Onko tuulivoima uusiutuva energianlähde?
Uusiutuva energia
Uusiutuva energia on energiaa, jota saadaan uusiutuvista lähteistä. Uusiutuvan energian tuotantomuodoissa hyödynnetään jatkuvia luonnollisia prosesseja kuten auringonpaistetta, tuulta, virtaavaa vettä ja ilman ja maan lämpöä – tai käytetään biologisesti syntyviä varantoja, kuten puuta. Uusiutuvat energianlähteet saavat energiansa auringon säteilystä geotermistä energiaa ja vuorovesivoimaa lukuun ottamatta.
Uusiutuva energia Ruotsissa
Ruotsin tuulivoimatavoite oli 10 TWh tuulivoimaa vuonna 2015. Vuoden 2007 lopussa energiaviranomaisten tavoite oli 30 TWh tuulivoimaa vuonna 2020. Koska nykyinen lupaprosessi on liian hidas, lupaprosessia ehdotetaan helpommaksi yhdeltä viranomaiselta. Merituulivoiman kehitys Ruotsissa on energiaviranomaisten mielestä tärkeää kokemuksen ja kansallisen kilpailukyvyn lisäämiseksi. Koska tuulivoiman lisääminen vie aikaa, selvityksen mukaan voimaloiden sijainnista tulisi tietää puolet vuoteen 2010 mennessä. Yritystuki
Tuulivoimalla ja puu- tai biopolttoaineella tuotettua sähköä tuetaan takuuhinnalla. Sähkön tuotanto vesi- ja tuulivoimalla sai suoraa tukea 156,6 miljoonaa euroa vuonna 2017. TuuliWatti
Tuulivoima-kansalaisyhdistys ry arvosteli tuulivoiman tukemista yhteiskunnan varoin keväällä 2014. . Toimitusjohtaja Suominen vastasi kritiikkiin toteamalla, että alan kannattavuutta ja taloudellisuutta voidaan pohtia monelta kantilta. Hänen mukaansa valtio tuki vuonna 2013 fossiilisia polttoaineita 700 miljoonalla eurolla, mutta uusiutuvia polttoaineita vain vajaalla 60 miljoonalla. "Tuulivoimasta hyödyt tulevat yhteiskunnalle erilaisina välillisinä vaikutuksina, fossiilisia polttoaineita pitää taas verottaa, koska niistä tulee haittoja", Suominen vertasi. Uusiutuva energia
Syöttötariffissa sähkön tuottajalle taataan määrätty hinta. Syöttötariffit otettiin ensimmäiseksi käyttöön USA:ssa (1978), Saksassa (1990) ja Sveitsissä (1991). Esimerkiksi Saksa käyttää vuosina 2000–2012 34 miljardia euroa syöttötariffeihin. Maissa, joissa syöttötariffeja ei ole käytössä, uusiutuvan energian käyttöönotto on tapahtunut hitaammin. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
EU:ssa oli vuonna 2008 tuulivoimaa 65 GW ja se tuotti sähköä 123 TWh. Vuoden 2007 lopussa EU:n tuulivoima oli 56 GW vastaten 3,7 % EU:n sähköstä ja työllistäen 154 000 ihmistä. Asukasta kohti EU:ssa oli vuonna 2008 tuulivoimaa 131 W/asukas. Tuuliturbiini
Tuuliturbiini on kone, jolla tuulen eli virtaavan ilman liike-energiaa muutetaan turbiinin akselin pyörimisenergiaksi eli mekaaniseksi energiaksi. Akseli pyörittää edelleen sähköä tuottavaa generaattoria ja tuottaa tuulivoimaksi kutsuttavaa sähköä. Mikäli energia käytetään suoraan esimerkiksi jauhinkivien pyöritykseen, käytetään laitteesta nimitystä tuulimylly. Tuulivoima
Tanskan, Saksan ja Espanjan vuosien kokemuksenkaan perusteella ei yhdistyksen mukaan ole pystytty osoittamaan, että tuulivoima vähentäisi fossiilisten polttoaineiden ja ydinvoiman käyttöä. Saksassa uusiutuvien tuuli- ja aurinkoenergian tuki oli vuonna 2013 19,4 miljardia euroa, jonka seurauksena sähkön hinta nousi pilviin. Tuulivoima Yhdysvalloissa
Tuulivoimakapasiteetin lisäys on ollut suoraan verrannollinen energiatukeen. Vuosina 2006-2008 verotuki (the federal production tax credit PTC) oli ainoa tuulivoiman tuki: 1,9 c/kWh veroetu 10 vuoden ajan. Energia-ala on USA:ssa yleisesti vahvasti tuettu. GWEC:n mukaan uusiutuvan energian tuki on edellytys sen menestymiselle USA:ssa. PTC:tä jatkettiin lokakuussa 2008 vuoden 2009 loppuun. Tuulivoima-ala toivoo vakaampaa energiapolitiikkaa. Tukipolitiikasta johtuen asennukset vähenivät 93% vuonna 2000, 73% v. 2002 ja 77% v. 2004. Uusiutuva energia Suomessa
Uusiutuvan energian avulla Suomessa tuotettiin vuonna 2009 30% kaikesta sähköntuotannosta. Tästä tuotetusta sähköstä valtaosa, 60%, tuotettiin vesivoimalla. Metsäteollisuuden jäteliemillä tuotettiin vastaavasti 20 % ja puupolttoaineilla 17 % uusiutuvasta sähköstä. Energian kokonaiskulutuksesta uusiutuvilla energianlähteillä tuotettiin 26 %. Tuulivoima Saksassa
Saksassa 75 % uusiutuvasta energiasta perustuu uusiutuvan energian lakiin. Lain kustannukset olivat 7,7 mrd. €, josta sähkön tuottajille 4,3 mrd. € 2007. Kustannus oli 1,5 €/kk asukasta kohden vuonna 2007, josta osa kompensoitui sähkön hinnan laskuna. Saksan tuulivoiman syöttötariffi on saksalaisten mukaan menestystarina, jonka myös muut maat kopioivat. Kustannukset ovat kuluttajille pienet. Sähköverkkoyhtiöt takaavat kaikille verkkoonpääsyn ja syöttötariffi tuen, mikä lisää yrittäjyyttä ja investointeja. Tuulivoima
Uusiutuvana energiana tuulivoimaa yleensä tuetaan valtion taholta. Tuulivoiman edistämiseen sisältyy yleensä investointitukea, 20–30 vuoden takuuhinta tuotetusta sähköstä, valtion kustantamat verkkoyhteydet tai erilaisia verohelpotuksia. Yleisiä ovat myös erilaiset vihreät sertifikaatit. Syöttötariffilla tuetun energiantuotannon vaikutusta kuluttajien maksamaan laskuun on vaikea arvioida, koska kapasiteetin lisäys laskee sähkön hintaa markkinoilla ja tariffi kasvattaa kuluttajien maksamaa hintaa. Kreikka on EWEA:n mukaan esimerkki maasta, jossa pelkkä takuuhinta ei ole riittänyt tuulivoiman lisäämiseen. Ruotsissa vihreän sertifikaatin pidennys 20 vuodeksi on lisännyt tuulivoimainvestointeja. Suomessa sähköverkkoon liitettävä voimala voi saada Kauppa- ja teollisuusministeriön investointitukea 20–35 % rakennuskustannuksista ja tuottajalle palautetaan sähkövero. Syöttötariffi
Tariffien käyttö lisääntyy ja laajenee. Monet maat, mukaan lukien Saksa, Ranska, Espanja ja Italia, ovat päättäneet, että uusiutuvan energian määrää on lisättävä. Tariffit takaavat kannattavan kehityksen nopeasti, lisäävät kiinnostuneita yrityksiä, lisäävät kilpailua ja tuotekehitystä. Yleensä eri energiamuodoille on eri tariffit. Tavoitteena on lisätä uusiutuvaa energiaa tuella, kunnes ne ovat ilman tukeakin kilpailukykyisiä. Alan pioneerit saavat kilpailuedun tulevaisuuden energiamarkkinoilla. Ison-Britannian tutkimuksen mukaan jo vuonna 2020 ydinvoiman tuotantohinta on 3-4p/kWh, kun merituulivoimalla tuotettu sähkö maksaa 2-3p/kWh. Euroopan unionin energiapolitiikka
Euroopan unioni on neuvotellut kasvihuonekaasujen vähentämiseksi ilmastoneuvotteluissa maailmanlaajuisen sopimuksen saavuttamiseksi. Euroopan unioni on sopinut sitovan tavoitteen 20 % uusiutuvaa energiaa energiankulutuksesta vuonna 2020 ja 10 %:n osuus biopolttoaineita vuonna 2020. EU:n parlamentti on pyrkinyt sektorikohtaisiin tavoitteisiin (sähkö, lämmitys, jäähdytys ja biopolttoaineet). EU:lla on direktiivit on uusiutuvaan sähköön ja polttoaineisiin. Vuonna 2009 Euroopan sähkökapasiteetin lisäyksestä oli tuulivoimaa noin 39 % ja tuuli- ja aurinkovoimaa noin 47 %. Tuulivoima Suomessa
Tuulivoima Suomessa käsittelee tuuliturbiinien pystyttämistä ja sähkön tuotantoa niiden avulla. Vuoden 2017 lopussa Suomessa tuulisähköä tuotti yhteensä 700 tuulivoimalaa ja näiden tuulivoimakapasiteetti oli yhteensä 2044 MW. Voimalat tuottivat sähköä vuonna 2017 yhteensä 4,8 TWh, joka oli noin 5,6 % sähkön kokonaiskulutuksesta. Vuoden 2017 aikana Suomeen rakennettiin 153 uutta tuulivoimalaa. Vuonna 2013 laaditussa Suomen ilmasto- ja energiastrategiassa tavoitteena on, että tuulivoimalla tuotetaan yhdeksän terawattituntia vuodessa vuoteen 2025 mennessä, jolloin kapasiteetin pitää olla noin 3 000 MW. Tuulivoima
Uusia tuulivoimayhtiöitä on perustettu tuulivoimalahankkeiden toteuttamiseksi ja energiatuotannon pyörittämiseksi myös Suomessa. Tuulivoimamarkkinoiden merkittävin markkina-ajuri on viime vuosina ollut syöttötariffi, joka on taannut tuottajille kannattavan sähköhinnan. Uusien tuulivoimaloiden rakentamisinnon on arvioitu hiipuvan Suomessa tavoitteeksi asetetun 2 500 MW:n kapasiteetin täyttymisen lähestyessä. Sähkön takuuhintaa 83,5 EUR/MWh (syöttötariffi, enintään 12 vuoden ajalta) ei turvata suuremmalle tuulinenergian tuotantokapasiteettimäärälle. European Wind Energy Association
EWEA:n mukaan EU:ssa on alkanut tuulivoimakausi vuonna 2010. EWEA:n mukaan tuulivoima on yleisin sähköntuotantomuoto Eurooppaan rakennettavassa uudessa sähkövoimassa; vuonna 2008 36 prosenttia ja seuraavana vuonna 39 prosenttia rakennetusta sähkövoimasta oli tuulivoimaa. EWEAn mukaan tuulivoiman etuja ovat omavaraisuus, taloudellisuus, polttoaineettomuus, teollisuuden, viennin ja kotimaisen työllisyyden kehitys, sähköntuoton savukaasuttomuus ja hiilidioksidittomuus ja kansalaisten enemmistön kannatus. Gibraltar
Tuulivoiman, aaltovoiman ja jätteiden polton käyttöä energialähteinä tutkitaan, ja uusiutuvien energialähteiden on tarkoitus tyydyttää 12 prosenttia Gibraltarin sähköntarpeesta vuoteen 2032 mennessä. Tuulivoima Espanjassa
Espanjan tavoite oli 30 % sähköstä uusiutuvaa energiaa vuonna 2010, josta puolet tuulienergiaa. Tuulivoiman lisäystavoite vuosina 2005-2010 oli 12 GW (“Plan de Energías Renovables en España 2005–2010", Ministerio de Industria, Turismo y Comercio ja IDAE). Vuonna 2007 uudeksi tavoitteeksi asetettiin 29 GW vuoden 2015 lopussa, kun edellinen oli 20 GW vuoden 2010 loppuun mennessä. Ekoenergia
Merkki myönnetään uusiutuvista energianlähteistä tuotetulle energialle tietyin kriteerein. Ympäristömerkitty EKOenergia voi olla tuulivoimaa, bioenergiaa, aurinkoenergiaa, aaltovoimaa, geotermistä energiaa tai vesivoimaa. Kriteerien täyttymistä valvotaan vuosittaisella auditoinnilla. Uusiutuva energia Suomessa
Puun polton osuus oli miltei vakio noin 20 % energiankulutuksesta vuosina 2000-2006. Puupoltto on 82-86 % Suomen uusiutuvasta kokonaisenergiasta riippuen vesivoiman määrästä. Vuonna 2006 puunkäytöstä oli 48 % metsäteollisuuden jäteliemiä, 35 % teollisuuden puunkäyttöä ja 17 % puun pienpolttoa. Paperiteollisuudessa jätteenä syntyvän mustalipeän poltolla soodakattilassa voidaan tuottaa selluprosessin ja merkittävä osa paperinvalmistuksen tarvitsemasta lämmöstä. EU ja IPCC luokittelevat turpeen fossiiliseksi polttoaineeksi.
Puun käyttö kokonaisenergiasta oli 15 % v. 1990 ja 20,7 % v. 2006, josta 17,4 % teollisuudessa ja 3,3 % pienpoltossa. Vuonna 2006 puunkäyttö sisälsi jäteliemen 53TWh, teollisuuden puutähteet 29 TWh ja puun pienpolton 13 TWh. Puun pienpoltto oli lähes vakio 1997-2006. Vuosina 1990-1998 jäteliemen energiakäyttö kasvoi 13 TWh ja v. 1998-2006 se oli melko vakio. Teollisuuden puutähteiden käyttö kasvoi kahtena hyppäyksenä vuosina 1994 ja 1999. Suomen energiakeskustelussa vuonna 2008 teollisuus on valittanut puupulaa ja valtion energiapolitiikka on perustunut puun energiakäytön lisäämiseen. Puupula ei kuitenkaan ole toteutunut vuoteen 2013 mennessä, jos tilannetta katsotaan tilastojen valossa. Tanska
Tanska on maailman johtavia tuulivoimamaita. Valtio on tukenut tuulivoimateollisuutta 1970-luvun lopusta alkaen, ja tanskalaisilla yrityksillään on hallussaan kolmannes maailman tuulivoimalamarkkinoista. Tanska itse saa 19 prosenttia energiastaan tuulivoimasta. Vuonna 2008 maan kotimaisesta sähköstä kaikkiaan 26,7 prosenttia tuotettiin uusiutuvilla energiantuotantomenetelmillä. Tuulivoiman lisäksi maassa tuotetaan bioenergiaa oljesta, polttopuusta ja jätteistä. Vesivoiman osuus on laskenut vuodesta 1994. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
Yhdysvaltojen tuulivoiman ennusteet ovat merkittävästi konservatiivisempia kuin Euroopassa tai kansainvälisten yhdistysten ennusteet: Yhdysvaltojen energiaviraston mukaan tuulivoimapotentiaali on vähintään 20 % sähköstä vuoteen 2030 mennessä. Yhdysvaltain energiatilastokeskus (EIA) ennustaa uusiutuvan sähkön osuudeksi 16 % vuonna 2030. Osassa Euroopan maista tuotettiin jo vuonna 2008 noin 10 % sähköstä tuulivoimalla. Tuulivoima oli eniten lisätty sähkömuoto vuonna 2008 sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa. Uusiutuva energia Ruotsissa
Worldwatch-instituutin mukaan Ruotsin tavoite on lisätä uusiutuvaa sähköä 49 %:sta 60 %:iin vuosina 2006-2010 ja Suomen 29 %:sta 31,5 %:iin. Jos energiankulutus säilyy vuoden 2006 arvossa, Ruotsin lisäystavoite vastaa 16 000 GWh uusiutuvaa sähköä, ja Suomen 2 250 GWh. Tilastojen perusteella v. 2000-2006 Ruotsin biopolttoaineiden energia kasvoi 6 004 GWh ja tuulivoima 506 GWh. Saavuttaakseen 60 %:n tavoitteensa Ruotsin on siis yli kaksinkertaistettava tämä lisäysvauhti 2006-2010. Tuulivoiman suositus on 30 TWh vuoteen 2020 mennessä. Tuulivoima maittain
Kanadassa oli tuulivoimaa 2 369 MW vuonna 2008. Vuonna 2005 sitä oli vain 683 MW, joten lisäys on huikea. Kanadan provinssien tavoitteena lisätä tuulivoimaa vähintään 10 000 MW:iin (2015). Kanadalaisia tuulipuistoja on:Kiinassa oli tuulivoimaa 12,2 GW vuonna 2008. Vuonna 2005 sitä oli vain 1260 MW, eli Kiina on kymmenkertaistanut kapasiteetin 3 vuodessa. Kiinan tuulivoimapotentiaali on 250 GW maalla ja 750 GW merellä. Kiina oli neljänneksi suurin tuulivoiman markkinamaa maailmassa vuonna 2008. Tuulivoiman lisäystä Kiinassa nopeuttaa Kioton pöytäkirjan puhtaan kehityksen -projektirahoitus (Clean Development Mechanism CDM). Vuonna 2006 Kiinan tavoite oli 5 GW vuonna 2010, jonka he uskoivat saavuttavansa etuajassa. Tuulivoima
Alle 20 %:n energiantuotanto-osuudella tuulivoima ei merkittävästi lisää säätövoiman tarvetta. Useiden eri maiden kokemusten ja mallilaskelmien perusteella tuulivoiman vaatima säätötarve on 15 % asennetusta tuulivoimakapasiteetista, kun tuulivoimalla tuotetaan 5−10 % sähköstä. Vaihtelua tasoitetaan tavallisesti vesivoimalla tai lauhdetuotannolla. Jos tuulivoiman osuus nousee 20 %:sta vielä merkittävästi, niin tuulivoimatuotantoa täytyy tasoittaa lisätoimenpiteillä. Näitä ovat esimerkiksi sähköverkkoyhteyksien lisääminen naapurimaihin, kulutuksen jousto tai säätökapasiteetin käyttö. Tuulivoima
Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen tutkijoiden mukaan tuulisähkön tukeminen menee osittain hukkaan, jos tavoitteena on edistää siirtymistä puhtaampaan teknologiaan. Tätä tavoitetta olisi parempi edistää innovaatiotuilla. Sen sijaan päästöjen vähentämistä voidaan edistää mahdollisimman edullisesti toimivalla päästökaupalla: se ohjaa vähentämään päästöt kaikkein edullisimmin keinoin. Tämä on saanut myös kansainväliset pankit innostumaan hiilidioksidipäästöjen alentamisesta koska kaikki päästökaupan raha kiertää niiden kautta. Uusiutuvan energian tuet eivät lainkaan vähennä päästökauppasektorin päästöjä, koska ne eivät vähennä päästöoikeuksien kokonaismäärää vaan tekevät muille halvemmaksi ostaa päästöoikeuksia. Uusiutuva energia Saksassa
Tuulivoimakapasiteettia lisätään 35 GW. Tuulienergia työllistää 64 000 saksalaista (2006). The German Wind Energy Association (BWE) perustettiin 20 vuotta sitten. Se on laajin uusiutuvan energian järjestö. Sillä on 18 900 jäsentä maailmanlaajuisesti. Tuulivoima Suomessa
Suurimmat energiayhtiöt ovat kaavailleet rannikolle uusia isoja merituulivoimaloita odottaen, että tuulivoimasta tulee tärkeä osa sähköntuotantoa. Suunnitelmissa on jopa 4 000–5 000 megawattia tuulikapasiteettia. Uusiutuva energia
Uusiutuvista lähteistä saatavaksi energiaksi määritellään aurinko-, tuuli-, vesi-, aalto- ja vuorovesienergia sekä bioenergia johon kuuluvat biokaasu, puuperäiset polttoaineet, peltobiomassat ja biohajoava osa kierrätyspolttoaineista. Myös ydinvoima voitaisiin määritellä uusiutuvaksi energiaksi, jos uraani otettaisiin merivedestä, jossa sitä on käytännössä rajattomasti. Toistaiseksi uraanin erottaminen merivedestä on kuitenkin liian kallista. Syöttötariffi
2005 EU tuotti 437 TWh sähköä uusiutuvalla energialla. Vesivoiman määrä on säilynyt vakiona. Tuulivoimaa on lisätty syöttötariffin avulla 10 vuodessa: 74 TWh (2006) ja 53 TWh (2005). Biomassasta saadun sähkön määrä on 10 vuodessa noin kaksinkertaistunut 40 TWh:iin (2005). Biokaasusta kerätyn sähkön määrä on myös kasvanut, mutta on yhä alle 20 TWh. Saksa ja Espanja todennäköisesti ovat 1-2 vuoden päästä kaksinkertaistaneet käyttämänsä uusiutuvan sähkön tuulivoiman lisäyksellä. Tuulivoimalle, aurinkovoimalle, geotermiselle voimalle ja aaltovoimalle ei ole maailmanlaajuisten energiavarojen rajoituksia. Tuulivoima Suomessa
Tuulivoimaloiden ympäristövaikutuksissa on huomioitava myös näiden lyhyt noin 20-25 vuoden elinkaari luonnossa. 
Tämän jälkeen tuulivoimala joudutaan purkamaan tai vaihtamaan uuteen, muussa tapauksessa se jää ympäristöongelmaksi. Uusiutuva energia
Uusiutuvista lähteitä tuotetun sähkön määrä on seitsenkertaistunut Euroopassa vuosien 1990–2006 välillä (20→140 TWh). International Energy Agency IEA ennustaa maailman tuulivoiman kapasiteetiksi 430-538 GW v. 2030. Euroopan unionin energiapolitiikka
EU-parlamentin ympäristövaliokunta torjui Suomen yritykset sisällyttää turve uusiutuvien energialähteiden listalle heinäkuun 2008 alussa. Myös Euroopan parlamentin teollisuusvaliokunta hylkäsi 11.9.2008 yritykset luokitella turve biopolttoaineeksi. Lisäksi teollisuusvaliokunta tuki uusiutuvan energian 20 %:n sitovaa tavoitetta vuodelle 2020. Uusiutuva energia Suomessa
Uusiutuvaa sähköenergiaa tuotettiin Suomessa yhteensä v. 2006 2,7 TWh eli 24 % sähkön kulutuksesta. Taulukossa turvetta ei ole laskettu uusiutuvaksi energiaksi perustuen IPCC:n kantaan. Suomen sähkönkulutus kasvoi vuosien 1995 ja 2007 välillä 16 698 GWh eli enemmän kuin maan koko vesivoiman sähkömäärä. Kasvu vuosina 1990-2007 45 % ja 1995-2005 23 %. Vesi-, tuuli- ja aurinkosähköä ei ole lisätty merkittävästi vuodesta 1990. Sähkön tuonti v. 2006 (2005) oli 13% (21 %) sähkönkulutuksesta. Uusiutuvien energiamuotojen osuudet sähköstä olivat v. 2006 (2005): vesi 52 % (60 %), metsät. jäteliemi 27 % (22 %), muut puupolttoaineet 19 % (16 %), tuuli 0,7 % (0,7 %) ja muut uusiutuvat 1 % (1 %). Vesisähkön vuotuinen määrää vaihtelee vuosittain sademäärien mukaan. Saksan sähkönkulutuksen kasvu v. 1990-2005 oli 11 % ja v. 1995-2005 oli 12 %. Saksan sähkönkulutus v. 2006 oli 616 TWh, josta uusiutuvaa energiaa 73 TWh ja tuulivoimaa 30 TWh. European Wind Energy Association
EWEA pyrkii vaikuttamaan tuulivoimatuotantoon liittyvään poliittiseen päätöksentekoon, antaa lausuntoja ja rahoittaa aiheeseen liittyvää tutkimusta. Järjestön toimisto on Brysselissä (Renewable Energy House). Järjestö on Global Wind Energy Council (GWEC) jäsen ja Euroopan uusiutuvan energian neuvoston European Renewable Energy Council] (EREC) perustajajäsen. Tuulivoima maittain
Saksassa oli tuulivoimaa 23 903 MW vuonna 2008 (20 622 MW 2006). Saksan osuus maailman tuulivoimasta oli vuonna 2006 27,8 % ja 2008 20 %. Vuonna 2007 Saksan osuuden ennustettiinkin supistuvan lähivuosina. Tuotanto vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Schleswig-Holstein tuotti sähköstä tuulivoimalla: 38 % vuonna 2008, 35 % v. 2006 ja 25 % v. 2004. Koko Saksassa tuulisähkö oli 7 % sähkönkulutuksesta vuonna 2008. Saksassa on maailman suurimmat tuuliturbiinit. Vuonna 2020 tuulipuistot maalla ja merellä voivat tuottaa 20 % Saksan energiakulutuksesta. 2006 10 % energiasta on uusiutuvista lähteistä. Tavoite on käyttää vähintään 50 % uusiutuvaa energiaa 2050. Merituulivoima
Merituulivoima on uutta kehittyvää tekniikkaa ja sen investointihinta on tällä hetkellä ja ennusteissa kaksinkertainen maatuulivoimaan verrattuna ilmeisesti johtuen vaativammasta perustuksista ja siirtokaapeleista. Hintaeroa tasoittaa se seikka, että täystuulisuus on EWEA:n mukaan merellä on 4 000 tuntia ja maalla 2000-2500 tuntia vuodessa. British Wind Energy Association
BWEA on arvioinut tuulivoiman samanhintaiseksi kuin hiilivoima ja halvemmaksi kuin ydinvoima. Uusiutuva energia
Uusiutuvaa energiaa voidaan hyödyntää monilla tavoilla, ja esimerkiksi sähköverkon ulkopuolista tuuli- ja aurinkovoimaa voidaan rakentaa hyvinkin nopeasti. Teollisuusmaissa käyttöönottoa hidastaa se, että vanhoihin energiajärjestelmiin on investoitu paljon. Kehittyvissä maissa keskitetyt energiantuotanto- ja jakelujärjestelmät puuttuvat, ja niiden on helpompi alkaa hyödyntää uusiutuvia energialähteitä. Uusiutuva energia
Paikalliset hallinnot pyrkivät monilla tavoin edistämään uusiutuvan energian käyttöä ja vähentämään kasvihuonepäästöjä. Erilaisia tavoitteita ja kannustimia on esitetty erityisesti vuosina 2005–2010. Yleisimmin uusiutuvan energian tuottamiseen kannustetaan syöttötariffilla, mutta myös investointituet ja verovähennykset ovat tavallisia kannustimia. Kaiken kaikkiaan uusiutuvien energioiden edistämisen trendi on ollut nouseva viimeiset 15 vuotta. Tuulivoima Suomessa
Propel Voima Oy on paikallisten sähköyhtiöiden omistama tuulivoimayhtiö. Sen perustivat 1999 viisi valtakunnalliseen Voimatoriketjuun kuuluvaa paikallista sähköyhtiötä: Vakka-Suomen Voima, Rauman Energia, Etelä-Savon Energia, Keravan Energia ja Keskusosuuskunta Oulun Seudun Sähkö. Yhtiö rakensi Uudenkaupungin Hangonsaareen lokakuussa 1999 tuulipuiston, jossa kaksi tuulivoimalaa. Propel voima tuottaa 4 680 MWh/vuosi. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
Uusiutuvaan energiaan investoitiin Yhdysvalloissa 24 mrd. $ vuonna 2008 ja enemmän kuin perinteisiin sähkölähteisiin. Investointitavoite uusiutuvaan energiaan on 150 mrd. $ 10 vuodessa. Viranomaiset nostivat veroedun 1,6 mrd $:iin vuonna 2009 verrattuna vuoden 2006 0,8 mrd. $ veroetuun. 30 % veroedun vuoteen 2016 sisältyy pieni tuulivoima, aurinkokennot, keskittävä aurinkovoima, aurinkolämmitys ja geoterminen voima. Lisäksi on osavaltiokohtaisia edistysohjelmia. Suomi
Energiantuotannon tärkeimmät lähteet ovat puupolttoaineet (vuonna 2016 26 % kokonaiskulutuksesta), öljy (23 %), ydinenergia (18 %), hiili (9 %), maakaasu (6 %), vesivoima (4 %) ja turve (4 %). Tuulivoimalla katettiin prosentti kulutuksesta, muilla energialähteillä yhteensä neljä prosenttia. Metsäteollisuuden jäteliemet ovat suurin uusiutuvan energian lähde Suomessa. Ruotsin energiapolitiikka
Uusiutuvan energian tavoite on 17 TWh kasvu vuosina 2002-2016, tekniikan kehitys ja kustannustehokkuus. Vuoden 2002 tuulivoiman tavoite oli 10 TWh:n suunnitelma vuonna 2015. Uusiutuvan energian kansallinen toimintasuunnitelma
EU:n ilmasto- ja energiapolitiikasta annettiin merkittävä lainsäädäntöpaketti huhtikuussa 2009. Tämä niin kutsuttu 20-20-20 tavoite tarkoittaa, että vuoteen 2020 mennessä tulisi EU:n energiankulutuksesta 20 prosenttia saada uusiutuvista lähteistä, EU:n kasvihuonekaasupäästöjä tulisi vähentää 20 prosenttia sekä energiatehokkuutta lisätä 20 prosenttia. Suomi sai uusiutuvan energian käytön tavoitteekseen 38 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Uusiutuva energia Britanniassa
BWEA:n mukaan Britannian aaltoenergiapotentiaali on kaksinkertainen käytettyyn sähköön verrattuna ja vuorovesipotentiaali on 34 % käytetystä sähköstä. Britannian suurimman joen, Severnin suistoon suunnitellaan vuorovesivoimalaa, joka tuottaisi 4,4 % Britannian sähköstä 17 TWh/a. Voimalan muodostaisi 16 km:n pato, jonka sisällä olisi vuoroveden liikkeestä voimansa saavat turbiinit. Hanketta kritisoineet ympäristöjärjestöt, Lintujensuojelujärjestö, Maan Ystävät ja WWF ehdottavat "vuorovesilaguuneja", koska pato muuttaisi kanaalin luonto-oloja rajusti. Komissio myöntää, että pato edellyttäisi laajaa projektia, jossa jokisuiston eläimistölle, varsinkin linnuille, hankittaisiin vaihtoehtoisia elinympäristöjä. Voimalan pitäisi joka tapauksessa täyttää tiukat ympäristönsuojelulliset reunaehdot. Uusiutuva energia
Investoinnit uusiutuvaan energiaan ovat olleet voimakkaassa kasvussa viime vuosina. Vuonna 2009 uuteen uusiutuvan energian kapasiteettiin investoitiin 150 miljardia dollaria. Voimalamittakaavan tuulivoimaan tästä investoitiin 60 %; suurta prosenttiosuutta selittää tuulivoiman voimakas lisääntyminen Kiinassa. Aurinkovoiman (PV) suuremman mittakaavan investoinnit laskivat suhteessa vuoteen 2008, mikä selittyy osaltaan komponenttien halpenemisella. Investoinnit uusiin biopolttoainetehtaisiin vähenivät verrattuna edelliseen vuoteen, kun Yhdysvaltain ja Brasilian tuotannossa oli vaikeuksia. Tuulivoima maittain
Germanwatchin ilmastopolitiikan arvion "Climate Change Performance Index 2008" mukaan Ruotsi oli lisännyt huonosti uusiutuvaa energiaa. Vuonna 2006 tuulivoimaa oli 562 MW. Vuonna 2008 sen määrä lähes kaksinkertaistui 1 021 MW:n. Ruotsin hallituksen tavoite on kuitenkin lisätä sitä nykyisestä 1 TWh:sta (2006) 10 TWh:iin (2015). Tuulivoimalle myydään sähkösertifikaatteja, jotka lisäävät sen kilpailukykyä vuodesta 2008.(se wiki). Ruotsalainen energiayhtiö on osakkaana tanskalaisessa tuulipuistossa. Öresundiin valmistuu 2007 Lillgrund-nimellä 110 MW:n (48 kpl 2,3MW) tuulipuisto. Turbiinit on Siemens Wind Powerin Tuulivoima
Tuulivoiman käyttöönottoa edistetään syöttötariffeilla, sertifikaateilla, sujuvilla lupaprosesseilla ja sähköverkkoyhteyksillä. Myös vapaaehtoisia ympäristömerkkejä, kuten Suomen luonnonsuojeluliiton Ekoenergia-merkki, on perustettu tukemaan tuulivoiman ja muun uusiutuvan käyttöönottoa. Ekoenergia-merkki asettaa myös kestävyyskriteerejä hyväksymälleen tuulivoimatuotannolle. Ekoenergia-merkin mukaista sähkösopimusta suosittelevat Suomen luonnonsuojeluliitto, Greenpeace sekä WWF. Suomessa tuulivoimala voi saada tukea 105,3 euroa/MWh, mutta syöttötariffin taso ei kuitenkaan vielä riitä avomerituulipuistojen rakentamiseen. Uusiutuva energia
Jätteenpoltto on uusiutuvaa energiaa ainoastaan silloin, kun poltettava jäte on peräisin uusiutuvasta lähteestä. Esimerkiksi jätelauta, joka on valmistettu puusta, on uusiutuva polttoaine, mutta jätemuovi on fossiilinen energialähde, sillä se on valmistettu öljystä. Kuitenkin jätteen poltto energiaksi katsotaan usein suotavammaksi, mikäli sillä voidaan korvata fossiilisten energianlähteiden käyttöä. Uusiutuva energia Suomessa
Vuodesta 2006 Suomen uusiutuvan energian tavoite sähkönkulutuksesta on 31,5 % vuodesta 1997 vuoteen 2010 mennessä. Vuonna 2005 lopputavoite oli vielä 35 %. Esimerkiksi Saksan uusi tavoite on lisätä uusiutuvaa energiaa keskimäärin 1,5 % sähköstä vuodessa vuoteen 2020 asti. 1,5 % Suomen sähköstä olisi 1350 GWh/v. Kun tuulivoiman käyttöä edistetään maataloudessa ja yksityistalouksissa, kuten Tanskassa, sähkön siirtotappiot vähenevät. Puupolttoaine
Puu on niin kutsuttu uusiutuva energianlähde. Sen käytön polttoaineena ei katsota lisäävän hiilidioksidipäästöjä, koska puuhun sitoutuneen ja sitoutuvan hiilen katsotaan olevan luonnonkierrossa toisin kuin fossiilisten polttoaineiden kohdalla. Mikäli poltettujen puiden tilalle kasvaa jossain samaan aikaan vastaava määrä uutta puuta ei synny nettopäästöjä. Lisäksi hiilidioksidia vapautuisi puun lahotessakin. Poltossa syntyvä tuhka ja sen ravinteet voidaan hyödyntää lannoitteena. Uusiutuva energia Norjassa
Uusiutuva energia Norjassa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Norjassa. Norjan tavoite on 30 TWh uusiutuvaa lämpö- ja sähköenergiaa ja energiasäästöä vuoteen 2016 mennessä vuoden 2001 tasoon verrattuna. Uusiutuva energia
Tekniikka on suurin uusiutuvien energialähteiden kuluerä (pois lukien biomassan tuotantokustannukset). Tekniikan valmistamisen hinta myös laskee tekniikan kehittyessä ja sen mukaan, mitä enemmän tuotantoa on. Uusiutuvat energialähteet lisäksi jakautuvat melko tasaisesti maailman maihin ja siten edistävät energiaomavaraisuutta. Esimerkiksi fossiilisia polttoaineita ja ydinenergiassa käytettävää uraania on harvoissa maissa, mikä aiheuttaa konflikteja. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
Yhdysvalloissa tuulivoimakapasiteetti oli määrällisesti maista suurin vuonna 2008: 25 170 MW. Vuonna 2007 tuulivoiman osuus sähköasennuksista oli 35 %. AWEAn mukaan tuulivoima on merkittävä talouskasvun lähde. Tuulivoima on kohtuuhintaista, laskee sähkökustannuksia, vakauttaa hintoja, lisää energiaturvallisuutta ja luo uusia työpaikkoja. Vuoden 2007 lopussa asennetun tuulivoimakapasiteettiin arvioitiin tuottavan sähköä 48 TWh vuonna 2008, mikä on 1 % Yhdysvaltojen sähkönkulutuksesta. Energia Italiassa
Kapasiteetti vuoden 2008 lopussa oli: tuulivoima 3 700 MW (2 % sähköstä), aurinkolämmitys 1 100 MW, geoterminen energia 800 MW, aurinkokennot 300 MW ja biodiesel 6,5 TWh. Tuulivoiman osuus uusiutuvasta sähköstä oli 9 %. Italialla olisi merkittävästi hyödynnettyä suurempi aurinko- ja tuulivoimapotentiaali. Etelä-Korean energiapolitiikka
Vuoden 2003 uusiutuvan energian ohjelman tavoite oli nostaa uusiutuvan energian määrä primaarienergiasta 1,4:stä viiteen prosenttiin vuonna 2011 ja myöhemmin 10 prosenttiin vuonna 2020 tuulivoiman ja aurinkosähkön lisäyksillä. IEA:n mukaan Etelä-Korea voisi tuottaa 30 % sähköstä uusiutuvilla energialähteillä, mutta osuus oli 2,3 % vuonna 2007. Portugalin talous
Portugali on 2000-luvulla panostanut uusiutuvaan energiaan. Vuonna 2008 avattu tuulipuisto oli valmistuessaan Euroopan suurin. Lisäksi Mouran lähellä on maailman suurimpiin kuuluva aurinkopuisto ja maa on kokeillut myös aaltovoimaa. Biopolttoaineen jälkeen vesivoima ja tuulivoima tuottivat uusiutuvista energianlähteistä seuraavaksi suurimman osuuden primäärienergiasta. Tuulivoima Euroopan unionissa
Tämä artikkeli käsittelee tuulivoimaa Euroopan unionin alueella. Tuulivoiman voimakas kasvu EU:ssa perustuu vahvaan poliittiseen tukeen sekä EU:n että kansallisessa lainsäädännössä. EU antaa kansallisen vapauden valita uusiutuvan energian tukipolitiikan: syöttötariffi, vihreät sertifikaatit, kiinteä tuki. Ympäristöverotus, verotuki ja vapaaehtoiset sopimukset täydentävät järjestelmiä. Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle
Vesivoimalat tuottavat sähköä paljon halvemmalla kuin maakaasuturbiinit. Vesivoimaloita onkin rakennettu lähes maailman jokaiseen koskeen ja uusien vesivoimaloiden rakentaminen ei välttämättä ole mahdollista. Vesivoima aiheuttaa myös paikallisia ympäristöongelmia jokien ekosysteemeille. Toinen lupaava uusiutuvan energian lähde voisi olla tuulivoima. Se on nykyään neljä kertaa tehokkaampaa kuin aurinkovoima. Tuulivoimalan rakentamiskustannukset ovat elinkaarikustannukset huomioon ottaen noin puolet vastaavan vesivoimalan rakentamisesta. Aurinkovoimaa voidaan käyttää sekä kuumilla että kylmillä alueilla eri tekniikoita käyttäen. Uusiutuva energia Kiinassa
Kiinan tuulivoimayhdistys ennustaa Kiinaan 22 GW tuulivoimaa vuonna 2010. BTM Consult ennustaa Kiinaan 37,3 GW tuulivoimaa vuoden 2012 lopussa. Alueittain tuulivoimaa oli eniten vuonna 2007 sisä Mongoliassa (1563 MW).
Ulkomaiset yritykset Vestas, Gamesa, Suzlon, Acciona ja GE Energy perustivat Kiinaan tuulivoiman tuotantotehtaan 2005. Vuonna 2005 perustettiin kaksi uutta kiinalaista turbiinien valmistajaa: Harbin Electric Machinery ja Dongfang Steam Turbine Works. Yhteensä neljä kiinalaista valmistajaa vastasi 29 %:sta Kiinan uusista asennuksista (2005). Euroopan unionin energiapolitiikka
Ympäristöjärjestö Greenpeace katsoo uusiutuvan energian ja energiansäästön parhaaksi ratkaisuksi ja nostaisi uusiutuvan energian tavoitetason 30 %:n uusiutuvaa energiaa vuoteen 2020 mennessä. Saastuttaja maksaa -periaatteen mukaisesti myös yritysten tulisi olla vastuussa päästöistään. Uusiutuva energia
Vuonna 2015 tehdyssä Lappeenrannan yliopiston (LUT) tutkijoiden ja saksalaisen uusiutuvan energian järjestön Energy Watch Group tarkastelussa IEA:n ennusteet vuodesta 1994 vuoteen 2014 ovat aurinko- ja tuulivoiman osalta ovat osuneet selvästi harhaan. Esimerkiksi vuoden 2010 tehdyt ennusteet aurinkosähkön tuotannosta vuonna 2024 saavutettiin jo tammikuussa 2015. IEA:n ennusteiden kanssa linjassa ovat olleet BP:n, Shellin ja EXXOn Mobilen ennusteet. Sen sijaan Bloomberg ja Greenpeace ovat LUT:in professori Christian Breyerin mukaan ennustaneet paremmin aurinko- ja tuulivoiman kehityksen tähän saakka kuin IEA. Hydro-Québec
Hydro-Québec vie vesivoimalla tuotettua sähköenergiaa viereisiin Ontarion ja New Brunswickin osavaltioihin ja Yhdysvaltain koillisosan Uuteen-Englantiin ja New Yorkin osavaltioon. Uusiutuvaa energiaa edustavan vesivoiman vieminen Yhdysvaltain koillisosaan mahdollistaa Yhdysvaltain koillisosan kasvihuonekaasupäästöjen pienentämisen ja uusiutuvien energiamuotojen, kuten tuulivoiman ja aurinkoenergian, osuuden kasvattamisen sähköntuotannossa. Hydro-Québec on pyrkinyt kehittämään tuulivoimaa Quebecin osavaltiossa, jossa on hyvät tuuliolosuhteet mantereella. Lisäksi Quebecin osavaltiossa on suuret vesivoimaloiden patoaltaat, jotka mahdollistavat vaihtelevan sähköntuotannon osuuden kasvattamisen ja vesivoimaa varten rakennetun sähköverkon suuri kattavuus, mikä mahdollistaa tuulivoiman rakentamisen kaukaisemmillekin alueille. Kesäkuussa 2013 Hydro-Québecillä on tuulivoimakapasiteettia käytössä 1505,1 MW, rakenteilla 1153,6 MW ja suunnitteilla 480,4 MW. Tuulivoiman osuuden kasvattaminen Quebecin osavaltiossa mahdollistaa sähköenergian viennin kasvattamisen. Tuulivoima
Syyskuussa 2015 työ- ja elinkeinoministeriö tiedotti, että vaikka Suomen syöttötariffijärjestelmällä oli ollut tuulivoimahankkeiden kehittämiseen ja tuulivoimaloiden investointiin selvä kannustava ja käynnistävä vaikutus, sen hetkistä järjestelmää ei enää voitu pitää riittävän kustannustehokkaana ja markkinaehtoisena kannustinjärjestelmänä. Sähkön markkinahinta megawattitunnilta oli tuolloin 2. vuosineljänneksellä ollut vain 25,83 euroa verrattuna alkuvuoden 32,10 euroon ja 2011 syksyn noin 40 euroon.
Vuonna 2008 laskettiin että tuulivoima työllisti EU:ssa suoraan 108 600 henkeä, joista 38 000 saksalaista, 17 000 tanskalaista ja 20 500 espanjalaista. Vuonna 2010 tuulivoiman työllisti EWEA:n mukaan 135 863 ihmistä, eli noin 25 % enemmän kuin vuonna 2007. Yhdysvalloissa uusiutuvat energiamuodot toivat kaikkiaan 450 000 työpaikkaa vuonna 2007. Tuulivoiman työllistävyys on keskiarvoltaan esimerkiksi Tanskassa 3 henkeä/MW. Vuoden 2020 EU-ennuste on 153 400 tuotantoon, 27 400 asennuksiin ja 16 100 ylläpitoon plus viennin osuus.
Suomessa tuulivoimalat työllistävät paikallisia ihmisiä esimerkiksi maansiirto- ja metsänraivaustyöhön. Rakennusyhtiöitä käytetään perustuksia tehtäessä. Itse tuulivoimaloiden pystyttämisestä vastaa usein ulkomainen tuulivoimalan valmistaja. Käytön aikana tuulivoima työllistää käyttöhenkilökuntaa arviolta kaksi työntekijää 10–20 voimalayksikköä kohden. Uusiutuva energia
Uuteen energiajärjestelmään tulisi muun muassa Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin ja Sternin raportin mukaan siirtyä niin pian kuin mahdollista. EREC:in mukaan uusiutuva energia on avaintekijä tulevaisuuden energiaratkaisuissa ja sen avulla voidaan ehkäistä energiantuotannon ympäristöriskejä sekä sosiaalisia ja poliittisia riskejä. Uusiutuva energia
Uusiutuvat energiamuodot hyödyntävät lähteitä, jotka ovat inhimillisestä näkökulmasta katsoen loputtomia tai uusiutuvia. Tämä määritelmä on aiheuttanut toisinaan kädenvääntöä; Jos sinänsä uusiutuvaa energialähdettä hyödynnetään nopeammin kuin se uusiutuu, käyttö ei enää kuulu uusiutuvan energian piiriin. Tyypillinen esimerkki tällaisesta ongelmasta on turpeenpoltto: turve periaatteessa uusiutuu soissa, mutta turvekerros vaatii syntyäkseen jopa tuhansia vuosia. Turve luetaankin hitaasti uusiutuvaksi biomassapolttoaineeksi. Uusiutuva energia Saksassa
Uusiutuvan energian työllisyys kasvoi BMU:n mukaan 87 % viidessä vuodessa 2004-2009 eli noin 160 000 työntekijästä 300 000:een. Suurimmat työllistäjät ovat biomassa (36 % ja 109 000 työpaikkaa), tuulivoima (29 % ja 87 100 työpaikkaa) ja aurinkovoima (27 % ja 79 600 työpaikkaa). Vuosina 2008-9 työllisyys lisääntyi eniten aurinkovoimassa ja biokaasussa. Aurinkovoiman työllisyys kolminkertaistui vuonna 2008 likimain 25 000:sta noin 75 00:een. Biomassan työpaikoista puolet (57 000) liittyi biopolttoaineisiin (biofuels ja biomass fuels). Tuulivoiman työllisyys kasvoi vuonna 2008 noin 64 000:sta noin 85 000:een. Vuoden 2008 talouskriisi ei vähentänyt uusiutuvan energian työvoimaa vuonna 2009, vaikka tilastollisesti tuulivoiman ja aurinkovoiman työllisyyden kasvunopeus hidastui vuonna 2009. Useiden maiden uusiutuvan energian edistämisohjelmat varmistivat vakaat kansainväliset uusiutuvan energian markkinat. Tuulivoima maittain
Englannissa on laskettu, että maa voisi tuottaa 40 % sähköstään (48 GW) tuulivoimalla (2030), jos se rakentaisi joka vuosi tuulivoimaa 2 500 MW merelle. Tavoite on saavutettavissa englantilaisilla yrityksillä. Ohjelma työllistäisi 36 000 ihmistä ja vähentäisi maan hiilidioksidipäästöjä 21 %. Britannian tuulivoimapotentiaali on 919 GW, eli 10-kertainen maan vuoden 2002 sähkönkulutukseen verrattuna. Energiapolar
Energiapolarin myymä vesivoima ja tuulivoima on tuotettu Lapissa. Vuonna 2016 yhtiön myymästä sähköstä 13 % oli tuotettu uusiutuvista energianlähteistä, 45 % fossiiliset energianlähteet ja turve ja 42 % ydinvoima. Tuulivoima maittain
Suomessa on tuulivoimaa 86 MW (2006) 93 voimalassa. 90-luvulla tavoitteeksi asetettiin 494 MW (2010). Tuulivoiman ennustetaan lisääntyvän 20–30 %:n kokonaisenergiasta. 3 500 MW vastaa 10 % Suomen sähkönkulutuksesta. Kasvua on aiemmin hidastanut heikot uusiutuvan energian tuet. Useissa maissa tuulivoimaa tuetaan syöttötariffilla, joka on lisännyt niissä tuulivoimaa nopeasti. Suomen tuuliolosuhteet ovat yhtä hyvät kuin Saksan, joka on investoinut eniten tuulivoimaan 2006. Ilmatieteenlaitos kerää tietoa Suomen tuuliolosuhteista. 
Suomen ensimmäinen tuulipuisto oli Vaasan seudulle Korsnäsin 1991 perustettu tuulipuisto. Sen teho oli 800 kW neljällä tuuliturbiinilla. Tehoa lisättiin aluksi 200 kW:sta 1 000 kW:n ja viime vuosien aikana 3 MW. Reposaaren tuulipuistossa kymmenen voimalan yhteisteho on 10,3 MW. Raahen tuulipuistossa on viisi 2,3 MW:n tuuliturbiinia (11,5 MW). Hangossa on 8 MW:n tuulipuisto neljällä voimalalla. Uusiutuva energia Espanjassa
Espanja suunnittelee uutta tavoitetta 29 GW vuonna 2016. Nykyinen tavoite on 20 GW vuonna 2011. Nopea tuulivoiman kasvu perustuu vapaavalintaiseen 20 vuoden syöttötariffiin tai 40 % sähköhintabonukseen. Espanjan tuulivoimayhdistys (AEEolica) ennustaa Espanjaan 40 000 MW onshore ja 5 000 MW offshore kapasiteettia vuonna 2020. Espanjassa oli tuulivoimaa 15 145 MW vuonna 2007 ja 11 615 MW v. 2006. Vuonna 2007 asennettiin tuulivoimaa 3 530 MW ja v. 2006 asennettiin 1 587 MW. Espanjan osuus maailman tuulivoimasta oli 16,1 % v. 2007, 15,6 % v. 2006 ja 17 % v. 2005. Espanja tuottaa tuulivoimalla 10% sähköstään v. 2007 ja 8 % sähköstään v. 2006. Tuulivoima työllisti 35 000 ihmistä Espanjassa v. 2006.). Gamesa ja Acciona ovat espanjalaisia tuulivoimayhtiöitä. Espanjassa on 150 tuuliturbiinien valmistajaa.lähde?
Tuulisena päivänä 4.3.2008 Espanjan tuulivoimalat jauhoivat sähköä yli 10 000 MW eli 28 % koko Espanjan sähkönkulutuksesta. Tammikuussa edellinen hetkittäinen tuulivoimaennätys oli 25 % sähkönkulutuksesta. Pääsiäisenä tuulivoiman osuus nousi Espanjassa peräti 40,8 %:iin kokonaiskulutuksesta, mutta silloin olosuhteet olivat poikkeukselliset, sillä tuulet puhalsivat harvinaisen voimakkaasti ja sähkönkulutus oli epätavallisen pientä pyhäpäivien takia. Espanja tuotti vuonna 2007 sähköstään tuulivoimalla 11,8 %. Uusiutuva energia Tanskassa
Tuulivoiman osuus Tanskan sähköstä oli 21,3 % vuonna 2007.
Tanskassa on eniten tuulivoimaa henkeä kohti (576 kW 1000 henkeä kohti). Suomessa oli 21 kW 1000 henkeä kohti vuonna 2007. Vestas on johtava tuulivoimayritys. Sen osuus markkinoista maailmassa oli 22,8 % vuonna 2007.International Wind Energy Development World Market Update 2007, Forecast 2008-2012 BTM Consult Press Release 23.3.2008 Tuulivoima Suomessa
Energiapolar Oy:n myymä tuulisähkö on Muonion Olostunturin, Kilpisjärven Lammasoaivin ja Oulunsalon Riutunkarin tuulivoimaloista. Energiapolarin omistavat Rovakaira, Rovaniemen Energia, Torniolaakson Sähkö, Koillis-Lapin Sähkö, Muonion Sähköosuuskunta, Enontekiön Sähkö ja Pellon Sähkö. Kotkan Energialla on 4 MW tuulivoimaa. Tahkoluodon merituulipuisto
Kansallisten ja EU-strategioiden edellyttämiin tuulivoimamääriin ei päästä pelkällä maatuulivoimalla. Strategian mukaan tuulivoimalla pitäisi vuonna 2020 tuottaa 6–7 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta. Uusiutuvan energian tuotantoa on lisättävä yli 30 TWh:lla vuoteen 2020 mennessä. Tuulivoiman osuus lisäyksestä on 6 TWh, joka tarkoittaa noin 2000 - 2500 MW:n edestä uusia tuulivoimalaitoksia. Tuulivoima
Vuonna 2011 otettiin Suomessa käyttöön tuulivoimalla tuotetun sähkön takuuhinta, jossa tuottajalle taattiin 12 vuoden ajaksi 85 euroa/MWh ja nopealle investoijalle lisäksi enintään kolmen vuoden ajan lisäbonus, joka korotti takuuhinnan yhteensä 105,3 euroon/MWh. Tavoite oli kasvattaa Suomen tuulivoimakapasiteetti vuoteen 2020 mennessä aina 2 500 megawattiin. Uusiutuva energia Tanskassa
Frederikshavn tavoite on 100 % uusiutuvaa energiaa vuoteen 2015 mennessä. YLE:n uutisten mukaan vuonna 2008-9 osuus oli 24 %.
Samsø:n saari tuottaa kaiken sähkönsä tuulivoimalla. Kööpenhamina aikoo vähentää hiilidioksidipäästöjään 20 % vuoteen 2015 mennessä ja olla hiilineutraali vuonna 2025. Suunnitelmassa kaikki sähkö tuotetaan tuulivoimalla. Uusiutuva energia
Fuusioenergia, jonka lähteenä käytettäisiin vedyn deuterium-isotooppia olisi uusiutumatonta energiaa, sillä kerran heliumiksi muunnettua deuteriumia ei voida palauttaa alkuperäiseen muotoonsa käyttämättä runsaasti energiaa. Käytännössä maapallon deuteriumvarat ovat kuitenkin inhmillisesti katsoen hyvin suuret, minkä vuoksi vielä kokeellisella tasolla olevaa fuusiovoimaa voisi pitää uusiutuvana energialähteenä. Tuulivoima Euroopan unionissa
Tammikuussa 2007 Euroopan komissio julkaisi “Strategic Energy Review”:n, jota kutsutaan myös “Energiapaketiksi”, jossa ehdotettiin 20 % uusiutuvaa energiaa vuoteen 2020 mennessä. Eri maiden poliittiset päättäjät sitoutuivat tähän maaliskuussa 2007. Komissio esitti sen pohjalta 23.1.2008 lainsäädäntö ehdotuksen. Ficolo
Greenpeace vertaili vuonna 2012 suomalaisten palvelinkeskusten uusiutuvan energian käyttöä, energiatehokkuutta ja ilmastopäästövähennystavoitteita. Ficolo selviytyi vertailussa erityisen hyvin uusiutuvan energian osalta, koska käyttää sataprosenttisesti tuulivoimaa. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
Uusiutuva energia Yhdysvalloissa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Yhdysvalloissa. Vuonna 2007 Yhdysvaltojen uusiutuvasta energiasta sähköntuotantoa oli 51 % ja loput 49 % pääasiassa biomassaa. Biomassaan sisältyi lämmöntuotanto paperinvalmistuksessa, bioetanoli liikennepolttoaineissa ja tilanlämmitys.How much renewable energy do we use? Yhdysvaltain energiatilastokeskus EIA 22.4.2009 Syöttötariffi
Saksan johtoasema tuulivoiman ja aurinkokennojen määrässä maailmassa perustuu sen syöttötariffeihin. Maissa, joissa syöttötariffeja ei ole käytössä, uusiutuvan energiaa käytetään vähemmän. Vuonna 2005 syöttötariffi oli voimassa 41 maassa tai osavaltiossa. Ensimmäisenä se otettiin käyttöön Yhdysvalloissa (1978), Saksassa (1990) ja Sveitsissä (1991) ja Suomen naapurimaissa seuraavasti: Tanska (1993), Ruotsi (1998), Norja (1999), Latvia (2001), Liettua (2002) ja Viro (2003). Uusiutuvaa energiaa tuettiin politiikalla myös yli 16 kehitysmaassa, kuten Brasilia, Kiina, Egypti, Intia, Meksiko, Thaimaa ja Uganda (2005). Saksalaisen syöttötariffeja vertailevan raportin kuvassa 2.6 on eri maiden uusiutuvan energian tukijärjestelmät. Kuvan mukaan vain Suomella ja pienellä Maltan saarella on verokannustimet 2007. Tuulivoima Tanskassa
Tanska varautuu investoimaan tuulivoimaan yli 50 % sähkönkulutuksestaan vuoteen 2025 mennessä. Vuonna 2005 Tanskassa oli uusiutuvaa energiaa 17 %. Euroopan Unionin ehdotus on velvoite lisätä määrä 30 %:n vuoteen 2020 mennessä. Uusiutuva energia Kiinassa
Kiinan tuulivoimakapasiteetti on 6050 MW (2007) ja 2605 MW (2006). Kapasiteetissa Kiina on viides Saksan, USA:n, Espanjan ja Intian jälkeen (2007). Kiinan tuulivoimapotentiaali on maalla 250 GW ja merellä 750 GW. Ensimmäinen kiinalainen tuulipuisto perustettiin vuonna 1986. Suurin osa tuulivoimaprojekteista on köyhillä syrjäisillä seuduilla, jossa ne hyödyttävät paikallista taloutta. Kiinan tavoite on 5 GW (2010) ja 30 GW tuulivoimaa (2020). 30 GW on vain pieni osa arvioidusta 1000 GW:n sähkönkulutuksesta vuonna 2020. Kiinan odotetaan ylittävän tavoitteensa 24 GW:lla (2020). Uusiutuva energia Saksassa
Tuulivoimaa Saksassa on eniten maailmassa, kokonaistuotannon mukaan(2008.) Hiilivoima Suomessa
Monilla energiayhtiöillä on suunnitelmissa korvata kivihiilikäyttöisiä voimalaitoksia uusiutuvia energianlähteitä käyttävillä voimalaitoksilla. Lahti Energian Kymijärvi I -voimalaitos on tarkoitus muuttaa varavoimalaitokseksi ja korvata monipolttoainevoimalaitoksella. Helen on suunnitellut yhtenä vaihtoehtona korvata 40 % kivihiilen käytöstä biomassalla. Turun Seudun Energiantuotanto on aloittanut monipolttoainevoimalaitoksen rakentamisen, joka korvaa osittain Naantalin voimalaitoksen. Uusiutuva energia Yhdysvalloissa
Uusiutuva energiaa sähköntuotannossa vuonna 2007 jakautui seuraavasti: vesivoima 71 %, biomassa 16 %, tuulivoima 9 %, Geoterminen energia 4 % ja aurinkovoima 0,2 %. Uusiutuvaa energiaa edistetään liittovaltion verovähennyksin (”federal tax credits”) ja lainatakauksin (”loan guarantee program 2/2009”). Tuulivoima
Vuonna 2013 laaditussa Suomen ilmasto- ja energiastrategiassa tavoitteena oli, että tuulivoimalla tuotetaan yhdeksän terawattituntia vuodessa vuoteen 2025 mennessä, jolloin kapasiteetin tulisi olla noin 3 000 MW. Sittemmin vuonna 2016 päivitetty ilmasto- ja energiastrategia linjaa Suomen politiikkatoimet vuoteen 2030 asti, eikä sisällä enää tavoitetta tuulivoiman osuudelle, vaan ylätavoitteen uusiutuvan energian 50 prosentin osuudeksi energian loppukulutuksesta. Bundesverband Windenergie
Bundesverband Windenergie e.V. BWE eli German Wind Energy Association on Saksan tuulivoimayhdistys. Yhdistyksen toimistot ovat Berliinissä ja Osnabrückissä. Yhdistys perustettiin 20 vuotta sitten ja se on laajin uusiutuvan energian järjestö. Sillä on maailmanlaajuisesti 18 900 jäsentä. Jäseninä on turbiininvalmistajia, tiedemiehiä, tuottajia ja osakkeenomistajia, virkamiehiä, rahoittajia, insinöörejä, teknikkoja, lakimiehiä, ympäristönsuojelijoita ja opiskelijoita. Vihreä sähkö
Uusiutuvan energian ympäristöhaitat ovat eri tuotantomuodoilla erilaiset. Tuulivoiman merkittävimmät haittavaikutukset liittyvät lintujen pesintään, ruokailuun ja muuttoreittien häiriintymiseen sekä maisemahaittoihin. Vesivoima puolestaan heikentää vaelluskalojen elinolosuhteita. Suomessa vihreää sähköä myydään nämä ympäristöhaitat huomioon otettuna Suomen luonnonsuojeluliiton Ekoenergia-merkin alla. Merkki on maan ainoa ympäristömerkki energialle. Tuulivoima
Maailman tuulienergianeuvoston (GWEC) ja ympäristöjärjestö Greenpeacen vuonna 2014 julkaiseman maailman tuulienergiatuotannon näkymiä esittelevän julkaisun mukaan tuulivoimaa voitaisiin tuottaa vuonna 2030 jo 2 000 GW sähköä (yli nelinkertainen vuoden 2016 lopun lukemaan 486,7 GW nähden), mikä arvion mukaan vastaisi 17–19 % maailmanlaajuisesta sähköntarpeesta. Näkemyksen mukaan tämä vähentäisi hiilidioksidipäästöjä 3 miljardia tonnia vuodessa. Vuoteen 2050 mennessä tuulivoimalla voitaisiin tuottaa 25–30 prosenttia maailmanlaajuisesta sähköntarpeesta. Uusiutuva energia Saksassa
Tavoite oli 12 % uusiutuvaa energiaa sähkönkulutuksesta vuoteen 2010 mennessä. Määrä oli 16,1% vuonna 2009 , vuonna 1991 3 %, vuonna 2000 6 %, vuonna 2006 11,7 % ja vuonna 2007 14,2 %. Energialähteittäin se jakautui seuraavasti: tuulivoima 45,1 %, vesivoima 23,7 %, biomassa ja biojäte 13 %, biokaasu 10,9 %, nestemäiset biopolttoaineet 3 % ja aurinkokennot (PV Photo Voltage) 4 %. Tuulivoima Intiassa
1980-luvulla perustettiin Ministry of Non-conventional Energy Sources (MNES), nykyään Ministry of New and Renewable Energy (MNRE). Sen tavoite on kannustaa öljylle, hiilelle ja kaasulle vaihtoehtoisiin polttoaineisiin. Uusiutuva energia Espanjassa
Uusiutuva energia Espanjassa on koko maailman energiankehityksen kiinnostuksen kohde sen tuuli- ja aurinkovoiman vuoksi. Uusiutuvassa sähkössä ilman suurta vesivoimaa Espanja oli v. 2006 (2005) maailman neljäs määrällisesti seuraavasti: Kiina 52 GW (42 GW), Saksa 27 (23 GW), Yhdysvallat 26 (23 GW), Espanja 14 (12 GW) ja Intia 10 (7 GW). Tuulivoiman määrässä Espanja oli v. 2007 kolmas Saksan ja Yhdysvaltojen jälkeen ja aurinkokennojen määrässä v. 2006 neljäs Saksan, Japanin, Yhdysvaltojen jälkeen. Espanja on ensimmäinen maa, joka vaatii aurinkokennoja uusiin rakennuksiin ja toinen joka vaatii aurinkolämmityksen käyttöä. Espanja ja Yhdysvallat olivat ensimmäiset maat, jotka rakensivat keskittävää aurinkovoimaa kahteenkymmeneen vuoteen. Tuulivoima maittain
Espanjassa on tuulivoimaa 11615 MW (2006). Vuonna 2006 asennettiin lisää 1587 MW. Espanjan osuus maailman tuulivoimasta on 15,6 % (2006). Espanjan ennustetaan lisäävän 2000 MW vuodessa tavoitteeseensa 20 000 MW (2010). Tuulivoima antaa 8,8 % sähköstä (2006). Kaikki tuulivoima on kytketty yhteiseen kontrollikeskukseen, joka säätää verkkoeroja. Espanja julkaisee yksityiskohtaisen uusiutuvan energian suunnitelman 2008-2020. ‘Environmental Initiatives Plan for 2007-2008’ edistää myös tuulipuistoja monin toimenpitein. Uusiutuva energia Suomessa
Suomen tuulivoimakapasiteetti oli 110 MW v. 2007. Tavoite on lisätä tuulivoimaa 494 MW vuoteen 2010 ja 2000 MW:n noin vuoteen 2025 mennessä. Merituulivoima
Merituulivoima eli offshore-tuulivoima on merelle rakennettujen tuulivoimaloiden tuottamaa tuulivoimaa. Merituulivoimaa on pidetty on yhtenä keinona saavuttaa Euroopan Unionin asettama 20 % uusiutuvan energian tuotantotavoite. Tämä edellyttää voimalarakentamista ja tuotantoa subventoivia poliittisia päätöksiä ja sitä, että voimalateollisuus näkee tämän energiateollisuuden alan kannattavana toimintana. Uusiutuva energia
Aurinkoenergialla tarkoitetaan auringon säteilemää lämpö- ja valoenergiaa. Aurinkoenergiaa voidaan hyödyntää useilla tavoilla. Aurinkokennoissa (photovoltaic, lyh. PV) auringon säteilyn energia muutetaan sähköksi ja aurinkokeräimessä energiaa käytetään lämmitykseen. Aurinkolämmitys rakennusten ja veden lämmittämiseen on yleisintä ja kustannustehokkainta. Keskittävässä aurinkovoimassa (Concentrating Solar Power, CSP) taas fokusoidaan auringonenergia useammasta kohteesta jopa 1000-kertaiseksi yhteen kohteeseen, jossa se muunnetaan sähköksi. Euroopan unionin energiapolitiikka
EU:n komission ehdotuksen mukaan Suomen uusiutuvan energian osuus kasvaa 28,5 %:sta 38 %:iin (2020) ja Suomi vähentää kasvihuonekaasuja 16 %. EWEAn mukaan pääosa Euroopan kasvavasta uusiutuvasta energiasta tulee olemaan tuulivoimaa. Uusiutuva energia Britanniassa
Lontoon Thames-joella kelluvat aurinkopaneelit tuottavat energiaa 6,3 MW kapasiteetilla vastaten 1 800 kotitalouden sähkönkulutusta. Vastaava kelluva aurinkopaneeli projekti on lähellä Manchesterin kaupunkia.