Kuinka pitkä Nerkoonjärvi on?
Nerkoonjärvi
Järven pituus on 8,4 kilometriä, leveys 4,6 kilometriä ja sen pinta-ala on 15,3 km². Se sijaitsee neljä kilometriä Kihniön kirkolta etelään. Nerkoojärven valuma-alueen pinta-aja on 162 km² ja siihen laskee useampi järvi tai lampi. Valuma-alueen järvisyys on 12%. Idästä siihen laskee 600 metriä pitkä Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. Järveen laskee etelästä Haukkalampi ja Jänisjärvi omia laskuojia myöten. Tämä lähelle laskee Heinämaanlammen, Vähä Korpijärven, Iso Korpijärven, Jouttijärven, Vähä Jouttijärven, Aureen Korpijärven, Pikku Luppolammen ja Petäjälammen vedet Mäntysenluomaa pitkin. Eteläpäähän laskeva Hirvijoki on Hirvijärven, Vähä Hirvijärven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Pohjoisesta laskee vielä pieni Pikku Palolampi Nerkoonjärven Pohjanlahteen. Kylmälahden luusuasta lähtee neljä kilometriä pitkä Nerkoonjärven oma laskujoki Myllyjoki, joka laskee Tarsianjärven ja Syväjärven kautta Kankarinjärveen.
Teerijärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa noin viisi kilometriä koilliseen Itä-Aureessa olevasta Aurejärven kirkosta. Siihen laskee neljä metsä- tai suo-ojaa, jotka tuovat vettä pääasiassa itäpuolisilta ojitetuilta soilta. Järven oma laskuoja on kolme kilometriä pitkä Teerioja, joka laskee Poikelisjärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 77 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 750 metriä ja rannat ovat lähes kokonaan suota. Järvi on autio ja järvelle johtaa yksi tie ohikulkevalta Iso Mustajärven kiertävältä maantieltä. Oulujärvi
Niskanselän rantaviivan pituus on 366 kilometriä, josta järvenosan saarten rantaviivan yhteispituus on 130 kilometriä. Järvenosan länsirannoilla ovat Enonkylä ja Säräisniemen kirkonkylä. Pohjoisrannalla sijaitsevat Länsirannan kylä ja Vaalan kirkonkylä. Kulovesi
Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta. Tesomajärvi
Järvi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Se on lähdepohjainen järvi, jonka suurin syvyys on kuusi metriä. Siihen ei laske avo-ojia, mutta sen laskuoja alkaa järven pohjoisrannasta. Sieltä saa alkuunsa Myllyoja, joka laskee aiemmin Tuohijokena tunnettuun Myllypuroon, joka puolestaan laskee Nokian Vihnusjärveen. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Järvi sijaitsee soistuvassa painaumassa, jonka itä- ja länsipuolella kohoaa matalat kallioiset mäet ja etelässä Raholanharju. Järven ympäristöön on nykyään rakennettu asuin- ja kerrostaloja. Pohjoispuolella sijaitsee uima- ja jäähalli, kaakossa koulu ja lännessä toinen koulu. Järven rantametsissä kiertää kuntopolkuja ja sekä länsi- että itärannoille on rakennettu hiekkapohjaiset uimarannat. Hirvonjärvi (Hämeenkyrö)
Järven pinta-ala on 58,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 600 metriä. Noin 600 metriä pitkä Niemenjoki on Vesajärven laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 6,3 kilometriä pitkä Toijasjoki, joka laskee Märkäjärveen. Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet
Nerkoonjärven valuma-alueella pääjärven Nerkoonjärven vedenpintaa on laskettu 1930–1940-lukujen vaihteessa, jolloin myös Niskoslammen vedenpinta laski itsestään. Kihniön Mäkikylässä sijaitsevalla suolla sijaitsi vielä vuonna 1960 Hietalampi , jonka läpi johdettiin kaivetun ojan kautta suo-ojien vettä. Ojankaivuun seurauksena järven vedenpinta aleni niin, että Jänisjärven mittaisesta lammesta jäi jäljelle kaksi pientä lampea. Kankarinjärven järvenlasku vaikutti myös Syväjärven vedenpintaan niin, että sen rantaviiva muuttui. Pieni Palolampi laskee Sulkuejärveen. Palolammen vedenpinta on voinut alentua ojankaivuun takia. Jong (joki)
Jong on 249 kilometrin pituinen joki Sierra Leonessa. Se saa alkunsa läheltä Kodembayan kylää, ja sen valuma-alue on 7 500 neliökilometrin laajuinen. Jong laskee Sherbrojokeen, joka erottaa Sherbron saaren mantereesta. Sherbron saari on oikeastaan saari Jong- ja Kittamjokien ansiosta, sillä ne ovat halkaisseet mantereelta ulottuvan pitkän hiekkakyntään Turnerin niemimaan, jonka jatke Sherbro on. Nerosjärvi
Pääosa Nerosjärveen saapuvasta vedestä tulee Suomenjokea ja Heinäjokea myöten. Suomenjoki, joka laskee Savinselkään, kuuluu hallinnollisesti vielä Nerosjärven alueeseen. Sen pääjärvi Parlammi (96 ha) saa pääosan vedestään Palsanojaa myöten Vesijaosta, joka on laajan Vesijaon valuma-alueen (35.784) laskujoki. Suomenjokeen yhtyvät muutamat Nerosjärven alueen järvistä. Niitä ovat esimerkiksi Tervajärvi (21 ha), Leppäjärvi (25 ha), Ahvenislampi (5 ha) ja Iso-Kailo (14 ha). Heinäjoki on Kauttisjärven laskujoki, joka laskee Saarenselän Putaanlahteen. Se tuo sinne samalla koko Heinäjoen valuma-alueen vedet (35.786). Nerosjärveen laskee suoraan vain kaksi järveä. Ne ovat Miekkalammi (8 ha) ja Pöytähonganlammi (2 ha). Nurkkajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Särkijärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järvi on 800 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Järveen laskee vain kaksi ojaa ja sen laskuoja lähtee järven luoteispäästä. Noin 400 metriä pitkä laskuoja laskee Sammatinjärveen. Vesi viipyy järvessä laskennallisesti 269 vuorokautta. Järvellä on kaksi maatilaa ja sen 1,7 kilometriä pitkälle rantaviivalle on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2773. Järven itäpuolella kulkee kantatie 65 ja länsipuolella Tampere-Seinäjoki-junarata. Särkivuoren etelärinteella järven rannan tuntumassa on luonnonsuojelualue. Mätikkö (Uotsola)
Järven pinta-ala on 80,7 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys 800 metriä. Järveen laskee muutama pelto- ja metsäoja, joista Kirkkojärven valuma-alueen laskuoja Myllyoja ja pääuoma Karinjoki ovat suurimmat. Pohjoisesta laskee myös Siilijärven, Iso-Köhkörön ja Pikku-Köhkörön yhteinen laskuoja. Mätikön luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 6,1 kilometriä pitkä Saikkalanjoki. Nerkoo (Lapinlahti)
Nerkoo on yksi Lapinlahden kylistä, joka sijaitsee Lapinlahden kirkonkylästä noin 6 kilometriä pohjoiseen. Nerkoon lentokenttä
Nerkoon lentokenttä oli talvisodan alussa Lapinlahden kunnan Nerkoon kylään rakennettu sotilaslentokenttä. Kenttä toimi noin vuoteen 1952 asti, jonka jälkeen se luovutettiin takaisin alueen maanviljelijöille ja on nykyään peltoa. Ruokejärvi (Nokia)
Järvi on 550 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Järvellä on kaksi järviallasta, joilla on hieman erilainen luonne. Pohjoisaltaassa sijaitsee luotomainen saari. Sen ympäristö on mäkistä metsämaastoa, jonka alavat osat ovat soistuneet. Rantaan päättyviä suomaita ei ole ojitettu, mutta etelärantaan laskeva metsäoja tuo Ilkan Pehkusuolta kuivatusvesiä. Toinen oja, joka myös tuo ojitetun suon kuivatusvesiä, laskee itärannan suoistuneeseen metsään. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipään lahdenpohjukasta ja se juoksee mäkien välissä mutkitellen laskien lopuksi Kalliojärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 1,2 vuotta, mikä johtuu sen tilavuuteen nähden pienestä valuma-alueesta. Järven rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Rannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen, vaikka järvi ja sen ainoa saari eivät siihen kuulukkaan. Järvi on autio, mutta sen pohjoisrantaa seuraa suojelualueen kävelypolku ja järven eteläpäässä metsäautotie ohittaa rannan läheltä. Kaakkojärvi
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisellä ja mäkisellä ylänköalueella olevassa painaumassa. Se länsipuolella kohoaa Vilhevuori, joka 70 metriä järveä korkeammalle. Lounaassa sijaitsee Vehmaanvuoti ja kaakossa kohoaa pieni nimetön mäki, joka laskee Väärä-Kalkkuun. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Niger (joki)
Nigerjoen allas käsittää lähes 2,2 miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen, josta 1,5 miljoonaa neliökilometriä on varsinaista valuma-aluetta. Siihen kuuluu suurin osa Malista, Nigeristä ja Nigeriasta sekä osia Beninistä, Burkina Fasosta, Guineasta, Kamerunista, Norsunluurannikosta ja Tšadista. Téra
Téran kunnan pinta-ala on 2 380 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bankilarén, idässä Dargolin ja Kokoroun ja etelässä Diagouroun maalaiskuntiin sekä lännessä Burkina Fasoon. Kunnan läpi virtaa Nigerin sivujoki Dargol, joka on Téran kohdalla padottu tekojärveksi. Nenos-Kierinka
Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Nerkoonjärvi
Järvenlaskun seurauksia voi havaita vanhoista pitäjänkartoista. Eräät saaret maatuivat rantaan kiinni. Näitä olivat lounaispäässä Lahdenperällä Mertasaari, Paloniemessä Kortseslahden niemi, Rasinkylällä Haikonsaari ja Helaanniemellä Helaansaari. Olemassa olleet saaret kasvoivat hieman. Näin kävi Isolle Selkäsaarelle, Palosaarelle, joka yhdistyi viereisen luodon kanssa ja Kotasaari, joka pinta-ala moninkertaistui. Sen eteläpuolella oleva Pikkusaari on järvenlaskun synnyttämä. Nerkoonjärvi
Vuonna 1902 Malakias Soini ja hänen yhteistyökumppaninsa hakivat lupaa saada laskea Nerkoonjärven vedenpintaa. Asiassa ei kuitenkaan edetty, ennen kuin vuonna 1928, kun "Nerkoonjärven veden laskemisyhtiö" haki järvenlaskulle lupaa. Nyt lupa saatiin samana vuonna. Järven vedenpintaa laskettiin 1930–1940-lukujen vaihteessa. Järven luvanmukainen vedenpinnankorkeus 142,60 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy) perustuu vuoden 1937 suunnitelmaan ja vuoden 1938 Vesistötoimikunnan antamaan päätökseen. Vedenpinnan korkeutta laskettiin silloin noin 70–80 senttimetriä. Rantaviiva on siirtynyt alavilla paikoilla 40–50 metriä ja tämä on havaittavissa esimerkiksi joidenkin vapaa-ajan rakennusten tonttien sijoittelussa. Nero (järvi)
Nero () on hyvin matala ja eutrofinen järvi Jaroslavlin alueella Venäjällä. Järven pinta-ala on 54,4 km², suurin pituus 13 km, leveys 8 km, keskisyvyys 1,3 m ja suurin syvyys 3,6 m. Järven pohjaa peittää paksu silttikerros. Järvi laskee Vjoksa-joen kautta Kotorosliin ja edelleen Volgaan. Sen rannalla sijaitsee Rostovin kaupunki. Oriharonjärvi
Järvi sijaitsee 5,5 kilometriä Kärkölän taajamasta länteen. Järven pitkä lounaisranta on paikoin jyrkkää, mutta vastaranta on matalaa metsämaata tai peltomaata. Sen pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, leirikeskus ja sen rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Laasojärvi
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven molemmat rannat rajautuvat peltomaihin, joilla on järvelle viettävät jyrkät rinteet. Pohjoispäässä sijaitsee Sulkuvuori, joka kohoaa 75 metrin korkeuteen, ja itärannalla sijaitsee pieni Pertunmäki, jolla on korkeutta 40 metriä. Nykyään osa rannoista on jätetty kasvaamaan metsää ja nämä kaistaleet toimivat järven suojavyöhykkeinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rantojen läheisyydellä on haja-asutuksena muutama talo, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kaivannanjoen ylittävältä yhdystieltä 14223 ja 14224 sekä Laasolan kautta kulkevalta kylätieltä. Järven tulouoman Sulkusalmen ylittää järven tuntumassa kulkeva Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Laatokka
Laatokan vesipinta-ala on 17 700 neliökilometriä, pituus 219 km, keskimääräinen leveys 100 km ja suurin leveys 130 km. Sen keskisyvyys on 52 m. Entinen Suomen osuus Laatokasta on syvempää kuin vanha Venäjän osuus, ja syvin kohta (225 metriä) sijaitsee Valamon saaren edustalla. Laatokka on maailman 14. suurin järvi. Järven vesitilavuus on 908 kuutiokilometriä, joka on noin kolme kertaa enemmän kuin Suomen kaikkien sisävesien sisältämä vesimäärä yhteensä. Järven pinta on vain neljä metriä merenpinnan yläpuolella. Laatokassa on yli 500 saarta. Suuria saaria ovat mm. Lunkulansaari, Mantsinsaari ja Valamo. Saaret sijaitsevat enimmäkseen rannan lähellä entisellä Suomen alueella. Suurista Laatokan saarista sijaitsee kaukana rannasta ainoastaan Valamo, joka sekin on entistä Suomen aluetta. Järvi laskee Nevajoen kautta Suomenlahteen. Neris
Joen pituus on 510 km, josta ensimmäiset 264 kilometriä virtaavat Valko-Venäjällä. Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 230 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järven muoto on kuitenkin rikkomainen ja levein kohta järvessä on vain 1,3 kilometriä pitkä. Keskellä järveä sijaitseva Pilpusniemi yhdessä Heinäsaaren kanssa jakaa järven kahtia. Puoliskojen yhtenäisyyttä rikkovat lännessä Hevossaari ja idässä Haapastenniemi. Järven lähiympäristö on metsävaltaista ja mäkistä seutua. Rannat voivat paikoin olla jyrkästi veteen viettäviä. Korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle asti, ovat esimerkiksi etelärannassa Laitakuusenmäki, joka kohoaa 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle, tai luoteisrannassa kallioinen Kastarinvuori. Neittamojärvi
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on noin kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä. Järven luusua sijaitsee järven koillispäässä, mistä 5,0 kilometriä pitkä Neittamonoja kulkee suuren Isosuon kautta ja yhtyy Ahmasojaan Savikon peltoaukean pohjoispäässä. Järveen laskee kaakon suunnasta noin 1,7 kilometriä pitkä Makkarkoskenoja, joka tuo vettä Lavajärvestä. Järvien korkeusero on 8 metriä. Keeri järv
Järven pinta-ala on 127 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana. Gorouol (joki)
Gorouol on Nigerin sivujoki Burkina Fasossa ja Nigerissä. Sen pituus on 255 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 45 000 neliökilometriä. Teisko
Teiskon maisemassa vuorottelevat korkeat, usein jyrkkäpiirteiset mäet ja syvät, paikoin rotkomaiset laaksot. Huomattavimman laakson muodostaa Kaitaveden, Paarlahden ja Peräjärven muodostama kanjoni, joka ulottuu lähes 15 kilometriä Näsijärvestä itään. Entisen kunnan koilliskulmassa maasto nousee lähes 200 metrin korkeuteen merenpinnasta ja monet mäkien huiput ylittävätkin sen. Teiskon lukuisista järvistä suurin on Velaatanjärvi, joka laskee Näsijärven Terälahteen. Näsijärven rantaviiva on erittäin rikkonainen lukuisine lahtineen ja saarineen. Perinteisen maaseutuasutuksen rinnalle on 1950-luvulta lähtien noussut varsin suuri määrä kesähuviloita. Vääräjärvi (Parkano)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vääräjärvenkankaan ja Palokankaan välissä olevassa painaumassa. Painauma on soistunut, mutta sen ympäristö on muuten kangasmetsää. Järveen laske metsäojia ympäröiviltä tiheästi ojitetuilta soilta. Suurin soista on Vääräjärvenneva ja Latoneva, josta siihen laskee suurin oja. Järven oma laskuoja Vääräjoja yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Aurejokeen Onkilammen jälkeen. Rantaviivan pituus on 650 metriä. Rannat ovat soistuneet ja järvi onkin autiona. Vahojärveltä tuleva tie ohittaa järven 250 metrin etäisyydeltä ja tieltä lähtee metsäautotie ohittaa järven eteläpuolelta. Rantaan ei johda teitä. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja kulkee 200 metriä itäpuolella. Nohkuanjärvi
Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 300 metriä. Järveen laskee neljä pelto-ojaa, joista yksi on Kakkurilammin laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 1,7 kilometriä pitkä Nohkuanoja. Iso Kaakkojärvi
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvi on kaakko-luoteis-suuntainen ja sen lounaiset rannat kohoavat lyhyellä matkalla yli 40 metrin korkeuteen, ja Kaakkovuoren kohdalla yli 60 metrin korkeuteen. Siellä sijaitsee 700 metriä pitkä kalliojyrkänne. Pohjoisrannassa on loivempia rinteitä ja järven päissä on suomaatakin. Nikalanjärvi
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Nerkoonjärvi
Järven keskisyvyys on 3,7 metriä ja monet lahdenpohjukat ovat alle metrin syvyisiä. Palosaaren itäpuolelta löytyy kuuden metrin syvänne, Pohjanladesta ja Helaanniemen edustalta yli 10 metrin syvänteet. Selällä on itäpäässä laaja yli kuuden metrin syvänvedenalue. Sammallahti on alle kaksi metriä syvä, mutta yllättäen puoli metriä syvän salmen erottamassa Kylmälahdessa on noin kuusi metriä syvää. Järven syvin kohta sijaitsee Helaanniemen edustalla, missä on 16 metriä syvää. Tervajärvi (Parkano, Jylhänkylä)
Järven pituus oli 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala oli 6,8 hehtaaria. Sen paikalla sijaitsee suunnilleen saman kokoinen ja muotoinen ojitettu suo. Se sijaitsee 500–600 metriä Vähä-Valkiaisesta ja Iso Venejärvestä itään. Tervajärven suon seitsemän kilometriä pitkä laskuoja lähtee suon eteläpäästä ja yhtyy Kuivasjärven Aholanlahteen laskevaan Vääräjokeen. Suohon laskee ympäröiviltä metsäsoilta suo-ojia, jotka ohjataan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus oli ennen järvenlaskua 1,4 kilometriä. Suon yli kulkee nykyään peltotie. Valtatie 3 ohittaa entisen järven eteläpään 100 metrin etäisyydeltä. Iso Naistenjärvi
Järvi on 400 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Tämä erämaajärvi sijaitsee soiden täyttämässä kallioisessa moreenimaastossa sijaitsevassa painaumassa. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista eteläinen oja toimii samalla sen laskuojana. Oja kulkee etelään, josta sen tuomat kuivatusvedet jatkavat itään Saukkolammille ja Saukonojaa myöten Myllyojaan. Myllyoja sijaitsee Härmälänojan yläjuoksulla. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat suota, vaikka parissa kohdassa moreeninen rinne nousee jyrkkänä ylös. Läntisen suon nimi on Pehkusuo. Järven rantoja kiertää polku, johon yhtyvät sekä pohjoiseen Haikanvuoren suuntaan että suoraan etelään vievät polut. Pohjoisrannalla on laavu ja idässä kallion päällä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Sääksjärven Kaitalankulmalta, koillisen suunnasta Toiviosta ja Pirkkalan taajamasta. Launoslampi (Kihniö)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee suolla peltoalueen reunalla. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo idästä Pahkanevan turvetuotantoalueen ja toinen pohjoisesta Aitonevan metsien ja Rooppisuon vettä lampeen. Lammen laskuoja on nimeltään Launosluoma ja se laskee 1,3 kilometrin päässä ensin Niskoslampeen ja sen jälkeen Nerkoonjärveen. Rantaviivan pituus on 750 metriä eikä rannoille ole rakennettu mitään. Yhdystie 3352 ohittaa sen 300 metrin päästä, mutta lammelle ei johda teitä. Vahojärvi (Ikaalinen)
Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 1,2 kilometriä ja sen pinta-ala on 91 hehtaaria. Se sijaitsee Sipsiöjärven itäpuolella ja on Sipsiöjoen reitin seuraava yläpuolinen järvi. Vahojärveen laske kaksi suurempaa jokea: Sisättöjoki ja Hihkiönjoki. Sisättöjoen kautta tulevat pohjoisesta Juurijärven-Hulppojärven valuma-alueen vedet ja ne laskevat Vahojärven pohjoisimpaan lahdenpohjukkaan. Vahojärven itäpuoliseen Kortelahteen laskee Hihkiönjoki, joka muodostuu Liesijoen alueen ja Liesijärven valuma-alueen vesistä. Muut tulo-ojat ovat pieniä metsä- tai pelto-ojia sekä noin 100 metriä pitkä Noljasjärven laskuoja. Noljasjärven ja Vahojärven vedenpinnat ovat samassa tasossa. Järven laskujoki on Vahojoki, jonka luusua sijaitsee järven länsipäässä Kirkkolahdessa. Vahojärvellä on kolme erillistä järviallasta, joita erottuvat toisitaan kapeahkoissa salmissa. Kortelahti on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä, mutta on voimakkaasti ruohottunut ja vain keskiosassa on avovettä. Hihkiönjoen delta on suoistunutta lietettä, jossa joki haarautuu kahtia. Lahdella on joen edustalla saari ja lahdensuussa on pieni luoto. Lahden suu on vain 60 metriä leveä, mutta kasvillisuudesta johtuen se on vieläkin kapeampi. Länsipäässä sijaitsee Kirkkolahti, joka on yhteydessä Vahojärven selkään alle 30 metrisen salmen kautta. Kirkkolahti on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Kirkkolahdessakin on kasvillisuutta paljon, mutta ei ilmeisesti niin paljon kuin Kortelahdessa. Järven selkä muodostaa pääosan Vahojärvestä ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Koillispäässä sijaitsee kaksi pientä luotoa ja 60 metriä pitkä saari. Rantaviivan pituus on 12 kilometriä. Yli puolet rannoista reunustaa pellot ja loppuja reunustavat metsämaat. Järven ympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13284. Aurikkojärvi
Järven pinta-ala on 54 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen korkean vuoren Raiskionvuoren, Aurikkovuoren ja Sulkuvuoren välisessä painanteessa. Se on metsämaiden ympäröimää, mutta järven länsipäässä rannoille ulottuu peltomaata ja niittyjä. Järvellä on vain kaksi lahtea. Itäpäässä sijaitsee Aurikkolahti ja vastapäätä Kaipaanlahti. Erityisesti Aurikkovuoren rinteet näkyvät järvelle komeina kalliojyrkänteinä, jotka putoavat järveen Aurikkolahteen. Lahden pohjukassa on nuotiopaikka. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja rannat ovat länsipäätä lukuun ottamatta kuivaa metsämaastoa. Järven lähiympäristössä on haja-asutuksena vain kolme maatilaa. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 ja yhdystieltä 14224. Järven lasku-uoman Sulkusalmen ylittää Orivesi–Jyväskylä-rautatie, jonka äänet kuuluvat järvelle hyvin. Neejärvi
Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Hirvijärven tekojärvi
Tekojärven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 7,9 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Tekojärvi sijaitsee kuusi kilometriä Seinäjoen taajama-alueesta itään. Se on muodostettu rakentamalla länsireunaa seuraava 5,4 kilometriä pitkä yhtenäinen patovalli, länsipäähän vielä toinen 600 metrinen patovalli ja järven luoteispäähän 550 metrinen valli. Koska sen kaakkoispuolella on vielä Varpulan tekojärvi, jonka vedenpinnankorkeus on noin kolme metriä ylempänä, on sinnekin rakennettu 850-metrinen patovalli. Hirvijärven tekojärvi on muodostettu tulvasuojelun vuoksi. Tulva-aikana Nurmonjoen liikavesi johdetaan etelästä Viitalankylästä tulevalla kanavalla. Matalanveden aikana Nurmonjoen vesitilannetta kohennetaan päästämällä vettä takaisin jokeen. Myös kanavalla on maralat vallit ympärillään. Nautelankoski
Nautelankoski eli Kukkarkoski on Aurajoen kahdeksas koski Liedon kunnassa. Aurajoen pisin koski on noin 600 metrin pituinen, ja sen putouskorkeus on 16,9 metriä. Kosken keskivirtaama on 4,8 m³/s. Mékrou
Mékrou on Nigerin sivujoki Beninissä sekä Burkina Fason ja Nigerin rajalla. Sen pituus on 500 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 10 500 neliökilometriä. Nerkoonjärvi
Rantaviiva on 67 kilometriä pitkä, mihin sisältyy myös saarien rantaviivat. Rannalle ulottuvia peltoja on suhteellisen vähän. Niitä on Kärkikulmalla, Rasinkylällä ja Niskoksessa. Maatiloja on muutamia, mutta vapaa-ajan asuntoja runsaasti. Useimmat asuntojen tontit on lohkaistu vesijättömaasta, jota syntyi järvenlaskun yhteydessä 1940-luvulla. Kihniön keskustasta lähteviä valtatietä 23 ja yhdystietä 3350 sekä niiltä haarautuvia yhdysteitä 13359 ja 13361 pitkin voi helposti kiertää koko järven melko läheltä rantaa. Parkanonjärven alue
Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen. Inkoo
Inkoo on maantieteellisen keskipisteensä perusteella tarkasteltuna Manner-Suomen kolmanneksi eteläisin kunta. Keskustaajamassa, joka sijaitsee Inkoonlahden pohjukassa, asuu noin puolet kunnan asukkaista. Toiseksi suurin taajama on Degerby, ja muita kyläkeskuksia ovat Inkoon asema, Tähtelä (ruotsiksi Täkter), Päivölä (ruotsiksi Solberg), Fagervik ja Barösund. Inkoon halki virtaa muutamia pienehköjä jokia, kuten Inkoonjoki keskustan läpi ja merkittävimpänä Ingarskilanjoki kunnan itäosassa. Suurimmat järvet ovat Marsjön ja Bruksträsket (Ruukinjärvi) Fagervikin lähettyvillä, missä on myös pitkä ja kapea Fagervikinlahti. Hankojärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Ikaalisten Juhtinperän ja Ylöjärven Poikeluksen välisen tien varrella (yhdystie 2764). Järvi ei kuitenkaan näy tielle, joka jää Koivumäen taakse. Järven selkä on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siitä erkanee pohjoiseen 550 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä lahti, jota kutsutaan Hankojärvenperäksi. Selästä länteen työntyy Pulotteenlahti ja selän eteläpäätä kutsutaan Paskonperäksi. Järveen on kaivettu kuusi metsäojaa, joista Hankojärvenperään laskee 1,5 kilometriä pitkä pienen Heinilammen laskuoja. Pulotteenlahdesta lähtee järven laskuoja, joka yhtyy 400 metrin päässä Hankolammen laskuojaan. Laskuoja laskee lopulta Syväjärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 869 vuorokautta, koska valuma-alueen pinta-ala on järven tilavuuteen nähden pieni. Järvessä on vain yksi rannan tuntumassa sijaitseva luoto. Mikäli Hankosaari on ollut saari, on se nykyään maatunut kiinni järven itärantaan. Rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja se on paikoin tiheästi rakennettua. Rannan läheisyydessä sijaitsee yksi kiinteistö ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet sekä Vekerasta tulevalta tieltä että yhdystieltä 2764. Ikaalisten ja Ylöjärven välinen raja ylittää järven Pulotteenlahdelta Hankosaarelle niin, että järvi jakaantuu lähes puoliksi. Parkanonjärven alue
Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi. Jermolino
Kunnan pinta-ala on 311,7 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin piirin Tjosovo-Netylskin ja Syrkovon kuntiin, idässä Grigorovoon, Novgorodin kaupunkiin ja Pankovkaan, etelässä Borkiin sekä lännessä Šimskin ja Batetskin piireihin. Pinta-alasta 67,9 % on metsää ja 25,9 % maatalousmaata. Seudulla virtaavat Ilmajärveen laskevat Veronda- ja Verjažajoet. Niskajärvi (Kouvola)
Järvessä on laskettu olevan 32 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 66 hehtaaria, mikä on noin 5,2 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Kolme suurinta saarta sijaitsevat järven eteläisen järvenselän alueella. Mutiansaari on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Saari on autio. Lehtisaari on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä saari. Siinä on runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niiden välissä sijaitseva Hyönänsaari on 400 metriä pitkä saari. Muita saaria ovat pohjoisselän Ryötinsaari, Talassaari, Koirasaari, Kissasaari, Nuotsaari ja Jarkko. Härkälänlahdessa sijaitsevat laakea Haapasaari ja pieni Honkasaari. Kolmen suuren saaren alueella ovat vielä Vähä-Jolkko, Iso-Jolkko, Tervasaari ja Raadonsaari. Eteläisen järvenselän alueella sijaitsevat Muurahaissaari, Saunasaari, Raatosaari ja Aittosaari. Järvenjärvi (Nokia)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Sen pohjoispuolen rannat rajautuvat peltomaahan, mutta eteläpuolella on metsämaata. Ainoat rantasuot ovat eteläinen Taskula ja luoteispään pieni rantasuo. Järvestä laskee 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Jokisjärveen. Siihen laskee muutama metsäoja ja pieniä pelto-ojia, joista yksi tuo vettä Pannukakosta. Suurin osa valuma-alueesta on metsää. Veden keskiviipymä on 369 vuorokautta. Järvelle pääsee valtaieltä 12, joka ohittaa pohjoisrannan puolen kilometrin päästä. Ranua
Ranuan suurin järvi on lähes 90 km² laaja ja 30 kilometriä pitkä Simojärvi kunnan itäosassa, johon laskevat muun muassa Näskänjoki, Vohonjoki, Paasonjoki, Korvajoki, Penämönjoki ja Impiönjoki. Muita Ranualla sijaitsevia mainittavia järviä ovat Näskäjärvi, Penämönjärvi, Impiönjärvi ja Ranuanjärvi sekä puoliksi Rovaniemen puolella sijaitseva Paattinkijärvi. Näskäjärvi ja Ranuan pohjoisimpien osien muut järvet (esim. Paattinkijärvi ja Piittisjärvi) laskevat Kemijokeen; Penämönjärvi, Impiönjärvi sekä muut itäisen Ranuan pienet järvet puolestaan Simojärveen. Simojoen keskijuoksulla Ranuan kirkonkylältä pohjoiseen sijaitsee joukko pieniä järviä, kuten Toljanjärvi, Kuopasjärvi, Saukkojärvi ja Portimojärvi. Ranuan kirkonkylältä kaakkoon sijaitsee jono pitkänomaisia pikkujärviä. Niitä ovat esimerkiksi Kuhajärvi, Luiminkajärvi, Petäjäjärvi ja Kuukasjärvet; nämä järvet ja kunnan eteläosien vesistöt – Ranuanjärvi mukaan lukien – laskevat Siuruan-, Luiminka- ja Ranuanjokien kautta etelään Iijokeen. Kunnan lounaisosien järvet, kuten Kivijärvi, Nuupasjärvi ja Käärmejärvi, laskevat Kuivajokea pitkin Perämereen. Kourajoki
Palojoen (27 km ja 75 km²) voidaan katsoa alkavan Ilmiönojan yhtymäkohdasta. Joki on 18 kilometriä pitkä ja se tuo Isosuon, Leppisuon ja Telkusuon vedet sekä Lylysuon-, Arkkuinsuon-, Vihalaidansuon- ja Varvusensuon turvetuotantoalueiden vedet Punkalaitumenjokeen. Leppisuolla sijaitsee itäinen Leppijärvi. Pukarojärvi
Järven pinta-ala on 85 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskee useita suo- ja metsäojia. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 450 metriä pitkä laskuoja Sotkajärven Taipaleenlahteen. Teerilampi (Parkano)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee Tampere-Seinäjoki-junaradan länsipuolella Teerilamminnevan ja Ruuppanevan välissä. Molemmat nevat ovat tiheästi ojitettuja ja lampeen laskee neljä suo-ojaa. Yksi suo-ojista toimii laskuojana ja se kulkee kahden tien ja junaradan alitse laskien 900 metrin päässä sijaitsevaan Vahojärven Hähkiölahteen. Rantaviivan pituus on 500 metriä. Kakki lammen rannat ovat suota ja pohjoisranna myös avosuota. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie kulkee junaradan suuntaisesti 200 metrin päässä idässä. Ohtajoki
Ohtajoki tai Ohanjoki () on Nevan oikean puoleinen (pohjoinen) sivujoki Karjalankannaksella Venäjällä. Sen pituus on 90 kilometriä, leveys 30–40 metriä ja sadealue 768 neliökilometriä. Joki saa alkunsa Lempaalan harjun etelärinteeltä, virtaa Leningradin alueen Seuloskoin piirin läpi ja laskee Nevaan Pietarissa Smolnaa vastapäätä. Joen rannalla sijaitsevat mm. Nakaran, Ohalatvan, Vartiamäen, Säryn, Enkkolan, Kopittalan, Laurikkalan ja Muurolan kylät sekä Suuren ja Pienen-Ohtan kaupunginosat. Alajuoksulla on patoallas, joka syntyi 1800-luvulla Ruutmyllyn tehtaan rakentamisen yhteydessä. Vuorijärvi (Parkano)
Järven pituus on 3,5 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 240 hehtaaria. Se sijaitsee yli viisi kilometriä Parkanon kirkolta länteen. Siihen laskee pohjoisesta kuivatetun Keskisenjärven läpi Majajärven laskujoki. Se tuo järveen valuma-alueen yläpuolisten osien vedet. Koillisesta siihen laskee Kuuhimojärven laskuoja, joka tuo Vähä-Kuuhimon, Ristinevan, Kivilammen, Lettolamminkeitaan, Lettolammen ja yhden turvetuotantoalueen vedet. Etelästä laskee järveen Hanhijärven laskuoja, samoin kuin Lapinnevan, Sarkinkeitaan ja kahden muunkin turvetuotantoalueen vedet. Sen oma laskujoki on yli 8 kilometriä pitkä Vuorijoki, joka laskee Parkanon keskustassa sijaitsevaan Kirkkojärveen. Nerkoo (Lapinlahti)
Nerkoon nimelle ei olla löydetty yksiselitteistä vastausta. Suosituimman oletuksen mukaan Niemeen tuli asumaan Nerkko-niminen mies. Alettiin puhua Nerkonniemestä ja ajan myötä sana vääntyi muotoon Nerkoonniemi. Toinen teoria lähtee foneettisesta yhteydestä ruotsin kieleen, esimerkkeinä "när gå" (läheltä piti) tai "ner gå" (alas virtaa). Kaikista todennäköisin selitys on yksinkertainen: Saamen ’nientä’ merkitsevää sanaa njárga tavataan lainautuneena myös suomenkielisissä paikannimissä: sellaisia ovat Rovaniemen Narkaus sekä Lapinlahden ja Kihniön Nerkoo. Nerkoo tarkoittaa siis niemeä ja sellainenhan Nerkoolta löytyykin: Nerkoonniemi. Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran etelään Aurejärvestä Ylöjärven Länsi-Aureella. Saarettomassa järvessä on kaksi osaa: pääosassa on järven kilometrin pituinen selkä, josta työntyy pohjoiseen 800 metriä pitkä Taalanlahti, joka on järven toinen osa. Järvi on Aurejoen läpivirtausjärvi, jossa suurin valuma virtaa Kukkaroisesta 250 metriä pitkää Aurejoen osuutta pitkin ja laskee Taalanlahteen. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden ja turvetuotantoalueiden kuivatusojien vesiä. Pohjoisesta laskee Taalanlahteen Sammalnevan suon ja sen tuotantoalueen yhteinen laskuoja. Idästä laskee järveen Vähä Petäjäjärven 350 metriä pitkä laskuoja. Itärantaan laskee vielä kaksi metsäojaa, jotka tuovat yhteisen suoalueen, Kaakkolammen ja Seitsemisharjun juurelta purkautuvia vesiä. Järven laskujoki on edelleen Aurejoki, joka alkaa Petäjäkoskella, jossa vedenpinta putoaa viisi metriä, ja jatkuu Onkilamminkoskella, jossa vedenpinta laskee vielä 15 metriä, ennen lopullista laskua Onkilampeen. Koska vesi virtaa järven läpi varsin suurelta valuma-alueelta, on järven laskennallinen 17 vuorokauden viipymä järvessä suomalaisittain hyvin lyhyt. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Järven ympäristössä on jäljellä vain yksi maatila ja kolmisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa. Seututie 332 ohittaa järven sen pohjoispuolelta ja siitä haarautuu yhdystie 13289, joka ohittaa järven sen länsipuolella kulkiessaan etelään. Järven voi kiertää myös itäpuolitse pitkin kylätietä, joka yhdistää pohjoisen seututien eteläiseen Onkilampeen. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja seuraa tulo- ja laskujokea ja kulkee siinä välillä pitkittäin järven halki. Näsijärvi
Koljonsekä on lähes 13 kilometriä pitkä ja siitä työntyy sivuille pitkiä lahtia. Heti eteläpäässä sijaitsee luoteeseen päin tunkeutuva Kaiharinlahti, joka on 7,5 kilometriä pitkä. Vastarannalta alkaa heti Paavolanniemen pohjoispuolelta huomaamattomasti Koivusalmi, joka johdattaa Käälahteen ja sen perällä Kaitaveden salmea myöten Paarlahteen. Koljonselältä on matkaa lahden pohjukkaan yli 15 kilometriä. Paarlahdessa on lisäksi monia sivulahtia. Käälahden vieressä on Kääniemi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Teiskonlahti. Sen takana sijaitsevat Kirkkojärvi ja Kaletonjärvi, jotka voidaan tulkita Koljonselän lahdenpohjukaksi ja joka on kuusi kilometriä pitkä. Teiskonlahden vastapuolella sijaitsee laaja Pengonlahti, jonka pohjukassa sijaitsee Kyrönlahti. Pengonlahti on yli 10 kilometriä pitkä, kun matkaa mitataan lahdensuun saarten luota. Koljonselkä kapenee pohjoispäässä, ja ennen sen suuria saaria siitä kääntyy kaakkoon päin viisi kilometriä pitkä Pöllöselkä. Kirkkojärvi (Renko)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuirakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia. Nerkoonjärvi
Säännöstelyn lupaehdoissa määrätään järven vedenpinnan korkeudeksi 142,60 metriä merenpinnan yläpuolella (N+mpy). Käytännössä pinnankorkeus on ollut vaihdellut tätä arvoa alempana välillä 142,50–142,55 mpy. Etenkin kesäkuukausina vedenpinta alenee keskiarvosta huomattavasti (NW = 142,25 mpy) madaltaen rantoja, jolloin kasvillisuusrajat siirtyvät syvemmälle. Samalla myös veden laatu heikentyy. Haittojen vuoksi on 1980-luvulta saakka tehty useita aloitteita vedenpinnan nostamiseksi. Vääräjärvi (Ylöjärvi, Vekara)
Järven pituus on 700 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Se sijaitsee Vekaran kylän luoteispuolella Isonmäenvuoren ja Tervalammen välisellä alueella. Järven ympäristössä vuorottelevat suot ja kallioiset mäet, jotka pakottavat järvelle sen mutkikkaan ja kapean muodon. Järvellä on seitsemän ojaa. Järven eteläosaan laskee lännestä Pikkulammen 70 metriä pitkä laskuoja. Järven eteläpäähän laskee pienten Perälammin ja Lakkilammen vedet. Järven oma laskuoja lähtee aivan pohjoispäästä ja laskee 450 metrin jälkeen Tervalampeen. Rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järvi on autio, vaikka sen pohjoispään lähellä onkin Tervalammin maatilan peltoja. Nigerin sisämaasuisto
Nigerjoen 400 kilometriä pitkä ja 125 kilometriä leveä sisämaasuisto ulottuu lounais-koillissuunnassa Ségousta Timbuktun jokisatamaan Koryoumeen. Se käsittää myös Nigerin sivujoen Banin alajuoksun. Alue rajoittuu etelässä ja idässä Bandiagaran ylänköön, lännessä ”kuolleeksi suistoksi” kutsuttuun muinaiseen tulva-alueeseen ja pohjoisessa itä-länsi -suuntaisiin hiekkadyyneihin. Sisämaasuiston laajuus on keskimäärin 40 000 nelikilometriä, mutta sen pinta-ala voi vaihdella kuivan ajan 30 000 neliökilometristä tulvakauden 80 000 neliökilometriin. Majajärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 1,0 kilometriä ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Se sijaitsee 8,5 kilometriä Parkanon kirkolta luoteeseen. Siihen laskee pohjoisesta Ritajoki, joka on Iso Ristiharjunlammen, Liejulammen, Vähä Ristiharjunlammen ja Valkeisen yhteinen laskujoki. Myös Korianiemenkankaan suot laskevat järveen idästä ja Saukonsuon ojat luoteesta. Järven oma laskujoki lähtee Jaskarinniemen länsipuolelta ja se laskee 1,1 kilometrin pituisena lasketun Keskisenjärven läpi Vuorijärveen. Järvi on järvenlaskun seurauksena hyvin matala ja sen länsipuolisko on ruohottumassa umpeen. Rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Se on pääasiassa kangasmaastoa, mutta länsi-, etelä- ja kaakoiskulmassa on peltomaata. Pohjosrannalla on kaksi kosteikkoa. Pohjoisrannassa on saarimainen niemi, jossa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Se oli vielä vuoden 1959 peruskartassa Heinäkari niminen saari. Rannoilla on kaksi muuta vapaa-ajan asuntoa ja viisi maatilaa. Seututie 274 ohittaa järven eteläpuolelta ja yhdystie 13325 ohittaa sen itäpuolelta. Nerosjärvi
Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie. Vesijärvi (Pirkanmaa)
Järven rantaviivan pituus on 171 kilometriä, josta silmämääräisesti noin puolet on peltomaata ja loput metsämaata. Soistuneita rantoja ei esiinny juuri ollenkaan. Rannat ovat pääasiassa alavaa maastoa, mutta järvelle näkyy muutama korkeampi mäki. Järvenselän etelärannalla Tampereen ja Pälkäneen välisestä harjujaksosta erottuvat järvelle Kirkkoharju ja Kuohunharju. Myös etelämpänä oleva Keisarinharju voi näkyä järvelle. Keisarinharjun näkötorni seisoo yli 50 metriä korkeammalla ja Kirkkoharjun näkötorni on lähes 70 metriä korkeammalla kuin järvenpinta. Järven pohjoisrannalta nousee Haralanharju 85 metriä ylemmäksi. Haralanharjulla on myös näkötorni. Vastasrannalla sijaitsee Kaukavuori, joka kohoaa yli 70 metriä ylemmäksi ja loillisosassa Tollionniemellä olevat Hohkakorvenkalliot kohoavat 60 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Tampereen maantiede
Näsijärvi on Pirkanmaan suuri keskusjärvi. Se on pituudeltaan 44 km, leveydeltään 5–7 km ja pinta-alaltaan 265 km². Sen syvin kohta noin 70 metriä. Järven rantaviiva on rikkonainen; mantereelle työntyy syviä lahtia, joiden väliin jää pitkiä niemiä. Komein tällainen lahti on Koljonselältä mantereelle pistävä Pengonpohja, joka on liki kahdeksan kilometriä pitkä. Näsijärvi laskee vetensä Tammerkosken ja Pyhäjärven kautta Kokemäenjokeen, josta vesi jatkaa Selkämereen. Korkeuseroltaan Näsijärven vesistö jakautuu kahteen osaan, sillä Näsijärven pohjoispäässä olevalla Muroleen kanavalla on yhden metrin korkuinen sulutus latvavesien ollessa 96 metriä merenpinnan yläpuolella. Kairojärvi
Järvi 1000 metriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Sen keskikohta on 50 metriä leveä virtapaikka, joten sitä voi kutsua kaksialtaiseksi järveksi. Ylävirran puoli eli järven itäosa on 1000 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sitä osaa kutsutaan Kairojärveksi. Alapuolinen osa eli länsipuoli on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Tätä osaa kutsutaan Kairolammeksi. Altaita erottaa toisistaan suurehko Kaironiemi. Kairojärveen laskee kaksi 150 metriä pitkää uomaa Riuttasjärvessä olevasta Käenkosken voimalasta. Luomakulman suunnalta laskee Pitkäjärven laskuoja, joka tuo myös Vähä Hanhilammen, Iso Hanhilammen, Ahvenuslammen, Riuttas-Ahvenuksen ja Poikkeusjärven vedet. Kairolampi laskee Viinikkajokeen Kairokosken kautta. Viinikkajoki on noin neljä kilometriä pitkä ja se laskee Parkanonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Kairojärvi on Parkanon keskustan kupeessa ja sen vuoksi Kairolammen rannoilla on kiinteää asutusta. Kairojärvellä asutusta on vähemmän, mutta toisaalta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kaironiemellä on Luonnonvarakeskus (entinen Metsäntutkimuslaitos). Kankarinjärvi
Järvi on 7,0 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 748 hehtaaria eli 7,5 km². Se sijaitsee 3,5 kilometriä lounaaseen Kihniön kirkolta. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 162 km² ). Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 43 km² ). Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jonka valuma-alue on 25 km² eikä se sisällä muita järviä. Muut laskuojat ovat pienialaisia ja laskevat Kankarinjärveen lähinnä suovettä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen. Alavus
Maisemallinen raja läntisen suomaan ja itäisen mäkimaan välillä noudattaa suurin piirtein Lapuanjoen ja sen suurimman sivuhaaran Nurmonjoen välistä vedenjakajaa. Lapuanjoki alkaa Kukkolammesta Virroilta ja laskee savirantaiseen Rimpijärveen sekä edelleen kauniiseen kallio- ja hiekkarantaiseen Sapsalampeen. Täältä joki jatkuu Pahajoki-nimisenä ja virtaa mm. Alavudenjärven läpi kohti Kuortaneenjärveä. Alavuden länsiosan vedet keräävä Nurmonjoki alkaa Vehkajokena Vehkajärvistä aivan Suomenselän laelta. Allasjärvien kautta virrattuaan joki jatkuu allasjokena, kunnes se muuttuu hieman leveämmäksi Ahvenjoeksi Myllyjoen yhdyttyä siihen. Ahvenjoki virtaa aluksi Jääskänjärven läpi ja jatkuu edelleen Seinäjoen rajalle, jossa se levenee Lehmijoen haarassa Nurmonjoeksi. Nurmojoki saa vielä Kuorasluoman kautta Kuorasjärven vedet Alavuden puolelta. Nurmonjoki purkautuu Lapuanjoen pääuomaan Lapuan kaupungin keskustassa. Kaksi kilometriä leveä ja kymmenen kilometriä pitkä Kuorasjärvi on Alavuden suurin järvi. Yhdessä Jääskänjärven kanssa se poikkeaa rannoiltaan Suomenselälle tyypillisistä suolammista. Järvien kiviset ja hiekkaiset moreeniselännerannat ovat niin jyrkkiä, ettei vesialue pääse laajalti ruohottumaan. Näistä rannoista onkin tullut yksi läheisen Seinäjoen kaupungin tärkeimmistä virkistysalueista. Žirkovo
Žirkovon kunnan pinta-ala on 809,17 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Parfinon piiriin ja Demjanskin piirin Jamnikin kuntaan, idässä Peskin, Demjanskin ja Iljina Goran kuntiin sekä etelässä Marjovon ja lännessä Staraja Russan piireihin. Pinta-alasta 86,3 % on metsää, 5,7 % vesistöjä ja 5,6 % maatalousmaata. Seudun jokia ovat Pola ja sen sivujoet Polomet, Javon ja Ladomirka. Niiden yhtymäkohdassa on 21 neliökilometrin laajuinen luonnonsuojelualue. Velaattajärvi
Järven pinta-ala on 410 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä. Se on 5,0 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on lahtia ja niemiä niin, että se on varsin moniulotteinen. Etelään työntyy suurimpien Isosaaren ja Pikkusaaren taakse Kiikkeränlahti ja siitä länteen Luhdanlahti ja Saukonlahti. Saarten länsipuolelle jää leveämpi Eteläpohjan lahti, jossa sijaitsee Pääskysaari. Järven pohjoispäässä on Särkänlahti ja sen itärannassa Välkeapohja. Pisin lahti työntyy järven länsirannasta länteen. Nuutilanlahti on jäänyt seututien 338 penkereen taakse ja sen 1,7 kilometriä pitkän ja suhteellisen kapean lahden vesi vaihtuu vain maantiesillan kokoisesta aukosta. Järveltä näkyy joitakin korkeita mäkiä. Länsirannalla kohoaa lähes 40 metrin korkeuteen kallioinen Palovuori. Särkänlahden takana nousevat neljän mäen kohoava mäkien sarja, joista lähimmät ovat 40 metrisiä ja kaukaisin Hangasvuori ylittää 70 metrin korkeuden. Järven eteläosan koillisrannat ovat kartasta katsoen jyrkkärinteisiä rantoja. Nokoué-järvi
Nokoué on järvi Etelä-Beninissä, Cotonoun pohjoispuolella. Se on 20 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Järven länsilaidalla on kuuluisa Ganvién veden ylle rakennettu kylä. Nokouéen laskevat sen pohjoisosassa So ja Ouémé. Järvi on tärkeä linnuille. Se on yhdistetty mereen kahdella kanavalla. Sirppujoen vesistö
Härinänjoki (22 km, 55 km²) on laajempi valuma-alueen laskujoki, jonka historiallinen keskusjärvi oli matala Koukkelanjärvi. Järvi on kuivatettu ja latvavojien nimistössä se näkyy erilaisina niminä. Valuma-alueen pääuomlla on kilometrin verran nimenä Helikonoja, 1,5 kilometrin verran Viikinoja, kolmen kilometrin verran Puntarinoja ja latvoilla se on neljän kilometrin verran Mäyränoja. Ojan päässä on sijainnut kuivatettu pieni Mäyräjärvi. Siniäinen laskee Härinänjokeen, Munikonjärvi ja Tuuranjärvi yhteistä laskuojaa myöten Härinänjoen yläosaan, Lampeenjärvet ja Lapejärvi myös yhteistä laskuojaa myöten Helikonojaan. Muita järviä valuma-alueella ei enää ole olemassa. Eräsjärvi
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on laajan C-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen eteläosa muodostuu kapeasta lahtimaisesta järvenosasta. Eteläosan lahtea kutsutaan nimellä Taipaleenlahti ja C-kirjaimen toista sakaraa Lepolahdeksi. Järvi on muodostunut mäkisessä maastossa mäkien välisiin laaksoihin. Lounaispuolen kalliomäki Kotimäki kohoaa 30 metriä vedenpintaa korkeammalle ja myös samankorkuinen pohjoisrannan Kukkulanvuori näkyy järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen länsi- ja etelärannat ovat peltomaata ja muut rannat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 9. Nipigonjärvi
Nipigonjärvi () on järvi Ontarion provinssin luoteisosassa, Kanadassa. Se on 4 848 neliökilometrin pinta-alallaan kokonaan Ontarion rajojen sisällä sijaitsevista järvistä suurin. Järvi sijaitsee noin 320 metriä merenpinnan yläpuolella, noin 130 kilometriä koilliseen Thunder Baystä. 
Järven ulosvirtaus on 1940-luvulta lähtien ohjattu kulkemaan 48-kilometrisen Nipigonjoen kautta 76 metriä alemmas Yläjärveen mahdollistaen näin kolmen vesivoimalan tuotannon Nipingonjoessa. Rehakka (järvi)
Järvi sijaitsee Haapajärven vieressä. Sen pinta-ala on 162 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreäpiirteinen lukuun ottamatta luoteispäässä olevaa 500 metriä pitkää Saaripellonniemeä eli Irjalanniemeä . Sen sivuilla sijaitsevat Irjalanlahti ja Nuoranlahti. Järvenselällä sijaitsee nimetön luotomainen saari, jonka pinta-ala on 30 aaria. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 5,7 miljoonaa m³. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltoa. Monen metsäisen rannan takana on kuitenkin peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2873 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä. Cedarjärvi (Manitoba)
Cedarjärvi () on 1 353 neliökilometrin laajuinen järvi Manitoban provinssissa Kanadassa. Se sijaitsee Saskatchewanjoen alajuoksulla Winnipegosisjärven pohjoispuolella ja Winnipegjärven länsipuolella. Järvi on 62,5 kilometriä pitkä.
Grand Rapidsin kylässä sijaitseva voimalaitospato erottaa Cedar- ja Winnipegjärvet toisistaan, padolla myös säädellään Cedarjärven pinnankorkeutta. Nykyinen Cedarjärvi on tekojärvi, joka muodostui vuosina 1962–1964 Grand Rapidsin padon valmistuttua. Pato nosti järven vedenpintaa 3,65 metrillä. Padon nostaman vedenpinnan vuoksi sekä Eastervillen kylä että Chemawawin First Nations -intiaanireservaatti jouduttiin siirtämään. Nykyisin Easterville sijaitsee järven etelärannalla. Nerkoonjärvi
Järven yleisilme on pitkien niemien ja pitkien lahtien järvi. Siitä on helposti osoitettavissa seitsemän järven selkää rikkovaa niemeä. Nämä ovat Kärkiniemi, Paloniemi, Helaanniemi, Kivelänniemi, Huutoniemi, Korpi- ja Jataniemi sekä Soininperällä Ruuhiniemi. Myös saaret rikkovat selän yhtenäisyyttä, vaikka saaria onkin vähän. Lounaispäässä ovat Kotasaari, Pikkusaari ja Tirrat, keskellä ovat Palosaari, Pienet Selkäsaaret, Iso Selkäsaari ja Selkäkari, sekä koillispäässä ovat vielä Kivelänkarit, Vehkasaari, Rinkulakari, Välikari ja Kovasensaari. Suojaisia lahtia muodostuu Viinamäenlahdesta, Rasinlahdesta, Haukilahdesta, Pohjanlahdesta, Myllyselän ja Sammallahdesta, sekä lounaispäässä vielä Siltalahdesta. Huhkojärvi
Järven rantaviivan pituus on 13,2 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 1,0 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta järven keskellä olevien maatilojen peltoja ulottuu rantaan asti. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja vähän haja-asutusta. Sen rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Pohjoisjärven kylän ja Jaman kulmakunnan yhdistävältä kylätieltä. Pohjoisjärvi sijaitsee kantatien 58 varressa. Korarou (järvi)
Pohjois-eteläsuuntainen kapea järvi on 20–30 kilometriä pitkä. Veden ollessa korkeimmilaan se ulottuu pohjoisessa aina Kersaniin saakka. Pinta-ala vaihtelee 80 ja 170 neliökilometrin välillä. Korarouta ruokkivat etupäässä etelästä Bandiagaran ylängöltä ja idästä Goundouroun vuorilta heinä-syyskuussa valuvat sadevedet, mutta marras-tammikuussa siihen voi virrata myös Nigerjoen tulvavesiä Aougoundoujärven suunnasta. Järven valuma-alueen laajuus on 3 200 neliökilometriä. Ahmasoja (Eura)
Ahmasoja saa vetensä monesta haarasta, joista yksi oja tuo vettä kahdesta Euran ja Rauman rajalla sijaitsevasta metsäjärvestä ja valuma-alueensa pohjoisosan soilta. Nämä järvet ovat Lavajärvi ja Neittamojärvi, jotka ovat yhteydessä toisiinsa "Makkarkoskenojan" kautta. Lavajärven pinta on 56,6 metriä ja Neittamojärven pinta on 48,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Neittamojärvestä molempien vedet jatkavat eteenpäin puroa ja suo-ojaa myöten "Isosuon" kautta Ahmasojaan "Savikon" peltoaukean pohjoiskulmassa. Siellä se yhtyy Ahmasojaan sen vasemmalta puolelta 40 metriä merenpinnan yläpuolella ja noin 3,3 kilometriä ennen Eurajoen suuta. Ojan valuma-alueen pinta-alaa on liittymiskohdan yläpuolella 13,1 km². Ahmasojan pääuoman valuma-alueen pinta-ala on samassa liittymiskohdassa 19,1 km². Kirveysjärvi
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110. Merrasjärvi (Kärkölä)
Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta. Garou (järvi)
Garoun pituus on 30 ja leveys kahdesta neljään kilometriä. Neljän järven yhteispinta-ala on suurimmillaan 160 neliökilometriä, vesimäärä enimmillään 775 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys 8,5–9 metriä. Kara (joki)
Karajoen katsotaan alkavan kahden sen alkujoen (Suuren ja Pienen Karajoen) liittymäkohdasta Komin ja Jamalin Nenetsian rajalla. Karajoen pituus on 257 kilometriä ja sen valuma-alue on 13 400 km² suuruinen. Nenetsian Ust-Karan kylä sijaitsee Karanmeren Baidaratanlahden Karanlahden itälaidalla, noin 11 kilometriä joen laskukohdasta pohjoiskoilliseen. Tenniöjoki
Tenniöjokeen laskee koillisesta Naruskajoki, kaakosta Kuolajoki, Sieri-, Kuosku- ja Sappioja, luoteesta Maltio- ja Karhujoki, pohjoisesta Pyhäjoki ja Iso Ulmoja sekä monia pienempiä ojia. Tenniöjoen vesistön valuma-alue on noin 4 140 neliökilometriä ja vesipinta-ala noin 300 hehtaaria. Vesistön keskivirtaama on 49 kuutiometriä sekunnissa. Nerkoon kanava
Nerkoon kanava sijaitsee Pohjois-Savossa Lapinlahdella Onkiveden ja Nerkoonjärven välillä Kuopio–Iisalmi-laivaväylän varrella. Kanava rakennettiin alun perin hätäaputöinä suurten nälkävuosien aikana vuosina 1866–1869. Kanavan rakennustyöt jouduttiin keskeyttämään keväällä 1867 määrärahojen loputtua. Myöhemmin töiden jatkuttua syksyllä 1867 suunnitelmia jouduttiin karsimaan niin, että kanavan sulku rakennettiin kiven sijaan puusta. Rakennustöitä haittaisi se, että kanavatyöläiset olivat nälänhädän jäljiltä heikossa kunnossa. Myös sairaudet levisivät kanavatyömaalla niin, että vuonna 1868 niihin menehtyi yli sata kanavatyöläistä. Särkijärvi (Hämeenkyrö)
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Siihen laskee pohjoisosan pelloista pelto- ja metsäojia ja eteläosissa lähinnä Soukkonevan ojat. Suurempi määrä vettä virtaa lähistön järvistä. Idästä laskevat Pyhäjärven ja Telkon vedet. Luoteiskulmaan laskee Taketin vedet. Järven suurin selkä sijaitsee pohjoisosassa ja etäpää on noin kilometrin pituinen pitkä lahti. Järven selällä sijaitsee 40-metrinen saari ja lahden suussa saman kokoinen Mikolansaari. Sinervä
Sinervän järviallas on 4,1 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Siinä on 17 saarta ja niistä on karttaan nimetty Pukkisaari, Kuivaniemenluoto, Kylmäluoto, Selkiluoto, Sikosaari, Patasaari, Mellikkasaari ja Nevalahdensaari. Sikosaari on 300 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Sen pinta-ala on alle 2 hehtaaria ja se on suojeltu. Pikku Särkijärvi (Vesilahti)
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Se sijaitsee kahden kallioisen mäen välissä. Itäinen Pupukallio kohoaa 25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven eteläpäähän on johdettu kaksi suo-ojaa ja pohjoisosaan pienen suon oja. Kartassa ei näy laskuojaa Särkijärveen, mutta sellainen näkyy vanhoissa peruskartoissa. Johtuen pienestä valuma-alueesta on veden laskennallinen viipymä järvessä jopa 296 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä. Itärannat ovat järveen viettävää rinnettä, mutta muualla on yleensä tasaisempaa. Etelärantaan ulottuu suo. Narvasta Punkalaitumelle kulkeva yhdystie 2986 ohittaa järven pohjoispään ja rannoille on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Loitimo
Sen pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 7,7 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, jota pilkkoo etelästä työntyvät kaksi pitkää niemeä Kärnänniemi ja Suhanniemi. Niemien väliin jää kolme lahtea, josta keskimmäisessä on nimetty kaksi lahdenpohjukkaa Karhunlahdeksi ja Mustalahdeksi. Koska Jänisjokeen on rakennettu Ruskeakosken voimalan pato, on se nostanut myös lounaassa sijaitsevan Melakon vedenpinnan samalle tasolle. Järvenosia yhdistää toisiinsa entisen Oskolankosken 25 metriä leveä salmi. H-kirjaimen muotoinen Melakko mahtuu 4,0 ja 2,4 kilometrin suuruiselle alueella, vaikka se on parhaimmillaan vain 700 metriä leveä. Kaakossa järvi kapenee lahtimaiseksi kapeikoksi, mutta Länkisaaren takana aukeaa pohjoiseen pitkinä ja kapina peräkkäiset Ala-Lehmo ja Ylä-Lehmo. Nerkoonjärvi
Turvetuotannosta valuvien vesien humus kulkeutuu laskeutuksesta huolimatta laskuojiin ja sitä kautta järveen. Nerkoonjärvessä on havaittu sedimentaation lisääntymistä niin, että ruoppauksiin on katsottu olevan tarvetta. Ruoppausta tullaan tekemään Viinamäenlahdessa, johon laskee Niskosjoki. Näsijärvi
Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Nerosjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Nerosjärven alueeseen (35.783) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,5 metriä mpy. Sirkkojärvi
Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9 ha ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen. Vekarajärvi
Järven pituus on 800 metriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Se sijaitsee Vekaran kylässä ja on neljästä samalla korkeudella olevan järvestä eteläisin ja suurin. Muut kolme järveä ovat Ala-Majavesi, Ylä-Majavesi ja Syväjärvi. Siihen laskee kuusi pientä metsäojaa sekä yksi Syväjärvestä alkava ja 60 metriä pitkä laskuoja, joka laskee järven pohjoisosaan. Järven oma laskuoja sijaitsee Vekaranniemen länsipuolella ja se laskee 70 metrin pituisena Ylä-Majaveteen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 167 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Järvessä on kaksi pientä luotomaista saarta. Ranta on pääosin metsämaata lukuun ottamatta länsirantoja, jotka ovat peltomaata tai ojitettua suota. Järven ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Syväjärven ja Vekarajärven välisellä kannaksella sijaitsee Piilopirtti. Niemisvesi
Järven rantaviivan pituus on 43 kilometriä. Rannat ovat loivaa metsämaastoa, jotka ovat paikoin soistuneita ja jota täplittää pienet peltotilkut. Järven länsirannoilla sijaitsevat Reijon kylä ja Hokkaskylä. Niiden kautta kulkee Ähtäristä yhdystie 7091 ja järven itäpuolta kiertää yhdystie 17253. Järven pohjoispuolta kulkee yhdysteitä yhdistävä kylätie.