Missä yhteydessä nimiäiset järjestetään?
Uskonnottomuus Suomessa
Lapsen synnyttyä voidaan järjestää nimiäiset, joissa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Nimiäiset
Nimiäiset tai nimenantojuhla on uskonnottomassa tapakulttuurissa lapsen nimenannon yhteydessä järjestettävä juhla. Tilaisuudessa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Lapsen nimi julkistetaan mahdollisesti ensi kertaa. Uskonnoton tapakulttuuri Suomessa
Nimiäiset tai nimenantojuhla on lapsen nimenannon yhteydessä järjestettävä juhla, jossa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Lapsen vanhemmat päättävät vapaasti juhlan paikan ja tilanteen. Nimiäisiin saatetaan kutsua ulkopuolinen puhuja tai puhuja voi olla sukulainen tai ystävä. Vuonna 2015 arviolta joka neljäs vauva sai nimensä uskonnottomasti.
Häät
Suomessa noin 50 prosenttia vihkimisistä on maistraatin suorittamia. Ensimmäisen kerran yli puolet vihkimisistä tehtiin maistraateissa vuonna 2014. 
Uusimmissa maistraateissa on juhlavia vihkihuoneita. Siviilivihkimisen toimittaa laamanni, käräjätuomari tai henkikirjoittaja. Ristiäiset
Myös sylilapsikasteen torjuvien yhteisöjen kasteiden (katso uskovien kaste) yhteydessä saatetaan järjestetään usein juhla (kyseessä on kastejuhla, johon yleensä aktiivisesti ja ymmärtäväisenä osallistuu kasteen kohde itsekin). Näitä juhlia ei kuitenkaan kutsuta ristiäisiksi. Luettelo roomalaisista juhlapäivistä
"Feriae" oli yleisnimitys roomalaisten juhlapäiville. Näiden päivien sisältö oli uskonnollinen ja silloin vältettiin työntekoa, oikeus- ja riitajuttuja. Juhlia oli kahdenlaisia, yksityisiä ja julkisia. Yksityiset juhlat olivat yksittäisten perheiden viettämiä. Niitä kutsuttiinkin perheen sukunimen mukaan: "feriae Claudiae", "feriae Aemiliae" ja niin edelleen. Perhejuhlia vietettiin perheenjäsenten erilaisina merkkipäivinä, kuten syntymäpäivinä. Etunimi
Lapsi saa Suomessa nimen seuraavasti: Sairaala lähettää tiedon syntyneestä lapsesta maistraatille. Jos lapsi syntyy jossakin muualla kuin sairaalassa, avustavan lääkärin, kätilön tai sairaanhoitajan on ilmoitettava syntymä. Muussa tapauksessa äidin tai lasta hoitavan henkilön on ilmoitettava syntymästä terveydenhuollon ammattihenkilölle, joka välittää tiedon maistraattiin. Syntymätodistusta ei Suomessa käytetä. Väestörekisterikeskus lähettää rekisteröintitiedot edelleen lasten vanhemmille. Vanhemmat antavat lapselle yhdestä kolmeen (1.1.2019 lähtien neljään) etunimeä ja ilmoittavat rekisteröintitiedot väestörekisteriin taikka evankelisluterilaiseen tai ortodoksiseen seurakuntaansa. Lapselle on annettava etunimi kahden kuukauden kuluessa hänen syntymästään. Reinhold
Suomessa nimi Reinhold on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä 1 504 henkilölle. Nimestä on käytössä myös suomenkielinen lyhentynyt muoto Reino. Rein­holdin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 16. heinäkuuta, joka suomen­kielisen kalenterin mukaan on Reinon nimi­päivä.Reinhold on myös seuraavien henkilöiden sukunimi: Tony
Suomessa nimi esiintyy tavallisimmin muodossa Toni. Muodossa Tony se on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2018 loppuun mennessä noin 3600 henkilölle, joista noin 60 on naisia. Tonyn nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 17. tammikuuta. Suomen­kielisen kalenterin mukaan sama päivä on muun muassa Tonin nimipäivä. Milla
Milla on naisen etunimi, jonka nimipäivä on Suomessa 19. toukokuuta. Milla lisättiin suomalaiseen nimipäiväkalenteriin vuonna 1973. Nimi voi olla lyhentymä Emiliasta, Ludmilasta tai Camillasta. Erisnimi
Kielten ja kansalaisuuksien nimet kirjoitetaan pienellä. Valtiohallintoon luetaan myös ulkomaisten maiden parlamentit (duuma, knesset). Ajanjaksojen, tyylikausien ja sotien nimet kirjoitetaan pienellä (empire, barokki, talvisota), samoin erilaisten juhlapäivien ja vastaavien nimet (joulu, halloween, jom kippur, ramadan, lucianpäivä, mutta Lucian päivä). Uskontojen nimet kirjoitetaan pienellä, mutta jumalien isolla (islam, Jahve). Tuotemerkkien epäviralliset nimet voidaan kirjoittaa isolla tai pienellä (Mersu ~ mersu, Sitikka ~ sitikka). Initiaatio
Initiaatio on henkilön vihkiminen uskonnollisesti tai yhteiskunnallisesti uuteen asemaan. Initiaatioon liittyy läheisesti siirtymäriitti. Laajimmalle levinneitä initiaatioriittejä maailmassa ovat aikuistumisriitit. Initiaatioiden uskonnollinen merkitys on vähentynyt, ja niitä suoritetaan nykyisin etenkin erilaisissa maallisissa miesten yhteisöissä kuten oppilaskunnissa tai yhdistyksissä. Ristiäiset
Ristiäiset on nimitys, jota käytetään lapsikasteen yhteydessä vietettävästä perhejuhlasta. Nimi "ristiäiset" tulee ristinmerkistä, jonka pappi tekee kastettavan otsaan lausuessaan: "Ota pyhä ristinmerkki otsaasi ja rintaasi todistukseksi siitä, että ristiinnaulittu ja ylösnoussut Jeesus Kristus on sinut lunastanut ja kutsunut sinut opetuslapsekseen." Etunimi
Uskonnottomat perheet voivat juhlia lapsen syntymää tai nimen antamista nimiäisillä. Nimenantotilaisuuteen voidaan esimerkiksi kutsua esimerkiksi ystäviä ja sukulaisia. Kirsi
Nimenä Kirsi voi juontua monelta suunnalta. Se on yleinen lyhentymä Kristiinasta ja sitä voidaan käyttää myös samasta kannasta juontuvan Kirstin lempinimenä. Toisaalta nimi assosioituu vahvasti kirsikkaan eli "kirsimarjaan", joten Kirsi voi olla myös Kirsikka-nimen lyhentymä. Nimipäiväkalenterissa Kirsiä, Kirstiä ja Kristiinaa juhlistetaan samana päivänä. Uskonnottomuus
Lapsen synnyttyä voidaan järjestää nimiäiset, joissa lapsi esitellään suvulle ja perheystäville. Uskonnottomien järjestöt ovat järjestäneet nuoria aikuisuuteen valmistavaa koulutusta 1800-luvulta alkaen. Saksalainen aikuistumiskoulu eli Jugendweihe päätetään juhlalla. Osallistuneille on annettu kunniakirja ja lahja, esimerkiksi rintakoru. Norjassa vuonna 2006 noin 17 % ikäluokasta kävi humanistisen aikuistumiskoulun. Nimismies
Myöhemmin nimismies oli virkamies, jonka tehtäviin kuului toimiminen poliisipäällikkönä, ulosottomiehenä, yleishallintovirkamiehenä sekä yleisenä syyttäjänä. Nimismiehen toimialueena oli aiemmin nimismiespiiri ja myöhemmin kihlakunta. Varsinkin ennen aikaan nimismiestä kutsuttiin myös ruotsin kielestä tulleella nimellä "vallesmanni". Nimismiesten virat lakkasivat vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa, ja tehtävät jakaantuivat poliisipäällikön, voudin tai kihlakunnansyyttäjän tehtäviksi. Uudistuksen jälkeen nimismiehiä toimi ainoastaan Pohjois-Suomen harvaan asutuilla seuduilla.
Ennen 1990-luvun kihlakuntauudistusta niin sanotut vanhat kaupungit muodostivat kukin oman poliisipiirinsä, jonka johdossa oli poliisimestari. Näissä kaupungeissa, jotka käsittivät kaikki suurimmat Suomen kaupungit, alioikeutena toimi raastuvanoikeus ja syyttäjän tehtävää hoiti kaupunginviskaali. Väestökirjanpitoa ja ulosottotointa varten kaupungeissa oli maistraatti. Samaan aikaan maaseudun kunnat, entiset kauppalat ja muut niin sanotut uudet kaupungit kuuluivat kihlakuntarajojen mukaan muodostettuihin nimismiespiireihin, joitten johdossa oli nimismies. Hänen tehtävänään oli johtaa nimismiespiirin poliisilaitosta ja toimia aika ajoin istuttavilla käräjillä yleisenä syyttäjänä. Lisäksi hän hoiti ulosottotointa ja muita valtion paikallishallinnon asioita. Seurakunnat hoitivat suurimman osan väestökirjanpidosta. Allekirjoitus
Persoonallinen allekirjoitus on mahdollinen vain kielissä, joita kirjoitetaan kirjaimilla. Esimerkiksi japanissa, kiinassa ja koreassa on käytössä kirjoitusjärjestelmiä, jossa nimen tavanomainen kirjoittaminen ja sen allekirjoittaminen tuottavat saman tuloksen. Näissä kulttuureissa allekirjoittamiseen käytetään "inkan"-nimileimaa, johon nimi on kirjoitettu "tensho"-kirjoituksella (sinettikirjoituksella). Viljami
Viljami on suomalainen miehen etunimi. Sen kansainvälisiä vastineita ovat mm. Vilhelm, William, Guillaume ja Guillermo. Viljamin nimipäivä on 6. huhtikuuta, jolloin on myös Villen, Vilhelmin, Vilhon, Vilin ja Jamin nimipäivä. Huhtikuuhun 2017 mennessä nimi Viljami on annettu noin 21 200 henkilölle. Nimi
Nimi on sana tai sanaliitto, joka viittaa johonkuhun henkilöön, olioon, esineeseen, asiaan tai muuhun sellaiseen yksilönä tai lajinsa edustajana. Useat nimet, esimerkiksi henkilönnimet, ovat erisnimiä. Yleisnimiä ovat esimerkiksi lajinimet, joiden nimiä kutsutaan myös "nimityksiksi". Maini
Maini on suomalainen naisen etunimi, lyhennelmä "mainiota" tai "kehuttua" tarkoittavasta kansanomaisesta nimestä "Mainikki". Mainin nimipäivä on vuodesta 1950 lähtien 5. toukokuuta; aikaisemmin, vuodesta 1929 lähtien sama päivä oli ollut Mainikin nimipäivä. Nimi Maini on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan noin 475 naiselle ja alle 20 miehelle.. Elisabet (nimi)
Elisabetin nimipäivää vietetään Suomessa 19. marraskuuta, joka on unkarilaisen pyhimykseksi julistetun prinsessan Elisabet Thüringeniläisen (1207–1231) muistopäivä. Tällä päivällä nimi on ollut vuoteen 1816 asti ja uudelleen vuodesta 1950 alkaen. Nykyään sama päivä on myös Liisan, Elisan, Eliisan, Liisin ja Elisen nimipäivä. Vuosina 1816–1928 Elisabetin nimipäivä oli 17. syyskuuta. Etunimi
Kristityt eivät yleensä ole omaksuneet ympärileikkausta, vaan nimen antamisen jälkeen lapsi liitetään seurakuntaan kasteessa. Tavallisesti lapsen nimi ilmoitetaankin vasta kastetilaisuudessa, ristiäisissä. Kristillisen opin kannalta kaste ei kuitenkaan ole ensisijaisesti nimenantotilaisuus. On myös kristillisiä kirkkokuntia, joissa lapsikaste ei ole käytössä, esimerkiksi baptistit. Tiia
Tiia ja Tia ovat naisten etunimiä. Muodossa Tia nimi on yleinen monissa maissa, Suomessa ja Virossa se esiintyy myös muodossa Tiia. Suomalaisessa kalenterissa Tiian nimipäivä on ollut vuodesta 1984 lähtien ja se on 6. helmikuuta. Ortodoksisessa kalenterissa Tiian nimipäivä on marttyyri Concordian muistopäivä 13. elokuuta. Amissit
Jumalanpalvelukset pidetään joka toisena sunnuntaiaamuna jonkun amissin kotona. Miehet ja naiset tulevat sisään eri ovista ja istuvat eri penkeillä. Naisilla ei ole osaa jumalanpalveluksessa, mutta he valmistavat aterian sen jälkeen. Seremoniaan kuuluu yhteislaulua ja kaksi saarnaa, joista pitempi kestää tunnin. Rukouksiin polvistutaan. Amisseilla ei ole alttareita, urkuja eikä muitakaan yleisiä jumalanpalveluksen ulkoisia tunnusmerkkejä, vaan kaikki on mahdollisimman vaatimatonta ja perinteistä. Jumalanpalvelus etenee verkkaisesti ja loppuu noin kello 15. Kahdesti vuodessa nautitaan ehtoollinen. Ripittäytyminen voi olla vapaaehtoinen tai vaadittu. Ortodoksinen kalenteri
Ortodoksisessa perinteessä ei tavallisesti juhlita tavallista länsimaista, protestanttisen perinteen mukaista nimipäivää ja kyseistä henkilöä. Nimipäivänä muistelun kohteena on elävän henkilön sijasta hänen nimeensä liittyvä taivaallinen esirukoilija ja hänen muistonsa. Nimipäivä on vain sinä päivänä, jolloin muistellaan omaa taivaallista suojelijaa, vaikka samalla pyhällä saman (etu)nimisillä pyhillä olisi muitakin muistelupäiviä. Ortodoksillakin on siis vain yksi ”nimipäivä” vuodessa. Tupaantuliaiset
Tupaantuliaiset (puhekielessä "tuparit") on tapahtuma, jossa uuteen asuntoon muuttanut henkilö pitää pienimuotoiset juhlat uuden asuntonsa kunniaksi ja kiitokseksi muutossa auttaneille. Vanhan perinteen mukaisesti vieraat ovat saattaneet tuoda lahjaksi leivän ja suolan, jotka on perinteen mukaan tuotu talon haltioille. Yleensä tupaantuliaisissa myös saunotaan ja juodaan alkoholipitoisia juomia illan mittaan. Valmistavat toimitukset (mormonismi)
Valmistavat toimitukset päättyvät "uuden nimen" antamiseen. Tämä on merkki uudesta liittosuhteesta hänen ja Jumalan välillä. uuden nimen ajatus on peräisen Ilmestyskirjan 2:17:stä. Uusi nimi on vertauskuvallinen ja vihittäviä vaaditaan pitämään se omana tietonaan. Uusina niminä käytetään raamatullisia tai Mormonin kirjasta peräisin olevia nimiä tai kirkon alkuaikojen merkkihenkilöiden nimiä. Monet seremonioihin osallistuvista ilmeisesti ajattelevat nimen tulevan ilmoituksen kautta ja olevan henkilökohtainen lahja Jumalalta. Tosiasiassa kuitenkin kaikki samana päivänä endaumenttiin osallistuvat saavat saman "uuden nimen", miehet miehen nimen ja naiset naisen nimen. Vain siinä tapauksessa, että vihittävän oma etunimi on sattumalta sama kuin sinä päivänä temppelissä annettava "uusi nimi", hänelle annetaan toinen nimi erityisestä taulukosta. Uutta nimeä kysytään endaumenttiseremonian aikana. Mormoniteologian mukaan tämä kuvastaa sitä, miten ihminen hänen kuolemansa jälkeen tunnistetaan hänen uuden nimensä avulla ja hän pääsee Jumalan välittömään läheisyyteen. Yleensä mies saa seremonian aikana tietoonsa vaimonsa nimen, ja suosittu ajatus menneiden aikojen pyhien joukossa oli, että aviomiehet kutsuvat viimeisenä päivänä vaimonsa ylösnousemuksessa luokseen heidän uusilla nimillään. Tätä ajatusta ei ole tiettävästi koskaan dogmatisoitu. Henry (nimi)
Suomessa nimi Henry on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan 8 854 miehelle ja muutamalle naiselle. Henryn nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 19. tammikuuta, joka suomen­kielisen kalenterin mukaan on muun muassa Henrikin ja Heikin nimipäivä.
Henry esiintyy myös sukunimenä muun muassa seuraavilla henkilöillä: Amissit
Häitä järjestetään satokauden jälkeen marraskuisin tiistaina ja torstaina. Kolme ja puoli tuntia kestävä ja ulkoisesti vaatimaton seremonia järjestetään morsiamen kotona. Hääyön jälkeen nuoripari asuu erillään toisistaan omien vanhempiensa luona kevääseen asti, jolloin he perustavat yhteisen kodin. Kuherruskuukautta ei ole, mutta pariskunta viettää viikonloppuja yhdessä vuoron perään eri sukulaistensa luona. Etunimi
Hopi-intiaanien keskuudessa nimenantorituaali suoritetaan vanhempien ja lapsen kahdenkymmenen päivän eristämisen jälkeen. Jokaista klaania edustavat sukulaiset antavat lapselle ainakin yhden klaaniinsa liittyvän nimen. Päivän noustessa lapsi kannetaan auringonjumalan eteen ja tälle ilmoitetaan kaikki lapsen saamat nimet. Nimilaki
Ensimmäinen sukunimilaki säädettiin Suomessa 1920. Siinä määrättiin sukunimi pakolliseksi, joskin sukunimen käyttö oli yleistynyt jo 1800-luvun loppupuolella.
12-vuotiaan tai vanhemman lapsen nimeä ei saa muuttaa ilman hänen suostumustaan. Lapsiin liittyvät nimiasiat hoidetaan väestörekisterin pitäjän kanssa. Kylmälänkylän kappeli
Kappelissa järjestetään jumalanpalveluksia ja muita erilaisia tilaisuuksia. Tiloissa järjestetään myös kerhoja. Kappeli soveltuu myös pienten perhejuhlien, kuten syntymäpäivien ja hautajaisten järjestämiseen. Benjamin
Benjaminin nimipäivä on 20. joulukuuta, jolloin on myös Kerkon nimipäivä. Suomessa on joulukuuhun 2017 mennessä on Suomessa Benjaminiksi nimetty 11 247 miestä ja muutama nainen. Nimi on viime vuosikymmeninä huomattavasti yleistynyt, ja suurin osa Suomen Benjamineista on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Henkilönnimi
Nimenantoperuste vaihtelee myös eri kulttuureissa. Hyvin yleinen peruste on lapsen nimeäminen jonkin lähisukulaisen mukaan. Muita yleisiä perusteita ovat lapsen jokin ominaisuus (olemassa oleva tai haluttu), syntymähetken tapahtuma tai syntymäjärjestys tai -asema perheessä. Lapsen sukupuoli ilmenee aina nimestä vain vajaassa 50 %:ssa kulttuureista. Noin 15 % kulttuureista ei erottele nimissä lainkaan sukupuolta – sukupuoli ilmaistaan tarvittaessa muiden kielellisten keinojen avulla. Nimenantoon vaikuttaa myös samannimisyys. Noin 10 %:ssa kulttuureista henkilönnimi on täydellisen ainutkertainen eli kellään elävällä tai kuolleella ei ole ollut samaa nimeä. Noin 15 % kulttuureista rajoittaa samannimisyyden vain elossa oleviin henkilöihin. Valtaosa kulttuureista sallii kuitenkin samannimisyyden. Tällöin nimenantoon liittyy myös luokittelua – nimenantoperusteena on joku arvostettu tai esikuvallinen henkilö, jonka ominaisuuksien haluttaisiin ikään kuin "tarttuvan" lapseen. Noin joka viidennessä kulttuurissa kaimasuhteeseen liittyy myös erityisiä velvollisuuksia. Kyläkeinu
Vaikka monissa paikoissa kyläkeinuja ei enää ole, säilyy niiden perintö paikannimissä kuten keinu- ja Keinumäki tai -aho-nimisissä paikoissa. Perinteisesti keinulle kokoontuminen oli kylän nuorison tapa viettää vapaa-aikaa ja solmia suhteita toisiinsa. Keinuperinne ei ole kokonaan hävinnyt. Ainakin Karstulassa on aisakeinu, joka on keskeisessä osassa vuosittain järjestettävässä Keinujaiset-tapahtumassa. Ristiäiset
Kristillisissä liikkeissä, joissa ei ole käytössä sylilapsen kastetta, on usein tapana siunata lapsi jumalanpalveluksen yhteydessä tai pitää lapsen siunaustilaisuus. Tällöin lapsen ja vanhempien puolesta rukoillaan, vaikka varsinaista kastetta ei toimiteta. Kreeta
Joillain paikkakunnilla on yhteyksiä kirkon pyhiin, joiden nimikkopäiviä juhlistetaan kirkoissa. Samoin pyhien kaimat juhlivat nimipäiviään. Nimipäivät ovat Kreikassa syntymäpäiviä tärkeämpiä. Allekirjoitus
Allekirjoitus eli nimikirjoitus tai autografi on nimen kirjoitettu asu tai muu tunnistusmerkki, jonka henkilö kirjoittaa asiakirjaan todisteeksi henkilöllisyydestä ja tahdosta. Henkilökohtaiseen allekirjoitukseen käytetään yleensä omaa nimeä tai sen lyhennettä. Se toimii sinetin tavoin. Nikolai
Suomen almanakassa nimi Nikolain nimipäivä oli vuosina 1827–1899 18. joulukuuta, vuoteen 1854 saakka kirjoitusasussa "Nicolai". Venäjällä vietettiin keisari Nikolai I:n nimipäivää 6. joulukuuta, mutta koska Venäjällä noudatettiin tuolloin juliaanista, Suomessa sen sijaan gregoriaanista kalenteria ja niiden välinen ero oli 12 vuorokautta, sijoitettiin nimi Nikolai Suomessa joulukuun 18. päivälle, jotta keisarin nimipäivä olisi Suomessa samaan aikaan kuin Venäjällä. Kun ero kalenterien välillä vuonna 1900, Nikolai II:n hallitsijakaudella, kasvoi 13 vuorokauteen, siirrettiin nimipäivä Suomessa joulukuun 19. päivään, jossa se pysyi vuoteen 1917 saakka. Tämän jälkeen nimi poistettiin almanakasta, mutta palautettiin vuonna 2000, nyt joulukuun 6. päivään, joka ennestään oli Niilon ja Nikon nimipäivä. Nimismies
"Kihlakunnannimismies" oli sen virkamiehen arvonimi, joka oli nimitetty kihlakunnan kihlakunnanviraston päälliköksi. Kihlakunnannimismiehenä voi siis toimia yleinen syyttäjä, poliisipäällikkö, henkikirjoittaja (maistraatin päällikkö) tai kihlakunnanvouti (ulosottoyksikön päällikkö). Pohjois-Lapin kihlakunnissa nimismiehen tehtävä oli kuitenkin säilytetty entisellään, sillä näillä seuduilla tarvittavan henkilökunnan määrä on niin pieni, ettei ollut järkevää eriyttää tehtäviä toisistaan. Ne virkamiehet, jotka ennen uudistusta toimivat nimismiehen tai apulaisnimismiehen viroissa saivat edelleen käyttää nimismiehen titteliä, jos toimivat kihlakunnanvirastojen viroissa. Evankeliumijuhla
Vuoden 2014 Evankeliumijuhla järjestettiin Lahdessa 27.–29. kesäkuuta teemalla "Voittajan puolella". Vuoden 2015 juhla järjestetään Sastamalassa 26.–28. kesäkuuta 2015 teemalla "Nimi taivaan kirjassa". Yleisötilaisuus
Yleisötilaisuudella tarkoitetaan erilaisia messuja, markkinoita, juhlia, seremonioita, kilpailuja, konsertteja ja muita tilaisuuksia, joihin muillakin kuin erikseen kutsutuilla on pääsy maksua vastaan tai ilman. Tapahtumia järjestävät niin yksityiset henkilöt kuin yritykset ja yhdistykset. Ne kokoavat ihmisiä yhteen jotain tarkoitusta tai merkitystä varten tiettyyn aikaan ja paikkaan. Penkinpainajaiset
Penkinpainajaiset (puhekielessä penkkarit) on juhla, joka järjestetään helmikuussa abiturienttien päättäessä säännöllisen koulunkäyntinsä. Kutsunnat
Tilaisuus järjestetään eri paikkakunnilla eri aikoina, kuitenkin yleensä syys-, loka- tai marraskuun aikana. Kutsuntojen järjestämispaikka on yleensä joku kaupungin tai kunnan omistuksessa oleva julkinen rakennus kuten esim. urheilutalo Häät
Kristittyjen häät pidetään yleensä kirkossa, mutta ei palmusunnuntain ja pääsiäisen välisenä aikana. Morsiamen perhe maksaa yleensä hääkulut, ja häät voivat olla muodolliset tai epämuodolliset, tai yksinkertaiset tai ylelliset. Hääseremoniaa seuraa häävastaanotto ja hääjuhla, joihin kuuluu ateria ja musiikkia. Morsian pukeutuu yleensä valkoiseen ensimmäisissä häissään. Muodollisissa häissä tai kuninkaallisissa häissä morsiamella voi olla pitkä laahus, hansikkaat ja huntu. Vapaamuotoiset häät voidaan pitää missä vain, eikä niihin aina kuulu musiikkia. Kristityssä hääseremoniassa lausutaan myös häävala. Eerikki
Eerikki on suomalainen miehen etunimi. Eerikin nimipäivä on 18. toukokuuta, Eerik Pyhän kuolinpäivänä, jolloin on myös Erkin ja Eeron nimipäivä. Suomessa nimi Eerikki on 1900-luvun alusta vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 3 874 henkilölle. Suomalaiset nimet
Lapsi saa Suomessa nimen, kun sairaala lähettää tiedon syntyneestä lapsesta maistraatille. Jos lapsi syntyy jossakin muualla kuin sairaalassa, avustavan lääkärin, kätilön tai sairaanhoitajan on ilmoitettava syntymä. Muussa tapauksessa äidin tai lasta hoitavan henkilön on ilmoitettava syntymästä terveydenhuollon ammattihenkilölle, joka välittää tiedon maistraattiin. Syntymätodistusta ei Suomessa käytetä. Väestörekisterikeskus lähettää rekisteröintitiedot edelleen lasten vanhemmille. Vanhemmat antavat lapselle yhdestä kolmeen etunimeä ja ilmoittavat rekisteröintitiedot väestörekisteriin taikka evankelisluterilaiseen tai ortodoksiseen seurakuntaansa. Lapselle on annettava etunimi kahden kuukauden kuluessa hänen syntymästään. Janne
Jannen nimipäivä Suomessa on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Janne-nimiseksi kastetut henkilöt vuosittain. Tilanne vuoden 2012 loppuun mennessä Nimikirjanote
Nimikirjanote () on ensi sijassa viranomaisen laatima, luotettavaan tietoon perustuva luettelo henkilön koulutuksesta, työpaikoista, sotilasurasta, kunniamerkeistä ym. ansioista. Nimikirjanotteeseen voidaan eräissä tapauksessa liittää myös maininta henkilön saamista rangaistuksista. Nimikirjanpitäjän tulee edellyttää luotettava selvitys asiasta, jonka merkitsemistä nimikirjaan edellytetään. Kadetti
Eräs vuosittainen kadettien kunniatehtävä on olla itsenäisyyspäivänä linnanjuhlissa. Kutsuvieraiden kättelyn aikana kadetit seisovat kunniavartiossa valtiosalin rivistössä, sekä linnan muissa huoneissa. Lisäksi osa kadeteista toimii veteraanien henkilökohtaisina avustajina. Kunniavartion jälkeen kadetit ovat presidentin kutsuvieraina ja ovat velvoitettuja tanssittamaan yksinäisiä daameja. Juutalainen nimi
Juutalaispojat saavat nimensä virallisesti ympärileikkausseremoniassa ja tytöt synagogan nimiseremoniassa. Samassa yhteydessä nimen esikuva ja tarkoitus usein selitetään. Wicca
Elämänkaaren eri vaiheiden juhliin kuuluvat etenkin häät, lasten nimenanto ja hautajaiset, joihin on liitetty rituaaleja. Uuden jäsenen ottamiseen on traditionaalisessa wiccassa omat rituaalit. Hakijan tulee olla täysi-ikäinen ja kaikkien ryhmän jäsenten on hyväksyttävä hänet. Ryhmissä on ylipappi tai ylipapitar. Yhteisö kokoontuu pääsääntöisesti ainoastaan uskonharjoitusta varten. Itsenäisyyspäivän vastaanotto
Itsenäisyyspäivän juhlavastaanotto, epävirallisesti Linnan juhlat, on tasavallan presidentin vuosittain Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta järjestämä juhla, jonne kutsutaan valtion, kuntien, talouselämän ja järjestökentän edustajia sekä erinäisiä vuoden aikana ansioituneita henkilöitä, kuten taiteilijoita ja urheilijoita. Juhla järjestetään Presidentinlinnassa Helsingissä. Niittyjuhlat
Niittyjuhlat ovat 1800-luvulta peräisin oleva perinne, jota Tampereen kulttuuriyhdistys ry on pyrkinyt pitämään yllä järjestämällä vuosittain tätä nimeä kantavan tapahtuman. Se perustuu Finlaysonin puuvillatehtaan pitkäaikaisen omistajan ja patruunan Wilhelm von Nottbeckin 1860-luvulla aloittamaan perinteeseen; yrityksen työväen ja heidän perheidensä hyväksi järjestettyyn yhteiseen elonkorjuujuhlaan. Tapahtuman keskus on Finlaysonin palatsi ja sitä ympäröivä Finlaysonin puisto l. Wilhelm von Nottbeckin puisto, ajallisesti se sijoittuu yleensä elokuun toiselle sunnuntaille. Juhlien päätöskonsertit pidetään Finlaysonin kirkossa. Naamat
Naamat on Muuramessa vuodesta 1999 järjestetty rockfestivaali. Festivaalipaikkana toimii Tuomiston maatila. Festivaalilla ovat vuosien varella esiintyneet muun muassa Eläkeläiset, Tuomari Nurmio, Asa, Paleface, M. A. Numminen, Kauko Röyhkä, Pertti Kurikan Nimipäivät, The Valkyrians, Olavi Uusivirta, Lapko ja Pelle Miljoona. Liput on myyty useina vuosina loppuun hetkessä, vaikka tapahtuman esiintyjiä ei ole julkistettu. Vuonna 2015 lippujen määrä nostettiin suosion vuoksi 800:sta tuhanteen, mutta tästä huolimatta seuraavina vuosina liput myytiin loppuun alle minuutissa. William
Suomessa nimi William on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 4 885 miehelle sekä alle 15 naiselle. Williamin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 6. huhtikuuta, joka on myös Vilhelmin sekä suomen­kielisen kalenterin mukaan Vilhon ja Villen nimi­päivä. Nousia
Nousia on suomalainen miehen etunimi. Se liittyy nimistöntutkijoiden 1820-luvulla esiintyneeseen keskiajan ja muinaisrunouden ihailuun kuten eräät muutkin etunimet. Se kuuluu -ia-loppuisten hämäläisperäisten nimien sarjaan. Sillä oli Suomen kalenterissa nimipäivä 30. syyskuuta vuosina 1929–1949. Pyhimyskalenteri
Erityisesti Pohjoismaissa nimipäivät jatkavat pyhimyksille omistettujen päivien perinnettä. Nimipäivä
Nimipäiviä luetteloidaan myös Suomen ruotsinkielisen, ortodoksisen ja saamelaisen almanakan mukaan. Yliopistolla on tekijänoikeus omaan nimipäiväluetteloonsa, eikä kilpailevia nimipäiväluetteloita ole toistaiseksi tullut. On julkaistu myös kalentereita, joissa on lueteltu yleisimpiä lemmikkieläinten nimiä. Roine (etunimi)
Nimen harvinaisuuden takia Roineen nimipäivä 6. lokakuuta poistettiin almanakasta vuonna 1994. Vuodesta 1995 lähtien samana päivänä nimipäiväänsä ovat viettäneet Minttu ja Pinja. Mainio
Mainio on suomalaisen henkilönnimi, joka esiintyy sekä sukunimenä että miehen etunimenä. Mainion nimipäivä on 5. syyskuuta. Väestörekisterikeskuksen mukaan Mainio on Suomessa ollut kesäkuuhun 2016 mennessä etunimenä 863 miehellä ja alle kymmenellä naisella. Sukunimenä Mainio on 133 henkilöllä. Synnytys
Varpajaiset ovat juhla, jonka tuore isä järjestää (miespuolisille) ystävilleen pian lapsen syntymän jälkeen. Illallinen taivaan alla
Itsenäisyyden juhlavuonna nimeksi tuli Illallinen Suomen taivaan alla - kaikkialla, ja se levittäyti Suomen ulkopuolellekin. Tapahtumaa on järjestetty Helsingin lisäksi esimerkiksi Turussa ja Tampereella. Vilhelm
Suomessa nimipäiväänsä viettävät 6. huhtikuuta Vilho, Ville, Viljami, Vilhelm, Vili, Jami ja William. Väestö­rekisteri­keskuksen mukaan nimi Vilhelm on huhtikuuhun 2017 mennessä annettu Suomessa 22 856 ja Wilhelm 7 644 miehelle. Nimismies
Nimismies (alkuperäinen merkitys: "nimitetty mies") tarkoitti talonpoikaa, joka oli valittu pitäjän luottamusmieheksi. Suomessa nimismiehiä alettiin nimittää virkoihin 1400-luvulla, kun maa jaettiin kihlakuntiin. Pitäjien asukkaat valitsivat nimismiehensä itse keskuudestaan 1600-luvulle saakka, jolloin nimitysoikeus siirtyi maaherralle. Tässä yhteydessä nimismiehistä tuli säätyläisvirkamiehiä, ja välimatka tavallisiin talonpoikiin kasvoi. Nimipäivä
Jos henkilön nimeä ei ole nimipäiväkalenterissa, juhlapäivä voidaan kiinnittää itse sopivaan ajankohtaan tai nimipäiväjuhlat voi järjestää toisen tai kolmannen etunimen päivänä. Myös suomalaiset etunimet -sivusto koostaa omaa nimipäiväluetteloa nimistä, joita ei edellä mainituista luetteloista löydy. Ninni
Suomsaa nimi Ninni on lokakuuhun 2018 mennessä annettu Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 1 531 henkilölle. Ninnin nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisen kalenterin mukaan 26. lokakuuta. Lina
Lina on alun perin lempinimi, joka on johdettu -lina-päätteisistä nimistä, kuten Wilhelmina, Paulina ja Karolina. On esitetty myös että se voisi olla latinalaisen miehennimen Linus naispuolinen vastine. Suomessa nimi esiintyy myös muodossa Liina. Suomenruotsalaisessa almanakassa Linan nimipäivä on 22. kesäkuuta samoin kuin Liinan suomalaisessa almanakassa. Nimipäivä on sama kuin Pauliinan. Yhdysnimi
Suomessa yhdysnimi katsotaan aina yhdeksi nimeksi. Suomen etunimistä harvinaisen suuri osa on yhdysnimiä. Naisten etunimistä on vähintään 40 prosenttia yhdysnimiä ja miesten etunimistä hieman vähemmän. Suomessa yhdysnimiä annettiin tytöille varsinkin 1900-luvun puolenvälin tienoilla, pojille varsinkin 1960-1980-luvulla. Sekä tyttöjen että poikien osalta yhdysnimimuoti meni ohi noin 20–30 vuodessa. Suomen yleisin yhdysnimi on Anna-Liisa, ja Suomen yleisin miehen yhdysnimi on Veli-Matti.
Kukka-Maaria on ainoa Suomen nimipäiväkalenterissa oleva yhdysnimi. Kukka-Maarian nimipäivä on 2. heinäkuuta. Stina
Stina on naisen etunimi, skandi­naavi­nen lyhentymä nimestä Kristina tai muista samoin
loppuvista nimistä. Suomessa nimi esiintyy myös muodossa Stiina. Stinan nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 24. heinäkuuta. Suomessa nimi Stina on 1900-luvun alusta lokakuun 2017 alkuun mennessä annettu 1797 ja Stiina 1227 henkilölle. Rama Navami
Rama Navami on hindujen juhla, jota vietetään Rama-jumalan syntymän kunniaksi. Ramayana-eeposta, joka kertoo Raman elämästä, luetaan noin viikon ajan ennen juhlaa jatkuvasti, ja itse Rama Navami -päivänä tarinan kohokohdat luetaan temppelissä. Kodit siivotaan perusteellisesti ja koristellaan juhlaa varten. Hedelmiä ja kukkia asetetaan perhealttarille ja varhaisen aamupeseytymisen jälkeen rukoillaan. Talouden nuorin naispuolinen merkitsee kaikki perheenjäsenet punaisella merkillä ennen palvelusmenoihin yhtymistä. Naamari
Naamareita on käytetty esimerkiksi uskonnollisissa tai sosiaalisissa seremonioissa, hautajaisissa, hedelmällisyysriiteissä, sairauksien hoidossa, juhlissa ja sodissa. Niiden avulla voidaan esittää hahmoja teatterissa tai mytologisissa esityksissä. Naamareita käytetään myös monenlaiseen suojautumiseen eri yhteyksissä kuten sodassa tai huonolla säällä. Nimipäivä
Nimipäivä on päivä, joka vastaa almanakan nimiluettelossa olevaa nimen kohdalle merkittyä päivää. Suomalaisen almanakan nimiluettelossa on nykyisin 834 nimeä vuonna 2013. Almanakkaan lisätään nimi, kun 1900-luvun alusta samaa nimeä on annettu noin viidellesadalle suomalaiselle. Uusien nimien lisäämisestä almanakkaan vastaa Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, joka omistaa nimipäivälistan tekijänoikeudet. Loppiainen
Teofanian karjalankielinen nimitys on "vieristä", sanasta risti, koska silloin ortodoksisessa kirkossa toimitetaan suuri vedenpyhitys upottamalla risti kolme kertaa veteen ja rukoilemalla, että Pyhä henki pyhittäisi veden. Tämä vihkiminen tapahtuu yleensä joen tai järven rannalla, jos siihen on mahdollisuus. Vedenpyhitys on muistutus Jeesuksen kasteesta. Teofania on yksi ortodoksisen kirkon 12 suuresta juhlasta. Kim
Suomessa nimi Kim on maaliskuuhun 2017 mennessä annettu hieman yli 6 300 miehelle ja noin 460 naiselle. Suomenkielisissä perheissä nimeä on alettu käyttää 1960-luvulla, jolloin muotiin tulivat rakenteeltaan yksinkertaiset, lyhyet nimet. Almanakan suomalaiseen nimipäiväkalenteriin Kim lisättiin vuonna 1995. Kimin päivä on 20. maaliskuuta, joka on myös Joakimin ja Akin nimipäivä. 
Englanninkielisissä maissa Kim on käytössä sekä miehen- että naisennimenä. Kim saattaa tällöin olla kelttiläistä alkuperää. Nimen yleistymiseen on vaikuttanut paljon Rudyard Kiplingin romaani "Kim", jossa päähenkilön nimi on muodostettu vanhasta englantilaisesta sukunimestä Kimball (’kuninkaallinen kukkula’). Hääpäivien nimitykset
Kulta- ja hopeahääpäivän merkitys on sama kaikissa maissa, joissa hääpäiviä vietetään. Muitten hääpäivien nimitykset ovat syntyneet vasta 1800- ja 1900-luvulla ja niissä on paljon eroja. Levinnein nimitys lienee timanttihäillä, mutta se tarkoittaa kahta eri merkkipäivää: useimmissa maissa 60-vuotishääpäivää, mutta Englannissa, Hollannissa, Yhdysvalloissa ja Ranskassa myös 75-vuotishääpäivää. Nimitykset viittaavat liiton kestoon ja materiaaliin, josta tehtyjä lahjoja aviomiehen sopii tuona päivänä lahjoittaa vaimolleen. Aina (nimi)
Suomessa Aina viettää nimipäiväänsä yhdessä Ainon ja Ainin kanssa 10. toukokuuta. Lestadiolaisuus
Kukin lestadiolaisuuden suunta järjestää kesäisin kesäseurat. Pohjoismaiden suurin hengellinen tapahtuma suviseurat on vanhoillislestadiolaisuuden vuotuinen pääjuhla. He järjestävät suviseurojen jälkeen myös opistoseurat Jämsässä, Ranualla ja Reisjärvellä. Muiden suuntien pääseurat ovat nimeltään juhannusseurat (esikoislestadiolaiset), kesäseurat (Uusheräys) ja suvijuhlat (Rauhan sana). Suomen esikoislestadiolaiset järjestävät vuosittain valtakunnalliset juhannusseurat Lahdessa. Myös muut suunnat järjestävät juhannusseuroja. Kansainvälisesti esikoislestadiolaisten merkittävin tapahtuma on Jällivaarassa järjestettävät joulukokoukset. Päiviö
Päiviö on suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 30. kesäkuuta. Nimen taustalla on luultavasti suomen sana päivä. Väestörekisterikeskuksen mukaan Päiviö-nimen saaneita on Suomessa vuoden 2009 loppuun mennessä mennessä ollut kaikkiaan 5 065 miestä ja noin 90 naista. Päiviön sisarnimi on Päivikki. Mika
Mika on pääasiassa suomalainen miehen etunimi, jonka nimipäivää vietetään 29. syyskuuta. Nimi on lyhentymä nimestä Mikael. Nimi Mika on käytössä myös muissa kulttuureissa: Japanissa se on naisen nimi, Ruotsissa puolestaan sukupuolineutraali (sekä Mikael- että Mikaela-nimien lyhenne). Puolassa Mika voi olla etu- tai sukunimi. Nimipäivä
Nimipäivän vietto juontaa juurensa keskiaikaisesta pyhimyskalenterista. Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko nimesivät kalenteriin pyhimysten muistopäiviä, usein joko heidän syntymä- tai kuolinpäiviensä mukaan, ja nimipäivät vakiintuivat osaksi suomalaista arkielämää jo 1300-luvulla. Nimipäivät olivat tärkeitä vuodenkulun merkkipäiviä; niiden mukaan ajoitettiin vuotuiset työt, kuten kylvö, sadonkorjuu, teurastus ja niin edelleen. Reformaatio karsi luterilaisesta kirkosta suuren osan katolisista perinteistä, mutta nimipäivien vietto oli niin vakiintunut käytäntö, että se jäi elämään. Airi
Airi on suomalainen naisen etunimi. Airin nimipäivä on 4. joulukuuta. Se otettiin rinnakkaisnimensä Airan kanssa nimipäiväkalenteriin vuonna 1929, mutta molemmat olivat esiintyneet Kansanvalistusseuran kalenterissa jo 1908. Minka
Minka on naisen etunimi. Sen on alun perin puolalainen variantti Vilhelmiinasta, joka on ”lujatahtoista kypäränkantajaa” merkitsevän Vilhelmin sisarnimi. Suomessa Minka-nimeä annettiin jonkin verran jo 1900-luvun puolivälissä, ja se on selvästi yleistynyt vuosituhannen vaihteen jälkeen. Vuodesta 2020 lähtien Minkan nimipäivä on 11. huhtikuuta. Häät
Häät eli vihkiäiset on juhla avioliittoon vihittäessä. Häämenot vaihtelevat paljon eri kulttuurien välillä. Yhteistä kuitenkin useimmille kulttuureille on se, että naimisiin menevä pariskunta pukeutuu tavallista paremmin, ja häävieraille on varattu paljon herkullisia ruokia. Häävieraita on joskus hyvinkin paljon, kuitenkin yleensä vähintään sekä morsiamen että sulhasen lähisuku. Aini
Aini on toisinto nimistä Aino ja Aina, mutta Virossa se on Aina-nimen tavoin käsitetty myös Anna-nimen muunnelmaksi. Aini viettää nimipäiväänsä yhdessä Ainon ja Ainan kanssa 10. toukokuuta. Almanakassa Aini on ollut vuodesta 1950 lähtien. Liam
Suomessa nimi Liam on huhtikuuhun 2016 mennessä annettu noin 690 henkilölle. Suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Liamin nimipäivä on 6. huhtikuuta, joka suomen­kielisessä kalenterissakin on samaa alkuperää olevien nimien kuten Vilhelmin, Vilhon ja Villen nimi­päivä. Naistenviikko
Naistenviikko "()" on seitsemän päivän ajanjakso 18.–24. heinäkuuta, jolloin suomalaisessa almanakassa on vain naisten nimiä. Silloin juhlitaan Riikkaa, Saaraa, Mariaa, Markettaa, Johannaa, Leenaa, Oilia, Kristiinaa ja Tiinaa monine nimimuunnoksineen. Kaikkiaan naistenviikolla on almanakassa 34 nimeä (vuonna 2017), ja silloin viettää nimipäiväänsä noin 627 000 naista (vuonna 2011), joista 280 000:lla on silloin ensimmäisen etunimensä mukainen nimipäivä. Luettelo suomalaisesta nimipäiväkalenterista poistetuista etunimistä
Suomalaiseen nimipäiväkalenteriin on tehty tarkistuksia 1900-luvun alusta 1950-luvulle noin 20 vuoden välein ja myöhemmin noin 10 vuoden välein. Vuodesta 1995 alkaen kalenteria on tarkistettu viiden vuoden välein. Tarkistuksien ensisijainen syy on se, että Suomi on yksi niistä maista, jossa on tapana juhlistaa nimipäivää. Nimipäivä
Monet lähes käyttämättömiksi jääneet nimet kuitenkin poistettiin almanakasta vuonna 1950, jolloin niiden tilalle otettiin joukko yleisiä nimiä, ja joitakin aikaisemmin poistettuja myös palautettiin. Myös vuosina 1951–1953 nimipäiväkalenteriin tehtiin erinäisiä lisäyksiä. Myöhemmin uusia nimiä on lisätty almanakkaan vuosina 1964, 1973 ja 1984 sekä vuodesta 1995 lähtien joka viides vuosi. Näiden muutosten yhteydessä on muutamia nimiä myös siirretty toiselle päivälle, ja muutamia harvoja myös poistettu kuten Augusta, Klemetti ja Roine. Eeva (nimi)
Jouluaattona 24. joulukuuta on suomalaisessa kalenterissa Aatamin, Eevan, Eevin ja Eveliinan nimipäivä, ruotsinkielisessä almanakassa Adamin ja Evan. Eevalla ja Aatamilla on ollut yhteinen nimipäivä vuodesta 1646 alkaen, paitsi 1918–1948 Aatami oli päivää aikaisemmin. Vuosina 1706–1889 Eeva oli almanakassa muodoissa Eva ja Ewa. Eevi on otettu almanakkaan vuonna 1964, nimenä se kuitenkin tunnetaan jo 1870-luvulta. Siunaus
Suuri vedenpyhitys toimitetaan vain kerran vuodessa loppiaisena eli 6. tammikuuta Kristuksen kasteen muistoksi. Tämä vedenpyhitys voidaan toimittaa myös kaivon, järven tai muun luonnon vesilähteen luona. Tällöin miljoonat ihmiset Venäjällä käyvät kastautumassa avannoissa, jotka on tehty ristin muotoon. Avantoja kutsutaan nimellä "Jordan" (ven. Иордан), ja nimensä mukaisesti ne muistuttavat Jordan-jokea, jossa Jeesus kastettiin. Veteen laskeudutaan päätä myöten kolme kertaa keskiyön aikaan. Tämä merkitsee, että kastautuminen suoritetaan Isän, Pojan ja Pyhän Hengen nimeen. Avantoon laskeudutaan useimmiten rappusia pitkin, mutta lapsia kastettaessa vanhemmat voivat kastaa lapset käsistä kiinni pitäen. Poikamiesilta
Poikamiesilta tai kansanomaisesti polttarit () on avioliittoon astumiseen liittyvä initiaatiomeno tai siirtymäriitti. Poikamiesillalla on juurensa saksalaisessa kansanperinteessä, jossa "Polterabend" on vastaava tapahtuma. Suomeen perinne lienee kantautunut Ruotsista 1800-luvulla. Yhdysvalloissa poikamiesilta on riehakas tapahtuma strippareineen. Alun perin miesporukan kesken vietetty ilta on sittemmin laajentunut naistenkin keskuuteen. Suomessa polttarit ovat olleet viime vuosikymmeninä karnevaalinomainen ja alkoholin nauttimista korostava tapahtuma, mutta nykyään on palattu myös perinteisempiin muotoihin. Viron itsenäisyyspäivä
Presidentti myöntää itsenäisyyspäivänä kunniamerkkejä ansioituneille kansalaisille. Kaikilla kansalaisilla on oikeus ehdottaa kunniamerkin saajaa tasavallan presidentille. Sekä paraati että juhlavastaanotto järjestetään vuosittain eri kaupungeissa. Vuonna 2014 ne pidettiin Pärnussa, vuonna 2015 Narvassa.
Paraati, juhlavastaanotto ja vastaanottoa edeltävä konsertti, jonka aloittaa presidentin pitämä itsenäisyyspäiväpuhe, lähetetään suorana televisiossa. Juhlavastaanotto alkaa kättelyseremonialla, jossa presidentti ja presidentin puoliso kättelevät kaikki vieraat. Kättelyseremoniaa kutsutaan ironisesti "pingviineiden paraatiksi", koska miesten mustat frakit muistuttavat pingviinien höyhenpeitettä.
Koska tasavallan presidentin juhlavastaanotto pidetään aina itsenäisyyspäivänä, järjestävät maakunnat ja kunnat samanlaisia juhlallisuuksia jo 23. helmikuuta. Koulut ja muut toimielimet jopa aiemmin. Viime vuosina pääministeri on perinteisesti pitänyt puheen Tarton Vanemuinen teatterissa, jossa Tarton kunnan ja maakunnan järjestämämä juhlavastaanotto on pidetty. Tartossa yliopisto-opiskelijat ovat perinteisesti nostaneet Viron lipun salkoon Tarton tähtitornilla 24. helmikuuta. Nyyrikki (nimi)
Ristimänimeksi Nyyrikkiä ehdotettiin jo 1865, ja Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1929 lähtien. Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan Nyyrikki-nimen on 1900-luvun alusta vuoden 2016 loppuun mennessä saanut 185 miestä ja noin 40 naista. Se esiintyy useimmiten toisena ja kolmantena etunimenä. Ristiäiset
Kastejuhla on perheen oma juhla, jossa tunnelman ei tarvitse olla liian virallinen. Kummit ja perheenjäsenet voivat osallistua kasteseremoniaan esimerkiksi lukemalla raamatunkohtia, laulamalla virsiä, avustamalla esirukouksessa tai esittämällä runoja tai musiikkikappaleita. Ristiäiset
Uskonnottomien lasten nimenantojuhlille on viime vuosikymmeninä vakiintunut nimitys "nimiäiset". Amalia
Nimen muotoja ovat Ranskassa Amélie, englannissa Amely, Emily, Emmy ja Milly. Suomessa ovat käytössä mm. Amali, Amalja, Maali, Maala, Maalia, Malla, Maila, Maili ja Liia. Amalian kanssa samana päivänä nimipäiväänsä viettävät Emilia, Emma, Emmi, Milla, Milja ja Milka. Nimetön
Keskiaikaisessa Euroopassa kristillisessä hääseremoniassa asetettiin sormus vuorotellen etusormeen, keskisormeen ja nimettömään. Tämä kuvasi Jumalan kolminaisuutta; samaan aikaan lausuttiin "Isän ja Pojan ja Pyhän Hengen nimeen." Sormus jätettiin nimettömään. Muutamissa Euroopan maissa sormusta pidetään vasemmassa kädessä ennen avioliittoa ja naimisiinmenon jälkeen se siirretään seremonian aikana oikeaan käteen. Inkavaltakunta
12 ja 14 ikävuoden välissä pojille ja tytöille järjestettiin siirtymäriitti, jossa he saivat lopullisen nimensä ja poika myös lannevaatteen. Poikien siirtymäriitti pidettiin joulukuussa järjestetyssä Capac raymi -juhlassa. Pojat osallistuivat useisiin rituaaleihin, ja heistä tuli juhlan päätteeksi sotilaita, kun heidän korvansa lävistettiin. Tyttöjen siirtymäriitti järjestettiin tytön ensimmäisten kuukautisten aikaan. Kolmen päivän paaston jälkeen äiti pesi tyttönsä ja puki tämän uusiin hienoihin vaatteisiin ja sandaaleihin. Näin huolellisia riittiä järjestettiin vain korkeimpien säätyjen keskuudessa; tavallisen kansan juhlat olivat paljon yksinkertaisemmat. Nimipäivä
Nimipäiväkalenteriin lisätään nimiä nykyisin yleisyysperiaatteen mukaan. Aikaisemmin nimellä täytyi olla tuhatkunta kantajaa, vuodesta 2010 alkaen noin viisisataa. Nimipäiväkalenteriin otetaan uusia nimiä nykyisin viiden vuoden välein, seuraavan kerran vuonna 2020. Naamiaiset (täsmennyssivu)
Naamiaiset voi tarkoittaa ainakin seuraavia:Muodossa Naamiohuvit: Abiturientti
Abiturienttien viimeiseen vuoteen kuuluu erilaisia perinteitä. Tällaisia ovat esimerkiksi abiristeily, potkiaiset sekä penkinpainajaiset eli penkkarit, joita vietetään viimeisenä keväänä riippumatta siitä, valmistuuko keväällä vai syksyllä. Abiturientit käyvät penkinpainajaispäivänä heittelemässä karkkia kuorma-autoilla ajellen ympäri lähiseutua. Suomessa on ollut tapana liittää kuorma-auton kylkeen kyltti, jossa on usein pilakuva tai kannanotto.