Mikä on Ruotsin suurin vesistö?
Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Vänern
Vänern (aik. ) on Ruotsin suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin luonnonjärvi, joka syntyi arviolta 10 000 vuotta sitten, viimeisen jääkauden päätyttyä. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänin ja Värmlannin läänin välissä, ja laskee Götajokea pitkin Kattegatiin. Vänernin pinta-ala on 5 585 km², keskisyvyys on 20 metriä ja syvin kohta on 95 metriä ja suurin saari Torsö. Vänernistä saa alkunsa Götan kanava, joka johtaa Vätterniin ja edelleen Itämereen.
Sirppujoen vesistö
Sirppujoen vesistö (vesistöaluetunnus 32) on Varsinais-Suomessa pääasiassa Uudessakaupungissa ja Laitilassa sijaitseva laskujoki, joka on 28 kilometriä pitkä Sirppujoki ja Malvonjoki (yhteensä 53 km), joka laskee Selkämeren Velhoveteen Uudessakaupungissa. Joen valuma-alue muodostaa siis mereen päättyvän vesistön, jonka pinta-ala on 435 km². Vesistön suurimpia järviä ovat Särkijärvi, Lukujärvi, Pitkäjärvi ja Kivijärvi ja suurimpia sivujokia Härinänjoki ja Kettujoki. Vesistöalueen pinta-ala on 437,76 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,85 %. Luulajanjoki
Luulajanjoki on lukuisine koskineen tärkeä vesivoiman lähde ja sen arvioidut vesivoimavarat (3 340 MW) ovat Ruotsin suurimmat. Joelle onkin rakennettu useita vesivoimaloita, kuten Ruotsin suurin vesivoimalaitos, 977 MW:n tehoinen Porjus, Harsprånget-koskessa. Jokimukan kunta
Jokimukan pitäjä erotettiin vuonna 1607 Luulajan pitäjästä. Vuonna 1696 siitä erotettiin Kvikkjokkin seurakunta, joka liitettiin takaisin 1923. Jällivaaran pitäjä erotettiin puolestaan Jokimukasta vuonna 1742. Nykyisin Jokimukka on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin kunta ja hieman suurempi kuin koko Värmlannin maakunta. Suuresta pinta-alasta johtuen Jokimukan rajoihin ei koskettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa lainkaan, vaan kunta on rajoiltaan sama kuin vuonna 1863, jolloin Jokimukan pitäjä muutettiin maalaiskunnaksi. Ljusdalin kunta
Pinta-alaltaan Ruotsin 20. suurimman kunnan ympärillä on paljon luontoaktiviteetteja. Ljusnan-joella on 40 km vesireittejä, joilla on mahdollisuus purjehdukseen, tukinuittoon ja kalastukseen. Hamran kansallispuisto sijaitsee osin Ljusdalin kunnan länsiosissa. Tornionjoen valuma-alue (Ruotsin puolella)
Tornionjoen valuma-alue (Ruotsin puolella) (vesistöaluetunnus 67.000K) on Ruotsin ja Suomen välisen valtakunnan rajan Ruotsin puolella sijaitsevan vesistöalueen hallinnollinen osa. Sen pinta-ala on 19 303,35 neliökilometriä ja alueen järvisyyson 1,78 %. Tornionjoki yhtyy Muonionjokeen ja vedet jatkavat siitä Tornionjoen alaosan alueella (67.1) alaspäin. Yläne
Yläne on vedenjakajaseutua. Sen luonnonympäristöä hallitsevat sen alueen pohjoisosaan ulottuva Säkylän Pyhäjärvi ja siihen etelästä laskeva Yläneenjoki. Suurin kokonaan Yläneen alueella oleva järvi on Laajoen lähdejärvi Elijärvi Pyhäjärven lounaispuolella. Yläneen lounaisosassa Laajoen latvoilla sijaitsee vuonna 1956 perustettu ja vuonna 1983 laajennettu Vaskijärven luonnonpuisto, ja Yläneen alueelle Kuhankuonon luona ulottuu myös Kurjenrahkan kansallispuisto, jonka sisälle jäävä Savojärvi on Aurajoen sivujoen Järvijoen lähdejärvi ja Aurajoen vesistön suurin järvi. Samalla seudulla osuu Yläneen alueelle myös Mynäjoen lähdejärvi Mynäjärvi. Stora Lulevatten
Stora Lulevatten, toiselta nimeltään Stora Lule träsk on Ruotsin Lapissa sijatseva järvi. Luulajanjoki kulkee järven läpi. Järvi on Luulajanjoen latvajärvi Järvi on pitkä ja kapea. Sen ala on 165 neliökilometriä. Suurin syvyys on 28 m ja normaali pinnankorkeus merenpinnasta 369 m, mutta vuonna 1960 järveä alettiin säännöstellä sillä tavalla, että pinnankorkeus vaihtelee 367:n ja 370 m:n välillä. Hässelby villastad
Hässelby villastad on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Länsi-Tukholman (ruots. "Västerort") alueella aivan Tukholman läntisimmällä laidalla ja kuuluu Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Hässelby strandin, Hässelby gårdin, Vinstan ja Kälvestan kaupunginosat sekä Järfällan kunta. Lisäksi sillä on vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Hässelby villastad on Tukholman läntisin ja pinta-alaltaan suurin kaupunginosa. Vuonna 2005 siellä oli 17 136 asukasta. Suomen järvet
Suomen järvien ja muiden sisävesien yhteispinta-ala on noin 33 350 neliökilometriä (km²) ja yli hehtaarin kokoisten järvien kokonaistilavuus on arviolta noin 235 kuutiokilometriä (km³). Venäjällä Laatokassa on 837 km³, mikä on suomalaisten järvien monikertainen määrä. Suomen suurimmat järvet ovat Suur-Saimaa 4 380 km² , sen osa Saimaa 1 377 km² , Päijänne 1 081 km² , Oulujärvi 893 km² ja Inarijärvi 1 084 km² . Yli kymmenen neliökilometrin kokoisia järviä on 309, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 21 911 km² eli noin 65 % koko Suomen järvialasta. Suurin järvitiheys on Inarin pohjoispuolisessa ”Lampi-Suomessa”, jossa järviä on paikoittain yli 1 000 sadalla neliökilometrillä. Järvi-Suomessa tiheys on noin 40 järveä sadalla neliökilometrillä. Siellä on myös pinta-alalla mitattuna eniten järviä ja alueen järvisyys ylittää sen ydinalueella 50 %. Uusiutuva energia Norjassa
Norjan sähköntuotannosta oli 99 % vesivoimaa vuonna 2001 (122 TWh). Norja on Euroopan suurin vesivoiman tuottaja ja maailmassa 6. suurin. Sähköä tuottaa 156 yritystä. Kapasiteetti on noin 28 GW 740 vesivoimalassa yli 1 MW. Suurin tuottaja on Norjan valtio, joka omistaa valtionyhtiön Statkraft (8,4 GW, 34.7 TWh) ja hallitsee osakeomistukset huomioiden 11,9 GW vesivoimaa ja tuottaa sähköä 49 TWh vuodessa. Statkraft omistaa 9 suurinta vesivoimalaa. Norjan vesivoiman ja Ruotsin ydinvoiman omistavat muutamat tuottajat yhdessä. Muutaman tuottajan ristiinomistuksessa on kaikki Ruotsin ydinvoimalat, ilmeisesti kaikki Suomen ydinvoimalat ja 30 % Norjan vesivoimasta. Yritykset voivat omistaa toistensa osakkeita ja lisäksi omistavat yhdessä voimalaitoksia. Norjan vesivoimaloista 80 ja 35 TWh vuosituotannosta on muutaman energiayhtiön hallussa. Norjan kilpailuviranomaiset estivät 2000-luvun alussa Statkraftin Trondheim Energiverk-yritysoston. Norjan sähkönkulutus henkeä kohti oli vuonna 2002 Pohjoismaiden suurin (MWh(asukas): Tanska 6,6, Suomi 15,7, Ruotsi 16,7 ja Norja 26,7, joka tuotettiin 99 % uusiutuvalla energialla. Roslagen
Roslagen on saaristo ja siihen rajautuva rannikkoalue Ruotsin itärannikolla Uplannin edustalla. Sen katsotaan alkavan etelässä Danderydistä ja ulottuvan pohjoisessa Östhammariin. Tukholman saariston pohjoisosa kuuluu Roslageniin, samoin kuin osia Norrtäljen, Vaxholmin, Österåkerin ja Östhammarin kunnista. Sen suurimpia saaria ovat Gräsö, Singö ja Väddö. Vadstenan kunta
Vadstenan kunta sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kokonaispinta-ala on 413,26 km², josta 191,60 km² on maata ja 221,66 km² vesialueita. Vesialueista 205,20 km² kuuluu Vätterniin ja 16,46 km² on muita vesialueita, joista merkittävin on Tåkern-järvi. Vuonna 2007 kunnassa oli 142,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 78,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Tukholman satamat
Satamana Tukholman satamat oli vuonna 2011 Ruotsin vilkkain matkustajasatama. Tukholman satama oli jo yksistään Ruotsin suurin (9 184 tuhatta matkustajaa ilman risteilymatkustajia). Nynäshamn (1 398 tuhatta) ja Kapellskär (924 tuhatta) pääsivät myös kymmenen merkittävimmän matkustajasataman joukkoon. Myös rahtiliikenteen määrässä Tukholman satamat on tärkeä toimija. Kangasala
Kangasalan kaupungin pinta-alasta noin neljännes on vettä ja Kangasalan alueella sijaitsee toistasataa järveä ja lampea. Kangasalan kuuluisat maisemat muodostuvat harjujen kyljissä sijaitsevista järvistä. Kolme Kangasalan suurinta järveä ovat Vesijärvi, Längelmävesi ja Roine. Vesijärvi laskee Längelmäveden eteläosaan. Längelmävedestä vesi virtaa Kaivannon kanavan kautta Roineeseen ja sieltä edelleen Mallasveteen ja Vanajaveteen. Muita merkittäviä järviä ovat Heposelkä, keskustan Kirkkojärvi, Sahalahden alueen Kirkkojärvi, Keljonjärvi, Pakkalanjärvi sekä osittain Kangasalan puolella sijaitsevat Kaukajärvi, Paalijärvi ja Pälkänevesi. Alattio-Koutokeinojoen vesistö
Alattio-Koutokeinojoen vesistö () tai Alattiojoen vesistö () on vesistö Norjassa. Sen tärkein joki on Finnmarksviddalta Suomen rajalta ja Tromssan läänin rajalta alkava Koutokeinojoki eli Alattiojoki (), joka laskee Alattionvuonoon Alattion kaupungin luona. Vesistön valuma-alue on 8 963 km², mikä tekee siitä yhden Pohjois-Norjan suurimmista vesistöistä yhdessä Tenon ja Paatsjoen vesistöjen kanssa. Uudenmaan maakunta
Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä. Murmanskin alue
Alueella on monia tuntureita, joista korkein on Hiipinä -tuntureilla sijaitseva "Jubytšvumtšorr" (1201 m, г. Юбычвумчорр). Vesistöistä mainittakoon Paatsjoki Norjan vastaisella rajalla, Tuulomajoki, Nivajoki. Pisin joki on itään virtaava Ponoi, 426 km. Kaikkiaan alueella on 130 000 järveä ja jokea. Suurin järvi on Imandra, jonka pinta-ala on 876 km². Pohjoisrannikon merkittävimmät vuonot ovat Kuolanvuono ja Petsamonvuono. Røssvatnet
Røssvatnet () on Norjan toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Hattfjelldalin ja Hemnesin kuntien alueella, Nordlandin läänissä. Järven vesipinta-ala on 219 neliökilometriä. Røssvatnin alueella on asunut ihmisiä kivikaudesta asti. Inkoo
Inkoo on maantieteellisen keskipisteensä perusteella tarkasteltuna Manner-Suomen kolmanneksi eteläisin kunta. Keskustaajamassa, joka sijaitsee Inkoonlahden pohjukassa, asuu noin puolet kunnan asukkaista. Toiseksi suurin taajama on Degerby, ja muita kyläkeskuksia ovat Inkoon asema, Tähtelä (ruotsiksi Täkter), Päivölä (ruotsiksi Solberg), Fagervik ja Barösund. Inkoon halki virtaa muutamia pienehköjä jokia, kuten Inkoonjoki keskustan läpi ja merkittävimpänä Ingarskilanjoki kunnan itäosassa. Suurimmat järvet ovat Marsjön ja Bruksträsket (Ruukinjärvi) Fagervikin lähettyvillä, missä on myös pitkä ja kapea Fagervikinlahti. Djurgårdsbrunnsviken
Djurgårdsbrunnsviken on lahti Itämeressä. Se sijaitsee Ruotsin pääkaupungin Tukholman alueella. Lahti on pituudeltaan noin 2,0 kilometriä, ja se on leveimmältä kohdaltaan 380 metriä leveä. Lahti levittäytyy noin 38,5 hehtaarin alueelle. Syvyysvaihtelee noin 2,5 metristä noin 9,4 metriin. Vuoden 1912 kesäolympialaisissa lahtea käyteyttiin kisojen uimakilpailuissa. Karlstadin kunta
Karlstadin kunta rajoittuu etelässä Ruotsin suurimpaan järveen Vänerniin. Karlstadin naapurikuntia ovat lännessä Grums, pohjoisessa Kil, Forshaga ja Hagfors, idässä Filipstad, Storfors ja Kristinehamn sekä etelässä Hammarö. Näiden lisäksi Karlstadilla on järvirajaa Säfflen kanssa lounaassa. Kållandsö
Kållandsö on Ruotsin suurimman järven, Vänernin, toiseksi suurin saari Torsön jälkeen. Noin 57 neliökilometrin laajuinen saari sijaitsee Lidköpingin kunnan alueella. Se on hyvin suosittu veneilijöiden keskuudessa, varsinkin lähistöllä sijaitsevan laajan Ekensin saariston vuoksi. Saaren nähtävyyksiin kuuluu myös keskiaikainen Läckön linna, joka on avoinna yleisölle. Oxelösundin satama
Oxelösundin satama ()on Ruotsissa Itämeren rannalla Oxelösundin kunnassa sijaitseva satama. Veden syvyys on 16,5 metriä ja se on yksi Itämeren syvimmistä satamista.
Rahtimääriensä perusteella satama kuuluu Ruotsin kymmenen suurimman sataman joukkoon. Esimerkiksi vuonna 2010 sataman kautta kulki 7,3 miljoonaa tonnia ja vuonna 2011 yhteensä 5,7 miljoonaa tonnia rahtia. Norrbottenin lääni
Norrbottenin lääni rajoittuu idässä Tornionjokeen ja pohjoisessa Muonionjokeen, joiden toisella puolella sijaitsee Suomen Lapin maakunta. Lännessä lääni rajoittuu Norjaan ja etelässä Västerbottenin lääniin. Norrbottenin lääni on pinta-alaltaan Ruotsin suurin lääni, ja se kattaa noin neljänneksen koko Ruotsin pinta-alasta. Kiirunan kunta on läänin kunnista pinta-alaltaan suurin ja Haaparannan kunta pienin. Luulajan kunta on väkiluvultaan suurin ja Arjeplogin kunta pienin. Altain tasavalta
Järviä tasavallan alueella on yli 7 000, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on yli 700 km². Suurin järvi on Altyn-Köl, joka on noin 80 kilometriä pitkä ja viisi kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 233 km². Järven suurin syvyys on 325 metriä. Vuoristojärvet sisältävät valtavan ja korkealaatuisen puhtaanveden varaston. Ängsön kansallispuisto
Ängsön kansallispuisto on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Roslagenissa Tukholman saariston pohjoisosassa Tukholman läänissä ja kuuluu Norrtäljen kuntaan. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1909 ja sitä laajennettiin vuonna 1988. Se on pinta-alaltaan 195 hehtaaria. Visingsö
Visingsö on saari Ruotsissa. Se sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin eteläosassa kuuluen Jönköpingin kuntaan ja Jönköpingin lääniin. Kooltaan Visingsö on 25 neliökilometriä, joten se on Ruotsin 33. suurin saari. Saaren pituus on 14 kilometriä ja sen suurin leveys on 3 kilometriä. Saarelta on 30 kilometrin matka etelään Jönköpingiin ja 6 kilometrin matka Vätternin itärannalla sijaitsevaan Grännaan. Grännasta on saarelle lauttayhteys. Vuonna 2011 saarella oli 736 asukasta. Ekoparken
Ekoparken on Tukholman, Solnan ja Lidingön alueilla sijaitseva kaupunkipuisto. Kaupunkipuiston tarkoitus on suojella kaupunkimaiseen ympäristöön kuuluvan alueen kulttuuri- tai luonnonmaisemaa, historiallisia ominaispiirteitä, kaupunkikuvaa ja virkistysarvoja. Ekoparkeniin kuuluvat Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, Djurgården, Nobelparken, Norra Djurgården (osittain), Ladugårdsgärdet (osittain), Ulriksdal, Haga sekä Brunnsviken. Puistossa on Pohjois-Euroopan järein tammimetsä ja sen vesissä esiintyy kivennuoliainen.
Ruotsin valtiopäivät säätivät lain Ekoparkin perustamisesta 7. joulukuuta 1994. Ruotsin kuningas vihki puiston 19. toukokuuta 1995. Puiston pinta-ala on 27 km. Asukkaita puiston kattamalla alueella on 21 768. Tukholma
Tukholman läänissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan lukuisia paikkakuntia tai lähiötä, jonka paikalliset verkostoituneet rikolliset tai alueelliset jengit ovat ottaneet hallintaansa. Alueilla voi tapahtua tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja paikallisten yrittäjien kiristystä suojelurahojen toivossa. Alueilla saatetaan elää rinnakkaisyhteiskunnassa, jossa rikolliset pitävät yllä omaa oikeutta ja myöntävät lainoja. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia heihin kohdistuvien hyökkäysten vuoksi. Poliisin tunnistamat 55 aluetta sijoittuvat 22 kaupunkiin. Tukholmassa ja sitä ympäröivässä Tukholman läänissä tällaisia alueita ovat: Hallunda–Norsborg, Alby–Fittja, Nynäshamn, Sollentuna, Åkersberga, Edsberg, Täby–Vallentuna, Rinkeby–Tensta, Husby, Hässelby, Hagsätra, Östberga, Farsta, Enskededalen, Bredäng, Vårberg, Skärholmen, Skarpnäck ja Bagarmossen.Tukholma on Ruotsin suurin talouskeskus. Tukholma on historiallisesti ollut tärkeä merenkäynti- ja teollisuuskaupunki, mutta nykyään pankki- ja taloussektorit ovat kaupungin tärkeimpiä aloja. Yhdessä ne työllistävät noin 45 000 ihmistä. Kaupungissa on myös panostettu informaatioteknologiaan. Kista Science Parkia on yritetty jopa verrata Piilaaksoon. Myös biotekniikka on yksi eniten kasvavista alueista. Prästvike
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 km.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 km eli 0,11 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella. Gjøvik
Gjøvik on yksi kolmesta kaupungista, jotka ympäröivät Mjøsaa, Norjan suurinta järveä. Se on Skibladner in, maailman vanhimman siipiratasaluksen kotisatama. Gjøvik on Norjan 29. suurin kaupunki väkiluvussa mitattuna ja 165. suurin pinta-alassa mitattuna. Uusiutuva energia Ruotsissa
Ruotsalaisyhtiö Universal Wind Offshore rakentaa Skandinavian suurimman tuulivoimapuiston Kattegatin salmeen maan lounaisrannikolle, joka tuottaa 3 TWh sähköä vuodessa. Kokemäenjoen vesistö
Kokemäenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 35) on yksi Suomen suurista vesistöistä. Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27 046,12 neliökilometriä ja siten Suomen viidenneksi suurin vesistö, ja sen vesistöalue kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Se on nimetty laskujokensa Kokemäenjoen mukaan. Alueen järvisyys on 10,99 %. Heinola
Heinolan vesistöihin kuuluu monia järviä, joista suurimmat ovat Ruotsalainen ja Konnivesi. Ne kuuluvat Kymijoen vesistöön. Heinolan keskustaajama sijaitsee Ruotsalaisen ja Konniveden välillä olevan Kymijoen Jyrängönvirran varrella. Ruotsalaisesta on yhteys Päijänteeseen. Järvien ohella Heinolan luonnonmaisemaa hallitsevat havu- ja sekametsät. Tämnaren
Tämnaren on järvi Ruotsissa. Se on Mälarenin jälkeen Uplannin toiseksi suurin. Järven pinta-ala on 39 km², mistä huolimatta järvi on hyvin matala, keskisyvyydeltään vain 1,2 metriä. Venäjän maantiede
Venäjän merkittävin järvi on Siperiassa sijaitseva Baikal, jossa on 85 prosenttia Venäjän ja 20 prosenttia koko maailman sulasta makeasta vedestä. Se on noin 630 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Baikaljärven suurin syvyys on 1 642 metriä, ja järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä. Laatokka on Venäjän toiseksi suurin järvi ja pinta-alaltaan Euroopan suurin järvi. Muita suuria järviä ovat Ääninen ja Viron rajalla oleva Peipsijärvi. Lisäksi erityisesti Euroopan luoteisosassa ja Siperian pohjoisosissa on monia pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Valkeajärvi, Tuoppajärvi, Uikujärvi, Taimyrjärvi, Ilmajärvi ja Tšanyjärvi. Moniin jokiin on lisäksi padottu tekojärviä. Niistä suurimpia ovat Volgan Rybinskin tekojärvi ja Angaran Bratskin tekojärvi. Eikesdalsvatnet
Eikesdalsvatnet on järvi Nessetin kunnassa, Møren ja Romsdalin läänissä, Länsi-Norjassa. Järvi on kapea ja pitkä, noin 18 kilometrin pituinen. Se on samalla Møren ja Romsdalin järvistä suurikokoisin. Siihen virtaavat pääjoet, Aura ja Mardøla, sijaitsevat järven eteläpäässä. Mardølaan kuuluu yksi Euroopan kymmenestä korkeimmasta vesiputouksesta, Mardalsfossen.
Järven itärannalla kulkee Fylkesvei 191 -tie. Tukholma
Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta, joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044. Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km² peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km². Ruotsin maakunnat
Pinta-alaltaan suurin maakunta on Lappi, joka kattaa yli neljänneksen Ruotsin pinta-alasta. Pinta-alaltaan pienimmät maakunnat ovat etelässä sijaitsevat Öölanti, Blekinge ja Gotlanti. Sognin ja Fjordanen lääni
Sognin ja Fjordanen lääni on enimmäkseen harvaan asuttua vuoristoista aluetta. Läänissä sijaitsevassa Breheimenin vuoristossa on Norjan ja koko Manner-Euroopan suurin jäätikkö, Jostedalsbreen. Myös Norjan syvin järvi Hornindalsvatnet ja pisin vuono Sognevuono sijaitsevat läänissä. Lisäksi alueella sijaitsee useita tunnettuja vesiputouksia, joista Ramnefjellsfossen (aiemmalta nimeltään Utigardfossen) mielletään Norjan korkeimmaksi ja maailman kolmanneksi korkeimmaksi putoukseksi. Vettisfossen on myös yksi Norjan korkeimmista vesiputouksista käsittäen 275-metrisen pystysuoran pudotuksen. Molemmat putoukset sijaitsevat Jotunheimenin vuoristossa. Svartisen
Svartisen on yhteisnimitys kahdelle jäätikölle, Nordlandin läänissä, Pohjois-Norjassa. Svartiseniin kuuluu kaksi toisistaan erillistä lakijäätikköä, joiden yhteispinta-ala on 369 km2. Yhteensä nämä muodostavat koko Manner-Norjan toiseksi laajimman jäätikköalueen. Erikseenkin 221 km2 laaja Vestre Svartisen -jäätikkö eli Svartisenin länsiosa on Norjan toiseksi suurin, kun taas 148 km2 laaja itäosa, Østre Svartisen on Norjan neljänneksi suurin. Vuoristoissa sijaitseville lakijäätiköille ominaiseen tapaan siitä valuu ympäristöön useita virtamaisia vuoristojäätiköitä, joista eräs tunnettu ja hyvin Holandsfjorden-vuonolle näkyvä on Engabreen. Norrström
Norrströmin vesistöalue on yksi Ruotsin päävesistöalueista. Vesistöalueen laajuus on 22 650 km² ja keskivirtaama 160 m³/s, mikä tekee vesistöstä keskivirtaamaltaan Ruotsin kymmenenneksi suurimman. Vesistö
Suomen päävesistöt on nimetty laskujokiensa mukaan. Suurimmat niistä ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen, Iijoen, Kemijoen, Paatsjoen ja Tornionjoen vesistöt. Suurvesistö voidaan jakaa osa-alueisiin sivujokiensa ja järvien laskukohtien perusteella. Kunkin sivujoen yläpuolinen alue määritellään sen osavesistöksi. Näitä nimitetään Suomessa vesireiteiksi. Skienin vesistö
Skienin vesistö () on Hardangerviddalta alkunsa saava vesistö Telemarkissa. Sen pituus on noin 252 kilometriä ja valuma-alue noin 10 772 km². Vesistön keskusjärvi on nimeltään Norsjøn, joka laskee edelleen kahdeksan kilometrin pituista Skienjokea pitkin Skagerrakiin. Vesistö tuottaa Glomman vesistön jälkeen eniten vesivoimaa Norjassa. Sen alueella on 33 voimalaitosta, muun muassa Rjukan, jotka tuottavat yhteensä 2 179 MW sähköä. Vuositason sähköntuotanto on 9 932 GWh, joka vastaa 5,5 prosenttia Norjan vuosittaisesta kokonaissähköntuotannosta. Tåkern
Tåkern on järvi Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn kuntien alueella Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Pinta-alaa järvellä on 45 km² ja suurin syvyys on ainoastaan 0,8 metriä. Järven pintaa laskettiin 1840-luvulla 2,5 metristä nykyiseen, ja 1900-luvun alussa oli suunnitelmia koko järven kuivaamisesta, mutta kansalaisliike Selma Lagerlöfin johdolla sai sen estetyksi. Tåkern laskee vetensä Mjölnajokea pitkin Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Järven pituus on 12 km ja leveys 5 km. Tåkernin ja Vätternin erottaa toisistaan Omberg -niminen horsti. Indalinjoki
Indalinjoki () on yksi Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 430 km. Sivujokia ovat ainakin Kallströmmen, Långan, Hårkan ja Ammerån. Indalsälvenissä toimii 24 vesivoimalaitosta, joiden tuotanto vuodessa on yhteensä 9,6 TWh. Luettelo Ruotsin kansallispuistoista
Luettelo Ruotsin kansallispuistoista. Ruotsin kansallispuistoja ylläpitää Ruotsin luonnonsuojeluvirasto (). Kansallispuistojen tarkoituksena on luoda suojeltujen alueiden verkosto, joka kuvastaa kaikkia luonnon eri tyyppejä Ruotsissa. Ruotsi oli ensimmäinen valtio Euroopassa, joka perusti kansallispuistoja. Ruotsin valtiopäivät () sääti kansallispuistolain vuonna 1909 – yhdeksän kansallispuistoa perustettiin samana vuonna. Määrä kasvoi seitsemällä vuosien 1918 ja 1962 välillä. Kolmetoista kansallispuistoa perustettiin lisää välillä 1982–2009. Viimeisin lisäys on Kosterhavetin kansallispuisto. Nykyään kansallispuistoja on 29 – kuusi uutta puistoa on suunniteltu perustettavan 2009–2013. Gidejoki
Gidejoki () on joki Pohjois-Ruotsissa. Joella on pituutta noin 200 kilometriä. Se alkaa Ruotsin Lapista Arasjö-tuntureilta ja laskee Pohjanlahteen Husumin luona. Tärkeimmät sivujoet ovat Organ, Flärkån och Hemlingsån. Joessa on kaikkiaan seitsemän voimalaitosta, joiden yhteisteho on 69 MW. Etelämanner
Tutkimuksissa on havaittu jäänalaisia järviä vuoteen 2014 mennessä 379 kappaletta, näistä geomagneettisen etelänavan lähellä olevan Vostokin ollessa tiettävästi suurin (240 × 50 km ja satoja metrejä syvä). Ei tiedetä kuinka järvet ovat syntyneet, mutta on arvioitu, että jäämassan muodostama valtava paine sulattaisi jäätä ja muodostuisi järviä. Järvien arvellaan lisäksi olevan tärkeässä asemassa valtavien jäämassojen liukuessa mereen, sillä veden päällä jäätikkö on huomattavasti liukkaampi kuin kalliota vasten. Borghamn
Borghamn sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kunnan keskustaajama sijaitsee 14 kilometrin päässä koillisessa Borghamnista. Östra och Västra Kyrksundet
Östra och Västra Kyrksundet on kaksiosainen järvi Sundin kunnassa Ahvenanmaalla. Sen pinta-ala on 255,26 ha. Se esiintyy joissakin tilastoissa Ahvenanmaan suurimpana järvenä. Ylen ja Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2011 järjestämässä kilpailussa se valittiin Ahvenanmaan maakuntajärveksi. Mäntyharjun reitti
Mäntyharjun reitti on järvireitti Kymijoen vesistössä Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakuntien alueella. Se sijaitsee Kymijoen vesistön läntisen pääosan eli Päijänteeseen laskevien reittien ja Vuoksen vesistön välissä. Järvireitin suurin järvi on Puula, mutta reitin alueella on kaikkiaan 1 700 järveä. Reitti laskee Pyhäjärveen, joka on viimeinen suuri järvi Kymijoen yläjuoksun varrella ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella. Täällä reitin osuus Kymijoen kokonaisvesimäärästä on noin 13 % ja keskivirtaama 33 m³/s. Vesistön koskialueista on 16 % suojeltuja. Vuohijärven itäpuolella sijaitsee Repoveden kansallispuisto. Aurajoki
Lounais-Suomen vesistöalueista Aurajoki on kuudenneksi suurin. Vesistöalueen pinta-ala on 874 km² ja sen järvisyys on vain 0,3 % eli noin 2 km². Aurajoen vesistöalue rajoittuu Paimionjoen, Hirvijoen, Eurajoen ja Raisionjoen vesistöalueisiin. Aurajokea käytettiin ennen Turun raakavedenottoon ja se on padottu useasta kohtaa. Eniten uoman muutoksia on tehty joen alaosassa. Centrum (Malmö)
Centrum on kaupunginosa Ruotsin kolmanneksi suurimmassa kaupungissa Malmössa. Siellä asuu noin 38 200 ihmistä, ja se on pinta-alaltaan 15,35 neliökilometrin suuruinen. Kaupunginosaan sisältyy Malmön vanhakaupunki, ja se on myös yksi kaupungin satama-alueista. Kaupunginosan nähtävyyksiin lukeutuu Malmöhusin linna sekä pilvenpiirtäjä Turning Torso. Sarek
Sarek on kansallispuisto Pohjois-Ruotsissa Jokimukan kunnan alueella. Se rajoittuu kansallispuistoihin Padjelanta ja Stora Sjöfallet, jotka yhdessä muodostavat Euroopan suurimman ja vanhimman luonnonpuistoalueen. Sarekin pinta-ala on 197 000 ha (1 970 km²), joista 148 km² on jäätiköitä. Se on tunnettu eristyneisyydestään ja korkeista jyrkkärinteisistä vuoristaan. Kansallispuiston alueella sijaitsee peräti kuusi Ruotsin kolmestatoista korkeimmasta vuoresta ja noin sata jäätikköä. Riddarfjärden
Riddarfjärden on Mälaren-järvessä, Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskustassa sijaitseva lahti. Se on Mälarenin itäisin lahti. Lahti on noin 2,7 kilometriä pitkä itä-länsi -suunnassa, ja se on kapeimmalta kohdaltaan noin 400 metriä leveä. Sen keskisyvyys on noin 15-20 metriä, syvin kohta on 23 metriä syvä. Rantaviivaa lahdella on 6,4 kilometrin verran. Riddarfjärden rajoittuu pohjoisessa Norrmalmiin ja etelässä Södermalmiin. Riddarfjärdeniä yhdistävät Saltsjönin merenlahteen Mälarenin lasku-uomat Norrström ja Söderström, joiden väliin jää Stadsholmenin saari. Suomussalmi
Suomussalmen vesistöistä pääosa kuuluu Oulujoen vesistön Hyrynsalmen reittiin. Osa läntisen osan vesistä kuuluu Iijoen vesistöön. Suomussalmella on vesistöjä yhteensä 582 neliökilometriä eli lähes kymmenen prosenttia kokonaispinta-alasta. Järviä ja lampia on yhteensä 3 511, joista suurin on Hyrynsalmen reitin vesiallas Kiantajärvi. Toinen huomattava järvi on Vuokkijärvi Suomussalmen eteläosassa. Molemmat suurjärvet valjastettiin voimatalouden käyttöön 1960-luvun alkupuolella. Kiantajärven säännöstelykorkeus on neljä metriä ja Vuokkijärven kuusi metriä. Suomussalmen järville on ominaista rantojen karuus ja vähäinen rantakasvillisuus. Rantaviivaa Suomussalmella on kaikkiaan 2 930 kilometriä. Marstrand
Marstrand on taajama ja entinen kaupunki Kungälvin kunnassa Länsi-Ruotsin rannikolla. Se sijaitsee Bohuslänin maakunnassa ja Länsi-Götanmaan läänissä. Marstrand on sijoittunut kahdelle saarelle, Marstrandsönille ja Koönille. Se on pinta-alaltaan 0,88 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku on noin 1 300. Monet saaren asukkaista käyvät työssä Göteborgissa. Marstrandin suuriin nähtävyyksiin kuuluu 1600-luvulla rakennettu Carlstenin linnoitus. Marstrand on väkiluvultaan Ruotsin pienin taajama, joka on entinen kaupunki. Götajoki
Götajoki on Länsi-Ruotsissa sijaitseva joki. Se laskee Ruotsin suurimmasta järvestä Vänernistä Kattegatin salmeen Pohjanmeressä. Joki alkaa Vänersborgin kaupungin kohdalla Vänernin eteläpäässä ja laskee mereen Göteborgin kaupungin kohdalla. Ruotsin maantiede
Valtaosa Ruotsin väestöstä asuu maan keski- ja eteläosissa. Ruotsin taajama-aste on 85 prosenttia, mikä on suunnilleen sama kuin Suomessakin. Ruotsin suurimmat taajamat ovat Tukholma, Göteborg ja Malmö. Useimmat Ruotsin 50 suurimmasta taajamasta sijaitsevat rannikoilla tai Tukholman ja Göteborgin välisellä alueella. Kolme suurinta kuntaa ovat puolestaan Tukholman kunta, Göteborgin kunta ja Malmön kunta. Muinaisjäännösten tiheys kertoo väestötiheydestä menneinä aikoina. Tiheimmässä muinaisjäännökset ovat Mälarinlaaksossa ja Bohuslänissä. Helsingborgin satama
Helsingborgin satama () on Ruotsin eteläosassa Helsingborgin kaupungissa sijaitseva merisatama. Satamasta on vilkas lauttayhteys viiden kilometrin päähän Tanskan Helsingøriin, minkä seurauksena Helsingborgin satama oli yhä vuonna 2011 Ruotsin toiseksi vilkkain matkustajaliikenteen satama Tukholman sataman jälkeen. Rahtimääränsä puolesta satama kuuluu Ruotsin kymmenen suurimman merisataman joukkoon. Västerbottenin lääni
Pinta-alaltaan Västerbottenin lääni on Ruotsin toiseksi suurin. Läänin luonto vaihtelee karusta rannikkomaisemasta mahtavaan tunturiluontoon lännessä Norjan vastaisella rajalla. Näiden välissä sisämaassa on laajoja metsiä ja suoalueita. Läänissä sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto Åselen kunnassa ja 180 luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueet kattavat noin 800 000 hehtaaria eli 13 % läänin pinta-alasta. Vindelfjällenin suojelualue Sorselen ja Storumanin kunnissa on 560 000 hehtaarillaan Pohjois-Euroopan suurin suojeltu alue. Visit South Coast Finland
Myös alueen luonto on poikkeuksellinen. Erityisesti vesistöt muodostavat monimuotoisen kokonaisuuden. Tammisaaren saariston kansallispuisto sekä Etelä-Suomen suurin järvi, Lohjanjärvi, sekä Mustion ja Siuntion joet ovat tästä esimerkkejä. Puhumattakaan Hangon kuuluisista hiekkarannoista. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi. Ruotsalainen (järvi)
Ruotsalainen on järvi Päijät-Hämeessä Heinolan kunnan alueella. Ruotsalainen kuuluu Kymijoen vesistöön. Kymijoen vesistön vedet laskevat vesistön pääjärvestä Päijänteestä Kalkkisten kanavan ja kosken kautta Ruotsalaiseen, joka on Kymijoen alkuosan järvireitin ensimmäinen järvi. Luettelo Ruotsin suurimmista saarista
Ruotsissa on 221 831 saarta, joiden maapinta-ala on yhteensä 10 573,71 neliökilometriä. Vuonna 2008 Ruotsissa oli 1 085 pysyvästi asuttua saarta, joista 197 saarella oli vähintään 50 asukasta. Pysyvästi asutuista saarista 598 oli ilman kiinteää yhteyttä mantereelle. Venäjän maantiede
Venäjällä on useita maailman pisimmistä joista ja yli kaksi miljoonaa järveä, joiden ansiosta maalla on yhdet maailman suurimmista pintavesivarannoista. Maan joet voidaan jakaa viiteen suureen valuma-alueeseen, jotka laskevat Jäämereen, Tyyneenmereen, Itämereen, Mustaanmereen ja Kaspianmereen. Suurin näistä on Jäämeren valuma-alue, jonka suurimmat joet ovat Ob, sen merkittävin sivujoki Irtyš (yhteensä 5 410 km), Jenisei (4 090) kilometriä ja Lena (4 400). Näiden valuma-alue on kaikkiaan kahdeksan miljoonan neliökilometrin laajuinen, ja ne päästävät Jäämereen sekunnissa 50 000 kuutiometriä vettä. Muita Jäämereen laskevia jokia ovat Vienanjoki ja Petšora Euroopassa sekä Indigirka ja Kolyma Aasiassa. Siperian joet virtaavat hyvin rauhallisesti laajojen tasankojen halki, ja ne meanderoituvatkin hitaasti tulvatasangoilla. Joet myös jäätyvät talvisin, ja koska ne virtaavat pohjoiseen yläjuoksu sulaa ennen alajuoksu. Tämä aiheuttaa tulvia, joiden vaikutuksesta jokien varsille on kehittynyt soita. Obin ja Irtyšin yhtymäkohtaan on kehittynyt laaja 49 000 neliökilometrin Vasjuganin suo. Osa Siperian joista laskee myös Tyynenmereen, mutta pääosa niistä on lyhyitä. Joista merkittävin on 2 842 kilometriä pitkä Amur, joka muodostaa yhdessä sivujokensa Ussurin kanssa osan Kiinan ja Venäjän rajasta. Ruotsin kirkko
Ruotsin kirkko () on Ruotsin suurin kirkko. Se tunnustaa luterilaisuutta. 6,0 miljoonalla jäsenellään se on yksi maailman suurimmista luterilaisista kirkoista. Vuonna 2000 kirkko menetti asemansa Ruotsin valtionkirkkona. Vuonna 2017 Ruotsin kirkkoon kuului 59,4 prosenttia ruotsalaisista. Se on alhaisin luterilaiseen kirkkoon kuuluvuusprosentti Pohjoismaissa. Kirkon johtaja on Uppsalan arkkipiispa Antje Jackelén. Vesireitti
Monet Suomen keskiosien järvet kuuluvat järvireitteihin, ja niitä on kaikissa kolmessa Järvi-Suomen suurimmassa vesistössä eli Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistössä, muutamia Oulujoen vesistössäkin. Vesistön valuma-alueella ylempänä olevat pienvedet, kuten lammet, pienjärvet ja purot ruokkivat jokien välityksellä alapuolellaan olevaa reittijärveä. Isoa keskusjärveä nimitetään myös selkävedeksi. Biologisesti Suomen reittivedet ovat yleensä karuja, rannoilta kovapohjaisia ja niiden vesi on kirkkaampaa kuin yläpuolisissa pienvesissä. Pienvedet taas ovat usein pehmeäpohjaisia ja humuspitoisia, ja niiden vesi on humuksen takia ruskeaa. Latvavesiä on myös savialueilla, jossa ravinteikas vesi tarjoaa kasvualustan rehevälle ranta- ja vesikasvillisuudelle. Luettelo Suomen vesistöistä
Nykyisestä vuonna 1993 käyttöön otetusta Suomen vesistöaluejaosta puuttuuvat siinä määritellyn Ruotsin ja Norjan raja-alueen (85) pienet rajavesistöalueet sekä Venäjän raja-alueelta (86) ne pienet rajavesistöalueet, jotka eivät laske Suomenlahteen. Nykyisessä järvinumeroinnissa tämän alueen järville on annettu järvinumeroita, joissa päävesistöalueen tunnuksena on 00 tai osa on jätetty kokonaan käsittelemättä ja näin ilman järvinumeroa. Syväri
Syväri (, ) on 224 kilometrin pituinen joki, joka laskee Euroopan toiseksi suurimmasta järvestä Äänisestä Euroopan suurimpaan järveen Laatokkaan. Se muodostaa osan Vienanmeren-Itämeren vesitiestä sekä suuremmasta Volgan–Itämeren vesitiestä, joka myös yhdistää Moskovan ja Pietarin kaupungit. Joki kuuluu osana Marian ja Stalinin kanavistoa.Reitti on talvella noin viisi kuukautta jäässä. Suisto
Suiston kasvunopeuteen vaikuttavat veden syvyys ja joen kuljettaman lietteen määrä. Suisto syntyy, mikäli merialueessa, johon joki laskee, ei esiinny vuorovesi-ilmiötä. Mikäli vuorovesi on läsnä, syntyy suppilomainen estuaari.Suomen suurin jokisuisto on Kokemäenjoen suisto Porissa. Siellä joen suuhaaroista käytetään nimitystä "juopa", ja näiden väliin jäävät saaret ovat nimeltään luotoja, kuten esimerkiksi Kirjurinluoto ja Pormestarinluoto. Myös Kymijoki muodostaa suiston Kotkan-Ruotsinpyhtään alueelle. Ruotsin maantiede
Ruotsi rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Ruotsin korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit (vanhalta nimeltään "Kölivuoristo") ulottuvat paikoin myös Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Ruotsin kolme suurinta jokea ovat Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, jotka laskevat Pohjanlahteen. Ruotsin suurin järvi Vänern on koko Pohjois-Euroopan suurin järvi. Koillismaa (Norja)
Koillismaa () on Norjalle kuuluvan Huippuvuorten saariryhmän toiseksi suurin saari. Nimensä mukaisesti se sijaitsee pääsaaresta Länsimaasta koilliseen. Se on lähes kokonaan jäätikön peitossa; jäättömät osat ovat peurojen asuttamaa tundraa. Rannikoilla elää myös mursuja. Saaren suurin jäätikkö Austfonna on maailman kolmanneksi suurin ja Euroopan suurin jäätikkö, se on paksuimmalta kohdaltaan 560 metriä paksu ja ympärysmitaltaan 200 kilometriä. Saari on asumaton. Degersjön
Degersjön on pinta-alaltaan Uudenmaan 11. suurin järvi. Se on karkean u-kirjaimen muotoinen; pohjoisesta työntyvä Degernäsin niemi jakaa sen läntiseen ja itäiseen osaan. Degersjöniin laskevat Seljänalasen vedet pohjoisen suunnasta ja Degersjön puolestaan purkaa vetensä Fiskarsinjokea Pohjanpitäjänlahteen, jonka pohjoinen perukka sijaitsee muutaman kilometrin päässä järvestä. Noin kilometrin mittainen Kvarnbyån-joki yhdistää Degersjön Finnsjöniin. Långsjö
Långsjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Långsjön-järvestä. Suurin osa Långsjön rakennuskannasta on omakotitaloja. Aluetta alettiin suunnitella 1910-luvulla. Nykyisin siellä asuu noin 2500 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 1,06 neliökilometrin suuruinen. Pohjanlahti
Ulkomaan liikenteen tonnimäärillä mitaten Pohjanlahden suurimmat satamat Suomen puolella ovat Rauma, Kokkola ja Tornio. Ruotsin puolen keskeiset satamat ovat Luulaja, Skellefteå, Uumaja, Sundsvall, Gävle ja Hargshamn. Luulajasta viedään rautapellettejä ja tuodaan hiiltä. Gävle on Ruotsin kolmanneksi suurin konttisatama. Siellä käsitellään myös metsäteollisuuden tuotteita ja öljyä. Pohjanlahden satamissa tarvitaan jäänmurtajia vuosittain keskimäärin puoli vuotta, kun Suomenlahdella kausi on vain kolme kuukautta. Ruotsin talous
Ruotsilla on 10 ydinreaktoria sähköntuotantoon, kolme Forsmarkissa Uppsalassa lähellä Tukholmaa, kolme Oskarshamnissa (kiehutusvesireaktoreja) Smålandissa ja neljä Ringhalsissa (kolme painevesireaktoria ja yksi kiehutusreaktori) Hallandissa lähellä Göteborgia. Juutinrauman rannalla Malmön ja Helsingborgin välillä sijaitsevan Barsebäckin yksiköt suljettiin 1999 ja 2005. Suhde ydinvoimaan on ongelmallinen: kansanäänestyksessä 1980 hyväksyttiin ydinvoimasta luopuminen vuoteen 2010 mennessä, mutta päätös kumottiin vuonna 1997. Ydinvoimalla tuotetaan noin 50 prosenttia sähköstä, eli 65–70 TWh vuodessa. Luettelo Ruotsin joista
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin joista. Ensimmäisenä on lueteltu Perämereen ja Merenkurkkuun laskevat joet, toisena Selkämereen ja Ahvenanmereen laskevat joet, kolmantena keskiseen Itämereen laskevat joet ja neljäntenä Juutinraumaan, Kattegatiin ja Skagerrakiin laskevat joet. Luettelo Ruotsin joista
Mereen laskevat joet ovat luettelossa kaikkein eniten vasemmalla ja niiden sivujoet on sisennetty hierarkkisesti allekkain. Asteriskilla (*) on merkitty kunkin vesistön lähdejoet. Joet on lueteltu Ruotsin itärannikkoa pitkin pohjoisesta etelään Skånen asti ja sieltä jälleen etelästä pohjoiseen Ruotsin länsirannikkoa pitkin. Ruotsin maantiede
Ruotsin merialueilla ja sisävesissä on 221 800 saarta. Suurimmat saaret ovat Gotlanti, Öölanti, Orust, Hisingen ja Värmdö. Suurimmat järvet ovat Vänern, jonka vesipinta-ala on 5 585 km, Vättern 1 912 km, Mälaren 1 140 km ja Hjälmaren 484 km. Pisimpiin jokiin kuuluvat Klarjoki–Götajoki 720km (joista 520 km Ruotsin puolella), Muonionjoki-Tornionjoki 570 km, Daljoki 520 km, Uumajanjoki 460 km, Luulajanjoki 450 km ja Ångermanjoki 450 km. Võrtsjärvi
Võrtsjärvi (, ) on Viron ja koko Baltian toiseksi suurin järvi. Se on suurin kokonaan Virossa oleva järvi ja suurin kokonaan Baltiassa oleva järvi. Se sijaitsee Etelä-Virossa Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalla, ja sen eteläosa ulottuu myös Valgamaan puolelle. Võrtsjärven pinta-ala on 270 neliökilometriä, sen pituus on 34,8 km ja leveys 14,8 km. Järvi on kuitenkin hyvin matala, keskisyvyys on 2,8 metriä, ja luonteeltaan se on rehevä. Årsta
Årsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Södermalmin, Södra Hammarbyhamnenin, Johanneshovin, Enskede Gårdin, Enskedefältetin, Östbergan ja Liljeholmenin kaupunginosat. Se muodostettiin vuonna 1926, ja nykyisin sen alueella on asukkaita noin 15 250 ihmisen verran. Maa-alaltaan Årsta on 2,62 neliökilometrin suuruinen. Suomen vesistöalueet
Pienet rannikkovesistöalueita ei ole jaettu ja ne muodostavat aina kokonaisuuden. Esimerkiksi 81.025 tarkoittaa Ingå ån valuma-aluetta, joka laskee Suomenlahdella (81) Kyrkfjärdeniin. Längelmävesi
Längelmäveteen laskee joitakin pienempiä valuma-alueita. Enonselän pohjoisrantaan laskee Uiherlanjoen valuma-alueen (35.726) laskujoki Uiherlanjoki, jonka pääjärvi on Eräjärvi (835 ha). Enonselän kaakkoispohjukkaan laskee Kuhmajärvenojan valuma-alue (35.727), jonka suurin järvi on Kuhmajärvi (505 ha). Saksalonselän kaakkoispään Masonlahden viereen laskee Keljonjärven valuma-alue (35.728), jonka suurin järvi on kapean salmen takana sijaitseva Keljonjärvi (173 ha). Siihen laskevan Myllyojan pääjärvi on Iso Saksijärvi (46 ha). Isoniemenselän Myllynsuuhun laskee alueen toinen Myllyoja, joka on Myllyojan valuma-alueen (35.729) laskuoja. Myllyojan pääjärvi on Kirkkojärvi (242 ha), johon laskee Pakkalanjärvi (100 ha). Järvi-Suomi
Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10–15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin. Jönköpingin lääni
Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella. Siljan
Siljan on järvi Keski-Ruotsissa Taalainmaalla. Järvi on Ruotsin kuudenneksi suurin, ja sen suurin syvyys on 120 metriä. Järven pinta-ala on samaan vesistöön kuuluvat Orsasjön ja Insjön mukaan lukien 354 km², ja suurin asutuskeskus sen rannalla on Mora.
Siljan sijaitsee "Siljansringenin", devonikautisen meteorikraatterin alueella. Alueella on säilynyt runsaasti fossiilipitoisia ordoviki- siluuri ja kambrikautisia sedimenttejä. Länsi-Götanmaa
Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi. Viron joet
Suuria hallinnollisia vesistöalueita on neljä. Ne ovat Narva-Peipsi vesistöalue, Suomenlahden vesistöalue, Riianlahden vesistöalue ja Saariston vesistöalue. Muut paitsi Saariston vesistöalue saa alkuunsa Pandiveren ylängöltä. Jokien valuma-alueet eivät aina noudata valtioiden rajoja, joten ne saattavat sijaita myös Venäjän, Latvian tai Valko-Venäjän alueilla. Noin 33% jokien vedestä laskee Suomenlahteen, 43,6% Riianlahteen, 33% Peipsijärveen ja 0,3% Venäjälle ja Latviaan. Virossa on 15 jokea, joiden valuma-alue on yli 1 000 neliökilometriä ja Narvanjoen valuma-alueen koko ylittää Viron valtion pinta-alan. Emajoen valuma-alue mahtuu lähes kokonaan Viron alueelle ja muodostaa siitä 22%. Pohjois-Viron ja saariston luonnon erikoisuus on kalkkikivikallioiden karstissa. Vesi on syövyttänyt tiensä maanalaisissa onkaloissa muodostaen välillä maanalaisia jokia. Tällaisia jokia ovat esimerkiksi Jõelähtme jõgi, Tuhala jõgi ja Kuivajõgi. Vadstena
Vadstena sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan läpi kulkee riksväg 50 -tie Motalaan ja Ödeshögiin. 16 kilometrin päässä koillisessa sijaitsee Motala. Gränna
Gränna on taajama Jönköpingin kunnassa. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa maan toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 553 asukasta. Ruovesi (järvi)
Ruovesi on Suomen 63. suurin järvi. Jos tulkitaan Ruoveden, Vaskivesi–Visuveden, Palovesi–Jäminginselän ja Tarjanneveden järvialtaat yhdeksi suureksi Iso-Tarjannevedeksi, saadaan sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Iso-Tarjannevesi olisi sillä pinta-alalla Suomen 18. suurin järvi. Mälaren
Mälaren on Ruotsin kolmanneksi suurin järvi Vänernin ja Vätternin jälkeen. Sen pinta-ala on 1 140 neliökilometriä - eli hieman Päijännettä suurempi - ja syvin kohta 64 metriä. Järven vesi laskee sen itäpäästä Itämeren Saltsjönin lahteen Tukholman kohdalla kolmesta eri kohdasta (Norrström, Söderström eli Slussen ja Hammarbyslussen). Laivaliikenteelle tärkein kulkuyhteys Mälarenista Itämereen on kuitenkin etelään johtava Södertäljen kanava. Mjölnajoki
Mjölnajoki () on 52,85 kilometriä pitkä joki Vadstenassa Itä-Götanmaan läänissä Ruotsissa. Joki saa alkunsa Vadstenan, Ödeshögin ja Mjölbyn rajalla sijaitsevasta Tåkern-järvestä ja laskee Ruotsin toiseksi suurimpaan järveen Vätterniin. Joen virtaus on 2,2 m³/s. Fagersjö
Fagersjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan, Hökarängenin, Gubbängenin, Högadalenin ja Rågsvedin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Fagersjö muodostettiin vuonna 1926 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 2400. Maa-alaltaan se on 1,75 neliökilometrin suuruinen. Fagersjö sijaitsee Magelungen-järven läheisyydessä. Kyrösjärvi
Järvi on 36 kilometriä pitkä, noin viisi kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9 607 hehtaaria eli 96 km². Kyrösjärvi on Suomen 48. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, Vääräjoki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. Näistä joista Vääräjoki on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstely palvelee ainakin Kyröskosken voimalan toimintaa, koska sitä hoitaa Satapirkan Sähkö OY, mutta myös tulvienehkäisyä. Esimerkiksi kevättalvella lumen sulamisvesille on tehty järvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylimääräistä vettä ennakolta pois. Tällöin jääkansi laskeutuu 1–1,5 metriä alemmaksi ja kivet työntyvät jään läpi. Järven keskisyvyys on 10 metriä, mutta sillä on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syvänteitä, joista syvin on 47 metriä syvä. Järvessä on vettä 1,00 km³. Valuma-alue on järven tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyröskosken kautta, missä rakennusvirtauma on 67 m³/s. Ruotsi
Ruotsissa on 29 kansallispuistoa. Ensimmäiset yhdeksän niistä perustettiin 1909. Niiden lisäksi maassa on 3 200 luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat yhteensä neljä miljoonaa hehtaaria. Maan 4 000:sta Natura 2000 -alueesta noin 60 prosenttia on kansallispuistoja tai luonnonsuojelualueita. Preem
Preemillä on kaksi öljynjalostamoa: Pohjoismaiden suurin jalostamo Preemraff Lysekil Lysekilissä ja hieman pienempi Preemraff Göteborg Göteborgissa. Preemraf Lysekilin teollisuussatama on rahtimäärältään Ruotsin 2. suurin satama. Jalostamot tuottavat paitsi Preem-ketjun tarvitsemat öljytuotteet, ne myös myyvät pääosan tuotannostaan muille asiakkaille Ruotsissa ja ulkomailla. Arresø
Arresø on järvi Tanskan Själlannissa Frederiksværkin itäpuolella. Järvi on pinta-alaltaan Tanskan suurin, 39,87 neliökilometriä.