Ketkä ylläpitävät kansanopistolaitosta Suomessa?
Kansanopisto
Kansanopistot kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin ja toteuttavat elinikäisen oppimisen periaatetta. Kansanopistoja ylläpitävät erilaiset kannatusyhdistykset, järjestöt ja säätiöt, jotka ovat usein sidoksissa aatteellisiin taustayhteisöihin, toisaalta myös kunnat. Taustayhteisönsä ja luonteensa mukaan opistot voidaan jakaa sitoutumattomiin, kristillisiin, yhteiskunnallisiin ja vammaisten erityisopistoihin.
Kansanopistoissa voi yleensä opiskella sekä pitkillä opintolinjoilla että lyhytkursseilla. Pitkällä linjalla opiskelu kestää yleensä vuoden ja ainevalikoima vaihtelee opistoittain. Monet opistot tarjoavat esimerkiksi avoimen yliopiston opintoja. Kansanopisto
Kansanopistojen toiminnasta vastaavat erilaiset, pääosin yksityiset kannatusyhdistykset, säätiöt ja järjestöt, myös kunnat. Suomessa on 91 kansanopistoa, näistä 74 suomenkielistä ja 17 ruotsinkielistä. 33 opistoa on taustayhteisöltään sitoutumattomia, kristillisiä on 44, yhteiskunnallisia 11 ja erityisopistoja 3. Opistojen toimintaa valvoo opetusministeriö ja ne kuuluvat vapaan sivistystyön lainsäädännön piiriin.
Keski-Pohjanmaan kansanopisto
Keski-Pohjanmaan kansanopisto (aiemmin nimellä "Keski-Pohjanmaan Opisto") on Kokkolan Kälviällä toimiva vuonna 1948 perustettu kansanopisto. Sen opetustoiminta on nyttemmin liitetty osaksi Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymän tarjontaa. Pelastusopisto
Pelastusopisto on Kuopiossa sijaitseva valtakunnallinen pelastusalan ammatillinen oppilaitos ja koulutuskeskus. Sen toiminta perustuu lakiin Pelastusopistosta. Pelastusopistoa johtaa rehtorina toimiva Mervi Parviainen. Seurakuntaopisto
Seurakuntaopistoa ylläpiti vuoteen 2013 asti Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiö. Vuodesta 2013 alkaen Seurakuntaopisto -nimisen oppilaitoksen ylläpitäjänä on toiminut Kirkkopalvelut ry. Seurakuntaopisto muodostui vuoteen 2013 asti käytännössä kahdesta oppilaitoksesta eli Järvenpään diakoniaopistosta, joka oli toisen asteen ammatillinen oppilaitos, ja Luther-opistosta, joka oli kansanopisto. Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiö jatkaa edelleen toimintaansa ja keskittyy edistämään ja tukemaan diakonian sekä kristillisen kasvatuksen osaamisen kehittämistä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä. Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiö on myös Diakonia-ammattikorkeakoulua ylläpitävän osakeyhtiön toiseksi suurin omistaja. Kiljavan opisto
Kiljavan opisto on Palkansaajien koulutussäätiön ylläpitämä Nurmijärvellä sijaitseva kansanopisto. Opisto sijaitsee Kiljavalla Sääksjärven rannalla. Jyväskylän ammattikorkeakoulu
Oppilaitoksen omistaa Jyväskylän Ammattikorkeakoulu Oy, jonka omistajia puolestaan ovat Jyväskylän kaupunki, Äänekosken ammatillisen koulutuksen kuntayhtymä ja Jämsän kaupunki. Keski-Suomen Opisto
Keski-Suomen kansanopiston kannatusyhdistyksen aloitteesta Koskelan setlementti haki talousvaikeuksiin joutuneen opiston ylläpitolupaa, ja opisto yhdistettiin siihen vuoden 2018 alusta. Jo kolme vuotta aiemmin Suolahden kampuksella lopetti toimintansa Humanistinen ammattikorkeakoulu. Keski-Suomen Opiston ammatillinen koulutus siirtyi Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopiston (Poke) alaisuuteen syksyllä 2017. Konsertti- ja kokoustilana toimineen, kampukselle vuonna 1989 valmistuneen Suolahtisalin kunto on niin huono, että sen tulevaisuus on epävarma. Salin korjaus maksaisi lähes yhtä paljon kuin uuden rakentaminen. Suomen Yrittäjäopisto
Yrittäjäopiston asiakaskunta koostuu yrittäjistä ja yrittäjyyttä suunnittelevista henkilöistä, yritysten työntekijöistä ja esimiehistä, taloushallinnon osaajista sekä kuljetusalan ammattilaisista. Opiskelijoita on valtakunnallisesti vuositasolla yli 4000. Suomen Yrittäjäopisto toimii kiinteistä toimipisteistään käsin valtakunnallisesti. 2010-luvun ajan Suomen Yrittäjäopisto on ollut Suomen suurin yrittäjätutkintoja järjestänyt toimija.
Suomen Yrittäjäopisto perustettiin vuonna 1968. Aluksi koulutukset keskittyivät yrittäjyyteen, myöhemmin tarjonta on kasvanut kattamaan myös tietojenkäsittelyn, liiketalouden ja kaupan, kansainvälistymisvalmiuksiin liittyvää koulutusta sekä yrittäjyyttä tukevaa hanketoimintaa. Sysäys hanke- ja projektitoiminnan kehittymiseen lähti konkreettisista yrittäjyyteen liittyvistä tarpeista: oppilaitos on ollut mukana käynnistämässä käytännön yritystoimintaa niin lähiseudulla kuin ulkomaillakin. Nikolai Frederik Severin Grundtvig
Kasvatuksen piti Grundtvig’n mielestä pohjautua kansallishenkeen, elävään kristillisyyteen, mielipiteen vapauteen ja harkittuihin näkemyksiin. Hän oli kiinnostunut ennen kaikkea aikuisopiskelun kehittämisestä. Vuonna 1844 perusti kansanopistolaitoksen edistämään tavoitteitaan. Kansanopistoaate saikin voimakasta vastakaikua Tanskassa ja muissa pohjoismaissa. Pohjantähti-opisto
Opisto sai toimiluvan 1. elokuuta 2007. Sen myötä aloitettiin opetuksen antaminen linjamuotoisessa koulutuksessa sekä lyhytkursseilla. Pysyvän kansanopiston ylläpitämisluvan opisto sai opetusministeriöltä 8. syyskuuta 2009. Linnalan kansalaisopisto
Linnalan setlementti ja opisto on Linnalan setlementti ry ylläpitämä kansalaisopisto Savonlinnassa. Linnalan Setlementti ry on Suomen Setlementtiliittoon kuuluva yksityinen yhdistys, joka on toiminut Savonlinnassa vuodesta 1938 lähtien. Sen toimintaidea nousee setlementtiliikkeen periaatteesta: rakentaa siltoja ihmiseltä ihmiselle. Toiminnassa painotetaan erilaisten ihmisten kohtaamista. Linnalan Setlementti ry:n toimintaan sisältyvät kansalaisopisto, kuvataidekoulu, leikkikoulu, seniorikeskus, ystäväntuvat ja monikulttuurinen työ. Toimintaan kuuluvat myös Linnalan Nuorten tekemä nuorisotyö. Tämän lisäksi toteutetaan erilaisia projekteja ja hankkeita. Opisto tarjoaa koulutusta ja yleissivistystä, mahdollisuuksia harrastamiseen, kohtaamiseen ja virkistäytymiseen. Toiminnallaan Linnala pyrkii myös ehkäisemään yhteiskunnallista syrjäytymistä.
Linnalan opistossa on mahdollisuus mm. suorittaa kielikursseja ja mahdollisuus suorittaa yleinen kielitutkinto. Limingan taidekoulu
Alkuun yleissivistävä oppilaitos perustettiin parantamaan Oulun ulkopuolella asuvien pohjoispohjalaisten sivistystasoa ja lukutaitoa. Limingan kansanopistossa on sen historian aikana ollut monenlaisia opetusohjelmia. Kansanopisto alkoi muotoutua taidekouluksi Rolf Siilasvuon aikana 1960-luvulla. Nykyään se on kuvataiteen, sarjakuvan ja valokuvauksen opetuspaikka. Kouluun pääsee vapaasti, ja se toimii esimerkiksi valmistautumispaikkana taidekoulujen pääsykokeisiin. Koulussa on lukukausimaksu, joka sisältää majoituksen, opetuksen ja ruoat. Ylitornion kristillinen opisto
Vuoden 2013 alusta alkaen Ylitornion kristillisen opiston kannatusyhdistys luopui oppilaitoksen ylläpitämisestä. Ylitornion kristillisen opiston uudeksi ylläpitäjäksi tuli Oulun Diakonissalaitos ja siitä tuli Oulun Diakoniaopiston Ylitornion toimipiste. Opetus- ja Kulttuuriministeriö myönsi kansanopiston ylläpitämisluvan uudelle ylläpitäjälle vuoden 2013 alusta alkaen. Ylitornion kristillisen opiston liittyminen Oulun diakoniaopiston osaksi mahdollistaa sekä Oulussa että Ylitorniolla aikaisempaa monipuolisemman ja laajemman koulutustarjonnan kun ammatillisen koulutuksen tutkintoja ja koulutuspaikkoja on enemmän. Herännäisyys
Kansanopistot, joiden taustalla on Herättäjä-Yhdistys, ovat osa Suomen koulutusjärjestelmää. Opistoja on yhdeksän. Opistot tarjoavat mahdollisuuden peruskoulunjälkeisiin jatko-opintoihin. Ne valmistavat esimerkiksi sosiaali- ja lastenhoitoalan ammatteihin ja antavat yleissivistävää opetusta. Helsingin seudun kesäyliopisto
Helsingin seudun kesäyliopistoa ylläpitää Helsingin seudun kesäyliopistosäätiö, jonka ovat perustaneet pääkaupunkiseudun kunnat Helsinki, Espoo ja Vantaa. Nämä kaupungit ja Helsingin yliopisto sekä Kauniaisten kaupunki ovat valinneet edustajansa säätiön hallintoon. Vapaa sivistystyö
Vapaa sivistystyö ulottuu erilaisiin arvopohjiin perustuvasta toiminnasta (esim. kristilliset kansanopistot ja ay-opistot) aatteellisesti sitoutumattomiin oppilaitoksiin. Vapaan sivistystyön piiriin kuuluvan koulutuksen tavoitteista ja sisällöistä päättää kukin oppilaitos ja sen ylläpitäjätaho. Oppilaitosten ylläpitäjiä eli omistajia voivat olla kunnat ja kuntayhtymät, järjestöt, säätiöt tai osakeyhtiöt. Kansalliskirjasto (Suomi)
Kansalliskirjasto, aiemmin Helsingin yliopiston kirjasto, on Suomen suurin ja vanhin tieteellinen kirjasto. Se on myös yksi Helsingin yliopiston suurimmista erillislaitoksista, joka vastaa kansallisen julkaisuperinnön ja ainutlaatuisten kokoelmiensa säilyttämisestä, kuvailusta ja käyttöön asettamisesta. Kansalliskirjasto toimii suomalaisen kirjastoalan valtakunnallisena palvelu- ja kehittämislaitoksena sekä edistää kirjastoalan kotimaista ja kansainvälistä yhteistyötä. Suomessa kansalliskirjaston asema ja tehtävät määritellään yliopistolaissa (558/2009) ja laissa kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007). Muistiorganisaatio
Kulttuuriperinnön säilyttämisen kannalta kirjastolaitoksen tärkein laitos on Kansalliskirjasto (aiemmin Helsingin yliopiston kirjasto). Sen juuret ulottuvat aina Turun Akatemian perustamiseen 1640. Se on myös yksi Helsingin yliopiston suurimmista erillislaitoksista. Kansalliskirjasto vastaa kansallisen julkaisuperintömme ja omien ainutlaatuisten kokoelmiensa kartuttamisesta, kuvailusta, säilyttämisestä ja käyttöön asettamisesta. Kansalliskirjasto toimii myös koko kirjastokentän valtakunnallisena palvelu- ja kehittämislaitoksena sekä edistää alansa kotimaista ja kansainvälistä yhteistyötä. Kansalais- ja työväenopistot
Kansalais- tai työväenopiston omistaa useimmiten kunta, mutta osa opistoista on yksityisiä. Jaakkiman kristillinen opisto
Vuoden 2016 alusta alkaen Jaakkiman kristillisen opiston toiminta yhdistyi osaksi Seurakuntaopistoa, joka ylläpitää kansanopistotoimintaa ja toimii ammatillisen koulutuksen järjestäjänä Ruokolahden lisäksi Järvenpäässä ja Pieksämäellä toimivilta kampusalueilta käsin. Kansanopisto
Kansankorkeakoulu oli Suomessa 1980-luvulle asti joidenkin kansanopistojen tarjoama ylempi koulutusaste, joka mahdollisti korkeakouluopintoihin siirtymisen ilman ylioppilastutkintoa. Useimmissa muissa kansanopistotoimintaa harjoittavissa maissa taas kansanopistoista käytetään sanaa, joka sanatarkasti suomentuisi ”kansankorkeakoulu”: , , , , . Eri maissa kansanopiston kaltaisten vapaan sivistystyön oppilaitosten tehtävät, tavoitteet ja asema koulutuskentässä poikkeavat kuitenkin toisistaan. Otsolan kansalaisopisto
Kansalaisopisto on osa Otsolan setlementtiä, jota ylläpitää Otsolan Kannatusyhdistys ry. Vuodesta 2002 lähtien kansalaisopiston rehtorina on toiminut Alexander Bruk. Vuonna 2010 päätoimista henkilökuntaa oli 6, ja tuntiopettajia ja luennoitsijoita n. 180. Yksityiskoulu
Suurin suomalainen yksityinen oppilaitos on Haaga-Helia ammattikorkeakoulu, joka on samannimisen säätiön omistama. Myös Suomen Liikemiesten Kauppaopisto – Atk-Instituutti (SLK) on yksityinen keskiasteen oppilaitos, jota myös ylläpitää oppilaitoksen mukaan nimetty säätiö. Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto
Oppilaitoksen omistajina ovat viisi kuntaa, Hamina, Kotka, Miehikkälä, Pyhtää, Virolahti.
Kunnat perustivat vuonna 2005 Kotkan–Haminan seudun koulutuskuntayhtymän, jonka oppilaitoksena ammattiopisto toimii. Kuntayhtymän ylintä päätäntävaltaa käyttää kuntien valitsema yhtymäkokous. Toimeenpanovaltaa käyttää yhtymähallitus, jossa on kymmenen jäsentä. Henkilöstöä on 280, joista opettajia on noin 240 ja loput toimisto- ja muuta tukipalveluhenkilöstöä. Ammattiopiston talousarvio vuonna 2006 oli 24 miljoonaa euroa. Monialaisena ja riittävän suurena yksikkönä toiminta järjestetään opiskelijakohtaisella valtionosuudella ja omalla tulorahoituksella. Snellman-instituutti
Snellman-instituutti ylläpitää Snellman-kesäyliopistoa, järjestää Kirjakantti-tapahtuman ja Minna Canth -foorumin. Lisäksi pyrkii edistämään yhteiskunnallista vuorovaikutusta ja harjoittaa julkaisutoimintaa. Urheiluopistosäätiö
Urheiluopistosäätiö on verovapaa suomalainen säätiö, joka omistaa Pajulahden urheiluopiston omistavan Valtakunnallinen urheilu- ja liikuntakeskus Oy:n. Se on perustettu 1952 ja sen tarkoitus on tukea urheilu- ja liikuntakasvatusta Suomessa. Säätiö on Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunnan jäsen, joka noudattaa hyvää säätiötapaa. Säätiö myös toteutti Helsingin urheilutalon. Suomi
Korkeakoulujärjestelmä jakautuu yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin. Yliopistojen tehtävänä on omien alojensa ylin opetus ja tutkimus. Ammatillisesti suuntautunutta koulutusta annetaan lisäksi ammattikorkeakouluissa, jotka ovat kuntien ja yksityisten säätiöiden omistamia. Korkeakoulujen rahoitus määräytyy opetusministeriön kanssa tehdyillä tulossopimuksilla, joissa määritetään korkeakoulun tutkintotavoitteet. Korkeakoulujärjestelmä on hajautettu alueellisesti, jotta voitaisiin taata koulutuksen tasa-arvoinen saanti maan eri osissa. Kansanmusiikin ja Kansantanssin Edistämiskeskus
Aikaisemmin alalla on toiminut kaksi kattojärjestöä, Folklore Suomi Finland ja Kansanmusiikin ja -tanssin edistämiskeskus. Ensin mainittu on keskittynyt erityisesti kansantanssin kansainväliseen toimintaan ja jälkimmäisen yksi merkittävimmistä toiminnoista on ollut ylläpitää portaalia osoitteessa www.kansanmusiikki.fi. Portaali toimii koko alan tärkeimpänä tiedotuskanavana, nettikatalogina alan toimijoista ja ainoana alan valtakunnallisena tapahtumakalenterina. Uuden kattojärjestön, viralliselta nimeltään Kansanmusiikin ja Kansantanssin Edistämiskeskus (KEK), toiminnassa on yhdistetty aikaisempien järjestöjen keskeisimmät toiminnot. Kansantaloustieteen valtakunnallinen jatkokoulutusohjelma
Kansantaloustieteen valtakunnallinen jatkokoulutusohjelma (KAVA, engl. The Finnish Doctoral Programme in Economics, FDPE) on 10:n Suomen taloustieteen yksikön yhteinen taloustieteen tohtoriohjelma, joka käynnisti toimintansa vuonna 1990. Jatkokoulutusohjelmaa hallinnoi Helsinki Center of Economic Research (HECER). HECER:in ja KAVA:n johtajana toimii valtiotieteiden tohtori Hannu Vartiainen. Kansalais- ja työväenopistot
Opistot tarjoavat myös perusopetuksen ja lukion oppiaineita, taiteen perusopetusta, ammatillista lisäkoulutusta sekä avoimen yliopiston opetusta. Lukukausien mittaisten kurssien ohella useat opistot järjestävät myös intensiivi- ja verkkokursseja, monimuoto-opetusta sekä kesäkursseja. Pohjoismainen kansanopisto
Pohjoismainen kansanopisto () on Ruotsin Kungälvissä sijaitseva pohjoismainen kansanopisto, jossa on opetusta pääosin skandinaavisilla kielillä kuten ruotsiksi, tanskaksi ja norjaksi, mutta myös kursseja suomeksi. Oppilaita on kaikkialta Pohjoismaista. Seurakuntaopisto
Suomen Kirkon Seurakuntaopiston säätiön ovat perustaneet Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kirkkohallitus, Kirkkopalvelut ja Seurakuntien Lapsityön Keskus. Säätiön tehtävänä on järjestää kirkkoa ja yhteiskuntaa palvelevaa ammatillista ja yleissivistävää koulutusta sekä tarjota palveluita diakonian ja kristillisen kasvatuksen alueilla. Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiön johtajina ja säätiön ylläpitämien oppilaitosten rehtoreina ovat toimineet Aarne Siirala, Simo Palosuo, Simo Huhta, Jarmo Kökkö, Ari Muttonen (2005–2007) ja Hannu Harri (2007–2013). Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiö ja Kirkkopalvelut ry. muodostivat 1.8.2013 alkaen uuden toiminnallisen ja taloudellisen kokonaisuuden, jonka palveluksessa on noin 450 työntekijää ja joka tuottaa koulutuspalveluiden lisäksi myös diakonisia sosiaali- ja hyvinvointipalveluita sekä tuottaa viestintäpalveluita ja julkaisee kirkollisia sanomalehtiä. Kalliolan kansalaisopisto
Kalliolan kansalaisopisto on Suomen Setlementtiliittoon kuuluvan Kalliolan setlementin ylläpitämä yksityinen kansalaisopisto Alppiharjun kaupunginosassa Helsingissä. Se on perustettu vuonna 1920, ja se on yksi Setlementtiliiton 18 kansalaisopistosta. Haapajärvi
Haapajärvellä toimii Kalajokilaakson koulutuskuntayhtymän ylläpitämä ammatillinen oppilaitos Haapajärven ammattiopisto. Oppilaitoksella on muun muassa opetus- ja tutkimuskäyttöön rakennettu pihatto-navetta, joka on Suomen moderneimpia. Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulun liiketalouden yksikkö kouluttaa Haapajärvellä tradenomeja. Paikkakunnalla toimii kymmenen peruskoulun ala- ja yläasteen lisäksi lukio. Pelastusopisto
Pelastusopisto vastaa pelastustoimen ja hätäkeskusten ammatillisesta perus- ja täydennyskoulutuksesta, normaaliolojen häiriötilanteisiin ja poikkeusoloihin varautumiseen tähtäävästä koulutuksesta sekä kansainvälisiin siviilikriisinhallintatehtäviin valmentavasta koulutuksesta. Koulutustehtävän ohella Pelastusopisto huolehtii osaltaan pelastustoimen tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Lisäksi Pelastusopisto vastaa pelastustoimen toimenpiderekisterin (PRONTO) ylläpidosta ja ylläpitää pelastusalan keskuskirjastoa. Joensuu
Joensuun kaupunki ylläpitää myös Joensuun seudun kansalaisopistoa. Paavo Väyrynen
Nuorisokodin työn päästyä hyvään vauhtiin, Pohjantähti-opisto haki ylläpitolupaa kansanopistolle, joka antaisi opetusta sijaishuollossa oleville nuorille. Opetusministeriö myönsi opistolle vuonna 2007 aluksi tilapäisen ja lopulta vuonna 2010 vakinaisen ylläpitoluvan. Väyrynen toimii opiston kannatusyhdistyksen varapuheenjohtajana. Sivistystyönantajat
Sivistystyönantajat ry:n jäseniä ovat muun muassa Suomen yliopistot lukuun ottamatta Maanpuolustuskorkeakoulua sekä noin 300 työnantajana toimivaa yksityistä opetuksen ja koulutuksen järjestäjää. Jäsenet ylläpitävät peruskouluja ja lukioita, ammatillisia toisen asteen oppilaitoksia, ammattikorkeakouluja, taiteen perusopetuksen oppilaitoksia, vapaan sivistystyön oppilaitoksia ja aikuiskoulutusta antavia oppilaitoksia. Yliopistojen ja muiden edellä mainittujen oppilaitosten palveluksessa on yhteensä noin 49 000 työntekijää. Teatteri
Myös monet ammattikorkeakoulut ja muut oppilaitokset tarjoavat teatterialan koulutusta, kuten musiikkiteatterin ja teatteri-ilmaisun ohjaajan koulutusta. Alan ammatillista täydennyskoulutusta Suomessa järjestää Teatterikorkeakoulun koulutus- ja kehittämispalvelut. Muutamissa kansanopistoissa, kuten Lahden kansanopistossa ja Seurakuntaopistolla Järvenpäässä, järjestetään teatterin ja sitä lähellä olevien alojen koulutusta, jotka antavat valmiuksia alan ammatillisiin opintoihin ja toimivat samalla valmennuskursseina korkeakouluopintoihin. Tehtaankoulu
Suomen 1850- ja 1860-luvulla perustetuista yksityiskouluista melkein puolet oli tehtaankouluja, eniten niitä oli Savossa ja Karjalassa. Eräät tehtaat ottivat käyttöön paikallisen oppivelvollisuuden määräämällä työntekijänsä lähettämään lapsensa tehtaankouluun. Kansakouluasetus säädettiin 1866 ja vuosisadan loppua kohden tehtaankouluja alettiin muuttaa kunnallisiksi kansakouluiksi. Suomen viimeinen tehtaan ylläpitämä kansakoulu oli Janakkalan Tervakoskella. Se siirtyi kunnan hoitoon 1950. Vanhoillislestadiolaisuus
Vanhoillislestadiolaisilla on kolme kansanopistoa: Jämsässä, Ranualla ja Reisjärvellä. Kristilliset perusarvot ovat opistoissa keskeisessä asemassa. Opistoilla on vuoden kestoisia linjoja: valittavana on esimerkiksi kielilinjoja, viestintälinjoja ja kädentaitojen linjoja. Kullakin opistolla on omat erikoispainotuksensa. Jämsän kansanopisto on painottunut musiikkiin, Ranuan kansanopisto viestintään ja Reisjärven kansanopisto luontoon. Opistoilla järjestetään lisäksi erilaisia lyhyt- ja viikonloppukursseja sekä vuosittaiset opistoseurat. Paavo Väyrynen
Euroopan parlamentin jäsenenä Väyrynen järjesti runsaasti Eurooppa-koulutusta sekä nuorille että aikuisväestölle. Hän ideoi muun muassa ”Politiikan korkeakoulu” -nimisen kurssin ja alkoi julkaista Pohjantähti-nimistä lehteä. Tästä hän sai idean, että Suomeen olisi perustettava kansanopisto, joka erikoistuisi kansainvälisyyskasvatukseen ja Eurooppa-koulutukseen. Pohjantähti-opisto perustettiin Keminmaalle. Vuokko ja Paavo Väyrynen ostivat Kemin kaupungin entisen vanhainkodin Niemi-Niemelän tilan ja nimesivät sen Pohjanrannaksi. Tilalla toimii Pohjantähti-opisto. Opetusministeriö ei kuitenkaan myöntänyt valtionapuja kansanopistolle, koska opiston perustamiselle ei ollut ”riittäviä taloudellisia ja sivistyksellisiä edellytyksiä”. Keminmaan kunnalta opisto sai kuitenkin vuonna 1998 puoli miljoonaa markkaa avustusta. Suojeluskuntain päällystökoulu
Nykyään tiloja hallitsee Maanpuolustuskorkeakoulun alainen Puolustusvoimien Koulutuksen Kehittämiskeskus. Aikuiskasvatus
Tämän kehitysvaiheen tärkeitä toimijoita olivat fennomaanit, muut kansanliikkeet ja järjestöt, kuten Kansanvalistusseura. Työn eräitä hedelmiä puolestaan olivat ensimmäisen kansanopiston perustaminen Kangasalle 1889 sekä työväenopiston perustaminen Tampereelle 1899. Väinö Voionmaa
Laitos toimi menestyksellä ensimmäisen lukuvuotensa, jonka päätyttyä uudeksi nimeksi päätettiin antaa Väinö Voionmaan opisto. Se oli valtionapua nauttiva kansanopisto, jossa vuosina 1951–1972 järjestettiin seitsemän kuukautta kestäviä niin sanottuja vuosikursseja; niiden aihepiirit olivat pääasiassa nuorisotyötä, juhlakulttuuria, liikealan perusaineita ja yleensä järjestöasiaa. Vuoden 1972–1973 vuosikurssi jäi viimeiseksi, koska peruskoulu-uudistus vähensi yleissivistävän koulutuksen tarvetta. Laitos muutettiin nyt lyhytkurssien pitopaikaksi, jollainen se on 10 kuukautta kestävien medialinjojen (elokuva, näytteleminen, televisio, radio, toimittaminen, valokuvaus) lisäksi edelleen. Kainuun musiikkiopisto
Kainuun musiikkiopisto on maakunnallinen musiikkioppilaitos, jota omistaa ja ylläpitää Kajaanin kaupunki. Muita opetuspaikkoja ovat Kajaanin lisäksi Hyrynsalmen, Paltamon, Puolangan, Ristijärven, Suomussalmen ja Vaalan kunnissa. Musiikkiopiston päätoimipaikka on Kajaanissa Kaukametsän alueella, jonne musiikkiopiston uudet tilat valmistuivat vuonna 1998. Opetuksen piirissä eri oppiaineissa opiskelee 40:n opettajan johdolla noin 900 kainuulaista lasta ja nuorta. Yliopistokeskus
Yliopistokeskus on suomalainen opetusministeriön hallinnoima koulutusorganisaatio, joka koordinoi alueellista yliopisto-opetusta paikkakunnilla, joilla ei ole omaa yliopistoa. Suomessa on kuusi yliopistokeskusta. Opetusministeriö perusti vuoden 2004 alusta yliopistokeskukset Kajaaniin, Kokkolaan, Lahteen, Mikkeliin, Poriin ja Seinäjoelle. Yliopistokeskuksissa toimii yleensä yksiköitä useasta yliopistosta ja ne antavat yliopistokoulutusta sijaintipaikkakunnallaan. Suomen Diakoniaopisto
Taustaorganisaation Suomen Diakoniaopisto - SDO Oy:n perustivat aiemmin erillisten ammattioppilaitosten toiminnasta vastanneet Helsingin Diakonissalaitoksen säätiö, Lahden Diakoniasäätiö ja Oulun Diakonissalaitoksen säätiö. SDO:n ensimmäisenä toimitusjohtajana ja rehtorina toimii Juha-Petri Niiranen ja hallituksen puheenjohtajana Olli Holmström. Suomen Liikemiesten Kauppaopisto
Suomen Liikemiesten Kauppaopisto pääsi muuttamaan 1927 valmistuneisiin uusiin tiloihin Vuorikatu 5:n pihasiipeen. Suomen Liikemiesten Kauppaopistoa ja Kauppakorkeakoulua ylläpitävä Korkeamman Kauppaopetuksen Kannatusosakeyhtiö päätti 1948 myydä koko omaisuutensa, myös koulutalot Fabianinkadulla ja Vuorikadulla, valtiolle rahoittaakseen uuden Kauppakorkeakoulun rakentamisen Runeberginkadulle. Kauppaopiston ylläpitäjäksi perustettiin 1949 Suomen Liikemiesten Kauppaopiston Säätiö, joka vuokrasi opistolle valtiolta sen entisen koulutalon Fabianinkadulla. Kansakoulu
Kansakoulujen toimintaa johtivat ja valvoivat kunnan-, kauppalan- ja kaupunginvaltuustojen valitsemat johtokunnat. Kullakin koululla oli oma johtokunta, johon kuului oppilaiden huoltajien lisäksi opettajien ja muun henkilökunnan edustajat. Yksi johtokunnan jäsen toimi koulun taloudenhoitajana. Johtokunnan sihteerinä toimi tavallisesti sen opettajajäsen. 1940-luvulta lähtien jokaisessa kunnassa oli koululautakunta kunnan kaikkien koulujen ja ylempien kouluviranomaisten yhdyselimenä. Koulutoimen ylin johto ja valvonta kuului kouluhallitukselle, jonka apuna toimivat kansakoulujen tarkastajat. Länsi-Suomen opisto
Länsi-Suomen opisto on Huittisten Loiman kylässä toimiva Suomen vanhin suomenkielinen kansanopisto. Se on perustettu vuonna 1892. Opisto on uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton oppilaitos. Suomen kansallisbiografia
Opetusministeriö on vastannut henkilökunnan sekä sähköisten julkaisujen kuluista, ja myös useat rahastot ovat tukeneet projektia. Koska aineistoa kertyi runsaasti, siirtyivät "Kansallisbiografian" tietokannan ylläpito, kehittäminen ja julkaiseminen vuonna 2002 Suomen Historialliselta Seuralta Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle. Sen yhteyteen perustettiin erityinen Biografiakeskus, jonka tehtävänä on tuottaa biografista tutkimustietoa ja julkaista sitä sekä sähköisessä muodossa että kirjoina. Kansantaloustieteen valtakunnallinen jatkokoulutusohjelma
Tohtoriohjelman rahoituksesta ovat pääosin vastanneet jäsenyliopistot ja Suomen Akatemia, mutta KAVA on saanut lisärahoitusta myös Yrjö Jahnssonin säätiöltä, Suomen pankilta, Suomen Kulttuurirahastolta ja OP-Pohjola-ryhmän tutkimussäätiöltä. Tyko Hagman
Hagmanin vanhemmat olivat Kälviän nimismies Nils Johan Erik Hagman ja Sofia Margareta Hagman. Hänen sisariaan olivat suomalaisen naisasialiikkeen pioneeri Lucina Hagman ja Suomen ensimmäisen kansanopiston perustaja Sofia Hagman. Tyko Hagman pääsi ylioppilaaksi 1869 Vaasan lukiosta. Valmistuttuaan filosofian kandidaatiksi 1879 Hagman toimi opettajana ja lehtimiehenä eri puolilla Suomea. Hän oli Viipurin suomalaisen reaalikoulun saksan- ja ruotsinkielen opettaja 1881–1887, Savonlinnan lyseon historian ja kielten opettaja 1888–1889 ja sisarensa perustaman Kangasalan kansanopiston historian opettaja 1890–1893. Viipurissa asuessaan hän oli päätoimittajana Ilmarinen ja Wiipurin Sanomat -lehdissä 1884–1885. Myöhemmin hän oli Uuden Suomettaren ulkomaanosaston toimittajana, Karjalattaren toimittajana 1894–1897 ja vuonna 1901 lakkautetun Hämäläisen toimittajana 1898–1901. Hän julkaisi myös "Koulutoveri"-nimistä lehteä Hämeenlinnassa. Ranskan instituutti
Instituutin hallintoa johtaa kansleri, jonka valitsee hallintoneuvosto, joka koostuu kunkin viiden akatemian edustajista. Instituutti ja sen akatemiat ovat alisteisia Ranskan valtiontalouden tarkastusviranomaisille. Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä
Koulutusyhtymään kuuluva, muun muassa Kokkolassa, Kälviällä ja Pietarsaaressa toimiva Keski-Pohjanmaan kansanopisto sai joulukuussa 2016 Skepsis-yhdistyksen näennäistieteen edistämisestä myönnetyn Huuhaa-palkinnon, koska Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä tarjosi kansalaisopistonsa kautta yhdistyksen kyseenalaiseksi luokittelemia humpuukikursseja esimerkiksi terveydenhoidon koulutustarjonnan rinnalla tai sekaisin samassa kurssiluettelossa esimerkiksi aikuiskoulutuksen tarjonnassa. Myös kansalaisopiston käyttämien kurssinimikkeiden katsottiin olevan osin harhaanjohtavia. Kansalaisopisto kertoi luokittelevansa kritiikkiä saaneet kurssit täydentävän hoitomuodon opetukseksi. Oppilaitoksen mukaan noin 10 prosenttia kansanopiston kaikista opintosuorituksista kertyy tämäntyyppisistä kursseista. Kansanopiston mukaan kurssien avulla on voinut myös työllistyä esimerkiksi luontaishoitajaksi. Koulutus Suomessa
Uno Cygnaeus tunnetaan Suomessa kansakoulun isänä. Hän jätti 1857 senaatille esityksen kansakoulusta, ja hänen ehdotustensa mukaan 1866 annettiin kansakouluasetus. Asetuksessa säädettiin kunnan järjestämästä, kirkosta erillisestä kansakoululaitoksesta, joka perustui erityisesti sveitsiläisiin esikuviin. Kansakoulu oli nelivuotinen, ja sellaisen perustaminen oli kunnalle vapaaehtoista. Kirkollinen kiertokoulu elikin vielä vuosikymmeniä kansakoulun rinnalla. Vasta vuoden 1898 piirijakoasetus pakotti kunnat perustamaan kansakouluja kaikkiin alueensa asutuskeskuksiin. Kansakoulun käyminen tuli kuitenkin pakolliseksi vasta vuoden 1921 oppivelvollisuuslain myötä. Syrjäseuduille myönnettiin pitkät siirtymäajat. Lapin ja Raja-Karjalan kunnissa etäisimmät kylät saatiin kansakoulujärjestelmään vasta 1950-luvulla. Kaupungeissa yksityiset ”valmistavat koulut” kilpailivat alkuopetuksessa kansakoulun kanssa keski- ja yläluokan lapsista aina 1940-luvulle saakka. Julkishallinto
Suomessa aluetasolla toimii niin valtion aluehallintoviranomaisia kuin välillistä kunnallista itsehallintoa kuntayhtyminen muodossa. Läänit on Suomesta lakkautettu aikaisempina valtion yleisinä alueellisina hallintoviranomaisina. Myös evankelisluterilaisen ja ortodoksisen kirkon hallinto on eräiltä osin järjestetty julkishallinnon tapaan valtion myönnettyä niille kansankirkon aseman ja siten verotusoikeuden. Julkishallintoa muistuttavat myös esimerkiksi vuoden 2010 alusta itsenäisinä julkisoikeudellisina yhteisöinä toimivat yliopistot, Suomen Pankki, Kansaneläkelaitos ja lukuiset muut erityiset yhteisöt. Suomen Evankelisluterilainen Kansanlähetys
Opetusministeriön myöntämä kansanopiston ylläpitämislupa tuli voimaan 1.1.2001. Kansanlähetysopisto korostaa toiminnassaan keskeisenä asiana raamattuopetusta. Opistossa voi opiskella raamattulinjalla, teologisella linjalla, nuorisotiimilinjalla, kristillisellä taidelinjalla, kansainvälisyyslinjalla ja lähetystyöntekijälinjalla. Raamattulinjan opinnoissa luodaan yleiskuva koko Raamatusta ja perehdytään lähetystyöhön ja kristinuskoon liittyviin kysymyksiin. Teologisella linjalla opiskellaan lisäksi teologisia aineita, ja monet opiskelijat pyrkivät linjan jälkeen teologisiin tiedekuntiin Helsingin tai Joensuun yliopistoihin. Nuorisotiimilinjalla annetaan valmiuksia toimia vastuunkantajana kristillisessä nuorisotyössä. Nuorisotiimi osallistuu myös valtakunnallisten nuorisotapahtumien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Kansainvälisyyslinjalaiset syventyvät muutamasta kuukaudesta lähes vuoteen kestävällä ulkomaan opiskelujaksollaan vieraisiin kulttuureihin ja lähetystyöhön. Taidelinjan oppiaineita ovat Raamattu, musiikki, teatteri ja tanssi. Lukuvuoden päätteeksi kukin opiskelija valmistaa taiteellisen lopputyön. Linjojen lisäksi opisto tarjoaa useita lyhytkursseja ja tapahtumia. Haapavesi Folk Music Festival
Musiikkikasvatus, erityisesti kansanmusiikkiin liittyvät kurssit ovat olleet oleellinen osa toimintaa festivaalien alusta asti. Laajimmat, kesäkurssit, järjestetään vuosittain juuri ennen festivaaleja. Kurssiaiheita liittyvät Suomen ja muiden maiden kansanmusiikkiin. Opetusta annetaan sekä yksilö- että ryhmäopetuksena, ja opettajina toimivat yleensä kansainväliset kansanmusiikin ammattilaiset, jotka usein myös esiintyvät festivaaleilla. Kurssit järjestetään Haapaveden opistossa. Haapaveden Opisto
Haapaveden Opiston - alkuperin Keski-Pohjanmaan kansanopisto ja vuosina 1926-1981 Haapaveden kansanopisto - syntyyn vaikutti ratkaisevasti lääkintöneuvos Konrad ReijoWaara (aik. Relander), joka asui piirilääkärinä ollessaan Haapavedellä. ReijoWaaran muuttaessa Ouluun hän lahjoitti Haapaveden talonsa, Väinölän, kansanopiston ensimmäisiksi toimitiloiksi. Kansanopistoliikkeen isän, tanskalaisen N.F.S. Grundtvigin, mallin mukainen uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton kansanopisto aloitti työnsä Haapavedellä 2. päivänä marraskuussa 1896 omistajanaan kannatusyhdistys. Karjatalousopisto
Valtioneuvosto päätti 1919 perustaa karjatalousopiston johonkin Suomen maaseutukaupungeista. Valinta osui Kuopioon, jossa karjatalousopiston avajaisia vietettiin marraskuussa 1920. Opisto toimi aluksi yksityisenä, kunnes vuonna 1929 valtio tuli sen ylläpitäjäksi. Kuopion kasarmialueella aloitettu toiminta siirrettiin vuoden 1922 alusta Sepänkatu 9:n kiinteistöön, jossa se toimi lakkauttamiseensa 1987 saakka. Opistorakennuksen yhteydessä toimi oppilasasuntola ja -ruokala. Ratsuväki
Ratsuväkiperinnettä ylläpitävät Suomessa mm. Ratsumieskilta RY ja Reserviratsastajat ry. Sofia Hagman
Hagman perusti Suomen ensimmäisen kansanopiston, "Kangasalan opiston", Kangasalle vuonna 1889 ja hän toimi opiston johtajana 1889-1900. Opisto keskittyi hänen aikanaan käsityönopetukseen naisille ja se oli toiminnassa Hagmanin kuolemaan saakka. Opetuksen järjestäjä
Opetuksen järjestäjä on myös lukio-opetuksessa. Järjestämislupa anotaan tällöin opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Lupa voidaan myöntää kunnalle, kuntayhtymälle, rekisteröidylle yhteisölle tai säätiölle. Lukiokoulutusta voidaan järjestää myös valtion oppilaitoksissa. Ammatillisen koulutuksen järjestäjänä voi olla kunta, kuntayhtymä, rekisteröity yhteisö tai säätiö tai valtion liikelaitos. Ammatillisen koulutuksen järjestämisluvan ja siihen sisältyvän koulutustehtävän antaa opetus- ja kulttuuriministeriö. Ammatillisen koulutuksen järjestämisluvissa määrätään esimerkiksi se, minkälaista koulutusta ja missä laajuudessa koulutuksen järjestäjä voi järjestää opetus- ja kulttuuritoimen rahoitusjärjestelmän puitteissa. Lehtimäen erityiskansanopisto
Lehtimäen erityiskansanopisto on Lehtimäellä Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva kehitysvammaisille tarkoitettu kansanopistomuotoinen oppilaitos. Opisto järjestää koulutusta pääasiassa vaikeavammaisille henkilöille. Opiston yhteydessä toimii terapiaosasto, joka vastaa avoterapioiden tuottamisesta ja sopeutumisvalmennuksesta sekä Suomen Ratsastajainliiton hyväksymä ratsastuskoulu. Koulu
Suomen koulujärjestelmä jakautuu peruskouluun (kaikille yhteinen), toiseen asteeseen (lukiot ja ammattikoulut) sekä korkea-asteeseen (yliopistot ja ammattikorkeakoulut). Näiden rinnalla toimii aikuis- ja täydennyskoulutusta antavia yksiköitä, joista osa on yksityisiä. Myös peruskoulun ja toisen asteen oppilaitoksen ylläpitäjä voi olla yksityinen. Oppivelvollisuuden voi suorittaa myös peruskoulun korvaavassa koulussa kuten steinerkoulussa, mutta tämä on harvinaista. Lehtimäen erityiskansanopisto
Opiston rehtorina toimi Sisko Halonen perustamisvuodesta 1971 alkaen aina eläkkeelle jäämiseensä 2013 saakka. Hänen miehensä Esko Halonen toimi pitkään vararehtorina, ja heidän tyttärensä Satu Halonen on toiminut 1990-luvulta asti opistossa kuntoutuspsykologina ja ratsastusterapeuttina. Herman Hallonblad
Hallonbladit testamenttasivat varoja myös Helsingin yliopistolle ja "Herman ja Elisabeth Hallonbladin rahastosta" myönnetään nykyisin stipendejä eteville nuorille suomalaisille tiedemiehille. He testamenttasivat vuonna 1909 Suomen Taideyhdistykselle 13 taideteosta ja 200 000 markkaa rahaa. Rahalahjoituksen korkotuotoilla ostettiin 30 vuoden aikana suomalaista taidetta "Herman ja Elisabeth Hallonbladin taidekokoelmaan" joka sisältää nykyisin 185 taideteosta. Kokoelma kuuluu Ateneumin taidemuseon peruskokoelmiin. Hallonbladit tukivat myös Itä-Karjalan kansanopistoa. Herman Hallonblad perusti 1864 kansakoulun omistamalleen Kymölän tilalle lähellä Sortavalaa ja lisäksi hän oli mukana perustamassa kansakoulua Tottijärvelle 1870. Suomen Kansallisbaletti
Kansallisbaletissa on 76 tanssijaa. Esityksiä on vuodessa noin 85 ja ensi-iltoja vuodessa on kolmesta neljään. Kansallisbaletti esittää muun muassa George Balanchinen, Patrice Bartin, John Crankon, Birgit Cullbergin, Jorma Elon, Mats Ekin, Sir Kenneth MacMillanin, Jirí Kyliánin, John Neumeierin ja Rudolf Nurejevin koreografioita.LähdeKansallisbaletin yhteydessä toimii Balettioppilaitos. Suomen Kansallisoopperan Balettikoulu muuttui Balettioppilaitokseksi 1. elokuuta 1998, jolloin se siirtyi osaksi Suomen virallista koulutusjärjestelmää: peruskoulun suoritettuaan oppilas voi pyrkiä toisen asteen ammatillista koulutusta antavalle, 180 osaamispisteen mittaiselle tanssijan perustutkintoon johtavalle linjalle. Ammattiopinnot kestävät kolme vuotta. Oppilaitosta ylläpitää Suomen Kansallisoopperan säätiö. Balettioppilaitoksen rehtori on Satu Ristlakki. Aikaisempia oppilaitoksen rehtoreita ovat olleet muun muassa Hannele Niiranen ja Marko Kallio. Suomenlinnan hoitokunta
Suomenlinnan hoitokunta on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alainen valtion virasto, joka restauroi, ylläpitää, esittelee ja hallinnoi Suomenlinnaa ja vuokraa siellä olevia asuntoja ja toimitiloja. Räisälän kansanopisto
Kielteinen julkisuus vaikutti osaltaan siihen, että oppilaitos menetti valtionavustuksensa ja kansanopistoasemansa vuonna 2008. Seuraavana vuonna se muutti nimensä Räisälän opistoksi ja yritti jatkaa toimintaansa. Tämä ei kuitenkaan onnistunut ja marraskuussa 2009 Porin käräjäoikeus asetti Räisälän opiston kannatusyhdistyksen konkurssiin. Luther-opisto
Luther-opisto on Suomen Kirkon Seurakuntaopiston Säätiön ylläpitämä kansanopisto, joka yhdessä Järvenpään diakoniaopiston kanssa muodostaa Järvenpäässä toimivan Seurakuntaopiston. Luther-opistolla järjestetään vapaan sivistystyön yleissivistävää koulutusta sekä peruslinjoina että erilaisina lyhytkursseina. Luther-opisto on erikoistunut esittävän taiteen opintoihin, hyvinvointialoihin sekä diakonisiin koulutustehtäviin (mm. syrjäytymisvaarassa olevien koulutuksen järjestämiseen). Arkisto
Suomen arkistolaitoksen keskushallinnosta vastaa opetusministeriön alaisuudessa toimiva Kansallisarkisto.
Kansallisarkiston alaisuudessa toimii seitsemän Maakunta-arkistoa: Palvelualan Opisto Kuopio
Kuopion talouskoulun ylläpitäjä ja koulutuksen järjestäjä on Kuopion Talouskoulun Kannatusyhdistys r.y. Ruotsinsuomalaisten Keskusliitto
RSKL harjoittaa koulutus- ja opiskelutoimintaa mm. järjestämällä jäsen-, toimitsija- sekä johtajakoulutusta ja johtamalla kahta kansanopistoa, Ruotsinsuomalaisten kansankorkeakoulua Haaparannassa sekä Axevallan kansankorkeakoulua. Varsinais-Suomen Kansanopisto
Varsinais-Suomen Kansanopisto (VSKO) on Paimion keskustassa sijaitseva kansanopisto. Vuonna 1899 perustettu opisto on ”grundtvigilainen” eli uskonnollisesti ja poliittisesti sitoutumaton ja painottunut nykyisin taideaineiden opetukseen. Opintolinjat sisältävät valmentavaa ja jatko-opintoihin tähtäävää koulusta taiteen eri aloilta. Lukuvuoden pituisten linjojen lisäksi opistolla järjestetään eri aiheisia lyhytkursseja. Opisto tarjoaa myös taidealan koulutusta kehitysvammaisille. Koulu
Koulu on usein valtiollinen instituutio, jonka tehtävänä on järjestää virallista, tutkintoihin johtavaa koulutusta. Koulunkäynti perustuu Suomessa oppivelvollisuuteen, johon liittyy perustuslain takaama oikeus ilmaiseen peruskoulutukseen ja jatkokoulutukseen varallisuuden estämättä. Oppivelvollisuusiän ylittäneiden osalta puhutaan yleensä oppilaitoksesta. Maaseudun Sivistysliitto
Maaseudun Sivistysliiton opintokeskus on yksityinen valtakunnallinen aikuisoppilaitos, jonka päätoimipaikka sijaitsee Helsingissä. Opintokeskus ylläpitää maaseudun, kylien, yhteisöllisen ja yhteiskunnallisen toiminnan kehittämistä. Maaseudun Sivistysliitolla on useita EU-osarahoitteisia hankkeita. MSL:n kulttuuripalvelut tuottavat näyttelyitä, monitaiteellisia kulttuuritapahtumia, seminaareja ja kirjoituskilpailuja. Taiteen alalla liitto on edistänyt erityisesti suomalaista nykykansantaidetta eli ITE-taidetta. Kansan Arkisto
Kansan Arkisto toimii Kansallisarkiston valvonnassa sekä yhteistyössä muiden yksityisten keskusarkistojen ja työväenperinnettä tallentavien laitosten kanssa. Vuodesta 1975 se on kuulunut lakisääteisen valtionavun saajiin. Varsinais-Suomen Kansanopisto
Kansanopiston opettajakuntaan kuuluvat Tapio Olenius, Jussi Mäkelä, Sami Niskavaara, Jaakko Savela, Saana Murtojärvi, Anu Hoskin, Ilari Hongisto ja Kai Stenman. Vierailevina opettajina ovat toimineet muiden muassa Kari Mäkiranta, Jussu Pöyhönen, Hannu Korkeamäki, Vekke Rämö, Jussi Vahvaselkä, Toni Nuotio, Emmi Kangas, Sami Heikkilä, Tiina Puranen, Antti Paranko ja Ilpo Tuomarila. Suomi-koulu
Suomi-kouluja ylläpitävät tavallisesti koulujen vanhempainyhdistykset. Koulujen toimintaa tuetaan lisäksi Suomi-Seura ry:n tekemillä lahjoituksilla. Vuodesta 1976 lähtien Suomen valtio on tukenut Suomi-koulujen toimintaa harkinnanvaraisella avustuksella, joka on tarkoitettu 3–18-vuotiaiden oppilaiden opetukseen. Kansanopisto
Suomen kansanopistoissa opiskelee yli 8000 opiskelijaa.
Kansanopistotoiminnan alkuunpanija oli tanskalainen piispa, kirjailija ja tiedemies Nikolai Frederik Severin Grundtvig (1783-1872). Grundtvigilaisen ajattelun mukaan kansanopistotyön puhtaana päämääränä on sivistys ja valistus, nuorten maailmankuvan avartaminen. Alkuaikojen kansanopistojen tärkeimmät oppiaineet olivat äidinkieli ja historia. Puoluepolitiikka ei kuulunut gruntvigilaisiin kansanopistoihin, ei myöskään uskonnon opetus, vaikka kansanopistot olivatkin luonteeltaan yleiskristillisiä. Nykyisin ns. sitoutumattomat kansanopistot vetoavat grundtvigilaiseen perintöön, johon kuuluu moniarvoisuus. Kansanopistoliike levisi eritoten Pohjoismaissa ja myös Saksassa ja Itävallassa. Nurmeksen evankelinen opisto
Nurmeksen evankelinen opisto on ollut kansanopisto, jonka toiminta alkoi 1942. Opistotoiminta lakkasi 2005. Opisto tunnettiin myös nimellä Lipinlahden kansanopisto. Sen rakennukset sijaitsevat Nurmeksen Lipinlahdessa, Pielisen rannalla, Pohjois-Karjalassa. Vuoteen 1994 saakka se oli itsenäinen opisto mutta siirtyi vuoden 1995 alusta Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen SLEY:n omistukseen. Kansalliskustannus
Kansalliskustannus Oy, kaupparekisterimuodossaan KANSALLISKUSTANNUS OY, on Kansallisen Kokoomus rp:n omistama kustannusyhtiö, joka kustantaa painettua lehteä, Nykypäivää sekä verkkojulkaisu Verkkouutisia. Kustannusosakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja on Leena Puntila, muina hallituksen jäseninä ovat Olli-Pekka Heinonen, Ara Hopia, Heikki Risikko ja Mari-Leena Talvitie. Karjatalousopisto
Karjatalousopisto oli Kuopiossa vuosina 1920–1987 toiminut oppilaitos, joka antoi ainoana Suomessa opetusta karjatalouden ja karjanhoidon johtotehtäviin ja karjatalousteknikon tutkintoon. Se toimi vuodesta 1922 Kuopion Sepänkatu 9:ssä vuoden 1850 paikkeilla valmistuneessa ja opistoa varten laajennetussa kivitalossa, jossa on nyt Maanmittauslaitoksen toimitiloja. Loimaan evankelinen kansanopisto
Pitkillä opintolinjoilla kansanopistossa annetaan laaja-alaisesti valmentavaa opetusta, jonka tarkoituksena on luoda opiskelijalle hyvät edellytykset päästä opiskelemaan haluamaansa tutkintoa. Opinnot perustuvat pääsääntöisesti kunkin alan tutkintoon johtavien koulutusten perusopintoihin. Kansanopistossa toimii biologian ja kestävän kehityksen linja, fysioterapian linja, ilmaisutaidon ja viestinnän linja, hoitoalan linja, kasvatustieteen ja psykologian linja, oikeustieteen linja sekä kymppiluokka ja peruskoululinja. Pohjola-opisto
Pohjolan opisto perustettiin kansanopistoksi, jonka tarkoituksena oli kouluttaa Pohjois-Suomen ammattiyhdistysaktiiveja ja heikentää seudulla tuohon aikaan vaikuttanutta vahvaa kommunistista suuntausta. Tähän kommunisminvastaiseen toimintaan SAK sai rahoitusta Yhdysvalloista. Opiston vihkiäisissä olivat kunniavieraina amerikkalaista rahaa Euroopan sosiaalidemokraateille järjestellyt Irwing Brown ja Yhdysvaltain Helsingin suurlähettiläs John D. Hickerson. Opiston esikuvana oli SAK:n kansanopistona yhä toimiva Kiljavan opisto Nurmijärvellä. Opiston ensimmäisenä rehtorina toimi VTM Sakari Kiuru, joka myöhemmin toimi Yleisradion pääjohtajana. Etelä-Karjalan kansalaisopisto
Etelä-Karjalan kansalaisopisto on yksityinen säätiön ylläpitämä opisto, jonka toimialueena on nimestään huolimatta pelkästään Lappeenranta, Luumäki ja Taipalsaari. Opisto aloitti toimintansa 1.8.2005 alueella pitkään toimineiden Lappeenrannan Työväenopiston ja Saimaan Kansalaisopiston yhdistyttyä. Helsingin työväenopisto
Helsingin työväenopisto on vuonna 1913 perustettu Helsingin kaupungin omistama oppilaitos. Työväenopiston toiminnan tarkoituksena on ylläpitää ja parantaa kaupungin aikuisväestön kykyä selviytyä ja toimia muuttuvassa yhteiskunnassa. Opiston opetus on osa elinikäisen oppimisen prosessia, jossa korostuvat vapaan sivistystyön periaatteet. Pohjois-Karjalan opisto
Pohjois-Karjalan opisto on kansanopisto Pyhäselän Niittylahdessa, Joensuussa. Opisto on perustettu 1895 ja siellä järjestetään ammatillista sekä vapaan sivistystyön kansanopistokoulutusta. Elämyksellisyys, toiminnallisuus ja yhteisöllisyys ovat opetuksen perustana kaikilla linjoilla. Oppilaitos on osa Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymää. Koulutus Suomessa
Tutkintoihin tähtäävän koulutuksen ohella Suomessa järjestetään vapaan sivistystyön piiriin kuuluvaa koulutusta esimerkiksi kansanopistoissa ja kansalais- ja työväenopistoissa. Vapaan sivistystyön opinnot ovat yleissivistäviä, harrastustavoitteisia ja yhteiskunnallisia opintoja. Se voi muodostua iltaisin muutaman tunnin viikoittain jatkuvista kursseista, tai koko päivän kestävistä lyhytkursseista. Vapaan sivistystyön tarkoituksena on elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta tukea yksilöiden persoonallisuuden monipuolista kehittymistä ja kykyä toimia yhteisössä sekä edistää kansanvaltaisuuden, tasa-arvon ja monipuolisuuden toteutumista yhteiskunnassa. Kymenlaakson Opisto
Kansanopistossa on vuosittain n. 180 päätoimista opiskelijaa ja kansalaisopistossa n. 2200 opiskelijaa. Opisto on perustettu vuonna 1896 ja Inkeroisiin se muutti vuonna 1899. Opiston kotikuntana oli alun perin Sippola vuoteen 1974, Anjalankoski vuosina 1975–2008 ja Kouvola vuodesta 2009 alkaen. Musiikkiopisto
Musiikkiopisto on suomalainen musiikkikoulutusinstituutio, joka antaa tavoitteellista ja tasolta toiselle etenevää soitto- ja laulukoulutusta. Koulutus noudattaa opetushallituksen määrittelemää taiteen perusopetuksen musiikin laajaa oppimäärää. Suomen Diakoniaopisto
Suomen Diakoniaopisto (SDO) on osakeyhtiömuotoisen taustaorganisaation ylläpitämä, kristillisiin arvoihin nojaava ammattioppilaitos, joka muodostettiin vuonna 2016 yhdistämällä alan kolmen oppilaitoksen (Helsingin Diakoniaopisto, Lahden diakonian instituutti ja Oulun Diakoniaopisto) toiminta. Uuden, yhteensä noin 2 000 opiskelijan Suomen Diakoniaopiston opetustoiminta alkoi vuoden 2017 alusta. Tuolloin aiemman kolmen diakoniaopiston toiminta itsenäisinä oppilaitoksina lakkasi. Oppilaitoksen kampukset sijaitsevat Helsingissä (Kallio ja Roihupelto), Lahdessa, Oulussa ja Ylitorniossa. Kiinteä kotiteollisuuskoulu
Kiinteän kotiteollisuuskoulun voi omistaa valtio, kunta, kotiteollisuusyhdistys tai muu tähän verrattava yhteisö taikka yksityinen henkilö. Valtioneuvosto päätti uusien koulujen perustamisesta. Loimaan evankelinen kansanopisto
Kursseilla kansanopisto tarjoaa yleissivistävää opetusta harrastajille, työelämässä toimiville ammatillisesti kehittäviä eri alojen kursseja sekä nuorille intensiivivalmennusta jatko-opintoihin. Kurssitoiminnan pääpaino on taiteissa, kielissä sekä hengellisessä toiminnassa. Piippolan ammatti- ja kulttuuriopisto
Vuoden 2012 alussa opiston ylläpitäjä Siika-Pyhäjokialueen koulutuskuntayhtymä sekä Kalajokilaakson koulutuskuntayhtymät muodostivat uuden yhteisen koulutuskuntayhtymän Jokilaaksojen koulutuskuntayhtymä JEDUn. Kotiteollisuusopisto
Kotiteollisuusopiston voi omistaa valtio, kannatusyhdistys tai muu yhteisö. Kuurojen kansanopisto
Kuurojen kansanopisto on Kuurojen Liiton vuonna 1987 perustama kansanopisto. Se toimii Valkeassa talossa Helsingissä. Opistossa pääsee kosketuksiin viittomakieliseen yhteisöön ja kulttuuriin. Opiston tarjoama viittomakielinen oppimisympäristö on ainoa laatuaan Suomessa. Kuurojen kansanopisto järjestää viittomakielistä koulutusta kuuroille ja viittomakielen sekä tukiviittomien kursseja kuuleville. Kansallinen koulutuksen arviointikeskus
Arviointikeskuksen organisaatioon kuuluu arviointineuvosto, korkeakoulujen arviointijaosto ja kolme osaamisyksikköä: yleissivistävä koulutus ja varhaiskasvatus, ammatillinen koulutus sekä korkeakoulutus ja vapaa sivistystyö. Keskus työllistää noin 50 työntekijää. Keskuksen toimipisteet sijaitsevat Helsingissä ja Jyväskylässä. Esimerkkejä Karvin tekemistä arvioinneista eri koulutusasteilla:Kansallinen koulutuksen arviointikeskus on Suomessa vastuussa yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen tarjoaman koulutuksen arvioinnista. Kolme tärkeintä arviointityyppiä ovat korkeakoulujen laatujärjestelmien auditoinnit, koulutusjärjestelmää koskevat teema-arvioinnit ja tekniikan tutkinto-ohjelmien akkreditoinnit. Karvin tekemän auditoinnin läpäisseet korkeakoulut ja ammattikorkeakoulut saavat laatuleiman, joka osoittaa, että kyseisessä organisaatiossa käytetty laatujärjestelmä vastaa eurooppalaisia periaatteita ja suosituksia ja täyttää myös kansalliset kriteerit korkeakoulujen laadunhallinnasta. Laatuleima on voimassa kuusi vuotta sen myöntämisestä.