Miten määritellään valuma-alue?
Valunta
Veden kiertokulussa vesi sataa ilmakehästä alas maahan kulkeutuakseen sitten valuntana takaisin meriin. Vesistön valuma-alue tarkoittaa sitä aluetta, jolle pudonnut sadevesi kulkeutuu pois kyseisen vesistön kautta. Valuma-alue on niin sanottujen vedenjakajien rajaama: vedenjakajat ovat korkeita maastonkohtia, jotka konkreettisesti jakavat sataneen veden sen mukaan, kumpaa rinnettä pitkin vesi valuu pois. Pintavesien ja pohjavesien valuma-alueet ja vedenjakajat voivat erota toisistaan. Valuma-alue määritetään topografisen kartan avulla, epäselvissä tapauksissa apuna voidaan käyttää maastossa suoritettuja korkeusmittauksia. Suomen vesistöalueet
Suomen vesistöalueet, tai lyhyemmin Suomen vesistöt, ovat ne valuma-alueet, jotka ovat osittain tai kokonaan Suomen alueella. Valuma-alueella tarkoitetaan vedenjakajan rajaamaa alueellista kokonaisuutta, jolta joki tai puro kerää kaiken sateen kautta tulleen vetensä, joka ei ole ennättänyt haihtumaan alueelta. Suuria valuma-alueita kutsutaan vesistöiksi. Valuma-alue
Valuma-alue on maantieteellinen alue, jonne satanut vesi kerääntyy maanpinnan muotojen ohjaamana lopuksi yhteen matalalla sijaitsevaan kohtaan. Valuma-alue voidaan usein ajatella maastossa olevaksi altaaksi, jossa vesi kerääntyy sen matalimpaan kohtaan ja josta se poistuu altaan reunan ylitse lasku-uomana, esimerkiksi ojana, jokena tai lahtena. Valuma-alueella virtaava vesi on pääasiassa peräisin sateista, mutta siihen luetaan myös sulaavan edellisen talven lumen vedet, sulaavien jäätiköiden vedet ja pohjavedestä syntyvät lähteet. Valuma-alueen vesistö muodostuu sateesta, veden läpivirtauksesta, pohjavesivirtauksesta, maaston kosteikoista ja vesialtaista. Valuma-alueen reunaviivaa kutsutaan vedenjakajaksi, joka sijaitsee veden virtaamisen luonteesta johtuen aina korkeilla maaston alueilla. Vedenjakajalla vesi virtaa rajakohdan eri puolille ja jakaa siten satavat vedet eri altaisiin. Valuma-alueen altaaseen kertyneet vedet poistuvat lopuksi laskukynnyksen kohdalta, missä vedenjakaja on matalimmillaan. Valuma-alueilla on yleisesti olemassa lasku-uoma, mutta on myös olemassa lasku-uomattomia valuma-alueita eli sisäisiä valuma-alueita. Niissä vesi kerääntyy esimerkiksi vesialtaaseen, josta se haihtuu pois tai vaihtoehtoisesti katoaa maan alle. Joki
Joki on suuri luonnon muovaama maanuoma, jossa virtaa vettä. Useimpien jokien kuljettama vesi on peräisin yläville maille osuneista sateista. Joki voi saada lisää vettä myös lähteistä. Aluetta, jolle satanut vesi valuu joen uomaan, kutsutaan "valuma-alueeksi". Tämän alueen rajat ovat vedenjakajia. Pääuoma on joki, johon kertyy useiden jokien vettä. Pääuoma päättyy joen suuhun: joko suurempaan jokeen, suureen järveen tai mereen. On myös sisäisiä valuma-alueita, joista vesi voi poistua vain haihtumalla. Joen alkupäätä kutsutaan yläjuoksuksi, loppupäätä alajuoksuksi. "Sivujoki" on joki, joka päättyy suurempaan jokeen. Jokien virtaamat vaihtelevat, ja usein on vaikea sanoa kumpi yhdistyvistä uomista on suurempi. Tällöin toinen näistä on sovittu pääuomaksi. Jokea pienempiä vesireittejä ovat puro ja oja.
Luhdanjoen valuma-alue
Luhdanjoen valuma-alue kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen viides osa-alue, joka valuma-alueen pienuuden vuoksi ei enää jaeta osa-alueisiin. Siihen kuuluu 8 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaarin. Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue
Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.4) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 193,26 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,4 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Syvinkisalmi. Vanajan reitin valuma-alue
Vanajan reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.8) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 191,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,66 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Miemaalanselkä ja se muodostaa osan Vanajaveden reitistä. Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue
Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.7) on Suomen vesistöaluejaotuksessa yksi Kokemäenjoen vesistön (vesistöaluetunnus 35) ensimmäisen jakovaiheen osa-alueista. Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä alueen, joka kerää vedet Pirkanmaalta Tampereelta, Kangasalta, Valkeakoskelta, Pälkäneeltä, Orivedeltä, Juupajoelta ja Ruovedeltä, Keski-Suomesta Jämsästä ja Kuhmoisista, Päijät-Hämeestä Padasjoelta, Kanta-Hämeestä Hämeenlinnasta ja Janakkalasta, ja laskee ne Mallasveden ja Valkeakosken (koski) kautta Vanajaveden–Pyhäjärven alueella (35.2) Vanajaveteen. Vesistön valuma-alueen alarajana on Valkeakoski (koski). Veden jatkavat edelleen Pyhäjärveen, joka laskee Nokialla Nokiankosken kautta Kuloveteen, joka kuuluu Kokemäenjoen alueeseen (35.1). Kokemäenjoki laskee Porissa Selkämereen. Valuma-alueen pinta-ala on 4 449,79 neliökilometriä ja järvisyys 18,7 %. Hyvikkälänjoen valuma-alue
Valuma-alueeseen kuuluvat kaikki ne valuma-alueen laskuojat, jotka laskevat viimeiseksi Tuomistoon. Valuma-alueen pääjärvi on kuitenkin Renkajärvi, joka on samala alueensa suurin järvi. Suoraan Renkajärveen laskevat lyhyttä laskuojaa myöten Kynnösjärvi ja Kautiolammi. Kauempaa laskevat Sitturinojaa myöten Särölammit ja niiden alapuolella sijaitsevat Väärälammit ja Hirvilammi. Sitturinojan suun eteläpuolelle laskee eräs metsäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee Matolammi. Edellisiä ojia vielä etelämmäksi laskee Ruokosuonoja, jonka valuma-alueeseen kuuluu Hepolammi. Leppähampaanjoen valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen osa-alueita valuma-alueella ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta: Pukalan valuma-alue
Pukalan valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.39) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 69,29 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 12,61 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Kaletonjärvi Teiskossa ja sen laskupaikka Näsijärven lahti Kirkkojärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Näsijärven alueelle (35.31). Vakavesi
Vakavesiä ovat järvet, lammet ja tekoaltaat. Tarkemmin määriteltynä vakaveden muodostaa makean (suolattoman) veden pysyvästi peittämä maanpinnan painanne tai painenneryhmä, jonka vesi täyttää kokonaan tai osittain. Vedenpinnan korkeus alueen eri osissa on sama ja aluetta voidaan pitää pinta-alansa perusteella vesialueena. Edelleen vesialueen tulovirtaaman suhde tilavuuteen on niin pieni, että valtaosa veteen sekoittuneesta maa-aineksesta saostuu altaan pohjaan. Vakavesi tarkoittaa sekä avovesialuetta että kasvukautena täysin tai osin kasvipeitteistä vesialuetta, joka täyttää aiemmat ehdot. Tuulen tai jään aiheuttamia poikkeamia vedenpinnan tasossa ei huomioida. Merialueet eivät ole vakavesiä. Kyrösjärven alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Kyrösjärven lähialue (35.521, 347 km²), Mylly-Kartunjoen valuma-alue (35.522, 63 km²), Villinojan valuma-alue (35.523, 17 km²), Pihnarinluoman valuma-alue (35.524, 10 km²), Kokemusjoen valuma-alue (35.525, 41 km²), Vähäjärven valuma-alue (35.526, 12 km²), Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alue (35.527, 61 km²) ja Tavinojan valuma-alue (35.528, 15 km²). Näistä Villinojan ja Kokemusjoen valuma-alueilla ei ole järviä. Pohjanmeri
Pohjanmeren valuma-alue käsittää kaikki ne rannikkovaltioiden vesistöalueet, joilta pinta- ja pohjavedet laskevat Pohjanmereen. Valuma-alueen pinta-ala on lähes 850 000 neliökilometriä ja siellä asuu 184 miljoonaa ihmistä (2000). Suurimmat laskujoista ovat Elbe, Weser, Maas, Rein, Schelde, Seine, Humber ja Thames. Jokien vuotuinen kokonaisvirtaama vaihtelee suuresti mutta on keskimäärin 300 kuutiokilometriä, josta kolmasosa on peräisin Norjan ja Ruotsin lumen sulamisvesistä. Lisäksi Tanskan salmien kautta virtaa Pohjanmereen vuosittain noin 470 kuutiokilometriä merivettä, jonka suolapitoisuus on 10 promillea. Valunta
Rankkasateet ja lumien sulaminen aiheuttavat tyypillisesti valuntapiikkejä. Runsas kasvillisuus pidättää vettä estäen valuntaryöppyjä ja siten tulvia. Myös maaperä, esimerkiksi soramaa, voi hidastaa valuntaa merkittävästi. Sen sijaan esimerkiksi asfaltti pidättää vettä erittäin huonosti. Valuma-alueen muoto ja korkeussuhteet vaikuttavat veden keräytymiseen: nopeimmin vesi pääsee keräytymään pyöreillä valuma-alueilla sekä vuorisilla alueilla. Valuma-alueen järvet tai suot keräävät satanutta vettä ja siten hidastavat valuntaa. Valunta voidaan laskea vesitaseyhtälön avulla:Joltain alueelta poistuva vesimäärä lasketaan käytännössä usein valuma-alueen sadannan ja haihdunnan erotuksena. Oikolanjoen valuma-alue
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue (35.26), joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen kolmannen jakovaiheen osa-alueiseen. 
Ensimmäinen on Oikolanjoen alaosan alue (35.261), joka alkaa Äimäjärven luusuasta ja päättyy joensuuhun Vanajaveteen. Toinen on Äimäjärven alue (35.262), joka sisältää ne ojat, jotka laskevat järveen lukuun ottamatta Totunojaa. Totunoja, jonka nimitys on yläjuoksulla Myllyoja, muodostaa Myllyojan valuma-alueen (35.263). Oikolanjoen valuma-alueella sijaitsee 11 järveä ja lampea. Niistä merkittävimmät ovat Äimäjärvi (858 hehtaaria eli ha), Keihäsjärvi (105 ha), Alinen Savijärvi (94 ha) ja Saarioisjärvi (53 ha). Alueella asuu pääasiassa entisen Kalvolan alueen asukkaita, joita on arviolta yli kolme tuhatta. Vuoksen alue
Suomen nykyisessä valuma-aluejaossa vuodelta 1993 on tarkasteltu Vuoksen alueen jäsentymistä osiin vain niiden Vuokseen Imatrankosken alapuolella laskevien valuma-alueiden osalta, joista osia ulottuu Suomen alueelle. Koskenjoen valuma-alue
Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua. Kertejoen valuma-alue
Kertejoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.69) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 146,48 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,5 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Kuorevesi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Kuoreveden alueelle (35.61). Säräjärvi (järvi)
Järven valuma-alue oli Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2016 valmisteilla olleen uuden valuma-aluejakoehdotuksen mukaan suuruudeltaan 4 788 415 m². Järven valuma-alueen sisään jäävät vuoden 2016 uuden valuma-aluejakoehdotuksen mukaan Kolmperänen pohjoisessa ja Matinlampi etelässä. Viitasaaren reitin valuma-alue
Viitasaaren reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.4) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 6 265,31 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 17,41 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Äänekosken voimalaitos. Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen laskujoki on nimeltään Kivijoki tai toiselta nimeltään Jämijoki. Valuma-alueen alarajalle yhtyy pääuomaan Pohjankankaalta virtaava suo-oja, jonka päässä sijaitsee Suonreittenkeidas ja Korvajärvi. Pääuoma on 18 kilometriä pitkä ja sen lähdejärvenä toimii Iso Kivijärvi. Joen valuma-alue on suuri ja koostuu pääasiassa laajoista suoalueista. Soita on otettu turvetuotantoon ja esimerkiksi Honkakeitaalla on laaja tuotantoalue, jonka kainalossa sijaitsee Röömi niminen lampi. Jämsän reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Luiron valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Juojärven reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Vesijärven valuma-alue (Pirkanmaa)
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat neljä aluetta tai valuma-aluetta : Ruukinjärvi
Järven valuma-alue oli Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2016 valmisteilla olleen uuden valuma-aluejakoehdotuksen mukaan suuruudeltaan 6 868 635 m². Valuma-alueen sisään jää ehdotuksessa myös Säräjärvestä jonkin matkan päässä pohjoisessa sijaitseva Kolmperänen. Vuoden 1993 valuma-aluejaossa järven valuma-alueeseen luettiin myös Kolmperäsen luona pohjoisessa sijaitsevat Tervakas ja Suolammi, joiden alapuolisessa maastossa muodostuu bifurkaatio suo-ojien virratessa sekä Karjaanjoen vesistöön Hossojanlähteiden kautta että Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön Säräjärven kautta. Keuruun reitin valuma-alue
Keuruun reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.6) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2 027,52 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 11,45 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Vilppulankoski. Multianjoen valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta : Luvanjoen valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Loimijoen valuma-alue
Turpoonjoen valuma-alue käsittää laajahkon Ilmetynjoen valuma-alueen, Turpoonjoen alueen sekä Liesjärven alueella olevat vesistöt. Valuma-alueen pinta-ala on 238 km² ja siihen kuuluu yli 60 järveä tai lampea. Niitä on esitelty omassa artikkelissaan.
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin. Velaattajärven valuma-alue
Velaattajärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.38) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 106,18 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Koljonselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Näsijärven alueelle (35.31). Nurmesjärvi (Rautavaara)
Valuma-alue saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaa, sillä järvi on vesistönsä latvavesiä, vaikka se sijaitseekin Nilsiän reitin valuma-alueen sisällä. Nurmesjoen valuma-alueella on 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista noin 20 laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat kaakkoisrantaan laskevan Itäjoen valuma-alueen järviä, kuten esimerkiksi Ala-Itälampi (6 ha), Matolampi, Rajalampi, Savolanlampi, Nurmeslampi, Pirttilampi (12 ha), Lehtolampi (25 ha) ja Sammakkolampi (3 ha). Huomattavia ovat myös pohjoisrantaan laskevan Pohjoispuron valuma-alueella olevat Harsulampi (20 ha) ja Likolampi, Kangaslahteen laskevan Huosiaispuron valuma-alueen Huosiainen, Kalettomanlampi (2 ha), Viilekelampi (3 ha) ja Syvä-Kankainen (112 ha), ja vielä kaakkoisrantaan laskevan Myllypuron valuma-alueen Pentulampi (12 ha), Mäkilampi, Särkilampi (4 ha), Sirrinlampi ja Mutalampi. Keihäsjoen valuma-alue (Kuru)
Keihäsjoen valuma-alue (Kuru) (vesistöaluetunnus 35.35) on Näsijärven–Ruoveden alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 191,95 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,28 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Vankavesi, jossa reitin vedet laskevat Keihäsjokea myöten seuraavaksi Näsijärven alueella (35.31) olevaan Näsijärven Vankaveteen. Suomen vesistöalueet
Keskisuuren vesistöalueen valuma-aluetta ositettiin vain kahdessa jakovaiheessa. Koska niiden koot vastaavat suurten vesistöalueiden toisen ja kolmannen vesistöalueen jakoja, on jako keskeytetty niiden jälkeen. Esimerkiksi tällaisen vesistöalueen tunnus 27.055 tarkoittaisi Paimionjoen vesistöalueella (27) toisen jakovaiheen Tarvasjoen valuma-alueella (05) olevaa Holmanojan valuma-aluetta (5). Keskisuuren vesistöalueen ensimmäisen jakovaiheen alueita kutsutaan heti toiseksi jakovaiheen alueiksi, koska niiden pinta-alat vastaa suurin piirtein suuren vesistöalueen toisen jakovaiheen alueita. Ristajoen valuma-alue
Ristajoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.65) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 148,66 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,91 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Ukonselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Jyllinjoen alue (35.541, 41 km²), Jämijärven alue (35.542, 83 km²), Naurisjoen alue (35.543, 47 km²), Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544, 73 km²), Koikonojan valuma-alue (35.545, 24 km²), Taulunojan valuma-alue (35.546, 22 km²) ja Palojoen valuma-alue (35.547, 108 km²). Kauvatsanjoen valuma-alue
Valuma-alueen vesistö on kuvailtu lähtien liikkeelle sen alajuokusulta edeten jokien haaroja myöten yläjuoksulle päin. Joidenkin järvien tai jokihaarojen yhteyteen on merkitty sen valuma-alueen pinta-ala ja pituus sulkeisiin. Aurejärven valuma-alue
Aurejärven valuma-alue (35.57) sijaitsee pääasiassa Pirkanmaan Parkanossa, Ikaalisissa, Ylöjärvellä, Kihniössä ja Virroilla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen seitsemäs osa-alue, joka laskee Parkanonjärven alueeseen (35.53). Tekstissä esiintyvät valuma-alueet ovat viranomaislähteissä luetteloitu numeromerkinnällä 35.57x, missä merkki x korvataan valuma-alueen alanumerolla. Jämsän reitin valuma-alue
Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne. Iso-Ätämö
Ison-Ätämön koko valuma-alue, johon sisältyvät myös sen yläpuolisten Pikku-Ätämön ja Pikku-Valkeen valuma-alueet on järven hoitosuunnitelmassa vuonna 2005 esitetyn arvion mukaan laajuudeltaan noin 287 hehtaaria. Valuma-alue on pääosin suota ja metsää, ja sen länsiosaan ulottuu laaja pohjavesialue. Ison-Ätämön lähivaluma-alue on noin 128,7 hehtaaria, missä on mukana myös järven oma pinta-ala. Valuma-alueella ei ole viljelystä eikä vakinaista asutusta. Vapaa-ajanasutusta sen sijaan on kaikkien kolmen järven rannoilla. Isoon-Ätämöön kaakosta laskeva noin 8 hehtaarin laajuinen suo on ojitettu, Ison- ja Pikku-Ätämön ja Pikku-Valkeen väliin jäävä Ätämönuiton mäntyräme on ojittamaton. Järven lähivaluma-alueen maaperä koostuu hiekkamoreenista, jossa paikoin on kalliopaljastumia, turvemaasta (sekä sara- että rahkasammalturvetta) ja karkeasta hiekasta koostuvista jäätikköjokimuodostumista. Koskenjoen valuma-alue
Valuma-alueen pinta-ala on 77,8 km² siihen kuuluu metsää ja pensaikkoa 75%, suota 0,8%, järviä ja lampia (järvisyys) 5,2%, peltoa ja laidunmaata 1,2% ja työ-, asumis- ja vapaa-ajan alueita 4,0%. Tervajoen valuma-alue (Vanaja)
Kolme alinta valuma-aluetta laskevat alenevassa numerojärjestyksessä toisiinsa:
Kesijärven alueeseen laskevat:
Valuma-alueet ja alueet on kuvattu alempana tarkemmin. Umpijärvi
Mikäli valuma-alueen sadannalle ei löydy vastapainoksi riittävästi kokonaishaihduntaa ja muuta maanalaista veden virtaamaa, täyttyy valuma-alueen allas ja järvelle syntyy vedenjakajan kynnykselle laskujoki, joka vuorostaan kuluttaa kynnystä niin kauan kunnes järvi on tyhjä tai kynnys ei enää alene. Kun ihminen kaivaa umpijärveen ojia, päättyy sen umpijärvi-vaihe. Samaten, jos umpijärvelle kaivetaan laskuoja, osallistuu se ympäröivän valuma-alueen tapahtumiin saamalla esimerkiksi uusia kaloja. Vuoksen alue
Kolmannen jakovaiheen alueita Vuoksen alueella ovat seuraavat neljätoista aluetta tai valuma-aluetta : Höytiäisen valuma-alue
Höytiäisen valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.8) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 491,23 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 21,35 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Pyhäselkä. Längelmäveden alue
Järven laskuoja on nykyään nimeltään Vuoto. Se laskee Längelmäveden Enonselän lahdenpohjukkaan ja se laskee siihen Enonselän kaakkoispuolelelta Kuhmajärvenojan valuma-alueen vesiä. Valuma-alueen pinta-ala on pieni ja siinä sijaitsee kaksi järveä: Kuhmajärvi ja Peräjärvi. Vanajanselän alue
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) kolmannen jakovaiheen kolmas osa-alue, joka jaetaan vielä seitsemään valuma-alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat tekstissä lueteltu viranomaislähteissä käytetyillä vesistöaluetunnuksilla 35.23x, missä merkki x korvataan osa-alueen alanumerolla. Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Vanajanselän lähialue (35.231), Mervenselän alue (35.232), Rompainojan valuma-alue (35.234), Valteenjoen valuma-alue (35.235), Katumajärven valuma-alue (35.236) ja Leteenojan valuma-alue (35.237). Toiminnallinen alue
Nodaalialue on yleinen toiminallinnen alue, joka perustuu keskuksen ja vaikutusalueen väliseen vuorovaikutukseen, esimerkiksi palveluja tarjoava kaupunki ja sen vaikutusalue, josta kaupunki saa resursseja, kuten raaka-aineita.
Luonnonmaantieteessä tavallisimpia toiminnallisia alueita ovat valuma-alueet, jotka perustuvat veden liikkeisiin ja purkautumiseen tiettyyn vesistöön. Myös esimerkiksi jäätikön liikkettä ja vaikutusaluetta voidaan tarkastella ajallisesti eli temporaalisesti. Myllyojan valuma-alue (Lempäälä)
Valuma-alue esitellään aloittamalla laskujoen suulta ja nousemalla jokea ylöspäin valuma-alueen latvavesiä kohti. Valuma-alue
Valuma-alue tarkoittaa eri asiaa kuin vesistöalue eli vesistö, vaikka eräät vesistöalueet ovat yhtenevät valuma-alueen kanssa. Tällainen on esimerkiksi Eurajoen vesistö Satakaunnassa, joka käsittää vain Eurajoen valuma-alueen. Vesistöalue on usein laajemman valuma-alueen sellainen osa, joka ei ole ehjä valuma-alue. Tällainen on esimerkiksi Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Vanajaveden–Pyhäjärven alue, joka itsekin muodostuu alueista ja valuma-alueista. Tällaiset vesistöalueet on tarkoituksenmukaisia viranomaistyössä, kun halutaan jakaa tietty valuma-alue hallinnollisesti samankokoisiin alueisiin. Vesistöalueita voivat muodostaa myös merialueet. Jakaman valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta : Saarijärven reitin valuma-alue
Saarijärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.6) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 119,56 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 9,24 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Naarajärvi. Loimijoen valuma-alue
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin. Vesitaseyhtälö
Vesitaseyhtälö kuvaa jonkin alueen vesivaraston muutosta ja kertoo, millä tavoin vesi kulkee alueen kautta tietyllä aikavälillä. Yhtälön vasemmalla puolella on alueelle tulleen veden määrä ja oikealla siltä poistunut vesi. Valuma-alueen vesitaseyhtälö on Sisäinen valuma-alue
Laskujoettomia, yleensä suolapitoisia järviä syntyy näille alueille, ne voivat kuivua kokonaan pitkänä kuivana kautena. Kuumilla aavikoilla haihtuminen on voimakasta, joten kaikki sinne pudonneen veden hiekasta ja kivestä liuottamat mineraalit jäävät veden haihtuessa maan pinnalle. Paikkaan, minne vesi kertyy, syntyy suola-aavikko, mikäli veden kertyminen alueelle syystä tai toisesta lakkaa. Osassa näistä on kova ja erittäin tasainen pinta, jolloin niitä voidaan käyttää maanopeusennätysyrityksiin ja laskeutumispaikkoina pienille lentokoneille. Pääskylänjoen valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta : Loimijoen valuma-alue
Kunkin Loimijoen valuma-alueen osa on esitelty lähtien liikkeelle laskujoen alajuoksulta ja edeten joenvartta pitkin latvavesiin asti. Suluissa olevat luvut tarkoittavat vesistöalueen numerointia, etäisyyttä laskujokensa suistosta tai valuma-alueen pinta-alaa. Muita tietoja voi etsiä joen omasta artikkelista. Lummenne
Järven valuma-alueen pohjoisosa sijoitetaan Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) järven pohjoisosakin kuuluu. Raja valuma-alueen pohjoisosan ja eteläosan välillä alkaa Vehkajoesta, josta raja ylittää järven lähes itä–länsi-suuntaisena ja se käy Salonsaaren järvien ja Viitaraisen kautta Lemitlahteen. Moisionjoen valuma-alue
Valuma-alueeseen on sisällytetty kaksi erillistä valuma-aluetta. Toinen on Moisionjoen kautta laskeva valuma-alue ja toinen on Kylälammin laskuojan valuma-alue. Vaikka ne laskevat Vanajaveden Herralanvuolteeseen eri kohdista, katsotaan niiden kuuluvan vesistöjaossa samaan valuma-alueeseen. Moisionjoen ympäristö valuma-alue on 73,6 km², jonka maankäytöstä on 14,4 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 6,3 % on maatalouden käytössä, metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 71,1 % alueesta ja vesistöille jää loput 8,5 % alueesta. Kylälammin laskuojan valuma-alue 11,0 km², jonka maankäytöstä on 16,6 % taajama-alueiden ja asuinalueiden käytössä, 16,2 % on maatalouden käytössä, metsät, puusto ja kosteikot muodostavat 67,6 % alueesta ja vesistöille jää loput 0,2 % alueesta. 
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen neljäs osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue jakaantuu edelleen kahteen kolmannen jakovaiheen osa-alueeseen. Osa-alueita on kaksi ja ne ovat Moisionjoen alaosan alue (35.241) ja Höytämönjärven valuma-alue (35.242). Moisionjoen valuma-alueella sijaitsee yli 25 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Höytämönjärvi (201 hehtaaria eli ha), Särkijärvi (145 ha), Hervantajärvi (83 ha), Koipijärvi (58 ha), Ruotasjärvi (35 ha) ja Suolijärvi (21 ha). Alueen asukasluku kohoaa kymmeniin tuhansiin ja alueella sijaitsee Lempäälän taajamia ja Tampereen kaupunginosia. Leppähampaanjoen valuma-alue
Osa-alueista Koljonselkään laskeva Laasojärven alue on alin. Siihen laskee Kokkilanselän alue. Tähän laskee lännestä Juupajoen alaosan alue, joka on Huikonjoen valuma-alueen jatke. Kokkilanselän alueeseen laskee luoteesta Rauhtianjoen valuma-alue, pohjoisesta Sahaojan valuma-alue ja idästä Ulpukkaojan valuma-alue. Luvanjoen valuma-alue
Luvanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 59.7) on Oulujoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 895,46 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Salmijärvi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 895,46 neliökilometriä ja järvisyys 5,8 %. Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue
Kuten nimestä voidaan päätellä, valuma-alueella on kaksi pääreittiä. Ne ovat Längelmäveden reitti ja Hauhon reitti. Molemmat reitit kohtaavat Mallasvedellä.
Längelmäveden reitti:
Hauhon reitti: Velaattajärven valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Oulujoen vesistö
Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet : Suomen vesistöalueet
Suuren vesistöalueen valuma-alueet numeroidaan seuraavasti. Jos valuma-alueella on tunnus 35.152 (Sääksjärven alue), tarkoittaa Kokemäenjoen vesistöä (35), pisteen jälkeinen 1 vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa muodostettua Kokemäenjoen aluetta, seuraava numero (5) toisen jakovaiheen Kauvatsanjoen valuma-aluetta ja viimeinen numero (2) Sääksjärven aluetta. Siis Sääksjärven alue sisältyy kokonaan Kauvatsanjoen valuma-alueeseen, joka sisältyy kokonaan Kokemäenjoen alueeseen. Lampi
Erään määritelmän mukaan vesialue on lampi jos läpimitta on alle 200 m. Immalanjärvi
Suomen valuma-aluejaossa järvi luetaan Immalanjärven valuma-alueeseen (4.192), joka on osa Vuoksen aluetta (4.19), joka edelleen luetaan Suur-Saimaan alueeseen (4.1) Vuoksen vesistössä (4). Keihäsjoen valuma-alue (Kuru)
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)
Valuma-alueen laskujoen pääuomaa kutsutaan alajuoksulla Sammalistonojaksi, keskijuoksulla Luhdanjoeksi ja yläjuoksulla Liesjoeksi. Se laskee Pääjärven itäpään etelärantaan. Sen alku sijaitsee Ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella levittäytyvillä raskaasti ojitetuilla Järventaustansuolla ja Pinnolansuolla. Pinta-alaltaan suurin järvi on Sairakkalanjärvi, vaikka sen vedenpintaa on kahdesti laskettu. Järven alapuolella ollut Järventaustanjärvi on sen sijaan kuivatettu. Luhdanjoen varressa moreenimäellä sijaitsevat Palomaanjärvi ja Vähäjärvi. Ne ovat laskuojattomia lampia, jotka luetaan kuuluvaksi tähän valuma-alueeseen. Juojärven reitin valuma-alue
Juojärven reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.7) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 073,7 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,01 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Palokki. Korpijoen valuma-alue
Korpijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.7) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, 
jonka pinta-ala on 2 602,01 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,56 %. 
Vesistön valuma-alueen alarajana on Jonku. Pukalan valuma-alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Suomen vesistöalueet
Päävesistöalueet olivat suuria ja ne oli käytännöllistä jakaa pienempiin alueisiin. Se tehtiin niin, että päävesistöalueen pääuoman sivu-uomien valuma-alueet muodostivat päävesistöalueen sisällä omat ensimmäisen jakovaiheen valuma-alueensa. Jos niitä syntyi yli yhdeksän valuma-aluetta, yhdisteltiin niitä keskenään. Toisaalta, jos valuma-alueita syntyi alle yhdeksän, mutta niiden pinta-alat olivat tarpeettoman suuret, jaettiin niitä alueisiin. Alueet eivät muodostaneet luonnollisia valuma-alueita, vaan ne olivat niiden osia. Joskus jopa suurten järvien osat jaettiin eri alueisiin. Hyvin laajan vesistöalueen jakoa saatettiin jatkaa toisella jakovaiheella, jolloin siinä noudatettiin edellisiä käytänteitä tilanteisiin soveltaen. Vain suurimmat vesistöalueet joutuivat vielä kolmannen jakovaiheen kohteeksi, jolloin alueita saattoi olla 9×9×9 = 729 aluetta. Längelmäveden alue
Längelmäveden alue (vesistöaluetunnus 35.72) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 065,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,77 %. Vesistön alueen alarajana on Kaivannon kanava, jonka koko yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 179,7 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,75 %. Reitin vedet laskevat kanavasta seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Suomen hallinnollinen aluejako
Hydrologinen jako perustuu eri jokien valuma-alueisiin ja vesireitteihin. Koska valuma-alueet eivät noudata valtioiden rajoja, monista valuma-alueista osa on Suomen ulkopuolella. Luonnonmaantieteellinen jako perustuu eri kasvien esiintymis- tai menestymisalueisiin (Suomen luonnontieteelliset maakunnat). Asunnanjärven valuma-alue
Asunnanjärven valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.68) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 169,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,12 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Keurusselkä, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Keurusselän alueelle (35.62). Sisäinen valuma-alue
Teoriassa sisäisiä valuma-alueita voi syntyä millä tahansa ilmastovyöhykkeellä, mutta lähes kaikki sijaitsevat kuumilla aavikoilla. Suuren sademäärän omaavilla alueilla rantaviivan eroosio avaa vähitellen luonnollisen poistumistien vedelle. Esimerkiksi Mustameri oli pitkään eristyksissä Välimerestä, siihen asti kunnes Välimeri mursi välissä olleen Bosporin kannaksen. Sisäinen valuma-alue
Maantieteessä sisäinen valuma-alue alue on valuma-alue, josta ei ole poistuvaa veden virtausta, maanpäällistä tai pinnanalaista. Englannin kielessä käytetään sanaa "endorheic", jolla on kreikkalaiset juuret, "endo", "sisällä, sisäänpäin" ja "rhein", "virrata". Kaikki tällaiselle alueelle satava vesi joko pysyy siellä tai haihtuu pois. Lemmenjoen valuma-alue
Lemmenjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 71.8) on Paatsjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 686,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,96 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Paatari. Luhdanjoen valuma-alue
Luhdanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.85) on Kanta-Hämeessä Hollolassa, Janakkalassa, Hausjärvellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva Mommilanjärveen laskevan joen ja samalla Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Sen pinta-ala on 84,09 neliökilometriä ja alueen järvisyys on 0,9 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Mommilanjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Puujoen alueelle (35.82). Kuivasjärven valuma-alue
Valuma-alueen pinta-ala on 169 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kuivasjärven lähialue (35.561, 21 km²), Nivusjärven valuma-alue (35.562, 10 km²), Vatajanjoen valuma-alue (35.563, 98 km²) ja Vääräjoen valuma-alue (35.564, 31 km²). Kostonjoen valuma-alue
Kostonjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.6) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 938,178 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Iijoki. Iisalmen reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Aurajoen vesistö
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet : Myllyojan valuma-alue (Lempäälä)
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen viides osa-alue, joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-aluetta ei ole enää jaettu kolmannen jakovaiheen osa-alueisiin. Myllyojan valuma-alueella sijaitsee 18 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Mäyhäjärvi (209 hehtaaria eli ha), Tervajärvi (126 ha), Iso Kausjärvi (62 ha) ja Yräysjärvi (17 ha). Alueelta on kuivatettu kaksi suurempaa järveä, jotka ovat Tervajärvi (eteläisempi) ja Nääjärvi. Alueen asukasluku kohoaa useisiin tuhansiin. Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)
Teuronjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.83) on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Päijät-Hämeessä Hollolassa, Asikkalassa ja Kärkölässä sijaitseva on Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue, joka on Pääjärven eteläpuolelta alkavan ja Mommilanjärveen laskevan Teuronjoen, että Pääjärven yhteinen, valuma-alue. Valuma-alueen pinta-ala on 439,19 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,79 %. Vesistöreitin vedet laskevat seuraavaksi Puujoen alueelle (35.82).
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen kolmas osa-alue, joka jaetaan vielä kahdeksaan alueeseen. Nämä valuma-alueet ovat Teuronjoen alaosan alue (35.831), Teuronjoen keskiosan alue (35.832), Pääjärven alue (35.833), Pällinkäistenojan valuma-alue (35.834), Haarajoen valuma-alue (35.835), Mustajoen valuma-alue (35.836), Luhdanjoen valuma-alue (35.837) ja Valkojan valuma-alue (35.838). Vesistöalueen keskusjärvi on Pääjärvi, joka on käytännössä samalla myös Teuronjoen pääjärvi. Teuronjoen valuma-alueeseen kuuluu yli 50 järveä tai lampea. Niistä merkittävämmät ovat Pääjärvi (1 344 hehtaaria), Tevänti (192 ha), Kärkölän Valkjärvi (143 ha), Hämeenkosken Valkjärvi (74 ha), Oriharonjärvi (47 ha) ja Leppälammi (38 ha). Kokemäenjoen alue
Kuloveden lähialue (35.132) tarkoittaa Kuloveden järvialuetta ja siihen välittömästi laskevia ojia ja jokia. Kuloveden lähialueen valuma-alue on pienempi kuin Rautavedellä, joten ojat ovat lyhyempiä ja järviä on vähemmän. Järven pohjoisrantaa laskee kuitenkin laajat Saikkalanjoen valuma-alue (35.16), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuuluvan Kokemäen vesistön toisen jakovaiheen osa-alueen, ja Ikaalisten reitti (35.5), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuulumattoman Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen vaiheen jakoalueen. Iijoen yläosan valuma-alue
Iijoen yläosan valuma-alue (vesistöaluetunnus 61.3) on Iijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 824,95 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,25 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Kostonjoki. Rautalamminreitin valuma-alue
Rautalamminreitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.7) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 5 767,79 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,83 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Neiturin kanava. Nilsiän reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta : Painio
Painioon laskevia pienempiä valuma-alueita olivat vuonna 2015 käytössä olleessa valuma-aluejaossa Siikjärven valuma-alue (19,11 km², järvisyys 8,69 %) Vesanojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 3,03 %) ja Hossinojan valuma-alue (17,81 km², järvisyys 0,00 %). Näiden ulkopuolisen osan järven valuma-alueesta muodastaa nykyisessä valuma-aluejaossa Painion alue (41,71 km², järvisyys 19,01 %). Tämän sisään jäävät Mättäänsuonojan valuma-alue (13,15 km²) ja Härjänojan valuma-alue (10,84 km²), jotka valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa on erotettu omiksi valuma-alueikseen. Saarijärven reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta : Virojoen vesistö
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet : Kauvatsanjoen valuma-alue
Sääksjärven alueeseen (sisältää valuma-aluetta 140 km²) luetaan Sääksjärvi ja muut siihen laskevat ojat ja niiden järvet lukuun ottamatta Rukajoen valuma-aluetta ja Piilijoen aluetta. Rukajoen valuma-alue käsitellään kuitenkin tässä yhteydessä. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Valuma-alue pinta-ala on 86 km² ja se koostuu Moisionjoen ympäristön valuma-alueesta ja sen viereisestä Kylälammin laskuojan valuma-alueesta. Valuma-alue on jaettu Moisionjoen alaosan alueeseen (35.241), jossa on 6 järveä (mukaan lukien Kylälammi) ja yläjuoksulla olevaan Höytämönjärven valuma-alueeseen (35.242), jossa on vielä yli 20 järveä. Valuma-alueen laskujoki on Moisionjoki, joka laskee Ruotasjärvestä. Tätä järveä suurempi on Höytämönjärvi, joka kokoaa valuma-alueen järvien laskuojia eniten ja se ansaitseekin alueen pääjärven nimikkeen. Alueen suurimmat järvet ovat Höytämönjärvi (201 ha), Särkijärvi (145 ha) ja Hervantajärvi (83 ha). Lemmenjoen valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Hauhon alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Valuma-alue
Valuma-alueet voivat muodostaa hierarkisen järjestelmän siten, että pienet valuma-alueet laskevat vetensä uuteen lasku-uomaan tai järveen, joka muodostaa suuremman valuma-alueiden kokonaisuuden. Tällöin ajatellaan takaperoisesti, että kukin maaston uoma kuuluu omaan valuma-alueeseensa ja suuren valuma-alueen laskujoen yläjuoksun sivujoet, ja myös niiden sivuhaarat, muodostavat lukuisten valuma-alueiden peitteen. Sysmän reitin valuma-alue
Sysmän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.8) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 830,77 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,8 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne. Mallasveden ja Pälkäneveden alue
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kuusi aluetta tai valuma-aluetta : Vanajan reitin valuma-alue
Valuma-alue on pinta-alaltaan pieni ja siinä on toistakymmentä järveä tai lampea. Valuma-alueen laskujoki on Pätilänjoki, mutta sen pääuomalla sekä sivuhaaroilla on monia eri nimiä. Pielisen reitin valuma-alue
Pielisen reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.4) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 13 876,65 neliökilometriä, ja josta 7 867,68 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 008,97 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 14,79 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Uimaharju, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 867,68 neliökilometriä ja järvisyys 14,79 %. Lummenne
Kun kyseessä on samanaikaisesti kahteen eri päävesistöalueeseen kuuluva bifurkaatiojärvi, järven vesialue ja sen valuma-alue jaetaan Suomen voimassa olevassa valuma-aluejaossa puoliksi kyseisten kahden vesistöalueen kesken.