Onko Siilinjärvi kaupunki?
Siilinjärvi
Siilinjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa, 23 kilometriä Kuopiosta pohjoiseen. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Siilinjärven naapurikunnat ovat Kuopio ja Lapinlahti.
Uotsola
Uotsolan ja läheisen Siilijärven nimiä on arveltu alkuperältään saamelaiseksi nimiksi. Siili ei ole suomalainen alkuperäislaji, sillä se saapui maahamme aikasintaan 1800-luvulla. Siksi vanhalle Siilijärvelle on haettu toinen etymologia. Sellainen löytyy siita-, siiti- ja siili- alkuisena sanana merkityksellä eli "lappalaisten talvikylä" tai "lapinkylä". Uotsolan nimi sopii asiayhteyteen, sillä vuosso-, vuotso- ja uotso-alkuiset nimet ovat appellatiivina eli "kapea, vetinen suo". Nimen säilyminen nykypäiviin voidaan ajatella niin, että maanviljelijät tunsivat rautakaudella tai keskiajalla lappalaisia Mouhijärvellä ja tiesivät paikkojen nimet. Kun viljely alkoi myös Mouhijärvellä, ottivat viljelijät myös käyttöönsä samat nimet. Siilinjärvi
Yöjunia ei Siilinjärvellä ole matkustajakäyttöön tarjolla. Linja-auton yöpikavuoro kuitenkin liikennöi Helsingin, Kuopion ja Oulun välillä päivittäin Siilinjärven kautta. Siilinjärven keskustaajamasta pääsee pikavuoroilla ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Ouluun, Kajaaniin, Nurmekseen, Savonlinnaan sekä poikittaisella pikavuorolla Joensuuhun, Vaasaan, Seinäjoelle ja Viitasaarelle. Joensuun ja Kuopion väliset pikavuorot ajetaan Siilinjärvellä Vuorelan ja Toivalan kunnanosien kautta. Siilinjärvi
1950-luvulla rakennettiin maantie uuteen paikkaan nykyisen kunnantalon ja linja-autoaseman väliin. Tätä aikaisemmin etelään vievä tie oli kulkenut nykyisen keskustan harjualueen itäpuolella lähellä rautatietä. Uusi tie säilyi pääväylänä etelään moottoritien valmistumiseen asti. Moottoritien rakentaminen 1980- ja 1990-lukujen taitteessa mullisti huomattavasti Siilinjärven keskustan aluetta. Moottoritie rakennettiin ns. läntisen linjauksen mukaisesti valtuuston päätöksellä äänin 18–17. Näin moottoritie rakennettiin aivan keskustan kupeeseen. Toinen vaihtoehto moottoritien paikaksi oli itäinen väylä, joka olisi eronnut vanhasta Viitostiestä Rissalan kohdalla ja kulkenut Siilinlahden itäpuolitse Leppäkaarteen ja Yaran (ent. Kemira) välistä. Kirkonmäki (Siilinjärvi)
Kirkonmäki on Siilinjärven kunnanosa keskustan pohjoispuolella. Alueen asukasluku on 585. Kunnanosassa sijaitsee Siilinjärven kirkko. Pöljä
Pöljä on kylä ja taajama Pohjois-Siilinjärvellä valtatie 5:n varrella, Pöljänjärven ja Pitkäjärven rannoilla. Siljan
Siljan on järvi Keski-Ruotsissa Taalainmaalla. Järvi on Ruotsin kuudenneksi suurin, ja sen suurin syvyys on 120 metriä. Järven pinta-ala on samaan vesistöön kuuluvat Orsasjön ja Insjön mukaan lukien 354 km², ja suurin asutuskeskus sen rannalla on Mora.
Siljan sijaitsee "Siljansringenin", devonikautisen meteorikraatterin alueella. Alueella on säilynyt runsaasti fossiilipitoisia ordoviki- siluuri ja kambrikautisia sedimenttejä. Ahmo
Siilinjärven lukio ja Ahmon koulu sijaitsevat Ahmolla. Siilinjärvi–Viinijärvi-rata sekä Siilinjoki alkavat Ahmolta. Siilinjärvi
Siilinjärvi on yksikielinen suomenkielinen kunta. Kunnan väkiluku on kasvanut 2000-luvulla vuosittain. Väestö on varsin nuorta. Keski-ikä on 37,6 vuotta. 18 vuotta täyttäneistä 68,9 % on suorittanut vähintään keskiasteen ammatillisen tutkinnon. Siilinjärvi
Siilinjärven kunnanjohtajana toimii vuodesta 2009 alkaen Vesa Lötjönen. Iso-Jälä
Iso-Jälä on Siilinjärvellä sijaitseva järvi. Iso-Jälä kuuluu viiden muun järven kanssa suurjärvi Iso-Kallaan. Pinta-alaa järvellä on 7,3 neliökilometriä, sen keskisyvyys on 8,9 metriä ja suurin syvyys järven alueella on 48 metriä. Siilinjärvi
Mannerjään sulaessa suurin osa Siilinjärvestä jäi aluksi meren alle. Tuolloin alue kuului Yoldianmeren ulkosaaristoon. Jälkiä muinaisesta merenrannasta on nähtävissä mäkien rinteillä. Nykyisin silloinen merenranta on Siilinjärvellä noin 150 metrin korkeudessa. Suurten järvien pinnan laskujen ohella soistuminen on eniten muuttanut Siilinjärven maisemaa viimeksi kuluneiden 5000 vuoden aikana. Nilsiä
Nilsiä on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnan itäosassa. Kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Nilsiän naapurikunnat olivat Juankoski, Kuopio, Lapinlahti, Rautavaara ja Siilinjärvi. Siivikko
Siivikko on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee kantatien 78 varressa, noin 40 kilometrin päästä ydinkeskustasta Kurenalta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Siilinjärvellä on 12 kylää: Hakkarala, Hamula, Kaaraslahti, Kasurila, Koivumäki, Koivusaari, Kuuslahti, Pajujärvi, Pöljä, Rissala, Räimä ja Toivala. Siilinjärvi
Siilinjärven kunnan alueella sijaitsee 2 paloasemaa, Pohjois-Savon pelastuslaitoksen asema (15) ja Yaran TPK:n asema (19). Siilinjärven pääpaloasema sijaitsee Simonsalossa osoitteessa Sulkavantie 6 muutaman minuutin ajomatkan päässä Siilinjärven keskustasta. Asemalla on ympärivuorokautinen päivystys. Asemalla 15 sijaitsee tarkastusauto PS 020, sammutusauto PS 151, sammutusauto PS 1512, säiliöauto PS 153, Miehistönkuljetus- maasto- ja veneen vetoauto PS 157 sekä moottorikelkka ja vene. Yaran TPK:lla on sammutusauto PS 191 sekä vene. Siilinjärvi
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Siilinjärven alueella toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta. Suomi Ensin
Lokakuussa 2016 Siilinjärvellä tapahtui välikohtaus turvapaikanhakijoiden ja paikallisten nuorten välillä. Välikohtauksen johdosta Suomi Ensin järjesti mielenilmauksen, jolla se sanojensa mukaan pyrki parantamaan siilinjärveläisten turvallisuutta. Myös ”Ei vihapuhujia Siilinjärvelle” -mielenosoittajat kokoontuivat osoittamaan mieltään Suomi Ensin -liikkeen sanomaa vastaan. Siilinjärven Palloseura
Joukkue pelasi kaudella 2009 Nelosta ja nousi kauden päätteeksi takaisin Kolmoseen. Joukkueessa pelasi muun muassa lähes 300 Veikkausliiga-ottelua pelannut ja kaksi Suomen mestaruutta Valkeakosken Hakassa voittanut Janne Savolainen, sekä myös Veikkausliigassa pelanneet Kai Rönkkö, Juha Ovaskainen ja Marko Siltanen. Siilinpää
Siilinpää on asuinalue aivan Siilinjärven keskustan tuntumassa. Se sijaitsee keskustan itäpuolella. Alueen asuinrakennuskanta on suhteellisen vanhaa ja monipuolista. Kerrostaloasuminen ovat kuitenkin yleisintä alueella. Siilinjoki
Siilinjoki on joki Siilinjärven kunnassa. Joki kulkee pohjois-etelä-suunnassa noin kilometrin päässä Siilinjärven keskustasta itään. Joki alkaa Pieni-Sulkava järvestä ja laskee Siilinlahteen. Siilinjärven kirkko
Siilinjärven kirkko Siilinjärven keskustassa on punatiilinen ja rakennettu v. 1923. Sen on suunnitellut Peko Väänänen. Siinä on 550 istumapaikkaa. Alttaritaulu on "Kristus ristillä" ja sen ovat maalanneet S. Salokivi ja S. Honkanen. Kirkossa olevat lasi- ja koristemaalaukset ovat Bruno Tuukkasen suunnittelemia. Kirkossa on 26-äänikertaiset urut, jotka on tehnyt v. 1980 Urkurakentamo Tuomi. Kirkossa järjestetään konsertteja hyvän akustiikkansa takia. Kirkon vierellä on sankarihautausmaa, jolla on Pentti Papinahon tekemä veistos Sankariuurna. Siilinjärvi
Ensihoito- ja sairaankuljetus palvelusta vastaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri (1.1.2013 alkaen). Siilinjärvellä operoi 1 ambulanssi. Siilinjärvi
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1925 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Simijärvi
Simijärvi (Iso-Simi) on pienehkö järvi Länsi-Uudellamaalla Varsinais-Suomen rajan tuntumassa. Se sijaitsee Kiskon-Pohjan järviylängöllä Raaseporin kunnassa viitisen kilometriä Fiskarista pohjoiseen. Simijärvi kuuluu Fiskarsinjoen valuma-alueeseen. Lähes luonnontilaista järveä ympäröi Simijärven luonnonsuojelualue.
__notoc__ Siilinjärvi
Suurin osa asumisesta on keskittynyt kunnan etelä-pohjois-suunnassa halkaisevan valtatie 5:n varteen. Tämän lisäksi ympäri kuntaa sijaitsee useita pieniä kyläkeskittymiä. Kesämökkejä kunnassa on 935.
Siilinjärvellä on kaksi suurta asuinkeskittymää, jotka sijaitsevat yli kymmenen kilometrin päässä toisistaan; Kirkonkylä ja Toivala-Vuorela. Kirkonkylän alueella asuu noin 10 000 henkeä ja sen suurimmat asuinalueet ovat; keskusta, Leppäkaarre, Simonsalo, Harjamäki ja Kasurila. Kuopion rajan tuntumassa sijaitseva Toivala-Vuorela on noin 5 000 hengen asuinkeskittymä ja siihen kuuluvat Toivalan, Vuorelan ja Haaparinteen asuinalueet. Siilinjärvi
Siilinjärven kunta perustettiin vuonna 1925 Kuopion maalaiskunnan, Nilsiän ja Maaningan sivukylistä. Suunnilleen samaan aikaan perustettiin myös Tarinaharjun parantola ja Harjamäen piirinmielisairaala. Tuolloin oli tavallista että keuhkotautiset ja mielisairaat sijoitettiin mahdollisimman kauaksi tavallisista ihmisistä. Viitasaari
Viitasaari on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Viitasaaren keskustaa ympäröi Keitelejärvi, ja sen läpi kulkevat myös valtatie 4 ja Sininen tie. Nimellä "Viitasaaren suomalainen yhteiskoulu" vuonna 1905 perustettu Viitasaaren lukio on yksi Suomen ensimmäisistä maaseutuoppikouluista. Viitasaaresta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1996. Siilinjärvi
Vuoden 2017 lopussa Siilinjärvellä oli 21 657 asukasta, joista 17 572 asui taajamissa, 3 880 haja-asutusalueilla ja 205 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Siilinjärven taajama-aste on 81,9 %. Siilinjärven taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken: Siilinjärvi
Alkutuotannossa työpaikoista on 5 %, teollisuudessa ja rakentamisessa 29 % sekä palvelualoilla 66 %. Työttömyyslukemat ovat Pohjois-Savon alhaisimmat,vuonna 2016 keskimäärin 9,4 %, kun samaan aikaan työttömiä oli Pohjois-Savossa keskimäärin 13,4 % ja koko maassa 13,2 %. Siilinjärvi
1970-luvulla valtuustossa heräsi halu suojella Tarinaharjun aluetta ja varsinkin Patakukkulan alueen harjumaisemaa. Soranotto alueella loppuikin vaikka aluetta ei virallisesti suojeltu. Soranotto siirtyi tämän jälkeen alueen länsipuolelle kauemmaksi keskustasta Maaningantien varteen, jonne syntyi myöhemmin vielä suurempi soramonttu ns. kakkosmonttu. Tämän lisäksi soramonttuja on syntynyt myöhemmin vielä muun muassa Pöljälle ja Rissalan Siltasalmeen. Siniäinen (Laitila)
Järvellä on on 1,2 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa, joka on rantojen lähellä soistunutta. Rannoille on rakennettu toistakymmentä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Kalannista tai Laitilasta. Laitilan ja Uudenkaupungin välinen raja ohittaa järven 200 metrin päästä etelässä. Suomusjärvi
Seututie 110 kulkee Suomusjärveltä länsi-itäsuuntaisesti ja halkoo kunnan kahtia. Uusi Turun-Helsingin moottoritie valmistui Suomusjärven osalta alkuvuonna 2009. Se paransi kunnan liikenneyhteyksiä entisestään. Kunnan keskusta on vanhan valtatien varressa sijaitseva Kitula. Siellä sijaitsevat useimmat kunnan palvelut kaupoista kouluun. Vuonna 1849 valmistunut, arkkitehti E. B. Lohrmannin suunnittelema Suomusjärven kirkko sijaitsee melko keskellä kuntaa. Kirkonkylä on pieni ja siellä sijaitsee vain muutamia taloja. Kirkonkylän risteyksestä seututieltä 110 on lähes yhtä pitkä matka Turkuun kuin Helsinkiin; Turkuun on 82 kilometriä, Helsinkiin 84. Muista merkittävistä kylistä mainittakoon Kettula, jossa ovat metsästäneet niin useat ulkomaalaiset vieraat kuin Urho Kekkonen. Suomusjärven alueella kesämökin omistaa myös Sauli Niinistö. Kuopio
Vaikka Kuopio kasvaa etelässä, eräät kaupungin pohjoispuolella lähellä Kuopion lentoasemaa sijaitsevat Siilinjärven osat ovat jopa lähempänä Kuopion keskustaa. Kyseisillä omakotitalovaltaisilla alueilla asuu erityisesti lapsiperheitä. Pendelöinti Siilinjärveltä on voimakasta – noin 3 600 käy töissä Kuopiossa. Siilinjärvi on puolestaan kuopiolaisten suosituin työssäkäyntipaikkakunta. Kokonaisuudessaan työmatkaliikenne oli vuonna 2004 noin 8 600 henkilöä Kuopioon päin ja noin 5 000 henkilöä Kuopiosta muihin kuntiin päin. Siilinjärven vaakuna
Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kaksi kassaraa (vesuria) vinoristikkäin, niiden alapuolella saatteena vesilehvä; kaikki kultaa.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja Siilinjärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 8. toukokuuta 1956. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 17. heinäkuuta samana vuonna. Hiirijärvi
Hiirijärvi on kylä Satakunnassa Harjavallan kaupungissa. Se sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Asutus on keskittynyt kyläteiden varsille, joista tärkein on Harjavallasta Paneliaan johtava Yhdystie 2173. Asukkaita Hiirijärvellä on hieman yli 400 (2001). Valtatie 5
Humalajoelta alkaa moottoritieosuus, joka jatkuu Siilinjärvelle saakka, ja liikenne tällä osuudella on pääosin sujuvaa. Siilinjärven ja Iisalmen välinen osuus on tavanomaista suomalaista valtatietä, jonka laatu vaihtelee. Joitakin tärkeimpiä liittymiä on rakennettu eritasoliittymiksi. Iisalmen kohdalla tiellä on lyhyt nelikaistainen osuus. Pesäpallon suomensarja 1960
Pelattiin Siilinjärvellä 10. - 11.syyskuuta.
Kolme parasta nousi Suomensarjaan kaudeksi 1961. Siilinjärvi sai vielä mahdollisuuden karsia keväällä 1961 yhdestä vapaaksi jääneestä paikasta, mutta ei onnistunut nousemaan. Siitinjärvi
Siitinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Siilinjoki
Joki on vajaa kaksi kilometriä pitkä. Noin puolessa välissä joki alittaa Kantatie 75:n. Näillä paikkeilla joen varrella on myös komea vanha mylly. Siilinjärvi
Jääkauden jälkeen ensimmäinen kasvillisuustyyppi oli tundramainen pioneerikasvillisuus. Koivu levisi alueelle enintään 100–200 vuotta jään sulamisen jälkeen. Tuolloin koivumetsät muistuttivat lähinnä Lapin tunturikoivikkoja. Ilmaston lämmettyä mänty levisi alueella noin 9800–9900 vuotta sitten ja syrjäytti koivun valtapuuna. Tällöin ilmasto oli lämminkesäinen ja kuiva, mutta talvet olivat kylmiä. Rannoilla kasvoi tyrniä. 8000 vuotta sitten alkanut lämpökausi (lämpötila noin kaksi astetta nykyistä korkeampi) toi alueelle lepän. Lämmin kausi jatkui kolmetuhatta vuotta ja tänä aikana yleistyivät myös jalot lehtipuut kuten lehmus, pähkinäpensas, jalava ja tammi. Metsät olivat tuolloin sekametsiä. 5000 vuotta sitten ilmaston alkaessa kylmentyä kuusi levisi alueelle ja syrjäytti lämpökauden lajit. Viimeksi kuluneen 2000 vuoden ajan metsät ovat olleet havupuuvaltaisia. Sinijärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Tolkinvuoren koillispuolella maaston painanteessa, jonka vedet tunkeutuvat Sinisillanojaa myöten Tolkinvuoren juurella sijaitsevan kapean laakson kautta Eräjärveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat soistumassa. Pohjoiset rannat ovat peltomaata ja muuta metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta yli kymmenen talon verran ja kauemmaksi rannasta on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Järvenpäästä Mulkoilan kautta kulkevalta kylätieltä. Siitinjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Siilinjärvi
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Toivala-Vuorelan taajama ulottuu pieniltä osin myös Kuopion kaupungin alueelle. Siilijärvi
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on paljon loma-asuntoja ja aikoinaan järven rannassa toimi Mouhijärven meijeri. Siilinjärvi
Savon rata kulkee kunnan läpi, ja junat pysähtyvät Siilinjärven rautatieasemalla. Päivittäin matkustajajunia kulkee runsaat viisi kappaletta suuntaansa. Seuraava matkustajaliikenteen käytössä oleva asema on pohjoisessa Lapinlahti ja etelässä Kuopio. Myös Toivalassa ja Pöljällä on rautatieasemat, joissa matkustajajunat eivät kuitenkaan enää pysähdy. Junamatka Kuopioon kestää alle 20 minuuttia. Siilinjärven keskusta
Siilinjärven keskusta on Siilinjärven kunnan keskustaajama. Keskustan osa-alueita ovat Keskuskortteli ja Asemanseutu. Siilinjärvi
Siilinjärven maisemaa leimaavat harjut, lehdot ja rehevät vesistöt. Kunnan halki kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso, joka kulkee Joensuun Jaamankankaalta Tuusniemen kautta Siilinjärven keskustaan. Siilinpää
Siilinpäätä rajaavat pohjoisessa Kantatie 75, idässä Siilinjoki, etelässä Siilinlahti ja lännessä Savon rata. Siilinjärven kaivos
Siilinjärven apatiittikaivos on Siilinjärvellä sijaitseva fosfaattikaivos. Kaivoksen omistaa norjalainen lannoitevalmistaja Yara. Apatiittikaivos aloitti tuotannon 1980 ja se on Suomen suurin avolouhos. Louhoksen pituus on kolme kilometriä ja syvyys 150 metriä. Kaikkiaan Siilinjärven kaivos- ja tehdasalue on kooltaan noin 3 000 hehtaaria ja sen pituus 12 kilometriä ja leveys 2–3 kilometriä. Viinamäki
Viinamäellä sijaitsee muun muassa Siilinjärven hautausmaa, Mantun pesäpallostadion, vanhainkoti, Kuopion konservatorion alaisuudessa toimiva Siilinjärven musiikkiopisto sekä Savon ammatti- ja aikuisopiston Siilinjärven kirkonkylän yksiköt. Siilinjoki
Joen varrella Siilinjärven asuinalueista ovat Ahmo, Siilinpää ja Joentaus. Suomen kaupungit
Käynnissä olevien kuntaliitosten myötä monet seutukunnat ovat yhdistymässä tai yhdistyneet yhdeksi kunnaksi. Näin on tapahtumassa tai tapahtunut esimerkiksi Hämeenlinnan, Joensuun, Jyväskylän, Kokkolan, Kouvolan, Lappeenrannan, Salon ja Seinäjoen seuduilla. Tämä hämärtää edelleen kaupunki-käsitteen merkitystä. Uusi suurkunta kutsuu yleensä itseään kaupungiksi, jolloin koko suurkunta on hallinnollisesti kaupunki, vaikka kaupunkimaista asutusta olisikin vain suurkunnan keskustaajamassa. Väinö Lehto
Lehto asui myöhemmin Siilinjärvellä, missä hän Kuopion Linkissä pelatessaan Kalle Savolaisen kanssa ja tämän ideasta perusti Siilinjärven Palloseuraan koripallojaoston vuonna 1975. Vuonna 1980 paikkakunnan koripallotoiminnalle perustettiin erikoisseura Siilinjärven EsaB. Siili Solutions
Siili Solutions Oyj on suomalainen ohjelmistoyritys, joka on perustettu vuonna 2005. Yhtiöllä on yli 700 työntekijää ja liikevaihdon ennakoidaan olevan vuonna 2018 noin 66–72 miljoonaa euroa. Siili Solutions toimii Suomessa Helsingissä, Oulussa, Seinäjoella ja Tampereella, sekä ulkomailla USA:n Piilaaksossa ja Detroitissa, Saksan Berliinissä ja Stuttgartissa sekä Puolan Wrocławissa ja Szczecinissä. Yhtiön toimitusjohtaja on Timo Luhtaniemi. Kasurila
Kasurila on noin 2000 asukkaan kylä Siilinjärvellä. Kasurilan kylä sijaitsee Siilinjärven kunnassa
vanhan 5-tien molemmilla puolilla, lähes kunnan maantieteellisessä keskipisteessä. Kasurilan kylän alue ulottuu kirkonkylän keskustan välittömästä läheisyydestä Jälän maisemiin. Kuopion keskustaan on kylältä matkaa noin 20 km ja Siilinjärven keskustaan noin 4 km. Kasurilan näkyvin osa on Kukkuri (kutsutaan myös Kasurilanmäeksi), noin 197 metriä korkea mäki, jonka päältä on hienot maalais sekä järvimaisemat Siilinjärvelle, myöskin sen päällä on pieni asuinalue. Kasurilassa toimii myös hiihtokeskus. Kasurilassa on luokat 1–6 käsittävä koulu, Kasurilan koulu. Kylältä on erinomaiset liikenneyhteydet joka suuntaan, lähistöllä on lentokenttä, rautatie, vesireitti syväväylineen, moottoritie ja esimerkiksi pyörätie kulkee Siilinjärveltä Kuopioon kylän ”halki”. Voidaan puhua Siilinjärven liikennekäytävästä, koska linjaautoliikenne on erittäin toimiva (vuoroväli 30min) sekä Kuopion että kirkonkylän suuntaan. Yhtenäiset linja-autopysäkit ovat parhainta mahdollista tasoa. Siilinjärvi
Siilinjärvellä on suojeltu myös suo- ja metsäalueita. Siilinjärvi
Väestöstä noin puolet asuu keskustassa ja sitä ympäröivillä asuinalueilla, reilu neljännes maaseutualueella ja vajaa neljännes Toivala-Vuorelassa. Siilinjärvi
Jokaiseen pääilmansuuntaan kulkevien maanteiden lisäksi Siilinjärven keskustassa on rautatieasema, jolla matkustajajunat pysähtyvät. Kunnan alueeseen kuuluu syväsatama ja Rissalassa sijaitseva Kuopion lentoasema. Lentoaseman yhteyteen sijoittuu myös veneilyterminaali. Pieni-Sulkava
Pieni-Sulkava on järvi Siilinjärvellä. Järvi rajautuu etelässä Tiprusniemeen, lännessä Ahmoon, pohjoisessa haja-asutusalueeseen ja Simonsaloon. Järvi on noin 2 kilometriä pitkä. Järveen laskee myös Sulkavanjärvestä tuleva joki, ja siitä lähtee Siilinjoki. Siilinjärvi
Merkittävimmät urheilualueet ovat Mantun pesäpallostadion, Ahmon urheilualue ja Tuplajäät. Kulijärvi
Kulijärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Sannaisissa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistöön. Se sijaitsee Sirppujoen alaosan alueelle laskevan Rohijärvenojan valuma-alueella. Saarijärvi
Saarijärven seudulla on jo yli 8 000 vuotta sitten ollut asututusta, josta muistoina ovat Summassaaren alueelta löytyneet arkeologiset löydöt ja Kivikauden kylä. Kirjalliset merkinnät asutuksesta alkavat 1550-luvulla, jolloin kuningas Kustaa Vaasa johti voimaperäistä asutustoimintaa. Niinpä vuonna 1628 alueelle perustettiin Rautalammin pitäjän kappeliseurakunta, joka pian vuonna 1639 muuttui itsenäiseksi seurakunnaksi. Tuolloin Saarijärvi tunnettiin vielä nimellä Palvasalmi, ja siihen kuuluivat myöhemmät Karstulan, Pylkönmäen ja Kyyjärven kunnat kokonaan sekä osia Uuraisista, Konginkankaasta ja Äänekoskesta. Vuonna 1749 Vanhan Saarijärven asukasmäärä oli 1 380 henkeä. Asukasmäärä lisääntyi vuoteen 1860 mennessä 7 440 henkilöön. Saarijärvestä tuli kaupunki vuonna 1986. Maalaiskunta
Erikoista osassa maalaiskunta-nimisiä kuntia on ollut, että niiden kunnanvirasto ei ole sijainnut omassa kunnassa, vaan samannimisessä naapurikaupungissa tai -kauppalassa. Suuri osa maalaiskunta-nimisistä kunnista oli myös maantieteelliseltä muodoltaan erikoisia: Monet niistä ympäröivät keskellä olevaa kaupunkia tai kauppalaa joka suunnalta, jolloin kaupunki tai kauppala muodosti maalaiskunnan sisällä enklaavin ja maalaiskunta oli "reikäleipäkunta." Toisaalta Heinolan maalaiskunta koostui kahdesta erillisestä osasta. Jyväskylän maalaiskunnan rajat taas muistuttivat kahdeksikkoa, sillä kunta käsitti kaksi samaa kokoluokkaa olevaa lohkoa, jotka olivat toisiinsa yhteydessä noin kilometrin levyisen ja noin kahden kilometrin pituisen käytävän kautta.
Suomessa on ollut kaikkiaan 36 maalaiskunta-sanaa nimessään käyttänyttä kuntaa, tosin ei koskaan näin monta yhtaikaa. Enimmillään jopa yli puolella kaikista Suomen kaupungeista ja kauppaloista oli naapurinaan maalaiskunta-sanaa nimessään käyttävä kunta. Nykyisin niitä ei ole enää yhtäkään, mikä johtuu enimmäkseen kuntaliitoksista. Useimmat näistä kunnista on liitetty kokonaan viereiseen samannimiseen kaupunkiin tai kauppalaan. Näin tehtiin ensimmäisen kerran vuonna 1959, kun Seinäjoen maalaiskunta liitettiin Seinäjoen kauppalaan ja viimeisen kerran vuonna 2009, kun viimeinen nimessään maalaiskunta-sanaa käyttänyt kunta, Jyväskylän maalaiskunta, liittyi vapaaehtoisesti osaksi Jyväskylän kaupunkia. Eräät maalaiskunta-sanaa nimessään käyttäneet kunnat on liitetty useampaan kuin yhteen kuntaan kuten Kuopion maalaiskunta Kuopion kaupunkiin ja Siilinjärven kuntaan vuonna 1969. Eräät ovat muuttaneet nimensä jättäen maalaiskunta-sanan nimestään pois. Näistäkin osa on sittemmin kadonnut kuntaliitoksissa, mutta eräät ovat vielä nimensä vaihtaneina olemassa: entinen Helsingin maalaiskunta nimellä Vantaa vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi, entinen Ikaalisten maalaiskunta nimellä Ikaalinen vuoden 1972 alusta, jolloin kunta muuttui maalaiskunnasta kauppalaksi ja kuntaan kuulunut Ikaalisten epäitsenäinen kauppala lakkautettiin, entinen Kemin maalaiskunta nimellä Keminmaa vuoden 1980 alusta sekä entinen Pietarsaaren maalaiskunta nimellä Pedersören kunta helmikuusta 1989. Koiviston maalaiskunta, Käkisalmen maalaiskunta, Sortavalan maalaiskunta ja Viipurin maalaiskunta taas olivat jääneet luovutetulle alueelle. Silistra
Silistra (), entinen Drăstăr, on satamakaupunki Koillis-Bulgariassa. Silistra sijaitsee Tonavan varrella aivan Romanian rajalla, ja on Silistran alueen hallinnollinen keskus. Silistran kunnan asukasluku on 51 386 (2011) ja itse kaupungissa on 35 607 asukasta. Keitele
Keitele on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Keiteleen suurimmat järvet ovat Nilakka (168,5 km²) ja Koutajärvi (10,0 km²). Nimestään huolimatta Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka tähän Viitasaaren reitin suurimpaan järveen on lyhimmiläänkin runsaat kymmenen kilometriä. Pulkkila (taajama)
Pulkkila on Siikalatvan kunnan taajama ja kuntakeskus ja entisen Pulkkilan kunnan kirkonkylä. Se oli Pulkkilan kunnan kuntakeskus, kunnes vuoden 2009 alussa Pulkkilan, Kestilän, Piippolan ja Rantsilan kunnat yhdistyivät Siikalatvan kunnaksi. Kuntakeskus sijaitsee valtatien 4 ja kantatien 88 risteyskohdassa, Oulusta 90 kilometriä etelään. Vuoden 2014 lopussa taajamassa oli 816 asukasta. Ylöjärvi
Ylöjärvi on kaupunki Pirkanmaalla. Ylöjärven naapurikuntia ovat Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Nokia, Parkano, Ruovesi, Tampere ja Virrat. Kaupungin pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku . Vuoden 1954 alussa Teiskon kunnan läntinen, Näsijärven länsipuolella oleva osa jaettiin Ylöjärven ja Kurun kesken. 1. tammikuuta 2007 astui voimaan Ylöjärven kaupungin ja Viljakkalan kunnan kuntaliitos. Kurun kunta liitettiin osaksi Ylöjärveä 1. tammikuuta 2009. Ylöjärven vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers, ja se on vahvistettu vuonna 1954. Siivikkala
Näsijärvi rajaa Siivikkalan aluetta idästä. Siivikkalaa halkoo Myllypuro, joka kulkee usean kilometrin matkan Keijärvestä aina Näsijärveen saakka. Siivikkalaa ympäröivät monet kauniit metsä- ja peltoalueet, joiden kasvisto ja eläimistö on monipuolista. Luonnossa liikkuvien kohteita on esimerkiksi Valkeekiven lehto, 10 hehtaarin alue, joka on osin rauhoitettu luonnonsuojelulailla. Lehdossa pesii mm. idänuunilintu. Lintuja voi tarkkailla myös Ilmarinjärven lintutornista. Kunnostettu lintutorni avattiin uudelleen 11.7.2006. Räisälä (Siilinjärvi)
Räisälä on asuinalue Siilinjärven kunnassa. Alue sijaitsee noin kilometrin keskustasta pohjoiseen. Räisälässä on noin 200 kotitaloutta. Siilinjärven rautatieasema
Asema avattiin Kuopion ja Iisalmen välisen rataosuuden yhteydessä 1902. Saarijärvi
Saarijärvi on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Saarijärven-Viitasaaren seutukunnassa, Keski-Suomen maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km ja se sijaitsee noin 60 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen. Päivärinne (Siilinjärvi)
Päivärinne on asuinalue Siilinjärvellä. Päivärinne sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kunnan keskustasta itään. Päivärinnettä on rakennettu pääasiassa 1990-luvulta lähtien. Alue koostuu lähinnä omakoti- ja rivitaloista. Siilinjärven rautatieasema
Siilinjärven rautatieasema () on rautatieasema Siilinjärvellä Savon radan varrella. Siilinjärven aseman pohjoispuolella haarautuu rataosa Viinijärvelle. Leppäkaarre
Leppäkaarre on asuinalue Siilinjärvellä. Leppäkaarre sijaitsee noin kahden kilometrin päässä Siilinjärven keskustasta itään. Leppäkaarre on ollut jo pitkään yksi Siilinjärven suurimmista asuinalueista ja se laajenikin huomattavasti vuosikymmeniä sitten, kun alueelle rakennettiin useita kerrostaloryhmittymiä. Viime vuosinakin alue on laajentunut edelleen lähinnä omakotitalo- sekä rivitalorakentamisen muodossa. Siilinjärven kaivos
Siilinjärven esiintymä löytyi 1950 rakennusmestari Jorma Hakalan lähettämän kalkkikivinäytteen perusteella. Koerikastusta tehtiin paikalla 1966 sekä suuremmassa mittakaavassa 1975–1979. Vuoteen 2001 mennessä malmia oli louhittu yhteensä 144 miljoonaa tonnia. Siilinjärvi
Nykyisin yleisin maalaji on moreeni. Suurin osa kunnan alueesta on kumpuilevaa kallio- ja moreenimaastoa. Siilinjärven kautta kulkee Suomen pisin yhtenäinen harjujakso. Keskustan alueella harjualue haarautuu. Pidempi haara jatkuu pohjoisluoteeseen ja lyhyempi länsiluoteeseen. Solmukohdassa sijaitseva Patakukkula-Tarinaharju on kerrospaksuudeltaan yksi Suomen suurimpia harjukerrostumia{}. Se kohoaa ympäristöstään noin 80 metriä ja maakerroksen paksuus on yli 100 metriä. Alueella on myös suppamaastoa. Kunnan keskiosien alavilla alueilla esiintyy runsaasti jäätikköjokien aikanaan aikaan saamia savi- ja silttikerrostumia. Siilinjärven lukio
Siilinjärven lukio on Siilinjärvellä Pohjois-Savossa toimiva lukio. Sen kanssa samassa rakennuksessa on myös vuosiluokat 7–9 käsittävä Ahmon koulu. Entinen pääministeri Jyrki Katainen kirjoitti itsensä ylioppilaaksi Siilinjärven lukiosta vuonna 1990. Opiskelijoita vuosittain koulussa on reilut 300. Siilinjärven lukio tekee myös yhteistyötä Pohjois-Savon urheiluakatemian kanssa. Alajärvi
Alajärvi on Suomen kaupunki Etelä-Pohjanmaalla. Kaupungin väkiluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata ja  km² sisävesiä. Alajärven kunta perustettiin vuonna 1868 ja se sai kaupunkinimityksen 1986. Lehtimäen kunta liitettiin Alajärveen 2009. Alajärven naapurikunnat ovat Alavus, Kuortane, Kyyjärvi, Lappajärvi, Lapua, Perho, Soini, Vimpeli ja Ähtäri. Alajärvi on osa Järviseudun seutukuntaa. Alajärvi on Järviseudun ainoa kaupunki. Siilinjärven Pesis
SiiPe on vuosina 2012 ja 2013 ollut lisenssimäärissä mitattuna Suomen suurin pesäpalloseura. Kunnianosoituksena ansiokkaasta juniorityöstä seura palkittiin 23.11.2013 Pesäpallokauden päätöstapahtumassa Jyväskylän Paviljongissa Vuoden Junioriseurana. SiiPe ylsi finaalin Valo ry:n järjestämässä Vuoden Sinettiseura -kilpailussa vuonna 2013. SiiPen tyttöjen ja poikien A-G -juniorijoukkueissa on yhteensä noin 400 pelaajaa. Siilinjärven rautatieasema
Asemalla pysähtyvät kaikki Kuopio–Iisalmi-välin pikajunat ja InterCity-junat sekä yksi Kajaanista Helsinkiin kulkeva Pendolino-juna. Viinijärven rautatieasema
Viinijärven asema on risteysasema: Siellä rataosan kanssa risteää tavaraliikenteen käyttämä rataosa . Thure Hellströmin suunnittelema Viinijärven asema on rakennettu jo vuonna 1926 Outokumpuun vievän radan rakentamisen yhteydessä, mutta vasta 1940 Viinijärvestä tuli risteysasema, kun rautatie Pieksämäeltä Varkauden ja Vihtarin kautta Viinijärvelle valmistui. Outokumpuun vievää rataa on sittemmin jatkettu Siilinjärvelle. Siilinjärvelle on ollut vuosina 1986-1989 yöjunaliikennettä ja Outokumpuun on ollut paikallisliikennettä 1950-luvulle, mutta muuten Viinijärven merkitys henkilöliikenteen risteyasemana on jäänyt vähäiseksi. Siilinjärven keskusta
Keskustan pohjoispuolella ovat Kirkonmäen ja Räisälän asuinalueet. Koillispuolella sijaitsee Ahmon, itäpuolella Siilinpään ja kaakossa Viinamäen asuinalueet. Lounaassa ja lännessä keskustaa ympäröi Tarinaharjun ja Patakukkulan luontoalue. Siilijärvi
Siilijärven ja Uotsolan kylän nimiä on arveltu alkuperältään saamelaiseksi nimiksi. Siili ei ole suomalainen alkuperäislaji, sillä se saapui maahamme aikasintaan 1800-luvulla. Siksi vanhalle Siilinjärvelle on haettu toinen etymologia. Sellainen löytyy siita-, siiti- ja siili- alkuisena sanana merkityksellä eli "lappalaisten talvikylä" tai "lapinkylä". Myös Siilinjärven kupeessa oleva Uotsolan taajaman nimi sopii asiayhteyteen, sillä vuosso-, vuotso- ja uotso-alkuiset nimet ovat appelatiivina eli "kapea, vetinen suo". Nimen säilyminen nykypäiviin voidaan ajatella niin, että maanviljelijät tunsivat rautakaudella tai keskiajalla lappalaisia Mouhijärvellä ja tiesivät paikkojen nimet. Kun viljely alkoi myös Mouhijärvellä, ottivat viljelijät myös käyttöönsä samat nimet. Siilinjärvi
Kunnan läpi kulkee Valtatie 5 etelä-pohjois-suuntaan, valtatie 9 länsi-itä-suuntaan, kantatie 75 Nurmeksen kautta Kuhmoon ja kantatie 77 Viitasaaren kautta Kyyjärvelle (ns. "Sininen tie"). Siilinjärveltä ajaa moottoritietä pitkin kesäisin reilussa 10 minuutissa ja talvisin reilussa 15 minuutissa Kuopioon. Siilinjärvi
Välimatkoja SiilinjärveltäSiilinjärven kallioperä on vanhaa ja koostuu useista kivilajeista. Vanhimmat kivet ovat iältään yli 2500 miljoonaa vuotta, kun nuorimpiin kuuluu noin 1880–1870 miljoonan vuoden ikäisiä kiviä. Vanhimmat kivet edustavat nykyisten Alppien tapaisen, mutta ikivanhan jo lähes tasaiseksi kuluneen vuoriston juuriosaa. Nämä ns. pohjagneissit ovat seoskiviä. Nykyään Siilinjärvellä näitä kiviä esitellään kantatie 75:n varrella Päivärinteen ABC-aseman jälkeen ennen Sulkavanniityn risteystä tien oikealla puolella olevassa kallioleikkauksessa. Todisteena tulivuoritoiminnasta ovat noin 2060 miljoonaa vuotta vanhat laavakivet. Siilinjärven kallioperän kiviä on hyödynnetty muun muassa kemianteollisuuden raaka-aineeksi, sekä murskeena ja sepelinä korvaamaan harjujen soraa ja hiekkaa. Vesa Lötjönen
Vesa Lötjönen on Siilinjärven kunnanjohtaja. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri. Siilinjärven valtuusto valitsi hänet johtajaksi vuonna 2009. Sitä ennen hän toimi Kaavin kunnanjohtajana. Tynnörinen
Tynnörinen on asuinalue Siilinjärvellä. Tynnörinen sijaitsee noin kahden kilometrin päässä kunnan keskustasta itään kantatie 75:n eteläpuolella Simonsalon ja Leppäkaarteen välissä. Alue koostuu lähinnä omakoti- ja rivitaloista. Luettelo Siilinjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Siilinjärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Siilinjärven kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Saimaankaupunki
Saimaankaupunki oli suurkuntahanke, jonka tarkoituksena oli alun perin yhdistää Lappeenranta, Joutseno, Rautjärvi ja Imatra. Rautjärvi jätettiin hankkeesta myöhemmässä vaiheessa pois, koska uudesta kunnasta olisi tullut maantieteellisesti epäyhtenäinen (Imatralla ja Rautjärvellä ei ole yhteistä rajaa, vaan välissä on Ruokolahden kunnan alue). Kuntaliitosneuvottelut aloitettiin vuonna 2001 Imatran, Lappeenrannan ja Joutsenon kesken. Hanke kariutui ensiksi lähinnä kuntien epäilyksiin palvelurakenteensa säilymisen puolesta ja toisessa vaiheessa Imatralla liikkuviin epäilyksiin Lappeenrannan johtoasemasta. Kuntalaisten keskuudessa uutta suurkuntaa ei mielipidemittauksissa juurikaan kannatettu. Siilinjärvi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Siilinjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Reikäleipäkunta
Jos reikäleipäkunta on sen sisään jäävän kunnan ainoa rajanaapuri, kyseessä on erikoistapaus maantieteellisestä ilmiöstä nimeltä enklaavi. Enklaaveja on myös valtioiden joukossa, kuten esimerkiksi San Marino ja Lesotho. Aina enklaavin toisen kunnan sisälle muodostava kunta ei ole ollut ympäröivän kunnan keskus, joskin tämä on Suomessa ollut harvinaisempi tapaus (esimerkiksi Espoo ja Kauniainen tai Muolaa ja Kyyrölä). Nykyään enklaavin muodostavia kuntia on Suomessa kaksi: Espoo, joka ympäröi Kauniaista ja vuoden 2013 alusta Enonkoskea ympäröivä Savonlinna tuloksena rajajärjestelyistä, joita aiemmin tehtiin kunnan pohjoisrajalla, että olisi vältetty kuntaliitos ilman yhteistä rajaa kun Savonranta vuonna 2009 liittyi osaksi Savonlinnaa. Vuorela (Siilinjärvi)
Vuorela on Siilinjärven eteläisin osa, joka sijaitsee aivan Kuopion rajan tuntumassa. Kuopion pohjoisista kaupunginosista Vuorelan erottavat vain Kallansillat. Vuorela kasvaa jatkuvasti sinne rakennettavien uusien kerrostaloalueiden myötä. Vuorelassa on noin 2 800 asukasta (31.12.2004). Vuorelan kautta kulkevat valtatie 5 ja valtatie 9. Siilinjärvi
Peruskoulun luokat 1–6:Siilinlahden koulun alaisuuteen kuuluvat myös Siilinpään ja Päivärinteen koulut. Lisäksi kunnassa on erityiskoulu. Siikajärvi
Siikajärven kaupunginosan lounaiskolkassa, Kolmirannan alueella, sijaitsevat Kivilampi, Pitkänen ja Vuohilampi. Kuopio
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Toivala-Vuorelan taajama ulottuu pääosin Siilinjärven kunnan alueelle. Naarajärvi
Naarajärvellä sijaitsee muun muassa Naarajärven vankila ja lentokenttä (EFPK). Naarajärvellä oli myös oma rautatieasema. Pieksämäen kouluista siellä toimi vuodesta 1968 vuoteen 2013 Siilin koulu. Nykyinen alakoulu Maaselän koulu on myös Naarajärvellä. Alueen suurimpia järviä ovat Vangasjärvi, Naarajärvi ja Ala-Siili. Siikajoki
Siikajoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Siikajoen naapurikunnat ovat Hailuoto, Liminka, Lumijoki, Raahe ja Siikalatva. Siilinkari
Siilinkarilla on säähavaintoasema. Vesijärvi (Siilinjärvi)
Vesijärvi on Siilijärven asuinlähiö, joka sijaitsee noin kahden kilometrin päässä keskustasta länteen. Vesijärvellä sijaitsevat muun muassa Siilinjärven ortodoksinen kirkko, kioski ja Lujabetonin tehdas. 
Vesijärven asuinrakentaminen koostuu omakoti- ja rivitaloista. Maaninka
Maaninka osallistui kuntaliitosselvitykseen Siilinjärven kanssa. Uuden kunnan oli kaavailtu aloittavan toimintansa 1. tammikuuta 2013. Maaningan kunnanvaltuusto kuitenkin lopetti kuntaliitosneuvottelut 20. kesäkuuta 2011. Vielä vuoden 2011 aikana Maaningan kunnanvaltuusto päätti aloittaa kuntaliitosselvitystyön Kuopion kaupungin kanssa. Maaningalla tehtiin valitus kuntaliitoksesta ja vaadittiin kansanäänestystä. Kunnanvaltuusto päätti kuitenkin yksimielisesti hyväksyä liitoksen vuoden 2015 alusta lukien ilman neuvoa-antavaa kansanäänestystä.