Mikä on Jyväskylän asukasluku?
Jyväskylä
Jyväskylä on Suomen kaupunki ja kunta Päijänteen pohjoisrannalla Keski-Suomen maakunnassa. Jyväskylän väkiluku on ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km². Jyväskylä on Keski-Suomen maakuntakeskus, yliopistokaupunki ja väkiluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin kaupunki ja viidenneksi suurin kaupunkialue. Jyväskylä on merkittävä kasvukeskus. Jyväskylän kantakaupunki sijaitsee enimmäkseen Päijänteen pohjoispäähän Äijälänsalmen kautta yhteydessä olevan Jyväsjärven sekä Palokkajärven ja Tuomiojärven välisellä kannaksella, jonka läpi virtaa Tourujoki Palokkajärvestä Jyväsjärveen. Jyväskylä
Vuoden 2017 lopussa Jyväskylässä oli 140 188 asukasta, joista 131 433 asui taajamissa, 7 258 haja-asutusalueilla ja 1 497 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Jyväskylän taajama-aste on 94,8 prosenttia. Jyväskylän taajamaväestö jakaantuu kuuden eri taajaman kesken:
Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenteen päätoimipaikka sijaitsi 1950-luvun alusta lähtien Jyväskylän mlk:n Jyskässä, mutta kiinteistön jäädessä Vaajakosken moottoritien alle yhtiö siirtyi vuonna 1972 uusiin tiloihin Seppälänkankaan teollisuusalueelle. Maaliskuussa 1984 Are Oy myi Jyväskylän Liikenne Oy:n osakekannan Koiviston Auto Oy:lle, joka oli jo ennen kauppaa ollut automäärältään Jyväskylän Liikenne Oy:tä yli kaksi kertaa suurempi. Myöhemmin Koiviston Auto Oy on liittänyt Jyväskylän Liikenteeseen muita Keski-Suomen alueelta ostamiaan liikenneyrityksiä, esimerkiksi laukaalainen Eino Turunen Oy vuonna 1988. Vuoden 1988 lopussa Jyväskylän Liikenne Oy:ssä työskenteli noin 180 henkilöä ja sillä oli 83 linja-autoa. Vuonna 1999, jolloin Jyväskylän Liikenne täytti 60 vuotta, yhtiön liikevaihto oli 58 miljoonaa markkaa, josta 95 prosenttia koostui Jyväskylän seudun paikallisliikenteestä ja loput tilausajoista. Yhtiö hoiti kokonaan Jyväskylän kaupungin sisäisen liikenteen sekä keskeisen osan naapurikuntien, Jyväskylän maalaiskunnan, Laukaan ja Muuramen seutuliikenteestä. Yhtiössä työskenteli 175 henkilöä ja sillä oli 95 linja-autoa. Vuonna 1998 valmistuivat Jyväskylän liikenteen nykyiset toimitilat. Toimitusjohtajana oli tuolloin Jaakko Raunio. Hankasalmi
Pysyvä asutus on muodostunut Hankasalmen alueelle jo 1500-luvulla. Hankasalmelaisuuden juuret ovat itäisen ja läntisen kansankulttuurin kohtaamisessa. Hankasalmen kunta on perustettu vuonna 1872. Kunnan väkiluku vuonna 1805 oli 889 henkeä (ennen kunnan perustamista, nykyistä pienemmän alueen sisäpuolella), vuonna 1860: 2846, vuonna 1900: 6702 ja 1964: 8823 henkeä. Jyväskylän-Pieksämäen radan valmistuminen vuonna 1918 oli pitäjän kehityksen tärkeä askel. Samalla syntyi asemakylä noin 9 kilometriä kirkonkylän eteläpuolelle, koska rataa ei rakennettu kirkonkylän kautta. Joensuu
Joensuun väkiluku on kasvanut kaupungin perustamisen jälkeen tasaisesti. Vuonna 1850 kaupungissa asui vain 129 henkeä. Vuoteen 1870 mennessä kaupunkiin oli asettautunut jo 2 819 ja vuoteen 1890 mennessä 4 940 asukasta. Kasvu oli 1900-luvun puolella ennen toista maailmansotaa hitaampaa (vuonna 1939 asukkaita 5 971 henkeä), mutta nopeutui sodan jälkeen tuntuvasti. Nopeimmillaan kasvu oli 1950- ja 1970-luvuilla, jolloin väkiluku moninkertaistui. Väkiluvun kasvuun ei vaikuttanut vain samaan aikaan osunut yhteiskunnan rakennemuutos maatalousyhteiskunnasta palveluyhteiskuntaan, joka yleisestikin kasvatti Suomen kaupunkeja, vaan myös alueliitos. Vuonna 1954 silloinen Pielisensuun kunta liitettiin kaupunkiin ja niin Joensuu sai muun muassa nykyiset esikaupunkialueensa Hukanhaudan, Karsikon, Mutalan ja Noljakan. 1970-luvulla asukasmäärää lisäsi erityisesti vuonna 1969 perustettu Joensuun korkeakoulu (nykyinen Itä-Suomen yliopisto). Uusin hyppäys väestönkasvussa selittyy 1.1.2005 tapahtuneella kuntaliitoksella. Muutenkin Joensuun väestön kasvu on tapahtunut "vanhan kaupungin" ulkopuolisilla alueilla, sillä esimerkiksi vuonna 1995 ruutukaava-alueella asui noin 9 200 joensuulaista, joka on likimain saman verran kuin 40 vuotta aiemminkin.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Viherlandia
Viherlandia on puutarha- ja matkailukeskus Jyväskylässä. Se on toiminut Jyväskylässä vuodesta 1984 lähtien. Viherlandiassa vierailee vuosittain noin 400 000 kävijää. Puutarhamyymälän lisäksi Viherlandian tiloissa on kokoustiloja ja siellä toimii ravintola Eeden.. Halssila
Halssila on Jyväskylän kaupunginosa ja tilastoalue Jyväsjärven koillispäässä. Pohjoisesta aluetta rajaa Aittovuori. Jyväskylän keskustaan on Halssilasta matkaa kolme kilometriä. Joulukuussa 2017 alueen väkiluku oli 6 149. Kangasala
Kangasala on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Tampereen itäpuolella Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Kangasalan valtuusto päätti äänin 33-18, että kaupunki-nimitys otetaan käyttöön 1.1.2018. Edellinen kerta, jolloin jokin kunta otti kaupunki-nimityksen käyttöön, oli vuosi 2005, jolloin nyttemmin jo Lappeenrantaan liittyneestä Joutsenosta tuli kaupunki. Ennen nimityksen käyttöönottoa Kangasala oli väkiluvultaan Suomen suurin kunta Uudenmaan ulkopuolella, joka ei käyttänyt kaupunki-nimitystä. Jussi Jäppinen
Jussi Jäppinen (s. 25. toukokuuta 1948, Joutseno) on suomalainen graafinen suunnittelija ja tietokirjailija. Hänen graafinen suunnittelutoimistonsa on toiminut vuodesta 1984. Hän on julkaissut kymmeniä kuvateoksia sekä useita arkkitehtuuria, rakennettua ympäristöä ja historiaa käsitteleviä tietokirjoja ja karttoja. Hänen laaja väitöskirjansa "Oletko koskaan nähnyt kauniin kaupungin?" (2005) käsittelee Jyväskylän ruutuasemakaava-alueen kaupunkikuvan kehitystä. Jäppinen on myös tehnyt Jyväskylän vaakunan nykyisen virallisen, entisiä versioita paremmin nykyaikaiseen painotekniikkaan soveltuvan version, joka otettiin käyttöön vuonna 2000. Jäppisen poika on valokuvaaja ja tietokirjailija Juho Jäppinen. Jugoslavia
Jugoslavian kansallinen koostumus
Jugoslaviassa oli vuonna 1991 noin 23,5 miljoonaa asukasta. Maassa oli 19 yli sadan tuhannen asukkaan kaupunkia. Suurimmat kaupungit olivat Belgrad (1 168 000 asukasta) ja Zagreb (706 800 asukasta), joiden jälkeen seurasivat Sarajevo, Skopje ja Ljubljana. Jersey City
Wilmingtonin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 247 597 ja vuoden 2017 arvion mukaan 270 753. Kaupungin asukkaista 35,3 % oli taustaltaan valkoisia, 24,8 % afroamerikkalaisia, 28,1 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 25 % aasialaisia. 52,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä, kuin englantia ja 41,1 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Jyväskylä
Jyväskylä oli vielä 2000-luvun alussa ennen alueliitosta pinta-alaltaan pieni sekä suomalaisittain varsin tiiviisti rakennettu kaupunki. Ruutukaavan mukaan rakennettu kaupungin vanhin osa, nykyinen ydinkeskusta sijaitsee Jyväsjärven ja Harjun (alkuperäiseltä nimeltään Syrjälänharjun) välissä. Se on Suomen kaupunkien pelkistetyin, yksinkertaisin ja symmetrisin ruutukaava. Kaupungin hallinto ja palvelut ovat hyvin keskittyneitä ja keskusta rakennettu tiiviisti. Jyväskylälle on ollut ominaista myös kaupunkikuvan nopea uudistuminen sekä vanhojen rakennusten purkamisen että nopean uusien kaupunginosien rakentamisen johdosta. Jyväskylä onkin rakennuskannaltaan erittäin nuori kaupunki. 1800-luvun ja 1900-luvun alun empiretyylisestä puutalo-Jyväskylästä ei ole paljoa jäljellä. Jyväskylän maalaiskunta
Jyväskylän maalaiskunta oli, kun kaupunkeja ei otettu lukuun, väkiluvultaan Suomen suurin kunta, kunnes Nurmijärvi ja Tuusula ohittivat sen. Jyväskylä
Jyväskylälle on ollut vanhastaan tunnusomaista vahva sekä humanistinen että työväenhenkinen kulttuuriperintö. Kun perinteinen teollisuustuotanto kaupungissa on väistynyt uudemman elinkeinoelämän alta ja samalla muiden kuin humanististen tieteiden osuus kaupungin opiskelumahdollisuuksista on kasvanut, myös kaupungin kulttuuriprofiili ja identiteetti ovat olleet murroksessa 1960-luvulta lähtien. Uusia virikkeitä perusjyväskyläläiseen kaupunkikulttuuriin on tuonut myös nopea muuttoliike, etenkin opiskelijaväestön suuri määrä. Jyväskyläläiset muodostavatkin nykyisin kaupunkiväestön, jossa syntyperäisten asukkaiden osuus on pieni ja sekä tulo- että lähtömuutto on vilkasta. Vuonna 2004, ennen kuntaliitoksia, 15-vuotiaista asukkaista 63 %, 25-vuotiaista asukkaista 22 % ja 50-vuotiaista asukkaista vain 19 % oli syntynyt Jyväskylässä. Suomen väestö
Suomen väestö koostuu Suomen asukkaista, joiden määrä, eli Suomen väkiluku 30. syyskuuta 2018 oli 5 520 535 henkeä. Suomi on yksi Euroopan harvimmin asutuista maista; väestötiheys on suhteellisen alhainen, noin 18 ihmistä neliökilometrillä. Väestö on jakaantunut maantieteellisesti hyvin epätasaisesti – suurin osa suomalaisista elää rannikon tuntumassa, maan etelä- ja lounaisosissa. Yli miljoona asuu pääkaupunkiseudulla. Lapissa asuu vain kaksi ihmistä neliökilometrillä. Kesäolympialaiset 1940
Kesäkisoja ei ollut annettu aiemmin väestöltään yhtä pienelle kansakunnalle; Suomen asukasluku vuonna 1938 oli 3,672 miljoonaa ja Helsingin asukasluku 246 784. Mannila (Jyväskylä)
Mannila on Jyväskylän 15. kaupunginosa, joka sijoittuu Palokan ja Lohikosken sekä Tuomiojärven ja Palokkajärven väliselle alueelle. Asutus koostuu pääosin omakoti- ja rivitaloista. Viime vuosina alueelle on rakennettu kerrostaloja vanhan omakotialueen ja nelostien väliselle alueelle sekä Mannisenmäen uudelle alueelle. Matkaa Mannilaan on kaupungin keskustasta noin neljä kilometriä. Palokankeskukseen, jossa lähimmät palvelut sijaitsevat on Mannilasta matkaa noin kaksi kilometriä. Mannila koostuu kahdesta osasta: Mannilasta ja Rantueesta. Rantuetta sanotaan myös Ala-Mannilaksi ja Mannilaa Ylä-Mannilaksi . Keskusta (Jyväskylä)
Kun Jyväskylän kaupunki perustettiin vuonna 1837, sen asemakaava-alue käsitti vain ruutukaava-alueen, joka muodostaa nykyään pääosan Jyväskylän ydinkeskustaa. Asemakaavan laati C. L. Engel. Kauppakatu on Jyväskylän ainoa katu, jolla on ollut sama nimi kaupungin perustamisesta asti. Niinpä nykyinen Yliopistonkatu oli Stakettikatu ja Hannikaisenkatu Rantakatu. Läpikulkuliikenne kulki Kauppakadun kautta, ja siitä tuli hyvin pian kaupungin merkittävin liikekatu. Talot olivat empiretyylisiä puutaloja. Useimmissa kortteleissa oli kahdeksan tonttia ja korttelin läpi kulkeva lehtipuuvyöhyke, palokuja. Keskimmäisessä korttelissa, nykyisen Kirkkopuiston kohdalla oli tori. Korttelien lisäksi alueen kummassakin päässä oli pienempiä tontteja. Radio Jyväskylä
Radio Jyväskylä on vuonna 1985 perustettu suomalainen kaupallinen radiokanava, jonka omistaa Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy. Hampurissa pääkonttoria pitävä saksalainen Bauer Media ilmoitti 27.10.2016 Radio Jyväskylän henkilöstölle, että radion toiminta loppuu jo seuraavana päivänä. Kolmannella tulemisellaan Radio Jyväskylä ehti toimia vajaa kolme vuotta.Bauer Media ilmoitti, että kanava korvataan Radio SuomiRockilla. Jyväskylä
Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi. Pirkkala
Vuoden 2017 lopussa Pirkkalassa oli 19 237 asukasta, joista 18 601 asui taajamissa, 455 haja-asutusalueilla ja 181 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pirkkalan taajama-aste on 97,6 %. Pirkkalan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Pirkkalan keskuspaikka Naistenmatka ja muut kunnanosat eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Pirkkalan lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle, ja josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 18 601 asukasta. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Jyväskylä
Vuonna 1908 kaupunki osti Syrjälän ja Mustamäen tilat, ja vuonna 1914 niiden alueet liitettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin. Liitosalue käsitti Mäki-Matin esikaupungin sekä Köhniönjärvestä Ruokepuoliseen ulottuvan maakaistaleen. Mäki-Matti lisättiin viime hetkellä vuonna 1910 vahvistettuun Jyväskylän kaupungin uuteen asemakaavaan kuudenneksi kaupunginosaksi. Pääkaupunkiseutu
Pääkaupunkiseutu on yli 1,1 miljoonan asukkaan kasvukeskus ja Helsingin seudun metropolialueen ydin Suomenlahden rannalla. Alueen väkiluku oli 1 134 347 (31.12.2015) eli noin joka viides suomalainen asuu pääkaupunkiseudulla, seudun pinta-ala on kuitenkin vain 0,2 prosenttia koko maasta. Pääkaupunkiseudun väestön odotetaan väestöennusteen mukaan kasvavan seuraavina vuosikymmeninä muuta maata nopeammin. Seudulla on tiiviistä maankäytöstä huolimatta myös laajoja virkistys- ja luonnonalueita, kuten Nuuksion ja Sipoonkorven kansallispuistot. Tampere
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vuoreksen taajama sijaitsee pääosin Tampereella, mutta pieniltä osin myös Lempäälässä. Tampereen kaupunkiseudun lasketaan käsittävän Tampereen lisäksi Kangasalan, Nokian, Ylöjärven, Oriveden, Lempäälän, Pirkkalan ja Vesilahden (näistä Tampereen keskustaajama ulottuu muiden paitsi Oriveden ja Vesilahden alueelle). Se on pääkaupunkiseudun jälkeen Suomen toiseksi suurin kaupunkiseutu yli 380 000 asukkaallaan. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Jyväskylän lentoasema
Jyväskylän lentoasema sijaitsee Jyväskylässä Tikkakosken taajamassa valtatien 4 varrella noin 23 kilometriä Jyväskylän keskustasta pohjoiseen. Vuoden 2009 alkuun asti lentoasema sijaitsi Jyväskylään liitetyn Jyväskylän maalaiskunnan alueella. Lentoaseman matkustajaterminaalia laajennettiin syksyllä 2004. Vuonna 2016 lentoaseman kautta kulki noin 62 450 matkustajaa. Matkustajamäärä putosi 2000-luvun puolivälin jälkeen voimakkaasti, mutta on ollut jälleen kasvussa vuodesta 2014 alkaen. Lentoasemaa ylläpitää Finavia, ja sen päällikkönä toimii Esa Kainulainen. Toisinaan lentoasemasta käytetään myös epävirallisia nimiä Tikkakosken lentokenttä ja etenkin vanhemmissa lähteissä läheisen järven mukaan Luonetjärven lentokenttä. Kypärämäki
Kypärämäki on Jyväskylän kaupunginosa keskustaajaman länsilaidalla. Asukkaita Kypärämäessä on noin 3 150. Pääosa Kypärämäestä on tyypillistä jatkosotaa seuranneen jälleenrakennuskauden omakotialuetta, joka on säilyttänyt hyvin alkuperäisen luonteensa. Se on kuitenkin monikasvoinen asuinalue, sillä siellä on paljon myös kerros- ja rivitaloja ja jonkin verran uudempia omakotitaloja. Järvenpää
Järvenpää () on noin 42 000 asukkaan kaupunki Uudenmaan maakunnassa. Järvenpään kaupunkirakenne tukeutuu päärataan, ja se on Suomen neljänneksi tiheimmin asutettu kaupunki. Järvenpää on osa Helsingin metropolialuetta. Vaajakoski-Jyskä
Vaajakoski-Jyskä on Jyväskylän 12. suuralue. Vaajakoski-Jyskään kuuluvat Sulunperän, Jyskän, Väinölän, Haapaniemen, Vaajakosken, Kaunisharjun, Tölskän, Kanavuoren, Hupelin, Laajarannan, Oravasaaren, Pohjola, Pitkäjärven, Leppälahden ja Mehtovuoren kaupunginosat. Joulukuussa 2017 suuralueen väkiluku oli 14 681. Kerrostalohuoneistojen osuus alueen asuntokannasta oli noin 35 % vuonna 2016. Kajaanin historia
Toisen maailmansodan aikana Kajaani joutui kokemaan kovia, sillä huomattava osa sen asuinrakennuksista tuhoutui useissa pommituksissa. Myös monet ydinkeskustan liiketalot tuhoutuivat. Sodan jälkeen rakennusyhtiöt täydensivät pommitusten työn ja tekivät selvää lopuista keskikaupungin vanhoista puurakennuksista.
Kaupungin asukaslukumäärä kasvoi 1960-luvulla jo 14 600 asukkaaseen. 1969 Palokankaalle valmistui Kainuun keskussairaala. Kajaanin teollisuuden kehittymistä on nopeuttanut 1973 perustettu Kajaanin Teollisuuskylä Oy, jonka suurin osakas on kaupunki. Vuonna 1980 asukkaita oli Kajaanissa 34 574 ja 1985 35 917. 1980-luvulla asukasluvun kasvu on perustunut luonnolliseen väestönkasvuun. 1990-luvun puolivälistä alkoi kaupungin asukasmäärä laskia asukkaiden muuttaessa Ouluun ja Helsinkiin. Jyväskylän työväentalo
Jyväskylän työväentalo sijaitsee Jyväskylän keskustassa Kauppakadun varrella. Vuonna 1925 valmistunut rakennus on arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema ja sitä pidetään yhtenä Suomen merkittävimmistä 1920-luvun klassismin edustajista. Työväentalon juhlasali toimii nykyään Aalto-sali-nimisenä konsertti- ja kokoustilana. Säynätsalo
Säynätsalo on entinen Suomen kunta ja nykyisin osa Jyväskylää. Asukkaita on noin 3 000 (2005). Säynätsalo oli vuoden 1993 alusta vuoden 2008 loppuun asti Jyväskylän eksklaavi, koska sillä ei ollut yhteistä rajaa muun kaupungin kanssa, vaan väliin jäi osa Muuramen kuntaa. Jyväskylän maalaiskunnan ja Jyväskylän yhdistyessä 1. tammikuuta 2009 yhteys kuitenkin muodostui, joskin vain vesiraja Päijänteen Hauhonselällä. Liikenneyhteys alueelle tulee jatkossakin vain Muuramen kautta. Muuramen ja Jyväskylän mlk:n lisäksi Säynätsalolla oli lyhyt yhteinen vesiraja Toivakan kanssa. Säynätsalon liittymisestä vapaaehtoisesti Jyväskylään vuonna 1993 seurasi toinenkin erikoisuus: sekä Säynätsalossa että siihenastisessa Jyväskylässä oli Huvilatie, Kauppakatu ja Kirkkotie, mutta minkään kyseisestä kuudesta kadusta nimeä ei pitkään aikaan muutettu. Niinpä Jyväskylässä oli siitä lähtien kaksi Huvilatietä, kaksi Kauppakatua ja kaksi Kirkkotietä. Myöhemmin nimet on muutettu, muun muassa Säynätsalon entinen Kauppakatu on nyt Omenatie. Säynätsalo oli maapinta-alaltaan Suomen toiseksi pienin kunta heti Kauniaisten jälkeen. Jyväskeskus
Jyväskeskuksessa järjestetään vuosittain useita yleisötilaisuuksia, kuten poliitikkojen, yritysten, oppilaitosten ja yhdistysten esittäytymisiä. Kauppakeskuksen pääsisäänkäynti on aivan Jyväskylän ydinkeskustaksi mielletyssä Kauppakadun ja Asemakadun risteyksessä – joka tunnetaan myös kompassi-nimellä – joten kauppakeskus ja sen edusta ovat suosittuja oleskelupaikkoja jyväskyläläisten, ja etenkin paikallisten nuorten, keskuudessa. Jyväskylä
Keski-Suomen ohella merkittäviä tulijoiden lähtömaakuntia ovat Uusimaa, Pohjois-Savo ja Pirkanmaa. Jyväskylä
Jyväskylässä sijaitsee monipuolinen Jyväskylän yliopisto, jossa opiskelee noin 15 000 ja työskentelee noin 2 600 henkilöä. Jyväskylässä toimii myös Jyväskylän ammattikorkeakoulu ja HUMAK Humanistisen ammattikorkeakoulun Jyväskylän kampus. Jyväskylässä sijaitsevia toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia ovat Jyväskylän ammattiopisto ja Jyväskylän kotitalousoppilaitos. Jyväskylässä toimii nykyisin kolme lukiota, jotka ovat Schildtin lukio, Jyväskylän normaalikoulun lukio ja Jyväskylän Lyseon lukio. Näistä jälkimmäinen on vanhin suomenkielinen oppikoulu. Korpilahden lukio sekä kaikki entisessä Jyväskylän maalaiskunnassa sijainneet kolme lukiota on lakkautettu 2010-luvun alussa. Jyväskylän maalaiskunta
Jyväskylän maalaiskunta (), virallisissa yhteyksissä lyhennettynä Jyväskylän mlk, oli Suomen kunta, joka sijaitsi Keski-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä Jyväskylän kaupungin luoteis-, pohjois- ja itäpuolella. Kunta liittyi uuteen Jyväskylän kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Kuokkala (suuralue)
Vielä 1960-luvulla Kuokkalan taajamassa asukkaita oli alle 1 000. 1980-luvulla Kuokkala nousi Jyväskylän pääasialliseksi rakennuskohteeksi. Kuokkalan suuralueella on 17 203 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 18,6 neliökilometriä. Vuonna 2016 alueen asuntokannasta 70,2% oli kerrostalohuoneistoja. Jyväskylän seurakunta
1800-luvulla oli olemassa Jyväskylän seurakunta, joka kattoi sekä Jyväskylän kaupungin että Jyväskylän maalaiskunnan alueen, mutta vuonna 1875 annetulla määräyksellä kaupunkilaiset irrottautuivat siihenastisesta Jyväskylän seurakunnasta. Siitä lähtien oli olemassa erikseen Jyväskylän kaupunkiseurakunta ja Jyväskylän maaseurakunta (viimeksi mainittu kattoi Jyväskylän maalaiskunnan alueen). Sen vaikutuksesta, että osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin, osia maaseurakunnan alueesta liitettiin kaupunkiseurakunnan alueeseen (suurimmat alueliitokset maalaiskunnasta kaupunkiin tapahtuivat vuosien 1941 ja 1965 alussa ja vuoden 1941 alueliitosta vastaava seurakuntien alueiden rajan muutos tapahtui vuoden 1943 alussa). Vaikka Säynätsalo liittyi Jyväskylään vuoden 1993 alussa, Säynätsalon seurakunta liitettiin Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan vasta vuoden 2005 alussa Jyväskylän maalaiskunta
Entisen Jyväskylän maalaiskunnan Tikkakosken taajamassa sijaitsee Jyväskylän lentoasema, joka on yksi Suomen vilkkaimmista. Muita asutuskeskuksia ovat Vaajakoski ja Palokka, jotka kuuluvat Jyväskylän keskustaajamaan. Alueen läpi kulkee pääväylistä nelostie, jonka ansiosta bussiyhteydet taajamiin Jyväskylän kaupungista ja muualta Suomesta ovat hyvät. Myös poikittaiset tieyhteydet Jyväskylästä itään päin (ja länteenkin) kulkivat kunnan läpi, samoin tärkeä Jyväskylä–Pieksämäki-poikkirata, joskaan Vaajakosken asema ei ole enää käytössä, joten henkilöjunaliikenne tapahtuu Jyväskylän rautatieaseman kautta. Nokia (kaupunki)
Nokia on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Nokian naapurikunnat ovat Hämeenkyrö, Pirkkala, Sastamala, Tampere, Vesilahti ja Ylöjärvi. Nokian vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1951. Nokia on väkiluvultaan Pirkanmaan toiseksi suurin kunta maakuntakeskus Tampereen jälkeen. Hyvinkää
Vuoden 2017 lopussa Hyvinkäällä oli 46 739 asukasta, joista 42 938 asui taajamissa, 2 991 haja-asutusalueilla ja 810 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hyvinkään taajama-aste on 93,5 %. Hyvinkään taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken: Kemijärvi
Kemijärven väkiluku on kaupungin elinkeinorakenteen muutosten myötä laskenut. Nykyisin kaupungin alueella asuu noin 8 000 asukasta. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen. Kemijärvellä on useita satoja kakkosasukkaita (epävirallinen tieto), jotka ovat muualla kirjoilla, mutta asuvat osan vuotta kaupungin alueella kakkosasunnoissaan. Kemijärven vuokrataloyhtiö on myynyt useita vuosia omistamiaan asuntoja kakkosasunnoiksi ja toiminta jatkuu. Lisäksi Kemijärvellä on purettu ja puretaan useita vuokrakerrostaloja. Tampere
Tampere () on Suomen kaupunki ja Pirkanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Näsijärven ja Pyhäjärven rannoilla. Tampere on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin kunta ja lähikuntineen Suomen toiseksi suurin kaupunkialue. Tampere on myös asukasmäärältään Pohjoismaiden suurin sisämaakaupunki. Tampereen kaupungin väkiluku on ja Tampereen keskustaajaman 330 711 asukasta. Jyväskylä
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Jyväskylän keskustaajama ulottuu Jyväskylän lisäksi osittain Muuramen kunnan alueelle. Yhteensä Jyväskylän keskustaajamassa on 123 241 asukasta ja sen pinta-ala on 94,19 neliökilometriä. Kajaani
Vuoden 2017 lopussa Kajaanissa oli 37 239 asukasta, joista 32 518 asui taajamissa, 4 393 haja-asutusalueilla ja 328 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kajaanin taajama-aste on 88,1 %. Kajaanin taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken: Jyväskylä
Valtuustot päättivät liitoksesta 18.2.2008. Jyväskylän kaupunginvaltuusto puolsi liitosta äänin 57–2, Korpilahden kunnanvaltuusto 19–7 ja maalaiskunnan kunnanvaltuusto 32–19. Päätöksen myötä Jyväskylän kaupunki kuntana ja Jyväskylän maalaiskunta lakkautettiin ja uusi Jyväskylän kunta perustettiin vuoden 2009 alusta. Samalla uuteen Jyväskylään liittyi myös 5 000 asukkaan Korpilahden kunta; Korpilahden ja Jyväskylän kaupungin liitoksesta päätettiin jo ennen maalaiskunnan liitosselvityksen alkamista Korpilahden kunnanvaltuustossa 13.11.2006 ja Jyväskylän kaupunginvaltuustossa 27.11.2006. Keljo
Keljo on Jyväskylän kymmenes kaupunginosa ja osa Keljon suurlauetta. Kaupunginosan rajat ovat lähes identtiset Tarhamäen tilastoalueen kanssa. Matkaa Keljosta Jyväskylän keskustaan on 3–10 kilometriä. Alueella on melko laajoja omakotitaloalueita, mutta myös teollisuutta kuten Keljonlahden rannalla oleva Keljonlahden voimalaitos. Kaupunginosassa on myös asuinkerrostaloja. Slovenia
Suurimmat kaupungit ovat pääkaupunki Ljubljanan (272 554 asukasta vuoden 2012 alussa) jälkeen Maribor (94 984 as.), Celje (37 584 as.), Kranj (37 129 as.) sekä Velenje (25 378 as.). Saarijärvi
Saarijärvi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Saarijärven-Viitasaaren seutukunnassa, Keski-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km ja se sijaitsee noin 60 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen. Jyväskylä
Paikallisliikenteen järjestämisestä Jyväskylässä, Laukaassa ja Muuramessa on 1.7.2014 alkaen vastannut joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen eli Jyväskylän seudun joukkoliikenne. Paikallisliikenteestä käytetään markkinointinimeä Linkki, joka tarkoittaa Jyväskylän seudulla linja-autoa. Paikallisliikenteen asioista päätetään seudullisessa joukkoliikennejaostossa. Liikenteen järjestämiseen liittyvistä käytännön tehtävistä vastaa Jyväskylän kaupunki. Kilpailutettuna liikennöitsijänä toimii Jyväskylän Liikenne Oy.
Kesäisin kaupungista on sisävesiliikennettä. Jyväsjärvellä on lyhyitä muutaman tunnin illallisristeilyjä ja Päijänteen vesistöalueella myös pidempiä risteilyjä. Tunnettuja Jyväskylästä liikennöiviä sisävesialuksia ovat mm.Aiemmin kaupungista liikennöivät myös siipirataslaiva S/S Lahtis ja sisävesihöyrylaiva S/S Jyväskylä (nyk. M/S Jyväskylä). Jyväskylän kaupunginvaltuusto
Kaupunginvaltuusto aloitti toimintansa vuonna 1875, jolloin valtuustoon valittiin 15 jäsentä. Valtuutettuja oli 41 vaaleihin 1960 asti ja 47 vaaleihin 1972 asti. Vuodesta 1976 lähtien siihen on kuulunut 59 jäsentä, ja määrä vaihtui kuntaliitoksen myötä 75 vuonna 2008. Vuoden 2012 kuntavaaleissa valittiin 67 valtuutettua. Jyväskylä
Jyväskylän kaupunki on jaettu 14 suuralueeseen ja edelleen 86 kaupunginosaan. Pirkkala
Pirkkala on yksikielinen suomenkielinen kunta, ruotsinkielisiä on 0,4 prosenttia väestöstä. Kunnan väkiluku on kasvanut 2000-luvun alussa parin prosentin vuosivauhtia. Vuonna 2007 kasvua oli 379 henkilöä eli 3,4 prosenttia. Vuodesta 1951 väkiluku on lähes nelinkertaistunut. Kunnan ikärakenne on nuori (2007: 0-14 v - 22,0 %; 15-64 v - 66,3 %; yli 65 v - 11,6 %). Vuoden 2004 väestöennusteen mukaan Pirkkalassa on asukkaita 17 241 vuonna 2010 ja 20 265 vuonna 2020. Pirkkalan vuoden 2004 työttömyysaste on 9,5 % ja työpaikkaomavaraisuus vähäinen: yli puolet eli 56,6 prosenttia asukkaista käy töissä toisella paikkakunnalla. Maa- ja metsätalouden työpaikkoja on 0,6 %, jalostuksen 30,6 % ja palveluiden 67,0 %. Väestö on hyvin koulutettua. Keski-Suomen maakunta
Jyväskylä – josta muodostui maakunnan pääkaupunki – perustettiin vuonna 1837. Samaan aikaan myös Keski-Suomi alkoi kehittyä maakunnaksi muiden joukkoon, vaikka alueella oli edelleen havaittavissa selviä hämäläisheimon ja savolaisheimon välisiä kulttuurieroja, esimerkiksi maataloustyökaluissa, kuten sirpeissä. Talous kehittyi kaupungin perustamisen ansiosta, mutta myös Keiteleen ja Päijänteen välisen kanavan rakentamisen johdosta. Paikalliseen rakennustekniikkaan tuli uusia piirteitä: vaikka uudistilalliset rakensivat asuinhuoneensa edelleen sisäänlämpiäviksi savutuviksi, kylien lähellä rakennettiin taloja, joissa oli savupiippu ja lasi-ikkunoita. Jyväskylä
Vuoden 1960 väestönlaskennassa silloisten Jyväskylän, Jyväskylän maalaiskunnan, Korpilahden ja Säynätsalon alueella oli useita taajamia. Jyväskylän kaupungin ainoa taajama oli "Jyväskylän keskusta". Siellä oli 39 449 asukasta, joista 39 117 asui Jyväskylän kaupungissa ja 394 maalaiskunnan puolella. Pääosin Jyväskylän maalaiskunnassa sijainneet taajamat (suluissa asukasluvut) olivat:
Korpilahden ainoa taajama oli Korpilahden kirkonkylä, jossa oli 1 324 asukasta. Säynätsalon taajamat olivat Säynätsalon kirkonkylä (1 470 asukasta), Lehtisaari (836 asukasta) ja Muuratsalo (805 asukasta). Radio Jyväskylä
11.6.2012 SBS Finland kertoi laajentavansa juhannuksen jälkeen Radio Cityn kuuluvuutta, jonka vuoksi Radio Jyväskylän nimi muuttu Radio City Jyväskyläksi ja lähetykset tehdään jatkossa samalla kaavalla kuin Iskelmän lähetyksiä eli keskitetysti. Valtaosa ohjelmavirrasta tullaan tuottamaan ja lähettämään Helsingistä päin. Aluetoimituksesta tullaan kuitenkin tuottamaan ja lähettämään paikallisuutisia, JYPin selostettuja jääkiekko-otteluita sekä päivittäistä tunnin mittaista paikallisohjelmaa. Myös paikallismainonta tulee säilymään. Jyväskeskus
Jyväskeskus on kauppakeskus Jyväskylän keskustassa. Arkkitehti Olavi Norosen suunnittelema Jyväskeskus avattiin vuonna 1993, Jaakko Tähtisen alun perin Yhdyspankin liike- ja asuintaloksi piirtämä seitsenkerroksinen osa on vuodelta 1955. Kauppakeskuksessa on vuosittain noin 4 miljoonaa kävijää. Jyväskeskuksen vaikutusalueeseen kuuluu 141 700 ihmistä. Jyväskylä
Vuonna 1965 tehtiin liitos, joka yli kolminkertaisti Jyväskylän kaupungin pinta-alan: kaupunkiin siirrettiin Kuokkala, Äijälä, lähes koko maalaiskuntaan kuulunut osa Keljosta, Seppälänkangas, Mannila ja Tuomiojärvestä Ruokepuoliseen ulottuva maakaistale. Alueliitoksessa kaupungin pinta-ala kasvoi 36 neliökilometristä 116 neliökilometriin. Alueliitos oli pitkälti sama kuin vuonna 1948 esitetty; kuitenkin Ritoniemi ja Jyskä, jotka olivat kuuluneet vuoden 1948 liitosanomukseen ja joista 1960-luvullakin haaveiltiin, jäivät maalaiskunnalle. Lähes kaikki liitosaluelaiset vastustivat alun perin liitosta, mutta pian, kun liitos toteutui, he huomasivat, ettei liitos ollutkaan niin paha asia kuin he luulivat. Tästä kertoo Keskisuomalaisen vuoden 1965 ensimmäinen numero. Liitoksessa Jyväskylä ohitti asukasluvussa Kuopion, mutta Kuopio ohitti Jyväskylän vuoden 1969 alussa, kun pääosa Kuopion maalaiskunnasta liitettiin Kuopioon. Carl Christian Rosenbröijer
Rosenbröijerin katsotaan olleen aloitteentekijä Jyväskylän kaupungin perustamisessa, kun hän käytti asiasta puheenvuoron Laukaan pitäjänkokouksessa 1823. Kaupunki perustettiin vuonna 1837. Jo paljon ennen Rosenbröijeriä vuoden 1765 valtiopäivillä Jyväskylän kaupungin perustamista ehdotti saarijärveläinen talollinen Taavetti Taavetinpoika Ruokonen, mutta aloite jäi tuolloin toteutumatta. 1500 Jyväskylä
1500 Jyväskylä on asteroidivyöhykkeen päävyöhykkeellä sijaitseva pikkuplaneetta eli asteroidi. Pupuhuhta
Väestöltään Pupuhuhta on yksi monikulttuurisimmista alueista Jyväskylässä. Alueen väkiluku on noin 2 200. Joensuu
Joensuu on Suomen kaupunki ja Pohjois-Karjalan maakuntakeskus, joka sijaitsee Saimaan Pyhäselän pohjoisrannalla Pielisjoen suulla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Joensuu on asukasluvultaan Suomen 12. suurin kaupunki. Joensuun kaupungin alueella asuu noin ihmistä. Joensuun naapurikunnat ovat Ilomantsi, Kontiolahti, Lieksa, Liperi, Rääkkylä ja Tohmajärvi. Delhi
Intian vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Delhin väkiluku oli 13 782 976. Väestötiheys oli 9 294 henkeä neliökilometriä kohden, tuhatta miestä kohden naisia oli 821 ja lukutaitoaste oli 81,82 prosenttia. Lukutaitoaste kasvaa jatkuvasti yhä useampien delhiläisten kouluttautuessa pidemmälle. Vuoteen 2003 mennessä Delhin kansallisen pääkaupunkialueen väkiluku oli kasvanut 14,1 miljoonaan, joten se oli Intian toiseksi suurin kaupunkialue Mumbain jälkeen. Lukuun sisältyivät 295 000 New Delhin ja 125 000 Delhi Cantonmentin asukasta. Vuonna 2004 kaupungin väkiluku oli arviolta jo 15 279 000. Tuona vuonna syntyvyysaste oli 20,03, kuolleisuus 5,59 ja lapsikuolleisuus 13,08 tuhatta ihmistä kohden. Delhin väkiluvun arvioidaan nyt kasvaneen jo 17 miljoonaan, joten se on maailman väkirikkain kaupunki (muttei väkirikkain metropolialue, joka on Tokio). Vuosien 1999–2000 arvion mukaan köyhyysrajan alapuolella eli Delhissä 1 149 000 henkeä eli 8,23 prosenttia koko väestöstä. Vuonna 2001 Delhin väkiluku kasvoi 285 000 hengellä muuttoliikkeen ja 215 000 hengellä luonnollisen väestönkasvun vuoksi. Nopea muuttoliike teki Delhistä yhden maailman nopeimmin kasvavista kaupungeista. Vuoteen 2015 mennessä Delhin odotetaan olevan maailman kolmanneksi suurin metropolialue Tokion ja Mumbain jälkeen. Jyväskylä
Jyväskylä ympäristöineen on mäkistä maastoa. Jyväskylän korkein mäki on Korpilahden Moksin kylässä sijaitseva 258 metriä korkea Uutelanmäki. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Jyväskylän korkein kohta oli 249 metrin korkuinen Pirttimäki. Tunnetumpia maankohoumia ovat Laajavuori, jolla sijaitsee hiihtokeskus ja Matti Nykäsen mäki sekä Harju (aikaisemmin nimillä Jyväsharju ja Syrjänharju), joka ei nimestään huolimatta ole harju vaan Sisä-Suomen reunamuodostuman osa. Sen laella on Vesilinna, yhdistetty vesi- ja näkötorni, jossa on myös luontomuseo ja ravintola. Ydinkeskusta on Harjun ja Jyväsjärven välissä. Joensuu
Vuoden 2017 lopussa Joensuussa oli 76 067 asukasta, joista 67 051 asui taajamissa, 8 187 haja-asutusalueilla ja 829 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Joensuun taajama-aste on 89,1 %. Joensuun taajamaväestö jakautuu 11 eri taajaman kesken: Cleveland
Kaupungin virallinen väkiluku oli jo vuonna 1930 yli 900 000. Vuonna 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Clevelandin kaupungissa on asukkaita 390 113 ja metropolialueella noin 2 miljoonaa. Laajemmalla suurkaupunkialueella, johon luetaan mukaan myös Akron esikaupunkeineen, asuu noin 3,5 miljoonaa ihmistä. Itse kaupungin väestöstä on laskettu 41,5 % eurooppalaisperäisiksi, 51,0 % afroamerikkalaisiksi ja 7,3 % latinoiksi. Aluekappalainen
1. tammikuuta 2009 perustettu Jyväskylän seurakunta koostuu yhdeksästä alueseurakunnasta, jotka rakentuvat pääpiirteiltään Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja maaseurakunnan entisten alueyksiköiden sekä Korpilahden seurakunnan alueen pohjalle. Alueseurakunnat ovat Korpilahti, Tikkakoski, Vaajakoski, Kuokkala, Säynätsalo, Keltinmäki, Huhtasuo, Palokka ja Keskusta. Kunkin alueseurakunnan aluekappalainen toimii alueseurakunnan johtajana yhdessä alueneuvoston kanssa. Jyväskylän seurakuntaan kuuluu lähes 100 000 jäsentä. Osaka
Vuonna 2017 Osakan kaupungin väkiluku oli 2 702 242. Naisia (1 397 063) oli hieman enemmän kuin miehiä (1 307 494). Kaupungin väestötiheys oli 12 009 henkeä neliökilometrillä. Päiväsaikaan kaupungin väkiluku on kuitenkin huomattavasti suurempi, yli 3,5 miljoonaa, sillä Osaka on merkittävä talouskeskus ja ympäröiviltä alueilta pendelöi kaupunkiin työntekijöitä. Historiansa korkeimman väkiluvun Osaka saavutti vuonna 1940, 3,25 miljoonaa. Sen jälkeen kaupungin väkiluku on laskenut pääosin sen viereisten lähiöalueiden kasvun vuoksi. Muutokseen vaikuttivat maanlaajuiset ongelmat: maan nouseva hinta, asuntopula ja ympäristöpulmat. Kaupungin ydinalue on kuitenkin säilynyt elinvoimaisena eikä suurta eroa sen ja lähiöiden välillä ole. Osakan metropolialueella asuu kuitenkin paljon suurempi määrä ihmisiä kuin itse kaupungissa: 60 kilometrin säteellä Osakasta on noin 17 miljoonaa asukasta. Tähän alueeseen kuuluu kaksi muuta suurta urbaania keskusta, Kioto ja Kōbe. Jyväskylä
Keväällä 2007 keskustelut kuntien yhdistämisestä käynnistyivät uudelleen, tällä kertaa maalaiskunnan valtuustosta johtavien virkamiesten vastustuksesta huolimatta. Jyväskylän maalaiskunnan valtuusto päätti 18.6.2007 ja Jyväskylän valtuusto 25.6.2007 esittää sisäasiainministeriölle uuden kunnan perustamista koskevan erityisselvityksen tekemistä. Hallinto- ja kuntaministeri nimitti Jarmo Asikaisen kuntajakoselvittäjäksi 14.8.2007. Hän jätti raporttinsa sekä ehdotuksen yhdistämissopimukseksi 15.12.2007 valtuustoille. Jämsä
Jämsä on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Suomen toiseksi suurimman järven Päijänteen länsirannalla. Kaupungissa asuu henkilöä (), ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on asukasta/km². Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopisto on Jyväskylässä sijaitseva suomalainen yliopisto, jossa opiskelijoita on noin 14 500 ja henkilökuntaa noin 2 500. Korpilahti
Jyväskylän osa-aluejaossa Korpilahti muodostaa Korpilahden suuralueen. Vuonna 2009 Korpilahden suuralueella oli 5 071 asukasta ja vuonna 2016 sen asukasluku oli 4 960. Ristonmaa
Ristonmaa on Jyväskylän kaupunginosa. Se sijaitsee Kuokkalan suuralueen Keljon puoleisella laidalla, runsaan kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Alueen asukasluku vuonna 2010 oli 1678 henkeä. Palveluina Ristonmaalla on Koasin opiskelija-asuntoja, grillikioski ja päiväkoti. Ristonmaalla sijaitsee myös vuoden 2011 syksyllä käyttöön otettu Jyväskylän keskuspaloasema. Alueen rakennuskanta on pääosin 1980-luvulla rakennettuja kerrostaloja, sekä Ylistönmäen rinteellä olevia omakoti- ja rivitaloja. Ruuhka-Suomi
Kolmella kaupunkiseudulla ja kolmion sisällä olevissa seutukeskuksissa (muun muassa Hämeenlinna, Lohja, Salo, Riihimäki) asuu yhteensä noin kaksi miljoonaa ihmistä, eli 40 prosenttia suomalaisista. Ruuhka-Suomi on taloudellisesti maan merkittävin keskittymä, ja alueella sijaitsee suuri osa työpaikoista. Helsingin ja Tampereen välinen alue on ainutlaatuinen Suomen oloissa, sillä kahden kaupungin välillä on Suomen pääradan linjausta mukaileva nauhakaupunki, ja nämä kaksi kaupunkiseutua ja nauhakaupunki ovat ennusteiden mukaan tulevaisuudessa tärkein väestönkasvualue. Radan varren kunnat kaavoittavat uutta asutusta tukeutumaan ympäristöystävälliseen rautatiehen. Järvenpää
Vuoden 2017 lopussa Järvenpäässä oli 42 572 asukasta, joista 41 825 asui taajamissa, 49 haja-asutusalueilla ja 698 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Järvenpään taajama-aste on 99,9 %. Järvenpään taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Järvenpään keskustaajama/kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Järvenpään lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 41 825 asukasta. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä. Lutakko
Lutakko on niemi ja noin 2 700 asukkaan kaupunginosa ja tilastoalue Jyväskylän kantakaupunkialueella, Jyväsjärven rannalla. Entiselle puuteollisuusalueelle rakennetun uuden asuinrakennuskannan lisäksi alueella on liike-, toimisto- ja kulttuuritiloja sekä kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia. Jyväskylän ydinkeskustasta Lutakon erottavat Rantaväylä (Valtatie 9, Valtatie 23, E63-tie) ja rautatie. Lutakossa sijaitsee Jyväskylän suurin messukeskusPaviljonki. Jyväskylän seurakunta
Jyväskylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kattaa Jyväskylän kaupungin alueen. Seurakunnan kirkkoherra on Arto Viitala. Seurakunnan jäsenmäärä on 95 799, mikä tekee siitä Suomen evankelisluterilaisen kirkon suurimman seurakunnan. Jyväskylä on Suomen suurin kaupunki, jonka alueella toimii vain yksi luterilainen seurakunta, muissa suurimmissa kaupungeissa on useampia paikallisia seurakuntia, jotka muodostavat seurakuntayhtymän. Jyväskylän seurakunta on myös maailman suurin luterilainen seurakunta. Jyväskylän seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan. Tikkakoski
Tikkakoski on tilastoalue, kaupunginosa ja taajama Jyväskylässä noin 20 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen. Se kuului ennen vuotta 2009 Jyväskylän maalaiskuntaan. Se on Jyväskylän toiseksi suurin taajama (suurin on Jyväskylän keskustaajama). Jyväskylän Energia
Jyväskylän Energia (JE) on Jyväskylän kaupungin omistama energiayhtiö. Kaupunki perusti vuonna 1902 Sähkölaitoksen, joka tuotti sähköä höyryvoimalla. Kaukolämmön tuotanto aloitettiin vuonna 1960. Vuonna 1980 se muutettiin Energialaitos-nimiseksi liikelaitokseksi. Vuonna 1997 laitos muuttui nykyisen nimiseksi osakeyhtiöksi. Kinkomaa
Kinkomaa on Muurameen Kinkomaan sairaalan ympärille, Päijänteen läheisyyteen syntynyt asuinalue. Muuramen keskustasta Kinkomaalle on matkaa kahdeksan kilometriä, Säynätsalon keskustasta neljä kilometriä ja Jyväskylän keskustasta 12 kilometriä. Kinkomaa sijaitsee Jyväskylän kahden kaupunginosan, Keljonkankaan ja Säynätsalon välissä, minkä seurauksena tie Muuramen keskustaan kulkee Jyväskylän alueen kautta. Kinkomaan asukasluku on yli 1400, ja se on toinen Muuramen taajamista yhdessä kunnan keskustan kanssa. Näissä taajamissa asuu suurin osa muuramelaisista. Jacksonville (Florida)
Jacksonvillen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 821 784 ja vuoden 2017 arvion mukaan 892 062. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 345 596. Kaupungin asukkaista 59,2 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 52,5 %), 31 % afroamerikkalaisia, 0,2 % intiaaneja, 9,1 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 4,8 % aasialaisia. 14,2 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 10,6 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Jyväskylä
Uuden Jyväskylän ensimmäinen valtuusto valittiin lokakuun 2008 kunnallisvaaleissa. Valtuustoon valittiin 75 valtuutettua eli 62 vähemmän kuin kolmessa erillisessä valtuustossa oli. Valtuuston ensimmäinen kokous pidettiin jo 3. marraskuuta 2008, vaikka uutta kuntaa ei vielä ollut olemassa. SDP oli valtuuston suurin puolue 21 paikalla. Kokoomuksella oli 16 ja keskustalla 15 valtuutettua. Vihreät saivat valtuustoon yhdeksän paikkaa, vasemmistoliitto kuusi, kristillisdemokraatit neljä, perussuomalaiset kolme ja SKP yhden. Ylöjärvi
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ylöjärven kaupunkialue ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Ylöjärven lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Kyröskosken taajama ulottuu pääosin Hämeenkyrön kunnan alueelle. Jyväskylä Sinfonia
Jyväskylä Sinfonia on 38 muusikosta koostuva Jyväskylän kaupunginorkesteri, jonka perusti Jyväskylän Orkesteriyhdistys vuonna 1955 .
Orkesteri kunnallistettiin vuonna 1965 ja vuodesta 1988 alkaen orkesteri toimi osakeyhtiönä aina vuoteen 1999 asti, jolloin se kunnallistettiin toisen kerran. 
Orkesterin ylikapellimestarina on toiminut vuoden 2014 alusta lähtien Ville Matvejeff (s. 1986). Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenne on Jyväskylässä toimiva linja-autoyhtiö. Yhtiö on Koiviston Auton tytäryhtiö. Vuonna 2002 yhtiö kuljetti 6,65 miljoonaa matkustajaa. Yhtiössä työskentelee noin 250 kuljettajaa. Jyväskylä
Jyväskylän virassa oleva kaupunginjohtaja on Timo Koivisto. Kaupunginjohtajien luettelo: Hyvinkää
Hyvinkää () on kaupunki Uudenmaan maakunnan pohjoisosassa. Hyvinkään väkiluku on noin 47 000 (2016), ja se on maakunnan viidenneksi suurin kaupunki Helsingin, Espoon, Vantaan ja Porvoon jälkeen. Hyvinkää sijaitsee Suomen pääradan, valtateiden 3 ja 25, Vantaanjoen sekä Ensimmäisen Salpausselän varrella. Huhtasuo
Huhtasuo on yksi Jyväskylän kaupunginosista. Se sijaitsee noin 3–8 kilometriä keskustan koillispuolella. Huhtasuon osa-alueita ovat Huhtakeskus, Varikko, Kaakkolampi, Kangaslampi ja Sulku. Alueen asuintalot ovat pääasiassa 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja, mutta Huhtasuolla on myös rivi- ja omakotitaloja. Huhtasuon kaupunginosa muodostaa yhdessä Kangasvuoren kaupunginosan kanssa Huhtasuon suuralueen, jonka väkiluku oli 9 373 vuonna 2016. Keskusta (Jyväskylä)
Vuonna 1910 Jyväskylässä oli vain 3000 asukasta, lähes kaikki nykyisen Jyväskylän keskustan alueella. Jussi Jäppisen mukaan asukkaita olisi voinut olla jo ainakin 5000, jos tonttipolitiikka olisi ollut toisenlaista. Suomi 2000-luvulla
Koko 1900-luvun jatkunut Suomen väestön keskittyminen Uudellemaalle jatkui 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Myös Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan väestöosuudet kasvoivat. Väkilukuaan kasvattivat eritoten kasvukeskukset Helsinki, Tampere ja Oulu lähiympäristöineen. Myös Turun ja Jyväskylän seudut vetivät väkeä. Itä- ja Kaakkois-Suomen maakuntien väkiluvut laskivat. Jyväskylän Energia
Yhtiö omistaa Jyväskylän Energiantuotanto Oy:n (JYT). JYT omistaa Rauhalahden ja Savelan voimalaitokset. 
Jyväskylän Energia on pääomistaja Jyväskylän Voima Oy:ssä, joka rakensi Keljonlahden voimalaitoksen. Jyväskylän Energialla on myös alueellisia lämpölaitoksia eri puolilla Jyväskylää:
Vuonna 2008 yhtiö käytti polttoaineita 2200 GWh, josta turvetta 1110, puuta 730, hiiltä 190 ja öljyä 170 GWh. Yhtiö arvioi turpeen käytön nousevan Keljonlahden voimalan valmistuttua 2100-3500 ja puun 900-1500 GWh:iin nostaen kokonaiskulutuksen 3000-5000 GWh:iin. Yhtiön vuoden 2008 raportin mukaan hiilidioksidipäästöjä syntyi 310 tonnia gigawattituntia kohti. Jyväskylän Energian sähköstä kaksi kolmasosaa on tuotettu Rauhalahdessa ja loput ostettu. Yhtiön tavoitteena on luopua sähkön ostamisesta sekä ulkomaisten polttoaineiden käyttämisestä. Jyväskylä
1800-luvulla Jyväskylän seudun huomattavimpia vaikuttajia oli piirilääkäri Wolmar Schildt, yksi huomattavimmista suomalaisasian kannattajista. Suureksi osaksi hänen ansiostaan Jyväskylästä kehittyi suomenkielisen kulttuurin edelläkävijä. Jyväskylään perustettiin 1858 suomenkielinen lyseo (nyk. Jyväskylän Lyseon lukio), valtakunnallisesti ensimmäinen laatuaan, 1863 suomenkielinen opettajaseminaari, josta valmistuivat ensimmäiset kansakoulunopettajat kolme vuotta myöhemmin, sekä suomenkielinen tyttökoulu 1864. Nämä koulut toivat Jyväskylään runsaasti sivistyneitä ihmisiä opettajien ja koko valtakunnan alueelta tulleiden oppilaiden muodossa. Jyväskyläläisiä opettajia olivat esimerkiksi kirjankustantajiksi ryhtyneet Kaarle Jaakko Gummerus, Karl Gustav Göös ja Alexander Georg Weilin. Riitta Mäkinen
Mäkinen valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran kunnallisvaaleissa 2008 ja hän toimi ensimmäisellä valtuustokaudellaan perusturvalautakunnan puheenjohtajana. Kunnallisvaaleissa 2012 hän sai Jyväskylässä eniten ääniä, 1 870, ja vaalien jälkeen hänet valittiin kaupunginhallituksen puheenjohtajaksi. Kuntavaalien 2017 jälkeen hän siirtyi kaupunginvaltuuston puheenjohtajaksi.
Riitta Mäkinen toimii myös maan suurimman
SDP:n puolueosaston, Jyväskylän Työväenyhdistyksen puheenjohtajana ja Keski-Suomen maakuntavaltuutettuna. Mäkriä
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat Ienimän (ven. "Inema"), Jyrgilän, Onkkulan ("Onkulitsa"), Pižin, Saarimäen ("Sarmjagi") ja Sammatuksen kylät sekä Haapanan majakka ("Gabanovski Majak"). Toiseksi suurin asutuskeskus on vajaan 300 asukkaan Jyrgilä. Haabanovan majakalla ei ole lainkaan vakituisia asukkaita, Ienimässä on yksi asukas ja Saarimäessä kaksi. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 66 % on kansallisuudeltaan karjalaisia, 31 % venäläisiä ja 2 % valkovenäläisiä. Jyväskylä
Maalaiskunta suhtautui vielä 2000-vuosikymmenen puolessavälissä liitossuunnitelmiin yleensä kielteisesti, mutta mielipide muuttui nopeasti. 2000-luvulla maalaiskunta perusteli kriittistä kantaansa lähinnä kaupungin velkaantuneisuudella. Kuntajakoselvittäjän raportin mukaan varallisuudessa ei kuitenkaan ollut juurikaan eroa: kaupungin netto-omaisuus asukasta kohden oli liitosselvityksen alkaessa 4 936 euroa ja maalaiskunnan 4 870 euroa. Omaisuuden käyvillä arvoilla kaupunki oli maalaiskuntaa vauraampi muun muassa maaomaisuuden sekä kokonaan omistamansa vesi- ja energiayhtiö Jyväskylän Energia Oy:n ansiosta. Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Monialaiseen ammattikorkeakouluun kuuluu useita koulutusta tuottavia yksikköitä: ammatillinen opettajakorkeakoulu, hyvinvointiyksikkö, liiketoimintayksikkö ja teknologiayksikkö. Jyväskylän lisäksi JAMKilla on toimipaikka myös Saarijärven Tarvaalassa, missä sijaitsee Biotalousinstituutti sekä Pitkäkadulla toimiva Suomalainen musiikkikampus, joka on Jyväskylän yliopiston, Jyväskylän ammattikorkeakoulun ja Jyväskylän ammattiopiston muodostama musiikkikoulutuksen ja -tutkimuksen osaamiskeskittymä. Luettelo Jyväskylän pienalueista
Tämä artikkeli on luettelo Jyväskylän pienalueista suur- ja tilastoalueiden mukaan ryhmiteltynä. Jyväskylän kaupunki on tilastoissa jaettu 14 suuralueeseen, jotka on puolestaan jaoteltu tilastoalueisiin ja nämä edelleen pienalueisiin. Suuralueiden numerokoodit koostuvat kahdesta numerosta, tilastoalueiden neljästä numerosta ja pienalueiden kuudesta numerosta. Tilastoalueiden koodeissa kaksi ensimmäistä numeroa ilmoittavat suuralueen. Pienalueiden koodeissa kaksi ensimmäistä numeroa ilmoittavat suuralueen ja kaksi keskimmäistä numeroa tilastoalueen. Jyväskylä
Jyväskylän seudulta tunnetaan arkeologisia löytöjä kivikaudelta lähtien. Keskiajalla Keski-Suomi oli Päijännettä ja vesireittejä pitkin liikkuvien hämäläisten metsästys- ja kalastusaluetta, mutta samaan aikaan alueella liikkui myös saamelaista väestöä. Nykyisen Jyväskylän alue kuului Saarion, Hauhon ja Sääksmäen talollisten nautintaoikeuksien piiriin. Laukaan Vuojärvestä tehty siitepölyanalyysi osoittaa, että alueella on jo 500–700-luvulla alkanut kaskiviljely, sillä erityisesti rukiin siitepölyä on tuon aikaisissa sedimenteissä. Varhaisin nimeltä tunnettu alueen asukas oli Heikki Ihanninpoika Jyväsjoki, jonka mainitaan vuoden 1506 asiakirjoissa rakentaneen talon Äijälään. Jyväskylän kaupunginosat
Jyväskylän kaupunginosat on luettelo Jyväskylän kaupunginosista ryhmiteltynä suuralueiden mukaan. Jyväskylä jakaantuu 14 suuralueeseen ja 86 kaupunginosaan. Jyväskylän kaupungin apulaiskaupunginarkkitehti hyväksyi 8.10.2009 uuden listauksen Jyväskylän kaupungin kaupunginosien nimistä ja numeroista. Numerot 39, 40 ja 59 eivät ole käytössä. Keskusta (Jyväskylä)
MTV3:n selvityksen (2009) mukaan Jyväskylän keskusta on koko Suomen toiseksi väkivaltaisin kaupunginosa. Keski-Suomen maakunta
Keski-Suomi kuuluu asukaslukuaan hitaasti kasvattaviin maakuntiin, mutta kasvu perustuu lähes pelkästään Jyväskylän seudun asemaan merkittävänä kasvukeskuksena ja useimmat maakunnan kunnat pienenevät väkiluvultaan. Jyväskylän seudun ulkopuolella väkiluku kasvaa vain Äänekoskella ja Laukaassa. Mustalampi (Jyväskylä)
Mustalampi on 2000-luvulla rakennettu pientaloalue Jyväskylässä Keltinmäen kaupunginosassa, tosin usein Keltinmäellä epävirallisesti tarkoitetaan pelkkää Keltinkeskuksen aluetta eikä Keltinmäen muita asuinalueita Mustalampea ja Mäyrämäkeä. Siellä on 250 omakotitaloa, enimmäkseen lautaverhoiltuja, jonkin verran myös tiilisiä. Alueen vieressä on kaksi lampea, alueelle nimensä antanut Mustalampi sekä Rajalampi. Alueen kadut on nimetty enimmäkseen naispuolisten satuhahmojen mukaan. Mustalammen laajentamiseen on varattu viereinen Valkeamäen alue. Mustalampeen kulkee Jyväskylän liikenteen bussi 27. Korpilahden suuralue
Korpilahden suuralue on kuntien osa-aluetilastointia varten muodostettu suuralue Jyväskylässä. Suuralue vastaa alueeltaan Korpilahden kuntaa ennen sen liitosta Jyväskylään vuoden 2009 alussa. Suuralueen numero on 14. Se jakautuu edelleen 5 tilastoalueeseen, joihin kuuluu 15 pienaluetta. Koko Jyväskylän osa-aluejako on esitetty artikkelissa Luettelo Jyväskylän pienalueista. Kaupunginosajako ei ole yhteydessä suur-, tilasto- ja pienalueisiin, mutta Korpilahden suuralueella on 10 Jyväskylän kaupunginosaa.