Kuinka paljon aikuiset tyrannosaurukset painoivat?
Tyrannosaurus rex
"Tyrannosaurus rex" liikkui voimakkailla takaraajoillaan. Kaksikyntiset eturaajat ovat pienet. Pää on raskas, ja sitä tasapainottaa pitkä häntä. Täydellisin ja suurin fossiileista on Chicagossa Fieldin luonnonhistoriallisessa museossa näytteillä oleva Sue. Nimestään huolimatta sen sukupuolta ei tiedetä. Sen pituus on 12,8 metriä, arvioitu elopaino 6,4 (tai 9,5) tonnia, korkeus lantion kohdalta 4 metriä, kallon pituus 1,5 metriä ja hampaiden pituus 19,05–30,5 senttimetriä. Aikuiset tyrannosaurukset painoivat yleensä 6–8 tonnia. "Tyrannosaurus rexiä" pidettiin pitkään suurimpana koskaan eläneenä maapetona, mutta 1990-luvulla löydettiin kaksi sitä suurempaa lihansyöjädinosaurusta, "Spinosaurus" ja "Giganotosaurus". Tyrannosaurus rex
"Tyrannosaurus rex" kasvoi alle kymmenkiloisesta yli kuusitonniseksi noin 20 vuodessa. Ensimmäisten noin 10 vuoden ajan kasvu oli hidasta. Poikasena "Tyrannosaurus rex" saattoi olla hyvinkin nopea, mutta sen kasvaessa raajojen pituus lyheni suhteessa vartaloon ja painopiste siirtyi eteenpäin. Tämä ja kasvanut massa tekivät aikuisesta huomattavasti raskasliikkeisemmän. Keho saavutti tonnin painon noin 13-vuotiaana, minkä jälkeen paino kasvoi jopa 1,79 tonnin vuosivauhtia. Kuuluisan paleontologi Jack Hornerin mukaan useimmat fossiilit osoittavat, että "Tyrannosaurus rexin" luut kasvoivat paksuutta vielä aikuisenakin. Useimmilla nykyään elävillä eläimillä luusto lakkaa kasvamasta aikuisena. Naaraiden on uskottu kasvaneen uroksia suuremmiksi, mutta tutkijat eivät ole tästä yksimielisiä. Fossiilien sukupuolen määrittäminen on vaikeaa. Teropodit
Teropodien koko vaihteli erittäin paljon. Suurin oli mahdollisesti spinosaureihin kuuluva "Spinosaurus", joka oli myös suurin koskaan maalla elänyt lihansyöjä. Sen pituus oli noin 13–18 metriä ja paino noin 7–20 tonnia. Tyrannosauridae-heimoon kuuluva kuuluisa "Tyrannosaurus rex" oli mahdollisesti suurin Coelurosauria-ryhmän teropodi, joka oli noin 12 metriä pitkä ja painoi noin 6–8 tonnia. Sitä on myös ennen pidetty suurimpana maapetona. Allosauridae-heimon "Saurophaganax" saattoi olla suurin jurakaudella elänyt teropodi; se oli noin 12–13 metriä pitkä ja painoi noin kolme tonnia. Muita kookkaita lihansyöjäteropodeja olivat "Giganotosaurus", "Carcharodontosaurus", "Mapusaurus", "Tyrannotitan", "Acrocanthosaurus" ja "Siats".
Albertosaurus
"Albertosauruksen" pituus täysikasvuisena oli noin 10 metriä ja paino 2-3 tonnia. Mapusaurus
"Mapusaurus" nimettiin Rose Letwinin mukaan, joka sponsoroi fossiilien etsimisretkeä, jolla "Mapusaurus roseae" löydettiin. "Mapusaurus" oli noin 10,2 metriä pitkä, 3–4 metriä korkea ja noin kolmen tonnin painoinen. Se oli lihansyöjä. "Mapusauruksen" eturaajat olivat yhtä pienet kuin "Tyrannosaurus rexillä", ja ne olivat hyödyttömiä. "Mapusaurus" saattoi saalistaa pienissä ryhmissä kuten leijonat. Ruokalistalla olivat erilaiset sauropodit, kuten "Saltasaurus" ja "Argentinosaurus". Herrerasaurus
Herrerasaurus oli myöhäisellä triaskaudella elänyt dinosaurus ja se on yksi vanhimmista tunnetuista dinosauruksista. Se oli kuusi metriä pitkä ja liikkui takajaloillaan. "Herrerasaurukset" olivat lihansyöjiä ja niiden alaleuan liikkuvat nivelet antoivat joustavuutta purentaan. Microraptor
Täysikasvuiset "Microraptorit" kasvoivat 42–83 senttiä pitkiksi ja painoivat noin kilon, joten "Microraptor" oli yksi pienimmistä dinosauruksista. Se oli myös yksi ensimmäisitä dinosauruksista, jotka pystyivät liitämään. Lentoliskot
Suurimmat lentoliskot napsivat suihinsa kuuden metrin korkeudelle nousevalla nokallaan jopa "Tyrannosauruksen" poikasia. Aasiannorsu
Aasiannorsu ("Elephas maximus") on yksi kolmesta nykyisestä norsulajista. Se on Aasian suurin maanisäkäs, joka painaa 2 700–5 000 kilogrammaa, on kuutisen metriä pitkä ja lähes kolme metriä korkea. Aasiannorsu on pienempi ja karvaisempi kuin afrikannorsu, ja sillä on pienemmät korvat. Naarailla ei ole suuria syöksyhampaita, ja ne voivat puuttua myös uroksilta. Argentinosaurus
Fossiilien niukkuuden vuoksi arviot eläimen koosta vaihtelevat: pituusarviot vaihtelevat 22 ja 35 metrin välillä ja painoarviot 60 ja 100 tonnin välillä. "Argentinosaurus" eli "Giganotosauruksen" kanssa samoilla alueilla ja samaan aikaan liitukauden lopulla noin 95 miljoonaa vuotta sitten. Se on elänyt nykyisen Etelä-Amerikan alueella. "Argentinosaurus" oli suuri titanosauri. Dinosaurusten koot
Yksi pisimpiä dinosauruksia oli myös "Supersaurus vivianae", mahdollisesti noin 34 metriä. Korkein oli mahdollisesti "Sauroposeidon proteles". Se ylsi arviolta 17 metrin korkeuteen, mutta arvio on fossiilien vähäisyyden johdosta tehty sitä muistuttavan "Giraffatitan brancain" pohjalta. Brachiosaurus
"Brachiosauruksen" tunnusomaisin piirre oli pitkä kaula. Lisäksi sillä oli suuri vahvarakenteinen runko ja muuhun vartaloon verrattuna melko pieni pää. "Brachiosauruksen" eturaajat olivat jopa 4 metriä pitkät ja takaraajat hieman lyhyemmät. Tämän vuoksi lajille oli tyypillistä myös alaspäin viettävä selän rakenne. "Brachiosauruksen" oli jopa 26 metriä pitkä ja 15 metriä korkea.Aiemmin sen painoksi arvioitiin jopa 50 tonnia, mutta vuonna 2012 brittiläiset tutkijat mittasivat sen painoksi 23 tonnia, eli puolta kevyemmäksi kuin aikaisemmat arviot. Sen selkäranka oli voimakas ja jalan luut olivat vahvat painon kannattelemiseksi. Scutellosaurus
"Scutellosauruksen" pituus oli noin 1,2 metriä, korkeus lonkan kohdalta noin 0,5 metriä ja paino noin 10 kilogrammaa. Sen kaulaa ja selkää peittivät sadat luulevyt, joista jotkut olivat litteitä, kun taas toiset olivat kuoppaisia. Luulevyt tarjosivat joustavan, mutta kovan panssarin, joka suojasi saalistajien hampailta ja kynsiltä. Panssarin ja linnunlantioisen lonkan perusteella "Scutellosaurus" tunnistetaan yhtenä ensimmäisistä panssaridinosauruksista. Ajan kuluessa alkukantaisista panssaridinosauruksista, kuten "Scutellosauruksesta" kehittyi jättiläismäisiä panssaridinosauruksia, kuten "Stegosaurus" ja "Ankylosaurus". Tarbosaurus
Tyrannosauridejen ruumiinmuodoissa on vain vähän vaihtelua, eikä "Tarbosaurus" ole tässä poikkeus. Sen päätä tuki S:n muotoinen kaula, kun taas muu selkäranka mukaan lukien sen pitkä häntä olivat vaakasuorassa. "Tarbosauruksella" oli pienet, kaksivarpaiset eturaajat, jotka olivat ruumiinkokoon nähden pienimmät koko "Tyrannosauridaen" heimossa. Päinvastaisesti sen kolmivarpaiset kannatteluraajat taas olivat pitkät ja vankat. Raskas häntä toimi vastapainona päälle ja torsolle asettaen eläimen painopisteen lantiolle. Majungasaurus
"Majungasaurukset" olivat 9 metriä pitkiä, 3 metriä korkeita ja painoivat tonnin. Ne olivat aikoinaan Madagaskarin suurimpia eläimiä. Uroksella oli päässä röyhelöitä ja piikkejä. Naaras oli hieman pienempi kuin uros. Ne eivät luultavasti olleet kovin nopeita. Edmontosaurus
Aiemmin ajateltiin, että "Edmontosauruksen" koko riippui lajista. Tyyppilajin "E. regalis" on katsottu olleen suurempi laji: sen pituus oli 9–12, mahdollisesti 13 metriä. Toisen lajin, "E. annectensiksen" on usein uskottu olleen paljon pienempi, noin 8–9 metriä pitkä. Uudet tutkimukset "Edmontosauruksen" tunnetuista jäänteistä ovat paljastaneet, että "E. annectens" saattoi itse asiassa saavuttaa saman koon kuin tyyppilaji "E. regalis". Tämä tarkoittaisi sitä, että "E. annectens" oli koon suhteen vertailukelpaamaton "E. regalikseen". "Edmontosauruksen" paino oli jopa neljä tonnia. Se oli yksi suurimmista hadrosaureista. Saltasaurus
"Saltasauruksen" pituus oli 12 metriä. Se oli suhteellisen pieni titanosauri, ja se oli suojautunut hyvin hyökkäyksiltä. Suuret saalistajat eivät pystyneet repimään sen paksua panssaroitua nahkaa, jossa oli luisia levyjä ja nastoja. Ne olivat "Saltasauruksella" 10–12 senttimetriä leveitä, ja ne näyttävät muodostaneen matalia, kartionmuotoisia piikkejä. Näitä luisia muodostumia oli itse asiassa löydetty ennen "Saltasauruksen" pääjäänteiden löytämistä, ja niiden ajateltiin kuuluneen panssaroidulle ankylosaurille. Tämän jälkeen myös muilla sauropodeilla on huomattu olleen samankaltaisia luisia muodostumia. "Saltasauruksen" löytäminen oli paljastus siitä, että ainakin joillakin titanosaureilla oli selässään luisia muodostumia. Appalachiosaurus
Tyyppinäytteen löysi geologi David King Montgomeryn piirikunnassa, Alabamassa heinäkuussa 1982. Se on noin 40-prosenttisesti täydellinen, ja sisältää osia kallosta ja alaleuasta, useita selkänikamia, osia lantiosta, ja suurimman osan molemmista takaraajoista. Keskenkasvuiseksi uskotun yksilön fossiililla mitattiin pituutta noin seitsemän metriä, ja elävänä dinosaurus painoi todennäköisesti vähän vaille tonnin. Nykyään jäänteet ovat McWane Centerissä Birminghamissa. Sekä suvun että lajin nimesivät paleontologit Thomas Carr, Thomas Williamson ja David Schwimmer vuonna 2005. Bactrosaurus
Bactrosaurus oli liitukauden lopulla elänyt hadrosauri. Se oli kuusi metriä pitkä ja kaksi tonnia painava kasvinsyöjä. Se käveli kahdella jalalla. Sen raajoissa oli kolme varvasta ja sen nokka oli sarvimainen. Se eli Aasiassa. Se oli sukua "Hadrosaurukselle" ja "Iguanodonille". Tarbosaurus
Kuten useat muutkin suurikokoiset tyrannosauridit, tunnetaan "Tarbosaurus" yltäkylläisestä ja hyvin säilyneestä fossiilimateriaalista: Jopa yksi neljännes kaikista Nemegtin muodostelmasta löytyneistä fossiileista kuuluu "Tarbosaurukselle". Vaikka "Tarbosaurusta" ei olekaan tutkittu yhtä perusteellisesti kuin pohjoisamerikkalaisia tyrannosaurideita, saatavilla olevat näytteet ovat mahdollistaneet sen, että tutkijat ovat voineet vetää hyvin rajattuja johtopäätöksiä sen biologiasta. Sarcosuchus
Sarcosuchus oli liitukaudella eläineiden krokotiilimaisten arkosaurien suku. Se ei ollut aito krokotiilieläin vaan niiden sukulainen. Se kasvoi jopa 12-metriseksi ja painoi 8 tonnia,
ja oli yksi suurimmista krokotiilimaisista arkosaureista "Purussauruksen", "Rhamphosuchuksen" ja "Deinosuchuksen" ohella. Edmontosaurus
Eräästä "Edmontosaurus"-yksilöstä löydettiin vaurioituneita kaulanikamia. Niitä oli purrut suurikokoinen teropodi, jolla oli tyrannosaurin kaltainen puruvoima. Tämän lisäksi ainoa suurikokoinen teropodi, joka tunnetaan samasta muodostelmasta kuin kyseinen "Edmontosaurus", ja joka myös oli tarpeeksi iso yltämään tarpeeksi korkealle tuottaakseen kyseisenlaisen pureman, on "Tyrannosaurus rex". Todella hämmästyttävää tässä kyseisessä "Edmontosauruksessa" on, että pureman jälkeen luu alkoi parantua, mikä osoittaa, että hyökkäys ei ollut menestyksekäs, ja että yksilö selviytyi tarpeeksi pitkään, jotta luu ehti parantua osittain. Tämä todistaa sen, että kyseinen "Edmontosaurus"-yksilö oli hyökkäyksen aikaan elossa, ja siksi kyseessä ei voinut olla raadon syöminen. Kuuluisan paleontologin Kenneth Carpenterin tekemässä lisätutkimuksessa paljastui, että vasemmassa lonkassa oli osittain parantunut murtuma, joka oli tullut todennäköisesti ennen hyökkäystä tulleesta vammasta, joka aiheutti vahinkoa häntään. Tämä saattaa tarkoittaa, että silloin, kun "Edmontosaurus"-yksilön kimppuun hyökättiin, sillä saattoi olla pientä ontumista, mikä aiheutti sen joutumisen "Tyrannosaurus rexin" kohteeksi. Sarvivalas
Sarvivalaan normaali pituus on 3,6 ja 6,2 metrin välillä, yleensä noin 4,7 metriä uroksilla ja 4 metriä naarailla. Urosten paino on 1,6 tonnia täysikasvuisena, naaraat painavat harvoin enemmän kuin 900 kiloa. Aikuiset sarvivalaat ovat väriltään ruskehtavia tai tummanharmaita. Niillä on pieniä pyöreitä läiskiä koko ruumiissaan. Värit vaalentuvat vuosien kuluessa. Tundrasusi
Tundrasudet painavat aikuisina yleensä 45-57 kiloa ja ovat noin 2 metrin pituisia. Turkin väri on usein valkea. Silti tundrasusista löytyy myös tummia metsäsuden värisiä yksilöitä. Tundrasusien turkin karvojen pituus on yleensä noin 15 senttimetriä. Stegosaurus
Eläin joka painoi yli 4,5 tonnia, jonka aivot painoivat enintään 80 grammaa tuki käsitystä että dinosaurukset olivat tyhmiä. Käsitys on nykyään suurelta osin hylätty.
Aivot olivat siti pienet moneen muuhun dinosaurukseen verrattuna, mutta normaalin kokoiset hitaalle kasvinsyöjälle. Chaoyangsaurus
"Chaoyangsauruksen" pää oli hyvin leveä ja hampaiden sijainti osoittaa, että sillä oli posket. Eläin oli arviolta noin metrin pituinen ja painoi kuusi kiloa. "Chauyangsaurus" oli oletettavasti kevytrakenteinen, kaksijalkainen nopea juoksija. Se käytti ravinnokseen matalaa kasvillisuutta. "Chauyangsauruksen" elinympäristöä olivat vesistöiset metsät, joissa talvet olivat viileitä ja hieman lumisia. Norsulinnut
Norsulinnut olivat maailman suurimpia historiallisena aikana eläneitä lintuja. Ne saattoivat olla yli kolme metriä korkeita ja painaa yli 450 kilogrammaa. Norsulintujen luita ja munia on löydetty melko paljon. Muna voi olla ympärysmitaltaan yli metrin, pituudeltaan yli 30 senttimetriä ja tilavuudeltaan 160 kananmunan, eli noin kahdeksan litran, suuruinen. Suurimmat tunnetut munat muni isonorsulintu, jonka muna oli noin 34 cm pitkä ja saattoi painaa 12 kg. Madagaskarin asukkaat käyttivät tyhjiä munia astioina. Dinosaurusten koot
Dinosaurusten koot vaihtelivat alle 170 gramman painoisista jopa 100 tonnin painoisiin. Spinosaurus
"Spinosaurus" oli suurin teropodi ja samalla mahdollisesti suurin koskaan maalla elänyt lihansyöjä; suurempi kuin "Giganotosaurus", "Carcharodontosaurus" ja "Tyrannosaurus rex". Vuosien 2005 ja 2007 arvioiden mukaan "Spinosaurus" oli noin 12,6–18 metriä pitkä ja 7–20,9 tonnin painoinen. Vuonna 2018 sen pituudeksi arvioitiin noin 16 metriä pitkä ja painoksi 6,5 tonnia. "Spinosauruksen" kallo oli pitkä, kapea ja se muistutti suuresti krokotiilieläinten kalloa. "Spinosauruksen" tiedetään saalistaneen suuria kaloja, ja monet tutkijat uskovat sen eläneen ja saalistaneen puoleksi vedessä ja puoleksi maalla, kuten nykyiset krokotiilieläimetkin. "Spinosauruksen" erikoisominaisuuksiin kuului sen selkäpurje, joka koostui noin 1,65 metriä pitkistä selkänikamista. Selkäpurje saattoi auttaa "Spinosaurusta" ruuminlämmössä. Thylacoleo carnifex
"Thylacoleo carnifex" oli kooltaan suurin piirtein leijonan kokoinen. Lajin säkäkorkeus oli noin 75 senttimetriä ja ruumiinpituus noin 150 senttimetriä. Painavimpien yksilöiden on arveltu painaneen 160 kiloa, mutta pienemmät olivat luultavasti vain 90–kiloisia. Ankerias
Ankerias ("Anguilla anguilla") on käärmemäinen kala, pituudeltaan normaalisti 40–100 cm ja painoltaan 200–1 500 g, mutta se voi kuitenkin painaa jopa yli kuusi kilogrammaa. Se muuttaa muotoaan elämänsä aikana: nuoria ankeriaita sanotaan toukiksi tai lasiankeriaiksi. Näitä noin viiden sentin pituisia, läpikuultavia otuksia luultiin ensin eri lajiksi, jolloin ankeriaiden luultiin syntyvän aikuisina, ja mitä kummallisimpia tarinoita kerrottiin niiden lisääntymisestä. Herrerasaurus
"Herresaurus" oli takajaloillaan liikkunut lihansyöjä, jolla oli pitkä häntä ja suhteellisen pieni pää. Aikuisten kallon pituus oli korkeintaan 56 cm ja kokonaispituus 6 metriä ja paino oli noin 350 kg. Hyönteiset
Painavimmasta hyönteisestä ei olla yksimielisiä, mutta useimmin sellaiseksi mainitaan afrikkalainen "Goliathus"-suvun goljatkuoriainen, joka voi toukkana painaa 90–100 grammaa. Muita hyvin painavia hyönteisiä ovat "Megasoma acteon", "Megasoma actaeon", "Macrodontia cervicornis", titaanijäärä ("Titanus giganteus") sekä jättijäärä ("Xixuthrus heros"). Eräs uusiseelantilainen wetasirkka, "Deinacrida heteracantha", voi painaa 71 grammaa. Suchomimus
Suchomimus (nimen merkitys: ”krokotiilin matkija”) on sukupuuttoon kuollut teropodeihin kuuluva dinosaurussuku, jonka ainoa laji on Suchomimus tenerensis. Se eli varhaisliitukauden Apt-vaiheella, noin 125–112 miljoonaa vuotta sitten nykyisessä Nigerissä. Jotkut tutkijat pitävät "Suchomimusta" eurooppalaisen "Baryonyx"-suvun afrikkalaisena lajina. "Suchomimus" saattoi myös olla sama laji "Cristatusaurus lapparentin" kanssa. "Suchomimus" oli muiden spinosaurien tapaan suuri petodinosaurus, ja sen pituudeksi on arvioitu 9,5–11 metriä ja painoksi 2,5–5,2 tonnia. Koska ainoa tunnettu yksilö oli kuollessaan keskenkasvuinen, "Suchomimus" on täysikasvuisena saattanut olla yksi suurimmista petodinosauruksista. "Suchomimuksen" leuat olivat kuin krokotiilin: pitkät ja kapeat, ja niissä oli yli 100 kartiomaista ja koukkumaista veitsenterävää hammasta. Leukojen kärjissä oli leventymä ja siinä pisimmät hampaat. Tenontosaurus
"Tenontosauruksella" oli pitkä häntä, jota se käytti tasapainon säilyttämiseen. Se saattoi käyttää häntäänsä myös puolustautumisessa petodinosauruksia vastaan. Sen vahva häntä ja terävät kynnet tulivat tarpeeseen, sillä samoilla elinalueilla tavattiin kookkaita lihansyöjäteropodeja kuten 12-metrinen "Acrocanthosaurus". "Tenontosaurusta" huomattavasti pienemmän "Deinonychuksen" hampaita ja luurankoja on löydetty "Tenontosauruksen" luurangon yhteydestä. "Deinonychusten" uskotaan saalistaneen "Tenontosauruksia" laumoissa. Samoilla levinneisyysalueilla esiintyi lisäksi sauropodeja, muita ornitopodeja sekä Ankylosauria-osalahkon dinosauruksia. Tylppäkuonokarhu
Tylppäkuonokarhuja oli kahta lajia: "Arctodus pristinus" ja "Arctodus simus". Lajeista suurin oli "Arctodus simus", joka oli samalla suurin koskaan elänyt karhu. Seistessään neljällä jalalla se oli 180 cm korkea ja kahdella jalalla jopa 400 cm korkea. Painoa sillä oli toista tuhatta kiloa, eli enemmän kuin kodiakinkarhulla, joka on nykyisistä karhuista suurin. Se oli pääasiassa lihansyöjä. Aetosauria
Aetosauriten koko vaihteli yhden ja kuuden metrin välillä ja paino alle kymmenestä yli 500 kilogrammaan. Niiden fossiileja on löydetty lähes kaikilta nykyisiltä mantereilta; eniten lajeja on kuitenkin löydetty Pohjois-Amerikasta. Mursu
Urokset painavat noin 1 500 kiloa ja voivat kasvaa 4,5 metriä pitkiksi . Atlantinmursu on hieman tyynenmerenmursua pienempi. Sekä uroksilla että naarailla on yläleuassa jopa lähes puolen metrin mittaiset, syöksyhampaiksi kehittyneet kulmahampaat. Tiimalasidelfiini
Täysikasvuinen aikuinen on noin 1,8 metriä pitkä ja painaa 90–120 kiloa. Urosten uskotaan olevan hieman naaraita pienempiä ja kevyempiä, vaikka pieni määrä tutkimusnäytteitä ei salli pitäviä päätelmiä. Nanotyrannus
Nanotyrannus (nimen merkitys: ”pieni tyranni”) on sukupuuttoon kuollut Tyrannosauridae-heimoon kuuluva lihansyöjädinosaurus, joka eli myöhäisliitukauden lopulla, noin 68–65 miljoonaa vuotta sitten. Sen nimesivät Williams ja Currie Bakker vuonna 1988. "Nanotyrannus" saattaa olla keskenkasvuinen "Tyrannosaurus rex", eikä siten oma lajinsa. Sen hampaat olivat kuitenkin erilaiset kuin "Tyrannosaurus rexillä." Heterodontosaurus
Heterodontosaurus (nimen merkitys: ”erilaishampainen lisko”) on sukupuuttoon kuollut pienten kasvinsyöjädinosaurusten suku. Se kasvoi vain 1,2 metriä pitkäksi ja noin 2,5 kiloa painavaksi. "Heterodontosaurus" käytti ravintonaan matalia kasveja. Tämä dinosaurus eli Etelä-Afrikassa ja Lesothossa varhaisella jurakaudella noin 205 miljoonaa vuotta sitten. Amargasaurus
"Amargasaurus" oli pieni sauropodi, jonka pituus oli 9-10 metriä, sen paino oli noin 7,2 tonnia. Sillä oli tyypilline sauropod-keho. Sillä oli pitkä häntä ja kaula, pieni pää ja tynnyrimäinen runko, jota tukevat neljä vahvaa jalkaa. "Amargasauruksen" kaula oli lyhyempi kuin useimmilla muilla saurupodeilla. Allosaurus
"Allosaurus" kasvoi jopa 12 metriä pitkäksi ja painoi kolme tonnia. Albertosaurus
Fossiileista on saatu selville että "Albertosaurus" oli kaksivuotiaana noin kaksi metriä pitkä ja 50 kilogrammaa painava. Suurin ja vanhin löydetty "Albertosaurus" on ollut kuollessaan noin 28-vuotias. Kuten muilla tyrannosaureilla, myös "Albertosauruksella" kasvu oli nopeinta 4-16-vuotiaana. Kasvupyrähdyksen aikana "Albertosauruksen" paino on saattanut kasvaa jopa 122 kilon vuosivauhtia. Noasaurus
"Noasauruksen" pituus oli arviolta 2,4 metriä, korkeus lonkan kohdalta 0,6 metriä ja paino 15 kilogrammaa. Edmontosaurus
"Edmontosauruksen" on havaittu olleen laumaeläin. Tämä perustuu pitkälti todisteisiin luukasoista, joissa muutamista tuhansista useita tuhansia "Edmontosaurus"-yksilöitä on kerääntynyt yhteen. Laumassa eläminen oli järkevää kasvinsyöjäeläimelle selviytymistä varten, etenkin "Edmontosauruksen" kaltaiselle eläimelle, jonka kanssa samoilla alueilla eli sen itsensä kokoisia petoja, erityisesti tyrannosaureja, kuten "Albertosaurus", "Daspletosaurus" ja "Tyrannosaurus rex". Parasaurolophus
"Parasaurolophus" oli 9–10 metriä pitkä, viisi metriä korkea sekä 3 500 kg:n painoinen. Se liikkui sekä kahdella että neljällä jalalla. Se luultavasti juoksi kahdella jalalla ja pysähtyi laiduntamaan neljälle jalalle. Parasaurolophuksen päässä oli lähes kahden metrin pituinen ontto harja, joka peitti koko pään yläosan sekä jatkui pitkälle taakse. Se saattoi toimia kaikukammiona ja täten vahvistaa dinosauruksen kumeaa ääntelyä. Pitäessään päätä ylhäällä, tämä harja sopi ehkä selkärangan pieneen kuoppaan. Dromaeosaurus
"Dromaeosaurus" oli "Velociraptorin" kokoinen höyhenpeitteinen lihansyöjä, joka oli noin kaksi metriä pitkä ja 15 kilogramman painoinen. Sen suu oli täynnä melko suuria ja teräviä hampaita, ja molemmissa takaraajoissa oli sirppikynsi. Vaikka se elikin Campania-vaiheella, joitain sen hajanaisia jäännöksiä on kuitenkin löydetty myös Hell Creek Formationista ja Lance Formationista, joista on löydetty 70-65 miljoonaa vuotta vanhoja dinosaurusten fossiileja. "Dromaeosauruksella" oli myös suhteellisen vanttera kallo, jossa oli syvä kuono. Maraapunisaurus
"Maraapunisauruksen" kuvasi vuonna 1878 paleontologi Edward Drinker Cope, antaen sille nimen "Amphicoelias fragillimus". Selkärangan palanen oli noin 1,5 metrin pituinen, ja koska se oli vain palanen, sen on arvioitu olleen kokonaisena noin 2,4–2,7 metriä korkea. Yleensäkin eläimen selkänikamaksi tämä salaperäinen fossiili oli jo hurjan suurikokoinen, ja yksilön arvioitiin alun perin olleen pisin ja painavin tunnettu dinosaurus. Suurimmat tehdyt arviot viittaavat 40–60 metrin pituuteen ja 100–150 tonnin painoon, ja lähes kymmenen metrin korkeuteen lantion kohdalta. Tällöin se olisi ollut sinivalasta pitempi ja korkeampi kuin mistä monet pienemmät sauropodit kuten "Diplodocus" pystyivät edes ruokailemaan. Myöhempi analyysi on viitannut siihen, että koko olisi yliarvioitu kuvauksen typografisten virheiden vuoksi. Vuonna 2018 paleontologi Kenneth Carpenter julkaisi tieteellisen tutkimuksen, jossa hän siirsi entisen "A. fragillimuksen" omaan "Maraapunisaurus"-sukuunsa, ja luokitteli sen Diplodocidaen sijasta Rebbachisauridae-heimoon. Hän kumosi epäilyt typografisista virheistä, ja arvioi dinosauruksen koon lähisukuisen "Limayasauruksen", eikä "Diplodocuksen" mittasuhteilla. Tuloksena "Maraapunisaurus" oli noin 30–32 metriä pitkä ja kahdeksan metriä korkea lantion kohdalta, eli se oli "Supersauruksen" ja "Diplodocus hallorumin" kokoluokkaa. Sarvikuonot
Sarvikuonojen hartiakorkeus on 150–185 senttimetriä, ruumiinpituus voi olla 420 senttimetriä, häntä 50–70 senttiä. Painoa sarvikuonolla voi olla jopa 1 800–3 600 kilogrammaa. Urokset ovat suurempia kuin naaraat. Sarvikuonot ovat norsujen jälkeen suurimpia maanisäkkäitä. Paraceratherium
Paraceratherium on sukupuuttoon kuollut nisäkässuku, johon kuului useampi erilainen laji. "Paraceratherium" on suurin tunnettu koskaan elänyt maanisäkäs. Se painoi enintään 15–20 tonnia ja oli säkäkorkeudeltaan 4,8 metriä.
Ne kuuluivat samaan yläheimoon kuin sarvikuonot, mutta elämäntapa oli enemmän kirahvien tapainen, koska ne söivät lehtiä puista. Suku tunnetaan myös nimillä "Indricotherium" ja "Baluchitherium", koska fossiililöytöjä on nimetty eri tavoin. Saurophaganax
Saurophaganax maximus (”suurin lisko-syöjä mestari”) oli jurakauden lopulla, 155,7–150,8 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Amerikassa elänyt teropodidinosaurus. Se oli suurimmiltaan arviolta 10,5−13 metriä pitkä ja painoi noin kolme tonnia. "Saurophaganaxin" fossiileja on löydetty Oklahomasta. Jotkut sanovat, että "Saurophaganax" olisi jättimäinen "Allosauruksen" laji. Camarasaurus
Camarasaurus ("kammiolisko") oli kookas, neljällä raajalla liikkunut, kasveja syönyt sauropodi, joka eli noin 155–150 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä jurakaudella. Tämän dinosauruksen fossiileita on löydetty Pohjois-Amerikasta ja Portugalista. "Camarasaurus" kasvoi 18 metriä pitkäksi ja sen arvioidaan painaneen noin 20 tonnia. "Camarasauruksella", kuten muillakin "Camarasauridae"-heimon dinosauruksilla, oli lyhyt ja korkea pää. Tämän sauropodin nimesi Edward Drinker Cope vuonna 1877. Tyrannosaurit
Tyrannosaurit ("Tyrannosauroidea") on petodinosaurusten yläheimo. Tyrannosaurit ilmestyivät keskisellä jurakaudella 175 miljoonaa vuotta sitten. Ne olivat luultavasti ensin höyhenpeitteisiä pieniä petoja, mutta kehittyivät miljoonien vuosien saatossa myöhäisen liitukauden jättiläisiksi, kuten "Tarbosaurus" ja "Tyrannosaurus rex", joka oli myös tyrannosauruksista suurin. Tyrannosaurit kuolivat sukupuuttoon liitukauden lopulla tapahtuneessa joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Dinosaurukset
Dinosaurusten kasvunopeudesta ja elinajan pituudesta ei tiedetä vielä kovin paljon. Niiden uskotaan kasvaneen hyvin nopeasti: esimerkiksi "Hypacrosauruksen" ja "Maiasauran" on arveltu saavuttaneen täysikasvuisuus seitsemässä tai kahdeksassa vuodessa ja jättimäisten sauropodien 12 vuodessa. Abrosaurus
"Abrosaurus" oli yksi aikansa suurimmista dinosauruksista, sen pituus oli noin 9–10 metriä ja paino 4–5 tonnia. Kaula oli erittäin pitkä. Pää oli lähes geometrinen muodoltaan ja sitä merkkasi tyypillinen harja. Jalat olivat lyhyet ja vahvat. Häntä oli pitkä ja ohut. Gorilla
Gorillan pituus vaihtelee välillä 150–180 senttimetriä ja paino on yleensä 70–180 kg. Tosin tunnetaan myös huomattavasti suurempia gorilloja, joiden paino on ollut yli 250 kiloa. Gorillat ovat kädellisistä suurimpia ja rotevimpia. Naaraat ovat uroksia paljon pienempiä, mutta kookkaat naaraat saattavat saavuttaa yli sadan kilon painon – painavimmat naaraat painavat noin 140 kilogrammaa. Gorillan ruumis on vankka, lihaksikas sekä massiivinen ja hartiaväli on noin metrin verran. Tyrannosaurus rex
Fossiiliaineiston mukaan "Tyrannosaurus rex" murskasi luita syödessään, ja sen lannasta on löytynyt luunsiruja. Tämän jotkut ovat katsoneet todisteeksi raadonsyönnistä. Tietokonemallinnuksella on puruvoimaksi arvioitu 35 000–57 000 N (noin 3 600–5 800 kg). Tutkimuksessa vanhojen eläinten puruvoima todettiin nuoria suhteellisesti suuremmaksi, mikä voi viitata siihen, että niiden ruokavalio muuttui ajan myötä. Yutyrannus
Yutyrannus oli höyhenpeitteisten dinosaurusten suku. Sen ainoa laji on Kiinasta löytynyt "Yutyrannus huali", jonka fossiilista tieto julkaistiin Nature-lehdessä keväällä 2012. Yutyranus oli lähes 10 metriä pitkä ja painoi yli tonnin. Se on "Tyrannosaurus rexin" sukua. Se on tunnistettu kolmesta lähes täydellisestä luurangosta, jotka löytyivät Liaoningin maakunnasta. Segisaurus
"Segisaurus" eli noin 183 miljoonaa vuotta sitten jurakaudella. Se oli arviolta noin metrin pituinen, 30 sentin korkuinen ja painoi noin viisi kiloa. Tunnettu yksilö ei kuitenkaan ollut täysikasvuinen, joten se on todellisuudessa voinut kasvaa hieman pidemmäksi. Ei tiedetä, jos "Segisauruksella" oli päässään harja. Tarascosaurus
"Tarascosauruksen" reisiluun pituus on 22 senttimetriä, mutta kyseinen luu on osittainen, ja sen koko pituudeksi on rekonstruoitu 35 senttimetriä. Reisiluun vertaaminen muihin abelisaureihin on tuottanut holotyyppiyksilöstä rekonstruktion, jossa eläimen pituus on 2,6–2,7 metriä. "Tarascosaurus" on saanut nimensä Tarasque-nimisen lohikäärmeen mukaan. "Tarascosaurus" esiintyy dinosaurusdokumentissa "Dinosaur Planet". Tangvayosaurus
"Tangvayosaurus" kasvoi arviolta 19 metriä pitkäksi ja 17 tonnin painoiseksi. Sen luuranko oli tukevarakenteinen. "Tangvayosaurus" jakoi elinympäristönsä "Ichthyovenatorin" kanssa. Tyrannotitan
Tyrannotitan oli suuri "Carcharodontosauridae"-heimoon kuulunut hirmulisko, joka löydettiin Argentiinasta 2005. "Tyrannotitanista" on julkaistu vain vähän tietoa; fossiileista on julkaistu nelisivuinen kuvaus. "Tyrannotitan" oli peto. Se eli noin 120–110 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. "Tyrannotitan" oli 12,2 metriä pitkä painoi 6 000–7 000 kg. Lufengosaurus
Lufengosaurus (nimen merkitys: ”Lufengin lisko”) on sukupuuttoon kuollut prosauropodeihin kuuluva dinosaurussuku. Se kasvoi arviolta 9 metriä pitkäksi ja 1,7 tonnin painoiseksi. Suku voidaan jakaa kahteen lajiin, joista "Lufengosaurus magnus" oli noin kolmanneksen "L. huenei" -lajia suurempi sekä luustoltaan tukevampi. "L. magnus" saattaa kuitenkin olla vain suurempi "L. huenei" -yksilö, sillä se ei eroa "L. hueneista" tarpeeksi, että sitä voitaisiin pitää erillisenä lajina. "Lufengosaurus" eli varhaisjurakauden Hettange- tai Sinemurum-vaiheella nykyisessä Lounais-Kiinassa. Se oli pienipäinen kasvinsyöjädinosaurus, jonka leuoissa oli monta hammasta etäällä toisistaan. "Lufengosauruksen" kaula oli pidempi kuin prosauropodeilla yleensä. "Lufengosaurus" liikkui kahdella raajalla, ja sen takaraajat olivat eturaajoja pidemmät ja tukevammat. Teropodit
Maniraptoromorpha-kladin teropodeista suurimmat olivat strutsisaureihin kuuluva "Deinocheirus" (11 metriä ja 6 tonnia), oviraptoreihin kuuluva "Gigantoraptor" (8 metriä ja noin 400 kilogrammaa) ja terizinosaureihin kuuluva "Therizinosaurus" (8-11 metriä ja noin 5 tonnia). "Utahraptor" oli dromaeosaureista suurin; se oli noin 6,5 metriä pitkä ja painoi noin 500 kilogrammaa, eli suunnilleen saman verran kuin nykyinen harmaakarhu. Muita suuria dromaeosaureja olivat "Achillobator", "Austroraptor" ja "Dakotaraptor". Acheroraptor
"Acheroraptorin" pituus oli noin kolme metriä ja paino noin 40 kilogrammaa. "Acheroraptor" oli suhteellisen suurikokoinen lihaa syönyt, kahdella jalalla liikkunut dromaeosauri. Sillä oli pitkäkuonoinen kallo, tikarin kaltaiset uurteiset hampaat ja se oli todennäköisesti höyhenpeitteinen. Dinosaurukset
Yksi pisimpiä dinosauruksia oli myös "Supersaurus vivianae", mahdollisesti noin 34 metriä. Korkein oli mahdollisesti "Sauroposeidon proteles". Se ylsi arviolta 17 metrin korkeuteen, mutta arvio on fossiilien vähäisyyden johdosta tehty sitä muistuttavan "Giraffatitan brancain" pohjalta. Dinosaurukset
Liitukaudella 145–66 miljoonaa vuotta sitten jättiläismantereet hajosivat pienemmiksi mantereiksi. Sen seurauksena ilmasto-olot vaihtelivat aiempaa enemmän, jolloin dinosaurukset, kuten muutkin eläimet ja kasvit, saivat yhä enemmän alueellisia piirteitä ja kehittyivät entistä monimuotoisemmiksi. Muutokseen vaikutti joidenkin tutkijoiden mukaan myös uusien kukkakasvien syntyminen. Liitukaudella kehittyivät esimerkiksi Ceratopsia-ryhmä ja panssariselkäiset ankylosaurukset. Liitukauden puolivälissä elänyt 16-metrinen "Spinosaurus" oli mahdollisesti kaikkien aikojen suurin maapeto, ja samoihin aikoihin elänyt 35-metrinen "Argentinosaurus" ehkä suurin koskaan elänyt maaeläin. "Tyrannosaurus rex" eli aivan liitukauden lopulla. Dinosaurusten koot
Painavimmat dinosaurukset olivat arvioiden mukaan:Teropodit olivat yleensä kaksijalkaisia, terävähampaisia lihansyöjädinosauruksia. Tarbosaurus
Vaikka "Tarbosaurus" jäikin koossa toiseksi "Tyrannosaurukselle", oli se silti yksi suurimmista tyrannosaurideista. Suurimmat tunnetut yksilöt olivat 10–12 metriä pitkiä ja viitisen metriä korkeita. Täysikasvuisen yksilön massa ei ole selvillä, mutta sen on arveltu olevan joko sama tai hieman pienempi kuin "Tyrannosauruksen". Tarbosaurus
Myös "Tyrannosaurus rexin" aivojen rakennetta on analysoitu, ja vertailu on osoittanut, että "Tarbosauruksen" aivot olivat hyvin samanlaiset eroten vain joidenkin aivohermojen, kuten kolmoishermon ja lisähermon, juurien sijainnilta. Tyrannosauridien aivot muistuttivat enemmän krokotiilieläinten ja muiden matelijoiden aivoja kuin lintujen aivoja. "Tarbosauruksella" on arvioitu olleen vain 184 kuutiosenttimetrinen kokoiset aivot. Muun muassa suurten hajukäämiensä ja hajuhermojensa vuoksi "Tarbosauruksen" ja "Tyrannosauruksen" hajuaistia on pidetty terävänä. Myös "Tarbosauruksen" kyvyn havaita feromoneja on arveltu aivojen tutkimuksen perusteella olleen hyvä, mikä vihjaa monimutkaisesta parittelukäyttäytymisestä. Dinosaurukset
Dinosaurukset olivat tasalämpöisiä maaeläimiä. Jotkin niistä olivat kasvinsyöjiä, jotkin lihansyöjiä ja jotkin kaikkiruokaisia. Dinosaurusten koko vaihteli suuresti: pienimmät olivat alle 200-grammaisia, ja suurimpia on 80–100 tonnin painoiseksi arvioitu "Argentinosaurus", joka olisi siten kaikkien aikojen suurin maaeläin. Yangchuanosaurus
Yangchuanosaurus ("Yangchuanin lisko") oli myöhäisellä jurakaudella ja varhaisella liitukaudella 163-145 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Sen nimesivät Dong, Chang, Li & Zhou vuonna 1978. Pisimmät yksilöt ovat arviolta olleet noin 10 metriä pitkiä ja runsaat kaksi tonnia painavia. Se oli tyypillinen allosauri, jolla oli valtava pää, voimakkaat leuat ja pykäläreunaiset hampaat. Pitkä häntä auttoi sitä tasapainon pitämisessä silloin, kun tämä hirmulisko harppoi saaliinsa perässä vahvoilla takaraajoillaan. Ensimmäisen "Yangchuanosauruksen" löytöpaikka on Kiina. Teropodit
Liitukaudella teropodien määrä ja koko alkoivat kasvaa vielä enemmän. Kehittyi useita höyhenpeitteisiä teropodeja, kuten strutsisaureja, oviraptoreita ja terizinosaureja, ja yli 8-18 -metriä pitkiä jättiläispetoja, kuten "Concavenator", "Acrocanthosaurus" ja "Baryonyx". Varsinaiset linnut (Aves) kehittyivät noin 120 miljoonaa vuotta sitten. Tyrannosauridae-heimon lajit kehittyivät vasta myöhäisliitukaudella noin 80 miljoonaa vuotta sitten, jolloin teropodit olivat jo kehittyneet hyvin monimuotoiseksi alalahkoksi. Kuuluisin dinosaurus "Tyrannosaurus rex" eli aivan liitukauden lopulla ja oli "Triceratopsin" ja hadrosaurien vihollinen. Sen jälkeen 65 miljoonaa vuotta sitten tapahtunut liitukauden joukkosukupuutto tappoi kaikki suuret teropodit ja dinosaurukset ylipäätänsä, jättäen jäljelle vain linnut, joita on nykyään yli 10 000 lajia. Titanoboa
Titanoboa cerrejonensis oli noin 60 miljoonaa vuotta sitten elänyt jättiläiskäärme ja samalla Titanoboa-suvun ainut tunnettu laji. Se painoi noin 1 100 kg ja sen pituus oli todennäköisesti ainakin 13 metriä. Käärmeen uskotaan syöneen krokotiileja, suuria kaloja ja makeanveden kilpikonnia. Dinosaurusten koot
Pisimmät tunnetut dinosaurukset olivat arvioiden mukaan:Aluksi myös "Seismosaurusta" luultiin yhdeksi suurimmista, mutta myöhemmin pituudeksi arvioitiin vain 33 metriä ja sille annettiin uusi nimi, "Diplodocus hallorum".
Vertailun vuoksi: historian painavin eläin sinivalas voi olla ainakin 34 metriä pitkä ja yli 200 tonnia painava. Lythronax
Suvun lajin edustaja "Lythronax argestes" ('veren kuningas') on löytynyt Yhdysvalloista Utahista. Löydöstä kerrottiin julkisesti marraskuussa 2013. Tutkijat arvioivat että se on kooltaan noin puolet sukulaisestaan "Tyrannosaurus rexistä". Se on painanut noin 2,5 tonnia ja ollut noin kahdeksan metriä pitkä. Se on oletettavasti saalistanut näkönsä avulla. Käärmeet
Titanoboa cerrejonensis, maailman painavin käärme, painoi yli 1000 kiloa. Käärme löydettiin fossiilina. Dinosaurusten koot
Suurimmat dinosaurukset ovat suurimpia maalla koskaan eläneitä eläimiä. Kaikkein suurimpia niistä olivat pitkäkaulaiset, kasveja syöneet sauropodit. Useimpien paleontologien mielestä suurin dinosaurus oli "Argentinosaurus", joka painoi karkeasti arvioituna 88–110 tonnia ja oli noin 35 metriä pitkä. Arviot "Argentinosauruksen" painosta vaihtelevat paljon, koska siitä on säilynyt vain vähän fossiileja, lähinnä selkärangasta, kylkiluista ja jalan alaosasta. Titanosaurusten joukossa on muitakin lajeja, joista jotkin saattavat olla vielä "Argentinosaurustakin" suurempia, mutta niistäkin on säilynyt vain hyvin vähän fossiileja. "Brachiosaurusta" pidettiin aikoinaan 80 tonnin painoisena ja kaikkein painavimpana dinosauruksena, mutta nykyisin sen arvioidaan olleen korkeintaan 50-tonninen. Tarbosaurus
"Tarbosaurus bataaria" pidettiin alun perin "Tyrannosaurus"-suvun jäsenenä. Useiden nykytutkijoiden mielestä on kuitenkin parempi pitää suvut erillään, vaikka he tunnustavatkin ne hyvin läheisiksi. Vuonna 2003 kallorakenteiden pohjalta tehdyn kladistisen analyysin perusteella "Alioramus" olisi "Tarbosauruksen" läheisin sukulainen, sillä molemmilla on samanlaisia kallon painetta vähentäviä kallonpiirteitä, joita ei esiinny muilla tyrannosaurineilla. Mikäli näin on, tämä sukulaissuhde estäisi "Tarbosauruksen" muodostumisen synonyymiksi "Tyrannosaurukselle" ja pakottaisi tutkijat pohtimaan vakavemmin sitä vaihtoehtoa, että Pohjois-Amerikan ja Aasian tyrannosaurineilla on erilliset esivanhemmat. Ainoa tunnettu "Alioramuksen" näyte, jolla on nuoren eläimen piirteitä, ei todennäköisesti ole nuori "Tarbosaurus", koska sillä on huomattavasti enemmän hampaita (76-78) ja ainutlaatuinen rivi luisia kyhmyjä sen kuonossa. Intiansarvikuono
Intiansarvikuono on suurin nykyisin elävistä sarvikuonolajeista. Sen paino on 1 800–2 700 kiloa, säkäkorkeus 175–200 cm ja pituus 350–380 cm. Urokset ovat suurempia kuin naaraat. Tarbosaurus
Kiinalaiset tiedemiehet löysivät pienen teropodin kallon ja luurangon Xinjiangista 1960-luvun puolivälissä. Vuonna 1977 Dong Zhiming kuvaili näytettä, joka oli saatu Subashin muodostelmasta. Hänen mukaansa se oli uuden suvun ja lajin edustaja, "Shanshanosaurus huoyanshanensis". Gregory Paul tunnisti "Shanshanosauruksen" tyrannosauridiksi 1988 ja liitti sen nyttemmin käytöstä poistettuun "Aublysodon"-sukuun. Dong ja Currie tutkivat näytteen myöhemmin uudelleen ja arvelivat sen olevan jonkin suuremman tyrannosauridilajin nuori yksilö. He pidättäytyivät yhdistämästä sitä virallisemmin mihinkään tiettyyn sukuun, mutta ehdottivat "Tarbosaurusta". Ajan myötä muiltakin Kiinan paikkakunnilta on löydetty tyrannosauridien hampaita sekä muita yksittäisiä osia, ja näille on annettu erilaisia nimiä. "Albertosaurus periculosiksen", "Tyrannosaurus luanchuanensiksen", "Tyrannosaurus turpanensiksen" ja "Chingkankousaurus fragiliksen" on usein arveltu olevan vain päällekkäisiä nimityksiä "Tarbosaurukselle". Saharauskukalat
Saharauskukaloihin kuuluvat lajit ovat hyvin suurikokoisia ja aikuiset ovat yli kaksi metriä pitkiä. Suurin laji kampasaharausku voi kasvaa jopa 7,3 metriä pitkäksi ja saavuttaa yli 2 200 kilon painon. Ruumiinrakenteeltaan lajit ovat haiden ja rauskujen väliltä. Ruumis on litteä ja rintaevät hyvin kookkaat, mutta eivät kiinnittyneet päähän kuten muilla rauskuilla. Muiden rauskujen kanssa yhteistä ovat pään alla sijaitsevat kidusaukot ja silmien takana sijaitsevat suuret ruiskureiät. Nokka saharauskukaloilla on pitkä ja litteä ja suuret hampaat sijaitsevat kuonon sivuilla. Selkäeviä kaloilla on kaksi ja ne ovat kolmionmuotoiset ja kookkaat. Pyrstö on kookas ja epäsymmetrinen ja muistuttaa haiden pyrstöjä. Saharauskunaaraat ovat ovovivipaarisia eli synnyttävät eläviä poikasia. Poikasten kuonon ympärillä on pehmeä suojus, jonka tehtävänä on todennäköisesti estää naarasta loukkaantumasta synnyttäessään poikaset. Lythronax
Lythronax on Tyrannosauridae-heimoon kuulunut teropodidinosaurus-suku. Se on elänyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten. Tylosaurus
Tylosaurus oli 86,5–75 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Amerikan ja Euroopan merissä elänyt mosasauri. Se kasvoi jopa 15 metriä pitkäksi. "Tylosaurukset" hengittivät happea samoin kuin maalla elävät liskotkin, eikä niillä ollut kiduksia kuten kaloilla. Niiden yleisintä ravintoa olivat kalat, mustekalat, ammonniitit ja merikilpikonnat. Tylosaurukset sopeutuivat elämään veden alla noin 95 miljoonaa vuotta sitten. Borneonoranki
Borneonorankiuros painaa 60–90 kiloa, naaras 30–50 kiloa. Ne ovat noin puolitoista metriä pitkiä ja elävät 35–45 vuotta. Oligoseeni
Oligoseenilla olivat Euroopassa yleisiä maalla juoksevat, vettä suosivat sarvikuonoa ja virtahepoa muistuttavat vankkarakenteiset sarvikuonon sukuiset nisäkkäät, joilla oli puolustusaseenaan erityyppisiä vahvoja luusarvia. Keski- ja myöhäisoligoseenilla Aasiassa eli pitkäkaulaisia sarvikuonoeläimiä nimeltä "Paraceratherium transouralicum" (kutsutaan myös nimellä "Indricotherium") Eläin muistutti ulkonäöltään hieman raskasrakenteista kirahvia. Se lienee ollut suurin koskaan elänyt maanisäkäs, se painoi 11–20 tonnia ja sen säkäkorkeus oli 5,5 metriä. Näitä eli keskimioseenille asti. Sarvikuonomaiset "Titanotherium"it kasvoivat suuriksi, ja kuolivat sukupuuttoon. Tyrannosaurus rex
"Tyrannosaurus rex" on ainoa suuri lihansyöjä, jonka tiedetään eläneen Maastricht-vaiheen lopulla. Sitä pidettiin aiemmin petona, mutta sen on myös esitetty olleen raadonsyöjä. Nykyään useimmat tutkijat uskovat sen olleen molempia. Vuonna 2013 julkaistussa uutisessa kerrottiin koteloituneen "Tyrannosaurus rexin" hampaan löytyneen "Hadrosauruksen" hännästä, mikä kiistatta todistaa "Tyrannosaurus rexin" metsästäneen elävää riistaa. Sen ravintona olivat suuret kasvinsyöjädinosaurukset, ainakin "Hadrosaurus", "Triceratops" ja "Edmontosaurus". Tutkijat uskovat sen pystyneen haukkaamaan kerralla jopa 230 kg lihaa. Bahariasaurus
"Bahariasauruksesta" tiedetään että se oli suurikokoinen teropodi. Se oli jopa 12 metriä pitkä ja painoi seitsemän tonnia, samankokoinen kuin "Tyrannosaurus rex". Cetiosaurus
Myöhemmät löydöt kyseenalaistivat vanhat päätelmät. Vuonna 1848 geologian professori John Phillips löysi valtavan reisiluun, joka selvästi oli peräisin maaeläimeltä. Vasta vuonna 1869 löydettiin lähes kokonainen tukiranka samoista Oxfordshiren kerrostumista. Silloin Thomas Henry Huxley sai selville, että "Cetiosaurus" oli valtava nelijalkainen dinosaurus, jolla oli painoa jopa viiden norsun edestä. Adasaurus
"Adasauruksen" pituus oli noin 1,8 metriä, korkeus noin puoli metriä ja paino noin 15 kilogrammaa. Muiden dromaeosaurien tapaan "Adasaurus" metsästi toisia eläimiä, melko todennäköisesti muita dinosauruksia. Sillä oli molemmissa jaloissa yksi muita kynsiä suurempi sirppikynsi, joita se käytti ensisijaisesti saaliin tappamisessa haavoittamalla sitä niillä. "Adasauruksella" saattoi olla höyheniä. Lambeosaurus
"Lambeosaurukset" elivät laumoissa, joissa ne olivat myös paremmassa turvassa lihansyojäteropodeilta. Koko suojasi "Lambeosaurusta" todennäköisesti useimmilta pedoilta. Sen pahimpiin vihollisiin kuuluivat samaan aikaan eläneet Tyrannosauridae-heimon dinosaurukset. "Lambeosaurus" kasvoi jopa 15 metriä pitkäksi, joten se oli heimonsa suurimpia dinosauruksia. Giganotosaurus
"Giganotosaurus" oli yksi suurimmista eläneistä petoeläimistä, mutta sen tarkkaa kokoa on mahdotonta mitata koska vain yksi täydellinen luuranko on löydetty. Suurin tunnettu "Giganotosauruksen" luuranko on arviolta 
13,2 metriä pitkä, ja 3,9 metriä korkea lantion kohdalta. Painoa sillä oli arviolta 6,5-13,8 tonnia.
Tämä tekee siitä yhden kaikkien aikojen suurikokoisimmista maalla liikkuneista lihansyöjistä. "Giganotosaurus" oli noin yhtä suuri kuin paljon kuuluisampi "Tyrannosaurus rex", mutta se ei ollut yhtä pitkä kuin 20 metrin pituinen "Spinosaurus". "Giganotosauruksen" tunnetut sukulaislajit ovat "Tyrannotitan", "Mapusaurus" ja "Carcharodontosaurus", jotka olivat myös epätavallisen kookkaita petohirmuliskoja. Jotkin tutkijat kuitenkin kiistelevät, mikä näistä äsken mainituista pedoista oli suurin. Supersaurus
"Supersaurus" eli noin 155–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä jurakaudella. "Supersaurus" oli poikkeuksellisen suurikokoinen dinosaurus: sen pituus oli arviolta 33–34 metriä. Kaulalla oli pituutta noin 15 metriä, mikä on kaikista tunnetuista maaeläimistä kaikkein pisin. Painoa kaulalla oli noin 6 000 kilogrammaa. Kengurut
Suurimmat kengurut voivat painaa jopa 80 kg, kun taas pienimmät kengurut painavat vain puoli kiloa. Kenguruiden elinajanodote on luonnossa neljästä kuuteen vuotta, mutta vankeudessa jotkin lajit voivat elää yli 15-vuotiaiksikin. Tyrannosauridae
Tyrannosauridae on sukupuuttoon kuollut heimo, johon kuului kookkaita petodinosauruksia, kuten muun muassa "Tyrannosaurus". Tyrannosauridae-heimon jäsenet tunnistaa fossiileissa muun muassa pienten käsien ja ison kallon perusteella. Heimoon kuuluvat jäsenet olivat "Bagaraatan", "Xinjiangovenator", "Albertosaurus", "Gorgosaurus", "Alioramus", "Daspletosaurus", "Lythronax", "Nanotyrannus", "Tarbosaurus", "Tyrannosaurus rex", "Ablysodon" ja "Deinodon". Camptosaurus
Camptosaurus oli 5-8 metriä pitkä, korkeus oli 1,2-1,8 metriä, paino oli 800-900 kilogrammaa. Dilophosaurus
"Dilophosaurus" oli sukulaistensa tavoin kevytrakenteinen. Se kasvoi noin kuusimetriseksi ja painoi 300–500 kilogrammaa. Kaula oli pitkä ja kapea. Se oli luultasti nopea peto joka juoksi kiinni saaliinsa. Hampaat olivat pitkät, piikkimäiset ja terävät, mutta niin ohuet, etteivät ne soveltuneet saaliin tappamiseen. "Dilophosaurus" luultavasti tappoi saaliinsa kynnellisillä eturaajoillaan leukojen sijasta tai söi raatoja. Ruokavalioon kuului muun muassa "Heterodontosaurus", "Scutellosaurus" sekä "Anchisaurus" ja muut prosauropodit. Toisen teorian mukaan "Dilophosaurus" käytti kalaa ravintonaan. "Dilophosauruksen" ja spinosaurien kallojen yhtäläisyydet tukevat tätä ajatusta. Venenosaurus
Venenosaurus oli hirmuliskoihin kuuluva suku, joka eli liitukaudella. Siihen kuuluva laji oli "V. dicrocei". Suvun lajit olivat noin 10 metriä pitkiä. Ne olivat kasvissyöjiä, jotka ulottuivat syömään myös puiden latvustossa olevia lehtiä. "Venenosaurus" lienee ollut paljolti samankaltainen kuin "Cedarosaurus" ja "Aeolosaurus". Venenosauruksen jäänteitä on löydetty Utahista, Yhdysvalloista. "Venenosauruksesta" on löydetty epätäydelliset luurangot aikuisesta ja nuoresta yksilöstä. Tiikeri
Yhdysvaltojen kansalaisilla on arvion mukaan jopa 7000 tiikeriä lemmikkeinä.
Tiikerin ulkonäkö vaihtelee elinalueesta ja alalajista riippuen. Kaikkein suurin alalaji on siperiantiikeri, joka voi saavuttaa 2,4 metrin pituuden (ilman häntää) ja yli 300 kilon painon. Näin ollen se on myös nykymaailman suurin kissaeläin (ellei tiikerin ja leijonan risteytystä, liikeriä lasketa mukaan). Tiikerin keho on vahva ja solakka ja pää pyöreähkö. Normaalisti tiikeriuros painaa 180–270 kiloa ja naaras 100–170 kiloa. Säkäkorkeutta tiikerillä on noin 100-120 senttiä. Tupsuttoman hännän pituus on 60–110 senttiä. Saarilla elävät tiikerit ovat mantereella eläviä pienempiä ja pohjoisessa elävät eteläisiä lajitovereitaan suurempia. Hadrosaurus
Hadrosaurus ("iso lisko") oli kookas kasvinsyöjäsorsalisko, joka eli Pohjois-Amerikassa myöhäisliitukaudella 78–68 miljoonaa vuotta sitten. "Hadrosauruksella" oli pituutta 10 metriä ja painoa 3,2 tonnia. Tämä hirmulisko liikkui sekä kahdella että neljällä raajalla. Robosaurus
Tyrannosaurus rexin mukaan muotoiltu Robosaurus pystyy nostamaan kahden tonnin painon viidennen kerroksen korkeudelle, sen hampaissa on 10 tonnin puristusvoima ja se puhaltaa 5-metrisiä tulenlieskoja kaasuliekinheittimillään. Kuljetustaan varten se muuttuu kuljetusvaunuksi. Kääpiöallosaurus
Kääpiöallosaurus oli hirmulisko, joka tunnetaan vuonna 1980 Australian Victoriasta Inverlochin läheltä löydetyn nilkkaluun perusteella. Löytö julkistettiin vuonna 1981.
Sitä on väitetty "Allosauruksen" nilkkaluuksi, mutta tämä löytö on kiistanalainen. Kääpiöallosaurus eli noin 106 miljoona vuotta sitten, eli 30 vuotta "Allosaurusta" myöhemmin. Alueellisen levinneisyyden perusteella jotkut tutkijat uskovat luun kuuluneen kehittyneemmälle allosauroidille kuten "Australovenatorille" tai sen lähisukulaiselle. Se saattoi myös olla abelisauridi kuten "Carnotaurus".
Kääpiöallosauruksen eläessä Australia kuului Etelämantereeseen. Kääpiöallosauruksen arvioitu pituus oli noin kuusi metriä ja korkeus 1,5 (todennäköisesti jopa 2,2) metriä lantion kohdalta. Pään pituudeksi on laskettu 60 senttimetriä ja eläimen painoksi puoli tonnia.