Mitä valtioyö tarkoittaa?
Valtioyö
Valtioyö on autonomisen Suomen suuriruhtinaskunnan historiallinen jakso Porvoon maapäivien 1809 ja vuoden 1863 säätyvaltiopäivien välillä, jolloin ei pidetty lainkaan valtiopäiviä. Tuolloin maata hallitsivat virkamiehet ilman valtiopäivien ohjausta. Porvoon valtiopäivät
Valtiopäiviä käytiin heinäkuuhun asti, jolloin keisari palasi päättämään ne. Seuraavan kerran valtiopäivät kokoontuivat vasta Aleksanteri II:n kutsuttua Suomen säädyt Helsingin valtiopäiville vuonna 1863. Pitkää valtiopäivien välistä aikaa nimitetään nimillä ”valtioyö” ja ”virkavaltaisuuden aika”. Suomen suuriruhtinaskunnan juoksevat asiat hoidettiin virkamiesten voimin senaatin johdolla.
Keskiyö
Keskiyö on ihmisten ajanmittauksen kannalta se hetki yöllä, jolloin vuorokausi vaihtuu. Tähtitieteellinen keskiyö puolestaan on hetki, jolloin Aurinko paistaa täsmälleen toiselle puolelle Maapalloa. Tähtitieteellinen keskiyö ja kellon näyttämä keskiyö eivät yleensä kohtaa, koska tähtitieteellinen keskiyö vaihtelee eri päivinä maapallon akselin kaltevuuden takia, ja koska aikavyöhykkeet ovat laajoja ja tähtitieteellinen keskiyö voi olla tietyllä hetkellä vain tietyssä kohtaa vyöhykettä. Päiväntasaajan tuntumassa tätä vaihtelua ei juuri tapahdu, mutta sielläkin ajallinen ja tähtitieteellinen keskiyö osuvat yksiin vain aikavyöhykkeiden keskellä sijaitsevissa paikoissa. Lisäksi kesäaikana kelloa on siirretty tunnilla eteenpäin, jolloin tähtitieteellinen keskiyö osuu lähemmäs kellonaikaa 1:00 kuin 0:00/24:00. Platonin poliittinen filosofia
Lainsäätäjien tehtävänä oli taivutella järkiperustein kansalaiset noudattamaan lakeja, sekä opettaa heitä; ei pelkästään määrätä lait noudatettaviksi. Yöllisen kokouksen tarkoituksena on opettaa niitä, jotka ovat syyllistyneet rikkomuksiin. Kokoontumiset ovat yöaikaan siksi, että tällöin kaikilla on parhaiten vapaata aikaa erilaisista toimistaan. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Valtiosäädyt kokoontuvat joka kolmas vuosi siten kuin kongressi päättää. Ritaristo ja Aateli kokoontuvat Ritarihuoneessa ja muut säädyt erikseen toisistaan. Valtiopäivien päätteeksi maakunnissa valitaan uudet kongressin jäsenet valtiopäiväjärjestyksen määräämällä tavalla. Maakunnat, hiippakunnat ja tapulikaupungit voivat milloin tahansa erottaa ja vaihtaa kongressiedustajansa. Kongressin tulee tehdä valtiosäädyille selonteko hallinnostaan valtiopäivien väliseltä ajalta. Valtiosäädyillä on oikeus olla hyväksymättä kongressin päätöksiä ja muuttaa niitä. Luettelo roomalaisista juhlapäivistä
Julkisina "feriae"-päivinä valtio järjesti ja kustansi juhlan. Tällaisia julkisia pyhäpäiviä oli kolmenlaisia:
1. "Stativae", jotka olivat jokavuotisia, viralliseen uskonnolliseen kalenteriin merkittyjä, aina samaan ajankohtaan osuvia pyhäpäiviä. Vain parittomina päivinä oli "stativae", sillä roomalaiset uskoivat parillisten päivien tuovan epäonnea.
2. "Conceptivae", jotka myös olivat jokavuotuisia pyhiä mutta joiden ajankohdan pappi tai virkamies kuulutti joka vuosi erikseen. Kuuluisin näistä oli Feriae Latinae, roomalaisten heimojen juhla.
3. "Imperativae", jotka olivat konsulin, preetorin tai diktaattorin julistamia, yksittäisiä ja epäsäännöllisin välein olevia juhlia. Näitä julistettiin esimerkiksi jumalien lepyttämiseksi tai voiton juhlimiseksi. Monesti ne kestivät useita päiviä. "Imperativae"-pyhäpäiviä saatettiin julistaa myös yksistään poliittisten vastustajien toiminnan hidastamiseksi tai estämiseksi. Valtiopäivätalo (Saksa)
Kun Berliinin muuri murtui ja Saksat yhdistyivät, virallinen yhdistymisseremonia järjestettiin 3. lokakuuta 1990 Valtiopäivätalossa. Seuraavana päivänä yhdistyneen Saksan liittopäivät piti rakennuksessa symbolisen ensimmäisen istuntonsa. Pääkaupungin siirtäminen Bonnista Berliiniin oli kuitenkin poliittisesti vaikea kysymys, ja kun Saksan liittopäivät päätti 1991 siirtyä Berliiniin, päätös tehtiin vain niukalla ääntenenemmistöllä ja vasta pitkän väittelyn jälkeen. Kansallisvaltio
Kansallisvaltio on valtio, jossa yksi kansallisuus on ylivoimaisesti hallitsevassa asemassa. Yövartijavaltio
Verotusoikeuden lisäksi toinen yövartijavaltion ideaan kuuluva poikkeus yksityisen omistusoikeuden täydellisestä vapaudesta ovat yövartijavaltion monopolit, joita yövartijavaltiolla sen useimpien kannattajien mielestä pitää olla sen toimialalla. Yövartijavaltio ei siis yhden käsityksen mukaan salli suvereeneja yksityisiä tuomioistuimia, yksityisiä poliiseja, yksityisiä armeijoita ja niin edelleen, muutenhan se ei olisi Max Weberin määritelmän mukaan valtio, koska juuri väkivaltamonopoli on valtion tunnusmerkki. Jotkut yövartijavaltion kannattajat kuitenkin hyväksyvät yksityiset välimiestuomioistuimet, vartijat, etsivät ja yksityisarmeijat. Robert Nozick oli tunnettu filosofi, joka kannatti yövartijavaltiota ja sen monopolia teoksessaan "Anarchy, State and Utopia". Yövartijavaltion olemassaolo, verotusoikeus ja väkivaltamonopoli ovat sen tyypillinen ero verrattuna anarkokapitalismiin. Suomen valtiopäivät
Valtiopäivät on eduskunnan vuotuinen työjakso. Eduskunta kokoontuu valtiopäiville vuosittain päättämänään ajan­kohtana, minkä jälkeen tasavallan presidentti julistaa valtio­päivät avatuiksi. Tavallisimmin valtiopäivät avataan helmikuun alussa paitsi niinä vuosina, jolloin eduskuntavaalit pidetään. Valtiosääntö
Valtiosäännöllä tarkoitetaan useimmiten oikeudellista valtiosääntöä, joka merkitsee poliittisen vallan käyttöä, sen ehtoja ja siihen kuuluvia velvoitteita sääntelevää oikeussääntöjen kokonaisuutta. Oikeudellisen valtiosäännön ohella on kuitenkin olemassa myös poliittinen valtiosääntö. Se koostuu käytännöistä, jotka osoittavat, mille tahoille poliittinen tai yleensä julkinen valta tosiasiassa kuuluu ja miten sitä tosiasiassa käytetään. Päätösvaltaa voi käyttää esimerkiksi eduskuntaryhmä tai ministerivaliokunta. Yhteiskunnallista valtaa käyttävät suuressa määrin myös muut kuin suoranaisesti poliittiset toimijat, kuten elinkeinoelämä, ammattiyhdistysliike ja media. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys
Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestykseen sisältyi joitain merkittäviä uudistuksia. Vastaisuudessa valtiopäivät kutsuttaisiin koolle säännöllisesti vähintään joka viides vuosi, kun aiemmin niiden kokoontuminen oli ollut riippuvainen hallitsijan aloitteesta. Valtiopäivien normaalikesto pidennettiin kolmesta neljään kuukauteen. Valtiopäivävaliokuntien sisäisissä äänestyksissä oli aiemmin äänestetty säädyittäin siten, että jokaisen säädyn edustajilla oli ollut yhteensä yksi ääni. Nyt valiokunnissa siirryttiin äänestyksiin pääluvun mukaan, ja samalla määrättiin, että niissä tulisi olla yhtä monta edustajaa joka säädystä. Aiemmin valiokuntien puheenjohtajaksi oli ollut aina valittava aatelissäädyn ensimmäisen luokan vanhimman suvun edustaja. Uuden valtiopäiväjärjestyksen mukaan valiokunnan puheenjohtajaksi kelpasi kuka tahansa sen jäsenistä säätyyn katsomatta. Kertomus valtiovaraintilasta oli vastaisuudessa annettava koko valtiopäivien eikä vain asianomaisen valiokunnan käsiteltäväksi. Vaikka säädyt kokoontuivat erikseen, uuden valtiopäiväjärjestyksen mukaan oli mahdollista järjestää myös kaikkien säätyjen yhteisistunto, "plenum plenorum", jossa voitaisiin keskustella tärkeästä asiasta mutta ei äänestää. Tämä ei kuitenkaan muodostunut suosituksi käytännöksi, sillä plenum plenorumeja pidettiin vain kahdesti säätyvaltiopäivien toiminnan aikana. Kansallinen rukousaamiainen
Kansallinen rukousaamiainen () on vuosittain helmikuun ensimmäisenä torstaina Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa järjestettävä tapahtuma. Sen paikkana on nykyään Washington Hilton -hotelli. Rukousaamiainen pidettiin ensimmäisen kerran vuonna 1953. Maha Shivratri
Maha Shivaratri (”Shivan yö”) on tärkeimpiä juhlia hindulaisuudessa. Siinä juhlitaan maailman pelastumista tuhon jumala Shivan ansiosta. Maha Shivaratri on varsinkin naisten juhla, jonka aikana avioituneet naiset rukoilevat perheensä miespuolisten jäsenten puolesta. Naimattomat naiset puolestaan rukoilevat sitä, että löytäisivät itselleen hyvän aviomiehen. Shivatrin viettoon kuuluu muun muassa kolmikerroksisen alttarin rakentaminen ja palvontamenot, joita pidetään pitkin yötä. Valtiosääty
Valtiosääty on aiemmin käytössä ollut nimitys, joka tarkoitti sellaista ihmisryhmää, jolla oli oikeus lähettää edustajiaan valtiopäiville. Nimitystä käytettiin myös tällaisen ryhmän edustajista valtiopäivillä. Valtiosääty koostui valtiopäivämiesten valitsijoista, joita yhdisti ammatti tai yhteiskunnallinen asema. Valtiosäädyt saivat kukin erikseen valita edustajansa kansanedustuslaitokseen. Sataman Yö
Sataman Yö on vuosittain Jyväskylässä järjestettävä festivaali. Tapahtuma järjestetään nimensä mukaisesti Jyväskylän satamassa. Ensimmäisen kerran Sataman Yötä vietettiin vuonna 1995. Tapahtuma on ilmainen lukuun ottamatta päälava-aluetta. Ohjelmassa on niin elävää musiikkia kuin muutakin ajanvietettä. Vuonna 2012 tapahtuma jäjestetään 14.-16. kesäkuuta. Vallankumouksen helluntaiyö
”Vallankumouksen helluntaiyö” oli Ranskan suuren vallankumouksen varhaisvaiheen tärkeä tapahtuma, jossa Ranskan perustuslakia säätävä kansalliskokous päätti 4.–5. elokuuta 1789 välisessä istunnossaan lakkauttaa koko vanhan feodaalijärjestelmän. Kristalliyö
Kristalliyö sai alkunsa Herschel Grynszpanin, Saksasta vainoja Pariisiin paenneen juutalaismiehen, surmattua Saksan lähetystövirkailijan Ernst vom Rathin Pariisissa 7. marraskuuta. Vom Rathin murha laukaisi väkivallan aallon juutalaisia vastaan Saksassa. Hyökkäys näytti spontaanilta, mutta Saksan hallitus oli järjestämässä sitä. Hallitus toimi virallisten kanavien lisäksi kansallissosialistisen puolueen kautta. Suomen valtioneuvosto
Valtioneuvosto (kansanomaisesti hallitus, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa. Sukupuolisuhteet entisajan Suomessa
Eräs seurustelun muoto oli yöjuoksu, tosin sitä ei aina hyväksytty. Yöjuoksu, yöstely eli yöjalassa käynti tarkoitti sitä, että pojat vierailivat kesäöisin aitoissa tai muissa ulkorakennuksissa, joissa tytöt nukkuivat. Usein nuoret tällöin nukkuivat vierekkäin, mutta tarkoitus oli, että vaatteet pysyivät päällä. Toiminta oli ainakin nuorten keskuudessa osittain hyväksyttyä, sillä se oli usein tiukkojen normien säätelemää. Joskus normit säätelivät jopa sitä, miten kylkeä sai kääntää. Joissain tapauksissa toiset nuoret vahtivat, ettei mitään siveetöntä tapahdu. Toimintaa selitettiin sillä, että pojat tarkastelivat tyttöjen käsitöitä, jotta tietäisivät, kenestä tulee hyvä vaimo. Toiminta leimautui kuitenkin jossain vaiheessa siveettömäksi, ja yhteisöt alkoivat suhtautua siihen torjuvasti. Tämän jälkeen tytöt eivät voineet päästää poikia luokseen maineensa menettämisen pelossa, ja perinne alkoi kuihtua. Vallankumouksen helluntaiyö
Illalla 4. elokuuta alkaneessa kansalliskokouksen istunnossa varakreivi Louis Marc Antoine de Noailles teki ehdotuksen, että kaikki aateliston ja papiston verotukselliset etuoikeudet kumottaisiin, maaorjuus, päivätyöt ("corvée") ja muut vastaavat vapaudenrajoitukset poistettaisiin korvauksetta, ja lopuista feodaalioikeuksista tehtäisiin mahdolliseksi vapautua rahallista korvausta vastaan. Noailles ei itse omistanut maata, mutta yllättäen ehdotuksen kannattajaksi ilmoittautui herttua Armand-Désiré d’Aiguillon, joka oli kuninkaan jälkeen Ranskan suurin maanomistaja. Aloite oli valmisteltu edellisinä päivinä liberaalien aatelisten muodostamassa bretonilaisklubissa, jonka jäseniä sekä Noailles että Aiguillon olivat.
Tämä käynnisti kello kahteen aamuyöllä jatkuneen erikoisen tapahtumasarjan, jossa aateliston ja papiston edustajat toisensa jälkeen pyysivät puheenvuoroa ilmoittaakseen luopuvansa vapaaehtoisesti vuosisataisista erioikeuksistaan, kuin kilpaillen siitä kuka ylittäisi edellisten puhujien myönnytykset. Kaikki eteni kuin hurmoksen vallassa ja pöytäkirjasihteereillä oli vaikeuksia pysyä mukana. Tilanomistajat julistivat luopuvansa seigneur-oikeuksistaan, katolinen kirkko kymmenyksistään ja parlamentit, maakunnat sekä kaupungit etuoikeuksistaan. Tärkeitä esiintyjiä öisessä istunnossa olivat isä Henri Grégoire, Alexandre Lameth ja François Henri de Virieu. Gérard de Lally-Tollendal pyysi turhaan puhemies Isaac le Chapelieria keskeyttämään istunnon sillä perusteella, että edustajat olivat ”menettäneet kaiken harkintakykynsä”. Tapahtumaa on luonnehdittu muun muassa ”isänmaalliseksi deliriumiksi” ja ”uhrausten orgiaksi”. Yövartijavaltio
Yövartijavaltion käsite ei sisällä kaikkia valtiomuodon yksityiskohtia kuten demokratiaa, tasavaltaa, monarkiaa tai vastaavaa. Yövartijavaltio voisi siis periaatteessa olla demokratia, tasavalta, monarkia, aristokratia tai muu. Monet yövartijavaltion kannattajat haluavat, että valtiolla olisi perustuslaki, joka rajoittaisi valtion toimivaltaa yövartijavaltion idean mukaisesti, jotta valtio ei loukkaisi yksilönvapauksia. Käytännössä perustuslakikaan ei takaa, että sitä noudatettaisiin alkuperäisessä tarkoituksessaan. Valtiopäivätalo (Saksa)
Saksaksi rakennuksen virallinen nimi on "Reichstagsgebäude" eli ”Valtiopäivärakennus”, mutta sitä kutsutaan tavallisesti lyhyemmin nimellä "Reichstag" (”Valtiopäivät”). Termillä "Reichstag" viitattiin alun perin Saksan valtiopäiviin, jotka kuitenkin korvattiin toisen maailmansodan ja liittotasavallan perustamisen jälkeen Saksan liittopäivillä (). Nykyään "Reichstag" tarkoittaa siis rakennusta ja "Bundestag" siinä kokoontuvaa parlamenttia. Säätyvaltiopäivät 1905
Aatelissääty hyväksyi asemansa tuhoavan kansanvaltaisen valtiopäiväuudistuksen äänin 100-8 kansallisena välttämättömyytenä. Perustuslaillisiksi katsottaviin säätyetuoikeuksiin puuttumiseen vaadittiin kaikkien neljän säädyn yksimielisyys. EuroNight
EuroNight (lyh. EN) on Euroopan suurimpien kaupunkien välillä öisin liikennöivä henkilöjuna. Porvoon valtiopäivät
Keisari määräsi säädyt kokoontumaan maaliskuussa 1809 Porvooseen Ruotsin valtiopäiväjärjestyksen mukaan. Säädyt vannoivat uskollisuuttaan keisarille, joka puolestaan vakuutti pitävänsä voimassa perustuslailliset oikeudet ja liitti ”Suomen kansakuntien joukkoon”. Vala ja vakuutus muodostivat jo keskiajalta periytyvän herruussopimuksen ja oikeustradition. Vuorotyö
Vuorotyö on työaikamuoto, jossa työvuorot vaihtuvat säännöllisesti ja muuttuvat ennakolta sovituin ajanjaksoin. Yleisimmät vuorotyömuodot ovat kaksi- ja kolmivuorotyö, joista kolmivuorotyöhön liittyy yleensä yötyötä. Yötyö on sellaista työtä, jota tehdään yöllä, pääsääntöisesti kello 23:n ja 6:n välisenä aikana. Vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti, kun vuoro jatkuu enintään yhden tunnin yhdessä työhön sijalle tulleen vuoron kanssa tai kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika. Joen yö
Joen yö on Joensuussa elokuun lopussa, viikon 34 perjantaina järjestettävä kulttuuritapahtuma, joka on verrattavissa Taiteiden yöhön. Joen yön tarkoitus on tarjota kulttuurielämyksiä ja tarjota järjestöille toiminnan esittelymahdollisuuksia. Ensimmäisen kerran Joen yö järjestettiin 1991. Alun perin Joen yötä vietettiin viikon 34. perjantaina, mutta se siirrettiin muutaman vuoden ajaksi torstaihin muun muassa järjestyshäiriöiden ja Helsingin Taiteiden yön esimerkin vuoksi. Sittemmin Joen yö on siirretty takaisin perjantaille. Yöllinen siemensyöksy
Yöllisessä siemensyöksyssä () mies kokee siemensyöksyn tahattomasti yöllä nukkuessaan. Yölliset siemensyöksyt ovat yleisiä varsinkin nuorilla miehillä. Usein miehen ensimmäinen siemensyöksy tapahtuu yöllä. Yöllistä siemensyöksyä voivat edeltää seksuaalisuuteen liittyvät unet eli niin sanotut märät unet. Vallankumouksen helluntaiyö
Kuningas Ludvig XVI:n Versailles’hin koollekutsuman vuoden 1789 säätyjen yleiskokouksen kolmas sääty oli kesäkuussa julistautunut perustuslakia säätäväksi kansalliskokoukseksi. Kuningas aikoi hajottaa kansalliskokouksen armeijan avulla, mutta Pariisin kansanjoukkojen toteuttama Bastiljin valtaus pakotti hänet luopumaan suunnitelmasta. Itsevaltiuden loppu oli jo tapahtunut tosiasia, mutta kansalliskokous ei edennyt muiden välttämättömien yhteiskunnallisten uudistusten käsittelyssä aateliston ja porvariston erimielisyyksien vuoksi. Heinäkuun 20. päivän tienoilla Ranskan maaseudulla alkoi kuitenkin levitä ”suurena pelkona” tunnettu laaja väkivaltainen hysteria, joka ajoi paniikissa aseistautuneet talonpojat hyökkäilemään aatelisten kartanoihin ryöstäen niitä ja tuhoten asiakirjoja. Feodaalinen järjestys ajautui hetkessä romahduksen partaalle. Kansalliskokous keskusteli 3. elokuuta mahdollisuudesta käyttää armeijaa talonpoikaislevottomuuksien kukistamiseen, mutta porvariston edustajat vastustivat ajatusta, koska samalla sotavoimalla voitaisiin hajottaa myös kansalliskokous ja palauttaa itsevaltius. Vaihtoehdoksi jäi pikainen uudistusten toteuttaminen. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan valtiopäivät
Aina Westfalenin rauhaan (1648) saakka valtiopäivät käyttivät merkittävää lainsäädäntövaltaa ja saattoivat päättää myös sodasta tai rauhasta. Sen jälkeen ne olivat lähinnä suvereenien ruhtinaiden ja heidän lähettämiensä edustajien hajanainen kokous. Vuonna 1663 Regensburgissa pidetyt valtiopäivät pitkittyivät, kunnes ne muuttuivat lopulta pysyviksi ("Immerwährender Reichstag", ”ikuiset valtiopäivät”) ja sen jälkeen valtiopäivät olivat pysyvästi koolla Regensburgissa. Niillä ei kuitenkaan enää ollut todellista lainsäädäntövaltaa. Valtiopäivät lakkasivat toimimasta keisarikunnan romahdettua Napoleonin joukkojen hyökkäyksen seurauksena vuonna 1806. Nimi "reichstag" elvytettiin Saksassa vuonna 1871, jolloin siitä tuli maan parlamentin nimi. Hallituksen iltakoulu
Iltakoulussa ovat läsnä ministerien lisäksi oikeuskansleri ja pääministerin sihteeri. Kalevi Sorsan I hallituksen aikana mukaan alettiin kutsua hallituspuolueiden eduskuntaryhmien puheenjohtajat. 1980-luvulta alkaen iltakouluihin on osallistunut valtioneuvoston tiedotuspäällikkö. Myös valtiovarainministeriön valtiosihteeri on ajoittain kuulunut iltakoulun kokoonpanoon tarvittaessa käytettävien asiantuntijoiden ja esittelijän lisäksi. Valtiosta
Valtiosta tai "Valtio" () on Ciceron kirjoittama filosofinen teos, jossa hän käsittelee erilaisia valtiomuotoja ja esittää näkemyksensä ihanteellisesta valtiosta. Teoksen teksti on suurelta osin kadonnut; sen parhaiten säilynyt osa tunnetaan nimellä "Scipion unennäkö" ("Somnium Scipionis"). Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät olivat Suomen suuriruhtinaskunnan lakia säätävä elin. Ne olivat muodoltaan nelisäätyiset säätyvaltiopäivät, joilla olivat edustettuina aatelis-, pappis-, porvaris- ja talonpoikaissääty. Valtiopäivät kokoontuivat säännöllisesti muutaman vuoden välein vuosina 1863–1906. Lisäksi vuoden 1809 Porvoon valtiopäivät on yleensä laskettu osaksi samaa instituutiota. 1900-luvun alussa nelikamarinen säätyvaltiopäivälaitos alkoi olla eurooppalaisesti nähtynä vanhentunut, ja se korvattiin 1906 yksikamarisella eduskunnalla. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys
Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys eli Keisarillisen Majesteetin Armollinen Valtiopäiväjärjestys Suomen Suuriruhtinanmaalle (AsK 11/1869) oli perustuslaillinen säädös, joka oli Suomen säätyvaltiopäivien toiminnan pohjana vuoteen 1906. Sitä ennen Suomen valtiopäivien toiminta oli perustunut Ruotsin vanhaan valtiopäiväjärjestykseen vuodelta 1617 ynnä muihin säädöksiin. Ruotsin perustuslait
Ruotsin ensimmäinen valtiopäiväjärjestys eli laki, joka koskee Ruotsin valtiopäiviä ja sen toimintaa, oli vuoden 1617 valtiopäiväjärjestys. Valtiopäiväjärjestyksellä on perustuslain asema. Vasta Kustaa II Aadolfin kuoleman jälkeen tuli ensimmäinen varsinainen hallitusmuoto, vuoden 1634 hallitusmuoto. Sisällöltään tämä hallitusmuoto oli säädös valtion hallinnosta holhoojahallituksen aikana, ja se kumottiin kuningatar Kristiinan tultua täysi-ikäiseksi ja vannottuaan kuninkaan vakuutuksen. Vuonna 1660 hallitusmuoto otettiin taas käyttöön siten täydennettynä, että säätyvaltiopäivien piti kokoontua joka kolmas vuosi. Näin Ruotsin valtiopäivistä tuli tavallinen hallituselin. Valtakunnansääty
Valtakunnansäätyjen tuli osallistua valtiopäiville ja antaa miehiä maan sotajoukkoihin. Heidän tuli myös maksaa ne verot, joita valtiopäivät säätivät. Valtiopäivät muodostui kolmesta kollegiosta, joista ensimmäisen muodostivat vaaliruhtinaat, toisen ruhtinaat ja kolmannen valtakunnankaupungit. Valtakunnansäädyt menettivät merkityksensä Pyhän saksalais-roomalaisen valtakunnan hajotessa 1806. Jouluyö, juhlayö
Jouluyö, juhlayö!
Päättynyt kaik on työ.
Kaks vain valveil on puolisoa
lapsen herttaisen nukkuessa
seimikätkyessään, 
seimikätkyessään. Scipion unennäkö
"Scipion unennäkö" on merkittävimpiä säilyneitä osia Ciceron vuosien 54 ja 51 eaa. välillä kirjoittamasta poliittista filosofiaa käsittelevästä teoksesta "Valtiosta" ("De re publica"). "Scipion unennäkö" jäljittelee Platonin teoksille tyypillisiä loppumyyttejä. Siinä missä koko Ciceron "Valtiosta" käytti esikuvanaan Platonin "Valtiota", myös "Scipion unennäkö" perustuu Platonin teoksensa lopussa esittämään Er-myyttiin.
"Scipion unennäön" teksti oli pitkään lähes ainoa tunnettu osa "Valtiosta"-teoksesta, joka oli selvinnyt läpi keskiajan. Siksi teksti on usein julkaistu erillisenä tai yhdessä Ciceron muiden lyhyiden teosten kanssa. "Scipion unennäkö" on säilynyt osana Macrobiuksen siitä tekemää kommentaaria. Macrobius ja hänen lukijansa keskiajalla ja renessanssin aikana olivat kiinnostuneita lähinnä tekstikohdan tähtitiedettä ja astrologiaa käsittelevästä osasta. Joku Macrobiuksen teoksen kopioijista oli liittänyt "Scipion unennäön" tekstin teoksen loppuun, mutta tämä teksti vaikuttaa olevan huonompilaatuinen versio kuin se, johon Macrobius itse oli perustanut teoksensa. Nukkuminen
Länsimaissa ihmiset nukkuvat usein makuuhuoneessa, omassa sängyssä tai kaksoisvuoteessa, jossa on pehmeä patja, tyynyt, peitteet ja lakanat. Yövaatteina käytetään usein erityisiä yöasuja, kuten pyjamia, mutta noin neljäsosa ihmisistä nukkuu alasti. Köyhemmissä maissa, kuten Aasiassa, on yleistä nukkua matoilla jonkin huoneen raivatulla lattialla ja päivävaatteissa. Kansanvallan päivä
Kansanvallan päivää on vietetty 17. heinäkuuta vuoden 1919 Suomen hallitusmuodon vahvistamisen kunniaksi vuodesta 1992 alkaen. Päivän juhlistaminen on muodostunut tavaksi vain entisissä Vammalan ja Mouhijärven kunnissa, jotka nykyisin kuuluvat Sastamalan kaupunkiin. Kansanvallan päivän juhla on kesäinen toritapahtuma, jossa muun ohjelman lisäksi ihmisillä on mahdollisuus puhua haluamistaan asioista julkisesti. Tapahtumassa julkistetaan joka vuosi myös äänestyksellä valittu Sastamalan Avainhenkilö. Avainhenkilön tulee olla syntyperäinen sastamalalainen tai Sastamalassa asuva henkilö, joka on toiminut paikkakunnan hyväksi ja tehnyt sitä tunnetuksi. Valtiovierailu
Suomessa valtiovierailut noudattavat yleensä tiettyä jo perinteeksi muodostunutta kaavaa. Viralliset vastaanottoseremoniat järjestetään presidentinlinnan edustalla tai vaihtoehtoisesti Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Vastaanottoseremoniassa vierailevan maan päämies tarkastaa yhdessä tasavallan presidentin kanssa kunniavartioston Porilaisten marssin tahdissa. Kunniavartioston tarkastuksen ja kansallislaulujen esittämisen jälkeen valtionpäämiehet tervehtivät yleisöä presidentinlinnan parvekkeelta, josta siirrytään keltaiseen salonkiin juomaan tervetuliaismaljat, ottamaan virallisia valokuvia sekä vaihtamaan lahjoja ja kunniamerkkejä. Sääty
Monissa maissa järjestettiin säätyvaltiopäiviä, joissa kullakin säädyllä oli omat edustajansa. Tämän vuoksi sanalla sääty voidaan tarkoittaa myös kunkin säädyn valtiopäiville kokoontuneita edustajia. Useimpien maiden parlamenteista säätyjako poistettiin viimeistään 1800-luvulla. Suomen säätyvaltiopäivät toimivat vuoteen 1906 saakka. Vanha valtiopäivätalo (Tukholma)
Vanha valtiopäivätalo () on Tukholmassa, Riddarholmenin saarella, Birger Jarls torgin etelälaidalla sijaitseva rakennus. Se toimi Ruotsin valtiopäivien rakennuksena vuosina 1866–1905. Sitä ennen se oli vuodesta 1833 toiminut säätyvaltiopäivien aatelittomien säätyjen eli papiston, porvariston ja talonpoikien kokoontumispaikkana. Aatelissääty käytti Ritarihuonetta. Saksan valtiopäivät
Valtiopäivät () olivat Saksan valtakunnan parlamentti vuosina 1871–1945. Valtiopäivät muodostivat periaatteessa parlamentin ensimmäisen kamarin, sillä toisena kamarina toimi Saksan keisarikunnan aikana liittoneuvosto ("Bundesrat") ja Weimarin tasavallan aikana valtakunnanneuvosto ("Reichsrat"), jotka molemmat edustivat Saksan osavaltioita. Eduskunnan pääsihteeri
Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen mukaan säätyvaltiopäiville kokoontui neljä valtiosäätyä: aatelissääty, pappissääty, porvarissääty ja talonpoikaissääty. Jokaisessa säädyssä tuli olla sihteeri, joka kirjoitti pöytäkirjan. Aatelissäädyssä pöytäkirjan laatimisesta huolehti ritarihuoneen sihteeri, jonka valitsi ritarihuoneen johtokunta. Pappis- ja porvarissäädyt saivat vapaasti valita tehtävään kykenevän miehen haluamallaan tavalla. Talonpoikaissäädyn sihteerin nimitti hallitsija. Sihteeri oli muutenkin erityisasemassa, sillä hän vannoi kenraalikuvernöörille valan, joka muistutti puhemiesten valoja. Lisäksi hänen palkkansa määräsi säädyn sijasta hallitsija. Tällainen käytäntö pohjautui Ruotsin vuoden 1617 valtiopäiväjärjestykseen ja menettelyä oli käytetty muulloin paitsi vapaudenaikana, jolloin puhemiehet valitsivat sihteerin. Talonpoikaissäädyn sihteeri ei ollut tavanomainen pöytäkirjanpitäjä, vaan säädyn virallinen oikeudellisen koulutuksen saanut neuvonantaja ja säädyn puhemiehen oikeudellinen avustaja. Kunkin säädyn sihteeri toimi oman säätynsä kanslian päällikkönä. Kansliaan kuului vaihteleva määrä notaareja, pikakirjoittajia, kanslisteja, tulkkeja ja vahtimestareita. Säätyvaltiopäivät 1888
Säätyvaltiopäivät 1888 olivat sääntömääräiset Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Ne olivat viimeiset ennen Säätytalon valmistumista Helsinkiin. Valtiosta
Kirjasta VI on säilynyt vain vähän lukuun ottamatta koko teoksen tunnetuinta osaa "Scipion unennäkö", joka päättää koko teoksen. Siinä Scipio kertoo näkemästään unesta, joka muistuttaa Platonin "Valtion" loppumyyttiä, Er-myyttiä. Säilynyt teksti on jaettu 21 lukuun. Tammikuun valiokunta
Tammikuun valiokunnaksi () kutsutaan 20. tammikuuta vuonna 1862 toimintansa aloittanutta valtakunnallista kokousta, joka oli eräänlainen yksikamarinen tynkäeduskunta. Sen tehtävänä oli valmistella varsinaisten "maapäivien" eli valtiopäivien kokoontumista. Valiokuntaan kuului kaksitoista jäsentä kustakin neljästä säädystä. Kussakin säädyssä oli toimitettu edustajien vaali, ja siksi kyseessä oli ainoa vaaleilla valittu edustajakokous Suomessa 1800-luvulla. Kyseessä oli 1800-luvun ainoa valtiollinen kokous, jossa ei kokoonnuttu säädyittäin. Valiokunta katkaisi Porvoon valtiopäivien päättymisestä jatkuneen valtioyön. Säätyvaltiopäivät 1891
Säätyvaltiopäivät 1891 olivat sääntömääräiset Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät. Aatelittomat säädyt kokoontuivat ensimmäistä kertaa vasta valmistuneessa Säätytalossa. Työaika
Työ, jota tehdään kello 23:n ja 6:n välisenä aikana, on yötyötä. Työnantajan on työsuojeluviranomaisen pyynnöstä ilmoitettava tälle säännöllisesti teettämästään yötyöstä. Yötyötä saa teettää:Vuorotyössä vuorojen on vaihduttava säännöllisesti ja muututtava ennakolta sovituin ajanjaksoin. Vuorojen katsotaan vaihtuvan säännöllisesti, kun vuoro jatkuu enintään yhden tunnin yhdessä työhön sijalle tulleen vuoron kanssa tai kun vuorojen väliin jää enintään yhden tunnin aika. Työsuojelupiirin työsuojelutoimisto voi myöntää luvan poiketa siitä, mitä tämän momentin ensimmäisessä virkkeessä säädetään. Vaalirikos
Vaalirikos koskee yleisiä vaaleja, joita ovat valtiolliset vaalit, maakuntapäivävaalit, kunnalliset vaalit, Euroopan parlamentin edustajien vaalit ja kirkolliset vaalit. Valtiollisia vaaleja ovat eduskuntavaalit ja presidentinvaalit. Yleinen äänestys tarkoittaa tässä yhteydessä kunnallista tai valtiollista kansanäänestystä. Yleisiä vaaleja ovat sellaiset vaalit, joissa äänestää saavat kaikki tiettyä ikää vanhemmat valtion, kunnan tai seurakunnan jäsenet. Suomessa järjestetään useita vaaleja, joihin vaalirikosta koskevia säännöksiä ei voi soveltaa. Tällaisia ovat esimerkiksi ammattiyhdistysten, yliopistojen, ylioppilaskuntien, vakuutusyhtiöiden ja osuuskuntien vaalit. On myös huomattava, että tämä lainkohta ei koske maakunnallisten päätöstentekoelinten vaaleja, koska rikoslain 14 luvussa ei ole niitä koskevaa mainintaa. Valtiopäivät
Valtiopäivät on kansanedustuslaitoksen tai lakia säätävän kokouksen vanha nimitys useissa maissa. Se voi viitata ainakin seuraaviin:Puolan valtiopäivät – sekä historialliset että nykyiset – tunnetaan paremmin nimellä Sejm. Säätyvaltiopäivät 1891
Talonpoikaissäädyllä oli 48 valtiopäivämiestä. Juhannus
Suomessa juhannus on yöttömän yön juhla. Napapiirin pohjoispuolella aurinko ei laske lainkaan kesäpäivänseisauksena. Valtiopäivätalo
Valtiopäivätalo on parlamenttitalon nimi niissä maissa, joissa parlamenttia kutsutaan valtiopäiviksi. Se voi tarkoittaa ainakin seuraavia: Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Erityisten asioiden käsittelemiseksi valtiopäivämiehet ryhmittäytyivät valiokunniksi, joiden määrä lisääntyi Suomen suuriruhtinaskunnan loppuaikoihin mennessä. Valiokuntia oli vakinaisia ja tilapäisiä, joita saatettiin perustaa vain yksiä valtiopäiviä varten laajakantoisen asian tai asiaryhmän käsittelemiseksi. Tällaisia asioita olivat muun muassa kirkkolain uudistaminen, jota varten perustettiin kirkkolakivaliokunta, sekä rautateiden rakentaminen, jota varten perustettiin rautatievaliokunta. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Valtiopäivillä kaikki neljä säätyä kokoontuivat ja käsittelivät esityksiä erikseen. Esitys katsottiin valtiopäivien hyväksymäksi, jos se hyväksyttiin kolmessa neljästä säädystä. Kaikkien neljän säädyn hyväksyntää vaadittiin kuitenkin perustuslakiasioissa sekä suostunta-asioissa eli uusien verojen asettamisessa. Lisäksi säätyjen privilegioita koskeneissa asioissa tarvittiin sen säädyn hyväksyntä, jonka privilegioista oli kyse. Asioiden valmistelua varten valtiopäivät asettivat valiokuntia, joissa oli edustajia kaikista säädyistä. Säädyt saattoivat asettaa myös yksityisiä valiokuntia, joissa oli vain yhden säädyn edustajia. Alkuun säädyittäin erikseen tapahtuva äänestys oli käytössä myös valiokuntien sisällä, mutta vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys poisti tämän käytännön. Sen jälkeen valiokunnissa kaikki edustajat äänestivät yhtenä joukkona. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys mahdollisti myös kaikkien säätyjen yhteisistunnon eli "plenum plenorumin", jossa voitiin keskustella jostain asiasta mutta ei äänestää. Näitä yhteisistuntoja järjestettiin kuitenkin vain kahdesti säätyvaltiopäivien toiminnan aikana. Valtiosopimus
Valtiosopimus on kansainvälisen oikeuden alaan luokiteltava sopimus, jonka osapuolina on kaksi tai useampia valtioita tai kansainvälistä järjestöä. Valtiosopimuksella luodaan tietty hallinnollinen, oikeudellinen, poliittinen tai taloudellinen järjestely sopimusosapuolten välille. Valtiosopimuksissa saatetaan käsitellä myös kulttuurisuhteita, liikennejärjestelyjä tai sosiaalisia kysymyksiä. Saunayö
Saunayö on ilmainen yhdenpäivän musiikkifestivaali, joka pidetää Lappeenrannassa aina 29. huhtikuuta. Festivaali on perinteeksi muodostunut ulkoilmatapahtuma, joka järjestetään Lappeenrannan teknillisen yliopiston opiskelijoiden Wapun loppusuoralla ja on täten yksi merkittävimmistä tapahtumista Suomen ja mahdollisesti universumin pisimmässä Wapussa. Tapahtuman järjestämisestä vastaa Lappeenrannan teknillisen yliopiston oppilaskunta LTKY ja Teekkareiden musiikkikerho TeMu. Vakiopaikaksi tapahtumalle on muodostunut Skinnarilan kampusalueella sijaitseva Fartwall-areenan kenttä. Äänentoistosta ja esiintyjistä vastaa TeMu ja sen alaiset enimmäkseen opiskelijoista koostuvat yhtyeet, mutta välillä esiintymään on saatu myös ulkomaalainen bändi. Esiintyvät yhtyeet esittävät enimmäkseen cover-kappaleita, mutta myös yhtyeiden omaa materiaalia kuullaan joka vuosi. Musiikkigenreinä vallitsevat suomalainen ja kansainvälinen rock, pop, punk, metalli, sekä humppa. Yö
Lentämiseen liittyvä yön ja päivän määritelmä: Yö (night) –Yöllä tarkoitetaan aikaa iltahämärän (porvarillinen hämärä) päättymisestä aamuhämärän alkuun. Iltahämärä alkaa auringonlaskusta ja päättyy kun auringon keskipiste on 6 astetta horisontin alapuolella. Aamuhämärä alkaa jälleen aamulla kun keskipiste on 6 astetta horisontin alapuolella. Määrittely löytyy Trafin julkaisemista lentosäännöistä. Yön määrittelyllä on merkittävä rooli lentosääntöjen sisällössä. Suomen valtiopäivät
Suomen itsenäistymisen jälkeen keisarin valta­oikeudet siirtyivät tasa­vallan presidentille. Vuonna 1928 säädettiin uusi, edellisestä jonkin verran poikkeava valtio­päivä­järjestys. Sen mukaan edus­kunta kokoontui valtio­päiville vuosittain helmi­kuun alussa ilman erityistä kutsua, ja valtio­päivät kestivät normaalisti 120 päivää, ellei eduskunta toisin päättänyt. Vakiintuneeksi käytännöksi kuitenkin muodostui, että valtiopäivät kestivät lähes vuoden loppuun saakka, usein seuraavankin vuoden puolelle. Eduskunta oli koolla ensin valtiopäivien alussa kevättalvella muutaman kuukauden (kevätistuntokausi), minkä jälkeen valtiopäivät keskeytettiin kesän ajaksi ja jatkettiin jälleen syksyllä (syysistuntokausi), jolloin käsiteltiin erityisesti seuraavan vuoden budjetti. Yhteensovitus
Yhteensovitus oli Suomen vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksessä säädetty sovittelu, joka suoritettiin silloin kun säätyjen päätökset erosivat niin paljon toisistaan, ettei lainmukainen enemmistöpäätös ollut mahdollinen. Sovittelun suoritti asiaa käsitellyt valtiopäivävaliokunta, joka yhteensovitti säätyjen ajatukset ja teki niille ehdotuksen asian ratkaisemiseksi. Valtiopäivillä Suomen kansaa edustivat ritaristo ja aateli, pappissääty, porvarissääty sekä talonpoikaissääty. Valtiopäivävaliokunnat olivat talousvaliokunta, valtiovaliokunta, suostuntavaliokunta ja pankkivaliokunta. Perustuslain muuttamiseen tarvittiin kaikkien neljän säädyn suostumus. Useimmat asiat ratkaistiin kolmen säädyn kannattamina. Jos kaksi säätyä kannatti ja kaksi vastusti, asia niillä valtiopäivillä raukesi. Jos yhteensovitus ei onnistunut ja säädyt olivat päättäneet ettei asia saa raueta, asiaa käsitelleen valiokunnan jäsenmäärää suurennettiin ja valiokunta äänesti asiasta hyläten tai hyväksyen riidanalaiset kohdat. Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen tilalle säädettiin uusi valtiopäiväjärjestys 1906, jolla siirryttiin yksikamariseen eduskuntaan. Valvetila
Valvetila on tajunnan tila, jossa ihminen tai eläin pystyy tekemään tiedostettuja toimintoja, kuten liikkumaan, syömään ja viestimään. Ihmiset ovat yleensä valveilla päivisin, mutta yöeläimet ovat valveilla öisin. Valvetilan vastakohta on uni. Suomen valtionhoitaja
Valtionhoitaja () oli Suomen väliaikainen valtionpäämies vuosina 1918–1919. Sisällissodan päätyttyä toukokuussa 1918 hallituksen joukkojen eli valkoisten voittoon, valtiosta kaavailtiin kuningaskuntaa. Valtionhoitajan valitsi tynkäeduskunta suorittamallaan vaalilla hoitamaan hallitsijan tehtäviä siihen saakka, kunnes maahan saataisiin kuningas. Vuoden 1617 valtiopäiväjärjestys
Vuoden 1617 valtiopäiväjärjestys oli ensimmäinen säädös, jossa Ruotsin valtiopäivien muoto määriteltiin. Valtiopäiväjärjestyksellä pyrittiin luomaan täsmälliset muodot valtiopäivien työskentelylle ja se säädettiin Örebron valtiopäivillä 24. tammikuuta 1617 kuningas Kustaa II Aadolfin hallitessa. Valtiopäiväjärjestys oli perustuslainomainen laki. Yöjuoksu
Suomessa yöstely on kansanperinteenä melko uusi ilmiö. Organisoitu yöstely levisi 1700-luvulta lähtien vain ruotsin- ja suomenkieliselle Pohjanmaalle ja jonkin verran venäläisiltä Inkeriin. Etelä-Pohjanmaan papisto ja viranomaiset suhtautuivat kielteisesti yöstelyyn ja ryhtyivät kirkkokurin keinoin toimimaan sitä vastaan. 1700-luvun lopulla yöjuoksijoita alettiin sakottaa käräjillä, jolloin yöjuoksuksi katsottiin kaikki tietyn kellonajan jälkeen tapahtunut nuorison aiheeton liikkuminen ulkosalla. Yöjuoksu näin kriminalisoitiin, mikä käytännössä tarkoitti sitä, että moniin Etelä-Pohjanmaan rintapitäjiin syntyi öinen ulkonaliikkumiskielto (ks. Ulkonaliikkumiskielto Suomessa). Öiset ulkonaliikkumiskiellot kestivät niissä vuosikymmeniä. Yöjuoksusta muodostuikin vähitellen eteläpohjalaisen pitäjäkurin ehkä keskeisin osatekijä. Kansallispäivä
Kansallispäivä on kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain jonkin kansakunnalle merkittävän tapahtuman muistoksi. Valtioilla, joiden syntyhetki on päivän tarkkuudella määriteltävissä, kansallispäivä on yleensä tämä päivä. Suurta osaa tällaisista kansallispäivistä ei kutsuta kansallis- vaan itsenäisyyspäiviksi. Hitaasti syntyneillä valtioilla, jollaisia on varsinkin Euroopassa, kansallispäivä voi olla esimerkiksi jonkin valtion historian dramaattisen käännekohdan vuosipäivä kuten Ranskalla Bastiljin linnoituksen valtauspäivä 14. heinäkuuta tai jonkun merkittävän hallitsijan syntymäpäivä. Valtionhoitaja
Nykyään nimityksellä "riksföreståndare" on Ruotsissa kokonaan toinen merkitys. Ruotsin vuoden 1974 hallitusmuodon mukaan tällä nimellä kutsutaan henkilöä, joka toimii kuninkaan tilapäisenä sijaisena tämän ollessa estynyt hoitamaan tehtäviään. Normaalisti tehtävä annetaan toiselle kuningasperheen jäsenelle, mutta valtiopäivät voivat tarvittaessa valita siihen myös jonkun muun. Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys eli Suomen Suuriruhtinaanmaan Valtiopäiväjärjestys (AsK 26/1906) oli perustuslaillinen säädös, jolla Suomen säätyvaltiopäivät korvattiin yksikamarisella eduskunnalla. Tämä valtiopäiväjärjestys oli voimassa vuoteen 1928, jolloin se korvattiin uudella. Monet siinä määritellyt eduskunnan työmuodot ovat kuitenkin edelleen olemassa osana Suomen perustuslakia ja muita säädöksiä. Valtiosääntö
Valtiosääntö käsittää kaikki ne keskeiset oikeussäännöt, jotka sääntelevät tietyssä oikeusjärjestelmässä noudatettavia perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten valitsemista ja toimivaltaa sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Valtiosääntö on valtiosääntöoikeuden keskeisin käsite. Suomen valtiopäivät
Vuoden 1906 valtio­päivä­järjestyksen mukaan sääty­valtio­päivien tilalle tuli yksikamarinen edus­kunta. Nimitys valtio­päivät pysyi kuitenkin käytössä tarkoittaen edus­kunnan vuotuisia kokoontumis­kausia. Eduskunta kokoontui valtio­päiville vuosittain 1. helmikuuta, tai sen sattuessa pyhä­päiväksi seuraavana arki­päivänä. Keisari ja Suuri­ruhtinas saattoi kuitenkin määrätä, että valtio­päivät oli aloitettava muuna aikana vuodesta. Valtio­päivät kestivät vuosittain 90 päivää, ellei keisari toisin määrännyt. Jos edus­kunta oli keisarin määräyksestä hajotettava ja uudet vaalit pantava toimeen, valtio­päivät lopetettiin hänen määräämänään päivänä ja uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville sen kuu­kauden ensimmäisenä päivänä, joka lähinnä alkoi 90 päivän kuluttua hajotus­käskyn antamisesta. Jos kuitenkin hajotus­käsky annettiin sen jälkeen, kun valtio­päivät oli jo lopetettu, eikä uusia vaaleja ehditty pitää ennen seuraavan helmi­kuun alkua, uusi edus­kunta kokoontui valtio­päiville vaalien tulosten julkaisemista seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä. Tämän vuoksi sellaisina vuosina, jolloin edus­kunta hajotettiin, pidettiin monesti kahdet varsinaiset valtio­päivät, joita sanotaan kyseisen vuoden ensimmäisiksi ja toisiksi valtio­päiviksi. Kadetti
Eräs vuosittainen kadettien kunniatehtävä on olla itsenäisyyspäivänä linnanjuhlissa. Kutsuvieraiden kättelyn aikana kadetit seisovat kunniavartiossa valtiosalin rivistössä, sekä linnan muissa huoneissa. Lisäksi osa kadeteista toimii veteraanien henkilökohtaisina avustajina. Kunniavartion jälkeen kadetit ovat presidentin kutsuvieraina ja ovat velvoitettuja tanssittamaan yksinäisiä daameja. Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Ylimääräisiä valtiopäiviä järjestettiin kahdet. Ensimmäiset ylimääräiset säätyvaltiopäivät olivat 1899, joilla pyrittiin järjestämään Suomen suuriruhtinaskunnan sotaväki Venäjän keisarikunnan sotaväen yhteyteen ilman kansallisia rajoituksia asevelvollisuudessa. Ainoa Suomen suuriruhtinaskunnan ulkoiseen palvelukseen velvoitettu joukko-osasto oli Helsingissä sijaitseva Suomen kaarti. Muut yksiköt oli tarkoitettu vain Suomen suuriruhtinaskunnan aluepuolustamiseen ilman velvollisuutta osallistua Venäjän keisarikunnan muilla alueilla tapahtuviin sotatoimiin. Venäläisten, lähinnä Venäjän sotaministeri Kuropatkinin näkökulmasta valtiopäivät eivät onnistuneet, koska valtiopäivät torjui hankkeen. Porvoon valtiopäivät
Suomalaiset tulkitsivat keisarin hallitsijanvakuutuksen ja säätyjen uskollisuudenvalan kaksipuoliseksi valtioteoksi, jonkinlaiseksi valtiosopimukseksi, jota kumpikaan osapuoli, Suomen kansa ja keisari, ei voinut yksipuolisesti sanoa irti. Venäläisetkään eivät kiistäneet Suomen valtiollista statusta ennen 1800-luvun loppua. Heidän tulkintansa lähti siitä, ettei keisari ollut voinut luvata suomalaisille sellaista asemaa, joka olisi ollut vastoin hänen itsevaltiuttaan. Valtalaki (Saksa)
Ennen valtalain säätämistä Hitler oli vakuuttanut, että valtiopäivien toiminta jatkuisi kuta kuinkin normaalisti. Käytännössä valtiopäivien lainsäädäntötyö kuitenkin pysähtyi. Valtalain säätämisen jälkeen Saksan valtiopäivät kokoontuivat vain 19 kertaa ja säätivät yhteensä seitsemän lakia. Näistä kaksi koski nimenomaan valtalain voimassaolon pidentämistä. Muut viisi lakia olivat:Yleensä valtiopäivien tehtävänä oli lähinnä kuunnella Hitlerin pitämä puhe kansakunnan tilasta. Kansan suussa valtiopäivät saivatkin pilkkanimen ”valtakunnan parhaiten palkattu mieskuoro”, koska niiden tehtäviin kuului Hitlerin puheen kuuntelemisen lisäksi lähinnä laulaa istunnon lopuksi Deutschlandlied ja Horst-Wessel-Lied. Valtio-oikeus
Valtio-oikeus tarkoittaa nykyisin yleensä valtiosääntöoikeutta eli niitä oikeussäännöksiä, joissa on määräykset valtion ylimmistä valtaoikeuksista. Se on määritelty myös laajemmin, niin että se aiemmin tarkoitti julkisoikeutta yleensä. Sittemmin se merkitsi julkisoikeutta lukuun ottamatta kansainvälistä oikeutta. Nykyisin valtio-oikeus laajassa merkityksessä käsittää valtiosääntöoikeuden ja hallinto-oikeuden. Aiemmin käytettiin myös nimitystä positiivinen valtio-oikeus, jolla tarkoitettiin valtion voimassa olevaa valtio-oikeutta. Säätyvaltiopäivät
Säätyvaltiopäivät olivat entisajan Euroopassa monissa maissa lakia säätävä kokous, jossa jokainen sääty oli edustettuna erikseen. Useimmissa maissa säätyvaltiopäivillä olivat edustettuina aatelissääty, pappissääty ja porvarissääty, Ruotsissa poikkeuksellisesti myös talonpoikaissääty. Säätyvaltiopäivät olivat ennen 1800-lukua käytössä ainakin Ranskassa, Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa, Pohjoismaissa sekä Puolassa (nimellä Sejm). Valtionraja
Valtionraja on maantieteellinen linja, joka määrittää valtion kansallisen alueen (maa-alueen, vesialueen ja ilmatilan) eli valtion toimivallan alueen. Yleensä valtionrajoja pyritään valvomaan. Joillakin valtioiden välisillä rajoilla, kuten Schengen-alueella, vartiointi on rajoitettua. Muut rajat ovat osittain tai täysin vartioituja ja ne voidaan ylittää laillisesti ainoastaan virallisissa rajanylityspaikoissa ja rajavyöhykettä voidaan vartioida. Joillekin rajoille, kuten kiistanalaisille alueille voidaan rakentaa puskurivyöhykkeitä. Platonin poliittinen filosofia
"Valtion" ydin voidaan nähdä siinä, että se pyrkii osoittamaan, että sekä valtion että sielun terveydelle on oleellista, että kummankin hallitseva osa perustaa toimintansa järkeen ja tietoon. "Valtiomies" pyrkii hahmottelemaan, millaista tämä hallitsemisessa käytettävä tieto olisi. "Lait" puolestaan pyrkii osoittamaan, kuinka tämä tieto voidaan saattaa osaksi valtion itsensä rakennetta. "Valtiota" ja "Lakeja" on Platonin muita dialogeja pidemmän pituutensakin vuoksi pidetty usein Platonin poliittisen filosofian pääesityksinä; "Valtiomies" puolestaan on lyhyempi ja abstraktimpi, mutta sen merkitys on siinä, että se tutkii niitä filosofisia, erityisesti tietoteoreettisia, perusteita, joiden päälle "Valtio" ja "Lait" rakentuvat. Sunnuntai
Länsimaissa sunnuntai on perinteellinen viikoittainen lepopäivä ja samalla lakisääteinen vapaapäivä ja nykyisin laajalti muuallakin. Joillakin työpaikoilla on kuitenkin tehtävä työtä myös silloin, mutta työaikalain mukaan on pyhätyöstä maksettava korotettu palkka, ja lisäksi on vastaava vapaapäivä järjestettävä jonakin muuna viikonpäivänä. Kesäyön marssi
Kesäyön marssi on vuosittain järjestetty valtakunnallinen kävelytapahtuma. Ulkonaliikkumiskielto Suomessa
Ulkonaliikkumiskielto on hallitsevan järjestysvallan vastatoimenpide levottomissa tai muuten poikkeuksellisissa oloissa. Se säädetään useimmiten yöajaksi (öinen ulkonaliikkumiskielto) ja sen alkaminen sekä päättyminen on tavallisesti määrätty tarkalleen tietyksi kellonajaksi. Suomessa öisistä ulkonaliikkumiskielloista päätettiin paikoitellen ainakin Etelä-Pohjanmaalle 1700-luvun lopulta alkaen, ja ne jatkuivat 1890-luvulle saakka. Etelä-Pohjanmaan öiset ulkonaliikkumiskiellot kirjattiin pitäjänsopimuksiin tai pitäjänlakeihin. Hallituksen iltakoulu
Iltakoulu pidetään yleensä joka keskiviikko kello 17.00. Siihen voivat osallistua ministerien ohella hallituspuolueiden eduskuntaryhmien puheenjohtajat, oikeuskansleri, pääministerin valtiosihteeri sekä valtioneuvoston viestintäjohtaja. Valtioneuvoston yleisistunto pidetään normaalisti torstaisin kello 13.00 ja presidentin esittely perjantaisin kello 11.00. Suomen valtiopäivät
Vuonna 1983 valtio­päivä­järjestystä muutettiin niin, että varsinaiset valtio­päivät jatkuivat yhtä­jaksoisesti tai keskeytyksin seuraavien varsinaisten valtio­päivien kokoontumiseen saakka. Säännön­mukaisen vaali­kauden viimeiset valtio­päivät päättyivät silloin, kun edus­kunta oli päättänyt lopettaa istuntonsa ja tasavallan presidentti julisti eduskunnan työn päättyneeksi siltä vaali­kaudelta. Samoin on laita nykyisen, vuonna 1999 säädetyn perustus­lain mukaan. Talollinen
Talonpoikaissäädyn poliittinen vaikutusvalta vaihteli ajasta toiseen. Suomen autonomian aikana talonpoikaissäädyn asema ja merkitys korostuivat 1800-luvun lopun valtiopäivillä, jolloin periaatteessa mitään asiaa ei voitu päättää ilman säädyn suostumista. Toisaalta talonpoikaissääty edusti vain pientä osaa maaseudun väestöstä, ja tämä oli omiaan kärjistämään yhteiskunnallisia suhteita. Suomessa säätyvaltiopäivät lakkautettiin vuonna 1906, jolloin perustettiin yksikamarinen eduskunta. Valtionhotelli
Valtionhotelli voi tarkoittaa: Porvoon valtiopäivät
Valtiopäivien paikan valintaan vaikutti se, että Suomen sota oli käynnissä ja Turku ja Hämeenlinna sijaitsivat kaukana Venäjän rajalta. Helsingissä oli ollut paha tulipalo edellisvuonna, eikä siellä ollut sopivia tiloja valtiopäiville, kuin ei myöskään Loviisassa. Niinpä valtiopäivät kutsuttiin Porvooseen, jonka tuomiokirkossa pidettiin avajaiset. Valtiopäivien valtiosalina käytettiin Porvoon kymnaasin eli lukion lukusalia. Pappissääty työskenteli myös kymnaasissa. Aatelis- ja porvarissääty kokoontuivat raatihuoneessa ja talonpoikaissääty laamanni Orraeuksen talossa. Jouluyö, juhlayö
Anna-Maija Raittila julkaisi vuonna 1982 sanat, jotka alkavat:
Jouluyö juhlayö
Kansojen rauhan yö Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät
Valtiopäivillä Suomen aatelia edusti jokaisen suvun päämies. Viimeisillä varsinaisilla säätyvaltiopäivillä 1904–1905 oli 201 aateliston edustajaa. Pappissäädystä oli yleensä noin 40 edustajaa, porvaristosta noin 30–70, määrän lisääntyessä kaupungistumisen myötä säätyvaltiopäivien loppuun saakka. Talonpoikaissääty valitsi 70 valtiopäivämiestä tuomiokunnittain. Aluksi säätyvaltiopäiviä pidettiin viiden vuoden välein, mutta vuodesta 1882 alkaen kolmen vuoden välein. Valtiomies (dialogi)
Samalla käsitellään sitä tietoa, mitä valtiomies tarvitsee valtiota johtaakseen. Valtiomies on se henkilö, jolla todella on tällaista tietoa; sen sijaan että hallitsijat vain esittäisivät, että heillä on tietoa. Todetaan, että valtiomiehen taidon piiriin kuuluu muun muassa lainsäädäntötaito. Tämän jälkeen käsitellään lain olemusta ja kirjoitettujen lakien merkitystä, sekä vallitsevien valtiomuotojen (tyrannia, monarkia, oligarkia, aristokratia ja demokratia) suhdetta lain noudattamiseen. Elealainen vieras pitää näitä kaikkia väärinä valtiomuotoina, ja toteaa, että "[o]nko siis mikään ihme, että tällaisissa valtiojärjestelmissä on ja tulee olemaan niin paljon pahaa, kun niiden perustana on toimiminen vailla tietoa, vain kirjoitettujen säädösten ja perinnäistapojen varassa?". Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestys
Vuoden 1869 valtiopäiväjärjestyksen ensimmäisessä pykälässä mainittiin, että valtiopäiville kokoontuneet säädyt edustivat koko Suomen kansaa eivätkä siis pelkästään säätyläisiä. Kansanedustuksen periaatteen mainitseminen oli merkittävää, vaikka todellisuus olikin siitä kaukana. Äänioikeus Suomessa ei mainittavasti laajentunut, mutta yksittäisten säätyjen sisällä siinä tapahtui muutoksia. Pappissäätyyn valittiin tästä lähin kirkon ohella myös yliopiston ja eräiden muiden oppilaitosten edustajat. Talonpoikaissäädyssä äänioikeus laajeni varsinaisista talonpojista myös muuhun maata omistavaan väestöön, minkä lisäksi vaalin kaksiportaisuudesta tehtiin pakollista. Lisäksi vaalioikeus ja vaalikelpoisuus ulotettiin ortodoksiseen väestöön, mikä esiteltiin Venäjän lehdistölle uudistuksen merkittävimpänä saavutuksena. Lisäksi valtiopäiväjärjestyksen yhteydessä säädetty uusi ritarihuonejärjestys poisti aatelissäädyn sisäisen luokkajaon käytöstä ja määräsi, että maamarsalkan ohella oli nimitettävä erityinen varamaamarsalkka. Aatelissäätyyn myös palautettiin vapauden ajalla voimassa ollut, mutta Kustaa III:n vuonna 1778 kumoama käytäntö, jonka mukaan aatelissuvun päämies saattoi valtakirjalla määrätä sukunsa valtiopäiväedustajaksi kenen tahansa aatelismiehen. Vallankumouksen helluntaiyö
Kansalliskokous muotoili tehdyt päätökset 19 pykälää käsittäneeksi lakitekstiksi 5.–11. elokuuta 1789. Siihen sisältyi maaorjuuden lakkauttaminen, verovapauksien poistaminen, säätyyn perustuvien erityisten metsästys- ja tarhausoikeuksien poistaminen (mm. kyyhkyslakkojen osalta), kartanoiden tuomiovallan poistaminen, kymmenysten korvaaminen normaaleilla rahana maksettavilla veroilla, virkojen myynnin lopettaminen, feodaalimaksujen muuttaminen peruutettaviksi, ikuisten hallintaoikeuksien ja "banalité"-velvollisuuksien poistaminen, moninkertaisten virkatalojen poistaminen, perusteettomien eläkkeiden lakkauttaminen, siviili- ja sotilasvirkojen avaaminen kaikille kansalaisille, tiettyjen kaupunkien ja provinssien kuten Pariisin, Lyonin ja Bordeaux’n etuoikeuksien poistaminen sekä päätös uudistaa ammattikuntalaitos. Lakitekstiin sisällytettiin julistus ”Kansalliskokous lakkauttaa feodaalijärjestelmän kokonaisuudessaan”. Lisäksi laissa määrättiin lyöttämään mitali elokuun 4. päivän istunnon muistoksi. Valtio (romaani)
Valtio () on Terry Pratchettin vuonna 2008 ilmestynyt nuortenkirja. Teos oli Mythopoeic-palkintoehdokkaana vuonna 2009. Työaika
"Normaaliksi työajaksi" kutsutaan tavallisesti aikaa arkipäivinä maanantaista perjantaihin klo 8–16 tai 9–17. Tämä vastaa valtion ja kuntien virastojen virka-aikaa sellaisena kuin se on Suomessakin ollut 1960-luvulta lähtien. Samaa työaikaa noudatetaan useilla yksityisilläkin työpaikoilla, etenkin toimistotyössä sekä myös sellaisilla teollisilla työpaikoilla, joissa tekniset syyt eivät muuta edellytä. Viikonloppujen lisäksi vapaapäiviä ovat tällöin yleensä kirkolliset juhlapäivät sekä vappu, Suomessa lisäksi itsenäisyyspäivä, juhannusaatto ja jouluaatto. Aikaisemmin työpäiviä, joskin jo useimmiten lyhennettyjä, olivat myös lauantait. Yö
Yö on se aika vuorokaudesta, jona havaintopaikka planeetan pinnalla on kääntynyt poispäin Auringosta niin, ettei Auringosta tuleva valo osu siihen. Joka hetki hiukan alle puolella Maapallon pinnasta on yö. Ilmakehä taittaa valoa niin, että osa siitä osuu maahan silloinkin, kun aurinko on jonkin verran horisontin alapuolella; tällöin on aamu- tai iltahämärä. Yöllä kosteutta kondensoituu esineisiin, sillä lämpö säteilee esineistä avaruuteen ja kosteus tiivistyy esineiden pinnalle. Valtio (Platon)
Valtiossa oli erilaisia rajoituksia, joiden avulla pyrittiin estämään kansan heikentyminen. Heikentävä musiikki, runous ja teatteri tuli hylätä ja korvata sekä miehille että naisille tarkoitetulla koulutusjärjestelmällä, mikä oli hätkähdyttävä poikkeama tuon ajan kreikkalaisesta yhteiskunnasta. Nämä vaatimukset pätivät kaikkiin yhteiskuntaluokkiin, ja filosofikuninkaille ja vartijoille oli asetettu paljon suuremmat rajoitukset kuin työläisille, koska hallitsijat tuli pitää erossa kaikesta korruptoivasta. Eduskunnan ikäpuhemies
Vaikka eduskunta valitaan useammaksi vuodeksi kerrallaan (vuoteen 1954 saakka kolmeksi vuodeksi ja 1954 alkaen neljäksi vuodeksi), kokoontuu se valtiopäiville vuosittain, ja uusien valtiopäivien on näin joka vuosi valittava itselleen puhemies ja kaksi varapuhemiestä. Tämä tapahtuu valtiopäivien ensimmäisessä istunnossa, joka pidetään ennen valtiopäivien avajaisia. Eduskunnan vanhin kansanedustaja johtaa puhetta ensimmäisessä istunnossa siihen saakka, kunnes uusi puhemies on valittu, vannonut valansa ja asettunut puheenjohtajaksi. Suomen valtiopäivät
Vuoden 1918 ylimääräisillä valtiopäivillä, jotka alkoivat 27. syyskuuta, Paasikiven senaatti esitti hyväksyttäväksi uuden monarkistisen hallitusmuodon, mutta sen tueksi ei saatu kiireellisyyteen vaadittavaa 5/6 määräenemmistöä, ja esitys jäi lepäämään vaalien yli. Sen jälkeen valtiopäivien huipennukseksi muodostui Suomen kuninkaanvaali, joka kuitenkin raukesi, sillä valittu kuningas ei koskaan saapunut Suomeen. Säätyvaltiopäivät 1882
Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivät vuonna 1882 pidettiin 19. tammikuuta – 6. kesäkuuta 1882. Aatelittomat säädyt kokoontuivat Rikhardinkadun kirjastotalossa ja talonpoikaissääty lisäksi Polyteknillisellä opistolla Hietalahdentorilla. Aatelisto kokoontui tavan mukaisesti Ritarihuoneella. Keisari Aleksanteri III avasi valtiopäivät 24. tammikuuta 1882. Valtio
Valtion yleistä hallintoa varten taas on olemassa valtioneuvosto. Kolmijako-opissa esitetään käsitys kansakunnan valtiollisen vallan jakamisesta, myös Suomen perustuslaki noudatti aiemmin tätä periaatetta. Nykyään Suomi on parlamentaarinen, eli eduskunta on muita tärkeämpi valtioelin. Guy Fawkesin yö
Guy Fawkesin yö (, tunnetaan myös nimellä Guy Fawkesin päivä tai kokkoyö) on englantilaisen salaliittolaisen Guy Fawkesin mukaan nimetty juhlapäivä, jota vietetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa niin sanotun ruutisalaliiton epäonnistumisen vuosipäivänä 5. marraskuuta. Ympäri Britanniaa järjestetään ilotulituksia, joista mahtavimmat ovat Lontoossa, jonne juhlapäivän historia sijoittuu.