Mikä on Liesjärven valuma-alueen suuruus?
Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelaan, Lohjaan ja Someroon kuuluva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Liesjärvi on Turpoonjoen valuma-alueen pääjärvi, joka kokoaa suuren osan alueen vesistä laskujokeensa. Järvi ei kuulu Liesjärven kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Järven valuma-alueen suuruus on 128 km², ja siihen sisältyy 19 järveä tai lampea.
Likolammi (Tammelan Liesjärvi)
Likolammi eli Liukonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva lampi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Leppähampaanjoen valuma-alue
Leppähampaanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.75) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 395,73 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,74 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Längelmävesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Räikälänjoen valuma-alue
Räikälänjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.89) on Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 189,25 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,27 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kernaalanjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Hiidenjoen alueelle (35.81). Liivajärv (Paganamaa)
Järvi on muodostunut viimeisen jääkauden mannerjäätikön sulamisvesien uurtamaan laaksoon. Järven pinta-ala on 4,3 ha (hehtaaria, Latvian puolella 2,3 ha ) ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven suurin syvyys on 19,8 metriä, mutta järvellä on suuri yli 19 metrinen syvänne. Järven vedenpinnan korkeutta ei ole ilmoitettu, mutta sen on oltava hieman alempi kuin yläjuoksun Kikkajärvellä joka on 128 metriä mpy. Järven läpi virtaa Peeli jõgi, joka juoksee laakson pohjalla olevan järviketjun läpi. Yläpuolelta Liivajärveen laskee Sarapuujärven laskujoki ja Liivajärvi laskee Väike-Mudajärven. Peeli jõgi kuuluu Gaujan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on metsämaata. Järveen viettävät jyrkästi ja jyrkkien rinteiden päällä on Viron puolella maatila sekä näköalatorni. Maatalouden ojat ovat syövyttäneet sadassa vuodessa rinteisiin syvät ojat (), joiden tuomat hiekat ovat levinneet rantaan muodostaen hyvän uimapaikan. Rannat ovat kovapohjaisia, mutta jyrkkenevät nopeasti. Järven Viron puoleisella rannalla kulkee patikointipolku. Liesjärvi (Ulvila)
Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan sen mittoja arvioida vanhan Kalmbergin kartaston mittakaavan perusteella. Mikäli kartastossa olevat järvet ovat olleet tarkasti piirrettyjä, olisi Liesjärvi ollut noin 1,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järven luusua olisi sijainnut sen pohjoispäässä. Järven kaakkoiskulmaan olisi laskenut Sammaljärven laskuoja. Lähtötietona Kalmbergin kartalle on ollut tiluskartta Ahmauksen, Paluksen ja Saarijärven kylistä vuodelta 1802. Ruunaanjärvi
Vesistön valuma-alue saa pääosan vedestänsä Venäjän puolella olevista vesistöalueista, jotka laskevat Suomen puolelle Lieksanjokea pitki. Lieksanjoki työntyy Säynäsemän (165 ha) läpi ja laskee Ruunaanjärveen Mätäsjokea myöten. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi jokea Suurijoki ja Särkkäjoki. Ne ovat pienten Suurjoen valuma-alueen (04.495) ja sitä hieman suuremman Särkkäjoen valuma-alueen (04.494) laskujokia. Pieni laskuoja on Muorinpuro. Järven luoteispää on nimeltään Oinasjärvi, joka laskee Polvijärveen (356 ha). Sen laskujoki on myös nimeltään Lieksanjoki. Järven pohjoispäästä on kaivettu uittokanava suoraan Lieksanjokeen. Kovesjoen valuma-alue
Valuma-alueen pinta-ala on 208 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kovesjoen alaosan ja keskiosan alueet (35.551 ja 35.552, 37 km²), Kovesjoen yläosan alue (35.553, 20 km²), Kovesjärven valuma-alue (35.554, 15 km²), Kuusijoen valuma-alue (35.555, 58 km²), Laholuoman valuma-alue (35.556, 43 km²) ja Samminluoman valuma-alue (35.557, 13 km²). Ormajoen valuma-alue
Ormajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.79) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 222,06 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,77 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Hauhon alueelle (35.77). Hauhon alue
Hauhon alue (vesistöaluetunnus 35.77) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 312,4 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 15,37 %. Vesistön alueen alarajana on Mallasvesi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 702,04 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,64 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Purus
Purusin valuma-alue on pinta-alaltaan 63 166 km² ja siitä laskee 8 400 kuutiometriä vettä sekunnissa. Jämsän reitin valuma-alue
Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne. Velaattajärven valuma-alue
Velaattajärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.38) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 106,18 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Koljonselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Näsijärven alueelle (35.31). Lievejärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Hahmajärven valuma-alueeseen (35.766) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,8 metriä mpy. Multianjoen valuma-alue
Multianjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.67) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 156,67 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,77 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Soutujoki, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Tarhianjoen alueelle (35.63). Ristajoen valuma-alue
Ristajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.65) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 148,66 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,91 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Ukonselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Aiemmin Liesjärvestä on nostettu järvimalmia, samoin kuin läheisistä Salkolanjärvestä ja Heinjärvestä Someron puolella. Högforsin ruukki nykyisessä Karkkilassa perustettiin vuonna 1820, ja se valmisti rautaa Liesjärven järvimalmista. Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa ja sen pohjana olleen isonjaon kartan 1795 tiedossa näkyy vielä, kuinka Salkolanjärvestä laskee oja Lehesjokeen. Turpoon saha kaivatti Liesjärven ja Salkolanjärven välisen Taipaleen ojan tukinuittoa varten ja vaikutti samalla Lehesjokeen niin, ettei siinä pyörinyt enää vesimylly. Taipaleen oja näkyy jo Senaatin kartastossa vuodelta 1884. Senaatin kartastossa järven nimitykset ovat eri lailla kuin nykyään. Kyynärää ja Soukonsalmen länsipuolta nimitettiin kartassa yhteisellä nimellä ”Kyynäräjärvi”. Loppuosaa nimitettiin ”Liesjärveksi”. Eurajoen vesistö
Isosuon-Ahmasjärven valuma-alueen pinta-ala on 42,9 km² ja sen laskujoki on 8,6 kilometriä pitkä Ahmasoja, joka yhtyy Eurajokeen vasemmalta puolelta Euran keskustassa 49,7 km Eurajoen suusta. Ojan lyhyestä pituudesta huolimatta valuma-alueeseen sisältyy kolme metsäjärveä, joiden yhteinen pinta-ala on 130 hehtaaria. Ahmasojan pääuoman lähteenä on Ahmasjärvi ja Ahmasojan suurimman sivuojan lähteenä on Lavajärvi. Sen vedet virtaavat Ahmasojaan sekä Neittamojärven että suuren Isosuon kautta. Tartlammi
Järven pinta-ala on 16,5 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee Tartlamminsuolta neljä suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven kaakoisrannalla, josta saa alkuunsa yli 5 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Tartlamminojana ja jatkuu Lehesjokena, joka lopuksi laskee Liesjärveen. Lehesjoki on aikoinaan perattu, mutta se aiotaan ennallistaa. Myllyojan valuma-alue (Lempäälä)
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen viides osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-aluetta ei ole enää jaettu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin. Myllyojan valuma-alueella sijaitsee 18 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Mäyhäjärvi (209 hehtaaria eli ha), Tervajärvi (126 ha), Iso Kausjärvi (62 ha) ja Yräysjärvi (17 ha). Alueelta on kuivatettu kaksi suurempaa järveä, jotka ovat Tervajärvi (eteläisempi) ja Nääjärvi. Alueen asukasluku kohoaa useisiin tuhansiin. Lieksajärvi
Lieksajärvi () on suurehko järvi Vuoksen vesistön Lieksan reitin latvoilla Venäjän Karjalassa Mujejärven piirin Repolan ja Lentieran kuntien alueilla, Suomen itärajan läheisyydessä. Järvi on pitkänomainen luode-kaakko-suunnassa kuten muutkin alueen suuret järvet. Järven suurin leveys on noin 11 km, pituus 27 km, pinta-ala 166 km, suurin syvyys 34 m ja keskisyvyys 8,6 m. Se sijaitsee 174 metriä merenpinnan yläpuolella. Lieksajärvi laskee Suulajokea Lentieran kautta Lieksanjokeen ja Pieliseen Suomen puolelle. Järvi on puhdas ja sangen kalaisa. Loimijoen valuma-alueen lasketut järvet
Liesjärven vedenpintaa alennettiin 1900-luvun alkuvuosina reippaasti. Järven keskisyvyydeksi on jäänyt kolme metriä. Syy laskuun olivat tukinuiton järjestelyt. Samasta syystä muutettiin Salkolanjärven laskuojaksi Taipaleen ylittäväksi Taipaleenojaksi. Tämän vaikutukset vedenpinnan korkeuteen ei tiedetä tarkkaan, mutta eräs seuraus oli Hullulammin pinnan aleneminen, kun sen läpi kaivettiin tukinuittoa varten laskuoja. Kostonjoen valuma-alue
Kostonjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.6) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 938,178 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki. Pääskylänjoen valuma-alue
Pääskylänjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.76) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 266,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 15,33 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Koljonselän Huhkaimenselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Längelmäveden alueelle (35.72). Liesjärvi (Tammelan Susikas)
Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja sen pituus on 1,9 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskee luokuisia suo- ja metsäojia. Yksi niistä tuo suolapareesta vettä Letonpään lahteen. Järven pohjoisosat vaikuttavat umpeenkasvun muotoilemilta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä Liesjärvenoja, joka laskee Ilojärveen. Aurejärven valuma-alue
Valuma-alueen latvavedet laskevat Saaresjärven kautta etelään. Voidaan ajatella, että Sammatinjoki saakin alkunsa Saaresjärvestä tai Saaresjärven laskuojan yhtymäkohdasta, sillä Sammatinlampi sijaitsee pääuomasta katsoen hieman sivussa. Puoliväliin pääuomaa laskee idästä pienen Koivulammen laskuoja. Peräjärven laskuoja yhtyy tähän uomaan noin 300 metriä alempana kuin missä Saaresjärven luusua sijaitsee. Kolulampi laskee Sammatinjokeen idän suunnasta kolmikilometristä suo-ojaa myöten. Saaresjärveen laskee Lylyjärvi viisi kilometriä pitkää laskuojaansa Harainluomaa myöten. Lylyjärveen laskevat vuorostaan Reppulampi ja Hakojärvi, jotka ovat valuma-alueensa latvajärviä. Asunnanjärven valuma-alue
Asunnanjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.68) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 169,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,12 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Iso Liesjärvi (Multia)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Multianjoen valuma-alueella (35.67), jonka Sarajoen alueeseen (35.674) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,9 metriä mpy. Kyrösjärven alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Kyrösjärven lähialue (35.521, 347 km²), Mylly-Kartunjoen valuma-alue (35.522, 63 km²), Villinojan valuma-alue (35.523, 17 km²), Pihnarinluoman valuma-alue (35.524, 10 km²), Kokemusjoen valuma-alue (35.525, 41 km²), Vähäjärven valuma-alue (35.526, 12 km²), Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alue (35.527, 61 km²) ja Tavinojan valuma-alue (35.528, 15 km²). Näistä Villinojan ja Kokemusjoen valuma-alueilla ei ole järviä. Liesjärven kansallispuisto
Liesjärven kansallispuisto sijaitsee pääasiassa Tammelassa Kanta-Hämeessä lähellä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen rajaa. Se on perustettu vuonna 1956, joskin osia puiston alueesta suojeltiin jo 1929. Puistoa on laajennettu 1980- ja 2000-luvulla, ja nykyään sen pinta-ala on 21 neliökilometriä. Puiston alueella on rantaviivaa lähes 50 km. Levoniemenjärvi
Levoniemenjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärven 49 saaren yhteispinta-ala on 21,98 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus 8,45 kilometriä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on 3 ja yli aarin kokoisia 24. Kyynärässä on viisi saarta. Juovanselän keskellä on Isosaari, joka on yli 600 metriä pitkä. Muita saaria ovat Palosaari, Parisaaret, Savilahdensaari ja Halkeimenkivensaari. Muita saaria on 18, ja kaikki Juovanselän saaret kuuluvat kansallispuistoon. Hiiliniemenselällä sijaitsee saariryhmä, jonka ytimen muodostaa Isotsaaret. Niiden lisäksi siihen kuuluu Latosaari ja Tappurasaari sekä kuusi pientä luotoa. Hiiliniemenselällä on lisäksi Pyrysaar ja viisi pienempää luotoa. Juuriniemenselkä ja Soukkajärvi ovat saarettomia alueita, mutta Karjusillan takana ennen luusuaa on yksi saari. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järvi saa pääosan vedestään Liesjärven valuma-alueelta, sillä se on Pihlajaveden reitin latvavesiä. Liesjärven alueella on kahdeksan yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Hirvijärvi (91 ha) laskee Liesjärven koillispäähän Pilkonjokea eli Hirvijokea myöten. Polvilammen (10 ha) laskuoja yhtyy Pilkonjokeen sen puolivälissä. Hietalampi (18 ha) laskee metsäojia pitkin Ruokolahteen. Samaa ojaa käyttävät myös Keskinenlampi (7 ha) ja Törsilölampi. Kuolemaiset (6 ha ja 1 ha) laskevat Kuolemaisenpuroa pitkin Majalahteen. Kauempaa laskevat vielä Ahvenlampi (9 ha) ja Kotalampi (2 ha). Luodesjärvi
Järven pituus on 500 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Se sijaitsee Luoteen kylän luoteispuolella ja 2,5 kilometriä Liesijärvestä koilliseen soistuneessa metsämaastossa, jota on hieman ojitettu. Järveen on kaivettu kuusi ojaa, joista etelärannasta lähtee järven laskuoja. Oja yhtyy Vähä-Pahlasesta ja Iso-Pahlasesta alkavaan laskuojaan, joka vuorostaan yhtyy Liesijärveen laskevaan Papinojaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 94 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja järvi on autio. Sinne ei kulje teitä ja lähin tie on 500 metrin päässä järven ohittava seututie 332. Hirsjärvi (Tammela)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Tammelan ja Forssan syrjäkylillä, joita kutsutaan Hirsjärvenkulmaksi ja Pikonkorveksi. Ympäristön soita on ojitettu ahkerasti ja niiden kuivatusvesiä tuo kahdeksan ojaa, jotka on ohjattu järveen. Järvi on valuma-alueensa latvajärvi. Sen laskuoja on Luonnonoja, joka virtaa luonnollisesti mutkitellen metsäpurona pohjoisessa kilometrin päässä sijaitsevaan sijaitsevaan Lahmajärveen, joka edelleen laskee Kokonjärven kautta Rutajärveen. Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata ja etelä- ja pohjoisrantaan rajautuu peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee useita maatiloja ja varsin runsaasti vapaa-ajan asuntoja (noin 40). Niille johtaa tiet Tammelan ja Toijalan yhdistävältä yhdystieltä 2846. Tammelan ja Urjalan välinen raja ylittää järven niin, että suurin osa järven eteläosasta kuuluu Tammelaan. Kuttajärvi
Valuma-alue saa pääosan vedestään kolmelta valuma-alueelta. Ne ovat Keihäsjoen, Inganjoen ja Kivijoen valuma-alueet. Keihäsjoen valuma-alueen (14.725) pääjärvi on Iso-Lauas (611 ha) ja se laskee Kuttajärven Syvänniemen lahteen lasketun Keihäsjärven (52,3 ha) läpi. Keihäsjärveen laskevat myös Luodejärvi (51 ha) ja Pitkäjärvi (24 ha). Inganjoen valuma-alueen (14.726) laskujoki laskee Koskenkylässä Koskislahteen ja sen pääjärvi on Petäinen (195 ha). Kivijoen valuma-alueen (14.727) laskujoki laskee Koskenkylän läpi Kivilahteen. Joen pääjärvi on Kivijärvi (187 ha) ja siitä laskettuaan Kivijoki virtaa läpivirtausjärvien Kaijan (29 ha) ja Koskisen (19 ha) kautta. Suur-Längelmävesi
Kostinavirran joensuulta työntyy etelään Mallasveden lahti Ruotsilanselkä, jonka pohjukkaan laskee Hauhon reitin vedet Pinteleen salmen tai joen kautta. Reitin valuma-alueen pinta-ala on 1 702 km² ja sen järvisyys on 18 prosenttia. Pinteleeseen reitti tulee Ilmoilanselältä, joka laskee siihen 1,8 kilometriä pitkää Kyllönjokea pitkin. Ilmoilanselälle tulee vettä kahta reittiä myöten. Ne yhtyvät yhdeksi virraksi Lakkianselällä. Idästä siihen virtaa Hauhonselän ja Vuorelanselän vedet. Pohjoisesta siihen virtaa Iso-Roineen vedet, johon vuorostaan laskee idästä Pyhäjärven laskujoki Lehdesmäenjoki. Liesijärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 900 metriä ja sen pinta-ala on 138 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa suoiden täplittämässä erämaassa Hietakankaan länsipuolella. Järveen laskee suo- ja metsäojia ympäristöstä aina Karttiperältä saakka. Sen valuma-alueella sijaitsee pieni Haukilampi, jonka laskuoja on suo-ojien johtoja Kurkiluoma. Liesijärven laskuoja Liesioja lähtee järven eteläpäästä ja mutkittelee kolme kilometriä etelään Vahojärveen. Painio
Painion valuma-alueen suuruus on 108,11 km² ja valuma-alueen järvisyys, jossa on mukana myös järven oma pinta-ala (0,78 km²), on 9,37 %. Lievijärvi
Järven pinta-ala on 116 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,9 kilometriä pitkä Kuoppalanjoki, joka laskee Kauvatsanjokeen. Pätkysjärven laskuoja Pätkyksenoja on kilometrin mittainen. Aurajärvi laskee suo-ojia myöten, mutta jatkanee Auranojaa myöten ja laskee Lievijärveen Jyränlahdessa. Metsäojia laskee järveen runsaasti. Pussijoen valuma-alue
Pussijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.64) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 65,86 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 6,5 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Saarijärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Tarhianjoen alueelle (35.63). Sipsiönjärven valuma-alue
Liesijoki alkaa Liesijärveltä ja laskee Vuorijärveen. Liesijoki on noin 13 kilometriä pitkä. Vuorijärveen laskee lounaasta suurempi Aivusjärvi, jolla ei ole yläjuoksulla muita järviä. Vuorijärven kaakkoispuolella sijaitsevan Siltanevan kautta laskevat kahden vesistön laskuojat. Etelästä laskee Tervalammen, Vääräjärven ja Pikkulammen laskuoja. Kaakostapäin järveen laskee Pyydyslammen, Ala-Majaveden, Ylä-Majaveden, Vekarajärven, Syväjärven, Hankolammen, Hankojärven ja Kangaslammien yhteinen laskuoja. Oinasjärvi (järvi Somerolla)
Oinasjärven valuma-alue on noin 7780 hehtaaria. Tästä 5845 hehtaaria on järveen pohjoisesta laskevan Mäentaanjoen valuma-aluetta, jonka suurin järvi on Arimaa Someron ja Lohjan rajalla. Pienempiä järviä sekä Somerolle että Lohjalle ulottuvalla Mäentaanjoen valuma-alueella ovat Arimaan eteläpuolinen Lahnalammi ja Arimaan pohjoispuoliset Myllyjärvi, Vehka-Patamo, Kovelo ja Levo-Patamo Somerniemellä sekä Patamo, Kivijärvi ja Särkijärvi Pusulassa. Etelästä Oinasjärveen laskee vähäinen Ropakonjoki, jonka pääasiassa Somerolle ulottuvan valuma-alueen latvajärviä ovat Iso- ja Pikku-Ätämö ja laskujoeton harjujärvi Pikku-Valkee Somerniemellä. Oinasjärven laskujokena on Pitkiönjoki, joka laskee Pitkäjärveen Nummella. Lieslammi (Eura)
Pyöreähkön järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Järven luusua on metsäoja, joka sijaitsee järven koillisrannalla. Siitä saa alkuunsa yli kilometrin pituinen laskuoja, joka laskee Pitkäjärveen. Järven rantaviiva on 460 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Lammelle ei johda mitään tietä. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järven rantaviiva on 56 kilometriä pitkä, ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järven rannat ovat paikoin erämaata, mutta Juuriniemenselän ja Soukkajärven rannoille ulottuu peltomaata. Rannoille on rakennettu maatilojen lisäksi noin 200 loma-asuntoa. Salkolanjärven ja Liesjärven välistä kulkee valtatie 2 ja Liesjärven itäpuolelta sen ohittaa yhdystie 2825, joka on Liesjärven kylälle johtava tie. Pukalan valuma-alue
Pukalan valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.39) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 69,29 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,61 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Kaletonjärvi Teiskossa ja sen laskupaikka Näsijärven lahti Kirkkojärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Näsijärven alueelle (35.31). Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järven pinta-ala on 804 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,4 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, josta työntyvät etelään lyhyt Talvilahti ja 1,6 kilometriä pitkä mutta kapea Kutinlahti. Koillissuuntaan aukeaa Marjoniemen ja Halkoniemen taakse leveä järvenosa, jossa sijaitsevat esimerkiksi Majalahti ja Ruokonlahti. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Itäpuolella sijaitsee 60 metriä korkea Korkatinmäki, jonka matalampia huippuja on vielä etelämpänä. Talvilahden ja Kutinlahden välissä kohoaa 40 metriä korkea Myllyvuori. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (35.484) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy. Elänteen valuma-alue
Elänteen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.37) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 74,82 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 15,93 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tammikoski, jossa reitin vedet laskevat Ruoveden Paloveteen, joka sijaitsee Paloveden alueella (35.32). Linnanjärvi
Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 4,34 km². Noin puolet rannoista ovat metsää ja loput peltoa. Siihen laskee pohjoisesta noin 2,7 kilometriä pitkä Kankarinjärven laskujoki Koskelanjoki. Eteläpäähän laskee luoteesta 4,5 kilometriä pitkä Kuivasjärven laskujoki Jarvanjoki. Muualla järvenrantaan laskevat lyhyet pelto- ja metsäojat. Lounaasta laskee ojitetun suon läpi Lehmiluoma (Haukkaluoma ?), joka tuo Alisen Lehmilammen vedet. Linnanjärven vedet poistuvat yli 200 metriä pitkän, suoristetun ja peratun Rännärinkosken kautta Riuttasjärveen. Aurejärven valuma-alue
Valuma-alueen pääjärvi on sen suurin järvi Liesijärvi. Sen laskuoja Liesioja laskee Vahojärven luoteispäähän. Valuma-alue on suurimmaksi osaksi tiheästi ojitettua suota. Suoalueen pääasiallinen johto-oja Kurkiluoma tuo suovedet Liesijärveen. Yksi sivuojista laskee myös Haukilammen vedet Liesijärveen. Turpoonjoki
Turpoonjoen alue käsittää sen valuma-alueen osan joka ei sisällä Liesjärven keräämää aluetta eikä Ilmetynjoen valuma-aluetta. Alue on käytännössä sitä valuma-alueen osaa, joka valuu suoraan Turpoonjoen uomaan. Sen pinta-ala on 50 km² ja siihen kuuluu yli 13 järveä tai lampea. Leppäveden–Kynsiveden alue
Leppäveden–Kynsiveden alue (vesistöaluetunnus 14.3) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 531,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,68 %. Vesistön alueen alarajana on Vaajakosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 683,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,98 %. Ontojärven–Lentuan valuma-alue
Ontojärven–Lentuan valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.9) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä, ja josta 4 768,8 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 180,01 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 11,75 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Katerman voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 948,81 neliökilometriä ja järvisyys 11,75 %. Lemmenjoen valuma-alue
Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Turpoonjoki
Turpoonjoki (vanhana rinnakkaisnimenä myös "Pikku-Loimijoki" ) on 10 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelassa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärven eteläpäähän ja se kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Liesjärvi, joka sijaitsee Tammelan eteläosassa Liesjärven kansallispuiston yhteydessä. Turpoonjoen valuma-alueen pinta-ala on 238 km², johon sisältyy yli 60 järveä tai lampea. Viitasaaren reitin valuma-alue
Viitasaaren reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.4) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,41 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos. Siuruanjoen valuma-alue
Siuruanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.4) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 386,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,81 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki. Keihäsjoen valuma-alue (Kuru)
Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) (vesistöaluetunnus 35.35) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 191,95 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,28 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vankavesi, jossa reitin vedet laskevat Keihäsjokea myöten seuraavaksi Näsijärven alueella (35.31) olevaan Näsijärven Vankaveteen. Vuorijärvi (Ikaalinen)
Järven pituus on 2,1 kilometriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 58 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Juhtimäeltä etelään ja viisi kilometriä Vahon kylästä koilliseen. Järvi on kaksiosainen ja järven pääallas on 2,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Pääaltaan pohjoispuoliskon länsirannasta haarautuu matala Kusiaisensalmi, joka on 450 metriä pitkä ja kapeimmillaan alle 20 metriä leveä. Se johtaa Luutalahteen, josta laskee Vuorikoski Vesajärveen. Järveen laskee kaksikymmentä ojaa tai jokea. Pohjoispäähän laskee koskena Liesijoki, joka on Liesijärven laskujoki. Eteläpään lounaisrantaan laskee Aivusjärven laskuoja. Eteläpään kaakkoisrantaan laskee Siltanevan kautta useampi suo-oja, jotka ovat usean järven ja lammen laskuojat. Tällaisia järviä ovat Tervalampi, jonka kautta laskee kaksi muutakin järveä, ja Pyydyslampi, jonka kautta laskee kahdeksan muuta järveä tai lampea. Vuorijärven eteläpäässä on matalaa, joten se on myös kivikkoinen. Sen eteläosassa sijaitsee suuri Vuorijärvensaari, joka on 300 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Kyrösjärven alue
Villinoja laskee Masonniemessä Koveslahteen aivan valtatie 3 vieressä. Valuma-alueella, jonka pinta-ala on 17 km², ei sijaitse yhtään järveä tai lampea. Villinojan alajuoksu kulkee syvälle maahan uurtamaansa uomaa myöten. Yläjuoksulla ojan varret sijaitsevat tasaisemmalla maalla. Vihurin- ja Riukusuon kohdalla siihen yhtyy oikealta lyhyt haara, joka tuo vettä Ihantolan suunnalta. Pääuomaan yhtyy Lehtiperäällä kaksi suurempaa haaraa. Pohjoisesta pääuomaan yhtyy vasemmalta Myllyluoma. Sen valuma-alue ulottuu Hangasjärven pohjoispuolelle. Toinen haara tuo vettä Pukaran kylän suunnalta. Sipsiönjärven valuma-alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Sipsiönjärven-Vahojärven alue (35.581), Liesijoen alue (35.582), Liesijärven valuma-alue (35.583), Pääjärven valuma-alue (35.584) ja Juurijärven-Hulppojärven valuma-alue (35.585). Liesilammi
Lammen pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Se sijaitsee Liesijärven eteläpuolella ja Jokiristinkankaiden itäpuolella. Liesijoki virtaa Liesilammin läpi ja 800 metriä yläjuoksulle sijaitsee Liesijärvi ja vain 70 metriä alajuoksulle sijaitsee Kettulammi. Liesilammiin ei laske muita ojia. Lampi on kaksiosainen, koska lammen lounaispäässä sijaitsee lahti alle 10 metriä leveän salmen takana. Salmen edustalla sijaitsee lähes 20 metriä pitkä luoto. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 3 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Lammen kaakkois- ja luoteisrannat ovat metsämaata, mutta muualla metsät ovat soistuneet. Kansallispuiston kaksi polkua risteävät toisensa Liesilammin ja Kettulammin välissä. Liesijärvelle johtava polku ohittaa lammen pohjoisrantoja pitkin ja se on tuettu osan matkaa pitkospuilla. Lampi on autio. Kyrösjärven alue
Mylly-Kartun joen valuma-alue on pinta-alaltaan 63 km². Sen laskujoki on noin 13 km pitkä Mylly-Kartun joki, jolla on muutama sivuhaara. Valuma-alueella on 10 järveä ja lampea ja patolampi sekä laajahkoja turvetuotantoalueita. Pääuoma alkaa Uurasjärveltä ja virtaa Pukaran ja Mettälänperän kautta Teikankaalle, missä se virtaa Teijärven läpi, ja jatkaa pari kilometriä pohjoiseen, missä se kääntyy valtatien 3 alta Kyrösjärven Uuraslahteen. Ennen alituspaikka siihen yhtyy vasemmalta Ahvenlammen laskuoja. Teijärven yläpuolelle siihen yhtyy oikealta Innalan kylästä etelästä virtaava Harjasjärven laskuoja. Vain 400 metriä ylempänä pääuomaan yhtyy vasemmalta pienen Hulolammen ja pienemmän Paskolammen yhteinen laskuoja. Pian sen jälkeen, missä Noro-oja muuttu Mylly-Kartun joeksi, yhtyy siihen oikealta järvetön laskuoja, joka tuo vettä Vähäjärven suolta ja Luomajärven pelloilta. Joen latvajärvenä voidaan pitää Uurasjärveä, josta Noro-oja alkaa. Se laskee Uurasjärven jälkeen 300 metrin pituisen lammen läpi, ja myöhemmin kuivatetun Pukaralammin peltojen läpi, ja lopuksi yhtyy Suuriniemenlammiin. Tähän osuuteen yhtyy vasemmalta Hangasjärven laskuoja. Uurasjärveen laskee sellaisia ojia, joihon yläjuoksulla sijaitsevien turvetuotantoalueiden laskuvedet yhtyvät. Tuotantoalueiden takana sijaitsevat pienet Lauttalammit. Soitsjärv
Järven pinta-ala on 189 ha (hehtaaria) ja se on 4,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen luoteispäähän laskee Ulpesoo kraavi ja kaakkoispäähän muun muassa Lavasoolta kuivatusvesiä tuova johto-oja. Laskuoja lähteen järven koillisrannasta järven keskivaiheelta itää ja oja yhtyy 450 metrin päästä Elistveren kraaviin, joka vuorostaan yhtyy Elistveren järveen laskevaan Nova ojaan. Järven valuma-alueen laajuus on 15,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0023 km (kuutiokilometriä) eli 2,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,9 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen kosteikkoa tai hienikkoa. Järven ympäristössä on peltomaata, joiden kuivatusojien vedet johdetaan järveen. Maaseudun asutus sijaitsee peltojen keskellä ja lähimmät talot ovat 400 metrin päässä rannasta. Kiskonjoen–Perniönjoen vesistö
Kiskonjoen–Perniönjoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1046 km², josta järvialaa on 59,3 km² (5,7 %). Vesistössä on yhteensä 191 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaari. Valuma-alueen pinta-alasta on peltoa 257 km² (24,6 %) ja metsää noin 70 %. Muihin Lounais-Suomen vesistöihin verrattuna Kiskonjoen–Perniönjoen valuma-alueella on selvästi keskimääräistä enemmän järviä ja metsää. Peltoalasta suurin osa sijaitsee Perniönjoen valuma-alueen puolella. Mosel
Trieristä eteenpäin Mosel virtaa kahden keskikorkean vuoriston välitse: Eifel (luoteessa) ja Hunsrück (kaakossa).Moselin valuma-alue on 28 286 km². Tästä Ranskan aluetta on 15 360 km² eli noin 54 % koko valuma-alueesta. Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltion aluetta on 6 980 km², Saarin osavaltion aluetta 2 569 km² valuma-alueesta. Luxemburgissa valuma-aluetta on 2 521 km², Belgian Walloniaa 767 km² ja Saksan Nordrhein-Westfalenia 88 km². Suojärvi (järvi Keuruulla)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Pihlajaveden alueeseen (35.483) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,6 metriä mpy. Järvi sijaitsee Liesjärveltä (804 hehtaaria, ha) Pihlajavedelle virtaavalla vesireitillä. Järvi kuuluu Pihlajaveden reitin latvavesiin ja sen yläpuolella sijaitsevat enää Kaijanpuron valuma-alue (35.489) ja Liesjärven valuma-alue (35.484). Järvi saa pääosan vedestään näiltä kahdelta valuma-alueelta, koska niiden lasku-uomat Kaijanpuro ja Liesjoki laskevat Vähä Suojärveen. Maavesi (järvi)
Maavesi (SYKE:n järvinumero 04.252.1.001) on Vuoksen vesistöön kuuluva suurehkö järvi Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 32,71 km², ja pinnankorkeus 99 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi jakautuu Koljonniemessä kahteen järvialtaaseen: läntinen on Längelmäenjärvi, itäisen ulappa on Vasaraselkä. Suurimmat saaret ovat Vehkasaari (10 ha), Sikosaari (10 ha), Ivunsaari (8 ha) ja Manninsaari (8 ha). Järven pinnankorkeutta säännöstellään Kiekan voimalasta, jonka kautta vesi laskee idänpuoleiseen Sysmäjärveen. Liesjärvi (Laitila)
Liesjärvi on lähes umpeen kasvanut suojärvi, jossa on avovettä enää sokkeloisen kanavaverkoston verran. Sen vesialueen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys alle 300 metriä. Järven luusua sijaitsee pohjoispäässä, josta saa alkuunsa kaivettu suo-oja. Se virtaa 4,5 kilometriä "Liesjärvenojana" yhtyen Hinnerjokeen 2,6 kilometriä Hinnerjoesta etelään. Pyhäjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 2 290 hehtaaria eli 22,9 km² ja sen pituus on 8,6 kilometriä ja leveys 5,2 kilometriä. Pyhäjärven koko valuma-alueen pinta-ala on 639 km², josta järven oma lähivaluma-alue käsittää 115 km² ja Kuivajärven valuma-alue 524 km². Pyhäjärveen laskee idästä Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Saaren kansanpuiston luona Kuivajärvi. Lounaasta Pyhäjärveen ovat laskeneet nykyään pelloksi kuivattu Kalliojärvi ja umpeenkasvanut Talpianjärvi, joka nykyään on osa Torronsuon kansallispuistoa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 115 kilometriä pitkä Loimijoki, joka virtaa Forssan, Jokioisten, Ypäjän, Loimaan, Vampulan ja Huittisten läpi ja yhtyy siellä Kokemäenjokeen. Kirakkajoen valuma-alue
Kirakkajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.6) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 470,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 10,45 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kirakkakönkään voimalaitos. Liesjärven kansallispuisto
Kansallispuisto on osa karua ja harvaan asuttua Tammelan ylänköä ja rajoittuu idässä alueen suurimpaan järveen Liesjärveen, jonka vastarannalla on Tammelan Liesjärven kylä. Laajennusten jälkeen puisto ulottuu myös läheisten Kyynäräjärven ja Tapolanjärven rannoille ja siihen kuuluu myös Tartlammi Somerniemen puolelta. Mallasveden ja Pälkäneveden alue
Mallasveden ja Pälkäneveden alue (vesistöaluetunnus 35.71) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 568,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 29,33 %. Vesistön alueen alarajana on Valkeakosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 4 449,79 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,7 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Längelmäveden alue
Längelmäveden alue (vesistöaluetunnus 35.72) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 065,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,77 %. Vesistön alueen alarajana on Kaivannon kanava, jonka koko yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 179,7 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,75 %. Reitin vedet laskevat kanavasta seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Sysmän reitin valuma-alue
Sysmän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.8) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 830,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Koskenjoen valuma-alueen laskujoki Koskenjoki laskee Pyhäjärven eteläosiin Mantereenjärvi nimiseen lahteen. Valuma-alueen pinta-ala on 77,8 km² ja sen järvisyys on 5,2% . Valuma-alueella on 17 järveä tai lampea, joista suurimmat muodostavat järvien ketjun Koskenjoen yläjuoksulla. Valuma-alueen suurin järvi on Iso Arajärvi (176 ha). Temmesjoen vesistöalue
Temmesjoen vesistöalue (vesistöaluetunnus 58) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Temmesjoki laskee Perämereen. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla pääasiallisesti Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 1180,71 neliökilometriä ja järvisyys on 0,5 %. Vesistöalue muodostuu Temmesjoen lisäksi Tyrnävän- sekä Ängeslevänjoista. Myös Liminganjoki on yhdistetty Temmesjokeen kanavalla. Vesistöalueen putouskorkeus on 105 metriä ja laskupaikka Liminganlahti. Vesistöalueelle tunnusomaisia piirteitä ovat Limingan–Tyrnävän laajat peltolakeudet alajuoksulla sekä laajat suo- ja metsäalueet yläjuoksulla. Laajoki
Laajoen 389 km:n suuruisella valuma-alueella on runsaasti soita, kun taas peltojen osuus on pienempi kuin Lounais-Suomessa yleensä. Peltoa valuma-alueesta on Lounais-Suomen keskiarvoa vähemmän noin 17 %, soita noin 23 %. Myös eloperäisten maalajien osuus peltoalasta on selvästi suurempi kuin läheisillä Mynäjoen ja Hirvijoen valuma-alueilla. Laajoen vesistön järvisyys on kaksi prosenttia, ja sen valuma-alueella on yhteensä 21 järveä tai lampea, joista useimmat ovat pieniä latvavesiä. Noin 495 hehtaarin Elijärvi ja 71 hehtaarin Vaskijärvi ovat huomattavasti muita järviä suurempia. Joen virtaus on suurimmillaan keväisin noin 74 kuutiota sekunnissa, mutta kesällä joen uoma kuivuu paikoin lähes täysin. Tämä johtuu osittain myös alueen runsaasta suo-, metsä- ja pelto-ojituksesta, joka on nopeuttanut valuntaa ja vähentänyt veden viipymää valuma-alueella. Sipsiönjärven valuma-alue
Valuma-alueen pääjärvi on Liesijärvi, jonka laskujoki Liesijoki laskee kaikki valuma-alueen vedet Vuorijärveen. Liesijärveen laskee muutama järvi suoraan. Lounaisrantaan laskevat Karpalolammin ja Saukkolammin laskuojat, itärantaan Ahvenlammin, Pahalammin, Haaralammin ja Kuivaslammin ja pohjoisrantaan laskevat Särkijärven sekä Pirttilammin ja Koiralammin laskuojat. Suurin laskuoja on kuitenkin Papinoja, jonka kautta laskevat suoraan Putkilammi, Ylinen Latvajärvi ja Alainen Latvajärvi. Papinojan alajuoksulla siihen yhtyy idästä eli vasemmalta Luodeoja, joka tuo Luodejärven ja Pikku-Luodejärven vedet. Tätäkin alempana Papinojaan yhtyy samasta suunnasta Vähä-Pahlasen laskuoja. Siihen yhtyy pohjoisesta eli oikealta Luodesjärven laskuoja. Vähä-Pahlasen kautta laskevat vielä Iso-Pahlanen sekä Vähä Suojärven ja Iso Suojärven yhteinen laskuoja. Luhdanjoen valuma-alue
Luhdanjoen valuma-alue kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen viides osa-alue, joka valuma-alueen pienuuden vuoksi ei enää jaeta osa-alueisiin. Siihen kuuluu 8 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaarin. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järveen laskevat Välijoki, Lehesjoki, Taipaleenoja, Mustijoki, Rasinjoki ja Kauhaoja sekä 63 pienempää ojaa. Välijoen kautta pohjoisesta laskevat muun muassa Ruostejärven ja Tapolanjärven vedet Kyynärään. 1800-luvulla tukinuittoa varten kaivettu Taipaleenoja laskee järven lounaiskulmaan ja tuo pääosin Someron puolella sijaitsevan Salkolanjärven valuma-alueen vedet. Salkolanjärven alkuperäinen lasku-uoma ennen Taipaleenojaa on ollut Lehesjoki. Liesjärven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 10 kilometriä pitkä Turpoonjoki. Tallusjärvi
Järvi kuuluu Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueella (14.7) Tallusjärven valuma-alueeseen (14.77), jonka osa Tallusjärven aluen (14.772) on. Saittajoen valuma-alue (14.774) laskee Saittajärvestä Saittajokea ja Alajokea myöten pohjoisen altaan eteläpäähän. Liesjärven valuma-alue (14.773) laskee Liesjärvestä Liesjokea myöten Talluskylän viereen lahdenpohjukkaan. Tallusjärven lähialueella sijaitsee 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan Tallusjärveen. Huomattavimmat niistä ovat Vääräjärvi (28 ha), Petronlampi (19 ha) ja Humalalampi (19 ha). Ylä-Ounasjoen valuma-alue
Ylä-Ounasjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 65.6) on Kemijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 725,53 neliökilometriä, ja josta 6 698,42 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 27,11 neliökilometriä kuuluu Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 3,17 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Loukinen. Juojärven reitin valuma-alue
Juojärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki. Kallavesi
Kallaveden valuma-alue on järvi mukaan lukien 16 270 km². Sen pääosan muodostavat Iisalmen reitti, jonka pinta-ala on 5 583 km² ja järvisyys 7,7 %, Nilsiän reitti, jonka ala on 5 422 km² ja järvisyys, 12,5 % ja Juojärven reitti, jonka valuma-alue on 2 074 km² ja järvisyys 22,0 %. Ikaalisten reitin valuma-alue
Kyrösjärven alueen valuma-alueen pinta-ala on noin 580 km². Se jaetaan Kyrösjärven lähialueeseen ja muutamaan pienen ojan ja lyhyen joen valuma-alueisiin. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kyrösjärvi, Röyhiönjärvi, Iso Karppajärvi ja Vähäjärvi. Kyrösjärven pinta-ala on 96 km² ja se on Suomen 48. suurin järvi. Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)
Valuma-alueen laskujoen pääuomaa kutsutaan alajuoksulla Sammalistonojaksi, keskijuoksulla Luhdanjoeksi ja yläjuoksulla Liesjoeksi. Se laskee Pääjärven itäpään etelärantaan. Sen alku sijaitsee Ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella levittäytyvillä raskaasti ojitetuilla Järventaustansuolla ja Pinnolansuolla. Pinta-alaltaan suurin järvi on Sairakkalanjärvi, vaikka sen vedenpintaa on kahdesti laskettu. Järven alapuolella ollut Järventaustanjärvi on sen sijaan kuivatettu. Luhdanjoen varressa moreenimäellä sijaitsevat Palomaanjärvi ja Vähäjärvi. Ne ovat laskuojattomia lampia, jotka luetaan kuuluvaksi tähän valuma-alueeseen. Painio
Painioon laskevia pienempiä valuma-alueita olivat vuonna 2015 käytössä olleessa valuma-aluejaossa Siikjärven valuma-alue (19,11 km², järvisyys 8,69 %) Vesanojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 3,03 %) ja Hossinojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 0,00 %). Näiden ulkopuolisen osan järven valuma-alueesta muodastaa nykyisessä valuma-aluejaossa Painion alue (41,71 km², järvisyys 19,01 %). Tämän sisään jäävät Mättäänsuonojan valuma-alue (13,15 km²) ja Härjänojan valuma-alue (10,84 km²), jotka valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa on erotettu omiksi valuma-alueikseen. Jääli
Jäälinjärven valuma-alueen pinta-ala Jäälinjärven luusuassa on 45 neliökilometriä. Valuma-alueen järvet, lähinnä Lylykkiianjärvi, Saarisenjärvi ja Lauttalampi, muodostavat vain 4,5 % valuma-alueen pinta-alasta. Luonnostaan vähäinen järvisyys, Saarisenjärven pinnan laskeminen ja Peukaloisenjärven ja Haisunjärven kuivattaminen ja sen lisäksi valuma-alueen soiden ojittaminen lähes kauttaaltaan aiheuttavat suuret virtaaman vaihtelut. Kevätvalunta on suuri ja lyhytaikainen, ja vastaavasti vähävetisiä kausia on usein ja ne ovat pitkiä. Jäälinjärveen laskeva Saarisenoja on luonnontilassa ollut veneellä kuljettava, mutta toimenpiteiden seurauksena Saarisenojan olemus ja luonne ovat olennaisesti muuttuneet. Loimijoen valuma-alue
Loimijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.9) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 138,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,74 %. Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä valuma-alueen, jonka laskujoki Loimijoki yhtyy Kokemäenjokeen Huittisissa. Valuma-alueella on yli 195 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Liesjärvi (Keuruu)
Liesjärvi on Keuruun pohjoisin kyläkunta. Se koostuu Liesjärven, Hirvikylän ja Välkyn kylistä, jotka ovat aiemmin muodostaneet Liesjärven koulupiirin. Alueen kokonaispinta-ala on noin 106 neliökilometriä. Liesjärvi sijaitsee Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan rajalla ja sen rajanaapureita ovat Multia ja Ähtäri. Vuoden 1924 rajamuutoksen seurauksena osa Liesjärven kylästä siirtyi Ähtärin puolelle. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järven pinta-ala on 956 hehtaaria, pituus 7,2 kilometriä ja leveys 7,0 kilometriä. Järvellä on neljä vesiallasta, joita erottavat toisistaan harjujaksot tai kapea salmi. Lännessä on Kyynärä, joka jää Kyynäränharjun taakse. Kyynäränjuovasta pääsee Juovanselälle, joka muodostaa Soukonsalmen länsipuolelle vesialtaan, ja salmen itäpuolella aukeaa Hiiliniemenselän, Juuriniemenselän ja Soukkajärven muodostama suurin vesiallas. Järven luusuassa vedet patoaa Kettumäeltä laskeva harju, josta vesi virtaa Karjusillan ali viimeisen vesialtaan kautta Turpoonjokeen. Lismajärvi
Lismajärven valuma-alueen laajuus on 535 neliökilometriä. Lännessä siihen laskee Verhnjaja Ližma, koillisessa Jelgamka ja siihen vähän ennen joen suuta yhtyvä Šaidomozerosta virtaava Šaidomka. Käppäselänlahdesta alkava laskujoki "Ližma" tai "Srednjaja Ližma" virtaa Tedjärven kautta Äänisen Lismanlahteen. Liesilammi
Liesilammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Liesilammi on osa Liesijoen aluetta ja sisältyy Seitsemisen kansallispuistoon. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Valuma-alue pinta-ala on 86 km² ja se koostuu Moisionjoen ympäristön valuma-alueesta ja sen viereisestä Kylälammin laskuojan valuma-alueesta. Valuma-alue on jaettu Moisionjoen alaosan alueeseen (35.241), jossa on 6 järveä (mukaan lukien Kylälammi) ja yläjuoksulla olevaan Höytämönjärven valuma-alueeseen (35.242), jossa on vielä yli 20 järveä. Valuma-alueen laskujoki on Moisionjoki, joka laskee Ruotasjärvestä. Tätä järveä suurempi on Höytämönjärvi, joka kokoaa valuma-alueen järvien laskuojia eniten ja se ansaitseekin alueen pääjärven nimikkeen. Alueen suurimmat järvet ovat Höytämönjärvi (201 ha), Särkijärvi (145 ha) ja Hervantajärvi (83 ha). Saarijärven reitin valuma-alue
Saarijärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.6) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 119,56 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,24 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärvi. Herttuanjärvi
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 450 metriä. Siihen laskee pelto-, metsä- tai suo-ojaa, yksi on Lintumaanjärven ja Levoniemenjärven yhteinen laskuoja Syrjälänpuro, ja toinen on pienen Kakarilammin laskuoja. Myös Likolammin vedet päätyvät järveen. Sen luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,3 kilometriä pitkä Rasinjoki, joka laskee Liesjärveen. Liinaslammi
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Sikkilänjoen yläosan valuma-alueeseen (35.345) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy. Toisjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,9 metriä mpy. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa ja Vihasjärven laskuoja. Vihasojan valuma-alueen pinta-ala on 3,18 neliökilometriä, mistä Vihasjärven kautta virtaa Toisjärveen 2,46 neliökilometrin sadanta. Järven oma laskuoja Vihosoja laskee Eräjärveen sen kaakkoispäähän. Ojan korkeusero on 0,9 metriä. Iso Katavalammi
Iso Katavalammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa oleva järvi, joka kuuluu Liesjärven alueeseen. Liesjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen, jossa Tapolan - Kyynärän valuma-alue sijaitsee.