Kuinka leveä Arrajärvi on?
Arrajärvi
Järven pinta-ala on 990 hehtaaria eli 9,9 neliökilometriä. Se on 8,9 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järven pohjoispää on joelle avoin, ja sen katsotaan alkavan Kymenkäänteessä Inkerinmaalla Mustamännyn ja sen vastarannalla olevan Saviojan suun väliseltä linjalta. Järvi työntyy Kymenjoen päävirrasta etelään päin Karjusaaren ohi ja kapean Salmen läpi, missä järven eteläinen järvenosa alkaa. Eteläosassa Kilpisaaren niemi jakaa järven kahdeksi lahdeksi. Pohjoiseen päin työntyy 2,4 kilometriä pitkä Soilahti ja etelään päin kolme kilometriä pitkä Säyhteeseen päättyvä järvenosa.
Koosa järv
Järven pinta-ala on 283 ha (hehtaaria) ja se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 30,1 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee Põdraoja (Tähemaa oja) ja sen laskujoki on Kargaja jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 75,9 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 1,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 km (kuutiokilometriä) eli 3,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä. Arajärvi (järvi Pälkäneellä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Iso-Roineen alueeseen (35.773) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,6 metriä mpy. Lasva järv
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee vain muutama oja, mutta rantojen rinteet viettävät järveen kaikista suunnista. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja juoksee suoraksi kaivettuna suoraan Mõduojaan, joka yhtyy Võhndu jõgeen 1,5 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 3,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000545 km (kuutiokilometriä) eli 0,545 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat entistä peltomaata, jonne on alettu rakentamaan Lasvan taajamaa. Järven eteläpäässä oli aikaisemmin suota, jonka Obinitsan ja Võmmorskin välinen maantie on nykyään katkaissut. Alinen Äimäjärvi
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 130 metriä. Järveen ei laske ojia ja sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärveen. Levälammi (Akaa)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Viimeksi mainitusta alueesta erottuu neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen alaosan alue, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee Vähä Arajärven kaakkoispäässä, korkean mäen siitä erottamana, mutta laskee päinvastaiseen eli Jalannin suuntaan. Lammesta, jonka vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä meren pinnan yläpuolella, on kaivettu suo-oja, joka putoaa parikilometrisellä matkallaan Vähäjärveen yhteensä 35 metriä. Lammen vedet on matkallaan johdettu Tynnyrinsuon ojiin ja edelleen Järviön peltojen kuivatusojiin. Se on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja siitä on puolet soistunutta metsää. Lammen etelä- ja länsirannat ovat harjannetta, minne on myös rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan Kaikunkulmalta. Härkijärvi
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Suuri-Onkamo
Järven pinta-ala on 3 200 hehtaaria eli 32 km². Se on 10,2 kilometriä pitkä ja 5,1 kilometriä leveä. Sen erottaa idässä Särkijärvestä kilometrin levyinen pitkä kannas ja Pieni-Onkamosta Pyhäselän ylittävä ja Kostamoon kulkeva pitkä harjujakso. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka jäävät Piransärkkinä alkavan, Allinsaarena jatkavan ja Pihjalaniemenä loppuvan harjujakson eri puolille. Järven lounaista osaa kutsutaan Hasonseläksi ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Parkuva
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan. Aurejärvi (järvi)
Järven pituus on 13,7 kilometriä, leveys 3,7 kilometriä ja sen pinta-ala on 21,2 neliökilometriä. Se sijaitsee Kyrösjärvestä 25 kilometriä pohjoiseen Parkanon ja Ylöjärven väisellä rajalla pitkänä pohjois-eteläsuuntaisena järvenä. Aurejärveen laskee vesiä varsin pieneltä valuma-alueelta. Yhdessä järven vesialtaan tilavuuden kanssa tämä näkyy veden hitaana vaihtumisena. Järven vesien laskennallinen keskiviipymä on 1 748 vuorokautta eli 4,8 vuotta. Aurejärven luonto on ilmeeltään erämainen ja se sijaitsee Suomenselän vedenjakajalla. Velaattajärvi
Järven pinta-ala on 410 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä. Se on 5,0 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on lahtia ja niemiä niin, että se on varsin moniulotteinen. Etelään työntyy suurimpien Isosaaren ja Pikkusaaren taakse Kiikkeränlahti ja siitä länteen Luhdanlahti ja Saukonlahti. Saarten länsipuolelle jää leveämpi Eteläpohjan lahti, jossa sijaitsee Pääskysaari. Järven pohjoispäässä on Särkänlahti ja sen itärannassa Välkeapohja. Pisin lahti työntyy järven länsirannasta länteen. Nuutilanlahti on jäänyt seututien 338 penkereen taakse ja sen 1,7 kilometriä pitkän ja suhteellisen kapean lahden vesi vaihtuu vain maantiesillan kokoisesta aukosta. Järveltä näkyy joitakin korkeita mäkiä. Länsirannalla kohoaa lähes 40 metrin korkeuteen kallioinen Palovuori. Särkänlahden takana nousevat neljän mäen kohoava mäkien sarja, joista lähimmät ovat 40 metrisiä ja kaukaisin Hangasvuori ylittää 70 metrin korkeuden. Järven eteläosan koillisrannat ovat kartasta katsoen jyrkkärinteisiä rantoja. Vähä Petääjärvi
Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650 metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Tyrisevänjärvi
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven eteläpää muodostaa suurimman järvialtaan, jonka pohjoisrannan muodostaa Mustaniemi. Sen takaa työntyy luoteeseen päin Ohra-ahonlahti. Lahti on katkaistu Haapamäki–Jyväskylä-rautatien ratapenkereellä, jonka itäpäässä sijaitsee pieni virtausaukko. Mustaniemen itäpuolella sijaitsee alle metrin syvä kapeikko, jossa Leponiemen takaa aukeaa koilliseen Keitaanlahti. Keitaanlahdella sijaitsee myös laskupuron luusua. Järven etelärannassa ovat Etelälahti ja Kaakkolahti. Järven lähiympäristössä sijaitsevien mäkien rinteet laskevat loivasti järveen. Tällaisia rinteitä muodostavat Eteläniemen mäki, Kaakkovuori ja Kiimavuoren luoteispään jatke järven itäpuolella. Yläjärvi
Yläjärvi on 563 kilometrin pituinen ja 257 kilometrin levyinen. Järven keskisyvyys on 147 metriä ja suurin syvyys 406 metriä. Sen tilavuus on 12 100 kuutiokilometriä, ja sillä on rantaviivaa 4 393 kilometriä. Järven koosta saa jonkinlaisen käsityksen, kun ajattelee, että sen tilavuudella voisi peittää Suomen pinta-alan noin 35 metrin vesikerrokseen tai koko Euroopan reilun yhden metrin kerrokseen. Äimäjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 858 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on 10,3 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sillä on kaksi erilaista järviallasta. Kutilasta luoteeseen järvi on yli 6 kilometriä pitkä ja alle kilometrin kapea. Kutilasta etelään aukeaa Rastinselkä, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja alle 2 kilometriä leveä. Järvellä on kahdeksan saarta, jotka Kuoresaarta lukuun ottamatta ovat pieniä luotoja. Autio Kuoresaari on 200 metriä pitkä ja yli 60 metriä leveä ja se sijaitsee alle 100 metrin päässä Rastinselän itärannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Syvin kohta on lähes 10 metriä syvä ja se sijaitsee aivan Kuoresaaren edustalla alle 200 metrin päässä rannasta. Järveen laskee yli 20 pelto-ojaa, joista Totunoja, Kupparinoja, Valkosenoja, Myllyoja (eteläinen) ja Savijoki ovat huomattavimmat. Keihäsjärven laskuoja Myllyoja (kahdesta samannimisestä se pohjoisin) yhtyy Totunojaan aivan sen alajuoksulla. Järven laskujoki on Oikolanjoki, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa seitsemän kilometrin päässä Saarioisjärven läpi ja laskee sitten Vanajaveden Rautunselkään. Araks
Kuran vesistöön kuuluvan Arasjoen kokonaispituus on 1 072 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 102 000 neliökilometriä. Tästä noin 440 kilometriä Arasjoki toimii rajajokena. Suurin virtaama (Azerbaidžanin alueella) on 2 910 m/s (Garadonlu) ja minimivirtaama 11,0 m/s. Keskimäärin joki kuljettaa 9,0–9,5 km vettä vuodessa Kurajokeen. Aurajoki
Aurajoki virtaa Turussa hieman alle yhdeksän kilometrin matkan lounas-koillis-suunnassa. Se on keskimäärin noin 50 metriä leveä. Turun keskustan kohdalla joen syvyys on 2,5–5 metriä, mutta Turun tuomiokirkolta ylöspäin veneilykelpoinen uoma kapenee ja madaltuu huomattavasti. Paikoin rautatiesillan jälkeen Nummessa olisi mahdollista ylittää joki juuri ja juuri kävellen. Veneilyä tuomiokirkkosillasta yläjuoksulle päin haittaavat myös karit. Männikjärv
Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 ha (hehtaaria) ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 km (kuutiokilometriä) eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio. Järveotsa järv
Järvi sijaitsee Turbasta viisi kilometriä luoteeseen. Sen pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole tulo- tai laskuojia, joten se on umpijärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 0,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys 6,3 metriä. Rannat ovat äkkisyviä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Itärannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannan maatalon peltoa; länsirannat ovat suota. Rannat ovat hiekkaisia pohjoispäässä ja muualla järvenpohja on mutainen. Orava järv
Järvi asettuu itä-länsisuuntaisena Oravan taajaman luoteispuolelle. Järven pinta-ala on 12 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvestä laskee lyhyt oja Soldan järveen, jotka laskevat yhdessä Mustjärven kanssa Kamnitsan ojaa myöten pohjoiseen päin. Kamnistan kylän jälkeen se yhtyy Rebasmäe ojaan, joka jatkaa Mädajõgena yhtyen Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven itäpuoliskon keskellä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000436 km (kuutiokilometriä) eli 0,436 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa peltoa ja niittyä, mutta muuten ne ovat metsää. Järvessä on mutapohja, mutta pohjois- ja etelärannoilla on heikkapohja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa sekä muita taajaman rakennuksia. Lavajärvi (Hämeenkyrö)
Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 191 hehtaaria. Järven leveys kasvaa suureksi etelään työntyvän 900 metriä pitkän Sirkanlahden vuoksi. Myös Mustalahti, joka työntyy länteen 1,1 kilometrin pituisena, laajentaa selän pituutta suuresti. Itäiseen Sorvalahdenperään laskee oja, joka tuo Sorvajärven, Kurkosjärven, Vähä Kivijärven, Iso Kivijärven, Sammatinjärven, Särkijärven, Pikku Oksjärven ja Iso Oksjärven vedet. Pohjoisemmaksi Kierumanlahteen laskee Ahvenusjärvi. Eniten vettä tuo Ruonanjoki, jonka valuma-alueella on noin 30 muuta järveä. Järvellä ei ole saaria ja sen rannat ovatkin jyrkkiä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä pitkä syvänne, jossa vesi on yli 20 metriä syvää. Saadjärv
Järven pinta-ala on 725 hehtaaria (ha) ja se on 6,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven laskujoki on Mudajõgi, joka yhtyy alempana Elistvere järven laskujokeen (Amme jõgi) ennen yhtymistään Tartton läpi virtaavaan Emajokeen. Järven tulo-ojia ovat pienet kaivetut ojat Kabelisoo- ja Kukulinna kraavit. Järvi ja nämä muodostavat valuma-alueen, jonka laajuus on 31,2 km². 
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 25 metriä ja keskisyvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi saadaan tällöin 0,058 km³ eli 58 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järven rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä ja se on kaakko-luode-suuntainen. Järven luoteispäässä sijaitsee järven länsirannalla Tabiveren taajama ja kaakkoispään eteläpuolella pieni Äksin kylä. Rehakka (järvi)
Järvi sijaitsee Haapajärven vieressä. Sen pinta-ala on 162 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreäpiirteinen lukuun ottamatta luoteispäässä olevaa 500 metriä pitkää Saaripellonniemeä eli Irjalanniemeä . Sen sivuilla sijaitsevat Irjalanlahti ja Nuoranlahti. Järvenselällä sijaitsee nimetön luotomainen saari, jonka pinta-ala on 30 aaria. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 5,7 miljoonaa m³. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltoa. Monen metsäisen rannan takana on kuitenkin peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2873 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä. Arrajärvi
Arrajärven alueelle on perustettu Natura 2000-alueita, joissa suojelun kohteina ovat kalliojyrkännealueet ja rehevöityneet lahdenpohjukat. Järven länsiosassa kulkee myös harjujakso, jonka Veljestenharju ja Puustellinsaari muodostavat maisemallisesti ja kasvillisesti kiinnostavan kohteen. Ansajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Arrajärvi
Järvessä on laskettu olevan seitsemän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 18 hehtaaria, mikä on noin 1,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Karjusaari, Puustellinsaari ja Sepänsaari ovat yli hehtaarin suuruisia, ja neljä muuta ovat yli aarin kokoisia. Muita saaria ovat Kaijakivi ja Inkerinsaari pohjoisessa, Paskosaari Tiisalansaaren edustalla ja neljäs saari vielä Tiisalansaaren pohjoispuolella Kaalmaanpohjan edustalla. Varesjärvi
Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari. Arrajärvi
Järvellä kulkee maakuntakaavassa osoitettu melontareitti. Tyräjä
Järvi muodostuu Tyräjänsuolla kahdesta pienestä järvialtaasta, joita yhdistää 100 metriä pitkä ja kapeimmillaan alle 10 metriä leveä salmi. Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvialtaat ovat pituudeltaan vain kolmasosa järven pituudesta. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja ne ovat kokonaan suota. Etenkin järven kaakkoisranat ovat tiheästi ojitettuja. Saaria on kuusi ja sijaitsevat kaikki kaakkoisrannan tuntumassa. Ne vaikuttavat Lidar-laserkeilauksen avulla laaditulla rinnevarjostuskartalla olevan ihmisen tekemiä. Naarajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Arrajärvi
Järven vedenpinnan korkeus on 74,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on säännöstelty siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 73,93 metriä ja 74,13 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstelyn hoitaa pääasiassa Mankalan voimalaitos Kirkkojärven suulla, mutta vedentuloa Arrajärveen säännöstellään myös yläpuolelta Vuolenkosken voimalaitoksella. Mankalan kosket on valjastettu vuonna 1950 Mankalan voimalaitoksella, ja valjastus nosti alajuoksulla vedenpintaa kahdeksan metriä. Arrajärven nimistöstä päätellen järven vedenpinnan vaihtelut ovat olleet suuria. Suuri Kilpisaari on nykyisessä järvessä niemi ja Karjusaari on soistunut kiinni mantereeseen. Korkeasta vedenpinnasta kielivät myös rannan tasanteet, joita erottaa Kansalaisen karttapaikan varjokuvasta. Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)
Pälkäneen 11. suurin järvi, vesiala 73,5 ha
Korkeus merenpinnasta 98,5 m
Suomessa on 172 Pitkäjärveä, näistä Pälkäneellä yksi !
Rehevöityminen näkyy kasvillisuuden runsastumisena. Pikku Oravajärvi
Järvi on 650 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Se sijaitsee Krääkkiöstä kaakkoon Ammeenkulman itäpuolella. Siihen on kaivettu kahdeksan suo-ojaa ja yksi niistä toimii samalla laskuojana. Se laskee järvestä koilliseen Rusekarahkan ja Isorahkan kautta Särkijärveen, mistä vedet jatkavat Akissuon läpi Iso Arajärven Kivijärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja ranta on puoliksi suota ja loput moreenikangasta. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Krääkkiön ja Kylmäkosken väliseltä tieltä. Syväjärvi (Kihniö)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee 2,3 kilometriä Kihniön kirkolta länteen. Siihen laskee vain Tarsianjärvi ja Paskolampi. Tarsianjärvestä tulee lähes kaikki Syväjärven läpi virtaava vesi ja Paskolammesta tulee vain lyhyt pelto-oja. Syväjärven pääallas on 850 metriä pitkä ja Aittolammeksi kutsuttu oma vesiallas erottuu pääaltaasta alle 20 metrisen salmen kautta, jota kutsutaan myös Hiittanjoeksi ja Sikosaaren toiselta puolelta virtaavan Sikojoen kautta. Syväjärven ja Aittolammin laskujoki Ristajoki on 250 metriä pitkä ja se laskee Kankarinjärveen. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, mutta Tarsian kohdalla on peltomaata ja samoin on myös sen vastarannalla. Rannan läheisyydessä sijaitsee neljä maatilaa ja kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä ulkomuseoalue. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13347 ja 13341. Vihajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 262 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12,8 metriä. Siinä on laskettu olevan 5 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 1,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 4 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä. Osmajärvi (Leppävirta)
Järven pinta-ala on 930 hehtaaria eli 9,3 neliökilometriä. Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvi on niemien ja lahtien sokkelo, jota vielä suuret saaret pirstovat. Niemiä, joiden pituus vaihtelee 1–3 kilometriä, ovat luoteesta alkaen lueteltuina Laakkolanniemi, Tomperniemi, Särkiniemi, Vanhaniemi, Putaanniemi ja Lemmetynniemi. Laakkolannien ja Tomperniemen väliin jää 1,8 kilometriä pitkä Pöksänlahti, Särkiniemen taakse jää 2,1 kilometriä pitkä Särkilahti, Vanhanniemen viereen yhtä pitkä Vanhalahti ja Putaanniemen länsipuolelle Putaanlahti. Putaanniemen itäpuolella sijaitsee nimetön, mutta 1,6 kilometriä pitkä, lahti. Siellä sijaitsee laskujoen Osmanjoen luusua. Järven luoteispää jää Laakkolansaaren lounaispuolelle. Siellä alkaa Kurjensaaren luona lahtimainen järvenosa Kurjenselkänä, jatkaa edempänä Haukiselkänä ja päättyy Haringinlahtena ja Kuurinlahtena. Luoteispään pituus on yhteensä 4,9 kilometriä pitkä. Herajärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven tulo-ojia on kaksi ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa kolme kilometriä pitkä laskuoja. Se yhtyy Ekojärvenkanavaan heti Ekojärven entisen luusuan alapuolella. Hanka (järvi)
Jokseenkin saarettoman ja pyöreänmuotoisen järven pinta-ala on keskimäärin 4 190 km² (vaihteluväli 4 000 – 4 400 km²); järvi on siis saman kokoinen kuin Saimaa. Pinta-alasta 3 030 km² on Venäjän, 1 160 km² Kiinan puolella. Järvi on 90 kilometriä pitkä ja enimmillään 67 kilometriä leveä. Itse asiassa Hanka käsittää kaksi eri järveä, joita erottaa 10 m:n korkuinen hiekkavalli. Rannat ovat hetteikköä paitsi järven luoteisosassa. Pihlajavesi (järvi Keuruulla)
Järven pinta-ala on 2 070 hehtaaria eli 20,7 neliökilometriä. Se on 10,8 kilometriä pitkä ja 7,6 kilometriä leveä. Järvellä on samalla laajoja järvenselkiä ja toisaalta laajoja suojaisia lahtia. Vaajalahti on 5,8 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin leveä lahti. Sen vastapäätä sijaitsee pienempi Kurslahti, jota suojaa suuret saaret. Pohjoisrannasta työntyy järvelle Sällinniemi ja Varisniemi, joiden väliin jää Sällinlahti ja itäpuolelle pohjoiseen työntyvä 3,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä lahtimainen järvenosa. Siellä järvenselkää rikkoo eräät harjumaiset niemet ja niiden suojissa sijaitsevat lahdet. Selvimmät niemet ovat Ilmoniemi, Mustaniemi ja Sääksniemi ja lahtina voidaan nimetä Kelkkalahti, Vuorilahti ja Sammakkolahti. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Kotalahti. Järven kaakkoispäässä on lahtimainen järvenosa, jonne laskee Liesjärven kautta tuleva Pihlajaveden latvaosien vesireitti. Järven lounaiskulmassa on lyhyt Karansalmi, jonka takana on heti Pihlaislampi. Tyräjärvi (Taivalkoski)
Järven pinta-ala on 2 390 hehtaaria eli 23,9 km². Se on 11,9 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Järven suurin selkä on Linnonselkä, joka sijaitsee järven keskiosassa ja on mitoiltansa 4,5 ja 3,5 kilometriä leveä. Huononiemi ja Toivansaari erottavat länsipäästä pienet Niskaselän ja Korvuanselän. Järven itäpäässä sijaitsee vielä yli neljä kilometriä pitkä mutta suhteellisen kapea järvenselkä. Erityisiä lahtia ovat järven länsipäässä 70 metrisen Tyräsalmen erottama Tyrälampi, jonka pinta-ala on 145 ha , ja sen etelärannassa 1,8 kilometriä pitkä ja Huononiemen ja Vuonanniemen väliin jäävä Huononperä. Ylinen Latvajärvi
Järven pituus on 1,0 kilometriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärvestä noin neljä kilometriä itään. Järven pohjoisrannat ovat suoalueella, mutta sen eteläosat metsämaastossa. Pohjoisrantoja kiertää kapea avosuon vyöhyke ja kahdeksan järven kymmenestä ojasta on siellä kaivettu järveen asti. Pohjoispään vesialue on myös ruohottunutta. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja laskee 200 metrin jälkeen Alaiseen Latvajärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 13 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Rannoille on rakennettu kiinteistö ja neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet joko yhdystieltä 3350 tai Rikalasta lähtevältä tieltä. Oulujärvi
Ärjänselän pinta-ala on 38 800 hehtaaria eli 388 km². Se on 32 kilometriä pitkä ja 29 kilometriä leveä. Sen yhtenäinen järvenselkä on moneen eri suuntaan mitattuna yli 18 kilometriä pitkä. Ärjänselkä on poikkeuksellisen merellinen ja tuulinen. Sana "ärjä" tarkoittaakin tuulista paikkaa. Järvenselältä suojassa sijaitsee etelärannalta 11 kilometriä etelään työnytyvä Vuottalahti. Vuottalahden suuta suojaa Vuottoniemi, jonka länsipuolelle jää Käkisaaren suojaan Käkilahti, jonne Vuolijoki laskee. Manamansalo katkaisee suuruudellaan koko järven. Sen voi ohittaa länsipuolelta Alassalmea ja itäpuolelta Kaivannonsalmea myöten. Pälkänevesi
Järven kokonaispinta-ala on 4 633 hehtaaria eli 46 neliökilometriä. Se on 15,5 kilometriä pitkä ja 8,3 kilometriä leveä. Pälkäneveden järviallas voidaan jakaa usealla tavalla erilaisiin järvenosiin, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Viranomaistietoja on jaettu myös usealla tavalla, mutta tässä artikkelissa käytetään Suomen ympäristökeskuksen laatimaa kaksiosaista jakoa. Siinä järven länsiosa muodostuu järvenosasta, joka jää Luikalan ja Taurialan kylien välissä sijaitsevien niemien Kuurunkärjen ja Karinkärjen länsipuolelle. Niemien välisen Karinsalmen itäpuolella aukeaa Jouttesselkä, joka on järven länsiosaa hieman pienempi. Kortejärvi (Lempäälä)
Järvi on 550 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä aivan Sääksjärven itäpuolella olevalla kapealla suolla. Siihen laskee kaakosta oja Kortejärvennotkosta ja toinen oja Ammejärvenniityltä, missä sijaitsee Ammejärvi. Kortejärven laskuoja on nimeltään Kortejärvenoja ja se lähtee järven pohjoispäästä. Se kulkee suoraksi kaivettuna seuraten Sipilän asuinalueen reunaa ja kääntyy lopuksi Säksjärveen Sipilän pohjoispuolella. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja se on suota. Järvi on autio, mutta sen eteläpäähän ja pohjoispäähän tulee polut, joista pohjoisin vie Ammejärven laavulle ja nuotiopaikalle. Haarajärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Särkijärvi (Vesilahti, Inhankulma)
Järvi on 350 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Krääkkiössä Iso-Inhan itäpuolella Isorahkan itäpäässä. Siihen on kaivettu seitsemän suo-ojaa, joista kaksi tuovat Isorahkan kautta Sarvijärven ja Pikku Oravajärven laskuvesiä. Järven kaakkoispäästä lähtee laskuoja Akissuolle, josta Akisoja vie vedet Iso Arajärven Kivijärvelle. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä ja puolet rannoista on suota. Kuivan ranna alueilla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Onkemäen kylän läpi kulkevalta tieltä. Parika järv
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51. Kahala järv
Järven pinta-ala on 346 ha (hehtaaria) ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat Miku kraav ja Oldoja, joka on samalla sen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 16,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 km (kuutiokilometriä) eli 3,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä. Tündre järv
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 km (neliökilometriä) ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 km (kuutiokilometriä) eli 3,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran. Haarajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Murati järv
Järven pinta-ala on 66 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 171,9 m meren pinnan yläpuolella. Sen laskujoki on Vaidava jõgi ja tulo-ojina ovat Allumäe oja, joka laskee Majori järvestä, ja Kuura jõgi, joka laskee Palojärvestä. Allumäe oja toimii hetken Latvian rajajokena samoin kuin tekee Vaidava jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen . Pieni osa (11,2 ha ) järven eteläpäästä kuuluu Latvialle. Järven valuma-alueen laajuus on 84,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00139 km (kuutiokilometriä) eli 1,39 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai suota lukuun ottamatta järven pohjoispään peltomaita. Riian ja Pihkvan välinen maantie ohittaa järven luoteispuolelta ennen rajan ylittämistä. Syväjärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 15 hehtaaria. Se on Vekaran kylässä neljän samalla korkeudella olevista järvistä pohjoisin. Muut kolme järveä ovat Ala-Majavesi, Ylä-Majavesi ja Vekarajärvi. Siihen laskee kuusi metsäojaa, joista pisin laskee järven pohjoispäähän. Oja on yli kilometrin mittainen Hankolammen laskuoja. Samaan ojaan yhtyy lounaasta Kangaslammien eteläisimmän lammen laskuoja ja koillisesta Hankojärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä, missä 70 metrinen oja laskee Vekarajärveen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 142 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, jossa on kalliopaljastumia ja pari jyrkännettä. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Vekarasta. Toinen tie kulkee järven pohjoispään ohi ja yhtyy yhdystiehen 2764. Ikaalisten ja Ylöjärven väliselle rajalle on matkaa 700 metriä. Naarjärvi
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0062 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa Mustamäen puoleisen rannan tuntumassa. Työläjärvi
Järvi on kilometrin pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järveen laskee pelto-oja etelästä ja kaksi tulo-ojaa Kyntöjärvestä ja Haapalammista. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja virtaa 650 metriä rautatien ali Karhejärveen Aronlahden kupeeseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 201 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sinne on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Etelän puolella on maatila, jonka peltoja on etelärannassa ja itärannassa. Niille pääsee yhdystieltä 2771. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolelta 300 metrin etäisyydeltä. Hörskönjärvi
Järven pituus on 550 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Se sijaitsee Pääjärveltä lähtevässä murroksessa, missä se on osa Silmästeenojan järviketjussa. Siihen on kaivettu kahdeksan metsäojaa, jotka tuovat vettä ympäröiviltä soilta. Pohjoispäähän laskeva oja tuo Leppinevan kuivatusvedet ja samoin tekee toinen järven pohjoispäähän laskeva oja, joka on Nuuskulammen laskuoja. Kolmas pohjoispäähän laskevista ojista tuo Kaitajärven vedet ja on samalla murroksessa virtaavan järviketjun yhdistävä oja. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja laskee 700 metrin jälkeen Aliseen Kivijärveen. Rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat vain puoliksi suota, mutta siitä huolimatta järvi on autio. Sen ohitse kulkee metsäautotie, joka saa alkunsa Karpanperältä. Arrajärvi
Viikon mittaisessa verkkokoekalastuksessa elokuussa 2013 saatiin saaliiksi yksilöittäin laskettuna 52 prosenttia särkeä, 32 prosenttia ahventa ja 7 prosenttia salakkaa. Muita lajeja olivat hauki, kiiski, kuha, lahna, pasuri, ruutana, sorva ja suutari. Kun lajit luokiteltiin massan perusteella oli saaliista 41 prosenttia särkeä, 27 prosenttia ahventa, 12 prosenttia kuhaa ja 6 prosenttia salakkaa. Kyselytutkimuksen mukaan järvestä saadaan satunnaisesti myös toutainta, siikaa ja madetta. Kuoretta on saatu koetroolauksessa. Järveen on tehty toistuvia istutuksia vuosina 2005–2011. Niissä istutettiin järvisiikaa ja planktonsiikaa, mutta eniten kuhaa. Alinen Savijärvi
Järven pinta-ala on 94 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee yli 10 lyhyttä metsäojaa, joista Juuriston monihaarainen oja on huomattavin. Järven itärantaan laskee alle 300-metrinen Ajamonoja, joka putoaa noin 10 metriä matkallaan Ylisestä Savijärvestä Aliseen Savijärveen. Järven oma laskuoja lähtee länsirannasta ja alkaa metsäojana Savijoki, jonka ympärille on rajattu 500 metriä pitkä puroa seuraava kapea luonnonsuojelualue. Savijoki laskee Äimäjärveen Savijoenlahteen. Matkalla sinne Savijoki ohittaa Myllymäen, missä se putoaa suurimman osan 27-metrisestä pudotuksestaan matkallaa alempaan järveen. Alajuoksulla se mutkittelee Salimäenkulman pelloilla. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Järven kaikki rannat ovat metsämaata, vaikka järven lähiympäristössä onkin muutama peltotilkku edelleen viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johta tiet yhdystieltä 13663, joka alkaa seututieltä 130 Hämeenlinnan länsipuolella Sattulassa. Harijärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Loukkukorvessa pohjois-etelä-suuntaisen Lintusyrjän harjun itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se rannat ovat soistunutta metsämaata. Harjun rinteessä järven luoteispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Vähä-Pentosta. Alinen Kivijärvi (Ikaalinen)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa yli kolme kilometriä Pääjärvestä pohjoiseen. Ympäröivä maasto on soiden ja avokallioiden laikuttamaa metsämaastoa, jossa Alinen Kivijärvi on syntynyt maastossa olevaan murrokseen. Samaa murrosta myöten laskee järven laskuoja Silmästeenoja Pääjärveen. Järveen on kaivettu seitsemän ojaa, joista lyhimmät tuovat kuivatusvettä lähimmiltä soilta. Eräs tällainen oja on pienen ja pyöreän Kalatonlammen laskuoja, joka laskee Alisen Kivijärven eteläpäähän. Pisin suo-oja on Kaukaloistenvuoren pohjoispuolella kulkeva suo-ojia kokoava johto-oja, joka tuo Ahdetaron ja Kiimanevan laajoilta soilta kuivatusvedet. Silmästeenojan pohjoinen alku on Hörskönjärven laskuoja, joka laskee 700 metriä Alisen Kivijärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 2 kilometriä. Sen länsirantaa reunustaa kapea avosuon kaistale ja itäranta on kuivempaa maata, vaikka sielläkin on suomaa-alueita. Juuri itärannalla on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet läheisiltä metsäautoteiltä. Särkijärvi (Urjala)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvellä on yhdeksän saarta, joista suurin on selällä sijaitseva Selkäsaari. Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 116,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee vain neljä metsäojaa. Järven laskuoja Kokonoja lähtee sen länsirannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain 1,6 metriä. Syvin kohta, jossa on vettä 3,2 metriä, sijaitsee järven eteläpäässä nimettömän luodon edustalla. Järvi on 2,5 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä. Järven länsirannat ovat matalaa ja soistunutta metsämaata. Muut rannat ovat kuivaa metsämaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joita ei enää viljellä. Rannoille on rakennettu noin 100 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet pääasiassa yhdystieltä 13604. Forssan kaupungin raja ylittää kaakoispääsn niin, että pieni osa lahtea jää sen puolelle. Alhajärvi (Saarenjärvi)
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Järveen rajoittuu pohjoisesta peltomaat ja etelästä päin pienempi ja soistuva metsikkö. Järveen laskee neljä pientä metsä- tai pelto-ojaa. Idästä laskee Varitunjärven laskuoja ja etelästä Alhajärven laskuoja. Luusua sijaitsee pohjoisrannalla Saaren tilan länsipuolella, josta alkaa 3,8 kilometriä pitkä Karjosillanoja. Se yhtyy Prentoinjokeen sen alajuoksulla ennen laskemistaa Kirkkojärveen. Valajärvi (Janakkala)
Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 14 742 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 13,4 metriä. Järven kummassakin päässä on yhtä syvät syvänteet, mutta syvin kohta sijaitsee luoteispään syvänteessä. Järvessä on kartan mukaan viisi saarta ja Isosaari, joka on kuitenkin maakannas Puhinniemeen. Isosaaren länsipuolella sijaitsee 130 metriä pitkä Koivusaari, Isosaaren kaakkoispuolella on Kirrinkallio, ja yksi nimetön saari sijaitsee Niinisalonkallion pohjoispuolella rannan tuntumassa. Se on halkaisijaltaan 60 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 17,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rantaan ulottuvia peltopalstoja on vain muutama. Asutus on haja-asutusta ja sen väliin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asutusta. Ainoa kylä on Vähikkälä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Vähikkälästä lähtee luoteeseen ja pohjoiseen tiet, joilta monet järven rakennuksien luokse tulevat tiet ovat lähtöisin. Janakkalan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven poikki. Vähä Arajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Sappeenvuoren läheisyydessä Ylimmäisenvuoren, Järveinmaan ja Jokelanmäen välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on sijainnyt kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Sappeen kylältä. Iso-Inha
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee Krääkkiön lähellä siitä katsoen länteen ja siihen laskee seitsemän suo- ja metsäojaa. Yksi ojista on 150 metriä pitkä ja se on Pikku-Inhan laskuoja. Iso-Inhan laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Inhanojan nimisenä pieneen Palujärveen, josta se jatkaa peltoaukealle yhtyen Pussinmäenojaan, joka on taas Iso Arajärven laskuoja. Järvi on keskeltä kapea ja alle 50 metriä leveässä salmessa sijaitsee järven ainoa saari. Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja rannat ovat moreenimaata. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme nykyään entistä maatilaa. Rannoille on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Krääkkiön läpi kulkevalta Punkalaitumen ja Vesilahden väliseltä yhdystieltä 2986. Araljärvi
Araljärvi eli Aral (; ; ) oli laskujoeton suolajärvi Keski-Aasiassa Kazakstanin ja Uzbekistanin alueella. Araljärven pinta-ala oli 67 499 neliökilometriä vuonna 1960, ja se oli maailman neljänneksi suurin järvi Kaspianmeren, Yläjärven ja Victoriajärven jälkeen. Araljärven tilalla on nykyään useita erillisiä järviä ja autiomaata. Järvien yhteenlaskettu pinta-ala on 17 382 neliökilometriä, mutta pinta-ala vaihtelee runsaasti vuosittain. Amudarja ja Syrdarja ovat suurimmat järveen laskevat joet, joista Amudarjan virtaama saavuttaa nykyisin Araljärven vain ajoittain. Iso Arajärvi (Vesilahti)
Iso Arajärven järviallas on 4,9 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Siinä on neljä rannanläheistä luotoa ja kaksi suurempaa saarta. Järven keskivaiheilla on 130 metriä pitkä Vuorenojansaari ja sen vieressä 40 metriä pitkä Pispansaari. Tämä järviallas on luodattu. Sen mukaan järven luoteispää on korkeintaan 8 metriä syvää ja Arajärvenkulman vaiheilla sijaitsee syvin 24 metrinen kohta. Keskimäärin noin 15 metrinen syvänne jatkuu tämän kohdan molempiin suuntiin noin kilometrin verran. Altaaseen laskee seitsemän metsä- ja suo-ojaa. Yksi ojista laskee järven itäpäässä Kolunpäähän. Se on Vähä Arajärven laskuoja, joka putoaa seitsemän metriä 230 metrin matkallaan. Altaan lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa. Rannoille on rakennettu lähes 140 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Viialasta ja Krääkkiöstä. Ronkionvuoren ja Palanutvuoren kohdilta järven ylittää Vesilahden ja Akaan välinen raja, jolloin järven itäpäästä kuuluu kilometrin verran Akaaseen. Kolunpään etelärannassa on suojeltua metsää. Armijärvi (Hattula)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siihen sisältyy kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, jonka alueella järvi on. Järven vedenpinnan korkeus on 88,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joka on 7 metriä ylempänä kuin viereinen Lehijärvi. Armijärvellä ei kuitenkaan ole laskuojaa tai tulo-ojia, joten veden vaihtuvuus on heikkoa. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskimäärinen syvyys 4,6 metriä ja tilavuus on 420 000 kuutiometriä (m³). Sen syvin kohta, joka on 9,1 metriä syvä, sijaitsee järven pohjoispäässä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mikä johtuu sen sijainnista harjun reunalla. Matalia länsi- ja etelärantoja seuraa vanha kylätie (yhdystie 13899) ja tien varrella sijaitsee vanha kylän asutus. Myös harjulle on rakennettu tiiviisti, mutta moderni asujamisto seuraa harjun rinnettä pohjoisemmassa. Järven lounaispään ohittaa seututie 130. Torsa (Rautjärvi)
Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 13 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 235,6 miljoonaa m³ eli 0,24 km³. Järven keskisyvyys on 14,9 metriä ja suurin syvyys on 56,1 metriä. Pikku Naarajärvi
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Urajärvi (järvi Asikkalassa)
Urajärvi on järvi Asikkalassa. Sen pinta-ala on 445,98 hehtaaria, syvyys 16,63 metriä, keskisyvyys 6,06 metriä, tilavuus 27 025 600 m³. Rantaviivaa sillä on 29,52 km. Sen korkeus merenpinnasta on 98,6 metriä. Järven rannalla on Urajärven kartano. Eräjärvi (järvi Orivedellä)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 18 miljoonaa kuutiometriä eli 0,018 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä . Syvin kohta sijaitsee järven luoteispäässä laajassa kymmenmetrisessä syvänteessä. Pappilansaarista kaakkoon löytyy vielä kolme yli kuusimetristä syvännettä, joista Pappilanlansaarten kohdalla ulottuu 9,7 metrin syvyyteen. Tyvijärvi (Hämeenlinna)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Viimeksi mainitun valuma-alueen neljännen jakovaiheen Tampinkosken alue on se, mihin järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,5 metriä meren pinnan yläpuolella, joten sen laskuoja putoaa yli metrin 1,5 kilometrin matkallaan Ahlajärveen. Järveen laskee 10 suo- tai metsäojaa. Valuma-alueella ovat Kitinkorpi, Isosuo ja Kivisuo tiheästi ojitettuja soita, joiden kuivumisvedet laskevat järveen. Pieni Kaakkolammi laskee lyhyttä ojaa myöten Tyvijärveen. Järven pinta-ala on 58 hehtaaria, ja sen itäpuoliskossa on Saarikallio, joka on järven ainoa saari. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Suurin osa rannoista ovat soistunutta metsää. Soistuneita rantoja reunustaa muutamin paikoin kangasmetsä. Niillä paikoilla sijaitsevat järven 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Ahlajärven kautta kulkevalta tieltä. Poikkeusjärvi (Parkano)
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita erottavat toisistaan kapea alle 10 metriä leveä salmi. Salmen kohdalla järven ylittää Tampere-Seinäjoki-rata. Pohjoinen järviallas on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pohjoispäässä Naapunniemen taakse työntyy 250 metriä pitkä lahti, joka leventää pohjoista allasta lisää. Eteläinen järviallas on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven laskuoja lähtee eteläisen järvialtaan koillispäässä olevasta Petsamonlahdesta ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Pitkäjärveen. Järveen laskee useita metsä- ja suo-ojia. Niitä myöten laskee myös Ahvenuslammen vedet. Rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Rannoilla on maatila sekä yli 20 loma-asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23. Järven yli kulkee Tampere–Seinäjoki-rata ja sen eteläpuolelta kulkee seututie 332. Karujärv
Järven pinta-ala on 346 ha (hehtaaria) ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 4,3 ha. Suursaar on 350 metriä pitkä, Linderahu on 130-metrinen ja pienin Oinarahu on 60 metriä pitkä. Neljäs saari olisi Sarapiku saar, mutta se on kasvanut eli soistunut kiinni rantaan. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,2 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat Oinabe soon laskuoja ja Koeraoja. Sen laskuoja on Kaljajõgi, joka kahdeksan kilometrin matkallan ohittaa Lihulinnan (muinaislinna), virtaa suuren suon halki ja päättyy karstimaahan. Järven valuma-alueen laajuus on 16,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0055 km (kuutiokilometriä) eli 5,5  miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä, johon sisältyy vain vähän peltoja. Rannat ovat soraa ja hiekkaa. Karujärve–Kärla-maantie kiertää järven itärantaa pohjoispuolelle. Tien varrella itäpuolella sijaitsee Karujärven leirintäalue. Linnajärvi (Lempäälä)
Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun taajamasta noin 3 kilometriä itään. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka sijaitsevat kaakossa ja luoteessa. Niitä erottavat kapea salmi, joka on pikemminkin oja. Kakkoispää on ruohottumassa umpeen, mutta luoteispäässä on vielä avovettä. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi suo-ojaa ja luoteisosaan kolme suo-ojaa. Laskuoja on nimeltään Linnajoki ja se lähtee luoteispään lounaisrannasta, josta se laskee 2,5 kilometriä Ruotasjärveen. Järvien korkeusero on 14 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lounaispuolella sijaitsee maatilan peltoja, mutta järvi on autio. Sen lähelle pääsee tilan peltoja pitkin, mutta muita tietä ei ole. Noin 600 metriä lounaaseen sijaitsee Pirunlinna, joka on muinaislinna. Lõõdla järv
Järven pinta-ala on 99 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään. Aheru järv
Järven pinta-ala on 233 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 69,3 m meren pinnan yläpuolella. Kuussaarõ järven ja Härjäsilmän yhteinen laskuoja sekä Murujärven laskuoja laskevat eteläpäässä sijaitsevaan Karaskin lahteen. Sen huomattavin laskuoja on Laanemetsa oja, joka on samalla järven läpivirtausoja. Se lähtee järven luoteispäästä ja se laskee 200 metrin jälkeen pieneen Mudajärveen, josta se jatkaa matkaansa ensin etelään ja sitten länteen. Se yhtyy rajajokeen Koiva jõgeen 7,5 kilometrin päässä Aheru järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 52,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00880 km (kuutiokilometriä) eli 8,78 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 10,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai soistunutta metsää. Seutu on harvaan asuttua seutua. Kartiskajärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä mäkien välisessä painaumassa. Pohjoispuolella sijaitsee Saravuori, jonka huippu kohoaa noin 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen loivat rannat ovat metsämaata. Kuntien välinen raja ylittää järven kaakko-luoteis-suuntaisena niin, että noin neljäsosa siitä jää Jämsän puolelle. Saka järv
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Killatu järven eteläpuolella noin 150 metrin etäisyydellä. Järvien väliin jää kannas, jota kutsutaan nimellä Portsik. Järven itäpuolelle jää pieniä lampia, joista suurimman nimi on Pardikael. Järvessä on yli neljä saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saaret ovat matalia ruokosaaria. Järveen ei johda tulo-ojia eikä sillä ole myöskään laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 1,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metrin ja sen suurin syvyys kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00020 kuutiokilometriä eli 0,20 miljoonaa kuutiokilometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, joka on autio ja tietön Näsijärvi
Järven pinta-ala on 25 700 hehtaaria eli 257 neliökilometriä. Se on 43,6 kilometriä pitkä ja 27 kilometriä leveä. Järven pituus on mitattu Kurun Sammalistonlahdelta Tampereen Kortelahteen. Sen leveys on mitattu puolestaan Viitapohjan Paarlahden pohjukasta Kyrönlahden pohjukkaan. Järveltä löytyy kuitenkin vain harvoja, järven pituussuuntaan nähden poikittaisia, yli 10 kilometriä leveitä järvenselkiä. Sen tilavuus on 3 490 miljoonaa kuutiometriä eli 3,49 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 14,7 metriä (tai myös 13,66 metriä ) ja suurin syvyys on 65,6 metriä. Ontariojärvi
Ontariojärvi on itäisin ja pinta-alaltaan pienin (18 960 km²) Suurista järvistä. Se kuitenkin ylittää Eriejärven tilavuudessa (1 640 km³). Järven keskisyvyys on 86 metriä ja suurin syvyys 244 metriä. Sen korkeustaso 75 metriä merenpinnan yläpuolella. Ontariojärveen laskee Niagarajoki ja sen vedet virtaavat Saint Lawrencejoen kautta Saint Lawrencen lahteen Atlantin valtamereen. Burtnieki (järvi)
Järvi on 94 kilometriä pitkän Salatsijoen lähde, ja sen luusua sijaitsee järven luoteispäässä. Järven pinnankorkeus normaalikorkeudessaan on 39,9 metriä merenpinnan yläpuolella. Järveen laskee useita jokia ja ojia, joiden yhteinen valuma-alue on 2 220 km². Suurin joki on Rūja, jonka valuma-alue on 992 km² eli noin 46% koko järven valuma-alueesta. Rūja laskee järveen koillisesta ja vain 350 metrin päässä on Sedan joensuu. Muita jokia ovat muun muassa Stanupe, Dūre ja Mejas, jotka laskevat järveen idästä, Briede ja Ēķinupe, jotka laskevat etelästä, ja Bauņupīte, joka laskee järveen lännestä. Alinen Luomajärvi
Järvi on 400 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Siihen laskee lyhyt metsäoja ja Ylisen Luomajärven laskuoja. Ympäristö on enimmäkseen metsämaata, mutta kaakkoispuolella on kahden maatilan pellot, jotka ympäröivät järven laskuojaa. Se yhtyy 1,6 kilometrin päässä Myllyjokeen. Rantaviivan pituus on 850 metriä, ja sen äärelle on rakennettu kymmenkunta vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lopenkulman kylätieltä, jonne pääsee yhdystieltä 13284. Sääksjärvi (järvi Pirkanmaalla)
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä ja sen pinta-ala on 80 hehtaaria. Järveen laskee kuusi ojaa, joista järven länsirantaan laskeva Kortesjärvenoja on tärkein. Sen valuma-alueella ovat Pikku Rajajärvi, Rajajärvi, Ammejärvi ja Kortejärvi. Toinen on Saunaoja, joka on Kaitajärven laskuoja, joka laskee järven pohjoispään länsirantaan. Järven oma laskuoja Arranmaanoja lähtee itärannan Multivuoren juurelta ja seuraa rautatietä Peltolammiin. Sääksjärvessä on kaksi saarta. Toinen on nimeltään Rajasaari, jonne on pystytetty kuntien yhteinen rajapyykki, ja toinen on pieni luoto saman lahden pohjukassa. Rajasaaressa on kiinteistö. Perunkajärvi (Rovaniemi, Perunkajärvi)
Järven pinta-ala on 920 hehtaaria eli 9,2 neliökilometriä. Se on 14,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvessä on kuusi pientä luotamaista saarta, joista pisin on 100 metriä pitkä. Luoteispäässä sijaitsee Ylipäänsaari, joka on pyöreä ja halkaisijaltaan 70 metriä. Järvelle näkyy etelässä Pirttiselkä, joka kohoaa 150 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle, ja järven pohjoispäähän näkyy Peurunkaselkä, joka kohoaa 160 metriä järven yläpuolelle. Vähä Haapajärvi
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella aivan Peränteen länsiuolella ja se on pitkänomainen järvi. Sen hallitsevimmat piirteet ovat pitkä Haapasaari ja pohjoisesta etelään työntyvä kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä Montinniemi. Sen itäpuolelle jää suojaan Montinlahti, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lahden yli on rakennettu Montinniemeen ylikulkusilta, jonka silta-aukko on kartan mukaan 40 metriä leveä. Härjänoja
Etelässä kylään rajoittuu Karjaanjoen vesistöön kuuluva pitkä ja kapea, 184 hehtaarin laajuinen Arimaa-järvi (korkeus 89,6 m), joka on muodostunut Tammelan ylängön reuna-alueille tyypilliseen syvään kallioperän murrokseen. Arimajärveen laskevat Myllyjokea pitkin Härjänojan kylän takamaiden pienet järvet, Myllyjärvi (korkeus 107,2 m), Levo-Patamo (korkeus 107,3 m), Vehka-Patamo (korkeus 115,5 m) ja Kovelo (korkeus 121,0 m), sekä Pusulan puolelta Patamo (korkeus 107,9 m), Kivijärvi (korkeus 116,3 m) ja Härjänojan rajalla sijaitseva Särkijärvi (korkeus 117,5 m). Järvistä Levo-Patamo on tunnettu punaisista lumpeistaan, ja järven kaunis maisema on antanut aiheen Helvi Hämäläisen runoon Rakastettu järvi kokoelmassa "Lapsellinen maa" (1943). Juvajoki
Turajärvi ja siihen laskevan Pietarjoen eli Haajanojan ja Naarjoen valuma-alue muodostavat suuremman valuma-alueen, jonka pinta-ala on 75,8 km². Turajärven osuus pinta-alasta on vaatimaton, mutta sen takana aukeavat laajat suo- ja metsämaastot keräävät paljon vettä. Pietarjoki syntyy pääasiassa kahden suuren ojan Haajanojan ja Naarjoen tuomista vesistä. Noin 6,3 kilometriä pitkän Haajanojan, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15,72 km², virtaa idässä Isosuon läpi ja sen lähteenä on Saarikonjärvi. Noin 6,4 kilometrinen Naarjoen valuma-alue on noin 17,9 km² ja se kerää vetensä lähinnä Turajärven eteläpuolelta. Naarajoen lähteenä on Loukonen. Tervajärvi (Lempäälä)
Järven pinta-ala on 126 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Lempäälän itärajan tuntumassa metsäalueella Tuljamon ja Kulikankulman itäpuolella. Siinä on yhdeksän saarta, joista suurin on toinen kahdesta Suosaarista, toiseksi suurin on toinen Honkasaarista ja näiden lisäksi on kajusaaret, kalliosaaret ja pieni Säkisaari. Kolmessa saaressa on rakennuksia. Järveen laskee 9 metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat yleensä lyhyitä. Pisin tulo-oja on Haapalammin laskuoja Varkaanoja, joka laskee Varkaanojanlahteen. Samaan ojaan yhtyvät pohjoisesta pieni Kangaslammi sekä yhteistä ojaa myöten Kirveysjärvi ja Yräysjärvi. Tervajärven oma laskuoja Tuljamonoja lähtee sen kaakkoispäästä Ketkanlahdesta. Se laskee Tuljamon ja Paattakaisjärven läpi ennen kuin se muuttuu Myllyojan nimiseksi. Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä. Järven leveys ei missään ylitä 800 metriä, vaan pitkät mitat syntyvät järven muodosta, joka muistuttaa L-kirjainta. Järven rannalla on sijainnut maatila, jonka rannan läheisiä peltoja viljellään edelleen. Rannoilla ja kolmessa saaressa on lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3110 tai Lastustenkulmalta lähtevältä tieltä. Ketkanlahdella sijaitsee Tervajärven leirikeskus. Salajärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se sijaitsee alavalla seudulla, jota juovittavat drumliinimaiset mäet. Alueen suurin drumliini erottaa järven läntisestä Jukajärvestä. Järvi on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Salajärvi on saarien ja niemien rikkoma muuten pyöreähkö järvi. Ympäristössä esiintyy muitakin viime jääkauden lopussa jäätikkövirtauksesta syntyneiden uurteiden ja mäkien mosaiikki. Monet maaston piirteet noudattavat jäätikön liikettä ja erityisesti drumliinit näkyvät maastossa selvimmin. Järven niemistä Ryönänniemi, Virpelänniemi ja Kalliorannan niemi ovat drumliinien häntiä. Ryönänniemi on 700 metriä pitkä ja se sulkee taakseensa lähes kilometrin pituisen Taipaleenlahden. Järven kaakkoisrannasta työntyy kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Etelälahti. Lahti on lahdensuutaan paljon leveämpi. Toinen lahti sijaitsee pohjoispäässä järveä. Se on 1,9 kilometriä pitkä Pohjoislahti, jonka lahdensuuta on kavenettu valtatien 14 penkereellä. Järven itäpäässä sijaitsee Eteissaaren suojassa Hiidenlahti. Alinen Maajärvi
Järven pinta-ala on 11,0 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Se on 1800-luvulla laskettu järvi. Yliseen Maajärveen on kaivettu kanava, joka sen laskuoja. Järvien pinnankorkeuksissa on 10 senttimetrin ero. Koilliskulmaan laskee tulo-oja, joka tuo kallioselänteeltä vesiä. Yksi ojan haaroista on Pirttijärven laskuoja. Järven oma luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 200 metriä pitkä kanava Märkäjärven Makkosselkään. Molempien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Särkijärvi (Tohmajärvi)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,4 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järven muoto on soikea ja siin on vain kolme pientä, mutta erottuvaa niemeä. Ne ovat Karinniemi, Haapaniemi ja Suur-Kalkku. Karinniemen takana on Sahinlahti ja Suur-Kalkun sivuilla on leveä Mustalahti ja etelässä pari kilometriä pitkä Kannuslahti. Võrtsjärvi
Võrtsjärvi (, ) on Viron ja koko Baltian toiseksi suurin järvi. Se on suurin kokonaan Virossa oleva järvi ja suurin kokonaan Baltiassa oleva järvi. Se sijaitsee Etelä-Virossa Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalla, ja sen eteläosa ulottuu myös Valgamaan puolelle. Võrtsjärven pinta-ala on 270 neliökilometriä, sen pituus on 34,8 km ja leveys 14,8 km. Järvi on kuitenkin hyvin matala, keskisyvyys on 2,8 metriä, ja luonteeltaan se on rehevä. Arrajärvi
Järven rantaviivan pituus on 44 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 5 kilometriä. Rannat ovat melko jyrkkiä lukuun ottamatta peltoalueita ja niihin rajoittuvia suoalueita. Inkerinmaan ja siitä etelään sijaitsevat rannat ovat jyrkkiä. Tiirinmaan mäki kohoaa yli 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven länsirannalla sijaitsevat Metsäkylä ja Säyhteen kylät. Kylien ja muiden alueiden asutus on haja-asutusta. Rannoilla on 16 kiinteää asutusta, ja maatilojen välissä on noin 140 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3136 ja siitä haarautuvilta muilta yhdysteiltä 14501, 14092, 14501, 14502, 14097 ja 14504. Saviojasta kulkee järven keskivaiheille Lahden ja Iitin välinen kuntaraja. Se halkaisee järven pohjois-etelä-suunnassa ja kääntyy etelässä Kilpisaaren ja Puusellinsaaren välistä Arrajoelle. Arrajärvi
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Pyhäjärven alueella (14.12), jonka Mankalan Arrajärven alueeseen (14.122) järvi kuuluu. Arrajärvi
Arrajärvi on Lahdessa ja Iitissä Päijät-Hämeessä sijaitseva järvi. Se erkanee Kymijoen uomasta etelään, ja siellä se muodostaa joen järvimäisen laajentuman. Lahden osa järvestä kuului ennen kuntaliitosta Nastolaan. Längelmävesi
Järven tilavuus on 909 miljoonaa kuutiometriä eli 0,909 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 59,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 470 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 204 kilometriä. Monilla rannoilla ovat korkeussuhteet suuret, mutta vuosina 1604 ja 1830 tapahtuneiden järven vedenpinnan alenemisten vuoksi on myös laajoja alavan maan rantoja. Villikanselältä näkyy kaakossa Valkeisvuori, joka kohoaa 90 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen edessä on pienempi Keikanvuori ja Majaalahdella oleva kallioinen Pihovuori, jotka kohoavat molemmat 60 metrin korkeuteen. Vaikuttavan näköinen on Ristinselällä oleva Eräpyhän niemi, jonka huippu nousee 80 metrin korkeuteen, sekä Papinselältä näkyvä ja Neulaniemessä sijaitseva Korrinvuori, joka on myös 80 metrin korkuinen. Prossa järv
Järven pinta-ala on 24 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 km (kuutiokilometriä) eli 0,724 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen. Särkijärvi (Orivesi, Ristijärvi)
Järven pinta-ala on 15,5 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Jyrkin ja korkein mäistä on Vieruvuori, joka kohoaa 70 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Sen jyrkät rinteet putoavat järveen lähes koko itäisen rannan pituudelta. Muilla rannoilla rinteet ovat loivemmat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lounaisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie Ristijärveltä ja Korvenkylältä. Eurajoen vesistö
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Joki on alajuoksulla 10 kilometrin matkalta yli 5 metriä leveä. Se saa vetensä Säkylänharjun pohjavedestä, peltojen ojista ja metsä- ja suo-ojista. Valuma-alueeseen kuuluu suuriakin lähteitä, kuten esimerkiksi Myllylähde. Joelle on tyypillistä suuret korkeuserot, jotka ovat suurimmillaan 50 metriä. Levajärvi
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,1 kilometriä pitkä "Levaoja". Järveen laskee useita pelto- ja metsäojia. Pisin niistä on "Häyhtiönmaanoja", joka virtaa järvelle kaakosta Häyhtiönmaan kylältä. Idästä laskeva oja on läheisen Keijärven laskuoja. Keijärven pohjoispuolelta on ohjattu "Hämeensuon" vedet Levajärveen Keijärven laskuojaa myöten.