Miksi Roni Leimu lopetti koripallon?
Roni Leimu
Heinäkuussa 2010 Leimu purki Karhun kanssa edellisenä kesänä tehdyn pelaajasopimuksen, jota olisi ollut vielä vuosi jäljellä. Aloite sopimuksen purkamiseen tuli Leimulta itseltään, jonka siviilityökiireet veivät hänet takaisin pääkaupunkiseudulle.
Janne Muurinen
Muurinen aloitti koripallotuomarinuransa Suomen miesten pääsarjassa 20-vuotiaana vuonna 1987. Hän toimi tuomarina lopulta 29 vuotta, kevääseen 2016 asti, jolloin hän tuomitsi 48-vuotiaana Korisliigan mestaruuden ratkaisseen loppuottelun. 796 miesten pääsarjaottelua tuominnut Muurinen päätti lopullisesti lopettaa uransa hieman kauden päättymisen jälkeen. Koripalloon Muurinen tutustui isänsä ohjaamana ja tämän pelaamista katsellen, ja hän pelasi lajia kavereineen. A-poikaikäisenä hän siirtyi kokonaan tuomaritehtäviin. Esikuvinaan tuomareista hän piti Martti Huhtamäkeä ja Timo Haukilahtea. Samaan aikaan Muurisen kanssa tuomarinurallaan kehittyi Carl Jungebrand. Muurinen tuomitsi urallaan muun muassa NBA:n tähdistöjoukkueen vierailun 1990-luvun alussa ja Dennis Rodmanin Korisliiga-vierailun vuonna 2005. Tultuaan valituksi presidentin 1. adjutantiksi Muurinen pohti tuomarinuransa päättämistä, mutta presidentti Tarja Halonen kannusti häntä jatkamaan. Ria Stalman
Stalman lopetti uransa olympiavoittonsa jälkeen. Vuonna 2016 hän myönsi käyttäneensä anabolisia steroideja parin vuoden ajan ennen Los Angelesin olympialaisia. Dopingtunnustuksen jälkeen Alankomaiden yleisurheiluliitto mitätöi Stalmanin nimissä olleen kiekonheiton Alankomaiden ennätyksen. Raimo Lammi
Raimo Allan ”Rape” Lammi (s. 17. joulukuuta 1935 Pohjois-Pirkkala) on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija ja koripallovalmentaja. Hän pelasi neljä kautta SM-sarjassa. Hämeenlinnan Härmä
Alkuvaihe oli kirjavaa aikaa ja harrastajia löytyi lähes joka lajista. Seuran perustamisen päätarkoituksena oli jääkiekko ja jalkapallo, mutta ohjelmaan tuli myös yleisurheilu, hiihto, pesäpallo, nyrkkeily, pöytätennis ja lentopallo. Ilman jääkiekkoa ja jalkapalloa urheiluseura Härmää ei olisi koskaan perustettu, mutta niin vain Härmästä tuli urheilualojen sekasotku ja yleisseura. Yleisurheilua jaksettiin harrastaa lajikohtaisena vuoteen 1972 ja hiihto jäi pois ohjelmasta 1971. Pesäpalloa pelattiin muutama vuosi ja pöytätennis loppui salivuorojen puutteeseen. Lentopalloa pelattiin ensin innolla pari vuotta, jonka jälkeen laji jäi pois muutamaksi vuodeksi palaten vuonna 1972. Lopullisesti lentopalloilu lopetettiin vuonna 1977. Jääkiekkoa pelattiin vuoteen 1970 asti, jolloin laji jäi pois pakon sanelemana. Vaikka lajilla oli vankka kannatuspohja, oli laji liian kallis harrastettavaksi ja monien harmitukseksi lajista jouduttiin luopumaan. Kouran Louhi
1950-luvun alusta asti parhaat kouralaiset pääsivät myös Nurmon Jymyn miehistöön. Seurojen yhdistymisen jälkeen oli voimassa myös sopimus, jonka mukaan Jymyssä pelaisi aina neljä Louhen pelaajaa. Niinpä Jymyn takavuosien huippupelaajista esimerkiksi Kustaa Rasku, Sakari ja Ville Ritari sekä Paavo Kimpimäki ovat lähtöisin Kourasta. Seurojen välisessä yhteistyössä Louhesta tuli myös Jymyn kolmosjoukkue. Vuonna 1958 tämä Louhen Jymyn kolmosjoukkue voitti puhtaalla pelillä perussarjan. Se ei kuitenkaan voinut nousta kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle maakuntasarjaan, koska siellä pelasi jo Jymyn kakkosjoukkue. Tämä oli yksi syy Louhen ja Jymyn erkaantumiseen toisistaan, sillä Louhi halusi sarjapaikan. Lopulta tullut seurojen eroaminen merkitsi sitä, että piirin pesäpallojaosto antoi Louhelle luvan nousta maakuntasarjaan kaudeksi 1959. Louhi voittikin seuraavalla kaudella Jymyn kakkosjoukkueen ja säilytti sarjapaikkansa myös tulevalle kaudelle. Kevätkesällä vuonna 1959 seuran urheilukentän huonon kunnon vuoksi oltiin jouduttu pitämään useita kökkiä, jotta maakuntasarjaa pystyttiin pelaamaan. Suomen koripallon historia
Suomessa koripallon asema oli alhainen ja medialla oli runsaasti ennakkoluuloja lajia kohtaan. Esimerkiksi Suomen Urheilulehti sanoi lajin oleva tyttökoululaisille sopiva ja tyrmäsi lajin kokonaan. Kaikesta vastustuksesta huolimatta Koripalloliitto kokosi keväällä 1939 kahdentoista joukkueen SM-sarjan. Ensimmäisen kauden loppuotteluun selvisivät Ylioppilaskoripalloilijat ja Eiran Kisa-Veikot mutta ottelu jäi pelaamatta, kun Kisa-Veikot joutui luovuttamaan. Monet Kisa-Veikkojen pelaajista pelasivat myös jalkapalloa Palloliiton Helsingin sarjoissa, jotka olivat jo ehtineet alkaa. Kalevi Numminen
Kalevi Nummisen molemmat pojat Teppo ja Teemu ovat myös jääkiekkoilijoita. Teppo lopetti pitkän NHL-uransa kauden 2008–2009 päätteeksi. Teemu pelasi hyökkääjänä parhaimmillaan SM-liigassa. Hän lopetti uransa kauteen 2005–2006 Suomi-sarjan HCM:ssä. Tapio Kangasniemi
Viimeisen A-maaottelunsa Kangasniemi pelasi muutama kuukausi EM-lopputurnauksen jälkeen Pekingin olympiakisojen karsintaturnauksessa. Maajoukkueuran lopullinen lopettamispäätös selviytyi tosin siitä vasta vuotta myöhemmin, kun Kangasniemi ilmoitti talvella 2009 päättävänsä huippu-urheilu-uransa. Päätöksestä tiedotti maajoukkueen päävalmentaja Mauro Berruto tilaisuudessa, jossa tiedotettiin seuraavan kauden maajoukkueryhmä. Berruto kiitti Kangasniemeä vuolaasti hänen työstään suomalaisen lentopalloilun eteen ja myöhemmin samana päivänä hän julkisti avoimen kirjeen Kangasniemelle. Jani Rita
Uransa kaksi viimeisintä kautta Rita pääsi Jokereiden mukana pelaamaan KHL:ssä, puolustavissa kentällisissä. 600:n Jokereissa pelatun runkosarjaottelun rajapyykin Rita ylitti KHL-liigan kotiottelussa Traktor Tšeljabinskia vastaan 10. joulukuuta 2015. Kesäkuussa 2016 Rita ilmoitti lopettavansa uransa, koska hän ei saanut perheensä kannalta sopivaa ammattilaissopimustarjousta. Rita pelasi urallaan Jokereissa kaikkiaan 617 runkosarjaottelua, mikä oli ennätys joulukuuhun 2018 asti, jolloin hänet ohitti tilastossa Tomi Mäki.
Rita lopetti 16-vuotiaana päivälukion aikatauluongelmien vuoksi, mutta hän aloitti muutaman vuoden tauon jälkeen lukion käynnin uudestaan nettiopiskelun muodossa. Rita kirjoitti ylioppilaaksi keväällä 2007, ja kirjoitusten jälkeen hän alkoi opiskella Helsingin avoimessa kauppakorkeakoulussa. Hän pääsi myöhemmin Aalto-yliopistoon jatkamaan opintojaan, ja keväällä 2016 Rita valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi. Korisliiga
Jatkosodan takia koripallon SM-sarja jäi pelaamatta vuosina 1942 ja 1943. Urheilujärjestöt pyrkivät pitämään kuitenkin toimintaa yllä vaikeinakin aikoina henkisen terveyden ylläpitämiseksi. Suomen Koripalloliitto oli sotavuosien yksi aktiivisimmista urheilujärjestöistä ja SM-sarjan sijaan sotavuosina koripalloa pelattiinkin niin sanotussa sotasarjassa, jonka otteluita löytyi myös veikkauslistalta. Ronnie Clark
Kauden 2014–2015 jälkeen Tapiolan Hongan edustusjoukkue ajautui pahoihin talousvaikeuksiin ja luopui sarjapaikastaan Korisliigassa. Elokuussa Clark siirtyi parin muun Hongassa pelanneen kanssa Loimaalle. Roni Nuttunen
Nuttunen edusti Suomen pöytäjääkiekkomaajoukkuetta vuosina 2005-2012, kunnes piti kolme vuotta taukoa. Vuosina 2015-2017 hän pelasi vain muutaman turnauksen. Nuttusen tauko pöytäjääkiekosta päättyi maaliskuussa 2018. Roni Andersson
Hyvän Jokeri-kauden jälkeen Andersson kiinnostui hakemaan pelipaikkaa muualta kuin kasvattajaseurastaan. Monet SM-liiga-seurat olivatkin kiinnostuneita tästä lupaavasta hyökkääjästä, mutta lopulta miestä miellytti eniten HPK:n kaksivuotinen sopimustarjous, jonka hän allekirjoitti. HPK:n organisaatiossa hän pelasi kevääseen 2009, jolloin joutui lopettamaan uransa. Emmi Alanen
Jalkapallon lisäksi Alanen paini pitkään. Painijana hän saavutti kadettien (alle 17-vuotiaiden) EM-hopeaa ja -pronssia sekä juniorien (alle 20-vuotiaiden) PM-hopeaa. Hän päätti luopua painista toivuttuaan pitkästä loukkaantumisesta, jolloin jalkapallon jatkaminen tuntui painin jatkamista helpommalta. Eino Nieminen (koripalloilija)
Eino Nieminen on suomalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hanno Möttölä
Kesällä 2008 Möttölä pelasi Suomen koripallomaajoukkueessa EM-karsintoja. Suomi selviytyi karsinnasta seuraavan kesän EM-lisäkarsintaan, mutta suora paikka EM-kisoissa jäi haaveeksi. Unkaria vastaan pelatun EM-karsintojen viimeisen ottelun jälkeen Möttölä ilmoitti lopettavansa uransa. Ottelu oli Möttölälle uran sadas miesten maajoukkueessa. Möttölä olisi saanut vielä ainakin kahdeksi vuodeksi rahakkaan sopimuksen Eurooppaan, mutta hän halusi kahdentoista koripallon ehdoilla vietetyn vuoden jälkeen järjestää aikaa myös perheelleen. Möttölä siirtyi lopettamispäätöksen myötä pelaamaan koripalloa harrastuksenaan miesten II-divisioonaan FC Passen joukkueeseen. Kouran Louhi
Vaikka Louhi yhdistyi jo toisen kerran Jymyyn, ei sitä koskaan oltu poistettu yhdistysrekisteristä ja sillä oli aina ollut oma talous, joten käytännössä kyseessä oli vain yhteistyösopimus, jolla voitiin järjestää urheilijoiden asioita esimerkiksi liittoon. Jymyyn liittymisestä alkoi Louhen uusi nousu. Vuonna 1970 Louhi aloitti bingotoiminnan, joka kohensi seuran taloutta ja myöhemmin pidetty tukkikeräys tuotti hyvin. Louhi järjesti hiihto- ja juoksukilpailuja ja rakensi jääkiekkokaukalon. Vuonna 1973 seurantoiminnassa olivat pesäpallo-, luistelu, hiihto- ja yleisurheilujaostot. Nousukausi huipentui pesäpallojoukkueen nousuun toiseksi korkeimmalle tasolle. Joukkue kuitenkin hajosi vuonna 1974, ja samalla innostus laantui koko seurassa. 1960-luvulta seuran puheenjohtajana ollut Eero Ylimäki lopetti vuonna 1976. Samalla Louhen toiminta väheni koko ajan vuodesta 1976 ja 1980-luvun alkupuolella seura vietti muutaman vuoden hiljaiseloa. Tosin vuonna 1976 Louhi aloitti harrastelentopallotoiminnan ja järjesti kylien välisiä hiihto- ja luistelukilpailuja. Suurimpina syinä Louhen toiminnan laskuun olivat pettymykset pesäpallotoiminnan taantumiseen ja Nurmon Jymyyn. Tyrone Riley
Yliopiston jälkeen Riley pelasi ammattilaisena Euroopassa. Hän pelasi muun muassa Alankomaiden, Puolan ja Saksan pääsarjoissa. Syksyksi 2009 hän siirtyi Suomen pääsarjajoukkue Namika Lahteen. Riley pelasi Lahdessa 11 ottelua 14,5 pisteen ja 7,1 levypallon keskiarvoilla, mutta Ray Nixonin palattua seuraan hänet sopimuksensa purettiin. Hän pelasi Suomessa kuitenkin vielä kaksi ottelua Tampereen Pyrinnössä sijaistaen loukkaantunutta Chris Hesteriä. Pyrintö voitti kauden päätteeksi Suomen mestaruuden, ja Riley on merkitty Koripalloliiton tilastoissa SM-kultamitalistiksi. Juha Leimu
Kauden 2005–2006 päätteeksi Leimu voitti Suomi-sarjan pronssia ja oli nostamassa KOOVEEtä Mestikseen, mutta hän jatkoi kuitenkin pelejään Suomi-sarjassa ja Lempäälän Kisan riveissä kaudella 2006–2007. Leimu pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa puolustajana ja voitti pelipaikastaan huolimatta joukkueen sisäisen syöttöpörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Marko Santasen kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjahopeaa ja oli nostamassa LeKiä Mestikseen. Kesäkuussa 2007 Leimu teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Dennis Rodman
Vaikka Rodman tunnettiin hankalana pelaajana ja hänen käytöksensä Bulls-vuosien aikana oli jopa aiempaa prameilavampaa, säästyi tähtiä vilissyt joukkue sisäisiltä riidoilta. Ongelmallinen luonne näkyi kuitenkin vuonna 1997, jolloin Rodman sai 11 ottelun pelikiellon potkaistuaan kameramies Eugene Amosia tahallisesti nivusille. Rodman oli hetkeä aiemmin törmännyt häneen yrittäessään estää pelipalloa lentämästä ulos kentältä. Pelikielto oli toiseksi pisin NBA:n historiassa. Eila Hakala
Koripallon ohessa Koiso-Kanttila jatkoi myös pesäpallon pelaamista, koska se oli suosittua koulujenvälistä kilpailua ja kahden lajin kilpailukaudet eivät menneet päällekkäin. Koska Pyrinnöllä oli kokenut edustusjoukkue, pysyi Koiso-Kanttila pelikavereineen reservissä mutta pelasi myös joitakin pääsarjaotteluita. Kahden palloilulajin ohella Koiso-Kanttila harrasti myös Aarne Honkavaaran valmentamana yleisurheilua, jossa hänen lajivalikoimaansa kuuluivat aitajuoksu ja kiekonheitto. Runsasta urheilemista selitti myös muiden vapaa-ajanviettotapojen vähäisyys. Koiso-Kanttilan aikaan naisten urheilu-ura loppui tavallisesti ylioppilaaksi tulon tai naimisiinmenon yhteydessä. Myös Koiso-Kanttila lopetti urheilu-uransa edellä mainituista syistä vaikka pelasi Turun Riennossa vielä yhden kauden ajan kaupunkiin muutettuaan. Lopullisesti hänen urheilu-uransa päättyi esikoislapsen syntymään syksyllä. Roni Leimu
Kaudella 2004–2005 Leimun vastuu Tarmossa hieman pieneni, sillä joukkueeseen uutena pelaajana saapui maajoukkuetakamies Petri Virtanen. Leimu viimeisteli runkosarjassa keskimäärin 6,5 pistettä pelaamissaan 30 runkosarjaottelussa. Aloituskokoonpanossa hän pelasi kauden aikana yhdeksässä runkosarjan ottelussa. Tarmo sijoittui runkosarjassa kuudenneksi ja pääsi siten mukaan pudotuspeleihin. Pudotuspeleissä Leimu teki keskimäärin 5,8 pistettä pelaamassaan kymmenessä ottelussa. Tarmo eteni pudotuspeleissä välieriin asti, mutta pronssiottelusarjassa Joensuun Katajaa vastaan edes Leimun pussittamat 15 pistettä ratkaisevassa ottelussa eivät riittäneet nostamaan seuraa SM-mitaleille. Oskar Michelsen
Michelsen lopetti koripalloilijan uransa kesällä 2018 terveysongelmien vuoksi. Roni Leimu
Leimun ura kansallisissa sarjoissa alkoi kaudella 2000–2001, kun hän pelasi I-divisioonaa Torpan Poikien joukkueessa 12 ottelua 3,2 pisteen keskiarvolla. Seuraavan kauden hän pelasi I-divisioonaa Playboysien joukkueessa, jossa hän teki 24 ottelussa pistekeskiarvokseen 21,5 ja oli joukkueen toiseksi paras pistemies vain yhden ottelun pelanneen Heikki Zittingin jälkeen. Kaudeksi 2002–2003 Leimu siirtyi I-divisioonaan nousseen kasvattajaseuransa Helsingin NMKY:n riveihin. Leimu oli tuolloin sarjan kolmanneksi paras pistemies ja samalla sarjan paras suomalainen pistetilastossa 22,8 pisteen keskiarvollaan. Kari-Pekka Klinga
Klinga lopetti aktiiviuransa vuonna 1998, minkä jälkeen Torpan Pojat "jäädytti" Klingan käyttämän paidannumeron 6. Nykyisin hän jatkaa koripalloa harrastuksena 3. divisioonassa sekä ikämiessarjoissa Kisiksen joukkueessa. Petri Virtanen
Maaliskuussa 2016 Virtanen ylitti Korisliigan historian toisena pelaajana 15 000 pelatun runkosarjaminuutin rajan. Viimeisinä kausinaan erilaisista vaivoista kärsinyt Virtanen ilmoitti maaliskuussa 2016 lopettavansa pelaajauransa kauden päätyttyä. Dennis Rodman
Rodman palasi koripallokentille vuonna 2003, kun hän teki sopimuksen vasta perustetussa ABA-liigassa pelaavan Long Beach Jam -joukkueen kanssa. Rodman tavoitteli ABA-pelien kautta sopimusta NBA:han, mutta sopimustarjouksia ei tullut. Suomen koripallon historia
Talvisota vaikutti myös koripalloon. Lajia pystyttiin jatkamaan vasta syksyllä 1940, mutta silloinkin rahaa oli vaikea saada lajin pariin. Tämä pyrittiin ratkaisemaan perustamalla Veikkaus, mihin Koripalloliittokin oli osallisena. Samalla Koripallon SM-sarjasta tuli yksi Veikkauksen pelikohteista. Vuonna 1941 SM-sarjassa tehtiin Erkki Vasaran mielestä melko huvittava sääntöuudistus, jonka mukaan yli 190 cm pitkä pelaaja ei saanut olla mukana normaalissa koripallo-ottelussa. Suomen koripallon historia
Seuraavina kausina joukkue koki kovia muutoksia, kun pelaajat lopettivat uransa ja pelaajia siirtyi muihin seuroihin. Lisäksi loukkaantumissumat ja rahavaikeudet tekivät tilanteesta kestämättömän. Toukokuussa 2000 ToPo joutui luopumaan sarjapaikastaan talousvaikeuksien takia. Emmi Leino
Leino pelasi kasvattajaseuransa Tampereen Pyrinnön joukkueessa I-divisioonaa kaksi kautta vuosina 2009–2011. Lokakuussa 2011 hän pelasi kaksi ottelua samalla sarjatasolla Honka Akatemiassa. Samasta ajankohdasta lähtien Leino pelasi SM-sarjaa Espoo Teamin joukkueessa. Espoo sijoittui kaudella 2011–2012 runkosarjassa viidenneksi ja kohtasi puolivälierissä Forssan Alun, jolle hävisi otteluvoitoin 2–1. Heinäkuussa 2012 Leino teki sopimuksen Tapiolan Hongan kanssa. Hongassa Leino voitti SM-pronssia. Syksyllä 2013 Leino palasi Pyrintöön. Kauden 2014–2015 Leino aloitti Pyrinnön Korisliigaan nousseen joukkueen mukana, mutta hän loukkaantui syyskuussa pelatussa harjoitusottelussa eikä pystynyt pelaamaan koko kautena. Kauhajoen Karhu kaudella 2010–2011
Tulevan kauden runko täydentyi heinäkuun alussa, kun edellisen kauden BC Nokian 1-divisioonajoukkueessa pelannut Henri Hirvikoski solmi Karhun kanssa kauden mittaisen pelaajasopimuksen. Tämän jälkeen edustusjoukkueen kokoamisessa mentiin taaksepäin, kun seuraavan kauden sopimuspelaajat Roni Leimu ja Santeri Latvala purkivat jo tehdyt sopimukset. Leimu joutui siirtymään pääkaupunkiseudulle siviilityökiireiden takia ja Säkylään varusmiespalvelusta suorittamaan lähtenyt Latvala vaihtoi joukkueensa varuskuntaa lähempänä sijaitseviin Loimaan Korikonkareihin. Jarmo Lehtonen (koripalloilija)
Äänekosken Huiman kasvatti Lehtonen nousi kasvattajaseuransa miesten edustusjoukkueeseen jo 17-vuotiaana ja toimi sen kapteenina. Vuonna 1980 Lehtonen voitti Huiman A-poikajoukkueessa ikäluokan Suomen mestaruuden, ja samana vuonna hän pelasi neljä A-nuorten maaottelua. Huima nousi Lehtosen aikana kahdesti, vuosina 1981 ja 1986, miesten SM-sarjaan. Lehtonen pelasi myös kummatkin pelivuosiensa Huiman SM-sarjakaudet kuuluen joukkueen parhaimpiin pisteidentekijöihin. Hän lopetti pelaajauransa 28-vuotiaana. Henri Tuomi
9-vuotiaana lentopallon Raision Loimun juniorijoukkueessa aloittanut Tuomi on pelannut Santasportin lisäksi kasvattajaseurassaan Loimussa sekä yhdysvalloissa Kaliforniassa yliopistosarjaa. Yhdysvalloissa Tuomi vietti 2003–2004 kauden opiskelemalla sekä pelaamalla kovatasoista maan yliopistosarjaa. Kaudella 2004 Tuomi voitti Raision Loimun väreissä Suomen Cupin kultaa ja oli neljäs SM-liigassa. Kaudella 2005 Tuomi oli jälleen Loimun kanssa Suomen Cupin finaalissa, mutta hävisi sen niukasti Napapiirin Palloketuille. Kaudeksi 2007 Tuomi siirtyi synnyinkaupunkinsa Rovaniemen Santasportin uuteen joukkueeseen, joka oli yhdistetty yhdessä Perungan Poikien ja Napapiirin Pallokettujen kanssa. Yao Ming
Yao Ming (merkit: 姚明; pinyin: Yáo Míng, s. 12. syyskuuta 1980 Shanghai) on kiinalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija, joka edusti kymmenen kauden ajan NBA:ssa pelaavaa Houston Rocketsia. 229 senttimetriä pitkä Yao oli NBA:ssa pisin pelaaja uransa ajan. Yao oli ensimmäinen varaus. Samalla hänestä tuli NBA:n ensimmäinen aasialainen ykkösvaraus ja ensimmäinen ykkösvaraus, joka ei ollut pelannut yhdysvaltalaisissa sarjoissa ennen varaustaan.
Ming ilmoitti lopettavansa ammattilaiskoripallon heinäkuussa 2011. Hänen uransa viime kaudet olivat olleet rikkonaisia loukkaantumisten takia, joiden takia hän päätti lopulta lopettaa pelaamisen ammattilaistasolla. Reija Vesa
Reija Salminen (o.s. Vesa, s. 29. marraskuuta 1961 Nokia) on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija. Korisliiga-kausi 2015–2016
Edelliskauden päätyttyä taloutensa kanssa ongelmissa ollut Tapiolan Honka päätti olla hakematta lisenssiä kaudelle 2015–2016, ja seuran taustayhtiö Korishonka Oy lopetti toimintansa. Toinen talousongelmista kärsinyt seura, vuodesta 1990 pääsarjassa pelannut Namika Lahti, ilmoitti toukokuun 2015 viimeisenä päivänä luopuvansa Korisliigan sarjapaikastaan. Seuraavana päivänä tiedotettiin seuran miesten edustusjoukkueen taustayhdistys Lahden NMKY:n hakeutumisesta konkurssiin. Namika Lahti pelasi kotiottelunsa yhdessä Suomen hienoimmista koripalloareenoista, Lahden suurhallissa, ja seuran A-pojat olivat juuri voittaneet ikäluokkansa Suomen mestaruuden. Tärkeäksi syyksi Namikan konkurssiin kerrottiin sitoutuvien taustahenkilöiden puute. Toinen konkurssiin hakeutumisen syy olivat talousongelmat, etenkin vanhat velat. Myös uuden areenan vuokra oli vanhaan nähden kaksinkertainen. Namika Lahden velkamääräksi kerrottiin lopulta 400 000 euroa. Teppo Numminen
Naganon talviolympialaisissa 1998 Numminen pelasi Leijonien ykköskentässä pakkiparinaan Jyrki Lumme. Torinon olympiakisat 2006 olivat maajoukkueen tukipilareihin lukeutuvan Nummisen neljännet olympialaiset. Torinon kisoissa Numminen pelasi erikoistilanteita ja osoitti kuuluvansa kahden vuosikymmenen jälkeenkin Suomen Leijonien puolustajaeliittiin. Turnauksen jälkeen Teppo Numminen ilmoitti lopettavansa maajoukkuetasolla. Nummisesta tuli 14. marraskuuta 2006 eniten NHL-otteluita pelannut eurooppalainen pelaaja, kun hän ohitti pelattujen pelien ennätystä aiemmin pitäneen Jari Kurrin. Juha Leimu
Leimu pelasi kauden 2009–2010 aikana LeKissä vain 13 ottelua, kunnes Tappara lainasi hänet aluksi joulutaukoon asti kestäneellä lainasopimuksella marraskuussa 2009. Leimu pelasi näin ollen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 21. marraskuuta 2009 Espoo Bluesia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.41 minuuttia, keräsi kaksi syöttöpistettä ja palkittiin "Ilta-Sanomien" kolmen tähden tähtipelaajana. Leimu teki joulukuussa 2009, seitsemän liigaottelun jälkeen loppukauden kattaneen sopimuksen Tapparan kanssa. Hän teki liigauransa avausmaalin 2. tammikuuta 2010 JYPiä vastaan, jolloin Leimu teki myös yhden syöttöpisteen. Yhteensä Leimu teki loppukaudella Tapparassa 36 runkosarjaottelussa tehot 7+17=24 ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 3+2=5. Hän oli ottelumäärästään huolimatta Tapparan tehokkain puolustaja runkosarjassa. Toukokuussa 2010 Leimu teki kolmivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Leon Huff (koripalloilija)
Valmistuttuaan yliopistosta Huff kyllästyi koripalloon. Hän alkoi tehdä ansiotyötä ja harrasti tennistä. Huffin työkaverit saivat tämän palaamaan koripalloilijaksi yrityksensä melko tasokkaaseen joukkueeseen. Denver Rockets varasi hänet ABA:han vuonna 1972, ja NBA-joukkueet lähettivät hänelle leirikutsuja. Huff ei pelannut koskaan kummassakaan sarjassa. Suomessa Huff vieraili ensimmäisen kerran vuonna 1974 hänen edustamansa Yhdysvaltain maajoukkueen pelattua kaksi maaottelua maassa ennen jatkamistaan Neuvostoliittoon. Kuten Huff, maajoukkuepalaajista myös Bernard Harris saapui myöhemmin pelaamaan Suomeen ja asettui lopulta asumaan maahan pysyvästi. Eurooppaan Huff saapui pelaamaan israelilaisjoukkueessa silloista maanosanlaajuista ammattilaissarjaa. Andrei Kirilenko (koripalloilija)
Kirilenko ilmoitti lopettavansa pelaajauransa kesäkuussa 2015. Elokuussa hänet valittiin sekavassa tilassa olleen Venäjän koripalloliiton puheenjohtajaksi. Pentti Salmi (toimittaja)
Salmi pelasi koripalloa Helsingin Kisa-Toverien joukkueessa ja valmensi vuosina 1961–1965 seuran viiteen peräkkäiseen Suomen mestaruuteen. Koripallon parissa hän on toiminut myös tuomarina ja Suomen Koripalloliiton vuosikirjan pitkäaikaisena toimittajana. Hän on Suomen Koripalloliiton kunniajäsen numero 5 (3. joulukuuta 1995). Hän on myös käsikirjoittanut lyhytdokumentin "Koripallo 100 vuotta" (1991). Opetusministeriö palkitsi Salmen Pro Urheilu -mitalilla 17. joulukuuta 2007. Maaliskuussa 2017 Urheilutoimittajain Liitto myönsi Salmelle Elämäntyö urheilutoimittajana -tunnustuksen. Roni Leimu
Leimu teki toukokuussa 2009 kausille 2009–2010 ja 2010–2011 ulottuvan sopimuksen Korisliigaan nousseen Karhun kanssa. Jouni Parkkali
Parkkali harrasti nuorena monia urheilulajeja. Hänen harrastuksiinsa kuuluivat muun muassa telinevoimistelu ja yleisurheilua. Etenkin telinevoimistelussa hän niitti nuorena mainetta. Parkkalin eksyminen lentopallon pariin tapahtui melko tyypillisellä tavalla, kavereitten kautta. Kuopion lyseon viidesluokkalainen Parkkali kiinnitti lahjoillaan huomion ensimmäiseksi Erkki Roivaiseen koulupeleissä. Roivainen yritti houkutella Parkkalia Kuopion Namikan harjoituksiin, mutta ei aluksi onnistunut. Toisella yrittämällään hän sai lopulta nuorukaisen vietyä Kuopion, Männistön kouluun saliin. Siitä lähti etenemään suomalaisen lentopalloilun ikimuistoisin pelaajaura. Ron Lyle
Ottelun Gerry Cooneya vastaan Lyle hävisi ensimmäisessä erässä tyrmäyksellä. Ura ei kuitenkaan päättynyt vielä siihen, vaan hän teki vuonna 1995 lyhyen paluun kehiin, lähinnä lämmittelyotteluihin, mutta päätti sitten uransa. Kari Liimo
Liimo nousi Suomen maajoukkueeseen jo 17-vuotiaana. Kesäkuussa 1964 hän oli maajoukkueen kantavia hahmoja Genevessä järjestetyssä olympiakarsinnassa, jossa Suomi taisteli itselleen paikan Tokion olympialaisissa. Olympiaturnauksessa Suomi sijoittui yhdenneksitoista. Liimo osallistui Suomen paidassa neljiin EM-kisoihin: 1961, 1963, 1965 ja 1967. Suomi selvisi Liimon johdolla kotikisoissaan 1967 kaikkien aikojen parhaaseen EM-sijoitukseensa sijoittumalla kuudenneksi. PM-kultaa Liimo oli voittamassa 1962, 1964 ja 1970. Yhteensä hän pelasi 160 A-maaottelua, joissa teki 2446 pistettä (keskiarvo 15,3). Parhaassa ottelussaan vuonna 1964 Liimo heitti 35 pistettä. Hänet valittiin kuusi kertaa Suomen parhaaksi koripalloilijaksi. Hän on ensimmäinen suomalainen joka on varattu NBA:han. Varauksen teki Los Angeles Lakers seitsemännellä kierroksella 1969. Liimo jätti ammattilaistilaisuuden käyttämättä koska häntä peloteltiin maajoukkueuran katkeamisella. Tuomas Sammelvuo
Sammelvuo ehti päättää maajoukkueuransa kertaalleen vuonna 2009, mutta palasi parin vuoden tauon jälkeen maajoukkueeseen ja päätti uransa lopullisesti kesällä 2012. Kaikkiaan hän pelasi 296 miesten A-maaottelua, mikä on Kari Kalinin (312) jälkeen toiseksi eniten maan lajihistoriassa. Suurimman osan A-maaotteluistaan Sammelvuo toimi maajoukkueen kapteenina. Seurajoukkuetasolla kevät 2013 jäi Sammelvuon viimeiseksi. Dante Exum
Exumin isä oli ammattilaiskoripalloilija, joten hän kasvoi koripallon ympärillä. Exum ei pelannut Australian seurajoukkueissa koripalloa, vaan siirtyi vuonna 2011 Australia Institute of Sportin organisaatioon. Hän opiskeli Lake Ginninderra Collegessa, josta hän valmistui lokakuussa 2013. Tämän myötä hän olisi voinut siirtyä vielä joulukuussa 2013 Yhdysvaltain yliopistosarjoihin, mutta hän päätti jäädä kotimaahansa loppukaudeksi. Samalla hän päätti ilmoittautua NBA:n vuoden . Teemu Tainio
Helmikuussa 2015 Tainio ilmoitti lopettavansa pelaajauransa. Seija Leino
Seija Leino (s. 1. toukokuuta 1965 Tampere) on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija ja yleisurheilija. Leino on Tampereen Pyrinnön kasvatti ja edusti seuraa myös yleisurheilu-urallaan. Pyrintö on nostanut kattoon Leinon pelipaidan tämän pelinumerolla 10, joka pysyy seuran käytössä. Hän pelasi Suomen maajoukkueessa vuoden 1987 EM-kilpailuissa ja yhteensä 103 maaottelussa. Riihimäen Pallonlyöjät
RPL:n toiminta loppui vuonna 1995 seuran ajauduttua konkurssiin. RPL-Riihimäki otti velat hoitaakseen, mutta senkin toiminta päättyi vuonna 1999. Vastuu riihimäkeläisestä pesäpalloilusta siirtyi Riihi-Pesiksen vastuulle, joka pelasi aktiivisena seurana aina vuoteen 2015 saakka. 
Vuoden 2015 lopulla tapahtui kuitenkin Riihimäen Pallonlyöjien paluu, patentti- ja rekisterihallituksen hyväksyttyä Riihi-Pesiksen nimenvaihdon Riihi-Pesiksestä Riihimäen Pallonlyöjiin. Raimo Helminen
Runkosarjan jälkeen Helmisen ura jatkui vielä pudotuspeleissä puolivälieräsarjaan Kärppiä vastaan. Ilveksen mahdollisuuksia voittaa Kärpät pidettiin erittäin pieninä. Ottelusarja kuitenkin venyi kuuteen peliin. Ilveksen kausi ja samalla Helmisen ura päättyi lopulta Tampereella kuudennen puolivälieräottelun jatkoerässä ajassa 69.45, kun Kärppien Hannes Hyvönen teki ottelun voittomaalin. Ilves oli tasoittanut ottelun vain 17 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppua, kun Mike Bishai oli tehnyt maalin Helmisen ja Vesa Viitakosken syötöstä. Ottelun jälkeen Ilveksen pelaajat kiittivät yleisöä, ja Helminen poistui ensimmäisenä kaukalosta. Koko katsomo osoitti suosiotaan seisten, myös Kärppien kannattajat. Huuto ja taputukset jatkuivat, kunnes Helminen palasi vielä kerran jäälle. Sen jälkeen hän jätti kaukalon viimeistä kertaa Ilveksen pelaajana. Juha Leimu
Leimu siirtyi kaudeksi 2013–2014 kaksivuotisella sopimuksella Pelicansiin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja oli kymmenellä osumallaan Pelicansin eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudella 2014–2015 Leimu toimi joukkueen kapteenina. Marraskuussa 2014 hän teki Pelicansin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2015–2016 Leimu ei kuulunut enää joukkueen kapteenistoon. Hän voitti tehoilla 16+18=34 koko SM-liigan puolustajien piste- ja maalipörssin ja Leimu palkittiin jälkimmäisen myötä Juha Rantasila -palkinnolla. Hän oli myös Pelicansin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Ryan Potulnyn jälkeen. Leimun osumista 13 syntyi ylivoimalla ja hän voitti myös liigan ylivoimamaalipörssin. Kevään 2016 pudotuspeleissä Leimu oli kolmella osumallaan Pelicansin paras maalintekijä Juhani Tyrväisen kanssa. Raül López
Maaliskuussa 2016 López ilmoitti lopettavansa ammattilaiskoripallon kauteen 2015–2016. Larry Bird
Kausi 1991–1992 oli Birdin viimeinen. Hän joutui olemaan sivussa 37 ottelusta pahenevien selkävaivojensa takia. Kauden parhaan pelinsä hän pelasi maaliskuussa Portlandia vastaan, jolloin hän teki 49 pistettä. Lisäksi Bird saavutti ottelussa tripla-tuplan. Pudotuspeleissä Boston kohtasi edellisvuoden tapaan Indianan ja voitti ottelusarjan 3–0, vaikkei Bird edes pelannut. Pudotuspelien seuraavassa vaiheessa Celtics sai vastaansa Clevelandin. Ottelusarja venyi seitsemänteen peliin, jonka Cleveland voitti luvuin 104–122. Kesällä 1992 Bird osallistui Dream Teamissa Barcelonan kesäolympialaisiin, mutta hänen lopettamistaan ounasteltiin jo mediassa. Elokuussa 1992 Bird ilmoittikin päättäneensä lopettaa pelaajauransa, mutta hän jäi seuraan erityisavustajaksi. Lopettamisen syynä olivat selkävaivat. Nurmon Jymy (lentopallo)
Kolmannella kaudellaan ykkössarjassa, Nurmosta oli lähtenyt SM-liigaan Jari Tuominen, mutta tilalle oli hankittu huippuhakkuri Jani Pykäri. Pykäri oli pelannut SM-liigassa, sekä ollut nostamassa Vaasan Kiiston joukkuetta liigaan edelliskaudella. Jymy eteni historiansa ensimmäistä kertaa liigakarsintoihin asti, mutta hävisi lopulta Valkeakosken Isku-Veikoille karsintojen pudotuspeleissä tiukasti. Joukkueen loppukautta haittasivat loukkaantumiset ja Juha Järvenpään asevelvollisuuden suorittaminen Kauhavan Ilmasotakoulussa. Kauden jälkeen joukkueesta lähti monta runkopelaajaa. Suurimmat menetykset olivat uransa hetkellisesti lopettanut Jani Pykäri ja liigaan siirtyneet keskitorjujat Juha Järvenpää ja Kimmo Kutinlahti.
Neljännellä kaudellaan ykkössarjassa joukkuetta oli veikattu sarjan häntäpäähän. Kaudesta tuli kuitenkin hyvä paljon uudistuneelle joukkueelle. Kapteeni Timo Alanen sekä passari Jukka Kangas pitivät joukkuetta pystyssä läpi kauden hyvillä esityksillään. Muita tärkeitä pelaajia joukkueessa olivat SM-liigakokemuksen omannut Jarkko Rinta-Keturi, joka oli jo hetkellisesti lopettanut uransa, mutta tuli joukkueeseen mukaan kuitenkin juuri ennen kauden alkua. Jymy selviytyi jälleen SM-liigankarsintoihin asti, pudoten karsintojen ensimmäisellä kierroksella. Pasi Riihelä
Riihelä ehti jo kertaalleen lopettaa koripalloilijan uransa kauden 2008–2009 jälkeen. Alkuvuodesta 2010 hän teki kuitenkin paluun liittymällä ottelukohtaisella sopimuksella Kouvojen Korisliiga-joukkueeseen. Rymy-Eetu
Rymy-Eetu ilmestyi ensimmäisen kerran Nuoressa Voimassa vuonna 1930. Silloin hahmolla ei vielä ollut nimeä. Seuraavana vuonna sarjakuvaa alkoi julkaista Kansan Kuvalehti, jossa Ilmari Turja keksi nimen uudelle sankarille. Innoittajana saattoi olla Pentti Haanpään novellissa "Hanuri-pelimannin elämäkerta" (1927) esiintynyt Remu-Eemeli-niminen hahmo. Rymy-Eetu ilmestyi eri vuosikymmenillä eri lehdissä ja strippejä kertyi kaikkiaan noin 1900 kappaletta, kunnes sarja lakkasi kesällä 1973. Kaikkiaan sarjakuva ilmestyi seuraavissa lehdissä: Nuori Voima (1930 ja 1935), Kansan Kuvalehti (1931–1935 ja 1945–1954), Suomen Kuvalehti (1934–1936) Hakkapeliitta (1936–1944), Radiokuuntelija-Antenni (1955–1968) ja Käytännön Maamies (1970-luku). Suomen Kuvalehti alkoi julkaista vuonna 2007 uudelleen Kansan Kuvalehdessä aikanaan ilmestyneitä väritettyjä Rymy-Eetuja. Roope Suonio
Suonio joutui lopettamaan koripalloilijan uransa kesken kautta 2012–2013 lonkkavamman vuoksi. Hän teki paluun Korisliigaan marraskuussa 2013. Kari Harju
Kari Harju on aktiiviuransa lopettanut suomalainen koripalloilija. Mario Lemieux
24. tammikuuta 2006 40-vuotias Mario Lemieux ilmoitti lopettavansa uransa toisen kerran – ja tällä kertaa pysyvästi. Viimeisellä kaudellaan hän taisteli paitsi NHL:n uudistumisen myötä kasvaneen pelitilanteiden nopeuden, myös sydänongelmien kanssa, jotka pitivät hänet aika ajoin poissa kentiltä. Tim Forsyth
Huippu-urheilun lopettamisen jälkeen Forsyth on pelannut koripalloa Peninsula Raiders -joukkueessa. Pitkien hiustensa ja kokopartansa ansiosta hän on saanut lempinimekseen Lentävä Jeesus. Teemu Nurmi
Syyskuussa 2018 Nurmi ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa ja keskittyvänsä jatkossa opiskeluun. Joni Pohjonen
Pohjonen on Kokkolan NMKY:n kasvatti: hän aloitti koripallon harrastamisen kaudella 2005–2006. Pohjonen pelasi B-poikien valtakunnallista I-divisionaa kaudella 2012–2013 Äänekosken Huiman joukkueessa ja KoNMKY:ssä A-poikien I-divisioonaa kaudella 2016–2017, jolloin hän oli joukkueensa ylivoimainen kärkipelaaja 26,0 pisteen ja 17,4 levypallon ottelukeskiarvoilla, joilla hän voitti myös koko I-divisioonan piste- ja levypallotilastot. Jo syksyllä 2016 hän oli saanut yhteydenottoja miesten pääsarjajoukkueilta ja valmentajaltaan ehdotuksia yhdysvaltalaisista yliopistoista mutta keskittyi lukio-opintoihinsa Kokkolassa. Helmikuussa 2017 Pohjonen siirtyi pelaamaan miesten II-divisioonaa Huimaan, joka voitti divisioonalohkonsa kauden päätteeksi ja nousi valtakunnalliseen I-divisioona B:hen. Pohjonen jatkoi Huimassa kaudella 2017–2018 ollen joukkueen avausviisikon pelaaja ja toiseksi paras pisteidentekijä. Huima sijoittui runkosarjassa yhdeksänneksi ja putosi ensimmäisenä joukkueena pudotuspeleistä. Roni Leimu
Lyhyen Lappeenrannan visiitin jälkeen Leimu siirtyi loppukaudeksi takaisin Islannin pääsarjaan, tällä kertaa Hamarin joukkueeseen. Hamarille kausi 2007–2008 oli pettymys, sillä se voitti runkosarjan 21:stä ottelusta vain neljä ja putosi siten yhden sarjaportaan alaspäin Islannin I-divisioonaan. Leimu pussitti joukkueelleen keskimäärin 15,9 pistettä pelaamissaan 11 ottelussa. Jani Vakoniemi
Miesten 1.divisioonassa Vakoniemi edusti Äänekosken Huimaa vuodesta 1991 vuoteen 1996, kunnes Äänekosken Huima nousi SM-sarjaan (nykyinen Korisliiga). SM-sarjassa hän edusti Äänekosken Huimaa vuodet 1996-99. Vuonna 1999 Äänekosken Huima sijoittui SM-sarjassa neljänneksi, joka on seuran historian paras saavutus miesten sarjassa. 1999 Vakoniemi siirtyi 1.divisionassa pelaavaan Säynätsalon Rientoon. Visiitti 1.divisionassa oli vain kauden mittainen, kun Säynätsalon Riento keväällä 2000 nousi SM-sarjaan. Se muutti nimensä Säyri Basketiksi, jossa Vakoniemi pelasi vielä kauden 2000-2001. Hän lopetti pääsarjauransa 27. vuotiaana sairauden vuoksi. Jani Pykäri
Kauden jälkeen Pykäri ilmoitti lopettavansa uransa, ja keskittyvänsä työelämään. Hän pysyi aina kauden verran poissa pelikentiltä, kunnes Nurmon Jymyn manageri sai houkuteltua hakkurin takaisin pelikentille, ja Nurmoon pelaamaan 1-sarjaa. 1-sarjassa Pykäri nousi Jymyn joukkueen sieluksi, ja samalla koko kylän lentopalloidoliksi. Lentopallosta puhuttaessa sano Pykäri ei voinut olla esiintymättä. Jani pelasi hyvän kauden Jymyssä, joka päättyi SM-liigakarsintoihin. Michael Jordan
Jordan oli harkinnut NBA-uransa lopettamista jo Barcelonan olympialaisten aikaan mutta oli kuitenkin jatkanut pelaamista, koska halusi voittaa kolmannen perättäisen mestaruuden. Vuoden 1993 NBA-finaalien aikana Jordan teki lopetuspäätöksen. Elokuussa 1993 hänen isänsä surmattiin, ja samalla julkisuuteen oli tullut tietoja hänen uhkapelaamisestaan. Lopulta lokakuussa 1993 Jordan ilmoitti lopettavansa NBA-koripallon. Tommi Lanki
Langen kasvattajaseura on Kotkan Pojat (KoPo). Hän aloitti pääsarjauransa kaudella 1986–1987 KTP:ssä. Hän edusti seuraa kolme kautta ja voitti sinä aikana Suomen-mestaruuden ja koripallon Suomen cupin. Vuonna 1989 Lanki siirtyi HoNsUn pääsarjajoukkueeseen muttei saavuttanut seurassa mestaruuksia. Hän vaihtoi seuraa Lahden Namikaan vuonna 1994 ja voitti heti Suomen cup-mestaruuden. Kaudella 1995–1996 hän teki pääsarjassa 19,7 pistettä ottelua kohden, mikä oli hänen uransa korkein pistekeskiarvo. Kauden 1999–2000 jälkeen Lanki lopetti pääsarjauransa. Kauden päätteeksi hän voitti toisen Suomen-mestaruutensa. Riku Kallioniemi
Pelaajauransa lopetettua Kallioniemi on työskennellyt IT-alalla ja toiminut Content Bakeryn myyntipäällikkönä. Hän kokosi uransa jälkeen myös kirjan "Jääkiekon Värityskirja – Pelimiesten kootut paljastukset" yhdessä Tommi Sovan kanssa. Toukokuussa 2011 ilmoitettiin, että Kallioniemi aloittaa Liiga-SaiPa Oy:n uutena toimitusjohtajana elokuussa. Kimmo Kutinlahti
Kutinlahti aloitti lentopallouransa Nurmon Jymyssä juniorina. Vahvana lajina lentopallon rinnalla oli myös kansallislajimme pesäpallo. Lentopallo kuitenkin vei voiton, kun Kutinlahti siirtyi Kuortaneen urheilulukioon opiskelemaan maan parhaiden lentopallojunioreiden kanssa 16-vuotiaana nuorukaisena. Toni Nummi
Toni Nummi (s. 23. elokuuta 1980) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Pasi Pekkola
Pekkola lopetti koripallouransa kauden 2010–2011 jälkeen ja siirtyi työelämään, missä hän toimi suomalaisen ympäristö- ja energiateknologiakonserni Oilonin Kiinan tytäryhtiön toimitusjohtajana. Henri Tuominen
Toukokuussa 2018 Tuominen ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa. Heinäkuussa hän kertoi lopettamisensa syyksi saamansa opiskelupaikan Suomen Ilmailuopistosta. Riikka Lehtonen
Olympiaprojektin alku oli vaikea. Lehtonen kävi vuoden 2012 ja 2013 aikana läpi kaksi suurta polvileikkausta ja kyynärpääleikkausta. Koko Lehtosen ura oli katkolla kevättalvella 2013. Lehtosella oli kolme vaihtoehtoa: lentopallouran jatko, lajivaihto rantalentopalloon ja peliuran lopettaminen kokonaan. Hän päätyi keskimmäiseen: 14 vuotta kestänyt ammattilaislentopalloura, ja kautta aikain menestynein suomalaislentopalloilija alkoi keskittyä täysipainoisesti sydäntalvella 2014 rantalentopalloon. Tommi Tiilikainen
Tiilikainen kuului ikäluokkansa vuosina 1987–1988-syntyneiden poikien maajoukkueeseen ja saavutti menestystä lentopallon lisäksi beach volleyssa. Hän opiskeli ylioppilaaksi Kuortaneella, jossa hän mys harjoitteli Lentopalloliiton valtakunnallisessa valmennuskeskuksessa. Keväällä 2006 19-vuotias Tiilikainen valittiin suoraan 1-sarjatasolta toisen silloisen huippulahjakkuuden Urpo Sivulan kanssa miesten maajoukkueryhmään. Mutta A-maajoukkueura jäi haaveeksi, kun Tiilikainen ajautui pahaan loukkaantumiskierteeseen, joka piti hänet sivussa pelikentiltä useita kausia. 20-vuotias Tiilikainen haki etsi aikansa ratkaisuja selkävaivoihin spesialistien ja lajiliittojen lääkäreiden luota, mutta jossain vaiheessa hän päätti luovuttaa ja lopettaa peliuransa. Tiilikainen itse on kuvannut loukkaantumisvaivojaan ja peliuransa loppua "maailman romahtamiseksi" ja "araksi aiheeksi puhua". Auli Nyman
Nyman pelasi ensimmäisen Koripallon naisten SM-sarjan ottelunsa vuonna 1982. Hän lopetti uransa polvivaivojen vuoksi kauden 2004–2005 jälkeen. Tuolloin hän oli pelannut SM-sarjassa 369 runkosarjan ottelua ja tehnyt näissä 6 171 pistettä, antanut 530 koriin johtavaa syöttöä ja ottanut 4 324 levypalloa. Kaudeksi 2009–2010 Nyman solmi yhden kauden pituisen sopimuksen Peli-Karhujen kanssa. Toni Piispanen
Piispanen halvaantui vuonna 1993 karate-esitykseen kuuluneen voltin epäonnistuttua Lahdessa pidetyssä kamppailulajien näytöksessä. Karate oli ennen tapaturmaa hänen päälajinsa, minkä lisäksi hän harrasti jalkapalloa ja lumilautailua. Vuonna 1995, kaksi vuotta halvaantumisensa jälkeen, hän alkoi harrastaa pyörätuolirugbya, jossa nousi Suomen maajoukkueen kapteeniksi. Hän harjoitti lajia lyhyen aikaa myös puoliammattilaisena. Michael Jordan
Pian vuoden 1998 finaalien jälkeen Jordan ilmoitti seuraomistaja Reinsdorfille harkitsevansa vakavasti koripalloilun lopettamista. Hän oli henkisesti uupunut ja tunsi saavuttaneensa koripallossa kaiken mahdollisen. Lisäksi päävalmentaja Jacksonin tilalle tuli Tim Floyd. Kauden 1998–1999 takia Jordanin lopettamispäätöstä jouduttiin odottamaan tammikuuhun 1999 asti, koska hän halusi auttaa työsulussa liigan muita pelaajia. Tammikuussa Jordan piti lehdistötilaisuuden, jossa hän ilmoitti vetäytyvänsä NBA-koripallosta. Dirk Nowitzki
Ennen koripallon aloittamista Nowitzki pelasi tennistä, eikä ollut innostunut koripallosta. Hän piti koripalloa naisten lajina, sillä hänen äitinsä ja siskonsa olivat harrastaneet lajia. Nowitzki pelasi myös käsipalloa, mutta lopetti sen ja tenniksen 13-vuotiaana, sillä vastustajat haukkuivat häntä kokonsa takia friikiksi. Tämän jälkeen hänen vanhempansa kysyivät, mitä lajia hän haluaisi pelata. Nowitzkin sanottua, että hän haluaisi tulla koripalloilijaksi, hänen isänsä ei heti hyväksynyt tätä. Nowitzki innostui kuitenkin lajista ja alkoi harjoitella. Nowitzkin otettiin 15-vuotiaana mukaan DJK Würzburgin edustusjoukkueen harjoituksiin. Hän antoikin heti ensimmäisissä harjoituksissa hyvän vaikutelman. Roni Leimu
Kaudeksi 2006–2007 Leimu siirtyi Islannin pääsarjassa pelaavaan Haukariin. Samalla hänestä tuli historian ensimmäinen suomalainen Islannin pääsarjassa. Leimu teki koreja runkosarjassa 19,6 pisteen keskiarvolla. Tällä lukemalla hän oli sarjan seitsemänneksi tehokkain korintekijä pelaajista, jotka pelasivat vähintään puolet otteluista. Leimu valittiin Islannissa EU-pelaajien tähtiviisikkoon. LaMonte Ulmer
Connecticutissa syntynyt Ulmer aloitti koripallon pelaamisen suunnilleen kahdeksanvuotiaana. Hän pelasi kaikenikäisiä vastustajia vastaan ja kehittyi pelaajana. Hän oli kiinnostunut myös amerikkalaisesta jalkapallosta mutta joutui luopumaan lajista koripallovalmentajiensa pelättyä Ulmerin loukkaantuvan lajissa. Dennis Rodman
Valmistuttuaan hän otti vastaan useita vähäpätöisiä töitä. Työskennellessään yövartijana Dallas-Fort Worthin lentokentällä Rodman pidätettiin, kun hän oli yrittänyt varastaa kelloja kaupan myymälästä. Syytteistä kuitenkin luovuttiin, kun kellot saatiin takaisin. Rodman oli antanut varastamansa kellot ystävilleen ja kerättyään ne takaisin hänet päätettiin vapauttaa syytteistään. 20-vuotiaana Rodman työskenteli edelleen lentokentällä saadessaan yllättävän kasvupyrähdyksen, jonka jälkeen hän päätti kokeilla koripalloa uudelleen. Rodmanin perheystävä ilmoitti hänen kehittyneistä taidoistaan Cooke County Junior Collegen koripallojoukkueen johdolle, joka otti hänet joukkueeseen. Rodman pelasi Cooke Countyssa yhden lukukauden ennen reputtamistaan saavuttaen 17,6:n piste- ja 13,3:n levypallokeskiarvon. Suomen koripallon historia
Taru Tuukkanen osallistui huhtikuussa 2001 WNBA-seurojen katsastusleirille, joka järjestetään ennen varsinaista varaustilaisuutta. Tuukkasen mukaan leiri meni hänen osaltaan huonosti, eikä hän odottanut NBA-varausta. Tuukkasen nimi poistettiin New York Libertyn pelaajalistalta ennen harjoituspelien alkua. Osasyy tähän oli se, että kaksi WNBA-joukkuetta lopetettiin, jolloin markkinoilla oli paljon pelaajia, sekä tähtipelaaja Rebecca Lobon tulo takaisin Libertyn joukkueeseen. Turun Riento (koripallo)
Turun Riento on turkulainen, vuonna 1906 perustettu urheiluseura, jonka lajivalikoimaan koripallo otettiin vuonna 1942. Riennon miehet voittivat SM-hopeaa 1946 ja naiset voittivat 1960-luvun aikana yhden hopean ja kaksi pronssia. Naiskoripallo päätettiin kuitenkin lopetettaa vuonna 1964 taloudellisista syistä. Kausi 1964–1965 jäikin Riennon naisten viimeiseksi koripallokaudeksi yli vuosikymmenen ajaksi. Riennon miehet voittivat vielä pronssia 1968 ja hopeaa 1971, mutta putosivat seuraavana vuonna mestaruussarjasta. Miesten koripallotoiminta loppui kokonaan 1995 ja poikien harrestetoiminta hiipui pois 2000-luvun puolivälissä. Nykyään turkulaisesta mieskoripallosta huolehtii naapuriseura Turun NMKY. Riennon miehet pelasivat korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 15 kautta. Intian koripallomaajoukkue
Vuonna 2005 Robinson valitti, että koripallon taso Intiassa on edelleen keskinkertainen, eikä se saa tarpeeksi paljoa tukea. Protestina hän vetäytyi maajoukkueesta. Suomen koripallon historia
Los Angeles Lakers varasi Kari Liimon seitsemännellä kierroksella. Näin hänestä tuli ensimmäinen NBA:han varattu suomalainen. Liimo ei koskaan kuitenkaan pelannut NBA:ssa, sillä hän palasi Suomeen pelaamaan. Ari Tammivaara
Tammivaara aloitti pääsarjavalmentamisen Namika Lahdessa vuonna 1994. Hänen valmentamanaan seura voitti koripallon Suomen cupin vuonna 1994 sekä SM-hopeaa vuonna 1996. Samana kautena hänet valittiin Suomessa vuoden valmentajaksi. Tammivaara lopetti seuran päävalmentajana kauden 1997–1998 jälkeen ja siirtyi Bundesliigassa pelanneeseen USC Freiburgiin. Seura putosi pääsarjasta yhden kauden jälkeen, mutta Tammivaara jatkoi päävalmentajana helmikuuhun 2001 saakka, jolloin hän siirtyi Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Hän toimi maajoukkueen valmentajana kaksi kautta, mutta vuonna 2004 hän siirtyi alasarjoissa pelanneeseen Mitteldeutscheriin, joka oli vielä samana vuonna voittanut EuroCup Challengen. Seura oli kuitenkin ajautunut talousvaikeuksiin ja Tammivaara sai päävalmentajan paikan. Kolmen valmennuskautensa aikana Tammivaara nosti seuran 2. Bundesliigaan ja lähelle pääsarjapaikkaa. Kauden 2006–2007 jälkeen hän lopetti seuran valmentamisen. Tämän jälkeen Tammivaara toimi Suomen nuorten maajoukkueiden valmentajana, mutta joulukuussa 2010 hän siirtyi Kauhajoen Karhun päävalmentajaksi.. Hän toimi Karhun päävalmentajana yhteensä neljän kauden aikana, jolloin joukkue ylsi jokaisena keväänä pudotuspeleihin. Tammivaaran alaisuudessa joukkueen paras sijoitus oli neljäs, joka tapahtui kaudella 2012–2013. Suomen Koripalloliiton valmennusjohtajaksi Tammivaara siirtyi syksyllä 2014 tehtävää aiemmin hoitaneen Henrik Dettmannin siirryttyä Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikköön palloilulajien vastuuvalmentajaksi. Vuoden 2018 alussa Tammivaara aloittaa Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikön joukkuepelien vastuuvalmentajana. Toukokuussa 2018 hän aloitti Suomen Koripalloliiton toimitusjohtajana. Kauhajoen Karhu kaudella 2009–2010
Runkosarjan seuraavaan otteluun Kouvoja vastaan marssi sitten erinäköinen Karhu-joukkue. Gayden oli saanut edustusoikeuden joukkueeseen ja koko alkukauden sivussa ollut Roni Leimu teki kauden ensiesiintymisensä Kouvoja vastaan. Lisäksi joukkueeseen oli liittynyt edelliselläkin Karhun liigakaudella seuraa edustanut Darryl Hudson, joka halusi paluullaan kiittää päävalmentaja Gibsonia luottamuksesta ottaa hänet joukkueeseensa kaudelle 2007–2008 suoraan yliopistosta. Koeajalla olleen DeAndre Colemanin sopimus sen sijaan päättyi ja hän siirtyi Koripallon I-divisioonaa pelanneisiin Loimaan Korikonkareihin. Muutoksista huolimatta Karhun voittotili ei lisääntynyt tästäkään ottelusta ja edessä oli viikon mittainen tauko sarjaotteluista, jonka aikana oli tarkoitus yhtenäistää joukkueen toimia. Suomen koripallon historia
Suomessa on historian aikana pidetty kerran koripallon EM-kisat. Tämä tapahtui vuonna 1967, jolloin Suomi sijoittui kuudenneksi. Viimeisen kerran Suomi on esiintynyt miesten EM-kisoissa vuonna 2011. Kuuluisia suomalaisia koripalloilijoita ovat muun muassa Hanno Möttölä, Kari Liimo ja Kalevi Sarkalahti, jotka on kaikki varattu NBA:han. Muut samaan sarjaan varatut suomalaiset ovat Timo Saarelainen ja Petteri Koponen. NBA:n työsulku 1998–1999
Kesäkuun lopulla osapuolet pitivät neuvottelut, mutta yhteisymmärrystä ei saatu aikaiseksi. 31. kesäkuuta 1998 omistajat julistivat pelaajille työsulun. Omistajat halusivat vähentää pelaajien osuuden seurojen koripallon liittyvistä tuloista 50%:iin. Myös liiga korosti, että parhaiten palkatuimpien pelaajien palkkaa tulisi vähentää. Sopimusneuvotteluita jatkettiin elokuussa 1998. Tällöin neuvottelut katkesivat kuitenkin, kun seuraomistajat tekivät ulosmarssin. Kuukausi tämän jälkeen NBA keskeytti Miami Heatin ja Maccabi Tel Avivin välille suunnitellun harjoitusottelun. Tämä oli ensimmäinen kerta liigan historiassa, kun liiga joutui perumaan ottelun työkiistan vuoksi. Syyskuun loppupuolella NBA perui seurojen harjoitusottelut ja lokakuun alussa loputkin ottelut peruutettiin. Lopulta kauden kahden ensimmäisen viikot jouduttiin perumaan, eikä sopua näyttänyt löytyvän. Suomen koripallon historia
EM-kisojen pettymyksestä huolimatta maajoukkueen päävalmentajana tuolloin toiminut Kalevi Tuominen ei antanut periksi vaan neuvotteli Suomen Koripalloliiton ja Olympiakomitean kanssa, että joukkue lähetettäisiin Tokion olympialaisten karsintoihin Geneveen. Koripalloliitto muisti vielä viime EM-kisojen katastrofin, jonka takia se ei halunnut lähettää joukkuetta matkaan. Kovien neuvottelujen jälkeen Tuomisen onnistui saada Olympiakomitea maksamaan matkasta aiheutuvat kulut sillä ehdolla, että Suomi selviytyisi kisoihin. Riskin otosta tiesi ainoastaan Tuominen, sekä liittohallitus jollakin tapaa. Olympiakomitean mielestä sopimuksella ei ollut niin paljon väliä, koska Suomen mahdollisuuksiin ei uskottu. Keski-Savon Pateri
Seuraavaa kautta valmisteltaessa Reijo Sorvoja ja Olli Nenonen päättivät lopettaa pääsarjatason palloilun. Myös Henrik Kosonen lähti pelaamaan Ranskaan ammattilaiseksi. Tilalle Pateri sai Petteri Häyrisen PPS:stä, Agris Jurensin Latviasta, venäläisen Viktor Stanoulevitsin Torniosta sekä Aki Törmäsen. Valmentajana jatkoi uskollisesti Reino Kosonen. Joukkue pelasi jälleen sarjan keskikastissa, ja oli hyvää vauhtia etenemässä pudotuspeleihin, joiden kautta mitalin yrittämiseen. Mutta juuri tärkeimmissä otteluissa ote hyytyi. Pateri hävisi ensimmäisen puolivälierän Loimua vastaan, mutta onnistui voittamaan Loimun kotisalissaan ja niin ratkaisu siirtyi kolmanteen otteluun. Kolmannen ottelun Pateri kuitenkin hävisi joutuen näin ennenaikaiselle kesälomalle. Tommi Huolila
Yhden pelikauden jälkeen Namikassa Huolila siirtyi Joensuun Katajaan. Hän oli suunnitellut pysyvänsä Lahdessa, mutta sopimuksenteossa tuli vaikeuksia. Samaan aikaan Katajan pelaaja ja nuorten maajoukkuevalmentaja Petri Virtanen kysyi Huolilalta kiinnostusta siirtyä Joensuuhun, ja tämä suostui. Huolila aloitti Korisliigan syyskauden hyvin, mutta nilkkavamma piti hänet sivussa pelikentiltä vuodenvaihteessa parin kuukauden ajan. Huolila harjoitteli kovaa palatessaan pelikuntoon, mutta kärsi omien sanojensa mukaan pitkään henkisestä lukosta. Suomen koripallon historia
Sotien jälkeen Suomen koripallopiirit kärsivät taloudellisista vaikeuksista. Esimerkiksi Koripalloliiton liittohallituksen jäsenet joutuivat takaamaan henkilökohtaisesti liiton lainoja. Myös välineistä ja pelipaikoista oli huutava pula. Vuonna 1945 hallitilanne oli pahimmillaan Helsingissä ja pelejä jouduttiin siirtämään jopa Karhulaan saakka. Välinepula alkoi hellittää pari vuotta myöhemmin, kun Työväen Urheiluliitto ja Koripalloliitto päättivät hankkia 200 palloa seuroille. Vaikka pallojen saanti helpotti välinepulaa, oli vielä 1950-luvullakin monella seuralla käytössä ainoastaan yksi pallo. Vuonna 1946 Koripalloliitto liittyi Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon. Samana vuonna Turun NMKY pelasi yhdysvaltalaista kauppalaivan miehistöä vastaan koripallopelin Turussa. Pelistä historiallisen tekee se, että ensimmäistä kertaa Suomessa nähtiin mustaihoisia amerikkalaisia pelaamassa. Kaiken lisäksi Turun NMKY voitti pelin. Vuoden synkimpänä hetkenä Koritalkoot-kirjan kirjoittanut Erkki Vasara pitää Geneven EM-kisoja. Suomi oli jo lähettämässä kisoihin oman joukkueensa mutta joutui lopulta vetäytymään pois kisoista, koska liitolla ei ollut varaa lähettää joukkuetta kisoihin. Henri Niemistö
Niemistö debytoi Korisliigassa kevätkaudella 2014 oltuaan syyskauden loukkaantuneena. Hän pelasi Hongassa kauden 2014–2015 loppuun. Kauden 2014–2015 jälkeen Tapiolan Hongan edustusjoukkue ajautui pahoihin talousvaikeuksiin ja luopui sarjapaikastaan Korisliigassa. Heinäkuussa Niemistö siirtyi Loimaalle. Hän pelasi kauden aikana yhteistyösopimuksen turvin myös M1DA:ta Forssan Koripojissa ja kärsi pienistä loukkaantumisista. Toukokuussa 2016 Niemistö siirtyi yksivuotisella sopimuksella Salon Vilppaaseen. Jussi Eskola (koripalloilija)
Eskola lopetti pelaajauransa kauden 2014–2015 jälkeen, kun hänen kehonsa alkoi reistailla, ja palautuminen alkoi olla turhauttavaa. Myös perhesyyt vaikuttivat lopettamispäätökseen. Eskola jatkoi kuitenkin seuraavalla kaudella lajin parissa siirryttyään ONMKY:n päävalmentajaksi. Pentti Paju
Pentti Akseli Paju (s. 1. helmikuuta 1929 Tampere) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija. Ilkka Vuori (koripalloilija)
Vuori ilmoitti lopettavansa koripalloilijanuransa elokuussa 2015 loukkaantumisten vuoksi. Hän valmistui kauppatieteiden maisteriksi ja polvivammasta toivuttuaan palasi pelikentille tehtyään heinäkuussa 2018 sopimuksen M1DA:ssa pelanneen Lahti Basketballin kanssa. Raimo Helminen
Ne maaottelut, jotka Helminen pelasi ennen vuoden 2003 MM-kisoja, näyttivät monen vuoden ajan jäävän hänen viimeisikseen, mutta vielä keväällä 2008 hänet kutsuttiin maajoukkueeseen yhden ottelun ajaksi. Niin Helminen pelasi uransa 331. ja viimeisen maaottelun Euro Hockey Touriin kuuluvassa LG Hockey Games -turnauksessa, jonka ensimmäinen ottelu Tšekkiä vastaan pelattiin Hakametsän jäähallissa Tampereella 7. helmikuuta. Kalervo Kummola sai idean juhlaottelusta, kun turnaukseen valittu Riku Hahl loukkaantui. Suomen joukkue pelasi ottelun Helmiselle, ja Tšekki hävisi luvuin . Ilta huipentui, kun Helminen syötti neljä sekuntia ennen päätössummeria Tuomas Pihlmanille, joka teki ottelun viimeisen maalin. Helminen siis lopetti uransa juuri sellaisella suorituksella, joka oli aina ollut hänen vakiintunut roolinsa peleissä eli syöttäjänä. Hän oli tehnyt uransa aikansa enemmän syöttöjä maalille kuin maaleja. Suomen Jääkiekkoliitto muisti Helmistä pelin jälkeen kahden hengen matkalla Kanadan MM-kisoihin, ja vanhat Ilveksessä pelanneet maajoukkuetoverit lahjoittivat hänelle keinutuolin ja lumilapion. Roni Leimu
Vuonna 2003 pääsarjauransa Porvoon Tarmossa aloittanut Leimu edusti Korisliigassa Tarmon lisäksi myös Kauhajoen Karhua sekä Lappeenrannan NMKY:tä. Lisäksi hän pelasi ammattilaiskoripalloilijana kaksi pelikautta Islannin pääsarjassa, missä hän oli ensimmäinen suomalainen pelaaja.