Missä Einar Vihma syntyi?
Einar Vihma
Einar August Vihma (vuoteen 1936 Wichmann; 19. syyskuuta 1893 Kuopio – 5. elokuuta 1944 Ihantala) oli suomalainen kenraalimajuri ja Mannerheim-ristin ritari. Talin–Ihantalan taistelussa kuollut Vihma oli viimeinen jatkosodassa kaatunut jääkäri ja tiettävästi itsenäisen Suomen ainoa sodassa rintamalla kaatunut kenraali. Muita sodassa kuolleita kenraaleja ovat Kaarlo Viljanen ja Aarne Snellman, jotka ylennettiin kenraaleiksi vasta haavoittumisen jälkeen. Vihma osallistui myös 1912 Tukholman kesäolympialaisten joukkuevoimisteluun varamiehenä. Einar Vihma
Einar Wichmann syntyi Kuopiossa ja hänen vanhempansa olivat pastori Henrik August Wichmann ja Matilda Sofia Saxbäck. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja aloitti insinööriopinnot Teknillisessä korkeakoulussa samana vuonna. Hyvin edenneet opinnot kuitenkin katkesivat Wichmannin lähtiessä jääkärikoulutukseen Saksaan. Hän liittyi Jääkäripataljoona 27:ään 7. lokakuuta 1915. Keväällä 1916 hänet komennettiin eräiden muiden jääkärien mukana Suomeen värväystehtäviin, hänestä tuli niin sanottu etappijääkäri. Vihma oli mukana Simon kahakassa pidättäjien hyökätessä Simon Maaninkajärven metsäsaunalle majoittuneiden, ilmiannettujen jääkärien kimppuun. Kahakan alkaessa hän oli vartiokierroksella havaitessaan hyökkääjät, joten Wichmann ei jäänyt saarroksiin kämppään, vaan pääsi pakenemaan.
Lenni Viitala
Vilho Lennart ”Lenni” Viitala (8. marraskuuta 1921 Nurmo – 24. helmikuuta 1966 Jyväskylän mlk) oli suomalainen painija ja vapaapainin olympiavoittaja vuodelta 1948. Arja Kajermo
Kajermo syntyi Kiuruvedellä, jossa perheellä oli pieni maatila. Perhe muutti Tukholmaan vuonna 1955 Arjan ollessa kuusivuotias. Irlantiin hän muutti alun perin au pairiksi 1970-luvulla. Hän aloitti uransa tekemällä sarjakuvia "In Dublin" -lehteen, ja hänen töitään on julkaistu myös muun muassa lehdissä "Sunday Tribune" ja "The Irish Times". Kajermo piirtää myös "Tuula"-sarjakuvaa ruotsalaiseen "Dagens Nyheter" -lehteen, ja hänen sarjakuviaan on julkaistu kirjoina Ruotsissa. Einar Heikel
Einar Immanuel Heikel (7. syyskuuta 1885 Merijärvi – 26. heinäkuuta 1949 Oulu) oli suomalainen kielentutkija. Ilmari Rahm
Ahti Ilmari Rahm syntyi Käkisalmessa 22. marraskuuta 1888. (Joissakin lähteissä syntymäajaksi annetaan erheellisesti 22. joulukuuta 1885.) Hänen vanhempansa olivat Rautalammin piirin piirilääkäri Johannes Emanuel Rahm ja Ada Johanna Bergh. Pariskunta oli muuttanut Käkisalmeen 1887. Ilmarin lisäksi perheeseen syntyi 1886 vanhempi tytär Ilma Wellamo, joka kuoli vain vuoden ikäisenä syyskuussa 1887, sekä nuorempi veli Aarne 1890. Perhe muutti sittemmin Helsinkiin, jossa Ilmari vietti suurimman osan elämäänsä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1907. Sen jälkeen hän opiskeli lääketiedettä ja valmistui lääkäriksi. Hän toimi Suomen armeijassa laivaston lääkintäkapteenina vuosina 1918-1921. Einar Spjut
Viktor Einar Spjut (14. syyskuuta 1885 Vaasa – 10. lokakuuta 1963 Uppsala) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija ja kääntäjä. Einar Vihma
Vihman komentama 6. divisioona ryösti vuonna 1942 Kajaanin läpi kulkiessaan viinakaupan. Joukot oli sijoitettuna Kajaanin tuntumaan uudelleen järjestelyä varten (vanhemmat ikäluokat kotiutettiin) ja lakkautettiin JR 54 sekä muodostettiin 12 Pr. ja alussa viinaa hankittiin Nurmeksesta ja sittemmin humaltuneet miehet ryöstivät Kajaanin alkon. Alkusyy tapahtumiin saattoi olla Vihman puheesta "kohta teistä moni kuolee". Suunnitteilla oli suomalaisten hyökkäys Sorokkaan Muurmannin radalle, jossa mm. 12 prikaati olisi ollut keskeisessä asemassa. Operaatiota suunnittelivat Airo, Raappana sekä Lagus. Rangaistuksena ankarana tunnettu kenraali määräsi jopa 10 vuotta kuritushuonetta, jota sotaylioikeus myöhemmin kuitenkin lievensi. Vihman kerrotaan vaatineen kerran jopa kuolemanrangaistusta. Vihman rangaistusmenettelyt olisivat johtaneet sodan päätyttyä oikeuteen, mutta toimista luovuttiin hänen kuoltuaan. Viinakaupan ryöstöön osallistuivat lähinnä JR 54 miehet ja siinä yhteydessä mukiloitiin yksi pataljoonan komentaja, Solmu Salonmies, jonka pataljoonan miehet olivat pääosassa viinakaupan murrossa. Einari Vidgrén
Kalle Einari Vidgrén (7. helmikuuta 1943 Vieremä – 26. lokakuuta 2010 Seinäjoki) oli teollisuusneuvos ja vieremäläisen metsäkoneyritys Ponssen perustaja. Vihtori Niemi
Vihtori Niemi oli syntynyt Luumäellä ja hänen sukunsa on nimeltään Hirviniemi. Hän oli myöhemmin lyhentänyt nimensä Niemeksi. Merkittävän osan elämästään hän asui Kristiinankaupungissa, jossa tuli tunnetuksi myös sekä fennomaanina että raittiusmiehenä. Merkittävä osa hänen näytelmistään käsitteleekin juuri raittiuden ihannetta. Hänen vaimonsa oli Mimmi Niemi (o.s. Malin, kuollut 1912). Koulutukseltaan Vihtori Niemi oli tekniikan ylioppilas. Einari Leino
Einari Viktorinpoika Leino (1897 Anjala – 28. syyskuuta 1938 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen Neuvosto-Karjalassa asunut kirjailija. Inger Christensen
Christensen syntyi Vejlessä Tanskan Jyllannin rannikolla 16. tammikuuta 1935. Hänen isänsä oli ammatiltaan räätäli. Christensen valmistui ylioppilaaksi Vejlen lukiosta vuonna 1954 ja opiskeli sittemmin opettajaopistossa Århusissa. Opiskelija aikoinaan Christensen alkoi julkaista runoja ja tapasi mentorinsa ja aviomiehensä Poul Borumin (1959–76). Vuosina 1963–64 Christensen työskenteli opettajana Holbækin taideopistossa, mutta jätti nopeasti opettajantyöt sikseen ja keskittyi kirjoittamiseen. Christensen valittiin Tanskan akatemiaan vuonna 1978 ja vuonna 1991 julkaistun kokoelman jälkeen hänet liitettiin Tanskan viralliseen kirjalliseen kaanoniin. Elinaikanaan Christenseniä veikattiin usein myös Nobel-palkinnon saajaksi. Christensen kuoli Kööpenhaminassa 2. tammikuuta 2009 pitkän sairastamisen jälkeen. Einar Vihma
Yleisesikunnan päällikön kenraali Heinrichsin käskyllä 20. kesäkuuta 1944 vaadittiin rintamakomentajia puuttumaan tarvittaessa kovalla kädellä karkuruuteen ja pakoiluun. Vihma oli teroittanut alaisilleen upseerien velvollisuutta hillitä asein epäjärjestystä jo 15. kesäkuuta 1944 Sotapäiväkirjojen perusteella Vihma käski 29.kesäkuuta 1944 komentajia ""estämään karkuritapaukset mahdollisesti ankaraakin väkivaltaa käyttäen"" ja kertomaan miehistölle että 20 karkuria oli ammuttu. Einar Emanuelsson
Einar Emanuelsson (s. 3. huhtikuuta 1997 Kiiruna, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Luleå HF:ssä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Emanuelsson laukoo oikealta. Väinö Vihma
Väinö Géza Vihma (vuoteen 1938 Wichmann; 21. kesäkuuta 1907 Budapest, Unkari – 11. elokuuta 1958 Mikkeli) oli Helsingin kauppakorkeakoulun kauppaoikeuden professori. Franjo Krežma
Krežma syntyi Osijekissa, Itävallan keisarikunnassa (nykyään osa Kroatiaa) vuonna 1862. Hän osoitti suurta kiinnostusta musiikkia kohtaan jo varhaisessa lapsuudessaan. Hänen lahjakkuutensa viulunsoitossa oli selvää ja nuori Krežma keräsikin mainetta viuluvirtuoosina kotikaupungissaan. Muutettuaan Zagrebiin häntä alkoi opettaa viulisti, säveltäjä ja kapellimestari Đuro Eisenhuth. Kahdeksanvuotiaana Krežma esiintyi ensimmäisen kerran julkisessa konsertissa pianistisiskonsa Ankan kanssa 10. elokuuta 1870 Sisakissa. Itävaltalainen säveltäjä Leopold A. Zellner huomasi hänen kykynsä ja Krežma pääsi kaikkien aikojen nuorimpana oppilaana sisään Wienin konservatorioon Itävaltaan. Pian tämän jälkeen Krežma alkoi jo säveltää ja valmistui konservatoriosta 12-vuotiaana kesällä 1875. Einari Wehmas
Vehmaksen puoliso oli vuodesta 1944 Kerttu Elin o.s. Sirén (kirjailija Elina Vaara). Hänen vanhempansa olivat kauppias Oskari Wehmas ja Fanny Amanda o.s. Laurila. Einari Kurittu
Perttu Einari Kurittu (s. 27. syyskuuta 1989 Kouvola) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavaa FC Viikinkejä. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Veikka Gustafsson
Eero Veikka Juhani Gustafsson (s. 14. tammikuuta 1968 Espoo) on suomalainen vuorikiipeilijä, sittemmin lehtikustantaja. Hänellä on takanaan 20 vuoden ura ammattivuorikiipeilijänä. Hän valloitti ensimmäisenä suomalaisena Mount Everestin ja on ainoana suomalaisena noussut maailman korkeimman vuoren huipulle kolmesti, joista kerran ilman lisähappea. Gustafsson asuu Kirkkonummella. Einar Vihma
Vihma johti joukkojaan edestä itsekin aseistettuna, mikä teki hänestä miestensä keskuudessa legendan. Hänen kerrotaan jopa joutuneen kerran itse mottiin johtaessaan hyökkäystä. Heinrich Ernst Schirmer
Heinrich Ernst Schirmer (1814 Leipzig – 1887 Gießen) oli saksalaissyntyinen arkkitehti joka työskenteli Norjassa. Schirmer opiskeli Dresdenin taideakatemiassa vuosina 1831-1834 ja Münchenin taideakatemiassa vuosina 1834-1837. Norjassa hän työskenteli useiden suurten projektien parissa. Parhaiten hänet tunnetaan Trondheimin Nidarosin tuomiokirkon kunnostustöiden arkkitehtina. Einari Mässeli
Einari Mässeli (4. tammikuuta 1898 Säkkijärvi, Suomen suuriruhtinaskunta – 1966 Suomi) oli suomalainen maastohiihtäjä. Einar August Kalm
Einar August Kalm (13. syyskuuta 1858 Oulu – 18. huhtikuuta 1928 Tornio) oli suomalainen lääkäri ja valtiopäivämies. Einari Weijo
Weijo syntyi maanviljelijäperheeseen Korpilahdelle. Hänen vanhempansa olivat Johan Walter Engström ja Amanda Hinkkala. Weijo kirjoitti ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta vuonna 1903 ja liittyi Hämäläis-Osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi polyteknillisessä opistossa Helsingissä vuosina 1903–1905 ja Karlsruhen teknillisen korkeakoulun kemiallis-teknologisella osastolla vuosina 1911–1914. Sotakorkeakoulun komentajakurssin hän kävi vuonna 1927. Martti Vihma
Vihma osallistui Suomen sisällissotaan komppanianpäällikkönä Pohjois-Hämeen rykmentissä 1918 ja kävi upseerikurssin Haminassa 1918. Hän kävi sotakorkeakoulua vastaavan yleisesikuntaupseerikoulutuksen Saksassa 1923–1925 ja sai ye-upseerin arvon 1930. Vihma toimi nuorempana upseerina Suomen valkoisessa kaartissa 1918–1919 ja Seinäjoen suojeluskunnan paikallispäällikkönä 1919. Vuosina 1919–1925 hän oli suojeluskuntien yliesikunnassa sotilasosaston apulaisena, koulutustoiminnan vanhempana apulaisena ja päällikkönä sekä koulutusosastolla. Yleisesikunnan koulutustoimistossa hän toimi esipuseerina 1925–1926. Pohjois-Uudenmaan suojeluskunnan piirin piiripäällikkönä hän palveli 1926–1930. Suojeluskuntien yliesikunnan koulutusosaston päällikkönä hän oli 1930. Suojeluskuntien päällystökoulua hän johti 1931–1940. Jorma Vesala
Jorma Veikko Vesala (s. 28. elokuuta 1947 Kauhajoki) on suomalainen kymmenottelija ja korkeushyppääjä, joka edusti seuratasolla Kauhajoen Karhua. Hän oli mukana vuoden 1971 yleisurheilun EM-kisojen kymmenottelussa, mutta keskeytti kilpailun. Lennart Vihma
Lennart Johannes Vihma (ent. Wichmann) (29. elokuuta 1901 Kuopio – 25. huhtikuuta 1942 Suurlahti) oli Suomen Puolustusvoimien everstiluutnantti ja sodanaikainen rykmentin komentaja. Lennart Vihma oli kenraalimajuri Einar Vihman veli. Hermann Buhl
Buhl syntyi Innsbruckissa. Nanga Parbatille hän kiipesi itsenäisesti, mutta Broad Peakilla hänen mukanaan olivat Fritz Wintersteller, Kurt Diemberger ja Marcus Schmuck. Sylvia Vrethammar
Eva Sylvia Vrethammar (s. 22. elokuuta 1945 Uddevalla) on ruotsalainen jazz- ja iskelmälaulaja. Hänen suurin hittinsä oli vuoden 1973 ”Eviva España”, alun perin hollantilainen laulu, joka saavutti suurta suosiota myös Britanniassa Vrethammarin englanninkielisenä versiona. Siellä se nousi listan neljännelle tilalle, pysyi tilastossa ennätykselliset 28 viikkoa ja myi yli miljoona kappaletta. Einari Lepistö
Einari Lepistö (1. joulukuuta 1916 – 19. huhtikuuta 2001) oli Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistyksen pääsihteeri vuodesta 1960. Aiemmalta ammatiltaan hän oli maanviljelijä ja koulutaustaa oli kansakoulu. Hän oli kotoisin Hailuodosta. Isä kuoli, kun Einari oli vasta viiden kuukauden ikäinen. Einari Lepistö asetettiin vuonna 1947 saarnamieheksi vanhoillislestadiolaisessa liikkeessä. Hän toimi monissa kirkon ja yhteiskunnan luottamustehtävissä kirkko- ja kunnanvaltuutetusta presidentin valitsijamieheen saakka. 1975 hän pyrki eduskuntaan, mutta ei tullut valituksi. Puoluekanta oli Suomen Keskusta. Einar Rinne
Vilho Einar Rinne (31. tammikuuta 1890 Asikkala – 31. maaliskuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Väinö Laherma
Väinö Johannes Laherma, vuoteen 1905 Vikman (21. tammikuuta 1893 Jyväskylä – 15. lokakuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen urheiluopettaja, -johtaja ja -virkamies. Väinö Laherma
Laherman vanhemmat olivat kauppias Jeremias Vikman ja Anna Helena Hautala ja puoliso vuodesta 1919 Naimi Johanna Hyrkäs. Kansanedustaja, pankinjohtaja Jonas Laherma (1888–1977) oli hänen veljensä. Laherma tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1912 ja valmistui voimistelunopettajaksi Keisarillisesta Aleksanterin-Yliopistosta 1915. Helsingin Toisen suomalaisen lyseon voimistelunopettajana Laherma toimi vuodesta 1925 aina vuoteen 1956 asti. Laherma oli mukana perustamassa "Työväen Urheilulehteä" 1917 ja tuli TUL:in voimistelujaoston johtoon 1919. Hän oli aktiivinen sosiaalidemokraatti, mutta ei osallistunut TUL:in poliittisiin erimielisyyksiin 1920-luvulla. Laherma kirjoitti kaksiosaisen oppaan telinevoimistelusta ("Telinevoimistelu: harjoitusopas" 1921, 1922) ja ensimmäisenä Suomessa oppaan henkisestä valmennuksesta ("Urheiluvoitto ja mielikuvitus", 1924). Hänet tunnettiin tiukkana raittiusmiehenä. Laherma kannatti yhteistyötä SVUL:in kanssa päinvastoin kuin liiton johtajiston enemmistö. Hän toimi TUL:in liittotoimikunnan jäsenenä ja liiton varapuheenjohtajana. Vuodesta 1929 hän oli TUL:in edustaja opetusministeriön alaisessa valtion voimistelu- ja urheilulautakunnassa ja vuonna 1952 hänet nimitettiin ensimmäisenä henkilönä Suomessa päätoimiseen urheiluhallinnon virkaan, opetusministeriön perustaman urheiluasioista vastaavan toimiston päälliköksi. Veikko Korhonen
Veikko Matias Korhonen (12. kesäkuuta 1888 Rautalampi – 17. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen Rautalammilla asunut toimittaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä "Erämies", "Ville Heinämaa", "Antti Karisuo", "Eino Koivuranta", "Epra Kujanpää", "K. V. Kujansuu" ja "Olli Ojamaa". Võhma
Võhman synnystä on monta tarua. Erään tarun mukaan Kaikista Vahvin (virolainen taruolento) väsyi työskentelemästä Sakalan vuorien kaivoksissa, koska hänen kaivamaansa suurta jätemäärää ei voinut viedä minnekään. Niinpä hän rakensi uuden kaupungin, Võhman, ja vei jätteet sinne. Siksi Võhma ei olekaan Virossa kovin kummoisessa maineessa. Ellen Svinhufvud
Ellen Svinhufvud (o.s. Timgren, 23. joulukuuta 1869 Turku – 24. elokuuta 1953 Luumäki) oli kihlakunnantuomari, senaattori, sittemmin Suomen tasavallan presidentti Pehr Evind Svinhufvudin (1861–1944) puoliso. He menivät naimisiin 1889, ja heille syntyi kuusi lasta. Vuonna 1914 rouva Svinhufvud seurasi miestään Siperiaan karkotusmatkalle ja kävi siellä sen jälkeen kolme kertaa. Vuoden 1918 kapinan puhjettua Ellen Svinhufvud pakeni kapinallisten valtaamasta Helsingistä ja matkusti Luumäelle luotettujen ihmisten avustamana. Svinhufvudien kotitalo oli vuodesta 1908 lähtien Luumäellä Kotkaniemi, joka avattiin museoksi vuonna 2000. Ellen Svinhufvud piti Kotkaniemessä täysihoitolaa miehensä karkotuksen aikana. Ellen Svinhufvud asui Kotkaniemessä kuolemaansa eli vuoteen 1953. Alun perin kaupunkilainen Ellen Svinhufvud kehitti ja piti Kotkaniemen tilalla huomattavan laajaa puutarhaa ja kasvimaata sekä kasvatti eläimiä, joista kanat ja lampaat tunnetaan parhaiten. Mikael Niemi
Niemi syntyi Norrbottenin läänissä, Pajalassa, jonne myös hänen vuonna 2000 julkaistu hittiromaaninsa "Populäärimusiikkia Vittulajänkältä" ("Populärmusik från Vittula") sijoittuu. Suomeksi se ilmestyi vuonna 2001. Hänen muita kirjojaan ovat "Kirkon piru" ("Kyrkdjävulen"), sen itsenäinen jatko-osa "Verenimijät" ("Blodsugarna"), vuonna 2004 ilmestynyt "Nahkakolo" ("Svålhålet"), 2006 ilmestynyt "Mies joka kuoli kuin lohi" ("Mannen som dog som en lax") sekä 2013 ilmestynyt "Veden viemää" ("Fallvatten"). Vuonna 2017 julkaistussa romaanissa "Koka björn" Lars Levi Laestadius selvittää murhaa. Joonas Vihko
Joonas Vihko (s. 6. huhtikuuta 1981 Helsinki) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 671 runkosarjaottelua tehopistein 149+147=296 ja keräten 590 jäähyminuuttia sekä 54 playoff-ottelua tehopistein 14+15=29 ja keräten 49 jäähyminuuttia. Vihko pelasi urallaan myös kolme kautta Ruotsissa ja yhden kauden Saksassa. Hän pelasi myös 11 A-maaottelua. Einar W. Juva
Einar Wilhelm Juva (vuoteen 1935 Juvelius; 7. tammikuuta 1892 Raahe – 6. syyskuuta 1966 Turku) oli suomalainen historioitsija. Einar Landvik
Einar Aslaksen Landvik (25. maaliskuuta 1898 Kviteseid – 27. marraskuuta 1993 Tinn) oli norjalainen yhdistetyn hiihtäjä, mäkihyppääjä sekä maastohiihtäjä. Hän voitti pronssia yhdistetystä Lahden MM-kisoissa 1926. Irja Tähismaa
Irja Tähismaa (s. 11. maaliskuuta 1977 Rakvere) on virolainen asianajaja ja runoilija. Tähismaa on kritisoinut Viron ihmisoikeustilannetta. Hän on toiminut myös Johan Bäckmanin puolustusasianajajana Virossa. Tähismaa puhuu suomea. Hän on vieraillut Helsingissä ja pitänyt tiedotustilaisuuksia yhdessä Leena Hietasen kanssa. Einari Nieminen
Niilo Einari Nieminen (9. lokakuuta 1925 Vampula – 25. toukokuuta 1996 Huittinen) oli suomalainen agrologi ja poliitikko, joka toimi Keskustan kansanedustajana. Rein Aidma
Rein Aidma (s. 28. syyskuuta 1950) on virolainen reformipuolueen poliitikko. Hän edusti Itä-Virumaan vaalipiiriä. Hän syntyi Itä-Virumaalla ja toimi sen kuvernöörinäkin vuosina 1994–2003 oltuaan jo lääninhallituksessa vuosina 1989–1991. Aidma on ollut maansa parlamentin Riigikogun jäsen vuosina 2003-2015. The Jinx
The Jinx eli Baby Boy Varhama & The Jinx on suomalainen country blues -yhtye, joka on perustettu vuonna 2003. Yhtyeen keulahahmo on muusikko Baby Boy Varhama. Alkuvaiheessa yhtyeessä soittivat Baby Boy Varhaman, Ismo Haaviston ja Jarmo Poutiaisen lisäksi Heikki Ansa (kitara), Kuja Salmi (rummut) ja Pekka Partanen (rummut), mutta kokoonpano sai pian nykyisen muotonsa. Baby Boy Varhama & The Jinx esittää mm. Charley Pattonin, Robert Johnsonin, Sleepy John Estesin ja Big Bill Broonzyn musiikkia sovitettuna pienyhtyeelle. Yhtyeen kotipaikka on Lahti. Lennart Vihma
Lennart Vihma osallistui vapaussotaan, kävi reserviupseerikoulun 1923, Kadettikoulun 1925-1927, Taistelukoulun luutnanttikurssin 1931 sekä Sotakorkeakoulun 1931-1933. Hän toimi nuorempana upseerina Keski-Suomen rykmentissä 1923-1924 ja siirtyi sitten Rajavartiolaitoksen palvelukseen palvellen kouluttajana ja komppanianpäällikkönä eri rajavartiostoissa. Vuodesta 1934 alkaen hän työskenteli Rajavartiostojen esikunnassa. Einar Økland
Einar Andreas Økland (s. 17. tammikuuta 1940 Sveio, Hordaland, Norja) on norjalainen kirjailija. Hän on runoilija, näytelmäkirjailija, lastenkirjailija ja esseisti. Hän kirjoittaa uusnorjaksi. Nils Einar Eriksson
Nils Einar Eriksson (10. heinäkuuta 1899 Solna – 9. helmikuuta 1978 Göteborg) oli ruotsalainen funktionalismin ajan arkkitehti. Hän valmistui arkkitehdiksi Kuninkaallisesta teknillisestä korkeakoulusta (KTH) vuonna 1922 ja Ruotsin kuninkaallisesta taidekorkeakoulusta (KKH) vuonna 1925. Hän sai Chalmersin teknillinen korkeakoulun kunniaprofessorin arvon vuonna 1975. Einar Ottelin
Einar Arno Ottelin (2. kesäkuuta 1870 Porvoo – 13. lokakuuta 1921 Helsinki) oli suomalainen toimittaja joka karkotettiin kirjoittelunsa takia ensimmäisen maailmansodan aikana Kazakstaniin Venäjälle. Edvard Grieg
Edvard Hagerup Grieg (15. kesäkuuta 1843 Bergen – 4. syyskuuta 1907 Bergen) oli norjalainen kansallisromantiikan ajan säveltäjä ja pianisti. Hän on taidemaalari Edvard Munchin, kuvanveistäjä Gustav Vigelandin, kirjailija Henrik Ibsenin ja näyttelijä Liv Ullmannin ohella Norjan kansainvälisesti tunnetuimpia taiteilijoita. Erkki Härmä
Erik (Erkki) Herman Härmä (10. heinäkuuta 1890 Turku – 10. marraskuuta 1957 Helsinki) oli sosiaalidemokraattinen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja joka toimi myös Turun ja Porin läänin maaherrana 1950-luvulla. Vexi Salmi
Veikko Olavi ”Vexi” Salmi (s. 21. syyskuuta 1942 Hämeenlinna) on suomalainen levytuottaja ja iskelmäsanoittaja. Hän opiskeli aluksi somistajaksi. Salmi tuli alun perin tunnetuksi Irwin Goodmanin laulujen ja rallien sanoittajana (esimerkiksi ”Ei tippa tapa” ja ”Ryysyranta”), ja hän oli tärkein vaikuttaja Irwin Goodman -hahmon synnyssä. Vexi Salmi on itse todennut, että hänestä ei olisi tullut iskelmäsanoittajaa ilman Antti Hammarbergiä ja Antti Hammarbergistä olisi tuskin tullut Irwin Goodmania ilman häntä. Salmi on aina korostanut myös Toivo Kärjen suurta merkitystä omalle uralleen. Einar Englund
Einar Englund syntyi Gotlannissa ruotsalaisen äidin ja suomalaisen isän pojaksi. Pian hänen synnyttyään perhe muutti Suomeen, aluksi Ouluun ja sitten Helsinkiin. Englund opiskeli pianonsoittoa Helsingin musiikkiopistossa Ernst Lingon ja Martti Paavolan johdolla, soitinnusta Leo Funtekin ja sävellystä Selim Palmgrenin ja Bengt Carlsonin johdolla. Hän opiskeli myös Yhdysvalloissa opettajanaan säveltäjä Aaron Copland. Säveltäjänä Englund sai vaikutteita lähinnä Igor Stravinskylta, Béla Bartókilta ja Dmitri Šostakovitšilta. Englund toimi Sibelius-Akatemian lehtorina vuosina 1957–1981. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1976. Aleksander Warma
Aleksander Warma oli ensimmäisiä Kabbölen virolaisia, joka muutti Suomen Pernajaan isänsä Johannes Warman perheen mukana vuonna 1906. Vuosina 1939–40 hän oli itsenäisen Viron lähettiläänä Helsingissä. Warma jätti Helsingin lähetystötalon 6. elokuuta 1940, jolloin Neuvostoliitto julisti Viron osaksi aluettaan. Jatkosodan aikana Warma toimi yhä Suomessa ja yritti saada talon takaisin, mikä kuitenkin estyi Saksan vastustuksesta. Eugen Schauman
Eugen Schauman syntyi Harkovassa nykyisessä Ukrainassa everstiluutnantti Waldemar Schaumanin ja Elin Maria Schaumanin perheen toisena lapsena. Hänen vanhempansa olivat pikkuserkkuja keskenään, molemmat kuuluivat Schaumanin tunnettuun ja arvostettuun aatelis- ja upseerisukuun. Äidinpuoleinen isoisä oli Porvoon piispa Frans Ludvig Schauman. Eugen Schaumanin isoveli Rafael oli syntynyt kaksi vuotta aikaisemmin ja nuorempi sisar, taiteilija Sigrid Schauman syntyi vuonna 1877. Isä Waldemar Schauman yleni myöhemmin sotilasurallaan kenraaliluutnantiksi ja hänet nimitettiin 1894 Vaasan läänin kuvernööriksi ja 1898 senaattoriksi. Einari Rauhamäki
Einari Rauhamäki (aik. "Lindberg"; 27. marraskuuta 1883 Porvoon pitäjä – 1974 Siperia, Neuvostoliitto) oli suomalainen pastori ja ainoa Suomen sisällissodassa punaisten puolelle asettunut evankelis-luterilaisen kirkon pappi. Eva Wichman
Eva Aline Wichman (vuodesta 1930 Gardberg, vuosina 1938–1945 Parland; 28. maaliskuuta 1908 Helsinki – 5. kesäkuuta 1975 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, lelusuunnittelija ja kääntäjä. Leonard Ahma
Leonard Echard Ahma (20. lokakuuta 1889 Turku – 14. marraskuuta 1944 ) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Oskar Ferdinand Friman ja Adolfina Johansson. Hänen puolisonsa oli Martta Lahtinen. Tuomas Vimma
Tuomas Vimma, oikealta nimeltään Kusti Miettinen, (s. 20. huhtikuuta 1979 Braunau am Inn, Itävalta) on Pariisissa asuva suomalainen kirjailija, jonka esikoisteos "Helsinki 12" herätti huomiota kuvauksellaan 1990-luvun lopun uusmediamaailmasta. "Helsinki 12" oli myyntimenestys yli 15 000 kappaleen myynnillään, ja se oli ehdolla Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Teos voitti Akateemisen Kirjakaupan myydyimmän esikoiskirjan palkinnon. Ole Einar Bjørndalen
Ole Einar Bjørndalen (s. 27. tammikuuta 1974 Drammen) on norjalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän on ainoa ampumahiihtäjä, joka on voittanut arvokisamitalin 21 vuotena peräkkäin vuosina 1997-2017 sekä neljä matkaa yksissä olympialaisissa. Einar Sahlstein
Einar Werner Sahlstein (30. toukokuuta 1887 Kuopio – 6. maaliskuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen voimistelija, yleisurheilija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita. Einar Reuter
Einar Reuter (taiteilijanimeltään H. Ahtela; 7. syyskuuta 1881 Tornio – 12. lokakuuta 1968 Kajaani) oli suomalainen kirjailija, taidekriitikko ja taidemaalari, joka oli varsinaiselta ammatiltaan metsänhoitaja. Reuter muistetaan erityisesti taidemaalari Helene Schjerfbeckin ystävänä ja hänen taiteensa tunnetuksi tekijänä. Runsaasti myös ulkomailla matkustaneesta nuorukaisesta tuli asiantuntija, kirjoittaja ja taiteilija, joka teki tunnetuksi 1900-luvun alun modernismin vaikutteita. Vincent Margera
Vincent ”Don Vito” Margera (3. heinäkuuta 1956 Concordville, Pennsylvania, Yhdysvallat – 15. marraskuuta 2015) oli rullalautailija Bam Margeran setä. Hän esiintyi televisiosarjoissa "Viva la Bam" ja "Jackass", joissa erityisesti hänen ylipainonsa ja kiivautensa olivat usein muiden pilkan kohteena. Don Vitolla oli selässään kuoppa, jonka hän oli saanut lapsena baseballpallosta. Siihen oli tatuoitu suomalaisen HIM-yhtyeen logo. Victor Borge
Borge syntyi juutalaiseen muusikkoperheeseen Kööpenhaminassa vuonna 1909. Hän on kertonut joutuneensa jo lapsena esiintymään tuttavien ja sukulaisten kokoontumisissa ja kärsineensä toinen toistaan huonommista kotipianoista niin, että alkoi keksiä esityksiinsä ”ulkomusiikillisia” koomisia elementtejä. Hän opiskeli Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa Kööpenhaminassa ja piti ensikonserttinsa Tivolissa vuonna 1927. 1930-luvulla hän tuli jo parikymppisenä tunnetuksi koomikkona esiinnyttyään useissa revyissä ja elokuvissa. Einari Oksa
Viktor Einari Oksa, vuoteen 1910 Grönqvist (4. lokakuuta 1891 Mikkeli – 25. joulukuuta 1953 Kemi) oli suomalainen kivääriampuja ja moninkertainen maailmanmestari. Jorma Airaksinen
Jorma Airaksinen (s. 6. lokakuuta 1942 Paltamo) on suomalainen taikuri.
Hän esiintyy vaimonsa Ainon kanssa. Esitykset sisältävät näyttäviä illuusioita kuten kyyhkys- ja villakoiratemppuja. Airaksiset ovat esiintyneet usein Linnanmäellä sekä Sirkus Finlandiassa. Airaksinen valittiin vuoden taikuriksi 2002. Hän on esiintynyt myös Pohjois-Koreassa Kim Il-Sungille.
Nykyään Airaksinen asuu Nilsiässä. Hän toimii yrittäjänä taiteilijatoiminimellä ja on vuodesta 2010 lähtien ollut Kukkuran jäsen. Airaksinen esiintyy edelleen ja myy mm. taikurivierailuja isoihin ja pienempiin tilaisuuksiin. Väinö Kuisma (keihäänheittäjä)
Väinö Kuisma syntyi Vuoksenrannassa 7.8.1934 Pöyryniemen kylässä. Väinö Kuisma oli 5-vuotias, kun hän ensimmäisen kerran jätti kotinsa perheensä kanssa ja lähti evakkoon talvisodan alta Kurikkaan, Oppaan kylään. Kurikasta perhe siirtyi Vehmersalmelle, josta vuonna 1941 perhe pääsi muuttamaan takaisin kotiin Pöyrynummeen. Kesäkuussa 1944 neuvostoarmeijan suurhyökkäyksen vuoksi perhe joutui jättämään lopullisesti kotinsa ja asettumaan Joutsaan. Väinö Kuisma lähetettiin sotalapseksi Mariestadin kylään Ruotsiin kirkkoherra Einar Rutbergin perheeseen ja Väinö viihtyi perheessä oikein hyvin vajaan kahden vuoden ajanjakson ja oppi hyvin puhumaan ruotsin kieltä. Yhteys Ruotsin perheeseen säilyi aikuisikään asti. Einari Vuorela
Vuorela syntyi Keuruun Jukojärvellä perheeseen, jossa oli kymmenen lasta ja aloitti opintonsa Multialla. Hänen vanhempansa olivat rakennusmestari Aapeli Vuorela ja Kristiina Ryöppylä. Vuorelan puoliso vuodesta 1939 oli kirjailija Laura Soinne. Vuorela valmistui opettajaksi Jyväskylän seminaarista 1914. Hän toimi liikeapulaisena ja myymälänhoitajana 1903–1909 ja kansakoulunopettajana Töysässä 1914–1920, Jyväskylässä 1922–1923 ja myöhemmin Multialla. I. K. Inha
Inha syntyi Virtain Jäähdyspohjassa 1865, hänen vanhempansa olivat henkikirjoittaja ja sittemmin kruununvouti Johan Abrahan Nyström ja Clara Charlotta Vikman. Arkkitehti Usko Nyström oli hänen veljensä. Inhan lapsuusvuosien jälkeen hänen perheensä muutti Ikaalisiin, ja sieltä vuonna 1877 Inhan tie vei opiskelemaan Hämeenlinnaan. Hämeenlinnan kuuluisassa lyseossa Inha menestyksellisesti opiskeli paitsi normaalit kouluaineet, myös yksityisesti ylimääräisiä kieliä ja toimittajantyötä, mihin häntä kannusti etenkin ihailtu opettaja Arvid Genetz. Inha sai ylioppilastodistuksen vuonna 1884. Vuodesta 1885 hänen kotipaikkansa oli Helsinki, mutta hän asui välillä myös Karjalohjalla ja Lohjan Jalassaaressa. Koko elinikänsä Inha oli innokas uuden kokeilija. Hän oli lisäksi ensimmäisiä, jotka välittivät polkupyöriä Englannista Suomeen. Sanaa polkupyörä väitetään hänen keksimäkseen. Einar Myntti
Einar Otto Evert Myntti () oli suomalainen jääkäri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri, joka sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Riianlahdella vuonna 1916, missä hän myös kaatui. Einar Björnström
Einar Jarl Björnström (6. helmikuuta 1892 Rovaniemi – 11. joulukuuta 1943) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat apteekkari Johan Oskar Björnström ja Selma Maria Hising. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1918 Bertha Elvira Björkmanin kanssa. Ennen Saksaan lähtöään hän toimi rautatievirkamiehenä. Einar Karlsson
Erik David “Einar“ Karlsson (1. syyskuuta 1908 Tukholma – 17. helmikuuta 1980 Tukholma) oli ruotsalainen painija ja olympiamitalisti. Hän voitti kaksi olympiamitalia, pronssia kummallakin tyylillä. Los Angelesissa 1932 hän voitti pronssia vapaapainista ja neljä vuotta myöhemmin Berliinissä irtosi pronssia kreikkalais-roomalaisesta painista. Kreikkalais-roomalaisella tyylillä Karlsson voitti myös EM-hopean ja kaksi EM-pronssia. Annika Thor
Annika Thor syntyi göteborgilaiseen juutalaisperheeseen vuonna 1950, mutta nykyisin hän asuu Tukholmassa. Thor tuli kuuluisaksi elokuva- ja televisiokriitikkona. Aiemmin hän työskenteli kirjastonhoitajana. Nykyään hän on yksi suosituimmista ja kuuluisimmista nuortenkirjailijoista Ruotsissa. Hän on saanut useita palkintoja, kuten Astrid Lindgren -palkinnon 2000, Maria Gripe -palkinnon 2005 ja August-palkinnon 1997, ja hänen kirjojaan on käännetty monille eri kielille. Viktor Venema
Viktor Venema (s. 30. huhtikuuta 1980) on alankomaalainen sarjakuvataiteilija. Hän on piirtänyt kannen muun muassa Aku Ankka -lehteen 11.7.2007. Einar Idman
Einar Idmanin vanhemmat olivat merikapteeni Johan Edvard Idman ja Hanna Erika Berghell ja puoliso vuodesta 1904 Doris Anna Maria Puustinen. Idman tuli farmaseutiksi 1902, proviisoriksi 1908 ja apteekkariksi 1917, mistä alkaen hän toimi apteekkarina Helsingin Erottajalla. Uransa alkuvuosina 1909–1912 hän työskenteli kemian ja kasvitieteen assistenttina. Suomen farmaseuttisen asioimiston omistaja ja johtaja hän oli 1912–1916, Suomen lääkekasviviljelys- ja keräys -osuuskunnan sekä A. Silfverberg Oy:n johtaja 1915 ja Pohjoismainen kauppakomppania Oy:n johtaja 1917–1918. Idmanilla oli useita alansa luottamustehtäviä. Hänen yhdessä vaimonsa kanssa jo 1907 perustama Idman & Arvela -yhtiö tuli tunnetuksi kosmetiikka- ja hajuvesialan yrityksenä. Väinö Vihma
Vihman vanhemmat olivat professori Yrjö Wichmann ja opettaja Julia Maria Herrman. Sukunimensä hän vaihtoi Vihmaksi vuonna 1938. Unkarissa syntynyt Vihma opiskeli lakitieteitä Suomessa 1920-luvun lopulla, mutta teki myös opintomatkoja, 1928 Saksaan ja Unkariin ja 1930 Ruotsiin, Viroon ja Norjaan. Lakitieteen kandidaatiksi hän valmistui 1930 ja sai varatuomarin arvon 1933. Lakimiesuransa alussa Vihma toimi asianajajana, mutta 1933 hänestä tuli korkeimman oikeuden ylimääräinen virkamies ja 1935 hän siirtyi Turun hovioikeuteen, jossa eteni sihteeriksi 1947. Turussakin Vihma toimi silti virkatyönsä ohella asianajajana, 1940 ja 1941–1944 hän oli sotatuomarina ja 1947 hänen nimitettiin Itä-Suomen hovioikeudenasessoriksi. J. V. Viheriälaakso
Juho Verner Viheriälaakso (vuoteen 1906 Grönlund) oli suomalainen sosialisti, joka toimi sosialidemokraattisen puolueen kiertävänä puhujana 1900-luvun alkuvuosina. Hän oli myös Ilmari Kiannon teoksessa "Punainen viiva" esiintyneen agitaattori Puntarpään esikuva. Varsinaiselta ammatiltaan Viheriälaakso oli kirvesmies. Emmi Jurkka
Jurkkien esikoinen, Heikki Sakari, syntyi Oulussa syyskuussa 1923. Seuraavana vuonna Emmi ja Eino Jurkka saivat näyttelijänpaikat Viipurin Näyttämöltä. Viipuri oli eloisa teatterikaupunki ja huomattavasti Oulua suurempi ja kansainvälisempi. Viipurin Näyttämölle Emmi Jurkka oli kiinnitettynä vuosina 1924–1928. Työtahti oli hektinen, kuten suomalaisissa teattereissa ylipäätään. Jurkka näytteli muun muassa suosikkinäytelmässä "Pohjalaiset" ja "Bajadeerissa", missä hän vuorotteli Marietten roolissa kälynsä Santa Tuomen kanssa. Kymmenvuotistaitelijajuhlassaan Jurkka näytteli operetissa "Iloinen leski" Hanna Glavarin osassa. Eino Jurkan ohjaama "Peer Gynt" oli sekä kaupallinen että taiteellinen napakymppi: näytelmää esitettiin yli 70 kertaa, Emmi Jurkalla oli Vihreäpukuisen rooli vuorotellen Elli Rannan kanssa. "Peer Gyntin" kesäkiertueen aikana Emmi Jurkka löysi oman puheäänensä, matalan ja täyteläisen, siihen saakka hänen äänensä oli ollut aavistuksen kypsymätön. Einar Grönberg
Einar Alexander Laurentius Grönberg (10. elokuuta 1894 Helsinki – 14. lokakuuta 1947) oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat kauppias Alexander Grönberg ja Ida Lindholm. Juha Rihtniemi
Juha Rihtniemi syntyi Suomenlinnassa, Helsingissä 28. elokuuta 1927. Hänen isosiskonsa ja perheen vanhin lapsi Irma oli syntynyt 27. maaliskuuta 1926 myös Suomenlinnassa. Irma Rihtniemi-Koski toimi vuosina 1978–1979 Kokoomuksen Naisten Liiton puheenjohtajana ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustajanana vuosina 1975–1980. Lisäksi hän toimi kokoomuksen puoluehallituksen ja -valtuuston jäsenenä. Juha Rihtniemen isä oli yksi kokoomuksen perustajajäsenistä vuonna 1918 ja aktivistien johtohahmoista, everstiluutnantti Elja Rihtniemi, joka toimi 1920-luvulla Suomenlinnan komendanttina. Elja Rihtniemi oli toiminut luutnantin arvolla sisällissodassa Kajaanin sissirykmentin päällikkönä ja tämän jälkeen suojeluskuntavaikuttajana. Elja Rihtniemen isä, Juha Rihtniemen isoisä Volter Rihtniemi oli aikanaan ollut yksi jääkäriliikkeen aktivisteista. Elja Rihtniemi oli 1930-luvun alussa Kansalliseen Kokoomukseen kuuluneen presidentin P. E. Svinhufvud luottomies. Elja Rihtniemen vaimo eli Juhan äiti oli Doris Ingrid (o.s. Gruene). Eliezer Ben-Jehuda
Eliezer Jitzhak Perelman syntyi liettualaisessa pikkukaupungissa Luzhkyssa nykyisen Valko-Venäjän alueella. Tuohon aikaan vain perheen ensimmäinen poika oli vapaa sotapalveluksesta. Äiti Feige pelkäsi kahden nuorimman puolesta, että näille kävisi kuin hänen omalle veljelleen, jonka kasakat veivät tsaarin määräyksestä jo seitsemänvuotiaana armeijaan. Sen jälkeen Feige ei enää koskaan kuullut mitään veljestään. Lopulta vanhemmat päättivät rekisteröidä pojat tuttujen lapsettomien perheiden nimiin. Siten Eliezerin sukunimi Perlman muuttui Iljanoviksi. Eliezerillä oli hyvä lukupää. Perhe oli köyhä eikä heillä ollut varoja pojan kouluttamiseen. Vanhemmat laittoivat hänet uskonnollisen David Wolfsonin, äidin veljen, luo, joka oli varakas, toivoen pojasta rabbia. Henrik Ibsen
Henrik Johan Ibsen (20. maaliskuuta 1828 Skien – 23. toukokuuta 1906 Kristiania (nyk. Oslo)) oli norjalainen näytelmäkirjailija ja runoilija. Ibseniä pidetään usein modernin draaman isänä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan ovat "Brand", "Peer Gynt", "En folkefiende", "Kejser og Galilær", "Nukkekoti", "Hedda Gabler", "Kummittelijoita", "Villisorsa" ja "Rosmersholma". Eeppinen runo Terje Vigen on Norjan kirjallisuuden rakastetuimpia runoja. Se kertoo pula-ajasta vuonna 1814, jolloin Tanska-Norja oli sodassa sekä Englannin että Ruotsin kanssa. Hjalmar Bergman
Hjalmar Fredrik Elgérus Bergman (11. syyskuuta 1883 Örebro, Ruotsi – 1. tammikuuta 1931 Berliini, Saksa) oli ruotsalainen kirjailija. Hänen maineensa perustuu erityisesti tyyliltään reheviin romaaneihin sekä näytelmiin, joissa yhdistyvät realismi ja mielikuvitus, raskasmielisyys ja huumori. Hän on kuvannut erityisesti Bergslagenia. Hän on 1900-luvun alkupuolen merkittävimpiä ruotsalaisia prosaisteja. Hän kirjoitti myös elokuvakäsikirjoituksia. Einar Már Guðmundsson
Einar Már Guðmundsson (s. 18. syyskuuta 1954 Reykjavík) on islantilainen kirjailija. Hän kirjoittaa romaaneja, novelleja ja runoutta. Hänen kirjojaan on käännetty useille kielille. Iris Kähäri
Sirkka Iris Kähäri (19. maaliskuuta 1914 Viipuri – 20. helmikuuta 1995 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Koulutukseltaan Kähäri oli kansakoulunopettaja. Hän syntyi Viipurissa ja joutui lähtemään evakkoon kahdesti. Tämä leimasi koko hänen kirjailijanuraansa, jonka keskeisenä teemana oli kadotettu kotiseutu. Kähärin kieli on karjalaismurteen tapaan eloisaa ja temperamentikasta. Siitä on löydetty myös impressionismin vaikutteita. Irma Johansson
Irma Johansson (s. 3. huhtikuuta 1932 Nederkalix, Kalix, Ruotsi) on ruotsalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1950- ja 1960-luvulla. Hän voitti kaksi mitalia talviolympialaisista, kultaa naisten 3 × 5 km vuoden 1960 ja pronssia samassa lajissa vuoden 1956 talviolympialaisissa. Aarno Kahma
Aarno Assar Kahma (6. toukokuuta 1914 Kuopio – 15. maaliskuuta 2004 Espoo) oli suomalainen geologi, professori ja malminetsintämenetelmien kehittäjä. Hän toimi Geologian tutkimuskeskuksen malmiosaston johtajana vuosina 1946–1977. Hänen johdollaan Suomesta löydettiin lukuisia uusia kaivoksia, joista merkittävin on Elijärven kaivos eli Kemin kromikaivos. 1940-luvulla Kahma yhdessä kollegansa kanssa kehitti ja patentoi sähkömagneettiseen induktioon ja pyörrevirtoihin perustuvan, lentokoneesta suoritettavan malminetsintämenetelmän, joka käänteentekevänä menetelmänä otettiin sittemmin käyttöön kaikkialla maailmassa. Valdemar Nyman
Bruno Valdemar Nyman (15. elokuuta 1904 Vaasa – 25. marraskuuta 1998) oli ahvenanmaalainen kirkkoherra ja kirjailija. Nyman tunnetaan Ahvenanmaata käsittelevistä historiallisista romaaneistaan. Einar Vihma
Talvisodassa Vihmasta tuli ensin 1. prikaatin ja sitten everstin arvoisena 10. divisioonan kolmas komentaja everstien Kauppila ja Aarne Blick jälkeen. Vihma siirrettiin 9. tammikuuta 1940 alkaen 7. divisioonan komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi sodan loppuun saakka. Välirauhan aikana hän komensi Helsingin sotilaslääniä. Jatkosodassa hän komensi ensin 12. divisioonaa ja 18. joulukuuta 1941 lähtien 6. divisioonaa. 12. lokakuuta 1941 hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi. Jyrki Vihma
Jyrki Kalevi Vihma (11. maaliskuuta 1929 Helsinki – 1. huhtikuuta 1993 Ranska) oli suomalainen lainopin kandidaatti ja runoilija. Luettelo jääkäreistä I
(24. syyskuuta 1896 Kirkkonummi – 31. maaliskuuta 1920 Nummela) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat työmies Viktor Vilhelm Ingström ja Hilma Amanda Björkman. Tämä kansakoulun ja Vestankvarnin maamieskoulun käynyt maanviljelysharjoittelija Kirkkonummelta liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:ään 26. lokakuuta 1915 ja sijoitettiin pataljoonan pioneerikomppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joen asemasodassa, Riianlahden rannikkoasemissa ja Schmardenin hyökkäyksessä sekä Aa-joen talvitaisteluissa. Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin 12. Jääkäripataljoonan 1. komppaniaan, missä joukko-osastossa otti osaa taisteluihin Kalevankankaalla, missä haavoittui 28. maaliskuuta 1918. Sisällissodan jälkeen hän palveli Itämeren jalkaväkirykmentti n:o l:ssä, mistä muodostettiin myöhemmin Porin rykmentti ja hän toimi joukkueenjohtajana 6. komppaniassa. Hän kuoli 31. maaliskuuta 1920 Nummelan parantolassa. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Vänrikki 5. huhtikuuta 1918. Kunniamerkit: Vapauden risti 4. lk. miekkojen kera, Vapaudenmitali 1. lk; Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki. Einar Ahlman
Gustaf Einar Ahlman (6. marraskuuta 1872 Pöytyä – 8. maaliskuuta 1937 Kuusankoski) oli suomalainen vuorineuvos, joka oli Kymin Oy:n toimitusjohtajana. Einar Sundström (painonnostaja)
Einar Alexander Sundström (9. syyskuuta 1919 Helsinki – 13. toukokuuta 2003 Helsinki) oli suomalainen painonnoston olympiaedustaja ja EM-mitalisti. Seuratasolla hän edusti Helsingin Paini-Miehiä sekä Heraklesta, jonka perustajajäseniin hän kuului. Irma Salo Jæger
Irma Sinikka Salo Jæger (o.s. Salo, s. 13. joulukuuta 1928 Soini) on suomalaissyntyinen norjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän on norjalaisen abstraktin taiteen uranuurtaja, joka on tehnyt etenkin öljy- ja temperamaalauksia. Salo Jægerin usein käyttämiä värejä ovat kirkkaan sininen, karmiininpunainen, vaaleanpunainen ja keltainen. Eri värialueet on rajattu viivoilla. Tällainen perusteema on toistunut hänen maalauksissaan jo 1960-luvulta saakka, erityisen voimakkaana 1980-luvun lopulta lähtien. Salo Jægerin mukaan viivat mittaavat ja analysoivat alueita kankaalla, etenkin väripintojen kokoja ja muotoja. Aino Frilanderin mukaan viivat aikaansaavat kankaalle liikettä, joka viehättää silmää. Salo Jæger on 2010-luvulla tehnyt myös harmaita kollaasiteoksia. Jorma Korhonen (judoka)
Jorma Petteri Korhonen (s. 23. maaliskuuta 1968 Kajaani, Suomi) on suomalainen judoka ja Euroopan mestari. Aktiiviaikanaan hän edusti Kajaanin Judokerhoa. Wiljo Einar Tuompo
Viljo Einar Tuompo syntyi pornaislaiseen maanviljelijäperheeseen. Hänen isänsä oli "Johan Erik Tuompo" ja äitinsä "Ida Fredika Mikkonen". Kotitalo oli noin 200 hehtaarin kokoinen Tuompo. Nimen on tulkittu muuntuneen ruotsalaisesta Tomasbo-muodosta. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1927 Ingrid Solweig Olsonin kanssa. Hänen nuoremmat veljensä ryhtyivät myös sotilasuralle ja etenivät eversteiksi: Yrjö Tuompo (1897–1964) toimi mm. JR 44:n komentajana ja Eino Tuompo (1902–1979) ilmatorjunnan aselajissa. Edvard Munch
Edvard Munch (12. joulukuuta 1863 Ådalsbruk, Løten – 23. tammikuuta 1944 Oslo) oli norjalainen taidemaalari. Hän on Norjan kansainvälisesti tunnetuimpia taiteilijoita säveltäjä Edvard Griegin, kuvanveistäjä Gustav Vigelandin ja kirjailija Henrik Ibsenin ohella. Munchin laajassa tuotannossa on kosketuskohtia useisiin taidesuuntauksiin, kuten symbolismiin, ekspressionismiin, impressionismiin ja jugendiin. Munchin psykologiset aiheet on nähty alkusysäyksenä Saksan 1900-luvun alun ekspressionistiselle suuntaukselle. V. K. E. Wichmann
Viktor Karl Emil (V. K. E.) Wichmann (24. elokuuta 1856 Lumijoki – 21. tammikuuta 1938 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, seminaarinjohtaja ja RKP:n kansanedustaja. Hän käytti nimimerkkejä "Gånge Rolf" ja "K.E.W". Einar Kristgeirsson
Einar Kristgeirsson (s. 3. tammikuuta 1994 Keflavík, Islanti) on islantilainen alppihiihtäjä. Hän osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 alppihiihdossa. Erkki Eirto
Erik (Erkki) Vilhelm Eirto (vuoteen 1935 Eklund; 6. huhtikuuta 1907 Helsinki – 1. elokuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (baritoni), joka lauloi vuodesta 1931 alkaen yhteensä parinkymmenen vuoden ajan erilaisia rooleja oopperassa. Eirto levytti myös iskelmiä, joista parhaiten muistetaan kappaleet "Vartiossa" ja "Ilta kannaksella". Muita Eirron, tosin muiden tunnetummaksi tekemiä ensilevytyksiä olivat mm. Leif Wagerin bravuuri "Romanssi" elokuvasta "Katariina ja Munkkiniemen kreivi", tangon "Mustasukkaisuutta" ensimmäinen suomenkielinen levytys sekä "Tahiti", jonka Pirkka-Pekka Petelius teki uudelleen tunnetuksi 1980-luvun alkupuolella TV-ohjelmassa "Velipuolikuu" ja matki koomisesti jopa Eirrolle tyypillistä voimakasta vibratoa. Erkki Eirto on levyttänyt iskelmiä myös salanimillä Eero Tammisto ja Tauno Eskola. Hänen poikansa Juha Eirto (1934–2011) menestyi levylaulajana. Pekka Vihma
Kalle Pekka Vihma (s. 7. maaliskuuta 1935 Paltamo) on suomalainen Sveitsissä asuva teologian maisteri, kirkkoherra ja kirjailija. Lars von Trier
Lars von Trier (oikealta nimeltään Lars Trier, s. 30. huhtikuuta 1956 Lyngby, Tanska) on tanskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja sekä yksi Dogma 95 -julistuksen johtohahmoista. Eric Schauman
Eric Balder Björnson Schauman (15. kesäkuuta 1895 Tammisaari – 1. marraskuuta 1966) oli suomalainen jääkärieversti. Hän oli Saksassa jääkärikoulutuksensa saanut neljän sodan veteraani, joka myöhemmin toimi Tammer Tehtaat Oy:n toimitusjohtajana.