Mitä sumer tarkoittaa?
Sumer
Sumerilaiset kutsuivat maataan nimellä "Kengi" tai "Kengir" ("ki-en-gi-uri"), 'sivistyneiden herrojen maa' (tai Mungen, Nengen eri sumerin murteissa), kieltään nimellä "Emegir" ja itseään nimellä "saggiga", "mustapäät". Nimi Sumeri tulee merkitykseltään tuntemattomasta babyloniankielisestä ilmauksesta "Mat Šumeri", 'Šumerin maa'. 
Raamatussa on käytetty Mesopotamiasta nimeä Sinearin ("Šinar") maa.
Sumy
Sumy (, ) on Psel-joen rannalla Koillis-Ukrainassa sijaitseva kaupunki ja samalla Sumyn alueen hallinnollinen keskus. Kaupungin läpi virtaa Dneprin sivuhaara Psel. Vuoden 2013 alussa asukasluku oli 269 177.
Sumy perustettiin 1652 vuoden paikkeilla kasakoiden linnoitukseksi tarkoituksena suojella Slobodaa Krimin tataareilta. Kun Sumyn alue liitettiin Venäjän keisarikuntaan, kaupungista tuli tärkeä taloudellinen keskus. Kaupunki kärsi pahoista vaurioista toisen maailmansodan aikana Saksan miehittäessä Ukrainaa ja sodan päätyttyä Sumy rakennettiin uudelleen.
Korkeakouluopetusta antavat muun muassa Sumyn valtionyliopisto, Sumyn kasvatustieteellinen valtionyliopisto, Ukrainan pankkiakatemia ja Sumyn kansallinen maataloustieteellinen yliopisto. Sumer
Toimeentulon kannalta tärkein tulonlähde oli jokivarsien ympäristöön sijoittunut maanviljely. Sumerin alue oli vuonna 3500 eaa. kosteata joensuistoa ja tulvatasankoa. Persianlahti ulottui nykyisen Basran yli muinaisten Urin ja Eridun kaupunkien lähelle. Sumerilaisten keinokastelujärjestelmä mahdollisti viljelyksen alueilla, joissa satoi vuoden aikana vain 100 millimetriä vettä tai tulvat eivät riittäneet kunnolliseen satoon. Sumerilaiset kylvivät ohraa ja vehnää, mutta keinokastelun aiheuttama maan suolaantuminen johti lopulta siihen, että ohranviljelyksestä tuli hallitseva, sillä ohra sietää enemmän suolaa kuin vehnä. Kylvö oli harvaa, noin 28 litraa hehtaaria kohden, joka tuotti kuitenkin noin 80–100-kertaisen sadon, heikommin 50-kertaisen. Schumacher
Schumacher on saksankielinen sukunimi, joka tarkoittaa suutaria. Alkuperäisestä sanasta, "Der Schuhmacher", on sukunimessä pudonnut yksi h-kirjain pois. Turanismi
Jotkut yhdistävät turanismiin myös ajatuksen muinaisista sumerilaisista turaanilaisten esi-isinä, joiden jälkeläiset Sumerin tuhouduttua pirstoutuivat pitkin Euraasiaa. Ajatus pohjautuu muiden muassa niihin yhteyksiin, joita on väitetty löytyvän sumerin kielen ja altailaisten ja uralilaisten kielten väliltä. Tieteellisen käsityksen mukaan sumeri on kuitenkin isolaattikieli eivätkä altailaisetkaan kielet kielitieteilijöiden enemmistön nykyisen käsityksen mukaan polveudu yhteisestä alkukielestä. Sumeri
Typologisesta näkökulmasta sumeri edustaa agglutinoivaa kielityyppiä. Se on etenkin sijataivutuksen ja verbijärjestelmänsä osalta erityisen rikas; sijamuotoja ja moduksia (tai tarkemmin modaaliprefiksejä) on kumpiakin kymmenisen kappaletta. Substantiivit jaetaan elollisiin ja elottomiin, tämän vuoksi myös verbitaivutuksessa on erilliset muodot 3. persoonan muodoille riippuen siitä, onko lauseen agentti elollinen vai eloton. Sumerin historia
Sumerin historia liittyy yleiseen maanviljelyn syntyyn Lähi-idässä. Villejä kasveja kerättiin Lähi-idässä hyvin varhain, jo noin 21 000 eaa. suurriistan metsästäjien kaudella. Viljely alkoi joskus välillä 11 000–9500 eaa.
ehkä Levantissa, Kaakkois-Turkissa tai Mesopotamian pohjoispuolisilla kukkuloilla. Tällöin ihmiset asettuivat asumaan paikoilleen. Jeriko oli varhainen linnoitettu viljan viljelyllä tai keräilyllä elänyt kylä. Siellä asui muurin ympäröimänä pyöreäpohjaisissa taloissa PPNA-kaudella noin 2000 asukasta. Viljely yleistyi Lähi-idässä voimakkaasti välillä 9500–8000 eaa. Noin 9200–8500 eaa. siirryttiin Lähi-idässä kiinteästä kyläasutuksesta kertoviin neliömäisiin, hyvin tehtyihin taloihin. Samoihin aikoihin karjanhoito alkoi. Pian viljelyn jälkeen alettiin Kaakkois-Turkin Cayonussa työstää kuparia, ja muualla valmistaa saviastioita. Neuroni
Sooma on hermosolun runko-osa, risteymäkohta neuronin haarakkeiden eli dendriittien (tuojahaarake) ja aksonin (viejähaarake) välillä. Solun tuma sijaitsee soomassa ja siellä tapahtuu suurin osa solun toiminnoista, kuten proteiinisynteesi. Soma (jumala)
Soma (Sanskrit: सोम) merkitsee Kuuta ja Hindu-mytologian lääke-jumalaa. Puraanisessa mytologiassa, Soma on kuujumala. Joisakkin intialaisissa teksteissä, Soma on Apsaran nimi. Suvi (nimi)
Suvi on suomalainen naisen etunimi. Sen alkuperä on suomen kielen identtinen sana suvi, jolla on useita luontoon liittyviä merkityksiä, tosin nimeä Suvi taivutetaan eri tavoin kuin kesää tarkoittavaa sanaa suvi (esim. Suvin, ei Suven). Nimeksi sana on otettu merkityksessä kesä. Tämän johdosta nimeä Suvi on annettu erityisesti kesällä syntyneille tyttölapsille. Sumerin uskonto
Aurinko, kuu, tähdet jne. koostuivat sumerilaisten mielestä ilmasta "lil", mutta olivat valaisevia.
Maailma ""an-ki"" oli syntynyt vedestä, josta kaikki muukin sai alkunsa.
""Me"" oli maailmanjärjestys, jonka mukaan kaikki toimi. Apsû
Apsû (sumeriksi "abzu" tai "engur") on Kaksoisvirtainmaan mytologiassa maanalainen veden lähde, josta kaikki vesi myytin mukaan saa alkunsa. Vanhimman Sumerin kaupungin Eridun Abzun temppeli oli nimeltään E-abzu. Muun muassa Sumerin maailman luonut Enki-jumala eli ennen ihmisten luomista apsûssa. Sumer
Sumerilaiset tekivät kontribuutioita niin sanottujen kovien tieteiden sarallakin. Matematiikassa he kehittivät niin sanotun seksagesimaalisen lukujärjestelmän, jossa kantalukuna on luku 60, kun nykyaikaisessa desimaalijärjestelmässä kantaluku on kymmenen. Sumerilaisten perintö tässä suhteessa näkyy edelleen muun muassa kulman yksikkö asteessa (yksi aste on 60 kaariminuuttia ja yksi kaariminuutti on 60 kaarisekuntia) ja ajan yksiköissä (tunti rakentuu 60 minuutista ja minuutti 60 sekunnista). Babylonialaiset omaksuivat tämän lukujärjestelmän, mutta ottivat rinnalle käyttöön myös desimaalijärjestelmän. Kemian saralla sumerilaiset keksivät menetelmiä kuparin ja pronssin valmistukseen. Molempien metallien keksimisellä oli perustavanlaatuisia vaikutuksia niin sumerilaiseen taiteeseen kuin sodankäyntiinkin. Kullan juotosta on säilynyt merkkejä 2500-luvun eaa. Urista. Ensimmäisenä tieteilijänä pidetyn joonialaisen Thaleksen käsitys, että vesi on kaikkeuden alkuaine, on peräisin sumerilaisilta. Sumerilaisten alkuperä
Gwendolyn Leick on yhdistänyt erilaiset arkeologiset teoriat väittämällä, että Arabian niemimaan rannikon asukkaat mm Persianlahdella olivat sumereita. Mutta nämä saivat kastelukanavakulttuurin ja mutatiilitalot pohjoisesta Samarran kulttuurista. Seemiläiset paimentolaiset toivat Leickin mukaan jo varhain vaikutteita syntyvään Sumerin kulttuuriin. Sumer
Sumerilaisen yhteiskunnan perusyksikkö oli perhe, jonka pää oli mies. Yhteiskunta toimi miesten ehdoilla. Orjia saatiin myös sotavangeista. Silti heihin ei suhtauduttu erityisen negatiivisesti. Mies saattoi myydä lapsensa tai vaimonsa orjaksi. Orjia käytettiin raskaissa töissä ja jalkavaimoina. Jalkavaimoja siedettiin, vaikka pääasiallinen avioliiton muoto oli yksiavioisuus. Sumerilaisen yhteiskunnan alussa kirjoitusta opetettiin vain tuleville papeille, myöhemmin muillekin maksua vastaan. Metallipainoja käytettiin rahoina. Sumerin uskonto
Anunankit, 50 jumalaa, taivaanjumala Anin lapsia.Puolijumalia, sankareita jne Sumer
Sumerilaiset sanoivat jumalien olevan taivaassa hieman samaan tapaan kuin Raamattu sanoo Jumalan olevan taivaassa, ja taivaan merkki AN tarkoittaa myös jumalaa DINGIR. Kaiken kukkuraksi sumerin merkki An, Dingir luetaan akkadiksi IL, mikä on melko lähellä juutalaisten jumalan nimen muotoa EL, Elohim. Harjusora
Harjusora eli somero on jääkautinen maalaji, joka on jäätikön sulamisen yhteydessä sulamisvesien lajittelemaa maa-ainesta. Ominaisvastus harjusoralla on keskimäärin 15 000 Ωm (vaihtelu 3 000—30 000), jonka vuoksi syövyttävyys on muihin maa-aineksiin verrattuna erittäin pieni. Harjusora on pyöreää ja sileää, kun taas moreeni on särmikästä ja epätasaista. Sumupilvi
Sumupilvi on aina seurausta tilanteesta, jossa ilman kosteus usein monestakin syystä kohoaa 100 prosenttiin eli ilma ei kykene enää sitomaan siinä olevaa kosteutta vesihöyrynä ja syntyy pieniä pilvipisaroita (ns. kastepiste). Talviaikaan sulalta mereltä mantereelle virtaava ilma aiheuttaa joskus laajojakin sumupilvialueita. Esimerkiksi Perämereltä lähtevä kosteus aiheuttaa joskus pilven, joka pohjoisessa ulottuu Käsivarren ja Saariselän tienoille, idässä Koillismaalle ja Itä-Lappiin. Virtauksen suunnassa kohoava maasto edistää pilven syntymistä ja usein matalin pilvi on siellä missä maasto on korkeinta. Aika usein jo Kittilän korkeudella pilvi laskeutuu maahan. Yksittäiset vaarat jäävät helposti sumupilven alle. Tästä syystä esimerkiksi laakean vaaran päällä sijaitsevalla Rovaniemen lentokentällä sumuja havaitaan esimerkiksi huomattavasti useammin kuin esimerkiksi järvialueella sijaitsevalla Kuopion kentällä. Sumea säätö
Integroiva vaikutus sumeassa säätimessä saavutetaan yleensä käyttämällä säätimen ulostulona ohjaussuureen muutosta. Tällöin säätötoimenpiteen kumuloituminen muodostaa integroivan vaikutuksen. Derivoiva vaikutus taas saadaan käyttöön lisäämällä sääntökantaan sääntöjä, joissa ehto-osassa on erosuureen muutos. Sumer
Sumerilaisilta 2000-luvulla eaa. eläneitä lääkäreiltä on säilynyt muutamia savitauluja, joihin he ovat kirjanneet eri yrttiaineita, jotka tepsivät tiettyihin oireisiin. Yrttien ohella lääkinnässä käytettiin apuna kasviöljyjä sekä suoloja. Oluella huuhdottiin tavallisesti sisäisesti nautittavat lääkkeet. Sumerilaisten lääkeainevalmistuksen perinteessä on huomionarvoista, etteivät he lausuneet loitsuja tai suorittaneet muita maagisia rituaaleja ja taikoja parantaakseen lääkkeiden vaikutuksia. Sairaukset nähtiin kuitenkin jumalten vitsauksina aina Hippokrateeseen saakka. Sumerin uskonto
Muita jumalia Sumerin historia
Ubaid-kaudella asutus levisi noin 5800–5500 eaa. Pohjois-Mesopotamiasta Etelä-Mesopotamian tulvatasangolle, minne syntyi kasvavia kyliä. Kauden loppupuolella Mesopotamian kulttuuri laajeni jokilaakson ulkopuolelle ehkä kaupan, ehkä sotien kautta. Noin 4500 eaa. suuria keskuskyliä, joiden ympärillä pienempien kylien rypäitä, ja temppelit alkoivat kasvaa ja mutkistua. Tämä kielii jonkiliaisen uskonnollisen päällikkyyden synnystä, mahdollisesti keskuksia johti ylipappi tai papisto tuki päällikköä. Lienee ollut verotusta ja työvelvollisuus. Uskonoto lienee vaikuttanut ensimmäisten suurten keksusten syntyyn. Sumer
Sumerilaiset saapuivat alueelle noin 4000 eaa. ja olivat lähtöisin ilmeisimmin joko pohjoisesta Turkin seuduilta tai idästä Iranista. Edes kielitutkimus ei pysty antamaan varmoja viitteitä sumerien alkuperästä, sillä sitä ei ole onnistuttu sijoittamaan mihinkään tunnettuun kieliperheeseen. Sumeria on kuitenkin yritetty verrata intialaisiin dravidakieliin. Sumerilaisten nimiin on laitettu kirjoitustaidon kehittäminen, mistä historiallisen ajan on katsottu alkaneen (n. 3200 eaa.). Tekstit olivat aluksi hyvin yksinkertaisia, lähinnä kauppaan liittyviä kuitteja, ja kirjoitus kuva- eli piktogrammikirjoitusta. Kirjoitustaito levisi sumerilaisilta muinaisegyptiin (hieroglyfit). Sungir
Sungirista on löydetty majoja, tulisijoja, kuoppia, hautoja ja peuran, naalin, mammutin, ahman, alkuhärän, biisonin, suden, hevosen sekä jäniksen jäännöksiä. Sungir oli luultavasti kesäasuinpaikka. Löydetyistä esineistä vain 3,6 % on kivisiä työkaluja. Kimeeri
Kimeeri syntyy usein varhaiskehityksessä kolmesta tai neljästä vanhemmilta peräisin olevasta solusta. Neljästä solusta peräisin oleva kimeeri syntyy kahden hedelmöittyneen munasolun tai varhaisen alkion fuusioituessa. Kolmesta solusta muodostuva kimeeri syntyy, kun hedelmöittynyt munasolu fuusioituu hedelmöittymättömän munasolun kanssa tai silloin, kun hedelmöittynyt munasolu fuusioituu siemennesteen kanssa. Sumea logiikka
Sumea säätö on sumeaa logiikkaa hyödyntävä säätötekniikan osa-alue. Esimerkiksi auton automaattivaihteistossa voidaan käyttää sumean logiikan periaatetta pehmeämpään vaihtamiseen pääsemiseksi. Ur-Nammu
Ur-Nammun laista tuli esikuva kaikille myöhemmille itämaisille lakikokoelmille. Sen käyttämää kaavaa – esipuhe, lait, epilogi – jäljittelivät myöhemmin Eshnunnan, Lipit-Ishtarin ja Hammurabin lakikokoelmat.
Ur-Nammu määräsi hävitettäväksi kunnottomat kansalaiset, eli kuten sumerilainen teksti kertoo, lampaitten, härkien ja aasien "kahmijat". Hän piti huolta siitä, että orvot eivät joutuneet rikkaan väärinkäyttämäksi ja "leski ei joutunut mahtavan saaliiksi". Lakikokoelma on turmeltunut muilta osin pahasti, mutta on saatu selville, että se sisältää kuninkaan viestin siitä, että hän on varmistanut oikeuden maassa sekä edistänyt kansalaisten hyvinvointia laeilla. Itse laeista on säilynyt vain viisi pykälää, ja nekin ovat vain jokseenkin varmasti oikein tulkittuja. Yksi käsittelee niin kutsuttua vesikoetta: syytetyn syyllisyyden todetaan heittämällä hänet veteen. Toinen taas käsittelee orjan palauttamista omistajalleen. Seuraavat kolme tulkittavaa lakia ovat erittäin tärkeitä ihmiskunnan yhteiskunnallisen historian kannalta. Niistä selviää, että sumerit olivat hylänneet kostoperiaatteen jo 2100 eaa. , eli Raamatusta myöhäisemmiltä ajoilta tuntemamme "silmä silmästä, hammas hampaasta" oli heille tuntematon. Sumerien mukaan ruumiin vioittaminenkin voitiin sovittaa rahasakoilla. Ankariakin lainkohtia oli, ja orjan asema oli huono. Murhasta ja ryöstöstä teloitettiin.. Kuolemantuomio tuli myös neisytvaimoon sekaantumisesta. Mutta jos vaimo oli miesorjan, selvisi 5 hopeasekelin sakoilla. Jos nainen teki arviorikoksen, hänet sai surmata, mutta mies päästettiin vapaaksi. Sumu
Sumu on pilvi, joka on kosketuksissa maahan. Näkyvyys sumussa on alle 1 km. Sumer
Sumerilaiset olivat omasta mielestään Jumalan valittu kansa ja jokin jumala/jumalat saattoivat kostaa heille. Sumerilais-babylonialaissa teksteissä esiintyy myös monia muita teemoja, mm. ajatus ylösnousemuksesta, noususta taivaaseen kuoleman jälkeen. Sumerilaisten alkuperä
Sumerilaiset kuvaavat itsensä nimeltä "saggiga", "mustapäät". Tämä saattaa kertoa, että sumerit olisivat olleet mustahiuksisisia, tai jopa ihonvärin olleen musta. Monissa sumerilaisissa patsaissa ja kovissa sumerilaislla on pyöreähkö pää ja matala leuka. Erään tutkimuksen mukaan 22 tutkitusta 26 kallosta oli australoideja tai austriikkeja. Toisen tutkimuksen mukaan
sumerilaisten kallot olivat kolmea tyyppiä australoidi,eurafrikkalainen, austriikki ja armenoidi. Australoidia ja austriikkia on esim. Intiassa..
Eräs Sumerissa esiintynyt kallotyyppi oli 
lyhytkalloinen Välimeren tyyppi. Erään näkemyksen mukaan sumerilaisten nenät muistuttivat egyptiläisiä ja kreikkalaisia. Sumerilaisten alkuperä
Erään teorian mukaan sumerilaiset olisivat olleet ainakin osittain Proto-eufratilaisia, jonka
niminen oletettu kansa olisi luonut Samarran ja Ubaidin kulttuurin.
Eräiden väitteiden mukaan Samarran kulttuurin ihmiset olisivat puhuneet esi-tigridistä kieltä, jossa esiintyi myös minolaisille ja hyksoksille tyypilliset ""banana""-tyyppisiä sanoja alāla, bunēne, silīli, Inanna, Zababa, Igigi, Aia, Kubāba jne. Jotkut väittävät tätä kieltä esiseemiläiseksi. Profo-Eufratin kielessä väitetään esiintyneen viljelyyn ja
metallinkäsittelyyn viittaavia sanoja, sekä alaryhmää ""ar"" pahar-nangar "savenvalaja puuseppä" että alaryyhmää ""ab/ag ub/ug"" esim. simug-ashgab "seppä nahkatyöntekijä". Tämä olisi liittynyt Ubaidin kulttuuriin. Sumea säätö
Mallipohjaisella sumealla säädöllä tarkoitetaan mallipohjaisen säädön menetelmiä hyödyntävää säätöratkaisua, jossa ilmiö mallinnetaan sumeilla menetelmillä. Sumeita malleja on useita erityyppisiä. Tyypillisesti sumean mallin sääntökanta koostuu sumeista säännöistä, jotka kuvaavat järjestelmän käyttäytymistä: Summer
Summer on kesää tarkoittava englannin kielen sana, joka esiintyy myös sukunimenä. Tunnettuja Summer-nimisiä henkilöitä ovat: Sumea säätö
Ensimmäiset sumean säädön sovellutukset rakennettiin yleensä niin, että säännöt muodostettiin ihmisen päätöksentekomallin pohjalta. Esimerkiksi saunaa lämmitettäessä ihminen mittaa saunan lämpötilaa ja säätää sen mukaan kiuasta. Ajattelu, joka on muotoa "Jos saunan lämpötila on matala, lisään kiukaan lämmitystehoa" on helppo muokata sumeaksi säännöksi sääntökantaan. Käytännössä, ohjattaessa monimutkaisia ja epälineaarisia prosesseja, kukaan asiantuntija ei välttämättä kykene esittämään ristiriidattomia säätöperiaatteita sanallisesti. Sumea säätö
Teoreettisesta näkökulmasta katsoen sumea säätö tarjoaa mahdollisuuksia epälineaaristen ja aikariippuvien ilmiöiden säätämiseen, sillä sumean säätimen voidaan todistaa saavuttavan universaalin approksimaatio-ominaisuuden. Universaalilla approksimaattorilla tarkoitetaan järjestelmää, joka voi kuvata minkä tahansa funktion mielivaltaisella tarkkuudella. Käytännössä approksimaatiovirhettä ei kuitenkaan voida reaalisessa säätöratkaisussa poistaa. Suvereniteetti
Suvereniteetti tarkoittaa täydellisen, ehdottoman ja riippumattoman vallan omaamista jollain maantieteellisellä alueella. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten ”keisari”) tai abstrakti, (kuten ”valtio”), jolla on ehdoton valta päättää alueen laista ja hallinnosta. Ulkoinen suvereniteetti tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja sisäinen suvereniteetti oikeutta käyttää omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta ”super”. Z-muunnos
missä formula_29 ovat suotimen kertoimet. Tällainen systeemi suppenenee aina, sillä sekä kertoimet että lukujonot ovat äärellisiä. FIR-suotimessa ei ole ulostulosignaalien takaisinkytkentää sisäänmenoon. Tällaisella suotimella voidaan toteuttaa lineaarivaiheinen suodin, jonka kaikki taajuuskomponentit viivästyvät ajallisesti yhtä paljon. Lineaarivaiheinen suodin ei siis aiheuta signaalissa vääristymistä aikatasossa. Kun halutaan toteuttaa suodin, jossa on vähemmän kertoimia, valitaan IIR-suodin. IIR-suotimissa on ulostulon takaisinkytkentöjä, jotka voivat aiheuttaa epästabiilisuuden. Suodinsuunnittelussa on kuitenkin kehitetty rutiineja, joilla epästabiilisuus eliminoidaan. Sumerin historia
Vanhin tunnettu sivilisaatio Sumer kehittyi Mesopotamiassa asteittain kylien kasvaessa ajan myötä yhä suuremmiksi. Uruk-kaudella vuoden 3900 eaa. jälkeen kehitettiin kuvakirjoitus, rakennettiin suuria kaupunkeja ja temppeleitä. Varhaisdynastisella kaudella 2900 eaa. alkaen kaupunkivaltiot kamppailivat ylivallasta keskenään, mikä päättyi Akkadin suurvallan perustemiseen. Sen jälkeen maata hävittivät vuoristosta hyökänneet gutilaiset. Sumerin sivistys kukoisti vielä uussumerilaisella ajalla 2150–2000 eaa., minkä jälkeen elamilaiset hyökkäsivät ja amorilaiset valtasivat maan. Sumer
Sumerilaiset kävivät kauppaa laajalti lähialueidensa kanssa. Kauppa-alue ulottui Egyptiin ja Arabian niemimaan alueen lisäksi myös Välimerelle ja Intiaan sekä Kaukasukselle, joten kauppaa tehtiin jopa tuhansien kilometrien päähän. Tavara kulki karavaanina ja kaisla- ja puualuksilla. Kauppa oli suurliikemiesten käsissä. Merikauppa laajeni huomattavasti noin vuoden 3000 eaa. jälkeen. Sumo
Sumon ammattimaisesta muodosta käytetään nimitystä "ōzumō" (), suuri sumo, erotuksena harrastelijoiden "amazumōsta" (). Ōzumō nykymuodossaan on suhteellisen tuore ilmiö, vaikka itse laji on ikivanha ja sen alkuperä on peittynyt aikojen kuluessa mystisiin tarinoihin. Sävel
Keskiajalta perityviä solmisaatiotavuja "ut" (tai "do"), "re", "mi", "fa", "sol", "la" ja "si" (tai "ti") käytetään useimmissa kielissä lähinnä vain laulunopetuksessa osoittamaan, kuinka mones sävelasteikon sävel on kyseessä. Mutta romaanisissa kielissä niillä tarkoitetaan myös sävelten absoluuttisia korkeuksia, jolloin esimerkiksi "ut" (tai "do") = c, "re" = d jne. Nimet perustuvat alkujaan keskiaikaiseen Johannes Kastajan kunniaksi sävellettyyn hymnin "Ut queant laxis" eri säkeiden alkutavuihin; tässä hymnissä kaikki säkeet alkavat eri sävelillä. "Ut"-nimen ohella on kuitenkin myöhemmin käytännön syistä ryhdytty käyttämään nimeä "do". Korotettujen ja alennettujen sävelten nimet muodostetaan lisäämällä näihin ylennys- tai alennusmerkin nimi, esimerkiksi ranskassa "dièse" tai "bémol", italiassa "diesis" tai "bemolle". Sumraus
Sumraus tai shumraus tarkoittaa maalin sivelemistä epätasaisesti kuivan, öljymaalauksessa melko öljyttömän alusmaalauksen päälle niin, että maalauspohja tai alempi maalauskerros jää tai jätetään paikoin näkyviin.Sumraus tulee saksan sanasta "schumra", joka tarkoittaa hämärtämistä tai sumentamista. Enmerkar
Enmerkar oli muinainen sumerilainen sankari ja myyttinen Urukin kuningas. Hänen uskotaan eläneen 3000-luvulla eaa. Enmerkar on Lugalbandan ja Gilgamešin ohella merkittävimpiä hahmoja säilyneissä sumerilaisissa taruissa. Enmerkar esiintyy kolmessa eepoksessa. Sumo
Suuresta massasta on lajissa hyötyä, ja ammattisumopainijat noudattavat erityistä ruokavaliota saadakseen painonsa kohoamaan. Sumo on kuitenkin ennen kaikkea tekniikka- ja voimalaji. Sumopainijoiden elämä on tarkkaan säädeltyä, heidän muun muassa odotetaan aina pukeutuvan perinteisiin japanilaisiin vaatteisiin. Sumerilaisten alkuperä
Sumerilaisten geeneissä esiintyivät luultavasti Y-kromosomin haploryhmät G, J2,T (
G2a3b1, J2b, T, R1b) ja myös E3b. Isälinjan tyyppi G on peräisin Kaukasukselta. Mutta J1c3d (L147+) ja E1b1b1c1 (M34+) ovat seemiläisiä. E on Afrikasta, J Lähi-idästä, molemmat alueelle tyypillisiä. Sumer
Lopulta vuosituhannen vaihteeseen mennessä Sumerissa oli toistakymmentä erillistä kaupunkivaltiota (Kiš, Uruk, Ur, Sippar, Akšak, Larak, Nippur, Adab, Umma, Lagaš, Bad-tibira ja Larsa sekä Eufratin yläjuoksulta löytynyt Tell Habuba). Kaupunkivaltioiden synnyn taustalla on Jemdet Nasr -kukoistuskauden (n. 3100–2900 eaa.) kaupankäynnin vilkastuminen ja väkiluvun kasvu. Kaupunkivaltioiden ympärille rakennettiin suojamuurit ja kaupungin keskus oli tietylle jumalalle omistettu temppeli. Kaupungit olivat hyvinkin suuria, esimerkiksi 400 hehtaarin Urukissa eli 2700-luvulla eaa. arviolta 50 000 ihmistä. Alun alkaen valta kaupunkivaltioissa kuului yhteisön vanhimpien muodostamalle neuvostolle, mutta kaupunkivaltioiden välisen kilpailun myötä perustettiin kuninkuuksia. Sumea säätö
Sumeassa sääntökannassa esitetään säädön perusajatus päättelysääntöjen kokoelmana. Sääntö koostuu ehto-osasta, joka voi sisältää yhden tai useampia ehtoja, ja seurausosasta, joka voi sisältää joko sanallista tai funktiomuotoista tietoa. "Mamdanin mallissa" seurausosa on määritelty sumeana joukkona. Huomaa, että sumeassa logiikassa säännöllä tai seurausosalla voi olla diskreetin totuusarvon (tosi tai epätosi) sijasta reaalinen totuusarvo jollakin suljetulla välillä. Sumerilaisten alkuperä
Sumerin kielen sukulaisuutta ei tunneta. Kieli on agglutinoivaa tyyppiä ja sanajärjestys subjekti-objekti-verbi (SOV). Nämä ovat ominaisia monille Aasian kielille. Sumea säätö
Säätötekniikassa mittaustieto on yleensä lukuarvoista. Esimerkiksi lämpötilaa mitattaessa saadaan tietty lämpötilalukema asteina. Sumean säätimen sumeutusosa muuttaa lukuarvon mittaustiedon sumeaksi joukoksi. Usein lukuarvoinen tieto aluksi skaalataan jollekin rajatulle alueelle. Tämän jälkeen tarkastellaan sitä, kuinka hyvin lukuarvoinen tieto vastaa säätimessä käytettyjä sanallisia tasoja. Esimerkiksi voidaan sanoa, että lämpötila '20 K' on "lämmin" jäsenyysasteella 0,8. "Kylmä" se on jäsenyysasteella 0,2. "Kuuma" se voisi olla jäsenyysasteella 0,1. Nämä jäsenyysasteet saadaan vertaamalla lukuarvoa jäsenyysfunktioihin, jotka kuvaavat sitä, kuinka hyvin suureen eri arvot kyseistä sanallista tasoa. Sormio
Sormio on yleensä mekaanisessa, mutta joissain soittimissa sähköisessä tai pneumaattisessa yhteydessä soittimen soivan osan (kieli, pilli jne.) soimisen aikaansaavaan osaan. Esimerkiksi uruissa koskettimen painallus avaa erilaisista vivuista ja tangoista muodostuvan mekanismin tai ilmaputken tai sähkön välityksellä urkupilliin johtavan paineilmaventtiilin. Sumerin historia
Uruk-kaudella noin 3500–3400 eaa. alettiin merkitä numeroita, ja noin 3200–3100 eaa. Uruk IV -kaudella ilmestyivät ensimmäiset kuvamerkit savi- ja kivitauluihin eaa. Sumerilaisten alkuperä
Toiset väittävät sumerilaisten kantaneen Y-kromosomin haploryhmää J1, joka on peräisin Zagros-vuorilta, ehkä J1c3d, joka on kuitenkin seemiläinen . Haploryhmä J1 ja T esiintyy yleisesti etelä-Irakissa ja Anatoliasta Kurdistanin kautta Zagrokseen ulottuvalla alueella, missä vuohi ja lammas ensiksi kesytettiin noin 11000 vuotta sitten.
Joidenkin mukaan sumerilaisten Y-kromosomin DNA:n haploryhmät olisivat olleet G*, J*, LT* ja R*. Erään päätelmän mukaan sumerilaisilla oli Y-kromosomin DNA:n haplotyypit E3b ja G, ehkä oli T ja L, mutta ei ollut J1, J2.
Kaukaa sumerilaisten ydinalueilta, ja myöhäiseltä kaudelta löydetyt Marin 
haudat on analysoitu äitilinjan mtDNA:n haplotyyppeihin L2a1, R, H14a, J1a1 ja U4. Tyyppi L viittaa melko varmasti tyyppiin E1b1b (ehkä E-M123) joka oli luultavasti muinaisilla sumerilaislla. Melko varmasti tämän mukaan sumerilaisilla oli isälinjan Y-DNA:n tyyppejä G, J2, R1b(xL23) ja T. Äitilinjan tyyppi U4 viittaa isälinjan tyyppiin R, ehkä johonkin R1b:n alaryhmään. R1b saattaa olla joidenkin muiden kuin sumerilaisten, ehkä maahan saapuneiden gutilaisten geenejä.
Tämän mukaan sumerien ja akkadilaisten geenit olivat ehkä tyyppiä J1-P58, E-M123, G2a and T Eräiden mukaan ei-seemiläiset sumerit olivat Y-DNA:n haplotyyppiä T, F, L jne.
Jotkut olettavat J1, J2, G, LT (varsinkin T) ja . T saattaa olla peräsin Persianlahdelta, ja sitä on nykyään eniten Iranissa .
Mutta L:ää on eniten Pakistanissa kaukana idässä ja myös K on Pakistanista. Haploryhmän J2 (J-M172, J-M67) alkuperä lienee jossain Pohjois-Syyriassa. Jotkut liittvät tämän proto-Eufratin kieleen, jossa esiintyi ""banana", Kybele, Inanna, Asasara" tyyppisiä sanoja, joita on Sumerin kielessäkin lainasanoina. Sumeri
Sanapaino sumerissa oli mahdollisesti toisella tavulla. Tätä on yritetty todistaa muun muassa sillä, että akkadiin lainatuissa sumerilaisissa sanoissa ensimmäinen vokaali toisinaan katoaa, sum. "Amar-Utu" /amar-utu-ak/ > akk. "Marduk". Hummerit
Hummerien vartalo on putkimainen. Kolmen ensimmäisen jalkaparin päässä on sakset, ensimmäinen pari on huomattavasti isompi kuin muut. Tuntosarvet ovat sylinterimäiset ja paljon pidemmät kuin vartalo. Hummeri
Hummerin kitiinipanssari on päältä sinertävä, alta keltainen, ja se päättyy jaokkeiseen pyrstöön. Sillä on suuret sakset ja kahdeksan kävelyjalkaa. Sakset ovat keskenään erikokoiset: pienemmän saksen sisäreuna on terävä, siinä on hammasmaisia ulokkeita ja sitä käytetään saaliin kiinnipitämiseen ja paloitteluun. Isommassa saksessa on kyhmyjä, ja sen avulla hummeri murskaa saaliseläimen kuoren. Jos hummeri menettää saksen tai jalan tappelussa tai onnettomuudessa, sen tilalle kasvaa uusi, mutta uusi raaja on muiden kokoinen vasta useiden kuorenvaihtojen jälkeen. Suometar
Suometar voi tarkoittaa seuraavia: Sumer
Sumerilaisilta on säilynyt kohtalaisesti kirjallisuutta, muun muassa Uthapištim sekä Gilgameš-eepos, joka kertoo sankarikuninkaasta. Tyypillistä sumerilaisella kirjallisuudelle ovat alueelle ominaiset vastakohtaparit esimerkiksi paimen-maanviljelijä. Sumeri
Kun amorilaiset valtasivat Sumerin, kieli rajoittui papiston kieleksi ja klassiseksi kieleksi myöhemmän ajan latinan tapaan. Jotkut tutkijat väittävät, että sumeria olisi puhuttu joillain alueilla Etelä-Irakissa vielä 1700 eaa.Armas Salonen luettelee kirjoissaan muutamia sumerin kielen substraatteja, eli jäänteitä alueen sumerilaisia edeltävistä kielistä. Osa sanoista on tietenkin voinut kulkeutua sumerilaisille naapurikansoilta.Yhteenveto yllä olevista kolmesta ryhmästäToisten mukaan esimerkiksi Sumerin paikannimissä näkyy vanhempia kieliä. Sumerilaisten alkuperä
Sumerilaisten alkuperä ensimmäisen sivilisaation luojien sumerilaisten alkukoti on hämärän peitossa. Monet väittävät sumerilaisten tulleen Mesopotamiaan ehkä Anatoliasta tai Kaukasukselta. Toiset väittävät sumerilaisten sekoittuneen Persianlahden, Arabian niemimaan ja pohjoisesta tulleesta väestöstä. Onpa sumerilaisia väitetty indoeurooppalaisiksikin.
Sumerilaisia on monesti väitetty suoarabien jälkeläisiksi. Geenien perusteella näyttää epätodennäköiseltä, että sumerilaiset olisivat tulleet Intiasta. Auer
Auer, autere, päivänsavu eli aurinkousva on ilmassa leijuvaa kuivaa sameutta, joka huonontaa näkyvyyttä ja saa kaukaiset esineet näyttämään auringon suunnassa ruskeankellertäviltä, muualla sinisenharmailta. Autereinen ilma on Suomessa yleisintä kaakonpuoleisen ilmavirtauksen vallitessa. Tuuli tuo sitä Suomeen yleisimmin Balkanilta ja eteläiseltä Venäjältä. Autereen aiheuttavat pienet partikkelit joutuvat ilmaan mm. maanmuokkauksen, tulivuorenpurkausten tai saastepäästöjen myötä. Autereessa ilma on periaatteessa kuivempaa kuin ututilanteessa, mutta kosteuden lisääntyessä se alkaa tiivistyä auerpartikkelien pintaan, eikä yksikäsitteisesti voida sanoa, milloin auer muuttuu uduksi. Kimeeri
Sana voi mytologiassa merkitä yhteensulautumaa, kuvittelua, huhua tai harhaa. Homeros kuvasi leijonan, vuohen ja käärmeen muodostamaa sekaolentoa. Sitä on pidetty vertauskuvana kolmesta vuodenajasta, jossa leijona on kevät, vuohi kesä ja käärme talvi. Kreikan jumaltarustossa Kimaira oli käärmevaimo Ekhidnan ja manalan hirviö Tyfonin tytär. Tämän veli oli helvetin koirana pidetty Kerberos. Kimairan surmasi sankari Bellerophon siipihevosensa Pegasoksen avulla. Keskiajan mosaiikeissa kimaira esitetään saatanallisten voimien ruumiillistumana. Reaalimaailmaan sijoitettuna kimeerien voi ajatella edustavan tulivuoria ja maanjäristyksiä, mutta myös muita veden ja maan vaaroja. Sää
Sumu on lähellä maanpintaa oleva pilvi, joka on muodostunut tiivistyneestä vesihöyrystä. Sumo
Sumo () on perinteinen japanilainen kamppailulaji. Siinä tarkoituksena on työntää vastustaja ulos kehästä tai kaataa hänet. Sōmen
Sōmen on japanilainen hyvin ohut vehnäjauhoista tai vehnä- ja riisijauhojen sekoituksesta valmistettu nuudeli. Sōmen on japanilaisista nuudelityypeistä varhaisin: se tuotiin maahan Nara-kaudella. Ero sōmenin ja paksumpien vehnänuudeleiden hiyamugin ja udonin välillä on niiden pituus. Sumeri
Kahden resonantin sarjaa /r r/, joista jälkimmäisen on ajateltu edustavan foneemia /dr/ on perusteltu muun muassa sillä, että muutamissa akkadilaisissa lainasanoissa sumerin /d/ on vaihtunut /r/:ksi (esimerkiksi ne, joissa on sumerin rakentamista tarkoittava sana "dù" KAK < /dru/). Tämän lisäksi muutamat äännevaihtelut tukevat kahden resonantin olemassaoloa. Esimerkiksi "enkud" ’veronkerääjä’ + "ak" (GEN) > "enku-rá" /enkudr-ak/. Muutamissa akkadin sumerilaisperäisissä lainasanoissa /r/ on lainattu faryngaalina /ḫ/. Tämä saattaa viitata siihen, että sumerissa oli myös uvulaarinen resonantti /R/. Uvulaaria tukeva aineisto on kuitenkin häviävän pieni. Sumeri
Sanastolle ominainen piirre sumerissa on sanavartaloiden yksitavuisuus; monitavuisia sanavartaloita on melko vähän. Yleensä monitavuiset sanat ovat enemmän tai vähemmän leksikaalistuneita yhdyssanoja: "lugal" < "lú" ’mies’ + "gal" ’suuri’; "nam-til" ’elämä’ < "nam" ’kohtalo’ + "til" ’elää’. Sumerin historia
Ensimmäiset historialliset Sumerin kuninkaat ilmestyivät varhaisdynastisella kaudella I noin 2900–2700 eaa. Joko edellinen tai varhaisdynastinen kausi 1 päättyi suureen tulvaan. Sooma
Sooma tarkoittaa seuraavia asioita:Katso myös Soma (täsmennyssivu). Ea
Sumerilainen DEN.KI(G), "maan herra", voi joidenkin tulkintojen mukaan myös tarkoittaa vuoren herraa. Ei tiedetä, onko Enkillä ja Abzu-jumalalla yhteinen alkuperä.
Enkin temppeli oli nimeltään "é-engur-a" tai "é-abzu". Titteli "en" ilmestyy varhaisella sumerilaisella Jemdet Nasr -ajalla, mikä viittaa Enki-jumaluuden merkitykseen. Enkin tunnuksia ovat muun muassa vuohi ja kala, ja kauriin ja kalojen vastakkaislla eläinradan puolilla olevat tähdistöt, myöhemmin Kauris. Enki liittyi myös Merkurius-planeettaan oikeudenmukaisuuden jumalana. Sumerin uskonto
Sumerilainen maailma ""an-ki"" koostui maasta ""ki"" ja taivaasta ""an"". Näiden välissä oli ilma ""lil"". Maailmaa ympäröi valtameri "Apsu", "Nammu". Sukiminen
Sukiminen eli suinti on turkin harjaamista tai silittämistä tai turkin tarkkaa tutkimista sormin. Monet eläimet sukivat toisiaan. Myös ihmiset sukivat eläimiä, toisia ihmisiä ja itseäänkin, esimerkiksi kammatessaan. Käärmeet
Käärmeiden nahka on suomujen peitossa. Vatsasuomut ovat leveitä laattoja, joiden avulla käärme saa pitävän otteen alustastaan liikkumista varten. Selässä olevat suomut ovat useimmiten upeasti kuvioituja, ja käärmeennahasta tehdään jalkineita ja laukkujakin. Silmien lähettyvillä suomut ovat hieman pienempiä ja paksumpia. Käärmeet luovat nahkansa monta kertaa vuodessa, poikaset muutaman kerran kuukaudessa kasvun mukaan. Ennen nahan irrottamista käärmeen väri sumenee 5-7 päiväksi, kun irrotettavan nahan alle kertyy kosteutta. Myös silmien päällä oleva nahka irtoaa, ja koska silmien päällä oleva kalvo on sumea, käärme on varuillaan ja käyttäytyy usein hyökkäävästi. Sumean vaiheen jälkeen nahka kirkastuu, ja viikon sisällä käärme irrottaa sen. Se hinkkaa suutaan karheaa alustaa tai seinää vasten, jolloin nahka irtoaa ensin leuoista ja kääntyy niskaa kohden. Seuraavaksi käärme ikään kuin sukeltaa vanhasta nahasta ulos. Syy nahanluontiin on yksinkertainen: käärmeen kasvaessa nahka jää pieneksi, ja kulunut, käytetty nahka korvataan uudella. Sōmen
Kuumassa keitossa tarjoiltua sōmenia kutsutaan yleensä "nyumeniksi", ja se syödään talvella, kuten soba ja udon. Akkadin Sargon
Akkadin valtakunta merkitsi lopun alkua sumereille ja seemiläisten esiinmarssia. Akkadin kielestä tuli Mesopotamian virallinen kieli. Nuolenpääkirjoitus sovellettiin kokonaisuudessaan akkadiin. Mesopotamian kulttuurista tuli kaksikielinen. Sumerilaiset eivät olleet lainkaan kuuliaisia Akkadin alamaisia, vaan kapinoivat. Sargon yritti turhaan istuttaa Sumeriin pääjumala Dagania. Kuningas hankki suurtiloja ja edisti merikauppaa. Sargon arvosti Sumerin korkeata kulttuuria. Pentagrammi
Tiettävästi ensimmäisenä pentagrammi esiintyi sumereilla noin 3000 eaa. Sumerien kuvakirjoituksessa pentagrammi tarkoitti sanaa "UB", joka tarkoittaa kärkeä, kulmaa, pientä huonetta tai rakoa. René Labat’n laatimassa sumerilaisten piktogrammien luettelossa siinä on kaksi kärkeä ylöspäin. Seminaari (yliopisto)
Seminaarilla () tarkoitetaan usein yliopiston syventävää kurssia, jolla osallistujat esittelevät kurssia varten valmistamiaan tutkimuksia. Sanan etymologia on lähtöisin latinan sanasta "semen", 'siemen'. Sumerin varhaisdynastinen kausi
Melko pian Etanan hallituskauden jälkeen n. välillä 2800-2700 eaa. hallitsi Urukissa koko Sumeria Meškiaggašer, joka valloitti ehkä Zagrosin ja saapui Välimeren rantaan. 
Kirjoitusten mukaan hän nousi vuorille ja meren rantaan valloittamaan tai avasi kauppareitit, nousi taivaaseen kuoltuaan ja kutsuttiin "Utun (auringon) pojaksi" (vrt. Egypti). Hänen poikansa olivat Enmerkar ja Lugalbanda. Sumo
Ensimmäiset maininnat sumosta ovat peräisin vanhimmasta japanilaisesta kirjallisesta teoksesta, vuonna 712 kirjoitetusta Kojiki () -kronikasta, jonka sisältämän tarinan mukaan Japanin saarten omistuksen ratkaisi maailman ensimmäinen sumo-ottelu jumalien Takeminakata ja Takemikazuchi välillä Izumon rannalla nykyisen Shimanen piirikunnan alueella. Jälkimmäinen oli voittoisa ja perusti keisarillisen suvun, johon nykyinen, 125. keisari Akihitokin yhä kuuluu. Sumea säätö
Sumeassa säätimessä on kolme laskentaa suorittavaa osaa: sumeutusosa, päättelyosa ja selkeytysosa. Säädin hyödyntää tietokantaa, joka sisältää sumean sääntökannan ja laskennassa tarvittavat numeeriset tiedot. Sumu
Sumunkaltainen (kosteuden aiheuttama) mutta lievempi ilmiö on utu. Sen sijaan auer heikentää näkyvyyttä pölyn tai muun kuin veden sisältämän aineen takia.Sumu huonontaa näkyvyyttä. Siitä on haittaa etenkin lentoliikenteelle. Laivoissa turvaudutaan tutkaan. Autojen on ajettava hitaammin ja käytettävä tarkemmin rajattuja, lähelle suunnattuja valoja. Erityisen vaarallisia ovat pienet paikalliset sumuhattarat, kun niihin ajava autoilija yllättyy sumusta. Sumer
Noin 3500 eaa. alettiin merkitä numeroita ja noin 3200–3100 eaa. kirjoittaa kuvakirjoitusta. Ensimmäiset säilyneet asiakirjat olivat muun muassa temppelin verokuitteja. Sumerilainen kuvakirjoitus muuntui asteittain varsinaiseksi nuolenpääkirjoitukseksi välillä 3000–2600 eaa. Sumer
Yhteiskunta jakautui ylimyksiin, tavalliseen kansaan ja orjiin. Virkamiehet, ammattisotilaat ja papit olivat kastijärjestelmän huipulla. Tavallista kansaa olivat kauppiaat, liikemiehet, maanviljelijät ja käsityöläiset, jossa luokassa oli sekä rikkaita että köyhiä. Arkeologiset kaivaukset ovat esimerkiksi Urista antaneet kuvan siitä, että tavallinen kansa oli köyhää. Rikkaita olivat korkeimmat papit, ylimykset ja suurkauppiaat. Sumerilainen oikeuskäytäntö oli armeliaampi kuin seemiläinen, kostoperiaatetta ei sovellettu, vaan esimerkiksi ruumiinvamman tuottamisesta selvisi tuntuvilla sakoilla. Myös naisella saattoi olla yhteiskunnassa korkea asema, ja naiset kävivät ansiotöissä esimerkiksi kutomoissa. Sumerin urbanisoitumisaste oli 80 prosenttia. Keskinkertainen asuintalo oli yksikerroksinen sisäpihallinen talo, jossa oli muutamia huoneita. Mortteli
Mortteli eli huhmar (tai huhmare) on maljamainen astia, jota käytetään aineksen hienontamiseen ja sekoittamiseen. Hienontaminen tapahtuu survimella (hiertimellä) eli petkeleellä painellen ja hiertäen. Työkalua käytetään mausteiden murskaamiseen, ja ennen myös apteekeissa lääkeaineiden tai kuvataiteessa väriaineiden hienontamisessa. Morttelia käytetään gastronomiassa etenkin mausteseosten ainesten, kuten sinapin, jauhamiseen. Sumerilaisten alkuperä
Sumerilaiset olivat ei-seemiläinen kansa. Heidän alkuperäkseen on usein ehdotettu esimerkikksi Kaukasuksen aluetta, Anatoliaa, Irania, Intiaa ja Arabian niemimaata tai näiden lähialueita.
Sumerilaiset harjoittivat ilmeisesti kallon muokkausta niin kuin muinaiset intialaisetkin. Sutemi
Sutemi on japanilainen budōkäsite, joka liittyy hyökkäämiseen japanilaisissa kamppailulajeissa. Kyseessä on päättäväinen tahtotila ja sitoutuminen toimintaan, silläkin uhalla että hyökätessään asettaa itsensä alttiiksi vastustajan vastahyökkäykselle tai tekniikalle, oman suojauksen avautuessa, ja vaikka siitä voisi äärimmäisenä seurauksena olla oma vahingoittuminen tai jopa kuolema. Paul Kummer
Sienten tai kasvien tieteellisen nimen jälkeen käytettävä määrittäjän lyhenne P.Kumm. tarkoittaa Kummeria. Esimerkkejä hänen määrittämistään sienistä ovat helovahakkaat, suippumadonlakki, suppilomalikka ja kuusilahokka. Suometsä
Suometsät ovat soita, joilla kasvaa metsän tapaan myös puita. Suomessa suometsiin kuuluvia suotyyppejä ovat räme, luhta ja korpi. Saumuri
Saumuri on ompelukonetyyppi, jonka ommel ja sauma sopivat erityisesti joustaville materiaaleille. Saumuri yhdistää kankaat, huolittelee reunan ja leikkaa liian saumavaran pois samanaikaisesti. Sumupilvi
Sumut luokitellaan advektio-, säteily- ja orografisiin sumuihin. Edellä mainittu Perämeren sumu voi olla yhteistulos kaikista edellä mainituista. Voimakas länsi-luoteistuuli, Skandien yli puhaltava kuiva tuuli varmimmin hälventää sumupilven. Eräs varmin tapa löytää syys- ja talviaikaan sumupilviä on seurata rintamasateen etenemistä. Rintaman ylittäessä paikan tulevat ensin keskipilvet. Sateen alettua lisääntyy alapilvisyys ja usein rintaman yläpilvien katoaminen laukaisee lopulta joko sumun syntymisen tai lähellä merenpintaa olevissa maisemissa yleensä sumupilven. Kesäaikaan pilvet pysyvät yleensä selvästi korkeammalla ja rintaman jälkeen sää usein selkenee eikä alapilviä synny tai ne ovat hajanaisia. Hummus
Hummus (, , armeniaksi համոս) on kikherneistä valmistettu tahna. Sumeri
Sumerin genetiiviketjut ovat syntaksin kannalta harvinainen piirre. Sumerissa genetiivilausekkeen pääsana edeltää attribuuttia tai attribuuttiketjua ja genetiivin tunnukset kasautuvat attribuuttiketjun perään.Syntaktisesti oleellinen seikka on myös sumerin jakaantunut ergatiivisuus. Transitiiviverbien yhteydessä agentti ja objekti koodataan eri tavalla, kuin intransitiivilauseessa (jossa ei luonnollisesti ole objektia). Pronominien osalta sumeri toimii nominatiivi-akkusatiivi-kielten tavoin. Sum
Sum tarkoittaa kirjaimellisesti nuolta, ja alun perin se oli sotilaallinen yksikkö, jota käytettiin jo ennen Tšingis-kaania. Mongolivaltakunnan aikaan sum käsitti noin 150–200 kotitaloutta. Kiinan valtakaudella sum oli Mongolian aluejaon pienin yksikkö "hošuun" alapuolella. Tällöinkin sillä oli sotilaallinen rooli: sumin täytyi toimittaa vuoden 1789 lain mukaan armeijalle 150 asekuntoista miestä. Mongoliassa oli 239 sumia vuonna 1830, mutta niiden määrä vaihteli suuresti väestönkasvun tai väestön vähenemisen mukaan. ”Puolikkaita” sumeja, jotka olivat liian pieniä toimittamaan tarpeeksi miehiä aseisiin, kutsuttiin nimellä "hondogo". Myös sumien määrä khošuu-yksiköissä vaihteli huomattavasti. Nykyinen sum-järjestelmä syntyi vuonna 1931, kun suuremmat piirikunnat jaettiin neuvostokauden alussa 324 sumiin. Sumerin varhaisdynastinen kausi
Sumerin varhaisdynastinen kausi oli vanhalla ajalla 
noin 2900–2350 eaa. Silloin Kaksoisvirtainmaassa Etelä-Irakissa sijainnut Sumerin maa oli yleensä jakautuneena moneen kaupunkivaltioon, jotka kamppailivat keskenään ylivallasta alueella. Välillä Sumeri saattoi yhdistyä lyhytikäiseksi suurvallaksi voimakkaan valloittajakuninkaan johdolla. Namtar
Namtarin nimi merkitsee sumeriksi "se joka on leikattu pois" ja sumerien ajattelussa se tarkoittaa kohtalon henkilöitymää. Namtar nähtiin Ereškigalin sanansaattajana, joka tuo kuoleman kuolevaisille. Sumerin uskonto
Sumerin uskonto oli monijumalainen. Tärkeimmät jumalat olivat taivaanjumala An, ilmanjumala Enlil, vedenjumala Ea ja rakkauden jumalatar Inanna. Jumaltan palvontapaikoiksi rakennettiin suuria temppeleitä. Joittenkin temppelien keskuksena Sumer
Kuoleman jumala Nergalin nimen lausuminen ääneen oli kiellettyä, ettei houkuteltaisi huonoa onnea. Nergal oli kuumimman keskikesän jumala, jolloin aurinko kärvensi kasvillisuutta. Jotkut kuninkaat korotettiin jumalaksi. Monien kuninkaiden uskottiin nousseen kuoltuaan taivaaseen, esimerkiksi Etanan. Sumer
Sumer oli varhainen sivilisaatio ennen Babyloniaa Mesopotamiassa noin 4000–2000 eaa. Sumerin alue oli nykyisessä Etelä-Irakissa Eufrat- ja Tigrisjokien laaksoissa, niin sanotussa Kaksoisvirranmaassa, hedelmällisessä puolikuussa. Ei tiedetä mistä sumerilaiset saapuivat Mesopotamiaan. Alkuperäiseksi kotimaaksi on ehdotettu muun muassa Irania, Persianlahden ympäristöä ja Intiaa. Sumer
Gutilaisajan lopuilla Lagashin Gudea nousi suureksi paikalliseksi mahdiksi, mutta Sumerin yhdisti jälleen kerran Ur-Nammu, joka loi Uus-Sumerin suurvallan. Uus-Sumeri romahti elamilaisten ja amorilaisten hyökätessä maahan, ja sen jälkeen tuli hajanaisempi Isin-Larsa-kausi, jona aikana Sumer seemiläistyi nopeasti ja Sumerin kieli harvinaistui. Lopulta Hammurabi loi suuren Babylonian valtakunnan. Sumerin varhaisdynastinen kausi
Sumerilainen nuolenpääkirjoitus syntyi vuosisatojen kuluessa varhaisdynastisella kaudella. Vuodesta 2900 eaa. alkaen asteittain alettiin merkitä äänteitä kuvilla, jotka kadottivat alkuperäisen merkityksensä. Samoihin aikoihin kuvamerkit olivat jo alkaneet yksinkertaistua, ja niitä tehtiin painelemalla saveen. Nuolenpäitä alettiin kirjoittaa noin 2700-2500 eaa. ja tavuja noin 2600 eaa. Näin kuva- ja tavukirjoitus yksinkertaistui ihmispuhetta kuvaavaksi kirjoitukseksi, jolla voitiin esittää ihmisen ajatuksia kirjallisesti. Kimeeri
Kimeeri (josta käytetään myös nimityksiä khimaira, kimaira ja harhama) on eliö, jolla on kaksi tai useampi geneettisesti erilaista solukantaa. Sen solut ovat siis peräisin kahdesta eri tsygootista eli hedelmöittyneestä munasolusta. Kimeerit on nimetty myyttisen Khimaira-olennon mukaan.