Missä maakunnassa Laihia sijaitsee?
Laihia
Laihia () on Suomen kunta Pohjanmaan maakunnassa Laihianjoen yläjuoksulla. Asukkaita Laihialla on noin . Kunnan halki kulkee valtatie 3, johon risteää keskustassa valtatie 18. Laihian rautatieasema on Seinäjoen–Vaasan rataosalla 23 kilometriä Vaasasta ja 51 kilometriä Seinäjoelta. Asemalta on kirkolle noin kaksi kilometriä.
Lapua
Lapua sijaitsee Lapuanjoen varrella. Keskellä Etelä-Pohjanmaan lakeutta sijaitsevan Lapuan maisemaa hallitsevat laajat jokivarsitasangot ja paikoin selvästi ympäristöään ylemmäksi kohoavat kukkulat. Laitila
Laitila (aik. ) on Suomen kaupunki, joka kuuluu Vakka-Suomen seutukuntaan ja Varsinais-Suomen maakuntaan. Kaupunki Laitilasta tuli 1986. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Laitilan naapurikunnat ovat Eura, Mynämäki, Pyhäranta, Rauma, Uusikaupunki ja Vehmaa. Möysä
Möysä on Lahden 16. kaupunginosa, joka sijaitsee noin puolestatoista kolmeen kilometriä kaupungin ydinkeskustasta itään. Möysän naapurikaupunginososia ovat etelässä Kerinkallio, lännessä Asemantausta ja Paavola, pohjoisessa Myllypohja ja idässä Järvenpää. Lahden Joutjärvi on kaupunginosan sisällä. Tarkemmin määritellen Möysän eteläraja seuraa Lahti–Kouvola-rataa, länsirajan muodostavat Iso-Paavolankatu, Lounaankatu ja Supankatu, Hirsimetsänkatu, Joukahaisen puistotie, Ilmarisentie, Väinämöisentie. Pohjoisessa raja seuraa Niemen kaupunginosaan vievää teollisuusrataa ja idässä Lahti–Heinola-rataa. Laihianjoki
Jokea kutsutaan erityisesti alajuoksulla myös epävirallisesti Tuovilanjoeksi, koska se virtaa Tuovilan kylän läpi ennen Vaasaa. Vaasa
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vaasan keskustaajama sekä Merikaarron ja Sundomin taajamat ulottuvat osittain myös Mustasaaren kunnan alueelle, sekä Vähänkyrön kirkonkylä Isonkyrön kunnan alueelle. Laihian kirkonkylä ulottuu pääosin Laihian kunnan alueelle. Tervajoki on kasvanut yhteen Vähänkyrön kirkonkylän kanssa. Lavia
Lavia on Suomen entinen kunta Satakunnan maakunnassa. Alun alkaen Lavia oli osa Sastamalan kirkonpitäjää ja vuodesta 1639 lähtien osa Mouhijärven (Ylä-Sastamalan) seurakuntaa. Lavia muodostettiin Mouhijärven kappeliseurakunnaksi vuonna 1823, ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1870. Valtioneuvosto päätti 12. kesäkuuta 2014 lakkauttaa Lavian kunnan ja liittää sen Porin kaupunkiin vuoden 2015 alussa. Laihian Mallas
Laihian Mallas tunnetaan erityisesti Tuoppi-tuotemerkillä myytävistä kaljamaltaasta ja kotikaljauutteesta, joita käytetään ensisijaisesti kaljan valmistukseen. Yrityksen yksi tuotemerkki on Vita Nova, joka oli Suomen ensimmäinen hiilihapoton energiajuoma. Laihian Mallas -yhtiöillä on lisäksi kurkku- ja salaattitarha sekä herkkusienten kasvattamo Honkajoella ja kurkkujen- ja ruukkuvihanneksien myyntiä Virossa. Herkkusienet tunnetaan Champ-tuotemerkistä. Miika Laiho
Miika Laiho (s. 16. elokuuta 1994) on suomalainen moottoriurheilija. Hän on kilpaillut Suomen Rotax Max Challenge -sarjassa vuosina 2008–2012 voittaen sarjan mestaruuden vuosina 2008, 2010 ja 2012. Vuosina 2009 ja 2011 hän sijoittui sarjan toiseksi. Vuonna 2013 Laiho kilpailee Formula Renault NEC -sarjassa suomalaisessa P1 Motorsport -tallissa. Laihia
Laihia on koko maassa tunnettu nuukuudestaan, josta kertovat jo vuosikymmeniä vanhat ja uudemmatkin laihialaisvitsit. Tämän vuoksi Laihiaa kutsutaan myös Suomen Skotlanniksi. Laihialaisuutta on käytetty myös positiivisessa mielessä jopa eräiden yritysten säästötoimenpiteiden projektinimenä. Laihianjärvi
Järvi sijaitsee keskellä lehtipuuvaltaista suota ja on halkaisijaltaan noin 200 metriä. Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja sen luusuana toimii lounaaseen laskeva kaksi kilometriä pitkä kaivettu "Järvioja". Se yhtyy Köyliönjokeen 1,7 kilometriä Eurajoen yhtymäkohdastaan. Järvioja alittaa kantatien 43. Soukainen (Laitila)
Soukainen on kylä Laitilassa, noin viisi kilometriä Laitilan keskustaajamasta pohjoiseen. Kylän tunnetuin nähtävyys on Soukaisten Pyhän Perttelin kirkko. Soukaisten koulussa on luokat 1–6 sekä esikoulu. Soukaisten keskustassa toimi aiemmin myös kyläkauppa, sekä samassa rakennuksessa myös pubi ja grilli. Alueen asuntokanta koostuu pari- ja omakotitaloista. Kylässä toimii vuonna 2008 rekisteröity Soukaisten kyläyhdistys. Soukaisista on hyvät liikenneyhteydet muualle: Keskustasta Pyhärannan Ihodeen vievä yhdystie 2051 menee kylän halki, myös pohjoiseen (Vaimaroon ja edelleen Kodisjoelle) ja koilliseen (Valkoon ja Padolle) menee tiet. Laihalampi (Tienhaara)
Laihalammen ja Laihajärven välisellä alueella on runsaasti ojia, jotka on johdettu järveen ja lampeen. Laihajärven laskuoja on Suomen puolella nimeltään Kanaoja. Se lähtee länteen työntyvän kapean lahden pohjukasta ja virtaa hitaasti ja meanderoiden kohti Suomen rajaa. Heti rajan ylitettyään oja yhtyy Urpalanjokeen Laisniemen kulmakunnan lähellä. Urpalanjoki kääntyy saman tien kohti Venäjän rajaa ja ylittää sen alle kilometrin päässä Kanaojan yhtymäkohdasta. Urpalanjoki laskee Itämeren Suomenlahteen. Häme
Häme () on pääosin eteläisessä Suomessa sijaitseva Suomen historiallinen maakunta. Hallinnollisena alueena se käsitti nykyiset Kanta-Hämeen, Päijät-Hämeen ja valtaosan Keski-Suomesta sekä pohjoisen Kymenlaakson, eteläisimmän Pirkanmaan, läntisimmän Pohjois-Savon, lounaisimman Etelä-Savon ja Varsinais-Suomesta Someron. Eräiden lähteiden mukaan myös Satakunta ja Uusimaa olisi aikoinaan luettu osaksi Hämettä, joka olisi ulottunut "suolamerestä suolamereen" eli Suomenlahdelta Pohjanlahdelle Varsinais-Suomen ympärillä. Laihianjoki
Laihianjokivarren pohjalaistalot Laihian kunnan Jokikylässä, Kuusistonmäessä, Kyläinpäässä, Keskikylässä, Pukkalassa ja Torstilassa kuuluvat Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Alahärmä
Alahärmä on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Etelä-Pohjanmaahan kuuluvassa Härmänmaan seutukunnassa, Länsi-Suomen läänissä. Se yhdistyi Kauhavan, Kortesjärven ja Ylihärmän kanssa uudeksi Kauhavaksi vuonna 2009. Gia Lai
Gia Lai on maakunta Vietnamissa Tây Nguyênin alueella, Kambodžan vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Pleiku. Vuonna 2009 maakunnassa oli 1 272 792 asukasta. Sen pinta-ala on 15 536,9 km². Laitila (kylä)
Suuri osa kaupungin palveluista on keskittynyt keskustan alueelle, ja asutus on hyvin kerrostalopainotteista. Keskustaan on hyvät liikenneyhteydet, sillä valtatie 8 ja kantatie 43 risteävät keskustan alueella. Tämän risteyksen lähellä valtatiestä 8 erkanee yhdystie 2051. Laukaa
Laukaassa sijaitsee suuri Lidlin jakelukeskus. Laihianjoki
Laihianjoki on Laihianjoen vesistön joki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Joki virtaa kaakko-luoteissuuntaisena ja laskee Merenkurkussa Sundominlahteen. Joessa on voimakkaat virran vaihtelut ja se luokitellaan erittäin reheväksi. Laihia
Laihialla toimivat mm. urheiluseurat Laihian Luja ry, Laihia Sports Club, autourheiluseura Laihian Urheiluautoilijat ry sekä Laihian Ylipään Nuorisoseura ry ja MLL Laihian yhtistys ry. Laukaan kihlakunta
Laukaan kihlakunta () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Vaasan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Kihlakunnan ulkopuolella oli Jyväskylän kaupunki. Savio (Laukaa)
Savio on kylä Laukaan kunnan eteläosassa, Keski-Suomessa. 
Savio sijaitsee Leppäveden rannalla, valtatie 9:stä pohjoiseen, vastapäätä Metsolahtea. Kylää halkoo seututie 640 (Saviontie), Lievestuoreelta Laukaaseen. Kylä on parhaiten tunnettu Savion tanssilavasta, sekä jylhästä Hyyppään vuoresta Lievestuoreen järven rannalla. Samalla alueella sijaitsee myös Puttolan kylä joka kuuluu Savioon. Nykyään Savio ja Puttola toimivat yhdessä Savio-Puttolan kylätoimikunnassa. Saviolla sijaitsee kyläkoulu Savion ala-aste, jonka oppilasmäärä on (2008) noin 30 oppilasta. Kylällä on myös uimaranta. Maakunta
Suomi on vanhastaan totuttu jakamaan yhdeksään niin sanottuun historialliseen maakuntaan, jotka ovat Uusimaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Ahvenanmaa, Häme, Savo, Karjala, Pohjanmaa ja Lappi. Lappia lukuun ottamatta nämä vastaavat suunnilleen keskiaikaisia linnaläänejä, mutta uudella ajalla näillä maakunnilla ei ole ollut selvää hallinnollista merkitystä. Niillä kaikilla on kuitenkin jo satoja vuosia sitten käyttöön tulleet vaakunat. Harhala
Harhala on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Harhala sijaitsee Laukaan kirkonkylän ja Vihtavuoren taajamien välissä. Kylän alueelta löytyvät Kuhankosken erityisammattikoulu, Puustellin tuki r.y., suojeltu Kuhankosken voimalaitos ja Laukaan Rauhanyhdistys r.y:n toimitalo. Uusia kohteita ovat Keiteleen kanavan Kuhankosken sulku sekä Liisanniemen silta. Harhalassa sijaitsevan Kuhajärven rannalta löytyi vuonna 2003 Laukaan uusin kivikautinen kalliomaalaus. Harhalalla ei ole omaa kyläseuraa, eikä ole myöskään täysin selvää kuuluvatko edellä mainitut kohteet Harhalaan vai Kuhankoskeen. Suomen murteet
Eteläpohjalaisten murteiden alueeseen kuuluu suurin osa Etelä-Pohjanmaan maakunnasta sekä Laihia, Isokyrö ja Vähäkyrö, jotka kuuluvat Pohjanmaan maakuntaan. Etelä-Pohjanmaan itäosassa Järviseudun seutukunta ja Ähtäri lasketaan kuitenkin savolaismurteiden alueeseen. Murrealue on niin yhtenäinen ja selvärajainen, että siitä puhutaan usein myös yksikössä, mutta etelä- ja pohjoisosien välillä on kuitenkin joitain eroja. Eteläpohjalaisia murteita on pidetty omaleimaisina, koska niissä on useita muissa suomen murteissa tuntemattomia piirteitä. Martti Rapola on kuvannut murretta ”leveän ponnekkaaksi”, koska sille ovat tyypillisiä lyhyen painollisen ja pitkän painottoman tavun luomat ”synkooppiset tahdit”. Karhia
Karhia on kylä Säkylässä entisen Köyliön kunnan alueella. Se sijaitsee noin kuuden kilometrin päässä sekä Köyliön entisen kunnan keskustaajamasta Kepolasta että nykyisen kunnan keskustaajamasta Säkylästä. Uudenmaan maakunta
Uusimaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla. Uudenmaan historiallinen maakunta käsittää laajemman alueen, joka jakautuu Uudenmaan ja (läntisen) Kymenlaakson nykymaakuntiin. Uudenmaan maakuntaa ympäröivät Varsinais-Suomi lännessä, Kanta-Häme ja Päijät-Häme pohjoisessa sekä Kymenlaakso idässä. Etelässä lähin naapuri on Viro, jonka erottaa Uudestamaasta 60–90 kilometriä leveä Suomenlahti. Laukaansuu
Laukaansuu () on taajama ja kunta Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä. Taajama sijaitsee Laukaanjoen alajuoksulla, lähellä Suomenlahtea. Sen osia ovat Lenryba (ven. Ленрыба), Lesnoi (Лесной), Ostrov (Остров) ja Sudoverf (Судоверфь). Kaikkiaan taajamassa on noin 2 400 asukasta. Laihajärvi (Tienhaara)
Laihajärvi () on Venäjällä Leningradin alueella Viipurin piirissä sijaitseva Urpalanjoen vesistöön kuuluva järvi. Venla Laiho
Venla Susanna Laiho (s. 12. kesäkuuta 1995) on suomalainen kilpakävelijä. Laiho edustaa Laitilan Jyskettä ja hän valmentaa itse itseään. Lohja
Lohja () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kaupunki on virallisesti kaksikielinen, ja sen asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia  %. Lohjan naapurikuntia ovat Inkoo, Karkkila, Raasepori, Salo, Siuntio, Somero, Tammela ja Vihti. Laitilan Puhelin
Kaapelitelevisiolähetykset alkoivat Laitilassa vuonna 1982 Suomessa ensimmäisenä maalaiskuntana, samalla alkoi myös Laitila-TV:n uraauurtava toiminta, joka perustuu vapaaehtoiseen yhdistystoimintaan. Osuuskunnan hallituksen puheenjohtajan Eino Eerolan aloitteesta oli 1970-luvun alussa keskustan maanrakennustöiden yhteydessä maan alle kätketty suhteellisen edullista kaapelikanavaputkea. Vuonna 1981 lähelle meijeriä osuuskunta pystytti korkean maston, jolla alettiin välittää puhelinliikenteen lisäksi radio- ja televisio-ohjelmia keskustan taloihin maakaapeleita pitkin. Radiolinkkipeilin avulla Ahvenanmaalta saatiin myös Ruotsin ohjelmia. Vuonna 1985, vuotta ennen kaupungiksi muuttumista Laitila siirtyi ensimmäisenä maalaiskuntana satelliittiaikaan SkyChannel–ohjelmien myötä. Laihia
Osittain Kyrönjokilaaksosta lähtöisin oleva Ylilaihian eli nykyisen Kirkonkylän eteläpuolisen jokivarren asutus on syntynyt viimeistään 1200-luvun puolivälissä. Alalaihian asutus puolestaan muodostui 1300-luvun vaihteen ruotsalaisen muuttoliikkeen vaikutuksesta. Asuttamisesta lähtien ensimmäiset lähes kolme vuosisataa Ylilaihia kuului Kyrön kirkkopitäjään ja Alalaihia puolestaan Mustasaaren kirkkopitäjään. Kirkkopitäjien välisen rajan tienoille muodostui myös vastaavien hallintopitäjien raja. Laihia
Laihian ensimmäinen, yksityinen kansakoulu avattiin vuoden 1867 syksyllä ja se oli toiminnassa kaksi vuotta. Ensimmäinen kunnan kansakoulu, nykyinen Isonkylän koulu, avattiin vuoden 1870 syksyllä. Nuorisoseuratoiminta samoin kuin muu yhdistystoiminta oli Laihialla vilkasta jo 1880-luvulta lähtien. Laihialaiset Juho Hietanen ja Santeri Alkio olivat 1880-luvulla mukana nuorisoseuraliikkeen alullepanemisessa, ja Alkiota pidetäänkin liikkeen aatteellisena oppi-isänä. Pari vuotta toiminut Laihian Nuorisoyhdistys perustettiin vuonna 1883 ja varsinainen Laihian nuorisoseura vuonna 1892.
Vuosina 1890–1909 toimitettiin kunnassa isojaonjärjestely, jossa ympäriinsä pieninä palstoina olleita maatilojen viljelyksiä yhtenäistettiin. Tuloksena maatalouden tuotto moninkertaistui. Suomen sisällissodan alussa Laihialla käytiin Hulmin taistelu, jota Pohjanmaalla pidetään jopa koko sodan alkuna. Maantielakso
Maantielakso on Karvianjoen vesistöalueeseen kuuluva lampi Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa Karviassa Satakunnan maakunnassa. Lammen pinta-ala on SYKEn Järviwikin viranomaistiedon mukaan 2,67 hehtaaria. Sen korkeus merenpinnasta on 166,0 metriä ja se kuuluu Karvianjoen vesistön sisällä Aunesluoman valuma-alueeseen. Lampi on yhdessä siitä noin kilometri pohjoiseen sijaitsevan Kauhalammin ja tästä noin kilometri pohjoiseen sijatsevan Lapinkaivon kanssa yksi Kauhanevan–Pohjankankaan Natura 2000 -suojelualueen kolmesta pienvesiksi luokiteltavasta lammesta. Lampi on reunoiltaan umpeenkasvanut. Avovettä on lammen keski- ja luoteisosassa. Lampi rajoittuu pohjoisessa Laksonevaan, joka on osa Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistoon kuuluvaa Kauhanevan suokompleksia. Muista suunnista sitä ympäröivät harjumuodostuman rinteet. Historiallinen Kyröskankaan tie kulkee lammen sivuitse. Lapua
Lapua sijaitsee vyöhykkeellä, missä Länsi-Suomen liuskekivivyöhyke vaihettuu rannikon yhtenäiseksi graniittivyöhykkeeksi. Kallioperä on yleensä gneissiä (migmaattista biotiittiplagioklasigenissiä tai plagioklasigneissiä), graniittia tai kvartsiittia. Yleisimmät maalajit ovat turve ja moreeni. Savea on hieman vähemmän. Karkeampia mineraalimaalajeja kuten hietaa ja hiekkaa on vähän. Yleensä ne esiintyvät laajoina, melko ohuina kerroksina tai sitten niiden päälle on kerrostunut savia. Hoho
Hoho on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. 
Hoho on Metsolahden ohella toinen Laukaan eteläisimmistä kylistä. Se on saanut nimensä kylän läpi Lievestuoreen järveen laskevasta Hohon joesta. Kylän tunnetuin henkilö on edesmennyt olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo. Hoholla toimi oma kyläkoulu vuoteen 2001 saakka. Kylä on asukasluvultaan Laukaan kunnan pienimpiä. Hoho sijaitsee lähellä Lievestuoreen taajamaa. Hoholla on oma toimiva kyläyhdistys. Laihia
Laihian naapurikunnat ovat Ilmajoki, Isokyrö, Kurikka, Maalahti, Mustasaari ja Vaasa. Vuonna 2007 Laihia sekä Vähäkyrö käynnistivät terveydenhuollon yhteistyön Vaasan kanssa. Kaariainen
Kaariainen (ruots. Kariaijs) on kylä Laitilassa noin 7 kilometriä Laitilan Keskustasta itään. Kaariainen sijaitsee ehkä koko Itä-Laitilan tärkeimmän tien, Kaivolantien varrella, jonka varrella ovat myös Vekka, Ytö, Kaivola ja Pahojoki, ja Kantatie 43:kin on vain noin 3 kilometrin päässä kylästä. Kaariaisten lähimmät naapurikylät ovat Vekka lännessä ja Ytö idässä. Kaurajärvi on kylän pohjois-osissa. Asutusta Kaariaisissa on ollut pronssikaudelta lähtien. Laihia
Laihian pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kaljavelli. Lavia
Nykyisin Lavian paikallisliikennettä operoi Porin Linjat kahdella bussilinjalla arkipäivisin. Linjalla 68 ajetaan joka perjantai yksi asiointivuoro ja linjalla 69 yksi vuoro aina maanantaista perjantaihin.Lavia sijaitsee murrosvajoamalaaksossa, jota reunustavat jyrkät, osin kallioiset rinteet. Kirkonkylä on sijoittunut sen pohjalle kolmen järven väliin. Laviasta löydetty kivilaji on nimetty kunnan mukaan lavialiitiksi ja sitä esiintyy etenkin Karhijärven etelä- ja kaakkoispuolella. Riihonlahdella sijaitsee lintualue, jossa pesii muun muassa harvinainen ruskosuohaukka. Viljelysmaat sijoittuvat pääosin Karhijärven ympärille sen välittömään läheisyyteen, kun taas kunnan etelä-, itä- ja luoteisrajojen tuntumassa on laajoja metsäalueita. Lavian korkein maastonkohta on 124 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Huuhkajanvuori kunnan itärajan tuntumassa. Laihalampi (Tienhaara)
Lampi on 850 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin 0,5 neliökilometriä suuri. Se sijaitsee Venäjällä Suomen rajan rajavyöhykkeen lähellä. Järven luoteispään etäisyys Laihajärvestä on 500 metriä ja valtionrajasta 3,9 kilometriä. Lampi on rantaviivan suhteen selkeäpiirteinen lampi, jolla ei ole saaria. Ilmakuvasta päätellen lampi on matala ja siinä kasvaa kelluvalehtisiä vesikasvia. Lammen rannat suoreunaiset, mutta kauempana kasvaa metsää. Lammen ja Laihajärven välissä on paljon ojia, jotka on johdettu pääasiassa Laihajärveen. Sinne laskee myös lammelta laskuoja. Laitilan seurakunta
Laitilan seurakunta on Laitilan kaupungissa Varsinais-Suomessa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Turun arkkihiippakuntaan ja Nousiaisten rovastikuntaan. Laihian kirkko
Kirkon rakennutti vaasalainen raatimies Herman Höckert, se on järjestyksessä Laihian kolmas kirkko. Vuonna 1642 valmistunut edellinen kirkko purettiin 1809 ja sen hirsistä rakennettiin Ylipotin luhtiaitta Laihian Potilan kylään. Kirkon läntiseen sakarapäätyyn liittyy korkea suorakulmainen torni lyhtyineen, tornin kellot ovat vuosilta 1724 ja 1869 ja tornin huipulla on kukko. Kirkon ristikeskustassa on pieni kattoratsastaja. Tornissa on kaareutuva kupu. Kirkkosalin sisäkatteena ovat päädyistään pyöristetyt puuholvit, jotka yhtyvät ristikeskustassa. Sisäseinät ovat hirsipinnalla. Sakasti on sijoitettu kirkon kuorisakaraan, poikkisakaroita käytetään seurakuntatiloina. Kirkon pinta-ala on 800 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 1200 hengelle. Kirkon alttaritaulun "Lasaruksen herättäminen" on maalannut Lennart Segerstråle 1956, kirkossa on lisäksi veistoksia 1400-luvun alttarikaapista. Kirkon urut valmisti Kangasalan urkutehdas alun perin vuonna 1943 ja laajensi niitä 49+2 -äänikertaisiksi vuonna 1957. Mia Laiho
Mia Kaarina Laiho (s. 28. lokakuuta 1969 Helsinki) on kokoomuslainen kansanedustaja ja kansanedustaja Uudeltamaalta. Hän toimii myös kaupunginvaltuutettuna kotikaupungissaan Espoossa. Laiho on koulutukseltaan lääketieteen tohtori ja sisätautien erikoislääkäri. Varhela
Varhela on Kalannissa Uudessakaupungissa Varsinais-Suomessa. Sen naapurikyliä ovat muiden muassa Kallela ja Kahloinen. Osa kylästä kuuluu suunniteltuun Laitilan lakeus -nimiseen valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Laihian seurakunta
Laihian ensimmäinen kirkko rakennettiin 1500-luvun alussa ja samalle paikalle valmistui toinen kirkko vuonna 1643. Nykyisin paikalla toimii kolmas kirkko, jonka vihkimisjuhlallisuuksia vietettiin vuonna 1805. Laihian kirkko edustaa varhaista uusklassismia tyyliltään. Laihian kirkko
Laihian kirkko kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Laukaa
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Vuoden 2017 lopussa Laukaassa oli 18 978 asukasta, joista 13 571 asui taajamissa, 5 293 haja-asutusalueilla ja 114 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Laukaan taajama-aste on 71,9 %. Laukaan taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken: Pyhtää
Pyhtää () on Suomen kunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla Kymenlaakson maakunnassa. Kunnan asukasluku on . Pyhtää on Suomen itäisin kaksikielinen kunta ja myös Kymenlaakson ainoa kaksikielinen kunta, josta syystä Pyhtää kuuluu Itä-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiopiiriin. Seutukuntajaossa se kuuluu Kotka–Haminan seutukuntaan ja on sen läntisin kunta. Pyhtään naapurikunnat ovat Loviisa, Kotka ja Kouvola. Laihia
Nykyisten nimitysten "Laihia" ja "Laihela" lisäksi paikkakunnasta on käytetty asiakirjoissa mm. nimiä "Laia", "Laya", "Laiha", "Laihala" ja "Laihiala". On arveltu, että todennäköisesti Laihia on alun perin ollut muinaissuomalainen henkilönimi. Muodosta Laihala on maininta vuodelta 1440 ja muotoa Laihia tai Laihiala esiintyi 1500-luvun veroluetteloissa. Alkuaan nimitys lienee viitannut selvästi nykyistä pienempään alueeseen. Vuonna 1508 kappelin vihkimisen yhteydessä on nimitys ilmeisesti tarkoittanut jo koko jokilaakson asutusta. Toisaalta nimiä Iso-Laihala ja Iso-Laihiala on vielä 1500-luvulla käytetty nykyisistä Isokylän ja Jakkulan alueista. Laitila
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Ihoden taajama ulottuu pääosin Pyhärannan kunnan alueelle. Lavia
Kunnassa on useita kivikautisia asuinpaikkoja. Asutus oli aikoinaan keskittynyt varsinkin Karhijärven kalaisille rannoille. Pronssikauden jäänteinä kunnassa on muutama säilynyt hiidenkiuas, joihin entisajan ihmiset hautasivat vainajansa. Keskiajalla Lavian länsiosat olivat Tyrvään ja Karkun kylien erämaa-alueita. Pysyvä asutus saapui Laviaan idästä, Mouhijärven ja Suodenniemen suunnasta. Ypäjä
Perinteisesti Ypäjä on osa Lounais-Hämettä yhdessä Forssan seutukunnan kuntien Forssan, Humppilan, Jokioisten ja Tammelan sekä nykyään Varsinais-Suomeen kuuluvan Someron ja Pirkanmaahan kuuluvan Urjalan kanssa. Forssan ohella toinen tärkeä seudullinen keskus on Loimaa, ja varsinkin Ypäjän länsi- ja pohjoisosista on lyhempi matka Loimaalle kuin Forssaan, jonne taas yhteydet ovat paremmat kunnan etelä- ja itäosista. Weinheim
Weinheim sijaitsee Baden-Württembergin, Saksan lounaisimman osavaltion, luoteisosassa lähellä Hessenin rajaa Odenwald-vuoriston länsireunalla. Lähimmät suurkaupungit ovat Mannheim 15 km luoteeseen ja Heidelberg 18 km etelään. Odenwaldin reunaa pohjois-etelä-suuntaan kulkeva vanha Bergstraße-tie kulkee Weinheimin läpi. Historiallisesti kaupunki kuuluu Kurpfalzin maakuntaan, nykyisillään Weinheim on Rhein-Neckar-Kreisin piirikunnan suurin kaupunki. Raahe
Raahe () on Suomen luoteisrannikolla Perämeren rannalla sijaitseva kaupunki. Raahe sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan länsiosassa, ja on Raahen seutukunnan keskus. Kreivi Pietari Brahe perusti nimeänsä kantavan kaupungin vuonna 1649 kaupankäynnin edistämiseksi. Raahesta kehittyi merkittävä satama-, koulu- ja teollisuuskaupunki. Oman erikoisleimansa kaupungille antaa aivan kaupungin keskustaan liittyvä Vanha Raahe eli Puu-Raahe, joka on yksi parhaiten säilyneistä suomalaisista 1800-luvun puukaupungeista. Karhia
Karhian rakennuskanta koostuu pääosin omakoti- ja maataloista. Kylää sivuaa lännessä Yhdystie 2131. Siitä risteää Karhian kyläkeskuksen läpi Satakunnan vankilaan kulkeva Vankilantie, joka jatkuu edelleen Vuorenmaalle. Karhiaan pääsee Kankaanpäästä ja Yttilästä myös Karhiantietä pitkin, joka on osa historiallista Pyhän Henrikin tietä. Laitilan keskustaajama
Laitilan keskustaajama on Laitilan kaupungin suurin taajama, jossa on 5 245 asukasta (31.12.2011). Laitilan kylän lisäksi myös Pappilan, Kaukolan, Hartikkalan ja Tuunan maarekisterikylät ulottuvat ainakin osittain taajaman alueelle. Valtatie 8 Turusta Raumalle ja kantatie 43 Uudestakaupungista Euraan risteävät taajaman alueella. Lappeenranta
Lappeenranta () on Suomen kaupunki ja Etelä-Karjalan maakuntakeskus, joka sijaitsee Saimaan etelärannalla Etelä-Karjalan maakunnassa. Kaupunki sijoittuu Saimaan vesistöalueen etelärannan ja Venäjän rajan väliselle alueelle. Asukasluvultaan Lappeenranta on Suomen :nneksi suurin kaupunki, ja siellä asuu asukasta. Ludwigshafen am Rhein
Ludwigshafen am Rhein, lyhyemmin Ludwigshafen, on kaupunki Saksan lounaisosassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Se sijaitsee Reinjoen varrella, ja joki myös erottaa sen Mannheimin naapurikaupungista. Kaupungissa on arviolta 164 718 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 77,55 neliökilometriä. Simuna
Simuna on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. 
Simunan kylä sijaitsee Laukaan kunnan itäreunalla hieman syrjässä muista Tarvaalan ja Lankamaan välissä. Parhaiten Simuna tunnetaan Simunankoskesta, jossa mm. presidentti Urho Kekkonen henkilääkärinsä, laukaalaisen Rikhard Sotamaan, kanssa kävi ahkerasti kalastamassa. Lievestuoreelta menee Simunaan lähes viivasuora tie Saarilammin läpi. Tie on rakennettu alun perin yksityistienä, jonka valtio lunasti 60-luvulla. Simunalla ja sen eteläpuolella olevalla Saarilammilla on yhteinen Simuna-Saarilampi-kyläyhdistys. Laihia
Seuraavat ovat Laihian kyliä: Allinen, Aronkylä, Isokylä, Jakkula, Jokikylä, Jokiperä, Jokisalo, Kasinkylä, Keskikylä, Kirkonkylä, Kumaala, Kupparla, Kylänpää, Käyppälä, Lounaala, Lyyskilä, Maunula, Miettylä, Nikkari, Peltomaa, Perälä, Potila, Poola, Pukkala, Ratikylä, Ruto, Suorttila, Torstila, Tyllijoki, Valjoo, Vedenoja, Yrjäälä. Laukkavirta
Tarvaala eli Laukkavirta on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa ja Laukaan pitäjän alkuperäinen historiallinen keskus. Asukkaita siellä on noin 300. Kylän alueella sijaitsee Laukaan kunnan maantieteellinen keskipiste ja myös Laukaan kunta on saanut nimensä kylän läpi virtaavan Laukaanvirran, joka nykyään tunnetaan nimellä Tarvaalankoski, mukaan. Tarvaala on myös entisen Laukaan pitäjän alkuperäinen historiallinen keskuspaikka. Tarvaala sijaitsee kahden suuren vesistön, Kuusveden ja Lievestuoreen järven välissä yhdistäen ne Saraaveteen, joka laskee edelleen Leppäveteen ja Päijänteeseen. Kuusveden rannalla on Tarvaalassa pumppaamo, josta johdetaan vettä Vuonteen tekopohjavedenottamoon, joka tuottaa valtaosan Jyväskylän kaupungin juomavedestä. Lai Châu (maakunta)
Lai Châu on maakunta Vietnamin luoteisosassa, Kiinan ja Laosin vastaisella rajalla, Tây Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Lai Châu. Maakunnan pinta-ala on 9 112 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 370 tuhatta asukasta. Väkiluvultaan maakunta on Vietnamin toiseksi pienin. Maakunnassa asuu 23 etnisen ryhmän edustajia, etenkin thaita ja hmongeja. Laihia
Maataloudessa 1700-luvulla tapahtunut tärkeä uudistus, isojako aloitettiin vuosisadan puolivälissä Pohjanmaalta. Laihian pitäjä oli ensimmäinen kohde, ja kuten muuallakin, myös Laihialla toimeenpano sai osakseen vastustusta. Toimenpiteen yhteydessä myös pitäjän siihen saakka epämääräisiä rajoja selvennettiin. 1700-luvun loppupuolella ja 1800-luvun alkupuolella Laihia kuului maan tärkeimpiin salpietarin valmistuksen seutuihin ja parhaimpina aikoina oli jokaisessa talossa ainakin yksi salpietarin valmistukseen tarkoitettu lato. Laukaa
Laukaan kautta kulkevat vuonna 1918 valmistunut Jyväskylä–Pieksämäki-rata, jolla sijaitsee Lievestuoreen rautatieasema sekä monessa osassa rakennettu ja lopullisesti vuonna 1960 valmistunut Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jolla ovat sijainneet Leppäveden, Vihtavuoren, Laukaan ja Kuusan rautatieasemat. Henkilöliikenne Jyväskylän ja Haapajärven välisellä radalla lopetettiin vuonna 1987 ja sillä kulkee vain tavarajunia. Laukaan tärkeimmät maantieyhteydet ovat valtatie 4 Jyväskylästä Ouluun, valtatie 9 Jyväskylästä Kuopioon, valtatie 13 Jyväskylästä Mikkeliin, valtatie 23 Jyväskylästä Pieksämäen ja Varkauden kautta Joensuuhun sekä seututie 637 Jyväskylästä Vihtavuoren ja kirkonkylän kautta Suolahteen. Myös Äänekosken ja Suonenjoen välinen kantatie 69 kulkee osittain Laukaan alueella. Jyväskylän lentoasema sijaitsee Tikkakoskella aivan Laukaan rajan tuntumassa. Hauho
Hauho on entinen Suomen kunta ja vuonna 2009 tehdyn kuntaliitoksen jälkeen osa Hämeenlinnaa. Ennen lakkauttamistaan kunta sijaitsi hallinnollisesti Kanta-Hämeen maakunnassa ja Etelä-Suomen läänissä. Hauhon naapurikunnat olivat Hattula, Hämeenlinna, Lammi, Luopioinen, Pälkäne ja Tuulos. Kanta-Hämeen maakunta
Kanta-Hämeen maisemakuvassa on melko paljon Järvi-Suomen piirteitä. Maakunta kuuluu miltei kokonaisuudessaan Kokemäenjoen vesistön alueeseen. Suurin järvi on Vanajavesi, johon laskee kaakosta päin vesiä Lammin, Hausjärven, Lopen ja Janakkalan seuduilta. Maakunnan koillisosa kuuluu niin kutsuttuun Hauhon reittiin, jonka vedet laskevat Pälkäneen ja Valkeakosken kautta Vanajaveteen. Tämän seudun suurimpia järviä ovat Vanajaveden ohella Kuohijärvi, Hauhon Pyhäjärvi, Iso Roinevesi, Hauhonselkä ja Ilmoilanselkä sekä Lehijärvi Hattulassa. Maakunnan lounaisosasta Tammelan ja Forssan alueilta saa puolestaan alkunsa Loimijoki, joka virtaa Loimaan ja Huittisten kautta Kokemäenjokeen. Hämeen lounaisosan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Loimijoki saa alkunsa. Sen sijaan Riihimäellä ja Lopen eteläosassa sijaitsevat etelään Suomenlahteen laskevan Vantaanjoen latvapurot. Leppävesi
Leppävesi on taajama Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Leppävesi sijaitsee Jyväskylän rajan vieressä. Leppävesi on viime vuosina kasvanut voimakkaasti, koska taajamaan on muuttanut asukkaita Jyväskylän puolelta. Vuonna 2016 Leppäveden asukasluku oli 3 379, joista 2650 asui taajaman keskustassa. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä rivi- ja omakotitaloista. Leppäveden taajaman itäpuolitse kulkevat sekä Jyväskylä–Haapajärvi-rata että Seututie 637. Laihia (Lappeenranta)
Laihian ja Mälkiän kaupunginosien rajan tuntumassa sijaitsee Pontuksen kaivanto, joka on noin 500 metriä pitkä uoma. Paikalle piti tulla kanava Saimaalta Suomenvedenpohjaan. Nykyään lähistöllä on Saimaan kanava. Loviisa
Loviisan eteläisessä kaupunginosassa Valkossa sijaitsee satama puutavara-, irto- ja kappaletavaran merikuljetuksille. Satamasta on liikenneyhteys Valtatielle 7, jonka varrella Loviisa sijaitsee. Rautatieyhteys kulkee Lahti–Loviisa-rataa pitkin Lahteen, josta on vaihtoyhteys muualle Suomeen. Satamaan johtaa 9,5 metrin meriväylä. Vehmaa
Vehmaan kunta sijaitsee Varsinais-Suomessa. Sen naapurikuntia ovat Laitila, Mynämäki, Taivassalo ja Uusikaupunki, etelässä kunnanrajalta alkaa merialue. Vehmaan maisemaa hallitsevat pellot ja järvet. Laihianjärvi
Laihianjärvi on Eurajoen vesistöön kuuluva järvi Kiukaisten Laihian kylässä Eurassa Satakunnassa. Kaipiainen
Kaipiaisten kautta kulkee valtatie 6:n osuus Kouvolasta Lappeenrantaan ja Riihimäki–Pietari-rata. Taajama sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Kouvolan keskustaajamasta itään. Laihian rautatieasema
Laihian rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka rataosuudella Seinäjoki–Vaasa. Se sijaitsee Laihialla noin kaksi kilometriä kunnan keskustasta pohjoiseen. Nykyisin asema toimii kauko-ohjattuna kohtauspaikkana sekä tavaraliikenteen liikennepaikkana. Saimaa
Saimaa muodostuu useista salmien yhdistämistä järvenselistä, joista suurimpia ovat Etelä-Saimaa (josta myös käytetään laajalti nimeä Suur-Saimaa tai joskus myös Saimaan selkä), saariston pirstoma Pihlajavesi Savonlinnan eteläpuolella, luonnonkaunis Haukivesi Savonlinnan pohjoispuolella ja aava Pyhäselkä Joensuun eteläpuolella. Muita tunnettuja Saimaan osia ovat muun muassa kirkasvetinen Puruvesi, erämainen Luonteri sekä jylhä Kolovesi. Saimaa muodostaa keskeisimmän osan itäisestä Järvi-Suomesta (ks. Suomen maisemamaakunnat). Latakian maakunta
Latakian maakunta () on yksi Syyrian 14 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannalla, läntisessä Syyriassa Turkin rajalla. Maakunnan pääkaupunki on Latakia. Toinen merkittävä kaupunki on Jabla. Loimaa
Loimaan seutukuntaan kuuluvat Loimaan lisäksi Aura, Koski Tl, Marttila, Oripää, ja Pöytyä. Näistä Aura ja Pöytyä ovat Turun työssäkäyntialuetta, ja myös Kosken ja Marttilan suhde Loimaaseen on enemmän hallinnollinen kuin toiminnallinen. Vahvemmin Loimaan vaikutuspiirissä ovat Oripää ja itäinen naapuri Ypäjä, joka kuuluu Kanta-Hämeen maakuntaan ja Forssan seutukuntaan. Laihia
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Lahti (Karjalan tasavalta)
Lahti () on kylä ja entinen kylähallintoalue Säämäjärven koillisrannalla Prääsän piirin pohjoisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kylähallintoalue yhdistettiin Jessoilan maalaiskuntaan vuonna 2006. Laihia
Laihian länsi- ja eteläosissa levittäytyvät harvaan asutut suot ja kankaat. Levaneva on 3 000 hehtaarin suojeltu suoalue, jolla on runsas linnusto sekä kasviharvinaisuuksia (rauhoitettu punakämmekkä ja kaarlenvaltikka). Weihai
Weihai (, pinyin: Wēihăi Shì) on prefektuuritason merenrantakaupunki Kiinan Shandongin maakunnan itäosassa, Shandongin niemimaalla. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 460 kilometriä maakunnan pääkaupunki Jinanista itään. Weihain väkiluku on 2,805 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 5 436 neliökilometriä. Läyliäinen
Läyliäinen on osa Lopen kuntaa ja sijaitsee kunnan eteläkärjessä. Kylää halkoo seututie 132. Lähimmät kaupungit ovat Karkkila (20 km), Hyvinkää (25 km) ja Riihimäki (30 km). Etäisyydet muihin kaupunkeihin: Hämeenlinna 60 km, Helsinki 60 km, Tampere 130 km, Turku 150 km. Laihia
1500-luvun puolivälistä 1700-luvun puoliväliin saakka Laihian taloluku pysyi suhteellisen vakaana, vajaassa 150 talossa. Kylissä oli keskimäärin yhdeksän taloa. 1500-luvun lopulla pitkään kestänyt Venäjän sota sekä nuijasota aiheuttivat talojen autioitumista. Ankara sotaväenotto rajoitti edelleen väkiluvun kasvua 1600-luvulla. Lisäksi seuraavan vuosisadan vaihteen tienoille sijoittuneet suuret kuolonvuodet ja isoviha aiheuttivat kummatkin väliaikaisesti noin 300 hengen loven väestöön. Napuen taistelussa menehtyi 120 laihialaista – eli lähes 60 % paikkakunnan täysi-ikäisestä henkikirjaan merkitystä miesväestöstä. Lavia
Laviassa asui sen lakkauttamishetkellä ihmistä. Sen pinta-ala oli  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Lavian naapurikunnat ennen kunnan lakkauttamista olivat Kankaanpää, Kokemäki, Pori, Pomarkku, Sastamala ja Ulvila. Aikaisempia naapurikuntia olivat Kokemäkeen vuonna 1969 liitetty Kauvatsa, Ulvilaan vuonna 2005 liitetty Kullaa, Vammalaan vuonna 2007 liitetty Suodenniemi, Poriin vuonna 2010 liitetty Noormarkku ja Sastamalaan vuonna 2013 liitetty Kiikoinen. Vuonna 1955 vahvistetun Lavian vaakunan oli suunnitellut Ahti Hammar. Laihia
1600-luvulla tervanpoltto nousi maatalouden rinnalle tärkeäksi elinkeinoksi ja tervasta kehittyi nopeasti laihialaisten tärkein kauppatavara. Tätä edesauttoi lyhyt kulkuyhteys 1606 perustettuun Vaasan kaupunkiin, joka toimi kaupan keskuksena. Riihimäki
Riihimäki on Etelä-Suomen kaupunki, joka sijaitsee Helsingistä noin 70 kilometriä pohjoiseen ja Hämeenlinnasta 28 kilometriä kaakkoon. Riihimäki sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnan eteläosassa. Sen naapurikunnat ovat Janakkala pohjoisessa, Hausjärvi idässä, Hyvinkää etelässä ja Loppi lännessä. Riihimäki perustettiin kauppalana vuonna 1922, ja vuonna 1960 Riihimäestä tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uusimuotoisesta kaupungista. Laihia
Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, kulkee Laihian kautta. Paimio
Paimio () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Turun ja Salon puolivälissä Valtatie 1:n varrella. Kaupunkinimityksen Paimio otti käyttöönsä 1997. Paimion naapurikunnat ovat Lieto, Kaarina, Marttila, Salo ja Sauvo. Häijää
Kylä sijaitsee Tampereen ja Porin välisen valtatie 11:n ja Keikyästä Kyröskoskelle kulkevan seututie 249:n risteyksessä. Aikanaan Häijään alueella Salmin kylässä sijaitsi valtateiden 9 ja 11 risteys: Turusta tullut valtatie 9 ja Porista tullut valtatie 11 yhtyivät ja jatkuivat samaa reittiä Siuron kautta Tampereelle. Häijäästä on matkaa Sastamalan keskustaan 20 kilometriä, entisen Mouhijärven keskustaajamaan Uotsolaan viisi kilometriä, Kyröskoskelle 20 kilometriä, Tampereelle 40 kilometriä ja Poriin 75 kilometriä. Kayah (osavaltio)
Kayah on osavaltio Myanmarissa. Osavaltion länsipuolella on Kayinin osavaltio, pohjoispuolella Shanin osavaltio ja idässä Thaimaan Mae Hong Sonin provinssi. Osavaltion pinta-ala on 11 670 km² ja pääkaupunki Loikaw. Osavaltiossa asuu pääosin kareneita. Lieksa
Lieksa on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pielisen rannalla Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kaupungin väkiluku on ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Kaupunki on saaristolain mukainen saaristo-osakunta. Lieksa on Fennoskandian alueella kauimpana merestä sijaitseva kaupunki. Laihia
Kivikauden alkupuolella vajaa 10 000 vuotta sitten Laihia oli viimeisimmän jääkauden jäljiltä vielä täysin veden peitossa. Noin 7000 vuotta sitten alueen korkeimmat kohdat alkoivat maankohoamisen vaikutuksesta nousta luotoina Litorinamerestä. Kivikauden lopusta pronssikauden halki rautakaudelle saakka Laihia oli rannikkoa ja saaristoa. Varhaisimmat kivikautiset löydöt asutuksesta ovat kampakeraamisesta kulttuurista kunnan kaakkoisosasta ajalta noin 3400 eaa. Pyyntiin ja keräilyyn perustunut asutus on seurannut rantaviivaa. Lauhianmäki
Lauhianmäki eli Louhianmäki on Euran Sorkkisten kylässä sijaitseva entinen rautakautinen kalmisto ja nykyinen Euran seurakunnan hautausmaa, joka sijaitsee Euran kirkosta 800 metriä pohjoiseen. Se on hiekkapohjainen matala kumpare, joka kohoaa loivasti savipeltojen keskeltä noin 350 metriä Eurajoesta itään. Eurajoen toisella puolella 600 metriä länsi-lounaaseen sijaitsee Pappilanmäen rautakautinen kalmisto. Lauhianmäkeen haudattiin ihmisiä noin 0–1000 jaa. Vehniä
Vehniä on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Vehniä sijaitsee valtatie 4:n varrella, lähellä Jyväskylän lentoasemaa. Vehniä on Laukaan läntisin kylä ja hieman erillään muista. Muu Laukaa sijaitsee korkeiden metsäisten mäkien takana ja kylään lyö voimakkaan leimansa läpi kulkeva nelostie. Kylässä on yksi Laukaan kunnan suurimmista kyläkouluista ja toimiva kyläyhdistys, Vehniän kylätoimikunta. Lauhala
Lauhala on kylä Honkajoen pohjoisosassa Satakunnassa. Kylän läpi kulkee kantatie 44. Lauhalan läpi virtaa Paholuoma-niminen joki. Laihia
Väkimäärän lisääntymisestä huolimatta Jurvan kappeliseurakunta jatkoi Laihian seurakunnan alaisuudessa vielä 1800-luvun alkupuoliskon. Vuoden 1859 syksyllä senaatti hyväksyi anomuksen Jurvan itsenäistymisestä ja ero toteutettiin vuonna 1863. Tuohon aikaan Jurvassa oli noin kolmetuhatta asukasta. Pitäjien väliset rajat säilyivät kuitenkin pitkälle 1900-luvun puolelle saakka varsin epäselvinä. Laihia
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Laihian alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta. Laihia
Laihialla on mahdollista harrastaa eri urheilulajeja kuten paini, jalkapallo, salibandy, taekwondo, uinti, ja lentopallo. Laihajärvi (Tienhaara)
Järvi on 3,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on noin 3 neliökilometriä suuri. Se sijaitsee Venäjällä Suomen rajan rajavyöhykkeen lähellä. Järven luoteispään etäisyys valtionrajasta on puoli kilometriä. Järvi on rantaviivan suhteen selkeäpiirteinen järvi, jossa saaret rikkovat järvenselän yhtenäisyyden. Järvessä on viisi lahtea, jotka muodostavat omat suojaisat elinympäristönsä niemien ja saarten suojassa. Saaria on seitsemän, joista suurin on 700 metriä pitkä ja 250 metriä pitkä. Muut saaret ovat huomattavasti tätä pienempiä.