Milloin Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on perustettu?
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on Akavaan kuuluva opetusalan ammattiliitto. OAJ perustettiin vuonna 1973 nimellä Opettajien ammattijärjestö, kun Suomen Opettajain Liitto, Oppikoulunopettajain Keskusjärjestö ja Svenska Finlands Lärarförbund yhdistyivät. Muut opettajajärjestöt liittyivät OAJ:hin yksitellen perustamisen jälkeen.
Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto
Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto (SAK) oli vuosina 1930–1969 toiminut ammatillinen keskusjärjestö, nykyisin toimivan Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön edeltäjä. Keskusliiton edeltäjä oli vuosina 1907–1930 toiminut Suomen Ammattijärjestö (SAJ). Olavi Aarnio
Aarnio tunnettiin vakaumuksellisena antikommunistina ja kovana ammattiyhdistysjohtajana. Hän saavutti lakkoilijan maineen johtuen Nesteen öljynjalostamojen lakosta touko–kesäkuussa 1967, Pohjolan Liikenteen lakosta helmikuussa 1968 sekä satamalakosta helmi–maaliskuussa 1968. Vuonna 1968 Aarnio oli mukana ammattiyhdistysliikkeen eheytysneuvotteluissa. Aarnion SAKT ja SAJ hylkäsivät vuoden 1968 laajan eheytysmallin, koska liittotason eheytysmalli olisi vienyt sen piiristä useita työntekijäryhmiä. SAKT erosi SAJ:stä kesäkuussa 1969 ja se osallistui SAK:n edustajakokoukseen 17. kesäkuuta. Aarnio valittiin eheytyneen Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön hallitukseen. Seuraavana vuonna Satamatyöntekijäin Liiton ja Suomen Auto- ja Kuljetustyöväen Liiton ammattiosastot ja työntekijät liittyivät SAKT:hon, joka muutti nimekseen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto (AKT). Aarnio oli mukana näissä neuvotteluissa. Suomen Journalistiliitto
Vuonna 1926 SSL oli perustamassa Kansainvälistä lehtimiesliittoa (FIJ). FIJ kuihtui toisen maailmansodan myötä, ja vuonna 1946 SSL liittyi uuteen Kansainväliseen journalistijärjestöön (IOJ). SSL erosi IOJ:stä 1949. Vuonna 1956 SSL liittyi länsimaisten alan liittojen perustamaan Kansainväliseen journalistiliittoon (IFJ). SSL toimi uudelleen IOJ:ssä tarkkailijana ja liitännäisjäsenenä vuosina 1976–1991. SSL oli kuitenkin koko ajan myös IFJ:n jäsen. Lapuan liike
Marraskuussa 1929 Suomen Ammattijärjestö (SAJ) julisti maahan epäonnistuneesti yleislakon sillä seurauksella, että maassa asenneilmapiiri kääntyi nopeasti kommunisminvastaiseksi. MAOL
MAOL ry eli Matemaattisten Aineiden Opettajien Liitto MAOL ry on vuonna 1935 perustettu pedagoginen ainejärjestö, joka toimii matemaattis-luonnontieteellisen kulttuurin puolestapuhujana ja opetuksen kehittäjänä suomalaisessa yhteiskunnassa. Liitto harjoittaa julkaisu- ja koulutus- ja tiedotustoimintaa. Insinööriopiskelijaliitto
Vaiheikkaiden vuosien jälkeen Insinöörioppilasliiton toiminta loppui vuonna 1976, ja Insinöörioppilasyhdistys IOY perustettiin. Tämä yhdistys oli nykyisen IOL:n äiti ja isä, ja toimintakin hyvin samankaltaista nykyliiton toimntaan verrattuna. Ammattikorkeakoulu-uudistuksen aikana 1990-luvun alussa yhdistyksen nimi muuttui kuvaamaan paremmin jäsenistöään ja toimintaansa, ja nykyinen Insinööriopiskelijaliitto sai siivet alleen. Opiskelijoiden liikuntaliitto
Opiskelijoiden Liikuntaliitto ry (OLL) on vuonna 1924 perustettu valtakunnallinen opiskelija- ja korkeakoululiikunnan yhteistyö- ja edunvalvontaorganisaatio, joka edustaa Suomen yliopisto- ja ammattikorkeakouluopiskelijoita. Alun perin liitto tunnettiin Suomen Akateemisena Urheiluliittona (SAUL). Vuonna 1971 nimi muutettiin Opiskelijoiden Liikuntaliitoksi. Suomen Ammattijärjestö
Ensimmäisen maailmansodan aikana SAJ ei sitoutunut työrauhaan, mutta sen toimintamahdollisuudet olivat varsin rajoitetut eikä se kyennyt juuri vaikuttamaan harjoitettuun politiikkaan. Sodan loppuvaiheessa SAJ:n liittojen jäsenmäärä alkoi kuitenkin nousta ja se suorastaan räjähti Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917. Nopeinta järjestäytyminen oli maaseudun sekatyöläisten keskuudessa. Palkkatyöläinen
Palkkatyöläinen perustettiin vuonna 1929, kun sosialidemokraatit erosivat Suomen Ammattijärjestöstä vastalauseena kommunistien johtaman järjestön linjalle. Aloitteen lehden perustamiseksi teki Ammatillisten Järjestöjen Valtuuskunta (AVJ), ja julkaisijaksi tuli aluksi Suomen Työläisliitto, SDP:n SAJ:sta eronneille perustama eri aloja koonnut ammattiliitto. Palkkatyöläisen kaksi näyte numeroa julkaistiin marras- ja joulukuussa, ja vuoden 1930 alusta se alkoi ilmestyä säännöllisesti kerran viikossa. Uusi lehti julistautui ei-kommunistisen ammattiyhdistysväen äänenkannattajaksi ja se ilmoitti taistelevansa kommunistien karkottamiseksi ay-liikkeestä. Palkkatyöläisen ensimmäinen päätoimittaja oli E. K. Louhikko ja toimitussihteeri K.-A. Fagerholm. Nykyinen SAK pitää Palkkatyöläistä vuosina 1908–1930 ilmestyneen SAJ:n "Suomen Ammattijärjestö" -lehden perillisenä. Loppuvuonna 1930 Palkkatyöläisestä tuli Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton äänenkannattaja. Ammattiliitto
Suomen vanhin ammattiyhdistys on 1869 perustettu Helsingin kirjatyöntekijöiden yhdistys, mutta laajemmin ammatillinen järjestäytyminen alkoi edetä vasta 1900-luvun alussa. Ensimmäinen keskusjärjestö Suomen Ammattijärjestö (SAJ) perustettiin 15. huhtikuuta 1907 ja se oli läheisessä suhteessa Suomen Sosialidemokraattiseen puolueeseen. Viestintäalan ammattiliitto
SKL kuului SDP:hen vuodesta 1905, mutta sisällissodan jälkeen tästä luovuttiin. Liitto kuului myös Suomen Ammattijärjestöön ja Kirjaltajain kansainväliseen sihteeristöön. Helmikuussa 1930 sosialidemokraattien hallitsema liitto erosi kommunistien hallitsemasta SAJ:stä ja vuoden 1931 alusta se liittyi Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliittoon. SKL erosi SAK:sta 1958 sosialidemokraattien sisäisten riitojen vuoksi. Vuosina 1963–1967 SKL kuului uuteen SAJ:hin, ja kesäkuussa 1969 se oli mukana perustamassa uutta SAK:ta. Olavi Keitele
Palattuaan Suomeen 1952 Keitele kirjoitti Merimies-Unionin Merimies-lehteen, jonka päätoimittaja hän oli 1967–76, ja valittiin 1953 Merimies-Unionin toimitsijaksi. Vuonna 1956 hänet valittiin Unionin toiseksi sihteeriksi ja sen hallituksen jäseneksi. 1966 Keiteleestä tuli Merimies-Unionin varapuheenjohtaja ja elokuussa 1967 puheenjohtaja edeltäjänsä Niilo Wällärin kuoltua yllättäen. Tähän aikaan Unioni kuului SAJ:hin, joka oli oikeistososiaalidemokraattinen keskusjärjestö. SAJ ja SAK yhdistyivät 1969, kun Merimies-Unioni oli keskeisenä SAJ:n liittona todennut työmarkkinoiden eheyttämisen olevan välttämätöntä. COSATU
COSATU () on joulukuussa 1985 perustettu eteläafrikkalaisten rotujen tasa-arvoa ajaneiden ja apartheidia vastustaneiden ammattiliittojen keskusjärjestö. Järjestön perustamisen aikoihin siihen kuului 33 jäsenjärjestöä ja 500 000 jäsentä, mutta nykyään sen jäsenmäärä on jo yli 2 miljoonaa. COSATU toimi apartheidin aikana läheisessä yhteistyössä UDF:n kanssa ja kuuluu nykyisin ANC:n ja Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen liittoon, joka toimii maan hallituspuolueena. Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOL
Opettajankoulutuksessa ja opettajajärjestöissä tapahtuneiden muutosten myötä Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOL ry on organisoitunut uudelleen kahteen otteeseen. Aineenopettajaksi opiskelevat tulivat mukaan toimintaan vuonna 1981, kun SOOL ja Suomen Auskultantit ry yhdistyivät. Nykyisessä muodossaan SOOL on toiminut vuodesta 1995, jolloin Suomen Lastentarhanopettajaksi Opiskelevien Liitto (SLOL) yhdistyi SOOLiin. Jaakko Rantanen
SAJ olisi halunnut että vain keskusjärjestöt yhdistetään ja jäsenliitot sopisivat itsenäisesti omista yhdistymisistään mutta uudessa tilanteessa SAK:n ajama jäsenliittojen yhdistäminen teollisuusliittoperiaatteella suurimpaan alalla toimivaan liittoon ennalta sovitun aikataulun mukaan voitti. Kesäkuussa 1969 uusi Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK aloitti toimintansa ja saman vuoden syksyllä sovittiin keskusjärjestöjen välillä SAJ:n toiminnan lopettamisesta minkä oli määrä tapahtua kahden vuoden sisällä. Suomen Ammattijärjestö
Suomen sisällissotaan SAJ:n jäsenet ja aktiivit osallistuivat pääosin punaisten puolella. Tuhansia SAJ:n jäseniä kuoli taisteluissa tai sodan jälkeen valkoisen puolen koston ja vankileirien seurauksena. Monet pakenivat Venäjälle. Sodan päätyttyä valkoiset hajottivat kaikki ammatilliset järjestöt, mutta joulukuussa 1918 SAJ sai luvan jatkaa toimintaansa, joskin veturimiesten ja rautatieläisten ammattiliitot pysyivät kiellettyinä. Oulun Koulun Kohinaa
Lehti ilmestyi ensimmäisen kerran keväällä 1957, Oulun kaupungin kansakoulujen opettajista kootun valiokunnan toimittamana. Tarkoituksena oli jakaa tietoa kaupungin asukkaille kouluasioista sekä oppilaiden että opettajien näkökulmasta. Valiokunnan puheenjohtajana toimi Martti Niemelä. Toinen lehden perustamiseen vaikuttanut henkilö oli Veikko Kerola, joka perusteli julkaisua Helsingissä ilmestyvällä vastaavalla Kevätpörriäinen-lehdellä. Oulun opettajien ammattiyhdistys, jolle Niemelä esitti tämän ajatuksen, hylkäsi kuitenkin sen. Kun lehti muutamaa vuotta myöhemmin vakiinnutti asemansa, Oulun opettajien ammattiyhdistys otti sen julkaistavakseen. Opetusalan Ammattijärjestö OAJ
OAJ:n jäsenet ovat muun muassa lastentarhan, peruskoulun, lukion, ammatillisten oppilaitosten ja ammattikorkeakoulujen opettajia, koulujen ja oppilaitosten johtajia ja rehtoreita, yliopistojen opetus- ja tutkimushenkilöstöä sekä erilaisissa tehtävissä toimivia opetus- ja sivistystoimen asiantuntijoita. Liittoon kuuluu myös opettajaksi opiskelevia ja eläkeläisiä. Liitolla on noin 120 000 jäsentä. Ammattikasvatushallitus
Ammattikasvatushallitus yhdistettiin 1. huhtikuuta 1991 Kouluhallituksen kanssa, jolloin syntyi nykyinen Opetushallitus. Jaakko Rantanen
Uusi SAK:n kanssa kilpaileva keskusjärjestö SAJ perustettiin marraskuussa 1960 ja Rantasesta tuli sen pääsihteeri ja Järvelästä taloudenhoitaja. SAJ:n puheenjohtajana toimi Kutoma- ja neuletyöväen liiton puheenjohtaja "Veikko Oksanen" oman toimensa ohella, käytännössä kuitenkin Rantanen ja Järvelä johtivat SAJ:ta alusta lähtien. SAJ:n toiminta lähti vauhdilla liikkeelle mutta se ei kuitenkaan onnistunut saamaan jäsenikseen kaikkia SAK:sta eronneita liittoja ja suurimmillaankin SAJ:n liittojen jäsenmäärä oli vain noin puolet SAK:n liittojen jäsenmäärästä. Arno Kotro
Syksyllä 2006 Kotro sai Raittiuden Ystävät ry:n Vuoden raittiusteko -tunnustuksen ”raittiiden elämänarvojen selväsanaisena puolustajana”. Hän on käsitellyt julkisuudessa täysraittiuteen siirtymistään. Opetusalan Ammattijärjestö OAJ on myöntänyt Kotrolle OAJ-mitalin. Otavan Opisto
Otavan Opisto perustettiin alun perin Joroisiin "Keski-Savon kansanopiston" nimellä. Vuonna 1895 ensimmäinen rehtori Hjalmar Mikander lähti rehtoriksi Pohjois-Savon kansanopistoon Maaningalle ja vei mukanaan kaikki silloisen Keski-Savon kansanopiston opettajat. Opistoon kuitenkin valittiin uudet opettajat ja rehtori ja opisto jatkoi toimintaansa. Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt
SOL:n kahtiajakoa ei haluttu heti virallistaa rekisteröimällä uutta yhdistystä. 18. kesäkuuta 1972 perustettiin kuitenkin Kansandemokraattisten opiskelijoiden maata käsittävä neuvottelukunta (KOMN), josta muodostui järjestöjen yhteistyön keskus kahdeksi seuraavaksi vuodeksi. KOJ perustettiin virallisesti vasta 6. lokakuuta 1974 eikä siitä vielä silloinkaan haluttu pitää suurempaa meteliä. Edelleen korostettiin, ettei KOJ:n luominen merkitse uuden liiton perustamista. Tässä vaiheessa se oli kuitenkin helpommin perusteltavissa, sillä SOL oli edellisvuonna ottanut jäsenikseen omat rinnakkaisjärjestönsä Tampereella (TYMR), Turussa (TuMO) ja Oulussa (OuMO). Veikko Ahtola
SAK hajosi 1960, ja eronnut osapuoli muodosti kilpailevan Suomen Ammattijärjestön (SAJ). Ahtola piti tarkasti huolta siitä, ettei paperiliitosta siirtynyt väkeä SAJ:n riveihin, ja jyrkkänä kommunismin vastustajana hän onnistui myös taltuttamaan liittonsa kommunistit. Noihin aikoihin paperiteollisuuden merkitys Suomen viennissä kasvoi, mikä nosti Paperiliiton arvostusta SAK:ssa. Tämä vaikutti myös alan palkkauksen kasvuun verrattuna muihin teollisuustyöntekijöihin. Psykologianopettajat PSOP
PSOP on Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n ulkojäsenyhdistys ja on vuorollaan edustettuna OAJ:n pedagogisessa toimikunnassa. Lisäksi yhdistys on Aineopettajaliitto AOL:n ja Reaaliaineopettajat Reaalin jäsen. Yhdistys on vuonna 2004 perustetun European Federation of Psychology Teachers’ Associations -järjestön perustajajäsen. PSOP tekee yhteistyötä Suomen psykologiliiton ja Suomen Psykologisen Seuran kanssa. OK-Liha
Osuusteurastamot perustivat vuonna 1918 Suomen Karjakeskuskunta -nimisen osuuskunnan, joka toimi niiden keskusliikkeenä. Keskusliikkeen ensimmäinen toimitusjohtaja vuodesta 1919 vuoteen 1935 oli agronomi, filosofian maisteri Yrjö Collan. Keskusliikkeeseen liittyi 1920- ja 1930-luvulla kasvava joukko maakuntien SOK-laisia osuuskauppoja, jotka harjoittivat lihan hankintaa ja välitystä ja jotkut myös pientä jalostusta. Osuusteurastamot eivät hyväksyneet lukumääräisesti ylivoimaisen osuuskaupparyhmittymän kasvavaa valtaa Suomen Karjakeskuskunnassa, vaan pitkien kiistojen jälkeen erosivat keskusliikkeestä vuonna 1936 ja perustivat itselleen uuden keskusliikkeen, Tuottajain Lihakeskuskunnan. Suomen Karjakeskuskunta jäi silloin pelkästään SOK-laisten osuuskauppojen järjestöksi ja se muutti nimensä myöhemmin Karjakunnaksi. Kiistely osuusteurastamoiden kanssa päättyi vasta, kun osuuskaupat myivät keskusliikkeensä osuusteurastamojärjestölle lokakuussa 1985. Opus Dei
Prelatuurin peruskirjassa, joka on apostolinen konstituutio alkusanoin “Ut sit” (28.11.1982), paavi Johannes Paavali II sanoo: “Hyvin suuressa toivossa kirkko kääntää huomionsa ja äidillisen huolenpitonsa Opus Deihin, joka perustettiin Jumalan palvelijalleen Josemaría Escriválle antaman innoituksen johdosta 2. lokakuuta 1928 Madridissa, jotta se olisi aina pätevä ja tehokas väline pelastustehtävässä, jota kirkko toteuttaa maailman elämän puolesta.” Olavi Keitele
Keitele oli Peruspankki Oy:n perustajia sekä hallintoneuvoston jäsen 1968–1977, Kuljetusalan Ammattiliittojen Federationin (KAF) puheenjohtaja 1967–76, SAJ:n hallituksen jäsen 1966–69 ja SAK:n hallituksen jäsen 1969–76, sekä Oy Sea Import Ab:n hallituksen puheenjohtaja 1967–76. Hän kuului Suomen ILO-valtuuskuntaan 1966–76, Maanpuolustuskorkeakouluyhdistyksen hallitukseen 1970–77, ja toimi Puolustustaloudellisen Suunnittelukunnan asiantuntijana. Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto
Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liitto HYOL ry () on alan opettajien järjestö, jonka tehtävänä on historian ja yhteiskuntaopin opetuksen sisällöllinen ja pedagoginen kehittäminen. Se on perustettu vuonna 1947. Jäseniä liitossa on noin 1500. HYOL:n toimisto on Helsingissä Mechelininkadulla. Paikalliskerhoja ja -yhdistyksiä on 26. HYOL tarjoaa alan täydennyskoulutusta eri puolilla Suomea sekä mielenkiintoisia opinto- ja kulttuurimatkoja ulkomaille. Liitto julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää pedagogista aikakauslehteä Kleioa sekä historian ja yhteiskuntaopin reaalikoekirjoja (Reki-kirja). Se myös järjestää useita koululaisille ja opiskelijoille suunnattuja vuosittaisia kilpailuja, jotka on suunniteltu tukemaan opettajaa historian ja yhteiskuntaopin opettamisessa. Suomen Ammattijärjestö (1960)
1957 SAK:sta lähtivät auto-, meri- ja sähkömiesten ja kirjaltajien liitot. Nämä liitot sekä SAK:n liittojen rinnalle perustetut uudet liitot muodostivat kattojärjestökseen "Ammattiliittojen yhteisjärjestön" (AYJ) 1959. SAK:ta johtanut Eero Antikainen siirtyi Lomaliiton johtoon vuoden 1959 alussa. Hänen tilalleen puheenjohtajaksi tuli KTV:n puheenjohtaja Reino Heinonen, joka yritti sovitella liittojen välisiä kiistoja mutta epäonnistui ja joutui eroamaan keväällä 1960. SAK:n vt. johtajaksi nousi kesäkuussa 1960 Paperiliiton entinen puheenjohtaja Vihtori Rantanen ja puheenjohtajan tehtävä julistettiin yleiseen hakuun. SAK:n toimistossa syntyneiden erimielisyyksien vuoksi niin sanottu "sihteerijuntta" – johon kuuluivat muun muassa pääsihteeri Jaakko Rantanen, järjestösihteeri Olavi Järvelä ja lakimies Mikko Laaksonen – sai kesällä lähtöpassit SAK:sta. Olavi Järvelä
Uusi SAK:n kanssa kilpaileva keskusjärjestö SAJ perustettiin marraskuussa 1960 ja Rantasesta tuli sen pääsihteeri ja Järvelästä järjestösihteeri ja taloudenhoitaja. SAJ:n puheenjohtajana toimi Kutoma- ja neuletyöväen liiton puheenjohtaja "Veikko Oksanen" oman toimensa ohella, käytännössä kuitenkin Rantanen ja Järvelä johtivat SAJ:ta alusta lähtien. Autokoulu
Suomen Autokoululiitto (vuoteen 1946 Suomen Autokoulun Omistajain ja Opettajain Liitto) perustettiin Helsingissä vuonna 1938. Oman etujärjestön syntymiseen vaikutti osaltaan edellisenä vuonna voimaan tulleen uuden moottoriajoneuvoliikennettä koskevan asetuksen määräys, jonka mukaan autokoululuvan myöntämiseen vaikutti tarveharkinta paikallisia oloja silmällä pitäen. Autokorjaamotoiminnan ollessa melko vähäistä kuljettajaopetus painottui varsinkin ammattikuljettajien osalta vahvasti auton rakenteen tuntemiseen. Ammattiajokortin saamisen ehtona oli harjoittelu autokorjaamossa ja monen autokoulun yhteydessä toimikin korjaamo. Kuljettajantutkinnon teoriaosuus suoritettiin alun perin suullisesti, mutta autokoulujen oppilaiden ja ajokorttien määrän voimakkaan kasvun myötä suullinen kuulustelu korvattiin koko Suomessa vuonna 1961 kirjallisilla kysymyksillä. Autojen lukumäärän lisääntyessä kuljettajien oli opittava liikkumaan yhteisten pelisääntöjen mukaan ja 1950- ja 1960-luvuilla autokouluopetuksessa painotettiin muodollisten liikennesääntöjen tärkeyttä. Autokoulut aloittivat talviajokoulutuksen yhteistyössä Liikenneturvan edeltäjän Taljan (Tapaturmantorjunta ry:n liikennejaos) kanssa 1960-luvun puolivälissä. Uusi ajokorttiasetus, jossa olivat myös määräykset ajo-opetuksesta, tuli voimaan vuonna 1972 ja se korvasi siihenastiset vastaavat ajoneuvoasetuksen määräykset vuodelta 1957. Opettaja (lehti)
Opettaja on 22 kertaa vuodessa ilmestyvä opettajien ammattilehti, jota julkaisee Opetusalan Ammattijärjestö OAJ. Lehdellä on lukijoita 208 000 (KMT S15K16). Lehti on ilmestynyt nykyisenlaisena vuodesta 1973 eli OAJ:n perustamisesta lähtien. Uuteen lehteen yhdistyivät tällöin vuodesta 1905 ilmestynyt Opettajain Lehti sekä vuonna 1951 perustettu Oppikoululehti. Jos otetaan huomioon Valistuksen kustantaman Opettajain Lehden viikoittainen ilmestyminen vuoden 1906 alusta lähtien, nykyistä Opettaja-lehteä voitiin pitää Suomen vanhimpana viikkolehtenä syksyyn 2014 saakka. Silloin sen ilmestymiskerrat harvenivat 40:stä 35:een vuodessa. Suomen Ammattijärjestö (1960)
Ensimmäiset yritykset sekä SDP:n että ay-liikkeen eheyttämiseksi alkoivat syksyllä 1964. Silloin sosiaalipolitiikan professori Heikki Wariksen johdolla alkoi kokoontua 18 ay-johtajan ryhmä, joka noin sadan istuntokerran jälkeen sai valmiiksi eheytyssäännöt vuoden 1965 lopulla. SAJ:n hallituksen enemmistö paheksui sitä että SAJ:n puheenjohtaja Veikko Oksanen oli osallistunut neuvotteluihin. Oksanen erosi puheenjohtajan paikalta ja hänen tilalleen valittiin SAJ:n pääsihteeri Jaakko Rantanen. Eheytystä ajettiin liittotasolla, koska keskusjärjestöjen johtotasolla kontaktit olivat mahdottomia luottamuspulan takia. Wariksen johtamiin keskusteluihin osallistuneet ammattiyhdistysjohtajat antoivat maaliskuussa 1966 julkilausuman, jossa vaadittiin voimien kokoamista, esitettiin eheytymiselle periaatteellinen pohja ja sääntöluonnos Suomen ammattiyhdistysliikkeen yhteiselle keskusjärjestölle. Pohjolan ammatillinen yhteisjärjestö
Pohjolan ammatillinen yhteisjärjestö (NFS, Nordens Fackliga Samorganisation; The Council of Nordic Trade Unions; lyhenne PAY) on Pohjoismainen ammattiliittojen kattojärjestö. SAK on kuulunut järjestöön vuodesta 1972. Oulun historia
Ouluun perustettiin 1864 merikoulu. Samana vuonna aloitti toimintansa myös kauppakoulu. Triviaalikoulu muuttui 1800-luvulla yläalkeiskouluksi ja siihen liitettiin lukio. Tunnettu Oulu suomalainen yksityislyseo aloitti toimintansa 1872 ja se muuttui Oulun lyseoksi 1883. Suomen kolmas suomenkielinen sanomalehti Oulun Wiikko-Sanomia ilmestyi Oulussa 1829–1869 ja sen jälkeen merkittävimmäksi lehdeksi tuli 1877–1949 ilmestynyt Kaiku. Elias Lönnrotin Mehiläinen alkoi ilmestyä 1836. Sosialistinen opiskelijaliitto
SOL ja KOJ yhdistyivät SKP:n 19. edustajakokouksen jälkeen 1981. Seuraavana vuonna perustettiin uudeksi yhteiseksi lehdeksi "Punaiset sivut" ja alettiin osallistua SDNL:n kanssa "Uusi valta"-lehden toimittamiseen. Kannatus ei kuitenkaan lähtenyt nousuun. KAJ (yhtye)
Yhtye perustettiin 2009. Vuonna 2014 heidän laulunsa ”Jåo nåo e ja jåo YOLO ja nåo” valittiin vuoden suomenruotsalaiseksi radiokappaleeksi ja vuonna 2015 heidät valittiin vuoden pohjanmaalaisiksi.
Musiikkiprojektien ja useiden konserttien lisäksi heillä on on ollut 24 esityskertaa saanut show Wasa Teaterissa ja 2014 he tekivät joulukalenteriohjelman Yle X3M -radiokanavalle. Tekstiiliopettajaliitto
Tekstiiliopettajaliitto ry () on pedagoginen järjestö, joka on perustettu vuonna 1911. Liitto toimii ja valvoo edistäen tekstiiliopettajien ammatillisia, taloudellisia, yhteiskunnallisia ja koulutuksellisia etuja. Tekstiiliopettajaliitossa on 861 jäsentä. Liitto liittyi Akavan jäsenjärjestöksi vuonna 1963 ja Opettajien Ammattijärjestön ulkojäseneksi 1988. Suomen Ammattijärjestö (1960)
SAJ:n syntyyn vaikuttaneet ristiriidat saivat alkunsa 1950-luvun puolivälissä SDP:n skogilaisten ja leskisläisten välisistä kiistoista. Vuoden 1956 yleislakko pahensi tilannetta, sillä osa sosiaalidemokraateista vastusti sitä. Vuoden 1957 puoluekokouksessa puolue hajosi kahteen siipeen, mikä käynnisti hajaannuksen myös ay-liikkeessä, koska leskisläisten mielestä skogilaiset yhdessä kommunistien kanssa hallitsivat silloista SAK:ta. Hajaannukseen vaikutti myös monien liittojen tyytymättömyys SAK:n tiukkaan ohjailuun 1950-luvulla hinta- ja palkkasäännöstelyn ollessa voimassa. Vuoden 1951 edustajakokouksessa SAK:n valtaa jäsenliittoihin nähden kasvatettiin ja jäsenjärjestöjä kiellettiin lakkoilemasta ilman keskusliiton lupaa. Toinen hajaannukseen johtanut tekijä oli henkilöiden välinen kilpailu johtopaikoista ja vallasta. Kansainvälinen työväenliitto
Kansainvälinen työväenliitto (engl. IWA - International Workers' Association, esp. AIT - Asociación Internacional de los Trabajadores, saks. IAA - Internationale ArbeiterInnen Assoziation) on kansainvälinen, anarkosyndikalistinen ammattiliittojen federaatio. Se perustettiin Berliinissä vuoden 1922 anarkosyndikalististen ammattiliittojen kongressissa. Sosialistinen opiskelijaliitto
Keväällä 1971 pidettiin SOL:n 7. liittokokous Virroilla. Kokouksesta alkoi kansandemokraattisen opiskelijaliikkeen kymmenen vuotta kestänyt kahtiajako. SKP:n opposition liittolaisekseen valinneet saivat SOL:n haltuunsa mahdollisimman pienellä erolla (42–38). Enemmistön ASS:n linjalle takasivat Jyväskylän opiskelevat sosialistit (JOS) ja Socialistiska Åbo Studenter (SÅS), sosiaalidemokraateista hieman aiemmin SOL:n riveihin siirtynyt Åbo Akademin jäsenjärjestö. Liittokokousvähemmistö jättäytyi tapahtuneen jälkeen pois SOL:n toiminnasta ja järjestäytyi "Yhteisrintama"-lehden ympärille. Vähemmistö ei osallistunut vuoden 1972 kokoukseen ja se perusti kesällä 1972 Kansandemokraattisten opiskelijoiden maatakäsittävän neuvottelukunnan (KOMN), josta vuonna 1974 muodostettiin Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt (KOJ). Kansandemokraattiset opiskelijajärjestöt
KOJ lopetettiin vuonna 1981, kun siihen kuuluneet järjestöt yhdistyivät takaisin Sosialistiseen Opiskelijaliittoon. Vasemmistolainen opiskelijaliikehdintä oli kuitenkin jo kriisissä eikä yhdistyminen kääntänyt kansandemokraattien kannatusta nousuun. Tampereen seudun ammattiopisto Tredu
Tampereen ammattiopisto (, lyhenne TAO) perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä joukko Tampereen seudun ammatillisia oppilaitoksia. Liitettyihin kouluihin kuuluivat 1800-luvun puolella perustettu Tampereen kauppaoppilaitos sekä 1900-luvun alkupuolelta asti toimineet Poikain ja Tyttöjen ammattikoulu, sairaanhoitajakoulu ja metsäkoulu. Koulussa opiskeli vuosittain 4 500 nuorta. Lisäksi koulu järjesti aikuisille täydennyskoulutusta ja maahanmuuttajille valmistavaa koulutusta. TAOlla oli toimipisteitä Pirkankadulla, Metsätiellä, Santalahdessa, Sairaalankadulla, Sammonkadulla ja Hepolamminkadulla. TAO:n tunnuslause oli ”Juuret ja siivet”. Opetusalan Seniorijärjestö OSJ
OSJ:hin kuuluu yli 19 000 jäsentä, ja sillä on koko maan kattava jäsenyhdistysverkosto. Joonas Järvelä
Järvelä kirjoitti maalausta käsitteleviä artikkeleita ja laati alan oppimateriaaleja. Hän oli mukana aktiivisesti vuonna 1930 avatun Helsingin Maalariammattikoulun perustamisessa. Järvelä oli maalarinaineopin opettajana Ateneumissa vuodesta 1927 ja maalariammattikoulussa vuodesta 1930 sekä molemmissa paikoissa värikemian opettajana vuodesta 1932. Järvelä oli Suomen maalarintyönantajain liiton hallituksen ja Käsityö- ja pienteollisuuden harjoittajien yhdistyksen johtokunnan jäsen sekä Maalarilehden johtokunnan jäsen ja toimittaja. Koulutus Suomessa
Koulutukseen liittyvä päätöksenteko oli kirkon käsissä vuoteen 1869 asti. Silloin perustettiin koulutoimen ylihallitus. Ammattikasvatushallitus perustettiin 1966, ja 1991 se yhdistettiin kouluhallituksen kanssa opetushallitukseksi. Nykyinen perusopetuslaki ja -asetus ovat vuodelta 1998. Olavi Aarnio
Olavi Erik Tuomas Aarnio (21. joulukuuta 1918 Heinola – 9. kesäkuuta 1988) oli suomalainen ammattiyhdistysmies ja sosiaalineuvos. Hän toimi Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton puheenjohtajana ja SAJ:n varapuheenjohtajana. Katolisen kirkon historia
Vuonna 1928 espanjalainen pappi Josemaría Escrivá de Balaguer y Albás perusti Opus Dein, josta myöhemmin tuli katolisen kirkon personaaliprelatuuri. Opus Dein ensimmäisinä vuosina Josémaría Escrivá kehotti niitä, jotka seurasivat häntä olemaan diskreettejä Opus Deistä siihen asti, kun järjestö saisi ensimmäisen juridisen muotonsa. Silloin isä Josémaría Escrivá kirjoitti:" Työ kasvoi sisällä, syntymättömänä, raskaudessa, oli vain henkilökohtaista apostolaattia".. Luemme myös Tie- kirjan mietelmässä numero 970: "On totta, että olen antanut viisaalle apostolaatillesi nimen " hiljainen ja toimiva tehtävä ".- Minulla ei ole mitään syytä muuttaa sitä, mitä sanoin". Tämän vuoksi Kristinuskon historia 2000: Uskonpuhdistuksesta nykyaikaan -kirjassa sanotaan, että Josemaría Escrivá de Balaguer velvoitti Opus Dein jäseniä vaikenemaan toiminnastaan seurassa. Opus Dei
Espanjalainen pappi Josemaría Escrivá de Balaguer perusti Opus Dein 2. lokakuuta 1928 ollessaan 26-vuotias. Escrivá koki nähneensä jumalallisen näyn, jossa hän näki Opus Dein ja antoi järjestölle nimen Opus Dei () korostaakseen Jumalan osuutta järjestön synnyssä. 16 kuukautta tämän jälkeen, 14. helmikuuta 1930, hän perusti sen naisjaoston, Escriván mukaan Jumalan pyynnöstä. Opus Dei saavutti jalansijaa opiskelijoiden joukossa ja Madridin työläiskaupunginosissa. Se levisi muutamassa vuodessa muille yhteiskunnan tasoille sekä muihin kaupunkeihin. Jo vuonna 1935 perustaja aikoi laajentaa toimintaa Ranskaan, mutta Espanjan sisällissota ja toinen maailmansota estivät tämän aikomuksen toteuttamisen. Vuonna 1946 Opus Dei aloitti toiminnan Portugalissa ja pian maailmansodan loputtua myös Isossa-Britanniassa, Italiassa, Ranskassa, Irlannissa, Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Suomen Ammattivalmentajat SAVAL
Suomen Ammattivalmentajat SAVAL on vuonna 2002 perustettu akavalainen palvelu- ja edunvalvontajärjestö (ammattiliitto) urheiluvalmentajille ja muille valmennustehtävissä toimiville henkilöille. Jäseneksi voi liittyä myös opiskelija tai yrittäjä. SAVALin toiminta keskittyy valmentajien ammatilliseen edunvalvontaan, jäsenpalveluihin, valmentajien ammatillisen koulutuksen kehittämiseen sekä valmentajien yhteiskunnallisen aseman parantamiseen. Opetusalan Ammattijärjestö OAJ
OAJ:n tehtäviin kuuluvat muun muassa opettajien edunvalvonta ja koulutuspolitiikkaan vaikuttaminen. Liiton jäsenlehti on "Opettaja". Toivo Ojala
Toivo Vieno Aleksi Ojala (1887–1961) oli Jyväskylän seminaarin ja kasvatus­opillisen korkea­koulun piirustuksen, käsityön ja kaunokirjoituksen lehtori vuosina 1925–55. Lehtorina Ojala oli pedantti ja tarkka, mutta arvostettu. Hän uudisti seminaarin kuvaamataidon ja veiston opetusta. Oppilaiden keskuudessa hänet tunnettiin lempinimellä ”Jakso”, sillä hänellä oli tapana jaksottaa omat opetustuntinsa ajan pedagogisten oppien mukaisesti. Ojala piti ammatillista koulutusta tärkeänä. Niinpä vuonna 1946 Ojala oli mukana perustamassa Keski-Suomen keskusammattikoulua. Edvard Jokela
Jokelan vanhemmat olivat vuokraaja "Juho Edvard Astrén" ja "Josefina Friberg". Käytyään kansakoulun Jokela työskenteli saha- ja rautatierakennustyömiehenä Ulvilassa vuoteen 1914 saakka ja sen jälkeen satamatyömiehenä Helsingissä. Jokela toimi ammattiyhdistysliikkeessä Suomen saha-, kuljetus- ja sekatyöväenliiton matka-asiamiehenä ja 1927–1929 Suomen kuljetustyöläisten liiton puheenjohtajana. Jokela hoiti myös Suomen Ammattijärjestön (SAJ) puheenjohtajuutta joulukuusta 1926 joulukuuhun 1927 kun varsinainen puheenjohtaja Matti Paasivuori oli ministerinä Väinö Tannerin hallituksessa. Suomen Lyseoiden Urheilijat
Suomen Lyseoiden Urheilijat oli vuonna 1899 Ivar Wilskmanin perustama Suomen ensimmäinen koulu-urheilujärjestö. SLU:n toiminta lakkasi 1926, kun perustettiin Suomen Oppikoulujen Urheiluliitto, SOU. Työtä koululiikunnan hyväksi jatkaa nykyisin Koululiikuntaliitto, johon SOU sulautui 1973. Sture Fjäder
Fjäder siirtyi ammatillisen edunvalvonnan piiriin vuonna 1987, jolloin hän aloitti kaksi vuotta kestäneen toimen akavalaisen OAJ:n ruotsinkielisen jäsenjärjestön Finlands Svenska Lärarförbundin ("Suomen ruotsalainen opettajaliitto") järjestösihteerinä. Vuonna 1989 hän siirtyi Suomen Ekonomiliiton julkisen sektorin asiamieheksi. Vuonna 1995 tehtävänimikkeeksi muuttui apulaismarkkinatyöpäällikkö. Neuvottelupäälliköksi hän yleni vuonna 1995 ja lopulta edunvalvontajohtajaksi vuonna 2004. Pohjoismaisen ekonomiliiton Nordiska Civilekonomiförbundin pääsihteerinä hän toimi vuosina 1991, 1995 ja 1999. Nestor Ojala
Nestor Ojala valmistui ylioppilaaksi 1886 ja filosofian kandidaatiksi 1889. Hän toimi Jyväskylän seminaarin matematiikan lehtorina 1894-1910, Raahen Porvari- ja Kauppakoulun johtajana 1909-1913 ja lopuksi Jyväskylän seminaarin johtajana 1912-1926. Ojalan kirjoittamat kansakoulujen laskuopit ja niihin liittyvät opettajien ohjeet ovat olleet 1900-luvun alun merkittävimpiä alkeisopetuksen tietovälineitä. Ineps
INEPS on perustamisensa jälkeen järjestänyt 26 kongressia vuoteen 2014 mennessä. Näistä kolme on pidetty Suomessa. (Kuopio 1996, Hämeenlinna 2003, Helsinki 2009). 
Ensimmäiset suomalaiset INEPS-verkoston jäsenet olivat eri puolilla maata toimineiden Omaura-luokkien opettajia ja kasvatustyöntekijöitä. Omauraopetuksen kokemusten perustalle vuonna 2006 syntyneen joustavan perusopetuksen (JOPO) opettajat ovat sittemmin osallistuneet toimintaan. Vuonna 2014 Berliinissä järjestettyyn kongressiin osallistui Suomesta myös useita ammatillisen koulutuksen sekä opettajien koulutuksen asiantuntijoita. Toimihenkilö
Suomen hallitus asetti 19. kesäkuuta 1945 palkat säännöstelyyn, joka rajoitti työmarkkinajärjestöjen neuvotteluvaraa. Tyytymättömyys palkkakehitykseen sai toimihenkilöt järjestäytymään ennennäkemättömällä innolla. Akateemisen tutkinnon suorittaneiden henkilöiden ammattijärjestöjen valtakunnallinen keskusjärjestö, Akava, perustettiin vuonna 1950. Työantajien periaatteellinen vastustus teollisuustoimihenkilöiden työehtosopimuksia (TES) kohtaan murtui vasta 1950-luvun lopulla, ei nk. Tammikuun kihlauksen jälkeen kuten esimerkiksi SAK:n liittojen työntekijöillä.Toimihenkilöiden ja virkamiesten ammattiyhdistystoiminta aktivoitui erityisesti 1980-luvulla. Niiden asema palkkaneuvotteluissa vahvistui ja maassa koettiin muun muassa opettajien ja pankkitoimihenkilöiden lakko. Otava-konserni
Kustannusosakeyhtiö Otava Oy perustettiin vuonna 1890. Kirjapainotoiminnan Otava aloitti 1908 ja aikakauslehtien kustantamisen Suomen Kuvalehden myötä 1917. Otava oli perustamassa yhdessä WSOY:n kanssa Yhtyneitä Kuvalehtiä 1934 sekä Suurta Suomalaista Kirjakerhoa 1969. Vuodesta 1998 yhtiöt ovat olleet kokonaan konsernin omistuksessa. Asiakaslehtiä julkaiseva Kynämies tuli osaksi konsernia vuonna 2000. Vuonna 2006 Otava-Kuvalehdet osti Sonera Plazan (nykyinen Plaza.fi) ja Mach1 Oy:n (nykyinen NettiX Oy). Suomalainen Kirjakauppa siirtyi Sanomalta Otavan omistukseen 2011. Sisustusarkkitehdit SIO
Ammattikunta sai alkunsa 1870 perustetussa Veistokoulussa, josta on kehittynyt nykyinen Aalto-yliopisto. Huonekalupiirustusosasto eli niin kutsuttu B-osasto perustettiin vuonna 1915. Vuonna 1948 Ornamon uudelle huonekalujaostolle valittiin ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Werner West. Sisustusarkkitehdit SIO ry rekisteröitiin virallisesti yhdistykseksi vuonna 1956. Samuli Apajalahti
Apajalahti oli Oppikoulunopettajien Keskusliiton puheenjohtaja ja vuodesta 1968 alkaen Akavan varapuheenjohtaja. Hän vaikutti peruskoulujärjestelmän luomiseen ja oli mukana yhdistämässä opettajien edunvalvontajärjestöjä Opettajien ammattijärjestöksi. Apajalahti valittiin OAJ:n puheenjohtajaksi vuonna 1973. Hänet valittiin vuonna 1976 Akavan ensimmäiseksi päätoimiseksi puheenjohtajaksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1982 saakka. Hänen puheenjohtajakausillaan Akavan jäsenmäärä kasvoi merkittävästi ja Akavasta tuli varteenotettava työmarkkinajärjestö. Ammattiliitto
1950-luvun lopulla sosiaalidemokraattien keskinäinen riita ulottui myös ammattiyhdistysliikkeeseen. SAK:n jäätyä TPSL:n kannattajien haltuun osa SDP:n kannattajien hallitsemista liitoista erosi ja muodosti uuden Suomen Ammattijärjestön, osin CIA:lta saadun rahoituksen turvin. TPSL:n kuihduttua SAJ ja SAK yhdistyivät jälleen 1969 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöksi eli nykyiseksi SAK:ksi. Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto – SAKKI
Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto — SAKKI ry perus­tet­tiin vuonna 1987 ajamaan ammattiin opiskelevien (myöh. amis) etuja ja oikeuk­sia sekä yhdis­tä­mään kaikkia amiksia ympäri maan. OBESSU
OBESSU (The Organising Bureau of European School Student Unions) on eurooppalaisten toisen asteen opiskelijajärjestöjen sateenvarjojärjestö, joka on perustettu Irlannin Dublinissa huhtikuussa vuonna 1975. OBESSU:n tehtävänä on luoda mahdollisuus opiskelijajärjestöjen eurooppalaiselle yhteistyölle sekä tehdä euroopanlaajuista toisen asteen opiskelijoiden edunvalvontatyötä. Suomen työväen vasemmistoryhmä
Varsinkin monet ammattiyhdistysliikkeessä toimineet vasemmistososialistit suhtautuivat kriittisesti SKP:n linjaan, ja asia tuli esiin Suomen Ammattijärjestön 8. edustajakokouksessa toukokuussa 1929. Kommunistit ajoivat kokouksessa muun muassa niin sanotun (Suomen, Norjan ja Neuvostoliiton ammatillisten keskusjärjestöjen välistä yhteistyötä laajentamaan pyrkineen) Kööpenhaminan sopimuksen vahvistamista, Kansainvälisen työjärjestön konferensseihin osallistumisen lopettamista sekä tehostettua toimintaa sosiaalifasismia vastaan. SAJ:ta hallinneen vasemmiston enemmistö ei kuitenkaan pitänyt tavoitteita mahdollisina ja ne jäivät toteutumatta. Aloitteen saaneet vasemmistososialistit eivät halunneet kärjistää suhteita sosialidemokraatteihin, jotka samaan aikaan jättäytyivät pois SAJ:n johdosta vastalauseena kommunisteille. SKP oli menettänyt otteensa SAJ:sta sen jälkeen, kun lähes koko puolueen Suomessa toiminut johto pidätettiin vuonna 1928. Oulun Työväen Palloilijat
OTP perustettiin sodan jälkeen 8. tammikuuta 1946. Seuran taustana olivat silloiset Oulun sosiaalidemokraattitaustaiset henkilöt. Tavoitteena oli ensimmäisen puheenjohtajan mukaan "Koota kaikki palloilua harrastavat työläisnuorukaiset ja -neitoset samaan joukkoon, ja saada työläispalloilu nousemaan Oulussakin sille tasolle, millä se on muissakin samankokoisissa kaupungeissa. Ohjelmaan on otettu ensinnäkin jääpallo, jossa on järjestetty harjoituksiakin, ja kesän tullen pesä- ja jalkapallo, joissa toivomme saavamme kohtalaisen hyvät joukkueet kokoon. Myöhemmässä vaiheessa tulee kysymykseen myös käsi- ja koripalloilu, sekä mahdollisesti jääkiekkoilu". Seura liittyi silloin luonnollisesti TUL:n jäseneksi. Seura pelasi ensin TUL:n omia sarjoja ja sitten 1950-luvulla erikoisliittojen, kuten Palloliiton, Pesäpalloliiton ja Jääkiekkoliiton paikallisia alueellisia sarjoja. Insinööriopiskelijaliitto
24. huhtikuuta 1955 pidettiin Tampereella TTO:n kutsusta eri opistojen edustajien kokous, josta on saanut alkunsa nykyinen Insinööriopiskelijaliitto IOL ry. Tuohon päivään saakka opistojen välistä toimintaa oli hoitanut yhteistoimintavaliokunta, jonka työskentelyssä nähtiin olevan monia varjopuolia ja hitautta. Näitä puutteita korjaamaan ehdotettiin kokoukselle opistojen oppilaitosyhdistysten liiton perustamista. Käännösalan asiantuntijat
KAJ aloitti toimintansa Kääntäjien ammattijärjestö -nimellä marraskuussa 1979, kun vuonna 1974 perustettu Diplomikielenkääntäjät ry (DKK ry) ja vuonna 1975 perustettu Virka- ja työsopimussuhteiset kielenkääntäjät ry (VTSK ry) päättivät yhdistyä yhdeksi järjestöksi. Syntyi ammattijärjestö ajamaan kääntäjien ja tulkkien ammatillisia etuja. Kääntäjien ammattijärjestö liittyi Akavan Erityisalojen Keskusliittoon (nykyinen Akavan Erityisalat) vuosien 1979 ja 1980 vaihteessa. Vuonna 2009 järjestö muutti nimensä Käännösalan asiantuntijat KAJ:ksi. Sosialistinen opiskelijaliitto
SKDL:n yhteisöjäsenyys korosti SOL:n merkitystä SKP:n opposition liittolaisena. SKP ja SKDL eivät sulattaneet linjanvaihtoa ja esimerkiksi SOL:n toimisto sai siirtyä pois Kulttuuritalolta. SOL pidettiin vuoden 1971 jälkeen tiukasti luokkakantaisissa käsissä, eikä liittokokousvähemmistöllä ollut mahdollisuutta vallata järjestöä takaisin. Osapuolet tosin neuvottelivat yhtenäisyydestä. Tosiasiassa kiistat vain syvenivät ja molemmat osapuolet perustivat omia osastoja paikkakunnille, joilla olivat jääneet tappiolle. KOJ:n hallussa olivat mm. Turun akateeminen sosialistiseura (TuASS), Tampereen opiskelevat sosialistit (TOS) ja Oulun sosialistiset opiskelijat (OSO). SOL myöhemmin erotti nämä ja otti rinnakkaisjärjestönsä jäsenikseen. Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto
TVK koulutustoimintaa järjestivät Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Opintoliitto (TVO, aloitti 1959, aiemmin Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Opintokeskus), TVK-Opisto ja Virkailijain kansalaisopisto (aloitti 1961, vuoteen 1962 Toimihenkilö- ja virkamiesjärjestöjen kansalaisopisto). Henkisen Työn Valistuskeskus perustettiin 1945.
Jäsenliittojen ohella TVK:hon kuului kaksi yhteistoimintajäsentä: Merkonomiliitto (1974–1992) ja Suomen Myyntimiesten Keskusjärjestö (1976–?). Suomen Ammattijärjestö (1960)
17.–18. kesäkuuta 1969 pidettiin SAK:n ylimääräinen edustajakokous, jossa syntyi 34 liiton Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö, jonka puheenjohtajaksi tuli Niilo Hämäläinen. Eheytyskokoukseen osallistui 222 SAK:n liittojen, 27 SAJ:n liittojen ja 90 keskusjärjestöjen ulkopuolisten liittojen (muun muassa KTV, valtion VY ja Liiketyöntekijät) valtuutettua. Keskusjärjestö SAJ ei osallistunut kokoukseen lainkaan. Lokakuussa 1969 tehdyllä SAK-SAJ -sopimuksella SAJ:n 12 jäsenliittoa siirtyi uuteen keskusjärjestöön ja SAJ:n toiminta päättyi. Ammattikasvatuksen aikakauskirja
Ammattikasvatuksen aikakauskirja on suomalainen kasvatustieteellinen aikakauslehti, jota julkaisee Ammattikoulutuksen tutkimusseura OTTU ry. Lehden kustantaa Opetus-, kasvatus- ja koulutusalojen säätiö (OKKA-säätiö). Opetusalan Seniorijärjestö OSJ
OSJ tekee laajasti yhteistyötä eri tahojen kanssa ja vaikuttaa Akavan senioriverkostossa sekä Valtakunnalliset eläkeläisjärjestöt VENK ry:ssä. Ateismi
Vuonna 1945 uskonnottomien järjestöksi perustettiin Vapaa-ajattelijain liitto. Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa V. T. Aaltonen ja Väinö Voipio. 1970-luvulla ja 1980-luvun alussa liiton pääsihteeri Erkki Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen saatiin elämänkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi. Äidinkielen opettajain liitto
Äidinkielen opettajain liitto ry (ÄOL) on suomalainen vuonna 1948 perustettu äidinkielen ja kirjallisuuden opettajien järjestö, johon kuuluu noin 2 700 jäsentä kaikilta koulutusasteilta. Sillä on 23 paikallisjärjestöä eri puolilla Suomea. Opetusalan Seniorijärjestö OSJ
Opetusalan Seniorijärjestö OSJ ry, Undervisingssektorns Seniororganisation rf on valtakunnallinen eläkeläisjärjestö, jonka jäsenet ovat eläkkeellä olevia opetusalan ammattilaisia. Järjestö perustettiin vuonna 1975 nimellä Veteraaniopettajat - Veteranlärare. Nimi muutettiin Opetusalan Seniorijärjestöksi vuoden 2009 vuosikokouksessa. Ammattiliitto
Suomen sisällissodan jälkeen SAJ:ssa saivat enemmistön kommunistit ja vasemmistososialistit, ja heinäkuussa 1930 Lapuan liikkeen painostama valtiovalta lakkautti sen. Uusi keskusjärjestö, Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitto (SAK), perustettiin 19. lokakuuta 1930, perustajana lähinnä sosiaalidemokraatit. Johtamistaidon Opisto
Vuonna 1986 perustettiin Aavaranta Oy ja järjestettiin ensimmäinen Aavarannan Eloriihi (nyk. Elinkeinoelämän foorumi). JTO osti 1994 A-Rati Oy:n, vuonna 1996 muodostettiin Johtamistaidon Opisto JTO/JTO-Palvelut Oy, ja seuraavana vuonna JTO:sta tuli valtakunnallinen erikoisoppilaitos. Osaamisen ennakointifoorumi
Opetus- ja kulttuuriministeriön yhteydessä toimi vuosina 1998-2016 ammatillisesti suuntautuneen koulutuksen asiantuntijaelimenä koulutustoimikuntajärjestelmä. Järjestelmä muodostui ohjausryhmästä, eri alojen koulutustoimikunnista sekä koulutustoimikuntien työtä täydentävistä määräaikaisista asiantuntijaryhmistä. Koulutustoimikuntien tehtävänä oli edistää yhteistyössä ministeriön ja Opetushallituksen kanssa koulutuksen ja työelämän vuorovaikutusta. [1] Ylioppilasoikeisto
Ylioppilasoikeisto oli suomalainen joulukuussa 1945 perustettu ylioppilaiden aatteellinen järjestö, joka oli lähellä kokoomusta. Perustamisensa jälkeen siitä tuli maan suurin opiskelijajärjestö. Järjestön puheenjohtajana toimi kokoomuksen kansanedustaja Päiviö Hetemäki ja varapuheenjohtajana Kokoomuksen Nuorten Liiton koulutuspäällikkö Veikko Sjöblom. Punaisen Valpon Aimo Aaltosen vaikutuksesta järjestö lakkautettiin "fasistisena" välirauhansopimuksen 21. artiklan mukaan 16. toukokuuta 1946. Lakkauttaminen liittyi vappuna 1946 Helsingissä sattuneisiin vähäisiin välikohtauksiin, joiden yhteydessä ylioppilaat olivat muun muassa laulaneet Vanhan ylioppilastalon edessä Vala-laulua kommunistien vappumarssin kulkiessa ohi. Kaarlo Ahtiala
Kaarlo Evert Ahtiala (alkujaan Lindh, (), kouluneuvos, oli kansakoulunopettajien järjestötoiminnan alullepanija Suomessa. Hän oli vuosina 1906–1937 päätoimittajana Opettajain Lehdessä. Ahtiala toimi myös useissa kouluasioita käsittelevissä valtion komiteoissa. Ahtialan nimi esiintyy tunnettujen kansalaisten, mm. kolmen myöhemmän presidentin, "vetoomus tasavaltalaisen hallitusmuodon pysyttämisestä" (julkaistu Helsingin Sanomat 27.5.1918) Oriveden Opisto
Opisto perustettiin vuonna 1909. Kansanvalistusseuran omistukseen se tuli vuonna 1946. Vuodesta 1953 Oriveden Opiston osana on toiminut Klemetti-Opisto, jossa on koulutettu muun muassa kuoronjohtajia ja järjestetty nuorten musiikkileirejä. Sen nimissä toimii myös kamarikuoro. Klemetti-opisto oli aiemmin järjestämässä Lappeenrannan laulukilpailua. Voitto Ranne
Outi Voitto Ranne (s. 14. elokuuta 1932 Ulvila) on suomalainen ammattijärjestöjohtaja. Hän toimi Opettajien ammattijärjestön (OAJ) ensimmäisenä puheenjohtajana vuodesta 1975 sekä Akavan puheenjohtajana 1991–1995. Vuonna 1985 hän sai kouluneuvoksen arvonimen. Karjanhoitokoulut Suomessa
Otavan maanviljelyskoulun ja karjanhoitokoulun perustamispäivänä pidetään toukokuun 19. päivää 1859, jolloin koulun ohjesääntö vahvistettiin. Maanviljelyskoulu ja naisille suunnattu karjanhoitokoulu aloittivat toimintansa Liukkolan sotilasvirkatalossa 1850-luvun lopulla. Välillä karjanhoitokoulu oli suljettuna kunnollisen navetan ja meijerin puutteessa, mutta uuden navetan 1865 ja uuden meijerin 1875 myötä naisten koulutus aloitettiin jälleen 1896. 1900-luvun alussa Otavassa alkoi lisäksi kaksivuotinen karjanhoitokoulu lähinnä miehille. Etelä-Savon ammattiopiston käytössä viimeksi olleen Otavan koulutilan toiminta loppui 2014 ja tila laitettiin myyntiin. Oulun yliopisto
Oulun yliopisto (lyhenne OY) on Oulussa sijaitseva suomalainen yliopisto. Yliopistossa oli vuonna 2015 14 221 opiskelijaa ja siellä työskenteli vajaat 3 000 henkilökuntaan kuuluvaa. Tutkintoja suoritetaan lähes 3 000 vuodessa. Yliopisto on perustettu vuonna 1958, ja sen varsinainen toiminta alkoi seuraavana vuonna. Nykyisin Oulun yliopistossa voi opiskella 45 koulutusohjelmassa, jotka edustavat kahdeksaa koulutusalaa. Oulun yliopisto on toistuvasti sijoittunut Academic Ranking of World Universities -listauksessa Suomen toiseksi parhaaksi yliopistoksi luokkaan 301.–400. yhdessä Turun yliopiston kanssa. Yliopiston rehtorina toimii vuodesta 2015 lähtien professori Jouko Niinimäki. Opettajaseminaari
Opettajankoulutus on muotoutunut Suomessa vähitellen. Opettajankoulutusta on kehitetty ja järjestetty kutakin koulumuotoa ja jopa opetustehtävää varten erikseen. Ensimmäisenä Suomessa aloitettiin oppikoulun opettajiksi haluavien pedagoginen valmennus Turun akatemiassa jo vuonna 1806. Pysyväisluonteisesti sitä alettiin järjestää vuodesta 1864 lähtien. Kansakoulunopettajien valmistus aloitettiin sekin jo niinkin varhain kuin vuonna 1863. Koulutus aloitettiin tuolloin perustetussa Jyväskylän Seminaarissa, jonka ensimmäisenä rehtorina ja samalla koko opetuksen hengen luojana toimi Uno Cygnaeus. Kansakoulunopettajien koulutuksen yhteydessä kiinnitettiin voimakkaasti huomiota tulevien opettajien siveelliseen kasvatukseen sekä monipuolisten sivistysharrastusten kehittämiseen. Jyväskylän opettajaseminaarin lisäksi tunnettuja opettajaseminaareja 1800-luvulla olivat mm. Sortavalan opettajaseminaarit. Sortavalassa aloitti toimintansa vuonna 1880 sekä nais- että miesopettajaseminaari. Opintotoiminnan Keskusliitto
Liiton edeltäjiä ovat Valistusjärjestöjen Opintotoimikunta ja Suomalainen Luentotoimisto, jotka yhdistyivät 1943 Opintotoiminnan Keskusliitoksi, jonka toiminnanjohtajaksi tuli Olla Teräsvuori. Suomen Ammattijärjestö (1960)
Pian Tyrvännön sopimuksen jälkeen eheytymisprosessi kuitenkin pysähtyi kun SAJ:n tutkimussihteeri Niilo Koljonen paljasti, että SAJ oli saanut rahoitusta Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIAlta. CIA-jupakka heikensi SAJ:n asemaa ja Suomen Kirjatyöntekijäin Liitto erosi sen vuoksi. Toimihenkilö- ja Virkamiesjärjestöjen Keskusliitto
HTK perustettiin vuodesta 1922 toimineen Henkisen Työn Yhtymän seuraajaksi toukokuussa 1944. Perustamista edelsi syyskuusta 1942 alkaen toiminut "Toimihenkilöjärjestöjen Keskusvaltuuskunta", johon kuuluivat Henkisen Työn Yhtymä, Suomen Kansakoulunopettajain Liitto, Yksityisvirkailijain Keskusjärjestö ja Finlands Svenska Folkskollärarföre. Opetusneuvos
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948 rehtori Eino Jaurille. Vuosien 1918–2013 aikana opetusneuvoksen arvonimi on myönnetty 688 henkilölle. Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK
1950-luvun lopulla sosiaalidemokraattien keskinäinen riita ulottui myös ammattiyhdistysliikkeeseen. SAK:n jäätyä TPSL:n kannattajien haltuun, osa SDP:n kannattajien hallitsemista liitoista erosi ja muodosti uuden Suomen Ammattijärjestön, osin CIA:lta saadun rahoituksen turvin. TPSL:n kuihduttua SAJ ja SAK yhdistyivät jälleen 1969 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestöksi, eli nykyiseksi SAK:ksi. Mikko Paatero
Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n puheenjohtajan Erkki Kangasniemen esittämien ajatusten mukaisesti myös Paatero olisi valmis kiristämään rangaistuksia niille, jotka uhkaavat kouluja. Hän ajoi myös internetin ympärivuorokautisen seurannan lisäämistä. Kauhajoen koulusurmien jälkeen Suomessa tehtiin yli 200 koulu-uhkausta. Kangasniemen ehdotuksessa voitaisiin koulu-uhkauksesta jopa tuomita vankeuteen. Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOL
Suomen Opettajaksi Opiskelevien Liitto SOOL ry on valtakunnallinen opettajaksi opiskelevien edunvalvoja, jonka tarkoituksena on edistää tulevien opetus- ja kasvatusalan työntekijöiden yhteistä toimintaa koulutuksen kehittämiseksi. Liittoon kuuluu lastentarhanopettajaksi, luokanopettajaksi, aineenopettajaksi, erityisopettajaksi, ammatillisten opintojen opettajaksi ja musiikkipedagogiksi sekä oppilaan- ja opinto-ohjaajaksi opiskelevia. Suomen Ammattijärjestö
Kansainvälinen suuntautuminen jakoi SAJ:tä 1920-luvulla. Sosiaalidemokraatit olisivat halunneet järjestön liittyvän niin sanottuun Amsterdamin internationaaliin, ja asiasta järjestettiin jäsenäänestys 1921. Liittymistä kannatti 4 765 äänestäjää ja riippumattomana pysymistä 10 930. Sosiaalidemokraattien tullessa kukistetuiksi ehdotti vasemmisto puolestaan liittymistä Punaiseen ammattiyhdistysinternationaaliin (Profintern). Uudessa äänestyksessä näin päätettiinkin, äänin 12 215–5 957, mutta SAJ:n johto katsoi silti viisaammaksi olla toteuttamatta päätöstä, joka olisi luultavasti johtanut liiton hajoamiseen. Vasemmisto luopui Profintern-kannastaan vuonna 1926, jolloin tehtiin tilapäinen sopu ja puheenjohtajaksi valittiin sosiaalidemokraatti Matti Paasivuori ja sihteeriksi kommunisti Arvo Tuominen. Suomen kommunistinen nuorisoliitto
SKNL pyrki vaikuttamaan Suomen Ammattijärjestöstä perustamisestaan lähtien. Kampanjoinnin seurauksena eri ammattiliittoihin syntyi nuorisojaostoja 1920-luvun loppupuolella. Toukokuussa 1929 SAJ päätti edustajakokouksessaan perustaa valtakunnallisen nuorisojaoston. Jaosto ehti toimia yksitoista kuukautta. Sen puheenjohtajina toimivat Aatto Sallinen, Toivo Karvonen ja Väinö Tynkkynen sekä sihteerinä Aune Laurikainen. Suurin osa jaoston jäsenistä oli myös SKNL:n jäseniä. Oikos
Oikos ry on vuonna 1947 perustettu ainejärjestö Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellisessä tiedekunnassa, jonka tarkoituksena on järjestää jäsenilleen virikkeellistä toimintaa. Järjestön jäsenet ovat pääasiallisesti kuluttajaekonomian ja ravitsemustieteen opiskelijoita. Järjestön nimi perustettaessa oli Kotitalousylioppilaat. Värikkäiden vaiheiden myötä järjestön nimi vaihdettiin 1970-luvun pyörteissä Kapustaksi ja vuonna 1993 järjestö sai nykyisen nimensä. Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU
Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU ry on vuonna 2001 ammatillisen toisen asteen opiskelijoiden perustama opiskelijaliitto, jossa opiskelijat itse tekevät toiminnan ja päätökset. Liitto on puolue- ja ammattiyhdistyspoliittisesti sitoutumaton. OSKUn syntyhistoria nojaa yli 100-vuotiaaseen opiskelijatoiminnan perinteeseen kaupan, tekniikan ja terveydenhuoltoalan oppilaitoksissa. Voitto Ranne
Vuonna 1975 Ranne valittiin uuden Opettajien ammattijärjestön (OAJ) päätoimiseksi puheenjohtajaksi. Seuraavana vuonna Ranne valittiin Akavan varapuheenjohtajaksi ja 1991 puheenjohtajaksi. Hän jäi eläkkeelle 1995. Vuoden 1996 kunnallisvaaleissa hänet valittiin kokoomuksen edustajana Turun kaupunginvaltuustoon ja sitten Turun kulttuurilautakunnan puheenjohtajaksi. Pohjola-opisto
Pohjolan opisto oli Haukiputaan Asemakylällä vuosina 1956–2002 toiminut kansanopisto, jonka perusti Väinö Voionmaan säätiö. Opisto siirtyi vuonna 1970 kokonaan Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK.:n omistukseen. Pohjolan opiston paikalla oli sijainnut 50 vuotta aiemmin yli puolen vuosisadan ajan Maunun saha vuosina 1863-1908. Pohjola-opisto perustettiin 1956 ja myytiin 1996 Vuolle-setlementille. Vuonna 2002 opiston toiminnot siirrettiin Oulun Tuiraan ja nimi lyheni Pohjola-opistoksi. Siellä se toimii nyt nimellä Vuolle-opisto. Asemakylän opistokiinteistöt ovat olleet vuodesta 2010 tyhjillään ja ränsistyneet.