Onko Vehoniemen automuseon vieressä näkötorni?
Vehoniemen automuseo
Museon vieressä on Vehoniemen näkötorni, josta voi katsella Kangasalan järvi- ja harjumaisemia ja luonnonsuojelualue, jolla voi retkeillä. Ensimmäinen näkötorni rakennettiin vuosina 1892–1893 ja se purettiin 1910-luvulla. Nykyinen näkötorni on valmistunut vuonna 1927 ja kunnostettu viimeksi 1990-luvulla. Museon pysäköintipaikalta johtavat jyrkät portaat harjun rinnettä alas Roineen rantaan.
Aulangon näkötorni
Ensimmäinen puinen näköalapaviljonki Aulangon huipulle rakennettiin jo 1800-luvun lopussa, jolloin alue oli suosittu retkikohde. Näkötornin rakennuttajana toimi Aulangolla sijainneen Karlbergin kartanon omistaja eversti Hugo Standertskjöld. Aulangonvuoren laki on 150 metriä merenpinnan ja 70 metriä viereisen Aulangonjärven pinnan yläpuolella. 33 metriä korkeasta tornista avautuu näkymä Vanajaveden laaksoon, joka on yksi Suomen kansallismaisemista. Joensuun puistot
Joenrannan puisto jatkuu kaupungintalolta ylöspäin Kanavapuistona. Puistossa on lasten leikkipaikka. Konservatorion rakennus, joka on entinen tyttölyseo ja pääkirjasto, on jugendtyylinen rakennus, jossa on myös goottilaisia vaikutteita (Magnus Schjerfbeck, 1913). Sen takana on ravintola Astoria. Entisen paloaseman edustalla oleva alue on Pötkänniemi, jossa on mattolaituri ja pysäköintialue. Pötkällä oli 1950-luvulla rakennettu Joensuun ensimmäinen jääkiekkokaukalo. Se purettiin 1980-luvun alussa. Ennen rautatiesiltaa on ABC-aseman venelaituri. Pyhän Markuksen tori
Torin laidalla sijaitsevat Venetsian kuuluisimpiin nähtävyyksiin kuuluvat "Basilica di San Marco" eli Pyhän Markuksen kirkko, kellotorni Campanile di San Marco, Dogen palatsi ja Torre dell'Orologion kellotorni. Torre dell'Orologion vieressä sijaitsee 1500-luvulla rakennettu pylväskäytävän koristama palatsi Procuratie Vecchie, ja sitä vastapäätä Procuratie Nuove. Aukion kahta sivua yhdistävä siipirakennus Ala Napoleonica rakennettiin 1800-luvun alussa. Markuksen kirkon vasemmalla puolella sijaitseva pieni aukio on nimeltään "Piazzetta dei Leoncini" eli pikkuleijonien piazzetta. Haukilahden vesitorni
Vesitornia pidetään yhtenä eteläisen Espoon maamerkkinä. Arkkitehti Erkko Virkkusen leski on kertonut, että vesitornin futuristinen ulkonäkö sai innoitusta "Jetsonit"-animaatiosarjasta. Tornin yläosa muistuttaa muodoltaan lentävää lautasta. Rakennuksessa on myös nähty yhtymäkohtia Seattlen Space Needle -näkötorniin. Haukilahden vesitornin rakentamisessa käytettiin ensimmäisen kerran Suomessa tekniikkaa, jossa maassa valetut betoniosat vedettiin hydraulisesti ylös. Autotalo
Alun perin nimityksellä Auto­talo on tarkoitettu vain korttelin eteläisellä puoliskolla olevaa liiketaloa kaksine torneineen, mutta nykyisin koko korttelia nimitetään usein Autotaloksi tai Auto­talo­kortteliksi. Sen pohjois­osassa sijaitsee kaksi samoihin aikoihin rakennettua saman­tyyppistä liike­taloa torneineen ja mataline jalustamaisine osineen. Niistä läntisemmän, Runebergin­kadun ja Eteläisen Rautatie­kadun risteyksessä sijaitsevan, suunnitteli Armas Lehtinen, ja se oli alun perin Pohja-yhtymän toimi­talo. Fredrikin­kadun ja Eteläisen Rauta­tie­kadun risteyksessä sijaitsee vuonna 1962 valmistunut "Kampintorni" -niminen rakennus. Kaikkiaan korttelissa on neljä tornia. Niiden julki­sivut ovat kuitenkin eri materiaalia. Varsinaisen Auto­talon torneilla on metalliset julki­sivut, entisen Pohja-yhtymän talon torni sen sijaan on kellan­ruskeaa luonnon­kiveä, kun taas Kampin­tornin julki­sivu on vaaleaa marmoria. Vehoniemen automuseo
Vehoniemen automuseo on Kangasalan Vehoniemenharjulle rakennettu automuseo. Vehoniemen automuseon sijainti on noin 10 kilometrin päässä Kangasalta, Lahdentien varressa lähellä Kaivannon kanavaa. Tampereelle on matkaa noin 25 kilometriä. Automuseo on myös perinteinen motoristien kokoontumispaikka. Puijon torni
Puijon torni on Kuopion Puijolla sijaitseva 75 metriä korkea näkötorni. Puijon mäen korkeus on noin 150 metriä Kallaveden pinnasta mitattuna. Tornin on suunnitellut arkkitehti Seppo Ruotsalainen, ja se on valmistunut vuonna 1963. Tornista käytetään myös nimityksiä Suurtorni, Linkkitorni ja "Pottunuija". Tornin valmistumisen jälkeen sitä on saneerattu useita kertoja. Viimeisin saneeraus päättyi vuonna 2004. Tornia käytetään matkailun ohella myös langattoman tietoliikenteen linkkiasemana ja puhelinpalvelujen tukiasemana. Autotalo
Autotalon rakennutti Helsingin Autotalo Oy, jonka perusti autojen maahan­tuonti­liike Korpi­vaara & Halla Oy. Sen suunnittelivat arkkitehdit Veli Valorinta ja Eino Tuompo. Alun perin talossa sijaitsi auto­kauppa ja huoltoasema sekä maan alla halli 300 autolle. Tornissa oli toimistoja, muun muassa mainostoimisto Taucher ja Apu-lehden toimitus ennen kuin se siirtyi Herttoniemeen. 1970-luvun taitteessa Autotalossa toimi ohjelmaravintola Lido. Porin vanha hautausmaa
Vanha hautausmaa kuuluu yhdessä sen kupeessa sijaitsevan Porin vesitornin kanssa Museoviraston luokittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on myös osa Porin kansallista kaupunkipuistoa. Hautausmaan vierestä kulki Turusta Tukholmaan johtanut Pohjanlahden rantatie eli Vanha Turuntie. Alkuperäistä kivettyä tietä on vielä jäljellä lyhyt pätkä vesitornin ja hautausmaan välissä. Paikalla on lisäksi siitä kertova muistomerkki. Vesivehmaa
Lahti-Vesivehmaan lentopaikka sijaitsee Vesivehmaalla ja kentällä toimii Päijät-Hämeen ilmailumuseo. Vierumäen ja Vääksyn välinen seututie 313 kulkee lentokentän ohi ja Vesivehmaan kylän läpi. Lahden ja Vääksyn välisiä linja-autojen vakiovuoroja liikennöidään Vesivehmaan kautta seututie 313:n reittiä. Körrin suoraksi kutsuttavalla valtatie 24:n osuudella kuuluu Vesivehmaan alueeseen motelli ja kahvila-ravintola huoltoaseman yhteydessä. Körrin vakiovuoropysäkin kautta kulkee osa Lahden ja Vääksyn välisistä linja-autoista. Fåfänga
Fåfänga on Raumalla noin kolmen kilometrin päässä kaupungin keskustasta Syväraumanlahden ja Otanlahden välissä sijaitseva niemi. Se tunnetaan kaupunkilaisten virkistysalueena, jossa sijaitsevat muun muassa uimaranta, maauimala, kesäteatteri sekä Kiikartorni-niminen näkötorni. Fåfängan läheisyydessä toimii myös Syväraumanlahden pienvenesatama. Alueen halki kulkee puistomainen Suvitie. Metsähovi
Metsähovi on Kirkkonummella sijaitseva observatorioalue. Metsähovissa sijaitsee Aalto-yliopiston Sähkötekniikan korkeakoulun 13,7-metrinen Metsähovin Radiotutkimusaseman radioteleskooppi, Helsingin yliopiston Observatorion kolme tähtitornia (kaukoputkea) sekä Maanmittauslaitoksen Paikkatietokeskuksen tutkimusasema. Panorama Tower
Panorama Towerin pysäköintitilat sijaitsevat viereisessä pysäköintitalossa, jossa on 480 katettua autopaikkaa. Vehmainen
Vehmainen on vehreä ja rauhallinen kaupunginosa, joka sijaitsee Itä-Tampereella Kangasalan rajalla. Vehmainen on itäosastaan tyypillinen 1930-luvulla syntynyt esikaupunkialue ja länsiosastaan sotien jälkeen rakennettua pientalorakentamista edustava alue. Aivan Vehmaisten länsipäässä vanhan aseman tienoilta alkaa Hankkion teollisuusalue, jonka itäisimmät osat siis kuuluvat vielä Vehmaisiin. Laajemmin miellettynä Vehmaisista puhuttaessa tarkoitetaan myös Holvastin ja Leinolan eteläisiä osia, mm. Leinolassa sijaitsevan marsalkka Mannerheimin patsaan väitetään monesti varsinkin vanhahkoissa lähteissä sijaitsevan Vehmaisissa. Aavasaksan näkötorni
Aavasaksa on tunnettu näköalapaikkana jo vuosisatojen ajan. Varsinainen turismi alkoi 1800-luvun puolivälin jälkeen ja vuonna 1877 alueelle perustettiin Aavasaksan kruununpuisto. Aavasaksan laella oli matala puinen näkötorni jo ainakin 1900-luvun alussa. Nykyinen modernismia edustava näkötorni valmistui vuonna 1969. Tornionlaakson matkailijayhdistyken rakennuttama torni valmistettiin Ylitorniolla toimineen tiilitehtaan viimeisistä tiilistä. Sen huippu katettiin lasikatolla vuonna 2004. Mäyry
Mäyryssä sijaitsevat Soile Yli-Mäyryn taidehalli, Kuortane Golfin 9-reikäinen golfkenttä, Rumavuoren näkötorni, isonvihan ja Suomen sodan muistoa vaaliva Piilopirtti sekä Kuortaneen seurakunnan leirikeskus Torppa. Kylän lapset saivat ala-asteopetuksensa Mäyryn koululla yli sadan vuoden ajan, kunnes koulu suljettiin vuonna 2013. Kylällä ovat myös muun muassa Nesteen huoltoasema sekä ravintola Kuharanta. Viitatorni
Viitatornin osoite on Viitaniementie 16, 40720 Jyväskylä. Erik Bryggman
Kirjatorni (1935), Åbo Akademin kirjaston ensimmäinen oma rakennus sijaitsee Turussa Tuomiokirkonkadun, Piispankadun, Porthaninkadun ja Henrikinkadun rajaamassa korttelissa, sen keskellä. Lahjoitusvaroin rakennettu Kirjatorni on funktionalistinen, lähes kuution muotoinen rakennus. Sen pohjan sivumitat ovat 19 ja 14 metriä ja se on 20 metriä korkea. Kuutiomuodosta ulkonevia osia ovat korkea savupiippu, neljässä kerroksessa olevat pienet siivouskäyttöön tarkoitetut parvekkeet ja rakennuksen katolla oleva kuutiomainen osa hissikonehuoneelle ja tuuletusjärjestelmälle. Rakennuksen seinät ovat sileät ja valkoisiksi rapatut. Vehoniemi
Suuri osa harjua on luonnonsuojelualuetta, ja sinne on tehty luontoreittejä. Harjun päällä sijaitsi vuonna 1928 rakennettu, rakennusmestari Heikki Tiitolan suunnittelema retkeilymaja- ja ravintolarakennus, joka oli varsinkin 1930-luvulla suosittu automatkailukohde. Majalla vierailivat mm. Norjan kruununprinssi Olavi vuonna 1936, presidentti Kyösti Kallio vuonna 1938 sekä pääministeri Jukka Rangell ja Saksan salaisen poliisin Gestapon päällikkö Heinrich Himmler vuonna 1942. Retkeilymaja oli vuosina 1938–1967 Suomen Matkailuliiton ja viimeisinä vuosinaan yksityisten ravintolayrittäjien omistuksessa. Ravintolatoiminta loppui vuonna 1980, minkä jälkeen ränsistynyt rakennus purettiin nykyisen automuseon tieltä. Senaatintori
Senaatintori () on Helsingin ydinkeskustassa sijaitseva tori ja Helsingin historiallinen keskusaukio. Sitä ympäröivät lukuisat arvorakennukset, kuten Helsingin tuomiokirkko, Valtioneuvoston linna ja Helsingin yliopiston päärakennus. Keskellä toria sijaitsee . Senaatintori tuomiokirkkoineen on Helsingin tunnetuin symboli ja yksi kaupungin suosituimpia turistikohteita. Torin reunoja pitkin kulkevat Aleksanterinkatu, Unioninkatu, Snellmaninkatu sekä pohjoisreunassa Tuomiokirkon portaiden editse Hallituskatu.
Senaatintorin loivat 1800-luvun alkupuoliskolla Helsingin monumentaalikeskustan suunnittelijat, asemakaavoittaja Johan Albrecht Ehrenström ja arkkitehti Carl Ludvig Engel, paikalle missä aiemmin oli sijainnut vaatimaton Suurtori rakennuksineen. Turun kauppatori
Torin länsipuolella on maanalainen pysäköintiluola Louhi. Keskustan elävöittämiseksi Kauppatorin alle on päätetty rakentaa uusi pysäköintilaitos, jossa olisi tilaa 600-800 autolle. Samalla myös torin pintamateriaali muutettaisiin esteettömämmäksi ja torin kioskirakennukset uusittaisiin. Suunnitelman toteutuessa torin ympäristössä autoliikenne vähenisi ja pyöräteitä tulisi lisää. Mosaiikkitori
Mosaiikkitori () on aukio Helsingin Vuosaaressa. Sen eteläpuolella sijaitsee kauppakeskus Columbuksen pohjoinen sisäänkäynti ja pohjoispuolella Vuosaaren kulttuurikeskus Vuotalo. Mosaiikkitorin lähellä sijaitsevat myös Vuosaaren metroasema, Vuosaaren bussiasema, Vuosaaren urheilutalo ja Vuosaaren lukio. Mosaiikkitorin alapuolella on parkkipaikkoja. Torilla järjestetään myös sunnuntaimarkkinoita. Vanha Munkkiniemi
Merellinen ympäristö, kohtalaisen hyvät kulkuyhteydet ja lähistön viheralueet lisäävät alueen viihtyisyyttä. Raitiovaunulinja 4 alkaa Vanhasta Munkkiniemestä meren ääreltä. Munkkiniemen uimaranta Laajalahdella on suosittu virkistäytymiskohde. Lännessä Espoon puolella on Tarvaspää (Gallen-Kallelan museo) ja Villa Elfvikin luontotalo. Kaupunginosan pohjoislaidalla on Munkinpuisto (eli Koneen puisto). Kaakossa Vähä-Meilahden puolella sijaitsee Helsingin kaupungin taidemuseo, Tamminiemi (Urho Kekkosen museo), Seurasaari ja Meilahden puisto. Aavasaksan kruununpuiston matkailurakennukset
Aavasaksalla on yksi Struven ketjun mittauspisteistä, piste on jäänyt näkötornin lattian alle. Maailmanperintöluetteloon kuuluvan Struven ketjun muistokyltti on näköalatornin seinässä. Vaaran huipulla on myös Maupertuis’n retkikunnan muistokivi kyltteineen ja Ensio Seppäsen suunnittelema kirjailija Annikki Kariniemen patsas. Turun nähtävyydet
Tuomiokirkon ympäristössä on itse kirkon lisäksi lukuisia tutustumiskohteita. Kirkon takana Tuomiokirkonkadun varrella sijaitsevat 1800- ja 1900-luvuilla valmistuneet Åbo Akademin rakennukset ja näytelmäkirjailija Josef Julius Wecksellin patsas. Kirkon itäpuolella, Rothoviuksenkadun varrella sijaitsee Turun akatemian rakennus, Akatemiatalo, joka vaurioitui Turun palossa, mutta korjattiin myöhemmin Turun hovioikeuden käyttöön. Kirkon edustalla olevaa Tuomiokirkontoria reunustavat Brahenpuisto ja Tuomiokirkonpuisto sekä vastarannalla sijaitseva Lönnrotinpuisto. Viereisellä Vanhalla Suurtorilla järjestetään erilaisia tapahtumia ja myös sitä reunustavat useat merkittävät rakennukset, kuten Brinkhallin talo ja vanha raatihuone. Vehoniemen näkötorni
Vehoniemen näkötorni on yhdessä Haralanharjun, Keisarinharjun ja Kirkkoharjun näkötornien kanssa osa Kangasalan näkötornit -nimen saanutta valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Vehoniemen automuseo
1980-luvun lopulla liikenneministeriö etsi Tielaitoksen ylläpitämälle Tiemuseolle uutta toimintamallia ja aloitti Vehoniemen Automuseosäätiön ja Kangasalan kunnan kanssa neuvottelut valtakunnallisen tieliikennemuseon perustamisesta Kangasalle. Uusi tieliikennemuseo avattiin Kangasalan Kisarannassa vappuna 1992, ja julkisyhteisöjen ylläpitämäksi säätiöksi vuonna 1991 muutettu Vehoniemen Automuseosäätiö (vuodesta 1999 Mobilia-säätiö) siirsi koko näyttelytoimintansa uusiin tiloihin vuonna 1994. Kesällä 1994 Sallisen perheen omistukseen jääneessä entisessä museotilassa avattiin museoautonäyttely, minkä seurauksena hyvin harva uskollisista kävijöistä edes tiesi säätiön siirtäneen toimintansa pois Vehoniemenharjulta. Helsingin nähtävyydet
Monet merkittävät rakennukset ja muut nähtävyydet ovat Esplanadin länsipäästä luoteeseen Töölönlahden länsipuolitse suuntautuvan pääkadun Mannerheimintien varrella. Kadun alkupisteestä korttelin päässä länteen on Vanha kirkkopuisto eli Ruttopuisto. Esplanadin jälkeen oikealla ovat Stockmannin tavaratalo, sen jälkeen Kolmen sepän patsas ja Vanha ylioppilastalo. Yhtä kadunväliä myöhemmin vasemmalla on funktionalistinen Lasipalatsi ja oikealla Sokoksen tavaratalo, jota seuraavat Postitalo sekä nykytaiteen museo Kiasma, jonka edessä on Mannerheimin ratsastajapatsas. Kiasman takana on Sanomatalo. Mannerheimintietä pohjoiseen jatkettaessa seuraavina vasemmalla ovat Eduskuntatalo ja Suomen kansallismuseo, sitten oikealla Finlandia-talo ja hiukan myöhemmin Suomen Kansallisooppera, Ratikkamuseo sekä Kisahalli ja Olympiastadion. Stadionin 72-metrinen torni toimii näkötornina ja sen juurella on Urheilumuseo. Funkturm
Funkturm on Berliinissä sijaitseva radiomastoksi rakennettu torni ja yksi kaupungin maamerkeistä. Teräsristikkotorni on antenneineen 150 metriä korkea ja muistuttaa ulkonäöltään etäisesti Pariisin Eiffel-tornia. Tornissa on näköalatasanne 126 metrin ja näköalaravintola 55 metrin korkeudella. Ilman antennia tornin korkeus on 147 metriä. Teräsrakennelma painaa 400 tonnia ja perustukset 220 tonnia. Funkturm sijaitsee Westendin kaupunginosassa keskustan länsipuolella, lähellä Theodor-Heuss-Platzia. Varkauden vesitorni
Kaupunginarkkitehti Kalevi Väyrysen suunnittelema vesitornikerrostalo ratkaisi Varkauden kauppalan kolme kunnallista ongelmaa kerralla. Kasvava kauppala tarvitsi vesitornin vesihuollon järjestämiseksi, runsaasti uusia vuokra-asuntoja kasvavalle väestölle ja toimitilat Savon museolle (nykyinen Varkauden museo). Yhdellä vesitornikerrostalolla ratkaistiin kaikki kolme rakennustarvetta. Varkauden museo toimi rakennuksessa vuosina 1956–1983 ja Varkauden taidemuseo 1984–1992. Vuosien 1992–1993 remontissa museotilat muutettiin asuinkäyttöön ja taidemuseo muutti Päiviönsaareen Ahlströminkadulle. Asuinkerroksia talossa on yksitoista. Juho ”Jussi” Voutilaisen raudoittaman vesitornin katolla on näköalatasanne ja kahvila. Näköalatasanne oli pitkään Varkauden suosituin matkailukohde. Helsingin nähtävyydet
Finlandiatalon ja oopperan välillä Mannerheimintie reunustaa Töölönlahden rantapuistoja. Kappaleen matkaa Töölönlahden pohjoispäästä koilliseen sijaitsee huvipuisto Linnanmäki, jonka yhteydessä toimii akvaariokeskus Merimaailma Sea Life. Radan itäpuolisen Eläintarhanlahden pohjoisrannalla on Helsingin Kaupunginteatteri.Nähtävyyksiä ja merkittäviä rakennuksia on keskittynyt myös päärautatieaseman edestä Kaivokadulta lähtevän Kaisaniemenkatuna, Siltasaarenkatuna ja Hämeentienä jatkuvan itäisen pääkadun varrelle. Eliel Saarisen suunnittelemaa rautatieasemaa vastapäätä City-korttelissa on 1960-luvun betoniarkkitehtuuria edustava Makkaratalo. Rautatientorilla on kansalliskirjailija Aleksis Kiven muistopatsas. Rautatientorin pohjoislaidalla sijaitsee Suomen Kansallisteatteri ja etelälaidalla Ateneumin taidemuseo. Kansallisteatterin takaa pääsee Kaisaniemen puistoon, jossa on myös Helsingin yliopiston kasvitieteellinen puutarha. Turun nähtävyydet
Föriltä Aurajoen suulle kuljettaessa joen länsirannalla sijaitsevat järjestyksessä Turun kaupungin vierasvenesatama, ja Varvintori, jolla järjestetään kesäisin mm. Uuden musiikin festivaaliin ja Down By The Laituri -tapahtumaan liittyviä konsertteja. Torin edustalla on ankkuroituna 1800-luvulla valmistunut maailman viimeinen kolmimastoparkki Sigyn. Sigyn on osa merimuseo Forum Marinumin kokoelmia. Sekä museo että sen kokoelmiin kuuluvat laivat sijaitsevat Varvintorilta satamalle päin. Toinen kuuluisa museon kokoelmiin kuuluva laiva on Suomen Joutsen. Muut museon kokoelmiin kuuluvat, joen rannalla olevat laivat ovat Miinalaiva Keihässalmi ja Tykkivene Karjala. Forum Marinumilta Linnankatua eteenpäin jatkettaessa saavutaan Turun kenties tunnetuimmalle nähtävyydelle, Turun linnalle. Joutseno
Joutsenon nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Josef Stenbäckin suunnittelema, vuonna 1921 rakennettu Joutsenon kirkko, Etelä-Karjalan automuseo sekä kotiseutumuseona toimiva Joutsenon pitäjäntupa. Kaupungissa ja sen tiloissa on useita kuvanveistäjä ja taidemaalari Reino Puustisen teoksia kuten vuoden 1972 myrskystä muistuttava myrskypatsas pääkirjaston vieressä ja Sana Mobilitas -patsas terveyskeskuksen puistossa. 2000-luvulla kaupunki sai lahjoituksena Aino ja Tuomas von Boehmin taidekokoelman, joka sisältää kymmeniä teoksia. Pyynikin näkötorni
Pyynikin näkötorni on Tampereen Pyynikinharjulle vuonna 1929 valmistunut näkötorni. Apulaiskaupunginarkkitehti Vilho Kolhon suunnittelema 26 metriä korkea torni sijaitsee 152 metrin korkeudella merenpinnasta Pyynikinharjun laella. Torni on rakennettu Ahvenanmaalta louhitusta punagraniitista, jota on tuotu aikoinaan Ahvenanmaalta Tampereelle suurin määrin. Sen juurella toimii munkeistaan tunnettu Pyynikin Munkkikahvila. Autostadt
Autostadt on jaettu seitsemään eri paviljonkiin yhtymän valmistamien automerkkien mukaan joista kaksi on emomerkin Volkswagenin käytössä. Volkswagenin tuotanto- ja tuotekehityspaviljongeista edellä mainittu on alueen uusin ja pienin eikä ollut osa alkuperäistä Autostadtia. Tuotekehityspaviljonki on alueen suurin, kaksikerroksinen ympyränmuotoinen rakennus jonka näyttely esittelee yhtiön malliston kautta aikojen. Muilla Volkswagen Group -yhtymän automerkeillä Audilla, Bentleyllä, Lamborghinilla, SEATilla ja Škodalla on omat kukin erilaisella tyylillä toteutetut merkkipaviljonkinsa. Autostadtissa on myös luovutuskeskus jossa uuden auton ostaneet asiakkaat noutavat autonsa. Volkswagen tarjoaa joillain markkina-alueillaan asiakkaalle mahdollisuutta noutaa uusi autonsa suoraan tehtaalta, jolloin autolla ei matkamittarin mukaan ole ajettu vielä metriäkään. Erikoisuutena on nähtävillä maailman suurimmat lasiset ovet ja 60 metriä korkeat lasipäällysteiset autojen varastointiin käytettävät tornit, joiden alle johtaa 700 metriä pitkä tunneli autotehtaalta. Kevolan observatorio
Kevolan tähtitornissa on nykyään 50 cm:n anastigmaattinen Schmidt-Väisälä-kaukoputki, joka oli aikoinaan maailmankuulu laajan, mutta vääristymättömän kuvakenttänsä ansiosta. Korjauslasin halkaisija on 50 cm ja pääpeilin 60 cm. Filmitasosta 3 mm:n etäisyydellä on lisäksi 12 cm:n kaksoiskonveksi korjauslasi. Optiikka mahdollistaa 6,7 asteen kuvakentän 12x12 cm:n laakafilmillä. Kaukoputken polttoväli on 103,1 cm. Haukkavuoren näkötorni
Haukkavuoren näkötorni on avoinna kesäkuukausina. Alatasanteella on ravintola. Tornissa on Kotkan kulttuuriasiainkeskuksen ylläpitämä taidenäyttelytila, joka on rakennettu entiseen vesisäiliöön. Näyttelytila on halkaisijaltaan 7,5 metriä ja korkeudeltaan 12 metriä. Kaukolanharjun näkötorni
Kaukolanharjun näkötorni on vuonna 1926 valmistunut puurakenteinen näkötorni Tammelan Kaukolanharjulla, läheiseen Saaren kansanpuistoon rajoittuvalla harjualueella. Tornin suunnitteli forssalainen rakennusmestari A. Nummi. Espoontori
Espoontori on kauppakeskus ja toimistorakennus Espoon keskuksessa, aivan Espoon rautatieaseman vieressä. Kauppakeskus on valmistunut vuonna 1987 ja se on Espoon yhdeksänneksi korkein rakennus. Vuonna 2010 kauppakeskus modernisoitiin. Kauppakeskuksessa on 38 liikettä, muun muassa K-Supermarket Kulinaari, Tokmanni, Instrumentarium, Musti & Mirri, Hesburger ja ravintola Britannia. Aulangon näkötorni
Näkötornin juurella on kahvilarakennus sekä vuonna 1934 valmistunut näköalatasanne, josta on näkymä Aulangonjärvelle päin. Näköalatasanteen alapuolella on Lennart Segerstrålen samana vuonna maalama metsästysaiheinen fresko. Lisäksi sen vierestä lähtevät kiviportaat Aulangonvuoren jyrkänteelle, jossa sijaitsevassa luolassa on kuvanveistäjä Robert Stigellin karhuperheveistos vuodelta 1905. Tähtitornin vuori
Tähtitornin vuori eli Tähtitorninmäki () on noin 30 metriä korkea kallioinen mäki Helsingin Ullanlinnassa Eteläsataman vieressä. Mäki on suurimmaksi osaksi puistoa, mutta siellä sijaitsee myös muutamia julkisia rakennuksia. Vehoniemi
Vehoniemenharjun laella sijaitsee vuonna 1983 avattu Vehoniemen automuseo kahviloineen ja vuonna 1927 rakennettu näkötorni. Tornista näkee Kangasalan harjumaisemaa loistavasti. Nykyinen torni on järjestyksessä toinen; ensimmäinen oli rakennettu 1892. Tornin juurella oli aikoinaan kesäisin toiminnassa ollut kioski. Vehoniemenharju mainittiin matkailunähtävyytenä jo vuonna 1895 ilmestyneessä Suomen matkaoppaassa. Elvingin torni
Elvingin torni on Kouvolassa entisen Valkealan kunnan alueella sijaitseva näkötorni. Vuorineuvos Rudolf Bernhard Elving rakennutti sen Kirjokiven kartanon maille vuosina 1905–1907. Tornin tarkoituksena oli alun perin auttaa ympäröivän alueen palovartioinnissa ja muussa valvonnassa. Toisen maailmansodan aikana se palveli ilmavalvontapaikkana mutta rapistui sittemmin huonoon kuntoon. Vuonna 1994 Kymiyhtiö ja Valkeala/Vekaran ja Valkealan Lionsklubit päättivät kunnostaa Museoviraston kulttuurihistoriallisesti arvokkaaksi rakennukseksi määrittelemän tornin, ja se avattiin yleisölle kesällä vuonna 1995. Haralanharjun näkötorni
Haralanharjun näkötorni kunnostettiin vuonna 2003, mutta se tuhoutui kokonaan 10. tammikuuta 2007 20-vuotiaan tuhopolttajan sytyttämässä tulipalossa. Sama mies oli elokuussa 2006 polttanut Kangasalla Keisarinharjun näkötornin. Maisemistaan tunnetun pitäjän neljästä näkötornista jäi jäljelle Kirkkoharjun ja Vehoniemenharjun näkötornit. Haralanharjun torni rakennettiin kuitenkin uudelleen: uusi torni saavutti harjakorkeutensa kesällä vuonna 2008 ja sen avajaisia vietettiin vuoden 2009 kesän alussa. Kevolan observatorio
Kevolan observatorio sijaitsee Paimion Kevolassa, vanhan ja uuden ykköstien välissä pienellä mäellä. Observatorion omistaa tähtitieteen harrastusyhdistys Turun Ursa r.y. Rakennuksiin kuuluvat tähtitorni, zeniittitorni ja lämmitettävä mökki. Kevolan observatorio on IAU:n observatorioluettelossa numero 64. Vehoniemen näkötorni
Vehoniemen näkötorni on vuonna 1927 valmistunut näkötorni Kangasalan kunnassa sijaitsevalla Vehoniemenharjulla. Lintutorni
Lintutorni on yleensä puinen tornimainen rakennelma, jonka tarkoituksena on auttaa lintuja tarkkailevaa henkilöä näkemään kauemmas tai tornia ympäröivän kasvillisuuden yli. Tornit rakennetaan yleensä painekyllästettyjen tolppien varaan. Tolppien väliin rakennetaan yleensä yksi tai kaksi lintulavaa eri kerroksiksi. Tornien tukemiseen käytetään vaijereita, jotka estävät pystytolppia liikkumasta liikaa tarkkailun aikana. Rakentaminen suoritetaan usein vapaaehtoistyönä. Lintutornit pyritään sijoittamaan siten, että lintujen tarkkailu on mahdollisimman helppoa, mutta lintujen elämää ja ennen kaikkea pesimistä ei häiritä. Nykyaikaisiin lintutorneihin on rakennettu pyörätuoliramppeja helpottamaan liikuntarajoitteisten henkilöiden pääsyä tarkkailupaikoille. Suomessa oli vuonna 2005 yli 400 luetteloitua lintutornia, joista korkein on Lahden Luhtajoen 23,5-metrinen torni. Meritorni
Meritorni on Suomen kolmanneksi korkein asuinrakennus ja Espoon viidenneksi korkein rakennus Fortumin ja Koneen toimitalojen, asuintorni Niittyhuipun ja Leppävaaran Panorama Towerin jälkeen. Se on yli 70 metrin korkuinen, 22-kerroksinen tornitalo, joka sijaitsee aivan merenrannassa Espoon Kivenlahdessa. Rakennus valmistui marraskuussa 1999 ja oli Suomen korkein asuinrakennus aina vuoteen 2006 saakka, jolloin Vuosaaren tornitalo Cirrus valmistui. Martintorni
Martintorni on Vantaan Martinlaaksossa sijaitseva 15-kerroksinen ja 56 metriä korkea tornitalo. Martintornin osoite on Kivivuorentie 4. Martintorni rakennettiin vuosina 2010–2012 Martinlaakson ostarin päälle ja se sijaitsee aivan Martinlaakson rautatieaseman ja Martinlaakson linja-autoaseman vieressä. Martintornin erikoisuus on 13. kerroksessa sijaitseva suuri kattoterassipiha, jossa sijaisevat myös taloyhtiön sauna- ja kerhohuonetilat. 15. kerros on teknisiä tiloja varten. Asuntoja rakennuksessa on 67. Torino
Torinon itäisessä keskustassa sijaitsee muun muassa Torinon yliopisto sekä Mole Antonellianan torni, jonka siluetti on yksi kaupungin tunnetuimmista symboleista. Tornissa toimii kansallinen elokuvamuseo. Näköalatasanteelta voi katsella kaupunkia. Keskustan itäosassa sijaitsee myös Museo Egizio, jossa on maailman toiseksi suurin Egyptin historian kokoelma. Po-joen rannalla sijaitsee Valentino-puisto, jossa on kasvitieteellinen puutarha sekä keskiaikaisen kylän ja linnan jäljitelmät, jotka rakennettiin vuonna 1884 pidettyyn näyttelyyn. Viitasaari
Savutupa on Vuoskosken kylän Laajan tilan torppa, joka siirrettiin Savivuorelle vuonna 1957. Varsinaisen metsätyömuseon lisäksi samalla alueella on vuonna 1641 rakennettu Kokkolan tilan aitta sekä Naistenjärveltä siirretty tuulimylly. Metsätyömuseon välittömässä läheisyydessä on Savivuoren näkötorni, joka on avoinna yleisölle kesäisin museon tapaan. Kirkkovuoren näkötorni
Kirkkovuoren näkötorni on näkötorni Karstulassa Keski-Suomessa. Se on hirsirunkoinen, yli 20 metriä korkea rakennelma, josta avautuvat näkymät Pääjärven yli Karstulan keskustaan. Vehoniemen automuseo
Museossa on noin 50 entisöidyn ajoneuvon vaihtuva näyttely. Vehoniemen automuseossa on ollut maailman ainoa Mercedes-Benz 300 SEL Waxenberger 6.3. Niitä valmistettiin kolme kappaletta. Siellä on myös poliisille lahjoitettu Trabant. Museon erikoisuuksiin kuuluvat vielä Neuvostoliiton presidentti J. K. Paasikivelle vuonna 1955 lahjoittama ZIS-110-henkilöauto, Ranskan Helsingin-suurlähettilään vuonna 1935 omaan käyttöönsä maahantuoma Renault Nervasport -urheiluauto sekä oululaisen sotilasmestari Väinö Neubergin itse varaosista kokoama, vuonna 1956 ensirekisteröity Volkswagen Kupla. Uumaja
Keskustassa on raatihuonetta ympäröivä Raatihuoneentori (Rådhustorget). Torilta lähtevän Storgatanin varrella ovat muun muassa tiilikirkko (1894) ja lääninhallitus (1894). Muita nähtävyyksiä ovat maaseurakunnan kirkko (1508) ja Västerbottenin museo Gammlia. Uumajan lähistöllä on Arboretum Norr, Holmö-saaren luonnonsuojelualue ja Stornorrforsin kalliopiirrokset. Kaupungissa sijaitsee myös Volvo kuorma-autojen hyttitehdas sekä maailmankuulu kitaramuseo. Oulu
Keskustan tuntumassa Ainolan puistossa sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan museo. Vuonna 1931 valmistuneen museorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Oiva Kallio. Sen lähistöllä Myllytullissa, entisessä Veljekset Åström Oy:n pääkonttorissa, sijaitsee 1963 perustettu Oulun taidemuseo. Pikisaaressa Matilan talossa toimii Merimiehenkotimuseo, jossa on esillä oululaiseen merimiehen kotiin 1800-luvun loppupuolella tyypillisesti kuuluneita huonekaluja ja esineitä. Oulun kaupungin eteläpuolella, Kiviniemen kaupunginosassa toimii Oulun Automuseo, jossa on esillä yli 50 ajoneuvoa, vanhimmat 1910-luvulta. Keskustan pohjoispuolella Pateniemessä sijaitsee Pateniemen sahan museo, joka keskittyy pääasiassa vuosina 1873–1990 toimineen Pateniemen sahan toiminnan ja historian esittelyyn. Oulujoen Turkansaaressa noin kymmenen kilometriä keskustasta sijaitsee maalaiskulttuuria esittelevä Turkansaaren ulkomuseo. Geologinen museo ja Eläinmuseo toimivat Oulun yliopistolla Linnanmaalla.Oulussa ilmestyy Juho Raappanan vuonna 1899 perustama sitoutumaton sanomalehti Kaleva. Vuonna 2014 se oli levikiltään Suomen seitsemänneksi suurin. Näkötorni
Runsaasti eri puolille maata rakennettuja kolmiomittauksissa käytettyjä kolmiomittaustorneja käyttivät ennen niiden käytöstä poistamista ja purkamista uskaliaimmat kiipeilijät näköalojen ihailemiseen. Myös metsänvartijatorneja, jollainen on jäljellä mm. Juuan Tahkovaarassa, on käytetty samaan tarkoitukseen. Itärajalla on rajavartijoiden käytössä tähystystorneja. Saaristossa hyviä näköaloja tarjoavat majakoiden tornit. Turun nähtävyydet
Turun kaupungissa sijaitsee kymmeniä museoita ja gallerioita. Turun maakuntamuseo huolehtii kaupungissa viidestä museosta, jotka ovat: Apteekkimuseo ja Qwenselin talo, Biologinen museo, Kuralan Kylämäki, Luostarinmäen käsityöläismuseo sekä Turun linna. Muut erityisen tärkeät ja vierailluimmat museot ovat Turussa Aboa Vetus & Ars Nova, Ett Hem -museo, Merikeskus Forum Marinum, Sibelius-museo, Turun tuomiokirkkomuseo, Turun taidemuseo, Wäinö Aaltosen museo sekä Turun terveydenhuoltomuseo. Vehoniemen näkötorni
Ensimmäisen näkötornin Vehoniemenharjulle rakennutti 1892 kanslianeuvos A. W. Liljenstrand. Se korvattiin 1927 kunnan rakennuttamalla tornilla. Samoihin aikoihin harjulle rakennettiin myös hotelli- ja ravintolarakennukset. Näkötornia hoitivat vaihtelevasti silloiset kiinteistön omistajat ja ravintoloitsijat. Aviapoliksen rautatieasema
Alueen liikenteellinen saavutettavuus on hyvä. Rautatieaseman lisäksi alueelle on suunnitteilla bussiterminaali ja lähistöllä on Suomen päälentoasema. Lisäksi Kehä III:n parannustyöt helpottavat autolla liikkumista. Aseman läheisyydessä sijaitsee myös Suomen ilmailumuseo. Muhoksen rautatieasema
Nykyisin kirpputorina toimiva tavaramakasiini sijaitsee asemarakennuksen itäpuolella. Tämän itäpuolella on lisäksi vanhoja varastorakennuksia. Punatiilisen vesitornin yläosassa on puuverhoilu. Vesitorni sijaitsee vanhan varastoalueen reunalla, nykyisin keskellä erään yrityksen pysäköintialuetta. Helsingin kulttuuri
Vallitsevana tyylisuuntana 1800-luvun lopulla oli uusrenessanssi. Rautatientorin eteläreunalla sijaitsee Theodor Höijerin piirustusten mukaan rakennettu Ateneumin taidemuseo (1887). Sen arkkitehtuuriin kuuluvat monet korkokuvat ja patsaat. Höijerin suunnittelemia ovat myös monet Pohjoisesplanadin varrella sijaitsevat rakennukset sekä Rikhardinkadun kirjasto. Suomen Pankkia vastapäätä sijaitsee uusrenessanssityylinen Säätytalo (1891), jonka on suunnitellut arkkitehti Gustaf Nyström. Palotori
Palotori (, "Požarnaja ploštšad") on Viipurissa sijaitseva puistomainen aukio. Se oli aikoinaan vanhan suomalaisen Neitsytniemen kaupunginosan keskusaukio, joka nykyään kuuluu Pietarin (ven. Петровский) asuinalueeseen. Vehoniemen automuseo
Kangasalalainen kuljetusyrittäjä Olavi Sallinen – ei sukua Raili Salliselle – aloitti harrastuksensa vanhojen autojen parissa jo 1950-luvulla, jolloin hän hankki ensimmäisen vanhan autonsa, Rugby Touring -henkilöauton vuodelta 1924. Näihin aikoihin Suomessa alkoi järjestäytynyt vanhoihin autoihin kohdistunut harrastustoiminta, johon Sallinen lähti heti mukaan. Vuosikymmenien mittaan hänen autokokoelmansa karttui. Vuonna 1980 Olavi Sallinen osti Vehoniemen matkailumajan puolisonsa Lilja Sallisen kanssa automuseon perustamista varten ja vuonna 1982 he purattivat huonokuntoiset vanhat rakennukset tallettaen samalla kaiken majan historiaan liittyneen materiaalin. Samaan aikaan Olavi Sallinen myi kuljetusliikkeensä keskittyäkseen kokonaan tulevan automuseon toimintaan. Uuden automuseorakennuksen suunnitteli insinööri Hans Danielsson ja se pyrittiin saamaan ulkonäöltään niin paljon alkuperäistä matkailumajaa muistuttavaksi kuin se olosuhteet ja paikan tuleva käyttö huomioon ottaen oli mahdollista. Museo avattiin yleisölle keväällä 1983 ja se sai innostuneen vastaanoton; jo ensimmäisen kesän aikana siellä vieraili noin 28 000 kävijää. Vuonna 1985 perustettiin Sallisen aloitteesta Kangasalle toinen ajoneuvomuseo, Suomen Sotilas- ja erikoisajoneuvohistoriallinen museo, jonka tilat sijaitsivat Pikonkankaalla lähellä Kangasalan kirkonkylää. Observatorio
Suurin osa Suomen tähtitorneista on lähinnä harrastekäytössä ja ne omistaa usein paikallinen tähtiharrastusyhdistys. Moni tähtitorni on myös yleisölle avoin.
Ammattitutkijoiden käytössä Suomessa on Turun lähellä Tuorlan observatorio ja Kirkkonummella Metsähovin havaintokeskus, jossa on Helsingin yliopiston kolme tähtitornia, Aalto-yliopiston radioteleskooppi ja aiemman Geodeettisen laitoksen havaintoasema. Helsingin yliopiston vanha observatorio Tähtitorninmäellä on ollut opetus- ja tutkimuskäytössä. Näköalapaikka
Kangasalla on peräti neljä näkötornia: Haralanharju, Kirkkoharju, Vehoniemenharju ja Keisarinharju, joista viimeksi mainittu rakennettiin jo vuonna 1819. 1800-luvun lopussa näkötorneja oli Kangasalla yhtä paljon kuin muualla Suomessa yhteensä. Autotalo
Sekä entisessä Pohja-yhtiön toimi­talossa (Runebergin­katu 5) että Kampin­tornin rakennuksessa (Fredrikinkatu 48) on nykyisin muun muassa vakuutus- ja sijoitus­yhtiö Lähi-Tapiolan toimi­tiloja. Kampintornin rakennuksessa on myös Elixian kunto­keskus. Vehoniemen automuseo
Museon toiminnan vilkastuessa ja monipuolistuessa myös sen riskit kasvoivat. Vuonna 1986 Lilja ja Olavi Sallinen perustivat museotoiminnan taustavoimaksi Vehoniemen Automuseosäätiön, jolle siirtyivät Vehoniemen automuseon ja Suomen sotilas- ja erikoisajoneuvohistoriallisen museon toiminnot ja kokoelmat. Vehoniemen Automuseosäätiön peruskokoelman muodostivat tällöin kolmisenkymmentä autoa. Ostojen lisäksi säätiön kokoelmat karttuivat lahjoituksin. Ensimmäiset säätiön saamat autolahjoitukset olivat Volkswagenin maahantuojan VV-Auto Oy:n lahjoittama Volkswagen Kupla vuodelta 1951, sisäministeriön lahjoittama Volvo-poliisiauto vuodelta 1980 sekä Kangasalan kunnan lahjoittama Land Rover -paloauto vuodelta 1955. Vuonna 1988 Vehoniemen Automuseosäätiön kokoelmassa oli jo 68 ajoneuvoa. Länsi-Herttoniemi
Metroradan länsipuolinen yhtenäinen suurimmaksi osaksi 1950-luvulla rakennettu kerrostaloalue keskittyy Hiihtomäentien ja Eränkävijäntorin ympärille. Bussi 81 Herttoniemen metroasemalta kulkee Hiihtomäentietä pitkin torin kautta Siilitielle. Torilla on Alepa, R-kioski ja baareja sekä torin vieressä Hertsikan ala-asteen koulun Ahmatien toimipiste. Luonteenomaista alueen suunnittelulle on talojen sijoittelu maastoon niin, että korttelien keskelle jää isoja puistoalueita. Alueen pohjoisosassa lähellä Siilitietä on Herttoniemen sairaala, urheilukenttä ja Herttoniemen yhteiskoulu. Hvoinaja
Rautatie jakaa Hvoinajan kahteen osaan. Se koostuu etupäässä puutarhapalstojen ympäröimistä omakotitaloista ja matalista asuintaloista. Taajamassa on kaksi keskikoulua, ammattikoulu, kaksi kulttuuritaloa ja kirjastoa, nuorisotalo, kotiseutumuseo, piirisairaala, rautatiesairaala ja Novgorodin alueen lasten tuberkuloosiparantola. Nähtävyyksiin kuuluu puinen kirkko, aseman vesitorni ja höyryveturihalli. Juva
Muita kunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa Koikkalan kirkko (M. Välikangas, 1959), Juvan museo ja Juvan karjalaisten museo, jotka sijaitsevat Partalan kuninkaankartanon rakennuksissa. Juvan museon perusnäyttely puolestaan on "Lehmä ja me". Ruotusotamiehen torppa ja Koskilammen torppa Kuosmalassa kertovat menneiden vuosisatojen elämästä. Nuijasodan muistomerkit Koikkalassa ja Remojärvellä. Rapion Mylly Juvan Paatelassa on Suomen vanhin edelleen toimiva mylly. Rapion Mylly ja Rapion Myllyteatteri ovat Juvan vetovoimaisimpia matkailunähtävyyksiä. Butiken på Landet -kauppa Wehmaan Kartanon vanhassa tallissa on myös nähtävyys, jossa hevosten tilalla on omaperäinen vaatekauppa. Saman kartanon pihapiirissä toimii myös englantilaistyyppinen teehuone TeaHouse of Wehmais, joka valittiin vuonna 2015 Suomen parhaaksi teehuoneeksi. Observatorio
Tähtitornit sijoitetaan yleensä kauaksi taajamista sellaiseen paikkaan, jossa valosaaste on mahdollisimman vähäistä. Parhaat tähtitornit ja teleskoopit sijaitsevat korkeilla vuorilla pilvien yläpuolella tai jopa avaruudessa maapallon kiertoradalla (Hubble), jolloin ilmakehä ja sääilmiöt eivät häiritse avaruuden tutkimista. Suomessa ei ole mahdollista sijoittaa tähtitornia näin korkealle, koska Suomen tunturit ovat suhteellisen matalia. Vehmasmäki
Vehmasmäki on kylä Kuopion eteläosassa noin 22 kilometrin päässä kaupungista. Asukkaita on noin 500. Vehmasmäen laella on Kuopion radio- ja tv-aseman lähetinmasto, jonka korkeus on 318 metriä. Maston juuri on 190 metrin korkeudella merenpinnasta, joten huippu on 508 metriä merenpinnasta. Kylällä toimii myös Tammenrannan kesäteatteri. Valoharju on Vehmasmäen nuorisoseuran talo, jossa on toimintaa lapsista seniori-ikäisille asti. Vehmasmäen koulu on noin 125 oppilaan (2016) ala-asteen kyläkoulu, joka sijaitsee Kuvemäessä. Yksi Vehmasmäen käyntikohteista on kesäisin auki oleva Kuopion eläinpuisto. Alueella sijaitsee myös Vehmasmäen hautausmaa. Peräkylä
Suokonmäen näkötorni on järjestyksessään samalla mäellä kolmas. Näkötorni valmistui talkootyönä, ja sieltä avautuu näkymä sekä Järviseudulle että Ähtärin suuntaan. Kotiseututalo on pohjalaismallinen asuintalo ja on aivan näkötornin tuntumassa. Se antaa mahdollisuudet kotiseuturetkeilyyn ja erilaisiin tapahtumiin. Hiekkaharju
Alueen maamerkki, kauas näkyvä Hiekkaharjun vesitorni, on virallisesti Simonkylän puolella. Hiekkaharjun nimeä kantava liikuntapuisto, sen Hiekkaharjun golfkenttä sijaitsevat rautatieaseman koillispuolella, Jokiniemen ja Havukosken kaupunginosissa, samoin kuin golfklubin rakennuksen tavoin Tennistien varrella sijaitsevat Hiekkaharjun tennis- ja squash-hallit sekä monitoimihalli. Myös Vantaan ammattiopisto Varian päätoimipiste, entinen Hiekkaharjun ammattikoulu, sijaitsee Jokiniemessä. Keisarinharju
Keisarinharjulle rakennettiin vuonna 1819 Suomen ensimmäinen näkötorni. Se oli kauan ollut yksi Kangasalan neljästä näkötornista. Näkötorni on yritetty polttaa monta kertaa, kahdesti se on jo uusittukin, ja vuoden 2006 lopulla eräs nuori mies poltti sen jälleen. Vuotta myöhemmin sama mies poltti myös Haralanharjun näkötornin. Vuonna 2010 samalle paikalle rakennettiin aiempaa puutornia matalampi, "Keisarin portaiksi" nimetty näköalatasanne . Punaisenlähteentori
Punaisenlähteentori (, "Punainen tori") on Viipurissa sijaitseva aukio. Se oli aikoinaan kaupungin suurin ja vilkkain tori, mutta nykyään sillä järjestetään tilaisuuksia vain erilaisten juhlapäivien yhteydessä. Torin pohjoislaidalla on vuonna 1957 pystytetty Leninin patsas, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Shota Mikotadze. Vehoniemen automuseo
2000-luvulla Vehoniemen automuseo on edelleen kävijämääriltään kaikkien museoiden kärkipäässä ja mahdollisesti Kangasalan suosituin matkailukohde. Museon toiminnasta ovat Olavi Sallisen jälkeen vastanneet hänen tyttärensä Leila Suutarinen ja tämän puoliso Aki Suutarinen. Panorama Tower
Panorama Tower ("aiemmin Signaali Headquarters -hanke") on tornitalo Espoon Leppävaarassa osoitteessa Hevosenkenkä 3. Se on Espoon kolmanneksi korkein tornitalo ja Suomen kolmanneksi korkein toimistotorni Fortumin pääkonttorin ja Itäkeskuksen maamerkin jälkeen. Rakennus on kolmilohkoinen toimistorakennus jossa talot ovat kiinni toisissaan. Toimistotalon lohkoista kaksi on seitsemänkerroksisia ja torniosa seitsemäntoistakerroksinen. Vähätori
Vähätori () on tori Turussa vanhan pääkirjaston edustalla. Vähätori sisältyi jo Turun palon jälkeen laadittuun Engelin asemakaavaan vuodelta 1828 nimellä Trekantiga torg. Tori kunnostettiin pihakatutyyppiseksi oleskelutilaksi vuosina 2009–2010. Kunnostukseen kustannuksista puolet saatiin Euroopan aluekehitysrahastolta. Rakennustuoteteollisuus RTT ja Puutarhaliitto antoivat Vähätorille kunniamaininnan Vuoden ympäristörakenne -kilpailussa vuonna 2011. Ateneumin taidemuseo
Ateneumin taidemuseo on Helsingissä sijaitseva kuvataiteille omistettu museo ja osa Kansallisgalleriaa. Taidemuseo sijaitsee Rautatientorin laidalla, Theodor Höijerin piirustusten mukaan tehdyssä rakennuksessa, Ateneumissa. Taidemuseon johtajana toimii joulukuusta 2018 alkaen Marja Sakari, joka toimi aikaisemmin Kiasman intendenttinä. Mobilia
Vuonna 1988 liikenneministeriö asetti työryhmän, joka laati kokonaisselvityksen ministeriön hallinnonalan erikoismuseoista ja niiden kehittämisestä. Työryhmä esitti mietinnössään, että Vehoniemen Automuseosäätiön ja Tie- ja vesirakennuslaitoksen alaisen, vuonna 1980 perustetun Tiemuseon näyttelytoiminta yhdistettäisiin Tieliikennemuseoksi, ja vuonna 1990 liikenneministeriö teki päätöksen tieliikennemuseon perustamisesta. Vuonna 1991 Vehoniemen Automuseosäätiö muuttui julkisyhteisöjen ylläpitämäksi säätiöksi, kun A-Katsastus Oy (ent. Autorekisterikeskus), Kangasalan kunta, Puolustusministeriö ja Tiehallinto (ent. Tielaitos) tulivat mukaan säätiöön ja sopivat entistä laaja-alaisemman tieliikennemuseon perustamisesta. Tässä yhteydessä säätiön museoiden ryhmään tuli mukaan Tiemuseo. Museotoimintojen yhdistyminen osui ajankohtaan, jolloin perustettiin vastaavat tieliikenteen erikoismuseot myös Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan. Haukkavuoren näkötorni
Haukkavuoren näkötorni on Kotkan keskustassa Kotkansaarella sijaitseva näköalatorni. Tornin huippu on noin 72 metriä merenpinnan yläpuolella (toisten lähteiden mukaan 75 metriä). Näkötornista näkee selkeällä säällä hyvin pohjoiseen Kouvolan keskustaan (noin 47 km) ja etelään Suomenlahdelle Suursaareen (noin 40 km) asti. Rakennuksen arkkitehtuurityylit ovat jugend ja klassismi. Svedjehamnin näkötorni
Svedjehamnin näkötorni on puinen 20 metrinen näköalatorni Björköbyssä. Hakaniemen metroasema
Maailmalla erikoista on aseman eteläpään lippuhallin ja välitason välillä kulkeva vinohissi. Samankaltaisia vinohissejä löytyy myös Sörnäisten, Helsingin yliopiston, Lauttasaaren, Koivusaaren ja Aalto-yliopiston asemilta. Lahden kauppatori
Torin eteläpuolella on Lahden alatori, jossa on veistos ja puisto. Alatori on melko avoin. Sitä tarkkaillaan videokameroin. Aulangon näkötorni
Aulangon näkötorni on Hämeenlinnan Aulangonvuoren huipulla sijaitseva näkötorni, joka on valmistunut vuonna 1907. Sen on suunnitellut arkkitehti Waldemar Aspelin. Nykyään tornissa vierailee vuosittain lähes satatuhatta kävijää. Vuoden 2015 aikana se oli yleisölle avoinna 7. toukokuuta – 30. syyskuuta päivittäin kello 8–19. Kapatuosia
Hoitoalueen käsittää Kapatuosian linnamäki ja tavoitteena on saattaa alue opetus- ja nähtävyyskohteeksi sekä samalla tukea alueen suojelua. Mäen laella sijaitseva 1900-luvun alussa rakennettu näkötorni on peruskunnostettu 1998–1999. Torni on auki kesäisin matkailijoille, mutta sitä käyttävät myös lintuharrastajat havaintotornina. Tornin vierellä on opastetaulu. Mäen ympäri kiertää kyltein merkitty luontopolku. Näkötorni
Näkötorni tai näköalatorni on tornimainen rakennus, joka on rakennettu maisemien katselua varten. Suurin osa näkötorneista on ympäristöä korkeammilla paikoilla, mutta jotkin on rakennettu tasaiselle maalle. Tornit voivat olla pienehköjä ja matalahkoja puisia rakennelmia tai massiivisia ja hyvinkin korkeita kivestä ja metallista tehtyjä. Kypärämäki
Kypärämäen länsiosassa sijaitsevat myös Killerin liikuntakeskus, hevosurheilukeskus ja ravirata. Sen läheisyydessä ajetaan Suomen rallin Killerin erikoiskoe, joka aiheuttaa seudulla liikenneruuhkia. Köhniönjärven länsirannalla on kunnallistekniikan museo Könkkölä, jolla ei ole säännöllisiä aukioloaikoja, vaan jota esitellään tilauksesta ryhmille. Rihlaperän tähtitorni sijaitsee itäisessä Kypärämäessä Tähtitorninmäellä lähellä kaupunginosan rajaa. Palotorninvuorenpuisto
Palotorninvuorenpuistossa sijaitsee Oskari Jauhiaisen "Ahtaajat" (1966), "Ilmapuolustuksen muistomerkki" (1982), Oddvar I. N. Darenin "O-HOY" (1995) ja Tapio Sinisalon "Tuliportaat" (1999). Leppävaaran Torni
Leppävaaran Torni on tornitalo Espoon Leppävaarassa osoitteessa Valurinkuja 2. Torni sijaitsee aivan Leppävaaran rautatieaseman ja kauppakeskus Sellon vieressä. Rakennuksen korkeus on 68 metriä ja siinä on yhteensä 21 kerrosta. Se on Meritornin ja Niittyhuipun jälkeen Espoon kolmanneksi korkein asuinrakennus. Helsingin yliopistomuseo
Myös Tähtitorninvuorella sijaitseva yleisökeskukseksi muutettu Helsingin yliopiston Observatorio on osa yliopistomuseota. Mäntytorni
Taloon rakennettiin 54 asuntoa, jotka kaikki ovat yksiöitä, sisältäen keittokomeron ja ranskalaisen parvekkeen. Talossa on kaksi hissiä. Pohjakerroksessa oli liiketiloja, joissa toimi alun perin kirjakauppa ja asustemyymälä, sekä sauna ja koneellinen pesula. Kattokerroksessa oli alun perin näköalakahvila ja kokoustiloja. Mäntytornin viereen rakennettiin Ervin suunnittelema Tapiolan elokuvateatteri ja myymälärakennus, jotka yhdessä Mäntytornin kanssa muodostavat Itäisen lähiön keskuksen. Mäntytornin vieressä on aukiomainen jalankulkuväylä ja elokuvateatteri oli yhdistetty Mäntytorniin pergolalla. Weinheim
Vanhankaupungin keskeisin paikka on kaupungin tori, jonka päädyssä seisoo vuosina 1911-1913 vanhemman kirkon paikalle rakennettu uusromaaninen pyhän Laurentiuksen kirkko. Torin laitaa koristavat vanha raatihuone (1557), jonka edessä seisoo torikaivo, ja niin sanottu Leijona-apteekki ("Löwenapotheke") 1600-luvun alkupuolelta. Vanhankapungin pääkadun, Hauptstraßen, laidalla on vuonna 1736 vihitty luterilainen kirkko. Laaksossa vanhankaupungin reunalla pienen puron varrella sijaitsee vanha nahkurien kortteli nimeltään Gerberbachviertel. Tämä keskiaikainen kortteli on mutkittelevine kujineen ja vanhoine ristikkotaloineen erityisen maalauksellinen. Vanhasta kaupunginmuurista on jäljellä vielä torni nimeltään "Blauer Hut" eli "sinihattu", lisäksi kaupungissa seisoo niin sanottu noitatorni ja punainen torni. Vehoniemen automuseo
Museossa on myös pääasiassa japanilaisia moottoripyöriä 1970-luvun alusta. Kangasala
Kangasalla on kaksi automuseota: Mobilia ja Vehoniemen automuseo. Kirkolla on myös pieni 1830-luvulla rakennetussa viljamakasiinissa toimiva kotiseutumuseo. Avia Tower
Avia Tower on Vantaan Vantaanporttiin, Pakkalan kaupunginosaan suunnitteilla oleva 21-kerroksinen, etupäässä toimistokäyttöön tarkoitettu tornitalo. Rakennus tulee nousemaan Kauppakeskus Jumbon ja Lentoasemantien väliin Kehä III:n varrelle. Valmistuttuaan sen ennakoidaan olevan Vantaan korkein rakennus. Maanomistaja on Eläke-Fennia. Helsingin yliopiston Observatorio
Vuonna 1967 yliopistolle tehtiin esitys uuden tähtitornin rakentamisesta Metsähoviin astrofysikaalisten havaintojen tekoa varten. Esitys eteni nopeasti, ja 1971 Metsähoviin nousi tähtitorni, jossa on 60 senttimetrin Rithey-Chretien-peilikaukoputki. Kiikartorni
Kiikartorni on Raumalla Fåfängan niemessä sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut näkötorni. Se on 18,6 metriä korkea. Veho
Henkilöautojen vähittäiskauppa muodostuu Veho-liikkeistä, Veho Vauriokorjaamoista ja Vaihtoplus-liikkeistä. Omia toimipisteitä on kaksitoista, jotka toimivat kuudella eri paikkakunnalla Suomessa. Veho Autotalot toimii konsernin maahantuomien merkkien lisäksi Hondan, Škodan ja Fordin jälleenmyyjänä. 
Veho-ketjuun kuuluvat Helsingissä Veho Herttoniemi, Espoossa Veho Olari, Vantaalla Veho Koivuhaka ja Veho Mercedes-Benz Airport sekä Veho Tampere, Veho Turku (Raisio) ja Veho Oulu. Veho Vauriokorjaamot ovat Helsingissä Suutarilassa ja Espoossa Muuralassa.