Onko hätäkeskuslaitos Suomen valtion virasto?
Hätäkeskuslaitos
Hätäkeskuslaitos () on Suomessa toimiva valtion virasto, jonka tehtävänä on ottaa vastaan ihmisten, omaisuuden ja ympäristön turvallisuuteen liittyviä hätäilmoituksia ja välittää ne edelleen auttavalle viranomaiselle.
Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori
Valtori on valtiovarainministeriön hallinnonalalla toimiva palvelukeskus ja valtion virasto. Sen toiminta perustuu Lakiin valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palveluiden järjestämisestä (1226/2013) ja Lakiin julkisen hallinnon turvallisuusverkkotoiminnasta (10/2015) sekä Valtioneuvoston asetukseen hallinnon turvallisuusverkkotoiminnasta (1109/2015) ja Valtioneuvoston asetukseen Valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palveluiden järjestämisestä (132/2014) . Yhdysvaltojen kansallinen hurrikaanikeskus
Yhdysvaltojen kansallinen hurrikaanikeskus (, lyhenne NHC) on hurrikaaneihin ja muihin sääilmiöihin erikoistunut tutkimuslaitos, joka toimii Florida International Universityssä, Miamissa, Floridassa. NHC on Yhdysvaltain kansallisen ilmatieteen laitoksen ("National Weather Service") osasto ja täten osa Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusorganisaatiota, NOAA:ta. NHC:tä ei pidä sekoittaa samalla kampusalueella toimivaan International Hurricane Research Centeriin (IHRC). Hallinnon tietotekniikkakeskus
Hallinnon tietotekniikkakeskus (HALTIK tai Haltik) oli vuosina 2008–2016 toiminut valtion virasto, jonka tehtävät oli määrätty valtioneuvoston asetuksella. HALTIKin tehtävänä oli tuottaa sisäministeriön hallinnonalalla tietoteknisiä peruspalveluita, tietotekniikkaan liittyviä asiantuntijapalveluita sekä turvaklusteripalveluja tilaaja-tuottajaperiaatteella. Keskus tuotti palveluita myös muille valtion virastoille ja laitoksille palvelusopimusten perusteella. Tietotekniikkakeskuksella ei ollut valtion budjettitalouden ulkopuolisia asiakkaita. Ilmalämpöpumppu
Vuonna 2008 kylmäaineiden käsittelyä sääteli Suomessa ympäristölainsäädäntö, ja kylmäpiirin kytkentä- ja huoltotyöt kuuluivat tähän toimiluvan saaneille kylmälaiteasentajille. Markkinoille oli tosin tullut myös niin kutsuttuja itse asennettavia pikaliittimin varustettuja lämpöpumppuja, joiden asennus on niin helppoa, että laitetoimittajat myivät niitä kuluttajille ilman asennuspalvelua. Suomen valvontaviranomaisena toimiva Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ylläpiti julkista listaa hyväksytyistä asennusliikkeistä, eikä se ollut hyväksynyt tätä asennustapaa ja tekniikkaa vielä yleiseksi käytännöksi . CO -pohjaisten pumppujen myötä tilanne voi muuttua kuluttajille entistä helpommaksi, koska hiilidioksidi ei vahingoita ilmakehää, vaikka oma asennus aluksi epäonnistuisi ja kaasua pääsisi karkaamaan ilmakehään. Valvontaviranomainen tulkitsi omassa työssään HFC-yhdisteiden käsittelystä annettua vuoden 2001 valtioneuvoston asetusta Turvallisuus- ja kemikaalivirasto
Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (lyh. Tukes) (, ) on Suomen työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalalla toimiva virasto. Tukes on valtakunnallinen lupa- ja valvontaviranomainen, joka edistää tuotteiden, palveluiden ja teollisen toiminnan turvallisuutta ja luotettavuutta. Viestintävirasto
Viestintävirasto perustettiin vuonna 2001. Sen edeltäjä oli vuonna 1988 perustettu Telehallintokeskus (THK) -niminen valtion virasto, joka muodostettiin yhdistämällä Posti- ja telelaitoksen radiotarkastustoimisto ja televisiolupakeskus, liikenneministeriön tarkastustoimisto sekä Yleisradion televisiolupatarkastus. Suomen poliisin tietojärjestelmät
Hätäkeskustietojärjestelmä  Jokaisessa hätäkeskuksessa oma ELS-tietokanta, rek.pitäjä poliisin tietojen osalta, Helsingissä Päike/Valvonnan ja hälytystoiminnan vastuualue/PO/PY Hätäkeskuslaitoksen karttakoordinaattipalvelu
Hätäkeskuslaitoksen karttakoordinaattipalvelu on vapaasti saatavilla oleva sähköinen karttapalvelu. Sitä käytetään palo- ja pelastustoimessa hälytysajoneuvojen ohjaamiseen oikeaan kohteeseen navigaattoreiden avulla. Koordinaattipalvelun kehittäminen aloitettiin siksi, että Suomen saaristoissa paikantaminen ei ollut helppoa siksi, että kartoissa ei ollut erottelevia paikannimiä ja erehtyminen saarista oli helposti mahdollista. Palvelu perustuu Maanmittauslaitoksen karttapohjille. Valtakunnansyyttäjänvirasto
Toimialan hallinnon lisäksi valtakunnansyyttäjänvirastossa käsitellään rikosasioita, joissa tehdään syyteharkinta ja käsitellään asiat tuomioistuimissa eri puolella Suomea. Tällaiset tapaukset ovat yhteiskunnallisesti merkittäviä. Valtionsyyttäjä on syyttäjänä asioissa, jotka hovioikeus käsittelee ensimmäisenä oikeusasteena, joita ovat korkeiden virkamiesten virkarikokset. Myös sananvapausrikoksissa syyteharkinta tehdään valtakunnansyyttäjänvirastossa. Ensihoito
Hoitolaitoksen ulkopuolisen hoidon aktivoiminen tapahtuu avuntarvitsijan soittaessa hätänumeroon (Suomessa 112). Hätäkeskuspäivystäjä tekee riskinarvion soittajan antamien tietojen pohjalta ja tarvittaessa lähettää ennalta määritellyn ohjeistuksen mukaan oikeanlaista apua soittajalle. Virasto
Virasto on viranomaisena toimiva laitos. Virastot ovat joko keskusvirastoja, joiden toiminta-alueena on koko valtio tai paikallisvirastoja, joiden toiminta-alueena on vain osa valtiota, kuten lääni, piiri tai kunta. Valtion tiedoituslaitos
Jatkosodan alettua keskuksen tehtäviä laajennettiin sotatilalain ja tasavallan suojelulain nojalla ja sen nimi muutettiin Valtion tiedoituslaitokseksi. Tehtäväksi tuli yleisön mielipiteiden muokkaus hallituksen politiikkaa myötäileviksi. Siirtoväen huollon keskus
Siirtoväen huollon keskus oli Suomessa sisäasiainministeriön alaisena toiminut, talvisodan lopulla perustettu sotatoimialueilta, myöhemmin luovutetuilta alueilta evakuoidun väestön huolto-organisaatio. Sitä johti Urho Kekkonen väestönsiirtoasioista vastaavan II maatalousministerin, Juho Koiviston alaisuudessa. Siirtoväen huollon keskus täydensi huoltotehtäviä hoitaneiden muiden elinten ja järjestöjen, kuten kansanhuoltoministeriön ja -lautakuntien sekä Vapaan Huollon toimintaa. 
Kansanhuoltolautakunnat perustettiin kuntiin alkusyksyn 1939 kuluessa. Niiden tehtäviin kuului myös evakoista eli sotatoimien alta siirretyistä tai paenneista huolehtiminen. Jo joulukuussa oli selvää, että tarvittiin erityinen virasto huolehtimaan sotapakolaisista. Virastoa kaavaili kansanhuoltoministeri Rainer von Fieandt. Hänen keskustelukumppaneitaan olivat Jukka Rangell, Koivisto ja myöhemmässä vaiheessa erityisesti Urho Kekkonen. Tilastokeskus
Tilastokeskus (, , lyh. TK) on Suomen valtion virasto, jonka tarkoitus on toimia tietopalveluna ja tarjota tilastoja ja tilastotieteen asiantuntemusta yhteiskunnan tarpeisiin. Tilastokeskus on yksi Suomen neljästä tilastoviranomaisesta. Hätänumero
Koska joissain tapauksissa soittaja ei ole kotipaikkakunnallaan eikä osaa ilmoittaa tarkkaa sijaintiaan, Hätäkeskuslaitos kehitti koordinaattipalvelun, jossa esimerkiksi loma-asunnoissa olevien on helppo etukäteen selvittää WGS84-koordinaattinsa avun pyytämiseksi oikeaan kohteeseen. Palvelu luotiin ensisijaisesti saaristo-olosuhteiden tarpeesta, mutta on tarkka koko Suomessa. Valtion asuntorahasto
Valtion asuntorahasto on Suomen valtion hallinnoima rahasto. Aiemmin toimi myös saman niminen valtion virasto. Hätänumero
Lähde: Huoltovarmuuskeskus
Huoltovarmuuskeskus (lyhenne HVK, ) on työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalan laitos, jonka tehtävänä on Suomen huoltovarmuuden ylläpitämiseen ja kehittämiseen liittyvä suunnittelu ja operatiivinen toiminta. Huoltovarmuuskeskuksen toimintaa johtaa sen hallitus. Puolustusvoimien logistiikkalaitos
Puolustusvoimauudistuksessa on haluttu säilyttää poikkeusolojen vaatimuksien mukaisesti kriittinen osaaminen puolustusvoimilla. Yksi merkittävä osa-alue on räjähdetuotanto. Aiemmin Maavoimien materiaalilaitoksen alaisena toiminut Räjähdekeskus on liitetty sellaisenaan Logistiikkalaitokseen. Räjähdekeskus on tuotantolaitos, joka varmistaa puolustusvoimien räjähdemateriaalin ja ampumateknisen osaamisen omavaraisuuden. Se tuottaa räjähteitä, kunnossapitää niitä, poistaa räjähteitä käytöstä sekä järjestää räjähteiden koetoimintaa. Räjähdekeskuksen johto-osat sijaitsevat Ähtärissä. Suomen ympäristöhallinto
Suomen ympäristöhallinto muodostuu ympäristöministeriöstä ja TEM:n hallinnonalalla toimivien alueellisten elinkeino,- liikenne- ja ympäristökeskusten ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualueista, aluehallintovirastojen ympäristölupavastuualueista, Suomen ympäristökeskuksesta sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksesta. Ympäristöministeriö ohjaa Metsähallitusta ja Metsäntutkimuslaitosta luonnonsuojeluasioissa. Maa- ja metsätalousministeriö ohjaa alueellisia ELY:jä sekä Suomen ympäristökeskusta vesivarojen käytön ja hoidon asioissa. Rahoitusvakausvirasto
Rahoitusvakausvirasto () on vuoden 2015 alussa perustettu viranomainen, joka vastaa Suomen kansallisena kriisinratkaisuviranomaisena luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten kriisinratkaisun suunnittelusta sekä päätöksenteosta taloudellisiin vaikeuksiin joutuneiden laitosten toiminnan uudelleen järjestelemiseksi. Rahoitusvakausvirasto toimii osana EU:n yhteistä kriisinratkaisumekanismia. Virasto osallistuu EU:n kriisinratkaisuneuvoston (Single Resolution Board, SRB) työhön ja tekee tiivistä yhteistyötä SRB:n kanssa kriisinratkaisua koskevissa asioissa. Rahoitusvakausvirastolle kuuluu myös arvopaperikeskuksen kriisinratkaisun suunnittelua koskevien viranomaistehtävien hoitaminen. Lisäksi Rahoitusvakausvirasto toimii Suomen kansallisena talletussuojasta vastaavana viranomaisena. Virasto hoitaa talletussuojärjestelmälle kuuluvia tehtäviä, kerää talletussuojamaksut ja päättää talletussuojarahaston maksuvelvollisuudesta. Rahoitusvakausvirasto hallinnoi valtion talouden ulkopuolista rahoitusvakausrahastoa, joka koostuu vakausmaksuina kartutettavasta kriisinratkaisurahastosta ja talletussuojamaksuina kartutettavasta talletussuojarahastosta. Räjähdekeskus
Räjähdekeskus (lyhenne RÄJK) on Suomen puolustusvoimiin kuuluva räjähdealan toimintaa ja koeammuntoja hoitava laitos. Se aloitti toimintansa vuoden 2013 alussa. Laitoksen edeltäjä oli Räjähdelaitos vuoden 2012 loppuun. Työ- ja elinkeinokeskus
Työ- ja elinkeinokeskus (lyhenne TE-keskus tai te-keskus) oli työ- ja elinkeinokysymyksiin liittyviä viranomais-, neuvonta- ja kehittämispalveluja hoitanut Suomen valtionhallinnon alueorganisaatio, joka syntyi vuonna 1997 yhdistettäessä kauppa- ja teollisuusministeriön, työministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalojen alueyksiköt. Manner-Suomessa oli 15 työ- ja elinkeinokeskusta. Hätänumero
Hätänumero on puhelinnumero, johon soittamalla saa yhteyden viranomaisiin, kuten pelastuslaitokselle ja poliisiin sekä terveys- ja sosiaalitoimeen hätätilanteissa. Suomessa yleinen hätänumero sekä pelastuslaitokselle, poliisille, että sosiaalipäivystykselle on 112. Myrkytystietokeskuksen numero on (09) 471 977 tai (09) 4711. Meripelastukselle on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero 0294 1000. Joissakin maissa eri palveluilla on eri numerot. Ambulanssi
Hätäkeskus voi hälyttää myös ensiapukoulutuksen saaneista maallikoista koostuvan ensivasteyksikön korkeariskisen potilaan luokse, mikäli tämä tavoittaisi potilaan ennen varsinaisia ensihoitoyksiköitä. Lääkäriyksiköt eivät ole Suomessa ambulansseja sanan varsinaisessa merkityksessä, koska niitä ei juurikaan käytetä potilaan kuljettamiseen hoitolaitokseen, vaan niillä lähinnä tuodaan ensihoitolääkäri potilaan luo. Säteilyturvakeskus
Hallitus on antanut asetuksen kolmen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan asiantuntijalaitoksen yhteenliittymästä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), Työterveyslaitos (TTL) ja Säteilyturvakeskus (STUK) muodostavat yhteenliittymän. Tavoitteena on koota alan tutkimustoiminta yhteen ja parantaa tutkimuksen yhteiskunnallista vaikuttavuutta. Valtiontalouden tarkastusvirasto
Tarkastusviraston toiminta-alue käsittää valtioneuvoston ja ministeriöt, valtion virastot ja laitokset, valtion talousarvion ulkopuoliset rahastot, valtion liikelaitokset ja valtion määräysvallassa olevat yhtiöt, kunnille, yrityksille ja muille yhteisöille myönnettävät valtionosuudet ja -avut sekä Suomen ja Euroopan yhteisöjen väliset varainsiirrot. Tarkastusvirasto ei tarkasta eduskunnan taloudenhoitoa, eduskunnan vastattavana olevia rahastoja, Suomen Pankkia eikä Kelaa. Terveyskeskus
Terveyskeskus on Suomessa terveydenhoidon perusyksikkö. Mikäli kunnalla ei ole varaa ylläpitää omaa terveyskeskusta, on kunnan lain mukaan velvollisuus tuottaa palvelu jollakin muulla tavalla, yleisin tapa on solmia erilaisia kuntayhtymiä, jotka pitävät yhdessä yllä terveyskeskusta. Terveyskeskus voi muodostua useista terveysasemista ja terveyskeskussairaaloista. Sosiaalitoimisto
Sosiaalitoimisto (puhekielessä "sossu" tai slangiksi "fatta") on suomalainen kunnan palvelu, jonka kautta autaan vähäosaisia. Sosiaalitoimiston kautta jaetaan täydentävää ja ehkäisevää toimeentulotukea. Maaliskuussa 2014 Suomen hallitus teki päätöksen jolla sosiaalitoimiston etuuskäsittely yhdistettiin osaksi Kansanterveyslaitosta (Kela). Toimeentulotuki (perustoimeentulotuki) siirtyi Kelan käsiteltäväksi 1.1.2017. Hätänumero
Suomessa kuitenkin paikannusta käytetään rajoitetusti yksityisyyden suojan vuoksi, ei kaikissa tapauksissa. Aikaisemmin hätäkeskuslaitos joutui matkapuhelinten osalta tiedustelemaan verkko-operaattorilta sijaintia, kunnes tarvittava laitteisto asennettiin hätäkeskusten käyttämään järjestelmään. Potilasvakuutuskeskus
Potilasvakuutuskeskus (, ), lyhennettynä PVK, huolehtii keskitetysti kaikista terveydenhoidon yhteydessä aiheutuneista henkilövahingoista potilasvahinkolain mukaisesti. PVK myös edistää potilasturvallisuutta tekemällä tutkimusta, laskelmia ja tilastoaineistoa. Keskuksen jäseniä ovat kaikki potilasvakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt Suomessa. Potilasvakuutusjärjestelmä on ollut lakisääteisenä Suomessa vuodesta 1987. Potilasvakuutuskeskus ei ole viranomainen, mutta se hoitaa sille laissa säädettyä julkista hallintotehtävää eli lakisääteistä potilasvakuutusta. Ilmatieteen laitos
Ilmatieteen laitos (lyhenne IL, ) on Suomen liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa toimiva laitos, joka tuottaa sääpalveluita sekä toimii tutkimuslaitoksena. Pääjohtokeskus
Pääjohtokeskus ("PääJoke", engl. "Sector Operations Center") on Suomen ilmavoimien joukkoyksikkö ja se kuuluu ilmavoimien valmiusyhtymien lennostojen alaisuuteen. Hätänumero
Kuntien yhteiset palohälytyskeskukset aloittivat toimintansa 1950-luvun lopulla. Nämä hälytysnumerot ottivat kuitenkin vastaan vain palo- ja pelastustoimen hälytyksiä, ja palohälytysnumero vaihteli paikkakunnittain. Muita käyttötarkoituksia varten oli omat numeronsa: esimerkiksi poliisille ja sairaankuljetukselle oli erilliset numerot. Palokunnan numeroksi oli monella paikkakunnalla valittu "005". Suomen itsenäistyminen
Useimmat tarvittavat virastot ja viranomaiset oli perustettu jo autonomian aikana, ja ne saattoivat jatkaa toimintaansa itsenäisessä Suomessa mahdollisen nimenmuutosten jälkeen. Maanmittaushallitus ja Metsähallitus siirtyivät maatalousministeriön alaisuuteen. Suomen Pankin hallinnollinen asema ei muuttunut itsenäistymisessä. Rahapaja jatkoi teollisuushallituksen alaisuudessa vuoteen 1925, jolloin se siirrettiin valtiovarainministeriölle. Koska luotsilaitoksella oli sotilaallista merkitystä, se oli joutunut venäläistämistoimien kohteeksi. Itsenäisessä Suomessa luotsaustoimintaa jatkoi 15. joulukuuta 1917 perustettu merenkulkuhallitus. Suomen hallinto
Valtion aluehallintoa varten Suomi on jaettu kuuteen aluehallintovirastoon ja Ahvenanmaan itsehallinnolliseen maakuntaan. Aluehallintovirastoa johtaa ylijohtaja. Aluehallintovirastojen yleishallinnollinen ohjaus kuuluu valtiovarainministeriölle.Lisäksi keskeisiä aluehallinnollisia toimijoita ovat elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset (ELY-keskukset). Valmiuslaki
Valtioneuvosto voi siirtää kunnan ja valtion virkamiehiä sekä työntekijöitä toisiin tehtäviin tai toisille paikkakunnille. Tällöin myös oikeutta irtisanoutua voidaan rajoittaa. Valtioneuvosto voi muuttaa pelastustoimen tai koko valtionhallinnon alistus- ja johtosuhteita, velvollisuuksia ja rakennetta. Kunnallisten lakisääteisen tehtävän hoito voidaan määrätä keskeytettäväksi tai rajoitettavaksi. Valtioneuvoston antamien määräysten ja asetusten tai sodan aikana sovellettavien säädösten toimeenpanoa varten voidaan perustaa virkavastuulla toimivia kunnallisia tai valtiollisia elimiä. Myös valituslautakuntia voidaan perustaa valmiuslain tai muiden poikkeussäännösten mukaisista päätöksistä tehtyjen valitusten käsittelyä varten. Hätänumero
Helsingissä kokeiltiin nykyisen muotoista hätänumeroa jo 1970-luvulla, mutta palvelu valtakunnallistettiin vasta vuoden 1983 alussa. Samalla hätänumeroksi yhtenäistettiin "000" koko maassa. Suomeen perustettiin yleiset hätäilmoituskeskukset, ja ne alkoivat ottaa vastaan palohälytyksien lisäksi myös sosiaali- ja terveystoimen hätäilmoituksia. Nykyiseksi 112:ksi hätänumero vaihtui vuoden 1993 alussa, kun Suomi otti käyttöön EU:n yhteisen hätänumeron, ja vanha numero 000 poistui käytöstä. Senaatti-kiinteistöt
Senaatti-kiinteistöt (), entinen Valtion kiinteistölaitos, on Suomessa valtiovarainministeriön alainen liikelaitos, joka tuottaa tilapalveluja ensisijaisesti valtionhallinnon asiakkaille. Toimitilojen vuokraus, investoinnit, kiinteistövarallisuuden kehittäminen ja hallinta muodostavat palvelujen perustan. Asiakkaina ovat muun muassa valtion virastot, tutkimus- ja kulttuurilaitokset, vankilat sekä puolustushallinto. Senaatti-kiinteistöjen pääkonttori sijaitsee Helsingin Sörnäisissä. Toimipisteitä on 12 paikkakunnalla eri puolilla Suomea. Vakuutuskeskus
Vakuutuskeskus on yhteenliittymä, jonka muodostavat Liikennevakuutuskeskus, Potilasvakuutuskeskus, Ympäristövakuutuskeskus ja Lääkevahinkovakuutuspooli. Keskus vastaa lakisääteisestä vakuutus- ja korvaustoiminnasta. Keskuksen muodostajien taustalla ovat suomalaiset vahinkovakuutuksia myöntävät vakuutusyhtiöt. FEMA
Federal Emergency Management Agency (FEMA) on Yhdysvaltojen hallituksen nopean toiminnan virasto ihmisten tai luonnon aikaansaamien tuhojen varalle. Se on osa kotimaan turvallisuudesta vastaavaa ministeriötä ja toimii turvallisuudesta vastaavan ministerin alaisuudessa. Hätäkeskuslaitos
Keravan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 18.3.2014.Turun hätäkeskus on aloittanut toimintansa 8.4.2014.Vaasan hätäkeskus on aloittanut toimintansa 25.11.2014. Luonnonvarakeskus
Luonnonvarakeskus (Luke) on maa- ja metsätalousministeriön alainen tutkimuslaitos, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2015. Luonnonvarakeskus muodostettiin yhdistämällä Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Metsäntutkimuslaitos Metla, Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos RKTL sekä Maa- ja metsätalousministeriön tietopalvelukeskus Tiken tilastotuotanto. Vastaanottokeskus
Keskusten lukumäärä riippuu turvapaikanhakijoiden määrästä. Vastaanottokeskusten toimintaa ohjaa Suomessa sisäministeriön alainen Maahanmuuttovirasto. Heinäkuussa 2015 Suomessa oli 18 vastaanottokeskusta ja 18 toimipistettä. Marraskuussa keskuksia oli 72, toimipisteitä noin sata. Vuoden 2016 helmikuussa Suomessa oli 146 vastaanottokeskusta. Lisäksi alaikäisille tarkoitettuja yksiköitä on 76. Valtakunnanvoudinvirasto
Valtakunnanvoudinvirasto () on Suomen ulosottotointa johtava oikeusministeriön alainen keskusvirasto. Virastoa johtaa valtakunnanvouti Juhani Toukola. Viraston tehtäviin kuuluu muun muassa ulosottoviranomaisista tehtyjen kantelujen ja vahingonkorvausvaatimusten käsittely, ulosottolaitoksen talous- ja henkilöstöhallinto ja ulosoton kehittäminen ja ohjaus. Virasto nimittää kihlakunnanvoudit virkoihinsa. Hätänumero
Lähde: Valtioneuvoston tilannekeskus
Valtioneuvoston tilannekeskus (VNTIKE, , ) on Suomen valtion yksikkö, joka vastaa reaaliaikaisesta turvallisuustilannekuvan ylläpitämisestä valtionjohdon ja viranomaisten tarpeisiin yhdistämällä eri lähteistä saatuja tietoja. Venäjän hätätilaministeriö
Sen alku on Venäjän sosialistisen federaation korkeimman neuvoston puhemiehistön päätöksessä 17. kesäkuuta 1990 pelastusjoukkojen perustamisesta. 27. joulukuuta 1990 joukko perustettiin. valtiokomitean arvoisena, mikä on samalla hätätilaministeriön vuosipäivä. 30. heinäkuuta 1991 joukosta tuli Venäjän sosialistisen federaation valtionkomitea (Государственный комитет РСФСР по чрезвычайным ситуациям (ГКЧС РСФСР)). Suomen Lennätinlaitos
Suomen itsenäistymisen jälkeen Vaasan senaatti päätti 13.2.1918 lennätinlaitoksen ottamisesta Suomen valtion haltuun. Myöhemmin samana vuonna perustettiin keskusvirastona Suomen Lennätinlaitos, jolle alistettiin myös puhelintoimi. Lennätinlaitos yhdistettiin 1.6.1927 alkaen Postihallituksen kanssa uudeksi Posti- ja lennätinhallitukseksi. Suomen lippu
Suorakaiteista valtiolippua käyttävät Suomen lipusta annetun lain viidennen pykälän mukaan eduskunta, ministeriöt, ministeriöiden alaiset keskushallinnon virastot ja niihin verrattavat virastot ja laitokset (myös poliisin valtakunnalliset yksiköt ja poliisilaitokset), korkein oikeus, korkein hallinto-oikeus, hovioikeudet, aluehallintovirastot, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset, Suomen ulkomailla olevat diplomaattiset tai niihin rinnastettavat edustustot ja lähetettyjen konsulien johtamat konsuliedustustot, Suomen Pankki, Kansaneläkelaitos, Suomen Akatemia, julkisoikeudelliset yliopistot, Rajavartiolaitos sekä valtion alukset. Finn Rescue Team
2.12.2009 FINNRESCUE:n johtoryhmä, johon kuuluu sopimuspelastuslaitosten, sisäasiainministeriön ja Kriisinhallintakeskuksen edustajat, päättivät kokouksessaan yksimielisesti, että sopimus sisäasiainministeriön ja viiden FRF pelastuslaitoksen kanssa irtisanotaan vanhentuneena ja toiminnassa siirrytään uuteen käytäntöön. Sisäasiainministeriö tekee vuosittain Kriisinhallintakeskuksen kanssa tulossopimuksen, johon kuuluvat myös FRF:n rekrytointi, koulutus ja tehtävään. Liikenne Suomessa
Ministeriön alaisia virastoja on järjestelty uusiksi 2000-luvulla. Vuonna 2010 Ratahallintokeskus, Merenkulkulaitos ja Tiehallinto yhdistettiin Liikennevirastoksi. Uuteen Liikennevirastoon siirtyivät Ratahallintokeskuksen ja Merenkulkulaitoksen kaikki sellaiset tehtävät, jotka eivät siirtyneet perustettuun tuotantoyhtiöön tai joita ei yhdistetty Liikenteen turvallisuusvirastoon. Liikennevirastoon siirtyi myös Tiehallinto lukuun ottamatta tiepiirejä ja eräitä Liikenteen turvallisuusvirastoon siirrettyjä toimintoja. Myrkytystietokeskus
Myrkytystietokeskuksen toiminta käynnistyi syksyllä 1961 Helsingin yliopistollisen keskussairaalan lastenklinikalla. Päärahoittajana toimi 1961–1974 Mannerheimin Lastensuojeluliitto. Myrkytystietokeskuksen rahoituksesta siirtyi vuoden 1970 alusta Helsingin yliopistolliselle keskussairaalalle (HYKS), joka sai valtiolta täyden korvauksen Myrkytystietokeskukseen perustetuista viroista. Valtio rahoitti Myrkytystietokeskusta vuoteen 1983, minkä jälkeen rahoitusvastuu siirrettiin HYKSin kunnille. Keskus toimi tällöin HYKSin kliinisen farmakologian osana sekä Laboratoriodiagnostiikan tulosyksikössä 1984–1992. Nykyisin rahoitusvastuu on jaettu maan kaikille sairaanhoitopiireille. Ne kattavat keskuksen käyttökustannukset alueeseensa kuuluvan väestön lukumäärän suhteessa. Liikennevakuutuskeskus
Euroopan unionin neljännen liikennevakuutusdirektiivin mukaan ETA-alueella toimivilla liikennevakuutusyhtiöillä on oltava jokaisessa ETA-maassa korvausedustaja, jolle vahingon kärsinyt voi esittää korvausvaatimuksensa. Joka maassa on kansallinen tietokeskus, josta saa korvausedustajia koskevat tiedot. Suomessa Liikennevakuutuskeskus on tällainen kansallinen tietokeskus. Lisäksi LVK toimii korvausedustajana ellei varsinaista edustajaa ole. Siirtoväen huollon keskus
3. tammikuuta 1940 tehtävän saanut Kekkonen teki aluksi nopean kiertomatkan tutustuakseen evakuoitujen olosuhteisiin. Uuden organisaation oli tarkoitus koota hajallaan eri ministeriöissä olleita toimintoja keskusviraston tasoiseen elimeen. Ministeri Koivisto vastusti kuitenkin näin itsenäistä asemaa. Siirtoväen huollon keskuksesta muotoutui sisäministeriöön perustettava väliaikainen osasto. Sitä koskeva asetus annettiin 17. tammikuuta 1940. Oulun hätäkeskus
Oulun hätäkeskus on hätäkeskuslaitoksen viimeisen, vuoden 2014, uudistuksen mukaisen kuuden hätäkeskuksen järjestelmän mukainen Suomen pohjoisin hätäkeskus, joka aloitti toimintansa 8. marraskuuta 2012. Suomen valtioneuvosto
Valtioneuvosto (kansanomaisesti hallitus, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa. Katuvalo
Suomessa valtio on vastuussa yleisten teiden valaistuksen hankinnasta, jos valaistusta pidetään tarpeellisena liikenneturvallisuuden, alueen muun valaistuksen tai varustelun kannalta. Valtion tienpitoviranomaisena toimii Liikennevirasto, joka on liikenneministeriön hallinnonalalla toimiva virasto. Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset huolehtivat alueidensa teiden kunnosta ja lupa-asioista. Rakennushallitus
Rakennushallitus () oli suomalainen keskusvirasto, joka toimi vuosina 1811–1995. Sen tehtävä oli huolehtia valtion rakennusten ylläpidosta ja suunnitella uudet valtion rakennukset. Rakennushallituksen tehtäviä hoitamaan perustettiin Valtion kiinteistölaitos, joka nykyisin tunnetaan nimellä Senaatti-kiinteistöt. Senaatti-kiinteistöt on valtion liikelaitos.Savolainen 1996. Hallinnon tietotekniikkakeskus
Valtion perustietotekniikkapalvelut eli niin kutsutut toimialariippumattomat palvelut on keskitetty vuoden 2015 loppuun mennessä Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtorille. Valtorille siirtyvät myös julkisen hallinnon turvallisuusverkon palvelut vuoden 2016 aikana. Hallinnon turvallisuusverkkotoiminnan tehtävät ja niitä tekevä henkilöstö siirrettiin Haltikista 1.6.2016 Valtoriin, jolloin HALTIK:in toiminta itsenäisenä virastona päättyi. Palvelujen keskittäminen Valtoriin perustuu 1.1.2014 voimaan tulleeseen lakiin valtion yhteisten tieto- ja viestintäteknisten palvelujen järjestämisestä ja 15.1.2015 voimaan tulleeseen lakiin julkisen hallinnon turvallisuusverkkotoiminnasta. Suomen Rajavartiolaitos
Rajavartiolaitos (, ), lyhenteeltään "RVL", on Suomessa sisäministeriön alainen sotilaallisesti organisoitu sisäisestä turvallisuudesta vastaava viranomainen. Sen päätehtävät ovat rajavalvonta maarajoilla sekä merialueella ja rajatarkastukset ylityspaikoilla, satamissa ja lentoasemilla. Rajavartiolaitos on esitutkintaviranomainen, joka tutkii havaitsemansa toimialaansa liittyvät rikokset. Niitä ovat rajaylitykseen, laittomaan maahantuloon ja väärennöksiin liittyvä rikollisuus. Tarpeen mukaan se hoitaa myös tulli- ja poliisiviranomaisten tehtäviä. Rajavartiolaitos osallistuu myös pelastustoimiin merellä ja erämaissa. Meripelastuspalvelun johtaminen, järjestelyt ja suorittaminen on eräs Rajavartiolaitoksen näkyvimpiä tehtäviä. Näitä tehtäviä se suorittaa merivartiostojen vartiolaiva- sekä venekalustolla sekä vartiolentolaivueen meripelastushelikopterein. Schengenin sopimuksen myötä varsinainen rajavalvonta on keskittynyt lähinnä sopimuksen kattaman alueen ulkorajalle. Suomessa tämä tarkoittaa Venäjän-vastaista rajaa ja Helsinki-Vantaan lentoasemaa, jossa Suomella on ulkorajaa noin kahdensadan valtion kanssa. Rajavartiolaitoksen palveluksessa on noin 2 700 henkilöä. Maanmittauslaitos
Maanmittauslaitoksen organisaatio koostuu keskushallinnosta sekä neljästä toimintayksiköstä, jotka ovat Tuotanto, Tietotekniikan palvelukeskus, Paikkatietokeskus ja Yleishallinto. Maanmittauslaitoksen palvelut ovat kansalaisten saatavilla 35 palvelupisteessä eri puolilla Suomea. Ratavirasto
Ratavirasto () oli Ruotsin valtion omistama rautatiehallinnon väylävirasto joka vastasi Ruotsin rataverkon valtiollisen osan ylläpidosta sekä rautatieliikenteen ohjauksesta. Viraston vastine Suomessa oli Ratahallintokeskus. Se perustettiin vuonna 1988, kun Statens Järnvägar jaettiin osiin. Rataviraston pääkonttori sijaitsi Borlängessä, ja sen viimeinen virkaatekevä johtaja oli Minoo Akhtarzand. Merenkulkulaitos
Suomen itsenäistyttyä perustettiin 15. joulukuuta 1917 annetulla asetuksella Merenkulkuhallitus hoitamaan kaikkia merenkulkuasioita, mukaan lukien luotsi- ja majakka-asiat. Niiden ohella uuden keskusviraston tehtäviin kuuluivat merenkulun, laivanrakennuksen ja -tarkastuksen, merenkulkuoppilaitosten, lastimerkkien asettamisen sekä satamien valvonta, laivarekisterin ylläpito ja jäänmurtajista huolehtiminen. Organisaatio pysyi samanlaisena suuren osan itsenäisyyden aikaa aina 1990-luvulle saakka. Merenkulkuhallituksen nimi muutettiin merenkulkulaitokseksi vuonna 1998. Siitä erkanivat omiksi liikelaitoksikseen vuonna 2004 Varustamoliikelaitos ja Luotsausliikelaitos. Venäjän hätätilaministeriö
Hätätilaministeriö osallistuu suurten onnettomuuksien pelastustoimintaan kaikkialla Venäjän federaatiossa sekä humanitaariseen siviilikriisinhallintaan ulkomailla. Hätäkeskuslaitos
Suomessa hätäkeskukset ovat moniviranomaiskeskuksia, joissa avun hätätilanteeseen saa yhdellä puhelinsoitolla yhdestä numerosta. Suomen hätäkeskuksien kautta avun saa poliisin, pelastus-, terveys- ja sosiaalitoimen hätätilanteisiin. Ahvenanmaalla on erillinen hätäkeskus, joka toimii Ahvenanmaan maakunnan hallituksen alaisuudessa. Meripelastuksella on Suomessa omat hälytyskeskuksensa ja erillinen hätänumero, 0294 1000. Satelliittipuhelimesta voi soittaa hätäkeskuslaitokselle Keravalle satelliittipuhelinnumeroon +358 92 3550545. Puhelu ei ole maksuton eikä sitä ensisijaisteta muihin liikkeellä oleviin puheluihin mitenkään. Lisäksi numeroon +358 92 3550545 ei voi lähettää tekstiviestejä. Maakunnanvoudinvirasto
Maakunnanvoudinvirasto (ruots. landskapsfogdeämbetet) on 1980 toimintansa aloittanut oikeusministeriön alainen virasto, joka toimii ulosottoviranomaisena ja rikostuomioiden täytäntöönpanoviranomaisena Ahvenanmaan maakunnassa. Ulosottomiehenä maakunnassa toimii maakunnanvouti, ja hänen apunaan ulosottoapulainen. Ulosottoapulainen toimii myös haastemiehenä. Maakunnanvoudinvirastossa voi olla myös kanslianhoitaja, kanslisti, apulaiskanslisti ja toimistoapulainen. Rikosseuraamuslaitos
Rikosseuraamuslaitos (Rise) on Suomen valtionhallinnon organisaatio, joka vastaa vankeusrangaistusten ja yhdyskuntaseuraamusten täytäntöönpanosta. Laitos toimii oikeusministeriön ohjauksessa ja toteuttaa ministeriön linjausten mukaista kriminaalipolitiikkaa. Rikosseuraamuslaitoksen ensisijainen tehtävä on huolehtia, että tuomioistuimien määräämät rangaistukset pannaan täytäntöön lainmukaisesti ja turvallisesti. Laitoksen erityisenä tavoitteena on parantaa yhteiskunnan turvallisuutta vähentämällä tuomittujen riskiä syyllistyä uusiin rikoksiin. Rikosseuraamuslaitoksen toiminta on säädetty laissa. Palokunta
Suomessa palokunnat toimivat sekä aluepelastuslaitosten alaisuudessa että sopimuspalokuntina. Sopimuspalokunnat ovat sitoutuneet aluepelastuslaitoksen kanssa tehdyllä yhteistyösopimuksella suorittamaan saamiaan hälytystehtäviä ja saavat yleensä siitä korvauksen. Sopimuspalokuntina toimivat muun muassa VPK (vapaaehtoispalokunta), PVPK (puolivakinainen palokunta, korvattu toimintaperiaatteeltaan samanlaisella niin sanotulla toimenpidepalkkaisella miehistöllä) sekä tehdaspalokunnat (TPK). Hätäkeskuslaitos huolehtii hätäilmoitusten vastaanottamisesta ja oikeanlaisen avun lähettämisestä. Suomen sisäministeriö
Ministeriön tärkeimpiä tehtäviä ovat säädösvalmistelu sekä hallinnonalan toiminnan strateginen suunnittelu ja ohjaus. Sisäministeriössä valmistellaan poliisia, pelastustoimea, hätäkeskustoimintaa, rajavalvontaa, meripelastusta ja maahanmuuttoa koskeva lainsäädäntö. Ministeriö vastaa myös siviilikriisinhallinnan kotimaan valmiuksista sekä Suomen lippuun ja vaakunaan liittyvistä asioista. Ministeriössä tulosohjataan sisäministeriön alaisia virastoja ja laitoksia sekä käsitellään ministeriön toimialaan kuuluvat kansainväliset ja EU-asiat. Suomen ympäristökeskus
Suomen ympäristökeskus (lyhenne SYKE, ) on Suomen valtion tutkimus- ja asiantuntijalaitos, joka huolehtii myös eräistä valtakunnallisista viranomaistehtävistä. Se tuottaa tietoa ympäristöstä, sen tilan kehityksestä ja siihen vaikuttavista tekijöistä, arvioi vaihtoehtoisia kehityssuuntia sekä kehittää ratkaisuja kestävän kehityksen edistämiseksi. SYKE kokoaa, muokkaa ja välittää ympäristötietoa ja huolehtii EU-lainsäädännön ja kansainvälisten sopimusten edellyttämistä ympäristöalan raportointitehtävistä. SYKE hoitaa myös vesivarojen hoitoon ja käyttöön liittyviä tehtäviä. Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta
Kutsuntalaitoksen keskuslautakunta oli Suomessa 1923–1950 toiminut asevelvollisuusasioiden toinen oikeusaste. Sen ratkaisuista oli mahdollista valittaa ylimpänä oikeusasteena toimineeseen korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Alin asevelvollisuusasioita käsittelevä viranomainen oli jokaisessa kutsuntapiirissä ollut kutsuntatoimisto. Kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan muodostaminen perustui vuoden 1922 asevelvollisuuslakiin, joka tuli voimaan 1. huhtikuuta 1923. Kutsuntalaitoksen keskuslautakunnan edeltäjä oli läänintoimisto ja seuraaja kutsunta-asiain keskuslautakunta. Työterveyslaitos
Työterveyslaitos (TTL) on itsenäinen julkisoikeudellinen yhteisö ja toimii Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla. Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin asiantuntija, joka tutkii, palvelee ja kouluttaa. Työterveyslaitoksen toiminta perustuu monitieteiselle tutkimus- ja kehittämistyölle. Tutkimustulokset siirretään työpaikkojen käyttöön asiantuntijapalveluiden, koulutuksen ja viestinnän avulla. Laitoksen tavoite on, että työ edistää terveyttä ja toimintakykyä eikä vaaranna niitä. Budjetista n. 55 prosenttia tulee valtion budjetista ja 45 prosenttia hankitaan itse esimerkiksi EU-tutkimusrahoituksen ja asiantuntijapalveluiden myynnin avulla. Patentti- ja rekisterihallitus
Patentti- ja rekisterihallitus (PRH, ruots. Patent- och registerstyrelsen) on Suomen valtion virasto, joka ylläpitää kaupparekisteriä, yrityskiinnitysrekisteriä, yhdistysrekisteriä ja säätiörekisteriä sekä myöntää patentteja, hyödyllisyysmalleja, mallioikeuksia, tavaramerkkejä ja LEI-tunnuksia. Lisäksi PRH rekisteröi yritysten tilinpäätöksiä. PRH ylläpitää myös yhdessä Verohallinnon kanssa yritys- ja yhteisötietojärjestelmää, YTJ:tä. PRH:ssa työskentelee noin 400 työntekijää. PRH kuuluu työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) konserniin. Helsingin kaupungin pelastuslaitos
Helsingin kaupungin pelastuslaitos (tai lyhyemmin Helsingin pelastuslaitos) on Helsingin pelastustoimesta huolehtiva aluepelastuslaitos. Helsingin pelastuslaitos on yksi Helsingin kaupungin virastoista ja hoitaa Helsingin kaupungin alueen pelastustoimea yhtenä Suomessa toimivista 22 aluepelastuslaitoksesta. Muista pelastuslaitoksista poiketen tämä pelastuslaitos toimii vain yhden kunnan (Helsingin kaupungin) alueella. Helsingin pelastuslaitoksen toiminta on hajautettu Helsingin kaupungin alueelle yhteensä yhdeksälle pelastusasemalle. Pelastusasemat sijaitsevat Kalliossa (keskuspelastusasema), Erottajalla, Jätkäsaaressa, Haagassa, Käpylässä, Malmilla, Mellunkylässä, Herttoniemessä ja Suomenlinnassa. Lisäksi Helsingin pelastuslaitoksella on kolme miehittämätöntä meriasemaa. Metsäkeskus
Suomen metsäkeskus on välillisen valtionhallinnon organisaatio, joka toimii maa- ja metsätalousministeriön alaisena. Uudistunut Metsäkeskus aloitti 1. tammikuuta 2012, jolloin entiset 13 erillistä metsäkeskusta yhdistyivät. Valtion liikelaitos
Valtion liikelaitos "(ruotsiksi statligt affärsverk)" on Suomen valtion liiketoimintaa harjoittava laitos, joka toimii yritysten tapaan markkinoilla ja vastaa omasta taloudestaan. Toiminnasta määrätään liikelaitoslaissa. Liikelaitoksia ohjaavat eduskunta ja hallitus. HAUS kehittämiskeskus
HAUS kehittämiskeskus Oy (aiemmin Hallinnon kehittämiskeskus) on koulutus- ja kehittämispalveluja tuottava suomalainen valtionyhtiö, joka keskittyy julkisen hallinnon, palvelutoiminnan ja henkilöstön kehittämiseen Suomessa ja kansainvälisesti. HAUSin omistajaohjausta käyttää valtiovarainministeriö ja sen toimintaa säätelee laki Haus kehittämiskeskus Oy -nimisestä osakeyhtiöstä (27.11.2009/944 ). Romanien syrjintä
Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehelle tehtiin vuonna 2016 kaksi kantelua, koska Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveysvirasto kieltäytyi järjestämästä hätämajoitusta ulkomaalaisille romaneille. Virasto perusteli kieltäytymistä sillä, että hätämajoituskeskus tarjoaa majoitusta ainoastaan helsinkiläisille. Toiminnan seurauksena suurin osa hätämajoitusta tarvinneista joutui viettämään yönsä ulkona 25 asteen pakkasessa. Kaupunginhallituksen mukaan Hietaniemen palvelukeskuksen vuorokausiraporttiin ei ole kirjattu romanien yhteydenottoa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (lyh. THL, , ) on sosiaali- ja terveysministeriön alainen tutkimus- ja kehittämislaitos. THL aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2009 Kansanterveyslaitoksen ja Stakesin yhdistyessä. Lentotekniikkalaitos
Lentotekniikkalaitos (lyhenne LentoTL) on Suomen ilmavoimiin kuuluvan, entiseltä nimeltään Ilmavoimien materiaalilaitoksen (ILMAVMATL) yksikkö, joka toimi itsenäisenä laitoksena vuoden 2009 loppuun asti. Sen päätoimipaikka sijaitsi Tampereen Vuoreksessa. Lentovarikkona laitos toimi Härmälän lentokentällä 1970-luvulle asti. Välillä 2010 ja 2014 Lentotekniikkalaitos kuului Ilmavoimien materiaalilaitokseen ja Jämsän toimipiste oli sen päätoimipiste. Oikeusrekisterikeskus
Oikeusrekisterikeskus on oikeusministeriön alainen valtion virasto, jonka tehtävänä on huolehtia sakkoihin ja vastaaviin rikosoikeudellisiin seuraamuksiin liittyvistä täytäntöönpanotehtävistä sekä huolehtia oikeusministeriön hallinnonalan tietojärjestelmistä ja rekistereistä. Keskus esimerkiksi käsittelee pyramidihuijauksen tehneestä WinCapitasta tappioille jääneiden korvaushakemuksia ja ylläpitää muun muassa vaalitietojärjestelmää, rikosrekisteriä, sakkorekisteriä ja hallinnollisten seuraamusmaksujen rekisteriä sekä välittää tietoja näistä muille viranomaisille. Sen päätoimipaikka on ollut Hämeenlinnassa perustamisesta 1.3.1996 lähtien. Keskuksen bruttomenot vuonna 2017 olivat 14.6 miljoonaa euroa ja nettomenot 8.3 miljoonaa euroa. Eläketurvakeskus
Eläketurvakeskus on kansainvälinen yhdyslaitos eli se välittää ulkomaille kaikki Suomessa asuvien hakemukset, joissa haetaan eläkettä ulkomailta sekä ratkaisee EU/ETA-maissa ja sosiaaliturvasopimuissa työskentelevien osalta, sovelletaanko heihän Suomen sosiaaliturvalainsäädäntöä. Tilasto
Pääosan Suomessa ja muuallakin kerätyistä tilastoista muodostaa ns. virallinen tilasto. Sen kokoaminen voi olla keskitetty yhteen keskusvirastoon, kuten Skandinavian maissa, tai jaettu useiden elinten hoidettavaksi, kuten Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Tilastoja tarvitsevat sekä julkinen valta että yksityiset päätöksenteon perustana. Suomessa virallista tilastoa hoitaa keskusvirastona 1865 perustettu Tilastokeskus, minkä lisäksi osia virallisesta tilastosta laativat eräät muut keskusvirastot ja laitokset. Yhdistelmän virallisesta tilastosta sisältää vuosittain julkaistava Suomen tilastollinen vuosikirja. Huomattavia kansainvälisiä tilastojulkaisuja ovat YK:n tilastot, mm. Statistical Yearbook, sekä erityisalojen sarjat ja Unescon julkaisut. Tilastokeskus julkaisee Suomen yhteiskunnallisista tilastoista Tilasto-opasta. Lääkintöhallitus
Lääkintöhallitus (lyhenne LKH) oli Suomen valtion keskusvirasto ja viranomainen, joka vastasi terveydenhoitoasioista. Se toimi eri nimillä vuosina 1811–1991. Lääkintöhallituksen vastuulla olivat muun muassa sairaaloiden, terveyskeskusten, lääkärien (vuoteen 1930 myös eläinlääkärien), kätilöiden, apteekkien ja lääkkeiden valmistuksen valvonta sekä terveydenhoidon kehittäminen. Nykyään samoista asioista vastaa pääasiassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Valtakunnansovittelija
Suomessa valtakunnansovittelija on työ- ja elinkeinoministeriön alainen virkamies. Hän johtaa valtakunnansovittelijan toimistoa. Valtakunnansovittelijan sijasta työriidan sovittelussa voidaan erityistilanteissa käyttää sivutoimisia sovittelijoita tai määrättyä sovittelutehtävää varten asetettua sovittelulautakuntaa. Lainsäädäntö mahdollisti kahden valtakunnansovittelijan nimittämisen vuosina 1970–2009, mutta kaksi virkaa oli täytettynä vain vuosina 1971–1979.työnantajien sekä työntekijöiden ja virkamiesten sekä näitä edustavien järjestöjen välisiä suhteita. Hän toimii työmarkkinaosapuolten pyynnöstä tai omasta aloitteestaan puheenjohtajana työehto- ja virkaehtosopimusten aikaansaamiseen pyrkivissä neuvotteluissa. Valtakunnansovittelija huolehtii työriitojen sovittelusta koko maassa, mutta hän voi tarvittaessa määrätä sovittelijan avustajakseen tai suorittamaan itsenäisesti tiettyä sovittelutehtävää. Näin Suomen sovittelujärjestelmä mahdollistaa työmarkkinaosapuolille ulkopuolisen ja riippumattoman avun sovintoon pääsemiseksi työriitatilanteessa. Sovittelumahdollisuus lisää myös työmarkkinoiden vakautta ja ennakoitavuutta.Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi työriitojen sovittelusta annetun lain muuttamisesta, HE 19/2009. Tilastoviranomainen
Tilastokeskus määritellään laissa "valtion tilastotoimen yleisviranomaiseksi", jonka tehtävänä on johtaa ja kehittää valtion tilastotointa. Tilastokeskus laatii noin kolme neljäsosaa virallisista tilastoista. Maanmittauslaitos
Maanmittauslaitos (lyhenne MML, ruots. Lantmäteriverket) on maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa toimiva viranomainen, joka vastaa ensisijaisesti maanmittauksesta Suomessa. Maanmittauslaitos tuottaa tietoa, tutkimusta ja palvelua Maasta. Se huolehtii maanmittaustoimituksista, kiinteistötiedoista, kartta-aineistoista sekä lainhuudoista ja kiinnityksistä. Säteilyturvakeskus
Säteilyturvakeskus (STUK, ruots. "Strålsäkerhetscentralen", engl. "Radiation and Nuclear Safety Authority") on sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalaan kuuluva Suomen säteilyvalvonnasta ja ydinturvallisuusvalvonnasta vastaava viranomainen. Säteilyturvakeskuksen toiminta-ajatuksena on ihmisten, yhteiskunnan, ympäristön ja tulevien sukupolvien suojelu säteilyn haitallisilta vaikutuksilta. Sen pääjohtajana on toiminut Petteri Tiippana 1.9.2013 lähtien. Paloauto
Tällä hetkellä suomalaisissa paloautoissa näkee kahdenlaisia tunnuksia, sillä hätäkeskuslaitoksen tarpeiden vuoksi kaikkien pelastusajoneuvojen tunnukset muutetaan vuonna 2011. Entiset ns. kuntatunnukset poistuvat, ja tilalle tulee uudenlainen tunnusjärjestelmä. Tunnus koostuu viranomaistunnuksesta, pelastuslaitostunnuksesta, asematunnuksesta ja tehtävätunnuksesta.
Tunnus koostuu viranomaistunnuksesta, maakuntatunnuksesta, asematunnuksesta ja tehtävätunnuksesta. Viranomaistunnus kertoo, minkä viranomaisen käytössä kyseinen ajoneuvo on. Paloautoissa viranomaistunnus on R (=Rescue=pelastustoimi). Viranomaistunnusta käytetään pääasiallisesti vain radioliikenteessä, mutta se merkitään ajoneuvoon silloin, jos ajoneuvo ei muuten ole selkeästi tunnistettavissa pelastustoimen ajoneuvoksi (esim. pelastuslaitoksen veneisiin ja aluksiin viranomaistunnus merkitään). Seuraava tunnuksen osa on pelastuslaitostunnus, joka kertoo minkä pelastuslaitoksen käytössä ajoneuvo on. Pelastuslaitostunnus on kaksikirjaiminen. Pelastuslaitostunnuksen jälkeinen osa on kaksinumeroinen asematunnus, joka kertoo ajoneuvon asemapaikan. Jokaisella pelastuslaitoksen asemalla on oma numerotunnuksensa (10-99). Asematunnusta seuraavat numerot muodostavat tehtävätunnuksen. Maanmittauslaitos
Tietotekniikan palvelukeskus tuottaa toimialasidonnaisia tietotekniikan palveluja Maanmittauslaitokselle, maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalan virastoille sekä muille julkisille tahoille. Se kehittää ja ylläpitää sovelluksia ja tietojärjestelmiä sekä niihin liittyviä infrapalveluja, kuten Maanmittauslaitoksen kiinteistötieto- ja maastotietojärjestelmiä. Paikkatietokeskus toimii puolestaan Maanmittauslaitoksessa tutkimus- ja asiantuntijayksikkönä, jossa tehdään paikkatietoinfrastruktuureja tukevaa tutkimus- ja kehitystyötä sekä huolehditaan Inspire-direktiivin toimeenpanosta. Helsingin keskuspelastusasema
Asemalla on sekä perus- että erikoisyksiköitä. Asemalla on Helsingin pelastuslaitoksen keskusvarasto, ajoneuvokorjaamo sekä varushuolto. Asemalla on myös helikopterikenttä. Ambulanssi HE 1314 on 15 minuutin lähtövalmiudessa. Asemalla on myös kaksi palotarkastajaa. Päijät-Hämeen pelastuslaitos
Päijät- Hämeen pelastuslaitos on yksi Suomen 22 alueellisesta pelastuslaitoksesta. Hallinnollisesti se kuuluu Päijät-Hämeen liittolle. Myös Lapin pelastuslaitos kuuluu maakunnan liitolle, muut laitokset alueensa suurimmalle kaupungille. Puolustushallinnon rakennuslaitos
Puolustushallinnon rakennuslaitos, joskus myös Puolustushallinnon Rakennuslaitos, (lyh. PHRAKL) on Suomen valtion virasto, joka vastaa puolustushallinnon kiinteistötoimen asiantuntijatehtävistä sekä palvelutuotannon järjestämisestä. Sen tehtävänä on puolustushallinnon kiinteistötoimi ja ylläpitö sekä rakentaminen puolustusvoimien varuskunnissa ja muissa yksiköissä sekä mm. varikoilla ja ampuma-alueilla. Huoltovarmuusneuvosto
Huoltovarmuusneuvosto on Huoltovarmuuskeskuksen yhteydessä toimiva elin, joka ylläpitää alan kumppanuusverkostoa, tekee valtioneuvostolle esitykset huoltovarmuuden tavoitteista ja lainsäädännön kehittämistarpeista. Lisäksi se julkaisee katsauksia huoltovarmuuden tilasta ja ottaa kantaa alan tarpeisiin. Neuvosto tekee myös ehdotuksen työ- ja elinkeinoministeriölle Huoltovarmuuskeskuksen hallituksen kokoonpanosta. Huoltovarmuusneuvosto perustettiin heinäkuun alussa 2008. Huoltovarmuuskeskus
Laitoksen toiminta perustuu lakiin huoltovarmuuden turvaamisesta. Valtioneuvosto on vahvistanut lain perusteella konkreettiset huoltovarmuuden tavoitteet (Vnp 539/2008) määritellen huoltovarmuuden painopistealat ja määrälliset tavoitteet varmuusvarastoinnille ja muille toimenpiteille. Sittemmin vuoden 1992 asetus huoltovarmuuskeskuksesta on kumottu asetuksella Huoltovarmuuskeskuksesta 25.6.2008/455. Suomen sosiaali- ja terveysministeriö
Ministeriön nelivuotisen tulossopimuksen piirissä ovat aluehallintovirastot (sosiaali- ja terveystoimen tehtävät ja työsuojelu), Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea, Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira, Säteilyturvakeskus (STUK), Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL), Työterveyslaitos (TTL), Sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunta, Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta ja Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus. Lisäksi ministeriö valvoo Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakuntaa, Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakuntaa ja Liikennevahinkolautakuntaa. Suomen riistakeskus
Suomen riistakeskus on riistatalouteen keskittyvä itsenäinen julkisoikeudellinen laitos, joka toimii maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalalla. Suomen riistakeskus on osa julkista riistakonsernia. Ensihoito
Suomessa hoitolaitoksen ulkopuolella tapahtuvaa ensihoitoa tarjotaan neliportaisen ensihoitojärjestelmän avulla: 
Ensivasteyksikkö voidaan hälyttää silloin, kun on todennäköistä, että se tavoittaa hätätilapotilaan varsinaista ensihoitoyksikköä aikaisemmin. Ensivasteyksikkönä voi toimia esimerkiksi ensivastekoulutuksen saaneesta miehistöstä koostuva pelastuslaitoksen yksikkö (esimerkiksi paloauto) tai lähistöllä sijaiseva poliisipartio. Ensivasteyksikön käytöllä pyritään minimoimaan viive hälytyksen ja potilaan tavoittamisen välillä, koska se on osoittautunut kriittiseksi tekijäksi hätätilapotilaan ennusteessa. Luotsauslaitos
Luotsauslaitos on nimi, jota saatetaan käyttää luotsauksesta vastaavasta organisaatiosta. Suomessa luotsausta hoitaa valtionyhtiö Finnpilot Pilotage Oy. Finnpilot toimi aikaisemmin osana Merenkulkulaitosta ja vuodet 2004–2010 nimellä Liikelaitos Finnpilot.