Mitä tiekirkko tarkoittaa?
Tiekirkko
Tiekirkko on toimintamuoto, jossa matkailureittien lähettyville sijoittuvat kirkot pidetään avoimina kesäaikaan arkipäivinä ohikulkijoille. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain.
Teiskon seurakunta
Teiskon kirkko on puukirkko, joka se sijaitsee Kirkkojärven rannalla. Teiskon kirkko on Tampereen toiseksi vanhin rakennus, se on valmistunut vuonna 1788. Osoite on Teiskon kirkkotie 114, 34260 Terälahti. Kirkkoon mahtuu 770 henkeä. Tukipilarikirkko
Tukipilarikirkkoja koskeva tutkimus on lähinnä taidehistorian näkökulmasta tehtyä. Vanhin ja laajin tutkimus on Lars Petterssonin kirjoittama ja Suomen muinaismuistoyhdistyksen 1987 kustantama "Templum Saloense: pohjalaisen tukipilarikirkon arvoitus". Rakennustekniseltä kannalta tukipilarikirkkoja on tutkinut japanilainen arkkitehti Akira Takeuchi väitöskirjassaan, joka on tarkastettu Tokiossa 2008 ja joka on ilmestynyt myös kirjana, toistaiseksi vain japaniksi. Hänen mukaansa suomalainen tukipilaritekniikka on ainutlaatuista. Vähäistä suomalaista rakenteellista tutkimusta edustaa Antti Haikalan 2010 Aalto-yliopiston Rakennustekniikan laitoksella esittelemä diplomityö "Suomalaisten tukipilarikirkkojen rakenteellinen toiminta ja korjaustavat". Siitä ilmenee muun muassa, että tukipilaria ei ole konstruoitu vain lyhyiden seinähirsien jatkamista varten, vaan se on osa isompaa rakennetta, johon kuuluvat myös kirkkolaivan poikkihirret sekä sivuseinien suuntaiset jalasorret. Erakko
Erakko on yhteiskunnasta syrjään vetäytynyt ihminen.
Ortodoksisessa kirkossa erakoksi kutsutaan yleensä luostarin lähettyvillä yksin asuvaa henkilöä, joka on vetäytynyt maailmasta rukoilemaan ja kilvoittelemaan. Tällaiset erakot eivät kuitenkaan koskaan jätä maailmaa; he esimerkiksi osallistuvat säännöllisesti Herran Pyhään Ehtoolliseen. Tunnettuja erakkoja ovat olleet esimerkiksi Johannes Krysostomos, josta tuli myöhemmin Konstantinopolin piispa, sekä syyrialainen askeetikko Simeon Styliitta. Seurakunta
Seurakunta (lyhenne srk tai srk., kreikaksi , ekklēsia 'kokoon kutsuttu kokous; kansankokous', UT:n kreikassa 'seurakunta') on kristittyjen muodostama yhteisö. Suomessa sanalla seurakunta tarkoitetaan yleensä joko koko kristikuntaa tai jonkin kristillisen tunnustuskunnan paikallista yksikköä, joskin sanalla voidaan viitata myös kristinuskon ulkopuolisiin paikallisiin hengellisiin yhteisöihin. Puhutaan esimerkiksi islamilaisesta seurakunnasta, evankelisluterilaisesta seurakunnasta, vapaiden suuntien seurakunnista tai helluntaiseurakunnasta. Sen sijaan tiettyä tunnustuskuntaa tai sen kansallista organisaatiota kutsutaan usein kirkoksi. Kirkko ja seurakunta ovat kuitenkin osin synonyymejä, varsinkin koko kristikunnasta puhuttaessa. Seurakunnalla voidaan tarkoittaa myös kulloinkin jumalanpalveluksissa tai kirkollisissa toimituksissa läsnä olevaa joukkoa. Luettelo Suomen tiekirkoista
Luettelo Suomen tiekirkoista käsittää Suomessa olevat tiekirkot Kirkkopalvelut ry:n julkaiseman luettelon mukaisesti. Mukana on sekä evankelis-luterilaisia että ortodoksisia kirkkoja. Mäntysirkku
Mäntysirkku ("Emberiza leucocephalos") eli aiemmalta nimeltään taigasirkku on sirkkujen sukuun kuuluva siperialainen varpuslintulaji. Tieke
TIEKEn palveluista tunnetuin on Tietokoneen ajokortti, joka on kolmesta tietotekniikan käyttötaitoja mittaavasta tutkinnosta koostuva tutkintoperhe. TIETY-tietotyötutkinto on laajempi tietotyöläisille tarkoitettu soveltava tutkinto. Tietokoneen ajokortit tunnetaan nykysin nimellä TIEKEn tutkinnot. Teismi
Teismi (kreikan sanasta "theos", jumala) eli jumalausko on laajassa merkityksessä käsitys, jonka mukaan on olemassa persoonallinen Jumala tai jumalia. Sanaristikko
Sanaristikko eli "ristikko", "ruudukko" tai "ristisana(tehtävä)" on eräs laajimmalle levinneitä ja suosituimpia sana-arvoitustyyppejä. Sanaristikossa on tavallisimmin tarkoituksena täyttää annettu ruudukko sanoin, joihin joko ruudukon ulkopuolelle tai sen sisälle erityisiin vihjeruutuihin sijoitetut vihjeet viittaavat. Tampereen Adventtikirkko
Tampereen Adventtikirkko on Suomen Adventtikirkon Tampereen seurakunnan käyttämä kirkkorakennus Pyynikinrinteen kaupunginosassa. Adventistien ohella kirkkotilaa käyttää myös Suomen Evankelisluterilaisen Lähetyshiippakunnan Johanneksen seurakunta. Rinnakkaiselon mahdollistaa Adventistien käsitys lauantaista pyhäpäivänä. Linja-auto
Kehittyvä linja-autoliikenne teki joustavuutensa ja edullisuutensa ansiosta ikivanhan kestikievarilaitoksen nopeasti tarpeettomaksi. Maailmansotien välisen ajan erityispiirre olivat ns. torivuorot, joissa maaseudun asukkaat toivat tuotteitaan kaupunkien toreille myytäviksi. Tällä tavoin sisävesien höyrylaivaliikenne sai kilpailijan linja-autoliikenteestä. Linja-autot, joissa kuljetettiin miltei kaikkea ajateltavissa olevaa tavaraa maitotonkista sianruhoihin – jopa eläviä eläimiäkin –, saapuivat kaupunkiin aamulla ja lähtivät paluumatkalle iltapäivällä kello 14 aikoihin. Kärjistäen voi jopa sanoa, että linja-autot kuljettivat tavaroiden ohella matkustajiakin. Kieltolain aikana rehottanut pirtun salakuljetus sivusi linja-autoliikennettä vain vähän; linja-autoissa kulki alan vaatimattomimpia yrittäjiä ja ainetta omiksi tarpeikseen hankkineita. Näin ollen poliisi tarkasti maanteillä säännöllisesti myös linja-autot, joista pidätettiin silloin tällöin satunnaisia pirtun kuljettajia. Tamilit
"Therukkūthu" (kirjaimellisesti "katunäytelmä") on kyläteatterin tai kansanoopperan muoto. Sitä esitetään perinteisesti kylien aukioilla ilman lavasteita. Esitykset sisältävät sekä lauluja että tanssia, usein samanaikaisesti ja tarinat voivat olla uskonnollisia tai maallisia. Esityksillä ei ole tiukkaa muotoa ja esiintyjät ovat usein vuorovaikutuksessa yleisön kanssa, pilkaten heitä tai ottaen heidät mukaan dialogiin. Viime aikoina therukkūthu on toiminut menestyksellisesti erilaisten sosiaalisten sanomien, kuten raittiuden, kastijärjestelmän kritisoinnin ja laillisten oikeuksien välittäjänä. Tämä on levinnyt myös Intian muihin osiin. Tikkipeli
Tikkipeleissä on sääntöjä, jotka määräävät, mitä kortteja saa pelata. Näitä sääntöjä kutsutaan pakoiksi. Jos pelissä on maapakko eli maantuntopakko, tikkiin on lyötävä sitä maata oleva kortti, jolla tikki on aloitettu. Jos pelaajalla ei ole tarvittavaa maata, hän saa pelata mitä korttia tahansa. Joissain peleissä on valttipakko, jolloin valttia on pakko pelata, jos pelaajalla ei ole kädessään kysyttyä maata. Sakaamiseksi kutsutaan turhan, väärää maata olevan kortin pelaamista. Sakaamisessa pelaaja voi pyrkiä esimerkiksi poistamaan kädestään pieniä kortteja. Alavuden kirkko
Alavuden kirkko toimii kesäisin myös tiekirkkona. Enkeliusko
Enkeliusko tai enkelihenkisyys on uushenkisyyden eli New Agen tai kansanuskon muoto, jossa uskotaan enkeleihin ja koetaan enkelikokemuksilla olevan myönteistä vaikutusta omaan arkielämään. Kiertoliittymä
Kiertoliittymä eli liikenneympyrä on yleisnimitys teiden tai katujen risteyskohtaan rakennetulle ympyränmuotoiselle liittymäjärjestelylle, jonka liikennevirta oikeanpuoleisen liikenteen maassa kiertää vastapäivään ja vasemmanpuoleisen liikenteen maassa myötäpäivään. Kiertoliittymässä kiertää yksi- tai useampi samansuuntainen ajokaista keskellä olevaa saareketta, joka voi olla pelkkä katuun maalattu sulkuviivaympyrä tai maisemoitu saareke, jopa suuri monumentti. Ajoratojen lisäksi on usein erillinen kevyen liikenteen väylä. Liittymään tulevien ajoratojen yli on yleensä suojatiet. Sastamalan kirkko
Kesäisin kirkossa järjestetään kaste- ja vihkimistilaisuuksia. Kirkko toimii myös tiekirkkona. Lakko
Tukilakko eli myötätuntolakko tarkoittaa lakkoa, jolla osoitetaan tukea jonkin toisen alan tai toimipaikan lakkoilevia työntekijöitä kohtaan. Tukilakko on laillinen työtaistelutoimenpide, mikäli tarvittavat ennaltailmoittamisajat ja muotoseikat täyttyvät. Kirkkoarkkitehtuuri
Kirkkoarkkitehtuuri on kirkkoihin ja kirkollisiin rakennuksiin (kuten siunauskappeleihin) keskittyvää arkkitehtuuria.
Kirkkoarkkitehtuuria tutkitaan sekä taiteen tutkimuksen näkökulmasta että teologisesta näkökulmasta. Kirkko on näyttävä, julkinen rakennus, ja vanhojen kirkkojen avulla voidaan analysoida eri aikojen rakennustyylejä. Kirkko on myös sakraalirakennus, jolla on käyttötarkoitus jumalanpalveluksen ja erilaisten seremonioiden tapahtumapaikkana, mutta joka voi rakennuksenakin olla pyhä. Pellervo Lukumies
Nykyään poptaiteen ja Raamatun ja Kalevalan pohjalta luodut maalaukset ovat Toivakan matkailuvaltti. Kirkko onkin tiekirkko, ja monet matkailijat vierailevat katsomassa Lukumiehen maalauksia. Teknikko
Teknikko (lyhenne tekn.) oli teknillisessä koulussa tai oppilaitoksessa suoritettu tutkinto, täsmennyksenä käytettiin opintosuunnan nimeä, esimerkiksi sähköteknikko, teleteknikko. Koulutuksen pituus oli kolme vuotta. Talonrakennuksen sekä tien- ja vesirakennuksen opintosuunnilta valmistuneiden tutkintonimitys oli rakennusmestari, konetekniikan opintosuunnan konemestari. Teknikkotutkintojen tarkoitus oli valmistaa ennen kaikkea työnjohtotehtäviin. Paavalinkirkko
Paavalinkirkko tarkoittaa seuraavia kirkkoja: Tuomiokirkkosilta
Tuomiokirkkosilta () on Turussa sijaitseva Aurajoen ylittävä silta. Sillalta luoteeseen johtaa Aninkaistenkatu, kaakkoon Uudenmaankatu. Tuomiokirkkosilta ylittää Aurajoen lähellä Tuomiokirkkoa. Silta valmistui vuonna 1899. Toukonirkko
Toukonirkko on perusväriltään harmaanruskea perhonen, jonka siivissä on yleensä selvä violetti sävy. Siivet ovat läpikuultavat ja melko yksiväriset. Etusiiven etureunassa on kellanvalkoinen, kolmionmuotoinen laikku. Siiven takareunassa on muusta siivestä selvästi erottuva tumma suomutupsu. Takasiivet ovat etusiipien väriset, ja niiden poikki kulkee vaalea viiru. Takasiiven takakulma on yleensä muuta siipeä tummempi. Sekä etu- että takasiiven ulkosyrjät ovat kontrastisen mustavalkoiset. Keskiruumis on mustanruskea, takaruumis vaaleamman ruskea. Naaras on selvästi koirasta kookkaampi. Siipiväli on koiraalla 38–43 mm ja naaraalla 41–48 mm. Sarviokasirkka
Sarviokasirkka, aikaisemmalta nimeltään tarhaokasirkka, ("Tetrix tenuicornis") on okasirkkoihin kuuluva hyönteislaji. Se on luokiteltu Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 erittäin uhanalaiseksi (EN). Hollolan keskiaikainen kivikirkko
Hollolan seurakunta pitää vanhassa kirkossa jumalanpalveluksia joka sunnuntai. Kirkko on tiekirkko ja yleisölle avoinna 2.5.–31.8. maanantaista perjantaihin kello 10–18 sekä talvisaikaan sunnuntaisin kello 11–16. Paikalla on opas. Tieverkko
Tieverkko tarkoittaa teiden muodostamaa kokonaisuutta. Tieverkko yhdistää alueita toisiinsa, kuten kaupunkeja satamiin ja lentoasemiin. Suomessa tieverkko muodostuu valtion omistamista ja Liikenneviraston ylläpitämistä maanteistä, kuntien omistamista ja ylläpitämistä kaduista sekä yksityisten omistamista yksityisteistä. Katuverkko on eri asia kuin tieverkko. Suomen taide
Tärkein niistä on Turun tuomiokirkko, joka edustaa Itämeren alueen tyypillistä tiiligotiikkaa.
Vanhimmat kivikirkot ovat Ahvenanmaalla. Kirkot olivat keskiajalla suorakaiteen muotoisia harmaakivikirkkoja, joiden pohjoispuolella on sakaristo ja eteläpuolella asehuone. Yleisin sisäkatto oli puusta tehty tynnyriholvi. Myöhäisgotiikan aikana alettiin käyttää tiilikuviointia, kuten Hattulan, Hollolan ja Porvoon kirkkojen päädyissä. Sisäseinien, holvien ja kuorin maalauksissa käytettiin seccomaalausta. Teiskon kirkko
Teiskon kirkko on puurakenteinen ristikirkko, jonka sanotaan olevan järjestyksessään kolmas kirkko Teiskossa. Ensimmäinen tunnettu kirkko rakennettiin 1621, ja toinen vuonna 1669. Nykyisen kirkon rakensi Matti Åkerblom vuosina 1787–1788. Kirkko on rakenteeltaan keskikorostamaton sisäviisteinen ristikirkko. Sakaroissa ja niiden eteishuoneissa on laakeat aumakatot. Ikkunat ovat pyörökaariset. Itse kirkkosalissa on päistään pyöristetyt tynnyriholvit ja laakea välikattokupoli. Tampereen tuomiokirkkoseurakunta
Aiempi Tuomiokirkkoseurakunta lakkautettiin 7. tammikuuta 2014 ja samalla päivämäärällä perustettiin uusi Tampereen Tuomiokirkkoseurakunta, joka kattaa aiemmat Tuomiokirkkoseurakunnan, Kalevan seurakunnan ja Pyynikin seurakunnan alueet.Tuomiokirkkoseurakunnan alueella sijaitsee myös "Seurakuntien talo" (Näsilinnankatu 26), jossa on seurakuntayhtymän ja seurakuntien toimistotiloja sekä 2. kerroksessa Näsin sali, Lähde-kappeli sekä kokous- ja kerhotiloja. Kirkko
Kirkko (, , ; johtuu kreikan kielen sanasta κυριακή, "kuriakḗ", ’Herralle kuuluva’) viittaa pääasiassa kristilliseen uskonyhteisöön, joka on järjestynyt yhdeksi organisaatioksi. Se voi tarkoittaa myös yksittäistä uskonyhteisöä (ennemmin seurakunta) sekä laajempaa, uskontunnustuksen tai opinkäsitysten yhdistämää joukkoa (ennemmin kirkkokunta, jos kyseessä ei ole yksittäinen organisaatio). Laajimmassa merkityksessään sanalla kirkko voidaan viitata myös kaikki kristityt kattavaan (hengelliseen) yhteisöön. Toukonirkko
Toukka on selkäpuolelta vaaleanvihreä, vatsapuolelta sinivihreä, ja sen sivuilla on vaaleat pitkittäisjuovat joihin liittyy punertavia täpliä. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Perinteisesti kirkkorakennukset Suomessa ovat pitkäkirkkoja tai ristikirkkoja, joiden esikuva on renessanssin keskeisrakennus. Pitkäkirkoissa pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Pitkäkirkon pääosat ovat runkohuone, sakaristo, asehuone ja usein torni. Ristikirkko saapui Suomeen 1660-luvulla. Ristikirkkomuodin aikana pitkäkirkolla oli väheksytty asema ja seurakunnat saivat usein ristikirkon, kun taas kappelikunnat saivat tyytyä pitkäkirkkoon. Pitkäkirkkoja ryhdyttiin rakentamaan enemmän 1800-luvun puolivälistä lähtien, kun varhaiskristillistä kirkkoperinnettä alettiin arvostaa uudestaan. Ristikirkko
Ristikirkko on nimensä mukaisesti ristin muotoon rakennettu kirkko. Autiokirkko
Kirkot jäivät usein autiokirkoiksi nykyajan mukavuuksilla, kuten lämmityksellä, varustettujen ja myös tilavampien uusien kirkkojen rakentamisen myötä. Koska purkamiselta säästyneisiin, mutta käytöstä hylättyihin puukirkkoihin ei ole lisätty lämmityslaitteita, niiden sisätilat ovat säilyneet alkuperäisessä asussa. Kirkonrakentajien tekemät usein taidokkaat rakenteet ja yksityiskohdat ovat näkyvissä. Suurin osa autiokirkoista on seurakuntien omistuksessa. Joitakin autiokirkkoja käytetään kesäkirkkoina ja erityisesti vihkikirkkoina, ja useat ovat kesäisin auki tutustumista varten. Joissakin autiokirkoissa pidetään myös jouluaamun jumalanpalvelus, vaikka kirkko onkin pimeähkö ja jääkylmä. Teijon kirkko
Teijon kirkko on pohjamuodoltaan lähes neliönmuotoinen, ja sen molemmissa päädyissä on matalat tornit, joissa on pieni neliömäinen lanterniini huipussaan risti. Kirkon pääsisäänkäynti on pohjoispuolella ja kuori on itäpuolella. Kuorin takana olevassa itätornissa on varastotila, jota on 1900-luvulla käytetty ruumishuoneena. Itätornin eteläpuolella on sakasti, joka on rakennettu 1842–1869 välisenä aikana. Länsitornissa on ullakolle johtavat portaat. Kirkon keskellä runkorakenteen päällä on hirsinen porrasmaisesti kapeneva tornirakennelma. Jätinkirkko
Jätinkirkot sijaitsevat yleensä drumliiniselänteen lakiosassa, ympäristöään korkeammalla kohdalla. Jätinkirkkojen rakentamisen aikaan nämä selänteet olivat aivan merenrannan tuntumassa sijaitsevia saaria tai rantavalleja. Maankohoamisesta johtuen sijaintipaikat sijaitsevat nykyään sisämaassa, ja ovat tyypillisesti ympäröiviin sohin rajoittuvia kivikkoisia sorakankaita. Työssään jätinkirkkojen rakentajat ovat mahdollisuuksien mukaan hyödyntäneet luontaisesti kasautuneita rantavalleja. Kehävallien sisäpuolinen alue on tyypillisesti ympäristöään tasaisempi ja vähäkivisempi, mikä viittaa siihen että rakentajat käyttivät sieltä kerättyjä kiviä kehävallin kasaamiseen. Eräitten jätinkirkkojen vallien ulkopuolella erottuvat ojamaiset syvennykset viittaavat niin ikään kivien keräämiseen lähietäisyydeltä. Kivivivallien kasaamiseen ei ole käytetty laastia, eikä kiviä ole ilmeisesti ladottu tai järjestelty kovinkaan tarkasti. Valleissa on usein näkyvissä kuoppia, jotka mahdollisesti ovat itse jätinkirkkoja uudempia. Ulrika Eleonoran kirkko (Kristiinankaupunki)
Kirkko on niin sanottu autiokirkko, mikä tarkoittaa, että se on jäänyt pois ympärivuotisesta seurakuntakäytöstä, kun lähelle on rakennettu uusi kirkko, josta on tullut seurakunnan varsinainen kirkko. Autiokirkkoja kuitenkin ylläpidetään, ja niistä saa kuvan entisajan vailla mukavuuksia olevasta kirkkotilasta. Kirkossa on järjestetty Korsholman musiikkijuhlien konsertteja. Pitkäkirkko
Pitkäkirkko on pohjakaavaltaan suorakaiteen muotoinen kirkko, jonka pidemmät sivut ovat usein itä-länsisuuntaisia. Pitkäkirkkoja ovat esimerkiksi basilika ja hallikirkko. Pitkäkirkon vastakohtana voidaan pitää keskeiskirkkoa ja ristikirkkoa. Lounaissuomalaisen pitkäkirkkotyypin kehitti Antti Piimänen. Kirkkoarkkitehtuuri
Kirkot jaetaan muotonsa perusteella kahteen ryhmään, keskuskirkkoihin ja pitkäkirkkoihin. Keskeiskirkot ovat symmetrisiä, muodoltaan pyöreitä, neliömäisiä, monikulmaisia tai ristinmuotoisia. Pitkäkirkot ovat epäsymmetrisiä, yleensä pitempiä itä-länsi -suunnassa. Kirkko (rakennus)
Kirkon itäreunassa sijaitsee alttari, josta käsin jumalanpalvelusta johdetaan. Joissakin kirkkokunnissa alttarin pyhin osio on erotettu ikonostaasilla, verholla tai seinällä. Läntisillä kirkkokunnilla kirkossa on erillinen puhujan koroke, jota kutsutaan saarnastuoliksi. Kirkoissa voi olla erilaisia soittimia. Perinteiset kirkkourut sijaitsevat joko lattian tasolla tai erillisellä urkuparvella. Taklimakan
Alueella on usein hiekkamyrskyjä, hiekkamyrskypäiviä (jossain päin aavikkoa hiekkamyrsky) on kolmannes vuoden päivistä. Uiguurin kielellä "Takla Makan" tarkoittaa 'voit päästä sinne mutta et koskaan pääse pois'. Aavikkoa onkin kutsuttu myös nimellä "Kuolemanmeri". Etenkin aiemmin aavikolle kuoli runsaasti väkeä. Hiekkamyrskyjä esiintyy etenkin keväisin ja kesäisin ja myrskyn seurauksena hiekka voi kohota noin 10 kilometrin korkeuteen, joskus selvästi korkeammallekin ja kulkeutua ilmakehässä maapallon ympäri. Ilmassa kulkeutuva hienojakoinen aavikkohiekka voi kaukanakin heikentää ilmanlaatua tai huonontaa esimerkiksi tieliikenteen näkyvyyttä. Kaniikki
Kaniikki tai kanunki () oli alun perin katolisessa kirkossa kanoniseen yhteiselämään sitoutunut pappi, sittemmin joko tuomiokirkon pappi tai tuomiokapitulin jäsen, kuoriherra. Esimerkiksi Turun hiippakunnan tuomiokapituliin kuului 1200-luvulla neljä kaniikkia. Kirkkoisä
Kirkkoisiksi kutsutaan kristinuskon alkuvaiheen ensimmäisiä ja vaikutusvaltaisimpia teologeja ja kirjoittajia, jotka ovat luoneet pohjan koko kristinuskon teologialle. Tuomiorovasti
Jokaisessa hiippakunnassa on tuomiokirkkoseurakunta, jossa sijaitsee hiippakunnan pääkirkko. Hiippakunnan pääkirkkoa on perinteisesti kutsuttu katedraaliksi (cathedra = istuin), koska siellä on piispanistuin. Tästä tulee myös tuomiokirkkoseurakunnan vanha nimitys katedraaliseurakunta. Nykyisissä luterilaisissa tuomiokirkoissa ei ole fyysistä piispanistuinta. Tunnustuskirkko
Tunnustuskirkko () oli toisen maailmansotaa edeltävinä vuosina syntynyt, Saksassa natsihallintoa vastaan kamppaillut protestanttinen kirkkokunta jota on pidetty vastarintaliikkeen teologisena ilmentymänä. Tunnustuskirkon perustajajäsen ja sen merkittävä edustaja oli Dietrich Bonhoeffer, saksalainen teologi, joka toimintansa vuoksi surmattiin keskitysleirillä. Luettelo Suomen luterilaisista kirkoista
Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen pilkulla erotettuna tuleva paikannimi on joko entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka. Hallikirkko
Hallikirkko on useampilaivainen pitkäkirkko, jonka sivulaivat ovat yhtä korkeat tai lähes yhtä korkeat kuin keskilaiva. Sivulaivojen korkeus erottaa hallikirkon basilikasta, jossa keskimmäinen laiva on aina selvästi sivulaivoja korkeampi. Hallikirkossa keskilaiva saa valonsa sivulaivojen ikkunoista. Hallikirkkoja rakennettiin jo romaanisella ajalla, mutta ne yleistyivät etenkin gotiikan aikana. Kirkkokuri
Kirkkokuri tarkoittaa kirkon kurinpidollista toimea, jonka tarkoitus on pitää kirkon jäsenet oikeaoppisina. Historiallisesti se on tarkoittanut Suomessa häpeärangaistuksia niille, jotka eivät ole noudattaneet kirkon tunnustusta. Tšekkiläinen tarokki
Pelinviejä ajaa ensimmäiseen tikkiin. Pelissä on maantuntopakko ja valttipakko. Pelaajan on siten pelattava ajettua maata tai valttia, jos hän ei pysty tunnustamaan maata. Jos hän ei pysty pelaamaan valttiakaan, hän voi pelata minkä tahansa kortin, mutta ei voi voittaa tikkiä. Krypto (sanaristikko)
Krypto on sanaristikko, jossa vihjeet ovat vastausruutuihin merkittyjä kirjainten koodimerkkejä. Yleensä kryptossa on niin monta koodinumeroa kuin siinä on eri kirjaimia, tavallisesti ykkösestä alkaen. Vihjeeksi on koodimerkkien lisäksi usein annettu myös kuvallinen vihje. Kokonaan vihjeetöntä kryptoa kutsutaan sokkokryptoksi. Esimerkiksi kryptossa voi olla pääkuvassa siili ja siitä lähtevässä sanassa numerot 1,2,2,3,2. Tästä voi päätellä, että jokaiseen ruutuun, jossa on numero 1, pannaan S, kakkosen sisältäviin ruutuihin I ja L ruutuihin, joissa on numero 3. Seuraavat kirjaimet pitää päätellä näiden kuvasta saatavien kirjainten perusteella. Jos tehtävässä on vaikkapa sana 1,2,2,4,2, nelonen voi olla P tai R (sana tällöin siipi tai Siiri). Nettikryptoissa on yleensä mukana sovellus, joka täyttää kaikki samannumeroiset ruudut, kun panee yhteen niistä kirjaimen. Kaksoiskirkko
Kaksoiskirkko on kaksikerroksinen kirkko, jonka molemmissa kerroksissa pidetään jumalanpalveluksia. "Yläkirkko" oli alkuaan tarkoitettu ylhäiselle kirkkoväelle ja "alakirkko" rahvaalle. Kaksoiskirkon lähikäsite on kaksikerroksinen "kaksoiskappeli," jollaisia rakennettiin etenkin romaanisen arkkitehtuurin aikana palatsien ja linnojen kappeleiksi. Tunnetuin kaksoiskirkko on Pyhän Fransiskuksen basilika Assisissa Italiassa. Se rakennettiin Franciscus Assisilaisen muistoksi 1200-luvulla. Alakirkoksi nimitetään myös kirkon alla olevaa maanalaista huonetilaa, kryptaa, jossa pidetään jumalanpalveluksia. Autoharp
Autoharp eli sointusitra on kielisoitin, joka muodostuu vaimentimiin kiinnitetyistä sointurimoista, jotka painettuna vaimentavat kaikki muut kielet paitsi ne joita tarvitaan halutun soinnun muodostamiseen. Nimestään huolimatta autoharp ei ole harppu vaan otenauhaton sitra. Suurkirkko
Suurkirkko voi tarkoittaa: Tarvo Laakso
Tarvo Laakso on pyörittänyt Tampereen Lielahden kirkolla usean vuoden ajan ns. "Lietsun Gospelkirkkoa", jossa konsertoi kuukausittain niin gospel-muusikkoja kuin myös seurakunnan sanomalle tukensa antavia rokkareita. Valtionuskonto
Kansankirkoksi on kutsuttu valtakunnallista paikallisseurakuntien järjestelmää, johon kuuluu suuri osa kansasta. Kansankirkon jäsenet liitetään kirkkoon lapsena kasteen yhteydessä ja he maksavat kirkollisveroa. Käsitteen kansankirkko esitteli saksalainen teologi Friedrich Schleiermacher vuonna 1822/23. Käsitteellä kansankirkko haluttiin korostaa kirkon tehtävää kansan moraalisena ja uskonnollisena selkärankana ja korostaa kristillisiin arvoihin pohjautuvaa kulttuuria ja yhteiskuntaa. Käsite on suosittu saksalaisessa ja pohjoismaisessa protestanttisuudessa. Kansankirkon tavoitteena on ”kansan kristillistäminen”. Toukonirkko
Toukonirkko viihtyy koivikoissa sekä koivua kasvavissa sekametsissä. Koiraat lentävät melko hidasta ja heittelehtivää lentoa muutamien metrien korkeudella, ja naaraat ilmeisesti pysyttelevät enimmäkseen puiden latvustoissa. Lento ajoittuu hämärän laskeutumisesta keskiyöhön, mutta voi lämpiminä öinä jatkua aamun puolelle. Koiraat lentävät valolle, naaraat erittäin harvoin. Päivisin perhosia voi tavata lepäämästä koivujen rungoilta. Kelirikko
Kelirikon aikana sulamisvesi ei pääse roudan takia imeytymään maahan vaan jää päällystämättömän tien pinnalle. Vedensekainen hiekka muuttuu liejuksi, joka muodostaa jäätyneen routakerroksen päälle vetelän kerroksen. Vesi myös syövyttää helposti isojakin kuoppia tai sulamispuroja ja rikkoo siten tien pintaa. Siltarumpujen kohdalla vaurion mahdollisuus on erityisen suuri, sillä sulava routa vajottaa rumpua ja samalla tienpintaa. Jäätynyt rumpu voi kelirikon aikana myös tulvia tielle. Tilisiirto
Tilisiirto (myös pankkisiirto) on pankkialan terminologian mukaan tapahtuma, jossa laitos siirtää maksajan toimeksiannosta rahaa saajan pankkitilille. Laitos on pankki tai muu maksuliikenteeseen pystyvä taho. Rahat siirretään joko maksajan tililtä tai maksaja maksaa rahat käteisellä. Autiokirkko
Autiokirkko on säännöllisestä jumalanpalvelukäytöstä pois jäänyt kirkkorakennus, joka ei ole enää varsinainen seurakuntakirkko. Autiokirkkoihin kuuluvat myös monet kyläkirkot ja ulkosaariston pienet kappelit sekä entisten ruukkiyhteisöjen kirkot, jotka ruukkiseurakuntien lakkauttamisen jälkeen kuuluvat ruukinkartanoiden historialliseen ympäristöön. Tiejyrä
Jyrä on maan tiivistämiseen rakennustyössä tarkoitettu kone. Seurakunta
Valtionkirkkoa lukuun ottamatta seurakunta on Suomessa organisaatio- ja hallintomuodoltaan yleensä rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta tai yhdistysmuotoinen itsenäinen paikallinen seurakunta. Yhteistä oppia tunnustavat seurakunnat voivat myös muodostaa yhteisönä herätysliikkeen. Esimerkiksi helluntaiherätykseen kuuluvat useimmat helluntaiseurakunnat ovat itsenäisiä yhdistysmuotoisia yksiköitä, mutta osa niistä on liittynyt osaksi Suomen Helluntaikirkkoa. Seurakunta voi toimia myös paikallisena organisaationa ja toimia yhteiskristillisessä yhteistyössä muiden seurakuntien kanssa, kuten Majakka-seurakunta joka toimii jäsenenä Espoon ekumeenisessa toimikunnassa. Tietyö
Tietyö on tiellä tai sen tuntumassa tehtävää, tiehen tai sen rakenteisiin kohdistuvaa rakennus- tai kunnossapitotyötä. Erityisesti suuremmista tai pidempiaikaisista tietöistä varoitetaan erillisellä liikennemerkillä, että tien käyttäjät osaavat varoa työkoneita ja normaalista poikkeavaa tien kuntoa. Työmaa-alueelle on voitu myös asettaa tietyön ajaksi alempi nopeusrajoitus. Nopeusrajoitukset ovat yleensä 50 km/h tai 30 km/h, joskus 15 km/h. Vetoauto
Vetoauto eli rekkaveturi (engl. "tractor unit, semi-trailer truck , traction unit", saks. "Sattelzugmaschine"), puhekielessä usein nuppi, on lainsäädännöllisesti N2- tai N3-luokkaan kuuluva hyötyajoneuvo, vaikka se ei ole sanan varsinaisessa merkityksessä kuorma-auto, koska siinä ei ole kuormien kuljettamiseen tarkoitettuja rakenteita. Rekkaveturi on oma yksikkönsä, johon voidaan kytkeä kuljetustarpeen mukainen puoliperävaunu. Yleisimmät rekkavetureiden käyttötavat ovat joko ns. irtoperien kuljetus tai merikonttien kuljetus. Irtoperä on yleensä jonkin huolintaliikkeen operoima puoliperävaunu, jonka liikenteenharjoittaja käy sopimuksen mukaisesti siirtämässä kuormien lastausta ja purkua varten. Tiekunta
Tiekunta () perustetaan joko Maanmittauslaitoksen tai kunnan tielautakunnan pitämässä yksityistietoimituksessa. Tiekunta on tuloverolain 5 §:n mukainen yhteisetuus. Tiekunta on määrämuotoinen tapa huolehtia yksityistien tienpitoon liittyvistä asioista. Tiekunnan kokouksessa tehdyt päätökset sitovat kaikkia tieosakkaita, vaikka he eivät olisi osallistuneet kokoukseen. Tiekunnan osakkaita ovat tiehen rasiteoikeuden saaneet kiinteistöt. Tieosakkaaksi voidaan ottaa myös elinkeinon harjoittaja, joka tarvitsee tietä kulkemiseensa. Kannuksen kirkko
Nykyään Kannuksen kirkossa järjestetään joka sunnuntaina Jumalanpalvelus ja kirkko on kesäkautena tiekirkkona. Kannuksen nykyinen kirkko täytti 200 vuotta vuonna 2017, minkä johdosta Kannuksen seurakunta järjesti useita juhlavuoden tapahtumia. Torus
Torus on geometriassa pyörähdyspinta, joka syntyy ympyrän pyörähtäessä kolmiulotteisessa avaruudessa ympyrän kanssa samassa tasossa olevan akselin ympäri. Jos pyörähdysakseli ei leikkaa eikä kosketa ympyrää, torus on renkaan muotoinen. Suunnilleen tämänlaisen toruksen muotoisia pintoja ovat esimerkiksi autojen ja polkupyörien renkaat, varsinkin niiden sisäkumit, sekä pelastusrenkaat. Nimitystä torus käytetään joskus myös tämänmuotoisen pinnan rajoittamasta kappaleesta, toroidista. Suunnilleen toroidin muotoisia kappaleita ovat tyypillisesti esimerkiksi sormukset sekä myös munkkirinkilät eli donitsit. Emäseurakunta
Emäseurakunta eli emäkirkko on alkujaan tarkoittanut apostolin perustamaa seurakuntaa. Myöhemmin se on tarkoittanut seurakunta-alueen pääkirkkoa tai kantaseurakuntaa, johon on kuulunut lisäksi kappelikirkkoja ja kappeliseurakuntia. Jätinkirkko
Jätinkirkot eli metelinkirkot ovat neoliittisella kivikaudella noin 3000–2000 eaa. Perämeren tuntumaan tehtyjä isoja kivirakennelmia. Muita nimityksiä jätinkirkoille ovat mm. "jätinlinna", "pirunkirkko" ja "jatulinkirkko". Jätinkirkkojen tarkoitusta ei varmuudella tunneta, mutta niiden on tulkittu olevan mm. muinaisia linnoituksia, uhripaikkoja, poroaitauksia, hylkeenlihan kylmävarastoja, asuinrakennusten perustuksia tai tähtitieteellisiä observatorioita. Saksan evankelinen kirkko
Maakirkkojen alueelliset rajat perustuvat Saksan vuoden 1815 poliittiseen jakoon. Vaikka kirkkoja kutsutaan maakirkoiksi, eivät toimialueen rajat nykyisin vastaa Saksan osavaltiorajoja. Liitännäisjäseninä ovat:EKD on organisoinut useita valtakunnallisia työmuotoja, jotka tukevat ja täydentävät maakirkkojen työtä. Jurisdiktio
Jurisdiktio nimitystä käytetään ortodoksisessa kirkossa määritteenä valtapiiristä tai kirkon toimialueesta. Jokin kansallinen tai paikallinen kirkko kuuluu yleensä jonkin autokefalisen kirkon jurisdiktioon eli valtapiiriin. Tällöin tämä ns. äitikirkko määrittelee kanonisessa suhteessa kaikki alaisensa kirkon kanoniset asiat, kuten esimerkiksi piispojen valinnat. Kangasalan kirkko
Kangasalan kirkko on suosittu vihkikirkko ja kesäaikana se on tiekirkkona. Kirkossa pidetään jumalanpalvelus joka sunnuntai klo 10. Piippolan kirkko
Piippolan kirkko on Siikalatvan seurakunnan kirkko, joka sijaitsee Siikalatvalla Piippolan taajamassa. Piippolan kirkko on Oulun hiippakunnan tiekirkko. Mikaelinkirkko (Turku)
Mikaelinkirkko on suomenkielisen Turun Mikaelinseurakunnan pääkirkko. Sinne on keskittynyt myös Turun tuomasmessutoiminta, ja se toimii kesäisin tiekirkkona. Lävikkö
Läviköksi kutsutaan joskus myös muita rei’itettyjä kulhomaisia esineitä, kuten kerroskattilan höyrytysosaa, vihannesten keittokoria tai uppopaistokoria. Oheissakko
Oheissakko on sakko, jonka siihen tuomittu henkilö joutuu maksamaan saamansa ehdollisen vapausrangaistuksen lisäksi. Oheissakko tuomitaan, kun ehdollista rangaistusta pidetään liian lievänä rangaistuksena rikoksesta. Vapausrangaistuksen ehdollisuus ei vaikuta sakon maksuun, vaan se on aina maksettava. Oheissakon määräämisperiaatteet ovat päiväsakkojärjestelmän mukaisia. Yleisimmin oheissakkoa on käytetty, kun törkeästä rattijuopumuksesta on tuomittu ehdollinen vapausrangaistus. Mäntsälän seurakunta
Mäntsälän kirkossa on jumalanpalvelus pyhäpäivisin klo 10. Kirkko on kesäisin tiekirkkona. Kirkko valmistui ja vihittiin käyttöön vuonna 1866. Sen vieressä on huoltorakennus, jossa järjestetään myös tapahtumia. Kirkonmäellä sijaitsee seurakunnan ainoa hautausmaa. Seurakuntakeskus sijaitsee osoitteessa Urheilutie 1. Keskuksessa toimivat Mäntsälän seurakunnan kirkkoherranvirasto, taloustoimisto, aikuistyön toimisto ja lähetystyön toimisto. Seurakuntakeskuksessa on seurakuntasali, kahvio ja alasali, joita käytetään tilaisuuksissa. Keskuskatu 11:ssä sijaitsevassa Ankkurissa toimii diakoniatoimistoja siinä järjestetään toimintaa ja tapahtumia. Wanhassa on seurakunnan nuorisotyön toimisto, tiedotustoimisto ja lapsityön toimisto. Rakennus on ollut vuodesta 1988 lähtien seurakunnan nuorisotoiminnan keskus. Wanha on entinen seurakuntakoti ja se sijaitsee seurakuntakeskuksen vieressä osoitteessa Nordenskiöldintie 1. Kirkon vieressä osoitteessa Vanha Porvoontie 10 sijaitsee Koivulan kerhotalo, jossa järjestetään päiväkerhoja, lasten ja nuorten musiikkiryhmiä ja koululaisten iltapäiväkerhoa. Lisäksi rakennus on partion kokoontumispaikka. Hyökännummen kerhotalossa Etelä-Mäntsälän Hyökännummella järjestetään kerhoja, pyhäkoulua ja naisteniltoja. Se on myös partion kokoontumispaikka. Ahvenlammen leirikeskuksessa Metsälammen rannalla, viiden kilometrin päässä kirkolta, järjestetään leirejä ympäri vuoden. Tilannekeskus
Tilannekeskus (lyh. "Tike") on paikka jossa keskitetysti ja jatkuvasti seurataan erilaisia tilanteita ja välitetään tieto eteenpäin. Sellaisia on poliisilla ja pelastuslaitoksilla, ja esimerkiksi liikkuvalla poliisilla oli oma tilannekeskus. Myös tapahtumissa on nykyään Tike. Kristuksen kirkko (palautettu)
Kristuksen kirkko (palautettu) (engl. "Church of Christ (Restored)") on eräs myöhempien aikojen pyhien liikkeeseen kuuluvista yhteisöistä. Se on eronnut Kristuksen kirkko (fettingiläiset) -nimisestä yhteisöstä 1930-luvulla. Tämä puolestaan erosi Kristuksen kirkko (temppelin paikka) -yhteisöstä eli hedrickiläisistä vuonna 1929. Yhteisö toimii etupäässä Yhdysvaltain etelävaltioissa, joissa sillä on noin 4500 jäsentä. Suurin osa jäsenistöstä asuu Louisianan, Mississippin ja Missourin osavaltioissa. Liike ei ole levinnyt Yhdysvaltain ulkopuolelle. Torii
Torii (, kirjaimellisesti ”linnun orsi”) on perinteinen japanilainen portti, joka rakennetaan useimmiten šintolaisen pyhäkön sisäänkäynnille tai pyhäkön alueelle. Se toimii merkkinä siirtymisestä pyhästä maailmasta profaaniin, maalliseen maailmaan. Sisäänkäynnillä sijaitseva torii on yleensä helpoin tapa tunnistaa šintolainen pyhäkkö, ja japanilaisissa kartoissa pyhäkköjä edustaakin pieni torii-symboli. Toriit ovat kuitenkin myös yleinen näky buddhalaisissa temppeleissä, joissa ne seisovat temppelin oman pyhäkön (, ”suojeluspyhäkkö”) sisäänkäynnillä. Nämä pyhäköt ovat yleensä hyvin pieniä. Tiekirkko
Tiekirkkotoiminta alkoi 1990-luvun alussa alun perin Pohjois-Suomesta edeten vähitellen koko Suomeen. Kesällä avoimina olevien Tiekirkkojen määrä on vakiintunut hieman alle kolmeensataan kirkkoon/kesä. Tiekirkkotyötä koordinoi Kirkkopalvelut. Suositusaukioloaika on 10. kesäkuuta – 20. elokuuta, mutta ajat vaihtelevat kirkoittain. Jätinkirkko
Jätinkirkoiksi kutsutut rakenteet ovat yleensä muodoltaan suorakaiteisia taikka soikeita kehävalleja. Niiden koossa on huomattavaa vaihtelua, pituuden ollessa 10–60 metriä, ja leveyden 10–40 metriä. Vallit koostuvat vaihtelevankokoisesta kivistä, jotka kuitenkin ovat yleensä kooltaan "miehenkannettavia". Toisinaan kiviaines on maansekaista tai turpeen peittämää. Kehävallien leveys vaihtelee 3–8 metrin välillä, ja korkeus muutamasta kymmenestä sentistä puoleentoista metriin. Kehävallissa on tyypillisesti kahdesta viiteen "porttiaukkoa", joskin myös muutamia portittomia jätinkirkkoja tunnetaan. Porttiaukot sijaitsevat yleensä symmetrisesti kehävallin muotoon nähden. Joissain jätinkirkoissa on ulomman kehävallin lisäksi vaatimattomampi sisempi kehävalli, taikka kehävallin ulkopuolisia vallirakenteita. Katedraali
Katedraali (, , , ) eli tuomiokirkko on kristillisessä kirkossa hiippakunnan pääkirkko. Tie
Euroopan unionin alaisuudessa on määritelty TERN-tieverkko. Tämä määrittely on hallinnollinen ja liittyy unionilta tieinvestointeihin saatavaan rahoitukseen. TERN-tieverkkoon kuuluvia teitä ei mitenkään erityisesti merkitä tiekarttoihin tai -opasteisiin. Maakirkko
Nykyisin Saksassa toimii 22 maakirkkoa, joiden toiminta-alueiden rajat heijastavat pääsääntöisesti vuoden 1918 poliittista aluejakoa. Poikkeuksena ovat esimerkiksi pienempien kirkkojen yhdistämiset, joita on toteutettu muun muassa Pohjois-Saksassa. Maakirkot ovat seuraavat:Kaikki maakirkot kuuluvatSaksan evankeliseen kirkkoon ja kahdeksan niistä Saksan yhdistyneeseen evankelisluterilaiseen kirkkoon. Tie (uskonnollinen yhteisö)
Wierwille järjesti Tien organisaation puun kaltaiseksi. Liikkeen juuria ovat kansainvälisen työn päämaja New Knoxvillessä, Ohiossa, Yhdysvalloissa, sekä Yhdysvalloissa sijaitsevat koulutuskeskukset. Runkona pidetään kansallisia organisaatioita ja haaroina osavaltiotasoa. Oksat ("brach") ovat kaupunkikeskuksia ja pienet oksat ("twig") paikallisyhteisöjä. Tien yksittäiset jäsenet ovat lehtiä. Liikkeen keskuspaikkassa toimii New Knoxvillessä toimii myös liikkeen oma kirjapaino ja radioasema. Liikkeellä on oma kirjankustantamo, "American Christian Press", joka julkaisee muiden muassa liikkeen omaa lehteä "The Way Magazine". New Knoxvillessä järjestetään myös Tien kristittynä kasvamista käsitteleviä Yltäkylläiseen elämään -kursseja. Kursseilla on kolme tasoa, peruskurssi, jatkokurssi ja syventävä kurssi. Keskuksessa järjestetään myös muita, syventäviä kursseja, esimerkiksi raamatuntulkinnasta. Kirkko (rakennus)
Suomen sana "kirkko" on lainattu muinaisruotsin sanasta "kirkia". Pohjimmiltaan se juontuu kreikan adjektiivista "kȳriakón", joka tarkoittaa ”Herralle kuuluvaa”, ”Herran omaa”. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Alue koostuu Domkyrkoförsamlingen- eli Tuomiokirkkoseurakunta-nimisestä seurakunnasta. Tilastoinnissa esikaupunkien kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Storkyrkan", "Klara" ja "Jakob". Aikaisemmin kukin niistä muodosti itsenäisen seurakuntansa. Viralliset kaupunginosat ovat: Tulirakko
Tulirakko ("Noctiluca scintillans" syn. "Noctiluca miliaris") on valtamerien pintakerroksissa elävä pallomainen, noin yhden millimetrin mittainen panssarilevä, joka loistaa pimeässä. Suurin joukoin esiintyessään tulirakko aiheuttaa meren pinnassa valoilmiön, noidantulen. Mietiskely
Idän kristillisissä kirkoissa mietiskelyllä viitataan Jumalan kirjaimelliseen näkemiseen tai näkyyn Jumalasta. Jumalan näkeminen tai hänen yhteydessä oleminen tunnetaan termillä "theoria". Jumalan yhteyteen johtavaa Jumalallistumisen prosessia harjoitetaan hesykasmin askeettisissa perinteissä. Hesykasmin tavoitteena on sydämen ja mielen sovittaminen yhdeksi (ks. nous). Turun uskonnolliset yhteisöt
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon johtava piispa, Turun arkkipiispa toimii Turusta käsin, ja kirkolla onkin Turussa useita seurakuntia. Näitä ovat suomenkieliset Tuomiokirkkoseurakunta, Mikaelinseurakunta, Martinseurakunta, Henrikinseurakunta, Katariinanseurakunta, Maarian seurakunta ja Paattisten seurakunta sekä ruotsinkielinen Åbo svenska församling, jotka kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Tiehöylä
Tiehöylä eli tiekarhu, joskus myös maantiekarhu, on maanteiden hoitoon ja rakentamiseen tarkoitettu järeä työkone, jolla on tarkoitus ensisijaisesti tasoittaa ja muotoilla tien rakennekerrosten pintoja tai sorateiden pintaa. Tiehöylässä voidaan käyttää yhdestä kolmeen terää. Mahdolliset terien paikat ovat etupyörien edessä, etu- ja takapyörien välissä ja takapyörien takana. Useimmin höylässä käytetään vain yhtä, etu- ja takapyörien välissä olevaa terää, jonka korkeustasoa ja kaltevuutta voidaan säädellä hydrauliikan avulla. Elotalikko
Elotalikko on nelipiikkinen hanko, jota voi pitää heinähangon ja talikon välimuotona. Sen piikit ovat pitkät ja kaukana toisistaan kuten heinähangossa, mutta niitä on neljä kuten talikossa eikä kaksi kuten perinteisemmissä heinähangoissa. Kun piikkejä on enemmän, se on myös varsinaista heinähankoa leveämpi. Talikon tapaan mutta tavallisesta kaksipiikkisestä heinähangosta poiketen siinä on myös varren päässä metallista tai muovista tehty poikittainen kädensija. Pirunkirkko
Pirunkirkko on nimitys useille erilaisille kallio- ja kivimuodostumille. Pirunkirkkoihin liittyy usein kansanperinnettä. Joitakin, esimerkiksi Rautjärven Linnavuoren pirunkirkkoa, on käytetty suojapaikkoina isonvihan aikana. Kolin Pirunkirkko muodostui maanjäristysten ja jääkauden muokkaamana. Kirkkohistoria (Eusebios)
Kirkkohistoria (; tai "Historia ecclesiae") on Eusebios Kesarealaisen kirjoittama kirkkohistoriaa käsittelevä teos. Se esittää kristillisen kirkon historian ensimmäiseltä vuosisadalta, jolloin kristinusko syntyi, 300-luvun alkupuolelle saakka, jolloin siitä tuli Rooman valtionuskonto. Teos on kirkon varhaishistorian päälähde. Teurgia
Teurgia (, jumalan työ, ihme. ) tarkoittaa sellaisten rituaalien suorittamista, joiden tarkoituksena on pakottaa tai taivutella jumala tai muu yliluonnollinen olento tekemään jokin haluttu asia tai ”vetää henget maan päälle”. "Teurgilla" tarkoitetaan ”ihmeiden tekijää” tai ”henkien manaajaa”. Viinikan kirkko
Viinikan kirkko on vuodesta 1953 alkaen ollut Viinikan seurakunnan (vuodesta 2014 osa Tampereen Eteläistä seurakuntaa) kirkko. Vuodesta 1997 alkaen se on ollut myös osana kesäistä tiekirkkojen verkostoa Suomessa. Ristinarkku
Ristinarkun alue oli Messukylään kuuluneen Takahuhdin kylän keskus, jossa suurin osa kylän taloista sijaitsi vielä 1800-luvun lopulla tiheäksi ryhmäksi rakennettuina. Ristinarkku-nimen loppuosan pohjana on todennäköisimmin notkoon raivattua niittyä tai peltoa tarkoittava sana "orko". Professori Viljo Nissilä on arvellut, että maanmittari, jolla ei ole ollut paikallistuntemusta, on kirjannut sanan "orko" omasta mielestään ymmärrettävämpään muotoon "arkku". Näin alkuperäinen nimi "Ristinorko", joka olisi tarkoittanut tienristeyksen viereen raivattua peltoa ja vähitellen myös risteystä, olisi muuttunut äänneasultaan samankaltaiseksi "Ristinarkuksi". Toisaalta myös sana "arkku" on monitulkintainen, koska se voi viitata esimerkiksi ruumisarkkuun tai silta-arkkuun. Nimen juuret saattavat ulottua 1200-luvulle, koska Takahuhdin asutus oli muodostunut ryhmäkyläksi viimeistään 1300-luvulla. Ristinarkun ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla. Tierpin kunta
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin. Seurakunta
Kirkon jäsen kuuluu siihen paikallisseurakuntaan, jonka alueella asuu. Seurakuntajako noudattelee pääsääntöisesti kuntajakoa. Seurakunnat voivat olla yksi- tai kaksikielisiä (suomi ja ruotsi). Mikäli saman kunnan alueella on useita seurakuntia, nämä seurakunnat muodostavat seurakuntayhtymän. Seurakuntayhtymiä on pääsääntöisesti suurimmissa kaupungeissa, joissa on useita paikallisseurakuntia, sekä niissä kaksikielisissä kunnissa, jotka on kielellisesti jaettu suomen- ja ruotsinkielisiin seurakuntiin. Seurakunnasta voidaan jokin alue, yleensä entisen seurakunnan alue muodostaa kappeliseurakunnaksi, alueseurakunnaksi tai kirkkopiiriksi. Seurakunnat voivat kattaa myös useamman kuin yhden kunnan alueen.