Mikä on Irlannin asukasluku?
Irlanti
Irlanti (, ) on valtio, joka käsittää Irlannin saaren ja edustan pienemmät saaret, mutta ei kuitenkaan Irlannin saaren koillisosaa, Britanniaan kuuluvaa Pohjois-Irlantia. Valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km ja sen väkiluku runsaat 4,6 miljoonaa. Se on ollut Euroopan unionin (aik. EEC) jäsen vuodesta 1973 alkaen. Irlannin pääkaupunki on itärannikolla sijaitseva Dublin.
Irlanti
Vuoden 2014 kesäkuusta alkaen Irlanti on jaettu 31 hallintoalueeseen (). Alueista 26 on kreivikuntia, kolme kaupunkeja (Cork, Dublin, Galway) ja kaksi kaupunki-kreivikuntia (Limerick, Waterford). Hallintoalueet jakaantuvat yhteensä 95 kunnanosaan (). Vuoden 2014 uudistuksessa paikallishallinnon yksiköiden määrä väheni 114:stä 31:een ja alue-edustajien määrä 1 627:stä 949:ään. Galwayn kreivikunta ja Galwayn kaupunki päättivät vuonna 2018 yhdistyä viimeistään vuonna 2021, jonka jälkeen hallintoalueita on 30.. Uusi-Seelanti
Uuden-Seelannin väestön kokonaismäärä on noin 4,3 miljoonaa, ja yli kolme neljännestä heistä asuu Pohjoissaarella. Useimmat eurooppalaiset uusiseelantilaiset (76,8 prosenttia väestöstä) ovat brittiläistä, irlantilaista tai alankomaalaista alkuperää. Maorit (14,9 prosenttia) ovat toiseksi suurin etninen ryhmä. Aasialaisia on noin 9,7 prosenttia ja Tyynenmeren saarilta kotoisin olevia 7,2 prosenttia (väestönlaskenta salli usean etnisen yhteyden ilmoittamisen). Irlanti (saari)
Irlanti () on Euroopan kolmanneksi suurin saari. Se sijaitsee Atlantin valtameressä. Islannin maantiede
Islanti on Euroopan toiseksi suurin saari, joka sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä niin sanotut "jökulhlaup"it eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista. Islannin luonnonvaroja ovat kala, vesivoima, geoterminen energia ja piimaa. Inishmaan
Inishmaan (iiriksi Inis Meadhóin ja Inis Meáin, joka tarkoittaa keskimmäistä saarta) on keskimmäinen Aransaarista Galwayn lahdessa Irlannin länsirannikolla. Sen asukasluku on 200. Inishmaan on hiljaisempi ja siellä käy vähemmän turisteja kuin kahdella muulla Aransaarella, Inishmorella ja Inisheerilla. Se on joka tapauksessa yksi tärkeimmistä perinteisen irlantilaisen kulttuurin linnoituksista. Saari on iirinkielinen. Se kuuluu Galwayn kreivikuntaan ja Connachtin provinssiin. Galway
Galway, , on samannimisen kreivikunnan pääkaupunki Irlannin länsirannikolla. Kaupungissa asuu noin 75 500 asukasta, joten se on Irlannin kolmanneksi suurin. Irlanti
Englannin kuningaskunta valloitti Irlannin 1100-luvulla. Ensimmäiset valloittajat olivat normanneja. Henrik II nimitti poikansa Juhanan, myöhemmin Juhana Maaton, Irlannin lordiksi. Englantilaisten valta oli häilyväistä, ja yhteenotot paikallisten mahtimiesten kanssa tavallisia. Henrik VIII, Elisabet I ja Jaakko I yrittivät istuttaa protestanttista uskoa ja englantilaishenkisyyttä irlantilaisiin rohkaisemalla maahanmuuttoa ja takavarikoimalla katolisten maita protestanteille. Pohjois-Irlannin vastakkainasettelu alkoi tästä. Elisabet I:n aikana 1590-luvulla puhkesi ensimmäinen kapina, kun Hugh O'Neillin johtamat irlantilaiset taistelivat yhdeksän vuotta itsenäisyytensä puolesta. 50 vuotta myöhemmin katolisten ylimysten johtama Kilkennyn konfederaatio hallitsi parhaimmillaan kahta kolmasosaa saaresta. He vaativat täyttä autonomiaa, katolisille oikeuksia ja englantilaistamisen lopettamista. Kapina päättyi Englannin sisällissotaan, jossa irlantilaiset olivat Kaarle I:n puolella Oliver Cromwellia vastaan. Vuonna 1649 Cromwell kukisti irlantilaiset verisesti. Kapinan jälkeen alkoi sortokausi. Vuonna 1641 katolilaiset olivat omistaneet 60 % maasta, vuoteen 1776 mennessä osuus pieneni viiteen prosenttiin. 1700-luvun lopulla protestanttiset idealistit nousivat barrikadeille Amerikan itsenäisyyssodan innoittamina. Toiminta kukistettiin 1798. Britit yrittivät hillitä itsenäisyyshaaveita vuoden 1801 unionilailla, jolla personaaliunionin sijalle määriteltiin uusi valtio nimeltä "Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta". Irlannin talous
Irlannin talous on muuntunut maatalousvaltaisesta palvelukeskeiseksi korkean teknologian taloudeksi. Yksi kasvua vauhdittaneista tekijöistä on ollut alhainen yritysvero, joka nyt on 12,5%. Irlannin punta
Irlannin punta (, ) oli Irlannin rahayksikkö vuosina 1938–2002 ennen euron käyttöönottoa, lyhenteeltään £ (myös IR£) (Ison-Britannian samannimisen valuutan tapaan, vaikkakaan ei sidoksissa tähän), valuuttatunnukseltaan IEP. Se jakaantui 100 pennyyn. Irlannin punnan arvo oli 1 € = 0,787564 puntaa. Britannian väestö
Britannian väkiluku vuonna 2010 oli 62 348 447 ja väestötiheys 251 ihmistä neliökilometrillä. Väestömäärä on Euroopan unionin kolmanneksi suurin Saksan (kts. Saksan väestö) ja Ranskan (kts. Ranskan väestö) jälkeen ja maailman 21. suurin. Väestötiheys on maailman korkeimpia pääasiassa Englannin alueen väestötiheyden takia. Lähes kolmasosa maan väestöstä asuukin Kaakkois-Englannissa, joista yli 7,5 miljoonaa ihmistä Lontoossa, maan pääkaupungissa. Maan elintaso yleisesti on hyvä (inhimillisen kehityksen indeksi 8,49 Skotlannin väestö
Skotlannin asukasluku on pysynyt melko vakaana 1960-luvulta lähtien. Vuonna 1974 asukasluku oli ennätyksellinen 5,24 miljoonaa, mutta sitten määrä rupesi laskemaan. Asukasluku oli vuonna 2002 laskenut 5,05 miljoonaan ja lähti sen jälkeen taas nousemaan. 2000-luvulla tapahtunut asukasluvun kasvu johtuu erityisesti positiivisesta nettomuutosta; lisäksi syntyneitä on ollut kuolleita enemmän. Skotlantiin muutti heinäkuun 2011 ja kesäkuun 2012 välisenä aikana 12 700 ihmistä enemmän kuin sieltä muutti pois. Muista Britannian osista Skotlanti sai muuton ansiosta 3 000 uutta asukasta ja muualta maailmasta 9 700. Samassa ajassa syntyneitä oli 4 223 enemmän kuin kuolleita. Irlannin ralli
Irlannin ralli tuli mukaan FIA:n rallin MM-sarjaan vuonna 2007. Ralli ei ollut mukana vuoden 2008 kalenterissa, mutta tuli takaisin seuraavana vuonna. Ralli on Irlannin suurin urheilutapahtuma yli 250 000 paikan päällä olevalla katsojallaan ja TV-katsojilla 180 maassa. Ison-Britannian ja Irlannin sopimus
Joulukuun 1918 parlamenttivaaleissa radikaali Sinn Féin -puolue oli saanut enemmistön Irlannille kuuluneista paikoista parlamentin alahuoneessa. Puolueen edustajat eivät ottaneet paikkojaan vastaan, vaan perustivat tammikuussa 1919 Dubliniin oman kansalliskokouksen eli Dáil Éireannin, joka antoi itsenäisyysjulistuksen ja ryhtyi johtamaan Irlannin tasavallan hallitusta. Tasavallan joukoiksi syntyi Irlannin tasavaltalaisarmeija (IRA), joka kävi seuraavat kaksi vuotta sissisotaa brittiviranomaisia vastaan Irlannissa. Ratkaistakseen Irlannin ongelman David Lloyd Georgen hallitus sääti joulukuussa 1920 Government of Ireland Act -lain, jolla Irlanti oli määrä jakaa kahteen erilliseen itsehallinnolliseen alueeseen: Pohjois-Irlanti käsittäisi Ulsterin alueelta kuusi vahvimmin unionistien hallussa ollutta kreivikuntaa, ja ”Etelä-Irlanti” käsittäisi saaren loput 26 kreivikuntaa. Sinn Féin ei hyväksynyt lain sisältöä, ja siinä säädetty itsehallinto ei koskaan toteutunut saaren pääosassa. Etelä-Irlannin parlamentin vaalit tosin pidettiin toukokuussa 1921, mutta Sinn Féin voitti 124 paikkaa 128:sta, ja sen edustajat kieltäytyivät ottamasta paikkojaan vastaan, jolloin parlamentin työstä ei tullut mitään. Pohjois-Irlannissa itsehallinto kuitenkin toteutettiin ja Pohjois-Irlannin parlamentti aloitti toimintansa Belfastissa 22. kesäkuuta 1921. Irlannin kansalaisarmeija
Irlannin kansalaisarmeija (, ICA) oli pieni Dublinissa vuosina 1913–1916 toiminut puolisotilaallinen joukko, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli suojella ammattiliittoon kuuluvia työläisiä poliisien väkivallalta. Se muodosti tärkeän osan vuoden 1916 pääsiäiskapinan kapinallisista joukoista. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Vuonna 1952 perustettu väestörekisteri ("Þjóðskrá") teki uudet väestönlaskennat tarpeettomiksi. Kaikki Islannissa syntyneet ja sinne muuttaneet rekisteröidään automaattisesti. Väestöre­kisterissä käytetään henkilötunnusta ("kennitala"), joka sisältää syntymäajan muodossa ddmmyy sekä lopussa neljä numeroa, joista kolmas on tarkiste ja neljäs osoittaa syntymän vuosisadan (1900-luvulla syntyneillä 9, 2000-luvulla syntyneillä 0). Skotlannin väestö
National Records of Scotlandin arvion mukaan Skotlannissa oli vuoden 2013 puolivälissä 5 327 700 asukasta, eli enemmän kuin koskaan aiemmin. Vuoden 2011 väestönlaskun perusteella Skotlannin suurimmat kaupungit olivat Glasgow (590 507 asukasta), Edinburgh (459 366 asukasta), Aberdeen (195 021 asukasta), Dundee (147 285 asukasta) ja Paisley (76 834 asukasta). Lontoo
Lontoo () on Yhdistyneen kuningaskunnan ja Englannin pääkaupunki. Lontoon asukasluvun määrittely on melko monimutkaista ja riippuu siitä, miten kaupunki määritellään. Lontoon virallisen alueen (Lontoon City ja 32 Lontoon piiriä) väkiluku on noin 9 miljoonaa ihmistä. Lontoon kaupunki/urbaanialueella (Larger Urban Zone) asuu noin 11 905 500 ihmistä, kun taas Lontoon metropolialueella (London Metropolitan Area) asuu arviolta 15 010 295 ihmistä, mutta Greater London Authorityn mukaan metropolialueella asuu noin 21 miljoonaa ihmistä. Irlantilainen keittiö
Irlantilainen keittiö on tunnettu etenkin perunan tärkeästä asemasta. Irlantilaisen perheen ruokavalio koostui 1600-luvulta lähtien etupäässä perunasta ja maidosta: 1800-luvulla Irlannissa syötiin perunaa jopa 3 kilogrammaa henkeä kohti päivässä. Ennen perunan maahantuloa vuoden 1585 tienoilla Irlannin karu maaperä tuotti ruokaa vain pienehkölle väestölle, mutta saaren maaperään sopineen vaatimattoman ja satoisan perunan ansiosta saaren väkiluku kaksinkertaistui vuosien 1780–1840 välillä. Vuoden 1845 perunaruton ja sitä seuranneen nälänhädän seurauksena maan väkiluku putosi melkein puoleen. Irlannin kuningaskunta
Irlannin kuningaskunta päättyi vuonna 1800 Ison-Britannian kuningaskunnan kanssa tehtyyn unionilakiin, jonka seurauksena 1. tammikuuta 1801 muodostettiin Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta. Islannin kansalliskirkko
Islannin kansalliskirkon pää on Islannin piispa, jona vuodesta 2012 lähtien on toiminut Agnes M. Sigurðardóttir. Kansalliskirkkoon kuuluu 69,9 % Islannin väestöstä tammikuun ensimmäisenä päivänä (2017) eli 236 481 Islannin asukasta. Pohjois-Irlanti
Pohjois-Irlanti sijaitsee Irlannin saaren koillisosissa ja käsittää noin kuudesosan saaren pinta-alasta. Sen erottaa Irlannin tasavallasta noin 480 kilometriä pitkä raja. Pohjois-Irlannin pinta-ala on 13 843 neliökilometriä. Newfoundland ja Labrador
Provinssin asukasluku on 519 716 (vuonna 2016), josta noin 90 prosenttia Newfoundlandin saarella. Siellä on myös vajaan 100 000 asukkaan pääkaupunki Saint John's. Saarella on omat englannin ja ranskan murteensa. Puhutaan lisäksi newfoudlandiniirin murteesta, joka on kelttiläisen iirin kielen murre, ja jonka ovat säilyttäneet alueelle runsain mitoin muuttaneet irlantilaiset. Erityisesti Labradorin puolella käytetään eskimokieliä kuten inuktitutia. Irlanti
"Katso myös Katolinen kirkko Irlannissa."
Irlannin väestö periytyy pääosin kelteistä, mutta mukaan on sekoittunut aikojen kuluessa myös englantilaisia, pohjoismaalaisia (lähinnä viikinkien ajalta norjalaisia ja tanskalaisia) sekä iberialaisia. 2000-luvulla Irlannin väkiluku on kasvanut voimakkaasti, sillä maahan on tullut paljon maahanmuuttajia pääosin Puolasta, Latviasta ja Liettuasta. Vuonna 2011 maassa oli 4 670 976 asukasta. Pohjois-Irlanti
Pohjois-Irlanti (, , ulsterin skotiksi "Norlin Airlann") on Irlannin saarella sijaitseva alue, joka on osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Pohjois-Irlannin pinta-ala on 13 576 neliökilometriä ja asukkaita on vuoden 2013 arvion mukaan noin 1,8 miljoonaa. Pääkaupunki on Belfast (). Muita ovat Londonderry eli Derry (), Newry, Armagh ja Lisburn. Irlanti
Ensimmäiset asukkaat saapuivat Irlantiin 6 000 vuotta eaa. Noin 4 000 vuotta myöhemmin Etelä-Euroopasta tuli heimoja, jotka rakensivat suuria neoliittisia kivimonumentteja ja taidokkaita kultakoristeita. Pronssikautiset ihmiset, joita saapui seuraavan tuhannen vuoden aikana, tekivät taidokkaita kulta- ja pronssiesineitä ja aseita. Mansaari
Perinteisesti Mansaari on jaettu kuuteen hallintoalueeseen joita kutsutaan nimellä "sheading". Alueet ovat Ayre, Glenfaba, Garff, Michael, Rushen ja Middle. Alueilla on nykyään merkitystä vaalipiireinä ja lainsäädännön yksikköinä. Nykyinen paikallishallintolaki on vuodelta 1927, ja se jakaa Mansaaren 24 kuntaan. Kunnat ovat:Vuonna 2006 saarella asui 80 058 henkilöä, joista 26 218 asui pääkaupungissa Douglasissa. Vuonna 2016 saaren väkiluku oli 83 314. Mansaaren alkuperäistä kelttiläistä väestöä kutsutaan mankseiksi. He muodostavat nykyisin saaren vähemmistön, sillä Mansaaren asukkaista vain 38 069 (47,6 %) henkilöä on syntynyt saarella. Saaren muualla syntyneistä asukkaista 29 785 (37,2 % koko väestöstä) oli syntynyt Englannissa, 2 707 (3,4 %) Skotlannissa. Kanaalisaarien ja EU:n ulkopuolella syntyneitä oli 3 434, eli 4,3 % väestöstä. Kansallisuudeltaan suurin osa ilmoitti vuonna 2006 olevansa brittejä (75 104), iiriläisiä oli 1 966, muita eurooppalaisia 1 077 ja aasialaisia 837. Pohjois-Irlannin levottomuudet
Irlanti erosi Iso-Britanniasta vuonna 1923 omaksi vapaavaltiokseen verisen sisällisodan jälkeen. Kuusi Pohjois-Irlannin kreivikuntaa jäi Irlannin ulkopuolelle. Pohjois-Irlannin väestöstä 2/3 oli protestantteja. Nämä yleensä kannattivat Ulsteriksi kutsumansa alueen säilymistä osana Britanniaa. Heitä kutsutaan unionisteiksi, jyrkimpiä brittimielisiä lojalisteiksi. Monet, etupäässä katoliset kannattivat alueen liittämistä Irlantiin. Heitä kutsutaan yleensä nationalisteiksi. Nationalistien äärilaitaa sanotaan tasavaltalaisiksi. Katolinen Irlannin tasavaltalaisarmeija halusi jo 1920-luvulla liittää alueen Irlantiin. IRA taisteli alussa Irlannin jaon hyväksynyttä Irlannin hallitustakin vastaan mutta myöhemmin luopui siitä. Irlanti
Kelttiläiset heimot saapuivat Irlantiin vuosien 600–150 eaa. aikana. Perimätiedon mukaan Pyhä Patrick saapui 432 jaa. ja käännytti irlantilaiset kristinuskoon. Viikingit alkoivat tunkeutua alueelle 800-luvulla jaa. Viikinkien kasvavan vaikutusvallan loppuna on usein pidetty Clontarfin taistelua vuonna 1014, jossa sai toisaalta surmansa myös Irlannin ylikuningas Brian Boru. Irlannin kirkko
Irlannin tasavallassa Irlannin kirkko on toiseksi suurin kirkko katolisten jälkeen. Se kuuluu Kirkkojen maailmanneuvostoon ja Porvoon kirkkoyhteisöön. Irlanti (saari)
Kulttuuri on koko saaren alueella varsin yhtenäinen, eivätkä alueelliset erot erityisesti noudattele poliittisia rajoja. Irlanti tunnetaan maailmalla hyvin musiikistaan, niin perinteisestä kansanmusiikistaan kuin nykyaikaisista maailmankuuluista artisteistaan ja yhtyeistäänkin. Irlantilaiset kiertolaiset
Tuloksia koko Irlannin saaren luvuista on esitetty tutkimuksessa "All Ireland Traveller Health Study" (arviot vuodesta 2008), Irlannin tasavallassa luku olisi 36 224 ja Pohjois-Irlannissa 3 905. Irlanti
Irlannissa ei elä yhtään käärmelajia. Legendan mukaan Pyhä Patrick karkotti käärmeet saarelta 400-luvulla, mutta tosiasiassa syynä lienevät jääkauden aikaiset jäätiköt ja Irlannin Isossa-Britanniassa elävistä lähimmistä käärmelajeista erottavan Irlanninmeren kylmyys. Islannin saari
Islannin saari on Euroopan toiseksi suurin saari. Sen pinta-ala on 101 826 km² Islannin valtio koostuu sen lisäksi vain vähäisistä pikkusaarista ja luodoista.Vain seitsemän niistä on yli kahden neliökilometrin kokoisia. Shankill (Dublin)
Shankill () on Irlannin pääkaupungin Dublinin esikaupunki Dún Laoghaire–Rathdownin hallinnollisessa kreivikunnassa Dublinin keskustan kaakkoispuolella Irlanninmeren rannikolla. Shankillin kolmen vaalipiirin (Shankill-Rathmichael, Shankill-Rathsallagh ja Shankill-Shanganagh) yhteenlaskettu väkiluku on 13 937 asukasta (vuonna 2011) ja pinta-ala 18,90 neliökilometriä. Irlanti
Irlannin puolustusvoimat ( (IDF), ) koostuvat maavoimista, laivastosta ja ilmavoimista. Irlannissa ei ole yleistä asevelvollisuutta, vaan armeijan käyminen on vapaaehtoista niin miehille kuin naisillekin. Unionilaki (1800)
Irlanti oli kuulunut 1100-luvun lopulta alkaen Englannin kuninkaan alaisuuteen, jolle oli kuulunut Irlannin yliherran ("Lord of Ireland") arvonimi. Personaaliunioni maiden välille oli syntynyt muodollisesti vuonna 1541, jolloin Irlannin parlamentti oli tunnustanut Englannin kuninkaan myös Irlannin kuninkaaksi. Täydellinen unioni ehti olla jo kertaalleen voimassa Oliver Cromwellin aikana 1653–1660, mutta se kumottiin Stuartien palattua valtaan. Vuonna 1691 Englannin parlamentti oli säätänyt lain, jolla Irlannin parlamentin jäsenyys rajoitettiin vain protestantteihin, vaikka pääosa Irlannin väestöstä oli katolisia. Vuonna 1704 Irlantiin ulotettiin myös Test Act, joka salli virkoihin pääsyn vain anglikaaneille. Vuosisadan lopulla irlantilaisille kuitenkin tehtiin myönnytyksiä: Irlannin parlamentin asemaa vahvistettiin vuonna 1782 ja katoliset saivat 1793 Irlannissa rajoitetun äänioikeuden, joskin ylivalta hallinnossa säilyi protestanttisella vähemmistöllä. Irlannin vapaavaltio
Irlannin vapaavaltio (, ) oli Britanniasta 1921 eronneen 26 Irlannin kreivikunnan (, ) nimike. Vapaavaltio syntyi 1921 tehdyn Ison-Britannian ja Irlannin sopimuksen (, ) myötä vapaavaltion perustuslain astuttua voimaan joulukuussa 1922. Kuusi Ulsterin yhdeksästä kreivikunnasta vastusti kuitenkin sopimusta ja jäi näin ollen sopimuksen ulkopuolelle ollen edelleen osa Britanniaa Pohjois-Irlantina. Monaghanin kreivikunta
Monaghanin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Ulsterin historiallisessa provinssissa maan pohjoisosassa. Se rajautuu pohjoisessa Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvaan Pohjois-Irlantiin. Kreivikunnassa on 61 273 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 273,45 neliökilometriä. Islannin historia
Islannin ensimmäisenä vakituisena asukkaana on yleensä pidetty norjalaissyntyistä Ingólfr Arnarsonia. Hänen on kerrottu heittäneen laivasta kaksi puunrunkoa mereen lähestyessään maata ja päättäneen asettua sinne, missä ne päätyvät rantaan. Hän purjehti rannikkoa pitkin, kunnes puunrungot löytyivät lounaiselta niemimaalta, jonka nimi nykyisin on Reykjanesskagi. Vuonna 874 hän muutti perheineen sinne asumaan paikalle, jolle hän antoi nimen Reykjavík (Savujen lahti). Nimi johtui maasta nousevista geotermisista höyryistä. Paikkakunnasta on sittemmin tullut Islannin pääkaupunki. Nykyisten tietojen mukaan ei kuitenkaan ole varmaa, että Ingólfr Arnarson olisi ollut Islannin ensimmäinen vakituinen asukas. Ennen häntä maahan oli mahdollisesti saapunut Náttfari, Garðar Svavarssonin orja, joka jäi maahan, kun hänen isäntänsä palasi Skandinaviaan. Amerikanirlantilaiset
Amerikanirlantilaiset (, iiriksi "Gael-Mheiriceánach") ovat yhdysvaltalaisia, joiden sukujuuret ovat osittain tai kokonaan Irlannin saarella, ja jotka identifioituvat irlantilaisuuteen. Vuoden 2015 väestönlaskentatietojen (U.S. Census Bureau) mukaan noin 33 miljoonaa amerikkalaista ilmoitti identifioivansa itsensä sukujuuriltaan (ancestry) irlantilaisiksi. Tämä tekee amerikanirlantilaisista Yhdysvaltain toiseksi suurimman etnisen ryhmän amerikansaksalaisten jälkeen. Lukuun ei kuitenkaan sisälly vielä Amerikassa asuvia protestanttisia Irlannin skotteja (Scots-Irish), joita on noin kolmemiljoonaa. Amerikanirlantilaisten lukumäärä on seitsenkertainen emämaan väkilukuun verrattuna. Merkittävä piirre irlantilaisessa kulttuurissa on katolinen uskonto. Pohjois-Irlanti
Tasavaltalaisryhmittymät ovat mielellään esiintyneet uskontorajat ylittävinä monikulttuurisen yhdistyneen Irlannin puolestapuhujina, mutta käytännössä muun muassa IRA:n terrori-iskut ovat vaatineet runsaasti sivullisia ihmishenkiä ja kohdistuneet sekä katolisiin että protestanttisiin siviileihin. Protestanttien kuolinlukuja lisää myös se, että IRA kohdisti kampanjansa erityisesti poliiseihin ja brittisotilaisiin. RUC:sta (nyttemmin Police Service of Northern Ireland, PSNI) yli 90 prosenttia oli protestantteja. IRA:lle uhrit olivat oikeutettu viholliskohde, mutta protestanteille iskut näyttäytyivät heidän väestönosansa etnisenä puhdistamisena. IRA (kuten muutkin puolisotilaalliset ryhmittymät) on myös surmannut tai vammauttanut huumekauppiaiksi väittämiään henkilöitä, mutta arvostelijat ovat epäilleet IRA:ta omista huumebisneksistä ja kilpailijoiden raivaamisesta tieltä. Katolinen kirkko Irlannissa
Irlantilaisista 78,6 prosenttia ilmoitti olevansa katolisia vuonna 2016. Aikuisista 36 prosenttia käy kirkossa kerran viikossa tai useammin - Euroopan keskiarvo on alle 15 prosenttia. Pohjois-Irlannissa katolisten osuus on paljon pienempi kuin tasavallan puolella, 41 % vuonna 2011. Irak
Irakissa on tehty koko maan kattava väestönlaskenta viimeksi vuonna 1987. Vuonna 1997 laskenta uudistettiin osassa maata mutta ei kurdialueilla. Vuodelle 2009 suunniteltiin väestönlaskentaa, mutta siitä luovuttiin. Pääministerin mukaan se olisi voinut lietsoa levottomuuksia arabien ja kurdien välillä. CIAn julkaiseman The World Factbookin arvion mukaan Irakissa oli heinäkuussa 2016 yhteensä 38 146 025 asukasta. YK:n Irakin analysointiyksikön arvion mukaan Irakissa oli vuonna 2013 noin 30,97 miljoonaa asukasta. Munster
Munster irrottautui muusta Irlannista 30 päivän ajaksi Irlannin sisällissodan aikana ja perusti Munsterin tasavallan (Munster Republic) vastustaessaan Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta. Munsterin tasavalta oli lyhytikäinen ja Michael Collinsin johtamat joukot valtasivat sen helposti.Cork on suurin kaupunki provinssissa ja sen asukasluku on 186 239 (2002), Suur-Corkin alueella asuu 380 000 ihmistä. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat mm. Limerick jolla on 86 998 asukasta (2002) ja Waterford jolla on 46 736 (2002) asukasta. Irlantilaiset kiertolaiset
Irlannin vuoden 2006 väestönlaskennassa irlantilaisia kiertolaisia oli 22 369. Lisäksi heitä on arvioitu olevan Pohjois-Irlannissa noin 1 700. Limerick
Limerick (iiriksi "Luimneach") on Irlannin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Limerickin kreivikunnassa, Munsterin provinssissa Länsi-Irlannissa. Limerickin asukasluku on noin 94,192 (2016). Irlanti (saari)
Vuonna 1916 joukko äärikatolilaisia kapinallisia ryhtyi kapinaan Saksasta saamine aseineen ja Sinn Féin -liike julisti Irlannin tasavallaksi Dublinissa. Brittiläiset kuitenkin kukistivat kapinan jälleen kerran ja teloittivat liikkeen johtajan Roger Casementin. Vuonna 1919 irlantilaisten itse perustama parlamentti julisti maan itsenäiseksi tasavallaksi. Presidentiksi nimettiin Eamon de Valera. Brittiläiset vastasivat tähän lähettämällä maahan sotajoukkoja. Konflikti eteni sissisodaksi Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n johtamana. Connacht
Suurin osa iirin kielen puhujista asuu Connachtissa. Varsinkin Mayossa ja Galwayn kreivikunnassa sijaitsee useita Gaeltacht-alueita, joissa enemmistö puhuu iiriä. Näillä alueilla ei esimerkiksi ole englanninkielisiä tiekylttejä, vaan kaikki kyltit ovat pelkästään iiriksi. Connachtin kaupunkikeskukset ovat Galway etelässä ja Sligo pohjoisessa. Galway on Connachtin väkirikkain kaupunki 79 504 asukkaallaan (2016). Kelttiläinen tiikeri
Vielä 1990-luvun alussa Irlanti oli yksi Euroopan unionin köyhimmistä maista. Onnistuneen talouspolitiikan avulla saavutettiin kuitenkin länsimaiden kovin talouskasvu, ja 2000-luvulle tultaessa Irlanti oli noussut yhdeksi Euroopan varakkaimmista maista. Irlannin politiikasta tuli esikuva monelle itäblokin maalle. Vuonna 2008 alkaneen maailmanlaajuisen talouskriisin yhteydessä Irlannin talous romahti. Irlantilaiset kiertolaiset
Irlantilaiset kiertolaiset (, shelta: "Pavee", ) on etnisesti erillinen irlantilainen kansanryhmä, jolla on oma kieli ja omat perinteet. Irlannin lisäksi heitä asuu Britanniassa ja Yhdysvalloissa, joissa määristä ei ole tarkkaa tietoa. Britanniassa heillä on virallinen vähemmistöasema. Irlantilaiset matkailijat kutsuvat itseään mustalaisiksi ("gypsy") mutta eivät romaneiksi ("romany"). He eivät ole etniseltä taustaltaan romaneja. Irlannin parlamentti (lakkautettu 1801)
Vuonna 1541 käskynhaltija Anthony St Legerin koollekutsuma Irlannin parlamentti julisti Englannin kuningas Henrik VIII:n myös Irlannin kuninkaaksi, jolloin syntyi Irlannin kuningaskunta. Sen jälkeen kun protestanttien uudisasuttaminen Ulsteriin oli käynnistynyt 1600-luvun alussa, kuningas Jaakko I kutsui vuonna 1613 koolle parlamentin, jonka molempiin kamareihin saatiin ensimmäistä kertaa kapea protestanttinen enemmistö perustamalla Ulsterin alueelle runsaasti uusia vaalipiirejä. Tästä alkaen protestanteilla oli enemmistö Irlannin parlamentissa. Poikkeuksen muodosti katolisen Jaakko II:n suojeluksessa vuonna 1689 kokoontunut niin sanottu ”isänmaallinen parlamentti”, jossa katolinen enemmistö pyrki kumoamaan 1600-luvun aikana säädettyjä katolisten vastaisia lakeja. Jaakon kukistuttua Irlannin parlamentin protestanttinen enemmistö palautui entistäkin itsetietoisempana. Parlamentti sääti seuraavina vuosina niin sanotut rangaistuslait ("penal laws"), joilla katoliset ja myös ei-anglikaaniset protestantit suljettiin kokonaan poliittisen elämän ulkopuolelle. Irlannin kirkko
Irlannin kirkko (, ) on Irlannissa ja Pohjois-Irlannissa toimiva anglikaaninen kirkko. Sitä johtaa Armaghin arkkipiispa, jonka lisäksi Dublinissa on oma arkkipiispansa. Islanti
Islannin valtio koostuu pääsaaren lisäksi lukuisista vähäisistä pikkusaarista ja luodoista. Niistä suurimmat ovat Heimaey (noin 13 km²), Hrísey (7,52 km²) ja Grímsey (4,6 km²). Näiden lisäksi vain neljä muuta on yli kahden neliökilometrin kokoisia. Pääsaaren pinta-ala on 101 826 neliökilometriä ja koko valtion noin 103 000 neliökilometriä. Reykjavík
Reykjavík on Islannin pääkaupunki ja maan ylivoimaisesti suurin kaupunki, jossa asuu noin 121 000 asukasta ja koko suur-Reykjavíkin alueella 210 660 asukasta. Se on maailman pohjoisin itsenäisen valtion pääkaupunki. Kesällä kaupungissa on valoisaa ympäri vuorokauden, mutta talvipäivänseisauksena aurinko paistaa vain neljä tuntia päivässä. Islannin historia
Enimmillään Islannissa oli 25 000 brittiläistä sotilasta. Heinäkuussa 1941 Islannin puolustus siirrettiin sopimuksella Yhdysvaltojen vastuulle. Iso-Britannia tarvitsi kaikkia sotajoukkojaan lähempänä kotimaataan, ja niinpä allting hyväksyi Yhdysvaltojen kanssa tehdyn sopimuksen. Maahan tuli 40 000 amerikkalaista sotilasta, mikä oli enemmän kuin islantilaisten aikuisten miesten lukumäärä. Islannin asukasluku oli tuolloin noin 120 000. Islannin jalkapallomaajoukkue
Islanti selviytyi arvokilpailuiden lopputurnaukseen ensimmäisen kerran Euroopan-mestaruuskilpailuihin 2016 kukistettuaan karsintalohkossaan muun muassa Alankomaat kahdesti sekä Turkin ja Tšekin kerran. Kisoissa Islanti pääsi F-alkulohkosta jatkoon toisena joukkueena Unkarin jälkeen pelattuaan Portugalin kanssa tasan 1–1, samoin Unkarin kanssa 1–1 ja voitettuaan Itävallan 2–1. Neljännesvälierissä Islanti voitti Englannin 2–1, mutta putosi jatkosta puolivälierissä hävittyään Ranskalle 2–5. Islanti pelaa ensimmäisen kerran MM-kilpailuissa kesällä 2018. Kisapaikka selvisi kun joukkue voitti karsintalohkonsa. Islanti on asukasluvultaan pienin valtio jalkapallon MM-kilpailujen historiassa. Uusi-Irlanti
Uuden-Irlannin saaren pinta-ala on noin 9 600 neliökilometriä ja koko maakunnan asukasluku 194 000 (2011). Valtaosa väestöstä asuu pienissä kylissä maaseudulla. Suurin kaupunki ja maakunnan pääkaupunki on Kavieng (11 560 asukasta 2000) saaren pohjoiskärjessä. Saarella puhutaan noin kahtakymmentä kieltä ja 45 murretta. Näistä lähes kaikki kuuluvat austronesialaisiin kieliin. Kopran tuotanto on saaren merkittävimpiä tulonlähteitä. Belfast
Teollistumisen kehityksen myötä Belfastiin rakennettiin paljon tiilitaloja tehtaiden ja telakoiden työntekijöitä varten. Kaupungin väkiluku kasvoi vuodesta 1800 ensimmäisen maailmansodan alkuun 20 000:sta noin 400 000:nteen, ja se haastoi Dublinin Irlannin suurimpana kaupunkina. Irlanti (saari)
Ranskassa vuonna 1789 tapahtunut suuri vallankumous innoitti myös Irlannissa kapinamielisyyteen, ja pääministeri William Pitt nuorempi ryhtyi ajamaan Irlannin asioiden parantamista. Tämän johdosta vuonna 1801 syntyi Englannin ja Irlannin unioni, missä katolilaiset eivät kuitenkaan saaneet täysiä kansalaisoikeuksia. Vuonna 1848 Nuori Irlanti -niminen nationalistinen järjestö ryhtyi suurkapinaan, joka sekin kukistettiin tiukasti. Itsenäisyysliike oli entistä enemmän voimissaan Amerikkaan paenneitten keskuudessa, jotka vuonna 1858 perustivat feeniläisen Irlannin tasavaltalaisveljeskunnan (IRB). Vuonna 1869 William Ewart Gladstonen ansiosta episkopaalinen valtiokirkko poistui ja seuraavana vuonna hyväksyttiin uusi maalaki, jonka myötä maanvuokralaiset saivat korvauksia maanparannustöistään. Vuonna 1879 perustettiin Michael Davittin johdolla Irlannin maaliitto, joka ryhtyi ajamaan brittiläisten tilanomistajien karkotusta, mikä johti konfliktitilanteisiin. Vuonna 1898 maanvuokraajille myönnettiin paikallinen itsehallinto. Maaliitto oli lakkautettu ja sen tilalle perustettiin Irlannin kansallinen liitto, joka jatkoi taistelua Charles Stewart Parnellin johdolla. Viimein vuosina 1912–1914 "home rule" -laki, joka määritti saaren itsehallintokysymyksen, onnistuttiin ajamaan läpi. Kuitenkin saman tien syttyi ensimmäinen maailmansota, eikä lakia pystytty toteuttamaan. Vuonna 1913 katolilaisia vastustaneet Ulsterin unionistit perustivat oman hallituksensa ja kokosivat vapaaehtoisjoukkoja. Unionismi (Irlanti)
Irlannin tasavalta itsenäistyi vuonna 1922 ja vetäytyi liitosta, johon tahtoi kuitenkin jäädä kuusi saaren pohjoisosan kreivikuntaa. Ulsterin alueella asuville unionismi on luonnollinen vaihtoehto, sillä sitä asuttivat alkujaan Englannista ja Skotlannista 1600-luvulla muuttaneet ihmiset. Irlannin historia
Irlannin ensimmäiset asukkaat tunnetaan arkeologisten löytöjen perusteella. Saari asutettiin mesolittisella kivikaudella. Ensimmäiset asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka tulivat todennäköisesti Irlantiin Skandinaviasta Skotlannin kautta. Maanviljelytaito levisi alueelle noin 3000 eaa., jolloin saarelle muutti ihmisiä Iberiasta. Irlannin neoliittinen kausi alkoikin noin 3000 eaa. Tuolta ajalta on säilynyt monia megaliittihautoja, kuten dolmeneita ja käytävähautoja.Pronssikausi alkoi Irlannissa noin 2000 eaa. ja päättyi noin 500 eaa. Irlanti
Irlannin viralliset kielet ovat englanti ja iiri ja rahayksikkö on euro. Irlannin aiempi rahayksikkö oli Irlannin punta (1938–2002). Irlanti
Saarivaltion ilmasto on merellinen. Yli puolet sen pinta-alasta on laidunmaata ja alle kymmenen prosenttia metsää. Britannia hallitsi sitä lähes 800 vuoden ajan, kunnes maa saavutti vapaavaltion aseman 1921 ja itsenäistyi 1949. Vielä 1990-luvun alussa Irlanti oli yksi EU:n köyhimmistä maista, mutta vuosituhannen vaihteessa talouskasvu oli voimakasta. Tällöin Irlantia nimitettiin kelttiläiseksi tiikeriksi. Vuoden 2010 lopulla Irlannin pankit olivat pulassa ja maa tarvitsi EU:n apua. Offalyn kreivikunta
Offalyn kreivikunta (, ) on Irlannin tasavallan kreivikunta Leinsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren keskiosassa. Kreivikunnassa on 78 003 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 995 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Tullamore. Kreivikunta on saanut nimensä muinaiselta Uí Failghen kuningaskunnalta; aiemmin se tunnettiin englanninkielisellä nimellä "King’s County". Cork
Cork () on Irlannin tasavallan toiseksi suurin kaupunki ja kaupunkikreivikunta maan etelärannikolla Munsterin provinssissa. Asukasluku on 119 143 (2006), ja Suur-Corkin alueen väkiluku on noin 274 000. Cork on tärkeä satamakaupunki ja teollisuuskeskus, ja siellä on kansainvälinen lentoasema. Kaupungissa on muun muassa autoteollisuutta. Cork oli Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2005. Irlanti
Irlannin elinkeinorakenteesta noin 5 % on maataloutta, 49 % teollisuutta ja 46 % palveluita. Maan tärkeimpiä maataloustuotteita ovat naudanliha, meijerituotteet, ohra, peruna ja vehnä. Tärkeimpiä teollisuustuotteita taas ovat erilaiset kemikaalit, lääketarvikkeet, tietokonelaitteistot, ruokatarvikkeet ja virvoitusjuomat. Lisäksi maa on panostamassa lääkelaitteiden valmistukseen. Irlannin tärkeimpiä luonnonvaroja ovat maakaasu, turve, kupari, lyijy, sinkki, hopea, baryytti, kipsi, kalkkikivi ja dolomiitti. Islanti
Islanti () on saarivaltio Atlantin valtameren pohjoisosassa, välittömästi pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Islanti on pinta-alaltaan noin kolmasosan Suomesta ja väkiluvultaan ja asukastiheydeltään selvästi pienin Pohjoismaa. Maan pääkaupunki on Reykjavík, jossa asuu noin kolmannes Islannin väestöstä. Se on maailman pohjoisin itsenäisen valtion pääkaupunki. Irlannin pörssi
Irlannin pörssi (ISE) () on Irlannin ainoa arvopaperipörssi. Se perustettiin vuonna 1793. Se tunnustettiin lailliseksi vuonna 1799 kun Irlannin parlamentti hyväksyi (Dublinin) pörssilain. Eri aikoina sen historiassa ISE sisälsi useita paikallisia pörssejä, mukaan luettuna Corkin ja Dublinin pörssit. Vuonna 1973 Irlannin pörssi fuusioitui muiden brittiläisten ja irlantilaisten pörssien kanssa tullen osaksi kansainvälistä Britannian ja Irlannin pörssiä, jota nykyisin kutsutaan nimellä Lontoon pörssi. Vuosien 1973–1986 välillä pörssissä ei ollut listaa uusille yrityksille. Vuonna 1995 siitä tuli täysin itsenäinen jälleen ja siitä lähtien se on laajentunut kansainvälisesti ja pitää itseään globaalina listauskeskuksena kansainvälisille rahastoille ja velka-arvopapereille. Norðurland eystra
Norðurland eystra on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin koillisosassa ja on pinta-alaltaan 21 968 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 29 900 ja sen suurin kaupunki on noin 17 000 asukkaan Akureyri. Irlannin asevoimat
Irlannin puolustusvoimat (, ) on perustettu 1. lokakuuta 1924. Se koostuu kahdesta osastosta, vakinaisessa palveluksessa olevista ja reservistä. Vakinaisessa palveluksessa ovat maavoimissa, merivoimissa ja ilmavoimissa palvelevat, joiden lukumäärä ei saa lain mukaan ylittää 10 500 henkeä. Reserviin kuuluvat maavoimien ja laivaston reservissä olevat, ja se on jaettu ensilinjan reserviin, johon kuuluvat aktiivipalveluksessa olleet ja toisen linjan reserviin, joka muodostuu vapaaehtoisista. Puolustusvoimien ylipäällikkö on Irlannin presidentti Michael D. Higgins. Connacht
Connacht (toisinaan englanniksi myös "Connaught") on yksi Irlannin neljästä historiallisesta provinssista. Se sijaitsee Länsi-Irlannissa Atlantin valtameren rannalla. Connacht on jaettu viiteen kreivikuntaan. Siellä on arviolta 550 742 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16 935,43 neliökilometriä. Irlanti
Irlantilainen ruoka muistuttaa muiden pohjoiseurooppalaisten maiden keittiötä. Liha, peruna ja viljatuotteet ovat sen perustana, kasviksista käytetään lisukkeina etenkin kaalia, lanttua, porkkanaa ja ruusukaalia. Lammasta, kanaa, naudanlihaa, kinkkua ja kalkkunaa syödään paistettuina tai pataruokina. Myös kalaa, varsinkin lohta, ja katkarapuja käytetään. Kansainvälinen keittiö on levinnyt Irlantiinkin, mutta kotimaiset perusruoat ja varsinkin juomat, kuten viski ja Guinness-olut, ovat säilyttäneet suosionsa. Pubi on oleellinen kohtaamispaikka, mutta siellä tarjotaan harvoin aterioita.
Irlannin symboleita ovat kolmilehtinen apila, jota Irlannin suojeluspyhimyksen Pyhän Patrickin (iir. Padraich) kerrotaan käyttäneen esimerkkinä selittäessään pyhää kolminaisuutta, sekä kultainen harppu, joka esiintyy myös kaikissa Irlannin eurokolikoissa. Harppu oli myös Irlannin puntakolikoissa (iir. "Punt") ja on edelleen Irlannin vaakunassa. Irlannin historia
Vuosina 1845-52 Irlantia koetteli ankara nälänhätä, josta maa ei koskaan toipunut. Perunoihin levisi Amerikasta perunarutto, "galar dubh na bprátaí", joka riisti ainoan ravintokasvin Irlannin köyhimmältä kansanosalta. Maa joutui sekasortoon eikä helpotusta saatu, koska ne runsaat viljamäärät, joita Irlannissa viljeltiin, oli tarkoitettu vientiin. Brittihallitus oli sitonut kätensä liberaaleilla talouspoliittisilla periaatteilla, joten viljan takavarikointi valtion pakkotoimin ei tullut kyseeseen. Irlantilaiset nationalistit tulkitsivat tämän myöhemmin niin, että perivihollinen ja sortaja tappoi kansan tahallaan nälkään: katovuosien, iiriksi "drochshaol"in eli "huonon elämän", muistot lienevätkin voimakkaasti vauhdittaneet kansallisuusaatteen nousua Irlannissa. Myös emigraatio Amerikkaan kasvoi huikaiseviin lukuihin. Noina vuosina Irlannin väestö väheni nälänhädän, tautien ja maastamuuton yhteisvaikutuksesta noin kahdeksasta miljoonasta noin neljään miljoonaan. Irlanti
Perinteinen irlantilainen soitinmusiikki on usein alkujaan tarkoitettu tanssien säestykseksi. Kansanlauluissa on ornamentoituja surulauluja sekä balladeja, jotka voivat kertoa niin politiikasta, työstä, alkoholista kuin rakkaudestakin. Irlantilaisia teemoja musiikissaan ovat käyttäneet muun muassa Clannad, The Dubliners, Thin Lizzy, Boyzone ja The Corrs. Myös muut irlantilaiset artistit menestyvät maailmalla, eturivin tähdistä mainittakoon U2, Enya, Jedward, Sinéad O'Connor, Westlife, My Bloody Valentine, One Direction -yhtyeen Niall Horan sekä Boomtown Rats (ja laulaja Bob Geldof). Riverdance-tanssiryhmä on tehnyt irlantilaista steppitanssia tunnetuksi maailmalla. Irlannin kansanäänestys aborttikiellon kumoamisesta 2018
Irlannissa järjestettiin kansanäänestys aborttikiellon kumoamisesta 25. toukokuuta 2018. Abortin laillistamisen puolesta annettiin 66,4 prosenttia äänistä. Corkin kreivikunta
Corkin kreivikunta () on Irlannin tasavallan kreivikunta Munsterin historiallisessa provinssissa maan lounaisosassa. Se ympäröi Corkin kaupunkia, joka toimii sen hallinnollisena pääkaupunkina. Kreivikunnassa on 416 574 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7 402,94 neliökilometriä. Pohjois-Irlannin levottomuudet
Irlannin levottomuudet ovat 1960-luvulta lähtien vuoteen 2001 vaatineet 3523 kuolonuhria. Näistä suurin osa menetti henkensä Pohjois-Irlannissa, mutta myös muualla päin Eurooppaa levottomuudet ovat vaatineet uhreja. Irlannin lisäksi eniten uhreja on tullut Isossa-Britanniassa. Iiri
Iirin asema irlantilaisessa yhteiskunnassa on sikäli erikoinen, että se on vähemmistökieli, mutta samalla maan ensimmäinen kansalliskieli. Se on myös pakollinen oppiaine Irlannin kouluissa, samalla lailla kuin esimerkiksi ruotsi Suomessa. Vielä 1800-luvun alussa irlantilaisten enemmistö puhui iiriä äidinkielenään, mutta suuri nälänhätä, joka iski pahimmin köyhiin iirinkielisiin, ja sen lietsoma massamittainen muutto Yhdysvaltoihin ja muihin englanninkielisen maailman maihin muutti tilanteen täysin. Irlanti
Vuonna 2000 Irlannin maa-alasta 55 % oli laitumena, 7,2 % peltona, 2 % niittynä, 8,4 % metsää ja 15,8 % kosteikkoja. Kosteikoissa ja vesialueilla elää joukko harvinaisia eläin- ja kasvilajeja. Irlannissa on myös runsaasti harvinaisia sammal-, levä- ja jäkälälajeja sekä vesikovakuoriaisia ja maanilviäisiä. Islanti
Islannin löytäjäksi keskiaikaiset lähteet esittävät useita ehdokkaita: usein kunnia annetaan norjalaiselle Ingólfr Arnarsonille ja hänen Leif-veljelleen. Merkittävin uudisasutusaalto Norjasta Islantiin ajoittuu 800-luvun loppupuolelle. Osa skandinaaveista lienee oleskellut ensin Britanniassa, mikä voisi selittää sen, että osalla "Maan haltuun ottajien kirjassa" mainituista ”alkuasuttajista” on kelttiläiset nimet. Maastamuuton syynä oli kirjallisten lähteiden mukaan Harald Kaunotukan tyrannia, mutta nykyisin muuton katsotaan alkaneen jo ennen kuin Kaunotukka nousi valtaan, ja uudisasutuksen syynä on katsottu olevan pikemminkin vallan ja omaisuuden keskittyminen Norjassa. Vuoden 1095 väestölaskennan perusteella Islannin väkiluku oli tuolloin arviolta 40 000–100 000. Meathin kreivikunta
Meathin kreivikunta (, ) on Irlannin tasavallan kreivikunta Leinsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren itärannikolla. Kreivikunnassa on 194 942 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 2 331,94 neliökilometriä. Kreivikunnan pääkaupunki on Navan. Leinster
Leinsterin suurin kaupunki on provinssin ja koko Irlannin tasavallan pääkaupunki Dublin. Suur-Dublinin alueella asuu 1 661 185 (2006) asukasta. Muita mainittavia kaupunkeja Suur-Dublinin alueella on Tallaght (64 282), Blanchardstown (60 000), Cloandalkin (43 929) ja Lucan (37 622). Kilkennyssä ja sen lähiympäristössä asuu 23 967 (2006) ihmistä. Irlanti
Vielä 1990-luvun alussa Irlanti oli yksi EU:n köyhimmistä maista. Liberaali talouspolitiikka, johon kuuluivat muun muassa alhainen yritysvero ja matalat palkat, sekä EU:n tuki koulutukseen ja infrastruktuuriin saivat aikaan länsimaiden kovimman talouskasvun, ja 2000-luvulle tultaessa Irlanti oli nousemassa yhdeksi Euroopan varakkaimmista maista. Tämän vuosien 1995–2007 talouskasvun vuoksi maalle annettiin lempinimi ”kelttiläinen tiikeri”. Irlanti
Irlannissa on oppivelvollisuus kaikille 8–15-vuotiaille lapsille. Irlannin koulujärjestelmä on kolmivaiheinen: kaikille pakollinen kahdeksan vuoden mittainen peruskoulu (), 5–6 vuotta kestävä toisen asteen koulutus () sekä korkeakoulutus. Irlannissa lapset saavat mennä kouluun aikaisintaan kuusivuotiaina, mutta useimmat 4- tai 5-vuotiaat käyvät peruskoulujen yhteydessä olevia erityisluokkia. Peruskoulun jälkeen valtaosa nuorista siirtyy 5–6 vuotta kestävään toisen asteen koulutukseen. Noin 60 % toisen asteen koulutuksen suorittaneista menee myöhemmin korkeakouluun, yleensä joko yliopistoon tai collegeen. Irlannissa on yhteensä seitsemän yliopistoa, joista vanhin on vuonna 1592 perustettu Trinity College. Yliopistoista suurin taas on vuonna 1854 perustettu University College Dublin, jossa opiskelee yhteensä yli 24 000 opiskelijaa. Irlanti
Väestö puhuu pääosin englantia, mutta pieni vähemmistö, joka asuu enimmäkseen Irlannin länsiosissa, Connachtin provinssissa niin kutsutuilla Gaeltacht-alueilla, puhuu alkuperäiskieltä iiriä. Iiriä puhuvien määrä on noin viiden prosentin luokkaa, ja suurin osa heistä on kaksikielisiä toisena äidinkielenään englanti. Iirin kieli on ollut Irlannin virallinen kieli englannin rinnalla vuodesta 1921. Irlanti (saari)
Saaren pinta-ala on 84 421 km² ja sen väkiluku noin 5,8 miljoonaa (2001). Näistä 4,1 miljoonaa asuu Irlannin tasavallassa ja loput 1,7 miljoonaa Pohjois-Irlannissa. Saaren suurin kaupunki on Dublin (), jonka alueella on yhteensä 1,6 miljoonaa asukasta. Dublin
Vuonna 2011 itse Dublinissa oli noin 528 000 asukasta ja sen suurkaupunkialueella yli 1 110 000 asukasta. Kildaren kreivikunta
Kildaren kreivikunta (, ) on Irlannin kreivikunta maan itäosassa pääkaupunki Dublinin lounaispuolella. Sen rajanaapureita ovat Dublinin, Wicklow’n, Carlow’n, Laoisin, Offalyn, Westmeathin ja Meathin kreivikunnat. Siellä on 222 130 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 693,25 neliökilometriä. Se on saanut nimensä Kildaren kaupungilta. Luettelo väestönlaskennoista maittain
Islannin ensimmäinen väestönlaskenta suoritettiin vuonna 1703, pian Tanskassa vuonna 1701 suoritetun jälkeen. Se oli ensimmäinen väestönlaskenta, jossa kokonaisen maan kaikkien asukkaiden nimi, ikä ja yhteiskunnallinen asema lueteltiin. Kaikki tieto on säilynyt, joskin alkuperäisistä asiakirjoista osa on kadonnut. Seuraavat väestönlaskennat suoritettiin vuosina 1801, 1845 ja 1865. Irlannin 1. divisioona
Irlannin 1. divisioona on Irlannin miesten jalkapalloilun toiseksi korkein sarjataso. Vuonna 2018 sarjassa pelaa 10 joukkuetta. Näistä voittaja nousee suoraan pääsarjaan League of Ireland Premier Divisioniin. Sarjassa kolmanneksi ja neljänneksi sijoittuneet pelaavat otteluparin, jonka voittaja kohtaa sarjassa toiseksi sijoittuneen uudessa otteluparissa. Tämän otteluparin voittaja pelaa pääsarjassa toiseksi viimeiseksi sijoittunutta vastaan pudotuskarsinnat. Michael Collins (irlantilainen vapaustaistelija)
Michael Collins (16. lokakuuta 1890 Sam’s Cross, lähellä Clonakiltyä, Corkin kreivikunta – 22. elokuuta 1922 Béal na mBlath, Corkin kreivikunta) oli irlantilainen sotilas ja poliitikko, jolla oli merkittävä rooli Irlannin itsenäisyystaistelussa. Hän oli yksi Irlannin tasavaltalaisarmeijan (IRA) perustajista ja toimi vuonna 1919 perustetun tasavaltalaishallituksen jäsenenä. Collins oli yhtenä Irlannin edustajista neuvottelemassa vuoden 1921 kiisteltyä Ison-Britannian ja Irlannin sopimusta, joka päätti Irlannin itsenäisyyssodan ja johti Irlannin vapaavaltion perustamiseen. Sopimuksen voimaan astumista edeltäneenä siirtymäaikana hän toimi väliaikaisen hallituksen johtajana tammikuusta heinäkuuhun 1922. Irlannin sisällissodan puhjettua Collins ryhtyi hallituksen joukkojen eli kansallisen armeijan ylipäälliköksi. Hän sai surmansa kapinallisten väijytyksessä elokuussa 1922. Irlanti
Vuosina 1845–1852 Irlantia koetteli ankara nälänhätä, jonka aikana väkiluku putosi kahdeksasta viiteen miljoonaan ja maan länsiosat tyhjenivät lähes kokonaan. Irlannin menettämästä kolmesta miljoonasta asukkaasta yli miljoona menehtyi, loput muuttivat ulkomaille. Vuosisadan loppupuolella virisi nationalistinen henki. Irlannin sisäpoliittinen tilanne kärjistyi pääsiäiskapinaan 1916. Irlanti
Irlannin valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km. Asutus keskittyy maan itä- ja etelärannikoille, länsiosa on hyvin harvaanasuttua aluetta. Irlanti
Irlanti on ensimmäinen maailman maa jossa sukupuolineutraali avioliitto on hyväksytty kansanäänestyksen kautta. Homo- ja lesboparit saavat lainmuutoksen jälkeen solmia siviiliavioliiton. Äänestys järjestettiin 22. toukokuuta 2015. Iirin historia
Irlannin suuren nälänhädän jälkeen 1800-luvun jälkipuoliskolla iirin kielen puhujamäärät Irlannissa laskivat hälyttävän nopeasti nälkäkuolemien, englanninkielisen kansakoulun ja suureksi kasvaneen maastamuuton takia. Vuosisadan aikana perustettiin useita järjestöjä, joiden tarkoituksena oli iirinkielisten tekstien kokoaminen ja tutkiminen sekä iirinkielisen kulttuurin muistiinmerkitseminen jälkipolvia varten. Ensimmäinen järjestö parantamaan iirin asemaa puhuttuna kielenä perustettiin vuonna 1893 Douglas Hyden Länsi-Irlannin Roscommonissa ("Ros Comáin"), syntyneen protestantin aloitteesta. Tämä järjestö oli nimeltään "Conradh na Gaeilge", englanniksi "Gaelic League". Irlanti
Vuonna 2017 Irlannin bruttokansantuote per capita oli 80 641 Yhdysvaltain dollaria. Tämä on maailman 4. korkein ja on noin samaa tasoa Norjan kanssa. Viime vuosina Irlannin bruttokansantuote on kasvanut nopeasti, sillä kansainväliset suuryritykset ovat siirtäneet pääkonttorinsa sinne säästäkseen yritysverotuksessa. Irlannin yritysvero on 12,5 prosenttia. Vuonna 2015 se oli OECD-maiden matalin. Irlanti (saari)
Vuonna 1920 astui Lloyd Georgen johdolla voimaan uusi "home rule" -laki, jonka mukaan Irlannin saaren kahdeksan pohjoista kreivikuntaa (nyk. Pohjois-Irlanti) liitettiin Britanniaan. Kaksi vuotta myöhemmin Irlannin parlamentissa hyväksyttiin ratkaisu, jonka mukaan Pohjois-Irlanti sai "home rulen", ja loppuosa Irlannista, Irlannin vapaavaltio, sai dominion oikeudet. Vuonna 1923 Irlannista tuli kansainliiton jäsen ja ensimmäiseksi presidentiksi tuli William T. Cosgrave. Britannia hyväksyi Fianna Failin parlamentin vuoden 1937 valtiosäännön vasta vuonna 1945. Vuonna 1949 Irlanti julistautui täysivaltaiseksi tasavallaksi. Pohjois-Irlannin kysymys hiertää yhä Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan välejä. Irlannin parlamentti (lakkautettu 1801)
Vuosien 1782–1800 vaihetta Irlannin historiassa kutsutaan Grattanin parlamentiksi, ja se oli toistaiseksi viimeinen ajanjakso, jolloin yksi kotimainen parlamentti on tosiasiassa hallinnut koko Irlannin saarta. Rauhoitellakseen Irlantia William Pittin hallitus sääti vuonna 1793 lain, joka palautti Irlannin katolisille äänioikeuden. Irlannin parlamentti hyväksyi lain rajoitetussa muodossa, joka esti katolisia edelleen toimimasta parlamentin jäseninä. Vuoden 1798 kapinan jälkeen Pittin hallitus päätti kuitenkin yhdistää Irlannin ja Ison-Britannian kokonaan yhdeksi valtioksi. Vuonna 1800 Irlannin parlamentti taivuteltiin hyväksymään niin sanottu unionilaki, jolla se samalla lakkautti itse itsensä. Laki tuli voimaan 1. tammikuuta 1801. Siitä alkaen Irlannilla oli 100 edustajaa Ison-Britannian parlamentin alahuoneessa ja 32 edustajaa ylähuoneessa. Shannon (Irlannin kaupunki)
Shannon rakennettiin 1960-luvulla Shannonin lentoaseman lähelle, ja se oli tarkoitettu lentoaseman ja lähiseudun teollisuuden työntekijöiden asuinkaupungiksi. Alkuaikoina kaupungin asukasluku ei kuitenkaan kasvanut suunniteltuun tahtiin monista syistä. Myöhemmin kehitystä on kuitenkin tapahtunut, ja väkiluku alkoi kasvaa 1990-luvulla, kun esimerkiksi palvelut ovat kohentuneet. Kaupungin väkiluku on 9 222. Irlannin tasavaltalaisarmeija
Vanha IRA suhtautui Irlannin vapaavaltioon – ja sittemmin Irlannin tasavaltaan – epäluuloisesti ja syyllistyi muun muassa poliisien ja virkamiesten murhiin. Koska IRA katsoo edustavansa ns. "ensimmäistä Dáilia" (Irlannin parlamentin, Dáil Éireannin, ensimmäistä kokoonpanoa ennen Collinsin allekirjoittamaa rauhansopimusta Britannian kanssa), se ei periaatteessa tunnusta olemassa olevaa Irlannin tasavaltaa oikeaksi tasavallaksi, vaan ainoastaan "26 kreivikunnaksi". IRA kannattaa ihanteellisen, yhdistetyn Irlannin tasavallan luomista.