Onko ihmisen kehossa steroleja?
Stanolit
Kiistatonta näyttöä ei ole stanoleiden jatkuvan käytön toimivuudesta ateroskeleroottisten sydän- ja verisuonitautien ehkäisyssä tai käytön vähentävän kuolleisuutta näihin tauteihin. Huolimatta stanolien (ja sterolien) mahdollisesta haitallisuudesta näiden päätyessä verenkiertoon, on joissakin eläinkokeissa havaittu valtimonkovettumataudilta suojaava vaikutus ja siksi muun muassa EAS ("European Atherosclerosis Society") suosittelee korkean riskin ryhmiin kuuluvia harkitsemaan stanolien käyttöä tarvittaessa, mutta kehottaa kiinnittämään huomiota pitkäaikaisiin kliinisiin tutkimuksiin pohjautuvan tiedon vähyyteen. Sterolit
Steroliin voi olla esteröintireaktion kautta liitettynä rasvahappo, jolloin sterolia kutsutaan steroliesteriksi. Sterolit ja niiden esterit alentavat tutkitusti veren LDL-kolesterolia, siten mahdollisesti ehkäisten muun muassa sepelvaltimotautia, mutta tästä vaikutuksesta ihmisillä ei ole laajojen kliinisten tutkimusten puutteen vuoksi suoria todisteita. Steroliestereitä löytyy erityisesti niin kutsutuista terveysvaikutteisista elintarvikkeista niihin lisättyinä. Steroleita alettiin esteröidä 1990-luvulla, jotta niiden vesiliukoisuus ruokiin ja ravintolisiin paranisi. Sterolit
Käytettäessä 0.8 g lisättyjä steroliestereitä päivittäin, on tyypillinen veren LDL-pitoisuuden lasku noin 6%. Isommat annokset johtavat suurempiin alenemiin. 6% vastaa laskennallisen teorian mukaan 15% kuolleisuuden alenemaa sepelvaltimotautiin ikävuodesta 40 eteenpäin ja 6-10% alenemaa ikävuodesta 70 eteenpäin. Meta-analyysit eivät kuitenkaan ole selvästi osoittaneet sterolien käytön vaikuttavan kuolleisuuteen vähentävästi tai lisäävästi. Myös yksittäisten soluilla, eläimillä ja ihmisillä suoritettujen kokeiden tulokset ovat olleet ristiriitaisia. Muun muassa EAS ("European Atherosclerosis Society") suosittelee kuitenkin korkean riskin ryhmiin kuuluvia henkilöitä harkitsemaan stanolien käyttöä tarvittaessa, mutta kehottaa kiinnittämään huomiota pitkäaikaisiin kliinisiin tutkimuksiin pohjautuvan tiedon vähyyteen. Sterolit
Äärimmäisen harvinaista sitosterolemiaa potevien ei kannata käyttää steroleita, sillä tauti johtaa sterolien kertymiseen vereen, jossa kohonneet pitoisuudet aiheuttavat ateroomien muodostumista. Raskaana olevien tai imettävien naisten ei suositella käyttävän steroleita vaikka kasvisterolien haitallisesta vaikutuksesta lapseen ei ole näyttöä. Sterolit
Yhteensä 2 g steroliestereitä päivässä on useimmiten suositeltu annos tiettyjen sydän- ja verisuonitautien riskiryhmään kuuluville henkilöille. Sterolit kannattaa ottaa ruuan kanssa, sillä tämä tehostaa niiden vaikutusta. 2 g määrillä ei ole havaittu pitkäaikaisissa kokeissa ihmisillä haittavaikutuksia. 1.5–2 g/päivä vähentää enimmillään veren LDL-kolesteroli pitoisuutta 7–10% erilaisissa ihmisryhmissä ilman vaikutusta HDL pitoisuuksiin.
Skvaleeni
Skvaleeni on kaikkien steroidien esiaste. Skvaleenista muodostuu lanosterolia, josta steroidit kehittyvät. Lanosterolista eliöiden entsyymit muokkaavat muun muassa kolesterolia. Stanolit
Äärimmäisen harvinaisesta sitosterolemiasta kärsivien ei kannata käyttää stanoleita, sillä tauti johtaa stanolien kertymiseen vereen, jossa kohonneet pitoisuudet aiheuttavat ateroomien muodostumista. Sterolit
Sterolien LDL-kolesterolia alentavan vaikutuksen on tutkittu olevan pitkäaikaista jatkuvassa käytössä: ainakin statiinien käyttäjillä yli 8% sterolien aikaan saama LDL:n lasku säilyy 1.6 vuoden verran 2.5 g päivittäisillä annoksilla. Lopetettaessa sterolien käyttö veren LDL-kolesterolitaso palaa entiselleen noin 1–2 viikossa. Steroidit
Steroideja on sekä luonnollisia että synteettisiä ja ne voidaan jakaa eri ryhmiin.Kaikki ihmisen steroidihormonit tuotetaan kolesterolia lähtöaineena käyttäen. Steroidisynteesi tapahtuu steroidihormoneja erittävissä umpirauhasissa. Lääkeaaloe
Aloe vera sisältää mm. vitamiineja, mineraaleja, aminohappoja, entsyymejä, mono- ja polysakkaridejä ja steroleja. Paitsi ravintoaineita, se sisältää myös antrakinoneja, joista tärkeimmät: Estrogeenit
Estrogeenejä muodostuu munasarjoissa sekä jonkin verran lisämunuaisissa ja rasvakudoksessa. Nämä elimet tuottavat estrogeenejä eniten noin 13–50 vuoden iän välissä, mutta vähäistä estrogeenien tuotantoa on muinakin ikäkausina. Kuukautisten pysyvän loppumisen jälkeen suurin osa naisen verenkierrossa olevasta estrogeenista on estronia, joka syntyy lihas- ja rasvakudoksessa, maksassa, munuaisessa ja hypotalamuksessa.. Steroidit
Steroidihormoneja tuottavia umpirauhasia ovat lisämunuaiskuori, sukurauhaset sekä naisilla istukka. Lisämunuaiskuori tuottaa yli 50 erilaista kortikosteroidia, jotka vaikutustensa perusteella jaetaan kahteen ryhmään, gluko- ja mineralokortikoideihin. Sukurauhasissa ja istukassa tuotetaan sukupuolihormoneja, joita ovat mm. naisilla kuukautiskiertoon ja raskauteen vaikuttava keltarauhashormoni eli progesteroni sekä toissijaisiin sukupuoliominaisuuksiin vaikuttavat testosteroni, estradioli sekä muut androgeenit ja estrogeenit. Dihydrotestosteroni
Dihydrotestosteroni (DHT) on sukupuolihormoni, joka on androgeenisiltä eli miesmäisiä piirteitä aikaansaavilta vaikutuksiltaan voimakkain kehon tuottama mieshormoni. Miesten ja naisten keho tuottaa DHT:tä pelkistämällä testosteronia 5α-reduktaasi-nimisellä entsyymillä. Miehissä DHT:n määrä on suurempi. Valtaosa kehon DHT:stä muodostuu maksassa ja ihossa, mutta sitä muodostuu myös muissa kehon kudoksissa. Kortikosteroidit
Kortikosteroidit kuten muutkin steroidihormonit ovat kolesterolin johdannaisia. Niiden syntetisoinnissa tarvitaan mitokondrion sytokromi P450 -perheen entsyymejä. Synteesin nopeutta rajoittava vaihe on kolesterolin hapetus ja oksidatiivinen lohkaisu Δ5-pregnenoloniksi, joka on gluko- ja mineralokortikoidien synteesin lähtöaine. Sterolit
On kuitenkin hyvä ottaa huomioon että yllä oleva taulukko ja monet sterolien määriä listaavat tietokannat kuten USDA:n tietokanta (linkki tietokantaan) saattavat kuitenkin merkittävästi aliarvioida sterolien todellisia määriä ruuissa, sillä niiden arvojen saantiin käytetyt mittausmenetelmät ottavat usein huomioon vain tietyt yleisimmät sterolit. Lisäksi ne jättävät usein huomiotta glykosyloidut sterolit, joihin on liittynyt sokerimolekyylejä. Tiettävästi glykosyloidut sterolit ovat myös biologisesti aktiivisia (alentavat muun muassa veren LDL-kolesterolia) ja niitä on keskimäärin 16% kokonaissteroleista erilaisissa ruokavalioissa. Luonnosta löytyy glykosyloitujen sterolien lisäksi myös esteröityjä steroleita. Sterolit
Kasviöljyn triglyserideistä hydrolysoidaan vapaita rasvahappoja emäksellä. Glyserolifaasi erotellaan saippuoitumattomasta rasvahappofaasista, josta alipainetislataan sitten jäämäglyseridit pois. Steroleita lisätään rasvahappojen joukkoon ja ne esteröidään yli 180 °C lämmössä käyttäen elintarvikekäyttöön sopivaa katalyyttiä. Saaduista steroliestereistä tislataan ylimääräiset vapaat rasvahapot pois. Anaboliset steroidit
Pian synteesien julkaisun jälkeen testosteronia alettiin käyttämään ihon alaisina pelletteinä ja pistoksina, johtuen sen toimimattomuudesta nieltynä. Myös muita anabolisia steroideja otettiin käyttöön. Joitakin, kuten 17α-metyylitestosteronia käytettiin suun kautta, mutta tämän aineen laaja käyttö lopetettiin pian sen maksaa vaurioittavan vaikutuksen vuoksi. Aineita alettiin käyttämään miesten sukupuolielinten alikehittyneisyyden (hypogonadismin) eri muotojen hoitoon. 1956 mennessä 256 anabolista steroidia ynnä muuta mieshormonia oli kuvattu kirjallisuudessa ja 1976 määrä oli jo yli 1000. Androsteroni
Androsteroni (CHO) on steroidihormoni, joka on heikko mieshormoni. Hormonia syntyy maksassa testosteronista sen metaboloituessa. Vuonna 1931 Adolf Butenandt ja Kurt Tscherning eristivät 50 milligrammaa androsteronia yli 17 000 litrasta virtsaa ja selvittivät sen rakenteen. Estrogeenit
Hedelmällisessä iässä olevan naisen elimistön estradiolipitoisuus vaihtelee luontaisesti kuukautiskierron mukaan. Kierron alussa pitoisuus on matala, huippupitoisuus on follikulaarivaiheen lopussa ja pitoisuus laskee ovulaation jälkeen. Estrogeenin määrä vähenee heti synnytyksen jälkeen ja vaihdevuosien aikana. Estradiolitason laskun on päätelty olevan kytköksissä mielialanheilahteluihin: moni nainen on ärtyisä, itkuinen tai muuten apea ennen kuukautisia. Samanlaisia oireita saattaa esiintyä vaihdevuosien alkaessa ja synnytyksen jälkeen (synnytyksen jälkeinen masennus tai "baby blues"). Osterit
Osterit ovat suosittua ja hienostuneena pidettyä ruokaa, ja niillä on usein arveltu olevan positiivinen vaikutus ihmisten seksuaaliseen kykyyn. Ostereiden ravintoarvo onkin suuri ja niissä on paljon vitamiineja ja kivennäisaineita, etenkin rautaa, kuparia ja jodia. Osterien kokonaisenergiasta 78 % on proteiineissa, 22 % rasvassa ja hiilihydraatteja ei ole lainkaan. Testosteroni
Testosteroni on sukupuolihormoni, jota erittyy sekä miehillä että naisilla. Miesten tuottamat määrät ovat huomattavasti suuremmat, naiset tuottavat keskimäärin noin kymmenesosan miesten tuottamasta määrästä, joka vaihtelee yleensä välillä 2,5–11 mg vuorokaudessa. Katekoliamiinit
Ihmiskehossa esiintyviä katekoliamiineja ovat adrenaliini, noradrenaliini ja dopamiini. Ne syntyvät pääosin lisämunuaisessa ja osittain sympaattisessa hermostossa. Adrenaliini toimii välittäjäaineena keskushermostossa ja hormonina verenkierrossa. Noradrenaliini toimii välittäjäaineena sekä keskushermostossa että sympaattisessa ääreishermostossa ja se on lisäksi tärkeä hormoni verenkierrossa. Dopamiini on keskushermoston välittäjäaine, joka vaikuttaa mm. motoriikkaan ja mielihyvän tuntemuksiin. Oliiviöljy
Tokoferoleja oliiviöljyn painosta on 15–17 prosenttia. Oliiviöljyssä on runsaasti E-vitamiinia sekä esimerkiksi fenoleja, polyfenoleja, fenolihappoa, steroleja kuten Beeta-sitosteroleja, skvalaania, beetakaroteenia, terpeenejä, a-klorofylliä ja beetaklorofylliä. Dihydrotestosteroni
Keho valmistaa DHT:tä yksisuuntaisen reaktion kautta pelkistämällä testosteronin kaksoissidos. Reaktio tapahtuu 5α-reduktaasi-entsyymillä solun sileässä endoplasmakalvostossa. DHT:tä muodostuu useissa eri kudoksissa: peniksessä, kivespussissa, klitoriksessa, isoissa häpyhuulissa ("labia majora"), eturauhasessa, ihossa, karvatupissa, maksassa ja aivoissa. Kehossa muodostuu noin 200–300 mikrogrammaa DHT:tä per päivä, valtaosa ihossa ja maksassa. Verenkierron DHT on lähtöisin lähinnä maksasta. Kivekset ja eturauhanen muodostavat suhteessa vähän DHT:tä verenkiertoon. Estrogeenit
Estrogeenit ovat sukupuolihormoneja, jotka säätelevät naiselle ominaisia sukupuoliominaisuuksia ja muun muassa kohdun ja limakalvojen toimintaa. Estrogeeneihin kuuluva estradioli aiheuttaa myös poikien aivojen maskulinisaation. Estrioli
Estrioli (CHO) on estrogeenihormoni, jota erittyy istukassa. Aine on heikohko hormoni, jonka määrä naisen elimistössä on suurin raskauden aikana. Sterolit
Kun sterolilähteenä käytetään mäntyä, käsitellään puu ensin tyypillisellä sellun tuottoon käytetyllä sulfaattimenetelmällä, josta saatu saippuamainen rasvafaasi sisältää yli 2% kasvisteroleita. Sterolit voidaan erottaa suoraan uutolla tästä faasista metanolin avulla, johon sterolit liukenevat muita rasvamaisia yhdisteitä helpommin. Useammin kuitenkin saippuamainen seos happamoidaan. Tällöin saadaan seokseen öljymäinen faasi, jossa on muun muassa hartsia, rasvahappoja ja steroleita. Seosta kutsutaan raa'aksi mäntyöljyksi. Seos erotellaan tislaamalla eri jakeisiin (fraktioihin): rasvahapot omaan, hartsi omaan jne. Sterolit kertyvät tislauksessa jäljelle jäävään tervamaiseen tislaumattomaan osaan, jossa on noin 5–15% steroleita ja pitkäketjuisia huonosti haihtuvia rasvahappoja. "Terva" saippuoidaan elintarvikekäyttöön sopivan NaOH avulla, jolloin sterolit hydrolysoituvat ja rasvahapot saippuoituvat. Liuos neutraloidaan mineraalihapon (esimerkksi rikkihapon tai HCl) avulla. Muodostunut vesimäinen faasi rasvahappoineen ja ylimääräinen vesi poistetaan pikahaihduttamalla (eng. "flash evaporation"). Tämä toistetaan useasti. Lopuksi suoritetaan uudelleen kiteytys ja saadaan puhdistettuja steroleita. Serotoniini
Serotoniini eli 5-hydroksi-tryptamiini (5-HT) on kudoshormoni sekä aivojen välittäjäaine. Sen toiminta keskushermostossa vaikuttaa muun muassa mielialaan, vireystilaan, aggressiivisuuteen ja ruokahaluun. Muualla elimistössä serotoniini osallistuu verenpaineen säätelyyn ja ruoansulatuskanavan toimintaan. Elimistössä osa hermosoluista ja suoliston soluista valmistavat serotoniinia tryptofaanista, joka on yksi välttämättömistä aminohapoista. Veressä serotoniini kulkeutuu verihiutaleissa, albumiiniproteiiniin sitoutuneena sekä pienissä määrin vapaana. Terpenoidit
Terpenoidit ovat yhdisteryhmä, jota tavataan erityisesti kasveissa. Kasvien terpenoideihin kuuluu rakenteellisesti hyvin vaihtelevia yhdisteitä, jotka voivat olla kasvien primaarisia tai sekundaarisia aineenvaihduntatuotteita. Primaarisiin terpenoideihin luokitellaan muun muassa sterolit, karotenoidit, monet kasvihormonit sekä dolikoleihin, kinoneihin ja proteiineihin sitoutuneet polyprenolit. Primaarisia terpenoideja esiintyy lähes kaikissa kasveissa, mutta sekundaaristen terpenoidien esiintyminen saattaa rajoittua tiukastikin tiettyyn heimoon, sukuun tai jopa lajikkeeseen. Kasveissa esiintyvät aromaattiset eli haihtuvat öljyt koostuvat tavallisesti mono- ja seskviterpeeneistä. Dopingaineet ja -menetelmät
Anabolisilla aineilla tarkoitetaan yleisesti anabolis-androgeenisiä steroideja, jotka ovat testosteronin synteettisiä johdoksia. Anabolisia aineita ovat myös muut aineet, joilla pystytään vaikuttamaan elimistön anaboliaan. Yleisimpiä urheilussa käytettyjä anabolisia aineita ovat testosteroni ja sen johdokset, kasvuhormoni, insuliini, istukkahormoni, klenbuteroli ja erilaiset hormonien esiasteet, prohormonit. UDP-glukuronyylitransferaasi
UDP-glukuronyylitransferaaseja on useita erilaisia ja nisäkkäillä tunnetaan ainakin 50 erilaista isomorfia. Ihmisen UDP-transferaasit jaetaan kahteen ryhmään UGT1- ja UGT2-entsyymit. Jokaisella entsyymillä on omat substraattinsa ja myös inhibiittorinsa. Substraatteja voivat olla ihmisen omat aineenvaihduntatuotteet, kuten bilirubiini, hormonit kuten androsteroni ja estradioli sekä lääkeaineet, kuten ibuprofeeni, klotsapiini ja naltreksoni. Homoseksuaalisuus
Maskuliiniset ominaisuudet selittyvät hyvin sikiöaikaisella testosteroninsaannilla. Myös 1950-70-luvuilla keskenmenojen ehkäisyyn käytetty synteettinen estrogeeni tuotti saajilleen ylimäärän bi- ja lesbotyttäriä (mitattuna suuntautumisella, ei seksikokemuksilla) ja tavallista naisellisempia tyttäriä. Vastaavasti sikiöajan estrogeenilla tai testosteronilla saatiin naarashiiret kiinnostumaan naarashiiristä. Estrogeeneista estradioli vastaa aivojen maskulinisaatiosta. Uroksilla sitä aromatisoituu kivesten tuottamasta testosteronista.. Miesten ja naisten aivojen eroavaisuudet
Mekanismeja ja syitä sukupuolten aivojen eroille ei täsmällisesti tiedetä. Niitä pyritään selittämään genetiikalla ja hormoneilla. Geneettisesti miehen ja naisen keskeinen ero on Y-kromosomi, mutta siinä on erittäin vähän geenejä joista suuri vieläpä vain koodaa proteiineja. Y-kromosomin sisältämät geenit tunnetaan hyvin, eikä Y-kromosomia pidetä relevanttina. Kiveksistä erittyvää testosteronia on miehillä monikymmenkertainen määrä naisiin verrattuna ja testosteronia pidetään merkittävänä sukupuolten erojen aiheuttajana. Testosteronin merkittävää vaikutusta tukee se, että androgeeni-insensitiivisyyssyndroomaa sairastavat XY-miehet ovat naisen kaltaisia, koska heidän kehonsa ei reagoi testosteroniin lainkaan. Kolesteroli
Kolesteroli on ihmiselle elintärkeä aine. Sitä tarvitaan solukalvon rakentamisessa ja sappiyhdisteiden valmistuksessa. Aivojen kuivapainosta merkittävä osa on kolesterolia – ihmiselimistön kaikesta kolesterolista 25 % on aivoissa. Lisäksi se on useiden hormonien (progestageenit, estrogeenit, androgeenit, glukokortikoidit, mineralokortikoidit) ja D-vitamiinin esiaste. Sukupuolikromosomi
Sukupuolikromosomien epänormaali määrä voi aiheuttaa erilaisia häiriöitä. On mahdollista, että X-kromosomeja on enemmän tai vähemmän kuin normaalisti. Turnerin oireyhtymässä naisella on vain yksi X-kromosomi (X0). Klinefelterin oireyhtymässä miehellä on yksi tai useampi ylimääräinen X-kromosomi. Yleensä tällaiset yksilöt ovat steriilejä. Dihydrotestosteroni
Kehon tuottama ja ulkoisesti annettu testosteroni voi muuntua kehossa estradioliksi. DHT puolestaan muodostuu yksisuuntaisen reaktion kautta, joten se ei aromatisoidu takaisin testosteronin kautta estradioliksi. Siksi lääkkeenä annettu tai kehon itsensä tuottama DHT ei saa aikaan merkittäviä estrogeenisiä vaikutuksia. DHT:n aineenvaihdunnan tuote 3β-androstaanidioli kuitenkin sitoutuu voimakkaana agonistina estrogeenireseptori betaan (ERβ). Sterolit
Sterolit eivät vaikuta veren HDL-kolesteroli, liporoteiini (a) ja PCSK9 pitoisuuksiin. Ne saattavat hieman madaltaa veren triglyseriditasoja erityisesti sellaisilla henkilöillä, joilla ne ovat koholla. Miesten ja naisten aivojen eroavaisuudet
Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen myötä on saatu tietää, että sikiövaiheen altistus testosteronille ohjelmoi neuraaliset kantasolut, jotka vaikuttavat aivojen kasvuun ja sukupuolieroihin. Toisaalta estrogeeneihin eli naishormoneihin kuuluva estradioli aiheuttaa poikien aivojen maskulinisaation. Testosteroni aromatisoituu estrogeeniksi. Estradioli saavutetaan aromataasi-entsyymin avulla. Testosteroni ei ole välttämättä ratkaiseva hormoni eroavaisuuksien kehittymisessä, vaan se saattaa olla vain esiaste, josta muodostuu 5α-reduktaasientsyymin pelkistämänä potentimpaa dihydrotestosteronia sekä aromatisoitumisen kautta estradiolia. Estradioli sitoutuu estrogeenireseptoriin. Sterolit
Kasvisterolit vähentävät kolesterolin päätymistä verenkiertoon ja sitä kautta ne laskevat veren LDL-pitoisuuksia. Sterolien kolesterolia alentavia vaikutusmekanismeja ei tunneta kauttaaltaan. Nandroloni
Nandroloni, kaupalliselta nimeltään "Deca-Durabolin", on yksi maailman käytetyimmistä anabolisista steroideista. Sitä etsitään jokaisessa dopingtestissä, ja se näkyy niissä pitkään ja herkästi. Nandrolonin käyttö huomataan helposti molekyylin aineenvaihduntatuotteesta, 19-norandrosteronista (CHO). Kansainvälinen olympiakomitea on asettanut aineelle 2 milligramman rajan; jos virtsasta löytyy sitä enemmän, niin jää kiinni dopingista. Raja on 2 mg, koska ihmisen oma keho tuottaa kyseistä ainetta erittäin pieniä määriä. Muita virtsaan erittyviä nandrolonin aineenvaihduntatuotteita ovat 19-noretiokolanoloni (CHO) ja 19-norepiandrosteroni. Hormoni
Hormoni on elimistön itse valmistama eli endogeeninen kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron välityksellä. Hormonit osallistuvat lähes kaikkiin elimistön aineenvaihduntaprosesseihin, ja niitä erittyy eri puolilla elimistöä sijaitsevista umpirauhasista. Aivolisäke säätelee muiden umpirauhasten toimintaa ja hypotalamus säätelee autonomisen hermoston signaalien mukaan aivolisäkkeen toimintaa. Hormoni voi vaikuttaa aivan pieninäkin määrinä sellaiseen soluun, jossa on hormonille spesifisiä reseptoreja. Hormonit vaikuttavat elimistössä lisääntymisen säätelyyn, kasvuun, kehitykseen sekä energian tuotantoon, käyttöön ja varastointiin. Jotkut tuotteissa käytetyt kemikaalit voivat häiritä normaalia kehon hormonitoimintaa ja aiheuttaa siten terveysriskejä. Hormonitoimintaa häiritsevä kemikaali on sellainen eksogeeninen (elimistön ulkopuolelta tuleva) aine tai aineseos, joka muuttaa hormonijärjestelmän toimintaa ja aiheuttaa siksi haittavaikutuksia kokonaisessa organismissa, sen jälkeläisissä tai (osa)populaatioissa. Pregnenoloni
Pregnenoloni (CHO) on steroideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Pregnenoloni on merkittävä yhdiste neurosteroidina ja sillä ja sen metaboliiteilla on hermosoluja suojaavia ja oppimista auttavia vaikutuksia. Yhdiste on myös esiaste useille muille steroidihormoneille. Glukokortikoidit
Glukokortikoidit ovat hormoneja, jotka osallistuvat hiilihydraattien aineenvaihdunnan säätelyyn. Ne ovat kortikosteroideja eli lisämunuaiskuoren erittämiä steroidihormoneja. Useimpien nisäkkäiden fysiologisesti tärkein glukokortikoidi on kortisoli. Linnuilla taas kortikosteroni on merkittävin glukokortikoidi. Stressitilojen aikana glukortikoidit toimivat edistäen lihasproteiinien ja rasvojen hajoamista ja sokerin muodostusta antamalla siihen lisää raaka-aineita. Testosteroni
Ernst Laqueur eristi ensimmäisenä testosteronin vuonna 1935. Aineen nimen keksi 1935 Karoly David tutkijakollegoineen. Nimi tulee latinan kivestä tarkoittavasta sanasta "testis" (testo), steroidista (ster) ja ketonista (one). Statiinit
Kolesteroli syntetisoidaan maksassa, ja synteesin alkuvaiheessa 3-hydroksi-3-metyyliglutaryylikoentsyymi A:sta (HMG-CoA) muodostuu mevalonaattia HMG-CoA-reduktaasin katalysoimana. Statiinit estävät kilpailevasti HMG-CoA-reduktaasin toimintaa, jolloin maksan kolesterolimäärä vähenee. Sen kompensoimiseksi maksasolujen LDL-reseptorien määrä kasvaa, ja maksa alkaa ottaa verestä enemmän LDL-kolesterolia, jonka määrä veressä näin ollen pienenee. Statiinit vähentävät veren LDL- ja kokonaiskolesterolipitoisuuksia noin 30–40 prosenttia ja triglyseridipitoisuuksia 10–20 prosenttia. Estradioli
Estradioli kuuluu estrogeenihormonien ryhmään. Sitä syntyy munarakkulassa sekä aivokuorella. Kehonrakennus
Lääkeaineiden käytöllä kehonrakennustarkoituksessa on terveydelle haitallisia vaikutuksia. Nykyisin pahimpina käytön ongelmina pidetään sydän- ja verisuonisairauksien lisääntynyttä riskiä, aggressiokäyttäytymistä sekä mielialahäiriöitä. Anaboliset steroidit lisäävät sydäninfarktin riskiä ja heikentävät kivesten toimintaa. Liiallinen testosteronin määrä saa aivolisäkkeen lopettamaan kiveksiä ylläpitävien hormonien tuotannon, sillä hypotalamus luulee kiveksien tuottavan itse liiallisen testosteronin ja yrittää näin vähentää sen tuotantoa, mikä johtaa kivesten surkastumiseen. Tämän lisäksi steroidit voivat aiheuttaa maksasyöpää, eturauhassyöpää, munuaissairauksia ja miehen rintojen suurenemista (osa testosteronista muuntuu estrogeeniksi). Nesteenpoistolääkkeet puolestaan aiheuttavat elimistössä elektrolyyttihäiriöitä ja altistavat kammiovärinälle. Anaboliset steroidit
Anaboliset steroidit, joita kutsutaan joissain tilanteissa anabolis-androgeenisiksi steroideiksi (AAS) ja yleiskielessä usein pelkästään steroideiksi, ovat testosteronin tapaan vaikuttavia hormonivalmisteita tai hormoneita. Myös testosteroni luokitellaan anaboliseksi steroidiksi. Ne kuuluvat rakenteeltaan "steroideihin" ja osin vaikutuksiltaan androgeeneihin, eli mieshormoneihin. Anaboliset steroidit edistävät ensisijaisesti lihasten kasvua ja valkuaisaineiden muodostumista. Tästä johtuu niiden muinaiskreikan kielestä johdettu rakentavaa tarkoittava nimitys "anabolinen", koska ne edistävät kehon rakentavia toimintoja. Niillä on myös kyllin suurin annoksin muitakin vaikutuksia, kuten ruokahalun, punasolujen tuotannon kasvu, luiden kasvu ja miehille ominaisten eli "androgeenisten" piirteiden kehittyminen, kuten äänen madaltuminen ja parran kasvu. Esteraasit
Esteraasit ovat hydrolaaseihin kuuluvia entsyymejä, jotka katalysoivat esterien hydrolyysiä hapoiksi ja alkoholeiksi tai tioliksi. Happo voi olla joko karboksyylihappo tai epäorgaaninen happo esimerkiksi rikkihappo tai fosforihappo. Ryhmän entsyymien EC-numero on muotoa EC 3.1.x.x. Monet esteraasit eivät ole kovinkaan substraattispesifisiä vaan katalysoivat monenlaisten esterien hydrolyysiä. Esteraaseja esiintyy niin eläimissä, kasveissa, sienissä kuin bakteereissakin. Nisäkkäissä esteraasien aktiivisuus on suurimmillaan maksassa, munuaisissa, aivoissa ja rasvakudoksissa. Anaboliset steroidit
Yleisesti lääkkeinä käytettyjä anabolisia steroideja ovat mm. testosteroni ja useat sen esterit, kuten testosteroniundekanoaatti, testosteronienantaatti, testosteronisypionaatti ja testosteronipropionaatti, joissa testosteronin hiilen 17β hydroksyyliryhmä on esteröity. Lääkekäytön nandroloniestereitä ovat nandrolonidekanoaatti ja nandrolonifenyylipropionaatti. Muita aineita ovat stanotsololi, metandienoni. Steroidit
Steroidihormoneilla on hitaasti ilmenevien geenien transkriptiovaikutuksen lisäksi nopeasti, jopa muutamassa minuutissa, ilmeneviä vaikutuksia. HMG-CoA-reduktaasi
HMG-CoA-reduktaasin toimintaa säätelevät useat mekanismit. Entsyymin synteesiä ohjaavat lyhyt DNA-pätkä nimeltään sterolisäänsäätöinen elementti, sterolisäätöiseen elementtiin sitoutuva proteiini ja sterolisäätöiseen elementtiin sitoutuvan proteiinin vapautumista säätelevä proteiini. Kun sterolipitoisuudet soluissa ovat korkeat, estyy sterolisäätöiseen elementtiin sitoutuvan proteiinin vapautuminen ja HMG-CoA-reduktaasia ei muodostu soluissa. Entsyymin synteesiä säätelevät myös eräät hormonit. insuliini ja tyroksiini lisäävät entsyymin muodostumista ja glukagoni ja glukokortikoidit vähentävät sitä. Myös HMG-CoA-reduktaasi itsessään on herkkä sterolien pitoisuuksille ja niiden ollessa korkeat entsyymi sitoutuu insig-proteiinieihin ja ubikitiiniin. Neljäs HMG-CoA-reduktaasin säätelymekanismi soluissa on fosforylaatio. adenosiinimonofosfaattiaktivoitu proteiinikinaasi fosforyloi entsyymin ja siten inaktivoi sen. Kun ATP-taso soluissa on matala myös sterolisynteesi estyy. Fosfoproteiinifosfataasi kykenee defosforyloimaan fosforyloituneen proteiinin ja siten uudelleenaktivoimaan sen. Anaboliset steroidit
Steroideja käyttivät tiettävästi ensimmäisinä maailmassa lihasmassan lisäämiseen 1940-luvun lopulla USA:n länsirannikolla jotkin kehonrakentajat. Järjestelmällinen dopingkäyttö urheilussa alkoi mahdollisesti 1954 Neuvostoliiton toimesta. Anabolisten steroidien urheilukäytön edelläkävijänä myöhemmin toiminut lääkäri John Bosley Ziegler kuvaili tuolloin neuvostoliittolaisten testosteronin käyttöä Wienissä 1954 järjestetyissä painonnoston maailmanmestaruuskilpailuissa. 1959 Ziegler suoritti anabolisilla steroideilla kokeita antamalla niitä urheilijoille. 1965 mennessä aineiden käyttö oli levinnyt laajalle kehonrakentajien ja muiden urheilijoiden joukkoon. Kansainvälinen olympiakomitea kielsi anabolisten steroidien käytön 1974 alkaen olympialaisissa, jolloin niitä käytettiin laajalti eri olympialajeissa. Estradioli
Estradioli ohjaa elimistön kehittymistä naisen suuntaan ja aiheuttaa naisen sukupuoliominaisuudet. Estradioli on tärkein naishormoni, mutta sitä on pieniä määriä myös miesten elimistössä. Lisäksi on havaittu, että estradioli nopeuttaa hermoimpulssien kulkua aivoissa ja lisää aivojen serotoniini-, dopamini- ja norepinefriinipitoisuuksia, mikä saa aivot toimimaan tehokkaammin. Sterolit
Tyypillistä länsimaista ruokavaliota noudattava saa päivässä noin 200–400 mg kasvisteroleita ja noin 50 mg kasvistanoleita. Määrät vaihtelevat ihmisryhmittäin: vegetaristeilla edellä mainitut määrät voivat olla kaksinkertaiset, Britanniassa keskimääräinen sterolien päiväsaanti on 167 mg ja Japanissa 375 mg. Valtaosa näistä kasvisteroleista on β-sitosterolia, jota on erilaisissa kasviöljyissä 45–95% kokonaissteroleista. Enimmillään kampesterolia on 30% ja stigmasterolia 25%. Muita pienemmissä määrin löytyviä kasvisteroleita ovat brassikasteroli ja ergosteroli. Sterolit
Ravinnon mukana saadusta kolesterolista noin 50%, 0.4–5% kasvisteroleista ja 0.02–0.3% stanoleista imeytyy suolistosta. Sterolien ja stanolien imeytymiseen vaikuttaa NPC1L1 proteiini, joka avustaa näiden molekyylien siirtymistä suolesta soluun. Sterolit
Sterolien vaikutukset ovat moninaiset: ne alentavat haitallista LDL-kolesterolia, mutta ne voivat myös itsessään olla aterogeenisiä, eli aiheuttaa verisuonten ahtautumista. Luotettavan kliinisen tiedon, joka osoittaisi suoran yhteyden kuolleisuuden sterolien käytön välillä, saamisen ongelma on ollut erityisesti vaadittujen kokeiden suuruus ja kesto. Tällainen koe vaatisi erään arvion mukaan 10 000–15 000 sepelvaltimotautia sairastavaa henkilöä ja yhteyden selvittämiseen perusterveillä yli 50 000 henkeä. Sterolit
Sterolit ovat moninainen ryhmä steroidialkoholeja, joihin muun muassa kolesteroli kuuluu. Kasveissa luonnollisesti esiintyviä steroleita kutsutaan usein kasvisteroleiksi tai phytosteroleiksi. Sterolit ovat rasvaliukoisia. Androgeenireseptori
Androgeenireseptori ("AR") on mieshormonien eli androgeenien vaikutusten välittäjä. Androgeenireseptorista on vain yksi tyyppi ja siihen sitoutuvat sekä testosteroni että dihydrotestosteroni. Osassa soluista testosteroni sitoutuu suoraan reseptoriin, toisissa soluissa testosteroni muuntuu 5-alfa-reduktaasin vaikutuksesta ensin dihydrotestosteroniksi. Androgeenireseptorit vaikuttavat geenien ilmenemiseen, jotka ovat välttämättömiä miestyyppisen fenotyypin kehittymiseen ja säilymiseen. Anaboliset steroidit
Adolf Butenandt eristi ja kuvaili 1931 androsteronin, heikon mieshormonin, 15 000 litrasta ihmisvirtsaa. Hormonina vahvemman testosteronin kuvaili Enrest Lacquer 1935 eristettyään sitä 10 mg 100 kg määrästä härän kiveksistä Amsterdamissa. Samana vuonna sen syntetisoivat toisistaan riippumatta A. Butenandt Göttingenissä ja viikkoa myöhemmin Leopold Ružička Baselissa. 1935 Ružička ja hänen työtoverinsa tuottivat lisäksi ensimmäiset synteettiset anaboliset steroidit: 17α-metyylitestosteronin, mestanolonin ja metandriolin. Osin näistä löydöistään johtuen Butenandt ja Ružička saivat jaetun kemian Nobel-palkinnon 1939. Sterolit
Steroliestereitä voidaan myös tehdä metanolysoimalla ruokaöljyä, eli hajottamalla triglyseridit esteröimällä ne metanolin kanssa. Rasvahappometyyliesterit sekoitetaan sterolien kanssa. Suoritetaan vaihtoesteröinti, jossa rasvahapon metanoli korvataan sterolilla ja saadaan esteröity steroli. Ylimääräiset rasvahapot tislataan pois. Testosteroni
Testosteroni kasvattaa uroksen lihas- ja luumassaa. Vaikka toisin luullaan, testosteroni ei aiheuta aggressiivisuutta eikä väkivaltaisuutta. Eläintutkimusten perusteella tiedetään, että testosteronin vaikutuksena on se, että se ohjaa urosta saavuttamaan korkean sosiaalisen aseman (status) ja säilyttämään sen. Testosteroni siis ohjaa urosten sosiaalista käyttäytymistä. Korkeasta asemasta on seurauksena, että uroksen on helpompi saada lisääntymiskumppani ja jälkeläisiä. Kardenolidit
Kardenolidit koostuvat steroidirakenteesta, johon on liittynyt tyydyttymätön viidestä atomista koostuva laktonirengas. Kardenolidien steroidirengas sisältää vaihtelevan määrän hydroksyyliryhmiä ja eräissä tapauksissa myös karbonyyliryhmiä. Rengasrakenne voi myös olla tyydyttymätön. Kardenolidityypistä riippuen myös steroidirakenteen "cis"- tai "trans"-konfiguraatio vaihtelee. Merkittäviä kardenolideja ovat muun muassa strofantidiini, ouabageniini, digitoksigeniini, digoksigeniini ja gitoksigeniini. Kasvit muodostavat kardenolideja entsymaattisesti hydroksylaasien ja reduktaasien lähtien steroleista kuten kasvisteroleista ja pregnaaneista. Lisäksi kasveilla on entsyymejä, jotka liittävät sokeriosan kardenolidiosaan, jolloin muodostuu sydänglykosideja. Sterolit
Lisäksi kasvisterolit aktivoivat maksan X reseptori (LXR) alfaa, LXR beetaa ja ABCA1 transportteria. Nämä pumppaavat suolen soluihin siirtynyttä kolesterolia pois soluista takaisin suolistoon. Aldosteroni
Aldosteronia syntetisoituu lisämunuaiskuoren uloimmassa osassa zona glomerulosassa. Aldosteronin synteesin lähtöaineena toimii kolesteroli, kuten muidenkin steroidihormonien. Synteesin ensimmäisessä vaiheessa kolesterolidesmolaasi irrottaa kuuden hiilen mittaisen sivuketjun aldosteronista ja tuottaa pregnenolonia. Tämä on myös synteesin nopeutta rajoittava vaihe. Kolesterolin synteesi pregnenoloniksi ja aldosteronisynteesin muut vaiheet tapahtuvat solulimakalvostossa tai mitokondrioissa. Anaboliset steroidit
Eläinlääketieteessä käytetään mm. boldenonia ja trenbolonia. Rehuun lisättyä trenboloniasetaattia käytetään Yhdysvalloissa laajalti teuraskarjan lihasmassan lisäykseen. Testosteroni
Testosteroni saa aikaan ihmisellä miesten sekundaariset sukupuoliominaisuudet kuten äänen madaltumisen, kasvon piirteiden miehistymisen, karheamman ihon, lihasten kehittymisen ja karvoituksen. Myös naisilla muun muassa häpykarvoituksen aiheuttaa sama hormoni, mutta naisen sukurauhasten erittämät testosteronipitoisuudet ovat paljon alhaisemmat, ja lisäksi naisen omat keltarauhas- ja estrogeenihormonit aiheuttavat estovaikutuksen useimmille testosteronin aiheuttamille ominaisuuksille, kuten äänen madaltumiselle ja parrankasvulle. Testosteroni kiihdyttää lihasten kasvua, joten sitä on käytetty dopingaineena. Miesten onkin helpompi saada kerätyksi itselleen treenaamalla lihasmassaa kuin naisten. Miesten testosteronitasot ovat kaikkein korkeimmillaan noin 25 vuoden iässä, mutta nopeampi lasku alkaa vasta kolmenkymmenen ikävuoden jälkeen. Testosteronitasot alkavat vähetä naisilla noin kolmenkymmenen ikävuoden jälkeen. Testosteronin tuotanto vähenee iän myötä huomattavasti ja sitä käytetään sekä miesten että naisten vaihdevuosihoidoissa. Stanolit
Lisättynä kasvistanoliestereitä löytyy muun muassa Raision "Benecol"-levitteistä, joiden stanoleista on 70% sitostanolia ja 30% kampestanolia. Eräässä tällaisessa levitteessä on 100 grammassa 9 g stanoliestereitä, jotka esteröimättöminä vastaavat 5.3 g stanoleita. Stanolit
Stanoliin voi olla esteröintireaktion kautta liitettynä rasvahappo, jolloin stanolia kutsutaan stanoliesteriksi. Stanolit ja niiden esterit alentavat tutkitusti veren LDL-kolesterolia, siten mahdollisesti ehkäisten muun muassa sepelvaltimotautia, mutta tästä vaikutuksesta ihmisillä ei ole laajojen kliinisten tutkimusten puutteen vuoksi suoria todisteita. Stanoliestereitä löytyy erityisesti niin kutsutuista terveysvaikutteisista elintarvikkeista niihin lisättyinä. Stanolit
2 g stanoliestereitä päivässä on useimmiten suositeltu annos tiettyjen sydän- ja verisuonitautien riskiryhmään kuuluville henkilöille. Näillä määrillä ei ole havaittu pitkäaikaisissa kokeissa ihmisillä haittavaikutuksia. 1.5–2.4 g/päivä 1–2 viikon ajan vähentää enimmillään veren LDL-kolesteroli pitoisuutta 7–10% erilaisissa ihmisryhmissä tyypillisesti ilman vaikutusta HDL pitoisuuksiin. Homoseksuaalisuus
Archives of Sexual Behavior -tiedelehden tutkimuksen mukaan äidiltää paljon testosteronia saavasta tyttösikiöstä tulee butch-lesbo ja paljon estrogeenia saavasta femmelesbo. Heteromiehillä ja lesboilla aivojen hypotalamuksen inah3-alue on yleensä suuri, miehistä kiinnostuneilla pieni. Se säätelee orientaatiota ja kehittyy 6-8 viikon sikiöiässä testosteronin vaikutuksesta. Poikasikiöillä testosteronin tuottavat yleensä kivekset, mutta geenit tai äidin terveydentila voivat vaikuttaa hormonimääriin, stressikin. Testosteroni
Testosteroni nostaa optimistisuutta, mikä näkyy esimerkiksi matalampana kynnyksenä riskien ottamiseen. Testosteroni tekee naisista hyväntahtoisia, mutta miehillä se lisää aggressiivisuutta. Tutkimuksissa on huomattu lisäksi, että korkeammat veren testosteronipitoisuudet korreloivat miehillä paremman visuaalisen ja verbaalisen muistin kanssa. Kolesteroli
Veren kolesterolipitoisuus (LDL- ja HDL-pitoisuus) riippuu ympäristötekijöistä (esimerkiksi ruokavaliosta) ja perimästä. HDL-kolesteroli on niin sanottu hyvä kolesteroli ja sen pitoisuutta nostaa säännöllinen liikunta ja tupakoinnin lopettaminen. Ruokavaliomuutoksilla päästään tyypillisesti 10–15 % kolesterolin laskuun , ja esimerkiksi statiinilääkkeillä jopa 30–40 % LDL-kolesterolia vähennettyä. Dihydrotestosteroni
DHT:tä käytetään joissain maissa lääkkeenä esimerkiksi miehillä, joilla on alikehittyneet sukupuolielimet tai keho tuottaa liian vähän testosteronia. DHT on myös luokiteltavissa anaboliseksi steroidiksi, mutta sen anabolinen (mm. lihasmassaa lisäävä) vaikutus suhteessa androgeenisiin (mm. karvoja kasvattaviin ja ääntä madaltaviin) vaikutuksiin on heikko. Siksi sitä ei juuri käytetä anabolisissa lääkehoidoissa tai kehonrakennuksessa. Asetaldehydi
Asetaldehydi on karsinogeeninen ihmiselle. Vuonna 1988 kansainvälinen syöväntutkimusyksikkö totesi: Eläinkokeiden perusteella on saatu asetaldehydin (päämetaboliitti etanoli) karsinogeenisuudesta riittävästi todisteita. Lokakuussa 2009 IARC päivitti asetaldehydin luokituksen, jonka mukaan asetaldehydi, jota on ja syntyy sisäsyntyisesti alkoholijuomissa, on ryhmän 1 karsinogeeni. Lisäksi asetaldehydi vahingoitaa DNA:ta ja aiheuttaa epänormaalia lihasten kehitystä, sillä se sitoutuu proteiineihin. Dihydrotestosteroni
DHT on androgeenisiltä vaikutuksiltaan voimakkain kehon luontaisista mieshormoneista. DHT sitoutuu androgeenireseptoriin (AR) esimerkiksi testosteroniin verrattuna noin kaksi kertaa voimakkaammin ja poistuu reseptorista testosteronia viitisen kertaa hitaammin. Kasvuhormoni
Useimmilla eläimillä on yksi kasvuhormonigeeni. Ihmisen kromosomin 17 lokuksessa q22–24 on viisi rakenteeltaan samankaltaista geeniä, joista yksi koodaa aivolisäkkeen kasvuhormonia. Muut neljä ilmentyvät istukassa, jossa niistä syntyy istukan somatomammotropiini -hormoneja (hCS-A ja hCS-B), somatomammotropiinin kaltaista proteiinia (hCS-L) ja kasvuhormonin istukkavarianttia (hGH-V). Ihmisen seksuaalisuus
Tärkeimpiä ihmisen seksuaalisuuteen vaikuttavia hormoneja ovat androgeenit, testosteroni, estrogeenit, oksitosiini ja prolaktiini. Tsearalenoni
Tsearalenonin akuutti toksisuus on alhainen useilla koe-eläimillä, mutta toksiini aiheuttaa muutoksia koe-eläinten lisääntymiselimissä. Pitkäaikaisessa kokeessa on tsearalenonilla on havaittu olevan hormonaalisia (estrogeenisiä) vaikutuksia: vähentynyttä hedelmällisyyttä, pienentyneitä poikuekokoja sekä hormonitoiminnan muutoksia. Teratogeenisiä vaikutuksia ei ole havaittu. Kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC on luokitellut tsearalenonin luokkaan 3, eli yhdisteeksi, jonka syöpävaarallisuutta ihmisille ei ole pystytty osoittamaan. EU:n Elintarvikealan tiedekomitea määritti vuonna 2000 tsearalenonin siedettäväksi päivittäiseksi enimmäissaantimääräksi 0,2 μg/kg rp. Yksi zearalenonin metaboliatuotteista on zeranoli (CHO), jonka käyttö on kielletty kasvuhormonina EU-alueella vuonna 1988. Ksenoandrogeenit
Ksenoandrogeenit ovat ryhmä keinotekoisesti luotuja aineita, jotka ominaisuuksiltaan muistuttavat ihmisen steroidihormonia testosteroni ja sen johdannaisia. Nykyisin tunnettuihin ksenoandrogeeneihin kuuluvat modifioidut tokoferolit ja tokotrienolit, modifioidut nikotinamidit sekä toksinen tributyylitina, trifenyylitina, ja metyylitestosteroni (MT). Estrogeenit
Hormonikorvaukseen käytetyissä lääkkeissä käytetään luonnollisia estrogeeneja, jotka saattavat olla eläinperäisiä.. Ehkäisypillereissä käytetään sen sijaan yleensä puolisynteettistä etinyyliestradiolia (EE), jonka biologinen aktiivisuus on luonnon estradiolia voimakkaampi. Puolisynteettiset estrogeenit on valmistettu luonnollisesta
estrogeenista tekemällä vähäinen muutos molekyylin kemialliseen rakenteeseen.. Ehkäisypillereiden käyttäminen saa aikaan elimistön oman estradiolintuotannon lakkaamisen. Toisin kuin estradioli, etinyyliestradioli ei hajoa jätevedenpuhdistamoilla, minkä johdosta sitä kulkeutuu luonnonvesiin. Insuliini
Insuliini on hormoni, joka säätelee sokeriaineenvaihduntaa elimistössä. Insuliinia tuottavat haiman Langerhansin saarekkeissa sijaitsevat beetasolut. Rakenteeltaan insuliini on monimutkainen aminohappoketju, jonka aminohappojärjestyksessä on eri eläinlajien välillä pieniä eroja. Insuliinin vastavaikuttajia ovat glukagoni ja adrenaliini. Sukupuolihormoni
Tärkein androgeeni on testosteroni ja tärkein estrogeeni estradioli. Keltarauhashormoneista tärkein on progesteroni. Sukupuolihormonit säätelevät miehen ja naisen sukupuolitunnusmerkkien kehittymistä ja seksuaalitoimintoja. Sukupuolihormonit syntyvät kolesterolista monimutkaisten kemiallisten reaktioiden seurauksena. Sukupuolihormoneilla ei ole riittävästä tuotannosta ja riittävistä pitoisuuksista huolimatta vaikutusta elleivät ne kykene vaikuttamaan niille tarkoitettuihin reseptoreihin. Androgeeneille on androgeenireseptoreita ja estrogeeneille estrogeenireseptoreita. Aivolisäkkeen vajaatoiminta aiheuttaa sukupuolihormonien tuotannon häiriintymistä. Sukupuolihormonien häiriöt ovat lisääntymishäiriöiden syitä. Pienten pitoisuuksien vuoksi testosteronin ja estradiolin mittaamiset ovat vaikeita. Estroni
Estroni (CHO) on yksi estrogeenihormoneista. Kolmesta estrogeenihormonista estronia esiintyy naisen ruumiissa vähiten. Estronin johdannaisesta estronisulfaatista voidaan tuottaa estradiolia. Benecol
Euroopan Ateroskleroosiyhdistys EAS on julkaissut konsensuslausunnon kasvistanolien ja -sterolien käytöstä veren rasva-arvojen häiriöiden eli dyslipidemioiden hoidossa ja valtimotautien ehkäisyssä. Monissa virallisissa ravitsemussuosituksissa suositellaan kasvistanoliesteriä sisältävien tuotteiden käyttöä kolesterolin alentamiseen. Steryylisulfataasi
Steryylisulfataasi tai steroidisulfataasi on hydrolaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi hydrolysoi useita steroidien sulfaattijohdannaisia ja osallistuu täten steroidien aineenvaihduntaan. Entsyymiä esiintyy niin esi- kuin aitotumaisissakin soluissa. Steryylisulfataasin EC-numero on EC 3.1.6.2. Neroli
Nerolilla on sitruunainen tuoksu, joka muistuttaa geraniolin tuoksua, mutta sitä kuvataan myös geraniolin tuoksua raikkaammaksi ja hienostuneemmaksi. Yhdistettä ja sen estereitä käytetään hajusteteollisuudessa yhdessä geraniolin kanssa ja kukka-asetelmissa. Siitä valmistetaan myös muita terpenoideja ja käytetään välituotteena myös mentolin ja A- ja E-vitamiinien synteesissä. Sukupuolikromosomi
Ihmisen kromosomisto koostuu 23 kromosomiparista, joista 22 on autosomeja ja yksi pari sukupuolikromosomeja. Yksilö saa toisen sukupuolikromosomin äidiltään (X-kromosomi), toisen isältään (Y- tai X-kromosomi). Isältä saatu kromosomi määrää sen tuleeko jälkeläisestä mies vai nainen. Meioosissa muodostuviin siittiöihin tulee joko X- tai Y-kromosomi. Kun nisäkkäillä X-kromosomin sisältävä siittiö hedelmöittää munasolun, jälkeläisen XX-sukupuolikromosomisto tuottaa naaraan. XY-kromosomistoinen yksilö taas kehittyy urokseksi. Estrogeenit
Luonnolliset ja puolisynteettiset estrogeenit ovat steroideja. Täysin synteettiset estrogeenit ovat fenoleja tai konjugoituja fenoleja, joilla ei ole steroidirakennetta. Synteettinen dietyylistilbestroli (DES) kehitettiin 1930-luvulla ehkäisemään naisten keskenmenoja. Ainetta käytettiin runsaasti neljän vuosikymmenen ajan, kunnes sen vakavat haittavaikutukset huomattiin. Raskauden aikana tapahtuva dietyylistilbestrolin käyttö saattaa aiheuttaa jälkeläisissä sukuelinten epämuodostumia, syöpää ja lisääntymishäiriöitä .Estrogeenit ovat sukupuolisteroideja. Elimistö muodostaa estradiolia testosteronista ja estriolia androstenedionista. Testosteronia ja androstenedionia muodostuu monivaiheisen reaktioketjun kautta kolesterolista. Estriolia muodostuu maksassa estronista ja estradiolista. Kives
Kives eli "testikkeli" (), josta yleisesti käytetään myös kreikankielistä nimeään "orchis" ("όρχις"), on urospuolisen selkärankaisen eläimen sukupuolielimiin kuuluva parillinen sukupuolirauhanen. Kivekset tuottavat miehen sukusoluja eli siittiöitä, joita tarvitaan munasolun hedelmöityksessä ja siten lisääntymisessä. Lisäksi kivekset tuottavat mieshormoneja eli androgeeneja, joista tärkein on testosteroni. Ihmisessä testosteroni saa aikaan miehiset kehonpiirteet ja ominaisuudet. Serotoniini
Serotoniini vaikuttaa mielialaan ja sen vajaus voi ilmetä alakulona, apatiana, masennuksena ja kroonisena väsymyksenä. Serotoniinin puute voi aiheuttaa myös impulsiivista ja väkivaltaista käytöstä. Koska serotoniini on pimeähormoni melatoniinin esiaste, sen puute vaikuttaa jossain määrin myös nukkumiseen. Serotoniini säätelee ihmisen ruoka- ja seksihaluja: serotoniinin puute voi aiheuttaa ruokahalun ja makeanhimon lisääntymistä. Elimistön liika serotoniinipitoisuus vähentää puolestaan seksuaalista halukkuutta ja kykyä seksuaaliseen nautintoon. Murrosikä
Murrosikä alkaa, kun aivolisäke alkaa erittää gonadotropiineita, joita ovat FSH ja LH. Tämä tapahtuu kaikilla terveillä ihmisillä ikävuosien 8 ja 15 välillä. Gonadotropiinien eritys saa aluksi sukupuolirauhaset tuottamaan yhä runsaammin sukupuolihormoneita. Tytöillä vallitsevin sukupuolihormoni on estrogeeni ja pojilla testosteroni. Tytöillä estrogeenitasot saavuttavat aikuisen naisen tason noin 23 vuoden iässä, jolloin on naisen paras ikä lisääntymiselle. Miehillä sen sijaan testosteronitasot kohoavat hitaasti vielä noin 27-vuotiaaksi saakka. Estrogeenit
Estrogeeni eli naishormoni on yleisnimitys estradiolille (E) eli 17β-estradiolille, estronille (E), estriolille (E) ja sellaisille synteettisille tai puolisynteettisille yhdisteille, joiden rakenne on lähellä luonnollisten estrogeenien rakennetta. Aggressio
Biologisia tekijöitä ovat monet geneettiset ja neurologiset tekijät. Ihmisten aggressiivisuuden taustalla on todettu olevan eräät keskushermoston osat, kuten temporaalilohko, talamus, hypotalamus, mantelitumake ja hippokampus. Mieshormoni testosteroni on tärkein aggressioon vaikuttava hormoni. Myös hermoston välittäjäaineet adrenaliini, noradrenaliini, dopamiini ja serotoniini yhdistetään aggressiiviseen käyttäytymiseen. Stereoisomeria
Stereoisomeriaa ilmentävät monenlaiset molekyylit, joita ovat muun muassa aminohapot, hiilihydraatit, DNA, proteiinit, jotkin lipidit (kuten kolesteroli ja oleiinihappo), jotkin välittäjäaineet (kuten epinefriini), jotkin lääkeaineet (kuten ibuprofeeni), jotkin päihteet (kuten nikotiini ja kokaiini) ja jotkin myrkyt (kuten VX). Opioidireseptori
Opioidireseptorit ovat G-proteiinikytkentäisiä reseptoreja, joihin sitoutuvia aineita kutsutaan opioideiksi. Kehon endogeenisiä opioideja ovat: endorfiinit, dynorfiinit ja enkefaliinit. Opioidireseptorit ovat noin 40 % samankaltaisia somatostatiinireseptorien (SSTR) kanssa. Statiinit
Statiinit eli HMG-CoA-reduktaasin estäjät ovat kolesterolin synteesiä estäviä lääkeaineita, joita käytetään hyperkolesterolemian hoidossa. Statiinit vähentävät seerumin LDL-kolesterolin pitoisuutta ja suurentavat HDL-kolesterolin pitoisuutta. Siten statiinit estävät ateroskleroosin etenemistä, eli ehkäisevän myös mm. sepelvaltimotautia, aivovaltimotautia ja alaraajojen valtimotautia. Ensimmäiset statiinit löydettiin 1970-luvulla eristämällä ne "Aspergillus"- ja "Penicillium" -homesienistä. Statiinit otetaan suun kautta, ja ne ovat Suomessa reseptivalmisteita. Sterolit
Vereen päätyessään kasvisteroleita pidetään veren kolesterolista riippumattomana sepelvaltimotautia aiheuttavana tekijänä. Kaksi ABC transportteri proteiinia, ABCG5 ja ABCG8, erittävät suolen sisäpinnan soluihin imeytyneitä kasvisteroleita takaisin suoleen. Toimimattomat ABCG5 ja ABCG8 transportterit aiheuttavat mutaatiot johtavat siksi harvinaiseen sitosterolemiaan, johon liittyvät merkittävästi kohonneet veren kasvisteroliarvot, normaali tai lievästi kohonnut veren kolesterolipitoisuus ja suuri riski sairastua sepelvaltimotautiin verrattain nuorena. Ksenoandrogeenit
Tutkimuksen mukaan voi monilla ksenoandrogeeneillä olla potentiaalisesti haitallisia vaikutuksia eläimiin ja ihmisiin. Tutkimuksissa on selvinnyt, että ksenoandrogeenien tapaan vaikuttavien pysyvien orgaanisten yhdisteiden (POP) aiheuttaman AR signaloinnin keskeytymisen seurauksena voi miehillä ilmetä lisääntymishäiriöitä. On todisteita siitä, että ihmiset altistuvat ksenoandrogeenien vaikutukselle eri tavoin eri puolilla maailmaa. Tanja Krügerin työtovereidensa kanssa suorittamassa tutkimuksessa havaittiin, että kahden tutkittavan ryhmän, eurooppalaisten ja inuitien, altistuminen ksenoandrogeeneille oli eri tasolla. Erojen syinä nähtiin erot kemiallisille aineille altistumisessa, geneettiset erot ja elämäntapaan liittyvät tekijät , ja ne voivat johtaa hormonitasoon liittyviin erilaisiin terveydellisiin ongelmiin. Edelliseen liittyvissä tutkimuksissa havaittiin, että eurooppalaisissa ryhmissä ksenobioottisten aineiden (ksenoandrogeenisten aineiden) indusoimien reseptorien toiminta korreloi positiivisesti DNA:n vahingoittumisen kanssa, joka mitattiin sperman DNA:n vahingoittumisesta. DNA:n vahingoittuminen liittyy hyvin läheisesti moniin sairauksiin syöpä mukaan luettuna.
Ksenoandrogeenien kontaminoimilla alueilla vapaasti elävät kalat voivat kärsiä useammin DNA:n vahingoittumisesta, koska vedessä, jossa ne elävät, on usein enemmän ksenoandrogeenejä kuin muualla. Krooninen altistuminen alhaisille TBT, TPT, EE2 (etinyyliestradioli) -tasoille ja niiden binäärisille seoksille TBT + EE2 ja TPT + EE2 on genotoksista seeprakaloille (Danio rerio). Vahingollisia vaikutuksia on havaittu myös selkärangattomilla, kuten nilviäisillä, äyriäisillä ja piikkinahkaisilla. TPT ja TBT vaikuttavat metabolisiin teihin, kuten testosteronin sulfataatioon, testosteronin esterifikaatioon ja 5-alfa-reduktaasin toimintaan. Näiden metabolisten teiden herkkyys androgeenisten yhdisteiden suhteen vaihtelee yhdessä kantojen välisten erojen androgeenin metabolismissa kanssa. Erityisesti nilviäisillä tehdyssä tutkimuksessa aiheuttivat TBT (tributyylitina) ja MT (metyylitestosteroni) imposex-ilmiötä (maskuliinisten piirteiden esiintyminen naarailla). TBT:lle altistuminen 100 päivän ajaksi alensi naarailla testosteronitasoa (60 – 85%) ja estradiolitasoa (16 – 53%), mutta koiraisiin sillä ei ollut mitään vaikutusta. MT:lle altistuminen ei vaikuttanut esteröityneiden steroidien tasoon koirailla eikä naarailla, mutta 150 päivän altistumisen jälkeen kehittyi naarailla imposex-ilmiö. Elektrosyklinen reaktio
Luonnossa tapahtuu useita elektrosyklisiä reaktioita. Monet syklobuteenijohdannaiset, sykloheksadieenijohdannaiset, terpeenit, terpenoidit ja tyydyttymättömiä heterosyklisiä ryhmiä sisältävien molekyylien biosynteesit sisältävät elektrosyklisiä reaktioita. Esimerkiksi ihmisen iholla muodostuu auringonvalon vaikutuksesta 7-dehydrokolesterolista ja ergosterolista D- ja D-vitamiinien esiasteita fotokemiallisella myötäkiertoisella elektrosyklisellä renkaanavautumisreaktiolla. Elastaasi
Elastaasi on molekyylibiologiassa seriiniproteaasien luokkaan kuuluva entsyymi, joka pilkkoo sidekudoksessa elastiini-nimistä proteiinia. Ihmiselimistössä elastaasia on perinteisesti ajateltu olevan kahdentyyppistä: haiman elastaasia ja valkosolujen elastaasia. Kuitenkin ihmisellä on kuusi geeniä, jotka koodaavat samankaltaisia elastaasiproteiineja: elastaasi 1, 2, 2A, 2B, 3A, ja 3B. Alan kirjallisuudessa käytetään haiman sisältämästä entsyymistä nimeä elastaasi-1, mutta todellisuudessa tällä viitataan elastaasiin 2A. Stanolit
Kasvistanolit vähentävät kolesterolin päätymistä verenkiertoon ja sitä kautta ne laskevat veren LDL-pitoisuuksia. Stanolit vähentävät lisäksi suolesta vereen imeytyneiden kasvisterolien pitoisuuksia veressä. Stanolien sterolipitoisuuksia alentavia vaikutusmekanismeja ei tunneta kauttaaltaan. Dopingaineet ja -menetelmät
Anabolisten steroidien käyttöön liittyy useita terveysriskejä. Niiden käyttö aiheuttaa aina häiriöitä elimistön hormonitasapainossa, mikä näkyy naisilla maskulinisoitumisena (karvoittuminen, kaljuuntuminen, äänen madaltuminen, kuukautishäiriöt) ja miehillä kivesten surkastumisena ja rintarauhasten liikakasvuna (gynekomastia). Lisäksi ne voivat aiheuttaa hedelmättömyyttä ja erektiohäiriöitä. Anabolisten steroidien käyttäjien riski sairastua sydän- ja verisuonitauteihin on lisääntynyt. Haittoja ovat muun muassa sydänlihasmuutokset ja altistuminen rytmihäiriöille, sydäninfarktille ja aivohalvaukselle. Anaboliset aineet aiheuttavat lisäksi maksavaurioita, kehon ääriosien kasvua ja ihomuutoksia, erityisesti aknea. Suoritusta parantavien lääkkeiden käyttö urheilussa
Propionaatti, fenyylipropionaatti, isokapronaatti ja dekanoaatti ovat luonnollisen testosteronihormonin estereitä. Testosteronin kokonaismäärä on 176 mg/ml. "250" injekt 30 mg + 60 mg + 60 mg + 100 mg/ml 1 ml. Hormeesi
Hormeesi (alun perin kreikasta hórmesis “nopea liike, innokkuus”) kuvaa elimistöä stressaaville tekijöille kuten kemikaaleille, säteilyille, urheilulle yms altistumisen biologisia vaikutuksia. Hormeesiteorian mukaan stressaavien tekijöiden vaikutus elimistöön ei ole suorassa suhteessa annokseen, vaan ne voivat vaikuttaa kohtuullisina altistuksina päinvastaisesti kuin erittäin suurilla tai erittäin pienillä altistuksilla.