Milloin Työväen urheiluliitto perustettiin?
Suomen Työväen Urheiluliitto
TUL perustettiin 26. tammikuuta 1919 sisällissodan jälkimainingeissa. Järjestön ensimmäinen puheenjohtaja oli Eino Pekkala. Työväen urheiluseurat kuuluivat ennen vuoden 1918 sisällissotaa Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon, mutta SVUL erotti syksyllä 1918 seurat, jotka olivat osallistuneet sisällissotaan hävinneellä puolella tai jos yli puolet seuran jäsenistä oli tuomittu 'osanotosta kapinaan'.
Toimihenkilö
Insinööriliitto perustettiin vuonna 1919. Suomen Teollisuusvirkailijain Liitto hakeutui yhteistyöhön Suomen Virkamiesyhdistysten Liiton (myöhemmin Kunnallisvirkamiesliitto) kanssa ja perusti vuonna 1922 ensimmäisen toimihenkilöiden keskusjärjestön, Suomen Työn Yhtymän. Järjestö muutti nimensä Henkisen Työn Yhtymäksi (HTY) 1924. Henkisen Työn Keskusliitto (HTK) muodostettiin 1944 ja se vaihtoi nimensä Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitoksi (TVK) vuonna 1956. Ajatuksena oli virkamiesten ja toimihenkilöiden taloudellisten etujen valvominen. Työnjohtajat vierastivat teoreettisen koulutuksen saaneita teollisuusteknikoita ja perustivat Suomen Työnjohtajaliiton vuonna 1945. Liitot perustivat yhdessä Suomen Teknisten Toimihenkilöjärjestöjen Keskusliiton (STTK) vuonna 1946. Työväen Urheiluseurojen Keskusliitto
Ratkaisevaksi TUK:n synnylle muodostui kesällä 1959 pidetyn TUL:n XIV liittokouksen päätös sanoa irti kaikki yhteistoimintasopimukset SVUL:n erikoisliittojen kanssa. Oman keskusliiton avulla leskisläinen oppositio uskoi saavansa TUL:stä lisää seuroja, jotka kannattaisivat erikoisliittopohjaista yhteistyötä. Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue
Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue osallistui vuonna 1928 Moskovassa järjestettyihin ensimmäisiin Spartakiadeihin sekä vuosien 1925, 1931 ja 1937 työläisolympialaisten kesäkisoihin. Joukkueen Spartakiadeihin lähetetti TUL:n kommunistinen siipi, vastoin järjestön johdon määräyksiä. Kisoihin osallistuneet urheilijat ja toimihenkilöt erotettiin tapauksen vuoksi TUL:n jäsenyydestä, ja he perustivat vuonna 1929 lyhytaikaiseksi jääneen Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean. Osa Spartakiadien vuoksi erotetuista pelaajista siirtyi Suomen Palloliiton seuroihin. Emil Louhikko
Louhikko oli vapauduttuaan tammikuuhun 1926 saakka Suomen Ammattijärjestön sihteerinä mutta ristiriidat kommunistien kanssa saivat hänet eroamaan tehtävästä. Keväällä 1926 hän pääsi Suomen Kuljetustyöntekijäin liiton sihteeriksi mutta menetti paikan kommunistien ehdokkaalle kesällä 1927 järjestyssä äänestyksessä. Louhikko oli tämän jälkeen viipurilaisen Kansan Työ-lehden toimittajana 1927–1929 ja oli mukana valtaamassa Viipurin Työväenteatteria kommunisteilta. Hän ryhtyi sosialidemokraattien pyynnöstä valtaamaan takaisin ammattiyhdistysliikettä kommunisteilta jotka olivat vahvistaneet asemiaan 1920-luvun lopulla. Louhikon johdolla perustettiin 1929 Suomen Työläisliitto johon tuli mukaan joukko ammattiosastoja Louhikon toimiessa liiton sihteerinä ja vuonna 1930 perustettiin Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK jonka sihteerinä Louhikko oli vuoteen 1939 saakka. Työväen Urheiluseurojen Keskusliitto
TUK:n syntyyn vaikuttivat Työväen Urheiluliiton sisällä valinneet ristiriidat ja ennen kaikkea sosiaalidemokraattisen puolueen sisäiset valtataistelut. Ajankohdan kiistojen keskeinen henkilö oli silloinen TUL:n puheenjohtaja Väinö Leskinen, joka toimi samaan aikaan SDP:n puoluesihteerinä. Lähtölaukauksena TUK:n synnylle on pidetty tammikuussa 1952 käynnistynyttä tapahtumaketjua: erikoisliitot olisivat menettäneet valtansa ja sosiaalidemokraatit olisivat merkittävästi vahvistaneet urheilupoliittista asemaansa. Helsingin Jyry
Helsingin Jyry sai alkunsa Oulunkylän raviradalla 1890-luvun lopulta alkaen järjestetyistä Helsingin työväenyhdistyksen juoksukilpailuista, joiden osallistujat perustivat 22. elokuuta 1902 oman urheiluseuran työväenyhdistyksen alaosastoksi nimellä "Helsingin Työväenyhdistyksen Voimistelu- ja Urheiluseura Jyry". Perustava kokous järjestettiin työväenyhdistyksen tiloissa Helsingin Yrjönkadulla, jossa sen puheenjohtajana toimi "Työmies"-lehden päätoimittaja Edvard Valpas-Hänninen. Suomen ensimmäinen työläisille tarkoitettu urheiluseura Helsingin Ponnistus oli perustettu jo 1888, mutta vasta Jyryn myötä työläisurheiluun tulivat mukaan myös työväenliikkeen poliittiset tavoitteet sekä sosialistiset ihanteet. Seura hyväksyi jäsenikseen vain ammatillisesti järjestäytyneitä työläisiä. Sosialistinen urheiluinternationaali
Sosialistinen työläisurheiluinternationaali (, lyh. SASI) oli kansainvälinen urheilujärjestö, joka oli perustettu 1920 Luzernissa, Sveitsissä. Toimihenkilöunioni TU
Toimihenkilöunioni ry perustettiin Tampereen liittokokouksessa 18. toukokuuta 2001 neljän ammattiliiton fuusiona: Teknisten liitto (TL), Suomen Teollisuustoimihenkilöliitto (STL), Rakennusteknisten Ammattiliitto (RAL), tunnettu myös nimellä Rakennusmestarien Ammattiliitto RAL ry:nä ja Svenska Tekniska Funktionärsförbundet i Finland (STAF). Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin TL:n puheenjohtaja, kansanedustaja, koneteknikko, Ilkka Joenpalo (sd.); toiseksi puheenjohtajaksi STL:n puheenjohtaja, pirkkalalainen Helena Rissanen (sd.) ja liittovaltuuston puheenjohtajaksi Pirkko Kalttonen. Liittojen yhdistämistä edelsi TL:n ja STL:n 23. tammikuuta 1999 allekirjoittama yhdentymissopimus, jonka pohjana oli paitsi aikaisemmin perustettu Teollisuuden Toimihenkilöiden Neuvottelujärjestö (TNK), liittojen yhteiset työehtosopimusneuvottelut vuonna 1979 sekä aiesopimus yhdistymisestä vuonna 1997. RAL:n hallituksen esitys liittymiseksi suoraan Teknisten liittoon epäonnistui vuonna 1996, mutta tammikuussa 1999 RAL:n liittovaltuusto hyväksyi osaltaan yhdistymissopimuksen perustettavaan uuteen ammattiliittoon. Porin Työväenyhdistys
Porin Työväenyhdistyksen perustivat maaliskuussa 1887 myös sanomalehtimiehenä tunnettu opettaja Matti Kauppinen sekä kansakoulunopettaja Viktor Lehtonen. Se toimi aluksi porvarillisen wrightiläisen työväenliikkeen oppien mukaisesti, eikä harvoilla jäseninä olleilla työläisillä juurikaan ollut mahdollisuuksia vaikuttaa yhdistyksen asioihin. 1890-luvun aikana sosialistiset aatteet alkoivat kuitenkin valtaamaan alaa Suomen työväenyhdistyksissä. Porissa sitä edusti muun muassa työväenyhdistykseen puolisonsa Ellenin kanssa vuonna 1898 liittynyt suutari Yrjö Mäkelin, joka muutaman muun työläisaktiivin kanssa perusti yhdistyksen sisälle "Luuta"-nimisen salaseuran. Sen tarkoituksena oli kaapata työväenyhdistyksen johtopaikat porvareilta työläisten haltuun ja samalla muuttaa yhdistyksen linja sosialistiseksi. "Luudassa" oli hieman yli 20 jäsentä, jotka onnistuivatkin maaliskuussa 1899 valitsemaan Mäkelinin Porin Työväenyhdistyksen edustajaksi SDP:n edeltäjän Suomen Työväenpuolueen perustavaan kokoukseen, joka järjestettiin saman vuoden heinäkuussa Turussa. Urheilutoimittajain Liitto
Urheilutoimittajain Liitto on urheilutoimittajien koulutus- ja etujärjestö, joka on perustettu vuonna 1931 nimellä "Urheilutoimittajien kerho". Liittoon kuuluu 500 jäsentä ja paikallisyhdistysten kautta 910 jäsentä. Väinö Mikkola (urheilujohtaja)
Väinö Mikkola (18. joulukuuta 1888 – 29. heinäkuuta 1928) oli suomalainen sosialidemokraatti ja urheilujohtaja, joka toimi Työväen Urheiluliiton puheenjohtajana vuosina 1927–1928. Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea
Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea (TYK) oli suomalainen vuosina 1929–1930 toiminut urheilujärjestö, jossa vaikutti Työväen Urheiluliiton oppositio, sosialistit ja kommunistit. TYK muodostettiin, kun sosialidemokraattien hallitsema TUL alkoi erottaa kommunistijohtoisia seuroja keskusjärjestöstä vuosia kestäneen riitelyn jälkeen. Viranomaiset lakkauttivat TYK:n kesällä 1930. TYK:n puheenjohtajina toimivat Urho Lähteinen (1929), Tatu Uosikkinen (1929–1930) ja Otto Lasanen (1930). Metallityöväen Liitto
Metalliliiton edeltäjä Suomen rauta- ja metallityöntekijäin liitto (myöhemmin Suomen metallityöntekijäin liitto) perustettiin vuonna 1899. Se liittyi Suomen Ammattijärjestöön 1907 ja Kansainväliseen metallityöväen liittoon 1908. Vuonna 1921 kommunistit ja näiden liittolaiset (SSTP) saivat Metalliliitossa enemmistön. Sosialidemokraatit lähtivät järjestöstä vuonna 1929. Vanha järjestö lakkautettiin muiden SAJ:hin jääneiden liittojen tapaan vuonna 1930 ja sosiaalidemokraatit perustivat uuden vastaavan liiton. Otto Lasanen
Lasanen oli aktiivisesti mukana työväen urheiluliikkeessä, ja hän edusti seuraansa Jyryä Työväen urheiluliitossa. Vuonna 1929 Lasanen valittiin TUL:ssä oppositioon joutuneiden kommunistien perustaman Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean jäseneksi. Toukokuusta heinäkuuhun 1930 hän toimi TYK:n puheenjohtajana. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
SVUL perustettiin virallisesti 11. maaliskuuta 1906, mutta aikaisemminkin jo 1800-luvun loppupuolella oli ollut yrityksiä suomalaisen urheiluliiton perustamiseksi. Viktor Damm yritti perustaa suomenkielisen työväen urheiluliiton vuonna 1897 ja Ivar Wilskman yleisen kaksikielisen urheiluliiton vuonna 1899, mutta molemmat yritykset epäonnistuivat. Kesäkuussa 1900 Wilskmanin johdolla pidetyssä kokouksessa perustettiin suomenkielinen "Suomalainen Voimistelu- ja Urheiluliitto", mutta se ei saanut senaatin hyväksyntää, joten se joutui toimimaan epävirallisena. Liitto järjesti kuitenkin kaksi yleistä voimistelujuhlaa, 1900 Helsingissä ja 1903 Viipurissa. Liitto ei ollut niinkään kilpaurheilujärjestö, vaan se toimi yhdyssiteenä silloisille helsinkiläisille, tamperelaisille ja viipurilaisille urheiluseuroille. Nopeasti syntyi tarve määrittää kilpaurheilun säännöt ja oli myös halua saada liitosta kaksikielinen. Uuden liiton perustamisesta alettiin keskustella loppuvuodesta 1902. Vuoden 1905 suurlakko yhdisti kansaa sen verran, että Ivar Wilskman onnistui ajamaan läpi alkuperäisen ideansa kaksikielisestä liitosta. Alkuvuodesta 1906 suomenkielinen liitto lakkautettiin ja tilalle perustettiin kaksikielinen "Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto". Samalla kilpaurheilun asema vahvistui. Ammattiliitto
1890-luvulla työväenliikkeessä pääsi jyrkempi suunta vallalle, kun sosialistiset aatteet alkoivat saada ammattiyhdistyksiä yhä laajemmin haltuunsa. Suomessa työväenliike julistautui sosialistiseksi vuonna 1899, jolloin sen nuorsuomalaiset johtajat erosivat. Liikkeen tavoitteiden joukossa kuitenkin säilyi liberaalien vaatimuksia kuten yleinen ja yhtäläinen äänioikeus sekä yhdistymis-, kokoontumis-, lausunto- ja painovapaus. Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta
Toimintavuoden 1955 aikana 107 TUL:n jäsenseuraa liittyi jäseneksi Palloliittoon.. TUL ratkaisi liittokohtaisen mestaruutensa sekä jää- että jalkapallossa viimeistä kertaa, joskin jalkapallon TUL:n mestaruuksista alettiin jälleen pelata vuonna 1973. Jääpallossa SM-sarja yhdistettiin siten, että TUL:n mestari Oulun Työväen Palloilijat sai paikan ylimääräisenä joukkueena SPL:n mestaruussarjaan, muut TUL:n mestaruussarjan joukkueet sijoitettiin Suomensarjaan. Käytännössä kaikki Suomen jää- ja jalkapalloilevat seurat toimivat nyt yhden ja saman liiton alaisuudessa. Virallisesti yhteinen jalka- ja jääpalloliitto aloitti toimintansa vuoden 1956 alussa. Vuoden 1956 aikana 79 TUL-seuraa liittyi Palloliiton jäseneksi. Turun Weikot
Seura perustettiin vuonna 1912 nimellä Turun Työväenyhdistyksen Voimistelu ja Urheiluseura Veikot. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Oskari Vuoristo ja sihteeriksi Ernst Lähde. Turun raastuvanoikeus päätti lakkauttaa seuran 2.7.1930, jonka jälkeen toimintaa jatkettiin nimellä Turun Työväenyhdistyksen V- ja U-seura Auran Voima. Nimi lyhennettiin vuonna 1933 TTY:n V- ja U-seura Voimaksi. Vuoden 1947 vuosikokous päätti yksimielisesti lopettaa TTY:n V- ja U-seura Voima ry:n ja perustaa TTY:n V- ja U-seura Veikot ry:n, jolle siirrettiin Voiman omaisuus varoineen ja velkoineen. Vuonna 1958 seuran nimi TTY:n V- ja U-seura Veikot muuttui V- ja U-seura Turun Weikot ry:ksi. Näin virallistettiin irtautuminen Turun Työväenyhdistyksestä ja samalla seuran nimi kirjoitettiin ensi kertaa virallisesti tupla-W:llä. Vuonna 1972 nimeksi rekisteröitiin Urheiluseura Turun Weikot ry ja vuonna 1993 seuran nimi muuttui jälleen, kun se lyhennettiin nykyiseen muotoonsa Turun Weikot ry:ksi. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
TUL:nkin toiminta muuttui merkittävästi sodan jälkeen. Kommunistisen liikkeen tultua lailliseksi toimijaksi maanalaisen vaiheen jälkeen, sen kannattajat tulivat aktiivisti mukaan TUL:n toimintaan. TUL:n jäsenmäärän kasvu ja poliittisen vasemmiston kannatuksen kasvu aikaansaivat sen, että TUL irtisanoi syksyllä 1946 vuodesta 1940 voimassa olleen yhteistyösopimuksen. TUL:llä oli halu päästä vaikuttamaan SVUL:n alaisten erikoisliittojen siihen asti hoitamiin kansainvälisiin yhteyksiin. SVUL lajiliittoineen oli tilanteessa puolustuskannalla ja joutui antamaan myönnytyksiä TUL:lle. Maaliskuussa 1947 solmittu yhteistoimintasopimus toi keskusliittojen väliseksi uudeksi elimeksi yhteistoimintaneuvoston ja lajikohtaiseksi yhteistyövaliokunnat. Erikoisliittojen aiemmin hoitamat kansainvälisiä kilpailuja koskevat neuvottelut siirtyivät ao. lajikohtaisille valiokunnille. Osana yhteistyösopimusta sen alkuun kirjattiin osapuolien velvollisuus neuvotella myös valtakunnan liiton mahdollisuudesta. Yhteistyösopimus oli voimassa vuoden 1950 tammikuun puoliväliin saakka. Kuopion Työväen Uimarit
Kuopion Työväen Uimarit (KuTU) perustettiin vuonna 1966, ja samana vuonna se liittyi Työväen Urheiluliittoon (TUL:oon). Vuonna 2012 seuran nimi päätettiin muuttaa KUTU Triathloniksi. Seuran jäsenmäärä oli suurimmillaan 1970-luvulla, jolloin jäseniä oli merkitty rekisteriin yli 800. Vuonna 2016 seuran jäsenmäärä on noin 50. Kotkan Riento
Seura perustettiin vuoden 1905 suurlakon aikana syntyneen Kotkan punakaartin urheiluseuraksi vuonna 1906 nimellä "Kotkan Punaisen Kaartin Voimistelu- ja Urheiluseura Riento". Kotkan työväenyhdistyksen alaosastona toimineella seuralla oli muiden aikakauden työläisurheiluseurojen tapaan myös huvitoimikunta, jonka alaisuudessa toimivat muun muassa näytelmäjaosto sekä mieskuoro. Ensimmäisen maailmansodan alla vuonna 1913 seurassa oli 430 jäsentä. Osa Riennon voimistelijoista oli tuolloin liittynyt Kotkan Intoon. Vuoden 1918 sisällissodan aikana punakaartin riveissä taisteli Kotkan Riennon urheilijoista koottu komppania, joka Helsingin Jyryn urheilijoiden muodostaman Jyryn komppanian tavoin oli yksi punaisten eliittiosastoista. Sodan yhteydessä Riennon jäsenistä ainakin 20 kuoli taisteluissa, teloituksissa ja vankileireillä. Sodan jälkeen punaisten puolella taistelleet seurat erotettiin SVUL:n jäsenyydestä ja Riento liittyi vuonna 1919 perustettuun Työväen Urheiluliittoon. Lahden Työväen Palloilijat
Lahden Työväen Palloilijat (lyh. LTP ja vuodesta 1999 alkaen TP-Lahti) on lahtelainen urheiluseura. Se on rekisteröity yhdistykseksi vuonna 1980. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
SVUL sai ensimmäisen kunniapuheenjohtajan vuoden 1924 liittokokouksessa, jolloin liiton perustaja ja monivuotinen puheenjohtaja Ivar Wilskman nimittiin tähän kunniatehtävään. SVUL:n puheenjohtaja vaihtui jo aiemmin, kun Majantie pyysi eroa pääkaupungista muuton takia, hänen seuraajakseen valittiin Aksel Ek, yleisurheilutaustainen urheilumies, joka oli ollut SVUL:n järjestötyössä jo 1910-luvulta lähtien. Hän toimi tehtävässä vuoden 1925 loppuun ja uudelleen vuoden 1927 lopulta vuoden 1931 loppuun. Puheenjohtajana välillä 1925–1927 toimi voimistelunopettaja, suojeluskuntajärjestön kapteeni Kustaa Emil Levälahti. Levälahti vetäytyi liiton johdosta 1927, kun Lauri Pihkalan esitys olympialaisista poisjäämisestä vuonna 1928 hyväksyttiin SVUL:n liittohallituksessa. Olavi Suvanto
Suvanto kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin normaalilyseosta. Hän voitti TUL:n nuorten mestaruuden voimistelussa vuonna 1926 sekä 200 metrin rintauinnissa vuosina 1926 ja 1927. Hän pelasi 1920-luvulla pesäpalloa helsinkiläisessä Koiton Visassa ja oli myöhemmin perustamassa Työväen Mailapoikia vuonna 1932. Suvanto oli Työväen Maila-Poikien edustusjoukkueen valmentaja 1934–1937 ja seuran puheenjohtaja 1935–1937. Lisäksi hän pelasi jääpalloa piirin mestaruussarjoissa ja oli Helsingin Työväen Uimareiden puheenjohtaja vuodesta 1953. Vuosikymmenen lopussa Suvanto kuului pesäpalloilun yhteistoimintavaliokuntaan, joka pohti TUL:n ja Pesäpalloliiton välistä yhteistyötä. Vuonna 1940 Suvanto oli Itä–Länsi-ottelun tuomari, kun TUL:n pelaajat tulivat mukaan ensimmäistä kertaa. TUL:n liittotoimikuntaan Suvanto valittiin vuonna 1937 ja puheenjohtajaksi toukokuussa 1945. Urheiluopistosäätiö
Pajulahden urheiluopiston omistamiseksi lisäksi Urheiluopistosäätö myöntää tutkimusapurahoja ja valmennusapurahoja. Säätiö on perustettu 1952. Sen päätti perustaa Työväen urheiluliiton liittoneuvosto ja sille lahjoitettiin Työväen urheiluliiton omistama Pajulahden urheiluopisto ja myöhemmin suuri osa liiton muusta kiinteästä omaisuudesta. Perustamispäätöstä tukivat myös kommunistit. Säätiön perustamisen tarkoituksena oli alusta sosialidemokraattisen pyrkimys saattaa omistus sosialidemokraattien hallintaan liiton kommunistien valtapyrkimysten ja myös valvontapyrkimysten ulottumattomiin Suomen jalkapallon historia
Työväen urheiluliiton ja Palloliiton seurat yhdistyivät yhteiseksi sarjaksi vuonna 1948, vaikka TUL:in seurat eivät vielä liittyneetkään Palloliittoon. Helsinkiläisiä joukkueita oli SM-sarjassa silloin ennätykselliset 7. Sarja vakiintui 10–12 joukkueen kaksinkertaiseksi sarjaksi vuonna 1949, jollaisena se jatkui vuoteen 1978 saakka, ainoana poikkeuksena 14 joukkueen sarja 1971. Suomen urheilu
Suomen Valtakunnan Urheiluliitto SVUL toimi vuosina 1906–1994 suurimpana suomalaisen urheilun ja liikunnan kattojärjestönä. Siitä kehittyi noin 1,2 miljoonan henkilöjäsenen ja 4 300 jäsenseuran järjestö. Vuoden 1918 Suomen sisällissodan yhteydessä SVUL erotti kaikki ne seurat, joilla oli liian läheiset yhteydet punakaarteihin. Erotetut seurat perustivat Suomen Työväen Urheiluliiton. Työväen Urheiluliitosta eronneet tai erotetut seurat perustivat puolestaan vuonna 1959 Työväen Urheilusseurojen Keskusliiton (TUK). TUK yhdistyi takaisin TUL:iin vuonna 1979, sen jäsenseurat liittyivät joko SVUL:iin tai TUL:iin. Työläisolympialaiset
Työläisolympialaiset olivat Luzernissa 1920 perustetun Sosialistisen Työläisurheiluinternationaalin (SUI) () vuosina 1925, 1931 ja 1937 eri maiden työläisurheiluliittojen jäsenille järjestämät urheilukilpailut. Kilpaileva työläisurheilutapahtuma oli Moskovassa 1921 perustetun Punaisen Urheiluinternationaalin (PUI) () vuonna 1928 järjestämät spartakiadit. Myöhempiä, pienempiä työläisurheilutapahtumia ovat olleet mm. vuonna 1936 Barcelonassa järjestetyt Kansanolympialaiset, jotka Espanjan sisällissota keskeytti, ja Yhdysvalloissa samana vuonna järjestetyt kaksipäiväiset Työläisten Maailmankarnevaalit. Töölön Vesa
Töölön Woimistelu ja Urheiluseura Wesa syntyi lokakuun 6. päivä 1906 järjestetyssä kokouksessa. Perustajana oli Risto Mustonen, joka toimi myös seuran ensimmäisenä puheenjohtajana. Perustamispäätös virallistettiin seuraavana päivänä pidetyssä Töölön työväenyhdistyksen kokouksessa, jossa myös vahvistettiin seuran ensimmäiset säännöt. Ensimmäisinä urheilulajeina olivat paini, hiihto ja voimistelu. Myöhemmin lajivalikoimaan tulivat myös yleisurheilu, pyöräily, jalkapallo, jääpallo, jääkiekko, kaukalopallo, lentopallo ja golf. Vuonna Vesa pelasi myös TUL:n pesäpallosarjassa karsiutuen kuitenkin ensimmäisessä ottelussaan jatkosta. Suomen Työväenpuolueen perustava kokous
Suomen Työväenpuolueen perustava kokous pidettiin Turussa 17.–20. heinäkuuta 1899. Turun työväentalolle kokoontuneet työväenyhdistysten edustajat perustivat tuolloin Suomen Työväenpuolueen, eli nykyisen Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen edeltäjän. Yhdessä neljä vuotta myöhemmin järjestetyn Forssan kokouksen rinnalla sillä on käänteentekevä merkitys suomalaisen työväenliikkeen historiassa. Turun kokouksessa Suomen radikaali työväenluokka syrjäytti lopullisesti porvariston ja sivistyneistön työväenliikkeen johdosta. Se mahdollisti myös kohti sosialismia tapahtuneen aatteellisen siirtymisen. Laajoine organisaatioineen ja ohjelmineen Suomen Työväenpuolueesta tuli Suomen ensimmäinen nykyaikainen puoluejärjestö, joka edusti kokonaan uudenlaista laajoille kansankerroksille tarkoitettua puoluetyyppiä. Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)
Seura vietiin rekisteriin Työväen Palloilijat r.y.:nä 8. lokakuuta 1927, ja nimi rekisterissä vaihtui Kotkan Työväen Palloilijat ry:ksi 17. elokuuta 1965. Perustamisensa jälkeen seura liittyi Työväen Urheiluliittoon. Seura otti heti perustamisensa jälkeen peliasuksi vihreävalkopystyraitaisen, vihreäkauluksisen pelipaidan ja mustat housut. Nimilyhenne KTP alkoi yleistyä vasta 1930-luvulla. Ensimmäinen puheenjohtaja oli Axel Andersson, joka oli toiminut Riennossa pelaajana ja kapteenina. Hän oli viettänyt aiemmin Englannissa pari vuotta ja nähnyt Lontoossa jalkapallo-otteluita.
KTP ei voinut 1930-luvulla osallistua Suomen Palloliiton sarjoihin, vaan osallistui TUL:n omiin turnauksiin. TUL:n jalkapallomestaruudesta on oteltu 1920–1955 (mestaruutta ei jaettu 1941, 1942 ja 1944). KTP kerkesi saavuttaa vuosi 1955 mukaan lukien TUL:n mestaruuskilpailuista 7 kultaa, 2 hopeaa ja 3 pronssia. TUL:ssa aloitettiin jalkapallotoiminta uudelleen 1960–luvun alussa ja mestaruuskilpailut palasivat ohjelmaan 1973. 1959 sosialidemokraattien sisäinen hajaannus aiheutti TUK:n perustamisen. TUL:n johto ei hyväksynyt lajiliittojäsenyyttä lukuun ottamatta SVUL:n ulkopuolella ollutta palloliittoa, jonka kanssa oli tehty erillissopimus. Näin ollen SVUL:n erikoisliittoihin liittyneet seurat joutuivat TUL:n ulkopuolelle. KTP halusi jalkapalloilijoidensa ja koripalloilijoidensa saavan jatkaa entiseen tapaan – siksi se ei ollut enää halukas osallistumaan erilliseen TUL:n toimintaan, joten seura erotettiin TUL:sta vuoden 1959 lopulla ja KTP:sta tuli TUK-seura 22.4.1960. Kun TUK eheyttämisneuvottelujen jälkeen 1979 lakkautettiin, liittyi KTP useiden muiden seurojen tavoin takaisin TUL:oon. Vuoden 1979 jälkeen KTP on voittanut TUL Cupin kolme kertaa: 1981, 1983 ja 2008 (emoseurasta irtaantunut FC KooTeePee on voittanut kilpailun 3 kertaa 2004, 2005 ja 2012) . Toimittajaliitto
Toimittajaliitto oli suomalainen vasemmistolainen toimittajayhdistys. Järjestö perustettiin vuonna 1959 Työväen ja pienviljelijäin sosialidemokraattisen liiton lehden Päivän Sanomien ammattiyhdistysjaostoksi. 1970-luvun alussa Toimittajaliitto siirtyi Suomen kommunistisen puolueen taistolaisen opposition kannattajien käsiin, kun TPSL yhdistyi takaisin Suomen sosialidemokraattiseen puolueeseen. Yhdistys toimi 1980-luvulle asti. Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue
Parhaiten TUL:n joukkue menestyi vuoden 1925 työläisolympialaisissa, jossa se selviytyi loppuotteluun. Saksalaisen Arbeiter-Turn- und Sportbundin joukkuetta vastaan 40 000 katsojan edessä pelattu ottelu päättyi TUL:n häviöön maalein 2–0. Suomen Urheiluarkisto
Työväen Urheiluliiton sihteeri V. J. Kostiainen ehdotti ensimmäisenä urheiluarkiston ja -museon perustamista vuonna 1923. Perustamishankkeita jatkoi museon ensimmäinen hoitajana maisteri Toivo Okkola, joka keräsikin talteen aineistoa arkistoa varten. Kuitenkin, kun Suomen Urheilumuseosäätiö perustettiin 1938 ja Urheilumuseo ja -kirjasto avattiin vuosina 1943 ja 1946, siirtyi arkiston perustaminen tulevaisuuteen. Arkistoaineistoa kertyi kuitenkin museo- ja kirjastotoiminnan ohessa, ja etenkin urheilukirjaston perustajaksi tituleerattu Anni Collan keräsi myös arkistoaineistoa. TUL-lehti
TUL-lehden perustivat joulukuussa 1927 Työväen Urheiluliiton sosiaalidemokraatit, kun vuonna 1917 perustettu Työväen Urheilulehti oli jäänyt kommunistien omistaman osakeyhtiön haltuun. Sen julkaiseminen puolestaan kiellettiin vuonna 1930 säädettyjen kommunistilakien seurauksena, ja TUL-lehdestä tuli liiton ainoa julkaisu. Työväen Sivistysliitto
TSL:n sivistystyön malli haettiin aluksi Ruotsista, jossa toimi Arbetarnas Bildningsförbund -järjestö. Suomessakin sivistystyö sisälsi luentoja, joissa käsiteltiin kunnallistietoa, taloutta, kansainvälisiä kysymyksiä, sosialismia, ammattiyhdistysliikettä, sielutiedettä, siveysoppia ja kasvatusta. Työläiset perustivat TSL:n opintokerhoja ja sen kirjeopisto käynnisti etäopiskelun. Oma lehti "Työläisopiskelija" perustettiin välittämään tietoa liiton toiminnasta. SKDL ja SKP tulivat mukaan TSL:n toimintaan sotien jälkeen, mutta vuonna 1964 nämä perustivat oman Kansan Sivistystyön Liiton (KSL). 1970-luvulla TSL:n toiminta laajeni ennen kaikkea ammattiyhdistysten opintokerhojen ansiosta. Matti Ahde
Matti Ahde toimi valtion liikuntaneuvoston puheenjohtajana vuosina 1975–1977. Hänet valittiin vuonna 1977 Suomen Työväen Urheiluliiton (TUL) puheenjohtajaksi. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1995. Tänä aikana tapahtui TUL:n yhdistyminen 1978–1979 ja syksyllä 1993 vanhanmuotoisen TUL:n alasajo. TUL:n yhdistyessä palasivat lähes kaikki TUL:stä vuonna 1959 eronneet Työväen Urheiluseurojen Keskusliiton (TUK) seurat TUL:ään. Suomen urheilun eheytymisen seurauksena syksyllä 1993 SVUL ajettiin alas ja syntyi uusi keskusjärjestö Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU). Ahteen rooli Suomen urheilun eheytyksessä johti TUL:n säilymiseen, vaikkakaan ei enää entisenlaisena kilpaurheilun keskusjärjestönä. Ahde toimi TUL:n edustajana Suomen olympiakomiteassa varapuheenjohtajana 1979–1996 ja sen jälkeen Suomen olympiayhdistyksen valtuuskunnan puheenjohtajana vuosina 1996–2004. Porvoon Weikot
Kirjailijat K. Heiskanen ja O. Sneeki sekä Porvoon Työväenyhdistys perustivat 7.9.1902 jäsenistönsä keskuuteen voimistelu- ja urheiluseuran, jonka voimisteluharjoitukset alkoivat jo samana syksynä. Harjoituspaikkana toimi aluksi ruotsinkielisen lyseon voimistelusali. Työväenyhdistyksen oma talo valmistui vuonna 1915. Seuran alkuperäinen nimi oli "Porvoon Työväen Voimistelu- ja Urheiluseura". Vuonna 1910 seura nimettiin "Porvoon Työväen Voimistelu- ja Urheiluseura Weikoiksi". Myöhemmin lajivalikoima laajentui yleisurheilulla, painilla, hiihdolla ja pyöräilyllä. Vuonna 1911 Porvoon Weikot perusti alajaostot Hamariin ja kolme vuotta myöhemmin Kerkkooseen. Nykyisin nämä jaostot tunnetaan Hamarin Elona ja Kerkkoon Eskoina. Tampereen Pallo-Veikot
Tampereen Pallo-Veikkojen perustava kokous pidettiin 6. huhtikuuta 1930. Paikalle oli sapunut 28 aktiivipalloilijaa, jotka valitsivat keskuudestaan seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Olavi Vasaman. Pallo-Veikkojen perustajat olivat taustaltaan työväkeä ja seura päätti heti perustavassa kokouksessa liittyä Työväen Urheiluliittoon. Historiansa ensimmäisessä ottelussa TPV kaatoi paikalliskilpailija Tampereen Kisa-Toverit Pyynikin kentällä maalein 2-1. TPV:stä tuli nopeasti TUL:n sarjojen kestomenestyjä. Ensimmäinen liiton mestaruus tuli vuonna 1932, jolloin loppuottelussa kaatui Helsingin Kullervo. Vuonna 1946 seura juhli jo kuudetta TUL:n mestaruuttaan. Kyseisen vuoden Suomen mestaruus ratkaistiin SPL:n ja TUL:n mestareiden loppuottelussa. Vaasan IFK osoittautui kuitenkin liian vahvaksi paras kolmesta-järjestelmällä pelatussa ottelusarjassa. Vuosi 1946 oli seuralle menestyksekäs, sillä A-pojat voittivat SM-kultaa. Kunta-alan ammattiliitto KTV
Järjestö perustettiin vuonna 1931 Helsingissä nimellä Suomen kunnantyöntekijäin liitto (SKL). Vuonna 1958 nimeksi vaihdettiin Kunnallisten työntekijäin ja viranhaltijain liitto (KTV) ja vuonna 1991 Kunta-alan ammattiliitto KTV. KTV kuului Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon vuosina 1931–1962 ja Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöön 1969–2005. KTV:n jäsenlehti oli vuosina 1956–2005 ilmestynyt "Kunta ja Me" (). Liittofuusion yhteydessä lehti yhdistyi uuteen Motiivi-nimiseen julkaisuun. Porin Pyrintö
Seura toimi alkuvuodet Suomen Valtakunnan Urheiluliiton alaisuudessa. Vuonna 1919 seura liittyi vasta perustettuun Työväen Urheiluliittoon. Samana vuonna Pyrintö oli mukana perustamassa ä yhdessä kahden muun seuran kanssa. Työväenliitto
Työväenliitto (vuoteen 1909 saakka Suomalainen Työväenliitto, vuodesta 1912 lähtien Iltalehti) oli Helsingissä vuosina 1907–1913 ilmestynyt sanomalehti. Pihlavan Työväen Urheilijat
PTU eli Pihlavan Työväen Urheilijat ry on vuonna 1931 perustettu Porin Pihlavassa toimiva urheiluseura. Rautatieläisten Liitto
Rautatieläisten liitto muodostettiin vuonna 1930, mutta rautatieläisillä on ollut itsenäistä toimintaa jo vuodesta 1906 alkaen. Suomen Rautatieläisten Liitto lakkautettiin sisällissodan jälkeen 1918. Sitä seurasivat Suomen Rautatieläisten Ammattiliitto (1920–1926) ja Suomen Rautateiden Työntekijäin Liitto (1926–1930), joka lakkautettiin keskusjärjestö SAJ:n ja monien muiden liittojen tavoin. Uusi Suomen Rautatieläisten Liitto (SRL) perustettiin vuonna 1930 ja se liittyi Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon. SRL liittyi Kansainväliseen kuljetustyöväen liittoon 1931. Ensimmäinen liiton ja Rautatiehallituksen välinen työehtosopimus solmittiin vuonna 1945. 1960-luvulla liiton ohella toimi uuteen SAJ:hin kuulunut Rautatieläisten Ammattiyhdistysten Liitto. Karhulan Veikot
Seura perustettiin nimellä Kymin Veikot Kymin kunnassa vuonna 1908 alun perin Kymin työväenyhdistyksen alaosastoksi. Alkuaikojen lajivalikoimaan kuuluivat voimistelu, paini, hiihto ja yleisurheilu. Suomen sisällissodan jälkeen SVUL erotti Veikot, kuten kaikki muutkin työläisurheiluseurat jäsenyydestään ja seura liittyi Työväen Urheiluliittoon 1919. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
Eheytymisessä oli ensi vaiheessa vuoden 1990 lopulla keskeisenä hahmona Carl-Olaf Homén, jonka johdolla saatiin ensimmäinen työryhmäehdotus uudesta yhteisestä keskusjärjestöstä. Toinen olennainen henkilö ehetystoiminnassa oli valtion liikuntaneuvoston puheenjohtaja valtioneuvos Harri Holkeri. Hän ilmoitti, että Suomen urheilun päällekkäisyydet pitää lakkauttaa. Välineenä hänellä oli ns. pyöreän pöydän neuvottelut. Tammikuussa 1992 otettiin pitkä askel uuteen yhteisöön. Silloin 86 valtionapua saavaa urheilujärjestöä allekirjoitti Holkerin esittelemän yhdentymisen aiesopimuksen. TUL ei halunnut osallistua neuvotteluihin, joissa suunniteltiin sen lakkauttamista tai yhdistämistä SVUL:ään. Lisäksi se halusi lisäselvyyttä SVUL:n taloussotkuista. Talousasioiden selvittämiseksi valtioneuvosto nimitti keväällä 1993 selvitysmieheksi Hiihtoliiton silloisen puheenjohtajan Eino Petäjäniemen. Sen mukaan Veikkauksen säästövaroista SVUL:n lajiliitot, Suomen urheiluopisto Vierumäellä ja TUL saivat yhteensä 27,9 miljoonaa markkaa. Näin SVUL vältti konkurssin., Urheilun uusi yhteisö "Suomen Liikunta ja Urheilu (SLU)" perustettiin 16. marraskuuta 1993. SVUL jäi uuden yhteisön ulkopuolelle ja päätti omassa liittokokouksessaan 19. joulukuuta 1993 aloittaa SVUL:n alasajon maaliskuun loppuun 1994 mennessä. Samassa tilaisuudessa pitkäaikainen SVUL:n puheenjohtaja Jukka Uunila luopui tehtävästään. Kuopion Työväen Uimarit
Työ­läis­uima­seu­ran syn­tyä Kuo­pi­os­sa edis­ti se, että 1960-lu­vul­la po­liit­ti­nen va­sem­mis­to oli saa­nut Kuo­pi­os­sa van­kan si­jan kun­nal­lis­hal­lin­nos­sa. Va­sem­mis­ton nou­su, kun­to­lii­kun­nan esiin­mars­si ja lo­pul­ta tie­to uima­hal­lin val­mis­tu­mi­ses­ta joh­ti­vat sii­hen, että jouk­ko työ­läis­ur­hei­lu­aat­teen omak­su­nei­ta keski-ikäi­siä mie­hiä ja nai­sia päät­ti pe­rus­taa Työ­väen Ur­hei­lu­liit­toon liit­ty­neen Kuo­pi­on Työ­väen Ui­ma­rit (KuTU). Seu­ran toi­min­nal­li­ses­sa elii­tis­sä oli yli­o­pis­tos­sa kou­lut­tau­tu­nei­ta, mut­ta pää­a­si­al­li­ses­ti joh­dos­sa ja aikuisjäsenistössä oli palk­ka­työ­vä­es­töä. Seu­raan liit­tyi aluk­si run­saas­ti lap­sia ja nuo­ria, mut­ta yh­tei­söä ri­kas­tut­ti san­koin jou­koin myös am­mat­ti­yh­dis­tys­väki. Äänekosken Huima
Seura syntyi työväen urheilun yleisseuraksi paperiteollisuustaajamaan vuonna 1904. Seuran lippuun ommeltiin tunnus "Eläköön urheilu". Kansalaissodan synnyttämässä kahtiajaossa Huima liittyi Työväen urheiluliittoon, jossa oli alkuvuosikymmeninä voimakasta poliittista kuohuntaa. Yhtenä huolenaiheena oli kärkipään urheilijoiden siirtyminen "porvariliittoon". Niinpä seuran vuosikertomuksessa 1924 korostettiin, että "Jokaisella seuran jäsenellä tulee olla velvollisuuden tunto seuraansa kohtaan. Jos ristiriitaisuus ja oman voiton pyynti jatkuu, kulkee seura auttamattomasti rappeutumista kohti." Seura osoittikin voimaansa esimerkiksi vahvalla panoksella TUL:n ensimmäisiin liittojuhliin 1927. Jäseniä seuralla oli noin 300 ja sen piiriin sisältyi monipuolisesti eri lajeja, varsinkin paini ja voimistelu. Vahvana TUL:n kilpaveljenä oli naapuriseura Suolahden Urho. Shakki Suomessa
Suomen Shakkiliitto ja Työväen Shakkiliitto perustivat aluksi sotien jälkeen 1946 Yhteistoimikunnan (YTK), minkä tarkoitus oli yhdistää shakkitoiminta Suomessa. Vuonna 1948 perustettiin, Suomen Keskusshakkiliitto, joka lähinnä vastasi siitä alkaen Suomen mestaruuskilpailuista ja edustuspelaajien valinnasta. Liitot kuitenkin jatkoivat muun muassa omien mestaruuskilpailujen järjestämistä – "porvarillinen" SSL ja työväen TShL. 1981 shakki tunnustettiin Suomessa urheiluksi. Suomen työväen vasemmistoryhmä
Vasemmistoryhmä oli aktiivisesti mukana myös Työväen urheiluliiton linjataisteluissa. Kun sosialidemokraatit ottivat TUL:n hallintaansa ja alkoivat erottaa vasemmistoseuroja, perustettiin loppuvuonna 1929 Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea, johon sosialistit menivät mukaan. Toisin kuin TYK:ta hallinnut SKP, sosialistit kannattivat komitean muuntamista uudeksi liitoksi. Aiheesta käytiin kiihkeää keskustelua Suomen Työmiehen ja TYK:n Työväen Urheilulehden välillä. TUL-lehti
TUL-lehti on Työväen Urheiluliiton julkaisema suomalainen urheilulehti. Lehti ilmestyi painettuna vuosien 1927 ja 2012 välillä. Vuonna 2012 lehden julkaisu paperilla lopetettiin ja lehti muuttui TUL-aviisi nimiseksi verkkolehdeksi. TUL-lehti painottuu huippu-urheilun sijasta seura- ja nuorisotoimintaan sekä kuntoliikuntaan. Lehti kertoo lisäksi TUL:n seuroja edustavista urheilijoista sekä urheilupolitiikasta. Kaikki Työväen Urheiluliiton tiedotukseen liittyvä materiaali on keskitetty lehteen. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
Sopimukseton tilanne oli hankala sen vuoksi, että edessä oli olympiavuosi 1960 eli Squaw Valleyn talviolympialaiset ja Rooman kesäolympialaiset. Neuvotteluissa päästiin joulukuussa 1959 siihen, että TUL:n urheilijoita varten perustettiin "Olympia-60"-niminen seura, johon liittyvät olympiaehdokkaat ja seura edelleen tarvittaviin lajiliittoihin. Tämän mukaisesti Squaw Valleyn kisoissa kilpaili TUL:stä pikaluistelija Juhani Järvinen. SVUL:n lajiliittojen asenne tiukentui vielä, kun TUK perustettiin ja sen jäsenseurat liittyivät SVUL:n lajiliittoihin ja Palloliittoon. Rooman kisoja ajatellen lajiliitot vaativat, että Olympia-60 liittyy lajiliittoihin. TUL ei tätä hyväksynyt, vaan halusi katsastusten kautta olympialaisiin valitut liittyvän Olympia-60:n kautta lajiliittoon. Tilanne ajatui umpikujaan, koska yhteisiä katsastuksia ei saatu järjestettyä. SVUL:n lajiliitoista tiukinta linjaa vetivät paini puheenjohtajanaan Arvo Himberg ja voimistelu puheenjohtajanaan Erkki Palolampi. Entisenä urheilujohtajana presidentti Kekkonen pani arvovaltansa asian ratkaisemiseksi vielä kesällä 1960 kutsumalla SVUL:n johtajat sovintoneuvotteluun, mutta SVUL:n lajiliitot hylkäsivät presidentin sovintoesityksen. Jyryn komppania
Jyryn komppania oli ”valiojoukko”, johon otettiin vain parhaiksi katsottuja ”A-luokan" miehiä. Vastaavia koottiin myös muutamasta muusta työläisurheiluseurasta, kuten Kotkan Riennosta, mutta tapa ei ollut kovin yleinen. Muiden urheiluseurojen komppaniat eivät myöskään nousseet yhtä kuuluisiksi kuin Jyryn komppania, joka sai osoittamansa urheuden johdosta erikoisluvan ommella seuran merkin punaiseen käsivarsinauhaansa. Sisällissodan jälkeen SVUL erotti jäsenyydestään Jyryn sekä kaikki muut punaisten puolella sotaan osallistuneet seurat, mikä puolestaan johti Työväen Urheiluliiton perustamiseen. Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue
Työläisolympialaisten ja spartakiadien lisäksi TUL:n jalkapallojoukkue pelasi lukuisia ”liitto-otteluiksi” kutsuttuja otteluita ulkomaalaisia joukkueita vastaan. Toukokuussa 1939 solmitun yhteistoimintasopimuksen jälkeen TUL:n joukkue kohtasi liitto-otteluissa säännöllisesti myös Suomen Palloliiton joukkueen. Otteluita pelattiin myös B-joukkueilla. Ulkomaalaiset vastustajat olivat Neuvostoliittoa lukuun ottamatta työläisurheiluliittojen joukkueita. Myös Neuvostoliiton jalkapallomaajoukkueen sijasta vastustajana oli usein joku paikallinen joukkue. Uotilan Työväen Urheilijat
Uotilan Työväen Urheilijat ry (lyh. UTU) on vuonna 1945 perustettu ja vuonna 1946 rekisteröity raumalainen urheiluseura. Se toimii Uotilan kaupunginosassa, joka on entisen Rauman maalaiskunnan keskus. Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta
Huhtikuussa 1940 Helsingin olympiakisojen järjestämisestä oli luovuttava. SVUL, TUL ja Palloliitto päättivät jo toukokuussa järjestää yhteiset muistokisat talvisodassa kaatuneiden urheilijoiden kunniaksi. Kisoja kutsuttiin epävirallisesti "kotiolympialaisiksi" ja ne avattiin samana päivänä, 20.7.1940, jolloin olympiakisojen olisi pitänyt alkaa. Jalkapallossa käytiin kaksi ottelua: Kotkan Työväen Palloilijat hävisi Palloliiton mestarille TPS:lle 1–3 ja Kullervo HJK:lle 2–6. Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta
Vuoden 1945 lopussa TUL sanoi yhteistoimintasopimuksen irti, mutta se uusittiin 27.4.1946. Liitot asetettiin nyt tasavertaiseen asemaan maaotteluiden järjestämisessä ja yhteistoimintavaliokunnan puheenjohtajan valinnassa, kun nämä aiemmin olivat kuuluneet yksin SPL:lle. TUL tunnusti SPL:n yksinoikeuden edustaa Suomea FIFA:ssa. TUL:n maaottelupelaajat kuuluivat sen vuoksi muodollisesti SPL:oon tätä tarkoitusta varten erikseen perustetun seuran, Pallo –39:n kautta. Seuran nimi viittaa yhteistoiminnan alkamiseen vuonna 1939. Vuoden 1946 Suomen mestaruus ratkaistiin siten, että liittojen mestarit pelasivat kaksoisottelun ts. kerran kummankin kotikentällä. Koska voitot menivät tasan (maalieroa ei huomioitu) tarvittiin kolmas ottelu puolueettomalla kentällä mestaruuden ratkaisemiseksi. Vuoden 1947 kilpailuun Suomen mestaruudesta, jonka liitot järjestivät yhteisesti, kelpuutettiin kummankin liiton kaksi parasta joukkuetta. Jääpallossa otettiin käyttöön liiton mestareiden välinen SM-ottelu, jota käytäntöä jatkettiin aina vuoteen 1953 saakka. Yhteisissä SM-kilpailuissa TUL:n jääpallojoukkueet olivat käväisseet vuosina 1944 ja 1945. Karkkilan Urheilijat
Seuran historia ulottuu vuoteen 1950, jolloin paikkakunnan työväestön urheiluelämä oli jakaantunut kahtia poliittisten syiden takia. Jakaantumisen seurauksena oli perustettu Karkkilan Sisu ja Karkkilan Työväen Urheilijat eli KTU, molemmat aktiivisesti toimivia urheiluseuroja. Halua seurojen yhdistämiseen kuitenkin oli ja yhteiset urheilutapahtumat tasoittivat tietä. Paikkakunnalla toimiva Karkkilan Metallityöväen Ammattiosasto oli muun muassa jo 1964 vedonnut molempiin osapuoliin osapuolijaon lopettamiseksi ja voimavarojen yhdistämiseksi. Suomen Lyseoiden Urheilijat
Suomen Lyseoiden Urheilijat oli vuonna 1899 Ivar Wilskmanin perustama Suomen ensimmäinen koulu-urheilujärjestö. SLU:n toiminta lakkasi 1926, kun perustettiin Suomen Oppikoulujen Urheiluliitto, SOU. Työtä koululiikunnan hyväksi jatkaa nykyisin Koululiikuntaliitto, johon SOU sulautui 1973. Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea
Kansainväliset tekijät olivat keskeinen osa TUL:n riitelyä. TUL kuului kansainväliseen Sosialistiseen urheiluinternationaaliin (SUI). TYK puolestaan noudatti kommunistijohtoisen Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) poliittisia linjauksia, ja sen seurojen urheilijat osallistuivat PUI:n kansainvälisiin kilpailuihin. SUI:n ja PUI:n välit viilenivät 1920-luvun lopussa ja suhteiden kärjistyminen vaikutti työväen urheiluliikkeeseen kaikissa maissa. SUI läheni kansainvälistä sosialidemokraattista liikettä ja Kominternin ”kolmannen kauden” (1928–1935) jyrkkä taktiikka määritteli PUI:n kannat. PUI:n mukaan SUI oli sosiaalifasistinen järjestö. Molemmat internationaalit olivat erittäin kiinnostuneita TUL:stä, koska se oli varsin suuri järjestö moniin muihin työläisurheiluliittoihin verrattuna. Arvi E. Heiskanen
Työväen Urheiluliiton toiminnassa Heiskanen oli mukana 1920-luvulta alkaen. Hän pelasi myös pesäpalloa Helsingin Kullervon joukkueessa, jossa voitti TUL:n mestaruuden vuosina ja . TUL:n liittotoimikuntaan Heiskanen valittiin ensimmäistä kertaa vuonna 1934 ja kolme vuotta myöhemmin hänet valittiin järjestön varapuheenjohtajaksi. Palattuaan sodasta syksyllä 1944, Heiskanen toimi TUL:n puheenjohtajana toukokuuhun 1945 saakka, kun Urho Rinne oli joutunut jättämään tehtävän vakavan sairauden johdosta. Kuopion jalkapallo
Työväen Urheiluliitto (TUL) perustettiin 26. tammikuuta 1919. Jalkapallo ei ollut alussa liiton ohjelmassa; jalkapallojaosto perustettiin 16.10. 1919. Työväen Urheiluseurojen Keskusliitto
Vuoteen 1963 mennessä suurin osa TUL:stä erotetuista ja eronneista 115 seurasta liittyi TUK:hon. Vuonna 1968 TUK ilmoitti jäsenmääräkseen noin 67 000. Valtion rahanjakoon TUK pääsi mukaan vuonna 1961. Ola Fogelberg
Fogelberg ei halunnut ammattiurheilijaksi, ja hän lopetti menestyksekkään urheilu-uransa 21-vuotiaana, vuonna 1915. Hän pysyi kuitenkin urheilumaailman luottamustehtävissä. Vuonna 1919 perustetun Suomen Työväen Urheiluliiton lippu ja tunnuskuva olivat Fogelbergin suunnittelemia, ja hän toimi myös liiton julkaiseman "Työväen Urheilulehden" ensimmäisenä päätoimittajana. Hän oli myös toimitsijana kaksissa Sosialistisen Työläisurheiluinternationaalin järjestämissä työläisolympialaisissa: Prahan epävirallisissa kisoissa 1921 sekä ensimmäisissä virallisissa työläisolympialaissa Frankfurt am Mainissa 1925. Ola Fogelberg edusti Helsingin Jyryä. Jokioisten Koetus
Seuran toiminta laajeni vuonna 1907 kun talviurheilulajeista hiihto tuli mukaan lajivalikoimaan kilpailujen myötä. Vuonna 1914 Koetukseen perustettiin myös naisjaosto. Sisällissodan myötä työväentaustainen seura erotettiin vuonna 1918 Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitosta johtuen seuran jäsenistön osallisuudesta punakaartin toimintaan. Tästä syystä seura liittyikin vuonna 1919 perustettuun Työväen Urheiluliittoon. Seuralle perustettin nuoriso-osasto vuonna 1927 ja seura järjesti ensimmäiset kansallisen tason yleisurheilukilpailut vuonna 1936. Helsingin olympialaisiin 1952 Koetuksesta osallistui viisi urheilijaa. Hyvinkään Urheilutoverit
Hyvinkään Urheilutoverit (HUT) on vuonna 1903 Viipurissa perustettu hyvinkääläinen voimistelu- ja urheiluseura, joka kuuluu Työväen Urheiluliittoon. HUT on vanhin hyvinkääläinen edelleen toimiva urheiluseura. Seuran aikaisemmat nimet ovat Talikkalan Toverit ja Viipurin Toverit (vuoteen 1951) Kemin Into
Seuran kuului aina vuoteen 1918 asti SVUL:ään jäsenseurana, mutta Suomen sisällissodan jälkeen perustetusta Tyoväen Urheiluliitosta (TUL) tuli seuran keskusjärjestö vuodesta 1919 alkaen. Into kuului 1920-luvun lopulla TUL:ssä sosiaalidemokraattijohtoisen liiton oppositioon, jonka vuoksi seura erotettiin TUL:stä 1928. Seura kuului syksyllä 1929 perustetun Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean (TYK) alaisuuteen, jonka toiminta lakkautettiin syksyllä 1930 viranomaisten toimesta. Näin myös jäsenseurojen, kuten Innonkin, toiminta lakkautettiin. Suomen Sotilasurheiluliitto
Keväällä 1967 puolustusvoimien komentaja, kenraaliluutnantti Yrjö Keinonen nimesi toimikunnan pohtimaan liiton perustamista. Toimikunnan ehdotuksesta urheilutoimikunnat lakkautettiin ja tilalle perustettiin varuskunnalliset rekisteröidyt urheiluseurat. Toivo J. Kuukkanen
Poliittisen uransa T.J. Kuukkanen aloitti Suomen Työläisliitossa (STL) toimimalla syksyllä 1929 perustetun metallityöläisten jaoston liittotoimikunnan jäsenenä. Tässä ominaisuudessa hänestä tuli myös SAK:n perustajajäsen; hän kuului uuden keskusjärjestön perustavaan valiokuntaan. Kuukkanen toimi SML:n edustajana Työväen Sivistysliitossa 1951–1959, Lomaliitossa 1953 ja Työväen matkailuliitossa 1952–1959. Karkkilan Urheilijat
Vuoden 1968 alussa Työväen Urheiluliiton Uudenmaan piirin puheenjohtaja, karkkilalainen Risto Lindfors, teki aloitteen molemmille osapuolille yhteisestä neuvottelutilaisuudesta. Kokoontuminen johti toimikunnan perustamiseen, jossa molemmat osapuolet olivat edustettuina. Asetettu toimikunta valmisteli asiaa kevään ajan ja toukokuussa järjestettiin kilpailu perustettavan urheiluseuran nimestä. Seuran perustava kokous pidettiin 13. kesäkuuta 1968 ja pidetyssä kokouksessa äänestettiin uuden seuran nimestä. Yli puolet annetuista äänistä kannatti nimeä Karkkilan Urheilijat ja näin uusi urheiluseura oli saanut nimensä. Lisäyksityiskohtana mainittakoon, ettei voittanut nimiehdotus ollut nimikilpailussa edes ehdolla eli valittua nimeä ei kukaan ollut kilpailun kautta edes ehdottanut. Työväen Urheilulehti
"Työväen Urheilulehden" syntymisen jälkeen työläisurheiluliiton perustaminen nousi jälleen esille, mutta jäi kuitenkin toteutumatta vuoden 1917 levottomuuksien ja tammikuussa 1918 puhjenneen sisällissodan vuoksi. Suomen Työväen Urheiluliitto perustettiin vasta tammikuussa 1919, kun SVUL oli erottanut jäsenyydetään kaikki punaisten puolella taistelleet seurat ja urheilijat. "Työväen Urheilulehdestä" tuli uuden liiton äänenkannattaja, mutta sen julkaisijana säilyi edelleen osakeyhtiö. 1920-luvun kuluessa TUL:ssa puhkesi sosialidemokraattien ja kommunistien välinen valtataistelu, joka lopulta vuoden 1927 liittokokouksessa päättyi sosialidemokraattien voittoon. "Työväen Urheilulehti Osakeyhtiö" oli kuitenkin kommunistien hallussa, eivätkä sosialidemokraatit yrityksistään huolimatta saaneet sitä haltuunsa, vaikka vuoden 1927 liittokokouksessa tehtiinkin päätös lehtiyhtiön lakkauttamisesta ja lehden ottamisesta liiton julkaistavaksi vuoden 1928 alusta lähtien. Osakeyhtiön kommunistienemmistöinen johtokunta teki päätöksen jatkaa lehden julkaisemista, jonka seurauksena sosialidemokraatit päättivät marraskuussa 1927 perustaa oman "TUL-lehden". Lehdet ilmestyivät rinnakkain kahden ja puolen vuoden ajan, kunnes "Työväen Urheilulehti" lakkautettiin tammikuussa 1930 voimaantulleiden kommunistilakien nojalla. Suomen kuntoliikuntaliitto
Suomen Kuntourheiluliitosta Kuntoliikuntaliitoksi nimensä vuonna 2005 vaihtanut liitto perustettiin vuonna 1961 edistämään seurojen kuntoliikuntatoimintaa. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Heikki Klemola. Samoihin aikoihin syntyi myös muita liikuntajärjestöjä, kuten Työväen Urheiluliiton kuntoliikuntajärjestö vuonna 1960 sekä ruotsalaisten Konditionsfrämjandet vuonna 1962. Vartsala
Vartsalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906 ja kylään rakennettiin työväentalo vuonna 1916. Kylän oma urheiluseura Vartsalan Sauva perustettiin 1920 ja se toimi aluksi työväenyhdistyksen alaisena, sittemmin itsenäisenä. Shakki Suomessa
Suomen shakkitoiminnasta vastasi aluksi Suomen Shakkiliitto (SSL, perustettu 1922). 1920- ja 1930-luvuilla shakkielämä laajeni voimakkaasti ja kansainvälistyi. Työväen Shakkiliitto (TShL) perustettiin 1934 ja tehtäväshakille antautuneiden Suomen Tehtäväniekat 1935. Shakkiolympialaiset 1952 järjestettiin Helsingissä. Nykyinen Kirjeshakkiliitto perustettiin 1961, Eino Heilimon toimiessa ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1968. Sortavalan Ponnistus
Sortavalan Ponnistus oli vuonna 1904 Sortavalassa Työväenyhdistyksen aloitteesta perustettu urheilun yleisseura. Seuran perustava kokous pidettiin 6. marraskuuta 1904. Seura kuului aluksi SVUL:n Viipurin ja vuodesta 1910 uuteen Itä-Karjalan piiriin. Työväenyhdistyksen alaisuudesta seura erosi vuonna 1911. Työväen Urheiluliiton jäseneksi seura tuli 11. joulukuuta 1919. Seura on rekisteröity 8. tammikuuta 1921. Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue
Suomalainen urheiluelämä oli vuoden 1918 sisällissodan jälkeen jakautunut kahtia, kun Suomen Valtakunnan Urheiluliitto (SVUL) erotti jäsenyydestään vasemmistolaiset työväen urheiluseurat. Ne perustivat Työväen Urheiluliiton vuonna 1919. TUL:n seuroihin kuuluneet urheilijat olivat sivussa muun muassa Olympialaisista, koska urheilijat niihin valitsi ja lähetti SVUL. Työväen Urheiluliitto puolestaan teki yhteistyötä eri maiden työläisurheiluliittojen kanssa Sosialistinen urheiluinternationaalin kautta. Se järjesti muun muassa kuudet kansainväliset työläisolympialaiset vuosien 1925 ja 1937 välillä. TUL harrasti kilpailutoimintaa myös Neuvostoliiton johtaman Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) kanssa. Työväenmusiikki
Työväen musiikkikulttuurin vaalijana on Tampereella toimiva, vuonna 1920 perustettu Suomen Työväen Musiikkiliitto (STM). Liitto julkaisee "Työväen Sävel" -lehteä (perustettu vuonna 1926, aiempi nimi "Työväen Musiikkilehti") ja järjestää leirejä ja koulutustilaisuuksia laulajille ja soittajille. STM:n puheenjohtajana toimii nykyisin Jaana Palanterä ja sen kunniapuheenjohtajana on entinen kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila (SDP). Työväen Mailapojat
Työväen Mailapojat on helsinkiläinen urheiluseura. Vuonna 1932 perustetun seuran lajeina ovat keilailu, koripallo sekä maahockey. Seura oli alusta lähtien Työväen Urheiluliiton jäsen, mutta erotettiin siitä 13.9.1956 osana TUL:n sisäisiä välien selvittelyjä. Seura liittyi 1959 perustettuun Työväen Urheiluseurojen Keskusliittoon (TUK), oltuaan jo 25.7.1956 perustamassa sen edeltäjää, Urheilun Tuki -säätiötä. Seura liittyi myös erillisiin lajiliittoihin mm. 15.11.1956 Suomen Pöytätennisliittoon, 16.11.1956 Suomen Koripalloliittoon ja 4.5.1957 Suomen Pesäpalloliittoon. Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitea
Liittokokouksen jälkeen TUL alkoi antaa lisää varoituksia ja kilpailukieltoja kommunistiurheilijoille ja -seuroille. Helsingin Jyry erotettiin TUL:stä elokuussa 1929. Vasemmiston hallitsemat seurat jatkoivat toimintaansa entiseen tapaan. Opposition seurojen kesken järjestettiin kilpailuja, joihin osallistuneet TUL puolestaan erotti jäsenyydestään. Heinäkuuhun 1930 mennessä liitosta oli erotettu 92 seuraa. Lisäksi 80 seuraa poistettiin rekisteristä ”toimintansa lopettaneina”. Näihin seuroihin kuului yhteensä 14 000 henkilöä eli noin puolet TUL:n jäsenkunnasta. Monien piirien alueella TUL:stä sai lähteä enemmistö seuroista, ja erotettujen joukossa olivat lähes kaikki suurten kaupunkien vanhat työväen urheiluseurat. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
Suomen Valtakunnan Urheiluliitto SVUL ry (lyhenne SVUL) toimi vuosina 1906–1994 suurimpana suomalaisen urheilun ja liikunnan kattojärjestönä, jonka seuraaja Suomen Liikunta ja Urheilu perustettiin vuonna 1993. SVUL perustettiin nimellä Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto, jota nimeä SVUL-lyhenne merkitsi aina vuoteen 1961. Sen jälkeen SVUL-lyhenteen merkitys muuttui Suomen Valtakunnan Urheiluliitoksi. Valtakunnan urheilukartalta poistuessaan se oli noin 1,2 miljoonan henkilöjäsenen ja 4 300 jäsenseuran järjestö. Kellon Työväen Urheilijat
Voimistelu- ja urheiluseura Kellon Työväen Urheilijat (KTU) on 1937 perustettu urheilun yleisseura, joka on kotoisin Kellon kylästä Haukiputaan läheisyydestä. Seuran lajeihin kuuluvat muun muassa jalkapallo, lentopallo ja joukkuevoimistelu, mutta seurahistorian aikana lajeihin ovat lukeutuneet myös hiihto, paini, yleisurheilu, kaukalopallo, jääpallo ja salibandy. Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta
SPL ehdotti TUL:lle 24.9.1952 neuvotteluja yhteisen, kaikki jalkapalloseurat käsittävän liiton perustamiseksi. Taustalla vaikuttivat FIFAn säännöt, jotka määräävät, että kansallinen ja kansainvälinen jalkapalloilun kilpailutoiminta on hoidettava yhden liiton puitteissa. Neuvottelujen jatkuessa yhteistoimintasopimusta päätettiin jatkaa helmikuun loppuun 1953, ja 23. helmikuuta sopimusta jatkettiin vuoden loppuun. Siihen sisällytettiin kohta, jonka mukaan kaikki jalkapalloilun mestaruus-, Suomen- ja karsintasarjassa pelaavat seurat muodostavat yhteisen sarjapiirin, joka liittyy Suomen Palloliiton jäsenpiiriksi. TUL:sta eroamista ei edellytetty. Sarjapiiri perustettiin 12. toukokuuta ja sen mukana 21 TUL:n seuraa liittyi Palloliiton jäseniksi. Suomen sosialidemokraattinen naisliitto
Työläisnaisten liitto perustettiin Helsingissä 4.–6. heinäkuuta 1900 kokouksessa, johon otti osaa 33 edustajaa 21 osastosta, joista 14 oli naisten ammattiyhdistyksiä ja 7 naisosastoja. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin jo valmistelevaa komiteaa johtanut Ida Ahlstedt. Perustettu liitto asettui kannattamaan mm. yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, josta rakentui järjestön keskeinen teema alkuvuosiksi. Suomen Työväen Urheiluliitto
Liitto julkaisi vuoteen 2012 saakka kahdeksan kertaa vuodessa ilmestyvää TUL-lehteä. TUL aloitti ilmestymisensä joulukuussa 1927, kun liiton sosialidemokraattinen johto perusti uuden lehden. TUL:n aiempi äänenkannattaja "Työväen Urheilulehti" jäi kommunistien haltuun ja jatkoi ilmestymistään heinäkuuhun 1930, jolloin se lakkautettiin. Vuonna 2012 TUL-lehti muuttui TULaviisi-verkkolehdeksi. Työväen Sivistysliitto
Työväen Sivistysliitto TSL on suomalainen työväenliikkeen sivistys- ja opintojärjestö. TSL perustettiin sisällissodan jälkeen 1. syyskuuta 1919 professori Väinö Voionmaan aloitteesta. Hän oli myös liiton puheenjohtajana vuoteen 1947 asti. Liittoon kuuluu sosialidemokraatteja lähellä olevia järjestöjä sekä ammattiliittoja. Työväen Urheilulehti
Työväen Urheilulehti oli vuosina 1917–1930 ilmestynyt suomalainen urheilulehti, joka toimi Työväen Urheiluliiton äänenkannatajana. Se lakkautettiin vuonna 1930 voimaantulleiden kommunistilakien nojalla. Urho Rinne
Postimiehenä työskennellyt Rinne toimi jo nuorukaisena Hermannin työväenyhdistyksessä sekä Hermannin Kiistan johtokunnassa. Kun seurasta erotettiin sisällissodan jälkeen Tahko Pihkalan johdolla kaikki vasemmistolaiset, oli Rinne vuonna 1919 mukana perustamassa uutta seuraa Helsingin Kullervoa, jonka ensimmäiseksi puheenjohtajaksi hänet valittiin. Rinne oli myös samana vuonna perustamassa Työväen Urheiluliittoa ja kuului sen liittotoimikuntaan vuoteen 1937 saakka. Vuosina 1926–1940 Rinne työskenteli Postiliiton sihteerinä ja rahastonhoitajana. 1920-luvulla hän oli Helsingin kaupungin urheilulautakunnan ja myöhemmin 1930-luvulla Stadion-säätiön jäsen. Rauman Työväen Urheilijat
RTU:n juuret menevät jo vuoteen 1912, jolloin Rauman lasitehtaan ja Vuojoki Gods Oy:n sahan työläiset perustivat urheiluseura "Rauman Toiveen". Vuonna 1919 Toive oli mukana perustamassa ä. Rauman Työväen Urheilijat
Seura joutui myöhemmin kommunistisen Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean haltuun, ja lopetettiin 1930-luvulla kommunistilakien nojalla. Paikallinen sosialidemokraattinen työväenyhdistys perusti vuonna 1929 toisen seuran, Rauman Työväen Urheilijat. Työläisolympialaiset
Suomea työläisolympialaisissa edusti Työväen Urheiluliitto (TUL), jonka jäsenillä ei ollut pääsyä varsinaisiin olympiakisoihin. Suomi oli työläisolympialaisten menestynein maa ja Tšekkoslovakian ohella ainoa maa, joka osallistui kaikkiin kuusiin kisoihin. Suomi saavutti kisoissa yhteensä 106 voittoa, 98 kakkos- ja 72 kolmossijaa. Mitaleja kisoissa ei jaettu, vaan parhaat urheilijat palkittiin kunniakirjoin. Helsingille oli myönnetty vuoden 1943 työläisolympialaiset, jotka jäivät kuitenkin toisen maailmansodan takia pitämättä. Tampereen Työväenyhdistys
Ensimmäisen työväentalon Tampereen Työväenyhdistys rakensi vuosina 1889–1890 ja nykyinen Tampereen työväentalo valmistui samalle tontille marraskuussa 1900. Työväenliikkeen toiminnan lisäksi rakennuksesta muodostui iltamineen ja teatteriesityksineen koko Tampereen huvielämän keskus. Tampereen työväentalolla on toiminut useita suomalaiseen työväenliikkeeseen kuuluvia järjestöjä, joista merkittävimpiä ovat Suomen Ammattijärjestö, Työväen Musiikkiliitto sekä Työväen Näyttämöiden Liitto. Työväentalolla on perustettu työväenopiston ja Hämeen Työväen Säästöpankin lisäksi muun muassa vakuutusyhtiö Turva sekä lukuisia tamperelaisia urheiluseuroja. Myöhemmin sen viereen rakennettiin Tampereen Työväen Teatterin uusi teatteritalo, joka otettiin käyttöön vuonna 1985. Koovee
KOOVEE on tamperelainen vuonna 1929 nimellä Tampereen Työväenyhdistyksen Urheilu- ja Voimailuseura Kilpa-Veljet r.y. perustettu monilajiurheiluseura. Sittemmin seuran nimeä on muutettu useita kertoja, ensin muotoon Tampereen Kilpa-Veljet Ry (TK-V), tämän jälkeen muotoon KOO-VEE Ry ja lokakuussa 2010 nykyiseen muotoon Koovee Ry. Koovee on Suomen suurimpia urheiluseuroja. Seura oli alun perin TUL:n jäsen. Vuonna 1959 urheilun keskusjärjestöjen yhteistoiminta vaikeutui, mikä uhkasi etenkin jääkiekkoilijoiden asemaa. Lopulta seura erotettiin Työväen Urheiluliitosta. Osa urheilijoista erosi seurasta ja perusti Tampereen Painiseuran ja Tampereen Sisun TUL:n alaisuuteen. Urheilutoimittajain Liitto
Kun lehtien urheilukirjoittaminen oli 1920-luvulla vilkastunut, kerhoa perustettaessa siihen hyväksyttiin jäseneksi ”kaikki vakinaiset ja tilapäiset urheilutoimittajat”. Aluksi toiminta oli Helsinki-keskeistä, ja pääasiallisia toimintamuotoja olivat jäsentenväliset urheilukilpailut ja kerhoillat. Ammatillista koulutusta alettiin järjestää 1941. Kerho muuttui 1951 liitoksi, ja jäsenistö jaettiin kahtia: päätoimiset urheilutoimittajat A-jäseniksi, sivutoimiset B-jäseniksi. 1970-luvun lopulla liitto sai keskusjärjestön muodon, siitä tuli ammattilaisten liitto. Henkilöjäsenten lisäksi liitossa on 15 paikallisyhdistystä, joiden kautta jäseninä (noin 910) ovat sivutoimiset urheilutoimittajat. Suomen Työväen Urheiluliitto
Suurimpia kansainvälisiä tapahtumia olivat työläisolympialaiset, joita järjestettiin kolme kertaa. Niissä TUL:n edustama Suomi oli kisojen ykkösmaa. Omana erillisenä työläisurheilun suurtapahtumana oli Neuvostoliiton johtaman Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) järjestämät spartakiadit Moskovassa kesällä 1928. Niihin osallistuneet erotettiin TUL:stä. SUI kielsi jäsenjärjestöiltään osallistumisen ja TUL:n sosiaalidemokraatit kokivat asian liiaksi kommunismin myötäilynä. Urheilijat ja urheiluseurat joutuivat kilpailukieltoihin tai erotetuksi TUL:stä. Kommunistit syrjäytettiin TUL:n johtopaikoilta ja nämä perustivat joulukuussa 1929 Työläisurheilun Yhtenäisyyskomitean (TYK). Monet erotetuista seuroista, joita oli yli 150, ja TYK joutuivat 1930-luvun alussa säädettyjen kommunistilakien perusteella lakkautetuiksi. Joutsenon Kataja
Kataja on Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenseura. Sen perustivat nimellä Työväen Voimistelu- ja Urheiluseura Kataja maltillisemmat sosialistit, jotka kokivat Joutsenon vanhimman urheiluseuran, vuonna 1909 perustetun Joutsenon Yrityksen äärivasemmistolaiseksi leimattuun Honkalahden työväenyhdistykseen kytkeytyneen toiminnan liian radikaaliksi. Yritys lakkautettiinkin vuonna 1930 kommunistilakien perusteella, ja Katajasta tuli merkittävä työläisurheiluseura. Seuran ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1929–1931 oli Väinö Muuri. Toinen aikalaisseura oli vuonna 1914 perustettu Joutsenon Kullervo, joka kuului Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon. Työväen Urheilulehti
Osa työväenliikkeen vaikuttajista oli Väinö Lähteisen johdolla edelleen sitä mieltä, että ensin piti saada aikaiseksi työläisurheiluliitto, jonka jälkeen sille voitaisiin perustaa oma äänenkannattaja. Edvard Valpas sen sijaan oli päinvastaista mieltä, vaikka olikin kysymyksessä hyvin varovainen. Hänen laatimiensa laskelmien mukaan lehden julkaiseminen ei olisi kannattavaa yhdistyspohjalta, vaan sen taakse pitäisi perustaa osakeyhtiö. Lehtiyhtiö päätettiin perustaa marraskuussa 1916 Helsingin Jyryn juhlahuoneistossa pidetyssä kokouksessa, jossa oli paikalla 70 työläisurheilun vaikuttajaa eri puolilta maata. "Työväen Urheilulehti Osakeyhtiö" perustettiin lopullisesti maaliskuussa 1917 ja näytenumero ilmestyi kesäkuun alussa. Lehden ensimmäiseen toimituskuntaan kuuluivat toimitussihteeri Ola Fogelberg, sekä toimittajina Eino Pekkala, Edvard Valpas, Väinö Lähteinen ja Väinö Laherma. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
Työväen urheilu irtautui SVUL:stä vuonna 1919, kun perustettiin Työväen Urheiluliitto, ja Suomen urheilu jakautui liittotasolla kahtia. Vuonna 1917 SVUL:ssä oli ollut 43 000 jäsentä, mutta TUL:n perustamisen jälkeen enää 22 000 jäsentä. Jatkossa SVUL kasvoi kuitenkin nopeasti TUL:ia suuremmaksi. SVUL:n ja TUL:n välit olivat rikkonaiset pitkään. Siinä missä ruotsinkieliset saatiin ”ruotuun”, TUL ei suostunut mihinkään yhteistyöhön. Se johti siihen, että TUL:n urheilijat eivät osallistuneet muun muassa olympialaisiin vaan 1920- ja 1930-luvuilla järjestettiin niin sanottuja työläisolympialaisia. Vasta kun Suomelle myönnetyt vuoden 1940 kesäolympialaiset lähestyivät, saatiin vuonna 1939 jonkinlaista sopua aikaiseksi. Vaikka kotikisat eivät toteutuneetkaan, solmivat SVUL ja TUL yhteistyösopimuksen elokuussa 1940. TUL:n urheilijat osallistuivat ensimmäisen kerran olympialaisiin vihdoin vuonna 1948 Lontoon kisoissa. Työväenyhdistys
Työväenyhdistysten edustajakokoukset (työväen edustajain kokoukset) olivat valtakunnallisia tapaamisia. Kolmannessa työväenedustajain kokouksessa Turussa 1899 perustettiin Suomen työväenpuolue, joka Forssan kokouksessa 1903 muutti nimensä Suomen Sosialidemokraattiseksi Puolueeksi.
1900-luvun alussa työväenliikkeestä tuli maassa merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja. Työväenyhdistysten ohella maahan syntyi työväenliikkeen muodostamia kulttuurisia yhteisöjä, kuten työväen urheiluseurat (TUL), työväentalot sekä osuustoimintaliikkeet sekä ammattiyhdistykset. Suomen Sotilasurheiluliitto
1960-luvulla Suomen urheiluelämä oli edelleenkin jakaantunut poliittisesti kahtia ja muutoinkin pirstoutunut moniin keskusjärjestöihin. Uusi liitto herätti alkuunsa monenlaisia epäilyjä. Erikoisliitot pelkäsivät Sotilasurheiluliiton tulevan samoille valtionapuapajille. Työväen Urheiluliitto taas epäili armeijan "käskevän" nuoret urheilijalupaukset Suomen Valtakunnan Urheiluliiton seuroihin. Ylivieskan Veto
Ylivieskan Veto oli Ylivieskassa vuonna 1909 perustettu Työväen Urheiluliiton (TUL) yleisseura, joka tunnettiin aluksi nimellä V- ja U-seura Alku. Seura kiellettiin poliittisin perustein pahimman oikeistoterrorin vuosina 1930-luvulla ja perustettiin uudelleen 2. maailmansodan jälkeen poliittisten olojen vapauduttua Ylivieskan Veto -nimisenä vuonna 1946.
Seuran pitkäaikaisina puheenjohtajina olivat Antti Ojakangas (1946-1957), Aale Niemikorpi ja Erkki Ojakangas (1979 - 2006).