Oliko Iasonin puoliso Medeia?
Medeia (Euripides)
Medeia jatkaa sen suunnittelua, kuinka surmaisi Glauken ja Kreonin. Hän päättää myrkyttää kultaiset vaatteet, jotka ovat perhekalleuksia ja auringonjumala Helioksen lahja, sekä kultaisen seppeleen, siinä toivossa, ettei morsian voi vastustaa niiden pukemista päälleen. Medeia päättää myös surmata omat lapsensa; ei siksi, että nämä olisivat tehneet mitään pahaa, vaan koska ajattelee sen olevan paras tapa satuttaa Iasonia. Hän kutsuu Iasonin paikalle, ja pyytää anteeksi ylireagointiaan. Kun Iason vakuuttuu, että Medeia katuu ja hyväksyy hänen avioliittonsa Glauken kanssa, Medeia alkaa itkeä surren karkotustaan. Hän pyytää Iasonilta, että saisi antaa kultavaatteet Glaukelle lahjana siinä toivossa, että Glauke saisi Kreonin perumaan karkotuksen. Iason myöntyy, ja sallii heidän lastensa toimia lahjankantajana. Medeia
Argonauttien ollessa matkoillaan Hera, joka oli vihoissaan Peliakselle, teki suunnitelmia saadakseen hänet rakastumaan Medeiaan, jonka Hera toivoi tappavan Peliaksen. Kun Iason ja Medeia palasivat neljä kuukautta kestäneeltä matkaltaan Iolkokseen, Thessaliaan, Pelias kieltäytyi luovuttamasta valtaistuintaan. Medeia astui kuvaan juonineen ja selitti, kuinka vanhan pukin voi muuntaa nuoreksi leikkaamalla sen kahtia ja keittämällä puoliskon. Medeian näyttäessä miten tämä tapahtuu padasta hyppäsi elävä, nuori pukki. Peliaksen tyttäret, innoissaan mahdollisuudesta nuorentaa isäänsä, leikkasivat tämän kappaleiksi ja heittivät pataan. Se oli kuitenkin Peliaksen loppu. Iason ja Medeia joutuivat pakenemaan Korinttiin, jonka kuningas Kreon yritti saada Iasonia jättämään Medeian, jotta tämä voisi naida hänen oman tyttärensä Glauken (toinen nimi Kreusa). Tätä seuranneista tapahtumista on myös hieman eriävät versiot. Ensimmäisen mukaan Medeia myrkytti kuninkaan ja pakeni Ateenaan jättäen lapsensa Iasonin huostaan, minkä jälkeen kostoksi Kreonin sukulaiset tappoivat lapset. Toisen mukaan Iason meni kuin menikin naimisiin Glauken kanssa, mutta Medeia antoi hänelle lahjaksi viitan, joka sytytti kantajansa tuleen. Glauken mukaan nimettiin Glauken lähde, johon hän tämän jälkeen syöksyi. Sen jälkeen kun Medeia oli tappanut kuninkaan tyttären, tämä palasi talolleen ja löi miekallaan omat lapsensa kuoliaiksi. Medeia (Euripides)
Seuraavassa kohtauksessa Iason selittää, miksi vaikuttaa pettävän Medeian. Hän sanoo, ettei rakasta Glaukea, mutta ei voi jättää käyttämättä tilaisuutta naida kreikkalainen prinsessa, sillä Medeia on vain barbaarinainen. Hän kuitenkin toivoo voivansa joskus liittää kaksi perhettään yhteen, ja tehdä Medeiasta jalkavaimonsa. Medeia ja korinttilaisista naisista koostuva kuoro ("khoros") eivät usko häntä. Medeia selittää, että jätti oman kansansa Iasonin vuoksi ja on tämän lasten äiti. Hän sanoo, ettei voi mennä minnekään, koska koko Kreikka vihaa barbaareita, eikä hän voi palata kotiinsa. Hän sanoo myös pelastaneensa Iasonin lohikäärmeen lyömällä. Iason lupaa tukea Medeiaa uuden avioliittonsa jälkeen, mutta Medeia uhkaa, että Iason tulee katumaan häitään.
Seuraavaksi Medeia kohtaa Ateenan kuninkaan Aigeuksen. Tämä paljastaa olevansa lapseton huolimatta avioliitostaan. Medeia kertoo hänelle tilanteestaan, ja pyytää Aigeusta ottamaan hänet Ateenaan luvaten antaa tälle lääkettä hedelmättömyyteen. Aigeus, joka ei tiedä Medeian kostosuunnitelmista, suostuu. Medeia (Euripides)
Näytelmä sijoittuu Korinttiin hieman sen jälkeen, kun Iason oli palannut Kolkhiista kultaisen taljan löydettyään. Näytelmä alkaa sillä, että nimihenkilö Medeia raivoaa Iasonille siitä, että tämä on nyt menossa naimisiin Glauken, Kreonin tyttären kanssa. Medeian surun kuulevat imettäjä ja lastenohjaaja keskustelevat tilanteesta. Imettäjä alkaa pelätä, mitä Medeia saattaisi tehdä itselleen ja Iasonin kanssa saamilleen lapsille. Kreon saapuu ja paljastaa suunnittelevansa Medeian lähettämistä pois maasta, koska pelkää tämän vihaa. Medeia pyytää yhtä lisäpäivää, ja Kreon suostuu. Kreusa
Kreon antoi tyttärensä Iasonille puolisoksi kymmenen vuotta sen jälkeen, kun tämä ja Medeia olivat asettuneet Korinttiin maanpakoon karkottamisensa jälkeen. Iason suostui ja erosi Medeiasta, joka puolestaan katkeroitui miehensä kiittämättömyydestä – Medeia oli aikanaan rakastuttuaan Iasoniin pelastanut tämän hengen useampaan kertaan, ja Iason oli vannonut ottavansa hänet mukaansa ja vaimokseen. Niin Medeia kostaakseen lähetti Kreusalle myrkkyyn kastetun vaatteen häälahjaksi, ja morsiamen puettua sen päälleen, puku tarttuikin hänen ihoonsa kiinni roihahtaen tuleen. Glauke hyppäsi lähteeseen, joka sai hänen mukaansa nimen Glauken lähde. Kreon yritti pelastaa tyttärensä, mutta sai liekeistä myös itse surmansa. Medeia (Euripides)
Medeia oli kreikkalaisessa mytologiassa Kolkhiin kuninkaan tytär sekä velho Kirken veljentytär. Iason, joka oli argonauttien retkellä Kolkhiissa etsimässä kultaista taljaa, toi Medeian mukanaan Korinttiin puolisonaan, ja sai tämän kanssa lapsia. Kreikkalaisesta näkökulmasta Medeia oli paitsi noita myös muukalainen ja barbaari eli ei-kreikkalainen. Korintissa Iason päätti hylätä Medeian tavoitellakseen sen sijaan valtaa naimalla kaupungin kuninkaan Kreonin tyttären Glauken.
Konstantinos XI Palaiologos
Vaimon kuoltua vuonna 1429 Konstantinos meni uusiin naimisiin Caterina Gattilusion kanssa. Hän oli Lesbos-saarta hallitsevan genovalaisen ruhtinaan tytär. Caterina kuoli vuonna 1442, eikä Konstantinos saanut lapsia kummassakaan avioliitossa. Vuonna 1443 hänestä tuli Morean (keskiaikainen nimi Peloponnessoksen niemimaalle) despootti. Hippolytos (mytologia)
Theseus kuitenkin jätti ensimmäisen vaimonsa mennäkseen naimisiin Faidran, Minoksen tyttären, kanssa. Kuitenkin synnytettyään Theseukselle Akamaan ja Demofonin, hän rakastui lapsipuoleensa Hippolytokseen. Hippolytos kuitenkin pakeni kaikista Faidran yrityksistä maata hänen kanssaan, koska hän vihasi kaikkia naisia. Faidra, peläten Hippolytoksen antavan hänet ilmi isälleen, halkaisi makuuhuoneensa ovet, repi vaatteensa ja syytti poikapuoltansa päällekarkauksesta tämän isälle. Publius Clodius Thrasea Paetus
Thrasea oli naimisissa Arria-nimisen naisen kanssa, joka oli Arrian tytär, ja hänen vävynsä oli Helvidius Priscus. Hän oli runoilija Persiuksen ystävä. Thrasean mallina omalle elämälleen oli Cato nuorempi, jolle hän oli kirjoittanut ylistyspuheen. Thrasea oli yksi Plutarkhoksen tärkeimmistä lähteistä Cato-elämäkerralleen. Atia Balba Caesonia
Atia meni naimisiin Gaius Octaviuksen kanssa. Octavius oli varakas plebeiji Latiumin alueen eteläosassa olevasta Velitraen kaupungista. Octavius eteni urallaan aina Makedonian maaherraksi asti. Atia ja Octavius saivat kaksi lasta, tyttären Octavia minorin ja pojan Gaius Octaviuksen. Vuonna 59 eaa. Octavius kuoli ja Atia meni uusiin naimisiin Lucius Marcius Philippuksen kanssa. Philippus oli vuoden 56 eaa. konsuli. Medon (arkontti)
Medon () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kodroksen, Ateenan kuninkaan, vanhin poika. Hänen veljensä Neileus asetti heidän isänsä kuoleman jälkeen hänen kyvykkyytensä kyseenalaiseksi seurata valtaistuimelle heidän isäänsä, koska Medonin toinen jalka oli rampa. He kysyivät asiaan neuvoa Delfoin oraakkelilta, jonka antoi kuninkuuden Medonille; Neileus ja muut Kodroksen pojat lähetettiin Jooniaan perustamaan uusia siirtokuntia. Aison
Aison oli kreikkalaisessa mytologiassa oli Iolkoksen kuningas ja Tyron ja Kretheuksen poika. Hänellä oli veli Feres ja kaksi velipuolta Pelias ja Neleus. Antenor
Antenor () oli kreikkalaisessa mytologiassa dardanialainen ylimys ja Aisyeteen ja Kleomestran poika. Häntä pidettiin yhtenä viisaimmista Troijan vanhempien neuvoston jäsenistä. Hänen puolisonsa oli Theano, Traakian Kisseuksen tytär, joka synnytti hänelle useita lapsia. Ariadne
Sankari nimeltään Theseus saapui Kreetalle suorittaakseen tehtävän; hänen piti mennä labyrinttiin ja surmata Minotauros. Ariadne, joka oli ihastunut häneen, sanoi: "Autan sinut labyrintistä, jos menet kanssani naimisiin". Theseus suostui. Niin Ariadne antoi Theseukselle lankakerän, jota tämä keri koko matkan Minotauroksen luo. Kun Minotauros oli surmattu, löysi Theseus langan avulla tiensä takaisin. Hän meni Ariadnen kanssa naimisiin, mutta kotimatkalla häntä alkoi kaduttaa ja hän jätti Ariadnen yksin vieraalle saarelle. Iason
"Argo" saapui Kreetan saarelle, jota vartioi Talos, pronssinen mies. Kun alus lähestyi, Talos sinkosi valtavia kivenjärkäleitä alusta kohti pitäen sen lahdessa. Taloksella oli yksi ainoa verisuoni, joka kulki niskasta nilkkoihin, ja joka oli suljettu yhdellä pronssinaulalla. Medeia langetti loitsun Taloksen päälle rauhoittaakseen tämän ja irrotti naulan, jonka jälkeen Talos vuoti kuiviin. "Argo" pystyi taas jatkamaan matkaansa. Iason
Iason saapui Kolkhiiseen vaatiakseen kultaista taljaa itselleen. Kolkhiin kuningas Aietes lupasi antaa sen hänelle, jos hän suorittaisi kolme tehtävää. Kun tehtävät oli esitelty Iasonille, hän vaipui epätoivoon. Apuun tuli kuitenkin Hera, joka houkutteli Afroditen vakuuttamaan poikansa Eroksen ampumaan nuolellaan Medeiaa, Aieteksen tytärtä, jotta tämä rakastuisi Iasoniin. Tämän tuloksena Medeia auttoi Iasonia läpäisemään kaikki tehtävät. Helena (mytologia)
Helena (), joka tunnettiin myös Troijan Helenana, oli kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Ledan tytär, ja Menelaoksen, Spartan kuninkaan puoliso. Hän oli Kastorin, Polydeukeen ja Klytaimestran sisar. Troijan sota alkoi, kun Paris sieppasi hänet. Kronos
Kronos nai sisarensa Rhean ja heidän lapsiaan olivat Hestia, Demeter, Hera, Haades, Poseidon ja Zeus. Tietäen kohtalon määränneen, että yksi hänen lapsistaan tulee kukistamaan hänet, Kronos nieli lapsensa, mutta Rhea toimitti Zeuksen turvaan. Myöhemmin Rhea petkutti Kronoksen oksentamaan nielemänsä lapset. Zeuksen johdolla lapset lopulta kukistivat Kronoksen ja sulkivat hänet sekä muut titaanit Tartarokseen. Siellä fuuriat eli raivottaret kiduttavat häntä ikuisesti Kreikan mytologian mukaan. Khrysaor
Khrysaor (, "kultainen miekka") oli kreikkalaisessa mytologiassa usein jättiläiseksi kuvattu Poseidonin ja Medusan poika, joka ponnahti esiin yhdessä Pegasoksen kanssa syntyneestä haavasta, kun Perseus katkaisi Medusan kaulan. Hän saanut alkunsa Poseidonin raiskattua Medusan, joka tällöin oli vielä kaunis neito, kanssa Pallas Athenen temppelissä, jonka seurauksena temppelinsä häpäisemisestä raivostunut Pallas Athene muutti Medusan käärmehiuksiseksi hirviöksi. Argonautit
Kuninkaan tytär, taikoja osaava Medeia, rakastui heti ensi näkemältä tulisesti Iasoniin ja lupasi auttaa tehtävissä, jos Iason ottaisi hänet puolisokseen. Medeia antoi sankarille voidetta, jolla tämän piti sivellä ruumiinsa ja aseensa: siten ei härkien tuli eivätkä vaskikaviot pystyneet häneen. Iason sai härät kiinni, valjasti ne auran eteen, kynti vainion ja kylvi sinne lohikäärmeen hampaita. Silloin alkoi hiljakseen kasvaa maasta sotilaita kypärineen ja kilpineen. Iason heitti piilopaikastaan heidän keskelleen kiven, jolloin he heti joutuivat riitaan ja tappoivat toisensa. Vaikka Iason nyt oli tehnyt hänelle määrätyt työt, Aietes ei kuitenkaan tahtonut antaa hänelle kultaista taljaa. Siksi Medeia vei Iasonin yöllä metsikköön, jossa talja riippui, vaivutti vartijaksi asetetun lohikäärmeen taikajuomalla uneen ja antoi taljan Iasonille. Odysseia
3. laulu. Telemakhos ja Mentor saapuvat Pylokselle ja taapavat Nestorin. Tällä ei ole uusia tietoja Odysseuksesta, mutta hän kertoo Agamemnonin ja Menelaoksen kohtaloista Troijan kukistumisen jälkeen. Nämä olivat lähteneet eri teille, Nestor Menelaoksen ja Odysseus Agamemnonin mukana. Agamemnon oli saanut Troijasta palattuaan huomata vaimonsa Klytaimnestran solmineen avioliiton Aigisthoksen kanssa. Nämä kaksi juonittelivat ja surmasivat Agamemnonin. Orestes kuitenkin palasi maanpaosta ja kosti isänsä surman surmaamalla sekä Aigisthoksen että äitinsä Klytaimnestran. Nestor vertaa Oresteen tilannetta Telemakhoksen asemaan, ja lähettää poikansa Peisistratoksen yhdessä Telemakhoksen kanssa Spartaan tapaamaan Menelaosta lisätietojen saamiseksi. Athene ilmaisee henkilöllisyytensä ja jää Pylokseen suojellakseen Telemakhoksen miehistöä ja laivaa.
4. laulu. Telemakhos ja Peisistratos saapuvat Spartaan, ja löytävät Menelaoksen ja Helenan viettämässä poikansa ja tyttärensä hääjuhlia. He kertovat Telemakhokselle Odysseuksen vaiheista sodan aikana. Helena kertoo, kuinka Odysseus esiintyi kerran kerjäläisenä ja soluttautui niin Troijaan; Menelaos puolestaan kuvaa Troijan hevosella saavutettua voittoa, mikä oli Odysseuksen ansiota. Seuraavana päivänä Menelaos kertoo, kuinka itse palasi Troijasta: hän päätyi Egyptiin ja pääsi Spartaan Proteuksen ohjeiden ansiosta; samalla Menelaos sai kuulla Agamemnonin ja Aiaan kohtaloista; myös jälkimmäisen kohtalona oli saada surmansa palatessa. Medeia
Ateenassa Medeia meni naimisiin Aigeuksen, Theseuksen isän kanssa. He saivat yhden lapsen, Medoksen. Kun Theseus vielä identiteettinsä isältään salaten palasi Ateenaan, Medeia koetti tappaa hänet pyytämällä Theseusta ottamaan kiinni Marathonia terrorisoineen hurjan sonnin. Theseus kuitenkin onnistui tehtävässään, minkä jälkeen Medeia antoi hänelle myrkytetyn viinipikarin. Kuitenkin viime hetkellä kun kuningas näki Theseuksen sandaalit, kilven ja miekan, hän ymmärsi että tässä oli hänen oma jälkeläisensä ja löi pikarin maahan. Medeia pakeni jälleen, tällä kertaa poikansa kanssa Vähään-Aasiaan, jossa Medos myöhemmin nousi kuninkaaksi. Iksion
Iksion on kreikkalaisessa mytologiassa lapiittien, Thessalian vanhimman heimon, kuningas, ja joko Areen, Antionin tai huonomaineisen pahantekijä Flegyaan poika. Peirithoos oli hänen poikansa – tai poikapuolensa, jos Zeus oli hänen isänsä kuten tämä itse Heralle väittää. Iksion meni naimisiin Dian, Deioneuksen tyttären kanssa, ja lupasi apelleen arvokkaan lahjan. Hän ei kuitenkaan maksanut myötäjäisiä, joten Deioneus varasti joitakin Iksionin hevosista kostoksi. Iksion kätki närkästyksensä ja kutsui appensa juhlimaan kanssaan Larissaan. Kun Deioneus saapui paikalle, Iksion sysäsi hänet kuoppaan täynnä palavia hiiliä. Iksion tuli hulluksi tekonsa turmelemana. Lähiseutujen prinssit olivat niin loukkaantuneita tästä petoksesta ja vieraanvaraisuuden osoittamattomuudesta, että he kieltäytyivät suorittamasta rituaalia, joka puhdistaisi Iksionin syyllisyydestään (katso "katharsis"). Siitä lähtien Iksion eli lainsuojattomana ja kaikkien karsastamana. Tappamalla appensa Iksionista tuli ensimmäinen ihminen, joka oli syyllistynyt oman sukunsa murhaamiseen kreikkalaisessa mytologiassa. Jo tämä yksin takasi hänelle hirvittävän rangaistuksen. Seleukos I Nikator
Chandraguptalta saadut sotanorsut osoittautuivat hyvinkin tarpeellisiksi, kun muut diadokit viimein päättivät kukistaa Antigonoksen. Kassandros, Seleukos ja Lysimakhos voittivat Antigonoksen ja Demetrioksen Ipsoksen taistelussa. Antigonos kaatui taistelussa, mutta Demetrios pääsi pakenemaan. Seleukos sai taistelun jälkeen Syyrian. Hän tulkitsi, että Syyria ulottuisi Taurus-vuorilta Siinaille, mutta Ptolemaios oli jo ehtinyt vallata Palestiinan ja Foinikian. Seleukos liittoutui vuonna 299 eaa. Demetrioksen kanssa ja nai tämän tyttären Stratoniken. Stratonike oli myös Antipatroksen tyttären Filan tytär. Demetrioksen laivasto pystyi tuhoamaan Ptolemaioksen laivaston, jota vastaan Seleukos ei muuten pystynyt taistelemaan. Dardanos
Dardanos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Elektran, Atlaksen tyttären, poika. Häntä pidetään myyttisenä dardaanien, troijalaisten ja Aineiaan kautta myös roomalaisten esi-isänä. Hän oli alun perin kotoisin Arkadiasta, missä hän sai ensimmäisen vaimonsa, Khrysen, kanssa Deimaan ja Idaioksen. Aidesia
Aidesia () (400-luku) oli antiikin kreikkalainen uusplatonilainen filosofi, joka vaikutti Aleksandriassa. Hän oli Syrianoksen sukulainen ja Hermiaan vaimo. Nuorena hänet oli alun perin kihlattu Proklokselle. Itylos
Itylos oli kreikkalaisessa mytologiassa Pandareuksen tyttären Aedonin ja Zethoksen poika. Kateellisena kälylleen Niobelle, jolla oli seitsemän poikaa ja seitsemän tytärtä, Aedon suunnitteli tämän vanhimman pojan surmaa. Aedon kuitenkin surmasi vahingossa oman poikansa Ityloksen, jolloin Zeus tämän tuskaa lievittääkseen muutti hänet satakieleksi. Siksi satakieli laulaa edelleen suruaan valittaessaan poikansa kuolemaa. Peleus
Iolkoksessa Peleuksen vapahti murhastaan Akastos. Akastoksen puoliso Astydameia rakastui Peleukseen, joka kuitenkin torjui tämän. Tästä katkeroituneena Astydameia lähetti Antigonelle viestin, jossa hän väitti Peleuksen aikovan naida Akastoksen tyttären Steropen; tästä murtuneena Antigone hirtti itsensä. Lisäksi Astydameia kertoi miehelleen Peleuksen aikoneen viedä hänen kunniansa. Tästä suuttuneena tämä päätti tappaa kerran puhdistamansa miehen ja kutsui Peleuksen metsästysretkelle. Kun Peleus oli nukahtanut metsästyksen jälkeen, Akastos kätki tämän miekan ja hylkäsi tämän. Aamun valjetessa Peleuksen yllätti joukko kentaureja, ja olisi kohdannut loppunsa, ellei Kheiron olisi säästänyt häntä. Kheiron jopa palautti hänelle hänen miekkansa, jonka hän oli etsinyt ja löytänyt. Myöhemmin Peleus palasi Iolkokseen Iasonin ja dioskuurien kanssa ja kosti Astydameialle revityttämällä tältä raajat irti ja marssituttamalla armeijansa kaupunkiin hänen lävitseen. Pelias
Pelias oli vallanhimoinen mies ja tavoitteli koko Thessalian hallintaa. Tämä mielessään hän karkotti Neleuksen ja Fereksen sekä lukitsi Aisonin Iolkoksen vankityrmiin. Siellä ollessaan Aison meni naimisiin ja sai useampia lapsia, joista tunnetuin on Iason. Aison lähetti Iasonin Pelion-vuorelle, Kheiron-kentaurin luo oppiin. Vallasta syöksemistään vainoharhaisesti pelkäävää Peliasta taas oraakkeli varoitti vain yhdellä sandaalilla kulkevasta miehestä. Medeon (Boiotia)
Medeon oli olemassa jo mykeneläisellä pronssikaudella. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä boiotialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Strabon kuvaa kaupungin olleen antiikin aikana Haliartoksen kaupunkivaltion alaisuudessa. Antiokhos I Soter
Antiokhos mainitaan seuraavan kerran lähteissä vuoden 294/293 eaa. kriisin aikana. Seleukos oli liittoutunut Demetrioksen kanssa ja nainut tämän tyttären Stratoniken. Seleukoksen ja Demetrioksen liitto hajosi ja samaan aikaan Seleukos erosi Stratonikestä. Tämän jälkeen Antiokhos meni naimisiin äitipuolensa Stratoniken kanssa. Samalla Seleukos nimitti poikansa hallitsijakumppanikseen ja itäisten maakuntien hallitsijaksi. Ilmeisesti Antiokhoksen ja Stratoniken liitto oli onnistunut. Antiokhos oli tuolloin noin 30-vuotias, ja on epäilty että hänellä olisi ollut aikaisempi vaimo Nysa. Ilias
Homeroksen "Odysseiassa" kerrotaan Odysseuksen kymmenvuotisesta paluumatkasta kotiinsa Ithakaan Troijan sodan jälkeen, ja sen ohessa palataan usein Troijan sodan tapahtumiin ja muidenkin henkilöiden kohtaloihin sodassa ja sen jälkeen. Odysseuksen pojan Telemakhoksen käydessä Spartassa käy ilmi, että Menelaos ja Helena elävät jälleen sovussa kotonaan. Agamemnonin kerrotaan saaneen surmansa palattuaan kotiin, kun hänen uskoton puolisonsa Klytaimnestra surmasi hänet. Troijan puuhevonen mainitaan ensimmäisen kerran "Odysseian" lauluissa. Midianilaiset
Midianilaisten kantaisänä pidetään Midiania, joka Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan oli Abrahamin ja hänen vanhoilla päivillään ottamansa uuden vaimon, Keturahin poika. Asopos
Asopoksen vanhemmiksi nimetään lähteestä riippuen Okeanos ja Tethys, Poseidon ja Pero tai Zeus ja Eurynome. Asopoksella itsellään oli puolisonsa Metopen kanssa kaksi poikaa ja joko kaksitoista tai kaksikymmentä tytärtä. Näiden nimet vaihtelevat eri lähteissä, mutta yleensä lähteet ovat yksimielisiä siitä, että Aigina oli hänen tyttärensä ja Aiakos siten hänen lapsenlapsensa. Kretheus
Kretheus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Iolkoksen perustaja ja kuningas. Hän oli yksi Aioloksen ja Enareten kahdeksasta pojasta, aiolialaisten kantaisä, ja ensimmäisen kreikkalaisen, Hellenin, pojanpoika. Hänen veljiänsä olivat Sisyfos, Athamas, Deion sekä Salmoneus, jonka tyttären Tyron kanssa hän oli naimisissa. Kretheus sai Tyron kanssa Fereen, Amytheonin sekä Aisonin, jonka kautta hän oli siten isoisä Iasonille, joka puolestaan oli yksi argonauteista. Avioliiton aikana Tyro sai myös kaksoispojat Neleus ja Pelias suhteesta merenjumala Poseidonin kanssa. Iason
Aisonin velipuoli Pelias himoitsi valtaa toivoen hallitsevansa valtakuntaa yli koko Thessalian. Pelias oli saanut alkunsa äitinsä Tyron ja Poseidonin välisestä suhteesta. Katkeran sukuriidan tuloksena hän syrjäytti Aisonin ja tappoi kaikki tämän jälkeläiset jotka vain pystyi. Iasonin hän kuitenkin säästi tuntemattomasta syystä. Alkimede, Aisonin vaimo, oli juuri saanut tämän ja pelasti poikansa keräämällä naisjoukon vastasyntyneen ympärille ja valittamalla kuin hän olisi yhä synnyttämässä. Alkimede lähetti poikansa Kheironin, viisaan kentaurin kasvatettavaksi siinä pelossa, että Pelias tappaisi tämän. Pelias, joka puolestaan pelkäsi Aisonin jälkeläisen joskus syöksevän hänet vallasta, kysyi neuvoa oraakkelilta, joka neuvoikin häntä olemaan varuillaan yksisandaalisen miehen varalta. Paris
Paris () oli kreikkalaisessa mytologiassa Troijan kuninkaan Priamoksen ja tämän vaimon Hekaben poika. Hän esiintyy "Iliaassa", joka oli "Odysseian" ohella Kreikan kansalliseepos. Iliaan mukaan Paris kaappasi Spartan kuningattaren Helenan, mikä oli yksi Troijan sotaan johtaneista syistä. Theano (mytologia)
Theano () oli kreikkalaisessa mytologiassa Pallas Athenen papitar Troijassa. Hän oli traakialaisen kuninkaan Kisseuksen tytär ja Antenorin, jonka sai lukuisia lapsia, puoliso. Ennen Troijan sotaa hänen perhekuntansa oli ottanut Menelaoksen ja Odysseuksen vastaan ja kehottanut luovuttamaan Helenan rauhan nimessa takaisin kreikkalaisille. Tämän vuoksi kreikkalaiset säästivät heidät kaupungin kukistuttua. Myöhemmän tradition mukaan Theanoa ja Antenoria pidettiin pettureina, jotka pettivät Troijan ja luovuttivat palladionin, kaupunkia suojelleen Athenen veistoksen, kreikkalaisille. Stheneboia
Stheneboia, Homeroksen mukaan Anteia, oli kreikkalaisessa mytologiassa Lyykian kuninkaan Iobateen tytär. Hänen puolisonsa Proitos oli Argoliksen kuningas yhdessä Akrisioksen kanssa, joka piti valtaistuinta Tirynsiksessä. Keisos
Keisos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Temenoksen poika ja Hyrnethon veli. Hän oli Medonin, Maronin ja Filiaan isä. Hänesä tuli Argoksen kuningas isänsä jälkeen. Oileus
Oileus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Lokriin kuningas. Hänen isäkseen mainitaan Hodoidokos, jota hän seurasi kuninkaana, ja äidikseen Agrianome. Oileuksen puolison nimi oli Eriopis, joka synnytti hänelle pojan, Aiaan. Myös Medon oli Oileuksen poika, mutta syntynyt seurauksena avioliiton ulkopuolisesta suhteesta nymfi Rhenen kanssa. Klymene
Klymene oli okeanidi, Okeanoksen ja Tethyksen tytär, eikä hän ilmeisestikään ole sama kuin Iapetoksen puoliso. Auringonjumala Helios rakastui häneen, ja Klymene synnytti hänelle seitsemän tytärtä, heliadit, ja pojan, Faethonin. Hänet tunnettiin myös nimellä Merope, mutta tämän toisinnon mukaan aurinko oli hänen isoisänsä ja Merope tämän pojan puoliso. Aithra
Hyginus nimeää Aithran Hyperionin puolison nimeksi, joskin hänet useimmiten tunnetaan nimellä Theia. Heillä oli lapset Helios, Eos ja Selene. Iason
Medeia, taikuuttaan käyttäen, väitti Peliaan tyttärille, että hän pystyisi tekemään heidän isästään jälleen nuoren pilkkomalla hänet paloiksi ja keittämällä palat padassa taikayrttien kanssa. Hän todisti väitteensä lampaalla, joka loikkasi pois padasta karitsana. Tyttäret paloittelivat isänsä ja panivat hänet pataan, mutta Medeia ei lisännytkään yrttejä, jolloin Pelias jäi kuolleeksi. Ismene
Ismene () oli kreikkalaisessa mytologiassa Oidipuksen ja tämän äidin ja puolison Iokasten tytär sekä Antigoneen sisar. Hän esiintyy useissa Sofokleen näytelmissä, ennen kaikkea tragedioissa "Oidipus Kolonoksessa" ja "Antigone". Epafos
Epafos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Zeuksen ja Ion poika. Zeuksen maattua Ion ja muutettua tämän lehmäksi salatakseen tapahtuneen vaimoltaan Heralta, tämä Heran lähettämän paarman takaa-ajamana pakeni aina Egyptiin saakka, jossa Zeus vihdoin muutti hänet takaisin ihmishahmoonsa ja teki hänet egyptiläisille jumalatar Isikseksi. Josia
Josia ei tyytynyt tähän, vaan käytti Assyrian heikkenemistä hyväkseen ja nousi kapinaan vapauttaen Juudan assyrialaisista. Vuosia myöhemmin Egyptin faarao Nekau II lähti sotaretkelle Assyrian avuksi. Josia päätti estää yrityksen ja aloitti taistelun egyptiläisiä vastaan Megiddon tasangolla. Hän haavoittui taistelussa ja kuoli saamiinsa vammoihin. Josian kuoltua tuli Juudan kuninkaaksi hänen poikansa Joahas. Filippos II
Ferain tyranni Iason oli 370-luvulla eaa. yrittänyt saada Makedonian eteläpuolella olevan Thessalian valtaansa, mutta ei ollut onnistunut. Iasonin seuraajat olivat jatkaneet yrityksiä alistaa koko Thessalia. Aluksi Theba Kreikan silloisena suurvaltana oli estänyt heitä, mutta 350-luvulla Theban kukistuttua Ferai oli alkanut taas laajentua. Thessalialaiset olivat liittoutuneet poliittisesti liittoon, jonka johtajaksi valittiin arkontti. Filippos teki ensimmäiset sotaretkensä Thessaliaan vuonna 358 ja valtasi tuolloin luultavasti Perrhaebian maakunnan, joka sijaitsi Makedonian ja Thessalian raja-alueella. Samoihin aikoihin Filippos meni naimisiin erään thessalialaisen Larissan kaupungista kotoisin olevan Filinnan kanssa. Larissalaiset vastustivat Ferain laajentumisyrityksiä ja näkivät varmasti Filippoksen mahdollisena liittolaisena. Dardanos
Dardanos oli Deukalionin ja Ogygoksen lisäksi yksi sankareista, joka selvisi Dekalionin vedenpaisumuksesta. Siitä selvinneet ihmiset, jotka asuivat nyt saariksi muuttuneilla vuorilla, jakaantuivat kahteen ryhmään: toinen jäi niille sijoilleen, kun taas toinen purjehti Samothrakiaan mukanaan veljekset Iasion ja Dardanos. Täällä veljeksistä vanhempi Iasion iski silmänsä Demeteriin ja makasi tämän kanssa, josta rangaistuksen hänen isänsä Zeus tappoi hänet salamallaan. Lisäksi maaperä oli hyvin köyhää, jolloin ruoan ja veden puutteessa loput päättivät syvästi suruissaan jatkaa matkaansa Troaan Aasian puolelle. Siellä kuningas Teukros otti heidät vieraanvaraisesti vastaan, jolta Dardanos sai maata Ida-vuoren juurelta, johon hän perusti Dardanian kaupungin. Lisäksi Dardanos sai vaimoksi Teukroksen tyttären Batieian hänen ensimmäisen vaimonsa kuoltua, ja he saivat lapset Zakynthos, Erikhthonios ja Ilos. Tyndareus
Tyndareus ei uskaltanut valita voittajaa kosijoista tai edes lähettää ketään pois peläten loukkaavansa heitä ja aiheuttavansa siten riitaa kosijoiden keskuudessa. Odysseus lupasi ratkaista ongelman, jos Tyndareus vain auttaisi häntä Penelopen, Ikaroksen tyttären kosiskelussa. Tyndareus suostui tähän heti, ja niin Odysseus ehdotti, että ennen valinnan tekemistä kaikkien kosijoiden tulisi vannoa juhlallinen vala, jossa nämä lupaavat puolustaa valittua puolisoa ketä tahansa vastaan, joka yrittää riitauttaa valinnan. Tämä ratkaisu osoittautuikin toimivaksi, ja niin Helena ja Menelaos naivat toisensa. Tyndareuksen kuoleman jälkeen Menelaoksesta tuli Spartan kuningas, koska ainoat miespuoliset vallanperijät, Kastor ja Polydeukes, olivat kuolleet ja nostettu Olympos-vuorelle. Melampus
Kun Melampus ja Bias olivat molemmat saaneet kolmanneksen kuningaskunnasta, Melampus nai Ifianassan, Proitoksen tyttären. Diodoros Sisilialaisen mukaan hän meni naimisiin Ifianeiran, Megapentheksen tyttären, kanssa. He saivat lapset Antifates, Abas, Bias, Mantios, Manto ja Pronoe. Melampuksesta tuli kokonaisen ennustajien sukukunnan, melampodidien, kantaisä. Zethos
Toisen version mukaan Zethoksen puoliso oli Aedon, jonka kanssa heillä oli yksi ainoa poika. Aedon, joka kateellisena Nioben seitsemästä pojasta yritti tappaa näistä vanhimman, surmasikin vahingossa oman poikansa Ityloksen. Jumalat muuttivat Aedonin satakieleksi ja Zethos surmasi tuskissaan itsensä. Oineus
Oineus () oli kreikkalaisessa mytologiassa Kalydonin kuningas ja Porthaonin poika. Hänellä oli ensimmäisen vaimonsa Althaian kanssa lapset Deianeira, Meleagros sekä meleagridit, Meleagrosin sisaret, joista nimetään Melanippe. Toisen vaimonsa Periboian kanssa hänellä oli poika nimeltä Tydeus, joka myöhemmin karkotettiin Aitoliasta ja esiintyy Argokseen liittyvissä myyteissä. Leo I
Leon tytär meni naimisiin isaurialaisten johtajan Tarasicodissan kanssa, josta myöhemmin tuli keisari Zenon vuonna 474. Khalkiope
Khalkiope oli Kolkhiin kuninkaan Aieteen tytär, Medeian sisar ja Friksoksen puoliso. Aedon
Aedon () oli kreikkalaisessa mytologiassa Pandareuksen tytär ja Homeroksen mukaan Zethoksen puoliso ja Ityloksen äiti. Zenon (keisari)
Tämän jälkeen hän myös vaihtoi vanhan nimensä kreikkalaiseen Zenoniin. Vuonna 468 hän meni naimisiin keisarin tyttären Ariadnen kanssa. Vuonna 469 Zenon kukisti vandaalit, jotka olivat hyökänneet Epeirokseen. Hän taisteli myös hunneja ja gepidejä vastaan Tonavan vastaisella rajalla. Aias
Aias (, tai Ajax) oli kreikkalaisessa mytologiassa Telamonin poika ja Salamiin ruhtinas. Hän oli Troijan sodassa Akhilleuksen jälkeen akhaialaisten urhein mies. Hän oli myös Akhilleuksen serkku. Aias pelasti Akhilleuksen ruumiin troijalaisten käsistä. Kun Odysseus sai parhaana sankarina Akhilleuksen aseet, Aias hulluuden puuskassa tappoi yöllä sotajoukon karjalauman, luullen surmaavansa kilpailijansa ja kreikkalaisten päälliköt. Tajuttuaan tekonsa hän syöksyi häpeästä omaan miekkaansa. Gorgofone
Gorgofone (, 'gorgon surmaaja') oli kreikkalaisessa mytologiassa Perseuksen ja Andromedan tytär, joka oli nimetty isänsä sankariteon mukaan. Perseus oli aiemmin surmannut Medusan, gorgon. Hän oli naimisissa kahden eri kuninkaan kanssa. Ensimmäinen aviomies oli Messenian kuningas Perieres, Aioloksen poika, jonka kanssa hänellä oli lapset Leukippos ja Afareus. Apollodoroksen mukaan Perieres oli kuitenkin Kynorteksen poika, ja heidän lapsensa olivat Leukippos, Afareus, Tyndareus ja Ikarios. Telamon
Telamon () oli kreikkalaisessa mytologiassa Aiginan kuningas Aiakoksen ja Endeiksen poika ja Peleuksen veli. Hän oli yksi Iasonin johtamista argonauteista ja osallistui myös Kalydonin metsäkarjun metsästykseen. Troijan sotaan hän osallistui poikansa Aiaan rinnalla kreikkalaisten puolella. Apollodoros mainitsee myös toisesta lähteestä, jonka mukaan Telamon ei olisikaan ollut Peleuksen veli, vaan tämän ystävä ja Aktaioksen ja Salamiin kuninkaan Kykhreuksen tyttären Glauken poika. Voittamaton soturi
Kreetan kuninkaan Minoksen vaimo paljastaa kuollessaan, että hänen vallanhimoisella tyttärellään Faidralla on Kreikassa kaksoissisar Ariadne. Faidra lähettää sotilaansa tappamaan Ariadnen, mutta Theseus ja tämän ystävä Demetrius pelastavat hänet. Miehet lähtevät Kreetalle selvittämään asiaa ja jättävät Ariadnen Theseuksen isän luokse Ateenaan. Faidran sotilaat surmaavat Demetriuksen ja Theseus putoaa paetessaan mereen, jossa hänet pelastaa merenjumalatar Amfitrite. Sillä välin ateenalaiset ovat kärsineet tappion kreetalaisille ja Ariadne on joutunut Faidran vangiksi. Theseus palaa Kreetalle, pelastaa Ariadnen ja tappaa ihmisuhreja vaativan Minotauroksen. Oinopion
Oinopion () oli kreikkalaisessa mytologiassa Dionysoksen – joidenkin lähteiden mukaan Theseuksen ja Ariadnen poika. Hän oli Khioksen myyttinen hallitsija, jonka kerrottiin tuoden viinintekotaidon saarelle. Puolisonsa nymfi Heliken kanssa heillä oli tytär Merope, johon Orion rakastui. Humaltuneena hänelle tarjoillusta viinistä hän yritti maata Meropen väkisin, jolloin Oinopion puhkaisi kostoksi Orionin silmät tämän nukahdettua ja karkotti pois saarelta. Pelias
Iasonin poissa ollessa Pelias erehtyi luulemaan että Argo, Iasonin kipparoima alus, oli uponnut ja tämän kuullessaan Aison ja Promakhos tekivät itsemurhan myrkyllä (tai vaihtoehtoisesti Pelias tappoi heidät itse). Hera taas halusi edelleen Peliaan hengiltä ja hän punoi juonia saadakseen Peliaan rakastumaan Medeiaan, joka hänen suunnitelmissaan tappaisi Peliaan. Argonauttien palatessa Pelias ei luovuttanut istuintaan suosiolla. Medeia kuitenkin selitti peliadeille, Peliaan tyttärille, miten vanhaa oinasta voi nuorentaa leikkaamalla sen kahtia ja heittämällä pataan. Demonstraation ollessa käynnissä padasta hyppäsi kuin hyppäsikin nuori, elävä oinas ja tästä innostuneena kuninkaan tyttäret leikkasivat isänsä kappaleiksi ja heittivät pataan, ja näin Pelias kuoli. Pelias
Peliaalla oli siis poika, Akastos, joka hieman myöhemmin ajoi Iasonin ja Medeian Korinttiin ja täten sai valtakunnan takaisin. Hänen toisesta tyttärestään Alkestiksestä tuli myöhemmin kuningas Admetoksen vaimo. Enarete
Enarete oli kreikkalaisessa mytologiassa Deimakhoksen tytär ja Aioloksen puoliso ja aiolilaisten kantaäiti. Enarete ja Aiolos saivat seitsemän poikaa - Kretheus, Sisyfos, Athamas, Salmoneus, Deion, Magnes ja Perieres - ja viisi tytärtä - Kanake, Alkyone, Peisidike, Kalyke ja Perimele. Egeanmeri
Antiikin aikana Aigeian nimelle oli useita selityksiä. Sanottiin, että se oli nimetty Poseidonin kulttipaikkana tunnetun Aigain kaupungin, amatsonien kuningatar Aigean tai Theseuksen isän Aigeuksen mukaan, joka hukutti itsensä mereen luullessaan poikansa kuolleen. Nimen etymologia voi perustua myös sanaan "aiges" (αἶγες, 'aallot'), jolloin se voisi tarkoittaa ”Aaltoista merta”. Memnon (sotilas)
Memnonin ura alkoi hänen veljensä Mentorin alaisena. Mentorista oli tullut persialaisten joukkojen ylipäällikkö lännessä ja hän oli mennyt naimisiin satraappi Artabazoksen tyttären Barsinen kanssa. Artabazos meni myös naimisiin veljesten erään siskon kanssa. Kun Artabazos alkoi kapinoida Artakserkses III:tta vastaan, asettuivat veljekset hänen puolelleen. Artabazos kuitenkin kukistettiin ja Memnon pakeni Makedoniaan kuningas Filippos II:n hoviin. Artakserkses kuitenkin armahti Mentorin ja pian myös Memnon sai palata. Kun Mentor kuoli vuonna 340 eaa., meni Memnon naimisiin Barsinen kanssa. Artakserkses ei kuitenkaan uskaltanut nimittää Memnonia ylipäälliköksi. Aietes
Myöhemmin Iason saapui vaatimaan taljaa omakseen. Aietes lupasikin sen hänelle, mutta vain tiettyjä tehtäviä vastaan. Ensin Iasonin piti kyntää pelto tultasyöksevällä härällä, joka hänen piti itse iestää. Iestämäänsä peltoon Iason kylvi lohikäärmeen hampaita, ja näistä versoi joukko sotureita — spartit. Iason heitti kiven näiden keskelle, ja vastasyntyneet soturit eivät kyenneet päättelemään heittäjää vaan alkoivat taistella keskenään surmaten toisensa. Lopuksi Aietes määräsi Iasonin surmaamaan taljaa vartioivan lohikäärmeen, joka ei koskaan nukkunut. Suoritettuaan tehtävänsä Iason otti taljan ja purjehti pois Medeian kanssa, joka oli rakastunut häneen ja auttanut tehtävien suorittamisessa. Aietes ajoi heitä takaa omalla aluksellaan, mutta Medeia hämäsi isänsä tappamalla ja paloittelemalla veljensä Absyrtoksen ja heittämällä ruumiinosat tämän laivan kannelle. Aietes keskeytti takaa-ajon kootakseen kaikki poikansa ruumiinosat, ja Medeia ja Iason pääsivät pakoon. Iapetos
Iapetos () oli kreikkalaisessa mytologiassa titaani, Uranoksen ja Gaian poika ja Atlaan, Prometheuksen, Epimetheuksen ja Menoitioksen isä. Hänen vaimonsa oli Okeanoksen tytär – Apollodoroksen mukaan Asia ja Hesiodoksen mukaan Klymene. Haades
Haades oli yksi titaanien Kronoksen ja Rhean kuudesta lapsesta. Hänen sisaruksiaan olivat Demeter, Hera, Hestia, Poseidon ja Zeus. Syöstyään Kronoksen vallasta ja kukistettuaan titaanit Zeus heitti veljiensä kanssa kosmista noppaa. Haades voitti arpapelissä itselleen manalan herruuden, ja hänen tehtävänään oli huolehtia vainajien hyvinvoinnista kuolemanjälkeisessä elämässä. Haadeen vaimo oli Zeuksen ja Demeterin kaunis tytär Persefone. Haadeen kerrotaan rakastuneen Persefoneen niin syvästi, että hän teki aukon maahan ja sieppasi tytön mukaansa manalaan. Hänellä oli kyklooppien takoma kypärä, joka kykeni muuttamaan kantajansa näkymättömäksi. Häntä pidettiin Olympoksen jumalista vauraimpana, koska hänelle kuuluivat kaikki maan arvometallit. Haades kuvattiin synkäksi ja jopa armottomaksi hahmoksi, joka ei pitänyt sen enempää jumalista kuin kuolevaisistakaan. Aison
Monia vuosia myöhemmin Pelias järjesti kisat isänsä ja merenjumala Poseidonin kunniaksi, ja Iason saapui Iolkokseen hävitettyään sitä ennen toisen sandaaleistaan jokeen auttaessaan vanhaksi eukoksi naamioitunutta Heraa joen yli. Kun Pelias kuuli kaupunkiin saapuneen miehen, jolla oli vain toinen sandaaleistaan, hän kysyi Iasonilta, mitä tämä tekisi, jos kohtaisi miehen, jonka tietäisi aiheuttavan oman tuhonsa. Iason vastasi, että hän lähettäisi sellaisen miehen noutamaan kultaista taljaa. Pelias otti neuvosta vaarin ja lähetti Iasonin noutamaan taljaa vakuuttuneena tämän epäonnistuvan. Iksion
Zeuksen tuli kuitenkin sääli Iksionia, ja hän toi tämän Olympos-vuorelle esitelläkseen hänet muille jumalille. Sen sijaan, että Iksion olisi ollut kiitollinen, hän alkoi himota Heraa, Zeuksen puolisoa. Tämä oli jatkoa aiemmalle vierasvaran rikkomukselle. Zeus huomasi hänen aikeensa ja valmisti Heran muotoisen pilven, joka tuli tunnetuksi Nefelenä, ja huijasi Iksionin makaamaan tämän kanssa. Iksionin ja vale-Heran suhteesta syntyi Kentauros, joka Pelion-vuorella loi kentaurien lajin astumalla Magnesian tammoja. Medusa
Roomalaisen Ovidiuksen "Muodonmuutoksissa" esiintyvän tarinaversion mukaan Medusa oli alun perin kaunis neito. Kun merenjumala Poseidon raiskasi hänet Pallas Athenen temppelissä, Pallas Athene vihastui. Koska Poseidonin olivat vietelleet Medusan kultaiset hiukset, Pallas Athene muutti ne rangaistukseksi käärmeiksi. Medusa oli kuitenkin joidenkin lähteiden mukaan ainoa, jota katsoessaan ihminen muuttui kiveksi. Toisaalta hän oli myös kuolevainen toisin kuin hänen sisarensa. Medios Larissalainen
Medios Oksythemiksen poika Larissalainen (myös Medeios) oli thessalialainen sotilas, joka oli Aleksanteri Suuren lähipiirin jäsen. Medeios seurasi Aleksanterin sotaretken mukana alusta saakka. Hänen ei tiedetä johtaneen joukkoja ja hänet mainitaan ensimmäisen kerran triearkkina Induksella. Medeios mainitaan lähteissä Aleksanterin imartelijana ja Antipatroksen pojan Iolaan rakastajana. Aleksanteri Suuri sairastui sen jälkeen, kun hän oli osallistunut Medeioksen järjestämiin juhliin. Medeiosta syytettiin myöhemmin Aleksanterin myrkyttämisestä. Johan Esaias Waaranen
Waarasen puoliso vuodesta 1862 oli Henrietta Margareta Samuelsson. Poseidon
Poseidonin uskottiin asuvan Egeanmeren pohjassa upeassa palatsissa. Sieltä hänen uskottiin poistuvan merihevosten vetämissä vaunuissa. Hänellä oli vaimo Amfitrite, mutta Zeuksen tavoin hän vietteli monia muitakin naisia, kuten Medusan. Hänen symboleitaan ovat kolmikärki, hevonen ja delfiini. Hänen kunniakseen vietettiin Isthmian kisoja. Taistelu kultaisesta taljasta (vuoden 1963 elokuva)
Pelias tulkitsee väärin ylijumala Zeuksen ennustuksen, ja kaappaa Thessalian valtaistuimen. Hän tappaa velipuolensa kuningas Aisonin ja liki kaikki tämän perheenjäsenet. Yksi Aisonin sotilaista kuitenkin kuljettaa salaa pois kuninkaan vastasyntyneen pojan Iasonin. Pelias surmaa yhden kuninkaan tyttäristä jumalatar Heran temppelissä. Hera raivostuu temppelinsä häpäisystä ja varoittaa Peliasta miehestä, "jolla on vain yksi sandaali". Hera pyytää Zeukselta, että saisi olla Iasonin suolelija, mutta hän saa luvan auttaa Iasonia vain viisi kertaa. Metaneira
Metaneira () oli kreikkalaisessa mytologiassa Eleusiin kuningatar ja Keleoksen, Attikan kuninkaan, puoliso. Demeterin etsiessä tytärtään Persefonea vanhan naisen hahmossa Keleos otti hänet vastaan vieraanvaraisesti. Vastapalvelukseksi kuningas, joka ei tunnistanut jumalaista vierastaan, pyysi Demeteriä hoitamaan kahta poikaansa, Demofonia ja Triptolemosta. Talos
Taloksen asema Kreetan vartijana ei ollut uhattuna moneen vuoteen. Vain harvat miehet uskaltautuivat lähelle saarta kuultuaan tarinoita laivoista, jotka tämä armoton metallijättiläinen murskasi kivittämällä.
Epäonnekseen Talos ei osannut varoa Argo-laivan tuomia uljaita argonautteja, joita johti Iason. Seikkailijoiden mukana oli noita Medeia, joka oli jo auttanut Iasonia varastamaan kultaisen taljan.
Argonauttien saapuessa saarelle Talos luonnollisesti hyökkäsi heidän kimppuunsa. Tämän kuolemasta on kuitenkin muutamia versioita. Niistä ainakin kahdessa hänet tappaa Medeia, joka toisen version mukaan hypnotisoi tämän ja sitten huijaa tätä vetämään naulan pois. Toisessa Medeia leikkaa suonen poikki ensin nukutettuaan tämän. Eräässä toisessa versiossa Herakleen ystävä Poias surmasi Taloksen nuolellaan. Helena (mytologia)
Kaksi ateenalaista, Theseus ja Peirithoos, antoivat lupauksen avioitua Zeuksen tyttärien kanssa. Theseus valitsi Helena-lapsen, ja niin hän ja Peirithoos sieppasivat tämän pitääkseen hänet kunnes hän olisi tarpeeksi vanha avioon. Peirithoos puolestaan valitsi Persefonen, Haadeen puolison. He jättivät Helenan Theseuksen äidin, Aithran, luo ja matkustivat manalaan Haadeksen valtakuntaan siepatakseen Persefonen. Haades teeskenteli olevansa vieraanvarainen ja järjesti pidot, mutta heti kun miehet istuivat alas, käärmeet kietoituivat heidän jalkojensa ympärille pitäen heidän paikoillaan. Tämän jälkeen Kastor ja Polydeukes pelastivat Helenan ja palasivat hänen kanssaan takaisin Spartaan. Muodonmuutoksia
Kirja VII – Medeia ja Iason · Medeia ja Aison · Medeia ja Pelias · Aigeus ja Theseus · Minos · Aiakos ja Ateenan lähetystö · rutto Aiginassa · myrmidonit · Kefalos, Prokris ja Aurora · Dianan koira. Peirithoos
Theseus ja Peirithoos antoivat lupauksen avioitua Zeuksen tyttärien kanssa. Theseus valitsi Helenan, ja niin he sieppasivat tämän pitääkseen hänet kunnes hän olisi tarpeeksi vanha avioon. Peirithoos puolestaan valitsi Persefonen, Haadeen puolison. He jättivät Helenan Theseuksen äidin, Aithran, luo ja matkustivat manalaan Haadeen valtakuntaan siepatakseen Persefonen. Haades teeskenteli olevansa vieraanvarainen ja järjesti pidot, mutta heti kun miehet istuivat alas, käärmeet kietoituivat heidän jalkojensa ympärille pitäen heidän paikoillaan. Medeia
Medeia (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa noita, Kolkhiin (nykyisin Georgian ja Turkin rajamailla, Mustanmeren rannalla) kuninkaan Aieteen tytär ja velho Kirken veljentytär. Midianilaiset
Kun farao määräsi Mooseksen teloitettavaksi, tämä pakeni Midianin maahan. Siellä hän tapasi midianilaisen papin, Jetron, jota hän palveli lammaspaimenena., kunnes myöhemmin palasi Egyptiin.. Midianissa ollessaan hän otti vaimokseen Jetron tyttären. Iason
Myöhemmin Iason ja Peleus, Akhilleuksen isä, hyökkäsivät Akastoksen kimppuun ja voittaisivat tämän vaatien jälleen takaisin Iolkoksen kruunun. Iasonin poika Thessalos tulisi tällöin kuninkaaksi. Ariadne
Toisen version mukaan Ariadne eksyi sumussa eräälle saarelle ja Theseus joutui palaamaan kotiinsa ilman Ariadnea. Hän oli luvannut lähtiessään isälleen laivassaan olevan valkoiset purjeet, mikäli hän selviäisi hengissä retkeltään. Suruissaan Ariadnen menetyksestä Theseus unohti vaihtaa mustat surupurjeet valkoisiin voitonpurjeisiin ja hänen isänsä Aigeus syöksyi epätoivoissaan aaltoihin luullen poikansa kuolleen labyrintissä Minotaurosta vastaan taistellessaan. Ariadne, joka harhaili yksin sumussa saarella, kohtasi viinin jumala Dionysoksen, joka vei prinsessan kanssaan taivaisiin tehden tästä vaimonsa. Menelaos
Tyndareus ei uskaltanut valita voittajaa kosijoista tai edes lähettää ketään pois peläten loukkaavansa heitä ja aiheuttavansa siten riitaa kosijoiden keskuudessa. Odysseus lupasi ratkaista ongelman, jos Tyndareus vain auttaisi häntä Penelopen, Ikaroksen tyttären kosiskelussa. Tyndareus suostui tähän heti, ja niin Odysseus ehdotti, että ennen valinnan tekemistä kaikkien kosijoiden tulisi vannoa juhlallinen vala, jossa nämä lupaavat puolustaa valittua puolisoa ketä tahansa vastaan, joka yrittää riitauttaa valinnan. Tämä ratkaisu osoittautuikin toimivaksi, ja niin Helena ja Menelaos naivat toisensa. Tyndareuksen kuoleman jälkeen Menelaoksesta tuli Spartan kuningas, koska ainoat miespuoliset vallanperijät, Kastor ja Polydeukes, olivat kuolleet ja nostettu Olympos-vuorelle. Kreon
Iokastan puoliso Laios, joka oli Theban kuningas, luovutti vallan Kreonille lähtiessään hakemaan neuvoa oraakkelilta Delfoista. Laios joutui kuitenkin matkalla oman poikansa Oidipuksen surmaamaksi, sillä tämä ei tuntenut vanhempiaan. Tiedon saavuttua Thebaan Kreon tarjoutui jakamaan Theban valtaistuimen ja antamaan sisarensa käden kenelle tahansa, joka pystyisi surmaamaan Laioksen lähdettyä kaupunkiin asettuneen sfinksin. Oidipus vastasi oikein sfinksin asettamaan arvoitukseen ja nai siten tietämättään äitinsä Iokasten. Totuuden tultua ilmi Iokaste hirttäytyi häpeästä ja Oidipus sokaisi itsensä ja hänet karkotettiin maanpakoon ja Theban hallitus jäi Kreonille. Vaihtoehtoisen version mukaan Kreon tarjosi sisarensa kättä ja vallan jakamista vasta sitten kun hänen poikansa Haimon oli epäonnistunut ratkaistessaan sfinksin arvoitusta ja saanut surmansa. Tässä versiossa Oidipus karkotetaan, ja lähtiessään hän kiroaa poikansa, koska nämä eivät tehneet elettäkään nähdessään isäänsä karkotettavan kaupungista. Talaos
Talaos meni naimisiin joko Sikyonin kuninkaan Polyboksen tyttären Lysianassan tai Abaksen tyttären Lysimakhen kanssa.
Talaoksen lapsista ainoastaan Adrastos mainitaan molempien puolisoiden yhteydessä. Pronaks, Aristomakhos ja Erifyle sen sijaan mainitaan ainoastaan Lysimakhen yhteydessä. Muissa yhteyksissä Talaoksella kerrotaan olleen myös lapset Mekisteus, Parthenopaios, Astynome, Metidike sekä mahdollisesti myös poika nimeltä Hippomedon. Messalina
Valeria Messalina (noin 23–48) oli Rooman keisari Claudiuksen kolmas vaimo. Hän oli Claudiuksen suuri rakkaus, mutta hän petti tätä lukemattomien miesten kanssa. Messalina oli 33 vuotta Claudiusta nuorempi. Messalinan kanssa Claudius sai pojan, Britannicuksen, ja Octavia-tyttären. Messalina rakastui senaattori Gaius Siliukseen. Claudiuksen poissa ollessa Messalina vietti suurin juhlamenoin häitä Siliuksen kanssa. Messalina yritti silloin anastaa vallan Claudiukselta ja asettaa Siliuksen uudeksi keisariksi. Claudius kuitenkin teloitutti molemmat syytettyinä maanpetoksesta. Helenan ylistys
Helena edusti kreikkalaisille sekä seksuaalista halua että äärimmäistä kauneutta. Hän oli Zeuksen ja Ledan tytär, Spartan kuningatar, ja hänen kauneutensa oli välittömänä syynä Troijan sotaan. Sota alkoi, kun jumalattaret Hera, Athene ja Afrodite pyysivät Troijan prinssiä Parista valitsemaan, kuka kolmesta oli kaikkein kaunein (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Jokainen pyrki vaikuttamaan Pariksen tekemään valintaan, mutta lopulta tämä valitsi Afroditen, joka lupasi valinnan vuoksi Parikselle puolisoksi kaikkein kauneimman naisen. Paris matkusti tämän jälkeen Kreikkaan, missä hän tapasi Helenan ja tämän puolison Menelaoksen. Helena salli Afroditen vaikutuksesta Pariksen houkutella itsensä Troijaan. He matkustivat Troijaan yhdessä, mikä sai aikaan paitsi sodan, myös suositun kirjallisen tradition, joka syytti Helenaa väärintekijäksi. Gorgias pyrki ylistyksellään vastaamaan tähän perinteeseen. Iason
Argonautit pysähtyivät saarelle, ja naiset toivottivat heidän avoimin sylin tervetulleiksi. Iason siitti kuningattaren kanssa kaksoset, ja samoin tavoin monet muutkin argonautit hedelmöittivät saaren naisväestöä. Kaikki syntyneet jälkeläiset olivat miespuolisia, ja näin miehet palasivat saarelle. Herakles kiirehti heitä lähtemään, koska moinen toiminta kuvotti häntä. Hän ei ottanut itse osaa tähän, mikä on tavallaan eriskummallista ottaen huomioon hänen lukuisat seikkailunsa muiden naisten kanssa. Argonautit jatkoivat kultaisen taljan metsästystä vietettyään vuoden saarella. Atossa
Atossa (muinaispersiaksi "Hutaosa", noin 550 eaa. – 475 eaa.) oli Persian kuninkaan Kyyros Suuren tytär. Hän meni naimisiin Dareios I:n kanssa sen jälkeen kun tämä oli kaapannut vallan vuonna 521 eaa. Ennen tätä Atossa oli naimisissa veljensä tai velipuolensa Smerdiin kanssa joka hallitsi lyhyen ajan vuonna 521 eaa. Kaapattuaan vallan Dareios nai myös Atossan siskon Artystoneen ja Smerdiin tyttären Parmyksen. Kreikkalainen mytologia
Myöhemmin Theseus auttoi Heraklesta Hippolyten vyön viemisessä, jolloin rakastui Antiopeen, minkä seurauksena syntyi poika Hippolytos. Vaimoksi hän otti kuitenkin Faidran, joka myöhemmin rakastui Hippolytokseen. Pojan torjuttua rakkauden Faidra teki itsemurhan ja petti Theseuksen surmauttamaan Hippolytoksen. Myöhemmin Theseus ryösti Helenan ja joutui Peirithooksen kanssa Haadeeseen, mistä Herakles pelasti hänet. Iason
Iason ( 'parantaja') oli kreikkalaisessa mytologiassa sankari, joka johti ennen Troijan sotaa argonautit Kolkhiiseen noutamaan kuuluisaa kultaista taljaa. Hänen isänsä oli Aison, Iolkoksen oikeamielinen kuningas, ja äitinsä Amfinome. Hänen puolisonsa oli Medeia. Kreikkalainen mytologia
Theseus oli Ateenan kuninkaan Aigeuksen tai Poseidonin poika, josta tuli myöhemmin itsekin Ateenan kuningas. Hän teki urotöitä Herakleen tavoin ja surmasi muun muassa Siniksen, Skironin ja Prokrusteen. Theseuksen tunnetuin seikkailu on käynti Kreetalla, missä hän surmasi labyrintissä eläneen häränpäisen Minotauros-hirviön. Minotauros oli syntynyt kuningas Minoksen puolison Pasifaen ja härän kielletyn rakkauden seurauksena. Sekasikiön piilottamiseksi Minos oli rakennuttanut labyrintin. Theseus selviytyi labyrintistä Minoksen tyttären Ariadnen avustuksella ja sai surmattua hirviön. Hän otti Ariadnen mukaansa, mutta hylkäsi tämän Naksokselle, mistä viinin jumala Dionysos otti hänet puolisokseen. Theseuksen palatessa kotiin Aigeus teki itsemurhan purjeiden värissä tapahtuneen sekaannuksen vuoksi. Idas
Idas myös sieppasi Marpessan, Euenoksen tyttären, jota Apollon oli houkutellut rakkaakseen. Idas vei tämä siivekkäillä vaunuilla, jotka hän oli saanut Poseidonilta, ja Evenos lähti ajamaan tätä takaa saamatta häntä kuitenkaan kiinni. Messenessä Apollon yritti ryöstää Marpessan Idaalta, joka johti taisteluun tämän kädestä kunnes Zeus erotti heidät ja antoi Marpessan itse valita puolisonsa. Tämä valitsi Idaan, koska pelkäsi Apollonin hylkäävän hänet vanhana. Liiton hedelmänä syntyi tytär Kleopatra. Claudius
Claudiuksen ensimmäinen vaimo oli Plautia Urgulanilla, jonka kanssa hän sai kaksi lasta. Erottuaan Plautiasta Claudius otti vaimokseen Aelia Paetinan ja sai tyttären nimeltä Antonia. Lähes viisikymppisenä Claudius meni naimisiin nuoren Valeria Messalinan kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Tytär Octaviasta tuli keisari Neron vaimo, ja poika Britannicuksen Nero surmautti, kuten Octaviankin. Claudius tapatti Messalinan tämän uskottomuuden vuoksi ja myös pelosta murhaamiseen mieltynyttä vaimoaan kohtaan. Troijan sota
Maailman kauneimpana naisena pidettiin Helenaa, Spartan kuninkaan Menelaoksen puolisoa. Niinpä Paris matkusti Spartaan, jossa hän ja Helena rakastuivat toisiinsa. Paris ryösti Helenan itselleen ja palasi Troijaan. Tästä suuttuneena Menelaos kokosi sotajoukon ja lähti sotimaan Troijaa vastaan, jotta saisi vaimonsa takaisin. Sotajoukon kokoonpano on lueteltu "Iliaan" niin kutsutussa laivaluettelossa. Homeroksen mukaan siihen kuului laivaa, ehkä jopa miestä. Astydameia
Tämän jälkeen Astydameia uskotteli omalle miehelleen, että Peleus olisi yrittänyt maata hänet väkisin. Akastos vei Peleuksen metsästysretkelle, ja tämän nukahdettua kätki tämän miekan ja jätti hänet yksin jälkeensä. Kentaurit löysivät tämän aamunkoitteessa, ja olisivat tappaneet tämän, mutta Kheiron palautti hänelle hänen miekkansa ja säästi hänet. Peleus kosti Akastokselle hävittämällä Iolkosta Iasonin ja dioskuurien avustamana, ja hän katkaisutti Astydamian raajat ja hyökkäsi kaupunkiin ruumiinosien läpi. Akastoksen ja Astydamian saatua surmansa valtakunta siirtyi Iasonin pojan Thessaloksen hallittavaksi. Iokaste
Iokaste oli Menoikeuksen tytär ja Laioksen vaimo, ja hän sai Laioksen kanssa yhden pojan, Oidipuksen. Avioiduttuaan tietämättään Oidipuksen kanssa hän sai vielä neljä lasta: Antigonen, Eteokleen, Polyneikeen ja Ismenen. Saatuan selville että oli naimisissa poikansa, isänmurhaaja Oidipuksen kanssa, Iokaste hirttäytyi. Aison
Ovidiuksen mukaan Aison olisi selvinnyt vankeusajastaan, mutta kun Iason ja Medeia palasivat Iolkokseen, Aison ei tullutkaan heitä vastaan vaan odotteli kuolemaansa. Medeia valmisti uutteen, joka elvyttäisi Aisonin elämänhalun. Saatuaan sen valmiiksi hän viilsi kuninkaan kurkun auki, valutti veret ulos ja korvasi ne tekemällään uutteella. Aison huomasi herättyään olevansa jälleen nuoruuden voimissaan. Absyrtos
Iasonin haettua kultaisen taljan ja paettua Medeian kanssa, Medeia otti veljensä Absyrtoksen mukaansa. Kun takaanajoon lähtenyt Aietes oli saavuttamaisillaan pakenijat, Medeia surmasi veljensä ja paloitteli ruumiin heittäen osat mereen. Aietes keskeytti takaa-ajon kootakseen kaikki poikansa ruumiinosat talteen, ja Medeia ja Iason pääsivät pakoon.
Toisen tradition mukaan Aietes lähetti Absyrtoksen ajamaan sisartaan takaa tämän paettua Iasonin kanssa. Absyrtos tavoittikin karkulaiset Korkyran saarella, jossa kuningas Alkinoos otti hänet ystävällisesti vastaan, mutta kieltäytyi luovuttamasta Medeiaa. Absyrtos saavutti pakenijat uudelleen Minervan saaren luona, mutta tuli Iasonin surmaamaksi. Pegasos
Pegasos (, ) on kreikkalaisen mytologian siivekäs hevonen, jonka vanhemmiksi nimetään gorgo Medusa ja Poseidon, joka oli saattanut edellisen raskaaksi hevosmuodossaan. Pegasoksen kerrotaan ponnahtaneen esiin Medusan kaulasta sen jälkeen, kun Perseus oli katkaissut tämän pään. Kun Perseus oli tappanut Medusan, Pegasos auttoi häntä lennättämällä hänet selässään kotiin. Eräässä tarinassa Pegasoksen kerrotaan usein kantaneen salamoita Zeukselle. Iason
Koska Iason rikkoi lupauksensa rakastaa Medeiaa ikuisesti, hän menetti suosikkiasemansa Heran silmissä ja kuoli yksin ja onnettomana. Hän oli nukkumassa lahoavan "Argon" perässä, kun se kaatui hänen päälleen ja hän kuoli välittömästi. Hänen kuolintapansa johtui jumalten kirouksesta, joka oli langetettu hänen päällensä hänen rikottuaan lupauksensa Medeialle. Deion
Deion oli kreikkalaisessa mytologiassa Fokiin kuningas ja Aioloksen ja Enareten poika. Vaimonsa Diomedeen kanssa hän sai lapset Asteropeia, Ainetos, Aktor, Fylakos ja Kefalos. Veljensä Salmoneuksen kuoleman jälkeen hän otti hoiviinsa tämän tyttären Tyron ja antoi tämän myöhemmin puolisoksi Kretheukselle.