Kuinka musiikkiterapiaa hyödynnetään?
Musiikkiterapia
Musiikkiterapian Musiikkiterapian perinteisiä sovellusalueita ovat psykiatria ja kehitysvammaisten kuntoutus. Uudempia käyttöalueita ovat esimerkiksi kommunikaatiohäiriöt, oppimisvaikeudet, neurologiset ongelmat, päihteisiin, työuupumukseen ja kipuun liittyvät ongelmat. Musiikkiterapia
Musiikkiterapiaistunto on aina luova prosessi, jossa asiakkaalta ei edellytetä musiikillisia taitoja. Musiikki on väline, ei itsetarkoitus. Musiikkiterapian menetelmiä ovat mm. musiikin kuuntelu, laulaminen, soittaminen, improvisointi, liikkuminen musiikin mukaan, laulujen tekeminen, musiikkimaalaus ja fysioakustinen hoito. Musiikkiterapia
Musiikkiterapia on kuntoutus- ja hoitomuoto, jossa musiikin eri elementtejä (rytmiä, harmoniaa, melodiaa, äänensävyä, dynamiikkaa ym.) käytetään vuorovaikutuksen keskeisenä välineenä yksilöllisesti asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Musiikkiterapia voi olla yksilö- tai ryhmäterapiaa sekä pääasiallisena hoitomuotona tai osana muita hoitomuotoja. Terapialla voidaan saavuttaa myönteisiä tuloksia fyysisten ja psyykkisten oireiden ja sairauksien hoidossa ja se soveltuu lapsille, nuorille, aikuisille ja vanhuksille.
Taustamusiikki
Rauhallinen musiikki laskee stressitasoja. Tasainen ja hiljainen taustamusiikki häiritsee keskittymistä vähemmän kuin vaihteleva musiikki. Taustamusiikki, jossa on luonnonääniä, voi kohentaa mielialaa ja keskittymistä ilman että se varastaa huomion. Psykiatrian vastaisuus
1950- ja 1960-luvulla psykedeelejä pidettiin lupaavina mielenterveyden häiriöiden hoidossa, mutta niiden tutkimus estettiin ja ne kiellettiin osittaen niiden väärinkäytön takia. Psykedeeliterapiassa koettu trippi nähdään kuitenkin nykyään lupaavana hoitomuotona, joka voi tuottaa tulosta jopa vain yhdellä hoitokerralla. Lääkeyhtiöt eivät ole innostuneet psykedeelitutkimuksen rahoittamisesta. Syyksi on esitetty ainakin sitä, etteivät psykedeelit tarjoa suurta mahdollisuutta rahalliseen hyötyyn koska niitä saatetaan terapian aikana käyttää vain muutamia kertoja, ja koska ne eivät ole patentoitavissa. Ennenaikainen siemensyöksy
Käyttäytymisterapeuttisilla menetelmillä saavutetaan joskus lyhytkestoisia positiivisia tuloksia, mutta näyttöjä pitkäaikaisvaikutuksista ei ole julkaistu. Seksuaaliterapia yhdistettynä lääkehoitoon on ollut melko tuloksellista, mutta yksinään seksuaaliterapia tai muukaan psykoterapia ei ole kovin tehokasta. Fysioterapiasta voi olla apua, jos miehellä on ongelmia lantionpohjalihasten hallinnassa. Paikallispuudutteista saadaan kohtalaista apua. Niitä käytetään siten, että terskan iholle levitetään puudutetta ennen yhdyntää ja näin tuntoaistimukset heikkenevät. SSRI-masennuslääkkeiden tehosta on kymmenittäin korkeatasoisia tutkimuksia. Näiden lääkkeiden päivittäisellä käytöllä IELT pitenee merkittävästi, usein moninkertaiseksi, lähtötilanteeseen verrattuna. Niitä käytetään maailmalla yleisesti, vaikka ennenaikainen siemensyöksy ei olekaan niiden virallisesti hyväksytty käyttöaihe. Musikaalisuus
Lasten musiikillisen havaitsemisen kehittymistä on tutkittu jo vuosikymmeniä. Musiikillisen havaitsemisen ja musikaalisuuden osalta on vielä epäselvää missä määrin, millainen ja miten ajoitettuna ympäristön tuki ja harjoittelu ohjaavat tai jopa kompensoivat perimän määräämää kehitystä. Tutkimus tarjoaa kuitenkin näyttöä siitä, että varhaislapsuuden musiikillinen altistuminen ja soitonharjoittelu muokkaavat äänen havaitsemista. Musiikki
Aivojen kuvantamismenetelmät ovat näyttäneet, että musiikin kuuntelu aktivoi aivojen mielihyvämekanismeja. Osa tutkijoista on havainnut musiikissa universaaleja mekanismeja, joita voi verrata itkuun. Tällainen musiikki herättää voimakkaita tunteita samalla tavalla kuin itkevän ihmisen näkeminen. Toisten tutkijoiden mukaan musiikin vaikutus riippuu kulttuurista ja opituista yhteyksistä sekä omista mieltymyksistä. Kaksisuuntainen mielialahäiriö
Ensimmäisenä otettiin käyttöön tutkitusti tehokas litium, joka sekä rauhoittaa akuuttia maniajaksoa että suojaa mania- ja depressiovaiheiden puhkeamiselta. Sen teho akuutissa maniassa on hyvin osoitettu. Se soveltuu varsinkin akuutin, euforisen manian, mutta myös bipolaaridepression hoitoon. Litiumin ongelmana on sen kapea terapeuttinen ikkuna, joten sen käyttö vaatii jatkuvaa veri- ja virtsanäyteseurantaa. Sairaudentunnottomuuden vuoksi tai muuten lääkekielteiset potilaat voivat jättää litiuminsa ottamatta. Vantaan musiikkiopisto
Musiikkiteatteri on ryhmäopetusta, jossa vahvistetaan esiintymisvarmuutta ja -taitoja. Opintojen aikana valmistetaan musiikkiteatteriproduktio. Opinnot sisältävät kehollista ilmaisua, äänenkäyttöä, improvisaatiota, tanssia ja laulua. Aikuisryhmän opintoihin kuuluu myös henkilökohtaiset laulutunnit. Autismi
Autistisen lapsen kommunikoinnin kehittämisen tukitoimiin liittyy usein yksilöllinen puheterapia, jolla pyritään parantamaan puheen ja kielen käytön perusvalmiuksia. Autistien kohdalla käytetään yleisesti etenkin terapian alkuvaiheessa myös kuvia, kirjoitettua kieltä, eleitä ja viittomia. Puheterapiassa laajennetaan myös sana- ja käsitevarastoa sekä harjoitellaan johtopäätösten tekoa. Kela myöntää vaikeavammaisiksi luokiteltujen lasten vanhemmille korotettua hoitotukea yksityisen puheterapian hankkimiseen. Muut voivat saada ilmaista puheterapiaa terveyskeskuksesta ainakin joissain Suomen kunnissa. Musiikkiterapia
Musiikkiterapiaan pääsee julkisen terveydenhuollon kautta, yksityislääkärin lähetteellä tai olemalla yhteydessä suoraan terapeuttiin. Terapian aloittaminen edellyttää yleensä lääkärin lähetettä. Erikoissairaanhoidon yhteydessä asiakkaan terapiakustannukset ovat lähinnä nimelliset. Yksityispuolella terapiapalvelun maksajana voi asiakkaan itsensä lisäksi olla esimerkiksi sosiaalitoimisto, mielenterveystoimisto, perheneuvola tai vakuutusyhtiö. Kela korvaa musiikkiterapiaa vaikevammaisten lääkinnällisenä kuntoutuksena lapselle tai nuorelle aikuiselle sekä harkinnanvaraisena kuntoutuksena nuorille (psykoterapeuttisena kuntoutuksena 16–25-vuotiaille) edellyttäen, että terapeutti on suorittanut hyväksytyn koulutuksen ja on tehnyt palveluntuottajasopimuksen Kelan kanssa. Skitsofrenian hoito
Lääkehoidon ohella skitsofreniapotilaille annetaan myös psykososiaalista hoitoa, joka voi sisältää muun muassa tukea antavia keskusteluja, toimintaterapiaa, psykoedukaatiota eli tietoa sairaudesta ja sen hoitamisesta, perheinterventioita, kognitiivista psykoterapiaa ja kognitiivista kuntoutusta. Näiden hoitomuotojen tavoitteena on paitsi tukea asiakkaan toimintakykyä, myös lisätä hoitomyöntyvyyttä lääkehoidon suhteen. Skitsofenian historiallisista hoidoista on nykyisin käytössä enää sähköshokit eli sähköhoito. Kipu
Pitkäaikaisen kivun hoito on monialaista. Siinä päästään harvoin täydelliseen kivuttomuuteen, vaan tavoitteena on kivun lievittyminen, kipuvaiheiden harveneminen, toimintakyvyn ja työkyvyn paraneminen sekä elämän laadun paraneminen. Pitkäaikaista kipua ei yleensä hoideta tulehduskipulääkkeillä, vaan kivun lääkehoito suunnitellaan yksilöllisesti. Siinä voidaan käyttää esimerkiksi trisyklisiä masennuslääkkeitä tai epilepsialääkkeitä. Stimulaatiomenetelmissä kuten TNS-hoidossa ja akupunktuurissa kipuärsykkeitä estetään pääsemästä selkäytimestä aivoihin. Fysioterapiassa käytetään sähkövirtaa, lämpöä, kylmää, ääntä, valoa ja liikuntaa, liikeharjoituksia ja hierontaa. Dissosiatiivinen identiteettihäiriö
Hoidon tavoitteena on oireiden lievitys, mutta myös yksilön turvallisuuden takaaminen ja mahdollisesti myös eri persoonien yhdistäminen yhdeksi toimivaksi persoonaksi. Tavoitteena on myös auttaa potilasta käsittelemään vaikeita muistojaan sekä auttaa kehittämään uusia toimivampia toimintamalleja selviytymiseen elämässä ja ihmissuhteissa. Paras hoitovaihtoehto riippuu paljolti yksilöstä ja hänen oireistaan, mutta yleisimmin hoidot koostuvat seuraavista traumaterapiaan integroiduista osuuksista:psykoterapia, kognitiivinen terapia, lääkintä, perheterapia, ilmaisulliset terapiat ja jos ei kontraindikaatioita esiinny, myös kliininen hypnoosi tai EMDR. Musiikin vaikutukset
Jatkotutkimuksissa on katsottu, että vaikutusten takana on musiikin aiheuttama muutos mielialassa, sekä vireystilassa. Rauscherin, Shaw'n ja Kyn tutkimuksessa käytetty Mozartin Sonaatti D-duuri K. 448 kahdelle pianolle on nopeatempoinen ja energinen. Näiden ominaisuuksien uskotaan olevan tulosten takana, sillä myöhemmissä tutkimuksissa surullisen ja hidastempoisen (klassisen) musiikin ei ole todettu aiheuttavan vastaavaa vaikutusta. Music Against Drugs
Music Against Drugs -kokonaisuus on suunnattu yläkouluikäisille ja heidän kanssaan työskentelville ammattilaisille (nuoriso-ohjaajat, opettajat jne.). Kokonaisuuden tavoitteena on ennaltaehkäistä lasten ja nuorten päihteiden käyttöä muun muassa sosiaalisen vahvistamisen sekä osallisuuden edistämisen keinoin. Psykoterapia
Transferenssi eli tunteensiirto muodostaa psykoanalyysissa keskeisen tiedonhankintatavan silloin kun etsitään torjuttuja lapsuudenkokemuksia. Potilas liittää huomaamattaan tiettyjä tunnelatauksia analyytikkoonsa ja pitää häntä esimerkiksi iloisena, rakastavana, vihaisena jne. Alkuvaiheessa analyytikko antaa transferenssin rauhassa kehittyä transferenssineuroosiksi. Tämä tarkoittaa, että potilas siirtää vääristyneet käsitykset itsestään ja muista myös tähän suhteeseen sijoittaaessaan terapeutin erilaisiin rooleihin, kuten esim. äidin, isän tai kumppanin paikalle ja toistaa näihin kohdistuvia tunteita ja käytöstä suhteessa terapeuttiin. ChiBall
Kehomme resonoi jokaisen vuodenajan energiaa. Eri vuodenaikoina sisäelimemme tarvitsevat vuorollaan huoltoa ja puhdistusta. Jokaisella vuodenajalla onkin oma sisäelinparinsa. Liikkeillä, jotka hierovat, venyttävät ja stimuloivat sisäelimiä ja niiden meridiaaneja, on syvä sisäelimiä vahvistava vaikutus ja säännöllisellä harjoittelulla voidaan ylläpitää tasapainoa ja terveyttä vuoden ympäri. 
ChiBallissa musiikkia käytetään tunnelman luomiseen ja mielen rauhoittamiseen. Jokaisella elementillä on tietty energian värähtelytaajuus. Puun elementillä on lempeä nouseva energia; Tuli on voimakas ja energinen; Maan elementti värähtelee keskittävästi ja ravitsevasti; Metallin energia liikkuu sisäänpäin ja on rauhoittava; Veden elementti on hiljainen ja sillä on reflektoiva vaikutus. ChiBall musiikissa huomioidaan edellä mainitut eri elementtien ominaisuudet. Puun elementin musiikki on herättävää, tuleen sopivat eloisat ja energiset teemat, maan elementtiin sopiva musiikki on pehmeää ja keskittymistä lisäävää, metallin musiikki on instrumentaalista ja ilman rytmiä, veden elementin tunnelmaa luodaan meditaatiomusiikilla. Jyväskylän yliopisto
Musiikin, taiteen ja kulttuurin tutkimuksen laitoksen oppiaineina ovat musiikkitiede ja musiikkikasvatus (musiikin aineenopettajakoulutus) sekä kirjallisuus, museologia, taidehistoria ja taidekasvatus. Lisäksi laitoksella on musiikkiterapian maisteriohjelma ja Music, Mind and Technology -maisteriohjelma. Laitoksen tilat ovat Seminaarinmäen kampusalueella Musica- ja Educa-rakennuksissa. Taustamusiikki
Taustamusiikki on jonkin tekemisen tai seuraamisen yhteydessä kuunneltavaa musiikkia, jonka ei ole tarkoitus viedä huomiota itse tekemiseltä. Taustamusiikkia käytetään monenlaisissa tilanteissa kuten työnteon ja opiskelun yhteydessä, vapaa-ajalla esimerkiksi kuntoillessa, ja julkisissa tiloissa kuten kaupoissa tehostamaan myyntiä. Elokuvissa taustamusiikkia käytetään tunnelman luomiseen ja tunnetilojen synnyttämiseen katsojassa. Teknologian kehityksen myötä taustamusiikista on tullut musiikin kuluttamisen yleisin muoto. Musiikin vaikutukset
Musiikin vaikutukset ihmiseen ovat monitahoiset. Musiikin avulla voi välittää monenlaisia viestejä, ja musiikista voi nauttia monin tavoin. Musikaalisuutta pidetään älykkyyden yhtenä osa-alueena. Musiikilla on todettu yhteys niin verbaalisiin ja kuin matemaattisiin taitoihin. Musiikin kuuntelu vaikuttaa ihmisen mielialaan ja vireystilaan. Musiikkia käytetäänkin myös terapian ja kuntoutuksen välineenä. Logoterapia
Terapia-nimityksestä huolimatta ei ole varsinaista rajattua "logoterapiatekniikkaa" (vrt. psykoanalyysi tai kognitiivinen psykoterapia), vaan logoterapeutti käyttää parhaaksi katsomiaan tekniikoita. Logoterapia ei ole myöskään vain psykoterapiaa, vaan laajempi filosofinen ajattelumalli. Siksi logoterapiaa voidaan soveltaa miltei kaikilla elämänalueilla. Sitä on Suomessakin sovellettu esimerkiksi kasvatukseen, opetukseen, lastensuojeluun, henkilöstöhallintoon, työyhteisöjen kehittämiseen ja johtamiseen sekä vanhustyöhön ja sosiaali-ja terveydenhuollon eri ammatteihin. Lähestyminen tukee ihmisenä olemista ja siihen liittyvien ongelmien tarkoituskeskeistä ratkaisemista tässä ajassa. Logoterapia painottuu siihen, mitä hyvää ja ehjää vielä on jäljellä, minkä varaan voi rakentaa tulevaisuutta. Moniälykkyysteoria
Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita sekä kappaleita. Hän kuulee musiikissa paljon erilaisia vivahteita ja mm. erottaa tarkasti eri instrumenttien stemmat. Hän nauttii musiikista muita enemmän ja pystyy ilmaisemaan musiikilla itseään. Luultavasti hän kiinnittää muiden puheessa huomiota sen musiikillisiin elementteihin, äänen korkeuteen ja rytmiin. Hän saattaa myös opetella puhelinnumeroita sekä sanalistoja rytmittämällä niitä. Musiikin säveltäminen ja esittäminen voidaan paikantaa aivoissa. Esimerkiksi autistiset lapset, jotka eivät pysty kommunikoimaan kielellisesti, voivat taas menestyä musiikkiesityksissä erityisen hyvin. Dialektinen käyttäytymisterapia
DKT on yksi kognitiivisen käyttäytymisterapian muoto, jota alkoi kehittämään 1970-luvun loppupuolella psykologian tutkija Marsha Linehan Washingtonin yliopistosta, kohderyhmänään potilaat jotka kärsivät epävakaasta persoonallisuudesta ja/tai kroonisesta itsetuhoisuudesta. Vaikka tutkimustulokset terapiamuodon toimivuudesta muiden psyykkisten sairauksien hoidossa ovat rajallisia, käytetään sitä lisäksi muun muassa aivovamman, syömishäiriöiden ja mielialahäiriöiden hoidossa. Tuoreet tutkimukset osoittavat siitä olevan hyötyä myös seksuaalisen hyväksikäytön uhreille sekä kemikaaliriippuvuudesta kärsiville. Musiikkiterapia
Musiikkiterapeutteja työskentelee esimerkiksi erikoissairaanhoidossa, sosiaalihuollossa, kehitysvammalaitoksissa, kouluissa, vanhustenhoidossa ja vankiloissa. Musiikkiterapeutin toimia on suhteellisen vähän, joten suuri osa musiikkiterapeuteista toimii yksityisinä palveluntuottajina. Kehityksellinen kielihäiriö
Pienten lasten kohdalla puheterapia on usein epäsuoraa. Epäsuorassa terapiassa puheterapeutti ohjaa muita ihmisiä, tässä tapauksessa lapsen vanhempia, tukemaan lapsen taitoja arjessa erilaisia terapiatekniikoita käyttämällä. Menetelmää käytetään erityisesti 2–4-vuotiaiden lasten ja heidän vanhempiensa kanssa . Vanhempien ohjauksen on todettu olevan vaikuttavaa niin puheen tuoton kuin ymmärtämisen tukemiseen. Ortopedinen manuaalinen terapia
OMT-fysioterapeutti toimii moniammatillisessä yhteistyössä muiden terveydenhuollon ammattilaisten kanssa. Tutkimisen tukena ja terapian suunnittelussa käytetään apuna potilaasta saatavilla olevaa lääketieteellistä tietoa, kuten kuvantamistutkimuksia. Varsinaisesti kuvantamistutkimuksien teoriaa, tulkintaa ja soveltamista käytännön potilastyöhön opetetaan vain muutamia tunteja opinto-ohjelmassa. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin laatima ”Depression Käypä hoito” -ohje julkaistiin maaliskuussa 2004. Ohjeen alakohdassa Depressiopotilaan työkyvyn arviointi todetaan kuntoutuksesta muun muassa seuraavaa:Skitsofrenian Käypä hoito -ohje valmistui vuoden 2001 loppupuolella. Kuntoutusta käsitellään ohjeen laajassa ja yksityiskohtaisessa alakohdassa ”Hoito ja kuntoutus”. Psykososiaalisina hoitomuotoina luetellaan seuraavat menetelmät:Varsinaisen sairaalalaitoksen ulkopuolella on aina toiminut asumisen ja mielenterveyskuntoutuksen pienehköjä yksiköitä. Monet näistä ovat perustaneet toimintansa sosiaalipsykiatriseen näkemykseen, joka varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla oli merkittävä ideologinen ja terveyspoliittinen suuntaus. Kirjallisuusterapia
Erilaisten ryhmien kuntoutuksessa, kuten päihderiippuvien kuntoutuksessa voidaan käyttää kirjallisuusterapiaa. Eräs esimerkki erityisryhmistä, jotka hyötyvät kirjallisuusterapiasta, on kielihäiriöiset lapset. Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapia soveltuu käytettäväksi kaikissa ikäryhmissä.Esimerkkeinä mainittakoon lapset ja nuoret kouluissa, aikuiset kasvuryhmissä sekä vanhukset vanhainkodeissa ja hoitolaitoksissa. Kirjallisuusterapeuttisiin kasvuryhmiin voi osallistua kuka tahansa, joka haluaa lisätä itsetuntemustaan sekä oppia tiedostamaan tunteensa ja vaikuttimensa. Taideterapia
Kuvataideterapian tunnetuimpia suuntauksia on ekspressiivinen taideterapia ja käytetyimpiä muotoja maalaaminen. Maalauksen ohella voidaan käyttää muun muassa savitöitä ja piirustusta. Työskentely muuttuu terapiaksi silloin, kun sillä haetaan muutosta, kuten tasapainoa ja eheytymistä. Taideterapiamaalauksen alullepanijoita oli Rudolf Steiner. Espoon musiikkiopisto
Ennen musiikkiopiston perustasoa on mahdollista osallistua pienryhmissä tapahtuvaan orientoivaan soitinvalmennukseen. Soitinvalmennus on suunnattu lähinnä 5-7 –vuotiaille lapsille. Muita aineita Espoon musiikkiopistossa ovat musiikkileikki, musiikin teknologia, rytmiikka, musiikinteoreettiset aineet, orkesteri- ja yhtyesoitto sekä kuorolaulu. Dialektinen käyttäytymisterapia
Terapiahoidon aloittamisen edellytyksenä ovat sopimusneuvottelut, joissa potilas ja terapeutti sopivat yhteisistä pelisäännöistä. Ainoat lähtökohtaiset edellytykset ovat potilaan sitoutuminen vähentämään itsetuhoista käytöstään, sekä säännöllinen läsnäolo. Neljä perättäistä poisjääntiä joko yksilö- tai taitovalmennustapaamisista johtaa terapian keskeytymiseen. Hoito kestää tyypillisimmin 1–2 vuotta, mutta hoitosopimus tehdään yhdessä terapeutin kanssa sovituksi määräajaksi. Musiikkiteknologia
Musiikkiteknologia tai musiikkitekniikka käsittää musiikin teossa käytettävän tekniikan, kuten soittimet, niiden lisälaitteet sekä äänentallennusvälineet. Musiikkiteknologiaa voidaan käyttää hyväksi äänittämisessä, äänentoistossa, tallennuksessa, musiikin säveltämisessä, sovittamisessa, analysoimisessa sekä esittämisessä. Musiikkiteknologia on myös oppiaine sekä tutkimuksen kohde. Musiikkiteknologian tutkimukseen läheisesti liittyviä tieteenaloja ovat esimerkiksi akustiikka, musiikkipsykologia sekä musiikkiliiketoiminta. Psykoterapia
Psykoterapiatekniikoita ja -suuntauksia on maailmalla runsaasti. Useimmat psykoterapiamuodot ovat lähtökohdiltaan ja teoriataustaltaan alun perin yksityisten ihmisten keksintöjä, joskin niiden juuret pääsääntöisesti ovat opettaja- ja analyytikkosuhteiden kautta itävaltalaisen lääkäri Sigmund Freudin kehittämässä psykoanalyyttisessa keinossa. Menetelmiä on sitten myöhemmin tutkittu tieteellisesti ja pyritty ottamaan käyttöön ne hoitotavat, jotka ovat myös tutkimustiedon perusteella tehokkaita ja toimivia. Vain muutamat niistä on pystytty osoittamaan tieteen kriteerein tehokkaiksi. Kognitiivis-behavioraaliset terapiat ovat tutkituimpia, mutta tutkimusten seuranta-ajat ovat säännänmukaisesti olleet hyvin lyhyitä - muutamasta viikosta puoleen vuoteen. Tähän asti kattavimmassa tutkimuksessa psykoanalyysi todettiin vaikuttavimmaksi menetelmäksi (Helsingin Psykoterapiatutkimus 2010). Psykoterapiasuuntauksen ja -menetelmän valinnassa tulee ottaa huomioon soveltuvuus potilaan häiriön hoitoon. Esimerkiksi neuropsykiatristen häiriöiden, kuten ADHD:n, autismin ja aspergerin oireyhtymän hoitoon ei psykoterapiasta ole yleensä juuri apua (Brummer 2005), mutta psykoterapiaa voidaan käyttää komorbidien (littännäisoireiden) hoitoon. Dialektinen käyttäytymisterapia
Terapia koostuu neljästä osa-alueesta:
Potilas ja terapeutti tapaavat viikoittain. Tapaamisen alussa käydään läpi viikon merkittävät tapahtumat, puretaan ne osiin ja pyritään ymmärtämään niitä, tavoitteena kehittää keinoja joilla tulevaisuudessa selvitä vastaavista tilanteista. Apuna käytetään päiväkirjakorttia, johon merkitään muun muassa alakulon ja ahdistuksen määrä, nukutut tunnit ja syödyt lääkkeet. Taideterapia
Taideterapia on terapiamuoto, jossa käytetään hyväksi erilaisia taiteellisia ilmaisumuotoja, mutta johon ei kuitenkaan liity taiteellisia tavoitteita. Terapian välineenä voi toimia musiikkiterapia, luova tanssi tai kirjallisuusterapia. Salaliittoteoria
Viihteen, esim. musiikin avulla on myös väitetty vaikutettavan yleisöön, erityisesti nuorisoon. Traumapsykoterapia
Traumapsykoterapia on psyykkisten traumojen hoitoon annettua psykologista hoitoa 
. Tutkimusnäyttöön perustuvien hoitosuositusten mukaan traumaperäisen stressihäiriön ensisijainen hoito on psykologinen hoito, psykoterapia. Traumakeskeinen kognitiivinen psykoterapia (Patricia Resickin kehittämä kognitivisen prosessoinnin terapia ja Edna Foan kehittämä pitkitetyn altistamisen terapia) erilaisinen terapiamuunnoksineen. Kompleksisen traumaperäisen stressihäiriön hoidossa on Suomessa alettu käyttää persoonallisuuden rakenteellisen dissosiaation mallia (PSD-teoria) hoitoineen. Eri psykoterapiasuuntauksia edustavien on syytä tuntea toisiaan täydentäviä hoitomenetelmiä eli soveltaa tarvittaessa traumapotilaisiin integratiivista terapiaa. Aktiivinen kuuntelu
Aktiivista kuuntelua käytetään erilaisissa terapiamuodoissa ja vertaistuessa. Musiikin vaikutukset
Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan ammattimuusikko hyödyntää keskivertohenkilöä taitavammin divergenttiä ajattelua, jossa yhteen ja samaan ongelmaan etsitään useampia ratkaisuja. Muusikot hyödynsivät ongelmanratkaisun aikana verrokkeja enemmän molempia aivolohkojaan. Tutkija Bradley Folleyn mukaan muusikot eivät ajatelleet luovemmin, vaan heidän aivonsa toimivat laadullisesti toisin. Tutkijoiden mukaan eräs selitys aivopuoliskojen tehokkaaseen rinnakkaiskäyttöön on se, että muusikot käyttävät usein kumpaakin kättä instrumenttinsa soittamiseen. Muusikkojen pitää myös osata yhdistellä hyvin kummankin aivopuoliskon informaatiota soittaessaan. Nuottien lukemiseen tarvitaan vasenta aivopuoliskoa kun taas musiikin tulkintaan oikeaa. Misofonia
Misofoniaa on tutkittu vielä niin vähän, ettei sillä ole hyväksyttyjä hoitomuotoja. Misofoniasta kärsivät ihmiset ovat saaneet apua muun muassa kognitiivisesta käyttäytymisterapiasta, hypnoterapiasta ja tinnituksen hoitoon käytettävästä TRT-terapiasta. Musiikkifilosofia
Yksilölle musiikkia voidaan pitää tärkeänä tunteiden käsittelyn muotona. Tämä tarkastelutapa on lähellä musiikkipsykologiaa. Musiikin avulla yksilö luo tunteita tai purkaa tai tutkistelee niitä, tai musiikilla luodaan taustatunnelmaa. Puheterapia
Terapiassa pyritään muun muassa saamaan kuullun, nähdyn ja liiketunnon hahmotus ja jäsennys kohdilleen, parantamaan muistia ja puhe-elinten toimintaa, vahvistamaan vuorovaikutustaitoja, keskittymiskykyä, kuulohavaintojen vastaanottoa ja puhemotoriikan oppimista sekä laajentamaan sanavarastoa. Kaksisuuntainen mielialahäiriö
Tehokkaaksi todettuja psykoterapiamuotoja ovat ainakin kognitiivis-behavioraalinen ja psykoedukatiivinen terapia. Tehokkaita ovat esimerkiksi psykoedukatiivinen perheterapia tai moniperheryhmäryhmähoidot. Supportiivinen (tukea antava) terapia ja yksilöhoito on usein välttämätöntä esimerkiksi, jos potilas on esimerkiksi maniavaiheen vuoksi menettänyt merkittäviä asioita elämässään tai hän on toipumassa itsemurhayrityksestä. Tehokkaita ovat erilaiset oireidenhallintaryhmät. Niiden kautta potilaat myös tapaavat muita samasta sairaudesta kärsiviä ja huomaavat, etteivät kärsi yksin. Musikaalisuus
Perimän osuutta musikaalisuudessa on kuitenkin tutkittu, ja DNA-tutkimusmenetelmät tarjoavat mahdollisuuden selvittää periytyvien ominaisuuksien siirtymistä sukupolvelta toiselle musiikkia harrastavissa perheissä ja suvuissa. Musikaalisuuden monimuotoisuus viittaa siihen, että taustalla olisi useampia geenejä, eikä vain yhtä musikaalisuusgeeniä. Musikaalisuuden periytymistä ja ympäristön vaikutusta on pyritty selvittämään kaksostutkimuksilla, joissa yhdessä ja erikseen kasvatettujen identtisten ja epäidenttisten kaksosten musiikillista suoriutumista verrataan keskenään. Näissä tutkimuksissa esille tulleet korrelaatiot identtisten kaksosten tai perheenjäsenten kesken saattavat kuitenkin johtua sekä samanlaisesta musiikilliselle ympäristölle altistumisesta että yhteisistä geeneistä, eikä niiden keskinäistä osuutta nykytiedoin pystytä selvittämään. Helsingin yliopiston ja Sibelius-Akatemian yhteisessä tutkimuksessa tutkittiin tiettyjen geenien osuutta musikaalisuuteen ja musiikillisen luovuuden perinnöllisyyteen. Tutkimuksessa perinnöllisyyden osuus musiikin säveltämiseen, sovittamiseen ja improvisointiin liittyviin musikaalisuuspisteisiin osoittautui huomattavaksi. Tämän katsottiin johtuvan AVPR1A-geenistä, joka on aiemmin yhdistetty sosiaaliseen kommunikaatioon, sitoutumiseen ja kiintymiseen. Kirjallisuusterapia
Kirjallisuus- ja kirjoittamisterapiaa voidaan käyttää kliinisessä työssä terveydenhuollossa sekä mielenterveystyössä. Erityisesti ennalta ehkäisevässä mielenterveystyössä voidaan myös käyttää kirjallisuusterapiaa. Terapia
Terapia (lat. "therapīa", , sananmukaisesti "parantaminen") on pyrkimys korjata terveysongelma, ja se yleensä seuraa lääketieteellistä diagnoosia. Arkikielessä käsite viittaa tavallisesti psykoterapiaan tai puheterapiaan, mutta se voi joissain yhteyksissä viitata myös fysioterapiaan. Musiikki ja tunteet
Suvi Saarikallio tutki väitöskirjassaan nuorten tunteidenkäsittelyä ja -hallintaa musiikin avulla. Kuudes-, kahdeksas- ja lukion ensimmäisellä luokalla opiskelevia suomalaisnuoria osallistui haastatteluihin yhteensä 1500. Saarikallion tutkimukset osoittivat, että erityisesti nuorille musiikki on usein elintärkeä tunteiden hallinta- ja käsittelykanava. Kun tunteiden vuoristoradalle ei löydy sanoja kuvailemaan oloa, voi juuri musiikki auttaa pääsemään tunteiden ytimeen. Aikuisille on sen sijaan kehittynyt muitakin tunteiden hallintakienoja, joten musiikki ei kaikille heille ole psyykkisen hyvinvoinnin kannalta yhtä tärkeää kuin tunnemyrskyissä eläville murrosikäisille. Aggression purkamiseenkin nuoret kertoivat ”nuppien kaakkoon kääntämisen” auttavan. Musiikki on myös väline sosiaaliselle toiminnalle ja tekemiselle, esimerkiksi konserteissa käymisen ja yhteisten musiikinkuunteluhetkien kautta. Musiikki siis auttaa yksilöä ja etenkin nuoria psyykkeen hallinnassa monipuolisesti, kaikki osa-alueet huomioiden, mutta toisaalta etenkin tunteiden käsittelyn apuna se on lyömätön. Psykoterapia
Ratkaisukeskeinen eli voimavarakeskeinen psykoterapia soveltuu monenlaisiin tilanteisiin, erilaisille asiakasryhmille tai sitä voidaan toteuttaa erimuotoisesti. Ajallisesti se voi olla lyhyttä tai pidempikestoista. Pääsääntöisesti terapiat kestävät 1-10 kertaa. Kyseisellä viitekehyksellä voidaan työskennellä yksilöiden, parien, perheiden, ryhmien, työyhteisöjen tai jopa kokonaisten organisaatioiden kanssa. Ratkaisukeskeisyys soveltuu psykiatriaan, psykologiaan, sairaanhoitoon, sosiaalityöhön, lastensuojeluun, sielunhoitoon, kouluihin, neuvoloihin ja työpaikoille. Kognitiivinen psykoterapia
Kognitiivinen psykoterapia tutkii hyvinvointia rajoittavia, epätarkoituksenmukaisia ajatustapoja ja niiden yhteyksiä ongelmallisiin kokemuksiin, tunteisiin ja toimintatapoihin. Kognitiivisessa psykoterapiassa tunnistetaan vallitsevia ajattelutottumuksia, kehitetään ongelmanratkaisutaitoja ja etsitään terveempiä ajatuksia itsetuntoa ja elämänhalua syövien ajatusten tilalle. Usein psykoterapiatyöskentely on hyvin käytännönläheistä - uusia suhtautumis- ja toimintatapoja kokeillaan jokapäiväisessä arkielämässä terapiaistuntojen välillä. Kognitiivinen psykoterapia
Kognitiivisella psykoterapialla on vahva teoreettinen ja tieteellinen pohja. Psykoterapiamuodoista se on tieteellisesti tutkituin. Sen on todettu tehokkaaksi esimerkiksi masennuksen, mielialahäiriöiden (mm. kaksisuuntainen mielialahäiriö), ahdistuneisuushäiriön (muun muassa paniikkihäiriö, fobiat, pakko-oireinen häiriö ja traumaperäinen stressihäiriö), paniikkihäiriön, sosiaalisten pelkojen ja syömishäiriöiden hoidossa. Myös muita psykosomaattisia ongelmia, päihderiippuvuutta, persoonallisuushäiriöitä ja skitsofreniaa on hoidettu lähestymistä käyttäen. Se estää myös oireiden uusiutumista, koska psykoterapiassa opitaan oireiden tunnistamista ja itsehoitokeinoja. Psykiatrian vastaisuus
Psykoterapia on tutkimuksissa osoitettu teholtaan lääkehoitoa vastaavaksi masennuksessa ja ahdistuneisuushäiriöissä. Potilaista myös kolminkertainen määrä haluaisi terapiaa lääkehoidon sijaan. Intiassa on kokeiltu kolmessa viikossa pikakoulutettuja amatööripsykologeja masennuksen ja alkoholismin hoidossa keskusteluterapiaa antamalla. Tutkimusten mukaan tehokas hoito ei edellytä ammattitutkintoa. Taideterapia
Taideterapiaa voi opiskella Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa, mutta kurssi ei oikeuta ammattinimikkeeseen tai pätevyyteen. Laajaa ekspressiivistä taideterapeuttikoulutusta on ollut jo 15 vuotta Inartes Instituutissa, jolla on koulutusyhteistyö sveitsiläisen EGS Yliopiston kanssa. Muun muassa Lapin yliopistossa voi opiskella ekspressiivistä taideterapiaa. Taideterapiaa opetetaan myös kansanopistoissa ja yksityisissä kouluissa, joissa käytetään nimikettä taideterapeutti. Musiikkiterapiaa voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa sekä Eino Roiha -instituutissa ja maisteritasolla Jyväskylän yliopistossa. Amusia
Aivoissa on musiikkiin erikoistuneita hermoverkkoja, joiden tehtävänä on toteuttaa musiikin havaitsemiseen liittyvät prosessit (muun muassa Brocan alue). Aivovaurio voi vaikuttaa musiikin ymmärtämiskykyyn. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi menettää kyvyn erottaa atonaalinen musiikki tonaalisesta. Kyky erottaa asteikon ulkopuoliset sävelet melodiasta voi myös kadota. Silti kyky havaita sävelten välinen etäisyys ja keskinäinen korkeusero voi säilyä entisellään. Toisaalta vaikutus voi olla myös päinvastainen, jolloin sävelten korkeuserojen tarkka havaitseminen menetetään, mutta tonaliteetin kokeminen säilyy. Musiikin muistamiseen, tunnistamiseen ja laulamiseen liittyy myös erillisiä hermoverkkoja. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi tunnistaa tutut melodiat, mutta menettää puheentunnistuskyvyn. Päinvastainen tilanne on tässäkin mahdollinen, jolloin puheentunnistuskyky säilyy entisellään, mutta tuttuja melodioita henkilö ei tunnista ilman sanoja. Kaikki tämä osoittaa, että aivoissa on erilliset alueet musikaalisia ja kielellisiä prosesseja varten. Fantastinen sinfonia
Käyrätorvien ja viulujen arpeggioiden jälkeen musiikki kiihtyy, ja pian viulut ja huilu soittavat taiteilijan rakastettua kuvaavan teeman, joka toistuu eri muodoissa kaikissa sinfonian osissa ja toimii näin sitä yhdistävänä motiivina. Kehittely- ja kertausjaksossa musiikki muuttuu energiseksi. Sitten orkesterin nopeiden ja dramaattisuutta tavoittelevien sointujen jälkeen kuullaan viipyilevänä soiva osio, kooda – religioso. Sädehoito
Radioaktiivista merkkiainetta lasketaan potilaan kehoon, ja säteilyn jakautumista verrataan sen vaikutukseen terveellä ihmisellä. Sisäisessä sädehoidossa käytetään voimakkaasti radioaktiivista ainetta, joka sijoitetaan potilaan sisälle hoidettavaan kohteeseen tai sen välittömään läheisyyteen. Radioaktiivista isotooppia sisältäviä neuloja tai kapseleita voidaan työntää säteilytettävään kudokseen tai asettaa ruumiinonteloon. Tätä hoitomuotoa, jossa säteilylähde on suljettu, kutsutaan "brakyterapiaksi". Joissakin tapauksissa voidaan käyttää biokemiallisia reaktioita toimittamaan irtaimena annettu radioaktiivinen aine hoidettavaan elimeen. Esimerkiksi jodi keräytyy kilpirauhaseen, joten kilpirauhassyöpäpotilaalle voidaan antaa radioaktiivista jodi-isotooppia. Musiikkiterapia
Musiikkiterapeutteja ja eri koulutustahoja yhdistää Suomen musiikkiterapiayhdistys ry (SMTY), johon kuuluu noin 250 jäsentä. Yhdistykseen voi liittyä jäseneksi kuka tahansa alasta kiinnostunut henkilö tai yhteisö. Ammattilaisjäseneksi voi hakeutua musiikkiterapeutin ammatillisen koulutuksen suorittanut henkilö. SMTY tekee yhteistyötä kotimaisten ja ulkomaisten yhdistysten ja koulutustahojen sekä muiden tärkeiden sidosryhmien kuten Kelan, sosiaali- ja terveysministeriön ja eri viranomaistahojen kanssa. Yhdistys järjestää vuosittain kaksi musiikkiterapiaseminaaria sekä pienimuotoisempia alueellisia neuvottelu- ja koulutustapaamisia. Yhdistys julkaisee jäsenlehteä, "Musiikkiterapia"-julkaisua sekä on mukana myös muussa alaa sivuavassa julkaisutoiminnassa. Musiikkitiede
Etnomusikologia tutkii musiikkia sen kulttuurisessa kontekstissa; toisin sanoen musiikkia tutkitaan kulttuurina ja kulttuurissa. Perinteisesti etnomusikologia on keskittynyt ulkoeurooppalaisiin musiikkikulttuureihin ja kansanomaisen musiikin tutkimukseen. Etnomusikologia ei kuitenkaan sulje pois mitään tiettyä musiikkia tutkimuksensa piiristä, ja viime aikoina myös länsimaisen taidemusiikin ja populaarimusiikin tutkimuksia on tehty etnomusikologian parissa.
Musiikinteoria tarkastelee erityisesti taidemusiikin sävellysteosten taiteellis-teknisiä lainalaisuuksia. Tutkimuskohteena ovat esimerkiksi sävelistöt, intervallit, asteikot ja soinnut sekä teoksen melodinen, rytminen, harmoninen ja kontrapunktinen muoto ja arkkitehtoninen rakenne. Tutkimuksessa on tavoiteltu yleisiä lainalaisuuksia, jotka pätisivät kaikkeen musiikkiin. 1900-luvun lopulla on kuitenkin omaksuttu relativistisempia näkökantoja, joissa otetaan huomioon tyylihistorialliset näkökohdat, eikä enää uskota, että olisi olemassa esimerkiksi "ajatonta" harmoniaoppia. Musiikinteoria on läheisessä yhteydessä musiikkiestetiikkaan.
Musiikkiestetiikka tutkii musiikin erityisominaisuuksia, vaikutustapaa ja tarkoitusta. Antiikissa ja keskiajalla musiikkiesteettinen tutkimus oli filosofis-spekulatiivista, mutta empiirinen ja psykologinen tarkastelu on tullut 1700-luvulta alkaen yhä keskeisemmäksi. 1900-luvulla tuli keskeiseksi niin sanottu fenomenologinen musiikkiestetiikka, jonka mukaan musiikillisilla tapahtumilla on oma, puhtaasti musiikillinen logiikkansa: musiikin ”sisältö” muodostuu musiikillisten voimien – melodisten, harmonisten ja rytmisten jännitysten ja niiden purkautumisen – objektiivisista vaikutuksista. Tämä suuntaus keskittyy kuitenkin absoluuttiseen soitinmusiikkiin. Taideterapia
Psykoterapian kannalta taideterapioissa on neljä pääsuuntausta, joita ovat psykodynaamiset, humanistiset, behavioraaliset ja kognitiiviset sekä narratiiviset lähestymistavat. Psykodynaamisiin kuuluvat freudilaiset ja jungilaiset koulukunnat. Taustalla on ajatus, että ihminen on kiinnittynyt lapsuuden kehitysvaiheisiin. Terapia auttaa ulos kehitysvaiheisiin jumiutumisesta. Kitara
Kitaroita käytetään nykyisin monissa eri musiikkityyleissä. Yleisesti kitara tunnetaan taidemusiikissa sooloinstrumenttina ja pääinstrumenttina blues-, jazz-, rock- ja metallimusiikissa. Psykoterapia
Psykoterapiaa tulisi aina soveltaa potilaan tarpeiden mukaisesti. Psykologian eri koulukunnilla on usein omat terapiamuotonsa, kuten psykoanalyysi, kognitiivinen psykoterapia, hahmoterapia, ryhmäterapia ja perheterapia, ja psykoterapian piirteet saattavat vaihdella myös terapeutin mukaan. Terapian kesto vaihtelee muutamasta käyntikerrasta vuosia kestäviin tiiviisiin kontakteihin. Psykoterapiat ovat etupäässä avohoidon hoitomuotoja, mutta niitä sovelletaan myös laitoshoidossa ja usein yhdistetään myös lääkehoito.Yhdysvaltalainen psykologi Carl Rogers kehitti asiakaskeskeisen terapian. Käyttämällä nimitystä asiakas hän halusi välttää potilaan ja terapeutin joutumista ennalta asetettuihin rooleihin. Rogers halusi hoidoissaan suunnata huomion menneisyyden kaivelemisesta asiakkaan asenteisiin, nykyhetkeen ja sen ongelmiin. Hän ei halunnut olla asiantuntija, joka tulkitsee hoidettavan oireita, vaan asettui asiakkaan kanssa tasavertaiseksi yhteistyökumppaniksi. Hän oletti asiakkaiden olevan itse parhaita oman elämänsä asiantuntijoita, joilla on kyky ja halua ohjata elämäänsä parempaan suuntaan, kunhan vain sisäisen kasvun esteitä voidaan vähentää. Ratkaisukeskeinen psykoterapia
Ratkaisukeskeinen psykoterapia on asiakaskeskeinen, tavoitteellinen, tulevaisuussuuntautunut, vuorovaikutuksellinen ja voimavarakeskeinen psykoterapian muoto. Siinä etsitään ratkaisuja elämän pulmatilanteisiin luottamuksellisessa yhteistyösuhteessa asiakkaan ja psykoterapeutin välillä. Terapiassa muodostetaan mielikuva siitä, miten asiat ovat kun ne ovat hyvin. Terapiassa suunnitellaan tarvittavia askelia ja asiakas ottaa niitä kohti tuota tavoitettaan. Näin käytetään hyväksi tulevaisuuden vetovoimaa. Asiakkaiden omilla toiveilla, ideoilla ja tavoitteilla on suuri merkitys terapiassa. Taideterapia
Narratiivisissa suuntuksissa lähtökohtana on, että tarinat muovaavat itsestä erilaisia kuvia. Niitä ja elämäntarinaansa voi muokata ja ymmärtää uudella tavalla. Näiden neljän ohella on yhdistäviä integratiivisia terapiatapoja. Aktiivinen empaattinen reflektio
Kun potilasta haastatellaan, ei riitä että häntä ymmärretään. On tärkeää, että potilas saa kokemuksen siitä, että hän tulee ymmärretyksi. Käyttökelpoinen tekniikka on kuunnella potilasta aktiivisesti. Erilaisin elein ja äännähdyksin voi ohjata häntä kertomaan ja jatkamaan. Sopivassa kohdassa voi palauttaa potilaan kertomaa tiivistettynä ja antamalla potilaan testattavaksi erilaisia vaihtoehtoja, joista potilas sitten voi valita haluamansa tai antaa vielä uuden. Dissosiaatiohäiriö
Hoitovaiheiden traumaterapeuttisessa toteutuksessa käytetään usein erilaisia terapiatekniikoita potilaan oireista ja terapeutin omista tottumuksista riippuen. Näitä ovat esimerkiksi kognitiivis-behavioraaliset tekniikat, silmänliiketerapia ja dialektinen käyttäytymisterapia. Taustamusiikki
Ihmiset käyttävät taustamusiikkia hyvin monenlaisissa vapaa-ajan toiminnoissaan, kuten tanssimisessa ja kuntoilussa. Teknologian kehittymisen seurauksena musiikkia käytetään nykyisin taustamusiikkina paljon useammin kuin mitä sitä kuunnellaan keskittyneesti. Psykoterapia
Terapiassa voidaan lähteä liikkeelle sellaisista potilaan kuvaamista tilanteista, joissa hän on kokenut voimakkaita tunteita. Terapeutti suuntaa potilaan huomion vuoron perään havaintoihin, tunteisiin ja muihin reaktioihin sekä tilanteen aikana virinneisiin ajatuksiin kysymysten avulla. Traumapsykoterapia
Toipumista tuetaan psykologisella ensiavulla ja yksilö-, perhe- ja ryhmämuotoisilla kriisi-interventioilla ensimmäisten 1–3 kuukauden aikana. Psykologisen ensiavun tavoitteena on huolehtia traumaattiselle tapahtumalle altistuneiden perustarpeista, kuunnella ja lohduttaa sekä antaa tapahtumaa ja auttamista koskevaa tietoa. Kriisi-interventiot koostuvat monista eri menetelmistä ja niiden tavoitteena on rauhoittaminen, turvallisuuden tunteen vahvistaminen, johonkin kuulumisen tunteen, minä- ja yhteisöpätevyyden ja toivon vahvistaminen. Kriisi-interventiotyön aikana auttajat arvioivat samalla trauman kokeneiden toipumista ja tunnistavat ongelmallisia oireita ja kehittyviä häiriöitä ja ohjaavat häiriön kehittymisen riskissä olevat asiantuntija-arviointiin ja hoitoon. Musiikkipedagogi (AMK)
Tyypillisiä suuntautumisvaihtoehtoja ovat soitonopetus, laulunopetus, musiikin teoria, varhaisiän musiikkikasvatus ja musiikkiteknologian opetus. Musiikkipedagogin tutkinnon suorittaminen antaa kelpoisuuden musiikkioppilaitoksen opettajan virkaan (taiteen perusopetuksen laaja oppimäärä). Musiikkipedagogi voi työskennellä myös kuntien opetus- ja kulttuuritoimen eri tehtävissä (vapaa sivistystyö) sekä ammatillisen toisen asteen opettajana. Tutkinto ei kuitenkaan anna pätevyyttä peruskoulujen ja lukioiden musiikinopettajan virkaan, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto musiikkikasvatus-aineesta. Musiikkikasvatusta voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa, Jyväskylän yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Puheterapia
Puheterapeutin työn kohteena voivat olla vaikeudet puheessa, kielessä, kommunikaatiossa, äänessä, lukemisessa ja kirjoittamisessa, syömisessä ja nielemisessä sekä suun motorisessa toiminnassa. Puheterapeutit kuntouttavat ihmisiä, joilla on diagnosoitu esimerkiksi afasia, dysfagia (nielemishäiriö), kielellinen erityisvaikeus (ent. dysfasia), lukemisen ja kirjoittamisen erityisvaikeuksia (lukivaikeus), viivästynyt kielellinen kehitys, änkytystä, äänihäiriöitä tai äännevirheitä. Puheterapiaa käytetään myös hoidettaessa ihmisiä joilla on esimerkiksi kuulovamma, CP-vamma, kehitysvamma, suuhalkio, dysartria, tai autismi. Taustamusiikki
Pirteän musiikin on todettu parantavan yksitoikkoisia töitä kuten liukuhihna- ja laaduntarkkailutöitä tekevien ihmisten tehokkuutta ja tarkkuutta. Paras tulos saadaan kun musiikkia soitetaan jaksoittain niinä hetkinä kun tarkkaavaisuus todennäköisimmin hiipuu. Taustamusiikki vähentää työntekijän tylsistymistä ja saattaa lisätä tarkkaavaisuutta. Tutkimusten mukaan parhaiten toimii instrumentaalimusiikki tai sellainen laulu, jossa sanat ovat tuttuja tai tylsiä. Myös ennen työsuoritusta tai tenttiä kuunneltu pirteä musiikki voi tutkimusten mukaan tehostaa suoritusta. Kielihäiriöt ja monikielisyys
Kielihäiriöitä hoidetaan puheterapialla, joka voi sisältää sekä yksilö- että ryhmäterapiaa. Terapiassa voidaan harjoitella suun lihasten käyttöä ja opetella vuorovaikutustilanteissa toimimista. Esimerkiksi dysfaatikkolasten kanssa voidaan harjoitella kommunikointia myös viittomin ja kuvien avulla. Neuvolassa seurataan myös lapsen kielellistä kehitystä, mutta kaikki häiriöt eivät paljastu tässä seulassakaan. Tällöin lapsen ohjaavat puheterapiaan yleensä vanhemmat itse. Kielihäiriöt havaitaan yleensä lapsen ollessa 3–5-vuotias. Chakra
Lännessä chakroja käytetään hyödyksi esimerkiksi aromaterapiassa, mantroissa, reikissä, käsillä parantamisessa, bach-kukkaterapiassa, radioniikassa, musiikkiterapiassa, väriterapiassa, kivihoidoissa ja neurolingvistisessä ohjelmoinnissa. Yleistynyt ahdistuneisuushäiriö
Eri psykoterapioilla voidaan pyrkiä ahdistuneisuusherkkyyden ja epävarmuudentunteiden vähentämiseen sekä vaikeiden tilanteiden hallinnan parantamiseen. Varsinkin käyttäytymis- ja kognitiivisista terapioista on saatu myönteisiä tuloksia samoin kuin tukea antavista terapioista. Fisherin ja Durhamin kuusi tutkimusta sisältävässä meta-analyysissa yleistyneen ahdistuneisuushäiriön oireet lievittyivät noin 60 prosentilla, mutta toipuneita oli vain noin 40 prosenttia potilaista. Eri terapiamuodoista kognitiivis-behavioraalinen terapia oli tehokkain, mutta potilaat hyötyivät myös relaksaatioterapiasta, jossa potilaiden kyvyttömyyteen rentoutua voidaan vaikuttaa esimerkiksi biofeedbackin keinoin. Vaikka kognitiivis-behavioraalista terapiaa voidaan toteuttaa sekä yksilö- että ryhmäterapiana, oli yksilöterapia tehokkaampaa. Potilas tarvitsee usein pitkäkestoista terapiaa toimintakyvyn parantamiseksi. Mozart-efekti
Mielialan ja vireystilan kohoamiseen tukeutuvan teorian mukaan minkä tahansa mielialaa ja vireystilaa kohottavan toiminnan jälkeen ihmisen kognitiivinen suorituskyky paranee. Tätä teoriaa todistamaan pyrkineessä tutkimuksessa koehenkilöitä pyydettiin musiikin kuuntelemisen jälkeen arvioimaan mielipidettään kuullusta musiikista sekä sen aiheuttamasta mielialasta. Tuloksista selvisi, että koehenkilöt pitivät enemmän duuri- kuin mollisävellajissa olevasta teoksesta, ja duurissa liikkuvan teoksen kuulleet suoriutuivat paremmin avaruudellista hahmottamiskykyä mittaavassa testissä. Lisäksi duurissa edennyttä musiikkia kuunnelleiden mieliala ja vireystila olivat kohonneempia kuin mollissa edennyttä musiikkia kuunnelleiden. Musiikkiterapia
Musiikkiterapeutteja koulutetaan Sibelius-Akatemian toimipisteissä, Pirkanmaan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakouluissa sekä Eino Roiha -instituutissa Jyväskylässä. Ammattipätevyyden antavista opinnoista ja musiikkiterapian opiskelusta löytyy lisätietoa Suomen musiikkiterapiayhdistyksen internet-sivustolta. Kuka tahansa alasta kiinnostunut voi opiskella lyhyempiä, orientoivia jaksoja (3–50 op). Toiminnallisen musiikkiterapian (TMT) menetelmäopintoja voi suorittaa Pietarsaaren konservatoriossa. Musiikkiterapian jatko-opintoja voi suorittaa Jyväskylän yliopiston musiikin laitoksessa, jossa on myös musiikkiterapian professuuri (Jaakko Erkkilä). Musiikkiterapiaan liittyvä tutkimustoiminta on Suomessa vilkasta ja kansainvälisesti tasokasta. Tähän mennessä Suomessa on tehty musiikkiterapian alalta ainakin kuusi väitöskirjaa sekä lisäksi runsaasti muita opinnäytetöitä. Myös Suomen Akatemian tukemia tutkimushankkeita on käynnissä. Ratkaisukeskeinen psykoterapia
Tyypillisiä piirteitä ratkaisukeskeiselle psykoterapialle on ratkaisujen etsiminen, tulevaisuusorientaatio, edistyksen huomioiminen, voimavaraistaminen, uusien näkökulmien etsiminen, ansionjako, tukijoukon mukaan ottaminen, luovuus ja selkeät yhteiset tavoitteet työskentelylle. Tässä terapiamuodossa pyritään hyödyntämään erityisesti uinuvia voimavaroja ja käytössä olevia vahvuuksia ja mahdollisuuksia. Tästä syystä ratkaisukeskeistä terapiaa kutsutaan myös voimavarakeskeiseksi terapiaksi. Elokuvaterapia
Elokuvaterapia (, lyhenne CT) on kirjallisuusterapian kaltainen, joskus sen laajennuksena nähty luovien terapioiden muoto, lähestyminen tai interventio, jossa käytetään psykoterapeutin ohjauksessa (läsnä ollessa tai kotitehtäväksi antamana) katsottavia, terapeutin valitsemia elokuvioita tai videoita tai otteita näistä. Kognitiivinen käyttäytymisterapia
Kognitiivisessa käyttäytymisterapiassa painotetaan yksilön vuorovaikutusta (sosiaalisen) ympäristönsä kanssa nykyhetkessä. Kognitiivisessa käyttäytymisterapiassa tutkitaan, miten ihminen käyttäytyy tai menettelee eri tilanteissa ratkaistakseen ongelmiaan ja tarvittaessa hänelle opetetaan elämänlaadun kannalta toimivampia ja käyttökelpoisempia tapoja ongelmien ratkaisemiseksi. Kognitiivinen käyttäytymisterapia aloitetaan aina käyttäytymisanalyysilla tai asiakkaan tilanteen käsitteellistämisellä. Tämä voi johtaa huomaamaan, että asiakkaalta puuttuu sosiaalisia valmiuksia, että hänellä on itseänsä tai muiden kannalta epäedullisia tai tuhoisia ongelmanratkaisu- tai suhtautumistapoja, ”noidankehiä”, joihin hän on juuttunut. Peruslähtökohta on se, että jokainen yksilö on ainutlaatuinen ja jokaisen hoidon täytyy sen vuoksi perustua yksilölliseen käyttäytymisanalyysiin. (Tuomisto, Lappalainen, 2012)
Kognitiivisen käyttäytymisterapian tehokkuus on todettu sadoissa tieteellisissä tutkimuksissa ja se on saavuttanut tunnustusta kaikkialla maailmassa erityisen tehokkaana ja tieteellisesti tutkittuna psykoterapiamuotona. Tällä hetkellä on olemassa käyttäytymisterapeuttisia hoitomenetelmiä lähes kaikkiin psykiatrisiin, neurologisiin ja terveyspsykologisiin ongelmiin ja häiriöihin ja monien ongelmien hoidossa nämä hoitomenetelmät on osoitettu parhaiksi psykologisiksi hoitomenetelmiksi. Alueita, joilla käyttäytymisanalyysin ja kognitiivisen käyttäytymisterapian hoitomenetelmät ovat osoittautuneet erityisen tehokkaiksi ovat esim. ahdistuneisuus-, pelko-, ja masennusongelmat, syömis- ja unihäiriöt, oppimisvaikeudet, seksuaaliset ja muut parisuhdeongelmat, huono itseluottamus, väärinkäyttöongelmat, skitsofrenia ja erityyppiset stressiongelmat ja yleiseen terveyteen liittyvät ongelmat sekä lapsuuteen ja kehitysvammaisuuteen liittyvät häiriöt. Verrattaessa kognitiivista käyttäytymisterapiaa muihin psykoterapiamuotoihin sillä on tavallisesti saatu parempia tuloksia kuin muilla. Millään alueella ne eivät ole olleet huonompia kuin muilla psykoterapiamenetelmillä. Eräs uusi hoitoalue on persoonallisuushäiriöt, joiden hoidossa kognitiivisella käyttäytymisterapialla on myös saatu hyviä tuloksia. Maailman laajimmassa ja perusteellisimmassa psykoterapiatutkimuksessa (Grawe, Donati, Bermauer, 1994) juuri kognitiivisen käyttäytymisterapian menetelmät saivat parhaat tulokset. Tämä saavutus perustuu suuresti siihen kokeelliseen ja tieteelliseen traditioon, johon tämä terapiamuoto perustuu. Huonoksi osoittautuneet menetelmät on yksinkertaisesti hylätty. Masennus
Psykoterapia kannattaa aloittaa mahdollisimman varhain, sillä pitkittyessään masennus saattaa paheta ja sen hoito vaikeutua. Suomalaisen Käypä hoito -suosituksen mukaan psykoterapiaa ei tule käyttää yksinomaisena hoitomuotona vaikeissa masennustiloissa, eikä se yleensä sovellu psykoottisen depression akuuttivaiheen hoitomuodoksi. Yle Puhe
26.2.2018 alkaen kanavalla kuullaan myös musiikkia. Musiikin tarkoituksena on tarjota pieniä hengähdystaukoja laadukkaan ja asiapitoisen puheen lomaan. Musiikki keventää niitä hetkiä, jotka ovat vähemmän keskittyneen kuuntelun aikaa, kuten aamua ja iltapäivää. Musiikki ja tunteet
Musiikin vaikutusta tunteisiin on vaikeaa estää. Esimerkiksi jo kuulo on aistina vaikeaa sulkea pois käytöstä samoin kuin vaikka näköaisti. Kehomme on havaittu hyväksikäyttävän järjestelmiä ja mekanismeja, jotka hoitavat musiikin herättämien tunteiden ”käsittelyä”. Näitä ovat refleksit (reaktiot), konnotatiivinen järjestelmä (johtopäätökset ominaisuuksien perusteella), assosiaatiot (mielleyhtymät), empaattinen järjestelmä (tunnekarakterien tunnistus) ja kriittinen järjestelmä (tunteiden arviointi), jotka lopuksi yhteisvaikutuksellaan herättävät hienovaraisia tunnekokemuksia. Psykoterapia
Psykoanalyyttisen hoidon huipentuma on transferenssineuroosin purkamisessa. Keskeinen väline tässä työssä on tulkinta. Analyytikko ei tarjoa eikä tuputa potilaalle tulkintoja vaan pyrkii sopivassa tahdissa tekemään potilaan tietoiseksi ongelmista ja saamaan hänet itsensä oivaltamaan syy-yhteydet. Oivallus parantaa aina potilaan toimintakykyä, vaikka se ei aina välttämättä ole mieluinen. Psykoanalyysissa pätee sääntö, että on parempi olla tietoinen kuin epätietoinen. Rosen-terapia
Rosen-menetelmä on saksalaisen fysioterapeutin Marion Rosenin kehittämä kehoterapiamuoto. Eräs menetelmän perusajatuksista on, että lihasjännitykset, tunne-elämä ja hengitystapa liittyvät yhteen. Menetelmän tavoitteena on poistaa lihasjännityksiä ja tuoda niiden mahdollisia psykologisia syitä tietoiseen käsittelyyn. Syyt voivat liittyä menneisyyden kokemuksiin ja tapaan olla suhteessa maailmaan ja itseensä. Rosen-menetelmän filosofian mukaan ihmisen mieli kuvastuu kehossa. Menetelmän mukaan tunteen torjunta näkyy kehossa lihastonuksen nousuna. Kun huomio viedään jännittyneeseen lihakseen, se voi rentoutua. Terapeutti ei hiero lihaksia vaan vie kätensä jännittyneen kohdan päälle, painaa sitä ja jää odottamaan, mitä tapahtuu. Samalla kun lihas rentoutuu, hoidettava saattaa tunnistaa tunteen tai tilanteen, joka lihasjännityksen on tuottanut. Rosen-menetelmän filosofian mukaan tunnereaktioiden pidättäminen ja tunteiden torjunta johtaa ihmisen vieraantumiseen todellisesta itsestään ja vasta kun ihminen on yhteydessä todelliseen minuuteensa ja reagoi ”autenttisesti”, hänen kehonsa toimii vapaasti ja pidäkkeettömästi. Musiikki ja tunteet
Musiikkia kuunnellessa syntyy moninaisia ajatuksia, jotka liittyvät tunteisiin. Musiikin sanotaan olevan tunteiden tulkki ja se puhuu mielikuvituksen kieltä, joten se pääsee koskettamaan tunteitamme. Ihmiset käyttävät musiikkia hyvinkin arkisissa toiminnoissa ja oloissa mielialojensa ja tunteidensa säätelyyn. Musiikin avulla voi käsitellä itselle arkoja ja vaikeita asioita positiivisin tuloksin. Ihmisen on myös mahdollista ymmärtää itselleen uuden tunteen merkityksen musiikin kautta ja tulkita näin uusia tilanteita. Usein ihminen hyödyntääkin musiikkia käsitelläkseen tunteitaan, joko työstämällä esimerkiksi surullisia tunteita surulliselta kuulostavan musiikin avulla, tai hakemalla positiivisempia tunteita ”iloisemmasta” musiikista. Leikkiterapia
Leikkiterapiaa voidaan toteuttaa lapsiryhmissä. Tavoitteena voi olla esimerkiksi opettaa lapselle käyttäytymis- ja ongelmanratkaisutaitoja. Näin pyritään siihen, etteivät esimerkiksi kriisioloissa traumojen vaikutuksesta särkynyt mielenrauha ja epätavanomaisiksi muuttuneet pakolaislasten käyttäytymismallit siirtyisi lasten kautta eteenpäin. Elokuvaterapia
Elokuvia voidaan käyttää esimerkiksi psykoterapian kotitehtävinä, joihin liittyy yksilö-, pari-, perhe- tai ryhmäpsykoterapiassa saatu tehtäväksianto, johon yleensä palataan myöhemmässä tapaamisessa.
Elokuvaterapian tutkimusta tehtiin jo 1950-luvulla, ja 1960-luvulle ajoittuvat esimerkiksi useat Albert Banduran ja kumppaneiden julkaisut pikkulasten aggression mallioppimisesta television välityksellä. Elokuvaterapiaa käsittelevien tieteellisten julkaisujen lukumäärä on kasvanut 1990- ja 2000-luvuilla. Terapiamuotoa on käytetty esimerkiksi Englannissa ja Yhdysvalloissa eräänä psykoterapian välineenä 1990-luvulta lähtien. Tavanomaista on integratiivinen terapeuttinen ote, jossa elokuvien tai videoiden käyttö yhdistetään johonkin muuhun psykoterapeuttiseen viitekehykseen, esimerkiksi kognitiiviseen käyttäytymisterapiaan (CBT). Terapiamuotoa ei vielä 2016 käytetä ainakaan kovin laajalti osana Suomessa annettavia psykoterapioita. Ortopedinen manuaalinen terapia
Terapiamuotoina käytetään mm. manuaalisia tekniikoita ja terapeuttista harjoittelua sekä tukevia tai ohjaavia teippauksia. Manuaalisiin tekniikoihin kuuluvat mm. nivelmobilisaatiot ja -manipulaatiot, myofasciaaliset tekniikat (pehmytkudoskäsittelyt, kuten trigger-pistekäsittelyt, fascia-käsittelyt, akupunktio), neuraalikudoksen mobilisointitekniikat, venytykset ja lihasenergiatekniikat. Näillä hoitokeinoilla luodaan edellytykset asiakkaan omalle harjoittelulle. Terapeuttisella harjoittelulla kehitetään mm. lihastukea sekä asennon- ja liikkeenhallintaa. Asianmukaisella ohjauksella sekä omatoimisella harjoittelulla pyritään tuki- ja liikuntaelinongelmien hoitoon ja ennaltaehkäisyyn. Lähtökohtana on asiakkaan oman aktiviteetin tukeminen ja ohjaus virheellisten kuormitustekijöiden välttämiseksi. Musiikin vaikutukset
Musiikki parantaa aivoinfarktista toipuvien kognitiivista kuntoutumista ja mielialaa. Tämän ovat suomalaistutkijat ensi kertaa pystyneet osoittamaan. Helsingin ja Jyväskylän yliopistojen yhteisessä tutkimuksessa seurattiin 60 aivoinfarktipotilaan toipumista laajojen neuropsykologisten tutkimusten avulla tietyin aikavälein infarktista. Tulokset osoittivat, että musiikkia kuunnelleiden kielellinen muisti ja tarkkaavaisuus kuntoutuivat muita toipilaita paremmin. Teppo Särkämön mukaan musiikki aktivoi aivoissa laajaa hermoverkkoa, joka säätelee muun muassa muistia, tunteita, vireystilaa ja tarkkaavaisuutta. Suomalaistutkijat suosittelevatkin musiikin kuuntelun aloittamista mahdollisimman varhain aivoinfarktin jälkeen. Psykoterapia
Asiakaskeskeinen terapiatilanne poikkeaa siten niistä kokemuksista, joiden pohjalta asiakas on rakentanut vinoutuneen minäkäsityksen sen varaan, mitä hän on ajatellut muiden hänessä arvostavan ja hyväksyvän. Näin terapiatilanne sinänsä käynnistää prosessin, jossa asiakkaasta asteittain kehittyy oman itsensä terapeutti. Terapeutin empaattinen asennoituminen auttaa asiakasta saamaan kontaktin tunteisiinsa ja pukemaan ne sanoiksi, jolloin hän tulee tietoisemmaksi siitä, millaisia asioita hän haluaa elämässään toteuttaa. Musiikkitiede
Musiikkipsykologiassa tutkitaan musiikillista lahjakkuutta, musiikin luomista ja kokemista ja musiikillisia käyttäytymismuotoja. Antiikin kreikkalaisten eetosoppi, barokin affektioppi ja romantiikan tunnefilosofia ovat edustaneet oman aikansa musiikkipsykologisia kysymyksenasetteluja. Tieteellinen musiikkipsykologia alkoi kehittyä vasta 1800-luvun lopulla (mm. Hermann Helmholtz). Myös hahmopsykologialla on ollut tärkeä merkitys musiikkipsykologiassa. Amusia
Tutkimusten mukaan amusia on yhteydessä varhaisen kuuloinformaation käsittelyn häiriöihin. Amusia liittyy myös yleisten kognitiivisten toimintojen, kuten tarkkaavaisuuden suuntaamisen, työmuistin ja toiminnanohjauksen häiriöihin. Amusia on useimmiten pysyvä, eikä tämänhetkisten tutkimusten valossa vielä tiedetä, onko siitä mahdollista kuntoutua. Koska musiikki aktivoi samoja alueita kuin monet kognitiiviset toiminnot, musiikilla voi olla merkittävä rooli aivoinfarktipotilaiden kuntoutuksessa. Tutkimusten mukaan musiikki edesauttaa aivoinfarktipotilaiden muistin ja tarkkaavaisuuden säätelyn palautumista, sillä musiikin avulla voidaan ylläpitää aivojen plastisiteettia eli muovautuvuutta. Vielä ei kuitenkaan tiedetä, voidaanko musiikin avulla todistettavasti kuntouttaa myös aivoinfarktin myötä tullutta amusiaa. Toimintaterapia
Toimintaterapia on kuntoutusta, jonka tavoitteena on antaa yksilölle keinoja selviytyä mahdollisimman omatoimisesti oman elinympäristönsä arkisissa tilanteissa. Terapiassa pyritään toiminnalla vaikuttamaan yksilön toimintamahdollisuuksiin, joita saattavat rajoittaa erilaiset kehitykselliset häiriöt, ikääntymisen mukanaan tuomat muutokset, sairaudet tai vammat. Terapian avulla toimintakykyä ja kehitystä pyritään edistämään ja ylläpitämään opastamalla yksilö löytämään ja hallitsemaan keinoja huolehtia itsestään, olemaan vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa, tekemään työtä tai opiskelemaan, viettämään vapaa-aikaa ja leikkimään. Musiikki
Äänen tallennuksen ollessa vielä lapsenkengissään käytettiin radiota (ja myöhemmin myös televisiota) musiikin välittämiseen suoraan vastaanottimiin ilman tallennusvaihetta. Suoraa toistoa käytetään edelleen tallentamisen rinnalla. Sähköisten soittimen kehittyessä yleistyi myös konserttiäänentoiston käyttö, ja nykyään myös akustinen musiikki usein vahvistetaan sähköisesti. Elokuvamusiikki
Elokuvamusiikkina voi toimia jokin laulu, improvisoitu säestys, tai varta vasten elokuvaan sävelletty musiikki. Sen avulla voidaan luoda vaikutelma tietystä ajasta ja paikasta, se voi luoda tunnelmaa ja ilmapiiriä, se voi korostaa tiettyjä elementtejä selkeyttäen juonta ja kerronnan etenemistä, se voi ohjata katsojan suhtautumista kerrontaan, se voi selventää elokuvan hahmojen ajatuksia ja tarkoitusperiä, tai se voi luoda ja voimistaa hahmojen ja yleisön kokemia tunnetiloja kuten jännitystä tai rakkautta. Elokuvamusiikin avulla voidaan yhdistää muuten irrallisia kuvia ja antaa niille rytmi. Sitä voidaan käyttää myös itsenäisenä kerronnan elementtinä. Esimerkiksi Quentin Tarantinon "Reservoir Dogsissa" musiikki on paikoin merkittävässä osassa hahmojen luonteen kuvauksen syventämisessä. EMDR
EMDR-menetelmässä muistikuvia neutraloidaan ja muutetaan ohjattujen silmäliikesarjojen avulla. Hoidon toteuttamiseen kuuluu kahdeksan vaihetta. Hoito alkaa asiakkaan hoidon suunnittelemisesta. Liikesarjaan kuuluu silmien kääntämistä puolelta toiselle. EMDR-terapiassa käydään yleensä 5-10 kertaa. EMDR-menetelmää käytetään tyypillisesti osana laajempaa, muita terapiamenetelmiä käsittävää hoitoa; se ei ole itsenäinen terapiamuoto. Aromaterapia
Aromaterapia on eteeristen kasviöljyjen ja -uutteiden käyttöä sairauksien hoitoon sekä terveyden tukemiseen ja hyvinvoinnin ylläpitämiseen. Aromiterapia on luontaislääkintää, ja sitä käytetään etupäässä kokonaisvaltaisena hoitomuotona, ei vain yksittäisten vaivojen hoitoon. Aromaterapiaa käytetään myös joidenkin muiden hoitomuotojen tukihoitona. Psykoterapia
Tyypillisiä piirteitä ratkaisukeskeiselle psykoterapialle on ratkaisujen etsiminen, tulevaisuusorientaatio, edistyksen huomioiminen, voimavaraistaminen, uusien näkökulmien etsiminen, ansionjakaminen, tukijoukon mukaan ottaminen, luovuus ja selkeät yhteiset tavoitteet työskentelylle. Erityisesti uinuvia voimavaroja ja käytössä olevia vahvuuksia ja mahdollisuuksia pyritään hyödyntämään tässä terapiamuodossa. Tästä syystä ratkaisukeskeistä terapiaa kutsutaan myös voimavarakeskeiseksi terapiaksi. Primaaliterapia
Koska pienellä lapsella ei ole puhuttua kieltä, ei myöskään varhaisia kokemuksia voi Janovin mukaan käsitellä kielellisen tai älyllisen terapian kautta. Terapian aikana asiakas saadaan tuntemaan nuo tunteet uudelleen ja integroimaan ne osaksi ihmisen älyllistä osaa. Janovin mukaan tämä johtaa kokonaiseen ja ehyeen mieleen jossa ei ole sijaa neurooseille. Masennus
Masennuksen hoidossa käytettyjä psykoterapiamuotoja ovat esimerkiksi lyhytterapia, kognitiivinen psykoterapia, ratkaisukeskeinen psykoterapia, interpersoonallinen psykoterapia ja psykodynaaminen psykoterapia. Terapioita toteutetaan sekä julkisella sektorilla, että yksityisterapeuttien vastaanotoilla. Osa potilaista ei voi valita eri terapiamuotojen välillä, koska vain osa on käytännössä heidän saatavillaan. Elokuvaterapia
Elokuvia ja elokuvakohtauksia on käytetty ja käytetään myös psykopatologian (psyykkisten sairauksien) havainnollistamisessa sekä positiivisen psykologian lähtökohdista tapahtuvan vahvuuksien ilmenemismuotojen esilletuomiseen sairaalle itselleen ja hänen lähipiirilleen sekä laajemmin koulu- ja yliopisto-opetuksessa (psykoedukatiivinen ote). Suomessa esimerkiksi Kansallisen audiovisuaalisen instituutin (KAVI) "Elokuva ja psyyke" -elokuvasarjat (esim. syksyllä 2016), joissa esitellään erilaisia psyykkisen elämän ilmiöitä, muistuttavat tätä lähestymistä. KAVIn sarjoissa esitetyistä elokuvista monet sisältyvät yhdysvaltaisiin elokuvaterapian teoslistoihin. KAVIn elokuvasarjoihin liittyvissä, vuodesta 1990-lähtien järjestetyissä seminaareissa on taustaorganisaatioista johtuen esillä erityisesti psykoanalyyttinen viitekehys. Musiikin vaikutukset
Musiikki, ja varsinkin sen harjoitteleminen muuttaa aivotoimintaa. Tutkija Christo Pantevin mukaan musiikin harjoittelu laajentaa aivoalueita, ja aivot myös alkavat toimia synkronisemmin. Muusikon kuullessa jonkin tutun melodian hänen aivoissaan aktivoituvat laajat hermosoluverkostot. Riittävä määrä toistoja aiheuttaa aivojen kuulovasteiden aktivoitumisen myötä sen, että ”kuullakseen” musiikin, muusikko ei tarvitse kuulla konkreettisesti musiikkia, vaan pelkkä nuottien näkeminen riittää siihen että ”pään sisällä soi”. Hyvä esimerkki tästä ovat kapellimestarit.