Mikä Suomen paikkakunta tunnetaan erityisesti painista ja pesäpallosta?
Lapua
Lapua tunnetaan kenties parhaiten Lapuan liikkeestä, Lapuan Patruunatehtaan räjähdyksestä (1976) ja körttiläisyydestä. Myös olympiatason urheilijat kuten Harri Koskela, Tapio Korjus ja Mikko Huhtala ovat tehneet kaupunkia tunnetuksi. Lapuan Virkiän naisten superpesisjoukkue on voittanut pesäpallon Suomen mestaruuden 11 kertaa, saanut SM-hopeaa kuudesti ja pronssia seitsemästi.
Tervakosken Pato
Pesäpallossa seura voitti 1935 Uudenmaan aluemestaruuden ja pääsi jatkamaan B-sarjan välieräkamppailuihin, joissa kuitenkin karsiutui hävittyään sarjan lopulliselle voittajalle, Hämeenlinnan Pallokerholle. Maakuntasarjalohkonsa Pato on onnistunut voittamaan mutamia kertoja 1950-luvulta lähtien, viimeksi 1974, jolloin se oli etelälohkon paras. Kinnarin Pesis 2006
Pesäpallolla on Järvenpäässä pitkät perinteet. Kinnarin kentällä on harrastettu lajia jo 1920-luvulta lähtien. Aiemmin pesäpallo oli järjestäytynyt urheilun yleisseuran Järvenpään Palon yhdeksi jaostoksi. Kinnarin Pesis aloitti toimintansa Suomensarjasta, perittyään sarjapaikan Järvenpään Palolta. Peräseinäjoen Toive
Peräseinäjoen Toive (PeTo), viralliselta nimeltään Voimistelu- ja Urheiluseura Peräseinäjoen Toive r.y., on seinäjokelainen urheiluseura, jolla on nykyään toimintaa lentopallossa, painissa, pesäpallossa ja salibandyssa. Seura perustettiin vuonna 1927 Peräseinäjoella, mutta vuoden 2005 kuntaliitoksen myötä seuran nykyinen kotipaikkakunta on Seinäjoki. Siivikkala
Siivikkalasta on lähtöisin street hockey / ball hockey -joukkue Pelikassit, joka voitti Suomen mestaruuden vuonna 2008. Vuonna 2009 Pelikassit edustivat Suomea lajin MM-kilpailuissa Tšekin Pilsenissä sijoittuen 13:sta. Pelikassit on valittu vuonna 2008 vuoden joukkueeksi Ylöjärvellä ja vuonna 2009 positiivisimmaksi ylöjärveläiseksi. Vuonna 2010 Pelikassit sijoittuivat Bratislavassa pelatussa lajin seurajoukkueiden Eurocupissa seitsemänneksi. Pelikasseilla oli vuonna 2010 jo 887 kannatusjäsentä. Siivikkalasta kotoisin oleva keihäänheittäjä Joni Karvinenon yksi tulevaisuuden lupauksista Suomalaiselle urheilulle. Hän on valittu Ylöjärven vuoden urheilijaksi vuonna 2011 ja vuoden nuoreksi urheilijaksi 2010. Hän on voittanut lukuisia kertoja nuorten Suomenmestaruuksia ja hän on 2012 Pohjoismaiden mestari. Lisäksi hän on ollut nuorten mm-kilpailuissa kaksi kertaa kuudennella sijalla. Suomi
Suomi on saavuttanut eniten olympiakultaa ja olympiamitaleita suhteessa valtion väkilukuun. Suomen kansallispeli on Lauri Pihkalan kehittämä pesäpallo, mutta suosituin laji on nykyisin jääkiekko. Eniten kilpaharrastajia on jalkapallolla. Suosittuja liikuntamuotoja ovat lenkkeily, uinti, kotivoimistelu ja kuntosaliharjoittelu. Pasi Penttinen
Pasi Penttinen (s. 18. toukokuuta 1970) on suomalainen pesäpalloilija, jonka kasvattajaseura on Outokummun Partio. Penttinen on edustanut urallaan seuraavia seuroja: Outokummun Partio, Kuopion Kelta-Mustat, Riihimäen Pallonlyöjät, Helsingin Tempo, Suonenjoen Vasama,Puijon Pesis sekä Siilinjärven Pesis. Kontioiden SM- turnauksessa 2013 Penttinen saavutti Kouvolan Pallonlyöjien joukkueessa SM-hopeaa. Penttinen palasi vuoteen 1995 saakka myös lentopalloa, saavutuksina muun muassa B-junioreiden SM- hopea sekä SM- kulta. Vuonna 2017 Penttinen voitti maailmanmestaruuden Suomen maajoukkueessa Pesäpallon World Cupissa joka pelattiin Turussa. Vimpeli
Vimpeli tunnetaan Vimpelin Vedon ansiosta nykyisin erityisesti pesäpallopaikkakuntana; Vimpelin Veto on voittanut Superpesismestaruuden tällä vuosikymmenellä kolmesti kausilla 2010, 2016 ja 2017. Vuosina 2011–2015 Veto oli viidesti putkeen hopeasijalla häviten joka kerta Sotkamon Jymylle. 
Talvilajeissa Vimpeli tuli tunnetuksi hiihdosta Vimpelin Hiihdot -tapahtuman ansiosta, jota järjesti aikoinaan Vimpelin Vedon hiihtojaosto. Nykyisin hiihtoharrastusta vetää Vimpelin Hiihtoseura (ViHs), jonka ansioista Vimpeliin on rakennettu hyvät hiihtomahdollisuudet. Pentti Linnosvuo
Linnosvuo syntyi Vaasassa mutta ehti asua isänsä, VR:n kirjurin ja asemapäällikön töitten mukana Kurikassa, Seinäjoella, Ojakkalassa ja Hangossa kunnes vuonna 1939 päätyi Helsinkiin. Kesäisin hän oli täysihoidossa Särkisalossa, jossa talon emäntä pestasi pojat ampumaan puutarhasta rastaita. Nuorena Linnosvuo harrasti palloilulajeja. HJK:n nuorten jääkiekkojoukkueessa hän pelasi menestyksellisesti samassa ketjussa myöhempien maajoukkuepelaajien Esko Rekomaan ja Aarno Hiekkarannan kanssa. Eiran Kisa-Veikkojen riveissä hän pelasi koripalloa ja Viipurin Susissa A-juniori-ikäiseksi asti jalkapalloa. Vimpeli
Vimpelissä sijaitsevat pesäpallomuseo, suksitehdasmuseo, Pyöreä kirkko ja Savonjoen saaressa pesäpallostadion Saarikenttä. Keskustan puistossa on Kari Ovaskan suunnittelema Pesäpalloilija-patsas ja Vimpelin sotakoulun muistomerkki. Lakeaharjulla on hiihtokeskus, josta on näkymät Lappajärvelle.
Vimpelin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "vimpeliläinen jouluaamun paisti". Se on paistetusta naudanlihasta, verimakkarasta ja leipäjuustosta tehty keitto. Jokipoikien historia
1950-luvulla jääpallo oli niin Joensuussa kuin koko Suomessakin talvinen ykköspalloilulaji. Tärkeässä roolissa jääkiekon rantautumisessa Joensuuhun olivat muualta Suomesta kaupunkiin muuttaneet kolme miestä: liikunnanopettaja Juhani Soila, SVUL:n Pohjois-Karjalan piirin toiminnanjohtaja Sulo Vakkuri sekä Ilveksessä Suomen mestaruuksia voittanut Henry Kvist. Miehet levittivät lajitietämystä Joensuussa sekä olivat mm. perustamassa ensimmäistä jääkiekon erikoisseuraa, Kiekko-Karhuja marraskuussa 1953. Pian myös muita urheiluseuroja etunenässä TUL:ään kuulunut Joensuun Pallo-Toverit (JoPT) sekä Joensuun Maila-Pojat ottivat jääkiekon ohjelmistoonsa. Joensuun kiekkoherruudesta käytiin kovia taistoja maakuntasarjassa tai muissa kaupungin sisäisissä otteluissa. Otteluita pelattiin Pielisjoen varrella Pötkällä, jonne valmistui vuonna 1954 Joensuun ensimmäinen jääkiekkokaukalo. Jääpallotaustansa ansiosta JoPT ja Maila-Pojat olivat paremmin luistelevia joukkueita, minkä vuoksi Kiekko-Karhut yleensä jäi alakynteen kaupungin kahdelle muulle joukkueelle. Kaudella 1958-59 JoPT:sta tuli ensimmäinen joensuulainen joukkue, joka nousi maakuntasarjasta valtakunnan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, Jääkiekkoliiton Suomen sarjaan. Tässä vaiheessa sarjaan lähteneen joukkueen nimi muuttui Peli-Tovereiksi (PeTo). Seinäjoki
Miesten mestaruuksia palloilulajeissa on voittanut Seinäjoen Maila-Jussit pesäpallossa (4) ja lentopallossa (2), salibandyssa Seinäjoen Peliveljet (3), maahockeyssa Seinäjoki United (2) ja amerikkalaisessa jalkapallossa Crocodiles (1). Naisten pesäpallossa Maila-Jussit on myös voittanut Suomen mestaruuden (1). Muita seinäjokisia pääsarjaseuroja ovat olleet jalkapallossa Sepsi-78 ja TP-Seinäjoki, salibandyssa Nurmon Jymy, pesäpallossa Peräseinäjoen Toive, PeTo-Jussit ja Nurmon Jymy, kaukalopallossa Pallo and the Boys sekä lentopallossa Seinäjoen Kuutoset. Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)
Peräseinäjoen Toive on pesäpalloseura Seinäjoen Peräseinäjoelta. Toiveen edustusjoukkue pelaa kaudella 2011 Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Suomensarjassa. Kakkosjoukkue pelaa piirisarjaa. Naisten pesäpallossa Toive on pelannut seitsemän kauden ajan Suomen korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä ja siirtyi Petojussien alaisuuteen. Osmo Hekkala
Urastaan Hekkala toteaa:
Osmo Hekkala harrasti TUL:n alaisissa Oulun seudun urheiluseuroissa myös muita urheilulajeja 1950- ja 1960-luvuilla. Hänen ensimmäinen urheiluseuransa oli Kellon Työväen Urheilijat (KTU), jossa Hekkala pelasi pesäpalloa TUL:n Suomi-sarjassa sekä lentopalloa maakuntasarjassa. Vuodesta 1964 hän on edustanut niin painissa kuin yleisurheilussakin Haukiputaan Heittoa. Tunnetuimmaksi hän on tullut painin lisäksi ennen kaikkea kuulantyöntäjänä. 1950-luvulla jääpallo oli talvinen valtalaji Oulun seudulla. Niinpä siinä Hekkala edusti Pateniemen Vesaa ja saavutti nuorissa TUL:n mestaruushopeaa. Peräseinäjoen pesäpallostadion
Peräseinäjoen Pesäpallostadion on Seinäjoen Peräseinäjoella sijaitseva pesäpallostadion. Stadionia käyttävät Naisten Superpesiksessä pelaava Petojussit sekä miesten maakuntasarjassa pelaava Peräseinäjoen Toive. Heino Komusaari
”Konsta” Komusaari syntyi Tampereella 18. lokakuuta 1933. Hän oli kotoisin Pyynikin urheilukentän ja Lyseon lukion kulmalta. Urheilukenttä sijaitsi Komusaaren kodin ikkunan alla. Hän harrasti lapsuudessaan ajan mukaisesti useita palloilulajeja, kuten käsipalloa, pesäpalloa ja muiden pyynikkiläispoikien tavoin jääkiekkoa (nuorten SM 1952, Ilves), mutta koripallo nousi lopulta tärkeimmäksi lajiksi. Komusaari tutustui koripalloon Aleksanterin kansakoulussa opettaja Into Harjun opastuksella. Frenckellin salissa koripalloa heitettiin korkeushyppytelineen päälle sijoitettuun renkaaseen. Vuonna 1947 Komusaari voitti Tampereen Pyrinnössä C-junioreiden piirinmestaruuden. Hän pelasi jääkiekkoa kaksi kautta Ilveksen reservijoukkueessa mutta vaihtoi lajia kasvettuaan vuodessa 20 senttimetriä, koska häntä pidettiin liian pitkänä jääkiekkoilijaksi. Komusaari muisteli myöhemmin, että hänen unelmansa palloilutähteydestä oli kuitenkin jalkapallomaalivahtina. Komusaari vaihtoi koripalloseuransa Tampereen NMKY:hyn kolmeksi vuodeksi, joista kahtena hän pelasi Koripalloliiton nuorten loppuottelussa. Suvannon pesäpallokenttä
Suvannon pesäpallokenttä on Ylivieskassa sijaitseva, Suvannon urheilualueella sijaitseva pesäpallokenttä. Suvannon urheilualue sijaitsee Koskipuhdon kaupunginosassa. Ykköspesis-seura Ylivieskan Kuula pelaa kentällä kotiottelunsa. Forssan kulttuuri
Koripallossa Forssaa edustavat yleisseura Forssan Alku (FoA) ja koripallon erikoisseura Forssan Koripojat (FoKoPo). FoA:n naisten koripallojoukkue pelaa kaudella 2014-2015 Naisten Korisliigassa ja FoKoPon miesten edustusjoukkue miesten I divisioona A:ssa. FoA:n lajivalikoimaan kuuluvat myös salibandy, lentopallo ja voimistelu. Jääkiekossa kaupunkia edustavat miesten edustusjoukkue Forssan Palloseura (FPS) sekä juniori- ringette- ja harrastetoiminnasta vastaava FoPS Juniorit. FPS pelaa kaudella 2014-2015 jääkiekon Suomi-Sarjassa. Jalkapallossa kaupunkia edustaa Forssan Jalkapalloklubi (FJK), jonka edustusjoukkue pelaa kesällä 2015 Tampereen piirin Vitosessa. Fera
Fera on 7. huhtikuuta 1958 perustettu raumalainen tyttöjen ja naisten pesäpalloseura. Raumalaista pesäpalloa on pelattu kuitenkin huomattavasti kauemmin, sillä sotien jälkeen 1940-luvulla lajin harrastamisesta huolehtivat raumalaiset yleisseurat, etunenässä Rauman Urheilijat. Fera pelaa kotiottelunsa Otanlahden pesäpallostadionilla. Seuran edustusjoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla, Superpesiksessä. Feran naisten edustusjoukkue on pelannut kaudesta 2011 lähtien vuoteen 2017 Rauman Lukon nimellä ja logolla seurojen välillä solmitun sopimuksen myötä. Sopimuksesta huolimatta Superpesisjoukkue kuului edelleen Feran alaisuuteen. Naisten Superpesis kaudella 2015 seura ylsi historiansa parhaaseen sijoituksen saavutettuaan naisten Superpesiksessä pronssia. Vuonna 2018 naisten edustusjoukkue otti Fera-nimen takaisin juhlavuoden kunniaksi. Hyvinkään Ponteva
Hyvinkään Ponteva (HyPo) on hyvinkääläinen urheiluseura, joka on nykyään keskittynyt lähinnä koripalloon (HyPo Koris). Seuran toimintaan kuuluvat myös lentopallo ja vuonna 1961 perustettu veteraanikerho. Muita lajeja Pontevassa ovat olleet muun muassa yleisurheilu, voimistelu, paini, hiihto, pyöräily, uinti, jalkapallo, pesäpallo, mäkihyppy, nyrkkeily, jääpallo, suunnistus, näyttämö- ja musiikkiharrastus sekä painonnosto. Kempele
Kempeleen Kiri on yleisseura, joka tunnetaan parhaiten pesäpallosta. Sekä miesten että naisten edustusjoukkueet pelaavat kaudella 2016 pesäpallon pääsarjassa Superpesiksessä. KeKin miesten joukkue nousi pääsarjaan kaudelle 2016 ja naisten joukkue kaudelle 2012. Anni Lipasti
Anni Lipasti (s. 25. maaliskuuta 1987 Rauma) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Lappeenrannan Pesä-Ysejä. Lappeenrannan lisäksi Lipasti on edustanut naisten Superpesiksessä kasvattajaseuraansa Rauman Feraa, Jyväkylän Kirittäriä ja Viinijärven Urheilijoita. Lipasti on pelannut naisten Superpesiksen runkosarjassa 135 ottelua, joissa hän on lyönyt 38 juoksua ja tuonut 131 juoksua ja kerännyt 449 kärkilyöntiä. Naisten Superpesiksen pudotuspeleissa Lipasti on pelannut 55 ottelua, joissa hän lyönyt 15 ja tuonut 35 juoksua ja kerännyt 147 kärkilyöntiä. Lipasti osallistui ensimmäiseen Itä-Länsi otteluunsa Hyvinkäällä vuonna 2013. Korson Veto
Korson Veto on vantaalainen urheiluseura, jonka lajeina ovat lentopallo, paini, kuntoliikunta ja aikaisemmin myös koripallo. Vedon miesten edustusjoukkue pelaa tällä hetkellä Mestaruusliigassa. Naisten edustusjoukkue pelaa lentopallon 1-sarjassa. Vedon miesten edustusjoukkue putosi lentopallon SM-liigasta kauden 2006−2007 päätteeksi, mutta nousi takaisin Suomen pääsarjaan, kun se sai kabinettipäätöksellä liigapaikan kaudeksi 2011-12. Syynä KoVen nostamiseen Mestaruusliigaan oli Salon Piivolleyn liigalisenssin menettäminen talousvaikeuksien vuoksi. Vedon paras saavutus liigassa on pronssia kaudella 2004.Korson Vedon kotisivu Pesäpallo
Pesäpallo eli 1990-luvulla Suomessa nousukautta. Laji pääsi vedonlyöntilistoille, ja sitä alettiin näyttää televisiossa. Molemmat tekijät toivat myös lisää sponsorirahaa, ja lajia yrittettiin viedä maakunnista suurempiin kaupunkeihin. Helsinkiin perustettiin Kaisaniemen Tiikerit, joka meni kuitenkin nopeasti konkurssiin. Raisio
Raisiossa toimii rautatie Naantalin satamaan, rautatie on tavarakuljetuksia varten ja sitä käyttää Suomen viljava Oy. Raisio tunnetaan erityisesti lentopallosta, ringetestä ja jalkapallosta. Miesten Lentopallon Mestaruusliigassa pelaa lentopallojoukkue Raision Loimu. Loimu johtaa lentopallon maratontaulukkoa, eli se on Suomen kaikkien aikojen menestynein lentopalloseura. Loimu on pelannut yhtäjaksoisesti pisimpään Suomen pääsarjatasolla ja voittanut useita Suomen mestaruuksia, joista viimeisimmän vuonna 2001. Lentopallon Suomen Cupin Loimu on voittanut vuonna 2004. Naisten jalkapalloliigassa on pelannut SC Raisio. Raision Nuorisokiekko on vuoden 2011 ringeten Suomen mestari. Lisäksi Raisiossa toimii Raision Kuula, jossa voi harrastaa yleisurheilua sekä hiihtoa, tunnetumpia Raision Kuula edustajia ovat olleet Miro Rastas, Marika Tuliniemi, Juha Aarnio (yleisurheilija) sekä Jani Sörensen. Skiteam 105 on raisiolainen hiihtoseura,jota edustaa hiihtäjä mm. Lauri Vuorinen . Rafael Aalto
Aalto pelasi Hämeenlinnan Pallokerhon pesäpallojoukkueessa, jossa hän voitti B-sarjan mestaruuden 1935 ja Suomen-mestaruuden 1936. Hän harrasti myös painia ja toimi Hämeenlinnan Voimailijain puheenjohtajana sekä muissa seuran tehtävissä. Aallolle on myönnetty Suomen urheilun hopeinen ansioristi. Pesäpallo
Pihkala kehitti pesäpallon 1910-luvulla amerikkalaisesta baseballista ja 1900-luvun alussa Suomessa pelatusta kuningaspallosta. Pesäpallosta alettiin nopeasti puhua Suomen kansallispelinä, ja se levisi 1920–1930-luvuilla kouluissa ja suojeluskunnissa. Se on säilyttänyt hyvin paikkansa Suomen kansallispelinä, ja se on Suomen kolmanneksi suosituin pallopeli. Sen pääsarja Suomessa on Superpesis. Lajia harrastetaan pienimuotoisesti myös joissain muissa maissa, kuten Ruotsissa ja Australiassa. Pesäpallon maailmancup on järjestetty yhdeksän kertaa, ja Suomi on voittanut joka kerta. Tyrnävän Tempaus
Pesäpalloa on harrastettu Tyrnävällä jo 1920-luvulla suojeluskunnan ja muiden yhdistysten toimintamuotona. Tempauksessa pesäpallo on noussut miesten osalta jo 1940-luvulta ja naisten osalta 1980-luvulta lähtien mukaan tärkeänä osana toimintaa. Miesjoukkue pelasi Suomensarjassa jo 1950-luvulla, mutta joukkue hajosi 1960-luvun alussa. Uusilla voimilla miesjoukkue nousi 1972 Suomensarjaan säilyen sarjassa muutaman vuoden, pudoten jälleen maakuntasarjaan vuonna 1976. Vuonna 1980 paluu Suomensarjaan onnistui seitsemäksi vuodeksi. Tämän jälkeen joukkueen kokoaminen on aaltoillut Suomensarjan ja joukkuettomuuden välillä. Tunnetuin Tempauksen miespesäpalloilija on Pentti Lipponen, joka on kuusinkertainen Itä-Länsi-pelaaja ja voitti lyöjäkuninkuuden Imatran Pallo-Veikkojen joukkueessa v. 1986. Liisa Salmi
Pesäpallossa Salmi voitti Tampereen Pyrinnössä Suomen mestaruuden vuosina 1933, 1936 ja mahdollisesti 1937. Lapuan Virkiä (pesäpallo)
Lapuan Virkiä on lapualainen naisten pesäpallojoukkue, joka pelaa naisten superpesistä ja osallistui kaudella 2017 jo 50. kerran naisten pesäpallon pääsarjaan. Joukkue on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden 11 kertaa, vuosina 1978, 1988, 1992, 1993, 2001, 2004, 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2015. Lisäksi joukkue on saanut SM-hopeaa seitsemästi. Ensimmäinen mitali tuli vuonna 1973 ja se oli pronssinen. Pronsseja seura on voittanut yhteensä kahdeksan (1973, 1986, 1991, 2002, 2005, 2008, 2010, 2017). Suomen urheilu
Paini oli suomalaisten menestyslaji 1900-luvun alkupuolella. Lajin ensimmäinen seura oli vuonna 1891 perustettu Helsingin Atleettiklubi, ja SM-kilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1898. Verner Weckman voitti sarjansa Ateenan väliolympialaisissa 1906 ja saavutti Suomen ensimmäisen virallisen olympiavoiton kaksi vuotta myöhemmin Lontoossa. Kaikkiaan suomalaiset voittivat vuosina 1908–1936 painissa 20 olympiakultaa, joista kolmetoista kreikkalais-roomalaisessa painissa ja seitsemän vapaapainissa. Toisen maailmansodan jälkeiseltä ajalta Suomella on kuusi painikultaa, joista viisi kreikkalais-roomalaisesta painimuodosta. Viimeisin suomalainen maailmanmestari on Marko Yli-Hannuksela vuodelta 1997, mutta Euroopan-mestaruuksia suomalaiset ovat voittaneet 2000-luvullakin. Ville-Pekka Jokinen
Ville-Pekka Jokinen (s. 25. toukokuuta 1984) on Oulusta kotoisin oleva suomalainen pesäpalloilija. Jokinen on edustanut koko pesäpallouransa ajan kasvattajaseuraansa Oulun Lippoa. Jokinen on voittanut seurassa A-poikien Suomen mestaruuden kaudella 2005. Kaudesta 2006 lähtien Jokinen on edustanut seuraansa maan korkeimmalla sarjatasolla, Superpesiksessä. Hän pelaa kaudesta 2011 alkaen Nurmon Jymyssä. Nurmon Jymy
Nurmon Jymy on urheiluseura, joka toimii Nurmossa. Seuralla on monia lajeja, joista tunnetuin on pesäpallo. Seura perustettiin vuonna 1925. Jymyn pesäpallon edustusjoukkue pelaa Naisten Ykköspesissarjassa.
Lentopallossa Jymyn naisten joukkue pelaa Mestaruusliigassa, korkeimmalla sarjatasolla, ensimmäistä kertaa kaudella 2017-18. Joukkue pelaa kotiottelunsa Nurmohallissa. Jymyn naiset nousivat Ykkössarjaan kaudeksi 2007–2008. Myös Jymyn miehet pelasivat Ykkössarjassa noustuaan sinne kauden 2002–2003 päätteeksi, mutta sarjapaikka luovutettiin Seinäjoen Kuutosille kauden 2008–2009 päätteeksi. Miehet etenivät vuosina 2006 ja 2007 SM-liigan karsintoihin asti. Nurmon Jymy on lentopallossa 2000-luvulla myös Suomen suurin seura.
Myös seuran salibandyjoukkue on pelannut liigassa, mutta pelaa tällä hetkellä I divisioonassa. Sen liigakaudet olivat 1999-2000 ja 2000-2001. Jälkimmäisen kauden jälkeen seura kuitenkin luopui liigapaikastaan. Salibandytoiminta Jymyssä alkoi vuonna 1994. Salibandyssä joukkueen kotikenttänä toimii Nurmon liikuntahalli.
Jymy on tunnettu myös painista, jossa Jymystä on tullut jopa olympiavoittajia. Tällaisia ovat esimerkiksi Jouko Salomäki ja Hermanni Pihlajamäki. Myös jääkiekko oli vielä 2000-luvun alussa seuran laji, mutta jäähallin puute Nurmossa pakotti seuran jääkiekkotoiminnan lopettamaan. jääkiekkojaoston yhteydessä Jymyssä on harrastettu myös ringetteä. Lisäksi lajeja ovat olleet muun muassa pyöräily, tennis ja suunnistus. Yleisurheilukin on kuulunut seuran lajivalikoimaan, mutta nykyisin sitä toimintaa Nurmossa pyörittää NU-99. Yleisurheilussa seuran urheilija on ollut esimerkiksi Tero Pitkämäki. Jymyn uusin jaosto on koripallojaosto. Helsingin Roihu
Helsinkiläinen Roihu ry on perustettu vuonna 1957. Parhaiten Roihu on tunnettu pesäpallosta, sillä 1990-luvulla naisten joukkue pelasi Suomen pääsarjassa, Superpesiksessä. Pudottuaan sarjasta Roihun toiminta haki vauhtia alemmista sarjoista palaten huipun tuntumaan menestyksellään Ykköspesiksessä. Kaudella 2009 Roihu sijoittui lohkossaan kuudenneksi ja seuraavalla kaudella jo neljänneksi. Ikaalinen
Ikaalinen on tunnettu Ikaalisten Kylpylästä, kansainvälisestä jokakesäisestä Sata-Häme Soi -festivaalista sekä aikoinaan menestyneestä Ikaalisten Tarmo -pesäpallojoukkueesta. Ikaalinen on ollut ja on yhä koulutus-, kauppa- ja hallintopaikkakunta. Vaasa
Vaasassa on myös paljon pesäpallohistoriaa, koska Vaasan Maila on pelannut useita kausia Suomen pääsarjatasolla. Tenniksessä viimeisen vuoden aikana parhaiten menestynyt on kaupungin nuorin seura Wasa Tennis Club, jolla on alueella eniten A-luokan pelaajia ja joka sisäkaudella pelaa miesten 2. divisioonassa. Perinteisellä valtaseuralla Tennis-61:llä on eniten jäseniä, mutta seuran kilpailumenestys on taantunut ja se pelaa miesten 4.divisioonassa, painopisteen ollessa enemmän harrastelija- ja veteraanitoiminnassa. Tampereen urheilu
Tampere Saints pelaa amerikkalaisen jalkapallon Vaahteraliigassa, baseballin SM-sarjassa pelaa Tampere Tigers. Kaupungin pesäpallomainetta puolustaa Manse PP, jonka miesten edustusjoukkue pelaa ykköspesiksessä ja naisten edustusjoukkue naisten superpesiksessä. Lapua
Lapualaiset urheilijat ovat edustaneet Suomea useissa urheilulajeissa merkittävissä kisoissa aina Olympiakisoja myöten. Lapulla toimii useita urheiluseuroja kuten muun muassa Lapuan Virkiä, Lapuan Ponnistus sekä Korikobrat. Urheiluharrastuspaikkoja Lapualla ovat muun muassa yleisurheilu- ja jalkapallokenttä Lapuan keskuskenttä sekä sen lähellä sijaitsevat pesäpallostadion, uimahalli, urheilutalo ja jäähalli. Imatra
Imatralla on monia liikuntapaikkoja niin sisällä kuin ulkona. Mansikkalassa on suurin osa kaupungin urheilupaikoista, kuten vuonna 1966 valmistunut Imatran uimahalli, joka antaa hyvät mahdollisuudet niin kunto- kuin virkistysuintiinkin. Uimahallin peruskorjaus valmistui elokuussa 2004. Uimahallin yhteydessä sijaitsee Imatran urheilutalo (1986), jossa on 1 200 katsojan palloiluhalli, judosali, nyrkkeilysali, painisali, kuntosali, voimistelusali ja 22 pukuhuonetta. Rakennuksessa on myös kahvila, kampaamo ja 10-ratainen yksityinen keilahalli, jonka välittömässä läheisyydessä on minigolf- ja frisbeegolfradat. Kompleksia täydentävät laajat pysäköintitilat. Imatran Pallo-Veikot pelaa miesten pesäpallon pääsarjassa Superpesiksessä. Kotiottelunsa Pallo-Veikot pelaa Ukonniemen pesäpallostadionilla. Imatralla on pelattu miesten pesäpallon Itä–Länsi-ottelu vuosina 1979, 1989 ja 2017. Paini olympialaisissa
Menestyneimmät olympialaisten painimaat ovat kreikkalais-roomalaisessa painissa Neuvostoliitto, Suomi ja Ruotsi, vapaapainissa Yhdysvallat, Neuvostoliitto ja Japani. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallo on pesäpallossa käytettävä pallo. Miesten pallo painaa 160–165 grammaa ja naisten 135–140 grammaa. Pallon ympärysmitta on 21,60–22,20 senttimetriä. Suomessa palloja valmistavat Karhu-tuotemerkkiä käyttävä L-Tec Sport ja Suomipesis. PeTo-Jussit
PeTo-Jussit (kirj. usein Petojussit), viralliselta nimeltään PeTo-Jussit ry, on entinen seinäjokelainen naisten pesäpallon erikoisseura. Sen edustusjoukkue pelasi Suomen korkeimmalla sarjatasolla eli Superpesiksessä. Petojussien kotikenttä oli 500-katsojapaikkainen Peräseinäjoen pesäpallostadion, joka sijaitsee aivan Peräseinäjoen keskustassa, koulukeskuksen yhteydessä. Petojussien toiminta päätettiin lakkauttaa vuonna 2013 resurssipulan vuoksi. Kulhon Kunto
Seura on tunnettu erityisesti pesäpallotoiminastaan. Miesten joukkue on pelannut maakunta- ja suomensarjassa. Toinen tärkeä laji on salibandy. Miehet nousivat kaudelle 2008-2009 IV-divisioonaan. Seurassa pelataan myös lentopalloa. sulkapalloa ja perhesählyä. Lapsille on voimistelukerhoja. Pesäpallo
Miesten pääsarjassa on jaettu mitaleita vuodesta 1922 ja naisissa vuodesta 1931. Miehissä menestynein seura on Sotkamon Jymy, joka on voittanut 18 mestaruutta ja sijoittunut kaikkiaan 25 kertaa mitaleille. Seuraavaksi eniten mestaruuksia on Lahden Maila-Veikoilla (8), Jyväskylän Kirillä (7), Haminan Palloilijoilla (7) ja Helsingin Pallonlyöjillä (7). Jymyn jälkeen toiseksi eniten mitaleita on Vimpelin Vedolla. Sen 22 mitalista kuitenkin vain 3 on kultaista. Kouvot
Kouvot on koripalloiluun erikoistunut urheiluseura, jonka kotikaupunki on Kouvola. Seura on perustettu vuonna 1964. Junioritoiminta on kasvanut 1990-luvulta alun jälkeen voimakkaasti. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen pääsarjassa eli Korisliigassa ja on voittanut Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1995, 1999, 2004 ja 2016. Edustusjoukkueen kotisalia, Mansikka-ahon koulun urheiluhallia, pidetään yhtenä sarjan parhaista areenoista. Myös yleisömäärät ovat aina 1990-luvun keskivaiheen nousuhuumasta lähtien kuuluneet sarjan suurimpiin. Pielavesi
Pielavedellä sijaitsee presidentti Urho Kekkosen syntymäkoti Lepikon torppa. Lisäksi Pielavesi on tunnettu lentopallojoukkueestaan, Pielaveden Sammosta. Kesäisin Pielavedellä järjestetään Muikkuvestivaalit -niminen tapahtuma. Joensuu
Vuoden 1990 Maailman vahvin mies -kilpailu järjestettiin Joensuussa.
Joensuun suurimpia urheiluseuroja on vuonna 1900 perustettu Joensuun Kataja, jonka lajeihin kuuluvat koripallo, taitoluistelu, voimistelu, hiihto ja yleisurheilu. Katajan miesten koripallojoukkue on menestynyt viime vuosina SM-tasolla saavuttaen 2000-luvulla kaksi kultaa, kuusi hopeaa ja neljä pronssia. Koripallojoukkue on pelannut mestaruussarjatasolla 1970-, 1980- ja 2000-luvuilla. Koripalloiluharrastus Joensuussa virisi 1950-luvulla. Sasu Toikka
Sasu Toikka (s. 26. heinäkuuta 1990 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka on edustanut kaudesta 2012 alkaen Superpesiksessä Kouvolan Pallonlyöjiä. Ennen siirtymistään Kouvolaan Toikka pelasi Ykköspesistä kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa. Kaudella 2011 Toikka voitti A-poikien Suomen mestaruuden Kouvolan Pallonlyöjien A-poikajoukkueessa. Toikka on myös osallistunut A- ja B-poikien Itä-Länsi-otteluihin. Hänen ulkopelipaikkansa on etukentällä ja sisäpelissä hän toimii vaihtajana ja kotiuttajana. Toikka on pelannut keskikesään 2016 mennessä miesten Superpesiksessä 151 ottelua. Satakunnan maakunta
Maakunnassa on useita kansallisten urheilusarjojen pääsarjatasolla pelaavia seuroja. Jääkiekon SM-liigassa maakuntaa edustavat Porin Ässät ja Rauman Lukko. Jääpallon Bandyliigassa pelaa Porin Narukerä. Ringeten SM-sarjaa pelaa puolestaan Luvian Kiekko -82. Pesäpallon miesten pääsarjassa maakuntaa edustaa Kankaanpään Maila ja naisten superpesiksessä pelaavat Kankaanpään Maila, Rauman Lukko ja Porin Pesäkarhut. Satakuntalaisjoukkueen pelejä nähdään myös salibandyliigassa, jossa pelaa raumalainen SalBa. Vaasan Maila
Vaasan Maila on vaasalainen pesäpallon erikoisseura. Se on perustettu vuonna 1933. Tällä hetkellä sen edustusjoukkue pelaa miesten Maakuntasarjassa. Parhaimmat saavutukset ovat kuitenkin miesten pääsarjasta ja Suomen Cupista. Pääsarjassa joukkue pelasi viimeksi kaudella 1992. Paras saavutus miesten pääsarjasta on kaudelta 1989, jolloin joukkue selvisi pronssiotteluun asti. Sen se kuitenkin hävisi ja lopullinen sijoitus oli neljäs. Kaikkiaan kausia pääsarjassa Mailalle on kertynyt 12. Suomen Cupista joukkue kuittasi mestaruuden vuonna 1984. Joukkueen kotikenttä on Hietalahden pesäpallostadion. Vantaa
Koripalloa Vantaalla pelaa Pussihukat Myyrmäen Energia Areenalla ja lentopalloa Korson Veto. Käsipallossa Atlas ja amerikkalaisessa jalkapallossa TAFT ovat oman lajinsa perinteisimpiä seuroja pitkällä pääsarjatason historiallaan ja runsaalla junioriorganisaatiollaan. Vantaan maraton on järjestetty vuodesta 1994 Tikkurilan urheilupuiston ympäristössä.Vantaan kulttuuripalkinto myönnetään vuosittain tunnustuksena merkittävistä ansioista taiteen ja kaupungin taide-elämän hyväksi Vantaan kaupungissa vakituisesti asuvalle henkilölle tai kaupungissa toimivalle yhteisölle. Ensimmäisen kerran palkinto myönnettiin vuonna 1976. Riika
Riian suosituimmat urheilulajit ovat jääkiekko ja koripallo. Jääkiekossa kaupunkia edustaa KHL:ssä pelaava Dinamo Riika. Dynamon kotihallina toimii vuonna 2006 avattu Riika-areena, joka toimi yhtenä vuoden 2006 jääkiekon MM-kilpailuiden pelipaikoista. Koripallossa pääsarjatasolla kaupunkia edustaa Barons LMT. Kaupungissa toiminut ASK Rīga voitti kolme Euroliigan mestaruutta, mutta seura lopetti toimintansa vuonna 2009. Riika-areena toimii Baronsien kotiareenana. Naisten koripallossa TTT Riga on voittanut 18 Euroliiga-mestaruutta. Peräseinäjoki
Sekä PeTo-Jussit ja Toive pelaavat pesäpallon kotiottelunsa Peräseinäjoen pesäpallostadionilla. Muita urheilupaikkoja peräseinäjoella ovat sisäliikuntahalli RitolaHalli, Koukkarin pesäpallokenttä, Peräseinäjoen keskusurheilukenttä sekä koulujen liikuntakentät. Ilmajoki
Urheilun saralla Ilmajoki on kasvattanut useita menestyneitä painijoita kuten Arvo Haaviston ja Marko Yli-Hannukselan. Myös keihäänheittäjä Tero Pitkämäen kotikunta on Ilmajoki. Tämän lisäksi Ilmajoella on miesten superpesisjoukkue Koskenkorvan Urheilijat (KoU), joka pelaa kotiottelunsa Koskenkorvalla sijaitsevalla pesäpallostadionilla. Naisten pesäpalloa Ilmajoella puolestaan edustaa Ilmajoen Kisailijat (IK), jonka edustusjoukkueet pelaavat ottelunsa keskustan tuntumassa sijaitsevalla Keskuskentällä. Vaikka Ilmajoki yhdistetäänkin pesäpalloon ja painiin, niiden harrastajamäärä ei yhteenlaskettunakaan yllä jalkapallon tasolle. Talvella pelattavista lajeista salibandy on noussut Ilmajoella ykköslajiksi. ISB Ilmajoki toimii ilmajokisten omana seurana, joka on perustettu vuonna 2000. Henrik Tawast
Pesäpallossa Tawast on Jyväskylän Kirin kasvatti. Tawast edusti myös Haminan Palloilijoita, Hamina Pesistä ja Juvan Palloa. Hänet tunnettiin pesäpallokentillä persoonallisista tuuletuksistaan, erityisesti baseball-syöksystä. Tampereen Pyrintö
Aiemmin myös pesäpallo oli Pyrinnön lajivalikoimassa. Joukkue on voittanut pesäpallon naisten Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1933, 1935, 1936 ja 1937. Miehissä parhaat saavutukset ovat SM-hopea vuodelta 1925 ja SM-pronssit vuosilta 1926 ja 1949. Suomensarjan seura on voittanut vuosina 1948 ja 1953. Koukkupaja Areena
Sarkkirannan pesäpallostadion on Kempeleen Sarkkirannassa sijaitseva pesäpallostadion. Stadion sijaitsee Kempeleen urheilukeskuksessa. Kenttä toimii Kempeleen Kirin naisten Superpesis-joukkueen ja miesten Superpesis-joukkueen kotikenttänä. Kentän erityispiirre on hiekkatekonurmi, joka on väriltään sininen. Kenttä myös tunnetaan nimellä "Laguuni". Tampereen urheilu
Tampereen urheilu muistetaan erityisesti jääkiekkoperinteestään. Kaupungissa järjestettiin muun muassa Suomen ensimmäinen virallinen jääkiekko-ottelu, Tampereen jäähalli on Suomen ensimmäinen jäähalli ja kaupungin suurseurat Ilves ja Tappara ovat Suomen menestyneimmät urheiluseurat. Muita Suomenmestaruuksia voittaneita urheiluseuroja ovat muun muassa jalkapallossa Tampere United, lentopallossa Isku-Volley, koripallossa Tampereen Pyrintö ja salibandyssä Classic. Lievestuoreen Kisa
Lievestuoreen Kisa on urheiluseura Laukaan Lievestuoreen taajamassa, ja se perustettiin 3. joulukuuta 1927. Lievestuoreen Kisan päälaji on pesäpallo. Seuran muita lajeja ovat jalkapallo, salibandy, lentopallo, boccia ja frisbeegolf. Kisan kuuluisin jäsen on ollut Sylvi Saimo. Hän ei kuitenkaan edustanut Kisaa melonnassa, jossa hän voitti olympiakultaa Helsingissä 1952. Kisan kotikenttä on Lievestuoreen keskuskenttä. Tampereen urheilu
Muita menestyneitä tamperelaisia palloiluseuroja ovat muun muassa lentopallossa Isku-Volley ja koripallossa Tampereen Pyrintö, jotka molemmat pelaavat miesten pääsarjoissa ja Pyynikin palloiluhallissa. Isku-Volley voitti Lentopallon SM-liigan 1963, 1988, 2002 ja 2006 sekä Pyrintö Korisliigan 2010, 2011 ja 2014. Koripallon naisten SM-sarjassa Pyrintö on kahdeksalla mestaruudellaan Suomen menestyneimpiä kultakausien osuessa 1950- ja 1980-luvuille. Ruoveden Pirkat
Pirkkain tunnetuin urheilija lienee korkeushypyn SE-nainen ja moninkertainen Suomen mestari Hanna Grobler (o.s. Mikkonen). Seuran naisten pesäpallon edustusjoukkue pelaa kaudella 2011 Ykköspesiksen keskilohkossa. Ruovedellä järjestettiin vuonna 2015 pesäpallon Naperoleiri. Kerava
Kerava tunnetaan mm. sirkusmarkkinoistaan, valkosipulifestivaaleistaan ja Kerava-tuotteistaan, erityisesti karvanopistaan. Muita merkittäviä tapahtumia ovat muun muassaKeravan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla monia valkosipuliruokia: lammas Yrjön tapaan (à la Jorgos), valkosipuliperunat ja valkosipulimurska öljyssä, sekä jälkiruokana karviaismarjapiirakka vaniljakastikkeen kera.Keravalta ovat kotoisin monet maailman huipulle edenneet urheilijat, kuten jalkapalloilija Jukka Raitala ja uimari Hanna-Maria Seppälä. Keravan menestynein urheilija on 1930-luvulla olympialaisissa mainetta niittänyt Volmari Iso-Hollo, jonka patsas on sijoitettu Keravan ydinkeskustaan Iso-Hollon aukiolle lähelle kirjastoa. Pentti Katainen
Pentti Olavi Katainen (s. 20. toukokuuta 1937 Helsinki) on monipuolinen suomalainen palloilija, jonka päälajit olivat pesäpallo ja jääkiekko. Paintball
Suomen suurin pelialue sijaitsee Jämsässä Keski-Suomessa. Se sisältää 12 ha erilaisia maastoja ja yhdeksän pelialuetta. Jämsän Paintballista löytyy rakennettu kaupunki, Isometsä, Röllikylä, Lentokenttä, Alametsä, Välimetsä, Konttikenttä, Vajanmäki ja Kuivurin Lehto. Näillä pelialueilla saadaan toteutettua kymmeniä erilaisia pelivariaatioita. Yksi kentistä on kilpakenttä. Koko pelialueen ottaa käyttöönsä joka vuosi Suomen ja Pohjoismaiden suurin pelitapahtuma "Suurpeli", joka pelataan elokuussa. Jämsän Paintball on kehittänyt peliä vuodesta 2002 eli koko toimintansa ajan. Suurpeliin saapuu osallistujia Pohjoismaista, Virosta, Venäjältä ja Keski-Euroopasta. Useisiin satoihin noussut pelaajamäärä mahdollistaa pelin, jossa eri joukkueilla on rintaman takana omat kapteenit ja pelinjohtaja sekä joukkueiden vetäjinä joukkueenjohtajat. Peli kestää koko päivän ja siinä kerätään pisteitä. Suurpelin voittaa eniten pisteitä saanut joukkue. Ilmajoen Kisailijat
Ilmajoen Kisailijoiden naispesäpallojoukkueet pelasivat Etelä-Pohjanmaan alueella Naisten maakuntasarjaa kaudella 2006. Muutamia vuosia sitten edustusjoukkue pelasi vielä Suomen toiseksi ylimmällä sarjatasolla, Naisten Ykköspesiksessä. Kaudella 2006 Ilmajokea edustivat maakuntasarjassa naisjoukkue, sekä yllättäen "ykkösjoukkuetta" pirteämmin pelannut C-90 -ikäiset tyttöjuniorit.
Pesäpalloon saatiin kaudella 2006 menestystä, kun C90-tytöt ottivat Jyväskylän valtakunnallisella nuorisoleirillä Suomenmestaruuden. Kausi 2007 on tuonut mukanaan uusia tuulia, kun pitkän tauon jälkeen Kisailijoilla on edustusjoukkue Suomensarjassa ja B-tytöt Superpesiksessä. Kausi 2008 aloitetaan edustusjoukkueen osalta jälleen uudessa sarjassa, kun edeltävän kauden päätteeksi varmistettiin nousu toiseksi ylimmälle sarjatasolle Naisten Ykköspesikseen. B-tytöt jatkavat pelejään Superpesiksessä. Parhaimmat saavutukset toistaiseksi ovat kuitenkin vuosilta 1961 ja 1962, jolloin miesten joukkue voitti IK:lle kaksi Suomen mestaruutta. Pielavesi
Pielavedellä on yksi Suomen tunnetuimmista lentopallojoukkueista, Pielaveden Sampo. KuPS-Volleyn konkurssin jälkeen SM-liigassa savolaista lentopalloperinnettä menestyksekkäästi jatkanut Sampo on liigan suurimpia seuroja. Suomen mestaruuden Pielaveden Sampo on voittanut vuosina 2004, 2005 ja 2009. SM-hopeaa joukkue on voittanut vuosina 2001, 2007, 2008 ja 2010.
Pielaveden Sampo on yleisseura jolla on myös muita urheilulajeja, mm. keihäänheittäjä Antti Ruuskanen edustaa seuraa. Savonlinna
Savonlinna on monipuolinen urheilukaupunki. Harrastajamäärien perusteella kaupungin ykköslaji on jalkapallo. Savonlinnan Työväen Palloseuran (STPS) miesten edustusjoukkue pelaa jalkapalloa 3. divisioonassa. Koripallossa Basket Savonlinna on tuottanut historiansa saatossa maajoukkuepelaajia. Saimaa Volley pelasi aiemmin miesten lentopallon pääsarjassa. Vuonna 2008 pelattiin Savonlinnassa lentopallon Power Cup. Savonlinna Towers pelaa amerikkalaista jalkapalloa 4. divisioonassa, ja salibandyä kaupungissa harjoittaa ZZ Top Team. Raahe
Parhaiten Raahe tunnetaan nykyään pesäpallokaupunkina. Pattijoen liityttyä Raaheen myös sen urheiluseurat liittyivät kaupunkiin. Niinpä Raahessa toimii pesäpalloseura Pattijoen Urheilijat, jonka edustusjoukkue pelaa miesten Superpesistä. Kaudella 2008 joukkue voitti Suomen mestaruuden. Raahen jääkiekkoseura Raahe-Kiekko pelaa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Raahen urheilupaikat keskittyvät Koivuluodon urheilupuistoon, jossa jäähalliin mahtuu 1 500 katsojaa ja urheilukentälle 2 500 katsojaa. Kuopion maantiede
Puijo on ollut aikoinaan Suomen virein talviurheilukeskus. Mäkihyppytoiminta Puijon Hiihtoseurassa on erittäin menestyksekästä ja seuran kasvattivalmentajia on myös useita kansainvälisissä tehtävissä. Mäkimontun lähistöllä sijaitsee myös Puijonlaakson pesäpallokenttä. Paimion Pesis
Paimion Pesiksen kotikenttä sijaitsee Paimion oinilassa.
Kotikentän avajaisia vietettiin 16.8.2015 ja kenttä sai nimen Tiira-areena. Kentän avasi virallisesti silloinen Paimion kaupunginhallituksen puheenjohtaja Jarkko Kallio, joka paljastui innokkaaksi pesäpallon faniksi. Tapahtuma keräsi toistaiseksi suurimman yleisön pesäpallotapahtumaan Paimiossa kun katsojia oli reilusti yli toista sataa.
Vuonna 2018 on aloitettu suunnittelu kentän laajentamiseksi täysikokoiseksi miesten pesäpallonkentäksi. Helsingin kulttuuri
Koripalloa on Helsingissä pelattu mestaruustasolla useammankin joukkueen voimin: Pantterit, HKT ja HNMKY. Kaudella 2008–2009 miesten korisliigassa on tosin vain yksi helsinkiläinen joukkue, ToPo ja naisten SM-liigassa kaksi: ToPo ja Pantterit. Suomen kansallisurheilussa pesäpallossa helsinkiläisten joukkueiden osuus on jäänyt vaatimattomaksi, vaikkakin Puna-Mustat on voittanut miesten Suomen mestaruuden 1973 ja pelaa nykyään Ykköspesistä. Tampere
Tampere on myös kulttuuri- ja urheilukaupunki. Siellä toimivat Suomen vanhimpiin teattereihin kuuluvat Tampereen Teatteri ja Tampereen Työväen Teatteri. Museokeskus Vapriikissa on monia museoita ja näyttelyitä, mutta matkailullisesti merkittävin kohde on kuitenkin huvipuisto Särkänniemi. Populaarikulttuurissa Tampere tunnetaan erityisesti Manserock-nimen saaneesta musiikkityylistä. Paikallisruokana pidetään mustaamakkaraa. Tampereella pelaa useita urheilun pääsarjajoukkueita, ja kaupunkia pidetään usein suomalaisen jääkiekkoilun ”kehtona”. Kaupungin omat joukkueet ovat Ilves ja Tappara. Kurikka
Kurikka sijaitsee liikenteellisesti hyvässä paikassa: Kurikasta on hyvät tieyhteydet muun muassa Seinäjoelle, Vaasaan ja Tampereelle. Kaupungin läpi kulkee Valtatie 3 Helsingistä Vaasaan ja kantatie 67 Seinäjoelta Kaskisiin. Kurikan länsipäässä Sarvijoella, kaupungin rajaa hipoen kulkee myös Valtatie 8 Turusta Ouluun. Lisäksi Suupohjan rata Seinäjoelta Kaskisiin kulkee kaupungin läpi. Nykyään radalla on vain tavaraliikennettä, henkilöliikenne loppui vuonna 1968. Nykyään lähimmät henkilöliikenteen rautatieasemat Kurikasta on Seinäjoki tai Kurikan itäpäästä Parkanon rautatieasema .
Kurikassa toimii Kurikan Ryhti, jonka lajeina ovat ampumahiihto, hiihto, jalkapallo, jousiammunta, jääkiekko, kamppailu-urheilu, lentopallo, salibandy, sulkapallo, uinti ja yleisurheilu. Lisäksi Rasti-Kurikka on menestynyt suunnistusseura. Kurikan Seibukan on menestynyt judoseura. Kurikassa on myös urheiluseura Kurikan Visa, jonka toiminta keskittyy pääasiassa shakkiin, tikanheittoon ja lentopalloon. Kurikan puntti klubi on menestynyt painonnostoon keskittynyt seura. Kurikassa on jäähalli, uimahalli, tennishalli ja urheilukeskus, jossa ovat yleisurheilukenttä, pesä- ja jalkapallokenttä, tenniskenttä, kuntorata ja hiekkatekonurmikenttä. Kurikassa on myös monitoimikeskus, Monnari, jossa voi harrastaa normaalien sisäurheilulajien lisäksi jousiammuntaa. Lisäksi löytyy erillinen seurojen ylläpitämä painonnosto ja kamppailusali. Jurvan puolella on liikuntahalli ja siinä kuntosali. Peräseinäjoki
Peräseinäjoella toimii kolme eri palloilulajien urheiluseuraa. Jalkapallossa lähinnä junioripuolella toimintaa ylläpitää FC Pepsi 2002, joka on yksi TP-Seinäjoen kasvattajaseuroista. Peräseinäjoen ainut yleisseura on Peräseinäjoen Toive jolla on toimintaa pesäpallossa, salibandyssa, lentopallossa ja painissa. Paini ja pesäpallo ovat toiveen suurimmat lajit. Seuran tunnetuimmat edustajat painissa ovat Keijo Manni sekä Jani Manni. Pesäpallossa Toive pelaa Suomensarjaa. Toive pelasi vuoteen 2004 asti Naisten Superpesiksessä. Yleisurheilusta yksi tunnetuin edustaja on kymmenottelija Jaakko Ojaniemi. Kuuluisin peräseinäjokelainen urheilija on Ville Ritola. Pesäpallo
Pesäpalloammattilaisia on Suomessa palloilulajeista jääkiekon ja jalkapallon jälkeen kolmanneksi eniten. Vuonna 2013 ammattilaispesäpalloilijoita oli 96. Pesäpallon pelaajayhdistyksen Huippupesäpalloilijoiden tekemän vuoden 2014 kyselyn perusteella miesten pääsarjapelaajista noin 10 prosenttia oli täysammattilaisia. 30 prosenttia pelaajista opiskeli pelaamisen rinnalla ja 60 prosenttia teki muita töitä. Pelaajista noin 15 prosenttia tienasi kauden aikana yli 30 000 euroa. Naispelaajista puolestaan 90 prosenttia urheilijoista pelasi vain kulukorvauksilla ja loppujen vuosiansiot olivat 5 000 – 10 000 euroa. Joroinen
Joroisten urheilijat keskittyy lähinnä kuntoliikuntaan. Sen palloilulajeja ovat salibandy ja pesäpallo, lisäksi toimintaa on kestävyysurheilussa, mäkihypyssä, frisbeegolfissa ja kuntosalilla. Myös Kuvansin Kuohu keskittyy vahvasti yleisurheiluun ja aikuisten kuntoliikuntaan. Joroisten Jyskeellä on naisten joukkue salibandyn aluesarjassa. Vaasan Maila
Pesäpallon, ja sen edeltäjän Pitkäpallon, harrastaminen alkoi Vaasassa jo 1920-luvun alkupuolella. Vaasalaiset pelasivat pitkäpallokilpailuissa Vaasan Wasaman alla ja osana Etelä-Pohjanmaan joukkuetta vuoden 1921 Suomen mestaruus-kilpailussa. Kinnula
Kinnulan kirkonkylässä, Apajarannan lähettyvillä sijaitsee maallikkosaarnaaja, kuvataiteilija Vihtori Storckin perinneateljee. Kunnassa on keskeisenä urheilulajina pesäpallo. Adam Malm
Torpparin perheeseen Etelä-Savon Jäppilässä syntynyt Malm työskenteli jo lapsesta lähtien metsätyömailla ja muutti veljensä Villen perässä Kotkaan 15-vuotiaana, jossa hän pääsi töihin paikalliseen leipomoon. Hän harrasti myös urheilua Kotkan Riennossa, jossa Malmin lajeja olivat paini ja pikajuoksu. Olympiavoittaja Kaarlo Koskelon valmennuksessa hänestä tuli lahjakas painija, joka vuonna 1915 voitti Helsingin Jyryn järjestämissä kilpailuissa kuuluisan ruotsalaispainijan. Jyry onnistui houkuttelemaan Malmin Helsinkiin, missä hänelle järjestyi työpaikka Elannon leipomosta. Vuonna 1917 Malm voitti painin 82,5 kg:n sarjan Suomen mestaruuden sekä Helsingin piirinmestaruuden, joka oli vielä kovatasoisempi kilpailu. Häntä pidettiin yhtenä vuoden 1920 kesäolympialaisten mitalisuosikkina, mutta Malm ei lopulta päässyt osallistumaan kisoihin. Sotkamon Jymy
Vuoden 1947 Suomen Suurkisoissa Jymy osallistui pesäpalloturnaukseen jossa se voitti kakkosjoukkueellaan B-sarjan mestaruuden. 1940-luku kasvatti pesäpallon kokonaisuudessaan paikkankunnan suosituimmaksi urheilulajiksi, pitkälti sen soveltuvuudesta joukkuepelinä kasvatuksellisiin tavoitteisiin. Pesäpallon suosio lähti myös paikkakuntalaisista itsestään. Vuoden 1945 keväällä kylän nuoriso mietti yhdessä, mitä he alkaisivat harrastamaan ja samassa yhteydessä oli syntynyt ajatus pesäpallon pelaamisesta. Kesän aikana Jymy voittinkin piirin mestaruudet kaikissa sarjoissa. Miesten ykkösjoukkue hoiti oman sarjansa häviämättä otteluakaan ja nousikin ensimmäistä kertaa Suomensarjaan.Vuoden 1945 syksyllä Jymy osallistui maakuntien välisiin kilpailuihin Oulussa. Jymy voittikin Pohjois-Suomen mestaruuden miesten ja naisten sarjoissa mutta juniorit hävisivät oman loppuottelunsa Oulun Pyrinnölle yhden juoksun erolla. Pesäpallo
Pesäpalloa ovat Suomen ulkopuolelle levittäneet etenkin Suomesta ulkomaille muuttaneet suomalaiset ja Suomesta kotimaihinsa palanneet ulkomaalaiset. Pesäpalloa pelataan ainakin Ruotsissa, Virossa, Japanissa, Australiassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Esimerkiksi Australiassa pelataan sarjaa, jossa on useita joukkueita. Intiaan pesäpallo on levinnyt 2010-luvulla itsenäisesti, ja pelaajat ovat opetelleet säännöt YouTube-videoista. Vuonna 2016 Intiassa arvioitiin olevan jo joitakin tuhansia pelaajia. Seinäjoen urheilu
Seinäjoen menestyslaji on aina ollut pesäpallo. Siinä kaupungin lippulaivana toimii Seinäjoen Maila-Jussit. Se putosi jo vuonna 2005 Superpesiksestä, mutta nousi heit seuraavana vuonna takaisin. SMJ pelasikin vuoteen 2005 pääsarjatasolla kaudesta 1969 asti. Se on pelannut pääsarjatasolla yhteensä 45 kautta, minkä lisäksi naiset ovat pelanneet siellä 12 kautta. Riihimäen Pallonlyöjät
RPL:n kotikenttänä toimi ensiksi Riihimäen nykyisellä Kauppatorilla sijainnut pesäpallokenttä, joka toimi RPL:n kenttänä seuran varhaishistorian ajan. RPL:n ehkä tunnetuin kotikenttä oli Riihimäen Piikinmäessä sijainnut pelikenttä. Piikinmäestä RPL siirtyi Peltosaaren urheilupuistoon valmistuneelle Pesäpallostadionille jossa RPL pelasi viimeiseksi jääneet ottelunsa 90-luvulla.
Pesäpallon lisäksi RPL:llä oli muun muassa jääkiekkotoimintaa ja joukkue voittikin maakuntasarjan vuosina 1950 ja 1957. Parkkarila
Kaupunginosa on tunnettu erityisesti Kisapuiston urheilukeskuksesta, jonka jäähallissa jääkiekon SM-liigan SaiPa pelaa kotiottelunsa. Parkkarilassa on myös koulu, päiväkoti, leikkipuisto ja baari. Iiro Haimi
Haimi on Kouvolan Pallonlyöjien kasvatti ja aloitti pesäpallon noin viiden vuoden iässä. Ensikosketuksensa aikuisten sarjoihin hän sai Kuusankosken Puhdissa 2002. Haimi pelasi silloin Suomensarjaa. Kaudella 2003 hän pelasi Suomensarjan lisäksi Poikien superpesiksessä Kouvolan riveissä. Kauden 2003 jälkeen Haimi siirtyi Hyvinkään Tahkoon, jossa hän pelasi B-poikien SM-sarjassa. Yhden kauden jälkeen Tahko siirsi Haimin Järvenpään Pesikseen Ykköspesikseen. Haimi valittiin 2005 B-poikien Itä–Länsi-ottelussa kentän parhaaksi. Eura
Euran tunnetuin urheiluseura lienee LiigaEura, joka pelasi naisten lentopallon SM-liigassa. Myös vesipallojoukkue ETU on pelannut SM-tasolla. Jalkapallojoukkue Euran Pallo pelaa Länsi-Suomen Nelosessa. Euran Paneliassa toimii jääkiekkojoukkue Panelian Raikas. Eurassa on myös kilpaurheiluseura Euran Raiku, jonka lajeja ovat lentopallo, yleisurheilu, beach volley ja petankki. Euran Veivi on euralainen kori- ja sulkapallojoukkue. Eura on myös tunnettu hevosurheilustaan. Kaukasten Voima
Kaukasten Voima (lyh. KaVo) on alun perin Hyvinkään Kaukasista peräisin oleva, sittemmin jokelalaistunut urheiluseura, jonka toimintaan kuuluvat nykyisin jääkiekko, koripallo sekä yleisurheilu. Seuralla on ollut toimintaa myös jalkapallon, lentopallon ja pesäpallon saralla, mutta nämä toiminnat ovat myöhemmin hiipuneet. Kinnarin pesäpallokenttä
Kinnarin pesäpallokenttä on Kinnarin kaupunginosassa Järvenpäässä sijaitseva pesäpallostadion. Kenttä toimii Kinnarin Pesiksen kotikenttänä, ja seuran miesten edustusjoukkue pelasi sillä Superpesistä vuosina 2002–2004. Peräseinäjoen Toive (pesäpallo)
Voimistelu- ja urheiluseura Peräseinäjoen Toive perustettiin 19. marraskuuta 1927. Pesäpallo oli toiminnassa mukana jo alkuvuosina, mutta ensimmäiset tilastot sarjoista löytävät 1940-luvulta.Tuolloin Toive pelasi pesäpalloa miesten perussarjassa, poikien sarjassa B-junioreilla ja naisten sarjassa. Vuonna 1948 Toiveen miehet voittivat oman lohkonsa päihittämällä ratkaisevassa ottelussa Kuortaneen ja nousivat vuodeksi 1949 välisarjaan. Vuotta 1949 voidaan pitää pienoisena läpimurtona peräseinäjokiselle pesäpallolle, kun naiset voittivat oman lohkonsa ja miehet saavuttivat piirikisoissa B-ryhmän mestaruuden, voitettuaan ratkaisuottelussa Kurikan Visan juoksuin 30–7. Iisalmi
Kaupungin tunnetuimmat urheiluseurat ovat jääkiekkoseura Iisalmen Peli-karhut eli "IPK" (Mestis), jalkapalloseurat PK-37 (Kakkonen), Iisalmen Pallo-Veikot eli PAVE (4. divisioona) ja Klubi-36 (Naisten kakkonen), salibandyseura FBI (3. divisioona), , uimaseura Iisalmen Uimarit sekä lähinnä yleisurheiluun ja hiihtoon keskittyvä Iisalmen Visa. Myös Iisalmen naisvoimistelijat (Iina), Iisalmen Urheilu-Vesat (IUV), ratsastusseura Koljonvirran ratsastajat (KvR) ja melkein tuhannen jäsenen ulkoiluun keskittynyt Iisalmen Latu ovat tunnettuja ja toiminnassaan aktiivisia urheiluseuroja. Kuopio
Kuopio on perinteikäs urheilukaupunki, minkä joukkueita pelaa useissa eri lajeissa pääsarjatasoilla. Kenelle tahansa suomalaiselle urheilunharrastajalle seurat KuPS ja KalPa, sekä nimet kuten Aulis Rytkönen, Juhani Wahlsten, Hannes Kolehmainen ja Matti Hautamäki ovat tuttuja. 2010-luvun loppupuolella menestys on ollut nousujohteista myös salibandyssa (Salibandyseura Welhot) ja ennen kaikkea amerikkalaisessa jalkapallossa (Kuopio Steelers). 2017 perustettiin todellinen lentopallon suurseura, Savo Volley. Pesäpallo
Pesäpallon pääsarjan katsojaluvut ovat Suomen kolmanneksi korkeimmat. Vuoden 2011 tilastojen perusteella vain jääkiekon SM-liiga ja jalkapallon Veikkausliiga keräävät enemmän yleisöä. SM-liigan, Veikkausliigan ja Superpesiksen lisäksi vain jääkiekon toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Mestiksessä on keskimäärin yli tuhat katsojaa ottelua kohden. Naisten Superpesis on puolestaan seurautuin naisten urheilusarja Suomessa. Pesäpalloliiton tilastojen mukaan miesten Superpesistä seurasi vuonna 2014 paikan päällä keskimäärin 1 481 katsojaa ottelua kohden ja naisten Superpesistä 536 katsojaa. Suomen urheilu
Käsipallon Suomen-mestaruudesta on pelattu vuodesta 1944. Laji on rajoittunut vahvasti Etelä-Suomeen; pohjoisin SM-sarjapaikkakunta on Tampere, jossa pelattiin pääsarjaa viimeksi 1950-luvulla. Miesten SM-sarjan menestynein seura on karjaalainen BK-46 ja naisten SM-sarjan Helsingin IFK. Somero
Somerolaisia urheiluseuroja ovat Someron Esa, Someron Pallo, Someron Voima ja rullakiekkoon erikoistunut Roller-PePe. Someron Voiman futsal-joukkue pelaa miesten korkeimmalla sarjatasolla Futsal-liigassa. Urheilulajeista somerolaiset ovat perinteisesti menestyneet etenkin seiväshypyssä, ja tunnettuja somerolaisia lajin urheilijoita ovat olleet muiden muassa Pentti Nikula, Kauko Nyström ja Minna Nikkanen. Somerolla järjestetään vuosittain kansainvälinen yleisurheilutapahtuma Seiväskarnevaalit. Gustaf Palamaa
”Kustu” Palamaa oli ammatiltaan kamreeri ja vakuutusmies. Veljensä Armas Palamaan tavoin Gustaf edusti pesäpallossa Helsingin Pallonlyöjiä. Pesäpallossa Palamaa saavutti 3 Suomen mestaruutta 1922–1924 ja 2 Suojeluskuntamestaruutta 1922 ja 1923. Palamaa harrasti myös keihäänheittoa. Riihimäen Pallonlyöjät
RPL pelasi 24 kautta pesäpalloa Superpesiksessä viimeiseksi kaudeksi jäi 1995, jolloin pelattin RPL-Riihimäki nimellä ja kauden päätteeksi seura putosi Ykkössarjaan. RPL saavutti yhden miesten pesäpallon Suomen-mestaruuden vuonna 1933 ja naisten joukkue voitti Suomen-mestaruuden kahdesti, vuosina 1980 ja 1981. Tämän lisäksi RPL saavutti A-poikien Suomen-mestaruuden vuosina 1928 ja 1934. Riihimäen Pallonlyöjien ja Hyvinkään Tahkon väliset ottelut olivat aikoinaan tunnettuja tiivistunnelmaisina paikalliskamppailuina, joista yleisöennätyksenä on 4009 katsojaa ottelussa RPL-Tahko vuonna 1986. Tampereen urheilu
Tampereen Pyrintö on perinteinen monilajiseura, joka tunnetaan koripallon lisäksi suunnistuksesta, hiihdosta ja yleisurheilijoistaan, muun muassa pituushypyn MM-pronssimitalisti Tommi Evilästä, keihäänheittäjistä Tero Järvenpää ja Sanni Utriainen sekä korkeushypyn moninkertaisesta Suomen mestarista Jussi Viita. Halsua
Nykyisin Halsua tunnetaan paremmin ravimiesten, pesäpalloilijoitten ja kanteleensoittajien kuntana. Ikaalisten pesäpallokenttä
Ikaalisten pesäpallokenttä on Ikaalisissa Vanhakauppalan kaupunginosassa sijaitseva pesäpallokenttä. Kenttä sijaitsee Kyrösjärven rannalla, joka mahdollistaa kovilla läpilyönnillä pallon menon veteen. Ikaalisten pesäpallokenttä on uudistettu vuonna 2018, jolloin sille vaihdettiin uusi sininen tekonurmi vanhan alkuperäisen tekonurmen tilalle, joka oli Suomen ensimmäinen tekonurmi. Kenttä toimii Ikaalisten Tarmon kotipelikenttänä. Hyvinkään Urheilutoverit
Hyvinkään Urheilutovereiden toimintaan kuului ensimmäisinä vuosikymmeninä useita urheilumuotoja. Esimerkiksi Hyvinkään Urheilutovereilla oli aina 1970-luvulle asti toimintaa painissa. Nykyään HUT on erikoistunut pöytätennikseen ja seuran edustusjoukkue pelasi kaudella 2006-2007 Suomen Pöytätennisliiton järjestämässä Mestaruussarjassa. Hyvinkään Urheilutovereilla oli yhteensä kuusi joukkuetta kaudella 2006-2007 Suomen Pöytätennisliiton järjestämissä sarjoissa. Seuran kasvatteja on esiintynyt Suomen maajoukkueessa vuosien varrella. Hyvinkään Tahko
Hyvinkään Tahko on pesäpallon erikoisseura, ja miesten joukkue pelaa Superpesistä. Naisten joukkue luopui paikastaan Ykköspesiksessä kauden 2010 jälkeen. Joukkue kuitenkin nousi takaisin ykköspesikseen vuonna 2015. Tahkon kotikenttänä toimii Pihkalan pesäpallostadion.