Mikä on miasmateoria?
Mikrobiteoria
Tautien leviämistä käsittelevän miasmateorian mukaan, koleran, klamydian ja mustan surman kaltaisten sairauksien leviäminen johtui "miasmaksi" () kutsutusta haitallisesta huurusta. Teorian mukaan, näiden epidemioiksi kasvaneiden sairauksien alkuperä oli miasma, joka oli lähtöisin mätänevästä orgaanisesta aineesta. Miasmaa pidettiin myrkyllisenä höyrynä tai sumuna, joka oli täynnä hajoavan aineen sairauksia aiheuttavia hiukkasia. Miasmateorian asema oli, että sairaudet olivat saastuneen veden, saastuneen ilman ja huonojen hygieenisten olosuhteiden kaltaisten ympäristötekijöiden tuotoksia. Sellaiset infektiot eivät levinneet henkilöstä toiseen mutta vaikuttivat henkilöihin, jotka olivat sellaisia huuruja tuottavien lähteiden ympäristössä. Miasma oli tunnistettavissa sen huonosta hajusta. Miasma
Miasmalla ymmärrettiin 1700- ja 1800-luvuilla ilmassa leijailevia, mätänevässä aineessa, esimerkiksi maassa, kehittyviä myrkyllisiä huuruja, joiden ajateltiin aiheuttavan kulkutauteja. Jo ennen kuin mikrobien (bakteerien, virusten jne.) ymmärrettiin aiheuttavan tauteja, tiettyjen tautien havaittiin leviävän erityisesti joissakin väestöissä, ja syyksi arveltiin huonoa ilmaa varsinkin kaupunkien köyhissä osissa. Tämä johti Englannista alkaen elinolosuhteiden ja surkean ympäristön parantamiseen 1800-luvun puolivälissä, ja muun muassa Florence Nightingale uskoi miasman levittävän tauteja Krimin sodassa. Suoran esimerkiksi käsien kautta tapahtuvan kontaktin merkityksestä tautien syntymisessä oli merkkejä, mutta ajatusta vastustettiin kiivaasti – muun muassa kun lääkäri Ignaz Semmelweis yritti saada 1840-luvulla kollegoitaan pesemään kätensä tultuaan ruumishuoneelta synnytyssaliin. John Snow osoitti vuonna 1854 koleran leviävän Lontoossa juomaveden välityksellä, mutta vasta Louis Pasteurin, Robert Kochin ja muiden bakteriologien yksiselitteiset löydökset 1860-luvulta alkaen todistivat tiettyjen tautien olevan elävien olentojen, mikrobien, aiheuttamia.
Törmäysteoria
Törmäysteoria on matemaattinen malli, joka kuvaa kemiallisten reaktioiden tapahtumista ja reaktionopeuksia. Törmäysteorian matemaattiset mallit kehitti ensin Max Trautz vuonna 1916 ja William Lewis vuonna 1918. Törmäysteoriassa molekyylit ja atomit oletetaan koviksi kimmottomiksi palloiksi. Törmäysteorian mukaan reaktio tapahtuu, mikäli törmäävien molekyylien energia on riittävän suuri eli suurempi kuin reaktion aktivointienergia ja molekyylien suuntautuminen on oikea. Teorian mukaan reaktionopeus riippuu suotuisten törmäysten tiheydestä. Törmäysteoria soveltuu lähinnä kaasufaasissa tapahtuvien reaktioiden kinetiikan selittämiseen. Tetrasykliset masennuslääkkeet
Tetrasyklisiin masennuslääkkeisiin kuuluu viisi lääkeainetta. Luokittelu pohjautu Achté & Tammisen teokseen Psykiatrian käsikirja, joka on vuodelta 1998. Mirtatsapiini on kuitenkin mianseriinin pyridiinianalogi, joten lukeutunee tähän samaan ryhmään. Mirtatsapiini on luokiteltu myös NaSSA-lääkkeenä (Noradrenergic and specific serotonergic antidepressants). Kari Siimeksen teos luokittelee mianseriinin ja mirtatsapiinin samaan ryhmään (NaSSA). Migreeni
Basilaarinen (aivorunkomigreeni, oireet kokonaisvaltaisia) migreeni on aurallisiin migreeneihin kuuluva yleensä nuorilla tytöillä esiintyvä kuukautisiin liittyvä migreenityyppi, jossa esioireena on aivorunkotasoisia oireita (visuaalinen aura voi olla koko näkökentän suuruinen visuaalinen aura, liikkeiden hallinnan heikkeneminen (mm. kävelyvaikeudet), tilapäinen kuurous, puheen kömpelyys, kaksoiskuvat, kehon molemminpuolista heikkoutta, tajunnan aleneminen). Basilaarinen migreeni voi ilmetä tavanomaisten kohtausten ohella. Basilaarinen migreeni on yleensä diagnostisoitavissa potilaan kertomuksen perusteella, mutta koska oireet ovat aivorunkotasoisia, on oireiden syyt selvitettävä riittävän laajalla tutkimuksella. Lampaannenäsaivartaja
Lampaannenäsaivartaja ("Oestrus ovis") on lampaalla loisiva kiiliäislaji. Se on yksi "Oestrus"-suvun reilusta kolmestakymmenestä kiiliäislajista ja merkittävä ongelma lammastaloudelle ympäri maailmaa. Se aiheuttaa myös ihmiselle myiaasia. Mikrobiteoria
John Snow oli niihin aikoihin hallitsevan miasmateorian skeptikko. Girolamo Fracastoron edistämä mikrobiteoria ei ollut vielä saanut täyttä tai laajalle levinnyttä hyväksyntää, joten Snow ei ymmärtänyt millä mekanismilla sairaus levisi. Hän julkaisi teoriansa ensimmäisen kerran vuonna 1849 "On the Mode of Communication of Cholera" -nimisessä esseessä. Snow julkaisi toisen painoksen artikkelistaan vuonna 1855, jossa hän dokumentoi kattavamman tutkimuksen vesihuollon vaikutuksesta Lontoon Sohossa vuonna 1854 tapahtuneeseen epidemiaan. Migreeni
Näköaistin auraoire voi alkaa näön epätarkkuutena, tai sen hämärtymisenä, joka aiheutuu pienestä molemmissa silmissä esiintyvästä "sokeasta pisteestä" näkökentän keskipisteen lähellä. Näkökenttäpuutos alkaa laajeta muutaman minuutin kuluttua, ja usein muodostuu sokea puoliympyrä (oikealle tai vasemmalle). Puoliympyrän reuna on rosoinen (siksak-kuvio), ja puoliympyrän koon kasvaessa sahanterää muistuttava murtoviiva tulee kulmikkaammaksi ja epäsäännöllisemmäksi. Koko näköpuutosalue siirtyy lopuksi näkökentän toiselle puolelle ja katoaa ennen päänsäryn alkamista. Lievässä muodossa näköhäiriö voi olla esim. valonvälähdyksiä silmien edessä, vilkkuvia valoja näkökentän laidoilla tai sokeita pisteitä tai alueita näkökentässä. Yleensä näköhäiriö on näkökentässä esiintyvä näöntarkkuudeltaan heikentynyt alue (skotooma), tai sitten sahanterän muotoinen monivärinen kuvio, mutta näköhäiriö voi olla muunkinlainen. Muita näköaistiin liittyviä auraoireita voivat olla mm. vaikeus kohdistaa katse, välkkyvät viivat. Luettaessa teksti näköaistiin liittyvä häiriö ilmenee aluksi rivien "hyppimisenä" tai "katoamisena", tai sitten osaa sivusta ei pystytä näkemään kunnolla. Joskus näköaistin auraoire jättää jälkikuvan, joka muistuttaa säröytynyttä tuulilasia. Sahalaitakuvioiden migreeniauran merkitsi muistiin ensimmäisenä lontoolainen lääkäri John Forhergill 1700-luvulla nimittäen sitä "linnoitusmaiseksi kirjoksi", koska värikäs murtoviiva muistuttaa linnoituksen vallisarvia ylhäältä katsottuna. Hormeesi
Hormeesiteoria on kiistanalainen yleisenä myrkyllisten aineiden tai säteilyn annosvasteen kuvaajana. Sitä on puoltanut erityisesti amerikkalainen tutkija Edward Calabrese. Calabresen ajatus on, että pienillä annoksilla elimistön puolustusmekanismit käynnistyvät jo, ennen kuin kemikaalista tai säteilystä on haittaa, ja tämä puolustautuminen on itse asiassa hyödyksi. Esimerkiksi vitamiinien, kivennäisaineiden ja lääkkeiden osalta ilmiö onkin kiistaton: jollakin annostasolla ne ovat yksilölle hyödyllisiä, liian suurina annoksina haitallisia ja myrkyllisiä. Tällöin hyödyt ja haitat kohdistuvat usein, mutta eivät aina, eri kohteeseen. Mätäkuu
Mätäkuun perinne juontaa alkunsa jo tuhansien vuosien takaa muinaisesta Mesopotamiasta, jolloin kesän kuumin aika tunnettiin koiranpäivien nimellä. Nimensä tuo kolmisen viikkoa kestänyt aika oli saanut Canis Majorin eli Ison koiran tähtikuviosta ja sen kirkkaimmasta tähdestä Siriuksesta eli Koirantähdestä, joka heinäkuun puolenvälin jälkeen tulee pois Auringon takaa ja alkaa näkyä aamuisin juuri ennen auringonnousua. Tätä sanotaan Siriuksen "heliakiseksi nousuksi". Käsite koirakuu on alun perin syntynyt Mesopotamiassa. Myös egyptiläisille Siriuksen näkyminen oli tärkeä, koska silloin alkoivat Niilin tulvat. Roomalaiset nimittivät ajanjaksoa nimellä "dies caniculares". Histamiini-intoleranssi
Diamiinioksidaasi DAO on entsyymi, jota elimistö tuottaa pilkkomaan ruoan sisältämää histamiinia mahasuolikanavassa. Histamiini-intoleranssissa elimistön oma DAO-entsyymin tuotanto ei ole riittävää ja histamiinia pääsee elimistöön aiheuttamaan oireita. Diamiinioksidaasia saa apteekeista ja luontaistuotekaupoista kapseleina, joita voi ottaa yhtä aikaa histamiinipitoisen ruuan kanssa estämään histamiinista aiheutuvia oireita. Mayhem
Mayhem "(sekasorto)" on brittiläisessä tapaoikeudessa tahallista silpomista siten, että henkilöä vahingoitetaan, jotta hän ei voi puolustautua taistelussa. Ahtaamman laintulkinnan mukaan se edellytti silmän tai raajan vahingoittamista, kun taas korvan ja nenän poistamista ei pidetty riittävän vammauttavana. Rikoksen nimitys laajeni myöhemmin käsittämään kaikenlaisen silpomisen, vahingoittamisen ja lamaamisen millä tahansa välineellä. Sana on peräisin muinaisranskan kielen sanasta "mahaing". Krooninen väsymysoireyhtymä
ME-tauti diagnosoidaan Suomessa edelleen usein virheellisesti mielenterveyden häiriöksi, vaikka tutkijat todistivat jo 2000-alussa, ettei kroonisen väsymysoirehtymän aiheuttama työ- ja toimintakyvyn lasku ole yhteydessä mielenterveyshäiriöiden esiintymisen kanssa. Tämä liittynee siihen, että lääkäriseura Duodecimin vuonna 2006 julkaisema artikkeli ohjeistaa diagnosoimaan virusinfektiota seuraava väsymysoireyhtymän mielenterveyshäiriöksi nimeltä neurastenia eli heikkohermoisuus. Artikkelin sisältämää vanhentunutta tietoa ei ole korjattu, vaikka julkaisusarjan myöhemmät artikkelit kumoavat ajatuksen sairauden psykiatrisesta luonteesta. Myalginen enkefalomyeliitti saatetaan diagnosoida myös somatisaatiohäiriön (ent. "hysteerinen neuroosi") tai (konversiohäiriön (ent. "konversiohysteria") F44 nimellä kulkevaksi psykiatriseksi sairaudeksi F45.0. Maadoittuminen
Maadoittuminen on käsitteenä yleistynyt 2010-luvulla ja sen taustalla vaikuttava luontomystinen ideologia voidaan nähdä vastareaktiona kaupungistumiselle. Aatteen kannattajat näkevät ihmisen erkaantumisen luonnosta ihmisten henkisen pahoinvoinnin syynä ja pyrkivät mietiskelyn avuin tavoittamaan ihmisen luonnollista ympäristöä. Teknisesti mietiskelyn kautta maadoittuminen on mahdollista liittää aasialaiseen mielenrauhaa tavoittelevaan meditaatioperinteiseen. Myös Amerikan alkuperäiskansojen tiedetään kuvanneen ihmisen ja luonnon välistä yhteyttä yliluonnollisin keinoin. Migreeni
Laajan amerikkalaisen väestötutkimuksen mukaan 14,6 prosenttia naisista ja 4,8 prosenttia miehistä sairasti migreeniä. Keskimääräisesti noin 10 prosenttia väestöstä sairastaa migreeniä, ja sitä esiintyy kaiken ikäisillä ihmisillä, myös lapsilla. Migreeniä esiintyy pääasiassa 25-50-vuotiailla; se on yleisimmillään 30–40-vuotiaista jopa 20 prosentilla.). Aurallisen eli vanhahtavan ilmaisun mukaan "klassisen" migreenin osuus migreeneistä on noin 10 prosenttia ja aurattoman migreenin noin 80 prosenttia. Lasten migreenin esiintyvyys arvioitiin noin 4 prosentiksi sekä vuonna 1990 että 2000-luvun alussa. Lasten migreenit ovat kuitenkin kaksinkertaistuneet viimeisten 20 vuoden aikana. Lapsuusiän migreenin esiintyvyys on pojilla tyttöjä suurempi, oftalmopleginen eli silmähermon toimintaan liittyvä migreeni on yleisintä nuorilla pojilla ja basilaarinen eli aivorunkoperäinen migreeni nuorilla tytöillä. Krooninen väsymysoireyhtymä
Krooninen väsymysoireyhtymä, viralliselta nimeltään myalginen enkefalomyeliitti, ME ("suom. lihaskipuja aiheuttava ja myeliiniä tuhoava aivo-selkäydintulehdus") tai virusinfektiota seuraava väsymysoireyhtymä, on neurologinen kalsiumkanavasairaus, jolle on ominaista pitkäaikainen; yleensä kuukausia tai vuosia kestävä uupumustila tai uupumisalttius sekä rasituksen jälkeinen huonovointisuus. Sairauteen liittyy usein myös kognitiivisen suorituskyvyn laskua, huonovointisuutta, särkyjä ja unihäiriöitä. Kyseessä on reuman kaltainen pitkäaikainen neurologinen autoimmuunisairaus, jossa ei nimestä huolimatta esiinny aina lihaskipuja. Puhtaus ja vaara
Puhtaus ja vaara ("Purity and Danger") on Mary Douglasin kirjoittama kirja, joka edustaa teorialtaan symbolista antropologiaa. Kirjassaan Douglas esittää teoriansa ihmisen ajattelusta: miten siihen liittyvät käsitykset puhtaudesta ja saastumisesta. Douglasin teoria on kategoriateoreettinen. Hänen mukaansa ihminen näkee maailman kategorioiden kautta. Kategorioiden rakentaminen synnyttää kuitenkin anomalioita eli poikkeuksia ja epäsäännöllisyyttä, jotka voivat esiintyä yhteisön ajattelussa kulttuurista riippuen joko uhkana tai voimavarana. Usein anomaliaan liitetään uskomus pyhyydestä tai saastaisuudesta, puhtaasta tai epäpuhtaasta. Alexius Meinong
Meinong tunnetaan kuitenkin parhaiten olioteoriastaan ("Über Gegenstandstheorie", 1904), joka oli seurausta hänen intentionaalisuutta koskevista ajatuksistaan. Teoria perustui havaintoon siitä, että on mahdollista ajatella jotakin oliota, vaikkei sitä ole olemassa. Koska tällaisiin olioihin voidaan viitata, niillä täytyy olla jonkinlainen olemassaolo. Paikkaa, jossa tällaiset asiat olisivat olemassa, on joskus kutsuttu ”Meinongin viidakoksi”. Uskonnon alkuperä
Meemiteoria on teoria kulttuurievoluutiosta, jonka avulla sen kannattajat yrittävät selittää myös uskonnon alkuperän. Tunnetuimpia meemiteoreetikoita ovat meemin käsitteen kehittäjä biologi Richard Dawkins, psykologi Susan Blackmore ja filosofi Daniel Dennett. Psykotismi
Psykotisismin uskotaan liittyvän dopamiinitasoihin.. Toinen biologinen korrelaatti psykotismille on matala monoamiinioksidaasitaso. Beta-hydroksylaasi, kortisoli ja noradrenaliini aivo-selkäydinnesteessä näyttävät myös vaikuttavan psykotismitasoon. Eysenckin teoreettinen pohja mallilleen oli saksalaisen psykiatrin Heinrich Neumannin esittämä teoria, Einheitspsychosen ("psykoosien ykseys"). Narratologia
Kerronnan puheen esittämisestä käytetään Platonin "Valtion" kolmannesta kirjasta tuttua käsiteparia diegesis ja mimesis. Mimesis viittaa puheen suoraan esittämiseen. Se tarkoittaa myös kirjallisuuden kykyä esittää tai jäljitellä todellisuutta. Diegesis tarkoittaa puheen epäsuoraa esittämistä. Plagiointi
"Merriam Webster Online" -sanakirja määrittelee plagioinnin () seuraavasti: Suomessa Tutkimuseettinen neuvottelukunta on määritellyt plagiarismin seuraavasti:
"Luvatonta lainaamista ("plagiarism") on jonkun toisen julkituoman tutkimussuunnitelman, käsikirjoituksen, artikkelin tai muun tekstin tai sen osan esittäminen omanaan."
Neuvottelukunta tarkentaa määritelmää erottamalla anastamisen (engl. "misappropriation") ja plagioinnin erillisiksi vilpin muodoiksi. Anastaminen on "tutkijalle luottamuksellisesti esitetyn alkuperäisen tutkimusidean, -suunnitelman tai -havaintojen oikeudetonta esittämistä tai käyttämistä omissa nimissään". Saharasia
Saharasia on James DeMeon saman nimisessä kirjassaan esittelemä teoria, jolla hän pyrkii selittämään nykymaailmassa ilmenevän ihmisten väkivaltaisen käytöksen, sotaisuuden, miesvaltaisuuden, lasten huonon kohtelun ja naisten seksuaalisen alistamisen alkuperää. Anomalia (taloustiede)
Tutkijat Jegadeesh ja Titman (1993) toteavat, vastoin Eugene Faman (1970) tehokkaiden markkinoiden hypoteesiä, että osakkeiden menneitä tuottoja seuraamalla voidaan saavuttaa riskikorjattua tuottoa ylittävää "epänormaalia tuottoa". Jegadeesh ja Titman (1993) jakoivat osakkeet "voittajiin" ja "häviäjiin" viimeaikaisen menestyksen perusteella. Heidän varsin yksinkertaisen momentum-strategian tavoitteena oli ostaa "voittajia" ja myydä "häviäjiä", sillä oletuksella että hyvät osakkeet jatkaisivat viimeaikaista menestystään ja huonot osakkeet jatkaisivat viimeaikaista häviämistään. Jegadeeshin ja Titmanin (1993) havaitseman momentum-ilmiön on selitetty olevan seurausta sijoittajien alireagoinnista uutisiin. Migreeni
Migreeni on yksi toiminnallisista (ilman selkeää elimellistä syytä aiheutuvista; primäärinen päänsärky) äkillisen päänsäryn muodoista ja vanhimpia ihmiskunnan tuntemista sairauksista. Arkeologisten löytöjen perusteella on arveltu, että sitä on hoidettu kallonporauksella muun muassa Etelä-Amerikassa ja muinaisessa Egyptissä. Ensimmäinen tiedossa olevan kuvauksen migreenistä on tehnyt Hippokrates vuonna 400 eaa. Noin vuonna 200 jaa. aleksandrialainen lääkäri Aretaios kuvasi migreenityyppisen päänsäryn nimeten sen hemikraniaksi. 1700-luvulla lontoolainen lääkäri John Forhergill kuvasi joitakin näköhäiriöitä kutsuen niitä "linnoitusmaiseksi kirjoksi" ja epäili, että hänen oman migreeninsä syy olisi suklaa. Lääkkeistä otettiin migreenin hoidossa käyttöön ergotamiini 1800-luvun loppupuolella. Nykyaikainen migreenitutkimus alkoi 1900-luvun puolivälin tienoilla. Triptaanit ovat tulleet käyttöön migreenin hoidossa 1990-luvulla. Bayesin teoreema
missä Mammalogia
Mammalogia eli nisäkästiede on eläintieteen osa-alue, joka tutkii nisäkkäitä. Mammalogia lähestyy nisäkkäitä monista eri lähtökohdista. Tutkimus voi koskea esimerkiksi nisäkkäiden rakennetta, toimintaa, kehityshistoriaa, käyttäytymistä, taksonomiaa tai kesyjen nisäkkäiden hoitoa ja jalostusta. Se voidaan jakaa edelleen nisäkäsryhmien tai -lahkojen mukaan. Mimir
Mimir tai "Mimer" on skandinaavisessa mytologiassa viisain aasa-jumalista. Hänen uskottiin myös olevan vedenhenki. Jumalten sodan jälkeen aasat lähettivät Mimirin vaaneille panttivangiksi. Vaanit kuitenkin katkaisivat Mimirin kaulan saatuaan selville, että aasat olivat petkuttaneet heitä. Sitten he lähettivät Mimirin pään aasoille.
Odin balsamoi pään yrteillä ja antoi sille voimakkailla loitsuilla puhekyvyn. Mimirin pää asetettiin vartioimaan lähdettä maailmanpuu Yggdrasilin juurella. Odin käykin myöhemmin useaan otteeseen kysymässä Mimirin neuvoa eri asioihin. Osansa viisaudesta Odin koettaa saada myös juomalla Tiedon lähteen vettä. Tämän tehdäkseen hänen täytyy uhrata toinen silmänsä, joka jää lähteen pohjalle symboliseksi osoitukseksi viisauden hinnasta. Nosematoosi
Nosematoosi on mehiläisten loistauti, jonka aiheuttaja on "Nosema apis" -itiöeläin. Tartunta tapahtuu loisten tahrimien ulosteiden välityksellä, ja taudin esiintymiseen vaikuttavat ympäristötekijät, kuten pesän rauhallisuus ja ruokinta. Loiset pesiytyvät aikuisten mehiläisten suolistoon vaurioittaen suoliston limakalvoa ja vaikeuttaen ravintoaineiden imeytymistä. Nosematoosi aiheuttaa usein myös ruoansulatuskanavan häiriöitä, mikä näkyy mehiläiskennojen tahriintumisena. Sairauden seurauksena näkyy mehiläisten eliniän laskua ja mehiläiskunnan heikentyminen. Misofonia
Syitä misofonian puhkeamiselle ei tiedetä, mutta vuonna 2017 Newvastlen yliopistossa julkaistun tutkimuksen perusteella potilaiden aivojen otsalohkoissa näkyi muutoksia. Potilailla oli yliaktiivisuutta etummaisessa aivosaaressa, jonka tehtäviin kuuluu fyysisten aistiärsykkeiden yhdistäminen tunteisiin. Immunologia
Immuunitauteja on monia eri tyyppejä. Immuunijärjestelmän synnynnäisenä vajavuutena pidetään krooninen granulomatoosi. Hankittu immuunipuutos AIDS on lähes vääjäämättä HIV-infektion loppuvaihe. Immuunijärjestelmän liikaherkistymisinä pidetään allergioita. Joissain immuunijärjestelmän sairauksissa immuunipuolustus kääntyy omaa elimistöä vastaan (autoimmuunisairaudet). Esimerkkejä ovat nivelreuma, systeeminen punahukka eli SLE, Hashimoton tyreoidiitti sekä neurologian piiriin kuuluvat MS-tauti ja myastenia gravis. Myös lapsuusiän diabeteksen syntyyn arvellaan omalla immuunipuolustuksella olevan merkitystä, ehkä virusinfektion seurauksena. Melanooma
Yleisin perinnöllinen melanoomille altistava sairaus on FAMMM-oireyhtymä ("Familial atypical multiple mole-melanoma syndrome"). Oireyhtymässä on kyse autosomaalisesti dominantisti periytyvästä alttiudesta saada kehoon runsaasti atyyppisiä eli epätyypillisiä luomia. Mikroskooppisesti tarkasteltuna luomissa nähdään melanosyyttien dysplastisia muutoksia, alueellisia tulehdussolukertymiä ja dermiksen uudissuonimuodostusta. Luomet muodostuvat usein ihoalueelle, joka ei altistu auringonvalolle. FAMMM-oireyhtymän perineillä henkilöillä on suurentunut riski saada melanooma tai muu pahanlaatuinen kasvain, esimerkiksi haimasyöpä.Breslow'n luokitus on vuonna 1970 kehitetty järjestelmä, jossa melanoomakasvain luokitellaan paksuuden mukaan. Luokituksessa määritetään mikroskooppitutkimuksessa melanooman paksuus millimetreinä. Breslow'n paksuusluokka on eräs tärkeimmistä melanooman ennustetekijöistä: alle yhden millimetrin paksuisten melanoomien kohdalla viiden vuoden kuluttua elossa ovat lähes kaikki potilaat, kun taas yli neljän millimetrin paksuisissa kasvaimissa eloon jää noin puolet, olettaen että kasvain ei ole ehtinyt toteamisvaiheessa levitä muualle elimistöön. Mystiikka
Mystiikka (kreikan sanasta "μυω", "muo", ’vaikeneminen’) on jumaluuden välittömään yhteyteen pyrkivä uskonnollisen elämän muoto. Mystiikka tarkoittaa elämäntapaa, jossa pyritään saavuttamaan välitön yhteys Jumalaan tai jumalaan, perimmäinen todellisuus tai henkinen totuus.Uskonnolliset mystikot yleensä ajattelevat, että jokapäiväisten ilmiöiden takana on olemassa syvempi, perustavampi olemassaolon taso. Tästä tasosta voidaan käyttää useita eri nimityksiä, kuten jumala, äärimmäinen todellisuus, universaali läsnäolo, voima tai prinsiippi, ja se on mahdollista kokea suoraan. Tämä kokemus voi olla ekstaattinen ilmestys, theosis, jumaluuden tai universaalin prinsiipin suora kokeminen, nirvana, valaistuminen, satori, samadhi ja niin edelleen. Usein tähän liittyy myös tuntemus itsen kadottamisesta ja yhteydestä kaikkeuteen, sekä tunne rauhasta, ilosta ja siunauksesta. Distigmiini
Distigmiini (markkinointinimi Ubretid) on systeemisesti käytettävä, ohimenevästi vaikuttava antikoliiniesteraasi, jota käytetään myasthenia graviksen, sekä suoliston ja virtsarakon atonian hoidossa. Suomessa käytettäviä ohimenevästi vaikuttavia antikoliiniesteraaseja ovat distigmiinin lisäksi fysostigmiini ja neostigmiini. Rakenteellisesti distigmiinin muodostaa kaksi pyridostigmiinimolekyyliä hiilivetyketjun liittämänä. Imitaatio
Imitaatio eli jäljittely on keskeinen länsimaisen estetiikan tradition käsite. Imitaation ja mimesiksen avulla on yritetty teorisoida taiteellisen ilmaisun oleellista osaa, ominaisuutta joka erottaa taideteokset muista ilmiöistä, sekä niistä lukuisista tavoista, joilla koemme ja reagoimme niihin. Itseohjautuvuusteoria
Itseohjautuvuusteoria (self-determination theory, suomennettu myös nimillä itsemääräämisteoria ja itsemääräytymisteoria) on Richard M. Ryanin ja Edward L. Decin luoma teoria ihmisen motivaatiosta, hyvinvoinnista ja psykologisista perustarpeista. Itseohjautuvuusteorian ytimessä on ajatus ihmisestä aktiivisena toimijana, joka pyrkii toteuttamaan itseään ja itse valitsemiaan päämääriä. Teoria rakentuu sisäisen ja ulkoisen motivaation dikotomian ympärille. Talassemia
Tauti on yleinen erityisesti Välimeren maissa asuvien keskuudessa, ja tämä maantieteellinen seikka onkin syy taudin nimelle: Thalassa (θάλασσα) on kreikkaa ja tarkoittaa merta, Haima (αίμα) taas tarkoittaa verta. Euroopassa tapauksia on eniten Kreikassa (mukaan lukien Kreikan saaret), paikoin Italiassa (erityisesti Etelä-Italiassa), Sisiliassa, Sardiniassa, Maltalla ja Korsikalla. Kyproksella ja Kreetalla on taudin kantajia erityisen runsaasti. Myös muissa Välimeren lähivaltioissa on runsaasti talassemiaa sairastavia, esimerkiksi Lähi-idässä, Pohjois-Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Maailman suurin keskittymä taudin kantajia on Malediiveilla (18 prosenttia väestöstä). Minamata-tauti
Minamata-tauti tai Minamata-sairaus (, joskus Chisso-Minamata -tauti ) on elohopeamyrkytyksen aiheuttama neurologinen oireyhtymä. Oireisiin kuuluvat ataksia, käsien ja jalkojen puutuminen, lihasheikkous, supistunut näkökenttä, kuulovaurio ja puhehäiriö. Vakavimmissa tapauksissa vaikeat psykiatriset oireet, halvaus, kooma ja kuolema seuraavat viikoissa ensimmäisten oireiden esiinnyttyä. Taudilla on myös synnynnäinen muoto, joka kohdistuu sikiöihin. Mystiikka
Mystisismi käsitetään usein uskonnolliseksi ilmiöksi, mutta mystisiksi kutsuttuja kokemuksia voi tapahtua riippumatta uskonnon harjoittamisesta tai henkilön uskonnollisuudesta. Tällainen kokemus voi olla yllättävä ja tapahtua täysin ennakoimattomasti. Mystisen kokemuksen voi aiheuttaa myös taiteellinen tai tieteellinen innoitus tai jopa psyykkinen häiriö. Selittämättömyys on mystiselle kokemukselle ominaista, ja mystisiä kokemuksia onkin usein vaikea pukea sanoiksi. Sanaa "mystiikka" voidaan käyttää tarkoittamaan mystisten kokemusten tietoista ja järjestelmällistä etsintää. Mystiseen kokemukseen päästäkseen mystikko yleensä käyttää tiettyjä menetelmiä, joita voivat olla muun muassa mietiskely, jooga, askeesi, paasto, rukous tai mantra. Westermarck-ilmiö
Westermarck-ilmiö on suomalaisen Edvard Westermarckin teoria, jonka mukaan henkilöt eivät tunne luontaista sukupuolista vetoa kasvukumppaneihinsa, kuten sisaruksiinsa. Westermarck arveli, että kyseessä on biologisen evoluution tuottama vaisto, jonka tarkoituksena on estää sisäsiittoisuutta ja insestiä. Westermarck siis vastusti Sigmund Freudin psykoanalyyttista teoriaa, jonka mukaan lapsilla on luontainen taipumus oidipuskompleksiin ja muihin insestikuvitelmiin. Psykoanalyysi on kuitenkin Westermarckin kanssa samalla kannalla sikäli, että psykoseksuaalisen kehityksen lopputuloksena pidetään insestikammoa; Westermarck ei ottanut kantaa siihen, millainen kehitysprosessi johtaisi insestikammoon ja mikä olisi lähtötilanne. Mimesis
Mimesis ( 'jäljittely') on keskeinen taiteen teorian käsite. Sillä tarkoitetaan luonnon tai todellisuuden jäljittelyä ja esittämistä taiteen keinoin. Masennus
Masennus on yleisin sairauslomaan johtava diagnoosi: se on syynä kolmasosasta puoleen määrätyistä sairauslomista. Osa masennusdiagnoosin saaneista sairastaa masennuksen sijaan todellisuudessa jotain muuta sairautta kuten loppuunpalamista tai homealtistuksesta johtuvaa monikemikaaliyliherkkyyttä. Tämä johtuu siitä, että Kansaneläkelaitos ei hyväksy uupumusta eikä monikemikaaliherkkyyttä sairausloman syyksi. René Girard
Girard esitteli teoriansa mimeettisestä halusta ensimmäisen kerran esikoisteoksessaan "Mensonge romantique et vérité romanesque" (1961), mutta ajatus on säilynyt keskeisenä hänen koko tuotannossaan. Hänen myöhempien ajatustensa voidaan katsoa perustuvan tähän ideaan. Myasthenia gravis
Tyypillisesti käytetään lääkkeitä jotka lisäävät asetyylikoliinin tehoa hermo-lihasliitoksessa. Tällainen on esimerkiksi, neostigmiini, joka vaikuttaa inhiboimalla asetyylikoliinia pilkkovaa asetyylikoliiniesteraasia. Lisänä voidaan käyttää autoimmuunireaktiota vaimentavaa lääkitystä. Joissain tapauksissa saatetaan turvautua myös tymektomiaan eli kateenkorvan poistoleikkaukseen. Peniskateus
Peniskateus (saks. "Penisneid") on psykoanalyyttiseen teoriaan sisältyvä käsitys, jonka mukaan miehen ulkoiset sukupuolielimet herättävät naisissa kateutta ja alemmuudentunnetta. Tyttöjen psyykkiseen ja seksuaaliseen kehitykseen vaikuttaa tyttöjen havainto siitä, ettei heillä ole siitintä.
”Tyttö tulee panneeksi merkille veljensä tai kanssaan leikkivän pojan silmäänpistävän, suureksi pyrkivän peniksen, oivaltaa sen heti oman pienen ja piilevän elimensä vastineeksi ja lankeaa siitä hetkestä peniskateuden pauloihin. – – Hänen mielipiteensä ja päätöksensä on samassa selvä: hän on nähnyt sen, hänellä ei ole sitä, hän tahtoo sen.” Skientologia
Skientologia pohjautuu dianetiikkaan, itsekasvatusoppiin, jonka L. Ron Hubbard esitteli vuonna 1950 teoksessaan "Dianetics: The Modern Science of Mental Health" (suom. "Dianetiikka – nykyajan tiede mielenterveydestä"). Dianetiikka pyrkii korvaamaan psykiatrian ja psykologian tarjoamat vakiintuneet näkemykset mielenterveydestä ja sen hoidosta. Dianeettinen hoito ja itsensä kehittäminen perustuu kahdenkeskisiin istuntoihin, "auditointeihin". Niiden tarkoitus on paikantaa ja parantaa ihmismielessä piileviä haitallisia muistijälkiä, "engrammeja". Istuntojen apuna käytetään usein valheenpaljastuslaitteen kaltaista "E-mittaria". Pyjamantaskupuhe
Pyjamantaskupuheen nimellä tunnetaan pääministeri Urho Kekkosen 23. tammikuuta 1952 Maakansa-lehdessä julkaisema ulkopoliittinen kannanotto, jossa ehdotettiin pohjoismaista puolueettomuusliittoa solmittavaksi Suomen ja Neuvostoliiton välille solmitun YYA-sopimuksen jatkoksi. Tämä ehdotus sai aikaan Suomessa hallituskriisin, sillä sosialidemokraatit närkästyivät siitä, ettei Kekkonen ollut etukäteen informoinut heitä riittävästi artikkelin sisällöstä. Pyjamantaskupuheen nimi tuli siitä, että Kekkosen oli alun perin tarkoitus pitää aiheesta puhe Mynämäellä, mutta tämä puhetilaisuus peruttiin Kekkosen jouduttua yllättäen sappikivileikkaukseen (toisten lähteiden mukaan kysessä oli suolisolmutapaus). Kekkonen viimeisteli kuitenkin puheen tekstin sairaalassa ollessaan, ja se julkaistiin Maakansassa haastattelun muodossa. Kekkosen pyjamantaskupuhe oli yksi merkittävimpiä Suomen turvallisuuspolitiikan kannanottoja 1950-luvulla. ASMR
ASMR () tarkoittaa autonomisia, rauhoittavia aistielämyksiä. Kokemuksia on kutsuttu myös aivo-orgasmeiksi. Ihmiset saavat näitä tuntemuksia etenkin kuulon, näön ja tuntoaistin kautta rauhallisissa tilanteissa. Kaikki ihmiset eivät tunne ASMR-tuntemuksia. ASMR voi ilmetä myös erikoisena kihelmöivänä tunteena, jonka voi tuntea eri puolilla kehoa.
Moni ihminen kokee ASMR-kokemuksia, kun kuulee jonkun puhuvan rauhallisesti. Reaktio on joillakin voimakkaampi, mikäli puhe on kuiskintaa. Kaikenlaiset hiljaiset ja hennot äänet voivat aiheuttaa reaktioita, kuten esimerkiksi pintojen raapiminen tai kirjan kansien koputtaminen sormenpäillä. Systeemiteoria
Systeemien teoria on poikkitieteellistä järjestelmien tutkimusta tavoitteena löytää sellaisia periaatteita, joita voidaan soveltaa kaikentyyppisten systeemien käsittelyyn eri tutkimusaloilla. Termillä ei ole vielä täysin vakiintunutta merkitystä. Sitä voidaan kuitenkin pitää systeemiajattelun erikoistapauksena ja yleistyksenä yleisestä systeemitieteestä, joka muodostaa systeemisen näkökulman. Systeemien teorian käsite on saanut alkunsa Ludvig von Bertalanffyn yleisestä systeemiteoriasta. Sitä on sovellettu myöhemmin muilla alueilla kuten toimintojen teoriassa ja sosiaalisten systeemeitten teoriassa. Kiasma (rakennus)
Tällöin Suomessa elettiin syvintä lama-aikaa. Ulkomaalaisen arkkitehdin menestyminen tärkeässä kilpailussa oli monelle suomalaiselle arkkitehdille kova koettelemus. "Chiasma"-ehdotus herätti arkkitehtipiireissä ankaraa arvostelua. Vastaavaa ammattidebattia arkkitehtuurista ei Suomessa koettu sitten Dipolin valmistumisen 1960-luvulla. Arvokeskustelun lisäksi kyse oli myös arkkitehtien edunvalvonnasta. Hollin ehdotuksesta löydettiin suunnitteluvirheitä ja monenlaisia puutteita. Sitä pidettiin leikittelevänä, jopa kevytmielisenä. Suomessa ei oltu totuttu arkkitehtuurissa veistoksellisiin ratkaisuihin. Ennen Kiasmaa Raili ja Reima Pietilän suunnittelema Tampereen kaupungin pääkirjasto "Metso" oli saanut kielteisiä arvioita nimenomaan veistoksellisuudestaan. Seuraavaksi syytettiin kaupunkisuunnittelijoita ja kilpailuinstituutiota. Sen jälkeen arkkitehdit alkoivat pitää Kiasmaa kiinnostavana rakennuksena, mutta sijoituspaikkaa pidettiin vääränä. Lopuksi kiisteltiin Mannerheimin patsaasta. Arkkitehdit eivät olleet enää siinä mukana, vaan käytiin kansalaiskeskustelua siitä, oliko uusi rakennus sopiva patsaan taustaksi. Museota vastustavaan adressiin kerättiin nimiä vuonna 1994. Monistressiteoria
Monistressiteoria on teoria, jolla selitetään metsien kuolemia tai huonoa kuntoa monen eri tekijän avulla. Monistressiteorian mukaan ympäristötekijöiden yhteisvaikutus heikentää puita ja voi aiheuttaa jopa metsäkuoleman. Matti Virtanen (sosiologi)
Sosiologina Virtanen tunnetaan erityisesti sukupolvitutkijana ja saksalaisen sosiologin Karl Mannheimin tuntijana. Väitöskirjassaan "Fennomanian perilliset" (2001) Virtanen käyttää ja kehittää edelleen Mannheimin klassista sukupolvikäsitystä soveltaen sitä yksilöiden ja kansakunnan elämään. Tämä Suomen poliittinen elämäkerta kuvaa miten sodat vuosina 1809, 1918, 1939–40 ja 1941–44 nostivat kukin esiin oman teemansa: suomen kielen, demokratian ja hyvinvointivaltion. Pysyvänä teemana vuodesta 1809 asti on säilynyt fennomania, jonka sisällä on kolme isoa teemaa: Venäjä, valtio ja suomen kieli. Virtanen analysoi fennomanian tradition kantajia, heidän avainkokemuksiaan ja niistä nousevaa tarvetta muutokseen, jonka tuloksena on nykypäivän Suomi. Metafiktio
Metataidetta – taulua taulussa, näytelmää näytelmässä, romaania romaanissa – nimitetään myös sisäkkäisteoksiksi. Ranskalainen termi "mise en abyme" tulee lähelle metafiktion käsitettä. Sitä on tutkinut Lucien Dällenbach väitöskirjassaan "Le Récit spéculaire. Contribution à l'étude de la mise en abyme" (1977). Sana "abyme" tarkoittaa sananmukaisesti vaakunakilven keskusta, joka sisältää samat kuvat kuin kilven ulommainen reuna. André Gide otti tämän sanan käyttöön kuvaamaan sisäkkäisteoksia. Dällenbach lainaa Giden kirjoitusta vuodelta 1893, jossa tämä luettelee erilaisia sisäkkäisteoksia: William Shakespearen "Hamletissa" on näytelmä näytelmän sisällä ja J. W. von Goethen "Wilhelm Meisterin oppivuosissa" sisäkkäisteos on marionettikohtaus tai linnanjuhlat. Monoamiinioksidaasi
Monoamiinioksidaasi (lyhennetään MAO) on entsyymi, joka katalysoi monoamiinien oksidaatiota synaptisesti epäaktiiviseen muotoon, ja näin saa ne lopettamaan toiminnan. Näitä entsyymeitä löytyy mitokondrion ulkomembraaniin kiinnittyneenä useimmista kehon soluista ja ne kuuluvat flaviiniryhmän sisältäviin amiinioksidoreduktaasi proteiiniperheeseen. Monoamiinioksidaasin löysi Mary Bernheim maksasta ja nimesi sen tyramiini oksidaasiksi. Prospektiteoria
Prospektiteoria (engl. "Prospect Theory") on psykologiaa sekä taloustieteitä yhdistävä käyttäytymistaloustieteellinen malli inhimillisestä päätöksenteosta epävarmuuden vallitessa. Prospektiteorian ovat kehittäneet psykologi Daniel Kahneman ja kognitiotieteilijä Amos Tversky vuonna 1979 julkaistussa tieteellisessä artikkelissa nimeltä "Prospect Theory: An Analysis of Decision under Risk". Tutkijoiden Kahneman & Tversky (1979) kehittämä prospektiteoria on heidän mukaansa "sopivampi" deskriptiivinen vaihtoehto kuvaamaan taloudellisten toimijoiden päätöksentekoa, kuin taloustieteen normatiivinen valtavirtanäkemys "odotetun hyödyn teoriasta". Tutkijoiden mukaan sijoittajat tekevät ennemminkin päätöksiä perustuen voittojen ja tappioiden mahdolliseen arvoon, kuin itse lopputulokseen. Kahneman & Tversky (1979) perustelevat myös, että näihin sijoituspäätöksiin päädytään odotetun hyödyn teorian aksioomien orjallisen noudattamisen sijaan heuristisia prosesseja hyödyntämällä. Toisin kuin normatiiviset teoreettiset mallit, jotka pyrkivät määrittelemään sitä miten asioiden tulisi olla, deskriptiivinen prospektiteoria yrittää havainnollistaa sitä miten taloudelliset toimijat oikeasti tekevät päätöksiä rahoitusmaailmassa. Teoria on ollut keskeisessä roolissa niin sanotun "behavioristisen rahoituksen" koulukunnan synnyssä, ja sitä on myös kuvailtu "mullistavaksi" tai "uraauurtavaksi". Psykologi Kahneman palkittiin työstään taloustieteiden Nobel-palkinnolla vuonna 2002 yhdessä laboratorio-oloissa tehtäviin kokeisiin erikoistuneen Vernon Smithin kanssa. Lapamato
Lapamato on suolinkaisen ja väkäpäisen heisimadon ohella yksi ihmiselle vaarallisimmista suolistoloisista. Lapamadon tiedetään olevan syy muun muassa päänsärkyyn ja krooniseen migreeniin. Suomalainen Johan Wilhelm Runeberg ja tarttolainen Gustaf Reyher osoittivat vuonna 1886, että lapamatoinfektio aiheuttaa ihmisessä myös huonovointisuutta ja megaloblastista eli suurisoluista anemiaa. Kyseessä on B-vitamiinin puutteesta johtuvaa pernisiöösi anemia eli näivetysveritauti. Lapamato voi aiheuttaa edellä mainittujen oireiden lisäksi muun muassa huimausta, jatkuvaa nälkää, laihtumista, voimattomuutta, ruokahaluttomuutta, ripulia, sydänoireita, ummetusta, vatsakipua, vatsan turvotusta ja väsymystä. Mitokondriosairaus
MELAS:ia pidetään yleisimpänä mitokondriosairautena. Sairauden nimi on lyhenne sairauden englanninkielisestä nimestä "mitochondrial encephalopathy with lactic acidosis and stroke-like episodes" eli maitohappoasidoosia ja sairauskohtauksia aiheuttava mitokondriosairaus. MELAS aiheuttaa oireita ensisijaisesti aivoissa ja lihaksissa, koska ne toimivat eniten oksidatiivisen aineenvaihdunnan varassa. MELAS:in oireita ovat muun muassa maitohappoasidoosi ja aivojen toiminnan heikentyminen. Lievempiin taudinkuviin kuuluvat diabetes, migreeni, kuulonalenema tai silmän verkkokalvon sairaus. MELAS voi aiheuttaa myös aineenvaihdunnallisia ongelmia ja kehitysviivästymää. Taudinkuva voi vaikeutua iän myötä ja erityisesti aineenvaihdunnallisissa stressitilanteissa. MELAS johtuu mitokondrion DNA:n pistemutaatiosta. Osa mutaation kantajista on kuitenkin oireettomia. Nominalismi
Nominalismi on käsiterealismin eli ominaisuus-olemassaolokäsityksen vastakohta. Käsiterealismi katsoo, että kun käytämme sellaisia kuvaavia käsitteitä kuin 'kissa' tai 'vihreä', näiden käsitteiden muodot ovat todella olemassa itsenäisenä maailmasta, jonkinlaisessa abstraktissa todellisuudessa. Nominalismi puolestaan katsoo, että yleiskäsitteiden kuvaamilla ideoilla ei ole erillistä olemassaoloa mielikuvituksemme ulkopuolella. Kiraliakeskus
Kiraliakeskus on atomi, johon on liittynyt usea keskenään erilainen atomi tai atomiryhmä siten, että keskusatomin lähialue on epäsymmetrinen eli kemian termein kiraalinen. Yksi tai useampi kiraliakeskus voi tehdä koko molekyylistä kiraalisen, jolloin sillä voi olla enantiomeerejä tai diastereomeerejä. Kaikki kiraliakeskuksen tai -keskuksia omaavat molekyylit eivät kuitenkaan välttämättä ole kiraalisia. Tällöin ne ovat mesoyhdisteitä. Homeopatia
Eräs ehkä vaikeimmin ymmärrettävistä homeopatian käsitteistä on oppi miasmoista, joka yksinkertaisimmillaan tarkoittaa yksilön sairastumistaipumusta. Laajemmin ajateltuna kyseessä on Hahnemannin tapa luokitella kroonisia sairauksia. Oppia miasmoista Hahnemann kehitteli potilastyönsä pohjalta 12 vuoden ajan ennen sen julkaisua kirjassaan "Die chronischen Krankheiten" (Krooniset sairaudet) v. 1828 Hän määritteli kolmen toisistaan poikkeavan miasman olevan perustana useimpien kroonisten sairaustilojen kehitykseen. Psoriittinen, sykoottinen ja syfiliittinien miasma ovat se maaperä, josta myös akuutit sairaudet syntyvät tämän ajattelun mukaan. MAUSS
MAUSS ("Mouvement Anti-Utilitariste dans les Sciences Sociales") on ranskalainen tutkijaryhmä. Sen tavoitteena on järjestelmällisesti murtaa taloustieteellisten teorioiden filosofisia perusteita. Ryhmä on saanut inspiraationsa 1900-luvun alun ranskalaissosiologista Marcel Maussista jonka kuuluisin teos on "Lahja" (1925). Parasympatomimeetit
Lihasheikkoutta aiheuttavan myasthenia gravis -autoimmuunisairauden hoitoon käytetään distigmiiniä ja neostigmiiniä; Suomessa ainoastaan distigmiiniä. Sairaudessa muodostuu motorisen päätelevyn nikotiinireseptoreihin kiinnittyviä autovasta-aineita, minkä seurauksena päätelevyjen lepopotentiaalit laskevat viidennekseen normaalista. Sairauden syyt ovat epäselvät. Antikoliiniesteraasit poistavat oireet, mutta eivät paranna sairautta. Sairauden hoitoon on muitakin mahdollisuuksia kuin antikoliiniesteraasit. Piisami
Piisami ("Ondatra zibethicus") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva suurikokoinen ja pitkähäntäinen, pääosin vedessä elävä myyrälaji, jota on istutettu turkiseläimeksi myös Suomeen. Piisami on Ondatra-suvun ainoa laji. Mittateoria
Mittateoria on matematiikan ala, joka tutkii sigma-algebroja, mittoja, ulkomittoja, mitallisia funktioita ja integraaleja. Mittateoriaa käytetään erityisen paljon analyysissä ja todennäköisyyslaskennassa. Mikrobiteoria
Mikrobiteoriaa ehdotettiin 16. vuosisadan puolivälissä ja sen uskottavuus kasvoi tieteellisten löytöjen kautta 17. vuosisadan ja 19. vuosisadan loppupuolen välillä. Se syrjäytti aikaisempia selityksiä sairauksille, kuten Galenoksen miasmateorian. Osteopatia
Vuonna 2010 Britanniassa julkaistun, manuaalisia hoitoja käsittelevän laajan tieteellisen katsauksen mukaan manipulaatio- ja mobilisaatiohoito on vaikuttavaa hoitoa aikuisten akuutissa, subakuutissa ja kroonisessa alaselkäkivussa, migreenissä, niskaperäisessä päänsäryssä ja huimauksessa. Manipulaatio/mobilisaatiohoito todettiin samassa katsauksessa vaikuttavaksi hoidoksi useissa raajojen kiputiloissa ja liikerajoituksissa. Rintarangan manipulaatio/mobilisaatio todettiin vaikuttavaksi hoidoksi akuutissa ja subakuutissa niskakivussa. Katsauksen mukaan pelkän manipulaation tai mobilisation vaikuttavuudelle ei löydetty näyttöä niskakivussa, iskiaskivussa, selän keskiosan kivussa, jännityspäänsäryssä, häntäluun kivuissa, leukanivelen kivuissa, fibromyalgiassa, PMS- oireissa tai keuhkokuumeessa.
Edelleen katsauksessa todettiin, että selkärangan manipulaatio ei ole lumehoitoa tehokkaampaa astman tai kuukautiskipujen hoidossa. Selkärangan manipulaatiolla ei todettu olevan lisähyötyä primäärisen hypertension hoidossa ruokavaliohoidon lisänä. Lasten välikorvan tulehduksen ja yökastelun hoidossa manipulaatiohoidosta ei ole selvää näyttöä. Lasten astman ja koliikin hoidossa manipulaatio/mobilisaatiohoidosta ei ole sen enempää hyötyä kuin lumehoidosta.
Katsauksessa todettiin hieronnan olevan vaikuttavaa hoitoa kroonisen alaselkäkivun ja niskakivun hoidossa. Hieronnan vaikuttavuudesta ei voitu osoittaa selvää näyttöä polven nivelrikossa, myofaskiaalisessa kipuoireyhtymässä, fibromyalgiassa, migreenityyppisessä päänsäryssä tai PMS-oireistossa. Koliikissa ja astmassa lapsilla hieronnan vaikuttavuudesta ei ole selvää näyttöä. Miessakit
Vuonna 2017 alkaneen MASI-hankkeen tarkoituksena on tukea isien toimintakykyä ja hyvinvointia perheissä, joissa toisella tai molemmilla vanhemmista on masennusta tai masennustyyppistä oireilua. Varsinaista masennusdiagnoosia ei tarvita. MASI on suunnattu niille isille, jotka kokevat toimintakykynsä ja jaksamisensa olevan kovilla. Työskentelyn tavoitteena on jäsentää omaa tilannetta ja antaa keinoja oman elämänhallinnan ylläpitämiseen sekä isyyden haasteisiin asiakkaan omista lähtökohdista. Hanke keskittyy sekä käytännön auttamistyöhön että uuden tiedon tuottamiseen ja yhteiskunnallisen tietoisuuden lisäämiseen aiheesta. Tietoisuus
Joidenkin mielenfilosofien mukaan fenomenaaliseen kokemukseen liittyy niin sanottu ”selitysaukko”. Esimerkiksi Colin McGinn on omaksunut mysterianismin, jonka mukaan sitä ei voida ratkaista. David Chalmers on arvostellut puhtaasti fysikaalisia selontekoja henkisestä kokemuksesta perustuen siihen, että filosofiset zombit ovat loogisesti mahdollisia. Toiset mielenfilosofit ovat puolestaan ehdottaneet erilaisia spekulatiivisia teorioita, kuten kvanttimieli, erilaisia aika-avaruudellisia ja sähkömagneettisia tietoisuuden teorioita, ja refleksiivinen monismi, selitysaukon täytteeksi selittämään aivotoimintojen ja kokemuksen vastaavuus. Mielenfilosofisen emergentismin mukaan tietoisuus syntyy aivotoimintojen monimutkaisuudesta. ”Emergenssillä” viitataan uusiin ilmiöihin, jotka ”ilmaantuvat” tai ”nousevat esiin” fysikaalisesta perustasta ikään kuin synergisesti ilman, että näiden kahden välistä yhteyttä olisi tarkemmin määritelty. Itsensä havaitsemisen teoria
Itsensä havaitsemisen teoria on sosiaalipsykologi Daryl Bemin kehittämä teoria, jonka mukaan ihmisen asenteet ovat päätelmiä, joita he tekevät omasta käytöksestään. Nämä ihmisen omat kuvaukset käytöksestään voivat sitten sisäistyä käyttäytymissäännöiksi. Teorian mukaan henkilö voi esimerkiksi havaita pitävänsä täysjyväleivästä, koska syö sitä jatkuvasti. Teoria on yksi kolmikomponenttimallin äärimmäisimmistä sovelluksista. Tutkimusten mukaan on olemassa näyttöä siitä, että emootiot määräytyvät ainakin osittain sen mukaan kuinka henkilö havaitsee fysiologisen vireystilansa syyt. Psykiatrian vastaisuus
Suuntaus on kuitenkin hiipunut, kun monien poikkeavuuksien taustalta on löytynyt lääketieteellistä vahvistusta ja samanlaisia psyyken häiriöitä on löydetty myös läntisen psykiatrian ulkopuolelta. Siten mielensairauksien olemassaoloa ei enää kyseenalaisteta. Suomessa suuntauksen ilmentymiä oli muun muassa Marraskuun liike, ja sitä käsiteltiin monissa julkaisuissa, kuten "Aatteet pois ja vaatteet" ja Goffmanin teoksen suomennoksessa "Minuuden riistäjät". Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (2013 alkaen)
The Intercept -lehti ja Wikileaks paljastivat informaatiota maista, joiden kommunikaatioita kerätään osana MYSTIC -valvontaohjelmaa. The Intercept raportoi 19. toukokuuta, että NSA tallentaa ja arkistoi lähes jokaisen mobiilipuhelun Bahamassa SOMALGET -nimisellä järjestelmällä, joka on osa MYSTIC -valvontaohjelmaa. Joukkovalvonta on tapahtunut ilman Bahaman hallituksen lupaa.
The Intercept raportoi myös, että NSA sieppaa matkapulehuiden teletunnistetietoja Keniassa, Filippiineillä, Meksikossa ja viidennessä maassa. He eivät paljastaneet viidettä maata johtuen "uskottavasta huolesta, että niin tekeminen voisi johtaa väkivaltaisuuksiin". Wikileaks julkaisi lausunnon 23. toukokuuta, jossa he väittivät, että nimeämätön maa on Afganistan. Psykosomatiikka
Psykosomatiikka on lääketieteellinen ja psykologinen käsite henkisen ja ruumiillisen hyvinvoinnin välisestä yhteydestä. Henkiset sairaudet kuten masennus ja normaalit tunnereaktiot kuten ahdistus voivat aiheuttaa psykosomaattisia fyysisiä oireita. Homeopatia
Sairauksien ilmenemistä eri miasmojen kautta tulee homeopatiassa tarkastella muutoksena elinvoiman tason vaihtelussa. Kullakin miasmalla on omanlaisensa heikkous tai taipumus tietyntyyppisiin sairauksiin. Mikäli potilaan elinvoima on esim. stressin vuoksi heikentynyt ja hän altistuu ulkoisista syistä tai käyttäytymisellään edesauttaa altistumista mm. patogeenisille mikrobeille, miasmaattisesta perimästään johtuen hän sairastuu miasmalle ominaiseen tapaan. Miasman vaikutus on sitä voimakkaampi mitä heikompi henkilön perusvitaliteetti on. Myasthenia gravis
Sairauksen tarkka kulku vaihtelee, mutta se alkaa usein silmälihasoireilla: kaksoiskuvina ja silmäluomen roikkumisena. On tavallista, että oireet ovat aamulla lievemmät. Sairaus voi rajoittua silmälihaksiin (noin 15 % potilaista), tai yleistyä muille alueille. Infektiot voivat aiheuttaa myasthenia gravis -oireiden äkillisen pahenemisen, "myasteenisen kriisin". Myasthenia graviksesta kärsiville voi ilmaantua tymoomia, kateenkorvasta lähtöisin olevia kasvaimia. Ne ovat yleensä hyvänlaatuisia. Neostigmiini
Neostigmiini (Glycostigmin, Robinul-Neostigmin, Prostigmin) on yleisin myasthenia graviksen hoitoon käytettävä antikoliiniesteraasi. Lisäksi sitä käytetään anestesiologiassa kumoamaan epäsuorien perifeeristen lihasrelaksanttien aiheuttamaa poikkijuovaisten lihasten lamaannustilaa. Neostigmiini vaikuttaa voimakkaasti motoriseen päätelevyyn. Mimas
Mimaksen huomattavin piirre on valtava, 130 kilometrin läpimittainen törmäyskraatteri nimeltään Herschel kuun löytäjän mukaan. Herschelin läpimitta on lähes kolmasosa koko kuun halkaisijasta; kraatterin reunavallit ovat noin 5 km:n korkuisia, osa sen pohjasta ulottuu 10 km:n syvyydelle, ja sen keskushuippu kohoaa 6 km kraatterin pohjan yläpuolelle. Jos Maassa olisi suhteessa samankokoinen kraatteri, olisi sen oltava halkaisijaltaan yli 4 000 km eli Kanadaa leveämpi. Kraatterin muodostanut törmäys on lähes hajottanut koko kuun; Mimaksen vastakkaisella puolella on nähtävissä halkeamia jotka saattavat olla peräisin šokkiaalloista, jotka ovat kulkeneet kuun läpi. Kivikasvot Show
Maitonaama on gansterimusikaali, joka kertoo kieltolain ajasta Yhdysvalloissa. Nuori mies lähtee etsimään töitä kaupungista ja päätyy töihin rikollisliigaan, joka jakelee maassa laitonta viinaa. Työn ohella hän löytää elämänsä rakkauden... Mystiikka
Neurotieteilijät ovat esittäneet erilaisia teorioita mystisten kokemusten synnyn syistä, mutta asiaa ei ole tutkittu vielä kovinkaan paljon. Yhden teorioiden ryhmän mukaan mystiset ajatukset syntyvät aivojen tietyn alueen aktivoitumisessa, ja toisen ryhmän mukaan ne syntyvät estojen poistumisen kautta. Tutkimuksissa on havaittu, että mystiset kokemukset lisääntyvät, kun ihmisaivojen otsa- ja ohimolohkojen rajoittavat toiminnot eivät toimi normaalisti. Niiden estojen purkautuessa ihminen mahdollisesti etsii hämmentäville kokemuksille yliluonnollisia selityksiä. Myameri
Myameri eli myavaihe on Itämeren nykyisen vaiheen geologinen nimitys. Nimitys on annettu rannikoilla elävän hietasimpukan ("Mya arenaria") mukaan. Hietasimpukka on levinnyt Itämereen vasta historiallisella ajalla. Kaksikamarisuus (psykologia)
Kaksikamarisuus eli bikameralismi psykologiassa on Julian Jaynesin esittämä hypoteesi, jonka mukaan muinaisajan ihmisten tiedolliset toiminnot jakautuvat kahteen aivojen osaan, joista toisen koettiin "puhuvan" ja toinen kuuntelevan ja tottelevan. Täten ihmisillä olisi ollut "kaksikamarinen mieli". Jaynes esitti teoriansa vuonna 1976 ilmestyneessä kirjassaan "The Origin of Consciousness in the Breakdown of the Bicameral Mind". Hänen mukaansa jokseenkin kaikilla ihmisillä oli tällainen kaksikamarinen mieli vielä noin 3 000 vuotta sitten. Melioidoosi
Melioidoosi eli valeräkätauti, josta toisinaan käytetään myös nimitystä Whitmoren tauti (kapteeni Alfred Whitmoren mukaan, joka ensimmäisenä esitti taudin kuvauksen), on gram-negatiivisen "Burkholderia pseudomallei" -bakteerin aiheuttama tartuntatauti. Bakteeri viihtyy maaperässä ja vedessä. Taudista on kansanterveydellisesti merkittävää haittaa levinneisyysalueillaan, erityisesti Thaimaassa ja Australian pohjoisosassa. Taudista on olemassa sekä akuutti että krooninen muoto. René Girard
Mimeettinen väkivalta synnyttää tilanteen, jota Girard kutsuu "erojen poispyyhkiytymiseksi": todelliset erot, joita yksilöiden välillä on havaittavissa, alkavat kadota ja yksilöt muistuttavat toisiaan yhä enemmän, mitä tulee todellisiin, ei pintapuolisiin eroihin. Yksilöt alkavat muistuttaa toistensa kaksoisolentoja, kuin kaksi verikoston kehään ("blood-feud") ajautunutta sukua. Girardin mukaan yksilöllisessä kulttuurissa näennäiset erot kasvavat samalla kun todelliset erot häviävät. Tuollaisessa tilanteessa ei mimeettisen halun sokealle seuraamiselle ja siitä kumpuavalle kilpailulle ja väkivallalle ole mitään esteitä. Girard arvioikin monien nykyajan ongelmien kumpuavan nimenomaan mimeettisestä väkivallasta. Ihmistieteitä – Girard kritisoi erityisesti psykoanalyysia ja Claude Lévi-Straussia – ja moderneja ideologioita hän taas syyttää siitä, että he ovat sokeita tälle ja tulkitsevat sen väärin. Melioidoosi
Melioidoosia on tutkittu myös sen varalta, että sitä käytettäisiin biologiseen sodankäyntiin. Yhdysvaltain tautienhallinnasta vastaava viranomainen CDC luokittelee sen bioterroriaineena B-luokkaan kuuluvaksi. Yhdysvalloissa tutkittiin "B. pseudomallein", kuten myös sen sukulaisen "B. mallein", joka aiheuttaa räkätautia, käyttöä bioaseena. Aseen valmistukseen sitä ei kuitenkaan koskaan käytetty. Myös Neuvostoliiton on raportoitu testanneen "B. pseudomallein" käyttöä bioaseena. Mikropsia
Mikropsia on neurologinen häiriötila, joka saa ihmisen näkemään kohteet pienempinä kuin ne todellisuudessa ovat. Häiriö ei vaikuta silmän toimintaan, ainoastaan aivojen tapaan käsitellä näköinformaatiota. Mikropsia saattaa johtua migreenista, epilepsiasta tai psykedeelisistä huumeista (LSD, psilosybiini). Uskontokritiikki
Dosentti Marjaana Lindemanin johtaman tutkimuksen ”Taikauskon vetovoima” mukaan käsitykset, joita on nimitetty joko taikauskoksi, paranormaaliksi, yliluonnolliseksi tai maagiseksi eli taikuudeksi, ovat kaikki yksi ja sama asia. Yliluonnollisia uskomuksia voidaan parhaiten selittää yksilön taipumuksella nojautua lapsuudenaikaisiin, eriytymättömiin käsityksiin todellisuudesta. Näissä käsityksissä sekoitetaan elottomien, elollisten ja mielellisten asioiden keskeiset ominaisuudet. Aikuisilla nämä sekaannukset voivat toimia tieteellisen tiedon rinnalla. Voidaan puhua yleisestä taipumuksesta uskoa yliluonnollisiin ilmiöihin. Vaikka koulutustaso selkeästi vähentää yliluonnollisia uskomuksia, se ei kuitenkaan aina itsellään riitä kumoamaan voimakasta taikauskoista tunneperäistä vakaumusta. Lindeman kysyy: ”Löytyykö tieteen historiasta esimerkkiä, jossa taikausko olisi osoittautunut todeksi tai yliluonnollinen tieteelliseksi? Ei löydy. Uusi tieto ei koskaan ole vienyt meitä lähemmäs yliluonnollista vaan aina poispäin siitä.” Kiinan maitojauheskandaali
Elimistön proteiineissa (aminohapoissa) on typpeä keskimäärin 16 %. Maidon yhtenä laatukriteerinä pidetään proteiinipitoisuutta, jota mitataan typpipitoisuutena. Lisäämällä maitoon vedellä jatkettua melamiinia (jossa typen massaosuus on huomattavat 69 %), saadaan maidon ”proteiinimäärää” kohotettua ja tuloja kasvatettua, kun maitotuotteiden tilavuutta voidaan huomattavasti kohottaa typpipitoisuuden alentumatta. Melamiini vaurioittaa munuaisia. Esimerkiksi kissoilla melamiini erittyy virtsaan ja saa aikaan polyuriaa (runsasta virtsaneritystä), proteinuriaa (virtsan mukana erittyy liikaa proteiinia), virtsakiteitä, virtsakiviä ja pahimmillaan munuaisten tubulusolujen nekroosin (solukuoleman) sekä uremian (munuaisten vajaatoiminta) ja jopa kuoleman. Metafysiikka
Mielen luonne, sen suhde aineelliseen ruumiiseen ja yleensäkin sen paikka pohjimmiltaan fysikaaliseksi ymmärretyssä kaikkeudessa on eräs mielenfilosofian keskeisiä ongelmia. 1600-luvulla René Descartes ehdotti substanssin olevan dualistista, eli mielen (tai sielun) ja ruumiin olevan olennaisesti erilaisia. Tästä seurasi ongelma siitä, kuinka nämä kaksi ovat vuorovaikutuksessa toistensa kanssa. Tätä kutsutaan mielen ja ruumiin ongelmaksi. Kartesiolaisen dualismin lisäksi aihetta on lähestytty kaksi perusainesta eli substanssia olettaen muun muassa okkasionalismissa, jonka mukaan välittäjänä toimii Jumala. Nykyaikana substanssidualismi on suurimmaksi osaksi menettänyt kannatuksensa, vaikka se ei olekaan kokonaan hävinnyt. Myasthenia gravis
Myasthenia gravis on lihasheikkoutta ja -väsyvyyttä aiheuttava autoimmuunisairaus, joka kohdistuu hermo-lihasliitokseen. Ayahuasca
Peter Gow on tutkinut arawakia puhuvaa Piro -heimoa, joiden ayahuascan kollektiivinen (miehille rajattu) käyttö liittyy keskeisesti metsästysonnen takaamiseen. Pirojen mytologiassa ayahuascalla, samoin kuin monilla muilla merkittävillä kasveilla ja eläimillä kuten jaguaarilla, on ”äiti”, joka on ko. kasvin tai eläimen perimmäinen olemus. 
Suomalaisessa kansanuskossa käsitteellä emuu tai lajinhaltija viitataan usein vastaavaan ideaan eläinten ja kasvien äidistä. Uskonnon alkuperä
Niin sanottu mimeettinen teoria yleisnimi teoreettiselle kokonaisuudelle, jota sen kehittäjä René Girard sovelsi selittäessään uskonnon alkuperää aluneperin vuonna 1971 ranskaksi julkaistussa teoksessaan Väkivalta ja pyhä. Meemiteoreetikoiden tavoin mutta heistä riippumatta Girard katsoi mukaan ihminen on olemuksellisesti toisia ihmisiä jäljittelevä eläin. Mutta toisin kuin meemiteoreetikot, Girard kiinnitti huomiota siihen, miten ihmiset jäljitellessään toisiaan jäljittelevät myös toinen toistensa haluja. Tämä johtaa halujen jatkuvaan suuntautumiseen samoihin kohteisiin, mikä taas johtaa konflikteihin. Girardin mukaan mimesis voi johtaa herkästi kriiseihin, joissa konflikti eskaloituu ryhmän jäsenten päätyessä mimeettisen halun kautta kaikki haluamaan objekteja, joita he eivät voi jakaa. Kriisi ratkeaisi siihen, että kaikki ryhmän jäsenet kääntyvät yhtä jäsentä vastaan ja murhaavat tämän "syntipukkina". Näin syntipukin murhaamisen kautta rauha palaisi yhteisöön. Lukuisissa toisistaan riippumattomissa kulttuureissa ja mytologioissa tavattava ihmisuhrin käytäntö on Girardin mukaan "alkumurhan" ritualisoitunutta toistoa. Homeopatia
Hahnemann päätteli ihmisten sairauskertomuksia analysoidessaan sairastumistaipumuksen olevan perimän kautta kerrostunut. Selvitystyön pohjana oli tarkka listaus hänen kaikkien hoitamiensa potilaiden vanhempien ja isovanhempien sairauksista. Hahnemann huomasi pian miasmeihin liittyvän tietynlaisia oireita, joihin hän päätyi antamaan oirekokonaisuuden kattavia lääkeaineita tai nosodeja. Oireita tukahduttavat hoitomenetelmät kasvattavat henkilön alttiuttaa sairastua sairauksiin, jotka palautuvat useampaan miasmaan. Autismi
Teoria alkoi saada mainetta vuonna vuonna 1985, kun julkaistiin tutkimus, jossa kehitysvammaiset autistilapset suoriutuivat muita kehitysvammaisia lapsia selvästi huonommin mielen teoriaa mittaavasta testistä. Monet tutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että huono suoriutuminen mielen teoriaa mittaavista tehtävistä ei johdukaan yksilön autistisista piirteistä, vaan vaikeudesta ymmärtää monimutkaisia kieliopillisia rakenteita. Mielen teorian hallintaa on tutkittu sittemmin myös ei-kielellisillä koeasetelmilla. Yhden tutkimuksen mukaan autistilapset eivät pärjäisi myöskään kuvalliseen ilmaisuun perustuvassa mielen teoriaa mittaavassa testissä. Toisen tutkimusten mukaan autistilasten suoriutuminen oli yhtä hyvää kuin sellaisten lasten, joilla on ainoastaan kielellisiä vaikeuksia muttei autismia ja kolmannen tutkimuksen mukaan autistilapset selviytyvät kyseisistä testeistä jopa neurotyypillisiä lapsia paremmin. Skitsofrenia
On tutkittu, että biomedikaalinen mielikuva skitsofreniasta vahvasti perinnöllisenä aivojen toimintahäiriönä on yhteydessä leimaantumiseen. Yhteensä kaiken kaikkiaan 14 maata kattavan 22 tilastollisen ja kuusi maata kattavan 17 kokeellisen tutkimuksen pohjalta on laskettu, että biologisista kausaalisista selitysmalleista 90 % on yhteydessä negatiivisiin asenteisiin suhteessa skitsofreniadiagnoosin saaneisiin ihmisiin. Psykososiaalisista kausaalisista selitysmalleista taas 92 % on yhteydessä positiivisiin asenteisiin suhteessa skitsofreenikkoihin. Esimerkiksi eräässä saksalaisessa tutkimuksessa huomattiin, että usko skitsofreniaan "aivosairautena" ja vahvasti perinnöllisenä häiriönä olivat yhteydessä mielikuviin skitsofreenikoista vaarallisina sekä haluun pysyä etäällä skitsofreniaa sairastavista ihmisistä. Erään kokeellisen tutkimuksen mukaan biologisten selitysmallien tarjoaminen katsojille hallusinaatioita ja harhaluuloja kuvaavan videon yhteydessä lisäsi merkittävästi katsojien negatiivisia asenteita, jotka liittyivät psykoottisten oireiden oletettuun vaarallisuuteen ja ennakoimattomuuteen. Porttikontrolliteoria
Muita kiputeorioita ovat muun muassa australialaisen Geoff Maitlandin kehittämä Brickwall-teoria ja englantilaisen Louis Giffordin kehittämä MOM (Mature organism model) teoria. Brickwall-teoria esittää, että potilaan lääketieteellinen diagnoosi, biomekaniikka, fysiologia, anatomia ym. teoreettiset seikat eivät useastikaan selitä potilaan vaivoja ja kliinisiä löydöksiä. MOM-teoria jakaa kivun kolmeen eri osaan: Input, Processing ja Output. Input-kipuun kuuluvat perifeeriset nosiseptiivinen kipu eli kudosvauriokipu ja neuropaattinen kipu. Processing-kipu eli sentraalinen kipu johtuu keskushermoston kivunkäsittelyjärjestelmän muutoksista. Output merkitsee kivusta johtuvia elimistön motorisia, vegetatiivisia, neuroimmunologisia, neuroendokriinisiä sekä sensorisia muutoksia. Kipupotilas kärsii usein samanaikaisesti useampia MOM-teorian kivun osista. Hieromasauva
Usein siteerataan Rachel Mainesin väitettä (1998), että 1800-luvun lääkärit käyttivät jatkuvasti sähkövibraattoreita stimuloimaan orgasmin naispotilaille hoitaakseen näiden hysteriaa. Kaksi tutkijaa kävi läpi Mainesin kirjan viitteet, eikä löytänyt yhdestäkään niistä minkäänlaista todistetta väitteelle. He pitävät Mainesin kirjaa varoittavana esimerkkinä akateemisen laadunvalvonnan epäonnistumisesta. Jo aiemmin Mainesin väitteitä oli pidetty virheellisinä. Mianseriini
Mianseriini on tetrasyklinen masennuslääke (TeCA). Lääkkeen kehitti lääkeyhtiö Organon, ja kauppanimellä "Tolvon" mianseriinihydrokloridina aine on ollut hoitokäytössä ainakin 1970−luvun lopulta lähtien. Mianseriinista kehitettiin edelleen mirtatsapiini, joka on nykyään eräs kaikkein eniten käytettyjä masennuslääkkeitä SSRI-valmisteiden ohella. Mianseriinin annosvahvuus on samaa luokkaa kuin mirtatsapiinin. Mielen teoria
Mielen teorian kehittymistä testataan muun muassa ns. "Sally-Anne-tehtävällä" ja "valheellisilla valokuvilla" . Sally-Anne-tehtävässä Sally laittaa lelun laatikkoon ja lähtee huoneesta. Sitten Anne tulee ja siirtää sen toiseen paikkaan. Lapsilta kysytään, mistä Sally etsii lelua tullessaan takaisin. Kolmivuotias yleensä arvelee, että sieltä mihin Anne sen laittoi, mutta jo nelivuotias tajuaa, että siitä laatikosta, mihin Sally sen laittoi. Kolmivuotiaista juuri kukaan ei anna oikeaa vastausta, mutta he katsovat aluksi oikeaan suuntaan eli Sallyn laatikkoa kohden. 
Mielen teoria kehittyy autismin kirjon lapsilla usein muita hitaammin, ja kehitysvammaiset autistilapset suoriutuvat siksi muita kehitysvammaisia lapsia huonommin Sally-Anne tehtävästä. Aikuisilla aspergereilla ei kuitenkaan esiinny tutkimusten mukaan vaikeuksia mielen teorian hallinnassa. Dromomania
Dromomania (kreikan sanasta "dromos" (δρóμος) 'tie, suunta') on harvinainen mielenterveyshäiriö, jossa potilaalla on hallitsematon tarve vaeltaa paikasta toiseen. Historian kenties tunnetuin esimerkki on ranskalaisen, armeijasta kotiutetun "Jean-Albert Dadasin" tapaus. Lähteiden mukaan Dadas vaelsi ainakin Prahaan, Berliiniin, Moskovaan ja Wieniin toteuttaessaan pakkomiellettään. Kun tapaus uutisoitiin sanomalehdissä vuonna 1886, oli seurauksena muutaman vuoden kestänyt mutta itsekseen sammunut dromomaniaepidemia. Melanooma
Tärkein melanooman ennusteeseen vaikuttava tekijä on Breslow'n luokitus eli kasvaimen paksuus millimetreinä, jos tauti ei ole ehtinyt lähettää etäpesäkkeitä. Melanooman haavautuminen eli ulseraatio on huonomman ennusteen merkki, sillä se kertoo kasvaimen aggressiivisesta kasvutavasta. Levinneessä taudissa imusolmukkeissa olevat mikrometastaasit eli vain mikroskoopin avulla havaittavat etäpesäkkeet merkitsevät parempaa ennustetta kuin paljaalla silmällä näkyvät makrometastaasit. Ihossa tai ihonalaisessa kudoksessa olevat etäpesäkkeet viittaavat huonompaan ennusteeseen, ja kaikkein huonoin ennuste on sisäelimiin levinneellä taudilla. Melanooman sijainti vaikuttaa myös ennusteeseen, sillä raajoissa sijaitsevien kasvainten ennuste on parempi kuin niska-hartiaseudulla olevien. Kuitenkin 80 % melanoomapotilaista kuolee johonkin muuhun kuin melanoomaansa Meemi
Meemi ( < , mimesis) on idea, käyttäytymismalli, tyyli tai käyttötapa, joka leviää kulttuurissa henkilöltä toiselle. Se on kulttuurinen ja viestinnällinen kopioituja eli replikaattori. Käsitettä "meemi" käytti ensimmäisenä Richard Dawkins vuonna 1976 kirjassaan "Geenin itsekkyys". Esimerkkeinä meemeistä Dawkins luettelee ”sävelmät, ajatukset, hokemat, vaatemuodit, saviruukkujen ja rakennusten kaarten muodot”. Antaessaan keksinnölleen nimeä hän halusi ”substantiivin, johon sisältyy kulttuurin välittymisen yksikön eli "matkimisen" yksikön idea”. Migreeni
Suurimmalla osalla migreenipotilaista migreenitila provosoituu korkeintaan kerran kuukaudessa ja 15 prosentilla vähintään kahdesti kuukaudessa. Pieni määrä henkilöistä, joilla on migreenialttius, sairastaa migreenikohtauksen yli 8 kertaa kuukaudessa. Migreenin hoitotasapainon saavuttamisen kannalta, mikä tarkoittaa henkilön parasta mahdollista elämänlaatua mahdollisimman vähin hoidosta aiheutuvin haitoin, on tärkeää sen vaikeuden eli haitta-asteen selvittäminen. Migreenin haitta-aste voidaan selvittää ns. MIDAS ("migraine disability assessment", "migreenihaitan arviointi") -haastattelulla, jossa pisteytetään henkilölle kolmen kuukauden aikana migreenistä aiheutunut haitta työssä, kotona ja vapaa-ajalla. MIDAS-kyselyssä lasketaan yhteen päivät, joissa on migreenin vuoksi menetetty toimintakyky kokonaan tai yli 50-prosenttisesti, päänsärkypäivät ja kivun voimakkuus kipuasteikolla 1-10 viimeisen kolmen kuukauden aikana. Hoidon tarpeen arvioidaan kokonaispistemäärän mukaan seuraavasti: 0-5 pistettä: hoidon tarve vähäinen tai hoitoa ei tarvita, 6-10 pistettä: lääkehoito tilannekohtaista, 11-20 pistettä: toimintakyvyn alenema on suuri, ja tarvitaan pikainen lääkärin suorittama hoitokartoitus ja pisteet yli 20: toimintakyvyn aleneminen on erittäin suuri ja tarvitaan lääkärin suorittama hoitokartoitus ja nopea hoidon aloitus. 
MIDAS-kyselyn ovat kehittäneet neurologian professori Richard B. Lipton Albert Einsteinin lääketieteellisestä yliopistosta New Yorkista (Albert Einstein College of Medicine, New York, NY) ja epidemiologian apulaisprofessori Walter F. Stewart Johns Hopkinsin yliopistosta Baltimoresta (Johns Hopkins University, Baltimore, MD). MIDAS-haastattelu on luotettavuudeltaan diagnoosin apuvälineenä kohtauspäivyriä eli niin sanottua "migreenipäiväkirjaa" vastaava. Skitsofrenia
Skitsofreniaa on pitkään pidetty aivojen dopamiiniin liittyvänä sairautena. Dopamiiniteorian mukaan keskushermoston välittäjäaine dopamiinin liiallinen aktiivisuus aiheuttaa harhaluuloja, aistiharhoja ja ajatushäiriöitä, kun taas sen passiivisuus johtaa tiedonkäsittelyn häiriöihin ja tunteiden latistumiseen. Skitsofrenian lääkehoito perustuu dopamiiniteoriaan. 1980-luvulla esitetyn glutamaattiteorian mukaan kyse on sen sijaan välittäjäaine glutamaatista. Tutkimustulokset ovat olleet vaihtelevia, joten oireet saattavat kummuta useiden keskushermoston välittäjäaineiden toimintahäiriöiden yhdistelmistä.