Kuinka monta puistoa Forssassa on?
Forssa
Forssassa on 110 puistoa, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 303 hehtaaria. Seuraavassa on lueteltu merkittävimpiä puistoja:Monet puistot ovat pääosin luonnontilassa olevia viheralueita, eivätkä aktiivisesti hoidettavia "paraatipuistoja".
Brasilia
Kaikkiaan Brasiliassa on 57 kansallispuistoa, joiden ensisijainen tarkoitus on suojella uhanalaisia elinympäristöjä. Puistosta vain puolet on avattu yleisölle ja monet niistä ovat puitteiltaan vaatimattomia matkailutulojen pienuudesta johtuen. Forssan VPK
Hankkeen alkuunpanija, palokunnan ensimmäinen puheenjohtaja ja ylipäällikkö oli kauppaneuvos Axel Wilhelm Wahren, joka oli Forssa-Yhtiöiden perustaja. Perustamishanketta lämpimästi kannatti silloinen Forssan osakeyhtiö, joka luovuttikin käyttöön sen ensimmäisen palokaluston. Palokunnassa oli aluksi kolme osastoa: sammutus-, korjaus- ja vesiosasto. Palokunnan jäsenmäärä oli alkuun 374 miestä, myöhemmin paljon yli 400 miestä. Exeter
Exeterissä on kaksitoista varsinaista puistoa. Niiden lisäksi Exeterin rajojen sisällä on satoja hehtaareita maaseutua. Siitä on rajattu laaksopuistoiksi ("valley parks") kutsuttuja alueita, joiden poikki kulkee kävelyreittejä, ja joissa kaupunkilaiset voivat tutustua luontoon. Luettelo Suomen kansallispuistoista
Suomessa on 40 kansallispuistoa. Forssa
Vastaavasti entisen Koijärven kunnan alueeseen kuuluvista kylistä Kojo sijaitsee osin myös Tammelassa ja Matku osittain Urjalassa. Kuntaliitoksessa Kokon kylä liitettiin pääosin Urjalaan ja myös Menosten kylä sijaitsee pääosin Urjalassa. Porin kansallinen kaupunkipuisto
Vuoden 2017 joulukuussa kansallisia kaupunkipuistoja oli Suomessa yhdeksän: Forssassa, Hangossa, Heinolassa, Hämeenlinnassa, Kotkassa, Kuopiossa, Porissa, Porvoossa ja Turussa. Vietnam
Halonginlahti ja Phong Nha-Kẻ Bàngin kansallispuisto kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Kaikkiaan maassa on 27 kansallispuistoa, ja suojelualueiksi on merkitty noin kymmenesosa maan pinta-alasta. Valitettavasti suojellut metsät esimerkiksi Annamin ylängöllä ovat pirstaleisia, ja osa suojelualueista on olemassa vain paperilla ilman kunnollista hallintoa ja suojelutoimia. Forssan väestö
90 prosenttia Forssan väestöstä asuu kaupunkimaisesti Forssan keskustaajamassa, jossa asutus on tiheintä. Maaseutumaisilla alueilla Forssan keski- ja pohjoisosissa sekä väkiluku että väestötiheys jäävät alhaisiksi. Forssan keskustaajama ulottuu myös Jokioisten ja Tammelan kuntien alueelle. Aikaisemmin Matku oli myös taajama, mutta nykyisin sen väkiluku ei enää ylitä vaadittua 200 asukasta. Forssan osuus koko seutukunnan väestöstä on hieman yli puolet. Forssan kulttuuri
Forssassa on neljä museota, joista kolme sijaitsee kehräämöalueella. Forssan tekstiilimuseo Tyyki sijaitsee entisessä valimossa Kuhalankosken länsirannalla, Forssan luonnonhistoriallinen museo samassa rakennuksessa kirjaston kanssa ja Forssan museo entisessä pumpulimakasiinissa. Näistä Forssan museo tunnettiin vielä hiljattain nimellä Lounais-Hämeen museo, ja siellä voi tutustua koko seutukunnan historiaan. Kalliomäen II linjalla sijaitsee Ronttismäen tehtaalaismuseo, joka kertoo tehtaiden työväen asuinoloista. Vigelandin puisto
Vigelandin puisto tai ”Patsaspuisto” on eräs Oslon ja Norjan kuuluisimmista nähtävyyksistä. Se sijaitsee Frognerin puistossa ja siellä on esillä yhteensä 212 Gustav Vigelandin tekemää patsasta. Vigeland myös suunnitteli puiston rakenteen ja maisemat. Vigelandin puisto on pinta-alaltaan yli 320 hehtaaria. Frognerin puisto on kesäisin suosittu piknik-paikka, eikä Vigelandin puistoon ole pääsymaksua. Siellä käy vuosittain yli miljoona kävijää. Puisto luotiin vuosina 1907–1942. Suurin osa veistoksista on tehty vuosina 1926—1942. Forssa
Forssa on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan länsiosassa. Kaupunki on sekä Forssan seutukunnan keskuspaikka. Forssa
Forssalle on ollut tunnusomaista vasemmistopuoluiden paikkaenemmistö valtuustossa vuoden 1992 vaaleihin saakka. Eduskuntavaaleissa Forssa on ollut historiallisesti vasemmistoenemmistöinen kunta ja vuosina 1983–2011 pidetyissä eduskuntavaaleissa SDP oli yhtäjaksoisesti suurin puolue vuoden 2007 vaaleihin asti, jolloin se putosi toiselle sijalle. Myös presidentinvaaleissa sosialidemokraattien ehdokas on saanut eniten ääniä. Forssan väestö
Kaupungissa on Hämeenlinnan ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva toimintakeskus, Jehovan todistajien valtakunnansali, helluntaiseurakunnan Saalem-kirkko ja vapaaseurakunnan toimintaa. Vapaakirkko toimii Forssa-yhtiön rakennuttamassa "Kerholana" tunnetussa rakennuksessa. Forssassa on myös vapaa-ajattelijoiden hautausmaa. Espoon keskuspuisto
Espoon keskuspuisto on 880 hehtaarin laajuinen, ekologisesti monipuolinen luontoalue Espoon keskellä. Sen välittömässä läheisyydessä asuu 27 000 espoolaista. Espoon keskuspuisto on Espoon toiseksi suurin yhtenäinen viheralue Nuuksion kansallispuiston jälkeen. Puisto on laajoilta osin luonnontilaisen kaltaista tai muutoin vähäisesti käsiteltyä maastoa. Tbilisi
Kaupungin tärkeimpiin puistoihin kuuluu Vaken puisto, joka perustettiin vuonna 1946 ja joka sijaitsee Mtatsminda-vuoren rinteellä. Pohjoisessa puisto yhdistyy Tšavtšavadze-katuun leveän portaikon avulla, joka jatkuu puiston pääakselina suihkulähteineen ja päättyy tuntemattomalle sotilaalle rakennettuun muistomerkkiin. Puistossa on ulkoilmaelokuvateatteri, kahviloita, ravintoloita ja baareja. Tbilisin kasvitieteellinen puutarha on vuorostaan huomattavasti vanhempi: sen paikalla oli kuninkaallinen puutarha jo keskiajalla, ja se avattiin nykyisessä muodossaan vuonna 1845. Puutarha on 128 hehtaarin suuruinen ja siellä on 3 500 eri kasvilajia. Tbilisin eläintarha on hiljattain remontoitu. Kaupungissa on myös lukuisia pienempiä puistoja, kuten Puškinin aukio suihkulähteineen aivan kaupungin sydämessä, Alievin aukio vanhassa Tbilisissä ja hieman suurempi Aleksandren aukio Kašvetin kirkon takana. Suomen Palloliiton Satakunnan piiri
Satakunnan piirissä on vuonna 2014 yhteensä 31 seuraa kolmestatoista eri Satakunnan kunnasta. Lisäksi jäsenenä on yksi seura Varsinais-Suomesta sekä kaksi erotuomarikerhoa. Lisenssipelaajien eli pelipassin haltijoiden määrä heinäkuussa 2014 oli 5 289.Satakunnan tunnetuimmat stadionit ovat Porin stadion sekä Äijänsuon stadion Raumalla. Jalkapallohalleja Satakunnassa on kaksi, Karhuhalli Porissa sekä Rauman jalkapallohalli. Muita kenttiä ovat muun muassa Porissa sijaitsevat Musan, Herralahden ja Toejoen kentät, Honkalan kenttä Harjavallassa, Pitkäjärven kenttä Kokemäellä sekä Euran Wembley. Täysimittaisia tekonurmia Satakunnassa on yhteensä kuusi; Porin urheilukeskuksen tekonurmi, Euran OP Areena, Mynsterin kenttä Ulvilassa, Tasalan kenttä Luvialla sekä Niinisalon varuskunnan urheilukenttä Kankaanpäässä. Myös Äijänsuon stadionin pintana on nykyään tekonurmi. Lisäksi Kokemäen Tulkkilassa sijaitsee tekonurmikenttä, joka ei kuitenkaan täytä virallisia mittoja. Forssa
Kanta-Hämeen kolmesta kaupungista Forssa on pienin noin asukkaallaan. Suomen kuntien joukossa Forssa on väkiluvun perusteella mitattuna . suurin. Väestö on keskittynyt kaupungin hallinnollisen alueen eteläosassa sijaitsevaan Forssan keskustaajamaan, ja pohjoisosissa entisen Koijärven kunnan alueella on harvempaa maaseutuasutusta. Forssan kulttuuri
Koripallossa Forssaa edustavat yleisseura Forssan Alku (FoA) ja koripallon erikoisseura Forssan Koripojat (FoKoPo). FoA:n naisten koripallojoukkue pelaa kaudella 2014-2015 Naisten Korisliigassa ja FoKoPon miesten edustusjoukkue miesten I divisioona A:ssa. FoA:n lajivalikoimaan kuuluvat myös salibandy, lentopallo ja voimistelu. Jääkiekossa kaupunkia edustavat miesten edustusjoukkue Forssan Palloseura (FPS) sekä juniori- ringette- ja harrastetoiminnasta vastaava FoPS Juniorit. FPS pelaa kaudella 2014-2015 jääkiekon Suomi-Sarjassa. Jalkapallossa kaupunkia edustaa Forssan Jalkapalloklubi (FJK), jonka edustusjoukkue pelaa kesällä 2015 Tampereen piirin Vitosessa. Sveitsi
Sveitsissä on noin 1 600 eri tavalla suojeltua luontokohdetta. Laajoja suojelualueita on kaikkiaan 18, ja niiden yhteispinta-ala on 6 109 neliökilometriä eli noin 15 prosenttia maan pinta-alasta. Suojelualueet on määritelty kolmeen luokkaan. Kansallispuistoja on yksi, Sveitsin kansallispuisto Engadinissa; alueellisia luonnonpuistoja on 10 ja luontokokemuspuistoja yksi. Ennen puistoksi nimeämistä alueet ovat puistoehdokkaita. Näitä alueita on kuusi (tammikuu 2012). Forssa
Vuoteen 1946 tultaessa tiheän puutaloasutuksen alue oli melko suppea verrattuna nykypäivän taajamoituneen alueen kokoon. Suurin osa nykyisistä asuinalueista oli peltoa. Edellä mainittujen alueiden lisäksi asutusta oli Kekkalassa, jonkin verran Pispanmäessä ja lisäksi joitakin rakennuksia Viksbergin kartanon mailla. Rantalanmäen rakentaminen oli tässä vaiheessa jo aloitettu. Yhtiönpuisto
Yhtiönpuisto eli Wahrenin puisto (aiemmin Tehtaanpuisto) on Forssassa Keskustan kaupunginosassa sijaitseva puisto. Puiston nimien taustalla ovat Forssa-yhtiö, puiston lähellä toiminut tehdas ja Forssan teollisuusyhdyskunnan perustaja Axel Wilhelm Wahren. Puistoa alettiin rakentaa jo 1800-luvun puolivälissä kehräämön perustamisen jälkeen. Luettelo Forssan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Forssan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Forssan kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Forssaan on liitetty Koijärven kunta. Vormsi
Yli puolet saaresta on metsää. Länsiosassa on kallioita ja katajikkoja, kun taas itäosassa on suota ja maa on tasaisempaa. Saarella tavataan 221 saarella asuvaa tai sitä muuttomatkoillaan pysähdyspaikkanaan pitävää lintulajia. Saaren ylitse kulkee kaksi tärkeää lintujen muuttoreittiä. Vormsin saarella tavataan yli 900 eri kasvilajia, joista 60 on suojeltuja. Maatalouden myötä saarelle on syntynyt rantalaitumia ja lehtoniittyjä, joilla tavataan useita harvinaisia kasvilajeja. Saarella on havaittu kolme matelija- ja kolme sammakkolajia. Saarella tavattava haisukonna on suojeltu. Nisäkkäitä on saarella havaittu 25 lajia, joita ovat esimerkiksi ilves ja muualla Virossa harvinainen korvayökkö. Portugalin maantiede
Portugalin ainoa kansallispuisto on vuonna 1971 perustettu Peneda-Gerêsin kansallispuisto maan luoteisosassa. Siellä on runsaasti tammi- ja sekametsää, lehtoja, suota ja pensaikkoja. Maassa on myös kaksitoista luonnonpuistoa ("Parque Natural"), yhdeksän luonnonsuojelualuetta ("Reserva Natural"), viisi luonnonmuistomerkkiä ("Monumento Natural") ja seitsemän suojattua maisemaa ("Paisagem Protegida"). Noin 30 prosenttia maailman korkkitammista on Portugalissa. Forssan seutukunta
Lounais-Hämeen seitsemästä kunnasta viisi kuuluu Forssan seutukuntaan. Seutukunnan pohjoispuolella sijaitseva Urjalan kunta kuuluu Etelä-Pirkanmaan seutukuntaan ja eteläpuolella sijaitseva Someron kaupunki puolestaan Salon seutukuntaan. Myös pääosa Lounais-Hämeen väestöstä asuu Forssan seutukunnasta. Seutukunnan väestöstä noin puolet asuu Forssan kaupungissa. Suurin taajama on Forssan keskustaajama, johon kuuluvat Forssan kaupunkimaisesti rakennetun alueen lisäksi myös Tammelan kirkonkylä ja Jokioisten kuntakeskus. Seutukunnan kunnat ovat aikoinaan eronneet Tammelasta, joka on edelleen pinta-alaltaan seutukunnan kunnista selvästi suurin. Forssa
Eniten lapsia asuu keskustaajama-alueen reunalla uusilla pientaloalueilla. Vanhusten osuus on suurimmillaan Korkeavahassa ja Keskustassa, joissa 64 vuotta täyttäneitä on yli 40 % asukkaista. Forssa
Kuntien osa-alueita koskevissa tilastoissa Forssan kaupunki jaetaan kolmeen suuralueeseen, 20 tilastoalueeseen ja 30 pienalueeseen. Kaupungin kolme suuraluetta ovat "Keskustaajama" (Forssaan kuuluva osa kuntarajat ylittävästä Forssan keskustaajamasta ja ympäröivät maaseutualueet), "Parkkiaro" (maaseutualue Forssan keskiosissa) ja "Entinen Koijärvi" (entisen Koijärven kunnan ydinalueet). Entisen Koijärven suuralueeseen eivät kuulu osittain Urjalaan liitetyt Kokon ja Matkun kylät. Toisaalta suuralueeseen kuuluvan Kojon tilastoalueen eteläosa ei kuulunut Koijärven kuntaan, vaan osittain Forssan kauppalaan. Kojon tilastoalueeseen kuuluu myös Tammelan kuntaan aiemmin kuulunut Lempään alue. Forssan politiikka
Kunnallisvaalitilastojen perusteella SDP ja Vasemmistoliitto saivat yhdessä yli puolet äänistä vuoden 1992 kunnallisvaaleihin asti. Myöhemmissä vaaleissa vasemmistopuolueiden ääniosuus on ollut alle puolet, mutta kuitenkin yli 40 % annetuista äänistä. Paikkamäärien perusteella tarkasteltuna vasemmistopuolueilla oli enemmistö valtuustossa vuoden 1992 vaaleihin asti. Sen jälkeen vasemmistopuolueiden yhteispaikkamäärä on ollut 19–21 paikkaa, kun enemmistöön vaaditaan 22 paikkaa. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa vasemmistopuolueiden kannatus jäi hieman alle 40 %:iin ja valtuustopaikkoja ne saivat 17 kappaletta. Porvoon kansallinen kaupunkipuisto
Uudenmaan maakuntahallitus valitsi kaupunkipuiston vuoden 2015 Uusimaa-palkinnon saajaksi. Porvoon kaupunki sai palkinnoksi 2 000 euroa kaupunkipuiston kulttuuriperinnön sähköisen tietokannan ja esittelyreittien toteuttamiseen. 
Merkittävimmät kohteet ovat Björkholmenin luotsiasema, Ekudden, Empirekorttelit, Gammelbackan kartanon puistometsä, Haikkoo ja lennätinvuori, Haikkoonselkä ja Barlastholmen saaret, Hamarin kylä ja sahasaaret, Joonanmäen ulkoilumetsä, Kokonniemi, Linnamäkien ja Maarin alue, Näsinmäen hautausmaa, Porvoon rantojen historia, Rautatieaseman seutu, Ruskis, Sikosaari, Stensbölen suojelualueet, Tarinoita kansallisesta kaupunkipuistosta, Vanha Porvoo sekä Villa Wilhelmsberg. Luonnonsuojelualue
Suomen luonnonsuojelulaki (20.12. 1996/1096) määrittää Suomessa luonnonsuojelualueiksi luonnonpuistot, kansallispuistot ja muut luonnonsuojelualueet, joihin kuuluvat esimerkiksi soidensuojelualueet. Näistä luonnonpuistoissa on tiukimmat rajoitukset. Lisäksi Suomessa on nimetty 156 valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta. Maisema-alue on kansallispuistoa lievempi suojelun muoto. Pokkinen
Pokkisen halkaisee Plaanaojana (Laanaoja, Kaupunginoja) tunnettu vanha Oulujoen sivuhaara, joka tekee mutkittelevana puistokäytävän muuten yksitoikkoiseen ruutuasemakaavaan. Tunnettuja puistoja ojan varrella ovat Pokkitörmällä sijaitseva Pokkisenpuisto, Madetojanpuisto, Hallituspuistikko, Snellmaninpuisto ja Otto Karhin keskuspuisto, joka aiemmin tunnettiin nimellä Palokunnanpuisto ja jota oululaiset kutsuvat tuttavallisemmin vain Letkunpuistoksi. Kauempana oleva Franzénin puisto ei sijaitse puistokäytävällä, mutta on erittäin keskeinen puisto vanhassa monumentaalikeskuksessa. Aiemmin puisto oli torialuetta ja nykyään onkin paljon keskusteltu siitä, pitäisikö puisto kaataa, jolloin I kaupunginosassa sijaitsisi Helsingin Senaatintorin ympäristön kaltainen keskus kirkkoineen ja muine tärkeine rakennuksineen. Kaksi muuta Plaanaojan puistokäytävästä erillään olevaa puistoa ovat Pokkisen Meritullin alueen keskuskorttelipuistoksi 2000-luvun alussa rakennettu Lohenpyrstö sekä Kiikeli- ja Elba-saarten alueella oleva Kiikelinpuisto. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Forssassa on 12 kylää: Ahoniitty, Haudankorva, Ilvesoja, Järvenpää, Kojo, Kuhala, Kuusto, Linikkala, Lunttila, Talsola, Vieremä ja Vuolle. Joutsa
Joutsassa on runsaasti järviä, yhteensä 192. Suurimmat niistä ovat Puula (yhteinen Kangasniemen, Hirvensalmen ja Mikkelin kanssa), Suontee (yhteinen Hirvensalmen ja Pertunmaan kanssa) ja Jääsjärvi (yhteinen Hartolan kanssa). Sysmän reitti -niminen järvireitti kulkee Joutsan läpi Päijänteeseen. Selänpohjan ja Kivisuon alueella sijaitsee vuonna 2003 perustettu Leivonmäen kansallispuisto. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät.
Geologinen tutkimuslaitos löysi marraskuussa 2015 kultaesiintymän Joutsan maastosta. Forssan kehräämöalue
Forssan puuvillatehdas sai alkunsa vuonna 1849, kun ruotsalainen liikemies Axel Wilhelm Wahren perusti kehräämön Loimijoen Kuhalankosken rannalle Tammelaan. Vuonna 1859 se yhdistyi lähistöllä toimineen kutomon kanssa Forssa Oy:ksi. Tehdasalueen rakennuksia suunnitteli Turun ja Porin läänin lääninarkkitehti Georg Theodor Chiewitz. Rakennuksista ovat säilyneet muun muassa kehräämö, jätekehräämö, paja, puusepänverstas, valimo, voimalaitos ja puuvillamakasiini. Kehräämön alueelle rakennettiin myös puisto, jonne sijoitettiin tehtaanjohtajien asunnot, koulu ja lääkärintalo. Puiston rakennuksia suunnitteli Chiewitzin lisäksi 1800-luvun jälkipuoliskolla myös arkkitehti Theodor Decker. Tehtaiden ympärille syntyneestä kylästä muodostettiin lopulta Forssan kauppala vuonna 1923, josta puolestaan tuli kaupunki 1964. Hossan kansallispuisto
Ennen kansallispuiston perustamista Hossa oli valtion retkeilyalue. Hossassa on paljon järviä ja hyvät kalavedet. Hossassa toimii useita matkailualan yrityksiä. Retkeilyalue perustettiin vuonna 1979, ja sen pinta-ala oli 90 km². Kuten muutkaan Metsähallituksen ylläpitämät retkeilyalueet, Hossa ei ollut varsinainen luonnonsuojelualue. Vaikka Hossa kuuluu Natura 2000 -verkostoon, sen metsistä noin kolmasosa oli Metsähallituksen hakkuiden kohteena. Joulukuussa vuonna 2011 laajat hakkuusuunnitelmat Hossan lounaisosassa herättivät vastustusta alueen matkailuyrittäjien ja luonnonsuojelujärjestöjen keskuudessa. Puolan maantiede
Puolassa on kaikkiaan 23 kansallispuistoa, joista yhdeksän keskittyy vuoristoluonnon, kaksi muiden ylänköalueiden, kymmenen sisävesien ja kosteikkojen ja kaksi Itämeren rannikon suojeluun. Yhdistyneen kuningaskunnan kansallispuistot
Puistoja on kaikkiaan viisitoista: kaksi Skotlannissa, kolme Walesissa ja kymmenen Englannissa. Forssan väestö
Pitkällä tähtäimellä lasten määrä ja osuus ovat vähentyneet huomattavasti. Vanhukset ovat sekä määrältään että osuudeltaan ainoa kasvava ikäryhmä. Lasten osuus alitti vanhusten osuuden vuonna 1997. Forssasta on muutettu paljon asumaan naapurikuntiin, lähinnä Tammelaan ja Jokioisille, mikä on myös vähentänyt Forssan lapsilukua. Kuolleisuus on vuodesta 1997 lähtien ollut joka vuosi syntyvyyttä suurempaa. Kuntien välisessä muuttoliikkeessä Forssa on vuosina 1987–2016 menettänyt melkein 2 700 asukasta. Näiden viimeisten 30 vuoden aikana Forssa on vain kolmena vuotena ollut muuttovoittoinen kunta. Luettelo Suomen luonnonpuistoista
Suomessa on 19 luonnonpuistoa. Suomen luonnonsuojelulaki määrittää luonnonpuiston yhdeksi tyypiksi Suomen luonnonsuojelualueista. Vuonna 1956 perustettu Jussarön luonnonpuisto liitettiin vuonna 1989 osaksi Tammisaaren saariston kansallispuistoa. Hossan kansallispuisto
Hossaan on merkitty retkeilijöiden käyttöön laaja polkuverkosto, kaikkiaan noin 90 kilometriä. Polut kiertelevät alueen harjuilla ja järvien rantamilla. Polut muodostavat useita lenkkejä, jotka on erotettu toisistaan eri värisillä maalimerkeillä puissa. Luontokeskuksen lähellä on kolmen kilometrin mittainen luontopolku, joka esittelee Hossan luontoa, historiaa ja kulttuuria. Hossassa on 4 maastopyöräilyreittiä. Poluista kolme on esteettömiä reittejä, joita voi kulkea pyörätuolilla. Myös UKK-vaellusreitti kulkee Itärajan retkeilyreittiä myöten Hossan läpi ja edelleen Kylmäluomaan. Pallas-Yllästunturin kansallispuisto
Pallas-Yllästunturin kansallispuiston alueella on yhteensä 19 luontopolkua, joista 13 Ylläksen, 3 Pallaksen ja 3 Ounastunturien ympäristössä. Forssa
Vesistöjä on Forssan pinta-alasta vain 4,61 km² eli 1,8 % kokonaispinta-alasta. Keskustaajaman alueella ainoat vesistöt ovat idässä osa Kaukjärveä, kaupungin halki virtaava Loimijoki, siihen laskeva, lähes umpeenkasvanut Loimalammi sekä Linikkalanlammi Linikkalassa ja Mäkilammi Vieremässä. Lähialueen suurin järvin on Tammelan puolella sijaitseva Pyhäjärvi. Virkatalonpuisto
Virkatalonpuisto oli Suomen valtion omistamasta sotilasvirkatalosta erotettu ja puistoksi julistettu metsäalue, jota käytettiin varsinaiseen puuntuotantoon ei niinkään metsän sivutuotteiden hankkimiseen. Sellaista ei erotettu kaikista sotilasvirkataloista, vaan erityisesti sellaisista virkataloista, joihin kuului paljon metsää ja joiden metsät monesti olivat etäällä asutusalueista. Virkatalonpuistoksi erottaminen tapahtui tavallisesti virkatalon uudelleenvuokrauksen yhteydessä tai kun sen käytöstä muuten määrättiin. Vuonna 1938 virkatalonpuistoja oli 16 kappaletta ja niiden yhteispinta-ala oli 15 700 hehtaaria. Forssan väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Kansallinen kaupunkipuisto
Suomessa on yhdeksän kansallista kaupunkipuistoa: Hämeenlinnassa, Heinolassa, Hangossa, Kuopiossa, Porissa, Forssassa, Kotkassa, Turussa ja Porvoossa. Forssa
Forssan naapurikunnat ovat lännessä Jokioinen, idässä ja etelässä Tammela, pohjoisessa Humppila ja Urjala. Forssan seutukuntaan kuuluvat Forssan kaupungin lisäksi Jokioinen, Tammela, Humppila ja Ypäjä. Edellä mainittujen kuntien ohella Lounais-Hämeen alueeseen luetaan mukaan myös Somero ja Urjala. Forssan sijaintia Helsinki–Turku–Tampere-kolmion keskellä pidetään joskus ihanteellisena, sillä asiointimatkat maan suurimpiin kaupunkeihin sujuvat nopeasti. Etäisyys Helsinkiin on 110, Tampereelle 87 ja Turkuun 88 kilometriä. Keskusta (Forssa)
Vanhoissa tekstiiliteollisuusrakennuksissa Kehräämöalueella Loimijoen varrella toimivat muun muassa keilahalli, kirjasto, museoita, Hämeen ammattikorkeakoulu ja Wahren-keskus. Kehräämöstä koilliseen päin sijaitsee Yhtiönpuisto, joka tunnetaan myös "Wahrenin puistona". Puutarhakadun varrella on vanhoja suuria puutaloja, ja joen rannalle on rakennettu Forssan klubi. "Kaupunginpuutarhaan" Loimijoen rannalle rakennetaan uutta omakotitaloaluetta. Forssa
Vuonna 2009 Forssassa oli 8 724 työpaikkaa, jotka jakautuivat elinkeinosektoreittain seuraavasti: Forssa
Peruskoulujen lisäksi Forssassa toimii vuonna 1997 Linikkalan ja Kuhalan lukioiden yhdistyttyä muodostettu vanhan nimensä uudelleen käyttöön ottanut Forssan yhteislyseo, joka jatkaa Suomen vanhimman maaseutuoppikoulun perinteitä. Toisen asteen ammattikoulutusta tarjoaa Forssan ammatti-instituutti, johon on yhdistetty perinteinen ammattikoulu, kauppaoppilaitos ja terveydenhuolto-oppilaitos sekä Tammelan taideteollisuusoppilaitos. Ammatillista korkeakoulutusta tarjoaa Hämeen Ammattikorkeakoulun Forssan yksikkö. Aikuisopiskelijoita ja työvoimakoulutusta palvelee Faktia, entiseltä nimeltään Forssan Aikuiskoulutuskeskus (FAK). FAK:n erikoisalana on Suomen ainoa torni- ja ajoneuvonosturinkuljettajan koulutus. Laitoksen nosturiharjoittelukenttä valtatien 2:n varressa on yksi kaupungin maamerkeistä. Forssan politiikka
Lisäksi Forssasta on aiemmin valittu eduskuntaan viisi muuta kansanedustajaa: Parainen
Parainen on Kaskisten lisäksi Suomen ainoa kokonaan veden ympäröimä kaupunki. Sitä kutsutaankin usein saariston pääkaupungiksi. Suomen kunnista Paraisilla on eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa niiden luvuksi ilmoitettiin 8 300 kappaletta. Loch Lomondin ja Trossachsin kansallispuisto
Loch Lomondin ja Trossachsin kansallispuisto on toinen Skotlannin kahdesta ja yksi Britannian 15 kansallispuistosta. Sen alueella on 22 suurta järveä tai merenlahtea ("lochs"), 21 vuorta (munroa) ja noin 50 jokea tai puroa. Puiatoon on alle tunnin matka Glasgowista. Hossan kansallispuisto
Alueella liikkuu paljon poroja ja hirviä. Kaikkia Suomen suurpetoja on myös tavattu Hossassa, näistä karhua useimmin. Lintulajisto on erämaista. Alueella liikkuja kohtaa usein kuukkeleita, metsoja ja laulujoutsenia. Forssa
Forssan pinta-ala on  neliökilometriä ja keskimääräinen on väestötiheys noin asukasta neliökilometriä kohti. Vesistöjen osuus pinta-alasta on pieni, mutta tärkeän elementin kaupunkikuvassa muodostaa Loimijoki, jonka alkupäässä kaupunki sijaitsee. Muita merkittäviä vesistöjä ovat osittain Forssassa sijaitseva Kaukjärvi ja vihreän liikkeen syntypaikkana tunnettu Koijärvi. Espoo
Espoo on väkiluvultaan Suomen toiseksi suurin kunta. Espoon väkiluku ohitti Tampereen vuoden 1991 alussa. Espoo on tunnettu myös Nokian, energiayhtiö Fortumin, Angry Birdsin kehittäneen peliyhtiö Rovion sekä useiden muiden korkean teknologian yritysten kotikaupunkina, Nuuksion kansallispuistosta sekä Otaniemen kampusalueesta, jossa sijaitsee Aalto-yliopiston kuusi korkeakoulua. Espoossa sijaitsee myös Pohjoismaiden suurin kaatopaikka, Ämmässuon jätteenkäsittelykeskus, johon varastoidaan pääkaupunkiseudun yli 1,1 miljoonan asukkaan ja teollisuuden jätteet. Fuksinpuisto
Fuksinpuisto toimii Helsingin yliopiston atsalea-lajikkeiden koekenttäistutusalueena. Puistossa kasvaa runsaasti myös perennoja, kuten kurjenmiekkoja, kurjenpolvia, päivänliljoja, pioneja, kuunliljoja, nauhuksia ja monivuotisia köynnöksiä, kuten kärhöjä. Kasvilajistoon kuuluu myös maanpeittokasveja, hedelmäpuita ja marjapensaita. Istutukset on varustettu nimilapuin. Forssa (Borlänge)
Forssan tienoon asuntokanta koostuu paljolti työläisasunnoista, joista osa on nykyaikaista tuotantoa ja vanhimmat 1800-luvulta. Alueen 2100 asunnosta 750 on pientaloja ja loput huoneistoja. Hushagenissa on 1800-luvun lopulla rautatieverkon laajentamisen yhteydessä rakennettuja vuokrakasarmeita, Bergslagsbynissä taas 1910-luvulla virkamiesten asunnoiksi rakennettuja pientaloja. Kumpaakin aluetta pidetään kulttuurihistoriallisesti merkittävänä, minkä takia ne on määrätty säilytettäviksi nykyisellään. Lähimpänä Forssan keskustaa sijaitsee asumisoikeusasuntoja. Forssa
Itsenäisenä kuntana Forssa syntyi vasta vuonna 1923, kun se irrotettiin Tammelan kunnasta omaksi kauppalakseen. Kaupunginoikeudet Forssa sai vuonna 1964. 1990-luvun alun lama koetteli Forssaa pahoin, mistä seurauksena oli talousongelmia ja edelleenkin korkeana pysyttelevä työttömyys. Forssan tori
Forssan tori on perinteinen kauppatori Forssan keskustassa. Toripäivät ovat tiistai, torstai ja lauantai ja myyntiajat klo 7–14. Kesälauantaisin myynti saa jatkua tuntia pidempään. Kanada
Kanadassa on 36 kansallispuistoa ja 6 kansallista luonnonsuojelualuetta. Kanadan kansallispuistojärjestelmän tarkoituksena on suojella alueita jokaiselta Kanadan 39 maantieteelliseltä alueelta. Puistolla on suuria kokoeroja, sillä Saint Lawrencen saarten kansallispuisto on alle yhdeksän neliökilometrin laajuinen, kun Wood Buffalon kansallispuisto on lähes 45 000 neliökilometriä. Tunnetuimpia puistoja ovat Banffin ja Jasperin kansallispuistot. Six Flags
Six Flags on yhdysvaltalainen huvipuistojen ja teemapuistojen ketju, jonka pääkonttori sijaitsee New Yorkissa. Ketjulla on 40 puistoa, joista 24 on nimellä Six Flags. Ensimmäinen Six Flags -puisto, Six Flags Over Texas, rakennettiin Texasiin, Yhdysvaltoihin. Puisto sai nimensä niistä kuudesta lipusta, jotka ovat liehuneet Texasissa osavaltion historian aikana: Espanja, Ranska, Meksiko, Texasin tasavalta, Amerikan Yhdysvallat ja Amerikan valtioliitto (Confederate States of America). Pyhä-Luoston kansallispuisto
Pyhä-Luoston kansallispuisto perustettiin vuonna 2005 yhdistämällä Suomen vanhimpaan, vuonna 1938 perustettuun Pyhätunturin kansallispuistoon Luoston alue. Näin Pyhä-Luosto on samalla Suomen vanhimpia ja uusimpia kansallispuistoja. Uuden puiston pinta-alaksi muodostui 142 km². Pyhä-Luosto sijaitsee Lapin maakunnassa Sodankylän ja Pelkosenniemen kuntien sekä Kemijärven kaupungin alueella. Ekoparken
Ekoparken on Tukholman, Solnan ja Lidingön alueilla sijaitseva kaupunkipuisto. Kaupunkipuiston tarkoitus on suojella kaupunkimaiseen ympäristöön kuuluvan alueen kulttuuri- tai luonnonmaisemaa, historiallisia ominaispiirteitä, kaupunkikuvaa ja virkistysarvoja. Ekoparkeniin kuuluvat Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, Djurgården, Nobelparken, Norra Djurgården (osittain), Ladugårdsgärdet (osittain), Ulriksdal, Haga sekä Brunnsviken. Puistossa on Pohjois-Euroopan järein tammimetsä ja sen vesissä esiintyy kivennuoliainen.
Ruotsin valtiopäivät säätivät lain Ekoparkin perustamisesta 7. joulukuuta 1994. Ruotsin kuningas vihki puiston 19. toukokuuta 1995. Puiston pinta-ala on 27 km. Asukkaita puiston kattamalla alueella on 21 768. Kambodža
Kambodžassa on seitsemän kansallispuistoa ja 16 muuta luonnonsuojelualuetta. Suurimmat kansallispuistot ovat Viracheyn kansallispuisto maan pohjoisrajalla, Botum-Sakorin kansallispuisto länsirajalla ja Phnom Bokorin kansallispuisto maan eteläosassa. Suurin Kambodžan luontoa uhkaava tekijä ovat metsätuhot. 1990-luvulla metsäpinta-ala väheni 1 400 neliökilometriä vuodessa. Vuosina 2000–2005 metsän tuhoutumisvauhti kasvoi 75 prosenttia. Luonnontilaista ikimetsää on jäljellä enää alle 3 500 neliökilometriä. Hallituksen toimet ovat tehottomia, ja laittomat hakkuut rehottavat. Väestönkasvu ja sisällissodan jälkeinen jälleenrakennus asettavat paineita puutavaran hankkimiselle. Metsää raivataan myös kaskiviljelyn ja peltopinta-alan laajentamisen takia. Metsien oman lajiston lisäksi metsätuhot ovat uhkana järvien biotoopeille, sillä hakkuuaukeilta huuhtoutuva liete pilaa kutupaikkoja. Forssan väestö
Forssan asukkaat jakautuivat vuoden 2011 lopussa eri ikäryhmiin seuraavasti: Partiopiiri
Suomen Partiolaiset – Finlands Scouter ry:llä on 11 partiopiiriä. Ne myötäilevät maakuntien rajoja, pois luettuna Finlands Svenska Scouter r.f. (FiSSc), joka on Suomen ruotsinkielisten lippukuntien valtakunnallinen partiopiiri. Piirissä on lippukuntia, ja lippukuntien määrät vaihtelevat piireissä 11:stä 150:een. Ennen piiriuudistusta piirejä oli 18 - mm. Järvi-Suomen partiolaisten alueella toimi aiemmin viisi itsenäistä partiopiiriä. Partiopiireistä pienin on Pohjois-Savon partiolaiset(PoSaPa) johon kuuluu 2 lippukuntaa. Ennen PoSaPa käsitti kaikki Pohjois-Savon maakunnan lippukunnat. Forssa
Helga Keräsen vuodelta 1930 olevassa tutkimuksessa silloinen Forssan kauppala on jaettu kymmeneen fysiognomiseen alueeseen, jotka olivat Kalliomäen alue, Hämeentien suurasumusalue, Puiston alue, Forssan tehdasalue, Viksbergin tehdasalue, Forssan liikekeskus, Keski-Forssan pienasumusalue, "Amerikka" ja Yliskylän uutisasumusalue. Tämä jaottelu koski vain Forssan tiheästi rakennettuja alueita, eikä ympärillä olevia maaseutumaisempia alueita. Kansallinen kaupunkipuisto
Suomessa on yhdeksän kansallista kaupunkipuistoa. Forks
Forks on Yhdysvaltain Washingtonin osavaltion Clallamin piirikunnassa sijaitseva kaupunki. Yhdysvaltain vuoden 2000 väestönlaskennassa sen väkiluvuksi laskettiin 3 120 ihmistä. Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennassa väkiluku oli 3532 ihmistä. Forks on saanut nimensä sen lähistöllä sijaitsevien jokien, Quillayuten, Bogachielien, Calawahin ja Sol Ducin, joenhaarojen () mukaan. Kaupunki muodostettiin 28. elokuuta vuonna 1945. Useiden vuosien ajan kaupunkia on työllistänyt muun muassa puutavarateollisuus. Kaupungin nykyinen pormestari on Nedra Reed. Forssan kulttuuri
Historiallinen kehräämöalue kaupungin liikekeskustasta länteen toimii nykyään Forssan kulttuurikeskuksena. Esimerkiksi Hämeen ammattikorkeakoulun tilat ovat siellä. Lisäksi alueelta löytyy Forssan kaupunginkirjasto, museoita, ravintoloita, keilahalli, Nuorten Työpaja ja Kehräämön nuorisotila. Kirjaston yhteydessä toimii näyttelytila Vinkkeli. Forssa
Merkittäviä työantajia Forssassa ovat mm. Forssa Print
Forssan Kirjapaino Oy eli Forssa Print on Forssassa toimiva kirjapaino. Yhtiöllä on painettavanaan noin 400 erilaista arkkipainotyötä, jotka ovat pääasiassa erikoisaikakauslehtiä. Yhtiön perusti vuonna 1920 Esko Aaltonen tuolloin vielä Tammelaan kuuluneeseen Forssaan nimellä Forssan Kirjapaino. Syntynyt kirjapaino oli Suomen ensimmäinen maaseutupitäjään perustettu kirjapaino. Ensimmäinen painokone hankittiin Saksasta. Yhtiö selvisi lamakaudesta, ja vuonna 1937 sen painamassa "Forssan Lehden" joulunumerossa oli värillinen joulukuva. Forssan politiikka
Kaupunginhallituksessa on 11 jäsentä, joista 6 miehiä ja 5 naisia. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimi Mika Penttilä (kesk.). Varapuheenjohtajat ovat Emmi Lintonen (sd.), Johanna Häggman (kesk.) ja Janne Nieminen (vas.). Kaupunginhallituksessa Kokoomuksella on neljä paikkaa, SDP:llä kolme, Keskustalla kaksi sekä Vasemmistoliitolla ja Perussuomalaisilla molemmilla yksi paikka.
Lautakuntia kaupungissa toimii kuusi: keskusvaalilautakunta, perusturvalautakunta, sivistyslautakunta, tarkastuslautakunta, yhdyskuntalautakunta ja ympäristölautakunta. Sakai
Varsinkin Sakain pohjoisosat on rakennettu tiheään, mutta kaupungissa on myös useita suuria puistoja. Daisenin puisto on yksi Sakain symboleista. Se sijaitsee Nintoku-ryōn hautakummun ja Richū-ryōn hautakummun välissä ja on 35,6 hehtaarin laajuinen. Osakanlahden rannalla kaupungin länsiosassa on Hamaderan puisto, joka perustettiin jo vuonna 1873 ja on siten Osakan prefektuurin puistoista vanhin. Se tunnetaan männyistään ja ruusupuutarhoistaan, mutta siellä on myös urheilukenttiä ja maauimala. Myös pienempi Ōhaman puisto tarjoaa erilaisia urheilumahdollisuuksia. Keskustan itäpuolella sijaitsee vuorostaan laaja, vuonna 1972 perustettu Ōizumi-ryokuchin puisto, jonka metsäisellä 95 hehtaarin alueella on yli 300 000 puuta. Kaupungin itä- ja eteläosissa sijaitsee useita muita pienempiä puistoja ja viheralueita. Myös satama-alueelle on rakennettu uusia puistoja, kuten Minato-Sakai Green Plaza ja Ocean Fureai Plaza, joista näkyy kirkkaalla säällä Awajishiman saarelle saakka. Forssa
Alakouluja Forssassa on kuusi, joista Kojon koulu ja Matkun koulu sijaitsevat entisen Koijärven alueella. Tarkoituksena on rakentaa Kojolle uusi koulu, joka korvaa nykyiset Kojon ja Matkun koulut.Yhtenäiskouluja Forssassa on seuraavat kaksi: Pirkkala
Pirkkalassa on toistakymmentä palloilukenttää, joista monelle jäädytetään kaukalo talvisin. Kentistä kolme on nurmikenttiä, lisäksi keskuskentällä on kesällä 2016 valmistunut tekonurmi. Keskuskentän vieressä on kolme tenniskenttää ja liikuntatalo, ja puolen kilometrin päässä jäähalli Keva-areena. Kunta järjestää lapsille liikuntaohjausta kesäisin. Vähäjärven ympäristössä lähellä keskustaa on valaistu kuntoilureitti. Myös uimahallia, uutta yleisurheilukenttää sekä uusia ulkoilureittejä on suunniteltu rakennettavaksi vuosien 2008–2015 aikana. Bratislava
Koska Bratislava sijaitsee Pienten Karpaattien juurella ja Tonavan tulvatasangon joenvarsilehtojen alueella, kaupungissa on metsiä keskustankin lähistöllä. Bratislavan julkisten viheralueiden kokonaispinta-ala on 46,8 km² eli 110 m² asukasta kohden. Kaupungin suurin puisto on Horskýn puisto () vanhassakaupungissa. Lesnýn puisto () sijaitsee Pienillä Karpaateilla. Sen pinta-ala on 27,3 km², ja 96 prosenttia sen alueesta on metsää. Puistossa on alkuperäisiä kasveja ja eläimistöä, kuten mäyriä, kettuja ja mufloneita. Tonavan oikealla rannalla Petržalkassa on Janko Kráľin puisto, joka on perustettu 1774–1776 ja on Euroopan ensimmäinen julkinen puisto. Uutta kaupunkipuistoa suunnitellaan Petržalkaan Malý Draždiakin ja Veľký Draždiakin järvien väliin. Forssa
Vuoden 2017 lopussa Forssassa oli 17 185 asukasta, joista 15 518 asui taajamissa, 1 511 haja-asutusalueilla ja 156 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Forssan taajama-aste on 91,1 %. Forssan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli Forssan keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa tämän kaupungin alueella 15 518 asukasta. Forssan keskustaajama ulottuu Forssan lisäksi Jokioisten ja Tammelan kuntien alueelle. Yhteensä Forssan keskustaajamassa on 21 236 asukasta ja sen pinta-ala on 37,14 neliökilometriä. Forssan politiikka
Kaupunginvaltuustossa on 43 jäsentä, joista 23 miehiä ja 20 naisia. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Kaisa Lepola (sd.). Varapuheenjohtajat ovat Sanni Grahn-Laasonen (kok.), Arto Heino (kesk.) ja Tapio Virtanen (vas). Kokoomuksella on valtuustossa 12 paikkaa, SDP:llä 11, Keskustalla 8, Vasemmistoliitolla 6, Perussuomalaisilla 4, Vihreillä 1 ja Kristillisdemokraateilla 1 paikka. Turun nähtävyydet
Turun linnassa viljeltiin Suomen ensimmäiset puutarhakasvit. Turun vanhimpina puistoina voidaan pitää Ruissaloa sekä Kupittaata, joita on käytetty virkistykseen jo 1600-luvulta lähtien. Ensimmäiset lehtipuuistutukset tehtiin 1700-luvun aikana ja ne löytyvät Aurajoen rannalta sekä suurtorin alueelta. Ykköspuistoina kaupungissa voidaan nykyisin pitää Rautatien aukion ja Vanhan Suurtorin puisto-alueita. Turun Linnan puisto oli aiemmin yksi Turun harvoista edustuspuistoista, mutta nykyisin puisto on päässyt rapistumaan. Puiston remontointi on kuitenkin suunniteltu vuonna 2007. Tutustumisen arvoisena puistoalueena voi myös pitää Turun hautausmaata, joka vihittiin käyttöön vuonna 1807. Alueen pinta-ala on 59,2 hehtaaria, ja sillä sijaitsee noin 45 000 hautaa. Hautausmaalle on haudattu lukuisia historiallisesti merkittäviä henkilöitä, ja sen haudoilla on useita tunnettujen kuvanveistäjien suunnittelemia veistoksia ja muistomerkkejä. Alueella on viiden uskontokunnan hautausmaat: luterilainen, katolinen, ortodoksinen, juutalainen ja islamilainen. Forssan väestö
Forssan väestö pysyi suurin piirtein samana vuonna 1923 tapahtuneesta kauppalan perustamisesta aina vuoteen 1945. Sen jälkeen Forssan väkiluku kääntyi selkeään ja nopeaan kasvuun. Vuoden 2016 viimeisenä päivänä Forssan asukasluku oli 17 332 Kurjenrahkan kansallispuisto
Kurjenrahkan kansallispuistossa on käynyt suhteellisen vähän ihmisiä, mutta 2010-luvun aikana puiston käyntimäärät ovat moninkertaistuneet. Esimerkiksi vuonna 2009 kävijöitä oli noin puolet kaikkien Suomen kansallispuistojen kävijämäärien keskiarvosta. Silloin puistossa vieraili noin 28 500 ihmistä, mikä oli noin 1,5 prosenttia kaikista Suomen kansallispuistojen vierailijoista. Kävijämäärä on selvässä kasvussa, esimerkiksi vuonna 2016 kävijöitä oli 65 900, joka on 2,3 prosenttia kaikista kävijöistä ja osuus keskiarvosta oli kivunnut noin 90 prosenttiin. Vuosien 2009 ja 2016 välillä kansallispuistojen määrä kasvoi neljällä 39:ään puistoon ja niiden vuotuinen yhteiskävijämäärä oli noussut 2,8 miljoonaan kävijään. Neljässä eniten vierailluissa puistossa – Pallas-Yllästunturin, Nuuksion, Urho Kekkosen ja Oulangan kansallispuistoissa oli vuonna 2016 yhteensä 1,37 miljoonaa kävijää eli lähes puolet kaikista kansallispuistojen kävijöistä. Kävijätutkimuksen perusteella Kurjenrahkan kansallispuisto on tyypillisesti perheiden päiväretkikohde, jonka reiteille tullaan omalla autolla etenkin syksyisin ja viikonloppuisin, keskimäärin neljän-viiden tunnin retkille. Kävijät ovat enimmäkseen turkulaisia, ja heille puisto on tavallaan lähivirkistysalue. Turun kaupunki on myös järjestänyt puistossa monenlaista liikuntatapahtumia, kuten lumikenkäkierroksia, hiihtoretkiä ja erilaisia ulkoilupäiviä. Mynämäen kunta järjestää alakoululaisille luokkaretkiä kansallispuistossa. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kurjenrahkan kansallispuisto perustettiin lopulta 19. joulukuuta 1997 annetun lain perusteella "Etelä-Suomessa poikkeuksellisen edustavan suo- ja metsäluonnon suojelemiseksi, soiden ja metsien eliölajien säilyttämiseksi, yleiseksi luonnonnähtävyydeksi sekä retkeilyä, opetusta ja tutkimusta varten." Laki kansallispuistosta astui voimaan 1. tammikuuta 1998, jolloin Varsinais-Suomen mantereen ensimmäinen ja koko maan 32. kansallispuisto syntyi – 20 vuotta periaatepäätöksen jälkeen ja viimeisenä ohjelmassa luetelluista puistoista. Vastaperustettu puisto muodostui 25,4 neliökilometristä valtion omistamia maita, jotka sijaitsivat Turun kaupungin lisäksi Auran, Lemun, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Vahdon ja Yläneen silloisissa kunnissa. Puiston alueesta 1 980 hehtaaria oli suota, 500 hehtaaria metsää ja 65 hehtaaria vesialueita. Forssa
Forssan laajentuminen on ollut melko hidasta, koska väkiluvun laskiessa uusien asuntojen kysyntä ei ole kovin suurta. Uusia omakotitaloja on kuitenkin rakennettu. Eniten uusia taloja on kaupungin itäosissa Kuustossa, jonkin verran myös Pikkumuolaassa ja Paavolassa sekä Vieremän luoteisosassa. Keskustaan on parin viime vuoden aikana rakennettu uusia kerrostaloja etenkin "Makasiinirantaan". Forssan historia
Nykyisen Forssan alue on suurimman osan historiastaan ollut vain joukko Tammelan pitäjään kuuluneita kyliä. Kyseiset kylät olivat Haudankorva, Järvenpää, Kuhala, Kuusto, Linikkala, Lunttila, Talsoila ja Vieremä. 1500-luvulla näissä kylissä oli 56 taloa, jonka perusteella asukasluvuksi on arvioitu 250–300 henkeä. 1700-luvun alkuun mennessä talojen määrä oli kasvanut 95 taloon, joista Haudankorvalla sijaitsi 1, Järvenpäässä 9, Kuhalassa 17, Kuustossa 11, Linikkalassa 3, Lunttilassa 14, Talsoilassa 21 ja Vieremässä 19. Forssa
Forssan on perinteisesti ollut työpaikkaomavarainen. Vuoden 2009 tilaston mukaan työpaikkaomavaraisuus oli 125,5 %. Forssassa käy töissä 3 444 ulkopaikkakuntalaista, joista seutukunnan sisältä tulevia on 2 299 ja muualta tulevia 1 145 henkeä. Työpaikoista 39,5 % on sellaisia, joissa työntekijä ei asu Forssassa. Forssalaisista oli vuoden 2009 tilaston mukaan työssäkäyviä 6 950 henkilöä. Heistä pääosa työskenteli Forssassa ja 1 670 henkilöä muilla paikkakunnilla. Muilla paikkakunnilla työskentelevistä 737 työskenteli muissa seutukunnan kunnissa ja 933 muualla Suomessa. Forssan työllisistä 24,0 % ei siis työskentele asuinkunnassaan. Forssan politiikka
Nykyisin eduskunnassa on kaksi kansanedustajaa Forssasta: Gran Sasson ja Monti della Lagan kansallispuisto
Kansallispuistossa on laskettu olevan noin 2400 eri kasvilajia. Niistä 139 on kotoperäisiä Italiasta ja 12 puistosta. Kasvilajeista on suojeltu 73 kansainvälisillä sopimuksilla ja 67 kansallisilla sopimuksilla. Puistossa esiintyy 59 villiorkideaa ja 2 lihansyöjäkasvia. Forssan kaupunginkirjasto
Forssan kaupunginkirjasto toimii yhteistyössä lähikuntien (Jokioinen, Tammela, Ypäjä, Humppila) kirjastojen kanssa. Yhteenliittymä käyttää nimeä Louna-Kirjastot. Kirjastoilla on yhteinen tietojärjestelmä, ja ne käyttävät yhtenevää kirjastokorttia. Kirjavalikoimastaan ne kuitenkin päättävät itsenäisesti. Flowpark
Vuonna 2014 Flowpark Oy avasi kaksi uutta puistoa franchising-mallilla. Ensimmäinen näistä avattiin vappuna 2014 Vierumäelle ja toinen kesäkuussa 2014 Ähtäriin, Ähtärin eläinpuiston viereen. Kesäkuussa 2015 avattiin viides Flowpark Tampereelle, Varalan urheiluopiston alueelle, ja heinäkuussa 2015 avattiin kuudes puisto Ahvenistossa, Hämeenlinnassa. Forssan kulttuuri
Forssassa on useita kulttuurin alan toimijoita ja toimintoja. Hossan kansallispuisto
Hossan luonto on monipuolista ja vaihtelevaa. Alueella on paljon pieniä järviä, soita, lyhyitä jokia ja puroja. Kaikkiaan järviä ja lampia on alueella noin 130 kappaletta. Niitä erottavat toisistaan useat harjut. Metsät ovat etupäässä männiköitä: kuusta kasvaa lähinnä vaarojen ylärinteillä. Metsissä kasvaa puolukkaa ja mustikkaa, soilla hillaa. Myös karujen metsien sieniä, kuten herkkutattia, löytää Hossasta. Forssan politiikka
Vaaleissa kaupunki on jaettu seitsemään äänestysalueeseen, jotka on nimetty äänestyspaikan mukaan. Äänestysalueita ovat Teatteritalo (keskusta-alue), Heikka (Korkeavaha, Linikkala ja Kuusto), Haudankorva (Viksberg ja osa Kuhalaa), Tölö (osa Kuhalaa ja Pispanmäki), Kaupungintalo (osa Kuhalaa ja Rantalanmäki) ja Talsoila (Talsoila, Paavola ja Vieremä). Kojon äänestysalue sijaitsee entisen Koijärven kunnan alueella. Suomen kansallispuistot
Suomen kansallispuistot ovat valtion omistamia alueita, jonka käyttö kansallispuistona on säädetty lailla. Suomessa on 40 kansallispuistoa.
Laajin on Lemmenjoen kansallispuisto ja toiseksi laajin Urho Kekkosen kansallispuisto. Kävijämäärältään suosituin Pallas-Yllästunturin kansallispuisto. Kansallispuistojen hoidosta vastaa Metsähallitus. Luettelo Guinea-Bissaun kansallispuistoista
Guinea-Bissaussa sijaitsee noin viisi kansallis- tai luonnonpuistoa. Luettelossa on mainittu puiston nimi suomeksi ja portugalinkielellä, puiston kokonaispinta-ala (neliökilometreinä), perustamisvuosi ja maakunta (alue), missä suojeltu puisto sijaitsee. Listaan on sisällytetty myös kaksi merkittävää, vuonna 2000 hyväksyttyjen kansallis- ja luonnonpuistojen jälkeen muodostettua Guinea-Bissaun suojelualuetta, joilla ei vielä vuonna 2008 ollut kansallis- tai luonnonpuiston asemaa. Taulukossa on lisäksi maininta alueen mahdollisesta sijainnista Unescon listaamaan Bijagós-saariston biosfäärialueen (Reserve da Biosfera do Arquipélago dos Bijagós) sisälle. Asukaspuisto
Toiminta on keskittynyt Etelä-Suomeen. Esimerkiksi Espoossa on kolmetoista asukaspuistoa, Metsähallitus
Liiketoiminnan lisäksi Metsähallitus hoitaa valtion siltä tilaamia julkisia hallintotehtäviä verovaroin. Näitä ovat luonnonsuojelu, retkeilijän ja eränkävijän palvelut. Metsähallituksen luontopalvelut hoitaa luonnonsuojelu- ja retkeilyalueita ja edistää luonnonsuojelua sekä virkistyskäyttöä valtion mailla ja vesillä. Kaikki Suomen 40 kansallispuistoa ja suuri määrä muita suojelualueita on Metsähallituksen vastuulla. Kansallispuistoissa käy vuosittain yli 3 miljoonaa luonnossa liikkujaa (vuonna 2017). Sierra Leonen maantiede
Vuonna 2007 perustettiin maan toinen kansallispuisto, Golan sademetsäkansallispuisto, sademetsäalueelle lähelle Liberian rajaa. Siellä elää , kuten leopardi, simpanssi ja metsänorsu. Tämän laajuisen kansallispuiston alueella kasvaa , joista yli 230 on puulajeja. Kasvilajeista ainakin 21 on uhanalaista. Sademetsästä on tavattu yli , joista 14 on maailmanlaajuisesti uhanalaisia. Puisto jatkuu Liberian puolella laajemmin Golan sademetsäalueena ja yhdessä niiden on suunniteltu muodostavan yli kattavan, rajan ylittävän rauhanpuiston. Vuonna 2013 perustettiin Lomavuorten kansallispuisto () maan koillisosaan ja Läntisen alueen niemimaan kansallispuisto aivan pääkaupunki Freetownin eteläpuolelle (). Kansallinen kaupunkipuisto
Porvoon kaupunkipuisto avattiin toukokuussa 2010, Turun kaupunkipuisto kesäkuussa 2013 , Forssan maaliskuussa 2015 ja Kuopion joulukuussa 2017. Arviointihankkeita on ollut käynnissä lisäksi ainakin Jyväskylässä ja Vaasassa. Ympäristöministeriön arvion mukaan Suomeen voidaan perustaa yhteensä noin kymmenen kansallista kaupunkipuistoa. Euroopan puutarhaperinneverkosto EGHN palkitsi kaupunkipuistot vuonna 2014 European Garden Award -tunnustuksella. Forssa
Jalostus on edelleen merkittävä elinkeino, mutta sen osuus työpaikoista on laskenut huomattavasti. Enimmillään jalostuksen osuus työpaikoista on ollut 55,7 % vuonna 1975. Myös työpaikkojen kokonaismäärä Forssassa on laskenut; enimmillään työpaikkoja kaupungissa oli yli 11 000 vuonna 1990. Laman myötä kaupungista katosi vuoteen 1995 mennessä noin 2 000 työpaikkaa. Maataloutta Forssassa harjoitetaan pääasiassa entisen Koijärven kunnan alueella.