Mitä kaliiperi määrittää?
Kaliiperi
Yleisimmin "kaliiperi"-sanaa käytetään kuvaamaan ampuma-aseen piipun tai putken kokoa, joka perustuu pituusmittoihin. Tällöin kaliiperi on ampuma-aseen piipun tai putken sisähalkaisijan suuruus ja se ilmaistaan millimetreinä tai tuuman sadas- tai tuhannesosan tarkkuudella. Kaliiperimerkinnät 7,62 (mm) ja .30 (tuumaa) vastaavat toisiaan. Aseissa, joissa on rihlat, mitataan erikseen iso- ja pikkukaliiperi. Isokaliiperi ilmoittaa halkaisijan rihlan pohjasta vastakkaisen puolen pohjaan, pikku- eli pieni kaliiperi taas rihlan harjasta vastakkaisen puolen harjaan. Kaliiperi
Kaliiperi (myös kaliiberi, vanh. kaliberi < 'paljonko naulasta', alun perin ilmeisesti arabiankielestä sanasta 'qalib', joka tarkoittaa 'valumuotti'; lyhenne kal.) on mittayksikkö, jolla kuvataan ampuma-aseen putken tai piipun kokoa. Kaliiperi voidaan ilmaista pituusmittayksikköinä, painoyksikköinä tai putken tai piipun reiän halkaisijana. Jos reiän halkaisija on alle 20 mm, puhutaan "piipusta"; jos se on 20 mm tai enemmän, puhutaan "putkesta". Sana "kaliiperi" tulee latinan sanoista "qua libra", jotka tarkoittavat: ”Paljonko piipuntäyteisiä kuulia saadaan naulasta [noin 454 g] lyijyä.” Kaliiperi
Kaliiperia käytetään yleisesti raskaiden aseiden, kuten tykkien tai raskaiden sinkojen putken pituusmittana. Myös tykkien ammusten pituus saatetaan ilmoittaa kaliipereina. Esimerkiksi 155 K 83 -kanuunahaupitsin putken pituus kaliipereina voidaan laskea jakamalla putken pituus (6 045 mm) putken halkaisijalla (155 mm). Lopputulokseksi saadaan siten kaliiperipituus 39. Putken pituus kaliipereina merkitään L-kirjaimella, esimerkiksi 155 K 83 -tykin ollessa kyseessä: L/39. Käytännöt kuitenkin vaihtelevat putken pituuden ilmoittamisessa. Putken pituus voidaan ilmoittaa esimerkiksi seuraavien periaatteiden mukaan, joista ensimmäinen lienee yleisin: Kaliiperi
Kaliiperia voidaan käyttää kuvaamaan tuliaseiden piipun tai putken halkaisijaa myös silloin, kun se perustuu painoyksiköihin, esimerkiksi nauloihin. Tällöin esimerkiksi haulikkojen väljyys ilmaistaan kaliipereina. Kaliiperiluku perustuu siihen, montako piipun halkaisijan kokoista olevaa kuulaa saadaan yhdestä lyijynaulasta. Esimerkiksi yhdestä naulasta lyijyä saa 12 kuulaa, joiden halkaisija on sama kuin 12-kaliiperisen haulikon piipun, tai 10 kuulaa, joiden halkaisija on sama kuin 10-kaliiperisen haulikon piipun. Brittiläistä naulaa (453,6 g) käytettäessä 12 kaliiperin (englanniksi "12-gauge") haulikon sisähalkaisija olisi tällöin 18,52 mm (37,75 g:n painoisen lyijykuulan halkaisija).
Vaippa (geometria)
Määritelmän mukaan lieriö on kappale, jonka kaikki pohjan suuntaiset poikkileikkaukset symmetria-akeselia pitkin ovat samoja. Jos symmetria-akseli on vielä kohtisuorassa pohjaa vastaan, on lieriö myös suora. Tällaisia kappaleita on paljon, mutta niistä seuraavassa muutama esimerkki. Tulivuori
Tulivuori on paikka, josta Maan sisuksista pääsee purkautumaan sulia ja kaasumaisia aineksia. Sanalla viitataan usein myös purkausaineksista syntyneeseen vuoreen. Keskeisimpiä tulivuorityyppejä ovat jyrkkärinteiset kerros- tai laakeat kilpitulivuoret. Jopa useiden kilometrien pituisista halkeamista muodostuneet rakotulivuoret puolestaan ovat maapallon yleisimpiä tulivuoria. Kaldera puolestaan on romahtanut tulivuori. Purkaustuotteet ovat peräisin maanalaisista sulan kiviaineksen säiliöistä, jotka ovat purkauskanavan kautta yhteydessä purkausaukkoon. Tulivuorenpurkaus voi vaihdella suhteellisen rauhallisesta laavavirtauksesta (magmapurkaus maanpinnalle) räjähdysmäisiin purkauksiin, joissa pyroklastista ainesta lentää korkealle ilmaan kilometrien korkeuteen. Kalifi
Kalifi (arabiasta "seuraaja" tai "sijainen") on arvonimi, jota käytetään Muhammadin seuraajista islaminuskoisten yhteisön eli umman johtajana. Useiden vuosisatojen ajan kalifit olivat myös arabien maailmanvallan poliittisia johtajia. Spektri
Jos spektrissä on vain tiettyjä aallonpituuksia, sitä kutsutaan viivaspektriksi. Tietyt aallonpituudet ovat spektriviivoja. Fysiikan lakien mukaan tietty alkuaine tuottaa tietyssä lämpö- ym. tilassa vain tietyt viivat, jotka muodostavat alkuaineen ominaissäteilyn. Viivaspektri kertoo rajatusta alkuainekoostumuksesta. Kirkkaat spektriviivat ovat emissioviivoja. Esimerkiksi loisteputki säteilee emissioviivoja.
Jatkuvan spektrin päällä olevat tummat viivat ovat absorptioviivoja tai imeytymisviivoja. Ne syntyvät tietyn taajuisten valonsäteiden imeytyessä tiettyihin atomeihin tai molekyyleihin. Spektriviivoista voi alkuainekoostumuksen lisäksi päätellä myös kappaleiden liiketiloja Doppler-ilmiön perusteella. Ilmakivääri
Ilmakivääri on ilman- tai kaasunpaineella toimiva, yleensä pienikaliiperinen (yleisin kaliiperi .177 [4,5 mm]) kilpailu- ja harjoitusase, jota käytetään myös olympialaisten tarkkuuslajeissa. Ilmakivääriin ei tarvita aseen hallussapitolupaa, mutta ostajan on oltava täyttänyt 18 vuotta. Alaikäiselle ilma-ase voidaan myydä huoltajan suostumuksella.
Kuitenkin yli .25 kaliiberin tehokkaat ilma-aseet (yli 6,35 millin, kaasunpaineella toimivat) vaativat rekistöröinnin ja ovat luvanvaraisia. Alikaliiperiammus
Alikaliiperiammuksella on mahdollista saavuttaa hyvin suuri lähtönopeus, minkä takia useimmat alikaliiperiammukset ovat panssarinläpäiseviä panssariammuksia. Suuren lähtönopeutensa ansiosta alikaliiperiammukset soveltuvat myös täsmäaseiden, kuten ohjusten, ja lentokoneiden torjuntaan. Karaatti (pitoisuus)
Karaatti (lyhenne K) () on vanha jalometallien pitoisuuden yksikkö. Yksi karaatti on yksi kahdeskymmenesneljäsosa (1/24) painosta. Tässä mielessä 24 karaattia tarkoittaa (lähes) täysin puhdasta jalo­metallia ja esimerkiksi 18 karaattia 750 promillen jalometallipitoisuutta. Nykyisissä suomalaisissa jalometallituotteiden leimoissa karaattia ei käytetä, vaan kulta- tai hopeapitoisuus ilmaistaan tuhannesosina seoksen massasta. Esimerkiksi ulkomailta tuotu 14 karaattia kultaa sisältävä tuote voi alittaa Suomen jalometallisäädösten mukaisen vähimmäispitoisuuden 585 massan tuhannesosaa. Kalium
Kalium on erityisen tärkeä kivennäisaine, jota elollinen luonto sekä kasvit ja eläimet tarvitsevat. Niinpä kasviaineita poltettaessa syntyvä tuhka sisältää kaliumkarbonaattia, mutta jonkin verran myös natriumkarbonaattia. Nämä yhdisteet määräävät tuhkan emäksisen luonteen, minkä takia tuhkaa on käytetty puhdistusaineena ja saippuaan raaka-aineena jo kauan. Kalpa
Kalpa on ennen vanhaan tarkoittanut erilaisia miekkoja, yleensä sapelia tai lyömämiekkaa. Nykyisin kalvaksi kutsutaan modernisoitua pistomiekkaversiota kaksintaistelumiekasta. Kalorimetri
Kalorimetri on laite, jolla mitataan kemiallisen reaktion lämpömäärä ja määritetään aineiden ominaislämpökapasiteetti. Kalorimetrin muodostaa mahdollisimman hyvin ympäristöstään eristetty reaktioastia, johon on sijoitettu lämmitysvastus kalorimetrin kalibroimiseksi, termistori eli NTC-vastus lämpötilan mittaamiseksi sekä näytteenlisäysruisku ja sekoitin. Rautatietykistö
Rautatietykistö (ts. junapatteri, rautatiepatteri, rautatietykki) on rautatiekalustoon kiinteästi sijoitettu tykki tai tykistö. Sen etuja ovat muun muassa tykin kaliiperiin nähden suhteellisen helppo liikuteltavuus, tuhovoimaisuus, pitkä kantomatka ja pelotevaikutus. Huonoja puolia ovat muun muassa melko suuri koko, hidas tulinopeus, suuri huollon tarve, vaikea naamiointi, haavoittuvuus (esimerkiksi kiskot on helppo tuhota), hidas saattaminen laukaisu- ja lähtövalmiiksi ja alttius ilmahyökkäyksille. Kaliumkloridi
Kaliumkloridi KCl on kaliumista ja kloorista koostuva väritön, hygroskooppinen (vettä itseensä imevä), hyvin veteen liukeneva ja palamaton kiteinen aine. Kaliumkloridin moolimassa on 74,6 g/mol, sulamispiste 770–773 °C, härmistymislämpötila 1 500 °C, tiheys 1,98 g/cm (vesi = 1,0 g/cm) ja CAS-numero on 7447-40-7.
Suun kautta kaliumkloridin LD on noin 2,5 g/kg. Suoraan suoneen annettuna LD on vähän yli 100 mg/kg (7,6 grammaa 75 kg painavalle). Suuret annokset aiheuttavat hyperkalemian ja siitä johtuvan sydänlihaksen sähkötoiminnan häiriön ja edelleen sydänpysähdyksen. Suurin osa kaliumista ihmiskehossa sijaitsee lihaksissa, joissa se elektrolyyttinä toimii hermoimpulssien välittäjänä. Letaaliannoksena annetun kaliumkloridin aiheuttama hyperkalemia häiritsee sydänlihaksen hermoimpulssien kulkua tehden sydänlihaksesta liikaa sähköä johtavan, jolloin hermoimpulssit menevät suoraan lihaksen läpi, eikä sydän enää reagoi niihin. Tämä aiheuttaa sydämen pysähtymisen. Tajuissaan olevalle se aiheuttaa samanlaiset kivut kuin sydänkohtauksessa. Kilogramma
Kilogramma on ainoa SI-yksikköjärjestelmän perusyksikkö, joka ei perustu luonnonvakioihin vaan se on määritelty kilon painoisen prototyypin avulla. Se on platinasta ja iridiumin seoksesta valmistettu ympyrälieriön muotoinen kappale "K" (eli ”Le Grand K”), jonka korkeus ja läpimitta ovat 39 millimetriä, ja jota "Bureau international des poids et mesures" (lyhennetään BIPM) säilyttää olosuhteissa, jotka 1. "Conférence Générale des Poids et Mesures" (lyhennetään CGPM) määritteli vuonna 1889. Sama sopimus määritteli, että kilogramman mittayksikkö on sama kuin kyseisen kappaleen "K" massa. CGPM määritteli kilogramman uudelleen marraskuussa 2018. Uusi määritelmä astuu voimaan 20. toukokuuta 2019. Kasper
Kasper on miehen etunimi, joka juontuu persiankielisestä rahastonhoitajaa tai kalleuksien vartijaa tarkoittavasta sanasta "kansbar" Suomessa nimestä on käytössä myös muoto "Kasperi". Keskiaikaisen perimätiedon mukaan yksi Jeesukselle lahjoja tuoneista itämaan tietäjistä oli nimeltään Kaspar, vaikkei heidän nimiään Raamatussa mainitakaan; muut olivat saman perimätiedon mukaan Melchior ja Balthasar. Suomalaisen kenttätykistön kalusto talvisodassa
Lyhenteen ensimmäinen numero viittaa tykin kaliiperiin millimetreinä. K ta H viittaa siihen onko kyseessä kanuuna vai haupitsi. Viimeinen numero vuosimalliin. Kasperi (täsmennyssivu)
Kasperi voi tarkoittaa seuraavia: Metri
Metrin määritelmä uusittiin vuonna 1960 vastaamaan jo 1900-luvun alussa käyttöön otettua interferometristä määritelmää, joka perustui valon aallonpituuteen. Vuonna 1960 vahvistetun määritelmän mukaan metri oli 1 650 763,73 kertaa sen oranssinvärisen säteilyn aallonpituus tyhjiössä, joka syntyy krypton-86-atomin siirtyessä kvanttitilasta 2p10 tilaan 5d5. Kaaderi
Politiikassa termiä kaaderi ovat käyttäneet erityisesti vallankumoukselliset kommunistit. Vuonna 1902 Lenin puhui suunnannäyttäjistä, jotka tulisivat johtamaan vallankumousta. Kaaderit merkitsivät organisoituja poliittisia soluja, jotka levittäisivät kommunismin sanomaa vallankumouksen edistämiseksi ja ohjaisivat kansanjoukkoja sekä vallankumouksessa että sen jälkeen. Kaadereilla oli oma hierarkiansa. Vallankumouksen jälkeisen Kiinan kaaderi-konsepti on samankaltainen, mutta sitä sovelletaan yksilöllisemmin, ja sitä voidaan käyttää kenestä tahansa valta-asemassa olevasta poliittisen organisaation jäsenestä. Esimerkiksi puoluesihteeri on puolueen kaaderi, kansanarmeijan upseeri on kaaderiupseeri, virkamies on hallituksen kaaderi jne. Rihla
Rihlojen lukumäärä kiväärikaliiperin aseissa on yleensä neljästä kuuteen, ja ne on tehty koko piipun mitalle. Poikkeuksena haulikkoa varten tehty erillinen, rihlattu supistusholkki. Välimatkaa, jonka aikana yksi rihla tekee täyden kierteen piipussa kutsutaan rihlannousuksi. Rihlojen syvyys käsiaseessa on yleensä välillä 0,1–0,3 mm ja nousu noin yksi kierros 20–30 cm:n matkalla. Pitkä luoti tarvitsee yleensä vakautuakseen lyhyen rihlannousun. Liian tiheä rihlannousu saattaa aiheuttaa ylivakautumiseksi kutsutun ilmiön, jolloin luoti ei muuta aksiaalikulmaansa lentoradan kulman mukaan. Tällöin se joutuu lentoradallaan etenemissuutaansa nähden vinoon asentoon, mikä on tuhoisaa sekä tarkkuuden että tehon kannalta. Myös painetaso ja aseen kulumisalttius saattavat nousta, piippu kuparoitua normaalia nopeammin ja tarkkuus siten kärsiä. Kivääri
Patruunakäyttöisissä kivääreissä ja muissa aseissa piipun takaosaan on kalvettu patruunapesä. Rihlatussa piipussa on sisäpinnassa vähintään kaksi, tavallisimmin neljä uraa eli rihlaa, jotka saavat laukaistessa luodin pyörimään pituusakselinsa ympäri. Tämä pyörimisliike, rotaatiovakavointi vakauttaa luodin lentämistä. Gyroskooppinen tasapaino parantaa aseen ampumatarkkuutta sekä kantomatkaa verrattuna rihlattomaan piippuun, jollainen on esimerkiksi haulikossa ja musketissa. Colt M1911
Aseen vaadittuihin ominaisuuksiin kuului luotettavuuden, edullisuuden ja kestävyyden lisäksi 11,4 millimetrin (0,45 tuumaa) kaliiperi. John Browning kehitti uuden, 15,64 gramman painoista luotia ampuvan pistoolinpatruunan ja tämän ympärille uuden aseen. Drillinki
Drillinki (saks. "Drilling", kolmoset) on kolmipiippuinen metsästysase. Siinä on yleensä kaksi rinnakkaista, samaa kaliiperia olevaa haulipiippua ja yksi luotipiippu näitten alla. Toinen yleinen yhdistelmä on kaksi samaa kaliiperia olevaa rinnakkaista luotipiippua, joitten alla yksi haulipiippu. Myös kolmella haulipiipulla tai kolmella luotipiipulla varustettuja drillinkejä on olemassa sekä aseita, joissa on kaksi erikaliiperista luotipiippua sekä yksi haulipiippu. Tällöin haulipiippu ja isompi luotipiippu ovat yleensä päällekkäin ja pienempi luotipiippu on kiinnitetty näitten väliseen saumaan yleensä oikealle puolelle. Kalium
Lähes kaikki eliöt tarvitsevat kaliumia. Ihmisessä sitä on yli sata grammaa. Se pitää yllä sähköistä jännitettä hermosolujen solukalvoilla. Kaliumia tarvitaan lihasten rakentumiseen ja munuaisissa. Puute on kuitenkin harvinainen, sillä kasvikset sisältävät sitä runsaasti. Liika kalium on haitallista, mutta ravinnosta sitä ei tule liikaa. Veren kohonnutta kaliumin määrää kutsutaan hyperkalemiaksi ja veren alhaista kaliumpitoisuutta hypokalemiaksi. Kalium on suurina määrinä myrkyllistä, esimerkiksi kaliumkloridi on suunnilleen yhtä myrkyllistä kuin natriumkloridi eli pöytäsuola. Sen sijaan suoraan suoneen injektoituna kaliumsuolat aiheuttavat sydänlihaksen pysähtymisen (kloridin LD50 on 100 mg/kg) (ks. Myrkkyruiske).
Joillakin kaliumin on todettu vähentävän spastisuutta ja lihasten jäykkyyttä, tuoremehu ja banaanit sisältävät kaliumia ja täten saattavat auttaa. Kalibrointi
Esimerkiksi mittanauhan kalibroinnin tulos on taulukko, jossa on vierekkäin tarkka tosiarvo sekä mittanauhan antama arvo. Jos mittanauhan tulos on 3000,0 mm, luetaan taulukosta, että tosimitta onkin esimerkiksi 3000,2 mm. Kalibroinnin tuloksena osa mittalaitteista pystytään säätämään näyttämään tarkemmin mittausarvon ja tuottamaan pienemmän mittausvirheen. Esimerkiksi kello voidaan säätää näyttämään tarkemmin oikeaa aikaa. Tämä säätö ei kuitenkaan tee kellon koneistosta tarkempaa, vaan kello on kohta taas väärässä. Kellon suhteen tehdään oikeastaan nollaus. Vaaka on toinen tyypillinen laite, jonka nollapiste lähtee siirtymään. Vaa'an kalibroinnilla halutaan saada selville, kuinka paljon vaa'an näyttö poikkeaa standardista (kalibroidusta massasta) eri kuormilla. Näyttämän nollaus (taaraus) on toimenpide, joka tehdään vaa'alla ennen punnitusta. Strassi
Strassi on eräs lasityyppi, josta valmistetaan hiomalla huokeita koruja. Siitä on valmistettu myös pukujen kirjontatarvikkeita 1700-luvulta lähtien. Strassi on pääasiassa kaliumia sisältävää kalilasia, jossa on seassa hivenen lyijyä ja booria. Kalilasi sulaa helposti, mutta kestää kemiallisia vaikutuksia huonosti. Strassia käytetään joko kirkkaana tai sopivilla metallioksideilla värjättynä. Strassi on nimetty keksijänsä saksalaisen Joseph Strasserin mukaan. Tämä wieniläinen kultaseppä teki keksintönsä 1758. Kaliumbromidi
Kaliumbromidi (KBr) on kalium- ja bromidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Kaliumbromidia käytetään epilepsian hoitoon koirilla ja valokuvauksessa. NPK-luku
Euroopan unioni on säätänyt, että jäsenmaat voivat valita vapaasti kumman merkintätavan ottavat käyttöön. Säännös koskee lannoitteita, jotka on merkitty "EY-LANNOITE" merkinnällä. Jos käytetään oksideja, niin merkinnässä täytyy käyttää difosforioksidia (PO) ja kaliumoksidia KO.
Suomessa käytetään kaikkien kolmen alkuaineen prosenttiosuuksia. Laki antaa myös mahdollisuuden ilmoittaa näiden rinnalla oksidien määrän.. Yhdistyneessä kuningaskunnassa fosfori ja kalium ilmoitetaan oksidimäärinä. Merkintätavan selvittäminen on tärkeää että voidaan säilyttää lannoitteiden vertailuarvo. Kaaderi
Kaaderi (, "kehys") on nimitys, jota käytetään yksilöstä tai ydinjoukosta, joka johtaa, kouluttaa ja organisoi yksikköä. Kaaderi on alkuperältään ja myös nykykäytössä lähinnä vakinaista henkilöstöä tarkoittava sotilastermi, mutta sitä käytetään eri maissa myös politiikassa ja yrityselämässä. Kalisaippua
Kalisaippua on yleiskielessä sama kuin suopa, joka on rasvahappojen kaliumsuolojen yhteisnimitys. Nimityksen toisessa merkityksessä eli entisajan lääketieteessä kalisaippuaa () käytettiin ulkoisesti ihonhoidossa ja sisäisesti happo- ja fenolimyrkytyksissä sekä eläinlääketieteessä muun muassa punkkeja vastaan. Sitä valmistettiin pellavansiemenöljystä kaliumhydroksidin, spriin ja veden avulla. Kalisaippua on läpikuultavaa, kellanruskeaa saippuamassaa. Kiila
Kiila on yksi fysiikassa määritellyistä yksinkertaisista koneista. Se on eräänlainen kaltevan tason periaatteen sovellutus: ohut ja pitkä kiila muuntaa kiilan päähän kohdistuvan voiman moninkertaiseksi poikkisuuntaiseksi puristusvoimaksi. Kiiloja ovat myös esimerkiksi veitset, puukot ja kirveiden terät. Rihla
Vaikka kiväärikaliiperin aseet parantuivat tarkkuudeltaan huomattavasti rihlauksen käyttöönoton jälkeen, on tapahtunut myös päinvastaista kehitystä. Muun muassa panssarivaunuissa on käytössä sileäputkisia tykkejä, joista ammutaan pyrstövakavoituja ammuksia. Tarkkuus ja läpäisy ovat hyviä ja ensimmäinen laukaus esimerkiksi vihollisvaunua kohtaan voidaan ampua noin 3 000 metrin päästä tai jopa kauempaa. Sileällä putkella voidaan saavuttaa rihlattua putkea suurempia lähtönopeuksia, mikä tässä yhteydessä merkitsee pidempää pyyhkäisyalaa ja parempaa panssarinläpäisykykyä erityisesti alikaliiperi- ja nuoliammuksilla sekä panssarikranaateilla. Pistooli
Vastaava yleinen kaliiperi, jota käytetään revolvereissa, on .38 Special. Samaa patruunaa voidaan ampua myös .357 Magnum-revolverilla, mutta ei välttämättä päinvastoin. Kalpa
Kalpa (ransk. épée) on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi kalpa-nimisellä miekalla. Kalpa on pistomiekka, joten sillä saa pisteen ainoastaan pistämällä vastustajaa. Kahdesta muusta miekkailun olympialaislajista myös floretti on pistomiekka kun taas säilä on lyömämiekka. 
Kalvan hyväksytty osuma-alue on on koko keho. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen. Saiga (ase)
Saiga-kivääreitä valmistetaan useissa metsästykseen soveltuvissa kaliipereissa ja myös muun muassa sotilas- ja viranomaiskaliipereina tunnetuksi tulleissa 7,62×39 mm ja .223 Rem (5,56×45) kaliipereissa. Viimeksi mainituissa kaliipereissa valmistettuja kiväärejä on muutettu Venäjän aselakien vuoksi niin, etteivät rynnäkkökiväärin lippaat sovi niihin ilman joko aseeseen tai lippaisiin tehtäviä muutoksia. Saigoja valmistetaan myös ulkonäöltään AK47-rynnäkkökiväärin kaltaisina, esimerkiksi Saiga M3 EXP-01 sekä myös muilla erimallisilla tukeilla varustettuina. Suomessa asetta on käytetty reserviläiskiväärinä. Rynnäkkökivääri
Lähes kaikki NATO-maat käyttävät kaliiperia 5,56 x 45 mm NATO. Venäjä käyttää kaliiperia 5,45 x 39 mm. Patruunaa käyttävä ase on AK-74 eri versioineen. Kiina puolestaan on siirtynyt käyttämään omaa 5,8 x 42 mm:n kaliiperiaan. Sitä käyttävä ase on Norincon valmistama bullpup- mallinen QBZ 95/Tyyppi 95. Safiiri
Safiiri symboloi taivaaseen liitettyjä ominaisuuksia. Tähtisafiiria pidetään hyvän onnen tuojana, ja sen kolmen valojuovan ajatellaan edustavan toivoa, uskoa ja kohtaloa. Muinaisessa Persiassa uskottiin, että taivaankannelle antoi värin jättikokoinen safiiri. Antiikin aikana puolestaan luultiin, että Raamatun kymmenen käskyä oli kirjoitettu safiirilaatoille. Safiirijalokivi on pyhitetty kreikkalaisen jumalataruston Apollolle. Antiikin ajan pappien ja noitien väitetään kunnioittaneen safiireja, koska niiden avulla uskottiin voitavan nähdä tulevaisuuteen. Safiiria on käytetty myös amulettina myrkytyksiä vastaan, luultavasti legendan mukaan, joka kertoo myrkkykäärmeen kuolleen joutuessaan samaan koriin safiirin kanssa. Haulikko
Haulikon kaliiperi ilmoitetaan englantilaista naulajärjestelmää käyttäen. Lukema kertoo sen, kuinka monta piippuun sopivaa samankokoista palloa naulasta puhdasta lyijyä voidaan tehdä. Haulikon piipun halkaisija on sitä suurempi, mitä pienempi lukema on. Esimerkiksi kaliiperin 12 haulikkoon sopivia palloja naulasta saa 12 kappaletta. Myös tuumaan perustuvia, piipun sisähalkaisijan ilmoittavia kaliiperimittoja on, muun muassa .410 tuumaa. Haulikkorihla
Haulikkorihlaa ei tule sekoittaa rihlakkoon, jolla tarkoitetaan rihlattua metsästysasetta (luodikko ja kivääri). Vanhat suustaladattavat metsästys"pyssyt" olivat sileäpiippuisia ja ne ladattiin vaihtoehtoisesti joko haulipanoksella tai kuulalla aiotun riistan mukaan. Piipun rihlaaminen ja kaliiperin pienentäminen tarkkuuden ja lähtönopeuden parantamiseksi edustivat tuolloin uutta tekniikkaa ja aseiden eriytymistä käyttötarkoituksen mukaan. Nimityksiksi vakiintui "haulikko" ja "luodikko" eli " rihlakko" tai sotilastermein saksalaislainana "kivääri" ( haulikon tapaan, ja sitä käytetään tavallisimmin pienriistan metsästyksessä. Haulipiippu on yleensä 12/70 tai 12/76 -kaliiperinen, luotipiippu esimerkiksi .222 rem. Lineaarikuvaus
Jokainen (äärellisulottuvuinen) lineaarikuvaus formula_13 voidaan esittää formula_14 kokoisena matriisina. Matriisin sarakkeiden lukumäärä on lähtöavaruuden vektorien ulottuvuus ja rivien lukumäärä vastaavasti kuvausavaruuden vektorien ulottuvuus. Jos lähtö- ja kuvausavaruuden ulottuvuus on sama, matriisi on neliömatriisi. Jos matriisi on kääntyvä neliömatriisi, lineaarikuvaukselle on olemassa käänteisfunktio. Käänteiskuvaus on matriisin käänteismatriisi. Vektori kuvataan kuvausavaruuteen kertomalla se kaikkien matriisin rivien kanssa sisätulolla. Esimerkiksi kierto, peilaus ja skaalaus koordinaatistossa ovat lineaarikuvauksia. 19 (luku)
Kalium on järjestysluvultaan 19. alkuaine. Kalkkikivi
Kalkkikivi (CaCO) on kerrostunut kivilaji, jota syntyy kalsiumkarbonaatin saostuessa vedessä. Kivilajia, joka sisältää pääasiallisesti kalkkisälpää (kalsiittia), nimitetään kalkkikiveksi, marmoriksi tai liiduksi. Kalkkikivi voi sisältää myös magnesiumkarbonaattia (MgCO · CaCO). Jos magnesiumpitoisuus on yli 7 prosenttia, kiveä nimitetään dolomiitiksi. Kalsiittinen kalkkikivi, jossa on vähemmän magnesiumia, on yleisempää kuin dolomiitti. 14,5×114 mm
14,5×114 mm:n kaliiperi on konekivääreissä ja raskaissa kivääreissä käytettävä kaliiperi. Sitä käytti Neuvostoliitto, nyky-Venäjä ja muut maat. Neppari
Neppari eli painonappi eli neppi on kahdesta metalli- tai muoviosasta muodostuva liitin, jolla kiinnitetään vaatteita tai vaatteiden osia toisiinsa nappien asemesta. Toisessa puolikkaassa on pyöreä nuppi, jonka saa kohtuullista voimaa käyttäen sujahtamaan toisessa osassa olevaan renkaaseen, jonka suuaukkoa kiristää pieni S- tai O-muotoinen jousi. Alikaliiperiammus
Irtoavilla ohjausosilla varustettu pyrstövakautettu alikaliiperinen nuoliammuksen osia ovat ydin ja ohjausosat. Ytimen takaosaan on kiinnitetty kiinteät, ammuksen lennon aikana vakauttavat pyrstösiivekkeet sekä useim myös valojuovapanos, joka helpottaa tulen tähystämistä. Ohjausosat tekevät ammuksesta putkiaikana täyskaliiperisen toimien samalla tiivisteenä ja irtoavat ammuksen jätettyä putken. Ydin on halkaisijaltaan noin 1/5 putken kaliiperista ja hyvin pitkä suhteessa paksuuteensa, jopa 30 kertaa pidempi. Suuri pituus suhteessa paksuuteen mahdollistaa pienen poikkipintakuormituksen sekä suuren liike-energian kohdistumisen ammuksen kärkeen sen osuessa maaliin ja näin ollen suuren panssarinläpäisykyvyn. Ammuksia on valmistettu mm. köyhdytetystä uraanista, volframiseoksista ja terässeoksista. Kuten muillakin alikaliiperiammuksilla, ammuksen vaikutus perustuu panssarista irtoavien kappaleiden sirpalevaikutukseen ja ytimen iskuvaikutukseen maalin sisällä. Köyhdytetystä uraanista valmistetuilla ammuksilla on näiden lisäksi voimakas sytytysvaikutus maalin sisällä. Ammustyypin englanninkielinen nimitys on APFSDS (Armor-Piercing Fin-Stabilized Discarding Sabot). Kivääri
Pienoiskiväärin, samoin kuin muutaman suhteellisen harvinaisen kaliiperin (esimerkiksi 17 HMR), patruunoissa nallimassa on valettu hylsyn pohjalle hylsyn kaksinkertaisen reunan sisään, eli ne ovat ns. reunasytytteisiä. 1800-luvulla valmistettiin myös suurikaliiperisia, muun muassa .44 kaliiperisia reunasytytyspatruunoita, joita käytettiin esimerkiksi Henry- ja Winchester vipulukkokivääreissä. Ordnance QF 20-pounder
Tykin nimitys tulee brittiläisestä käytännöstä ilmoittaa kaliiperi vastaavan kokoisen rautaisen kanuunankuulan painona nauloina. Tarkka 20-paunaisen kaliiperi on 83,4 millimetriä tai 3,283 tuumaa. QF (quick-firing) tarkoittaa brittiläisessä terminologiassa tykkiä jossa käytetään pronssisia hylsyjä (erotuksena suustaladattavista ML ja takaaladattavista BL).
Tykin edeltäjä oli toisen maailmansodan aikainen Ordnance QF 17-pounder, jonka kaliiperi on 76,2 millimetriä tai 3 tuumaa. Dantian
Sana "dan" merkitsee sinooperia, josta valmistetaan elohopeaa. Kiinalaisessa alkemiassa sinooperia ja siitä valmistettua elohopeaa käytettiin alkemistisen kullan sekä kuolemattomuuspillerien valmistamiseen. Kun kullanvalmistus alettiin käsittää ihmisen oman energian jalostamisena kuolemattomuuden saavuttamiseksi, sinooperi tuli symbolisoimaan elämäneliksiiriä. Tämän takia "dan" voidaan kääntää myös eliksiiriksi. Alikaliiperiammus
Alikaliiperiammus on tavallisimmin tykeissä käytetty ammus, jonka vaikuttava osa on halkaisijaltaan pienempi kuin sen aseen kaliiperi, jolla kyseinen ammus ammutaan. Rautatietykistö
Toisen maailmansodan aikana saksalaiset pyrkivät kehittämään rautatietykistöään hyvän rautatieverkkonsa turvin. Sodassa Ranskaa vastaan he saivat sotasaaliiksi ranskalaisia rautatietykkejä, joita käytettiin myöhemmin muun muassa Operaatio Barbarossassa. Lisäksi he valmistivat myös omia rautatietykkejä, joiden kehittely oli alkanut jo ennen toista maailmansotaa. Saksalaisten käyttämät kaliiperit olivat: 15 cm, 17 cm, 20,3 cm, 21 cm, 28 cm ja 80 cm. Pistooli
Pistoolien – kuten luotiaseiden yleensä – kaliiperimitoitus perustuu piipun sisähalkaisijaan joko tuuma- tai metrijärjestelmässä. Piipun tai luodin halkaisijan ilmoittamisen lisäksi kaliiperimerkintä kertoo usein myös patruunan hylsyn pituuden. Mittajärjestelmä on tässä kuten aseissa yleensä, hyvin epähavainnollinen eikä annettu mittayksikkö, esimerkiksi halkaisija 7,65 mm, aina tarkoita, että luoti tai piippu olisi täsmälleen juuri tuon mittainen. Eroja aiheuttavat valmistajien nimeämiskäytännöt, sinänsä väärän ilmoittamistavan vakiintuminen ja kahden eri standardin käyttö: Yhdysvaltalainen SAAMI ja eurooppalainen CIP. Polttopiste (geometria)
Vaihto­ehtoisesti kaikki kartio­leikkaukset voidaan määritellä myös yhden polttopisteen ja yhden johtosuoran avulla. Johto­suora on annettu suora, joka ei kulje poltto­pisteen kautta. Kartio­leikkaus on tällöin niiden pisteiden ura, joiden polttopisteestä ja johtosuorasta mitattujen etäisyyksien suhde on annettu vakio, jota sanotaan kartioleikkauksen eksentrisyydeksi "e". Jos eksentrisyys on nollan ja yhden välillä, eli käyrän pisteet ovat lähempänä poltto­pistettä kuin johto­suoraa, kartio­leikkaus on ellipsi. Jos se on yksi, on kyseessä paraabeli, ja jos se on suurempi kuin yksi, on kyseessä hyperbeli. Ympyrä saadaan raja­tapauksena, jossa käyrän pisteiden etäisyys annetusta pisteestä on vakio ja johtosuoran oletetaan olevan äärettömän kaukana, jolloin eksentrisyys on nolla. Tarkkuuskivääri
Tarkkuuskiväärien ampumatarvikkeena käytetyt patruunat vaihtelevat pääasiassa käyttötarkoituksen, aseen kaliiperin, ja valmistusmaan mukaan. Useimmiten tarkkuuskiväärien patruunat ovat erikoisvalmisteisia, nimenomaan pitkille ampumaetäisyyksille tarkoitettuja. Sekä hylsyjen että luotien rakenteiden tulee olla mahdollisimman hyvälaatuisia, sillä ampumaetäisyyden kasvaessa hajonta kasvaa ja läpäisyteho pienenee. Tärkeimmät ampumatarvikkeiden valintakriteerit ovat:Sotilaskäytössä ampumatarvikkeihin liittyvä logistiikka määrää ensisijaisesti patruunoiden tyypin. On tavallista, että tarkka-ampujille taisteluvälinehuollon toimittamat patruunat ovat samoja kuin armeijan muiden yksiköiden yleisesti käyttämät kaliiperit. Sotilaskäytössä ampumatarvikkeet ovat myös jatkuvasti käytännön testauksessa ja ampuma-aseasiantuntijoiden jatkuvan analysoinnin kohteena. Siten viranomaiskäyttöön patruunat valitaan usein sotilaskäyttöön liittyvien kokemusten perusteella. Kaliiperi
Suustaladattavien mustaruutitykkien aikana tykin kaliiperi ilmoitettiin nauloina, jolloin naulaluku kertoi tykin putkeen sopivan rautakuulan painon. Esimerkiksi 1700-luvun 18-naulainen laivakanuuna ampui 18 naulaa painavia kuulia, joiden halkaisija oli noin 138 mm. Takaaladattavien modernien tykkien aikakaudella jotkut maat ilmoittivat tykin kaliiperin yhä nauloina, mutta tällöin naulaluku ei enää tarkoittanut tykinputkeen sopivan rautakuulan painoa, vaan sillä ammuttavan sirpalekranaatin painoa. Esimerkiksi brittitykistön pääkalustoon 1. maailmansodassa kuulunut 18-naulainen kenttäkanuuna ampui 18,5 naulan painoisia sirpalekranaatteja putkesta, jonka sisähalkaisija oli 83,8 mm. Britannian armeija ilmoitti vielä toisen maailmansodan aikana joidenkin tykkien kaliiperin nauloina. Yleisimmät nauloina ilmoitettavat kaliiperit olivat tuolloin 2-pounder (-pdr) (40 mm), 6-pdr (57 mm), 17-pdr (76 mm) ja 25-pdr (88 mm). Nykyisin Britannian armeija ilmoittaa kenttätykkien kaliiperin millimetreinä. Kilometri
Kilometri (; lyhennettynä km) on pituusyksikkö metrijärjestelmässä. Se on tuhat metriä. Kilo on SI-järjestelmän etuliite, joka tarkoittaa tuhatkertaista. Kilometri on muun metrijärjestelmän ohella yksi maailman käytetyimmistä mittayksiköistä. Kalkoliittinen kausi
Kuparin lisäksi saatettiin tuntea muitakin metalleja, esimerkiksi lyijy. Kuparin lisäksi tunnettiin saviastiat ja maanviljely. Lähi-idässä kehitys kohti sivilisaatiota tapahtui kalkoliittisella kaudella. Kuparin tärkeimpiä kehitysalueita olivat Lähi-idässä vuoristoiset Turkki, Iran ja Turkestan. Etelä- ja Väli-Amerikan intiaanit elivät eurooppalaisten saapuessa kuparikautta. Euroopassa ei monilla alueilla varsinaista kuparikautta ollut lainkaan. Indoeurooppalaiset lienevät levittäytyneet laajalle alueelle Euroopassa jo kuparikaudella. Vasarakirveskulttuurin kirveet olivat kuparikirveiden jäljitelmiä. Muottiin kuparia alettiin valaa vasta 3200–3000 eaa., suurten sivilisaatioiden synnyn aikoihin. Paintball
Värikuulat ovat värikuulamerkkaimen ammuksia. Ne koostuvat elintarvikeväristä, limettihedelmästä, liivatteesta, polyetyleeniglygolista (PEG) ja vedestä. Kuulat ovat täten periaatteessa jopa syömäkelpoisia, ne eivät vain ole erityisen hyvänmakuisia. Kuula on halkaisijaltaan n. 17 mm eli kaliiperi on .68. Haljennut värikuula hajoaa kokonaan luonnossa noin kuukaudessa. Ehjäksi jäänyt kuula voi sitä vastoin säilyä luonnossa jopa puoli vuotta. Värikuulan "maali" on vesiliukoista ja lähtee pesussa pois vaatteista.
Osa edullisemmista, lähinnä Aasiassa valmistetuista kuulista on myös niin sanottuja öljypohjaisia. Saippuasprii
Saippuasprii eli kalisaippuasprii () on läpikuultava, kellertävä antiseptinen neste, jossa on 24 prosenttia kalisaippuaa. Saippuaspriitä syntyy, kun oliiviöljyä tai maapähkinäöljyä saippuoidaan kaliumhydroksidiliuoksen ja etanolin (spriin) seoksessa. Saippuaspriitä on käytetty ulkoisesti ihon puhdistukseen ja desinfiointiin, aineosana linimenteissa sekä tahranpoistoon kankaista. Kali (täsmennyssivu)
Kali tarkoitaa seuraavia asioita: Radiohiiliajoitus
Radiohiiliajoitusten merkintä on kirjavaa. Täsmällisintä olisi ilmoittaa, onko radiohiili-ikä kalibroitu vai kalibroimaton, ja millä menetelmällä on kalibroitu, jos on kalibroitu. Täsmällisyyttä lisää iänmäärityksen virheraja ja todennäköisyys, esimerkiksi ±100 vuotta todennäköisyydellä 68 %. Kalibroidun iän toinen nimitys on "kalenterivuodet", vaikka ne eivät täysin todellisia vuosia useimmiten vastaakaan. 1960-luvulla vuosirengaskalibroinnin epätarkkuus oli pahimmillaan jopa 700 vuotta. Kivääri
1520-luvulla tuli käyttöön kevyempi musketti, jonka piippu tuettiin ammuttaessa mukana kuljetettavaan haarukkaan. 1600-luvun alussa musketin kaliiperi pieneni 15–20 millimetriä ja paino keveni edelleen 3–4 kiloon. Samoihin aikoihin keksittiin piipun rihlaus ja sieppolukko, josta edelleen kehitettiin piilukko. Ordnance QF 6-pounder
Vanhemman 2-paunaisen tykin rajoitukset olivat selvät jo ennen toista maailmansotaa ja Woolwich Arsenal sai tehtäväkseen uuden panssaritorjuntatykin kehityksen 1938. Kaliiperiksi valittiin 57 mm, koska tätä kaliiperia oli käytetty jo kauan laivastossa ja valmistuskapasiteetti oli olemassa.
Tykin nimi tulee brittiläisestä käytännöstä ilmoittaa kaliiperi vastaavan kokoisen rautaisen kanuunankuulan painona nauloina. QF (quick-firing) tarkoittaa brittiläisessä terminologiassa tykkiä, jossa käytetään pronssisia hylsyjä. Walther GSP
Ase on ns. vaihtokaliiperiase, joka Waltherin tapauksessa tarkoittaa sitä että osia vaihtamalla aseen kaliiperi on joko .22 LR tai .32 S&W Long. Aseen voi ostaa myös joko pelkällä .22 LR-sarjalla tai pelkällä .32 S&W-sarjalla varustettuna. Pascal (yksikkö)
Elohopeamillimetriä käytetään nykyäänkin verenpaineen mittauksissa. Aiemmin paineelle on käytetty monia yksiköitä: mm. torri, paunaa neliötuumalle eli psi, kilopondia neliösenttimetrille (kp/cm), millimetri vesipatsasta ja normaali-ilmakehän paine (atm). Kalium
Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan kaliumia tulisi saada 350 mg/vrk ravinnosta energiana saatua megajoulea kohti eli naisilla noin 3 100 mg/vrk ja miehillä 3 500 mg/vrk. Ravintoainevalmisteista tai täydennetyistä elintarvikkeista saatavaksi suurimmaksi hyväksyttäväksi päiväsaanniksi on määritelty aikuiselle 3 700 mg/vrk. Suomalaisnaiset saavat kaliumia keskimäärin 3 400 mg/vrk ja miehet 4 200 mg/vrk eli suosituksiin verrattuna keskimääräinen suomalainen saa sitä riittävästi. Toisaalta Amerikkalainen Institute of Medicine suosittelee päiväsaanniksi 4 700 mg/vrk. Meta-analyysi vuodelta 2011 yhdisti 1 640 mgn lisäyksen kaliumin päiväsaannissa 21% pienempään riskiin sairastua Aivoverenkiertohäiriöön. Britannian julkinen terveydenhuolto suosittaa päiväsaanniksi 3 500 mg. Suomalaisten kalium on pääosin peräisin kasviksista, hedelmistä ja marjoista sekä niistä valmistetuista ruoista, vilja- ja leivontatuotteista, maitovalmisteista ja kahvista. Kanuuna
Kanuuna tarkoittaa sotilaskielessä tykkiä (yli 20 mm:n kaliiperista asetta), jolla ammutaan suhteellisen matalilla kulmilla epäsuoraa tulta tai suorasuuntaustulta ja jonka putken pituus on yli 20 kaliiperinmittaa. Kanuunoita on suunniteltu moneen käyttötarkoitukseen. Tarkka-ampuja
Viranomais- ja sotilaskäyttöön on suunniteltu useita asejärjestelmiä, kuten Sako TRG ja M16 Armalite -erikoisversioita painavalla piipulla. Yhteistä useimmille tarkkuuskivääreille on säädettävä poskipakka, useamman sulkuolakkeen lukko, ruostumattomasta teräksestä valmistettu tarkkakäyntinen piippu ja monipuoliset kiinnitysoptiot optiikalle ja varusteille. Jos käyttötarkoitus on ampua useampia laukauksia, voidaan kiväärinä käyttää myös itselataavaa asejärjestelmää. Mekaanisesti hiljaisemmat ja toimintavarmemmat pulttilukkoiset aseet ovat kuitenkin yleisempiä. Tunnettuja tarkoitukseen soveltuvia kaliipereja ovat: 7,62 NATO (tunnetaan myös merkinnöillä .308, 308 win tai 7,62/51), .338 Lapua Magnum, 7 mm Rem Mag. ja 50 BMG. Myös monet ns. wild cat -kaliiperit ovat jalostuneet kasa-ammunnasta tarkka-ammuntaan ja päinvastoin. Aseen ja kaliiperin valintaan vaikuttavat olennaisesti kohde ja etäisyys. Luodin suora lentorata vähentää tähtäimen säätämisen tarvetta, ja erityisesti viranomaiskäytössä Lapuan kehittämä 338 Lapua Mag. on erittäin yleinen monipuolisuutensa ja tehokkuutensa vuoksi. Ampeeritunti
Sähkövarauksen perusyksikkö SI-järjestelmässä on coulombi (C), joka vastaa ampeerisekuntia. FN Browning High Power
Aseen alkuperäinen kaliiperi on 9×19 mm Parabellum/Luger ja sen lipaskapasiteetti on 13 patruunaa. Asetta valmistetaan nykyisin myös .40 S&W- ja .357 SIG -kaliipereissa, joiden lipaskapasiteetti on 10 patruunaa. Valmet Petra
Valmet Petra on Valmetin valmistama itselataava metsästyskivääri, joka perustuu Kalašnikovin kehittämään kaasumäntätekniikkaan. Suomen ulkopuolella "Valmet (M-88) Hunter" -nimellä markkinoidun aseen yleisimmät kaliiperit ovat .223 Remington, .243 Winchester, .308 Winchester ja .30-06 Springfield. Kaliumoksidi
Kaliumoksidi (KO) eli kaliummonoksidi eli dikaliumoksidi on kaliumin ja hapen yhdiste. Sitä tavataan harvoin luonnossa, koska se reagoi aggressiivisesti veden kanssa muodostaen kaliumhydroksidia eli kalilipeää. Kaliumoksidi on harmaankellertävää kiinteää kiteistä ainetta. Sitä käytetään lähinnä kalilannoitteissa ja sementeissä. Kalorifeerilaitos
Kalorifeerit valmistettiin yleensä valuraudasta, lukuun ottamatta tulipesää, joka muurattiin. Mallit vaihtelivat eri tehtailla. Polttoainetilan oli oltava suuri, jotta palaminen voi jatkua yhdellä täyttökerralla useita tunteja. Savukanavat piti voida puhdistaa lämpökammion ulkopuolelta, etteivät noki ja tuhka päässeet huonetiloihin. Ilmanjohtokanavat olivat joko muurattuja tai ne valmistettiin esimerkiksi rautalevyistä tai laudoista. Kanavat oli rakennettava niin ettei niissä ollut ilman kulkua haitaavia äkillisiä mutkia ja läpileikkauksen muutoksia. Lämmön määrää säädettiin pelleillä tai venttiileillä rajoittamalla ilmavirran suuruutta, sekoittamalla kylmää ilmaa lämpimän joukkoon tai muuttamalla palamisen voimakkuutta vedon avulla. Bullpup
Bullpup on kivääri- tai haulikkotyyppi, jossa sekä lipas että laukaisukoneisto ovat liipasimen takana. Näin aseen kokonaispituus saadaan lyhyemmäksi kuitenkaan lyhentämättä piippua aseen kantomatkan ja tehon kustannuksella. Hirvikivääri
Luoti ei saa olla kokovaippainen, joten on käytettävä puolivaippaista luotia. Tässä luodissa kärki on päällystämätön ja se on suunniteltu muotoutumaan ja antamaan mahdollisimman voimakas osuman vaikutus. 
Aseella voidaan ampua muitakin riistaeläimiä käyttämällä erityyppisiä patruunoita ja luoteja. Tavallisia kaliipereja ovat 308 ja 30-06.
Esimerkiksi metsäkaurista metsästettäessä tulee käyttää asetta, jonka luodin paino on 3,2 grammaa tai enemmän ja iskuvoima 800 joulea sadan metrin päässä. Clausius–Clapeyronin yhtälö
Clausius–Clapeyronin yhtälö on meteorologiassa differentiaaliyhtälö, jonka avulla voidaan tehdä ennustuksia kyllästyneen vesihöyryn höyrynpaineen eli vesihöyryn kriittisen osapaineen käyttäytymisestä eri lämpötila-alueilla. Se on nimetty saksalaisen fyysikon Rudolf Clausiuksen (1822–1888) ja ranskalaisen insinöörin ja fyysikon Benoît Paul Émile Clapeyronin (1799–1864) mukaan ja on läheistä sukua termodynamiikassa tärkeille Clausius–Clapeyron-relaatioille. Laki ei differentiaaliyhtälönä anna suoraan tietoja kriittisen osapaineen arvoista, vaan vasta sitä integroimalla kokeellista havainnoista saatavien rajaehtojen yli voidaan päästä käytännön kannalta oleellisiin arvoiin. Lämpötila
Lämpötilaa (, tunnus T ) mitataan SI-järjestelmässä kelvineillä (K) tai celsiusasteilla (°C). Celsius-asteikko määritellään merkitsemällä puhtaan veden jäätymispistettä nollalla ja kiehumispistettä normaalipaineessa luvulla 100. Kelvin-asteikko sen sijaan on määritelty niin, että absoluuttinen nollapiste on nolla kelviniä, mutta asteikkovälinä käytetään samansuuruista asteväliä kuin Celsius-asteikossa. Celsius-lämpötila muunnetaan Kelvin-asteikon lämpötilaksi lisäämällä siihen luku 273,15. .22 LR
.22 LR (Long Rifle) (5,6×15mmR) on pienoiskivääreissä, sekä pienoispistooleissa ja pienoisrevolvereissa käytettävä patruuna. Kaliiperi on ollut hyvin suosittu useiden vuosikymmenten ajan. Se on yksi harvoista laajasti sekä kivääreihin että pistooleihin sopivista ampumatarvikkeista. Lähes jokaisella asevalmistajalla on tuotannossaan ainakin yksi sitä käyttävä malli. Walther P38
P 38:n vakiokaliiperi on 9mm Parabellum/Luger, mutta sitä on valmistettu myös 7.65 mm Parabellum/Luger ja .22 lr-kaliiperisina, jälkimmäistä on valmistettu myös luistin, sisäpiipun ja kaksi lipasta sisältävänä vaihtokaliiperisarjana. P38:n HP-merkkisestä ("Heeres-Pistole") alkumallista on tehty myös pieni määrä .45 ACP kaliiperista mallia. Asetta valmisti Walther. Kaliberi (lehti)
Kaliberi on Apali Oy:n vuodesta 1996 kustantama suomalainen aselehti. Kahdeksan kertaa vuodessa ilmestyvän lehden päätoimittaja oli Rauni Vainio. Kiikaritähtäin
Kiikarit voidaan kohdistaa joko ampumalla koelaukauksia (mahdollisesti piipun läpi tähystämällä esikohdistaen) tai erityisen kollimaattorin avulla. Lyhyissä käsiaseissa, kuten pistooleissa ja revolvereissa käytetään kohdistamiseen nykyään yhä useammin kollimaattorin sijasta piipun suulle kiinnitettävää erityistä, kaliiperin mukaan sovitettavaa laserkohdistinta. Karoliinit (sotilaat)
Yleiseksi muskettikaliiperiksi Ruotsissa tuli Kaarle Xl vuonna 1683 vahvistama 20 mm. Luoti (ampumatarvike)
Luodin on oltava halkaisijaltaan aseen piippuun sopiva. Jos luoti on liian pieni, ruutikaasuista suuri osa purkautuu luodin ohitse piippuun ja jos luoti on liian paksu, se voi kuluttaa piippua merkittävästi (luodin materiaalista riippuen). On olemassa myös niin sanottuja alikaliiperiluoteja joissa patruunan normaalin luodin paikalla on vastaavan kokoinen muoviholkki/luoti -yhdistelmä. Yhdistelmän keveyden (verrattuna normaaliin luotiin) vuoksi sen lähtönopeutta on usein kasvatettu huomattavasti tavanomaisesta. Muoviholkissa on hammastuksen varassa kiinni halkaisijaltaan pienempi luoti. Laukaisun jälkeen piipun ulkopuolella muoviholkki irtoaa hidastuen ilmanvastuksen vuoksi luodista ja putoaa muutaman kymmenen metrin päähän. Luoti jatkaa normaalilla lentoradallaan eteenpäin. Alikaliiperiluotiin ei jää rihloista jälkiä toisin kuin normaaliin luotiin. Kalium
Kasvilannoitteissa käytetään kaliumia. Kasvit ottavat kaliumin maasta juurillaan Kioneina. Kalium säätelee solun osmoottista potentiaalia ja on useiden entsyymien aktivaattori. Kaliumin puute näkyy lehden kärjen ja reunojen solukon kuolemisena. Pommikalorimetri
Pommikalorimetri (eng. Bomb calorimeter) on SFS-EN ISO 1716:n mukainen testi, jossa noin 30 kJ lämpöarvon (0,7 g nestemäistä polttoainetta, 1 g hiiltä tai noin 2 g puuta tuottaa 30 kJ lämpöenergiaa) tuottava aine poltetaan korkeapaineisella puhtaalla hapella täytetyssä metallikammiossa, jonka tilavuus on noin 350 ml. Kammion korkea hapenpaine 30 bar pitää huolen siitä, että palotapahtuma on "täydellinen" ts. että mitään ei jää palamatta. Palo tuottaa kammioon suuren paineen, jonka säiliön tulee kestää. Liian suuri testinäytteen nostama paine voi räjäyttää kammion, josta laite on saanut pahaenteisen nimensäkin. Panssariammus
Kolmas vaihtoehto ovat irtoavilla ohjausosilla varustetut alikaliiperiammukset, joiden ensimmäinen kehitysvaihe oli brittien toisen maailmansodan aikana kehittämä vakauttamaton, ns. APDS-ammus (Armor-Piercing Discarding Sabot), jossa ammuksen kuori eli ohjausosa ("sabot") irtautuu lennon alkuvaiheessa. APDS-ammusten penetraattorit ovat tyypillisesti kaliiperiltaan noin 1/3 putken kaliiperista. Uudempi kehitysvaihe on nuolimainen pyrstövakavoitu alikaliiperiammus, eli nuoliammus, englanniksi APFSDS (Armor-Piercing Fin-Stabilized Discarding Sabot). Toimintaperiaate on sama kuin APDS-ammuksillakin, mutta APFSDS-ammukset ovat suhteellisesti pidempiä. Sileäputkisista eli rihlaamattomista tykeistä ammuttua nuoliammusta ei voida vakauttaa tavallisen tykistön ammusten tapaan pyörimisliikkeellä, vaan vakauttamiseen tarvitaan siivekkeet. Nuoliammukset ovat APDS-ammuksia pienikaliiperisempia, esimerkiksi 1/5 tai 1/6 putken kaliiperista. APFSDS-ammus on tällä hetkellä tehokkain käytössä oleva panssariammustyyppi. Hirvikivääri
Hirvikivääri on luodikko, jonka kaliiperi saavuttaa metsästyslain asetuksen määrittämän hirvelle vaadittavan osumatehon ja luodin painon. Flipperi
Flipperi () on elektroninen peli, jossa pelaaja yrittää metallikuulia ohjailemalla kerätä pisteitä lasin alla olevalta pelialustalta. Calibri
Calibri-fonttiin kuuluvat pehmeät, pyöristetyt kulmat ja käännökset, jotka erottuvat parhaiten isommilla fonttikooilla. Calibri kattaa latinalaisten aakkosten lisäksi kreikkalaisen ja kyrillisen kirjaimiston. OpenType-ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa kapiteelit, ylä- ja alaindeksit sekä ligatuurit. Jalometallien leimaaminen
Karaatti on vanha jalometallien pitoisuusilmaus, joka tarkoittaa yhtä kahdeskymmenesneljäsosaa (1/24) painosta. Karaattia ei enää pitkään aikaan ole käytetty kultaesineiden leimoissa, mutta kultasepänliikkeiden mainoksissa saatetaan yhä puhua esimerkiksi 18 karaatin (= 750 promillen) kullasta. Kivääri
Kivääri on pitkäpiippuinen, olkatuella varustettu käsituliase, jossa on rihlattu piippu ja joka ladataan käyttäen patruunaa. Kissan kalikivirus
Kuume liittyy kaikkiin kalikiviruksen aiheuttamiin tautitiloihin. Kuumekäyrä on kaksihuippuinen. Ensimmäinen lämmönnousu todetaan yleensä parin päivän kuluttua tartunnasta, jolloin kissa on vielä oireeton. Tämän jälkeen lämpö on normaali taas pari päivää. Kuume nousee jälleen, kun ensimmäiset näkyvät oireet ilmaantuvat. Sairailla kissoilla voi esiintyä apeutta, syömättömyyttä ja turkin huonokuntoisuutta. Ylempien hengitysteiden oireiden yhteydessä esiintyy usein silmä- ja sierainvuotoa. FCV on yleisin kissan keuhkotulehduksen aiheuttaja. Kalialuna
Kaliumaluna kiteytyy säännöllisinä oktaedrin muotoisina kiteinä, joiden kärjet ovat tasoittuneet, ja se liukenee hyvin veteen. Sen liuoksessa lakmus tulee punaiseksi, ja se on astringentti. Kuumennettaessa 92 °C:n lämpötilaan se sulaa liukenemalla omaan kide­veteensä. Jos sitä edelleen kuumennetaan lähes punahehkuun saakka, se muuttuu huokoiseksi, murenevaksi kiinteäksi aineeksi, jota sanotaan "poltetuksi alunaksi". "Neutraalia alunaa" saadaan lisäämällä sen liuokseen niin paljon natriumkarbonaatti, että aluna alkaa kiteytyä. Alikaliiperiammus
Kiinteillä ohjausosilla varustetut alikaliiperiammukset on varustettu ohjausosilla, jotka tekevät ammuksen ulkomitoiltaan täyskaliiperiseksi. Kiinteillä ohjausosilla varustettuja alikaliiperiammuksia käytetään pääasiassa panssarintorjuntaan. Ammuksen vaikuttava osa, ydin, on kuitenkin kaliiperiltaan pienempi, esimerkiksi 1/3 ammuksen kaliiperista. Kun ammus osuu maaliinsa, ohjausosat hajoavat ja irtoavat ytimestä jolloin ydin alkaa tunkeutua panssariin. Irtoavilla ohjausosilla varustettujen alikaliiperiammusten vaikutus perustuu panssarista irtoavien kappaleiden sirpalevaikutukseen sekä ytimen iskuvaikutukseen maalin sisällä. Kiinteillä ohjausosilla varustettujen alikaliiperiammusten ytimien tavallisimpia valmistusmateriaaleja ovat volframikarbidi tai muut volframiseokset. Englantilaisperäinen nimitys tällä ammustyypille on APCR (Armour-Piercing Composite Rigid) ja amerikkalaisperäinen HVAP (Hyper Velocity Armor-Piercing). 25 metrin isopistooli
Isopistooliammunnassa käytetään itselataavaa pistoolia tai revolveria, jonka sallittu kaliiperi on välillä 7,62 mm - 9,65 mm. Nykyisin eniten käytetty kaliiperi on kuitenkin .32 S&W Long. Ampumamatka on 25 metriä. Kivääri
Käytännössä metsästyskiväärit jakautuvat karkeasti kahteen ryhmään teholtaan mielekkään ja toisaalta lain kannalta teholtaan riitävän käytön mukaisesti. Pienikaliiperisilla aseilla kuten .222 Remington metsästetään tyypillisesti pienriistaksi luettavia lintuja. .308 on suosittu hirvikiväärin kaliiperi. Luvut ovat tuuman sadasosia. Esimerkiksi .308 on (2,54/100) x 308 = 7,8232 millimetriä. Usealla kaliiperilla on saatavana erilaisia patruunatyyppejä, joka mahdollistaa aseen mielekkään käytön monelle riistaeläimelle, jonka metsästämiseksi aseen on täytettävä riistalle määritetty tehovaatimus. Kalialuna
Kalialuna, kaliumaluna eli kaliumalumiinisulfaatti on kalium- ja alumiini-ionien
(K ja Al) sekä sulfaatti-ionien (SO) muodostama kaksoissuola. Sen kemiallinen kaava on KAl(SO), mutta tavallisimmin se esiintyy kide­vedellisessä muodossa KAl(SO)·12HO. Se on alunoista tunnetuin ja sitä nimitetäänkin usein lyhyesti alunaksi, mutta sen systemaattinen nimi on kalium­alumiini­sulfaatti tai kidevedellisenä kalium­alumiini­sulfaatti­dodeka­hydraatti. Sitä käytetään yleisesti veden puhdistuksessa, nahkojen parkitsemisessa, värjäämisessä tulenkestävissä tekstiileissä, leivinjauheissa ja kosmetiikassa. Vaippa (geometria)
Kun ympyrälieriö leikataan poikki tasolla, joka on vinosti symmetria-akselia vasten, syntyy katkaistu lieriö. Sen symmetria-akselia kohtisuorat poikkileikkaukset ovat edelleen ympyröitä, mutta sen katkaistun pään pohjakuvio on ellipsi. Jos katkaistun ympyrälieriön muodostaisi kolikoilla, seuraavat kolikoiden keskipisteet symmetria-akselia. Symmetrisyys menetetään katkaistun pinnan lähellä, sillä kolikkopino on katkaistu vinosti ja osa kolikoiden reunoista ovat leikkautuneet pois. Jos lieriön molemmat päät ovat katkaistuja, ehkä vielä erisuuntaisilla tasoilla, on vaippa jotakin muuta kuin suorakulmio tai suunnikas. Vaipan mitat ja pinta-ala voidaan siksi määrittää vain tapauskohtaisesti. Kapellimestari
Kapellimestari () on orkesterin tai soitinyhtyeen johtajasta käytettävä nimitys. Myös kuoronjohtajaa nimitetään toisinaan kapellimestariksi tai kuorokapellimestariksi. Kapellimestari johtaa musiikkiesityksiä visuaalisin keinoin. Näistä johtamiskeinoista tärkein on käsin suoritettava viittominen eli niin sanottu lyönti. Lyönnillä ilmaistaan muusikoille kappaleen tempon ja dynamiikan vaihtelut sekä muut tulkintaan liittyvät yksityiskohdat. Lyönnin lisäksi kapellimestarin koko vartalon liikkeet ja kasvojen ilmeet – harjoitustilanteessa myös äänet – muodostavat kokonaisuuden, joka auttaa muusikoita – sekä yleisöä – hahmottamaan sävellyksen rakenteen ja tunnesisällön. Upseerioppilas
Upseerioppilaan arvomerkissä kauluslaatassa on yksi vinoneliö, josta puhekielessä käytetään usein nimitystä "salmiakki". Hihamerkissä puolestaan käytetään yhtä kaarelle taivutettua arvomerkkikulmaa, joka on kansainvälinen upseerimerkki. Kaarelle taivutettu arvomerkkinauha pohjautuu alun perin laivastoon, jossa se oli aluksen kapteenin alaisuudessa toimivan upseerinarvoisen lääkärin tunnus. Merkki kuvaa painesidettä. Puhekielessä Suomessa sitä on myös kutsuttu henkariksi vaateripustinta tarkoittaen. Sotilaskivääri m/39
Aseen kaliiperi on 7,62x53R (muualla maailmassa suurin osa valmistetuista aseista ja patruunoista käyttää hiukan erilaisia mittoja sekä merkintää 7.62x54R). Aseessa on avotähtäimet: hahlo, jonka koroa voidaan säätää, sekä jyvä, jota voidaan säätää sivusuunnassa. Jyviä on korkeudeltaan erilaisia, jolloin piippu- ja tähtäinlinja saadaan säädettyä eri aseiden välillä identtiseksi, mikäli patruunan ominaisuudet ovat samat. NPK-luku
Kalium