Kertooko Koraani mitään profeetta Muhammedista?
Raamattu ja Koraani
Kokonaisuutena kirjat poikkeavat tyyliltään ja sisällöltään merkittävästi toisistaan. Raamattu koostuu laajasta kokoelmasta erityyppisiä tekstejä: juutalaisen kansan historiaa, profetioita, lakia, sananlaskuja, runoutta, ilmestyksiä, kirjeitä sekä kirkkohistoriaa. Koraanista suurin osa on pelkästään ilmestyksiä. Raamatussa on paljon sisältöä, jota Koraanissa ei ole lainkaan. Erityinen ero on suhtautumisessa Jeesukseen Jumalan Poikana, evankeliumeihin sekä Paavalin kirjeisiin. Myös käsitteet syntiinlankeemus, armo, pelastus, uskontunnustus ja temppeli poikkeavat kristinuskossa ja islamissa toisistaan merkittävällä tavalla. Koraanissa myös mainitaan Muhammed profeettana, jota ei mainita ollenkaan Raamatussa.
Muhammed-pilapiirrosjupakka
Useat muslimit sekä Tanskassa että muualla suuttuivat kuvista, sillä islamilaisessa perinteessä ei pidetä hyväksyttävänä kuvata profeettaa. Erityisen loukkaavaksi koettiin Kurt Westergaardin kuvaa, jossa profeetta Muhammadilla on turbaanissaan pommi, jossa lukee islamilainen uskontunnustus: ”Ei ole muuta jumalaa kuin Jumala ja Muhammed on hänen profeettansa.” Se yhdistää profeetan suoraan terrorismiin. Profetia
Profetia on vakiintunut nykykielten sanaksi juuri Raamatun välityksellä. Käsite löytyy Septuagintasta, Uudesta testamentista ja muista varhaiskristillisistä kirjoituksista. Islamin pyhät kirjat
Islamin pyhät kirjat ovat muslimien mukaan Jumalan profeetoille lähettämiä kirjoja läpi ihmiskunnan historian. Nämä kirjat julistivat islamin lakeja. Usko kaikkiin ilmestyneisiin kirjoihin on yksi kuudesta islamin uskonkappaleesta ja muslimin täytyy uskoa kaikkiin pyhiin kirjoituksiin ollakseen muslimi. Muslimit uskovat, että Koraani lähetettiin, koska kaikki aikaisemmat pyhät kirjoitukset olivat joko muuttuneet tai kadonneet. Muslimien tulee kunnioittaa kaikkia aikaisempia kirjoituksia niiden alkuperäisessä muodossa. Ilmestys
Ilmestys voi tulla suoraan jumalalta, kuten Moosekselle ensin palavasta pensaasta ja sen jälkeen hänen saadessaan kymmenen käskyä Jumalan omakätisesti kivitauluihin kirjoittamina. Ilmestys voi tulla myös sanansaattajan välityksellä: esimerkiksi islamin profeetan Muhammedin saama "Koraani" oli Jumalan hänelle sanelema epäsuorasti enkeli Gabrielin välityksellä. Joskus ilmestyksen voi välittää jokin muu kuin sanansaattaja, kuten luonnonobjekti tai myrsky. Muhammed
Näitä kahta kohtaa on täydennetty islamilaisessa perimätiedoissa eli haditheissa. Hadithit ovat perimätietoa profeetan elämästä, teoista ja sanoista. Tutkimukset ovat epäileväisiä hadithien aitoudesta. Mukana saattaa olla aitoa perimätietoa, mutta yhtä lailla jälkikäteen seuraavalla vuosisadalla keksittyjä tarinoita. Sira
Islamilaisessa maailmassa Ibn Hishamin elämäkerta Profeetta Muhammadista on saavuttanut vakiintuneen aseman ja uudetkin teokset perustuvat pohjimiltaan siihen. Monet muslimit käyttävät kirjaa Koraanin tulkinnan apuna. Islamin uskonkappaleet
Islamilaisen käsityksen mukaan Jumala on tietää ja hallitsee kohtaloa täydellisesti. Tätä selitetään Koraanin jakeissa kuten "Sano: 'Meitä kohtaa vain se, mitä Jumala on meille säätänyt. Hän on Herramme. (...)" Kaikki mitä maailmassa tapahtuu, hyvä ja paha, on islamin mukaan kohtaloa eikä mitään voi tapahtua ilman Jumalan lupaa. Muslimiteologien mukaan ihmisellä on kuitenkin vapaa tahto siinä mielessä, että hän voi valita oikean ja väärän välillä, ja on täten vastuussa teoistaan. Islamilaisen perinteen mukaan kaikki Jumalan säädökset on kirjoitettu "al-lawh al-mahfūziin" (), "säilöttyyn laattaan". Muhammed
Jonkin ajan kuluttua Muhammed ilmoitti saaneensa uuden ilmestyksen, jonka mukaan Jumalan vastustaja Saatana oli päässyt sekaantumaan jumalallisiin ilmestyksiin ja saanut Muhammedin lisäämään jakeet alkuperäiseen ilmestykseensä. Jakeet muutettiin seuraaviksi: Muhammed
Muhammed (koko nimi Abū al-Qāsim Muḥammad ibn ʿAbd Allāh ibn ʿAbd al-Muṭṭalib ibn Hāšim (ابو القاسم محمد ابن عبد الله ابن عبد المطلب ابن هاشم)) ( noin 570 Mekka – 8. kesäkuuta 632 Medina) oli islamin uskonnon profeetta. Islamin opin mukaan on olemassa ainoastaan yksi Jumala, jonka lopullisen ja täydellisen ilmoituksen profeetta Muhammed välitti ihmiskunnalle. Perimätiedon mukaan vuodesta 610 alkaen Muhammed sai ilmestyksiä, joista koottiin hänen kuolemansa jälkeen Koraani. Muhammed saarnasi islaminuskoa aluksi Mekassa, mutta vuonna 622 hän siirtyi läheiseen Medinan kaupunkiin. Medinassa Muhammedista tuli niin uskonnollinen, sotilaallinen kuin poliittinenkin johtaja. Monivuotinen sota Mekkaa vastaan päättyi kaupungin valloitukseen vuonna 630. Muhammed kuoli Medinassa vuonna 632. Islam
Koraani jakautuu 114 suuraan eli lukuun. Suurat jakautuvat vastaavasti jakeisiin. Koraanin suurat on järjestetty kutakuinkin pituuden mukaan, ja niiden ikäjärjestys kulkee pääosin takaperoisesti siten, että Koraanin lopussa olevat lyhyemmät suurat ovat vanhimpia ja etuosassa olevat pidemmät suurat nuorimpia. Lyhyttä ensimmäistä suuraa, Avauksen suuraa, seuraa Koraanin pisin suura, Lehmän suura, jossa on kaikkiaan 286 jaetta. Viimeinen, Ihmisten suura käsittää vain 6 jaetta. Koraanin pitemmät suurat eivät muodosta yhtäjaksoisia kertomuksia vaan ne koostuvat hyvinkin erilaisista katkelmista. 
Koraanin suurat käsittelevät usein keskenään samoja asioita. Toistuvana teemana kirjassa on, että oikein uskovat pääsevät kuoltuaan paratiisiin () ja vääräuskoiset joutuvat helvettiin (). Koraanissa myös annetaan paikoin yksityiskohtaisia kuvauksia helvetissä odottavista kärsimyksistä. Koraanin suurista löytyy toistuvien teemojen lisäksi historiallista materiaalia, joka on osittain yhteneväistä Raamatun kertomusten kanssa. Lisäksi Medinan aikakauden suurissa alkaa esiintyä lainopillista julistusta liittyen esimerkiksi aviollisiin tai omaisuuden periytymistä koskeviin kysymyksiin. Medinan aikakauden kirjoituksista löytyy sotaa käsitteleviä ja uskonnon aseelliseen puolustamiseen ja levittämiseen kehoittavia jakeita (esim. nk. Miekan jae, Koraani 9:5) Muhammed
Muhammedin elämäkerta, sellaisena kuin se tavallisesti esitetään, mukailee säilyneitä varhaisia arabiankielisiä Muhammedin elämäkertoja (arab. "sira"). Ensimmäinen Muhammedin elämäkerta oli tiettävästi Ibn Ishaqin kirjoittama Allahin Profeetan elämä ("Sīrat Rasūl Allāh", "Al-sīra al-Nabawiyya") kirjoitettiin vuoden 767 tietämillä (vuonna 150 islamilaista ajanlaskua). Tämä teos on kadonnut, mutta Ibn Hisham ja Al-Tarabi käyttivät sitä tiettävästi lähteenä kirjoittamissaan hieman myöhemmissä elämäkerroissa. Kolmas varhainen Muhammedin elämäkerran kirjoittaja oli Al-Waqidi. Jeesus islaminuskossa
Jeesuksen arvot poikkeavat profeetta Muhammadin arvoista, mutta siitä huolimatta islamilainen kirjallisuus on säilyttänyt Jeesuksen askeettina ja naimattomana vaeltajana. Jeesus saarnaa pyhän sodan sijasta rauhaa ja kehottaa kääntämään lyöjälle toisenkin posken. Jihad
Koraanissa jihad-termin käyttö jakaantuu kahteen erilaiseen ajanjaksoon. Mekassa asuessaan Muhammad oli 12 vuoden ajan rauhanomainen saarnaaja, ja jihadin käsitteeseen viitataan tuolta ajalta peräisin olevissa säkeissä henkilökohtaisen hurskauden merkityksessä ja sinnikkyydessä, jolla islamia saarnattiin. Väkivaltaan Muhammad ei tuona aikana seuraajiaan kehottanut, vaan jihad oli aina väkivallatonta vastarintaa. Muhammadin paettua Medinaan ja ryhdyttyä kristittyjä ja juutalaisia vastaan taistelevaksi sotilaskomentajaksi jihadin käyttö Koraanissa lisääntyi ja se sai etupäässä sotilaallisen merkityksen. Koraanin jihad-kohdat käsittelevät muun muassa taistelemista, sotavankien kohtelua, aselepoa, puolueettomuutta, sotataktiikoita, sodan aloittamista ja lopettamista sekä sotasaalista. Quraiš
Quraiš oli arabiheimo, joka hallitsi Mekkaa islamin profeetta Muhammedin syntymän aikaan 500-luvun lopulla. Heimossa oli kymmenen pääklaania, joista jotkin nousivat islamin alkuaikoina arvostettuun asemaan. Näitä olivat Muhammadin oma klaani Banū Hāshim, hänen äitinsä klaani Zuhra, kahden ensimmäisen kalifin Abu Bakrin ja Umarin klaanit Taim ja ʿAdī sekä kolmannen kalifin Uthmanin ja hänen sukulaistensa, Umaijadien dynastian klaani Umayya. Joona (profeetta)
Joona on juutalaisten, kristittyjen ja muslimien kunnioittama profeetta. Parhaiten Joona tunnetaan Joonan kirjassa kerrotusta Joonan vastahakoisesta profetiointimatkasta Niniveen. Yleisesti hänen uskotaan eläneen 700-luvulla eaa. Keskiajan tiede
Uudet hallitsijat olivat omaksuneet profeetta Muhammadin näkemyksen: ”Oppineen muste on marttyyrin vertaakin arvokkaampaa.” Islam myös korosti tiedon alkuperän olevan jumalaista, vaikkei kaikki tieto olisikaan lähtöisin Jumalasta. Muslimit suhtautuivat siis varsin suopeasti tieteen harjoittamiseen. Kalifi al-Mu’manin hallintokaudella, sekä jo hänen isänsä Harun al-Rašidin hallintokaudella, alkoi laajamittainen antiikin tieteellisten kirjoitusten käännöstyö. Hovin henkilökuntaan kuului Bysantista kerettiläisinä häädettyjä nestoriaani- ja monofysiittikristittyjä. He luonnollisesti osasivat kreikkaa, minkä vuoksi heillä oli tärkeä rooli käännöstöissä. Hovista löytyi myös muiden kulttuurien edustajia, kuten syyrialaisia ja juutalaisia. Kalifien tarkoituksena oli käännättää kaikki tai ainakin klassisimmat muinaiskreikkalaiset tekstit Koraanin kielelle eli arabiaksi. Tarinan mukaan al-Mu’man oli saanut innoitteen tähän unesta, jossa hän oli nähnyt Aristoteleen ilmestyksen. Kreikankielisten lähteiden lisäksi käännettiin intialaisia tekstejä, joiden merkitys on ollut huomattava matemaattisten tieteiden osalta. Tehtävää varten al-Mu’man perusti valtakuntansa pääkaupunkiin Bagdadiin Viisauden taloksi nimetyn akatemian sekä madrasoja muualle valtakuntaan. Viisauden talosta muodostui tärkeä keskus, jossa oli laaja oma kirjasto sekä oma observatorio tähtitieteilijöitä varten. Muslimit tunsivat Galenoksen ja Hippokrateen kaikista 150 teoksesta 129. Sen sijaan Euroopassa oli käännetty vain kolme Galenoksen kirjoitusta. Tässä suhteessa ero islamin ja kristikunnan välillä oli siis erittäin suuri. Koraani
Perimätiedon mukaan Muhammad saneli ilmestyksiä kirjureille, mutta ei koonnut niitä yhteen. Tätä tukee myös Koraanin mekaaninen pituusjärjestys. Kokoajalla tai kokoajilla ei ollut minkäänlaista auktoriteettia järjestää kirjaa esimerkiksi kronologisesti tai asiasisällön mukaan. Lisäksi vanhojen suurien joukkoon lisättiin uusia katkelmia. Islam
Aluksi ilmestykset keskittyivät korostamaan Jumalan mahtavuutta, mutta pian ilmestyksissä kiellettiin muut jumalat ja alettiin korostaa yhteiskunnallista sanomaa. Mekan rikkaat kauppiaat eivät halunneet köyhiä samanarvoiseksi Jumalan edessä ja lisäksi pelättiin pyhiinvaelluksen kärsivän. Muhammedin tilanne kävi tukalaksi ja hän muutti pohjoisessa sijaitsevaan Medinaan. Muutto (, suomeksi usein "hidžra") tapahtui vuonna 622. Tästä tapahtumasta alkaa myös islamilainen ajanlasku. Medinassa köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin "suuriin" eli lukuihin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä. Muhammed aloitti sota- ja ryöstöretket pääasiassa Mekkaan sekä sieltä pohjoiseen suuntautuvia karavaaneja vastaan. Kolmen mekkalaisia vastaan käydyn sodan jälkeen Muhammed solmi aselevon vuonna 629. Muhammed
Muhammed kokosi ympärilleen muslimit yhteisöksi (). Tämän lisäksi hän teki liittosopimuksia kaupungin muiden ryhmien, pakanoiden ja juutalaisten kanssa. Aluksi myös nämä laskettiin yhteisöön, sillä umma ei ollut alun perin uskonnollinen käsite. Myöhemmin kitkaa tuli erityisesti juutalaisten kanssa, sillä he eivät kääntyneet islaminuskoon.
Muhammedin asema muutos näkyi myös ilmestyksissä. Köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin suuriin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä (). Ilmestyksissä myös syytettiin juutalaisia ja kristittyjä pyhien kirjoitusten väärentämisestä ja heiltä alettiin vaatia veroa uskonnonvapauden säilyttämisen edellytyksenä. Aluksi juutalaiset saivat jäädä vapaasti asumaan Medinaan, mutta myöhemmin heidät karkotettiin yksi toisensa jälkeen. Syntiinlankeemus
Islaminuskoisten pyhässä kirjassa Koraanissa on hedelmän syömisestä ja karkotuksesta oma kertomuksensa, al-Arafin suuran jakeissa 7:11–27. Islamissa, toisin kuin kristinuskossa ja juutalaisuudessa, nainen ja mies tiesivät viettelijän olevan Paholainen. Muhammed
Muhammed oli peloissaan ja epävarma tapahtuneesta, mutta hänen vaimonsa Khadijan kristitty serkku Waraqa oli vakuuttunut näyn todellisuudesta. Varhaisimmassa perinteessä enkeliä ei aina nimetä, mutta viimeistään Medinan kaudella nimeksi tuli arkkienkeli Gabriel (). Joidenkin lähteiden mukaan Muhammed sai ilmestyksensä ensin enkeli Israfililta kolmen vuoden ajan ja vasta sen jälkeen Gabrielilta. Koraani
Muhammadin elämän aikana Arabian niemimaalla asui 600-luvun alussa niin juutalaisia kuin kristittyjäkin. Hän oli epäilemättä tutustunut näihin monoteistisiin uskontoihin jo varhain. Muhammadin tehtävä ei ollut kumota näitä uskontoja, vaan puhdistaa ne alkuperäiseen muotoonsa. Hänelle oli vain ajan kysymys, koska juutalaiset ja kristityt kääntyisivät islaminuskoon. Mekassa ei asunut merkittävää juutalaista tai kristittyä väestöä. Islam
Koraanin jälkeen seuraavaksi tärkein auktoriteetin lähde on "sunna". Käytännölliseltä merkitykseltään Sharia-tulkinnalle Sunna muodostuu kuitenkin usein Koraania merkittävämmäksi, sillä useimpia lainopillisia kysymyksiä ei Koraanissa käsitellä. Sunnalla tarkoitetaan profeetta Muhammedin elämäntapaa ja sen esikuvallisuutta muslimeille. Tässä myöhemmin syntyneessä opissa Muhammedin katsotaan toimineen synniltä suojattuna ja menetelleen elämässään oikein. Šiialaisessa opissa tämä käsittää myös šiialaiset imaamit. Jeesus
Muslimit pitävät Jeesusta profeettana. Koraanissa torjutaan kolminaisuus sekä ajatus, että Jeesus olisi Jumalan Poika. Koraani kutsuu Jeesusta kuitenkin Messiaaksi sekä Marian pojaksi, jonka päälle tuli Henki. Bahai-uskossa Jeesus on tärkeä henkilö, yksi Jumalan sanansaattajista, mutta ei Jumalan Poika. Kultainen sääntö
Koraani (83:1–6) sanoo: ”Maksakaa, oi Aatamin lapset, kuten haluaisitte teillekin maksettavan, ja olkaa oikeamielisiä kuten haluaisitte teillekin oltavan!”. Samankaltaisia profeetta Muhammadin kehotuksia löytyy myös haditheista. Yleisimmin siteerattu näistä on: ”Kukaan teistä ei ole uskovainen, ennen kuin hän haluaa veljelleen samaa kuin itselleen!” Koraani
Koraani-fundamentalismi tarkoittaa vain Koraaniin nojaavaa näkemystä islamista. Se syntyi 1800- ja 1900-lukujen välissä Intiassa ja Egyptissä uudistamaan islamia. Näkemys sai alkunsa ainakin osittain länsimaissa, kun historiallis-kriittiset tutkimukset asettivat kyseenalaiseksi hadith perimätietokokoelmien aitouden. Hadith-kokoelmat muodostavat yhdessä Koraanin kanssa Profeetan elämäntavan eli sunnan, jonka ortodoksiseen jäljittämiseen perustuu islamin pääsuuntaus sunnalaisuus. Al-Šu’ara’
Suurassa kerrotaan useista profeetoista ja heidän heimoistaan. Myös kerrotaan kuinka epäuskoiset tuhoutuivat uhattuaan profeettoja kuolemalla. Suura kertoo myös Allahin armosta. Koraani
Muhammadin eläessä ihmiset kääntyivät ongelmatilanteissa suoraan hänen puoleensa. Muhammadin kuoltua syntyi tarve selittää ilmestyksien pohjalta kirjoitettua Koraania. Kirja on kielellisesti haasteellista ja monien osien kuten lainsäädännön osalta tulkinnanvaraista. Muhammadin jälkeen tiedetään kalifien tulkinneen tekstejä ainakin lakiasioissa. Osa varhaisista muslimeista suhtautui epäluuloisesti Koraanin tulkintaan ja katsoi, että sen selittäminen ei ole ihmisen asia. Varhaisin tunnettu historiallinen selittäjä oli Muhammadin serkku, ibn Abbas (k. 687). Hänen nimiinsä laitettiin runsaasti eksegeettistä tekstiä ja niissä korostettiin hänen sukunsa merkitystä islamin syntyvaiheissa. Jihad
Aseellisen jihadin käsite juontuu profeetta Muhammadin esikuvaan, kun hän taisteli vainottujen muslimien puolesta Mekan kaupungista käsin Medinaa vastaan. Puolustustaistelun oikeutusta puolustetaan Koraanin Lehmän suurassa: Jumala
Yhteen Jumalaan uskovat ja hänen tahtoonsa alistuvat saavat palkkion paratiisissa kuoleman jälkeen. Koraani ilmaisee Jumalan kaikkivoipuuden, mutta myös sallii ihmisen vapaan tahdon. Jumalan vertaaminen ihmisiin on kiellettyä samaistumisen pelosta. Ibn Arabi tulkitsi islamilaisen uskontunnustuksen ensimmäistä lausetta "lā ʾilāha ʾillā 'llāh" (لا إله إلا الله; ei ole muuta jumalaa kuin Jumala) siten, että Jumala on kaikki ja kaikki on Jumala; että ainoa olevainen on Jumala. Tätä suufilaista panteistista käsitystä eivät sunnalaiset täysin hyväksy. Profeetta
Jotkut profeetat väittävät heille välitetyn totuuden olevan ainutlaatuinen. He keräävät ympärilleen opetuslapsia, joille profeettansa opetukset paljastavat ainoan todellisen uskonnon. Nämä profetiat johtavat usein uusien uskontojen syntyyn: tällaisia profeettoja olivat esimerkiksi Zarathustra, Jeesus ja Muhammad sekä monet uususkontojen perustajat. Jotkut Vanhan testamentin profeetat, kuten Aamos ja Jeremia, olivat uskontonsa uudistajia ja puhdistajia; Arabiassa myös Muhammad luetaan tämänkaltaiseksi profeetaksi. Manna
Manna mainitaan myös kolme kertaa Koraanissa, israelilaisten Egyptistä paosta, Mooseksen johdolla kertovassa kohdassa, sekä muissakin osissa (2:57, 7:160 ja 20:80). Koraanissa kerrotaan olleen osa mannaa. Mahdi
Šiialaisessa perinteessä mahdi tulee messiaan (Jeesus) ja Khutr-niminen profeetan kanssa. Jeesus ja Khutr eivät tule profeetan roolissa, sillä Profeetta Muhammad oli viimeinen profeetta. Mahdi tulee voittamaan Dajjalin ja hän tuo maailmalle rauhan ja vapauden sekä "oikean islamin". Eri hadithien mukaan elämä jatkuu mahdin jälkeen pitkään. Muhammed
Tässä esitetty elämäkerta perustuu tavanomaisiin islamilaisiin lähteisiin, ei kriittiseen ja tieteelliseen tutkimustietoon ellei toisin mainita. Se toisin sanoen vastaa ortodoksisen islamin käsitystä, ja sitä, mitä enemmistö muslimeista Muhammedin elämästä uskoo. Al-Anbiya’
Al-Anbiya’ (, ) on Koraanin 21. suura ja se ajoittuu Mekan aikaan. Suura on saanut nimensä siitä, että siinä mainitaan poikkeuksellisen paljon profeettoja. Hadith
Monissa kertomuksissa, "matn", on viittauksia tulevaisuuteen, ristiriitaisuuksia sekä muita outoja aineksia Muhammedin suulle. Uskovalle ne ovat osoitus Muhammadin jumalallisesta alkuperästä, joka todistaa hadithien olleen Jumalan lähettämiä. Maallisempi selitys on, että haditheja yksinkertaisesti sepitettiin. Myös perinteinen islamilainen tutkimus myöntää, että joitakin haditheja on väärennetty, mutta korostaa tärkeimpien kokoelmien olevan aitoja. Islamin profeetat
Islamissa tunnustetaan kaikkiaan 124000 profeettaa. Koraani määrittelee profeetat periaatteessa samanarvoisiksi (2:136), mutta kirjasta löytyy perusta myös näkemykselle eriarvoisuudesta (2:253). Käytännössä profeetat jaetaankin kolmeen ryhmään. Muhammed
Profeetta Muhammedin kuvaaminen on islamin eräiden tulkintojen mukaan kiellettyä. Islamin pääsuuntaus sunnalaisuus on kuvakielteinen. Koraani ei suoraan kiellä kuvien esittämistä, ja lähimmäksi asiaan viittaa Profeettojen suura. Muhammed
Tarinassa yömatka alkaa Muhammedin nukkuessa yöllä Mekan ulkopuolella sijaitsevassa majatalossa. Yhden version mukaan enkeli Gabriel herättää hänet ja lennättää Muhammedin kolmella loikalla kaukaisempaan moskeijaan. Hadith kertoo, että paikka on Al-Aqsan moskeija Jerusalemissa. Tosin historiallisesti kyseinen moskeija rakennettiin vasta 80 vuotta Muhammedin kuoleman jälkeen. Siellä hän nousee tikapuita pitkin seitsemänteen taivaaseen, jossa hän tapaa profeettoja ja Jumalan. Toisen version mukaan Muhammed lentää taivaaseen ratsunsa Buraqin kyydissä. Islamin uskonkappaleet
Islamin näkemys Jumalasta on äärimmäisen monoteistinen. Jumalan ykseyteen viitataan sanalla "tawḥīd" (). Koraanin suurassa 112 Jumalaa kuvataan seuraavanlaisesti: "Sano: Hän, Jumala, on yksi, Jumala, Ikuinen. Ei Hän ole siittänyt eikä syntynyt, eikä Hänellä ole vertaista." Islam torjuu kristinuskon kolminaisuusopin ja Jeesuksen jumalallisuuden; kolminaisuusoppia verrataan polyteismiin, mutta Jeesusta kunnioitetaan profeettana. Jumala on ihmisten käsityskyvyn ulottumattomissa ja muslimien ei odoteta visualisoivan Jumalaa, jota kuvaillaan ja johon viitataan nimillä ja ominaisuuksilla, joista yleisimmät ovat "ar-raḥmān" (), erittäin armelias, ja "ar-raḥīm" (), jatkuvasti armollinen. Jihad
Jihad [jihad tai džihad] () on islamin käsite, joka tarkoittaa sananmukaisesti ’kamppailua’ tai ’kilvoittelua’ ja jota käytetään niin aseellisesta taistelusta kuin sisäisestä kilvoittelustakin. Jihad on islamissa keskeinen käsite, joka esiintyy usein islamin pyhässä kirjassa Koraanissa. Siinä termiä käytetään aluksi väkivallattomasta vastarinnasta ja myöhemmissä säkeissä etupäässä sotilaallisessa merkityksessä. Profeetta Muhammadin elämäkerrasta noin kolme neljäsosaa on omistettu jihadille. Profeetan elämän perimätiedosta eli haditheista aseellista jihadia käsittelevät etenkin Sahih al-Bukharin kokoamat hadithit, joissa profeetta korostaa useasti pyhän sodan tärkeyttä. Jeesus islaminuskossa
Koraani ei suoranaisesti aseta profeettoja arvojärjestykseen, mutta islamilaisessa perinteessä Jeesusta on pidetty yhtenä tärkeimmistä profeetoista Muhammadin jälkeen. Jeesuksen seuraaminen ei ole vieras käsite islamissakaan. Muiden suurten profeettojen tapaan hän sai Jumalalta pyhän kirjan, evankeliumin (إنجيل, Injil), joka on Koraanin kaltainen kirja. Kristittyjen neljä evankeliumia ovat islamilaisen käsityksen mukaan joko väärennettyjä tai alkuperäisestä muunneltuja. Abu Bakr
Profeetan kuoltua Abu Bakr puhui ja lohdutti muslimeita sanoin: "Oi ihmiset! Jos joku teistä palvoi Muhammadia niin tietäköön että Muhammad on kuollut. Mutta se joka palvoi Jumalaa tietäköön että Hän elää eikä koskaan kuole. Muistakaamme Koraanin sanat jotka sanoo: "Muhammad on vain Jumalan Lähettiläs, on ollut muita lähettiläitä ennen häntä. Käännättekö selkänne islamille jos hän kuolee tai hänet surmataan?" Islamin uskonkappaleet
Kun muslimit puhuvat Koraanista abstraktissa mielessä, he yleensä tarkoittavat arabiankielistä lausuntaa painetun ja käännetyn teoksen asemesta. Islamin mukaan Koraani on täydellinen vain sellaisena kuin se on ilmestynyt alkuperäisellä kielellään arabiaksi. Käännökset ovat vajaita, koska kielet ovat erilaisia, kääntäjät erehtyväisiä ja alkuperäisen tyylin säilyttäminen on mahdotonta. Täten käännöksiä pidetään vain Koraanin selityksinä tai "selityksinä sen tarkoituksesta", ei itse Koraanina. Benedictus XVI
Syyskuussa 2006 paavi Benedictus XVI piti Saksaan suuntautuneen vierailunsa aikana yliopistolla puheen, jossa hän siteerasi Bysantin keisari Manuel II Palaiologosta. Sitaatin mukaan islamin pyhänä kunnioittama profeetta Muhammed toi maailmaan ainoastaan pelkkää "julmuutta ja epäinhimillisyyttä". Myöhemmin paavi huomautti, ettei sitaatti ollut hänen itsensä laatima. Puheessa käsiteltyyn uskonnon levittämiseen väkivaltaisin keinoin, esimerkiksi sodin, paavi lisäsi jälkeenpäin, että se "ei ole sopusoinnussa Jumalan ja sielun luonteen kanssa". Islam
Hadith koostuu kahdesta osasta. Alussa luetellaan kertomuksen välittäneet henkilöt, niin sanottu todistajaketju ("isnad"), jonka alusta löytyy joko Muhammed tai hänen seuralaisensa. Tämän jälkeen seuraa varsinainen kertomus ("matn"). Hadith-kokoelmia on useita, joista toiset ovat arvostetumpia ja luotettavampia kuin toiset. Tunnetuin ja merkittävin hadith-kokoelma on luultavasti niin sanottu Sahih al-Bukhari, yksi sunnalaisten kuudesta pääkokoelmasta (Kutub al-Sittah), jota myös shiialaiset pitävät yleisesti luotettavana ja autenttisena. Ristiriitaisuuksien vuoksi islamissa kehittyi jo varhain niiden aitoutta selvittämään pyrkivä hadith-tutkimus. Historiallis-kriittinen tutkimus on suhtautunut haditheihin epäluuloisesti, ja niissä nähdään enemmän 700- ja 800-lukujen oppikiistoja kuin aitoa 600-luvun alusta periytyvää aineistoa. Islam
Muslimit uskovat, että Jumala paljasti sanansa ihmiskunnalle Muhammedin ja aikaisempien islamin profeettojen kautta. Muhammed ymmärretään "profeettojen sinetiksi", jonka jumalallinen ilmoitus annettiin ihmiskunnalle sen lopullisessa muodossaan Koraanissa. Islam näkee juutalaisuuden ja kristinuskon ”kirjan uskontoina”, jotka on johdettu profeettojen opetuksista. Kristittyjen ja juutalaisten katsotaan kuitenkin vääristäneen profeettojen alkuperäisen viestin (islam) ja näin korruptoineen oikein ymmärretyn monoteistisen sanoman.
Islam perustuu osin samoille periaatteille kuin juutalaisuus sekä kristinusko, mutta kolmen abrahamilaisen maailmanuskonnon välillä on myös merkittäviä eroja. Esimerkiksi kristinuskosta islam eroaa merkittävästi muun muassa sikäli, että se on lakikeskeinen uskonto, jossa uskonnollinen laki on perinteisesti tarkoittanut aina myös yhteiskunnallista tai valtiollista lakia, ja islamin levittäminen on uskonnon klassisessa muodossa tarkoittanut nimenomaan islamilaisen yhteiskunta- tai valtiomuodon levittämistä, eikä islamin alaisuuteen valloitettujen alueiden asukkaita edes pyritty käännyttämään sikäli kuin he edustivat kirjan uskontoja. Vastaavasti varhainen kristinusko syntyi poliittisen vallan ulkopuolella ja jopa vainottuna se pyrki aktiivisesti kaikkien vääräuskoisten käännyttämiseen, ja esimerkiksi Paavali kehottaa kristittyjä alistumaan roomalaiseen (sekulaariin) lakiin, eikä kristinuskoon sisälly ajatusta uskonnollisesta laista valtiollisena lakina Mooseksen lain tai Sharian tapaan (ks. esim. Kirje galatalaisille). Juutalaisuudesta islam eroaa muun muassa sikäli, että se on kristinuskon tavoin voimakkaasti käännytykseen (vaikka ei vastaavalla tavoin kuin kristinusko) ja uskonnon laajenentamiseen pyrkivä oppi. Islamia on perinteisen tai klassisen katsannon mukaan pyritty laajentamaan aloittamalla käännytyksestä eli esittämällä jonkin ei-islamilaisen alueen väestölle kutsu ("da'wa") kääntyä islamiin, mutta jos kutsusta on kieltäydytty, on islamilaisen valtion päämiehellä katsottu olevan velvollisuus julistaa pyhä sota ("jihad") aluetta vastaan. Islamin viisi peruspilaria
Koraanissa ei varsinaisesti kerrota viidestä peruspilarista vaikkakin mainitaan kaikki velvollisuudet. Varsinaisiksi peruspilareiksi näistä velvollisuuksista rakennettiin hadith perimätietokirjoituksien pohjalta, joista merkittävämpiä kirjoittajia olivat Al-Bukhari ja Muslim. Sunna
Sunna ( 'tapa'; monikko سنن "sunan") on islamissa profeetta Muhammedin elämäntapa, joka välittyy perimätiedon eli hadith-kirjoitusten kautta. Islamin pääsuuntauksessa sunnalaisuudessa sunna tarkoittaa profeetan sanomisia ja määräyksiä. Sunnalaisuuden mukaan ne ovat jumalallista johdatusta, joita muslimit ovat velvollisia seuraamaan. Islamin toisessa pääsuuntauksessa šiialaisuudessa sunna tarkoittaa myös profeetta Muhammadia seuranneiden kahdentoista imaamin sanomisia ja määräyksiä. Koraani
Islamilaisessa perimätiedossa on myös kertomuksia ihmisten vaikuttamisesta Koraanin tekstiin. Erään kertomuksen mukaan Muhammad saneli kirjurilleen suuraa kirjoitettavaksi ja piti tauon sanelussa. Kirjuri Abdullah kiirehti ehdottamaan jakeen 23:14 loppuosaksi: "Siunattu olkoon Jumala, paras Luoja". Muhammad hyväksyi sanat todeten ilmestyksen kuuluneen juuri niin. Tarina jatkaa myös, että kirjuri kääntyi pois islaminuskosta. Koraani
Intiassa Sayyid Ahmad Khan (k. 1898) esitti samankaltaisia ajatuksia ja tulkitsi profeetta Muhammadin kertomuksen taivasmatkasta (miraj) pelkäksi uninäyksi. Khan pyrki myös sovittamaan tieteen ja uskonnon käsitykset toisiinsa. Islam
Muhammed syntyi vuoden 570 tienoilla Mekassa, nykyisen Saudi-Arabian alueella. Mekka oli vilkas mutta pienimuotoinen kaupan keskus, jossa sijaitsi Kaaban temppeli. Täysi-ikäiseksi tultuaan Muhammedista tuli perimätiedon mukaan kauppias. Hän avioitui nuorena miehenä rikkaan lesken kanssa. Perimätiedon mukaan noin vuoden 610 tienoilla Mekan vuorten luolassa ollut Muhammed näki enkelin ja sai ensimmäisen jumalallisen ilmestyksen. Muhammed ryhtyi julkiseen toimintaan noin vuonna 613. Johannes Paavali II
Paavin mukaan muslimit ovatkin juuri monoteistisen uskontonsa takia erityisen lähellä kristittyjä. Tosin paavi myös sanoi vastauksessaan Messorille, että islamissa Koraani latistaa jumalallisen ilmoituksen ja että islamissa Jumalan ”koko itsensä ilmoittamisen rikkaus” on jätetty syrjään. Paavi huomauttikin, että islamin teologia on hyvin kaukana kristinuskosta. Huolimatta islamin ja kristinuskon eroista paavi kunnioitti vastauksessaan myös muslimien uskonnollisuutta: ʿAbdullah ibn ʿAbdul-Muṭṭalib
ʿAbdullah ibn ʿAbdul-Muṭṭalib (, 546–570) oli islamin profeetta Muhammedin isä ja Šaybah ibn Hāšimin poika. Hän kuului Quraiš-heimoon, ja oli naimisissa Āminah bint Wahbin kanssa. Persialaisen historioitsijan, Muhammad ibn Jarir al-Tabarin mukaan hänellä oli myös toinen vaimo, jonka nimi ei kuitenkaan ole tiedossa ja Muhammed oli Abdullahin ainoa lapsi. Koraani
Islamilaiset lähteet antavat suurta painoa Koraanin suulliselle perinteelle, jonka uskotaan säilyneen muuttumattomana Muhammadin ajasta lähtien. Tätä muuttumattomuutta lienee liioiteltu, sillä suullinen perinne on säilynyt yksittäisinä ilmestyksinä. Suullinen perinne ei yleisesti ottaen säilytä tekstiä sanatarkasti vaan suulliseen muotoon sopivina lauseina ja juonitiivistelminä. Islamin uskonkappaleet
Usko enkeleihin on keskeinen osa islamia. Arabiankielinen sana enkelille, "malāk" (), tarkoittaa "sanansaattajaa" niin kuin vastinkappaleensa hepreassa ("malakh", ) ja kreikassa ("angelos", ). Koraanin mukaan enkeleillä ei ole vapaata tahtoa ja ne palvovat Jumalaa totellen Häntä kaikessa. Enkelien tehtäviin kuuluu kertoa Jumalan ilmestyksistä, ylistää Jumalaa, tallentaa ihmisten teot ja ottaa ihmisen sielu kuolemanhetkellä. Niiden ajatellaan myös sovittelevan ihmisten puolesta. Koraani kuvaa enkeleitä "siivekkäiksi lähettiläikseen ja antanut heille kaksi, kolme tai neljä paria. Hän luo kaikkea niin paljon kuin tahtoo, (...)". Jeesuksen ristiinnaulitseminen
Jeesus on islamin yksi profeetta, 600-luvulla kirjoitettu Koraani kiistää Jeesuksen ristiinnaulitsemisen. Mirza Ghulam Ahmad
Vainot leimahtivat aina 200 oppineen allekirjoittamaan fatwaan asti, joka määräsi hänet ja liikkeen kannattajat kuoleman tuomion alaisiksi. Tämä tapahtui siitä syystä, että hän esitti väitteen olevansa: Ei-lakia (pyhää kirjoitusta) tuova profeetta. Islam opettaa itse, että profeetta Muhammed (Jonka olkoon rauha ja Allahin siunaukset) oli profeettojen sinetti, jonka jälkeen ei tule muita profeettoja. Siksi oli liikaa islamin oppineille tuo väite, että M.G. Ahmad oli profeetta. Islamin kritiikki
Warraq viittaa tutkijoiden näkemyksiin, joissa Muhammadin nähdään saaneen usein Koraanin jakeiksi päätyviä ilmestyksiä, jotka palvelevat hänen kulloisia tarkoitusperiään. Lisäksi länsimainen tutkimus on selvittänyt Koraanin suurien aikajärjestystä, joka on tutkimusten mukaan eri kuin niiden järjestys itse kirjassa. Koraania on muslimien piirissä usein pidetty täydellisenä puhtaan arabiankielisenä tekstinä. Warraq viittaa länsimaisiin tutkijoihin, jotka ovat pitäneet Koraania kielioppivirheitä sisältävänä, tyyliltään kömpelönä ja lainasanoja sekä asiavirheitä sisältävänä (väitettyihin asiavirheisiin kuuluvat Koraanin sekavaksi moitittu käsitys Aleksanteri Suuresta ja joidenkin Raamatussakin esiintyvien henkilöiden sekoittaminen toisiinsa). Jeesus
Kristillinen oppi Jeesuksesta pohjautuu lähinnä Raamattuun sekä kolmeen vanhakirkolliseen uskontunnustukseen apostoliseen, Nikaian ja Athanasioksen uskontunnustuksiin, jotka suurin osa kristillisistä kirkoista hyväksyy yhteiseksi opilliseksi perustakseen. Näiden mukaan:Islamin uskonnon mukaan Jeesus on profeetta ja Messias. Hän syntyi Mariasta neitseellisesti, suoritti ihmetekoja, saarnasi ja lopulta hänet nostettiin taivaaseen. Islamin Jeesus-kuva noudattelee pääosin kristillistä mallia, mutta kaksi keskeistä teologista kohtaa islam kiistää: Jeesuksen ristiinnaulitsemisen ja Jeesuksen jumalallisuuden. Profeetta Jeesus oli lempeä opettaja, mutta toisaalta ankara askeetti. Jeesuksen seuraaminen ei ole vieras käsite islamissakaan. Arabien valtakunta
Islamilainen perimätieto kertoo, että Muhammed oli 40-vuotias saadessaan ensimmäisen ilmestyksensä noin 13 vuotta ennen siirtymistään Mekasta vuonna 622. Tällä perusteella on arvioitu hänen alkaneen profeetan tehtävänsä vuonna 610. Näin hänen syntymänsä voitaisiin ajoittaa vuoden 570 paikkeille. Perimätiedon mukaan Muhammed syntyi Mekassa valtaa pitävän Quraish-heimon, tosin sen köyhtyneen Hashim-suvun jäseneksi. Muhammedin isä kuoli ennen poikansa syntymää ja äitikin pojan ollessa vasta 6-vuotias. Isoisä ja myöhemmin setä ottivat orpopojan huostaansa. Tärkeä käännekohta oli se, kun 25-vuotias Muhammed avioitui rikkaan kauppiaan lesken Khadijan kanssa.Taloudellisista huolista vapautunut Muhammed vetäytyi useasti Mekan läheisyydessä sijaitsevalle Hiran vuorelle rukoilemaan ja mietiskelemään. Täällä hän saikin ensimmäisen ilmestyksensä. Aluksi hän tyytyi kertomaan ilmestyksistään vain lähimmälle perhepiirilleen, myöhemmin myös mekkalaisille laajemminkin. Heidän keskuudessaan Muhammedin sanoma ei kuitenkaan saanut laajaa kannatusta, vaan häntä ja islamin omaksuneita pidettiin yhteisön kannalta vaarallisina. Samuel
Myös muslimit kunnioittavat Samuelia profeettana ja näkijänä. Koraanin 2. suurassa sanotaan: Profeetta
Islamia edeltäneen Arabian profeetat olivat samankaltaisia kuin muutkin seemiläiset profeetat, ja heillä oli merkittävä asema. Islamin perustaja Muhammad nähtiin vielä 600-luvun alussa muiden profeettojen tavoin džinnien riivaamana selvänäkijänä, ja hänen varhaisimmat, transsissa lausutut profetiansa noudattivatkin ajalle tyypillistä muotoa. Noin 40-vuotiaana Muhammad alkoi nähdä näkyjä arkkienkeli Gabrielista, joka luki hänelle ainoan Jumalan sanoja suoraan kirjasta. Muhammadin vaimo Khadidža kirjoitti Muhammadin resitoimat jakeet ylös, ja kaikki ilmestykset koottiin myöhemmin Koraaniksi, muslimien pyhäksi kirjaksi. Muhammad piti itseään Jumalan sanansaattajana ja viimeisenä profeettana ketjussa, joka alkoi Nooasta ja oli jatkunut Jeesukseen saakka. Hän katsoi korjanneensa juutalaisten ja kristittyjen vääristämät aiemmat profetiat. Jihad
Jihad on islamissa keskeinen käsite. Sana esiintyy eri muodoissaan islamin pyhässä kirjassa Koraanissa 41 kertaa, yleensä yhteydessä ”taistella Jumalan puolesta”. Jihadia käsitellään laajasti myös profeetta Muhammadin elämän perimätiedossa, haditheissa. Mirza Ghulam Ahmad
Tämän jälkeen hän sai ilmoituksen, että hän on luvattu Messias ja se Mahdi, jonka saapumisen myöhempinä päivinä oli profetoitu Islamin pyhän profeetan kautta (Jonka olkoon rauha ja Allahin siunaukset). Kun tuo väite julkaistiin ymmärrettin, että hän samaisti itsensä Koraanin Suurassa 61 mainittuun Ahmad messiaaseen. Mutta tuota väitettä pidettiin harhaoppisena. Hänestä alettiin puhua hänen olevan: Itsensä islamin aitauksen ulkopuolelle ajanut, Antikristus, armosta osaton sekä elämältään ennaltatuomittu. Mutta tuon kaltaiset syytökset ennakoidaan Suurassa 61. Jumala
Islamin mukaan Jumala on ilmoittanut itsensä ihmiskunnalle historian saatossa profeettojen ja pyhien kirjojen avulla. Aikaisempiin profeettoihin, kuten Abrahamiin, Nooaan ja Jeesukseen, viitataan Koraanissa toistuvasti. Islaminuskossa Abraham oli Arabiassa elänyt uskonperustaja, joka harjoitti alkumonoteismia, hanif. Kukin profeetta hänen jälkeensä vahvisti Jumalan ylintä valtaa kautta historian. Muhammad (nimi)
Muhammad () on arabiankielinen nimi, joka tarkoittaa "ylistettyä". Tunnetuin nimen kantaja oli islamin profeetta Muhammad (n. 570–632), jonka mukaan muslimit joka puolella maailmaa edelleen nimeävät lapsiaan. Jahannam
Islamissa kaikella Jumalan luomalla on alku ja loppu. Koraanin mukaan viimeisinä päivinä maa järkkyy, vuoret murenevat, meret nousevat, aurinko pimenee, tähdet putoavat taivaalta ja taivas katoaa. Jumala jakaa viimeisenä päivänä tuomioita ja ainoastaan profeetta Muhammad voi vedota häneen syntisten puolesta. Jumala on armollinen, mutta ei anna anteeksi muiden jumalien asettamista rinnalleen. Islamin profeetat
Muhammedin uran alun Mekan kaudella näihin uskontoihin suhtauduttiin myönteisesti, mutta Medinan kaudella ilmestyksissä tehtiin ero juutalaisuuteen ja kristinuskoon. Koraanin mukaan juutalaiset ja kristityt luopuivat profeettojensa opetuksensa ja vääristelivät tietoisesti tai tahtomattaan pyhiä kirjoituksia. Islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
Muslimit toisaalta uskovat että Aadamin ja Muhammadin välillä on jopa 120 000 profeettaa, joista jokainen toi sanomansa omalle kansalleen ja näistä on lähtöisin osa maailman eri uskonnoista. Islamilainen maailma
Muslimien historiaan kuuluu islamilaisen uskon historia uskontona ja sosiaalisena instituutiona. Islamin historia alkoi länsimaisen näkemyksen mukaan Arabiassa profeetta Muhammadin ensimmäisistä Koraanin resitoinneista 600-luvulla. Kalifien ja umaijadien aikana kalifaatti kasvoi nopeasti, jolloin muslimien valta levisi Arabian niemimaan ulkopuolelle. Muslimivaltakunnan vaikutusalue ulottui Luoteis-Intiasta Keski-Aasiaan, Lähi-itään, Pohjois-Afrikkaan, Italian eteläosiin, Pyreneiden niemimaalle ja Pyreneille. Islamin historia
Keski-ikää lähentelevä Muhammad kävi iltaisin vaeltelemassa kotikaupunkinsa Mekan lähistöllä vuorilla. Perimätiedon mukaan noin vuoden 610 tienoilla luolassa ollut Muhammad näki enkelin ja sai ilmestyksen. Muhammad oli peloissaan ja epävarma tapahtuneesta. Tämän jälkeen seurasi välikausi, jolloin Muhammad ei saanut uusia ilmestyksiä vaan alkoi epäillä ensimmäistäkin ilmestystä. Tauon jälkeen ilmestykset alkoivat uudelleen, ja Muhammadin toiminta laajeni perhepiirin ulkopuolelle. Helvetti
Islamissa kaikella Jumalan luomalla on alku ja loppu. Koraanin mukaan viimeisinä päivinä maa järkkyy, vuoret murenevat, meret nousevat, aurinko pimenee, tähdet putoavat taivaalta ja taivas katoaa. Jumala jakaa viimeisenä päivänä tuomioita, ja ainoastaan profeetta Muhammad voi vedota häneen syntisten puolesta. Jumala on armollinen, mutta ei anna anteeksi muiden jumalien asettamista rinnalleen. Adhaan
Sunnien mukaan islamin profeetta Muhammad ei sanonut adhaania vaan joku hänen seuralaisistaan sanoi sen. ’Umar näki unen, jossa Jumala paljasti rukouskutsun hänelle ja kertoi tästä myöhemmin seuralaisille. Kun Muhammad sai tietää, hän vahvisti asian. Muhammad valitsi vapautetun orjan nimeltä Bilaal ibn Rabah al-Habaši rukouskutsun lausujaksi tämän mahtavan äänen vuoksi. Muhammad suosi rukouskutsua kristittyjen kelloihin ja juutalaisten torviin ("šofar") verrattuna. Ali ibn Abi Talib
Alaviittien mielestä Ali on ainoa jumala, ja hän opetti Koraanin Muhammadille. Profeetta Muhammed (kirja)
Profeetta Muhammed ("The Prophet Muhammad. A Biography") on Barnaby Rogersonin vuonna 2003 ilmestynyt kirja islamin perustajahahmo Muhammadista. Teos ilmestyi suomeksi vuonna 2006 Ajatus-kirjojen kustantamana. Muhammed
Toinen merkittävä teologinen oppi oli profeetta Muhammedin synnittömyys (). Tämä takasi, että hän välitti jumalalliset ilmestykset uskoville erehtymättömän uskollisesti. Lisäksi hän toimi elämässään esikuvallisesti, jota jäljittelemällä myös tavalliset muslimit pystyvät menettelemään oikein kaikissa elämän kysymyksissä. Tämä sunnalainen teoria kehittyi viimeistään 1000-luvulla. Šiialaisessa teoriassa isma kehittyi jo varhaisemmin ja käsitti myös šiialaiset imaamit. Abu Bakr
Tästä on raportointi joka kertoo seuraavaa; Hafiz Abu Bakr Al-Baihaqi kertoo Abu Sa'eed Al-Khudrilta että "Abu Bakr katsoi ihmisiä eikä löytänyt Ali ibn Abi Talibia heidän joukostaan. Joten hän lähetti sanan Alille: "Oi veli ja Profeetan vävy, haluaisitko sinä että muslimeiden yhtenäisyys revittäisiin kappaleiksi?" Ja Ali vastasi, "Minulla ei ole valittamista, Oi Profeetan Kalifi." Ja heti vannoi uskollisuuden Abu Bakrille. Habakukin kirja
Profeetta Habakukista ei ole juurikaan elämäkerrallisia tietoja. Hänestä tiedetään itse asiassa vähemmän kuin kenestäkään muusta Vanhan testamentin profeetasta. Kirjan luonne on hyvin liturginen, ja siitä jotkut tutkijat ovat päätelleet, että Habakuk olisi ollut temppeliprofeetta. Temppeliprofeettoja kuvataan Ensimmäisessä aikakirjassa henkilöinä, jotka ylistivät Jumalaa pyhässä hurmoksessa lyyrilla, harpuilla ja symbaaleilla. Jotkut ovat ajatelleet, että Habakukin jakeen 3:19 loppuosa viittaisi tähän. Muhammed
Alkuaikojen ilmestyksissä korostetaan, että Muhammed ainoastaan välittää sanomaa Jumalalta ja varoittaa ihmisiä uhkaavasta tuomiopäivästä. Vastaanottamisen roolia on korostettua sillä, että ilmestyksissä Muhammedia puhutellaan yksikön toisessa muodossa. Vain muutamassa kohdassa hänet mainitaan nimeltä. Gabriel
Muslimit tulkitsevat Koraanissa mainitun Pyhän Hengen tarkoittavan enkeli Gabrielia, joka välitti viestejä Jumalalta muun muassa Neitsyt Marialle ja profeetta Muhammadille. Lehmän suuran mukaan enkeli Gabriel myös välitti Koraanin Jumalalta profeetta Muhammadille. Muhammed
Perimätieto on kuvannut Muhammedia lukutaidottomaksi. Toisaalta tällä islamilaiset lähteet ovat halunneet korostaa Koraanin jäljittelemättömyyttä ja sitä, että sen sanamuodotkin ovat tulleet Jumalasta, ei ihmisestä. Toisaalta yksittäisten lähteiden mukaan Muhammed oli luku- ja kirjoitustaitoinen. Pakanakansan profeettaa tarkoittavan sanan "ummi" merkitys on hieman epävarma. Useimmat tutkijat tulkitsevat sanan viittaavan, ettei Muhammed ollut uskonoppinut vaan tavallisten ihmisten keskuudesta noussut profeetta. Jihad
Profeetta Muhammadin elämäkerrasta eli "Sirasta" noin kolme neljäsosaa on omistettu jihadille. Haditheista luotettavimpina pidetyistä Sahih al-Bukharin niistä haditheista, jotka viittaavat jihadiin, lähes kaikki käsittelevät aseellista jihadia. Niissä Muhammad korostaa useasti pyhän sodan käymisen tai rahoittamisen tärkeyttä ja ylistää marttyyrikuolemaa: ”Mies, joka kuolee ottamatta osaa jihadiin, eikä koskaan halunnutkaan pyhään sotaan, kuolee tekopyhän kuoleman”, tai ”Muslimi, joka elää parasta elämää, on aina valmistautunut pyhään sotaan Jumalan nimessä ja joka on jatkuvasti varuillaan kuulemaan sodan äänet ja avun huudot ja on halukas kohtaamaan varman kuoleman.” Koraani
Aluksi ilmestykset keskittyivät korostamaan Jumalan mahtavuutta, mutta pian ilmestyksissä kiellettiin muut jumalat ja alettiin korostaa sosiaalista sanomaa. Ilmestysten mukaan Mekan rikkaat kauppiaat eivät halunneet köyhiä samanarvoiseksi Jumalan edessä ja lisäksi pelättiin pyhiinvaelluksen kärsivän. Muhammadin tilanne kävi tukalaksi ja hän muutti pohjoisessa sijaitsevaan Medinaan. Muutto (, suomeksi usein hidžra) tapahtui vuonna 622. Tästä tapahtumasta alkaa myös islamilainen ajanlasku. Medinassa köyhien profeetasta tuli valtiomies ja sotapäällikkö. Samalla Koraanin lukuihin eli suuriin alkoi ilmestyä laki- ja rituaalisäädöksiä. Muhammad aloitti sota- ja ryöstöretket pääasiassa Mekkaan sekä sieltä pohjoiseen suuntautuvia karavaaneja vastaan. Kolmen mekkalaisia vastaan käydyn sodan jälkeen Muhammed solmi aselevon vuonna 629. Koraani
Perimätiedon mukaan lehdet annettiin Abu Bakrin kuoltua hänen seuraajalleen, kalifi Umarille. Hänen kuoltuaan lehdet päätyivät Umarin tyttärelle ja Muhammadin leskelle Hafsalle. Tutkijat epäilevät tarinaa, mutta toisaalta sitä ei ole pidetty mahdottomana. Kertomuksen yhtenä syynä saattaa olla se, että näin Koraanin synty saatiin mahdollisimman lähelle profeetta Muhammadin kuolemaa. Islamin suhtautuminen muihin uskontoihin
Koraani hyväksyy raamatullisten profeettojen lisäksi joitakin Arabian niemimaalla vaikuttaneita profeettoja. Perimätieto ei kerro näistä henkilöistä mitään luotettavaa tietoa ennen islamin aikaa. Koraani
Koraani hyväksyy raamatullisten profeettojen lisäksi joitakin Arabian niemimaalla vaikuttaneita profeettoja. Perimätieto ei kerro näistä henkilöistä mitään luotettavaa tietoa ennen islamin aikaa. Muhammed
Tämä Hudaibiyyan sopimusmalli on säilynyt islamilaisessa kulttuurissa eräänlaisena dogmina. Se mukaan ei-muslimin kanssa voi tehdä sopimuksen, mutta siitä ei tarvitse pitää kiinni kuin vain sen ajan, mitä tarvitaan oman aseman vahvistumiseen. Muhammed antoi uuden ilmoituksen, jonka mukaan Saatana oli päässyt sotkemaan Jumalalta tullutta sanomaa. Jopa enkeli Gabriel moitti Muhammedia. Barnabaan evankeliumi
Kirjoitus kuvaa Jeesuksen profeetaksi, ei Jumalan pojaksi. Paavalia se kutsuu "petetyksi". Se selittää yksityiskohtaisesti, että Jeesusta ei ristiinnaulittu, vaan että tämä nousi taivaaseen elävänä. Kyseessä on doketistinen teema, joka voidaan löytää "Pietarin evankeliumista" ja joka otettiin myös Koraaniin. Juudas Iskariot olisi ristiinnaulittu Jeesuksen sijasta. Nämä näkemykset — erityisesti se, että Jeesus oli Jumalan profeetta, joka nousi taivaaseen ilman ristiinnaulitsemista — ovat yhdenmukaisia islamin uskon näkemysten kanssa. Jotkut osiot ovat kuitenkin ristiriidassa Koraanin kanssa. Yksi ristiriitaisuus on kertomuksessa Jeesuksen synnystä, jossa Marian kerrotaan synnyttäneen Jeesuksen ilman kipua. Toinen on Jeesuksen opetuksissa, kun hän sallii viinin juonnin ja määrää yksiavioisuuden. Profeetta
Muinaisessa Egyptissä ei juurikaan ollut karismaattisia profeettoja, vaan uskonoppineilla oli käsitys, että hyvät ja huonot ajat seurasivat säännöllisesti toisiaan. Lähi-idässä on kuitenkin vanha profeettojen perinne. Pohjoismesopotamialaisten marien kirjoituksissa 1700-luvulta eaa. mainitaan Dagon-jumalan profeetat, jotka muistuttivat myöhempiä heprealaisten Jahven profeettoja. Jotkin marilaisten profeetat saivat ilmoituksensa suoraan jumalilta. Heettiläisten teksteissä 1300-luvulla eaa. mainitaan profeetat, mutta ei heidän profetioitaan. Zarathustralaisuuden perustaja Zarathustra saattoi olla myyttinen henkilö, mutta hän saattoi myös olla profeetta, joka saarnasi Ahura Mazdan hänelle paljastamia kirjoituksia, "Avestaa". Islamin profeetat
Vähemmän tärkeille profeetoille (نبي, nabī) ei annettu pyhää kirjaa, vaan he puhdistivat uskoa ja toimivat aiempien pyhien kirjojen mukaan. Ahl al-Bait
Ahl al-Bait tarkoittaa yleensä Islamin profeetta Muhammedin talonväkeä, hänen perhettään. Islamin kritiikki
Niin sanottu historiallis-kriittinen islamin tutkimuksen koulukunta, jonka nykyinen keskus on Saarlandin yliopistossa vaikuttava Inārah-projekti, on asettanut kyseenalaiseksi Muhammedin historiallisuuden, Koulukunnan edustajia ovat muun muassa Karl-Heiz Ohlig, Gerd R. Puin ja Christoph Luxenberg. Luxenbergin mukaan profeetta Muhammedin hahmo syntyi lukuvirheen tuloksena, kun Jeesuksen arabiankielinen kunnianimi "muhammad" eli "ylistetty" alettiin lukea Muhammed -nimiseksi henkilöksi. Jumala (islam)
Islaminuskossa Jumala loi ihmisen, ja koko ihmiskunta palaa Jumalan luokse. Koraani oli profeettaketjun viimeinen ilmoitus, jonka avulla hän puuttui ihmiskunnan historiaan. Jumala ilmestyi Koraanin kautta, mutta silti hän pysyi täysin tuntemattomana. Koraanin ydinsanoma on Jumalan ykseys, tawḥīd. Islaminuskossa elämä on merkityksetöntä, mikäli se ei suuntaudu Jumalaan ja kuolemanjälkeiseen elämään. Uskosta Jumalaan seuraa usko rangaistukseen tai palkitsemiseen tuonpuoleisessa. Profeetta
Kristityt katsovat Vanhan testamentin profetioiden ennustaneen Kristuksen saapumista. Jeesus nähdään paitsi messiaana, myös viidennessä Mooseksen kirjassa luvattuna profeettana. Myös Jeesus piti itseään profeettana samoin kuin jotkut hänen aikalaisistaan; Jeesus ei tosin saanut ilmestyksiään hurmostilassa kuten useimmat muut profeetat. Raamatussa Jeesuksen kerrotaan ennustaneen oman kuolemansa, paluunsa maailmanlopun aikana, sekä Jerusalemin temppelin tuhon. Uudessa testamentissa mainitaan Jeesuksen lisäksi muitakin profeettoja Jeesuksen ja alkukirkon ajalta, kuten Simeon (Luukkaan evankeliumi), Hanna, Johannes Kastaja ja Siilas. Alkukirkossa profeetoilla oli merkittävä asema, mutta pian karismaattinen profetia alettiin käsittää demonisena. Monet kristityt kirkkokunnat katsovat, että profeettoja ei enää ole tarvittu sen jälkeen, kun kirkon perusta saatiin valmiiksi ja Uusi testamentti kanonisoitiin. Kristinuskossa on kuitenkin aina esiintynyt millenaristisia liikkeitä, joiden johdossa on toiminut profeetankaltaisia henkilöitä. Koraani
Muhammedin ilmestyksien kokoaminen nousi esille vasta hänen kuolemansa jälkeen. Siihen asti asialla ei ollut merkitystä, sillä yhteisö saattoi kysyä asiaa suoraan Muhammadilta. Hänen kuolemansa jälkeen tarvittiin kirja, johon vedota uusien tilanteiden edessä. Koraani
Koraanissa mainitut määräykset koskevat uskonnollisia velvollisuuksia: rukousta, paastoa, almuveroa ja pyhiinvaellusta. Lisäksi Koraanissa määritellään tarkasti perinnönjakoa, avioliittoa ja avioeroa koskevat asiat. Sen sijaan muita yhteiskunnallisia asioista ei ole esitetty yhtä seikkaperäisesti. Esimerkiksi kaupankäynnistä annetaan vain yleiset ohjeet ja hallinnollisia asioita ei käsitellä ollenkaan. Myöskään Koraanin rikoslaki ei ole kovin yksityiskohtainen, vaikka esimerkiksi varkaudesta ja haureudesta määrätään rangaistukset. Koraani
Koraanin mukaan olevaiset olennot voidaan jakaa viiteen ryhmään: Jumala, enkelit, džinnit, ihmiset sekä muu luomakunta. Jumala on selkeästi monoteistinen ja hänellä on 99 nimeä. Enkelit ovat Jumalan sanansaattajia. Paholainen vastaavasti viettelee ihmisiä pahaan. Jyllands-Postenin pilapiirrokset
Jyllands-Postenin pilapiirrokset, jotka julkaistiin 30. syyskuuta 2005 aiheuttivat pilapiirrosjupakan, mikä 25. lokakuuta 2005 johti yli kymmenen islamilaisen suurlähettilään kirjeeseen Tanskan pääministerille ja tammikuussa 2006 ensin norjalaisen lehden Magazinetin ja sitten noin 30 muun lehden tultua avuksi Jyllands-Postenille kansainväliseen diplomaattiseen kriisiin.
Kåre Bluitgen on tanskalainen vasemmistolainen kirjailija ja toimittaja, joka kirjoittaessaan vuonna 2006 julkaistua profeetta Muhammedista kertovaa lastenkirjaa "Koranen og profeten Muhammeds liv" (Koraani ja profeetta Muhammedin elämä) kohtasi vaikeuksia löytää kuvittajaa kirjalleen. Useat kuvittajat pelkäsivät ääri-islamilaisten reaktioita ja siksi he kieltäytyivät kuvitustyöstä. Tanskalainen sanomalehti Jyllands-Posten sai Bluitgenin vaikeuksista idean pyytää pilapiirtäjiä tekemään oman karikatyyrinsä profeetta Muhammedista. Kymmenen käskyä (vuoden 1956 elokuva)
Dvd:n kommentaarissa Katherine Orrison kertoo historiallisesta tutkimuksesta, jota DeMille ja hänen apulaisensa tekivät elokuvan aikana. Orrison toteaa, että monet yksityiskohdat Mooseksen elämästä, joita ei ole Raamatussa, mainitaan Koraanissa, jota joissakin kohdissa oli käytetty lähteenä.