Mitä austeniitti tarkoittaa?
Austeniitti
Austeniitti on metallinen, ei-magneettinen raudan allotrooppi tai raudan ja seosaineen liuos, jolla on pintakeskinen kuutiollinen kiderakenne. Seostamattomassa hiiliteräksessä austeniitti esiintyy eutektoidisen lämpötilan eli noin 1000 K:n tai 727 °C yläpuolella. Eri seosaineet muuttavat teräksen eutektoidista lämpötilaa. Austeniitti on nimetty Sir William Chandler Roberts-Austenin mukaan (1843–1902).
Kiille
Kiilteet ovat ryhmä silikaatteihin lukeutuvia mineraaleja, joille on yhteistä yksi erittäin etevä lohkosuunta, mistä syystä kiilteet lohkeavat helposti ohuiksi läpikuultaviksi liuskoiksi. Kiilteiden kidejärjestelmä on monokliininen, ja niiden kiteet ovat muodoltaan kuusikulmaisia liuskaryppäitä. Kiilteistä yleisin on biotiitti eli musta kiille, josta tunnetaan myös muunnos nimeltä vermikuliitti. Toinen yleinen kiille on muskoviitti (vaalea kiille), jonka muunnos serisiitti on hienoliuskaisempi. Harvinaisempana esiintyy litiumpitoista lepidoliittia, joka on väriltään vaaleanvioletti tai vihertävä, zinnwaldiittia sekä kromia sisältävää vihreää fuksiittia.
Asbestin raaka-aineena on yleensä erilaiset kiillelajit. Pastis
Pastis on ranskalainen anisviina ja aperitiivi. Suosituimpia merkkejä ovat pariisilaistyyppinen Pernod sekä Ricard ja Pastis 51, jotka edustavat marseillelaista tyyppiä. Tarjoiltaessa pastikseen perinteisesti sekoitetaan vettä, jolloin se muuttuu valkoiseksi ja läpikuultamattomaksi. Syynä on anisöljyn veteen liukenemattoman ainesosan anetolin sakeneminen. Keskimääräinen alkoholipitoisuus on 40–45 tilavuusprosenttia. Juoman sakeneminen kertoo anisviinoissa aina paremmasta laadusta. Heikompitasoisissa juomissa sakenemista ei tapahdu. Krokidoliitti
Krokidoliitti eli kuitumainen riebeckiitti (ns. sininen asbesti) on asbestin rakenneosa. Krokidoliittia pidetään kaikkein vaarallisimpana asbestilajina sen kuiturakenteen vuoksi. Krokidoliitin on todettu aiheuttaneen syöpää jopa erittäin vähäisenä pidetyn altistumisen johdosta. Krokidoliittia on käytetty paljon ruiskutettuna eristemassana, ja se onkin aiheuttanut voimakkaita asbestialtistumisia eristäjille ja kaikille samoissa tiloissa työskenneille. Tiloissa missä ruiskuasbestia on paljaana ei saa oleskella ilman asianmukaisia suojaimia, koska massan katsotaan aiheuttavan aina asbestialtistusta. Krokidoliittia on käytetty myös lisäaineena monissa muissa rakennustarvikkeissa. Suomessa krokidoliitin käyttö kiellettiin 1976. Kassiteriitti
Kassiteriitti eli tinakivi on mineraalina esiintyvää tinadioksidia (SnO). Se sisältää noin 78 % tinaa ja on tärkein tinaa sisältävä malmimineraali. Cembrit
Itävaltalainen Ludvig Hatscheck patentoi kehittämänsä asbestipitoisten kuitusementtilevyjen Hatscheck-valmistusmenetelmän vuonna 1900. Asbestia sisältävät levyt olivat kaikkiin muihin tunnettuihin levyihin verrattuina ylivoimaisina muun muassa palamattomuutensa ansiosta. Tuote nimettiin Eterniitiksi latinankielisen ikuisuutta tarkoittavan sanan mukaan. 1917 Suomen Mineraali Oy osti Paakkilan kaivosalueen ja aloitti siellä asbestin louhinnan ja rikastuttamisen. 1922 tehtaalla tehtiin ensimmäiset koeajot eterniittilevyillä. Ruostumaton teräs
Ferriittisten terästen mikrorakennetta stabiloivat seosaineet kromi, pii ja molybdeeni Näissä teräksissä on kromia 12–25 prosenttia ja hiiltä alle 0,1 prosenttia. Rakenne on ferriittinen ja magneettista, mutta teräs ei karkene lämpökäsittelyllä. Ferriittisen rakenteen varmistamiseksi pyritään austeniittia suosivien alkuaineiden pitoisuudet saamaan mahdollisimman pieniksi. Akonitiini
Akonitiini eli akoniitti-alkaloidi, on kasviperäinen myrkky, jota on muun muassa ukonhatun ("Aconitum napellus") juurimukuloissa ja muissa osissa. Sitä on monissa kulttuureissa käytetty nuolimyrkkynä ja myrkkysyöteissä. Plinius kertoo, että merkittävät rikolliset tapettiin akonitiinilla, vähäisempiin käytettiin myrkkykatkoa ("Conium maculatum"). Adamsiitti
Adamsiitti on huoneenlämmössä kiinteää, kiteistä materiaali, jonka väri vaihtelee keltaisesta vihreään riippuen aineen puhtaudesta. Se on käytännössä veteen liukenematonta, mutta liukenee heikosti orgaanisiin liuottimiin, kuten bentseeniin, tolueeniin ja alkoholeihin. Aerosolina adamsiitti on tiiviinä pilvenä kirkkaan keltaista, mutta muuttuu levitessään näkymättömäksi. Ilmeniitti
Australian itärannikon esiintymissä tärkein mineraali on rutiili, sivutuotteita ovat zirkoni ja ilmeniitti. Alueen esiintymät ovat maailman arvokkaimmat titaanimineraalien lähteet. Aluksi siellä kaivettiin kultaa ja zirkonia, mutta rutiili tuli mukaan 1940-luvulla. Alueella on iältään sekä pleistoseenin että holoseenin aikaisia esiintymiä. Lisäksi alueella on sekä rantojen että tuulien rikastamia esiintymiä. Alueen raskasmineraalihiekka voi koostua lähes kokonaan rutiilista, zirkonista ja ilmeniitistä. Tämän vuoksi siellä louhitaan hiekkoja, joiden raskasmineraalipitoisuus voi olla jopa alle prosentin. Asteroidi
Asteroidi (muinaiskreikan sanoista "aster" ’tähti’ ja -"eides" ’muotoinen’) on varsinaista planeettaa pienempi ja meteoroidia suurempi kivinen kappale, joka kiertää Aurinkoa. Nimityksiä "pikkuplaneetta" ja "planetoidi" on käytetty pitkään synonyyminä asteroidi-sanalle, mutta nykyään kaikissa lähteissä kaikkia pikkuplaneettoja kuten transneptunisia kohteita ei aina luokitella asteroideiksi. Esimerkiksi vuoden 2006 planeetan määritelmässä pienkappaleita koskevassa osiossa asteroidit ja transneptuniset kohteet on mainittu erikseen. Asteroidi-sanan voikin katsoa viittaavan aurinkokunnan sisempien osien pikkuplaneettoihin. Suurin osa aurinkokuntamme tunnetuista asteroideista sijaitsee 2,8 au:n päässä Auringosta sijaitsevalla asteroidivyöhykkeellä. Ouzo
Ouzo (, lausutaan ”uutso”) on kreikkalainen kirkas, aniksella maustettu viina, joka valmistetaan rypäletisleestä. Ouzo juodaan veteen sekoitettuna, jolloin se muuttuu samean valkoiseksi. Syynä on anisöljyn veteen liukenemattoman ainesosan anetolin sakeneminen. Myristisiini
Myristisiini on fenyylipropeeneihin kuuluva huumaava aine, joka voi olla suurina annoksina myrkyllistä. Muskottipähkinät sisältävät myristisiiniä. Myristisiini toimii elimistössä antikolinergina, ja se luokitellaan hulluruohon (tropaanialkaloidit) tavoin deliriantiksi. Stuartin valtatie
Stuartin valtatie on noin 2 700 kilometriä pitkä ja se yhdistää Adelaiden ja Port Augustan Australian mantereen halki Darwiniin pohjois-Australiassa. Tien varrella sijaitsee Alice Springs. Kaupunkien ulkopuolella tiellä ei yleensä ole nopeusrajoituksia, vaan tien käyttäjien odotetaan sovittavan ajonopeutensa sääolosuhteiden mukaan. Tiellä on ajettu muun muassa Australian kanuunankuularalli. Toinen Australian keskiosissa kulkeva reitti on niin sanottu Outback Highway. Pateeni
Pateeni (kreikan sanasta "patane") on ehtoollisella käytettävä pieni, matala lautanen, jossa ehtoollisleivät eli öylätit konsekroidaan ja jaetaan ehtoolliselle osallistuville. Yleensä messussa on käytössä vain yksi pateeni kalkin kanssa, mutta mikäli jakajia on useampia, voidaan käyttää myös useampaa pateenia. Fosgeniitti
Fosgeniittia syntyy, kun muut lyijyä sisältävät mineraalit muuttuvat toisiksi mineraaleiksi. Tämän vuoksi fosgeniitti on niin sanottu toissijainen mineraali. Tavanomaisesti fosgeniittia löytyy muiden lyijymineraalien, kuten anglesiitin kanssa. Fosgeniittia voi esiintyä hyvinkin suurina kiteinä, ja esimerkiksi Sardiniasta on löydetty jopa 45 kg:n massaisia kiteitä. Muistimetalli
Muistimetalli on metalliseos, joka muuttaa hilarakennettaan (kiderakenne) austeniittisen ja martensiittisen välillä lämpötilasta riippuen niin että muutos tapahtuu reversiibelin prosessin kautta. Kun hilarakenne muuttuu, kappaleen muoto palautuu samaksi kuin se oli aiemmin samassa hilarakenteessa. Yksinkertaisesti sanoen muistimetallit ovat ns. älykkäisiin materiaaleihin kuuluvia metalliseoksia joiden muotoa ja liikettä voidaan ohjata. Tällaisesta metallista tehty kappale siis muotoutuu aina saman muotoiseksi samassa lämpötilassa. Ruostumaton teräs
Kylmämuokkauksessa metastabiilista austeniittista syntyy α´-martensiittia, joka lujittaa voimakkaasti ja on magneettinen faasi. Martensiittia muodostuu myös venytysmuovauksessa kuten pesualtaan valmistuksessa. Muokkausmartensiitti parantaa venytysmuovattavuutta estämällä ennenaikaista murtumista paikallisen kuroutuman kohdalla. Epästabiilin koostumuksen vaikutus ilmenee vetokokeessa sekä murtolujuuden että tasavenymän kasvuna. Muokkauksessa syntyy sitä enemmän martensiittia, mitä niukemmin teräs on seostettu, mitä matalampi muokkauslämpötila ja mitä korkeampi muokkausaste on. Vastaavasti runsasseosteista laatua olevaan riittävän korkeaan lämpötilaan esilämmitettyyn kappaleeseen ei synny muokkausmartensiittia, jolloin lujittuminen ja muokkausenergian tarve on vähäisempi kuin huoneenlämpötilassa tehdyssä muokkauksessa. Universaalikiista
Aristoteleen loogisiin teoksiin kuuluva teos "Kategoriat" esitteli kymmenen kategoriaa, jotka luettelivat "ne mitkä jostakin oliosta lausutaan" eli predikoidaan. Niiden voidaan nähdä kuvaavan, mitä kysymyksiä jostakin oliosta voidaan kysyä. Keskeisin kategorioista oli substanssin kategoria, joka vastasi kysymykseen ”mikä se on?”. Siihen kuuluivat kaikenlaiset oliot tai ’olemukset’. Substanssin kategorian sisällä Aristoteles erotti toisistaan ensimmäisen ja toisen substanssin. Ensimmäiseen substanssiin kuuluivat yksilöoliot, jotka voivat esimerkiksi kuolla ja hävitä, kuten yksittäiset ihmiset. Toiseen substanssiin kuuluivat lajit (esimerkiksi ihminen) ja suvut (esimerkiksi eläin). Estetiikka
Termi ”estetiikka” tulee kreikan kielen sanasta "aisthetike" (), ja sen kehitti filosofi Alexander Gottlieb Baumgarten vuonna 1735 merkitsemään ”tiedettä siitä, kuinka asiat tunnetaan aistien kautta”. Baumgartenin esittelemä latinankielinen muoto oli "aesthetica". Termiä käytettiin hänen jälkeensä saksan kielessä, mutta esimerkiksi englannin kieleen sana tuli vasta 1800-luvulla. Keskustelua kauneudesta ja taiteesta käytiin kuitenkin yhtä lailla ennen tätäkin esimerkiksi David Humen termistöllä, puhuen ”maun standardeista” tai ”maun arvostelmista”. Autuniitti
Autuniitti kuuluu fosfaattimineraalien ryhmään. Se sisältää radioaktiivista uraanimetallia, joten sitä on käsiteltävä erittäin varovasti. Uraanin lisäksi autuniitti sisältää kalsiumia, fosforia, happea ja vettä. Vasta kerätty autuniitti on kauniin keltaista tai kellan­vihreää sekä läpikuultavaa tai läpinäkyvää. Ajan myötä ja kuivassa ilmassa siitä tulee meta-autuniittia. Autuniitti voidaan todeta mittaamalla näytteen radioaktiivisuus. Testitulos ei välttämättä ole tarkka, sillä on olemassa muitakin samanvärisiä radioaktiivisia uraania sisältäviä mineraaleja. Vaikka uraani on luonnossa hyvin yleistä, sitä löydetään aina osana muita mineraaleja, ei koskaan puhtaana. Md30-lämpötila
Määritelmän mukaan lasketussa Md-lämpötilassa 30% muokkausasteella kylmämuokatusta austeniitista 50% muuttuu α´-martensiitiksi. Brewsteriitti
Brewsteriitti on zeoliitteihin kuuluva silikaattimineraalisarja. Ennen vuotta 1997 brewsteriitti tunnistettiin mineraaliksi, mutta vuoden 1997 uudelleenluokittelussa Kansainvälisen mineraloginen unioni (IMA) muutti sen sarjan nimeksi, ja mineraaleille annettiin nimet brewsteriitti-Sr ja brewsteriitti-Ba. Yleisempi brewsteriitti-Sr on vesipitoinen strontium- ja alumiinisilikaatti, (Sr,Ba)AlSiO · 10HO. Vähäisiä määriä bariumia on usein korvaamassa osan strontiumista. Oikea nimi määräytyy hallitsevan alkuaineen mukaan. Mineraalit ovat erotettavissa visuaalisesti, ja sarjan nimeä käytetään siihen asti kun mineraalia ei olla vielä määritetty. Akonitaasi
Useiden eliöiden akonitaasi on rakenteeltaan monomeeri. Entsyymistä tunnetaan useita eri ryhmiä esimerkiksi mitokondrioissa esiintyvä muoto, joka osallistuu sitruunahappokiertoon, sytosolissa esiintyvä muoto, joka osallistuu raudan kuljetukseen soluissa ja toimii rautatasoa säätelevänä proteiinina ja vain bakteereissa esiintyvä akonitaasi. Akonitaasi tarvitsee toimiakseen rauta, mutta on rakenteeltaan sikäli erikoinen metalloentsyymi, että rauta ei ole sitoutuneena hemiryhmään vaan lähes kuution muotoiseen raudan ja rikin muodostamaan FeS-klusteriin. Se on siis niin kutsuttu rauta-rikkiproteiini. Entsyymissä substraattina toimiva sitruunahappo sitoutuu yhteen rautaioniin karboksyyliryhmän ja hydroksyyliryhmänsä kautta. Rauta toimii akonitaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa Lewis-happona. Aktiivisen kohdan seriiniaminohappo vastaanottaa protonin sitruunahapolta ja molekyylistä eliminoituu rautaan sitoutunut hydroksyyliryhmä vetenä ja muodostuu akonittihappoa (CHO). Akoniittihappo irtoaa entsyymistä, pyörähtää ympäri ja sitoutuu uudelleen akonitaasiin. Seuraavassa vaiheessa entsyymi katalysoi veden liittymistä akoniittihappoon, jolloin muodostuu (2R,3S)-isositruunahappoa. Akonitaasin katalysoima reaktio on tasapainoreaktio ja tasapainotilassa sitruunahappoa on noin 90 %, isositruunahappoa noin 6 % ja akoniittihappoa noin 4 %. Austeniitti
Monilla magneettisilla aineilla Curie-piste eli lämpötila, jossa magneettinen materiaali lakkaa olemasta magneettinen on lähes sama kuin lämpötila, jossa aine muuttuu austeniittimuotoon. Austeniitti on paramagneettista, kun taas martensiitti ja ferriitti ovat voimakkaasti ferromagneettisia. Ruuti
Myös Alfred Nobel kehitti 1887 savuttoman ruudin, joka sai nimen ballistiitti; siitä kehittyi myöhemmin moderni kordiitti. Se koostuu nitroselluloosasta, johon imeytetään 20 % nitroglyseriiniä käyttämällä liuottimena asetonia. Ruutiin lisätään 5 % vaseliinia estämään nitroglyseriinin aiheuttamaa korroosiota aseessa. Asetoni kerättiin talteen, koska sen valmistus oli kallista ennen kemisti Chaim Weizmannin kehittämää synteettistä asetonia. Massa puristetaan reikien läpi langan () muotoon, kuivataan ja leikataan paloiksi. Rakeet pinnoitetaan grafiitilla staattisen sähkön estämiseksi. Absintti
Absintti on väkevä alkoholijuoma, jota valmistetaan rypäle- tai viljaperäisestä alkoholista ja useista tietyistä yrteistä, joista tärkeimmät ovat anis, fenkoli ja koiruoho ("Artemisia absinthium"). Absintti keksittiin Couvet'ssa Neuchâtelin kantonissa Sveitsissä. Tarinan mukaan keksijä oli ranskalainen tohtori Pierre Ordinaire. Sementiitti
Teräksessä ja valuraudassa oleva hiili voi esiintyä pääasiassa kahdessa muodossa: joko pieninä pelkistä hiiliatomeista koostuvina grafiittikiteinä tai kemiallisena yhdisteenä, rautakarbidina eli sementiittinä.
Termodynaamisen tasapainon vallitessa sementiittiä ei esiinny, vaan kaikki hiili on grafiittina, kaikki rauta ferriittinä tai korkeissa lämpötiloissa austeniittina. Sementiitti on kuitenkin metastabiili yhdiste, ja kun sitä on muodostunut, se on varsin pysyvää, ellei lämpötila ole kovin korkea. Sulan hiilipitoisen raudan jähmettyessä hiili sekoittuu tällöin muodostuvaa ferriittiin ja austeniittiin, mutta erkanee niistä seoksen jäähtyessä, jolloin seoksen hiili­pitoisuudesta, jäähtymis­nopeudesta ja muista seoksessa esiintyvistä aineista riippuen syntyy vaihtelevassa suhteessa sekä grafiittia että sementiittiä. Kun hiili­pitoisuus on pieni, on epä­toden­näköistä, että tarpeeksi monta hiiliatomia sattuisi niin lähelle toisiaan, että ne voisivat muodostaa grafiittia, ja tällöin pääosa hiilestä sitoutuukin rautaan sementiitiksi. Pienen hiili­pitoisuuden ohella grafiitin muodostumista edistävät myös suuri jäähtymisnopeus sekä muista seos­aineista kromi ja mangaani, kun taas sementiitin muodostumista edistävät korkea hiilipitoisuus, hidas jäähtymis­nopeus sekä seos­aineista pii, nikkeli ja alumiini. Absintti
Kampanjointi johti lopulta absintin kieltämiseen Belgiassa, Sveitsissä ja Ranskassa. Ensimmäisen maailmansodan loppuun mennessä absintin valmistuskielto oli tullut voimaan suurimmassa osassa Eurooppaa. Monet tehtailijat vaihtoivat absintin valmistuksen muihin anispohjaisiin juomiin, eräänlaisiin korvikkeisiin. Tunnetuin näistä on pastis, joka on nykyisin hyvin suosittu Ranskassa. Pastis ei kuitenkaan ole absinttia ilman koiruohoa, vaan se on valmistettu eri menetelmällä ja eri raaka-aineista. Pastiksen sisältämä anis on tähtianista, ja siihen lisätään myös erilaisia mausteita, joita ei absintinvalmistuksessa koskaan käytetty. Austeniitti
Hypereutektisen valuraudan kuumentaminen yli 730 °C aiheuttaa austeniitin muodostumisen primäärisen sementiitin kristalleihin. Valkoisessa raudassa austeniittia muodostuu primäärisen sementiitin ja ferriitin rajapinnassa. Kun austeniitti ydintyy sementiitissä, ne esiintyvät lamelliryppäinä, jotka suuntautuvat sementiittikristallin pinnan suuntaisesti. Austeniittia syntyy kun sementiitistä siirtyy hiiltä ferriittiin. Asbesti
Asbestilla tarkoitetaan kuitumaista silikaattimineraalia, jota on käytetty rakennusmateriaalina. Koska sillä on hyvät palonkesto-ominaisuudet, se on hyvä lämmön- ja sähköneriste ja parantaa tilojen akustisia ominaisuuksia. Asbestia on käytetty rakentamisessa mm. putkieristeissä, ruiskutettuna eristeenä, tasoitteissa, kiinnityslaasteissa, maaleissa, liimoissa, rakennuslevyissä, ilmastointi­kanavissa, muovimatoissa, saumauslaasteissa, kaakeleissa, vinyylilaatoissa, palokatkoeristeissä, ovissa, etenkin palo-ovissa, proppausmassoissa, sekä vesikatto- ja julkisivumateriaaleissa. Perliitti (metallurgia)
Perliittiä muodostuu austeniittisessa tilassa olevan teräksen jäähtyessä. Eutektoidisen teräksen jäähtyessä sopivalla nopeudella syntyy rakenteeseen vuorotellen ferriitti- ja sementiittilamelleja ja teräksestä tulee täysin perliittinen. Jäähtymisnopeuden ollessa niin suuri, että hiili ei ehdi poistumaan austeniitista diffuusion avulla ja muodostamaan sementiittiä, syntyy ferriitin hiiliylikylläisiä muotoja martensiittia ja bainiittia. Nämä rakenteet ovat lujia ja monet terästen lämpökäsittelyt, kuten karkaisu ja bainitointi perustuvat juuri näiden faasien syntymiseen. Johnstoningenetti
Johnstoningenetti ("Genetta johnstoni") on afrikkalainen sivettieläin. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut johnstoningenetin uudeksi nimeksi liberiangenetti. Johnstoningenetti on uhanalainen, sillä sen elinympäristöä, sademetsää, on raivattu maatalouden, metsätalouden ja kaivostoiminnan vuoksi. Astemitta
Astemitta on pääasiassa geometriassa käytetty apuväline, jolla voidaan mitata kulman suuruus sekä piirtää halutun suuruinen kulma. Aspergillus
Aspergillus on homesieniin kuuluva sienisuku. "Aspergillus"-sukuun kuuluu yli 200 lajia, joista esimerkiksi "Aspergillus fumigatus"- ja "Aspergillus ochraceus" -lajeja saatetaan tavata kosteusvaurioituneista rakennuksista. "Aspergillus oryzae" -lajia puolestaan käytetään Japanissa ruoanvalmistuksessa. Erilaisia "Aspergillus"-homeiden sekundaarimetaboliitteja tunnetaan yli 360 kpl. "Aspergillus flavus" tuottaa mm. aflatoksiineja, joista aflatoksiini B1 on voimakkain tunnettu rotalle syöpää aiheuttava aine ja aiheuttaa myös ihmiselle maksasyöpää etenkin Afrikassa.
Aspergillus clavatus ja Aspergillus versicolor tuottavat suuria pitoisuuksia sterigmatokystiinia (CHO), joka on aflatoksiinin sukuinen myrkky, mutta sen myrkyllisyys on aflatoksiinia vähäisempää. Aspergillus ochraceus tuottaa okratoksiini A homemyrkkyä. Ametisti
Ametisti on korukivenä käytetty violetti kvartsinmuunnos. Sen nimi on peräisin muinaisen Kreikan sanoista ἀ a- ("ei") ja μέθυστος methustos ("myrkytys"), joka on viite uskomukseen, että se suojelee omistajaansa päihtymykseltä; muinaiset kreikkalaiset pitivät ametistia yllään ja tekivät siitä juoma-astioita. Adamsiitti
Adamsiitti aiheuttaa oireita jonkin verran hitaammin kuin kyynelkaasut. Joitakin minuutteja altistuksen jälkeen alkaa ilmetä nenän, suun ja kurkun ärsytystä, kyynelehtimistä, päänsärkyä, hengenahdistusta, aivastelua, yskimistä ja oksentelua. Oireet johtuvat yhdisteen sisältästä arseenista, joka häiritsee solujen energiantuotantoa haittaamalla ATP-molekyylien toimintaa. Adamsiitille ei ole vasta-ainetta ja uhrien hoito rajoittuu oireiden lievittämiseen. Lyhytaikaisen altistuksen oireet kestävät 20 minuutista kahteen tuntiin. Pitkäaikainen tai voimakas altistus voi johtaa vakavampiin oireisiin, pysyviin vammoihin tai kuolemaan. Punatauti
Punatauti eli dysenteria on yleisnimitys suolistotulehduksille, joille ovat ominaisia veriset ulosteet. Yleensä termillä tarkoitetaan joko amebapunatautia ("amebatauti", "amebiaasi", "amebadysenteria", "dysenteria amoebica") tai bakteeripunatautia ("shigelloosi", "shigelladysenteria") mutta varsinkin maataloudessa myös esim. babesioosia ("naudan punatauti"), joka voi myös tarttua ihmisiin. Sergei Auslender
Vuodesta 1906 lähtien Auslender avusti symbolistien "Zolotoje runo" ja "Vesy" -lehtiä ja vuodesta 1909 "Apollonia". Häntä pidettiin yhtenä 1900-luvun alun venäläisen proosakirjallisuuden taitavimmista tyyliniekoista. Vuonna 1908 ilmestyi Italian renessanssin ja Ranskan vallankumouksen aikaan sijoittuva kertomuskokoelma "Zolotyje jabloki" (”Kultaiset omenat”) ja vuonna 1912 toinen, Venäjän historiaan sijoittuvien ja omaelämänkerrallisten kertomusten kokoelma "Rasskazy". Romaani "Posledni sputnik" (”Viimeinen matkakumppani”) kuvaa Moskovan ja Pietarin kirjallisuuspiirejä. 1920-luvulla Auslander kirjoitti nuorisolle tarkoitettuja historiallisia ja seikkailukertomuksia. Batoliitti
Batoliitti (kreikan "bathos" “syvyys” + "lithos" “kivi”) on suuri intrusiivinen magmakivimuodostuma, joka syntyy jäähtyneestä magmasta syvällä maankuoressa. Batoliitit koostuvat melkein aina enimmäkseen felsisistä tai intermediäärisistä kivilajeista, kuten graniitista, kvartsimontsoniitista tai dioriitista. Peridotiitti
Peridotiitit luokitellaan niiden päämineraalikoostumuksen mukaan lherzoliitteihin, harzburgiitteihin, duniitteihin ja wehrliitteihin. Lherzoliitin päämineraaleja ovat oliviini, klinopyrokseeni ja ortopyrokseeni, hartsburgiitissa ne ovat ortopyrokseeni ja oliviini, wehrliitissä oliviini ja klinopyrokseeni; duniitti koostuu lähes yksinomaan oliviinista. Austin Allegro
Austin Allegro on brittiläinen henkilöautomalli, jota valmisti British Leyland vuosina 1973–1983. Etuvetoinen, keskikokoinen auto noudatti pääsuunnittelija Alec Issigonisin Minissä esittelemiä uutuusperiaatteita: moottori oli poikittain edessä, vaihteisto sen alla ja Allegron jousitus oli brittiläisen Hydrolastic-jousituksen kehittyneempi muoto Hydragas, jossa nesteen jousitusaineena korvasi kaasu. Korimalleina olivat sedan ja farmari. Absintti
Tislatun absintin alkoholipitoisuus on erittäin korkea (45–72 %) johtuen useasta tislauskierroksesta. Näin alkoholissa uutettujen yrttien ainesosat saadaan paremmin mukaan tisleeseen. Absinttia ei yleensä juoda raakana, vaan se nautitaan erityisen rituaalin mukaan. Perinteisesti absintti laimennetaan erityisen absinttilusikan päälle asetetun sokeripalan läpi hitaasti kaadetulla tai tiputellulla jäävedellä, kunnes se on laimennettu noin suhteeseen 3:1–5:1. Laimentamisen aikana veteen liukenemattomat ainesosat erkanevat liuoksesta ja samentavat juoman. Maitomaista samentumista kutsutaan nimityksellä "louche." Sokerin käyttö on luonnollisesti makuasia, mutta hidas laimentaminen ja hyvin kylmä vesi ovat oleellisia. Vahvaa alkoholia raskaampi kylmä (sokeri)vesi painuu lasin pohjalle absintin alle vapauttaen anetolin ja eteeriset öljyt. Vihertävänvalkoinen pilvi leviää pyörteillen alhaalta ylöspäin antaen esteettistä nautintoa, jota 1800-luvun taiteilijat ja kirjailijat ylistivät. Koska absintti on tavallaan "drinkkitiiviste", sitä ei ainakaan aromimielessä tarvitse laimentaa muulla kuin vedellä tai käyttää juomasekoituksissa. Aikoinaan toki oli olemassa useita suosittuja drinkkireseptejä, joissa absintti oli ainesosana, muun muassa Sazerac ja Death In The Afternoon. Taidemaalari Henri de Toulouse-Lautrec laimensi absinttinsa konjakilla, sikäli kun laimentamisesta voidaan puhua. Eukseniitti
Eukseniittia esiintyy graniittisissa pegmatiiteissa ja ns. detritaalisen mustan hiekan yhteydessä. Fysikalismi
"Aposteriorisen fysikalismin" mukaan fysikalismi on välttämätön totuus, joka tiedetään aposteriorisesti, eli empiirisen havainnoinnin kautta. Aposteriorisesta fysikalismista on nykyään kaksi päätulkintaa. Ensimmäisen mukaan aposterioriset totuudet voidaan saavuttaa apriorisesti kontingenttien aposterioristen totuuksien kautta. Toisen mukaan on olemassa aposteriorisia totuuksia, jotka saadaan ei-kontingenttien (eli välttämättömien) totuuksien kautta. Tästä seuraa kuitenkin ongelma silloin kun se yhdistetään lauseeseen ”"S" sisältää "S*":n”, koska se johtaa ristiriitaan. Näkemys on edelleen kiistelty analyyttisessä filosofiassa. Agouti
Agouti on agutien mukaan nimetty jyrsijöillä yleinen väritys. Se on myös monilla kotieläimillä eumelaniinin ja feomelaniinin jakautumisesta vastaavan A-lokuksen nimitys. Anortiitti
Anortiitti eli kalkkimaasälpä CaAlSiO, on yksi plagioklaasia muodostavista maasälpälajeista. Se on yleinen mineraali maankuoressa, sitä on löydetty myös Kuusta ja eräästä komeetasta. Se on yleensä valkoista tai väritöntä. Sen nimi tulee kreikan sanoista an- (epä-) ja orthos, suora, ja kuvaa mineraalin kiderakennetta. Kiteet muodostavat prismoja. Mineraali
on läpinäkyvä tai läpikuultava. Mineraalia esiintyy laavakivissä. Fysiikka
Akustiikka eli äänioppi on äänen etenemiseen, tuottamiseen ja havaitsemiseen keskittynyt fysiikan ala.
Ääni ja valo voidaan molemmat kuvata aaltoliikkeenä. Kuten valo, ääni voi heijastua ja taittua rajapinnoista. Toisin kuin valo, ääni tarvitsee kuitenkin edetäkseen väliaineen, sillä se on atomien ja molekyylien mekaanista liikettä. Otsonikato
Otsonikadolla tarkoitetaan stratosfäärissä eli Maan ilmakehän yläosassa sijaitsevan otsonikerroksen ohenemista. Otsoni on kolmesta happiatomista muodostunut molekyyli, joka absorboi eli imee itseensä tehokkaasti Auringon lähettämää ultravioletti- eli UV-säteilyä. Otsonikerroksen heikkeneminen kasvattaa maan pinnalle saapuvan UV-B-säteilyn määrää, mikä voi olla tuhoisaa alhaisempaan säteilymäärään sopeutuneille eliöille. Se voi aiheuttaa ihosyöpää ja muita vaurioita sekä vahingoittaa kasveja ja planktonia. Absintti
"Czech absinth" -juomien näkyvyys medioissa ja elokuvissa on osaltaan lisännyt harrastajien ja ammattilaisten kiinnostusta absintin historiaa ja alkuperää kohtaan. Tšekkiläisen absintin rinnalla on esimerkiksi espanjalaisten absinttien tuotanto, ja kauppa jatkunut entisellään. Ranskan markkinoille tarkoitetuissa absinteissa käytettävät kiertoilmaisut pakottavat valmistajat usein tekemään lähes samalle tuotteelle kaksi eri etikettiä. Esimerkiksi entisen salapolttaja Claude-Alain Bugnonin suosittu Clandestine myydään kotimaassaan Sveitsissä ja muualla Absinthe-nimellä, kun taas ranskalaisille suunnatussa, reseptiltään vain vähän muutetussa versiossa puhutaan "amer aux plantes d'absinthesta". Sveitsiläisen Matter-Luginbühlin Duplais voitti kultamitalin vuonna 2006 International Wine and Spirits Competitionissa luokkansa parhaana tuotteena. Karoteenit
Karoteenit on fotosynteesissä tarvittavia oransseja väriaineita. Karoteenit ja ksantofyllit kuuluvat karotenoideihin. Tunnetuimpia karoteeneja ovat alfa-, beeta-, gamma- ja delta-karoteeni sekä lykopeeni. Karoteeneja tunnetaan yli 600 erilaista. Alfa-, beeta- ja delta-karoteeni ovat A-vitamiinin esiasteita. Asparaginaasi
Asparaginaasi, "l-asparaginaasi", "Crasnitin" on entsyymi. Se katalysoi asparagiinin hajoamista asparagiinihapoksi. Asparaginaasia käytetään verisyöpien, joista ainakin ALL:n (akuutti lymfaattinen leukemia) hoidossa. Tämän indikaation alaisena se on syöpälääke eli sytostaatti. Asbesti
Asbesti on useiden kuitumineraalien yhteisnimitys. Asbestia käytetään muun muassa tulenkestävänä eristeenä ja sidosaineena. Aine on terveydelle erittäin vaarallista. Pienintä terveydelle haitallista altistusta ei tunneta. Asbesti
Asbestimineraaleja ovat "krysotiili" (valkoinen asbesti), "aktinoliitti", "antofylliitti", "amosiitti" (ruskea asbesti), "krokidoliitti" (sininen asbesti) ja "tremoliitti". Autuniitti
Autuniitti eli uraanikiille (Ca(UO)(PO)·10-12HO) on uraania sisältävä fosfaattimineraali. Md30-lämpötila
Kaikki austeniittiin liukenevat seosaineet laskevat Md-lämpötilaa eli stabiloivat austeniittia - myös δ-ferriittiä suosivat seosaineet pii, kromi ja molybdeeni. Klassinen fysiikka
Akustiikka eli äänioppi on osa-alue, joka tutkii ääntä ja mekaanista aaltoliikettä. Akustiikka tulee kreikan sanasta ακουστός, joka tarkoittaa kykyä kuulla. Akustiikan juuret sijoittuvat antiikin Kreikkaan, jossa käytettiin teattereissa seiniin upotettuja ruukkuja resonaattoreina äänen laadun parantamiseksi. Akustiikka on tärkeä apuväline muun muassa teattereissa ja musiikkisalien suunnittelussa. Ruostumaton teräs
Teräksiä käytetään useimmin pehmeäksi hehkutettuina. Kylmämuokkaamalla lujitettuja austeniittisia teräksiä käytetään myös kuljetusvälineisiin niiden hyvän lujuus-paino-suhteen vuoksi, esimerkiksi rekoissa. Ruostumaton teräs
Ferriittiset teräkset ovat austeniittisia lajeja halvempia, koska niissä ei ole kallista nikkeliä seosaineena.
Ferriittisten terästen kylmäsitkeys ei ole niin hyvä kuin austeniittisten. Md30-lämpötila
Materiaalin muovattavuuteen suuresti vaikuttava Md-lämpötila lasketaan austeniittisen ruostumattoman teräksen koostumuksesta.
Se kuvaa austeniitin stabiilisuutta kylmämuokkauksessa ja muovausprosesseissa. Mitä positiivisempi arvo, sitä korkeammassa lämpötilassa austeniitti transformoituu martensiitiksi. Asetoni
Asetonia on aiemmin tuotettu asetaattien kuivatislauksella. Ensimmäisen maailmansodan aikana sitä alettiin tuottaa Britanniassa teollisesti asetoni-butanoli-etanoli-käymisen avulla (ABE), jota jo Louis Pasteur ja F. Schardinger olivat käyttäneet, maissin ja hevoskastanjoiden tärkkelyksestä Chaim Weizmannin eristettyä "Clostridium acetobutylicum" -bakteerin. Kemikaali on tärkeä savuttoman ruudin (kordiitin) valmistuksessa. Argilliitti
Argilliitti on hienojakoinen sedimenttikivilaji, joka koostuu pääosin kovettuneesta savesta. Argilliitit ovat käytännössä kiinteytynyttä mutaa ja liejua. Ne sisältävät vaihtelevasti silttikokoisia hiukkasia. Argilliitit halkeilevat rapautuessaan ja muuttuvat tuolloin saviliuskeeksi. Huonosti kovettunutta argilliittia kutsutaan mutakiveksi. Ne sisältävät usein runsaasti alumiinia ja piitä, sekä vaihtelevan määrän alkali- ja maa-alkalimetallikationeita. Termi "peliitti" liitetään usein näihin sedimentteihin ja sedimenttikiviin. Argilliittien metamorfoosi tuottaa liusketta, fylliittiä ja peliittistä liusketta. Austeniitti
Tiettyjen seosaineiden kuten mangaanin tai nikkelin lisääminen stabiloi austeniittista rakennetta helpottaen niukkaseosteisten terästen lämpökäsittelyä. Ääritapauksessa, kuten austeniittisessa ruostumattomassa teräksessä paljon suurempi seosainepitoisuus tekee rakenteesta vakaan jopa huoneenlämmössä. Toisaalta eräät seosaineet kuten pii, molybdeeni ja kromi tekevät austeniitin epävakaammaksi nostaen eutektoidista lämpötilaa. Martensiitti
Martensiittinen kiderakenne esiintyy teräksen lisäksi useilla muillakin metalliseoksilla. Muistimetallien ominaisuudet perustuvat siihen, että ne voivat palautuvasti muuttua austeniittisesta rakenteesta martensiittiseen ja päinvastoin. Yskänlääkkeet
Limaa irrottava lääke eli ekspektorantti (latinan sanoista "ex" ’ulos’ ja "pectoris" ’rinnasta’) on lääke tai lääkekasvi, joka edistää liman irtoamista henkitorvesta tai keuhkoputkesta. Käsikauppalääkkeissä käytetään usein guaifenesiinia. Ekspektoranttien tehoa yskänlääkkeissä on kuitenkin epäilty. Vesi on osoittautunut tehokkaaksi ekspektorantiksi; riittävä määrä vettä ohentaa limaa, jolloin se on helpompi yskiä pois. Liman irrotukseen käytetään perinteisesti monia yrttejä, kuten anista, rohtoraunioyrttiä, valkosipulia, iisoppia, kellanvalkeaa pillikettä ja islanninjäkälää. Oktanoli
Oktanoli eli 1-oktanoli eli n-oktanoli eli oktyylialkoholi eli heptyylikarbinoli on kahdeksanatomisesta hiiliketjusta koostunut väritön normaaliolosuhteissa nestemäinen alkoholi, jota esiintyy luonnossa estereissä. Oktanoli on primäärinen alkoholi. Harvinaisempia muotoja ovat 2-, 3- ja 4-oktanolit, jotka ovat sekundäärisiä alkoholeja. The Austonian
The Austonian on Yhdysvaltojen Austinissa, Texasissa sijaitseva pilvenpiirtäjä. The Austonian on Austinin korkein rakennus, sen korkeus on 208 metriä. Rakennuksen rakentaminen aloitettiin vuonna 2007 ja rakennus valmistui vuonna 2010. Rakennuksen kustannukset olivat 200 miljoonaa USA:n dollaria. The Austonianin omistaa Moreland Properties -yhtiö. Suunnittelijana toimi Ziegler Cooper Architects -yhtiö. Oliviini
Oliviini on lasikiiltoinen, läpinäkyvä tai samea ja sen väri vaihtelee vihreän eri sävyissä. Korukivenä käytetty oliviini on väriltään kirkkaan vihreä. Oliviinista käytetään myös nimeä peridootti. Peridootti-nimeä käytetään myös oliviinin korukivimuodosta, jota puolestaan toisinaan kutsutaan krysoliitiksi. Oliviinin kovuus on 6,5–7, ominaispaino 3,27–3,37. Forsteriitti Fo sulaa vasta epätavallisen korkeassa lämpötilassa, 1 900 asteessa, mutta fayaliitti Fa 1 200 asteessa. Oliviinia käytetään kiuaskivenä. Suomessa oliviinia louhitaan yhdestä Mäntyharjulla sijaitsevasta esiintymästä. Mastika
Saman tyyppisiä väkeviä viinoja ovat Pastis, Pernod Ranskassa, Anicado Espanjassa, ouzo Kreikassa ja Raki Turkissa. Koiruohoa ("Artemisia absinthium") sisältävä absintti on myös huomionarvoinen. Eetteri (alkuaine)
Aristoteelisessa todellisuuskäsityksessä eetteri (maailmaneetteri) oli viides elementti maan, ilman, tulen ja veden lisäksi. Taivaankappaleet koostuivat Aristoteleen eetteristä ja sitä oli vain kuunylisessä avaruudessa. 1700- ja 1800-luvulla eetterillä tarkoitettiin yleisesti oletettua ainetta, jonka arveltiin täyttävän avaruuden ja toimivan valon ja muun sähkömagneettisen säteilyn väliaineena, sekä gravitaatiovuorovaikutuksen välittäjänä. Tästä on peräisin muun muassa sanonta "eetteriin" "radiolähetyksenä". Isaac Newton piti eetteriä painovoiman välittäjänä. René Descartes laajensi käsitettä eetteri tarkoittamaan kaikkeuden täyttävää väliainetta, joka paitsi synnytti aaltoilmiöt, loi myös aineen pyörteilyllään. Mautini
يهُــــــزُّنا يهُــــــزُّنا 
عِـــــــزُّنا عِـــــــزُّنا Hyaloklastiitti
Vulkaaninen lasi on hyvin epästabiili yhdiste, ja se muuttuu helposti palagoniitiksi altistuessaan vesipitoisille liuoksille. Palagoniitti koostuu useista pääasiassa erilaisista smektiittimineraaleista, mutta se sisältää myös jonkin verran muita mineraaleja. Palagoniitti se on basalttisen lasin ensimmäinen stabiili muuttumistuote. Palagonisaatiossa sideromelaanista häviää tiettyjä komponentteja, jotka voivat kiteytyä, ja muodostaa sekundaarisia, ns. autigeenisiä mineraaleja. Tällaisia mineraaleja ovat esimerkiksi erilaiset savimineraalit, kalsiitti ja opaali. 
Hyaloklastiitti koostuu kulmikkaista, vaihtelevankokoisista klasteista, joissa on usein kaasukuplien jättämiä reikiä. Klasteja ympäröi tavallisesti palagoniittinen muuttumisreunus. Hyaloklastiitti on väriltään tummanruskeaa tai lähes mustaa, ja se muistuttaa asultaan iskostunutta sedimenttiä. 
Hyaloklastiittia muodostuu, kun basalttista laavaa purkautuu veden- tai jään alla, ja se joutuu kosketuksiin kylmän veden kanssa, jolloin se jähmettyy ja breksioituu hyvin nopeasti. Ultraäänitestaus
Ultraäänitestaus on testausmenetelmänä hyvin riippuvainen testattavan kohteen sisäisistä ominaisuuksista. Tästä syystä pyritään muun muassa austeniittisilla ja nikkelipohjaisilla materiaaleilla yleisesti käyttämään ultraäänitestauksen sijasta röntgentestausta. Vaikka testattavan kohteen sisäiset ominaisuudet olisivat hyvinkin haasteelliset, eivät ne kuitenkaan estä ultraäänimenetelmän käyttöä asianomaisilla kohteilla. Ebastiini
Ebastiini on eräs uuden polven antihistamiini. Se on lääkeaine, joka vähentää allergista oireilua. Ebastiinia markkinoidaan väsyttämättömänä eli ei-sedatiivisena. Sen myyntinimiä Suomen lääkeainemarkkinoilla ovat olleet ainakin "Kestine" ja "Kestox". VitaePro
VitaePron koostumuksessa yhdistyvät astaksantiini, luteiini, zeaksantiini, omega-3-rasvahapot, seleeni, B- C-, D- ja E-vitamiini sekä Boswellia serrata. Ainesosien vaikutuksia elimistöön kerrotaan tutkitun tieteellisesti. Astaksantiini toimii kasveissa antioksidanttina. Sitä tuottavaa levää esiintyy luonnossa, mutta levää myös viljellään aurinkoisissa maanosissa. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto ei ole vahvistanut yhtään tutkimaansa astaksantiinia koskevaa terveysväittämää. D-vitamiinia tarvitaan puolestaan muun muassa normaalin lihastoiminnan ylläpitämiseen. VitaePro-ravintolisä sisältää markkinoijan mukaan ”runsaasti” näitä kaikkia. EU:n komission hyväksymien terveysväitteiden mukaan VitaePron sisältämät antioksidantit seleeni, C-ja E-vitamiini edistävät solujen suojaamista hapetusstressiltä eli oksidatiivisen stressin aikaansaamilta haitallisilta reaktioilta. Bainiitti
Bainitoinnissa pyritään täysin bainiittiseen rakenteeseen. Tällöin hiiltä enimmillään 0,10 % sisältävä teräs jäähdytetään austeniittialueelta niin nopeasti 600 °C alapuolelle, että hiili ei ehdi diffundoitumaan sementiittilamelleiksi ja perliittiä ei synny ollenkaan. Tämän jälkeen terästä pidetään korotetussa lämpötilassa (noin 400–500 °C seostuksesta riippuen) niin kauan, että mikrorakenne stabiloituu, jolloin nopeamman jäähtymisen vaativaa martensiittia ei myöskään synny. Austeniitti
Bainiittikarkaisua () käytetään rautapohjaisten metallien mekaanisten ominaisuuksien parantamiseen. Metalli kuumennetaan rauta-sementiitti-faasidiagrammissa austeniittialueelle ja päästetään suola-altaassa tai jäähdytysaineessa, joka on lämpötilaltaan 300-375 °C. Metallia lämpökäsitellään mainituilla lämpötilarajoilla, kunnes austeniitti on muuttunut bainiitiksi tai ausferriitiksi (bainiittinen ferriitti + korkeahiilinen austeniitti). Muuttamalla austenoinnin lämpötilaa, 
prosessi voi tuottaa erilaisia haluttuja mikrorakenteita. Korkeampi austenointilämpötila voi tuottaa korkeamman hiilipitoisuuden austeniitissa, kun taas alempi lämpötila tuottaa tasaisemmin jakautuneen bainiittirakenteen. Hiilipitoisuus austeniitissa muuttuu 
austenointiajan funktiona. Ruostumaton teräs
Ruostumattomat teräkset voidaan luokitella pääseosaineiden tai mikrorakenteen mukaan.
Austeniittisissa teräksissä on toisena pääseosaineena aina nikkeliä ja/tai mangaania kromin lisäksi. Tyypillinen koostumus on 18 prosenttia kromia ja 8 prosenttia nikkeliä (kuitenkin vähintään 17 % kromia ja 7 % nikkeliä). Austeniittista rakennetta stabiloivia seosaineita ovat hiili, mangaani, nikkeli, kupari ja typpi. Välisija-atomeina austeniittiin liukenevat hiili ja etenkin typpi lujittavat voimakkaasti terästä.
Titaania käytetään hiilen sitomiseen niin, ettei se erkaudu esimerkiksi hitsin hitaasti jäähtyessä raerajoille kromikarbideina, mikä altistaisi teräksen raerajakorroosiolle. Typpi lisää teräksen myötölujuutta. Molybdeeni parantaa pistesyöpymiskestävyyttä kloridipitoisissa liuoksissa. Tavallisissa haponkestävissä kauppateräksissä on molybdeenia 2 tai 2,5 prosentin verran. Hyvin korroosionkestävissä erikoisteräksissä molybdeenia voi olla 3–6 prosenttia. Aspekti (astrologia)
Aspekti on astrologian termi, joka tarkoittaa kahden planeetan välistä kulmaa tai planeetan ja horisontin itäisen tai läntisen pään (AS-DS) tai planeetan ja ylä- tai alakulminaation (MC-IC) välistä kulmasuhdetta. Suuri osa astrologian tulkinnasta perustuu aspekteille. Aspektien perusta löytyy antiikin kreikan geometriasta, Ptolemaiokselta ja ennen kaikkea Pythagoraan opeista. Hänen mukaansa kaikki ilmennyt maailmassa värähtelee tiettyjen lukuarvojen mukaan. Aspektit mitataan ekliptikalla ja tulos ilmoitetaan asteina ja minuutteina. Harvoin kaksi planeettaa on tarkoin näissä kulmasuhteissa, siksi puhutaan aspektin orbista, eli tarkkuuden heitosta, joka on useita asteita. Esimerkiksi konjunktio on toimiva kun pelivaraa on 10 astetta. Mitä pienempi on aspektin kulma, sitä pienempi on orbi niin että puolikuusiolla se on enää 1-1,5 astetta. Teräs
Teräksen karkaisu perustuu faasimuutokseen austeniitista martensiitiksi. Austeniitin kiderakenne on pintakeskinen kuutiollinen (PKK), ja pystyy siten liuottamaan hiiltä väli­sijoihinsa. PKK-kiderakenteessa on välisijoja (koloja), jonne hiiliatomi mahtuu, kun taas tila­keskisessä kuutiollisessa kiderakenteessa (TKK) ei vastaavia välisijoja ole. Teräs alkaa muuttua austeniitiksi ja hiili diffundoitua austeniitin välisijoihin lämpötilassa 723 °C (kts. rauta-hiili -tasapainopiirros). Jäähdytettäessä terästä hitaasti ehtii hiili poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa teräksen kiderakenteeksi tulee rauta-hiili-tasapainopiirroksen mukainen kiderakenne (ferriittinen, perliittinen tai ferriittis-perliittinen, riippuen hiilen määrästä). Nopeasti sammutettaessa (jäähdytettäessä) ei hiili ehdi poistua austeniitin välisijoista ja faasimuutoksessa kiderakenne muuttuu martensiitiksi. Martensiittinen teräs on hyvin kovaa ja lujaa, mutta haurasta. Martensiittinen kiderakenne on metastabiili tasapainotila, ja tällä tarkoitetaan sitä, että huoneenlämmössä martensiitti on pysyvä kiderakenne, mutta riittävästi lämmitettäessä hiiltä poistuu martensiittirakeista, teräksen kovuus alenee ja sitkeys kasvaa. Spektroliitti
Spektroliitti on labradoriitti-nimisen plagioklaasimaasälvän kaupallinen nimitys, jota käytetään sen Suomessa esiintyvästä muodosta. Plagioklaasimaasälpä on kahden mineraalin, albiitin ja anortiitin seossarja. Labradoriitti sisältää anortiittia 50–70 prosenttia lopun ollessa albiittia.
Sateenkaaren väreissä loistavan valoilmiönsä ansiosta ja kohtalaisen kestävyytensä vuoksi se soveltuu ainakin vähäiselle kulutukselle alttiina oleviin koruihin. Sitä käytetään myös taideteollisissa esineissä, kuten kellotauluissa. Kivilajia jossa spektroliitti esiintyy, käytetään myös jossain määrin rakennuskivenä. Puutostila
Puutostila on jonkin ihmiselle välttämättömän kivennäisaineen, hivenaineen, vitamiinin tai rasvahapon puutteesta johtuva elimistön häiriötila. Puutostilat johtuvat vaillinaisesta ruokavaliosta suhteessa ihmisen tarpeeseen. Esimerkiksi liian vähäinen raudan saanti johtaa anemiaan. Puutostiloja voi korjata lisäravintoaineilla, joista yleisimpiä ovat monivitamiinitabletit ja kalanmaksaöljy. Absintti
Historiallisesti absinttia oli neljää eri laatua, "ordinaire", "demi-fine", "fine" ja "supérieure" eli "suisse", josta jälkimmäinen oli alkoholipitoisuudeltaan korkeampaa kuin edeltävä. Se saattoi olla vihreäksi värjättyä tai kirkasta. Parhaat absintit sisälsivät alkoholia 65–72 tilavuusprosenttia. On huomattava, että "suisse" viittaa valmistusmetodiin eikä välttämättä Sveitsiin alkuperämaana. Tämän korkealuokkaisimman absintin valmistuksen keskeiset alueet Couvet'ssa ja Pontarlierissa sijaitsevat Ranskan ja Sveitsin rajan tuntumassa. Proustiitti
Proustiitti AgAsS on malmijuonissa esiintyvä punainen hopeamalmimineraali. Sen kiteet ovat prismaattisia, romboedrisia tai skalenoedrisia, ja se on yleensä massamainen ja tiivis, pirotteena tai nauhamaisena. Kaksostusta esiintyy yleisesti. Se on läpikuultava ja väriltään punainen. Se on saanut nimensä ranskalaisen kemistin Joseph L. Proustin (1754-1826) mukaan, joka havaitsi sen analyyseissään. Okteeni
Okteeni on alkeeni, jonka hiilirungon muodostaa kahdeksan hiiliatomia. Sen molekyylikaava on CH. Okteeni on tyydyttymätön hiilivety, koska siinä on yksi kaksoissidos. Okteenin käytetyin isomeeri on 1-okteeni eli n-okteeni (CAS-numero 111-66-0), jota käytetään pääasiassa polyeteenin valmistukseen. Kaksoissidos voi sijaita eri paikoissa: Aleksandriitti
Aleksandriitin kemiallinen nimi on beryllium-alumiinioksidi, BeAlO (krysoberylli). Aleksandriitti on yksi maailman arvokkaimmista jalokivistä. Sen erikoisuutena on siinä esiintyvä värinvaihtoilmiö. Luonnonvalossa aleksandriitti on vihreä tai sinivihreä, hehkulampun tai kynttilänvalossa väri on pinkinpunertava, parhaimmillaan vadelmanpunainen. Sekavalossa kivi on usein tummahkon ametistin värinen. Trakyytti
Mafisista mineraaleista augiitti on yleisin. Se on tavallisesti vaaleanvihreää, ja se on kiteytynyt täydellisiksi, pieniksi kiteiksi. Myös ruskeaa sarvivälkettä ja biotiittia esiintyy, ja niitä ympyröi magnetiitista ja pyrokseenista koostuvat mustat korroosiorajat. Joskus korvautuminen on täydellinen, eikä sarvivälkettä tai biotiittia ole jäljellä, vaikkakin magnetiitti- ja augiittirykelmän ulkoreunat voivat selvästi näyttää mistä mineraalista se on peräisin. Oliviini on epätavallista, vaikka sitä esiintyykin mm. Isthian trakyyteissa. Joissain italialaisissa trakyyteissa esiintyy myös plagioklaasin peruskivilajityyppien, kuten labradoriitin, suurikokoisia kiteitä. Tummanruskeaa augiittia ja rombista pyrokseenia (hypersteeni tai bronsiitti) on havaittu, mutta ne eivät ole missään nimessä tavallisia. Apatiittia, zirkonia ja magnetiittia on käytännössä katsoen aina jonkin verran lisämineraaleina. Berberiini
Berberiini on isokinoliiniryhmän alkaloideihin kuuluva ammoniumsuola. Monien kasvien juuret, varret ja kuoret sisältävät berberiiniä, yleisimpinä ruostehappomarja ("Berberis vulgaris"), "Berberis aristata", hurmejuuri ("Hydrastis canadensis") ja "Coptis chinensis". Berberiini on väriltään voimakkaan keltaista, ja sitä on käytetty ja käytetään edelleen Pohjois-Intiassa villakankaiden, nahan ja puun värjäämiseen. Ultraviolettivalossa berberiini antaa voimakkaan keltaisen fluoresenssin. Berberiiniä käytetään myös histologiassa solujen värjäämiseen. Luonnonvärinä berberiinillä on väri-indeksi Colour Index (CI) 75160. Jominykoe
Jominykoe on koe, jolla mitataan teräksen karkenevuutta. Karkenevuus tarkoittaa teräksen taipumusta muuttua martensiitiksi sammutuksessa. Tutkittavasta aineesta valmistettu 10 cm pitkä koesauva kuumennetaan austeniittialueelle ja kiinnitetään toisesta päästään pitimeen. Sitten sen päätyyn suunnataan vesisuihku. Tällöin kyseinen pää jäähtyy nopeasti ja karkenee, kun taas toinen pää jäähtyy hitaasti. Välillä on aukoton sarja eri jäähtymisnopeuksia.
Koetta käytetään paljon, ja sen tuloksena saatava jominykäyrä eli jominypiirros liitetään usein esimerkiksi valmistajan tuotteesta tekemään esitteeseen. Lesitiini
Lesitiini (1,2-diasyyli-sn-glysero-3-fosfatidyylikoliini) on fosfatidyylikoliini eli koliinia sisältävä fosfolipidi. Nimitys "lesitiini" tulee kreikan kielen sanasta "lekithos", jolla tarkoitettiin kananmunan keltuaista. Se on tavallinen elintarviketeollisuuden lisäaine, ja sitä myydään myös luontaistuotekaupoissa ravintolisänä. Austeniitti
Hiiltä liukenee austeniittiin maksimissaan 2.03 massaprosenttia 1420 K:n lämpötilassa (1147 °C) Absintti
Absintti on yleensä väriltään vaaleanvihertävää, josta se on saanut lempinimensä "vihreä keiju". Koiruohon ja aniksen (joka on usein korvattu osittain tähtianiksella) lisäksi absintti sisältää Firenzen fenkolia, iisoppia, sitruunamelissaa, silkkimarunaa ("Artemisia pontica"). Eri absinttiresepteihin sisältyy monia muitakin yrttejä kuten esimerkiksi korianteria. Silkkimarunaa käytetään vihreiden absinttien värjäysvaiheessa. Aniksen maku on yleensä miedompi kuin esimerkiksi pastiksessa, koska tähtianiksen osuus on vähäisempi. Rauta
Rauta voi pääasiassa lämpötilasta riippuen esiintyä useissa allo­trooppisissa muodoissa. Varmuudella tunnetaan neljä allotrooppista muotoa, joita merkitään kreikkalaisilla aakkosilla α, γ, δ ja ε, jota paitsi teoreettisesti on päätelty, että hyvin korkeassa paineessa saattaa esiintyä viideskin muoto, β-rauta. Kun puhdas sula rauta jäähtyy, se kiteytyy 1 538 °C:ssä δ -raudaksi, jolla on tilakeskeinen kuutiollinen (bcc) kiderakenne. Kun se edelleen jäähtyy 1 394 °C:seen, se muuttuu allotrooppiseksi muodoksi γ, jossa sillä on pintakeskeinen kuutiollinen (fcc) kiderakenne ja joka tunnetaan myös nimellä austeniitti. Jäähtyessään edelleen 912 °C:n alapuolelle kiderakenne muuttuu jälleen tilakeskeiseksi kuutiolliseksi, ja tällöin on kyseessä allotrooppinen muoto a, joka tunnetaan myös nimellä ferriitti. Kun sen lämpötila edelleen alenee raudan Curie-pisteeseen, 770 °C, siitä tulee ferro­magneettista. Kun rauta sivuuttaa Curie-pisteen, sen kiderakenne ei muutu, mutta vain tämän lämpötilan alapuolella siinä esiintyy Weissin alkeisalueita, joissa atomien magneettiset momentit ovat saman suuntaiset. Nämä Weissin alkeisalueet ovat läpimitaltaan vain noin 10 mikrometriä, mutta niistäkin jokaisessa on miljardeja atomeja. Geneettinen koodi
Nukleotidiksi sanotaan emästä, jossa on mukana runko-osat eli fosforihappo ja sokeriosa, joka on DNA:ssa deoksiriboosi ja RNA:ssa riboosi. Emäksistä adeniini sekä guaniini ovat suuria puriineja ja tymiini, urasiili sekä sytosiini pieniä pyrimidiinejä. Nukleotidipareissa aina puriini ja pyrimidiini sitoutuvat toisiinsa tietyllä määrällä vetysidoksia. Guaniini ja sytosiini sitoutuvat toisiinsa kolmella vetysidoksella, kun taas adeniini ja tymiini tai adeniini ja urasiili sitoutuvat toisiinsa kahdella vetysidoksella. DNA:n ja RNA:n emäsparit sopivat toisiinsa kuin palapelin palat. Statiinit
Statiinit eli HMG-CoA-reduktaasin estäjät ovat kolesterolin synteesiä estäviä lääkeaineita, joita käytetään hyperkolesterolemian hoidossa. Statiinit vähentävät seerumin LDL-kolesterolin pitoisuutta ja suurentavat HDL-kolesterolin pitoisuutta. Siten statiinit estävät ateroskleroosin etenemistä, eli ehkäisevän myös mm. sepelvaltimotautia, aivovaltimotautia ja alaraajojen valtimotautia. Ensimmäiset statiinit löydettiin 1970-luvulla eristämällä ne "Aspergillus"- ja "Penicillium" -homesienistä. Statiinit otetaan suun kautta, ja ne ovat Suomessa reseptivalmisteita. Ostinato
Ostinato (italiaa, latinan sanasta "obstinātus" ’itsepäinen’) on musiikissa esiintyvä muutaman tahdin mittainen melodinen tai rytminen kuvio, jota toistetaan läpi musiikkikappaleen tai sen osan. Kirjaimellisesti ottaen ostinaton tulisi säilyä muuttumattomana, mutta usein termiä käytetään myös useissa eri transpositioissa esiintyvästä kuviosta eli sekvenssistä. Ostinato voi esiintyä missä tahansa äänessä, mutta bassossa se on yleisin. Ostinatolla on usein säestävä rooli. Duplex-teräs
Duplex-teräksillä on austeniittis-ferriittinen mikrorakenne. Mikrorakenteessa esiintyy ferriittirakeita austeniittisessa ruostumattomassa teräksessä. Tämän takia terästä kutsutaan ”duplex-teräkseksi”. Austeniitin ja ferriitin osuudet teräksessä ovat riippuvaisia seostuksesta ja käytetystä lämpökäsittelystä. Useasti austeniittia ja ferriittiä on mikrorakenteessa yhtä paljon. Duplex-teräksen sitkeys ja kovuus ovat riippuvaisia mikrorakenteessa esiintyvien ferriittirakeiden hienojakoisuudesta. Sitkeys esiintyy austeniittisten ja ferriittisten laatujen välissä. Tasapainopiirroksesta voidaan lukea, että duplex-teräkselle tyypillinen austeniittis-ferriittinen mikrorakenne saadaan aikaan kun kromipitoisuus on noin 21,5-25% ja nikkelipitoisuuden ollessa 1,5-7%. Kromi- ja nikkeliekvivalentit voidaan määrittää seuraavasti:Sulan faasin esiintyminen edellyttää noin >1500 °C:n lämpötilaa. Ternäärinen tasapainopiirros osoittaa myös, että pienet muutokset kromi-ja nikkelipitoisuudessa aiheuttavat suuret muutokset austeniitti-ja ferriittipitoisuuksiin. Askites
Askites eli askiitti tarkoittaa nesteen kertymistä vatsaonteloon. Tilaa kutsutaan myös nimellä vesivatsa. Tektiitti
Tektiitit eli lasimeteoriitit ovat jähmettynyttä lasimateriaalia, joka on syntynyt suurissa asteroiditörmäyksissä. Lasi voi olla läpikuultavaa tai läpinäkymätöntä. Väri vaihtelee tektiitin syntyalueen mukaan. Tektiittejä tavataan tavallisimmin suurten meteoriittikraatterien yhteydessä, vaikka ne eivät olisi välittömässä läheisyydessä. Esimerkiksi Keski-Euroopan moldaviitit liittyvät Nördlinger Ries -kraatteriin, josta niitä on singonnut ainakin 450 km päähän. Tektiitit ovat vaihtelevan muotoisia muistuttaen esimerkiksi pisaraa, sauvaa, nostopainoa tai lautasta. Muodot syntyvät törmäyksessä maahan ja ilmalennon aikana. Tektiitit ovat enimmäkseen piipitoista lasia, jonka on on voitu päätellä syntyneen korkeissa lämpötiloissa. Tektiitit ovat lähes vedettömiä ja niistä löytyy joskus sulanutta zirkonia.
Asteroiditörmäyksissä syntyy myös lasimaista impaktiittia, jonka kaltaista on ydinräjäytyksissä joskus syntyvä lasimainen trinitiitti. Hyvin pieniä mikroskoopissa näkyviä tektiittejä sanotaan mikrotektiiteiksi. Asterixis
Asterixis on liikehäiriö, joka aiheuttaa hyvin hitaan ja epäsäännöllisen vapinan kaltaisen liikkeen. Ensi kertaa häiriö kuvattiin vuonna 1949 hepaattisesta enkefalopatiasta kärsineillä potilailla. Maksasairaiden lisäksi häiriöstä voivat kärsiä esimerkiksi tiettyjä lääkkeitä käyttäneet. Astaksantiini
Astaksantiini on terpeeneihin kuuluva ksantofylli-karotenoidi. Kuten monet karotenoidit, se on rasvaliukoinen pigmentti. Astaksantiinin kemiallinen kaava on CHO, moolimassa 596,84 g/mol, sulamispiste 215–216 °C ja CAS-numero 472-61-7.