Mistä Pasila on saanut nimensä?
Pasila
Suomenkielinen nimi Pasila johtuu Fredriksbergin tilan pitkäaikaisesta vuokraajasta, Iitissä vuonna 1848 syntyneestä Carl Pasilasta, joka ylläpiti alueella myös kauppaa. Hän tuli alueella niin tunnetuksi, että hänen nimeään alettiin käyttää Fredriksbergin suomenkielisenä vastineena. Vuonna 1925 Pasila vahvistettiin Fredriksbergin rautatieaseman suomenkieliseksi nimeksi. Kun aseman läheisyyteen, suurimmaksi osaksi kuitenkin Bölen tilan alueelle syntyi 1900-luvun alussa esikaupunkiasutusta, sitä alettiin myös nimittää Fredriksbergiksi, mutta Pasila vakiintui jo 1910-luvulla myös tämän asutusalueen suomenkieliseksi nimeksi. Vuonna 1927 virallistettiin nimet Pasilan esikaupunki () ja Böölen tila (). Nimi Pasilan esikaupunki virallistettiin vuonna 1927, mutta Bölen tilan suomenkielisenä nimenä oli Böölen tila.
Uloste
Lähinnä biologiaan liittyvän, oppitekoisen uloste-sanan puhekielinen vastine on "paska". Nykyisin paskaa pidetään yleensä alatyylisenä nimityksenä, mutta todellisuudessa se on erittäin vanha suomalais-ugrilainen sana. Sanan vastineita on esimerkiksi saamen kielissä "bâi'kâ", joka merkitsee ulostetta ja ripulia, ja unkarissa "fos", joka merkitsee ripulia. Marin kielestä tunnetaan sana "puškedaš", joka on ulostamista merkitsevä verbi. Suomen kirjakielessä "paska" on esiintynyt Agricolasta alkaen (vuodesta 1551). "Paskantaa"-verbi on ensi kerran mainittu Ericus Schroderuksen tulkkisanakirjassa vuodelta 1637. Ulosteesta käytetään myös lapsekasta nimitystä "kakka", joka on vierasperäinen lainasana. Monien kotieläinten ulosteesta käytetään nimitystä "lanta" tai "sonta"; lehmän jättämä vetelä ulostekasa tunnetaan myös leikkisällä nimityksellä "liukumiina". Säännöllisestä, tasapaksusta ja suhteellisen kiinteästä ulosteesta käytetään nimitystä "kakkapökäle" tai "paskaläjä". Pökäleen muotoilevat suoliston ja peräaukon pinnat. Reijo Jallinoja
Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston projektipäällikkönä Jallinoja johti 1970-luvulla sekä Itä- että myöhemmin myös Länsi-Pasilan kaavoitusta. Koska Itä-Pasila sai alusta lähtien osakseen runsaasti arvostelua, Länsi-Pasila suunni­teltiin perin­tei­sempään tyyliin. Jallinoja laati myös voittaneen ehdotuksen Kumpulan yliopistoalueen suunnittelu­kilpailussa. Hänen suunnittelemiaan ovat myös Isonniityn asuntoalue Kumpulan länsiosassa sekä monet Pikku Huopa­lahden rakennukset, joista tunnetuin on vuonna 1994 valmistunut 15-kerroksinen, maamerkiksi muodostunut Terassitalo. Pasila
Suomen Messut -osuuskunta aloitti muuton Mannerheimintien messuhalleilta Pasilaan tammikuun alussa 1975. Laajentuminen entisellä paikalla ei ollut enää mahdollista, joten oli muutettava Pasilaan. Ensimmäisten hallien kokonaispinta-ala oli 34 000 m ja ne saivat nimet J.K. Paasikiven halli ja U.K. Kekkosen halli. Ensimmäinen näyttely Pasilassa, Vene –75, avautui 6. helmikuuta 1975. Helsingin pääkirjasto avattiin Itä-Pasilassa 22. joulukuuta 1986. Arkkitehtitoimisto Kaarlo Leppäsen suunnitteleman rakennuksen kokonaiskerrosala on 10 208 m ja hyötypinta-ala 7 409 m. Vanhaa Rikhardinkadun pääkirjastorakennusta Kaartinkaupungissa alettiin sen tyhjennyttyä saneerata. Puistolan rautatieasema
Seisakkeen alkuperäinen nimi oli Fastböle. Nimi johtui läheisen kylän, nykyisen Kuninkaalan nimestä, jonne asemalta johti tie. Vuonna 1925 nimen suomenkieliseksi vastineeksi vahvistettiin sen kaakkoispuolelle muodostuneen pientaloalueen mukaan nimi Puistola. Nimeä Fastböle käytettiin tämän jälkeen sekä Puistolan asuntoalueen että aseman ruotsinkielisenä nimenä, vaikka kumpikaan niistä ei sijainnut alkuperäisen Fastbölen kylän alueella. Vuonna 1954 alueen ruotsinkieliseksi nimeksi vahvistettiin Parkstad, joka vuonna 1961 tuli myös rautatieaseman ruotsinkieliseksi nimeksi. Pallasiitti
Pallasiitti on oliviinipitoinen rautameteoriitti. Pallasiitti on saanut nimensä saksalaisen luonnontieteilijän ja tutkimusmatkailijan Peter Simon Pallasin mukaan. Pasilan metroasema
Pasilan metroasema on Helsinkiin suunniteltu metroasema, jota vuoden 2015 lehtitietojen mukaan ryhdytään louhimaan Keski-Pasilaan rakennettavan ostoskeskuksen alle. Asema on tarkoitettu osaksi niin sanottua Töölön metroa, jonka rakentamisesta ei ole vielä tehty lopullista päätöstä. Tila asemalle varataan, koska myöhemmin sen rakentaminen tulisi olemaan erittäin vaikeaa. Itse metro tulee paikalle Helsingin yleiskaavan mukaisesti aikaisintaan 2020-luvun puolivälissä. Kittilä
Talvisin Lapissa on ajettu myös poroilla ja luonteenomaisin lappalaisten ajoneuvo on ollut ahkio eli pulkka. Myös rekiä ja kelkkoja on käytetty. Talvitiet merkittiin pilkoilla ja risuilla, tikoilla. Lyötteiden, kuoppien tasoittamiseen kuului myös talviteiden kunnossapito. Sirkan kylän ensimmäinen uudisasukas tuli Viennasta Tsirkkemin eli Sirkantin kaupungista. Sirkan kylän nimi juontuu kuitenkin Sirkka-järvestä, joka on Itä-Hämeessä yleinen vesistön nimi ja tarkoittaa vedenkertymää. Nissilä
Nissilä ja koko pohjoisosa Ylä-Savosta kuului karjalaisen heimon nautinta-alueeseen. Muodollisesti se oli oikeutettua Ruotsin valtakunnan ja Novgorodin ruhtinaskunnan rauhansopimuksen v. 1323 mukaan. Vasta vuonna 1595 Täyssinän rauhan jälkeen Pohjois-Savon laskettiin kuuluvan Ruotsin valtakuntaan. Paitsi karjalaisia, Pohjois-Savossa liikkui myös savolaisia ja hämäläisiä erämiehiä ja alueilla asui myös lappalaisia. Lappalaisperäisiä nimiä ovat esimerkiksi Kotasaari, Nissilän Rotimojärvi, Hällämöjärvet, Valkeisten Poromäki ja Salahmi. Rappakalja
Pelin nimi juontaa juurensa suomenkielen rapakalja-sanasta, joka tarkoittaa huonoa pilsneriä. Sana on napattu ruotsinkieleen, jossa se tarkoittaa hillitöntä sekasotkua, mikä kuvaakin pelin henkeä varsin osuvasti. Pääsiäinen
Suomen kielen sana pääsiäinen on Mikael Agricolan keksimä uudissana ja tarkoittaa paastosta ”pääsemistä”, eli pääsiäistä edeltävän neljänkymmenen päivän paaston päättymistä. Tämä 'pääseminen' nähdään kristinuskossa usein myös synnistä pääsemiseksi, siirtymiseksi kuolemasta elämään, liittyen Jeesuksen ristinkuolemaan ja ylösnousemukseen. Monissa kielissä pääsiäisen sana lienee johdettu juhlan hepreankielisestä kevätjuhlan nimestä "pesah", joka tarkoittaa vapautumista Egyptin orjuudesta: esimerkiksi armeniaksi ja venäjäksi "pasha", kreikaksi "paskha" ja ruotsiksi "påsk". Pasianssi
Pasianssi pelinä kiteytyy sen englanninkieliseen nimeen 'patience', joka tarkoittaa kärsivällisyyttä. Suomen kielen vähemmän looginen nimitys 'pasianssi' ei siis juurikaan sisällä samalla tavalla historian havinaa, eikä nimestä ole juurikaan pääteltävissä se, että peleissä on tarkoitus koetella kärsivällisyyttä ja älyäkin, usein yksin pelatessa. [2] Pasila
Itä-Pasilan asuntorakentaminen tapahtui vuosina 1974–1978, jolloin alueella aikaisemmin olleet puiset varastorakennukset purettiin. Alueen vanhoista rakennuksista jäi jäljelle vain vanha Pasilan asemarakennus, joka siirrettiin lähelle toiseen paikkaan Rauhanasemaksi, sekä yksi VR:n henkilökunnan asuintalo, joka säilyi alueella vielä useita vuosia myöhemmin. Tilalle rakennettiin erikorkuisia betonielementtitaloja. 2000-luvulla lukuisia taloja on alettu peruskorjata. Joistakin taloista on löytynyt laajoja kosteusvaurioita rakentamisen heikon laadun vuoksi. Muutamia asuntotaloja on myös maalattu uuden värisiksi. Kastélla (Pireus)
Kastélla () eli Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας) on Pireuksen kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee Pireuksen koillisosassa Fálironlahden rannalla.
Kastélla käsittää saman alueen kuin antiikin ajan Munikhia. Siihen kuuluu Kastéllan eli Profítis Ilíaksen kukkula, joka oli antiikin aikana linnoitettu kukkula. Nykyisen nimensä se on saanut paitsi linnoituksesta myös kukkulalla olevasta profeetta Elian kirkosta. Nykyaikana alue on tunnettu myös nimellä "Dexamení" (Δεξαμενή) siellä olevan suuren vesisäiliön mukaan. Paša
1980-luvulle saakka paikkakunnan nimi oli Paški Perevoz, ”Paksujoen ylityspaikka”. Vuosina 1927–1955 se oli samannimisen hallintopiirin keskus. Naapurikylineen Paša käsittää 10 kilometriä joen rantaa. Kylässä toimii ortodoksinen Kristuksen syntymän kirkko. Lähiseudulta on löydetty Laatokan kurgaanikulttuurin arkeologisia muistomerkkejä. Pasila (televisiosarja)
Sarjan päähenkilö on Kyösti Pöysti, vuonna 1975 syntynyt komisario. Jerppe Stoltenstolten (mainostoimisto budhan puheenjohtaja) kutsuu häntä usein nimillä "Kössi Pöde" ja "Kyösti Von Pöysmaister". Hän on sinkku eikä kykene pitkiin ihmissuhteisiin. Pöysti käyttää jatkuvasti tuttia, paitsi viinaa juodessaan, suudellessaan ja joskus kavereidensa luona. Hän ei ensin paljasta syytä tutin käyttöön, mutta kertoo myöhemmin eräälle tyttöystävälleen sen olevan lapsuudesta jäänyt tapa. Pöystin terapeutti on sanonut Pöystin olevan henkisesti viisivuotias. Repomiehen mukaan Pöysti on tunnevammainen, minkä Pöystikin lopulta tunnusti jaksossa "Apulaiskaupunginjohtaja". Tutin lisäksi Pöystin merkittävin tuntomerkki on keltainen popliinitakki, joka hänellä on yllään jokaisessa jaksossa. Palmusunnuntai
Palmusunnuntaita vietetään sen tapauksen muistoksi, kun Jeesus saapui aasilla ratsastaen Jerusalemiin. Tapauksesta kerrotaan kaikissa evankeliumeissa (, , , ). Palmusunnuntai on saanut nimensä palmunlehvistä, joita kansa levitti vaatteiden ohella Jeesuksen eteen. Ihmiset huusivat ja lauloivat ”Hoosianna”. Hoosianna on suoraan käännettynä ”oi, auta”, ”oi, pelasta”, mutta ajanlaskun alun aikoihin sitä käytettiin riemuhuutona. Pasilan kirkko
Nykyään Pasilassa ei ole varsinaista kirkkoa. Länsi-Pasilassa on vuonna 1985 valmistunut Länsi-Pasilan kappeli, joka on poistunut käytöstä. Pasila (televisiosarja)
Vuonna 2007 Yleisradio lähetti ohjelman kisaamaan Montreux’n Kultainen ruusu -kilpailuun. Puistola
Asuntoalueen nimenä oli aluksi Puistokylä tai Puisto. Muotoon Puistola nimi vakiintui lopullisesti 1930-luvulla. Vuonna 1926 Puistola oli jo vahvistettu lähellä sijainneen Fast­bölen rauta­tie­aseman nimeksi. Tämän aseman mukaan myös Puistolan asunto­alueen nimen ruotsin­kielisenä vastineena käytettiin pitkään nimeä Fastböle, vaikka se varsinaisesti tarkoitti pohjoisempana, nykyisen Vantaan alueella sijainnutta kylää, jonka suomenkielinen nimi nykyisin on Kuninkaala. Rautatieasema sijaitsi tosin Ala-Tikkurilan alueella, mutta sille oli annettu läheisen Fast­bölen kylän nimi, koska asemalta johti tie myös sinne. Nykyinen ruotsin­kielinen käännös­nimi Park­stad vahvistettiin vuonna 1954. Mall of Tripla
Mall of Tripla on Helsingin Keski-Pasilaan Pasilan rautatieaseman yhteyteen rakenteilla oleva kauppakeskus. Keskuksen yhteyteen rakennetaan asuntoja, toimistotilaa ja hotelli. Kauppakeskus "Mall of Tripla" valmistuu syksyyn 2019 mennessä, toimistot, asunnot ja hotelli vuoteen 2021 mennessä. Hankkeen kustannusarvio on yli miljardi euroa ja se on Suomen suurin rakennushanke ydinvoimaloita lukuun ottamatta. Vuosina 2018–2019 työmaan vahvuus on 1 000–1 300 henkilöä. Pasila
Nykyisen Keski-Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi. Vuonna 1862 valmistui Pasilan kautta kulkeva päärata, ja siitä lähtien Keski-Pasilan alue on ollut lähes kokonaisuudessaan VR:n käytössä. Pasilan rautatieasema, matkustajamäärältään Suomen toiseksi suurin heti Helsingin päärautatieaseman jälkeen, sijaitsee Keski-Pasilassa. Kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat pysähtyvät nykyisin Pasilassa. Tällä on hajautettu päärautatieaseman ruuhkia. Rantarata Turun suuntaan erkanee pääradasta Pasilassa. Pauhalla-patsas
Pauha on vanha pyhäjokinen sana. Se on silakkamatalikko, vedenalainen karikko, jossa aallot pahimmin myrskysäällä pauhaavat. Pauhalla käytiin pauhaveneellä ja sieltä saatiin runsaimmat saaliit. Pasila
Keski-Pasilan pohjoispuolella on Suomen suurin monitoimihalli Hartwall Arena, jossa kotiottelunsa pelaa jääkiekkoseura Jokerit. Ennen Arenan rakentamista ja VR:n laajennuksia tällä ns. Pikku-Pasilan alueella oli puutaloasutusta. Alueella oli viisi väljästi sijoitettua asuintaloa sekä entisen Fredriksbergin tilan rakennukset. Aleksis Kiven katu (Helsinki)
Katu on nimetty suomen kansalliskirjailija Aleksis Kiven mukaan. Nykyinen nimi vahvistettiin vuonna 1928. Aikaisemmin, vuodesta 1901, kadun nimi oli Fredriksbergsgatan, jonka suomalaiseksi vastineeksi tuli vuonna 1909 Fredriksperinkatu. Fredriksberg oli tuolloin nykyisen Pasilan nimi. Kadun ruotsinkielisenä nimenä oli vuosina 1928–1954 "Aleksis Kivi gatan". Pasha
Pasha [] () on rahkasta valmistettava ruokalaji. Se liittyy erityisesti Venäjän ja Raja-Karjalan ortodoksien pääsiäisperinteeseen. Pasha tulee venäjän pääsiäistä tarkoittavasta sanasta, joka puolestaan on peräisin heprean sanasta "pesah". Sh ei pasha-sanassa tarkoita š:ää vaan äännetään s-h.
Pashan valmistuksessa keskeisinä ainesosina ovat rahkan lisäksi kerma, sokeri, kananmuna ja voi. Pashaseos maustetaan esimerkiksi vaniljalla ja mantelirouheella. Usein käytetään myös rusinoita, sukaattia, sitruunamehua tai -kuorta ja kuivattuja hedelmiä. On myös reseptejä, joihin käytetään mausteena karvasmanteliöljyä, rommiesanssia tai rommia. Pasilan urheiluhalli
Pasilan urheiluhalli on Länsi-Pasilassa Helsingissä sijaitseva urheilurakennus. Salibandyliiga-seura M-Team Salibandy käyttää monitoimitaloa kotihallinaan. Pasilan Urheiluhallin tilat ovat muunneltavissa asiakkaan tarpeen ja käyttötarkoituksen mukaan. Katsomopaikkoja saadaan kahdelletuhannelle henkilölle. Hallin pääkenttä (1 260 m², 42 m × 30 m) voidaan jakaa kolmeen osaan. Yhtä aikaa voi pelata esimerkiksi lentopalloa, koripalloa, sählyä tai sulkapalloa sekä ohjattua kuntoliikuntaa. Agiá Sofiá (Pireus)
Agiá Sofiá () eli Maniátika (Μανιάτικα) on Pireuksen kaupungin kaupunginosa Ateenan metropolialueella Kreikassa. Se sijaitsee noin kilometrin pohjoiseen Pireuksen keskustasta.
Agiá Sofiá on saanut nimensä siellä sijaitsevasta Agía Sofían eli Pyhän Viisauden kirkosta, joka rakennettiin vuosina 1898–1902. Kaupunginosan toinen nimi viittaa Mánin niemimaalta Peloponnesokselta peräisin olleisiin alueen ensimmäisiin asukkaisiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alkupuolella. Vantaan historia
Ruotsista 1300-luvulla tulleet uudisasukkaat asettuivat asumaan nykyisen Vantaan alueelle ja he nimittivät paikalla virrannutta jokea "Helsinginjoeksi" ( tai "Helsingaa"). Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (Helsinge), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki – tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" – Helsinginkoski) – on antanut nimensä myös Helsingille (Helsingfors). Uuden kuntajaon myötä vuonna 1865 Vantaan nimeksi tuli "Helsingin maalaiskunta", kun pitäjäjärjestelmä lakkautettiin. Montmartre
Kukkulan on arveltu saaneen nimensä siitä, että Pariisin ensimmäinen piispa Pyhä Dionysius () kärsi siellä marttyyrikuoleman noin vuonna 272. Tarinan mukaan piispa kantoi irti hakatun päänsä teloituspaikalta useita kilometrejä pohjoiseen, minne syntyi Saint Denis’n kaupunki. 800-luvulla teloituspaikalle rakennettiin piispan muistoksi luostari, jonka valtasivat benediktiininunnat. Luostari rikastui, sen elämä turmeltui, ja 1400-luvulla sen irstaus ja rappio oli yleisenä pilapuheiden aiheena. Kukkulan alkoivat vallata kabareet, kapakat, ilotalot ja yökerhot, joille annettiin huumorimielessä sellaisia nimiä kuin ”Pyhä Anna” tai ”Lothringenin risti”. Vähitellen rikollisuus kasvoi kukkulalla niin suureksi, ettei siellä enää ollut turvallista käydä, ja rahavirrat Montmartrelle tyrehtyivät. Pasila
Ennen nykyisten kerros- ja toimistotalojen rakentamista Länsi-Pasilan keskiosassa oli puutalokaupunginosa jota kutsuttiin myös Puu-Pasilaksi. Puu-Pasila rakennettiin vuosina 1895–1905. Metsän kupeessa rinteessä sijaitseva Puu-Pasila muistutti ulkonäöltään ja rakennuskannaltaan Tampereen Pispalaa. Alueella asui pääasiassa työläisiä. Aluksi puutaloalue sijaitsi juuri ja juuri Helsingin kunnallisen rajan ulkopuolella Helsingin maalaiskunnan puolella ja järjestettiin vuonna 1906 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mutta jo vuonna 1912 se liitettiin Helsinkiin. 1970-luvulle tultaessa puutalot olivat päässeet huonoon kuntoon, ja ajan hengen mukaisesti alue päätettiin purkaa nykyaikaisten kerrostalojen tieltä. Puu-Pasilan purkaminen aloitettiin 1977 ja suurin osa taloista oli purettu 1980-luvun puoliväliin mennessä. Suomen rataverkon historia
Vuonna 1903 valmistui Turkuun toinenkin rata, Helsingin Pasilasta Karjaan ja Salon kautta kulkeva rantarata. Se rakennettiin suureksi osaksi yksiraiteiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen rata kulki Porkkalan vuokra-alueen poikki ja jäi tältä osin muutamaksi vuodeksi pois käytöstä. Myöhemmin päästiin sopimukseen läpikulkuoikeudesta, mutta asiaan liittyi silti hankaluuksia, joiden vuoksi presidentti J. K. Paasikivi ehdotti uuden radan rakentamista kiertämään vuokra-alue sen pohjoispuolelta. Jo samassa yhteydessä suunniteltiin radan sähköistämistä. Presidentti pohti ajatusta päiväkirjoissaan sangen laajasti, mutta lopulta ajatus raukesi, kun Porkkala palautettiin paljon suunniteltua aiemmin, vuonna 1956. Montparnasse
Montparnasse sijaitsee Seinejoen vasemmalla rannalla Pariisin neljännessätoista kaupunginosassa ("arrondissement"). Sen keskus on Boulevard de Montparnasse- ja Boulevard Raspail -nimisten bulevardien risteyksessä. Alueella on paljon ravintoloita, kahviloita ja kabareita. Nimi Montparnasse tulee Kreikan mytologian taiteen jumalten eli muusien asuinpaikasta Parnassósvuoresta. Kukkulaista aluetta alettiin kutsua tällä lempinimellä 1600-luvulla. Paukkula
Paukkula on saanut nimensä alueella sijainneesta Suojeluskunnan ampumaradasta. Ampumaradan rakennusten kivijalat ovat vieläkin olemassa ja viereiseen puistoon on tehty kivinen muistomerkki aiheesta. Pasilan rautatieasema
Helsingistä poispäin mentäessä seuraavat asemat ovat Ilmala rantaradalla ja Käpylä pääradalla. Pasila
Länsi-Pasilassa sijaitsee muun muassa Pasilan poliisitalo, Yhtyneiden Kuvalehtien toimitustalo, Eläkevakuutusyhtiö Etera ja Lemminkäinen Oy. Länsi-Pasilassa sijaitsi myös vuodesta 1984 alkaen Helsingin raastuvanoikeus, joka muuttui sittemmin käräjäoikeudeksi. Käräjäoikeus muutti Salmisaareen loppuvuonna 2004. Länsi-Pasilaan kuuluvat myös Auroran sairaalan ja Yleisradion sekä MTV:n laajat tonttimaat alueen etelä- ja pohjoispäässä. Länsipuolellaan alue rajoittuu Helsingin keskuspuistoon. Pasilan kirkko
Pasilan kirkko oli alkujaan Pasilan suomalaisen seuran omistama puurakennus Helsingin vanhassa Puu-Pasilassa. Vuonna 1920 se siirtyi Pasilan seurakunnan omistukseen ja se korjattiin Albert Nybergin suunnitelmien mukaan kirkoksi ja työkeskukseksi. Remontoitu rakennus edusti huoneratkaisuiltaan niinkutsutun pikkukirkkoliikkeen toiminta-ajatusta. Kirkon pinta-ala oli 81 m plus 39 m parvi. Istumapaikkoja siinä oli 250 hengelle. Kirkossa oli 10-äänikertaiset pneumaattiset urut. Alttarilla oli saksalaista alkuperää ollut krusifiksi ja lisäksi Oskar Nupposen ja Gunnar Forsströmin lasimaalauksia. Kirkon kellotapuli oli rakennettu vuonna 1932 ja siellä oli kaksi kelloa. Kirkkorakennus purettiin muun kaupunginosan mukana vuonna 1978. Pisararata
Pisararata () on Helsingin keskustaan suunniteltu maan alla kulkeva paikallisliikenteen rataosuus, jolla purettaisiin päärautatieaseman ruuhkaa. Hanke on saanut nimensä suunnitellun radan muodosta. Pasilasta tuleva rata sukeltaisi maan alle Alppipuistossa ja Eläintarhassa. Maanalainen rataosuus kulkisi Hakaniemen, keskustan ja Töölön kautta takaisin Pasilaan muodostaen pisaran muotoisen lenkin. Arndt Pekurinen
Yleisradion Suuret suomalaiset -ohjelman äänestyksessä 2004 Pekurinen sijoittui 54:nneksi. Helsingin Itä-Pasilassa Rauhanaseman vieressä sijaitseva puistikko vihittiin 19. toukokuuta 2006 Arndt Pekurisen puistoksi. Päätöksen nimeämisestä teki Helsingin kaupunginvaltuusto äänin 53–31. Kokoomuksen valtuustoryhmä olisi halunnut jättää Pekurisen nimen pois puiston nimestä ja RKP:n ryhmä ehdotti puiston nimeksi Siviilipalveluspuistoa (Civiltjänstparken). Pasilan rautatieasema
Lähes kaikki matkustajajunat pysähtyvät Pasilassa. Pietariin kulkeva Allegro ei tosin ole pysähtynyt Pasilassa maaliskuusta 2016 alkaen. Venäjän junat eivät pysähtyneet Pasilassa myöskään 1990-luvun alkuvuosina. Palestiina (valtio)
Palestiina (), virallisesti Palestiinan valtio () (entiseltä nimeltään Palestiinalaishallinto ()) sijaitsee Länsirannalla ja Gazan kaistalla Aasian Lähi-idässä. Palestiinan pinta-ala on noin 6 000 km² ja väkiluku noin 3,8 miljoonaa. Valtion pääkaupunki on Ramallah Länsirannalla ja Gazan kaistan keskuksena Gazan kaupunki. Pasila (televisiosarja)
Rauno Ignatius Repomies on Pasilan poliisiaseman ylikomisario. Hän on Kyösti Pöystin kanssa yhdessä sarjan päähenkilö. Hän on viiksekäs vanha mies vahvalla lääkekuurilla. Ylikomisarion jutut muuttuvat usein aina vain sekavammiksi ja runollisemmiksi (yleensä liittyen Alppeihin, nunniin ja/ tai natseihin), kunnes joku yleensä muistuttaa häntä ottamaan lääkkeensä. Repomiehen ja Pöystin suhde on melko huono, sillä Repomies ei pidä Pöystiä kunnon poliisina. Joskus Rauno lähinnä sairauksiensa vaikutuksesta rupeaa kuitenkin pitämään Pöystistä luullen tätä ystäväkseen. Repomiehellä on vaimo, jonka kanssa hänellä on mielentilastaan riippuen joko hyvä tai huono suhde. Jakson "Laillinen bordelli" mukaan Repomiehen vaimo on hänen serkkunsa. Hänen lapsenlapsensa ovat isoisänsä ammatista huolimatta sekaantuneet prostituutioon. Pöysti auttoi heidät pois tästä ammatista Raunon kiristyksen seurauksena. Hänen diaesityksensä menevät yleensä pieleen, koska hänen intiimit lomadiansa ovat usein tarvittavien diojen seassa. Jaksojen "Eläke" ja "Naapuri" mukaan Repomies asuu rivitalossa Pohjois-Helsingissä, ja talo näytetään kuudennen kauden jaksossa "Virginia Heartbreaker". Rauno on syntynyt ja kasvanut Oulun Raksilassa. Kyöstin sanojen mukaan Rauno käski kerran heidät valloittamaan Petsamon takaisin, koska Raunon suvulta jäi työkalut sinne. Rauno on luultavasti syntynyt 1918 tai 1919; tätä tukee se, että hän oli abiturientti vuonna 1937 ja sijoittaa usein aikuiselämänsä kultakauden 1950-1970-luvuille (Rauno väitti olevansa koomassa lähes koko 70-luvun, vaikka hän teki silloin vahingossa maanpetosrikoksen, vuonna 1979 häntä suositeltiin poliisiylijohtajan asemaan). Parkkarila
Kaupunginosa on tunnettu erityisesti Kisapuiston urheilukeskuksesta, jonka jäähallissa jääkiekon SM-liigan SaiPa pelaa kotiottelunsa. Parkkarilassa on myös koulu, päiväkoti, leikkipuisto ja baari. Pasila
Itä-Pasilassa sijaitsee useita tärkeitä virastoja ja laitoksia, kuten Messukeskus, Helsingin pääkirjasto, Liikennevirasto, Maanmittauslaitos, Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Eläketurvakeskus ja HSL. Alueella on myös usean järjestön, kuten Akavan, Tekniikan akateemisten ja Insinööriliiton, toimistot. Kouluja alueella ovat Suomen Liikemiesten Kauppaopisto ja Haaga-Helia ammattikorkeakoulu. Asteroidivyöhyke
Koska asteroideja pidettiin aluksi planeettoina ja koska ensimmäisinä löytyneet asteroidit sijaitsivat juuri päävyöhykkeellä, niin ensimmäisinä löytyneiden päävyöhykkeen asteroidien nimet ovat samantyyppisiä kuin varsinaisilla planeetoilla. Esimerkiksi Ceres, Pallas, Juno, Vesta ja Hygiea ovat saaneet nimensä roomalaisen ja kreikkalaisen mytologian jumalattarilta. Kun asteroideista sitten tuli pikkuplaneettoja eikä niitä enää pidetty varsinaisina planeettoina, niin lopulta niille alettiin antaa myös ei-mytologisia nimiä. Ensimmäisen ei-mytologisen nimen sai vuonna 1852 löytynyt 20 Massalia, jonka nimi tulee Marseillen kaupungin kreikankielisen nimen mukaan. Nykyään päävyöhykkeen asteroideille voi antaa hyvin monenlaisia nimiä, ja asteroidivyöhykkeellä kiertääkin hyvin monentyyppisin nimin nimettyjä pikkuplaneettoja, kuten 216 Kleopatra, 2309 Mr. Spock, 9949 Brontosaurus ja 110393 Rammstein. 1930- ja 40-lukujen taite oli Suomessa asteroidietsinnän kulta-aikaa, ja tästä onkin muistona monta suomalaista asteroidin nimeä. Niitä ovat esim. 1454 Kalevala, 1512 Oulu ja 2828 Iku-Turso. Koska nykyään tunnetaan hyvin monia päävyöhykkeen asteroideja, on suuri osa niistä vielä nimeämättä, esim. (67890) 2000 WK, (134339) 5628 T-3, (123456) 2000 WO ja (280002) 2001 UT. Skyline
Helsingin tulevista pilvenpiirtäjistä ja skylineistä keskustellaan kiivaasti. Skylineä on suunniteltu muun muassa Jätkäsaareen, Kalasatamaan ja Pasilaan. Helsinki on pääosin ns. "matala kaupunki", eli sen useimmat kerrostalot eivät ole kovin korkeita, lukuun ottamatta esimerkiksi Cirrusta ja Itäkeskuksen maamerkkiä. Korkeimmat Helsinkiin suunnitellut rakennukset tulisivat sijaitsemaan Pasilassa, sinne on suunniteltu jopa neljänkymmenen kerroksen korkuisia rakennuksia.Listassa on vain yli 50 metriä korkeat rakennukset. Järvenpää – Pasila
Järvenpää – Pasila on Matti Eskon albumi, joka julkaistiin 7. elokuuta 2015 levymerkillä Turenki Records. Matti Esko on levyttänyt aiemminkin useita kantri- ja rootskappaleita, mutta Järvenpää-Pasila on hänen ensimmäinen varsinainen rootslevynsä. Pauli
Pauli on suomalainen miehen etunimi. Nimen alkuperä on latinan sana "paulus" eli "nöyrä" tai "pieni". Samaa alkuperää ovat myös nimet Paavo ja Paavali. Pauli on muutamissa maissa käytössä myös sukunimenä. Pasila (televisiosarja)
Esitettiin 17. tammikuuta 2011 – 28. maaliskuuta 2011. Poitsila
Poitsila sai nimensä myöhäiskeskiajalla Poitz-rälssisuvusta, kun se (esi-isä Niklas Poitz) ainakin jo vuodesta 1463 piti pääkartanoaan Savilahden itärannalta hankkimallaan maalla, Norspyyssä. Pasila
Pohjois-Pasila sijaitsee Hakamäentien pohjoispuolella, pääradan ja Keskuspuiston välissä. Alue kuului ennen vuoden 1946 suurta kuntaliitosta Huopalahden kuntaan. Paska (leipä)
Paska (, , ’pääsiäinen’) on perinteinen ukrainalainen pääsiäisleipä. Se on muodoltaan pyöreä, maultaan jonkin verran makeampi ja tuoksultaan imelämpi kuin tavallinen leipä. Sen raaka-aineita ovat muun muassa maito, hiiva, kananmunat, vehnäjauhot ja sokeri. Pasilan virastokeskus
Neljän korttelin alueelle levittäytyvän virastokeskuksen rakennutti Rakennushallitus ja suunnitteli arkkitehtitoimisto Castrén–Jauhiainen–Nuuttila. Rakennus valmistui vuonna 1982. Sen suunnittelu oli aloitettu jo kymmenisen vuotta aikaisemmin ja harjannostajaisia vietetty 1978. Rakennuksen itä–länsi-suuntaiseen pääosaan liittyy kuusi siipeä, joiden väliin jää neljä avointa sisäpihaa. Kolossaalisen rakennuksen läpi kulkee kaksi rinnakkaista jalankulkuväylää, jotka muodostavat Opastinsilta-nimisen kadun länsipään. Talon läpi kulkevista jalankulkuväylistä eteläisempi muutettiin vuonna 2003 "Aurinkoraitti"-nimiseksi katetuksi ja lämmitetyksi sisätilaksi. Opastinsilta jatkuu virastokeskuksen länsipuolella kahtena Ratapihantien ylittävänä rinnakkaisena katettuna kävelysiltana, jotka yhdistävät virastokeskuksen Pasilan rautatieasemaan. Pasilan linkkitorni
Pasilan linkkitorni on 146 metriä korkea televisio- ja radiotorni Helsingin Länsi-Pasilassa. Se sijaitsee Yleisradion studioalueella. Pasilan rautatieasema
Pasilan rautatieasema (, , aikaisemmin ruotsiksi "Fredriksbergs järnvägsstation, ratakm "3+230) on Helsingin päärautatieaseman ohella merkittävä rautateiden henkilöliikennekeskittymä Helsingin kaupungin alueella ja koko pääkaupunkiseudulla. Matkustajamäärällä mitattuna se on Suomen toiseksi suurin rautatieasema Helsingin päärautatieaseman jälkeen. Pasilan asema sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Helsingin päärautatieasemalta pohjoiseen. Näiden kahden aseman välisellä matkalla matkustaa vuodessa noin 25,7 miljoonaa matkustajaa ja matkustajien määrällä mitattuna se on Suomen vilkkain rataosa. Spurilan kartano
Spurila on nimenä syntynyt sen keskiaikaisen omistajan sukunimestä. Paimiossa asui laivanrakentajasukuja, jotka rakensivat kevyitä laivoja viikinkien tapaan. Laivanrakentamisessa pora, tai napakaira, oli keskeinen työkalu. Paimiossa esiintyy 1300- ja 1400-luvulla Pora/Poranpoika, Nikkarinpoika ja Kairanpoika (Odygd) nimisiä rälssimiehiä. Paimiolaisen Erik Poran (1381-1405) sinetissä on kaksi napakairaa. Hän ja hänen jälkeläisensä omistivat Paimiossa kartanon, jota alettiin myöhemmin kutsua Spurilaksi. Pora-nimi on muutamassa sukupolvessa ruotsalaistunut ja muuttunut Puraksi, Pureksi, Sporeksi, Spureksi. Kartano tunnetaan asiakirjoissa Spoorila, Sporilla, Spårilla nimisenä 1500-luvulla. Metsästystorvea vaakunassaan kantavan Paimiolainen rälssisuku sai kartanon haltuunsa avioliitolla 1526. Kartanon nimi esiintyy ensimmäisen kerran Spurila-muodossa vuonna 1530. Viimeksi mainittu aatelissuku otti käyttöön Jägerhorn af Spurila -nimen 1634.Spurila oli ainakin 1500-luvulla asuinkartano. Asiakirjatietojen mukaan Spurilan kartano paloi 1602. Nykyinen päärakennus on alkujaan 1700- ja 1800-luvulta, vaikkakin hirret ovat osaksi 1600-luvulta. Kartano on uusittu täydellisesti 1930-luvulla. Pasila (televisiosarja)
Kontiovaara on aamu-TV-ohjelman "Huomenta ihmiset" juontaja. Hänen nimensä on väännös MTV3:n Huomenta Suomi -ohjelman juontaja Lauri Karhuvaarasta, mutta hahmo parodioi laajemmin TV-juontajia eikä ainoastaan Karhuvaaraa. Kontiovaara harrastaa viikonloppuisin vapaa-ajallaan suunnistusta. Hän arvostaa poliiseja ja kuvittelee olevansa Pöystin hyvä kaveri, vaikka Pöysti vihaakin häntä ja hänen ohjelmaansa. Kontiovaara on käynyt lukiota ja soittanut siellä muun muassa rumpuja. Hän on myös perso munkeille ja on alkanut lavastaa poliiseja syyllisiksi omiin virheisiinsä ja ottaa näiden työstä kaiken kunnian. Kontiovaaraa ei poikkeuksellisesti nähdä jaksoissa "Puolesta ja vastaan","Pöysti prosaistina", "Julma pila", "Solutus", "Routalemmen potkut", "Neposen polttarit", "Anonyymit kyynikot" ja "Naapuri". Raisio
Raision nimi johtuu kunnan läpi virtaavasta Raisionjoesta, jonka nimen vanhin muoto on tiettävästi ollut Raisajoki. ”Raisa” lienee alkujaan viron kielinen sana – Virossa sijaitsee esimerkiksi Raesa-niminen kylä. ”Raisnik” puolestaan tarkoittaa viron kielessä suoniittyä. Näin ollen Raisiojoki merkitsi alun perin luultavasti ’suojokea’. Tätä oletusta tukee se tosiasia, että muinoin jokisuussa oli laajat vesijättöalueet. Pasi
Pasi on suomalainen miehen etunimi. Se on muotoutunut kreikkalaisesta nimestä Βασίλειος (Basileios), joka tulee muinaiskreikan kuningasta tarkoittavasta sanasta βασιλευς (basileus). Samasta sanasta juontuvat myös kirkkoarkkitehtuuriin liittyvä basilika sekä basilika-yrttikasvin nimitys. Uotsola
Uotsolan ja läheisen Siilijärven nimiä on arveltu alkuperältään saamelaiseksi nimiksi. Siili ei ole suomalainen alkuperäislaji, sillä se saapui maahamme aikasintaan 1800-luvulla. Siksi vanhalle Siilijärvelle on haettu toinen etymologia. Sellainen löytyy siita-, siiti- ja siili- alkuisena sanana merkityksellä eli "lappalaisten talvikylä" tai "lapinkylä". Uotsolan nimi sopii asiayhteyteen, sillä vuosso-, vuotso- ja uotso-alkuiset nimet ovat appellatiivina eli "kapea, vetinen suo". Nimen säilyminen nykypäiviin voidaan ajatella niin, että maanviljelijät tunsivat rautakaudella tai keskiajalla lappalaisia Mouhijärvellä ja tiesivät paikkojen nimet. Kun viljely alkoi myös Mouhijärvellä, ottivat viljelijät myös käyttöönsä samat nimet. Pasila (televisiosarja)
Sarjan nimi viittaa todelliseen Pasilan poliisiasemaan, joskaan sarjassa nähtävä poliisitalo ei muistuta ulkoisesti oikeaa Pasilan poliisitaloa. Ainoa tunnistettava viittaus oikeaan Pasilan kaupunginosaan on sarjan alkutunnuksessa osana kaupunkisiluettia näkyvä Pasilan linkkitorni. Pasilan kivilinna
Sinenmaa alkoi rakentaa kivilinnaa vuonna 1995. Vuosina 1995–2008 hän myös asui linnaan rakentamassaan mökissä ympäri vuoden. Vuonna 2008 mökki paloi ja Sinenmaa joutui muuttamaan muualle. Liikennevirasto esti pääsyn linnaan vuonna 2016, jonka jälkeen linnaa on ympäröinyt teräsverkkoaita. Pasi
Suomessa nimi Pasi on vuoden 2015 loppuun mennessä annettu 21 403 miehelle ja alle viidelle naiselle. Kangasala
Erään selityksen mukaan Kangasalan nimi johtuu sanasta "kangas", joka on muinaisgermaaninen laina ja sukua saksan Gang- sekä ruotsin gång-sanoille ja tarkoittaa käytävää, kovapohjaista kulkureittiä tms. Kangasala onkin tunnettu harjujonostaan, joka on ollut keskeinen kulkuväylä kautta aikojen. Nimi kokonaisuudessaan tarkoittaa samaa kuin "kankaanala", mutta se kuuluu toiseen sanatyyppiin: kynnysalla/kynnysala, taivasalla/taivasala, katosalla/katosala. Nimen taivutus on näin ollen epäsäännöllinen: mennään "Kangasalle" ( ei "Kangasalaan" tai "Kangasalalle"). Kuitenkin Kangasalla asuvasta henkilöstä käytetään nimitystä "kangasalalainen", ja myös muotoa "Kangasalalle" käytetään muuta kuin liikkumista tarkoittavissa asiayhteyksissä, esim. "Kangasalalle tyypillinen piirre..." tai "Kangasalalle myönnettiin valtionapua..." On myös selitetty, että Kangasala on ugrilaisen termin "kannas" johdannainen. Se tulisi esihistorialliselta ajalta, jolloin vesistöt olivat 8-14 metriä nykyistä korkeammalla. Vesireittejä oli useita ja alueelle tuli parikin merenlahtea joiden väliin jäi korkea harjukannas. Paikalla on ollut asutusta jatkuvasti kivikaudelta lähtien. Ugrisanasto tulee ajalta ennen ajanlaskun alkua, jolloin Pirkkalan alue oli tärkeä liikenteen solmukohta, kuljetettaessa etelään lohta, tervaa ja turkiksia. 
Kangasalan nimi tavataan asiakirjoista ensi kerran vuonna 1403, jolloin se oli ollut Pirkkalasta eronneena noin puoli vuosisataa. Kangasalan kirkko sijaitsi aluksi Liuksialan kylässä Roineen rannalla, josta nimi levisi koko pitäjän nimeksi. On arveltu, että kirkon sijainti Pirkkalasta katsottuna "kankaan alla" eli kangasalla, on vaikuttanut nimen syntyyn. Nykyiselle alueelleen kirkko sijoitettiin vasta 1600-luvulla, joten nykyisestä kirkosta tai kirkonkylästä ei nimen syntyminen ole voinut johtua. Muistitietona on tallennettu, että kun väki ennen vanhaan meni Tarpilan, Pikkolan ja Rekiälän pelloille touoille, ruista repimään ja nauriita kylvämään, se sanoi menevänsä kankaan alle. Tämä sopii suunnan ja maaston perusteella hyvin näkemykseen, että Kangasala aluksi sijaitsi Liuksialan suunnalla. Vampula
Vanhan tarinan mukaan Vampulan nimi tulee Köyliön murteen sanasta "vampo", palmikko. Köyliöläiset eränkävijät löysivät joskus kauan sitten nykyistä Vampulaa halkovan Loimijoen Kiltasaaresta surmatun neidon palmikon. Tästä syystä aluetta ryhdyttiin kutsumaan vampon löytöpaikaksi, Vampulaksi. Nimistöntutkijoiden mukaan nimi on samaa kantaa kuin Vammala ja tulee koskien välistä vesistön suvantopaikkaa tarkoittavasta pohjoisgermaanisesta sanasta. Villilä
Ratakistonkadun nimen taustalla on Pyhäjärven Radakistonlahti, joka on merkitty nykyisiin karttoihin nimellä Maanveräjänlahti. Alkujaan Maanveräjänlahti tarkoitti Radakistonlahden luoteisperukkaa, jonka rannalla oli Maanveräjän torppa. Entisinä aikoina Pyhäjärven yli kulki näiltä kohdin talvitie, minkä perusteella on arveltu, että Radakistonlahden nimen pohjana olisi tietä merkitsevä sana "rata". Vanha nimi haluttiin sisällyttää kadunnimeen, mutta ääntämisen helpottamiseksi muodossa Ratakisto. Todennäköisesti Radakisto-nimi perustuu kuitenkin länsimurteiden vehkaa eli raatetta tarkoittavaan nimitykseen "ralake" tai "rarake", jonka kantamuoto on *"raðake", Elias Lönnrotin sanakirjassa "radake". Sanapari "radake-radakisto" on muodostettu samalla tavoin kuin "oksa-oksisto"; Radakistonlahti on siis 'vehkaa kasvava lahti'. Linnainmaa
Linnainmaan nimen alkuperä on ollut vaikeasti selvitettävissä. Isonjaon pöytäkirjoissa vuodelta 1785 mainitaan "Linnama"-niminen pelto, joka oli usean Messukylän talon yhteisomistuksessa; nimi voi täten viitata Linnan kantatilaan. Toisaalta pellon nimi on voinut olla myös "Liinamaa" eli pelto, jolla on viljelty pellavaa. Länsimurteissa pellavasta on käytetty nimitystä "liina" (ruots. "lin") ja seudulla on tiettävästi viljelty pellavaa jo 1700-luvulla, minkä pohjalta voi olettaa kirjoitusasun "Linnama" olleen suomen kieltä taitamattoman kirjurin virheellinen merkintä. Myös kaupunginosan nykyinen nimi on epätarkka, sillä vanhat paikkakuntalaiset ovat käyttäneet nimitystä "Jussilan alue" siellä sijainneen Jussilan tilan mukaan. Linnainmaan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1955 ja alueelle on 1970-luvulta lähtien syntynyt omakoti-, rivi- ja kerrostaloasutusta. Kadunnimistössä Alanikkilänkatu, Hannulankatu, Jussilankatu, Kirviälänkatu ja Ylinikkilänkatu viittaavat vanhoihin kantataloihin; Kirviälä oli 1960-luvulla esillä yhtenä vaihtoehtona kaupunginosan nimeksi. Seututie 100
Pasilanväylä eli "Pasilan orsi" on Helsingin poikki suunniteltu moottoritiemäinen väylä, joka yhdistäisi Turunväylän ja Lahdenväylän. Pasilanväylän viimeisin yleissuunnitelma valmistui vuonna 1992. Suunnitelmassa Hakamäentie muodostaisi siitä osan. Hakamäentien nykyinen, alkuperäisiä suunnitelmia kevyempi toteutus ei kuitenkaan kaikilta osin tue yleissuunnitelman mukaista ratkaisua. Muu osa suunnitellusta tiestä tulisi kulkemaan suurimmaksi osaksi tunneleissa. Hanke sisältää kolme tunnelia ja Hermannin rantatien jatkeen tunnelissa tielle asti, jolloin se risteäisi eri tasossa tunnelissa Pasilanväylän kanssa. Parnas
Parnas () on Pietarin historiallinen kaupunginosa nykyisessä Viipurin piirissä, kaupungin pohjoisosassa lähellä Pietarin kehätietä ja Suvalan alueen Shuvalovskiy puistoa. Parnasin läpi kulkee keskustaan johtava Prospekt Engelsa, joka saa alkunsa kehätiestä. Parnasin mukaan on nimetty alueella sijaitsevan Pietarin sinisen metrolinjan pääteasema sekä kehätien varrella oleva Mega Parnas -ostoskeskus. Pasila (televisiosarja)
Esitettiin 17. helmikuuta 2007 – 19. toukokuuta 2007. Rauhanasema
Rauhanasema on Helsingin Itä-Pasilassa sijaitseva entinen asemarakennus, joka on suomalaisten rauhanjärjestöjen käytössä. Rakennus oli rautatieasemana alun perin Vammeljoella Karjalassa ja 1920-luvulta alkaen siirrettynä Helsingin Pasilassa. Se siirrettiin uuden Pasilan aseman tieltä 8. syyskuuta 1984 kokonaisena nykyiselle paikalleen, Veturitori-nimiselle aukiolle, noin sadan metrin päähän aiemmalta paikaltaan. Tämän jälkeen rakennus kunnostettiin talkootyönä ja vihittiin uuteen käyttöönsä 26. syyskuuta 1986. Rauhanaseman omistaa nykyisin Suomen Rauhanliitto, ja sen tiloissa toimii useita kansalaisjärjestöjä. Rauhanaseman läheisyydessä vihittiin 19. toukokuuta 2006 Arndt Pekurisen puisto. Rauhanaseman tiloja, juhlasalia ja saunaosastoa, vuokrataan järjestöille, yrityksille ja yksityishenkilöille. Pasila
Nykyisen Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan "Fredriksberg"-niminen tila, joka oli saanut nimensä todennäköisesti omistajansa, Carl Fredrik Winqvistin mukaan. Kun tilan alueelle perustettiin rautatieasema, se sai alkujaan myös nimen Fredriksberg. Fredriksbergin tilan naapurina oli Bölen tila, joka jo vuonna 1650 oli lahjoitettu Helsingin kaupungille maistraatin palkkatilaksi. Nimi Böle, joka tarkoittaa uudistilaa ja on aikoinaan esiintynyt myös muodossa Böhle, on nykyisinkin Pasilan ruotsinkielisenä nimenä. Musa (Pori)
Musan nimi tulee ruotsin suota tarkoittavasta sanasta måss. Aikoinaan maan kohotessa Musan alueella sijaitsi laajoja suoalueita, jotka vähitellen kuivattiin ja raivattiin viljelykselle. Musan alue on suurimmaksi osaksi asuinaluetta. Kaupunginosassa sijaitsee myös muun muassa Prisma ja Lidl. Pasilan kaatopaikka
1930-luvulla Pasilan suoalueella oli armeijan ampumarata ja alueen eteläosassa Turun radan kupeessa sijaitsi armeijan sikalarakennus. Siitinselkä
Siitinselkä on saanut nimensä alueella olleen siidan eli saamelaisten talvikylän mukaan. Siitinselän kautta kulkee 4,35 m laivaväylä Savonlinnasta Varkauden Taipaleen kanavan kautta pohjoiseen Unnukkaan Leppävirran reitille, jonka vedet purkautuvat puolestaan etelään Huruskosken ja Ämmäkosken kautta. Kuvansinjoki laskee Sorsakosken suunnasta virtaavat vedet myös Siitinselän pohjoisosaan. Leinola (Tampere)
Kadunnimet Lukinkatu, Mikkolankatu ja Vestonkatu viittaavat vanhoihin kantataloihin. Vesto-nimi juontuu pyhimyskalenterin nimestä Sylvester. Karjumäenkadun nimen pohjana on kadun pohjoispuolella sijaitseva Karjumäki, jota on käytetty aikoinaan sikojen laitumena. Pulkkisenkatu ja -raitti on nimetty Pulkkisenmäen mukaan, ja Pulkkisen savupirtti muistetaan seudun viimeisenä. Pasila (televisiosarja)
Pasila on vuosina 2007–2013 esitetty suomalainen humoristinen piirrossarja. Tietokoneella animoitu tv-sarja käsittelee Pasilan poliisien arkea satiirisesti. Atte Järvisen käsikirjoittamaa ja ohjaamaa ja Yleisradion tilaamaa sarjaa tehtiin kuusi tuotantokautta ja yhteensä 64 jaksoa. "Pasilan" tekijäryhmä koostui pääasiassa samoista henkilöistä kuin aikaisemmin televisiossa esitetyn "Itse valtiaat" -sarjan. "Pasilan" ääninäyttelijöinä toimivat Jani Volanen, Kari Hietalahti, Juho Milonoff ja Mari Lehtonen. Alkuperäisen sarjan päätyttyä alkoi helmikuussa 2014 jatkosarja "Pasila 2.5 – The Spin-Off". Tekla (nimi)
Nimi on muunnos kreikan sanasta "Theokleia". Se on johdettu sanoista "theos" ’jumala’ ja "kleos" ’kunnia’ ja tarkoittaa siis ”Jumalan kunniaa”. Nimi on almanakassa muistona pyhimykseksi julistetulle naiselle, jonka apostoli Paavali käännytti kristinuskoon ja josta kerrotaan apokryfisessä teoksessa "Acta Pauli et Theclae". Pakila
Pakila on vanhaa maanviljely- ja asuinaluetta. Se oli aiemmin Helsingin pitäjään kuulunut kylä. Kylän nimi "Baggböle" on ollut käytössä jo 1400-luvulla. Se johtuu ilmeisesti henkilön lisänimestä "Bagge". Sana merkitsee alkujaan paksua ja kömpelöä. Suomenkielisenä mukaelmana tuli 1900-luvun alussa käyttöön ensin Pakinkylä, myöhemmin Pakila, joka virallistettiin 1946. Kaupunginosan nimeksi Pakila vahvistettiin 1959; samalla alue jaettiin Länsi- ja Itä-Pakilaksi. Paska (artisti)
Paska on suomalainen vuonna 1985 aloittanut a cappella -musiikkia esittävä hanke, jonka muodostaa radiotoimittajana ja kirjailijana tunnettu Ari Peltonen. Peltonen kutsuu Paskaa yhtyeeksi, vaikka hän on sen ainoa jäsen. Peltonen tunnetaan muun muassa Radiomafian ohjelmasta ANSSI!. Helsingin päärautatieasema
Asema on jaettu 5. kesäkuuta 2005 yhteentoista eri liikennepaikkaan jotka ovat Helsinki asema, Helsinki Länsisatama, Pasila alapiha, Pasila asema, Pasila tavara, Helsinki Sörnäinen, Käpylä, Oulunkylä, Ilmala asema, Ilmala ratapiha ja Helsinki Kivihaka. Pariisi
Pariisi on syntynyt Île de la Citén saarella sijainneen kelttiläisen kalastajakylän paikalle. Kaupungin nimi tulee "pariseista", kelttiläisestä heimosta, joka hallitsi aluetta ennen roomalaisten Gallian valloitusta vuonna 52 eaa. Aluksi roomalaiset kutsuivat kaupunkia nimellä "Lutetia Parisiorum" tai pelkästään "Lutetia", joka tarkoittaa 'soista paikkaa', ja sen asukkaita nimellä "parisii". Viidessäkymmenessä vuodessa kaupunki laajeni joen kummallekin puolelle. Pasilan rautatieasema
Pasilan asemalla erkanevat toisistaan pohjoiseen (Tampereen kautta Ouluun) johtava päärata sekä länteen (Turkuun) johtava rantarata. Päärataa kulkevat Riihimäen suunnan lähiliikenne sekä muut paitsi Turkuun kulkevat kaukoliikennejunat, rantarataa taas sekä Vantaankosken että Kirkkonummen lähiliikenne ja Turkuun menevä kaukoliikenne. Sörnäisten satama
Sataman käyttöönotosta lähtien sinne johti Pasilasta Suomen ensimmäinen satamarata, joka alkujaan kulki nykyisen Teollisuuskadun vartta ja Junatietä pitkin. 1960-luvulla satamarata siirrettiin kulkemaan Vallilan pohjoispuolitse ja Itä-Pasilan ali tunnelissa. Näin tehtiin ennen kaikkea liikennejärjestelyjen vuoksi, koska satama-alueen reunaa pitkin kulkee Itäväylä. Kulosaaren sillan länsipää kulkee osittain satama-alueen yli. Pasi Saarela
Pasi Saarela (s. 24. elokuuta 1973 Laitila) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, joka edusti pääsarjassa pisimpään Rauman Lukkoa. Paska (kunta)
Paskan historia ulottuu 1200-luvulle. 1500- ja 1600-luvuilla paikan nimi oli "Passeck". Arkeologisissa kaivauksissa paljastuneet hautalöydökset todistavat kelttien asumuksista Paskan ympäristössä. Pasila
Pasilassa on asukkaita runsaat 9 000, joista Itä-Pasilassa noin 4 000 ja Länsi-Pasilassa 5 000 (1.1.2014). Työpaikkoja alueella sijaitsee yli 25 000 (31.12.2012). Pasila
Vuonna 1990 Böle tuli myös Pasilan aseman ruotsinkieliseksi nimeksi. Vanha nimi Fredriksberg on enää käytössä vain Länsi-Pasilassa sijaitsevan lyhyen Fredriksberginkadun nimessä. Väinö Kantele
Kanteleen isä oli rehtori O. J. Kantele, aiemmin Cantell. Kantele kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1901 ja hänet vihittiin papiksi 1905. Ennen lähetystyöhön lähtöään hän työskenteli Helsingin Diakonissalaitoksella sekä vuodesta 1908 Pasilan esikaupungin pappina. Hän oli Pasilan ensimmäinen pappi ja rakennutti sinne puukirkon. Juuri Kanteleen aloitteesta Pasilassa nimettiin 1910-luvulta alkaen useita katuja Raamatun naisten mukaan. Väinö Kanteleen puoliso oli vuodesta 1913 sairaanhoitaja Signe Kantele, o.s. Heikinheimo (ent. Heikel). Silmälääkäri Liimi Annikki Kyrki (s. 1922), professori Jukka Kyrkin puoliso, oli heidän tyttärensä. Vasili
Vasili () on venäläinen miehen etunimi. Se on muunnos kreikkalais­peräisestä nimestä Basileios (Βασιλειος), joka merkitsee kuningasta. Myös Suomessa nimi Vasili on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 523 henkilölle.
Samaa alkuperää on suomalainen nimi Pasi. Karkkila
Alun perin Karkkila oli kylä Pyhäjärvi Ul:ssa, joka oli Vihdin kappeliseurakunta. Pyhäjärvi itsenäistyi vuonna 1869. Nykyinen Karkkilan keskusta-alue erotettiin vuonna 1932 Pyhäjärvi Ul:stä Karkkilan kauppalaksi. Kauppalan alue koostui pääasiassa Nyhkälän ja Karkkilan kylistä. Karkkila ja Pyhäjärvi Ul yhdistyivät vuonna 1969 Karkkilaksi, josta tuli vuonna 1977 kaupunki. Karkkilan nimi juontuu germaanisperäisestä miehen etunimestä Gericke, Kercho tai Garko. Vasiljev
Vasiljev (), naisilla Vasiljeva (Васи́льева) on yleisimpiä venäläisiä sukunimiä. Se perustuu kreikkalaisperäiseen ristimänimeen "Vasili" (Васи́лий), jota suomessa vastaa etunimi Pasi. Nimi voi viitata seuraaviin henkilöihin tai asioihin: Pasila
Länsi-Pasilassa on säästetty muutama vanha puinen asuinrakennus, jotka muistuttavat alueen alkuperäisestä ilmeestä. Myös radan vieressä sijaitseva Toralinnana tunnettu 1899 rakennettu tiilikasarmi ja sitä ympäröivät kolme saman ikäluokan puutaloa ovat yhä pystyssä ja edelleen asuinkäytössä. Toralinna rakennettiin alun perin VR:n työntekijöiden asumukseksi. Levottomuuksien takia taloa alettiin pian kutsua Toralinnaksi. Edellä mainittujen puurakennusten lisäksi Toralinnan "rakennuskantaan" kuului myös tiilirakenteinen pesula-, sauna- ja mankelirakennus. Saunomassa kerrottiin käyneen myös Leninin hänen asuessaan Toralinnassa erään veturinkuljettajan ja painijan luona. Edelleen alueella oli vielä 40-50 luvulla Toralinnan eteläpäässä kaksi puumakasiinia, jossa muun muassa veturinkuljettaja Gun'illa oli possu-puu- liiterinsä sotien jälkeen. Edelleen välittömässä edellisten läheisyydessä oli VR:n puusepänverstas ja viereisten kallionyppyjen Baccuksen mäellä Pasilan varikonpäällikön puurakenteinen komea asunto ja Baccuksen mäen alla, pohjoispuolella, edellä mainittujen puurakennuksiin kuuluva maakellari. Aiemmin Toralinnan ulkohuussit sijaitsivat Pasilankadun varrella. muuta nekin muutettiin osin varastorakennuksiksi sodan jälkeen kun Toralinnan asunnot saivat portaan kautta kuljettavat omat WC:t.
Länsi-Pasilan nykyinen asemakaava hyväksyttiin vuonna 1979. Reijo Jallinoja johti projekti­päällikkönä myös Länsi-Pasilan kaavoitusta, mutta koska Itä-Pasila oli alusta lähtien saanut osakseen runsaasti arvostelua, alue suunniteltiin perinteisempään tyyliin. Niinpä Itä-Pasilan betonin ja geometrisen mittakaavan vastapainoksi Länsi-Pasilassa painotettiin pehmeämpää punaista tiiltä rakennusmateriaalina, kaarevia katuja, puistoja ja vihreyttä. Puula
Puula syntyi Itämeren Yoldia-vaiheen aikana, kun se kuroutui itsenäiseksi järveksi. Puulan jälkeen kuroutuivat vielä Päijänne ja Saimaa, jotka nykyisin ympäröivät Puulaa. Puula laski Sysmän reitin kautta Päijänteeseen. Reitti alkoi Puulan Siikaveden lahdesta, jossa Kälän kylässä virtaa peräkkäin kapeat Pirtinjoki ja Kälänjoki ja jotka laskevat Suonteeseen. Reitin vedet jatkoivat Suonteen keskivaiheille, jossa ne laskivat Viherinkoskesta Viheriin nykyisen Joutsan kirkonkylän lähellä. Sen jälkeen se jatkaa Jääsjärvestä Hartolassa olevaa moniosaista Tainionvirtaa myöten Päijänteeseen. Tapiola
Tapiola sai nimensä Asuntosäätiön järjestämässä nimikilpailussa. Ruotsinkielinen nimi Hagalund johtuu Hagalundin kartanosta, jonka maihin nykyisen Tapiolan aluekin aikaisemmin kuului, joskin kartanon päärakennus sijaitsee nykyisen Otaniemen alueella, jonka Kehä I erottaa Tapiolasta. Alkuperäisen Tapiolan pohjoisin osa on myöhemmin erotettu omaksi kaupunginosakseen, jonka nimi on Pohjois-Tapiola. Nissilä
Kylä nimi oli 1500-luvun kartoissa NysLax ('uusi lahti' tai 'uusi alue'). Loppupääte "lax" viittaa ruotsin sanastossa tunnettuun sanaan, joka tarkoittaa alue, avara, aava. Nykyisen nimensä Nissilä on saanut ensimmäisestä vakituisesta asukkaastaan Paul (Paavo) Nissisestä, jonka talo merkittiin verotietoihin 1530-luvulla. Silloinen Nissisen tila on ollut pinta-alaltaan 30 000 ha. Misa
Misa (Misse) on Latviassa Kuurinmaalla sijaitseva pieni joki Väinäjoen ja Lielupen välissä. Misa ohittaa Jelgavan kaupungin sen pohjoispuolelta ja virtaa Tirulin suoalueen halki. Jelgavan pohjoispuolella Misa laskee Iecavaan, joka laskee myöhemmin Lielupeen. Pasilan rautatieasema
Pasilan aseman länsipuolella ja aseman laituritasoa alempana on Pasilan entisen tavara­ra­tapihan alue. Se sijaitsee laaksossa, jonka paikalla aikoinaan oli 1870-luvulla kuivatettu Töölönjärvi. Sieltä alkoi myös Sörnäisten satamaan ja Pasilan konepajalle johtanut sivu­rata. Sekä Pasilan tavara­rata­piha että Sörnäisten satamarata poistuivat käytöstä vuonna 2008, kun Vuosaaren satama valmistui ja rahti­laiva­liikenne Sörnäisten satamasta siirtyi sinne. Ratapihan tilalle suunnitellaan liike-, toimisto- ja asuinrakennuksia, joista on tarkoitus muodostua Keski-Pasilan kaupunginosa. Pakaa
Pakaa (aiemmin Pakaankylä, tarkoittaen Backaksen eli Mäenkylää nykyisen Sepänmäen mukaan) on Orimattilan kylä, joka sijaitsee kunnan eteläosassa Lahti-Loviisa -tien varrella ja Pakaalta Niinikosken kautta Artjärvelle johtavan tien päässä. Pakaan rautatieasema perustettiin Pakaan ja Niinikosken välille Niinikosken puolelle. Rautatiellä oli kaksi ratavartijaa. Nykyisellään Pakaan aseman paikalla on kaksi tasoristeystä, Pakaa I ja Pakaa II, joista Pakaa II on suljettu puomilla, joten tasoristeystä ei voi käyttää autoliikenteeseen. Pakaan nimi on ollut 1800-luvun kartoissa Backas. Ruotsinkielinen mäkeä suomeksi tarkoittava nimi johtuu siitä, että Pakaan asutus on alkanut Pakaan nykyiseltä Sepämäeltä. Manaus (kaupunki)
Manaus sai alkunsa São José da Barra -linnakkeena, jonka portugalilaiset uudisasukkaat perustivat puolustukseksi Espanjan Amazon-joen kautta tekemiä hyökkäyksiä vastaan. 13. marraskuuta 1832 uudisasutus nimettiin Manausiksi paikalla aiemmin asuneen ”manaós”-alkuasukasheimon mukaan. Nimi merkitsee heimon kielellä ”Jumalan äitiä”. 24. lokakuuta 1848 Manaus sai kaupunkistatuksen, ja nimekseen Cidade da Barra do Rio Negro. Vuonna 1850 Amazonasista tuli provinssi, ja vuonna 1856 kaupungin nimi palautettiin entiselleen, virallisesti muotoon ”Cidade de Manaus”. Sankt Pauli
1600-luvun alussa alkoi Hampurin lähelle kehittyä esikaupunkiasutusta alueelle, jota kutsuttiin nimellä "Hamburger Berg". Se sijaitsi Hampurin ja nykyisin siihen liitetyn Altonan kaupungin välissä. Vähitellen alueelle siirtyi Hampurin keskusta-alueelta teollisuutta, josta oli aiheutunut melu- ja hajuhaittoja. Myös köysiteollisuus siirtyi alueelle koska sen oli vaikeaa löytää kaupungista tilaa tuotannolleen. Tästä tulee Sankt Paulissa sijaitsevan Reeperbahnin nimi, suomeksi "Köydenpunojankatu". Kaupunginosan nimeksi tuli myöhemmin Sankt Pauli siellä sijaitsevan kirkon mukaan.