Milloin Suomessa tapahtui ensimmäinen kouluampuminen?
Jokelan koulusurmat
Kouluammuskelut olivat olleet erittäin harvinaisia Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Vuonna 1989 tapahtui Raumanmeren kouluammuskelu Raumalla, Raumanmeren yläasteella. Silloin koulukiusattu 14-vuotias poika ampui kaksi oppilasta kuoliaaksi. Syyskuussa 2008 tapahtui Suomen kolmas kouluammuskelu, Kauhajoen koulusurmat. Maaliskuussa 2012 tapahtui Suomen historian neljäs kouluammuskelu, Orivedellä, Pirkanmaalla. Koululla tapahtuneessa ammuskelussa ei tullut uhreja, mutta ampuja oli haavoittanut entisen tyttöystävänsä isää ennen koululla ampumista. Ampuja tuomittiin syyntakeettomana ja määrättiin mielentilatutkimukseen. Raumanmeren koulusurmat
Raumanmeren koulusurmat tapahtuivat Raumanmeren yläasteella Raumalla 25. tammikuuta 1989. 14-vuotias koulupoika ampui kahta koulutoveriaan aseella kesken aamupäivän oppitunnin. Molemmat uhrit olivat poikia ja kuolivat vammoihinsa myöhemmin samana päivänä. Toinen pojista oli 15-vuotias ja toinen 14-vuotias. Ampuja yritti surmata myös kolmannen oppilaan, mutta tämä kaatui eikä luoti siksi osunut poikaan.
Kansakoulu
Ensimmäiset kansakoulut perustettiin Suomeen 1850-luvulla, perustajina olivat yleensä sivistyneet ja kaukonäköiset kartanonomistajat ja tehtailijat. 1800-luvun loppupuolella kansakoulujen perustaminen oli kuntien aktiivisuuden varassa, vaikka kouluihin olikin mahdollista saada valtionapua. Kouluja perustettiin melko laiskasti, sillä kansan keskuudessa katsottiin kirkollisen kiertokoulun riittävän tavallisen ihmisen sivistykseksi. Tuolloin nelivuotisen kansakoulun uskottiin opettavan lapset laiskoiksi ja totuttavan heidät kirjoihin ruumiillisen työn sijasta. Kaupungeissa kansakouluja perustettiin aktiivisemmin, sillä teollisuus tarvitsi lasku- ja lukutaitoisia kansalaisia eikä toimettomille lapsille ollut lapsityövoiman käytön vähentyessä parempaakaan käyttöä.
Vuonna 1898 valtiopäivät ja keisari hyväksyivät piirijakoasetuksen, jonka mukaan kaikki pitäjät oli jaettava koulupiireihin niin, että kenenkään koulumatka ei muodostuisi yli viiden kilometrin mittaiseksi. Kaikilla halukkailla oli oikeus päästä kansakouluun, mutta oppivelvollisuutta ei ollut. Tämä vauhditti koulujen perustamista. Tyypillisesti koulut muodostuivat kaksiluokkaisesta ala- ja samoin kaksiluokkaisesta yläkansakoulusta, vaikka syrjäseuduilla esiintyi myös pelkkiä lastenkouluja, joissa oli vain alakansakoulu. Alakansakoulun tehtävä oli tarjota alkuopetusta. Syrjäisimmillä seuduilla, erityisesti Lapissa ja Raja-Karjalassa, kansakouluja ei tarvinnut perustaa täysimittaisina, vaan opetus toteutettiin joko niin sanottuna supistettuna kansakouluna tai kiertokouluna. Kipland Kinkel
Seuraavana päivänä aamulla Kinkel lähti aseistautuneena Thurston High Schooliin, josta hänet oli erotettu edellisenä päivänä ampuma-aseen hallussapidon vuoksi ja aloitti ammuskelun. Kaksi oppilasta, 16-vuotias Ben Walker ja 17-vuotias Mikael Nicholauson, saivat surmansa ja 35 muuta henkilöä haavoittui. Amish-koulusurmat
Ampuja saapui koululle noin 9:51 aamulla, ennen joukkomurhaa tekijä oli jättänyt perheelleen itsemurhaviestin. Hän otti vangeikseen paikalla olleet tyttöoppilaat. Vain yksi tytöistä, 9-vuotias Emma Fisher selvisi vammoitta: hän oli jäänyt poikaoppilaiden seuraan, sillä ei ollut ymmärtänyt joukkomurhaajan käskyjä. Murhaaja määräsi tytöt riviin liitutaulun eteen ja ampui heitä vuorotellen. Luokanopettaja Emma Mae Zook pakeni ja hälytti poliisin paikalle. 13-vuotias Marian Fisher pyysi tulla ammutuksi ensimmäisenä, jotta nuoremmat oppilaat saattaisivat selvitä. Huispaus (urheilulaji)
Peli sai alkunsa "aurinkoisena sunnuntai-iltapäivänä" Middleburyn lukiossa USA:ssa 2005. Kaksi vuotta myöhemmin peli levisi viereiseen lukioon ja ensimmäinen koulujen välinen peli näki päivänvalon. Pelin huomattiin soveltuvan mainiosti opiskelijoille ja etenkin järjestöjen ja laitosten välisiin otteluihin, huispausta kun ei kukaan oikein osannut kunnolla pelata. Kertšin koulusurmat
Kertšin koulusurmat oli 17. lokakuuta 2018 tapahtunut kouluampuminen ja pommi-isku, joka tapahtui Kertšin polyteknisessä ammattikorkeakoulussa Krimillä. Kertšin koulusurmissa kuoli yhteensä 21 henkilöä ja loukkaantui 70, joista 5 on yhä koomassa. Verilöylyn toteuttajaksi paljastui 18-vuotias Vladislav Rosljakov, koulun silloinen oppilas. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Itsenäistymisen jälkeen Suomen upseerikoulutus jakautui aina vuoteen 1992 asti kolmeen kouluun: peruskoulutuksen antaneeseen Kadettikouluun (perustettu 1919), yleisesikuntaupseerin koulutuksen antaneeseen Sotakorkeakouluun (perustettu 1924) ja esiupseeri- sekä jatkokoulutusta antaneeseen Taistelukouluun (perustettu 1927). Kaikki nämä koulut yhdistettiin vuoden 1993 alusta Maanpuolustuskorkeakouluksi, yhdeksi suureksi korkeakoulutason upseerikoulutusta antavaksi oppilaitokseksi. Kauhajoen koulusurmat
Välikohtauksessa sai surmansa yksitoista ihmistä, ampuja mukaan lukien. Uhreista kaksi oli miehiä ja loput naisia. Uhrit olivat pääosin nuoria aikuisia, nuorimmat parikymppisiä. Vanhin uhri oli syntynyt vuonna 1957. Uhrit olivat kotoisin Kauhajoen lähialueilta Pohjanmaalta, neljä heistä Ilmajoelta ja yksi Tampereen seudulta. Yksi uhreista oli miespuolinen opettaja. Hän opetti muun muassa yritystoiminnan ja markkinoinnin perusteita ja oli toiminut Kauhajoella tuntiopettajana noin kolme vuotta. Keskusrikospoliisi ei julkistanut uhrien henkilöllisyyksiä. 2. joulukuuta 2009 MTV3 julkaisi nettisivuillaan uhrien omaisten luvalla näiden kuvat ja nimet. Kauhajoen koulusurmat
Kauhajoen koulusurmat oli ampumavälikohtaus, joka tapahtui tiistaina 23. syyskuuta 2008 Kauhajoella Seinäjoen koulutuskuntayhtymän tiloissa, jotka Seinäjoen ammattikorkeakoulu ja Koulutuskeskus Sedu jakavat. Ampuja oli 22-vuotias Matti Juhani Saari. Välikohtauksessa sai surmansa yksitoista ihmistä tekijä mukaan lukien, ja lisäksi yksi loukkaantui vakavasti ja kaksi lievästi. Koulussa oli tapahtumahetkellä noin 150 henkeä. Uhreista yksi oli opettaja ja loput opiskelijoita. Yksi kuolleista löytyi käytävältä ja loput luokkahuoneesta. Ilmalaiva ensimmäisessä maailmansodassa
Suomen historian ensimmäinen ilmahyökkäys tapahtui 25.–26. heinäkuuta välisenä yönä vuonna 1916, kun saksalainen ilmalaiva LZ 58 kävi pudottamassa kahdeksan pommia Maarianhaminan satamaan Ahvenanmaalla. Iskussa sai surmansa viisi venäläistä matruusia. Helsinki Shooting Club
Uudemman kerran yritys nousi otsikoihin, kun marraskuussa 2007 Pekka-Eric Auvinen syyllistyi kahdeksaan murhaan Jokelan kouluammuskelutapauksessa. Poliisin mukaan Auvinen oli saanut lupansa sillä perusteella, että hän oli kyseisen yrityksen "jäsen" eli kanta-asiakas. Ampumista hän ei kuitenkaan yrityksen mukaan ollut radalla harrastanut. Peruskoulu Suomessa
Kansakoulu levisi Suomeen 1860-luvulta alkaen, mutta se oli vapaaehtoinen. Oppivelvollisuus syntyi vuoden 1921 "oppivelvollisuuslailla", joka sääti kaikille kansalaisille pakolliseksi kuusivuotisen kansakoulun, joka aloitettiin seitsenvuotiaana (tosin oppikouluun pyrittiin jo 4. luokan jälkeen). Kansakoulun jatkoksi kehittyi 1940-luvulla kaksi vapaaehtoista jatkoluokkaa sisältänyt kansalaiskoulu, joka valmisti oppilasta ammattikouluun. Valtiolliset ja yksityiset oppikoulut huolehtivat korkeammasta yleissivistävästä opetuksesta, mutta näiden kehittäminen muodostui 1930-luvun laman ja toisen maailmansodan aiheuttaman katkoksen vuoksi luonteeltaan satunnaiseksi. 1950-luvulle tultaessa Suomen koulujärjestelmä olikin selvästi vanhanaikaisempi kuin Länsi-Euroopassa. Yksi ongelma rinnakkaiskoulujärjestelmässä oli sen vahvistama yhteiskunnallinen epätasa-arvo. Työläisen tai maanviljelijän lapsen oli hankalaa päästä maksulliseen oppikouluun. Kaikki halukkaat eivät päässeet oppikouluun senkään takia, että niitä oli vähän. Tätä puutetta korjaamaan syntyi aktiivisten vanhempien aloitteesta 1950-luvulla kymmeniä yksityisiä oppikouluja. Koulusurma
Sosiaalipsykologian dosentin Atte Oksasen ja sosiologian dosentin Pekka Räsäsen mukaan on perusteltua väittää, että tapahtumien yksityiskohtainen käsittely ja erityisesti tekijöiden taustojen käsittely julkisuudessa saattaa rohkaista vastaavia tekoja suunnittelevia, ja että yhden maan tapahtumat lisäävät todennäköisyyttä vastaaviin tapahtumiin myös muualla. Koulusurmaajia yhdistää Oksasen ja Räsäsen mukaan lähinnä se, että he ovat miehiä, ja noin kaksi kolmasosaa heistä on kokenut vakavaa kiusaamista tai häirintää. Lisäksi Oksanen ja Räsänen mainitsevat yhdistäväksi tekijäksi sen, että monet koulusurmat tapahtuvat kylissä tai pikkukaupungeissa eivätkä suurissa metropoleissa. Koulusurmien taustalta voidaan heidän mukaansa hahmottaa usein kokonaisvaltaista syrjäytymistä. Tämä selittäisi osaltaan sitä, miksi koulusurmat tapahtuvat tyypillisesti pienillä paikkakunnilla. Suuret kaupungit tarjoavat runsaasti vaihtoehtoisia viiteryhmiä; pienillä paikkakunnilla näin ei aina ole. Porin lyseon joukkomurha
Porin lyseon joukkomurha oli Suomen sisällissodan aikana 6. helmikuuta 1918 Porissa tapahtunut yhdentoista suojeluskuntalaisen joukkoteloitus. Heidät oli vangittu aikaisemmin samana päivänä Pietniemessä sijaitsevasta Vanhakartanosta. Vangit kuljetettiin Porin lyseolle ja ammuttiin sen pihalla lyhyen kuulustelun jälkeen. Porin lyseon joukkomurha on yksi sisällissodan aikaisen punaisen terrorin tunnetuimpia tapauksia. Red Laken koulusurma
Red Laken koulusurma oli intiaanireservaattialueella Minnesotan Red Lakessa 21. maaliskuuta 2005 tapahtunut joukkomurha. 16-vuotias Jeffrey Weise ampui Red Lake High Schoolissa viisi koululaista, opettajan, turvamiehen ja lopulta itsensä. Ennen lähtöään kouluun hän oli jo surmannut isoisänsä, poliisi Daryl Lussierin, ja tämän avopuolison. Kouluammuskelu aiheutti myös useita haavoittumisia. Strela-2
Suomessa ensimmäiset tämän tyypin ohjukset ammuttiin Lohtajan Vattajanniemellä 22. tammikuuta 1979. Vimpelin sotakoulu
Ajatus sotilaskoulutuksen antamisesta suojeluskuntajohtajille tuli työjaoston jäsenten Sven Donnerin ja Thure Svedlinin suojeluskomppanioiden esikunnan kokouksessa. Asia eteni sotilaskomitean myöntämien varojen, joskin niukkojen sellaisten johdattamana, kun vielä joulukuun alussa 1917 Matti Laurila toi tiedon Pohjanmaalta Helsinkiin, että sopivat tilat koululle olivat löytyneet. Vuoden lopussa tehtiin päätös sotakoulun perustamisesta.
28. joulukuuta 1917 – 14. tammikuuta 1918 oli Saksassa olleiden jääkäreiden Suomen kokous ja ensimmäinen katselmus. Suomen valkoinen armeija perustettiin tässä tilaisuudessa. Lohtajan ampuma-alue
Ilmatorjunta-aselajin ensimmäiset kovapanosammunnat ammuttiin Suomenlinnassa Länsi-Mustasaaressa 16. syyskuuta 1927. Myöhemmin ammunnat siirrettiin Perkjärven ampuma-alueelle. Keväällä 1930 tykistöntarkastaja Vilho Nenonen pyrki löytämään ilmatorjunnalle soveliaampaa ampuma-aluetta, millaiseksi löytyi Muurilan kylä, jonka pohjoispuolella oli Kipinolan järvi. Siellä ilmatorjunta harjoitteli talveen 1939 saakka. Columbine High School
Columbinen High Schoolilla tapahtui yksi Yhdysvaltojen historian pahimmista joukkumurhista, kun viimeistä vuottaan koulussa opiskelleet Eric Harris ja Dylan Klebold tappoivat koulussa yhteensä 15 henkilöä, mukaan lukien yhden opettajan, sekä itsensä ja haavoittivat 24 muuta tuliaseilla ja omatekoisilla räjähteillään. Isku aiheutti suurta moraalipaniikkia Yhdysvaltojen muissa kouluissa. Koulutus Suomessa
Suomeen koulut tulivat keskiajalla kirkon mukana. Suomen ensimmäiset koulut olivat Turussa. Turun tuomiokirkon yhteydessä annettiin koulutusta tuleville papeille 1200-luvulla perustetussa katedraalikoulussa, minkä lisäksi kaupungissa oli dominikaanien ylläpitämä luostarikoulu. Ensimmäinen lukio perustettiin Turkuun 1630. Suomen ensimmäinen yliopisto oli Kuninkaallinen Turun akatemia, joka perustettiin 1640.
Kansanopetus oli 1800-luvun puoleen väliin kirkon hallinnassa. Periaatteessa kaikilla vanhemmilla oli velvollisuus opettaa lapsensa lukemaan ja tuntemaan kristinopin alkeet. Tätä valvottiin 1600-luvun lopulta alkaen kinkereillä, joilla papisto kuulusteli lasten ja aikuisten kristinopin tuntemista. Vanhempien työtä autettiin kuitenkin kirkon järjestämässä kiertokoulussa, jossa opettaja siirtyi opetuspaikasta toiseen useaan kertaan vuoden aikana. Kiertävä opettaja mahdollisti oppilaille alkeellisen opiskelumahdollisuuden, kun omalla kylällä tai paikkakunnalla ei ollut mahdollisuutta saada kansakouluopetusta. Opetustaulu
Suomessa koulutaulun tapaisia havaintovälineitä, pieniä lintu- ja muita eläinkuvia, piirsivät painettaviksi jo von Wrightin taiteilijaveljekset vuosina 1828–1829. WSOY julkaisi ensimmäisen varsinaisen suomalaisen opetustaulusarjan: Nils Wiwelin piirtämä 10-osainen "Kuvia Suomen historiasta" painettiin vuonna 1900. Laajimmat opetustaulusarjat teki Kansanopettajain Osakeyhtiö Valistus. Muita kustantajia olivat Otava, WSOY, Weilin+Göös ja Akateeminen Kirjakauppa, jotka perustivat 1910 Koulutarpeiden Keskusliike Oy:n. Paljon opetustauluja kustansi myös Kouluaitta Oy (per. 1933). Yhtenäiskoulu
Suomessa ajatus siirtymisestä rinnakkaiskoulujärjestelmästä yhtenäiskouluun nousi ensimmäisen kerran esille jo vuonna 1932 oppikoulukomitean mietinnössä. Komitea, jossa edistyspuoluetta lähellä olevilla koulupoliitikoilla oli vahva edustus, asettui mietinnössään yhtenäiskoulun kannalle. Ensimmäiset yhtenäiskouluehdotukset lähtivät kaikille yhteisestä kuusiluokkaisesta oppivelvollisuuskoulusta, mutta sen jälkeen olisi edelleen säilytetty jako kansa- ja oppikouluun. Raumanmeren koulusurmat
Raumanmeren koulusurmat oli ensimmäinen kouluampuminen Suomen historiassa. Marraskuussa 2007 tapahtui Suomen toinen kouluammuskelu, Jokelan koulusurmat, kun Pekka-Eric Auvinen surmasi kahdeksan henkeä sekä itsensä. Syyskuussa 2008 tapahtui Suomen kolmas kouluammuskelu, Kauhajoen koulusurmat, kun Matti Saari surmasi kymmenen henkeä sekä itsensä. Suomen kouluissa on myös tehty puolenkymmentä kuolemaan johtanutta puukotusta, joiden motiiviksi on useimmiten kerrottu koulukiusaaminen. Tätä ennen Suomessa oli tapahtunut yksi koulusurma, Puolalanmäen välikohtaus vuonna 1981. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Tilapäiskursseista ei kuitenkaan ollut upseeripulan ratkaisijaksi. Suomen Kadettikoulun entisen oppilaan, kenraalimajuri Hannes Ignatiuksen johtama komitea asetettiin 4. tammikuuta 1919 suunnittelemaan "sotaopetusta". Komitean työ oli nopeaa ja uusi Suomen Kadettikoulu aloitti toimintansa 25. tammikuuta 1919. Koulupuutarha
Uno Cygnaeus laati ehdotuksen, jonka perusteella muokattiin Suomen ensimmäinen kansakouluasetus vuonna 1866. Kansakouluehdotusta varten Cygnaeus teki pitkän opintomatkan eurooppalaisiin kansakouluihin ja tutustui todennäköisesti myös koulupuutarhatoimintaan. Ensimmäisestä kansakouluasetuksesta lähtien puutarhaopetus kuului kansakoulunopettajia valmistavien seminaarien ja kansakoulujen opetusohjelmaan, joko vapaaehtoisena tai varsinaisena oppiaineena. Opetus säännöllistyi kuitenkin vasta vuosisadan vaihteessa. Cygnaeuksen aloitteesta Jyväskylään perustettiin Suomen ensimmäinen opettajaseminaari. Se aloitti toimintansa väliaikaisena vuonna 1863 ja se vakinaistettiin kansakouluasetuksen yhteydessä vuonna 1866. Seminaarin puutarha oli Suomen ensimmäinen kansanopetuksellinen koulupuutarha. Seminaarien puutarhaopetuksella oli ratkaiseva merkitys, sillä kansakouluopettajien omalla aktiivisuudella ja esimerkillä oli vaikutusta puutarhaharrastuksen leviämiseen koulupaikkakunnalla. Tämän vuoksi etenkin maaseudun kansakoulujen puutarhat ovat poikenneet paljon toisistaan niin laajuudeltaan kuin toimintamuodoiltaan. Seminaarin puutarhan kuului olla maalaiskansakoulun täydellistynein ja laajennettu muoto, niin kooltaan kuin kasvilajeiltaan. Puutarhaan piti sisältyä myös kasvihuone. Opettajaseminaarien puutarhureiden ja lehtoreiden sekä muiden koulupuutarhojen opettajien joukossa oli aktiivisia puutarha-aatteen kannattajia. Monet heistä kirjoittivat oppikirjoja ja lehtiartikkeleita sekä olivat mukana alan yhdistyksissä. Oppikoulu
Suomen vanhin suomenkielinen oppikoulu oli keisarillisella päätöksellä perustettu, 1. lokakuuta 1858 toimintansa aloittanut Jyväskylän yläalkeiskoulu. Tämän oman aikansa "kokeilukoulun" oppilaiksi pääsivät vain pojat. Ensimmäiset ylioppilaat tästä koulusta kirjoittivat vuonna 1865. Vuonna 1873 koulun nimi muuttui Jyväskylän lyseoksi. Vuonna 1973 tämä sata vuotta valtion oppikouluna toiminut poikalyseo siirtyi Jyväskylän kaupungin omistukseen. Koulun viralliseksi nimeksi tuli Jyväskylän Lyseon lukio ja opiskelijoiksi alkoivat päästä myös tytöt. Ala-alkeiskoulu
Ala-alkeiskoulu oli Suomessa vuoden 1843 koulujärjestyksen perusteella luotu yksi- tai kaksivuotinen koulu joka vastasi vanhan koulujärjestelmän triviaalikoulun apologistanluokkaa ja pedagogioita. Ala-alkeiskoulun toinen luokka vastasi yläalkeiskoulun alinta luokkaa ja sen oppimäärä oli edellytyksenä pääsylle yläalkeiskouluun. Suomessa toimi kaikkiaan 28–32 ala-alkeiskoulua. Eppsteinin koulusurmat
Noin kello 10.45 Charva saapui luokkaan 213, jossa Franz-Adolf Gelhaar opetti englantia kuudennen luokan oppilaille. Charva yritti epäonnistuneesti ampua opettajaa ja poistui luokkahuoneesta, mutta saapui sinne jälleen ja ampui opettajaa seitsemästi vatsaan, kasvoihin ja vasempaan käsivarteen. Kun Gelhaar makasi lattialla vakavasti haavoittuneena, Charva alkoi ampua lapsia. Hän surmasi heistä kolme ja haavoitti kolmeatoista, joista neljää vakavasti. Toinen opettaja, Hans-Peter Schmitt, syöksyi luokkaan yrittäen auttaa, mutta tuli surmatuksi, kuten myös aseistautumaton poliisi Gisbert Beck, joka oli koulussa kertomassa oppilaille liikenneturvallisuudesta. Suinulan verilöyly
Suinulan verilöylyksi kutsuttu joukkoteloitus tapahtui Suomen sisällissodan alussa Kangasalan Suinulan kylän Markkulan talon pihamaalla 31. tammikuuta 1918. Siellä punakaartin yksiköt ja venäläisjoukko surmasivat 15 Tampereen suojeluskuntaan kuulunutta sotilasta. Tapahtumasarja oli osa sisällissodan alkuvaihetta, jonka aikana punaisen ja valkoisen Suomen välinen rintamalinja ja osapuolien asevoimat muodostuivat. Suinulan terroriteko oli sodan ensimmäinen suomalaisiin kohdistunut suuri joukkoteloitus. Se sai paljon julkisuutta, sekä lisäsi sodan osapuolten välistä vastakkainasettelua. Valkoiset olivat kuitenkin jo Pietarsaaren valtauksen yhteydessä 28. tammikuuta surmanneet 15 antautunutta venäläistä niin sanotussa ”Pietarsaaren verilöylyssä”. Seinäjoen teinisurma
Seinäjoen teinisurma tapahtui 28. huhtikuuta 2015, kun 15-vuotias tyttö murhasi toisen samanikäisen tytön Seinäjoen Joupissa sijaitsevassa omakotitalossa. Tytöt kävivät keskenään samaa kahdeksatta luokkaa Seinäjoen lyseon yläkoulussa. Murhan motiivina oli tyttöjen ihastuminen samaan poikaan. Alaikäisen tytön syyllistyminen henkirikokseen on Suomessa äärimmäisen poikkeuksellista, esimerkiksi Suomessa vuosina 2003–2011 yksikään 15–17-vuotias tyttö ei syyllistynyt henkirikokseen. Koulukiusaaminen
Merkittävin suomalainen koulukiusaamisen vastainen hanke on ollut 2007 käynnistynyt, Turun yliopiston psykologian professori Salmivallin ja erikoistutkija Elisa Poskiparran yhdessä johtama KiVa Koulu -ohjelma, jonka piiriin oli ainakin periaatteessa liittynyt jo noin 90 prosenttia suomalaisista peruskouluista. Muita koulukiusaamiseen puuttumiseen rohkaisevia kampanjoita ovat 2010-luvun alkupuolella olleet Päijät-Hämeen poliisilaitoksen ja sisäasiainministeriön Nyt riittää! -kampanja ja Lukiolaisten liiton #kutsumua -nettikampanja.. Lisäksi vuonna 2013 Kotipizzalla oli käynnissä Rispekti-kampanja, jossa jokaisesta "Rispekti"-pizzasta lahjoitettiin yksi euro koulukiusaamisen vastaiseen työhön. Koulukoti
Suomen ensimmäinen koulukoti (tuolloin kasvatuslaitos), Kylliälän laitos, perustettiin vuonna 1829 Viipurin lähelle. Kasvatuslaitosten laajempi perustaminen tapahtui kuitenkin 1800-luvun lopulla ja valtio perusti ensimmäisen kasvatuslaitosten vasta vuonna 1891. Kaupungistumisen ja teollistumisen myötä kasvaneet yhteiskunnalliset ongelmat loivat perustan laitoksille. Laitoksiin sijoitettiin tuomioistuinten päätöksillä 7–14-vuotiaita lapsia ja laitokset toimivat vankeinhoitohallituksen alaisina. Laitokset olivatkin oikeastaan rikoksia tehneiden lasten pakkohoitolaitoksia ja koulukotityö profiloitui pahantapaisten lasten kasvatustyöksi. Ilmatorjunta
Suomessa ilmatorjunta-aselajin katsotaan syntyneen 1. heinäkuuta 1925 aselajin koulutusyksikön aloittaessa Suomenlinnassa. Ilma-ammuntoja alettiin suorittaa 16. syyskuuta 1927. Turkistarhaus
Ensimmäiset suureen julkisuuteen nousseet iskut Suomessa tapahtuivat vuonna 1995 Evijärvellä, jolloin kahdelta turkistarhalta päästettiin karkuun noin 400 kettua. Tapahtumasta tuomittiin myöhemmin kolme nuorta naista, joista kaksi tuomittiin 12 kuukauden ja yksi 9 kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Lisäksi heidät velvoitettiin maksamaan 800 000 markan vahingonkorvaukset. Iskun tekijöitä kutsuttiin tiedotusvälineissä ”kettutytöiksi”. Toinen suurta julkisuutta saavuttanut tapaus sattui Orimattilassa vuonna 1997, jolloin turkistarhaaja ampui tilalleen tunkeutuneita viittä aktivistia haulikolla. Iskuja on tapahtunut tämän jälkeenkin, mutta tiedotusvälineiden niihin kohdistama huomio on ollut vähäisempää. Suomi 1940-luvulla
Ilmainen kouluruokailu alkoi Suomessa jo vuonna 1948. Se takasi köyhimmillekin lapsille yhden lämpimän aterian päivässä. Kuritus
Usein kurituksella tai "ruumiillisella kurituksella" tarkoitetaan erityisesti lapsen pahoinpitelyä, jolla tähdätään kasvatuksellisen päämäärän saavuttamiseen fyysisen väkivallan keinoin. Ruumiillinen kuritus kiellettiin valtion kouluissa jo 6. kesäkuuta 1914. Suomessa keskustelua ruumiillisen kurituksen oikeutuksesta ja tarpeellisuudesta käytiin erityisen vilkkaana 1970-luvun lopussa. Suomessa vanhempien kuritusoikeus poistettiin rikoslaista 1979, ja vuonna 1984 alussa ruumiillinen kuritus kiellettiin kokonaan toisena maana maailmassa. Ruotsissa kuritus kiellettiin jo vuonna 1979, jota ennen sitä ei ollut kielletty yhdessäkään maassa. Suomen laissa lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta asetetaan kasvatukselle seuraava tavoite: "Lasta tulee kasvattaa siten, että lapsi saa osakseen ymmärtämystä, turvaa ja hellyyttä. Lasta ei saa alistaa, kurittaa ruumiillisesti eikä kohdella muulla tavoin loukkaavasti." Jokelan koulusurmat
Auvinen oli hankkinut Helsingissä toimivan kaupallisen ampumaradan Helsinki Shooting Clubin jäsenkortin. Se on saatavissa käymällä vajaan tunnin mittainen kurssi, joka koostuu aseturvallisuudesta ja ammuntaharjoittelusta. Hän oli esittänyt HSC:n liittymistodistuksen Keski-Uudenmaan poliisille osoittaakseen harrastavansa ammuntaa hakiessaan ampuma-aselupaa. Poliisi ei kuitenkaan myöntänyt lupaa Auvisen hakemaan 9 millimetrin pistooliin, vaan aloittelijalle paremmin sopivaan, .22 LR-kaliiperiseen pienoispistooliin. Luvan myöntäminen oli Keski-Uudenmaan poliisin mukaan ”itsestäänselvyys, jossa ei ollut juurikaan harkintavaltaa”, koska Auvisella ei ollut rikollista taustaa tai muitakaan aseen saannin estäviä ominaisuuksia. Hän sai aseen hankkimisluvan 19. lokakuuta 2007 eli muutamaa viikkoa ennen tapahtumaa. Maanpuolustuskorkeakoulu
Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu oli Georg Magnus Sprengtportenin perustama kadettikoulua vastannut Haapaniemen sotakoulu, joka toimi Kuopiossa vuonna 1780 ja Rantasalmella vuosina 1781–1819. Turun isku 2017
Turun isku tapahtui perjantaina 18. elokuuta 2017 Turussa. Se oli ensimmäinen jihadistisessa tarkoituksessa tehty islamilainen terroriteko Suomessa. Keittiöveitsellä tehdyn iskun uhreiksi joutui kymmenen henkilöä, joista kaksi kuoli. Päämajakoulu
Päämajakoulu lienee ainut koulu Suomessa, jossa on pidetty Valtioneuvoston virallinen istunto. Se tapahtui 30. lokakuuta 1944. Mannerheim toimi tuolloin Suomen presidenttinä ja vieraili usein koululla. Erfurtin koulusurmat
Erfurtin koulusurmat tapahtuivat 26. huhtikuuta 2002, kun 19-vuotias Robert Steinhäuser hyökkäsi aseistettuna Erfurtin Gutenberg-Gymnasiumiin Saksassa. Steinhäuser ampui itsensä ja kuusitoista muuta. Haavoittuneita oli lisäksi seitsemän. Useimmat kuolleet olivat koulun työntekijöitä. Steinhäuser itse oli koulun erotettu entinen opiskelija. Hänen oli onnistunut salata koulusta erottaminen vanhemmiltaan. Jokelan koulusurmat
Keskiviikkona, 7. marraskuuta 2007 kello 11.42 Pekka-Eric Auvinen alkoi ampua .22-kaliiberisella (s.o, luodin halkaisija on 5,56 mm) pistoolilla (malliltaan SIG Sauer Mosquito) Jokelan koulukeskuksen aulassa jossa hän oli opiskelijana. Seuraavien noin 22 minuutin aikana hän ampui kuusi opiskelijaa ja kaksi henkilökunnan edustajaa. Hän myös valeli kaksitahtibensiinillä (bensiinin ja öljyn sekoitus) käytävää, ja yritti sytyttää sen ja koulun palamaan. 11 henkilöä haavoittui sekasorrossa, joka syntyi, kun oppilaat ja henkilökunta pakenivat ampujaa muun muassa ikkunoiden kautta. Varsijousi
Varsijousi tuli Suomeen 1200- tai viimeistään 1300-luvulla. Se oli yleisessä käytössä sota-aseena 1600-luvulle saakka. Talonpoikaisena metsästysaseena sitä käytettiin vielä 1700-luvulla ja sillä ammuttiin oravia aina 1800-luvulle saakka.
Mielenkiintoisimpia varsijousen ampumatapoja on perinteinen suomalainen ”epäsuoran tulen” tyyli. Siinä varsijousen tukki asetetaan olkapään sijaan kainaloon, ja asetta pidetään vinossa kulmassa niin, että vasaman kärki on silmän korkeudella. Tähtäyslinjan muodostaa tällöin maali, vasaman kärki sekä jalustimessa oleva merkki. Vaikka ulkomaalaiset ovatkin oudoksuneet tätä tapaa pitäen sitä epätarkkana, sillä saavutetaan hyvä tarkkuus ahkeralla harjoittelulla. Ammunta on samankaltaista vaistoammuntaa kuin perinteisellä käsijousella. Koska asetta pidetään kulmassa vaakatasoon nähden, tällä tyylillä saadaan jonkin verran pitempi kantama kuin suorasuuntauksella. Kauhajoen koulusurmat
Tapahtumat alkoivat aamupäivällä ennen kello yhtätoista, kun Saari aloitti ammuskelun koulun alakerroksen luokassa järjestetyssä tenttitilaisuudessa, jossa oli paikalla noin 20 oppilasta. Saari laski ison mustan laukun luokan ulkopuolelle, otti aseen esille, käveli kolmosluokan ovesta sisään ja alkoi ampua. Hän ampui luokkatovereitaan näiden maatessa lattialla, joitakin jopa 20 kertaa. Hänellä oli mukanaan useita ammuslippaita, ja kaikkiaan hän ampui noin 200 laukausta. Todistajien mukaan opettaja yritti estää Saarta tulemasta takaisin luokkaan.
Välikohtauksen aikana Saari sekä soitti että vastaanotti puheluita matkapuhelimellaan. Kello 11.53 hän soitti ystävälleen, kertoi tappaneensa useita ihmisiä ja pyysi järjestämään itselleen polttohautauksen. Haapamäen yhteiskoulu
Haapamäen yhteiskoulu on perustettu vuonna 1907, ja se vietti satavuotisjuhliaan 1. syyskuuta 2007. Koulu on Keuruun ensimmäinen keskikoulu ja lukio, ja se on eräs Suomen vanhimmista maaseutuoppikouluista. Koulu toimi aluksi viisiluokkaisena, mutta se sai laajentumisluvan kahdeksanluokkaiseksi jo 31. lokakuuta 1919. Haapaniemen sotakoulu
Haapaniemen sotakoulu, myöh. Haapaniemen kadettikoulu, Haapaniemen topografikunta, Haapaniemen kenttämittauskoulu oli vuonna 1779–1819 toiminut kadettikoulua vastaava oppilaitos. Koulu toimi aluksi Kuopiossa, mutta siirtyi seuraavana vuonna Rantasalmelle Haapaniemen ratsutilalle. Koulun perustajana pidetään Georg Magnus Sprengtportenia, jolla oli ollut sotilasvirkatalossaan Ristiinan Brahelinnassa vuodesta 1777 yksityinen upseerikoulu. Hän teki aloitteen Haapaniemen perustamiseksi. Alkuun koulusta valmistui upseereita vain Savon prikaatia varten, mutta toiminta laajentui 1782 käsittämään koko Suomen. Koulusurma
Koulusurmia on tapahtunut muiden muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Unkarissa, Israelissa, Saksassa ja Suomessa. Suomessa on tapahtunut tulkinnasta riippuen kolme koulusurmiksi luokiteltavaa tapausta: Raumalla, Jokelassa ja Kauhajoella.2013;129(16):1695-1700. Jokelan koulusurmat
Poliisin mukaan Auvinen oli suunnitellut aseellista iskua maaliskuusta 2007 lähtien. Se, kuinka tosissaan Auvinen oli joukkosurmaa suunnitellut jo tuolloin, ei koskaan selvinne. Poliisin mukaan mitään iskun laukaisevaa tekijää ei ole tullut esiin eikä myöskään ole tiedossa, milloin se oli Auvisen päässä täsmentynyt kouluiskuksi. Auvinen oli antanut iskulle nimen ”Operation Mainstrike” ja hän käytti käsitettä jo suunnitteluvaiheessa. KiVa Koulu
KiVa Koulu on koulukiusaamisen vähentämiseen ja ennaltaehkäisyyn pyrkivä, tutkimustietoon perustuva toimenpideohjelma. Ohjelma käynnistettiin Suomessa syksyllä 2007 aluksi 39 koulussa (noin 4 000 oppilasta). Valtakunnalliseksi hanke laajeni lukuvuonna 2009–2010. Jo ensimmäisenä varsinaisena toimintavuonna ohjelman arvioitiin estäneen noin 5 000 koulukiusaamista. Fyysisen kiusaamisen ohella lähestyminen on vähennetty merkittävästi myös nettikiusaamista. Ohjelman käyttäjiksi on sittemmin rekisteröitynyt jo 2 500 eli noin 90 % Suomen perusopetusta antavista kouluista. Alkuopetus
Vuoden 1921 oppivelvollisuuslain myötä muodostettiin 6-vuotinen kansakoulu ja sitä edeltävä kiinteä tai kiertävä alakansakoulu. Alkuopetuksen didaktiikka oli ikäkausididaktiikkaa, jossa lapsia opetettiin heidän ikänsä mukaisesti. Suomalaisen alkuopetuksen perustajana pidetään Aukusti Saloa, jonka vuoden 1935 opetussuunnitelman myötä alakansakoulusta tuli maailman huipputasoa ja varsinaista kansakoulua modernimpaa. Opetus perustui kokonaisopetukseen, jossa joka viikko järjestettiin yhden keskusaiheen ympärille, jota käsiteltiin eri oppiaineissa oppiainerajoja heikentäen (katso moderni suuntaus, ilmiöpohjainen oppiminen). Alakansakoulussa oli myös yleisopetusta, joka toimi pehmeänä laskuna koulun käytänteisiin. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Kadettikoulun ensimmäinen johtaja oli eversti Viktor Rafael Schauman. Kolme ensimmäistä johtajaa vuoteen 1925 saakka olivat Suomen Kadettikoulun entisiä oppilaita. Jääkäriupseerit toimivat Kadettikoulun johtajina, kunnes vuodesta 1945 koulun johtajana on ollut kadettiupseeri. Ensimmäinen Kadettikoulun johtajana (1945–1950) toiminut kadettiupseeri oli eversti Yrjö Armas Valkama.
Suomen sodissa kaatui yhteensä 469 kadettiupseeria eli 18,5 % kadettien kokonaismäärästä. Itsenäisessä Kadettikoulussa aloitti opintonsa 74 vuoden aikana 8 440 kadettia. Vöyrin koulu
Vöyrin Sotakoulu oli itsenäisen Suomen ensimmäinen aliupseerikoulu. Koulu syntyi 26. tammikuuta – 30. toukokuuta 1918 Vimpelin sotakoulun jatkoksi. Tehtaankoulu
Suomen 1850- ja 1860-luvulla perustetuista yksityiskouluista melkein puolet oli tehtaankouluja, eniten niitä oli Savossa ja Karjalassa. Eräät tehtaat ottivat käyttöön paikallisen oppivelvollisuuden määräämällä työntekijänsä lähettämään lapsensa tehtaankouluun. Kansakouluasetus säädettiin 1866 ja vuosisadan loppua kohden tehtaankouluja alettiin muuttaa kunnallisiksi kansakouluiksi. Suomen viimeinen tehtaan ylläpitämä kansakoulu oli Janakkalan Tervakoskella. Se siirtyi kunnan hoitoon 1950. Beslanin koulukaappaus
Kello 9.30 paikallista aikaa (UTC+3) 1. syyskuuta 2004, syyslukukauden ensimmäisenä päivänä, noin kolmenkymmenen hengen terroristijoukko, johon kuului naisia ja miehiä, saapui GAZel- ja GAZ-66 -kuorma-autoilla Beslanin keskikouluun numero yksi. Koulun oppilaat ovat 7–11-vuotiaita. Terroristeilla oli maskit ja osalla heistä oli räjähdevyöt. Taistelussa kuoli aluksi viisi poliisia, jonka jälkeen joukko valtasi koulurakennuksen ottaen 1 181 vankia. Vankien määrästä oli aluksi epäselvyyttä, arviot vaihtelivat välillä 350–1 500 vankia. Terroristit teloittivat aluksi noin 20 aikuista panttivankia, joiden ruumiit heitettiin ulos ikkunoista. Yksi naiskaappaajista räjäytti vahingossa räjähdevyönsä, mutta kukaan ei loukkaantunut. Koulupuutarha
Suomessa koulupuutarhat yleistyivät 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja 1900-luvun alkupuoli oli niiden kukoistuskautta. Puutarhaviljelyksiä perustettiin maalais- ja kaupunkikansakoulujen, seminaarien, oppikoulujen sekä kotitaloudellisten oppilaitosten yhteyteen. Koulupuutarhat liittyivät laajempaan yhteiskunnalliseen ilmiöön, jolla pyrittiin edistämään puutarhaviljelystä väestön elintason kohottamiseksi sekä terveellisen ruokavalion ja elämäntavan omaksumisessa. Koulupuutarhat olivat mallipuutarhoja ja esikuvia, joiden avulla haluttiin puutarhakulttuurin leviävän tavallisen väestön keskuudessa. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu oli Yrjö Maunu Sprengtportenin perustama Haapaniemen kadettikoulu, joka toimi Kuopiossa vuonna 1780 ja Rantasalmella vuosina 1781–1819. Reino Oittinen
Ensimmäiset peruskoulut aloittivat toimintansa Pohjois-Suomessa vuonna 1972 samoihin aikoihin kuin Oittinen jäi halvauskohtauksen vuoksi eläkkeelle, ja viimeiset kansa- ja oppikoulut siirtyivät historiaan Helsingissä 1978, jossa hän kuoli samana vuonna. Ampuminen
Lainsäädännössä kuolemantuomio oli mahdollisena rangaistuksena vuoteen 1972 asti. Viimeinen Suomessa tapahtunut siviilirikoksesta toimeenpantu teloitus oli kuusinkertaisen murhaajan Toivo ”Kirves” Koljosen ampuminen Kakolassa keväällä 1943. Viimeinen Suomessa teloitettu nainen oli Malmin ampumaradalla ammuttu vakoilusta tuomittu Martta Koskinen syyskuussa 1943. Viimeinen teloitettu suomalainen oli Olavi Laiho, joka ammuttiin maanpetoksesta 2. syyskuuta 1944. Vielä seuraavana päivänä ammuttiin kolme venäläistä vankia vakoilusta syytettynä. Kertšin koulusurmat
Vladislav Igorevitš Rosljakov (, 2. toukokuuta 2000 – 17. lokakuuta 2018) oli koulun silloinen 18-vuotias oppilas, jolla ei ollut aiempaa rikoshistoriaa. Kun Vladislav oli noin 10-vuotias, hänen vanhempansa erosivat isänsä päävamman takia, jonka seurauksena isästä tuli aggressiivinen Vladislavia ja hänen läheisiään kohtaan. Rosljakov opiskeli paikallisessa koulussa ilman kiinnostusta koulunkäyntiin ja täten huonoin arvosanoin. Hänellä oli muutamia kavereita ja mielenkiinnon kohteita kuten aseet ja videopelit. Vuonna 2015 Rosljakov aloitti sähköasentajanopinnot Kertšin ammattikorkeakoulussa. Siellä opiskellessaan hän kiinnostui enemmän aseista ja räjähteistä ja alkoi kantaa bajonetti-veistä mukanaan koulussa. Yhtenä päivänä hän suihkutti pippurisuihketta luokassa eikä pystynyt selittämään tekoaan. Trollhättanin koulusurmat
Trollhättanin koulusurmat tapahtuivat, kun naamioitunut mies hyökkäsi teräasein Kronan-peruskouluun Trollhättanissa, Ruotsissa 22. lokakuuta 2015. Koulusurma oli Ruotsin historian tuhoisin, ja ensimmäinen sitten vuoden 1961, kun kungälviläisessä koulussa ammuttiin yksi ja haavoitettiin kuutta henkeä. Kauhajoen koulusurmat
Pian koulusurmien jälkeen YouTube-videopalvelusta löydettiin videoita, joissa Saari ampuu pienikaliiperisella Walther P22 Target -pistoolilla. Osa videoista on kuvattu Sotkan ampumaradalla Kauhajoella. Joissakin videoissa Saarella oli mukana apukuvaaja. Internetissä levisi myös samana päivänä tehty tietopaketti, joka sisälsi muun muassa samoja videoita ja kuvia, joissa Saari osoitti kameraa aseellaan. Miekkailu
Miekkailua on Suomessa harjoiteltu Turun Akatemian perustamisesta lähtien. Turun Akatemian opiskelijat harrastivat tuolloin urheilussa joko miekkailua tai voimistelua. 1800-luvulla yliopiston muutettua Helsinkiin miekkailua opettivat italialainen mestari Otta ja suomalaiset Floretin ja Vilhelm Bergholm. 1900-luvulla miekkailuharrastus kasvoi maassa voimakkaasti erityisesti Helsingin ja Turun yliopistojen ja Haminan kadettikoulun ansiosta. Suomen ensimmäinen miekkailuseura Helsingin Miekkailijat perustettiin vuonna 1923 ja pian seurasivat myös helsinkiläinen Miekka-Miehet ja Viipurin Miekkailijat. Kansallinen lajiliitto Suomen Miekkailuliitto aloitti toimintansa vuonna 1931. Sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen
lehtori Oskari Väänänen. Helena Kalmi
Helena Kalmi sai surmansa oman oppilaansa luodista Jokelan koulusurmissa Jokelan koulukeskuksessa 7. marraskuuta 2007. Hän oli kahdeksas eli viimeinen uhri ja ainoa, joka ammuttiin koulun ulkopuolella. Kalmi oli naimisissa, ja hänellä oli kaksi poikaa. Tykistökoulu
Pietarsaaresta Tykistökoulu siirtyi Tampereelle heti sen valtaamisen jälkeen 6.4.1918 alkaen sotaväen uudelleen järjestelyihin liittyen. Olo Tampereella ei kuitenkaan jäänyt pitkäaikaiseksi, vaan koulu siirtyi Lappeenrantaan jo toukokuussa. Lappeenrannassa koulu sai ensimmäisen suomalaisen johtajansa, kun jääkärieverstiluutnantti Lauri Malmberg nimitettiin tehtävään 12.7.1918. Samassa yhteydessä koulun nimi muutettiin Suomen Tykistökouluksi (S.T.K), joka lakkautettiin kuitenkin jo lokakuussa Senaatin sota-asiaintoimikunnan päätöksellä. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Vuonna 1927 perustetussa Taistelukoulussa pidettiin aluksi kursseja komppanianpäälliköille ja joukkueenjohtajille. Lisäksi oli orientoivia kursseja ja majurikursseja. Koulun perustajia olivat Kadettikoulun taktiikan opettaja, jääkärimajuri Hannes Olkkonen, joka oli myös koulun ensimmäinen johtaja. Taistelukoulu opetti käytännön sotilaskoulutusta ja aselajien yhteistoimintaa. Jokelan koulusurmat
Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen tapahtumista klo 11.43. Poliisi sai hälytyksen kello 11.45, ja ensimmäiset Järvenpään poliisilaitokselta lähteneet yksiköt saapuivat koululle kello 11.55. Seuraavat poliisipartiot saapuivat paikalle välittömästi kello kahdentoista jälkeen. Klo 12.04 poliisit saivat näköyhteyden Auviseen, joka ampui näitä kohti 2 laukausta kuitenkaan osumatta ja katosi näkyvistä. Poliisi aloitti koulun hätäevakuoinnin klo 12.08. Ensimmäisten 20 minuutin aikana poliisi evakuoi koulun sisältä noin 150 oppilasta. Klo 12.30 mennessä paikalle saatiin jonkin verran poliiseja, joista osa kutsuttiin töihin vapailtaan. Jokelan koulusurmat
Hallitus päätti 9. marraskuuta myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt vanhempansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta. Haapaniemi (Rantasalmi)
Haapaniemessä toimi Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu (vuorotellen nimillä Haapaniemen sotakoulu, Haapaniemen Kadettikoulu ja Haapaniemen Kenttämittauskoulu) vuosina 1780–1819. Sandy Hookin kouluammuskelu
Hieman ennen kello puolta kymmentä aamulla paikallista aikaa Adam Lanza surmasi kotonaan äitinsä ampumalla tätä neljä kertaa kasvoihin. Tämän jälkeen hän ajoi äitinsä autolla koululle ja tunkeutui väkisin sisälle luotiliiveihin pukeutuneena mukanaan ainakin kaksi käsiasetta ja yksi 223-kaliiperinen kivääri sekä useita patruunalippaita. Ammuskelu alkoi noin kello 9.35 paikallista aikaa. Ennen lasten ampumista hän surmasi kuusi aikuista. Suurin osa ampumisesta tapahtui kahdessa ala-asteen luokkahuoneessa, joista toisessa surmattiin 14 lasta ja toisessa kuusi; kahdeksan poikaa ja 12 tyttöä. Ammuskelu tapahtui pääosin koulun yhdessä osassa, kahdessa huoneessa. Surmansa saaneet lapset olivat 6–7-vuotiaita. Kuolonuhrien joukossa olivat myös koulun rehtori ja psykologi. Kaikki kuusi aikuista olivat naisia, jotka työskentelivät koulussa. Lanza ampui itsensä käsiaseella, kun ensimmäiset poliisit saapuivat kouluun. Vantaankosken koulu
Koulu nousi julkisuuteen muun muassa tammikuussa 2009 niin sanotun ”kalapalakiistan” johdosta, koulupojan otettua yhden ylimääräisen kalapuikon kielloista huolimatta. Myöhemmin samassa kuussa koulu evakuoitiin ase-epäilyn takia. Epäilty ase osoittautui käsiaseen malliseksi sytyttimeksi. Koulusurma
Kouluun kohdistuneista, useita henkilöuhreja vaatineista tapauksista ensimmäinen on Charles Whitmanin teko Teksasin yliopistossa vuonna 1966. Kouluampumisesta tuli yleinen termi vuosien 1997–1998 kouluissa tapahtuneiden ampumatapausten johdosta. Tekijät olivat Luke Woodham (Pearl, Mississippi 1.10.1997), Michael Carneal (West Paducah, Kentucky 1.12.1997), Joseph Colt (Stamps, Arkansas 15.12. 1997), Andrew Golden ja Mitchell Johnson (Jonesboro, Arkansas 24.3.1998), Andrew Wurst (Edinboro, Pennsylvania 24.4.1998) ja Kip Kinkel (Springfield, Oregon 21.5.1998). Pudasjärvi
Ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Pudasjärvellä vuonna 1872. Sitä varten rakennettiin vuonna 1876 Lakarin koulu, joka on edelleen käytössä peruskorjattuna. Se on tiettävästi Oulun pohjoispuolisen Suomen vanhin varsinainen koulurakennus. Pitäjän laajuus ja harva asutus tekivät kiertokoulun kuitenkin kauan tarpeelliseksi; viimeinen kiertokoulu lakkasi toimimasta vasta vuonna 1952, mikä lienee myöhäisin ajankohta Suomessa. Peruskouluun siirryttiin vuonna 1972. Jokelan koulusurmat
Ehkä tunnetuimmat uhkailut tehtiin Pateniemen lukiota kohtaan, jossa 14-vuotias poika uhkaili koulua nettikeskustelu ”Sturmgeist 2nd 27.11.07 Oulu, Patelan lukio”, sekä esimerkiksi Maaningan Kirkonkylän yläastetta uhattiin tapauksen jälkeen videolla nimeltä ”Maaninka Massacre”. Floridan koulusurma
Kello 14.19 Yhdysvaltain aikaa helmikuun 14. päivänä 2018, ampuja ja koulun entinen oppilas Nikolas Cruz saapui Uber-kyydillä koululle muutamaa minuuttia ennen ammuskelun alkamista. Ampuja oli varustautunut AR-15-kiväärillä ja monilla ammuslippailla. Hän käynnisti palohälyttimen ja alkoi ampumaan rakennuksesta poistuvia oppilaita ja opettajia. Palohälytys herätti hämmennystä, sillä juuri edellisenä päivänä oli ollut paloharjoitus. Floridan koulusurma
Ampujaksi tunnistettiin 19-vuotias koulun entinen oppilas Nikolas Jacob Cruz (s. 24. syyskuuta 1998). Hänet oltiin adoptoitu Lynda ja Roger Cruzille syntymässä. Robert Cruz kuoli 67-vuotiaana vuonna 2004 ja Lynda Cruz 68-vuotiaana marraskuussa 2017, jonka jälkeen Nikolas ja hänen – myöskin adoptoitu – pikkuveljensä Zachary olivat asuneet muiden sukulaistensa ja perhetuttujen luona ennen ammuskelua. Tutkijoiden mukaan Cruz kärsi masennuksesta, autismista ja ADHD:sta. Hän oli aikaisemmin saanut apua mielenterveysongelmiinsa. Kiertokoulu
Kiertokoulu oli koulumuoto, jossa omaa koulurakennusta ei ollut, vaan opettaja liikkui kylästä toiseen opettamassa lapsia siten, että koulurakennuksena toimi yleensä jokin kylän taloista, kievari tai esimerkiksi pappila. Kiertokoulutoiminta alkoi Suomessa 1600-luvulla puhdasoppisuuden aikana. Juhana Gezelius vaati rovasteja hankkimaan seurakuntien kiertokouluihin opettajia. Kiertokoulu oli suosittu varsinkin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Kiertokoulut lakkautettiin asteittain kansakouluasetuksen myötä 1860-luvulla ja oppivelvollisuuden tultua voimaan vuonna 1921, johon asti kiertokoulu oli tärkeä alkuopetuksen järjestäjä. Laihia
Laihian ensimmäinen, yksityinen kansakoulu avattiin vuoden 1867 syksyllä ja se oli toiminnassa kaksi vuotta. Ensimmäinen kunnan kansakoulu, nykyinen Isonkylän koulu, avattiin vuoden 1870 syksyllä. Nuorisoseuratoiminta samoin kuin muu yhdistystoiminta oli Laihialla vilkasta jo 1880-luvulta lähtien. Laihialaiset Juho Hietanen ja Santeri Alkio olivat 1880-luvulla mukana nuorisoseuraliikkeen alullepanemisessa, ja Alkiota pidetäänkin liikkeen aatteellisena oppi-isänä. Pari vuotta toiminut Laihian Nuorisoyhdistys perustettiin vuonna 1883 ja varsinainen Laihian nuorisoseura vuonna 1892.
Vuosina 1890–1909 toimitettiin kunnassa isojaonjärjestely, jossa ympäriinsä pieninä palstoina olleita maatilojen viljelyksiä yhtenäistettiin. Tuloksena maatalouden tuotto moninkertaistui. Suomen sisällissodan alussa Laihialla käytiin Hulmin taistelu, jota Pohjanmaalla pidetään jopa koko sodan alkuna. Viljo Elomaa
Viljo Elomaa aloitti ampumaurheilun vuonna 1924 Lahden suojeluskunnassa. Elomaa sijoittui vuosien 1933–1943 välisenä aikana lähes 30 kertaa kolmen parhaan joukkoon Lahden sk.piirin kevät- ja syysmestaruuskilpailuissa, saavuttaen myös useita piirinmestaruuksia sekä kivääri että pistoolilajeissa. Tuona aikana ampumaurheilu oli erittäin suosittua ja osallistujien määrä sk.piirin kilpailuissa laskettiin lajista ja vuodesta riippuen sadoista ampujista jopa yli 2 700:n ampujaan. Lahden sk.piiriä hän on edustanut sk.järjestön mestaruuskilpailuissa seuraavina vuosina: 1930, 1931, 1934, 1936 ja 1938. Vuonna 1934 hän voitti sk.järjestön 300 metrin kouluammunnan mestaruuden Tampereella pistemäärällä 459 (50 laukausta) sekä vuonna 1936 Helsingissä ylivoimaisesti pistemäärällä 186 (20 laukausta), sivuten sk.järjestön ennätystä. Vuonna 1934 oli hän sk.järjestön edustajana balttilaisissa ampumakilpailuissa Riiassa sijoittuen kouluammunnassa toiseksi pistemäärällä 186. Kilpailun voitti eräs puolalainen kreivi, joka ampui saman tuloksen reikätähtäimisellä kiväärillä. Samoissa kilpailuissa Mikkelissä vuonna 1937 tuli Elomaa toiseksi 3×20 laukauksen sotilaskiväärikilpailussa ja kolmanneksi sotilasammunnassa. Samoissa kisoissa 1939 hän sijoittui uusinnan jälkeen toiseksi sotilasammunnassa. Etelä-Hämeen sk.piirin ja Riian sk.rykmentin välisissä kilpailuissa oli hän viidesti menestyksekkäästi mukana. Luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista
Tämä artikkeli on luettelo Suomen ensimmäisistä kansakouluista perustamisvuoden mukaan.Kansakoulujen perustamisessa vilkkain kausi oli vuosien 1870 - 1890 välillä, koska vuoden 1865 kunnallisasetus määräsi perustamaan kouluja eri piireihin. Aktiivisin aloitteentekijäryhmä paikallistasolla oli papisto. Paikallisen väestön suuri enemmistö - rahvas ja talonpojat - olivat puolestaan aktiivisia kansakoulujen vastustamisessa. Poliisiammattikorkeakoulu
Valtakunnallinen poliisikoulutus Suomessa alkoi Helsingin poliisilaitoksen alaisessa väliaikaisessa poliisikoulussa vuonna 1918. Myöhemmin suoraan sisäasiainministeriön hallintaan siirretty ja nimen Valtion poliisikoulu saanut koulu siirtyi vuonna 1919 Helsingin keskustasta Suomenlinnaan, jossa se toimi Susisaaressa Palmstiernan linnakkeessa 1960-luvulle saakka. Laki valtion poliisikoulusta säädetiin vuonna 1929. Koulu keskittyi lähinnä alipäällystön ja päällystön kouluttamiseen, ja se jakaantui tarkastus- tai ylikonstaapeliksi pätevöittävään I luokkaan ja apulaisnimismieheksi tai poliisikomisarioksi pätevöittävään II luokkaan. Poliisimiehistöön saattoi 1960-luvulle asti päästä käymättä lainkaan kursseja. Miehistöä koulutettiin läänin poliisiopetuskursseilla, jonne otettiin jo nuoremman konstaapelin virassa ansioituneita, ja vuonna 1930 perustetun Liikkuvan poliisikomennuskunnan (myöhemmin Liikkuva poliisi) alokaskoulussa. Tyttökoulu
Suomen ensimmäinen tyttökoulu oli Fruntimmersskolan i Viborg (alk. "Töchterschule zu Wiburg" eli Viipurin saksalainen tyttökoulu), joka toimi Venäjän keisarikuntaan kuuluneessa Viipurissa vuosina 1788–1937. Se perustettiin ensin tyttöluokaksi Viipurin saksalaiseen kouluun ja erotettiin siitä omaksi koulukseen vuonna 1805. Tyttökoulujen perustamisen mahdollisti vuonna 1804 Venäjällä annettu uusi koulujärjestys. Vuonna 1841 Töchterschule muutettiin keisarillisella asetuksella ruotsinkieliseksi tyttökouluksi. Viipurissa toimi 1800-luvulla kaikkiaan kolme saksalaista tyttökoulua. Suomi 1980-luvulla
Tunnettuja vuosikymmenen rikostapauksia ovat muun muassa Dragsfjärdin myrkkyskandaali 1982, Mikkelin panttivankidraama 1986 ja Raumanmeren koulusurmat 1989. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Vuonna 1791 koulun nimeksi muutettiin Haapaniemen Kadettikoulu, ja tällä nimellä se toimi aina vuoteen 1808 asti, jolloin koulun toiminta päättyi Suomen sodan syttymiseen. Koulun nimeksi muutettiin vuonna 1812 Haapaniemen Kenttämittauskoulu, jolloin koulu palasi toimintaan sodan jälkeen. Se toimi edelleen samoissa Kadettikoulun tiloissa kouluttaen aluksi kartoittajia ja 3. huhtikuuta 1816 lähtien jälleen upseereita. Koulun tilat paloivat 27. syyskuuta 1818, ja tämä oli yksi syy koulun lopulliseen lakkauttamiseen 27. toukokuuta 1819. Oppikoulu
Suomen ensimmäinen yksityinen oppikoulu oli 18. maaliskuuta 1853 perustettu "Fruntimmers-skolan i Nyslott" (1853–1894), tunnettu myöhemmin nimillä Savonlinnan yksityinen tyttökoulu (1894–1931) ja Savonlinnan yksityinen tyttölyseo (1931–1950). Koulu perustettiin ruotsinkielisenä 1-luokkaisena kouluna. Vuodesta 1874 koulu toimi 2-luokkaisena, vuodesta 1881 alkaen kolmiluokkaisena ja 1895 alkaen viisiluokkaisena. Laajentumisluvan 9-luokkaiseksi koulu sai 22. toukokuuta 1931. Koulu otettiin valtion haltuun 6. huhtikuuta 1950 valtioneuvoston antamalla asetuksella. Koulun valtion haltuun ottamisen jälkeen toimintaa jatkettiin Savonlinnan tyttölyseon nimellä, vuodesta 1972 Savonniemen yhteislyseo, vuodesta 1975 Savonniemen yläaste ja -lukio. Terrorismi
Suomessa 1900-luvun alussa Venäjän vallan aikana toimineita nationalistisia aktivisteja on myös toisinaan pidetty joiltain osin terrorismin tunnusmerkit täyttävinä. Tunnetuin vuosisadan alun isku oli kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murha 1904, jonka toteutti aktivisteja lähellä ollut Eugen Schauman. Aktivisti Lennart Hohenthal murhasi prokuraattori Eliel Soisalon-Soinisen vuonna 1905. Suomi itsenäistyi 1917. Triviaalikoulu
Triviaalikoulu (ruots. "Trivialskola") oli Suomessa 1600-luvun puolivälistä aina vuoteen 1843 käytössä ollut 4-luokkainen ja 8-vuotinen yläkoulu. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Tunnetuin haapaniemeläinen lienee Suomen ensimmäinen sotilaspedagogi everstiluutnantti Samuel Möller, joka palveli Haapaniemen Kadettikoulussa vuosina 1779–1800. Koulun johtajana hän toimi 1782–1800 ja uudestaan opettajana 1812–1814. Möller sai koko Ruotsin valtakunnan kattaneen maineen taitavana pedagogina ja esimerkillisenä kadettien kasvattajana. Eppsteinin koulusurmat
Eppsteinin koulusurmat tapahtuivat 3. kesäkuuta 1983 Freiherr-vom-Stein Gesamtschulessa Eppstein-Vockenhausenissa. 34-vuotias tšekkiläinen Karel Charva ampui kuoliaiksi kolme opiskelijaa, opettajan ja poliisin. Lisäksi hän haavoitti neljäätoista henkilöä kahdella puoliautomaattisella pistoolilla ennen itsemurhaansa. Ammuskelu on neljänneksi pahin laatuaan toisen maailmansodan jälkeisessä Saksassa Erfurtin (2002), Winnendenin (2009) ja Kölnin koulusurmien (1964) jälkeen. Koulupiiri
Suomessa kunnat velvoitettiin 24. toukokuuta 1898 annetulla piirijakoasetuksella jakamaan alueensa "kansakoulupiireihin" ja perustamaan koulupiiriin kansakoulun, jos alueelta ilmoitetaan kouluun vähintään 30 kouluikäistä lasta. Vuoden 1907 alussa koulupiirejä oli maalaiskunnissa 3 247, ja niistä 939 oli vielä vailla koulua. Piirijakoasetukseen sisältyi määräys, että kuntien oli määriteltävä koulupiirinsä niin, ettei oppilaiden koulumatka olisi yli viiden kilometrin mittainen. Ennen toista maailmansotaa lukuvuonna 1937–1938 Suomen maalaiskunnissa oli 5 340 suomen- ja 562 ruotsinkielistä koulupiiriä. Koulupojan päiväkirjat
Ida-Äidin kuolemasta oli seurannut alituinen muutos ja edestakainen huoltajalta toiselle siirtely. Äidin ja isän läsnäolon puute leimasivat vaikutusalttiin ja herkän Alin lapsuuden varhaisvuosia. Kokemukset perheväkivallasta ja yhteiskunnallisesta väkivallasta synnyttivät jo pienessä lapsessa väkivallattomuuden ajatuksen. Alikin kirjoitusten mukaan hänen ”itsetajuisuutensa” eli ensimmäinen muistijälkiä jättänyt kokemuksensa sijoittuu vuoteen 1902, jolloin hän oli vain parivuotias sekä viisivuotiaana koettuun Pietarin veriseen sunnuntaihin (1905), poliittiseen joukkomurhaan, jotka kokemuksina heijastuivat hänen myöhemmässäkin kriisitilanteiden tai stressin aiheuttamissa sairastumisissaan. Hänestä tuli yliherkkä. Lapsen mieleen piirtyivät voimakkaasti myös moraalista rappiota kuvastavat aikuisten teot, juopottelu, alkoholismi, perheväkivalta. Epävarmuus, luottamuksen puute ja väkivallan pelko tulivat hänen elämäänsä jo tällöin ja vahvistui helmikuun vallankumouksen 1905 kokemisen myötä. Kuopio
Kuopio on aina ollut ja on edelleen koulukaupunki. Historian saatossa Kuopiossa on tehty useampiakin päänavauksia koulutuksessa. Yrjö Maunu Sprengtportenin perustama Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu – Haapaniemen sotakoulu (nykyisessä Satamapuistossa) – aloitti vuonna 1780, suomenkielinen sokeainopetus alkoi Kuopiosta vuonna 1871 (kuuromykkäinkoulu 1862). Mm. Minna Canthin voimakkaan panoksen myötä perustettiin ensimmäinen suomenkielinen Kauppakoulu vuonna 1887, jonka johtokunnassa Canth toimi aina kuolemaansa vuonna 1897 saakka, sekä yliopistoon johtava Yhteiskoulu toisena, kuusi vuotta Helsingin jälkeen vuonna 1892. Kauhajoen koulusurmat
Kaikkiaan yhdeksän hengenvaaraan joutunutta pelastui. Kolme luokassa ollutta opiskelijaa pääsi pakenemaan, kaksi heistä ikkunasta. Saari ampui myös kohti laitosmiestä, poliiseja ja palomiehiä sekä yhtä oppilasta luokan ulkopuolella. Poliisin löytämien hylsyjen perusteella Saari ampui koulussa ainakin 157 laukausta 22-kaliiberisella pistoolillaan, ja koulun rakenteita ja omaisuutta rikkoneita luodin iskemiä löytyi 118. Saari sytytti koulussa myös useita tulipaloja. Aleksis Kiven koulu
Aleksis Kiven peruskoulun rakennuksen suunnitteli kaupunginarkkitehti Gunnar Taucher. Se oli sanomalehtien mukaan ”Suomen komein koulurakennus” ja valmistui 1. lokakuuta 1934. Koulu mainittiin pohjoismaiden suurimpana aina 1950-luvulle asti, ja enimmillään oppilasmäärä oli 1950-luvulla noin 2 500 oppilasta. Koska koulu aloitti toimintansa Aleksis Kiven satavuotisjuhlan aikoihin, sen nimeksi virallistui Aleksis Kiven kansakoulu. Aleksis Kiven Peruskoulu oli myös ensimmäinen Suomalainen koulu, jossa oppilaille oli oma suihku ja jossa tuettiin erityisvaikeuksia omaavia oppilaita. Suomen urheilu
Ampumaurheilu sai alkunsa metsästyksen kautta. Suomen ensimmäisenä ampumaseurana perustettiin Suomen Metsästysyhdistys vuonna 1865, ja ensimmäiset SM-kilpailut käytiin vuonna 1907. Suomalaiset saavuttivat useita maailmanmestaruuksia vuodesta 1929 alkaen varsinkin kiväärilajeissa. Ensimmäiset suomalaiset olympiavoittajat olivat pistooliampujat Pentti Linnosvuo ja Väinö Markkanen vuosina 1956 ja 1964, ja heidän jälkeensä olympiakultaa on saavuttanut vain haulikkoampuja Satu Mäkelä-Nummela vuonna 2008. Rukajärvi
Rukajärven seurakuntakoulu mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1841. Vuonna 1879 kylään avattiin opetusministeriön rahoittama koulu, vuonna 1910 kirjasto ja vuonna 1912 semstvon postiasema. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Rukajärvellä kärsittiin nälänhädästä ja heimosotien aiheuttamista levottomuuksista. Marraskuussa 1921 kylään tunkeutuneet suomalaiset ampuivat 11 rukajärveläistä kommunistia ja kolme virkamiestä. Sotatoimien päättyessä suuri osa väestöstä pakeni Suomeen. Kansanopetus
Varsinaisia ensimmäisiä kouluja Suomessa olivat Ahlmani Tampereella, Antelli Kainuussa ja Alopaeuksen koulu Pohjanmaalla. Kaupunkeihin perustettiin köyhäin kouluja, köyhäin tyttöjen, köyhäin poikien ja pikkulasten kouluja. Käsityöläisten oppipojille määrättiin perustettaviksi sunnuntaikouluja vuonna 1842. Turussa toimi vuonna 1820 Belle-Lancasterin koulu eli vuoro-opetuskoulu, myöhemmin vastaavia perustettin Helsinkiin ja Vaasaan. Oppivelvollisuus
Suomi otti käyttöön oppivelvollisuuden vuoden 1921 oppivelvollisuuslailla, joka määräsi kaikille pakolliseksi vähintään kuusivuotisen kansakoulun oppimäärän suorittamisen. Käyttöönotto tapahtui verrattain myöhään, sillä oppivelvollisuudesta ei ollut onnistuttu säätämään Venäjän alaisuudessa. Oppivelvollisuutta myös vastustettiin, sillä kansakoulun pelättiin olevan yhteiskunnalle kallis ja kasvattavan huonoja työntekijöitä. Käytännössä oppivelvollisuus toteutui suurimmassa osassa maata jo 1920-luvulla, mutta Tunturi-Lapissa viimeiset syrjäkylät saatiin kouluverkon piiriin vasta 1950-luvulla. Koulusurma
Koulusurma on oppilaitoksessa tai koulutusorganisaatiossa tapahtuva joukkomurha, jossa henkilö tuo koulurakennukseen lähitaisteluaseen, ampuma-aseen, pommin tai minkä tahansa muun taisteluvälineen ja käyttää sitä siellä muita henkilöitä vastaan. Joissakin tapauksissa tekijöitä on ollut enemmän kuin yksi. Tekijä on ensisijaisesti oppilaitoksen nykyinen tai entinen oppilas, mutta koulusurmaaja voi olla myös ulkopuolinen henkilö. Usein surmaaja päättää tekonsa itsemurhaan, minkä vuoksi tapauksista on joskus käytetty myös nimitystä laajennettu itsemurha. Kertšin koulusurmat
Noin kello 11.46 17. lokakuuta 2018 Vladislav Rosljakov saapui Kertšin polytekniseen korkeakouluun mukanaan haulikko ja useita putkipommeja. Rosljakov asetti ensimmäisen kerroksen luokkahuoneeseen naulapommin, jonka räjähdettyä hän aloitti ampumisen. Ampuminen kesti noin 15 minuuttia ja päättyi Rosljakovin itsemurhaan. Hän ampui itseään haulikolla koulun kirjastossa. Ampumisen päättyessä Rosljakov oli tappanut 20 ja aiheuttanut noin 70:n haavoittumisen. Rosljakov oli heitellyt putkipommeja ja ampunut naulapommin räjähdykseltä paenneita ihmisiä. Silminnäkijät kertoivat Rosljakovin kävelleen rauhallisesti ja määrätietoisesti koulun ensimmäisen ja toisen kerroksen käytävillä, ampuen pakenevia oppilaita ja opettajia sekä lukittuja ovia ja tietokonemonitoreja. Vaikka Rosljakovilla oli mukanaan useita pommeja, jotka olivat tehneet paljon vahinkoa koululle, hän suoritti kaikki murhat haulikollaan. Ampumisessa kuoli 15 oppilasta ja viisi koulun henkilökunnan jäsentä. Koulukoti
Koulukotien kovaotteisia kasvatusmenetelmiä alettiin kritisoida ensimmäisen kerran 1950-luvulla ja 1960-luvulla kritiikki voimistui entisestään. Asiaa tutkineiden komiteoiden mukaan koulukotien ruumiilliset rangaistukset olivat välttämättömiä kasvatustyössä. Tuohon aikaa koulukodeissa oli rangaistuksena muun muassa raippoja ja pitkiä eristyksiä putkassa. Koulukodeissa oli myös seksuaalista väkivaltaa sekä simputusta, ja lomille pääsi harvoin, jos koskaan. Vuonna 1964 koulukoteja oli 18. Floridan koulusurma
Floridan koulusurma (myös Parklandin kouluammuskelu) oli Nikolas Cruzin (s. 24. syyskuuta, 1998) tekemä Floridan Parklandissa 14. helmikuuta 2018 tapahtunut joukkosurma. 19-vuotias koulun entinen oppilas ampui hengiltä 17 koulun oppilasta ja henkilökunnan jäsentä, haavoittaen 17 muuta.