Ovatko saamelaiset alkuperäiskansaa?
Saamelaiset
Saamelaiset ( tai "sápmelaččat", ) ovat Fennoskandian pohjoisosissa elävä suomalais-ugrilainen alkuperäiskansa. Saamelaisten asuttamaa aluetta kutsutaan Saamenmaaksi (). Se koostuu Norjan, Ruotsin ja Suomen pohjoisosista sekä Kuolan niemimaasta.
Vuoden saamelainen
Ensimmäiseksi Vuoden saamelaiseksi valittiin Turun kirjamessuilla 3. lokakuuta 2015 Outi Länsman, joka on toiminut Saamelaisalueen koulutuskeskuksen saamen kielen lehtorina ja saamelaisten asian edistämiseksi. Vuonna 2016 vuoden saamelaiseksi valittiin Niillas Holmberg. Xeer
Erään tutkimuksen mukaan Somalia kansakuntana ei syntynyt somalin kielen ympärille vaan yhteisen käräjäperinteen ansiosta. Xeer-käräjiä pidetäänkin sekä somalikansan isänä että lapsena. Somalien sukukansa Oromot on myös tunnettu kärjäperinteestään Etiopian hallinnassa. 1960-luku
Lapin sosiaaliset ongelmat alkoivat tulla esille. Lappi ei ollut ainoastaan ruskan väriloiston ja tunturien maa. Lapin luonnonvarat käytettiin pääasiassa etelän hyvinvointiin, esimerkiksi Lapin jokiin rakennetut voimalaitokset tuottivat sähköä etelän teollisuuskeskuksiin. Monet Lapin asukkaat muuttivat Norjaan tai Ruotsiin, koska Lapin oloja leimasivat köyhyys, työttömyys, lääkäripula, huonot koulutusmahdollisuudet ja itsenäisen päätäntävallan pienuus. 
Saamelaisten ongelmat tulivat samalla esille. Vasta 1960-luvulla ruvettiin saamenkielen asemasta keskustelemaan. Saamelaiset katsoivat, että heitä oli pidetty vain yhtenä Suomen vähemmistönä, eikä heidän asemaansa alkuperäiskansana ollut otettu huomioon toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, jossa saamelaisten asema oli parempi kuin Suomessa. Nils-Aslak Valkeapää oli tunnetuin saamelaisten oikeuksia ajanut henkilö Suomessa. Hänen sanomansa oli, ettei Lappi ole vain ruskan ja tuntureiden maa vaan se on osa Suomea ja niinpä hän toi Lapin ongelmat myös etelään. Alettiin puhua suomalaisesta siirtomaavallasta Lapissa. Saamelainen muinaisusko
Tietoja saamelaisten käsityksestä kosmogoniasta eli maailman synnystä on säilynyt vain vähän. Niistä on kuitenkin pystytty päättelemään, että saamelaiset uskoivat syklisesti luotaviin ja tuhoutuviin maailmoihin. Kosmografiasta eli saamelaisten maailmankuvasta sen sijaan on jäänyt paremmat tiedot. Saamelaiset jakoivat maailman kolmeen kerrokseen, jumalten yliseen maailmaan, ihmisten ja maanpinnan välittömässä läheisyydessä olevaan keskiseen maailmaan sekä vainajien ja pimeiden henkien aliseen maailmaan. Keskisessä maailmassa tämän- ja tuonpuoleinen läpäisivät toisensa, joten keskinen maailma sisälsi itsessäänkin paljon tuonpuoleisuutta. Lappalaiset
Lappalaiset-nimitystä käytettiin entisaikaan, ainakin keskiajalta lähtien, sisä-Suomen ja yleisemmin Fennoskandian maanviljelysalueiden ulkopuolella asuneesta, liikkuvaa pyyntikulttuuria harjoittaneesta väestöstä. Näitä lappalaisia on asunut jopa eteläisessä Suomessa ja Ruotsissa havumetsävyöhykkeen etelärajalla asti. Nimitys lappalaiset on perinteisesti yhdistetty saamelaisiin. Nykyisinkin saamelaisia kutsutaan joskus lappalaisiksi, vaikka monet pitävät nimitystä loukkaavana. Ei kuitenkaan ole varmaa, että kansanperinteen ja vanhojen kirjallisten lähteiden tuntemilla lappalaisilla olisi viitattu aina nimenomaan saamelaisten esi-isiin. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa lähteissä ”lappalaiset” oli yleisnimitys erämaaseutujen asukkaille, jotka eivät todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Kysymys on kuitenkin mutkikas, sillä saamen kieleen palautuvaa paikannimistöä voidaan toisaalta osoittaa Etelä-Suomestakin. Myös saamen kielestä peräisin olevia lainasanoja on Ante Aikion tutkimusten mukaan Oulujoen eteläpuolella puhutuissa suomen murteissa suuri määrä todistamassa saamen kielen ja saamelaisten läsnäolosta Keski- ja Etelä-Suomessa. Lappi/lappalaiset on ainoa nimitys, joka on Suomessa riittävän laajalti tunnettu sopiakseen muinaisten saamelaisten nimitykseksi. Sanan merkityksen hämärtyminen liittyneekin vasta siihen aikatasoon, kun suomalaisheimot keskiajalla levisivät pohjoiseen päin assimiloiden itseensä näitä lappalaisia. Ihmisoikeudet Suomessa
Suomi lupasi vuonna 2006 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston jäsenyyttä hakiessaan ratkaista saamelaisten maaoikeudet. Suomi on neuvoston jäsen, mutta maaoikeuksia ei ole ratkaistu. Kiista on jatkunut 50 vuotta. Saamelaisrekisteriin on kirjattu 9 300 saamelaissukuista henkilöä. Rekisteriin pääsystä on kiistaa. Metsähallituksen hakkuut vaarantavat monien saamelaisten elinkeinoa, poronhoitoa. Toisaalta metsätyöpaikkojen pelätään vähenevän mikäli hakkuita rajoitetaan. Sanit
Sanit ovat eteläisen Afrikan alkuperäiskansaa. Sanit ovat asuttaneet Kalaharin autiomaata niin kauan kuin alueella on ollut ihmisiä, mutta ennen bantuekspansiota ja eurooppalaisten tuloa heidän asuinalueensa käsitti vielä laajemman osan Etelä-Afrikkaa. Eteläsaamelaiset
Eteläsaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä. Heidän alkuperäiskielellään eteläsaamella on noin 600 puhujaa. Norjassa eteläsaamelaisia on Pohjois-Trøndelagin läänissä sekä Helgelandissa Nordlandin läänissä ja Ruotsissa Taalainmaan ja Jämtlandin lääneissä. Parhaiten eteläsaamelainen kulttuuri on säilynyt Norjassa ja eritoten Snåsan ja Hattfjelldalin kunnissa. Suomalaisten alkuperä
Useat autosomien (kromosomit jotka peritään molemmilta vanhemmilta) geenien tutkimukset osoittavat suomalaisen perimän poikkeavan suhteellisen vähän muista eurooppalaisista. Suomalaiset tosin poikkeavat Cavalli-Sforzan aineistossa havaittavasti muista länsieurooppalaisista, jotka ovat lähisukulaisia keskenään (esimerkiksi ruotsalaiset ovat geneettisesti läheisempää sukua englantilaisille kuin suomalaisille), mutta eivät mitenkään merkittävästi. Enemmän keskiverroista länsieurooppalaisista poikkeavat esimerkiksi saamelaiset, sardinialaiset ja kreikkalaiset. Eristyneet islantilaisetkaan eivät kuulu toisilleen lähisukuisten länsieurooppalaisten ryhmään. Saamelaisten kansanpuolue
Saamelaisten kansanpuolue () on saamelainen poliittinen puolue Norjan puolen Saamenmaalla. Puolueen on perustanut 15. lokakuuta 1999 NSR (Norgga Sámiid Riikasearvi). Saamelaiset
Osana kansallisen heräämisen ansioista kuuluu muun muassa saamenkielten saaminen alkuopetuskieleksi saamelaisalueella. Esimerkiksi Inarin kunnassa alkuopetusta annetaan suomen lisäksi pohjois-, inarin- ja koltansaamen kielillä. Ylioppilaskirjoituksissa voidaan kirjoittaa pohjois- ja inarinsaame paitsi vieraana- myös äidinkielenä. Inarinsaamen ja koltansaamen opetuksessa kangertaa rahoituksen puute Suomen väestö
Suomen laissa mainitut kielivähemmistöt ovat suomenruotsalaisten lisäksi saamelaiset, karjalaiset, romanit ja viittomakieliset. Vuoden 2016 väestötilaston mukaan saamenkielisiä oli 1 969. Romanien lukumäärää ei voi arvioida kielitiedoista, koska useimpien romanien äidinkieleksi on merkitty suomi tai ruotsi. Saamelaisten historia
Saamelaisten sulauttamispolitiikka voimistui toisen maailmansodan aikana ja jälkeen. Saamelaisia pidettiin katoavana kansana, jotka saattoivat elää ihmisarvoista elämää ainoastaan luopuessaan vanhoista tavoistaan ja omaksuessaan kehittyneemmän, paikalleen asettuneen elämänmuodon. Tuohon aikaan sijoittuu myös saamelaisten kansallinen herääminen. Ensimmäinen saamelaiskonferenssi järjestettiin 1953. Ihmisoikeudet Suomessa
Suomi ei ole ratifioinut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) alkuperäis- ja heimokansoja koskevaa yleissopimusta nro. 169, koska kysymys saamelaisten maaoikeuksista Suomessa on edelleen selvittämättä. Suomen kielipolitiikka
Samassa perustuslain pykälässä taataan myös saamelaisilla alkuperäiskansana sekä romaneille ja muille ryhmille oikeus ylläpitää ja kehittää omaa kieltään ja kulttuuriaan. Saamelaisten oikeudesta käyttää saamen kieltä viranomaisessa säädetään lailla. Viittomakieltä käyttävien sekä vammaisuuden vuoksi tulkitsemis- ja käännösapua tarvitsevien oikeudet turvataan lailla. Saamelaiskäräjät (Suomi)
Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin. Käräjien tehtävänä on hoitaa saamelaisten omaa kieltä ja kulttuuria sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevat asiat. Käräjät voi tehdä viranomaisille aloitteita ja esityksiä ja antaa lausuntoja tehtäviinsä kuuluvissa asioissa. Saamelaiskäräjät on Suomessa ainoa elin, joka voi ilmaista saamelaisten virallisen näkemyksen heitä koskevissa asioissa. Saamelaiskäräjät päättää kulttuuri-, oppimateriaali- sekä sosiaali- ja terveysmäärärahoista noin miljoonan euron arvosta. Saamelaisten historia
Poronhoito ei ole missään vaiheessa ollut yleissaamelainen elinkeino, nykyisin suomen saamelaisista viidennes omistaa poroja ja vielä harvemmille se on päätoimi. Suurten poronomistajien elot veivät elintilaa peuroilta, joiden pyynnillä esimerkiksi inarinsaamelaiset elättivät itsensä kalastuksen, keräilyn ja kaupan lisäksi, täten huonontaen joidenkin toisten saamelaisten elantoa ja asemaa. Nykyään poronhoitoa harjoittavat Suomessa myös muut kuin saamelaiset. Norjassa ja Ruotsissa poronhoito on lailla säädetty saamelaisten yksinoikeudeksi. Lappi
Nykyisin saamelaisia arvioidaan olevan Lapissa 80 000–100 000, joista 20 000–40 000 Ruotsissa, 50 000–65 000 Norjassa, noin 8 000 Suomessa ja noin 2 000 Venäjällä.­ Sentinelit
Sentinelit ovat Andamaaneilla Pohjois-Sentinelin saarella asuva alkuperäisheimo. Se tunnetaan lähes täydellisestä eristäytymisestään muusta maailmasta. He elävät yhteismajoissa kalastellen kanooteillaan saaren läheisellä merialueella. Sekä miehet että naiset elävät alasti. Tutkijoiden tiedossa ei ole yhtään mitään sentinelien kielestä, kulttuurista ja historiasta. Sentinelit ovat negriittejä, joiden uskotaan saapuneen Andamaanien saaristoon 30 000–60 000 vuotta sitten. DNA-todisteiden mukaan nämä heimot saattavat olla ensimmäisten Afrikasta lähteneiden ihmisten jälkeläisiä. Saamelaisten historia
Rotuopilliset käsitykset olivat aikaisemmin pitäneet myös suomalaisia alempana rotuna. Itsenäistyttyään suomalaiset tunsivat kuuluvansa muiden sivistyskansojen joukkoon ja ajatus saamelaisista alempana kansana sai suosiota. Suosio laantui kuitenkin 1930-luvun aikana, kun tukea käsityksille ei tutkimuksissa pystytty osoittamaan. Saamelainen muinaisusko
Saamelaiset tunsivat kaksi myyttistä maailmanloppua. Kumpikin edustavat tähtitaivaalle sijoittuvaa niin sanottua astraalimytologiaa. Toisena vaihtoehtona maailma saattaa tuhoutua tähtien sodassa, jossa Pohjantähti ja koko maailmanpatsas ammutaan alas. Tämän torjumiseksi läntiset saamelaiset ovat kerran vuodessa vahvistaneet maailmanjärjestystä pystyttämällä kultillisen maailmanpatsaan, joka on ollut käytännössä koivun kanto tai koivupölkky. Toisena vaihtoehtoisena tapana myyttiset metsästäjät "Gállábártnit" ampuvat tähtikuviosta muodostuvan alkuhirven. Itäsaamelaisten maailmanloppu on tapahtunut myös taivaallisen metsästysdraaman kautta. Siinä Tiermes-ukkosenjumala ajaa takaa taivaallista kultasarvista alkupeuraa jousenaan sateenkaari ja nuolinaan salamoita. Tiermeksen tapettua alkupeuran tähdet putoavat taivaalta, kuu ja aurinko sammuvat ja maa tulee elottomaksi. Saamelaiset
Suomen valtiollisen itsenäistymisen jälkeen ajatus saamelaisista rodullisesti alempana kansana sai suosiota. Amerikansuomalaiset
Amerikansuomalaiset ovat Pohjois-Amerikassa asuvia suomalaisia. Usein käsite rajataan tarkoittamaan vain niitä, jotka tiedostavat suomalaiset sukujuurensa. Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus
21. huhtikuuta 2015 ihmisoikeusjärjestö Ihmisoikeusliitto vaati uutta pääministeri Juha Sipilää varmistamaan, että sopimus ratifioidaan ja saamelaisten ihmisoikeudet vihdoin turvataan. Se huomautti, että kyseessä on ihmisoikeussopimus. ja että sen voimaansaattamatta jättäminen on ihmisoikeusongelma. Suomen väestö
1990-luvun puolivälissä tehtyjen arvioiden mukaan saamelaisia oli noin 5 800, romaneja 6 000–7 000, juutalaisia 1 400 ja tataareja noin 900. Arvio saamelaisten määrästä poikkeaa selvästi tilastokeskusken lukemista (yllä), muista ryhmistä ei ole tilastokeskuksen arvioita. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2015 julkaiseman arvion mukaan romaneja oli 10 000–12 000, saamelaisia n. 6 000–10 000 ja tataareja n. 900. Saamelaisten historia
Ante Aikio sen sijaan on katsonut eteläisen Suomen lappalaisten olleen saamelaisia. Perusteena tälle on, että saamea puhuvaa väestöä on paikannimistöstä päätellen asunut miltei koko Suomen alueella, jopa Uudellamaalla. Skandinavian niemimaalla saamelaisväestön asuinalue on ulottunut Keski-Ruotsin Taalainmaalle ja Jämtlandiin asti. Tästä aiheesta ks. erityisesti ruotsalaisen arkeologin Inger Zachrissons töitä (ks. alh.). (Katso myös: Limes norrlandicus) Haamilaiset
Myös toisenlainen näkemys haamilaisuudesta oli yleinen Euroopassa keskiajalta lähtien. Sen mukaan haamilaisia olivat nimenomaan Afrikan pohjoisosan kansat, sekä mustat että valkoiset, joita voitiin pitää muita afrikkalaisia kehittyneempinä ja samalla läheisempinä seemiläisiä ja eurooppalaisia kansoja. Tämä määritelmä yleistyi eurooppalaisten tultua enemmän kosketuksiin eteläisempien mustien afrikkalaisten, erityisesti nigeriläis-kongolaisten ja bantujen, kanssa. Tähän liittyvän ns. haamilaisen teorian mukaan pääasiassa Pohjois-Afrikasta kotoisin olleet haamilaiset olivat jopa luonnollisia johtajia Afrikan alkukantaisemmille kansoille. Inarinsaame
Suomessa saamelaiskielten asemaa ja käyttöä on pyritty turvaamaan vuonna 1992 voimaan tulleella kielilailla. Saamelaisilla on oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. Käytännössä tämä tarkoittaa käännös- ja tulkkipalveluja, mikä ei edistä viranomaisten saamen käyttöä. Ongelmana on myös vähäinen rahoitus, joka kunnilla on varattu kielilain toteuttamiseksi. Tällä hetkellä vain noin kymmenen prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Inarinsaamea on pyritty elvyttämään kielipesätoiminnan avulla ja tällä hetkellä Inarissa sekä Ivalossa toimii inarinsaamenkielinen kielipesä eli lastentarharyhmä. Mayakansat
Mayat tai mayakansat ovat moninainen ryhmä eteläisen Meksikon ja pohjoisen Keski-Amerikan alueella eläviä Amerikan alkuperäiskansoja. Termillä "Maya" viitataan tähän ryhmään, jolla on yhteistä kulttuurista sekä kielellistä perintöä. Ryhmä koostuu siis kuitenkin erillisistä kansoista, joilla on omat kulttuuriset piirteensä, perinteensä sekä identiteettinsä. Valtiottomat kansat
Valtiottomat kansat ovat kansoja ilman kansallisvaltiota. Usein nämä ovat vähemmistökansallisuuksia, mutta saattavat muodostaa myös enemmistön, kuten oromot Etiopiassa. Tunnetuimpia valtiottomia kansoja ovat esimerkiksi saamelaiset, eskimot, palestiinalaiset, baskit, romanit, kurdit, tiibetiläiset, jorubat, Etelä-Amerikan intiaanikansat ja Australian alkuperäiskansat. Valtiottomia kansoja asuu eri puolilla maapalloa usein maanpaossa tai vaikeapääsyisillä alueilla Gazan pakolaisleireistä Amazonin sademetsään. Akkalansaamelaiset
Akkalansaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Akkalansaamelaisista, kiltinänsaamelaisista ja turjansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Akkalansaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 100 henkilöä. Akkalansaamen kielen viimeinen puhuja on kuollut vuonna 2003. Saamelainen kulttuuri
Saamelaisista kansallisista tunnuksista näkyvin on saamenpuku. Se on alkuperältään kansanpuku, jonka käyttö ei ole missään historian vaiheessa katkennut. Nykyisin saamelaispuku on muuttumassa käyttöpuvusta juhlapuvuksi. Suomessa puvusta on käytössä viisi päämallia: Enontekiön, Inarin, Tenon, Vuotson ja kolttien puku. Norjassa ja Ruotsissa saamenpukua käyttävät vain saamelaiset. Suomessa myös muut kuin saamelaiset ovat käyttäneet pukuja tai niiden jäljitelmiä matkailuun liittyvässä liiketoiminnassa, mitä on arvosteltu Suomalaiset
Suomalaiset ovat suomen kieltä puhuva suomalais-ugrilainen kansa. Pääosa suomalaisista asuu Suomessa, jossa he muodostavat valtaosan väestöstä. Suomalaisilla voidaan tarkoittaa myös kaikkia Suomen kansalaisia äidinkielestä riippumatta. Suomalaista syntyperää olevia asuu myös Suomen ulkopuolella. Huomattavimmat ulkosuomalaisten ryhmät ovat siirtolaisiksi lähteneet amerikansuomalaiset ja ruotsinsuomalaiset. Jälkimmäisiin kuuluviksi lasketaan usein myös metsäsuomalaiset ja länsipohjalaiset. Muita suomalaisryhmiä ovat inkerinsuomalaiset sekä kveenit. Suohpanterror
Ryhmä haluaa teoksillaan kiinnittää huomiota saamelaisten oikeuksiin ja heidän kokemiinsa epäkohtiin, kuten syrjintään ja rasismiin, Lapin luonnonvaroja hyödyntämään pyrkivään monikansalliseen kaivosteollisuuteen sekä siihen, ettei Suomi ole ratifioinut alkuperäiskansoja koskevaa kansainvälistä ILO 169 -sopimusta. Osa Suohpanterrorin töistä on tarkoitettu saamelaisten sisäiseen keskusteluun ja osa taas Pohjoismaiden valtaväestölle. Ryhmä ottaa kantaa myös muualla maailmassa asuvien alkuperäiskansojen ja vähemmistöjen ongelmiin. Sajan
Sajanin alueen alkuperäistä väestöä ovat turkkilaisia kieliä puhuvat kansat sekä suomensukuisia kieliä puhuneet kamassit ja matorit. Kiltinänsaamelaiset
Kiltinänsaamelaiset eli kildininsaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Kiltinänsaamelaisista, akkalansaamelaisista ja turjansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Kiltinänsaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 1 000 henkilöä. Kiltinänsaamen kieltä puhuu noin 650 henkilöä. Saamelaisten historia
Saamelaisten kansallispäivä on 6. helmikuuta. Sinä päivänä Trondheimissa pidettiin 1917 ensimmäinen yleissaamelainen kokous, josta saamelaisten yhdentymisen katsotaan alkaneen. Saamelaisten 13. konferenssissa Åressa vuonna 1986 otettiin käyttöön Saamen lippu. Lipussa on saamelaisten värit: punainen, vihreä, keltainen ja sininen. Lipun punainen puoliympyrä kuvaa aurinkoa ja sininen kuuta. Lipun hyväksymispäivä, 15. elokuuta, on myös yksi saamelaisten liputuspäivistä, joita on nykyisin yksitoista. Saamelaiskielet
Vuonna 2008 saamea puhui Suomessa äidinkielenään 1 778 henkeä. Suomessa saamen kielten asemaa ja käyttöä on pyritty turvaamaan vuoden 1992 alusta voimaan tulleella kielilailla, josta laadittiin uudistettu versio vuonna 2003. Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus käyttää viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. Käytännössä tämä tarkoittaa käännös- ja tulkkipalveluja. Ongelmana on vähäinen rahoitus, joka kunnille on varattu kielilain toteuttamiseksi. Tällä hetkellä vain noin 10 prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Saamelaiskielten aseman muodostuminen kaavailtujen tavoitteiden mukaiseksi on siis vielä kesken, mutta sitä tavoitellaan määrätietoisesti. Saamelaisneuvosto
Kun Saamelaiskonferenssi, neuvoston korkein päättävä elin, hyväksyi vuonna 1992 Kuolan niemimaan saamelaisjärjestön jäsenekseen, nimestä jätettiin sana "pohjoismainen" pois. Saamelaisneuvoston tarkoituksena on edistää saamelaiskansan etuja, lujittaa saamelaisten yhteenkuuluvuuden tunnetta ja saada tunnustua saamelaisille kansana sekä säilyttää saamelaisten taloudelliset, sosiaaliset ja kulttuuriset oikeudet neljän maan lainsäädännössä (Norja, Ruotsi, Suomi ja Venäjä). Näitä tavoitteita pyritään toteuttamaan näiden maiden ja saamelaisia edustavien elinten, eri maiden omien saamelaiskäräjien, välisillä sopimuksilla.Jäsenyyden ehtona on Kiirunan ja Honningsvågin julistusten hyväksyminen. Jokaista järjestöä edustaa neuvostossa vähintään yksi henkilö.
Yhdeksästä jäsenjärjestöstä kolme on Norjasta, kolme Ruotsista, kaksi Venäjältä ja yksi Suomesta. Giellagas-instituutti
Saamen kielen tutkimuksessa painopisteinä ovat saamelaiskielten sanaston historiallinen tausta ja suhteet muihin uralilaisiin kieliin, saamelaiskielten äännehistoria ja sen uralilainen tausta, saamelaiskielten fonologia sekä pohjoissaamen lauseoppi, saamen omaksuminen ensimmäisenä kielenä, saamelaiset paikannimet, saame vieraana kielenä sekä pohjoissaamen, inarinsaamen ja koltansaamen sanasto. Samoa
Samoalaiset ovat enemmistöryhmä saarilla (92,6 %). Muusta väestöstä suurin osa on eurooppalaisten ja polynesialaisten jälkeläisiä. 98,9 % väestöstä on kristittyjä. Saamelaiset
Saamelaisten geneettinen etäisyys itäisiin kansoihin on ehkä merkki siitä, että saamelaisten esivanhemmat ovat asuneet Euroopassa jo vuosituhannet. Toisaalta suhteellisen suuri etäisyys kaikkiin muihinkin tarkoittaa ehkä, että saamelaiset ovat jo kauan asuneet poikkeuksellisessa eristyksessä. Kansojen taulu
Käsite seemiläiset kansat johtuu Raamatun kansojen taulun ilmentämästä muinaisten heprealaisten käsityksestä heidän tuntemiensa kansojen ja kulttuurien alkuperästä. Yrittäessään ryhmitellä tuntemansa kansat he luokittelivat Seemin jälkeläisiksi ne jotka olivat kielellisesti ja kulttuurisesti heille lähintä sukua. Namibia
Namibian alkuperäisasukkaat kuuluvat keräilyllä ja metsästyksellä elävään, myös busmannien nimellä tunnettuun san-kansaan, joka yhdessä Khoi-paimentolaisten kanssa muodostaa etnisen Khoisan-kieliryhmän maan keski- ja eteläosassa. Maan nykyinen pääväestö koostuu lähinnä pohjoisesta tulleista, bantukieliä puhuvista hereroista, ovamboista ja kavangoista. Amerikan maantiede
Etelä-Amerikassa asuu noin 398 miljoonaa ihmistä (2012). Mantereen alkuperäisiä asukkaita ovat intiaanit, joiden uskotaan muuttaneen Aasiasta Beringin muinaista maakannasta pitkin. Siirtomaa-aikana portugalilaisia ja espanjalaisia uudisasukkaita muutti mantereelle runsaasti ja he toivat mukanaan afrikkalaisia maatalouden työvoimaksi. 1900-luvulla Euroopasta tuli paljon siirtolaisia, mutta muuttajia tuli paljon myös Aasiasta. Alkuperäisasukkaiden eli intiaanien kielistä useimmat ovat kadonneet, mutta joillakin alueilla ne ovat vielä yleisessä käytössä, esimerkiksi guarania puhutaan Paraguayssa. Alueen valtioiden virallisia kieliä ovat siirtomaavalloilta perityt kielet: portugali Brasiliassa ja espanja suurimmassa osassa muita maita. Etelä-Amerikan maissa valtauskonto on roomalais-katolisuus, poikkeuksena kuitenkin Suriname, jossa roomalais-katoliset ovat vasta 3. suurin uskontoryhmä hindujen ja protestanttien jälkeen. Muista Amerikan maista poiketen myös muslimien osuus väestöstä on suhteellisen korkea, 19,6 prosenttia. Varhaiskantasuomi
Varhaiskantasuomi on itämerensuomalaisten kielten ja saamelaiskielten yhteinen kantakieli, jota joskus kutsutaan myös suomalais-saamelaiseksi kantakieleksi. Varhaiskantasuomi jakaantui myöhäiskantasuomeksi ja kantasaameksi, joiden jatkajia vastaavasti ovat nykyiset itämerensuomalaiset kielet ja saamelaiskielet. Näistä edelliset ovat säilyttäneet paremmin varhaiskantasuomen vokalismin, jälkimmäiset konsonantismin. Tiedot varhaiskantasuomesta perustuvat historiallis-vertailevan kielitieteen rekonstruktioihin. Seemiläiset
Seemiläiset ovat Lähi-idän arabien, heprealaisten, Etiopian amharien, Eritrean tigrinjan ja syyrialaisten sukuisia kansoja, joihin kuuluvat myös muinaiset akkadilaiset, assyrialaiset ja babylonialaiset sekä foinikialaiset ja monet muut historian kansat. Esiseemiläiset (protoseemiläiset) ovat asuneet alkujaan Arabian niemimaalla, Afrikan sarven tai Etiopian alueella. Koltat
Koltat eli kolttasaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Suomen Lapissa ja Kuolan niemimaalla. Heidän asuinalueensa käsittää nykyään Inarin kunnan Sevettijärven ja Nellimin kylät ympäristöineen. Koltat ovat Kuolan niemimaan alkuperäisväestöä, jotka kuuluvat itäsaamelaisiin kielensä ja perinteidensä puolesta. Vuoden 1995 arvion mukaan kolttia asuu Suomessa arviolta 500 ja Venäjällä 400. Saamelainen muinaisusko
Saamelaisten muinaisuskosta on lähes mahdoton esittää täysin luotettavia tietoja, sillä saamelaiset ovat olleet yhteydessä useiden muiden kansojen, erityisesti suomalaisten ja skandinaavien kanssa. Kristillinen kulttuurikin on vaikuttanut saamelaisiin jo 1200-luvulla. Saamelaisten uskomusmaailma on hyvin kerrostunutta, ja siinä on monia yleisarktisia, skandinaavisia ja kristillisiä piirteitä. Osa aineksista on lisäksi puhtaan saamelaisia. Muinaisuskon tulkinta vaikeuttaa lisäksi se, että monet varhaisista kuvauksista saamelaisten ”pakanallisista” käsityksistä on kirjoitettu kristinuskon viitekehityksestä, ja se, että esimerkiksi monissa säilyneissä noitarummuissa on jo kristillistä symboliikkaa. Senoit
Senoit ovat yksi Malesian alkuperäiskansoista. Termiä käytetään sateenvarjonimityksenä useammalle erilliselle ryhmälle, joita yhdistää kaskiviljely elinkeinona sekä aslialaisiin kieliin lukeutuvat senoikielet. Myös semangit puhuvat keski-aslialaisia kieliä, mutta heidät luetaan erilliseksi ryhmäkseen. Senoista ja muista Malakan niemimaan alkuperäiskansoista käytetään yleisnimitystä orang aslit. City-Sámit
Runsaat puolet Suomen 8 000 saamelaisesta asuu kotiseutualueensa ulkopuolella, Suur-Helsingin alueella tuhatkunta. Yhdistyksessä on jäseniä runsaat sata. Ensimmäiset kansat
Ensimmäiset kansat () on Kanadassa käytetty termi maan alkuperäiskansoista eli intiaaneista. Termiin ei kuitenkaan sisälly kaksi muuta alkuperäiskansojen ryhmää, inuitit ja métisit. Vuonna 2016 ensimmäisiin kansoihin kuului 977 230 kanadalaista, eli noin 2,8 % koko maan väestöstä. Namibia
Arvellaan, että nykyisen Namibian alueella on ollut asutusta jo noin 20 000 vuotta sitten. Sanien lisäksi alkuperäisasukkaina pidetään namoja. Namat saapuivat etelästä paetakseen sortoa Hyväntoivonniemellä. Namojen perinteistä asuinaluetta on nykyisen Winhoekin pohjoispuoli. Keskiafrikkalaiset damarat asettuivat myös nykyisen Namibian alueelle. Kansanvaellus toi bantut Namibiaan noin 400 vuotta sitten. Maan keskiosa on perinteistä hereroiden aluetta, Namibian pohjoisosissa sijaitsevat owambojen asuttama Ambomaa (englanniksi ja saksaksi "Ovamboland") ja Kavangon alue. Saamelaiset
Aiemman vakiintuneen käsityksen mukaan varhaiskantasuomalaista kielimuotoa olisi puhuttu kivikaudella laajalla alueella Fennoskandiassa. Tämän käsityksen mukaan kivikauden loppuvaiheessa varhaiskantasuomalainen kieli olisi hajonnut kahtia. Hajoamisen jälkeen Suomen rannikkoalueen myöhäiskantasuomen puhujat olisivat edustaneet suomalaisten kielellisiä esivanhempia. Suomen sisämaassa ja laajoilla pohjoisen Fennoskandian alueilla taas olisi syntynyt kantasaamelainen kieli, josta olisivat kehittyneet myöhemmin saamelaiskielet. Saamelaiskäräjien vaalit 2015
Myös YK:n varapuheenjohtaja virolainen Oliver Loode kritisoi KHO:n päätöstä ja kehotti harkitsemaan vaalien keskeyttämistä, koska tulevat saamelaiskäräjät eivät enää nauti kaikkien saamelaisten luottamusta. Looden näkemyksen mukaan Suomi on KHO:n päätöksen myötä rikkonut YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistusta. Toronton yliopiston apulaisprofessori Rauna Kuokkanen puolestaan kehotti saamelaisia jättämään äänestämättä vaaleissa. Saamelainen muinaisusko
Saamelainen muinaisusko tarkoittaa saamelaisten uskonnollisia tapoja ja uskomuksia, joita harjoitettiin ennen kristinuskon valtakautta. Muinaisusko ei ollut yhtenäinen uskonto, vaan siihen kuului erilaisia saamelaiseen kulttuuriin liittyviä piirteitä. Perinteinen maailmankuva perustui ihmisen ja luonnon väliseen suhteeseen. Ihmisen ja eläinkunnan välinen raja on ollut niin häilyvä, että erilaiset eläintransformaatiot ovat olleet yleisiä. Itelmeenit
Itelmeenit (aikaisemmin myös kamtšadaalit eli ”kamtšatkalaiset”) ovat Koillis-Siperiassa Kamtšatkan niemimaalla Venäjään kuuluvassa Kamtšatkan aluepiirissä elävä alkuperäiskansa. Itelmeenit olivat ennen metsästäjiä ja kalastajia, mutta Neuvostoliitossa heidät yhdistettiin kalastuskolhooseihin. Itelmeenit ovat yksi Kamtšatkan vanhimmista alkuperäiskansoista. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 3 193 itelmeeniä. Saamelaiskäräjien vaalit 2015
Vuoden 2015 saamelaiskärjäien vaalit aiheuttivat myös kiistoja, kun Korkein hallinto-oikeus hyväksyi 93 henkilöä saamelaisiksi vastoin saamelaiskäräjien omaa päätöstä. Maaliskuussa 2015 saamelaiskäräjien puheenjohtajan tehtävästä eronnut Klemetti Näkkäläjärvi kutsui KHO:n päätöstä osoitukseksi Suomen valtion rasismista, koska se ei hänen mukaansa tunnusta saamelaisuuden olevan oma kulttuurinsa, vaan saamelaiset pyritään sulauttamaan suomalaisiin. Päätöksen johdosta Näkkäläjärvi pyysi samalla eroa saamelaiskäräjien vaaliluettelosta. Eteläsaamelaiset
Eteläsaamelaisten historiasta ei tiedetä paljon. Ei esimerkiksi tiedetä kuinka paljon eteläsaamelaisia on historian aikana ollut. Eteläsaamelaiset elivät metsästyksellä ja keräilyllä. Ensimmäiset kirjalliset maininnat eteläsaamelaisista ovat 1500-luvulta. Vuonna 1689 tapahtui yhteenotto eteläsaamelaisten ja norjalaisten välillä, saamelaiset tappoivat kaikki Nordlin kylän asukkaat. Norjalaiset tekivät vuorostaan kostoretkiä saamelaisten kimppuun. 1600-luvulta peräisin olevista lähteissä kerrotaan eteläsaamelaisten omaksuneen poronhoidon. Tämä johtui luultavasti väestönkasvusta jonka vuoksi metsästyksellä ei voinut enää elättää kaikkia. 1700-luvulta lähtien eteläsaamelaiset mainitaan teksteissä yhä useammin. 1700-luku johti myös lisääntyviin konflikteihin poronkasvattajien ja maanviljelijöiden välillä. Saamelaisten kotiseutualue
Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnat sekä Sodankylän pohjoisosassa sijaitseva Lapin paliskunnan alue. Kotiseutualueen asukkaiden enemmistö puhuu äidinkielenään suomea. Saamelaisten kotiseutualueen tarkoituksena on pitää joka neljäs vuosi saamelaiskäräjien vaalit, joissa vain saamelaisasukkaat voivat äänestää. Arktinen yhteistyö
Arktisen alueen asukkaista noin kymmenesosa kuuluu alkuperäiskansoihin ja alkuperäiskansoja on useampia; esimerkiksi Pohjois-Euroopassa saamelaiset tai Venäjällä nenetsit. Grönlannissa alkuperäiskansat ovat enemmistössä. Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä
Karjalassa pohjoisempana asuvia ihmisryhmiä on nimitetty lappalaisiksi aivan viime aikoinakin, vaikka nämä eivät saamelaisia olekaan. Esimerkiksi lyydiläiset kutsuvat pohjoispuolellaan asuvia eteläkarjalaisia lappalaisiksi. Vienalaiset erottivat kaksi eri Lappia. Nykyisin Lappina tunnettua aluetta he kutsuivat nimellä "Tulilappi", ja siellä asuvat saamelaiset tunnettiin "tulilappalaisina". Lapiksi he taas kutsuivat Vienassa ja jonkin verran Vienasta itään ja pohjoiseen sijaitsevia eränkäyntialueitaan. Suomessa saamelaiset on tunnettu myös "tuhkalappalaisina", erotuksena muista lappalaisiksi kutsutuista.
Suomalaisessa tarustossa lappalaiset ovat olleet monien alueiden aikaisempia asuttajia samaan tapaan kuin hiidet, jättiläiset ja jatulit. Lappalaisten ja taruolentojen on oletettu paenneen sisämaahan ja korpiin leviävän suomalaisasutuksen tieltä yhä syrjäisemmille alueille. Toisaalta pieniksi arveltuja lappalaisia on katsottu edeltäneen isokokoisten jatuleiden kansan. Kertomuksia jättikokoisista alkuasuttajista tiedetään myös saamelaisilta, skandinaaveilta ja muiltakin. Ruotsidemokraatit
Joulukuussa 2014 puoluesihteeri Björn Söder korosti Ruotsin kansalaisuuden ja ruotsalaisen kansallisuuden eroa ja toivoi, että maan vähemmistökansallisuudet assimiloituisivat ruotsalaisiin, jotta maahan ei syntyisi ei-ruotsalaisia alueita. Hänen mukaansa kaikki vähemmistökansallisuudet, kuten maassa kauan asuneet saamelaiset, ruotsinjuutalaiset ja Tornionlaakson meänkieliset, voivat kuitenkin asua Ruotsissa. Söderin lausunto aiheutti Ruotsissa kohun, sillä Söder ei pidä saamelaisia ruotsalaisina toisin kuin monet ruotsalaiset. Saamelaiset eivät itsekään pidä itseään ruotsalaisina, ja he vastustavat yhä assimilointipolitiikkaa, jollaisella Ruotsissa on pitkät perinteet. Mongolidinen rotu
1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkuun saakka suomalaiset luokiteltiin saksalaisen tieteen piirissä mongolidiseen rotuun kuuluviksi, tämä todettiin virheelliseksi ja suomalaisen rotututkimuksen yhtenä tavoitteena 1900-luvun alussa oli kumota tämä väite. Saamelaiset luokiteltiin mongolideiksi, mutta suomalaisten katsottiin kuuluvan europidiseen itäbalttilaiseen rotuun. Saamelaisten historia
Nykysaamelaiset eroavat geneettiseltä perimältään selvästi naapurikansoistaan. Tämän takia monet nykytutkijat olettavat, että suomalaisiin ja skandinaaveihin sulautuneet eteläiset saamelaiset ja lappalaiset olisivat edustaneet toista ihmistyyppiä kuin nykysaamelaiset. Nykyään sanaa lappalainen merkityksessä saamelainen pidetään halventavana. Saamelaisten historia
Saamelaisten geneettinen etäisyys itäisiin kansoihin on ehkä merkki siitä, että saamelaisten esivanhemmat ovat asuneet Euroopassa jo vuosituhannet. Toisaalta suhteellisen suuri etäisyys kaikkiin muihinkin tarkoittaa ehkä, että saamelaiset ovat jo kauan asuneet poikkeuksellisessa eristyksessä. Saamelaiset
Poronhoito ei ole missään vaiheessa ollut yleissaamelainen elinkeino, ja suurten poronomistajien elot veivät elintilaa peuroilta, joiden pyynnillä esimerkiksi inarinsaamelaiset elättivät itsensä kalastuksen, keräilyn ja kaupan lisäksi, täten huonontaen joidenkin toisten saamelaisten elantoa ja asemaa. Nykyään poronhoitoa harjoittavat Suomessa myös muut kuin saamelaiset. Norjassa ja Ruotsissa poronhoito on lailla säädetty saamelaisten yksinoikeudeksi. Haamilaiset
Haamilaiset on raamatullisessa kulttuuriperinnössä se kansojen joukko, jonka kantaisä on Nooan poika Haam. Perinteisen käsityksen mukaan tähän joukkoon kuuluivat lähinnä Afrikan mustat kansat. Haamilaisiin kansoihin liittyvät haamilaiset kielet. Juutalaiset pitivät itseään ja arabeja Haamin veljen Seemin jälkeläisinä, seemiläisinä; siitä tulevat käsitteet kuten "seemiläiset kielet" ja "antisemitismi". Eurooppalaisia tämän käsityksen mukaan pidetään kolmannen veljen, Jaafetin jälkeläisinä, jaafetilaisina. Jakaantuminen on tämän käsityksen mukaan syntynyt Nooan poikien hajaannuttua vedenpaisumuksen loputtua ja Nooan arkin laskeuduttua Ararat-vuorelle. Alkuperäiskansa
Huomattavia eurooppalaisia alkuperäiskansoja ovat baskit, saamelaiset, Krimin tataarit, nenetsit, samojedit, komit sekä adygelaiset kansat, kuten tšerkessit. Afrikassa monia kansoja pidetään alkuperäiskansoina, vaikka he ovatkin erityisen usein syrjäyttäneet aiempia kansoja, osa melko äskettäin. Amerikassa kaikkia 1400-luvun eurooppalaisvalloittajien edeltäjistä polveutuvia pidetään alkuperäiskansoina (intiaanit, eskimot). Aasiassa alkuperäiskansoja ovat esimerkiksi armenialaiset, Pohjois-Irakin assyrialaiset, Hokkaidon ainut ja lukemattomat muut. Muualla heitä ovat muun muassa Australian aboriginaalit ja Uuteen-Seelantiin noin 1280 saapuneet maorit. Saamelaiset
Saamelaisista kansallisista tunnuksista näkyvin on saamenpuku. Se on alkuperältään kansanpuku, jonka käyttö ei ole missään historian vaiheessa katkennut. Nykyisin saamelaispuku on muuttumassa käyttöpuvusta juhlapuvuksi. Suomessa puvusta on käytössä viisi päämallia: Enontekiön, Inarin, Tenon, Vuotson ja kolttien puku. Norjassa ja Ruotsissa saamenpukua käyttävät vain saamelaiset. Suomessa myös muut kuin saamelaiset ovat käyttäneet pukuja tai niiden jäljitelmiä matkailuun liittyvässä liiketoiminnassa, mitä on arvosteltu. Nez percét
Nez percé -intiaanit eli sahaptinit ovat eräs Yhdysvaltain alkuperäiskansoista. He kuuluivat sahaptinien kieliryhmään ja heidän omakielinen nimensä oli "Nee-mee-puu" tai "Nimiipu", joka tarkoitti "todellista kansaa". Parhaiten sahaptinit tunnetaan nez percé -nimellä, joka merkitsi ranskan kielellä "lävistettyjä neniä". Nimeä oli käytetty alun perin vain yhdestä sahaptinien heimosta, jonka rituaaleissa harrastettiin lävistyksiä. Nopeasti nimen käyttö laajeni tarkoittamaan koko kansaa. Suomen saamelaisnuoret
Suomen Saamelaisnuoret ry (lyh. SSN, pohjoissaameksi Suoma Sámi Nuorat rs) on vuonna 1991 perustettu saamelaisnuorten edunvalvontajärjestö. Yhdistyksen toiminnan tavoitteena on vahvistaa saamelaisnuorten saamelaista identiteettiä ja lisätä heidän tietoisuuttaan saamelaiskulttuurista. Yhdistys pyrkii lisäämään saamelaisnuorten yhteydenpitoa, parantamaan saamen kielten asemaa ja nostamaan saamelaisen kulttuurin arvostusta. Yhdistyksen keskeisimmät toiminnot ovat erilaiset koulutukset, projektit, tapahtumat ja poliittinen lobbaaminen saamelaisnuoria koskevissa asioissa. SSN:n kotipaikkakunta on Utsjoki, toiminta-alue on koko Suomi ja ensisijainen kohderyhmä ovat Suomessa asuvat saamelaisnuoret. Lappalaiset
Suomen lappalaisväestön on kartoittanut viimeksi Lapin komitea 1940-luvun lopussa, ja kukin yksilö sijoitettiin komiteanmietinnön liitteenä olevaan karttaan. Tiedot kerättiin yleensä seurakunnittain, joissa kirkkoherra laati luettelon seurakuntansa lappalaisista. Saamelaisalueella lappalaiset-nimitystä pidettiin halveksivana, ja sen tilalle tuli nimitys saamelaiset, jolla tarkoitettiin samaa väestöä kuin komiteatyössä kartoitettua. Vuoden 1952 mietinnössään Lapin komitea käyttää kuitenkin jo nimitystä saamelaiset. Suomen saamelaisväestö selvitettiin sitten monipuolisesti 1960-luvun alussa, ja tämän selvityksen pohjalta on syntynyt nykyisten saamelaiskäräjävaalien äänestysluettelo. Kun nimitys lappalaiset jäi ikään kuin vapaaksi, monet Inarin ja Enontekiön suomalaissukujen jäsenet alkoivat kutsua itseään lappalaisiksi. Saamelainen muinaisusko
Tiedot saamelaisten vanhoista jumalista ovat jokseenkin epävarmoja, mikä johtuu toisaalta siitä, että tiedot niistä kerättiin suhteellisen myöhään ja saamelaisten muinaisusko oli siinä vaiheessa jo jossain määrin kristillistynyt, ja toisaalta siitä, että 1600–1700-luvuilla kerättyjen lähteiden laatijat, jotka olivat usein lähetyssaarnaajia, tekivät muistiinpanoja omista näkökulmistaan. Tiedot saamelaisten jumalista ovatkin vahvasti läntisiä, ja ne perustuvat suurelta osin Thomas von Westenin 1720-luvulla keräämiin muistiinpanoihin. Suomalais-saamelaiset kielet
Saamelaiskielet Shandiat
Shandiat ovat fiktiivinen heimokansa manga- ja animesarjassa One Piece. He ovat suuressa osassa Skypiea osan ajan. Heimo muistuttaa kovasti Amerikan alkuperäistä kansaa, intiaaneja. Saamelaiset jumalat
Saamelaiset jumalat ovat saamelaiskansojen luonnonjumalia. Saamelaiset pitivät jumalinaan luonnonvoimia ja muita henkiolentoja, jotka hallitsivat tiettyä elementtiä, kuten vettä tai metsää. Ainoa selvä jumala oli ylijumala Tiermes, jonka avulla palvottiin auringon, tuulen ja vedenjumalia. Lumbeet
Lumbeet ovat pohjoisamerikkalainen väestöryhmä, joka asuu pääosin Pohjois-Carolinassa. Lumbeiden alkuperä on kiistanalainen, mutta he itse pitävät itseään intiaaneina. Useiden historiallisten dokumenttien perusteella he ovat afroamerikkalaisten, intiaanien ja valkoihoisten risteymiä. Vuonna 1956 liittovaltion kongressi viimein tunnusti lumbeet laillisesti intiaaneiksi, mutta epäsi heiltä intiaaneille tarkoitetun liittovaltion tuen. Maria Sofia Aikio
Maria Sofia Aikio on saamelainen yhdistysaktiivi. Hän on toiminut saamelaisten keskusjärjestön puheenjohtajana, saamelaiskäräjien jäsenenä sekä maailman alkuperäiskansojen neuvostossa. Aikio on nostanut esille omalla kielellä saatavien palvelujen tärkeyden. Aikio on myös pitänyt oleellisena kysymyksenä saamelaisten oikeutta päättää saamelaisalueen valtionmaiden hallinnasta. Savolaiset
Savon aluetta on asuttu yhtäjaksoiseksi kivikaudelta lähtien. Varhaisrautakaudella niin sanottu Luukonsaaren keramiikka kertoo Saimaan vesistöalueella eläneestä, pääasiassa ehkä järvikalastusta harjoittaneesta väestöstä. He olivat luultavasti kielellisiä ja geneettisiä esivanhempia niille myöhempien aikojen Sisä-Suomen metsästäjä- ja kalastajaväestöille, joita maanviljelijät ovat perinteisesti nimittäneet ”lappalaisiksi” myös Savossa. Lappalaiset on vanhastaan samaistettu saamelaisiin. Nykytutkimuksessa on kuitenkin usein otaksuttu, että eteläisessä ja keskisessä Suomessa elänyt muinainen lappalaisväestö ei välttämättä aina ollut saamenkielistä tai nykyisten Lapin saamelaisten geneettisiä lähisukulaisia. Luukonsaaren keramiikan jäätyä käytöstä 300-luvulla jaa. Savossa alkaa pitkä, arkeologisesti hyvin niukkalöytöinen kausi, joka ei kuitenkaan tarkoita asutuksen häviämistä. Saamelaiset
Sulauttamispolitiikan aikaan sijoittuu myös saamelaisten kansallinen herääminen. Saamelaisten kansallispäivä on 6. helmikuuta. Sinä päivänä Trondheimissa pidettiin 1917 ensimmäinen yleissaamelainen kokous, josta saamelaisten yhdentymisen katsotaan alkaneen. Saamelaisten 13. konferenssissa Åressa vuonna 1986 otettiin käyttöön Saamen lippu. Lipussa on saamelaisten värit: punainen, vihreä, keltainen ja sininen. Lipun punainen puoliympyrä kuvaa aurinkoa ja sininen kuuta. Lipun hyväksymispäivä, 15. elokuuta, on myös yksi saamelaisten liputuspäivistä, joita on nykyisin yksitoista. Suomalaiset heimot
Pääasiallisia heimoja ovat hämäläiset, joiden juuret ovat suoraan kantasuomen puhujissa sekä karjalaiset, jotka nimensä mukaisesti ovat läheistä sukua Venäjän karjalaisille. Hämäläiset asuttivat Hämeen lisäksi Ylä-Satakunnan ja osan Keski-Suomesta, tosin viimeksi mainitussa joutuivat suureksi osaksi väistymään vieläkin nopeammin levinneiden savolaisten tieltä. Joskus lasketaan vielä kolmanneksi pääheimoksi lounaissuomalaiset, jotka ovat syntyneet hämäläisten ja Suomeen muuttaneiden virolaisten sekoittuessa. Eteläpohjalaiset ovat pääosin pohjoisemmaksi siirtyneiden lounaissuomalaisten jälkeläisiä, joiden suonissa virtaa lisäksi runsaanpuoleisesti rannikon ruotsinkielisen väestön verta. Osuutensa on savolaisillakin, varsinkin Järviseudulla niin sanotun savolaiskiilan alueella. Savolaiset ovat karjalaisten ja hämäläisten välissä asuva heimo, joka kuuluu geneettisesti lähinnä karjalaisiin mutta on sulattanut itseensä myös hämäläistä ainesta. Keski- ja pohjoispohjalaisten suonissa virtaa lähinnä eteläpohjalaista ja savolaista verta. Seminolit
Seminolit ovat intiaanikansa, joka asuu Yhdysvalloissa Oklahoman ja Floridan osavaltioissa. Seminolien heimo muodostui Floridaan muuttaneista creek-intiaaneista ja isänniltään paenneista orjista, joita kutsuttiin mustiksi seminoleiksi. Seminolit olivat hyvissä väleissä alueen silloisten omistajien Ison-Britannian ja Espanjan kanssa (noin 1767–1821). Sensijaan Espanjan luovutettua Floridan Yhdysvalloille virallisesti 1821 olivat seminolien välit amerikkalaisiin huonot, mikä johti kolmeen seminolisotaan (1817–1818, 1835–1842 ja 1855–1858). Sotien seurauksena 3 000 seminolia siirrettiin Oklahomaan, vain muutaman sadan jäädessä Floridaan. Floridaan jääneet asuivat eristyksissä muusta maailmasta 1860-luvulta 1930-luvulle asti. Seminolit olivat yksi viidestä sivistyneestä heimosta. Saamelainen muinaisusko
Vaikka saamelaisilla ei ole varsinaisia maailman syntyyn liittyviä myyttejä, heillä on vahva omaan kansaansa ja sen elinkeinon alkuun liittyvä mytologia. Nämä myytit on koodattu eeppisiin jaksoihin, joista tunnetuin on ”Päivän pojan kosiomatka jättiläisten maahan” -niminen joiku. Se kertoo siitä, kuinka Päivän (Auringon) poika lähtee jättiläisten maahan kauas pohjoiseen. Poika tuo monien seikkailujen jälkeen mukanaan jättiläisen tyttären, jonka kanssa tämä menee naimisiin. Auringon pojan ja jättiläisen tyttären poikia kutsuttiin jo tässä vaiheessa nimellä "Gállábártnit", jotka olivat ensimmäisiä saamelaisia. Aurinko oli tyytyväinen pariskunnan liittoon, antoi heille ensimmäisen peuralauman ja opetti samalla poikansa metsästämään. Tarinan kulttuuriheeroksia ovat sekä "Gállábártnit", jotka keksivät sukset, ja Aurinko, joka antoi peurat. Suomi 1960-luvulla
Saamelaisten ongelmat tulivat samalla esille. Vasta 1960-luvulla ruvettiin Saamen kielen asemasta keskustelemaan. Saamelaiset katsoivat, että heitä oli pidetty vain yhtenä Suomen vähemmistönä, eikä heidän asemaansa alkuperäiskansana ollut otettu huomioon toisin kuin Norjassa ja Ruotsissa, jossa saamelaisten asema oli parempi kuin Suomessa. Nils-Aslak Valkeapää oli tunnetuin saamelaisten oikeuksia ajanut henkilö Suomessa. Hänen sanomansa oli, ettei Lappi ole vain ruskan ja tuntureiden maa vaan se on osa Suomea ja niinpä hän toi Lapin ongelmat myös etelään. Alettiin puhua suomalaisesta siirtomaavallasta Lapissa. Afrosuomalaiset
Vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa asuu arviolta 20 000 afrosuomalaista. Afrosuomalaiset muodostavatkin suuremman vähemmistön kuin esimerkiksi saamelaiset tai romanit. Afrosuomalaisten oma identiteetti vaihtelee: jotkut pitävät itseään suomalaisina, kun taas osalla on kokonaan erillinen identiteetti. Saamelaiset
Nykysaamelaiset eroavat geneettiseltä perimältään selvästi naapurikansoistaan. Tämän takia monet nykytutkijat olettavat, että suomalaisiin ja skandinaaveihin sulautuneet eteläiset saamelaiset ja lappalaiset eivät olisi samataustaisia kuin nykysaamelaiset. Nykyään sanaa lappalainen merkityksessä saamelainen saatetaan pitää halventavana. Kalevi Wiikin teoria suomalaisten alkuperästä
Saamelaisten alkuperän Wiik selittää siten, että he olisivat ainakin osittain peräisin Iberian refugista, ja matkanneet ehkä jo jääkauden aikaan tai sen loppuvaiheissa rannikkoa pitkin pohjoiseen nykyisen Norjan rannikolle saakka, jota Golfvirta piti avoimena. Siellä he olisivat eriytyneet omaksi geneettiseksi ja kielelliseksi kokonaisuudekseen. Myöhemmin saamelaiset olisivat omaksuneet lähistöille ilmaantuneen uralilaisen kielen. Wiikin mukaan saamelaiskielistä on ehkä löydettävissä joitain baskilaispiirteitä. Länsipohjalaiset
Länsipohjalaisten nykyisten asuinalueiden alkuperäisväestöä olivat saamelaiset. Ensimmäisiä suomalaisia alueella olivat ilmeisesti hämäläiset, jotka tekivät eräretkiä alueelle 800-luvulta lähtien. Hämäläisiä paikannimiä pohjoisessa ovat muun muassa Tornio ja Kemi. Hämäläisten jälkeen alueelle tuli myös karjalaisia, joilta on peräisin muun muassa nimet Seittenkari ja Hailuoto. Etelästä tuli alueelle myös ruotsalaisia. 1400-luvulla suomalainen asutus vakiintui suurin piirtein Pellon korkeudelle. Pellosta pohjoiseen asui lähinnä saamelaisia. 1600-luvulla suomalaiset alkoivat levittäytyä myös tämän rajan yli ja esimerkiksi Vittankiin ja Jukkasjärvelle syntyi suomalaisasutusta 1700-luvulle mennessä. 1600-luvun lopulla suomalaisia tuli myös Jällivaaran alueelle. Länsipohjalaisten asuinalue erottui muista suomalaisalueista vuonna 1809 solmitun Haminan rauhan myötä. Somrait
Somrait ovat Tšadissa ja Keski-Afrikan tasavallassa asuva kansa. He puhuvat afroaasialaisten kielten tšadilaiseen ryhmään kuuluvaa kieltä. Sukulaiskansoja ovat ndamit, tumakit, gableit ja nanseret. Vuonna 1980 heitä arvioitiin olevan yhteensä 50 000 henkeä. Pääelinkeinoja ovat maanviljely ja karjanhoito. Somrait harjoittavat perinteistä uskontoaan. Saamelaiset
Suomen saamelaisalue kattaa Enontekiön, Inarin ja Utsjoen kunnat sekä Lapin paliskunnan alueen Sodankylän kunnassa. Suomen noin 10 000 saamelaisista noin 3 000 puhuu saamelaiskieliä äidinkielenään. Nykyään huomattava osa Suomen saamelaisista asuu saamelaisalueen ulkopuolella, esimerkiksi Helsingissä on suhteellisen suuri ja aktiivinen saamelaisvähemmistö. Saamelaiskäräjien mukaan saamelaisia asuu 230 kunnassa Suomen kaikkiaan 336 kunnasta. Alle 10-vuotiaista saamelaisista 75 % asuu saamelaisalueen ulkopuolella. Pohjoissaame
Vuodesta 1992 alkaen pohjoissaamella on ollut virallisen kielen asema Suomessa niin kutsutulla saamelaisalueella. Suomessa saamelaiskielien käyttöä on turvattu erityisellä "saamen kielilailla". Tämän lain mukaan saamelaisilla on oikeus viranomaisten kanssa asioidessaan sekä eräissä muissa yhteyksissä käyttää suullisesti tai kirjallisesti saamea. Norjassa Finnmarkin alueella monet lapset opiskelevat kieltä ja todennäköisesti jatkavat sen käyttöä myös aikuisina. Saamelaisneuvosto
Saamelaisneuvosto (saamenkielillä "Sámiráđđi", , , ) on kansainvälinen kattojärjestö, joka edistää ja valvoo saamelaisten oikeuksia. Saamelaisneuvoston sihteeristö sijaitsee Suomen Utsjoella. Haamilaiset
Vaikka sanottu käsitys kansojen alkuperästä ei vastaa nykyaikaista käsitystä sen puoleen ihmisen syntyhistoriasta kuin kulttuurien alkuperästäkään, esiintyy nimitystä "haamilainen" jonkin verran kielitieteessä ja antropologiassa tarkoittamassa eräitä pohjois- ja itäafrikkalaisia kansoja. Aiempaa käsitettä "haamilaiset kielet" ollaan nykyään hylkäämässä; tähän perustunutta laajempaa käsitettä "seemiläis-haamilaiset kielet" vastaa afroaasialaiset kielet. Haamilaisiksi kieliksi on aikaisemmin luokiteltu tämän kielikunnan muut alaryhmät paitsi seemiläiset kielet. Turjansaamelaiset
Turjansaamelaiset ovat saamelaisten alkuperäiskansaan kuuluva etninen ryhmä Venäjällä. Turjansaamelaisista, kiltinänsaamelaisista ja akkalansaamelaisista käytetään yhteisnimeä Kuolan saamelaiset. Turjansaamelaisten määräksi vuonna 1995 arvioitiin 400 henkilöä. Turjansaamen kieli on lähes hävinnyt; sitä puhui vuonna 1995 vain noin 8 henkilöä. Savolaisten asutusliike
Kansanperinteen mukaan saamelaiset vetäytyivät pohjoiseen, kun uudisasukkaat levittäytyivät heidän mailleen. Edelleen perinnetiedon mukaan osa saamelaisista tapettiin. Pentti Virrankoski olettaa, että nämä ovat myöhemmin keksittyjä tarinoita. Myöhemmin, kun Lappia asutettiin, saamelaiset eivät vetäytyneet eikä heitä tapettu, vaan he omaksuivat suomalaisten elinkeinot ja sulautuivat näihin. Myös Etelä-Suomessa suurin osa saamelaisista jäi paikoilleen. Virrankoski olettaa, että näin kävi yleisesti myös silloin, kun savolaiset muuttivat saamelaisten maille. Virrankoski huomauttaa myös, että metsäsaamelaiset olivat kalastajia ja metsästäjiä, joten heidän ei olisi ollut helppo muuttaa, sillä heidän elinkeinonsa vaati maiden ja vesien tuntemusta. Jos he olisivat muuttaneet pohjoisemmaksi, tämä olisi myös häirinnyt siellä elävien saamelaisten elinkeinoa. Savosta ja Pohjanmaalta tiedetään monia tapauksia, joissa saamelaiset ovat jääneet paikoilleen. Lisäksi Lappalaisesta tuli yleinen sukunimi Savossa. Arktisen alueen alkuperäiskansat
Arktisen alueen alkuperäiskansojen lainsäädännöllinen asema vaihtelee maasta toiseen. Norjassa saamelaiset on luokiteltu alkuperäiskansaksi, mutta Suomessa heillä on vain kielivähemmistön asema. Kanadassa Nunavutin territorio perustettiin inuittien vaatimasta maa-alueesta. Venäjällä muun muassa alkuperäiskansojen elintavat ja kulttuurit ovat paikoin hyvinkin ahtaalla, ja taloudelliset hankkeet ajavat toisinaan näiden oikeuksien ohi. Jaafetilaiset
Jaafetilaiset ovat Raamatun mukaan kansojen joukko, jotka periytyvät Jafetista. Tämän tulkinan mukaan eurooppalaiset ovat jaafetilaisia, kun seemiläisiä ovat Lähi-idän kansat, ja haamilaisia ovat lähinnä Afrikan mustat kansat. Kaupunkisaamelainen
Kaupunkisaamelainen tai citysaamelainen on saamelaisalueelta pois muuttaneiden tai muualla syntyneiden saamelaisten itsestään käyttämä nimitys. Saamelaisten historia
Saamelaisten historia on aihe, joka valottaa saamelaisten kansojen vaiheita. Kyseessä on yhdistelmä tutkimus- ja perimätietoa sekä erilaisia käsityksiä, teorioita ja mielipiteitä. Historia tarkoittaa määritelmällisesti kirjoitettua aikaa ihmiskunnan kehityksessä. Saamelaiskansat ovat ilmeisesti yhdestä jakautunut alkuperäiskansa, jolla ei kirjakielen puuttuessa ole helposti koottavissa olevaa tietoa etenkään aiemmista ajoista. Keskeistä on kuitenkin, että saamelaiskielet ovat itämerensuomalaisten kielten sukulaiskieliä, joskin niistä eronneet jo varhemmin. Jääkauden jälkeisistä kulkijoista sekä ensimmäisistä asukkaista Pohjois-Euroopassa on vain vähän tietoja. On olemassa lingvistisiä viitteitä, että saamelaiset eivät olisi ensimmäiset jääkauden jälkeiset asukkaat Fennoskandiassa, kuitenkin sangen varhainen.