Missä Suomen luotettavuustekniikka alkoi?
Luotettavuustekniikka
Suomessa luotettavuustekniikka sai alkunsa ydinvoimalaitosten suunnittelun alkaessa. Voimayhtiöt ovat vieläkin luotettavuustekniikan suurimpia käyttäjiä. Tarve luotettavuustekniikan soveltamiseen tulee usein viranomaisvaatimuksista, tuoteturvallisuusvaatimuksista tai keskeytysvakuutusten ehdoista.
Teollisuuden Voima
Teollisuuden Voima Oy perustettiin 23.1.1969. Perustajina oli 16 suomalaista teollisuus- ja voimayhtiötä. TVO:n hallitus teki vuonna 1970 päätöksen noin 600 megawatin ydinvoimalaitosyksikön rakentamisesta Eurajoen Olkiluotoon. Vuonna 1972 laitostoimittajaksi valittiin ruotsalainen Asea-Atom. Olkiluoto 1:n rakennustyöt alkoivat talvella 1974 ja syksyllä 1978 laitosyksikkö aloitti sähköntuotannon. Olkiluoto 2:n rakennustyöt aloitettiin kesällä 1975 ja yksikkö kytkettiin ensimmäisen kerran valtakunnan verkkoon helmikuussa 1980. 1990-luku
Informaatioteknologia kehittyi vuosikymmenellä valtavasti. CERN:ssä kehitettiin World Wide Web, ja 1990-luvun lopulla tietokoneet ja internet yleistyivät. GSM-verkkojen rakentaminen alkoi ja matkapuhelimet yleistyivät. Lisäksi tapahtui CD-teknologian läpimurto. Suomessa Linus Torvalds aloitti Linuxin kehitystyön. Turvallisuuspolitiikka
Sana turvallisuuspolitiikka tuli Suomessa käyttöön 1960-luvun puolivälissä. Luotettavuustekniikka
Luotettavuuden muuttujien arvojen ja varmuustason yhdistäminen vaikuttaa suuresti kehityskustannuksiin ja riskiin niin järjestelmien käyttäjille kuin valmistajille. Vaatimusten kokoamisessa täytyy olla huolellinen parhaan tuloksen saavuttamiseksi. Luotettavuutta voidaan testata järjestelmän, osakokoonpanojen ja osien tasolla. Myös monia testiin vaikuttavia tekijöitä, kuten äärimmäiset lämpötilat, kosteus, iskut, tärinät ja kuumuus ovat käytettävissä. Luotettavuustekniikalla määritetään tehokas testausmenetelmä siten, että kaikki osat kokevat tarkoituksenmukaiset olosuhteet. Järjestelmille, joiden täytyy kestää useita vuosia, luotettavuuden testauksessa voidaan käyttää nopeutettuja käyttöikätestejä. Securitas Direct
Securitas Direct aloitti toimintansa Suomessa vuonna 1994 osana Securitas-ryhmää. Alkuaikoina Securitas Direct oli tuotemerkki, joka palveli pienyritysasiakkaita. Vuonna 2002 Securitas Direct merkittiin kaupparekisteriin, ja kotitalouksille suunniteltu langaton Aroundio kodin turvapalvelu lanseerattiin Suomessa. Aroundio-palvelu tuotettiin yhteistyössä Aroundio-yrittäjien kanssa. Aroundio-yrittäjät huolehtivat omalla alueellaan kodinturvajärjestelmien myynnistä, markkinoinnista, asennuksista ja huolloista. Ketjun ensimmäiset franchisingsopimukset allekirjoitettiin vuonna 2006. Franchisingyrittäjien määrä on laskenut alun noin 60:stä, ja vuonna 2015 franchisingyrittäjiä Suomessa oli alle 15. Vuonna 2010 Securitas Direct lanseerasi täysin uuden kotitalouksille suunnatun Verisure-tuoteperheen. Verisure-tuotteet ovat ensimmäisiä tuotteita, joiden alustat ja ohjelmistot yritys on itse kehittänyt. Verisure-palveluun kuuluvat esimerkiksi palovaroitin- ja murtohälytinjärjestelmä, joita voidaan ohjata älypuhelinsovelluksella. Luotettavuustekniikka
mistä seuraa, että järjestelmän luotettavuus on pienempi kuin sen heikoimman osan luotettavuus. Tietoyhteiskunta
Tietoyhteiskunnasta tuli Suomessa 1990-luvulla trendikäs termi, jonka tiimoilta spekuloitiin uusien teknologioiden mukanaan tuomia mahdollisuuksia. Suomessa on pidetty tärkeänä sitä, että maa esiintyy yhtenä maailman johtavista tietoyhteiskunnista. Valtion hallinnossa on laadittu säännöllisin väliajoin uusia kansallisia tieto­yhteis­kunta­strategioita. Ensimmäinen strategioista julkaistiin pääministeri Esko Ahon hallituskaudella vuonna 1995, toinen vuonna 1998 ja tuorein vuonna 2007. Suomi 1980-luvulla
Pitkäaikainen, Hannu Karpon toimittama reportaasiohjelma "Karpolla on asiaa" aloitti vuonna 1983. "Avara luonto" aloitti esityksensä vuonna 1984 ja jatkuu edelleen. 1980-luvulla aloittaneita visailuohjelmia olivat muun muassa "Kymppitonni" ja "Kolmosvisa" sekä parisuhdevisailu "Napakymppi". Myös jo 1950-luvulta asti esitettyä "Tupla tai kuitti" -visailua esitettiin vuoteen 1987 saakka. Viihdeohjelma "Suomalaisia tähtihetkiä" sisälsi lyhyitä, humoristisia kertomuksia suomalaisten arkielämästä ja joskus hieman erikoisista tilanteista. Huippusuosittua, jo 1970-luvun alussa aloittanutta musiikkiohjelmaa "Lauantaitansseja" esitettiin vuoteen 1985 asti. Vuosikymmenen lopulla "7. hetki" käsitteli maailman ajankohtaisia tapahtumia. Luotettavuustekniikka
Erikoistapaus toimintavarmuudelle on kertakäyttöiset laitteet tai järjestelmät, jotka ovat olemassa varalla ja joita käytetään vain kerran. Esimerkkeinä ovat autojen turvatyynyt, paristot ja ohjukset. Kertakäyttöisten laitteiden luotettavuus määritetään toiminnan onnistumisen todennäköisyytenä tai liitetään läheisiin muuttujiin. Kertakäyttöisen ohjuksen luotettavuus voidaan liittää vaatimuksiin todennäköisestä osumasta. Projekti
Vasta 1500-1700-luvulla aikataulun merkitys korostui. Esimerkiksi rakentamiseen liittyvät hankkeet alettiin organisoida tehokkaammiksi yritysverkostoiksi ja alkoi syntyä erilaisia projektitoiminnan ammattilaisia. Pitkälle 1900-luvulle asti projektinhallinnassa korostettiinkin lähinnä suunnitelmallista insinöörityötä ja projektitoimituksia tarkkoine sopimuksineen. Projektinhallinnan laajempi tieteellinen kehitys alkoi vasta 1950-luvulla jolloin aiheesta julkaistiin mm. ensimmäinen tieteellinen artikkeli. 1960-luvulla kehitettiin esimerkiksi CPM ("Critical path method") ja PERT ("Program evaluation and review technique") -menetelmät. 1970-luvulla erilaisten menetelmien rinnalla painotettiin mm. tiimiajattelua. 1980-luvulla projekteihin suhtauduttiin jo huomattavasti kokonaisvaltaisemmin ja esimerkiksi tietotekniset apuvälineet alkoivat yleistyä. Samanaikainen laadunhallinnan kehitys vaikutti myös osaltaan projektinhallinnan kehitykseen. 1990-luvulla projektinhallinnasta tuli keskeinen osa monien alojen yritystoimintaa. Projekteja alettiin toteuttaa myös yhä enemmän verkostoissa ja projektinhallinnassa alkoi tieto- ja viestintäteknologia näytellä yhä suurempaa roolia. 2000-luvulla virtuaalisista organisaatioista ja verkostoista on tullut arkipäivää ja huomio on keskittynyt mm. useiden samanaikaisten projektien hallintaan sekä projekteissa tapahtuvan innovoinnin ja luovan työn edistämiseen. Suomi 2000-luvulla
2000-luvulla Suomessa oli käytössä televisiomaksu. Viranomaiset valvoivat kansalaisten koteja sen suhteen, kenellä on televisiolaite ja kenellä ei. Vuosikymmenen aikana Suomessa toteutettiin digisiirtymä. Digitaaliset koelähetykset oli aloitettu 1997. Digitaaliset lähetykset aloitettiin pääkaupunkiseudulla sekä Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla syyskuussa 2000. Vuonna 2005 digiverkon peittoalueen laskettiin kattavan 99,9 % Suomen väestöstä, eli verkon ulkopuolelle jäi vain viitisen tuhatta kansalaista. Lopullisesti digitekniikkaan siirryttiin Suomessa 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Teräväpiirtolähetysten aloittaminen jäi seuraavalle vuosikymmenelle. Luotettavuustekniikka
Vaikka luotettavuutta useimmiten käsitellään teknisestä näkökulmasta, voidaan luotettavuuteen sisällyttää myös muita näkökulmia, kuten luotettava toiminta ja luotettava ihminen. Mikäli luotettavuusajattelua laajennetaan luotettavan toiminnan näkökulmaan, voidaan yrityksessä miettiä mikä on luotettavaa asiakkaan ja muiden sidosryhmien näkökulmasta. Asiakkaalle voi olla tärkeää luotettava toimitus, eli oikean määrän toimitus oikeaan aikaan, oikeaan paikkaan, oikean laatuisena, sekä oikealla hinnalla ja oikeilla ehdoilla (katso logistics engineering), tarvittavan kapasiteetin olemassaolo ja luotettava palvelu erityisesti ongelmatilanteissa. Omistajat taas arvostavat luotettavaa tuottoa sijoituksilleen. Myös ympäristö- ja turvallisuusnäkökulmia voidaan käsitellä luotettavuuden osina. CERT
Suomen kansallinen CERT-toimija on Viestintävirastossa 1.1.2014 aloittanut Kyberturvallisuuskeskus. Ennen Kyberturvallisuuskeskuksen perustamista toimintoa kutsuttiin vuosina 2001-2013 nimillä "CERT-FI" ja "CERT Finland". Näiden nimien käyttö on nykyisin rajattu kansainväliseen asiantuntijayhteistyöhön. Viestintävirasto on 1.8.2013 lähtien toiminut myös valtionhallinnon CERT-toimijana (niin kutsuttu GovCERT). Viestintäviraston CERT-toimintaan liittyvä säädösperusta on sähköisen viestinnän tietosuojalain 31 § (alun perin teletoiminnan tietosuojalain muutos HE 57/2002) Tuettu työllistyminen
Pirttimaan mukaan tuetusta työstä puhuttiin Suomessa ensimmäisiä kertoja Kehitysvammaliiton järjestämässä valtakunnallisessa seminaarissa vuonna 1993, erityisesti hollantilaisiin toimintamalleihin viitaten. 
Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Seuraava TRADES-koulutus on suunniteltu toteutettavaksi Itä-Suomen yliopiston Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducaten ja Kuntoutussäätiön yhteistyönä v. 2015 - 2016 Joensuussa. Kansalaisluottamus
Kansalaisluottamuksen menettämisseuraamus poistettiin eräiden muiden lisärangaistusten (mm. maan palvelukseen kelpaamattomuuden) ohella Suomen rangaistusjärjestelmästä vuonna 1969, todistajaksi kelpaamattomuus jo vuonna 1953. Koulutusvienti
Vuonna 2008 ulkoasiainministeri Alexander Stubb (kok.) asetti työryhmän nimellä ”Maabrändivaltuuskunta”, jonka tehtävänä oli luoda perusta Suomi-brändille. Puheenjohtajaksi valittiin Nokian ja Shellin puheenjohtaja Jorma Ollila. Maabrändivaltuuskunnan loppuraportti julkaistiin Helsingissä 25.11.2010 ja se käsittelee Suomea vuonna 2030, jossa Suomi on maailman ongelmanratkaisija. Raportti tiivistää Suomen vahvuudet kolmeen teemaan: vahva innovaatiokulttuuri, vesi- sekä koulutusosaaminen. Raportissa tuodaan esille, että Suomen tulisi perustaa ”opetuksenturvajoukot”, jotka toimisivat kansainvälisissä kriisipesäkkeissä peruskoulutuksen ensiapujoukkoina. Luotettavuustekniikka
Luotettavuuden hahmottaminen alkaa matemaattisen mallin kehittämisellä. Luotettavuuden mallintamiseen käytetään vuokaavioita ja vikapuita, joilla saadaan graafisesti kuvattua eri osien suhteet ja asema toimintavarmuuden kannalta. Nämä mallit yhdistetään osakohtaisiin käyttöhistoriasta tunnettuihin vikaantumisennustuksiin. Vaikka nämä ennustukset eivät ole yleensä absoluuttisesti tarkkoja, ne ovat kuitenkin riittävän hyviä eri suunnitteluvaihtoehtojen keskinäiseen vertailuun. Erityisen yleistä mallien ja erilaisten analyysien käyttö on silloin kun testaaminen tulee liian kalliiksi, tai on jopa mahdotonta, esimerkiksi järjestelmän kertaluontoinen toteutus tai prototyyppien kalleus ja hajoaminen testeissä. Perinnemestari
Perinnemestari on vanhojen rakennusten korjaamiseen liittyvä hanke, joka käynnistyi suunnittelulla vuonna 2007. Keväällä 2008 tuotantoyhtiö Mediatehdas Dakar allekirjoitti sopimukset Yleisradion ja Cursorin (Kotkan-Haminan seudun kehitysyhtiön) kanssa. Yhteistyön ansiosta voitiin aloittaa sekä 10-osaisen televisiosarjan että www-sivuston tekeminen. Televisiosarja Yle TV1:ssä alkoi 20.8.2009 ja hieman ennen tätä avattiin www-sivut täydessä laajuudessaan. Etäluettava sähkömittari
Suomessa astui 1.3.2009 voimaan Valtioneuvoston asetus sähköntoimitusten selvityksestä ja mittauksesta. Suomessa vähintään 80% verkkoyhtiöiden asiakkaista tulee olla tuntimittauksen ja etäluennan piirissä vuoden 2013 loppuun mennessä. Lisäksi se asettaa tiettyjä vaatimuksia mittausjärjestelmälle, joista tärkeimpiä ovat.Etäluettavien mittareiden asennukset kotitalouksiin aloitettiin kuitenkin jo vuonna 2006 ja voimakkaasti niihin investoitiin 2008–2013, jolloin vaihtourakka saatiin päätökseen ja mittareita oli otettu käyttöön kolme miljoonaa kappaletta. Mittareiden uusimiseen käytettiin noin 800 miljoonaa euroa. Etäluettavat mittarit tulivat ensimmäisinä käyttöön Suomen lisäksi vain Italiassa ja Ruotsissa. Etäluettavat mittarit ovat kuitenkin uutta tekniikkaa, ja niiden käyttöikä vain 15 vuotta, joten vanhempia mittareita on alettava välittömästi uusia. Tapani Niku
Nikun aloittaessa kilpauraansa 1910-luvulla hiihtokilpailut olivat Suomessa siirtymässä tasamaalta (käytännössä usein meren tai järven jäältä) mäkiseen maastoon, murtomaalle – kehitys, jossa Suomessa oli jääty jälkeen muista Pohjoismaista. Muutos vaati perinpohjaista uudistusta niin hiihtotekniikassa kuin -välineissäkin. Tässä murrosvaiheessa Niku oli suomalaisen kilpahiihdon näkyvin edelläkävijä. Haapavetisen hiihtokoulun kasvattina hän pystyi käyttämään hyväkseen vanhan koulukunnan parhaat opit, joihin hän yrityksen ja erehdyksen menetelmällä yhdisti murtomaahiihdon vaatimaa uutta tekniikkaa. Esimerkiksi nopeuttaan Niku kehitti hiihtämällä kovaksi pakkautuneita, jopa jäätyneitä ”kylärännejä”. Tarpeellista kestävyyttä hän haki muun muassa "suokävelyllä" toimiessaan työnjohtajana suonkuivatustyömailla (vrt. myöhempi pohjoispohjalainen hiihtäjä Mika Myllylä). Näillä keinoin Niku onnistui hankkimaan erinomaisen ja murtomaaladuille hyvin soveltuvan hiihtotekniikan, jonka sulavuutta esimerkiksi Lauri ”Tahko” Pihkala ihasteli lehtikirjoituksissaan. Luotettava Todistus
Toisella neljänneksellä 2002 yhtye soitti kokoonpanolla: Sami Nortunen kitara, Ville Karhu rummut, Mikko Korkiavuori kitara, Arvi Katila kitara ja Tero Kurkimäki basso. Yhtyeen musiikkityyli muuttui merkittävästi uuden kokoonpanon myötä. Luottamusneuvosto
Luottamusneuvosto oli Suomessa ulkomaankauppaa säännöstelevien viranomaisten avuksi perustettujen vapaamuotoisten yhteenliittymien nimitys, joka otettiin käyttöön toisen maailmansodan aikana. Näitä yksityisten yrittäjien perustamia ja joitakin kansanhuoltoministeriön asettamia neuvostoja toimi joillakin aloilla vielä 1950-luvun alkuvuosina. Luottamusneuvostoja perustettiin silloin, kun ei haluttu turvautua varsinaiseen järjestöön, mutta tarvittiin yhteistoimintaa kauppa- ja talouspolitiikan alalla. Ydinvoiman historia
Vuonna 1961 Imatran Voima käynnisti kansainvälisen tarjouskilpailun ydinvoimalasta avaimet käteen -periaatteella. Yhtiö halusi 1967 tilata joko saksalaisen AEG:n tai amerikkalaisen Westinghousen reaktorin Neuvostoliiton tarjousta pidettiin puutteellisena. Valtioneuvosto päätti kuitenkin luopua tilauksesta tarjousten perusteella. Teollisuusministeri Väinö Leskinen allekirjoitti Moskovassa 1969 tavaranvaihtosopimuksen, joka sisälsi ydinvoimalan tilauksen Neuvostoliitosta. Novo Voronesh -painevesireaktoria täydennettiin suomalaisella insinööritaidolla. Turvatekniikka, automaatio ja mittaristot suunniteltiin Suomessa ja hankittiin lännestä. Loviisan ydinvoimalaitos otettiin käyttöön vuonna 1977, jolloin Loviisa 1 valmistui sähköntuotantoon . Uskonto Suomessa
Suomalaiset harjoittivat aina 1000-luvulle asti kotoperäisiä niin sanottuja alkuperäisuskontoja, joille oli tyypillistä paikallisuus ja kokonaisvaltainen liittyminen maassa harjoitettuihin luontaiselinkeinoihin. Muinaisusko ei ollut Suomessa yhtenäistä tai muuttumatonta, vaan tavat ja uskomukset vaihtelivat eri aikoina ja eri alueilla. Luotettavuustekniikka
Luotettavuustekniikan soveltamisen tavoitteena on kehittää vaatimukset suunniteltavan järjestelmän luotettavuudelle, käynnistää niitä vastaava luotettavuussuunnittelu, suorittaa siinä vaadittavat analyysit, jotta varmistetaan koneen tai tuotteen vaatimusten mukainen luotettavuus. Luotettavuustekniikka on läheisessä suhteessa huollettavuussuunnitteluun ja logistiikkaan. Myös muiden alojen, kuten turvatekniikan ongelmia voidaan lähestyä luotettavuustekniikan keinoin. Luotainraketti
Suomi – lähinnä Sodankylän geofysiikan observatorio ja Oulun yliopisto – on 1960-luvun lopusta alkaen ottaneet osaa joihinkin luotainrakettikampanjoihin. Suomalainen instrumentaatio on tällöin ollut magnetometri. Tällaisia raketteja on laukaistu sekä Poker Flatsistä Alaskasta että Norjan Andoijasta vielä 2000-luvullakin. Suomen metsäteollisuus
1800-luvun alussa alkoi vesivoimalla toimivien sahojen valtakausi ja myöhemmin sahatavaran vienti lisääntyi höyryvoimalla toimivien sahojen yleistyttyä. Vielä 1800-luvun puolimaissa suurin osa Suomen puusta käytettiin talouksissa polttopuuksi, rakentamiseen, valaistukseen ja maatalouden tarpeisiin. Sahateollisuuden nousuvaihe 1870-luvulla oli dramaattinen. Suuria höyrysahoja perustettiin satamakaupunkeihin, ja sahatavaran arvo nousi uittoreittien varsilla koko Suomessa. Toiminta houkutteli Suomeen myös ulkomaalaisia yrittäjiä, kuten Hans Gutzeitin ja James Salvesenin. Samaan aikaan otettiin askeleita kohti nykyaikaista paperintuotantoa, jonka uranuurtaja Suomessa oli Fredrik Idestam. Suomen teollistuminen ei kuitenkaan alkanut metsästä, sillä rautaruukkeja ja tekstiiliteollisuutta oli virinnyt jo 1600–1700-luvuilla. Suomi 1990-luvulla
Internet teki läpimurtonsa 1990-luvulla. Tietokoneet olivat normaalisti liitetty lankapuhelinverkkoon (BBS); laajakaistayhteydet tekivät läpimurtonsa vasta vuosituhannen vaihteessa. Vuonna 1991 suomalaisopiskelija Linus Torvalds alkoi kehittää Linux-käyttöjärjestelmää. Vuosikymmenen puolivälissä Internet ylitti median uutiskynnyksen. Tästä alkoi Internetin nopea kehittyminen. Internetin laajempi leviäminen alkoi 1993, kun EUnet Finland alkoi tarjota nettiyhteyksiä yrityksille ja kotitalouksille. Samana vuonna yhteyksiä alkoivat tarjota myös Tele (nykyinen Telia) ja HPY (nykyinen Elisa). Vuosikymmenen puolivälissä alettiin puhua esimerkiksi ”tiedon valtatiestä”, ”netti-surffailusta” ja ”interaktiivisuudesta”. Vuosikymmenen lopulla tapahtui niin sanottu IT-kupla, kun Internet mobiiliteknologian ohella synnytti sijoittajissa epärealistisia tuotto-odotuksia. Luotettava Todistus
Yhtyeen esimuoto sai alkunsa maaliskuulla 1998 kun Sami Nortunen päätti perustaa niin sanotun gospel-yhtyeen Antti Kivekkään kanssa.
Johtoajatuksena yhtyeelle oli tehdä musiikkia joka omalta osaltaan laajentaisi suomigospelin silloista kovin yksipuolista tarjontaa.
Keväämmällä Mikko Korkiavuori otettiin yhtyeeseen rumpaliksi ja pian sen jälkeen Arvi Katila basistiksi.
Näin oli syntynyt humoristisesti nimetty kristillistä hard rockia esittävä yhtye "Jeesuspössööt".
Loppuvuodesta Antti Kivekäs lähti yhtyeestä mikä sai aikaan suuria muutoksia yhtyeen toiminnassa. Kokoonpano, nimi ja tyylisuunta muuttuivat. 
Arvi Katila siirtyi kitaraan ja Mika Niemi otettiin basistiksi, musiikkityyli muuttui raskaammaksi ja nimeksi tuli Luotettava Todistus. Tekniikan historia
Ensimmäinen kaupallinen lennätin otettiin käyttöön 1839 Lontoossa. Tämän viisilankaisen lennättimen kehittäjä oli Charles Wheatstone yhdessä William Cooken kanssa. Teknisesti voittaneen lennätintekniikan kehittivät Samuel Morse ja Alfred Vail hyödyntäen releitä signaalin vahvistukseen sekä yksilankatekniikkaa ja siinä merkkien koodausta, jota alettiin kutsua morsetukseksi. Morsen tekniikkaa hyödyntävä kaupallinen lennätinyhteys käynnistyi 1844 Washington DC:stä Baltimoreen. Helsinki-Pietari välillä lennätin käynnistyi 1855. Morsetusta käytettiin myöhemmin myös langattomassa tiedonsiirrossa. Sähkötys oli tärkeää rautatieliikenteelle, koska siellä turvallisuuden vuoksi täytyi varmistaa radan vapaus ennen junan lähettämistä seuraavalle asemalle. Lennättimien varaan perustettiin ensimmäiset tietotoimistot jo 1800-luvun puolivälissä. Nämä lähettivät taloudellisia tietoja kuten pörssikursseja. Yhdysvailtain sisällissodassa oli ensi kertaa käytössä vankkureilla siirrettäviä lennätin asemia. Sodanaikana vedettiin 25 000 kilometriä lennätinkaapelia. 1870-luvulla tulivat käyttöön ensimmäiset reikänauhasovellukset, jonka jälkeen sanomat saatiin talteen tai ne voitiin kirjoittaa ennen lähetystä reikänauhalle. 1840-luvulla laskettiin ensimmäisiä vedenalaisia kaapeleita. Atlantin poikki merikaapelia yritettiin vetää useampaan kertaan vuodesta 1855 alkaen, mutta vasta 1866 kaapelit saatiin toimimaan. 1900-luvun alussa olivat jo kaikki maailman merkittävimmät kaupungit yhdistetty lennätinverkkoon. Tietoliikennesatelliitti mahdollisti vuonna 1964 Tokion olympialaisten suoran TV-lähetyksen Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan. Sentica Partners
Vuosina 1996–97 perustettiin Sentio Invest –hallinnointiyhtiö, jonne siirrettiin Pikespo Investin työntekijät. Vuonna 1998 Sentio ja Savon Teknia siirtyivät Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran omistukseen. 2000-luvun alussa nämä yksityistettiin ja 2004 ne yhdistyivät Sentica Partnersiksi. Seuraavana vuonna Sentica päätti keskittyä kasvurahoitukseen ja omistusjärjestelyihin, jolloin myös kerättiin yrityksen ensimmäinen buyout-rahasto. Vuonna 2007 perustettiin terveysteknologiatiimi ja kerättiin terveysteknologiarahasto. Kaukokartoitus
1970-luvulla Suomessa alettiin vastaanottaa NOAAn sääsatelliittien dataa. 1980-luvulla Suomi liittyi EUMETSAT-sääsatelliittijärjestöön. 2000-luvulla useat tutkimusryhmät käyttävät useiden avaruusjärjestöjen kuvamateriaalia tutkimustyössään. Avaruustekniikan opetus Suomessa on painottunut kaukokartoitukseen. Kaukokartoitusaineistoja hyödynnetään runsaasti myös metsätaloudessa ja metsäntutkimuksessa. Metsän kaukokartoituksessa keskitytään juuri nyt lentokoneesta tehtävään laserkeilaukseen, jonka avulla saadaan jopa maastomittauksia tarkempaa 3D-puustotietoa. Radioamatööritoiminta Suomessa
Radioamatööritoiminta Suomessa alkoi 1900-luvun alussa erilaisilla kokeellisilla kipinälennättimillä. Varsinaisesti käyttäjäpohja laajeni maan itsenäistyttyä, kun puolustusvoimat huomasi itselleen tarpeelliseksi sotilasradiosähköttäjien sotilasopetuksen tarpeellisuuden viestijoukkoja edeltäneissä joukko-osastoissa. Vuoten 1927 saakka puolustusvoimat johti kehitystä, mutta sen taakan tultua raskaaksi sen omastakin tahdosta valvonta siirrettiin siviilihallinnolle. Nuoren Voiman Liiton aikaiset radioamatöörikutsutunnukset uudistettiin 1. tammikuuta 1929 kansainvälisen käytännön mukaisesti ja suomalaiset radioamatöörit saivat pääasiassa Havaijilla olleet OH-alkuiset tunnukset, jotka olivat myös suomalaisten siviililentokoneiden kansallistunnukset. Ennen tätä, noin vuosina 1922–1928, Suomessa käytettiin yleisesti tunnusta ES, joka tarkoitti "Europe Suomi". Vuoden 1929 uudistuksessa tämä kutsumerkin alkuosa, prefiksi, meni Viron tasavallan kansalliseen käyttöön. Viron tasavallan muututtua ensin Viron kansantasavallaksi ja sitten Neuvostoliiton täysjäseneksi, Eestin sosialistiseksi neuvostotasavallaksi, Virossa lakattiin käyttämästä itsenäisen Viron kutsumerkkiä ja alettiin käyttää Neuvostoliiton amatööriradiokutsumerkkejä. Viron itsenäistyttyä jälleen ES palasi Viron tasavallan kansalliseksi kutsumerkiksi. Labsystems
Labsystems Oy oli suomalainen lääketieteen teknologiaa kehittävä yhtiö. Yhtiö tunnetaan Finnpipette-merkkisten pipettien valmistajana. Yhtiön perusti 1972 professori Osmo Suovaniemi. Yhtiön kehittämät teknologiat, monikanavapipetit ja optisesti luettavat 96 kaivon kuoppalevyt ovat nykyään laboratoriotekniikan kansainvälisiä standardeja. Nykyään yhtiö on osa kansainvälistä Thermo Fisher Scientific-konsernia. Luotettavuustekniikka
Koska luotettavuus on todennäköisyys, niin hyvin luotettavatkin järjestelmät voivat vikaantua. Kuitenkin luotettavuuden testaus on useista syistä ongelmallista. Yksittäinen koe on riittämätön tuottamaan riittävää tilastollista tietoa. Kokeiden toistaminen tai pitkäaikaiset testit ovat tavallisesti hyvin kalliita. Jotkut testit ovat yksinkertaisesti toteutuskelvottomia. Luotettavuustekniikan avulla suunnitellaan realistinen ja kohtuuhintainen testiohjelma, joka tuottaa riittävästi aineistoa osoittamaan laitteiston saavuttavan luotettavuudelle asetut tavoitteet. Tilastollinen vikaantumisväli on yksi keino tähän. Esimerkiksi, jos MTBF-vaatimuksena 1000 tuntia 90% varmuustasolla, niin tämän määrittelyn pohjalta luotettavuustekniikan avulla voidaan suunnitella testi, jolla on yksiselitteiset kriteerit testausajalle ja vikojen määrälle kunnes vaatimus on täytetty tai järjestelmä ei saavuta niitä. Luotainraketti
Ensimmäinen luotainraketti oli natsi-Saksassa kehitetty V-2, jota etenkin Yhdysvallat käytti 1940-luvun lopun luotainrakettina. Mutta varsinaisia luotainraketteja kehitettiin kaikissa suurissa – tulevissa – avaruusmaissa ja luotainraketti eriytyi pian sotilaallisista ohjuksista, esimerkiksi ESAn Texus- ja Maxus-luotainraketit. Luotainrakettilaukaisuja varten kehittyi omat toimintakeskuksensa, joista EU:n suurin on Esrangen rakettikeskus Kiirunassa. Tieteelliseen kokeeseen rakettia käytettiin ilmeisesti ensi kerran vuonna 1822, jolloin ilmassa räjäytetyn raketin suunta havaittiin Wienistä ja Neustatdista. Havainnoinnista voitiin määrittää paikakuntien pituusaste-ero. 305 mm/52 -merikanuuna vm. 1907
Vastaitsenäistyneiden Suomen ja Viron välille alkoi kehittyä huomattavaa puolustusyhteistyötä 1920- ja 1930-lukujen kuluessa. Yhteistyön ytimessä oli Suomenlahden tykistösulkuna tunnettu strateginen meripuolustusjärjestelmä, jonka tarkoituksena oli sulkea Neuvostolaivasto Suomenlahden pohjukkaan. Salaisen tykistösulun Suomen puolisten linnoitteiden toteuttaminen käynnistyi vuonna 1931, kun meripuolustuksen esikunnan ajamia uusia järeitä tykkipattereita alettiin rakentaa Mäkiluotoon ja Kuivasaareen. Pattereiden linnoitustöitä varten oli varattu 2,6 miljoonaa markkaa vuoden 1931 ylimääräisessä menosäännössä. Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
ESAn ja EU:n GMES- eli Copernicus-kaukokartoitusjärjestelmän ensimmäinen, 3. huhtikuuta 2014 laukaistu, kaukokartoistussatelliitti Sentinel-1A on SAR-tutkasatelliitti. Suomalainen DA-Design teki merkittävän osan sen synteettisen apertuurin tutkan (SAR) tekniikasta ja teki vastaavat osakokonaisuudet myös Sentinel 1B-satelliittiin ja ilmeisesti myös vuonna 2015 tilattaviin Sentinel 1C- ja Sentinel 1D-satelliitteihin. RFID-skimmaus
Huhut RFID-skimmausten yleisyydestä juontavat juurensa Yhdysvalloista, jossa tehtiin vuonna 2014 lähes puolet maailman luottokorttihuijauksista. Yhdysvalloissa käytettiin turvatonta magneettijuovateknologiaa vielä tuolloin yleisesti. Mastercard ja Visa ilmoittivat helmikuussa 2014 siirtyvänsä kaikkialla maailmassa käyttämään EMV-siruteknologiaa ja sopivat, että niiden yhdysvaltalaisissa korteissa otettaisiin käyttöön turvallinen EMV-siruteknologiaa vuoden 2015 lokakuuhun mennessä. Euroopassa sitä on käytetty vuodesta 1992. Suomessa Finanssialan Keskusliitto asetti huhtikuussa 2012 siirtymäsuunnitelman, jonka mukaan Suomessa siirrytään vuoden loppuun mennessä käyttämään SEPA-maksukortteja, joissa on kaikissa EMV-siru. Suomen ensimmäiset tietokoneet
Sääennusteiden laskeminen on yleensä ollut suurten koneiden ensimmäisiä tehtäviä. Suomessa Ilmatieteen laitos sai ensimmäisen oman tietokoneensa vasta vuonna 1969. Kone oli malliltaan SAAB D 21. Sitä käytettiin säärintamien leviämismallien laskemiseen. Ensimmäinen leviämismalli oli saatu Ruotsista koneen mukana, 1970-luvulla laitos alkoi kehittää omia leviämismallejaan. Clothing+
Clothing+ oli vuosina 2001–2018 toiminut suomalainen vaatetusalan yritys, joka oli keskittynyt puettavaan teknologiaan ja älyvaatteisiin. Kankaanpäässä toiminut yritys sai alkunsa vuonna 1998 perustetusta Reima Oy:n puettavan teknologian kehitysosastosta, josta 2001 muodostettiin oma yhtiö Clothing+. Vuonna 2008 se siirtyi toimivan johdon haltuun, kunnes Yhdysvaltalainen pörssiyhtiö Jabil Circuit osti yhtiön vuonna 2015 perustaen samalla vastaavan tutkimus- ja kehittämislaboratorion Floridaan. Elokuussa 2018 Jabil ilmoitti sulkevansa Kankaanpään yksikön ja siirtävänsä sen toiminnot Floridaan. Clothing+:lla oli myös toimistot Tampereella ja Shanghaissa. Lisäksi yhtiö omisti tekstiilielektroniikkaa valmistavan tehtaan Kiinan Deqingissä, jossa sillä oli noin 350 työntekijää. Turvallisuus- ja kemikaalivirasto
Tukes perustettiin vuonna 1995, kun Teknillisen tarkastuskeskuksen ja Sähkötarkastuskeskuksen viranomaistoiminnot yhdistettiin. Perustaminen liittyy myös Suomen jäsenyyteen Euroopan unionissa, sillä sen myötä siirryttiin viranomaisten tekemistä tyyppihyväksynnöistä valmistajien vaatimustenmukaisuusvakuutuksiin, joista osoituksena tuotteisiin laitetaan CE-merkintä. Samalla valvonnassa siirryttiin markkinavalvontaan eli markkinoille jo saatettujen tuotteiden jälkikäteiseen valvontaan. Suomi 1990-luvulla
Vähittäiskaupassa merkittävimpiä tapahtumia ovat olleet Tuko-kaupparyhmittymän lakkauttaminen sekä Suomen ensimmäisen Ikea-tavaratalon avaaminen Espooseen vuonna 1996. Kanta-asiakasohjelmat tekivät läpimurron 1990-luvulla. S-ryhmän asiakasomistajaohjelman kehittäminen aloitettiin jo 1980-luvun lopulla, mutta valtakunnalliseksi se tuli vuonna 1994. Keskon K-Plussa-ohjelma aloitti toimintansa 1997, ja se saavutti nopeasti yli kaksi miljoonaa kanta-asiakasta. Suomen Vanutehdas
Vanun tuotanto alkoi vuonna 1902 "Finska Waddfabrik" nimellä entisissä vuonna 1898 toimintansa lopettaneen Kaukasten lankarullatehtaan tiloissa silloin Mäntsälään ja vuodesta 1953 alkaen Hyvinkäähän kuuluneessa Kaukasten kylässä. Tehtaan perustaja oli Axel Widstrand. Vakuuttamaton tehdas paloi heinäkuussa 1904 ja samana vuonna Widstrand perusti yhdessä Emil Lindroosin ja John Lundstenin kanssa "Suomen Vanutehdas Osakeyhtiön". Tehdas rakennettiin palon jälkeen uudelleen 1905. Alkuperäiset perustajat siirtyivät pian syrjään ja tehtaan johtajaksi tuli ensin alikapteeni Albin Lowenetzky ja hänen jälkeensä Johan Erland Johansson. Nopeusvalvontakamera
Suomen pääteistä ensimmäisenä automaattisen nopeusvalvonnan piiriin otettiin Helsinki–Turku-tie, silloinen valtatie 1 eli nykyinen seututie 110. Kameravalvonta alkoi kokeiluna Piikkiön ja Muurlan välillä huhtikuussa 1992, jolloin tieosuudelle oli asennettu 12 kameratolppaa. Niistä kuitenkin vain yksi kerrallaan oli valvontakäytössä. Kahden ensimmäisen vuoden aikana nopeus mitattiin 1,5 miljoonalta ajoneuvolta, joista 0,2 prosenttia tuli kuvatuksi ylinopeuden vuoksi. Kamerat vähensivät merkittävästi etenkin suuria ylinopeuksia, ja toimintaa esitettiin laajennettavaksi. Kesällä 1996 Suomen pääteille tuli noin 800 kameratolppaa lisää. Suomi 1990-luvulla
Televisiolähetysten tekniikka oli vielä lähes täysin analoginen, mutta käytännössä lähes aina värillinen. Lokakuussa 1997 Yle aloitti kahdelta lähettimeltä Suomen ensimmäiset digitaaliset koelähetykset lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Virallisesti digitaaliset lähetykset otettiin Suomessa käyttöön vasta vuonna 2001. Vastaanottimet olivat vielä lähes aina tilaa vieviä kuvaputkitelevisioita. Kuopio Innovation
Vuonna 2003 silloinen Kuopion Teknologiakeskus Teknia Oy perusti ensimmäisenä suomalaisena teknologiakeskuksena toimipisteen Shanghaihin (Zhangjiang Hi-Tech Parkiin). Toimipiste perustettiin yrityksien kansainvälistymisen tueksi (toimipisteessä toimivat Samill, VTI Technologies ja Vaisala, mutta sittemmin se koordinoi myös Suomen ja Kiinan välisiä terveysalan hankkeita. Luotettavuustekniikka
On yleinen käytäntö kuvata varhainen vikaantumisaste eksponentiaalisella jakaumalla. Tällä yksinkertaisella mallilla on vain yksi parametri: kiinteä vikaantumisaste. Näissä tapauksissa voidaan käyttää khii toiseen -jakaumaa vikaantumisasteen sovitukseen. Verrattuna malliin laskevasta vikaantumisasteesta, tämä laskenta on varsin pessimistinen. Yhdistettynä nollavirhe kokeeseen tästä tulee vielä pessimistisempi. Tämän mallin käyttö laskee suuresti työmääriä, koska ei tarvitse määrittää mallille toista parametria (esimerkiksi Weibull-jakautuman muotoparametria tai sen luotettavuusväliä vaikka käyttämällä suurimman uskottavuuden estimointia - ja otoksen suuruus on paljon pienempi. Laserkeilaus
Suomessa Tieliikelaitoksen suunnitteluyksikkö otti ilmalaserkeilauksen ensimmäisen kerran operatiiviseen käyttöön vuoden 1998 syksyllä valtatie 1:n suunnitteluhankkeessa välillä Lohja-Suomusjärvi. Menetelmää kehitettiin eri projekteissa yhdessä ruotsalaisen Saab Surveyn (TopEye AB) kanssa tienrakentamisen suunnittelumittaustarkoitukseen. Varsinainen suuroperaatio oli Kerava-Lahti oikoratahanke, jonka suunnittelu alkoi vuonna 2001. Tämän jälkeen ilmasta käsin tehtävää laserkeilausta on käytetty mittauslähtötiedon keruumenetelmänä kaikissa isoissa tie- ja ratahankkeissa Suomessa. Tekniikan Akatemia -säätiö
Säätiö aloitti toimintansa vuonna 2003 nimellä Suomen teknologiapalkintosäätiö. Vuonna 2005 nimi muutettiin Millennium-palkintosäätiöksi. Vuonna 2008 säätiön nykyinen nimi otettiin käyttöön. Tekniikan Akatemia -säätiön perustajia ovat suomalaiset teknilliset akatemiat eli vuonna 1921 perustettu Svenska tekniska vetenskapsakademien i Finland (STV) ja vuonna 1957 perustettu Teknillisten tieteiden akatemia (TTA) ja TAF:n elinkeinoneuvosto (edustajinaan Tekniikan Akateemisten Liitto ja Tekniikan edistämissäätiö). Luotettavuustekniikka
Luotettavuustekniikka perustuu tilastotieteeseen, todennäköisyysteoriaan ja luotettavuusteoriaan. Luotettavuustekniikassa käytetään useita suunnittelumenetelmiä, kuten laskennallinen luotettavuus, Weibull-jakauma, lämpöoppi, luotettavuustestaus ja nopeutettu käyttöikätestaus. Menetelmien kirjon ja kalleuden vuoksi suunnitteluprojekteissa määritetään usein etukäteen menettely, miten luotettavuus kyseisessä tapauksessa varmistetaan ja todennetaan. Luottamusvirka
Ruotsin vuoden 1772 hallitusmuoto oli Suomessa voimassa vuoteen 1919. Sen mukaan nimittämisen suoritti kuningas, ja Venäjän vallan myötä tehtävä siirtyi keisarille. Näiden luottamusmiehiksi kutsuttujen ylempien virkojen haltijat eivät olleet samalla tavoin erottamattomia kuin muut virkamiehet. Varsinaisissa tuomarinviroissa olevat henkilöt olivat pääsäännöstä poiketen erottamattomia, eivät kuitenkaan senaatin oikeusosaston jäsenet. Keisari voi erottaa luottamusviran haltijan, jos katsoi sen olevan maalle eduksi. Jos erotettu henkilö ei ollut tehnyt mitään virkarikkomusta, hänelle oli annettava valtion eläke. Puheteknologian historia
Ensimmäinen suomalainen puheteknologiakeksintö oli maailman ensimmäinen kannettava mikroprosessoripohjainen sääntösynteesillä varustettu formanttipuhesyntetisaattori SYNTE 2. Se saatiin Euroka Oy:ssä tuotantoon jo 1970-luvun puolella. Yrittäjyyskoulutus Suomessa
Ensimmäisenä varsinainen yrittäjyyskoulutus aloitettiin Seinäjoella ja Kauhavalla vuonna 1992 yhteistyössä Suomen Yrittäjäopiston kanssa. Tämä väliaikainen Yrittäjien ammattikorkeakoulu liitettiin vuonna 1999 osaksi Seinäjoen ammattikorkeakoulua. Toisena yrittäjyyskoulutuksen aloitti Jyväskylän ammattikorkeakoulun Tiimiakatemia vuonna 1993, tutkintonimikkeenä tradenomi. Rovaniemen ammattikorkeakoulun yhteydessä on vuonna 2001 asti toiminut yrittäjyysopintoa tarjoava InnoAkatemia. Tampereen ammattikorkeakoulun vastaava yksikkö on nimeltään Proakatemia. Satakunnan ammattikorkeakoulussa yrittäjyyttä voi opiskella minkä tahansa alan opiskelija 15 opintopisteen verkkokurssilla Opiskelija yrittäjänä. Suomen avaruustoiminta
Satelliittien lentoon liittyvä tutkimus alkoi Suomessa 13. lokakuuta 1957 Gustaf Järnefeltin aloittaessa Sputnik 1:n radan seurannan. Seuranta tehtiin Ilmatieteen laitoksen Jokioisten observatorion laitteilla, joita oli käytetty Vaisalan säähavaintopallojen seurantaan. Luotettavuustekniikka
Niin sanotussa ainetta rikkomattomassa testissä saadaan selville vain rajoitetusti tietoa vikojen esiintymisestä. Tässä kokeessa kuormitus, kuormitusaika tai otoksen suuruus on niin alhainen, että yksittäistä vikaantumista ei esiinny. Riittämättömän otoksen koon vuoksi vain yläraja varhaiselle vikaantumisella saadaan määritettyä. Kaikki arvot, jotka eivät johda vikaantumiseen näyttävät asiakkaista hyviltä. Suomi 1990-luvulla
Edellisellä vuosikymmenellä aloitetun "Napakymppi"-parisuhdevisailuohjelman rinnalle tuli vuonna 1992 "Tuttu Juttu Show". 1990-luvulla esitettiin myös useita talk show -ohjelmia, kuten "Frank Pappa Show", "Hyvät, pahat ja rumat". Visailuohjelmista muistetaan etenkin "Megavisa", "Suomen Tietoviisas", "Onnenpyörä", "Passi ja hammasharja" sekä jo 1980-luvulla aloittanut "Kymppitonni". Vuonna 1999 esitettiin "Haluatko miljonääriksi?" -tietovisailua ensimmäistä kertaa Suomessa. "Speden Spelit" oli hyvin suosittu kilpailuohjelma. Toinen kilpailuohjelma oli maatalousläheinen "Talonpojan ralli". Suosittuja musiikkiohjelmia olivat muun muassa "Ei itketä lauantaina" sekä yhteislauluohjelma "Tammerkosken sillalla". Nuorten musiikkiohjelmista muistetaan ainakin "NoTV" vuosikymmenen alusta sekä myöhäisempi "Jyrki", joka toi julkisuuteen useita uusia kasvoja. Ilmavoimat
USA:lla on jo 1980-luvun lopulta ollut lähes täysin tutkassa näkymättömiä ns. häivelentokoneita (stealth; muun muassa F-117). Häiveteknologiaa sovelletaan nykyään kaikissa lentokoneissa, vaikka ne eivät olisikaan ns. tutkassa näkymättömiä. Häiveteknologia sai alkunsa Lockheedin kokeiluista muun muassa SR-71-koneessa. Sittemmin F-117-koneen tutkaheijastuslaskenta tuli mahdolliseksi, kun CIA käänsi venäläisen tiedelehden artikkelin vuodelta 1967. Se oli lisäksi mahdollista ratkaista numeerisesti, kun koneen pinnat tehtiin tasoiksi, kuten F-117 pinnat ovat. Sittemmin tietokoneet kehittyivät ja myös juohevia muotoja pystyttiin mallintamaan. Kuntoutuskomitea
Suomalainen kuntoutusjärjestelmä oli alkanut hahmottua jo Kuntoutuskomitean työskentelyn aikana. Vakuutusalan Kuntouttamiskeskus perustettiin 1964, työvoimaviranomaiset aloittivat neuvontaosastojen kautta työpaikalla tapahtuvan työkokeilun vuonna 1966. Kelan kuntoutuksen kenttäorganisaatio – kuntoutusosasto, alueiden kuntoutustoimistot, paikallistoimistot – aloitti toimintansa 1967. Kela oli ja on edelleen eduskunnan alainen laitos, muussa vakuutuskuntoutuksessa taustatekijöinä ovat yksityiset vakuutuslaitokset. Huoltovarmuuskeskus
Huoltovarmuuskeskus aloitti toimintansa 1993, mutta sillä on ollut edeltäjiä, kuten sotatalouskomitea, vuodesta 1924 alkaen. Pakanuus
Suomessa uuspakanallisuus alkoi vallata alaa 1980-luvulla. Vuonna 1998 perustettiin Lehto – Suomen luonnonuskontojen yhdistys ry, joka pyrkii parantamaan luonnonuskontojen asemaa Suomessa. Vuonna 1999 perustettiin Pakanaverkko ry edistämään erilaisten pakana- ja luonnonuskontojen edustajien yhteistoimintaa ja uskonnollista tasa-arvoa. Suomenuskoiset ovat pyrkineet elvyttämään suomalaisen mytologian tietämystä ja kannatusta. VTT
1980-luvun alussa perustettiin Tekniikan kehittämiskeskus Tekes. Tekesin teknologiaohjelmat loivat Suomen tutkimusjärjestelmälle selkeän perustan. VTT:llä oli 1980-luvun lopussa käynnissä 11 tutkimusohjelmaa. Ne käsittelivät energia- ja ympäristöprosesseja, digitaalista signaalinkäsittelyä, komposiittimateriaaleja ja -rakenteita rakennusteollisuudessa, molekyylimallinnusta, pintatekniikkaa, puuteknologiaa, energiaa säästäviä laitteita, integroitua ohjaustekniikkaa, biologisesti hajoavia muoveja, logistiikkaa sekä tuotemallien käyttöä tuotteen ja tuotannon suunnittelussa. Säteilyturvakeskus
1950- ja 1960-luvuilla suurvaltojen ilmakehässä tekemät ydinkokeet levittivät havaittavia määriä radioaktiivisuutta kaikkialle maapallolle. Laskeumaa seurattiin ja tutkittiin myös SFL:lla. Toisaalta tiedostettiin ydinaseiden muodostama uhka muuttuneessa maailmanpoliittisessa tilanteessa, joten SFL:lle määrättiin asiantuntijatehtäviä koskien mahdollista säteilyvaaratilannetta. Samalla ydintekniikan rauhanomainen käyttö edistyi maailmalla nopeasti. Ensimmäinen ydinvoimalaitos oli aloittanut toimintansa Neuvostoliitossa jo 1954 ja pian vaikutti selvältä, että ydinvoiman käyttö tulee aikanaan lisäämään ydinteknisen valvonnan tarvetta huomattavasti Suomessakin. Kaikki tämä kasvatti laitoksen työtaakkaa oleellisesti samoin kuin rahoitusta ja henkilökuntaakin. Luotettavuustekniikka
Eräs yleisimpiä toimintavarmuutta parantavia suunnittelukeinoja on osien kahdentaminen, jota kutsutaan myös redundanssiksi. Kahdennetun osan rikkoontuessa sen pari on vielä käyttökelpoinen. Esimerkiksi, jos auton jarruvalossa on kaksi polttimoa, jolloin toisen rikkoontuessa, valo vielä toimii toisen polttimon toimiessa. Redundanssi parantaa huomattavasti laitteen luotettavuutta ja on usein ainoa käyttökelpoinen keino tähän. Redundanssi kuitenkin voi olla vaikeasti toteutettavissa ja nostaa järjestelmän kustannuksia, mikä rajoittaa sen käytön yleensä vain järjestelmän kriittisiin osiin. Toinen suunnittelumenetelmä on murtumismekaniikka, joka perustuu murtumistapahtuman kuormitus-, lujuus,- ja murtumaprosessin yksityiskohtaiseen ymmärtämiseen. Tämän avulla voidaan materiaali vaihtaa tai osa suunnitella uudelleen siten, että vikaantumisen todennäköisyys vähenee. Vikaantumistodennäköisyyttä voidaan vähentää ylimitoituksella eli käyttämällä suurempia varmuuskertoimia ja valitsemalla osia, joille sallitaan suurempi kuormitus. Luettelo Suomen avaruustoiminnasta
Ensimmäinen MSG-sarjan satelliitti MSG-1 laukaistiin 29. elokuuta 2002 Ariane 5 -kantoraketilla Kourousta. Sen suomalaisen tietokoneohjelmistotyön teki Space Systems Finland. SEVIRI-instrumentin kehitykseen osallistuivat Patria, Space Systems Finland, Smartec ja Cap Gemini. Suomen avaruustoiminta
Dosentti Risto Arho alkoi opettaa Tampereen teknillisessä korkeakoulussa satelliittien ratamekaniikkaa, jota hän oli tutkinut aiemmin tehden aiheesta muun muassa väitöskirjansa. TKK:ssa ratamekaniikan opetus alkoi vuonna 1974. Näissä yliopistoissa oli vuosina 1972–1979 käynyt satelliittien ratamekaniikan kurssin 55 opiskelijaa. Ensimmäinen suomalainen avaruustekniikan luento pidettiin Tampereella Tampereen teknillisen korkeakoulun Pyynikintien rakennuksessa vuonna 1972.. Tämäkin oli heijastuksia Suomen aikomuksista liittyä Länsi-Euroopan avaruustoimintaan 1970-luvulla, mikä ei kuitenkaan toteutunut. Mittatekniikan keskus
MIKES on perustettu vuonna 1991 ja siihen kuului kaksi toimialaa: MIKES-metrologia ja FINAS-akkreditointi. Henkilömäärä oli 80, joista yli puolet on metrologiassa. Vuosibudjetti oli 10 M€. MIKES-metrologian neljä perustehtävää olivat SI-mittayksikköjärjestelmän toteutus, korkeatasoisen tutkimuksen teko metrologian alueella, mittausmenetelmien kehittäminen teollisuuden ja yhteiskunnan tarpeisiin ja kalibrointi-, asiantuntija- ja koulutuspalvelujen tuottaminen. Lakisääteisen metrologian osalta MIKES teki yhteistyötä Turvallisuus- ja kemikaaliviraston Tukesin kanssa. Tukes huolehtii siitä, että kaupankäynnissä käytetään lain vaatimukset täyttävää mittauslaitetta, kun määritetään tuotteen hintaa. Tällaisia mittalaitteita ovat esim. kaupan vaa’at ja polttoainemittarit.
MIKES muutti vuonna 2005 toimitaloon, jossa mittaustieteen asettamat vaatimukset lämpötilan, tärinän ja sähköisten häiriöiden suhteen on otettu suunnittelussa huomioon. Talo sijaitsee Otaniemessä. MIKESin toinen toimipiste oli Kajaanissa, UPM:n lakkautetun paperitehtaan remontoiduissa tiloissa. Kajaanin toimipistettä hoiti seitsemän henkilöä. MIKES oli lisäksi tehnyt sopimuksen Suomen ympäristökeskuksen, Ilmatieteen laitoksen, Säteilyturvakeskuksen, Aalto-yliopiston ja Geodeettisen laitoksen kanssa mittanormaalitoiminnan hoitamisesta erikoisaloilla. Luotettavuustekniikka
Suunnitteluvaiheessa tehdään myös päätökset, jotka vaikuttavat järjestelmän toimintavarmuuteen. Tuotekehityksen aikana koko järjestelmältä vaadittu luotettavuus vaikuttaa myös osakokoonpanojen suunnitteluun, ja tässä myös suunnittelu- ja luotettavuusinsinöörit tekevät yhteistyötä. Olavi Haaskivi
Haaskivi tunnettiin muun muassa taito- ja poikatoimintakilpailuiden kehittäjänä. Hän järjesti taitokilpailuja jo vuonna 1949 Kuopiossa, ja vuonna 1954 käytiin Lahdessa ensimmäinen jalkapallotekniikan SM-kilpailu. Vuonna 1960 Haaskivi rakensi kuntopyörää muistuttaneen testipyörän, minkä myötä hän teki yhteistyötä Työterveyslaitoksenkin kanssa. Haaskivi oli myös audiovisuaalisten menetelmien käytön edelläkävijöitä Suomen jalkapallovalmennuksessa. Liikkeenjohdon konsultit LJK
Suomalaiseen tyyliin järjestötoiminta alkoi liikkeenjohdon konsulttien keskuudessa jo aikaisessa vaiheessa 1960-luvulla. Rastorin toimitusjohtaja Leo Suurla sai tietoonsa, että Eurooppaan oltiin perustamassa kansallisten liikkeenjohdon konsultoinnin järjestöjen kattojärjestöä. Tämä vuonna 1960 perustettu järjestö sai nimekseen FEACO. Samana vuonna aloitti Suomessa toimintansa Liikkeenjohdon Konsultit LJK ry, joka hyväksyttiin heti FEACO:n jäseneksi. LJK on ollut perustamisestaan mukana Tehokkaan Tuotannon Tutkimussäätiössä, joka on on Elinkeinoelämän keskusliitton hallinnoima säätiö. LJK:n 50-vuotishistoriikki Voimaa, nöyryyttä, viisautta ilmestyi vuonna 2011 Pekka Kurvisen toimittamana . Suomen Standardisoimisliitto SFS ry julkaisi vuonna 2012 suomeksi johdon konsultoinnin Euroopan laajuinen standardin, joka toi konsultointiin yhteiset pelisäännöt . Tarjoustalo
Tajoustalon perusti Kari Hautanen yhdessä vaimonsa Arja Hautasen kanssa vuonna 1980 Hyvinkäälle. Ensimmäinen Tarjoustalo-ketjun myymälä avattiin samana vuonna 12. toukokuuta Hyvinkään Hämeenkadulle. Myöhemmin Tarjoustalo-ketju laajentui tasaisesti aluksi eteläisen Suomen ja sittemmin Varsinais-Suomen alueelle. Tarjoustalo kasvoi niin, että 1990-luvun alun lamaan mennessä se oli noussut Suomen 500 suurimman yrityksen joukkoon. Vuonna 1992 "Talouselämä"-lehti teki näistä yrityksistä taseanalyysin. Tarjoustalo sai ainoana yrityksenä täydet pisteet. Suhdanteiden parannuttua Tarjoustalo säilytti hyvän sijoituksensa, mutta täysiin pisteisiin pääsivät sittemmin myös monet muut menestyvät suomalaiset yritykset. Suomen tieverkon historia
Tieverkko saatiin kunnostetuksi liikennöitävään kuntoon vuoden 1947 aikana. Vuoden 1948 syksyllä Suomessa alkoi kausi, jolloin oli suurtyöttömyystalvia. Tilannetta helpotettiin aloittamalla useita tierakennushankkeita työttömyystöinä. Enimmillään TVH:n alaisissa työttömyystöissä työskenteli yli 40 000 ihmistä. Luotettavuustekniikka
Ohjelmistojen luotettavuus on luotettavuustekniikan eräs erikoissovellus. Määritelmän mukaan järjestelmän luotettavuus käsittää kaikki osat sisältäen myös ohjelmistot, käyttäjät ja prosessit. Alkujaan luotettavuustekniikka on kohdistunut järjestelmän mekaniikan kriittisiin osiin. Tietokonetekniikan yleistyessä yhä enemmän on ohjelmistoista tullut kriittisiä osia elektroniikassa ja samalla lähes kaikissa nykyaikaisissa järjestelmissä. Ohjelmistojen ja mekaniikan käyttäytymisessä on luotettavuuden kannalta on merkittäviä eroja. Useimmat mekaaniset epäluotettavuudet johtuvat osan tai materiaalin viasta, mikä estää järjestelmää suorittamasta toimintaansa. Osan korjaus tai vaihtaminen saa järjestelmän taas toimintakuntoon. Ohjelmistot eivät vikaannu samassa mielessä kuin mekaniikka. Ohjelmistojen toimimattomuus on seurausta ohjelmien toiminnan odottamattomista seurauksista. Suhteellisen pienilläkin ohjelmistoilla voi olla tähtitieteellinen määrä tuloskombinaatioita ja tiloja, jotka jäävät piileviksi laajoissakin testeissä. Ohjelmistojen palauttaminen alkuperäiseen tilaansa auttaa vain siihen saakka, kunnes sama syötteiden määrä johtaa samaan ei-toivottuun tulokseen. Luotettavuustekniikka
Luotettavuustekniikassa ohjeistetaan suuri määrä tehtäviä ja dokumentteja luotettavuudesta koskien järjestelmän kehitystä, testausta, tuotantoa ja käyttöä. Nämä ohjeistukset ovat yleisellä tasolla määritelty työn lähtötiedoissa, sopimuksissa ja tehtävään varatussa kustannusraamissa. Luotettavuussuunnitelman laadinta sisältää erilaisia analyysejä, suunnitelmia ja vikaraportointia. Valitut tehtävät riippuvat järjestelmän kriittisyydestä ja kustannuksista. Kriittinen järjestelmä voi vaatia määrämuotoista vikaraportointia ja katselmointia läpi sen kehitysprosessin, kun taas vähemmän kriittiselle järjestelmälle voi riittää raportti valmiin järjestelmän testauksesta. Yleisimmät luotettavuussuunnitelman tehtävät on dokumentoitu standardeissa kuten MIL-STD-785 ja IEEE 1332. Työelämän laatu
Ohjelmallisesti työelämää on kehitetty Suomessa 1990-luvun alkupuolelta asti. Kansallinen tuottavuusohjelma käynnistyi vuonna 1993, työelämän kehittämisohjelma Tyke vuonna 1996, kansallinen ikäohjelma vuonna 1998 ja työssä jaksamisen tutkimus- ja toimenpideohjelma vuonna 2000. Kaikki ohjelmat on sittemmin arvioitu ja niitä on pidetty onnistuneina. Suomi onkin saanut ohjelmien myötä osakseen kansainvälistä huomiota ja tunnustusta aktiivisuudestaan työelämän kehittämisessä. Tekniikan Maailma
"Tekniikan Maailma" -nimellä lehti on ilmestynyt vuodesta 1953 lähtien. Sen edeltäjä oli vuonna 1945 aloittanut "Harrastelija"-lehti. Lehden perustaja Rauno Toivonen toimi 1980-luvun lopulle saakka sen päätoimittajana. Lehteä julkaisi aluksi Rauno Toivosen oma yritys, kunnes Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy osti sen vuonna 1969. 1970-luvun aikana "Tekniikan Maailma" nousi Pohjoismaiden suurimmaksi yleistekniseksi aikakauslehdeksi. Vuonna 1988 Lehtimiehet Oy myytiin Yhtyneet Kuvalehdet Oy:lle, ja "Tekniikan Maailma" seurasi mukana. Vuonna 1980 valmistui lehden oma testikeskus Helsingin Lauttasaareen. Datasaab
Suomeen perustettiin vuonna 1971 Datasaabin ja Valmetin automaatioryhmän yhteisyritys Datasaab-Valmet Oy (myöhemmin Dava Oy), joka kasvoi 1970-luvun mittaan 25 hengen atk-osastosta yli 300 hengen yritykseksi. Sen päätuotteita olivat tietokoneiden lisäksi pankeissa käytetyt tietokonepäätteet ja käteisautomaatit sekä ravintoloiden ja vähittäisliikkeiden kassapäätteet. Datasaab-Valmetin päätteitä käytti myös Valtionrautatiet. Vuonna 1979 yrityksen tuotannosta meni kymmenisen prosenttia vientiin, pääosin Neuvostoliittoon. Helmikuussa 1979 Valmet lisäsi siihen asti puoliksi omistetun yrityksen omistusosuutta 75 prosenttiin. 1980-luvun alkupuolelta lähtien yritys toimi nimellä Oy Dava Ab, ja toisena omistajana oli Ericsson Information Systems sen ostettua Datasaabin. Tammikuussa 1988 Nokia Informaatiojärjestelmät osti Ericssonin Dataryhmän ja Davan, jotka yhdistyvät Nokia Data Systems Ab:ksi. Kaupan myötä Nokia nousi Pohjoismaiden suurimmaksi ja Euroopan seitsemänneksi suurimmaksi tietotekniikkayritykseksi ja Euroopan toiseksi suurimmaksi tietokonepäätteiden valmistajaksi. Toukokuussa 1991 brittiläinen ICL osti Nokia Datan. Vuonna 1996 ICL:n ja japanilaisen Fujitsun mikrotietokoneiden valmistusyksiköt yhdistettiin, ja Suomen-toiminnot saivat nimen Fujitsu Services Oy. Sen nimi muuttui lokakuussa 2011 Fujitsu Finland Oy:ksi. SalWe
SHOK-toiminta sai alkunsa pääministerin johtaman Tutkimus- ja innovaationeuvoston (ent. Tiede- ja teknologianeuvoston) päätöksellä vuonna 2006. Tavoitteeksi asetettiin elinkeinoelämän uudistuminen ja vientiliiketoiminnan lisääminen. Suomessa on kuusi SHOKia ja niiden toimintaa operoivaa yhtiötä. SalWe Oy perustettiin terveyden ja hyvinvoinnin alueella vuonna 2009.
SHOKien kulmakivenä on rahoittajaorganisaatioiden vahva sitoutuminen. Tekesillä on keskeisenä rahoittajana ollut myös merkittävä rooli keskittymien rakentamisessa. SHOKit ovat poikkitoimialaisia, monitieteellisiä, kansainvälisesti korkeatasoisia ja avoimia innovaatioympäristöjä, joiden tutkimustulokset ovat laajalti julkisia. Kunkin SHOKin toimintaa ohjaa omistajien määrittämä strategia (Strateginen tutkimussuunnitelma SRA), jota toteutetaan tutkimusohjelmien avulla. Ohjelmiin voivat osallistua myös muut tahot kuin osakkaat. Luotettavuustekniikka
Ohjelmistojen luotettavuuden mittari on virheiden määrä, joka yleensä ilmaistaan virheinä tuhatta koodiriviä kohden. Tämä mittari yhdistettynä ohjelmiston suoritusaikaan, on avain useimpiin ohjelmistojen luotettavuusmalleihin ja arvioihin. Teorian mukaan ohjelmistojen luotettavuus kasvaa virheiden määrän tai tiheyden vähetessä. Suoran yhteyden määrittäminen virhetiheydelle ja keskimääräiselle vikaantumisvälille on kuitenkin vaikeaa, koska virheiden jakautuminen koodiin, niiden vakavuus ja todennäköisyys, että tulee sellaista syöttötietoa, jotka laukaisevat vikaantumisen, vaihtelee. Vikatiheyden lisäksi käytetään muitakin indikaattoreita, kuten monimutkaisuutta tai käytettävyyttä ja käyttövarmuutta. Mikäli ohjelman käyttö on hankalaa, ja/tai ohjelma sallii käyttäjän tehdä kohtalokkaita virheitä, esimerkiksi varmentamatta käyttäjältä päätöstä, ei ohjelmaa voida pitää luotettavana. Muistitekniikka
Paikkamenetelmä on yksi vanhimmista tunnetuista muistitekniikoista. Menetelmä kehitettiin Kreikassa n. 500 eaa. ja se oli niin antiikin Kreikassa kuin antiikin Roomassakin oraattorien laajalti käyttämä. Muistitekniikoihin löytyy lukuisia viittauksia kirjallisuudesta kaikilta ajoilta, niin suosittelevia kuin paheksuviakin. Muistitekniikoita alettiin tutkia tieteellisesti 1960-luvulla. Securitas
Suomessa Securitaksen toiminta jakautuu seitsemään yritykseen.
Vuonna 1959 Suomen suurimmat vakuutuslaitokset perustivat vartioimisliikkeen Suomen Teollisuuden Vartiointi Oy (STV) ehkäisemään teollisuuspaloja. STV kasvoi nopeasti Suomen johtavaksi vartioimisliikkeeksi. Yrityksellä oli 1970-luvulla yli 1 000 työntekijää ja 1990-luvun alussa noin 2 000 työntekijää. Vuonna 1986 STV Elektroniikka ja Wärtsilän Valvontaelektroniikkayksikkö yhdistyivät ja syntyi STW Security Oy. Uusi yritys muutti samana vuonna vasta valmistuneeseen taloon Helsingin Vallilaan, Elimäenkadulle. Vuonna 1993 ruotsalainen Securitas osti STV:n sekä STW Securityn, jolloin nimeksi tuli STV Securitas Oy ja vuotta myöhemmin Securitas Oy sekä Securitas Tekniikka Oy. STV:n logo ja tunnusväreinä olleet tummansininen ja valkoinen muuttuivat Securitaksen nykyisiin tunnuksiin. Myöhemmin vuonna 2004 Securitas Tekniikka Oy:n nimi muutettiin Securitas Systems Oy:ksi. Vuonna 2008 Securitaksen kansainvälisen linjan mukaan Securitas Systems Oy sai uudeksi nimekseen Niscayahin. Vuonna 2012 Niscayah muutti nimensä Stanley Securityksi. Luotettavuustekniikka
Järjestelmän suunnittelun edetessä näitä analyysejä tutkitaan suunnittelukatselmuksissa. Luotettavuusvaatimukset on vain osa järjestelmän vaatimuksista. Suunnittelijat joutuvat etsimään optimia eri vaatimusten ja rajoitteiden keskellä. Suomen Kaapelitehdas
Kaapelitehdas laajensi toimintaansa elektroniikan ja tietokoneiden alueille, kun yhtiön elektroniikkaosasto ja laskentakeskus perustettiin keväällä 1960. Yhtiön laskentakeskuksen ensimmäinen tietokone Elliott 803 otettiin käyttöön Salmisaaressa syksyllä 1960. Joulukuussa 1961 laskentakeskuksen pääkoneeksi tuli Siemens 2002. Kaapelitehdas edusti Suomessa Siemensin, ranskalaisen Bullin ja amerikkalaisen General Electricin tietokoneita ja reikäkorttikoneita. Tietokoneosasto erotettiin omaksi yksikökseen 1963. Vuonna 1967 tapahtuneen fuusion jälkeen kaapelitehtaan elektroniikka- ja tietokoneosastoista muodostettiin yksi Nokian neljästä teollisuusryhmästä, joka sai nimekseen "Nokia Elektroniikka". @450
Suomen ja Venäjän välisissä neuvotteluissa on keskusteltu 450 MHz:n taajuuden uudesta käyttöönotosta. Vuonna 2011 tuolloinen viestintäministeri Suvi Lindén kertoi mahdollisuudesta siirtyä Suomen 450-verkossa CDMA-teknologiaan, joka on käytössä myös Venäjällä. Tämä lausunto, 450-verkon siirtyminen Datamelle ja tieto siitä että Flash-ODFM -tekniikkaa ei enää valmisteta missään, eikä ole Suomen lisäksi käytössä kuin Slovakiassa, tarkoitti selkeästi Flash-ODFM -tekniikalle pohjautuvan @450-verkon tekniikan täydellistä vaihtumista johonkin toiseen tekniikkaan. Helmikuussa 2011 Valtioneuvosto hyväksyi @450-verkossa käytettäväksi tekniikaksi muunkin kuin Flash-OFDM:n. @450-verkon toiminta jatkuu tulevaisuudessa, mutta sen käyttämä Flash-OFDM -tekniikka vaihtui CDMA-tekniikkaan loppuvuodesta 2012. Huhtikuussa 2014 nykyinen verkko-operaattori Ukko Mobile Oy ilmoitti päivittävänsä verkon 4G LTE450 tekniikkaan 2014 kesän aikana. Luotettavuustekniikka
Matemaattisesti tämä ilmaistaan: Telia Finland
SmartTrust laajensi WAP-ratkaisujaan keväällä 2000 samaan aikaan kun Sonera osti ruotsalaisen Across Holding Ab:n koko osakekannan. Ensimmäinen SmartTrustin asiakas oli Leonia-pankki, jonka tarjoamat pankkipalvelut tulivat käyttöön marraskuussa 1999. Tehtiin Across Wireless –yrityskauppa ja SmartTrust työllisti kolmisensataa tuotekehitteijää Kesällä 2000 Sonera osti ruotsalaisen iD2-technologies tietoturvayhtiön, ajatuksena saada tietotaitoa mm. älykorttiteknologiasta. Osakkeenomistajat eivät kuitenkaan luottaneet Soneraan ja yhtiön pörssikurssi kääntyi laskuun. Yhtiön silloinen toimitusjohtaja Kaj-Erik Relander vaihtoi SmartTrustin toimitusjohtajan syksyllä 2000, ja Harri Vatanen siirtyi vastaamaan Soneran "Enabling Technologies" –yksiköstä. SmartTrustin vt. toimitusjohtajaksi nimitettiin yhtiön kakkosmies, ruotsalainen Björn Gustavsson. Yritysjohdon saamat optiot olivat näyttävästi esillä julkisuudessa. Gustavsson teki itsemurhan tammikuussa 2001 ja SmartTrustin johtajaksi nousi toimitusjohtajan sijainen Antti Vasara. Soneran ulkomaan matkaviestintähankkeista aiemmin vastannut johtaja Pirjo Kekäläinen-Torvinen erosi yhtiön palveluksesta keväällä 2001, samoin kuin aiemmin olivat eronneet Mika Uusitalo ja Soneran matkaviestinnästä vastannut johtaja Matti Makkonen. Uuspakanuus Suomessa
Uuspakanuus Suomessa alkoi voimistua 1980-luvulta alkaen. Vuonna 1998 perustettiin Lehto – Suomen luonnonuskontojen yhdistys ry, joka pyrkii parantamaan luonnonuskontojen asemaa Suomessa. Vuonna 1999 perustettiin Pakanaverkko ry edistämään erilaisten pakana- ja luonnonuskontojen edustajien yhteistoimintaa ja uskonnollista tasa-arvoa. Suomalainen uuspakanuus on pyrkinyt elvyttämään suomalaisen mytologian tietämystä ja kannatusta. Uskonnottomuus Suomessa
Vuonna 1887 Viktor Heikel yritti 50 muun kansalaisen kanssa perustaa Suomen Uskonnonvapaus- ja Suvaitsevaisuusyhdistyksen. Senaatti lähetti yhdistyksen säännöt luterilaisen kirkon tuomiokapitulin vahvistettavaksi, joka torjui hankkeen. Vuonna 1889 Eero Erkon toimittama lehti "Keski-Suomi" julkaisi artikkelisarjan kehitysopista. Sen johdosta syntyi kiivas keskustelu, johon osallistuivat muun muassa Juhani Aho ja Minna Canth. Samana vuonna alkoivat Minna Canth ja A. B. Mäkelä julkaista Kuopiossa "Vapaita Aatteita" -lehteä, joka esitteli muun muassa kehitysoppia. Lehti oli lopetettava, koska ennakkosensuuri poisti suuren osan lehden kirjoituksista. Suomen ensimmäiset tietokoneet
1960-luvulle tultaessa Suomessa oli edellä mainitut pari tietokonetta, mutta vuosikymmenen kuluessa tietokoneet levisivät Suomessa kaikkiin suurempiin yrityksiin ja laajalti valtionhallintoonkin. Vuodesta 1960 käytettiin nimitystä "tietokoneistamisen hullu vuosi." Vuoden lopussa maassa oli tietokoneita jo kahdeksan ja tilauksessa parikymmentä. Ensimmäisten hankkijoiden joukossa olivat Kansaneläkelaitos ja Elanto, teollisuudessa Suomen Kaapelitehdas ja Valmetin Rautpohjan tehtaat. Samalla koneissa siirryttiin toisen sukupolven transistoriteknologiaan. Luotettavuustekniikka
Kuten mekaniikassa, ohjelmistojen luotettavuus riippuu hyvästä määritelmästä, suunnittelusta ja käyttöönotosta. Ohjelmistojen luotettavuustekniikka perustuu paljolti kurinalaiseen ohjelmointiprosessiin ja projektinhallintaan, esimerkiksi katselmointeihin ja riskienhallintaan, joissa ennakoidaan ei-toivottuja seurauksia. Ohjelmistojen laadulla on enemmän yhteistä luotettavuuden kanssa kuin mekaniikan laadulla. Hyvin tehty ohjelmiston kehityssuunnitelma ja testaus on perusta ohjelmistojen luotettavuudelle. Suojeluvastuun periaate
Kylmän sodan aikana Suomi oli vahvasti sitoutunut puoluettomaan linjaan suurvaltapolitiikan suhteen, mutta tämä kiusallinenkin asema vahvisti Suomen asemaa kansainvälisenä rauhanturvaajana. Suomella on pitkä historia rauhanturvaajana YK:n alaisuudessa ja lähes jokainen maa hyväksyy Suomen joukkojen läsnäolon. Ensimmäinen operaatio, johon suomalaiset osallistuivat oli Suezin kriisi vuonna 1956, minkä jälkeen Suomi on osallistunut rauhanturvaamiseen muun muassa Kongossa ja Libanonissa. Suomen osallistuminen YK:n rauhanturvaamisoperaatioihin oli suurimmillaan 1990-luvun vaihteessa, jolloin jopa 2000 suomalaisista oli sijoitettu eri konfliktien hallintaan. Suomen rauhanturvaus pohjautui tiiviisti ihmisoikeuksien puolustamiseen. Kylmän sodan jälkeen Suomen kohde on siirtynyt pelkästä rauhanturvaamisesta enemmän kriisinhallintaan, mutta rauhanturvaamisoperaatiot pysyvät osana Suomen YK-politiikkaa. Luotettavuustekniikka
Kun halutaan selvittää materiaalin luontainen murtumisherkkyys, mikä on usein materiaaliominaisuus, suuremmat kuormitukset ovat tarpeen, jotta saadaan aikaan murtuma järkevässä ajassa. Sopivasti nopeutetun koemallin löytämiseksi joudutaan testaamaan useilla kuormituksilla. Empiirinen vikajakautuma kuvataan usein Weibull-jakautumalla tai logaritmisella normaalijakautumalla. PzH 2000
Suomessa suoritettiin kenttäkokeita PzH 2000:lla vuonna 1998 alkaneen uuden telalavettisen tykin hankintaohjelman perusteella. Testattavaksi oli valittu myös AS 90 Braveheart ja pyöräalustainen Zuzana. Järjestelmien kustannustehokkuus ei tyydyttänyt ja hanke keskeytettiin. Suomessa päätettiin hankkia sen sijaan lisää 155 K 98 -kalustoa. Myöhemmin Suomi hankki Etelä-Koreasta 48 käytettyä K9 Thunder- telahaupitsia. Törnävän sairaala
Vuonna 1984 henkilökunta teki opintomatkan Hesperiaan, minkä jälkeen päätettiin aloittaa myös vastuutasojärjestelmään perustuva kuntouttava ohjelma. Siihen kuului myös seurantalomakkeiden täyttö. Seuraavana vuonna osastolla ohjattiin myös naisia. Vuosina 1985−1999 osastolla 9 arvioitiin ilmapiiriä yhteensä 13 kertaa. Vuonna 1985 aloitettiin myös ensimmäiset seurantatutkimukset, joissa seurattiin kahden vuoden aikana kymmentä potilasta haastattelemalla heitä. Seurantapotilaiden kokemusten on sanottu olleen pääosin myönteisiä, mutta tulokset jätettiin raportoimatta kirjallisesti vedoten kohderyhmän pieneen kokoon. Ilmakehän kaukokartoitus
Ensimmäisissä luotausinstrumenteissa oli kymmenkunta kanavaa (kapeaa aallonpituusaluetta, joita instrumetti mittaa), joista laskettiin ilmakehän lämpötila- ja kosteusprofiilit. Ilmakehämalleissa oli kuitenkin hyvin nopeasti enemmän tasoja kuin instrumenteissa kanavia, joten oli epäselvää kuinka paljon tällaisesta mittauksesta tehty luotaus voisi antaa lisätietoa mallille. Lisäksi koska samasta mittauksesta voidaan johtaa mielivaltainen määrä luotauksia, tarvittiin jonkinlainen alkuarvaus luotaukselle. Tällä alkuarvauksella on oma virheensä, joka aiheuttaa lisää epävarmuutta mallin alkutilaan. Alun optimismi katosi ja tarvittiin uusia menetelmiä satelliittitiedon käyttöön malleissa. Luotettavuustekniikka
Luotettavuustekniikka on alkanut kehittyä jo 1930-luvulla tilastollisen laadunvalvonnan myötä. 1940-luvulla Robert Lusser on esittänyt luotettavuuslaskennan perusväittämän: Luotettavuustekniikka
Luotettavuustekniikka on suunnittelumenetelmä, jolla pyritään varmistamaan suunniteltavan koneen ja järjestelmän luotettavuus (toimintavarmuus), kun konetta käytetään määritetyllä tavalla. Luottavuustekniikan menetelmillä käsitellään järjestelmän koko käyttöikää sisältäen kehityksen, testauksen, valmistuksen ja käytön. Kiteytettynä luotettavuus voidaan nähdä tuotteen/asian koko elinkaaren aikaisena laatuna. Rakenteinen dokumentointi
Rakenteinen dokumentointi on yleinen käytäntö myös Suomessa, ja esimerkiksi teknisen viestinnän alalla SGML- ja XML-kielien käyttö on niin tavallista, että näiden osaamista voidaan jo pitää osana teknisen viestijän perustaitoja. Ensimmäistä kertaa rakenteinen dokumentointi sai Suomessa laajempaa huomiota Eduskunnan kirjaston järjestämässä SGML-seminaarissa joulukuussa 1994. Avaruustekniikan opetus Suomessa
Formaalisti alan koulutus Suomessa alkoi 1980-luvulla, kun TKK:hon perustettiin Avaruustekniikan laboratorio. Ensimmäiset suomalaiset avaruustekniikan diplomi-insinöörit valmistuivat 1980-luvun lopulla. Avaruustekniikan opetuksen painopiste on kaukokartoituksessa, etenkin mikroaaltoinstrumenteillä tehtävä kaukokartoitus, johon liittyvää tutkimusta tekee Suomessa myös TKK:n Radiolaboratorio, VTT Tietotekniikka ja ESAn ulkoinen laboratorio MilliLab. Laboratorio pyrki rakentamaan oman HUTSAT-nimisen mikrosatelliitin 1990-luvulla, mutta sen rahoitus keskeytyi 1994. Laboratoriolla on avaruustekniikaa tukeva Skyvan-mittauslentokone kaukokartoitusta varten. Vuonna 2009 laboratorio tuli osaksi Aalto-yliopiston Radiotieteen ja- tekniikan laitosta. Vuonna 2009 yksikössä on alkanut CubeSat-satelliitin suunnittelu, joka on merkittävä uudenlaisen opiskelumetodin kokeilu. Koulutusta johtaa professori Martti Hallikainen. Tekniikan historia
Standardointi erityisesti mittojen suhteen oli tärkeää jo muinaisissa korkeakulttuureissa kaupankäynnin vuoksi. Teollinen vallankumous lisäsi standardoinnin merkitystä. Ranskan suuri vallankumous synnytti metrijärjestelmän 1700-luvun lopulla. Metrijärjestelmästä kehittyi Si-järjestelmäksi kutsuttu kansainvälinen yksikköjärjestelmä mitoille. Ensimmäinen kansallinen mittastandardilaitos oli Ranskaan 1875 perustettu Bureau International des Poids et Measures. Standardointi on laajentunut myös koneiden osiin, menetelmiin ja tietotekniikkaan, esimerkiksi ASCII-koodi. Puuvillanpuhdistuskoneen keksijä ja asetehtailija Eli Whitney (1765-1825) tunnetaan mittatarkkuuden ja vaihdettavuuden edistäjänä. Mittatulkeilla, joiden käyttö alkoi 1840-luvulla, voidaan varmistaa, että osa on sallituissa mittavaihtelurajoissa. Metriset ruuvikierteet ovat vallanneet maailman Yhdysvaltoja lukuun ottamatta, mutta putkien suhteen on laajasti käytössä tuumakoot ja -kierteet. Kansainvälinen standardointi organisaatio ISO perustettiin 1947, mutta sitä oli edeltänyt vuonna 1926 perustettu kansallisten standardiorganissatioiden liitto (ISA), jonka toiminta lakkasi toiseen maailmansotaan. ISO on julkaisut noin 19 000 standardia.