaupungin enemmistö. Toisen kasvukauden kaupunki koki ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta sen kehitys kärsi 1930-luvun lamasta. Kaupunki toipui toisen maailmansodan aiheuttaman tuotannon kasvun myötä. 1900-luvun alussa Montreal oli Kanadan huomattavin metropolialue, vaikkakin se on 1960-luvulta lähtien jäänyt jäänyt jälkeen Torontosta. Toronto
Kanadan kahdesta virallisesta kielestä äidinkielenään englannin kieltä puhui 1 375 900 ja ranskaa 35 440. Muita kieliä puhui äidinkielenään 1 186 885 henkilöä ja suuria yli sadantuhannen puhujan äidinkieliä olivat kantoninkiina (114 670) ja mandariinikiina (111 405). Lukuisilla muilla kielillä oli kymmeniätuhansia puhujia. Longueuil
Longueuil on Saint Lawrencen joen etelärannalla Lounais-Québecissa Kanadassa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on 239 700 (2016). Se kuuluu Montrealin esikaupunkialueeseen, ja merkittävä osa sen asukkaista käy töissä Montrealissa. Seudulle vuonna 1657 muuttanut kauppias Charles le Moune nimesi alueen äitinsä ranskalaisen kotikylän mukaan. Montreal
Montrealin kaupunki sijaitsee Montrealsaarella lähellä Saint Lawrence -joen ja Ottawajoen yhtymäkohtaa Quebecin lounaisosassa. Hallinnollisesti Montreal käsittää itse Montrealsaaren lisäksi joitakin pienenmpiä saaria. Ympäröivä alue on Saint Lawrence -joen laaksoa, joka on muodostunut jääkauden lopussa alueella sijainneen Champlainmeren rantaviivan vetäytyessä. St. Lawrence laskee mereen Suurilta järviltä ja joki on ollut pitkään merkittävä kulkureitti. New Brunswick
Moncton on New Brunswickin toiseksi suurin ja nopeimmin kasvava kaupunki. Se on pääasiassa kuljetuksen, jakelun, kaupan ja jälleenmyynnin keskus. Monctonissa elää huomattava ranskankielinen akadialaisten vähemmistö (35 %), joka pitää kaupunkia epävirallisena pääkaupunkinaan. Suuri osa Monctonin viimeaikaisesta kasvusta perustuu talousohjelmaan, joka on kuitenkin johtanut provinssin koillisnurkan autioitumiseen. Acadia
Merkittäviä eroja kielellisessä jatkuvuudessa esiintyy alueittain. Ranskaa käyttävien ja ranskaa äidinkielenään puhuvien henkilöiden suhde on New Brunswickissa, Nova Scotiassa ja Prinssi Edwardin saarella. Alueilla, joissa ranskankielisten osuus väestöstä on yli , on assimilaatioprosentti alle yhden prosentin tai jopa negatiivinen. Näin on esimerkiksi Kanadan puoleisessa Madawaskassa ja Acadian niemimaalla (engl. Acadian Peninsula). Siispä englantia tai jotain muuta kieltä äidinkielenään puhuvat käyttävät ranskaa kotikielenään. Alueilla, joissa ranskankielisten osuus väestöstä on vähäinen, myös assimilaatioprosentti on korkeampi. Esimerkiksi Prinssi Edwardin saarella se on . Uusi Ranska
Quebecin ulkopuolella merkittävimmät ranskankieliset keskittymät ovat Ontariossa, Ottawan ympäristössä ja New Brunswickissa. St. Lawrence -joen suulla molemmat rannat ovat täynnä ranskankielisiä kyliä. Kanadan ensimmäinen turkiskeskus Tadoussac on nykyisin kesäturistien suosima kalastuskaupunki, jossa elää vahvasti Uuden Ranskan perintö. Yhdysvaltain ainoa osavaltio, jossa ranskankieli on toisena pääkielenä, on Louisiana. New Orleansissa löytyy yhä 85 korttelia käsittävä ”ranskalainen kortteli” (French Quarter), joka on edelleen lähes yhtäpitävä alkuperäisen asemakaavan kanssa. Montrealin kaupungintalo
Montrealin kaupungintalo (, ) on Kanadassa, Quebecin provinssin Montrealin kaupungintalo. Se sijaitsee Montrealin keskustassa, Place Jacques-Cartierin reunustalla. Montréal (Yonne)
Montréal on kunta Yonnen departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 193 asukasta. Kunnan pinta-ala on 7,41 neliökilometriä. Michaëlle Jean
Jeanin perhe lähti Haitilta François Duvalierin diktatuurin aikana 1968 Ranskaan. Montrealin yliopistosta Jean sai arvosanan italian ja hispaanisissa kielissä ja kirjallisuudessa 1984, jonka jälkeen hän opetti italiaa, kunnes suoritti ylemmän tutkinnon kirjallisuustieteessä. Hän puhuu sujuvasti ranskan ja englannin lisäksi, espanjaa, italiaa, haitin kreolia ja lukee portugalia. Hänellä oli Kanadan ja Ranskan kaksoiskansalaisuus avioliiton kautta, mutta hän luopui Ranskan kansalaisuudestaan Kanadan kenraalikuvernöörin virkaan astuessaan. Maailmankieli
Ranskaa pidetään myös yhtenä maailmankielenä. Sitä puhuu arviolta noin 200 miljoonaa ihmistä viidessä maanosassa, joko äidinkielenä tai työkielenä. Ranska on historiallisista syistä virallinen diplomaattien ja kansainvälisen postilaitoksen käyttämä kieli. Ranska on myös tärkeä kieli myös EU:ssa, jossa useat viralliset tekstit laaditaan ensin ranskaksi ja vasta sitten käännetään muille kielille. Ranska on kuitenkin menettänyt globaalia asemaansa englantiin nähden. Duala
Duala on Kamerunin suurimman kaupungin Doualan ympäristössä puhuttu bantukieli. Sitä puhuu äidinkielenä noin ihmistä, mutta Doualassa asuvat muiden bantukielien puhujat käyttävät sitä paljon vieraana kielenä ja dualan kokonaispuhujamäärän arvioidaan olevan noin kaksi miljoonaa, kun ei-äidinkieliset puhujat lasketaan mukaan. Flanderi
Toisin kuin ranskankielisessä Valloniassa, jossa Vallonian alueella ja Vallonian yhteisöllä on erilliset hallinnolliset roolit, Flanderissa vuodesta 1980 lähtien kaikki hallinnolliset tehtävät on siirretty Flanderin yhteisölle, jolla on oma vaaleilla valittu parlamentti ja hallitus, joita Flanderin alueella ei nykyään enää ole. Flanderin alueella (ilman Brysseliä) asuu 6,25 miljoonaa ihmistä (2010) ja alueen kokonaispinta-ala on 13 522 km². Flanderin alueen suurin kaupunki on Antwerpen. Muita merkittäviä kokoisia kaupunkeja ovat Gent, Brugge, Leuven, Mechelen ja Kortrijk. Kanada
Kanadassa on neljänneksi eniten lentoasemia maailmassa, 1 404. Niistä 18:ssa on yli kolme kilometriä päällystettyä kiitotietä. Kanadan selvästi suurin lentoasema on Toronton Pearsonin kansainvälinen lentoasema. Se oli 2010 nousujen ja laskujen perusteella maailman 18. vilkkain lentoasema. Muita tärkeitä lentoasemia ovat Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema, Vancouverin kansainvälinen lentoasema sekä Calgaryn kansainvälinen lentoasema. Kanadan päälentoyhtiö on yhtenä turvallisimmista lentoyhtiöistä pidetty Air Canada. Duhamel-Ouest
Duhamel-Ouest on kunta Quebecin provinssin luoteisosassa Kanadassa. Siellä oli vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 828 asukasta, ja sen pinta-ala on 19,78 neliökilometriä. Kunta on lähes täysin ranskankielinen, ja vain 2,9 prosenttia väestöstä puhuu äidinkielenään englantia. Windsor (Ontario)
Windsoria ja Detroitia erottavat toisistaan Detroitjoki ja Saint Clairin järvi. Kaupunkien välille on rakennettu "Ambassador"-silta ja kaksi tunnelia auto- ja junaliikenteelle. Windsor on Kanadan ainoa kaupunki, josta täytyy matkustaa pohjoiseen päästäkseen Yhdysvaltoihin. Windsorin ja Québecin kaupungin väliin jäävä Québecin–Windsorin käytävä on Kanadan tiheimmin asuttua aluetta.
Windsor on Oshawan ohella Kanadan suurimpia autoteollisuuskaupunkeja, mikä johtuu suureksi osaksi Detroitin läheisyydestä. Kaupungissa on Daimlerin, General Motorsin ja Fordin tehtaat sekä niiden toimintaa tukevaa teollisuutta. Suosittuja nähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungin eläväinen keskusta, kasino "(Caesars Windsor)", Odetten veistospuisto, Ojibwayn luonnonpuisto sekä lähistöllä sijaitseva Point Peleen kansallispuisto. Kaupunki oli aikoinaan tärkeä maahantuloreitti amerikkalaisille orjapakolaisille sekä merkittävä alkoholin salakuljetusreitti Yhdysvaltoihin kieltolain aikaan. Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema
Montréal-Trudeau on Quebecin provinssin vilkkain ja neljänneksi vilkkain lentoasema Kanadassa matkustajamäärällä mitattuna. Vuonna 2008 aseman kautta kulki 12 813 199 matkustajaa. Kentällä on yksi Kanadan kahdeksasta Yhdysvaltoihin matkustavien ennakkotarkastuspisteistä ja se on yksi tärkeimmistä kansainvälisen liikenteen solmukohdista. Lentoasema on yksi Air Canadan solmukohteista. Montréal (Gers)
Montréal (aiemmin Montréal-du-Gers) on kunta Gersin departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 1 184 asukasta. Kunnan pinta-ala on 63,05 neliökilometriä. Ranskan kulttuuri
Ranskan kieltä puhutaan äidinkielenä Ranskan lisäksi Sveitsissä, Valloniassa, Monacossa, Brysselissä Belgiassa ja Quebecissa Kanadassa. Lisäksi muissa maissa on vähemmistöjä, jotka puhuvat ranskan kieltä äidinkielenään. Toisena kotimaisena kielenä ranskaa puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa. Montreal
Monet Montrealin perinteisistä teollisuuden aloista katosivat 1970-luvun jälkeen. Niiden tilalle muodostui uusia teollisuuden aloja tyypillisesti korkeateknologian saralta. Huomattava osuutensa kaupungin taloudessa on nykyisin esimerkiksi lentokoneteollisuudella. Kaupungissa toimivia alan yrityksiä ovat esimerkiksi Bombardier, Canadair ja Bell Helicopter. Lisäksi Kansainvälisellä ilmakuljetusliitolla ja Kansainvälisellä siviili-ilmailujärjestöllä on pääkonttorit Montrealissa. Muita taluden aloja ovat elintarviketeollisuus, ohjelmistoteollisuus, lääketeollisuus, sekä paino- ja julkaisutoiminta.
Montrealin asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 1 704 694 ja vuonna 2011 vastaavasti 1 649 519. Montrealin metropolialueen väkiluku oli vuonna 2016 4 098 927. Kanada
Englanti on Kanadan kahdesta virallisesta kielestä suurempi. Vuonna 2016 sitä osasi noin 30 miljoonaa kanadalaista, tai 86,2 % kaikista kanadalaisista. Äidinkielenään englantia puhui vuonna 2016 20 193 335 kanadalaista, eli 58,1 % kaikista kanadalaisista. Toista virallista kieltä ranskaa osasi vuonna 2016 noin 10,36 miljoonaa henkilöä, tai 29,8 % kaikista kanadalaisista. Ranskan osaajien valtaosa, 7,6 miljoonaa henkilöä, asuu Quebecissä. Sen ulkopuolella ranskan osaajia on 2,7 miljoonaa. Äidinkielenään ranskaa puhui vuonna 2016 yhteensä 7 452 075 henkilöä, eli 21,4  % kaikista kanadalaisista. Ranskaa äidinkielenään puhuvista noin miljoona asui Quebecin ulkopuolella. Englantia äidinkielenään, sekä ranskaa äidinkielenään ja kotonaan puhuvien suhteellinen määrä on ollut laskussa. Université de Montréal
Université de Montréalin hallinto- ja opetuskielenä toimii ranska ja sen suullista ja kirjallista osaamista testataan yliopistoon pyrkiviltä. Yliopiston rehtorina toimii Guy Breton. Vuonna 2010 tavallisia opiskelijoita oli 61 253 ja jatkotutkintoa suorittavia oli heidän lisäkseen 15 798. Opetushenkilökuntaa oli yhteensä 7 329. QS World University Rankings listasi Université de Montréalin 83. parhaaksi yliopistoksi maailmassa vuonna 2014. Yhdysvaltain kielet
New Englandin pohjoisosissa on ranskankielisten kanadanranskalaisten uudisasukkaiden siirtokuntia, ja Miamissa, Floridassa, on myös merkittävä haitinranskalainen vähemmistö. Yli 13 miljoonaa yhdysvaltalaista ilmoittaa olevansa ranskalaista alkuperää, mutta vain 1,5 miljoona henkeä puhuu ranskan kieltä. Quebecin taistelu (1759)
Britit saivat vallattua Quebecin, mutta seuraava talvi oli kylmä ja ranskalaiset eivät hevillä luopuneet siirtomaansa suurimmasta kaupungista vaan yrittivät toistuvasti vallata kaupunkia takaisin itselleen. Nämä lopettivat vasta, kun brittien laivasto toukokuussa 1760 saapui Quebeciin ja esti loputkin ranskalaisten aikeista. Kun britit saapuivat syyskuussa 1760 Montrealiin, mihin ranskalaiset olivat sijoittaneet pääjoukkonsa. 8. syyskuuta Montreal antautui ja Britannia hallitsi Kanadan tärkeimpiä osia. Vuonna 1763 Pariisin rauhassa Ranska luovutti Kanadan virallisesti Britannialle ja Uusi-Ranska hajosi. La Presse
La Presse on Kanadan Montréalissa julkaistava ranskankielinen päivittäinen sanomalehti. Broadsheet-koossa julkaistava sanomalehti perustettiin vuonna 1884. La Presse -sanomalehden omistaa Power Corporation of Canada -konserni tytäryhtiönsä Gesca Limitéen välityksellä. Montreal
Etenkin Montrealin esikaupunkialueet kasvoivat 1950- ja 1960-luvuilla. Montrealin metro aloitti toimintansa vuonna 1966 ja seuraavana vuonna kaupungissa järjestettiin maailmannäyttely, eli Expo 67. Vuonna 1976 kaupunki järjesti puolestaan kesäolympialaiset. Teollisuuden laskusuhdanne aiheutti 1970-luvulta alkaen työttömyyttä, mutta tilanne korjautui 1990-luvulla. Montréal (Aude)
Montréal on kunta Auden departementissa Ranskassa. Siellä asui 1 672 ihmistä vuonna 1999. Kunnan pinta-ala on 55,21 neliökilometriä. Ranska
Ranskan kieli on maan yleisin ja ainoa virallinen kieli. Vähemmistökieliä, kuten bretonia ja baskia saa opettaa koulussa vapaaehtoisina aineina. Suurin uskonto on kristinusko, mutta Ranska on erittäin sekulaari valtio ja maassa asuu paljon uskonnottomia ihmisiä ja ateisteja. Toiseksi suurin uskonto Ranskassa on islam. Ranskan kulttuurimatkakohteista tunnetuimpia ovat Louvren taidemuseo, Eiffelin torni, Pompidou-keskus ja Versailles’n palatsi. Ranskan kuvataide kukoisti etenkin impressionismin aikana, ja 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Pariisista tuli taidemaailman keskus. Ranskalaisen Pierre de Coubertinin aloitteesta perustetut nykyaikaiset olympialaiset on järjestetty Ranskassa viisi kertaa. Bretagne
Bretagnen merkittävimmät kaupungit olivat sodan seurauksena raunioina ja jälleenrakennus kesti vuosia. Vuodesta 1950 lähtien alueelle alettiin houkutella investointeja, mikä johtikin esimerkiksi autoteollisuuden tuloon Rennesiin, Vannesiin ja Lannioniin. Bretagnesta irrotettiin osa vuonna 1957, ja siitä luotiin Loire-Atlantiquen departementti osaksi Pays de la Loiren aluetta. Alueen pääkaupungiksi tuli Bretagneen aiemmin kuulunut Nantes. Myöhemmin alueiden uudelleenyhdistämistä on vaadittu usealta taholta. Vuonna 1951 muutettiin vuodesta 1789 ollutta kieltoa käyttää bretonin kieltä kouluissa. Siihen asti bretonin puhuminenkin oli ollut rangaistava teko kouluissa. Maatalous kehittyi nopeasti 1950-luvulta eteenpäin huolimatta maaseutuväestön vähenemisestä. 1990-luvulle mennessä Bretagne tuotti noin viidenneksen Ranskan maidosta ja yli 60% artisokista ja kukkakaaleista. Koulutus Kanadassa
Alun perin kaikissa provinsseissa koulutusjärjestelmät eriteltiin uskonnon perusteella, mutta nykyisin useimmat provinssit ovat luopuneet erittelystä. Ontario, Alberta ja jotkin Saskatchewanin kaupungit ovat kuitenkin poikkeuksia, sillä ne edelleen ylläpitävät julkisin varoin rahoitettuja erillisiä koululautakuntia eri uskontokunnille, yleisimmin katolisille sekä protestanteille. Québecissä erittely uskonnon perusteella korvattiin vuonna 1998 ranskan- ja englanninkielisillä kouluilla. Québeciläisen täytyy käydä ranskankielistä koulua high schoolin loppuun, ellei toinen vanhemmista ole käynyt englanninkielistä koulua jossain muualla maassa. Tämä ei kuitenkaan koske maahanmuuttajia. Acadia
Acadialaisten osuus on siis Atlantin rannikkoprovinssien väestöstä ja Kanadan ranskankielisestä väestöstä . Ranskankielisiä on New Brunswickin asukkaista , Prinssi Edwardin saarelaisista ja Nova Scotian asukkaista . Ranskan kieli
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston (engl. "United States Census Bureau") vuoden 2011 tietojen mukaan ranska on Yhdysvalloissa neljänneksi käytetyin kieli englannin, espanjan ja kiinan jälkeen. Ranska on toiseksi puhutuin kieli tietyissä osavaltioissa kuten Louisianassa, Mainessa, Vermontissa ja New Hampshiressa. Louisianassa puhutaan useita ranskan variantteja. Siellä yli 194 000 asukasta on ilmoittanut ranskan yleisimmäksi kotikielekseen (US Census Bureau'n vuoden 2000 tietojen mukaan). Ranskan väestö
Maan ainoa valtakunnallisesti virallinen kieli on ranska, minkä lisäksi metropolitan-alueella tunnetaan paikalliskielet bretoni, Luoteis-Ranskan gallo, Pohjois-Ranskan picardi, Itä-Ranskan arpitaani, Etelä-Ranskan oksitaani, korsika, baski, Pyrénées-Orientales'n katalaani ja Belgian raja-alueen valloni. Eri alueilla on myös useita omia murteita, kuten Alsacen elsassi ja ranskan flaami (hollannin murre). Oksitaanin paikallismurteisiin lukeutuvat provensaali (niçardin, maritimin ja rodanencin alamurteineen), gaskoni (béarnaisin ja aranésin alamurteineen), lengadoucien, limousin, vivaro-alpin ja auvergnat. Metropolitan-alueen kielistä ranskan lisäksi bretonilla, gallolla, baskilla, oksitaanilla, korsikalla, arpitaanilla ja katalaanilla oli virallinen asema niillä alueilla, joilla niitä puhutaan. Montrealin kaupungintalo
Alkujaan nelikerroksisen rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Henri-Maurice Perrault ja Alexander Cowper Hutchison, ja se rakennettiin vuosina 1872–1878. Kaupungintalon arkkitehtuuri edustaa uusrenessanssityyliä. Ranskan kieli
Kanadassa ranska on toiseksi yleisin kieli englannin jälkeen. Molemmat ovat liittovaltion virallisia kieliä. Väestöstä yli 20 prosenttia eli 7 miljoonaa ihmistä puhuu ranskaa äidinkielenään vuoden 2011 laskennan mukaan. Kanadan juutalaiset
Kanadan juutalaiset ovat nimensä mukaan Kanadassa asuvia juutalaisia. Väestönlaskennoissa juutalaisuuden ilmoitti uskonnokseen 329 995 henkilöä ja juutalaisuuden etniseksi taustakseen ilmoitti 348 605 henkilöä. Suurimmat juutalaisyhteisöt ovat Torontossa (179 100), Montrealissa (92 975), Vancouverissa (22 590), Winnipegissä (14 790), Ottawassa (13 445), Calgaryssä (7 950) ja Edmontonissa (4 950). Kanadan juutalaiset puhuvat englantia, ranskaa, hepreaa, jiddišiä, venäjää ja espanjaa. Université de Montréal
Université de Montréal on yliopisto Kanadan Quebecin Montrealin kaupungissa. Montreal Expos
Montreal Expos (ranskaksi "Les Expos de Montréal") oli baseballseura Montréalista, Quebecin provinssista Kanadasta. Se pelasi MLB-liigassa vuosina 1969–2004. Expos oli osa National Leagueta. Quebec (kaupunki)
Quebec sijaitsee Saint Lawrence joen pohjoisrannalla lähellä Saint Lawrencen ja Saint Charlesin joen yhtymäkohdassa. Joki on Quebecin kaupungin kohdalla vain noin kilometrin levyinen ja sillä on useita saaria. Suurin saarista on Île d'Orléans. Montréal sijaitsee Quebecistä noin 240 luoteeseen. 98 metrin korkeudelle merenpinnasta kohoava Cap Diamantin kallio, joka on historiallisesti toiminut kaupunkia puolustavien linnoitusten paikkana. Kanadalainen kulttuuri
Kanadassa ilmestyy kaksi suurta ”kansallista” sanomalehteä, jotka ovat molemmat englanninkielisiä: The Globe and Mail sekä National Post. Niiden levikki Kanadan ranskankielisimmässä provinssissa Quebecissa onkin verrattain vähäistä. Suurin viikkolevikki on joka päivä ilmestyvällä Toronto Starilla, jolla se on noin 2,0 miljoonaa. The Globe and Mailin päivälevikki on suurempi, mutta se ilmestyy vain kuusi kertaa viikossa. Sen viikkolevikki on noin 1,9 miljoonaa. Ranskankielisistä sanomalehdistä suurin levikiltään on montrealilainen Le Journal de Montréal, jonka viikkolevikki on noin 1,5 miljoonaa. Quebec
Quebec () on Kanadan pinta-alaltaan suurin (1 542 056 km²) ja väkiluvultaan toiseksi suurin (8 164 361, 2016) provinssi. Quebec sijaitsee Itä-Kanadassa rajanaapureinaan Ontario ja Hudsoninlahti lännessä, Kanadan Atlantin rannikon neljä provinssia idässä ja Yhdysvallat etelässä. Quebecin pääkaupunki on Quebec (, ) ja suurin kaupunki Montréal. Montrealin metropolialueella asui vuonna 2011 yli 3,8 miljoonaa asukasta, eli lähes 50 % Québecin kokonaisväestöstä. Ranskan kieli
Myös Luoteisterritorioissa (engl. "Northwest Territories", ransk. "Territoires du Nord-Ouest"), Nunavutissa ja Yukonissa ranska on virallinen kieli. New Brunswick ja Manitoba ovat ainoat Kanadan provinssit, joissa englanti ja ranska yhdessä ovat virallisia kieliä. Ontariossa ranska ei ole virallinen kieli, vaikka siellä puhutaan eniten ranskaa Quebecin jälkeen. Myös muissa Kanadan provinsseissa käytetään jonkin verran ranskaa, esimerkiksi Prinssi Edwardin saarella ja Nova Scotiassa. Ranska ei kuitenkaan ole niiden virallinen kieli. Montreal Canadiens
Montreal Canadiens (' , virallisesti ') on NHL-seura, jonka kotikaupunki on Montréal Québecissä, Kanadassa. Se on yksi NHL:n perustajista ja kuudesta alkuperäisestä Original Six -joukkueesta. Stanley Cup -mestaruuden seura on voittanut 24 kertaa, useammin kuin mikään muu organisaatio. Samuel de Champlain
De Champlain tuli Kanadaan tutkimusmatkalle ensimmäisen kerran vuonna 1603. Vuonna 1608 hän perusti Québecin siirtokunnan, josta tuli silloisen Uuden-Ranskan pääkaupunki. Vuonna 1609 hän löysi järven, joka on myöhemmin nimetty hänen mukaansa, ja teki muita tutkimsusmatkoja nykyisen New Yorkin osavaltion alueella ottaessaan osaa taisteluun mohawkeja vastaan intiaaniliittolaistensa montagnaisien, huronien ja algonkinien kanssa. Vuonna 1610 Champlain soti jälleen mohawkeja vastaa liittolaistensa kanssa mutta oli tällä kertaa vähällä hävitä taistelun. Vuonna 1611 hän perusti Place Royal -nimisen kauppapaikan, josta kehittyi myöhemmin Montréalin suurkaupunki. Vuonna 1615 hän löysi Huronjärven ja otti osaa onondagoja vastaan suunnattuun sotaretkeen, joka kuitenkin epäonnistui susquehannockliittolaisten myöhästyttyä taistelusta. Montreal
Montreal on Kanadan johtava kauppa- ja teollisuuskeskus, ja se toimi Kanadan pääkaupunkina vuosina 1843–1849. Kaupungissa on neljä yliopistoa, kaksi lentoasemaa ja satama. Montrealissa järjestettiin vuoden 1976 kesäolympialaiset. Kaupunki on tunnettu myös jääkiekon kehtona. Kanadangaeli
Kanadangaeli on gaelin kielen murre, jota puhutaan nykyisin vain Cape Bretonin saarella Nova Scotiassa.
Monet gaelin kielen puhujista ovat keski-ikäisiä ja vain harvat lapset osaavat sitä, vaikka se oli vuonna 1850 Kanadan kolmanneksi suurin kieli englannin ja ranskan jälkeen. Nova Scotiassa asui parhaimmillaan 227 000 ensimmäisenä tai toisena kielenään gaelia puhuvaa asukasta. Vuonna 1991 kieltä osaavia oli enää alle 30 000. Micmacin kieli
Micmac mi’kmaq-intiaanien puhuma uhanalainen algonkin-kieli. Sitä puhuu äidinkielenä runsas ihmistä. Puhujat asuvat Kanadassa kolmella paikkakunnalla: Listugujssa Quebecissä, Big Covessa New Brunswickissa ja Eskasonissa Nova Scotiassa. Yhdysvalloissa micmacin puhujat ovat keskittyneet Bostonin kaupungin ympäristöön. Yhdysvaltain väestö
Muita eurooppalaisia kieliä puhutaan myös laajasti. Ranskan kieli on neljänneksi suurin kieli, jota puhutaan pääasiassa pienen natiivin ranskalaisen, haitilaisen tai kanadanranskalaisen väestön keskuudessa. Sitä puhutaan laajasti Mainessa ja Louisianassa, osassa entisestä Ranskan siirtomaata, jossa se on englannin ohella yhä käytössä osavaltion "de facto" virallisena kielenä. Ranskan kieli
Maantieteellisesti Kanadan suurimmassa provinssissa eli Quebecin provinssissa ranska on ainoa virallinen kieli vuonna 1977 voimaantulleen ranskan kielen asemaa koskevan lain (engl. "Charter of the French Language", ransk. "Charte de la langue française") seurauksena. Ensimmäisenä, toisena ja vieraana kielenä ranskaa puhuvat muodostavat yhteensä 90 prosenttia provinssin väestöstä. Heistä lähes 80 prosenttia eli 6 miljoonaa quebeciläistä puhuu ranskaa äidinkielenään vuoden 2011 tietojen mukaan. Quebecissä sijaitseva Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki, jos mukaan lasketaan vain ranskaa äidinkielenään puhuvat asukkaat. Dorval
Dorval on kaupunki Montrealinsaarella lounaisessa Quebecin provinssissa, Kanadassa, se kuuluu Montrealin suur-kaupunkialueeseen. Vuonna 2006 suoritetussa väestönlaskennassa kaupungissa oli 18 088 asukasta, väkiluku kasvoi vuodesta 2001 2,2 %. Kaupungin alueella sijaitseva Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema kattaa noin 60 % pinta-alasta, mahdollistaen asuinrakentamisen ainoastaan pienehkölle kaistaleelle kaupungin eteläpuolelle. Bretagne
Bretagnen menetettyä etuoikeutensa bretagnelainen kulttuuri ja bretonin kieli kärsivät. Vuodesta 1793 kaikki opetus tapahtui ranskaksi. Perinteinen teollisuus kärsi, ja maataloutta vaivasi työvoimapula. Vielä 1840-luvulla alueella kärsittiin merkittävissä määrin nälänhädästä. Pienemmät satamakaupungit kuten Morlaix ja Redon kuihtuivat Lorientin kukoistaessa. Nantesin-Brestin kanaali valmistui vuonna 1842 ja Quimper, Rennes ja Brest liitettiin Ranskan rautatieverkkoon vuoteen 1865 mennessä. Maatalous alkoi toipua parempien lannoitteiden myötä, mutta maaseudun asukkaiden määrä laski näiden muuttaessa kaupunkeihin. 1800-luvun loppupuolella noin 300 000 muutti Bretagnen ulkopuolelle Ranskan suuriin kaupunkeihin, kuten Pariisiin, ja ulkomaille. 1800-luvun lopussa heräsi myös kiinnostus Bretagnen kelttiläisyyttä kohtaan ja perustettiin Union Régionaliste Bretonne tutkimaan bretonin kieltä sekä paikallista kertomaperinnettä. Ranskankielinen Amerikka
Ranskalainen Amerikka (), käsittää Amerikassa asuvat ranskankieliset, joiden sukujuuret ovat Pohjois-Amerikan Uudessa Ranskassa ja sitä kautta entisessä emämaassa Ranskassa. Kanadassa sijaitsevaa Québecin provinssia pidetään yleisesti kulttuurin keskittymänä, mutta alue käsittää myös osia Yhdysvaltojen Louisianasta ja Haitin tasavallan. Ranskankielinen yhteisö kutsuu itseään Pohjois-Amerikan mantereella nimellä "Ordre des francophones d’Amériques". Marokko
Marokko on maailman neljänneksi suurin arabimaa, ja berberit muodostavat merkittävän vähemmistön. Marokko on Ranskan entinen siirtomaa ja ranskan kieltä käytetään yleisesti muun muassa hallinnollisissa asioissa. Marokon kuninkaalla on laajat valtaoikeudet. Kanada
Kanadan yleisradioyhtiö on CBC, Canadian Broadcasting Corporation, jolla on sekä englannin- että ranskankielinen televisio- ja radioverkko. Yksityinen CTV on toinen kansallinen verkko. Kanadassa toimii 685 (2007) televisiokanavaa, joista 456 on englanninkielisiä, 103 ranskankielisiä ja 126 muilla kielillä. Maassa toimii myös 1 222 radiokanavaa, joista 912 on englanninkielisiä, 274 ranskankielisiä ja 36 lähettää ohjelmaa muilla kielillä. Montrealin metro
Metro avattiin pormestari Jean Drapeaun hallinnon aikana 14. lokakuuta 1966 ja se oli Pohjois-Amerikan ensimmäinen kumipyörillä kulkeva maanalainen. Alun perin metrolla oli 26 asemaa kolmella eri linjalla, nykyään asemia on 68 neljällä linjalla. Linjat palvelevat Montréalin pohjois-, itä-, ja keskiosia. Neloslinjalla on yhteys Longueuiliin ja kakkoslinjalla Lavaliin Quebeciin. Monaco
Monaco on maailman tiheimmin asuttu valtio. Monacolaiset ovat vähemmistönä ja suurin osa (47 prosenttia) asukkaista on ranskalaisia. Monacolaisia ja italialaisia on molempia 16 prosenttia ja loput 21 prosenttia edustavat 125:tä eri kansallisuutta. Quebec
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä). Jälkiäänitys
Dubbaaminen on harvinaista Yhdysvalloissa, ja sitä käytetään melkein pelkästään japanilaisen animen yhteydessä. Kaikki japanilainen anime esitetään englanniksi dubattuna, ellei ohjelmaa esitä kanava, joka on erikoistunut alkukielisiin ohjelmiin. Kanadassa ranskankielisessä Québecissa taas lähetetään melkein kaikki televisio-ohjelmat ranskankieliseksi dubattuina. Ohjelmat dubataan osittain paikan päällä Québecin ranskaksi ja osittain käytetään ranskalaisia dubbauksia. Kaksikieliset quebecilaiset pitävät tekstityksestä enemmän, koska he ymmärtävät myös alkuperäistä kieltä. Aikaisemmin Kanadassa esitettiin elokuvia vain ranskalaisilla dubbauksilla, mutta nykyään suositaan Québecin ranskaa. Tästä syystä joistakin elokuvista on olemassa kaksi eri dubbausversiota. Elokuvateattereissa taas näytetään sekä dubattuja että tekstitettyjä versioita elokuvista. Montreal
Montreal on huomattava yliopistojen keskus. Kaupungissa toimii neljä yliopistoa. Vanhin niistä, vuonna 1821 perustettu englanninkielinen McGill-yliopisto kuuluu Universitas 21 eliittiyliopistojen verkostoon. Toinen englanninkielinen yliopisto on Concordia University. Ranskankielinen Université de Montréal (UdeM) luetaan Kanadan huippuyliopistoihin. Montrealin kaupungintalo
Vuonna 1922 rakennuksessa riehui tulipalo, joka tuhosi sisustuksen suurelta osin. Rakennusta kunnostettaessa siihen lisättiin 5. kerros ja sitä restauroitiin Ranskassa sijaitsevan Toursin kaupungintaloa mukaillen. Vuonna 1967 Ranskan presidentti Charles de Gaulle julisti sen parvekkeelta kuuluisan ”Vapaa Quebec” -puheensa. Montreal Impact
Montreal Impact, ranskaksi Impact de Montréal, on kanadalainen jalkapalloseura, jonka joukkue pelaa Yhdysvaltain ja Kanadan korkeimmalla sarjatasolla Major League Soccerissa. Sen kotipaikka on Quebecin suurin kaupunki Montreal. Montrealille myönnettiin MLS-franchise 7. toukokuuta 2010, ja se liittyi liigaan kaudeksi 2012. La Chaux-de-Fonds
La Chaux-de-Fonds on kaupunki Sveitsin Juravuoristossa tuhannen metrin korkeudella merenpinnasta ja pari kilometriä Ranskan rajasta. Se on Geneven ja Lausannen jälkeen Sveitsin ranskankielisen alueen kolmanneksi suurin kaupunki. Kaupungin asukasmäärä on noin 39 000. Se on pysynyt lähes samana yli sadan vuoden ajan. Montpellier
Montpellier on Hérault’n departementin pääkaupunki Etelä-Ranskassa Lèzjoen varrella lähellä Välimeren rantaa 125 kilometriä Marseillesta luoteeseen. Kaupunki perustettiin 700-luvulla markkinapaikan ympärille. Montpellier on Ranskan viidenneksi suurin yliopistokaupunki Pariisin, Toulousen, Lillen ja Lyonin jälkeen. Asukkaita vuonna 2006 oli 251 634 ja lähialueet mukaan luettuna noin 460 000. Montpellier on vilkas ja kansainvälinen opiskelijakaupunki (n. 60 000 opiskelijaa). Ranskan kieli
Ranskankielisten maiden Organisation Internationale de la Francophonie -yhteistyöjärjestön vuonna 2014 julkaiseman arvion mukaan noin 38 prosenttia maailman ranskaa osaavista ihmisistä asuu Afrikassa. Organisation Internationale de la Francophonie -järjestön tekemän arvion mukaan vuonna 2014 maailman 274 miljoonasta ranskaa osaavasta ihmisestä 105 miljoonaa asui Afrikan mantereella. Edellä mainittuun arvioon on otettu mukaan henkilöt, joiden ikä on kymmenen vuotta tai enemmän ja jotka osaavat lukea ja kirjoittaa ranskaa. Montreal
Montrealin satama on Pohjois-Amerikan itäosan mittakaavassa huomattava satama. Saint Lawrencen vesitien avaamisen jälkeen vuonna 1959 Suurten järvien alueelta on voinut tuoda tavaraa suoraan laivoilla. Montrealin sataman kautta kulkee etenkin rahtiliikennettä. Kanadalainen kulttuuri
Lähes kaikissa Kanadan suurissa tai keskikokoisissa kaupungeissa ilmestyy päivittäin vähintään yksi sanomalehti, sekä paikallisia, viikoittaisia lehtiä. Suurkaupungeissa ilmestyvistä useista sanomalehdistä yleensä vähintään yksi ilmestyy tabloid-koossa. Kaksikielisissä kaupungeissa, kuten Montrealissa ja Ottawassa, ilmestyy sekä ranskan- että englanninkielisiä sanomalehtiä. Kanadalaiset sanomalehdet ovat useimmiten suurten ketjujen omistuksessa. Nouakchott
Vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan Nouakchottissa oli yhteensä 958 399 asukasta. Mauretanian virallinen kieli on arabia, jonka lisäksi merkittäviä vähemmistökieliä ovat wolofi ja soninke, jotka on tunnustettu perustuslaissa kansallisiksi kieliksi. Monet lakitekstit ovat silti pelkästään ranskaksi, jota käytetään myös laajalti Nouakchottissa. Maurit muodostavat noin 35 % kaupungin väestöstä ja he hallitsevat valtion virkatehtäviä. Loput 65 % ovat eri afrikkalaisiin ryhmiin ja entisten orjien jälkeläisiä ("haratin"). Kaupungin väestömäärä kasvoi rajusti 1970-luvulla Saharan kuivuuksien myötä, jolloin maaseutuväestö muutti kaupunkiin. 1980-luvulla Maailmanpankin mukaan Nouakchottin hallitsematon kaupungistuminen oli Afrikan korkeimmalla tasolla. Väestönkasvu on tuonot siihen tavallisesti liittyviä sosiaalisia ongelmia, kuten kaupunkia ympäröivät slummit. Erään arvion mukaan 40 % kaupungin asukkaista elää laittomissa asumuksissa, joita rakennetaan romusta. Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema
Aéroports de Montréal on tuottoa tavoittelematon yhtiö joka johtaa ja hoitaa Montréal-Trudeaun lentoasemaa ja Montréalin luoteispuolella sijaitsevaa Montréal-Mirabelin kansainvälistä lentoasemaa, jonka oli alun perin tarkoitus korvata Montréal-Trudeau mutta nykyisin on lähes yksinomaan lentorahtikäytössä. Molemmat asemat on vuokrattu Transport Canadalle 60 vuoden vuokrasopimuksella. Ranskan kieli
Euroopassa ranska on väestön valtaosan äidinkieli Ranskassa, Monacossa, Vallonian maakunnassa ja Brysselin alueella Belgiassa, Monacossa, Sveitsin ranskankielisissä osissa ja Italiassa Aostan laaksossa. Huomattava ranskankielinen väestö löytyy myös Luxemburgista, jossa ranska on lisäksi tärkeä hallintokieli. Se on Euroopan unionin neljänneksi yleisin äidinkieli heti saksan, englannin ja italian jälkeen. Ranska on myös kolmanneksi ymmärretyin kieli EU:ssa englannin ja saksan jälkeen. Clermont-Ferrand
Clermont-Ferrand on Puy-de-Dômen departementin pääkaupunki Keski-Ranskassa. Siellä on merkittävä romaaninen kirkko (Notre-Dame-du-Port) 1100-luvulta ja goottilainen katedraali (rakentaminen aloitettu 1248). Kaupungissa 1095 pidetyssä kirkolliskokouksessa tehtiin päätös ensimmäisestä ristiretkestä. Clermont-Ferrandissa sijaitsee myös Michelin-yhtymän pääkonttori. Kaupungissa järjestetään vuosittain maailman suurin lyhytelokuvatapahtuma, Clermont-Ferrandin lyhytelokuvajuhlat. Kaupungissa on 138 992 asukasta (2006). Montrealin metro
Montrealin metro () on metrojärjestelmä Montrealin kaupungissa Kanadassa. Järjestelmään kuuluu neljä linjaa ja sen linjojen yhteispituus oli 71 kilometriä vuonna 2016. Metrolla tehdään noin 400 miljoonaa matkaa vuosittain. Sitä ylläpitää Société de transport de Montréal (STM). Ranskan keskiylänkö
Keskiylängöllä on kaksi Ranskan suuraluetta kokonaan: Auvergne ja Limousin. Kolme aluetta ulottuu osittain keskiylängölle:Languedoc-Roussillon, Midi-Pyrénées ja Rhône-Alpes. Nämä jakaantuvat edelleen kahteentoista departementtiin. Suurimmat kaupungit ovat Clermont-Ferrand ja Saint-Étienne – yleiskuvaltaan ylänköalue on harvaan asuttua maaseutua. Montreal
Montrealissa vallitsee mannerilmasto, johon vaikuttavat lännestä tyypillisesti puhaltavat tuulet ja läheisten Suurten järvien vaikutus ilmastoon. Vuoden kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila on keskimäärin –9 °C. Tuuli lisää kuitenkin pakkasen purevuutta. Lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen lämpötila on noin 22 °C. Sadetta alueella tule suhteellisen tasaisesti koko vuoden ympäri. Jäätävä sade on ajoittain ongelma talvisin. Whitehorse
Valtaosa kaupungin asukkaista puhui vuonna 2016 äidinkielenään englantia. Englannilla oli 20 440 puhujaa ja Kanadan toisella virallisella kielellä ranskalla 1 060. Muita kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 2 825 henkilöä. Suurin yksittäinen vieras kieli oli tagalog (730 puhujaa). Ottawa
Ottawa on Kanadan pääkaupunki ja väkiluvultaan neljänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Ottawajoen varrella Itä-Ontariossa 350 kilometriä Torontosta koilliseen ja 165 kilometriä Montrealista länteen. Ottawassa asuu noin 934 000 ihmistä, joista puolet puhuu äidinkielenään englantia ja kolmannes ranskaa. Suur-Ottawassa, johon kuuluu myös Gatineau ja muita lähistön kaupunkeja, asuu lähes 1,35 miljoonaa ihmistä. Se on osa Québecin–Windsorin käytävää, joka on laaja tiheän asutuksen alue Itä-Kanadassa. Agence métropolitaine de transport
Agence métropolitaine de transport (AMT; Englanniksi: "Metropolitan Transportation Agency") on katto-organisaatio, joka suunnittelee, integroi ja koordinoi julkisen liikenteen palveluja eri puolilla Suur-Montrealin aluetta Kanadassa, kuten Montrealin saarella, Lavalissa (Île Jésus), ja yhteisöissä, jotka sijaitsevat Rivière des Mille Îlesin pohjoisrannalla sekä St. Lawrencejoen etelärannalla. Organisaatio luotiin "Loi sur l'Agence métropolitaine de transport" -nimisen säädöksen perusteella 15. joulukuuta 1995 ja se aloitti liikennöinnin 1. tammikuuta 1996. "AMT" huolehtii Montrealin paikallisjuna- ja bussiliikennepalveluista. Amerikan maantiede
Pohjois-Amerikan kahdessa suuressa valtiossa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, asuu yhteensä 348 miljoonaa ihmistä (2012). Pääasiallinen kieli on englanti, lukuun ottamatta ranskankielistä Quebeciä Kanadassa. Vähemmistökielinä ovat säilyneet jotkut Amerikan intiaanikielet. Yhdysvaltojen eteläisissä, aikaisemmin Meksikoon kuuluneissa osavaltioissa, Kaliforniassa, New Mexicossa ja Texasissa, latinoväestö puhuu espanjaa ja Meksikosta ja Kuubasta tapahtuneen muuttoaallon myötä espanjan kielen merkitys on kasvanut Yhdysvalloissa, varsinkin Floridassa ja New Yorkissa. Pohjois-Amerikan valtioissa valtauskonto on kristinusko, Kanadassa suurin uskontoryhmä on roomalais-katolilaiset, joita on 42,6 prosenttia väestöstä. Yhdysvalloissa protestantit ovat enemmistönä 51,3 prosentilla. Mayotte
Mayottella on oma edustaja Ranskan kansalliskokouksessa ja kaksi senaattoria Ranskan senaatissa.CIA:n julkaiseman "The World Factbookin" mukaan Mayottella asui vuonna 2009 arviolta 223 765 asukasta. Keskimääräinen elinajanodote oli samana vuonna 62,91 vuotta ja väestönkasvu 3,317 prosenttia. 97 prosenttia saaren asukkaista harjoittaa islamia ja kolme prosenttia kuuluu katolilaiseen kirkkoon. Saarella puhutaan mahoria, joka on swahilin kielen murre. Ranskan kieli on Mayotten ainoa virallinen kieli, mutta sitä puhuu vain noin 35 prosenttia väestöstä. Laiton siirtolaisuus on ongelma Mayottella, jolla osana Ranskaa on huomattavasti parempi elintaso, kuin muilla Komoreilla ja Afrikan mailla. Naapureitaan korkeammasta elintasosta huolimatta paikallisia ongelmia ovat myös työttömyys, rikollisuus ja köyhyys. Collège de Montréal
Koulu oli ensimmäinen high school Montréalissa ja on edelleen tunnustettu yhdeksi parhaimmista provinssissa. Se on eritoten tunnettu "accelerated immersion" ohjelmastaan, jossa englanninkielisistä kouluista tulleet ranskankielen perusteet osaavat oppilaat saatetaan kahdessa vuodessa samalle tasolle kuin ranskankielisistä (Frankofone) kouluista tulleet oppilaat. Alun perin koulu oli ainoastaan poikakoulu, mutta vuodesta 1995 lähtien koulu on ollut avoinna molemmille sukupuolille. Neuchâtel (kantoni)
Kantonin kaupungit eli yli 10 000 asukkaan kunnat ovat:
Kantonin asukkaat ovat enimmäkseen ranskankielisiä, joita oli vuonna 2014 88 prosenttia asukkaista. Kantonin suurimmat uskontokunnat on katoliset (22,9 % vuonna 2014) ja protestantit (22,6 %). Ranskan Polynesia
Ranskan Polynesian väkiluku oli vuoden 2017 väestönlaskennan mukaan 281 674. Väestöstä 78 prosenttia on polynesialaisia, 12 prosenttia kiinalaisia, kuusi prosenttia paikallisia ranskalaisia ja neljä prosenttia varsinaisia ranskalaisia. Suurimmat uskontoryhmät ovat protestantismi (54 %), katolisuus (30 %), muut uskonnot (10 %) ja uskonnottomat (6 %). Virallinen kieli on ranska, jota puhui vuoden 2002 väestölaskennan mukaan 61,1 prosenttia väestöstä. Tahitia puhui 31,4 prosenttia, muita kieliä 1,5 prosenttia ja määrittelemättömiä kuusi prosenttia väestöstä. Ranskan Polynesian väestöstä lähes 70 prosenttia asuu Tahitilla, ja valtaosa heistä pääkaupunki Papeetessa tai sen lähiöissä. Pääosa Ranskan Polynesian saarten väestöstä asuu saarten rannikkoalueilla. Tosin Marquesassaarilla ihmiset asuvat pääosin laaksoissa, mikä on perinne ajoilta, jolloin rannikolla asuminen jätti ihmiset alttiiksi heimosodille. Saint Mauricen alue
Saint Mauricen alueella on 9 kuntaa, joista asukasluvultaan suurimmat ovat Saint Maurice ja Vernayaz. Alueen keskuspaikka on Saint Maurice. Saint Mauricen alueen asukasluku on 13 498 (31.12.2015). Väestö on kasvussa, sillä vuoden 2012 lopulla asukkaita oli 12 931. Alueen pinta-ala on 191 km² . Saint Mauricen alue on ranskankielinen: alueen asukkaista 90 % oli vuonna 2000 ranskankielisiä. Saksankielisiä oli noin 2 %, italiankielisiä noin 2 % ja muun kielisiä noin 6 %. Italian kieli
Yhdysvalloissa italiankielisiä on erityisesti Bostonissa (noin 90 000), Chicagossa (noin 60 000), Miamissa (noin 75 000), New Yorkissa (noin 120 000) ja Philadelphiassa (noin 50 000). Kanadassa on suuria italiankielisiä yhteisöjä Montréalissa (noin 120 000) ja Torontossa (noin 195 000). Australiassa oli vuonna 2001 130 000 italiankielistä Melbournessa ja 90 000 italiankielistä Sydneyssä. Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema
Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema (, ) (tunnetaan myös nimellä "Montréal-Trudeau" ja aikaisemmalla nimellään "Montréal-Dorval International Airport") sijaitsee Dorvalin kaupungissa Montréalinsaarella, noin 20 kilometriä Montréalin keskustasta. Montreal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema
Montréalin ensimmäinen lentokenttä oli vuonna 1927 rakennettu Saint-Hubert Airport. 1940-luvun alkupuolella Saint-Hubert ei enää kyennyt hoitamaan kasvavaa lentoliikennettä ja Kanadan liikenneministeriö hankki omistukseensa entisen Dorvalin kilparadan maa-alueet, rakentaakseen uuden lentoaseman Montréalinsaareelle. Luettelo Kanadan kaupungeista
Tämä on luettelo Kanadan kaupungeista provinssien ja territorioiden mukaan lajiteltuna.Québecissä kaupungeista käytetään ranskan kielen sanaa "ville", jonka merkitys on kuitenkin laajempi. Maanalainen kaupunki
Ehkäpä tunnetuimpia maanalaisia kaupunkeja ovat Kanadan Montrealissa sijaitseva RÉSO ja Guinnesin ennätysten kirjan mukaan suurin maanalainen kauppakeskus Montrealin PATH, jossa on 371 600 m myymälätilaa. Ontario
British North America Act perusti vuonna 1867 Dominion of Canadan johon kuului neljä provinssia: Nova Scotia, New Brunswick, Quebec ja Ontario. Quebec ja Ontario jaettiin kielirajojen mukaan: Quebec ranskankielisille, Ontario englanninkielisille. Montreal
Britit valtasivat Montrealin seitsemän vuoden sodan aikana vuonna 1760. Valtauksen jälkeen Montrealiin asettui skotlantilaisia turkiskauppiaita, jotka perustivat menestyneen Luoteisen kauppakomppanian. Luoteinen kauppakomppania toimi aina vuoteen 1821 saakka, jolloin se liitettiin Hudsoninlahden kauppakomppaniaan. Turkiskauppa menetti kuitenkin pikku hiljaa merkitystään, samalla kun siirtolaisuuden merkitys kasvoi. Montreal ja sitä ympäröivä tasanko oli yksi siirtolaisten kohteista. Montreal kasvoi Quebecin kaupunkia suuremmaksi 1820-luvulla ja vuonna 1844 sen asukasluku oli 44 591. Muuttoliikkeen takia kanadanranskalaiset jäivät vähemmistöksi Britteinsaarilta tulleiden muodostaessa uuden enemmistön. Jännitteet englanninkielisen ja ranskankielisen väestön välillä johtivat osaltaan Kanadojen kapinoihin 1837 ja englanninkielisten poliittiseen voittoon. Montreal oli yhtenäisen Kanadan provinssin pääkaupunki vuoteen 1849 saakka, jolloin englanninkieliset mellakoitsijat polttivat Montrealin parlamenttirakennuksen. Pääkaupunkia siirreltiin sittemmin Toronton ja Quebecin välilä, kunnes vuonna 1857 se siirrettiin Ottawaan. Sherbrooke
Vuoden 2006 väestönlaskennassa 90 prosenttia Sherbrooken asukkaista ilmoitti äidinkielekseen ranskan ja 4 prosenttia englannin. Alle 1 prosenttia asukkaista ilmoitti olevansa kaksikielisiä ja muiden kielten osuus oli 6 prosenttia. Kaupungin asukkaista 87 prosenttia on katolisia. Montreal
Vuonna 2016 Kanadan kahdesta virallisesta kielestä Montrealin asukkaista 833 280 puhui äidinkielenään ranskaa ja 208 140 englantia. Muita, kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 559 030. Suurimpia yksittäisiä kieliä niistä olivat arabia (95 165), espanja (72 760) ja italia (67 800). Gatineau (kaupunki)
Gatineau on kaupunki Etelä-Québecissä Kanadassa. Se sijaitsee Ottawajoen pohjoisrannalla Ottawan kaupunkia vastapäätä ja kuuluu Suur-Ottawaan, jonka alueella asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Gatineaussa asuu 276 245 ihmistä (2016). Väestöstä 80 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa ja 10 % englantia. Väestön valtaosa on roomalaiskatolisia. Koska kaupunki on Kanadan pääkaupunkiseudulla, sinne on perustettu useita liittovaltion ja Québecin virastoja (esimerkiksi Kanadan kansallisarkisto). Maxime Lajoie
Lajoien ensisijainen äidinkieli on ranska, mutta hän puhuu Québecistä Calgaryyn muuttamisensa myötä äidinkielenään myös englantia. Christ Church Cathedral (Montreal)
Christ Church Cathedral on anglikaaninen katedraali Montrealin kaupungissa, Kanadan Quebecissä. Katedraali on Montrealin anglikaanisen hiippakunnan pääkirkko. Neuchâtel
Neuchâtelissa on noin 33 000 asukasta (31.12.2010). Kaupunki on väkiluvultaan Sveitsin 17. suurin kaupunki. Kaupunki on virallisesti ranskankielinen. Kanadan historia
Ranskalaiset aloittiva turkiskaupan intiaanien kanssa Labradorin eteläosissa 1500-luvun puolivälissä, ja vuosisadan lopulla rannikolla vieraili vuosittain useita kauppalaivoja. Ranskalaiset myönsivät 1588 ensimmäisen turkiskaupan monopolin, ja tästä käynnistyi taistelu kaupan hallinnasta. Tadoussacista kehittyi merkittävä kauppakeskus, ja sinne suunniteltiin siirtokunnan perustamista. Ensimmäisistä alueella talvella 1600–1601 talvehtineista eurooppalaista selvisi vain viisi kuudestatoista. Pierre Dugua de Mons sai 1603 turkiskaupan yksinoikeuden. Hän perusti kesällä 1604 ensimmäisen tukikohdan Saint Croix’n saarelle (nykyisin Mainessa, Yhdysvalloissa). Keväällä 1605 tukikohta siirrettiin Nova Scotian Port Royaliin. Kumpikaan paikoista ei ollut kuitenkaan hyvä sisämaan turkiskaupan valvomiseen. Jatkossa turkiskauppaa valvottiin Stadaconan intiaanikylästä, jonka läheisyyteen Samuel de Champlain rakennutti 1608 muutaman puisen talon ja sitä ympäröivän paaluaidan intiaanien mallin mukaan. Paikasta kehittyi Quebecin kaupunki. Lakimies Marc Lescarbot oli asunut Port Royalissa, ja hänen vuonna 1609 julkaistuissa muistiinpanoissa mainittiin ensimmäisen kerran Uusi-Ranska.
Ranskalaiset hallitsivat turkiskauppaa käytännössä seuraavien vuosikymmenien ajan. Ranskalaiset perustivat Montrealin vuonna 1642, ja vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta-Ranskasta Ranskan siirtomaan. Tilanne muuttui, kun kaksi ranskalaista turkiskauppiasta Pierre-Esprit Radisson ja Médard des Groseilliers kertoivat briteille, että parhaat turkisalueet olivat Yläjärvestä länteen ja alueelle pääsisi helposti Hudsoninlahden kautta. Kaarle II perusti pian Hudson's Bay Companyn ja antoi tälle yksinoikeuden Hudsoninlahden valuma-alueelle. Rupertinmaaksi kutsuttu alue käsitti noin 40 prosenttia nykyisestä Kanadasta, ja siihen kuului läntinen Quebec, luoteinen Ontario, Manitoba, suurin osa Saskatchewanista ja Albertasta sekä osia Luoteisterritorioista ja Nunavutista.