Onko Tampereella satamaa?
M/S Tampere
M/S Tampere on vuonna 1957 valmistunut suomalainen sisävesimatkustajalaiva. Laiva on seilannut aina Pyhäjärven vesistössä ja sen kotisatama on ollut Laukontorin satama. Alus liikennöi reitillä Tampere–Hämeenlinna vuoteen 2013 saakka, jolloin Hopealinja myi aluksen Laivanvarustamo Tampere Oy:lle. Aluksella on 180 matkustajapaikkaa sekä ruokailutilat 100 matkustajalle. Nykyään M/S Tampere on risteilevä ravintolalaiva. Se Tampere on yksi Tampereen vanhimpia toiminnassa olevia ravintoloita. Laivaravintolana se avattiin ensimmäisen kerran vuonna 1958. Tampereen satama
Tampereen satamalla (LOCODE: FI TMP) tarkoitetaan Tampereella, Näsijärven ja Pyhäjärven rannalla sijaitsevia matkustajia kuljettava linja- ja tilausalusliikenteen satama-alueita ja näihin liittyviä palveluja. Linja- ja risteilyalusliikennettä ajetaan erityisesti Laukontorin rannasta ja Mustalahden satamasta. Tampereen satama
Vuonna 2015 Tampereen satama oli matkustajamäärältään (71 750) Suomen vilkkain sisävesisatama. Osaselitys korkealle matkustajamäärälle löytyy kesäliikenteestä Pyhäjärven Viikinsaarelle, jonne matkustetaan esimerkiksi retkelle tai erilaisiin kulttuuritapahtumiin kuten kesäteatteria katsomaan. Liikenne Tampereella
Kesäisin Tampereelta on sisävesiliikennettä Näsijärvellä Mustanlahden satamasta Ruoveden kautta Virroille sekä Pyhäjärvellä Laukontorin satamasta Hämeenlinnaan. Tampereelta liikennöineitä sisävesilaivoja ovatTampereella on vuonna 2016 noin 850 kilometriä jalankulku- ja pyöräteitä. Niistä katualueilla on 600 ja puistoalueilla 250 kilometriä.
Gdańskin satama
Satama Puolan suurin merisatama niin tonnimääräisen rahtimäärän kuin konttiliikenteenteenkin osalta. Konttiliikenne kasvoi merkittävästi ulkosatamaan kesällä 2007 avatun, sisäsataman konttiterminaalia laajemman uuden konttiterminaalin myötä. Pelkästään uuden syväsataman konttiterminaalin kautta kulki vuonna 2011 kontteja yli 641 000 TEU:n edestä. Gdańsk ohitti konttivoluumeissa Gdynian sataman vuonna 2010. Itämeren alueella sitä suurempia konttiliikenteen satamia olivat vuonna 2011 Pietarin suursatama ja Göteborgin satama. Vuoden 2012 tammi-syyskuussa Gdańskin syväkonttiterminaali ohitti 646 345 TEU:aan koko vuoden 2011 rahtimääränsä; vuoden 2012 konttirahdissa Gdańsk lähestyy jo Itämeren 2. suurimman konttisataman asemaa. Hämeenkatu (Tampere)
Alkujaan Messukylän pitäjään kuuluneen nykyisen Tampereen keskustan paikalla sijainneen Tammerkosken kylän halki kulki vanha kulkureitti, jonka linjaus vastasi likimain nykyistä Hämeenkatua. Hieman nykyisen Hämeensillan pohjoispuolella, kosken matalimmassa kohdassa, sijaitsi ikivanha ylityspaikka ja myöhemmin Tammerkosken ensimmäinen silta. Kun Tampere perustettiin vuonna 1779, myös nykyinen Hämeenkatu sisältyi ensimmäiseen asemakaavaan, mutta kaupungin pääkaduksi tuli aluksi "Kauppiaskatu" (myöh. Kauppakatu), joka idässä päättyi vanhalle puusillalle. Hämeenkadun paikalla sijainnut "Raatihuoneen Poikkikatu" oli nykyistä Hämeenkatua kapeampi eikä sen kohdalla ollut siltaa. Puusiltaa oli ajan saatossa uusittu lukuisia kertoja ja viimeinen rakennettiin vuonna 1848. Tampereen stadion
Tampereen stadion (myös Ratinan stadion) on Tampereella Ratinan kaupunginosassa sijaitseva yleisurheilu- ja jalkapallostadion, joka avattiin vuonna 1965. Stadionin kapasiteetti on 16 800 katsojaa. Tampereen historia
Tampereen merkitys junaliikenteen solmukohtana korostui entisestään, kun vuonna 1971 valmistui uusi aikaisempaa huomattavasti nopeampi rautatieyhteys Tampereelta Pohjanmaalle Parkanon kautta. Vuosien mittaan ahtaaksi käyneen Härmälän lentoaseman korvasi vuonna 1979 naapurikunnan Pirkkalan puolelle rakennettu uusi Tampere-Pirkkalan lentoasema. Härmälän lentoasema suljettiin lopullisesti vuonna 1982. Vuonna 1948 perustettiin kunnallinen liikennelaitos, joka on hoitanut pääosan Tampereen sisäisestä joukkoliikenteestä. Liikennelaitoksen kalustoon kuului johdinautoja vuoteen 1976 saakka, jolloin tämä liikenne lopetettiin. Pirkanmaan maakunta
Vuonna 1979 valmistunut Tampere-Pirkkalan lentoasema (IATA: TMP, ICAO: EFTP) sijaitsee viitisentoista kilometriä Tampereen keskustasta etelään. Asemalla on verraten vilkas kansainvälinen lentoliikenne. Tampere-Pirkkala sijaitsee suhteellisen lähellä Suomen merkittävintä lentoasemaa, Helsinki-Vantaata: asemien välinen lentomatka kestää puolisen tuntia. Tampere-Pirkkalasta on hyvät yhteydet myös Tukholmaan ja eräisiin Keski-Euroopan kaupunkeihin. Tampere
Tampereen väestörakenteessa näkyy kaupungin asema opiskelupaikkakuntana, sillä nuorten aikuisten määrä on selvästi suurempi kuin seutukunnan muissa kunnissa. Väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2012 lopulla 45. Väestöstä yli 65-vuotiaita oli noin 17,3 prosenttia. Naisia väestöstä on hieman yli puolet, kuten koko maassa. Väestö on melko koulutettua, ja kaksi kolmasosaa yli 15-vuotiaista on suorittanut peruskoulun jälkeisiä tutkintoja. Toppilan rautatieasema
Valtionrautatiet rakensi Oulun kauppaseuran aloitteesta radan Oulun asemalta Tuiran kautta Toppilaan vuonna 1886 osana Pohjanmaan rataa, ja Toppilan sataman ja aseman liikennemäärät kasvoivat ulkomaankaupan myötä.Myöskin sellutehdas aiheutti oman liikennöintitarpeensa heti valmistuttuaan 1930-luvulla. lähtien. Myöhemmin Oulun syväsataman rakentamisen myötä Toppilan satama menetti merkityksensä, sillä uudemmat suuret laivat eivät päässeet matalaan satamaan. Nykyisin satama on lähinnä huviveneilykäytössä ja virallisesti tavaraliikenteen satama lakkautettiin 2012. Tampere
Tampereella on vahvaa mediakaupunki, sillä siellä sijaitsevassa Tohlopin televisiokeskuksessa on 1970-luvulta lähtien toiminut valtakunnallinen Yle TV2 -televisiokanava ja esimerkiksi suomalainen radiotoiminta sai alkunsa Tampereella, kun Arvi Hauvonen perusti 1923 ensimmäisen yleisradioaseman. Tampereen historia
Itäosa Pohjois-Pirkkalasta, muun muassa Pispala, liitettiin Tampereeseen vuonna 1938; kunnan jäljelle jäänyt osa muutettiin samalla Nokian kauppalaksi. 1930-luvun lopulla muodostunutta kansallista yhteisymmärrystä kuvasti se, ettei kaupungin työväestövaltaisuus estänyt Valtion lentokonetehtaan perustamista Tampereelle. Toisaalta teollisuuden rakennemuutoksen ensimmäisenä merkkinä Frenckellin vanhanaikaiseksi jäänyt paperitehdas meni konkurssiin jo vuonna 1932. Tampere
Tampereen kantakaupungin muita keskeisiä järviä ovat 145 hehtaarin laajuinen Särkijärvi, 142 hehtaarin Kaukajärvi, 83 hehtaarin Hervantajärvi, 64 hehtaarin Iidesjärvi ja 63 hehtaarin Tohloppi. Turun satama (kaupunginosa)
Turun satama on Turun keskustan suuralueeseen kuuluva kaupunginosa, joka kattaa Turun sataman satama-alueen. Vuonna 2007 kaupunginosan väkiluku oli 37. Sataman lisäksi kaupunginosassa sijaitsevat myös Turun sataman rautatieasema sekä Turun linna. Tulli (Tampere)
Tulli on Tampereen keskustan kaupunginosa, joka on saanut nimensä vuonna 1901 valmistuneesta tullikamarista ja siihen yhdistetystä pakkahuoneesta. Virallisesti kyseessä on Tampereen XVII kaupunginosa. Tampere
Erik Edner ehdotti valtiopäivillä 1771–1772 kaupungin perustamista Tammerkoskelle. Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamaalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Tampereelle annettiin vapaakaupungin oikeudet. Kuka tahansa saisi muuttaa kaupunkiin ja toimia haluamassaan ammatissa. Maata kaupungissa ei kuitenkaan saanut viljellä. Toimeentulo hankittiinkin kaupasta ja käsityöstä, sillä tehtaita ei vielä ollut. Suomen satamat
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomen kotimaanliikenteessä matkusti vuonna 2010 yhteensä 4 307 997 matkustajaa (huviveneilyä ei tässä lasketa).
Kotimaan matkustajaliikennettä edustavat vaikkapa Suomenlinnan lautalla tehdyt matkat, saariston yhteysalusliikenne ja lukuiset päiväristeilyreitit merellä ja sisävesistössä. Vilkkainta matkustajaliikenne oli pääkaupunkiseudulla (yhteensä 2 474 845 matkustajaa), Manner-Suomen ja Ahvenanmaan välillä (528 479), Ahvenanmaalla (533 709), ja Saaristomerellä (223 544). Helsingin, Maarianhaminan ja Långnäsin ohella merkittäviä satamapaikkoja olivat muun muassa Kuopio, Tampere, Savonlinna, Lappeenranta, Turku, Lahti ja Jyväskylä ja Naantali. Reposaaren satama
Sataman merkitys kääntyi laskuun vuonna 1895 valmistuneen Tampere–Pori -rautatien myötä kun rataa ei vedetty saaressa sijainneeseen Reposaaren satamaan saakka. Vuonna 1899 valmistuivat raiteet Mäntyluotoon ja samalla sinne alettiin rakentaa uutta satamaa. Mäntyluodossa oli mahdollista lastata laivoja tehokkaasti suoraan junanvaunuista nosturien avulla. Lopullisesti se ohitti Reposaaren liikennemäärissä vuonna 1925. Liikenne Tampereella
Tampereen lentoliikennettä palvelee kansainvälinen Tampere-Pirkkalan lentoasema. Finavian matkustajamäärätilastossa se oli 357 082 matkustajalla vuonna 2015 Suomen neljänneksi vilkkain lentoasema. Lentoasemalta lennetään kesäkaudella yhdeksää, talvella neljää ulkomaan reittiä. Matkustajamäärät putosivat edellisvuodesta yli 13 prosenttia. Pirkkalassa toimivat myös Ilmavoimat, mutta Hornetit lähtivät sieltä vuonna 2014. Tampere
Tampereella on runsaasti ulkoiluun sopivia alueita ja reittejä, palloilu- ja urheilukenttiä, uimarantoja, luistelukenttiä ja lumisina talvina runsas latuverkosto. Sisäliikuntaan on seuroilla mahdollisuus varata vuoroja muun muassa Tampereen Messu- ja Urheilukeskukseen, jäähalleihin, Nääshalliin, Tampereen stadionille Ratinaan, Tesoman palloiluhalliin, Hervannan vapaa-aikakeskukseen ja moneen muuhun sisäliikuntatilaan. Neljä uimahallia ja Nääshalli ovat myös yksittäisten kuntoilijoiden käytettävissä.Lisäksi Tampereella on kaksi kehitysyhteistyöperustaista ”ystäväkaupunkia”, Mwanza Tansaniassa ja León Nicaraguassa. Pajasaari (Tampere)
Näsijärven Purjehdusseuran vuookrasopimus päättyi 1974 kun purjehdustoiminta kävi mahdottomaksi saarelta käsin Paasikiventien sillan rakentamisen takia. Seura myi paviljonkirakennuksen Tampereen kaupungille ja rakensi uuden paviljongin ja venesataman Lentävänniemen Jänissaareen. Vuonna 1966 perustettu Tampereen Navigaatioseura vuokrasi 1976 saaren rakennuksineen Tampereen kaupungilta ja aloitti saaristolaivuri- ja rannikkolaivurikurssien pitämisen Pajasaaressa. Saaressa on myös seuran koulutusaluksen kotisatama. Pajasaaren rakennukset yhdistettiin vesi- ja viemäriverkostoon vasta vuonna 2008. Saarelle johtaa kävelysilta Tammerkosken länsirannalta. Tampere
Paikannimeä "Tampere" on yleensä pidetty lainana skandinaavisista kielistä (muinaisruotsin "damber" ’pato’). Viimeaikaisessa kielentutkimuksessa tätä etymologiaa on kuitenkin alettu pitää epätyydyttävänä, koska kosken nimi on hyvin vanha ja alueella on asunut aikaisemmin saamelaisia eikä ruotsalaisia. Saamelaista alkuperää on esitetty jo 1900-luvun alussa, kun A. V. Koskimies ehdotti, että sana "Tammerkoski" olisi voinut lainautua saamen kielen (pohjoissaamen) sanasta "dabbal" ’koskessa sijaitseva suvantokohta’. 2010-luvulla tätä etymologiaa ovat kannattaneet Pauli Rahkonen ja Mikko Heikkilä. Heidän mukaansa sana "Tampere" juontuisi myöhäiskantasaamen rekonstruoidusta esimuodosta "tḙmpḙl". Tampereen historia
Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Viipurinlahti
Suomelle kuuluessaan Viipurinlahden rannoilla oli monia puutavara- ja muita satamia. Suurimmat olivat Viipurin ulkosatama Uuras sekä Viipurin sataman kuuluneet Etelä- ja Pohjoissatama. Muita satamia olivat Johanneksen Kirkkoniemi, Koiviston Makslahti ja Vahvialan Tervajoki. Nykyisin merkittävin satama on Uuraassa. Satama
Suuri osa Suomen satamista on ollut kuntien omistamia liikelaitoksia. Euroopan komission päätöksen johdosta tällaiset liikelaitokset muutetaan yhtiöiksi. Myös kunnalliset satamat yhtiöitetään ja niiden toiminnasta halutaan markkinaehtoisempaa.Oheisessa taulukossa on esitetty runsas 20 suurinta maailman merisatamaa rahtimäärän mukaan vuonna 2015 Euroopan suurimman sataman kokoaman satamatilaston mukaan. Aiempien vuosien osalta lähteenä on käytetty myös kiinalaisen Shanghain merenkulkuyliopiston ylläpitämän China Shipping Database -tietokannan avoimia tietoja. Taulukossa esitetty näiden suursatamien kasvua ja laskukauden vaikutusta niihin kuvaavat vuosien 2006–2015 rahtimäärät. Luettelon satamien vertailtavuutta vaikeuttaa tilastointitapojen vaihtelevuus. Kiinan satamat kirjaavat tilastoihinsa tyypillisestu myös maan sisäisen tavara- tai jokiliikenteen; kaikki Kiinan suursatamat eivät ole mukana. 
Esimerkkinä tilastoinnin eroista: amerikkalaisten satamaviranomaisten yhteisjärjestön AAPA:n tilastot (2011 ja 2012) poikkeavat paikoin huomattavastikin Rotterdamin sataman kokoamista tilastoista. Yhdysvaltalaissatamien kotimaan rahtiliikenne luetaan mukaan. Tilasto ei kuitenkaan sisällytä arvioihinsa monien kiinalaissatamien kotimaan liikennettä. AAPA:n 2012 tilaston mukaan esimerkiksi yhdysvaltalainen Houstonin satama ja australialainen Dampierin satama kuuluivat maailman 20 suurimman sataman joukkoon; nämä eivät näy Rotterdamin sataman listauksessa. Konttisatamana kahdenkymmenen kärkeen listataan myös Los Angelesin satama. Tampere
Tampere oli vielä 1800-luvun alkupuolella väljästi rakennettu maalaiskylä. Sen maamerkiksi rakennettiin 1824 Charles Bassin suunnittelema Vanha kirkko. Keskusta sai nykyisen rakenteensa, kun Carl Ludvig Engelin suunnittelema empiretyylinen asemakaava hyväksyttiin. Tarifa
Kaupunki sijaitsee Manner-Espanjan eteläisimmässä osassa Gibraltarinsalmen rannikolla paikassa jossa Välimeri ja Atlantin valtameri kohtaavat. Tarifan alueelta löytyykin Pyreneiden niemimaan eteläisin kohta, Punta de Tarifa. Marokon läheisyys on tehnyt Tarifasta kauttakulkukohteen, josta lähtee useita lauttoja Marokkoon. Myös laiton maahanmuutto on usein kohdistunut alueelle. Tampereen rautatieasema
Tampere oli alun perin vuonna 1876 avatun Hämeenlinna–Tampere-radan pohjoinen pääteasema. Vuoteen 1882 saakka se oli Suomen pohjoisin rautatieliikennepaikka, kunnes Vaasa syrjäytti sen. Tampereesta muodostui kuitenkin pian tärkeä kolmen suunnan risteysasema. Vuonna 1883 otettiin käyttöön ns. vanha Pohjanmaan rata, joka kaarsi ratapihan eteläpäästä kohti itää. Vuonna 1895 liikenteelle avattu Porin rata lähti ratapihan pohjoispäästä ja kääntyi Tammerkosken niskan yli kaupungin keskustan pohjoispuolitse länteen. Liikenteen lisääntyessä rakennettiin ratapihan pohjoispuolelle Kyttälän ja Tammelan kaupunginosat yhdistänyt ylikulkusilta vuonna 1898. Järjestelyratapiha rakennettiin pääradan varteen Hatanpään kohdalle. Naantalin satama
Naantalin satama oli vuonna 2007 kokonaisliikenteen tonnimäärillä mitaten Suomen kolmanneksi suurin kunnallinen satama sekä neljänneksi suurin kaikista Suomen satamista. Sataman liikenteestä ulkomaan liikenteen osuus oli 80 prosenttia ja se oli ulkomaan liikenteessä maan toiseksi suurin kunnallinen ja kolmanneksi suurin kaikista Suomen satamista. Kotimaan rannikkoliikenteessä Naantali oli yleisistä satamista maan suurin ja kaikista satamista toiseksi suurin Porvoon Kilpilahden jälkeen. Suurin osa Ahvenanmaan huolto- ja muusta tavaraliikenteestä kulkee Naantalin kautta. Naantalin satama on myös Suomen neljänneksi suurin matkustajaliikenteen satama. Naantalin kautta kulkee Suomen satamista Helsingin jälkeen toiseksi eniten rekkoja, perävaunuja ja niihin rinnastettavia kuljetusyksiköitä. Naantalin markkinaosuus oli tonnimäärillä mitaten noin 21 prosenttia ja yli puolet Suomen ja Ruotsin välillä lautoilla kulkevasta kumipyöräliikenteestä kulki Naantalin kautta. Niiden määrä kasvoi Naantalissa vuodesta 2006 yli 10 prosenttia. Tonneilla mitaten kolmasosa sataman kokonaisliikenteestä kulkee kumipyöräyksiköissä Ro-Ro/Ropax–aluksilla. Tampere
Vuoden 2007 alusta Tampere siirtyi uuden kuntalain sallimaan malliin, jossa kaupunkia johtavat pormestari ja neljä apulaispormestaria, jotka johtavat lautakuntia. Tampere oli ensimmäinen suomalainen kunta, jonka johtoon valittiin pormestari. Pormestari ei ole virkasuhteessa kuntaan vaan hän on luottamushenkilö. Pormestari toimii kaupunginhallituksen puheenjohtajana ja johtaa kunnan toimintaa. Pormestarin tehtävät on määritelty kaupunginhallituksen johtosäännöissä. Koska pormestari ja apulaispormestarit ovat luottamushenkilöitä, valtuusto voi heidät erottaa, jos he menettävät enemmistön luottamuksen. Ensimmäisen kaksivuotiskauden ajan pormestarina toimi 2007–2012 kokoomusta edustava Timo P. Nieminen. Vuonna 2013 pormestariksi valittiin saman puolueen Anna-Kaisa Ikonen. 1.6.2017 alkaen apulaispormestarien määrä väheni neljästä kolmeen. Lauri Lyly (sd) valittiin kaupunginvaltuuston kokouksessa 12.6.2017 Tampereen kaupungin pormestariksi kaudelle 2017–2021. Tangshanin satama
Tangshanin satama (, LOCODE: CN TGS tai CN CFD tai CN JTG ) on Hebein maakunnan Tangshanin kaupungin suuri merisatama Keltaisenmeren Bohainmereksi kutsutun lahden rannassa. Satama sijaitsee rantakaistaleella Kiinan pääkaupunki Pekingistä linnuntietä noin 200-250 kilometriä itäkaakkoon. Satamaan kuuluu pääosin 2000-luvulla merenrantaa täyttämällä rakennettu uusi suuri satama-alue ("Caofeidian") ja pitempään satamana toiminut "Jingtangin satama" (). Tampere
Tampere on kasvanut edelleen 2000-luvulla, ja kaupunki rikkoi 200 000 asukkaan rajan vuonna 2003. Tampere
Vaikka yrittäminen oli vapaata ja Tampereella oli merkittäviä tullietuja, teollistuminen oli hidasta. Suomi liitettiin Venäjään 1809, jolloin Tampereella oli edelleen alle tuhat asukasta. Pansio
Pansiossa sijaitsee Turun satamaan kuuluva Pansion satama, runsaasti raskasta teollisuutta sekä merivoimien Rannikkolaivaston päätukikohta Pansion varuskunnassa. Vuoden 2007 loppuun saakka Pansiossa toimi Suomen ainoa junalauttasatama. Tampere
Kesäisin Tampereelta on sisävesiliikennettä Näsijärven kautta Päijänteen vesistöön sekä Pyhäjärven kautta Hämeenlinnaan niin sanottu Hopealinja.
Tampereen Energiantuotanto, joka kuuluu Tampereen Sähkölaitos -konserniin, tuotti vuonna 2013 sähköä 1 254 GWh ja kaukolämpöä 2 184 GWh. Naistenlahden voimalaitoksen kaksi yksikköä tuottivat yhteensä noin 65 prosenttia ja Lielahden voimalaitos noin 30 prosenttia sähköntuotannosta. Kaukolämmöntuotannossa Naistenlahden voimalaitosyksiköiden osuus oli 57 prosenttia ja Lielahden voimalaitoksen 23 prosenttia. Tampereen kymmenen lämpökeskuksen osuus oli puolestaan 21 prosenttia. Tampere–Pori-rata
Nykyisin rata on tärkeä paperinkuljetusreitti UPM:n ja Metsä Boardin eri tehtailta Rauman satamaan, jonne Peipohjasta haarautuu vain tavaraliikenteen käytössä oleva rata. Myös rikastekuljetukset Porin sataman ja Harjavallan suurteollisuuspuiston välillä ovat merkittäviä. Transitoliikenne on hiipunut 1990-luvulta lähes olemattomiin. Matkustajia radalla kulki kuudessa taajamajunaparissa Porin ja Tampereen välillä sekä yhdessä Intercity-junaparissa Porin ja Helsingin välillä aina maaliskuussa 2015 tapahtuneeseen junauudistukseen asti, josta lähtien koko rataosuuden junatarjonta on koostunut pelkistä InterCity-kokoonpanoista. Suorat yhteydet Helsingin ja Porin välillä lakkasivat junauudistuksen yhteydessä syksyllä 2006, mutta ne alkoivat uudelleen vuoden 2010 kesäkuussa. Päivittäisiä junavuoroja on nykyään 9 kumpaankin suuntaan. Tamperelainen
Tamperelainen on Suomen vanhin kaupunkilehti, joka ilmestyy Tampereella, Kangasalla, Nokialla, Lempäälässä, Pirkkalassa ja Ylöjärvellä. Suomi
Matkustajaliikenteeltään suurimmat satamat Manner-Suomessa ovat Helsingin satama, Turun satama, Naantalin satama ja Vaasan satama. Matkustajalaivayhtiöistä suurimmat, jotka liikennöivät Helsinkiin ja Turkuun, ovat Viking Line ja virolainen Tallink (jonka toiminimiin kuuluu suomalainen Silja Line). Lisäksi Suomesta liikennöivät muun muassa välillä Vaasa–Uumaja Wasaline, välillä Helsinki–Tallinna Eckerö Line ja Linda Line Express, sekä välillä Maarianhamina–Tukholma Birka Line. Laivaliikenteen suosiota nostaa Ahvenanmaan kautta kulkevilla laivoilla mahdollinen veroton myynti. Rauman satama
Rauman satama (LOCODE: FI RAU) on Raumalla sijaitseva Suomen kolmanneksi suurin konttisatama ja sen osuus länsirannikon satamien kautta kulkevista konteista välillä Turku-Tornio on yli 70 %. Sataman merkittävimmät tavaralajit ovat metsäteollisuustuotteet ja kappaletavara. Tampere
Skotlantilainen James Finlayson perusti Tampereelle vuonna 1820 tehtaan, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa kehruukoneita. Finlayson ei saanut koneitaan kaupaksi, minkä takia tehdas siirtyi puuvillan kehräämiseen. Finlayson myi tehtaansa 1836 pietarilaisille liikemiehille, mistä alkoi teollistumisen kasvu. Lappeenrannan satama
Lappeenrannan satama on satama Lappeenrannan Kaupunginlahdella, Linnoitusniemessä ja Rapasaaressa. Siihen kuuluu matkustajasatama sekä vieras- ja pienvenesatamia. Rapasaari toimi myös kaupungin rahtisatamana ennen Mustolan sataman valmistumista. Länsisatama (Maarianhamina)
Maarianhaminan sataman vuosittainen matkustajamäärä:
Suuret autolautat pysähtyvät Ahvenanmaalla, sillä alue ei kuulu EU:n tullialueeseen ja näin lautoilla voidaan edelleen jatkaa verovapaata myyntiä. Virolaisen Tallink-varustamon alukset Tallinna–Tukholma -reitillä ovat poikenneet Maarianhaminassa Viron liityttyä EU:hun, jotta voisivat jatkaa verovapaata myyntiä. Helsingin linjan lautat ovat pysähtyneet Maarianhaminassa vuodesta 1999 lähtien. Marianhaminan ohella risteilyaluksia pysähtyy myös Ahvenanmaan Lumparlandin Långnäsin (Lumparland) tai Eckerön satamissa. Tornio
Tornion satama sijaitsee Röytän saarella, kaupungin eteläosassa. Talvisin jäänmurtaja mahdollistaa vapaat meriyhteydet ja satamaa voidaan käyttää ympärivuotisesti. Sataman liikenne koostuu pääosin Outokumpu Oyj:n ruostumattoman teräksen viennistä. Satamassa ei ole matkustajaliikennettä. Vuonna 2007 satamassa vieraili 345 laivaa ja sataman tavaraliikenne oli 1,6 miljoonaa tonnia. Tampere
Tampereen talousvedestä 66,5 prosenttia on pintavettä ja 33,5 prosenttia pohjavettä. Talouskäyttöön vedestä ohjattiin 58 prosenttia ja teollisuuskäyttöön 13 prosenttia. Tampereen Vesi hoitaa Tampereen lisäksi vettä Pirkkalaan. Lähes kaikki pintavesi tulee Roineesta. Sen lisäksi Tampereen Vedellä on neljä pintavesilaitosta Näsijärvessä ja viisi pohjavedenottamoa. Tampere (sanomalehti)
Tampere oli Tampereella vuosina 1882–1885 ilmestynyt sanomalehti. Tallinnan satama
Tallinnan matkustajasatama, kirjaimellisesti Tallinan vanhankaupungin satama () on Viron pääkaupungin Tallinnan keskustassa sijaitseva satama. Matkustajasataman kautta kulkee myös konttiliikennettä. Pireus
Satamaan kuuluu lauttasatama, joka sijaitsee vanhassa satamalahdessa aivan kaupungin keskustassa, laaja rahti- ja konttisatama, joka sijaitsee Keratsínin ja Péraman alueilla varsinaisen Pireuksen kaupungin länsipuolella, autoterminaali tuontiautoille sekä risteilylaivojen terminaali. Lauttasatamasta on yhteydet lähes kaikille Egeanmeren saarille ja erityisen tiheät yhteydet Argo-Saronisille saarille ja pohjoisille Kykladeille. Tampereen rautatieasema
Tampereen rautatieasemalla on nykyään kolme laituria, joista kaksi ensimmäistä on katettu. Raiteita on yhteensä viisi, joita jaetaan kapasiteettipulan vuoksi osaraiteisiin kirjaintunnuksin.Suurin osa Tampereen seudun joukkoliikenteen linjoista kulkee asemaa sivuten joko Hämeen- ja Itsenäisyydenkatua tai Rautatienkatua pitkin. Pysäkit sijoittuvat Rautatienkadun ja Hämeenkadun risteyksen alueelle. Satakunnan maakunta
Porin ja Rauman satamat ovat Suomen tärkeimpiä tavaraliikenteen satamia. Porin satama on keskittynyt sahatavaran vientiin sekä bulkkitavaran ja kemikaalien tuontiin. Se on Suomen suurin hiilen tuontisatama. Rauman satama puolestaan on maan merkittävimpiä paperin vientisatamia. Molemmista on säännöllistä linjaliikennettä ulkomaisiin satamiin. Lisäksi maakunnassa toimivat Porin ja Rauman satamia huomattavasti pienemmät Olkiluodon ja Merikarvian satamat. Tampere
Kukkaisviikkojen aikana Tampereella on erilaista ohjelmaa Keskustorilla. Sen alkuperäinen idea vuonna 1984 perustettaessa oli monipuolistaa Tampereen kesäohjelmaa. Valoviikot ovat puolestaan järjestetty jo vuodesta 1966. Ne kestää lokakuusta tammikuulle, ja niiden aikana Tampereen keskustan kauppakatujen ylle ripustetaan erilaisia valokuvioita. Kaksipäiväiset kalamarkkinat tuovat Laukontorille kahdesti vuodessa 40 000 – 50 000 kävijää. Ne järjestetään keväällä vappuna ja syksyllä Tampereen päivän yhteydessä. Viljakkala
Viljakkalasta lähtevät seututiet Ylöjärvelle, Hämeenkyrön Kyröskoskelle ja Kyrösjärven itäpuolitse Ikaalisten itä- ja pohjoisosiin. Entisen kunnan alueen itäisin kärki ulottuu Ylöjärven ja Virtain välisen kantatie 65:n yli lähelle Näsijärveä. Viljakkalasta kertyy matkaa Tampereelle noin 40 kilometriä, Ylöjärven keskustaan noin 30 kilometriä sekä Kyröskoskelle ja Hämeenkyrön kirkonkylään vajaat kymmenen kilometriä. Lähin lentokenttä on Tampere-Pirkkalan lentoasema.
Viljakkalan itäosan halki kulkee vuonna 1971 käyttöön otettu Tampere–Seinäjoki-rata, mutta sillä ei juuri ole merkitystä liikenneolojen kannalta, koska radalla ei ole henkilöliikennepaikkoja Viljakkalan alueella. Lähin rautatieasema on Tampereella. Tampereen rantatunneli
Tunneli kulkee Santalahden kaupunginosasta Naistenlahteen Särkänniemen, Amurin, Tammerkosken ja Tampellan kaupunginosien alla. Tunnelin tavoitteena on poistaa keskusta-alueen läpikulkuliikenteestä johtuvia haittoja: Paasikiven- ja Kekkosenteillä kaksi kolmasosaa on laskelmien mukaan läpikulkuliikennettä. Lisäksi tunneli on mahdollistanut Ranta-Tampellan kaavoittamisen asuinrakennuksille, keskustan laajenemisen Näsijärven rantaa kohti sekä vähentänyt melu- ja epäpuhtaushaittoja. Tampere
Tampereen keskusta-alue sekä myös Pyynikin, Ylä-Pispalan ja Ala-Pispalan kaupunginosat sijaitsevat Pyhäjärven ja Näsijärven välisellä kannaksella. Näsijärveä ja Pyhäjärveä yhdistää Näsijärvestä lähtevä ja Tampereen keskustan halki virtaava valjastettu Tammerkoski, jonka putouskorkeus on 18 metriä. Kaupungin sijainti vesivoimaa tuottavan kosken partaalla kahden pitkän vesistöreitin välissä oli eräs tärkeimmistä virikkeistä sen perustamiseen 1770-luvulla. Tampereen rantatunneli
Rantatunneli (myös Vt 12 Tampereen tunneli) on Tampereella Näsijärven rantaa mukaileva 2,3 kilometriä pitkä maantietunneli, mikä tekee siitä Suomen pisimmän maantietunnelin. Se on osa Tampereen keskustan pohjoispuolelta ohittavaa valtatietä 12. Tunnelin läpi ajaa 36 000 ajoneuvoa päivässä. Turku
Nopeasti kasvanut läheinen Naantalin satama on huomattava teollisuussatama. Se on jo pitkään tunnettu erityisesti neste- ja kuivabulkkisatamana, mutta viime aikoina Naantalin satamasta on kehittynyt myös keskeinen suuryksikköliikennesatama. Turun seudulla toimivia merkittävimpiä laivanvarustamoja ovat Alfons Håkans, Baltic Line, Birka Cruises, Finnlines, Mann Lines, Meriaura, Rederi Ab Engship, Bore, SeaWind Line, Tallink Silja, Team Lines, Viking Line ja RMS. Aurajoesta lähtee myös saaristolaivoja ja vesibusseja Turun saaristoon. Kesällä Turusta Naantaliin höyryää kahdesti päivässä Suomen rannikon viimeinen reittiliikenteessä oleva matkustajahöyrylaiva, "S/S Ukkopekka". Pohjanlahti
Ulkomaan liikenteen tonnimäärillä mitaten Pohjanlahden suurimmat satamat Suomen puolella ovat Rauma, Kokkola ja Tornio. Ruotsin puolen keskeiset satamat ovat Luulaja, Skellefteå, Uumaja, Sundsvall, Gävle ja Hargshamn. Luulajasta viedään rautapellettejä ja tuodaan hiiltä. Gävle on Ruotsin kolmanneksi suurin konttisatama. Siellä käsitellään myös metsäteollisuuden tuotteita ja öljyä. Pohjanlahden satamissa tarvitaan jäänmurtajia vuosittain keskimäärin puoli vuotta, kun Suomenlahdella kausi on vain kolme kuukautta. Sadama
Alueella sijaitsee Tallinnan satama, josta on lähtöjä Helsinkiin, Tukholmaan ja Pietariin. Berliini
Berliinin vesiliikenne ei rajoitu julkisen liikenteen lauttoihin (ks. yllä) ja turisteille kiertoajeluita tarjoaviin sightseeing-lauttoihin, vaan myös rahtikuljetuksia on runsaasti, sillä joet ja kanavat yhdistävät kaupungin sekä Pohjan- että Itämereen. Berliinissä on neljä rahtisatamaa: "Osthafen" itäisen keskustan tuntumassa Friedrichshain-Kreuzbergissä, "Hafen Neukölln" Neuköllnissä, "Südhafen" Spandaussa sekä läntisen keskustan tuntumassa, Moabitissa sijaitseva "Westhafen", joka on näistä suurin. Siihen nähden, että Berliini on sisämaakaupunki, satamien yhteenlaskettu tavaraliikenne on huomattava: noin neljä miljoonaa tonnia vuodessa (vastaa suunnilleen Turun satamaa). Länsisatama (Maarianhamina)
Maarianhaminan Länsisatama () on Maarianhaminassa sijaitseva matkustajaliikenteen satama, jota käyttävät useat Helsingistä ja Turusta Tukholmaan kulkevat matkustaja-autolautat. Maarianhamina kirjataan Helsingin ja Turun sataman jälkeen Suomen kolmanneksi vilkkaimmaksi ulkomaan matkustajaliikenteen satamaksi. Länsisataman alueella on myös laitureita pienaluksille. Hämeenlinna
Hämeenlinnan läpi pohjois-eteläsuunnassa kulkevaa Vanajavettä on kauan käytetty kulkureittinä. Hämeenlinnan satamasta on kesäkaudella säännöllistä laivaliikennettä Tampereen suuntaan. Turun satama
Turun sataman kautta on viime vuosina kulkenut noin kolme miljoonaa ulkomaan liikenteen matkustajaa. Satama on Helsingin sataman jälkeen Suomen toiseksi vilkain matkustajaliikenteen satama. Lisäksi matkustajaliikenteessä kulkee kotimaan matkustajia (esimerkiksi Ahvenanmaalle). Turun sataman tavaraliikenne käsitti vuonna 2011 yhteensä noin 2,8 miljoonaa tonnia. Ulkomaan tavaraliikenteessä tuonnin osuus oli 1,351 ja viennin 1,215 miljoonaa tonnia. Sekä ulkomaan tuonnin että viennin suurimman tavararyhmän (0,938 ja 0,891 milj. t) muodostivat kappaletavarat. Tampereen kehätie
Tampereen kehätie alkaa lännessä Ylöjärveltä valtatie 3:n ja kantatie 65:n eritasoliittymästä, josta valtatie 3 menee Vaasaan ja kantatie 65 Tampereelta Virroille. Ylöjärveltä kehätie kulkee Tampereen ja Nokian rajaa seuraillen Kalkun eritasoliittymään, josta eroaa valtatie 11 Poriin, ja edelleen Pitkäniemen eritasoliittymään, jossa se risteää valtatietä 12 Raumalta Tampereen kautta Lahteen ja Kouvolaan. Tämän jälkeen kehätie ylittää Rajasalmen sillan ja saapuu Pirkkalan kuntaan, kiertää Pirkkalan kuntakeskuksen ja Tampere-Pirkkalan lentoaseman välistä ja saapuu taas Tampereen alueelle. Lakalaivan eritasoliittymässä risteävät valtatiet 3 ja 9 Helsingin ja Turun suuntiin. Lakalaivan liittymän itäpuolella on Karkunvuoren moottoritietunneli. Kehätie päättyy idässä Tampereen Alasjärvelle valtateiden 9 ja 12 liittymään, jossa valtatie 9 jatkuu Jyväskylän kautta Kuopioon ja jo mainittu valtatie 12 Kouvolaan. Tampere
Tampereen kunnan alueella on noin 160 järveä. Niistä kaksi kolmasosaa on alle kymmenen hehtaarin suuruisia. Yli 50 hehtaarin suuruisia järviä on noin kymmenen prosenttia. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi ja Pyhäjärvi. Näsijärvi on Suomen 16. suurin järvi: se on 44 kilometriä pitkä, ja sen vedet ulottuvat Ylöjärven ja Ruoveden kuntiin. Se on muodostunut kolmesta suuresta selästä, Koljonselästä, Näsinselästä ja Vankavedestä. Oulun satama
Oulun satama (LOCODE: FI OUL) sijaitsee Oulujoen suistoalueella. Satamakompleksi muodostuu kolmesta eri satama-alueesta: Vihreäsaaren öljysatamasta sekä Oritkarin ja Nuottasaaren satamista. Myös Toppilassa on ollut satama, ennen alueen ottamista asumiskäyttöön. Oulun satamissa vierailee vuosittain noin 500 alusta, ja satamien läpi kulkee rahtia vuosittain noin kolme miljoonaa tonnia. Oulun satama on Oulun kaupungin liikelaitos. Tampereen maantiede
Tampereella on järviä ja lampia lähes 200. Niistä yli 10 hehtaarin järviä on 50. Tampere
Tampereella järjestetään vuosittain useita kulttuuritapahtumia. Kesäkuukausien aikana Tampereella järjestetään Tampere Guitar Festival, Tampereen sävel, Tammerkosken sillalla, Tammerfest, Tampereen flamencoviikot, Kukkaisviikot, Tampereen teatterikesä, Blockfest. Tampereen musiikkijuhlat järjestää yhtye- ja kuorolauluun keskittyvän Tampereen sävelen lisäksi nykyjazzin Tampere Jazz Happeningia ja kahden vuoden välein järjestettävää Tampere Biennalea, joka keskittyy uuteen suomalaiseen konserttimusiikkiin. Vuodesta 1995 järjestetty Tammerfest on useampipäiväinen kaupunkifestivaali, jonka aikana on ulkoilmakonsertteja ja klubikeikkoja. Blockfest on puolestaan Pohjoismaiden suurin hip hop -tapahtuma. Tanska
Tanskassa on , joista kahdella on yli kolmen kilometrin kiitotie. Rautatietä on ja maantietä . Merkittäviä satamia ovat Itämerellä Aarhusin satama, Frederician satama, Kalundborgin satama ja Kööpenhaminan satama sekä Pohjanmerellä Esbjergin satama. Aalborgin satama on jokisatama ja Enstedissä on hiilisatama. Tanskasta on matkustajalauttayhteyksiä Saksaan, Norjaan, Ruotsiin, Britanniaan, Puolaan, Färsaarille ja Islantiin. Maan sisäisessä liikenteessä juna on edullinen ja suosittu vaihtoehto, pääradoilla kulkee junia noin tunnin välein. Tanskan pienen koon takia kotimaanlennot ovat vähäisiä, mutta saarille on hyvät laivayhteydet. Myös polkupyöräily on suosittua ja pyörätieverkosto on kattava. Aputykkivene Tampere
Aputykkivene Tampere (aiemmin "Neva") oli Suomen merivoimissa Laatokan laivueessa lippulaivana ja samalla sen suurimpana aluksena palvellut alus. Se tuli Suomen merivoimiin 1918. Alus jouduttiin poistamaan palveluksesta heikon kunnon vuoksi 1930-luvun alussa, jolloin Laatokan laivueeseen ei jäänyt suurehkoa alusta. Naantalin satama
Naantalin satama koostuu kolmesta satamanosasta: Kantasatamasta, Luonnonmaan satamasta (Turun Korjaustelakka) ja Nesteen Naantalin jalostamon öljysatamasta, jotka kaikki ovat Naantalin satamalaitoksen hallinoimia. Kantasatama ja Luonnonmaa kuuluvat kunnallisen sataman ja öljysatama on itsenäinen, kahdesta muusta satamanosasta erillinen teollisuussatama, jonka maa-alueet omistaa Neste ja vesialueet Naantalin kaupunki. Naantalin sataman hallinnollinen alue on vain 23,9 hehtaaria, kun Kotkan Satamassa koko on 350 hehtaaria ja Helsingin Vuosaaren satamassa 200 hehtaaria. Naantalin satama sijoittui kolmanneksi Suomen satamista, Taloustutkimuksen vuonna 2007 toteuttamassa satamatutkimuksessa. Turun satama
Turun satama (, LOCODE: FI TKU) on Suomen vanhin satama, ja se mainitaan arabialaisen maantieteilijä Abu Abdallah Mohammed Idrisin vuonna 1154 kirjoitetussa kirjassa "Kitab Rudjar". Satama sijaitsee Saaristomeren rannalla, Turun kaupungin keskustasta länteen Turun sataman ja Pansion kaupunginosissa. Liikenne Suomessa
Hamina-Kotkan satama on Suomen suurin yleissatama, kun taas Helsingin Satama on vilkkain matkustajasatama ja lisäksi merkittävä rahtisatama. Tonnimäärällä mitaten Suomen viisi suurinta satamaa ovat HaminaKotka, Helsinki, Rauma, Sköldvik ja Naantali. Turun satama
Turun seudulla on myös toinen merkittävä satama, rahtimäärältään Turkua suurempi Naantalin satama. Tampereen maantiede
Kuten koko Suomessa, Golfvirran vaikutus näkyy myös Tampereella. Ilmasto on hieman lämpimämpi kuin vastaavilla leveysasteilla muualla maapallolla. Tampereen ilmastoon vaikuttavat myös muun muassa Pyynikinharju, kaupungin etelä- ja pohjoispuolella sijaitsevat järvenselät, sekä ympäri vuoden avoinna pysyvä Tammerkoski. Tampere
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 ja 9. Paasikiventie (Valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja Valtatien 3 jatke (yhdystie 3495). Valtatie 3:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä. Tampere
Tamperetta on kutsuttu suomalaisen jääkiekkoilun mekaksi ja kehdoksi. Kaupungissa sai alkunsa 1926 Suomen jääkiekkotoiminta ja sinne rakennettiin 1956 Suomen ensimmäinen tekojäärata (Koulukadun kenttä) ja 1965 ensimmäinen jäähalli (Tampereen jäähalli). Tamperelaiset joukkueet ovatkin menestyneet erinomaisesti. Ilves on voittanut 16 mestaruutta ja on mestaruustilastossa toisena edellään vain paikalliskilpailija Tappara, jolla on mestaruuksia 17 kun sen edeltäjän TBK:n mestaruudet lasketaan mukaan. Näiden lisäksi Koovee ja Tampereen Palloilijat ovat voittaneet yhden mestaruuden. Jääkiekon pääsarjassa on ollut mukana vähintään kaksi tamperelaisjoukkuetta joka kerta vuodesta 1943. Lakalaiva
Lakalaiva on eteläinen kaupunginosa Tampereella. Siellä sijaitsee teollisuusyrityksiä ja alueen läpi kulkee Tampereen kehätie. Helsingistä tuleva valtatie 3 puolestaan sivuaa alueen itäosaa. Naapurikaupunginosia ovat Koivistonkylä, Peltolammi, Sarankulma ja Härmälä. Tampere
Tampereella ilmestyvä Aamulehti oli vuonna 2014 Helsingin Sanomien ja Ilta-Sanomien jälkeen levikiltään Suomen kolmanneksi suurin sanomalehti. Lehden levikki oli 106 842. Lisäksi Tampereella ilmestyy muun muassa ilmaiseksi jaettava kaupunkilehti Tamperelainen. Tampereen historia
Tampere laajeni sotien välisenä aikana useisiin esikaupunkeihin, minkä seurauksena syntyivät Viinikka, Lappi, Petsamo, Nekala, Härmälä, Vuohenoja, Rantaperkiö ja Järvensivu, jotka sijaitsivat muutaman kilometrin päässä kantakaupungista. Suurin osa niiden asukkaista oli tehdastyöläisiä. Pyynikinrinteen alueelle puolestaan nousi erityisesti varakkaamman väestön asuntoja. Ennen toista maailmansotaa syntyneet kaupunginosat merkittiin virallisesti roomalaisin numeroin; näistä viimeiset ovat vuonna 1939 perustetut Vihioja (virallisesti XXV kaupunginosa) ja Jokipohja (XXVI kaupunginosa). Ylöjärvi
Ylöjärvi sijaitsee Tampereesta luoteeseen Näsijärven rannalla ja on osa Tampereen kaupunkiseutua sekä Tampereen keskustaajamaa. Matkaa Tampereelle on 14, Helsinkiin 189 ja Turkuun 164 kilometriä. Ylöjärven kautta kulkevat Tampere–Seinäjoki-rata, valtatie 3 Tampereelta Vaasaan ja kantatie 65 Ylöjärveltä Virroille. Vuonna 1971 valmistuneella rautatiellä ei ole henkilöliikennepaikkoja Ylöjärven alueella, joten linja-autot hoitavat kaiken julkisen liikenteen. Naantalin satama
Naantalin satama (, LOCODE: FI NLI) on Saaristomerellä sijaitseva satama Naantalissa, Varsinais-Suomessa. Satama on matkustaja- ja rahtimäärältään Suomen suurimpia. Satama sijaitsee aivan Airiston päässä ja satamaan johtava väylä on auki ympäri vuoden. Niinisaari
Niinisaari () on Itä-Helsingin Vuosaaren peruspiirin itälaidalla sijaitseva, mereen rajoittuva kaupungin osa-alue. Vuosaaren satama muodostaa keskeisen osan Niinisaaren alueesta. Vuoden 2008 loppupuolella käyttöön otetusta Vuosaaren satamasta tuli tuolloin Suomen suurin tavaraliikenteen satama. Samalla Helsingin Jätkäsaaressa sijaitsevan Länsisataman konttiliikenne päättyi siellä. Niinisaarta on myös Vuosaaren huipun alue, joka on osa Uutelasta Vuosaaren kartanon alueen kautta pohjoista kohti jatkuvaa viheraluetta. 
Niinisaaren alueelle johtaa useita suurehkoja tieyhteyksiä. Itäkeskuksesta Rastilan ja Vuosaaren kautta saapuu Vuotie. Luoteesta Itäväylältä Niinisaaressa sijaitsevan Helsingin Energian voimalan suuntaan saapuu "Niinisaarentie". Satama-alueen tavaraliikenteen pääväyläksi on sähköistetty 19 kilometrin satamarata, joka liittyy Helsinki-Riihimäki -päärataan. Sekä muutaman tuhannen tavararekan päivittäinen rekkaliikenne ohjataan osittain tunnelissa kulkevan "Satamatien" kautta. Lappeenrannan satama
1950-luvulle mennessä ratapiha oli laajentunut osittain Kaupunginlahdenkin puolelle. Rapasaari ja Linnoitusniemi toimi Lappeenrannan pääasiallisena rahtisatamana, kunnes Saimaan kanavan varrella sijaitseva Mustolan satama valmistui vuonna 1968. Satunnainen rahtitoiminta paikalla jatkui 1990-luvun puoliväliin saakka. Sittemmin raiteet on purettu. Asemarakennus on Suomen Meripelastusseuran paikallisyhdistyksen käytössä. Tampere
Tampereen kaupunki vastaa joukkoliikenteen viranomaisena Tampereen lisäksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella. Vuonna 2013 sisäisestä joukkoliikenteestä vastasi 71-prosenttisesti liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne. Bussiliikenteen lisäksi Tampereelle on rakenteilla raitiotie. Tampereen kaupunginvaltuusto päätti rakentamisesta marraskuussa 2016 ja ensimmäisen vaiheen rakennustyöt alkoivat vuonna 2017. Lähijunaliikettä yritetään parantaa liikennejärjestelmän toimivuutta ja palvelutasoa lisäämällä, sekä panostamalla lippujärjestelmään ja liikennöintiin. Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976. Turun satama
Turun satama oli jonkin aikaa Suomen ainoa junalauttasatama. Turun sataman "Pansion satamasta" oli junalauttayhteydet Travemündeen vuodenvaihteeseen 2007/2008 ja Tukholmaan vuodenvaihteeseen 2011/2012 saakka. Satamasta liikennöidään päivittäin ro-ro-aluksilla Turun ja Travemünden väliä. Tampere-talo
Rakennuksessa näkyy niin sanottu laivaestetiikka, joka oli Tampere-talon suunnittelun aikaan vallinnut arkkitehtuuritrendi. Talo tuo mieleen sisämaahan ajautuneen valtamerialuksen. Tampere-talon eräs esikuva on ollut Sydneyn oopperatalo (1973), ja rakennusten julkisivulaatat ovat peräisin samasta tehtaasta. Laatat ovat hyvin tyypillinen 1980-luvun materiaalivalinta, ja Tampere-talossa käytetty pastellinsininen sävy on niin ikään aikakaudelle ominainen väri. Toijalan rautatieasema
Toijalan asemarakennus siirtyi VR-Yhtymän omistukseen vuonna 1995. Tavara-asemarakennus purettiin vuonna 1990. Ratapihan alittava uusi alikulkutunneli lähtölaitureille valmistui 2000-luvun alussa ja vanha tunneli poistettiin käytöstä. Veturitalli ja vesitorni siirtyivät eräiden muiden rakennusten mukana Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.
Valtioneuvosto teki vuonna 1925 päätöksen rautatien rakentamisesta Toijalan asemalta Vanajaveden rannassa sijainneeseen satamaan. Radan rakennustyöt alkoivat seuraavana vuonna ja se otettiin käyttöön vuonna 1927. Satamaan rakennettiin tavarasuojan ja asunnon käsittänyt pysäkkirakennus. Satamaradalla oli aluksi sekä tavara- että henkilöliikennettä, mutta henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1941. Toijalan sataman liikennepaikka lakkautettiin vuonna 1971 ja suurin osa satamaradasta purettiin 1990-luvun lopulla sen jäädessä Helsingin ja Tampereen välisen moottoritien alle. Radan alkuosa on edelleen teräsvaraston tavaraliikenteen käytössä. Hanko
Hangon satama on Hangon kaupungin osakeyhtiö. Se on Suomen eteläisin ja viidenneksi suurin satama. Hangon satama koostuu kolmesta satamanosasta: Länsisatamasta, Ulkosatamasta ja Koverharin satamasta, jotka kuuluvat Hangon Satama Oy:n yhtiön hallintaan. Hangon satama on perustettu vuonna 1872. Eniten Hangossa toimiva varustamo on Transfennica. Hangon sataman ulkomaan tavaraliikenteen tuonti 1 767 054 tonnia ja vienti 1 879 117 tonnia vuonna 2008. Tampereen linja-autoasema
Tampereen linja-autoasema on matkustajaterminaali Tampereella. Asema valmistui 1938 Jaakko Laaksovirran ja Bertel Strömmerin suunnitelmien mukaan. Valmistuessaan asema oli pohjoismaiden suurin ja uudenaikaisin. Laukontori
Laukontori, tamperelaisittain myös "Alaranta", on Tampereen keskustan eteläosassa, Pyhäjärven rannalla sijaitseva tori. Se sijaitsee vain muutaman sadan metrin päässä Tampereen Keskustorista. Torin ranta toimii satamana, josta lähtee kesäisin risteilyaluksia muun muassa Viikinsaareen ja Hämeenlinnaan. Viron talous
Virossa on kaikkiaan lähes 30 kaupallista satamaa. Suurimmat satamat Tallinnassa, Muugassa ja Paldiskissa, ja ne ovat valtion omistaman AS Tallinna Sadam -yhtiön omistuksessa. Yksi maan julkistalouden tukipilareista onkin valtion omistuksessa oleva satamatoiminta. Tavara- ja henkilöliikenteen harjoittajat ostavat tarvitsemansa satamapalvelut satamayhtiöltä, joka vastaa tiloista ja muista peruspalveluista satamissa. Tampere
Tampereen lentoliikennettä palvelee kansainvälinen Tampere-Pirkkalan lentoasema. Finavian matkustajamäärätilastossa se oli 357 082 matkustajalla vuonna 2015 Suomen neljänneksi vilkkain lentoasema. Lentoasemalta lennetään kesäkaudella yhdeksää, talvella neljää ulkomaan reittiä. Matkustajamäärät ovat pudonneet merkittävästi 2010-luvun aikana. Vuonna 2017 matkustajamäärät kääntyivät taas kasvuun Air Balticin avattua uuden reitin Riikaan. Toronton satama
Toronton sataman laivaliikenne on nykyään ympärivuotista, mutta ennen toista maailmansotaa se toimi vain jäättömänä aikana huhtikuusta marraskuuhun. Liikenne on länteen hoidettu aiemmin maanteitse ja rautateitse, koska Eriejärven ja Ontariojärven välillä on Niagaran putous. Itäänpäin Atlantille on Ylä-Kanadan liikennettä hoidettu vesitse Saint Lawrencejokea myöten. Sijainti on antanut periaatteellisen edun Toronton satamalle verrattuna Twin Port -järjestelmälle eli Minnesotan Duluthin ja Wisconsinin Superiorin yhteissatamalle Huronjärven länsipuolella Yhdysvalloissa. Liikenne Tampereella
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Suomen satamat
Alla on lueteltu Suomen suurimpia satamia tavaramäärässa mitattuna ja näiden kautta kulkeneen kokonaisrahdin (eli ulkomaan ja kotimaan liikenteen rahdin yhteismäärä) vuosina 2010, 2012 , 2014 ja 2015. Vuonna 2011 aiemmin erilliset Kotkan ja Haminan satamat yhdistyivät Hamina-Kotkan satamaksi. Tampere
Tampereen teatterikesän perustivat Tampereen teatterit ja Tampereen kaupunki vuonna 1968, ja se on Pohjoismaiden vanhin teatterialan ammattifestivaali. Tanssivirtaa on puolestaan nykytanssifestivaali. Pispalan Sottiisi on vuodesta 1970 järjestetty kansantanssifestivaali, joka järjestetään parillisina vuosina. Sottiisiin liittyvät myös parittomina vuosina järjestettävä nykykansantanssin ja -musiikin koulutus- ja konserttitapahtuma Tanssimania ja Ruotsin-laivalla järjestettävä kansanmusiikki ja -tanssitapahtuma Folklandia. Suomi
Meriteitse kulkee jopa 90 prosenttia Suomen viennistä ja 70 prosenttia tuonnista, määrällä mitattuna. Suomen suurin satama tonnimäärältään on Sköldvikin satama Porvoossa. Yleissatamista suurimmat ovat Hamina-Kotkan satama, Helsingin Satama, Naantalin satama ja Kokkolan satama. Tampere
Suomi kuuluu boreaaliseen väli-ilmastoon. Tampereella ilmasto on pääosin mantereinen, mutta isot järvet tuovat siihen myös merellisiä vaikutteita. Tuuli puhaltaa vallitsevasti etelästä ja lounaasta. Golfvirran vaikutuksesta myös Tampereen ilmasto on hieman lämpimämpi kuin muualla maailmassa vastaavilla leveyspiireillä. Heinäkuu on Tampereen lämpimin kuukausi, keskilämpötila on noin 16,0 celsiusastetta. Helmikuun keskilämpötila puolestaan on -7,3 celsiusastetta. Tampereen vanha postitalo
Vuonna 1972 Tampereelle valmistui uusi postitalo, joka oli käytössä vuoteen 2016 asti, jolloin Tampereen pääposti muutti Tullintorille. Vuonna 1972 valmistunut postitalo saneerataan asuinkäyttöön. Jokohama
Jokohamalla on kahdeksan ystävyys- tai sisarkaupunkia ympäri maailmaa. Niiden kanssa tehdään yhteistyötä esimerkiksi urheilun, kulttuurin ja teknologian alueilla:Lisäksi Jokohaman satamalla on useita ystävyys-, sisar- tai yhteistyösatamia: Oaklandin satama, Vancouverin satama, Shanghain satama, Dalianin satama, Hampurin satama ja Melbournen satama. Steveco
Steveco Oy on suomalainen logistiikka-alan yhtiö. Steveco on Suomen suurin satamaoperaattori, joka tarjoaa muun muassa laivojen purku- ja lastauspalveluja sekä huolinta- ja laivanselvityspalveluita. Stevecon operoimat satamaterminaalit sijaitsevat Kotkan Mussalon ja Hietasen satamien lisäksi Helsingin Vuosaaren satamassa. Tytäryhtiönsä Saimaa Terminalsin kautta yhtiö toimii myös Saimaan alueen satamissa ja Haminassa. Steveco Logistics operoi myös maaliikenneterminaalia Kouvolassa. Aputykkivene Tampere
Alus oli pitkään ainoa Laatokalla ollut jääkulkuinen suomalaisalus, ja sen poiston jälkeen kesti aina vuoteen 1936 ennen kuin uusi tykkivene-kelirikkoalus Aallokas valmistui. Liikenne Tampereella
Tampereelta pääsee junalla kaikkiin pääilmansuuntiin. Tampere onkin yksi Suomen vilkkaimmista rautatieliikenteen keskuksista. Tampereelta on suoria junia useisiin Suomen kaupunkeihin ja matka-ajat ovat lyhyitä keskeisen sijainnin ansiosta. Tampereen asemalle saapuu ja sieltä lähtee päivittäin noin 150 junaa, joissa on vuosittain 8 miljoonaa matkustajaa. Turun sataman rautatieasema
Asema avattiin liikenteelle 23.6.1876. Asemarakennus tavaraliikennettä ja tullia varten valmistui kuitenkin vasta vuonna 1899, ja se sijaitsi lähellä nykyistä Viking Linen terminaalia. Henkilöliikenne sataman asemalle aloitettiin vuonna 1901 matkustajalaivojen siirryttyä Aurajoen varrelta Kanavaniemelle, jossa satama nykyäänkin sijaitsee. Liikenne keskustan asemalta satamaan oli aluksi epäsäännöllistä, koska laivoilla ei ollut tarkkoja kulkuaikoja.