Milloin Loimaa on perustettu?
Loimaa
Kun Turku–Toijala-rautatie valmistui vuonna 1876, se antoi piristysruiskeen koko Loimaan seudulle. Rautatie toi mukanaan uutta taloudellista toimintaa, joka sysäsi teollisuuden kehittymisen alkuun. Loimaalle rakennettiin rautatieasema heti radan valmistumisen yhteydessä, ja sen ympärille kasvoi 1900-luvun alkuun mennessä kaupungin nykyinen keskusta. Loimaan asemanseutu erotettiin omaksi kauppalakseen 1921 ja se sai kaupunkioikeudet 1969. Samoihin aikoihin valmistui myös nykyinen valtatie 9. Valtatie 2 kulki ennen nykyisen linjauksensa valmistumista Loimaan keskustan kautta.
Libya
Foinikialaiset perustivat maan rannikolle kaupunkeja kolmetuhatta vuotta sitten, ja Rooman ja Kreikan valta-aikoina seudut olivat vilkasta kauppapaikkaa. Unescon mukaan Libyalla on ihmiskunnalle valtavan suuri kulttuurihistoriallinen merkitys. Turun historia
Paavi Gregorius IX:n vuonna 1229 myöntämän luvan mukaisesti piispanistuin siirrettiin Nousiaisista Koroisiin, joka sijaitsee lähellä Turun nykyistä keskustaa. Mikään ei viittaa siihen, että varsinaista Turun kaupunkia olisi vielä tässä vaiheessa ollut olemassa. Arkeologi Markus Hiekkanen on arvellut, että kaupunki perustettiin kuninkaan, piispan ja vuonna 1249 perustetun dominikaanikonventin yhteisestä aloitteesta. Perustamisvuotta ei kuitenkaan tiedetä, koska mitään aiheeseen liittyvää asiakirjaa ei ole säilynyt. Arkeologiset kaivaukset Tuomiokirkon ympärillä ovat osoittaneet, että harvalukuiset varhaisimmat rakennukset ovat 1200-luvun lopulta ja vasta 1300-luvun ensimmäiset vuodet olivat voimakkaan rakentamisen aikaa.
Maan noustessa Aurajoki madaltui ja kaupankäynti siirtyi nykyisen Turun vanhan keskustan paikalle. Piispanistuin ja tuomiokirkko oli järkevää siirtää tällöin lähemmäksi muuta asutusta. Tuomiokirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin 1280-luvulla ja se vihittiin käyttöönsä kesäkuussa v. 1300. Pyhälle Olaville pyhitetty dominikaaniluostari oli perustettu Turkuun jo vuonna 1249 ja ilmeisesti kaupungissa oli myös Pyhän Annan nunnaluostari. Turun linna perustettiin 1200-luvun lopulla ruotsalaisten vallan tukikohdaksi lounaiselle rannikolle. Lomé
Rannikkoa, jossa Lomé sijaitsee, kutsuttiin Orjarannikoksi, koska sieltä käytiin orjakauppaa 1500-luvulta 1800-luvulle.
Ewet perustivat Lomén 1700-luvulla. Brittivallan aikana siitä kehittyi merkittävä kauppapaikka. Saksalaiset tekivät Lomésta Togon pääkaupungin vuonna 1897, sitä ennen pääkaupunkina oli ollut Aného. Saksan vallan aikana ryhdyttiin rakentamaan kaupungille sen tarvitsemaa nykyaikaista infrastruktuuria. Postitoimisto avattiin vuonna 1890, puhelinverkko avattiin vuonna 1894, Lomén ja Anéhon välinen rautatie avattiin vuonna 1905 ja kaupunki yhdistettiin koko Afrikan kattavaan lennätinlinjaan vuonna 1913. Vuonna 1914 väkiluku oli 8000. Viminacium
Viminacium perustettiin ensimmäisen vuosisadan eaa. lopulla roomalaisten valloitettua alueen. Vuosina 60–70 alueelle rakennettiin kivinen linnoitus, josta tuli tukikohta roomalaiselle legioonalle: Legio VII Claudialle. Legioona pysyi Viminaciumissa 400-luvulle saakka. Vuonna 86 Moesian provinssi jaettiin kahteen osaan: Moesia Superioriksi ja Moesia Inferioriksi. Viminaciumista tuli edellisen pääkaupunki ja sinne saatettiin sijoittaa lyhyeksi aikaa Legio IIII Flavia Felix. Rauma
Raumalle perustettiin vuonna 1821 jo edellisellä vuosisadalla tunnetun terveyslähteen yhteyteen kylpylä, jossa annettiin perinteisiä vesihoitoja. Rauman kylpylä oli suosittu vielä 1830-luvulla mutta huonokuntoisiksi menneet rakennukset purettiin 1857. Kaivopuistoksi nimetty alue oli pitkään suosittu ulkoilualue ja terveyslähde mainittiin vielä paikallisessa lehdessä v.1890. Luoyang
Kaupunki on historiassa ollut yksi Kiinan neljästä pääkaupungista, kaupunki on toiminut pääkaupunkina useita jaksoja, kaikkiaan yli 1500 vuotta, jo Xia-dynastian vuosista (2000–1500 eaa.) lähtien. Alkuperäinen kaupunki on perustettu jo ennen 1100-lukua eaa. Vuonna 25 siitä tuli itäisen Han-dynastian pääkaupunki, ja se pysyi keskeisenä paikkana vuosisatojen ajan. Läntinen Jin-dynastia joutui siirtämään pääkaupungin Chang’aniin vuonna 311, kun vihollinen valtasi Luoyangin. Lohja
Ojamolla avattiin 1500-luvun puolivälissä Suomen ensimmäinen kaivos. Sen malmia jalostamaan perustettiin Mustion ruukki. Marsala
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin kreikaksi nimellä "Lilybaion" ja roomalaisella kaudella latinaksi nimimuodossa "Lilybaeum". Sen perustivat karthagolaiset vuonna 397/396 eaa. Motyen kaupungin korvaajaksi sen tuhouduttua. Lilybaion oli Karthagon tärkeimpiä ja viimeinen tukikohta saarella. Se hellenisoitui eli kreikkalaistui ajan kuluessa, vaikka ei koskaan ollutkaan kreikkalaisten hallussa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 241 eaa. Kaupunki kukoisti edelleen roomalaisella kaudella ollen yksi saaren keskuksista, ja nyt puolestaan roomalaisten tukikohtana näiden Afrikan sotaretkillä. Se oli myös tärkeä kauppa- ja satamapaikka lyhimmällä Italian ja Afrikan välisellä reitillä. Loimaan kotiseutumuseo
Loimaan kotiseutumuseo on vuonna 1855 rakennetussa viljamakasiinissa sijaitseva museo, jonka toiminta käynnistyi talkoovoimin kerätystä ja lahjoituksina saadusta esineistöstä. Museo avattiin vuonna 1962. Esineistöä on noin viisi tuhatta kappaletta. Museo sijaitsee Kanta-Loimaan kirkonmäellä, ja sitä ylläpitää Loimaa-Seura ry. Museorakennuksena toimivan luonnonkivistä rakennetun viljamakasiinin lahjoitti yhdistyksen käyttöön paikallinen manttaalikunta. Lempaala
Lempaala () on kylä ja entinen seurakunta Pohjois-Inkerissä. Sinne perustettiin Inkerin ensimmäinen luterilainen seurakunta vuonna 1611. Sekä luterilaiset että ortodoksiset (kr.kat.) inkeriläiset karkotettiin Lempaalasta vuosina 1935–36 Stalinin vainoissa rajaseudun puhdistuksen nimissä. Samalla myös vuonna 1764 rakennettu kirkko purettiin. Vanhan kirkon paikalla Lempaalanjärven rannassa on nyt muistoristi (puretun kirkon alkuperäinen risti), siellä on myös inkeriläisten bolševikkien veljeshauta sekä vuonna 2005 pystytetty muistomerkki Kannaksen rintamalla jatkosodan aikana kaatuneille suomalaisille sotilaille. Loimaan seurakunta
Ajan mittaan niin sanotusta Suur-Loimaasta irtautui pienempiä seurakuntia niin, että vuodesta 1931 vuoteen 2000 alueella toimi viisi seurakuntaa: Alastaron, Kanta-Loimaan, Mellilän ja Metsämaan seurakunnat sekä Loimaan kaupunkiseurakunta (vuoteen 1968 kauppalaseurakunta). Näistä Loimaan maalaiskunnan (vuodesta 1978 Loimaan kunnan) alueella toimineet Kanta-Loimaan ja Metsämaan seurakunnat muodostivat seurakuntayhtymän. Porla
Porla on Lohjan kaupungin Myllylammen kaupunginosassa sijaitseva alue, jolla on biologi Hugo Laguksen perustama Porlan kalanviljelylaitos, joka oli aktiivisessa toiminnassa vuodesta 1916 vuoteen 1995, ja pienimuotoista kalan- ja ravunviljelyä on ollut senkin jälkeen. Kalanviljelylaitos perustettiin vesijättömaalle, joka muodostui kun Lohjanjärven vedenpintaa oli laskettu 1860-luvulla useita metrejä. Loimaan kunta
Loimaan kunnan evankelis-luterilainen seurakunta oli nimeltään Kanta-Loimaan seurakunta, joka yhdistyi vuoden 2005 kuntaliitoksen yhteydessä Loimaan kaupunkiseurakunnan kanssa muodostaen Loimaan seurakunnan. Vuonna 1976 kuntaan liitetyllä Metsämaalla oli oma seurakunta vuoden 2000 alkuun asti. Lappee
1800-luvulla Lappeen seutu kehittyi ja vaurastui Saimaan kanavan rakentamisen, itäisten kauppasuhteiden, Ihalaisen kalkkitehtaan (nykyään Nordkalk) perustamisen ja Saimaan rannan teolliskeskittymän muodostumisen myötä, samalla kun kunnan maatalous oli elinvoimaista ja vakaata. Väkiluku lisääntyi 1920-luvulla muuttoliikkeen ansiosta niin, että kunnasta tuli Suomen toiseksi väkirikkain maalaiskunta. Vuonna 1925 asukkaita oli 18 947. Lappeesta liitettiin osia vuonna 1906 toimintansa aloittaneeseen Nuijamaan kuntaan ja vuonna 1921 toimintansa aloittaneeseen Vahvialan kuntaan. Vuonna 1932 siitä erotettiin Lauritsalan kauppala ja Lappeenrantaan liitettiin kaupungin lappeenpuoleisia esikaupunkialueita, jolloin Lappee menetti yli puolet asukkaistaan. Moskovan rauhoissa muutama kymmen neliökilometriä Lappeesta jäi Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle, mutta puolestaan 1946 siihen liitettiin Vahvialan kunnasta rauhanteossa Suomen puolelle jääneet Hiivaniemen ja Louon kylät. Loima
Loimassa toimii vuonna 1892 perustettu Länsi-Suomen opisto, joka on maan vanhin suomenkielinen kansanopisto. Kylässä on lisäksi oma koulu. Loiman kylä tunnetaan myös presidentti Risto Rytin synnyinpaikkana. Hänen syntymäkotinsa purettiin jo 1930-luvulla, mutta sen paikalla on nykyään muistomerkki. Rytin nuoruusvuosien kotitalo puolestaan siirrettiin Loimankylästä toisaalle Huittisiin vuonna 2004. Lusitania
Lusitania oli Rooman provinssi likimain nykyisen Portugalin ja osittain Espanjan alueilla. Se nimettiin luultavasti alueen alkuperäisten asukkaiden, lusitaanien mukaan. Heidän alkuperänsä on epäselvä, mutta he saattaisivat olla kelttien ja ibereiden jälkeläisiä. Rooman provinssina oli vuodesta 25 eaa. alkaen Lusitania, joka aluksi käsitti Douron eteläpuolisen alueen. Sen pääkaupunki oli Emerita, nykyinen Espanjan kaupunki Mérida. Douron pohjoispuolta roomalaiset nimittivät Gallaeciaksi. Arkeologiset löydöt osoittavat, että roomalaisajan Lusitania oli vauras alue. Sen kehittyviä kaupunkeja olivat nykyiset Coimbra, Beja ja Évora. Câmara de Lobos
Kaupungin asukastiheys on toiseksi suurin Madeiralla, myös asukasluvultaan se on toiseksi suurin saaren pääkaupungin Funchalin jälkeen. Kaupungin nimi merkitsee kirjaimellisesti "susien kunta", nimi muodostuu kunnan sijaintipaikkaa kuvailevasta Câmara-sanasta ja jälkimmäinen sana viittaa suden sijasta kuitenkin munkkihylkeeseen, portugaliksi "lobos-marinhos" (). Susia Madeiralla ei ole koskaan ollut. Hylkeet ovat myös aiheena kaupungin vaakunassa. Kunta on perustettu 25. toukokuuta 1835. Libyan historia
Uudelleenjärjestäessään Rooman valtakuntaa vuonna 300 keisari Diocletianus erotti Kyrenaikan ja Kreetan toisistaan, muodostaen Ylä-Libyan ja Ala-Libyan provinssit. Tämä oli ensimmäinen kerta kun nimeä Libya käytettiin hallinnollisen jaon yhteydessä. Kun Rooman valtakunta vuonna 395 lopullisesti jakautui Itä- ja Länsi-Rooman valtakuntiin, liitettiin Libya eli Kyrenaika Itä-Roomaan ja Tripolitania Länsi-Roomaan. Lota
Lota on vuonna 1667 perustettu kaupunki keskisessä Chilessä ja on eräs maan vanhimmista. Aikaisempina vuosisatoina sen vauraus perustui kivihiileen. Lobnja
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1902 rakennetusta rautatieasemasta ja sitä ympäröineistä kylistä. 1920-luvulla Lobnjan taajamaan syntyi teollisuutta. Toisessa maailmansodassa neuvostoarmeija pysäytti saksalaiset panssarivaunujoukot Lobnjan lähellä Krasnaja Poljanassa. Vuonna 1961 taajamasta tuli kaupunki. Krasnaja Poljanan taajama liitettiin siihen vuonna 1975 ja Lugovaja vuonna 1976. Nykyään Lobnjassa on mm. sähköteknistä, metalli-, rakennustarvike ja elintarviketeollisuutta. Kokemäki
Legendan mukaan vuonna 1156 Piispa Henrik kävi Satakunnassa saarnamatkalla, osana Eerik Pyhän ensimmäistä ristiretkeä Suomeen. Kokemäen seurakunta onkin perustettu viimeistään 1200-luvulla, joidenkin oletusten mukaan ehkä aikaisemminkin. Kokemäenkartanon lääni tunnetaan jo vuodelta 1331, ja sen keskusta, Kokemäen kuninkaankartanoa, isännöivät pitkään muun muassa Turun piispat ja monet kuninkaalliset suvut. Kokemäellä on sijainnut keskiaikainen Kokemäen linna, joka hävitettiin vuonna 1367. Vesikosken voimalaitos (Loimaa)
Vesikosken voimalaitos on Loimijoen Vesikoskessa Loimaalla toiminut vesivoimala. Voimalaitos rakennettiin vuonna 1908 Loimaan Vesikoskessa toimineen Loimijoen paperitehtaan tarpeisiin. vuonna 1921 voimalaitos siirtyi Loimaan sähkölaitoksen omistukseen. Kun kosken putoskorkeus oli pieni, voimalan merkitys jäi kuitenkin vähäiseksi. 1990-luvulla Vesikosken sähkölaitoksen osti Sallila Energia, joka myi voimalaitoksen vuonna 1999. 2000-luvun alussa voimalan kunnostamiseen haettiin lupaa, mutta hakemus peruttiin. Vuonna 2008 voimalaitoksen omistajana oli helsinkiläinen Waterpumps WP. Loimaan kihlakunta
Vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa muodostettiin samanniminen, vuoden 2007 loppuun toiminut kihlakunta, johon kuuluivat Alastaro, Aura, Koski Tl, Loimaa, Marttila, Mellilä, Oripää, Pöytyä, Tarvasjoki ja Yläne, ennen vuoden 2005 kuntaliitoksia myös Karinainen ja Loimaan kunta. Kihlakunta sijaitsi aluksi Turun ja Porin läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä. Kaarlo Vanamo
Kaarlo Vanamo perusti vuonna 1900 Ulvilan Uudellekoivistolle "Huvila Flora"-nimisen kauppapuutarhan ja hänellä oli myös kukkakauppa Porissa. Vanamo joutui lopettamaan puutarhansa vuonna 1905 talousvaikeuksien takia ja hän muutti sitten Lahteen jossa hän toimi muun muassa Lahti-lehden toimittajana. Vanamo perusti yhdessä veljensä Johannes Lohilammen (1866–1938 ; vuoteen 1906 Johan Bergman) kanssa Sammattiin Lohilammen kotiseutumuseon vuonna 1911. Hän palasi takaisin Ulvilaan vuonna 1917 ja asui siellä viimeiset vuotensa. Syyskuussa 1919 perustettiin Porissa Vanamon aloitteesta Satakunnan Puutarhaseura. Loimaan Lehti
Loimaan Lehti on Loimaalla ja lähikunnissa ilmestyvä paikallislehti. Lehti on ilmestynyt vuodesta 1914. Loimaan Lehteä kustantaa Priimus Media Oy, joka on osa Priimus konsernia. Priimus Group on viestintä- ja kirjapainoalan yritysrypäs, jonka toiminnan keskuspaikkana on Loimaa. Loimaan rautatieasema
Loimaasta suunniteltiin 1800-luvun lopulla risteysasemaa, kun rautatiekomitean rataverkkoehdotuksessa esitettiin Porin oikoradan suunnaksi reittiä Helsingistä Loimaan kautta Kokemäen Risteelle tai Peipohjaan. Radan eteläosaa Loimaalle pidettiin yhtenä ensisijaisesti rakennettavista radoista pääkaupungin elintarvikehuollon kannalta. 1920-luvulla Loimaalle suunniteltiin edellisen lisäksi vielä ratayhteyttä Riihimäeltä. Ratahankkeet kuitenkin hautautuivat seuraavalla vuosikymmenellä linja-autoliikenteen merkityksen kasvaessa. Lemu
Ensimmäinen kirjallinen maininta Lemusta pitäjänä on keskiajalta, vuodelta 1380, jolloin Lemun mainitaan kuuluvan Nousiaisten Pyhän Maarian seurakuntaan. Näihin aikoihin olivat useimmat Lemun kylistä myös jo muodostuneet, vanhimmat kylistä on ajoitettu jopa 1200-luvulle. Lemun seurakunnan oletetaan itsenäistyneen Nousiaisista jo ennen vuotta 1404 omaksi hallinto- ja kirkkopitäjäkseen. Myös Askainen oli pitkään Lemun pitäjän osa. Askaisten kappeliseurakunta mainitaan osana Lemua ensimmäistä kertaa v. 1592, mutta luultavasti kappeliseurakunta on tätäkin vanhempi. Loimaa
Loimaa on mukana myös vuonna 2008 julkaistussa Monopoly - Tässä ja nyt - Suomi pelissä. Kiinteistöpeliruudussa ja pelin kotelossa on kuva Kanta-Loimaan Kirkosta. Loimaa on pelissä sijoitettu viidenneksitoista arvokkaimmaksi kiinteistöksi, ja tarkoittaa että Loimaa oli viidestoista äänestykssä, jossa pelaajat saivat äänestää. Arvokkain ja eniten äänestetty oli Turenki. Loimaa on pelissä oman värisarjansa arvokkain, Lappeenrannan ja Hämeenlinnan kanssa. Loimaa on Monopolyn tavalliseen suomalaiseen versioon verrattuna Kaisaniemenkadun kohdalla laudasta. Lyon
Lyon perustettiin Rooman valtakunnan aikana 43 eaa., jolloin sen nimeksi tuli Lugdunum, kelttiläisen auringonjumalan Lughin mukaan. Siitä tuli nopeasti Gallian keskus, koska se sijaitsi Kaakkois-Ranskasta Pohjois-Ranskaan vievän väylän varrella kahden merkittävän joen yhtymäkohdassa. 1400-luvulla Lyonista tuli Ranskan taloudellinen keskus ja se jatkoi kehitystään Pariisin kanssa kilpailevana kaupunkikeskuksena. Lyon on jo vuosisatoja ollut tunnettu gastronomiastaan, kudonnastaan ja silkkikaupastaan. Kaupungin lähistöllä sijaitsee kaksi tunnettua viininkasvatusaluetta, Beaujolais pohjoisessa ja Côtes du Rhône etelässä. Saima (lehti)
Saiman näytenumero ilmestyi 1843, ja se jaettiin "Finlands Allmänna Tidning"in (nykyisen Virallisen lehden edeltäjän) mukana. Seuraavan vuoden alusta se ilmestyi kerran viikossa torstaisin. Lehden levikki oli alusta pitäen laaja, 700 tilaajaa eri puolilta maata. Se oli toiseksi suosituin lehti Virallisen lehden jälkeen. Lehti painettiin kuopiolaisessa Karstenin kirjapainossa. 
Lehti joutui useasti sensuurin hampaisiin, ja loppuvuodesta 1846 se vihdoin sensuurin päätöksellä lakkautettiin radikaaliutensa vuoksi. Sen seuraajaksi Snellman perusti Elias Lönnrotin tuella Litteraturblad för allmän medborgerlig bildning -nimisen lehden. Laihia
Vuonna 1508 perustettiin Laihian kappeliseurakunta ja paikkakunnan ensimmäinen kirkko vihittiin käyttöön. Kirkon tiedetään sijainneen Mustasaaren puolella, mutta tarkasta paikasta ei ole varmuutta. Tapahtuma oli yhteydessä Mustasaaren ja Kyrön suurpitäjien alkavaan hajoamisprosessiin. Vuonna 1576 Laihia erotettiin Kyröstä ja Mustasaaresta omaksi kirkkopitäjäksi ja 1606 myös hallintopitäjäksi. Tarkemmat pitäjän rajat muodostuivat näiden tapahtumien jälkeen vasta vähitellen. Tuohon aikaan Laihiaan kuului suurin piirtein kunnan nykyisen alueen lisäksi myöhemmin itsenäistynyt Jurva. Pitäjän ensimmäinen kirkko oli käytössä lähes puolitoista vuosisataa, kunnes Laihian toinen kirkko valmistui 1642 Kirkonkylään nykyisen Napuen puiston kohdalle. Pitäjähallinnon tavanomaista kulkua häiritsi jossain määrin 1600-luvulla läänityslaitos. Vuonna 1614 Laihia ja Maalahti annettiin virkalääniksi kansleri Axel Oxenstiernalle. Tämä peruuntui 1651, jolloin kuningatar Kristiina lahjoitti Laihian vapaaherrakunnaksi valtaneuvos Karl Bondelle. Vapaaherrakunta periytyi Bonden suvun omistuksessa kunnes se 1674 peruutettiin takaisin kruunulle. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Keskiaikaisen Rauman ensimmäinen asutus ja kauppapaikka syntyi Pyhän Kolminaisuuden kirkon ja nykyisen Kalatorin väliselle alueelle. Fransiskaaniluostarin tapaan myös Pyhän Kolminaisuuden kirkko on saatettu rakentaa jo ennen kaupunkioikeuksien myöntämistä. Fransiskaaniveljesten kirkko tunnetaan nykyään Pyhän Ristin kirkkona. Asutus levisi myöhemmin koko nykyisen Vanhan Rauman alueelle, joka on yksi Unescon maailmanperintökohteista. Sen rakennuskanta ei ole keskiaikaista, lukuun ottamatta Pyhän Ristin kirkkoa ja Pyhän Kolminaisuuden kirkon raunioita, vaan peräisin 1700–1800-luvuilta. Vanhan Rauman katuverkosto ja tonttijako kuitenkin periytyy osittain keskiajalta. Câmara de Lobos
Kaupungin nykyinen keskusta sijaitsee paikassa, jossa portugalilaisen tutkimusmatkailija João Gonçalves Zarco uskotaan nousseen maihin vuonna 1419. Tätä pidetään Madeiran löytämisen ajankohtana. Noustessaan maihin Zarcon miehet löysivät amfiteatterin muotoisen lahdelman joka tarjosi laivoille suojaa Atlantin myrskyiltä. Paikalla oli myös suuri munkkihyljeyhdyskunta, jonka mukaan kaupunki on siis nimetty. Lahden historia
Tämä artikkeli käsittelee Lahden historiaa esihistoriallisesta asutuksesta nykypäivään saakka. Lahden kaupunki on perustettu vuonna 1905. Baltian maat
Nykyiset valtiolliset muodostelmat syntyivät vasta Venäjällä tapahtuneen, Venäjän keisarin hallinnon kaataneen helmikuun vallankumouksen jälkeen 1917. Liivinmaan pohjoisosat yhdistettiin Vironmaahan ja muodostettiin Viron autonominen kuvernementti. Liivinmaan eteläosa taas yhdistettiin Kuurinmaan kanssa Latviaksi. Venäjän tasavaltaiseen valtiomuotoon pyrkineen väliaikaisen hallituksen kaaduttua bolsevikkivallankaappaukseen julistautuivat Baltian maat itsenäisiksi 1918 ja seurauksena olivat itsenäisyyssodat bolsevikkien johtamaa Neuvosto-Venäjää vastaan. Lappee
Useat Lappeen kylät olivat asuttuja jo rautakaudella, varsinkin myöhäisrautakaudella 1000–1300-luvuilla. Ensimmäinen dokumentoitu maininta Lappeesta on kirjattu Turun maaoikeuden päätökseen vuodelta 1415, ja koska Lappee on ollut tuolloin toimiva seurakunta, lienee se perustettu jo 1300-luvulla tai 1200-luvun lopulla. Samassa lähteessä mainittiin Lappeen kuuluvan Karjalaan. Lappeen pitäjä perustettiin 1437, jolloin se oli laaja emäpitäjä. Siitä erotettiin 1515 Iitin, 1571 Taipalsaaren, 1595 Mäntyharjun, 1639 Joutsenon, 1639 Luumäen ja Savitaipaleen sekä 1640 Valkealan seurakunnat ja myöhemmin Lemin, Nuijamaan ja Suomenniemen kappelit. Lappee sai kunnallishallinnon vuonna 1866, kun kuntalaitosta perustettiin ja kunnat erotettiin seurakunnista. Loimaa
Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan. Loimaa
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhan Loimaan, Mellilän ja Alastaron alueilla evankelisuus, jonka lisäksi vanhoillislestadiolainen Forssa-Loimaan Rauhanyhdistys toimii Loimaalta käsin. Paikkakunnalla on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Hyvän Paimenen luterilainen seurakunta. Pulaliikkeet
Pulaliikkeet saivat alkunsa Loimaalla 7. tammikuuta 1931 pidetystä kokouksesta jota seurasi useita eri puolilla maata järjestettyjä kokouksia ja sitten pulalikkeiden yhteinen kokous Helsingissä 7. - 9. kesäkuuta 1931 jolloin perustettiin Talouspulan vastustamisliitto. Pulaliikkeiden toiminta oli vilkkainta kesällä 1931. Syksyllä liikkeiden kannattajat jakaantuivat kahtia kun 1. lokakuuta 1931 järjestetyssä kokouksessa osa liikkeestä järjestäytyi Helsingin yliopiston agraaripolitiikan dosentin Väinö F. Johansonin johdolla Lapuan liikettä lähellä olleeksi Loimaan liikkeeksi kun taas maltillisemmat ryhmät liittyivät professori Yrjö Jahnssonin johtamaan Talouspulan vastustamisliittoon. Loimaan liike ryhtyi yhteistyöhön 12. lokakuuta 1931 Viipurissa perustetun lähinnä poliittisia tavoitteita ajaneen oikeistolaisen Maakuntain liikkeen kanssa. Logomo
Rakennuksen vanhin osa on rakennettu vuonna 1876 VR:n konepajaksi, ja sitä on laajennettu myöhemmin yhdeksään otteeseen. Kulttuurikeskukseksi rakennus avattiin 2011 Turun toimiessa Euroopan kulttuuripääkaupunkina. Lohja
Lohja tunnetaan omenoistaan. Omena saapui Lohjalle Siuntion kautta 1530-luvulla, kun Siuntion Suitian kartanon isäntä, Etelä-Suomen laamanni Erik Fleming tuotti Tallinnasta puutarhaansa omenapuuntaimia. Pian myös toiseen Siuntion mahtikartanoon – Sjundbyhyn – tuli omenapuita. Sjundbytä hallitsivat Tottit Henrik – ja hänen vaimonsa Sigrid Vaasa - Ruotsin kuninkaan tytär. Tottit hallitsivat myös silloisen Lohjan merkittävintä suurtilaa, Kirkniemen kartanoa, jonka lähiympäristö sopi omenankasvatukseen paremmin kuin Sjundby, joten omenaa istutettiin myös Kirkniemen kalkkipitoiseen ja multavaan maaperään. Kirkniemen kartanon esimerkkiä seurasivat ensin Lohjan muut suurkartanot, kuten Laakspohjan kartano, Iso-Pappilan kirkkoherra, varakkaat rusthollarit ja Lohjan rahvas.
Lohjalle perustettiin suomenkielisen maaseudun ensimmäinen koulu vuonna 1659. 1800-luvun puolivälin jälkeen Lohja kehittyi nopeasti. Pitäjässä oli kaksi taajamaa, teollisuusyhdyskunta Virkkala ja kirkon ympärille syntynyt palvelukeskus Lohjannummi. Lohjannummen ensimmäinen kauppa perustettiin vuonna 1861, apteekki vuonna 1862 ja postikonttori vuonna 1865. Vuonna 1865 Virkkalassa käynnistettiin ensimmäinen höyrysaha, samana vuonna kun pitäjään tuli lainakirjasto. Kunnallishallinnon Lohja sai vuonna 1867. Säästöpankki avattiin vuonna 1870. Vuodesta 1897 alkaen Lohjalla jalostettiin kalkkikiveä, vuonna 1906 Mustion ruukinpatruuna Hjalmar Linder rakennutti selluloosatehtaan ja vuonna 1907 Lohjalla avattiin lasitehdas. Länsi-Uudenmaan maaseudun ensimmäinen suomenkielinen oppikoulu alkoi toimia vuonna 1914. Vammala
Sastamalan Pyhän Marian kirkon rakentaminen aloitettiin 1496, mutta paikalla on ollut puukirkko jo 1200-luvulta lähtien. Tyrvään Pyhän Olavin kirkko valmistui 1506. Vuonna 1855 valmistui Tyrväälle toinen, tiilistä rakennettu kirkko, ja 1869 käynnistyi Tyrvään kunnan toiminta. Lähellä sijaitsevan Karkun kunnan – joka nykyään kuuluu Vammalan kaupunkiin – toiminta alkoi noin 1868. Vuonna 1895 avattiin liikenteelle Tampere–Pori-rata ja samalla valmistui Tyrvään rautatieasema; vuoden 1955 alussa aseman seutu liitettiin Vammalaan ja aseman nimi muuttui Vammalan rautatieasemaksi. Asemarakennus on säilynyt lähes alkuperäisessä muodossaan ja Museovirasto on luokitellut aseman lähiympäristöineen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
24. huhtikuuta 1907 Venäjän keisarin ja Suomen suuriruhtinaan, Nikolai II:n päätöksellä perustettiin Vammala-niminen kauppala. Ensin kauppala oli epäitsenäinen kauppala, joka kuului Tyrvääseen, mutta vuoden 1915 alussa kauppala erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi. Kauppalan pinta-ala oli aluksi vain 0,5 neliökilometriä. Helsinkiläinen asemakaava-arkkitehti V. O. Lille laati jo vuonna 1908 asemakaavan, jonka Suomen senaatti vahvisti seuraavana vuonna. Alueella toimi kaksi kansakoulua, Tyrvään Säästöpankki (perustettu 1876), puhelinyhtiö Tyrvään Telefooni Oy (perustettu 1893), Suomen vanhin paikallislehti Tyrvään Sanomat (perustettu 1894) sekä olutpanimo Tyrvis Bryggeri (1880−1905), Vammalan Konepaja Oy (nykyisin Lojer Oy; perustettu 1919), Vammalan Kirjapaino Oy (perustettu 1924) ja lisäksi muutamia osuuskunnallisia yrityksiä. Vuonna 1915 rakennettiin kivinen Vammaskosken silta yhdistämään joen rannat toisiinsa. Silta peruskorjattiin ja levennettiin 2005-2006. Lomman kirkko
Lomman kirkko () on Ruotsissa Lomman kunnan keskustaajama Lommassa sijaitseva kirkkorakennus. Arkkitehti H. A. Nielsenin tekemät suunnitelmat uutta kirkkoa varten hyväksyttiin helmikuussa 1870 ja rakennustöitä tehtiin vuonna 1872. Piispa Wilhelm Flensburg vihki kirkon käyttöön 6. heinäkuuta 1873. Lappeenrannan alueellinen jako
Lappeenranta perustettiin vuonna 1649 Saimaaseen työntyvälle niemelle, jossa sijaitsi Lappeen pitäjän Lapvedenrannan markkinapaikka. Niemelle rakennetun Lappeenrannan linnoituksen vuoksi ensimmäisen kaupunginosa tunnetaan nykyään nimellä Linnoitus. Lohja
1200-luvulta alkaen ruotsalaisten kolonisaatio ulottui muun Uudenmaan ohella myös Lohjalle. Lohja oli keskiajalla emäpitäjä, josta vanhin kirjallinen maininta on vuodelta 1323. Suur-Lohjaan kuuluivat nykyisen Lohjan kaupungin alueen lisäksi Vihti, Karkkila, Nummi-Pusula, Sammatti, Karjalohja ja Siuntion pohjoisosa. Alueelle perustettiin herraskartanoita – Kirkniemi, jonka historiasta on tietoja vuodesta 1417 alkaen ja Laakspohja. Epäitsenäinen kauppala
Ikaalisten maalaiskuntaan kuulunut Ikaalinen, Suomen vanhin kauppala, oli epäitsenäinen kauppala vuodesta 1858 vuoteen 1972, jolloin koko Ikaalisten maalaiskunta muutettiin itsenäiseksi kauppalaksi. Iisalmi oli Iisalmen maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1860 vuoteen 1891, jolloin se muuttui kaupungiksi. Lahti oli Hollolaan kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1878 vuoteen 1905, jolloin se muutettiin Lahden kaupungiksi. Salo perustettiin epäitsenäiseksi kauppalaksi Uskelan pitäjään vuonna 1887, mutta vuonna 1891 siitä tuli itsenäinen kunta. Vammala oli Tyrvääseen kuulunut epäitsenäinen kauppala vuodesta 1907 vuoteen 1915, jolloin se erosi Tyrväästä muuttuen itsenäiseksi kauppalaksi. Latakia
Nykyisen Latakian paikalla sijaitsi Ugaritin alainen foinikialainen asutuskeskus, joka tunnettiin nimellä Ramitha. Vuonna 327 eaa. Seleukos I Nikator perusti paikalle äitinsä Laodiken mukaan nimeämänsä Laodikeian kaupungin. Se oli Antiokian, Apamean ja Seleukeian ohella yksi tuolloisen Syyrian tärkeimmistä kaupungeista. Pompeius valloitti kaupungin Roomalle vuonna 64 eaa., ja sittemmin se kärsi tuhoja valtakunnan sisäisissä levottomuuksissa. Itä-Rooman keisari Justinianus I teki kaupungista Theodoriaksen provinssin pääkaupungin. Lopulta arabit valloittivat kaupungin islamin leviämiseen johtaneiden sotien aikana. Ristiretkeläiset tunsivat Latakian sataman nimellä La Niche. He liittivät kaupungin Antiokian ruhtinaskuntaan taistellen sen hallinnasta Bysantin valtakunnan kanssa. Satama vaihtoi myös käsiä muslimien ja ristiretkeläisten välillä, kunnes ristiretkeläiset karkotettiin alueelta lopullisesti vuonna 1287. Kaupungin merkitys oli samaan aikaan huvennut Tripolin, Aleksandrettan ja Payasin kustannuksella. Vielä vuonna 1355 Ibn Battuta vaikuttui sen koosta ja hyvästä satamasta, mutta 1400-lukuun mennessä se oli pienempi kuin Beirut tai Tripoli, ja suuri osa kaupungista raunioitui. Wiima (linja-autokorivalmistaja)
Wiiman varhaisin edeltäjä oli Helsingin maalaiskunnan Tapanilassa toiminut "Autokori- ja Puuteollisuus E. Virtanen", joka oli aloittanut toimintansa vuonna 1926. Tehtaan laajetessa perustettiin vuonna 1929 "Oy Autokoriteollisuus Ab", jolle valmistui uusi tehdasrakennus vuonna 1934. Samana vuonna valmistui ensimmäinen yhtiön rakentama linja-auton kori, jolla yhtiö osallistui seuraavana vuonna järjestetyille messuille ja voitti kultamitalin. Tämä oli läpilyönti, ja 1930-luvulla uusia koreja tehtiin vuosittain noin 40 kappaletta. Vuonna 1938 yhtiössä oli jo 180 työntekijää. Yritys valmisti koreja kaikkiin automerkkeihin ja -tyyppeihin, ja se oli alansa suurin Suomessa. Sysmä
Sysmän pitäjä on perustettu v. 1442. Sysmän pitäjä on aikoinaan ollut varsinainen suurpitäjä. Sysmän pitäjästä itsenäistyi mm. Rautalammin pitäjä v. 1561. Silloin Rautalammin pitäjä ulottui entisen Kuopion läänin alueelta Keski-Suomen läänin puolelle ja käsitti Keski-Suomen läänin pohjoisosan aina Jyväskylää myöten. Myöhemmin jopa 27 kuntaa on saanut alueita silloisesta Rautalammin suurpitäjästä. Loimaa
Loimaa (vanh. ruots. "Loimijoki") on Varsinais-Suomessa sijaitseva kaupunki ja Loimaan seutukunnan keskus. Loimaan kunta yhdistettiin silloiseen Loimaan kaupunkiin 1. tammikuuta 2005, jolloin Loimaan vaakunaksi tuli entisen Loimaan kunnan vaakuna. Alastaro ja Mellilä liitettiin Loimaaseen 1. tammikuuta 2009, jolloin kaupunki sai nykyiset rajansa. Metsämaa oli liitetty Loimaan kuntaan jo vuonna 1976. Loimaan naapurikunnat ovat Huittinen, Humppila, Koski Tl, Marttila, Oripää, Punkalaidun, Pöytyä, Somero, Säkylä ja Ypäjä. Parma
Roomalaiset perustivat Parman vuonna 183 eaa. Keskiajalla Parma kuului nimellisesti Pyhään saksalais-roomalaiseen keisarikuntaan, mutta sitä hallitsivat käytännössä sen omat piispat. Milano sai Parman hallintaansa vuonna 1346. Italialaissodissa kaupunki siirtyi Ranskan vallan alle vuosiksi 1500–1521 lukuun ottamatta vuosia 1512–1515, jolloin se oli Kirkkovaltion hallinnassa. Vuonna 1521 Parma päätyi taas Kirkkovaltion hallintaan. Loimaan kunta
Loimaan kunta (, vuoteen 1977 Loimaan maalaiskunta, vuoteen 1921 Loimaa) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Vuonna 2004 kunnassa oli 6 049 asukasta ja sen pinta-ala oli 434,08 km², josta 1,52 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 13,85 asukasta/km². Paimoinen
Paimoinen lienee perustettu jo varhaiskeskiajalla, sillä se on kuulunut ns. suomalaisen vero-oikeuden piiriin. Kylän rakenne on edelleen varsin yhtenäinen mäen etelälaidalla ja kylän pellot sijaitsevat mäen ja Lokkilanjoen välisellä alueella. Paimoisen kantatila ja sen entiset torpat ovat varsin alkuperäisessä asussaan. Entinen Hajalan puhelinkeskus sijaitsi Paimoisessa. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Rauman kaupunki perustettiin 17. huhtikuuta 1442, jolloin Turun linnaa hallussaan pitänyt entinen valtionhoitaja Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille samat oikeudet kuin mitä oli esimerkiksi Turun porvareilla. Uuden kaupungin perustaminen oli pitkälti Kaarle Knuutinpojan omaa valtapolitiikkaa. Seudulla oli jo aikaisemmin toiminut tiheästi asuttua Euran seutua palvellut Union kauppapaikka, joka sijaitsi Unajan kylässä noin viiden kilometrin päässä nykyisen Rauman keskustasta. Kaupunkioikeuksien myötä sen porvarit siirtyivät Raumalle. Reima (yritys)
Reiman synty liittyy talvisodan aikaan, jolloin Pallo-Paita Oy joutui lähtemään evakkoon Helsingin pommitusten seurauksena ja päätyi Kankaanpäähän. Kankaanpäässä valmistettiin lumipukuja Suomen armeijalle. Jatkosodan kuluessa Pallo-Paita palasi Helsinkiin, mutta Kankaanpäähän jääneet vaatetusammattilaiset perustivat uuden yrityksen, Kankama Oy:n, josta tuli vuonna 1952 Reima-Pukine Oy. Kankama Oy:lle rakennettiin vielä jatkosodan kestäessä vuonna 1944 uusi miltei 4 000 neliömetrin tehdasrakennus. Materiaalipulan vuosina käytettiin materiaalina mitä saatiin, kuten armeijan käytöstä poistuneita telttoja. Reikäleipäkunta
Kaikissa tapauksissa samannimiset kaupungit ja maalaiskunnat tai maalaiskunta ja siitä omaksi kunnakseen eronnut taajama eivät ole sijainneet toisiinsa nähden niin, että olisi muodostunut täydellinen enklaavi vaikka keskuskunnan ja ympäröivän maalaiskunnan toiminnallinen ja historiallinen suhde on muuten ollut samanlaisen kuin täydellisen enklaavin muodostavien kuntien tapauksessa. Esimerkiksi Loimaa rajoittui jo ennen Loimaan kunnan kuntaliitosta myös Ypäjään, Lohja ennen Lohjan kunnan kuntaliitosta myös Siuntioon, Uusikaupunki ennen Uudenkaupungin maalaiskunnan kuntaliitosta myös Kalantiin, Uskelasta eronnut Salo ennen Uskelan kuntaliitosta myös Halikkoon, ja Sääksmäestä eronnut Valkeakoski ennen Sääksmäen kuntaliitosta myös Pälkäneeseen, kun kauppalaksi ja sittemmin kaupungiksi muodostunut keskustaajama näiden tapauksissa sattui sijaitsemaan lähellä entisen emäkuntansa alueen jotain reunaa pikemmin kuin sen keskellä. Toiminnallisesti ja historiallisesti keskuskunnan ja ympäröivän kunnan suhde on kuitenkin näissä tapauksissa sama riippumatta enklaavin muodostumisesta tai kuntien nimistä, ja toinen merkitys käsitteelle reikäleipäkunta viittaakin tähän keskuskunnan ja ympäröivän kunnan toiminnalliseen ja historialliseen suhteeseen. Valamon luostari (Laatokka)
Luostari on Karjalan ortodoksisista luostareista ensimmäinen. Sen syntyaika on epävarma ja luostarin varhainen historia onkin monilta osin perimätiedon varassa. Valamon perustajana pidetään kreikkalaissyntyistä munkki Sergeitä. Hänellä oli myös seuralaisenaan karjalaissyntyinen munkki Herman. Luostari perustettiin Valamon saarelle, joka oli entinen pakanallinen uhripaikka. Jotkut tutkijat sanovat sen nimen viittaavan saarella tuolloin toimitettuihin härkäuhreihin; varmuutta tästä ei ole. Laamannikunta Suomessa
Vuonna 1511 perustettiin Satakunnan-Pohjanmaan laamannikunta, joka pian yhdistettiin takaisin Pohjois-Suomen laamannikuntaan. Vuonna 1775 Pohjanmaa sai oman laamannikunnan Vaasan hovioikeuden perustamisen yhteydessä. Karjala kuului vuoden 1435 laamannikuntajaossa Etelä-Suomen laamannikuntaan. Karjalan laamannioikeuden synnystä ei ole selvää kuvaa, mutta todennäköisesti laamannin asetti Viipurin linnanpäällikkö. Laamannin valta ei ollut rinnastettavissa kahteen muuhun laamanniin, sillä hänellä ei ollut tuomiovaltaa Turun maanoikeudessa. Ensimmäinen tiedossa oleva Karjalan laamannin tuomio on vuodelta 1447. Raision Loimu
Raision Loimu on vuonna 1958 perustettu suomalainen lentopalloseura. Se on yksi Suomen suurimmista lentopalloon erikoistuneista seuroista. Loimu on pelannut lentopalloa Suomen ylimmällä sarjatasolla yhtäjaksoisesti vuodesta 1977. Näinä vuosina Loimu on voittanut 6 kultamitalia, 2 hopeamitalia ja 7 pronssia. Suomen Cupin Loimu on voittanut vuonna 2004. Loimu on Suomen kaikkien aikojen menestynein lentopalloseura, eli se johtaa sekä runkosarjan että pudotuspelien maratontaulukkoa.
Loimun historia alkaa perustamisvuodesta 1958, jolloin Loimun alle siirtyi lentopalloon keskittyvä seura. Lentopallon mestaruussarjaan (nyk. Mestaruusliiga) Loimu nousi viimein vuonna 1977, josta lähtien se on Suomen korkeimmalla sarjatasolla pysynyt. Ensimmäistä kertaa Loimu pääsi SM-mitalien makuun vuonna 1978, vain vuoden nousemisen jälkeen. Tämän jälkeen Loimu eteni myös seuraavalla kaudella mitalipeleihin, joista tuotavana oli jälleen pronssin väriset mitalit. Seuran alku liigassa oli ollut jo nyt menestyksellinen. Nyt seurassa nousi jo toiveet suomenmestaruudesta. Lempäälä
Lempäälä on alun perin kuulunut jo 1200-luvulla perustettuun Suur-Pirkkalan kirkkopitäjään, johon kuuluivat myös Kangasala, Messukylä, Ylöjärvi ja Vesilahti. Ajan myötä Vesilahti ja Lempäälä erosivat tästä suurpitäjästä itsenäiseksi alueeksi, jonka keskus oli Vesilahdessa. Tämä on tapahtunut jo ennen kuin Vesilahden kirkkoherra mainitaan vuonna 1346. Kanta-Loimaan kirkko
Nykyistä Kanta-Loimaan kirkkoa on edeltänyt kaksi puukirkkoa, jotka ovat sijainneet Loimijoen rannassa, Oripään tien (seututie 210) varressa. Ensimmäinen kirkoista on todennäköisesti rakennettu jo 1400-luvun puoliväliin mennessä. Sen sakasti oli rakennettu kivestä, mutta jouduttu purkamaan uuden kirkon rakentamisen tieltä. Puukirkoista jälkimmäinen valmistui vuonna 1751 ja oli rakenteeltaan harvinainen tukipilarikirkko. Tämän kirkon käytyä pieneksi se purettiin ja siirrettiin Alastarolle. Alastaron kirkkona se on siellä edelleen käytössä. Nykyisin Vanhankirkon alueena tunnetulle paikalle on pystytetty muistokivi merkiksi kirkon sijainnista. Alueella on vielä jäljellä hirsiaita, joka on ympäröinyt kirkkomaata. Loimaan Korikonkarit
Loimaan Korikonkarit (lyhyemmin LoKoKo) on vuonna 1964 perustettu loimaalainen koripalloseura. Sen edustusjoukkue pelasi vuodet 2011–2016 Korisliigassa nimellä Bisons Loimaa, joka osallistui myös EuroCupiin ja VTB United-liigaan. Bisons keräsi pääsarja-aikanaan julkisuutta nimekkäillä pelaajaostoilla ja talousvaikeuksillaan. Loimalahti
Loimalahti on Hämeenlinnan 26. kaupunginosa, ja se sijaitsee noin viisi kilometriä keskustan länsipuolella, Alajärven rannalla. Kaupunginosa on ollut asutuksen laajenemisaluetta ja sinne on 1990-luvulta alkaen rakennettu ja rakennetaan useita uusia pientaloalueita. Näin Loimalahdesta on myös muodostunut kaupungin merkittävä läntinen asuinalue. Loimalahdessa sijaitsevat Loimalahden leirikeskus ja suosittu Tervaniemen uimaranta. Tervaniemi muodostaa osan osan Hämeen virkistysalueyhdistyksen ylläpitämää "Tervaniemen ja Soininsaaren ulkoilualue"tta. Alueella on lisäksi runsaasti yleisiä ulkoilureittejä sekä talvisin hiihtolatuja. Loimalahden osa-alueita ovat Hirsimäki, Sampo, Kuusisto sekä varsinainen Loimalahti. Kaupunginosaa rajaavat Hattelmala, Luolaja, Voutila, Vuorentaka, Majalahti, Munakas sekä vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetty Rengon entinen kunta. Osuuspankki (yhtiömuoto)
Nykyisin toimivista osuuspankeista vanhin on Loimaalla toimiva Niinijoen Osuuspankki. Pankin perustamiskokous pidettiin 12.11.1902 ja sen muut perustamistoimet saatiin valmiiksi 1903. Luvia
Luvian kunta on perustettu 1870. Luviasta löytyy kuitenkin mainintoja jo keskiajalta lähtien; näissä teksteissä yleensä mainitaan Sassilankylä. Luvian seurakunta oli 1900-luvun alkuun asti Eurajoen kappeliseurakunta, josta se itsenäistyi 1901. Loviisa
Loviisa (, vuoteen 1752 "Degerby") on vuonna 1745 perustettu Suomen kaupunki Uudellamaalla. Loviisan väkiluku on henkilöä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesiä ja  km² merialueita. Väestötiheys on asukasta/km². Kaupunki on kaksikielinen, ja sen asukkaista 55 prosenttia puhuu suomea ja 41 prosenttia ruotsia. Mobile (Alabama)
Kaupunki perustettiin 1702, joskin jatkuvien Mobilejoen tulvien vuoksi sen sijaintia muutettiin vuonna 1711. Kaupunki oli osa Ranskan Louisianaa. Pariisin sopimuksella 1763 Mobile siirtyi brittien hallintoon. Muutos aiheutti kaoottisen tilanteen, ja ranskankreolilainen väestö muutti sankoin joukoin länteen nykyisten Mississippin ja Louisianan osavaltioiden alueille. Amerikan vallankumoussotien yhteydessä 1780 Mobilen saivat espanjalaiset ja pitivät sitä hallussaan vuoteen 1814. Sen jälkeen siitä tuli Yhdysvaltojen Meksikonlahden rannikon toiseksi suurin satama. Alkoi puuvillabuumi. Kauppa ja merenkulku vilkastuivat suuresti. Vuonna 1860 saapui virallisesti viimeinen orjalaiva "Clotilde" ilman kapteenia. Mukana tulleet afrikkalaiset rantautuivat ja ryhtyivät asuttamaan lähiympäristöä, jossa onnistuivat säilyttämään kielensä ja kulttuurinsa 1900-luvulle asti. Yhdysvaltain sisällissodan aikana Mobile oli strategisesti tärkeä satamakaupunki etelävaltioille ja sen lähistöllä käytiin Mobilenlahden taistelu vuonna 1864. Toisen maailmansodan jälkeen Mobileen rakennettiin "Brookleyn lentotukikohta". Kaupungissa sijaitsee myös yliopisto "University of South Alabama". Alue on kuuluisa ostereistaan ja katkaravuistaan, joskin näiden tuotanto on taantunut. Porras (hallintopitäjä)
Hallintopitäjät perustettiin Hämeeseen aivan 1300-luvun lopulla. Loimon hallintopitäjän syntyajankohtaa ei tiedetä, mutta varhaisin tieto siitä on vuodelta 1458. Pitäjän varhaisin keskus lienee ollut jossain Tammelan Pyhäjärven pohjoisrannan kylässä. Lohilaaksolaisten saaga
Lohilaaksolaisten saagan tapahtumat alkavat 800-luvulta, jolloin Haraldr Kaunotukan itsevaltaiseen hallintoon tyytymättömät päälliköt perhekuntineen lähtivät Norjasta asuttamaan Islantia. Saaga käsittelee näiden sukujen välistä toimintaa; avioliittoja, kauppamatkoja, sotaa ja kostoretkiä. Saaga päättyy kristinuskon saapumiseen vuoden 1000 tienoilla kuningas Olavin aikana. Lemu
Lemun alue on noussut meren pinnan yläpuolelle maankohoamisen seurauksena vasta varsin myöhään. Vielä kivikauden loppupuolella, noin vuonna 1300 eaa., on koko pitäjän alue ollut saaristoa. Lemun kunnan alueella on kuitenkin ollut asutusta jo kivikaudella. Muinaisjäännösinventoinneissa on löydetty eri aikakausien esineistön lisäksi muun muassa kolme kivikauden asuinpaikkaa sekä rautakautinen ruumiskalmisto Miiaisten kylässä ja rautakautinen Kuuvanvuoren muinaislinna. Inventoinneissa kirjattuja historiallisen ajan jäänteitä ovat puolestaan useat vallimaiset ja muurimaiset rakennelmat sekä kolme kalliokirjoitusta. Lod
Lodin kaupunki on hyvin vanha ja se mainitaan jo Raamatussa nimellä Lydda useita kertoja. Lodissa asui 500-luvulta eaa. aina vuoteen 70 asti paljon juutalaisia tutkijoita ja kauppiaita. Sen asema tutkijoiden ja kauppamiesten kaupunkina päättyi vuonna 70 roomalaisten valtaukseen. 200-luvulla roomalaiset antoivat kaupungille uuden nimen Diospolis. Vuonna 303 kuollut kristitty marttyyri Pyhä Yrjö haudattiin kaupunkiin. Lod siirtyi 700-luvulla arabien hallintaan. Ristiretkeläiset onnistuivat valloittamaan kaupungin, jota he kutsuivat nimellä St. Jorge de Lidde, itselleen vuonna 1099, mutta menettivät sen jälleen 1191. Lojer
Koneistamon ja puutyöosaston yhteyteen perustettiin vuonna 1923 oma rautavalimo, jonka myötä toimintaan tuli mukaan maatalouskoneet, joista Suomessa oli niin ikään pulaa sodan jälkeen. Vammalan Konepajassa valmistettiin Niilo Rannin tuotekehitystaidon myötä alkuaikoina mitä erilaisimpia hyötykoneita kuten viljan siirtolaitteita, NIRA-kivenhiomakoneita, puuntyöstökoneita ja NIRA-silppumyllyjä. Ilman takaiskuja Vammalan Konepaja ei alkuvuosistaan selvinnyt kuten Tyrvään Sanomat vuodelta 1927 kirjoittaa: Åmål
Loimaa on Åmålin ystävyyskaupunki Suomessa. Luoto
Luodon kunta on perustettu vuonna 1867. 1990-luvun loppupuolella paikkakunnan elinkeinoelämässä koettiin suuri rakennemuutos, kun perinteisten elinkeinojen kalastuksen ja maanviljelyn merkitys vähentyi samalla kun pienteollisuuden ja palvelujen merkitys lisääntyi. Laihia
Kivikauden alkupuolella vajaa 10 000 vuotta sitten Laihia oli viimeisimmän jääkauden jäljiltä vielä täysin veden peitossa. Noin 7000 vuotta sitten alueen korkeimmat kohdat alkoivat maankohoamisen vaikutuksesta nousta luotoina Litorinamerestä. Kivikauden lopusta pronssikauden halki rautakaudelle saakka Laihia oli rannikkoa ja saaristoa. Varhaisimmat kivikautiset löydöt asutuksesta ovat kampakeraamisesta kulttuurista kunnan kaakkoisosasta ajalta noin 3400 eaa. Pyyntiin ja keräilyyn perustunut asutus on seurannut rantaviivaa. Loimaa
Viimeistään rautatie liitti historiallisesti Satakuntaan kuuluneen Loimaan entistä enemmän Turun vaikutuspiiriin niin, että Loimaa on Suomen nykyisessä maakuntajaossa jo vakiintunut osa Varsinais-Suomea. Lienee mahdotonta määritellä tarkalleen sitä, milloin Loimaa on "siirtynyt" maakunnallisesti Satakunnasta osaksi Varsinais-Suomea. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa "Uudessa Tietosanakirjassa" mainitaan jokseenkin ristiriitaisesti, että (silloinen) Loimaan kauppala kuuluu Ala-Satakuntaan, mutta (silloinen) Loimaan maalaiskunta sen sijaan Varsinais-Suomeen. Ypäjänkylä
Ypäjänkylä on erotettu Loimaasta vuonna 1909, jolloin Ypäjän kuntaan liitettiin Ypäjän ja Mannisten kylät. Liitoksen jälkeen Ypäjänkylää alettiin vähitellen pitää Hämeeseen kuuluvana kylänä eikä enää osana Ala-Satakuntaa. Vuonna 1928 suunnitteilla oli oman kunnan perustaminen, koska kylä oli tuolloin vakavarainen ja varakas rautatieasemansa ansiosta. Valtio kuitenkin epäsi hankkeen. Loimola
Suomelle kuuluessaan Loimola oli osa Suistamon kuntaa. Suojärven radan rakentamisen jälkeen 1920-luvulla, alkoi Loimolaan kehittyä sahateollisuutta, mikä toi Loimolaan paljon luterilaista väestöä. Loimolassa toimi Karjalan Puu Oy:n saha. Loimolan luterilainen kirkko valmistui vuonna 1932. Suomi luovutti Loimolan Neuvostoliitolle vuonna 1940, valtasi sen takaisin seuraavana vuonna, mutta luovutti sen uudelleen vuonna 1944. Suurin osa rakennuskannasta tuhoutui sodissa. Laamannikunta Suomessa
Laamannikunta () on Ruotsissa keskiajalla oikeudenkäyttöä varten luotu alue, laamannin toimipiiri. Suomesta muodostui Ruotsista erillinen ”Itämaan” laamannikunta. Laamanni mainitaan Suomessa ensi kerran vuonna 1362, jolloin Suomi muodosti yhden laamannikunnan.
Kuningas Eerik XIII Pommerilainen jakoi 29. lokakuuta 1435 ”Itämaat” eli Suomen kahteen laamannikuntaan, Etelä- ja Pohjois-Suomen laamannikuntaan ja antoi samana päivänä Turun maanoikeuden perustamiskirjeen. Pohjois-Suomi eli Pohja-Suomi ("Norra Finland") tarkoitti siinä Aurajoen pohjoispuolta, Ahvenanmaa ja Pohjanmaa mukaan lukien. Etelä-Suomen laamannikunta sisälsi Suomen muut alueet (Varsinais-Suomi, Uusimaa, Häme ja Karjala). Molemmat laamannit istuivat Turussa. Toijala
Ensimmäiset merkit ihmisten asettumisesta Toijalan ja muualle entisen Akaan kunnan alueille ovat peräisin neljänneltä vuosituhannelta ennen ajanlaskun alkua. Muinaislöytöjä Haittilassa ja Hallanmäessä. Toijala mainittiin asiakirjoissa Akaan pitäjään kuuluvana kylänä ensimmäisen kerran vuonna 1460. Vuoden 1539 maakirjassa mainittiin myöhemmän Toijalan alueella olleen 35 taloa, joista 12 Toijalan kylässä. 
Akaan pitäjän ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Toijalassa vuonna 1867 ja Toijalan Säästöpankki perustettiin vuonna 1877. Toijalan yhteiskoulu perustettiin vuonna 1906 ja siitä tuli yliopistoon johtava oppilaitos vuonna 1923. 
Akaan keskuskylän Toijalan elämä mullistui, kun siitä tuli vuonna 1876 käyttöön vihittyjen Hämeenlinnan ja Tampereen välisen rautatien sekä Turun radan risteyspaikka. Toijalan asema rakennettiin alun perin hieman syrjään asutuskeskuksesta Toijalan ja Pätsiniemen kylien rajalle. Vanha Toijalan kyläkeskus tuhoutui suurimmaksi osaksi vuonna 1886 sattuneessa tulipalossa, minkä jälkeen asutuksen painopiste siirtyi rautatieaseman tuntumaan. Vuonna 1880 Toijalassa asui 27 rautatievirkailijaa ja -työläistä; vastaava luku vuonna 1920 oli jo 129. Suomen Rautatieläisyhdistyksen ensimmäinen haaraosasto perustettiin Toijalaan vuonna 1890. Toijalan asemalta rakennettiin radat myös Vanajaveden rannassa sijainneeseen satamaan vuonna 1927 ja Valkeakoskelle vuonna 1938. Suurin osa satamaradasta purettiin sen jäädessä moottoritien alle 1990-luvun lopulla. Omoa
Omoa perustettiin 1500-luvulla, ja se oli alkuun pieni kylä, johon kuului myös alkuperäisasukkaiden asutuskeskus. Omoa hylättiin kuitenkin 1580-luvulla, mutta se elvytettiin henkiin 1752, ja sinne alkoi nousta hallintorakennuksia, sairaala ja parakit. Sinne rakennettiin 1756–1779 linnoitus turvaamaan Keski-Amerikan rannikkoa merirosvojen hyökkäyksiltä. Britit valtasivat linnoituksen 1779 nelipäiväisessä taistelussa. Uudenmaan maakunta
Ensimmäisen kerran Uusimaa mainitaan historiallisissa lähteissä vuonna 1310 kun Ruotsin kuningas Birger ja hänen veljensä tekevät sopimuksen valtakunnan jakamisesta. Asutus oli harvaa ja ensimmäinen kaupunki, Porvoo, perustettiin vasta 1300-luvulla. Läntisen Uudenmaan keskukseksi perustettiin Raasepori. Molemmat keskukset jäivät vaatimattomiksi, sillä maakunnan kaupankäynnin keskus oli Tallinna. Ilmastonmuutokset johtivat lämpökausina väestön nopeaan lisääntymiseen ja viileinä kausina puolestaan väestön vähenemiseen. Muuta Suomea nopeampi väestönkasvu alkoi 1800-luvun puolivälissä: Helsingin nopea kasvu alkoi vaikuttaa koko maakuntaan ja sen valtakunnallinen painoarvo kasvoi vastaavasti. Helsingin merkityksen kasvuun vaikuttivat Suomenlinnan perustaminen 1740-luvulla ja pääkaupungin siirtäminen 1810-luvulla. Lommila
Lommila () on kylä Espoossa, Muuralan ja Bembölen välissä, lähellä Turunväylän ja Kehä III:n risteystä. Lommilan pinta-ala on noin 1,3 neliökilometriä. Lommilan yhteydet ovat hyvät Espoon keskukseen, Leppävaaraan ja Pohjois-Espooseen. Lommilan palveluihin kuuluu huonekalu-, varaosa- ja autokauppoja, automaattiasemia sekä pikaruokaravintola McDonald's, mutta asukkaita siellä on hyvin vähän. Lommilassa on Suomen vanhin Ikea, joka avattiin 1996. Lahti
Lahdesta tuli itsenäinen kaupunki vuonna 1905. Kaupunginoikeudet vahvisti keisari Nikolai II 1. marraskuuta, mutta Venäjän lakkojen ja levottomuuksien vuoksi asia saatiin tiedoksi Suomessa vasta 16. marraskuuta 1905, joka on näin ollen Lahden kaupungin perustamispäivä. Kaupungiksi tulon jälkeen Lahtea on laajennettu liittämällä siihen alueita Hollolasta vuosina 1916, 1923, 1933 ja 1956 (suuri osa Okeroisista). Vuoden 1956 kuntaliitoksessa alueita liitettiin Lahteen myös Nastolasta ja Orimattilasta. Lahden alue laajeni myös 1.1.2016, kun Lahden kaupunki ja Nastolan kunta yhdistyivät. Lomma
Lomma on aikaisemmin ollut kauppala. Lisäksi Lomma on ollut myös kaupunki, mutta se lakkautettiin jo ennen vuoden 1862 kunnallislakien voimaanastumista. Niinpä sitä ei yleensä luetakaan Ruotsin kaupunkien joukkoon. Lom (Parainen)
Turun ja Utön välisen vilkkaan laivaväylän varrella sijainnut asema oli aikoinaan Suomen suurimpia luotsiasemia. Saaressa oli luotsipaikka jo 1600-luvulla ja varsinainen luotsiasema perustettiin viimeistään 1730-luvulla, kun Ruotsin valtakunnan luotsilaitos oli edellisellä vuosikymmenellä aloittanut toimintansa myös Suomessa. Lohmin luotsiasema lakkautettiin vuonna 1990, jolloin sen henkilökunta siirrettiin Turun ja Utön luotsiasemille. Loimo
Loimo oli hämäläisen Portaan hallintopitäjän aiempi nimi 1500-luvun alkuvuosikymmeniin asti, jolloin pitäjän keskus siirrettiin jostakin nykyisen Tammelan Pyhäjärven pohjoisrannan kylästä Portaan kylään Hämeen härkätien varteen. Kristinuskon historia Suomessa
Ortodoksisessa kirkossa kutsutaan Karjalan valistajiksi Venäjän Karjalassa, Lapissa, Inkerissä, Vepsässä ja Äänisjoen ja Vienanjoen alajuoksulla vaikuttaneita lähetyssaarnaajia, luostarien perustajia, erämaakilvoittelijoita ja esimerkillisiä paikallisia ihmisiä. Valistustyössä oli ortodoksisen uskon levittämisen lisäksi tavoitteena myös juurruttaa maallista valtaa ja viedä tsaarin poliittisia valtapyrkimyksiä eteenpäin. Työn tuloksina syntyi Karjalaan useita luostareita, kirkkoja ja tšasounoita. Perimätiedon mukaan Valamon luostari perustettiin 1100-luvulla tai viimeistään 1300-luvulla, Konevitsan luostari vuonna 1393 ja Petsamon luostari 1500-luvulla. Luumäki
Vuonna 1986 perustettu Luumäen elävän musiikin yhdistys Luumu ry järjestää kevyen musiikin konsertteja ja muusikoille harjoitusmahdollisuuksia. Luumäellä pidetään vuosittain heinäkuussa jazz-tapahtuma Vallijamit. Ensimmäiset Vallijamit järjestettiin vuonna 2002. Entinen Valtion Virastotalo remontoitiin uudeksi kirjastoksi vuoden 2013 aikana. Luumäen kunnankirjastot liittyivät kesällä 2018 osaksi Heili-kirjastokimppaa. Loimaan seurakunta
Ensimmäiset kirjalliset maininnat Loimaan seurakunnasta ovat vuodelta 1439, mutta seurakunta on ilmeisesti ollut olemassa jo 1420-luvulla. Seurakunnan ikää kuitenkin lasketaan vuoden 1439 maininnoista. Lovisa svenska församling
Loviisan kaupunki perustettiin 1745 nimellä Degerby Pernajan pitäjän alueelle. Pian sen jälkeen (1750) myös seurakunta erotettiin Pernajan seurakunnasta. Kuningas Aadolf Fredrikin vieraillessa kaupungissa 1752 se muutti nimensä Loviisaksi kuningatar Loviisa Ulrikan mukaan. Mérida (Espanja)
Kaupunki on perustettu vuonna 25 ennen ajanlaskumme alkua, jolloin sen nimenä oli Emérita Augusta. Mérida oli aikoinaan Rooman maakunnan Lusitanian pääkaupunki, ja se oli yksi valtakunnan kukoistavimmista kaupungeista. Méridassa on runsaasti antiikin Rooman aikaisia rakennuksia. Rauma
Rauman kaupunki katsotaan perustetuksi huhtikuun 15. päivänä 1442, jolloin Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille oikeuden harjoittaa kauppaa ja nauttia kaikkia niitä lain ja oikeuden suomia etuja, erioikeuksia ja vapauksia mitä Turunkin porvareilla oli. Rauma oli jo ennen erioikeuksien myöntämistä ollut alueen kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Tältä ajalta on jäljellä alun perin Rauman fransiskaaniluostarin kirkoksi rakennettu Pyhän Ristin kirkko sekä Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot. Iisalmi
Iisalmi () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1891 (kauppala 1860), jolloin se erotettiin ympäröivästä Iisalmen maalaiskunnasta. Kauppalana Iisalmi oli epäitsenäinen kauppala ja kuului Iisalmen maalaiskuntaan. Kaupungin perustamiseen vaikutti itseoppinut kansanmies Petter Kumpulainen. Hän esitti kenraalikuvernööri Fredrik Vilhelm von Bergille osoittamassaan anomuskirjelmässä Ylä-Savon suurimpia puutteita, joita olivat oman kaupungin puuttuminen ja vesireitin kanavoimattomuus. Iisalmi on tunnettu 2010-luvulla vientiteollisuuskaupunkina, sekä seudun opiskelukaupunkina. Vampula
Vampulan alueelta on tehty muutamia kivikauden aikaisia esinelöytöjä. Maata viljeleviä suomalaisia asettui pysyvästi Loimijoen varsille jo rautakaudella, ja viimeistään 1200-luvulla syntyivät miltei kaikki nykyiset Vampulan henkikirjakylät. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Vampulan alueelle todennäköisesti Huittisista, mutta vanhimmat kirkolliset yhteydet viittaavat Säkylään. Lauri Loimaranta
Aimo Lauri Vilho Loimaranta, vuoteen 1906 Lindstedt (13. maaliskuuta 1879 Oulu – 21. maaliskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen kemisti, opettaja, koulunjohtaja ja yritysjohtaja. Soima
Soima (saima, donskotti, kokkavene, mervene) on Laatokalla 1700-luvulta 1900-luvun ensimmäisiin vuosikymmeniin käytetty purjealustyyppi. Lojer
Niilo Ranni perusti Vammalan Konepajan vuonna 1919. Ranni työskenteli ennen konepajan perustamista Vammalassa insinööri Lindströmin palveluksessa kehittäen tuotantomenetelmiä mm. puntaripainojen valmistuksessa. Ranni oli peltiseppä ja kruunarin kisälli, joka aloitti konepajatoiminnan. Konepajan toiminta heijasteli 1920-luvulla yleisiä tarpeita, joita Suomessa oli sodan jälkeen: kun tarvittiin monenlaista osaamista ja palveluita, Vammalan Konepaja pyrki niitä täyttämään. Konepajan toiminta laajeni ja jo vuonna 1922 Ranni päätti ostaa Konepajalle oman tontin asuinrakennuksineen Vammalan keskustasta. Toompea
Toompea on Baltian klinttiin kuuluva kukkula. Noin 10 000 vuotta sitten Toompea muodosti klinttisaaren Baltian jääjärvessä ja ihmisasutusta lähialueelle syntyi viisi- tai kuusituhatta vuotta sitten. Sittemmin Toompeana mäellä oli räväläläisten tukikohta tai pakolinna, joka tunnettiin viroksi nimillä Litna tai Lidna. Venäläisissä kronikoissa paikka sai nimen "Kolõvan" ja viikingit kutsuivat sitä nimillä "Lindanäs" tai "Lyndanise". Tanskalaiset ristiretkeläiset tuhosivat Lyndanisen alkukesästä 1219 ja he alkoivat rakentaa sen tilalle omia varustuksiaan, joille Lätin Henrik antoi nimen "Castrum Danorum", eli tanskalaisten linna. Hieman myöhemmin tanskalaiset voittivat Lyndanisen taistelussa Rävälästä ja Harjumaalta heitä vastaan saapuneet virolaiset. Vuotta 1219 pidetäänkin Tallinnan tali Tanskan linnan perustamisvuotena. Loimaa
Juva, Kemppilä, Mäenpää, Peltoinen, Vesikoski