Missä kunnassa Urpo Sivula syntyi?
Kuru
Kurusta ovat kotoisin muun muassa maajoukkuelentopalloilija Urpo Sivula, painonnostaja Eino Mäkinen, painija Tauno Kovanen, oikeustieteilijä Paavo Kastari, piispa Olavi Heliövaara, näyttelijä Aurora Aspegren ja verkkokirjoittaja Seppo Lehto.
Urho Ruola
Urho August Antero Ruola (10. huhtikuuta 1919 Kustavi – 8. marraskuuta 2006 Benalmádena, Espanja) oli suomalainen rakennusmestari, vuorineuvos ja rakennusalan yrityksen Rakennus-Ruolan perustaja ja pääjohtaja. Teuvo Aura
Teuvo Aura syntyi Ruskealassa Laatokan Karjalassa, josta perhe muutti Helsinkiin Teuvon ollessa 13-vuotias. Helsingissä hänen koulukseen tuli Helsingin normaalilyseo, jossa hänen luokkatovereinaan olivat muiden muassa tuleva arkkitehti ja Rakennushallituksen pääjohtaja Jussi Lappi-Seppälä, tuleva ministeri ja Suomen Pankin johtaja Aarre Simonen sekä tuleva Suomen Pankin pääjohtaja, ministeri ja diplomaatti Sakari Tuomioja. Urpo Rinne
Urpo Kalervo Rinne (s. 21. elokuuta 1935 Parkano) on suomalainen neurologi. Hän toimi Turun yliopiston neurologian professorina vuosina 1969–2000. Pirkko Karppi
Pirkko Kyllikki Karppi (3. syyskuuta 1926 Helsinki – 22. toukokuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja lastenkirjailija. Hän esitti valkokankaalla usein piikaa tai palvelijaa, muun muassa Liinaa "Siltalan pehtoorissa" (1953) ja Salli-sisäkköä "Niskavuoren naisissa" (1958). Karppi näytteli elokuvissa parisenkymmentä sivuosaa vuosina 1945–1968. Eero Pikkarainen
Eero Pikkarainen (20. maaliskuuta 1932 Kristiinankaupunki – 14. toukokuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. 1970- ja 1980-luvuilla Pikkarainen näytteli useissa tv-sarjoissa kuten "Presidentti", "Ulosmittaajat" ja "Musta tuntuu". Hän oli myös mukana monissa elokuvissa kuten "Omat koirat purivat" (1974), "Koomikko" (1983), "Uuno Turhapuro armeijan leivissä" (1984) ja "Hei kliffaa hei" (1985). Urpo Sivula
Sivula on pelannut urallaan paitsi hakkurin myös yleispelaajan peliroolia, johon hänet istutettiin lukioiässä Kuortaneen valmennuskeskuksessa. Sitä ennen Sivula oli pelannut juniorina vain ja ainoastaan hakkurina. Vaihdos yleispelaajan roolin jäi väliaikaiseksi, vaikka Sivula pelasikin roolissa uransa ensimmäiset vuodet muutamia otteluita ja turnauksia lukuun ottamatta lentopalloliigassa, miesten A-maajoukkueessa ja Euroopan kentillä. Kaudella 2011-12 rooli vaihtui takaisin hakkuriksi SCC Berliinissä Saksan Bundesliigassa. Sittemmin Sivula on esiintynyt yleispelaajana lyhyitä pätkiä, muun muassa keväällä 2013 Tiikereiden voittaessa Suomen mestaruuden. Urho Sippola
Aimo Urho Sippola () oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän oli sotilaskoulutuksen ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Tulikasteensa sotilaana hän sai Saksan itä-rintamalla Riianlahdella vuonna 1916. Myöhemmin hän kuului Suomen sisällissodan Valkoiseen armeijaan ja sen jääkärijoukkoihin. Jutta Urpilainen
Vuodesta 2000 Urpilainen on ollut Kokkolan kaupunginvaltuutettu. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 vaaleissa 5 365 äänellä Vaasan vaalipiiristä. Kevään 2007 eduskuntavaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 7 244 äänellä. Hänen vaalirahoituksensa oli reilut 30 000 euroa, josta merkittävä osa tuli taulukaupan avulla. Vuosina 2007–2008 Urpilainen toimi SDP:n eduskuntaryhmän toisena varapuheenjohtajana. Uuno Hannula
Uuno Yrjö Hannula (22. lokakuuta 1891 Alatornio – 26. heinäkuuta 1963 Kemi) oli suomalainen poliitikko, virkamies ja toimittaja. Hannula oli 1910–1950-luvuilla Peräpohjolan ja Lapin kehitykseen keskeisesti vaikuttanut henkilö. Pääosan elämästään Putaan kylässä syntynyt Hannula vaikutti Kemissä Pohjolan Sanomien päätoimittajana. Poliittisen uransa Hannula teki Helsingissä Maalaisliiton kansanedustajana vuosina 1927–1945 sekä opetusministerinä vuosina 1937–1940 toimiessaan Lapin läänin maaherrana vuosina 1945–1958 hän asui Rovaniemellä. Pekka Turpeinen
Jouko Pekka Turpeinen (5. tammikuuta 1938 Hyrynsalmi – 19. lokakuuta 2008 ) oli Hyrynsalmella syntynyt kajaanilainen yrittäjä, joka tunnettiin erityisesti elämäntyöstään Radio Kajauksen perustajana, omistajana ja toimitusjohtajana. Hän oli myös julkisuudessa monilla värikkäillä tempauksillaan, muun muassa piilottelemalla huoltajuuskiistoista tunnettujen Kerstin Campoyn ja Outi Kosken poikia mökillään Ristijärvellä. Urho Kekkonen
”Sain lahjaksi onnellisen lapsuuden” on Urho Kekkonen sanonut lapsuudestaan. Koulun Urho Kekkonen aloitti Lapinlahdella. Käytyään kolme vuotta kansakoulua hän sai pyrkiä Iisalmen yhteiskouluun. Iisalmesta muutettiin jo seuraavana vuonna Kajaaniin, minne vuosisadan vaihteessa oli perustettu saha ja selluloosatehdas. Isä Juho pääsi Kajaanin Puutavara Osakeyhtiön tukkiasioitsijaksi ja niin syksyllä 1911 Urho siirtyi Kajaanin Yhteiskoulun toiselle luokalle. Hän oli luokan nuorin oppilas. Hän ei ollut mallioppilas, vaan kuriton ja vallaton. Yläluokilla hän oli koulun toverikunnan johdossa ja toimitti sen lehteä Mielikkiä ja sai vuosijuhlissa harjoitella puheiden pitämistä. Hän luki myös innokkaasti historian ja kaunokirjallisuuden teoksia. Hän sai myös 12-vuotiaasta alkaen olla mukana isänsä uittotyömailla. Jukka Toivola (juoksija)
Jukka Olavi Toivola (7. syyskuuta 1949 Liperi – 27. toukokuuta 2011 Pori) oli suomalainen maratonjuoksija ja kemianopettaja. Toivola edusti urallaan Liperin Taimea, Joensuun Katajaa, Turun Urheiluliittoa, LSD Oulua ja Porin Tarmoa. Koulutukseltaan Toivola oli kemisti ja hän opetti kemiaa Porin ammattiopistossa. Jukka Toivolan poika Pekka Toivola on kansallisen tason kestävyysjuoksija. Urho Kujanpää
Urho Väinö Johannes Kujanpää (s. 18. toukokuuta 1997 Ylöjärvi) on suomalainen seiväshyppääjä. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajinaan toimivat Raimo Eskola ja Hannu Kujanpää. Turkka Hautala
Turkka Hautala (s. 1981 Salo) on suomalainen kirjailija. Salosta kotoisin oleva Hautala asuu nykyisin Helsingissä. Hän on työskennellyt muun muassa grillimyyjänä, lehtimiehenä ja postinkantajana. Hautalan esikoisromaani "Salo" oli Finlandia-palkintoehdokkaana 2009. Lepikon torppa
Lepikon torppa on Urho Kekkosen synnyinkoti Pielavedellä. Torppa on ollut museona Kekkosen presidenttikaudelta lähtien. Paavo Suuri. Suuri juoksu. Suuri uni.
Paavo Nurmen syntymäkaupungissa Turussa oopperaa esitettiin viidesti marras-joulukuussa 2003. Tuotannosta vastasivat Turun oopperayhdistys sekä Turun filharmoninen orkesteri, jonka kapellimestarina oli Tibor Bogányi. Turun version ohjasi Jussi Tapola ja pääosassa Paavo Nurmena lauloi Kansallisoopperan baritoni Hannu Niemelä. Urho Kekkosen ja Nurmen puolison rooleissa olivat Helsingin tapaan Seppo Ruohonen ja Johanna Rusanen, salaperäisenä tummana naisena puolestaan nähtiin Tamara Lund. Lisäksi mukana oli kymmenen Turun Urheiluliiton tanssijaa, 30-henkinen kuoro sekä kuusi näyttämöavustajaa. Turun esityksen koreografia oli virolaisen Aita Vuolannon. Kantaesitys oli Turun konserttitalossa 26. marraskuuta. Urpo Sivula
Kuortaneella Sivulan pelirooli vaihtui hakkurista yleispelaajaksi nuorten maajoukkuevalmentajan Pekka Lahtisen valmennuksessa. Tätä ennen Sivula oli pelannut ainoastaan hakkurina. Urpo Sivula
Syksyn 2007 EM-lopputurnauksessa Suomi teki palloiluhistoriaa etenemällä aina välieriin asti, mutta mitali jäi haaveeksi. 19-vuotiaan Sivulan rooli joukkueessa jäi pieneksi. Urpo Häyrinen
Urpo Erkki Häyrinen (12. maaliskuuta 1937 Tampere – 28. helmikuuta 1992 Hämeenkyrö) oli suomalainen virkamies, luonnonsuojelija, luontokuvaaja ja luontokirjailija. Muurola
Kuuluisia muurolalaisia on Hannele Pokka, joka on toiminut oikeusministerinä Suomen hallituksessa ja Lapin läänin maaherrana. Pokka on kuitenkin syntynyt Ruovedellä Pirkanmaalla. Urpo Kortela
Urpo Kauko Juhani Kortela (s. 1945) on suomalainen tekniikantutkija. Hän on ollut Oulun yliopiston säätö- ja systeemitekniikan professori vuodesta 1986. Hänen tutkimuskohteensa on ollut prosessinohjaus. Urpo Kangas
Kankaan vanhemmat ovat rovasti Rainer Kangas ja terveydenhoitaja Eini Pohjolainen. Hän tuli ylioppilaaksi Orimattilan lukiosta 1971 ja valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1975, lisensiaatiksi 1978 ja tohtoriksi 1985, jolloin hän sai myös varatuomarin arvon. Kangas toimi Suomen Akatemian tutkimusapulaisena 1974–1975 ja vanhempana tutkijana 1989–1990. Helsingin yliopiston siviilioikeuden vt. assistenttina hän työskenteli 1976 ja 1977, yksityisoikeuden vt. amanuenssina 1976, yleisen oikeustieteen vt.assistenttina 1977–1978 ja Turun yliopiston yksityisoikeuden apulaisprofessorina 1983–1987. Helsingin yliopiston perhe- ja perintöoikeuden dosentti hän oli 1984–1987, siviilioikeuden apulaisprofessori 1987–1999 ja vt. professori 1988–1989 sekä vuodesta 1999 siviilioikeuden, erityisesti perhe- ja perintöoikeuden professori. Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Kangas on ollut vuodesta 1994. Hänen erikoisalojaan ovat perintöoikeus, testamenttioikeus, avioliitto-oikeus, henkivakuutus, nimioikeus, lapsioikeus ja holhousoikeus. Urpo Pesonen
Urpo Rafael Pesonen (8. toukokuuta 1915 Helsinki – 22. tammikuuta 1994 Lahti) oli suomalainen viulutaiteilija, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Hän opiskeli Saksassa, Itävallassa ja Yhdysvalloissa. Hän piti ensikonserttinsa viulistina vuonna 1940 ja johti jatkosodan aikana Uhtuan suunnan rintamaorkesteria. Sodan jälkeen Pesonen toimi Oulun kaupunginorkesterin johtajana 1944–1959, Oulun musiikkiopiston johtajana 1952–1959 sekä Lahden kaupungin musiikinjohtajana ja Lahden kaupunginorkesterin kapellimestarina 1959–1978. Hän vieraili kapellimestarina myös Ruotsissa ja Neuvostoliitossa. Urho Toivola
Urho Vilpitön Konstantin Toivola (vuoteen 1906 Kröger; 17. lokakuuta 1890 Heinola – 11. syyskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, Edistyspuolueen kansanedustaja ja diplomaatti. Hän edusti vasemmistoliberalismia, niin kutsuttua jakobinismia. Ulf Krokfors
Ulf Magnus ”Uffe” Krokfors (s. 20. marraskuuta 1966 Helsinki) on suomalainen jazzbasisti. Hän on soittanut muun muassa Edward Vesalan Sound & Furyssa, Krakataussa sekä Otto Donnerin, Juhani Aaltosen, Sakari Kukon ja vaimonsa Iro Haarlan kokoonpanoissa. Hän on julkaissut soololevyn "The Incense of All Our Prayers" omakustanteena vuonna 2008 ja TUM Records on julkaissut hänen ja Iro Haarlan yhteislevyn "Heart of a Bird" vuonna 2003. Urpo Sivula
Urpo Sivula aloitti lentopallon veljensä innostamana kahdeksanvuotiaana kotikonnuillaan Kurussa. Ensimmäiset vuotensa hän pelasi Kurun Ryhdissä, josta tie vei Virtain Urheilijoihin. Virroilla Sivula pelasi viisi vuotta juniorisarjoja ja lisäksi muutaman pelin aikuisten riveissä 3-sarjaa. Sivula harrasti nuorena myös yleisurheilua, mutta lentopallo vei täysin mukaansa hänet murrosikäisenä. Urpo Vähäranta
Urpo Tapani Vähäranta (15. kesäkuuta 1926 Lokalahti – 10. syyskuuta 2011) oli suomalainen yleisurheilija. Vähäranta edusti uransa aikana Lokalahden Leiskua ja Turun Urheiluliittoa. Hän voitti Kalevan kisoissa 1952 1 500 metrin juoksussa pronssia (3.54,8) ja Kalevan kisoissa 1953 800 metrillä kultaa (1.51,8) ja 1 500 metrillä hopeaa (3.51,2) jättäen taakseen kolmannelle sijalle Lasse Virenin valmentajan Rolf Haikkolan. Urpo Vähäranta puolusti v. 1954 Turussa menestyksellisesti 800 metrin Suomen mestaruuttaan ajallaan 1.52,4. Vähäranta edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952 1 500 metrillä Denis Johanssonin ja Aulis Pystysen kanssa. Hän karsiutui kuitenkin jo alkuerissä ajalla 3.56,8. Urpo Vähäranta oli mukana myös Bernin EM-kisojen 800 metrillä v. 1954, mutta hän ei selviytynyt loppukilpailuun. Urho Kekkonen
Vaikka Kekkosen Pielavedellä sijaitseva syntymäkoti tunnetaan Lepikon torppana, Kekkosella ei ole torpparitaustaa. Talo oli hankittu perheen omakotitaloksi. Urho Kekkosen esivanhemmat aina kahdenteentoista sukupolveen saakka olivat kaikki vanhojen itäsuomalaisten talonpoikaissukujen jälkeläisiä. Kekkosen suku isän puolelta oli kaskimaiden valtaajia ja äidin puolelta omilla maillaan pysynyt talonpoikaissuku. Isoisä Eenokki, Urho Kekkosen isän isä, kuului kuitenkin 1800-luvulla kasvaneeseen tilattomien ryhmään ja hankki elatuksensa tilapäistöillä ja renkinä. Upi Sorvali
Urpo Tapani ”Upi” Sorvali (31. heinäkuuta 1952 Helsinki – 24. maaliskuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen muusikko, rumpali, säveltäjä, sovittaja, tuottaja ja arvostettu musiikinopettaja. Hän toimi Oulunkylän Pop/Jazz opistossa sekä konservatoriossa opettajana 1970-luvulta kuolemaansa asti. Sorvalin oppilaita ovat mm. Jari "Kepa" Kettunen, Janne Haavisto, Sami Kuoppamäki, Rami Eskelinen ja Leevi Leppänen. Hän itse oli opiskellut musiikkia nuoresta pojasta lähtien kuolemaansa saakka. Sorvali keräili erilaisia lyömäsoittimia, joita kertyi vuosien saatossa satoja. Nurmoila
Nurmoila on perinteinen aunuksenkarjalainen kylä, joka on syntynyt viimeistään 1500-luvulla. Jatkosodassa vuosina 1941–1944 alue oli Suomen miehittämä. Kylään majoittunut Olavi Paavolainen kirjoitti siellä teostaan "Synkkä yksinpuhelu". Yrjö Kilpeläinen
Yrjö Kilpeläinen syntyi Pohjois-Savon maakunnassa, Leppävirran Saahkarlahden kylässä, josta perhe muutti Kangaslammille. Hän syntyi esikoisena pienviljelijä Otto Kilpeläisen ja hänen vaimonsa Maria Sofia Hynösen perheeseen. Kansakoulun käytyään Kilpeläinen siirtyi opiskelemaan Helsingin Koelyseoon, josta hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927. Lyseossa Kilpeläisen luokkatovereina olivat myöhempi suurlähettiläs Toivo Heikkilä ja myöhempi ministeri ja Kansaneläkelaitoksen johtaja Aku Sumu. Arvo Kuusla
Arvo Armas Kuusla (vuoteen 1935 "Granlund", 19. huhtikuuta 1907 Pyhäjärvi Vpl – 24. kesäkuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja SF:n järjestäjä. Kuusla tunnettiin muun muassa elokuvan "Seitsemän veljestä" Eerona. Urpo Sivula
Kesällä 2006 miesten A-maajoukkueessa tehnyt Sivula solmi myöhemmin suvena sopimuksen lentopalloliigan kestomenestyjiin kuuluneeseen Pielaveden Sampoon. Ensimmäisellä liigakaudellaan Sivula syötti kolmanneksi eniten ässäsyöttöjä ja teki 15:ksi eniten pisteitä lentopalloliigassa. Sampo lunasti itselleen Suomen Cupin mutta liigamestaruus jäi otteluvoiton päähän Rovaniemen Santasportin viedessä finaalisarjan voitoin 2-3. Luettelo jääkäreistä J
(Käytti Saksassa peitenimeä Antti Sivula), (16. tammikuuta 1890 Sievi – 15. maaliskuuta 1947) oli suomalainen jääkäri. Hänen äitinsä oli Hilma Johanna Jokitalo. Tämä sieviläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 17. joulukuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Schmardenissa, josta hänet siirrettiin Altonan työosastoon 1. joulukuuta 1916, mistä hänet laskettiin elokuussa 1917 siviilitöihin. Suomeen hän palasi 29. marraskuuta 1918 ja toimi sen jälkeen työmiehenä eripaikkakunnilla sekä satamatöissä. Kunniamerkit: Jääkärimerkki. Urho Kekkonen
Nuoripari siirtyi työmaan mukana Pielavedelle, mistä Juho Kekkonen osti asunnoksi savutuvan, jota hän vähitellen korjaili ja laajensi kunnolliseksi taloksi. Hän rakensi tupaan savupiipun vähän ennen esikoispoikansa Urhon syntymää. Talon takana olevan kauniin lepikon takia taloa alettiin kutsua Lepikon torpaksi. Pihapiirissä sijaitsi savusauna, jossa Urho Kekkonen syntyi 3. syyskuuta 1900. Lepikon torpassa perhe asui kuusi vuotta ja Siiri-tytär syntyi vuonna 1904. Juho Kekkosen savotoiden mukana perhe muutti vuonna 1906 Kuopioon ja 1908 Lapinlahdelle. Tiukkaa oli, mutta puutetta ei kärsitty. Perheen kuopus Jussi syntyi vuonna 1910. Kivennapa
Tunnettuja kivennapalaisia ovat tulenkantajina tunnetut runoilija Ilmari Pimiä ja kirjailija Olavi Paavolainen sekä ruotsiksi kirjoittanut Raivolan kylän kuuluisa asukas Edith Södergran. Kotiseutuneuvos Uljas Kiuru on syntynyt Kivennavan Karvalassa. Turtola (kylä)
Turtolan kunnassa on syntynyt kaksi Suomen pääministeriä: Kaarlo Castrén (pääministerinä 1919) ja Paavo Lipponen (pääministerinä 1995-2003) Urpo Siirala
Uuno Urpo Tapio Siirala, vuoteen 1935 Sirelius (3. tammikuuta 1908 Helsinki – 19. toukokuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Sulo Albin Tervo
Sulo Albin Tervo syntyi Nurmeksen Lipinlahden kylässä metsätyömiehen pojaksi. Hän itsekin aloitti uransa metsätöissä, mutta kävi sotien jälkeen Kuopion Teknillisen koulun ja valmistui rakennusmestariksi. Muiden rakennusyhtiöiden palveluksessa ammattiuransa aloitettuaan hän perusti oman yrityksen vuonna 1953. Rakennustoimisto S. A. Tervo Oy keskittyi aluksi asuntorakentamiseen Pohjois-Karjalassa, mutta 1950-luvun lopun matalasuhdanteessa laajensi muutamaksi vuodeksi toimintaansa Helsinkiin, kunnes palasi kotimaakuntansa elpyneille markkinoille. Urpo Sivula
Kesällä 2012 Sivula ajautui täysin yllättäen sairaalapetiin kesken A-maajoukkueen Maailmanliigan vieraspelikiertueen, joka oli edennyt Brasiliaan. Sivulan täytyi viettää viikon päivät maajoukkueen silloinen joukkueenjohtaja Jani Nieminen tukenaan kahdessa eri sairaalassa Brasiliassa. Muun Suomen joukkueen täytyi jättää heidät Brasiliaan, kun joukkue matkasi jatkamaan vierasotteluitaan Kanadaan. Urho Peltonen
Urho Peltonen syntyi Pohjois-Karjalan Nurmeksessa, jossa hänen isänsä Erkki Peltonen (s. 1861) toimi kansakoulunopettajana. Kirjailija Johannes Linnankoski oli Peltosen setä. Hän kävi aluksi Nurmeksen yhteiskolua, mutta muutti 1910-luvun alussa Tampereelle, jossa Peltonen kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1913. Hän jatkoi opintojaan Teknillisessä korkeakoulussa Helsingissä ja valmistui insinööriksi 1918. Suomen sisällissodan aikana Peltonen toimi Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin ylipäällikkönä ja osallistui sodan alkuvaiheessa myös Värtsilän taisteluun. Aune Haarla
Aune Onerva Haarla (o.s. Lahdelma, ent. Ala-Tuuhonen; 12. huhtikuuta 1923 Iitti – 4. helmikuuta 1976 Helsinki), joka käytti myös salanimiä Annuli, Jouluakka, Anu Tuulos, oli Yleisradion viihdeosaston toimittaja. Kansalliseen julkisuuteen Haarla-Ala-Tuuhonen nousi 1960-luvulla radion hupailuohjelman Kankkulan kaivolla ansiosta. Uno Savola
Uno Savola (23. syyskuuta 1904 Maynard, Massachusetts, Yhdysvallat – 5. marraskuuta 1968) oli suomalainen yritysjohtaja, koulutukseltaan diplomi-insinööri 1926. Hän oli Oy Wilh. Schauman Ab:n toimitusjohtaja vuodesta 1950 aina kuolemaansa saakka, ja Suomen Ulkomaankauppaliiton puheenjohtaja vuodesta 1962. Hän sai vuorineuvoksen arvon 1961. Juho Karppinen
Juho Karppinen (s. 1983 Raisio) on suomalainen soutaja. Hän edustaa Nesteen Soutajia ja häntä valmentaa hänen isänsä, soudun olympiavoittaja Pertti Karppinen. Urpo Leppänen
Urpo Olavi Leppänen (10. helmikuuta 1944 Polvijärvi – 14. maaliskuuta 2010 Forssa) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi kansanedustajana vuosina 1979–1991 ja Kalevi Sorsan IV hallituksen työvoimaministerinä 1983–1987. Urpo Helkovaara
Urpo Helkovaara (s. 2. tammikuuta 1947 Jyväskylä) on suomalainen jääkiekkovaikuttaja. Urho Seitola
Urho Wilhelm Seitola (synt. Frimodig, 31. toukokuuta 1886 Hamina – 22. maaliskuuta 1949 Hamina ) oli suomalainen suojeluskuntaupseeri. Sotilasarvoltaan hän oli luutnantti. Urpo Ahola
Vuodesta 1943 Ahola toimi maanviljelijänä kotitilallaan Somerolla, mutta jatkoi pakinoiden kirjoittamista vapaana toimittajana Turunmaa-lehdelle. Somerolla hän oli kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen jäsenenä vuodesta 1950 toistakymmentä vuotta ja yhdeksän vuoden ajan Someron kunnanvaltuuston puheenjohtajana. Hän toimi myös Maalaisliiton Someron kunnallisjärjestön puheenjohtajana ja oli Keskustapuolueen puoluevaltuuskunnan jäsen. Presidentinvaaleissa 1962 hän oli presidentin valitsijamiehenä. Juho Toivola
Juho Toivola (s. 4. kesäkuuta 1990 Seinäjoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kaudella 2017 Koskenkorvan Urheilijoita. Toivola on edustanut Koskenkorvan Urheilijoita kaudesta 2015 alkaen. Toivolan kasvattajaseura on Seinäjoen Maila-Jussit. Toivolan edellisiä seuroja ovat Kouvolan Pallonlyöjät, JymyJussit, Nurmon Jymy ja Ylistaron Kilpa-Veljet. Urpo Rauhala
Helsinkiläisen mieskuoron Viipurin Lauluveikkojen ensimmäinen laulunjohtaja Urpo Rauhala aloitti musiikkiopintonsa Viipurin musiikkiopistossa Lahdessa (nyk. Lahden Konservatorio) opiskellen pianon- ja urkujensoittoa isänsä Matti Rauhalan oppilaana. Opinnot jatkuivat Sibelius-Akatemiassa, jossa Rauhala suoritti orkesterin- ja kuoronjohdon tutkinnot professori Jorma Panulan ja professori Harald Andersénin johdolla sekä urkudiplomin 1988 professori Kari Jussilan johdolla. Esa Anttala
Esa Anttala, oikealta nimeltään "Urpo Arhosuo" ja alun perin "Urpo Lempiäinen", (26. syyskuuta 1917 Uusikirkko – 21. marraskuuta 1977 Lahti) oli suomalainen sotakirjailija, joka kirjoitti omien kokemustensa pohjalta erityisesti jatkosodan kaukopartiotoiminnasta. Timo Junkkaala
Timo Junkkaala on syntynyt Helsingissä 22.10.1948, asunut kouluaikana Lempäälässä, jossa päässyt ylioppilaaksi vuonna 1967. Lempäälässä 1960-luvun alussa vaikuttanut hengellinen herätys, jonka keskeisenä henkilönä oli voimakkaan hengellisen uudistuksen kokenut pastori Aimo Sorri, kosketti myös Junkkaalaa, joka tuli herätykseen 13-vuotiaana. Urpo Sivula
Kauden 2010-11 päätteeksi Sivula jätti Italan taakseen siirtyen Saksan Bundesliigaan SCC Berliinin vaihtaen yleispelaajan peliroolinsa takaisin hakkuriksi. Sivula voitti SCC Berliinissä Saksan mestaruuden, mutta finaaleissa häntä ei nähty välierissä tapahtuneen loukkaantumisen vuoksi. Urho Harjula
Urho Arvid Harjula (24. huhtikuuta 1941 – 6. kesäkuuta 2015 Loppi) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hän edusti 1960-luvulla Helsingin Jyryä ja voitti Suomen mestaruuden 81-kiloisten sarjassa vuosina 1965 ja 1967. Urpo Harva
Urpo Hemminki Harva (vuoteen 1926 Heerman, 22. toukokuuta 1910 Vampula – 29. heinäkuuta 1994 Lohja) oli suomalainen filosofi, kasvatustieteilijä ja aikuiskasvatuksen ensimmäinen professori. Päätyönsä ohella hän toimi sivistysjärjestöissä. Urho Nissilä
Nissilä on Kuopion Palloseuran kasvatti. Hän pelasi ensimmäisen kerran seuran edustusjoukkueen paidassa kevättalvella 2015 Liigacupissa. Veikkausliigassa Nissilä debytoi toukokuussa 2015 HIFK Fotbollia vastaan. Urho Sippola
Sippola saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 2. Jääkärirykmentin konekiväärikomppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Kalevankankaalla, jossa hän haavoittui 28. maaliskuuta 1918 vihollisen konekivääritulessa ylävartaloon ja kuoli haavoihinsa Kangasalan sairaalassa 30. maaliskuuta 1918. Hänet on haudattu Kauhavan sankarihautaan. Urho Saariaho
Urho Saariaho ansioitui sekä aktiiviurheilujana että urheilujohtajana järjestötehtävissä. Urheiluharrastus alkoi jo pikkupoikana Raahessa. Urho Saariaho osallistui paikallisissa, piirikunnallisissa tms. kilpailuissa tarvittaessa seuransa edustajana moniinkin eri lajeihin, mutta tärkeimmäksi hänelle muodostui seiväshyppy. Väärästä ”selkä rimaan päin” -ylitystyylistä huolimatta kova harjoitus vei hänet aina Suomen mestaruuteen 22-vuotiaana 1934 – tulos oli 380. Lisäksi hän saavutti useita toisia, kolmansia ja pistesijoja SM-kilpailuissa. Kymenlaakson piiriennätys 380 oli hänen nimissään 1937-48. Saariaho oli puolustusvoimain mestari, Helsingin yliopiston kirjoilla ollessaan akateeminen mestari jne. Urho Saariaho oli monipuolinen urheilija menestyen seipään lisäksi yleisurheilussa monessa lajissa. Hän harrasti voimakkaasti myös jääpalloa. Juupajoki
Juupajoen naapuripaikkakunnalla Orivedellä syntyneen sarjakuvapiirtäjä Tarmo Koiviston Mämmilä-sarjakuvissa Orivettä muistuttavan Mämmilän naapuripaikkakuntina esiintyvät Urovesi ja Eipäjoki. Urho Lehtovaara
Urho Lehtovaara syntyi Pyhäjärvellä, Oulun läänissä, liikkeenharjoittaja Emil ja Anni (o.s. Kantonen) Lehtovaaran perheeseen. Perhe muutti Saloon vuonna 1934. Lehtovaara suoritti ohjaajakurssin (RAOK 4) Kauhavan Lentosotakoulussa vuonna 1938. Urpo Siirala
Siiralan vanhemmat olivat kansatieteilijä U. T. Sirelius ja Elli Natulin ja puoliso vuodesta 1935 lääketieteen lisensiaatti Anni Sirkka Maija-Liisa Wegelius. Siirala tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta 1926 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1934. Lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi hän väitteli 1939, korva-, nenä- ja kurklkutautien erikoislääkärin pätevyyden hän sai 1937. Siirala työskernteli ensin sekä Helsingin yliopiston että Helsingin yleisen sairaalan ja Kiljavannummen parantolan palveluksessa. Hän oli korva-, nenä- ja kurkkutautiopin professori Turun yliopistossa 1947–1958 ja vuodesta 1958 Helsingin yliopistossa. Eläkkeelle Siirala jäi vuonna 1973. Siirala oli Suomen lääkäriliiton hallituksen puheenjohtaja 1954–1962. Osmo Kurola
Osmo Aarne Kurola (s. 20. huhtikuuta 1948 Raahe) on suomalainen juristi, poliitikko ja virkamies. Kurola toimi kansanedustajana vuosina 1995–1999 edustaen Lapin läänin vaalipiiriä ja kuului Kansallisen Kokoomuksen eduskuntaryhmään. Ennen kansanedustajuuttaan hän työskenteli Rovaniemen tuomiokunnan, Rovaniemen hovioikeuden, Rovaniemen kihlakunnan rekisteritoimiston ja Lapin lääninhallituksen palveluksessa. Urve Palo
Urve Palo (s. 10. heinäkuuta 1972 Haapsalu) on virolainen poliitikko sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Urpo Levo
Urpo Jurva Levo (15. elokuuta 1921 Viipurin mlk. – 18. marraskuuta 1998 Turku) oli suomalainen kenraaliluutnantti ja presidentti Kekkosen pitkäaikainen adjutantti. Urpo Lahtinen
Urpo Lahtinen oli lähtökohdiltaan paljasjalkainen "Stadin kundi". Perheen isä kaatui jatkosodassa ja Urpo vietti nuoruutensa äitinsä kanssa erittäin vaatimattomissa oloissa pienessä helsinkiläisessä kerrostaloyksiössä. Kesällä 1951 Lahtinen tapasi Hymy Jokisen eräissä iltamissa Karhulassa ja he avioituivat vielä saman vuoden joulukuussa. Usko Kemppi
Kun Usko Kemppi oli kahdenkymmenen ikäinen, hän oli asunut seuraavilla paikkakunnilla: Oripää, Turku, Helsinki, Pori, Hämeenlinna, Joensuu, Kajaani kahteen otteeseen, Kuopio, Viipuri ja Naantali. Vuonna 1921 sai Kaarle Aksel Hurmerinta siirron Uudenkaupungin poliisimestariksi, ja siitä kaupungista tulikin Kempin omien sanojen mukaan hänen tärkein kaupunkinsa. ”Siellä oli hyvin korkealla sekä urheilu, voimistelu että musiikki. Kaikki minulle uusia asioita. Isä tietysti perusti Uuteenkaupunkiin näyttämön, jossa esitettiin suuriakin näytelmiä, ja niin jouduin parin vuoden ajan olemaan kuiskarinkopissa. Osasin näytelmiä melkein ulkoa, ja opin kirjoittamaan niitä. Tähän aikaan sain myös viulun, jonka harjoituksia voimistelun känsäkourat haittasivat.” Usko Kemppi muisti myös, että ”Uudessakaupungissa oli silloin kaksi puhallinorkesteria, melkoinen orkesteri ja koulun pieni orkesteri, laulukuoroja ja kaksi näyttämöä, joten kulttuurielämä oli niin pienellä paikkakunnalla erittäin vilkasta.” Uudenkaupungin Yhteislyseon orkesterissa Kemppi rakastui viulunsoittoon niin, että haaveena ollut sirkuksen taitovoimistelijan ura sai jäädä. Urpo
Suomessa nimi Urpo annettiin 1900-luvulla 5 107 henkilölle, mutta 2000-luvulla se on annettu vain noin kymmenelle. Nimi oli suosituimmillaan 1940- ja 1950-luvuilla. Myöhemmin slangissa nimi on ollut haukkumasana, joka tarkoittaa hölmöä. Urho Toivola
Toivolan vanhemmat olivat rovasti David Konstantin Kröger ja Anni Koponen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1909 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1914. Toivola toimi "Pohjanlahti"-lehden toimittajana Raumalla 1915, "Helsingin Sanomien" toimittajana ja Nuorsuomalaisen puolueen puoluesihteerinä 1916–1917, elintarvehallituksen virkamiehenä 1917–1918 sekä Osuusliike Elannon kirjallisena sihteerinä ja Edistyspuolueen sihteerinä 1918–1919. Mika Sivunen
Mika Sivunen (s. 16. lokakuuta 1967) on uransa lopettanut suomalainen pesäpalloilija. Vuosina 1986–2007 Sivunen pelasi SM-sarjassa ja Superpesiksessä 465 runkosarjaottelua Seinäjoen Maila-Jussien ja Jyväskylän Kirin joukkueissa. Sivusen kasvattajaseura on Seinäjoen Maila-Jussit. Ulkopelissä Sivusen pelipaikka oli kolmosvahtina. Sivunen valittiin kolme kertaa Itä–Länsi- ja kerran Liitto–Lehdistö-otteluun. Ulla Karvo
Ulla Marita Karvo (o.s. Ihalainen, s. 14. syyskuuta 1960 Rantasalmi) on Rovaniemellä asuva entinen Kokoomuksen kansanedustaja. Hänet valittiin eduskuntaan 2007 Lapin vaalipiiristä. Hän on arvoltaan varatuomari ja suorittanut oikeustieteen lisensiaatin tutkinnon. Urpo Leppänen
Leppänen oli neljästi naimisissa: pankinjohtaja Ansa Nykäsen kanssa 1966–1974, toiminnanjohtaja Marja-Leena Kaartisen kanssa 1975–1983, SDP:n kansanedustaja Sinikka Hurskaisen kanssa 1984–1990 ja kuubalaissyntyisen Ana Risquet Ribaltan kanssa vuodesta 1990. 1980-luvun lopulla Leppänen tutki matkailuliiketoiminnan mahdollisuuksia Kuubassa ja tapasi vuonna 1989 tanssitaiteilija Risquet’n Santiago de Cubassa Tropicana-klubilla. Perheen kotikielenä oli espanja. Urpo Sivula
Sivula valittiin poikkeuksellisesti miesten A-maajoukkueeseen vain 18-vuotiaana ennen kuin hän oli pelannut ensimmäistäkään otteluaan lentopallon pääsarjatasolla Suomessa. Kesällä 2006 Portugalia vastaan käydyssä lentopallon Maailmanliigan avausottelussa ensimmäistä maaotteluaan pelannut Sivula nousi ottelun loppuhetkien ratkaisijaksi päättämällä ottelun kaksi viimeistä palloa Suomelle. Voitto oli Suomelle historian ensimmäinen Maailmanliigassa. Myöhemmin syksyllä Sivula oli osa Suomen joukkuetta, joka selvitti tiensä vuosikymmenen tauon jälkeen paikan EM-lopputurnaukseen. Paavo Ahava
Ahava syntyi Vienan Karjalan keskuspaikassa Uhtualla kauppias Simana Afanasjeffin ja Hoto Pällijeffin perheeseen. Hän muutti Suomeen jo 1883, työskennellen muun muassa kauppa-apulaisena Tornionlaakson Turtolassa vuodesta 1887 lähtien. Vuonna 1900 Ahava perusti oman kauppaliikkeen Kuusamoon, jossa hänestä tuli nopeasti paikkakunnan menestynein kauppias. Ahava laajensi 1900-luvun alkuvuosina toimintaansa myös Ouluun ja synnyinpitäjäänsä Uhtuaan. Urpo Pitkänen
Urpo Pitkänen (s. 1938 Pyhäjärvi Vpl ) on suomalainen opettaja ja eräkirjailija. Urpo Harva
Harva aloitti vuonna 1940 kansansivistysopin opettajana Helsingin Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa (YKK). Hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1946 tieteenalansa ensimmäisenä Pohjoismaissa, ja samalla hänestä tuli Yhteiskunnallisen korkeakoulun ensimmäinen professori, jonka ala oli kansansivistysoppi. Myöhemmin kansansivistysoppi muuttui aikuiskasvatukseksi ja Tampereelle 1960 muuttaneesta Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta vuonna 1966 Tampereen yliopisto. Harva jatkoi Tampereen yliopiston aikuiskasvatuksen professorin virassa vuoteen 1973. Urpo Lauri
Urpo Lauri (8. heinäkuuta 1919 Suursaari – 31. tammikuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen teatteriohjaaja, radiokuunnelmien ohjaaja, dramaturgi ja kääntäjä. Hän on dramatisoinut F. E. Sillanpään kolme kirjaa "Elämä ja aurinko" (1956), "Hiltu ja Ragnar" (1956) ja "Miehen tie" (1958). Hänen ohjaamiaan kuunnelmia ovat muun muassa Eugene O'Neillin "Elektran on murhe" ja Leo Tolstoin novelliin perustuva "Paljonko ihminen tarvitsee maata". Hän voitti myös vuoden 1955 parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkinnon Roland af Hällströmin kanssa elokuvasta "Ryysyrannan Jooseppi". Asko Sivula
Sivulan vanhemmat olivat everstiluutnantti Reino Sivula ja Anni Kratz ja puoliso vuodesta 1964 Desirée Signe Kaarina Ahlbäck. Sivula tuli ylioppilaaksi 1956 ja suoritti upseerintutkinnon 1959 ja Sotakorkeakoulun 1969. Hän toimi Karjalan tykistörykmentin ja Reserviupseerikoulun opetusupseerina 1959–1967, Pääesikunnan esikuntaupseerina 1969-1976 ja osastopäällikkönä 1984–1990, Etelä-Suomen sotilasläänin esikunnan osastopäällikkönä 1979–1981, Jääkäripatteriston komentajana 1981–1984, kenttätykistön tarkastajana 1990–1992 ja lopuksi apulaismaavoimapäällikkönä vuodesta 1993. Hänet ylennettiin vänrikiksi 1957, luutnantiksi 1960, yliluutnantiksi 1963, kapteeniksi 1966, majuriksi 1971, everstiluutnantiksi 1976, everstiksi 19884 ja kenraalimajuriksi 1994. Hänen nimellään julkaistiin vuonna 1995 hänen johtamansa työryhmän tuottama tutkimus "Tietoyhteiskunnan maavoimat – Maavoimat 2020", jota on käytetty Suomen puolustusvoimien kehittämisessä. Kaarlo Sarkia
Kaarlo (Kalle) Sarkia (alkuperäiseltä nimeltään Kaarlo Teodor Sulin) (11. toukokuuta 1902 Kiikka – 16. marraskuuta 1945 Sysmä) oli suomalainen runoilija ja esteetikko. Hän suomensi ranskalaista runoutta. Hänestä on käytetty myös nimitystä ”suomalainen Apollo”.
Sarkia syntyi aviottomana piian lapsena vuonna 1902. Hänen äitinsä oli Aleksandra (Sandra) Maria Sulin (1874–20.2.1916), joka kuoli pojan ollessa vajaa 14-vuotias, ja poika joutui Hilda Runnin, joka oli Kaarlo Sarkian kummitäti, kasvatiksi. Isä oli puuseppä Malakias Korkki, jonka suku oli kotoisin Houhajärven Kuukan talosta. Sarkian isä oli lähes 100 prosenttisella varmuudella Tyrväältä ollut kirvesmies Heikki Laaksonen. Juho Savo
Juho Savo syntyi maanviljelijä, metsänhoitaja Matti Savon ja emäntä Ritva Savon perheeseen. Hän puolisonsa vuodesta 1972 on lehtori Salme Mattila. Savo opiskeli sosiaalipolitiikkaa, sosiologiaa, taloustiedettä ja tilastotiedettä ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1980. Ennen siirtymistään maakuntajohtajaksi hän työskenteli Varsinais-Suomen Kokoomuksen toiminnanjohtajana 1985–1998, toimistopäällikkönä ja kunnallissihteerinä 1978–1985 sekä järjestösihteerinä 1974–1978. Hän oli myös muun muassa "Auransilta"-lehden päätoimittaja 1978–1985, Pöytyän kunnanvaltuuston jäsen 1977–1980 sekä Turun sosiaali- ja satamalautakuntien jäsen 1980- ja 1990-luvuilla. Aarno Turpeinen
Aarno Johannes Turpeinen (s. 21. maaliskuuta 1971 Oulu) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Oululaislähtöinen Turpeinen teki parhaat saavutuksensa Helsingin Jalkapalloklubissa, jossa hän voitti kolme Veikkausliigan mestaruutta (1997, 2002 ja 2003) ja pelasi myös Mestarien liigaa kaudella 1998–1999. Turpeinen on voittanut neljästi Suomen Cupin ja hänet on valittu Veikkausliigan legendaksi. Urpo Sivula
Kesällä 2015 Sivula solmi 2-vuotisen sopimuksen VaLePaan, mutta pystyi debytoimaan VaLePassa vasta huhtikuussa 2016 katkaistuaan nilkkansa syksyn 2015 EM-lopputurnauksessa. Puoli vuotta kestänyt toipuminen vammasta vei tyystin kauden 2015-16 runkosarjapelit ja pudotuspelien avausottelut välistä. Pätkäkausi päättyi SM-hopeaan. Urpo Kuuskoski
Urpo Akseli Kuuskoski, sukunimi vuoteen 1925 "Lindholm" (4. elokuuta 1905 Turku – 25. toukokuuta 1982) oli suomalainen filosofian tohtori, yliopettaja ja oppikirjojen tekijä. Urpo Sivula
Urpo Sivula (s. 15. maaliskuuta 1988 Kuru) on suomalainen lentopalloilija. Sivula on pelannut urallaan kotimaan kenttien lisäksi Turkin, Italian ja Saksan pääsarjoissa. Hän on voittanut kolme Suomen mestaruutta, joista viimeisimmän VaLePan riveissä kaudella 2017–2018. Saksan Bundesliigan mestaruutta Sivula juhli kaudella 2011–2012 SCC Berlin riveissä. Urpo Martikainen
Martikainen asui lapsuudessaan Koskelassa ja kävi Käpylän kansakoulua. Vuodesta 1986 lähtien hän on asunut Pirkkolassa, Pohjois-Helsingissä. Urpo Martikainen on kehittänyt Kymmenen uutisten loppukevennyksen jälkeisen ”loppuheiton”. Hän juonsi viimeisen lähetyksensä 27. toukokuuta 2010 pitkän uutisuransa päätteeksi. Sivuca
Sivuca, oikealta nimeltään Severino Dias de Oliveira (26. toukokuuta 1930 Itabaiana, Paraíba, Brasilia – 14. joulukuuta 2006 João Pessoa, Paraíba, Brasilia) oli brasilialainen muusikko, joka opetteli soittamaan harmonikkaa yhdeksänvuotiaana. Hän muutti 15-vuotiaana Recifeen, jossa hänen uransa radiossa alkoi. Hän siirtyi 1960-luvulla Yhdysvaltoihin, jossa konsertoi muun muassa tulevan vaimonsa Gloria Gadelhan kanssa. Hän soitti myös yhdessä muun muassa Harry Belafonten ja Miriam Makeban kanssa. Hän kiersi soittimineen myös Euroopassa. Urho Kulovaara
Kulovaaran vanhemmat olivat kirvesmies Gustaf Jakobsson ja Emilia Alexandra Enqvist. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1915 Sortavalan seminaarista. Kulovaara toimi kansakoulunopettajana Koivistolla 1911–1915 ja Turussa 1915–1956. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1961. Hänen mukaansa on nimetty Turun ylioppilaskylässä sijaitseva Urho Kulovaaran katu. Urpo Martikainen
Urpo ”Upi” Martikainen (s. 16. huhtikuuta 1947 Helsinki) on entinen MTV3-televisiokanavan uutisankkuri. Hän tuli "Kymmenen uutisiin" Ruotsin television suomenkielisestä toimituksesta keväällä vuonna 1982. Arvo Ukkola
Arvo Ukkola syntyi Hjalmar Viktor Ukkolan ja Alma Josefintytär Dufvan viidentenä poikana. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän asui Karhulassa, jossa hän varttui nuorimpana leskiäidin viidestä pojasta. Täytettyään 18 hän joutui vuonna 1939 suoraan armeijasta sotaan. Arvo Ukkola palveli niin talvi- kuin jatkosodassakin viestimiehenä muun muassa Syvärillä, Karhumäessä ja Aunuksessa. Hän esiintyi sodan aikaan muutaman kerran myös Aunuksen radiossa asemiesilloissa. Unto Haapa-aho
Unto Johannes "Unski" Haapa-aho (s. 21. heinäkuuta 1932 Tornio) on suomalainen jazzmuusikko, säveltäjä, sovittaja ja pelimanni. Hänen pääinstrumenttinsa ovat klarinetti ja tenorisaksofoni, mutta hän osaa soittaa myös baritoni- ja sopraanosaksofoneja, bassoklarinettia, huilua sekä viulua. Hän on esiintynyt myös useissa Uuno Turhapuro -elokuvissa. Unto-Haapa-aholla on ollut myös omia tanssimusiikkiyhtyeitä, joissa on soittanut suuri määrä tunnettuja suomalaisia sen ajan muusikoita, muun muassa Seppo Sädevuo, hanuri ja koskettimet, Pertti "Pertsa" Kilpeläinen, rummut ja laulu, Eskil Mansikka, hanuri ja piano, Aaro "Arska" Kurkela, hanuri jne. Urpo Ahola
Urpo Antipas Ahola (11. huhtikuuta 1905 Loimaa – 14. maaliskuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja näytelmäkirjailija. Antti Piuhola
Antti Piuhola syntyi 8. joulukuuta vuonna 1977 Nurmossa. Hänen vanhempansa ovat Esko ja Pirjo Piuhola, joista Esko on toiminut pitkää Nurmon Jymyn pesäpallojaoston puheenjohtajana. Piuholalla on kaksi vuotta vanhempi veli Jukka. Syyskuussa 2009 Piuhola avioitui Ilmajoella Mari Mäkilaakson kanssa. Koulutukseltaan Piuhola on diplomi-insinööri ja ammatiltaan fysiikan ja matematiikan lehtori. Piuhola valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 2003 Oulun yliopistosta. Oulussa hän opiskeli sähkötekniikan osastolla optoelektroniikkaa ja mittaustekniikkaa. Hän toimii opettajana Nurmon Lukiossa. Lisäksi aiemmin hän on opiskellut Jyväskylän avoimessa yliopistossa. Vapaa-ajallaan Piuhola harrastaa mökkeilyä ja viettää aikaa kavereiden kanssa. Piuholan lempinimi on Ändi.
Piuola pelasi urallaan viisi kautta Superpesiksessä pelaten tuona aikana yhteensä 125 runkosarja- ja 57 pudotuspeliottelua. Niissä hän löi yhteensä 313 ja toi 38 juoksua. Lisäksi Piuhola on pelannut Ykköspesiksessä viidellä eri kaudella. Urpo Sivula
Virroilta nuori lahjakkuus löydettiin poikien maajoukkueeseen, ja Sivula siirtyi harjoittelemaan Kuortaneelle Lentopalloliiton valmennuskeskukseen. Lukiota hän kävi muiden pelaajien tavoin Kuortaneen urheilulukiossa. Valmennuskeskuksessa Sivula pelasi miesten 2-sarjassa ja 1-sarjassa. Hän myös pelasi oman ikäluokkansa lisäksi kahta vuotta häntä vanhempien maajoukkueessa, johon kuuluivat muun muassa Mikko ja Matti Oivanen sekä Konstantin Shumov. Oman ikäluokkansa maajoukkueessa Sivula oli myös kapteeni. Urho Kulovaara
Urho Albinus Kulovaara (entinen Jakobsson) (1. maaliskuuta 1889 Kaarina – 15. kesäkuuta 1964 Turku) oli kansakoulunopettaja, kaupunkineuvos sekä SDP:n ja myöhemmin sos.dem. opposition ja Työväen ja pienviljelijäin sosialidemokraattisen liiton TPSL:n kansanedustaja. Antti Perheentupa
Laitilassa maanviljelijäperheeseen syntynyt Perheentupa opiskeli Suomen Lähetysseuran lähetyskoulussa 1913–1919 ja toimi sen jälkeen lähetyssaarnaajana Ambomaalla 1920–1928. Kotimaahan palattuaan Perheentupa vihittiin papiksi vuonna 1930, jonka jälkeen hän oli pappina Alastarolla 1930, Lappi Tl:ssä 1931, Nakkilassa 1931–1933, Eurajoella 1933–1934 sekä Nakkilan kirkkoherrana 1934–1950. Vuonna 1949 Perheentupa oli perustamassa Porin Diakonissalaitosta, jonka ensimmäisenä johtajana hän toimi. Vuonna 1956 Perheentupa perusti Porin Tiilimäen kaupunginosaan kehitysvammaisille tarkoitetun Porin Hoivakodin, joka muutti Ulvilaan vuonna 1968. Nykyään se tunnetaan hänen mukaansa nimellä Antinkartano. Urpo Wainio
Urpo Olavi Wainio (7. huhtikuuta 1910 Helsinki – 16. kesäkuuta 1975) oli suomalainen taidemaalari. Aapo Harjula
Harjula syntyi itsellinen Matti Harjulan ja Amanda Juhontyttären lapsena vuonna 1880 Laukaassa. Nuorena hän työskenteli asiapoikana ja maatyömiehenä Vaasan puuvillatehtaalla sekä eri konepajoissa. Lisäksi hän asui vuodet 1902-1905 Yhdysvalloissa. Tehdastyöstä Harjula siirtyi vuonna 1916 Suomen metallityöntekijäin liiton toimitsijaksi. Suomen sisällissodan jälkeen Harjula oli vangittuna poliittisista syistä vuodet 1918-1921. Urpo Sivula
Sivula palasi Euroopan kentille kaudeksi 2013-14 solmittuaan vuoden mittaisen pestin turkkilaisseura Arkas Izmiriin. Peliaika Egeanmeren rannalla oli kortilla, sillä Izmirin toisena hakkurina oli pelipaikan aateliin maailmalla kuulunut kanadalainen Gavin Schmitt. Syksyn 2014 MM-lopputurnauksessa edukseen esiintynyt Sivula palasi kisoista takaisin Suomeen ja solmi myöhemmin sopimuksen Raision Loimuun. Sivula onnistui viemään hakkuripelillään Loimun runkosarjan neljänneksi, mutta mitali jäi haaveeksi. Hänet palkittiin LähiTapiola Pistekisan voittajana myös kaudella 2014-15. Sivula oli runkosarjan pistepörssissä toisella sijalla, vaikka ei aloittanutkaan kauttaan muiden tapaan jo syksyllä Suomen kentillä - ottelukohtaisessa pistekeskiarvopörssin hän voitti 20,5 pisteen keskiarvollaan runkosarjassa. Asko Sivula
Asko Olavi Sivula (21. elokuuta 1936 Helsinki – 27. elokuuta 2014 Helsinki) oli suomalainen kenraalimajuri. Urho Pikkarainen
Pikkaraisen vanhemmat olivat maalarimestari Juho Joukko Pikkarainen ja Amanda Karoliina Näsänen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Elvi Kyllikki Salosen kanssa. Hän kävi viisi luokkaa Kajaanin yhteiskoulua. Hän kävi myös urheilu- ja voimistelukurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1922 ja Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin vuonna 1929 sekä Sotateknillisen koulun vuosina 1930–1932. Pioneerikurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa hän kävi vuonna 1937. Jutta Urpilainen
Jutta Pauliina Urpilainen (s. 4. elokuuta 1975 Lapua) on suomalainen SDP:tä edustava poliitikko ja kansanedustaja vuodesta 2003. Hän toimi SDP:n puheenjohtajana vuosina 2008–2014 ja Kataisen hallituksen valtiovarainministerinä 2011–2014.