Kuka oli vuoden 1999 kerrostalopommien tekijä Venäjällä?
Venäjän kerrostalopommit
Venäjän kerrostalopommit olivat sarja pommeja, jotka räjähtivät pääasiassa kerrostaloissa elo–syyskuussa vuonna 1999 Venäjällä. Räjähdykset tappoivat noin 300 ihmistä ja haavoittivat noin tuhatta. Kaksi pommia räjähti Moskovassa, ja lisäksi yksittäiset pommit Buinakskissa ja Volgodonskissa. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskujen takana olivat tšetšeenit. Tšetšenian hallitus ei virallisesti myöntänyt osuuttaan iskuihin. Ainakin yhden puhelinsoiton ja muun muassa sissipäällikkö Šamil Basajevin mukaan tšetšeenit ja muut muslimiterroristit tekivät iskut. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat ovat salaliittoteorioita syyskuussa 1999 Moskovassa ja kahdessa muussa kaupungissa räjähtäneistä kerrostalopommeista, jotka surmasivat 300 ihmistä. Virallisen näkemyksen mukaan syylliset olivat tšetšeenit. Elokuun alussa hyökkäsi tšetšeenijoukko Dagestaniin, mihin Venäjä vastasi omilla toimillaan. Viranomaisille tulleen puhelinsoiton mukaan iskut olivat vastaus Venäjän toimiin Dagestanissa. Venäjän kerrostalopommit
8. syyskuuta 1999 kello 23.59.58 Kaakkois-Moskovassa Petšatnikin kaupunginosassa räjähti 300–400 kilogrammaa heksogeenipohjaista räjähdettä eräässä kerrostalossa Ulitsa Gurjanova -kadulla. Räjähdys tuhosi talosta yhdeksän kerrosta ja 108 asuntoa, ja sen seurauksena 95 ihmistä kuoli ja 150 haavoittui. Venäläiseen uutistoimistoon tulleen soiton mukaan pommi oli vastaus Tšetšenian ja Dagestanin kylien pommitukselle. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Toisten mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu olisi auttanut joissain toisissa yhteyksissä islamilaisterroristeja. Virallisen kannan mukaan tällaiset syytökset ovat valtaa haluavan opposition viranomaisiin kohdistamaa loanheittoa. Käytettävissä olevan varman todistusaineiston perusteella ei voi sataprosenttisen varmasti sanoa, ketkä olivat Venäjän vuoden 1999 kerrostaloräjäytysten takana. Venäjän kerrostalopommit
Venäjän turvallisuusviranomaisten mukaan Venäjän pommit olivat Amir Khattabin ja Abu Umarin johtamien muslimiterroristiryhmien tekemiä. Iskujen johto olisi ollut Atšimez Gotšijajevilla. Khattab ja Umar ovat kiistäneet osuutensa iskuihin. FSB:n tutkinnan mukaan räjähteiden kuljetuksessa ja avustuksessa auttoivat muun muassa muutaman karatsailaiset ja Dagestanin avaarit.
Sergei ja Julia Skripalin myrkytystapaus
Aleksandr Petrov -nimellä esiintynyt henkilö on todellisuudessa Aleksandr Jevgenjevitš Miškin. Miškin on Bellingatin ja venäläisen toimittajaryhmän Insiderin selvitysten mukaan 39-vuotias Venäjän sotilastiedustelun GU:n eli entisen GRU:n sotilaslääkäri. Miškin on syntynyt vuonna 1979 pienessä Lojgan kylässä Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä. Myös Miškin on nimetty Venäjän federaation sankariksi. Sergei ja Julia Skripalin myrkytystapaus
“Ruslan Boširov” on todellisuudessa Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkittu upseeri Anatoli Vladimirovitš Tšepiga. Eversti Tšepiga on syntynyt vuonna 1979 Amurin alueella Venäjän Kaukoidässä. 18-vuotiaana hän liittyi Venäjän Kaukoidän sotilasakatemiaan Blagoveštšenskissä. Hän on Venäjän spetsnaz-erikoisjoukkojen sotilas, joka on sotinut Tšetšeniassa ja Ukrainassa. Hänellä oli merkittävä rooli toisessa Tšetšenian sodassa. Hänelle on myönnetty yli 20 erilaista kunniamerkkiä, mm. vuonna 2014 Venäjän federaation sankari -merkki, joka on Venäjän korkein sotilaallinen kunniamerkki. Tšepiga otti käyttöön peitenimen Ruslan Boširov vuosien 2003 ja 2010 välillä. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Kun Berezovski julkaisi 2002 elokuvan "FSB blows up Russia", (suomeksi 'FSB räjäyttää Venäjän'), noin 40 prosenttia kansasta uskoi siihen, vaikka tiedettiin, että Berezovskilla oli liiketoimia tšetšeenien kanssa. Selvisi myös että FSB:n agentti Vladimir Romanovitšin näköinen mies vuokrasi silminnäkijöiden mukaan erään kellareista, joihin asennettiin pommi. Romanovitš kuoli pian autokolarissa Kyproksella. World Trade Centerin pommi-isku 1993
World Trade Centerin pommi-isku oli 26. helmikuuta 1993 tapahtunut pommi-isku New Yorkin World Trade Centerin (WTC) maanalaisissa kerroksissa. Iskun tehneiden terroristien tarkoituksena oli vaurioittaa World Trade Centerin kaksoistornien tukipilareita aiheuttaen tornien sortumisen ja tuhansien ihmisten kuoleman. Kaksoistornit eivät kuitenkaan vaurioituneet, mutta isku aiheutti kuuden ihmisen kuoleman ja haavoitti yli tuhatta ihmistä. Iskun takana oli terroristijoukko, johon kuuluivat Ramzi Yousef, Mahmud Abouhalima, Mohammed A. Salameh, Nidal A. Ayyad, Abdul Rahman Yasin, Eyad Ismoil ja Ahmed Ajaj. Joukko sai rahoitusta Yousefin sedältä Khalid Sheikh Mohammedilta, joka on yksi terroristijärjestö al-Qaidan korkeimmista johtajista. Toinen pommi-iskun taustalla vaikuttanut henkilö oli "sokeana sheikkinä" tunnettu Umar Abdulrahman. Tähän mennessä kaikki iskun toteutukseen osallistuneet terroristit yhtä lukuun ottamatta on pidätetty ja tuomittu Yhdysvaltain oikeudessa. Minskin metro
Virallisen kannan mukaan räjähdyksen syy oli alkuvaiheessa tuntematon. Varsin nopeasti syyksi arvioitiin terrori-iskua ja Valko-Venäjälle luvattiin onnettomuuden tutkinnan asiantuntija-apua Venäjältä. Silminnäkijäkertomusten mukaan räjähdys tapahtui laiturialueen keskivaiheilla metron saapuessa asemalle. Asiantuntija-arvioiden perusteella räjähdyksen synnytti laiturialueen penkin luo jätettyyn laukkuun sijoitettu, noin 5 kilogramman trotyylimäärää vastaava pommi, joka sisälsi myös henkilövahinkoja lisääviä pieniä metallinauloja ja kuulia. Räjähde laukaistiin kauko-ohjauksella. Räjähdyksen seurauksena asemarakenteita sortui. Osa uhreista kuoli romahtaneiden rakenteiden alle jäätyään. Valko-Venäjän turvallisuusviranomaiset ovat näyttäneet valvontakameroiden videomateriaalia pommin tuomisesta ja pidättäneet viisi henkilöä räjähdyksestä tai sen avustamisesta epäiltynä. Marraskuun 30. päivänä 2011 kaksi henkilöä todettiin syylliseksi sekä 15 henkeä surmanneen Minskin metropommi-iskun, että kahden aiemman, pienemmän pommiräjäytyksen toteuttamiseen. Tuomituille langetettiin nykypäivän Euroopassa harvinainen kuolemanrangaistus ilman valitusoikeutta terrorismin ja sen avustamisen nimikkeellä. Metroasemalle ja -järjestelmälle aiheutuneiden taloudellisen vahinkojen kerrottiin ylittäneen 2 miljardia BYR (30.11.2011 kurssin mukaan 174 000 EUR). Pietarin isku 2017
Pietarin metron pommi-isku oli terrori-isku, joka tapahtui 3. huhtikuuta 2017 Pietarin metrossa Sennaja Ploštšadin aseman ja Teknologisen instituutin välillä. Neljätoista ihmistä kuoli, mukaan lukien itse tekijä. Lisäksi yli 50 loukkaantui iskussa. World Trade Centerin pommi-isku 1993
Pommi-iskun jälkeen Yhdysvaltain silloinen presidentti Bill Clinton lupasi New Yorkin osavaltion kuvernööri Mario Cuomolle ja New Yorkin pormestari David Dinkinsille liittovaltion täyden tuen tutkimustyössä. Iskua seuraavina päivinä Yhdysvaltain keskusrikospoliisi FBI suoritti 700 agentin voimin lukuisia kotietsintöjä ja käytti hyväkseen räjähdyspaikalta löytyneitä johtolankoja, kuten pakettiauton ja räjähteen palasia. Tutkintaa auttoi myös FBI:n yhteyshenkilö, egyptiläinen Emad Salem (aiheesta tarkemmin kohdassa "Väitteet FBI:n toiminnasta"). Viranomaisilla oli myös käytettävänään valvontakameranauhoja.
Iskussa mukana olleet terroristit aikoivat paeta pois maasta. Iskun pääsuunnittelija Ramzi Yousef pakeni muutama tunti iskun jälkeen Pakistaniin, ja pakoa suunnittelivat myös Abouhalima ja Yasin. 27. helmikuuta Abouhalima varasi lennon Sudanin Jeddahiin, Saudi-Arabian kautta. Kolme viikkoa myöhemmin kuitenkin egyptiläiset viranomaiset pidättivät Abouhaliman ja hänet lähetettiin takaisin Yhdysvaltoihin vastaamaan syytteisiin World Trade Centerin pommi-iskusta. Nikolai Patrušev
Nikolai Platonovitš Patrušev (, s. 1951) oli Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n päällikkö vuoden 1999 elokuusta toukokuuhun 2008. Tämän jälkeen hän siirtyi presidentinhallinnon keskeiseen virkaan Venäjän federaation turvallisuusneuvoston sihteeriksi. Nidal A. Ayyad
Nidal A. Ayyad (s. 1967, Kuwait) on palestiinalainen terroristi, joka otti osaa kuuden ihmisen kuoleman aiheuttaneeseen World Trade Centerin pommi-iskuun vuonna 1993. Muita pommi-iskun taustalla olleita terroristeja olivat Ramzi Yousef (iskun pääsuunnittelija), Mahmud Abouhalima, Mohammed A. Salameh, Abdul Rahman Yasin ja Ahmed Ajaj. Koulutukseltaan Ayyad on kemian insinööri.
Pommi-iskun jälkeen Ayyad soitti New York Daily Newsin "vinkkilinjalle" ilmoittaen "Vapautusarmeijan" olevan vastuussa pommi-iskusta. Myöhemmin Ayyad pidätettiin pommi-iskuun osallistumisesta ja hänet tuomittiin kolmen muun terroristin (Abouhalima, Salameh ja Yasin) tavoin 240 vuoden vankeusrangaistukseen ja satojen tuhansien dollarien korvauksiin. Ayyad suorittaa tuomiotaan ADX Florence-vankilassa, Coloradossa. Venäjän kerrostalopommit
Dagestanissa Tšetšenian lähellä Buynaksissa räjähti 4. syyskuuta autopommi, joka tappoi 62 ihmistä ja haavoitti kymmeniä. Kertšin koulusurmat
Noin kello 11.46 17. lokakuuta 2018 Vladislav Rosljakov saapui Kertšin polytekniseen korkeakouluun mukanaan haulikko ja useita putkipommeja. Rosljakov asetti ensimmäisen kerroksen luokkahuoneeseen naulapommin, jonka räjähdettyä hän aloitti ampumisen. Ampuminen kesti noin 15 minuuttia ja päättyi Rosljakovin itsemurhaan. Hän ampui itseään haulikolla koulun kirjastossa. Ampumisen päättyessä Rosljakov oli tappanut 20 ja aiheuttanut noin 70:n haavoittumisen. Rosljakov oli heitellyt putkipommeja ja ampunut naulapommin räjähdykseltä paenneita ihmisiä. Silminnäkijät kertoivat Rosljakovin kävelleen rauhallisesti ja määrätietoisesti koulun ensimmäisen ja toisen kerroksen käytävillä, ampuen pakenevia oppilaita ja opettajia sekä lukittuja ovia ja tietokonemonitoreja. Vaikka Rosljakovilla oli mukanaan useita pommeja, jotka olivat tehneet paljon vahinkoa koululle, hän suoritti kaikki murhat haulikollaan. Ampumisessa kuoli 15 oppilasta ja viisi koulun henkilökunnan jäsentä. Venäjän kerrostalopommit
Litvinenko myrkytettiin poloniumilla Lontoossa vuonna 2006. Lebed kuoli helikopterionnettomuudessa Tšetšeniassa, ja Politkovaskaja surmattiin. Tuntemattomat murhamiehet ovat surmanneet monta muutakin Tšetšenian sotatoimien ihmisoikeusrikkomuksia arvostellutta ihmisoikeusaktivistia, muun muassa Natalia Estemirovan. Petšatniki
Petšatniki () on Moskovan kaakkoiseen hallintopiirikuntaan kuuluva kunta ("raion") Moskvajoen varrella. Sen alue on 20,07 km² suuruinen ja siellä asuu 70 000 ihmistä. Vuonna 1995 Petšatnikiin avattiin Moskovan metron metroasema, joka kuuluu metrolinjaan 10 ("Ljublinsko-Dmitrovskaja", vaaleanvihreä väri).
8. syyskuuta 1999 kello 23:59:58 Petšatnikissa tapahtui terroristi-isku, jossa tuhoutui kaksi kerrostaloa Ulitsa Gurjanova -kadulla. Terrori-isku oli yksi Venäjän kerrostalopommi-iskujen sarjasta. Virallisten lähteiden mukaan Ulitsa Gurjanovan iskuissa kuoli 100 ihmistä ja loukkaantui 690. Paikalle rakennettiin kirkko ja pieni aukio muistoksi iskuista. Mohammed A. Salameh
Mohammed A. Salameh (koko nimeltään ) on yksi vuoden 1993 World Trade Centerin pommi-iskun tekijöistä. Hän istuu elinkautista vankeusrangaistustaan ADX Florence -vankilassa, Coloradossa. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Räjähdykset sattuivat melko pian sen jälkeen kun Nikolai Patrušev oli nimitetty Vladimir Putinin FSB:n johtoon, ja Putinista tullut Venäjän pääministeri. Näiden arvostelijoiden mukaan Putinia tukevan salaliiton tekemien iskujen tarkoituksena olisi ollut kääntää kansan yleinen mielipide tšetšeenejä vastaan, ja näin auttaa pääministeri Vladimir Putin Venäjän johtoon. Putinista olisi väärien terrori-iskujen avulla tehty Venäjän vihollisia tšetšeenejä vastaan taisteleva sankari. Putin olisi tämän mukaan noussut valtaan häikäilemättömän juonen avulla. Tšetšeeneille ei olisi ollut kaiken järjen mukaan hyötyä näin raaoista iskuista. Väitettä turvallisuuspalvelun osuudesta tuntuisi tukevan se, että iskut loppuivat, kun Rjazanista löytyi räjähtämätön pommi. Eräänä iltana silminnäkijä näki venäläisten näköisten nuorten kantavan sokerisäkkejä kellariin. Kun poliisin pommiryhmä saapui paikalle, se näki säkki-kello-asetelman, joka näytti aidolta pommilta. Säkeissä oli jauhemaista, heksogeenin näköistä ainetta. Ensin viranomaiset julistivat tapauksen terroristien tekemäksi epäonnistuneeksi terrori-iskuksi. Sitten FSB:n johtaja Nikolai Patrušev sanoi sitä FSB:n harjoitukseksi. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Mutta Venäjän opposition piirissä ja lännessä on esitelty teoria, jonka mukaan Venäjän turvallisuusviranomaiset räjäyttivät itse pommit ja panivat iskut tšetšeenien syyksi. Näin saatiin riittävät perusteet jo keväällä valmistellun sodan aloittamiselle. Toisen Tšetšenian sodan tarkoituksena oli estää uhkaava Venäjän hajoaminen. Venäjän lentokonepommi-iskut 2004
Tšetšeenien sotilaallinen johtaja Šamil Basajev otti 17. syyskuuta 2004 internetissä julkaisemassaan kirjeessä vastuun lentokoneiden pudottamisesta sekä muutamista muista terrori-iskuista. Sergei Stepašin
Sergei Vadimovitš Stepašin (, s. 2. maaliskuuta 1952 Port Arthur, nyk. Dalian, Kiina), sisäministeriön joukkojen kenraaliluutnantti, oli Venäjän pääministerinä 12. toukokuuta 1999 – 9. elokuuta 1999. Beslanin koulukaappaus
Ruslan Aušev, joka oli pääneuvottelijana, kertoi Novaja Gazetalle, että räjähdyksen oli aiheuttanut kaappaaja, joka oli kompastunut lankaan. Tämän seurauksena aseistetut siviilit, joista osa oli kaapattujen vanhempia, aloittivat tulituksen, jolloin kaappaajat uskoivat hyökkäyksen alkaneen huolimatta neuvotteluista. Tämän jälkeen he olivat ilmoittaneet räjäyttävänsä pomminsa. Silloin turvallisuusjoukot hyökkäsivät rakennukseen. Kertšin koulusurmat
Rosljakovilla oli päällään iskun aikana mustat housut, oikeassa kädessä musta hansikas ja valkoinen T-paita, johon oli kirjoitettu mustalla tekstillä venäjäksi ”НЕНАВИСТЬ” (viha). Rosljakovin uskotaan ottaneen mallia Yhdysvalloista kuten vuoden 1999 Columbinen verilöylyn suorittajista, Eric Harrisista ja Dylan Kleboldista. Tätä implikoi vahvasti Rosljakovin ihannointi kyseistä verilöylyä kohtaan ja hänen kiistämätön yhdennäköisyytensä Eric Harrisin asustuksen kanssa verilöylyä suorittaessa. Monet mediat ja uutislähteet ovat kutsuneet iskua ”Venäjän Columbineksi”. Venäjän federaation historia
Vuoden 1999 lopulla Venäjän pääministeriksi nousi turvallisuuspalvelun eversti Vladimir Putin. Syksyllä 1999 Venäjällä sattuneet, tšetšeenien tekemiksi väitetyt kerrostaloräjähdykset ajoivat Venäjän toiseen Tšetšenian sotaan 1999-2002, joka jatkuu vieläkin väkivaltaisuuksina. Putinin poliittinen asema vahvistui duuman vaaleissa Jeltsin ilmoitti eroavansa uudenvuodenaattona 1999. Vladimir Putin voitti presidentinvaalit vuonna 2000, koska häntä pidettiin tšetšeenejä vastaan taistelevana sankarina. Putinin auttoi nousuun myös myöhemmin Putinin hylkäämän Boris Berezovskin mediaimperiumi. Putin kukisti moninaisin keinoin poliittiset vastustajansa Sergei Ivanov
Ivanovin tehtäviin kuului myös Irakin kriisin ja Iranin ydinkriisin selvittely. Yhdysvallat syytti Venäjää maaliskuussa 2006 tiedustelutietojen vuotamisesta Irakiin Yhdysvaltojen hyökkäyssuunnitelmista, minkä Ivanov kiisti. Hän on kannattanut ennalta ehkäiseviä iskuja terroristeja vastaan maan rajojen ulkopuolella. Qatarilaisen sanomalehden mukaan Ivanov antoi käskyn tšetšeenipresidentti Zelimhan Jandarbijevin salamurhasta Qatarissa 2004 kostoksi Moskovan teatterikaappauksesta. Movladi Udugov
Movladi Udugov on Itškerian tšetšeenitasavallan entinen tiedotusministeri Džohar Dudajevin hallituksessa, nykyisin ”Kaukasian emiraatin tiedotus- ja analyysipalvelun johtaja”.
Häntä epäillään Venäjällä aseellisen kansannousun kieltävän rikoslain 279. pykälän rikkomisesta. Häntä epäillään yhdeksi elo–syyskuussa 1999 tapahtuneen Dagestanin kansannousun pääjärjestäjistä. Natalja Poklonskaja
Poklonskaja toimi Ukrainalla syyttäjäntehtävissä vuodesta 2002 helmikuuhun 2014 työskennellen eri syyttäjän toimistoissa sekä avustavana piirisyyttäjänä. Krimin kriisin aikana hän irtisanoutui tehtävästään Kiovan syyttäjänvirastossa ja hänet nimitettiin Krimin tasavallan korkeimmaksi syyttäjäviranomaiseksi 11. maaliskuuta 2014. Kyseisenä päivänä Poklonskaja piti lehdistötilaisuuden, jonka seurauksena hänestä tuli Internet-ilmiö. Krimin päädyttyä osaksi Venäjän hallintoa, vahvistivat Venäjän viranomaiset Poklonskajan nimityksen 25. maaliskuuta 2014. Samaan aikaan Ukrainan viranomaiset etsintäkuuluttivat hänet epäiltynä maanpetoksesta. Syyskuussa 2016 valittiin Venäjän parlamentin alahuoneen eli duuman vaaleissa kansanedustajaksi. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Säkkien kyljessä oli olemattoman, eteläiseen Venäjään viittaavan sokeritehtaan nimi. Silminnäkijöiden mukaan säkeissä oleva aine ei ollut valkoista, vaan makaroninkeltaista ja rakeista niin kuin heksogeeni. Mutta myöhemmin aineen ilmoitettiin olevan valkoista, kiteistä ainetta. Ensimmäisten testien mukaan säkkien sisällä oli heksogeeni- eli RDX-nimistä voimakasta räjähdettä. Tämä tulos saatiin analysaattorilla, mutta pinnasta otettu räjähdenäyte ei silti räjähtänyt pikaisessa testissä. Ajastin oli säädetty räjäyttämään talo kello 5.30. Kaikkia kaupungista ulos vieviä teitä valvottiin tarkasti, mutta mitään ei löydetty. FSB vei räjähdesäkit pois kello 1.30, mutta jätti sytyttimen paikalliselle pommiryhmälle. Pian paikallinen poliisi otti kiinni kolme FSB:n agenttia, joita pidettiin räjäytysten tekijöinä, koska he ajoivat sillä autolla, jonka rekisterinumero oli tiedossa. Miehet joutuivat myöhemmin turvallisuuspalvelun huostaan, eikä heistä sen koommin kuultu mitään. Zelimhan Jandarbijev
Jandarbijev kuoli autopommi-iskussa Dohassa, Qatarissa 13. helmikuuta 2004. Samalla hänen 12-vuotias poikansa loukkaantui vakavasti ja kaksi henkivartijaa sai surmansa. Qatarin oikeuslaitos tuomitsi kaksi Venäjän liittovaltion turvallisuuspalvelun FSB:n agenttia teosta elinkautiseen vankeuteen. Vangitut luovutettiin Venäjälle tammikuussa 2005. Helmikuussa ilmoitettiin, etteivät he enää olleet vankilassa. Poliittisten rangaistusvankien talo
Poliittisten rangaistusvankien talo () on vuosina 1929–1933 rakennettu konstruktivistisen rakennustaiteen muistomerkki Pietarissa Venäjällä. Sen ovat suunnittelleet Grigori Simonov, Pavel Abrosimov ja Aleksandr Hrjakov. Taloa pidetään yhtenä Pietarin parhaista konstruktivistisista rakennuksista. Reyhanlın autopommi-isku
Kaksi autopommia räjähti Reyhanlıssa, Hatayn maakunnassa Turkissa 11. toukokuuta 2013. Turkin viranomaiset epäilevät iskun tekijöillä olleen yhteyksiä Syyrian tiedustelupalveluun. Syyria on kuitenkin kiistänyt osallisuutensa. Syyskuussa 2013 al-Qaidan Irakissa ja Syyriassa toimiva osa, Islamilainen valtio Irakissa ja Syyriassa (ISIL) otti vastuun iskusta. Teollisuuspuolueen oikeudenkäynti
Oikeudenkäynnin pääsyytetty oli Moskovan teknillisen valtionyliopiston professori Leonid Ramzin, jonka väitettiin vakoilleen ja tehneen tihutöitä ulkovaltojen agenttina, tavoitteenaan kapitalismin palauttaminen Venäjälle. Monet syytetyistä olivat entisiä sosialistivallankumouksellisia tai menševikkejä. Salainen poliisi OGPU käytti kidutusta saadakseen syytetyiltä haluamansa kirjalliset tunnustukset. Tunnustuksessaan Ramzin väitti johtaneensa vuodesta 1925 pääasiassa insinööreistä muodostunutta maanalaista vastavallankumouksellista organisaatiota, joka vuonna 1928 oli ottanut käyttöön nimen Teollisuuspuolue, ja johon vuonna 1929 olisi kuulunut noin 2 000 jäsentä. Tunnustuksen mukaan Teollisuuspuolue oli harjoittanut järjestelmällistä sabotaasia ja valmistellut ulkovaltojen hyökkäystä Neuvostoliittoon. Suunnittelussa interventiossa olisivat olleet mukana Ranska, reunavaltioiden armeijat, Britannian kuninkaallinen laivasto sekä entisten valkoisten kenraalien Pjotr Wrangelin ja Pjotr Krasnovin armeijat. Salaliittolaisten yhteyshenkilöinä mainittiin muun muassa Ranskan pääministeri Raymond Poincaré ja ulkoministeri Aristide Briand sekä brittiläinen seikkailija T. E. Lawrence eli ”Arabian Lawrence”. Teollisuuspuolueen rahoittajiksi mainittiin maanpaossa asuneet entiset venäläiset teollisuusmiehet, kansainväliset öljy-yhtiöt sekä Ranskan sotaministeriö, ja rahat kierrätettiin Pariisissa toimineen Venäjän kaupan ja teollisuuden komitean (Torgprom) kautta. Viimeksi mainittu valkoisten emigranttien rahasto oli oikeastikin olemassa ja tähtäsi neuvostojärjestelmän kumoamiseen, mutta se kiisti kaikki yhteytensä oikeudenkäynnissä syytettyinä olleisiin henkilöihin. Teollisuuspuolueen alkusolun eli niin sanotun insinöörikeskuksen muiksi perustajiksi Ramzinin ohella väitettiin useita jo aiemmissa näytösoikeudenkäynneissä tuomittuja henkilöitä, kuten vuonna 1929 teloitettu insinööri Pjotr Paltšinski ja vuoden 1928 Šahty-oikeudenkäynnin pääsyytettyihin kuulunut Lazar Rabinovitš. Bolognan pommi-isku
Tutkimuksissa kävi ilmi, että jopa 40 kiloa räjähteitä oli asetettu asemarakennuksen odotussaliin. Terrori-iskun jälkeen uusfasistisia järjestöjä puhdistettiin. Räjähdyksestä selviytyneet kertoivat nähneensä epäilyttävän näköisen miehen, joka tunnistettiin 24-vuotiaaksi äärioikeistolaiseksi Marco Affatigatoksi. Mies oli asunut Ranskassa vuodesta 1978 ja hänet oli tuomittu poissa olleeksi ja oli auttanut terroristi Mario Tutin auttamista pois vankilasta. Affatigato, joka asui Nizzassa, pidätettiin 7. elokuuta. Häntä ei kuitenkaan tuomittu mistään tähän pommi-iskuun liittyvästä rikoksesta. Sergei Kovaljov
Kovaljov on kritisoinut avoimesti Boris Jeltsinin ja Vladimir Putinin hallintojen autoritaarisia taipumuksia. Kovaljov erosi 1996 presidentin ihmisoikeuskomission johdosta julkaistuaan Jeltsinille suunnatun avoimen kirjeen, jossa hän kritisoi presidenttiä demokratian periaatteiden pettämisestä. 2002 hän organisoi julkisen tutkintakomitean, joka pyrki selvittämään Moskovan kerrostaloräjäytykset 1999 (ns. Kovaljovin komissio). Komission työt jäivät kesken, koska sen jäsen Sergei Jušenkov murhattiin, toinen jäsen Juri Štšekotšihin kuoli äkillisesti (väitteiden mukaan tallium-myrkytykseen) ja sen oikeudellinen neuvonantaja ja tutkija Mihail Trepaškin pidätettiin. Venäjän kerrostalopommit
Moskovan toinen pommi-isku tapahtui 13. syyskuuta, edellisten pommi-iskujen uhrien hautajaispäivänä. Silloin räjähti suuri pommi
Moskovassa Kashirskojen valtatien varressa kello viisi aamulla. Kahdeksan kerrosta meni maan tasalle, kaduille lensi sirpaleita ja betonia jopa satojen metrien päähän. 118 ihmistä kuoli ja 200 haavoittui. Venäjän presidentti määräsi näihin aikoihin sodan ”laittomia sotilasosastoja” vastaan Tšetšeniassa, vaikka ei ollut suoria todisteita tšetšeenejä vastaan. Salainen palvelu syytti iskusta TV:ssä islamilaisterroristi Mukhit Laipanovia, joka oli kuollut auto-onnettomuudessa samana vuonna. Andrei Fjodorov
Andrei Vladimirovitš Fjodorov [ˈfʲoːdərəf] ( kyrillisesti Андрей Владимирович Фёдоров, s. 30. toukokuuta 1955 Moskova) on venäläinen poliitikko, joka toimi Venäjän neuvostotasavallann varaulkoasiainministerinä 1990-1991. Fjodorov tuntee Suomen hyvin ja puhuu suomen kieltä, sillä hän asui ja kävi koulua Helsingissä 1960- ja 1970-luvuilla, jolloin hänen isänsä Vladimir Fjodorov työskenteli Neuvostoliiton Suomen-suurlähetystössä. Fjodorovin suhteet Venäjän presidentti Boris Jeltsinin hallintoon katkesivat, kun hän vuonna 1991 nimitettynä varapresidentin Aleksandr Rutskoin neuvonantajana osallistui Venäjän vallankaappausyritykseen 1993. Donald Trump
Trump järjesti Miss Universum -kilpailun vuonna 2013 Venäjällä, ja venäläisten liikemiesten väitetään sijoittaneen rahaa Trumpin kiinteistöihin. Trumpin tiedottajan mukaan hänelle ei kuitenkaan ole liikeyhteyksiä Venäjällä. Entinen kampanjapäällikkö Paul Manafort on tehnyt miljoonien liiketoimia oligarkkien kanssa ja ollut Venäjän tukeman Ukrainan presidentin Viktor Janukovytšin neuvonantaja. Trumpin Venäjä-neuvonantaja on läheisissä suhteissa Venäjän valtion kaasuyhtiö Gazpromiin. Trumpin kiinteistöhankkeen rahoittajat ovat Venäjältä ja Kazakstanista. TalkingPointsMemon kustantaja Josh Marshallin mukaan Trump on taloudellisesti riippuvainen Putinin tukijoista ja Venäjän pankeista. Syyskuun 11. päivän terroriteot
Myös Saksan tiedusteluviranomaiset kertoivat siepanneensa bin Ladenin kannattajien puheluita, joissa kerrottiin yksityiskohtia kaappaajien suunnitelmista. Iskujen jälkeisenä päivänä Saksan, Ranskan ja Britannian tiedusteluviranomaiset ilmoittivat epäilevänsä ”vahvasti”, että bin Laden oli syyllinen. Kaksi päivää iskujen jälkeen, 13. syyskuuta, Yhdysvaltain ulkoministeri Colin Powell ilmoitti, että pääepäilty on Osama bin Laden. Kolmantena päivänä iskujen jälkeen kaappaajien nimet julkistettiin ja heidät yhdistettiin bin Ladeniin. Presidentti Bush julisti 15. syyskuuta Yhdysvaltojen olevan sodassa ja nimesi bin Ladenin pääepäillyksi. Minskin metron pommi-isku 2011
Valko-Venäjän korkein oikeus tuomitsi Dmitri Konovalovin ja Vladislav Kovaljovin kuolemaan marraskuussa 2011. Konovalov tuomittiin myös pommi-iskusta, joka tapahtui itsenäisyyspäivänä 3. heinäkuuta 2008, ja joka haavoitti 50 henkeä. Moskovan metron pommi-iskut 2010
Moskovan metron pommi-iskut 2010 tapahtuivat 29. maaliskuuta 2010 Moskovassa. Kaksi itsemurhapommittajaa räjäyttivät itsensä tappaen 40 ihmistä kahdella eri metroasemalla. Ensimmäinen räjähdys tapahtui Lubjankan () metroasemalla ja toinen 42 minuuttia myöhemmin Park Kultury (, ) -asemalla. Venäläisten viranomaistietojen mukaan tekijöinä olivat kaksi pohjoiskaukasialaista naista. Venäjän ympäristöpolitiikka
Tšernobylin ydinvoimalan nelosreaktori räjähti 26.4.1986 klo 1:23 Moskovan aikaa. Räjähdys ja sitä seurannut tulipalo sylkivät taivaalle 10 päivän ajan radioaktiivisia aineita. Ne levisivät Eurooppaan ja ympäri maailmaa. Laskeuman määrä vaihteli tuulten ja sateiden mukaan. Suomessa korkeimmat mitatut arvot olivat 60 kBq/m ja keskiarvo 10,7 kBq/m. Itävallassa, Kreikassa ja Skandinaviassa mitattiin paikoin yli 100 kBq/m säteilyarvoja. Onnettomuus aiheutti laajalle alueelle radioaktiivisen laskeuman Venäjällä, Ukrainassa ja Valko-Venäjällä (cesium-137, strontium-90 ja plutonium). Pahiten saastuneilla alueilla on metsää, jossa metsäpalot ovat yleisiä. Vuonna 1986 oli 1775 metsäpaloa, jossa paloi 2336 ha metsää. Metsäpalot vaikuttavat radioaktiivisuuden kulkeutumiseen. 30 km alueelta tuhansia ihmisiä ja eläimiäa evakuoitiin. Toinen Tšetšenian sota
Syyskuussa 1999 Dagestanissa ja Venäjän eri osissa räjäytettiin kerrostaloja. Iskuissa kuoli 300 ihmistä. Venäjän viranomaiset syyttivät iskusta tšetšeenejä ja heitä tukeneita islamilaistaistelijoita. Bruno Pontecorvo
Pontecorvo saapui perheineen Tukholmasta lentoteitse Helsinkiin syyskuun alussa 1950, ja tieto hänen loikkauksestaan Neuvostoliittoon tuli kuukauden kuluttua julki yhdysvaltalaisten ja brittiläisten sanomalehtien kautta. Tapaus nostatti varsinkin länsimaissa suuren kohun. Tapahtumasarjaan sattumalta mukaan joutunut Johannes Virolainen palasi eräältä Ruotsiin tekemältään matkalta Helsinkiin samalla lennolla kuin Pontecorvo ja tämän perhe, ja hän arveli myöhemmin Pontecorvon siirtyneen Neuvostoliittoon Porkkalan vuokra-alueen kautta. Virolainen oli loikkauksen tapahtuessa kansanedustaja, mutta tapauksen tullessa julki hänet oli nimitetty Kekkosen hallituksen sisäministeriksi. Niinpä eräät lehdet väittivät hänen ministerin ominaisuudessa avustaneen Pontecorvoa, ja Virolainen joutui vakuuttamaan näille, ettei hänellä ollut mitään tekemistä tapauksen kanssa eikä mitään tietoa Pontecorvon liikkeistä. Neuvostoliitto vahvisti vasta maaliskuussa 1955 Pontecorvon oleskelevan Moskovassa. Huhtikuussa 1963 Pontecorvon ilmoitettiin saaneen Leninin palkinnon. Elokuussa 1967 kerrottiin, että Pontecorvo oli nimitetty Baikonurin avaruuskeskuksen toiseksi johtajaksi. Myöhemmin Pontecorvo työskenteli Dubnan ydintutkimuskeskuksessa, jossa hänen ilmoitettiin kuolleen. Venäjän historia
Jeltsin valittiin toisen kerran presidentiksi 1996. Presidenttiä tukivat vaaleissa suurliikemiehet, oligarkit, jotka pelkäsivät vallan luisuvan kommunisteille. Samoihin aikoihin turvallisuuspalvelun silovikit alkoivat vallata virkoja Pietarissa. Jeltsin solmi rauhan Tšetšeniaan kenraali Lebedin myötävaikutuksella ja erotti sotahaukat hallinnostaan. 1990-luvun jälkipuoliskolla Venäjän politiikassa alkoi näkyä yhä selvemmin huippurikkaiden liikemiesten, oligarkkien välinen valtataistelu. Vuonna 1998 Venäjällä tapahtui pankkikriisi joka kaatoi monia pankkeja ja monet pankkitoimintaan luottaneet oligarkit menettivät varallisuutensa. Jeltsinin politiikkaa arvosteltiin epävakautta ja hajaantuneisuutta luovaksi, ja häntä syytettiin korruptiosta. Vuonna 1999 Moskovassa räjähteli pommeja ja turvallisuuspalvelutaustainen nuorehko pääministeri Vladimir Putin aloitti toisen Tšetšenian sodan. Jeltsin jäi vuoden lopussa pois presidentin virasta ja suositteli tulevaksi presidentiksi pääministeri Putinia. Lyijyvuodet
Teorian mukaan Italiassa tulisi käymään niin, että äärioikeistolaiset tekisivät muutaman terrori-iskun, joilla yritettäisiin saada hengiltä mahdollisimman monta ihmistä, ja syyttämällä julkisesti iskuista vasemmistoa saataisiin presidentin avulla aikaan poikkeustilanne, jossa maan asevoimat voisivat kaapata vallan. Piazza Fontanan iskusta syytettiin teoriaan uskovien mukaan juuri tästä syystä aluksi milanolaisia anarkisteja. Anarkistit olivat kieltämättä vastuussa eräistä aikaisemmista räjäytyksistä (pääasiassa kotitekoisilla ruutilatauksilla) ja muista sabotaaseista, joiden maalina kuitenkin aina oli ollut omaisuus eivätkä suinkaan ihmiset, eikä näissä räjäytyksissä kuollut ketään. Piazza Fontanan pommi jsurmasi täysin syyttömiä sivullisia ja oli anarkistien periaatteiden vastainen teko, eikä heillä ollutkaan sen kanssa mitään tekemistä. Kahdelle anarkistille kävi siitä huolimatta huonosti, rautatietyöläinen Giuseppe Pinelli putosi 15. joulukuuta kuulustelujen välisellä tauolla poliisiaseman neljännen kerroksen ikkunasta ja kuoli. Toinen syytön anarkisti oli poliisin pommi-iskun päätekijäksi nimeämä balettitanssija Pietro Valpreda, jota pidettiin vangittuna kolme vuotta ilman oikeudenkäyntiä yhden ainoan todistajan kyseenalaisen lausunnon perusteella. Piazza Fontanan pommi-iskun jälkeen eräät äärivasemmistolaiset ryhmät aloittivat aseistautumisen, aluksi tyhjentämällä kommunistipartisaanien sodanaikaisia asekätköjä, myöhemmin hankkimalla uudempia aseita ulkomailta. Näiden ryhmien mielestä kaikki viittasi siihen, että Finer oli oikeassa ja Piazza Fontanan pommin takana todellakin oli fasistien ja valtion salaliitto. World Trade Centerin pommi-isku 1993
Kuwaitissa syntynyt Ramzi Yousef vietti vuosia terroristijärjestö al-Qaidan harjoitusleireillä Afganistanissa, ennen kuin hän alkoi suunnitella vuonna 1991 pommi-iskua Yhdysvaltoja vastaan. Yousef oli taistellut myös Afganistanin sodassa Neuvostoliittoa vastaan. Yousefin setä, Khalid Sheikh Mohammed, jota myöhemmin pidettiin syyskuun 11. päivän iskujen pääarkkitehtina, antoi Yousefille ohjeita ja vinkkejä puhelimella iskua varten ja lahjoitti hänelle 1400 dollaria rahansiirrolla. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Kerrostalo evakuoitiin lukuun ottamatta vanhuksia, jotka eivät kyenneet nousemaan vuoteesta. Evakuoidut joutuivat seisomaan kylmässä yössä, josta muutaman tunnin päästä eräs paikallinen teatterinjohtaja päästi heidät sisään.
Pian kellariin saapui seudun pommiryhmän jäsen, joka oli sitä mieltä että kyse on oikeasta pommista. Rantala-tapaus
Suomalainen media keskittyi raportoimaan tapauksen käsittelystä venäläisessä lehdistössä. Tapaus oli varsin pienellä huomiolla siihen asti kunnes Pavel Astahov vieraili Suomessa. Helsingin Sanomien haastattelemien asiantuntijoiden mukaan kyseessä oli luultavasti Venäjän sisäpolitiikkaa ja tapausta johdettiin Moskovasta käsin. Ylen uutisanalyysin mukaan "kyseessä oli vakava kulttuurien törmäys. Suomen viranomaiset uskoivat käsittelevänsä lastensuojelutapausta, kun taas heidän toimiensa oikeellisuutta Moskovasta tutkimaan saapunut Kremlin korkea edustaja teki kansainvälistä politiikkaa." Lisäksi Helsingin Sanomat ja Yle nostivat esille, että Astahov on valmistunut samasta KGB-akatemiasta kuin pääministeri Vladimir Putin. Suomessa otetaan vuosittain ensi kertaa huostaan noin 2 000 lasta, ja kaikkiaan huostassa on yli kymmenentuhatta alle 17-vuotiasta. Venäjällä ei tilastoida perheväkivaltaa, mutta naisia kuolee vuositten sen uhrina tuhansia. Suomessa lastensuojeluviranomaisilla on salassapitovelvollisuus, eivätkä he voi kertoa lastensuojelutapauksista julkisuuteen. RusAirin lento 9605
Merkittäviä uhreja olivat kolme ydinreaktoreita suunnittelevan OKB Gidropressin johtajaa ja pääsuunnittelijaa Sergei Ryžov, Gennadi Banjuk ja Nikolai Trunov. Ryžov johti VVER-reaktorien suunnittelua 1998–2007. Lisäksi sai surmansa ydinreaktoreiden komponentteja valmistavan OKBM Afrikantovin teknologiajohtaja Andrei Trofimov, sekä Atomenergomašin teknologiajohtaja Valery Ljalin. Miehet olivat matkalla tutustumaan ZAO Petrozavodskmaš-tehtaaseen, jonka Atomenergoprom oli ostanut helmikuussa 2010. Ydinaseonnettomuus
Neuvostoliiton maanpäällisiä atomipommikokeita tehtiin Semipalatinskin alueella Kazakstanissa 1949–1989. Semipalatinskissa tehtiin 40 vuoden aikana lähes 500 ydinkoetta. Laskeumien määrä pieneni, kun vuonna 1963 kokeiden tekeminen ilmakehässä kiellettiin. Ensimmäinen räjäytys vuonna 1949 oli pintaräjäytys eli siinä tuuli vei räjähdyspilveä kapeana vanana niiden muutaman kylän yli, jotka olivat tuulen alapuolella. Koealueen lähellä sijaitsevan Altain alueen asukkaiden annokset olivat keskimäärin 260 mSv. Tutkimuksissa on saatu viitteitä leukemian riskin suurentumisesta. Laskeuman vaikutus Semipalatinskin asukkaisiin oli valtava. Perimään ja sukusoluihin syntyi mutaatioita, jotka periytyivät toiseen ja edelleen kolmanteen sukupolveen. Kilpirauhassyöpä on alueella kuitenkin muuta maata selvästi yleisempää. Suurelle säteilymäärälle altistui muutama tuhat ihmistä, mutta ydinkokeet suurten asutuskeskusten lähellä vaikuttivat kaikkiaan noin 1 500 000 ihmiseen . World Trade Centerin pommi-isku 1993
Suorimmat väitteet Irakin osallisuudesta iskussa ovat tulleet kirjailija Laurie Mylroielta, joka on American Enterprise Instituten jäsen. Mylroien mukaan Saddam Husseinin Irak on ollut kaikkien suurten terrori-iskujen takana Oklahoma Cityn pommi-iskusta World Trade Centerin iskuun ja syyskuun 11. päivän iskuihin. Mylroien väitteet ovat saaneet kritiikkiä julkisuudessa. Muun muassa CNN:n kansallisen turvallisuuden asiantuntija Peter Bergen on kutsunut Mylroien väitteitä "hulluiksi". Volgogradin pommi-iskut 2013
Presidentti Vladimir Putin määräsi turvatoimia kiristettäväksi ja sotilaat ovat pidättäneet lukuisia henkilöitä. Yhdysvallat tarjosi terrorisminvastaisiin toimiin apua, jota Venäjä ei ottanut vastaan. Vladislav Mamyshev-Monroe
Vuonna 2005 hän toteutti sarjan "StarZ", jossa hän lainasi myyttisten hahmojen piirteitä ilman mitään selvää järjestystä: Jeesus Kristus ja Osama bin Laden, Pietari I Suuri, ortodoksinen patriarkka Kirill, tai Vladimir Putin. Hahmot on naamioitu humoristisesti ja ne poseeraavat taustanaan Punainen tori ja Kremlin torni tähtineen. Kirjepommit Yhdysvalloissa lokakuussa 2018
Pommien lähettäjä oli kiihkeä Trumpin kannattaja, 56-vuotias floridalainen mies, jolla on aiempi rikostausta, muun muassa tuomio pommiuhkauksesta 2001. Hänet otettiin kiinni 27. lokakuuta 2018. Pommeja on löytynyt yhteensä neljätoista. Al-Qaida
11. syyskuuta 2001 kaksi matkustajakonetta lensi päin World Trade Centerin kaksoistorneja New Yorkissa. Tornit sortuivat myöhemmin virallisen tiedon mukaan ”kerosiinin palamisen aiheuttaman pannukakkuteorian” takia surmaten noin 3 000 ihmistä. Yhdysvaltain hallituksen virallisen selonteon mukaan kaappaajat olivat Al-Qaidan jäseniä ja koko iskun pääsuunnittelija järjestön johtohahmo Osama bin Laden, josta tuli iskun myötä FBI:n etsittyjen listan ykkönen. Yhdysvaltain hallitus pitää iskuja Afganistanin ja Irakin sodan yhtenä syynä. Kööpenhaminan terrori-iskut 2015
Krudttønden-kulttuuritalossa Kööpenhaminan Østerbrossa oli alkanut lauantaina 14. helmikuuta 2015 kello 15 Lars Vilks -komitean järjestämä keskustelutilaisuus, jossa käsiteltiin jumalanpilkkaa, sananvapautta ja taidetta. Kello 15.30 iskujen tekijä ampui 28 laukausta ulkoa Krudttøndenia kohti. Tekijä yritti ilmeisesti päästä sisään rakennukseen tappamaan ruotsalaisen taiteilijan Lars Vilksin, joka on tunnettu Muhammed-pilakuvistaan. Vilksin turvamiehet veivät hänet turvaan heti. Elokuvaohjaaja Finn Nørgaard kuoli ammuskelussa yrittäessään pysäyttää hyökkääjää. Lisäksi tekijä haavoitti kolmea poliisia. Ammuskelu kesti noin kaksi minuuttia, ja ruotsalaiset ja tanskalaiset poliisit vastasivat tuleen. Tekijä pakeni ja kaappasi itselleen auton. Norjan iskut 2011
Tekijä on vuonna 1979 syntynyt norjalainen Anders Behring Breivik, joka on tunnustanut tehneensä molemmat iskut. Poliisin mukaan Breivik ehti ammuskella saarella puolisen tuntia ennen kuin poliisi ehti paikalle. Kööpenhaminan terrori-iskut 2015
Kööpenhaminan terrori-iskut 2015 olivat kaksi ampumavälikohtausta, jotka tapahtuivat Kööpenhaminassa 14. ja 15. helmikuuta 2015. Iskuissa kuoli kaksi henkilöä sekä iskujen tekijä. Viisi poliisia haavoittui. Tekijä oli radikalisoitunut islamisti. Ensimmäinen ampumavälikohtaus tapahtui Krudttønden-kulttuuritalossa järjestetyssä tilaisuudessa lauantaina 14. helmikuuta 2015. Tekijä, Omar El-Hussein, yritti oletettavasti tappaa ruotsalaisen taiteilijan Lars Vilksin, mutta tämä selvisi. Tilaisuuteen osallistunut elokuvaohjaaja kuoli. Toinen ampumavälikohtaus sattui seuraavana yönä 15. helmikuuta 2015 Kööpenhaminan synagogassa. Sama tekijä tappoi synagogan edustalla yhden henkilön. Poliisi ampui tekijän muutaman tunnin päästä. Tekijällä saattoi olla avustajia. Salt
Venäjä on valmistellut ydinasehyökkäystä vastauksena Matveyevin kuolemaan, jolloin Lewis käskee Yhdysvaltoja valmistelemaan omat ydinaseensa. Mutta sitten Winter tappaa muut CIA-agentit ja paljastaa Lewisille olevansa oikeasti KA-agentti Nikolai Tarkovsky. Tarkovsky aikoi laukaista ydinohjukset Mekkaan ja Teheraniin kääntääkseen muslimit myös amerikkalaisia vastaan. Salt suostuttelee Tarkovskyn päästämään hänet huoneeseen, mutta Tarkovsky näkee uutisraportin, jossa Matveyevin paljastettiin olevan yhä elossa. Salt oli lavastanut Matveyevin kuoleman käyttämällä hämähäkinmyrkkyä. Tarkovsky paljasti järjestäneensä Miken kuoleman ja Saltin paljastumisen lavastaakseen tämän syylliseksi tulevaan ydiniskuun. Salt onnistuu pääsemään sisään huoneeseen ja estää Tarkovskyn aikeet. Sotilaat saapuvat bunkkeriin ja pidättävät Saltin, mutta hyökkää Tarkovskyn kimppuun ja käyttää käsirautojensa ketjuja kuristaakseen tämän kuoliaaksi. Suruçin pommi-isku
Turkkilaisten viranomaisten mukaan pommi-iskun toteuttaja oli kurditaustainen Seyh Abdurrahman Alagoz Adıyamanin maakunnasta. Alagoz oli yksi niistä sadoista turkkilaisista ja kurdeista, joita ISIS oli rekrytoinut Adıyamanin maakunnasta. Viranomaisten mukaan Alagozin henkilöllisyys varmistettiin DNA-testillä. Paikallisen Radikal-lehden haastatteleman tekijän äidin mukaan hänen poikansa oli opiskellut Adıyamanin yliopistossa ja lähtenyt ulkomaille kuusi kuukautta ennen iskuja yhdessä veljensä kanssa. Reutersin haastatteleman turkkilaisviranomaisen mukaan hän oli matkustanut Syyriaan Isis-järjestöön kytköksissä olevan toisen järjestön avulla. Kemerovon tulipalo 2018
Aluksi pidätettiin seitsemän ihmistä, joukossa mm. entinen rakennustarkastuspäällikkö Kuzbass Tanzilyj ja palohälytysjärjestelmän myyjä Igor Polozinenko että palohälytintä huoltanut Alexander Nikitin, jolla on kondiittorin koulutus eikä muuta ammattipätevyyttä. Sittemmin viittä ihmistä on pidetty pidätettyinä. Heidän joukossaan on yksityisen turvayrityksen vartija Sergei Antyushin, joka kytki kaikkialle ostoskeskukseen kuuluneen palohälytyksen pois päältä. Pidätettyinä ovat myös ostoskeskuksen johtaja Julia Bogdanova, joka tiesi palojärjestelmän puutteista, tekninen johtaja Georgi Sobolev ja elokuvateatterin pitäjä. Viranomaiset tutkivat paloa rikoksena. Lisäksi palopäällikkö Sergei Genin on pidätetty ja asetettu syytteeseen. Dmitri Medvedev
Vuosina 1993–1999 Medvedev toimi pietarilaisen metsäteollisuusyhtiö Ilim Pulpin palveluksessa lakiasianjohtajana. Vuonna 1998 hänet valittiin niin ikään Bratski LPK -paperitehtaan hallituksen jäseneksi. Vuonna 1999 hän siirtyi Moskovaan Putinin mukana. Venäläinen lehti "SmartMoney" kirjoitti, että Medvedevin vuonna 1999 omistamat Ilim Pulpin osakkeet olisivat 300 miljoonan euron arvoiset, jos hän omistaisi ne edelleen. Medvedevin varoiksi ilmoitettiin presidentinvaalikampanjan alla 76 111 euroa. Perheellä on kuitenkin 364 neliömetrin asunto Minsk-kadulla Moskovassa. Kampin autopommi
Pommi-iskussa sai välittömästi surmansa 32-vuotias mies, jonka kuljettamaan Opel Kadettiin miltei neljä kiloa painanut dynamiittipommi oli asennettu. Teon toteutti 29-vuotias William Leonard Engström, jolle oli luvattu siitä 17 000 euron palkkio. Hän sai ennakkomaksuna noin 1 600 euroa. Palkkamurhan tilasi 32-vuotias Tommi Peter Sandroos, joka oli yrittänyt itse ampua uhrin pistoolilla kuoliaaksi Helsingin Ruskeasuolla 1. joulukuuta 2001. Uhriin osui tällöin neljä luotia, mutta hän selvisi. Engström ei ollut Sandroosille entuudestaan tuttu. Oikeus katsoi myöhemmin, että Sandroosin tuntema 28-vuotias Otto Tuomas Pankakoski oli taivuttanut Engströmin rikokseen. Engström ajoi uhrin takana ja laukaisi pommin leikkikalun kauko-ohjaimella. Hän ajoi hyvin lähellä uhriaan, törmäsi räjähdyksen sattuessa liikennemerkkiin ja loukkaantui lievästi itsekin. Murhattu oli Sandroosin naisystävän entinen avomies. Texasin vuoden 2018 pommi-iskut
Alussa räjähti pommi aamulla 2. maaliskuuta 2018 Anthony Stephan Housen avattua saapuneen paketin. Pommin asetaja oli kantanut paketin postilaatikkoon. Räjähdys surmasi yhden ihmisen. Poliisi piti alussa tätä räjäytystä yksittäisenä ja epäili paketin ehkä tulleen väärään osoitteeseen ja ollen tarkotetun lähellä asuvalle huumekauppiaalle. Eräs teoria oli, että House olisi itse rakentanut pommin joka olisi vahingossa räjähtänyt teko- tai siirtovaiheessa. Niinpä poliisi alkoi tutkia Anthony Housen raha-asioita. Seuraava tappava isku tuli 12. maaliskuuta. Samana päivänä toinen pommi haavoitti yhtä. Kaikissa pommeissa oli nauloja sirpaleina. Nyt oli selvää, että sarjapommittaja oli liikkeellä. Uhrit olivat alussa mustia ja kuuluivat samaan kirkkoon. Niinpä poliisi epäili alussa etnistä vihaa motiiviksi. Mutta myöhemmin kävi ilmi, että pommittaja valikoi uhrinsa sattumalta. Juri Skuratov
Juri Iljitš Skuratov (, s. 3. heinäkuuta 1952) on venäläinen lakimies ja poliitikko, joka vuonna 1999 tutki Venäjän silloisen presidentin Boris Jeltsinin korruptiota. Skuratov oli Venäjän yleinen syyttäjä vuonna 1995–1999 ja joutui eroamaan seksiskandaalin takia.
Se liittyi juoneen, jolla Jeltsiniä tukevat tahot halusivat estää Jeltsinin lähipiiriin kohdistuvat korruptiotutkimukset. Hruštšovka
Hruštšovka () on Neuvostoliitossa nopeasti ja halvalla 1950–1960-luvulla tiilistä tai betonielementeistä rakennettu 3–5-kerroksinen hissitön kerrostalo, joka on saanut nimensä maan silloisen päämiehen Nikita Hruštšovin mukaan. Taloissa asumisväljyydeksi määriteltiin 10 neliötä henkeä kohden. "Hruštšovkojen" rakentamisprojektien tarkoituksena oli tarjota asuntoja aikakaudella maaseudulta kaupunkeihin muuttaneille ihmisille. World Trade Centerin pommi-isku 1993
Toisin kuin syyskuun 11. päivän iskujen jälkeen, Yhdysvaltain viranomaiset eivät perustaneet rahastoa tukemaan vuoden 1993 iskussa kuolleiden uhrien omaisia. 15 vuotta iskun jälkeen omaiset haastoivat World Trade Centerin omistajan, New Yorkin satamaviraston oikeuteen vaatien vahingonkorvauksia. Oikeus totesi vuonna 2006, että satamavirasto oli vastuussa iskun tuhoista osittain, sillä se ei ollut panostanut riittävästi World Trade Centerin turvallisuuteen, mikä mahdollisti terroristien iskun onnistumisen. Oikeudessa ilmeni lukuisia viitteitä siitä, että World Trade Centerin turvallisuus oli haavoittuvainen. Vuonna 1984 Peter Goldmark, New Yorkin satamaviraston silloinen johtaja, pyysi Scotland Yardia arvioimaan rakennuskompleksin turvallisuutta. Hän oli raportoinut työtovereilleen Scotland Yardin poliisien olleen "kauhistuneita" siitä, että kaksoistornien alla oli julkisia pysäköintitiloja. Vuonna 1985 tekninen asiantuntija Charles Schnabolk julkaisi raportin, jossa hän piti pommi-iskua World Trade Centeria vastaan erittäin mahdollisena ja arveli maanalaisten pysäköintitilojen olevan rakennuskompleksin haavoittuvin osa. Samana vuonna satamaviraston tutkijaryhmä esitti skenaarion, jossa ajastettu pommi räjähtäisi World Trade Centerin maanalaisella, julkisella pysäköintialueella. Raportissaan tutkijaryhmä esitti mahdollisten iskujen estämiseksi pysäköintikerrosten muuttamista julkisista valvotuiksi ja yksityisiksi. Satamavirasto kuitenkin torjui raportin ehdotuksen pitäen sitä taloudellisesti kannattamattomana, vaikkakin oikeudessa olleiden laskelmien mukaan rahallinen tappio olisi ollut melko pieni. Oikeuden tuomion päätös totesi viraston olevan vastuussa 68 % iskusta ja terroristien 32 %. New Yorkin osavaltion lainsäädännön mukaisesti satamavirasto oli velvollinen maksamaan kaikki omaisten korvausvaatimukset, sillä se oli yli 50 % vastuussa iskusta. Theodore Kaczynski
Theodore John Kaczynski alias Unabomber (s. 22. toukokuuta 1942) on yhdysvaltalainen kirjepommittaja, joka pyrki 18-vuotisen pommikampanjansa aikana taistelemaan teknologista kehitystä ja sen tuomia haittoja vastaan. Kirjepommit tappoivat kolme ihmistä, 23 haavoittui. Hän oli FBI:n kaikkien aikojen kalleimman tutkinnan kohde, sillä kirjepommien lähettäminen jatkui pitkään ja oli haastavaa selvittää kotitekoisten yleisistä tarvikkeista valmistettujen kirjepommien lähettäjä ja valmistaja. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Sen enempää islamilaisia kuin Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:tä syyttävää "salaliittoteoriaa" ei voi kumpaakaan pitävästi todistaa. Venäjän nykyhallinnon vastustajat pyrkivät mustamaalaamaan Venäjän nykyjohtoa. Väitteitä FSB:n osallisuudesta on Venäjän viranomaisten taholta verrattu teorioihin, jonka mukaan USA tai Israel olisivat tuhonneet World Trade Centerin syyskuussa 2001. Vastustajien mielestä myös oli tiedossa Putinin käynnistämä paljon ihmishenkiä vievä Tšetšenian sota söisi Putinin kannatusta, ei lisäisi sitä. Jotkut salaliittoteoriaa tukevat todisteet ovat peräisin tunnetusti epäluotettavasta Venäjän yksityisestä lehdistöstä. Nikolai Kibaltšitš
Vapauduttuaan Kibaltšitš liittyi Zemlja i voljan "Svoboda ili smert" (”Vapaus tai kuolema”) -nimiseen terroristiryhmään, jossa hän vastasi räjähdysaineiden valmistamisesta. Zemlja i voljan hajottua hän kuului Narodnaja voljan toimeenpanevaan komiteaan. Hän hoiti maanalaista kirjapainoa ja laati järjestön ohjelmajulistuksia. Räjähdysaineasiantuntijana Kibaltšitš osallistui Odessassa suoritetun keisarillisen junan räjäyttämisen, Stepan Halturinin Talvipalatsin pommiattentaatin ja Aleksanteri II:n murhan valmisteluun. Murhan jälkeen hänet pidätettiin. Vankilassa hän suunnitteli rakettimoottorilla toimivan lentokoneen. Kibaltšitš ja neljä muuta murhan osanottajaa, Andrei Željabov, Sofja Perovskaja, Timofei Mihailov ja Nikolai Rysakov tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Pietarissa Semjonovskin kentällä. Vladimir Putin
Putin on tunnettu kovasta kielenkäytöstään, jonka avulla hänen sanotaan luovan itsestään kuvaa tiukkana johtajana ja lisäävän kansansuosiotaan. Toisinaan hän tehostaa puhettaan, varsinkin Venäjällä esiintyessään, rikollisten käyttämällä slangilla "blatnoilla". Moskovan kerrostaloiskujen jälkeen 1999 hän totesi: "Seuraamme terroristeja kaikkialle. Jos he ovat vessassa, tapamme heidät paskahuussiin." Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Moskovskaja Pravdassa oli 2. heinäkuuta artikkeli, jossa kerrottiin "Moskovan myrskystä". Suunnitelman mukaan Moskovassa oli tarkoitus järjestää muka tšetšeenien tekemiä terrori-iskuja. Iskujen tarkoituksena oli estää Primakovin tai Lužkovin valinta presidentiksi. World Trade Centerin pommi-isku 1993
Lokakuussa 2001, syyskuun iskujen jälkeen, CIA:n johtaja James Woolsey väitti Public Broadcasting Servicen haastattelussa, että Ramzi Yousef toimi Irakin turvallisuuspalvelun hyväksi. Tosin CNN:n terrorismiin erikoistunut analyytikko Peter Bergen kirjoitti sanomalehti Washington Monthlyssa joulukuussa 2003, ettei Yhdysvaltain viranomaisilla ole todisteita siitä, että Irak olisi ollut osallisena World Trade Centerin pommi-iskussa. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Outoa oli myös se, että viranomaiset etsivät joidenkin pidätettyjen tšetšeenien käsistä ensin heksogeenia ja sitten julistivat, että Moskovan pommeihin oli käytetty ammoniumnitraattia, johon oli sekoitettu pieniä määriä heksogeenia ja trotyyliä. Myöhemmin viranomaiset sanoivat, että Rjazanin säkeissä oli sokeria, johon oli imeytetty pieni määrä heksogeenia, että saadaan realistinen kuva. Joidenkin tietojen mukaan armeija olisi räjäyttänyt "sokerin" harjoitusalueella. Omituinen yhteensattuma oli se, että tšetšeenien tekemiksi väitetyt pommi-iskut loppuivat Rjazanin tapaukseen kestettyään 10 päivää. Toinen Tšetšenian sota alkoi 29. syyskuuta 1999, seuraavana päivänä säkkien löytymisen jälkeen. Mutta myöhemmin syksyllä FSB teki monia muita pommiharjoituksia. Myyrmannin räjähdys
Myyrmannin räjähdys tapahtui Vantaalla Myyrmäen kaupunginosassa kauppakeskus Myyrmannissa 11. lokakuuta 2002. Kauppakeskuksen aulassa meneillään olleen lapsille suunnatun pelle-esityksen aikana räjähti hauleilla päällystetty kotitekoinen pommi, joka surmasi seitsemän ihmistä ja haavoitti 164:ää. Kuolonuhreista kolme oli alaikäisiä, joista kaksi oli syntynyt 1985 ja yksi 1995. Kuolleet aikuiset olivat 1963 ja 1965 syntyneet naiset, vuonna 1978 syntynyt mies sekä vuonna 1983 syntynyt mieshenkilö, joka oli ajokortin ja tutkimusten kautta pommin valmistajaksi paljastunut vantaalainen kemiantekniikan opiskelija ja kemian harrastaja Petri Erkki-Tapio Gerdt (17. huhtikuuta 1983 – 11. lokakuuta 2002) Teon tahallisuudesta ei ole varmaa näyttöä. Serge Klarsfeld
Klarsfeldit pommi-iskun kohteeksi 9. heinäkuuta 1979, jolloin heidän autossaan Pariisissa räjähti autopommi. Pommin asettajaksi väitetään ODESSA-nimistä salaista natsijärjestöä, joka halusi estää natsien vastaiset oikeudenkäynnit. Järjestön olemassaolosta on kiistelty. Nikolai Patrušev
Patrušev on alkujaan laivanrakennusinsinööri. Hän toimi KGB:ssä vuodesta 1975. Hänestä tuli Sergei Stepašinin johtaman silloisen FSK:n sisäisen turvallisuuden osaston johtaja 1994. Kun Stepašin erosi 1995, Patruševista tuli FSB:n organisaatio- ja tarkastusosaston varajohtaja. Toukokuussa 1998 Patruševista tuli presidentin henkivartijoiden valvontayksikön johtaja, ja lokakuussa 1998 FSB:n varajohtaja. Presidentti Boris Jeltsin nimitti Patruševin FSB:n johtoon 9. elokuuta 1999. Hän oli virassa toukokuuhun 2008 asti. Patruševin arvellaan olevan yksi niistä muutamista henkilöistä, joilla oli eniten valtaa Venäjällä. Texasin vuoden 2018 pommi-iskut
Texasin Austinin vuoden 2018 pommi-iskut olivat 2.–20. maaliskuuta tehty räjäytysten sarja. Iskuissa kuoli kaksi ja haavoittui kuusi. Kolme pommeista oli paketteja uhrien kotiovilla, yksi laukesi ansalangalla. Lisäksi yksi räjähti postinjakelukeskuksessa. Poliisi pääsi miehen jäljille tutkimalla turvakameran kuvaa ja kauppojen ostotietoja. Tekijä oli 23-vuotias Mark Anthony Conditt. Hän räjäytti 21. maaliskuuta itsensä, ennen kuin poliisi sai hänet kiinni. Iskujen syynä olivat tekijän ongelmat yksityiselämässä. Venäjän lentokonepommi-iskut 2004
Venäjän lentokonepommi-iskut 2004 tapahtuivat 24. elokuuta 2004, kun kahdella Moskovan Domodedovon kansainväliseltä lentoasemalta lähteneellä kotimaan lennolla räjähti pommi hieman ennen kello 23.00. Lennoilla oli yhteensä 90 ihmistä, jotka kaikki kuolivat iskussa. Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993
Rutskoi saapui pian suurelle Valkoisen talon pohjoisparvekkeelle, ja käski mielenosoittajia hyökkäämään kohti pormestarin taloa ja Venäjän päätelevisioasemaa, Ostankinon televisiokeskusta. Myöhemmin Rutskoi kiisti ulkomaisen TV-yhtiön CNN:in nauhalle saaman hyökkäyskäskyn. Myös Hasbulatov käski mielenosoittajia hyökkäämään, ja eläkkeellä ollut kenraali Aleksandr Makashov tuli hyökkäykseen mukaan. Kapinalliset ajoivat kahdella kuorma-autolla pormestarin talon katukerroksen ikkunoista sisään, ja talo oli helpolla vallattu. Pian panssarit ja kuorma-autot lähtivät ajamaan kohti Ostankinon televisiokeskusta punaliput liehuen ja Neuvostoliiton hymni soiden. Kremlistä oli kuitenkin samaan aikaan lähtenyt muutama hallituksen panssariauto puolustamaan TV-keskusta. Ostankinossa taisteltiin tunteja, ja kymmeniä kuoli. TV sammui pian sen jälkeen, kun alakerrasta oli alkanut kuulua raskaiden konekiväärien rätinää. Tunnin pimennyksen jälkeen TV:n ykköskanava aloitti lähetykset salaisesta kriisistudiosta. Nyt TV:ssä nähtiin muun muassa itkevä Jegor Gaidar, joka pyysi uudistusmielisiä tulemaan ihmiskilviksi Tverin kaduille kaupungintalon ympärille panssareita vastaan. Sinne saapuikin melko pieni määrä, vain muutamia tuhansia ihmisiä. Moskovan keskiluokka ei pitänyt uudistuksista. Toimintakyvytön hallitus pysyi hiljaa, ja iltapäivää kohti hallituksen edustajia alkoi saapua istuntoon. Samaan aikaan Rutskoi määräsi ilmavoimat pommittamaan Kremliä. Rutskoi uskoi kesän laajojen kotimaassaan tekemiensä vierailuretkien pohjalta valtakunnan asevoimien tukevan häntä. Texasin vuoden 2018 pommi-iskut
Yli 500 FBI:n ja ATB:n agenttia tutki poliisin lisäksi tapausta. Kun poliisi tutki kaupoista tehdyistä ostoksista pommien tekemiseen kelpaavien materiaalien ostoksia, nousi Mark Anthony Condittin nimi kiinnostavaksi. Hän oli 23-vuotias valkoihoinen mies. Niinpä poliisi saattoi analysoida Condittin internet-hakuja. Conditt näkyi varhain 21. maaliskuuta valvontakamerassa jättävän paketteja paketteja FedExin toimistoon. Selvisi että Conditt asui Round Rockissa, Texasissa. Hänellä oli kaksi asuintoveria. Conditt oli työtön, ja keskeyttänyt taloushallinnon opinnot collegessa. Hän oli saanut hyviä arvosanoja ja ollut töissä eräässä puolijohtimia valmistaneessa tehtaassa. Erään Condittin sukulaisen mielestä hän etsi paikkaansa elämässä. Conditt oli väkivallaton, mutta hermostui herkästi erimielisyyksistä. Nauhalle jättämässän tunnustuksessa Conditt ei kertonut pommi-iskujen syitä, mutta puhui yksityiselämänsä haasteita. Mihail Kasjanov
Kasjanov opiskeli Moskovan auto- ja liikenneinstituutissa ja työskenteli valtion rakennuskomiteassa ja Neuvostoliiton valtion suunnittelukomiteassa Gosplanissa 1981–1990. Kasjanovilla on vaimo Irina Kasjanova, jonka kanssa hänellä on tytär.
Vuonna 1993 hän siirtyi Boris Fjodorovin kutsusta Venäjän federaation valtiovarainministeriöön sopimaan maan ulkomaisista veloista ja hänestä tuli Jeltsinin lähipiirin, ns. "Jeltsinin perheen" jäsen. Kasjanovista tuli varavaltiovarainministeri 1995 ja valtiovarainministeri toukokuussa 1999. Tammikuussa 2000 hänet nimitettiin ensimmäiseksi varapääministeriksi myös presidentin tehtäviä hoitavan pääministeri Vladimir Putinin alaisuuteen. Kasjanov nimitettiin toukokuussa 2000 duuman äänin 325–55 pääministeriksi. Häntä ei pidetty vahvana politiikantekijänä, vaan lähinnä juoksevien asioiden hoitajana. Kun Mihail Hodorkovski pidätettiin lokakuussa 2003, Kasjanov arvosteli päätöstä ja arveli JUKOSin osakkeiden takavarikon vähentävän luottamusta Venäjän talouteen. Nikita Hruštšov
Erityisesti asuntojen rakentamiseen käytettiin voimavaroja. Massamainen asuntotuotanto tuotti valtavia määriä viisikerroksisia kerrostaloja ympäri koko Neuvostoliiton, taloja kutsutaan nimellä "hruštšovka".(Tuolloin Neuvostoliitossa yleensä kuusikerroksisiin taloihin vaadittiin hissi.) Sanotaan Hruštšovin saaneen ajatuksen nähtyään vastaavanlaista asuntotuotantoa Pariisin vierailullaan. Asunnoissa oli suihku pienessä keittiössä ja ne olivat kevytrakenteisempia kuin Stalinin ajan asunnot, joissa seinäpaksuus on erittäin suuri. Armenian maanjäristyksessä joulukuussa 1988 Stalinin ajan talot pysyivät tämän vuoksi "hruštšovkia" paremmin pystyssä. Lontoon pommi-iskut 7. heinäkuuta 2005
Britannian poliisi löysi pommintekijöiden tukikohdan Leedsistä 12. heinäkuuta. Poliisin mukaan kyseessä oli itsemurhaisku, ja ainakin kolme tekijää kuoli sen yhteydessä. Heidät on tunnistettu, ja he olivat 19–30-vuotiaita pakistanilaistaustaisia brittejä. Itsemurhateoria vahvistui ainakin yhden tekijän osalta, kun tekijäksi tunnistetun Mohammad Sidique Khanin nauhoittama videonauha esitettiin 2. syyskuuta al-Jazeera-televisiokanavalla. Videossaan Khan nimeää Osama bin Ladenin ja al-Qaidan kakkosmiehenä pidetyn Abu Musab al-Zarqawin esikuvikseen. Vuonna 2006 julkaistun raportin mukaan kyse ei ollut laajasta terroriverkostosta, vaan neljän henkilön omin päin tekemästä iskusta internetistä haettujen pommiohjeiden avulla. Eduskuntatalon pommi-isku 1950
Aluksi monet tahot, esimerkiksi ruotsalainen iltapäivälehti "Expressen", epäilivät iskusta suomalaisia kommunisteja. Pian eräs helsinkiläinen mies kuitenkin tunnusti teon isälleen. Syynä iskuun oli ollut mielenhäiriö, eikä siihen liittynyt mitään poliittisia motiiveja. Venäjän yleissotilaallinen liitto
Kutepovin ROVS:n sisälle muodostama salainen taistelujärjestö suoritti varsinkin vuosina 1927–1928 useita huomiota herättäneitä terrori-iskuja Neuvostoliitossa. Vaikka suunniteltu Josif Stalinin salamurha ei toteutunut, onnistui agentti Viktor Larionovin johtama terroristisolu tekemään kesäkuussa 1927 pommi-iskun kommunistien Leningradin-puolueklubille ja heinäkuussa 1928 agentit Georgi Radkovitš ja Dmitri Monomahov onnistuivat tekemään itsemurhapommi-iskun salaisen poliisin OGPU:n päämajaan, Moskovan Lubjankaan. Suomen yleisesikunnan tiedustelu avusti osassa näistä hankkeista, jopa hankkimalla iskuissa käytettyjä räjähteitä. Suomessa ROVS:n ensimmäisenä tiedustelujohtajana toimi vuosina 1924–1926 kenraalimajuri Eugèn Högström, jonka äkillistä kuolemaa pidettiin epäilyttävänä. Volgograd
Jo runsaan neljän tunnin kuluttua jotkut viranomaiset tunnistivat tekijäksi tšetšenialaisen naishenkilön. Toisissa lähteissä mahdollista tekijää luonnehdittiin dagestanilaiseksi, aiemmin surmansa saaneen miesterroristin leskeksi. Räjähdyksen voimaa luonnehdittiin suureksi, määrän katsottiin vastaavan lähes 10 kiloa TNT:tä ja mukana oli myös tuhovoimaa lisänneitä metallikappaleita. Muutamaa tuntia myöhemmin, kun paikalta oli löydetty räjähtämätön käsikranaatti, terroriteon toiseksi mahdolliseksi tekijäksi lisättiin tuolloin vielä tunnistamaton mieshenkilö. FSB
Lontoossa radioaktiivisella poloniumilla murhattu venäläisagentti Litvinenko väitti myös Moskovan kerrostaloräjäytysten olevan tiedustelupalvelun ja viime kädessä Kremlin vastuulla. Räjäytyksiä väitettiin tšetšeenien tekemiksi ja niillä puolusteltiin toisen Tšetšenian sodan aloittamista. Georgi Žukov
Žukov järjesti ydinpommien koeräjähdykset ja sen jälkeen seurasi, millaisia vaikutuksia ne aiheuttivat varusmiehille, jotka oli pakotettu räjähdysten läheisyyteen. Täten Žukov on vastuussa monen neuvostoliittolaisen ennenaikaisista kuolemista ja selkeästä terveydentilan heikkenemisestä. Venäjän lentokonepommi-iskut 2004
Kahden lentokoneen yhtäaikainen maahansyöksy herätti epäilyjä terrorismista. Epäilykset vahvistuivat, kun molempien koneiden hylyistä löytyi jäämiä RDX-räjähdysaineesta. Iskusta otti aluksi vastuun Islambouli Brigades -islamistiryhmä. Venäjän perustuslaillinen kriisi 1993
Valkoisen talon saartajiin kuuluva "Erikoisosasto Alfa" halusi neuvotella kapinallisten kanssa, mutta eräs sen valkoista lippua kantaneista upseereista kuoli kapinallisen luodista. Tämä muutti Alfan johtajan mielen, ja Alfan kommandot hyökkäsivät Valkoiseen taloon edeten siellä kerros kerrokselta varoen. Valkoisesta talosta tulitettiin lähitaloja, ja utelias moskovalaisyleisö seurasi tapahtumia henkensä kaupalla. Valkoinen talo paloi näyttävänä soihtuna, ja siitä nousi taivaalle paksu savupatsas. Kapinalliset ja toimittajat piileksivät kellareissa. Yli tuhat kapinallista nousi talosta antautuen. Antautuva Hasbulatov oli romahtaneen näköinen, Rutskoi ylimielinen. Viemärien kautta paennut fasistijohtaja Aleksandr Barkašov löydettiin aamulla Moskovan kaduilta vaikeasti haavoittuneena, mutta pääsi sairaalaan ja palasi taas oppositiotoimiinsa. Kapinan takia ei rangaistu ketään, vaikka kapinan johtajat joutuivat Lefortovon vankilaan kuulusteluihin. Ketään ei syytetty yli 150 ihmisen kuolemasta. Toiset uudistusmieliset arvostelivat Jeltsiniä asevoiman käytöstä Valkoista taloa vastaan. Venäjän federaatio 1999–2008
Putinin aikana on sattunut Venäjällä ja ulkomailla joitain poliittisia murhia, joiden uskotaan olevan joidenkin venäläisten isänmaallisten tahojen tekemiä. Murhien ilmeisenä syynä on ollut Tšetšenian sodan ja hallituksen arvostelu. Poliittisten "toisinajattelijoiden" kirjoitukset raivostuttavat luonnostaan monia isänmaallisia. Vuonna 2000 loikannut Putinia ja Tšetšenian sotaa kovasti arvostellut entinen turvallisuuspalvelun työntekijä Alexandr Litvinenko kuoli maanpaossa Lontoossa vuonna 2006 myrkytykseen, joka johtui radioaktiivisesta poloniumista. Noin kuukautta ennen tätä Tšetšenia sotaa arvostellut Anna Politkovskaja ammuttiin kotirappuunsa. Venäjän valtio ei ainakaan vielä vuonna 2007 luovuttanut Litvinenkon murhasta epäiltyä Isoon-Britanniaan oikeudenkäyntiin. Grigori Simonov
Grigori Simonov valmistui vuonna 1920 Pietarin siviili-insinööri-instituutista ja opiskeli Pietarin taideakatemiassa Ivan Fominin johdolla. 1920–1930-luvuilla hän osallistui mm. Traktorikadun (yhdessä Aleksandr Gegellon ja Aleksandr Nikolskin kanssa) sekä Leningradin muiden uusien asuinalueiden suunnitteluun. Arkkitehdin parhaita konstruktivistisia töitä ovat Tkatšei-kadun koulu (1927–1929) ja Poliittisten rangaistusvankien talo. 1930-luvun puolivälistä lähtien Simonovin työt edustivat stalinistista klassismia. Vuodesta 1945 hän työskenteli Moskovassa mm. Neuvostoliiton ministerineuvoston arkkitehtuurikomitean puheenjohtajana. Kertšin koulusurmat
Vladislav Igorevitš Rosljakov (, 2. toukokuuta 2000 – 17. lokakuuta 2018) oli koulun silloinen 18-vuotias oppilas, jolla ei ollut aiempaa rikoshistoriaa. Kun Vladislav oli noin 10-vuotias, hänen vanhempansa erosivat isänsä päävamman takia, jonka seurauksena isästä tuli aggressiivinen Vladislavia ja hänen läheisiään kohtaan. Rosljakov opiskeli paikallisessa koulussa ilman kiinnostusta koulunkäyntiin ja täten huonoin arvosanoin. Hänellä oli muutamia kavereita ja mielenkiinnon kohteita kuten aseet ja videopelit. Vuonna 2015 Rosljakov aloitti sähköasentajanopinnot Kertšin ammattikorkeakoulussa. Siellä opiskellessaan hän kiinnostui enemmän aseista ja räjähteistä ja alkoi kantaa bajonetti-veistä mukanaan koulussa. Yhtenä päivänä hän suihkutti pippurisuihketta luokassa eikä pystynyt selittämään tekoaan. Ydinaseohjelmat eri maissa
Venäjän atomienergiajärjestön mukaan Neuvostoliitto teki aikavälillä 29. elokuuta 1949 – 1990 keskimäärin yhden kokeen 23 päivän välein eli yhteensä 715 atomipommikoetta. Noin 500 koetta tehtiin Semipalatinskissa Kazakstanissa ja yli 130 koetta ja yli 220 räjäytystä Novaja Zemljalla aikavälillä 1955–1990. Andrei Sakharov yritti estää kokeita radioaktiivisuuden leviämisen estämiseksi. Venäjän kerrostalopommeja koskevat salaliittoteoriat
Kirjassa syy terrori-iskuista vieritetään Vladimir Putinin, Nikolai Patruševin, erikoisjoukkoja komentavan FSB-kenraali German Ugryumovin, FSB-virkailija Maksim Lazovskin niskoille. Kirjan mukaan iskuja ja niiden valmisteluja toteuttivat eri vaiheissa Jusuf Krimšamhalov, Adam Dekkušev, Vladimir Romanovitš, Ramazan Dyšenkov ja Atšemez Gotijajev ja monet muut enimmäkseen ei-islamilaiset. Vladimir Putin
Pääministerikautensa alussa Putin sai vaativan tehtävän: Šamil Basajevin joukot olivat hyökänneet Tšetšeniasta naapuritasavallan puolelle Dagestaniin ja julistaneet sinne islamistisen valtion. Putin pyysi ja sai Jeltsiniltä ehdottoman vallan ohjata kaikkien turvallisuusministeriöiden toimintaa ja johtaa sotilasoperaatioita. Heti pääministeriksi nimittämistään seuranneena päivänä Putin antoi Venäjän sotilaskomentajille kaksi viikkoa aikaa palauttaa Dagestan valvontaansa. Venäjä aloitti hyökkäyksen muutaman päivän kuluessa. Virallisesti duuma nimitti Putinin pääministeriksi niukalla ääntenenemmistöllä 16. elokuuta. Viikkoa myöhemmin Basajevin taistelijat vetäytyivät. Seuraavina viikkoina Venäjällä tehtiin sarja kerrostalopommi-iskuja, joissa kuoli satoja ihmisiä. Volgogradin pommi-iskut 2013
Volgogradissa Venäjällä tehtiin 29. ja 30. joulukuuta 2013 kaksi pommi-iskua, joissa kuoli yhteensä 34 henkeä. Iskut tapahtuivat kaksi kuukautta samassa kaupungissa bussiin tehdyn pommi-iskun jälkeen. Venäjän kerrostalopommit
Venäjällä teoriaa ovat kannattaneet muun muassa tšetšeenit, Boris Kagarlitski, Vladimir Pribylovski, Anna Politkovskaja, Aleksandr Litvinenko ja kenraali ja poliitikko Aleksandr Lebed. Ulkomailla ajatusta on tuonut esille David Satter. Tämä salaliittoteoria esitetään muun muassa Juri Feštinskin ja Aleksandr Litvinenkon kirjassa "Venäjä kuilun partaalla". Tämän kirjan kustansi alkujaan maasta paennut oligarkki Boris Berezovski. Myös Satter on kytköksissä Berezovskiin. Näin ollen Venäjän viranomaisten ja muutamien läntistenkin asiantuntijoiden mielestä salaliittoteoria on tarkoitettu tukemaan Berezovskia. Duumassa oli 2000-luvun alussa vireillään salaliittoteoriaa koskeva tutkimus, mutta tutkimusta ajaneet komitean jäsenet ovat joutuneet muun muassa murhien ja pahoinpitelyjen kohteiksi. Muutenkin salaliittoteoriaa julkisesti tukeneet ovat joutuneet onnettomuuksien ja väkivallan kohteeksi. Komiteassa olivat Sergei Kovaljov, Juri Štšekotšihin ja Sergei Jušenkov, joista kaksi viimeistä murhattiin. Permin yökerhopalo 2009
Venäjän presidentti Dmitri Medvedev määräsi onnettomuustutkintalautakunnan tutkimaan tapahtunutta. Pääministeri Vladimir Putin lähetti maan hätätilaministeri Sergei Šoigun, sisäministeri Rašid Nurgalijevin ja terveysministeri Tatjana Golikovan tapahtumapaikalle. Minskin metron pommi-isku 2011
Molemmat pidätettiin metropommi-iskun tapahtumapäivänä. Molemmat tunnustivat aluksi syyllisyytensä, mutta vetivät sitten tunnustuksen pois. Tutkijat eivät kyenneet selvittämään iskujen motiivia. Konovalovin rakentama pommi ei muistuttanut tutkijoiden räjähdyksen jäänteistä kokoamaa eikä syytettyjen vaatteista löydetty räjähdysainejäämiä. Tämä sai syytettyjen sukulaiset vaatimaan lisätutkimuksia. Kovalevin äiti perusti myös nettisivun, jolla vaadittiin kuolemanrangaistuksen lakkauttamista. Euroopan neuvosto ja jotkut muun ulkomaiset tahot vastustivat myös kuolemanrangaistuksia. Valko-Venäjän kansanedustajat tuomitsivat ulkopuolisen painostuksen ja puuttumisen maan asioihin, sekä korostivat oikeusprosessin läpinäkyvyyttä. Mark Hofmann
Yrittäessään epätoivoisesti ostaa itselleen aikaa Hofmann ryhtyi valmistamaan pommeja. Ensimmäinen pommi surmasi 15. lokakuuta 1985 keräilija Steven Christensenin. Myöhemmin samana päivänä toinen pommi surmasi Kathy Sheetsin, Christensenin entisen työnantajan vaimon. Kuten Hofmann oli arvellutkin, poliisin tutkimukset lähtivät aluksi siitä, että pommi-iskut olisivat yhteydessä Kathy Sheetsin aviomiehen J. Gary Sheetsin johtaman investointiyhtiön konkurssiin; Christensen oli ollut hänen läheinen alaisensa. Seuraavana päivänä Hofmann itse haavoittui vakavasti, kun hänen virittelemänsä pommi räjähti hänen autossaan. Tämä sai poliisin epäilemään Hofmannia pommi-iskujen tekijäksi. Kotietsinnöissä Hofmannin kotoa löydettiin, paitsi pommintekotarvikkeita, myös runsaasti todisteita hänen tekemistään väärennöksistä. Talon kellarista löytyi esimerkiksi painokone, jolla hän oli yrittänyt väärentää Oath of a Freeman -dokumentin. Kertšin koulusurmat
Kertšin koulusurmat oli 17. lokakuuta 2018 tapahtunut kouluampuminen ja pommi-isku, joka tapahtui Kertšin polyteknisessä ammattikorkeakoulussa Krimillä. Kertšin koulusurmissa kuoli yhteensä 21 henkilöä ja loukkaantui 70, joista 5 on yhä koomassa. Verilöylyn toteuttajaksi paljastui 18-vuotias Vladislav Rosljakov, koulun silloinen oppilas.