Onko Katalonia itsehallinto alue?
Katalonia
Katalonialla on Espanjan sisällä laaja itsehallinto, jonka se sai vuonna 1978 laaditun Espanjan perustuslain ja 1979 valmistuneen itsehallinnon peruskirjan myötä. Itsehallinnon uusittu peruskirja, joka laajensi itsehallinto-oikeuksia, hyväksyttiin Espanjan ja Katalonian parlamenteissa ja Kataloniassa järjestetyssä kansanäänestyksessä vuonna 2006. Itsehallintoon kuuluu monia keskeisiä hallinnonaloja kuten opetustoimi, poliisi- ja pelastustoimi, aluesuunnittelu, ympäristönsuojelu ja osa veronkanto-oikeuksista. Katalonian kansanäänestys itsehallintolaista 2006
Katalonian itsehallinto ei uudenkaan lain seurauksena ole yhtä laaja kuin Baskimaalla ja Navarralla. Tuloksen kuitenkin uskotaan rohkaisevan muita itsehallintoalueita tarkistamaan Francisco Francon valtakauden kukistumisen jälkeisiltä Espanjan demokratian alkuvuosilta peräisin olevia itsehallintolakejaan. Katalonia on voimakkaasti teollistunut ja eräs Espanjan vauraimmista alueista. Katalonian talous vastaa lähes viidennestä koko Espanjan kansantulosta. Katalonia
Katalonian alueparlamentti julisti Katalonian itsenäiseksi tasavallaksi 27. lokakuuta 2017. Espanjan hallitus päätti vielä samana päivänä, että Katalonian itsehallintoon puuttumisen mahdollistava perustuslain artikla 155 otetaan käyttöön. Se määräsi Katalonian aluehallituksen ja -parlamentin hajotettaviksi ja uudet aluevaalit toimitettavaksi 21. joulukuuta 2017. Katalonia
Espanjan toisen tasavallan perustamisvaiheen aikana Katalonia ennätti julistautua itsenäiseksi tasavallaksi vuonna 1931, mutta Espanjan keskushallinto ei tunnustanut yksipuolista julistusta. Seuraavana vuonna hallitus myönsi Katalonialle itsehallinnon, mutta perui sen 1934 epäonnistuneen itsenäistymisyrityksen jälkeen. Itsehallinto palautettiin 1936 Kansanrintaman voitettua vaalit, jolloin Lluís Companys palasi Katalonian johtoon. Espanjan sisällissodassa Katalonia puolusti Espanjan tasavaltaa kenraali Francon johtamia kapinallisia vastaan. Kapinalliset valloittivat Barcelonan tammikuussa 1939, ja sota päättyi kapinallisten voittoon 1. huhtikuuta 1939, jolloin Franco julistautui yksinvaltiaaksi. Katalonia
Katalonia joutui sodan jälkeen vainon kohteeksi: poliittiset vapaudet ja itsehallinto purettiin, katalaanin käyttö kiellettiin. Katalonian aluehallitus, generalitat, toimi maanpaossa yli 40 vuotta. Diktatuuri päättyi Francon kuoleman myötä 4. marraskuuta 1975, jolloin alkoi vuoteen 1978 kestänyt siirtymäkausi demokratiaan. Katalonialaiset vaativat itsemääräämisoikeutta, ja se toteutui, kun Espanjan hallitus päätti palauttaa itsehallinnon 30. syyskuuta 1977. Katalonian itsehallinto perustettiin vuonna 1978. Katalonia
Katalonia on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta. Sen itsehallinto perustuu Espanjan perustuslakiin (esp. "Constitución española de 1978)" sekä Katalonian itsehallintolakiin (kat. "Estatut d'Autonomia)""." Katalonia
Katalonia (, , ) on itsehallintoalue Espanjassa. Sitä rajoittavat pohjoisessa Ranska ja Andorra, idässä Välimeri, etelässä Valencian itsehallintoalue ja lännessä Aragonian itsehallintoalue. Sen pääkaupunki on Barcelona.
Katalonia
Vuonna 2003 valtaan nousi kolmen puolueen muodostama enemmistöhallitus, ”Tripartit”. Hallituspuolueet olivat Katalonian sosialistien puolue PSC, joka on Espanjan sosialistisen puolueen PSOE:n katalonialainen sisarpuolue, itsenäisyysmielinen Esquerra Republicana de Catalunya ERC ja vasemmiston ja vihreiden liittoutuma Katalonian vihreä aloite – Yhdistynyt ja vaihtoehtoinen vasemmisto (ICV-EUiA). Puheenjohtajaksi nousi Pasqual Maragall. Lluís Puig
Puig osallistui 18. huhtikuuta 2018 vastoin Espanjan tahtoa Katalonian aluehallinnon Brysselin edustustossa kirjailija Manuel de Pedrolon syntymän satavuotisjuhlallisuuksiin tullen näin ensimmäiseksi Puigdemontin hallituksen ministereistä, joka on vieraillut Katalonian Brysselin edustustossa sen jälkeen, kun Espanja päätti lokakuussa 2017 kansanäänestystä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Katalonian itsehallinnon purkamisesta. Brysselin edustusto on ainoa Katalonian ulkomailla sijaitseva edustusto, jota Espanja ei sulkenut itsehallinnon purkamisen yhteydessä. Tabarnia
Tabarnia on kuvitteellinen Tarragonan ja Barcelonan provinssien osien unioni Espanjassa. Tabarniaan luetuilla alueilla ei ole mitään oikeaa hallinnollista yhteyttä, mutta Katalonian kriisin yhteydessä vuoden 2017 lopulla perinteisessä ja sosiaalisessa mediassa nousi esiin kampanja, jolla vaadittiin Tabarnian eroa muusta Kataloniasta. Kampanja käyttää samoja taloudellisia, kulttuurillisia, demografisia ja etnisiä argumentteja kuin Katalonian itsenäisyysliike vaatiessaan Tabarnian eroa itsenäiseksi julistautuneesta Katalonasta ja liittymistä Espanjan itsehallinnolliseksi alueeksi. Katalonia
Kataloniassa on oma, vuonna 1983 perustettu julkisen palvelun televisioyhtiö, joka aloitti säännöllisen lähetystoiminnan vuonna 1984. TV3 oli Espanjan ensimmäinen autonominen televisioyhtiö. Sillä on alueellisesti suuri merkitys. Toimintaa rahoitetaan budjettivarojen lisäksi mainostuotoilla. Katalonian televisioyhtiön toiminta on laajentunut erityisesti 2000-luvulla digitaalisten televisiolähetysten aloittamisen myötä, ja nykyisin sillä on televisiokanavat TV3, Canal 33, nuorten ja lasten teemakanava Canal 3XL, vuonna 2010 aloittanut urheilukanava, kansainvälinen kanava TV3Cat ja uutiskanava 3/24. Sen lisäksi yhtiöllä on radiotoimintaa hoitava Catalunya Ràdio, jolla on useita eri kanavia, kuten Catalunya Ràdio, iCatFM ja Catalunya informació. Luettelo Espanjan itsehallintoalueista pinta-alan mukaan
Tämä on luettelo Espanjan itsehallintoalueista järjestettynä pinta-alan mukaan. Anarkismi
Katalonian maakunnan anarkistit aloittivat anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton ja FAI-järjestön johtamana sisällissodan puhkeamisen myötä heinäkuussa 1936 niin sanotun Espanjan vallankumouksen. Se käsitti merkittäviä sosiaalisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Barcelonassa vallitsi euforinen vallankumouksen tunnelma, jossa anarkistien punamustat liput liehuivat kaupungin kollektivisoiduissa tehtaissa. Anarkistiseen yhteiskuntamalliin pyrittiin myös Katalonian maaseudulla. Vallankumous kuitenkin keskeytyi vuoden 1937 Barcelonan toukokuun tapahtumien myötä. Silloin käydyssä tasavaltalaisten keskinäisessä valtataistelussa anarkistit ja heidän tukenaan olleet trotskilaiset menettivät valta-asemansa hallitukselle ja Stalinin Neuvostoliiton tukemille kommunisteille. Tapahtumia vuoden 1936 Barcelonasta on kuvattu George Orwellin kuuluisassa teoksessa "Katalonia, Katalonia". Katalonialaiset maat
Termillä ei ole laillista asemaa, vaan se on perustuu näiden alueiden vapaaseen kulttuuriseen ja historialliseen yhteyteen, joka syntyi Aragonian kuningaskunnan aikana 1200–1500-luvuilla. Junts pel Sí
Junts pel Sí (JxSí) on vuoden 2015 Katalonian alueparlamenttivaaleja varten muodostettu vaaliliitto puolueista, jotka kannattavat Katalonian itsenäistymistä Espanjasta. Vaaliliitto teki itsenäistymisestä päävaaliteemansa ja sai alueparlamentin 135 paikasta vähän alle puolet eli 62. Se onnistui kuitenkin muodostamaan enemmistöhallituksen vaaliliittoon kuulumattoman mutta itsenäistymistä tukevan Candidatura d'Unitat Popular -puolueen avulla. Katalaaninkielinen kirjallisuus
Katalaaninkielinen kirjallisuus tarkoittaa katalaanin kielellä kirjoitettua kirjallisuutta. Termillä "katalonialainen kirjallisuus" voitaisiin sen sijaan tarkoittaa sekä katalaanin että espanjan kielellä Kataloniassa julkaistua kirjallisuutta. Katalonia on Espanjan itsehallintoalue. Katalonia
Barcelonassa järjestettiin vuoden 1992 kesäolympialaiset, jotka sille myönnettiin vuonna 1986. Olympialaiset olivat merkittävä tapahtuma kaupungin tunnetuksi tekemisen, matkailun ja kaupunkirakenteen uudistamisen sekä urheilun suorituspaikkojen rakentamisen kannalta. Aikaisemmin Barcelonassa pelattiin vuoden 1982 jalkapallon MM-kilpailujen otteluita ja kisojen avajaiset. Moottoriurheilussa Kataloniassa järjestetään vuosittain Formula 1 -sarjan Espanjan Grand Prix, moottoripyörien MotoGP-sarjan Katalonian Grand Prix ja rallin MM-sarjan osakilpailu Katalonian ralli. F1-kilpailu on vuodesta 1991 lähtien järjestetty Montmelón Circuit de Catalunya -radalla. Espanjan maakunnat
Asturian, Baleaarien, Cantabrian, La Riojan, Madridin, Murcian ja Navarran itsehallintoalueet koostuvat vain yhdestä maakunnasta. Barcelonan hallintoalueet
Barcelonan kaupunki Espanjassa on jaettu kymmeneen hallintoalueeseen (), jotka on edelleen jaettu kaupunginosiin ("Barris"). Kaikilla hallintoalueilla on kaupunginvaltuuston valtuuttama johtaja ja alueilla on jonkin verran omaa päätäntävaltaa esimerkiksi infrastruktuurin suunnitteluun liittyvissä asioissa. Katalonialaiset maat
Katalonialaiset maat (katalaaniksi: "Països Catalans") tarkoittaa maa-alueita, joilla puhutaan katalaania. Alue sisältää Andorran, Espanjasta Katalonian lisäksi Valencian ja Baleaarit sekä niin sanotun Franjan raja-alueen Aragoniasta. Ranskasta siihen kuuluvat Roussillonin ja Conflentin alueet ja Alghero kaupungin Italian Sardinian saarelta. Katalonian ympäriajo
Katalonian ympäriajo () on Espanjan Kataloniassa järjestettävä UCI World Tour -sarjaan kuuluva maantiepyöräilyn etappikilpailu. Kilpailu on jäjestetty perinteisesti toukokuussa, mutta vuonna 2010 ajankohta vaihtui maaliskuun loppuun. Se on toiseksi suosituin Espanjassa ajettava pyöräilyn etappikilpailu Espanjan ympäriajon jälkeen. Katalonian ympäriajo on monille ajajille tärkeä valmistautumiskilpailu Ranskan ympäriajoa ajatellen. Katalonia
Katalonia menestyi 1700- ja erityisesti 1800-luvulla taloudellisesti, jolloin siellä koettiin teollisuusvallankumous ensimmäisten joukossa Espanjassa. Erityisesti tekstiiliteollisuuden merkitys oli suuri. Kansallismieliset aatteet heräsivät kansallisromantiikan kaudella 1800-luvulla. Katalonian tasavalta (1931)
Katalonian tasavalta () oli Francesc Maciàn vuonna 1931 itsenäiseksi julistama valtio. Katalonian tasavallasta oli tarkoitus tulla osa Iberian liittovaltiota, mutta kyseistä liittovaltiota ei perustettu ja tasavallasta tuli osa Espanjan toista tasavaltaa. Katalonia
Katalonia sijaitsee liikenneyhteyksien kannalta keskeisellä alueella Iberian niemimaan ja Ranskan välissä, ja sen liikenneyhteydet ovat uudenaikaiset. Maantieliikenteessä maksullisten moottoriteiden osuus on huomattava. Rautatieliikenteessä rahtiliikenteen osuus on suhteellisen pieni. Quim Torra
Hänet valittiin Katalonian parlamenttiin 21. joulukuuta 2017 pidetyissä vaaleissa Junts per Catalunyan listalta. 10. toukokuuta 2018 kapinasyytteitten takia maanpaossa oleva Katalonian entinen pääministeri ja uudetkin vaalit voittaneen itsenäisyysmielisen liittouman keulahahmo Carles Puigdemont ehdotti Torraa seuraavaksi itsehallintoalueen johtajaksi Espanjan estettyä tätä ennen Puigdemontin itsensä sekä tutkintavankeudessa olevien Jordi Sànchezin ja Jordi Turullin nimittämisen virkaan. Torra nimitettiin aluejohtajaksi 14. toukokuuta 2018. Lluís Guinó
Lluís Guinó i Subirós (s. 1969 Besalú) on katalonialainen poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana Katalonian alueparlamentissa vuodesta 2010 alkaen ja hän oli parlamentin ensimmäinen varapuhemies heinäkuusta lokakuuhun 2017, jolloin Carles Puigdemontin johtama hallitus järjesti kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Hän nousi varapuhemieheksi kesken vaalikauden Lluís Corominasin jättäessä tehtävän siirtyessään Junts pel Sín parlamenttiryhmän ryhmänjohtajaksi. Convergència i Unió
Convergència i Unió (CiU) oli kahden katalonialaisen nationalistinen puolueen muodostama liitto. Puolue oli Katalonian aluehallituksen johdossa vuosina 1980–2003 Jordi Pujolin johdolla. Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa puolueesta tuli Katalonian parlamentin suurin, 62:lla edustajalla, ja sen puheenjohtajasta Artur Masista tuli Katalonian itsehallintoalueen presidentti. Madrid (itsehallintoalue)
Madrid oli ennen osa historiallista Uutta-Kastiliaa ("Castilla la Nueva"), mutta siitä tehtiin oma itsehallintoalueensa itsehallintojärjestelmän astuessa voimaan 1. maaliskuuta 1983. Muut Uuden-Kastilian maakunnat muodostavat nykyään Kastilia- La Manchan itsehallintoalueen. Katalonia
Katalonia jaetaan neljään maakuntaan (esp. provincia), jotka on nimetty pääkaupunkiensa mukaan. Suluissa on väkiluku vuonna 2017.Katalonian alueella on ollut asutusta jopa yli 50 000 vuoden ajan. Neandertalinihmisen asumisesta alueella on löydetty varmoja todisteita, kuten tulisijoja ja työkaluja. Kivikauden jälkeen alueella oli lukuisia iberiheimoja. Antiikin ajalla sinne saapui foinikialaisia ja kreikkalaisia kauppiaita, jotka perustivat Empúriesin satamakaupungin. Puunilaissotien aikaan noin vuonna 218 eaa. Empúriesiin rantautui roomalaisia, jotka valloittivat myöhemmin alueen ibereiltä ja hallitsivat sitä aina Rooman valtakunnan sortumiseen 400-luvulle saakka. Katalonia
Barcelonan lentoasema El Pratissa on Espanjan toiseksi suurin. Ilmasilta Madridin ja Barcelonan välillä on maailman vilkkain. Gironan ja Reusin lentoasemilta operoivat erityisesti halpalentoyhtiöt. Lleidan lentoasema avattiin vuonna 2009 ja Seu d´Urgellin lentoasema 2010. Niiden kaupallinen merkitys on vähäinen. Katalonia
Syyskuun 2015 paikallisvaalit johtivat poliittiseen umpikujaan ja Mas ilmoitti tammikuussa 2016 eroavansa puheenjohtajantehtävästä. Lokakuussa 2016 Espanjan perustuslakituomioistuin kumosi Katalonian vuonna 2011 säätämän härkätaistelut kieltävän lain, koska tuomioistuimen mukaan härkätaistelut ovat espanjalaiskulttuuria, jolla on lain suoja koko valtiossa. Ramona Barrufet
Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikoita vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanjan korkein oikeus käsitteli parlamentin puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi puhemies Carme Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei tämä joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja parlamentin puhemiehistön kolmas sihteeri Joan Josep Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Barrufetille ja kolmelle muulle puhemiehistön jäsenelle (Anna Simó, Lluís Corominas ja Lluís Guinó) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia. Raül Romeva
Vuonna 2015 Romeva valittiin Katalonian alueparlamenttiin ja tammikuussa 2016 hänet nimitettiin Katalonian ulkoministeriksi. Lokakuussa 2016 Romeva vieraili Suomessakin esittelemässä Katalonian itsenäistymisaikeita. Espanja
Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen ("comunidades autónomas"). Itsehallintoalueet koostuvat yhdestä tai useammasta maakunnasta ("provincias"), joita on yhteensä viisikymmentä. Katalonian tasavalta (1931)
Kolme päivää myöhemmin Espanjan tasavalan hallitus lähetti kolme ministeriä Barcelonaan neuvottelemaan Maciàn ja Katalonian hallituksen kanssa. Macià pääsi ministerien kanssa sopuun ja Katalonian tasavalta nimettiin Katalonian hallitukseksi ja siitä tuli osa Espanjaa. Francesc Maciàsta pysyi Katalonian hallituksen presidenttinä vuoteen 1933 asti jolloin hän kuoli. Katalonia
Espanjan viranomaiset aloittivat marraskuun alussa 2017 Madridissa kaikkia yhdeksää maassa ollutta separatistijohtajaa vastaan oikeudenkäynnin, jossa heitä syytetään kapinoinnista, kansankiihotuksesta ja julkisten varojen väärinkäytöstä. Maksimirangaistus niistä on jopa 30 vuotta vankeutta. Muut neljä, mukaan luettuna Katalonian aluejohtaja Carles Puidgemont, ovat Belgian Brysselissä. Heistä ainakin Puidgemont ilmoitti ettei hän aio palata oikeudenkäyntiin Espanjassa. Joulukuun 2017 järjestetyissä vaaleissa valitun alueparlamentin äänestyksessä 14. toukokuuta 2018 uudeksi aluejohtaksi valittiin Quim Torra i Pla. Puigdemont oli aiemmin julkistanut Torran ehdokkuuden. Katalonia
Harrastajamääriltään suosituimpia urheilulajeja ovat jalkapallo, koripallo, käsipallo ja rullaluistinhockey. Muita suosittuja lajeja ovat moottoriurheilu, maantiepyöräily, salijalkapallo, yleisurheilu, vesipallo ja uinti. Kansainvälistä menestystä katalonialaiset urheilijat ovat saavuttaneet myös taitouinnissa. Myös laskettelu ja lumilautailu ovat suosittuja harrastuksia Pyreneitten alueen laskettelukeskusten ansiosta. Katalonia
Syksyn 2006 vaaleissa CiU sai niukasti eniten ääniä, mutta jäi oppositioon, kun kolme vasemmistopuoluetta muodostivat uuden liiton syksyn 2006 vaalien jälkeen. Paikallishallinnon puheenjohtajaksi nousi PSC:n uusi johtohahmo José Montilla, josta tuli ensimmäinen Katalonian ulkopuolella syntynyt puheenjohtaja. Vasemmistohallitus sai kutsumanimen "Entesa", jolla tarkoitetaan yhteisymmärrystä. Samalla aluehallitus halusi tehdä pesäeroa edellisen hallintokauden virheisiin. Vähitellen nimitys unohtui, ja liittoumaa kutsuttiin jälleen nimellä Tripartit. Katalonian parlamentti
Parlamentin hallintokeskus sijaitsee Barcelonassa, mutta se voi kokoontua muuallakin Kataloniassa. Barcelonan hallintoalueet
Nykyinen aluejako on ollut käytössä vuodesta 1984. Kansanäänestys
Marraskuussa 2014 Katalonia aikoi järjestää kansanäänestyksen itsenäisyydestä. Espanjan korkein oikeus totesi sellaisen järjestämisen olevan laitonta. Oikeuden mukaan Espanjan Perustuslain mukaan vain hallitus voi järjestää kansanäänestyksen, jossa kysytään halua irtautua Espanjasta. 
Katalonia järjesti äänestyksen silti. Äänestäneistä 92 % kannatti Katalonian julistamista "valtioksi" (un Estat) ja 88 % oli lisäksi sitä mieltä että tämän valtion piti olla itsenäinen. Kastilia ja León
Kastilia ja León () on Espanjan suurin itsehallintoalue. Carles Mundó
Carles Mundó i Blanch (s. 1976 Vic) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon oikeusministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan, mutta kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Mundón lisäksi Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Jordi Turull, Raül Romeva, Dolors Bassa, Josep Rull ja Meritxell Borràs) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart. Katalonia
Maaliskuussa 2017 Katalonian korkein oikeus tuomitsi Masin ja entiset alueministerit Irene Rigaun ja Joana Ortegan määräaikaiseen virkakieltoon perustuslakituomioistuimen vastustamisesta kansanäänestysasiassa, Masin kahdeksi vuoden ajaksi. Oikeudenkäyntien alkaessa noin 40 000 ihmistä tuki syytettyjä oikeustalon ulkopuolella. Katalonian kansanäänestys itsehallintolaista 2006
Itsehallinnon laajentamisen puolesta kampanjoivat tällä hetkellä maassa vallassa olevat sosialistit, joita Espanjan pääministeri José Luis Rodríguez Zapatero tuki, sekä maltilliset kansallismieliset piirit. Uutta itsehallintolakia vastaan voimakkaimmin oli oppositiossa oleva konservatiivinen kansanpuolue, jonka mukaan laki merkitsee Espanjan "lopun alkua". Myös Katalonian itsenäisyyttä kannattava ERC-puolue oli lakia vastaan, koska se ei sen mielestä lisännyt itsemääräämisoikeutta riittävän paljon. Katalaani
Katalonian hallinnon kieli vaihtui katalaanista kastiliaan vuoden 1716 kansainvälisten sotatoimien jälkeen. Oikeuslaitoksissa katalaani säilytti kuitenkin asemansa vielä pitkään, ja sen käyttö opetuskielenä kiellettiin vasta 1858. Puhuttu kieli säilyi kuitenkin elinvoimaisena sortotoimista huolimatta. Lisäksi katalaaninkielinen kansanrunous eli loistokauttaan juuri tuolloin. Kansallisaate voimistui edelleen 1830-luvulta lähtien, ja aikakaudesta puhutaankin katalonialaisen kirjallisuuden renessanssina. Vuonna 1900 alkoi ilmestyä ensimmäinen sanomalehti "La Veu de Catalunya". Vuonna 1931 kieli sai virallisen asemansa takaisin, kuitenkin vain seitsemäksi vuodeksi, sillä se pysyi kiellettynä koko Francon diktatuurin ajan vuodesta 1938 vuoteen 1976, jolloin kielestä tuli virallinen myös Valencian ja Baleaarien alueilla. Demokratian palauduttua saattoi alkaa katalaanin hidas normalisointihanke, joka on ollut erityisen haasteellinen, koska kieli oli kielletty hyvin pitkään, mikä ei tosin täysin ollut estänyt katalaaninkielisen kirjallisuuden ilmestymistä diktatuurin aikanakin. Nykyään katalaania puhuu äidinkielenään noin 7,2 miljoonaa ihmistä, joista 6,89 miljoonaa Espanjassa. Kaksikielisten runsaan määrän vuoksi jotkut lähteet antavat luvuksi jopa 10,5 miljoonaa. Toisena kielenä puhujia on viisi miljoonaa. Katalaani on täten EU:n suurin vähemmistökieli. Marta Rovira
Marta Rovira i Vergés (s. 1977 Vic) on katalonialainen poliitikko ja Katalonian tasavaltalaisen vasemmiston pääsihteeri. Hän ilmoitti 23. maaliskuuta 2018 joutuneensa lähtemään maanpakoon, koska Espanjassa häntä ja useaa muuta katalaanipoliitikkoa uhkaa jopa 30 vuoden vankeus "kapinasta" Katalonian aluehallinnon järjestettyä 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Katalonian kriisi 2017
Vuonna 2017 Katalonian hallinto järjesti kansanäänestyksen alueen irrottamiseksi Espanjasta. Tämä ajoi Katalonian ja Espanjan konfliktiin. Espanjan poliisi käytti monin paikoin melko kovaa väkivaltaa äänestyspaikkojen hajottamisessa, ja yli 600 ihmistä haavoittui yhteenotoissa. Katalonia julistautui itsenäiseksi 27. lokakuuta 2017, muodostaen Katalonian tasavallan. Espanja peruutti Katalonian itsehallinnon. Katalonian kriisi 2017
Katalonian kriisi 2017 on Katalonian itsenäisyysäänestyksestä vuonna 2017 aiheutunut poliittinen yhteenotto. Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017
Espanjan keskushallinnon poliisi Guardia Civil määrättiin estämään kansanäänestys. Poliisi takavarikoi lähes 10 miljoonaa äänestyslippua sekä pidätti ainakin 13 aluehallituksen virkamiestä, muun muassa Katalonian apulaistalousministerin Josep Maria Jovén. Barcelonan toukokuu
Heinäkuussa 1936 alkaneeseen sisällissotaan johtaneen fasistien sotilasvallankaappausyrityksen epäonnistuttua Barcelona ja ympäröivä Katalonian maakunta olivat pääosin anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton johtamien työläisten järjestyskaartien kontrolloimaa aluetta. Pieni osa niistä toimi sosialistisen UGT-ammattiliiton alaisuudessa. Anarkistit olivat mukana myös Espanjan kansanrintaman muodostamassa hallituksessa, joka piti majaansa pääkaupungissa Madridissa ja myöhemmin Valenciassa. Katalonian itsehallintoviranomaiset olivat sisällissodan alkamisen myötä menettäneet valtaansa ja alueella oli käynnissä anarkistien johtama niin sanottu Espanjan vallankumous, joka käsitti lukuisia yhteiskunnallisia uudistuksia. Merkittävin oli maatalouden ja teollisuuden kollektivisointi, jonka yhteydessä ne siirtyivät työläisten hallintaan. Barcelona ja Katalonia toimivat osittain anarkistisen yhteiskuntamallin mukaisesti. Estelada
Estelada on Katalonian itsenäisyyden tukijoiden epävirallinen lippu, jolla näytetään tukea joko itsenäisen Katalonian puolesta tai itsenäisten katalonialaisten maiden (maat, joissa katalaania puhutaan) puolesta. Cantabria
Cantabria () on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta ja yksi Espanjan 50 maakunnasta. Se on jaettu edelleen seitsemään piiriin. Cantabrian rajanaapurit ovat Baskimaa (Biskajan maakunta), etelässä Kastilia ja León (León, Palencia ja Burgos), lännessä Asturia ja pohjoisessa Atlantin Biskajanlahti. Sant Martí
Sant Martí on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Se sijaitsee Välimeren rannassa Ciutat Vellan, Eixamplen, Horta-Guinardón ja Sant Andreun hallintoalueiden sekä Sant Adrià de Besòsin kunnan ympäröimänä. Sant Martí oli vuonna 2005 hallintoalueista väkiluvultaan toiseksi suurin 221 029 asukkaallaan. Carles Puigdemont
Puigdemont valittiin Katalonian aluejohtajaksi 10. tammikuuta 2016. Hän sai Katalonian parlamentissa 70 puoltoääntä, ja 63 kansanedustajaa äänesti häntä vastaan. Katalonia
Kolmen vasemmistopuolueen ensimmäinen kausi 2003–2006 toi joitakin muutoksia muun muassa sosiaali- ja ympäristöpolitiikan alalla. Lisäksi vaalikaudella laadittiin ja käsiteltiin uutta itsehallinnon peruskirjaa. 18. kesäkuuta 2006 Katalonia hyväksyi uuden itsehallintolain kansanäänestyksessä, jossa 73,9 % äänesti lain puolesta ja 20,8 % vastaan. Äänestysprosentti oli alhainen: 49 %. Kausi oli myös riitainen ja skandaalien täyttämä ja se päättyi ennenaikaisiin vaaleihin sen jälkeen, kun ERC erotettiin aluehallituksesta. Katalonia
Tapojen ja perinteiden osalta Katalonia on omalaatuinen ja rikas alue, jolla on paljon poikkeuksia Espanjan muihin alueisiin verrattuna. Katalonia
Tärkeimpiä Kataloniassa ilmestyviä sanomalehtiä ovat espanjankielinen "La Vanguardia", espanjan- ja katalaaninkieliset versiot painava "El Periódico" ja katalaaninkielinen "El Punt". Näiden lisäksi on useita maakuntalehtiä, kuten "Regió 7". Barcelonassa ilmestyy useita ilmaisuutislehtiä. Katalaani
Katalaani ("català") on indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan etenkin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa, jossain määrin muualla Itä-Espanjassa Valenciaan saakka, Ranskassa pienellä raja-alueella (joskin katalaani kuuluu samaan murteeseen kuin koko oksitaania puhunut Etelä-Ranska), Andorrassa ja Italian Sardiniassa. Katalaaninkielisistä alueista käytetään katalaaniksi mielellään yhteisnimitystä "Països Catalans". Katalaani on virallinen kieli alueellisesti Espanjassa Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla. Se on Andorran valtion virallinen kieli. Katalonia
Luontaisten vesistöjen osuus pinta-alasta on pieni, mutta Pyreneillä on joitakin pieniä järviä tai lampia. Suurimmat vesialueet muodostuvat padoista, joista suurimpia ovat esimerkiksi La Baells. Suuri osa luontaisista kosteikkoalueista, kuten Empordà, El Prat ja Ebron delta-alue, on joko kuivatettu, otettu muuhun viljelykäyttöön tai rakennettu. Luontaisten makeanvedenvarojen niukkuus ja saastuminen on ongelma kasvavan väestön, teollisuuden, matkailun ja maatalouden vedenoton takia. Espanjan alueet Pohjois-Afrikassa
Espanjaan kuuluu itsehallintoalueiden ja maakuntien lisäksi joukko alueita Pohjois-Afrikassa Marokon rannikolla. Espanjan kielessä alueista on historiallisesti käytetty yhteisnimitystä "plazas de soberanía". Alueet ovat kuuluneet Espanjalle 1500- ja 1600-luvuilta lähtien ja tunnustaessaan Marokon itsenäisyyden vuonna 1956 Espanja ei luopunut alueiden hallinnasta. Kansallismieliset tahot Marokossa ovat vaatineet alueiden liittämistä Marokkoon. Lluís Puig
Lluís Puig i Gordi (s. 1959 Terrassa) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon kulttuuriministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Puig lähti Puigdemontin ja kolmen muun ministerin (Clara Ponsatí, Meritxell Serret ja Antoni Comín) kanssa Belgiaan maanpakoon Espanjan nostettua kansanäänestyksen järjestämisen takia heitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanja antoi heistä myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta perui sen myöhemmin 5. joulukuuta 2017. Katalonia
Katalonian rannikko on pohjoisessa suurimmalta osin kallioinen, mutta muuttuu etelämpänä tasaisemmaksi. Lomarakentaminen on voimakasta koko rannikon alueella, erityisesti Costa Bravan ja Tarragonan alueella. Barcelonan metropolialueella rantaviiva on lähes kokonaan rakennettu, mutta kaupungin edustalla on useita suosittuja hiekkarantoja. Circuit de Barcelona-Catalunya
Circuit de Barcelona-Catalunya (vuoteen 2013 asti Circuit de Catalunya) on moottorirata Montmelón ja Granollersin kunnissa Barcelonan maakunnassa Kataloniassa Espanjassa. Barcelonan toukokuu
Ensimmäinen laukaustenvaihto tapahtui iltapäivällä 2. toukokuuta, kun Katalonian itsenäisyyttä ajavan Estat Catalàn jäsenet ottivat lyhyesti yhteen FAI-järjestön anarkistien kanssa. Tapahtumat alkoivat varsinaisesti seuraavana päivänä, kun Guardia de Asalton joukot päättivät vallata anarkistien hallussa olleen Telefónican puhelinlaitoksen. Se oli kollektivisoitu Katalonian hallituksen luvalla jo sisällissodan alussa, josta lähtien puhelinlaitoksen toiminnasta olivat vastanneet CNT-ammattiliittoon kuuluneet työntekijät. Hallitus piti varmana, että heidän puhelujaan kuunneltiin ja jopa nauhoitettiin. Viimeisenä pisarana valtaukselle sanotaan olleen, kun puhelinkeskusta hoitanut anarkisti oli katkaissut Espanjan presidentin Manuel Azañan ja Lluis Companysin välisen keskustelun, todeten linjoilla odottavan tärkeämpiäkin puheluita kuin presidenttien välinen jaarittelu. Poliisin yrittäessä tunkeutua rakennukseen avasivat puhelinlaitoksen työntekijät tulen. Valtaus päättyi kuitenkin ilman henkilövahinkoja, kun työläiset suostuivat anarkistien järjestyskaartin suostuttelujen jälkeen luovuttamaan aseensa. Katalonian kriisi 2017
Espanjaan virallisesti kuuluvalla Katalonialla on oma kielensä ja kulttuurinsa. Katalaanit ovat useaan otteeseen historiassa halunneet itsenäisyyttä tai laajempaa itsehallintoa. Itsenäisyyden kannatus kasvoi 2010-luvun alussa. Lopulta lähes puolet kannatti itsenäisyyttä. Katalonia
Myöhemmin nykyisen Katalonian aluetta hallitsivat visigootit, joiden valta päättyi muslimivalloitukseen 800-luvulla. Katalonian pohjoisosissa muslimikausi jäi verrattain lyhyeksi, noin 80 vuodeksi, mutta eteläiset alueet kuten Lleida, Tarragona, Balaguer ja Tortosa olivat Al-Andalusin hallinnassa lähes neljä vuosisataa. Kaarle Suuri muodosti nykyisen Espanjan ja Ranskan välille eräänlaisen suojavyöhykkeen, Marca Hispanican, Ranskassa sijainneen frankkivaltakunnan ja Córdoban kalifaatin hallitsemien muslimialueiden väliin. Tätä aluetta hallitsivat pienet kreivikunnat, kuten Besalú tai Girona, joiden myöhempää liittoutumista pidetään Katalonian poliittisen yhteyden alkuna.. Myöhemmin muslimien vaikutusvalta alueella heikkeni ja kristityt kreivikunnat laajenivat etelään. Vuonna 785 frankit valloittivat Gironan ja vuonna 801 Barcelonan. Vuonna 988 kuningas Borrell II peruutti uskollisuuslupauksensa frankeille, mikä teki Kataloniasta itsenäisen de facto Marta Rovira
Katalonian itsenäistymisestä järjestetyn kansanäänestyksen jälkeen Espanjan korkeimman oikeuden tuomari Pablo Llarena on ilmoittanut, että Roviraakin syytetään kovimmalla mahdollisella rikosnimikkeellä "kapinasta" (), koska hän oli tuomarin mukaan yksi kansanäänestyksen pääsuunnittelijoista ja hallinnollisista toteuttajista. Murcia (itsehallintoalue)
Murcia on itsehallintoalue Espanjassa. Murcia koostuu vain yhdestä samannimisestä maakunnasta. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Välimeren rannalla ja sen rajanaapureita ovat Andalusian, Kastilia-La Manchan ja Valencian itsehallintoalueet. Carme Forcadell
Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikkoja vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanjan korkein oikeus käsitteli parlamentin puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei hän joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja parlamentin puhemiehistön kolmas sihteeri Joan Josep Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Neljälle muulle puhemiehistön jäsenelle (Anna Simó, Lluís Corominas, Lluís Guinó ja Ramona Barrufet) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia. Girona (maakunta)
Girona () on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen pohjoisosassa. Sen rajanaapureita ovat Ranska ja Andorra sekä Lleidan ("Lérida") ja Barcelonan maakunnat. Gironan maakuntaan kuuluva Llívian kunta on Espanjan eksklaavi, sillä se on kokonaan Ranskan ympäröimä. Aragonia
Aragonia (espanjaksi ja aragoniaksi "Aragón", katalaaniksi "Aragó") on yksi Espanjan 17 itsehallintoalueesta. Katalonia
Valta siirtyi Barcelonan kreiveille. Vuonna 1137 Katalonia muodosti valtioliiton Aragonian kanssa, kun Barcelonan kreivi Ramón Berenguer IV solmi avioliiton Aragonian prinsessa Peronellan kanssa. Katalonia-Aragonia osallistui muslimeja vastaan käytyihin sotiin valloittamalla Valencian, Alicanten, Murcian ja Baleaarit. Murciasta valloittajat luopuivat Espanjan kuninkaiden hyväksi. Välimerelliseksi merimahdiksi kohonnut Katalonia-Aragonia hallitsi alueita myös Italiassa, Kreikassa ja Ranskassa (Roussillon). Luettelo Katalonian aluejohtajista
Luetteloon Katalonian aluejohtajista on koottu kaikki Katalonian itsehallintoalueen johtajina (kat. "President de la Generalitat de Catalunya", esp. "Presidente de la Generalidad de Cataluña") toimineet henkilöt. Katalonia
Kataloniassa on noin 12 000 kilometrin mittainen maantieverkosto, josta kaksikaistaisia teitä on 10 843 kilometriä. Moottoriteitä on 962 kilometriä, joista 665 kilometriä on maksullisia osuuksia ja 307 kilometriä maksuttomia. Välimeren rantaa seuraileva A7-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Ranskan rajan sekä Barcelonan ja Valencian. AP2-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Zaragozan kaupungit. Valtatie C25 tai Eix Transversal yhdistää Gironan ja Lleidan kaupungit. C-58 eli Eix Lobregat yhdistää Barcelonan ja Pyreneitten alueen. Suurimpia maantietunneleita ovat esimerkiksi Cadin tunneli. Anna Gabriel
Anna Gabriel i Sabaté (s. 1975 Sallent) on katalonialainen poliitikko ja oikeushistorioitsija. Hän edusti vuosina 2015–2017 Katalonian alueparlamentissa vasemmistolaista Candidatura d’Unitat Popular -puoluetta, joka tuki Katalonian hallituksen järjestämää kansanäänestystä Katalonian itsenäisyydestä hallituksen ulkopuolelta. Helmikuussa 2018 Gabriel lähti Sveitsiin maanpakoon Espanjan nostettua Katalonian hallituksen lisäksi Gabrieliakin vastaan syytteen itsenäisyysäänestyksen järjestämisen takia "kapinasta" (), josta voi Espanjan lain mukaan saada 30 vuoden vankeustuomion. Myöhemmin Gabrieliin kohdistuvan syytteen nimikettä lievennettiin niin, että nyt häntä syytetään "kansalaistottelemattomuudesta" (). Katalonia
Keskusta-oikeistolaisen Convergèncian ja kristillisdemokraattisen Unión yhdessä muodostama kansallismielinen puolue Convergència i Unió CiU hallitsi Katalonian politiikkaa puheenjohtaja Jordi Pujolin johdolla ensimmäisistä vapaista itsehallinnon ajan vaaleista vuodesta 1981 vuoteen 2003 saakka. Pujolin kaudella Kataloniaan rakennettiin nykyaikainen hallintomalli ja infrastruktuuri. Pujol teki useita hallitusliittoja Madridissa ensin Felipe Gonzálezin johtamien sosialistien ja vuonna 1996 José María Aznarin Kansanpuolueen kanssa. Pasqual Maragall
Pasqual Maragall i Mira (s. 13. tammikuuta 1941 Barcelona, Katalonia) on katalonialainen poliitikko. Hän on ollut Barcelonan pormestari vuosina 1982–1997 ja Katalonian itsehallintoalueen puheenjohtaja vuosina 2003–2006. Maragall toimi myös Katalonian sosialistisen työväenpuolueen puheenjohtajana 2000-2007. Katalonian ketju
Satoja organisaatioita edustava Assemblea Nacional Catalana (ANC) päätti järjestää Katalonian kansallispäivänä poikkeavan mielenilmauksen ja käynnisti Baltian ketjusta innoituksen saaneen Katalonian ketju itsenäisyyden puolesta -tapahtuman suunnittelun. Edeltävien kyselyjen mukaan yli puolet katanolialaisista kannattaa itsenäisyyttä, ja erilaisten mielenilmausten tavoiteena on painostaa itsenäisyysäänestyksen järjestämiseen. Valencia (itsehallintoalue)
Viralliset kielet ovat espanja ja katalaani, josta paikallisesti käytetään nimeä valencia. Andalusia
Andalusiasta tuli autonominen itsehallintoalue vuonna 1981. Anna Simó
Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikoita vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanjan korkein oikeus käsitteli parlamentin puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi puhemies Carme Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei tämä joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja parlamentin puhemiehistön kolmas sihteeri Joan Josep Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Simólle ja kolmelle muulle puhemiehistön jäsenelle (Lluís Corominas, Lluís Guinó ja Ramona Barrufet) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia. Barcelona (maakunta)
Maakunnan väkiluku on 5 576 037 (2017). Noin kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Barcelonassa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Cerdanyola, Martorell, Mataró, Granollers, Sabadell, Terrassa, Sitges, Igualada, Vic, Manresa ja Berga. Katalonia
Katalonian puheenjohtaja Carles Puigdemont ilmoitti järjestävänsä kansanäänestyksen itsenäistymisestä 1. lokakuuta 2017. Espanjan hallitus pitää kansanäänestystä laittomana ja sisäministeri Juan Ignacio Zoidon mukaan se aikoo estää äänestyksen kaikin keinoin. Katalonia taas ilmoitti julistautuvansa itsenäiseksi yksipuolisesti, jos kansanäänestystä ei pystytä järjestämään. Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017
Espanjan hallitus vastusti kansanäänestyksen järjestämistä, ja huomautti, että äänestysmenettely oli Espanjan perustuslain vastainen. Myös maan perustuslakituomioistuin on kieltänyt äänestyksen, vaikkakaan Katalonian aluehallinto ei tunnusta tuomioistuimen toimivaltaa. Espanjan sisäministeri Juan Ignacio Zoido ilmoitti maan hallituksen aikovan estää itsenäisyysäänestyksen järjestämisen ”kaikin keinoin”. Katalonian aluehallinto puolestaan toi esille yksipuolisen itsenäisyysjulistuksen mahdollisuuden, mikäli kansanäänestyksen järjestäminen estetään. Katalonia
Yli 840 siviiliä ja 35 poliisia loukkaantui yhteenotoissa äänestäjien ja poliisin välillä. Poliisi käytti voimakasta väkivaltaa hajottaakseen äänestykset. Poliisi sulki äänestyspaikkoja ja takavarikoi vaaliuurnia saaden haltuunsa 740 000 ääntä. Äänestysprosentti oli 50 prosentin tuntumassa, ja näistä äänestäneistä yli 90 prosenttia kannatti Katalonian itsenäistymistä. Katalonian kriisi 2017
Katalonian parlamentti julisti alueen itsenäiseksi 27. lokakuuta. 135:stä parlamentin edustajasta 70 äänesti puolesta, 10 vastaan. Suuri osa itsenäisyyden vastustajia marssi ulos äänestyksestä. Mutta Espanjan hallitus vastasi tähän erottamalla Katalonian aluehallinnon. Espanjan senaatti kannatti Katalonian itsehallinnon rajoittamista äänin 214-47. Lluís Corominas
Kansanäänestyksen ja sitä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja nosti Katalonian hallituksen ministereitä, parlamentin puhemiehistöä ja eräitä muita avainpoliitikoita vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanjan korkein oikeus käsitteli parlamentin puhemiehistön syytteitä 9. marraskuuta 2017 ja määräsi puhemies Carme Forcadellin maksamaan jopa 150 000 euron takuut vastineeksi siitä, ettei tämä joutuisi tutkintavankeuteen. Forcadell vietti yhden yön vankilassa, mutta vapautui seuraavana päivänä maksettuaan takuut. Oikeus ei hyväksynyt, että Forcadell olisi maksanut takuut jo samana päivänä, jona ne määrättiin ja parlamentin puhemiehistön kolmas sihteeri Joan Josep Nuet arveli, että Forcadell pyrittiin näin saamaan tarkoituksella edes hetkeksi vankilaan. Corominasille ja kolmelle muulle puhemiehistön jäsenelle (Anna Simó, Lluís Guinó ja Ramona Barrufet) määrättiin 25 000 euron takuut, ja syytetyistä vain Nuet päästettiin tutkinnan ajaksi vapaaksi ilman rajoituksia. Katalonia
Katalonian vaikutusvalta väheni 1350-luvun jälkeen vallanperimyskiistojen, poliittisten ja sosiaalisten mullistusten, taloudellisen taantuman ja tautiepidemioiden kuten mustan surman aiheuttaman väkiluvun vähenemisen myötä. Amerikan löytyminen 1492 vähensi Välimeren kaupankäynnin merkitystä ja vahvisti Espanjan asemaa. Kataloniasta tuli osa Espanjan kuningaskuntaa, kun Aragonian kuningas Ferdinand II ja Kastilian kuningatar Isabella I solmivat avioliiton. Katalonia säilytti liitossa itsehallinnon, jonka se menetti lopullisesti vasta Espanjan perimyssodassa vuonna 1714. Katalonia
Aluevaalissa 21. joulukuuta 2017 itsenäisyyttä kannattavat puolueet saivat enemmistön, 70 edustajaa 137 edustajasta. Äänestysprosentti oli 83. Katalaani
Valencian itsehallintoalueen asukkaat kutsuvat omaa kielimuotoaan mielellään nimellä "valencià" ja mallorcalaiset "mallorquì", ja aluehallitukset ovat pyrkineet jossain määrin ohjaamaan näiden kielimuotojen normittamista omiin suuntiinsa saadakseen ne näyttämään eri kieliltä. Kyseessä ovat kuitenkin saman kielen eri murteet, ja niiden erottamispyrkimykset ovat luonteeltaan ennen kaikkea poliittisia. Esimerkiksi vakavasti otettavista valencialaisista ja baleaarilaisista kaunokirjailijoista ehdoton enemmistö kirjoittaa samaa kirjakieltä kuin Katalonian asukkaat, ja paikallisten murteiden muotoja ja sanastoa käytetään ennen kaikkea kirjallisten tarpeiden mukaan, kuten antamaan paikallisväriä. Barcelona
Barcelona on kaupunki Koillis-Espanjassa ja Katalonian pääkaupunki. Se on Espanjan toiseksi suurin kaupunki – sen asukasluku vuonna 2016 oli noin 1,6 miljoonaa.
Kaupungin (Ciutat de Barcelona) ja sitä ympäröivän 35 muun kunnan muodostaman Suur-Barcelonan (Àrea Metropolitana de Barcelona) asukasluku on noin 3,2 miljoonaa (2013). Barcelonan maakunnan, joka muodostuu 310 kunnasta, väkiluku on noin 5,5 miljoonaa (2012). Pyrénées-Orientales
Aiemmin Kataloniaan kuulunut Pyrénées-Orientalesin nykyisin muodostama alue on osa Ranskaa vuodesta 1659, jolloin solmittiin Pyreneiden rauha Ranskan ja Espanjan välillä. Pyrénées-Orientalesin departementti syntyi Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Pyrénées-Orientales muodostettiin Roussillonin provinssista ja pienestä osaa Languedocin provinssia. Katalonialaiset nationalistit nimittävät aluetta yhä nimellä "Catalunya Nord", Pohjois-Katalonia. Les Corts
Les Corts on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Sitä rajoittavat Sarrià-Sant Gervasin, Eixamplen ja Sants-Montjuïcin hallintoalueiden lisäksi L'Hospitalet de Llobregatin, Esplugues de Llobregatin ja Sant Just Desvernin kunnat. Katalonian tasavalta (2017)
Katalonian tasavalta oli tunnustamaton valtio, jonka Katalonian parlamentti julisti itsenäiseksi Espanjasta 27. lokakuuta 2017. Itsenäisyys julistettiin Katalonian itsenäisyyttä koskevan kansanäänestyksen tulosten perusteella. Julistus hyväksyttiin äänin 70–10. Kaksi äänesti tyhjää. Lisäksi 53 alueparlamentin edustajaa boikotoi äänestystä (parlamentissa on 135 paikkaa). Itsenäisyysjulistusta edelsi Katalonian kriisi 2017. Joaquim Forn
Joaquim Forn i Chiariello (s. 1964 Barcelona) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon sisäministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan. Myös Forn, Dolors Bassa ja Meritxell Borràs lähtivät aluksi Belgiaan, mutta palasivat myöhemmin Espanjaan oikeuden kuultaviksi. Lopulta yhteensä kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Fornin, Bassan ja Borràsin lisäksi Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Carles Mundó) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart. Luettelo itsehallinnollisista alueista
Itsehallinnollinen alue määritellään maan alueeksi, jolla on autonomia tai vapaus ulkoisesta hallinnosta. Itsehallinnollinen alue on tyypillisesti maantieteellisesti kaukana emämaasta tai sen väestö on vähemmistön kuuluva ryhmä. Maat, joihin kuuluu autonomisia alueita, ovat usein federaatioita. Katalonia
Katalonian puoluepolitiikalla on suuri merkitys myös valtakunnallisesti, sillä sen omilla kansallismielisillä puolueilla on usein ollut vaa'ankieliasema Espanjan sisäpolitiikassa. Poliittisella kartalla on pelkästään Kataloniaa edustavia kansallismielisiä puolueita, kuten Convergència i Unió (CiU) ja Katalonian tasavaltalainen vasemmisto (ERC), sekä suurten valtakunnallisten puolueiden sisarpuolueita, kuten Espanjan sosialistisen työväenpuolueen (PSOE) sisarpuolue Katalonian sosialistien puolue (PSC) ja Kansanpuolueen (PP) sisarpuolue Katalonian kansanpuolue (PPC). Espanjan siirtyminen demokratiaan
Kansallisen sovinnon yhtenä osana oli puolueiden tekemä niin sanottu Moncloa-sopimus, joka solmittin marraskuussa 1977. Sen mukaan maan taloutta lähdettiin kohentamaan vähentämällä hallintokoneistoa, hillitsemällä inflaatiota ja vähentämällä kauppataseen vajetta. Suurista palkankorotuksista pidättäydyttiin. Katalonialle palautettiin autonomia. Samaan aikaan tehty yleinen armahdus salli monien Francon valtaa vastustaneiden tasavaltalaisten palata kotimaahansa. Haasteellisina säilyivät vanhoillisten francolaisten ja baskien tyytymättömyys. Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017
Espanjaan kuuluvan Katalonian itsehallintoalueen aluehallinto järjesti kansanäänestyksen itsenäisyydestä 1. lokakuuta 2017. 
Katalonian aluehallinto kirjasi alueen itsenäistymistä ajavaan lakiluonnokseen kirjauksen, jonka mukaan alue julistautuisi itsenäiseksi 48 tunnin kuluessa kansanäänestyksestä, mikäli äänestäjien enemmistö kannattaisi itsenäisyyttä. Estelada
Katalonia julistautui itsenäiseksi tasavallaksi 27. lokakuuta 2017 vastoin Espanjan tahtoa. Julistus hyväksyttiin Katalonian parlamentissa äänin 72–10. Kaksi äänesti tyhjää. Katalonia
Katalonia on Espanjan taloudellisesti vauraimpia alueita ja teollisesti kehittyneimpiä alueita. Sen osuus koko Espanjan bruttokansantuotteesta on noin 19 prosenttia. Katalonian talous on kooltaan verrattavissa Portugaliin. Teollisuusvallankumous Espanjassa alkoi Katalonian alueen tekstiiliteollisuudesta, joka kehittyi Barcelonan kaupungissa ja vesivoiman ansiosta sisämaan jokilaaksoissa, kuten Llobregat-joella. Tekstiiliteollisuus ajautui kriisiin 1960- ja 1970-luvuilla, minkä jälkeen sen osuus teollisuustuotannosta on pudonnut huomattavasti. Katalonian kriisi 2017
Vuonna 2017 noin 42–47 % katalonialaisista kannatti mielipidetiedusteluissa itsenäisyyttä ja 37–49 % vastusti. Katalonian irtautuminen on Espanjan hallituksen mielestä laitonta ilman Espanjan hallinnon lupaa. Espanjan perustuslain mukaan Espanja on jakamaton, eikä itsehallinnollinen alue voi erota Espanjasta yksipuolisesti. Kansallinen suvereniteetti, eli oikeus päättää Espanjaa koskevista asioista, kuuluu Espanjan kansalle kokonaisuudessaan. Itsehallinnollisen alueen asukkaat eivät siis voi yksipuolisesti päättää irtautua Espanjasta, ilman mandaattia Espanjan kansaa edustavalta parlamentilta. Espanjan perustuslakituomioistuin on tuominnut toistuvasti Katalonian itsenäisyyspyrkimykset laittomiksi. Katalonia
Suosituimpia televisio-ohjelmia ovat urheiluaiheinen parodia "Cracovia", poliittinen parodia "Polonia" ja tv-draamasarja "La Riera". Suurimmat katsojamääränsä kanava saa kuitenkin urheilulähetyksistä, erityisesti jalkapallosta, jossa sillä on Espanjan jalkapalloliigan ja Mestarien liigan lähetysoikeudet. Sen lisäksi yhtiöllä on myös Formula 1 -kilpailujen lähetysoikeudet. Andalusian jalkapallomaajoukkue
Muita Espanjan sisällä toimivia itsehallintoalueiden joukkueita ovat muun muassa Katalonian jalkapallomaajoukkue, Baskimaan jalkapallomaajoukkue ja Galician jalkapallomaajoukkue. Asetus Galician autonomiasta (1936)
Asetus Galician autonomiasta (1936) oli ensimmäinen asiakirja, joka määritteli Galician muusta Espanjasta erillisenä alueena, samaan tapaan kuin Katalonia ja Baskimaa mielletään historiallisiksi erillisalueiksi. Espanjan itsehallintoalueet
Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen (). Aluejako perustuu toisaalta historiallisiin kuningaskuntiin ja toisaalta muihin hallinnollisiin yksiköihin, kuten maakuntiin (esimerkiksi La Rioja). Kaikilla itsehallintoalueilla on oma lippu ja vaaleilla valittavia itsehallintoelimiä kuten parlamentti. Espanjalaisessa itsehallintomallissa autonomian taso vaihtelee alueittain. Baskimaa ja Navarra keräävät omat veronsa (), kun muiden itsehallintoalueiden verotuksesta vastaa keskushallinto.