Mistä ravinnon hinnan nousu alkoi?
2000-luvun ensikymmen
2000-luvun alussa suurin osa maailman ravinnosta tuotettiin kehittyneissä länsimaissa, samalla kun kehitysmaissa eli suurin osa maapallon väestöstä. Lannoitteet ja koneet olivat kehittyneet siinä määrin, että teollisuusmaissa viljelysalan ei uskottu enää kasvavan. Myös kehitysmaissa oletettiin tuotannon ennemmin tehoistuvan kuin laajentuvan. Kuitenkin vuonna 2007 alkoi kansainvälinen ruokakriisi, sillä ruuan hinnat alkoivat nousta voimakkaasti. Syitä tähän olivat muun muassa öljyn kallistuminen, viljavarastojen pieneneminen ja ilmastonmuutoksesta aiheutuneet satojen menetykset. Myös vuosikymmenen lopulla kehitetyt biodieselit kasvattivat ravintokasvien tarvetta. Kriisissä ruuan hinta nousi korkeimmalle 30 vuoteen, mikä johti mellakoihin miltei 40 maassa. Maailman ruokakriisi 2007–2008
EREC:n mukaan nälkä perustuu köyhyyteen, ei ravinnon puutteeseen. EREC:n mukaan pääsyiksi elintarvikkeiden hintojen nousuun on arvioitu Aasian kysynnän kasvu, ilmastosta aiheutuneet (kuivuus, tulvat) satotappiot joissain päätuottajamaissa, vientirajoitukset, taloudellinen spekulointi ja kallis öljy. Merrill Lynch:n mukaan öljyn hinta olisi 15 % korkeampi ilman biopolttoaineita. Alle prosentti maailman maatalousmaasta käytetään biopolttoaineiden tuotantoon.
Euroopan komission ja Euroopan parlamentin mukaan 20-22.5.2008 EU:n biopolttoaineita ei voida pitää syynä ravinnon hinnan nousuun viimeisten 18 kuukauden aikana. EU:n maatalousmaasta käytetään vain 2-3 % biopolttoaineiden tuotantoon. Sen sijaan biopolttoaineet lisäävät energiaturvallisuutta, estävät ilmastonmuutosta ja ovat ainoa kestävä vaihtoehto fossiiliselle öljylle. Arvonlisävero
Tammikuun alusta 2013 Suomen arvonlisäverotasoa korotettiin ja niin nousi myös ruoan arvonlisävero. Sen taso vuodesta 2013 alkaen on ollut 14 %. Ruoan ALV-taso on Suomessa jopa kaksinkertainen verrattuna EU15-keskiarvoon.
Länsi-Saksan talousihme
Talouskasvu lähti liikkeelle niin kutsutun D-markan liikkeellepanolla. Se korvasi aikaisemman Reichsmarkin. Saksan markan aliarvostus pitikin saksalaiset tuotteet seuraavina vuosina pitkään edullisina ja kilpailukykyisinä. Erityisen piristysruiskeen Saksan taloudelle antoi Korean sota (1950–1953), koska se lisäsi monien tuotteiden kysyntää. Sota toimi piristysruiskeena myös toiselle ”talousihmeelle”, eli samaan aikaan tapahtuneelle Japanin talousihmeelle. Talousihmeen ansiosta maahan kutsuttiin niin kutsuttuja vierastyöläisiä eli "Gastarbeiter", muun muassa turkkilaisia, italialaisia, portugalilaisia, kreikkalaisia ja jugoslaaveja, jotka olivat yksi talousihmeen toteutumisen edellytys. Inflaatio
Inflaatio tarkoittaa taloustieteessä rahan ostovoiman heikkenemistä sekä siitä aiheutuvaa hintojen nousua eli rahan reaalisen arvon laskua. Se voidaan määritellä myös yleiseksi hintojen noususta johtuvaksi rahan ostovoiman heikkenemiseksi. Suomi 2000-luvulla
Käytännön elämässä muuntokerroin pyöristyi kuudeksi ja markkoja kutsuttiin usein mummonmarkoiksi. Ihmiset pähkäilivät kaupoissa kuuden kertotaulun kanssa ja päivittelivät euron myötä kohonneita hintoja. Hinnat nousivat vuonna 2002 keskimäärin 2,3 %, eli saman verran kuin 2001. Myös muualla euroalueella kuluttajat kokivat hintojen nousseen, mikä johtui pitkälti siitä, että usein ostettavien halpojen tuotteiden hinnat todella nousivat poikkeuksellisen paljon, kun sen sijaan harvoin tehtävien suurten hankintojen hinnat eivät juuri kohonneet. Taantuma (2008–2009)
Vuoden 2008–2009 taantuma eli talouden laskusuhdanne johtui monista erilaisista tekijöistä. Taantumaan johtivat korkea öljyn hinta, ruoan hinnan nousu, maailmanlaajuinen inflaatio, asuntojen korkeat hinnat ja lopulta rahoitussektorin kriisi. Yhdysvaltojen asuntolainoitukseen liittynyt subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi. Taantuman jälkeen euroalueella koettiin velkakriisi. Olut
Oluentuotanto ja -kulutus lisääntyivät voimakkaasti 1800-luvun loppupuolella. Panimoteollisuudelle tuottivat ongelmia ensimmäiset raittiusliikkeet sekä 1900-luvun maailmansodat. Pienpanimot myytiin suuremmille panimoille tai lakkautettiin, ja 1960-luvulla maailman oluen tuotanto oli muutaman monikansallisen jättiyhtiön hallinnassa. Perinteisten oluttyyppien nousu alkoi 1970-luvulla kun Englannissa perustettiin kansalaisliike Campaign for Real Ale (CAMRA). Sen jälkeen pienpanimot perinteisine ja monipuolisine oluineen ovat jälleen alkaneet saada osansa maailman olutmarkkinoista, ja myös oluen kotivalmistuksen suosio on kasvanut. Maatalouden historia
Maatalouden aiheuttama kehityskulku tunnetaan parhaiten Lähi-idästä ja pitkään luultiin tuotantotalouden syntyneen siellä. Nykyään arvellaan, että samantapaiset ravinnon tuotantoon johtaneet prosessit ovat olleet käynnissä itsenäisesti myös Kaakkois-Aasiassa ja Amerikassa. On esitetty, että nauta olisi otettu Pohjois-Afrikassa kotieläimeksi ilman Lähi-idästä saatua esimerkkiä ja tämä keksintö on ajoitettu keramiikkalöytöjen perusteella suunnilleen samaan aikaan kuin Lähi-idässä. Maanviljelyn synty Lähi-idässä
Toisaalta joidenkin mukaan villiviljan luonnolliset kasvuolot heikkenivät mikä johti maanviljelyn alkuun. Uudet ilmastonmuutokset preboreaalikauden alussa noin 9600 eaa. aiheuttivat riistan vähenemistä ja maanviljelyyn siirtymisen ja asutuksen paikalleen asettumisen. Musta surma
Ihmisten ruokavalio muuttui halvasta vilja- ja papuvoittoisesta ruokavaliosta monipuolisemmaksi: alettiin nauttia entistä enemmän lihaa, voita, olutta ja viiniä. Ihmisillä oli myös entistä paremmin varaa vaatteisiin ja kaikenlaisiin tavaroihin kotiaan varten. Lee Myung-bak
Huhtikuussa 2008 Leen hallitus poisti rajoituksen yhdysvaltalaisen naudanlihan tuonnilta, joka oli kielletty vuonna 2003 hullun lehmän taudin vuoksi. Päätöksestä alkoivat Leen vastaiset mielenosoitukset. Mielenosoittajien mielestä Lee taipui Yhdysvaltain painostukseen turvatakseen vapaakauppasopimuksen. Tyytymättömyyttä lisäsi öljyn hinnan noususta vuoden 2008 aikana johtunut polttoaineiden hintojen nousu. Kuudessa kuukaudessa hänen kautensa alusta Leen kannatusluvut tippuivat 20 prosenttiin. Kesäkuussa Lee joutui kamppailemaan asemansa puolesta ja tarjosi pääministerin paikkaa kilpailijalleen konservatiivipuolueessa. 1920-luku
Brasiliassa jo ennestään suuret tuloerot kasvoivat, ja vuosikymmenen alkupuolella tapahtui joitakin sotilasvallankaappauksen yrityksiä. Kun kansainvälinen talouslama vuonna 1929 saapui, romahtivat myös kahvin maailmanmarkkinahinnat ja tätä kautta koko Brasilian talous. Tästä oli seurauksena lokakuun 1930 sotilasvallankaappaus, joka nosti valtaan kenraali Getúlio Vargasin. HYY Ravintolat
Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan oma ravintolatoiminta alkoi vuonna 1953 Domus Academicalta. Ylioppilaskunnan oman ravintolan tarve oli selkeä ja yksinkertainen: jäsenistölle tuli tarjota hinnaltaan edullisia ja laadultaan hyviä lounaita. Tarpeeseen vastattiin aloittamalla oma ravintolatoiminta. A. I. Virtanen
AIV-rehun periaate syntyi vuoden 1928 aikana, kun kokeissa havaittiin, että rehumassan lämpötila ei kohonnut säilönnan aikana, jos pH oli alle 4. AIV-rehuun tehdyllä happolisäyksellä alennettiin rehumassan pH alle 4:n, mikä sai haitalliset entsyymi- ja bakteeritoiminnot laantumaan. Laboratoriotulokset varmistettiin heinäkuussa 1928 askolalaisella tilalla. Valion laidunkonsulentin Gustaf Rosenqvistin ehdotuksesta uusi rehu nimettiin AIV-rehuksi. Menetelmä otettiin nopeasti käyttöön, ja syksyllä 1929 AIV-rehua tuotettiin yhteensä 40 miljoonaa kilogrammaa. Virtanen itse kirjoitti asiasta opaskirjasia ja artikkeleita. Virtanen jätti patenttihakemuksen 16. helmikuuta 1929, ja se hyväksyttiin 3. marraskuuta 1933. Ruoka
Tuoreista huonoista sadoista huolimatta ruoan hinta on yhä halvempi kuin 1980-luvulla. Luonnonvarat eivät ole loppumassa, päinvastoin, niiden (reaali)hinta on pudonnut vuosikymmenten ja vuosisatojen ajan. Vuosina 1950 - 1990 ruoan reaalihinta eli niukkuus putosi 74 %. Arvonlisävero
Vuoden 2013 alusta veroprosentit nousivat prosenttiyksikön verran kaikissa kategorioissa: yleinen arvonlisävero 23:sta 24 prosenttiin, ruoan sekä rehujen arvonlisävero 13:sta 14 prosenttiin ja muun muassa lääkkeiden, kulttuuripalveluiden sekä tilattujen lehtien arvonlisävero 9:stä 10 prosenttiin. Muutoksilla valtion verotuoton oletettiin kasvavan noin 830 miljoonaa euroa. Tästä summasta arvioitiin, että noin 140 miljoonaa euroa tulisi ruoan ALV:n nostosta. Varkauden taistelu
Sisällissotaa edeltänyt yhteiskunnallinen kuohunta käynnistyi Varkaudessa maaliskuun 1917 vallankumouksen myötä. Yleisen tyytymättömyyden ohella jännitteitä lisäsi ensimmäisen maailmansodan aiheuttama elintarvikepula sekä samaan aikaan kasvanut asuntokurjuus. Keväällä pidettyjen lakkojen ansiosta Ahlström ja Lehtoniemen konepaja sekä Varkaudessa toiminut kruununtehdas suostuivat ottamaan käyttöön kahdeksan tunnin työajan ja myös Ahlströmin maatyöläisten työpäivää lyhennettiin. Lakkojen jälkeen yhtiö ryhtyi kuitenkin laajoihin irtisanomisiin ja alkoi samalla seulomaan tarkasti uusia työntekijöitä, karsiakseen pois joukosta jyrkimmät työväenaatteen kannattajat. Syksyyn mennessä elintarvikepulasta tuli niin paha, että paikkakunnalla alkoi esiintymään jo nälänhätää. Kesästä 1917 lähtien Varkaudessa toimi erityinen ”työväen eduskunta”, joka pyrki paikkaamaan puutteellista kunnallishallintoa teollisuusyhtiöiden hallitsemalla paikkakunnalla. Norjan historia
Norjan talous joutui vaikeuksiin 1970-luvun alussa inflaation, työttömyyden ja heikon kilpailukyvyn takia. Asiat muuttuivat, 1970-luvulla, kun Pohjanmereltä alettiin pumpata öljyä. Norja kokosi verrattain nopeasti mittavan valtionyhtiösektorin valtiontalouden tueksi, ja maan elintaso alkoi nousta. Vuosien 1974 ja 1979 öljykriisit nostivat öljyn hintaa voimakkaasti tarjoten tulolähteen Norjan nousulle. Arvonlisävero
Vuoden 2009 joulukuuhun mennessä Suomen elintarvikkeiden arvonlisäveroton hintataso oli kohonnut noin 7 prosenttia vertailumaita korkeammaksi, sen sijaan lokakuun arvonlisäveron alentamisen myötä verollinen hintataso oli noussut vain vähän vuoden 2005 hintatasoon verrattuna. Maatalouden ja teollisuuden tuottajahintojen nousun myötä elintarvikkeiden kuluttajahinnat kohosivat Suomessa vuoden 2007 tammikuusta vuoden 2009 syyskuuhun 10,9 prosenttia (kuvio 4.11).22 Muissa euromaissa nousu oli keskimäärin 5,9 prosenttia. Suomen kehitys poikkesi vertailumaista siten, että Suomessa elintarvikkeiden kuluttajahintojen nousu jatkui vielä vuoden 2009 alussa. Sen sijaan muissa euromaissa hintojen nousu pysähtyi jo vuoden 2008 aikana. Vuoden 2009 syyskuussa elintarvikkeiden kuluttajahintaindeksi oli
Suomessa vielä 5 prosenttia korkeampi kuin euromaissa keskimäärin, jos lähtökohtana pidetään vuoden 2007 tammikuuta. Tokoin senaatti
Venäjän kauppa laantui aiheuttaen työttömyyttä ja varustelutöiden vuoksi Suomeen virtaavat ruplat saivat aikaan inflaatiota. Pula elintarvikkeista nosti ruoan hintaa ja johti elintarvikkeiden puutteessa mellakointiin. Yleinen epäjärjestyksen kasvu toi Tokoin senaatille huonon maineen nimenomaan vasemmiston piirissä. Väkijoukkojen liikehtiminen muuttui yhä levottomammaksi. SDP jakautui ääriaineksen miehittäessä avainpaikat. Lopulta kiista valtalaista kaatoi senaatin. Senaatin porvarit puolsivat Venäjän manifestin julkaisemista ja voittivat sitä vastustaneet sosiaalidemokraatit äänin 7-6. Sosiaalidemokraattiset senaattorit luopuivat viroistaan kesän aikana. elintarvikehuollosta vastannut Wuolijoki erosi elintarvikeongelmien vuoksi elokuun alussa. 17. elokuuta Tokoi lähti itse. Vanhin senaattori E.N. Setälä nousi uudeksi johtajaksi. Julius Ailio ja Väinö Voionmaa aloittivat lomansa 17. elokuuta odottaen erokirjansa vahvistusta. 8. syyskuuta Venäjän väliaikainen hallitus hyväksyi Väinö Tannerin ja Matti Paasivuoren eron. Ailio ja Voionmaa erosivat samana päivänä. Täten syntyi Setälän senaatti. Nuijasota
Professori Heikki Ylikangas on osoittanut useissa tutkimuksissa, että kapinan syyt löytyvät kasvaneesta säätyjen vastakkainasettelusta, joka johtui aatelin kasvusta ja talonpoikien köyhtymisestä. Yhdysvaltalainen tutkija John P. Maarbjerg esitti 1992, että kapina syttyi Etelä-Pohjanmaalla siksi, koska se oli eniten riippuvainen kaupasta ja tuonnista ja aikakauden hintakehitys oli ollut epäedullinen pohjalaisille tuottajille. Tämän vuoksi perinteiset talonpoikaisjohtajat ja köyhemmät talonpojat yhdistivät voimansa ja ryhtyivät kapinoimaan. Etninen segregaatio
1990-luvun laman jälkeen tapahtuneet muutokset pääkaupunkiseudun työmarkkinarakenteessa ja sosiaalisessa eriytymisessä ovat vaikuttaneet myös asuntojen hintakehitykseen. Aiemmin hinnan keskeisin määrittäjä oli asunnon etäisyys keskustasta, mutta nykyisin keskimääräinen neliöhinta vaihtelee, vaikka etäisyys keskustasta olisikin verrattavilla alueilla sama. Pääkaupunkiseudulla hinnat ovat yleisesti nousseet, mutta esimerkiksi Helsingin ja Vantaan 1960- ja 1970-luvuilla rakennetuissa lähiöissä neliöhinnat olivat halvemmat kuin läntisen Helsingin ja Espoon alueella, vaikka etäisyys Helsingin keskustasta on sama. (Vilkama 2011, 89.) Venezuela
Presidentti Chavezin vuodesta 2003 asettamat ruuan ja muiden tarvikkeiden asettamat hintakatot loivat ruoka- ja materiaalipulaa. Venezuelassa halvalla ostetut hyödykkeet kannatti myydä kalliilla muualla. Tämä synnytti salakuljetusta. Sosialisoitu maatila myös saattoi lakata toimimasta. Öljyn hinta laski 2008–2009. Vuonna 2010 maassa oli pulaa mm. sähköstä ja lihasta. Vuonna 2014 alkanut öljyn maailmanmarkkinahintojen romahdus pahensi tavarapulan ennen näkemättömäksi. Maassa oli vuonna 2016 pulaa lääkkeistä, ruuasta ja sähköstä. Sotatalous Suomessa toisen maailmansodan aikana
Perinteisen näkemyksen mukaan juuri rahan lainaaminen keskuspankilta eli Suomen Pankilta oli syyllinen nopeasti kiihtyneeseen hintojen nousuun eli inflaatioon. Jo välirauhan aikana työtätekevän kansanosan palkkoja oli nostettava ja kyseessä oli kierre, jossa hintojen nousua seurasi palkkojen nousu, joka taas nosti hintoja entisestään. Sodan rahoittamiseen ei toisaalta ollut juuri muita mahdollisuuksia, joten kyse oli välttämättömyyden pakosta. Öljykriisi
2000-luvun alussa öljyn hinta on noussut, ja tuotannon tehostaminen on käynyt vaikeammaksi. Epävarmuus, spekulointi ja jalostamokapasiteetin puute ovat aiheuttaneet sen, että öljyn hinta on noussut korkeammalle kuin pitkään aikaan. Öljyntuotantokalustosta ja osaavasta henkilökunnasta on puutetta. Monet suuret öljykentät ovat ehtyneet tai alkaneet ehtyä, ja ASPO on ennustanut että öljyhuippu on tapahtunut 2004, tai on juuri tapahtumassa. Öljyn kulutus kasvaa kovaa vauhtia, ja tuotannon nousu on ollut riittämätöntä. Myös Yhdysvaltojen ja Irakin sota ja levottomuudet Lähi-idässä ovat johtaneet öljyn hinnan nousuun. Poliittinen tilanne monissa öljyntuottajamaissa, kuten Nigeriassa ja Venezuelassa, on lisännyt hintapainetta. Suomi 1960-luvulla
Hallan ja kadon aiheuttaman ruokapulan kanssa kamppailu oli jäänyt historiaan. Suosituimpia ruokia 1960-luvulla olivat muun muassa jauheliha- ja makkararuoat, maksaruoat, keitto- ja laatikkoruoat sekä valkokastike. Aamiaisella nautittiin vielä usein pullaa. Suomeen tuli uusia elintarvikkeita, muun muassa jogurtti, maitorahka, broileri ja ketsuppi. Vihannesten ja hedelmien kulutus alkoi nousta, kun tuoreiden ja pakastevihannesten tarjonta lisääntyi ja samalla niitä alettiin valistaa terveellisinä. Samalla myös lihan kulutus nousi jyrkästi, mutta esimerkiksi maidon ja rukiin kulutus oli kääntynyt laskuun. Leipää leivottiin usein kotona. Smörgåsbord
Smörgåsbord muuttui alkuruuasta yhdeksi ruokalajiksi ja kokonaiseksi ateriaksi 1900-luvun toisella puoliskolla ravintoloitsija Tore Wretmanin Tukholman Operakällarenissa vuonna 1961 uudelleenlanseeraaman seisovan pöydän huomattavasta vaikutuksesta. Wretman suositteli myös, että ateria syötäisiin viidessä ”vuorossa”. Tämä järjestys ei ollut aikaisemmin tunnettu. Vuoroilla tarkoitetaan, että kussakin vuorossa keskitytään tiettyyn osaan seisovaa pöytää. Esimerkiksi silli kuuluu ensimmäiseen aterian aloittavaan vuoroon ja jälkiruoka aterian viidenteen lopettavaan vuoroon. Seisova pöytä kasvoi paljon kattavuudeltaan 1960-luvulta eteenpäin ja sai uudeksi osakseen jälkiruoan. Seisovan pöydän ja jouluisen seisovan pöydän (nykyisin kutsutaan myös joulupöydäksi, ruotsiksi "julbord") väliset erot jäivät pois samaan aikaan, kun lisättiin uusia ruokalajeja, kuten vihannesruokalajeja mutta myös äyriäis- ja kanaruokia. 1970-luvulta eteenpäin seisova pöytä oivallettiin myös tarjoilumuotona (vertaa buffetiin tai vastaavaan, jossa alku-, pää- ja/tai jälkiruokia asetetaan esille ja josta noudetaan ruokia oman maun mukaan). Kotona järjestettävä jouluinen seisova pöytä voi tänä päivänä sisältää 20 - 30 ruokalajia ja ravintolassa jopa yli 100 ruokalajia. Paavo Lipponen
Eurot tulivat käyttöön vuoden 2002 alusta lähtien. Lipposen hallitusten aikana Suomen ulkomaankauppa koki voimakkaan noususuhdanteen ja vuodesta 1994 lähtien Suomen kansantulo kasvoi neljän vuoden ajan 4,5 prosenttia vuodessa, mikä oli lähes puolet yli silloisen eurooppalaisen keskitason. Lipposen ensimmäisen hallituskauden lopulla suomalaisten ostovoima nousi OECD:n tilastojen mukaan henkilöä kohden 20 000 dollariin ylittäen tässä suhteessa ensimmäistä kertaa Ruotsin. Elintarvikkeiden säännöstely Suomessa toisen maailmansodan aikana
Perusmuona-annoksissa tapahtui vaihteluita siten, että aivan sodan alussa annokset olivat suurimmillaan, jonka jälkeen annokset laskivat nopeasti vuoden 1942 kevääseen mennessä. Tämän jälkeen annoksia päästiin taas hiljalleen nostamaan. Perusmuona-annos määriteltiin yleisimpien elintarvikkeiden määrinä, mutta tosiasialliseen sisältöön oli laadittu erilaisia vaihtotaulukoita, joiden perusteella jotain elintarviketta voitiin vaihtaa toiseen. Osa perusmuona-annokseen kuuluvista elintarvikkeista ja niiden määristä pystyttiin pitämään koko sodan ajan samansuuruisina, joskin käytännössä vaihtotaulukoilla niitä pyrittiin ja myös saatiin vaihtelemaan. Näitä elintarvikkeita olivat muun muassa (suluissa annos):
Näiden lisäksi oli perusmuona-annoksessa tuotteita, joiden määrä vaihteli ravitsemustilanteen kannalta suurestikin. Näitä tuotteita olivat muun muassa (suluissa annosvaihteluita):
Lisäksi sodan alun makkara-annos (75 g/hlö/vrk) poistettiin kokonaan joulukuussa 1941 ja samalla vuoden 1942 annoksiin lisättiin kolme savuketta/henkilö/vrk sodan loppuun asti. Poutine
Poutine on saanut ruokalajina alkunsa 1950-luvulla Quebecin eteläosissa Montrealin kaupungin itäpuolella. Annoksen synty on liitetty kahteen ravintolaan, joista toinen on Café Idéal (myöhemmin Le Lutin Qui Rit) Warwickissa ja toinen Le Roy Jucep drive-in Drummondvillessä. Molempien ravintoloiden omistajien on väitetty tarjoilleen ensimmäiset poutine-annokset, tarinan eri versioiden mukaan Café Idéalissa vuonna 1957 tai Le Roy Jucepissa vuonna 1958. Annoksen reseptin taustalla ei kuitenkaan ole ketään yhtä kokkia, vaan tavan tapa lisätä juustoa ja kastiketta ranskanperunoihin alkoi ravintoloiden asiakkaiden keskuudessa. Juustoa tarjoiltiin tiskiltä mausteena ja kastike oli alun perin tarkoitettu voileipiin. Asiakkaat alkoivat sekoittaa aineksia keskenään, kunnes ravintoloiden omistajat saivat idean tarjoilla annoksia itsessään. Ihmisen evoluutio
Wisconsinin yliopiston tutkijan John Hawksin mukaan ihmisen evoluutio kiihtyi rajusti laajamittaisen maatalouden synnyttyä noin 10 000 vuotta sitten. Kehitys oli niin nopeaa, että nykyihmiset ovat geneettisesti eriytyneempiä 5 000 vuotta sitten eläneistä ihmisistä kuin nämä olivat 30 000 vuotta sitten eläneistä neanderthalinihmisistä. Ihminen joutui sopeutumaan geneettisesti etenkin uuteen ja aluksi ihmiselle huonosti sopivaan ruokavalioon, sekä uudenlaisiin, tiiviissä maatalousyhteisöissä nopeasti syntyneisiin ja yleistyneisiin tartuntatauteihin. Ihmisten määrä alkoi kasvaa nopeasti, minkä seurauksena erilaisten mutaatioiden määrä kasvoi ja geneettinen vaihtelu sai mahdollisuuden nopeutua. Hiilihydraatin lisääntyminen ruokavaliossa sai aikaan geneettisiä muutoksia, joiden ansiosta ihmiset pystyivät välttymään diabetekselta. Maanviljelijöille kehittyi myös parempi suoja alkoholismia vastaan. Jossain päin Euraasiaa syntyi mutaatio, jonka ansiosta ihmiset alkoivat pystyä käyttämään maitosokeria hyväkseen, minkä ansiosta karjataloudesta tuli entistä merkittävämpää. Samankaltainen mutaatio on tapahtunut myös ainakin Itä-Afrikassa ja Arabiassa. AIDS
Kondomin käyttö on hidastanut taudin leviämistä länsimaissa. Sen sijaan köyhissä ja epäonnistuneissa valtioissa, joissa valtiovalta ei pysty pitämään huolta kansalaisistaan, tilanne on huolestuttava. Ruoan hinnan nousu voi lisätä HIV-tartuntojen määrää eri puolilla maailmaa. Erityisesti kehitysmaiden köyhät naiset ovat vaarassa saada tartunnan, sillä moni päätyy myymään seksiä saadakseen rahaa ruokaan. Tuoreet tutkimukset Botswanassa, Swazimaassa, Malawissa, Sambiassa ja Keniassa osoittavat, että ruokapula ja seksin myynti ilman ehkäisyä liittyvät toisiinsa köyhien naisten kohdalla. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Ainakin seuraavissa maissa on ollut vuonna 2008 ruokamellakoita, joissa on vastustettu korkeita hintoja tai jotka muuten saivat sytykkeensä ruokakriisistä: Egypti, Haiti, Jemen, Filippiinit, Kamerun, Mosambik, Marokko ja Indonesia. . Toukokuussa 2008 mellakointia oli myös Somalian pääkaupungissa Mogadishussa, jossa hallitus joutui puuttumaan niihin sotilaallisesti. Allan Hjelt
Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän ruplaan sovellettiin yliarvostettua pakkokurssia ja Venäjän sotatarviketeollisuuden suuren tavarakysynnän takia Suomeen virtasi runsaasti ruplia, jotka Suomen Pankki joutui vaihtamaan markoiksi. Tämä rahavirta ja Suomessa länsikaupan tyrehtymisen takia vallinnut tavarapula johtivat inflaatioon ja keinotteluun sijoittajien etsiessä rahoilleen tuottavia sijoituskohteita. Keinotteluraha kanavoitui erityisesti valuuttakauppaan ja Helsingin pörssin kautta osakkeisiin. Suomeen perustettiin vuosina 1916–1917 kuusi uutta liikepankkia ja osakemarkkinat lähtivät voimakkaaseen nousuun vuoden 1916 jälkipuoliskolta alkaen. Osakkeiden kurssit kääntyivät laskuun vasta vuoden 1919 jälkeen. Rasvakeskustelu
Tyydyttynyttä rasvaa paljon sisältävästä voista tuli rasvakeskustelun symboli ja rasvaparadigman muutoksen indikaattori. Suomalaiset alkoivat Kansanterveyslaitoksen valistuksen seurauksena luopua runsaasta voin käytöstä ja siirtyivät margariiniin. Voin kulutus romahti 40 vuodeksi. Vasta 2010-luvulla voin käyttö kääntyi taas nousuun, kun kolesteroliteoria ja rasvan lihottava vaikutus kyseenalaistettiin ja kuluttajat alkoivat palata luonnonmukaisuuteen. Voin menekki kasvoi vuonna 2011 viidenneksellä edellisvuodesta. Vuonna 2012 voin ja voi-kasviöljyseosten kulutus oli kaksinkertaistunut vuoden 2007 kulutukseen nähden, ja myös tyydyttymättömien rasvojen kulutus oli lisääntynyt. THL:n mukaan voin suosion syynä on Suomessa viime vuosina käyty ravintokeskustelu. Ruotsissa voin myynti oli kääntynyt nousuun vuonna 2006. Jacquerie
Päinvastoin kuin yleensä oletetaan historiassa, niin todellisuudessa nämä onnettomuudet alkoivat varsin varhaisessa vaiheessa Ludvig XIV hallituskautta. Nälkä vallitsi Ranskassa jo vuonna 1662; Tällöin oli nähtävissä maaseudun ihmisten voimakasta liikehdintää kaupunkeihin, mistä he etsivät apua ja samalla täyttivät köyhäintalot. Myös muut onnettomuudet varjostivat talonpojan arkea; näitä olivat erilaiset epidemiat, jotka hyökkäsivät nälän heikentämien talonpoikien kimppuun ja yleisesti nälän syynä pidetään ruoan puutteen lisäksi raskaita veroja, suolavero (gabelle) sekä veroleimoilla varustetut paperiarkit ilmaantuivat kuin kohtalon oikusta. Suomen taloushistoria
1980-luvulla Suomessa vallitsi voimakas taloudellinen nousukausi, joka kesti koko vuosikymmenen. Yksi syy nousukauden pitkittymiseen ja ylikuumenemiseen oli ulkomaisen luotonhakemisen vapautuminen. Aiemmin luoton hakeminen ulkomailta oli luvanvaraista, mutta Suomen pankki vapautti luoton hakemisen 1986 ja tämä johti laajamittaiseen yrityksien lainanhakuun ulkomailta. Ulkomainen lainaraha oli huomattavasti kotimaista rahaa halvempaa. Myös pankkien luotonanto yksityishenkilöille vapautui ja luottokanta kasvoi enimmillään yli 100 % vuodessa. Pankkien valvojille ei kuitenkaan annettu lisää valtuuksia. Edellä mainitut seikat johtivat kansantaloudessa olevan rahamäärän voimakkaaseen kasvuun, joka puolestaan nosti asuntojen ja liiketilojen hintoja voimakkaasti. Syntyi kiinteistö- ja pörssikupla, jonka aikana syntyi nopeasti velkarahoituksella suuria omaisuuksia. Termi kasinotalous kuvasi lainarahalla ja sijoittamisella rikastumista. Maatalouden historia
Jethro Tullin (1674–1741) mukaan multa oli kasvien ravinnon lähde ja hänen kehittämänsä rivikylvökoneen tarkoitus oli säästää multaa. Kylvökoneesta tuli tärkeä kehitykselle, vaikka ei ihan Tullin perusteiden mukaan. Valurautainen kääntöaura, jonka kehitti James Small 1770, oli tärkeä askel satojen parantamiseen. Aiemmin kaksivuoroviljelyssä toinen pelto oli ollut kesantona, mutta nyt kesantoalalla alettiin viljellä papuja, herneitä ja sinimailasta ja teollisuuden tarvitsemia kasveja kuten pellavaa, hamppua ja humalaa. Samalla karjan rehun määrä kasvoi, ja karja taas tuotti enemmän lantaa lannoitteeksi. Toimivan puimakoneen rakensi Andrew Meikle 1786 ja niittokoneen Patrick Bell 1826. Väestönkasvun ja rehun kasvattamisen lisääntyessä viljanhinta nousi 1700-luvun lopulla yli työläisten maksukyvyn. Tällöin aikaisemmin vain rehuksi kelvanneen perunan viljely lisääntyi nopeasti. Englannissa maatalouden koneellistaminen oli osa teollista vallankumousta ja muu Eurooppa tuli jäljessä. Saksalainen Justus von Liebig selitti 1840-luvulla kirjassaan kasvien fysiologian, ja tämä johti nopeasti keinolannoitetehtaan rakentamiseen 1847 Englantiin. Maatalouden uudet koneet olivat suurtilojen käytössä, ja pientilat jatkoivat pääosin vanhoilla menetelmillä. Koneellistaminen tuli myös vaatimaan tilakoon kasvattamista. Elintarvikkeiden säännöstely Suomessa toisen maailmansodan aikana
Muista elintarvikkeista mainittakoon esimerkkinä B-kortin saaneiden henkilöiden annoksia elintarviketilanteen ollessa kriittisimmillä kevään ja alkukesän 1942 aikana. B-kortti oikeutti ostamaan säännöstelyn piirissä niukan leipävilja-annoksen lisäksi muun muassa:
Kriittisimmän kauden jälkeen annoksia pystyttiin pääsääntöisesti hieman nostamaan .Voin osalta nousua tapahtui siten, että asteittain marraskuusta 1942 sen kuukausittainen annos saatiin nousemaan 500 grammaan. Naudanlihaksi muutettuna lihan vuotuinen annos oli hieman alle seitsemän kiloa 1942–1943. Liha-annoksen määritelmää tosin muutettiin siten, että eri lihatuotteiden ”arvokkuuden” vaihtelun takia sen määrittelyn perustaksi määrättiin lihan rahallinen arvo painomäärän sijaan. Sokerin säännöstelyannos vakiintui melko nopeasti 250 grammaan kuukaudessa, mutta ne, jotka eivät halunneet ”lunastaa” tupakka-annostaan saivat toisen annoksen sokeria kuukaudessa. Markkinamonetarismi
Tutkija Mikko Särelän mukaan EKP alkoi keväällä 2011 kiristää rahapolitiikkaa arabikevään aiheuttaman öljyn hinnannousun vuoksi ja tämä pysäytti euroalueen kasvun ja levitti velkakriisin Italiaan ja Espanjaan. Öljyhuippu
1940-luvulta lähtien elintarvikkeiden tuotannon tehokkuus on kasvanut hyönteismyrkkyjen, lannoitteiden ja maatalouskoneiden ansiosta. Tätä on kutsuttu vihreäksi vallankumoukseksi. Tämän - ja esim. yleismaailmallisen lapsikuolleisuuden laskun - ansiosta väestö on kasvanut paljon viimeisen viidenkymmenen vuoden aikana. Useiden torjunta-aineiden valmistusaine on öljy ja lannoitteiden valmistusaine maakaasu, eli lannoiteteollisuus on riippuvainen fossiilisista polttoaineista. Lisäksi öljyä tarvitaan maatalouskoneisiin, sekä ruoan kuljetukseen. On arvioitu, että öljyn saatavuuden heikkeneminen johtaa nykyaikaisen maanviljelyn romahdukseen ja elintarvikkeiden viennin taantumiseen, josta saattaa seurata jopa nälänhätää. Tällöin kyseessä voi olla liikakansoitus suhteessa energiavaroihin. Finanssikriisi (2007–2009)
Asuntolainojen arvopaperistaminen otettiin alun perin käyttöön Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Timo Harakan kirja "Luoton loppu" korostaa, että subprime-kriisistä kehittyi finanssikriisi, koska asuntoluotot arvopaperistettiin tekemällä niistä edelleenmyytäviä, nimellisarvoltaan monikymmenkertaisia johdannaisia kansainvälisille markkinoille. Yhdysvaltojen asuntomarkkinabuumissa maan pankit arvopaperistivat laajamittaisesti taseissaan olevia asuntolainoja, erityisesti niin sanottuja subprime-lainoja, "asuntovelkavakuudellisiksi arvopapereiksi" (Mortgage-Backed Security, MBS). Nämä MBS-tuotteet olivat tuottorakenteeltaan joukkovelkakirjojen kaltaisia johdannaisia, jotka edustivat vaadetta tietyn asuntolainamassan tuottamaan kassavirtaan. Asuntolainanottajien maksaessa lyhennyksiä pankeille ne jaettiin tuottoina eteenpäin MBS-sijoittajille. Asuntomarkkinaspekuloinnissa käytetty lainamassa oli jaettu tietyillä säännöillä eriasteisiin riskiluokkiin, jossa matalinta riskiä edustanut MBS-luokka jyvitettiin ensimmäisenä. Lainanottajien maksuhäiriöt leikkasivat siis viimeiseksi tämän matalimman MBS-riskiluokan tuottoja. Tämä luokittelu mahdollisti MBS-arvopapereiden myymisen eri riskiprofiilien sijoittajille. Asuntovelkavakuudelliset MBS-arvopaperit olivat vain jäävuoren huippu räjähdysmäisesti kasvaneilla johdannaismarkkinoilla. Arvopaperistaminen ja johdannaiset olivatkin perimmäisin syy finanssikriisin taustalla. Monimutkaisten johdannaisten kohde-etuuksiin liittyi vaikeasti hahmotettavissa olevia yhteyksiä erilaisten markkinatoimijoiden välillä. Läpinäkymättömyys teki systemaattisten riskien hahmottamisesta jos ei mahdotonta, niin ainakin erittäin haasteellista ja vaikeaa. Tämän johdosta pankkien ja rahoituslaitosten keskuudessa vallitsi virheellinen illuusio näiden riskien hallittavuudesta, mikä osaltaan vaikutti riskien kasvamisessa kestämättömälle tasolle. Sambian historia
Kuparin hinnan romahdettua, Sambia oli pakotettu ottamaan valtion velkaa. Vuonna 1985 Sambia pääsi Kansainvälinen valuuttarahaston ohjelmaan, joka pakotti vähentämään julkisen sektorin henkilöstöä 25 %. Samalla erilaisia tukia leikattiin, mikä aiheutti levottomuuksia. Kun vuonna 1986 leikattiin ruokatukia, syntyi voimakkaita mellakoita, jotka tukahdutettiin väkivallalla. Tämä johti 20 ihmisen kuolemaan. Samalla inflaatio nousi koko ajan. Heikko taloustilanne aiheutti kirkon ja ammattiliittojen vallan nousua. Vuonna 1990 ruuan hinta kaksinkertaistu, joka aiheutti laajoja mellakoita. Kesäkuussa 1990 Kuanda höllensi organisaatioiden oikeuksia ja heinäkuussa perustettiin Movement for Multi-Party Democracy eli MMD. Opposition vaatimuksesta lokakuussa 1991 pidettiin monipuoluevaalit, jossa MMD sai 125 paikkaa 150 paikkaisesta edustajistosta. Samalla Frederick Chiluba voitti presidentinvaalit saaden 81 % äänistä. Inflaatio
Valtiot mittaavat virallista inflaatiota erilaisilla hintaindekseillä. Tämä virallinen inflaatio vaikuttaa muun muassa erilaisiin indeksikorotuksiin, esimerkiksi eläkkeiden suuruuteen. Yleisimmät mittauskohteet ovat kuluttajien tuotteiden hintojen nousu, tuottajien tuotteiden hintojen nousu tai bruttokansantuotteen muutokset. Mittaustavat saattavat vaihdella valtioiden välillä ja hintaindeksejä päivitetään vastaamaan sen hetkistä yhteiskuntaa, joten esimerkiksi kuluttajahintaindeksit eivät ole täysin vertailukelpoisia tehtyjen muutosten vuoksi eri vuosikymmenillä. Hyvin nopeaa inflaatiota kutsutaan hyperinflaatioksi. Hyperinflaation aikana edes kottikärrylliset seteleitä eivät riitä kuin yhden leivän ostamiseen. Tähän voi nähdä Saksasta 1920- ja 1930-luvulla otetuissa valokuvissa. Natsien valtaannousun yhtenä syynä pidetään ensimmäisen maailmansodan jälkeistä hyperinflaatiota Saksassa. Kasvissyönti
1950-luvulla Helsingin Kalevankadulla toimi ravintola nimeltä Vegeta. Sen inspiraationa oli Saksasta vuosikymmeniä aikaisemmin tullut luontaisterveysliike, jonka edistäjiin kuului muiden muassa professori Toivo Rautavaara. Hänet tunnetaan mm. luonnon yrttien ja kasvien hyödyntämiseksi sodan aikana tekemästään työstä. 1960-luvulla rouva Makkosen Kasvisbaari oli Helsingin ainoa kasvisravintola ja 1970-luvun alussa Oraansuojelijat ry perusti ravintola Kasviksen. 1980-luvulla kasvisruoka alkoi yleistyä ja pelkästään kasvisruokiin erikoistuneita ravintoloita avattiin useita eri puolelle Suomea. Suomen sisällissota
Elintarvikepula oli kuitenkin lähinnä viljapulaa ja nimenomaan hintakriisi työttömyyden koettelemalle köyhimmälle kansanosalle. Osa leipäpulasta voitiin korvata muilla tuotteilla, koska leipäviljan osuus oli 10–20 prosenttia keskivertoperheen ravinnonkulutuksesta. Elintarvikkeet olivat kortilla, niitä jonotettiin ja niistä oli ajoittain puutetta, mutta laajamittaista nälkää ei Etelä-Suomessa nähty ennen vuoden 1918 sotaa. Asiasta kehkeytyi kuitenkin työväestön ja tuottajien välille kiivas, tunteita herättänyt poliittinen kysymys, jossa ”nälänhädän pelko oli punikki”. Monet maataloustuottajat pitivät elintarvikkeiden takavarikointeja ja varastojen tarkastuksia yksityistä omistusoikeutta loukkaavana sosialistisena luokkapolitiikkana, ja erityisesti kaupunkien työväestöä katkeroitti kallis salakauppa, elintarvikkeiden vientikauppa muun muassa Pietariin ja käsitys, että pulassa oli jotain tahallista. Myös sanomalehdistön provosoivalla uutisoinnilla oli suuri merkitys mielialojen kiihtymisessä vuoden 1917 kuluessa. Ruoka
Ruoan hintataso on noussut vuodesta 2005 lähtien Eurostatin tilastojen mukaan EU27-maissa 22,5 % ja Suomessa 22,6 % vuoteen 2013. Suuri harppaus
Satojen romahtaminen ja pedantisti toteutetut viljan pakko-otot aiheuttivat Kiinan maaseudulla nälänhädän, joka paisui vuoteen 1960 mennessä valtavaksi. Maatyöläisten virallinen vilja-annos oli tuolloin vain 250 grammaa päivässä, mutta todellinen määrä saattoi olla vain 50 grammaa, josta osa oli korvikkeita. Kun nälänhädän olemassaoloa ei enää voitu kieltää, syksyllä 1960 käynnistettiin kampanja, jossa ihmisiä kannustettiin valmistamaan korvikeruokia kaikesta mahdollisesta syömäkelpoisesta. Kiinalaisia kehotettiin muun muassa viljelemään virtsassaan syömäkelpoista klorella-levää. Näiden ainesten ravintoarvo oli kuitenkin usein lähes olematon. Nälkä ja puute olivat pahimmillaan maaseudulla, mutta levisivät lopulta myös suurkaupunkeihin. Maataloustuotanto oli alimmillaan vuonna 1961 ja teollisuustuotantokin romahti tuona vuonna. Teotihuacán
Ravinnon laatu ilmeisesti huononi kaupungissa 500-luvulla ja ihmiset näkivät nälkää vuonna 550. Kuivuusjaksoja oli 600 ja 800 jaa. On mahdollista, että kun kuivuus tuhosi pellot, seurasi nälänhätä. Papiston uhrirituaalit eivät palauttaneet satoja hyviksi, mikä nosti kansan kapinaan. Kouluruokailu
1800–1900-lukujen vaihteessa kansakoulujen käynti ei ollut vielä Suomessa kovin yleistä. Syynä tähän olivat muun muassa ravinnon ja vaatteiden puute. Varattomille oli tarjottu paikoin maksutonta kouluruokaa jo 1900-luvun alusta (esimerkiksi Kuopiossa vuodesta 1902 lähtien). Keskustelu kouluruokailun tarpeellisuudesta johti siihen, että vuonna 1905 Augusta af Heurlin perusti koulussa valtakunnallisen Koulukeittolayhdistyksen. Vuonna 1913 valtio myönsi ensi kerran avustusta kouluruokailua varten. Aluksi ruokaa tarjottiin kansakouluissa vain vähävaraisimmille, eikä tämä tapa muuttunut Suomen itsenäistyttyä eikä oppivelvollisuuden tullessa voimaan vuonna 1921. Oppikouluissa ruokailu oli aina maksullinen. Rooman valtakunnan ruokakulttuuri
Kreikkalaisilla tavoilla oli ollut suuri vaikutus Rooman yläluokkaan noin vuodesta 300 eaa. lähtien. Hyvinvoinnin lisääntyminen johti yhä runsaampiin ja hienostuneempiin aterioihin. Ravinto ei ollut aterioilla pääasia, päinvastoin: mitä vähemmän ruoissa oli ravintoaineita, sitä paremmin ne näyttivät sopivan tuon ajan gourmetaterioihin. Lisäksi annettiin arvoa ruoan hyvälle sulamiselle ja jopa laksatiivisille ominaisuuksille. Nutritionismi
Nutritionismi on ajattelutapa, jossa ruoka pelkistetään ravintoaineidensa summaksi. Termiä käytetään yleensä vähättelevässä tarkoituksessa. Ravitsemuskirjailija Michael Pollanin mukaan termi esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 2002 australialaisen tieteensosiologi Gyorgy Scrinisin esseessä, jossa tämä tarkasteli kriittisesti voin ja margariinin ympärillä käytyä keskustelua. Finanssikriisi (2007–2009)
2000-luvun alussa Yhdysvaltojen liikepankkien luotonlaajennuksen kautta asuntomarkkinoille kanavoitui runsaasti rahaa. Asuntolainoja myönnettiin matalilla koroilla ilman vakuuksia kaikille hakijoille, jopa sellaisille luotonhakijoille joilla ei ollut työtä, tuloa eikä muitakaan omistuksia (ns. NINJA-lainat: "no income, no job, no assets"). Nämä toimenpiteet kuumensivat asuntomarkkinoita ja Case-Shiller-asuntohintaindeksillä mitattuna Yhdysvaltalaisten asuntojen hinnat olivat nousseet vuodesta 1997 vuoteen 2006 kokonaisuudessaan 124 %. Asuntomarkkinoiden hintakupla puhkesi vuonna 2006 Yhdysvaltojen keskuspankin Fedin kiristäessä rahapolitiikkaansa. Korkotason nousu lisäsi etenkin heikoimmassa taloudellisessa asemassa olevien asuntolaina-asiakkaiden maksukyvyttömyyttä, mutta kaikissa asiakasryhmissä pankit kärsivät mittavia luottotappioita. Alkuvuodesta 2007 useat asuntoluottopankit ajautuivat konkurssiin. Tämä heijastui investointipankkeihin ja riskirahastoihin pienellä viiveellä. Vuosien 2006-2007 aikana erityisen suurissa vaikeuksissa olivat asuntolainojen subprime-markkinoilla keinotelleet investointipankit kuten 11 miljardia dollaria sijoitustappioina alaskirjannut Citigroup. Suurien yhdysvaltalaisten asuntoluotottajien ajautuminen taloudellisiin vaikeuksiin käynnisti ketjureaktion joka ajoi Yhdysvallat taantumaan vuoden 2007 lopulla. Kesäkuussa 2007 Bear Stearns -investointipankki ei onnistunut saamaan 3,2 miljardin dollarin lainaa subprime-rahastonsa pelastamiseksi. Tilanne alkoi kärjistyä vuonna 2008, kun Bear Stearns menetti varsin nopeasti oman pääomansa subprime-luottotappioiden vuoksi. Bear Stearnsin lainahanat sulkeutuivat ja pankki myytiin suuremmalle kilpailijalleen JP Morganille. Huhumyllystä seurannut talletuspako koitui brittiläisen Northern Rock -pankin kohtaloksi. Britannian hallitus joutui antamaan 31 miljardin euron hätäluoton. Biopolttoaine
Ruuan hinnan nousun tärkeänä osasyynä on lannoitteiden hinnan nouseminen. Lannoitteiden hinnat ovat kolminkertaistuneet välillä 2004–2008. Tärkeimmän lannoitteiden komponentin ammoniumnitraatin energiasisältö on merkittävä; kilo nitraattia vastaa noin 1,4 kg öljyä. Valmistusprosessissa käytetään valtaosin maakaasua, jonka hinta on huimassa nousussa. Suomi 1940-luvulla
Sotavuosina ruoasta oli pulaa, ja elintarvikkeita jouduttiin säännöstelemään. Pisimpään säännöstelyn piirissä olivat kahvi ja sokeri, joiden säännöstely alkoi jo ennen talvisotaa ja päättyi vasta 1954. Osa viljasta oli tuotava ulkomailta, etupäässä Saksasta. Lihaa, sokeria ja rasvaa oli tarjolla vain harvoin. Myös maitoa piti säännöstellä. Perunan kulutus sen sijaan kolminkertaistui sodan aikana, sillä siitä ei ollut pulaa. Vuosikymmenellä syötiinkin monenlaisia perunaruokia. Inflaatio
1930-luvulla John Maynard Keynesin ajatusten pohjalta syntynyt keynesiläinen teoria korosti puolestaan hyödykkeiden kysynnän ja tarjonnan vaikutusta inflaatioon. Keynesiläisen koulukunnan mukaan inflaatio voi aiheutua siitä, että kokonaiskysyntä kasvaa kokonaistarjontaa nopeammin. Näin tapahtuu etenkin kun talous on aktiivinen ja rahatulot paisuvat. Tällöin on kyse kysyntäinflaatiosta. Inflaatiota voi tapahtua myös kustannusten nousun takia, mikä korottaa hintoja, jolloin on kyse kustannusinflaatiosta. Nykyään kuitenkin taloustieteessä nämä hintojen muutokset kysynnän ja kustannusten muutosten seurauksina käsitetään hintavaihteluina inflaation sijaan. Kysyntäinflaatio ja kustannusinflaatio ovat pudonneet käsitteinä kielenkäytöstä keynesiläistä koulukuntaa lukuun ottamatta, koska inflaatio ryhdyttiin mieltämään monetaristisen koulukunnan, erityisesti Milton Friedmanin, rahan kvantiteettiteorian parissa tekemän työn vuoksi monetaarisena, siis rahaan liittyvänä, ilmiönä. Friedman totesi, että ""inflaatio on aina ja kaikkialla monetaarinen ilmiö [inflation is always and everywhere a monetary phenomenon]"" vuonna 1963. Kysyntäinflaatio liittyy markkinoilla esiintyvään tarjontaan nähden liiallisen kysynnän taipumukseen kohottaa hintoja, ja kustannusinflaatio yritysten tuotantokustannusten kasvuun kun tuotannontekijät (tai osa niistä) kallistuvat. Lentokoneruoka
Alkuaikojen lämpimät ateriat olivat erityisesti nykyiseen lentokoneruokaan verrattuna tasokkaita: tarjolla saattoi olla esimerkiksi lampaankyljyksiä, naudanpaistia, perunoita, shamppanjaa ja kaviaaria. Aterioista kuitenkin valitettiin, koska lentokoneessa niistä ei saatu tarpeeksi laadukkaita. 1930-luvun lopulla ja 1940-luvun alussa jotkin yhdysvaltalaiset lentoyhtiöt antoivat matkustajilleen mahdollisuuden käydä lentoaseman ravintolassa syömässä teknisten välilaskujen aikana. Nämä ateriat alkoholi- ja savuketarjoiluineen kuuluivat matkalipun hintaan. Lentomatkustamisen suosion kasvaessa ja matkustajien määrän ylittäessä lentokenttäravintoloiden kapasiteetin lentoyhtiöiden oli pakko alkaa taas panostaa tarjoiluun lennolla. Moni perusti oman catering-yhtiön tai ulkoisti ateriat ulkopuolisille yrityksille. Neuvostoliiton maatalous
YK:n mukaan elintarvikkeiden vähäinen määrä kauppojen hyllyillä Neuvostoliitossa ei ollut merkki puutteellisesta ravinnosta tai nälkäongelmasta ainakaan enää 1950- ja 1960-luvuilta eteenpäin. Neuvostokansalaisten ruokavalio, kalorien ja proteiinien määrä, oli YK:n mukaan hyvällä tasolla, mutta valtion toteuttama elintarvikkeiden hintojen subventointi (”liian halpa ruoka”) ja muiden kulutusmahdollisuuksien vähäisyys aiheuttivat sen, että kuluttajat ostivat elintarvikkeita enemmän kuin markkinaehtoisen hinnanmuodostuksen vallitessa olisi ostettu. Esimerkiksi vuosina 1964–1966 neuvostokansalaisen saama kalori- ja proteiinimäärä ylitti ruotsalaisen, norjalaisen, länsisaksalaisen ja japanilaisen, mikä tosin saattoi olla haitallista ylipainon ja elintasosairauksien kannalta. Ylituotannosta johtuvaa syötäväksi kelpaavan ruoan polttamista ja kaatopaikoille ajamista ei Neuvostoliitossa esiintynyt. Viljalait
Viljan hinta laski seuraaviksi vuosikymmeniksi keskimäärin 52 shillinkiin. Tuonti mm. Pohjois-Amerikasta ja Venäjältä kiihtyi. Kaikki viljantuottajamaat reagoivat halpenemiseen nostamalla tullejaan paitsi Britannia ja Belgia. Vuonna 1886 hinta oli enää 31 shillinkiä/quarter (12,7 kg). Tuonti nousi 2 %:sta 65 %:iin. Vaikka maataloustyöläisten palkat olivat yhä Britanniassa Euroopan korkeimmat, työvoimaa siirtyi kaupunkeihin kymmeniä tuhansia mm. 1871-1881. 
Osa väestä siirtyi karjanhoitoon, osalle se oli liian vaikeaa. Samoihin aikoihin etenkin Irlannista siirtyi työvoimaa ulkomaille ja siksi maataloustyövoiman hinta nousi. Liikakansoitus
Ruoan- ja energiantuotantoa on pystytty lisäämään nopeammin kuin väestömäärä on kasvanut ja raaka-aineiden niukkuuskin on vähentynyt (reaalihinnoilla mitattuna). Väestön 6-kertaistuessa 1776-1975 maailman reaalinen kansantuote 80-kertaistui. Vladimir Lenin
Neuvosto-Venäjän johto aloitti radikaalin sosialismiin siirtymisen 13. toukokuuta 1918 muodostamalla valtavia komennuskuntia takavarikoimaan talonpoikien ylimääräiset elintarvikkeet. Komennuskuntien jäsenet saivat palkkioksi osan itselleen ja lisäksi rahaa. Näin talonpojilta otettiin pois kannustimet. Tämä ei osoittautunut hyväksi ratkaisuksi, sillä ruoantuotanto romahti ja ruokapula paheni entisestään. Arvonlisävero
Elintarviketeollisuusliitto, SEL, AKT, PAM, päivittäistavarakauppa sekä toimihenkilöunioni esittivät vuonna 2002 elintarvikkeiden ja ruokatarjoilun ALV:n alentamista silloisesta 17 %:sta samalle tasolle kuin se oli ennen EU:hun liittymistä eli 12 %:n. Heidän mukaansa kotitalouksien ruokamenot ovat 19 % kulutusmenoista. Lihansyönnistä
Plutarkhos katsoo, että ihmiset ovat olleet alun perin kasvissyöjiä. Tämän vuoksi hän tutkii teoksensa alussa, mistä lihansyönti on saanut alkunsa. Hänen mukaansa se on saanut alkunsa silloin, kun ihmisillä ei ollut juuri mitään muuta syötävää — hänen mukaansa maailma oli ennen sellainen, ettei maata voitu eikä osattukaan viljellä. Sen sijaan hänen aikansa lihansyönti on pelkkää ylellisyyttä, turhan nautinnon tavoittelua ja "hybristä", sillä ruokaa on riittävästi. Plutarkhoksen mukaan eläimiä saisi syödä vain välttämättömyyden pakosta. Toiseksi syyksi lihansyönnille Plutarkhos mainitsee ihmisissä alusta asti olevan 'titaanisen' pahan. Aitoa ruokaa
Aitoa ruokaa () on Svenska Dagbladetin toimituspäällikön Mats-Eric Nilssonin toinen kirja teollisesti valmistettujen elintarvikkeiden runsaasta lisäaineiden ja aromien käytöstä sekä kuluttajien johtamisesta harhaan. Suomenkielinen laitos ilmestyi Atarin kustantamana lokakuussa 2010, ja se on sisällöltään mukautettu Suomen oloihin. Ruokaa ei aseita
Ruokaa ei aseita sai alkunsa 1980-luvun alussa Cambridgessa Yhdysvaltain Massachusettsissa, kun ryhmä Seabrookin ydinvoimalaa vastustaneita aktivisteja alkoi spray-maalata iskulausetta "Money for food, not for bombs" ("Rahaa ruokaan, ei pommeihin") ympäri kaupunkia. Iskulause lyheni muotoon "Food Not Bombs", ja siitä tuli heidän ryhmänsä nimi. Pian he päättivät panna iskulauseensa käytäntöön. Ryhmä ilmestyi erääseen ydinvoimaloita rahoittaneiden pankinjohtajien tapaamiseen ja alkoi jakaa ilmaista ruokaa ulkopuolella olleille kolmellesadalle kodittomalle. Tempaus oli niin suosittu, että ryhmä alkoi säännöllisesti kerätä ruokakaupoista ylijäämäruokaa ja valmistaa siitä aterioita. Soul food
Soul food sai nimensä vuonna 1964 mustan kulttuurin esiintulon aikaan suositusta soul-musiikista. Ruokaperinne oli syntynyt jo kauan tätä aiemmin Etelävaltioiden maaseudulla, jonka mustan väestön yksinkertainen ruokakulttuuri perustui mustien orjien vaatimattomaan ruokavalioon 1800-luvun alkupuoliskolla. Ruokakulttuuri levisi etelästä pohjoisiin osavaltioihin mustan väestön muuttoliikkeen myötä. Maailman ruokakriisi 2007–2008
FAO:n mukaan 37 maata on ruokakriisissä, joista 21 maata on Afrikassa. Afrikan riisistä on puolet tuontitavaraa ja vehnästä 85 %. Maailmanpankin mukaan ruoan maailmanmarkkinahinta on noussut 83 % kolmessa vuodessa. FAO:n mukaan (vuonna 2010) maailmanmarkkinahinnat ovat pudonneet vuoden 2008 huippuluvuista, mutta hinnat ovat korkeampia kuin vuonna 2006 ja hintojen arvioidaan jatkavan vaihtelevina. Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change
Talousteoreetikot ovat olettaneet, että itseään ylläpitävä teollistuminen lähti Englannissa käyntiin rahallisen pääoman kasautumisen myötä (takeoff). Cattonin mukaan todellisuudessa kyse oli geologisesta pääomasta, kivihiilestä. Aluksi luonnonvaroja tuntui riittävän loputtomasti, eikä niitä katsottu talouskasvua määrittäviksi tekijöiksi. Vaikka sitä ei ymmärretty, jokainen hiili- tai öljylöytö tuotti hyötyä kuitenkin vain määräajaksi. Pitkin 1900-lukua ympäristö alkoikin asettaa yhä enemmän rajoituksia kasvulle. Esimerkiksi malmien mineraalipitoisuus pieneni, jolloin kaivosteollisuus vaati yhä enemmän energiaa. Toisaalta Yhdysvaltojen öljyhuippu vuonna 1970 asetti vakavia rajoituksia käytettävissä olevan energian kasvulle. Väestönkasvu alkoi saavuttaa ruoantuotannon kasvua, toteuttaen näin malthusilaista periaatetta. Asuntojen hintakupla
Kuvasta voidaan nähdä, että vuoden 1997 jälkeen tapahtuneesta hintojen nopeasta noususta huolimatta rakennuskustannukset ovat pysyneet lähes ennallaan. Eli asuntojen korkeasuhdanteesta huolimatta kysynnän kasvu ei ole nostanut rakennuskustannuksia, vaikka niin yleisesti oletetaan. Ylipäätään inflaatiota nopeampaa asuntojen hintojen kehitystä selittävät teoriat ovat heikkoja. Yhdysvalloissa asuntojen hintojen reaalinen hinnannousu alittaa myös reaalisen ansiotason kehityksen, joka oli keskimäärin kaksi prosenttia vuodesta 1929 vuoteen 2003. Näin heikkoa reaalista hinnan nousua selittää teknologian kehittyminen, mikä on mahdollistanut rakennusteollisuuden koneistamisen ja automatisoinnin nopeammin verrattuna paljon työllistävään palvelusektoriin nähden. Rakennusteollisuuden teknologisen kehittymisen takia asunnot voidaan rakentaa aikaisempaa halvemmin ja niiden hinnat laskevat suhteessa ansiotason kehitykseen nähden (eli reaalinen asuntojen hintojen
kehitys on hitaampaa kuin reaalinen ansiotulojen kehitys). Inflaation ylittävä, eli reaalinen, hinnan nousu voi selittyä osittain asuntoihin tehdyillä asumusmukavuutta parantavilla investoinneilla (asuntoihin on lisätty keskuslämmitys, suihkuja ja kodinkoneita, taloyhtiöön lisätty
hissi jne.) ja lähiympäristöön tehdyillä investoinneilla (kaukolämpö, metro- ja juna-asemat, tiet jne.) Puolan historia 1945–1989
Gomulkan hallitus nosti peruselintarvikkeiden hintoja joulukuussa 1970, minkä johdosta puhkesi suuria lakkoja. Uusi Gierekin hallitus joutui turvautumaan isoihin lainoihin Länsi-Euroopasta, Länsi-Saksasta ja Yhdysvalloista toteuttaakseen uutta talousohjelmaa: pääosin lainattiin Yhdysvalloista ja Länsi-Saksasta. Puola osti teknologiaa lännestä, että voisi päivittää puolalaisten vientitavaroiden tuotantoa. Tämä valtavan suuri laina on arvioitu kymmeneksi miljardiksi dollariksi. Se käytettiin teollisuuden uusrakentamiseen, modernisoimaan puolalaista teollisuutta ja tuomaan kulutustavaroita työläisille. Talousohjelman tuloksena rakennustoiminta vilkastui ja asumisolosuhteet parantuivat. Öljykriisi 1973 vaikeutti uudelleen taloustilannetta. Edward Gierekin hallitus joutui nostamaan hintoja, mikä johti toiseen mielenosoitusliikkeeseen. Kansankeittiö
Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman elintarvikepulan johdosta ruoan hinta nousi ja lähinnä työväenliikkeen ehdotuksesta Suomeen perustettiin ensimmäiset kunnalliset kansankeittiöt. Esimerkiksi Helsingin kaupunginvaltuusto asetti asiaa hoitamaan erityisen Kansanravitsemushallituksen, joka perusti ainakin seitsemän kunnankeittiötä eri puolille kaupunkia. Niitä perustettiin sodan aikana myös ainakin Turkuun. Kunnankeittiöiden toiminnasta vastasivat kunnat yhdessä tarkoitusta varten perustetun Valtion kotitaloustoimikunnan kanssa. Vastaavia kansankeittiöitä perustettiin ensimmäisen maailmansodan aikana lähes kaikkiin Euroopan maihin. Neuvostoliiton talousongelmat
Neuvostoliitto oli maailman suurin öljyntuottaja 1980-luvulla ja öljyn maailmanmarkkinahinnan merkittävä lasku 1980-luvulla vaikutti negatiivisesti Neuvostoliiton öljyn vientituloihin. Samaan aikaan Neuvostoliitto joutui kotimaisen ruoantuotannon heikkoudesta johtuen tuomaan viljaa ulkomailta ulkomaanvaluuttaa käyttäen, toteutti Gorbatšovin alkoholin vastaista kampanjaa joka pienensi alkoholista saatavia tuloja ja kävi joulukuussa 1979 käynnistettyä sotaa Afganistanissa. Neuvostoliitolla ei ollut realistista ratkaisua siihen miten matalasta öljyn hinnasta selvitään ja maa alkoi velkaantua. Viljaa Neuvostoliitto toi länsimaista ja myös lainaa Neuvostoliitto otti länsimaista. Neuvostoliiton lainanotolle oli kuitenkin tiukka rajoite: sen piti maksaa lainojen korkokulut ulkomaanvaluutassa. Ulkomaanvaluuttaa Neuvostoliitolla oli vähän, jolloin korkokulujen osuus muodosti nopeasti rajoitteen lisälainanotolle. Hugo Chávez
BBC:n mukaan vuodesta 2003 Chávez on asettanut ruoalle hintakatot, jotka ovat aiheuttaneet pulaa ja hamstrausta. Uutistoimisto AP:n mukaan Venezuelan joukot pyrkivät estämään mittavaa ruoan salakuljetusta, "niukkojen hyödykkeiden kuten maidon". Chávez myös uhkasi pidättää farmeja ja meijereitä. 28.2.2009 Chávez määräsi sotavoimat ottamaan haltuun kaikki riisinjalostustehtaat ja pakottaa ne tuottamaan täydellä kapasiteetilla, mitä he hänen mukaansa eivät hintakaton vuoksi tehneet. Petos lautasella
Jo 1900-luvun alussa elintarvikelisäaineiden käyttö huolestutti. Tohtori Harvey W. Wiley suoritti kokeita lisäaineiden vaikutuksesta ihmiseen. Tämä johti Yhdysvalloissa ensimmäisen elintarvikelain säätämiseen vuonna 1906 ("Pure Food and Drug Act", tunnetaan myös nimellä Wiley Act). Suomeen ensimmäinen elintarvikelaki saatiin vuonna 1941 ja Ruotsiin 1952. Englannin maatalouden vallankumous
Englannin maatalouden vallankumous aiheutti vuosien 1690 ja 1800 välillä ennennäkemättömän maatalouden tuotannon kasvun Englannissa, kun sekä maanviljelyn että muun maataloustyön tuottavuus kasvoi. Nopean muutoksen taustalla oli 1600-luvulla alkanut kehitys, jonka juuret olivat Flanderissa. Alankomaat olivat maatalouden mallimaa 1600-luvulla, mutta sodilta säästyneessä Englannissa taloudellinen toimeliaisuus näkyi jo 1600-luvun lopulla maatalouden tehostumisena, mitä voidaan sanoa maatalouden vallankumoukseksi, vaikka kehitystä jarrutti vuosien 1650–1750 välillä alhaisena pysynyt viljan hinta. Asuntomarkkinoiden romahdus Suomessa 1990
Asuntojen hintojen nousu alkoi vuoden 1986 lopulla ja jatkui lähes vuoden 1989 puoliväliin asti. Vaikka nousun perusteet olivat reaalitaloudessa, odotukset nousun jatkumisesta ruokkivat nousuvauhtia. Lentokoneruoka
Ensimmäiset lentokoneruoat tarjoiltiin Handley Page Transportin lennolla Lontoosta Pariisiin 11. lokakuuta 1919, jolloin tarjolla oli eväslaatikoita kolmen šillingin hintaan. Ruokatarjoilu lennoilla yleistyi kuitenkin vasta 1930-luvulla. Aluksi valikoimiin kuului kylmiä voileipiä, mutta 1930-luvun puolivälin jälkeen myös lämmintä ruokaa alettiin tarjoilla. United Airlines asensi ensimmäisenä lentoyhtiönä koneisiinsa tarjoomot lämpimän ruoan tarjoilemiseksi vuonna 1936. Nälänhätä
Kalorinsaanti henkeä kohden on lisääntynyt kehitysmaissa 27 % vuosina 1963–1997. Aliravitsemuskuolemia on vähemmän kuin koskaan ennen. Esimerkiksi pohjoiskorealaisista 42 % oli aliravittuja vuonna 2015, kun koko maailman luku oli enää 13 % (vuonna 1991 vielä 23 %). Kalorinsaanti henkeä kohden on lisääntynyt kehitysmaissa 27 % vuosina 1963–1997, aliravitsemuskuolemia on vähemmän kuin koskaan ennen ja vehnän hinta on pudonnut 90 % vuodesta 1800. Siipipyörä
Suomen 1990-luvun alun lamavuosina Hyvä Ystävä -ketju joutui alentamaan hintojaan kolmanneksella ja mainosti asiaa aggressiivisella ”Teitä on petetty” -mainoskampanjalla, jossa se syytti muita ravintoloita hinnoilla huijaamisesta. Maaliskuussa 1995 ketju valjasti hintakampanjansa keulakuvaksi ilman lupaa silloisen ulkoministerin ja entisen Maataloustuottajain Keskusliiton puheenjohtajan Heikki Haaviston ja varusti sen otsikolla ”Onneksi tämä mies ei hinnoittele meillä”. Kohun synnyttyä ulkomainosjulisteet vaihdettiin nopeasti uusiin, joissa kuvan ja otsikon tilalla oli valkoista pintaa. Kolme vuotta aiemmin Hyvä Ystävä -ravintola Monetarion mainonnassa oli kehotettu nuoria olemaan äänestämättä. Vuonna 1993 herätti pahennusta ketjuun kuuluneen keravalaisen Olga-pubin edessä ollut mainos: ”Missä ne tytöt silloin luuraa, kun p...a tekee mieli? Olgassa!” Hiilihydraatiton ruokavalio
Palattuaan Yhdysvaltoihin retkiltään Stefansson ajautui väittelyihin silloisten ravitsemusasiantuntijoiden kanssa siitä, voiko hiilihydraatittomalla ravinnolla selvitä. Stefansson ja tanskalainen tutkimusmatkailija Karsten Anderson aloittivat vuonna 1928 New Yorkissa tarkasti valvotun kokeen, jossa he söivät pelkkää eläinravintoa yhden vuoden ajan. Kalorinsa he saivat 79-prosenttisesti rasvasta ja 19-prosenttisesti proteiinista. Miesten ruokavaliota valvottiin virtsan ketoaineiden mittauksin, mikä vahvisti heidän pysyneen tunnollisesti ruokavaliollaan. Kokeen lopuksi Stefanssonin terveydentila oli pysynyt normaalina, samoin Andersonin, jonka verenpaine oli myös laskenut luvuista 140/80 lukuihin 120/80. Kummankin miehen paino oli pudonnut parilla kilogrammalla. Minkään ravintoaineen puutosta ei kummassakaan havaittu, eikä C-vitamiinin puutostaudin keripukin oireita. Stefanssonin ientulehdus parani pian kokeen alettua. Suomen sisällissota
Elintarvikkeille oli säädetty rajahinnat jo vuonna 1914 ja vuonna 1917 elintarvikepula paheni edelleen, kun leipäviljan tuonti Venäjältä romahti. Lähinnä sen vuoksi Suomeen säädettiin elintarvikelaki (2. kesäkuuta 1917), jonka mukaan valtiolla oli oikeus taka­varikoida ylimääräiset elintarvikevarastot ja jakaa ne yleiseen käyttöön. Lain valvonta ja toteuttaminen jäivät kuitenkin täysin puolitiehen, minkä seurauksena elintarvikkeiden hinnat kohosivat ja osa tarjonnasta katosi salakauppaan lain edellyttämien elintarvikevarastojen tarkastusten, takavarikointien ja rajahintojen takia. Öljykausi
Maaöljyn ja sen jalostustuotteiden merkitys öljykauden moderneille teollisuusyhteiskunnille on valtava. Halvan öljyn katsotaan mahdollistaneen 1900-luvun teollisen ekspansion, väestönkasvun sekä elintason nousun. Alkutuotanto, teollisuus, logistiikka, liikenne ja maatalous kasvoivat laajenevan öljyntuotannon ja siihen perustuvien teknologioiden varassa. Vaikka teollistuminen alun perin lähti käyntiin 1700-luvun Englannista kivihiilen voimalla, katsoo yhdysvaltalainen sosiologi William R. Catton teoksessaan "" erityisesti öljyn mahdollistaneen työvoiman siirtämisen maataloudesta teollisuuteen ja teollisuudesta toimistotyöhön. Moderni kulutusyhteiskunta syntyi 1930-luvun laman jälkeen, kun öljyn varaan luotujen työpaikkojen työntekijöille maksettiin palkkaa, jolla he saattoivat ostaa öljyllä tuotettuja kulutustuotteita. Nopeasti kasvanut öljyntuotanto 1960-luvulla puolestaan synnytti hyvinvointiyhteiskunnan palveluineen, kun kalliita sosiaalisia järjestelmiä luotiin silloisten kasvuodotusten varaan.
Öljykausi on merkinnyt huipentumaa ihmiskunnan energiankulutuksen suhteen. Henkeä kohden käytössä ollut energia lähti kasvamaan erityisesti toisen maailmansodan jälkeen. Modernin ihmisen energiankulutus vastaa moninkertaisesti sitä energiaa, mikä ihmisen on mahdollista muuttaa työksi lihasvoiman kautta. Siten ihmisillä on käytössään laskentatavasta riippuen monikymmen- tai monisatapäinen lauma ns. energiaorjia, joiden hartioiden varassa teollinen tuotanto sekä ylellinen elämäntapa lepäävät. Työn tuottavuuden yli kymmenkertainen kasvu 1900-luvulla yhdistetään usein teknologiseen kehitykseen, mutta tällöin jätetään huomiotta se, että massatuotanto on täysin riippuvaista siinä käytetystä energiasta, eikä teknologiaa voi tuottaa tai käyttää ilman energiaa. Suurin osa tästä energiasta on peräisin maaöljystä ja muista fossiilisista polttoaineista. Aitoa ruokaa
Kirjan mottona on vuodelta 1883 peräisin oleva sitaatti, jossa sanotaan: "Suuri osa niistä ravintoaineista, joita ostetaan, on väärennettyjä". Kirja käynnisti Ruotsissa vallankumouksen: elintarviketeollisuus ryhtyi siivoamaan tuotteistaan ylimääräisiä lisäaineita, ja kuluttajat valveutuivat tarkkailemaan ostoksiaan. Nälänhätä
Tuoreista huonoista sadoista huolimatta ruoan hinta on yhä halvempi kuin 1980-luvulla. Luonnonvarat eivät ole loppumassa, päinvastoin, niiden hinta on pudonnut vuosikymmenten ja vuosisatojen ajan. Vuosina 1950–1990 ruoan reaalihinta eli niukkuus putosi 74 %. Vuodesta 1800 vehnän hinta on pudonnut 90 %. Järjetön innostuneisuus
"Ajattelu uudesta aikakaudesta" on vahvana myös asuntojen hintakuplissa. 1880-luvulla Los Angeles, San Diego ja Santa Barbara kokivat kovan hintojen nousun kun alueen saavutettavuus parani rautateiden ansiosta. Tuohon aikaan kaupunkeja mainostettiin ihanan ilmaston ja mainion tulevaisuuden tyyssijoina. Kupla kuitenkin puhkesi kun odotukset Kalifornian teollisuutta kohtaan eivät toteutuneetkaan. Tarina tarjoaa esimerkin siitä, miten ihmiset ovat jo yli sadan vuoden ajan pelänneet vapaiden tonttien loppuvan kesken. Floridassa oli vuonna 1925 asuntojen hintakupla "uuden aikakauden tarinan" seurauksena, jossa varakkaat halusivat viettää siellä talvensa. Bostonissa oli 1980-luvulla asuntojen hintakupla "uuden aikakauden tarinan" seurauksena, jossa Bostonista oli muodostumassa korkean teknologian keskus. Vuoden 2000 jälkeen monissa suosituissa lomakohteissa ympäri maailmaa on ollut nopeata hintojen nousua, sillä sielläkin on liikkunut tarinoita uudesta aikakaudesta, jossa näiden alueiden kysyntä kasvaa räjähdysmäisesti. Näiden tarinoiden mukaan uuden informaatioteknologian avulla ihmiset muuttavat kauniille paikoille ja tekevät työnsä sieltä käsin, sillä ihmisillä on enemmän varallisuutta ostaa asunto kyseisistä paikoista ja etätyömahdollisuus. Nämä tarinat "uudesta aikakaudesta" kertovat myös toistuvasti siitä, miten suurten ikäluokkien eläköityminen nostaa näiden alueiden kysyntää (tämä esimerkki muistuttaa paljon Floridan vuoden 1925 hintakuplaa). Tuileries’n palatsin valtaus
Alempien kansankerrosten tyytymättömyyttä kesällä 1792 kasvatti lisäksi assignaattien kurssien putoaminen ja siitä seurannut elintarvikkeiden hintojen nousu. Mau-mau-kapina
Ylänkötorpparien taloudellisen tilanteen heikkeneminen sai tuhannet kikujut vaeltamaan Nairobiin työnhakuun, mikä osaltaan aiheutti kaupungin väkiluvun kaksinkertaistumisen vuosina 1938–1952. Samalla oli kuitenkin kehittymässä maanomistajakikujujen yhteiskuntaluokka, joka samastui pitkälti valkoisten siirtolaisten etuihin. Näin kikujukansan keskuuteen syntyi luokkaristiriita. Vuonna 1953 lähes puolet kikujuista oli maatonta liikaväestöä. Tämä merkitsi köyhyyden ja työttömyyden kasvua. Taloudellinen eriytyminen aiheutti kikujukansan keskinäisen sisällissodan osana mau-mau-kapinaa. Rasvakeskustelu
Kansanterveyslaitoksen mukaan suomalaiset olivat 1950-luvulla yksi Euroopan sairaimmista kansoista, mutta sen jälkeen kansanterveys on jatkuvasti parantunut monin tavoin. Tutkimusprofessori Antti Aron mukaan perinteinen suomalainen vähärasvainen ruoka muuttui 1950-luvulla huonommaksi elintason kohotessa. Rasvaisia elintarvikkeita alettiin suosia, minkä seurauksena syntyi sepelvaltimotautiepidemia, johon kuolleisuus oli yli kolminkertainen 2000-luvun alkuun verrattuna. Epidemia alkoi laantui vasta 1970-luvulla, mikä johtui Aron mukaan etenkin väestön ruokavalion muuttumisesta vähärasvaisemmaksi. Haile Selassie
1970-luvulla alkoi paha nälänhätä vuosina 1973–1974 Wallon maakunnassa. Myös inflaatio kiusasi maan taloutta. Keisari ei ottanut aluksi ulkomaista apua vastaan, mutta kun asia luisui käsistä oli pakko pyytää apua YK:lta. Helmikuussa 1974 alkoi armeijan kapina. Kapina levisi ja 12. syyskuuta armeijan marxilais-leninistinen ryhmä kaappasi vallan kenraali Mengistu Haile Mariamin johdolla ja hallitsija syrjäytettiin. Maahan perustettiin järjestystä ja valtaa pitämään vallankumouksellinen asevoimien, poliisin ja alueellisen armeijan koordinointineuvosto (Derg). Englannin maatalouden vallankumous
Viljan hinnan kehitys taittui 1750-luvulla ja hinnat pysyivät korkeina 1800-luvun puoliväliin. Syynä oli osin väkiluvun kasvu ja rehuviljan kulutuksen kasvu teollisuuden ja kaupan kuljetustarpeen kasvaessa, mutta merkitystä oli myös kansakunnan vaurastumisella. Viljan hinta heijastui vuokraviljelijöiden vuokriin ja maan hintaan. Korkeiden hintojen vallitessa työläisten reaaliansiot laskivat ja maanviljelyn kulta-aika olikin työläisille kurjuuden aikaa, palkasta meni valtaosa ruokaan. Tämä johti korvaavien ruokakasvien etsimiseen, jollaiseksi varsinkin Irlannissa tuli peruna. Nälänhätä
Nykyisin nälänhädät johtuvat enää sodista tai politiikasta, eivät väestönkasvusta. Useissa tutkimuksissa on todettu, että nälänhädät johtuvat paitsi ruoan puutteesta, myös muista syistä. Ruokaa tuotetaan riittävästi – YK:n ympäristöohjelma UNEP:n mukaan 10 miljardin ihmisen tarpeisiin. Usein nälänhätään ajautuneissa maissa laitetaan samaan aikaan ruokaa vientiin, esimerkiksi 1980-luvulla Etiopian paljon huomiota saaneen nälänhädän yhteydessä. Kiinan suurissa nälänhädissä Maon talouskokeilujen aikaan viimekätisenä ongelmana oli tiedon kulkeutumattomuus ajoissa valtarakenteeltaan tiedonkululle epäsuotuisassa yhteiskunnassa. Suurnälänhätiä on nähty vielä 1980-luvulla esimerkiksi Etiopiassa sekä 1990- ja 2000-luvuilla Pohjois-Koreassa. Aiemmin kolmannen maailman nälänhätään vaikutti ruokaviljelmien muuttaminen kaupalliseen käyttöön esimerkiksi tupakan tuotantoon. Tuolloin kolmannen maailman nälkää torjuttiin suurten viljantuottajamaiden ylijäämäviljalla. Nyt ylijäämäviljaa ei enää ole, sillä energian tuottaminen autojen polttoaineeksi on poistanut ylijäämäviljan markkinoilta . Japanilainen keittiö
Japanilainen ruokakulttuuri alkoi kehittyä Heian-kaudella (794–1192). Varhaisinta tunnettua ruokakulttuurin kerrostumaa tältä ajalta leimaavat aristokraattisuus, mannermaiset vaikutteet Kiinasta ja Koreasta, sekä buddhalaisuuden vaikutus ajattelutapaan. Aristokraatit söivät riisiä mutta talonpojat muita viljoja, sillä riisi oli arvokas rahayksikkö. Maitotuotteita käytettiin enemmän kuin nykyisin. Buddhalaisuuden vaikutuksesta keisari Temmu antoi vuonna 676 lihansyöntikiellon, kuten myös monet keisarit hänen jälkeensä. Kansan keskuudessa lihansyöntikieltoa harvoin vielä tuolloin kuitenkaan noudatettiin. Paul Ralph Ehrlich
Kirjan ensimmäinen painos alkoi lausunnolla: "Taistelu ihmiskunnan ruokkimisesta on päättynyt. 1970-luvulla sadat miljoona ihmiset kuolevat nälkään huolimatta kaikista hätäapuohjelmista. Mikään ei voi estää kuolleisuuden suurta kasvua maailmassa..." 1970-luvun lopulla ennustus oli osoittautunut vääräksi mutta Ehrlich julisti yhä entisen suuntaista sanomaa. Venezuelan talous
Sosialismia luonut Hugo Chávez nousi Venezuelan johtoon 1999 ja valtio pyrki tämän jälkeen ohjaamaan taloutta ja tuotantoa. Chávez yritti parantaa köyhien asemaa ja asetti köyhiä suosiakseen ruoan hintakaton. Tämä johti hamstraukseen ja ruokapulaan. Ruoantuottajat ja muutkin tuottajat myivät ja salakuljettivat tuotantoaan mieluiten naapurimaihin kuin myivät kotimaassa. Norja
Taloudellisesti Norja alkoi vaurastua merkittävästi 1970-luvulla, kun Pohjanmereltä alettiin pumpata öljyä. Norja kokosi verrattain nopeasti mittavan valtionyhtiösektorin valtiontalouden tueksi, ja maan elintaso alkoi nousta. Vuosien 1974 ja 1979 öljykriisit nostivat öljyn hintaa voimakkaasti ja mahdollistivat Norjan talouden nousun. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Viljelyyn tarvittavien siementen ja lannoitteiden hinnat ovat nousseet. Suuret nälkävuodet
Suomeen saapui viljaa avustuksina melkein kaikista Euroopan maista. Venäjällä oli ollut myös laaja kato ja miljoonittain nälkää näkeviä, ja viljan hinta oli noussut nopeasti. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Esimerkiksi FAO:n kustantaman vuonna 2006 julkaistun raportin mukaan Kamerun sovelsi riisin tuotantoon Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailman kauppajärjestön politiikkaa vuodesta 1994: viljelyn tuki lopetettiin, lannoitetuotanto yksityistettiin ja tuontitulli lakkautettiin. Köyhimmät viljelijät joutuivat lopettamaan viljelyn kokonaan kalliiden lannoitteiden vuoksi. Riisin tuonti kasvoi 152 000 tonnista 301 000 tonniin vuosina 1999-2004. Paikallisen viljelyn kannattavuus laski ja se vähentyi 31 prosenttia vuosina 1999-2004. Toinen WTO:n ohjeiden mukaan tuontirajoituksia vähentänyt maa oli Norsunluurannikko. Vuosina 1997-2004 maan oma riisintuotanto väheni 40 prosenttia tuonnin kasvun vuoksi. Liberia puolestaan tuo ulkomailta 90 prosenttia riisistä, vaikka maa voisi tuottaa sitä itsekin. Ruokaa öljystä -ohjelma
Husseinin hallinto oli torjunut YK:n vuonna 1991 ehdottamat aloitteet öljyn myymisestä humanitaarisia tarvikkeita vastaan, mutta vuosikymmenen puolivälissä se oli valmis hyväksymään uuden ehdotuksen. YK:n turvallisuusneuvosto hyväksyi 1995 päätöslauselma 986:n, jonka perusteella syntyi ruokaa öljyä vastaan -ohjelma (OIP). Irak hyväksyi ohjelman 20. toukokuuta 1996 ja yhteisymmärryksen sopimus (MOA) allekirjoitettiin YK:n ja Irakin hallituksen kesken. Sopimuksen mukaan Irak saattoi myydä öljyä maailmanmarkkinoilla ruokaa ja muita humanitaarisia tarvikkeita vastaan. Ohjelma käynnistettiin seuraavana vuonna ja ensimmäiset ruokakuljetukset saapuivat maahan maaliskuussa 1997. Alkuun öljyä sai myydä kahden miljardin dollarin edestä kuuden kuukauden välein. Kaksi kolmasosaa tuloista kanavoitiin humanitaariseen apuun. Ohjelman johtajaksi nimitettiin kyproslainen Benon Sevan, joka oli työskennellyt YK:ssa vuodesta 1965 lähtien. Saksan hullu vuosi
Vallankumousten puhkeamista edelsi koko 1840-luvun ajan voimistunut poliittinen kuohunta eri puolilla Eurooppaa, joka varsinkin Saksassa sai vallankumouksellisen nationalismin muodon. Leivän hinnan nousu ja nälänhätä aiheuttivat vuonna 1847 myös sosiaalisia levottomuuksia ja niin sanotun ”perunakapinan” Berliinissä. Vuoden 1847 onnistunut sato päätti elintarvikepulan, mutta sitä seurasi taloudellinen laskusuhdanne ja kriisiaika. Kaupungeissa oleskeli paljon työttömiä ja monet aiemmin menestyneet käsityöläiset ja kisällit olivat menettäneet toimeentulonsa, mikä lisäsi tyytymättömyyttä. Kim Il-sung
Maatalouden vaikeudet alkoivat jo 1970-luvulla. Tuolloin käynnistettiin Kim Il-sungin määräyksestä ”"Vallatkaa lisää maata!"” -ohjelma. Tällöin kukkuloiden ja vuortenrinteiden metsät kaadettiin, ja niistä yritettiin tehdä viljelysmaita. Sadevesi ja eroosio tekivät kukkulat ja vuorten rinteet paljaiksi, ja niiltä valunut maa-aines täytti kastelukanavat ja ojat.
Hallituksen toimenpiteistä huolimatta osa väestöstä tarvitsee edelleen kansainvälisten järjestöjen apua. Maassa esiintyy aliravitsemuksen aiheuttamia sairauksia. Suomen taloushistoria
1980-luvun nousukautta seurasi pankkikriisi ja maan taloushistorian syvin lama. Seuraava kriisi saapui 2008 Yhdysvaltojen asuntomarkkinoista alkaneen kriisin levitessä IT-kuplan puhkeamisen heikentämään Eurooppaan. Tästä lamasta Suomi on noussut muuta Eurooppaa hitaammin.
Nykyisen Suomen alue oli jo kivikaudella (n. 10000-1500 eaa.) osa laajaa vaihdantaverkostoa. Esimerkiksi piikivi tuli Suomeen nykyisen Venäjän alueelta. Maanviljely ja karjanhoito saapuivat Suomeen kauden lopulla Baltiasta, mutta metsästys ja keräily pysyivät vielä pitkään pääelinkeinoina varsinkin sisämaassa.