Milloin Oulun Tarmo on perustettu?
Oulun Tarmo
Voimistelu- ja urheiluseura Oulun Tarmo ry on vuonna 1907 perustettu oululainen urheilun yleisseura, jonka lajeina ovat nyrkkeily, suunnistus, pyöräily, pikaluistelu, rullaluistelu, naisvoimistelu, salibandy, jalkapallo, futsal ja koripallo.
Tarmo Nuotio
Tarmo Nuotio (6. elokuuta 1916 Loimaa – 9. huhtikuuta 2009 Kirkkonummi) oli suomalainen pappi ja kuoronjohtaja. Hän oli arvoltaan rovasti. Tarot (yhtye)
Tarot on kuopiolainen metalliyhtye, joka perustettiin vuonna 1982 nimellä Purgatory. Yhtye on yksi suomalaisen heavy metalin pioneereista. Varkauden Tarmo
Lentopallon käynnistyminen Tarmossa tapahtui värikkäiden vaiheiden kautta. Varkauden NMKY:n pelaajat ottivat yhteyttä Tarmon johtokuntaan aikomuksenaan turvata Varkauslais lentopalloilun tulevaisuus. Namika oli kärsinyt talousvaikeuksista, ja seura oli lopettamisuhan alla. Tarmon johtokunta ryhtyi välittömästi selvittämään mahdollisuuksia lähteä hoitamaan NMKY:n lentopallotoimintaa. Ensimmäisten neuvottelujen jälkeen asiasta informoitiin myös NMKY:n johtokuntaan. Seurat pääsivät sopimukseen, jonka mukaan Tarmo ottaa NMKY:n lentopallotoiminnan hoidettavakseen. Kaikki ei kuitenkaan sujunut suunnitelmien mukaan sillä osa namikalaisista ei hyväksynyt yhdistämistä ja he lähtivät asettamaan esteitä uudelle lentopallotoiminnalle. Lisäksi paikkakunnalla levisi huhu, jonka mukaan Tarmo olisi varastanut lentopallon itsellensä. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Tarmo oli vuonna 1903 perustetun Hämeenlinnan Tarmon jääkiekkojaosto. Jääkiekkotoiminta Tarmossa alkoi 1935 ja toiminta loppui 1975, jolloin Hämeenlinnan jääkiekkotoiminta keskitettiin HPK:lle. Oulun Työväen Palloilijat
Oulun Työväen Palloilijat (OTP) on vuonna 1946 perustettu oululainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2017 Kakkosessa. OTP on pelannut yhteensä 14 kautta Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa. OTP on myös yksi AC Oulun perustajaseuroista. Oulun historia
8. huhtikuuta 1605 Ruotsin kuningas Kaarle IX määräsi Isak Behmin rakentamaan varustuksen uudelleen ja perustamaan paikalle kaupungin. Seuraavana vuonna kaupungin porvareille myönnettiin 10 vuoden verovapaus ja 1610 Oulu sai kaupunginoikeudet. Kaupungista tuli terva- ja lohikaupan keskus. Asukkaita kaupungissa oli alkuvaiheessa noin 400 henkeä. Porvoon Tarmo
Vuosina 1980–2002 Tarmo pelasi koripalloa I-divisioonassa, jossa sille on kertynyt 21 pelikautta ja 507 ottelua, mikä on enemmän kuin millään muulla seuralla Suomessa. Keväällä 2002 Tarmo nousi takaisin SM-sarjaan.
Kausiksi 2009–2010 huonomman menestyksen takia Porvoon Tarmo putosi SM-tasosta 1-divisioonaan, mutta voitti melkein jokaisen ottelun ja pääsi takaisin SM-sarjaan kaudeksi 2010–2011. Kaudella 2010–2011 Tarmo voitti vain 6 ottelua ja putosi 1-divisioonaan. Erikoista tässä kaudessa oli se, että Tarmo hävisi todella monta ottelua alle 5 pisteen erotuksella.Korisliigan vuoden tulokas Karl Molin
Tamperelaiset apteekkarit Wolter Aschan, Fredrik Borg, Karl Molin ja Amil Schéele perustivat vuonna 1895 "Drogeri-handelsbolaget i Tammerfors" ("Tampereen Rohdoskauppayhtiö") nimisen lääkkeiden tukkukauppayhtiön. Yhtiön nimeksi tuli 1971 Tamro kun se fuusioitui lääkeyritys "Oy Aurum-Pharmakon Ab":n kanssa. Euroopan suurin lääkejakelija, saksalainen Phoenix Group osti Tamron vuonna 2004. Tamro on nykyisin Suomen suurin lääkkeiden tukkukauppayhtiö ja sen logistiikkakeskus sijaitsee Tampereella. Tartto
Tartto oli yliopiston ansiosta koko Vironmaan ja Liivinmaan henkinen keskus. Siitä tuli myös Viron kansallisen heräämisen keskipiste 1800-luvun loppupuolella. Kaupungissa alkoi ilmestyä "Eesti Postimees" -sanomalehti ja siellä perustettiin 1865 "Vanemuine"-yhdistys. Tartossa perustettiin myös "Eesti Kirjameeste Selts" (Viron kirjailijoiden seura) ja "Õpetatud Eesti Selts" (Viron sivistysseura). Tartossa aloitti toimintansa myös ensimmäinen vironkielinen oppikoulu, Miina Härman koulu vuonna 1906. Tarmo Uusivirta
Tarmo Tapani Uusivirta (5. helmikuuta 1957 Säynätsalo – 13. joulukuuta 1999 Jyväskylä) oli suomalainen nyrkkeilijä. Hannu Tarmio
Tarmio kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen lyseosta vuonna 1951. Hän opiskeli biologiaa Helsingin yliopistossa vuosina 1952–56 ja valmistui filosofian maisteriksi. Tarmio aloitti uransa WSOY:ssä oikolukijana vuonna 1956, minkä jälkeen hän työskenteli kustannustoimittajana, oppikirjaosaston päällikkönä, oppi- ja tietokirjaosaston johtajana ja lopulta pääjohtajana vuodesta 1969. 1970-luvun alussa kustannustaloa kohtasi valtakriisi. Vuoden 1972 yhtiökokouksessa kiistan voitti niukasti ryhmä, joka tuki Tarmion jatkamista pääjohtajana. Tarmio jätti pääjohtajuuden vuonna 1987 aloittaakseen uran itsenäisenä viestintäalan yrittäjänä. Oulun Leimasintehdas
Oulun Leimasintehdas Oy (OLT) on vuonna 1918 perustettu suomalainen merkintäalan Perheyritys. Yritys on aloittanut liiketoimintansa leimasimilla. Toiminta on laajentunut tuote- ja pakkausmerkintälaitteiden valmistukseen. Yrityksen suurin asiakaskunta koostuu suurista ja keskisuurista yritysasiakkaista. Asiakasryhmiä ovat elintarvike-, metsä-, elektroniikka- ja muu valmistava teollisuus. Yritys omistaa Suomen Teollisuusmerkintä Oy:n (STM) Helsingissä. Tervarit
Tervarit perustettiin marraskuussa 1994, kun oululainen jalkapallo oli alennustilassa. Seuran perustajajäseniä olivat Jussi Törmä, joka toimii seurassa aktiivisesti edelleen muun muassa futsaljoukkueen managerina ja toisena valmentajana, Tarmo Kouva sekä nykyisin AC Oulussa kakkosvalmentajana toimiva Tapio Haapaniemi. Oulu (yritys)
Yhtiö perustettiin Veitsiluoto Oy:n ja Kajaani Oy:n yhteisyrityksenä siten, että molempien perustajayhtiöiden omistusosuus Oulu Oy:stä oli 49 %. Loput 2 % osakkeista omisti Suomen Pankki. Yhtiöiden ja Suomen Pankin välinen sopimus saatiin aikaiseksi 21. joulukuuta 1935 ja Oulu Oy aloitti toimintansa vuoden 1936 alusta. Yhtiön pääkonttorina toimi entinen Uleå-yhtiön pääkonttori Kauppurienkadun ja Torikadun risteyksessä. Bergbomin kauppakartanoksi rakennettu puutalo purettiin ja tilalle rakennettiin 1963 Kaija ja Heikki Sirenin arkkitehtitoimiston suunnittelema toimistorakennus. Toimistorakennus on sittemmin peruskorjattu Stockmannin Oulun tavaratalon käyttöön. Kuhmo
Vuonna 1599 perustettiin Oulujärven pitäjä. Ensimmäinen veronkanto tapahtui 1605, jolloin Kuhmon alueella oli kymmenen savua Katerman ja Lammasjärven kylissä. Asukkaat tulivat pääasiassa Savosta. Myös liminkalaisia palasi todennäköisesi entisille eräsijoilleen. Saamelaiset väistyivät kaskenpolttajien tieltä 1620-luvulla. Kuhmon asutuksen kehitys on kiinteästi sidoksissa luontoon. Metsästys ja kalastus ovat luoneet perustaa Kuhmon pysyvälle asutukselle. Kaskenpolton aloittivat savolaiset 1500-luvun lopulla. Oulun Hiihtoseura
Oulun Hiihtoseura ry (OHS) on Oulussa toimiva talviurheiluun erikoistunut urheiluseura. Seura perustettiin vuonna 1902, kun Tervahiihtoa järjestänyt paikallinen urheiluväki päätti järjestäytyä omaksi seurakseen. Tervahiihto on pysynyt tärkeänä perinteenä seuran toiminnassa ja se järjestettiin vuonna 2011 jo 122. kerran. Maastohiihto ja ampumahiihto ovat kuuluneet seuran lajivalikoimaan keskeisesti koko sen historian ajan, mutta seuran väreissä on vuosien varrella ollut mahdollista harrastaa myös suunnistusta. Jäänmurtaja Tarmo (1963)
Tarmo on Viron merenkulkulaitoksen jäänmurtaja. Se oli Viron ainut jäänmurtaja vuoteen 2012 saakka, jolloin Tallinnan satama osti suomalaisen "Botnican" 50 miljoonalla eurolla. Tarmo Manni
Manni teki lapsena paimenen töitä. 13-vuotiaana hänet pestattiin rengiksi Soljalaan, Jalmari Iso-Aholan maatilalle Kalmarin kylässä. Manni päätyi kuitenkin sisätöihin Soljalan emännän, Helmi Iso-Aholan avuksi. Rengin töiden ohessa Manni oli mukana Lannevedellä toimineen nuorisoseura Sammon näyttämötoiminnassa. Iso-Aholan lisäksi Tarmon näyttelijänuraa avittivat isäntä Markku Oksanen ja tehtailija Eeti Hänninen. Heiltä Manni sai taloudellisen tuen lisäksi Krishnamurtin tyylisen teosofisen maailmankatsomuksensa. Jyväskyläläinen näyttelijä, lausuja ja puheopettaja Terttu Pajunen-Kivikäs näki Tarmon nuorisoseuran lavalla ja kysyi: "Kuka tämä ihme on?" Tarmo alkoi käydä Jyväskylässä lausuntatunneilla; tammikuussa 1939 hän voitti ensimmäisen palkinnon Keski-Suomen nuorisoseurojen kulttuurikilpailujen lausuntakilpailussa. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
1960-luvun kausina Tarmo ei enää yhtä korkealle suomensarjassa yltänyt, ja kaupungin ykkösseuraksi oli nousemassa vähitellen HPK. Harjoitusolosuhteet kaupungissa kuitenkin paranivat, sillä 1964 valmistui Rinkelinmäen tekojäärata. Tarmoa se ei kuitenkaan auttanut parempiin sarjasijoituksiin, sillä kaudella 1966-1967 Tarmo putosi maakuntasarjaan. Kahden maakuntasarjassa pelatun kauden jälkeen Tarmo nousi suomensarjaan kaudeksi 1969-1970. Tulos oli vaatimaton, Tarmo ei voittanut ainoatakaan ottelua ja putosi takaisin maakuntasarjaan sarjajumbona. Oulun Judokerho
Oulun Judokerho ry on vuonna 1966 perustettu judoseura, se on Suomen seitsemänneksi vanhin judoseura. Seura kuuluu Suomen judoliittoon. Liitto valitsi kerhon vuonna 2014 vuoden seuraksi. Oulun Leimasintehdas
1940-luku oli tiukkaa aikaa perheelle. Leimasinvalmistuksen lisäksi oli koitettava saada elantoa myös muualta. Tuolloin perustettiin mm. Oulun Vaatetyö. Vuonna 1946 Wäinö Jousi teki päätöksen luopua yritystoiminnasta. Hän jakoi yritystoiminnan siten, että Pentti Jousi ryhtyi pyörittämään Oulun Vaatetyötä ja Eero Jousi Leimasinvalmistusta. Samalla toinen sukupolvi astui johtoon ja yhtiö vietiin kaupparekisteriin uudella nimellä Oulun Leimasintehdas Oy
Vuonna 1972 perustettiin tienrakennuksen heijastaviin turva-asuihin ja tieturvallisuustarvikkeisiin erikoistunut Jousi & Jousi (fus. myöh. OLT). 1974 valmistui uusi 1-vaiheen toimitalo Oulun Lapinkankaalle. 1976 yhtiön johtoon nimitettiin Harry Wallin (OLT tj 1976–1983) . Tammer-ajo
Tammer-ajon edeltäjänä pidetään vuonna 1927 ensimmäistä kertaa Tampereen Hippoksella ajettua Pohjois-Hämeen Hippoksen sarvea, jota myöhemmin kutsuttiin nimellä Tammer-sarvi. Nimensä suomenhevosille tarkoitettu kilpailu oli saanut kiertopalkintona olleesta sarvesta. Tammer-sarven sai pysyvästi haltuunsa kilpailun 1935 kolmannen kerran peräkkäin voittaneen Kirrin-Touhun omistaja johtaja Jooseppi "Joppe" Mustakallio. Hänen omaisensa lahjoittivat palkinnon takaisin Pohjois-Hämeen Hippokselle vuonna 1965, jolloin nykyinen Tammer-ajo sai alkunsa. Oulun historia
Voimaliitto perustettiin ajamaan itsenäisyyttä tarvittaessa asevoimin. Oulun osasto perustettiin joulukuussa 1905. Nimellisesti toiminta oli urheilutoimintaa, peitejärjestönä oli "Oulun Yleinen Urheiluseura". Aseita Voimaliitto sai aselaiva SS John Graftonin lastista, yhteensä vajaat parisataa kivääriä ja viitisenkymmentä revolveria. Voimaliitto järjesti aseharjoituksia ja urheilukilpailuja. Järjestö oli koossa ainakin kesään 1906. Moottoritorpedovene Tarmo
"Tarmo" suojasi 21. kesäkuuta 1944 yhdessä sisaraluksensa "Tuulen" kanssa maa-ammuntaa Pulliniemen pohjoispuolella suorittavaa aputykkivene "Vienaa". Osaston paluumatkalla hyökkäsivät Neuvostoliiton ilmavoimien Iljushin Il-2 -maataistelukoneet sitä vastaan. "Tarmoon" osui kymmenisen ammusta, jotka tuhosivat muun muassa aluksen ohjaamon. Samoin alukseen osui pommi tuhoten konehuoneen sekä sytyttäen tulipalon, konealiupseeri kaatui ja kolme miestä haavoittui. Hyökkäyksessä vaurioitunut "Tuuli" pelasti hengissä olevat hieman ennen aluksen tuhoavaa polttoainetankin räjähdystä. Oulun Palloseura (jääpallo)
Oulun Palloseura (OPS), perustettiin vuonna 1925 jalka- ja jääpalloseuraksi.
Jääpallon mestaruussarjassa OPS pelasi ensimmäistä kertaa vuonna 1941. Vuosikymmenen lopulla se nousi maan huipulle ja oli useasti mitalella. Ensimmäisen SM-kultansa OPS voitti 1953, kun se uusintaottelussa mestaruudesta voitti Veiterän 3-2. Seuran suurimat menestysvuodet sijoittuvat 1960-luvulle; OPS voitti vuosina 1960-64 viisi perättäistä SM-kultaa. Vastaavaan mestaruusputkeen ei ole yltänyt vielä mikään muu seura sarjamuotoisen SM-sarjan historian aikana. Vuosina 1948-67 OPS oli mitalikolmikon ulkopuolella vain kahdesti. Kauden 1966-67 pronssimitalin jälkeen seuraavaa mitalisijoitusta saatiin odottaa vuoteen 2009 asti, jolloin OPS saavutti pronssia. Kauden 2009-2010 jälkeen OPS ilmoitti lakkauttavansa jääpallon edustusjoukkueensa. Tarra
Nykyisen kaltaisen, irrotettavalla taustapaperilla varustetun tarran kehitti 1925 Yhdysvaltojen Oklahomassa R. Stanton Avery, joka perusti sittemmin suureksi tarraetikettien valmistajaksi kasvaneen Avery-yhtiön (nyk. Avery Dennison Corporation). Toinen maailman suurimpiin kuuluva tarramateriaalien valmistaja on UPM-Kymmene Oyj:n omistama Raflatac. Oulun ilmatorjuntapatteristo
Tampereen Ilmatorjuntapatteristo saapui Kangasalan Vatialasta Ilkon varuskunnasta Oulun kasarmialueelle 29. elokuuta 1980, jolloin sen vahvuus oli kaksitoista upseeria, kolme sotilasteknikkoa, 28 toimiupseeria, viisi siviilityöntekijää ja 218 varusmiestä. Täten Ouluun siirtyi kaikkiaan 266 henkeä. Tulo- ja nimenmuutostilaisuus järjestettiin vain pari päivää myöhemmin 1. syyskuuta, jolloin patteriston uudeksi nimeksi tuli Oulun ilmatorjuntapatteristo. Veikko Lapinleimu
Sodan jälkeen Lapinleimu Oy:n toiminta laajeni puusepänteollisuuteen ja Veikko Lapinleimu tuli 1947 kokopäivätoimisesti yrityksen palvelukseen. Vuonna 1952 Lapinleimun tehtaan yhteyteen valmstui valimo ja yritys alkoi valmistaa "Kilsa"-ilmanvaihtoventtiileitä joissa oli alumiinista valettu runko ja bakeliittikansi. vuonna 1956 perustettiin Toijalan lähelle Tarttilaan "Tarttila Ky" joka alkoi valmistaa lämpöpattereita, pyyhekuivaajia ym. metallialan tuotteita. 1960-luvulta alkaen Tarttila Ky valmsti myös sähkö- ja öljylämmitteisiä saunankiukaita aina 1970-luvulle saakka. Varkauden Tarmo
Pieksämäen NMKY:n historiallisen menestyksen pohjalta ei Tarmo voinut kuvitellakaan muuta kuin lajissa menestymistä. Erityisesti edustusjoukkueelle asetettiin tiukat tavoitteet. Keväällä 1984 asetettu tavoite 1-sarjaan nousemisesta toteutui, mutta vaikeuksia oli etenkin talouden kanssa. Menestystä edustusjoukkueelle alkoi tulla, sillä TUL:n mestaruuden joukkue voitti vuonna 1985. Seuraavana vuonna joukkue nousi mestaruussarjaan Jouko Juvosen opein. Samana vuonna tarmolaiset Olli Nenonen ja Harri Vänni nousivat myös maajoukkueeseen. Helsingin Tarmo
Helsingin Tarmo on vuonna 1931 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Seuran alkuperäisen lajivalikoiman muodostivat jalkapallo, voimistelu, nyrkkeily, paini, pesäpallo ja yleisurheilu. Nykyisin lajeina ovat judo, nyrkkeily, paini, painonnosto, voimanosto ja yleisurheilu. Erityisen tunnettu Tarmo on judossa, painissa ja nyrkkeilyssä. Tunnettuja seuran riveissä urheilleita ja vaikuttaneita ovat Jorma Limmonen, Juha Salonen, Ilpo Seppälä ja Sasu Kaasinen.
1960-luvulla seura lentopalloili menestyksellä SM-sarjassa. Jäänmurtaja Tarmo (1907)
Tarmo on Suomen merenkulkulaitoksen jäänmurtaja, joka palveli Suomen merivoimissa toisen maailmansodan aikana. Nostromo (kirjankustantamo)
Kustannuosakeyhtiö Nostromo oli helsinkiläinen pienkustantamo, jonka perustivat vuonna 1990 Kaarle Ervasti, Otso Kantokorpi ja Lasse Saarinen. Kustantamo toimi vain kolme vuotta, minä aikana ilmestyi kaikkiaan seitsemän kirjaa. Kansan Tahto
Kansan Tahdon perusti samanniminen sanomalehtiosuuskunta vuonna 1906 "köyhien ja sorrettujen äänenkannattajaksi". Lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti Oulussa 3. helmikuuta. SDP:n puoluelehtioikeudet se sai samana vuonna Oulun puoluekokouksessa. Oulun Tarmo
Jalkapalloilussa seuran paras saavutus on vuodelta 1968, jolloin joukkue pelasi Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Suomi-sarjassa. Vuonna 2008 joukkue pelasi Pohjois-Suomen Kolmosta sijoittuen viidenneksi. Joukkue osallistuu myös futsalin Kakkoseen, jossa kausi 2007–2008 ei tuonut nousua Ykköseen hyvistä karsinnoista huolimatta. Vuonna 2015 toimintaan kuuluu miesten joukkueen lisäksi naisten kilpa- ja harrastejoukkueet ja C-junioripoikien joukkue. Tarnala
2000-luvun alussa Tarnalan 88 perheellä oli yhteensä 52 eri sukunimeä, yleisimpinä Tiaiset, Kososet ja Löppöset. Tarnalan ja Mikkolanniemen yhteinen koulu perustettiin kyläläisten lapsia varten Mikkolanniemelle 1902, mutta uusi yhteinen koulurakennus tehtiin Tarnalaan 1909. Mikkolanniemen saatua oman koulun 1928 ja Saaren-Honkakylän jo aiemmin Tarnalan koulu jäi yhden kylän kouluksi. Alakoulu aloitti 1932, jolloin yläkoulussa eli kansakoulussa oli oppilaita 60. Enimmillään Tarnalassa oli koululaisia 131 vuonna 1956, koulun viimeisenä toimintavuonna 1996 heitä oli enää parikymmentä. Oulun yliopiston matematiikan emeritusprofessori Paavo Turakainen on yksi Tarnalan koululaisista. Kirjaston toiminta alkoi Tarnalassa 1919, joskin kunnan kirjaston lainausasema kylään perustettiin vasta 1949. Urheiluseura Tarnalan Yrityksen toiminta alkoi taas vuonna 1910. Tarnalassa syntynyt Jorma Härkönen voitti yleisurheilun EM-kilpailuissa 1982 pronssia 800 metrillä. Tarnalassa toimineesta kahdeksasta kaupasta pitkäaikaisin oli 63 vuotta toiminut Parikkalan Osuuskaupan Tarnalan myymälä, joka aloitti 1931 ja lopetti toimintansa 1993. Viimeinen kaupoista, Tarnalan K-kauppa, suljettiin 1999. Tarnalan postiasema perustettiin 1945. Sen hoitajana toimi pisimpään eli peräti 33 vuotta Sirkka Laine aina vuoteen 1989 asti. Tarnalan Osuusmeijeri perustettiin 1910 ja sille rakennettiin ensimmäinen oma kiinteistö 1912. Meijeri tuhoutui heti jatkosodan alussa, mutta meijeriosuuskunta purettiin vasta 1962. Tarnalan Osuuskassa aloitti toimintansa 1924. Oman talon se sai 1948 ja Saaren Osuuspankkiin se liitettiin 1976. Tampereen Voimailuseura
Tampereen Voimailuseura eli TVS on vuonna 1931 perustettu nyrkkeilyn erikoisseura. Se on jäsenmäärältään (yli tuhat) Suomen suurin nyrkkeilyseura. Seuran puheenjohtaja on entinen nyrkkeilijä Aarno Laukkanen. Hänen edeltäjänsä Tauno Salminen (k. 2017) johti seuraa vuodet 1968–1993. Salmisen aikana vuonna 1977 järjestettiin ensimmäinen Tammer Turnaus. TVS on Suomen menestynein nyrkkeilyseura SM-voittojen määrällä mitattuna. Seuran historian ensimmäisen MM-mitalin hankki Mira Potkonen vuonna 2016. Hänen valmentajansa Maarit Teuronen ja TVS:n nykyinen päävalmentaja Askar Sarsenbayev ovat molemmat voittaneet suomenmestaruuksia TVS:n edustajina, ja Teuronen lisäksi EM-pronssia vuosina 2005 ja 2006. Lisäksi Juha Ruokola iski EM-pronssia vuoden 2000 kotikisoissa Tampereella, joita TVS isännöi. Muita seuran menestyneitä urheilijoita vuosikymmenten saatossa ovat olleet esimerkiksi Jouko Lindberg, Pekka Ruokola ja Lasse Friman. ITV Studios Finland
Tarinatalon perustivat 1997 Kari Tervo ja Jukka Heinonen. Muita omistajia ennen ITV-kauppaa olivat Esko Naskali ja toimitusjohtaja Aram Aflatuni. Oulun kasarmi
Oulun kasarmi rakennettiin Intiöön, syrjään keskustasta. Kasarmi valmistui 1881 ja sinne majoittui Suomen sotaväen 4. Oulun Tarkk'ampujapataljoona, jossa palveli vain suomalaisia upseereja ja sotilaita. Sen ensimmäinen komentaja eversti Karl Saladin Werving muistetaan vielä tänäkin päivänä erityisesti kasarmialueen ja sen läheisyydessä olevan puistoympäristön kehittäjänä. Wervingin komentajakausi oli vuosina 1880–1885. Hänen jälkeensä komentajina olivat everstit Oskar Evert Andelin 1885–1890, Knut Elis Gustaf Edvard Furuhjelm 1890–1899 ja Alexander Sebastian Ehrnrooth 1899–1902. Ampumarata-alue oli tähän aikaan Nuottasaaressa. Koska kutsunnoissa otettiin armeijaan vain noin 20 prosenttia asevelvollisista suomalaismiehistä, muut suorittivat asepalveluksen reservipalveluna. Tätä varten rakennettiin Oulun lähelle Oulujokivarteen Maikkulan kasarmit. Jäänmurtaja Tarmo (1907)
Huomattavasti aikaisempia murtajia suuremman konetehonsa vuoksi "Tarmo" oli huomattava parannus, vaikka sen ominaisuudet jäissä eivät olleetkaan odotusten mukaiset, sillä alus poltti hiiltä neljä tonnia tunnissa täydellä jääteholla, mikä oli kaksi ja puoli kertaa niin paljon kuin vanhempi "Sampo" kulutti. Aluksen pääkoneiden tyyppi oli kolmipaisuntakone eli trippeli. Kokonaiskoneteho oli 3 850 hv, josta keulakoneen teho 1 450 ja peräkoneen 2 400 hv. Höyrykattikoiden lukumäärä on 5. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Suomensarjakautena 1960-1961 Tarmo voittikin etelälohkon ja HPK jäi neljänneksi. Lohkovoiton myötä Tarmo eteni SM-sarjakarsintaan muiden lohkovoittajien KalPan ja Karhujen kanssa. Kolmen joukkueen karsintasarjasta kaksi parasta nousivat SM-sarjaan. Sarja oli hyvin tasainen. Ennen viimeistä ottelua Karhujen ja KalPan välillä Tarmo johti sarjaa yhdellä pisteellä. Tarmon epäonneksi sillä oli sarjan huonoin maaliero, mikä tarkoitti sitä että jos jäljellä oleva ottelu päättyisi tasan, Tarmo jäisi viimeiseksi. Karhut ja KalPa pelasivatkin sopuisasti tasan ja Tarmon nousu jäi toteutumatta. Tarmo teki ottelusta protestin, mutta se ei enää auttanut. Suomalaisen teatterin historia
1800-luvun puolivälissä syntyi useassa Euroopan maassa kansankielisen teatterin kokeiluja. Aate levisi myös Suomeen ja suomenmieliset aikalaiset vaativat kansankielistä teatteria. Tärkeimpiä suomenkielisen teatterin puolestapuhujia oli Kaarlo Bergbom. Bergbom oli jo ohjannut fennomaanien teatteria 1860-luvulla Arkadia-yhdistyksessä ja Suomalaisen Seuran iltamissa. Suomalainen Teatteri perustettiin 22.5.1872 Bergbomin ja hänen sisarensa Emilie Bergbomin johdolla ja sitä ylläpiti fennomaanien piiristä tuleva kannatusyhdistys. Aluksi teatteri toimi kiertueteatterina esiintyen eri paikkakunnilla aina Pietarissa asti. Vuonna 1875 Arkadia-teatteri ostettiin Suomalaisen Teatterin kotipaikaksi ja 1880-luvulla teatteri alkoi esiintyä pääasiassa Helsingissä sen suomenkielisen väestön kasvaessa nopean tahtiin. Hämeenlinnan Tarmo
Hämeenlinnan Tarmo on vuonna 1903 perustettu hämeenlinnalainen urheiluseura, jolla on tällä hetkellä noin 1 000 jäsentä. Tarmolla on yleisurheilu-, pyöräily-, voimailu-, keilailu-, suunnistus- karate- aikuisurheilutoimintaa. Seuran puheenjohtajana toimii Kalevi Kilpi. Tarmo Koivisto
Koivisto on Suomen tunnetuimpia sarjakuvantekijöitä. Koiviston päätyö, Mämmilä, on kasvanut sarjakuvasta käsitteeksi. Osuuskunta Käyttökuvan yhteistyönä tekemä Mämmilä alkoi ilmestyä vuonna 1975 siirtolaislehti "Suomen Sanomissa", josta se siirtyi keväällä 1976 "Me"-lehteen. Vuonna 1983 sarjakuva siirtyi "Helsingin Sanomien" kuukausiliitteeseen. Tällä paikalla sarja ilmestyi yhteensä 13 vuotta, vuoteen 1996 asti. Vuodesta 1997 lähtien Helsingin Sanomien kuukausiliitteessä on ilmestynyt Koiviston sarjakuva "Tää kaupunki" (myöhemmältä nimeltään "Pääkaupunki"). Hämeenlinnan Pallokerho
Hämeenlinnan Pallokerhon perustava kokous pidettiin 5. joulukuuta vuonna 1929. Seuran nimeksi valittiin tuolloin Hämeenlinnan Jääpalloseura, ja toiminta keskittyikin aluksi jääpalloon. Pian seuraavan vuoden alussa seuran nimi vaihtui Hämeenlinnan Pallokerhoksi eli HPK:ksi, jonka nimisenä seura on toiminut aina tähän päivään saakka. Huhtikuussa 1930 päätettiin seuran toimintaa laajentaa siten, että sen ohjelmaan lisättiin myös jalkapallo ja pesäpallo. Vuonna 1935 HPK:n ja sen paikallisen kilpakumppanin Hämeenlinnan Tarmon toiminta yhdistettiin osittain. Yhdistymisen tavoitteena oli että HPK:lle jäisi jääpallo ja pesäpallo, Tarmolle jalkapallo. Yhdistymisen seurauksena sai alkunsa myös Tarmon jääkiekkotoiminta ja helmikuussa 1932 Tarmo pelasi ensimmäisen ottelunsa. Moottoritorpedovene Tarmo
Alus rakennettiin Turun Veneveistämöllä 1943 ja sen suunnitteli insinööri Jarl Lindblom italialaisten esikuvien mukaan. Porvoon Tarmo
Porvoon Tarmo on suomalainen urheiluseura, joka perustettiin 28. syyskuuta 1950. Ensimmäiset vuosikymmennensä se toimi yleisseurana, lajeinaan yleisurheilu, hiihto, lentopallo, pesäpallo, jalkapallo ja koripallo, mutta vuosina 1957–1959 se toimi lentopalloon, koripalloon ja pesäpalloon erikoistuneena palloiluseurana. Hämeenlinnan Tarmo
Tarmo oli yksi Suomen parhaita jääkiekkoseuroja 1940- ja 1950-luvulla. Seura voitti Jääkiekon SM-kultaa vuosina 1948 ja 1949. Mitalisijoilla Tarmo oli noina vuosikymmeninä yksitoista kertaa. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Hämeenlinnan Tarmo oli yksi Suomen parhaita jääkiekkoseuroja 1940- ja 1950-luvulla. Tarmo voitti Jääkiekon SM-kultaa vuosina 1948 ja 1949. Mitalisijoilla Tarmo oli noina vuosikymmeninä yksitoista kertaa. Kälviän Tarmo
Kälviän Tarmo on vuonna 1909 perustettu kokkolalainen (ent. kälviäläinen) urheiluseura. Kälviän Tarmo on tunnettu erityisesti pyöräilystä, mutta seuran lajeihin ovat kuuluneet myös muun muassa paini, hiihto, yleisurheilu, salibandy ja jalkapallo. Farmos
Farmos Oy oli suomalainen kemian teollisuuden yritys, joka tuotti ja markkinoi pesu-, puhdistus- ja hygieniatuotteita sekä teollisuuskemikaaleja. Yhtiö perustettiin vuonna 1953. Sen tehtaat ovat Turun Kärsämäessä tiloissa, joissa toimi Oy Tolfan Ab:n pommitehdas sotavuosina 1939–1945 ja metallipaja 1945–1950. Yrityksellä on tytäryhtiöt Venäjällä, Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Tunnettuja Farmoksen tuotemerkkejä ovat Serto, Erisan, Linna ja Erioil. Oulun Leimasintehdas
Vuonna 1978 sahateollisuuden voimakas kasvu ajoi yhtiön kehitystä. Sahatavaraleimasimen tuotanto vei yhtiön kasvun tielle. Asiakkaina oliva suuret metsäyhtiöt, kuten mm. Enso-Gutzeit, Rauma-Repola Oy, Kemi Oy jne. . Tuotanto uusittiin ja tuotevalikoimaa laajennettiin koko merkintäpuolelle. OLT kehitti yhteistyössä Raute Oy:n ja Orfer Oy:n kanssa sahatavaran päätyleimauskoneet. OLT Oy kohosi alansa edelläkävijäksi. 1979 OLT osti konkurssiin menneen Länsi-Pohjan Kirjapaino Oy:n (joka myytiin v. 1988). Eero Jousi kuoli vuonna 1979. Yhtiön johtoon astui Jaakko Jousi 1983 ja samalla kolmas sukupolvi otti vastuun toiminnan jatkamisesta. 1984 Yritys aloitti helsinkiläisen Telko Oy:n merkintätarvikkeiden jälleenmyyjänä suuntautuen voimakkaasti sahateollisuuden merkintöihin. Vuonna 1987 Jaakko Jousi ja Telko Oy:stä lähtenyt Magnus Finnilä perustivat Suomen Teollisuusmerkintä Oy:n (STM) Helsinkiin
. Yhtiöt toivat myyntivalikoimiinsa ensimmäiset mustesuihkumerkintälaitteet. 1980-luvun loppu oli yhtiölle voimakasta kasvua. Asiakaskunta kasvoi ja yhä vaativampia sovellutuksia asennettiin. Oulun Lapinkankaalle valmistui 1988 2-vaiheen toimitalon laajennus. Rakentamiseen varattu laina maksettiin pois 1990 juuri ennen revalvointia vastoin pankinjohtajien neuvoja. Ilman tätä yhtiön historia olisi voinut jopa päättyä.1990 STM perusti Tampereen Leitek Oy:n palvelemaan asiakaskuntaa sektorille Jyväskylä-Tampere.
STM Oy osti Suomen Willett Oy:n liiketoiminnan vuonna 1995 Tarmo Manni
Pajunen-Kivikäs kannusti Tarmo Mannia hakemaan vastaperustettuun Suomen Teatterikouluun vuonna 1943. Kahdeksankymmenen pyrkijän joukossa oli Mannin lisäksi vain muutama mies. He olivat rintamalla haavoittuneita, kuten Ekke Hämäläinen, tai alaikäisiä, kuten Matti Tapio. Muuten koulun oppilaskunta oli sangen naisvoittoista, kuten Ritva Arvelo, Pia Hattara, Marja Korhonen ja Aino Mantsas. Manni poikkesi useimmista hakijoista siinä, että hän oli syvältä maaseudulta eikä ollut käynyt edes kansakoulua loppuun. Muut olivat käyneet oppikouluakin ja osa oli ylioppilaita. Aukot koulusivistyksessä Manni paikkasi luontevalla käytöksellään. Hänen erityinen vahvuutensa jo teatterikoulussa oli kehonkielen hallinta. Tilanteita ja tunteita hän ilmensi taitavasti koko olemuksellaan. Koulussa kävi myös selväksi, että Manni halusi olla muiden ylitse loistava diiva, eikä vain yksi osa esityksen kokonaisuutta. Tartto
Tartto on Viron vanhin ja Pohjois-Euroopan vanhimpia kaupunkeja. Ensimmäinen kirjallinen maininta siitä on vuodelta 1030.
Arkeologiset tutkimukset osoittavat, että Tarton kohdalla Toomemäen laella on ollut virolaisten muinaislinna jo 400-luvulla. Vuonna 1030 Kiovan ruhtinas Jaroslav I Viisas valloitti Tarbatun ja rakensi paikalle linnoituksen, josta on käytetty nimeä "Jurjevin linnoitus". Tarton kautta kulkivat kauppatiet Suomenlahdelta länteen liiviläisten maille sekä itään Pihkovan ja Novgorodin valtakuntiin. Virolaiset valtasivat Tarton takaisin vuonna 1061.. Teatteri Takomo
Teatteri Takomo perustettiin Helsingissä syksyllä 1996. Sen perustajajäseniä olivat Kristian Smeds, Rauno Ahonen, Tarja Heinula, Nina Jääskeläinen, Susanna Mikkonen, Turo Pajala, Tommi Raitolehto, Jorma Tapio, Terike Haapoja ja Jetta Kuitunen. Ensimmäinen ensi-ilta oli sovitus Henrik Ibsenin näytelmästä "Brand" vuodelta 1866. Kansan Tahto
Suomen sisällissodan aikana valkoisten Oulun osasto tuhosi lehtipainon ensimmäisen kerran 2. helmikuuta ja uudelleen 9. syyskuuta 1918. Sosiaalidemokraattien omistama ja Otto Karhin johtama Oulun Kirjateollisuus Osakeyhtiö aloitti lehden julkaisemisen uudelleen vuonna 1919 nimellä Pohjan Kansa, jota käytettiin vuoteen 1922. Viranomaisten julkaisukieltojen takia lehti ilmestyi myöhemmin nimellä Uusi Pohjan Kansa (1923) sekä Pohjan Voima (1924–1930). Eesti Kirjameeste Selts
Eesti Kirjameeste Selts on Tartossa vuosina 1871–1893 toiminut virolainen kirjallisuus- ja kansanvalistusseura. Päätös seuran perustamisesta syntyi Viron ensimmäisillä laulujuhlilla, joita vietettiin Tartossa 1869 Viron kansan vapautuksen 50-vuotispäivän johdosta. Seuran kukoistusaikaa olivat sen kymmenen ensi vuotta, jolloin sen esimiehenä sekä elähdyttävänä ja johtavana sieluna sen toiminnassa oli Otepään kirkkoherra Jakob Hurt. Ikaalisten Tarmo
Ikaalisten Tarmo on vuonna 1908 perustettu ikaalislainen pesäpallon erikoisseura. Tarmon joukkue voitti naisten pesäpalloilun Suomen mestaruuden kolmasti peräkkäin vuosina 1985–1987 ja neljännen kerran vuonna 1991. Seuran tunnetuimpiin pelaajiin kuuluvat muun muassa Päivi Ikola (Lähteenmäki), Anne Ylinen (Herttua), Minna Vienola (Marjamäki) ja Johanna Nieminen. Oulun ilmatorjuntapatteristo
Oulun Ilmatorjuntapatteristo (OulItPsto) oli Oulussa vuosina 1980–1989 toiminut Suomen puolustusvoimien joukko-osasto. Patteristo lakkautettiin itsenäisenä joukko-osastona vuoden 1988 lopussa ja se siirtyi Rovaniemelle Lapin Ilmatorjuntarykmenttin joukkoyksiköksi vuonna 1989. Tampereen ilmatorjuntapatteristo muutettiin 1. syyskuuta 1980 Oulun ilmatorjuntapatteristoksi. Sen kokoonpanoon lisättiin kuitenkin 1981 esikuntapatteri, jolloin patteriston vastuulle siirrettiin koko Oulun varuskunnan huolto-, vartiointi- ja hoitovastuu.. Oulun kasarmi
Oulun kasarmi toimi 126 vuotta varuskuntana. Se rakennettiin Oulun Tarkka-ampujapataljoonalle vuonna 1881. Museovirasto on luokitellut Oulun tarkka-ampujakasarmit valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. Rakennukset ovat nykyisin Ammattiopisto Luovin omistuksessa. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Seuran hissiliike suomensarjan ja maakuntasarjan välillä kuitenkin jatkui ja Tarmo nousi heti takaisin suomensarjaan kaudeksi 1971-1972. Tarmo nousi kaudella 1971-1972 vielä kertaalleen suomensarjalaisten eliittiin. Juuri maakuntasarjasta noussut Tarmo voitti oman lohkonsa ja jätti HPK:n kakkoseksi. Lohkon hämeenlinnalainen kärkikaksikko eteni kuuden joukkueen SM-karsintasarjaan. Karsintasarjassa Tarmo jäi kuitenkin viidenneksi. Yhtä hyvään menestykseen Tarmo ei suomensarjassa enää yltänyt. Jääkiekon suosio Hämeenlinnassa oli suurta kun molemmat hämeenlinnalaisseurat Tarmo ja HPK menestyivät suomensarjassa vielä kertaalleen samanaikaisesti. Paikallispelejä seurasi Rinkelinmäen tekojäällä 3 000 katsojaa. Tarvo Oksala
Tarvo Anopoika Oksala (24. helmikuuta 1915 Jyväskylä – 3. marraskuuta 1982 Jyväskylä) oli suomalainen perinnöllisyystieteilijä. Hän oli 1945–1968 Helsingin yliopiston dosentti ja vuodesta 1960 Turun yliopiston perinnöllisyystieteen professori. Oulun Villatehdas
Oulun Villatehdas Oy (Uleåborgs Yllefabrik Ab ) oli suomalainen tekstiiliteollisuusyritys, joka toimi Oulun Pikisaaressa. Yhtiö harjoitti villatuotteiden tehdasvalmistusta ja kauppaa.
Värjärimestari Otto Lindgren (myöhemmin Karhi) perusti 1877 Oulun Pikisaareen kankaiden värjäämön ja kehräämön. Vuonna 1915 Otto Lindgren muutti veljensä Iivarin kanssa yrityksen osakeyhtiöksi Otto Lindgren Oy. Vuonna 1918 omistajaksi tuli Walde Hyry, ja tehtaan nimi muuttui Oulun Villatehdas Oy:ksi. Aluelle valmistui vuonna 1925 kangaskutomo ja 1937 kehräämörakennuksen laajennus. Vuonna 1932 laajensi toimintaansa kaupungin keskusta-alueelle ostamalla tontin Aleksanterinkadun ja Pakkahuoneenkadun kulmasta, jossa toimi yrityksen villakudinosasto ja myymälä. Tärkeä myyntiartikkeli oli tällöin sarkakangas. Talvisodan aikaan tehdas vaatetti Pohjois-Suomen suomalaisia sotajoukkoja. Verla
Verlan tehdas avattiin museona vuonna 1972. Museon "isänä" pidetään Veikko Talvea, joka tallensi Verlan tehtaan toimintaa valokuvaamalla ja haastattelemalla tehtaan työntekijöitä. Vuoden 1966 lopulla hän ehdotti Kymiyhtiön johdolle tehtaan kunnostamista tehdasmuseoksi. Hanketta auttoi Kymiyhtiön henkilökunnan lomakylän perustaminen Verlaan vuonna 1967. Lopullinen päätös museoimisesta syntyi Kymiyhtiön hallituksen ja Kymin englantilaisen tytäryhtiön Star Paper Limitedin johtokuntien vieraillessa Verlassa 1969. Museon avaaminen vuonna 1972 osui yhteen Kymiyhtiön 100-vuotisjuhlien kanssa. Samaan aikaan myös Verlan ensimmäisen puuhiomon perustamisesta oli kulunut 100 vuotta. Vuonna 1991 Kymmene Oy eli nykyinen UPM-Kymmene Oyj teki aloitteen museoalueen virallisesta suojelusta, mikä oli merkittävä askel eteenpäin kohti Verlan hyväksymistä UNESCOn maailmanperintöluetteloon vuonna 1996. Tehdasmuseon toisena isänä voitaneenkin pitää museon tuolloista intendenttiä Eero Niinikoskea. Helsingin Jyry
Vuonna 1931 Helsingin Jyry lakkautettiin käräjäoikeuden päätöksellä saman vuoden tammikuussa säädettyjen kommunistilakien nojalla. Vuotta myöhemmin Helsingin työväenyhdistyksen alaisuuteen perustettiin korvaajaksi uusi seura Helsingin Tarmo, joka jatkaa toimintaansa edelleen. Osa Jyryn urheilijoista kuitenkin siirtyi myös muihin seuroihin. Poliittisen tilanteen muututtua toisen maailmansodan jälkeen, Jyry aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1945 ja samalla se hyväksyttiin myös takaisin TUL:n jäseneksi. Täynnä Tarmoa
Täynnä Tarmoa (eng. Basket Case) on Oskari Pastilan ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2009. Elokuva kertoo pikkukaupungin koripalloseura Porvoon Tarmosta kaudella 2006–2007 ja sen organisaatiosta. Elokuvan on tuottanut Kuvaputki Oy ja Yleisradion Dokumenttiprojekti. Elokuvan ensi-iltaa hidasti rikosilmoitus. Purso
Purso-yhtiöiden historia juontaa 25-vuotiaan kemian insinöörin Esko Ollilan vuonna 1959 perustamaan anodisointiyritykseen Suojapinta Oy. Vuonna 1972 perustettiin sille sisaryhtiö Purso Oy ja aloitettiin alumiinin pursotus. 1980-luvun puolivälissä yhtiöryhmään kuului myös Riihimäellä toiminut Konekromi. Vuonna 1988 Purso osti Rauma-Repolalta porilaisen Rosenlew Toolsin, josta tuli Purso Tools Pori. 1990-luvun alussa Purso toimi kahdeksalla paikkakunnalla Suomessa noin 450 hengen voimin, ja alumiinituotteiden lisäksi valikoimiin kuuluivat teräksiset rakennustelineet. Vuonna 1990 Purso osti Pirkkalassa toimineen, ruotsalaisomisteisen ja konkurssin tehneen Ferro Takomon, mutta Memar-nimellä tunnetusta takomotoiminnasta luovuttiin vuonna 2011. Porin Tarmo
Porin Tarmo on 20. lokakuuta 1908 perustettu porilainen urheiluseura. Sen lajivalikoimaan kuuluvat keilailu, pyöräily, triathlon, voimistelu ja yleisurheilu. Aiemmin seurassa on harrastettu myös muun muassa hiihtoa, nyrkkeilyä, taitoluistelua, tanssia ja suunnistusta. Ikaalisten Tarmo
Syksyllä 2017 Tarmo ilmoitti elvyttävänsä toimintansa sekä miesten että naisten suomensarjajoukkueilla. Naisten puolelle joukkue tulee sarjapaikan siirtona Hämeenkyrön Räpsältä. Miesten puolella suomensarjajoukkue puolestaan rakentuu Manse PP:n ja Kankaanpään Mailan kanssa tehtyjen seurasopimusten pohjalle. Sopimus hyödyttää kaikkia osapuolia sillä näin saadaan rakennettua alueen junioreille mielekäs pelaajapolku junioreista Tarmon suomensarjajoukkueesseen ja edelleen Mansen ykköspesisjoukkueeseen ja KaMa:n superpesisjoukkueeseen. Urho Tuominen
Urho Tuominen Oy:n toiminta alkoi Ulvilassa vuonna 1919 perustetusta sähkö- ja puhelinliikkeesta. Vuonna 1923 yritys laajeni Raumalle. Sähkökeskusten valmistamisen UTU aloitti vuonna 1944. Kodintekniikkaa myyvä liike toimi Ulvilassa aina 2000-luvun alkuun saakka, jonka jälkeen yritys on keskittynyt sähköteknisten laitteiden valmistukseen ja suunnitteluun. Oulun työväentalo
Vuonna 1886 perustettu Oulun työväenyhdistys hankki omistukseensa samalla tontilla sijainneen puurakennuksen 1888. Uuden kivirakenteisen työväentalon rakentaminen aloitettiin vuonna 1903 ja se vihittiin käyttöön saman vuoden marraskuussa. Talo valmistui kuitenkin vasta keväällä 1904. Talosta sai omat tilat myös Oulun Työväen Teatteri (myöh. Oulun Työväen Näyttämö), joka esitti rakennuksen vihkiäistilaisuudessa Oulusta kotoisin olleen Teuvo Pakkalan näytelmän "Tukkijoella". Jugendtyylisessä rakennuksessa oli lisäksi useita liikehuoneistoja ja siinä toimivat myös työväenyhdistyksen kirjasto sekä lukusali. Teatteri- ja juhlasali sijaitsi talon toisessa kerroksessa. Sen yläparvella varustettuun katsomoon mahtui yhteensä 700 henkeä. Oulun historia
Vuoden 1705 tulipalojen ja sodan myötä kaupungin väkiluku romahti vuosisadan alun tuhannesta asukkaasta 350 henkeen. Rauhan tultua 1721 kaupunki pääsi vähitellen jaloilleen. Oulun nousukausi alkoi vuonna 1765, jolloin kaupunki sai ulkomaankaupan mahdollistavat tapulikaupunkioikeudet. Maailmalla riehuneet sodat nostivat tervanpolton uuteen kukoistukseen 1770- ja 1780-luvulla. Tervan kuljettaminen edellytti hyvää vesireittiä tervamailta tapulikaupunkiin. Sellaisen muodosti Oulujoki ja niinpä Oulussa erikoistuttiin tervakauppaan. Oulun huomattavimmat kauppiaat muodostivat 1770-luvulla kauppaseuran, joka perusti Toppilansalmen rannalle tervahovin 1777. Laivanrakennus alkoi vilkastua ja Oulun porvarit harjoittivat rahtiliikennettä Välimerelle ja Amerikkaan asti. Ruotsin vallan lopulla Oulu oli Pohjanlahden toiseksi huomattavin kauppakaupunki. Oulu
Ruotsin kuninkaan Kaarle IX:n 8. huhtikuuta 1605 perustama Oulu on Pohjois-Suomen vanhin kaupunki. Oulun nousukausi alkoi vuonna 1765, kun kaupunki sai ulkomaankaupan mahdollistavat tapulikaupunkioikeudet. Vuonna 1822 tulipalo tuhosi koko keskustan, ja arkkitehti Carl Ludvig Engel laati kaupungille uuden ruutukaavan. Oulu on palanut historiansa aikana kymmenen kertaa. Tarmo Manni
Kevättalvella 1948 Suomen Kansallisteatterin johtaja Eino Kalima otti Manniin yhteyttä houkutellakseen hänet liittymään teatterin riveihin. Seuraavana syksynä alkoi Mannin yli neljä vuosikymmentä kestänyt ura Kansallisteatterissa. Hänen ensimmäinen kappaleensa ”Suomen päänäyttämöllä” oli Gerard Savoryn komedia "Salaperäiset vieraat". Kaliman Anton Tšehov -projekti toi Mannille suuria rooleja sekä upean vastanäyttelijän, Eeva-Kaarina Volasen. Syksyllä 1948 "Kansalliseen" siirtyi Ruotsalaisesta teatterista Mannin hyvä ystävä Kyllikki Forssell. Suomalainen oopperamusiikki
Aikaisemmin harrastelijavoimin toteutettu ooppera ammattimaistui, kun Kaarlo Bergbom perusti vuonna 1872 perustetulle Suomalaiselle teatterille lauluosaston eli Suomalaisen oopperan jo vuonna 1873. Ensimmäinen uuden oopperaseurueen produktio oli Gaetano Donizettin "Lucia di Lammermoor". Suomalaisen oopperan taiteellinen taso oli ilmeisen korkea, ja sen tunnusti jopa aikakauden kieliriitaisassa ilmapiirissä Suomen ruotsinkielinenkin lehdistö. Oopperan suurimpiin tähtiin kuului Emmy Strömmer-Achté, joka yritti jopa luoda kansainvälistä laulu-uraa siinä kuitenkaan onnistumatta. Strömmer-Achtén tytär Aino Ackté toteutti kuitenkin äitinsä unelman kansainvälisestä urasta. Suomalaisen oopperan ja ruotsalaisen teatterin oopperanäytännöt kilpailivat kiihkeästi yleisöstä ja rahallisesta tuesta, ja aikanaan niiden yhdistymisestäkin käytiin neuvotteluja. Hankkeen kariuduttua Suomalainen ooppera joutui lopettamaan toimintansa talousvaikeuksien vuoksi vuonna 1879. Porin Tarmo
Porin Tarmon nyrkkeilijöistä Suomen-mestaruuden ovat voittaneet Arvo Salo 1943–1945 (yli 81 kg), Ennu Vesalainen 1960–1961 (67 kg), Matti Luojukoski 1962 (yli 81 kg) sekä Kalevi Takala 1964 (71 kg) ja 1967 (75 kg). Harvia
Tapani Harvia perusti vuonna 1950 Jyväskylään Taidetakomo Harvian. Yritys valmisti tuolloin muun muassa takkaluukkuja ja ovenkahvoja. Esimerkiksi Jyväskylän yliopiston päärakennuksen sisäänkäynnin ovenkahvat ovat Taidetakomo Harvian valmistamat. Oulun Pyrintö
Oulun Pyrintö perustettiin 19. lokakuuta 1904 Oulun Kauppa-apulaisyhdistyksen Urheiluseuraksi, ja sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Eskonsipo. Se irtautui kauppa-apulaisten toiminnasta itsenäiseksi seuraksi vuonna 1909. Tuolloin seuran nimessä ei mainittu Oulua, vaan kaupungin nimi lisättiin vasta 8. maaliskuuta 1922 erotukseksi muiden paikkakuntien Pyrintö-nimisistä seuroista. Seuran viralliseksi nimeksi tuli Voimistelu- ja Urheiluseura Oulun Pyrintö ry. Tarmo Manni
Tarmo Manni (30. heinäkuuta 1921 Saarijärvi – 24. syyskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Manni valmistui Suomen Teatterikoulusta vuonna 1945 ja sai heti kiinnityksen Helsingin Kansanteatteriin. Hän työskenteli valtaosan 44 vuotta kestäneestä urastaan Suomen Kansallisteatterissa. Yksi Mannin tunnetuimmista myöhemmistä teatterirooleista oli Nikolai Gogolin "Mielipuolen päiväkirja". Jäähyväisnäytännössään Kansallisteatterissa Manni ainoastaan istui näyttämölle kannetulla tuolilla musiikkia kuunnellen. Ikaalisten Tarmo
Vuosina 1908–1976 Tarmo toimi urheilun yleisseurana, jonka puitteissa harrastettiin lähes kaikkia mahdollisia urheilulajeja, joiden harrastamiseen paikkakunnalla oli ylipäätään mahdollisuus. Vuonna 1922 perustettiin urheiluseura Ikaalisten Urheilijat, jonka alaosastoksi myös Tarmo liittyi. Samana vuonna Tahko Pihkala laati pesäpallon ensimmäiset lajisäännöt. Heti ensimmäisenä vuonna Tarmo ylti valtakunnallisen mestaruussarjan välieriin, jossa kuitenkin hävisi Helsingin Pallonlyöjille. 1970-luvun alussa aloitettin myös tyttöjen pesäpallotoiminta Seppo Lemolan johdolla. Vuonna 1977 Tarmon pesäpallotoiminta eriytettiin omaksi erikoisseurakseen Ikaalisten Urheilijoiden pesäpallo-osastosta. Oulun urheilu
Myös kilpatanssiseura Oulun Telemark Team on muokannut oululaisten historiaan yli 200 SM-mitalia sekä kymmeniä SM-kultamitaleita. Seurasta on kasvanut monia kuuluisia tanssialan huippuja, kuten Sirpa Suutari-Jääskö ja Jukka Haapalainen, Hanna Karttunen, Jussi Väänänen ja Katja Koukkula, Merja Satulehto ja useat Tanssii Tähtien Kanssa -ohjelman ammattilaiset. Seuran perustajajäsenet ja Pohjois-Pohjanmaan 2015 urheilugaalan elämäntyöpalkinnon saaneet Salme ja Asko Raukovaara ovat tehneet vuosikymmenten aikana suurta mainosta Oulun kaupungille. Vuonna 1965 perustettu seura on Suomen menestynein tanssiurheiluseura sekä kotimaassa että ulkomailla. Turo Tailor
Turo Oy:n vaatetehdas perustettiin Kuopioon vuonna 1938. Alkuvuosina valmistettiin muun muassa urheiluasuja, armeijan asepukuja sekä työvaatteita. Miesten puvut tulivat tehtaan valikoimaan 1960-luvulla, ja 1980-luvulla yritys siirtyi valmistamaan pelkästään miesten housuja, pukuja ja irtotakkeja. Vuonna 1988 Turo Oy:n konkurssin jälkeen työtä jatkamaan perustettiin Turo Tailor.
Turo Oy perustettiin Kuopioon vuonna 1938. Perustajina olivat Veikko Räsänen, Oiva Turunen ja Veijo Taskinen. Yrityksen nimi tulee sanasta ”turominen”, joka pohjoiskarjalaisessa murteessa tarkoittaa huonoa ompelua. Tarmo Leinatamm
Tarmo Leinatamm (2. syyskuuta 1957 Keila – 13. lokakuuta 2014) oli virolainen kapellimestari. Hän oli esimerkiksi Kansallisooppera Estonian kapellimestari ja Tallinnan Filharmoonian johtaja. Leinatamm oli myös monien musikaalien musiikin johtaja sekä huumoriryhmä Kreisiraadion jäsen sen perustamisesta 1993 alkaen. Hän edusti Viroa osana Kreisiraadiota vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa sekä toimi Viron kapellimestarina kilpailussa vuosina 1996 ja 1997. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Tarmon kulta-aikoina mainetta niitti erityisesti kuuluisa Ka-Ku-Ti kentällinen, johon kuuluivat Matti Karumaa, Keijo Kuusela ja Esko Tie. Muitakin maineikkaita pelaajia esiintyi Tarmon riveissä, kuten Eero Salisma. Tarmon hopeakautena 1947 Keijo Kuusela teki Tarmolle seitsemässä ottelussa 39 maalia. Ennätys rikkoutui vasta 25 vuoden kuluttua, jolloin kaudessa pelattiin 36 ottelua. Jäänmurtaja Tarmo (1907)
"Tarmon" poistuttua käytöstä se kunnostettiin vuosina 1990–1992, minkä jälkeen se on ollut museojäänmurtajana Kotkan Kantasatamassa lukuun ottamatta lyhyttä vierailua Tallinnassa ja Helsingissä keväällä 1998. Alus vihittiin museojäänmurtajaksi 1.5.1992. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Seuraavana vuotena 1952-1953 Tarmo sai jälleen kaupungin kiekkoherruuden itselleen selviytymällä loppuotteluun. Loppuotteluissa TBK oli kuitenkin vahvempi ja aiheutti Tarmolle SM-sarjakauden ainoat tappiot. Seuraavina kausina mitaliputki katkesi, sillä kahtena seuraavana vuotena Tarmo ei selviytynyt neljän parhaan joukkueen mitalipeleihin. Vuonna 1956 Tarmo voitti taas lohkonsa ja eteni loppuotteluun. Tällä kertaa Turun Palloseura oli kuitenkin parempi ja Tarmo jäi hopealle. Tarmo Salmela
Tarmo ”Tarppi” Salmela (26. helmikuuta 1948 Tampere – 2012) oli suomalainen runoilija. Salmelan ilmaisu on tiivistä, lähes aforistista. Hänen esikoisrunokirjansa "Elämäni sirpaleita" sai Mielenterveyden keskusliiton kannustuspalkinnon helmikuussa 2004. Teos "Kalanmaksaöljyä" palkittiin Suomen pienkustantajat ry:n Sampo-palkinnolla parhaana teoksena lyriikan sarjassa vuonna 2004. Tarmo Salmela opiskeli lyriikkaa Oriveden opistossa Mediapinta Oy:n stipendillä. Hän oli Suomen Elävien Runoilijoiden Seuran jäsen. Tarmo (kauppaketju)
Tarmo on suomalainen vähittäiskauppaketju, jossa on mukana runsaasti myymälätilaltaan pieniä lähikauppoja ympäri Suomen, erityisesti pienemmissä taajamissa, joista muut vähittäisliikkeet ovat vetäytyneet. Ketju perustettiin vuonna 1993, kun eräät Tukon T-kauppiaat eivät halunneet siirtyä Spar-ketjun alle. Vuonna 2000 ketjuun kuului 470 myymälää, vuonna 2012 alle 300 myymälää. Ketjun taustalla on niiden tukkukauppana toimiva Wihuri Oy Aarnion Metro. Oulun merikoulu
Oulun merikoulu oli Oulussa vuosina 1863–1910 toiminut Oulun kauppaseura perustama merenkulkualan oppilaitos. Oppilaitos toimi Pokkitörmällä nykyisen Oulun Lyseon lukion voimistelusalin paikalla sijainneessa rakennuksessa. Merikoulun näkyvin muisto on Oulun Linnansaaressa sijaitseva, Oulun linnan raunioille vuonna 1875 rakennettu tähtitorni, joka toimii nykyisin kahvilana. Suomalaiset Ohiossa
Kaupungissa julkaistiin useita suomenkielisiä sanomalehtiä. Ensimmäinen niistä perustettiin vuonna 1884, kun Fred Karinen ja Alex Wirtamo saapuivat kaupunkiin ja perustivat toimiston, jossa alettiin julkaista Ohion ensimmäistä suomenkielistä sanomalehteä "Yhdysvaltain Sanomia". Vuonna 1893 Yhdysvaltain Sanomat ja "Työmies" yhdistettiin, ja nimeksi tuli "Amerikan Uutiset". Vuonna 1884 John W. Lähde saapui Ashtabula Harboriin ja alkoi toimittaa uskonnollista lehteä "Valvoja", joka oli Amerikan ensimmäinen suomenkielinen uskonnollinen sanomalehti. Vuosina 1886–1888 Ino (John) Ekman julkaisi sanomalehteä "Pohjan Tähti". Oulun historia
Suuri muutos kaupungin kehityksessä tapahtui vuonna 1822, kun tulipalo tuhosi koko keskustan. Johan Albrecht Ehrenströmin luonnoksen perusteella Carl Ludvig Engel laati 1825 sakkilautamaisen ruutukaavan, jonka ruudutuksen rikkoivat vain Kaupunginoja ja sitä ympäröivät puistot, ja jonka mukaisesti keskustan talot edelleenkin rakentuvat. Koko 1800-luvun Oulu oli ylivoimaisesti Suomen suurin tervanviejä. Krimin sodan aikana 1854 englantilainen laivasto-osasto poltti Oulun sataman laivat ja Toppilan sataman varaston – tervahovin, jolloin tervaa paloi tuhansia tynnyreitä. Englantilaiset polttivat myös kolmisenkymmentä laivaa Oulun kauppalaivastosta, joka oli Turun jälkeen maan toiseksi suurin. Laivaveistämöitä – "varveja" – Oulussa oli lukuisia, laivoja tehtiin myös muualle vietäväksi. Laivaliikenne oli muutenkin runsasta, vuoden aikana satamassa saattoi vierailla yli 300 alusta. Otava-konserni
Kustannusosakeyhtiö Otava Oy perustettiin vuonna 1890. Kirjapainotoiminnan Otava aloitti 1908 ja aikakauslehtien kustantamisen Suomen Kuvalehden myötä 1917. Otava oli perustamassa yhdessä WSOY:n kanssa Yhtyneitä Kuvalehtiä 1934 sekä Suurta Suomalaista Kirjakerhoa 1969. Vuodesta 1998 yhtiöt ovat olleet kokonaan konsernin omistuksessa. Asiakaslehtiä julkaiseva Kynämies tuli osaksi konsernia vuonna 2000. Vuonna 2006 Otava-Kuvalehdet osti Sonera Plazan (nykyinen Plaza.fi) ja Mach1 Oy:n (nykyinen NettiX Oy). Suomalainen Kirjakauppa siirtyi Sanomalta Otavan omistukseen 2011. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Muutaman vuoden kuluttua seuran perustamisesta Tarmon jääkiekkoilijat pelasivat jo seuran SM-sarjaan vuonna 1939. Silloisessa valtakunnansarjassa Tarmo pelasi kaksi ottelua Tammerfors Bollklubbia vastaan. Ensimmäinen ottelu päättyi tasan, mutta seuraavan ottelun Tarmo voitti 6-0. Voiton myötä Tarmo nousi SM-sarjaan kaudeksi 1938-1939. Tarmo voitti sarjassa kaksi ottelua ja sijoittui neljänneksi. Taran
Taran on puolalaisen sinfonisen black metalin yhtyeen Hermhin ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 1996. Tarmo (vakuutusyhtiö)
Keskinäinen Vakuutusyhtiö Tarmo oli suomalainen vakuutusyhtiö, joka muodostui vuonna 1949, ja nykyinen nimi on peräisin vuodelta 1950. Yhtiö syntyi, kun Vaikuutusosakeyhtiö Tarmo (ent. Kansallis-Vakuutus Oy) sulautui Kaupunkien Yleiseen Keskinäiseen palovakuutusyhtiöön (ent. Kaupunkien Yleinen Paloapuyhdistys, alkujaan perustettu vuonna 1832). Se harjoitti muita vakuutuslajeja paitsi henkivakuutusta. Tarot (yhtye)
Hietalan veljekset perustivat Tarotin Kuopiossa 1980-luvun alkupuolella, joskin yhtyeen nimi oli alun perin Purgatory. Tuolloin yhtyeen riveissä vaikutti myös Mako H., silloinen toinen kitaristi. Yhtyeen saapuessa levytyssopimuksen kynnykselle levy-yhtiö Flamingo Records vaati yhtyeen nimenvaihdosta. Sen jälkeen Purgatory on tunnettu nimellä Tarot. Levysopimuksen saantia edesauttoi laulajatähti Kirka, joka suositteli yhtyettä Flamingo Recordsille. Oulun Tarmo
Aikoinaan myös jääpallo kuului seuran ohjelmaan. Tarmon joukkue pelasikin 1950–1970-luvuilla yhteensä viisi kautta pääsarjassa. Oulun Kärppien historia
Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain ”en kiellä, enkä käske”. Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta. Jääpallon Suomensarja 1964
Mikkelin Palloilijat ja Seinäjoen Palloseura nousivat mestaruussarjaan kaudeksi 1965.
Seuraavana syksynä mestaruussarjaa päätettiin laajentaa kahdella joukkueella, jolloin Porvoon Akilles ja Oulun Tarmo pelasivat karsinnat mestaruussarjasta pudonneiden HIFK:n ja OTP:n kanssa. Karsinnoissa Tarmo selviytyi mestaruussarjaan voitettuaan OTP:n, HIFK voitti Akilleksen ja näin ollen HIFK:n paikka säilyi. Hämeenlinnan Tarmo (jääkiekko)
Jatkosodan päätyttyä urheilutoimintaa oli taas mahdollista jatkaa. Vuonna 1945 Tarmo hävisi SM-sarjassa vain yhden ottelun, jossa vastassa oli mestaruuden voittanut Ilves. Tarmo sijoittui Ilveksen jälkeen toiseksi ja saavutti historiansa ensimmäisen mitalisijan. Myös seuraavana kautena Ilves oli ainoa seura, joka pystyi Tarmon kukistamaan. Kaudella 1947 Tarmo sai Ilveksen jo kaadettua, mutta koska Tarmo hävisi oman ottelunsa TBK:ta vastaan, sijoittuivat sarjan kärjessä Ilves, Tarmo ja TBK tasapisteisiin. Mestaruus ratkaistiin uusintaottelulla Ilveksen ja Tarmon välillä. Lajin mahtiseura Ilves ei loppuottelussa antanut hämeenlinnalaisille mahdollisuuksia, vaan Tarmo jätettiin hopealle 10-2 lukemin. Tarmo Koivisto
Tarmo Uolevi Koivisto (s. 3. heinäkuuta 1948 Orivesi) on suomalainen sarjakuvataiteilija, -kirjoittaja, karikatyyripiirtäjä ja graafikko, jonka tunnetuin sarjakuva on Mämmilä. Koivisto tunnetaan myös nimimerkillä Tape.