Milloin Vaasan yliopistossa aloitettiin opettamaan hallintotiedettä?
Hallintotiede
Vaasan yliopistossa puolitoista vuosikymmentä alun perin sovelletun julkishallinto-nimekkeen jälkeen käytetyn oppiainenimekkeen 'hallintotiede' korvasi 1.8.2010 alkaen nimeke julkisjohtaminen.
Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta
Kauppatieteiden koulutus alkaa kandidaatin tutkinnosta, jonka suuntautumisvaihtoehdoksi valitaan ensimmäisen opiskeluvuoden lopussa yksi neljästä teema-alueesta. Valittavissa olevia teema-alueita ovat Joensuun kampuksella "palvelujohtaminen" ja "laskentatoimi ja verotus" sekä Kuopion kampuksella "johtaminen, innovaatiot ja markkinointi" sekä "laskentatoimi ja rahoitus".Kandidaatin tutkinnon jälkeen opiskelija voi suorittaa kauppatieteiden maisterin tutkinnon. Joensuun kampuksen suuntautumisvaihtoehtoja maisterivaiheessa ovat "palvelujohtaminen", "yritysoikeus ja -talous", "palveluliiketoiminta", "tilintarkastus" sekä "laskentatoimi ja yritysoikeus". Kuopion kampuksen maisteriohjelmia ovat "Innovation Management", "taloushallinto ja rahoitus" sekä "tilintarkastus: laskentatoimen opintolinja". Lisäksi Kuopion kampuksella voi opiskella neljässä kansainvälisessä maisteriohjelmassa: "Health and Business", "Innovation Management", "International Business and Sales Management" sekä "Service Management". Hallintotiede
Lapin yliopistossa hallintotieteen oppiaine toimii yhteiskuntatieteellisessä tiedekunnassa. Oppiaine on osa opetus- ja tutkimuspoolia, jossa hallintotieteen lisäksi ovat soveltavan psykologian (ts. johtamisen psykologian) ja johtamisen oppiaineet. Lapin yliopiston hallintotieteen oppituolin tausta on vuonna 1985 alkaneessa julkishallinnon oppiaineessa. Hallintotieteen opinnoissa professoreina toimivat vuonna 2013 hallintotieteen professorit HT, PhD Antti Syväjärvi ja HT Jari Stenvall sekä psykologian professori (johtamisen psykologia) PsT Juha Perttula. Kansatiede Suomessa
Kansatiede tuli omana oppiaineenaan Turun yliopiston humanistiseen tiedekuntaan vuonna 1953, jolloin kansatieteen dosentiksi nimitettiin FT Niilo Valonen. Valonen siirtyi Helsinkiin Kansallismuseoon vuonna 1955, jolloin dosentiksi nimitettiin FT Toivo Vuorela. Hallintotieteelliset oppiaineet
Tampereen yliopiston taloustieteiden laitokseen sijoituu myös hallintotieteellinen oppiaine kunnallistalous (ma. professori HT Jarmo Vakkuri ja ma. professori HT Tuija Rajala) sekä yhdyskuntatieteiden laitokseen aluetieteen rinnalle oppiaineet kunnallispolitiikka (professori HT Arto Haveri) ja ympäristöpolitiikka (professori FT Yrjö Haila). Kutakin kolmea oppiainetta opetetaan vain Tampereen yliopistossa. Historia
Suomessa historiaa voi opiskella seitsemässä yliopistossa: Helsingin, Turun, Tampereen, Itä-Suomen, Jyväskylän ja Oulun yliopistoissa sekä Åbo Akademissa. Humanistisella koulutusalalla historia kuuluu perustieteisiin, jota on mahdollista opiskella kaikissa humanistista koulutusalaa tarjoavissa yliopistoissa Vaasaa lukuun ottamatta. Navarran yliopisto
Korkeakoulu perustettiin avaamalla oikeustieteen tiedekunta 17.10.1952 nimellä "Estudio General de Navarra". Perustaja on pyhä Josemaría Escrivá, katolisen sielunhoitoyhteisön Opus Dein perustaja ja vielä nykyäänkin yliopisto perustuu kristillisille arvoille ja toimii vahvasti Opus Dein apostolaatista. Alkuun kahdeksan professoria opetti 48 lakitieteen opiskelijaa. Kun vuonna 1955 oli avattu myös filosofian ja vuonna 1958 Business School IESE, vakiinnutti Pyhä istuin koulun Navarran yliopistona. Escrivá, joka oli itsekin oikeustieteen tohtori, nimettiin yliopiston suurkansleriksi. Vuonna 1954 yliopistoon perustettiin lääketieteellinen tiedekunta, jolle avattiin vuonna 1960 yliopistollinen sairaala. Lääketieteelliseen tiedekuntaan kuuluu myös lääketieteellinen tutkimuskeskus (CIMA). Espanjan valtio hyväksyi paavillisen yliopiston viralliseksi yliopistoksi 8.9.1962. Tietojärjestelmätiede
Vaasan yliopistossa tietojärjestelmätiede sisältyy tietotekniikan oppiaineeseen. Vaasan yliopistossa tietotekniikkaa pääaineenaan opiskelevat valmistuvat kauppatieteiden kandidaateiksi tai maistereiksi ja ohjelmistotekniikkaa opiskelevat valmistuvat tekniikan kandidaateiksi tai diplomi-insinööreiksi. Tietotekniikkaa, viestintätieteitä ja taloustieteitä yhdistävässä teknisen viestinnän ohjelmassa on mahdollista valmistua joko teknillisestä tiedekunnasta kauppatieteiden maisteriksi tai filosofisesta tiedekunnasta filosofian maisteriksi. Soveltava kielitiede
Virallisen aseman Suomen korkeakoulujärjestelmässä soveltava kielitiede sai 1979,kun Jyväskylän yliopistoon nimitettiin englannin kielen ja soveltavan kielitieteen dosentti. Kahta vuotta myöhemmin Jyväskylän yliopistoon perustettiin Soveltavan kielitieteen ja puheentutkimuksen koulutusohjelma, jonka ensimmäinen professori oli vuodesta 1984 Jaakko Lehtonen. Toinen alan professuuri Suomessa perustettiin 1987 Vaasan korkeakouluun, ja sen ensimmäinen professori oli Hartmut Schröder. Avoin yliopisto
Suomessa ensimmäisenä avointa yliopisto-opetusta tarjosi Tampereen yliopiston jatkokoulutuskeskus (täydennyskoulutuskeskus), joka 1971 aloitti opetuksen neljässä oppiaineessa: kasvatustieteessä, lehdistö- ja tiedotusopissa, sosiaalipolitiikassa ja kunnallispolitiikassa. Hakijamäärät nousivat runsaasta tuhannesta niin, että 1975 jouduttiin asettamaan ensimmäistä kertaa 25 vuoden alaikäraja. Sami Vähämaa
Vähämaa väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Vaasan yliopistosta vuonna 2004 ja on toiminut laskentatoimen ja rahoituksen professorina Vaasan yliopiston kauppatieteellisessä tiedekunnassa vuodesta 2006 alkaen. Professorin viranhoitajaksi nimitettäessä hän oli 28-vuotias. Vähämaa on tutkinut rahoitusmarkkinoita ja corporate governanceen liittyviä teemoja. Hän on tehnyt tutkimusta esimerkiksi siitä, miten yrityksen toimitusjohtajan, talousjohtajan ja tilintarkastajan sukupuoli sekä naisedustus yrityksen hallituksessa vaikuttavat yritysten taloudelliseen päätöksentekoon. Vaasan hallinto-oikeus
Vaasan hallinto-oikeus perustettiin 1. marraskuuta 1999 voimaan tulleen hallinto-oikeusuudistuksen myötä, jolloin 11 lääninoikeuden tilalle perustettiin 8 alueellista hallinto-oikeutta. Vaasan hallinto-oikeus perustettiin yhdistämällä Vaasan lääninoikeus ja Vesiylioikeus. Hallinto-oikeusuudistuksen tavoitteena oli että hallinto-oikeuksien käsiteltäväksi tulevat asiat jakautuisivat mahdollisimman tasaisesti tuomioistuinten kesken ja että hallintotuomioistuimissa olisi eri asiaryhmien riittävä asiantuntemus. Vaasa
Kaupungin vieressä oli Korsholman kuninkaankartano, josta hallittiin Pohjanmaan linnalääniä. Vuonna 1634 Vaasasta tuli Vaasan läänin pääkaupunki. Kustaa III perusti kaupunkiin Suomen toisen hovioikeuden vuonna 1776. Matti Jakobsson
Jakobsson toimi Vaasan yliopiston rehtorina elokuusta 1998 joulukuuhun 2014. Hän oli kyseisen yliopiston historian viides rehtori. Jakobsson on työskennellyt Vaasassa vuodesta 1979, jolloin hänestä tuli silloisen Vaasan kauppakorkeakoulun tietojenkäsittelyopin lehtori. Vuonna 1983 hän aloitti tietojenkäsittelyopin apulaisprofessorina ja vuonna 1990 tietotekniikan professorina. Rehtorikautensa päätyttyä Jakobsson jatkoi vielä Vaasan yliopiston palveluksessa tittelillä johdon neuvonantaja. Akateemisen uransa alussa hän työskenteli vuosina 1975–1979 tietojenkäsittelyopin assistenttina ja matemaatikkona Turun yliopistossa. Sittemmin hänet on nimitetty Turun yliopiston tietojenkäsittelyopin dosentiksi. Hallintotieteelliset oppiaineet
Tampereen yliopiston oikeustieteiden laitokseen sijoittuvat hallintotieteelliset oppiaineet julkisoikeus ja kunnallisoikeus. Edellistä ainetta opetetaan hallintotieteellisenä aineena myös Vaasan yliopistossa, Lapin yliopistossa ja Joensuun yliopistossa. Vaasan yliopistossa on edustettuna hallintotieteellisenä oppiaineena myös sosiaali- ja terveyshallinto (prof. Pirkko Vartiainen). Jaakko Nousiainen
Valtio-opin professorinvirassa Nousiainen huolehti tarmokkaasti uusien tutkijasukupolvien kouluttamisesta. Hänen ohjauksessaan valtiotieteen tohtoriksi Turun yliopistosta valmistuivat Pekka Väänänen (1971), Voitto Helander (1971), Hannu Nurmi (1974), Pertti Laulajainen (1979), Esko Antola (1980), Heikki Paloheimo (1981), Jyrki Käkönen (1985), Matti Wiberg (1988) ja Eero Murto (1994). Yli puolet Nousiaisen kouluttamista tohtoreista sijoittui myöhemmin professorin virkoihin eri yliopistoihin. Hallintotieteelliset oppiaineet
Asiaan liittyy opetusministeriön asetus yliopistojen koulutusvastuun täsmentämisestä, yliopistojen koulutusohjelmista ja erikoistumiskoulutuksesta (14.7.2005/568). Säädökseen sisältyy luettelo aloista ja eräistä oppiaineista, joiden syventäviä eli maisterintutkinnon pääaineeksi kelpoisia opintoja yliopistot järjestävät - ja joita niiden ilmeisesti suorastaan tulee järjestää - yhteiskuntatieteellisellä alalla. Asetuksen nojalla siinä mainitulla "hallintotieteellisellä" alalla on järjestettävä opintoja viidessä yliopistossa: Helsingin yliopistossa, Lapin yliopistossa, Tampereen yliopistossa, Vaasan yliopistossa ja Åbo Akademissa. Asetuksessa ilmaistun käsityksen mukaan siis hallintotieteellisiä tutkintoja myöntävä Itä-Suomen yliopisto ei järjestä hallintotieteellisen alan opetusta, jollaiseksi asetus ei sen enempää Oulun yliopiston terveystaloustieteisiin lukeutuvia nimekkeensä nojalla hallintotieteellisiä oppiaineita. Sen sijaan nimekkeeltään valtiotieteellisiä tutkintoja tarjoavien Helsingin yliopiston ja Åbo Akademin tietyt alat lukeutuvat kuin lukeutuvatkin opetusministeriön sääntelyn nojalla hallintotieteelliseen alaan. Helsingin yliopisto
Naisten opiskelu yliopistossa tuli mahdolliseksi 1870-luvulla. Helsingin yliopiston ensimmäinen naisopiskelija Emma Irene Åström aloitti opintonsa vuonna 1872, ja hänet promovoitiin maisteriksi 1882. Vuoteen 1901 saakka naisopiskelijoiden oli anottava erillistä opiskeluoikeutta eli "vapautusta sukupuolestaan", jonka myönsi ensin keisari ja myöhemmin yliopiston sijaiskansleri. 1901 naisten opiskelu yliopistossa vapautettiin täysin, ja vuonna 1916 myös yliopiston opetus- ja tutkijanvirat avattiin naisille. Hallintotieteelliset oppiaineet
Åbo Akademissa opetetaan oppiainetta "offentlig förvaltning" (kirjaimellisesti julkishallinto). Se on sukua hallintotiede-oppiaineelle samannimisenä kuin hallintotieteen edeltäjä Tampereella, Vaasassa ja Lapin yliopistossa. Oppiaineen erityiset keskittymissalueet on kunnallis- ja ympäristöhallinto. Tutkintonimekkeenä on politices kandidat, magister, licentiat ja doktor, eli kirjaimellisesti on kysymys valtiotieteellisistä tutkinnoista. Oppiaineen professoriksi on nimitetty PD Marko Joas. Svenska handelshögskolan
Vuonna 1927 yliopisto sai nykyisen nimensä Svenska handelshögskolan. Vuotta myöhemmin koulu esitteli kauppatieteiden kandidaattiohjelman, kun taas ensimmäinen professuuri otettiin käyttöön vuonna 1934. Ensimmäinen väitöskirja väiteltiin vuonna 1944. Hallintotiede
Hallintotiede on Suomessa esiintyvä yhteiskuntatieteellinen tutkimusalue ja vuodesta 1994 alkaen myös yliopistollinen oppiaine, joka lukeutuu yhdeksi hallintotieteistä eli hallintotieteellisistä oppiaineista. Tieteellisen tutkimuksen kohdealueiden kannalta hallintotieteessä on kysymyksessä hallinnon tutkimus. Hallintotieteen mielenkiinnon kohteista mainittakoon päätöksenteko, hallintojärjestelmät, organisaatiot, hallinta eli "governance", johtaminen yleisesti ja strateginen johtaminen, erityisesti julkisella sektorilla. LUT-yliopisto
Kauppatieteellisen alan tutkimus ja koulutus alkoi vuonna 1991. Tämä ala juontaa juurensa jo vuoteen 1919, jolloin perustettiin "Viipurin taloudellinen korkeakouluseura". Seuran tarkoituksena oli aikaansaada Viipuriin kauppakorkeakoulu, mutta tavoite vaihtui Viipurin menetyksen jälkeen Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ja sen talousaineiden aloittamisen edistämiseksi. Turun yliopisto
Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja se koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala. Vaasan ammattiopisto
Oppilaitos on aloittanut toimintansa 1.8.2000, kun Vaasan liike­talous- ja hotelli-instituutti, Vaasan ammatti­oppi­laitos ja Vaasan sosiaali- ja terveys­alan oppi­laitos yhdistyivät. Oppi­laitoksen yllä­pitäjä on Vaasan kaupunki. Oppilaitoksen rehtorina toimii VTM Åsa Stenbacka. Sortavalan seminaari
Maailmansotien välisenä aikana, joka oli Sortavalan seminaarin kukoistuskautta, opetusmenetelmiä kehitettiin, luonnontieteet saivat leijonanosan tunneista ja maatalous tuli uudeksi oppiaineeksi.  Sortavalan seminaarissa matematiikan opettajana vuonna 1917 ollut, Jyväskylän seminaarista Sortavalaan vuonna 1928 johtajaksi valittu Kaarlo Saarialho aloitti pedagogiikan uudistamisen ajan vaatimuksien mukaisiksi luonnontieteistä, joiden merkitystä suuret keksinnöt ja tekniikan voittokulku nopeasti lisäsivät Luonnontieteiden lisäksi uusia lehtorinvirkoja perustettiin äidinkieleen ja matematiikkaan. Koulukirjastonhoidon opetusta annettiin jo 1910-luvun loppuvuosina ja se vakiintui 1920-luvun loppuun mennessä. Kotitalousopetus pääsi vauhtiin 1920-luvulla ensin naisopiskelijoille ja vuosikymmenen lopulla myös miehille. 1930-luvun alussa opetusharjoittelua tehostettiin mm. järjestämällä kiinteät ohjaustunnit ja yhteiset kuuntelutunnit pöytäkirjoineen. Monipuoliset laboratoriotyöt nostettiin opetuksen keskiöön niin seminaarissa kuin harjoituskouluissa. Tavoitteeksi omaksuttiin opiskelijan itsenäinen työskentely. Siihen ohjattiin esimerkiksi vuoden 1922 seminaarikomitean mietinnön ehdotuksiin sisältyvien yksilöllisten erityistöiden avulla, jotka olivat tutkielmia tai muita ohjattuja tutkimustöitä opiskelijan itsensä valitsemasta aiheesta. Lapsipsykologian kehitys alkoi näkyä harjoituskoulujen toiminnassa. Harjoituskouluissa opetusmenetelmien uudistaminen oppilaan omatoimisuutta kehittäviksi tarkoitti mm. työ- ja harjoituskirjojen käyttöä eri oppiaineiden opetuksessa. Harjoituskoulujen oppilaille myös perustettiin pieniä käsikirjastoja. Taustalla vaikutti 1920-luvulla Suomessa tunnetuksi tullut eurooppalaisen työkoulun suuntaus, joka suosi oppilaskeskeisiä menetelmiä Seminaarin erityisesti internaatissa opiskelijoille suuntaaman ohjauksen tavoitteet, joissa korostui uskonnollis-siveellisyys, isänmaallisuus, ahkera työ ja tunnollisuus, sitä vastoin nojautuivat pääasiallisesti vuoden 1886 säädöksiin ja ne muuttuivat vain vähän toiseen maailmansotaan mennessä. Vaasan hovioikeus
Hovioikeuteen perustettiin II osasto keisari Aleksanteri I:n päätöksellä 1818. Vuonna 1962 perustettiin vesioikeuksien ylioikeudeksi vesiylioikeus, joka toimi Vaasan hovioikeuden jaostona vuoteen 1987 saakka. Didaktiikka
Vuonna 1852 Helsingin yliopisto sai kasvatus- ja opetusopin professuurin. Suomessa aloitettiin opettajien koulutus 1860-luvulla kansakoulunopettajaseminaareissa. Kansakoulun perustajana pidetään Uno Cygnaeusta, jonka kasvatusoppi tähtäsi kristilliseen siveellisyyteen ja joka korosti aktivoivaa ja havainnollista opetusta. Vaasan hovioikeus
Vaasan hovioikeus nimettiin Keisarilliseksi Vaasan hovioikeudeksi 25. elokuuta 1808 kreivi Buxhoevdenin käskyn jälkeen. Yhteydet Ruotsiin loppuivat 1809 Haminan rauhan yhteydessä. Hovioikeutta uudistettiin 1818 perustamalla II osasto. Karl Fredrik Mennander
Karl Mennander sai alkeiskoulutuksensa Vaasassa, josta hän tuli opiskelemaan Turun Akatemiaan vuonna 1728. Hänen "pro gradu" väitöksensä nimi oli "De dieta studiosorum", jossa hän tarkasteli ylioppilaiden juoma- ja syömätapoja. Vuosina 1732–1734 hän opiskeli myös Uppsalan yliopistossa, missä hän tutustui Carl von Linnén työskentelyyn, ja minkä seurauksena hän kiinnostui luonnontieteistä. Hän aloitti luennoimisen Turun akatemiassa vuonna 1736, ja levitti siellä Linnén ajatuksia. Mennander halusi vahvistaa talousopin ja luonnontieteiden opetusta teologiaan, antiikin kirjallisuuteen ja filosofiaan verrattuna. "Nykyään suositaan tieteitä, joista on odotettavissa välitöntä hyötyä valtion hyvinvoinnille", hän sanoi. Turun akatemiaan perustettiinkin taloustieteen professuuri vuonna 1747 ja kemian professuuri 1761. Vuonna 1751 Mennander ohjasi Andreas Malmin väitöksen "Ornitho-Theologiae, pars prima et pars posterior". Mennander oli kutsuttu Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian jäseneksi jo 1744. Vuonna 1752 hänestä tuli jumaluusopin tohtori. Hänen palkkapitäjänsä oli ensin Piikkiö, mutta koska pitäjä oli köyhä, sai hän myös silloisen Räntämäen eli Maarian pitäjän palkkapitäjäkseen. Suomen kielenhuolto
Suomen kielenhuolto eli suomen kielen institutionaalinen huolto – kielenkäytön tarkoituksellinen ohjailu suosituksia esittämällä – alkoi Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa ja Helsingin yliopistossa 1800-luvulla. Kielenohjailu ja -huolto oli tullut tarpeelliseksi, kun suomen kielen asemaa vahvistettiin lainsäädännöllä Suomen suuriruhtinaskunnassa vuodesta 1858 alkaen (kieliasetus) ja suomenkielinen opetus alkoi kansakouluissa. Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu
Johtamiskorkeakoulu perustuu suurimmaksi osaksi vuonna 1965 perustetun ja uudistuksessa lakkautetun kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunnan entiseen toimintaan. Uudeksi tutkinto-ohjelmaksi uudistuksessa yksikköön tuli politiikan tutkimuksen tutkinto-ohjelma, joka muodostettiin entisen yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan kansainvälisen politiikan ja valtio-opin oppiaineista. Hallintotiede
Hallintotiedettä opetetaan yliopistoissa. Esimerkiksi Tampereen yliopistossa hallintotiedettä voi opiskella pääaineena hallintotiede, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen, julkinen talousjohtaminen ja ympäristöpolitiikka ja aluetiede. Vaasan yliopisto
Vaasan yliopisto on liiketoimintaorientoitunut monialainen tiedeyliopisto Vaasassa. Yliopiston strategiset painoalat ovat johtaminen ja muutos, energia ja kestävä kehitys sekä rahoitus ja taloudellinen päätöksenteko. Opiskelijoita on noin 5 000, ulkomaalaisia tutkinto-opiskelijoita yli 300. Tammikuusta 2017 lähtien rehtorina on ollut Jari Kuusisto. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Filosofinen tiedekunta syntyi kun yliopiston hallintotieteiden tiedekunta ja humanistinen tiedekunta yhdistyivät 1. tammikuuta 2010. Hallintotieteelliset oppiaineet
Hallintotieteellisiä oppiaineita voi opiskella Suomessa monella taholla. Oppiainetta finanssihallinto ja julkisyhteisöjen laskentatoimi voi opiskella vain Tampereen yliopistossa. Yliopiston taloustieteiden laitokseen vastaa oppiaineesta professori HT professori Lasse Oulasvirta professori VTT, KTM Pertti Ahosen siirryttyä 1.8.2010 professoriksi Helsingin yliopistoon. Hallintotieteellisen oppiaineen aluetiede opiskelu on mahdollista Tampereen yliopistossa ja Vaasan yliopistossa. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Hallintotieteet ovat hallintoa ja julkista toimintaa tutkivia yhteiskuntatieteitä. Hallintotieteiden koulutuksessa näkökulmina ovat julkisen toiminnan järjestäminen, palvleut, johtaminen, kehittäminen, oikeus, ympäristö ja talous. Hallintotieteiden tiedealueen tavoitetutkintoja ovat hallintotieteiden kandidaatti (HTK), hallintotieteiden maisteri (HTM) ja hallintotieteiden tohtori (HTT) Itä-Suomen yliopisto
Itä-Suomen yliopiston perustamisesta keskusteltiin jo 1950-luvun puolivälissä. Aikeena oli perustaa yliopisto Lappeenrantaan, mutta lopulta sinne perustettiin teknillisiin tieteisiin keskittynyt Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu. Joensuuhun, jossa vuodesta 1953 oli toiminut vuonna 1880 perustettu Sortavalan seminaari, päätettiin perustaa humanististen tieteiden ja luonnontieteiden aloilla toimiva Joensuun korkeakoulu, Kuopioon lääketieteeseen ja hammaslääketieteeseen keskittynyt Kuopion korkeakoulu. Lait Joensuun ja Kuopion korkeakoulujen perustamisesta vahvistettiin vuonna 1966, ja Joensuun korkeakoulu aloitti toimintansa vuonna 1969. Kuopion korkeakoulu perustettiin 1972, ja samana vuonna Kuopion keskussairaalasta tuli Kuopion yliopistollinen sairaala. Vuonna 1984 korkeakoulujen nimet muutettiin Joensuun yliopistoksi ja Kuopion yliopistoksi. Eino Jutikkala
Vuonna 1950 Helsingin yliopiston valtiotieteellinen tiedekunta ehdotti yliopiston johdolle, että Jutikkala siirrettäisiin tiedekunnan taloushistorian professoriksi. Valtiotieteellinen tiedekunta oli perustettu vain viisi vuotta aiemmin ja se kärsi opettajapulasta. Anomuksen mukaan taloushistorian professuurin saaminen täydentäisi tiedekunnan tärkeimmän oppiaineen eli kansantaloustieteen opetusta. Historiallis-kielitieteellisen tiedekunnan vastustuksesta huolimatta konsistori hyväksyi ehdotuksen. Jutikkala siirtyi valtiotieteelliseen tiedekuntaan taloushistorian henkilökohtaiseksi ylimääräiseksi professoriksi ja hoiti virkaa neljä vuotta. Tuona aikana häneltä syntyi tenttikirjaksi tarkoitettu laaja "Uudenajan taloushistoria" (1953). Kimmokkeena teoksen synnylle toimi se havainto, että kunnollista taloushistorian yleisesitystä ei ollut saatavilla suomen kielellä, mikä suuresti vaikeutti taloustieteen opettamista. Hoitotiede
Suomessa hoitotieteellinen koulutus ja tutkimus käynnistyivät 1979 silloisessa Kuopion korkeakoulussa ja sen jälkeen maamme eli Helsingin, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä ruotsinkielisen koulutuksen osalta Åbo Akademissa. Myös Jyväskylän yliopistossa oli vuosina 1992–1997 hoitotieteen opetusta. Helsingin ja Jyväskylän yliopistoista koulutus kuitenkin lakkautettiin 1990-luvulla, joten tällä hetkellä maamme hoitotieteellisestä koulutuksesta ja tutkimuksesta vastaavat Itä-Suomen, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistot sekä Åbo Akademi. Näissä kaikissa yliopistoissa voidaan suorittaa hoitotiede pääaineena terveystieteiden kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Hoitotieteellinen tutkimus ja koulutus on yliopistoissa sijoittunut organisatorisesti hiukan toisistaan poikkeavalla tavalla. Tieteenalan yhteys muihin terveystieteisiin, erityisesti lääketieteeseen, on ollut voimakasta alusta alkaen. Hoitotiede alana sijoittuu Oulun ja Turun yliopistoissa lääketieteellisiin tiedekuntiin, Itä-Suomen yliopistossa terveystieteelliseen tiedekuntaan ja Tampereen yliopistossa yhteiskuntatieteiden tiedekuntaan. Alalla on yliopistoittain kahdesta viiteen professoria sekä runsaasti muuta opetus- ja tutkimushenkilökuntaa sekä alan dosentteja. Alalle on tyypillistä yhteys terveydenhuollon palvelujärjestelmään, esimerkiksi sairaaloihin, terveyskeskuksiin, hoitolaitoksiin. Tästä yhteydestä esimerkkinä ovat vaikkapa hoitotieteen professorien toimiin liittyvät sivutoimet, joita on neljä Itä-Suomen yliopiston professoreilla, yksi Oulun yliopiston professorilla, yksi Tampereen yliopiston professorilla ja neljä Turun yliopiston professoreilla. Kamarineuvos
Kustaa Vaasa perusti 1539 kuninkaallisen kamarin, jonka palveluksessa olevia johtavia virkamiehiä kutsuttiin kamarineuvoksiksi. He vastasivat toimistaan aluksi suoraan kuninkaalle ja myöhemmin valtiovarainhoitajalle, joka toimi kamarin päällikkönä. Vuoden 1634 hallitusmuoto teki kamarista kollegion, jota nimitettiin kamarikollegioksi. Sen palveluksessa oli neljä kamarineuvosta, joista kaksi oli valtaneuvoksia. Näitä kahta nimitettiin valtakunnankamarineuvoksiksi (), mutta nämä virat lakkautettiin 1720. Kamarineuvosten virat lakkautettiin 1972, jolloin kollegion esimiehiä alettiin kutsua viraston johtajiksi ("verkschef"). Avoin yliopisto
Helsingin yliopisto aloitti avoimen korkeakouluopetuksen kokeilun Lahdessa ja Mäntsälässä syksyllä 1977. Tarjolla oli neljä approbaturia (kasvatustiede, sosiaalipolitiikka, sosiologia sekä Suomen ja Skandinavian historia). Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunta
Informaatioteknologian tiedekunta perustettiin vuonna 1998. Siihen liitettiin yhteiskuntatieteellisestä tiedekunnasta koko tietojenkäsittelytieteiden laitos sekä matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta matematiikan laitoksesta irrotettu tietotekniikka omana laitoksenaan. Jyväskylä aloitti Suomen yliopistoista ensimmäisten joukossa tietojenkäsittelyopin opetuksen. Alkuvuosina useimmat aineen opiskelijat tulivat matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta. Hallintotiede
Lapin yliopistossa hallintotieteiden pääaineena on nimenomaan hallintotiede. Tietohallinnon teemassa hallintotieteen lähitieteenaloina ja -oppiaineina esiintyvät oikeustiede (oikeusinformatiikka) ja julkisoikeus, kun taas johtamisen psykologiassa lähitieteenalana on soveltava psykologia. Tietohallinto keskittyy tiedon, tietoprosessien, johtamisen, tietotoimijoiden ja informaatioteknologian muodostamaan opetus- ja tutkimuskokonaisuuteen. Johtamisen psykologiassa kyse on ihmisten kohtaamisesta, kokemuksista, ymmärtämisestä ja johtamisesta eli henkilöstöhallinnon näkökulmista. Teknillinen yliopisto
Vaasan yliopisto aloitti DI-koulutuksen yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa vuonna 1990. Noin puolet opinnoista suoritettiin Vaasan yliopistossa, jonka jälkeen tutkinto viimeisteltiin Teknillisessä korkeakoulussa. Turun yliopistossa DI-koulutus aloitettiin vuonna 1999 yhteistyössä Åbo Akademin kanssa. Turun yliopisto vastasi opinnoista kandidaattitasolle asti ja Åbo Akademi siitä eteenpäin DI-tutkintoon. Vuodesta 2004 lähtien Vaasan ja Turun yliopistoilla on ollut oikeus myöntää itsenäisesti teknis-tieteellisiä tutkintoja. Helsingin yliopisto
Akatemia järjestettiin eurooppalaisen mallin mukaan. Siinä oli neljä tiedekuntaa: filosofinen, teologinen, oikeustieteellinen ja lääketieteellinen. Opiskelijan oli ensin suoritettava monialaiset perusopinnot filosofisessa tiedekunnassa, minkä jälkeen hän sai erikoistua teologiaan, lakiin tai lääketieteeseen. Suurin osa ylioppilaista valmistui papeiksi, ja akatemian toimintaa säätelikin luterilainen puhdasoppisuus. Varsinaista tieteellistä tutkimusta ei ensimmäisen vuosisadan aikana juuri harjoitettu, vaan akatemia oli leimallisesti opetuslaitos. Eurooppalaisessa mittakaavassa Turun Akatemia oli pieni: perustamisvuonna 1640 siinä aloitti työnsä 250 opiskelijaa ja yksitoista professoria, eikä määrä kasvanut merkittävästi ennen 1800-lukua. Lauri Järventaka
Järventaka työskenteli vuodesta 1948 Vaasan apulaiskaupunginsihteerinä, mistä hän siirtyi vuonna 1951 Kokkolan kaupunginjohtajaksi. Vuonna 1953 hän aloitti Vaasan kaupunginjohtajana, jona hän toimi vuoteen 1979, jolloin jäi eläkkeelle. Hän on Vaasan historian pitkäaikaisin kaupunginjohtaja. Vaasan kauppakorkeakoulu, sittemmin Vaasan yliopisto, perustettiin hänen kaupunginjohtaja-aikanaan. Järventaka sai vuonna 1976 kaupunkineuvoksen arvonimen. Hallintotieteelliset oppiaineet
Hallintotieteellisten oppiaineiden eli hallintotieteiden sekä niiden lähimaastoon paikantuvien opetus- ja tutkimusalojen yhteisiin piirteisiin kuuluu myös niiden tosiasiallinen tieteellinen suuntautuminen. Kussakin niistä nimittäin harjoitetaan hallinnon tutkimusta, joskin joissakin tapauksissa huomattavasti myös muita kohteita koskevaa tutkimusta. Eräs koetinkriteeri noiden alojen keskinäissuhteille on niiden edustajien aktiivisuus alan tieteellisessä järjestössä Hallinnon Tutkimuksen Seura r.y.:ssä, joka perustettiin vuonna 1981. Vaasan ammattikorkeakoulu
Vaasan ammattikorkeakoulu (lyh. "VAMK", ) on osakeyhtiömuotoinen ja kansainvälinen ammattikorkeakoulu Vaasassa Pohjanmaan maakunnassa. Vamk kouluttaa tradenomeja, insinöörejä, sairaan­hoitajia, terveyden­hoitajia ja sosionomeja suomen, ruotsin ja englannin kielellä. Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2014 Vaasan ammattikorkeakoulussa oli yhteensä 3 293 opiskelijaa. Helsingin yliopisto
1800-luvun aikana Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto alkoi kehittyä pois vanhasta keskiaikaisesta yliopistomallista, kohti modernia tiedeyliopistoa. Tässä kehityksessä seurattiin eurooppalaisia esikuvia, erityisesti saksalaisen Wilhelm von Humboldtin sivistysyliopistoajattelua. Opiskelijoilta ei enää edellytetty monitieteisiä perusopintoja filosofisessa tiedekunnassa, vaan heidän tuli alusta asti perehtyä tiettyyn oppiaineeseen. Tieteenalat alkoivat eriytyä toisistaan ja tutkimustyö kehittyä. Merkkipaalu tässä kehityksessä oli filosofisen tiedekunnan jakaminen 1852 historiallis-kielitieteelliseen ja fyysis-matemaattiseen osastoon, siis humanististen tieteiden ja luonnontieteiden erottaminen toisistaan. Helsingin yliopiston kasvatustieteellinen tiedekunta
Ensimmäinen kasvatustieteen professuuri perustettiin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteelliseen osastoon vuonna 1852. Kasvatustieteet erityivät filosofisen tiedekunnan kasvatustieteiden osastoksi vuonna 1974 ja edelleen vuonna 1992 kasvatustieteelliseksi tiedekunnaksi. Vuonna 2004 kasvatustieteelliseen tiedekuntaan liitettiin psykologian ja puhetieteiden laitokset humanistisesta tiedekunnasta ja tiedekunnan nimi vaihtui käyttäytymistieteelliseksi tiedekunnaksi. Vuoden 2017 alussa psykologian ja logopedian oppiaineet siirtyivät lääketieteelliseen tiedekuntaan ja fonetiikka ja kognitiotiede humanistiseen tiedekuntaan. Tiedekunnan nimeksi palautettiin kasvatustieteellinen tiedekunta. Suomen kielipolitiikka
Venäjän vallan alla venäjä ei koskaan saavuttanut Suomessa merkittävää asemaa, vaikka vuodesta 1818 eteenpäin virkamiehiltä vaadittiinkin todistus venäjän kielen taidoista. Vuonna 1824 tämä vaatimus poistettiin papeilta, joilta puolestaan ryhdyttiin vaatimaan todistus suomen kielen taidoista sellaisissa seurakunnissa, joiden väestö koostui suomenkielisistä. Yliopistossa ei virkamiestutkintoihin vaadittu erityistä ruotsinkoetta, vaan se todistettiin opintoihin kuuluvalla äidinkielenkokeella. Vuonna 1828 yliopistoon perustettiin suomen kielen lehtorin virka ja vuonna 1850 suomen kielen ja kirjallisuuden professorin virka. Ensimmäinen suomenkielinen väitöskirja julkaistiin vuonna 1858 ja samana vuonna myös perustettiin Jyväskylään ensimmäinen oppikoulu, jossa opetus annettiin suomeksi. Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Tiedekunta, silloin nimeltään Turun Yliopiston lainopillinen tiedekunta, perustettiin vuonna 1960 ja ensimmäiset opiskelijat aloittivat opintonsa tammikuussa 1961. Tiedekunnan nimi muuttui nykyiseen muotoonsa vuonna 1963. Tiedekunnan "isänä" on yleisesti pidetty entistä pääministeriä, siviilioikeuden professori T. M. Kivimäkeä, joka myötävaikutti vahvasti oikeustieteellisen tiedekunnan perustamiseen Turun yliopiston yhteyteen ja auttoi myös tiedekunnan perustamiseen tarvittujen varojen keräämisessä. Tiedekunnan ensimmäisenä dekaanina toimi siviilioikeuden professori P.J. Muukkonen. Muita tiedekunnan ensimmäisiä professoreita olivat muun muassa Otto Brusiin, Bengt Broms ja Niilo Salovaara. Ensimmäiset tutkinnot tiedekunnasta suoritettiin vuonna 1963 (alempi oikeustutkinto) ja vuonna 1964, jolloin tiedekunnasta valmistuivat ensimmäiset oikeustieteen kandidaatit, myöhemmin professoreina toimineet Hannu Tapani Klami ja Juha Tolonen. Ensimmäisenä tiedekunnasta väitteli vuonna 1965 Otto Brusiinin oppilas, Helsingin yliopistossa ylemmän oikeustutkinnon suorittanut Kaarle Makkonen, jonka sanotaan tuoneen modernin analyyttisen filosofian suomalaiseen oikeusteoriaan. Kameraalitieteet
Kameraalitieteet ( < ) olivat 1700–1800-luvun oppialoja, ja ne käsittelivät valtiontalouden perusteita eli hallitsijan "kamarin" (ts. hovin talousviraston) tarkoituksenmukaista hoitoa sekä kartuttamista. Kameraalitieteet jaettiin kameralistiikkaan ja kameraalilainoppiin. Edellisestä on kehittynyt nykyinen finanssioppi ja jälkimmäisestä finanssi(hallinto)oikeus. Kameraalitiedettä harjoitettiin erityisesti Saksan yliopistoissa (Hallen ja Frankfurtin yliopistossa vuodesta 1727 alkaen). Hallintovirkamiehiltä edellytettiin kameraalitieteen opintoja (ns. kameraalitutkinto). Myös Helsingin yliopistossa oli vuoteen 1907 saakka kameraali- ja politialainopin sekä valtio-opin professuuri. Kiovan kansallinen yliopisto
Perustamisvaiheessaan yliopistolla oli 62 opiskelijaa filosofisessa tiedekunnassaan, joka jakautui historiallis-filosofiseen ja fyysillis-matemaattiseen laitokseen. 1835 perustettiin oikeustieteellinen tiedekunta ja 1847 lääketieteellinen tiedekunta. Filosofisen tiedekuntien laitoksista tuli myöhemmin itsenäisiä tiedekuntia, missä kokoonpanossa yliopisto toimi 1920-luvulle saakka suuritta organisatorisitta muutoksitta. 1900-luvun alussa yliopiston opiskelijoiden keskuudessa vallitsi myös yhteiskunnallista radikalismia. Yhteisöviestintä
Jyväskylän yliopisto on ainoa yliopisto Suomessa, jossa yhteisöviestintää opetetaan omana oppiaineenaan, nykyisin nimellä viestinnän johtaminen. Tämä oppiaine on osa viestintätieteiden laitosta, joka puolestaan on osa humanistista tiedekuntaa. Oppiainetta pääaineena opiskeleva valmistuu humanististen tieteiden kandidaatiksi (180 op) ja ylemmän korkeakoulututkinnon (120 op) suoritettuaan filosofian maisteriksi. Vuosittain opiskelijoiksi valitaan noin kymmenen suorittamaan alempaa sekä ylempää korkeakoulututkintoa ja noin kymmenen suorittamaan vain ylempää korkeakoulututkintoa. Hallintotiede
Nykyisin hallintotieteellinen tutkinto-ohjelma on osa Tampereen yliopiston Johtamiskorkeakoulua. Hakukohteena on hallintotiede. Opintojen aikana on mahdollista valita opintosuunnakseen hallintotiede, julkinen talousjohtaminen, julkisoikeus, kunta- ja aluejohtaminen tai ympäristön ja alueiden politiikka. Näistä kaikista opintosuunnista voi valmistua hallintotieteiden kandidaatiksi, maisteriksi, lisensiaatiksi ja tohtoriksi. Lisäksi Johtamiskorkeakoulun hallintotieteiden tutkinto-ohjelmassa järjestetään neljää maisteriohjelmaa: Korkeakouluhallinnon ja johtamisen maisteriohjelma (KOHAMA), Tilintarkastuksen ja arvioinnin maisteriohjelma, Turvallisuushallinnon maisteriohjelma ja Master's Degree Programme in Research and Innovation in Higher Education (MARIHE). Turvallisuushallinnon maisteriohjelma on tarkoitettu poliisitaustaisille henkilöille. Inkeri Vikainen
Vikainen kehitti Turun yliopistossa opetusopin opetustieteeksi perustamalla opetustieteen linjan 1970. Vikainen kirjoitti "Kasvatus"-lehdessä, että opetustieteellinen linja on aiheellinen empiirisen opetuksen tutkimuksen lisäännyttyä. Sen ei kuitenkaan tarvinnut ”merkitä sitä, että systemaattiset opetusopit syrjäytyisivät vaatimuksista, vaikka linjan lopullisena tavoitteena onkin ohjata tieteelliseen ajatteluun opetuksenkin problematiikassa”. Opetustieteen linja oli käytössä cum laude- ja laudatur -vaiheissa vuoteen 1980 asti. Se lakkautettiin, koska opetukseen suuntautuminen tuli uuden opettajankoulutuslaitoksen tehtäväksi, joten kasvatustieteen laitoksen ei ollut enää syytä huolehtia opettajille kuuluvasta opetustieteestä. William A. Niskanen
Vuonna 1972 Niskasesta tuli presidentin viittoittamaa talouspolitiikkaa kontrolloivan presidentinkanslian alaisen budjettitoimiston (Office of Management and Budget) apulaisjohtaja, mutta hän ei viihtynyt tässä tehtävässä kauan petyttyään Nixonin talouspolitiikkaan. Vuonna 1972 hän oli perustamassa Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampukselle hallintotieteellistä tiedekuntaa ("Berkeley’s Graduate School of Public Policy") ja hänestä tuli yliopiston taloustieteen professori. Puutarhatiede
Puutarhatiedettä on opetettu Helsingin yliopistossa 1950-luvulta lähtien. Omat tilat tämä tieteenala sai 1960-luvun alussa. Vuonna 1992 puutarhatiede ja kasviviljelytiede yhdistyivät ja syntyi puutarhaosasto. Tällöin oppiaineisiin lisättiin rikkakasvitiede. Kauppatieteet
Kauppatieteellinen koulutus alkoi Suomessa, kun Hanken perustettiin vuonna 1908 ja Kauppakorkeakoulu (nykyisin Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu) 1911. Sittemmin kauppakorkeakouluja, tai kauppatieteitä opettavia ja tutkivia yksiköitä ja laitoksia on perustettu useita lisää. Rehtori-instituutti
Rehtori-instituutti (nyk. koulutusjohtamisen instituutti) oli Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen laitoksella toimiva yksikkö.
Instituutin toiminta alkoi vuonna 1996 rehtoreille tarkoitettuna 20 opintoviikon laajuisena koulutusohjelmana. Vuonna 1999 koulutusohjelmasta tuli lainsäädännön muutoksen kautta rehtorin kelpoisuuden antava yliopistollinen oppilaitosjohtamisen ja hallinnon opintokokonaisuus ja yksikkö nimettiin Rehtori-instituutiksi. Vuosien varrella instituutin toiminta on laajentunut yksittäisistä perusopinnoista aine- ja jatko-opinnoiksi. Kotimaan toiminnan lisäksi koulutus on kansainvälistynyt ja vuonna 2007 instituutissa alkoi englanninkielinen maisteriohjelma sekä pari vuotta myöhemmin kansainvälinen MBA-tyylinen online-ohjelma. Tutkimuksen saralla opetusministeriön antama tutkimustehtävä ja apuraha vuonna 2008 ovat merkinneet instituutin vahvaa mukaantuloa oman tieteenalansa tutkimukseen niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. Osaava-hankkeen myötä instituutista on tullut myös vahva täydennyskouluttaja.
Rehtori-instituutti vakinaistettiin osaksi Jyväskylän yliopiston toimintaa vuonna 2012. Tänä päivänä instituutti on kiinteä osa Kasvatustieteiden tiedekuntaa ja Kasvatustieteiden laitosta. Sen koulutuksiin on viime vuosina osallistunut vuosittain yli tuhat ihmistä niin kotimaassa kuin eri puolella maailmaa. Syksyllä 2014 Kasvatustieteiden tiedekunnassa täytetty koulutusjohtamisen professuuri on ainoa laatuaan Suomessa. Koulutuksen ja tutkimuksen lisäksi instituutista on tullut tieteenalansa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin. 
Rehtori-instituutin nimi muuttui 1.3.2015 Koulutusjohtamisen instituutiksi. Nimenmuutoksen perusteena oli instituutin kehittyminen 19-vuotisen olemassaolonsa aikana yksittäisestä rehtoreille tarkoitetusta koulutusohjelmasta laaja-alaiseksi koulutusjohtamisen tutkimus- ja koulutuskeskukseksi, jonka toiminta koskettaa johtajuuden näkökulmasta koko koulutusalaa.
Lähteet Kaarlo Johannes Valle
Vuonna 1922 Valle vastaanotti viran eläintieteen assistenttina Turun yliopistossa, jossa hänen työhönsä kuului kurssien pidon ohella myös hyönteiskokoelman kartuttaminen. Vuonna 1927 Valle suoritti lisensiaatin tutkinnon ja samana vuonna myös tohtorin tutkinnon. Samalla hän myös siirtyi hoitamaan eläintieteen apuopettajan tehtäviä, tosin vain seuraavaan vuoteen asti. Vuonna 1928 Valle nimitettiin eläintieteen dosentiksi Turun yliopistoon, ja vuonna 1933 hän sai dosentin arvon myös Helsingin yliopistosta. Sinne hänet nimettiin myös hoitamaan eläintieteen v.t. professuuria vuonna 1938. Kun eläintieteen professori W. M. Linnaniemi jäi eläkkeelle 1943, kutsuttiin Valle takaisin Turkuun hoitamaan avautunutta virkaa. Valle oli myös merkittävä hahmo Turun eläin- ja kasvitieteellisen seuran toiminnassa. Hän toimi myös seuran puheenjohtajana vuosina 1952–1955. Turun historia
Vielä Ruotsin sisällissota 1590-luvulla toi rauhattomuutta Turkuun, mutta 1600-luvulla kaupunki ei enää joutunut taistelutantereeksi. 1600-luvulla Turun asema laajan alueen keskuksena korostui entisestään, kun sinne perustettiin lukuisia uusia hallinto- ja koululaitoksia. Lääninhallitus kaupunkiin perustettiin vuonna 1617, Turun hovioikeus 1623, lukio 1630 ja Turun akatemia, Suomen ensimmäinen yliopisto, vuonna 1640. Ruotsi sai Itämeren alueella itselleen suurvalta-aseman, kun muut valtiot olivat 1600-luvun alun aikana heikentyneet. Suomalainen kodin taloustiede
Helsingin yliopisto teki ensimmäisen yliopistollisia kotitalousvirkoja koskevan virkaehdotuksen vuonna 1941 ja aloitteentekijänä toimi tälläkin kertaa professori Pihkala, mutta vasta konsistorin vuonna 1943 asettaman toimikunnan laatima suunnitelma menestyi. Kahta kotitaloudellista virkaa, ravintokemian ja kodin taloustieteen professuureja, ehdotettiin jo valtion vuoden 1945 tulo- ja menoarvioon mutta tuloksetta. Virkaehdotus toistettiin sellaisenaan seuraavana vuonna, valtiovarainministeri Johan Helon virkakaudella ja tällä kertaa kodin taloustieteen ylimääräisen professorin virka saatiin vuoden 1946 tulo- ja menoarvioon. Kahdesta ehdotetusta kotitalousvirasta toteutettiin aluksi vain perustamiskustannuksiltaan halvempi virka, sillä elettiin sotien jälkeistä niukkuuden aikaa. Ravintokemian varsinaisen professorin virka saatiin valtion budjettiin mukaan vuonna 1947. Tampereen yliopisto (vanha)
Vuonna 1949 korkeakoulun akateeminen aines ryhmittyi yhteiskuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Tiedekunnassa suoritettiin ensimmäinen yhteis­kunta­tieteiden lisensiaatin tutkinto vuonna 1953, ja ensimmäinen tohtori valmistui vuonna 1955. Vuonna 1956 järjestettiin ensimmäinen maisteripromootio. Ensimmäinen maisteri- ja tohtoripromootio järjestettiin Tampereen-aikana vuonna 1965. Vaasan yliopisto
Vaasan yliopistossa on järjestetty viisi tohtoripromootiota. Ensimmäinen promootio järjestettiin vuonna 1988, toinen 1998, kolmas 2006, neljäs vuonna 2011 ja viides yliopiston juhlavuonna 2018. Kunniatohtoreiksi on promovoitu muun muassa yliasiamies Esko Aho, arkkipiispa John Vikström, kauppaneuvos Eero Lehti, puheenjohtaja Jorma Ollila, terveystieteiden tohtori Paula Risikko ja pääjohtaja Timo Ritakallio.Yliopistoon valitetaan vuosittain n. 700 uutta opiskelijaa. Yliopiston rakenne uudistui 1.1.2018. Aiempien tiedekuntien sijaan Vaasan yliopistossa on nykyisin neljä akateemista yksikköä: Johtamisen yksikkö, Laskentatoimen ja rahoituksen yksikkö, Markkinoinnin ja viestinnän yksikkö sekä Tekniikan ja innovaatiojohtamisen yksikkö.
Täydennyskoulutus- ja tutkimuspalveluja tarjoaa Levón-instituutti, joka myös vastaa Vaasan yliopiston avoimen yliopiston tarjonnasta. Vuonna 2018 toimintansa aloittanut Kielikeskus on erikoistunut monipuoliseen kielten ja viestinnän opetukseen. Tiedekirjasto Tritonia on yliopiston, Vaasan ammattikorkeakoulun, Yrkeshögskolan Novian, Åbo Akademin Vaasan ja Pietarsaaren yksiköiden sekä Hankenin Vaasan yksikön yhteinen kirjasto. Siellä toimii myös opetusmenetelmiä kehittävä ja niihin kouluttava oppimiskeskus. Informaatiotutkimus
Suomessa informaatiotutkimuksen akateeminen vakiintuminen alkoi vuonna 1971, kun maan ensimmäinen kirjastotieteen ja informatiikan professuuri perustettiin Tampereen yliopistoon. 1980-luvun aikana alan professuureja perustettiin kahteen muuhun yliopistoon, Åbo Akademihin (1982) ja Oulun yliopistoon (1988). Vielä 1990-luvun alussa informaatiotutkimusta kutsuttiin suomalaisissa yliopistoissa nimellä "kirjastotiede ja informatiikka". Informaatiotutkimus-nimi otettiin käyttöön Tampereen yliopistossa vuonna 1994, jonka jälkeen nimenmuutos vakiintui maanlaajuisesti. Kansainvälisesti tutkimusalasta käytetään nykyään englanniksi termejä "information science" tai "library and information science" (lyh. LIS). Hallintotieteelliset oppiaineet
Tämä on mahdollista Tampereen yliopistossa, Vaasan yliopistossa, Lapin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopiston Joensuun yksikössä. Ammattikorkeakouluissa sen sijaan eivät hallintotieteelliset oppiaineet ole edustettuina. Muutamasta hallintotieteiden alasta annetaan tosiasiassa kuitenkin myös amk-opetusta. Museologia
Suomessa museologian arvosanaopetus alkoi Jyväskylän yliopistossa lukuvuonna 1983–1984 ja vuotta myöhemmin myös Turun yliopistossa lukuvuonna 1984–1985. Suomen ensimmäinen museologian alan virka, yliassistentuuri, perustettiin Jyväskylän yliopiston vuonna 1989, ja se muuttui professuuriksi vuonna 1998. Museologian opetusta ja tutkimusta on Jyväskylän, Helsingin ja Turun yliopistoissa. Hallintotiede
Hallintotiedettä sellaisenaan tunnetaan muualla maailmassa toisinkin lähikäsittein. Hallintotiedettä asemoidaan usein eri tavoin kuin meillä, mutta kuitenkin myös vakiintuneena tutkimusalueena ja akateemisena oppiaineena. Saksan kielen termi "Verwaltungswissenschaft" kehkeytyi alkujaan menneiden vuosisatojen ruhtinashovien hallinnan käyttöön silloisten kirjoittajien halutessa korostaa tarjoamiensa lähestymistapojen tieteellisyyttä. Tosin vanhemmassa saksan kielessä sana "Wissenschaft" viittasi yhtä paljon johonkin doktriiniin eli oppiin kuin siihen, mitä nykyisin tarkoitetaan sanalla 'tiede'. Nyttemmin "Verwaltungswissenschaft" esiintyy saksankielisellä kielialueella myös eräiden lähinnä valtio-oppiin sijoittuvien koulutusohjelmien määrätyn osion nimenä. Huomattava koulutus- ja tutkimuslaitos on puolestaan Saksan Speyerissa toimiva "Hochschule für Verwaltungswissenschaften", siis nimekkeeltään monikollisena. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa hallintotieteitä voi opiskella viidessä pääainevaihtoehdossa. Ne ovat aluetiede, julkisjohtaminen, julkisoikeus sekä sosiaali- ja terveyshallintotiede. Julkisjohtamisessa tarjotaan myös englanninkielistä kansainvälisen hallinnon ja viestinnän kysymyksiin keskittynyttä "Intercultural Studies in Communication and Administration" (ICS)-maisteriohjelmaa. Kansantaloustieteen valtakunnallinen jatkokoulutusohjelma
Kansantaloustieteen valtakunnallinen jatkokoulutusohjelma (KAVA, engl. The Finnish Doctoral Programme in Economics, FDPE) on 10:n Suomen taloustieteen yksikön yhteinen taloustieteen tohtoriohjelma, joka käynnisti toimintansa vuonna 1990. Jatkokoulutusohjelmaa hallinnoi Helsinki Center of Economic Research (HECER). HECER:in ja KAVA:n johtajana toimii valtiotieteiden tohtori Hannu Vartiainen. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Vaasan yliopiston filosofisen tiedekunnan koulutus on järjestetty tiedealueiden jaon mukaisesti yhteiskuntatieteellistä koulutusta antavaan hallintotieteellinen tiedealueeseen ja humanistista koulutusta antavaan Kielet ja viestintä-tiedealueeseen. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa hallintotieteellisen oppiaineen julkisjohtaminen erityisosaaminen painottuu aikaisemman oppiaineen hallintotieteen lailla julkisen johtamisen tutkimukseen, hallintoa koskevaan vertailututkimukseen ja kansainvälisen hallinnon kysymyksiin. Julkisjohtaminen-oppiaineeseen on yliopistossa sijoitettu professorit HT Ari Salminen (emeritus) ja HT Esa Hyyryläinen. Opetukseltaan useilta osin julkisjohtamisen kanssa yhtenevän erillisen hallintotieteellisen oppiaineen sosiaali- ja terveyshallintotieteen professori on HT Pirkko Vartiainen. Puheviestintä
Puheviestinnän tutkimus sai Suomessa alkunsa Jyväskylän yliopistossa 1980-luvun alussa. Ensimmäinen puheviestinnän professuuri perustettiin vuonna 1984 Jyväskylän yliopistoon. Ensimmäinen puheviestinnän pro gradu -tutkielma valmistui vuonna 1984 ja ensimmäinen väitöskirja, Aino Sallisen Finnish Communication Reticence, vuonna 1986. Puheviestinnän tieteellinen yhdistys Prologos ry perustettiin vuonna 1989. Tampereen yliopistoon alan professuuri perustettiin 2003. Nykyisin Suomessa on kaksi puheviestinnän professoria: Maarit Valo Jyväskylän yliopistossa ja Pekka Isotalus Tampereen yliopistossa. Hallintotieteelliset oppiaineet
Myönnettyjen tutkintojen nimekkeiden nojalla hallintotieteellisiä oppiaineita eli hallintotieteitä on Suomessa Tampereen yliopistossa seuraavat kahdeksan: aluetiede, finanssihallinto ja julkisyhteisöjen laskentatoimi, hallintotiede, julkisoikeutta koskeva samanniminen oppiaine, kunnallisoikeus, kunnallispolitiikka, kunnallistalous sekä ympäristöpolitiikkaa koskeva samanniminen oppiaine. Vaasan yliopistossa opetetaan neljää hallintotieteellistä oppiainetta: aluetiede, 1.8.2010 alkaen oppiaineen hallintotiede korvannut julkisjohtaminen, julkisoikeus sekä sosiaali- ja terveyshallinto. Lapin yliopistossa opetetaan hallintotieteellistä hallintotiede-oppiainetta, johon kytkeytyvät tietohallinto ja johtamisen psykologia. Itä-Suomen yliopistossa hallintotieteellistä julkisoikeus-oppiainetta. Yksittäisiä hallintotieteellisiä oppiaineita on toisin sanoen Suomessa kaikkiaan "kymmenen". Hallintotiede
Nimenomaan tutkimusalueena ja oppiaineena hallintotieteen lähitieteistä mainittakoon sosiologia, joiltakin osin valtio-oppi eli politiikan tutkimus sekä muun muassa määrättyjä johtamisen kysymyksiä ajatellen psykologia. Kun puolestaan tarkastellaan laaja-alaisemmin Suomessa esiintyviä kaikkiaan kymmentä hallintotieteellistä oppiainetta, lähitieteisiin on luettava myös kansantaloustiede, liiketaloustieteet eli kauppatieteet, oikeustieteellisiä tutkintoja tuottavat oikeustieteelliset oppiaineet sekä eräät luonnontieteet kuten maantiede hallintotieteelliselle aluetiede-nimiselle oppiaineelle sekä eräät muut luonnontieteet ja osin myös teknilliset tieteet hallintotieteelliselle ympäristöpolitiikka-oppiaineelle. Kansatiede Suomessa
Humanistiseen tiedekuntaan perustettiin kansatieteen laitos vuonna 1958. Kansatieteen (vuoteen 1999: suomalainen ja vertaileva kansatiede) oppiaineessa ei vielä tuolloin ollut professoria, joten laitoksen esimieheksi nimitettiin sosiologian professori Esko Aaltonen. Vuonna 1959 kansatieteen laitokseen perustettiin assistentin toimi, jota hoiti FL Ilmar Talve. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1960. Saman vuonna perustettiin suomalaisen ja vertailevan kansatieteen professorin virka, jota hoitamaan määrättiin aiemmin samana vuonna dosentiksi nimitetty FT Talve. Hän työskenteli nimitettynä professorina aina vuoteen 1986 asti. Talven jälkeen professoreina toimivat Matti Räsänen (1987-1995), vt. professorina Teppo Korhonen (1995-1997) ja viimeisimpänä Pekka Leimu (vuodesta 1997 alkaen). Oppiaineen nimi lyheni kansatieteeksi vuonna 1999. Jyväskylän yliopisto
Kasvatustieteiden laitoksessa opetetaan erityispedagogiikkaa, varhaiskasvatusta ja kasvatustiedettä. Laitoksen perinteet ovat pitkät: Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen opettajankoulutusseminaari vuonna 1863. Nykyistä yliopistoa edeltäneen Kasvatusopillisen korkeakoulun ensimmäinen väitöskirja tarkastettiin nimenomaan kasvatustieteissä keväällä 1949. Politiikan tutkimus
Suomen politiikan tutkimuksen arkea rajaavat myös tiedepoliittiset seikat. Suomen keskeisin tieteellisen tutkimuksen rahoittaja Suomen Akatemia otti vuonna 2009 käyttöön tutkimusalueluokan 611, Valtiotieteet/Statsvetenskaperna. Sen Akatemia jakaa edelleen kolmeen osaan: 6111, Hallintotiede/Förvaltningsvetenskap, 6112, Kansainvälinen politiikka/Internationell politik, ja 6113, Politologia/Politologi. Noista kolmesta osasta kaksi jälkimmäistä sijoittuvat kiistatta politiikan tutkimuksen alaan, joskin nimitys 'politologia' on ilman eri selvitystä yleisölle vaikeahkosti aukeava. Tarkoittaahan sana tietyissä sen käytöissä vain käyttäytymistieteellisesti tulkittua politiikan tutkimusta eikä sen sijaan tuon tutkimuksen niitä lajeja, jotka etenevät esimerkiksi tulkitsevin ottein. Kansainvälistä politiikkaa ajatellen Akatemian soveltama jaottelu jättää avoimeksi laaja-alaisen maailmanpolitiikan tutkimuksen aseman sekä hallinnon tutkimuksen suhteen politiikan tutkimukseen. Jaottelu näyttää käsittävän Suomen kymmenestä hallintotieteellisistä oppiaineista vain yhden, nimittäin juuri hallintotieteen. Alaan lukeutuu kuitenkin periaatteessa jokseenkin kaikki Suomessa harjoitettava hallinnon tutkimus. Ferraran yliopisto
Ferrarasta tuli Kirkkovaltion alainen vuonna 1598, ja yliopistossa tehtiin joitain paavin vaatimia uudistuksia. Vuonna 1771 yliopisto sai pysyvän hallintorakenteen. Ranskan vallankumouksen aikana yliopisto saavutti jälleen mainetta, ja se osallistui myös aktiivisesti Cispadaanisen tasavallan toimintaan. Vuonna 1797 yliopistossa alettiin opettaa ensimmäisenä eurooppalaisena yliopistona valtiosääntöoikeutta. Kuitenkin vuonna 1803 erittäin vähäisen oppilasmäärän takia Ferraran yliopisto menetti statuksensa, ja siitä tehtiin toisen asteen oppilaitos. Myöhemmin saman vuosisadan aikana yliopisto sai asemansa takaisin. Siihen aikaan yliopistoon kuului kolme tiedekuntaa (oikeustiede, matematiikka ja lääketiede). Historia- ja maantieteiden laitos
Itä-Suomen yliopiston Historia- ja maantieteiden laitos on tammikuussa 2010 toimintansa aloittanut, Joensuun kampuksella toimiva monialainen laitos, joka rakentuu viidestä oppiaineesta; Suomen historia ja yleinen historia, maantiede ja yhteiskuntamaantiede, sekä ympäristöpolitiikka ja – oikeus. Laitoksen johtajana toimii professori Jukka Korpela. Eläinlääketiede
Eläinlääketieteen opetusta ei Suomessa ole ollut kuin vasta muutaman kymmenen vuoden ajan. Ennen omaa eläinlääketieteellistä koulutusta eläinlääkäriksi opiskeltiin ulkomailla, erityisesti Saksassa, Ruotsissa ja Virossa. Eläinlääketieteellinen korkeakoulu perustettiin vuonna 1945, mutta tutkintoa ei vielä tuolloin voinut suorittaa kokonaisuudessaan Suomessa, vaan yleisopintojen jälkeen kliiniset opiskelut suoritettiin yleensä Tukholmassa tai Oslossa. Vuonna 1962 eläinlääketieteen opintonsa aloittaneet olivat ensimmäiset kokonaan Suomessa opiskelunsa suorittaneet eläinlääketieteen lisensiaatit. Eläinlääketieteellinen korkeakoulu liitettiin Helsingin yliopistoon vuonna 1995 ja on nykyisin yksi sen tiedekunnista: eläinlääketieteellinen tiedekunta. Hallintotiede
Kuopion yliopistossa on terveydenhuollon kandidaatin, maisterin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinto mahdollista suorittaa muun muassa oppiaineessa terveyshallintotiede, jonka professorit ovat ThT Juha Kinnunen ja HT Jari Vuori. Samojen tutkintojen oppiaineena on myös ns. sosiaalihallintotiede, jonka professorina on aloittanut Vuokko Niiranen. Terveyshallintotiede on samoin terveydenhuollon tutkinto-opintojen pääaineena Oulun yliopistossa, jossa aineen ma. professorina on TtT Leena Paasivaara. Maatalousoppilaitokset Suomessa
Korkeinta maatalousopetusta ryhdyttiin antamaan Mustialassa 1865, kunnes kaksivuotinen agronomikoulutus siirrettiin Helsingin yliopistoon 1908. Tämän jälkeen Mustialassa aloitettiin opistotasoinen agrologikoulutus. Agrologeja kouluttavia maatalousopistoja perustettiin pian lisää, ensin Kurkijoelle 1910, vuonna 1930 Hyvinkäälle ja 1916 Turkuun ruotsinkielinen maatalousopisto. Jyväskylän yliopisto
Uno Cygnaeus perusti Jyväskylään vuonna 1863 ensimmäisen suomenkielisen opettajankoulutusseminaarin, joka vuonna 1934 muuttui Kasvatusopilliseksi korkeakouluksi ja edelleen vuonna 1966 Jyväskylän yliopistoksi. Viimeiset kansakoulunopettajat valmistuivat Jyväskylän seminaarista vuonna 1937. Kansatiede Suomessa
Kansatiedettä eli etnologiaa voi Suomessa opiskella neljässä yliopistossa:Sanana kansatiede on peräisin 1830-luvulta. Kansatieteen ensimmäiset tutkimukset suuntautuivat Venäjälle 1800-luvulta lähtien. Tutkijat analysoivat suomalais-ugrilaisia kansoja. Tutkimusta jatkettiin aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Suomen itsenäistyttyä raja Venäjälle sulkeutui vuosikymmeniksi. Rajat avautuivat osittain vasta 1960-luvulla. 1990-luvulla tutkimusmahdollisuudet Venäjällä avautuivat lähes 1800-luvun tasolle, mutta suomalais-ugrilaiset kansat olivat kokeneet merkittävää taantumista. Olli Mäenpää
Mäenpää on toiminut hallinto-oikeuden professorina vuodesta 1982. Hän on alansa johtava asiantuntija Suomessa ja häntä voidaan pitää myös tunnettuna valtiosääntöoikeuden ja eurooppaoikeuden asiantuntijana. Hänen tutkimuksensa ansiot liittyvät erityisesti hyvään hallintoon ja oikeusturvan perusteisiin ja huomioon ottamiseen, hallintoprosessiin liittyvien säännösten ja käytäntöjen kokoamiseen ja näiden tulkintaan, julkisuusperiaatteeseen, julkishallinnon eurooppalaisiin puitteisiin, perus- ja ihmisoikeuksiin julkisessa toiminnassa sekä yliopistoja ja tutkimusta koskevaan lainsäädäntöön. Hän on julkaissut kymmenkunta monografiaa, runsaasti oppikirjoja ja toista sataa tieteellistä artikkelia julkisoikeuden eri aloilta. Hän on osallistunut intensiivisesti tutkijankoulutukseen eri tavoin. Mäenpää on osallistunut merkittävällä tavalla vuoden 2010 alussa toteutetun yliopistouudistukseen liittyvään työhön ja syksyllä 2009 hän julkaisi uutta yliopistolakia koskevan tutkimuksen, jota käytetään käsikirjana yliopistolain soveltamisessa kaikissa yliopistoissa. Semmelweis-yliopisto
Yliopiston historia juontuu vuoteen 1769, jolloin Nagyszombatin (nyk. Trnava Slovakiassa) yliopistoon perustettiin lääketieteellinen tiedekunta. Yliopisto siirrettiin pian Budapestiin. Lääketieteellisestä tiedekunnasta tuli erillinen yliopisto vuonna 1951, ja 1955 sinne perustettiin hammaslääketieteen ja farmasian tiedekunnat. Yliopisto sai 200-vuotisjuhlansa kunniaksi uudeksi nimekseen Semmelweis-yliopisto, kuuluisan lääkärin Ignaz Semmelweisin mukaan. Vuonna 2000 yliopistoon liitettiin liikuntapedagogiikan ja liikuntatieteen tiedekunta sekä terveystieteiden tiedekunta, ja vuonna 2010 perustettiin julkisten terveyspalvelujen tiedekunta. Oulun yliopisto
Oulun yliopisto (lyhenne OY) on Oulussa sijaitseva suomalainen yliopisto. Yliopistossa oli vuonna 2015 14 221 opiskelijaa ja siellä työskenteli vajaat 3 000 henkilökuntaan kuuluvaa. Tutkintoja suoritetaan lähes 3 000 vuodessa. Yliopisto on perustettu vuonna 1958, ja sen varsinainen toiminta alkoi seuraavana vuonna. Nykyisin Oulun yliopistossa voi opiskella 45 koulutusohjelmassa, jotka edustavat kahdeksaa koulutusalaa. Oulun yliopisto on toistuvasti sijoittunut Academic Ranking of World Universities -listauksessa Suomen toiseksi parhaaksi yliopistoksi luokkaan 301.–400. yhdessä Turun yliopiston kanssa. Yliopiston rehtorina toimii vuodesta 2015 lähtien professori Jouko Niinimäki. Hallintotiede
Vaasan yliopistossa esiintyi runsaat kymmenen vuotta oppiaine julkishallinto. Se muutti nimekkeensä 'hallintotieteeksi' vuonna 1994. Kuten edellä mainittiin, 1.8.2010 alkaen oppiainenimeke on 'julkisjohtaminen'. Se sekä muut yliopiston hallintotieteelliset oppiaineet sijoittuvat nykyisin yliopiston filosofiseen tiedekuntaan, jonka muut ainesosat koostuvat yliopiston kielitieteellisistä oppiaineista. Helsingin yliopisto
Vuonna 1827 Turun palon jälkeen akatemia määrättiin siirtymään suuriruhtinaskunnan uuteen pääkaupunkiin Helsinkiin. Yliopisto sai uudet statuutit vuonna 1828, ja samalla sen nimeksi tuli "Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto Suomessa" () keisari Aleksanteri I:n mukaan. Yliopisto aloitti toimintansa tilapäisissä tiloissa Helsingissä seuraavana vuonna, ja Carl Ludvig Engelin suunnittelema uusi päärakennus vihittiin käyttöön 19. kesäkuuta 1832. Helsingissä yliopisto sai käyttöönsä aikansa mittapuulla modernit tilat: opetussairaalan (1832), kasvitieteellisen puutarhan (1832), tähtitieteellisen observatorion (1834) ja kirjastorakennuksen (1840). Helsingissä yliopiston uudeksi tehtäväksi tuli kouluttaa virkamiehiä Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon tarpeisiin. Aluetiede
Aluetieteen opetus ja tutkimus alkoivat Suomessa 1965 Tampereen yliopistossa sosiaali- ja talousekologian nimellä. Aluetiedettä voi nykyään opiskella Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun lisäksi myös Helsingin yliopistossa Geotieteiden ja maantieteen laitoksella, jossa aluetieteen opiskelija erikoistuu opinnoissaan suunnittelumaantieteeseen, kaupunkimaantieteeseen, matkailumaantieteeseen tai kehitysmaantieteeseen, sekä Vaasan yliopiston filosofisessa tiedekunnassa. Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta
Vaasan yliopiston filosofinen tiedekunta on yksi Vaasan yliopiston kolmesta tiedekunnasta. Tiedekuntaan kuuluvat hallintotieteiden sekä kielten ja viestinnän hallintoalueet. Tiedekunnan alaisuuteen kuuluu myös Vaasan yliopisto kielipalvelut-yksikkö. Perustutkinto-opiskelijoita tiedekunnassa on 1 661, jatko-opiskelijoita 139 ja henkilökuntaa 95 (2016). Turun kauppakorkeakoulu
Turun kauppakorkeakoulu oli perustamisensa aikoihin Suomen yhdestoista yliopisto. Toiminnan neljänä ensimmäisenä vuonna kauppakorkeakoulussa oli mahdollista suorittaa ekonomin ja kirjeenvaihtajan sekä kauppatieteiden kandidaatin tutkinnot. Kauppatieteiden lisensiaatin ja tohtorin tutkintoja alettiin myöntää vuodesta 1954 lähtien. Ensimmäinen tohtorintutkinto suoritettiin kuitenkin vasta vuonna 1970. Helsingin yliopiston keskustakampus
Toisen maailmansodan jälkeen oltiin kuitenkin tilanteessa, jossa yliopistoa ei enää voitu laajentaa keskustassa, ja tiedekuntia ryhdyttiin hajasijoittamaan kaupungin laidoille. 1940-luvulta alkaen lääketieteen opetus alkoi siirtyä Meilahteen ja maataloustieteiden opetus Viikkiin. Vuonna 1969 yliopiston konsistori päätti siirtää koko yliopiston Viikkiin, mutta kiivas vastustus esti suunnitelman toteuttamisen. 1970-luvulta alkaen keskustasta pois siirtyviä laitoksia ja tiedekuntia ryhdyttiin keskittämään kolmelle kampusalueelle: lääketiedettä Meilahteen, luonnontieteitä Kumpulaan ja maatalous- ja metsätieteitä Viikkiin. Keskustan vanhasta yliopistoalueesta muodostettiin keskustakampus, jonne jäivät humanistiset tieteet, yhteiskuntatieteet ja oikeustiede sekä yliopiston keskushallinto. Tämä neljän kampuksen malli saatiin valmiiksi 2000-luvun alussa. Hallintotieteelliset oppiaineet
Vaasan yliopisto muutti 1.8.2010 alkaen oppiainenimekkeensä hallintotiede nimekkeeksi julkisjohtaminen. Oppiaineen professorit ovat HT Ari Salminen ja HT Esa Hyyryläinen. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta
Tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959 arkkitehti-, rakennusinsinööri- ja teollisuusinsinööriosastojen voimin. Sähkötekniikan osasto ja konetekniikan osasto perustettiin vuonna 1965. Sähkötekniikan osasto suuntautui ensimmäisen professorinsa Juhani Oksmanin johdolla elektroniikkaan ja radiotekniikkaan. Ensimmäinen tietoliikennetekniikan professuuri perustettiin vuonna 1985 ja langatonta tietoliikennetekniikkaa tiedekunnassa tutkittiin vuodesta 1986 asti. Tietotekniikan professuuri tiedekuntaan perustettiin vuonna 1990. Rakennustekniikan koulutus lakkautettiin tiedekunnasta vuonna 2001. Hallintotieteelliset oppiaineet
Muissa maissa ei erityisesti erotettuja hallintotieteellisiä oppiaineita eli hallintotieteitä esiinny samassa mielessä kuin Suomessa. Vertailukohteita Suomen hallintotieteille tarjoutuu kuitenkin runsaasti. Niistä mainittakoon Public Administration , joka on perinteisesti suomennettu nimekkeellä 'julkishallinto', "Public Policy", "Public Affairs", "Public Service" ja hollanninkielisellä alueella laajalti levinnyt "bestuur", kirjaimellisesti 'ohjaus' mutta itse asiassa yhtä kuin 'hallinto'. Alan keskeisin eurooppalainen tieteellinen järjestö on nimeltään juuri "European Group of Public Administration" eli EGPA. Suomen kielen historia
Suomen kielen virallinen asema parani 1800-luvun alkupuolella monella tavalla, ja sitä ruvettiin käyttämään yhä enemmän myös opetuksessa. Helsingin yliopistoon perustettiin suomen kielen lehtoraatti 1829 ja professuuri 1850, ja vuonna 1858 Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen oppikoulu. Suomen kielen asema vahvistettiin virallisesti vuoden 1863 kieliasetuksella, jonka mukaan suomesta piti tulla 20 vuoden kuluessa ruotsin rinnalla tasa-arvoinen virkakieli. Hallintotiede
Nimekkeelle 'hallintotiede' on muodostunut Suomessa kaksi merkitystä. Yhtäältä on kysymys tutkimusalueesta ja yliopistollisesta oppiaineesta. Toisaalta Suomen Akatemia soveltaa tutkimusalueluokituksessaan yksilöllistä nimekettä 'hallintotiede' (tutkimusaluenumero 6111) tarkoittaessaan kaikkia toistakymmentä Suomessa tutkittavaa ja opetettavaa hallintotiedettä ja lisäksi kenties myös huomattavaa osaa muusta hallinnon tutkimuksesta.