Mikä osoitinkynä on?
Osoitinkynä
Osoitinkynä tai ohjauskynä () on kosketusnäyttöä varten käytettävä pehmeäkärkinen kynä, jolla annetaan yleensä kämmentietokoneelle käskyjä koskettamalla sen näyttöä. Osoitinkynä korvaa tietokonehiiren käyttöä tai kosketuslevyn käyttöä pienikokoisissa kämmentietokoneissa.
Alt
Alt on näppäin tietokonenäppäimistössä. Amerikkalaismallisissa näppäimistöissä Alt-näppäimiä on yleensä kaksi kappaletta, välilyöntinäppäimen vasemmalla ja oikealla puolella, kun taas muissa näppäimistömalleissa oikeanpuoleinen Alt-näppäin on usein korvattu "Alt Gr" -painikkeella. Alt-näppäintä käytetään alt-koodien tekemiseen ja siihen liitettyjen pikakomentojen toteuttamiseen. Yleisesti käytettyjä Alt-näppäimeen liitettyjä pikakomentoja ovat Windowsissa esimerkiksi tehtävienhallinnan avaava Ctrl+Alt+Del ja avoinna olevia ikkunoita vaihtava Alt+Tab. Tarke
Lyhyysmerkki eli breve on ylöspäin avautuva puoliympyrän kaari, joka asemoituu kirjaimen yläpuolelle. Sen perustehtävä on osoittaa vokaalin ääntyvän lyhyenä riippumatta siitä, onko se painollinen. Romanian kielen kirjain Ă/ă on välisen keskivokaalin merkki, ja turkissa puolestaan kirjain Ğ/ğ on itsessään mykkä mutta osoittaa edeltävän vokaalin ääntyvän pitkänä. Näppäimistö
Yleisintä kirjoituskonetyyppisten näppäimistöjen asettelua kutsutaan Qwerty-asetteluksi, koska sen ylimmän kirjainrivin kuusi ensimmäistä näppäintä muodostavat tämän kirjainyhdistelmän. Qwerty-asettelusta on olemassa useita kansallisia muunnelmia, esimerkiksi saksankielisten maiden Qwertz ja ranskalainen Azerty. Useimmissa muunnelmissa erot kuitenkin keskittyvät perusnäppäinalueen oikeaan laitaan, jonne esimerkiksi suomalaisessa versiossa on istutettu skandinaavisten kirjainten eli Å:n, Ä:n ja Ö:n näppäimet. Osoitin (graafinen käyttöliittymä)
Yhdysvaltalainen Ivan Sutherland kehitti vuonna 1963 väitöskirjatyössään yhden ensimmäisistä graafisista käyttöliittymistä, valokynällä ohjattavan "Sketchpadin". Ensimmäisen tietokonehiiren esitteli vuonna 1968 yhdysvaltalainen Douglas C. Engelbart tutkimusryhmineen silloisessa Stanfordin yliopiston tutkimuslaitoksessa (nykyään SRI International). Havaintoesityksessä Engelbartin hiirellä ohjaama osoitin (josta hän käytti nimitystä "bug", ötökkä) näytti suoraan ylöspäin osoittavalta nuolelta, mutta kun Xeroxin Palo Alton tutkimuskeskuksessa alettiin 1970-luvulla kehitellä kaupallisesti hyödynnettävää graafista käyttöliittymää, pystysuoran nuolen todettiin erottuvan matalan resoluution näytöissä huonosti, joten osoitinnuoli käännettiin hieman vinoon asentoon. Järjestelmällistä käytettävyysvertailua ei tiettävästi tehty, vaan nuoli suunnattiin ylävasemmalle, koska se tuntui kehittäjistä luontevimmalta vaihtoehdolta. Lainausmerkki
Suoraa kokolainausmerkkiä voidaan kutsua myös "ASCII-" tai "konelainausmerkiksi", sillä se sisältyy ASCII-perusmerkistöön ja on yleensä tietokoneen tai kirjoituskoneen lainausmerkkinäppäimen lähtökohtaisesti tuottama muunnelma. Sama koskee suoraa puolilainausmerkkiä. Niinpä suorat merkit ovat tyypillisiä arkisille teksteille, kuten sähköposteille ja nettisivuille, joita kirjoitettaessa tai julkaistaessa ei useinkaan kiinnitetä huomiota typografisiin yksityiskohtiin. Sitä paitsi suorat merkit ovat teknisesti turvallinen vaihtoehto sähköpostissa ja etenkin tietokoneen käsiteltäväksi tarkoitetussa koodissa, jossa kaarevat merkit eivät välttämättä toimi odotetulla tavalla. Luonnollisten kielten kirjoitusjärjestelmiin suorat lainausmerkit eivät tiukimpien näkemysten mukaan kuitenkaan varsinaisesti kuulu, sillä typografisesti huolitelluissa painatteissa on tapana käyttää joko kaarevia lainausmerkkejä tai – suomessa etenkin kaunokirjallisissa teoksissa – kulmalainausmerkkejä. Näppäimistö
Perinteisessä suomalais-ruotsalaisessa näppäimistöasettelussa on numerorivissä askelpalauttimen vasemmalla puolella tarkenäppäin, johon on kaiverrettu akuutti (´) eli oikealle kallistuva aksenttimerkki ja sen yläpuolelle gravis (`) eli vasemmalle kallistuva aksenttimerkki). Aksenttimerkin alapuolella on toinen näppäin, johon on kaiverrettu treema (¨) eli kaksi yläpuolista pistettä, sen yläpuolella sirkumfleksi (^) eli ylöspäin osoittava nuolenkärki ja oikeassa alanurkassa tilde (~) eli aaltoviiva. Wii Remote
Ohjaimentunnistimen ansiosta Wii Remotea voi käyttää osoittimena jopa viiden metrin etäisyydellä ohjaimentunnistimesta. (Etäisyys itse konsoliin voi olla 10 m.) Wii Remote käyttää yhden megapikselin kuvasensoria ohjaimentunnistimen valonlähteiden havaitsemiseen. Ohjain tietää LEDien väliset etäisyydet ja kykenee niiden avulla laskemaan kolmiulotteisen sijaintinsa tunnistimeen nähden. Tämän lisäksi Wii Remote laskee sijaintinsa muutokset kolmiulotteisilla kiihtyvyyssensoreillaan, minkä ansiosta ohjaimella on kuusi vapauden astetta. Nämä sensorit toimivat kallistussensoreina, jotka havaitsevat, jos ohjainta pyöritetään akselinsa ympäri. Antikytheran kone
Aurinko-osoitin (myös "tosiaurinko-osoitin") on koneeseen oletettu hypoteettinen osoitin. Se mallinsi Auringon maakeskisen kiertoradan niin, että se otti huomioon myös (todellisuudessa Maan kiertoradan elliptisyydestä johtuvan näennäisen) vaihtelun Auringon ”kiertonopeudessa” kuuosoittimen tavoin. Auringon kiertoradan mallintaminen perustui Kuun kiertoradan tavoin Hipparkhoksen teorioihin. Takakannen piirtokirjoituksen perusteella osoittimessa saattoi olla Auringon merkkinä kullanvärinen pallo. James Evansin (et al., 2010) rekonstruktiossa erillistä tosiaurinko-osoitinta ei kuitenkaan tarvita. Sen sijaan yksi Aurinko-osoitin olisi voinut toimia sekä päivämääräosoittimena että hoitaa samalla kiertonopeuden anomalian esittämisen. Aaltoviiva
Tarkenäppäin ei ensi painalluksella näytä tekevän mitään, mutta se jättää järjestelmän odottamaan seuraavaa näppäilyä, joka kertoo, mihin kirjaimeen tilde on tarkoitus liittää. Teknisesti tarkenäppäin väliaikaisesti muuttaa näppäinasettelua, niin että seuraavaksi painettava näppäin ei tuotakaan tavanomaista kirjainta vaan siihen perustuvan koostemerkin. Avainsana
Avainsana on tiedonhaussa ja indeksoinnissa käytetty viittaus tietokokonaisuuteen. Teknisesti avainsana on merkkijono, johon liittyy linkki tai muu osoitin siihen kohteeseen, johon se viittaa. Avainsanoja käytetään erilaisissa hakemistoissa ja kortistoissa, nykyisin myös tietokannoissa. Käyttäjälle avainsanat näkyvät esimerkiksi hakukoneissa ja muissa tietolähteiden hakemistoissa. Joystick
Joystickejä on yleensä kahdenlaisia. Digitaaliset joystickit pystyvät havaitsemaan vain tietyt suunnat, yleensä lepotilan ja pysty- ja vaakatasolta äärisuunnat, mahdollistaen näin lepotilan lisäksi kahdeksan suunnan havaitsemisen. Monet digitaaliset joystickit pohjautuvat joko liuska- tai mikrokytkimiin. Analogiset joystickit pohjautuvat yleensä joko optiseen havainnointiin tai potentiometreihin, ja pystyvät kertomaan sauvan kallistuskulman lepokohtaan verrattuna hyvinkin tarkasti. Hiiri (osoitinlaite)
Vaakatasossa pitkin pöydän pintaa liikuteltava hiiri voi olla ergonomisesti hankala ja rannetta rasittava. Avuksi on kehitetty eri tyyppisiä osoitinlaitteita: esimerkiksi näppäimistön yhteydessä käytettävä kohdistintanko, ja erilaisia kädessä pideltäviä tappihiiriä, jolloin kättä voidaan pitää luontevammassa asennossa. Näppäimistö
Tavallisimpien näppäimistöjen kytkimet perustuvat kalvoon. Tässä rakenteessa näppäinhatut on sijoitettu kumisten kupujen päälle. Kupujen alla on kerroksittainen muovikalvo. Näppäinhatun painuessa alas kupu painuu alas ja painaa ensimmäisen kalvon läpi eristekalvosta yhteen alimman kalvon kanssa, minkä kone tulkitsee merkin annoksi. Painalluksen hellittäessä kumikupu palauttaa näppäinhatun alkuasentoonsa. Tässä mallissa näppäinhattu liikkuu täydet 2,5–4,0 mm. Osoitin (ohjelmointi)
Useimmissa ohjelmointikielissä osoittimet eivät osoita vain tavuihin, vaan esimerkiksi useita tavuja pitkiin kokonaislukuihin. Osoittimen kasvattaminen yhdellä kasvattaa sitä osoittimen tietotyypin pituuden verran. Tämä yksinkertaistaa taulukoiden läpikäyntiä:
Osoittimelle voidaan antaa arvoksi "null", tyhjä. Kyseistä osoitinta kutsutaan silloin null-osoittimeksi (toisinaan "nollaosoitin"). Se on erikoisarvo, joka tarkoittaa että osoitin ei osoita minnekään. Null-arvoa käytetään aliohjelman parametrina ja palautusarvona välittämään jokin erikoismerkitys (”aliohjelma käyttäköön oletusarvoa”, ”muisti loppui”) ja päättämään linkitettyjä tietorakenteita kuten linkitetyn listan. Veinoplus
Veinoplus on taskukokoinen laite varustettuna kahdella elektrodilla. Laitteessa on kolme painiketta: keskimmäinen on päälle/pois -painike ja kaksi muuta merkittyinä “+” ja “-” –merkein, ovat painikkeita, joilla säädetään stimuluksen voimakkuutta. Elektrodit tulee asettaa pohkeeseen: joko molemmat elektrodit yhteen pohkeeseen, jos laskimovajaatoiminta on vain toisessa jalassa tai yksi elektrodi kumpaankin pohkeeseen, mikäli molemmissa jaloissa on laskimovajaatoimintaa. Shift
Näppäimistömerkki shift-näppäimelle on ylöspäin osoittava valkoinen nuoli (⇧). Symboli määritettiin ISO/IEC 9995 standardissa. Ylöspäin osoittavaa nuolta käytetään useissa näppäimistöissö korvaamaan sana "shift" etenkin Yhdysvaltojen ulkopuolella ja Applen valmistamissa tietokoneissa. Joskus näppäimistöissä käytetään yhdistelmää symbolista ja "shiftista" tai sitä vastaavasta paikallisesta käännöksestä. Videopeliohjain
Peliohjain on videopeleissä käytettävä laite, jota käytetään pelattavan hahmon tai kohteen ohjaamiseen tai muun tiedon syöttämiseen peliin. Peliohjain on tavallisesti kytketty pelikonsoliin tai tietokoneeseen johdolla, kaapelilla tai langattomalla yhteydellä. Muun muassa näppäimistöt, hiiret, joystickit ja pad-ohjaimet ovat peliohjaimia. Myös erikoistarkoituksiin suunnitellut peliohjaimet, kuten rattiohjaimet ja polkimet ajopelejä varten luetaan peliohjaimiksi. Game Boy
Game Boyssa on nestekidenäyttö, joka näyttää neljä eri harmaan sävyä. Konsolin perusnäppäimet sijaitsevat sen etupuolen alalaidassa. Ne muistuttavat hyvin paljon NES-konsolin ohjaimen vastaavia. Game Boyssa on A- ja B-toimintanapit, Start- ja Select-valintanapit sekä ristiohjain. Konsolin oikealla puolella sijaitsee äänenvoimakkuudensäädin ja vasemmalla puolella kontrastisäädin. Virta kytketään on/off-napista, joka on konsolin päällä. Ohjauspyörä
Ohjauspyörään kuuluu keskiö, josta se kiinnittyy ohjausakseliin ja puolat, jotka yhdistävät ohjauskehän itse keskiöön. Puolien avulla välitetään voima keskiöön. Nykyaikaisessa autossa ohjauspyörän keskiö sisältää turvatyynyn ja äänimerkin käyttökytkimen. Useissa automalleissa radion ja vakionopeudensäätimen käyttökytkimet sijaitsevat ratissa, jolloin puhutaan monitoimiohjauspyörästä. Kilpa- ja ralliautoissa sekä uusissa henkilöautomalleissa käytetyssä kaksoiskytkinvaihteistossa vaihteen vaihtamiseen tarkoitetut kytkimet voivat sijaita ohjauspyörän yhteydessä. Vanhoissa automalleissa vaihdelaatikon vaihteenvalitsin saattoi sijaita ohjauspyörän yhteydessä, jolloin puhuttiin rattivaihteesta. Käsimerkki
Muita käsimerkkejä ovat esimerkiksi keskisormen näyttäminen, jolla ilmaistaan halveksuntaa ja pirunsarvimerkki, jota muun muassa hevarit ja satanistit käyttävät. Peukalon ja etusormen muodostava ympyrä muiden sormien ollessa suorana edustaa niin sanottua "kaikki hyvin" -ilmaisua. On myös Winston Churchillin käyttöönottama voiton merkki, jota näytetään kämmen katsojaan päin. Merkkiä käyttivät myöhemmin hipit rauhan merkkinä. Toisinpäin esitettynä merkki on ns. rivo V-merkki, joka on johdos keskisormen näyttämisestä. Ohjauspaneeli (Windows)
Ohjauspaneeli () on Microsoft Windows -käyttöjärjestelmien ominaisuus, jolla pystyy tekemään useita oleellisia toimintoja, kuten asetuksien muuttamista ja ohjelmien poistoa. Ohjauspaneelin Komentorivi- ja Suorita-komento on "control". Vipukytkin
Vipukytkin on elektroninen kytkin, jossa on jousikuormitteinen vipu, jota kääntämällä kytkimen nastojen väliset yhteydet avautuvat tai sulkeutuvat. Osoitin (graafinen käyttöliittymä)
Tyypillisesti osoitin näyttää ylävasemmalle osoittavalta nuolelta, jonka suhteellisen kookkaan kärjen vasen reuna on pystysuora eli 90 asteen kulmassa ja oikea reuna 45 asteen kulmassa. Osoitinsymboli voi kuitenkin muuttua sen mukaan, millaisessa kohdassa käyttöliittymää osoitin on ja millaista elementtiä sillä osoitetaan. Esimerkiksi käden näköinen osoitin ilmentää, että osoitettavaan elementtiin voi kuvaannollisesti tarttua, ja sojottava etusormi hyperlinkin kohdalla, että linkkiä napsauttamalla pääsee siirtymään tekstissä toiseen kohtaan tai kokonaan toiseen tekstiin. Sen sijaan muokattavissa tai kopioitavissa olevan tekstin kohdalla osoitin tapaa muistuttaa niin sanotun I-palkin poikkileikkausta eli pystyviivaa, jossa on lyhyet pääteviivat. Joissain sovellusohjelmissa voi olla käytössä laaja kirjo muunkinlaisia osoitinsymboleita. Usein tietokoneen käyttäjä voi myös valita kuhunkin tarkoitukseen mieleisensä symbolin käyttöjärjestelmän omista asetuksista tai ladata Internetistä uusia symboleja.
Koska käyttöliittymät ovat tulleet entistä monipuolisemmiksi ja näyttöruutujen koot vaihtelevat pienestä mobiililaitteen näytöstä suuriin tauluihin, osoittamisen ja valitsemisen tehokkuus ja tarkkuus on käyttäjän kannalta tärkeää. Myös osoittimen symbolin suunnalla ja muodolla on merkitystä, sillä tutkimuksissa on havaittu, että nuoliosoitinta on luontevampaa liikuttaa nuolen suuntaisesti kuin sen vastaisesti, ja oikeakätiset käyttävät hiirellä tehokkaammin vasemmalle kuin oikealle kallistunutta nuoliosoitinta. Tehokkaimmaksi ainakin tietynlaisissa käyttötilanteissa on kuitenkin havaittu suuntaukseltaan täysin neutraali osoitin. Hiirikäsi
Hiirikäsi tai hiiriranne on ranteen ja peukalon rasitusvamma, joka aiheutuu käden staattisesta lihasjännityksestä. Rasitusvamma syntyy tyypillisesti tietokoneen hiiren pitkäaikaisesta käsittelystä, mistä se on saanut nimensäkin. Hiirikäsi ei ole lääketieteellinen diagnoosi vaan yleisnimitys erilaisille käsivarren ja käden oireille, jotka ilmaantuvat pitkäkestoisen hiirellä työskentelyn aikana tai jälkeen. Pitkälle ehtinyt rasitus voi johtaa varsinaisiin diagnosoitaviin sairauksiin, kuten jännetupen tulehdukseen, rannekanavan oireyhtymään tai tenniskyynärpäähän. Hiirikäsi voinee syntyä, jos hiirtä käytetään yli kymmenen tuntia viikossa. Näppäimistö
Näppäimistön alimmalla rivillä välilyöntinäppäimen vasemmalla puolella ovat kontrolli- eli "ctrl"-näppäin ("control", ), "meta"-näppäin (jota yleensä kutsutaan "windows"-näppäimeksi, koska siinä on Windows-käyttöjärjestelmän logo) ja "alt"-näppäin ("alternate", "vaihtoehtoinen"), joita voidaan käyttää yhdessä muiden näppäinten kanssa antamaan käyttöjärjestelmälle ja ohjelmille komentoja. Macintosh-näppäimistössä meta-näppäimen tilalla on "cmd" "komento"-näppäin, jonka avulla voidaan suorittaan erilaisia näppäinkomentoja. Ikkunoiduissa, graafisissa käyttöliittymissä ne tarjoavat näppärän oikotien, niin ettei käyttäjän tarvitse aina ruveta hakemaan komentoja valikoista hiiren avulla, mutta toisaalta käyttäjän on opeteltava näppäinyhdistelmät ulkoa, ennen kuin niistä on iloa. Välilyöntinäppäimen ja erikoismerkkien kirjoittamiseen tarvittavan "alt gr" -näppäimen oikealla puolella on vielä toinen "windows"- ja "ctrl"-näppäin ja usein niiden välissä niin sanottu menunäppäin (valikkonäppäin), jonka toiminta vastaa hiiren kakkospainiketta. Kynä
Kynä on väline, jolla voi piirtää tai kirjoittaa erilaisille pinnoille. Kyniä on monenlaisia, mutta tärkeimpiä kynätyyppejä ovat lyijykynä ja sen muunnos värikynä, teräskärkinen mustekynä ja siitä muuntunut täytekynä sekä kuulakärkikynä, jossa käytetään kuivamustetta. Lenkkiavain
Lenkkiavain (myös silmukka-avain) on lähinnä pulttien ja muttereiden kiertämiseen tarkoitettu käsityökalu. Lenkkiavaimessa ei kiintoavaimesta poiketen ole leukoja, vaan 6- tai 12-kulmainen silmukka pultinkantaa varten. Silmukan 6-kulmion vastakkaisten sivujen välistä etäisyyttä kutsutaan "avainväliksi". Teknisen piirustuksen välineet
Piirustuskoje on piirustuslautaan kiinnitettävä koje, jossa on säätölaittein liikuteltavat viivaimet. Kojeita on kahta mallia: nivelöityyn varteen perustuva "suunnikaskoje" ja laudan yläreunan kiskossa liikkuva "vaunukoje". Suunnikaskojeen tarkkuus on parempi laudan keskialueella kuin reunoilla; vaunukojeen tarkkuus ei vaihtele. Monissa tapauksissa suunnikaskoje on varustettu vastapainolla, joka keventää kojeen liikuttelua. Vaunukojeessa piirustuspää liukuu laakereiden varassa pystykiskossa, joka puolestaan liukuu piirustuslaudan yläreunassa kulkevassa vaakakiskossa. Kummassakin on liikuteltava piirustuspää, johon viivaimet on kiinnitetty niin, että niiden keskinäinen kulma on säädettävissä. Osoitin (graafinen käyttöliittymä)
Tavanomaisessa osoittimessa on aktivaatioalueena yksi piste (). Sellaisille käyttäjille, joiden motoriset ja kognitiiviset kyvyt saattavat olla heikentyneet, on suunniteltu alueosoittimia (), jotka eivät vaadi käyttäjältä yhtä suurta tarkkuutta kuin tavanomaiset osoittimet. Alueosoittimien aktivaatioalue on tavallista suurempi, ja niiden on todettu helpottavan osoittamista erityisesti silloin, kun osoitettava alue on pieni, esimerkiksi kapea kahden pikselin viiva. Alueosoitinten kanssa voidaan myös käyttää niin sanottuja tahmeita kuvakkeita (), joissa aktivaatioalueen käyttäytyminen muuttuu sen mukaan, onko osoitin lähestymässä kohdetta vai liikkumassa siitä poispäin. Vaikeasti liikuntarajoitteiset voivat käyttää osoittimen liikuttamiseen tai osoittamiseen osoitinlaitteen sijasta esimerkiksi ääneen, silmänliikkeisiin tai EEG-signaaliin perustuvaa ohjausta. Näppäimistö
Näppäimistö on tiedon syöttämiseen tarkoitettu laite, joka koostuu sormilla painettavista näppäimistä. Näppäimistöjä on monissa teknisissä laitteissa, kuten tietokoneissa, kirjoituskoneissa ja laskimissa. Kannettavien tietokoneiden osoituslaitteet
Pallohiiri on osoituslaite, jossa pallo ei ole hiiren pohjassa, kuten tavallista, vaan hiiren päällä. Itse hiirilaite ei liiku minnekään, vaan kursoria ohjataan pyörittelemällä laitteen päällä olevaa palloa. Yleensä palloa pyöritellään peukalolla ja valintapainikkeita käytetään muilla sormilla. Pallohiiren sanotaan olevan ergonomisempi kuin tavallisen hiiren, koska sen liikuttaminen ei rasita rannetta.
Pallohiiri ei varsinaisesti ole kannettaville tietokoneille suunniteltu osoituslaite, koska se on aika iso ja siksi hankala pitää mukana. Kätevintä pallohiiren käyttö kannettavien tietokoneiden osoituslaitteena lieneekin sellaisissa tilanteissa, joissa kannettava tietokone voidaan työpaikalla tai kotioloissa kytkeä telakointiasemaan, ja tämä osoituslaite on liitetty tähän telakkaan. Telakointiasemaa ja siihen liitettyjä laitteita ei oteta mukaan, kun kannettavaa tietokonetta käytetään matkakäytössä, vaan silloin osoituslaitteina toimivat muut laitteet. Tulostumaton merkki
Sarkainmerkki ( ’vaakasuuntainen sarkaus’) on ASCII-perusmerkistöön sisältyvä ohjausmerkki, ja sen Unicode-tunnus on U+0009. Se kirjoitetaan sarkainnäppäimellä, joka sijaitsee näppäimistön vasemmassa laidassa. Tyypillisesti sarkainnäppäimessä on kuva pystyviivaan törmäävästä nuolesta (⇥) ja mahdollisesti teksti "Tab". Joissain tilanteissa sarkainnäppäin toimii navigointinäppäimenä, jota painamalla voi siirtyä esimerkiksi taulukon solusta toiseen. Kosketusnäyttö
1970-luvulla kehitetty resistiivinen kosketusnäyttö koostuu ohuista kerroksista, joista tärkeimmät ovat kaksi metallista sähköä johtavaa kapean välin erottamaa kalvoa. Kun jokin objekti (kuten sormi) koskettaa näyttöä, kalvot koskettavat toisiaan tästä kohtaa, sähkövirta pääsee kulkemaan kalvojen välillä ja laite päättelee kosketetun kohdan. Resistiivisten kosketusnäyttöjen etuna onkin se, että niitä voi käyttää millä tahansa esineellä, kuten sähköä johtamattomalla kynällä. Resistiiviset näytöt ovat myös tarkempia ja halvempia. Resistiivisellä tekniikalla on mahdollista toteuttaa tuki monikosketukselle. Näppäimistö
Näppäimistön perusosan kolmella keskimmäisellä rivillä ovat edustettuina tavallisimmin tarvittavat latinalaiset kirjaimet ja välimerkit. Kirjainnäppäimiin on tavallisesti merkitty vain suuraakkoset, vaikka niiden oletusarvoisena syötteenä ovat pienaakkoset; suuraakkosia voi kirjoittaa pitämällä samanaikaisesti alhaalla vaihto- eli "shift"-näppäintä, jonka symbolina saattaa olla pelkkä lihava ylänuoli [⇧]. Vaihtonäppäimiä on itse asiassa kaksi, alimman kirjainrivin vasemmalla ja oikealla laidalla, mutta vaikutukseltaan ne ovat yhteneväisiä. Kymmensormijärjestelmässä vasemmanpuoleista vaihtonäppäintä käytetään silloin, kun kirjoitusmerkki näppäillään oikealla kädellä, ja vastaavasti oikeanpuoleista vaihtonäppäintä käytetään, kun kirjoitusmerkki näppäillään vasemmalla kädellä. Kosketusele
Kosketusele () on kosketusnäyttöisen laitteen ohjaamiseen tarkoitettu komento. Kosketusnäyttöistä laitetta voidaan käyttää paitsi sormella myös kosketusnäyttöjä varten kehitetyillä kynillä () tai muilla sopivilla esineillä. Joystick
Joystick tai sauvaohjain on tietokoneen oheislaite, jota käytetään usein muun muassa tietokonepelien pelaamiseen, joskin niillä on myös useita hyötykäyttökohteita. Joystick koostuu kädessä pidettävästä tai sormella liikuteltavasta sauvasta ja jonkinlaisesta tukevasta pohjaosasta, tai se voi olla integroitu muihinkin laitteisiin. Laite lähettää tiedon sauvan kallistuskulmasta tietokoneelle. Lisäksi joystickeissä on myös yleensä painonäppäimiä (ns. ”tulitusnäppäimiä”), joita käytetään eri toimintojen laukaisemiseen. Kohokirjoitin
Kohokirjoitin on muodoltaan pistoolia muistuttava käsityökalu, jonka näkyvin osa on kahdesta päällekkäisestä levystä muodostuva kirjasinkiekko. Kiekon ylälevyn sisäpinnassa on kirjoitusmerkkien muotoisia painaumia ja alalevyn sisäpinnassa vastaavia kohoumia. Muovinauha kulkee kiekon levyjen välitse, ja kädensijasta puristamalla kiekon ylä- ja alalevy puristuvat yhteen ja taivuttavat muovinauhaan kirjainmerkin muotoisen kuvion. Taivutus tuo muovinauhasta esiin alemman värikerroksen kirjainten kohdalta, jolloin tekstiin saadaan eri väri kuin etikettinauhan pohjaväri. Kirjoitusmerkit ovat kiekossa aakkos- ja numerojärjestyksessä, ja kulloinkin tarvittava merkki valitaan kiekkoa käsin pyörittämällä. Kohokirjoittimilla kirjoittaminen on näin paljon hitaampaa kuin ne syrjäyttäneillä tarrakirjoittimilla, joissa yleensä on QWERTY-näppäimistöä muistuttava tai aakkosjärjestyksessä oleva näppäimistö. Kytkin (konetekniikka)
Kytkin on laite, joka mahdollistaa pyörivään akseliin perustuvan voimansiirron keskeyttämisen. Kannettavan tietokoneen käytettävyys ja ergonomia
Kannettavan tietokoneen näppäimistö on pienempi kuin pöytäkoneen. Näppäimet ovat lähempänä toisiaan, ja näppäinten painelusyvyys on pienempi. Tilan puutteen vuoksi numeronäppäimet puuttuvat pienemmistä malleista ja osalla näppäimistä on kaksoistoiminto, jonka aktivoimiseen tarvitaan kyseistä tarkoitusta varten osoitettua näppäintä (esimerkiksi fn-merkinnällä varustettuna). Koska kannettavissa tietokoneissa hiiri on oheislaite, käytetään niissä yleensä tasohiirtä (tunnetaan myös nimellä kosketuslevy) tai tappihiirtä. Joissakin kannettavissa, kuten Tablet PC -koneissa, on myös sormella tai osoitinkynällä käytettävä kosketusnäyttö. Tasohiiren yhteydessä on valintapainikkeet, jotka vastaavat perinteisen hiiren näppäimiä. Niitä käytettäessä syntyvä ääni- ja tuntopalaute eroaa malleittain. Tasohiiren käyttö voi kuitenkin olla vaikeata yhdellä kädellä esimerkiksi tekstiä valitessa, jolloin pitäisi painaa valintapainiketta ja samanaikaisesti liikuttaa sormea tasohiiren pinnalla. 
Perinteisen hiiren käyttö kuormittaa kättä sen sijoittelun vuoksi, etenkin mitä kauempana vartalosta sitä käytetään. Hiiren käyttö edellyttää myös etu- ja keskisormen staattista kannattelua, josta voi seurata lihas-jännejärjestelmän oireita (Takala 1995). 
Näppäintyössä käsiin ei kohdistu niin pahaa rasitusta, koska ne ovat lähempänä neutraaliasentoa. Kosketuslevyn ja tappihiiren sijainti näppäimistön läheisyydessä (näppäimistön alla tai niin sanotun perusrivin keskellä) ei vaadi käyttäjää myöskään siirtämään käsiään pitkiä matkoja. On kuitenkin huomattava, että hiiren käyttö tekstinkäsittelyssä on tuottavampaa ja virheiden määrä vähäisempi kuin näppäintyössä (Karlqvist et al. 1994 Takalan 1995 mukaan, s. 3). 
Näyttöpäätetyöhön on laadittu ergonomiaohjeita, jotka auttavat parantamaan työn laatua. Kannettavan tietokoneen koko vaikuttaa poikkeavasti joihinkin näistä. Joissakin kannettavissa tietokoneissa näppäimistön ja koneen etureunan välissä on tyhjä alue, joka toimii rannetukena. Tämä ei ole kuitenkaan suositeltua 5-7 senttimetriä kyynärtasoa ylempänä (Haapiainen 1982). Työterveyslaitoksen suositusten (Toivonen 2005a) mukaan näppäimistön paras sijoittelualue on enimmillään noin 40 cm pöydän reunasta käyttäjän edessä, käsien pitää olla lähellä vartaloa, hartioiden rentona ja näytön katseluetäisyys 45-75 cm (Lampi 1993). Oikean työasennon löytäminen näiden suositusten mukaisesti voi olla vaikeaa, koska kannettavien tietokoneiden näyttö ja näppäimistö ovat integroitu toisiinsa. Kannettavaan tietokoneeseen on kuitenkin tarjolla erilaisia rannetukia parantamaan käsien asentoa. Ulkoisen näytön sekä näppäimistön liittäminen on myös mahdollista.
Kannettavaa tietokonetta on kuitenkin englanninkielisen nimensä mukaisesti (laptop eli sylimikro) mahdollista pitää sylissä. Tällöin ergonomialla ei välttämättä ole suurta osaa kannettavan käytettävyydessä, mutta laitteen pitäminen sylissä ei ole välttämättä toivottavaa sen lämpenemisen takia. Meikkikynä
Meikkikynä on kasvonpiirteiden korostamiseen tarkoitettu tuote. Meikkikyniä edustavat eri väriset kulmakynät, huultenrajauskynät ja silmänrajauskynät. Ne ovat kynänmuotoisia, ja väri niiden sisällä on suhteellisen pehmeää. Tab (näppäin)
Tab-näppäin tai tabulaattori eli sarkain on näppäimistöön kuuluva näppäin, jota käytetään esimerkiksi sarkaamiseen ja käyttöliittymäelementistä toiseen siirtymiseen. Yleensä takaisinpäin pääsee painamalla shift+tab. Lyijykynä
Lyijykynä on lyijyksi kutsutusta grafiittiytimestä ja sitä ympäröivästä, perinteisesti puusta valmistetusta, kuoresta koostuva kynä. Lyijykynä toimii jättämällä grafiittia kirjoitus- tai piirtopinnalle. Lyijykynän jälki vaihtelee vaaleanharmaasta tummanharmaaseen. Nuolenpääkirjoitus
Alaindekseillä ja aksenttimerkeillä viitataan kirjoitusmerkkiin. Näin voidaan kertoa, mitä merkkiä kirjoituksessa on käytetty tietyn tavun tai sanan kirjoittamiseen. Täten indeksit rajoittavat mahdollisten homonyymien määrää, ja estävät väärintulkintoja. Indeksittömänä ka-diĝir-ra 'Babylon' voitaisiin tulkita joko 'jumalan portti', 'jumalan suu', 'jumalan maito', jumalan kettu' jne., mutta käyttämällä indeksiä voidaan välittömästi osoittaa, että kyseessä on kirjoitusmerkki KA, jonka kyseinen lukuasu tarkoittaa porttia 'ka'. Osoitin (ohjelmointi)
Tietojenkäsittelytieteessä osoitin () on tietotyyppi, joka viittaa keskusmuistissa sijaitsevaan arvoon. Osoitin-tyyppistä muuttujaa voidaan kutsua osoitinmuuttujaksi tai pelkästään osoittimeksi. Osoitinmuuttuja sisältää viitattavan arvon muistiosoitteen. Toisin kuin viitettä, osoitinta voi kasvattaa, sitä voi verrata toiseen osoittimeen ja siihen voi sijoittaa tunnetun muistiosoitteen lukuarvona. Osoittimia käytetään paljon erityisesti C- ja C++-ohjelmointikielillä kirjoitetuissa ohjelmissa. Kompassi
Kompassi on suunnistamiseen ja navigointiin käytetty väline, joka kertoo kompassityypistä riippuen maapallon ilmansuuntien likimääräiset tai tarkat sijainnit suhteessa käyttäjäänsä. Magneettisessa kompassissa on herkästi liikkuva magneettinen neula, jonka Maan magneettikenttä pitää likimain etelä–pohjois-suunnassa. Semiotiikka
Merkitty ja merkitsijä esiintyvät aina yhdessä – ne edustavat kahta näkökulmaa merkkiin. Ei voi olla sellaista merkkiä, jolla ei olisi lainkaan käsitteellistä sisältöä. Ei voi myöskään olla sellaista merkkiä, jolla ei olisi lainkaan fyysistä ilmiasua. Merkitsijä viittaa merkissä aina tiettyyn merkittyyn: esimerkiksi kirjainjono ”kissa” viittaa suomen kielessä tietynlaiseen nelijalkaiseen eläimeen. ”Kissa”-sana on siis kissaeläimen merkki. Sen sijaan kirjainjono ”kixxa” ei viittaa suomen kielessä mihinkään, eikä sen näin ollen voida sanoa ilmaisevan mitään merkkiä. On huomattava, että merkitsijän ja merkityn suhde on de Saussuren semiotiikassa mielivaltainen, samoin kuin merkin suhde siihen todellisuuden ilmiöön tai entiteettiin, johon merkki viittaa. Wii Remote
Wii Remotessa on valopistoolin tapaan valosensori, jonka avulla ohjain voi päätellä, minne päin televisioruutua se osoittaa. Wii Remote ei aisti valoa itse televisioruudusta vaan ohjaimentunnistimesta (Sensor Bar), mikä takaa ohjaimen toiminnan television koosta tai mallista riippumatta. Ohjaimentunnistin on noin 20 cm leveä palkki, jonka sisällä on kymmenen infrapunavaloa säteilevää LEDiä, viisi ohjaimentunnistimen kummassakin päässä. (Kummassakin viiden LEDin rypäässä kauimpana keskustasta oleva LED osoittaa hivenen poispäin keskustasta, keskustaa lähinnä oleva LED osoittaa hivenen keskustaa kohden, ja niiden välissä olevat kolme lähekkäin olevaa LEDiä osoittavat suoraan eteenpäin.) Ohjaimentunnistimen johto on 3,53 metriä pitkä. Tunnistimen voi sijoittaa television ylä- tai alapuolelle, ja sen keskikohdan tulisi olla linjassa television keskikohdan kanssa. Wii Remoten ei tarvitse osoittaa suoraan ohjaimentunnistinta kohti, mutta ohjaimen rajatun näkökulman takia sillä ei voi osoittaa radikaalisti ohjaimentunnistimesta poispäin, tai ohjaimen kyky hahmottaa sijaintinsa televisioon nähden häiriintyy. Osoitin (graafinen käyttöliittymä)
Osoitinta kutsutaan myös "kursoriksi", mutta oikeastaan kursori eli kohdistin on osoittimen erikoistapaus, joka osoittaa, mihin kohtaan käyttöliittymässä voi syöttää tekstiä. Graafisessa käyttöliittymässä voi olla samanaikaisesti sekä osoitin että kohdistin, joten on tärkeää pystyä erottamaan ne toisistaan käsitteellisesti. Kohdistinta voidaankin joskus kutsua tekstikursoriksi tai tekstiosoittimeksi, jottei se sekaantuisi hiiriosoittimeen. Cmd.exe
cmd.exe eli komentorivi () on Windows-käyttöjärjestelmän komentotulkki. Se on tarkoitettu sellaisten tietokoneohjelmien ajamiseen, joilla ei ole graafista käyttöliittymää, tai joiden kuvaketta ei ole asennettu käynnistä-valikkoon, kuten "Regedit" tai "MSconfig". Komentotulkissa voidaan suorittaa rutiininomaisia töitä, kuten varmuuskopiointeja tai ajaa skriptejä. Kynä
Kosmoskynä eli kopiokynä on puuvärikynä, jossa väriaineena on aniliiniväri. Kosmoskynän kärkeä on kostutettava, jotta se jättää jäljen, ja sillä kirjoitetusta tekstistä voidaan tehdä jäljennös. Kosmoskynän jälki paperilla on myös lähtemätön, mistä syystä sitä on käytetty sellaisten merkintöjen tekemiseen, joita ei voi huomaamatta muuttaa. Kynä
Lyijykynä ei nykyään nimestään huolimatta sisällä enää lyijyä. Lyijykynissä on jo pitkään käytetty grafiittia. Grafiitti on eräs hiilen allotrooppinen muoto, ja kun sitä painetaan paperia vasten, siitä irtoaa ohuita hiutaleita, jotka jättävät paperiin mustan jäljen. Paras lyijykynägrafiitti on saatu Englannin Cumbriasta vuonna 1564 löydetystä esiintymästä. Esiintymän löytyminen johti myös nykyaikaisen lyijykynän syntyyn, kun hauras grafiitti keksittiin suojata puulla. Wii Remote
Nintendo paljasti Wii Remoten ensimmäisen lisäosan, Nunchukin, vuoden 2005 Tokyo Game Show -messuilla. Nunchuk liitetään Wii Remoteen pitkällä johdolla, ja yhdistettynä ohjaimet muistuttavat nunchakua, josta lisälaite onkin saanut nimensä. Nunchukissa on kaksi olkanäppäintä ja analogitatti, joka on samanlainen kuin Nintendo GameCuben ohjaimesta löytyvä. Nunchuk toimii monessa pelissä yhdessä pääohjaimen kanssa. Nunchukissa on Wii Remoten tapaan liikkeentunnistin kolmelle akselille mutta ei kaiutinta tai tärinätoimintoa. Gravis
Backquote -merkkiä käytetään monissa ohjemointi- ja skriptikielissä eri tavoin:Koska tietokoneen näppäimistössä on vain rajallinen määrä näppäimiä, siinä ei ole eri näppäintä jokaiselle aksentilla varustetulle kirjaimelle. Sen sijaan näppäimistössä on yleensä yläoikealla tarkenäppäin, jolla saadaan akuutti tai, jos samanaikaisesti painetaan vaihtonäppäintä, gravis. Tämä näppäin on sikäli poikkeuksellinen, että sitä painettaessa merkki ei tule näyttöruudulla heti näkyviin, mutta jos sen jälkeen painetaan jonkin vokaalin näppäintä, saadaan kyseinen vokaali, jonka päällä on akuutti tai graavis. (Tarkenteellista vokaalia vastaava ASCII- tai Unicode -arvo on kuitenkin aivan toinen kuin tarkkeettoman, eli tietokoneen kannalta kyseessä on aivan eri merkki.) Jos sen sijaan akuuttinäppäinen jälkeen painetaan muuta kuin vokaalinäppäintä, akuutti tulee näkyviin omana merkkinään. Näppäimistö
Ylimmän kirjainrivin vasemmalla puolella on niin sanottu sarkain- eli tabulointinäppäin, jossa tavallisesti on oikealle osoittava, pystyviivaan päättyvä nuoli [⇥] ja sen yläpuolella samanlainen mutta vasemmalle osoittava nuoli [⇤] ilmaisemassa, että vaihtonäppäimellä vaikutus kääntyy päinvastaiseksi. Sarkainnäppäimen tarkoitus vaihtelee käytettävän ohjelman mukaan, mutta esimerkiksi tekstinkäsittelyohjelmissa se tuottaa tavallisesti näkymättömän merkin, joka ohjaa kohdistimen eli kursorin asettumaan erikseen asetettavaan sarkainkohtaan. Toisaalta taulukoissa sarkainnäppäin ei tuota minkäänlaista merkkiä, vaan sen avulla siirretään kohdistinta solusta toiseen. Automaattikynä
Automaattikynä () tai "allekirjoituskone" on laite, jota käytetään allekirjoituksen tekemiseen. Yleensä automaattikynää käytetään, kun halutaan saada aikaan oikean allekirjoituksen kaltainen jälki silloin kun usean allekirjoituksen tekeminen käsin olisi työlästä ja kun halutaan välttää allekirjoituksen valmistamista painamalla tai kopioimalla. Blade Runner (1997 videopeli)
"Blade Runner" on osoita ja klikkaa seikkailupeli, jota pelataan kolmannen persoonan näkökulmasta. Pelin maailmassa suunnistetaan ja tutkitaan -käyttämällä hiirtä. Sen osoittimella on neljä eri tyyliä riippuen tilanteesta; tavallisella harmaalla osoittimella liikutetaan McCoyta klikkaamalla sijaintia, ja skannataan näytön elementtejä, joiden kanssa voi olla vuorovaikutuksessa; animoitu vihreä osoitin näyttää, että McCoy voi olla vuorovaikutuksessa objektiin tai aloittaa keskustelun NPCn kanssa; animoitu sininen osoitin ilmaisee, että näyttöä voi muuttaa ja uusi alue käytettävissä (yleensä näkyy alueiden reunoilla tai oviaukkojen kohdalla); animoitu punainen kohde tulee saataville vain taistelutilassa ja osoittaa, että McCoy voi ampua (jos kohde on harmaa, se tarkoittaa ettei McCoy voi ampua). HyperTalk
Painikkeet ("button, btn") ovat objekteja, joita käytetään nimensä mukaisesti yleensä painonappeina. Niitä voidaan käyttää myös painamisen estämiseen (läpinäkyvä painike toisen painikkeen päällä), ohjattavina koristeina ohjelmassa, ja moniin muihinkin tarkoituksiin. Kaikkeen tähän löytyy yleensä parempikin tapa. The Legend of Zelda: Twilight Princess
"n" tapaan Link lukitsee katseensa lähimpään viholliseen tai muuhun kohteeseen näppäimen painalluksella. Lukittautuminen auttaa puolustautumisessa ja hyökkäämisessä sekä tekee esimerkiksi tähtäämisestä jousiaseella automaattista. Peliin on sisällytetty tilannesidonnaiset painikkeet, mikä tarkoittaa että tietyllä painikkeella voi olla tilanteesta riippuen eri toiminto. Esimerkiksi A-näppäimellä voi antaa komennon puhumiseen, esineiden työntämiseen tai oven avaamiseen. Miekkaa ja kilpeä käytetään aina samoilla komennoilla, mutta toissijaiset esineet voi sijoittaa itse pikavalikon kautta esinenäppäimille. Nintendo Switch
Nintendo Switchin "Joy-Con-"ohjaimet ovat irrotettavia. Ohjaimissa on liiketunnistin, asentotunnistin sekä HD Rumble -värinätuki. Niissä on Bluetooth-tuki ja oikeanpuoleinen ohjain tukee NFC-yhteyttä sekä infrapunakameraa. Vasemmasta ohjaimesta löytyy Capture-nappula, jolla voi ottaa kuvakaappauksia sekä videoita. Tarke
Lyhyysmerkillisen kirjaimen voi laajennetulla suomalaisella näppäimistöllä kirjoittaa painamalla ensin "heittomerkin" näppäintä (joka sijaitsee Ä-näppäimen oikealla puolella) yhdessä sekä AltGr-näppäimen että vaihtonäppäimen kanssa ja sen jälkeen erikseen kantamerkin näppäintä: Heittomerkki
Typografinen heittomerkki on niin sanottu "kaareva heittomerkki" (joka kaikissa fonteissa ei tosin ole muodoltaan varsinaisesti kaareva vaan voi näyttää viistolta viivaltakin). Tarkkaan katsoen se on aivan samannäköinen kuin rivin yläosaan asemoituva pilkku, ja se voidaankin laajennettua suomalaista näppäimistöä käyttävillä tietokoneilla kirjoittaa painamalla pilkun näppäintä yhdessä -näppäimen kanssa. Tieto- ja kirjoituskoneiden oletusarvoinen heittomerkki – suomalaisessa näppäimistössä -näppäimen oikealla puolella eli samassa näppäimessä kuin asteriski  – on muodoltaan yleensä pelkistetympi ja näyttää pieneltä pystysuoralta viivalta tai ylösalaiselta pisarakuviolta; tällaista "suoraa heittomerkkiä" voidaan kutsua myös "pystyheittomerkiksi", "koneheittomerkiksi" tai "ASCII-heittomerkiksi" (koska se sisältyy jo ASCII-perusmerkistöön). Hiiri (osoitinlaite)
Douglas Engelbart kehitti vuonna 1964 osoitinlaitteen graafista käyttöliittymää varten. Laitteen ensimmäinen versio oli kulmikas puinen rasia, jonka pohjassa oli kaksi pyörivää metallilevyä ja yläpinnassa yksi painonappi. Engelbart haki vuonna 1967 laitteelle patenttia, joka myönnettiin vuonna 1970. Laitteen virallinen nimi oli ”X–Y-asemaosoitin näyttöjärjestelmälle” (). Puhekielessä laitetta alettiin pian kutsua "hiireksi", koska rasian johto toi mieleen siimahännän. Vuonna 1968 hiiri esiteltiin ensimmäisen kerran julkisesti, yhdessä graafisen käyttöliittymän kanssa. Nintendo Entertainment System
Sekä Famicomissa että NES:ssä käytettävässä peliohjaimessa on tiilimäinen muotoilu ja neljä painiketta: kaksi pyöreää "A"- ja "B"-painiketta sekä "Start"- ja "Select"-painikkeet. Lisäksi molemmissa ohjaimissa on ristiohjain. Ristiohjaimen oli kehittänyt Nintendolla työskennellyt Gunpei Yokoi Game & Watch -pelejä varten korvatakseen aikaisemmissa peleissä käytetyn joystickin. Wii Remote
Ohjaimentunnistinta tarvitaan, kun Wii Remotella liikutellaan kursoria valikoissa tai tähtäintä ensimmäisen persoonan ammuntapeleissä televisioruutua osoittelemalla. Koska Wii Remote osaa ohjaimentunnistimen avulla myös laskea etäisyyden itsensä ja television välillä, ohjaimella voi myös hallita hidasta eteen-taakse-liikettä kolmiulotteisissa peleissä. Kiihtyvyyssensorit taas hallitsevat nopeita eteen-taakse-liikkeitä, kuten lyömistä nyrkkeilypeleissä. Nämä sensorit, jotka toimivat kallistussensoreina, voivat myös hallita kursorin tai muun vastaavan pyörittämistä akselinsa ympäri. Poikkiviiva
Poikkiviivaa ei teknisessä mielessä pidetä varsinaisena tarkkeena, sillä Unicode-merkistössä poikkiviivallisia kirjaimia ei ole muodollisesti määritelty koostemerkeiksi, jotka olisivat hajotettavissa kantamerkiksi ja yhdistyväksi tarkkeeksi. Tämä taas johtuu pitkälti siitä, että poikkiviiva ei näytä erilliseltä tarkkeelta ja sen pituus ja asento suhteessa kantamerkkiin vaihtelevat enemmän kuin tarkkeilla yleensä. Laajennettu suomalainen näppäimistö sisältää kuitenkin poikkiviivallisten kirjainten tuottamiseksi erityisen lisäystoiminnon, joka toimii tarkenäppäimen tavoin. Oikeastaan tarkenäppäimiä on kaksi, sillä ensisijaiseksi vaihtoehdoksi ajateltu, näppäimistön vasemmassa yläkulmassa sijaitseva pykälämerkin näppäin puuttuu joistain laitteista, mutta sen sijasta voidaan yhtä hyvin käyttää L-kirjaimen näppäintä. L-näppäin on valittu siksi, että poikkiviivan yleisin käyttötarkoitus suomenkielisissä teksteissä on puolan Ł/ł (varsinkin, kun tanskalaiselle ö:lle on asettelussa oma näppäily). Poikkiviivallisen kirjaimen voi siis kirjoittaa painamalla ensin joko §-näppäintä tai L-näppäintä yhdessä AltGr-näppäimen kanssa ja sen jälkeen erikseen kantakirjaimen näppäintä: Komentoliittymä
Komentoliittymä, komentorivi eli komentokehote (, CLI) on tapa järjestää ihmisen ja tietokoneen välinen kommunikointi. Vaikka komentoliittymää voisi pitää graafisen käyttöliittymän vastakohtana, käytännössä vertailu ei ole aivan osuva. Komentoliittymää käytetään usein erikoistapauksissa, kuten tieteellisen tutkimuksen käyttämissä sovelluksissa, monien laitteiden käyttöliittymissä tai näkövammaisille tarkoitetuissa sovelluksissa. Perinteisesti Unixeissa ja Linuxissa komentoliittymä on ollut näkyvässä asemassa järjestelmän ylläpidossa. Tyypillisin komentoliittymässä ajettava ohjelma on komentotulkki. Komentoliittymästä käytetään myös nimityksiä "konsoli", "terminaali" ja "pääte". Nostettu nyrkki
Nostettu nyrkki (tai pystyyn nostettu nyrkki, engl. "raised fist") on solidaarisuuden ja tukemisen symboli. Sitä käytetään myös tervehdyksenä ilmaisemaan yhtenäisyyttä, voimaa, uhmaa tai vastustusta. Tervehdyksen juuret juontaa antiikin Assyriaan symbolina väkivallan vastustukselle. Geenipyssy
Geenipyssy tai "geenitykki" on geeninsiirrossa käytettävä laite, jolla siirrettävä geeni mekaanisesti "ammutaan" soluun. "Ammuksena" on makrokantaja, joka kiihtyy ja pysähtyy nopeasti. Tällöin makrokantajan sisältämät mikrokantajat irtoavat ja tunkeutuvat soluihin. Mikrokantajat ovat siirrettävällä geenillä päällystettyjä kulta- tai volframihiukkasia. Ampumisen jälkeen siirrettävän geenin toivotaan liittyvän kohdesolun tuman DNA:han. Liittyminen tapahtuu harvoin. Merkistö
Eri kirjoitusjärjestelmiin kuuluvat kirjaimet katsotaan usein erillisiksi merkeiksi, vaikka ne näyttäisivät keskenään aivan samanlaisilta, kuten latinalainen suuraakkonen A, kyrillinen suuraakkonen А ja kreikkalainen suuraakkonen Α (alfa, pienaakkosena α). Yhden kirjoitusjärjestelmän piirissä käytettävät merkitkään eivät aina ole ulkonaisesti erotettavissa toisistaan, sillä Unicode-merkistössä on esimerkiksi useita viivamerkkejä hieman erilaisiin tarkoituksiin: tavallinen yhdysviiva (U+002D eli niin sanottu yhdysmerkki-miinus) sopii tarvittaessa sekä yhdysviivaksi että etenkin tietotekniseksi miinusmerkiksi, mutta vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä yhdysmerkkiä (U+2010), joka on tarkoitettu käytettäväksi pelkästään yhdysviivana, sitovaa yhdysmerkkiä (U+2011), jonka jälkeen rivinvaihto ei ole sallittu, sekä miinusta (U+2212), joka on tarkoitettu erityisesti typografiseksi miinusmerkiksi. Näistä typografinen miinusmerkki on muita selvästi pitempi, mutta muut ovat (tai ainakin niiden pitäisi olla) keskenään aivan samannäköisiä. Wii U
Wii U GamePad on Wii U:n pääohjain. Siinä on sisäänrakennettu kosketusnäyttö, jonka avulla voi täydentää päänäytön peliä tai toistaa peliä suoraan näytöltä. Se toimii itsenäisenä ilman televisiota. Ohjaimessa on myös kolmiakselinen kiihtyvyydentunnistin, gyroskooppi, etukamera, kaksi analogista sauvaa sekä sisäänrakennettu mikrofoni, ja se tukee NFC-yhteyttä, jota voidaan käyttää muun muassa langattomaan luottokortilla maksamiseen tai Amiibo-hahmojen skannaamiseen. Konsoli on myös yhteensopiva Wii Remote, Wii Nunchuk, Wii Balance Board ja Wii U Pro Controller -ohjaimien kanssa. Wii U tukee kahta GamePadia konsolia kohden. Xbox 360
Microsoft kehitti Xbox 360:lle uuden ohjaimen, joka vastaa konsolin vaaleaa väriteemaa. Ohjaimessa sekoittuvat Controller S:n perusmuotoilu sekä PlayStation 2:n DualShockin neljä olkanappia, joista alemmat ovat Controller S:n liipaisimia vastaavat. Musta ja valkoinen nappi ovat poissa. Ohjaimen keskellä, konsolin logoksi naamioituna on Guide-nappi, jolla konsolin voi esimerkiksi käynnistää ja sammuttaa. Lisäksi sitä painamalla pääsee milloin tahansa käsiksi Guide-käyttöliittymään, josta voi tarkistaa esimerkiksi Live-kaverilistansa, kuunnella musiikkia sekä säätää konsolin asetuksia. Merkkiviittaus
Merkkiviittaus tai nimiviittaus (usein myös "entiteettiviittaus" tai pelkkä "entiteetti") on HTML:ssä ja muissa merkintäkielissä keino sisällyttää tekstitallenteeseen sellaisia kirjoitusmerkkejä, joita ei voida kirjoittaa sellaisinaan, koska ne eivät sisälly koodattaessa käytettävään merkistöön tai näppäimistöön tai koska niille on määritetty erikoistehtäviä. Merkki- tai nimiviittaus upotetaan HTML-sivulle erityisenä koodina, joka alkaa codice_1-merkillä ja päättyy puolipisteeseen (codice_2). Selaimen tehtävä on esittää viittaus oikean näköisenä merkkinä, mikä tosin edellyttää, että merkki sisältyy myös käytettävään fonttiin. Graafinen käyttöliittymä
Graafinen käyttöliittymä koostuu käyttöliittymäelementeistä (kuten ikkunoista, valikoista, valinta­napeista, valintaruuduista ja kuvakkeista), joita käytetään näppäimistön lisäksi osoitinlaitteella (kuten hiirellä, kosketuslevyllä tai osoitinpallolla). Elementit saadaan useimmiten käyttöön käyttöliittymäkirjastosta. Näitä graafisen käyttöliittymän osia voidaan korostaa käyttämällä nimitystä WIMP, joka tarkoittaa ikkunoita, kuvakkeita, valikkoja ja osoitinlaitetta ("engl." Windows, Icons, Menus, and Pointing device). Nykyaikaisen tietokoneen käyttöliittymä koostuu yleensä työpöytäympäristöstä ja sen kautta käytettävistä graafisista ohjelmista. Kytkin (tietoliikenne)
Kytkin (engl. "Network switch") on laite, joka yhdistää pakettikytkentäisen paikallisverkon osia. Se perustuu moniporttiseen siltaukseen, ja mahdollistaa sekä fyysisesti että loogisesti tähtimäisen rakenteen. Kytkimillä korvataan yleensä moniporttitoistin, eli keskitin (engl. "hub"), koska se välittää liikennettä tehokkaammin. QWERTZ
QWERTZ tai QWERTZU on yksi yleisimmistä kirjoituskonetyyppisten näppäimistöjen asetteluista. Sitä käytetään pääosin Keski-Euroopan maissa lukuun ottamatta Puolaa, jossa QWERTY-asettelu on suuremmassa suosiossa. Asettelun nimi tulee QWERTZ-tyyppisten näppäimistöjen ensimmäisistä kirjaimista vasemmalta oikealle; "Q", "W", "E", "R", "T" ja "Z". Huomattavin ero QWERTZ- ja QWERTY-asetteluissa on se, että QWERTZ-asettelussa ”Y” on samalla paikalla kuin ”Z” QWERTY-asettelussa. Osoitin (ohjelmointi)
Keskusmuistia voi ajatella suurena taulukkona, jonka ensimmäisen tavun indeksi on 0, toisen 1 ja niin edelleen. Osoittimet ovat vain indeksejä keskusmuistiin. Kohdistin
Kohdistin eli kursori ( tai "caret" tai "insertion point") on tietoteknisen laitteen käyttöliittymän osa, joka osoittaa, mihin kohtaan syötettävä uusi teksti asettuu. Tyypillisesti kohdistin näyttää pystyviivalta, alaviivalta tai nelikulmiolta, joka vilkkuu viimeksi kirjoitetun merkin perässä ja siten auttaa käyttäjää katseen kohdistamisessa. Pistenäyttö
Pistekirjoitusnäyttö eli pistenäyttö, on sähkömekaaninen laite, jonka avulla näkövammainen käyttäjä voi tutkia tietokoneen näyttöä pistekirjoituksella. Yleistettynä pistenäyttöjä on kahdentyyppisiä: 80-merkkisiä, joita käytetään pöytämallisten tietokoneiden kanssa, ja 40-merkkisiä, joita käytetään matkamikrojen kanssa. Näppäily (kitara)
Peukalo (T) soittaa bassosäveliä, kun taas etusormi (I) ja keskisormi (M) vuorottelevat diskanttisävelten välillä, jotka yleensä sijaitsevat eri kielillä. Lainausmerkki
Suora puolilainausmerkki kirjoitetaan painamalla -näppäimen oikealla puolella olevaa puolilainausmerkin näppäintä, johon on puolilainausmerkin lisäksi kaiverrettu myös asteriski . Puolilainausmerkin näppäintä ei pidä sekoittaa näppäimistön ylärivillä sijaitsevaan aksenttinäppäimeen , johon kaiverrettu akuuttiaksentti näyttää hieman samanlaiselta kuin kaareva puolilainausmerkki. Laserosoitin
Laserosoitin on pienikokoinen kannettava laser, jonka tuottama säde näkyy pienenä, värillisenä pisteenä jota voidaan käyttää karttakepin tapaan kiinnittämään katsojien huomiota tiettyihin kohteisiin tai yksityiskohtiin. Yhdistyvä merkki
Yhdistyvien merkkien kirjoittaminen vaatii usein erityistoimia. Suomalaiseen vakionäppäimistöön kuuluvat tarkenäppäimet on vanhastaan tarkoitettu koostemerkkien kirjoittamiseen, joten niillä ei suoraan voi tuottaa yhdistyviä tarkkeita. Laajennetusta suomalaisesta näppäimistöasettelusta on tosin laadittu myös muunnelmia, joita käytettäessä tarkenäppäin tuottaakin yhdistyvän tarkkeen. Joissain Linux-järjestelmissä (esimerkiksi Debianissa) yhdistyvän tarkkeen voi puolestaan kirjoittaa näpäyttämällä ensin erityistä yhdistelmänäppäintä (compose-näppäin, jollaiseksi usein on määritelty oikeanpuoleinen Windows-näppäin) ja sen jälkeen asianmukaista tarkenäppäintä kaksi kertaa peräkkäin. Näppäimistö
Perusnäppäimistöosan oikealla puolella on tavallisesti kohdistimen ohjausnäppäimiä: neljä erillistä nuolinäppäintä ("arrow keys") ja niiden yläpuolella näppäimet "home" (jolla kohdistin siirtyy rivin alkuun), "end" (rivin loppuun), "page up" (edelliselle sivulle) ja "page down" (seuraavalle sivulle). Samaan näppäinryhmään kuuluva "insert"-näppäin asettaa tekstinsyötön niin sanottuun päällekirjoitustilaan, jolloin jokainen vanhan tekstin lomaan lisättävä merkki korvaa sen alle jäävän vanhan merkin, sen sijaan että uudet merkit työntäisivät vanhaa tekstiä edellään, kuten tavallisesti. "Delete"-näppäin puolestaan poistaa kohdistinta seuraavan merkin kirjoittamatta mitään tilalle. QWERTY
QWERTY-asettelua käytetään tietotekniikassa myös muiden kuin latinalaisia aakkosia käyttävien kielten, kuten japanin ja kiinan, merkinsyöttö­järjestelmien pohjana, mistä syystä sen mukaisia näppäimistöjä tavataan yleisesti kaikkialla maailmassa. Asettelu ei kuitenkaan ole täysin yleismaailmallinen: esimerkiksi yleisimmällä venäjän kirjoittamiseen käytetyllä asettelulla ei ole mitään yhteyttä QWERTY-asetteluun. Oikean käden sääntö
Oikean käden muistisääntöä voidaan käyttää ristitulon tuloksena olevan vektorin suunnan määrittämiseen. Vektoreiden formula_1 ja formula_2 ristitulo on
Oikean käden sääntö kertoo, mihin suuntaan vektori formula_4 osoittaa. Laita oikean käden peukalo, etusormi ja keskisormi kohtisuoraan kulmaan toisiinsa nähden siten, että etusormi ja keskisormi muodostavat L-kirjaimen. Peukalo sojottaa nyt vektorin formula_5 suuntaan, etusormi on formula_2 ja niiden ristitulo eli vektori formula_4 osoittaa keskisormen suuntaan kuvan osoittamalla tavalla.
Sääntöä käytetään usein myös siten, että etusormi osoittaa vektorin formula_1 suunnan, keskisormi formula_2:n ja näiden ristitulo on siten peukalon suuntaan formula_4. Esimerkiksi magneettikentän varattuun hiukkaseen aiheuttaman voiman suunta määritetään usein tällä tavoin. Silloin hiukkasen nopeusvektori osoittaa etusormen suuntaan, magneettikenttä keskisormen suuntaan ja voima peukalon suuntaan.
Mekaniikassa kiertävää liikettä kuvataan vektorisuureilla, joiden suunta on myös määritelty oikean käden säännön avulla. Jos oikeaa kättä pidetään nyrkissä siten, että sormet kiertyvät peukalon ympäri liikkeen kiertosuuntaan, osoittaa peukalo vektorin suunnan. Tällä tavalla on määritelty esimerkiksi kulmanopeusvektorin suunta
, samoin vääntömomentin ja liikemäärämomentin. Kannettavien tietokoneiden osoituslaitteet
Tietokoneen osoituslaite on näytöllä olevien kohteiden osoitukseen ja valintaan käytettävä väline. Yleensä osoituslaitteella liikutellaan hiiren osoitinta, mutta osoitus ja valinta saatetaan tehdä myös suoraan koskettamalla valittavaa kohdetta osoitinvälineellä.
Kannettavien tietokoneiden erityinen käyttötapa verrattuna työasemakoneisiin (siirrettävyys, mahdollisuus pitää sylissä ja käyttää muualla kuin tasaisella pinnalla) asettaa joitain rajoitteita osoituslaitteille. Perinteistä hiirtä ei voi käyttää muualla kuin tasaisella pinnalla, ja toisaalta taas ergonomialle ja käyttömukavuudelle asetetaan uusia haasteita, kun tietokoneiden ja osoitinlaitteiden käyttötilanteet vaihtelevat.
Toisaalta kannettava tietokone myös mahdollistaa joidenkin osoituslaitteiden käytön, jotka eivät ole yhtä käteviä ja käyttäjäystävällisiä työasemakoneissa.
Monet osoitinlaitteet ovat käytettävissä sekä pöytäkoneissa että kannettavissa tietokoneissa. Kannettavien tietokoneiden osoituslaitteet
Tappihiiri on erityisesti kannettaville tietokoneille soveltuva osoituslaite. Tappihiiri on näppäimistön keskelle, yleensä G-, B- ja H-näppäinten väliin sijoitettu tappi, jota ohjataan kevyesti etusormella painamalla ja ohjaamalla. Itse tappi ei liiku minnekään eikä siinä varsinaisesti ole liikkuvia osia.
Tappihiiri on suunniteltu alun perin IBM:n ThinkPad–malleihin. Kosketusnäyttö
Kapasitiivinen kosketusnäyttö kehitettiin 1960-luvun puolivälissä. Se koostuu sähköeristeestä, kuten lasista, joka on päällystetty sähköä johtavalla aineella. Koska ihminen johtaa sähköä, näytön koskettaminen aiheuttaa muutoksen näytön sähkökenttään, mikä voidaan mitata kapasitanssin muutoksena näytön kärjissä olevilla antureilla.
Kapasitiivisten kosketusnäyttöjen etuna on nopeus, herkkyys ja usean yhtäaikaisen kosketuksen tuki, mutta niitä ei voida käyttää esimerkiksi tavallisella stylus-kynällä tai hanskat kädessä. Kehittyneimmät versiot, projisoidut kapasitiiviset näytöt, osaavat mitata kapasitanssin joka kohdasta ja tunnistaa samanaikaisia kosketuksia. Tällaista laitetta voi käyttää kahden sormen erilaisilla eleillä. Projisoitu kapasitiivinen näyttö toimii myös hansikkaan läpi. Kohdistin
Sanalla "kursori" voidaan epätäsmällisesti tarkoittaa myös hiiriosoitinta, joka on erityisesti graafisen käyttöliittymän osa. Kohdistinkin on eräänlainen osoitin, mutta se on käsitteellisesti erotettava hiiriosoittimesta, sillä graafisissa käyttöliittymissä voi olla sekä kohdistin että hiiriosoitin samanaikaisesti (sen sijaan komentoliittymissä on pelkästään kohdistin eikä lainkaan hiiriosoitinta). Sekaannusten välttämiseksi kohdistinta voidaankin kutsua erityisesti "tekstikursoriksi" tai "tekstiosoittimeksi". Pad-ohjain
Pad-ohjaimen perusnäppäinten lisäksi on nykyään melkein kaikissa ohjaimissa myös kaksi 360 astetta kääntyvää analogista sauvaohjainta, jotka helpottavat sekä pehmentävät ohjaimen käyttöä, tätä kutsutaan myös nimellä mini-joystick tai tuttavallisemmin "tatti", sillä sen käyttö muistuttaa paljon joystickia. Nuottikirjoitus
Nuottiavain eli klaavi määrittää eri sävelten asemat nuottiviivastolla. Eri avaimia käytetään sen mukaan, mille sävelalueella viivastolle merkitty osuus sijoittuu. Avain on yleensä vasemmanpuoleisin viivastolla oleva merkki. Viivaston keskellä voi olla toinenkin nuottiavain, jos sävelkulku siirtyy huomattavasti korkeammalle tai matalammalle kuin missä se on viivaston alussa. Aikoinaan mikä tahansa avain voitiin sijoittaa mihin tahansa kohtaan viivastolla, mutta myöhemmin niiden paikka on vakiintunut tietyille viivoille. Nuoli
Sana ”nuoli” voi tarkoittaa myös graafista merkkiä, jota käytetään osoittamaan suuntaa tai viittaamaan johonkin. Yksinkertaisimmillaan se on viiva, jonka kärjessä on kolmio, kärki kohti osoitettavaa suuntaa. Monimutkaisempi merkki voi sisältää enemmänkin yksityiskohtia ja olla tunnistettava kuva jousen nuolesta. Näppäimistö
Palautusnäppäimen yläpuolella on askelpalautin ("backspace"), jota symboloi vasemmalle osoittava nuoli [←]. Myös askelpalauttimen nimi periytyy kirjoituskoneista, joissa vastaava näppäin siirsi paperiteliä yhden askelen verran takaisin päin. Nykyaikaisissa tekstinkäsittelyohjelmissa askelpalautin pyyhkii pois kohdistinta edeltävän merkin. Selaimissa tai tiedostonhallinnassa sen avulla voi yleensä palata edelliselle sivulle tai ylemmälle hakemistotasolle. Siirräntä
Siirräntä () tarkoittaa tiedon siirtämistä tai signaloimista tietokonelaitteiston komponenttien välillä. Esimerkiksi ohjelmistot lukevat painallukset näppäimistöltä siirrännän avulla. Tavallisesti siirräntää käytetään oheislaitteiden ohjaamiseen; tällöin voidaan puhua "siirräntälaitteista". Siirräntälaitteita on erilaisia: syöttölaitteita (hiiri, näppäimistö jne.), tulostuslaitteita (tietokonenäyttö, tulostin jne.) ja muita laitteita. Jotkin siirräntälaitteet ottavat ja antavat syötteitä (esimerkiksi muistitikku). Siirräntälaitteita ohjataan laiteajureilla. Välilyöntinäppäin
Välilyöntinäppäin on kirjoituskoneissa ja tietokoneen näppäimistössä esiintyvä näppäin, jonka painaminen luo sanavälin. Tyypillisessä QWERTY- tai Dvorak-näppäimistössä välilyöntinäppäin on niin leveä, että kymmensormijärjestelmän mukaisesti sitä voidaan käyttää kummankin käden peukalolla. Se on yleensä näppäimistön isoin näppäin. Nintendo GameCube
Ohjaimessa on perinteinen ristiohjain, kaksi analogista tattia ja kahdeksan painiketta: A, B, X, Y, Z, L, R ja pause/start. Ohjaimessa ei ole select-painiketta, kuten ei myöskään ollut edeltäjässään Nintendo 64:n ohjaimessa; C-painikkeet on korvattu analogisella C-tatilla. Peukalotateissa ei ole painamisominaisuutta – toisin kuin muissa aikakauden konsoleissa – mutta molemmat olkanäppäimet L ja R ovat analogisia, ja pystyvät havaitsemaan niihin kohdistuvan paineen ennen varsinaista painamista; tämä kaksinkertaistaa painikkeiden mahdollisuudet. Shift
Shift eli vaihtonäppäin on näppäimistössä esiintyvä näppäin. Näppäimen pääasiallinen käyttötarkoitus on suuraakkosten kirjoittaminen. Tyypillisessä QWERTY-näppäimistössä myös jotkin erikoismerkit kuten kysymysmerkki ja huutomerkki vaativat shift-näppäimen painamista. Shift-näppäimiä oli jo kirjoituskoneissa, ja ensimmäisen kerran se esiintyi Remingtonin no. 2 kirjoituskoneessa vuonna 1878. Aiemmassa no. 1 -mallissa oli vain suuraakkosia. Osoitin (ohjelmointi)
Osoittimien huolimaton käyttö saattaa aiheuttaa muistivuotoja ja vaikeasti jäljitettäviä ohjelmointivirheitä, sekä antaa krakkerille mahdollisuuden hyökätä ohjelman käyttäjän koneelle. Niinpä useimmissa sovellus- tai Web-ohjelmointiin suunnatuissa kielissä, kuten Javassa, PHP:ssa, Pythonissa tai Rubyssä, ei ole osoittimia, ja C#-kielessä niitä ei juuri käytetä. QWERTY
QWERTY on yleisin kirjoituskonetyyppisten näppäimistöjen asettelu. Se on saanut nimensä sen ylimmän kirjainrivin kuuden ensimmäisen näppäimen järjestyksestä. QWERTY-asettelusta on olemassa useita kansallisia muunnelmia, esimerkiksi saksankielisten maiden Qwertz ja ranskalainen Azerty. Useimmissa muunnelmissa erot kuitenkin keskittyvät perusnäppäinalueen oikeaan laitaan, jonne esimerkiksi suomalaisessa versiossa on istutettu skandinaavisten kirjainten eli Å:n, Ä:n ja Ö:n näppäimet. Suomessa nämä ns. kansalliset näppäimet ovat olleet vuoden 1976 näppäimistöstandardista (SFS 3548) lähtien keskirivillä, kun ne vaihtoivat paikkaa keskirivissä viimeisinä olleiden pilkun ja pisteen kanssa. Viisari
Viisari () eli osoitin on jotakin mitattua arvoa osoittava mekaaninen osa analogisessa mekaanisessa kellossa tai viisarimallisessa mittarissa. Mekaanisessa vaa'assa voi olla viisari, joka näyttää vaakakuppien olevan keskenään tasapainossa.