Kuinka pitkä punajalkasuula on?
Punajalkasuula
Punajalkasuula on sukunsa pienin laji. Sen pituus 66–77 senttiä, ja paino 850–1100 grammaa. Siipiväli on 91–101 senttiä. Naaraat ovat hieman koiraita suurempia. Lajilla on vahvat niskalihakset ja kiilamainen pyrstö. Nokka on pitkä, suippo ja reunoilta sahalaitainen, joka auttaa saaliin nappaamisessa. Naaman ympärystän iho on yleensä paljas. Silmät ovat nokan vierellä ja osoittavat suoraan. Silmien iiris on hyvin vaalea. Siivet ovat pitkät ja suipot. Ne ovat varsin takana ja auttavat punajalkasuulaa lentämään kovassa tuulessa ja sukeltamaan. Sen räpyläjalat ovat lyhyet ja vahvat. Jalat ovat hyvin takana helpottaen uimista ja niissä on myös runsaasti verisuonia poikasten lämmittämiseksi.
Mustakaularastas
Hieman punakylkirastasta kookkaampi rastas, jonka pituus on 23–26 cm, siipien kärkiväli 37–40 cm ja paino 65–100 g. Kahta erinäköistä alalajia tavataan, joiden juhlapukuisten koiraiden kurkku ja rinta ovat joko mustia ("atrogularis") tai punaisia ("ruficollis"). Naaraiden ja nuorten lintujen määrittäminen alalajilleen on vaikeaa. Kuningasjalokotka
Sen pituus on 58-67 cm. Se on suuri ruskea-valkoinen kotka. Sen kruunu ja takaraivolla oleva töyhtö ovat mustat, pään sivuilla ja niskassa on pähkinänruskeaa, joka ulottuu rinnan sivuille. Muuten se on alta valkoinen. Pyrstössä on kolme harmaanruskeaa raitaa. Jalat ovat keltaiset. Ruostevatsamuura
Kooltaan ruostevatsamuura on noin 14 cm. Koiraan päälaki ja sivut ovat väritykseltään mustat ja silmäkulmajuovat ovat valkoiset. Selkä on väritykseltään ruskea sekä musta ja yläperä kastanjanruskea. Pitkähkö pyrstö on musta ja höyhenten kärjet ovat valkoiset. Mustissa siivissä on kaksi leveää valkoista juovaa. Vatsastaan ruostevatsamuurakoiras on punaruskea. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta, mutta on päälaeltaan harmaa ja väritys on muutenkin hieman koirasta vaaleampi. Ruostevatsamuura muistuttaa ulkonäöltään bambumuuraa ("Drymophila rubricollis"), joka on väriltään hieman ruostevatsamuuraa vaaleampi. Punarintarastas
Linnun pituus on noin 25 cm, siipien kärkiväli 35–39,5 cm ja paino keskimäärin 77 g. Punarintarastas on kooltaan räkättirastaan luokkaa. Sen höyhenpuku on päältä tummanharmaa, pää on lähes musta, silmärengas on valkoinen, alapuoli oranssi, alavatsa ja alaperä valkoiset ja kurkussa on valkoista pisaratäplitystä. Naaraan selkäpuoli on ruskeamman sävyinen. Lajista tunnetaan useita alalajeja. Pikkujalokotka
Sen pituus on 46 cm. Se on pieni voimakaskuvioinen kotka. Pään sivut ovat punaruskea, ja niissä on mustia juovia. Rufescent sides of head with blackish streaks, tumma töyhtö on valkotäpläinen, pyrstössä on kolme tumma juovaa. Alapuoliset lentosulat ovat pohjaväriltään kellanruskeat-valkoiset, peitinhöyhenet lämpimän kellanruskea kapein tummin juovin. Punamyyrä
Punamyyrällä on hoikka vartalo, selkäpuoli punainen, kupeet ruskeat. Häntä on selvästi lyhyempi ja paksumpi kuin samankaltaisella metsämyyrällä. Pituus 14 cm, häntä 3,5 cm, paino 30 g. Smaragdinaukuja
Kooltaan smaragdinaukuja on noin 24–33 cm. Väritykseltään se on pääosin vihreä. Sen naama on hieman muuta ruumista harmahtavampi. Rinta on kellertävän vihreä. Siipisulkien ja vatsan höyhenten kärjet ovat valkoiset ja tekevät niistä täplikkäät. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta. Nuori lintu on väritykseltään aikuista smaragdinaukujaa vaaleampi. Amurinhaukka
Linnun pituus on 26–30 cm, siipien kärkiväli 63–71 cm ja paino 97–155 g (koiras) ja 111–188 g (naaras). Se muistuttaa suuresti punajalkahaukkaa, jonka alalajina sitä aikaisemmin pidettiin. Koiras on noenharmaa, naaras ja nuori lintu ovat vaikeammin tunnistettavissa. Punaiset koivet ja vahanahka ovat hyvä lajituntomerkki. Punaotsaviuhko
Punaotsaviuhko ("Rhipidura rufifrons") eli aikaisemmalta nimeltään punaotsamonarkki on viuhkoihin kuuluva laji. Se on 16 cm pitkä. Sillä on punaruskeaa väriä otsassa ja pyrstön tyvessä, mikä on varsin hyvin näkyvä. Sitä tavataan Australiassa ja sitä esiintyy sademetsissä puiden keskikerroksessa ja metsän aluskerroksessa. Sillä on tapana heiluttaa pyrstöä, jolloin se saa pelotettua hyönteiset liikkeelle. Tämän jälkeen se pystyy pyydystämään ne helpommin. Burunviirikaija
Burunviirikaija on noin 32 cm pitkä. Kuten kaikilla viirikaijoilla, on silläkin pidentyneet keskimmäiset pyrstösulat, joiden päässä on ikään kuin lusikka tai lasta. Sen höyhenpuku on vihreä, vatsapuolelta ja poskista vaaleamman vihreä. Alaperä on keltainen, siiven alapeitinhöyhenet ovat vihreät ja siipisulat alapuolelta vihertävän siniset. Pidentyneet pyrstösulat ovat vihreät ja "lusikat" ovat tummansiniset. Koiraan niska, hartiat ja pienet peitinhöyhenet ovat violetin väriset. Sukupuolet ovat muuten samannäköisiä mutta naaraalta puuttuvat violetit kuviot ja sen pyrstö on lyhyempi. Nokka on vaalean siniharmaa ja kärjestä valkoinen, iiris ruskea ja jalat harmaat. Viherviirikaija
Viherviirikaija on noin 29 cm pitkä. Kuten kaikilla viirikaijoilla, on silläkin pidentyneet keskimmäiset pyrstösulat, joiden päässä on ikään kuin lusikka tai lasta. Sen höyhenpuku on vihreä, tummempi selkäpuolelta ja siipien yläpeitinhöyhenistä. Pidentyneet pyrstösulat ovat mustat ja sinikiiltoiset. Sukupuolet ovat muuten samannäköisiä mutta naaras on kauttaltaan tummemman vihreä. Nokka on vaalean siniharmaa, iiris tummanruskea ja jalat siniharmaat. Nuori lintu muistuttaa aikuista mutta siltä puuttuvat pyrstösulkien "lusikat". Rotkotulkku
Rotkotulkku on 11,5–13 cm pitkä. Sillä on vaaleanruskea pää ja selkä, joissa on heikkoja tummia täpliä. Vatsapuolella on vaaleanpunertavaa sävyä ja silmän yli kulkee vaaleanpunainen juova. Siivellä on kaksi valkoista juovaa sekä vaaleanpunaisia viiruja. Yläperä on vaaleanpunainen. Pyrstö on musta ja siinä on valkoiset reunat. Nokka on yleensä kellanruskea tai joskus vaalean harmaanruskea. Mustajalkamangusti
Mustajalkamangustin ruumiinpituus on 37,5–60 senttimetriä ja hännän pituus 17,5–37,5 senttimetriä. Hartiakorkeus on 15–17,5 senttimetriä ja paino 0,9–3 kilogrammaa. Laji on hoikka ja tylppäkuonoinen. Turkin yläosa on pitkä ja karkea, alaosa pehmeä ja tiheä. Turkin väri on pääosin harmaanruskea, jaloista musta. Yksittäiset karvat ovat tavallisesti ruskeakärkisiä, tyvestä valkoisia. Karvanlähdön takia eläimen väritys voi iän myötä muuttua tummemmaksi. Jaloissa on neljä varvasta, joita yhdistää räpylä. Kynnet eivät ole sisään vedettäviä. Hajurauhaset ovat peräaukon tienoilla. Hampaita on 36–40, joista 12 on etuhampaita, 4 kulmahampaita, 12–16 välihampaita ja 8 poskihampaita. Harjapallokala
Harjapallokala ("Carinotetraodon lorteti") on aasialainen makean veden pallokalalaji.
Se on yksi pisimpään akvaarioissa pidetyistä pallokalalajeista.
Harjapallokala kasvaa noin kahdeksan senttiä pitkäksi. Se muistuttaa paljon punapyrstöpallokalaa, sillä molemmilla on punaiset silmät. 
Harjapallokala voi vaihtaa väriä mielialan ja ympäristönsä mukaan. Koiras ja naaras ovat niin erinäköisiä, että niitä on pidetty eri lajeina. Koiraan selässä on ruskealla pohjalla keltaisia juovia, pyrstö on sinisävyinen ja siinä on valkea reunus. Uhittelevat tai kosiskelevat koiraat väläyttelevät punaista tai oranssinsävyistä vatsapuolta. Naaras on päältä tasaisen ruskea, vatsapuolelta lähes valkea. Kalkkituhatjalkainen
Melko pienikokoinen tuhatjalkainen. Koiraan pituus on 16–18 mm ja leveys 1,4–1,6 mm, kun naaraat voivat saavuttaa 20 mm pituuden ja 1,9–2,1 mm leveyden. Ruumis on muodostuu koiraalla 42–44 ja naaraalla 43–45 jaokkeesta. Väriltään eläin on selkäpuolelta harmaanruskea ja väri vaalenee kyljillä vatsapuolta kohti, mutta satunnaisesti tavataan myös tummempia yksilöitä. Lisäksi keskellä selkää on tumma pitkittäisviiru ja kyljissä näkyy tummien rauhasten muodostama pisterivi. Raajapareja on koiraalla 73–79 ja naaraalla 75–83 kappaletta. Tarkka lajinmääritys vaatii etummaisten raajaparien ja takaruumiin kärkiosan yksityiskohtien tarkastelua. Rotkopunavarpunen
Rotkopunavarpunen on 13,5-15 senttimetriä pitkä. Se on kooltaan ja muodoltaan punavarpusen kaltainen. Koiraalla on punainen naama ja vaaleamman ruusunpunertavat päänsivut, alapuoli ja yläperä. Muuten ruskeansävyisessä selkäpuolessakin on ruusunpunertavaa sävyä. Päälaen etuosa on hopeanvalkoinen. Naaras ja ensimmäisen kesän koiras ovat väriltään harmaanruskeita, pää on hieman muuta ruumista ruskeampi. Joillain ensimmäisen kesän koirailla ja vanhoilla naaraillakin voi olla naamassa ja alapuolella hieman ruusunpunertavaa väriä. Pajulintu
Pajulintu on 11−12,5 senttimetriä pitkä. Sillä on tunnusomainen, vaalea silmäkulmanjuova. Sen yläpuoli on harmahtavan ruskeanvihreä, mutta yläperä on toisinaan hieman vaaleampi ja kirkkaampi. Kurkku ja rinta ovat kellanvalkoiset ja vatsa valkoisempi. Jalat ovat yleensä ruskeanoranssit, mutta toisinaan ruskeanharmaat. Ensimmäisen syksyn linnuilla alapuoli ja silmäkulmanjuova ovat voimakkaamman vaaleankeltaiset kuin vanhoilla yksilöillä. Punanaamiokaija
Punanaamiokaija on noin 21 cm pitkä ja painaa noin 135–180 g. Lajista tunnetaan 15 alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, tummempi selkäpuolelta ja siipien yläpeitinhöyhenistä. Siipien alapeitinhöyhenet ovat siniset, pyrstön alapinta keltainen ja yläpinta kellanvihreä ja siiven keskimmäisissä peitinhöyhenissä on punaruskeaa kuviontia. Koiraan naama ja kurkku ovat punaiset ja päälaki sinertävä, naaraan naama on oliivinvihreä ja pää ruskea. Koiraan ylänokka on korallinpunainen ja alanokka ruskeanharmaa, naaraan nokka kokonaan ruskeanharmaa. Iiris on vaaleankeltainen ja jalat vihertävänharmaat. Nuoren linnun pää on vihreä, kurkku ja posket ruskearaitaiset ja nokka ruskeanharmaa. Punakardinaali
Punakardinaali, aikaisemmalta nimeltään kardinaali ("Cardinalis cardinalis") on yli 20 senttimetrin pituinen varpuslintu. Se on yleinen Meksikossa ja Yhdysvalloissa. Lintu on höyhenpeitteeltään räikeän tulipunainen, mutta kaula on yönmusta. Päässään sillä on tuuhea tupsu. Se käyttää ravinnokseen siemeniä, hedelmiä ja jätteitä. Punakardinaalilla on noin 20 alalajia. Punakurkkulurikki
Kooltaan punakurkkulurikki on noin 18 cm. Laji on pääosin väriltään vihreä. Linnun rinnassa ja kurkussa on punainen alue ja myös koivet ovat punaiset; lisäksi rinnassa ja pyrstössä on ohut keltainen juova. Punakurkkulurikin voi sekoittaa fidžinluriin ("Phigys solitarius"), joka on kuitenkin kooltaan suurempi ja jolla on musta päälaki ja jonka rinnan punainen alue ulottuu laajemmalle kuin punakurkkulurikilla. . Punajalkasuula
Punajalkasuula on hyvin sosiaalinen lintu. Se voi pesiä useiden satojen suulaparien muodostamissa yhdyskunnissa. Laji enimmäkseen päiväaktiivinen, mutta voi liikkua yölläkin saalistaakseen pinnalle nousevia kalmareita. Kalastusretket voivat kestää useita päiviä. Punajalkasuulan retket ovat pidempiä kuin millään muulla suulalajilla. Se levittää höyheniinsä sukimarauhasesta öljyä, joka pitää ne vedenpitävinä ja auttaa lämmön säilyttämisessä. Muita tapoja säädellä ruumiinlämpöä ovat räpylöiden levittäminen, siipien nostaminen keholta sekä jaloille ulostaminen, jotka auttavat ruumiin viilentämisessä. Saadakseen lisää lämpöä punajalkasuula levittää siipensä aurinkoon päin, jolloin siipien mustat kohdat imevät itseensä lämpöä. Valkoposkisaukko
Valkoposkisaukko on suurin Afro-Euraasian saukkolajeista ja kokonaisuudessa kolmanneksi suurin saukko. Vartalon pituus ilman häntää on 76,2–88,0 senttimetriä ja hännän pituus 46,5–51,5 senttimetriä. Paino on 10–22 kilogrammaa, ja koiraat ovat hieman naaraita painavempia ja pidempiä. Pää on etenkin takaa leveä, ja se kapenee lyhyttä kuonoa kohti mennessä. Korvat ovat pienet. Punajalohaukka
Punajalohaukoilla erotetaan kaksi eri populaatiota, joista pohjoisempi asuu Meksikon eteläosista läpi Keski-Amerikan Panaman länsiosiin, ja eteläisempi Panaman itäosista Kolumbiaan ja Guyanaan ja sieltä Andien itäreunaa aina Argentiinan pohjoisosiin saakka. Lajin elinympäristön ala on noin 3,3 miljoonaa neliökilometriä ja maailman populaatio on kooltaan vähintään 10 000 aikuista yksilöä. Punakaulakenguru
Punakaulakengurun tuntomerkkejä ovat mustat kuonon ja jalkojen kärjet, valkoinen viiru ylähuulessa sekä pääosin harmaa turkki, joka on säkien ympärillä sävyltään punertava. Uros voi painaa yli 20 kilogrammaa ja saavuttaa 90 senttimetrin pituuden. Viherjora
Kooltaan viherjora on noin 13 cm. Lajin pää ja selkä ovat väriltään oliivinvihreät. Viherjoralla vihreä väri ulottuu myös kurkkuun, mikä erottaa lajin muista jorista . Oliivinvihreissä siivissä on musta raita, jota reunustavat koiraalla valkeat ja naaraalla keltaiset raidat. Viherjoran vatsa on keltainen. Silmien ympärillä on keltainen rengas. Punavesilisko
Aikuisen yksilön pituus on 10-17 cm. Pääväritys on punainen ja ihossa on mustia täpliä. Punaisen värityksensä takia punavesilisko muistuttaa punatäplävesiliskon 
("Notophthalmus viridescens") nuoruusvaihetta. Ruumis on tukeva. Jalat ja häntä ovat lyhyet. Punaniskaluri
Linnun pituus on noin 26 cm. Aikuisen linnun pää on violetinsininen, kurkku musta, rinta, kupeet, niskavyö ja siipien alapeitinhöyhenet punaiset tai oranssit, vatsa ja siipisulat mustahkot, pyrstön alapeitinhöyhenet ja reidet keltaiset tummin juovin ja siipisulkien tyviosat keltaiset. Nokka on punainen, iiris punainen ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Punapyy
Punapyylle on tunnusomaista vaalea leukalappu, jota ympäröi musta reunus. Rinnassa ja kyljissä on mustia poikittaisviiruja. Linnun selkäpuoli on harmaanruskehtava ja jalat sekä nokka punaiset. Vaaran uhatessa punapyy mieluummin pakenee juosten kuin lähtee lentoon. Punapyy on 33–34 cm pitkä ja painaa 500–700 grammaa. Kultanuoli
Kultanuoli kasvaa noin 4,5 cm pitkäksi. Selkäpuoli on keltainen, oranssi tai metallinvihreä, eri alueilla elää erivärisiä sammakoita. Vatsapuoli on samaa väriä kuin selkä mutta vaaleampana, paitsi kämmenet ja reisien sisäsyrjässä olevat läikät ovat mustat. Myös silmät ovat mustat, ja joillain yksilöillä suun reunat. Nuoret yksilöt ovat mustia, keltaraitaisia, ja aikuisvärin sammakko saavuttaa 18 viikon ikäisenä. Punaperäkaklattaja
Linnun pituus on 53–58 cm. Naaras painaa noin 540 g ja koiras noin 640 g. Habitukseltaan ne muistuttavat kalkkunaa, sillä niillä on pieni pää, pitkä pyrstö ja voimakkaat koivet. Höyhenpuku on selkäpuolelta tummanruskea ja alapuolelta vaaleampi. Pää ja jalat ovat harmaat ja alaperä punaruskea tai valkoinen, riippuen alalajista. Äänet ovat voimakkaita, kaklattavia. Ruskopääluura
Ruskopääluura on kooltaan 18–19 cm. Ruskopääluuran pää ja päälaki ovat väriltään ruosteenruskeat. Lajin selkä, siivet ja pyrstö ovat väritykseltään oliivinruskeat. Vatsa on pohjaväriltään valkoinen ja siinä on leveitä hyvin tumman uskeita tai ruosteen ruskeita pystyviiruja, erityisesti kyljessä. Linnun jalat ovat harmaat. Ulkonäöltään ruskopääluura muistuttaa tumbesinluuraa ("Grallaria watkinsi") ja cundinamarcanluuraa ("Grallaria kaestneri"), joka on kuitenkin pienempi ja tummempi. Amerikanpunasotka
Amerikanpunasotka on 44-51 senttimetriä pitkä. Se muistuttaa väritykseltään punasotkaa. Koiraalla on punainen pää ja kaula, musta rinta ja pyrstö ja harmaat siivet. Eroina punasotkaan koiraan pää on pyöreämpi ja otsa jyrkempi. Nokka on pääosin vaaleanharmaa ja siinä on musta kärki. Silmät ovat keltaiset. Punainen kääpiö
Punaisen kääpiön spektriluokka on M, lisämääre V. Punaisen kääpiön läpimitta on 10–50 % Auringon läpimitasta eli noin 140 000–695 000 kilometriä. Pieni punainen kääpiö on suunnilleen Jupiterin kokoinen. Viileytensä vuoksi punainen kääpiö säteilee runsaasti infrapunasäteilyä. Monissa punaisissa kääpiöissä tapahtuu voimakkaita purkauksia, flareja. Lisäksi on suuria tähdenpilkkuja. Punaiset kääpiöt ovat pitkäikäisiä, koska ne viileytensä takia polttavat vetyä hitaasti. Punaisia kääpiöitä kevyemmät tähdet ovat ruskeita kääpiöitä. Yhä kiistellään, missä määrin punaisilla kääpiöillä voisi olla elinkelpoisia planeettoja. Kauluskaija
Kauluskaija on solakka ja pitkäpyrstöinen lintu. Se on väriltään suurimmaksi osaksi vihreä. Niskassa ja selässä on turkoosin vivahteita. Siipien alla on keltaista. Siivet ja pyrstö ovat muuta ruumista tummempia. Koiraan kaulaa kiertää ruusunpunainen, edestä musta rengas, joka ilmestyy sille noin 2–3 vuoden iässä. Naaraalla tätä rengasta ei ole. Nokka on väriltään punainen, jalat ovat harmaat. Poikasen iirikset ovat harmaat ja nokka vaaleamman värinen. Kauluskaija on 40–45 cm pitkä alalajista riippuen (pyrstö on noin puolet pituudesta). Siipikärkiväli noin 35 cm. Punalehtiruusu
Punalehtiruusu on 1–3 metriä korkea, juurivesaton pensas, jolla on siirottavat, hennot haarat. Sen haararanka on nuorena sinihärmäinen mutta muuttuu vanhemmiten ruskeanpunaiseksi. Suorat tai hieman käyrät piikit ovat hennohkot ja sijaitsevat pareittain kasvin nivelissä. Lehtilavat muodostuvat 5–9 lehdykästä ja niiden tyvessä on kapeakärkiset korvakkeet. Soikean- tai puikeanmuotoiset lehdykät ovat sahalaitaiset, 2–4,5 senttiä pitkät ja punertavan sinivihreät. Punakultajäkälä
Punakultajäkälä ("Caloplaca biatorina") on kultajäkälien sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Reunaliuskat ovat muodoltaan kuperia ja niissä on monesti härmää. Reunaliuskojen lisäksi jäkälässä on yleensä erillisiä pikkuliuskoja. Kotelomaljat ovat kapeatyvisiä. Väri on oranssi tai verenpunainen. Punakultajäkälä muistuttaa muurikultajäkälää, mutta eroaa siitä punaisemmalla värillä sekä siten, että sen kotelomaljat ovat enemmän koholla ja sen liuskat ovat pidemmät. Kultajäkälää tavataan Euraasian mantereella, Afrikan pohjoisosassa ja Australiassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kalkkikivi- ja silikaattikallioilla. Laji on erittäin uhanalainen. Punaruohokaija
Linnun pituus on noin 19 cm ja paino 36–44 g. Sen höyhenpuku on selästä ja päälaelta vihreä, naama ja osa siivistä ovat turkoosinsiniset, rinta on punainen ja vatsa keltainen. Nokka on tummanharmaa, iiris ruskea ja koivet ruskehtavan harmaat. Naaras on himmeämmän värinen ja nuori lintu muistuttaa naarasta. Kruunuviherkaija
Linnun pituus on 23 cm ja sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihertävä. Uloimpien käsisulkien ulkohöyty on sinivioletti, otsa on keltainen ja nokan yläpuolella sekä yläperän molemmin puolin olevat täplät ovat punaiset. Nokka on harmaa, iiris oranssinpunainen ja koivet ruskehtavan harmaat. Nuoren linnun iiris on vaaleanruskea. Laji liikkuu yksittäin, pareittain tai enintään viiden yksilön parvissa. Se ei juurikaan pelkää ihmisiä ja rauhallinen ihminen voi tarkkailla sitä muutaman metrin päästä. Kaunojalkaseitikki
Lajin 2–7 cm leveä lakki on aluksi puolipallon tai kartion mallinen, mutta muuttuu kasvaessaan laakean kuperaksi. Lakin reuna on pysyvästi kiertynyt sisäänpäin, ja siinä on varsinkin nuorena vaaleanliiloja suojusjätteitä. Yläpinta on väriltään okran- tai pähkinänruskea, toisinaan hyvin vaalea. Kolotyviset heltat ovat melko tiheässä. Ne ovat aluksi harmaanvalkeita mutta muuttuvat lopulta vaalean punaruskeiksi. 4–10 cm pitkä jalka kasvaa 0,5–1,2 cm paksuksi ja on väriltään syvän violetti muuttuen lopulta tyvestä kellanruskeaksi. Jalka on tasapaksu tai vähän nuijamainen. Vaaleanvioletti suojusjäte muodostaa jalkaan pysyvästi rengasvyöhykkeitä tai suomuhahtuvia. Jalan liila väri säilyy jopa kuivatuissa näytteissä, mikä on harvinaista seitikille. Paksu maltokerros on harmaaruskeaa, jalan yläosassa violettia ruskettuen tyveä kohden. Kaunojalkaseitikki tuoksuu miellyttävän hedelmäiseltä, mutta maku on mieto. Hiirihaukka
Hiirihaukka on 48–56 cm pitkä ja sen siipien kärkiväli on 110–130 cm. Sillä on leveät siivet, paksu, lyhyt kaula sekä keskipitkä pyrstö. Rinta on keskiruskea, kainaloissa vaaleat laikut, muuten lintu on tummanruskea. Suomessa tavataan kahta alalajia. Läntinen buteo on kookkaampi ja tummempi. Itäinen vulpinus on hieman pienempi. Itäisen alalajin hiirihaukoilla on punertavan ruskea pyrstö ja muutoinkin väritys on vaaleamman tai punertavamman sävyinen. Alalajit risteytyvät keskenään ja välimuotoisia yksilöitä tavataan paljon. Sekä alapuolen valkoisen määrässä on muutoinkin paljon yksilökohtaista vaihtelua. Naaras on koirasta kookkaampi. Palmukaija
Palmukaija on noin 18 cm pitkä ja painaa noin 85 g. Lajista tunnetaan kolme alalajia ja muotojen välillä on värieroja. Koiraan höyhenpuku on selkäpuolelta lähes musta, alaselkä, yläperä ja pyrstön yläpeitinhöyhenet sinimustat vihrein ja harmain reunoin, siipisulat ja peitinhöyhenet tummanvihreät keltaisin reunuksin, kupeet ja siiven alapeitinhöyhenet punaiset, reidet ja alaperä kellanvihreät, pyrstö päältä kellanvihreä ja alta keltainen. Koiraan pää on siniharmaa, kurkku ja alapuoli vaalean oliivinharmaat. Nokka on tukeva, ylänokka punainen ja alanokka harmaanruskea, iiris vaalean keltainen ja jalat vihertävänharmaat. Naaraan pää on ruskea, yläpuoli vihertävä ja alapuoli kellanvihreä. Nuoret linnut muistuttavat naarasta ja niiden pää on vihreä. Pyrstö on hyvin lyhyt ja pyöreäkärkinen. Punasuutetra
Punasuutetra on noin 5 cm pitkä. Vartalon yleisväri on läpikuultavan hopeanharmaa, pään etuosa on kirkkaanpunainen, mutta punainen ei ulotu kiduskannen yli. Evät ovat isot ja kaarevat, pyrstö mustakeltaraitainen. Keskimmäinen musta raita jatkuu hentona myös vartalon puolelle. Punapäätetrasta lajin erottaa hiukan isompana, tämän mustan raidan takia sekä joskus punaisesta värialueesta. 
Punasuutetra on kotoisin Etelä-Amerikasta Amazonin ja Orinoco-joen vesistöstä Punavarpunen
Punavarpunen on peipon kokoinen. Sen pituus on 14–15 senttimetriä ja paino 19–25 grammaa. Vanha koiras on helppo tuntea: rinta, pää ja yläperä ovat kirkkaan punaiset, ja laulu kirkas, kuuluva vihellys, jonka se esittää puun, pensaan tai ruo’on latvassa. Naaras ja ensimmäisen kesän (2kv) koiras ovat melko harmaita, alapuolelta hieman vaaleampia. 2kv-koiraalla saattaa olla joitakin punaisia höyheniä puvussaan. Myös 2kv-koiras laulaa. Nuori lintu muistuttaa naarasta, mutta on lämpimämmän ruskehtava ja kaksi vaaleaa siipijuovaa erottuvat selkeämmin. Varoitusääni on käheä ”tsyii”, muistuttaen viherpeippoa. Nuorten lintujen kutsuääni on samantapainen mutta kirkkaampi, muistuttaen tiltaltin tai pajulinnun ääntä. Sitä kuulee vain melko lyhyen ajan heinäkuun puolivälistä elokuun alkupuolelle . Punalakkipipilo
Linnun pituus on noin 16 cm. Sen höyhenpuku on pääosin harmahtava, siivissä ja pyrstössä on kirkkaanvihreät kuviot, päälaki on tiilenpunainen ja kurkku valkoinen. Nokka on kartiomainen ja päälaen höyhenet nousevat usein töyhdöksi. Sukupuolet ovat lähes samannäköisiä, naaras on väreiltään hieman haileampi. Lintu on käytökseltään alikasvoksessa piilotteleva. Punailves
Punailveksen elinpiirin laajuus vaihtelee suuresti elinympäristön mukaan: esimerkiksi Etelä-Kaliforniassa elävillä naarailla se on vain 6 neliökilometriä, kun taas New Yorkin pohjoisosissa elävillä uroksilla se voi olla jopa 325 neliökilometriä. Punailves merkitsee reviirinsä rajat jättämällä voimakkaita hajujälkiä. Uroksen reviiri ulottuu yleensä usean naaraan reviirille ja joskus myös toisen uroksen reviirille. Naaraan reviiri on pienempi kuin uroksella, eikä se ulotu toisen naaraan reviirille. Pesänsä punailves tekee suojaisaan kallionkoloon, onttoon puuhun tai tiheään pensaikkoon. Punajalkahapero
Punajalkahapero ("Russula rhodopus") on haperoiden sukuun kuuluva laji. Se ei ole myrkyllinen, mutta ei myöskään hyvä ruokasieni. Pitkäjalka
Pitkäjalalla on suhteettoman pitkät jalat: linnun vartalo on 33–36 cm pitkä ja jalat voivat olla lähes 40 cm pitkät, vaaleanpunaiset. Vartalo on päältä musta, alta valkea. Pää on musta lukuun ottamatta valkeaa alaleukaa. Nokka on pitkä ja suora - kahlaavan pitkäjalan erottaa avosetistä juuri nokan muodon perusteella. Siipien kärkiväli on 75 cm
ja paino 140–205 g. Punarinta
Punarinta on 12,5–15 cm pitkä. Aikuisella punarinnalla on ruosteenpunainen naama ja rinta. Päälaki ja selkäpuoli ovat ruskeat. Päälaen ja punaisen naaman välissä on sinertävä juova, joka yltää posken taakse ja rinnan sivulle. Siivellä on kapea, keltainen siipijuova. Nokka ja silmät ovat mustat. Jalat ovat pitkät ja ohuet. Nuori punarinta on väriltään ruskea ja sen koko puku on hienopilkkuinen. Ruusutangara
Kooltaan ruusutangara on noin 20 cm pitkä. Ruusutangarakoiraan selkä ja siivet ovat harmahtavan mustat. Vatsa, kurkku ja otsa ovat punaiset. Lisäksi koiraalla on valkoinen silmäkulmajuova. Myös alavatsassa on hieman valkoista. Ruusutangaranaaras on tummanharmaa ja vatsa ja kurkku ovat ruskehtavan oranssit. Nokka on pitkähkö. Valkoniskaluri
Valkoniskalurin pituus on noin 26–28 cm. Se muistuttaa paljon aitoluria. Sen höyhenpuvun yleisväri on punainen. Päälaki ja otsa ovat mustat, niskassa on mustan rajaama valkoinen laikku, siivet ovat päältä vihreät ja siipien alapeitinhöyhenet ovat punaiset. Siipisulkien alapinnalla on leveä keltainen raita. Pyrstö on punainen ja sen kärkiosa on vihreä. Nokka on punaoranssi, iiris keltainen tai punertava ja koivet mustahkot. Punajalkasuula
Punajalkasuulan saalistusalueet ovat avomerellä. Se pesii trooppisilla rannikkoalueilla ja saarilla, pääasiassa kuitenkin koralliatolleilla ja vulkaanisilla saarilla. Pesimispaikat ovat puissa ja pensaissa. Palmukakadu
Täysikasvuinen palmukakadu on 50-63 cm pitkä ja painaa 910–1 200 grammaa. Se on väriltään mustanharmaa lukuun ottamatta poskella olevaa paljasta punaista laikkua. Palmukakadulla on komea ja suuri töyhtö. Punaisen kielen kärki on musta. Nokka on mustanharmaa, iiris tummanruskea ja koivet harmaat. Naaran ylänokka on vaatimattomampi kuin koiraan. Äänet ovat sointuvia vihellyksiä, varoitusääni on terävä kirkaisu. Lauhahiipijä
Punaruskea lauhahiipijä jää pienen kokonsa vuoksi helposti huomaamatta, sillä sen siipien kärkiväli on vain 25–28 mm. Siipien yläpinnat ovat ruskehtavan oranssit ja siipien ulkoreunat sekä takasiipien etureuna ovat mustanruskeat. Siipisuonet erottuvat tummina. Koiraalla on lisäksi etusiipien keskiosassa paksu mustanruskea viiru, jonka suomut erittävät naaraita houkuttavaa feromonia. Etusiipien alapinnat ovat oranssinruskeat ja takareunastaan tummemmat, takasiipien harmaanruskeat mutta takareunasta kellertävämmät. Tuntosarven kärjessä oleva koukkukärkinen paksuuntuma on alapinnaltaan musta. Punakaulahanhi
Pienikokoinen hanhi. Musta selkä ja siivet, valkea raita kyljessä, ruosteenpunainen rinta ja poski. Pituus on 55 cm, siipien kärkiväli 122 cm ja paino 1–1,5 kg Pussisaukko
Pussisaukko jaetaan neljään alalajiin:Pussisaukko on varsin pienikokoinen pussieläin; 25–32,5 cm:n pituinen, hännän kanssa 36–40 cm:n pituinen. Turkki on vaaleanharmaa ja siinä on mustia laikkuja. Kuono, silmänalueet ja päälaki ovat kokonaan mustat. Lisäksi vaalea laikku kulkee otsalta korviin asti. Pussisaukon korvat ovat pyöreät ja paljaat karvoituksesta. Eläimen silmien yläpuolella on tuntoherkkää karvoitusta, ja lisäksi sillä on herkät ja pitkät viikset. Hännän karvoitus on mustaa ja päästä keltaista tai valkoista. Pussisaukon takajalat ovat räpylämäiset, mutta etujalat eivät. Etujalkoja saukko käyttää tunnusteluun ja saaliin kiinniottamiseen ja ui hännällään ja takajaloillaan. Sinipunaluri
Linnun pituus on noin 31 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on yleisväriltään punainen ja purppuransininen. Nokka on oranssinpunainen, iiris punainen ja koivet harmaat. Sukupuolet ovat samannäköisiä. Punakylkirastas
Punakylkirastas on 19-23 senttimetriä pitkä. Sillä on ruskea selkäpuoli ja valkoinen vatsapuoli. Rinnassa ja kyljissä on ruskeaa viirutusta. Siipien alapinnat ja kupeet ovat ruosteenruskeat. Päässä on voimakas, valkoinen silmäkulmanjuova. Pyrstö on melko lyhyt ja pää suhteellisen suuri. Punatiikeripeippo
Linnun pituus on 9,5 cm, siipien kärkiväli 13-14,5 cm ja paino noin 10 g. Juhlapukuinen koiras on helppo tuntea: pääosa höyhenpuvusta on karmiininpunainen, siivet ja pyrstö ovat ruskehtavat ja nokka on punainen. Naaras ja nuori lintu ovat päältä harmaanruskeita, alta vaaleita ja niillä on punertava nokka. Nokka on lyhyt ja tukeva siemensyöjälinnun nokka. Laulu on korkeaa visertelyä. Nuijahuulikala
Nuijahuulikala on pitkulainen kala, jolla on pieni suu ja nimensä mukaisesti tylppä pää. Se voi kasvaa 16 cm pitkäksi. Nuoret yksilöt ovat vihreitä tai ruskeita selkäpuolelta, niillä on valkoinen vatsa ja leveä tumma raita kyljessä. Pyrstön tyvessä on oranssit läikät ylhäällä ja alhaalla. Aikuiset koiraat ovat sinipäisiä, ja niillä on kellertävä raita kidusten takana ja punertava vartalo jossa on vihreitä pystyjuovia. Punalakkiorneero
Kooltaan punalakkiorneero on noin 16 cm. Selästään ja suurin osa siivistä ovat väriltään harmaat tai oliivin ruskeat. Pyrstö on pitkä ja harmaa. Pää laki on täysin punaruskea j siiven kupeet ovat myös väritykseltään punaruskeat. Kurkku on väriltään musta Punalakkiorneeron vatsa on pääosin harmaa: vaalein keskivatsasta ja kyljistä ruskehtava. Palawaninviirikaija
Palawaninviirikaija on noin 28 cm pitkä. Aikaisemmin sen katsottiin olevan filippiinienviirikaijan alalaji. Kuten kaikilla viirikaijoilla, on silläkin pidentyneet keskimmäiset pyrstösulat, joiden päässä on ikään kuin lusikka tai lasta. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, pää ja alapuoli ovat sinertävät ja paikoin vatsan höyhenten reunat ovat keltaiset. Pyrstön alapeitinhöyhenet ovat kellanvihreät ja vihreäkärkiset. Pidentyneiden pyrstösulkien "lusikat" ovat mustat ja vihreäkiiltoiset. Sudaninfrankoliini
Sudaninfrankoliini on 38–43 senttimetriä pitkä, yläpuolelta ruskea, alta valkea ja kauttaaltaan ruskeaviiruinen. Sen päälaki on punaruskea ja leuka valkoinen. Sudaninfrankoliinilla on keltaiset, hyvin vahvat jalat, joissa on kaksoiskannukset. Mustakaulajoutsen
Mustakaulajoutsen painaa keskimäärin viitisen kiloa ja on 110 cm pitkä. Sen siipien kärkiväli on noin 170 cm. Vartalon höyhenpeite on valkoinen, ja kaula on musta. Mustakaulajoutsenen silmän poikki kulkee valkoinen viiru, ja sen nokan päällä on punainen kyhmy. Rusopääluri
Linnun pituus on noin 19 cm. Aikuisen linnun höyhenpuku on yleisväriltään vihreä, kellanvihreä alapuolelta ja siipien alapeitinhöyhenistä. Otsa ja päälaki ovat punaiset (naaraalla himmeämpi), takaraivo sininen, korvan peitinhöyhent ja posket punertavat tummansinisin viiruin ja alapuolen höyhenissä on tummanvihreää viirutusta. Siipisulkien alapinnassa on keltainen vyö. Pyrstö on päältä oliivinvihreä ja alta kellertävä, nokka musta, iiris ruskea ja koivet vihertävänruskeat. Nuoren linnun päälaki on vihreä ja siinä on punaista kirjailua. Punajalkasuula
Punajalkasuulalla on useita eri värimuotoja, joilla jokaisella on punaiset räpylät. Värimuunnoksia on seuraavanlaisia: valkopyrstöinen ruskea muoto, valkopäinen ja valkopyrstöinen ruskea muoto, kullanvalkoinen muoto, sekä valkoinen muoto, jonka siivissä mustaa. Lisäksi Galápagossaarilla elää mustapyrstöinen muoto. Galápagossaarten punajalkasuulista 95 prosenttia on ruskeita, loput valkoisia. Ruskeita ja valkoisia yksilöitä elää rinnakkain myös muilla alueilla kuten Tobagolla. Kullanruskeita yksilöitä elää vain Joulusaarella. Punajalkasuulan vatsapuoli on yleensä valkoinen, joka auttaa naamioitumaan saaliseläimiltä. Tummat höyhenet auttavat myös ruumiinlämmön ylläpidossa. Höyhenpuvussa on jatkuvasti sulkasato, pesintäaikaa lukuun ottamatta. Punajalkasuula ei kuitenkaan missään vaiheessa menetä lentokykyään. Koko höyhenys uusiutuu kerran tai kaksi vuodessa. Nokka on vaaleansininen. Nuoret linnut erottaa aikuisista mustanruskean nokan, vaaleanpunaisen naaman ja kellertävien jalkojen perusteella. Viherjuoksiainen
Melko kookas juoksujalkainen. Ruumis on tasaisen kellanruskea, usein harmaansävyinen, noin 30 kertaa leveyttään pitempi ja eläin voi kasvaa 60 mm:n pituiseksi. Raajapareja on koiraalla 51–55 ja naaraalla 53–59. Silmät puuttuvat ja 14-jaokkeisten tuntosarvien jaokkeet ovat leveyttään pitempiä. Leukaraajojen tyvilevy kapenee hieman kärkeä kohti ja on tyvestään hivenen päätä leveämpi. Myrkkykynsien tyvellä on pienet kyhmyt. Takimmaisen raajaparin kärjissä on selvät kynnet ja lonkissa on vatsapuolella 4–8 huokosta, jotka ovat asettuneet kahteen epäsäännölliseen riviin. Punakylkilurikki
Punakylkilurikin pituus on noin 17 cm ja paino 38–48 g. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihreä. Poski, pyrstön alapeitinhöyhenet ja rinnan sivulla oleva laikku ovat punaiset, pitkähkön pyrstön sulkien kärjet keltaiset ja siipien alapinnalla on keltainen raita. Korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän siniset. Nokka on punainen, iiris oranssi ja koivet punaiset. Naaraalla punaiset osat ovat vihreitä ja korvan peitinhöyhenet ovat säihkyvän kellanvihreät. Nuori yksilö muistuttaa puvultaan enemmän naarasta ja sen iiris on keltainen tai ruskea. Lento on nopeaa ja suoraviivaista. Mustapitkäjalka
Mustapitkäjalka kasvaa noin 40 senttimetriä pitkäksi ja aikuinen yksilö voi painaa noin 220 grammaa. Nuorten yksilöiden höyhenpeite on valkomusta, mutta noin 18 kuukauden iässä höyhenpeite muuttuu täysin mustaksi. Mustapitkäjaloilla on pitkät, punaiset jalat. Parmavallabi
Parmavallabi on jättikenguruiden suvun pienin laji; se painaa 3,2–5,8 kg ja on noin puolen metrin pituinen. Sen karvoitus on puna- tai harmaanruskea ja pään alueen karvoitus on harmaa. Häntä on noin puolen metrin pituinen, ja se on harvan mustan karvan peitossa. Parmavallabi on hyvin samannäköinen kuin punajalkapikkuvallabi ("Thylogale stigmatica") ja punakaulapikkuvallabi ("Thylogale thetis"), minkä vuoksi parmavallabista saatiin useita havaintoja myös silloin, kun sen uskottiin olleen kuollut sukupuuttoon. Punapäätikka
Linnun pituus on noin 21–25 cm ja paino noin 70 g. Sen pää, niska ja kurkku ovat punaiset, pyrstö, käsisulat, yläselkä ja siiven peitinhöyhenet mustat, sekä alaselkä, yläperä, kyynärsulat ja vatsapuoli valkoiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuori lintu käenpiikamaisen harmaanruskean kirjava, ja saa punaisen huppunsa vasta syntymäänsä seuraavana keväänä. Vanhimmat yksilöt ovat eläneet 12-vuotiaiksi. Punasäihkykolibri
Kooltaan punasäihkykolibri kasvaa noin 11–12 cm pitkäksi ja on sukunsa pienikokoisin laji. Koiras on selästään, rinnastaan ja kyljistään kiiltävän vihreä. Kurkussa on punainen laikku ja vatsa on harmaa. Punasäihkykolibrin siipien alapuoli on valkoinen ja pitkähkö pyrstö on pronssinvärinen. Naaras muistuttaa ulkonäöltään koirasta, mutta kurkun punainen laikku on pienempi ja rinnassa ja kyljissä on valkoisia täpliä. Nokka on pitkä ja hieman kaareva. Punajalkahaukka
Pituus 28-34 cm, siipien kärkiväli 65-75 cm. Muistuttaa muodoltaan muita pieniä jalohaukkoja, kuten nuolihaukkaa ja tuulihaukkaa. Siivet ovat pitkähköt ja pyöreäpäiset, pyrstö pitkä. Ei yhtä jäntevän ja voimakkaan oloinen kuin nuolihaukka.
Vanha koiras on kokonaan tummanharmaa, mutta jalat ja alaperä ovat tummanpunaiset. Käsisiiven yläpuoli erottuu hyvässä valossa vaaleamman hopeanharmaana. 
Naaras on alta selkeän oranssi, päältä ruskean. Silmillä on "rosvonaamari" ja päälaki on vaalea, vrt. nuolihaukka. Nuori lintu muistuttaa paljon nuorta nuolihaukkaa, mutta pyrstösulat ovat poikittaisviiruiset, päälaki ja niska vaaleat, naamakuviot erilaiset ja yläpuoli on ruskeampi. Punasolu
Punasolu on nisäkkäillä tumaton, muodoltaan litteä, kaksoiskovera kiekkomainen solu. Linnuilla ja sammakkoeläimillä se on tumallinen ja muodoltaan ellipsoidi. Koalalla ja kultahamsterilla osa punasoluista saattaa olla tumallisia. Kaikista veren soluista niitä on 99 prosenttia. Se onkin veren tavallisin verisolutyyppi. Koska sen halkaisija on vain noin kahdeksan mikrometriä ja se on kimmoisa ja mukautuva, mahtuu se pienimmistäkin hiussuonista. Kolmasosa punasolusta on hemoglobiinia, joka antaa sille punaisen värin. Jouhisorsa
Jouhisorsanaaras on n. 55cm pitkä. Pitkästä pyrstöstä johtuen koiraan pituus on 70-75cm. Muodoltaan jouhisorsa on hoikka ja pitkäkaulainen. Juhlapukuisella koiraalla on suklaanruskea pää, harmaa ruumis, valkea kaula ja rinta sekä pitkät pyrstöjouhet. Nokka on yksivärisen siniharmaa. Naaras ja nuori sekä eklipsipukuinen koiras muistuttavat muita puolisukeltajasorsia, mutta ovat tasaisemman vaaleanruskeita ilman selviä tumman ja vaalean vaihteluita. Solakka ja pitkäkaulainen muoto on hyvä tuntomerkki. Keijulurikki
Keijulurikin pituus on noin 18 cm ja paino 24–34 g. Sen höyhenpuvun päävärit ovat punainen ja vihreä. Pää ja mahapuoli sekä pyrstön keskiosa ovat punaiset, siivet, selkä ja pyrstön tyviosa ovat vihreät. Niska ja yläperä ovat purppuranhohtavan mustat, rinnassa keltainen viiru, ja pitkähkön pyrstön kärki on keltainen. Nokka on oranssinpunainen, iiris ruskea ja koivet ruskeanharmaat. Naaras muistuttaa koirasta, mutta sillä on keltaiset laikut yläperän sivuilla. Nuori yksilö on himmeämmän värinen ja sen nokka on ruskehtava. Ohutsuoli
Pohjukaissuoli on pituudeltaan noin 25-30 cm. Muodoltaan se muistuttaa hevosenkenkää, joka kaartuu haiman ympäri. Pohjukaissuoli voidaan jakaa neljään eri osaan. Ylin osa ("bulbus") on heti mahanportin jälkeen, sitten seuraa alas kaartuva osa. Horisontaalinen osa kaartuu suoraan vasemmalle mahan poikki, ja sitä seuraa ylöspäin kaartuva osa. Yläosan alkuosa muistuttaa muodoltaan sipulia. Siellä on pohjukaissuolirauhasia, jotka erittävät suolen seinämää happamalta mahanesteeltä suojaavaa limaa. Haimanesteet ja sapen yhteinen eritystiehye laskee pohjukaissuolen alkuosaan. Pohjukaissuolen verisuonitus tulee pääasiassa haiman verisuonten kautta. Peukaloinen
Peukaloisen pituus on vain 9–11 cm. Peukaloisen pyrstö on lyhyt ja useimmiten pystyssä. Peukaloinen on selkäpuolelta punaruskea ja vatsapuolelta ruskehtavanvalkea tummalla ja ohuella poikkiraidoituksella. Sillä on ruskehtavanvalkea silmäkulmanjuova sekä melko pitkä ja terävä, hieman alaspäinkaartuva nokka. Sukupuolet ja eri ikäluokat ovat samannäköisiä. Pensasampiainen
Pensasampiainen on herhiläisen jälkeen Pohjoismaiden kookkain ampiainen. Kuningattaret ovat 18–22 mm, kun työläiset ja kuhnurit ovat 15–19 mm pituisia. Työläiset ja kuhnurit ovat musta-keltaisia. Väritys vaihtelee huomattavasti, mutta työläiset ovat usein hyvin tummia eikä keltaista väriä takaruumiissa erotu ehkä kuin kapeina poikkivöinä. Keltaiset poikkivyöt voivat kuitenkin olla myös leveämpiä. Sen sijaan kuningattaren värityksessä on myös punertavan ruskeaa, mikä voi erehdyttää luulemaan sitä herhiläiseksi. Verkkosilmän alanurkan ja leukojen välissä on tuntosarven paksuuden levyinen alue. Pään etuosassa verkkosilmään työntyvä uloke on kokonaan keltainen ja erillään otsan keskellä olevasta keltaisesta laikusta. Leukojen yläpuolella sijaitseva suukilpi on keltainen. Työläisillä ja kuhnureilla suukilvessä on kapea, musta keskijuova, joka ei ulotu alareunaan saakka, kuningattarella yksi tai kaksi mustaa pistettä. Keskiruumiin sivut ovat kurttuiset. Punakärpässieni
Punakärpässieni voi kasvaa jopa parinkymmenen sentin korkuiseksi. Sen kasvaessa lakki laajenee jopa lähes parikymmentäsenttiseksi ja muuttuu laakeaksi. Vanha kärpässieni vaalenee ja kellastuu. Punaisen kärpässienen heltasto ja jalka ovat valkoiset. Jalan tyvi paksuuntuu ja voi olla pitkäkin. Punaselkähaukka
Sen pituus vaihtelee 45–62 cm ja siipiväli voi olla 113–151 cm. Painoa sillä voi olla 800 grammasta 1 800 grammaan. Molempien sukupuolten ulkonäkö vaihtelee suuresti. Kaikilla aikuisilla on valkoinen pyrstö, jossa on musta raita. Harmaissa siivissä on tummia poikkijuovia. Muuten höyhenys vaihtelee hyvin paljon tummanharmaasta lähes valkoiseen, ja joillakin yksilöillä voi alapuoli olla punertava. Naarailla on usein punertava selkä, koirailla yleensä ei, mutta poikkeuksia on. Alalaji "exsul", jota tavataan Juan Fernándezin saarilla, ei ole yhtä vaihteleva, ja molemmat sukupuolet ovat alta valkeita ja päältä harmaita. Joidenkin mielestä se kannattaisi erottaa omaksi lajikseen. Sinijalkasuula
Sinijalkasuula on rakenteeltaan muita suulalajeja hieman kevyempi ja sillä on pitkä, suippeneva pyrstö ja pitkä, suippo nokka. Sukupuolet ovat samannäköiset. Linnun selkäpuoli, on ruskea. Nokka ja silmänympärykset ovat sinertäväntummanharmaat. Pää on vaalea ja siinä on ruskeita raitoja. Vatsapuoli on vaalea. Nuoren linnun pää on ruskeampi kuin vanhempien lajitovereiden. Linnun keskipituus on noin 80 cm täysikasvuisena. Linnun tunnistaa helposti sinisistä räpyläjaloista. Punajalkasuula
Punajalkasuulasta erotetaan eri lähteissä 2–4 alalajia. Nimikkoalalaji "S. s. sula" elää Karibialla ja Lounais-Atlantilla, "S. s. rubripes" elää Tyynenmeren keski- ja länsiosissa, ja Intian valtameren alueella. Kolmas alalaji on "S. s. websteri", jota tavataan Tyynen valtameren itäosissa. Punarosella
Punarosellat ("Platycercus elegans") ovat runsaslukuisia koko levinneisyysalueellaan. Ne elävät Tasmaniaa lukuun ottamatta Australian itä- ja kaakkoisosissa, istutettuina myös Uudessa-Seelannissa ja Norfolkinsaarella. Ne ovat rohkeita, värikkäitä lintuja, jotka liikkuvat pareittain tai muutaman yksilön ryhminä. Nuoria lintuja saattaa joskus tavata isoissakin parvissa. Punarosellan pituus on noin 36 cm ja paino 110–170 g eli se on kooltaan naakan kokoluokkaa. Hopeavatsamuura
Kooltaan hopeavatsamuura on 14,5–15 cm. Koiraan selkä ja päälaki ovat väriltään tumman harmaat. Vatsa on hopeanharmaa ja värin tummuus vaihtelee alalajeittain. Harmaissa siivissä on valkoisia täpliä. Täplien koko riippuu niin ikään alalajista. Perä on väritykseltään ruskea. Naaraan selkä on väriltään tumman punaruskea ja siipien pilkut ovat punaruskeita. Naaraan pää on harmaa ja vatsa punaruskea. Värin tummuus vaihtelee alalajeittain. Nokka on pitkähkö ja alapuolelta tummempi kuin yläpuolelta. Hopeavatsamuuraa on vaikea erottaa muista liuskemuurien suvun lajeista, erityisesti liuskemuurasta ("Schistocichla schistacea"). Liuskemuuran nokka on kuitenkin hieman lyhyempi ja täysin musta. Liuskemuura on myös väritykseltään hieman hopeavatsamuuraa tummempi. Punajalkaviklo
Punajalkaviklolla on kirkkaanpunaiset, lähes muovisen näköiset punaiset jalat ja nokka. Höyhenpeite on ruskeankirjava, sen valkeat alueet yläperässä ja siivissä paljastuvat linnun lentäessä. Nuorella linnulla koivet ovat kellahtavat ja nokka tummahko. Pituus 26-31 cm, siipien kärkiväli 40-65 cm, paino 85-170 g. Pikkujalohaukka
Linnun pituus on 24–29 cm, siipien kärkiväli 56–58 cm (koiras) tai 65–67 cm (naaras) ja paino 108–242 g, keskimäärin 148 g. Naaras on hieman koirasta rotevampi. Sen pää ja selkäpuoli ovat mustat, kurkku ja rinnan yläosa ovat valkoiset, pitkähkö pyrstö on musta ohuin valkoisin ja harmain raidoin ja sen kärki on ruskehtava. Iiris on tummanruskea. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Punaorava
Punaoravalla on solakka ja jäntevä ruumis, voimakkaat takajalat ja vahvat kynnet, joiden ansiosta se on taitava kiipeilemään puissa. Se painaa tavallisesti 140–250 grammaa. Kokonaispituus kuonosta hännänpäähän on 28–35 senttimetriä, josta hännän osuus on 9,5–15 senttimetriä. Häntä ei ole yhtä tuuhea kuin muilla pohjoisamerikkalaisilla oravalajeilla. Ruusulokki
Ruusulokki muistuttaa huomattavasti pikkulokkia. Sen pituus on 29–31 cm, siipien kärkiväli 90–100 cm ja paino 120–250 g. Ruusulokin jalat ovat punaiset ja sen kaulassa on ohut musta raita. Höyhenpuku on muuten melkein valkoinen. Päässä voi olla hento ruusunpunainen sävy. Selkä on vaaleanharmaa. Nuori lintu on vaikea erottaa nuoresta pikkulokista. Valkoposkisaukko
Valkoposkisaukko eli ravustajasaukko ("Aonyx capensis") on saukkoihin kuuluva näätäeläin. Se on suurin vanhan maailman saukoista, ja sen vartalon pituus on noin 80 senttimetriä ja paino 10–22 kilogrammaa. Lajin tiheä ja kiiltävä turkki on pääosin tummanruskea, mutta siinä on valkoinen alue ylähuulessa, naaman sivuilla, kaulassa, kurkussa ja vatsassa. Sitä tavataan laajalla alueella Afrikassa Senegalista ja Etiopiasta Etelä-Afrikkaan asti. Se on erityisesti makeiden vesien laji, mutta jotkin populaatiot elävät meressä. Mustajalkatylli
Selkäpuoli, päälaki ja siivet ovat ruskeankirjavat, vatsapuoli ja "kasvot" valkeat. 
Tylleille tyypillinen tumma kaulus katkeilee ja on usein vain pari tummaa läikkää kaulan sivuilla. Silmä erottuu selvästi tummana, ja sen takana on ruskea läikkä. Nokka on lyhyt, tanakka ja tumma. Lajin pituus on noin 15–20 cm, siipien kärkiväli 35–45 cm ja paino 30–55 g, keskimäärin 46 grammaa. Alppiruusulude
Pituus 4,0 mm - 5,0 mm. Hoikka ja pitkäjalkainen. Värikäs keltaisen, ruskean ja mustan kirjava laji, joka muistuttaa hieman Campyloneura virgulaa. Siltä puuttuu kuitenkin punaiset kuviot, etuselkä on laajalti musta ja siinä on valkea kaulus. Punajalohaukka
Punajalohaukan koivet ja nokka ovat suhteellisesti suurimmat kaikista jalohaukoista. Niiden ansiosta laji voi saalistaa keskikokoisia ja isoja lintuja, kuten kyyhkyjä, papukaijoja ja kiitäjiä, sekä myös lepakoita ja isokokoisia lentäviä hyönteisiä. Saalistustapa on samantapainen kuin muuttohaukan. Punaleukalurikki
Punaleukalurikin pituus on noin 17 cm ja paino 33–40 g. Sen höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta kellanvihreä. Leuka ja pyrstön alapeitinhöyhenet ovat punaiset, pitkähkön pyrstön sulkien kärjet keltaiset ja siipien alapinnalla on leveä keltainen raita. Nokka on oranssinpunainen, iiris oranssi ja koivet oranssinkeltaiset. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuoren linnun leuassa on vain vähän punaista tai se puuttuu kokonaan. Käärmekaulat
Käärmekaulat ovat kookkaita lintuja. Niiden ruumiinpituus on 81–97 senttiä, paino 10,60–13,50 kiloa ja siipiväli 116–128 senttiä. Koirailla on naaraita isompi nokka, mutta muutoin sukupuolet ovat samankokoisia. Koirailla on tosin jäykistyvä harja niskassaan. Kaikilla lajeilla on erityisen pitkä kaula. Pää on suhteellisen pieni. Kirkkaankeltainen nokka on pitkä ja suora, kärkeä kohti kapeneva. Nokan reunat ovat sahalaitaiset. Jalat ovat ruumiinkokoon nähden pienet, ja niissä olevat räpylät ovat melko leveät. Punanokkatavi
Punanokkatavi on 44-48 senttimetriä pitkä. Se on väritykseltään harmaanruskea ja sillä on valkoreunainen, tummanvihreä siipipeili. Sen ruumiissa on harvaa ruskeaa täplitystä. Pää on kuitenkin kuvioton ja niska muodoltaan pyöreä, melkein töyhtömäinen. Punanokkatavilla on vaaleanpunainen, melko suuri nokka, joka kaartuu hieman ylöspäin. Kaulusluri
Linnun pituus on noin 27 cm. Aikuisen linnun höyhenpuvun väritys vaihtelee, tavallisin on yleisväriltään punainen ja sillä on violetinmusta kaulus, joka joillakin yksilöillä on leveä ja huomiota herättävä mutta toisilta se lähes puuttuu. Vatsa ja pyrstön alapeitinhöyhenet ovat purppuranväriset ja hartiahöyhenet himmeän purppurat mustin kärjin. Isot peitinhöyhenet ja siipisulat ovat mustakärkiset ja -reunaiset. Pyrstö on päältä purppuranpunainen ja punaruskea alta. Nokka on oranssinpunainen, iiris keltainen tai oranssi ja koivet harmaat. Nuorella linnulla alapuolen höyhenissä on voimakas purppuran sävy, siipien yläpeitinhöyhenet ovat vihertävät ja iiris on ruskea. Sukupuolet ovat samannäköisiä. Nauhaparatiisiharakka
Nauhaparatiisiharakka on kooltaan 25–32 cm pitkä, koiraiden ollessa naaraita kookkaampia. Koiraan selkä on väritykseltään musta ja hohtaa pronssin tai vihreän värisenä. Pää, kurkku ja rinnan yläosa ovat väriltään hohtavan vihreät ja kurkussa ja rinnassa on myös violetti vivahde. Koiraan posket ja pään takaosa ovat väritykseltään hohtavan violetit. Nauhaparatiisiharakkakoiraan pyrstö on hyvin pitkä, jopa 90 cm. Pyrstö on musta lukuun ottamatta kahta pisintä keskimmäistä pyrstösulkaa, jotka ovat valkoiset ja mustakärkiset. Naaras on väriltään vaatimattomampi. Selkä on sinimusta ja muuttuu ruskeanmustaksi perässä. Pää on vihertävänhohtavan musta ja rinta on ruskea ja voimakkaasti mustan raidoittama. Siivet ovat ruskeat. Myös naaraiden pyrstösulat ovat pitkät, mutta koiraan pyrstö on huomattavasti pidempi. Särmäneula
Särmäneula ("Syngnathus typhle") kuuluu siloneulan ohella putkisuukalojen lahkoon. Suomessa tämä meri- ja murtovedessä viihtyvä matomainen kala kasvaa 15–25 cm:n pituiseksi. Särmäneula on väritykseltään tumman ruskea, joskus punertava. Se pystyy muuttamaan värinsä vajaassa tunnissa ympäristöstään mahdollisimman vähän erottuvaksi. Nimensä mukaisesti sillä on ihon alla jäykkiä pitkittäissuuntaisia luulevyjä, jotka tekevät sen olemuksesta särmikkään. Ravinnokseen särmäneula käyttää hankajalkaisia ja vesikirppuja sekä pieniä nopealiikkeisiä halkoisjalkaisia (Neomysis). Särmäneulat kutevat kesällä, jonka jälkeen koiras hautoo mätimunia vatsapuolellaan olevassa pussissa. Punajalkasuula
Punajalkasuula ei ole maailmanlaajuisesti uhanalainen, mutta on on taantunut tasaisesti viime vuosisatojen aikana. Yhdyskuntia on hävinnyt etenkin Intian valtamereltä ja Atlantin eteläosista. Jotkin paikalliset populaatiot ovat ihmistoiminnan takia uhattuna. Suurimmat uhat ovat metsien hakkuut ja kalastusteollisuus, koska metsien hävittäminen tuhoaa punajalkasuulien pesimäpuita ja kalastus vie suulilta ravintoa. Huolta on aiheuttanut myös se, että ihmisen keräävät suulien munia ja myyvät niitä ympäri maailmaa. Tämän takia munienkeruu on riistäytynyt käsistä. Punajalkasuula on nykyään rauhoitettu joillain alueilla. Tapa pesiä puissa on saattanut myös suojella lajia jossain määrin ihmisen häirinnältä ja auttaa sitä pysymään suhteellisen runsaslukuisena. Puistotuhatjalkainen
Puistotuhatjalkainen on melko kookas ja tasapaksu tuhatjalkainen. Ruumis on 19–37 mm pitkä ja muodostuu koiraalla 37–47 ja naaraalla 38–97 jaokkeesta. Raajapareja on koiraalla 63–85 ja naaraalla 65–97. Ruumis on pohjaväriltään kiiltävän mustanruskea, ja siinä on metallinkiiltoisen kullanhohtoisia poikkijuovia. Tuntosarvet ovat mustanruskeat ja raajat vaalean kellertäviä. Silmät muodostuvat 37–47 osasilmästä