Mitä bosonit ovat?
Aine
Fermionien lisäksi on olemassa toinenkin alkeishiukkasryhmä: bosonit. Ne välittävät vuorovaikutuksia aineen perushiukkasten välillä. Bosoneja ovat mesonit, gluonit ja fotonit. Mesonit ja gluonit ovat vahvan vuorovaikutuksen sekä fotonit sähkömagneettisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkasia. Heikkoa vuorovaikutusta välittää W-bosoni. Teorian edellyttämiä, mutta vielä löytymättömiä bosoneja ovat Higgsin hiukkanen sekä gravitoni. Higgsin hiukkasen on päätelty selittävän kaikkien alkeishiukkasten massan, gravitonin puolestaan olevan painovoimaa eli gravitaatiota välittävä hiukkanen. Hiukkasfysiikan standardimalli
Standardimalli sisältää alkeishiukkaset sekä fermionit että bosonit. Fermionit ovat hiukkasia joiden spin on puoliluku (1/2, 3/2 jne...) ja siksi tottelevat Paulin kieltosääntöä, jonka mukaan kaksi fermionia ei voi olla samassa kvanttitilassa. Bosonien spin on kokonaisluku eivätkä ne noudata Paulin kieltosääntöä. Yksinkertaistetusti sanottuna fermionit ovat ainehiukkasia ja bosonit välittäjähiukkasia. Bosen–Einsteinin statistiikka
Bosen–Einsteinin statistiikka (BE-statistiikka) on statististessa fysiikassa jakaumalaki, joka osoittaa samanlaatuisten bosonien energiatilojen jakauman termodynaamisessa tasapainotilassa. Bosonit ovat alkeishiukkasia, jotka toisin kuin fermionit eivät noudata Paulin kieltosääntöä ja joita näin ollen voi olla rajoittamaton määrä samassa energiatilassa. Sellaisia ovat esimerkiksi fotonit ja erilaiset mesonit. Bosoni
Bosoniksi sanotaan alkeishiukkasia ja niiden yhdistelmiä, joiden spin on kokonaisluku. Bosonit on nimetty Satyendra Bosen mukaan. Useita bosoneja käsittävä systeemi noudattaa Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Higgsin bosoni
Higgsin bosoni eli Higgsin hiukkanen (H) on alkeishiukkanen, jonka olemassaolon hiukkasfysiikan standardimalli ennustaa ja joka on mahdollisesti löydetty Large Hadron Colliderissa. Higgsin bosonia vastaavan bosonin löytämisestä raportoitiin 4. heinäkuuta 2012. Massaksi saatiin 125–127 GeV/c², mitä tarkennettiin arvoon 125,09 ± 0,24 GeV/c² maaliskuussa 2015.
Assiniboinet
1860-luvulla pohjoisille tasangoille levinneet Yhdysvaltain armeijan ja intiaanien väliset sodat tekivät Fort Unionin ympäristöstä siksi levottoman, että kauppa-asema lakkautettiin vuonna 1867. Lopullinen sinetti assiniboinien ja heidän naapuriheimojensa kaupankäynnin tyrehtymiselle oli Yhdysvaltain kongressin myöntyminen biisonien joukkoteurastukseen. Suurten laumojen teurastaminen alkoi vuoden 1867 aikana samalla kun ensimmäistä rautatietä ryhdyttiin rakentamaan tasankojen halki. Biisoneista riippuvaisiksi tulleille assiniboineille tämä merkitsi heidän elämäntapansa väistämätöntä kuolemista. He eivät kuitenkaan kääntyneet Yhdysvaltoja vastaan, koska tiesivät sen hyödyttömäksi. Luettelo hiukkasista
Bosoneilla on kokonaislukuspin. Luonnon perusvuorovaikutuksia välittävät mittabosonit ja massan arvellaan liittyvän Higgsin bosoniin. Standardimallin mukaan alkeisbosoneita ovat: Bosen–Einsteinin kondensaatti
Bosen–Einsteinin kondensaatti on matalassa lämpötilassa esiintyvä aineen tila, jossa makroskooppisesti merkittävä osa hiukkasista miehittää alinta mahdollista energiatilaa. Bosen–Einsteinin kondensaatissa hiukkaset menettävät yksilöllisen luonteensa ja kondensaatti alkaa hiukkasten muodostamana makroskooppisena kokonaisuutena noudattaa kvanttimekaniikan lakeja. Normaalisti kvanttimekaniikan lainalaisuudet eivät tule esille makroskooppisilla hiukkasmäärillä. Bosen–Einsteinin kondensaatti voi muodostua vain hiukkasilla, jotka ovat bosoneja ja noudattavat Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Myös fermionit voivat muodostaa keskenään pariutumalla fermionikondensaatteja. Olomuoto
Bosen-Einsteinin kondensaatti on matalassa lämpötilassa esiintyvä aineen tila, jossa makroskooppisesti merkittävä osa hiukkasista miehittää alinta mahdollista energiatilaa. Bosen-Einsteinin kondensaatissa hiukkaset menettävät yksilöllisen luonteensa ja kondensaatti alkaa hiukkasten muodostamana makroskooppisena kokonaisuutena noudattaa kvanttimekaniikan lakeja. Normaalisti kvanttimekaniikan lainalaisuudet eivät tule esille makroskooppisilla hiukkasmäärillä. Bosen-Einsteinin kondensaatti voi muodostua vain hiukkasilla, jotka ovat bosoneja. Myös fermionit voivat muodostaa keskenään pariutumalla fermionikondensaatteja. Tämän olomuodon löytäjät palkittiin Nobelin palkinnolla 1995. LEP-törmäytin
Nimensä mukaisesti LEP:ssä suoritettiin elektronien ja positronien törmäytyksiä. Prosessia kutsutaan elektronien ja positronien annihilaatioksi, jossa positroni ja elektroni törmätessään "katoavat" ja niiden energia muuttuu virtuaaliseksi fotoniksi tai Z-bosoniksi. W-bosonipareja saatiin neutriinojen, fotonien ja Z-bosonien hiukkasten vaihdossa. Virtuaalihiukkaset eivät elä kauan ja ne hajaantuvat nopeasti muiksi alkeishiukkasiksi, joita voidaan havaita hiukkasilmaisimilla. Havaitut hiukkaset voitiin tunnistaa niiden energian, liikemäärän ja sähkövarauksen perusteella. Hiukkasfysiikan standardimalli
Edellä mainittujen ongelmien johdosta hiukkasfyysikot eivät yleisesti usko, että standardimalli olisi lopullinen teoria. Standardimallia voidaan laajentaa monella tavalla. Näistä mielenkiintoisimmat ovat laajempi Higgsin bosoniin liittyvä sektori, supersymmetria ja säieteoriat. Vuodesta 2008 alkaen CERNin uuden Large Hadron Colliderin odotetaan tuovan kokeellista tietoa koskien standardimallin laajennuksia. Higgsin bosoni
CERNin edellisen vaiheen LEP-kiihdytin etsi Higgsin bosoneja vuosina 1989–2001. Kokeiden perusteella voitiin päätellä, että standardimallin mukaisen Higgsin bosonin massan on oltava vähintään 114 GeV/c². Standardimallia laajemmissa teorioissa massan alaraja voi olla tätä pienempi, esimerkiksi minimaalisessa supersymmetrisessä standardimallissa massan alaraja on noin 92 GeV/c² . Elektroni
Elektronisäteily, jota kutsutaan myös katodisäteilyksi, on aineen atomeista ionisaatiossa irronneita elektroneja. Elektroniputket ja elektronimikroskooppi toimivat tyhjiössä lentävien elektronien avulla. Elektronisäteilyä syntyy myös neutronin ja monien radioaktiivisten ydinten hajotessa, missä tapauksessa siitä käytetään nimitystä beetasäteily. Osatsonit
Osatsonit ovat kiteistiä aineitaja väriltään tyypillisesti kirkkaan keltaisia. Yhdisteet ovat liukenemattomia muun muassa veteen ja bentseeniin. Osatsonit voidaan hapettaa esimerkiksi kuparisulfaatin tai kloori- tai bromiveden avulla triatsolijohdannaisiksi, joita kutsutaan osotriatsoleiksi. Käytettäessä kuparisulfaattia hapettimena ilmene reaktion välivaiheina radikaaleja. Eräät osatsonit reagoivat etikkahappoanhydridin kanssa muodostaen pyratsolijohdannaisia, jotka ovat hyödyllisiä muun muassa lääkeaineiden valmistuksessa. Boori
Boorin hydridejä kutsutaan boraaneiksi, joista yksinkertaisin stabiili yhdiste on diboraani. Boraaneissa sidokset vetyjen ja booriatomien välillä ovat poikkeuksellisia. Booriatomit ovat sitoutuneet toisiinsa usein niin kutsutun vetysillan välityksellä, jolloin sama vetyatomi on sitoutunut kahteen booriatomiin. Kaavoiltaan ja rakenteiltaan erilaisia neutraaleja boraaneja tunnetaan yli 50 ja boraanianioneja vieläkin enemmän. Boraaneissa osa booriatomeista voi olla korvautunut hiiliatomeilla, jolloin puhutaan karboraaneista, metalliatomilla, jolloin kyseessä on metalloboraani tai sekä hiili- että metalliatomilla, jolloin puhutaan metallokarboraaneista. Fysiikan historia
Einstein oli todistanut kokeellisesti atomien olemassaolon, mutta se ei vielä riittänyt. Fysiikka tieteenä ei ollut läheskään valmis. Aineen pohjimmainen rakenne oli selvittämättä. J. J. Thomson oli jo vuonna 1897 havainnut kokeissaan elektronin. Seitsemän vuotta myöhemmin hän esitteli niin sanottua rusinapullamallia ('Thomsonin malli'), jossa elektronit olivat kiinni kimmoisessa atomissa kuten rusinat pullassa. Ernest Rutherford osoitti vuonna 1911, ettei Thomsonin malli ollut riittävä ja hän erotti atomista kaksi osaa: ytimen ja elektronipilven. Rutherfordin mallissa elektronit kiertävät tarkkoja ratoja, eivätkä ne voi muuttaa ratojaan. Malli ajautui ongelmaan, sillä sen mukaan ydintä kiertävien elektronien olisi pitänyt lähettää jatkuvaa sähkömagneettista säteilyä. Tämän ongelman ratkaisi Niels Bohr, joka oli saanut tutkijatohtoristipendin Englantiin, missä hän hakeutui Thomsonin laboratorioon Cambridgeen. Bohr kertoi suoraan Thomsonille, mitä hän ajatteli tämän atomimallista ja heidän suhteensa muuttui riitaisaksi. Vuotta myöhemmin Bohr pääsi töihin Rutherfordin laboratorioon, ja hän julkaisi oman atomimallinsa vuonna 1913. Boori
Boori esiintyy yhdisteissään pääasiassa hapetusluvulla +III. sen pieni koko ja korkea ionisoitumisenergia aiheuttavat sen, että boorin yhdisteet ovat pääasiassa kovalenttisesti sitoutuneita molekyyliyhdisteitä eikä B-ionia sisältäviä yhdisteitä tunneta. Boorin elektronegatiivisuus on lähellä hiilen ja vedyn elektronegatiivisuuksia, minkä vuoksi näiden yhdisteillä on lukuisia erikoisia ominaisuuksia. Karbonaatti
Karbonaatti CO on anioni, jossa esiintyy hiili- ja happiatomeja. Karbonaateiksi sanotaan myös ioniyhdisteitä, hiilihapon suoloja, joissa karbonaatti-ioni on anionina ja hiilihapon orgaanisia estereitä. Esimerkiksi kalsiumkarbonaattia CaCO syntyy, kun hiilidioksidia CO sitoutuu kalsiumoksidiin CaO. Bohol
Toisin kuin suurin osa Luzonista ja Visayasin pohjoisosista, Bohol on suojassa maata koettelevilta pyörremyrskyiltä. Sää on yleensä hyvä vuoden ympäri. Marraskuusta huhtikuuhun vallitsee pohjoismonsuuni "amihan", jolloin lämpötila on päivisin keskimäärin 28 °C ja laskee yöllä 25 °C. Kesäkaudella toukokuusta heinäkuuhun lämpötila on korkeampi ja sää on erittäin kostea lounaismonsuunin, "habagatin", johdosta. Kesäkauden sää ei ole helposti ennustettavissa. Bosoni
Yleisesti ottaen hiukkaset voidaan jakaa kahteen luokkaan spinin mukaan: Mikäli spin on puoliluku (useimmiten +1/2, -1/2, +3/2 tai -3/2), kutsutaan hiukkasta fermioniksi ja spinin ollessa kokonaisluku (0, 1, 2), on kyseessä bosoni. Kahtaisioni
Kahtaisioneja ovat esimerkiksi aminohapot. Näissä on aina happoryhmänä toimiva karboksyylihapporyhmä (–COOH) ja emäsryhmänä toimiva amiiniryhmä (–NH). Glysiini (kuvassa) on kahtaisioninen ja on pH:ltaan neutraalissa liuoksessa lähinnä kahtaisionimuodossa. Booriryhmä
Booriryhmä on alkuainetaulukon 13. ryhmä eli kolmas pääryhmä, johon kuuluu kuusi alkuainetta, jotka ovat boori (B), alumiini (Al), gallium (Ga), indium (In), tallium (Tl) ja nihonium (Nh). Boori on puolimetalli, alumiini, gallium, indium sekä tallium ovat metalleja. Nihonium on synteettinen alkuaine, jota ei tavata luonnossa ja jolla ei ole merkitystä kemian perustutkimuksen ulkopuolella. Supersymmetria
Lisäksi standardimallin yhden Higgsin bosoni -dubletin lisäksi on otettava toinen dubletti, jotta saadaan massat kaikille kvarkeille ja teoria ei sisällä ns. anomalioita. Tällöin sähköheikon vuorovaikutuksen symmetriarikon jälkeen malli sisältää viisi fysikaalista Higgsin hiukkasta. Bosoniset superpartnerit on nimetty lisäämällä hiukkasen nimen alkuun s-kirjain (tulee sanasta "skalaari"). Esimerkiksi kvarkin superpartneri on "skvarkki", joka on bosoni. Vastaavasti neutriinon partneri on sneutriino, myonin smyoni, taun stau ja niin edelleen. Fermioniset superpartnerinimet johdetaan vastaavasta standardimallin nimestä lisäämällä pääte "-ino". Esimerkiksi Higgsin bosonin superpartneri on nimeltään "higgsino", joka siis on fermioni. Sähköheikko vuorovaikutus
Sähköheikkoa vuorovaikutusta kuvaava teoria on mittakenttäteoria, jonka matemaattisen perusrakenteen muodostavat kaksi unitaarista symmetriaryhmää, heikosta vuorovaikutuksesta periytyvä SU(2) sekä sähkömagneettisesta vuorovakutuksesta periytyvä U(1). Tämän vuoksi teoriassa voidaan tehdä mittamuunnoksia neljään suuntaan eli teoriaan sisältyy neljä eri mittabosonia. Näitä merkitään W, W, W ja B. Osoittautuu, että sähkövaraukselliset mittabosonit W ja W ovat täsmälleen heikon vuorovaikutuksen W-bosonit, mutta sähköisesti neutraalien bosonien W ja B tapaus on monimutkaisempi. W- ja Z-bosonit
Fysiikassa W- ja Z-bosonit ovat alkeishiukkasia, jotka välittävät heikkoa ydinvoimaa. Niiden löytämistä CERNissä vuonna 1983 on pidetty hiukkasfysiikan standardimallin merkittävimpänä onnistumisena. Higgsin bosoni
Mikäli Higgsin bosoni on olemassa, sen arvellaan löytyvän CERNiin rakennetulla LHC-hiukkaskiihdyttimellä, jota koekäynnistettiin vuonna 2008. Joulukuussa 2011 tehdyt havainnot viittasivat siihen, että se oli mahdollisesti löydetty, joskaan sitä ei vielä varmuudella tunnistettu. Higgsin bosoni
Heinäkuun 4. 2012 CERNin LHC:n kahden suurimman koeaseman, Atlasin ja CMS:n tutkijat pitivät Higgsin hiukkasen etsintää käsittelevän yhteisen tiedotustilaisuuden. Molempien koeasemien edustajat kertoivat löytäneensä uuden hiukkasen noin 125 GeV/c²:n massan kohdalta. Hiukkanen sopii standardimallin ennustuksiin, mutta varmuutta sen luonteesta jouduttaneen odottamaan. Higgsin bosoni
Tiedotustilaisuuden mukaan tieteelle ennalta tuntematon bosoni on havaittu 5.0σ:n varmuudella. Lisäksi voidaan varmuudella sanoa, että bosonin spin on nolla tai parillinen kokonaisluku. Näitä ominaisuuksia ilmentävä hiukkanen on yhteensopiva oletukseen standardimallin Higgsin hiukkasesta. Jotta löydetty uusi hiukkanen voitaisiin kiistattomasti osoittaa standardimallin Higgsin bosoniksi, tarvitaan vielä lisää tutkimusta, kuten spinin ja pariteetin mittauksia. Bosoni
Yhdistelmähiukkaset koostuvat pienemmistä hiukkasista ja eivät täten ole alkeishiukkasia. Yhdistelmähiukkaset kuuluvat joko bosoneihin tai fermioneihin. Fermionien (esimerkiksi kvarkkien) spin on puoliluku. Yhdistäessä parillinen määrä spin-½-hiukkasia saadaan yhdistelmähiukkanen, jonka spin on kokonaisluku. Tällainen yhdistelmähiukkanen on siis bosoni, vaikka se koostuukin fermioneista. Bluesion
A-puoli ATLAS (koelaitteisto)
Yksi Atlaksen tärkeimmistä tehtävistä on tutkia standardimallin tämänhetkisiä ongelmia kuten Higgsin bosonia, joka ilmeisesti antaa hiukkasille niiden massan. Jos Higgsin bosonia ei löydetä Atlaksella voidaan olettaa, että Higgsin mekanismi ei toimi, vaan on olemassa jokin toinen ilmiö, joka selittää hiukkasten massan. Atlaksella tutkitaan myös uusia fysiikan teorioita kuten supersymmetriateoriaa ja supersäieteoriaa. Higgsin bosoni
Higgsin bosonin toivotaan antavan vastauksen kysymykseen, mikä joillekin hiukkasille, kuten elektroneille, aiheuttaa massan mutta toisille, kuten fotoneille, taas ei. Teorian perustana pidetään kolmea vuonna 1964 Physical Review Letters -julkaisusarjassa julkaistua sähköheikon symmetrian spontaania rikkoutumista käsitellyttä artikkelia. Ne ovat François Englertin ja Robert Broutin "Broken Symmetry and the Mass of Gauge Vector Mesons", Peter Higgsin "Broken Symmetries and the Masses of Gauge Bosons" ja Gerald Guralnikin, Carl Rirchard Hagenin ja Tom Kibblen "Global Conservation Laws and Massless Particles". Tardioni
Tardioni on hiukkanen, jonka nopeus ei koskaan ylitä valonnopeutta. Tardionien lepomassa on aina reaalinen ja positiivinen. Kaikki tunnetut hiukkaset ovat tardioneita, paitsi luksonit. Boise
Nykyisen Boisen paikalla oli alun perin pieni metsäalue Boise-joen varrella muuten paljaalla ja kuivalla seudulla. Nimensä Boise sai kanadanranskalaisilta turkismetsästäjiltä. Ranskan sana "boisé" viittaa metsään. Hudsoninlahden kauppakomppania oli perustanut hieman nykyisestä kaupungista luoteeseen kauppa-aseman vuonna 1834, joka palveli Oregon Trail-reittiä käyttäneitä siirtolaisia. Lähialueelta löytyi kultaa vuonna 1862 ja Boisesta muodostui vuoristossa liikuneiden kullankaivajien keskus. Yhdysvaltain armeija perusti vuonna 1863 paikalle Fort Boisen ja seuraavana vuonna Boisesta tehtiin kaupunki. Samana vuonna kaupungista tuli myös Idahon territorion pääkaupunki. Vuonna 1870 rakennettu Old Idaho Penitentiary-vankila toimi aikanaan useamman villin lännen tunnetun hahmon tyrmänä. Serotoniinireseptori
Serotoniinireseptorit moduloivat monien välittäjäaineiden vapautumista; tällaisia ovat esimerkiksi GABA, dopamiini, adrenaliini / noradrenaliini ja asetyylikoliini. Sama pätee moniin hormoneihin; näitä ovat muun muassa oksitosiini, prolaktiini, vasopressiini, kortisoli, kortikotropiini ja substanssi P. Serotoniinireseptorit vaikuttavat moniin biologisiin prosesseihin, kuten aggressioon, levottomuuteen, ruokahaluun, kognitioon, oppimiseen, muistiin, mielialaan, pahoinvointiin, uneen ja lämmönsäätelyyn. Ne ovat myös monien lääkkeiden ja päihteiden vaikutuskohteita; näitä ovat muun muassa monet antidepressantit, antipsykootit, laihdutusvalmisteet, antiemeetit, prokineetit, migreenilääkkeet, hallusinogeenit ja entaktogeenit. Assiniboinet
Tämän tapahtuman jälkeen tasankojen sodankäynti muuttui verisemmäksi, kun tuliaseiden ja hevosten saatavuus parantui kaupankäynnin seurauksena. 1700-luvun puoliväliin jäljitetyt intiaanien kallioseinämaalaukset kertovat vastaavista taisteluista, joissa sodassa saatu kunnia korostui. 
1740-luvulta lähtien ratsastavien biisoninmetsästäjien elämänmuoto tuli osaksi assiniboinien arkea. Osa assiniboineja siirtyi Manitobasta Montanaan, jossa he asettuivat Missourijoen pohjoispuolisille alueille. Läntisimmät assiniboinet jatkoivat sodankäyntiään shoshoneja vastaan kymmenien vuosien ajan kunnes nämä creiden ja mustajalkojen avulla karkotettiin Saskatchewanin ja Montanan preerioilta takaisin Kalliovuorille. Lost Girl
Epäihmisten maailma on kaaoksen vallassa Bon ja tämän äidin dramaattisen yhteenoton jälkeen. Lisäksi Dyson tuntuu hävinneen kuin maan alle. Bolla on paljon haasteita edessään. Etenkin nyt kun Ashin tilalle valitaan uusi johtaja. Uusi Ash tuntuu ottavan Bon ystävineen silmätikuksi. Dyson palaa reissultaan ja järkyttää Bota käyttäytymisellään. Myöhemmin Bo saa tietää, miksi Dyson on niin kylmä ja etäinen. Kuvioihin astuu myöhemmin Dysonin tuttuja menneisyydestä kuten esimerkiksi kuvankaunis Ciara. Bo saa tietää Laurenin koomassa olevasta tyttöystävästä ja Nadian herääminen mutkistaa asioita entisestään. Kenzi lämmittää välejään entiseen ihastukseensa Nateen, mutta tytöllä on liian paljon salattavaa. Bon elämään astuu myös komea Ryan, mutta pahaksi onneksi mies kuuluu pahojen epäihmisten puolelle. Säälimätön Garuda nostaa päätään ja ystävysten on yhdistettävä voimansa voittaakseen pahuus. Lisäksi Bo saa tietää Trickin olevan hänelle melko läheistä sukua. Gordon Dobson
Gordon Miller Bourne Dobson (25. helmikuuta 1889 – 11. maaliskuuta 1976) oli brittiläinen fyysikko ja meteorologi. Hänet tunnetaan etenkin otsoniin liittyvistä tutkimuksistaan. Dobsonin mukaan on nimetty Dobsonin yksikkö, jolla mitataan otsonin kokonaismäärää ilmakehässä. Molekyyliseula
Tyypillisimmät molekyyliseulamateriaalit ovat zeoliitit, jotka ovat alkali- ja maa-alkalimetallien aluminosilikaatteja sekä huokoinen borosilikaattilasi. Molekyyliseulat jaetaan kolmeen luokkaan riippuen niiden huokoskoosta. Huokoskoko voidaan ilmoittaa joko nanometreinä tai ångströmeinä. Pienimmät huokoskoot ovat mikrohuokoisilla molekyyliseuloilla, joiden huokoskoko on alle 2 nm (20 Å). Tällaisia ovat muun muassa yleisimmin käytetyt zeoliitti- ja lasimolekyyliseulat sekä aktiivihiiliseulat. Mesohuokoisen materiaalin huokoskoko on välillä 2–50 nm (20–500 Å) ja makrohuokoisten molekyyliseulojen huokoskoko on yli 50 nm (500 Å). Mesohuokoisia ja makrohuokoisia molekyyliseuloja ovat muun muassa eräät metallioksidit, metalliseokset ja epäorgaaniset polymeerit. Fermioni
Kaikki alkeishiukkaset ovat joko fermioneja tai bosoneja. Bosoneja, esimerkiksi fotoneja Paulin kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla useita samassa kvanttitilassa, minkä vuoksi niihin sovelletaan Bosen–Einsteinin statistiikkaa. Bonsai
"Yose-ue" () eli metsä on yksi ehkä arvostetuimmista peruskaavoista. Metsän muodostaa pariton määrä puita – vähintään seitsemän - jotka kasvavat laajassa matalassa astiassa. Puiden tulee olla eri korkuisia ja paksuisia kookkaimman puun sijaitessa metsän keskivaiheilla, mutta niiden tulisi olla samaa lajia. Sopivia kaavoja yose-ueen ovat hōkidachi, fukinagashi, ishitsuki ja bunjingi. Metsän reunoilla olevat puut nojaavat hieman poispäin keskivaiheilla sijaitsevasta kookkaimmasta puusta tavoitellakseen valoa. Mitkään metsän puista eivät saisi kasvaa linjassa. Puolimetalli
Boorin kemiallisiin ominaisuuksiin vaikuttaa pääasiassa booriatomin pieni koko ja korkea ionisaatioenergia. Kun näihin lisätään boorin samanlainen elektronegatiivisuus kuin hiilellä ja vedyllä, päädytään kovalenttisille sidoksille epätavanomaiseen sidoskemiaan. Boorilla on kolme valenssielektronia, joten se on hallitsevasti kolmiarvoinen. Se siis muodostaa yhdisteitä kolmella sidoksella saman alkuaineen tai ryhmän kanssa pyrkimättä oktettiin. Tällaisia yhdisteitä ovat esimerkiksi booritrifluoridi (BF) sekä booritrikloridi (BCl). Boorilla voi muodostaa kovalenttisia sidoksia neljällä orbitaalilla. Täten boori voi toimia elektroniparin vastaanottajana eli Lewis-happona. Boorilla on lisäksi suuri affiniteetti happeen, joten se muodostaa helposti boraatteja ja okso-komplekseja. Koska boori on pieni, se pystyy muodostamaan välitilalejeerenkityyppisiä borideja. Booriyhdisteen reaktiivisuus riippuu sen puhtaudesta, kiteisyydestä sekä lämpötilasta. Huoneenlämmössä se reagoi fluorin, F, kanssa ja hapen, O, kanssa, mutta muuten se on inertti. Korkeissa lämpötiloissa se reagoi epämetallien kanssa paitsi vedyn, germaniumin, telluurin ja jalokaasujen kanssa sekä metallien paitsi paitsi ryhmien 11–15 raskaiden metallien kanssa (Ag, Au, Cd, Hg, Ga, In, Ti, Sn, Pb, Sb, Bi). Biisonit
Biisonit ("Bison") on nautaeläimiin kuuluva sorkkaeläinten suku, josta tunnetaan kaksi nykyisin elävää ja kuusi sukupuuttoon kuollutta lajia. Nykyiset lajit ovat biisoni eli amerikanbiisoni ("Bison bison") ja visentti eli euroopanbiisoni ("Bison bonasus"). Alkeishiukkanen
Standardimallin mukaan alkeishiukkasia ovat leptonit, kvarkit ja mittabosonit. Leptonit ja kvarkit ovat fermioneita, eli ns. materiaalihiukkasia ja mittabosonit ymmärretään voimanvälittäjähiukkasina. Bosonit erottaa fermioneista spin-luku, joka on bosoneilla kokonaisluku ja fermioneilla puoliluku. Bowser
Bowser tai Koopa (koko nimeltään Kuningas Bowser Koopa, "Daimaō Kuppa") on Nintendon Mario-peleissä esiintyvä fiktiivinen hahmo. 2010-luku
4. heinäkuuta 2012 ilmoitettiin, että Higgsin bosoni on hyvin todennäköisesti löydetty CERNissä. Kyseessä on merkittävä löytö, joka todistaisi Higgsin kentän olemassaolon. Bolonit
Bolonit tai boronit ovat mandelaista bolonin eli bokan kieltä puhuva etninen ryhmä Burkina Fason ja Malin rajaseudulla. Heidän kielensä on lähellä djulaa, ja toisinaan boloneja pidetään djuliin kuuluvana ryhmänä. Burkina Fasossa boloneja arvioidaan olevan 28 000 ja Malissa 9 300 henkeä. Maailmankaikkeus
Hiukkasfysiikan standardimallissa perusvuorovaikutusten välittymistä voidaan kuvata vuorovaikutuksia välittävien hiukkasten mittabosonien, vaihdolla. Vahvan vuorovaikutuksen välittäjähiukkanen on gluoni, sähkömagneettisen fotoni ja heikon W- ja Z-bosonit. On esitetty, että myös gravitaatiolla olisi oma välittäjähiukkasensa, gravitoni. Hiukkasta ei kuitenkaan ole koskaan havaittu johtuen gravitaatiovoiman heikkoudesta suhteessa muihin voimiin. Näiden lisäksi standardimalli ennustaa viidennen bosonin, Higgsin bosonin, olemassaoloa. Hiukkanen selittäisi alkeishiukkasten massan niin sanotun Higgsin mekanismin kautta: Higgsin hiukkanen toimii välittäjähiukkasena Higgsin kentälle, jonka kanssa vuorovaikuttamalla alkeishiukkaset saavat massan. Se ei kuitenkaan selitä esimerkiksi sitä, miksi eri alkeishiukkaset ovat erimassaisia, eikä myöskään massaa koko maailmankaikkeudessa, sillä vain 4,9 % sen massaenergiasta koostuu tavallisista hiukkasista. Higgsin bosonin kaltainen hiukkanen havaittiin CERNissä 4. heinäkuuta 2012. Löydön todenperäisyyttä tutkitaan edelleen, mutta se toistaiseksi vaikuttaa todelliselta. Bosonin olemassaolo varmistettiin alustavasti 14. maaliskuuta 2013. Bosonin ominaisuuksien tutkimuksen edetessä voidaan myös tutkia sen vaikutusta maailmankaikkeuden lopulliseen kohtaloon. Tämänhetkiset tulokset viittaavat, että bosoni saattaisi kaukaisessa tulevaisuudessa mahdollistaa syklisen maailmankaikkeuden, jos nykyinen maailmankaikkeus on vain metastabiili ”kupla”. Tällöin jonkinlainen kvanttifluktuaatio saattaisi synnyttää maailmankaikkeuden sisälle alemmalla energiatasolla olevan ”kuplan”, joka jatkaisi laajenemistaan valonnopeudella korvaten lopulta nykyisen maailmankaikkeuden. Kantasienet
Kuollutta kasviainesta lahottavat kantasienet ovat ekosysteemeissä hyvin tärkeitä selluloosan ja ligniinin hajottajia. Ruostesienet ja nokisienet ovat mikroskooppisia sieniä, jotka elävät loisina kasveilla. Ne aiheuttavat monille viljelyskasveille kasvitauteja. Joidenkin kantasienten itiöemiä kerätään laajalti ihmisravinnoksi, ja herkkusieniä viljellään tässä tarkoituksessa teollisesti. Puolimetalli
Booria ei juurikaan havaita puhtaana luonnossa vaan se esiintyy boorihappona vulkaanisissa lähteissä ja boraattina booraksissa ja kolemaniitissa. Tärkeimmät boorin lähteet ovat kerniitti ja booraksi. Boorista tunnetaan 10 isotooppia, mutta luonnossa stabiileina esiintyvästä boorista 19,9 % on B-isotooppia ja 80,1 % on B-isotooppia. Boori ja boraatit eivät ole myrkyllisiä mutta boorin vety-yhdisteet ovat. Boise
Boise sijaitsee Boise-joen varrella Idahon osavaltion lounaisosassa. Joki virtaa etelästä kaupungin läpi yhdistyen lopulta Snake-jokeen pohjoisessa. Itse kaupungin alue on jokilaaksoa Kalliovuorten juurella. Kaupungin pinta-ala on 212,6 km², josta vesialueita on 1,8 km². Lähellä sijaitseva Boisen kansallismetsä sisältää hylättyjä kaivoksia ja aavekaupunkeja. Sähköheikko vuorovaikutus
Kaikki teorian neljä mittabosonia ovat massattomia. Keskeinen ongelma onkin siinä, että samalla kun sähkömagneettista vuorovaikutusta välittävä fotoni on massaton, heikon vuorovaikutuksen välibosonit ovat huomattavan massiivisia. Tämä kokeellisesti havaittu tosiasia rikkoo mittasymmetrian. Koska sähköheikossa teoriassa itsessään ei ole perustetta symmetrian rikkoutumiselle, tilannetta kutsutaan spontaaniksi symmetriarikoksi. Vakiintunut tapa symmetriarikon selitämiseksi on olettaa kvanttimekaanisen tyhjiön täyttyvän sähköisesti neutraalilla kentällä, jonka kanssa W- ja Z-bosonit, kvarkit ja leptonit vuorovaikuttavat ja saavat näin eräänlaisen tehollisen massan. Sen sijaan fotoni ei vuorovaikuta kentän kanssa ja ainoaksi rikkoutumattomaksi symmetriaksi jää U(1). Voidaan osoittaa, että sähköheikon teorian kannalta on tietyissä tilanteissa energeettisesti edullisempaa että tyhjiön täyttää edelläkuvatun kaltainen kenttä. Tätä oletettua kenttää kutsutaan Higgsin kentäksi, jonka seurauksena pitäisi olla olemassa myös erityinen Higgsin bosoni. Tarkka mekanismi, jonka kautta Higgsin kenttä antaa hiukkasille massan tunnetaan Higgsin mekanismina. Fermin–Diracin statistiikka
Bosen–Einsteinin statistiikka soveltuu bosoneille kuten fotoneille ja mesoneille. Fermin–Diracin statistiikka soveltuu fermioneille kuten elektroneille ja protoneille, joita Paulin kieltosäännön mukaan ei voi olla useampi kuin yksi samassa kvanttitilassa. Mesoni
Mesonit voidaan jakaa spinien perusteella spin 0 ja spin 1 -mesoneihin. Spin 0 -mesoneilla kahden kvarkin spinit ovat erisuuntaiset ja spin 1 -mesoneilla samansuuntaiset.
Keveimmät mesonit kuuluvat spin-nolla -oktettiin. Näitä ovat pionit (kaksi varattua ja yksi neutraali), kaonit (kaksi varattua ja kaksi neutraalia) ja eeta-mesoni (neutraali). Näiden massat ovat pionien 140 MeV:sta kaonien 500 MeV:iin. Boori
Molemmilla boorin pysyvillä isotoopeilla on ydin-spin, minkä vuoksi niitä, erityisesti B-isotooppia, voidaan käyttää NMR-tutkimuksissa. Molemmat boorin isotoopeista adsorboivat neutroneita, mutta B-isotoopilla tämä taipumus on 767 000-kertainen verrattuna B-isotooppiin. X-bosoni
X-bosoni on hiukkasfysiikassa oletettu toistaiseksi löytymätön alkeishiukkanen, samantapainen kuin heikon vuorovavaikutuksen välibosonit eli W- ja Z-bosonit, mutta X-bosoni edustaa aiemmin tuntematonta voimaa jollaisia suuri yhtenäisteoria ennustaa olevan olemassa. Sen tehtävä olisi välittää suoraa vuorovaikutusta leptonien ja kvarkkien välillä. Toinen samantyyppinen alkeishiukkanen olisi nimeltään Y-bosoni. X-bosonin antihiukkanen on anti-X-bosoni. X-bosonin arvellaan ääriolosuhteissa rikkovan baryonilukua. Lysosomi
Lysosomit ovat eläimissä esiintyviä yksinkertaisen kalvon verhoamia pyöreitä soluelimiä, joiden halkaisija on noin 0,5 formula_1. Solussa sijaitseva Golgin laite eli Golgin alue vastaa niiden tuottamisesta. Lysosomit sisältävät n. 40 erilaista hajottavaa entsyymiä, jotka pilkkovat bakteereja ja vieraita hiukkasia, joita on tullut soluun endosytoosin avulla. Endosytoosirakkula (kalvorakkula) sulautuu yhteen lysosomin kanssa, ja lysosomin entsyymit pilkkovat rakkulan sisällön. Lysosomit tuhoavat samalla tavoin myös solun omia kuluneita ja vaurioituneita soluelimiä, jotka eivät enää toimi. Lysosomit ovat solujen yhdistetty "puhtaanapitolaitos ja sulatusjärjestelmä". Entsyymit eivät vahingoita solun omia rakenteita niin kauan kuin lysosomikalvo pysyy ehjänä. Kun solu kuolee, entsyymit vapautuvat lysosomeista ja solu hajoaa (autolyysi). Tämä on elimistön tapa päästä eroon kuolleista soluista. Heikko vuorovaikutus
Hiukkasfysiikan standardimallin mukaan perusvuorovaikutukset siirtyvät välittäjähiukkasten (mittabosonien) kuljettamana, joita on heikolla vuorovaikutuksella kolmenlaisia. Kaksi W-bosonia, sähkövaraukseltaan positiivinen ja negatiivinen, sekä yksi sähköisesti neutraali Z-bosoni. Näitä hiukkasia kutsutaan myös yhteisnimellä välibosoneiksi. Näillä bosoneilla on hiukkasfysiikan skaalassa suuri massa: W-bosoneilla noin 80 GeV/c ja Z-bosonilla noin 91 GeV/c. Bosonien suuren massan takia heikon vuorovaikutuksen kantama on hyvin lyhyt, noin 10 m. Higgsin bosoni
Bosoni todistaisi hypoteettisen Higgsin hiukkasista koostuvan Higgsin kentän, joka antaisi joillekin hiukkasille massan, olemassaolon. Tämä täydentäisi suuren puutteen standardimallissa. Eric Cornell
1990-luvun alkuvuosina Cornell alkoi kehittää menetelmiä Bosen–Einsteinin kondensaatin syntetisoimiseksi. Tämän kondensaatin olemassaolon olivat ennustaneet noin 70 vuotta aikaisemmin Albert Einstein ja Satyendra Bose. Se on tila, jossa atomit on jäähdytetty niin hidasliikkeisiksi, että ne käyttäytyvät kuin yksi atomia paljon suurempi kvanttiyksikkö. Vuonna 1995 Cornell yhdessä Wiemanin kanssa käytti laser- ja magneettimenetelmiä hidastaakseen, pyydystäkseen ja jäähdyttääkseen kaksituhatta rubidium-atomia. Bokseri
Bokseri on saksalainen molossikoira. Nykyisin bokseri on maailmanlaajuisesti tunnettu käyttö- ja seurakoira. Suomessa boksereita on koulutettu jälki-, haku-, viesti- ja suojelukoiriksi. Suomen ensimmäinen sokeiden opaskoira oli bokseri. Suomessa boksereita rekisteröidään vuosittain noin 200. Bosen–Einsteinin statistiikka
Yleensäkin hiukkaset ovat Bosen–Einsteinin statistiikassa suuremmalla todennäköisyydellä samassa energiatilassa kuin ne olisivat Maxwellin–Bolzmannin jakauman mukaan. Täten näyttää siltä kuin samanlaatuiset bosonit vetäisivät toisiaan puoleensa, päinvastoin kuin fermionit. Todellista vetovoimaa niiden välillä ei kuitenkaan ole, vaan tämä ero perustuu kvanttimekaanisten aaltofunktioiden ominaisuuksiin. Ero näiden statistiikkojen välillä käy kuitenkin merkityksettömäksi silloin, kun mahdollisten energiatilojen lukumäärä on hyvin suuri verrattuna hiukkasten lukumäärään, jolloin energian kvantittumista ei tarvitse ottaa huomioon. Fononi
Klassisen mekaniikan mukaan kiteen värähtely voidaan hajottaa eri värähtelykomponenttien superpositioksi Fourier'n muunnoksen avulla. Kun näitä eri värähtelytiloja tarkastellaan kvanttimekaniikan mallein niissä ilmenee hiukkasominaisuuksia. Värähtelyn energiatilojen miehitys voidaan siksi kuvata kiteessä liikkuvilla hiukkasilla, joita kutsutaan fononeiksi. Fononilla ei kuitenkan ole varsinaista liikemäärää, sillä se ilmaisee atomien suhteellista liikettä eikä atomien massakeskipisteiden liikettä. Hiukkasina fononit käyttäytyvät kuten bosonit. Higgsin bosoni
Higgsin bosoni ja kenttä on nimetty aihetta ensimmäisten joukossa teoreettisesti tutkineen englantilaisen fyysikon Peter Higgsin mukaan. Higgs on yksi ensimmäisiä joitakin bosonin ominaisuuksia ennustaneita fyysikoita. Hänen lisäkseen hiukkasen olemassaolon ennustivat lähes samanaikaisesti, toisistaan riippumatta Robert Brout ja Francois Englert. Robert Bunsen
Bunsen valmisti erilaisia kakodyylijohdannaisia [(CH3)As(CH3))], kuten kloridin, jodidin, fluorin ja syanidin. Tämä työ antoi vahvistusta Jöns Berzeliuksen radikaaliteorialle, jonka mukaan orgaanisessa kemiassa on mahdollisuus samoihin yhdisteihin kuin epäorgaanisessa. Hän kehitti hiilielektrodin, jota voitiin käyttää Groven kennossa platinan sijasta. Tämän keksinnön ansiosta hän tuotti elektrolyysin avulla useita metalleja puhtaana.
Bunsen oli yksi valokemian pioneereja. Bunsen ja Gustav Kirchhoff kehittivät spektroskopiaa, ja Bunsen löysi sen avulla kaksi uutta alkuainetta, rubidiumin ja cesiumin. Vuonna 1855 Bunsen viimeisteli Michael Faradayn keksimän polttimen, joka nykyisin tunnetaan bunsenlampun nimellä. Myoni
Carl David Anderson kutsui hiukkasta mesotroniksi, ja vuonna 1947 sitä alettiin kutsua myymesoniksi, koska sillä oli samaa suuruusluokkaa oleva massa kuin mesoneilla. Kun sen ominaisuuksia tutkittiin tarkemmin, sen kuitenkin todettiin suurehkosta massastaan huolimatta muistuttavan enemmänkin elektronia kuin muita mesoneja, minkä vuoksi se nykyisin luokitellaan elektronin tavoin leptonien eikä mesonien ryhmään. Niinpä sen spin on 1/2, samoin kuin elektronilla, joten se on fermioni, toisin kuin mesonit, joiden spin on kokonaisluku eli ne ovat bosoneja. Täten hiukkanen sai nykyisen nimensä "myoni". Myöhemmin todettiin lisäksi, että mesonit koostuvat kahdesta kvarkeista, mutta myonilla ei ole tällaista sisäistä rakennetta, joten sen on kuuluttava alkeishiukkasiin, kun taas mesonit ovat hadroneita. Bosoni
Ero bosonien ja fermionien välillä perustuu viime kädessä niiden aaltofunktion käyttäytymiseen kahden hiukkasen vaihdossa. Kahden identtisen fermionin aaltofunktio on antisymmetrinen, bosonien tapauksessa symmetrinen. Tällöin kahden samassa tilassa olevan samanlaisen fermionin yhdistetty aaltofunktio häviää identtisesti, joten tällainen kokonaistila ei ole mahdollinen. Higgsin bosoni
Tiedotustilaisuudessa 14.3.2013 kerrottiin vuonna 2012 tapahtuneen uuden hiukkaslöydön olevan mitä todennäköisimmin Higgsin hiukkanen. Tosin tarvitaan vielä lisätutkimuksia siitä, onko kyseessä oleva hiukkanen hiukkasfysiikan standardimallin ennustama Higgsin bosoni. Higgsin bosoneita saattaa olla useita. Bluesion
B-puoli Toksiini
Monet toksiinit ovat eliöiden saalistusta, puolustautumista tai elintilan raivaamista varten. Eläinten toksiinit ulottuvat tappavista käärmeenmyrkyistä ihmiselle suhteellisen harmittomiin hyönteisten, esim. mehiläisten myrkkyihin. Kasvien myrkyt estävät usein eläimiä syömästä niitä. Nekin vaihtelevat hengenvaarallisista myrkkykatkon koniinista niittyleinikin karvasaineisiin. Jälkimmäiset aiheuttavat laitumilla niittyleinikkiä kasvavia syömättömiä tupsuja. Makrosienten myrkyt kuten valkokärpässienen amanitiinit ovat hengenvaarallisia, rouskujen karvasaineet lähinnä ärsyttävät mahaa. Mikrosienten toksiinit, mykotoksiinit ovat hyvin moninaisia Aspergillus flavuksen syöpää aiheuttavasta aflatoksiinista verisuonten supistuksen takia kuolioita aiheuttavaan torajyväsienen ergotamiiniin. Bakteeritoksiineja on äärimmäisen myrkyllisestä botulinumtoksiinista suolistossa elävän kolibakteerin endotoksiineihin. Biokemia
Biomolekyylit ovat hiiliyhdisteitä, joissa on erilaisia funktionaalisia ryhmiä. Hiiliatomit muodostavat kukin neljä yksinkertaista kovalenttista sidosta. Hiilen sidos toiseen hiileen, happeen tai typpeen voi olla myös kaksoissidos. Kovalenttiset kolmoissidokset ovat biomolekyyleissä harvinaisia. Yksinkertaisia sidoksia muodostavan hiilen sidoskulmat ovat tetraedrisesti 109,5°, ja sidokset ovat keskimäärin 0,154 nm:n pituisia. Yksinkertainen sidos mahdollistaa kiertymisen internuklisen akselin suhteen. Kaksoissidos on lyhyempi, 0,134 nm, sekä jäykkä eikä siten salli kiertymistä. Holoseeni
Jaksollisuudesta ei olla yhtä mieltä. Joidenkin mielestä kyse on valejaksoista, kohinatyyppisestä vaihtelusta tai stokastisesta resonanssista, joka on kohinan ja jaksollisuuden välimuoto. Subatomiset hiukkaset
Subatomisia hiukkasia ovat:Subatomisista hiukkasista mittabosonit ja mesonit kuuluvat bosoneihin (spin kokonaisluku) ja loput, eli leptonit, kvarkit ja baryonit kuuluvat fermioneihin (spin puoliluku). Eläinkunta
Soluelimistä lysosomi vastaa solun sisäisestä ”jätteenhuollosta”. Se tuhoaa solun omia vaurioituneita soluelimiä ja tuhoaa solun sisälle päässeitä bakteereita tai vieraita aineita. Lysosomeja syntyy Golgin laitteessa, joka vastaa myös ribosomien pinnalla tapahtuvasta proteiinin valmistuksen viimeistelystä. Ribosomit sijaitsevat pääasiallisesti solulimakalvostossa, jolloin ne yleensä tuottavat proteiineja solun ulkopuolelle. Solulimakalvostossa irti olevat ribosomit sen sijaan yleensä tuottavat proteiineja solun omiin tarkoituksiin. Golgin laite lisää proteiineihin rikkiä ja fosforia sekä tarvittaessa pätkii proteiineja pienemmiksi. Suprajohde
Suprajohtavuus voidaan selittää kvantti­mekaniikan avulla. Vuonna 1957 Bardeen, Cooper ja Schrieffer keksivät teorian, joka selittää niin kutsuttujen perinteisten suprajohteiden toimintaperiaatteen. Tämän BCS-teorian mukaan suprajohtavuus johtuu siitä, että kiteessä elektroni vetää puoleensa lähellä olevia positiivisia ioneja, jotka taas vuorostaan vetävät puoleensa toisia lähellä olevia elektroneja. Täten vaikka elektronien välillä vallitseekin sähköinen poistovoima, positiivisten ionien välityksellä ne kuitenkin sitoutuvat toisiinsa määräetäisyydelle muodostaen Cooperin pareja, jotka monessa suhteessa käyttäytyvät kuin yksi hiukkanen niin kauan, kuin kytkentä säilyy. Koska lisäksi Cooperin parissa olevien elektronien yhteen­laskettu spin on kokonaisluku, ne käyttäytyvät bosonien tavoin, minkä vuoksi useammallakin Cooperin parilla voi olla sama aaltofunktio. Elektronien välisen kytkennän purkaminen vaatii energiaa. Tavallissa lämpö­tiloissa tämä energia saadaan kiteen lämpö­värähtelyistä, mutta hyvin alhaisissa lämpö­tiloissa energiaa ei ole tähän riittävästi. Koska Cooperin pari ei hajoa, elektroni ei voi törmätä mihinkään, minkä vuoksi aineessa ei myöskään ole resistanssia. Assiniboinet
1780-luvun alkupuolella assiniboinet menettivät arviolta puolet väestöstään isorokon seurauksena. Kokonaisia leirikuntia menehtyi. Todennäköisesti etelän espanjalaisilta kauppapaikoilta kulkeutunut tauti levisi shoshonien myötä pohjoisille tasangoille. Assiniboinien kokonaisamäärän on arveltu olleen noin 10 000 henkeä ennen tuhoisan epidemian tuloa. Vähäisemmin menetyksin selvinneet heimot valtasivat assiniboinien jäljiltä autioituneita maaseutuja. Seuraavien vuosien aikana assiniboinet erosivat kahdeksi eri kansaksi. Tasankoja kotinaan pitävä kansanosa tunnettiin edelleen assiniboineina, mutta länteen matkannutta ryhmää alettiin kutsua nimellä stoney eli kivi-intiaanit. On uskottu, että stoneyt pakenivat vuoristoon välttyäkseen isorokolta. Heidät tunnettiin myös Kalliovuorten siouxeina. Stoneyt vieraantuivat preerioilla elävistä assiniboineista, mutta pitivät kuitenkin pääelinkeinonaan biisonin metsästystä. Boori
Boori muodostaa yhdisteitä myös hiilen ja typen kanssa. Boorikarbidi on yksi kovimmista tunnetuista aineista ja boorinitridi on isoelektroninen grafiitin kanssa ja muistuttaa sitä rakenteeltaan ja ominaisuuksiltaan. Boratsiini (BNH) on rakenteeltaan ja useilta reaktioiltaan analoginen bentseenin kanssa ja sitä kutsutaankin usein epäorgaaniseksi bentseeniksi. Luettelo hiukkasista
LHC:n CMS- ja ATLAS-kokeet ovat ilmoittaneet löytäneensä hiukkasen, joka vastaa Higgsin bosonia. Sen spin ja sähkövaraus vastaavat standardimallin ennustetta, mutta sen vuorovaikutuksista muiden hiukkasten kanssa on toistaiseksi vain vähän tietoa. Standardimallin Higgsin mekanismissa Higgsin kentän spontaani symmetriarikko synnyttää massiivisen Higgsin bosonin. Alkeishiukkasten sisäiset massat (erityisesti massiivisten W- ja Z-bosonien) selitetään vuorovaikutuksina kyseisen kentän kanssa. Higgsin bosoni vuorovaikuttaa kaikkien massallisten hiukkasten (myös itsensä) kanssa. Neutriino
Yksi keino havaita neutriinoita on tutkia sen aiheuttamaa heikkoa vuorovaikutusta. Neutriinot vuorovaikuttavat materian kanssa heikon vuorovaikutuksen kautta. Vuorovaikutuksen välittäjähiukkasina ovat varatut W-välibosonit ja neutraali Z-bosoni. W-bosonien välittämiä reaktioita kutsutaan varattujen virtojen välittämiksi reaktioiksi, ja Z-bosonien neutraalin virran välittämiksi (aivan kuten QED:ssa, jonka välittäjähiukkasena toimii fotoni). Varatun virran kokevat ainoastaan elektronin neutriinot ja niiden antineutriinot, kun taas neutraalin virran kokevat kaikki neutriinot. Biisoni
Biisoni eli amerikanbiisoni ("Bison bison") on suurikokoisin maanisäkäs Pohjois-Amerikassa. Se on läheistä sukua Euroopassa elävälle visentille. Biisoneita arvellaan aikoinaan olleen 50 miljoonaa, mutta valtavat metsästykset ajoivat lajin sukupuuton partaalle. Sukupuuttoon kuolemiselta sen pelasti ansiokas suojelutyö. Mittabosoni
Jos vuorovaikutuksen taustalla oleva symmetria on tarkka, on vastaava mittabosoni massaton. Mikäli symmetria on rikkoutunut, voivat mittabosonit saada massan (ns. Higgsin mekanismi). Fotoni ja gluonit ovat massattomia, kun taas W- ja Z-bosonit ovat massallisia. Gluoni
Gluoni on mittabosoneihin kuuluva alkeishiukkanen, joka välittää vahvaa voimaa eli värivoimaa. Se pitää kvarkit kiinni toisissaan, jolloin näistä voi muodostua protoneita, neutroneita ja muita hadroneita. Atomiytimet pysyvät koossa nimenomaan gluonien ansiosta. Nimitys gluoni tulee englanninkielisestä sanasta "glue", eli liima.
Gluonien olemassaolo todistettiin kokeellisesti vuonna 1979 DESY:n Petra-ilmaisimella. Massaton hiukkanen
Massaton hiukkanen on hiukkanen, jonka invariantti massa on aina nolla, ja joka tämän vuoksi kulkee aina valon nopeudella tyhjässä avaruudessa. Massattomia hiukkasia on joskus kutsuttu luksoneiksi. Näiden hiukkasten massa on aina nolla, vaikka niillä onkin liikemäärää. Nykyisin ainoat tunnetut massattomat hiukkaset ovat mittabosoneihin kuuluvat fotoni ja gluoni. Gluonit tosin eivät koskaan esiinny vapaina, vaan aina sitoutuneina massallisiin hadroneihin. Sähköheikkoepookki
Sähköheikko epokki alkoi 10 sekuntia jälkeen alkuräjähdyksen, kun inflatonin potentiaalienergia vapautui muodostaen tieheän ja kuuman kvarkki-gluoniplasman. Energiaa riitti eksoottisten hiukkasten kuten W- ja Z -bosonien ja Higgsin bosonien syntymiseksi. Kun kaikkeus laajeni ja viileni noin hetkellä 10 sekuntia W- ja Z-bosonien syntyminen lakkasi ja jäljelle jääneet W- ja Z-bosonit hajosivat nopeasti sekä heikko vuorovaikutus muuttui lyhyen kantaman vuorovaikutukseksi, seurasi kvarkkiepookki. Yosa Buson
Yosa Buson (与謝蕪村; 1716 – 25. joulukuuta 1784) oli japanilainen runoilija ja taidemaalari Edo-kauden ajalla. Hän kuuluu Matsuo Bashōn, Kobayashi Issan ja Masaoka Shikin kanssa haikun johtaviin nimiin. Boori
Boorilla on useita allotrooppisia muotoja, joista yksi on amorfinen ja kiteisiä muotoja on useampia. Tyypillisimmät kiteiset boorin allotroopit ovat α-romboedrinen boori, β-romboedrinen boori, α-tetragoninen boori ja β-tetragoninen boori. Näille kaikille on tyypillistä kahdestatoista booriatomista koostuva ikosaedrin muotoinen toistuva yksikkö. Yksinkertaisin rakenteeltaan α-romboedrinen boori, joka koostuu B-yksiköistä hieman vääristyneessä kuutiollisessa tiivispakkauksessa. Hieman monimutkaisempi rakenteeltaan on β-romboedrinen boori, jonka alkeiskoppi koostuu 105 booriatomista. Ensimmäinen löydetty boorin kiteinen allotrooppi on α-tetragonaalinen boori. Tämä on myöhemmin osoittautunut kuitenkin epäpuhtaaksi ja epäpuhtautena on tyypillisesti joko typpeä tai hiiltä ja sen koostumusta vastaa kaava BC tai BN. β-Tetragonaalinen boori sen sijaan sisältää vain booria, mutta tämä allotrooppi on rakenteeltaan hyvin monimutkainen. Amorfisen boorin oletetaan olevan α-romboedrisen ja β-romboedrisen boorin välimuoto. Boori
Boori on kasveille välttämätön hivenaine. Se osallistuu hiilihydraattien synteesiin ja RNA:n emästen synteesiin. Kasvit, jotka kärsivät boorin puutteesta kasvavat huonosti sekä hedelmöittyvät ja tuottavat huonosti satoa sekä ovat alttiimpia sairauksille. Erityisen paljon booria tarvitsevat kaksisirkkaiset, kuten sokerijuurikkaat, porkkanat, kahvi ja puuvilla. Liiallinen boorin määrä maaperässä voi kuitenkin haitata kasvien kasvua. Nukleosidit
Nukleosidiksi kutsutaan nukleiinihappoa, jossa on orgaaninen puriini- tai pyrimidiiniemäs sekä pentoosisokeri (riboosi / deoksiriboosi). Fosfaattiryhmä tekee nukleiinihaposta negatiivisesti varautuneen, mitä ominaisuutta voidaan hyödyntää mm. laboratoriotyöskentelyssä. Oikealla esimerkkinä adeniinin nukleosidit. Large Hadron Collider
4. heinäkuuta 2012 CMS- ja ATLAS -kokeiden tutkijaryhmät ilmoittivat, että on löydetty bosoni, jonka energia on väliltä 125–126 GeV varmuudella 5 sigmaa. Jatkotutkimukset tukevat sitä, että löytynyt hiukkanen on todella Higgsin bosoni. Bokot
Bokot ovat mandelaista kieltä puhuva kansa historiallisella Borgun alueella Beninin koillisosassa ja Nigerian länsiosassa. He ovat kulttuuriltaan lähellä barboja. Nigeriassa myös hausat ovat vaikuttaneet bokojen kulttuuriin.. Beninissä bokoja arvioidaan olevan 30 000 henkeä. Preoni
Toinen hiukkasten muoto on leptonit ja niitä on kuusi erilaista. Näistä kuudesta leptonista kolme on varautuneita hiukkasia, elektroni, myoni ja tau. Neutriinot ovat kolme jäljelle jäävää leptonia. Standardimallissa on myös mittabosoneita (välittäjähiukkasia), jotka välittävät perusvuorovaikutuksia: fotoni, W+, W-, Z-bosonit, gluoni, higginsin bosoni ja vielä avoin tila jätetty gravitonille. Miltei kaikilla näillä hiukkasilla on ”vasenkätinen” ja ”oikeakätinen” vaihtoehto (katso Kiraalisuus). Kvarkeilla, leptoneilla ja W- ja Z-bosoneilla on myös antihiukkaset joilla on vastakkainen sähkövaraus. Konneksiini
Aukkoliitosten kautta tapahtuva solujenvälinen viestintä on pienten (alle 1000 Da), hydrofiilisten molekyylien passiivista diffuusiota liitosten kautta. Tällaisia molekyylejä ovat muun muassa metaboliitit (esimerkiksi ATP), ravintoaineet (esimerkiksi glukoosi) ja toisiolähetit (esimerkiksi Ca2+, IP3 ja cAMP). Aiemmin aukkoliitosten kuviteltiin olevan täysin epäspesifejä huokosia solun seinässä, mutta jo erilaisten konneksiinien lukuisa määrä on osoittanut ajatuksen vääräksi. Aukkoliitosten spesifisyyden ajatellaan perustuvan konneksonien erilaisiin konneksiiniyhdestelmiin. Kulkeutumistutkimuksiin käytetään yleensä leimattuja tai värillisiä molekyylejä. Tutkimuksissa on saatu tuloksia, joiden mukaan eri konneksiineista muodostuneiden konneksonien läpäisemien molekyylien läpimitta vaihtelee välillä 8Å–12Å. Bosoni
Erona bosonien ja fermionien välillä on myös se, että fermionien eri ryhmille kuten baryoneille ja leptoneille on voimassa lukumäärän säilymislaki. Tällaista säilymislakia ei ole bosoneille, vaan niitä voi eri vuorovaikutustapahtumissa syntyä ja hävitä. Bonsai
"Bunjingi" () eli klassinen kalteva muoto. Bonsain runko on pitkä ja ohut. Rungon ei tule missään tapauksessa olla suora, vaan sen tulee kiemurrella arvokkaasti kohti taivasta. Oksia on vain puun latvassa ja ne ovat usein melko lyhyitä ja kaareutuvat aavistuksen verran alaspäin. Puuta kasvatetaan usein pienessä ruukussa pienen latvuksen takia. Bunjingin esikuvana ovat vanhat kiinalaiset tussimaalaukset, "bunjingat". Bungingi on ehkä kaavoista taiteellisin ja vaatii kasvattajaltaan taiteellista lahjakkuutta. Nimi merkitsee oppineiden tyyliä; sillä on juuret maassa ja pää tukevasti korkealla ilmassa. Hadroni
Mesonit voidaan jakaa spinien perusteella spin 0 ja spin 1 -mesoneihin. Koska niiden spin on kokonaisluku, kuuluvat ne bosoneihin. Spin 0 -mesoneilla kahden kvarkin spinit ovat erisuuntaiset ja spin 1 -mesoneilla samansuuntaiset. Mesoneista kevyimmät ovat pionit, joita on kolme (sähkövarauksin +1,0 ja –1). Pysyviä mesoneja ei ole, vaan ne hajoavat kevyemmiksi hiukkasiksi erittäin nopeasti. Carson
Paikannimiä Bosoni
Hiukkasten erottelu bosoneihin ja fermioneihin perustuu kvanttimekaniikkaan. Fermioneja koskee Paulin kieltosääntö, jonka mukaan kahta tai useampaa saman lajin fermionia ei voi olla samassa kvanttilukujen määrittämässä kvanttimekaanisessa tilassa. Bosoneja tämä kieltosääntö ei koske, vaan niitä voi olla samassa kvanttitilassa kuinka monta tahansa. Nukleiinihappo
Nukleiinihapon rakenneyksikkö on nukleotidi. Nukleotidit koostuvat fosfaatti-, sokeri- ja emäsosasta. DNA:n sokeriosa on deoksiriboosi, johon 2. hiileen on liittyneenä vety, kun taas RNA:n sokeri on riboosi ja siinä on kakkoshiileen liittyneenä OH-ryhmä. Perusemäksiä on viittä erilaista: adeniini, tymiini, guaniini, sytosiini ja urasiili. Urasiili esiintyy tymiinin tilalla RNA:ssa. Torsen
Torsen (englannin kielen sanoista "Torque Sensing") on täysin mekaaninen luistonrajoitusominaisuuden sisältävä tasauspyörästö. Toisin kuin tavanomaisessa tasauspyörästössä, torsen-tasauspyörästössä vetoakselien tasoitusta ei hoideta kartiohammaspyörillä vaan hammaspyörien ja ruuvipyörien asetelmilla. Toiminta perustuu siihen, että ruuvipyörä voi helposti pyörittää hammaspyörää, mutta toisinpäin huomattavasti vaikeammin. Normaalisti, kun tasauspyörästöllä tasatut vetoakselit ovat lähes yhtä paljon kuormitettuja, esimerkiksi moottoriajoneuvossa vetävien pyörien ollessa pitävällä ajoradan pinnalla, torsen-tasauspyörästö toimii kuten tavanomainen tasauspyörästö, antaen kaarteissa pyörien pyöriä eri nopeuksilla. Jos yhden vetävän pyörän pito oleellisesti vähenee, torsen-tasauspyörästö kykenee välittömästi jakamaan vääntömomentin uudelleen ja siirtämään tehon sille pyörälle, joka yhä on pitävällä pinnalla.
Tasauspyörästön tarve moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa havaittiin jo varhain. Mahdollisia vaihtoehtoja ei kuitenkaan ollut useita, ja niissä oli kaikissa omat vaikeutensa.
Ohiolainen Vernon Gleasman kehitti erilaisen tasauspyörästön, jonka toiminnan ennustamiseen ei ollut valmiita laskukaavoja eikä sen valmistamiseen työkaluja. Gleasmanin täytyi kehittää myös nämä itse. Ensimmäinen torsen-patentti myönnettiin Gleasmanille 1958. Tähän liittyviä myöhempiä patentteja on sittemmin julkaistu useita kymmeniä. Torsen osoitti toimivuutensa kokeellisesti ja kisakäytössä, mutta laajempaan sarjatuotantoon ja uusien ajoneuvojen vakio-osaksi se tuli vasta 1980-luvulla.
Torsen-tasauspyörästöt ovat suosittuja varsinkin nelivetoisten autojen keskitasauspyörästöissä, mutta niitä käytetään myös sekä nelivetoisten että takavetoisten autojen takatasauspyörästöissä. Boori
Boori on alkuaine, joka on kolmiarvoinen amorfinen puolimetalli, jota luonnossa esiintyy vain yhdisteinä, boraatteina. Sen kemiallinen merkki on B () ja atomimassa IUPACin standardin mukaisesti [10,806; 10,821] amu. Boorin CAS-numero on 7440-42-8. Toisiolähetti
Toisiolähetti on molekyyli tai ioni, joka vapautuu, kun solukalvolla olevaan reseptoriin kiinnittyy vesiliukoinen hormonimolekyyli. Toisiolähetti siirtää hormonin tuoman viestin solun sisässä sen kohteeseen. Toisiolähettinä toimivat usein pienet molekyylit kuten cAMP eli syklinen "adenosiinimonofosfaatti" tai ionit kuten kalsiumioni (Ca). Toisiolähettien käyttö mahdollistaa signaalin suuren amplifikaation, mikä on tärkeää biologisen lopputuloksen saavuttamisen kannalta. Kun solun ulkoinen signaalimolekyyli sitoutuu sen reseptoriin, johtaa tämä usein monen toisiolähettimolekyylin tuotantoon. Signaali vahvistuu siis muutamasta viestimolekyylistä usein koko sytoplasman kattavaan konsentraatioon toisiolähettiä. Inosiini
Inosiini (CHNO) on glykosidi, joka muodostuu, kun riboosisokeri liittyy glykosidisidoksella hypoksantiinimolekyyliin. Inosiini on osa siirtäjä-RNA:ta. Inosiini muodostaa parin adeniinin, sytosiinin tai urasiilin kanssa. Boise (joki)
Boisejoki on noin 164 kilometriä (102 mailia) pitkä joki Yhdysvalloissa Idahon osavaltiossa. Se saa alkunsa osavaltion keskiosien vuoristoissa ja virtaa osavaltion väkirikkaimman Boise–Nampa-metropolialueen läpi. Joki on Snakejoen sivujoki ja kuuluu Columbiajoen vesistöön. Pasuunat
Pasuunat ("Brugmansia") on koisokasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Siihen kuuluu seitsemän pitkäikäistä lajia, joista osa on pienikokoisia puita, osa suuria pensaita. Lajeille yhteistä ovat roikkuvat kukat ja piikittömät siemenet. Kaikki myös sisältävät myrkyllisiä antikolinergisiä tropaanialkaloideja. Gravitoni
Gravitaation ominaisuuksien vuoksi gravitonien pitää olla aina puoleensavetäviä eli attraktiivisiä (gravitaatio ei koskaan hylji), toimia minkä tahansa matkan yli (gravitaatio on universaali) ja esiintyä lukuisissa määrin. Kvanttiteoriassa tällaiset hiukkaset ovat bosoneita, joilla on parillinen spin ja joiden lepomassa on nolla.