Kuka on eugeniikan kehittäjä?
Eugeniikka
Eugeniikan kehittäjä Sir Francis Galton loi eugeniikka-käsitteen vuonna 1883 kreikan sanasta "εὐγενής", ”hyväsyntyinen". Galton kirjoitti vuonna 1904, että eugeniikan tavoite on kohentaa väestössä sellaisia ominaisuuksia, jotka ovat yksiselitteisesti kaikkien mielestä aina hyviä. Tällaisia ominaisuuksia olivat hänen mukaansa etenkin terveys, tarmokkuus, kyvykkyys, miehekkyys, kohteliaisuus ja sopeutuvaisuus. Galtonin mukaan eugeniikan avulla luotaisiin kansa, joka olisi entistä järkevämpi, syvällisempi, harvemmin kiihtyvä sekä poliittisesti kaukokatseisempi.
Uuskantilaisuus
Uuskantilaisuus synnytti filosofiaan kahtiajaon, joka vaikutti myös Saksan ulkopuolella. Uuskantilaisuus synnytti termin epistemologia (tietoteoria), ja korotti sen ontologian (olemassaolo-oppi) yläpuolelle. Natorpilla on merkittävä osa fenomenologian historiassa, ja hänen sanotaan usein vaikuttaneen siihen, että Edmund Husserl omaksui transsendentaalisen idealismin käsitteistön. Cassirerin ja Martin Heideggerin väittely Kantin tulkitsemisesta vuonna 1929, joka on merkittäviä virstainpylväitä analyyttisen ja mannermaisen filosofian välisissä ristiriidoissa, johti siihen, että Heidegger alkoi nähdä Kantin fenomenologian edelläkävijänä, vaikka Eugen Fink hylkäsi tällaisen näkemyksen hyvin perustein. Eugène Lanti
Eugene Lanti (oik. Eugene Adam, 19. heinäkuuta 1879 Normandia, Ranska – 17. tammikuuta 1947 Meksiko) oli sosialisti ja Sennacieca Asocio Tutmonda -lehden perustaja. Lanti oli myös stalinismin kriitikko. Hänet tunnetaan anationalismin kannattajana ja pioneerina. Geenikeskeinen evoluutionäkemys
Geenikeskeistä näkökulmaa evoluutioon ovat esittäneet ensimmäisinä George C. Williams 1966 kirjassaan "Adaptation and Natural Selection" ja Richard Dawkins kirjoissa "The Selfish Gene" (suom. "Geenin itsekkyys") ja "The Extended Phenotype". Heidän lisäkseen teoriaa ovat laajentaneet ja jalostaneet monet biologit ja filosofit, kuten John Maynard Smith, Robert Trivers, David Haig, Helena Cronin, David Hull, Philip Kitcher ja Daniel C. Dennett. Eksistentialismi
Eksistentialismin varhaisina edustajina voidaan pitää 1800-luvun filosofeja Søren Kierkegaardia, Arthur Schopenhaueria ja Friedrich Nietzscheä, jotka kukin kehittelivät yksilön näkökulman huomioivaa filosofiaa kritiikkinä G. W. F. Hegelin abstraktille filosofialle. Kirjailijoista erityisesti venäläisen Fjodor Dostojevskin kuvaukset uskonnollisen ja maallisen elämän merkitystä etsivistä yksilöistä ovat eksistentialismin taustalla. Eugène Dubois
Marie Eugène François Thomas Dubois (28. tammikuuta 1858 – 16. joulukuuta 1940) oli alankomaalainen antropologi ja geologi, joka etsi jäänteitä nykyisen Indonesian alueelta. Hän tuli tunnetuksi homo erectuksen löytäjänä. Eugeniikka
1900-luvun alussa eugeniikasta tuli vakava tieteenala, jota harjoittivat niin biologit kuin yhteiskuntatieteilijätkin. He pyrkivät selvittämään, missä määrin ihmisten yhteiskunnallisesti merkittävät ominaisuudet periytyvät: etenkin älykkyyttä ja tiettyjä poikkeavia käyttäytymispiirteitä tutkittiin. Eugeniikkakeskustelua käytiin myös paljon tieteen ulkopuolella ympäri maailmaa, ja se vaikutti yhteiskuntapolitiikkaan monessa maassa. Antropologia
Uskontoantropologia tutkii ihmistä uskonnollisen maailman jäsenenä, uskonnollista käyttäytymistä. Se pyrkii selvittämään uskonnon kokemiseen ja ilmenemiseen ja muodostumiseen liittyviä tekijöitä. Tämän tutkimushaaran edustajia ovat muiden muassa Lucien Lévy-Bruhl (1857–1939), Paul Radin (1883–1959) ja Mircea Eliade (1907–1986). Eugène Simon
Eugène Simon (30. huhtikuuta 1848 Pariisi – 17. marraskuuta 1924 Pariisi) oli ranskalainen hämähäkkitutkija ja lintutieteilijä. Absoluuttinen idealismi
Absoluuttinen idealismi on ontologisesti monistinen filosofia, jonka alullepanijana pidetään G. W. F. Hegeliä. Absoluuttinen idealismi vaikutti 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella saksalaisessa idealismissa sekä uushegeliläisyydessä, kuten brittiläisessä idealismissa.
Absoluuttinen idealismi perustui Hegelin näkemykseen siitä, kuinka oleva on pohjimmiltaan käsitettävissä kaiken sisältäväksi yhdeksi kokonaisuudeksi. Hegel katsoi, että jotta ajatteleva subjekti (ihmisjärki tai tietoisuus) voisi lainkaan tuntea objektinsa (maailman), ajattelulla ja olemassaololla täytyy olla olemassa jossain mielessä identiteetti. Muussa tapauksessa subjekti ei voisi koskaan tavoittaa objektia emmekä voisi olla varmoja mistään, mitä tiedämme maailmasta. Jotta voisimme selittää eron ajattelun ja olemassaolon välillä, sekä kummankin rikkauden ja moninaisuuden, ajattelun ja olemassaolon ykseyttä ei voida esittää abstraktina identiteettinä "A=A". Absoluuttinen idealismi on pyrkimys osoittaa tämä ykseys käyttämällä uutta "spekulatiivista" filosofista menetelmää, joka vaatii uudenlaiset logiikan käsitteet ja säännöt. Hegelin mukaan olemassaolon absoluuttinen perusta on olemukseltaan dynaaminen, historiallinen välttämättömyyden prosessi, joka kehittyy yhä monimutkaisemmiksi olemassaolon ja tietoisuuden muodoiksi, synnyttäen lopulta kaiken moninaisuuden sekä maailmassa että käsitteissä, joilla ajattelemme ja teemme selkoa maailmasta. Euhemeros
Euhemeros (, n. 330 - 260 eaa.) oli antiikin kreikkalainen kyreneläiseen koulukuntaan kuulunut filosofi ja kirjailija. Hän esitti "Pyhä kirjoitus" ("Hiera Anagraphê") -nimisessä utopistis-filosofisessa matkakertomuksessa, että jumalat ovat alun perin olleet ihmisiä, joita on heidän kuolemansa jälkeen ryhdytty palvomaan. Monet hallitsijat ovat todellisuudessakin julistautuneet jumalaksi. Tätä ajattelua on myöhemmin ruvettu kutsumaan "euhemerismiksi". Biogen
Biogenin perustivat vuonna 1978 Genevessä sen ajan merkittävät biologit Kenneth Murray (Edinburghin yliopisto), Philip Allen Sharp (Massachusetts Institute of Technology), Walter Gilbert (Harvardin yliopisto) ja Charles Weissmann (Zürichin yliopisto). Yrityksen ensimmäinen tuote oli alfainterferoni. Sharp ja Gilbert saivat myöhemmin Nobel-palkinnon, Gilbert vuonna 1980 ja Sharp 1993. Octavia E. Butler
Octavia Estelle Butler (22. kesäkuuta 1947 – 24. helmikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija, joka voitti urallaan monia palkintoja. Hänen tuotannostaan on suomennettu ainoastaan "Xenogenesis"-trilogia. Alkeet
Alkeet (, usein , harvemmin ) on kreikkalaisen matemaatikon Eukleideen noin vuonna 300 eaa. laatima geometrian oppikirja. Teos koostuu 13 kirjasta, joissa on määritelmiä, postulaatteja, aksioomia, teoreemoja ja teoreemojen todistuksia. Siinä käsitellään lähinnä euklidista geometriaa ja sen ajan lukuteoriaa. "Stoikheia" on vanhin säilynyt aksiomaattinen deduktiiviseen päättelyyn perustuva teos. Diogenes Laertios
Diogenes tunnetaan lähes ainoastaan pääteoksestaan "Merkittävien filosofien elämät ja opit" ("Βίοι και γνώμαι των εν φιλοσοφία ευδοκιμησάντων", "Bioi kai gnōmai tōn en filosofia eudokimēsantōn"), johon on koottu sekalaista elämäkerta- ja doksografista aineistoa sekä anekdootteja kaikista merkittävistä antiikin ajan kreikkalaisista filosofeista, mukaan lukien muun muassa Thales, Sokrates, Platon, Aristoteles, Diogenes, Zenon Kitionilainen, Pythagoras ja Epikuros. Diogenes ei itse ollut varsinaisesti filosofi, ja hänen teoksensa on kritiikitön ja sisältää paljon suoranaisia legendoja. Silti se on monien kirjassa mainittujen filosofien elämän ja opetusten ainoita lähteitä. Michel de Montaigne totesikin toivovansa, että yhden Laertioksen sijasta hänen kaltaisiaan olisi ollut tusina. Skientologia
Skientologia pohjautuu dianetiikkaan, itsekasvatusoppiin, jonka L. Ron Hubbard esitteli vuonna 1950 teoksessaan "Dianetics: The Modern Science of Mental Health" (suom. "Dianetiikka – nykyajan tiede mielenterveydestä"). Dianetiikka pyrkii korvaamaan psykiatrian ja psykologian tarjoamat vakiintuneet näkemykset mielenterveydestä ja sen hoidosta. Dianeettinen hoito ja itsensä kehittäminen perustuu kahdenkeskisiin istuntoihin, "auditointeihin". Niiden tarkoitus on paikantaa ja parantaa ihmismielessä piileviä haitallisia muistijälkiä, "engrammeja". Istuntojen apuna käytetään usein valheenpaljastuslaitteen kaltaista "E-mittaria". Eudaimonismi
Eudaimonismi (kreikan sanasta "eudaimonia" eli onni) eli onnellisuusoppi on etiikan suuntaus, jonka mukaan eettisen toiminnan tavoite on tai sen tulee olla onnellisuus. Ajattelun tunnetuin edustaja on Aristoteles. Gustav Fechner
Gustav Theodor Fechner (19. huhtikuuta 1801 Groß Särchen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 18. marraskuuta 1887 Leipzig, Saksin kuningaskunta) oli saksalainen luonnontutkija, filosofi ja psykologi. Fechner tunnetaan kokeellisen psykologian alkuvaiheissa kehitetyn psykofysiikan uranuurtajana. Filosofina hänet tunnetaan erityisesti panpsyykkisen maailmankuvan kehittäjänä. Fechner toi ensimmäisenä kvantitatiivisiä tutkimusmenetelmiä psykologian alueelle. Eduard Uspenski
Eduard Nikolajevitš Uspenski (, 22. joulukuuta 1937 Jegorjevsk – 14. elokuuta 2018 Moskova) oli venäläinen lastenkirjailija. Hänen tunnetuimmat hahmonsa ovat Fedja-setä (Дядя Фёдор) eläinystävineen, krokotiili Gena (Крокодил Гена) ja Muksis (Чебурашка, "Tšeburaška"). Uspenskin lastenkirjoja on julkaistu yli 20 maassa. Ne ovat erityisen suosittuja Suomessa. Diogenes Apollonialainen
Diogenes Apollonialainen (, n. 460 eaa.) oli kreikkalainen esisokraatikkoihin lukeutunut luonnonfilosofi. Häntä pidetään usein viimeisenä esisokraatikkona. Eksistentialismi
Georg Wilhelm Friedrich Hegel ja Arthur Schopenhauer ovat myös merkittäviä eksistentialismin taustavaikuttajia, joskaan eivät edeltäjiä, koska Kierkegaardin ja Nietzschen filosofiat syntyivät vastustamaan Hegelin ja Schopenhauerin ajatuksia. Ympäristötieteiden historia
Epikuroksen (342–271 eaa.) kehittämä atomismi valoi perustan sille ateistiselle filosofialle, joka oli merkittävä vaihtoehto yleisimmin hyväksytylle maailmankuvalle. Epikurolainen ajattelu säilyi pitkälti Lucretiuksen ansiosta, sillä tämä sisällytti sen teokseensa "Maailmankaikkeudesta". Lucretius seurasi Epikurosta kuvatessaan varhaisimpien eläimien syntyneen Maan spontaanin luomisen kaudella. Lucretius spekuloi kuitenkin, että aikaisemmin eläimet saattoivat syntyä suoraan maasta: Ernst Haeckel
Ernst Heinrich Philipp August Haeckel (16. helmikuuta 1834 Potsdam – 8. elokuuta 1919 Jena) oli saksalainen biologi ja filosofi, joka kansantajuisti Charles Darwinin evoluutioteoriaa. Hän oli myös taitava piirtäjä ja tieteellinen väittelijä. Alfred Russel Wallace
Alfred Russel Wallace OM, FRS (8. tammikuuta 1823 – 7. marraskuuta 1913) oli brittiläinen luonnontieteilijä, tutkimusmatkailija, humanisti ja yhteiskuntakriitikko. Hänet tunnetaan paitsi ”eliömaantieteen isänä” myös luonnonvalintateorian kehittämisestä itsenäisesti riippumatta saman aiheen kanssa työskennelleestä Charles Darwinista. Hän kehitti runsaasti evoluutioteoriaa, muun muassa Wallacen ilmiö ja eläinten värivaroitus ovat hänen keksimiänsä käsitteitä. Darwin sai tietää Wallacen ajatuksista alkukesällä 1858, kun tämä lähetti hänelle esseen "Lajien taipumuksesta poiketa loputtomasti alkuperäisestä". Essee oli idealtaan täysin sama kuin Darwinin teoria. Kunnia ajatuksen keksimisestä sovittiin jaettavaksi molemmille. Niinpä heinäkuussa 1858 kummankin kirjoituksen yhteenveto esiteltiin yhtä aikaa. Jälkeenpäin Darwin työskenteli asian parissa voimallisemmin ja kokosi todisteita teorian tueksi. Länsimaisen filosofian historia
Utilitarismi eli hyötyetiikka on seurausetiikan muoto, jonka perusperiaatteen mukaan teon moraalinen hyvä määräytyy sen meissä ja ympäröivissä ihmisissä tuottaman hyödyn, joka usein määritellään onnellisuudeksi, perusteella.
Utilitarismin alullepanijana pidetään Jeremy Benthamia, joka painotti mielihyväperiaatteen ohjaavan ihmisen käyttäytymistä. Toinen merkittävä hahmo utilitarismissa on John Stuart Mill. Eugeniikka
Saksan lisäksi laajamittaisin eugeniikkaliike on esiintynyt Yhdysvalloissa. Connecticutia (1896) seuraten monet osavaltiot säätivät negatiiviseen eugeniikkaan perustuvia avioliittolakeja, jotka estivät ”epileptisten, imbesillien ja vähämielisten” avioliitot. Vuonna 1904 Charles B. Davenport, arvostettu yhdysvaltalainen biologi, otti vastaan johtajuuden biologisella tutkimusasemalla Cold Mountain Springissä. Siellä hän aloitti kasvien ja eläinten evoluution tutkimisen. Ernst Haeckel
Haeckel opiskeli lääketiedettä, eläintiedettä ja anatomiaa. Tutkimustensa ansiosta hänestä tuli eläintieteen (vertaileva anatomia) professori Jenan yliopistossa. Tässä virassa hän oli vuosina 1862–1909. Haeckel keksi useita nykyisin käytössä olevia käsitteitä, muun muassa ekologian vuonna 1866 ja fylogenian. Hän myös perusti uuden kunnan, alkueläimet ("Protista"). Hän nimesi satoja ellei tuhansia uusia eliölajeja, pääasiassa selkärangattomia eläimiä. Jakob von Uexküll
Uexküll tunnetaan etenkin eläinten käyttäytymistutkimuksistaan eli etologiasta. Hän julkaisi teoksen "Umwelt und Innenwelt der Tiere" (1909), jossa hän loi käsitteen "Umwelt" tarkoittamaan eläimen käsitystä omasta ympäristöstään. Uexküll loi biosemiotiikan perustan kirjassaan "Bedeutungslehre" (Merkitysoppi) vuonna 1940. Philosophia perennis
Myöhemmin ajatuksen omaksui saksalainen matemaatikko ja filosofi Gottfried Leibniz, joka käytti sitä tarkoittamaan yleistä, ikuista filosofiaa, joka on kaikkien uskontojen ja erityisesti niiden sisällä vaikuttavien mystillisten virtausten taustalla. Termin popularisoi myöhemmin Aldous Huxley teoksessaan "The Perennial Philosophy" (1945). Huxleyn mukaan "philosophia perennis" on metafysiikkaa, joka tunnistaa jumalallisen todellisuuden; psykologiaa, joka löytää sielusta jotain yhteistä jumalallisen kanssa; ja etiikkaa, jonka mukaan ihmisen lopullinen päämäärä liittyy tietoon läsnä olevasta ja transsendentistä olemassaolon perustasta. Huxleyn mukaan sen jäänteitä voidaan löytää primitiivisten kansojen taruista joka puolelta maailmaa, ja sen kehittyneempiä muotoja voidaan löytää kaikista korkeammista uskonnoista. Itävalta
Kolme itävaltalaista fyysikkoa on saanut Nobelin: Erwin Schrödinger, Victor F. Hess ja Wolfgang Pauli. Veriryhmien keksijän Karl Landsteinerin lisäksi kuusi muuta lääketieteilijää ja neljä kemistiä on palkittu Nobelilla. Filosofialle Itävalta on antanut Ludwig Wittgensteinin ja Karl Popperin. Maan tunnetuin matemaatikko on ollut loogikko Kurt Gödel. Ihmistieteiden alalla eittämättä tunnetuin itävaltalainen on psykoanalyysin isä Sigmund Freud. Itävallassa ovat syntyneet taloustieteilijät Joseph Schumpeter ja Friedrich Hayek. Tekniikan historiaan on jäänyt insinööri Ferdinand Porsche. Eugène Schueller
Eugène Schueller (20. maaliskuuta 1881 − 23. elokuuta 1954) oli ranskalainen liikemies ja L’Oréalin, maailman johtavan kosmetiikka- ja kauneustuotteita valmistavan yhtiön perustaja. Eugeniikka
Tutkimusohjelmaa laajennettiin myöhemmin kattamaan myös ihmisten evoluutio. Vuonna 1910 perustettiin Eugenics Record Office, jonka tehtävänä oli ajaa eugeniikan asiaa. Seuraavien vuosien aikana ERO keräsi arkiston perhesukupuita, jotka osoittivat ”epäsopivien” olevan taloudellisesti ja sosiaalisesti köyhistä oloista. Tuloksena läpi saatiin viimein 1924 maahanmuuttolaki, joka rajoitti maahanmuuttoa ja karsi joukosta epäsopiviksi katsottuja tulijoita. Laki pyrki myös estämään rotujen sekoittumisen. Havelock Ellis
Henry Havelock Ellis (2. helmikuuta 1859 Croydon, Surrey, Englanti – 8. heinäkuuta 1939) oli englantilainen lääkäri ja kirjailija, joka tuli tunnetuksi homoseksuaalisuuteen, transsukupuolisuuteen ja muihin seksuaalikysymyksiin liittyvistä tutkimuksistaan. Hän oli ensimmäisen englanninkielisen homoseksuaalisuutta käsittelevän lääketieteellisen teoksen toinen kirjoittaja. Monien aikansa älymystön edustajien tavoin Havelock Ellis kannatti eugeniikkaa ja toimi rodunjalostukseen tähtäävän seuran puheenjohtajana. Pietari Iberialainen
Pietari Iberialainen (, n. 411–491) oli georgialainen prinssi, teologi ja filosofi. Hän oli merkittävä henkilö aikaisen kristinuskon saralla ja yksi kristillisen uusplatonismin perustajista. Jotkut ovat väittäneet hänen olevan Pseudo-Dionysios Areopagita -nimisen kirjailijan teosten takana. Ekologinen sukkessio
Ekologisen sukkession teoriaa ja empiiristä tutkimusta on kehitetty 1800-luvun lopulta lähtien. Suomalainen kasvitieteilijä ja maantieteilijä Ragnar Hult oli maailmanlaajuisesti eräs ensimmäisistä tutkijoista, jotka tunnistivat sittemmin ekologiseksi sukkessioksi nimetyn ilmiön. Raymond Kurzweil
Raymond Kurzweil on yhdysvaltalainen teknologiayhtiö Googlen tekninen johtaja. Hän on myös palkittu keksijä ja uranuurtaja muun muassa optisen hahmontunnistuksen, puheen syntetisoinnin, puheentunnistusteknologian ja elektronisten kosketinsoittimien alalla. Hän on julkaissut kirjoja niin terveydestä, tekoälystä, transhumanismista kuin teknologisesta singulariteetistakin. Kurzweilille on myönnetty 11 kunniatohtorin arvonimeä. Eksistentialismi
Nykyisessä 1900-luvulla määrittyneessä muodossaan eksistentialismi syntyi Søren Kierkegaardin, Fjodor Dostojevskin ja saksalaisten filosofien Friedrich Nietzschen, Edmund Husserlin ja Martin Heideggerin innoittamana. Se tuli suosituksi 1900-luvun puolessa välissä ranskalaisten kirjailija-filosofien Jean-Paul Sartren ja Simone de Beauvoirin myötä. Atkinsin dieetti
Atkinsin dieetti on tunnetuin vähähiilihydraattinen ruokavalio ja ketogeenisista dieeteistä tunnetuimpia. Ruokavalio on saanut nimensä kehittäjänsä, yhdysvaltalaisen lääketieteen tohtori Robert Atkinsin (1930–2003) mukaan. Dieetti tuli tunnetuksi Atkinsin kirjasarjasta, jonka ensimmäinen osa ilmestyi 1972 ja toinen 1992. Atkinsin dieettiä käytetään etenkin painonpudotukseen ja painonhallintaan. Emil Kraepelin
Kraepelin oli eugeniikan puolestapuhuja. Okkultismi
Rudolf Steiner, antroposofian luoja William Bateson
William Bateson (8. elokuuta 1861 – 8. helmikuuta 1926) oli brittiläinen luonnontieteilijä ja perinnöllisyystieteen perustaja. Bateson otti ensimmäisenä käyttöön genetiikka-sanan ja sen ohessa monia muita perinnöllisyystieteen termejä. Nikolaas Tinbergen
Tinbergen tunnetaan etologian neljän kysymyksen kehittäjänä. Hänen mukaansa nämä tulee esittää aina, kun tutkitaan mitä tahansa käyttäytymistä. Nämä kysymykset ovat edelleen nykyaikaisen etologian perusteita. Eugeniikka
1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua Yhdysvalloissa ja ympäri läntistä Eurooppaa. Yhdysvalloissa rotuhygieeninen liike oli huipussaan 1924, heikkeni sen jälkeen ja viisi vuotta myöhemmin kaatui kokonaan. Pörssiromahdus 1929 nähdään merkittävänä tekijänä kaatumisessa - rahataloudellisen eliitin itsemurhat ja keskiluokkaisten ammattilaisten ja akateemisen väen joutuminen samoihin työttömyysjonoihin heikompaa rotuperimää edustaneiden maahanmuuttajien kanssa teki mahdottomaksi ylläpitää oppia tietynlaisten ihmisten perimän paremmuudesta. 1930-luvulta alkaen eugeniikka oli mukana natsi-Saksan ja monien muiden maiden käytännöissä. Esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa 1930-luvulla omaksuttiin pakkosterilointilainsäädäntö, josta luovuttiin (Suomen osalta pääosin) 1970-luvulla. Synteettinen evoluutioteoria
Merkittäviä synteettisen evoluutioteorian pääarkkitehteja olivat muun muassa Thomas Hunt Morgan, R. A. Fisher, Theodosius Dobzhansky, J.B.S. Haldane, Sewall Wright, Julian Huxley, Ernst Mayr, Bernhard Rensch, George Gaylord Simpson ja G. Ledyard Stebbins.
Käsitteen moderni synteesi esitteli J. Huxley 1942 kirjassaan "Evolution: The Modern Synthesis". Älykkyys
Älykkyyden laskusuunnan syyksi esitetään ihmislajin degeneroitumista, joka tarkoittaa ihmislajin älykkyyteen vaikuttavien geenien vähittäistä rappeutumista, mikä tekisi ihmislajista vähemmän älykkään sukupolvien kuluessa. Älykkyyteen vaikuttaa 2000-5000 geeniä. Kotieläinten jalostuksesta polveutuvassa eugeniikassa yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa älykkäämpiä ihmisyksilöitä, sillä älykkyyttä on pidetty toivottuna ominaisuutena, josta olisi yhteiskunnalle hyötyä. Eugeniikkaohjelman yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa muun muassa älykkäämpiä ihmisyksilöitä estämällä epätoivottujen yksilöiden lisääntyminen. Eugeenikoiden mukaan väestön kouluttaminen olisi edullisempaa kun väestöön ei kuuluisi vähä-älyisiä ja lisäksi köyhäinapua tarvittaisiin vähemmän. Eugeenikot ovat käyttäneet älykkyystestejä ihmisyksilöiden lisääntymiskelpoisuuden määrittämiseen ja kelpaamattomat steriloitiin tai tapettiin. Synergismi
Synergismin esitti ensimmäisenä kirkkoisä Origenes, ja täydellisimpänä sen esitti Pelagius 400-luvulla. Hänen esittämäänsä mallia nimitetään pelagiolaisuudeksi. Synergismissä Jumala ei pelasta ihmistä ilman tämän omaa panosta asiassa. Tämä puolestaan vaatii taakseen vapaan tahdon käsitteen. Pelagiuksen mukaan vapaa tahto on ehdoton edellytys etiikalle: jos ihmisellä ei ole vapaata tahtoa, häntä ei voida pitää syyntakeisena. Pelagiuksen kantaa vastusti Augustinus, jonka näkemykset hyväksyttiin kirkossa laajemmin. Friedrich Schlegel
Karl Wilhelm Friedrich von Schlegel (10. maaliskuuta 1772 Hannover – 12. tammikuuta 1829 Dresden) oli saksalainen filosofi, kirjailija, kriitikko, kirjallisuushistorioitsija ja kääntäjä. Friedrich Schlegel oli yhdessä veljensä August Wilhelm Schlegelin kanssa perustamassa Jenan varhaisromantiikkaa. Klassismista irtautuneen varhaisromantiikan on väitetty olleen ensimmäinen moderni kirjallinen liike, joka ennakoi monia 1900-luvun kirjallisuudessa ja filosofiassa tärkeiksi tulleita teemoja. Elämän tarkoitus
Eläintieteilijä ja luonnontieteen popularisoija Richard Dawkins selittää elämän tarkoitusta kirjassaan "Geenin itsekkyys" evoluutioteorian avulla. Dawkins ajattelee, ettei evoluutiolla (ja sitä kautta esimerkiksi elämällä) ole mitään korkeampaa tarkoitusta. Hänen mukaansa korkeammat tarkoitukset liittyisivät ainoastaan kehittyneiden aivojen toimintaan esimerkiksi jotakin tavoiteltaessa. Tämän seurauksena aivoilla olisi taipumus virheellisesti liittää tarkoituksia myös sellaisiin asioihin, joihin ne eivät kuulu.. Dawkins itse ei ole koulutukseltaan neurotieteilijä eikä filosofi. Hänen populaariteoksensa eivät ole käyneet läpi tieteellistä vertaisarviointia vaan kuvastavat hänen omaa maailmankuvaansa ja -katsomustaan. Kvanttikemia
Kvanttikemian historia on jatkoa kvanttimekaniikan historialle ja teorialle. Fyysikko ja kemisti Michael Faraday oli suuressa roolissa kvanttimekaniikan perustan luonnissa löytäessään katodisäteiden olemassaolon vuonna 1838. Albert Einsteinin suhteellisuusteoria vuodelta 1905 oli seuraus aiemmista kvanttimekaniikan teorioista. Monet pitävät kvanttikemian syntymänä Schrödingerin yhtälön löytämistä ja sen soveltamista vetyatomin perustilan ratkaisemiseksi vuonna 1926. Toinen suuri vaikuttaja kvanttikemian tutkimuksen edistämisessä oli amerikkalainen Linus Pauling, joka sai kemian Nobelin palkinnon työstään vuonna 1954. Gunnar Myrdal
Gunnar ja Alva Myrdal hyväksyivät eugeniikan, ja sosiaalidemokraattien tultua valtaan Ruotsi toteutti neljännesvuosisadan eugeniikkaprojektin, jossa steriloitiin 63 000 ihmistä, etenkin naisia, työväenluokkaa, romaneja, tummaihoisia, mielenterveysongelmaisia ja kehitysvammaisia, vuoden 1935 pakkosterilointilain turvin. Émile Durkheim
David Émile Durkheim [emil dyʁkɛm] (15. huhtikuuta 1858 Épinal – 15. marraskuuta 1917 Pariisi) oli ranskalainen sosiologi ja antropologi. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen, jossa hänen isänsä, isoisänsä että hänen isoisoisänsä olivat olleet rabbeja. Hänet tunnetaan Auguste Comten ohella nykyaikaisen sosiologian perustajana, sillä suurelta osin hänen ansiostaan sosiologiasta tuli yliopistollinen oppiaine ja itsenäinen tieteenala. Hänellä oli Pariisissa ensimmäinen sosiologian professorin virka. Aristoteles
Aristoteleen etiikan keskiössä olivat hyveet ja oikea toiminta. Hänen mukaansa yksilön tulee käyttäytyä jatkuvasti hyveellisesti ja kehittää hyveitä sen sijaan että hän tekisi vain yksittäisiä hyviä tekoja. Aristoteles totesi, että kaiken inhimillisen pyrkimyksen lopullisena päämääränä on "eudaimonia", onnellisuus, kukoistus tai ehkä tarkemmin hyvä elämä. Tämä on jotain sellaista, jota tavoitellaan sen itsensä vuoksi eikä jonkin muun saavuttamiseksi. Aristoteleen toisena lähtökohtana oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen, teleologinen päämäärähakuisuus. Ihmiseen sovellettuna onnellisuus syntyy mielen korkeimmanasteisesta toiminnasta, kyvystä ajatella, sillä ihmisen erottaa eläimestä nimenomaan järki. Hyvä elämä koostuu näin tämän kyvyn käyttämisestä yhdessä hyveellisen toiminnan kanssa. Eutokios
Eutokios Askalonialainen (; n. 480–540) oli kreikkalainen matemaatikko, joka kirjoitti kommentaareja Arkhimedeen kirjoituksista "Pallosta ja lieriöstä", "Ympyrän mittaamisesta" ja "Tasapainosta" sekä Apollonioksen "Conica"-teoksen neljästä ensimmäisestä kirjasta. Askalonialaisen kirjoitusten ansiosta nykyään tieteenhistorijoitsijat tietävät minkälaisia menetelmiä jo antiikin Kreikassa käytettiin tai keksittiin. Yksi tällainen keksintö, josta ei muuten olisi jäänyt tietoa, on useiden matemaatikkojen keksimä ratkaisu kuution tilavuuden kaksinkertaistamiselle. Eutokioksen ansiosta tiedetään myös, että Arkhimedes löysi kartioleikkausta hyväksikäyttäen löytämään ratkaisun kolmannen asteen yhtälölle formula_1 Dianetiikka: nykyajan tiede mielen terveydestä
Ennen Dianetiikan julkaisua L. Ron Hubbard kirjoitti scifi-kertomuksia alan eri lehtiin. Hubbardin mukaan Dianetiikan pohja-ajatukset kehittyivät 12 vuoden tutkimuksen tuloksena, mutta monet hänen tuttavistaan ovat väittäneet tämän olevan täyttä fiktiota. Ensimmäisen kerran "dianetiikan" suuntaviivat tulivat julkisuuteen Astounding Science Fiction -nimiseen lehteen itse kirjan julkistamista pari viikkoa aikaisemmin esitellyssä mutta vasta saman kuun alussa julkaistussa mainosartikkelissa "Dianetics: A new science of the mind". Myöhemmin Hubbard kirjoitti pitkän artikkelin dianetiikasta ja julkaisi sen kirjana Dianetiikka: Evoluution tiede. Etukäteen saatu julkisuus herätti niin paljon mielenkiintoa, että Hubbard, Astounding-lehden toimittajan John W. Campbell muiden asiasta kiinnoistuneiden kanssa perustivat säätiön "Dianetic Research Foundation". Eugeniikka
Italialainen filosofi ja runoilija Tommaso Campanella kuvaili teoksessa "Aurinkokaupunki" (1623) utopian, jossa vain yhteiskunnan eliitti sai lisääntyä. Ludwig Wittgenstein
Ludwig Josef Johann Wittgenstein (26. huhtikuuta 1889 Wien, Itävalta – 29. huhtikuuta 1951 Cambridge, Englanti) oli itävaltalais-englantilainen filosofi, joka vaikutti 1900-luvun alkupuolella loogiseen empirismiin ja analyyttisen filosofian syntyyn. Filolaos
Eudemoksen mukaan Pythagoras keksi säännölliset monitahokkaat. Empedokleen taas katsotaan olleen ensimmäinen, joka esitti ajatuksen neljästä klassisesta elementistä. Filolaos yhdisti nämä ajatukset ja sanoi, että taivaankappaleiden elementaarinen luonne riippuu niiden muodosta. Näin hän liitti tetraedrin tuleen, oktaedrin ilmaan, ikosaedrin veteen ja kuution maahan. Dodekaedri liittyi puolestaan viidenteen elementtiin, eetteriin tai, kuten jotkut ajattelevat, universumiin itseensä. Vaikka teoria ei sovikaan yhteen luontoa koskevien tarkkailujen kanssa, se osoittaa huomattavaa tietämystä geometriasta ja antoi merkittävän sykäyksen tieteelliselle tutkimukselle. Eugeniikka
Francis Galton ehdotti teoksessaan "Perinnöllinen nerous" (1869) järjestettyjä avioliittoja erityislaatuisten miesten ja rikkaiden naisten välillä, millä tuotettaisiin lahjakas ihmisrotu. Galtonin mukaan ihmisyhteiskunta murentaa selviytymisen luonnonlait. Yksi yhteiskunnan tehtävistä on jollakin tavalla auttaa vähäosaisia ja heikkoja, ja näin muodostuu ristiriita luonnonvalinnan kanssa, joka saattaa heikot tuhoon. Eugeniikan kannattajien mukaan tämän mekanismin estäminen saattaa johtaa heikkojen määrän räjähdysmäiseen kasvuun. He siis ehdottivat tämän yhteiskunnan aiheuttaman luonnonvalinnan heikkenemisen tasapainottamista eugeniikan keinoin. Tämä perusajatus innoitti lukuisia ja usein hyvin erilaisia näkemyksiä. Skitsofrenian historia
Skitsofrenian hoitoon on liittynyt alusta alkaen vahva sosiaalikontrollin ulottuvuus, jonka tarkoituksena ei ollut niinkään parantaa potilasta, vaan tehdä hänestä helpommin kontrolloitavan. Esimerkiksi skitsofrenian keksijä Bleuler ei pitänyt psykoosioireiden lääkitystä niinkään lääketieteellisenä hoitona, vaan eräänlaisena kemiallisena pakkopaitana, jonka tarkoituksena oli tehdä potilaista helpommin hallittavia. Koska skitsofreniaa pidettiin pääasiassa perinnöllisenä häiriönä, sen periytymistä pyrittiin ehkäisemään muun muassa pakkosteriloimalla skitsofreniadiagnoosin saaneita ihmisiä. Taustalla vaikutti 1900-luvun alussa suosiota saavuttanut eugenistinen liike, jolle antoivat uskottavuutta erityisesti amerikkalaiset tiedelehdet Eugenics Review ja Eugenical News. Sekä varhaisdementian kehittäjä Kraepelin että skitsofrenian keksijä Bleuler kannattivat psykiatristen potilaiden pakkosterilointia ja massamurhaamista "rodullisen hygienian" edistämiseksi. Vuonna 1924 Bleuler kirjoitti: "Kaikkein raskainta henkistä taakkaa kantavien ei tulisi lisääntyä... Jos emme tee mitään muuta kuin edistä henkisesti ja fyysisesti sairaiden kykyä lisääntyä, ja terveen väestön tulee vähentää lisääntymistä elättääkseen heidät, jos luonnonvalinnan mekanismien toiminta yleensä ottaen estetään, tällöin, jollemme tee mitään, rotumme tulee nopeasti taantumaan". Ekologinen genetiikka
Ekologisen genetiikan voidaan jokseenkin sanoa olevan melko vanha ala. Ranskalainen kasvitieteilijä Henri-Louis Duhamel du Monceau teki jo 1700-luvun puolivälissä tutkimusta kasvien ja puiden sopeutumisesta ilmastoon. Hän huomasi lajien sopeutuneen tarkasti paikalliseen ilmastoon. Sopeutumisen perinnöllinen tausta selvitettiin vasta myöhemmin. Alan eräs tärkeä teos on englantilaisen E. B. Fordin "Ecological Genetics" vuodelta 1964. Ford korostaa teoksessa ekologisen genetiikan olevan muuta kuin populaatiogenetiikka tai evolutiikka. Matematiikan historia
Eukleides tunnetaan parhaiten teoksestaan "Stoikheia", "Alkeet¨". Teos tunnetaan myös latinankielisellä nimellään Elementa. Se on tärkein tietolähde antiikin Kreikan matematiikasta. Alkeet on nimensä mukaisesti matematiikan perusteiden oppikirja, eikä käsittele aikansa edistyksellisintä matematiikkaa. Eukleides on kirjoittanut teoksensa aiempien tutkimusten perusteella, ja luultavasti hyvin vähän sen sisällöstä on hänen itsensä kehittämää. Eukleideen ansio on kirjan loogisessa rakenteessa ja pyrkimyksessä matematiikan perusteiden selkeään esitykseen tietyistä aksioomista lähtien. Vaikka hänen logiikkansa ei täytä nykyisiä täsmällisyysvaatimuksia, se oli antiikin matemaatikoille täysin riittävää. 13 kirjasta koostuva Elementa alkaa tasogeometrialla, sisältää Eudoksoksen suhteen määritelmän pohjalta kehitetyn verrantojen teorian ja ekshaustiomenetelmän, käsittelee lukuteoriaa ja päättyy Platonin kappaleiden käsittelyyn. Eukleides kirjoitti muitakin teoksia, jotka sisälsivät enemmän hänen omaa tutkimustaan, mutta nämä ovat pääosin hävinneet. Muiden lähteiden viittausten mukaan hän oli tutkinut ainakin kartioleikkauksia ja kehittänyt jonkinlaista analyyttistä geometriaa. Diogenes Foinikialainen
Diogenes Foinikialainen () (500-luku) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hänet tunnetaan lähes pelkästään siitä, että Agathias mainitsee hänet yhtenä niistä seitsemästä tunnetusta filosofista, jotka vaikuttivat Akatemiassa sen viimeisinä vuosina. Diogenes oli syntyisin Foinikiasta, ja näin useimpien muiden tuon ajan Akatemian johtohenkilöiden tapaan kotoisin Lähi-idästä. Menestysteologia
Menestysteologia on Essek William Kenyonin (1867–1948) perustama kristillisperäinen suuntaus, joka on saanut vaikutteita kristinuskon ulkopuolisista kulteista, joiden parissa E. W. Kenyon vietti suuren osan elämästään. Kulttiryhmät, joiden opetuksia E. W. Kenyon omaksui, ovat osa New Age -liikettä: Bostonissa vaikuttanut unitarismiliike, jonka julistajana oli tuolloin Minot J. Savage, Mary Baker Eddyn luoma Kristillinen tiede, Phineas Parhurst Quimbyn Uusi ajattelu (New Thought) ja Charles ja Mary Caroline "Myrtle" Fillmoren Unity School of Christianity (Kristinuskon ykseyskoulu). Kenneth E. Hagin (1917–2003) omaksui Kenyonin kirjoista tämän opin. Kenyonin opetusta Hagin täydensi saamansa ilmestystiedon kautta. Meemi
"Geenin itsekkyys" -teoksensa jälkeen Dawkins on ottanut etäisyyttä luomaansa käsitteeseen. Teoksessaan "The Extended Phenotype" (1982) Dawkins myöntää, että meemien kopioitumisprosessi on ilmeisestikin paljon epätarkempi kuin geenien: päinvastoin kuin geenit, meemit saattavat osittain sekoittua toisiinsa. Tämä tekee ajatuksen geenien ja meemien vertailun hankalammaksi. 
Filosofi Daniel C. Dennettin mukaan biologinen luonnonvalinta on evoluution prototyyppi. Lähtökohtana on väite, että luonnonvalinta on alustariippumaton algoritminen tapahtumasarja. Juuri alustariippumattomuuden on määrä mahdollistaa luonnonvalintanäkemyksen siirtäminen biologian ulkopuolelle. Dennettin mukaan evolutionaarinen prosessi noudattaa seuraavia perussääntöjä:Matti Kamppisen mukaan voitaisiin myös sanoa, että evoluution kolme perusehtoa ovat muuntelu, periytyminen ja valinta. Meemien suhteen muuntelua aiheuttavat uudet keksinnöt ja yhdistelmät. Koska kopioista on ylitarjontaa, luonnonvalinta seuloo esiin kelpoisimmat. Kulttuurissa meemit kilpailevat Dennettin mukaan pääsystä ihmismieleen.
Susan Blackmore julkaisi vuonna 1999 kirjan "Meemit – kulttuurigeenit". Teoksen esipuheen kirjoitti Dawkins. Ænima
Albumi omistettiin vuonna 1994 kuolleelle amerikkalaiselle koomikolle Bill Hicksille, mikä näkyi kappaleissa ja albumin kansitaiteessa. Viimeisen raidan "Third Eye" intro sisältää sampleja Hicksin stand-up -komiikasta. Rumpali Danny Carey on kertonut kappaleen "Eulogy" aiheeksi skientologian perustaja L. Ron Hubbardin, joka esiintyy myös kappaleen "Ænema" sanoituksissa. Mannermainen filosofia
Fenomenologia on tutkimussuuntaus, joka pyrkii tutkimaan tietoisuuden rakenteita havaintokokemuksessa. Sen kehittäjä on Edmund Husserl. Tunnetuimpia fenomenologeja hänen lisäkseen ovat Maurice Merleau-Ponty sekä Husserlin oppilas Martin Heidegger. Tieteenfilosofian historia
Positivismia vastaan syntyi 1800-luvun loppupuolella hermeneutiikka, joka painottaa eläytyvää ymmärtämistä erityisesti ihmistieteissä. Hermeneuttista menetelmää voidaan käyttää esimerkiksi historiassa ja psykologiassa. Hermeneutiikkaa ovat kehittäneet Wilhelm Dilthey, Martin Heidegger ja Hans-Georg Gadamer. Eugene Fama
Eugene Francis Fama (s. 14. syyskuuta 1939 Boston) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä ja rahoituksen professori (Robert R. McCormick Distinguished Service Professor of Finance) Chicagon yliopistossa. Hänet tunnetaan tehokkaiden markkinoiden hypoteesin kehittämisestä. Fama on erikoistunut portfolioteorian ja osakemarkkinoiden tutkimukseen. Fama sai Nobelin taloustieteen palkinnon vuonna 2013 yhdessä Robert Shillerin ja Lars Peter Hansenin kanssa. Eudemoksen etiikka
Eudemoksen etiikka () on yksi Aristoteleen etiikan alan teoksista. Teos keskittyy sellaiseen etiikkaan, joka perustuu onnellisuudesta nauttimiseen ihmisen lopullisena päämääränä. Teosta on muokannut Aristoteleen oppilas Eudemos, ja se on siksi nimetty hänen mukaansa. Aurélien Sauvageot
Aurélien Sauvageot [oʁeljɛ̃ sovaʒo] (13. huhtikuuta 1897 Konstantinopoli, Turkki – 5. joulukuuta 1988 Aix-en-Provence, Ranska) oli ranskalainen kielitieteilijä, joka perusti Ranskaan fennougristiikan tutkimusalan. Itseisarvo (etiikka)
Itseisarvoa on pohtinut jo antiikin kreikkalainen filosofi Aristoteles, vaikka hän ei käytäkään siitä mitään yksittäistä termiä. Aristoteleen ehdotus itseisarvoiseksi asiaksi on "eudaimonia", onnellisuus tai hyvä elämä. Hänen mukaansa ihmiset perimmältään pyrkivät tulemaan onnellisiksi ja muita asioita tavoitellessaan pyrkivät samalla onnellisuuteen. Irving Fisher
Fisher kannatti alkoholin kieltämistä lailla ja kirjoitti kolme kirjasta, jossa hän puolusti Yhdys­valtain kielto­lakia kansan­tervey­dellisistä ja taloudelliseen tuottavuuteen liittyvistä syistä. Hän puolusti myös eugeniikkaa ja toimi Eugenics Record Officen neuvonantajana sekä American Eugenics Societyn ensimmäisenä puheenjohtajana. Andrew Linzey
Andrew Linzey (s. 1952) on anglikaanipastori, kirjailija ja eläinten oikeuksien kristitty puolestapuhuja. Hän on erityisen tunnettu eläinteologiaa koskevasta kirjallisuudestaan. Linzeyllä oli ensimmäisenä maailmassa etiikan, teologian ja eläinten hyvinvoinnin professuuri. Hän on Oxfordin eläineettisen keskuksen perustaja ja johtaja. Eugene O’Neill
Eugene O’Neill (16. lokakuuta 1888 New York, Yhdysvallat – 27. marraskuuta 1953, Boston, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija. O’Neill toi Anton Tšehovin, Henrik Ibsenin ja August Strindbergin edustaman dramaattisen realismin amerikkalaiseen näytelmäkirjallisuuteen. Heti ensimmäinen O’Neillin näytelmä, "Taivaanrannan tuolla puolen" (Beyond the Horizon, 1920), voitti näyttämötaiteen Pulitzer-palkinnon. Hän sai kaksi muuta Pulitzeria näytelmistään "Anna Christie" (1922) ja "Strange Interlude" (1928). Hänelle myönnettiin kirjallisuuden Nobel-palkinto vuonna 1936. Psykiatrian vastaisuus
Ranskalainen psykologi Bénédict Augustin Morel kehitti degeneraatioteorian ja sai sille suosiota 1850-luvulla. Morel ihaili Charles Darwinin evoluutioteoriaa ja pyrki etsimään mielisairauksien syytä perinnöllisyydestä. Psykiatrit omaksuivat degeneraatioteorian, koska he ajattelivat sen antavan mielisairauksille tieteellisen pohjan. Psykiatria alkoi kehittyä tieteeksi. Morelin degeneraatioteoria sai kannattajia useissa maissa. Saksalaiset psykiatrit keskittyivät mielisairauksien luokitteluun parannuskeinojen etsimisen sijaan. Edward O. Wilson
Edward Osborne Wilson (s. 10. kesäkuuta 1929 Birminghamissa Alabamassa) on yhdysvaltalainen etologian ja biologian tutkija ja sosiobiologian perustaja. Harvardin yliopiston tutkijaprofessorina työskentelevä Wilson on maailman tunnustetuimpia muurahaisten tutkijoita. Wilson on myös tunnustettu luonnon monimuotoisuuden eli biodiversiteetin tuntija ja hän toi tämän käsitteen laajaan tietoisuuteen. Leonhard Euler
Leonhard Paul Euler (lausunta: [], 15. huhtikuuta 1707 Basel – 18. syyskuuta 1783 Pietari) oli sveitsiläinen matemaatikko ja fyysikko, joka vietti suurimman osan elämästään Venäjällä ja Preussissa (nykyisessä Saksassa). Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen suurimmista matemaatikoista. Euler käytti ensimmäisenä käsitettä funktio (Gottfried Leibniz määritteli käsitteen 1694). Tämän lisäksi Euler aloitti muun muassa ja variaatiolaskennan perusteiden tutkimisen. Häneltä ovat peräisin myös monet nykyisin käytettävät merkinnät, muun muassa summan, piin ja imaginaariyksikön merkintä. Ihmisrotu
1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eugeniikka oli suosittua Yhdysvalloissa ja ympäri läntistä Eurooppaa. 1930-luvulta alkaen eugeniikka eli erityisesti natsi-Saksassa, jonka rotuhygieenisten ohjelmien tavoitteena oli säilyttää ”puhdas” saksalainen rotu. Kansallissosialistit suorittivat laajoja, usein julmia kokeiluja ihmisillä koetellakseen perinnöllisyysteorioitaan. Eugeniikka huipentui Saksan T4-eugeniikkaohjelmaan, jossa toistasataatuhatta ihmistä murhattiin ”elinkelvottomana elämänä” (). Yhdysvalloissa rotuhygienian kannatus väheni samalla kun Saksassa toimeenpantiin arviolta 360 000–375 000 pakkosterilointia ja eugeeninen ohjelma laajeni myös sisältämään niin sanottuja ”armomurhia”. Kannatuksen vähenemisen taustalla oli muun muassa yleinen kansalaismielipide, katolisen kirkon vastustus ja oikeuskäytännön muuttuminen. Ruotsissa perustettiin vuonna 1921 rotuhygienian laitos, jonka tehtävä oli estää ruotsalaisten risteytyminen muun muassa suomalaisten ja lappalaisten kanssa. Evoluutio
Perinnöllisyyden täsmälliset mekanismit ja uusien piirteiden alkuperä olivat edelleen arvoituksia. Tätä varten Darwin kehitti väliaikaisen pangeneesi () -nimisen teorian. Gregor Mendel kirjoitti vuonna 1865, että piirteet periytyivät ennakoitavalla tavalla elementtien (myöhemmin geenien) vapaan yhdistymisen ja erkanemisen kautta. Mendelin perinnöllisyyssäännöt syrjäyttivät lopulta suurimman osan Darwinin pangeneesiteoriasta. August Weismann teki tärkeän erotuksen kehossa olevien itusolujen (siittiöiden ja munasolujen) ja somaattisten solujen välille osoittaen, että perinnöllisyys tapahtuu vain ituradan kautta. Hugo de Vries yhdisti Darwinin pangeneesiteorian Weismannin itu/soma -solujen erotukseen ja ehdotti, että Darwinin pangeenit sijaitsivat tumassa ja ilmaistuna siirtyivät solulimaan ja muuttivat solun rakennetta. De Vries oli myös yksi tutkijoista, jotka tekivät Mendelin työn tunnetuksi uskoen, että Mendeeliset piirteet vastasivat ituradan kautta periytyviä variaatioita. Selittääkseen kuinka uusia variaatioita syntyy, De Vries kehitti mutaatioteorian, joka aiheutti hetkellisen välirikon Darwinistisen evoluution tukijoiden ja De Vriesin puolella olevien biometriikoiden välille. 20. vuosisadan taitteessa, populaatiogenetiikan edelläkävijät kuten J. B. S. Haldane, Sewall Wright ja Ronald Fisher asettivat evoluutioteorian perustan vankalle tilastolliselle filosofialle. Darwinin teorian, geneettisten mutaatioiden ja Mendelin perinnöllisyyssääntöjen välillä ollut perätön ristiriita oli siten ratkaistu. Eurytmia
Steiner nostaa esille eurytmian kulttuurihistoriallisesta taustasta Goethen nimittäessään eurytmiaa Goethen metamorfoosiajattelun tuomiseksi inhimillisen liikkeen piiriin. Föller-Mancini & Heinritz (2014) esittävät tutkimuksessaan, että Steiner luodessaan eurytmiassa ”näkyvää puhetta ja laulua” liittyi Novaliksen ja Wilhelm von Humboldtin kielifilosofiseen kulttuurivirtaan. Eurytmian taustalta löytyy myös 1800-luvulla eläneen Karl Friedrich Trahndorffin idea esteettisestä ja kokonaistaideteoksellisesta puheen ja musiikin, tanssin ja eleen ykseydestä. Aubrey de Grey
Aubrey de Grey (s. 1963) on biogerontologi Cambridgen yliopistossa, Englannissa. Hän on tullut tunnetuksi terveellisen elinkaaren radikaalin pidennyksen puolestapuhujana, tavoitteenaan kehittää hoitokeino ihmisen ikääntymiselle teknologian avulla. Ennen työtään biologina de Grey toimi tietojenkäsittelytieteen ja bioinformatiikan parissa. De Greyn mukaan tehokkaan anti-ikääntymiskeinon kehittämiseen tarvittava perustietämys on nykyään jo suurimmilta osin olemassa. De Greyn nykyinen työ keskittyy yksityiskohtaisten vähäisen seneskenssin teknisten strategioiden (SENS, "Strategies for Engineered Negligible Senescence") suunnitteluun. Strategioiden tarkoituksena on estää ikääntymiseen liittyvä fyysinen ja kognitiivinen rappeutuminen. De Grey on myös Methuselah Mouse Prizen perustajajäsen ja johtava tiedemies. Eukleides
Eukleides Aleksandrialainen (, n. 300 eaa.) oli kreikkalainen matemaatikko, joka kirjoitti muun muassa antiikin geometrian kokonaisesityksen "Stoikheia" ("Alkeet", latinaksi "Elementa"). Teoksessaan hän esittelee euklidisen geometrian (nimetty hänen mukaansa) viisi aksioomaa ja geometristen väittämien todistuksia. Hänen ansiokseen luetaan nimenomaisesti kreikkalaisen tietämyksen kerääminen yksiin kansiin, sillä hänen omia löytöjään on kirjassa vain vähän. Half-Earth
Half-Earth on E. O. Wilsonin kirjoittama vuonna 2016 ilmestynyt evoluutiota käsittelevä kirja. Kirja rakentuu teorialle, jonka esitti aiemmin George C. Williams kirjassaan "Adaptation and Natural Selection". Dawkins käyttää termiä "geenin itsekkyys" kuvaamaan geenikeskeistä evoluutionäkemystä vastakäsityksenä organismiin keskittyvälle evoluutionäkemykselle. Geenikeskeisestä näkemyksestä seuraa, että mitä läheisempää sukua kaksi yksilöä ovat toisilleen sitä järkevämpää (geenien tasolla) on käyttäytyä epäitsekkäästi. Tämän vuoksi konsepti on erityisen hyvä monien altruismin muotojen selittämisessä. Tieteen historia
1900-luvulle tultaessa biologiakin on kehittynyt pelkästä taksonomiasta biologisten ilmiöiden selittämiseen pyrkiväksi kokeelliseksi tieteeksi Charles Darwinin ja perinnöllisyystieteen kehittäjän Gregor Mendelin vaikutuksesta. Eric Wieschaus
Eric F. Wieschaus (s. 8. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen tutkija, joka sai vuonna 1995 Nobelin lääketieteen palkinnon yhdessä Christiane Nüsslein-Volhardin ja Edward Lewisin kanssa alkionkehityksen geneettisen kontrollin tutkimuksesta. Enteogeeni
Enteogeeni (engl. "entheogen") on uudissana, jonka kehitti vuonna 1979 joukko etnobotanisteja ja mytologian tutkijoita. Se on johdettu kahdesta muinaiskreikan sanasta ἔνθεος "entheos" ja γενέσθαι, "genesthai". Adjektiivi "entheos" tarkoittaa "jumalasta täyttynyttä, inspiroitunutta" ja siitä on myös johdettu sana entusiasmi eli into. "Genesthai" tarkoittaa olevaksi tulemista. Täten enteogeeni tarkoittaa ainetta, joka tekee inspiroituneeksi, usein uskonnollisessa tai hengellisessä mielessä. Kauko Nieminen
Kauko Armas Nieminen (15. helmikuuta, 1929 Kuopio – 2010) oli suomalainen harrastelijaluonnontieteilijä, joka tunnettiin itse kehittämästään eetteripyörreteoriasta. Eugeniikka
Vuonna 1865 Gregor Mendel löysi perinnöllisyyttä säätelevät peruslait, minkä myötä opittiin miten fyysiset ominaisuudet periytyivät kahdelta vanhemmalta. Tieto periytyvyydestä yhdessä Charles Darwinin evoluutioteorian synnyttämän sosiaalidarvinismin nousun kanssa tarjosi eugeniikalle tieteelliset perusteet ihmiskunnan kohentamiseen valikoidun pariutumisen keinoin. Eugeenikkojen mukaan luonnolla oli kasvatusta paljon suurempi merkitys ihmiskuntaan. Biologian filosofia
Vaikka filosofit ovat kauan olleet kiinnostuneet biologiasta (esimerkiksi Aristoteles, Descartes ja jopa Kant), biologian filosofia on noussut itsenäisenä filosofian osa-alueena vasta 1960- ja 1970-luvuilla. Tällöin tieteenfilosofit alkoivat kiinnittää entistä enemmän huomiota biologiassa tapahtuneeseen kehitykseen, kuten uusdarwinismiin (1920- ja 1930-luvut), DNA:n keksimiseen (1953) ja myöhemmin geenitekniikan kehitykseen, ja niiden filosofisiin seurauksiin. Näiden lisäksi biologian filosofiaan ovat vaikuttaneet muun muassa kaiken elämän redusoiminen biokemiallisiksi prosesseiksi sekä biologisten ja psykologisten menetelmien yhdistäminen neurotieteiksi. Charles Darwin
Tulkinnoilla oli tuhoisat seuraukset. Eugeniikalla perustellen useissa maissa aloitettiin järjestelmällinen kehityshäiriöisten sterilisointiohjelma. Eugeniikka saavutti huippunsa toisen maailmansodan aikana, jolloin natsi-Saksa tuhosi eugeniikalla perustellen järjestelmällisesti ihmisiä etnisten ja fyysisten seikkojen vuoksi, vaikka tunnetuimpaan etniseen ryhmään, juutalaisiin, kohdistuvalla vihalla olikin juuret jo ennen Darwinia. Toisen maailmansodan hirveydet vähensivät merkittävästi eugeniikan suosiota, mutta vielä 1960- ja 1980-luvuilla Yhdysvalloissa oli toiminnassa eugeniikkamyönteisiä yhdistyksiä, esimerkiksi "Oregon Board of Eugenics" lopetti toimintansa vasta vuonna 1983. Suomessa lainsäädännöstä poistettiin pakkosterilointi vuoden 1970 laissa. L. Ron Hubbard
Lafayette Ronald Hubbard (13. maaliskuuta 1911 – 24. tammikuuta 1986), yleensä tunnettu nimellä L. Ron Hubbard, oli yhdysvaltalainen kirjailija sekä dianetiikan ja skientologian perustaja. Hän kirjoitti mystis-filosofista kirjallisuutta, fiktiota, itsehoitokirjoja, runoja ja muita tekstejä. Guinnessin ennätysten kirja julisti lokakuussa 2005 hänet maailman käännetyimmäksi kirjailijaksi. Hubbardin teoksia on käännetty 71 kielelle. Hermeneutiikka
Klassisen hermeneutiikan juuret johdetaan yleensä Aristoteleeseen ja pyhien tekstien tulkintaperinteeseen. Nykyaikaisen hermeneutiikan perustajana pidetään Wilhelm Diltheytä. Hänen lisäkseen hermeneutiikkaa ovat kehittäneet muun muassa Martin Heidegger, Hans-Georg Gadamer, Paul Ricœur ja Gianni Vattimo. Hermeneutiikka luetaan mannermaiseen filosofiaan. Hermeneutiikka
Nykyaikaisen hermeneutiikan perustajana pidetään Wilhelm Diltheytä (1833–1911), joka laajensi hermeneutiikan aluetta edelleen liittämällä tulkitsemisen tekstien lisäksi kaikkeen historiallisiin kohteisiin ja kaikkeen inhimilliseen toimintaan. Hänen filoso­fiassaan hermeneutiikka on ”eläytyvää ymmärtämistä”, jossa ymmärryksen tuli siirtyä inhimillisen toiminnan ja tuotteliaisuuden ulkoisista ilmentymistä kohti niiden sisäistä merkitystä. Eläytyvä ymmärtäminen on Diltheyn mukaan menetelmä, joka erottaa niin sanotut hengentieteet () eli ihmistieteet luonnontieteistä. Diltheyn hermeneutiikassa keskeistä oli järjestelmällisten ja tieteellisten tulkintojen tuottaminen sijoittamalla tutkittava teksti sen syntykontekstiin. Diltheyn mukaan hengentieteiden keskeinen metodi on eläytyminen tutkimuskohteen ajatusmaailmaan ja toisaalta tukeutuminen (tutkijan omaan) sisäiseen kokemukseen. Tämä ajatus on keskeinen myös modernin historiantutkimuksen menetelmäopin kannalta. Siten diltheyläinen hermeneutiikka on edelleen ajankohtaista humanististen tieteiden menetelmäopin kannalta. Älykkyys
Älykkyyteen liittyvän eugeniikan puolestapuhuja on ollut transistorin keksinyt William Shockley, jonka mukaan ihmiskunnan tulevaisuus oli uhattuna, koska matalamman älykkyysosamäärän omaavat ihmiset saivat enemmän jälkeläisiä kuin ihmiset, joilla oli korkea älykkyysosamäärä. Tämä taas johtaisi lopulta ihmiskunnan älykkyysosamäärän alenemiseen ja sivilisaation alasajoon. Shockleyn mielestä ihmisille, joilla oli matala älykkyysosamäärä tai jotka kantoivat geneettisiä sairauksia, tulisi maksaa, jotta he suostuisivat sterilisaatioon. Itämainen filosofia
Hegelin haastaja Arthur Schopenhauer kehitti filosofian, jossa oli hyvin paljon yhtäläisyyksiä hindulaisen ja buddhalaisen ajattelun kanssa. Hän ennusteli, että Upanishadeilla olisi paljon suurempi vaikutus lännessä kuin niillä on sittemmin ollut. Schopenhauer käytti kuitenkin osittain virheellisiä varhaisia käännöksiä, ja on myös kyseenalaistettu, missä määrin hän todella ymmärsi itämaista filosofiaa, josta oli kiinnostunut. Dialektiikka
Aristoteles oli kreikkalainen filosofi, joka kehitti dialektiikasta menetelmän, jota kutsutaan nykyisin logiikaksi. Filosofi kehitti eteenpäin Platonin näkemyksiä dialektiikasta. Aristoteleelle dialektiikka tarkoitti menetelmää, jota voitiin hyödyntää väittelyn voittamiseen tai totuuden etsimiseen. Kyse oli käytännöllisestä puhetaidonmenetelmästä, jonka avulla tutkittiin mielipiteen muodostumista. Geometria
Geometrian varhaisia merkittäviä tekstejä oli Eukleideen noin vuonna 300 eaa. kirjoittama oppikirja Alkeet. Teos koostuu 13 kirjasta, joissa käsitellään euklidista geometriaa ja aikakauden lukuteoriaa. 1600-luvun alkupuolella René Descartes ja Pierre de Fermat kehittivät analyyttisen geometrian. Venäläinen matemaatikko Nikolai Lobatševski kehitti 1800-luvun alussa epäeuklidisen geometrian, jossa euklidisen geometrian viides aksiooma ei pitänyt paikkaansa. 1800-luvun aikana geometrian edistykseen vaikuttivat myös analyysin ja differentiaaligeometrian parissa työskennellyt Bernhard Riemann ja algebrallisen topologian luoja Henri Poincaré. Skitsofrenia
Skitsofrenian hoitoon on liittynyt alusta alkaen vahva sosiaalikontrollin ulottuvuus, jonka tarkoituksena ei ollut niinkään parantaa potilasta, vaan tehdä hänestä helpommin kontrolloitava. Esimerkiksi skitsofrenian keksijä Bleuler ei pitänyt psykoosioireiden lääkitystä niinkään lääketieteellisenä hoitona, vaan eräänlaisena "kemiallisena pakkopaitana", jonka tarkoituksena oli tehdä potilaista helpommin hallittavia. Koska skitsofreniaa pidettiin pääasiassa perinnöllisenä häiriönä, sen periytymistä pyrittiin ehkäisemään muun muassa pakkosteriloimalla skitsofreniadiagnoosin saaneita ihmisiä. Taustalla vaikutti 1900-luvun alussa suosiota saavuttanut eugenistinen liike, jolle antoivat uskottavuutta erityisesti amerikkalaiset tiedelehdet Eugenics Review ja Eugenical News. Sekä varhaisdementian kehittäjä Kraepelin että skitsofrenian keksijä Bleuler kannattivat psykiatristen potilaiden pakkosterilointia ja massamurhaamista "rodullisen hygienian" edistämiseksi. Vuonna 1924 Bleuler kirjoitti: ""Kaikkein raskainta henkistä taakkaa kantavien ei tulisi lisääntyä...Jos emme tee mitään muuta kuin edistä henkisesti ja fyysisesti sairaiden kykyä lisääntyä, ja terveen väestön tulee vähentää lisääntymistä elättääkseen heidät, jos luonnonvalinnan mekanismien toiminta yleensä ottaen estetään, tällöin, jollemme tee mitään, rotumme tulee nopeasti taantumaan"". Alexander Gottlieb Baumgarten
Alexander Gottlieb Baumgarten (17. heinäkuuta 1714 Berliini – 27. toukokuuta 1762 Frankfurt an der Oder) oli saksalainen filosofi. Hän oli Gottfried Leibnizin ja Christian Wolffin seuraaja, ja antoi termille "estetiikka" sen nykyisen merkityksen. Euroopan historia
Antiikin Kreikan filosofia jaetaan esisokraattisen filosofian, klassisen kreikkalaisen filosofian ja hellenistisen filosofia ajanjaksoihin. Kreikkalainen filosofia on modernin tieteiden ja filosofian pohja. Länsimainen filosofia alkoi Kreikassa Joonian saarilla ja Vähä-Aasian siirtokunnissa noin vuonna 600 eaa. Filosofia oli tuolloin pääasiassa luonnonfilosofiaa, jonka isänä pidetään usein Thalesta. Merkittävimpiä luonnonfilosofeja olivat muun muassa Pythagoras, Parmenides ja Zenon Elealainen, Herakleitos, Empedokles, Anaksagoras, Leukippos ja Demokritos. Eurysthenes
Eurysthenes () oli kreikkalaisessa mytologiassa Aristodemoksen ja Argeian poika ja Spartan mytologinen kuningas. Häntä pidetään kaksoisveljensä Prokleen kanssa Spartan kaupunkivaltion perustajana ja agiadien ensimmäisenä kuninkaana.