Mikä on Laosin pinta-ala?
Laos
Laos on sisämaavaltio, jonka naapurimaat ovat Kiina, Myanmar, Thaimaa, Vietnam ja Kambodža. Sen pinta-ala on 236 800 neliökilometriä. Vettä pinta-alasta on noin 6 000 neliökilometriä. Laosilla on maarajaa yhteensä 5 083 kilometriä, joista Vietnamin kanssa yhteistä rajaa on 2 130 kilometriä.
Laosin lippu
Vuosien 1952 ja 1975 välillä maan lippuna oli punainen lippu, jonka keskellä oli valkoinen kolmipäinen norsu. Norsu seisoo siinä kolmikerroksisella jalustalla, ja sen yläpuolella on yhdeksänkerroksinen päivänvarjo. Valkoinen norsu on tavallinen kunkaallisuuden symboli Kaakkois-Aasiassa. Sen kolme päätä viittaavat Vientianen, Luangprabangin ja Xiengkhoungin kuningaskuntiin, joista maa perustettiin. Yhdeksänkerroksinen päivänsarjo taas on kuninkaallinen symboli, joka on peräisin buddhalaisuuden mytologiasta. Katosjärvi (Lavia)
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Järvellä on vain kolme tulo-ojaa, jotka tuovat suovettä Katossuolta. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Saarijärveen. Luxemburg
Maa jakautuu kahteen hyvin erilaiseen maantieteelliseen alueeseen. Pohjoisessa on Oesling, jonka keskikorkeus on 450 metriä merenpinnasta ja joka käsittää noin kolmanneksen koko maan pinta-alasta. Alue muodostaa itäisen osan Ardennien vuoristosta. Maan keski- ja eteläosassa on Gutland eli ”Hyvä maa”. Alueen keskikorkeus on 250 metriä merenpinnasta ja se käsittää loput kaksi kolmannesta valtion pinta-alasta. Idässä alue rajoittuu Moselin maanviljelyslaaksoon ja etelässä se on osa Lothringenin tasankoa. Luotsisaari
Luotsisaari on pitkä ja kapea saari Halikonlahdella Halikossa. Nimensä saari on saanut ennen siellä toimineesta luotsiveneestä. Vielä ennen sotia saari oli merkitty karttoihin nimellä Kokkilansaari. Luotsisaaren pinta-ala on 67 hehtaaria ja sen asukasluku on kaksi. Kesäasukkaita saaressa on 140. Kypros
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Sen pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Komodo
Komodo on saari Indonesiassa. Se on osa Nusa Tenggara Timurin provinssia ja sijaitsee Sapesalmessa, hieman Floresin saaresta länteen. Saarella on pari tuhatta asukasta ja sen pinta-ala on noin 390 neliökilometriä. Suurin osa saaren asukkaista on 1500-luvulla Floresin saarelta karkotettujen vankien jälkeläisiä, jotka ovat sekoittuneet sulawesiläisiin bugeihin. Saarella puhutaan austronesialaiseen kielikuntaan kuuluvaa komodon kieltä. Saaren väestö on pääosin islaminuskoista, mutta siellä on myös kristitty- ja hinduvähemmistö. Komodo on tullut kuuluisaksi maailman suurimmasta liskolajista, komodonvaraanista. Burkina Faso
Maan pinta-ala on 274 200 km. Volta sivujokineen halkoo melko tasaista maata. Pohjoisosa on savannia, Sahel ulottuu pohjoisimpaan osaan. Eteläosissa kasvaa metsää. Laosin historia
Lokakuussa 1945 Laosiin muodostettiin siirtomaahallintoa vastustanut väliaikainen hallitus, joka tunnettiin nimellä Lao Issara, eli itsenäinen Laos. Kuningas Sisavang Vong kutsuttiin perustuslaillisen kuningaskunnan päämieheksi. Aluksi hän kieltäytyi, sillä piti hallitusta laittomana, mutta huhtikuussa 1946 hän suostui pyyntöön ja antoi kruunata itsenäisen Laosin perustuslailliseksi kuninkaaksi. Soisalo
Soisalo on Kallaveden ja Haukiveden sekä Leppävirran ja Heinäveden reittien välinen alue Pohjois-Savon ja Etelä-Savon rajamailla. Se on Suomen suurin saari ja samalla koko Euroopan sisävesien suurin saari. Sen pinta-ala on 1 638 neliökilometriä. Champasak
Champasak (tai Champassak, laoksi ຈໍາປາສັກ) on provinssi Laosin eteläosassa, Thaimaan ja Kambodžan rajalla. Se on yksi kolmesta entisestä kuningaskunnasta, jotka edelsivät Laosin kuningaskuntaa Lan Xangia (Laosin kansantasavallan edeltäjä). Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 694 000 asukasta. . Provinssin pääkaupunki on Pakxe. Vietnam
Punaisenjoen eteläpuolella kohoaa maan keskiosia hallitseva metsäinen Annamin ylänkö, joka kattaa 66 prosenttia maan pinta-alasta. Ylängön harjanne on vedenjakaja, joka toimii Laosin vastaisena rajana. Vuoriston ja Etelä-Kiinan meren välissä on kapea rannikkokaistale. Rannikolle ovat tyypillisiä dyynit ja laguunit. Rannikkotasanko kohoaa ensin muinaisiksi alluviaaliterasseiksi, ja sitten vuoristoalueeksi. Paikoin Annamin ylänkö saavuttaa rannikon ja muodostaa kallioisia niemekkeitä. Laoisin kreivikunta
Laoisin kreivikunta (, ) on Irlannin tasavallan kreivikunta Leinsterin historiallisessa provinssissa Irlannin saaren keskiosassa. Kreivikunnassa on 84 732 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 1 719,14 neliökilometriä. Sen pääkaupunki on Port Laoise. Sierra Leonen maantiede
Sierra Leone sijaitsee Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannikolla. Maan rajanaapurit ovat Guinea pohjoisessa ja Liberia kaakossa. Sierra Leonessa on maan tilastokeskuksen vuoden 2015 arvion mukaan , ja sen pinta-ala on . Islanti
Islannin valtio koostuu pääsaaren lisäksi lukuisista vähäisistä pikkusaarista ja luodoista. Niistä suurimmat ovat Heimaey (noin 13 km²), Hrísey (7,52 km²) ja Grímsey (4,6 km²). Näiden lisäksi vain neljä muuta on yli kahden neliökilometrin kokoisia. Pääsaaren pinta-ala on 101 826 neliökilometriä ja koko valtion noin 103 000 neliökilometriä. Lisbon (New York)
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan Lisbonin pinta-ala on 294,4 km², josta vettä on 14,1 km² eli 4,78 %. Kaupungin pohjoisella rajalla virtaa Saint Lawrence -joki. Lisbonissa oli noin 4000 asukasta vuonna 2013. Luang Prabangin kuningaskunta
Luang Prabangin kuningaskunta oli kuningaskunta nykyisen Laosin alueella vuosien 1707 ja 1946 välillä. Kuningaskunta muodostui pääkaupunkinaan Luang Prabang entisen Lan Xangin kuningaskunnan hajotessa kolmeen osaan. Myöhemmin 1800-luvulla siitä tuli Siamin vasallivaltio ja vuonna 1893 puolestaan Ranskan protektoraatti. Ranskan ote heikkeni toisen maailmansodan aikana. Vuoden 1946 ja 1946 aikana annettiin useita itsenäisyysjulistuksia, mutta lopulta ranskalaiset palauttivat Japanille menettämänsä aseman Indokiinassa. Laosin kuningaskunta itsenäistyi osana Ranskan liittoa vuonna 1947. Xaignabouli
Xaignabouli eli Sayabouly () on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan itäosassa. Sen pinta-ala on 16 389 neliökilometriä- Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 381 300 asukasta. Se rajoittuu lännessä Mekong-jokeen Thaimaahan. Alue syntyi kun se liitettiin vuonna 1904 Siamista Ranskan Indokiinaan. Alue kuului viisi vuotta 1940-luvulla Thaimaalle, mutta Laosin itsenäistyttyä vuonna 1949 alue on kuulunut sille. Kásos
Kásos on vuoristoinen ja jyrkkärantainen. Pinta-alaa saarella on 66 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 59 kilometriä. Saaren korkein kohta on 601 metriä merenpinnan yläpuolella oleva Príonas eli Aktí. Toisen lähteen mukaan korkein kohta on 597 metriä merenpinnan yläpuolella. Keskimäärin saari on 205 metriä korkea. Kásos on Dodekanesian eteläisin saari, ja se sijaitsee Kreetan ja Kárpathoksen saarten välissä. Kásoksen läheisyydessä sijaitsee 14 pienempää saarta, kuten saarista suurin Armáthia sekä pienemmät Makronísi, Kariofíla, Porióni, Lýtra, Mikró Pontikonísi ja Megálo Pontikonísi. Alsace
Alsacen pinta-ala on 8 280 km², eli se on Ranskan Euroopassa sijaitsevista alueista pienin. Alsace on pohjois-eteläsuunnassa pitkänmallinen alue Reinin ja Vogeesien välissä. Se rajoittuu Saksaan idässä ja pohjoisessa, Sveitsiin ja Franche-Comtéhen etelässä sekä Lorraineen lännessä. Alue on jaettu kahteen departementtiin: Haut-Rhin ja Bas-Rhin (Ylä-Rein ja Ala-Rein). Kambodžan maantiede
Kambodžan maantiedettä hallitsee kaksi topografista piirrettä: Mekongjoki ja Tônlé Sab -järvi. Niiden hedelmällisellä keskustasangolla asuu suurin osa valtion ihmisistä. Tulva-aikana Mekongin pinta nousee useita metrejä ja Tônlé Sabin pinta-ala kasvaa yli 10 000 neliökilometriin. Keskustasankoa reunustaa lounaassa ja pohjoisessa vuoristoja. Maan lounaisosassa on lisäksi Siaminlahden kapea rannikkotasanko. Kambodžalla on yhteistä rajaa Thaimaan, Laosin ja Vietnamin kanssa. Pinta-alaa valtiolla on 181 035 neliökilometriä. Límnos
Límnoksen pinta-ala on noin 476,29 km². Se on kooltaan yhdeksänneksi suurin Kreikan saarista. Saaren pituus on noin 40 kilometriä ja leveys suurimmillaan noin 20 kilometriä. Saari on pääosin tasainen ja sillä on 30 hiekkarantaa. Sen länsi- ja luoteisosissa maasto on jyrkempää ja vuorista. Saaren korkein kohta on Skopiá eli Vígla (470 metriä). Guinea-Bissau
Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Salavan
Salavan (myös Saravane, ) on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan eteläosassa. Sen pinta-ala on 10,691 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 397 000 asukasta. Laosin historia
Japanin hallinnon alaisuudessa oli syntynyt siirtomaahallintoa vastustanut kommunistisia vaikutteita saanut liike, jota oli johtanut prinssi Souphanouvong. Vietminhin tuella liike perusti Laosiin vastarintahallituksen kesällä 1950. Souphanouvong toimi hallituksen pääministerinä ja Kaysone Phomvihane puolustusministerinä. Laosin kommunistit perustivat Pathet Lao -liikkeen, joka katsoi edustavansa samaa linjaa kuin Lao Issara. Pathet Lao sai kannatusta vuoriston kansoilta, jotka eivät olleet lao-väestöä, mutta he muodostivat noin puolet Laosin väestöstä. Loch Lomondin ja Trossachsin kansallispuisto
Puisto perustettin vuonna 2002. Sen pinta-ala on 1865 neliökilometriä. Loch Long ja Loch Goil ovat merenlahtia, ja niissä voi nähdä hylkeitä ja jopa pyöriäisiä. Metso on yksi puiston tunnetuimmista eläinlajeista. Puistoon on merkityy myös useiden tislaamoiden kautta kulkeva viskinystävien reitti. Landsat Island
Landsat Island on pieni asumaton saari 20 kilometriä koilliseen Labradorin niemimaasta Kanadan Newfoundland ja Labradorin provinssissa. Saari löytyi 1976 Landsat 1 -satelliitin kerämäämiä kuvia analysoimalla ja nimetti satelliitin mukaan Landsat Islandiksi. Sen koko on noin 25 m × 45 m. Landsat Island on Kanadan Labradorin alueen maa-alueiden itäisin piste. Sen löytyminen lisäsi Kanadan pinta-alaa 68 km². Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan virallinen, koko saaren käsittävä pinta-ala on ja väkiluku arviolta noin (2017). Kyproksen tasavallan hallussa olevan saaren eteläosan pinta-ala on ja väkiluku (2011). Kyproksen tasavallan pääkaupunki on Nikosia ja suurin kokonaan tasavallan alueella oleva kaupunki Limassol. Ródos
Pinta-alaa Ródoksen saarella on 1 401 neliökilometriä. Saari on 38 kilometriä leveä leveimmältä kohdaltaan ja 78 kilometriä pitkä pisimmältä kohdaltaan. Saaren pääkaupunki Ródos sijaitsee saaren pohjoiskärjessä. Dosso
Dosson kaupunkikunnan arvioitu pinta-ala on 541 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Garantchédeyn ja Mokkon, idässä Goroubankassamin, etelässä Fareyn ja lännessä Gollén maalaiskuntiin. Seutu on pinnanmuodostukseltaan etupäässä vadien halkomaa tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Roine
Tossanselän pinta-ala on 1 420 hehtaaria eli 14,2 neliökilometriä. Se on 7,5 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Tossanselkä aukeaa lounais-koillis-suuntaisena ja sen koillispää sukeltaa saaristoon, jonka pohjoispuolella aukeaa pohjoisosan selkä. Tossanselän eteläpuolella sijaitsee Kivisaaren takana leveä Putkilahti. Järvenosan lounaispää päättyy Hausaloon, missä sijaitsee Mallasvesi 300 metriä leveän salmen takana. Lissabon
Lissabonin sijainti maapallon koordinaatistossa on 38° 42' pohjoista leveyttä ja 9° 8' läntistä pituutta. Lissabon on Manner-Euroopan läntisin pääkaupunki (Islannin Reykjavik on koko Euroopan läntisin). Kaupunki sijaitsee Portugalin länsiosassa, Atlantin valtameren rannalla, Tejojoen suulla. Lissabonin pinta-ala 84,6 km². Toisin kuin monien muiden suurkaupunkien, Lissabonin rajat ovat kaupungin historiallisten rajojen mukaan vedetyt. Tämän takia itse Lissabonin ympärillä on monia hallinnollisia alueita, kuten Loures, Amadora ja Oeiras, jotka ovat osa Suur-Lissabonin aluetta. Macao
Macao sijaitsee Helmijoen estuaarin kaakkoisosassa Etelä-Kiinassa. Macaoa vastapäätä estuaarin toisella puolella sijaitsee Hongkong ja estuaarin suulla Kanton. Macao itsessään käsittää pienen ja kapean niemimaan sekä Taipan ja Coloanen saaret. Taipan ja Coloanen saaret yhdisti aikanaan vain pengertie. Nykyisin saaria yhdistää merestä vallattu Cotai-niminen alue. Macaon pinta-ala on kasvanut huomattavasti maan valtaamisen takia. Vuonna 1916 Macaon pinta-ala oli vain 11,6 km² ja vuoden 2016 lopussa 30,5 km². Macaon niemimaa on kooltaan 9,3 km², Taipa 7,6 km², Coloane 7,6 km² ja Cotain alue 6 km². Macaon aluevesiin kuuluu lisäksi 85 km². Niemimaata ja saaria yhdistävät sillat. Macaon korkein kohta on 172 metrinen Coloane Alto. Alueella ei ole pysyviä makean veden lähteitä, vaan vettä tuodaan putkilla mantereelta tai sitä kerätään sadevedestä. Laosin historia
Maaliskuussa 1945 japanilaiset suorittivat vallankaappauksen Ranskan Indokiinassa vangiten ranskalaiset virkamiehet. Japani julisti siirtomaakauden päättyneeksi Ranskan hallitsemilla alueilla ja se julisti Laosin, Vietnamin ja Kambodžan itsenäisiksi. Laosissa Sisavang vong ja hänen poikansa prinssi Savang Vatthana kieltäytyivät julistamasta Laosia itsenäiseksi ja he kehottivat laosilaisia vastarintaan japanilaisia vastaan. Japanilaiset miehittivät Luang Prabangin, jolloin Sisavang Vongin oli julistettavaa Laos itsenäiseksi huhtikuussa 1945. Japanilaismiehityksen jälkeen ranskalaisjoukot vetäytyivät Laosista Kiinan puolelle. Laosin kuningaskunta
Kiinan kommunistien voitto Kiinan sisällissodassa vuonna 1949 ja Korean sota sai Yhdysvallat luopumaan alkuperäisestä kolonialismin vastaisesta politiikastaan. Maa alkoi tukea Ranskan pyrkimyksiä säilyttää valtansa Vietnamilaisen itsenäisyysliikkeen Việt Minhin vastaisessa ensimmäisessä Indokiinan sodassa. Việt Minh tuki puolestaan laosilaisia itsenäisyysliikkeen hahmoja, kuten prinssi Souphanouvongia. Pian entisen Lao Issaran tilalle perustettiin Pathet Lao eli Lao-maan liike. Vuoteen 1953 mennessä se oli vallannut osia Pohjois- ja Itä-Laosista. Ranska oli hylännyt Laosin keskittyäkseen asioihin Vietnamissa, mutta vuonna 1954 maa kärsi merkittävän tappion Điện Biên Phủn taistelussa, mikä päätti myös Indokiinan sodan ranskalaisten tappioon. Laosin historia
Nykyisen Laosin eteläosaa hallitsi Funanin Hindulais-buddhalainen kuningaskunta 100-luvulta alkaen. Pohjoiseen osaan levisi monien Dvaravatin theravada-buddhalaisen kuningaskunnan vaikutus 600–700-luvuilla. Funanin kuningaskunnan valtakautta alueella kesti 600-luvulle asti, jolloin se sulautui khmerien Chenlan valtakuntaan. Legendan mukaan Chenla syntyi chameilta vallatulle alueelle nykyisen Laosin provinssin Champasakin alueelle. Valtakunta jakautui kahtia kuningas Jayavarman I:n kuoltua vuonna 681. Kiinalaiset kronikat kutsuvat jakaantunutta maata Maa-Chenlaksi ja Vesi-Chenlaksi. Maa-Chenla sijaitsi nykyisen Laosin eteläosassa ja Vesi-Chenla nykyisen Kambodžan alueella. Loures
Loures on kaupunki ja kunta Lissabonin piirissä, Portugalissa. Sen pinta-ala on 167,2 km² ja väkiluku 205 054 (2011). Lousã
Lousã on kunta Portugalin Coimbran piirissä. Sen pinta-ala on 138,4 km² ja väkiluku 17 231 (vuonna 2015). Naapurikunnat ovat Vila Nova de Poiares (pohjoisessa), Góis (idässä), Castanheira de Pêra (kaakossa), Figuieró dos Vinhos (etelässä) ja Miranda do Corvo (lännessä). Luxembourgin provinssi
Luxembourg on Vallonian ja Belgian eteläisin provinssi. Se rajautuu Ranskan ja Luxemburgin valtioihin sekä Namurin ja Liègen provinsseihin. Provinssin pääkaupunki on Arlon. Luxembourgin provinssissa on arviolta 280 327 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 439,7 neliökilometriä. Rocasin atolli
Rocasin atolli on asumaton atolli, joka kuuluu hallinnollisesti Rio Grande do Norten osavaltioon Brasiliassa. Atollin pinta-ala on 7,5 km² ja ellipsinmuotoisen saaren pidempi akseli on 3,7 ja lyhyempi 2,5 kilometriä pitkä. Kosovo
Kosovon pinta-ala on 10 887 km²; se rajoittuu luoteessa Montenegroon, pohjoisessa ja idässä Serbiaan, etelässä Makedoniaan ja lounaassa Albaniaan. Suuren osan maasta muodostavat 400-700 metrin korkeudessa olevat laakeat jokilaaksot, jota ympäröivät 2000–2500 m korkeat vuoret. Korkein huippu on Gjeravica (2656 m). Malesian maantiede
Malesian pinta-ala on 329 847 km². Se on Malaijien saaristossa ainoa maa, jolla on maa-aluetta myös mantereella. Malesian Malakan niemimaan -puoleinen osa on 132 090 km² ja Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198 847 km². Pinta-alasta on Itä-Malesiassa näin ollen noin 60 % ja Länsi-Malesiassa 40 %. Pinta-alasta on vesialaa 1 200 km². Rantaviivaa maalla on yhteensä 4 675 km, josta Länsi-Malesiassa 2 068 km ja Itä-Malesiassa 2 607 km. Laosin presidentti
Laosin presidentti on Laosin valtionpäämies. Presidentin virka luotiin vuonna 1975 Pathet Laon vallankumouksen jälkeen, mikä lakkautti Laosin kuningaskunnan. Laosin parlamentti valitsee presidentin viideksi vuodeksi kerrallaan. Laosin kansalliskirjasto
Laosin kansalliskirjasto (, , lyhennys NLL) on Laosin pääkaupungissa Vientianessä toimiva kansalliskirjasto. Nykyään kansalliskirjasto on Laosin informaatio-, kulttuuri ja turismiministeriön alaisuudessa toimiva valtiollinen laitos; aiemmin kirjasto oli hallinnollisesti Laosin opetusministeriön taideosaston alaisuudessa. Kansalliskirjaston johtajana toimii Khanthamaly Yangnouvong (2018). Luang Prabang (provinssi)
Louangphabang tai Louangphrabang eli Luang Prabang () on provinssi Laosin pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 16 875 neliökilometriä. Vuonna 2012 sen asukasluku arvioitiin olevan noin 463 500. Provinssin pääkaupunki on nimeltään Louangphabang. Lairo
Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oiealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa. Laos
Laosin ainoa laillinen poliittinen puolue on Laosin kansan vallankumouspuolue, ja maa on virallisesti sosialistinen. Valtionpäämies on presidentti, jonka parlamentti valitsee viideksi vuodeksi kerrallaan. Hallitusta johtaa pääministeri, jonka presidentti nimittää parlamentin suostumuksella. Vuonna 2011 maan presidentiksi valittiin toiselle kaudelle Choummaly Sayasone ja pääministeriksi Thongsing Thammavong. Toimeenpanovaltaa käyttävät myös 11-jäseninen politbyro ja 33-paikkainen puolueen keskuskomitea. Parlamentissa on 115 kansanedustajaa. Laos otti käyttöön uuden perustuslain vuonna 1991, ja sitä muokattiin 2003. Lodin maakunta
Lodin maakunnan pinta-ala on 783 km ja väkeä maakunnassa on runsaat 200 000. Maakunnassa on 61 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Lodi. Ala-Luosta
Järven pinta-ala on 950 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Sillä on suuri järvenselkä, joka on viisi kilometriä pitkä. Järven kaakkoispää kapenee lahdeksi, jonka päässä sijaitsee Pohjanlampi. Toinen merkittävä lahti sijaitsee lännessä luusuassa Karin kylän luonna. Ilocosin alue
Ilocosin alue (fil. "Kaikolusan") on yksi Filippiinien hallintoalueista. Se sijaitsee maan luoteiskulmassa Luzonin saarella. Suurin osa alueen asukkaista on ilokon puhujia. Ilocosin alue jakautuu edelleen neljään provinssiin, jotka ovat Ilocos Norte, Ilocos Sur, La Union ja Pangasinan. Ilocosin asukasluku on 4 748 372 (vuonna 2010) ja sen kokonaispinta-ala on 13 055 neliökilometriä. Phongsali
Phongsali on Laosin pohjoisin provinssi. Pinta-ala 16 270 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 178 000 asukasta.
Asukkaita yhdellä neliökilometrillä on 12. Provinssin pääkaupunki on nimeltään Phôngsali. Phongsalissa toimii lukuisia kiinalaisia yrityksiä, sillä se sijaitsee aivan Kiinan rajalla. Landes
Landes () on Ranskan departementti numero 40. Departementti sijaitsee Lounais-Ranskassa Akvitania-Limousin-Poitou-Charentesin hallintoalueella Atlantin rannikolla. Departementti on pinta-alaltaan 9 243 neliökilometriä ja siellä on 362 825 asukasta (vuonna 2006). Landes'n pääkaupunki on Mont-de-Marsan. Landes on jaettu edelleen kahteen arrondissementtiin, 30 kantoniin ja 331 kuntaan. Päiväntasaajan Guinea
Bioko, jota kutsuttiin ennen 1970-lukua Fernando Poksi, on Guineanlahden suurin saari 2 017 neliökilometrin alueellaan. Se on muodoltaan saappaan näköinen, ja siellä on kaksi suurta vulkaanista muodostumaa. Niiden väliin jää laakso, joka jakaa saaren kahtia sen kapeimmassa kohtaa. Rantaviivaa on 195 kilometriä, ja etelässä ranta on kivikkoista, mutta pohjoisempaan mentäessä ranta muuttuu tasaisemmaksi, ja kylien väleissä on myös muutama maisemallinen hiekkaranta. Saarilla on jo pitkään viljelty kaakaota, ylemmillä rinteillä viljellään nykyään kahvia. Vulkaaniset rinteet kohoavat saaren keskiosissa muodostaen maan suurimman vuoren Pico Basilen (3 011 m). Saaren eteläosassa sijaitsevat 250 metriä korkeat Iladyin vesiputoukset. Raahe
Raahen kokonaispinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Kaupungin edustalla sijaitseva suuri saaristo on biodiversiteetiltään rikas. Erityispiirteen Raahen alueen luonnolle antaa maankohoaminen, joka kohottaa merestä uutta maata. Kárpathos
Kárpathos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Kásoksen ja Ródoksen saarten välissä. Se on Dodekanesian eteläisimpiä saaria. Pinta-alaa Kárpathoksen saarella on 300,15 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 180 kilometriä. Kárpathos on Dodekanesian pinta-alaltaan toiseksi suurin saari Ródoksen jälkeen ja Kreikan saarista 15. suurin. Saarta ympäröivät koralliriutat. Kyproksen maantiede
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Se sijaitsee Välimeren itäosan koilliskulmauksessa Turkin ja Syyrian rannikoiden kainalossa. Saari kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Saaren pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Limingan lakeus
Limingan lakeus on valtakunnallisesti tunnettu laaja ja yhtenäinen viljelyskäyttöön otettu tasankoalue Pohjanlahden rannalla Limingan, Lumijoen, Tyrnävän, Kempeleen, ja Oulun alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Alueen pinta-ala on noin 25 000 hehtaaria. Tasankoalue on maisemallisesti erikoislaatuinen viljelysalue, ja alueella sijaitsee kansainvälisesti arvokkaita kosteikkoalueita. Sierra Leone
Erilaiset luonnonsuojelualueet kattavat 2 941 neliökilometriä eli 4,1 prosenttia Sierra Leonen maapinta-alasta. Vuoden 2016 alussa maassa oli neljä kansallispuistoa. Sierra Leonen vanhin kansallispuisto on maan pohjoisosassa 1 109,0 neliökilometrin laajuinen Outamba-Kilimin kansallispuisto. Se on perustettu suojelemaan savannin eläimistöä, etenkin apinoita. Vuonna 2007 perustettiin lähelle Liberian rajaa Golan sademetsäkansallispuisto (pinta-ala 750,0 km²). Puisto jatkuu Liberian puolella Golan laajempana sademetsäalueena, ja yhdessä niiden on suunniteltu muodostavat yli 2 000 neliökilometriä kattavan, rajan ylittävän rauhanpuiston. Vuonna 2013 perustettiin Lomavuorten kansallispuisto (332,01 km²) maan koillisosaan ja Läntisen alueen niemimaan kansallispuisto aivan pääkaupungin Freetownin eteläpuolelle (176,88 km²). Île Saint-Louis
Île Saint-Louis on selvästi pienempi kuin Île de la Cité, ja sen pinta-ala on noin 11 hehtaaria. Se on likipitäen suunnikkaan muotoinen, ja sen pidemmät sivut ovat 525 metrin, lyhemmät 250 metrin pituiset. Pidemmät sivut ovat suunnilleen länsi-itä-suuntaiset. Sen pidempi, luode-kaakko-suuntainen lävistäjä, joka ulottuu Place Louis-Aragonilta Square Baryelle, on noin 700 metrin pituinen.
Hallinnollisesti Île Saint-Louis kuuluu Pariisin 4. arrondissmenttiin, jolla on myös nimi "Arrondissement de l’Hôtel-de-Ville". Yhdessä Île de la Citén itäosan kansaa se muodostaa kaupunginosan nimeltä "Quartier Notre-Dame". Lavia
Laviassa asui sen lakkauttamishetkellä ihmistä. Sen pinta-ala oli  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Lavian naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Kankaanpää, Kokemäki, Pori, Pomarkku, Sastamala ja Ulvila. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kokemäkeen vuonna 1969 liitetty Kauvatsa, Ulvilaan vuonna 2005 liitetty Kullaa, Vammalaan vuonna 2007 liitetty Suodenniemi, Poriin vuonna 2010 liitetty Noormarkku ja Sastamalaan vuonna 2013 liitetty Kiikoinen. Vuonna 1955 vahvistetun Lavian vaakunan oli suunnitellut Ahti Hammar. Ylä-Lomami
Ylä-Lomami eli Haut-Lomami on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kamina. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Katangan maakunnasta. Sen pinta-ala on 108 204 neliökilometriä. Läntinen alue
Läntinen alue on yksi Sierra Leonen hallinnollisista alueista. Se kattaa Sierra Leonen pääkaupungin Freetownin ja sen ympäröivän maaseudun. Freetown on Läntisen alueen pääkaupunki. Alueen väkiluku oli 1 500 234 (väestönlaksenta 2015) pinta-ala on 557 neliökilometriä. Laos
Laosiin on perustettu kansallisia biodiversiteetin suojelualueita. Niistä tärkeimpinä pidetään Annamin ylängön ikivihreitä metsiä, keskisen Indokiinan kalkkikivikarstia, Mekongin tasangon kuivia dipterokarpuskasvien muodostamia metsiä, Bolavenin ylänköä, maan pohjoisosan ylänköalueita ja Mekong-jokea. Alueilla suojellaan harvinaisia, vastikään löydettyjä nisäkäslajeja, joita ovat esimerkiksi saola, jättimuntjakki ja toinen muntjakkilaji "Muntiacus truongsonensis". Hin Nam Mon suojelualueella elää seitsemän yöaktiivista apinalajia, ja Nakai-Nam Theun alueella elää 430 lintulajia. Iso-Lattio
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 100 metriä. Siihen laskee neljä tulo-ojaa ympäröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä laskuoja, joka päättyy metsään alavalle maalle. Laskevat vedet valuvat 50 metrin päässä olevalle toiselle ojalle, joka laskee Himmaan. Laosin kuningaskunta
Laosissa sijainneesta Luang Prabangin kuningaskunnasta oli tullut Ranskan protektoraatti vuonna 1893. Kuningaskunta säilytti valtansa omalla alueellaan, kun taas muuta Laosia hallittiin suoraan ranskalaisten virkamiesten alaisuudessa. Ranskan ote Indokiinassa alkoi heikentyä toisen maailmansodan aikana, jolloin Japanin vaikutusvalta kasvoi. Samalla oli syntynyt myös laosilaisten prinssien johtama itsenäisyysliike. Luang Prabangia myös laajennettiin sodan aikana käsittämään alueita muusta Laosista. Japani otti Indokiinan suoraan valtaansa sodan lopulla vuonna 1945. Ranskalaisvallan luhistuttua annettiin useita itsenäisyysjulistuksia japanilaisten tuella ja Japanin antauduttua "Lao Issara" -järjestön vaikutuksesta. Luang Prabangin kuningas Sisavang Vong oli julistettu perustuslailliseksi kuninkaaksi 23. huhtikuuta 1946, mutta sodan jälkeen ranskalaiset joukot palasivat Indokiinaan ja valtasivat maan pääkaupunki Vientianeen vain muutamaa päivää kruunajaisten jälkeen. Toukokuussa 1947 ranskalaiset tekivät Sisavang Vongista Ranskan liittoon kuuluvan Laosin kuningaskunnan kuninkaan. Lao Issaran jäsenet olivat paenneet Thaimaan puolelle, jossa muodostettiin pakolaishallitus. Itsenäisyys jakoi myös kuningassuvun jäseniä Ranskan vallan kannattajiin ja vastustajiin. Saarijärvi (Lavia, itä)
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 250 metriä. Merkittävin tulo-oja on Katosjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä laskuoja Yliseen-Pylppynään. Se laskee järvien kautta Lumiaisojaan, joka yhtyy lopulta Sävijokeen. Singitikóslahti
Singitikóslahti on saanut nimensä antiikin aikaisesta Singoksen kaupungista, joka sijaitsi jossakin Sithonían niemellä. Lahden toinen nimi viittaa Áthokseen eli Pyhään Vuoreen. Lahden pituus on noin 48 kilometriä ja leveys noin 24 kilometriä. Lahden itärannalla sijaitsevat muun muassa ”Áthoksen portti” Ouranoúpoli sekä Áthoksen satama Dáfni. Lahdessa sijaitsevat muun muassa saaret Ammoulianí ja Diáporos. Laos
Laosin pääkieli on lao, joka kuuluu tai-kieliin ja on läheistä sukua muun muassa isanin kielelle. Ethnologue-kirjan mukaan maassa puhutaan kaikkiaan 84:ää kieltä. Linosa
Linosa on Italialle kuuluvista Pelagisista saarista pohjoisin ja toiseksi suurin. Saari on tuliperäinen ja sijaitsee Välimeressä 30 kilometriä Lampedusan saaresta koilliseen. Linosa on osa Lampedusa e Linosan kuntaa. Saaren pinta-ala on 5,4 neliökilometriä ja siellä on noin 420 asukasta. Linosan tärkeimmät elinkeinot ovat kalastus, maanviljely ja matkailu. Lárnakan alue
Lárnakan alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Lárnakan alueen pohjoisin osa, jonka pinta-ala on noin 88 neliökilometriä, on liitetty Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueeseen eli Pohjois-Kyproksen hallussa olevaan Nikosian alueen osaan. Siellä sijaitsee neljä kylää, Ársos, Meloúseia, Pérgamos ja Tremetousiá. Laosin vaakuna
Laosin vaakuna () on Laosin kansallinen tunnus, jossa on Pha That Luangin buddhalainen stupa ja Nam Ngunin tekojärvi. Vaakunan keskelle on sijoitettu asfaltoitu tie ja sen oikealle puolelle riisipelto, jonka taustalla kohoaa metsä. Vaakunan alalaidassa on hammaspyörä. Vaakunaa ympäröivät riisintähkät, joita kietoo yhteen punainen nauha, jossa lukee laon kielellä "”Rauha, itsenäisyys, demokratia, yhtenäisyys, hyvinvointi”" Attapu
Attapu (myös Attapeu, Laoksi ອັດຕະປື) on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan eteläosassa. Attapun pääkaupunki on Attapu, jota kutsutaan myös nimellä Muang Samakhisai. Attapun pinta-ala on 10 230 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 139 600 asukasta. Alueella asuu keskimäärin 11 ihmistä neliökilometrillä. Attapu jakautuu viiteen eri hallintoalueeseen. Los Lagos
Los Lagos () on yksi Chilen viidestätoista hallinnollisesta alueesta. Sen virallinen järjestysnumero on X ja pääkaupunki Puerto Montt. Alue jakautuu neljään maakuntaan: Chiloé, Llanquihue, Osorno ja Palena. Alueen pinta-ala on 48 584,5 km² ja asukasluku 828 708. Los Lagosin alueella sijaitsee Chilen toiseksi suurin saari, Chiloé ja toiseksi suurin järvi, Llanquihue. Loja (maakunta)
Loja on maakunta Ecuadorissa. Sen pinta-ala on noin 10 800 neliökilometriä, asukkaita siellä on noin 450 000. Provinssi on nimetty sen samannimisen pääkaupungin mukaan. Roine
Pohjoisosan pinta-ala on 4 040 hehtaaria eli 40,4 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 9,2 kilometriä leveä. Sen pohjoisrannasta työntyy etelään leveä ja hyvin viljelty niemi,
jonka sivuille jäävät Lempiönlahti ja Talviahteenlahti. Sen koillisrantana kulkee Keisarin- ja Vehoniemenharjut sisältävä harjujakso, jonka takana aukeaa suuri Längelmävesi. Pohjoisosan selkä on laajin järven länsipuolella, mutta järvenselkä kapenee etelään päin ja Raronsalon länsipuolella se kohtaa Niittysaaren ja Hautsaaren kohdalla eteläisen Tossanselän. Hanhipaasi
Hanhipaasi on puuton sammaleen ja kukkakasvien peittämä kallioluoto, joka nousee Laatokan pohjasta. Sen rannat ovat äkkijyrkät ja viettävät jyrkästi aina 80 metrin syvyyteen saakka. Saari on noin parinsadan metrin pituinen ja leveimmilläänkin vain sadan metrin levyinen. Sen pinta-ala on vajaat kaksi hehtaaria ja korkein kohta on vain kolmisen metriä vedenpinnan yläpuolella. Laosin historia
Japanilaisten kanssa teki yhteistyötä Phetsarath, jonka johtamaan hallitukseen nimitettiin japanilaismyönteisiä virkamiehiä. Japani antautui liittoutuneille elokuussa 1945, ja tämän jälkeen Phetsarath julisti Vientianen maakunnan alueet itsenäiseksi Laosin kuningaskunnaksi syyskuussa 1945. Phetsarath ei ilmoittanut asiasta edes Luang Prabangin kuninkaalle Sisavang Vongille, eikä Champassakin kuninkaalle Boun Oumille, mutta hän ilmoitti myöhemmin syyskuussa 1945, että itsenäisyysjulistuksen piiriin kuuluisivat myös Luang Prabang ja Champassak. Sisavang Vong ja Boun Oum eivät hyväksyneet Phetsarathin itsenäisyysjulistusta, vaan hakivat tukea ranskalaisilta. Bolikhamxai
Bolikhamxai () on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan keskiosassa. Sen pinta-ala on 14 863 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 273 700 asukasta.. Se rajoittuu lännessä Thaimaahan ja idässä Vietnamiin. Alue muodostettiin Vientianen ja Khammouanin provinssien osista. Provinssin alueella on Aasian suuriin karstimaaesiintymä. Limassolin alue
Limassolin alue eli "Lemesóksen alue" (, ) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se käsittää Kyproksen saaren eteläosan, ja sen pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku (2011). Alueen hallinnollinen keskus on Limassol. Câmara de Lobos
Câmara de Lobos on kaupunki Portugalille kuuluvalla Madeiran saarella. Se sijaitsee noin seitsemän kilometriä saaren pääkaupungista Funchalista länteen. Kaupungissa on 34 246 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 52,1 neliökilometriä. Vietnamin maantiede
Vietnamin maantiede on monimuotoista. Se jakautuu pohjoiseen ja keskiseen vuoristoalueeseen sekä kahden suuren joen, Punaisenjoen ja Mekongin suistoon. Pohjoisessa vuoristoalueella on maan korkein huippu, kun Annamin ylänkö muodostaa suuren osan Laosin rajasta. Maan keskiosan rannikkotasanko on kapea. Pinta-alaltaan valtio on 329 560 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Kiina, Laos ja Kambodža. Laosin kuningaskunta
Myös Vietnamin sota oli alkanut levitä Laosin puolelle. Vietnamin kommunistien niin sanottu Hồ Chí Minhin huoltotie kulki Laosin kautta Etelä-Vietnamiin. Yhdysvallat alkoi pommittaa Laosia huoltotien takia vuonna 1964.Sodan aikana Laosiin tiputettiin noin 2 miljoonaa tonnia pommeja, joilla ei kuitenkaan pystytty estämään huoltotien toimintaa. Yhdysvallat tuki myös Laosissa toimivien vähemmistökansojen ja etenkin hmongien aseellisia liikkeitä. Tästä huolimatta uudelleennimetty Pathet Lao eli nyt Laosin kansan vapautusarmeija kasvatti kokoaan. Sen joukkojen määrä kaksinkertaistui vuosien 1962 ja 1970 välillä. 1970-luvun alussa liikkeen hallussa oli jo noin 80 % Laosista. Vuonna 1973 solmitun Pariisin rauhan oli tarkoitus päättää Vietnamin sota. Samalla solmittiin myös tulitauko Laosissa. Pathet Lao otti haltuunsa Vientianen ja lempinimen punainen prinssi saanut Souphanouvong palasi pääkaupunkiin vuonna 1974. Maassa muodostettiin jälleen koalitiohallitus pääministerinään Souvanna Phouma. Souphanouvongista tuli kansallisen poliittisen neuvottelukunnan puheenjohtaja. Neuvottelukunta hyväksyi 18 kohdan ohjelman, johon kuului monarkian säilyttäminen ja Laosin puolueettomuus. Wallis ja Futuna
Wallis ja Futunan yhteenlaskettu maapinta-ala on 142 neliökilometriä. Suurimmalla saarella Wallisilla on pinta-alaa 77,9 neliökilometriä. Futunan pinta-ala on 64 neliökilometriä ja Alofin 51 neliökilometriä. Wallis on tuliperäinen ja pinnanmuodostukseltaan hyvin tasainen saari. Sen korkein kohta Lulu Fakahega on 145 metrin korkeudella merenpinnasta. Saarella on matala laguuni, jonka ympärillä on useita hiekkasärkkiä. Saarella on myös useita kraatterijärviä. Futuna ja sen naapuri Alofi sijaitsevat 230 kilometrin päässä lounaaseen Wallisista. Pinnanmuodostukseltaan ne ovat mäkisempiä kuin Wallis Futunan korkeimman kohdan Puken sijaitessa 524 metrin ja Alofin Kolofaun ollessa 417 metrin korkeudella merenpinnasta. Wallisin ja Futunan alkuperäistä metsää on jäljellä enää vähän hakkuiden takia. Puuta käytetään polttoaineena. Metsien häviäminen on lisännyt eroosiota. Alofilla metsä on säilynyt lähes alkuperäisessä kunnossaan. Laos
Heti toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Laos julistautui itsenäiseksi, ja sen itsenäisyys tunnustettiin 19. heinäkuuta 1949. Käytännössä Laos kuitenkin oli vahvasti sidoksissa Ranskaan ennen kuin se vuonna 1954 saavutti täyden itsenäisyyden perustuslaillisena monarkiana. Pian itsenäistymisensä jälkeen Laos joutui osalliseksi Indokiinan sotaan ja sitä seuranneeseen Vietnamin sotaan. Yhdysvallat pommitti Laosia tuhotakseen pohjoisvietnamilaisten huoltoreitit ja suojapaikat. Savannakhet (provinssi)
Savannakhet () on Laosin provinssi, joka sijaitsee maan eteläosassa. Sen pinta-ala on 21 774 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa maakunnassa oli 969 700 asukasta. Alueella asuu noin 15% koko maan asukkaista. Provinssin pääkaupunki on Savannakhet, joka on maan toiseksi suurin kaupunki heti pääkaupunki Vientianen jälkeen. Nikosian alue
Nikosian alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Nikosian alueen pohjoisin osa, johon kuuluvat myös Pohjois-Kyproksen hallussa olevat Lárnakan alueen osat, muodostaa Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueen. Sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Khammouan
Khammouan () on Laosin maakunta, joka sijaitsee maan keskiosassa. Khammouanin pääkaupunki on Thakhèk. Maakunnan pinta-ala on 16 135 neliökilometriä. Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 392 100 asukasta. Maakunta on jaettu yhdeksään piirikuntaan: Thakhaek, Mahaxay, Nongbok, Hinboun, Nhommalath, Bualapha, Nakai, Xebangfai ja Xaybouathong. Laosin historia
1800-luvun puolivälistä lähtien nykyisen Laosin alueelle kohdistui merkittävä muuttoaalto, kun hmong-väestöä pakeni Kiinasta etelään. Hmongit asettuivat vuoristoiselle alueelle, joka soveltui parhaiten heidän harjoittamaansa riisinviljelyyn. Paxós
Paxós (), usein Paxoí (Παξοί, myös "Paxí"), on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Paxoín saariin. Saaren pinta-ala on 25,3 neliökilometriä ja asukasluku 2 280 (2011). Hallinnollisesti Paxós kuuluu Paxoín kuntaan, Korfun alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Paxós on Paxoín saarten pääsaari ja usein siihen viitataan yksinkertaisesti nimellä Paxoí. Siitä noin 1,6 meripeninkulmaa (noin 3 kilometriä) kaakkoon sijaitsee pienempi Antípaxoksen saari. Saaret sijaitsevat Korfun kaakkoispuolella noin 8,6 meripeninkulmaa (noin 16 kilometriä) Epeiroksen rannikosta länteen. Saarista kauempana kaakossa sijaitsee Lefkas. Laosin historia
Ranskalaiset joukot valtasivat Vientianen kaksi päivää Sisavang Vongin kuninkaaksi nimittämisen jälkeen. Lao Issaran jäsenet pakenivat ranskalaisia Thaimaan puolelle ja toukokuussa 1946 ranskalaiset valtasivat Luang Prabangin. Toukokuussa 1947 Laosin kuningaskunta julistettiin virallisesti kuuluvaksi Ranskan liittoon, ja maan johdossa jatkoi kuningas Sisavang Vong. Lao Issara jatkoi toimintaansa Thaimaan puolella, mutta se ei kyennyt horjuttamaan Ranskan valtaa Laosissa. Lopulta Lao Issara hajosi vuonna 1949. Laosin historia
Nykyisen Etelä-Kiinan Yunnanin alueelta lähteneet varhaiset siirtolaiset levittivät elinpiiriään etelään nykyisen Laosin alueelle 600–700-luvuilla. Nykyisten Etelä-Kiinan, sekä Thaimaan ja Laosin pohjoisosiin syntyi Nanzhaon valtakunta. Yunnanin alueelle on jäljitetty tai-kansojen alkuperä, joihin myös lao-kansat kuuluvat. Varhaisten thailaisia kieliä puhuneiden siirtolaisten levittäytyessä alueelle, mon-khmer-kieliä puhuneet kansat siirtyivät heidän tieltään vuorille. Suuria lao-kansan hallintokeskuksia syntyi nykyisten Vientianen ja Luang Prapangin kohdille nykyisen Laosin pohjoisosissa. Luang Prapangin kohdalla sijainnut valtakeskus tunnettiin nimellä Muang Sua vuoden 698 jälkeen, jolloin tai-prinssi Khun Lo perusti sinne valtakunnan pääpaikan Nanzhaon voimavarojen ollessa siirrettynä muualle. Khun Lo myönsi maan isälleen Khun Boromille, jota laolaisissa legendoissa pidetään lao-kansan esi-isänä. Lausitz
Lausitz on pinta-alaltaan noin 11 000 neliökilometrin suuruinen, ja sen alueella asuu noin 1,4 miljoonaa ihmistä. Saksin osavaltiossa Ylä-Lausitziin kuuluvat piirikunnat Bautzen, Löbau-Zittau ja Niederschlesischer Oberlausitzkreis sekä suurin osa Kamenzin piirikunnasta ja Görlitzin ja Hoyerswerdan piirittömät kaupungit. Brandenburgissa Ylä-Lausitziin kuuluu Oberspreewald-Lausitzin piirikunnan eteläosa. Ala-Lausitziin puolestaan kuuluu Oberspreewald-Lausitzin pohjoinen osa ja Spree-Neiße, osa Elbe-Elsterin piirikunnasta, Dahme-Spreewald, Oder-Spree sekä Cottbusin piiritön kaupunki. Laos
Laos sijaitsee vuoristoisella alueella. Annamin vuoriketju kulkee maan halki pohjoisesta etelään pitkin itäistä, Vietnamin vastaista rajaa. Vuoria on muuallakin, ja pääkaupunki Vientianen pohjoispuolella sijaitsee maan korkein kohta, Phou Bia 2 817 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Matalin kohta on 70 metriä merenpinnan yläpuolella. Joet saavat alkunsa näiltä vuorilta, virtaavat idästä länteen ja yhtyvät Mekong-jokeen. Mekong muodostaa osan Burman-vastaisesta rajasta ja suuren osan läntisestä, Thaimaan-vastaisesta rajasta. Taosi
Taosin raunioiden ala on noin 280 ha. Taosissa asui ehkä 10000-13200 asukasta, ja se valvoi 3300 km2 aluetta. Tutkimalal ympäristöä on koetettu päätellä Taosin ympäristön asutuskuvio. 
Taosi ei luultavasti ollut valtio, vaan suuri päällikkökunta, hyvin lähellä valtiota oleva esiaste.
Luultavasti yhdellä päälliköllä
oli alipäälliköitä. Näin Taosin hallintojärjestelmä oli 2-portainen.
Taosi hallitsi lisäksi ympäristössään olevia keskisuuria ja pieniä asutuskeskuksia. Niinpä asutuskuvio oli 3-kerroksinen.
2 km säteellä Taosista ei ollut asutuskeskuksia. Suuria lähialueen keskuksia olivat luultavasti Taosin valvomat 90 ha kokoinen Gushu 16,1 km päässä Taosista, 40 ha kokoinen Dongdeng 13 km päässä. Narvusi
Narvusin kunnan pinta-ala on 197,14 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Laukaansuun, kaakossa Suuren-Lutskan ja etelässä Ivangorodin kuntiin, lounaassa Viroon ja lännessä Narvanlahteen. Pinta-alasta 62,7 % on metsää, 33,1 % maatalousmaata ja 3,0 % asuinaluetta. Laukaanjoen ja Narvanlahden välinen alue on rajavyöhykettä. Laosin historia
Ranskalaiset valloittivat Vietnamin ja Kambodžan 1800-luvun puolivälissä, ja vuosisadan lopulla ranskalaiset ottivat haltuunsa myös Laosin ja ajoivat siamilaiset pois. Vuonna 1917 Laosista tuli osa Ranskan Indokiinaa. Likoset
Lammen pinta-ala on 1,3 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto. Laosin historia
Ranskan vallan alla Laosiin muutti suuri määrä vietnamilaisia ranskalaisten tukemina. He toimivat hallintotehtävissä, poliiseina ja sotilaina, sekä suuremmissa kaupungeissa kauppiaina ja käsityöläisinä. Laosilaisille itselleen jäi riisinviljely. Vuonna 1943 puolet Vientianen väestöstä oli vietnamilaisia. Ranskan vallan alla Laosin kehittäminen laiminlyötiin ja Ranska laajensi alueitaan 1890-luvulla Laosiin pohjimmiltaan strategisista syistä. Laos toimi ranskalaisille vain puskurivaltiona brittien siirtomaaimperiumia vastaan. Ranskan vallan alla Laos oli suojassa siamilaisten valloituspyrkimyksiltä, mutta maan kansa kärsi ranskalaisten siirtomaahallinnon korkeasta verotuksesta. Vuonna 1917 Laos liitettiin hallinnollisena alueena Ranskan Indokiinaan. Laosin kuningaskunta
Laosin kuningaskunta oli nykyistä Laosia hallinnut monarkia vuosien 1947 ja 1975 välillä. Ranskalaiset asettivat kuningaskunnan aluksi osana Ranskan liittoa, mutta he joutuivat lähtemään alueelta ensimmäisen Indokiinan sodan seurauksena. Pian vallasta maassa kamppailivat useiden eri prinssien johtamat tahot, näiden mukana Souphanouvongin kommunistien Pathet Lao. Pian myös naapurimaan Vietnamin sota levisi Laosin puolelle. Pathet Lao vahvistui ja otti maan haltuunsa vuonna 1973. Joulukuussa 1975 maan monarkia julistettiin päättyneeksi ja Laosista tuli Laosin demokraattinen kansantasavalta. Liesijärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 2,8 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 196 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Seitsemisen kansallispuiston itäpuolella, mutta vain osa järven eteläosasta kuuluu kansallispuistoon. Siihen laskee 19 metsä- tai suo-ojaa, joista Papinoja on merkittävän kokoinen. Valuma-alue on verrattain pieni, joten vesi viipyy järvialtaassa keskimäärin 108 vuorokautta. Järven laskuoja on Liesijoki, joka virtaa alkutaipaleellaan Liesilammen ja Kettulammin läpi ja johon yhtyy oikealta eli luoteesta Seitsemisjoki. Järven keskisyvyys on pieni ja se onkin saarinen ja kivinen. Saarien lukumäärä on 32 ja niiden koko vaihtelee aarin ja hehtaarin välillä. Saarten yhteenlaskettu rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja yhteinen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Noin 450 metriä pitkä Isosaari on nykyään niemi. Suuria nimettyjä saaria ovat Luhtasaari (pituus 120 metriä), Nuottasaaret (80 ja 70 m), Selkäsaari (90 metriä), Härkäsaari (50 m), Majasaaret (160 ja 110 m), Sikosaari, Röykkykari. Laosin historia
Yhdysvallat vähensi osallistumistaan Vietnamin sotaan ja vuoden 1973 jälkeen Pathet Laon joukot saavuttivat yliotteen taistelussa kuninkaallista hallitusta vastaan. Kun Vietnamin sota päättyi ja Etelä-Vietnam kukistui vuonna 1975, myös Pathet Lao otti vallan Vientianessa. Kuningas Sisavang Vatthana luopui kruunusta ja Pathet Laon johtajat perustivat Laosin demokraattisen kansantasavallan, joka samalla lopetti maan 600-vuotisen monarkian.