Missä XML-kieltä käytetään?
XML
XML ("Extensible Markup Language") on tietynlaisten merkintäkielien yläkäsite tai standardi, jolla tiedon merkitys on kuvattavissa tiedon sekaan. XML-kieliä käytetään sekä formaattina tiedonvälitykseen järjestelmien välillä että formaattina dokumenttien tallentamiseen. XML-kieli on rakenteellinen kuvauskieli, joka auttaa jäsentämään laajoja tietomassoja selkeämmin. XML:n kehittäjä on World Wide Web Consortium. XML
XML on tekstimuotoista ja muistuttaa HTML-kieltä, jolla WWW-sivut kirjoitetaan, ja ne kummatkin ovat SGML-kielen yksinkertaistettuja osajoukkoja. XML ei kuitenkaan ole tarkoitettu sivunkuvauskieleksi kuten HTML, vaan se on metakieli, jolla kuvataan tiedon rakenne ilman ennalta määrättyjä koodeja. XML-kielellä voi muodostaa uusia koodeja, joiden avulla voidaan luoda dokumentteja hyvinkin erilaisiin ja erityisiin tarkoituksiin. XHTML on HTML-kielen versio, joka on siivottu puhtaaksi XML-kieleksi. XML-skeema
XML-skeema () on W3C:n standardoima teknologia, jolla voidaan kuvata XML-dokumenttien rakenne. Skeemoilla voidaan kuvata esimerkiksi XML-muotoisen levytiedon tai vaikkapa myynti-ilmoituksen sallittu rakenne. Hyvä syy tällaisen kuvailun tekemiseen on yhteisen sanaston rakentaminen: XML-skeemoilla sanasto voidaan kuvailla sillä tarkkuudella, että myös tietokoneet ymmärtävät sen. Itse asiassa XML-skeema on siis standardoitu tapa puhua XML:stä.
Finvoice
F:n yleiskuvausten perusteella Finvoice-sanomilla on käytössä ISO-8859-15-merkistö ja Finvoice on määritelty käyttäen xml-syntaksia. Xml mahdollistaa esim. laskun esittämisen sekä sovelluksen ymmärtämässä muodossa että selaimella paperilaskua vastaavassa muodossa. Selaimella esitetty lasku voidaan tulostaa paperilaskuksi ja käsitellä perinteisellä tavalla. Finvoice-laskussa XML-standardin mukaisesti korvataan myös tietyt erikoismerkit. Osoitin (ohjelmointi)
Osoittimien huolimaton käyttö saattaa aiheuttaa muistivuotoja ja vaikeasti jäljitettäviä ohjelmointivirheitä, sekä antaa krakkerille mahdollisuuden hyökätä ohjelman käyttäjän koneelle. Niinpä useimmissa sovellus- tai Web-ohjelmointiin suunnatuissa kielissä, kuten Javassa, PHP:ssa, Pythonissa tai Rubyssä, ei ole osoittimia, ja C#-kielessä niitä ei juuri käytetä. Relax NG
Verrattuna muihin skeemakieliin, kuten esimerkiksi W3C:n XML Schema -skeemakieleen, RELAX NG:n sanotaan olevan suhteellisen yksinkertainen. OpenDocument-toimistodokumentit on kuvattu RELAX NG -skeemakielellä. LaTeX
Useimmissa suosituissa Unix- ja Linux-alustoilla käytettävissä tekstieditoreissa on tuki LaTeX-dokumenttien kirjoittamiseen. Nämä helpottavat käyttäjää esimerkiksi värittämällä LaTeX-merkkikielessä käytetyt elementit omilla väreillään ja tarjoavat lyhyitä näppäinyhdistelmiä makrojen kirjoittamista varten. Esimerkiksi tekstieditoreissa (X)Emacs ja Vim on laaja LaTeX-tuki. Myös Windowsille on olemassa LaTeX-editoreja ja -kehitysympäristöjä, kuten Texniccentter, sekä TeX-implementaatioita, kuten Miktex. Lyx puolestaan on käyttökelpoinen LaTeXia tulostukseen käyttävä wysiwyg-tekstinkäsittelyohjelma. Aptoide
Android-sovelluksen ja kaupan välinen yhteys muodostetaan XML-tiedoston (info.xml) avulla. Tämä tiedosto listaa kaupan sovellukset sekä perustiedot kaikista sovelluksista. Info.xml on avoin tiedosto ja tarkemmat tiedot on mahdollista tarvittaessa saada. DocBook
DocBook on teknisen dokumentaation tekemiseen kehitetty merkintäkieli, jonka nykyinen versio on kehitetty XML:n pohjalta. DocBookin etuna on, että se sallii käyttäjänsä luoda dokumentaation esitysneutraalissa muodossa, jonka pohjalta voi automatisoidusti luoda HTML- tai PDF-dokumentteja sekä man-sivuja. MathML
XML:n tavoin MathML ei kuvaa ainoastaan esitysmuotoa, vaan se voi myös sisältää kaavojen osien merkityksen. Tämä jälkimmäinen osa tunnetaan nimellä MathML-Content (content tarkoittaa sisältöä). Koska laskua tai kaavaa säilytetään erillään esityksestä se, miten sisällyksen tarkoitus kerrotaan, jätetään käyttäjälle. Esimerkiksi nettisivut, jotka sisältävät MathML:llä toteutetun kaavan, voidaan näyttää normaaleina sivuina monilla eri selaimilla, mutta ruudunlukuohjelma voi lukea näkövammaiselle käyttäjälle saman MathML:n ääneen. (esimerkiksi käyttäen MathPlayer-lisäosaa Internet Explorerissa). JavaScript
Useat selaimet tukevat standardin lisäksi lisätoiminnallisuuksia, kuten Mozilla-selainten E4X, joka on XML:n käsittelyyn erikoistunut kielen laajennus (standardi ECMA-357). OpenDocument
Pakatut tiedostot ja hakemistot purettuna sisältävät seuraavaa:
OpenDocument-tiedostomuoto erottelee dokumentin sisällön, tyylin ja metadatan. XML-muotoiset tiedostot on määritelty RELAX NG -kuvauskielellä. XPath
Akselimäärittely ilmaisee liikkumissuuntaa XML-dokumentin puumaisessa esitystavassa. Mahdolliset akselimäärittelyt ja niiden merkitykset ovat: XML-tiedonhaku
XML-tiedonhaku mahdollistaa myös periaatteessa monenlaisia uusia tapoja esittää hakutuloksia esimerkiksi niin, että käyttäjälle kootaan eri lähteistä saaduista elementeistä kokonaan uusia dokumentteja. Tällaiset menetelmät ovat kuitenkin vielä nykyisellään suhteellisen kehittymättömiä ja perinteisemmät tuloslistaukset hallitseva tapa tulosten esittämiseen. XML-tiedonhaku
Hakutulosten päällekkäisyys on erityinen haaste, koska tutkimusten mukaan käyttäjät eivät halua nähdä näitä päällekkäisiä tuloksia ja ne häiritsevät hakutulosten tulkintaa. Tämän vuoksi on kehitetty erilaisia menetelmiä päällekkäisyyksien vähentämiseksi käyttäjälle esitettävistä hakutuloslistoista. Karsimista voidaan suorittaa esimerkiksi näyttämällä vain tietyn tyyppiset tai kaikkein relevanteimmat elementit. Tällaisen raa’an karsimisen lisäksi käytetään monimutkaisempia menetelmiä, jotka huomioivat dokumentin puurakenteen tai järjestävät tuloksia erilaisilla algoritmeilla uudestaan ennen niiden näyttämistä käyttäjälle. Tulosten esittämistä on mahdollista selkeyttää myös niin, että käyttäjälle näytetään vain laajemman tason elementti ja piilotetaan sen alapuolella hierarkiassa olevat elementit oletuksena näkyvistä ja näytetään ne vain pyydettäessä. Superx++
Superx++ on oliopohjainen ohjelmointikieli XML-formaatille. XML
Näiden vaatimusten täyttäminen on ratkaisevan tärkeää, sillä mikäli dokumentti ei ole "hyvin-muodostettu", ei sitä voida käsitellä XML:nä ja jäsentimen on määritysten mukaan pakko keskeyttää prosessointi ja hylätä koko tiedosto. Tätä menettelytapaa nimitetään myös drakoniseksi virheenkäsittelyksi. Rakenteinen dokumentointi
XHTML on XML-versio HTML-kielestä. Tämä tarkoittaa, että XHTML on uudelleen määritelty versio HTML-kielestä, johon on sovellettu XML-kielen standardeja. Rakenteinen dokumentointi
XML on sekä itsenäinen merkintäkieli että standardi, jonka pohjalta voi kehittää uusia merkintäkieliä. XML on HTML-kielen tapaan yksinkertaistettu versio SGML-standardista mutta mahdollistaa HTML-kieltä monimutkaisempia rakenteita ja julkaisumuotoja. XHTML
Tärkein syy XHTML:n kehittämiseen lienee se, että sen ajateltiin sopivan hyvin myös muihin medioihin kuin perinteisiin tietokoneisiin. Tällaisia ovat esimerkiksi matkapuhelin ja muut kannettavat päätelaitteet, televisio ja ns. PDA-laitteet. Käytännössä mobiiliselaimet eivät kuitenkaan ole toteuttaneet XHTML:ää määrittelyn mukaan. XML-työkalujen soveltaminen XHTML:ään nähtiin myös etuna. Spice (ohjelmointikieli)
Spice on Common Lispin kaltainen syntaksiltaan ALGOL:ia muistuttava ohjelmointikieli, jonka tarkoitus on tehdä XML:stä nopeampi prosessoida. Siinä on epätavallinen lähestymistapa dynaamisen vs. staattiseen tyypitykseen ja se tukee dynaamista ja optionaalista staattista tyypitystä. WSDL
Web Service Description Language (WSDL) on W3C:n määrittämä XML-perustainen
kieli, jolla kuvataan tietoverkossa tarjolla oleva web-teknologioihin perustuva palvelu,
eli Web Service. Kuvaus koostuu "abstraktista", ja "konkreettisesta"
osasta, joista abstrakti kuvaus kuvaa palvelun rajapinnan sitomatta palvelua mihinkään
tiettyyn osoitteeseen tai käytettävään yhteyskäytäntöön (protokollaan). XML-tiedonhaku
INEX:n puitteissa käydään keskustelua ja tutkitaan lukuisia eri XML-tiedonhaun osa-alueita, kuten XML:n hyödyntämistä erilaisten multimediakohteiden hakemisessa. Perinteisempien lähteiden osalta tutkitaan esimerkiksi XML:n hyödyntämistä kirjoihin kohdistuvissa hauissa. XML-tiedonhaun laajentamiseksi on alettu myös tutkia sisällöltään ja skeemoiltaan heterogeenisten XML-tietokantojen yhteishakujen toteuttamista. Näiden lisäksi INEX:n puitteissa tehdään myös käyttäjätutkimusta esimerkiksi keräämällä käyttäjien kokemuksia XML-tiedonhakujärjestelmistä käytöstä ja ideoita XML-tiedonhaun mahdollisista sovelluskohteista. XSLT
XSLT () on XML-pohjainen merkintäkieli XML-tiedostojen muunnoksiin. Kielen perusperiaatteisiin kuuluu, että alkuperäistä dokumenttia (tässä tapauksessa XML-dokumenttia) ei muuteta, vaan pikemminkin pinnoitetaan aivan kuten Cascading Style Sheets tekee hypertekstille (HTML- ja XHTML-dokumenteille). XSLT-kuvauskieli ei ota myöskään kantaa ulosantiin, jolloin yhdestä ja samasta XML-dokumentista on mahdollista saada ulos niin HTML-taittoinen, ihmisluettava sivu kuin konekielinen, esimerkiksi CSV-tiedostokin. XML
XML-dokumentti on tekstiä; tavallisesti UTF-8-koodattua. Standardi vaatii XML-jäsentimiä tukemaan Unicoden UTF-8- ja UTF-16-koodauksia. Jäsennin saattaa tukea muitakin koodauksia, esimerkiksi ISO 8859-1:aa. XHTML
XHTML () on HTML:stä kehitetty verkkosivujen merkintäkieli, joka täyttää XML:n muotovaatimukset. Sen oli alun perin tarkoitus korvata HTML. RDF
Alkuperäinen esitysformaatti, "RDF/XML", on W3C:n standardoima, XML-pohjainen sarjallistus RDF:stä, jossa käytetään hyväksi erityisesti XML:n nimiavaruuksia ja entiteettejä . Sisällönhallinta
Käytännön kielessä "sisällönhallinta" liitetäänkin usein järjestelmänäkökulmasta www-sivuihin ja erilaisten verkkopalveluiden hallintaan, mutta WWW-sisällönhallinta on kuitenkin vain yksi sisällönhallinnan osa-alue. Historiallisesti esimerkiksi dokumenttien hallinnalla on ollut tärkeä rooli jo vuosikymmeniä ennen Internetin keksimistäkin. Nykyisin monien organisaatioiden työ on jopa lähes pelkästään erilaisten dokumenttien tuottamista, käsittelyä ja jakelua (esimerkiksi valtionhallinnossa). Myös rakenteisten dokumenttien rooli kasvaa nykyisin koska nämä ohjelmallisesti tulkittavissa olevat dokumentit (yleensä XML-muotoiset) ovat tärkeässä roolissa muun muassa sähköisen liiketoiminnan toteutuksessa. Document Object Model
Document Object Model (, yleisesti DOM) on tapa kuvata rakenteisen dokumentin, kuten HTML:n, XML:n tai XHTML:n, rakenne puuna, jonka eri olioita voi hakea, tutkia ja manipuloida esimerkiksi JavaScriptin avulla.
DOMin avulla voi toteuttaa vuorovaikutteisia www-sivuja, jotka eivät vaadi jatkuvaa palvelinyhteyttä. DOM:in tarkoitus on määrittää kuinka dokumentissa olevat elementit välittävät tietoa toisillensa ja kuinka näihin elementteihin voidaan viitata. Xaraya
Kaikki järjestelmän ja moduulien tuloste ohjautuu "Block Layout" -mallinejärjestelmälle, joka päättää lopullisesta esitysmuodosta. Esitysmuodot määritellään erillisissä teemoissa; oletusasennuksessa on normaalien HTML-teemojen lisäksi teemat RSS-virralle ja tulostettaville dokumenteille. Jokainen teema voi korvata moduulin yksittäisen toiminnon oletustulosteen omalla mallineellaan ja kenties näyttää sen täysin eri muodossa kuin moduulin kehittäjä on alun perin ajatellut. IETF-kielikoodi
Kielikoodeja käytetään useissa tietokonealan standardeissa, kuten esimerkiksi IETF:n internetprotokollissa kuten HTTP ja W3 Consortiumin standardeissa kuten HTML, XML ja PNG. XML
XML-dokumentti voi elementtimerkintöjen ulkopuolella sisältää "kommentteja". Kukin kommentti erotetaan muusta tekstistä codice_9 ja codice_10 merkintöjen väliin:
Kommentti ei SGML-yhteensopivuuden vuoksi saa sisältää codice_11 merkkijonoa ja se päättyy ensimmäiseen codice_10 merkintään. Tästä syystä kommentit eivät voi olla sisäkkäin. Kommenttia ei voi asettaa alku- tai lopputägin sisään vaan se pitää olla tägien välissä tai niiden ulkopuolella. Rakenteinen dokumentointi
Rakenteinen dokumentointi on yleinen käytäntö myös Suomessa, ja esimerkiksi teknisen viestinnän alalla SGML- ja XML-kielien käyttö on niin tavallista, että näiden osaamista voidaan jo pitää osana teknisen viestijän perustaitoja. Ensimmäistä kertaa rakenteinen dokumentointi sai Suomessa laajempaa huomiota Eduskunnan kirjaston järjestämässä SGML-seminaarissa joulukuussa 1994. HTML
HTML-dokumentteja on mahdollista kirjoittaa millä tahansa tekstinmuokkaimella, mutta käytettävissä on myös erityisiä HTML-muokkaajia. Periaatteessa HTML-koodin tulisi aina läpäistä vahvistaminen, mutta käytännössä selaimet hyväksyvät myös dokumentteja, joiden HTML-koodi ei ole standardin mukaista. Perinteisesti HTML:n vahvistaminen on ollut sikäli työlästä, että sen jäsentäminen ei ole aivan triviaalia. HTML:n säännönmukaisempi muunnelma XHTML sen sijaan perustuu XML-kieleen, jolle on olemassa huomattava joukko hyviä jäsentimiä ja vahvistimia, joten XHTML:ää voi kirjoittaa helposti myös millä hyvänsä XML-muokkaimella. Monikanavajulkaisu
Monikanavajulkaisussa tieto on usein tallennettu tietokantaan yleisesti luettavaan muotoon, mistä se jaellaan eri kanaviin. Sisällön tallentamisessa ei puututa lainkaan esittämistapaan tai ulkoasuun, vaan ulkoasu valitaan käytettävän kanavan ja sisällön perusteella. Sisällön tuottajat merkitsevät tärkeitä elementtejä kuten otsikoita ja kuvia, joiden perusteella sisältöä voidaan jakaa ja jäsentää eri välineille. Sisällön jakamiseen ja elementtien merkkaukseen käytetään XML-merkkauskieltä (extensible markup language). Ulkoasun määrittely tehdään erikseen eri päätelaitteelle sopivaksi XSL-kielellä (Extensible Stylesheet Language). Julkaistaviin dokumentteihin on syytä sisällyttää myös itse sisältöä kuvaavaa metatietoa, jonka avulla käyttäjille voidaan tarjota heitä kiinnostavaa (tai esimerkiksi palvelun brändiin sopivaa) materiaalia. XML-tiedonhaku
XML-tiedonhaku on erityisen hyödyllistä silloin, kun dokumentit ovat pitkiä tai ne sisältävät informaatiota monista erilaisista aihealueista. Tällöin käyttäjä joutuisi tavallisessa tiedonhaussa käyttämään huomattavasti aikaa tiedon etsimiseen palautetun dokumentin sisältä ja tätä työtä voidaan vähentää palauttamalla vain käyttäjän kannalta olennaiset dokumentin osat. WML
WML ("Wireless Markup Language") on HTML:n ja XML:n kaltainen kieli, jolla luodaan WAP-sivuja. WML-dokumentit ovat XML-dokumentteja, jotka validoidaan WML DTD:llä. LyX
LyX on suosittu erityisesti teknisen ja matemaattisen tekstin kirjoittajien keskuudessa sen kehittyneen matemaattisen tekstin esityksen vuoksi. Viime aikoina se on saanut suosiota myös yhteiskuntatieteilijöiden keskuudessa, koska LyXiin on lisätty laaja tuki viitetietokannoille. TeX-järjestelmän vuoksi LyXillä voidaan tuottaa erilaisia dokumentteja kuten kirjoja, muistiinpanoja, opinnäytteitä ja tieteellisiä artikkeleita. LyXissä on kielentarkistus kaikille suurille kielille. Suomelle toimii tavutus, mutta GNU Aspellin tarjoama kielentarkistus toimii toistaiseksi heikosti. XML
XML-kielet kuvaavat dokumentin loogista rakennetta, eivät niiden esittämistä. Niinpä samasta XML-dokumentista voidaankin luoda useita erilaisia esityksiä. Samasta varastotilanteen kuvaavasta XML-tiedosta voidaan tuottaa esimerkiksi sekä varastotilanteen kuvaavat WWW-sivut että tulostettavat rahtikirjat. XML
XML-dokumenttien käytöllä tavoitellaan muun muassa Geography Markup Language
Geography Markup Language (lyh. GML) on XML-kielioppi paikkatietokohteiden mallintamiseksi ja tiedonsiirtoon tietoverkon yli. GML on standardoitu OGC:n ja ISO:n toimesta. Validointi
Oikein muodostettu dokumentti täyttää XML-kielen muotomääritykset siten, että esimerkiksi jokaisella merkinnällä on vastaava loppumerkintä. Oikeellisen dokumentin rakenne tarkastetaan dokumenttityypin mukaisesti. Dokumenttityyppi määrää muun muassa mitä elementtejä voi käyttää dokumentissa. Se määrää myös mitkä elementit saavat sijaita minkäkin elementin sisällä ja mitä ominaisuuksia kuuluu millekin elementille. HCard
hCard (lyhenne sanoille HTML vCard) on mikroformaatti henkilöiden, yritysten, organisaatioiden, ja paikkojen yhteystietojen julkaisemiselle (X)HTML-, Atom, RSS, tai XML-muodossa. hCard on 1:1 esitys vCard (RFC 2426) -muodosta, ominaisuuksista ja arvoista. XML
DOCTYPE-määrityksellä dokumentille voidaan määrittää DTD (Document Type Definition), esimerkkinä XHTML-dokumentin DOCTYPE-määrittely: SGML
HTML perustui alun perin SGML:n syntaksiin, mutta siitä ei pyritty tekemään standardin mukaista. Versiosta 2.0 lähtien HTML on määritelty SGML:n avulla.
Toinen merkittävä SGML-kieli on DocBook, joka suunniteltiin teknisten dokumenttien laatimista varten. DocBookista on nykyään olemassa myös XML-versio. &amp;
SGML-, HTML- ja XML-kielissä sitä käytetään merkki- ja nimiviittauksen alkumerkkinä. Funktionaalinen ohjelmointi
Yliopistoissa suosituimpia funktionaalisia ohjelmointikieliä ovat Scheme ja Haskell sekä symboliseen matematiikkaan Mathematica. Yritysmaailmassa käytetään enemmän Common Lispiä, Erlangia, Scalaa ja XML-tiedostojen muuntamiseen tarkoitettua XSLT:tä. Lisäksi monissa imperatiivisissa kielissä on jonkinlaista tukea funktionaaliselle ohjelmoinnille: usein ainakin funktion voi antaa parametrina, ja joskus kielessä on rakenne nimettömien funktioiden luomiseen lambda-lausekkeella. Merkittävänä poikkeuksena Java ei tue suoraan oikeastaan mitään funktionaalisen ohjelmoinnin apuvälinettä, mutta JVM-ympäristön päälle on toteutettu funktionaalisia kieliä (kuten Clojure ja Scala), ja Javaan itseensä on suunnitelmissa lisätä tiettyjä funktionaalisia ominaisuuksia (kuten sulkeumat). Yksilähteistäminen
Rakenteinen kirjoittaminen on tehokkainta silloin, kun sen ohjaamiseksi käytetään strukturoituja sääntöjä. Säännöt kuvataan DTD:ssä. DTD määrittelee rakenteisen tekstin moduulien elementtien ja attribuuttien sallitut ilmenemismuodot. Dokumentin rakenne voidaan määritellä XML-skeemalla. Jäsennin
Validoiva XML-jäsennin tarkistaa lisäksi, onko syöte XML-kielen yleisten sääntöjen mukainen ja onko se annetun dokumenttityyppimäärittelyn mukainen. Sulkeuma (ohjelmointi)
Sulkeumia käytetään paljon funktionaalisissa ohjelmointikielissä, ja kielissä kuten Scheme ja ML. OpenDocument
OpenDocument-tiedostomuoto on avoin tiedostomuotostandardi, johon tallennetaan muokattavia toimistoasiakirjoja kuten teksti-, taulukkolaskenta-, kaavio- ja esitysgrafiikka-asiakirjoja. Alun perin OpenOffice.orgia varten kehitetty standardi perustuu XML-tiedostomuotoon. ISO-standardointijärjestön antama tunnus OpenDocumentille on ISO/IEC 26300:2006. Käytetty lyhenne ODF on nimestä OASIS Open Document Format for Office Applications. XSQL
XSQL (yhdistelmä sanoista eXtensible Markup Language ja Structured Query Language) on XML:n ja SQL:n yhdistelmä, joka tarjoaa kieli- ja tietokantariippumattomia keinoja käsitellä SQL-kyselyitä ja niiden tuloksia. XSQL:lle on oma DTD-määritelmä (Document Type Definition). XSQL-projektin tavoitteena on, että Perl-moduuli "XML::Generator::DBI" kykenisi käsittelemään XSQL:ää tulevaisuudessa. XSQL kehitetään Debian Gnu:lle ja Linux:lle. HTML5
Toisin kuin aiemmat HTML-kielen määrittelyt, HTML5:n määrittely kuvaa tarkasti dokumenttioliomallin (DOM). Määrittely kuvaa HTML-dokumentin ensisijaisesti oliona, jolla on puurakenne ja jota voidaan käsitellä ohjelmallisesti (etenkin JavaScriptillä). HTML-tägit ovat tällöin vain väline, jolla puurakenne esitetään tekstimuodossa eli sarjallistetaan. Sarjallistus voidaan tehdä myös XML:n sääntöjen mukaan, jolloin esitystavasta käytetään nimitystä XHTML5. TM-XML
Alkuperäisenä tavoitteena oli XML-standardin määrittäminen tavaramerkkejä koskevan tiedon välittämiseen. Määrittelytyön aikana ja WIPO Standard ST.66:n laatimisen jälkeen mukaan on otettu vielä seuraavat tavoitteet:Sisämarkkinoiden harmonisointiviraston perustama työryhmä määritteli kesäkuussa 2003 TM-XML: Rakenteinen dokumentointi
Rakenteisen dokumentoinnin etuja ovat sen uudelleenkäytettävyys ja erilaiset julkaisumahdollisuudet. Joustavuutensa ja muokattavuutensa ansiosta myös rakenteisten dokumenttien päivittäminen on helppoa. Lisäksi se voi vähentää käännöskustannuksia, sillä käännettäväksi voidaan lähettää kokonaisen tekstin sijaan yksittäisiä moduuleja, jossain tapauksissa jopa yksittäisiä elementtejä. Rakenteinen dokumentointi helpottaa myös tiedonsiirtoa eri tietojärjestelmien välillä, sillä SGML- ja XML-kieliin pohjautuvat merkintäkielet eivät ole ohjelmisto- tai järjestelmäsidonnaisia. MathML
MathML eli matemaattinen kuvauskieli (sanoista "Mathematical Markup Language") on XML:n sovellus, jolla voidaan esittää matemaattisia symboleja ja kaavoja. Tarkoituksena on sisällyttää verkkosivuihin matemaattisia kaavoja. MathML on W3C:n suositus. XQuery
XQuery on W3C:ssä kehitetty funktionaalinen kyselykieli, jota käytetään esimerkiksi XL:ssa. XQuery on tarkoitettu XML-datan käsittelyyn. XQueryn ensimmäinen versio lisättiin W3C:n suosituksiin 23. tammikuuta 2007. XML-tiedonhaku
Perinteisesti tietokantoihin ja sisältöön kohdistuvat XML-tiedonhaun välineet ja menetelmät ovat olleet suhteellisen erillään toisistaan, mutta hiljalleen on syntynyt enemmän tarvetta näiden yhdistämiseen samoihin järjestelmiin. Usein samoissa järjestelmissä tarvitaan molempia lähestymistapoja ja niitä yhdistelemällä saadaan käyttäjän kannalta parhaat tulokset. XML-tiedonhaku
XML-tiedonhaussa haku voidaan kohdistaa koko dokumentin sijaan dokumentin osiin ja palauttaa hakutuloksena vain haun kannalta olennaiset osat. Jos esimerkiksi koko dokumentti on relevantti haun kannalta, palautetaan hakutuloksena koko dokumentti, mutta jos vain joku dokumentin osa tai osat ovat relevantteja, palautetaan ne. Relevanttien elementtien etsimisen lisäksi tavoitteena on palauttaa XML-dokumenttien puurakennetta käyttämällä hyväksi haun kannalta mahdollisimman relevanttia informaatiota optimaaliselta tarkkuustasolta. Haku voidaan periaatteessa kohdistaa myös yhtä aikaa sekä sisältöön että rakenteeseen. Tosin tutkimuksissa on havaittu, että tällainen haun rajaaminen rakenteen avulla ei vielä nykyisillä menetelmillä tehosta hakua. Assembly (ohjelmointikieli)
Erityistilanteissa assemblyllä on kuitenkin vielä tärkeä asema. Sitä voi tarvita laitteistoläheistä ohjelmointia vaativissa tehtävissä, kuten laiteohjainten kehityksessä. Vielä toisinaan assemblyllä on käyttöä myös tehokkuutta vaativissa sovelluksissa, kuten salauksessa tai videon koodauksessa, kun ohjelman osia optimoidaan. Näissäkin tapauksissa assemblyllä koodataan mahdollisimman pieni osa. Kääntäjän tuottamaa assembly-koodia analysoimalla voidaan löytää keinoja korjata korkeamman tason koodia ja kääntäjälle annettavia ohjeita, kunnes tulos on haluttu. Koodin ymmärtäminen assembly-tasolla on joskus tärkeää myös vianetsinnässä. PHP
PHP () on Perlin kaltainen ohjelmointikieli, jota käytetään erityisesti web-palvelinympäristöissä dynaamisten web-sivujen luonnissa. Ohjelmointikielen lisäksi PHP-ympäristössä on laaja . PHP on komentosarjakieli, jossa ohjelmakoodi tulkitaan vasta ohjelman suoritusvaiheessa. PHP:tä voidaan käyttää useilla eri alustoilla ja käyttöjärjestelmillä. XOR-portti
Tietotekniikassa xor on yleisesti käytetty operaatio. C:n sukuisissa kielissä ja Javassa operaatio merkitään ”^”. Pascal:ssa kuten esimerkiksi Delphi, FreePascal ja Lazarus käytetään varattua sanaa xor . Xoria käytetään salauksessa symmetrisenä salausmenetelmänä. Salaus perustuu avaimen ja lähdetekstin xor-operaatioon: salakielinen teksti saadaan tekemällä XOR operaatio avaimen kanssa ja se puretaan samalla tavalla: salakielinen teksti XOR avain. Jos avain on vähintään yhtä pitkä kuin viesti, salaus on teoriassa mahdoton murtaa. Tällaiseen menetelmään perustuvaan salausta kutsutaan kertakäyttö- (one-time pad) tai Vernamin menetelmäksi. Sen huono puoli on avaimen kertakäyttöisyys. Avaimien pituuden ja kertakäyttöisyyden vuoksi Vernamin menetelmää ei yleensä sovelleta käytäntöön sellaisenaan. Semanttinen Web
Semanttinen web on käyttömahdollisuuksiltaan ja käytännöllisyydeltään liki rajaton kokonaisuus. Rajat ylittävien tietolähteiden tehokas ja älykäs hyödyntäminen luo monenlaisia palvelu- ja sovellusmahdollisuuksia:
Tällaiset palvelut voivat olla hyödyllisiä julkisille hakukoneille tai niitä voidaan käyttää tiedonhallintaan organisaation sisällä. Liiketoimintasovellukset sisältävät seuraavia:
Yritysmaailmassa semanttista webiä käyttää suljettu ryhmä, ja johto pystyy asettamaan organisaation suuntaviivat siihen liittyen, esimerkiksi tiettyjen ontologioiden käyttöönoton suhteen. Julkiseen semanttiseen webiin verrattuna yritysmaailmassa on vähemmän vaatimuksia esimerkiksi skaalautuvuuteen liittyen. Lisäksi organisaation sisällä kiertävä informaatio on yleisesti luotettavaa, eikä myöskään yksityisyys ole asiakastietoja lukuun ottamatta niin suuri ongelma.
Semanttisen webin alueella kehitetään XML-perustaisia metakieliä ja -standardeja sekä ontologiatekniikoita, joiden avulla verkon resurssien sisällöllinen kuvaaminen ja hyödyntäminen käyvät mahdolliseksi. Tunnetuimpiin teknologioihin ja standardeihin kuuluvat W3C:n RDF(S) ja OWL sekä ISO:n Topic Maps. Matroska
7. joulukuuta 2002, haarana silloiseen MCF-formaattiin, julkistettiin uusi projekti sen jälkeen, kun XML:än tapainen, mutta binäärinen EBML-kuvauskieli oli aiheuttanut erimielisyyksiä kehittäjien kesken. Projektin luojat uskovat EBML:n tuovan lukuisia etuja, mukaan lukien formaatin laajentamisen tulevaisuudessa, kun uutta kehitystä tapahtuu tai tavoitteet muuttuvat. DTD
DTD:llä määritellään dokumentin rakenne käyttämällä seuraavia avainsanoja: DTD liitetään dokumentteihin lisäämällä dokumenttityyppimäärittely avainsanalla DOCTYPE, joka on aina dokumentin alussa (XML:ssä aina XML- määrittelyn jälkeen) annettava merkintä. Merkintä määrittelee, että mikä on DTD:n tunniste ja sijainti, sekä sen mistä DTD:n elementistä kyseisen dokumentin rakenne alkaa. Merkintään voidaan liittää myös sisäisiä rakennemäärittelyjä siten että ulkoista määrittelyä ei tarvita välttämättä lainkaan. XML-tiedonhaku
XML-tiedonhaku perustuu siihen, että XML-dokumenteissa voidaan erotella otsikot, tekstikappaleet, luvut ja muut tekstin elementit tietokoneen ymmärtämään muotoon ja määrittelemään tämän pohjalta dokumentin osien semanttiset suhteet. Tämä semanttinen erottelu mahdollistaa hakujen tehokkaamman kohdistamisen dokumentin eri tarkkuustasoille ja tarkempien hakutulosten palauttamisen käyttäjälle. XML-tiedonhaku hyödyntää tästä semanttisten suhteiden erottelusta syntyvää hierarkkista puurakennetta, jossa koko dokumentti muodostaa ylimmän tason ja pienimmät indeksoidut tekstin osat alimman tason - niin sanotut ”lehdet”. Puuhierarkian jokaista yksittäistä solua kutsutaan elementiksi. Ajax (ohjelmointi)
Ajaxin käyttö vaatii selaimelta tukea XMLHttpRequest DOM-ohjelmointirajapinnalle. Kaikissa yleisimmissä työpöytäselaimissa on olemassa tälle tuki seuraavasti: Huomaa, että tämä on yleinen lista ja yksityiskohtainen tuki riippuu selaimen itsensä tukemista ominaisuuksista. POSXML
POSXML on ohjelmointikieli, jota käytetään kassapäätteiden ohjelmointiin. Kieli on tarkoitettu helppokäyttöiseksi korvaajaksi tämän kaltaisissa ohjelmissa yleisimmin käytetyille ohjelmointikielille, kuten C ja C++. POSXML sisältää lukuisia valmiita koodeja. REXX
REXX tai Rexx (REstructured eXtended eXecutor) on Mike Cowlishaw'n vuonna 1979 IBM VM -ympäristöön kehittämä ohjelmointikieli. HTML5
Sovelluskehityksen alalla HTML5 tarkoittaa nykyisin yleisesti sovellusten toteuttamista webin avoimilla tekniikoilla. Ohjelmointikielenä on tällöin JavaScript ja muotoilun perusvälineenä CSS. HTML:n osuus on melko pieni, eikä siinä ole yleistä tarvetta käyttää HTML5-kielen uutuuksia. MATLAB
MATLABin ohjelmat kirjoitetaan joko suoraan ikkunaan, jossa ne suoritetaan tai tiedostoihin, joiden tiedostopääte on .m. Haluttaessa tulokset saadaan ulos useissa eri formaateissa, kuten HTML- tai LaTeX-koodina tai pdf-tiedostoina. MATLAB-ohjelmissa voi käyttää myös C-kielen tai Fortranin komentoja käyttämällä apuna tähän tarkoitukseen tehtyjä MEX-tiedostoja. VCard
XMPP Standards Foundation määritteli XML vCard -muodon ja se on käytössä XMPP-teknologioiden ja Light-Weight Identityn kanssa. W3C on julkistanut tiedotteen RDF-pohjaiselle vCardin koodaukselle (katso Representing vCard Objects in RDF/XML). Edith
Edith-yksikössä toimitettavien kriittisten laitosten aineistojen koodauksessa noudatetaan kansainvälistä XML-standardia Text Encoding Initiative (TEI P5). OPC
OPC-UA (Unified Architecture) on uusin määrittely ja se on parhaillaan testauksessa ensimmäisillä käyttäjillä. Uusi rajapinta voidaan toteuttaa Javalla, .NET -ympäristössä tai C-ohjelmointikielellä, jolloin vältetään aiempien versioiden kaltainen riippuvuus Windows-pohjaisesta alustasta. UA yhdistää aiempien OPC-rajapintojen toiminnallisuuden uudempaan teknologiaan kuten XML ja Web Servicet, tavoitteena tukea ylemmän tason tehtaan ohjausjärjestelmiä kuten MES ja ERP. XML
XML-dokumentti voi alkaa "prologilla", joka sisältää XML-version, sekä mahdollisesti dokumentin koodauksen ja tiedon voidaanko mahdollisesti jäljempänä viitattu DTD jättää lukematta. Prologia ei saa dokumentissa edeltää yhtään merkkiä muuta sisältöä. XML-tiedonhaku
XML-dokumentin elementtien indeksointi voidaan toteuttaa yksinkertaisimmillaan niin, että dokumentti korvataan indeksoitaessa elementillä ja indeksoidaan kaikki elementit järjestelmällisesti yksi kerrallaan. XML-kielen sisäkkäisestä hierarkkisesta luonteesta johtuen tässä niin sanotussa elementtipohjaisessa indeksoinnissa on kuitenkin ongelmansa. Esimerkiksi hierarkian viidennellä tasolla esiintyvä termi indeksoidaan viisi kertaa, koska se lasketaan esiintyväksi sekä alimmalla tasolla, että kaikilla sen yläpuolella samassa haarassa olevilla tasoilla. Puhdas elementtipohjainen indeksointi tuottaa usein erittäin laajoja indeksejä. SGML
XML on taas SGML:n yksinkertaistettu alijoukko ja sitä on huomattavasti helpompi jäsentää kuin SGML:ää. Magnatune
Magnatunella on myös oma XMLään pohjautuva rajapinta. Amarok ja Rhythmbox toteuttavat niiden kautta suoraan soitto-ohjelmaan integroidun musiikkikaupan. Lisäksi Songbird on olemassa lisäosa. Integrointi mahdollistaa kappaleiden esikuuntelun sekä yksittäisten albumeiden oston. Apertium
Apertium sai alkunsa yhtenä konekäännösmoottoreista OpenTrad-projektiin, joka on Espanjan hallituksen rahoittama. Se oli alun perin suunniteltu kääntämään sukulaiskieliä, vaikka sitä on viime aikoina laajennettu käsittelemään enemmän poikkeavia kielipareja. Uusi Apertium-konekäännösjärjestelmä kehitetään tekemällä kielellisiä materiaaleja (sanakirjoja, sääntöjä) hyvin määritellyssä XML-tiedostomuodossa. Microsoft Excel
Vuodesta 1993 lähtien Excelissä on voinut käyttää Visual Basic -ohjelmia vakiokomentojen lisäksi. Visual Basic for Applications (VBA) mahdollistaa uusien funktioiden luomisen taulukon soluihin, erillisten ikkunoiden teon tietojen syöttöä varten ja liittymien teon ulkoisiin ohjelmiin ilman erillistä kehityspakettia tai maksullista lisäosaa. Myös DLL-ohjelmia voidaan kutsua, mutta niitä ei voi luoda VBA:lla. Aiemmissa versioissa oli käytettävissä erillinen makro-kieli, jolla voitiin viitata vain valikosta löytyviin peruskäskyihin ja laittaa niitä peräkkäin, ohjelmaksi. XML
XSLT-kielen kanssa määritellään XPath-osoitinkieli, jolla voidaan määritellä helposti osajoukkoja XML-dokumentista. OpenDocument
settings.xml sisältää asetukset kuten suurennustason tai kursorin paikan. Nämä ovat asetuksia, jotka eivät ole osana asiakirjan sisältöä tai ulkoasua. Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto
Aineistojen kuvailemiseen Tietoarkisto käyttää XML-kielistä DDI-kuvailuformaattia , jonka kehittämiseen se osallistuu. XML-kielisistä kuvailuista tuotetaan ohjelmallisesti Tietoarkiston aineistoluettelossa julkaistavat aineistojen HTML-kuvailusivut ja PDF-koodikirjan sisältämä tieto. XML-skeema
Esimerkki hyvin yksinkertaisesta XML-skeemasta, jolla voidaan kuvata maita ja niiden asukaslukuja: XML-tiedonhaku
Elementtipohjaisen indeksoinnin ongelmien paikkaamiseksi on kehitetty useita vaihtoehtoisia indeksointimenetelmiä. Esimerkiksi sen sijaan, että indeksoidaan hierarkian kaikki tasot, voidaan indeksointi rajata vain hierarkian eri haarojen alimpiin elementteihin, ja päätellä sen jälkeen indeksoimatta jätettyjen elementtien relevanssi indeksoitujen elementtien perusteella. Toinen lähestymistapa on karsia hierarkian alinta tasoa indeksin keventämiseksi. Esimerkiksi tietyn ennalta määritellyn sanamäärän alittavat elementit voidaan jättää indeksoimatta. Indeksoinnissa on myös mahdollista luoda erillisindeksejä, jolloin jokaiselle eri elementtityypille luodaan erikseen oma indeksinsä ja hakutilanteessa jokaiselle näistä indekseistä suoritetaan haku erikseen ja tulokset näytetään käyttäjälle yhdistettynä. IDL (ohjelmointikieli)
IDL (interaktiivinen datakieli, ) on 1970-luvun loppupuolella syntynyt ohjelmointikieli, jota on käytetty erityisesti luonnontieteissä kerätyn tiedon analysointiin ja visualisointiin. IDL:n kehittäjä on yhdysvaltalainen yhtiö ITT Visual Information Solutions (entinen Research Systems, Inc.). XML-tiedonhaku
Suomessa XML-tiedonhaun tutkimus on keskittynyt Tampereen yliopiston TRIM-tutkimuskeskuksen alaisuudessa toimivaan FIRE-tutkimusryhmään (Finnish Information Retrieval Expert Group). FIRE:n TRIX-tutkimusprojektissa on tutkittu XML-tiedonhausta muun muassa indeksointia, hakujärjestelmiä, kyselykieliä, kontekstualisointia relevanssilajittelussa ja evaluointimenetelmiä. Myös FIRE:n OlapXML- ja InferXML-projekteissa on tutkittu XML-tiedonhakuun liittyviä kysymyksiä. Xaraya
"Block Layout" käyttää XML-syntaksia, joka käännetään tulostusvaiheessa PHP-koodiksi, joten esitysmuodon määrittely on varsin universaali. Uusia teemoja luomalla esitystavaksi voi määritellä esimerkiksi PDF-dokumentin tai XUL-käyttöliittymän. Mallineessa voidaan kutsua muuttujia ja Xarayan ohjelmointirajapintaa sekä käyttää loogisia rakenteita; toistoja, ehtoja ja valintoja. XPath
Jos XML-dokumentti piirretään puumuotoon, akselit jakavat dokumentin neljään erilliseen lohkoon: vaakatasossa preceding–following -akselilla ja pystytasossa ancestor–descendant -akselilla. Syntaksin näkökulmasta codice_24 sisältää elementit, joiden lopputagi on jo tullut vastaan ja codice_25 elementit, joiden alkutagi ei ole vielä tullut vastaan (pois lukien jälkeläiset). Vastaavasti codice_26 vastaa avoinna olevia elementtejä, ja codice_27 kontekstisolmusta avattavia elementtejä. SVG
SVG:llä voidaan kuvata vektorigrafiikkakuvia, bittikarttakuvia (esimerkiksi digitaaliset valokuvat) ja tekstiä samassa dokumentissa. Kaikki SVG:n määritykset ovat XML-koodia, joka voidaan myös syvätä mihin tahansa muuhun XML-dokumenttiin. XHTML
Siinä missä HTML-dokumenteissa tulisi käyttää MIME-tyyppiä 'text/html', XHTML-dokumenteissa tulisi käyttää tyyppiä 'application/xhtml+xml'. Käytännössä tämä on kuitenkin huonosta selaintuesta johtuen liki mahdotonta. Tästä syystä myös MIME-tyypin 'text/html' käyttö XHTML 1.0 -dokumenttien tyyppinä on sallittu. APL (ohjelmointikieli)
APL:ää on historiansa aikana käytetty hyvin erityyppisten ongelmien ratkaisuun. Sitä on hyödynnetty taloudellis-hallinnollisilla aloilla, matematiikassa, robotiikassa, insinöörialoilla, erilaisissa erikoistehtävissä ja nopeana prototyyppikehittimenä erityyppisten ad hoc -ongelmien ratkaisuissa. Muiden muassa seuraavilla aloilla on käytetty/käytössä APL-pohjaisia ratkaisuja (lista ei ole kattava): valtion budjetti, pankkien ja vakuutusyhtiöiden erikoisohjelmistot, öljynjalostuksen tuotannonohjaus, ydinvoimalaitosten riskianalyysit ja erilaiset moniulotteiset taloussimulaatiomallit. Dataintegraatio
Dataintegraatiolla tarkoitetaan tiedon muuntamista ja kuljettamista tietojärjestelmästä toiseen. Tietoelementit voivat sijaita useammassa kuin yhdessä erillisessä järjestelmässä. Tyypillisesti dataintegraatio ajatellaan useamman lähdeaineiston tietokuvauksen muuntamisena yhteen yhdenmukaistettuun muotoon, jota tiedon tarvitsijat käyttävät. Lähde- ja kohdeaineistot kuvataan nykypäivänä tyypillisesti skeemoin ja niiden välistä muunnosta kuvataan nykypäivänä usein XSL-muunnoksella. Dataintegraatio ei kuitenkaan millään lailla rajoitu XML-teknologioiden käyttöön. XML-tiedonhaku
XML-tiedonhaun tutkimusta on tehty 1990-luvun loppupuolelta lähtien, mutta aktiivisemmin tutkimus on edennyt vuonna 2002 käynnistetyn INEX-ohjelman (the Initiative for the Evaluation of XML Retrieval) myötä. INEX perustettiin alun perin yhteisten XML-tiedonhakujärjestelmien arviointimittareiden luomiseksi ja siitä on kehittynyt keskeinen keskustelufoorumi XML-tiedonhaun tutkijoille ja kanava erilaisten XML-tiedonhakumenetelmien vertailulle. INEX:n puitteissa pidetään myös yllä dokumenttikokoelmia XML-tiedonhaun testaamiseen ja kerätään dataa hakukyselyiden suorittamisesta ja relevanssiarvioista. Yksilähteistäminen
Arkkitehtuuri mahdollistaa rakenteisen informaation käsittelyn riippumatta julkaisu- ja esitysjärjestelmistä. Rakenteinen kirjoittaminen perustuu XML- tai SGML-pohjaiseen merkintäkieleen, joka mahdollistaa informaatioelementtien nimeämisen ja erittelyn sisällön mukaisesti. XML
XML määrittelee usein johonkin sovellukseen käytetyn tiedon rakenteen. Tätä rakennetta usein sanotaan kieleksi. Jos kieli on määritelty jollakin XML-kuvauskielellä, XML-dokumentin kielen mukaisuus voidaan tarkastaa automaattisella työkalulla eli validaattorilla. WML
WML:llä tehtyjä sivuja ei voida katsella yleensä muilla kuin kännyköiden ja mobiililaitteiden selaimilla. Muutamat tietokoneiden selainohjelmat tukevat myös WML-tekniikkaa; tuki WML:lle löytyy natiivina muun muassa Opera-selaimesta sekä laajennuksen avulla myös Firefoxista. WML:n korvaavat tulevaisuudessa muut kielet – kuten XHTML Basic – jolloin ei tarvitse tehdä eri sivuja eri tarkoituksiin. HTML-editori
Vaikka verkkosivulle voi kirjoittaa HTML-kieltä millä tahansa tekstieditorilla, erikoistuneet HTML-editorit tarjoavat työskentelyä helpottavia työkaluja ja lisäominaisuuksia. Useilla HTML-editoreilla voi luoda verkkosisältöjä hyödyntäen myös läheisesti HTML-koodiin liittyviä teknologioita, kuten CSS, XML ja JavaScript tai ECMAScript. Osa HTML-editoreista voi myös pitää yhteyttä ulkoisten nettipalveluiden kanssa FTP:n ja WebDAV:n avulla tai hyödyntää niitä versionhallintajärjestelmissä, kuten CVS:ssä tai Subversionissa. SFML
SFML (Simple and Fast Multimedia Library, suom. "Yksinkertainen ja nopea multimediakirjasto") on helppokäyttöinen ja monialustainen ohjelmointirajapinta multimediaohjelmointiin. SFML on kirjoitettu C++:lla, mutta sitä voi käyttää muidenkin ohjelmointikielten kanssa, kuten C, C#, D, Euphoria, Go, Haskell, Java(kehitys keskeytetty), OCaml, Pascal, Python, Ruby, Rust, ja Visual Basic. SFML voidaan sanoa oliopohjaiseksi vaihtoehdoksi SDL-kirjastolle. Adobe FrameMaker
Adobe FrameMaker on Adobe Systemsin kehittämä XML-kuvauskieltä hyödyntävä tekstinkäsittely- ja julkaisuohjelma. Ohjelmaa käytetään erityisesti teknisen kirjoittamisen ammattilaispiireissä mm. erilaisten teknisten asiakirjojen, käyttöoppaiden ja muiden useampisivuisten, ristiviitteitä ja monimutkaista otsikkohierarkiaa vaativien dokumenttien suunnitteluun ja kirjoittamiseen. CLU
Suomessa on kehitetty CLU:n pohjalta tutkimusprojektissa uusi ohjelmointikieli nimeltä XE vuonna 1989. XL (XML-pohjainen ohjelmointikieli)
XL on XML-pohjainen web-palveluihin suunnattu ohjelmointikieli, jonka kehityksen aloittivat Daniela Florescu (XQRL Inc.), Andreas Grünhagen ja Donald Kossmann (ETH Zürich) vuonna 2001. Se tukee W3C:n standardeja. XL käyttää XQuery:a kyselykielenä, SOAP:ia palveluiden väliseen kommunikointiin ja WSDL:ää käyttöliittymien määrittelyyn. XML
Yksinkertaisin kuvauskieli on DTD "(Document Type Definition)". Esimerkkinä DTD-määrittelystä voimme määritellä luettelon henkilöistä: