Kuka on keksinyt uima-altaan?
Uima-allas
Jo antiikin ajalla kreikkalaiset ja roomalaiset rakensivat uima-altaita urheilijoiden ja sotilaiden harjoittelua, mutta myös erilaisia vedessä pelattavia pelejä varten. Rooman keisareilla oli omat henkilökohtaiset uima-altaansa, joissa oli myös kaloja.
Waboba
Waboba-pallojen keksijä, ruotsalainen Jan von Heland sai idean palloihin ensimmäisen kerran 1980-luvun alussa heittäessään frisbeetä väärin päin. Vuosien aikana hän testasi erilaisia materiaaleja, millä pallon saisi pomppimaan veden pinnalla. Vuonna 2004 von Heland keksi materiaalin, jolla pallon saa pomppimaan veden pinnalla ja patentoi tämän. Lumilautailu
Snurferi kasvatti suosiotaan nopeasti ja Sherman alkoi valmistaa lautoja autotallissaan asuinalueen lapsille. Kysynnän kasvaessa Sherman päätti myydä laudan valmistusoikeudet suurelle lelutehtaalle. Tulevina vuosina lautoja myytiin satoja tuhansia. Snurferi oli kuitenkin lelu ja varsinaisesti lumilauta sai alkunsa 1960-luvun lopulla järjestetyistä snurfer-kilpailuista. Kilpailuihin otti osaa nuori mies nimeltä Jake Burton. Tehdäkseen laskemisesta huimissa vauhdeissa entistä helpompaa hän päätti asentaa snurferiinsa alkeelliset siteet. Tämä keksintö teki Jakesta ylivoimaisen muihin nähden. Lumilauta oli tehnyt aimo harppauksen kohti nykyistä muotoansa ja Jake Burton tunnetaan nykyään maailman menestyneimmän lautamerkin Burton Snowboardsin perustajana. Myös Sims-lumilautamerkin perustaja Tom Sims tunnetaan yhtenä lumilautailun kehittäjistä. Uuno Klami
Hyvin tärkeä innoituksen lähde hänelle oli meri. Meren äärellä hän vietti useimmat kesänsä, ja Suomenlahdelle, Virolahden Kujaholmin saarelle, hän myös rakennutti itselleen vuonna 1945 kesäasunnon, jonka on suunnitellut Lars Sonck. Kymmenen vuotta myöhemmin rakennetun venevajan, joka toimi kesäisin myös Klamin työhuoneena, sai suunniteltavakseen puolestaan Aulis Blomstedt. Virolahden Klamilassa voi käydä katsomassa myös Uuno Klamin lapsuudenkotia ja Klamilan kirkon pihalla hänen patsastaan. Luettelo uinnin olympiamitalisteista
Uinti on yksi kesäolympialaisten alkuperäisistä lajeista, se on ollut lajivalikoimassa vuodesta 1896 alkaen. Menestynein maa olympialaisten uinnissa on ylivoimaisesti Yhdysvallat. Termostaatti
Termostaatti on laite, joka pyrkii pitämään jonkin järjestelmän lämpötilan halutulla tasolla ohjaamalla energian kulkua järjestelmään tai järjestelmästä pois. Termostaatti siis käynnistää ja sammuttaa lämmitys- tai jäähdytyslaitteita tarpeen mukaan. Termostaatin keksi Albert Butz vuonna 1885. Siitä sai alkunsa yritys, joka nykyisin kantaa nimeä Honeywell International. Uinti
Kansainväliset kilpailut uidaan 25 tai 50 metrin altaassa, jossa on vähintään kahdeksan rataa. Ulompien ratojen ulkoreunassa täytyy olla vähintään puolen metrin kaistale tasaamassa ratojen eroja.
Kilpauinnissa on hyödynnetty uusinta teknologiaa mm. uimapuvuissa. Teknologian kehityksen tulokset on nähtävissä Pekingin olympialaisissa vuonna 2008, jossa tehtiin 25 maailmanennätystä. Tulokset eivät ole parantuneet ainoastaan sadasosia, vaan jopa sekunteja, mikä on kilpauinnissa todella kova saavutus. Eniten menestystä saavutti Michael Phelps kahdeksalla kultamitalillaan. Uimareiden huima menestys perustuu uuteen tietokonemallinnukseen, jossa mitataan veden virtausta uimarin liukuessa vedessä. Virtausta on tutkittu mm. videoimalla ilmakuplien liikettä uimarin ympärillä. Mallinnuksen avulla on kehitetty uintitekniikkaa mahdollisimman sujuvaksi tuloksena vartalon ja raajojen tehostunut liikerata vedessä. Vuonna 2009 tulivat käyttöön uuden teknologian kelluttavat uimapuvut, joiden ansiosta Rooman MM-kisoissa tehtiin 43 ME:tä. Nämä uimapuvut kiellettiin kuitenkin 2010. Maailmanennätykset jäivät silti voimaan.. Vaasan uimahalli
Arkkitehti Kari Kyyhkynen suunnitteli uimahallin ensimmäisen peruskorjauksen, joka toteutettiin vuonna 1983. Kahta vuosikymmentä myöhemmin hallia päätettiin laajentaa ja varustaa se uudella 50 metrin uima-altaalla. Vuonna 2003 valmistunut uusi allasosasto rakennettiin alkuperäistä muistuttavana kaarihallina rakennuksen eteläpuolelle, ja sen suunnitteli Arktes Oy. Sauna
Suomalaisen sauna-aatteen isänä on joskus pidetty suomalaisuusmies Carl Axel Gottlundia, joka tajusi saunan merkityksen retkeiltyään 1817 Ruotsissa metsäsuomalaisten parissa. Suomalaisen sauna-aatteen aloitussanoina on joskus pidetty hänen lausuntoaan: ”En ollut vuoden mittaan kylpenyt, vaikka olin ottunut ennen ainakin kahdesti viikossa ottamaan löylyt. Ja yksin suomalaisille tässäkin tottumus on toinen luonto.” AaltoAlvari
Jyväskylän uimahalli valmistui vuonna 1955 ja sen suunnitteli Alvar Aalto. Se oli valmistuessaan vasta Suomen viides uimahalli. Pesu- ja pukuhuonekokonaisuuksia oli aluksi vain yksi. Halliin on myöhemmin lisätty mm. lasten opetusallas (1964), kuntosali (1968) ja 50 metrin allas (1975). Vuonna 1983 uimahalliin rakennettiin Suomen ensimmäinen sisätiloihin rakennettu vesiliukumäki. Vuonna 1991 valmistui AaltoAlvarin kylpyläosasto. AaltoAlvarin viimeisin uudistus, jossa remontoitiin mm. 50 metrin allas sekä pukuhuonetiloja, saatiin valmiiksi vuonna 2013. Henry Cavendish
Cavendishia pidetään vedyn keksijänä, sillä hän kuvaili ”herkästi syttyvän ilman” vuoden 1766 julkaisussaan "Three Papers Containing Experiments on Factitious Air". Myöhemmin Antoine Lavoisier toisti Cavendishin kokeen ja antoi alkuaineelle sen nykyisen ranskankielisen nimen "hydrogène" vuonna 1783. Tikkurilan uimahalli
Tikkurilan uimahalli on Vantaan Viertolan kaupunginosassa, Tikkurilan urheilupuistossa sijaitseva uimahalli, joka on valmistunut vuonna 1968. Se oli Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa on täysmittainen 50 metrin allas. Uinti
Uima-altaan pituus kilpauinnissa on 25 tai 50 metriä. Molemmilla altaanmitoilla mitataan ennätykset erikseen, koska käännöksessä säästyy aikaa ja näin ollen 25 metrin altaan ajat ovat nopeampia kuin 50 metrin altaan. Vertailtaessa lyhyellä ja pitkällä radalla saavutettuja aikoja käytetään laskennallista hyvitystä, jonka avulla voidaan esimerkiksi asettaa samantasoinen aikaraja kummallekin altaalle. Menetelmä on käytössä esimerkiksi uinnin Suomen Mestaruuskilpailujen osallistumiseen oikeuttavien aikarajojen laskennassa. Hyvitys on lajista riippuen: 1 sekunti/50 m, eli esimerkiksi 50 metrin radalla uitu vapaauinti aika 30,00 sekuntia vastaa 25 metrin radalla 29,00 sekuntia. Poikkeuksen muodostavat rintauinti, jossa hyvitys on 1,5 sekuntia/50 m, ja sekauinti, jossa hyvitys on 1,25 sekuntia/50 m, sekä 4 × 100 metrin sekauintiviesti, jossa hyvitys on yhteensä 5 sekuntia. Käytännössä hyvitykset ovat sopimuksenvaraisia, ja eri uimarit menestyvät lyhyellä altaalla hieman eri tavoin kuin pitkällä altaalla. Yleisesti ottaen voidaan sanoa, että pienikokoinen uimari ei saa lyhyestä altaasta yhtä suurta hyötyä kuin pitkä uimari. Kansainvälinen Uimaliitto on luonut oman pistelaskujärjestelmänsä helpottamaan eri uintitekniikoilla ja matkoilla uitujen kilpailutulosten vertailua. UC3 Nautilus
UC3 Nautilus on yksityisesti rakennettu pienoissukellusvene, joka upposi 11. elokuuta 2017 Køgen lahteen Kööpenhaminan eteläpuolelle. Aluksen on rakentanut tanskalainen keksijä Peter Madsen. Sukellusveneessä oli uppoamista edeltävänä päivänä ollut Madsenin lisäksi ruotsalainen toimittaja Kim Wall, joka on ilmoitettu kadonneeksi. Tanskan poliisi epäilee Madsenia osalliseksi Wallin katoamiseen. Kuumailmapallo
Kuumailmapallo on vanhin lentolaite, jolla on onnistuneesti pystytty lentämään. Sen keksijöinä pidetään Montgolfierin veljeksiä. Ensimmäisen miehitetyn kuumailmapallolennon tekivät 21. marraskuuta 1783 Pariisissa Pilâtre de Rozier ja markiisi d’Arlandes. Vuonna 1709 portugalilainen Bartolomeu de Gusmão antoi lentonäytöksen Portugalin kuninkaalle, mahdollisesti kuumailmapallolla. Inkvisitio syytti häntä noituudesta ja hän kuoli maanpaossa Sevillassa. Ajatus siitä, että kuuma ilma nousee ylös, on tunnettu jo ennen Mongolfierin veljeksiäkin. Tibere Cavallo teki kokeita vedyllä puhaltaen ilmaa keveämpää vetyä saippuakupliin muttei onnistunut ratkaisemaan paperin läpäisevyyden ongelmaa. Rikkaan paperitehtailijan pojat Joseph ja Etienne Montgolfier sen sijaan onnistuivat ratkaisemaan pulmat. Samaan aikaan Montgolfierin veljesten kanssa pariisilainen fysiikan professori Charles kehitteli palloa edelleen. Charles keksi ottaa käyttöön painolastin, venttiilin ja lisäsi palloon lisäkkeen alaosaan, jolloin se ei alaosasta avoimena räjähtänyt kuten osa aikaisemmista suljetuista koepalloista. Montgolfierin veljekset ehtivät 10 päivää aikaisemmin, Charles lensi pallollaan 1. joulukuuta. Hänen keksintönsä ensilentoa seurasi jopa 400 000 ihmistä. Kuumailmapallo on yhä samoin varusteltu, lisänä ovat vielä englantilaisen Greenin 1800-luvun alussa kehittelemät laahausköydet. Montgolfierien pallotyyppi jäi pois käytöstä Pilâtre de Rozierin kuoltua pallon räjähdyksessä, kun Englannin kanaalin ylittämisestä kilpailtiin. Yrjönkadun uimahalli
Yrjönkadun uimahalli on Suomen ensimmäinen ja vanhin julkinen uimahalli. Halli otettiin käyttöön 4. kesäkuuta 1928 ja kesti kauan, ennen kuin Suomeen avattiin toinen julkinen uimahalli. Yrjönkadun halli sijaitsee Helsingissä osoitteessa Yrjönkatu 21b, ja sen omistaa Helsingin kaupunki. Uima-allas
Kansainvälisen uintiliiton FINAn sääntöjen mukaan uima-altaan tulee olla 25 tai 50 metriä pitkä ja syvyydeltään vähintään 1,35 metriä. Kilpailuja järjestetään erikseen lyhyellä ja pitkällä radalla. Olympialaisissa ja pitkän radan MM-kisoissa altaan pitää olla 50 metriä pitkä jaettuna 2,5 metrin leveisiin ratoihin, joista kahta reunimmaista ei käytetä. Veden lämpötilan pitää olla 25—28 celsiusastetta, valaistuksen vähintään 1 500 luxia ja syvyyden vähintään 2 m. Myös rataköysien värityksistä ja merkkilippujen paikoista on omat määräyksensä. Uima-allas
Erilaisissa kylpylöissä, hotelleissa ja yksityisten ihmisten asunnoissa on hyvin erilaisia ja -kokoisia uima-altaita mm. kylmävesiallas, terapia-allas, kahluuallas, kylpytynnyri ja hyppyallas. Hyppyallas on yleensä 4-5 metriä syvä. Denis Papin
Vuonna 1689 Papin ehdotti, että painepumppu tai palje pystyisi pitämään painetta ja raikasta ilmaa yllä sukelluskellossa. Insinööri John Smeaton hyödynsi ideaa vuonna 1789. Papin rakensi ensimmäisenä mallin mäntää hyödyntävästä höyrykoneesta Marburgissa vuonna 1690 huomattuaan painekattilassaan olevan mekaanisen voiman. Hän jatkoi työtään höyrykoneiden kanssa seuraavat 15 vuotta. Vuonna 1695 hän siirtyi Marburgista Kasseliin. Vuonna 1705 hän kehitti yhdessä Gottfried Leibnizin kanssa uuden höyrykoneen, jossa hyödynnettiin Thomas Saveryn keksintöä, mutta jossa hyödynnettiin enemmän höyrynpainetta kuin ilmanpainetta. Yksityiskohdat keksinnöstä julkaistiin 1707. Kasselissa Papin rakensi 1704 aluksen, jossa meloja käytettiin hänen höyrykoneellaan. Tämä tekee hänestä ensimmäisen höyrylaivan kehittäjän. Merikylpylän puisto
Merikylpylän puistossa sijaitsee toinen Lauttasaaren kahdesta uima­rannasta. Viralliselta nimeltään uimaranta on "Lautta­saaren uima­ranta", mutta se tunnetaan yleisesti myös nimellä "Kasinonranta". Viimeksi mainittu nimi johtuu Lauttasaaren Kasino (Drumsö Kasino) -nimisestä puu­rakenteisesta kesä­ravintolasta, jonka Julius Tallberg rakennutti alueelle vuonna 1913, mutta joka paloi vuonna 1947. Lautta­saaren Kasinolla järjestettiin aikoinaan kesä­sunnun­taisin tansseja orkesterin tahdittamana. Nykyisin Kasinonranta on myös alueella kesäisin toimivan kahvilan nimenä. Jäänhoitokone
Jäänhoitokoneen keksi yhdysvaltalainen "Frank J. Zamboni". Hän oli Idahosta Kaliforniaan 1940-luvulla muuttanut keksijä. Zamboni omisti jäähallin Paramountissa ja joutui huolehtimaan jään kunnossapitämisestä vaikeassa ilmastossa. Ennen koneen keksimistä jään huoltoon kului kolmelta mieheltä puolitoista tuntia, joten toimenpidettä ei voitu suorittaa esimerkiksi jääkiekko-otteluiden erätauoilla. Vuonna 1949 Zamboni sai valmiiksi ensimmäisen jäänhoitokoneen, Zambonin A-mallin, joka teki työn kymmenessä minuutissa. Oulun uimahalli
Oulun uimahalli on Oulussa, Raksilan kaupunginosassa. Oulun uimahalli on Suomen suurimpia ja suosituimpia uimahalleja: vesipinta-alaa on 1 853 m² ja käyntikertoja vuosittain noin 600 000. Uimahalli avattiin syksyllä 1974 ja se oli Suomen ensimmäinen täysimittainen (8-ratainen) 50 metrin uimahalli. Hallia on laajennettu 1980-luvulla kuntoaltaalla. Mittava peruskorjaus ja laajennus tehtiin 2000-luvun alussa, jolloin uimahalliin tuli liukumäki ja monitoimiallas, ja aulatilat järjesteltiin uudelleen. Paul Neumann
Paul Neumann (13. kesäkuuta 1875, Wien – 9. helmikuuta 1932, Wien) oli itävaltalainen juutalainen uimari, joka osallistui vuoden 1896 kesäolympialaisiin voittaen kultaa 500 metrin vapaauinnissa. Hänestä tuli samalla ensimmäinen itävaltalainen olympiavoittaja ikinä. James Manby Gully
James Manby Gully (14. maaliskuuta 1808 – 1883) oli brittiläinen lääkäri. Hän oli hydroterapian kannattaja. Hän perusti Great Malverniin suositun hydroterapiaklinikan, jossa kävivät vesihoidossa monet aikansa kuuluisuudet kuten Alfred Tennyson, Florence Nightingale ja Charles Darwin. Gully oli syntynyt Kingstonissa, Jamaikalla. Hän kävi koulunsa Liverpoolissa ja valmistui lääkäriksi Edinburghin yliopistosta vuonna 1829. Hän kannatti naisten äänioikeutta ja raittiusliikettä ja oli kiinnostunut homeopaattisista terapioista ja selvänäköisyydestä. Keksintö
Keksintö on olemassa olevan ongelman tai tarpeen uusi tai yllättävä ratkaisu joka on sovellettavissa käytäntöön. Se on innovatiivinen esine, prosessi tai tekniikka ja usein keksintö perustuu jo olemassa olevan tekniikan uudenlaiseen soveltamiseen. Keksinnölle voidaan myöntää patentti, joka takaa keksijälle laillisen oikeuden keksintöönsä. Kyseessä on periaatteessa tuotekehityksen kaltainen toiminta tai osa sitä, mutta tuotekehitystä käytetään yleensä nimityksenä laajamittaisemmasta ja enemmän varsinaiseen tuotteen hyödyntämiseen keskittyvästä toiminnasta.Naisten keksimiä ovat muun muassa sirkkeli (1813), autonlämmitin (1893), tuulilasinpyyhkimet (1903), tiskikone (Josephine Cochrane, 1887), sähköinen jääkaappi (Florence Parpart, 1914), radio-ohjauksen taajuushyppely (filmitähti Hedy Lamarr, 1942) ja astiankuivauskaappi (suomalainen Maiju Gebhard, 1945). Kylpyamme
Kylpyamme on kylpemiseen eli veteen upottautumalla tapahtuvaan peseytymiseen tarkoitettu kaluste, allas. Kylpyjä voidaan ottaa myös terveydellisistä syistä tai huvin vuoksi. Itäkeskuksen uimahalli
Hallin iso allas on pituudeltaan 50 metriä, ja se on jaettavissa kahdeksi noin 25 metrin altaaksi. Altaan syvempää päätä käytetään iltaisin usein vesipalloiluun. Isossa altaassa on myös viiden metrin hyppytorni ja kolmen metrin ponnahduslauta, vesihierontapisteitä ja vesiliukumäki. Uimahallissa on kuusi saunaa, joista yksi on miesten ja naisten puoliin jaettu höyrysauna. Louis Réard
Vaikka Réard oli autoinsinööri, hän keksi bikinit kilpaillessaan vastustajansa Jacques Heimin kanssa siitä, kumpi keksisi maailman pienimmän uima-asun. Réard nimesi bikinit Bikinin atollin mukaan. Uimahalli
Suomen ensimmäinen uimahalli oli Yrjönkadun uimahalli Helsingissä, joka valmistui vuonna 1928. Seuraavat valmistuivat 1950-luvun puolessavälissä: Turun uimahalli 1954, Jyväskylän uimahalli 1955, Tampereen Pyynikin uimahalli 1956 ja Lahden uimahalli 1956. Eniten uimahalleja Suomeen rakennettiin 1960-luvun lopulta 1970-luvulle. Vuonna 1970 Suomessa oli 41 uimahallia, vilkkaimpina Tikkurilan uimahalli Helsingin maalaiskunnassa (381 000 kävijää v. 1969) ja Pirkkolan liikuntapuiston uimahalli Helsingissä (290 000 kävijää v. 1969). Vuonna 2005 Suomessa oli 264 uimahallia, joista 149 oli pieniä (vesipinta-ala alle 250 neliömetriä, alle 50 000 kävijää vuosittain). Keskisuuria uimahalleja oli 90 ja suuria 25 (vesipinta-ala yli 500 neliömetriä, vähintään 300 000 kävijää vuodessa). Uimahallikäyntejä oli suomalaishalleissa kaikkiaan 24 miljoonaa. Uimahallien lisäksi Suomessa oli 46 kylpylää, joista suurin osa on rakennettu 1980- ja 1990 -luvulla. Ulkoaltaisiin perustuvia maauimaloita on Suomessa parikymmentä eri puolilla maata; niistä suurin ja tunnetuin on Helsingin uimastadion. Kemian historia
Pneumaattinen kemia tarkoittaa kaasujen tutkimusta. Suurin pneumaattisen kemian kehittäjä oli Stephen Hales, joka kehitti laitteen, jolla pystyi keräämään kaasuja. Tällä laitteistolla Hales mittasi kaasujen määriä, mutta ei tutkinut niiden ominaisuuksia. Joseph Black todisti kaasun olevan erillinen entiteetti. Black kuumensi magnesiumkarbonaattia, jolloin keräysastiaan tiivistyi vähän vettä, joten oli synnyttävä myös muuta ainetta, sitoutunutta ilmaa. Joseph Priestley huomasi, että sitoutunut ilma, hiilidioksidi, ei pidä yllä palamista ja että sen pystyi sekoittamaan veteen, jolloin syntyi soodavettä, hiilihappoa. Hän sai kerättyä useita typen oksideja Halesin laitteistolla. Henry Cavendish valmisti ensimmäisen kerran vetyä 1776 ja nimesi sen "metalleista syntyneeksi palavaksi ilmaksi". Vaasan uimahalli
Vaasan uimahalli on Vaasan Hietalahden kaupunginosassa sijaitseva uimahalli. Vuonna 1962 valmistuneen rakennuksen ovat suunnitelleet Olli ja Eija Saijonmaa. Vuoden 1983 peruskorjauksen on suunnitellut Kari Kyyhkynen ja 2000-luvun alun laajennuksen Arktes Oy. Bikinit
Réardin uima-asu oli paranneltu versio Jacques Heimin kaksi kuukautta aikaisemmin esittelemästä ”Atomesta” (nimetty kokonsa mukaan), jota mainostettiin maailman pienimpänä uima-asuna. Réard ”jakoi atomin” vielä pienemmäksi, mutta ei löytänyt mallia, joka olisi rohjennut esitellä hänen suunnittelemaansa asua. Lopulta hän palkkasi mallikseen Micheline Bernardinin, Casino de Paris'n alastontanssijan. Ilmalaiva
Jo 1784 Jean-Pierre Blanchard käytti ilmapallossa veivattavaa potkuria. Hän ylitti ensimmäisenä Englannin kanaalin ilmapallolla, jonka käsin ohjattavilla heiluvilla siivillä ikään kuin soudettiin ilmassa. Samana vuonna ranskalainen kenraali Jean Baptiste Meusnier ehdotti amerikkalaisen jalkapallon muotoista ilmapalloa ja veneen muotoista koria ohjattavuuden parantamiseksi. Meusnierin ehdotus pallon voimanlähteeksi, 80 miehen voimin pyöritettävä potkuri, ei kuitenkaan ollut erityisen käytännöllinen. Maison Louis Carré
Talon alkuperäinen omistaja ja rakennuttaja oli ranskalainen taidekauppias ja galleristi Louis Carré. Hän tilasi talosuunnitelman Aallolta 1956 ja pääsi muuttamaan rakennukseen vaimonsa kanssa vuonna 1959. Arkkitehdin suunnittelema uima-allas pukuhuoneineen lisättiin kokonaisuuteen vuonna 1962. Aallon suunnitelutyöhön kuuluivat myös puutarha ja yksityiskohtainen sisustus, joka on säilynyt alkuperäisessä asussaan. Putkiposti
Putkipostin keksijänä pidetään tanskalaista insinööriä George Medhurstia. Hän piirsi 1800-luvun alussa kuvia, joissa ihmiset siirtyvät paikasta toiseen paineilmaputkissa. Ensimmäisenä patenttia keksinnölle hakivat toisistaan riippumatta ranskalainen Galy Cazalar ja brittiläinen Josiah Latimer Clark. He suunnittelivat tekniikkaa lähinnä postin kuljetusta varten. Yhdysvallat
Yhdysvalloissa on vaikutettu pitkään tieteen kehitykseen. Thomas Edison kehitti muun muassa hehkulampun ja on yksi eniten patentteja saaneista ihmisistä. 
Amerikan keksintösäätiön luettelossa suurista amerikkalaisista keksijöistä ja keksinnöistä ovat muun muassa 
Alexander Graham Bell (puhelin), Samuel Morse (lennätin), Henry Ford (liukuhihna), Robert Fulton (höyrylaiva), Jonas Salk (poliorokote) ja Wrightin veljekset (lentokone). Myös monet muualta tulleet tutkijat, kuten Albert Einstein ja Kurt Gödel ovat luoneet olennaisen osan urastaan Yhdysvalloissa. Hervannan uimahalli
Vuonna 1978 avatun Hervannan uimahallin on suunnitellut arkkitehti Arjo Harmes. Hallin painehiekkasuodatuksella toimiva vesijärjestelmä on uusittu vuonna 2006. Kesäkuussa 2011 hallissa sattui suuri vesivahinko, kun ilmeisesti ukkosen aiheuttama sähkövika valutti altaiden vettä alapuolisiin laitteistotiloihin. Porin keskustan uimahalli
Uimahallin on suunnitellut arkkitehti Tapio Antikainen. Kyseessä on Suomen ensimmäinen uimahalli, jossa osa rakennuksen käyttämästä energiasta saadaan sen katolle sekä sen esipatinoituun kuparijulkisivuun sijoitetuilla aurinkokeräimillä. Ne kattavat noin 5 % koko hallin vuotuisesta energiankulutuksesta. Merikylpylän puisto
Uimarannan nykyinen puku­suoja­rakennus on Helvi Mether-Borgströmin suunnittelema ja valmistunut vuonna 1966.
Hiekkarannalla on kentät rantalentopalloa ja rantakäsipalloa varten. Puistossa on lisäksi kaksi koripallokenttää.. Fysiikka
Kreikkalainen filosofi Arkhimedes on tunnetuimpia antiikin tiedemiehiä. Hänet tunnetaan erityisesti matemaatikkona, mutta Arkhimedes oli myös taitava fyysikko ja insinööri. Kerrotaan, että hän keksi nimeään kantavan nesteen nosteeseen liittyvän lakinsa ollessaan kylvyssä. Arkhimedes suunnitteli myös useita sotakoneita, kuten roomalaisten laivojen purjeita polttaneen linssin ja Arkhimedeen ruuvin. Bikinit
Nykyaikaiset bikinit keksi insinööri Louis Réard Pariisissa vuonna 1946. Ne esiteltiin 5. heinäkuuta. Réard nimesi uima-asun Bikinin atollin, Marshallinsaarilla sijaitsevan ydinkoealueen mukaan, koska asun synnyttämä yhtäkkinen kiinnostus oli verrattavissa Bikinin atollilla neljä päivää aikaisemmin räjäytettyyn atomipommiin. Bidee
Bidee () on alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku helpottaa sukuelinten ja peräaukon pesemistä ja muita istumahuuhteluja. Pohjoismaissa yleistyvä, wc-istuimella käytettävä bideesuihku on vähentänyt varsinaisten bideealtaiden suosiota entisestään; muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa altaat ovat yleisempiä. Allasmallinen bidee toimii myös alueilla, joissa hanaveden vaihteleva paine estää veden lämpötilan tarkan säätämisen. Tarvittaessa lämmintä vettä voi tuoda vaikka erillisellä astialla. Bideen kehityshistoria alkaakin matalalle telineelle nostetusta pesuvadista. Viemäriverkkoon liitettävä bidee on ranskalainen keksintö 1600- tai 1700-luvulta. Lämpömittari
Lämpömittari on laite, jota käytetään aineen lämpötilan mittaamiseen. Mittareita on monenlaisia eri käyttötarkoituksiin. Lämpömittarin keksijänä pidetään Galileo Galileita, joka keksi alkeellisen lämpömittarin v.1592. Hydrologia
Ensimmäisiä veden kiertokulun tutkijoita olivat Leonardo da Vinci ja Bernard Palissy. Hydrologian teoreettinen perusta alkoi hahmottua vasta 1600-luvulla. Sitä olivat erityisesti luomassa ranskalaiset Pierre Perrault, Edme Marriotte ja englantilainen Edmond Halley. Perrault osoitti, että joen virtaama johtuu sadannasta ja kuvasi sadeveden imeytymisen mekanismin. Mariotte puolestaan kirjoitti muun muassa lähteiden syntyä ja veden virtausnopeuden määrittämistä. Halley tutkimukset osoittivat, että merestä haihtuu suurin piirtein yhtä paljon vettä kuin joet niihin tuovat. Yrjönkadun uimahalli
Uimahallirakennus on arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema ja tyyliltään 1920-luvun klassismia. Hallin esikuvana oli varsinkin Tukholman Centralbadet. Se oli alun perin yksityisomistuksessa, mutta siirtyi SVUL:lle 1954 ja Helsingin kaupungille 1967. Halli entisöitiin vuosina 1997–1999. Melitta Bentz
Amalie Auguste Melitta Bentz (o.s. Liebscher, 3. tammikuuta 1873 Dresden – 29. kesäkuuta 1950) oli saksalainen yrittäjä, joka keksi suodatinpussit vuonna 1908. Hän oli naimisissa Melittas Ehemann Johannes Emil Hugo Bentzin kanssa. Melitta Bentz sai kolme lasta. Tapiolan uimahalli
Tapiolan uimahalli on uimahalli Tapiolan kaupunginosassa Espoossa. Uimahallin suunnitteli arkkitehti Aarne Ervi ja se valmistui vuonna 1965. Rakennuksen peruskorjauksen suunnitteli Kari Raimoranta (Arkkitehdit NRT), ja peruskorjaus valmistui 2000-luvulla. Tuolloin rakennettiin myös uimahallin laajennus, jossa ovat höyrysaunat, porealtaat, monitoimiallas ja kuntosali. Vuonna 2008 uimahallille myönnettiin Euroopan Unionin Europa Nostra -palkinto ansiokkaasta entistämisestä. Tapiolan uimahallissa on 1 m hyppylauta, 3 m hyppylauta ja 5 m hyppytorni. Villa Mairea
Villa Mairean pihalla on tiettävästi maailman ensimmäinen munuaisen muotoinen pyöreäpohjainen uima-allas. Vuonna 1948 Aallon ystäviin kuulunut amerikkalainen maisema-arkkitehti Thomas Church kopioi sen Kalifornian Sonomaan tekemäänsä "Donnell Gardenin" pihasuunnitelmaan, jonka jälkeen malli levisi nopeasti eri puolille osavaltiota. Vuonna 1975 Kalifornia kärsi pahasta kuivuudesta, minkä johdosta myös uima-altaat jäivät ilman vettä. Rullalautailijat ryhtyivät käyttämään tyhjiä altaita temppuihinsa, joka jälkeen vastaavia alettiin rakentamaan myös skeittipuistoihin. Vuonna 2016 joukko alan harrastajia murtautui Villa Mairean pihamaalle testaamaan Aallon suunniteleman altaan soveltumista skeittaukseen. Tapauksesta ilmestyi myöhemmin artikkeli "Transworld Skateboarding" -lehdessä. Lämpöputki
Modernin lämpöputken isänä pidetään General Motorsissa työskennellyttä R.S. Gaugleria. Vuonna 1941 työskennellessään jääkaappien jäähdytysongelmien parissa hän visioi laitteen, jossa neste höyrystetään ylempänä kuin missä tiivistyminen tapahtuu ilman ulkopuolista voimanlähdettä. Lauhtunut vesi palautuu ylös haihduttimelle kapillaarivoimien työntämänä. Prosessin toteuttaakseen hän suunnitteli putken seinämään varsin erikoisen kapillaarisen rakenteen lämpökäsitellyistä rautalangoista. Patentti on kirjattu vuonna 1942, mutta General Motors ei kuitenkaan hyödyntänyt Gauglerin kehittämää tapaa. Nollapiste-energia
Nollapiste-energian esittivät ensimmäisinä käytännössä Albert Einstein ja Otto Stern vuonna 1913. Kokeellisesti mitatun vetykaasun lämpökapasiteetin havaittiin sopivan malliin, jossa oletetaan värähtelyenergian koostuvan Planckin aiemmin laskemasta energiasta ja minimienergiasta: Astiankuivauskaappi
Yhdysvalloissa Louise R. Krause sai vuonna 1932 patentin (US 1860617) keksimälleen pesualtaan yläpuolelle sijoitetulle ovilla varustetulle astiankuivauskaapille (dish drying cabinet), jossa puinen tukirakennelma piti astiat pystyasennossa niin, että vesi valui altaaseen ja ilma pääsi kiertäessään kuivaamaan astiat. Yhdysvaltalainen Angiolina Scheuermann sai patentin (US 1733907) vastaavanlaiselle, hieman pienemmälle kaapille (Drainer and Depository for Dishes) jo edellisen vuosikymmenen lopulla lokakuussa 1929. Scheuermannin kaapissa lautaset oli tuettu rautalangasta taivutetulla pidikkeillä, hyvin paljon suomalaisen astiakaapin tapaan. Saksassa Margarete Schütte-Lihotzkyn vuonna 1926 suunnittelemaan Frankfurtin keittiöön kuului astiankuivausteline pesualtaan yläpuolella. Kirkkonummen uimahalli
Kirkkonummen uimahalli on Kirkkonummella sijaitseva uimahalli, joka vihittiin käyttöön vuonna 2001. Uimahallissa on kuusiratainen 25 metrin uima-allas, jonka yhteydessä on hyppytorni. Hyppytornista on mahdollisuus hypätä yhden metrin ponnahduslaudalta ja kolmen metrin telineestä. Uimahallissa on myös lastenallas liukumäen ja pyörrevirran kera sekä terapia-allas poreineen sekä lasten kahluuallas. Vaasan uimahalli
Vaasan uimahalli rakennettiin vanhan sotilasradioaseman paikalle Hietalahteen kaupungin ruutukaava-alueen lounaiskulmaan. Alueelle oli jo rakennettu useita urheilukenttiä ja -laitoksia. Uimahalli rahoitettiin Malmön kaupungilta saaduilla jälleenrakennusrahoilla, joilla Vaasaan rakennettiin myös asuintaloja. Hallin suunnittelivat arkkitehdit Eija ja Olli Saijonmaa, ja se vihittiin käyttöön lokakuussa 1962. Ewald Jürgen Georg von Kleist
Työnsä ohella Von Kleist harrasti luonnontieteellisiä kokeita ja keksi vuonna 1745 Kleistin pullon, ensimmäisen sähköä varastoivan laitteen, huomatessaan laitteen tehoalisäävän toiminnan. Leidenissä kokeellisen fysiikan professori Pieter van Musschenbroek keksi vähän myöhemmin saman ilmiön omin neuvoin, ja hänen julkistettuaan sen tämä ensimmäinen kondensaattori tuli tunnetuksi nimellä Leidenin pullo. Vaikka von Kleist olikin varhainen keksijä, hän ei ollut julkistanut laitettaan ajoissa eikä sitten enää kehittänyt sitä eteenpäin, niin että nykyajan tutkijat antavat suurimman kunnian kondensaattorin alkuvuosien kehitystyöstä Musschenbroekille. Vesikauhu
Vesikauhurokotteen kehittäminen oli modernin tieteen suuria sankaritarinoita. Rokotteen kehitti 1880-luvun alkupuolella ranskalainen tiedemies Louis Pasteur. Ensimmäiset Pasteurin pelastamat potilaat olivat 9-vuotias elsassilainen pikkupoika Joseph Meister, joka joutui heinäkuussa 1885 raivotautisen koiran vaikeasti raatelemaksi, ja 15-vuotias paimenpoika Jean-Baptiste Jupille, joka oman henkensä vaarantaen pelasti saman vuoden lokakuussa joukon pienempiä lapsia raivotautisen koiran hyökkäykseltä ja joutui useita kertoja koiran puremaksi. Pojan rohkeus teki syvän vaikutuksen Pasteuriin, joka erityisesti mainitsi siitä esitelmässään Ranskan akatemialle. Uimahalli
Uimahalli on rakennus, jossa on yksi tai useampi katettu uima-allas, joissa voi käydä (yleensä maksua vastaan) uimassa. Katetut uimahallit ovat tavallisia kylmän ilmaston maissa, kun taas lämpimässä ilmastossa suositaan kattamattomia ulkoaltaita ja niistä muodostuvia maauimaloita. Newton-asteikko
Newton-asteikko (yksikön tunnus °N) on brittiläisen fyysikon Isaac Newtonin vuonna 1701 lehdessä "Philosophical Transactions" esittelemä lämpötila-asteikko. Asteikon on empiirinen asteikko, jonka kaksi referenssipistettä ovat veden jäätymispiste ja ihmisen ruumiinlämpö. Näille pisteille Newton antoi lämpötilat 0 °N ja 12 °N. Koska lämpötilat mitataan veden jäätymispisteen suhteen, kutsutaan sitä "suhteelliseksi asteikoksi". Mittausteknisesti sen asteikko on välimatka-asteikko, jossa termodynaamisia laskelmia voi tehdä ainoastaan lämpötilaerojen avulla. Asteikosta ei tullut yleisesti suosittua, mutta se oli eräs varhaisimmista käytetyistä lämpötila-asteikoista. Altaani
Altaani on luotu Venetsiassa, jossa sitä käytettiin pyykin kuivatuspaikkana. Rooman yksityistalojen arkkitehtuurissa altaanit yleistyivät 1500- ja 1600-luvuilla. Ruotsissa altaani-nimitys on ollut käytössä 1600-luvulta lähtien, mutta runsaammin niitä rakennettiin empiren aikana 1800-luvun alussa. Suomessa altaaneita alettiin rakentaa empiretyylisten säätyläisrakennusten myötä. Esimerkiksi 1816–1818 rakennetussa Charles Bassin suunnittelemassa Fiskarsin ruukin päärakennuksessa on altaani. Niitä rakennuttivat myös turkulaiset porvarit 1800-luvun loppupuolella myöhäisempireä edustaviin huviloihinsa Ruissaloon. Talonpoikaisrakennuksissa ei vielä tähän aikaan juurikaan jäljitelty kartanoiden altaaneja, vaan ne tulivat muotiin vasta 1920-luvulta alkaen, kun alettiin suosia puolitoistakerroksisia asuinrakennuksia. Isak Räsänen
Isak Räsäsen vanhemmat olivat vanginvartija Vilhelm Räsänen (1843–1890) ja Helena Pitkänen (1838–1925). Hän suunnitteli ja teki muurattuja uuneja rakentamiinsa taloihin. Räsänen sai lukuisia puuhellojen ja kiukaiden kehittämiseen liittyneitä patentteja Yhdysvalloissa jossa hän matkusteli näissä asioissa jo 1920- ja 1930-luvuilla. Hän kehitti noin vuonna 1910 Ihanne-lämmityslaitteen jossa ilmaa kierrätettiin tulipesässä ja johdettiin tulipesän ohikulkenut lämmitetty ilma kanavia pitkin muita huoneita lämmittämään. Lämmityslaitetta voitiin käyttää myös pelkän veden lämmittämiseen ja puun käyttö pieneni huomattavasti. Räsänen perusti Viipuriin vuonna 1908 Ihanne-lämmitystoimiston ja Lämmityslaite Oy:n joista muodostui myöhemmin vuonna 1916 Kastor Oy. Sukellusvene
Irlantilaissyntyinen John Philip Holland suunnitteli Yhdysvalloissa ensimmäiset sen laivaston virallisesti käyttöön ottamat sukellusveneet. Niiden valmistamiseksi Isaac Rice perusti Electric Boat Companyn vuonna 1899. Yhdysvallat otti käyttöön USS Hollandin vuonna 1900. Hollandin kehittämä sukellusvenemalli oli siinä määrin vaikutusvaltainen että Vickers rakensi niitä lisenssillä Kuninkaalliselle laivastolle viisi. Uusi ase pidettiin tarkoin salassa, ja harva edes tiesi niitä Kuninkaallisella laivastolla olevan. Britannialla ei uskottu olevan minkäänlaista kiinnostusta sukellusveneiden kehittämiseen. Helsingin uimastadion
Uimastadionia käytetään nykyään kansalaisten virkistyspaikkana. Se on avoinna toukokuun alkupuolelta syyskuun loppupuolelle. Se on suosittu paikka, ja kesäpäivinä siellä käy noin 5 000 uimaria päivässä. Stadionilla on vierekkäin kolme uima-allasta: 50 metrin kuntouintiallas, hyppyallas ja lastenallas, ja niistä hieman sivussa lisäksi pieni pyöreä kahluuallas. Hyppyaltaalla on kaksi 1 metrin ja kaksi 3 metrin ponnahduslautaa ja hyppytorni, jossa on tasanteet 5 metrin, 7,5 metrin ja 10 metrin korkeudella, sekä 1 metrin tasanne hyppytornin edessä. Hyppytornin käyttö on ohjattua ja vaatii uimavalvojan. Yhden ja kolmen metrin ponnahduslaudat ovat lähes aina asiakkaiden vapaasti käytettävissä. Kuitenkin esimerkiksi seurojen tullessa harjoittelemaan stadionille 3 metrin ponnahduslauta saattaa olla varattuna. James Wimshurst
James Wimshurst (13. huhtikuuta 1832 – 3. tammikuuta 1903) oli englantilainen keksijä, insinööri sekä laivanrakentaja. Hänen tunnetaan parhaiten Wimshurstin influenssikoneen kehittäjänä. Vaikka Wimshurst ei ikinä patentoinut keksintöään, alettiin laitetta sen yleistymisen jälkeen kutsua hänen nimellään. James Wimshurt on brittiläisen laivanrakentaja Henry Wimshurtin poika. Hämeenlinnan uimahalli
Hämeenlinnan uimahalli on Hämeenlinnan Hämeensaaressa sijaitseva uimahalli. Vanajaveden rantaan sijoittuva uimahalli on rakennettu vuonna 1976 ja sitä on laajennettu ja remontoitu vuosina 2001 ja 2017. Viimeisimmän remontin valmistuttua uimahallin altaisiin lukeutuvat kuusiratainen 25 metrin kilpauintiallas, hyppyallas, vesijumppa-/kuntoallas, porealtaat, lastenallas, kahluuallas, ulkoallas sekä säädettävällä pohjalla varustettu monitoimiallas. Sekä miesten että naisten pesutilat on varustettu kahdella perinteisellä saunalla, yhdellä höyrysaunalla ja yhdellä infrapunasaunalla. Lisäksi uimahallissa on kuntosali, vesiliukumäki, ryhmien käyttöön varattavissa oleva liikuntasali sekä aulatilassa kahvio. Uusimmassa remontissa myös hallin julkisivumateriaali vaihtui tiilestä lasiin ja teräkseen. Uimahallin vieressä olevalla rannalla sijaitsee suosittu Hämeensaaren uimaranta. Lumihiutale
Japanilainen Ukichiro Nakaya selvitti lumihiutaleiden synnyn 1930-luvulla. Hän kasvatti lumihiutaleita kaniininkarvojen päässä laboratoriossa ja tutki systemaattisesti kosteuden ja lämpötilan vaikutusta. Lähellä nollaa syntyi levyjä, 3–12 pakkasasteessa pilareita, sitten taas levyjä, ja kylmemmässä kuin −22 asteessa jälleen pilareita. Mitä vähemmän kosteutta oli, sitä yksinkertaisempia kiteistä tuli. Monihaaraiset, tähtimäiset kuviot vaativat syntyäkseen suuren kosteuden. Kemin uimahalli
Kemin uimahalli on uimahalli Sauvosaaren kaupunginosassa Kemissä. Uimahalli on Aarne Ervin suunnittelema ja valmistui vuonna 1967. Siihen tehtiin peruskorjaus ja mittava laajennus vuonna 1997. Laajennuksen yhteydessä uimahalliin tuli viisi allasta: kunto-, opetus-, virkistys-, kahluu- ja toiminta-allas. Viimeksi mainitussa sijaitsee liukumäki ja kiipeilyseinä. Kemin uimahalli on vesipinta-alaltaan 664 m². Vaillant
Vaillantin historia ulottuu vuoteen 1874, jolloin yrityksen perustaja, kupariseppä Johann Vaillant ryhtyi pumppujen valmistajaksi. Vuonna 1894 Vaillant patentoi suljetun kaasulämpökattilan, jonka avulla vettä pystyttiin lämmittämään turvallisesti, ilman että kaasunpoltosta syntyvät kaasut sekoittuivat veteen. Vuonna 1924 Vaillant kehitti uudenlaisen lämmitysjärjestelmän rakennuksiin. Sen avulla rakennuksessa saattoi olla vain yksi keskuslämmitysyksikkö, josta lämpöä johdettiin asunnoissa sijaitsevien lämpöpattereiden kautta ilmaan. Tätä ennen asunnoissa oli asuntokohtaiset lämmitysjärjestelmät. Vuonna 2006 Vaillant aloitti toiminnan lämpöpumppujen parissa perustamalla tuotteille oman tuotantolinjan. Aurinkolämmitysjärjestelmät tulivat yrityksen toimintaan mukaan vuonna 2008. Aurinkoventtiili
Aurinkoventtiili on Nobel-palkitun ruotsalaisen insinöörin Gustaf Dalénin suurimpana pidetty keksintö, joka sytyttää ja sammuttaa majakat automaattisesti. Ensimmäinen sellainen otettiin käyttöön vuonna 1907. Louis Réard
Louis Réard (1897 – 16. syyskuuta 1984) oli ranskalainen autoinsinööri ja muotisuunnittelija, joka tunnetaan parhaiten bikinien keksijänä. Hän keksi bikinit vuonna 1946. Jacques-Yves Cousteau
Cousteaun Émile Gagnanin kanssa kehittämä aqualung antoi sukeltajille enemmän liikkumavapautta, eivätkä he enää olleet sidottuja esimerkiksi ilmaletkun pituuteen. Tosin sukeltajat eivät Aqualunginkaan avulla pystyneet laskeutumaan kovin syvälle. Siksi Cousteau oli myös kehittämässä pienoissukellusveneitä, joiden ansiosta meren tutkimus helpottui myös kauempana rannasta. Vedenalaisissa tutkimuksissa tarvittiin ennen Cousteaun keksintöjä hankalia laitteita, kuten sukelluskelloja. Kuopion uimahalli
Uimahallissa on tehty maailmanennätyksiä, muun muassa Kuopion Uimaseura 24 tunnin uinnissa. Suomen ensimmäisen maailmanennätyksen teki Jani Sievinen 200 metrin sekauinnissa lyhyellä altaan mitalla (25 m). Vety
Cavendishia pidetään vedyn löytäjänä, mutta nimen sille antoi ranskalainen kemisti Antoine Lavoisier. Lavoisier todisti vuonna 1783, että vesi sisältää Cavendishin aiemmin löytämää ”palavaa ilmaa” ja happea. Lavoisier antoi vedylle nimen hydrogène. Nimen lähtökohtana ovat kreikankieliset sanat ὕδωρ ("hydor", vesi) ja γίγνομαι ("gignomai", muodostaa, synnyttää) eli "vedenmuodostaja". Nimi tulee vedyn palamisreaktiosta, josta syntyy reaktiotuotteena vettä. Myös suomenkielinen sana "vety" viittaa veden muodostamiseen; se esiintyi ensimmäisen kerran kirjakielessä vuonna 1851. Ferdinand II (Toscana)
Ferdinand II tunnettiin myös tieteiden suosijana. Hän kannusti veljeään, kardinaali Leopoldo de’ Mediciä perustamaan vuonna 1657 tieteellisen seuran Accademia del Cimenton. Ferdinandia pidetään yhtenä lämpömittarin keksijöistä, sillä hänen johdollaan kehitettiin vuonna 1654 ensimmäinen umpinainen nestelämpömittari, joka tunnetaan virheellisesti myös Galilein lämpömittarina. Hän mahdollisesti kehitti myös ensimmäisen lauhduttamiseen perustuneen kosteusmittarin. Suomen urheilu
Uintia alettiin harjoittaa urheiluna Suomessa 1870-luvulla, ja ensimmäisenä uimaseurana perustettiin Auran Uimaseura Turussa vuonna 1880. Suomen Uimaliitto perustettiin vuonna 1906, ja samana vuonna aloitettiin SM-kilpailut. Ensimmäinen uimahalli valmistui Helsinkiin vuonna 1928. Arvo Aaltonen saavutti rintauinnissa kaksi olympiapronssia vuonna 1920, ja 1990-luvulla Antti Kasvio saavutti pronssia vapaauinnissa ja Jani Sievinen hopeaa sekauinnissa. Kasvio ja Sievinen voittivat kultaa pitkän radan MM-kilpailuissa vuonna 1994, ja kolmas maailmanmestariksi yltänyt on Hanna-Maria Seppälä vuodelta 2003. Toivo Reingoldt oli ensimmäinen suomalainen Euroopan-mestari vuonna 1931, ja seuraavia saatiin odottaa 1990-luvulle saakka. Vesihiihto
Nykyaikaisen kaapeliradan keksijä on saksalainen Bruno Rixen, joka rakensi ensimmäiset kaapeliradat Saksaan 1960-luvulla. Helsingissä vesihiihtoa harrastettiin kaapelissa kuitenkin jo 1950-luvun alussa. Hietaniemen kaapeli oli toiminnassa ainakin vuoteen 1958 asti, ja sen sanottiin olevan maailman ensimmäinen. Keksijä oli rakennusmestari ja vesihiihdon edelläkävijä Kauko Kolma. Hietaniemessä nykyisin toimiva, pääosin wakeboard-harrastajien käyttämä Wakestation-kaapelirata on rakennettu kesällä 2013. Majakka
Ruotsalainen keksijä Gustaf Dalén (1869–1937) kehitti 1900-luvun alussa kaasulyhtyihin aurinkoventtiilin, eräänlaisen hämäräkytkimen, jonka avulla kaasumajakat ja loistot pystyttiin automatisoimaan. Juho Henrik Uoti
Juho Uoti kuoli tapaturmaisesti lokakuussa 1920 jäätyään junan alle Helsingin Pukinmäessä. 1920-luvulla hänen leskensä Augusta Uoti perusti useita Uotin kehittämia vesihoitomenetelmiä käyttäneitä hoitoloita muun muassa Helsinkiin, Viipuriin, Turkuun, Kotkaan ja Haminaan. Vuonna 1926 Augusta Uoti perusti Lempäälään Uotin parantolan, joka toimii edelleen Lempäälän Luontaiskylpylän nimellä. Ilmatyynyalus
Ensimmäinen kirjallinen suunnitelma laitteesta, jota voidaan kutsua ilmatyynyalukseksi, on ruotsalaisen keksijän, filosofin ja teologin Emanuel Swedenborgin näkemys laitteesta vuodelta 1716. Hän suunnitteli lihasvoimalla toimivan laitteen, joka muistutti ylösalaisin käännettyä venettä, jonka keskellä oli hytti. Airomaisilla kauhoilla oli määrä lihasvoimin painaa ilmaa laitteen alle. Laitetta ei koskaan rakennettu, sillä epäiltiin, ettei ihmisvoimin saada aikaan tarpeeksi nostetta. Palomäen uimalaitos
Kesäksi 1908 valmistuneessa uimalaitoksessa oli aluksi erilliset umpinaisen aidan erottamat uima-altaat ja hyppykerrokset naisille ja miehille, tilat oli kuitenkin mahdollista yhdistää näytöksien ja kilpailuiden ajaksi. Myöhemmin tiloja erottanut aita poistettiin kokonaan. Uimalaitosta käyttivät 1904 perustettu Tampereen Uimaseura ja 1919 perustettu Työväen Uimarit. Seurat hoitivat uimalaitosta vuorotellen vuodesta 1925 alkaen ja ne hoitivat myös vuonna 1929 Näsijärven rantaan valmistunutta Rauhaniemen kansankylpylää. Palomäen uimalaitoksen käyttö väheni sen jälkeen kun Tampereelle valmistui 1957  Pyynikin uimahalli. Uimalaitos oli käytössä vuoteen 1962 saakka ja se purettiin talvella 1963. Turun uimahalli
Uimahallissa ei vietetä kesätaukoa. Hallissa on 25 metrin allas ja vain yhdet puku- ja pesutilat, joten miehet ja naiset uivat vuoropäivinä. Alkuaikoina uimahallissa ei saanut käyttää uima-asuja, joiden käyttö on sittemmin sallittu. Kaavaillusta pakosta luovuttiin vielä vuonna 2010. Vuoden 2014 lokakuun viimeisellä viikolla uima-asujen käyttö tuli pakolliseksi, halliyrittäjän mukaan syynä on allastilan kameravalvonta ja se, että hallissa uivat opiskelijat ovat vieroksuneet alastonuinnin sallimista. Kaasunaamari
Ensimmäisen kaasunaamarin kehitti Alexander von Humboldt vuonna 1799 Preussin kaivosmiesten apuvälineeksi. Uimahuone
Huviloiden lisäksi uimahuoneita oli veden äärellä sijainneiden parantoloiden, kylpylöiden ja muiden laitosten rantalaitureilla. Myös kaupunkien rantojen yleisissä uimalaitoksissa saattoi ulkoaltaiden, hyppytornien ja pukuhuoneiden lisäksi olla uimasumpuilla varustettuja uimahuoneita. Ainakin Ruotsissa oli rannoilla yleisiä suuria uimahuoneita, kuten Tukholman Södermalmin vuonna 1930 avattu ja elokuussa 2016 toistaiseksi suljettu, betoniponttonien varassa kelluva Liljeholmsbadet lämmitettyine merivesialtaineen ja saunoineen. Uimaräpylä
Benjamin Franklin rakensi nuoruudessaan puiset, paletin muotoisen uimaräpylät auttamaan häntä liikkumaan nopeamminen vedessä. Parranajo
Partahöylä keksittiin vuoteen 1762 mennessä, ja siitä tuli suosittu 1820-luvulla. Vuonna 1847 William Henson keksi nykyaikaisen kuokan muotoisen partahöylän, ja vuonna 1895 King Camp Gillette kehitti kertakäyttöisen kaksiteräisen partahöylän. Vuonna 1928 Jacob Schick patentoi sähköisen partakoneen, joka tuli markkinoille vuonna 1931 ja saavutti heti suuren suosion. Joensuun Uimaseura
Suomen Uimaliiton tultua perustetuksi Helsingissä vuonna 1906 ehdotti lyseolainen Väinö Laamanen Woimistelu- ja Urheiluseura Katajalle ajanmukaisen uimahuoneen rakentamista Joensuuhun. Kun myös kaupungin valtuusmiehet innostuivat tuosta esityksestä, niin jo alkukesästä vuonna 1907 avattiin Lystsuarella (myöhemmin Ilosaari) kaupungin kustantama, uusi ja kohtuulliset vaatimukset täyttävä uimala, Ilosaaren uimala. Tästä muodostui Joensuun Uimaseuran alkuaikojen harjoitus- ja kilpailupaikka, mikä oli myös Joensuun kaupungin tärkein uimapaikka aina vuoteen 1969 saakka, jolloin uimahalli valmistui Mehtimäelle. Uimaräpylä
Modernit uimaräpylät ovat ranskalaisen Louis de Corliaun, Ranskan laivaston "capitaine de corvetten," kehittämät. Hän esitteli vuonna 1914 ensimmäiset räpyläprototyyppinsä. de Corliau jätti laivaston vuonna 1924 omistautuakseen keksinnölleen. Tehtyään räpylöitä vuosia omassa asunnossaan Pariisissa vuosia de Corliau aloitti räpylöiden massatuotannon viimein vuonna 1939. Samana vuonna hän antoi Owen P. Churchillille luvan valmistaa hänen räpylöitään Yhdysvalloissa. Churchill vaihtoi räpylöiden ranskankielisen nimen ("propulseurs") nimeen "swimfins", joka on edelleen yleisimmin käytössä oleva nimitys räpylöille englanninkielisissä maissa. Churchill esitteli tuotteensa Yhdysvaltain laivastolle, joka otti ne käyttöönsä Underwater Demolition Teamille. Väinö Vähäkallio
Elannolle hän suunnitteli myymälöihin tyylisuunnaltaan klassistista sisustusta sekä asuin- ja tehdasrakennuksia. Juuri perustetulle Osuusliike Elannolle Vähäkallio suunnitteli Hämeentien Elannon korttelia vuonna 1917. Siihen rakennettiin useita Vähäkallion suunnittelemia rakennuksia, kuten moderni Elannon leipomo (1924). Vuonna 1928 rakennettiin Elannon pääkonttori, joka edustaa Tukholman kaupungintalon tyylistä klassismia. 1920-luvulla Helsinkiin rakennettiin monia muitakin rakennuksia Vähäkallion suunnitelmien mukaan, esimerkiksi Yrjönkadun uimahalli (1928), joka on Suomen ensimmäinen uimahalli. Vähäkallion suunnittelemia pilvenpiirtäjiä nykyisen Akateemisen kirjakaupan tontille rakennettavaksi ei toteutettu. Vesisänky
Ensimmäisen vesisängyn patentoi brittilääkäri William Hooper vuonna 1883 vähentämään vuodepotilaiden makuuhaavoja. 1900-luvun alussa tieteiskirjailija Robert Heinlein kuvaili veden päällä nukkumista romaaneissaan. Suosio lähti todelliseen nousuun, kun vuonna 1968 Charles Prior Hall suunnitteli vedellä täytetyn, vinyylimuovista valmistetun sängyn opinnäytetyönä San Franciscon valtionyliopiston muotoilutiedekunnassa. Arvo Aaltonen
Arvo Ossian Aaltonen (2. joulukuuta 1892 Pori – 17. kesäkuuta 1949 Pori) oli suomalainen uinnin olympiamitalisti ja yrittäjä. Aaltonen oli ensimmäinen suomalainen, joka saavutti olympiamitalin uinnissa. Seuratasolla hän edusti Porin Uimaseuraa. Széchenyin kylpylä
Széchenyin kylpylä saa vetensä kuumista lähteistä, jotka löydettiin vuonna 1879. Paikalle perustettiin ensimmäinen, väliaikainen kylpylä vuonna 1881, ja sitä kutsuttiin aluksi arteesiseksi kylpyläksi. Vuonna 1913 kylpylälle avattiin pysyvät tilat, joissa se toimii nykyäänkin. Kylpylää laajennettiin vuosina 1927 ja 1966, ja vuonna 1999 uima-altaat uusittiin kokonaan. Vanhemman osan (1909–1913) ovat suunnitelleet Győző Czigler ja Ede Dvorzsák ja uudemman osan (1927) Imre Francsek. Carl von Linde
Carl Paul Gottfried von Linde (s. 11. kesäkuuta 1842, Berndorf, Oberfranken – k. 16. marraskuuta 1934, München) oli saksalainen insinööri, joka kehitti nykyaikaisen jäähdytystekniikan. Ilmapuntari
Evangelista Torricelli nimetään yleisesti ilmapuntarin keksijäksi,mutta historialliset dokumentit osoittavat että Gasparo Berti, italialainen matemaatikko ja astronomi, olisi rakentanut tahattomasti vesi-ilmapuntarin vuosien 1640–1643 välillä.Ranskalainen filosofi ja tiedemies René Descartes suunnitteli ilmapuntarin jo vuonna 1631, mutta ei ole todisteita että hän olisi kyennyt rakentamaan sen. Robert Fulton
Robert Fulton (14. marraskuuta 1765 Lancasterin piirikunta, Pennsylvania – 24. helmikuuta 1815) oli yhdysvaltalainen insinööri ja keksijä, joka rakensi ensimmäisen kaupallisesti menestyneen höyrylaivan. Hän suunnitteli myös ensimmäisen käyttökelpoisen sukellusveneen, "Nautiluksen" vuonna 1800. Se toimi paineilmalla. Jacques Charles
Jacques Alexandre César Charles (12. marraskuuta 1746 Beaugency, Loiret – 7. huhtikuuta 1823 Pariisi) oli ranskalainen keksijä, tiedemies, matemaatikko ja kuumailmapalloilija. Anders Celsius
1700-luvun alussa oli erilaisia lämpötila-asteikkoja käytössä yli kolmekymmentä mutta nykyään kaikkilla maailmassa, paitsi Yhdysvalloissa käytetään Celsius-asteikkoa joka on saanut nimensä Anders Celsiukselta. Hän esitti asteikon ensimmäisen kerran Ruotsin tiedeakatemialle vuonna 1742. Asteikossa veden jäätymispiste oli 100 ja kiehumispiste 0 astetta. Myöhemmin Carl von Linné käänsi asteikon toisin päin, nykyiseen muotoonsa. Helsingin uimastadion
Uimastadion on Helsingin Eläintarhan alueella sijaitseva maauimala. Se sijaitsee Olympiastadionin koillispuolella. Uimastadion valmistui alun perin Helsingin vuoden 1940 olympialaisten kilpa-areenaksi, jotka sotien vuoksi järjestettiin vuonna 1952. Nykyään se toimii Kumpulan maauimalan ohella suosituimpana Helsingin uimalana kesäisin. Höyryturbiini
Höyryturbiini nykyaikaisessa muodossaan on irlantilaisen insinöörin Charles A. Parsonsin keksintö vuodelta 1884. Hän rakensi ensimmäisen höyryturbiinin, joka menestyi kaupallisesti ja joka mullisti merisodankäynnin ja mahdollisti entistä nopeampien ja suurempien sotalaivojen rakentamisen. Parsons sai keksinnölleen julkisuutta vuonna 1897, kun hänen rakentamansa pienikokoinen "Turbinia"-alus osallistui kuningatar Viktorian hallitsijakauden 60-vuotisjuhlan laivastokatselmukseen kymmentuhantisen katsojajoukon edessä. Turun uimahalli
Turun uimahalli eli Iskerin uimahalli Turussa on vuonna 1954 valmistunut uimahalli, joka sijaitsee arkkitehti Erik Bryggmanin suunnittelemien Turun ylioppilastalojen yhteydessä Rehtorinpellonkadulla. Bryggman suunnitteli myös uimahallin. Rakennuksen yläkerrassa on liikuntahalli. Halli on Turun ensimmäinen ja Suomen neljänneksi vanhin yleisökäyttöön tarkoitettu sisäuimahalli. Uimahallin rakennustamiskustannukset jakaantuivat Turun yliopiston ylioppilaskunnan, Turun kaupungin ja valtion kesken. Ylioppilastalojen kiinteistöt ovat nykyään Turun ylioppilaskyläsäätiön omistuksessa. Neitokainen
Tekolampi-idean keksijä on rakennusmestari Esko Sääskilahti, joka suoritti tarvittavat mittaukset ja merkitsi järven ääriviivat maastoon. Tämän jälkeen allas kaivettiin kaivureilla. Kaivuutyöhön meni aikaa noin viikko, työssä oli kaksi konetta. Neitokainen saa vetensä pohjavedestä, jota etsiessä kaivetusta koekuopasta tuli ”Ahvenanmaa”. Saarimaakunnan sijainti ei ole aivan kohdallaan. Lammen pohjoispään ”käsivarteen” sattui jäämään laskuoja. Ilmailun historia
Leijan lennättäminen alkoi Kiinassa satoja vuosia ennen ajanlaskun alkua ja niitä pidetään ensimmäisinä ihmisen tekeminä lentolaitteina. Jotkut leijat olivat riittävän suuria nostamaan ihmisen ilmaan. Kiinalaiset lennättivät myös pieniä kuumailmalyhtyjä ja bambukoptereita pyörivällä potkurilla. Leonardo da Vinci hahmotteli lentolaitteita 1500-luvulla. Nämä olivat käytännöllisä, mutta eivät tieteellisiä tutkielmia eikä hän yrittänyt rakentaa niitä. 1700-luvulla alkanut ilmakehän tutkiminen johti kaasujen kuten vedyn löytämiseen, mikä puolestaan johti ilmapallon keksimiseen. Erilaiset tuonaikaiset fysiikan teoriat, kuten virtausmekaniikka ja Newtonin mekaniikan peruslait johtivat nykyaikaisen aerodynamiikan kehittymiseen. Kuumalla ilmalla lentäviä kiintopalloja käytettiin 1800-luvun alkupuolella ja niillä oli merkittävää käyttöä tuon vuosisadan puolivälissä käydyissä sodissa taistelujen tarkkailussa. Tuulilasinpyyhin
Keksijä J. H. Apjohn kehitti vuonna 1903 pyyhkimen, jonka kaksi harjaa tekivät tuulilasilla pystysuoraa edestakaista liikettä. Mary Andersonin on sanottu keksineen Yhdysvalloissa vipuun perustuvan pyyhkimen, johon hän sai patentin vuonna 1903. Se kohtasi aluksi vastustusta, mutta siitä tuli yleinen kaikissa amerikkalaisissa autoissa vuoteen 1916 mennessä. Kylmävesiallas
Kylmävesiallas on avantoon verrattavissa oleva vesiallas. Kylmävesialtaassa käytetyn veden lämpötila vaihtelee allaskohtaisesti, useimmiten lämpötila on 4–10 °C. Lämpötilan nousemista estetään vaihtamalla vesi säännöllisesti. Kylpylöissä ja uimahalleissa on virkistyskäyttöön tarkoitettuja kylmävesialtaita. Kylmävesiallas on tärkeä palautuskeino kovan urheiluharjoitteen jälkeen. Palautuminen alkaa heti ravinnon ja levon jäädessä toissijaisiksi vaihtoehdoiksi.