Mikä on Virginian pinta-ala?
Virginia
Virginia on pinta-alaltaan 110 784,67 km josta vesipinta-alan määrä on 8 236,5 km. Virginia on siis Yhdysvaltojen valtioista pinta-alan suuruusjärjestykseltään sijalla 35. Virginian rajanaapureita ovat Maryland koillisessa, Länsi-Virginia pohjoisessa, Kentucky lännessä, Tennessee lounaassa ja Pohjois-Carolina etelässä.
Blacksburg
Blacksburgin kokonaispinta-ala on 50,2 km², josta 50,1 km² on maata ja 0,1 km² (0,10 %) vettä. Blacksburg on 634 metriä merenpinnan yläpuolella. Se on 15. suurin kunta ja suurin pikkukaupunki Virginian osavaltiossa. Virginia City (Montana)
Kaupunki sijaitsee 1 756 metriä merenpintaa korkeammalla. Kaupunki on Alders Creek -puron uurtaman Alder’s Gulch -kurun varrella. Kaupungin läpi virtaa Daylight Creek -niminen puro. Arlingtonin piirikunta
Pääkaupunkia perustettaessa Virginia luovutti nykyisen Arlingtonin alueen Yhdysvaltain hallinnolle, ja vuonna 1801 Yhdysvaltain kongressi liitti sen nimellä Alexandrian piirikunta osaksi Columbian liittopiiriä. Vuonna 1846 kongressi palautti luovutetun maan takaisin Virginialle, johtuen kongressiedustusta ja orjuuden lakkauttamista koskevista erimielisyyksistä. Virginian muutti piirikunnan nimen vuonna 1920 Arlingtoniksi, jotta sitä ei sekoitettaisi viereiseen Alexandrian kaupunkiin. Mainenlahti
Mainenlahti on Atlantin valtamereen kuuluva merenlahti, joka sijaitsee Yhdysvaltojen ja Kanadan itärannikolla. Lahden pinta-ala on noin 93 000 neliökilometriä ja sillä on rantaviivaa Pohjois-Amerikan mantereen kanssa yhteensä 12 000 kilometriä. Länsi–luoteessa sitä reunustavat Massachusettsin, New Hampshiren ja Mainen osavaltiot Yhdysvalloissa. Pohjoisessa se kapenee Fundynlahdeksi New Brunswickin ja Nova Scotian provinssien välissä Kanadassa. Idässä ja etelässä, Pohjois-Amerikan mannerjalustan reunalla, Georgesin ja Brownsin matalikot erottavat sen Atlantin syvänmeren alueesta. Viljandimaa
Viljandimaan asukasluku on noin 48 000. Maakunnan pinta-ala on 3 420 km². Philadelphia
Philadelphian maapinta-ala on 347 neliökilometriä. Philadelphia sijaitsee Pennsylvanian osavaltion itäosassa Delaware- ja Schuylkilljokien yhtymäkohdassa. Kaupungin matalin kohta on noin 1,5 ja korkein noin 130 metriä merenpinnan yläpuolella. Philadelphian ympärillä on New Jerseyn, Delawaren ja Marylandin osavaltioihin ulottuva Philadelphian–Camdenin–Wilmingtonin metropolialue. Ivano-Frankivskin alue
Alueen pinta-ala on 13 900 km². Vuoden 2012 alussa väestöä oli 1 388 000 henkeä, joista 43,3 prosenttia katsottiin kaupunkilaisiksi. Virginia
Etnisistä ryhmistä suurin on afroamerikkalaiset (19,6 %), saksalaiset (11,7 %), englantilaiset (11,1 %) ja irlantilaiset (9,8 %). Viime aikoina osavaltioon on alkanut muuttaa monia latinoja Keski- ja Etelä-Amerikan valtioista, he muodostavat 6,6 % väestöstä. Latinoilla on keskimääräisesti paremmat tulot perhettä kohti Virginiassa kuin muissa osavaltioissa. Suurin osa heistä asuu Virginian pohjoisosissa. Virginia
Virginian vilkkaan kulttuurielämän juuret ovat siirtomaa-ajassa, osavaltiossa toimii yli sata historiallista seuraa ja museota. Williamsburgissa kokonaisesta kaupunginosasta on restauroitu elävä museo jossa esitetään aikaa ennen Yhdysvaltojen itsenäistymistä. Tuon ajan arkkitehtuuriin voi tutustua myös presidenttien George Washingtonin ja Thomas Jeffersonin kotitaloissa. Virginiankrassi
Virginiankrassi ("Lepidium virginicum") on laji krassien suvussa. Sitä esiintyy Pohjois-Amerikassa. Se on 20–30-senttimetriseksi kasvava ruoho, jonka alimmat lehdet ovat liuskaisia, ylemmät kapeita hammaslaitaisia. Valkoisset terälehdet ovat tavallisesti verhiötä pidempiä. Virginianpihta
Virginianpihta kasvaa 15–18 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan alle 30 senttimetriä paksuksi puuksi, jolla on matalat juuret, leveähkön kartiomainen latvus ja harvat haarat. Yleensä se alkaa tuottaa siementä 15-vuotiaana ja elää keskimäärin 150-vuotiaaksi. Suurin koskaan löydetty yksilö oli 26,5 metriä korkea ja läpimitaltaan 86 senttimetriä. Virginianpihdan kuori on nuorena sileää mutta muuttuu vanhemmiten karheaksi. Kuluvan kesän kasvainranka on tiheään punertavakarvainen. Talvisilmut ovat pihkaiset, oranssinruskeat ja munanmuotoiset tai pallomaiset. Virginianalppiruusu
Virginianalppiruusu on kotoisin Pohjois-Amerikan kaakkoisosista. Sen luontainen levinneisyysalue ulottuu pohjoisessa Virginiaan ja Kentuckyyn ja etelässä Georgiaan ja Alabamaan. Lajin tieteellinen nimi "catawbiense" viittaa Pohjois-Carolinan vuorilla virtaavaan Catawbajokeen, joka on puolestaan saanut nimensä lähistöllä eläneiltä catawbaintiaaneilta. Lajin löysi juuri tältä joelta vuonna 1809 skotlantilainen kasvitieteilijä John Fraser, joka vei sen mukanaan Englantiin. Yanceyn piirikunta
Yanceyn piirikunta on Pohjois-Carolinan osavaltioon kuuluva metsäinen ja vuoristoinen piirikunta, jonka pinta-ala on 809 neliökilometriä ja väkiluku vajaat 18 000. Sen alueella sijaitsee viisi korkeinta vuorenhuippua Mississippijoen itäpuolisessa osassa Yhdysvaltoja – niistä korkein on 2 037 metrin korkeuteen kohoava Mount Mitchell. Kanadan maantiede
Kanadan pinta-ala on 9 984 670 km², josta maata on 9 093 507 km² ja vettä 891 163 km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala. Väärinjärvi
Järven pinta-ala on 184 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0053 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 10,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 hehtaaria, mikä on noin 0,5 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 yli aarin ja loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 18,9 kilometriä. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km², sisävesiä  km² ja merialueita  km². Maakunnan väkiluku oli henkeä, joten se oli Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen Suomen kolmanneksi runsasväkisin maakunta. Maakunnan valtakunnallinen väestöosuus on noin 8,7 prosenttia. Asukkaista 5,7 prosenttia oli ruotsinkielisiä ja 3,9 prosenttia vieraskielisiä. Varsinais-Suomen väestötiheys on Suomen toiseksi suurin Uudenmaan maakunnan jälkeen. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Turku. Varsinais-Suomessa on enemmän kesämökkejä kuin missään muussa Suomen maakunnassa: Vuonna 2012 Varsinais-Suomessa niitä oli noin 49 000. Yhdysvallat
Amerikan yhdysvallat (, lyh. "USA") eli Yhdysvallat on pääosin Pohjois-Amerikan keskiosassa sijaitseva perustuslaillinen liittovaltio, joka koostuu 50 osavaltiosta ja yhdestä liittovaltion hallinnollisesta piirikunnasta sekä useista erillisalueista. Se on väkiluvultaan maailman kolmanneksi suurin maa. Maapinta-alaltaan Yhdysvallat on maailman neljänneksi laajin maa, vesialueet mukaan luettuna se on maailman kolmanneksi laajin. Delaware
Delawaren pinta-ala on 6 452 neliökilometriä. Delaware on Yhdysvaltojen toiseksi pienin osavaltio Rhode Islandin jälkeen. Se on myös Yhdysvaltojen alavin osavaltio, maaston keskikorkeus on vain noin 20 m merenpinnasta, ja korkeinkin kukkula alle 140 m. Osavaltion pohjoisosassa on pyöreämuotoisia kukkuloita ja niittyjä, etelässä suomaata, rannikolla hiekkarantoja. Vaavunjärvi
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä. Amerikka
Amerikka eli Uusi manner on manner maapallon läntisellä puoliskolla. Se kattaa Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan. Mannerta ympäröivät Atlantti, Tyynimeri ja Pohjoinen sekä Eteläinen jäämeri. Amerikan pinta-ala on 8,3 prosenttia koko maapallon maa-alasta, ja siellä asuu noin 900 miljoonaa ihmistä (14 prosenttia koko maailman väestöstä). Suomen kielessä Uuden mantereen synonyyminä käytetään joskus myös nimitystä uusi maailma. Edinburg (Virginia)
Edinburg on kunta, joka sijaitsee Yhdysvalloissa Shenandoahin piirikunnassa Virginian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 1,9 km², ja vuoden 2010 väestönlaskennassa asukasmäärä oli 1 041. Edinburg on perustettu vuonna 1852. Virginiantupakka
Virginiantupakka kasvaa 125 cm korkeaksi. Sillä on punaiset, torvimaiset kukat.
Kasvina tupakka pystyy tulemaan toimeen hyvinkin vaihtelevissa ilmasto-olosuhteissa ja suurehko osa sen viljelystä tapahtuukin Yhdysvaltain pohjoisvaltioissa kuten Virginiassa, vaikka aromikkaimpia lajikkeita kasvaakin lämpimimmillä leveysasteilla. Luonnonvaraisena virginiantupakka kasvaa Meksikossa, Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Intiassa. "Nicotianaksi" tupakkaa on alettu kutsua ranskalaisen diplomaatin Jean Nicot'n mukaan. Hän toi tupakan Ranskaan vuonna 1560. Venetsian metropolikaupunki
Venetsian maakunnan pinta-ala on 2 461 km². Asukkaita oli vuoden 2014 lopussa noin 860 000. Metropolikaupungin väkiluvultaan suurimmat kaupungit ovat: Arlingtonin piirikunta
Virginian osavaltio luovutti Arlingtonin maa-alueen Yhdysvaltain liittovaltiolle 1790, jolloin kongressi hyväksyi suunnitelman, jonka mukaan uusi pysyvä pääkaupunki piti perustettaisiin Potomac-joen varrella sijaitsevalle, presidentti George Washingtonin valitsemalle paikalle, joka koostuisi Marylandin ja Virginian osavaltioiden luovuttamista alueista. Liittovaltion liittopiiristä piti tulla neliön muotoinen alue, jonka sivut olisivat 10 mailia, ja pinta-ala 100 neliömailia. Virginiantammi
Virginiantammi kasvaa avoimissa ainavihannissa metsissä ja pensastoalueilla. Laji viihtyy hiekkapitoisilla mailla ja kestää hyvin maaperän suolaisuutta. Se on hyvin tyypillinen merenranta-alueiden ja hiekkaisten vallisaarten puulaji. Virginiantammi kasvaa usein yhdessä muiden ainavihantien tammilajien kanssa, mutta saattaa kasvaa monenlaisissa sekametsissä monien muiden puulajien kanssa. Lajin tiedetään myös risteytyvän luonnossa useiden muiden tammilajien kanssa.
Lajin elinalueiden ilmasto on keskimäärin suhteellisen kostea. Vuoden keskimääräinen sadanta vaihtelee 810 millimetristä Texasissa 1650 millimetriin osissa Meksikonlahden rannikkoa. Puun levinneisyysalueen keskimääräinen kesälämpötila on 27 celsiusastetta ja talvilämpötila 2–16 celsiusastetta. Puu vahingoittuu herkästi pakkasessa. Virginia Beach
Virginia Beach sijaitsee Virginian osavaltion itäosassa Atlantin valtameren rannalla. Alue kaupungin lähistöllä tunnetaan nimellä Hampton Roads. Hampton Roads on James-joen estuaarin muodostama ja Virginian niemimaan suojaama suuri luonnollinen reti. Itse kaupungin alue ulottuu noin 45 kilometriä etelään Chesapeakenlahdelta. Sen alue käsittää Back Bayn laguunin ja luonnonsuojelualueen kaupungin eteläosassa. Virginia
Virginian bruttokansantuote vuonna 2010 oli 424 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 10. sijalla. Henkeä kohti BKT oli 47 570 dollaria. New Hampshire
New Hampshire on Yhdysvaltain koilliskulmassa sijaitseva osavaltio, yksi 13 alkuperäisestä siirtokunnasta. Osavaltion pääkaupunki on Concord ja pinta-ala 24 239 km². Asukkaita on 1 316 470 (v. 2014). Osavaltion aseman New Hampshire sai 21. kesäkuuta 1788, järjestyksessään yhdeksäntenä osavaltiona. Osavaltion rajanaapureina ovat Vermont lännessä, Massachusetts etelässä ja Maine idässä. Pohjoispuolella on Kanada. Virungavuoret
Virunga kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Siellä on Virungan kansallispuisto, joka kattaa 790 000 hehtaaria. Se rajoittuu Ugandan Rwenzorivuorten kansallispuistoon, jonka pinta-ala on 99 600 hehtaaria, Ruandan Parc National des Volcansiin, jonka pinta-ala on 15 000 hehtaaria, ja sivuaa muutamia kilometrejä Ugandan Mgahingan kansallispuistoa, jonka laajuus on 2 900 hehtaaria. Kolumbia
Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa. Ohion maantiede
Ohion pinta-ala, 116 096 km on osavaltioista vasta 35. suurin ja se on yksi pienimmistä osavaltioista Appalakien länsipuolella. Osavaltion keskeinen sijainti ja hyvät kulkuyhteydet Yhdysvaltojen eri osiin ovat olleet sen tärkeä menestystekijä. Virginia City (Nevada)
Virginia City on Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva historiallinen kaivoskaupunki, jossa Mark Twain aloitti uransa lehtimiehenä vuonna 1863. Virginia City on statukseltaan epäitsenäinen "unincorporated community" ja Storeyn piirikunnan keskus. Virginia Cityssä on alle tuhat asukasta, ja sen kaupunkikuva, joka muodostaa "Virginia City Historic Districtin", on julistettu suojelukohteeksi. Virginiantammi
Hedelmä on maljamaisen kehdon ympäröimä pähkinä eli tammenterho. Terhot kasvavat yksittäin tai 2–3 terhon ryhmissä. Maljamainen kehto on 8–15 millimetriä pitkä, 8–15 millimetriä leveä ja vaaleanharmahtavien suomujen peittämä. Pähkinä on 15–20 millimetriä pitkä ja 8–15 mm leveä. Pähkinät ovat tummanruskeita tai mustia. Ne kypsyvät syyskuussa ja varisevat tavallisesti ennen joulukuuta. Useat eläimet käyttävät puun pähkinöitä ravinnokseen ja samalla levittävät siemeniä. Virginiantuomi
Virginiantuomi on yksikotinen kasvi, joka kukkii huhti–heinäkuussa pian lehtien puhkeamisen jälkeen. Sillä on valkoiset kukat, jotka muodostavat 7–15 senttimetriä pitkiä, tiheitä terttuja lehdekkäisiin vuosikasvaimiin. Kukat ovat säteittäisiä ja maljakehämäisiä, ja niiden verhiö on jakaantunut viiteen kolmiomaiseen ja tylppään liuskaan, jotka ovat kukkapohjuksen pituisia ja nysty- ja hammaslaitaisia. Teriö muodostuu viidestä yksittäisesta terälehdestä, jotka ovat pyöreitä ja vain 2,5–4 millimetrin pituisia. Kukat ovat kaksineuvoisia ja niissä on paljon pitkiä heteitä mutta vain yksi emi. Hedelmä on noin 1 senttimetrin mittainen, tummanpunainen, harvoin musta tai likaisenvalkoinen luumarja, jonka sisällä on yksi sileä siemen. Villieläimet sekä painovoima levittävät siemenet puun ympäristöön. Virginiantuomi lisääntyy myös suvuttomasti maavarresta kasvavien tyvivesojen avulla. Louisiana
Louisiana sijaitsee Meksikonlahden pohjukassa Mississippijoen suistoalueella. Sen rajanaapureita ovat Mississippin osavaltio idässä, Arkansas pohjoisessa ja Texas lännessä. Eteläisessä osassa osavaltiota viljellään sokeriruokoa ja keskiosissa riisiä, puuvillaa viljellään joka puolella. Louisiana on altis tulville ja hurrikaaneille. 
Osavaltion pinta-alasta noin 57 000 km² eli lähes puolet on suota ja Mississippin tulvamaata; joen tulvat eivät kuitenkaan ole vuotuisia ja niitä yritetään estää padoilla ja rantavalleilla. Noin 71 000 km² osavaltion maa-alasta on ylänköä, lähinnä preeriaa ja metsiä. Luoteis-Louisianassa sijaitseva Driskill Mountain (163 m) on osavaltion korkein kohta. Virginianpihta
Lehdet ovat litteitä neulasia, jotka siirottavat kampamaisesti sivuille ja paljastavat puun haararangan. Yksittäinen neulanen on 10–20 millimetriä pitkä ja 2 millimetriä leveä ja muodoltaan kapean vastapuikea. Sen yläpinnalla on ilmarakoja ja alapinnalla kaksi puhtaanvalkoista, 8–12-jonoista ilmarakojuovaa. Kukinto on perätön ja tylppäkärkinen käpy, jossa on pitkäkärkiset ja taakäänteiset peitinsuomut. Virginianpihta on yksikotinen eli samassa yksilössä kasvaa sekä hede- että emikukintoja. Hedekukinnon pituus on yleensä alle 1 senttimetriä ja emikukinnon 4–5,5 senttimetriä. Richmond (Virginia)
Kaupungin pinta-ala on 162,0 km² josta vettä on 6,4 km². Kaupungin halki kulkee Jamesjoki. Richmondia ympäröivät Henricoin ja Chesterfieldin piirikunnat. Virginia Beach
Virginia Beachin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 437 994 ja vuoden 2017 arvion mukaan 450 435. Suuremman Virginia Beach–Norfolk–Newport News -metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 1 671 683. Kaupungin asukkaista 67,6 % oli taustaltaan valkoisia, 19,1 % afroamerikkalaisia, 0,3 % intiaaneja, 7,6 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 6,5 % aasialaisia. 12,1 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 9,1 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. Etelä-Amerikka
Etelä-Amerikka on maanosa läntisellä pallonpuoliskolla Tyynenmeren ja Atlantin välissä. Se on Amerikan mantereen eteläosa. Etelä-Amerikan pinta-ala on noin 17 840 000 neliökilometriä eli 3,5 prosenttia Maan koko pinta-alasta; se on näin ollen neljänneksi suurin maanosa. Chesapeakenlahden silta-tunneli
Chesapeakenlahden silta-tunneli ("The Chesapeake Bay Bridge-Tunnel, CBBT") on Yhdysvalloissa sijaitseva 28,3 kilometriä pitkä siltoja ja tunneleita sisältävä tieyhteys. Se kulkee Chesapeakenlahden suun poikki yhdistäen Delmarvan niemimaahan kuuluvan Virginian Eastern Shoren ja Virginia Beachin ja Hampton Roadsin metropolialueen. Valmistuessaan vuonna 1964 se korvasi 1930-luvulla alkaneen lauttaliikenteen South Hampton Roadsin ja Virginian niemimaan välillä. Brittiläinen Kolumbia
Brittiläinen Kolumbia (, ) on Kanadan läntisin, vuonna 1871 perustettu, Tyyneen valtamereen rajoittuva provinssi. Sen maapinta-ala on 925 186 neliökilometriä. Vuonna 2016 asukasluvuksi ilmoitettiin 4 648 055. Pohjois-Amerikan maantiede
Pohjois-Amerikka on 25,3 miljoonaa neliökilometriä pinta-alaltaan ja siten kolmanneksi suurin manner. Manner rajoittuu idästä Atlanttiin, pohjoisesta Jäämereen ja lännestä Tyyneenmereen. Manner kapenee etelään mentäessä, ja Väli-Amerikan kannas yhdistää sen Etelä-Amerikkaan. Vâlcea (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 765 km². Alueen pohjoisosassa kohoaa Karpaattien vuoristo ja sen läpi virtaa pohjois-eteläsuunnassa Oltjoki. Amerikan maantiede
Amerikan manner jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: Pohjois-Amerikkaan, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Väli-Amerikka ei ole oma mantereensa, mutta sen latinokulttuuri erottaa sen selkeästi muista Pohjois-Amerikan valtioista, joten siksi se käsitellään omana alueenaan. Pohjois-Amerikka on pinta-alaltaan 25,3 miljoonaa neliökilometriä ja sen ilmasto on lauhkea. Trooppisen ilmaston Väli-Amerikka muodostuu manneralueen valtioista ja Karibianmeren saarista. Etelä-Amerikan pinta-ala on 17,6 miljoonaa neliökilometriä ja pitkän muotonsa vuoksi se ulottuu tropiikista subpolaariselle alueelle, minkä vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret. Etelä-Amerikan pohjoisosissa laajat alueet kuuluvat tropiikkiin, kun taas eteläosat ovat lauhkeammassa vyöhykkeessä. Las Vegas (New Mexico)
Kaupungin pinta-ala on 19,5 km² ja se sijaitsee 1 961 metriä merenpinnan yläpuolella Suurten tasankojen ja Kalliovuorten yhtymäkohdassa. Gallinas River -joki virtaa kaupungin lähistöllä.Kaupungin läpi virtaa Gallinas Creek -niminen joki, joka haarautuu kahdeksi kaupungin keskustassa. Armenian maantiede
Armenian pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Siitä maatalousmaata on 1,4 miljoonaa hehtaaria, josta viljelykelpoista 495 000 ha, monivuotisia istutuksia 64 000 ha, noin 140 000 ha nurmiviljelyssä ja 649 000 ha laidunmaina. Virginia
Suurimmat kaupungit ovat Virginia Beach, Norfolk, Chesapeake, Arlington ja Richmond. Näissä viidessä on yli 200 000 asukasta vuonna 2008. Alexandria (Virginia)
Suurin osa nykypäivän Alexandriasta oli osa noin kymmenen kilometrien maapalaa, jonka Virginian kuvernööri luovutti englantilaiselle kapteenille, Robert Howsonille vuonna 21. marraskuuta 1669. Noin kuukautta myöhemmin Howson myi maan 6 000 punnasta tupakan kasvattaja John Alexanderille. Nevada
Nevada kuului aikaisemmin Meksikoon, mutta joutui Yhdysvaltojen hallintaan vuonna 1848. Vuonna 1850 Yhdysvaltain kongressi perusti Utahin territorion, joka koostui nykyisistä Utahin, Idahon ja Nevadan osavaltioista. Vuonna 1859 Comstock Lodesta löydettiin kultaa ja hopeaa, ja seurauksena oli kullankaivajien virta. Siksi alueelle perustettiin Virginia City. Vergennes (Vermont)
Yhdysvaltain väestölaskentaviraston mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 6,5 km, josta 6,2 km on maata ja 0,3 km (4%) on vettä. Mordva
Tasavallan pinta-ala on 26 200 neliökilometriä eli tasavalta on alueeltaan melko pieni federaatiosubjekti. Pinta-ala vastaa noin 7,7 prosenttia Suomen pinta-alasta. Denver
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 401,3 km² josta maata on 397,2 km² ja vettä 4,1 km². Veden osuus on 1,03 %. Denver sijaitsee yli puolitoista kilometriä merenpinnan yläpuolella. Arlingtonin piirikunta
Arlingtonin rajanaapuri idässä Potomacjoen toisella rannalla on Washington, lännessä Fairfaxin piirikunta ja Falls Churchin kaupunki, ja etelässä Alexandrian kaupunki. Piirikunnassa oli vuonna 2012 n. 220 000 asukasta. Sen pinta-ala on 67 neliökilometriä, ja se on Yhdysvaltain pinta-alaltaan pienin itsehallinnon omaava piirikunta. Toisin kuin piirikunnissa yleensä, Arlingtonin alueella ei ole erillisiä kunnallishallinnollisia alueita. Näiden erityispiirteiden johdosta Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto United States Census Bureau sisällyttää Arlingtonin tilastoissaan kuntana Washingtonin metropolialueeseen. Beninin maantiede
Alueen pinta-ala 112 622 neliökilometriä, joka on hieman suurempi kuin esimerkiksi Bulgarian. Beninin pinta-ala on noin kolmannes Suomen (338 448 neliökilometriä) pinta-alasta. Benin ulottuu Atlantin valtamereltä 700 kilometrin päähän pohjoiseen Niger-joellle. Rannikko on 121 kilometriä pitkä, mutta maa on leveimmässä kohdassa noin 325 kilometriä leveä. Morgantown
Morgantown on kaupunki ja Monongalian piirikunnan hallinnollinen keskus Länsi-Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki on perustettu vuonna 1838. Kaupungin pinta-ala on 27,5 km² ja vuonna 2010 siellä oli 29 660 asukasta. Kaupunki sijaitsee Monongahela-joen varrella ja siellä toimii muun muassa oma yliopisto. Ranska
Ranska sijaitsee Länsi-Euroopassa Atlantin valtamereltä Välimerelle ulottuvalla alueella. Sitä rajaavat pohjoisessa Englannin kanaali, lännessä Biskajanlahti, etelässä Pyreneet ja Välimeri sekä idässä Alpit, Juravuoret ja Rein. Naapurivaltioita ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja, Andorra ja Monaco. Manner-Ranskaan kuuluu myös Korsikan saari () Välimeressä. Ranskan pinta-ala on 551 500 neliökilometriä, ja rantaviivaa sillä on . Mobilen piirikunta
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan piirikunnan pinta-ala on 4 258 km², josta 3 194 km² on maata ja 1 064 km² (25 %) vettä. Oman
Omanin pinta-ala on maan omien virallisten lukujensa mukaan noin 300 000 neliökilometriä, mutta 1990-luvun ulkomaalaiset arviot olivat vain 212 000 neliökilometriä. Nykyään CIA:n mukaan maan pinta-ala on kuitenkin 309 500 neliökilometriä. Kolumbian maantiede
Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa. Kreikka
Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa ja 11. suurin koko maailmassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa. New Mexico
New Mexicon osavaltion kokonaispinta-ala on 315 194 km². Vain pieni osa (607 km²) sen pinta-alasta on vettä. Osavaltion itäraja sijaitsee 103° W -pituuspiirillä Oklahoman osavaltion kanssa ja 5 km lännempänä 103,5° W -pituuspiirillä Texasin kanssa. Etelässä Texas muodostaa rajasta kaksi kolmasosaa, kun taas meksikolaiset osavaltiot Chihuahua ja Sonora muodostavat rajasta yhden kolmasosan. Lännessä New Mexicon raja sijaitsee 109° 03' W -pituuspiirillä Arizonan kanssa ja pohjoisraja 37° N -leveysasteella Coloradon kanssa. New Mexicon, Coloradon, Arizonan ja Utahin osavaltiot muodostavat New Mexicon luoteisosassa Four Corners -nimisen alueen. Yhdistynyt kuningaskunta
Yhdistyneen kuningaskunnan pinta-ala on 243 610 neliökilometriä. Maan asukasluku on noin 64,3 miljoonaa, joten se on väkiluvultaan Euroopan unionin kolmanneksi suurin jäsenvaltio. Prince Williamin piirikunta
Prince Williamin piirikunta () on piirikunta Virginian osavaltion koillisosassa Yhdysvalloissa. Se kuuluu Yhdysvaltojen pääkaupungin Washington D.C.:n metropolialueeseen ja Virginian osavaltion toiseksi väkirikkain ja neljänneksi nopeimmin kasvava piirikunta. Vuoden 1990 väestönlaskennassa asukasluku oli runsaat 200 000 ja vuonna 2010 miltei kaksinkertainen, 402 000. Washington (DC)
Washington sijaitsee Potomacjoen varrella Yhdysvaltain itärannikolla. Washingtonia rajaa lounaassa Virginian osavaltio ja muissa suunnissa Marylandin osavaltio. Kaupungin arvioitu väkiluku vuonna 2014 oli 658 893. Laajempi Washingtonin suurkaupunkialue, joka ulottuu myös Baltimoreen ja Virginian pohjoisosaan, on noin 9,5 miljoonalla asukkaallaan Yhdysvaltain neljänneksi suurin suurkaupunkialue. Virginialainen
Virginialainen on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka kertoo Wyomingissa sijaitsevasta Shiloh-nimisestä karjatilasta ja sen työnjohtajasta, Virginiasta kotoisin olleesta karjapaimenesta, jota näytteli James Drury. Kirjailija Owen Wisterin vuonna 1902 ilmestyneeseen samannimiseen romaaniin löyhästi perustuvaa sarjaa kuvattiin kaiken kaikkiaan 249 jaksoa vuosina 1962–1971. Tuotannon päättyessä olivat Druryn esittämä päähenkilö Virginialainen sekä hänen lähin miehensä, karjapaimen Trampas, esittäjänään Doug McClure, sarjan ainoat jäljellä olleet alkuperäisessä rooligalleriassa mukana olleet henkilöt. Norjan maantiede
Norjan maantiede tarkoittaa Norjan valtion hallitsemia alueita ja niillä esiintyviä ilmiöitä, jotka ovat maantieteellisen tieteenalan tarkastelun kohteena. Norja on pinta-alaltaan 323 787 neliökilometriä. Maa rajautuu lännessä Norjanmereen, etelässä Skagerrakin salmeen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Norjan pääkaupunki on Oslo. Muita suuria kaupunkeja ovat Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand ja Tromssa. Norjalla on maarajaa Venäjän, Suomen ja Ruotsin kanssa. Virginia
Virginiassa on useita golfkenttiä ja moottoriurheiluratoja, suurimpina Martinsville Speedway ja Richmond International Raceway Texas
Texas (suomeksi käytetään myös kirjoitusasua Teksas) on Yhdysvaltain toiseksi suurin osavaltio niin pinta-alaltaan kuin asukasluvultaankin. Texas julistautui itsenäiseksi Meksikosta vuonna 1836 ja liittyi Yhdysvaltoihin 28. osavaltiona vuonna 1845. Texasilla on yhteistä rajaa Meksikon kanssa. Idässä Texas rajoittuu Louisianan ja Arkansasin, pohjoisessa Oklahoman ja lännessä New Mexicon osavaltioon. Indianapolis
Indianapolisin pinta-ala on 936,1 neliökilometriä. Se sijaitsee White Riverin varrella lähellä Indianan osavaltion keskikohtaa paikassa, jossa Fall Creek yhtyy siihen. Kaupunki on rakennettu tasaiseen laaksoon, jota reunustavat kukkulat. Kaupunki on 200–280 metrin korkeudessa merenpinnasta. Columbia (Etelä-Carolina)
Columbia on Etelä-Carolinan osavaltion pääkaupunki itäisessä Yhdysvalloissa. Kaupungissa asuu 129 272 asukasta (2010) ja sen pinta-ala on 324,7 km² (vettä 6,4 km²). Se on perustettu 1786, tarkoituksena oli rakentaa osavaltiolle uusi pääkaupunki, aiempi oli ollut Charleston. Kaupungissa sijaitsee Etelä-Carolinan osavaltion yliopisto sekä kaksi muutakin yliopistoa ja teknillinen korkeakoulu. Virginia
Virginia on asukasluvultaan suurin osavaltio, jossa ei ole pääsarjatason ammattilaisjoukkuetta. Yhtenä syynä on useita pääsarjatason joukkueita omaavan Washington DC:n läheisyys. Useita alempien sarjatason ammattilaisjoukkueita osavaltiosta kuitenkin löytyy, etenkin baseballin ja jalkapallon saralta. Virginia Techillä ja Virginian yliopistolla on useita menestyviä joukkueita yliopistosarjoissa. Amazonas (Venezuela)
Amazonas () on yksi Venezuelan osavaltioista. Osavaltio sijaitsee maan eteläosassa muodostaen lähes viidesosan maan pinta-alasta. Kuitenkin vähemmän kuin prosentti Venezuelan väestöstä asuu osavaltiossa. Osavaltion pääkaupunki on Puerto Ayacucho. Amazonas oli liittovaltion terrorio vuodesta 1864 vuoteen 1994, jolloin se sai osavaltion oikeudet. Augusta (Georgia)
Augusta on eteläisessä Yhdysvalloissa sijaitsevan Georgian osavaltion toiseksi suurin kaupunki. Sen pinta-ala on 851 km² (vettä 11 km²) ja asukasluku 195 182 (). Asukkaista 45,5 % on valkoisia ja 50 % mustia. Kaupunki on perustettu vuonna 1733 ja oli osavaltion pääkaupunki vuosina 1777–1868. Lvivin alue
Lvivin alue perustettiin 4. joulukuuta 1939. Lvivin alueen pinta-ala on 21 831 neliökilometriä, joka on 3,6 prosenttia koko Ukrainan pinta-alasta. Suur-Saimaan alue
Suur-Saimaan alue (vesistöaluetunnus 04.1) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 17925,41 neliökilometriä, ja josta 11 233,49 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 691,92 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 32,7 %. Vesistön alueen alarajana on Venäjän raja, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 52 696,63 neliökilometriä ja järvisyys 19,78 %. Richmond Hill (Georgia)
Richmond Hill on kaupunki Yhdysvaltain kaakkoisosassa Georgian osavaltiossa. Sen pinta-ala on 26,4 km² (vettä 0,1 km²) ja asukasluku 6 959 (). Asukkaista 81 % on valkoisia, 14 % mustia ja 4 % latinoja. Kaupunki tunnetaan Henry Fordin kesäasunnon paikkana, ja hän on myös rakennuttanut kaupunkiin useita rakennuksia. Virginia
Ensimmäiset ihmiset saapuivat Virginiaan noin 5000 vuotta sitten. Vuonna 1583 kuningatar Elisabet I antoi Sir Walter Raleighille luvan perustaa siirtokunta Floridasta pohjoiseen. Jaakko I:n mukaan nimetty englantilaisten ensimmäinen pysyvä asutus Amerikassa Jamestown perustettiin toukokuussa 1607. Vuonna 1699 siirtokunnan pääkaupunki siirrettiin Williamsburgiin, jonne oli perustettu College of William & Mary -korkeakoulu vuonna 1693. Venäjä
Venäjä on noin 17 miljoonan neliökilometrin pinta-alallaan maailman suurin valtio, ja se peittää enemmän kuin kahdeksasosan maapallon maa-alueista. Vuonna 2011 se oli maailman yhdeksänneksi väkirikkain maa noin 139 miljoonalla asukkaallaan. Venäjä käsittää suurimman osan Pohjois-Aasiaa ja noin 40 prosenttia Euroopasta ja sen alue jakautuu yhdeksälle aikavyöhykkeelle. Maassa on lukuisia eri kasvillisuus- ja maatyyppejä. Venäjällä on maailman suurimmat mineraali- ja energiavarat: kaasuvarat ovat maailman suurimmat, kivihiilivarat toiseksi ja öljyvarat kahdeksanneksi suurimmat. Maalla on maailman suurimmat metsävarat ja sen järvissä on noin neljäsosa maailman sulasta makeasta vedestä. Brasilia
Kolmesta Brasilian päävyöhykkeestä pienin on Guayanan ylänkö, jonka Brasilian osuudella on pinta-alaa noin 400 000 neliökilometriä eli vain 5 % maan kokonaispinta-alasta. Guayanan ylängön, joka on hyvin vanha massiivi, peruskallio muodostuu gneissistä, kiilleliuskeesta, graniitista ja kvartsiitista. Alueella on myös nuorempia, vulkaanisia kivilajeja, jotka ovat kerrostuneet vanhojen kivilajien päälle. 
Ylängön massiivin ja Amazonasin rajalla on paljon koskia ja putouksia, koska alueella on jyrkkä murros. Kosket vaikeuttavat pääsyä sisämaahan niin paljon, että alueella elää vain karaib-intiaaneja. Alueen länsiosassa on maan korkein huippu Pico da Neblina (2994 m). Arlingtonin piirikunta
Yhdysvaltain tilastokeskuksen mukaan piirikunnan pinta-ala on 67,3 neliökilometriä (26,0 neliömailia), josta noin 11,9 neliökilometriä (4,6 neliömailia) on liittovaltion maata. Arlingtonin piirikunta on suurin piirtein suorakaiteen muotoinen. Terminä ”piirikunta” viittaa yleensä harvemmin asuttuun alueeseen, ja on poikkeuksellista, että Arlingtonin piirikunnassa ei ole erillisiä kaupungeiksi erotettuja taajamia (”city”, ”town”). Tämä johtuu siitä, että piirikunta on kokonaisuudessaan tiheään asuttu, ja Virginian laki estää tällaisen alueen pilkkomisen uusiksi kaupungeiksi. Arlingtonissa on kuitenkin useita paikallisia keskuksia, joiden mukaan piirikunnan asukkaat jäsentävät aluetta. Yli 30 vuoden ajan hallinto on toteuttanut kehitysstrategiaa, jonka myötä kehitys keskitetään liikenneväylien, kuten metron ja vilkkaiden bussilinjojen varrelle. Omaleimaisia asuinalueita ovat mm. seuraavat: Guatemala
Guatemala on yksi Keski-Amerikan suurimmista maista. Sen pinta-ala on 108 889 neliökilometriä. Sillä on lyhyt pätkä Karibianmeren rannikkoa ja pitempi Tyynenmeren rannikko. Virginia (Minnesota)
Virginia oli myös pohjoismaalaisten maahanmuuttajien suosima maalaispaikkakunta, joka on vahvasti näkyvissä edelleen alueen demografiassa. Alueen kokonaisväestöstä on suomalaisia 21,4 %, norjalaisia 9,9 % ja ruotsalaisia 7,8 %. Kaupungissa puhutaan 35 eri kieltä, joista eniten suomea, norjaa ja ruotsia. Suomalaisena ystävyyskaupunkina on ollut 1970-luvulta lähtien Seinäjoki. Vienan Karjala
Vienan Karjala eli Viena ( samoin, ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä Vienanmeren länsirannikolta Suomen itärajalle. Pohjoisessa se rajoittuu Murmanskin alueeseen, etelässä Aunuksen Karjalaan Luva-, Kiimas- ja Nuokkijärven linjalla itäkaakkoon ja idässä Arkangelin alueeseen. Viena käsittää Karjalan tasavallan pohjoisosan. "Kulttuurisesti" Vienaan kuuluu myös kolme runokylää Suomen puolelta Kainuusta. Vienan Karjalan pinta-ala on 66 935 km² ja alueella on noin 100 000 asukasta. Suomen maantiede
Vuoden 2013 alussa Suomen kokonaispinta-ala oli Maanmittauslaitoksen mukaan 390 905 km². Lukuun sisältyivät maa-alueet, makean veden alueet ja merialueet. Maa-alueita oli 303 891 km², makean veden alueita 34 544 km² ja merialueita 52 470 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². CSS Virginia
Konfederaation joukot nostivat aluksen ja rakensivat sen uudelleen törmäyskeulalla varustetuksi ironclad-alukseksi () laivastoinsinööri luutnantti J. M. Brooken suunnitelmien mukaan. Kansi panssaroitiin 102 millimetrin rautapanssarilla ja kyljet 51 mm rautalevyillä, joiden takana oli vielä paksut kerrokset puuta. Jotta "Virginia" pystyisi taistelemaan muita ironcladeja vastaan sen keula rakennettiin siten, että sillä pystyisi törmäämällä upottamaan vihollislaivan. Aluksen aseistukseksi asennettiin kaksi seitsemän tuuman, ja kaksi kuuden tuuman rihlattua kanuunaa, sekä kuusi yhdeksän tuuman ja kaksi 12 naulan haupitsia. Alus saatiin valmiiksi 17. helmikuuta 1862, jolloin se nimettiin "Virginiaksi". Kalifornia
Kalifornia (engl. ja ) on Yhdysvaltain osavaltio Pohjois-Amerikan länsirannikolla Tyynenmeren rannalla. Osavaltion väkiluku oli 39 536 653 vuonna 2018. Kalifornia on Yhdysvaltain väkiluvultaan suurin osavaltio ja pinta-alaltaan kolmanneksi laajin Alaskan ja Texasin jälkeen. Virginia
Virginiassa on kymmenen satamaa. Hampton Roadsin satamassa käsitellyt rahtimäärät olivat Yhdysvalloissa seitsemänneksi suurimmat vuonna 2011. Kynäkataja
Kynäkatajan tieteellinen lajinimi "virginiana" viittaa Yhdysvaltain Virginiaan. Lajia nimettäessä 1700-luvulla nimi Virginia tarkoitti nykyisen osavaltion sijaan suurta osaa nykyisten Yhdysvaltojen kaakkoisosista. Vuoksen alue
Alueen pinta-ala on 7 089,62 neliökilometriä. Siitä 493,74 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 595,88 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 13,19 %. Virginia City (Nevada)
Virginia City sijaitsee 1 896 metrin korkeudella merenpinnasta Mt. Davidson -vuoren kupeessa. Virginian yliopisto
Virginian yliopisto (, lyh. UVA tai U.Va.) on julkinen tutkimusyliopisto Yhdysvalloissa. Se sijaitsee Charlottesvillessä Virginiassa, ja sen perusti Thomas Jefferson vuonna 1819. Virginia (Minnesota)
Virginia on kaupunki Yhdysvalloissa, Minnesotan osavaltiossa, St. Louisin piirikunnassa. Vuonna 2000 kaupungissa arvioitiin olevan hieman yli 9 000 asukasta. Kaupunki sijaitsee noin 100 km:n päässä Duluthista pohjoiseen Vinkiänjärvi
Järven pinta-ala on 16,1 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Hidalgon piirikunta (Texas)
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan alueen pinta-ala on 4 100 km². Pinta-alasta on 4 069 km² maata ja 31 km² vettä. Veden osuus on 0,8 prosenttia. 50 Virginia
50 Virginia on suuri, hyvin tumma päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysiJames Ferguson 4. lokakuuta 1857. Asteroidin nimeämisen tapaa ei tunneta: se saattaa olla nimetty Verginian, roomalaisen mytologian hahmon, mukaan tai Virginian, Yhdysvaltain osavaltion, mukaan. Pielisen reitin valuma-alue
Pielisen reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 04.4) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 13 876,65 neliökilometriä, ja josta 7 867,68 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 008,97 kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 14,79 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Uimaharju, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 867,68 neliökilometriä ja järvisyys 14,79 %. Länsi-Virginia
Julkisia teitä Länsi-Virginiassa on 62 377 kilometriä, joista osavaltio omistaa 55 687 kilometriä, liittovaltio 1 344 kilometriä ja kunnat 5 214 kilometriä. Vitória
Vitória on Brasilian Espírito Santon osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee saarella lahdessa, jossa muutama joki laskee mereen. Se perustettiin 1551. Kaupungin pinta-ala on 98,506 neliökilometriä ja siellä on arviolta 359 555 asukasta (vuonna 2016). Suur-Vitórian alueella asuu yli 1 612 885 (2005) asukasta, mikä tekee siitä Brasilian 14. suurimman metropolialueen. Vermont
Vermont on asukasluvultaan toiseksi ja pinta-alaltaan seitsemänneksi pienin 50 osavaltiosta. Vermontin kansallislaulu on These Green Mountains (suomeksi "Nämä vihreät vuoret"). Osavaltion kansalliskukka on vuodesta 1895 lähtien ollut apila. Sitä kasvaa runsaasti Vermontin maaseudulla. Vermontin osavaltiopuu on sokerivaahtera. Länsi-Virginia
Länsi-Virginia on erittäin vuoristoinen ja pinta-alaltaan kymmenenneksi pienin osavaltio. Sen vuoret kuuluvat Appalakkeihin. Osavaltion alueelle ulottuu myös Appalakien laakio.