Milloin SM-liiga on perustettu?
Jääkiekon SM-liiga
Jääkiekon SM-liiga, markkinoinnissa myös pelkkä Liiga kaudesta 2013–2014 alkaen, on Suomen jääkiekon miesten pääsarja. Se perustettiin vuonna 1975 korvaamaan vanha SM-sarja, jota pelattiin vuosina 1928–1975. SM-liiga toimii erillään Suomen jääkiekkoliiton toiminnasta. Jääkiekon SM-liiga
Liiga perustettiin 24. toukokuuta 1975 Tampereella korvaamaan SM-sarja, jota oli pelattu vuodesta 1928 alkaen. Käänteentekevässä organisaatiouudistuksessa pääsarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Liitto huolehtii myös jääkiekon perustyöstä sekä valmennus- ja kasvatustyöstä sekä Suomen maajoukkueista.
Vesipallon SM-sarja
Mestaruus ratkaistiin cup-muotoisena aina vuoteen 1959 asti, jonka jälkeen siirryttiin nykymuotoiseen sarjaan. Mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa. Eniten mestaruuksia on Helsingfors Simsällskapilla, joka on voittanut 47 kertaa. Helsingin Uimareilla on 23, Uimaseura Kuhilla 12 ja Kuopion Uimaseuralla sekä Turun Uimareilla 10 Suomen mestaruutta. Lahden Sampo
Seura voitti koripallossa ensimmäisen SM-mitalinsa vuonna 1966, jolloin se saavutti naisten SM-sarjan mestaruuden. Vuosina 1969, 1970, 1977, 1982, 1985, 1987 ja 1988 seura voitti myös naisten koripallon SM-kultaa. Kaiken kaikkiaan seuran naisten joukkue pelasi pääsarjassa 36 kautta. 1990-luvun alussa seuran juniorijoukkueet siirtyivät vastaperustetun SB-Girlsin alaisuuteen. Aluksi ainoastaan A-juniorit pelasivat Lahden Sammon alaisuudessa, mutta lopulta myös heidän joukkueensa siirrettiin SB-Girlsin alaisuuteen. Kesällä 1995 Lahden Sammon naisten paikka I-divisioonassa luovutettiin SB-Girlsille. Naisten Liiga
Naisten jalkapalloilun ensimmäinen Suomen mestaruus ratkaistiin cup-muotoisella turnauksella vuonna 1971. 1972 pelattiin alueellisia lohkoja, joiden voittajat ratkaisivat mestaruuden cup-turnauksella. 1973 pelattiin neljän lohkovoittajan välinen lopputurnaus. Kahdeksan joukkueen SM-sarja perustettiin 1974. Kaudella 1977 sarja pelattiin kahtena lohkona, joiden parhaat pelasivat lopputurnauksen. Suomen jalkapallon historia
Cup-muotoisten SM-kilpailujen osallistujien määrä kasvoi hiljalleen niin että vuonna 1917 joukkueita oli 13 ja vuonna 1929 22. Maailmansodan syttymisen takia ei mestaruudesta voitu pelata 1914, mutta sisällissota vuonna 1918 ei estänyt pelaamista loppukesällä. Helsinkiin valmistui vuonna 1915 Töölön pallokenttä, Suomen ensimmäinen kunnollinen nurmikenttä. Lajin harrastus keskittyi 1920-luvulle saakka kaupunkeihin, sillä maaseudulla kenttiä ei ollut. Työläisurheiluseurat perustivat 1919 oman Työväen Urheiluliittonsa (TUL), jonka joukkueet pelasivat omia sarjojaan Palloliiton ulkopuolella. TsSK VVS Samara (jääkiekko)
TsSK VVS Samara perustettiin vuonna 1950 ja se liittyi suoraan Neuvostoliiton pääsarjaan. Seura pelasi sarjassa 40 vuotta, kunnes putosi vuonna 1990 toiselle sarjatasolle Pervaja Ligaan. Neuvostoliiton kaaduttua Vysšaja Ligasta tuli toinen sarjataso, jonka mestaruuden TsSK VVS Samara voitti kahdesti peräkkäin 1993 ja 1994. Tämän jälkeen seura nousi Kansainväliseen liigaan ja jatkoi sieltä edelleen Venäjän pääsarjaan, josta seura putosi vuonna 2000. Jääkiekon I-divisioona
I-divisioona oli Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, johon oli mahdollista päästä pelaamalla. Se perustettiin 1974 ja korvasi vanhan Suomensarjan. Vuonna 2000 I-divisioonan korvasi Suomen jääkiekkoliiton mestaruussarja, Mestis. Kuten Mestiksestäkin, I-divisioonasta oli mahdollista nousta SM-liigaan ja sinne oli myös mahdollista tippua karsintojen kautta. Jääkiekon televisiointi Suomessa
Suomessa ensimmäiset televisiossa nähdyt jääkiekko-ottelut toteutettiin vuonna 1961 Sveitsissä pidetyissä maailmanmestaruuskilpailuissa Eurovision välityksellä. SM-sarjaotteluita välitettiin kotikatsomioihin vain satunnaisesti 60- ja 70-luvuilla. SM-liigan ensimmäisellä kaudella 1975–76 televisioitiin vain 3 ottelua, joista jokainen jälkilähetyksenä myöhäisillan ohjelmiston lopuksi. Yleisradiolla ei ollut varaa maksaa liigan pyytämiä oikeussummia, eikä esimerkiksi kevään loppuotteluita TPS:n ja Tapparan välillä nähty tv:ssä lainkaan. Liigan silloisen toimitusjohtaja Kalervo Kummolan mielestä ottelu voitiin televisioida ainoastaan järjestävän seuran suostumuksella sellaisena iltana, jolloin muita otteluita ei pelattu. Liigan mukaan Ylen piti korvata taloudellisesti televisioinnin takia puuttuneet katsojat kotijoukkueelle. Tätä periaatetta monet Ylen johtajat pitivät naurettavana, eikä kummallakaan osapuolella ollut vielä meneen vuoteen halua kehittää liigakiekkoilun ympärille televisiotuotantoa. Salibandy
Vuoden 1985 huhtikuussa Sveitsi perusti oman lajiliittonsa. Suomen salibandyliitto perustettiin saman vuoden syyskuussa. Suomen lajiliiton perusti kolme seuraa, joissa oli yhteensä 45 rekisteröityä pelaajaa. Suomen maajoukkue pelasi ensimmäisen maaottelun 28. syyskuuta, jolloin Ruotsi voitti Suomen 13-1. Kansainvälinen Salibandyliitto IFF perustettiin vuonna 1986 Huskvarnassa. IFF:n perustivat Ruotsi, Suomi ja Sveitsi. Samana vuonna pelattiin ensimmäisen kerran miesten SM-sarja, kun naisten sarja aloitettiin vuonna 1988. Samana vuonna IFF hyväksyi ensimmäisen kerran kansainväliset säännöt salibandylle. Vuonna 1989 pelattiin ensimmäinen televisioitu ottelu, kun Ruotsin kansallisella tv-kanavalla näytetyssä ottelussa isäntämaa voitti Suomen 10-2. Vuonna 1993 pelattiin ensimmäinen naisten maaottelu, kun Ruotsi voitti Norjan 6-0. Vuonna 1994 pelattiin ensimmäinen arvoturnaus, kun EM-kilpailut pidettiin Helsingissä. Turnauksen voitti Ruotsi, joka voitti loppuottelussa isäntämaa Suomen. Naisten turnaus pidettiin ensimmäisen kerran vuotta myöhemmin. EM-kilpailuja järjestettiin vain vuosina 1994 ja 1995. Vuodesta 1996 lähtien on pelattu miesten ja vuodesta 1997 lähtien naisten MM-kilpailuja kahden vuoden välein. Ensimmäisen MM-kullan voitti Ruotsi sekä miehissä että naisissa. Vuosina 1996-2006 miesten MM-turnausta hallitsi Ruotsi, mutta Suomi voitti mestaruuden vuosina 2008 ja 2010 sekä kahden Ruotsin voittaman mestaruuden jälkeen jälleen vuonna 2016 ja vuonna 2018. Naisissa Suomi on voittanut vuosina 1999 ja 2001 sekä Sveitsi vuonna 2005. Muulloin Ruotsi on voittanut maailmanmestaruuden. Jääkiekon SM-sarjakausi 1952–1953
Vuonna 1953 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa kuuden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Kaksi viimeistä putosi suomensarjaan. Mestaruuden voitti TBK Tampereelta, loppuottelussa se voitti Hämeenlinnan Tarmon. Jalkapallo
Mestarien liiga on maailman arvostetuin seurajoukkueiden jalkapallokilpailu. Siinä ratkaistaan Euroopan parhaan seurajoukkueen titteli. Kilpailua on järjestetty vuodesta 1956 alkaen, aluksi nimellä Euroopan cup. Espanjalaisjoukkueet ovat voittaneet kilpailun useimmin, yhteensä 17 kertaa. Sulkapallo
Sulkapallo levisi Britanniasta Euroopan pohjoisosiin ja Pohjois-Amerikkaan sekä Intiasta muualle Aasiaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kansainvälinen sulkapalloliitto IBF (vuodesta 2006 alkaen BWF) perustettiin 1934. Maiden välinen joukkuekilpailu Thomas Cup aloitettiin 1948–1949 ja naisten vastaava kilpailu Uber Cup alkoi 1956–1957. Vuonna 1989 niiden lisäksi aloitettiin Sudirman Cup, jossa on viisi pelimuotoa. Henkilökohtaisista maailmanmestaruuksista alettiin pelata 1977. Sulkapallo oli olympialaisissa näytöslajina Münchenin kesäolympialaisissa 1972 ja Soulissa 1988, ja se on kuulunut olympialaisiin virallisena lajina Barcelonan 1992 kisoista lähtien. Lajin mahtimaita ovat Kiina, Indonesia, Etelä-Korea, Japani ja Malesia sekä Aasian ulkopuolelta Tanska. Jääkiekon SM-sarjakausi 1927–1928
Jääkiekon SM-kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1928. Ensimmäinen SM-kilpailu oli Suomen Palloliiton järjestämä turnaus. Mestaruus ratkaistiin cup-kilpailulla. Turun Palloseura (jääkiekko)
Vuonna 1975 paikallisvastustaja TuTo putosi SM-sarjasta – joka saman tien muuttui SM-liigaksi – ja sen nimekkäimmät pelaajat siirtyivät Palloseuraan, joka saattoi rakentaa menestysjoukkueen uudistettuun pääsarjaan. TPS voitti vahvistuneella joukkueellaan SM-liigan ensimmäisen mestaruuden kaudella 1975–1976 ja oli hopealla seuraavana vuonna. Vuosien 1982 ja 1985 hopea- sekä useiden pronssimitalien jälkeen seura voitti kultaa kaudella 1988–1989, mistä alkoivat suurimman menestyksen vuodet. Luettelo jalkapallon SM-mitalisteista
Tämä on luettelo jalkapallon Suomen-mestaruuden voittaneista joukkueista. Vuosina 1908–1929 mestari ratkaistiin cup-muotoisella kilpailulla. Vuosina 1930–1989 korkeimman sarjatason nimi oli Mestaruussarja ja vuodesta 1990 lähtien Veikkausliiga. Pesäpallon SM-sarja 1955
TUL:n kanssa yhteistyö oli katkennut, eivätkä sen seurat enää osallistuneet yhteistoimintaan. Monet TUL:laiset seurat olivatkin erotettu siitä (mm. Työväen Mailapojat) ja liittyneet Urheilun Tuki -järjestöön, jonka pohjalle vuonna 1959 perustettiin Työväen Urheiluseurojen Keskusliitto (TUK). Jyväskylän Veikot jatkoi PPL:n sarjoissa nimellä Veikot -55, myöhemmin Pesä-Veikot. Emäseura Veikot jatkoi kuitenkin TUL:n sarjoissa. SM-sarja (jääkiekko)
Kausina 1939–1940 ja 1941–1942 SM-sarjaa ei pelattu sodan vuoksi lainkaan.
Kaudella 1943–1944 SM-sarjaa ei voitu pelata loppuun sodan vuoksi.
n/2 = joukkueen sijoitus alkulohkossa Jääkiekon SM-sarjakausi 1967–1968
Jääkiekon SM-sarjakausi 1967−1968 oli järjestyksessään 38. SM-sarjakausi. Sarjassa pelattiin 11 joukkueen kaksinkertainen runkosarja, jonka voittaja voitti mestaruuden. Uusina joukkueina sarjaan olivat nousseet Upon Pallo Lahdesta ja Oulun Kärpät. Suurin muutos tapahtui kuitenkin kesällä 1967 kun edellisten kausien menestyneet porilaisseurat RU-38 ja Karhut yhdistyivät Porin Ässiksi. RU-38 oli voittanut mestaruuden edelliskautena, joten hallitseva mestari ei ollut sarjassa pelaamassa. Ässät sijoittui ensimmäisenä kautenaan neljänneksi. Jääkiekon SM-liiga
Kaudella 2009–2010 SM-liiga siirtyi ensimmäistä kertaa sen historian aikana kokonaan maksukanavien puolelle. Otteluja televisioi pääasiassa URHOtv, jonka lisäksi Nelonen siirsi aiemmin ilmaisen kuukauden pelin Urheilukanavalta Nelonen Sport Pro:lle. Kausi oli myös ensimmäinen, jolloin finaalipelejä ei nähty Suomen televisiossa muualta kuin maksukanavilta, sillä ne nähtiin vain Nelonen Sport Pro:lla. Vaikka asioiden yhteyttä ei ole tutkittu, totuus on se, että kaudella 2010-2011 SM-liigaottelujen katsojamäärät putosivat suurimmalla osalla joukkueista. Vain Jokerit, Kärpät ja Ässät saivat runkosarjan päätteeksi nousua katsojakeskiarvoonsa edellisvuoteen verrattuna. Kaudella 2013-2014 kuvausoikeudet siirtyivät kokonaan Neloselle. Kauden jokaisen pelin pystyy katsomaan Nelonen Pro -kanavalta ja Ruutu+ -palvelusta. Kaudesta 2018-2019 alkaen Telia omistaa oikeudet kuudeksi kaudeksi eteenpäin. Mestaruussarja (jalkapallo)
1940-luvulle asti Työväen urheiluliiton (TUL) seurat eivät kilpailleet lainkaan Palloliiton (SPL) järjestämässä Mestaruussarjassa, vaan osallistuivat vain TUL:n omaan kilpailuun. Kaudella 1943–1944 sarjassa oli ensimmäistä kertaa TUL-edustusta, mutta seurat, Maarian Kisa-Veikot ja Tampereen Pallo-Veikot, luovuttivat ennen viimeistä ottelukierrosta ja niiden ottelutulokset mitätöitiin. Vuosina 1945–1947 Suomen-mestaruus ratkaistiin erillisessä SM-kilpailussa, johon osallistuivat SPL:n ja TUL:n parhaat seurat, ja vuonna 1948 SPL:n ja TUL:n pääsarjat lopullisesti yhdistettiin. Alemmat sarjatasot tosin jatkoivat liittokohtaisina aina vuoteen 1954 saakka. Mestis-kausi 2000–2001
Kausi 2000–2001 oli jääkiekon Mestiksen ensimmäinen kausi. I divisioonan nimi muutettin Mestikseksi vuonna 2000 SM-liigan sulkemisen myötä. I divisioonan voitti edeltävänä kautena Oulun Kärpät, joka myös nousi SM-liigaan voitettuaan Lahden Pelicansin karsinnoissa. SM-liigaa laajennettiin 13 joukkueen sarjaksi, jolloin Pelicansia ei pudotettu Mestikseen. Liigan sulkemispäätös tapahtui 20. huhtikuuta 2000. Jääkiekon I-divisioona
Tämän jälkeen I-divisioona muuttui Suomen jääkiekkoliiton mestaruussarjaksi, Mestikseksi, josta ei enää voinut pelaamalla nousta SM-liigaan vuosien 2000 ja 2008 välillä. Poikkeuksellisesti kuitenkin SM-liiga kasvatti kaudeksi 2005–2006 joukkuemääräänsä parilliseksi (kolmestatoista neljääntoista), ja tällöin Mestiksen kauden 2004–2005 voittajalla oli mahdollisuus nousta liigaan. Näin teki kuopiolainen KalPa. Kaudeksi 2008–2009 liigakarsinnat palautuivat, jonka jälkeen niitä pelattiin kauteen 2012–2013 asti. KK Olimpija
Koripalloseura perustettiin vuonna 1946 osana Svoboda-urheiluseuraa. Saman vuoden lopulla nimeksi vaihdettiin Enotnost, joka oli seuralla aina vuoteen 1954 asti. Tällöin nimeksi vaihdettiin AŠK OLIMPIJA. Ensimmäisen Jugoslavian mestaruuden joukkue voitti vuonna 1957. Union Olimpija voitti vielä viisi mestaruutta ennen kuin Slovenia itsenäistyi. Kun Jugoslavia kaatui, kaatui myös sen korkeatasoinen koripallokulttuuri, jolloin Slovenian piti viedä koripalloaan eurooppalaisempaan suuntaan. Maan itsenäistyessä alkoikin seuran kultakausi, kun joukkue voitti seitsemän liigamestaruutta ja -cupia 1990-luvulla. Paras kansainvälinen menestys osui vuoteen 1994, kun joukkue voitti Saporta Cupin finaalissa Taugres Vitorian. Vuonna 1997 joukkue pääsi Euroliigan final fouriin, jossa se hävisi kuitenkin kauden voittaneelle Olympiakosille. Baseballin SM-sarja
Baseballin SM-sarjaa Suomessa on pelattu vuodesta 1981 lähtien. Ensimmäisen mestaruuden voitti Hawks. Hawks yhdistyi Helsingin Pallotovereihin ja joukkue voitti nimellä Wranglers myös seuraavana vuonna. 1982 nimi vaihtui Puumiksi - tämä olikin SM-sarjan alkuaikojen menestyksekkäin baseball-seura. Nykyisin hallitseva seura on Espoo Expos, joka on voittanut mestaruuden 15 kertaa peräkkäin. Jääpallon SM-sarja 1942
Asemasotavaihe mahdollisti pienimuotoisten kilpailujen järjestämisen ja SM-Sarjan sijaan järjestettiin paikallisia sotasarjoja. Helsingin lisäksi Vaasassa ja Varkaudessa pelattiin sotasarjoja. Helsingin sotasarjassa sodan suomalaisia yhdistävään henkeen kuului, että Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton joukkueet pelasivat samassa sarjassa. Palloliiton seuroista sarjassa olivat HIFK, HJK, HPS ja KIF, TUL:n seuroista mukana olivat Työväen Maila-Pojat ja Kullervo. Evakkoseurana Helsinkiin muuttanut Viipurin Sudet ei ollut mukana sarjassa; viipurilaiset odottivat muuttoa takaisinvallattuun kotikaupunkiinsa. Viipurilaisia pelaajia nähtiin kuitenkin helsinkiläisissä joukkueissa. Sarjan voittajaksi selviytyi HIFK, toinen oli HJK ja kolmas TMP. Pesäpallon SM-sarja
Vuonna 1931 pelattiin sitten ensimmäisen kerran mestaruudesta sarjamuotoisesti. Sarja nimettiin Suursarjaksi ja sen alapuolelle perustettiin myöhemmin valtakunnan sarjana tunnettu B-sarja. Ensimmäisen kauden sarja toimi SVUL:n alaisuudessa, mutta syksyllä 1931 Pesäpalloliitto muiden lajiliittojen tavoin muodosti oman liittonsa säilyttäen SVUL:n jäsenyyden. Ensimmäisellä kaudella sarjaan kelpuutettiin kasintojen jälkeen seitsemän joukkuetta, 1932–33 kahdeksan ja vuonna 1934 jo kaksitoista joukkuetta. Sarja jaettiin 1932 kahteen lohkoon, ns. Itä- ja Länsisarjaan, ja tuo lohkojako oli myös Itä-Länsi-ottelun jakoperusteena. Lohkojen voittajat ratkaisivat mestaruuden kaksiosaisessa loppuottelussa - kerran kummankin kotikentällä, joskus jouduttiin lopullinen ratkaisu hakemaan kolmannessa ottelussa, joka oteltiin puolueettomalla kentällä. Vuonna 1940 lohkojaosta luovuttiin ja joukkuemäärää vähennettiin. Suursarjaan osallistuivat vain PPL:n seurat. TUL:n seuroilla ei siihen ollut asiaa ja ne ratkoivat omat mestaruutensa omissa sarjoissaan. Naisten Liiga (jääkiekko)
Vuonna 1985 perustettiin SM-sarjan alapuolelle I-divisioona. Samalla SM-sarja muutettiin yksilohkoiseksi, ja runkosarjan voittajasta tuli suoraan Suomen mestari. Vuonna 1989 sarjajärjestelmää uudistettiin jälleen ja otettiin käyttöön normaalit pudotuspelit. Tätä aikaa naisten SM-sarjassa hallitsi Tampereen Ilves, joka voitti neljä perättäistä mestaruutta 1985–1988 ja yhden hopeakauden jälkeen toiset neljä 1990–1993. Suomen jalkapallon historia
Työväen urheiluliiton ja Palloliiton seurat yhdistyivät yhteiseksi sarjaksi vuonna 1948, vaikka TUL:in seurat eivät vielä liittyneetkään Palloliittoon. Helsinkiläisiä joukkueita oli SM-sarjassa silloin ennätykselliset 7. Sarja vakiintui 10–12 joukkueen kaksinkertaiseksi sarjaksi vuonna 1949, jollaisena se jatkui vuoteen 1978 saakka, ainoana poikkeuksena 14 joukkueen sarja 1971. Jukka-Pekka Vuorinen
Vuorinen on toiminut myös Jääkiekon SM-liiga Oy:n toimitusjohtajana. Hän oli suomalaisen urheilun toistaiseksi rahakkaimman TV-sopimuksen neuvottelija SM-liigan tehdessä viisivuotisen sopimuksen Sanoma Oy:n ja Canal+:n kanssa. Vuorinen oli ensimmäinen jääkiekon Euroopan liigojen yhteistyöorganisaation Hockey Europen puheenjohtaja ja perustajamoottori. SM-liigan jäähyennätys
Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975. Ensimmäisellä kaudella 1975–1976 eniten jäähyminuutteja runkosarjanotteluissa otti kovaotteinen HIFK-puolustaja Lalli Partinen, 31 ottelussa 116 jäähyminuuttia. Jääkiekon SM-liiga
"Jääkiekon SM-liigan karsinnat" = 1976–1985 Kiekkoreipas, 1990–1991 Hockey-Reipas, 1991–1994 Reipas LahtiSM-liigan ensimmäinen toimitusjohtaja oli Kalervo Kummola 1975–1987. Suomi 1970-luvulla
Jääkiekossa Suomen maajoukkue tavoitteli turhaan ensimmäistä MM- tai olympiamitaliaan. Lähimpänä tavoite oli Helsingin MM-kilpailuissa 1974, jolloin mitalimahdollisuudet menivät Stig Wetzellin dopingkäryyn, ja vuoden 1976 olympialaisissa, joissa Suomi jäi niukasti mitalien ulkopuolelle Länsi-Saksaa heikomman maalisuhteen vuoksi. Suomalaisten siirtyminen ammattilaiseksi Pohjois-Amerikkaan alkoi ensin vuodesta 1974 alkaen WHA:han ja vuodesta 1976 alkaen Matti Hagmanin avauksen myötä NHL:ään. Kotimaassa pääsarjatoimintaa alettiin kehittää ammattimaisemmaksi perustamalla SM-liiga vuonna 1975. Rullakiekon SM-liiga
Rullakiekon SM-liiga on Suomen Jääkiekkoliiton alaista toimintaa. Liigassa noudatetaan Kansainvälisen jääkiekkoliiton sääntöjä. Otteluiden peliaika runkosarjassa on 4x12min ja ottelun päättyessä tasatulokseen varsinaisella peliajalla, pelataan neljän minuutin jatkoaika äkkikuolemaperiaatteella ja tarvittaessa sen jälkeen voittolaukauskilpailu. Playoff-otteluissa pelataan tarvittaessa 12min jatkoeriä "maalista poikki"-periaatteella. Suomen jalkapallon historia
SM-sarja muuttui vuonna 1990 Veikkauksen sponsoroimaksi 12 joukkueen Veikkausliigaksi. Eurocupien historian paras suomalaismenestys koettiin HJK:n päästessä Mestarien liigaan kesällä 1998 kaadettuaan Ranskan Metzin ratkaisevassa karsinnassa. HJK voitti liigassa Benfican kotonaan 2–0 ja pelasi vieraissa 2–2-tasapelin, lisäksi Saksan Kaiserslauternilta tuli piste 0–0-tasapelillä, mitkä eivät kuitenkaan riittäneet jatkoon. PSV Eindhoven -pelissä yleisöä oli ennätysmäiset 34 136. Sen jälkeen eurocupmenestystä ei kuitenkaan ole juuri tullut, vaan keskitasonkin eurooppalaisseurat ovat muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta osoittautuneet ylitsekäymättömiksi esteiksi veikkausliigajoukkueille. Pyörätuolikoripallon SM-sarja
Pyörätuolikoripallon SM-sarja on Suomen Koripallolitton järjestämä pyörätuolikoripallon korkein sarjataso Suomessa. Ensimmäistä kertaa sarja pelattiin kaudella 2007–2008. Sarja on tunnettu joinakin vuosina "PT-keskus League" -nimisenä. Suomen urheilu
Lentopallossa aloitettiin sekä miesten että naisten SM-sarja vuonna 1957, ja lajin oma liitto perustettiin vuonna 1959. Alkuvuosien jälkeen pisimpään miesten SM-sarjaa ovat hallinneet itäsuomalaiset seurat, seitsemän peräkkäistä mestaruutta vuosina 1975–1981 voittanut Pieksämäen NMKY ja kuusi peräkkäistä mestaruutta vuosina 1991–1996 ja yhteensä kahdeksan mestaruutta voittanut KuPS-Volley. 2000-luvulla mestaruus on mennyt neljä kertaa Rovaniemelle. Naisten Suomen-mestaruuden ovat yhdeksän kertaa voittaneet Vartiokylän Wartti / Käpylän Lentopalloilijat sekä Vaasan Vasama. 2000-luvun alkupuolella Vanajan Racing Club (entinen Hämeenlinnan Tarmo-Volley) voitti kahdeksan mestaruutta ja vuosina 2009–2015 LP Viesti Salo seitsemän peräkkäistä mestaruutta. Jääkiekon SM-sarjakausi 1951–1952
Vuonna 1952 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin yksinkertainen sarja, lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Viimeiset putosivat suomensarjaan. Sarja pelattiin olympiaturnauksen takia yksinkertaisena sarjana. Sarja alkoi 18. tammikuuta ja viimeinen loppuottelu pelattiin muutaman viikon kuluttua 7. helmikuuta. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves. Hämeenlinnalaisseurat veivät himmeimmät mitalit, HPK sijoittui hopealle ja Tarmo pronssille. HPK sijoittui SM-sarjassa ensimmäistä kertaa paikalliskilpailijaansa paremmin. Lentopallo
Vuodesta 1939 alkaen lentopallo kuului Suomen Koripalloliiton ja sen jälkeen Suomen Koripallo- ja Lentopalloliiton ohjelmaan. Suomen Lentopallokomitea perustettiin 1956 ja Suomen Lentopalloliitto 1959. MM-kisoissa Suomi oli ensi kerran mukana 1952 ja EM-kisoissa 1955. Lentopallon SM-liiga perustettiin 1994. Syksystä 2010 sarjan nimi on ollut Lentopallon Mestaruusliiga. Helsingin Jalkapalloklubi
Jalkapallossa aloitettiin sarjamuotoinen kausi vuonna 1930, mutta ensimmäistä kertaa HJK oli mukana Mestaruussarjassa vuonna 1931. Vuosina 1936 ja 1938 seura voitti Mestaruussarjan. Jääkiekossa HJK voitti vielä kaksi SM-kultaa 1930-luvulla. Sotien jälkeen HJK otti käsipallon lajivalikoimaansa, ja keilailu palasi seuran toimintaan. Aikaisemmin seurassa mietittiin myös koripallon ottamista mukaan ohjelmaan, mutta ajatuksesta luovuttiin. Käsipallossa seura voitti SM-hopeaa vuonna 1944. HJK:n naisjaosto aloitti toimintansa vuonna 1946, jolloin alkoi myös naisten käsipallo. Jalkapallossa alkanut mitaliton kausi loppui vuonna 1954, jolloin HJK voitti SM-pronssia. Seuran toimintaa vaikeuttivat taloudelliset ongelmat, eikä se pystynyt panostamaan lajeihin erikoisseurojen tapaan. Jääkiekko
Suomessa pelataan sekä naisten SM-sarjaa että miesten SM-liigaa. Vuosina 1928–1933 miehet pelasivat cup-muotoisesti SM-tittelistä ja 1933–1975 SM-sarjaa. Miesten SM-liigassa on tällä hetkellä 15 joukkuetta. Mestis on Suomen toiseksi korkein miesten jääkiekon sarjataso (vuosina 1974–2000 I-Divisioona). Naisten toiseksi korkein sarjataso on yksinkertaisesti divisioona. Suomi-sarja on sekä naisten että miesten kolmanneksi korkein sarjataso. Lisäksi Suomessa pelataan alueiden järjestämiä jääkiekkosarjoja, sisältäen miesten 2–4-divisioonat ja harrastesarjat. Naisten Liiga (jääkiekko)
Vuonna 1978 pelattiin ensimmäinen Lipstick-turnaus, josta muodostui eräänlainen epävirallinen SM-turnaus muutamaksi vuodeksi. Turnausten mitalisteista ei kuitenkaan ole säilynyt tietoa. Jokerien historia
Vaikka Suomen Jääkiekkoliitto antoi Jokereille luvan siirtoon, SM-liigan mukaan Jokerit ei ollut konsultoinut liigaa IIHF:n sääntöjen mukaisesti. Muut liigaseurat katsoivat Jokerien rikkoneen osakassopimusta, minkä vuoksi osa niistä vaati jopa joukkueen sulkemista SM-liigakaudelta 2013–2014. Lopulta 30. heinäkuuta järjestetyssä SM-liigan osakassopimuksessa päästiin sopuun ehdoista, jotka mahdollistivat Jokerien pelaavan seuraavalla kaudella SM-liigassa. Samat, yksityiskohdiltaan salaisiksi jätetyt ehdot, mahdollistivat myös Jokerien siirtymisen myöhemmin KHL-liigaan. Harkimo kertoi, että Jokerit tekee päätöksen osallistumisestaan KHL:ään todennäköisesti syksyllä. Harkimon mukaan Jokereilla ei toistaiseksi ollut sopimusta kyseisen liigan kanssa. Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista venäläisistä
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista venäläisistä. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Ensimmäiset venäläiset liigassa nähtiin Jokereissa jo avauskaudella 1975–1976, jolloin joukkueessa pelasi puolustaja Valeri Kuzmin ja Jokereiden päävalmentajana toimi Boris Maiorov. Jo ennen SM-liigan perustamista SM-sarjassa toimi pelaajavalmentajana edellämainitun Boris Maiorovin kaksoisveli Jevgeni Maiorov Vehmaisten Urheilijoissa kaudella 1968–1969 sekä myöhemmin TPS:n päävalmentajana tunnettu Vladimir Jurzinov KOO-VEE:ssä kausina 1972–1973 ja 1973–1974. Rugbyn SM-sarja
Rugbyn SM-sarja on Rugby unionin korkein sarjataso Suomessa. Kilpailun järjestää Suomen rugbyliitto. Sitä on pelattu yhtäjaksoisesti vuodesta 2002 lähtien. Sarja pelataan kesäkuukausina rugbymaalein varustetuilla nurmikentillä. Vuosina 2012 ja 2013 SM-sarjassa pelasi viisi joukkuetta kaksinkertaisen sarjan, jonka voittanut joukkue pääsi suoraan finaaliin pelaamaan 2. ja 3. sijojen keskinäisen semifinaalin voittanutta joukkuetta vastaan. Vuonna 2014 sarjajärjestelmä uusittiin kokonaan, ja mestaruussarja pelattiin 10 joukkueen kesken yksinkertaisena sarjana, jonka jälkeen pudotuspeleissä pelattiin semifinaalit ja finaalit. Uudet joukkueet sarjaan olivat Old Town Shamrocks (Porvoo), Vaasa Wolves, Kuopio Rugby Club, Pori Bombers ja Espoo Rugby Club. Vuonna 2015 Vaasa Wolves joutui luovuttamaan sarjapaikkansa pelaajaresurssien puutteiden vuoksi. Vuonna 2018 pelattavassa mestaruussarjassa on mukana kuusi joukkuetta. Uutena joukkueena sarjaan nousee virolainen Tallinna Kalev Rugby Club. Hämeenlinnan Pallokerho
Kauteen 1987–1988 HPK lähti kovin satsauksin, kuten myös moni muu I-divisioonan seura, sillä SM-liigaa laajennettiin 12 joukkueen sarjaksi seuraavaksi kaudeksi 1988–1989, mikä tarkoitti sitä että kaksi I-divisioonan parasta nousivat suoraan SM-liigaan. Kausi lähti hämeenlinnalaisittan käyntiin hienosti. HPK siirtyi sarjan johtoon jo alkuvaiheessa ja kahden parhaan joukkoon selviäminen sinetöityi jo tammikuussa. HPK selvitti kuitenkin muodollisuuksiksi jääneet loppukauden ottelut kunnialla ja Hannu Jortikan valmentama HPK oli sarjan päättyessä ylivoimainen ykkönen. Jääkiekon SM-sarjakausi 1928–1929
SM-kilpailu pelattiin cup-muotoisena. Vuoden 1929 SM-kilpailu oli ensimmäinen jonka järjesti vastaperustettu Suomen jäähockeyliitto, joka perustettiin tammikuussa 1929. Edellisen vuoden kilpailu oli Suomen Palloliiton järjestämä. Cup-muotoisen kilpailun voittajaksi selviytyi Helsingin Jalkapalloklubi. Ringeten SM-sarja
Ringeten SM-sarja on ringeten Suomen korkein sarjataso. Sitä on pelattu kaudesta 1987–1988 lähtien. Ringeten SM-sarjaa hallinnoi Suomen Kaukalopallo- ja Ringetteliitto. Mikkelin Jukurit
Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelannut Jukurit päätettiin nostaa kaudeksi 2016–2017 SM-sarjaan. Jääkiekon SM-liiga Oy:n lisenssitoimikunta oli hyväksynyt Jukurien liigalisenssihakemuksen. Liigan ja Mestistä hallinnoivan Suomen jääkiekkoliiton välinen sopimus antoi mikkeliläisille mahdollisuuden anoa Liigaan pääsemislisenssiä. Jukurit oli toiminut näin ja täyttänyt samalla lisenssin ehdot. Se todisti, että seuralla oli/on edellytykset menestyä myös korkeimmalla portaalla. Pesäpallon SM-sarja 1941
ESK selvisi tämän ainoan kerran mestaruussarjaan ja siinäkin sen meriitit jäivät neljän ottelun mittaiseksi, kun sota häiritsi urheilutoimintaa. Seura on tunnettu myöhemmin Lauritsalan Kisana.
Helsingin NMKY ei ole koskaan selviytynyt tämän lähemmäksi SM-sarjaa. Suomen urheilu
Miesten koripallon SM-sarjaa (nykyinen Korisliiga) alettiin pelata vuonna 1939. Menestynein seura on helsinkiläinen Pantterit 14 mestaruudella, joista 13 on peräisin 1940- ja 1950-luvuilta. Myös seuraavaksi menestyneimmät seurat ovat pääkaupunkiseudulta. Pohjoisimmat miesten Suomen-mestaruuden voittaneet seurat ovat vasta 2010-luvulla mestaruuteen yltäneet Tampereen Pyrintö ja Joensuun Kataja. Pohjoisin naisten Suomen-mestaruuden voittanut seura on Äänekosken Huima. Miesten koripallomaajoukkue eteni ensimmäisen kerran MM-kilpailuihin 2014. EM-kilpailuissa se on pelannut 15 kertaa ollen parhaimmillaan kuudes. Naisten maajoukkue on edennyt parhaimmillaan EM-kilpailuissa 11. Jääkiekon SM-liigakausi 1978–1979
Jääkiekon SM-liigan kausi 1978–1979 oli järjestykseltään SM-liigan neljäs kausi. Sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen pelattiin neljän parhaan pudotuspelit. Kaksi viimeistä joutuivat SM-liigakarsintaan kahden I-divisioonan parhaan joukkueen kanssa. Mestaruuden voitti Tappara, hopeaa sai Ässät ja pronssia TPS. Runkosarjan voitti Ässät. Pesäpallon SM-sarja 1944
Vuoden 1944 SM-sarjan avaus ajoittui Neuvostoliiton suurhyökkäyksen aikaan ja niinpä sarja keskeytyikin jo muutaman ottelun jälkeen.Viimeisin ottelu oli lähinnä vitsi Haminan pelaajapulan vuoksi, mutta liitto määräsi sen pelattavaksi, koska peli oli veikkauksen kupongilla. Tapani Mattila
Mattila oli Jääkiekon SM-liiga ry:n ensimmäinen puheenjohtaja. Hän oli toimessa vuodesta 1975 vuoteen 1983. Tätä ennen Mattila oli ehtinyt myös olla Suomen jääkiekkoliiton liittovaltuustossa. Vuosina 1981–1983 Mattila vaikutti Suomen Olympiakomitean hallituksessa. SHL
Elitserien käynnistyi 5. lokakuuta 1975, samana vuonna kuin Suomen nykyinen pääsarja SM-liiga. Tuolloin jokainen joukkue pelasi yhteensä 36 ottelua. Alun perin liigassa kamppaili 10 joukkuetta, mutta vuonna 1987 liigaa laajennettiin kahdella joukkueella. Slovenian jääkiekkoliiga
Slovenian jääkiekkoliiga perustettiin 1991, kun Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta hajosi ja Slovenia itsenäistyi. Slovenialaiset seurat menestyivät hyvin jo Jugoslavian jääkiekkoliigassa. Slovenian liigasta siirtyi ajan kuluessa joukkueita Itävallan jääkiekkoliigaan. Nämä joukkueet pelasivat kuitenkin Slovenian liigan pudotuspeleissä. Kaudella 2007–2008 syntyi ongelma, kun kroatialainen KHL Medveščak Zagreb eteni liigan pudotuspeleihin. Ainoastaan slovenialaisesta joukkueesta saattoi tulla mestari, joten Medveščak ei osallistunut pudotuspeleihin. Seuraavalla kaudella sama tilanne toistui, mutta Medveščak sai osallistua pudotuspeleihin. Mikäli se voittaisi liigan, julistettaisiin se liigan mestariksi ja paras slovenialainen seura taas Slovenian mestariksi. Medveščak ei kuitenkaan voittanut liigaa. Suomen urheilu
Sählystä kehittyneen salibandyn oma liitto perustettiin vuonna 1985, ja ensimmäinen SM-sarjakausi oli 1986–1987. Miesten pääsarja on salibandyliiga, jonka menestyinein seura on helsinkiläinen Viikingit 11 mestaruudella. Suomen miesten maajoukkue on voittanut maailmanmestaruuden vuosina 2008 ja 2010, ja naisten maajoukkue on pelannut mestariksi vuosina 1999 ja 2001. Kumpikin maajoukkue on Ruotsin jälkeen toiseksi menestynein maajoukkue MM-kilpailuissa. Suomen jalkapallon sarjajärjestelmä
Naisten jalkapallon suomenmestaruudesta on pelattu vuodesta 1971 lähtien. Naisten SM-sarjaa on pelattu vuodesta 1973 lähtien. Sarja nimettiin Naisten Liigaksi vuonna 2007. Tampereen urheilu
Tampere tunnetaan erityisesti pitkistä jääkiekkoperinteistään. Suomen ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu järjestettiin 15. tammikuuta 1928, jolloin vastakkain olivat Tampereen Pyrintö ja Tampereen Palloilijat. Enimmillään SM-sarjassa on pelannut neljä tamperelaisjoukkuetta kausilla 1968–1970. Vuodesta 1980 lähtien kaupunkia on edustanut vain kaksi SM-liigassa pelaavaa jääkiekkojoukkuetta: Ilves ja Tappara. Ne ovat myös Suomen kaksi menestyneintä jääkiekkoseuraa, sillä Ilves on voittanut Suomen mestaruuden 16 kertaa ja Tappara yhdessä edeltäjänsä TBK:n kanssa 17 kertaa. Ilveksen viimeisin mestaruus on vuodelta 1985 ja Tapparan 2017. Suomen mestaruuden jääkiekossa ovat voittaneet myös Tampereen Palloilijat vuonna 1931 ja Koovee vuonna 1968. Ilveksellä ja Tapparalla on laaja junioritoiminta, ja naisten SM-sarjassa Ilves on historiansa aikana saavuttanut 10 mestaruutta. Kuopion jalkapallo
Ensimmäinen SM-hallisarja järjestettiin talvella 1981 (joulukuu 1980 – 15. maaliskuuta 1981). Kyse oli kaukalojalkapallosta, jonka idea oli saatu Yhdysvalloista. KPT voitti 4 joukkueen alkulohkon (KuPS jäi kolmanneksi). Alkulohkon pelit pelattiin Kuopion jäähallissa ja Lahden suurhallissa (siellä pelattiin normaalilla jalkapallokentällä). Mitaliottelut pelattiin Helsingin jäähallissa, jossa KPT voitti finaalissa Hakan 5-1. Seuraavana vuonna KPT tuli hopealle ja 1983 pronssille. Kaukalojalkapallon taru virallisella tasolla Suomessa päättyi talvella 1983. KPT ehti tehdä historiaa voittamalla kolmessa vuodessa kaikki mahdolliset mitalit. SM-sarja (jääkiekko)
SM-sarja eli Mestaruussarja oli Jääkiekon SM-liigaa edeltänyt Suomen jääkiekon korkein sarjataso, joka perustettiin vuonna 1933. Suomen Paintball-liitto
Suomen Paintball-liitto (SPBL) on paintballin suomalainen kattojärjestö, jonka vastuualueena on Suomessa paintball-toiminta ja sen kehittäminen sekä kilpaurheiluna että harrastustoimintana. SM-liiga on yksi maailman pisimpään yhtäjaksoisesti toiminut paintballin kilpasarja. Jääkiekon SM-sarjakausi 1938–1939
Vuoden 1939 Jääkiekon SM-sarjaa laajennettiin seitsemän joukkueen sarjaksi. Uutena SM-sarjapaikkakuntana mukana oli Hämeenlinna. Sarja pelattiin yksinkertaisena sarjana ja runkosarjan voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti KIF, joka voitti kaikki ottelunsa. Mestaruus oli Kiffenille ensimmäinen. Jääkiekon SM-liigakausi 2016–2017
Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä pelannut Mikkelin Jukurit päätettiin nostaa kaudeksi 2016–2017 SM-liigaan. Jääkiekon SM-liiga Oy:n lisenssitoimikunta oli hyväksynyt Jukurien liigalisenssihakemuksen. Liigan ja Mestistä hallinnoivan Suomen jääkiekkoliiton välinen sopimus antoi mikkeliläisille mahdollisuuden anoa Liigaan pääsemislisenssiä. Jukurit oli toiminut näin, täyttäen lisenssin ehdot. Jääkiekon SM-liigakausi 1977–1978
Jääkiekon SM-liigan kausi 1977-1978 oli järjestykseltään SM-liigan kolmas kausi. Sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen pelattiin neljän parhaan pudotuspelit. Kaksi viimeistä joutuivat SM-liigakarsintaan kahden I-divisioonan parhaan joukkueen kanssa. Mestaruuden voitti Ässät, hopeaa sai Tappara ja pronssia TPS. Korisliiga
Korisliiga on miesten koripallon pääsarja Suomessa. Miesten pääsarjaa on pelattu Korisliiga-nimellä kaudesta 2005–2006 lähtien. Kaudella 2004–2005 sarjasta käytettiin sen pääsponsorin mukaan nimeä Sparliiga. Kaudet 1999–2004 sarjaa pelattiin nimellä SM-koris ja tätä ennen sarjasta on käytetty nimeä miesten koripallon SM-sarja. Jääkiekon SM-sarjakausi 1957–1958
Kaudella 1957-1958 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Kausi aloitettiin aiemmin kuin koskaan aikaisemmin, sillä ensimäiset ottelut pelattiin jo joulukuun puolella. Kärkinelikko oli sama kuin edellisellä kaudella, järjestys tosin vaihtui. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves, loppuottelussa se voitti toisen tamperelaisseuran Tapparan. Hämeenlinnan Tarmo sai pronssia. Suomen Palloliiton Saimaan piiri
Piirin perustamishetkellä Viipurilla oli jo vahvat palloiluperinteet, ja se oli maan johtava jääpallokaupunki. Vuonna 1912 perustettu jalka- ja jääpallon erikoisseura Sudet oli voittanut seitsemän jääpallon Suomen-mestaruutta ja ollut loppuottelun häviävänä osapuolena kolme kertaa. Myös IFK ja Suomen Lyseoiden Urheilijoiden (SLU) Viipurin osasto olivat yltäneet loppuotteluun. Jalkapallossa Reipas oli yltänyt loppuotteluun neljästi. Tuolloin mestaruudet ratkaistiin vielä cup-kilpailussa; sarjamuotoinen kilpailu alkoi jalkapallossa 1930 ja jääpallossa 1931. Neljä vuotta piirin jälkeen perustettiin Viipurin Palloseura (ViPS), johon liittyi Susien nuorempia pelaajia sekä pelaajia yleisseuroista Reipas ja IFK. Uusi seura haastoi Sudet erityisesti jääpallossa ja voitti Suomen-mestaruuden vuosina 1931 ja 1936. Sudet pysyi silti johtavana seurana ja voitti toiset seitsemän mestaruutta, joista viimeisen vuonna 1933. Myös piirin muut alueet osoittivat kehittymisen merkkejä, kun Ylä-Vuoksen Palloseura (YVPS) Ensosta sijoittui toiseksi vuonna 1939. Jalkapallossa Reipas ylsi loppuotteluun jälleen vuonna 1927 ja Sudet sijoittui kolmanneksi vuosina 1933 ja 1937. Susien lisäksi vuonna 1930 perustetussa jalkapallon mestaruussarjassa ehtivät vierailla Reipas ja ViPS. Kaupungin nuoremmista seuroista Viipurin Pallokerho (ViPK) ja Viipurin Ilves pelasivat parhaimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla suomensarjassa. Lacrossen SM-sarja
Lacrossen SM-sarja on Suomen lacrossen, eli haavipallon korkein sarjataso. SM-sarjaa on pelattu vuodesta 2005 lähtien. Jääkiekon SM-liigakausi 1979–1980
Jääkiekon SM-liigan kausi 1979-1980 oli järjestykseltään SM-liigan viides kausi. Sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka jälkeen pelattiin neljän parhaan pudotuspelit. Kaksi viimeistä joutuivat SM-liigakarsintaan kahden I-divisioonan parhaan joukkueen kanssa. Mestaruuden voitti HIFK, hopeaa sai Ässät ja pronssia Kärpät, jolle se oli ensimmäinen mitali SM-liigassa. Runkosarjan voitti TPS.
Liigasta putosi KooVee. Rallin SM-sarja
Ensimmäisen kerran rallin SM-sarjaa ajettiin 1959. Kilpailuja oli neljä, joista kolme ajettiin Helsingissä: Hankiralli, 500-ralli ja Syysralli. Neljäs oli Jyväskylän Suurajot. Ensimmäinen mestari oli pari Esko Keinänen – Kai Nuortila Peugeot’lla. Vuonna 1964 rallirenkaiden määrä rajattiin kuuteen, joista neljän valmiina olleen renkaan lisäksi oli kaksi vararengasta mukana. Samoihin aikoihin SM-kilpailujen määrä nousi viiteen. 1960-luvun lopussa perustettiin 2. ryhmä. Toinen ryhmä sai nimen 1. ryhmä. Lentopallon Mestaruusliiga
Liittojen välinen yhteistoiminta käynnistyi 1957, ja mestaruuskilpailuista vastasi aluksi Suomen Lentopallokomitea, jossa oli edustus Työväen Urheiluliitosta ja Suomen Kori- ja Lentopalloliitosta. Suomen Lentopalloliitto perustettiin lopulta vuonna 1959 ja SVUL:n lentopallo irtisanoutui Lentopallokomiteasta kauden 1963 jälkeen, jonka jälkeen mestaruussarja jäi Lentopalloliiton vastuulle. Kaudella 1963–1964 TUL:n joukkueet vetäytyivät yhteisestä sarjasta ja pelasivat Lentopallokomitean SM-sarjassa, joka käytännössä oli TUL:n mestaruussarja. Kauden 1964–1965 jälkeen TUL:n parhaat joukkueet liittyivät jälleen yhteiseen mestaruussarjaan. Luettelo lentopallon SM-mitalisteista
Luettelossa ovat yleisten sarjojen lentopallon Suomen mestaruuskilpailujen mitalistit. Virallisiksi mestaruuskilpailuiksi on katsottu vuosina 1957–1963 Lentopallokomitean ja kaudesta 1963–1964 Suomen Lentopalloliiton järjestämät kilpailut. TUL:n seurat pelasivat vielä 1963-1964 Lentopallokomitean SM-sarjassa, jota ei tähän taulukkoon ole noteerattu. Lentopallokomiteaan kuuluivat jäseninä vuoteen 1963 saakka Suomen Työväen Urheiluliitto ja Suomen Kori- ja Lentopalloliiton lentopallojaosto. Lentopalloliitto perustettiin 1959, mutta SM-kilpailujen järjestelystä se vastasi vasta kaudesta 1963-1964 alkaen. Kaudelle 1965–1966 TUL:n seurat liittyivät mukaan Lentopalloliiton sarjatoimintaan. Shakin Suomen-mestaruus
Suomen Shakkiliitto (SSL) perustettiin 10. kesäkuuta 1922. Se otti vastuulleen suomenmestaruuskilpailun organisoimisen. Liiton perustavassa kokouksessa määritettiin kriteerit, joilla mestaruudesta pelattaisiin. Mestaruusottelu pelattiin enintään 10 pelin otteluna. Järjestelmä suosi mestaruuden puolustajaa, koska tasapisteissä mestari säilytti tittelinsä. Oikeus hallitsevan mestarin haastamiseen oli kenellä tahansa Suomen Shakkiliiton myöntämän kansallisen šakkimestarin arvonimen saaneella pelaajalla. Haastajaksi pääsi šakkimestarin tittelin saamisjärjestyksen mukaisesti. Myöhemmin tittelin saaneen pelaajan piti ensin kukistaa aiemmin tittelin saaneet pelaajat 6 pelin otteluissa ja vasta sitten hän sai oikeuden haastaa Suomen mestarin. Šakkimestarin arvon järjestyksessä Tschepurnoffin jälkeen saivat: Edgar Lindroos (1924), Eino Heilimo (1925) ja Ilmari Rahm (1927). Edgar Lindroos voitti otteluissa Rahmin ja Heilimon, ja pääsi haastamaan Suomen mestarin. CISM
CISM ("Conseil International du Sport Militaire") on kansainvälinen sotilasurheiluliitto. Järjestö on perustettu vuonna 1948. Nykyisin sillä on 131 jäsenmaata. CISM järjestää neljän vuoden välein käytävät sotilaiden maailmankisat (ensimmäiset 1995). Lisäksi eri lajiryhmille järjestetään lukuisia omia kansainvälisiä kilpailuitaan. DDR-Oberliga
Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä vanhojen urheiluseurojen toiminta kiellettiin. Jalkapallo pysyi kuitenkin kansalaisten suosikkilajina, sillä sen harrastaminen oli halpaa tuhoutuneessa ympäristössä. Jo elokuussa 1945 järjestettiin ensimmäinen kaupunkien välinen ottelu kun Leipzig ja Dessau pelasivat harjoitusottelun. Vuosina 1947–1949 tulevaa Oberligaa pelattiin cup-muotoisena kilpailuna, jonka nimi oli Ostzonenmeisterschaft. Tämän kilpailun karsintoihin jokainen maan osavaltio sai lähettää kaksi joukkuetta. Elokuussa 1949 pelattiin ensimmäiset cup-ottelut vastaperustettujen BSG-seurojen kesken. Sarjamuotoinen sarja perustettiin vuonna 1949 nimellä DS-Oberliga ("Deutscher Sportausschuss Oberliga"). Vuonna 1958 nimi muutettiin DDR-Oberligaksi. Alussa sarja koostui 14 joukkueesta, joista kolme viimeistä putosi alempaan DDR-Ligaan. Sittemmin joukukemäärä vaihteli muutaman vuoden ajan, kunnes kaudesta 1954/1955 aina liigan lopettamiseen vuonna 1991 saakka joukkuemäärä oli 14 ja putoajan paikkoja kaksi. Vuosina 1956–1960 sarjakausi pelattiin keväästä syksyyn kolminkertaisena. Mestaruussarja (jalkapallo)
Mestaruussarja eli SM-sarja oli Suomen jalkapallon korkein sarjataso vuosina 1930–1989. Vuosina 1930-1935 sarja tunnettiin nimellä A-sarja tai Suomen sarja. 1980-1989 sarjan nimi oli SM-sarja. Käsipallon SM-liiga
SM-liigan edeltäjää, miesten SM-sarjaa pelattiin vuosina 1944–2010. Ensimmäisen miesten mestaruuden voitti Turun Palloseura. Parhaimmillaan miesten pääsarjassa oli 12 joukkuetta, viimeksi kaudella 2000–2001. Kaudella 2010–2011 liigassa oli yhdeksän joukkuetta. Jääkiekon SM-liiga
Liigauudistus merkitsi mestaruuden ratkaisemista pudotuspeleillä. Aluksi SM-liigassa oli 10 seuraa. Sarja laajeni 12-joukkueiseksi kaudella 1988–1989. Vuonna 2000 SM-liigaa laajennettiin yhdellä joukkueella, jonka jälkeen sarja suljettiin siten, etteivät joukkueet voineet pudota liigasta tai vastaavasti nousta sinne alemmasta sarjasta. Kaudeksi 2005–2006 sarjaan nostettiin Mestis-voittaja KalPa, joka täytti liigapaikkaan vaaditut kriteerit. Liigakarsinnat palautettiin kaudeksi 2008–2009. Edellytyksenä nousulle karsinnat selvittäneen Mestis-joukkueen olisi kuitenkin pitänyt ostaa hävinneen liigajoukkueen osake liigan määrittelemällä hinnalla. Muussa tapauksessa hävinnyt liigajoukkue olisi jatkanut pelaamista liigassa. Kaudesta 2013–2014 lähtien liigakarsinnat korvaa lisenssijärjestelmä, jossa Mestiksen voittaja voi anoa pääsarjalisenssiä. Mikäli se myönnetään, seura nousee liigaan yhden kauden siirtymäajan jälkeen.
Kaudella 2017–2018 SM-liiga on jaettu viiteen lohkoon, joissa kussakin on kolme joukkuetta. Lohkot on jaettu sijainnin perusteella siten, että lohkojen sisällä välimatkat ovat mahdollisimman lyhyet. Ainoana poikkeuksena tästä on Kärpät, joka pelaa samassa lohkossa eteläsuomalaisten HIFK:n ja HPK:n kanssa. Kaikki joukkueet kohtaavat toisensa kahdesti kotona ja kahdesti vieraissa. Lisäksi lohkojen sisällä pelataan kaksinkertainen sarja. Näin kukin joukkue pelaa runkosarjassa yhteensä 60 ottelua. Runkosarjassa sijoille 7–10 sijoittuneet joukkueet pelaavat pudotuspelikarsinnat, joista jatkoon pääsee kahdella voitolla. Pudotuspeleissä jatkoon pääsee neljällä voitolla. Suomen mestari on se joukkue, joka voittaa neljä ottelua finaalisarjassa. Välierien häviäjät ottelevat pronssista yksiosaisessa pronssiottelussa.Jääkiekon SM-liigaa tuomaroi kaudella 2017–2018 yhteensä 22 päätuomaria sekä 17 linjatuomaria. SM-liigaa tuomitaan neljän tuomarin järjestelmällä (2 päätuomaria ja 2 linjatuomaria). Eniten tuomaroineet tuomarit ovat tuomaroineet yli 500 SM-liigaottelua. 500 ottelun rajan ovat rikkoneet Markku Kruus (532), Antti Hämäläinen (518), Jyri Rönn (511) sekä Reijo Ringbom 849 ottelullaan. Eniten otteluita on tuominnut edelleen aktiivinen Timo Favorin, yli 900 ottelua. Parhaaksi tuomariksi pelaajat ovat äänestäneet Jari Levosen ja parhaaksi linjatuomariksi Juha Suoraniemen. Korisliiga
Jatkosodan takia koripallon SM-sarja jäi pelaamatta vuosina 1942 ja 1943. Urheilujärjestöt pyrkivät pitämään kuitenkin toimintaa yllä vaikeinakin aikoina henkisen terveyden ylläpitämiseksi. Suomen Koripalloliitto oli sotavuosien yksi aktiivisimmista urheilujärjestöistä ja SM-sarjan sijaan sotavuosina koripalloa pelattiinkin niin sanotussa sotasarjassa, jonka otteluita löytyi myös veikkauslistalta. Jääkiekon SM-sarjakausi 1949–1950
Vuonna 1950 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdeksan joukkueen yksinkertaisena sarjana, jonka voittaja voitti mestaruuden. Mestaruuden voitti Tampereen Ilves. Jääkiekon A-nuorten SM-liiga
Jääkiekon Nuorten SM-liiga on 18 joukkueesta koostuva Suomen Jääkiekkoliiton alainen nuorten jääkiekkosarja (A-juniorit eli 20 v. ja nuoremmat). Siellä pelaavat kaikkien 15 miesten SM-liigajoukkueen A-juniorijoukkueet sekä lisäksi kolme muuta seuraa, joiden miesten edustusjoukkueet pelaavat Mestiksessä, Suomi-sarjassa ja KHL:ssä. Nuorten SM-liigan mestaruuspokaali on Legacy Bowl, jonka kanadansuomalaisten yhteisö lahjoitti kiertopalkinnoksi keväällä 2013. Nuorten Suomen mestaruudesta on pelattu vuodesta 1945 lähtien ja Tampereen Ilves on kerännyt mestaruuksia eniten – 22 kertaa. SM-sarja (jääkiekko)
Jääkiekon Suomen mestaruudesta kilpailtiin ensimmäisen kerran kaudella 1927–1928 cup-muotoisena. Tässä muodossa kilpailutoiminta jatkui myös seuraavina kausina, kunnes Tampereen Ilveksen aloitteesta vuonna 1933 alettiin pelata sarjaa. TuTo Hockey
Ykkösdivisioonassa vietetyn runsaan kymmenen vuoden jälkeen joukkue onnistui Juhani Tammisen valmentamana nousemaan takaisin SM-liigaan kauden 1993–1994 päätteeksi. Liigavisiitti jäi kahden kauden mittaiseksi, ja TuTo putosi takaisin ykkösdivisioonaan. Seuran pitkäjännitteinen tavoite on kuitenkin ollut nousu takaisin SM-liigaan. SM-liigan sulkeminen ja ykkösdivisioonan muuttuminen Mestikseksi on estänyt suoran nousumahdollisuuden pelaamalla. Kauden 2006–2007 lopuksi järjestettiin kuitenkin tasonmittaussarja SM-liigan runkosarjan huonoimman (KalPa) ja Mestis-finaaleihin yltäneen hopeajoukkueen Mikkelin Jukurien välillä. Mikäli TuTo tai Vaasan Sport olisi voittanut Mestiksen finaalit, olisi joukkueilla ollut mahdollisuus tasonmittaukseen. Luettelo jalkapallon Euroopan cupin ja Mestarien liigan loppuotteluista
Mestarien liiga ("UEFA Champions League") on Euroopan jalkapalloliiton järjestämä vuosittainen jalkapallokilpailu Euroopan eri maiden korkeimpien sarjatasojen parhaimmille joukkueille. Ensimmäistä kertaa kilpailu järjestettiin kaudella 1955–1956, jolloin se tunnettiin nimellä Euroopan Cup. Kaudesta 1992–1993 lähtien kilpailu on tunnettu nimellä Mestarien liiga. Alun perin turnaukseen osallistuivat vain eri maiden korkeimpien sarjatasojen mestarit sekä kilpailun puolustava mestari. Vuonna 1997 sääntöjä muutettiin niin, että myös kovatasoisten sarjojen toiseksi sijoittuneet saivat osallistua kilpailuun. Uudessa formaatissa puolustava mestari ei saanut automaattisesti paikkaa kilpailun seuraavalle kaudelle, ennen kuin vuonna 2005 sääntömuutoksen johdosta silloinen hallitseva mestari englantilainen Liverpool sai osallistui kaudelle 2005–2006. Shakki Suomessa
Suomen Shakkiliitto (SSL), vuoteen 2011 saakka "Suomen Keskusshakkiliitto", on Suomen shakinpelaajien lajiliitto, joka muun muassa järjestää vuosittain SM-turnaukset ja laskee kotimaan vahvuusluvut. Suomessa shakki on vuodesta 1983 asti ollut virallisesti urheilua, minkä takia shakkiliitot ja -kerhot kuuluvat valtion ja kuntien urheilutoimen alaisuuteen. Muuramen Lentopallo
Muuramen Lentopallon miesten liigajoukkue pelasi kolmetoista kautta Mestaruusliigassa, parhaana sijoituksenaan kuudes sija kaudelta 2011–2012. Runkosarjassa MuurLe on ollut parhaimmillaan neljäs (2011–2012).Muuramen Lentopallon ensimmäinen SM-liigakausi oli vuonna 1998, kun joukkue voitti 1-sarjan ja nousi liigakarsintojen kautta aina SM-liigaan asti. SM-liigassa joukkue on taistellut lähes vuosittain sarjapaikkansa säilyttämisen puolesta, mutta viimeisenä parina kautena se on ollut mukana pudotuspeleissä. Seura kävi hakemassa vauhtia 1-sarjasta kaudella 2004–2005 voittaen 1-sarjan ylivoimaiseen tyyliin ja nousten takaisin SM-liigaan. Seuran historian ensimmäinen pudotuspelipaikka pääsarjassa tuli kaudella 2007. Kaudella 2008 joukkue eteni myös SM-liigan pudotuspeleihin. Pesäpallon SM-sarja
Vuosina 1922–1929 Miesten Pesäpallon Suomen mestaruus ratkaistiin Cup- kilpailuissa, joka tarkoitti sitä, että joukkue suljettiin kilpailusta ensimmäisen tappion myötä. Otteluita tuli näin ollen erittäin vähän, mestaruuteen riitti 3-4 voittoa kaudessa. Kolmet ensimmäiset kilpailut järjestettiin Palloliiton alaisuudessa kunnes vuonna 1925 perustettiin SVUL:oon pesäpallojaosto.
Cup -ajan menestyksekkäin seura oli Helsingin Pallonlyöjät, joka voitti mestaruuden vuosina 1922–24 ja 1926–27. Major League Baseball
Major League Baseball (MLB) on pohjoisamerikkalainen baseball-sarja. Se on perustettu vuonna 1903 yhdistämään kaksi pohjoisamerikkalaista liigaa, National League ja American League. Molemmat liigat on jaettu kolmeen lohkoon, ja lohkojen nimet ovat East, Central ja West molemmissa liigoissa. Jääkiekon SM-liigakausi 1975–1976
Kaudella 1975-1976 Suomen jääkiekon pääsarja pelattiin ensimmäistä kertaa SM-liigan nimellä, jolloin SM-liiga korvasi aiemman SM-sarjan. Suurin muutos aiempiin kausiin oli se, että mestaruus ratkaistiin runkosarjan jälkeen pelattavilla pudotuspeleillä. SM-liigassa pelattiin kymmenen joukkueen nelinkertainen runkosarja, jonka neljä parasta joukkuetta selviytyivät välieriin. Sarjassa sijoille 9-10 sijoittuneet joutuivat karsimaan SM-liigapaikastaan I-divisioonan parhaita vastaan. Kooveen jääkiekko
Muuta mainittavaa: 1975 Jääkiekon SM-liiga perustetaan Jääkiekon SM-sarjakausi 1955–1956
Vuonna 1956 jääkiekon SM-sarja pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja. Lohkojen voittajat kohtasivat loppuottelussa ja toiseksi sijoittuneet pronssiottelussa. Lohkojen viimeisiksi sijoittuneet putosivat suomensarjaan. Mestaruuden voitti Turun Palloseura. Mestaruus oli turkulaisten ensimmäinen. Loppuottelussa TPS voitti Hämeenlinnan Tarmon. Pronssia sai Tappara Tampereelta, joka jatkoi TBK:n jääkiekkoperinteitä. Kausi oli seuran ensimmäinen Tappara-nimellä. Sarjasta putosivat Helsingin IFK ja Kymin Palloilijat Karhulasta. Jääpallon SM-sarja 1950
Viipurilaistaustainen seura Helsingin Hukat päätti lopettaa toimintansa jää- ja jalkapallossa kauden jälkeen. Hukat sulautettiin toiseen evakkoseuraan Susiin. Suomen Palloliitto hyväksyi seurojen yhdistymisen, mutta päätti kuitenkin että SM-sarjapaikasta tuli järjestää urheilullisten syiden takia karsintaottelut ennen seuraavaa kautta Suomensarjan lohkokakkosten kesken. Sudet voitti karsinnan ja sai SM-sarjapaikan kaudelle 1950-51. Ilves-Hockey
Ilveksen SM-liigajoukkue oli eriytynyt jo vuonna 1981 emoseura Ilves ry:stä Liiga-Ilves ry-nimiseen yhdistykseen. Myös 1970-luvulla toiminta oli jonkin aikaa eriytetty emoseurasta Ilves-Markkinointi ry:n vastatessa vuosina 1972–1979 edustusjoukkueen toiminnasta. Liiga-Ilves ry:n toiminta muuttui osakeyhtiömuotoiseksi kesäkuussa 2000, kun tuore osakeyhtiö otti yhdistyksen vastuut ja velat hoidettavakseen. SM-liiga myönsikin Ilves-Hockey Oy:lle 1. kesäkuuta 2000 liigapaikan vain toistaiseksi ja pysyvän paikan saavuttamisen ehtona oli vanhan yhdistyksen velvotteiden hoitaminen. Suomen Palloliitto
Jääpallo kuului Suomen Palloliiton ohjelmaan aina vuoteen 1972 asti, kunnes Suomen Jääpalloliitto perustettiin jääpalloilun itsenäiseksi lajiliitoksi. Jääkiekon ensimmäiset SM-kilpailut järjesti 1928 Palloliitto vaikka laji kuului myös Suomen Luistinliiton ohjelmaan. Oman lajiliittonsa – Suomen Jäähockeyliitto – kiekkoilijat saivat 20. tammikuuta 1929. Myös pesäpallo ja sitä edeltänyt pitkäpallo järjestettiin Palloliiton alaisuudessa vuoteen 1925 saakka. Pesäpallon SM-sarja
Pesäpallon SM-sarjaa on pelattu vuodesta 1922 lähtien, tosin sarja on kulkenut useammilla eri nimillä. HIFK Hockey
SM-liiga Naisten Liiga (jääkiekko)
Lopulta 1982 aloitettiin SM-sarja 10 joukkueen voimin. Ensimmäisen mestaruuden voitti HJK. Alkuun sarjaa pelattiin kahdessa viiden joukkueen lohkossa, "pääkaupunkiseutu" ja "muu Suomi", joista kummastakin kaksi parasta selviytyi lopputurnaukseen. Kuopion jalkapallo
1973 järjestettiin Naisten mestaruuskilpailu, jonka 4 joukkueen loppusarjassa KPT sijoittui toiseksi eli saavutti SM-hopeaa. Mestaruussarja-nimellä alettiin pelata 1974 (myöh. SM-sarja ja nykyisin Naisten Liiga), jolloin toinen eli 2. korkein sarjataso oli Perussarja. Sen nimi muuttui Aluesarjaksi 1981. Toiseksi korkeimmaksi sarjatasoksi tuli 1984 I divisioona (nykyisin Ykkönen). Kakkosta alettiin pelata 2006. Aimo Mäkinen
Mäkinen aloitti urheilutyöskentelyn alun perin pesäpallon parissa. Kun lajin asema Helsingissä 1960-luvulla laski, hän siirtyi rahoittamaan Töölön Vesan jääkiekkojoukkuetta. Seura kuitenkin velkaantui, ja vuonna 1967 Mäkinen perusti jääkiekkoseura Jokerit ostettuaan Vesan jääkiekkotoiminnan. Kaksi vuotta myöhemmin Jokerit nousi SM-sarjaan. Mäkinen ryhtyi hankkimaan joukkueeseen maajoukkuetason pelaajia, ja vuonna 1973 Jokerit voitti Suomen mestaruuden. Vaikka se jäi Mäkisen aikana Jokerien ainoaksi mestaruudeksi, hänen värväystoimintansa nosti huippupelaajien palkat uudelle tasolle, mikä taas asetti korkeampia vaatimuksia SM-sarjan seurojen toiminnalle. Tämä johti lopulta SM-liigan perustamiseen vuonna 1975. Liigan ensimmäisellä kaudella Mäkinen oli sen varapuheenjohtaja. Vuodet 1975–1980 hän istui myös liigahallituksessa. Ansioistaan hänelle myönnettiin liiton kultainen ansiomerkki. Afrikan Mestarien liiga
Afrikan Mestarien liiga ("CAF Champions League") on Afrikan jalkapalloliiton järjestämä jalkapallokilpailu Afrikan eri maiden korkeimpien sarjatasojen parhaimmille joukkueille. Sarjan virallinen nimi on MTN CAF Champions League, jonka omistaa eteläafrikkalainen teleyhtiö MTN Group. Mestarien liigaa on pelattu vuodesta 1997 lähtien. Turnauksen edeltäjä oli African Cup of Champions Clubs, jota pelattiin vuosina 1964–1996. SM-sarja (jääkiekko)
Kauden 1974–1975 jälkeisessä organisaatiouudistuksessa jääkiekon mestaruussarja erotettiin muusta sarjakiekkoilusta, josta jäi huolehtimaan Suomen Jääkiekkoliitto. Mestaruussarja jatkoi itsenäisenä organisaationa nimellä SM-liiga.