Miten hallitus määritellään?
Eduskunta
Eduskunta valitsee valtioneuvoston eli hallituksen. Vaalien voittajapuolueen puheenjohtaja ryhtyy hallitustunnustelijaksi neuvottelemaan siitä, mitkä puolueet pääsevät hallitukseen. Lopullinen hallitus on neuvottelujen tulos, eikä välttämättä suoraan heijasta vaalien tulosta. Puolueet, jotka eivät ole mukana hallituksessa ja joilla siis ei ole ministereitä, muodostavat opposition. Oppositio ja hallitus ovat toisilleen vastakkaisia puolia. Opposition tehtävänä on vastustaa ja kyseenalaistaa hallituksen politiikkaa esittämällä sille vaihtoehtoja. Eduskunta siis valvoo ja arvioi hallituksen toimintaa.
Osakeyhtiö (Suomi)
Jokaisella osakeyhtiöllä on hallitus. Hallitus huolehtii yhtiön hallinnosta ja sen toiminnan asianmukaisesta järjestämisestä. Establishment
Establishment tarkoittaa vallitsevaa yhteiskunnallista järjestelmää, ja varsinkin sen valtaa pitäviä. Yleensä käsitteellä viitataan vakiintuneeseen yhteiskuntajärjestykseen sekä joukkoon talouselämän tai politiikan johtohenkilöitä, jotka muodostavat yhteiskunnan hallitsevan luokan, eliitin. Käsitteellä voidaan myös viitata eri alojen mielipiteitä, arvostuksia ja käsityksiä valvovaan ryhmään, joka pönkittää vallitsevia näkemyksiä, esimerkiksi kirjallisuuden tai taiteen establishment. Hegemonia
Alun perin hegemonia tarkoitti poliittista hallitsemista tai ylivaltaa erityisesti valtioiden välisissä suhteissa. Sittemmin sillä tarkoitettiin Antonio Gramscin määrittelemänä hallitsevien yhteiskuntaryhmien kulttuurista ylivaltaa. Eliitit hallitsevat kansalaisia ideologioiden avulla, eivät nojaamalla fyysiseen väkivaltaan. Laajemmin hegemonia merkitsee monimutkaista kokonaisuutta, joka yhdistää toisiinsa poliittiset, sosiaaliset ja kulttuuriset voimat, tai ne aktiiviset sosiaaliset ja kulttuuriset voimat, jotka ovat kokonaisuuden kannalta välttämättömiä elementtejä. Hallitusneuvottelut
Eduskuntavaalien jälkeen presidentti nimittää hallitusneuvottelijan, joka on yleensä eduskunnan suurimman puolueen puheenjohtaja. Hän aloittaa neuvottelut muiden puolueiden kanssa tavoitteenaan koota riittävän yhteistyökykyinen hallitus, jolla on edustajapaikkoja määräenemmistön saavuttamiseksi (vähintään 101 edustajaa, kun 200-paikkaisessa eduskunnassa puhemies ei osallistu äänestyksiin tämä antaa hallitukselle yhden äänen enemmistön eli 100 ääntä opposition 99 ääntä vastaan). Suomessa hallitukset ovat käytännössä aina tällaisia enemmistöhallituksia, jotta oppositio ei voisi kaataa niitä luottamusäänestyksissä. Kun alustava hallituskokoonpano on muodostettu, tuleva hallitus alkaa suunnitella hallitusohjelmaa, joka on tavoiteohjelma hallituksen toimikaudelle. Tämän jälkeen sovitaan ministerien lukumäärästä, tehtävistä ja jaosta hallituspuolueiden kesken. Hallinto-oikeus
Oikeuslaitoksen osana hallinto-oikeus tarkoittaa hallintotuomioistuinta, josta haetaan muutosta hallintoviranomaisten ratkaisuihin. Hallinto-oikeus käsittelee hallintoriita-asioita ja muita hallintolainkäyttöasioista. Hallintoriita koskee julkisoikeudellista maksuvelvollisuutta, kuten veroa, tai muuta julkisoikeudellisesta oikeussuhteesta kuuluvaa maksuvelvollisuutta. Riidassa on siis toisena asianosaisena useimmiten valtio tai kunta. Yleisradio
Hallituksen tehtävänä on valita ja erottaa yhtiön toimitusjohtaja ja yhtiön muu ylin johto. Hallitus päättää yhtiön talousarviosta ja valmistelee yhtiökokoukselle esitettävät asiat. Hallitus valmistelee myös hallintoneuvostolle ehdotuksen yhtiön strategiaksi. Hallitus antaa vuosittain kertomuksen Viestintävirastolle.
Johtoryhmä vastaa strategisesta ja operatiivisesta johtamisesta ja valmistelee asiat hallitukselle.
Ylen korkeimman johtajan nimike oli vuosina 1944–1994 "pääjohtaja". Vapaavaltio
Vapaavaltio on tarkasti määrittelemätön valtion hallitusmuotoon liittyvä käsite. Se voi kuvastaa itsenäisyyttä tai autonomiaa suuremman valtion sisällä. Diktatuuri
Diktatuuri tarkoittaa yhden henkilön tai pienen ryhmän voimakkaaseen valtaan perustuvaa valtiomuotoa. Diktatuurissa valta keskittyy niin sanotulle diktaattorille, joka voi itsevaltaisesti sanella yhteiskunnassa noudatettavat toimintatavat. Termiä diktatuuri käytetään valtioista, joiden valtionpäiden valtaa ei lainkaan rajoiteta eli valtionpäämiehellä on rajoittamaton valta. Diktatuuri on autoritarismin laji. Diktatuuri on kuitenkin eri asia kuin itsevaltius, despotismi tai tyrannia. Demokratia
Demokratia eli kansanvalta on kansan valtaan perustuva valtiojärjestys tai hallitusmuoto. Demokratian perusajatuksena on, että hallintovallan edustajat nousevat kansan joukosta ja että hallintovalta toteuttaa kansan tahtoa. Demokratia tulee sanoista "demos" (tavallinen kansa) ja "kratos" (valta, hallita). Hallinto
Hallinto tarkoittaa valtion tai muun julkisoikeudellisen yhteisön laillista toimintaa tehtäviensä täyttämiseksi. Sana voi viitata myös tätä tarkoitusta varteen luotuun virkakoneistoon ja viranomaisiin, tai laajemmin yksityisten yritysten ja muiden vastaavanlaisten yhteisöjen kuten järjestöjen ja säätiöiden samankaltaiseen toimintaan. Viron hallitus
Hallitus vastaa maan sisä- ja ulkopolitiikasta, jonka muotoilee maan parlamentti Riigikogu, jolle hallitus on täydellisesti vastuussa. Pääministeri edustaa näin ollen maan todellista poliittista johtajuutta, joka tekee päätökset koko Viron tasavallan toimeenpanevan vallan nimissä. Hallituksen virallisena lehtenä toimii valtioneuvoston kanslian julkaisema Riigi Tietaja, joka julkaisee asetukset ja tiedot uusista päätöksistä ja laeista. Tasavalta
Kirjassaan "A Defence of the Constitutions of the United States" (1787) John Adams käytti Samuel Johnsonin 1755 sanakirjassaan "A Dictionary of the English Language" julkaisemaa määritelmää tasavallasta. Se kuuluu: "Hallitus on enemmän kuin yksi henkilö". Toisaalla samassa julkaisussa ja muissa kirjoituksissaan Adams kertoi käsittävänsä Britannian tasavaltana, koska maan johtaja, vaikkakin "kuningas", oli velvollinen noudattamaan lainsäädäntöä: "Jos Aristoteles, Livius ja Harrington tiesivät mitä tasavalta on, Brittiläinen perustuslaki muistuttaa paljon enemmän tasavaltaa kuin keisarikuntaa. Ke kuvaavat tasavallan lakien hallitsemaksi, ei miesten. Jos tämä määritelmä on oikein, brittiläinen perustuslaki on enemmän tai vähemmän tasavalta, jossa kuningas toimii ensimmäisenä toimeenpanijana. Se, että tämä virka on perinnöllinen ja siihen liittyy niin runsaita ja loistavia etuisuuksia, ei estä sitä, että hallinto on tasavalta, kunhan sitä sitovat pysyvät lait, joiden laadinnassa kansa on saanut äänensä kuuluviin ja joita sillä on oikeus puolustaa." Hallintomenettely
Hallintomenettely tarkoittaa viranomaisessa tapahtuvaa hallintoasian käsittelyä, jota koskevat säännökset sisältyvät Suomessa hallintolakiin (434/2003). Hallintomenettely on hallinto-oikeudellinen käsite, mutta se on periaatteiltaan yhteydessä yleiseen prosessioikeuteen. Hallintomenettelyyn ei sisälly hallintolainkäyttö, lainsäädäntöasiat eikä yksityisoikeudelliset asiat. Esimerkiksi julkisyhteisön tekemä kiinteistön kauppa ei ole hallintomenettelyä, mutta sitä edeltävä viranomaiskäsittely kuuluu hallintomenettelyn piiriin. Sitä ovat myös oikeushallintoasiat, kuten virkanimitykset. Valtio
Valtion yleistä hallintoa varten taas on olemassa valtioneuvosto. Kolmijako-opissa esitetään käsitys kansakunnan valtiollisen vallan jakamisesta, myös Suomen perustuslaki noudatti aiemmin tätä periaatetta. Nykyään Suomi on parlamentaarinen, eli eduskunta on muita tärkeämpi valtioelin. Esivalta
Esivalta on ylätyylinen nimitys, jolla tarkoitetaan julkista (valtio)valtaa ja hallituksen oikeuksia käyttäviä virkamiehiä. Sana viittaa etenkin yksilön velvollisuuteen noudattaa valtion säätämiä lakeja ja muita määräyksiä. Itsevaltius
Itsevaltius (myös autokratia ja yksinvaltius) on valtiomuoto, jossa valtionpäämiehen valtaa ei rajoiteta millään tavalla. Valtionpäämies on myös lain yläpuolella. Yleensä itsevaltiudella tarkoitetaan monarkiaa, jonka monarkin valtaa ei rajoiteta, mutta myös esim. Oliver Cromwellin tasavaltaista hallintoa voidaan kutsua itsevaltiudeksi. Sanalla itsevaltius viitataan yleensä 1900-lukua edeltäneeseen aikaan; nykyisistä valtioista, joiden valtionpäämiehien valtaa ei lainkaan rajoiteta, käytetään tavallisemmin nimeä diktatuuri ja niiden hallitsijoista nimeä diktaattori. Diktatuuriin on 1900-luvulta lähtien johtanut usein vallankaappaus. Ministeri
Ministeri (lyhenne min.) on valtion, alueen tai osavaltion hallituksen (Suomessa valtioneuvoston) jäsen. Sanana ministeri juontuu latinan apulaista ("minister") tarkoittavasta sanasta. Eri poliittisissa järjestelmissä ministeri joko voi tai ei voi olla samanaikaisesti lakiasäätävän elimen jäsen. Eräissä maissa, kuten Yhdysvallat, ministeri-termiä ei käytetä vaan samassa asemassa oleva henkilö on "secretary". Insinööriopiskelijaliitto
Hallitus valitaan vuosittain yhdistyksen kokouksessa. Yhdistyksen muodostavat siis IOL:n jäsenet kullakin paikkakunnalla. Hallitus toimii kentällä käytännön työn suorittajana, joka ideoi ja toteuttaa koulutuksia sekä erilaisia tapahtumia jäsenistölleen. Hallitukseen valitaan puheenjohtajan ja rahastonhoitajan lisäksi tyypillisesti 2–8 jäsentä. Hallitustenvälinen järjestö
Jotta hallitustenvälinen järjestö voi saavuttaa kansainvälisen oikeuden oikeussubjektin aseman ja oikeuskelpoisuuden, sen tulee täyttää tietyt kriteerit. Ensinnäkin hallitustenvälinen järjestö perustetaan valtiosopimuksella, jonka osapuolena olevat valtiot eli järjestön jäsenmaat ratifioivat. Ilman kahden tai useamman valtion välistä valtiosopimusta valtioiden välinen yhteenliittymä ei ole juridisesti hallitustenvälinen järjestö. Esimerkiksi G20-ryhmä ja Arktinen neuvosto ovat valtioiden välisiä ryhmittymiä, jotka eivät pohjaudu ratifioituun valtiosopimukseen, ja jolla siitä syystä ei ole täysivaltaisen kansainvälisen oikeuden subjektin asemaa. Muita kansainvälisen oikeuden subjektin täyttävän hallitustenvälisen järjestön kriteerejä ovat vähintään yhden toiminnassa olevan toimielimen takaama organisatorinen pysyvyys, vähintään osittainen itsenäisyys järjestön ulkopuolisista toimijoista ja järjestön perustaminen kansallisen oikeuden sijaan kansainvälisen oikeuden alaisuuteen. Hallitus
Valtioneuvostolla tarkoitetaan Suomen hallitusta, jota johtaa pääministeri. Valtio (Platon)
"Valtiossa" Platon kuvailee täydellistä, oikeudenmukaista ihannevaltiota. Se oli pieni kaupunkivaltio, jotta valtion yhtenäisyys ei heikkenisi. Ihmiset oli jaettu kolmeen kastiin: työläisiin, jotka olivat ainoita, joilla oli omistusoikeus, mutta heillä ei ollut asiaa politiikkaan, alempiin vartijoihin, jotka toteuttivat vartijoiden ohjeita ja hoitivat valtion yleisiä hallintotehtäviä, ja valtiota johtaviin vartijoihin, todellisiin filosofeihin, joiden löytäminen ja koulutus oli oleellinen valtion toiminnan tavoite. Hallinto
Mikäli valtio itse toimittaa hallintoa omien viranomaistensa kautta, kysymyksessä on valtionhallinto. Mikäli hallinto on annettu kuntien tai muiden itsenäisten yhdyskuntien toimitettavaksi, ne harjoittavat itsehallintoa. Hallitus (politiikka)
Kaksipuoluejärjestelmään voi kuulua olennaisena osana se että kummallakin puolueella on tietyn ministeriön hallinnonalaan keskittyvät henkilönsä, joita voidaan kutsua esimerkiksi kabinettiministereiksi, mutta oppositiopuolueen kabinetti kulkee nimellä varjohallitus, ja vastaavasti kaikkien kabinettiministerien tehtävänimikkeiden eteen liitetään "varjo-" etuliite. Käytännössä tämä tarkoittaa, että kaksipuoluejärjestelmässä, missä oppositiopuolue voi täysin korvata hallituspuolueen hallituksessa vaalien jälkeen, on jo ennen mahdollista vaihdosta oppositiopuolueen piiristä katsottu valmiiksi sopiva ministeriehdokas. Sota
Yleisesti sotaa tutkitaan ja määritellään joko sosio-poliittisena tai lakitieteellisenä ilmiönä. Ensimmäinen antaa sijaa tieteelliselle tutkimukselle, kun jälkimmäinen on tärkeä yhteiskunnallisista ja käytännöllisistä syistä. Ensimmäisen näkökulman mukaan sota voi tapahtua vain kahden tai useamman hallinnollisesti järjestäytyneen (heimon, kaupunkivaltion, kansallisvaltion, valtakunnan) osapuolen välillä, kun lakitieteellisestä näkökulmasta sota on laillinen olotila, joka tasa-arvoisesti mahdollistaa kahden tai useamman ryhmän välisen aseellisesti käydyn konfliktin. Myös juridisesti asiaa lähestyvät painottavat hallinnollisuuden merkitystä, sillä kamppailu voidaan katsoa sodaksi vain jos sen osapuolia johdetaan poliittisesti järjestäytyneinä yksiköinä. Yhdysvaltain hallitus
Presidentti nimittää hallituksen ja esittelee valitsemansa jäsenet senaatille. Se puolestaan hyväksyy tai hylkää presidentin nimeämät ehdokkaat yksinkertaisella enemmistöllä. Hallituksen toimikausi on sama kuin presidentillä ja se muodostuu yleensä enemmistöpuolueen edustajista. Vähemmistöhallitus
Vähemmistöhallitus on poliittinen hallitus, johon kuuluvalla/kuuluvilla puolueella/puolueilla on yhteensä vähemmän kuin puolet edustajista valtion parlamentissa. Suomessa siis vähemmistöhallituksia ovat ne hallitukset, joiden takana eduskunnassa on vähemmän kuin 100 kansanedustajaa 200:sta. Eduskunta
Kun enemmistö eduskunnan jäsenistä eli kansanedustajista kuuluu hallituspuolueisiin, puhutaan enemmistöhallituksesta. Enemmistöhallituksen aikana hallituksen hajottaminen on vaikeaa, koska hallituspuolueet ovat sitoutuneet hallituksen ja sen ministereiden politiikkaan. Hallituspuolueiden yksittäiset kansanedustajat eivät ryhmäkurin vuoksi mielellään vastusta enemmistön kantaa. Näin ollen enemmistöhallitus yleensä saa luottamuslauseen. Kuitenkin jos esimerkiksi yksittäinen ministeri on syyllistynyt moraalisesti arveluttavaan tai peräti rikolliseen tekoon, hallitus ja oppositio voi olla yhtä mieltä epäluottamuksesta kyseistä ministeriä kohtaan. Sijaishallitus
Sijaishallitus eli väliaikainen hallitus (joskus myös valtionhoitajakunta) on säännöllisen hallituksen asemasta toimiva hallitus. Erityisesti nimitystä käytetään monarkiassa ylintä hallitusvaltaa käyttävästä toimielimestä silloin, kun perustuslain mukaista valtionpäämiestä ei väliaikaisesti ole tai hän on estynyt ulkomaanmatkan tai sairauden vuoksi. Sijaishallitusta voi johtaa perustuslain tai parlamentin määräämä sijaishallitsija. Tällaisena hallituksena voi toimia myös istuva valtioneuvosto. Joskus sijaishallitukseksi on nimitetty siirtomaassa toimivaa hallitusvallan edustustoa. Sijaishallitsijaa eli hallituksen hoitajaa nimitetään myös regentiksi. Hallituksen päämies
Hallituksen päämiehen valta-asema vaihtelee valtioittain; esimerkiksi Saksassa ja useissa monarkioissa hallituksen johtaja on huomattavassa poliittisessa asemassa. Sen sijaan esimerkiksi Ranskan pääministerillä on vähän valtaa maan presidenttiin verrattuna ja Yhdysvalloissa presidentti käyttää yksinään ylintä toimeenpanovaltaa, joka parlamentaarisissa järjestelmissä on yleensä hallituksella. Sota-ajan hallitus
Sota-ajan hallitus on hallitus, jonka tehtävänä on hallita sodan ajan sen voittamiseksi. Sota-ajan hallituksille on tyypillistä se, että ne ovat laajapohjaisia, joko täysin yhteishallituksia kaikista valtiopäivillä edustettujen puolueiden edustajista koottuja kansallisen yhtenäisyyden tai sitten mahdollisimman laajapohjaisia, jolloin oppositiossa ei ole kuin erittäin vähän yhteensä kansanedustajia käsittäviä puolueita. Toinen sota-ajan hallituksen piirre on se, että ulkopolitiikasta ja puolustuspolitiikasta sodankäyntiä koskien päättävät tosiasiassa vain melko harvat hallituksen jäsenet, niin sanottu hallituksen sisäpiiri salassapidon ja päätöksenteon nopeuden takaamiseksi. Kunta
Useimmiten kunnan hallinnosta vastaa vaaleilla valittava kunnanvaltuusto. Kaupungeissa sitä voidaan kutsua kaupunginvaltuustoksi. Suomessa ja Ruotsissa kunnallista toimeenpanovaltaa käyttää kunnanvaltuuston nimittämä kunnanhallitus, jonka alaisuudessa kunnan hallintoa johtaa kunnanjohtaja, jota kaupungeissa voidaan kutsua kaupunginjohtajaksi. Kuntalaki mahdollista myös pormestarimallin, jolloin virkajohtajan sijaan henkilöstöorganisaation johdossa on luottamushenkilöistä valtuustokaudeksi valittu pormestari. Joissakin maissa kaupunginjohtajasta käytetään suoraan nimitystä pormestari. Useimmissa maissa kunta on pienin julkishallinnon yksikkö, jolla on vaaleilla valittava edustajisto. Valtio valtiossa
Valtio valtiossa on sanonta, joka tarkoittaa yhteisön osan tai jäsenen toimimista omapäisesti, ylemmän johdon määräyksistä välittämättä tai niiden vastaisesti. Tällainen joukko tai henkilö menettelee asioiden suhteen tai asennoituu määräyksiin pitäen silmällä vain omia pyrkimyksiään. Toisin sanoen pieni epäitsenäinen yksikkö on muodostunut suhteettoman riippumattomaksi suuremmasta emoyksiköstä. Sanonnalla tarkoitettiin alkuaan Ranskan hugenotteja ja sitä käytti noin vuonna 1610 ranskalainen Théodore Agrippa d'Aubigné kirjoituksessaan "Kuninkaiden ja alamaisten velvollisuudesta" (Du devoir des rois et des sujets). Vuonna 1631 sanontaa käytti ranskalainen Jean de Silhon omassa kirjoituksessaan. Suvereniteetti
Suvereniteetti tarkoittaa täydellisen, ehdottoman ja riippumattoman vallan omaamista jollain maantieteellisellä alueella. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten ”keisari”) tai abstrakti, (kuten ”valtio”), jolla on ehdoton valta päättää alueen laista ja hallinnosta. Ulkoinen suvereniteetti tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja sisäinen suvereniteetti oikeutta käyttää omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta ”super”. Maailmanherruus
Maailmanherruus tarkoittaa hypoteettista voimarakennetta, jossa jokin yksi taho dominoisi kaikkia maapallon kansoja. Maailmanherruutta on käsitelty erityisesti fiktiossa. Fiktiossa maailmanherrus tyypillisesti kuvataan totalitaristisena hallintona, joka ei salli oppositiota. Maailmanherruutta käsitellään dystopia-kirjallisuudessa, jossa maailmanherruus kuvataan tulevaisuuteen sijoittuvana ihmisarvoa loukkaavana sortoyhteiskuntana. Pakolaishallitus
Pakolaishallitus on poliittinen ryhmittymä, joka väittää olevansa maan laillinen hallitus, mutta on erinäisistä syistä kykenemätön hallitsemaan aluettaan ja toimii siksi vieraasta maasta käsin. Pakolaishallitukset toimivat yleensä sillä oletuksella, että ne pystyisivät joskus saamaan vallan takaisin kotimaassaan. Politiikka
Politiikan alaan sisällytetään oikeusvaltiossa lähinnä lainsäädännön muuttamiseen ja julkisen hallinnon ohjaamiseen tähtäävä toiminta. Poliittisen vastakohtana on perinteisesti nähty yksityinen, eli toiminta jonka ei katsota liittyvän muihin yksilöihin. Sitä kreikan kielessä merkitsi taloutta tarkoittanut sana "oikos", josta on sittemmin johdettu "ekonomia", taloustiede. Hallituksen päämies
Yleensä hallituksen johtajan nimitys on pääministeri, mikäli asema on erotettu valtionpäämiehen asemasta. Hallituksen päämiehen nimitys voi olla myös jokin muu kuin pääministeri, kuten liittokansleri tai ministeripresidentti. Historiallisia nimityksiä ovat olleet esimerkiksi valtakunnankansleri ja suurvisiiri. Suuressa osassa tasavalloista ei ole erillistä hallituksen päämiehen virkaa, vaan hallitusta johtaa valtionpäämies, yleensä presidentti. Näin on esimerkiksi useimmissa Pohjois- ja Etelä-Amerikan valtioissa. Poliittinen filosofia
Poliittinen filosofia tutkii kysymyksiä valtiosta, auktoriteetista, politiikasta, omaisuudesta ja laista sekä lakisäädösten toteutumista valvovasta vallasta: mitä ne ovat, miksi niitä tarvitaan, mikä tekee valtiosta oikeutetun, mitä oikeuksia ja vapauksia sen tulisi valvoa tai taata, mikä muoto sillä tulisi olla ja miksi, mitä velvollisuuksia kansalaisilla on – jos on, sekä milloin on oikein tehdä vallankumous - jos koskaan. Hallitustenvälinen järjestö
Hallitustenvälisiä järjestöjä jaotellaan tyypillisesti jäsenyysperusteiden ja tarkoituksen perusteella. Niillä on erilaisia jäsenten väliseen sopimukseen perustuvia tavoitteita, jotka perustuvat kansainväliselle yhteistyölle. Tavoitteet voivat liittyä esimerkiksi rauhan edistämiseen, ympäristönsuojeluun, talouskasvun edistämiseen tai terveydenhuollon kehittämiseen. Osa hallitustenvälisistä järjestöistä toimii foorumina hyvin monenlaisille kysymyksille, kun taas joidenkin toiminta on keskittynyt tiettyyn toimintaan tai alaan. Esimerkiksi Yhdistyneiden kansakuntien toimintakenttä on hyvin laaja ja yleismaailmallinen, kun taas Interpolin toiminta on rajattu kansainväliseen poliisiyhteistyöhön. Demokratia
Parlamentaarisessa demokratiassa hallituksen jäsenten edellytetään nauttivan parlamentin luottamusta, toisin kuin muunlaisissa valtiojärjestelmissä, joissa valtionpäämies nimittää hallituksen jäsenet oman mielensä mukaan. Hallitusvaltaa käyttää toimeenpaneva ministeristö, ja hallitus on kansan valitseman ja lakeja säätävän parlamentin tarkistusten ja tasapainottavien tekijöiden alainen sekä käynnissä olevan tarkastelun kohde. Talassokratia
Talassokratia (tai thalassokratia) tarkoittaa meren herruutta, merialueiden hallitsemiseen perustuvaa poliittista valta-asemaa tai ylivoimaa. Sana tulee kreikan merta tarkoittavasta sanasta "thalassa" ja hallitsemista tarkoittavasta sanasta "kratein". Talassokratiaksi voidaan kutsua myös valtiota tai valtakuntaa, joka koostuu lähinnä vesialueista sekä ainoastaan merenkulun kautta toisiinsa yhteydessä olevista maa-alueista kuten saarista ja rannikoista, ja joka on siten riippuvainen merialueidensa hallinnasta. Hallintoasia
Hallintoasia on julkisen hallintoviranomaisen hallinnollisessa järjestyksessä käsittelemä asia. Laajasti ymmärrettynä käsite kattaa myös hallintolainkäytön, hallinnolliset valitusasiat, hallintoriita-asiat, tosiasiallisen hallintotoiminnan ja tosiasiallisen julkisen vallan käytön. Suppeammin käsitettynä hallintoasia tarkoittaa hallintomenettelyssä käsiteltävää asiaa. Hallintoasioita eivät ole lainsäädäntöön, lainkäyttöön ja yksityisoikeuteen liittyvät asiat. Hallintoasiassa viranomainen tekee kirjallisen päätöksen. Valtio
Valtioita voidaan jaotella muun muassa valtiomuodon eli sen mukaan, keillä on oikeus osallistua valtiovallan käyttöön. Demokraattisissa valtioissa valta kuuluu kansalle, joka käyttää sitä vaaleilla valitun parlamentin tai muun edustuslaitoksen välityksellä, toisinaan, esimerkiksi eräissä antiikin Kreikan valtioissa suoraankin. Monarkioissa korkein valta kuuluu yhdelle henkilölle ja on tavallisimmin perinnöllinen, joskin monissa nykyisissä monarkioissa hallitsijalla on enää rajoitetusti valtaoikeuksia tai pelkästään edustuksellisia tehtäviä. Diktatuurivaltioissa valta on keskitetty yhdelle henkilölle tai hänen johtamalleen puolueelle. Hallitus
Yhdistyslain mukaan hallituksen tehtävänä on: Varjohallitus
Varjohallitus () on enemmistöparlamentarismiin kuuluva opposition muodostama ryhmä kansanedustajia, jotka jakavat keskenään hallituksen valvontaan liittyviä tehtäviä hallituksen ministereitä vastaavin tehtäväjaoin. Näin oppositiopolitiikka kattaa mahdollisimman hyvin hallituspolitiikan, ja opposition voitettua vaalit varjohallituksen ministeristä voi tulla valvomansa ministerin seuraaja. Hallitusmuoto
Suppeammassa mielessä hallitusmuodolla tarkoitetaan usein valtiojärjestelmän perustyyppiä, etenkin sitä, onko kyseessä tasavalta vai monarkia ja jälkimmäisessä tapauksessa erityisesti sitä, onko kyseessä perustuslaillinen monarkia. Antiikista alkaen hallitusmuodon perusjako on ollut seuraava: 
Tässä perusjaottelussa demokratia voidaan määritellä ainoastaan sekahallinnoksi, jossa yhdistyy kaksi ja tai kolme edellä luetelluista perusmuodoista. 
1700-luvulle tultaessa jaottelu oli muuttunut. Juristin koulutuksen saanut filosofi ja kirjailija Montesquieu jakoi teoksessaan "Lakien henki" perustyypit näin: 
Montesquieu määritteli kaksi tasavallan tyyppiä näin: ”Tasavaltainen hallinto on se, jossa ylin päätäntävalta on koko kansalla tai sen osalla … Kun ylin valta on koko kansalla, kyseessä on demokratia. Kun ylintä valtaa käyttää vain osa kansasta, kyseessä on aristokratia.” Westminster
"Westminster"-nimitystä käytetään usein merkitsemään parlamenttia tai yleisesti Britannian poliittista hallintoa ("Westminsterin malli"). Westminsterin järjestelmä syntyi Englannissa vuoden 1688 vallankumouksen jälkeen. Kuninkaan kabinetista tuli hallitus (kabinetti), joka alkoi tehdä päätöksiä ilman kuninkaan läsnäoloa. Järjestelmän olennainen osa on parlamentarismi, jossa hallituksen pitää nauttia parlamentin alahuoneen luottamusta. Hallitusneuvottelut
Hallitus pitää tiedonannon hallitusohjelmasta, johon eduskunta vastaa luottamusäänestyksessä. Myös tämä äänestystulos on enemmistöhallituksen kohdalla lähes varmasti myönteinen, minkä jälkeen uusi hallitus voi aloittaa työskentelyn. Yhteishallitus
Yhteishallitukseksi kutsutaan hallitusta, jossa ovat edustettuina kaikki eduskunnan puolueet. Tällainen hallitus on ollut Suomessa talvi- ja jatkosodan aikana. Stratokratia
Stratokratia on sotilaspäälliköiden johtama hallitusmuoto; termi juontuu kreikan kielen sanoista στρατός ("stratos"), "armeija" sekä κράτος ("kratos"), "valta". Se ei ole sama asia kuin sotilasdiktatuuri, jossa sotilaiden polittinen valta ei ole virallisesti vahvistettu eikä muiden lakien tukema. Pikemminkin stratokratia on sotilashallituksen muoto, jossa valtio ja asevoimat ovat perinteisesti sama asia ja hallituksen paikat on aina täytetty sotilasjohtajilla. Armeijan poliittista valtaa tukee laki ja yhteiskunta. Sellaisen stratokratian ei tarvitse olla autokraattinen suojellakseen oikeuttaan valtaan. Valtio (Platon)
Tacituksen ajatuksena lainatussa kohdassa ja sitä välittömästi edeltävissä ja seuraavissa kappaleissa on se, että valtion hallitsijoiden on tunnettava kansa ja hallitseminen käytännössä. Hän puolustaa kirjoittamaansa pikkutarkkaa selontekoa hallitsemisesta ja sodista, ja sanoo, että vaikka hänen kirjoittamansa kuvaukset voivatkin olla tylsiä, ne ovat hyödyllisempiä oppitunteja hyvästä ja pahasta hallitsemisesta kuin mitkään filosofiset tutkielmat ihanteellisesta hallitusmuodosta. Vallankumous
Vallankumous on poliittisena käsitteenä syvällinen mullistus, dramaattinen vallansiirto, jossa yhteiskunta syrjäyttää hallituksensa ja instituutionsa. Vallankumouksiin liittyy usein mielenosoituksia, väkivaltaa ja jopa vallanpitäjien teloituksia. Vallankumouksen seurauksena entinen hallintatapa ja elämäntapa korvautuvat uusilla, ja omaisuus ja työ jaetaan uudelleen. Vallankumouksen taustalla on usein tarve päästä eroon itsevaltiaasta tai korruptoituneesta hallinnosta. Virkamieshallitus
Virkamieshallitus eli erään lajin toimitusministeristö voidaan nimittää väliaikaiseksi toimeenpanoelimeksi tilanteessa, jolloin poliittista hallitusta ei ole saatu muodostettua. Virkamieshallitus ei yleensä tee mitään pitkän aikavälin suunnitelmia, vaan hoitaa ainoastaan juoksevat päiväkohtaiset asiat. Suomen virkamieshallitukset ovat istuneet yleensä vain muutaman kuukauden; pitkäikäisin virkamieshallitus on ollut vuosina 1963–1964 lähes yhdeksän kuukautta istunut Reino Lehdon johtama hallitus. Israelin hallitus
Israelin hallitus on pääministerin kokoama ja johtama ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä valtiollinen elin. Sen kokoonpano tulee hyväksyä knessetin äänestyksessä. Pääministerillä on valta erottaa ministereitä, mutta uudet ministerit on hyväksyttävä knessetissä. Valtio
Sanalla valtio tarkoitetaan sekä poliittista ja alueellista kokonaisuutta että hallinnollista, oikeudellista ja taloudellista järjestelmää. Julkisoikeuden mukaan valtio on ihmisyhdyskunta, joka määrätyllä alueella käyttää omintakeista ja pysyvää valtaa. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus
Hallitusta johtaa pääministeri, jonka itse monarkki nimittää. Pääministeri on tavallisesti parlamentin alahuoneen, House of Commonsin suurimman puolueen puheenjohtaja tai suurimman puoluekoalition johtaja. Uuden halituksen astuessa virkaansa hallitsija lukee sen ohjelman parlamentissä parlamentaarikoille ja pääreille. Sotilashallinto
Sotilashallinto tarkoittaa sotilasviranomaisten hoitamaa hallintoa. Se tarkoittaa sitä osaa julkisesta hallinnosta, joka ei ole siviilihallintoa tai kirkollishallintoa. Tavallisesti sotilashallinnolla kuvataan niiden armeijaan ja asevelvollisuuteen liittyvien asioiden ylläpitämistä, jotka eivät liity suoraan taistelutoimintaan. Näihin kuuluvat esimerkiksi henkilöstöhallinto, budjetointi, rahoitus, hankinta, koulutus ja kehitystyö. Käyttäessään hallinnollista aluejakoa sotilashallinto voi jakaa valtionsa alueet sotilasalueisiin, kuten sotilaspiireihin tai sotilaslääneihin, kuten esimerkiksi Suomen puolustusvoimat teki vuoteen 2014 saakka. Kunnanhallitus Suomessa
Kunnanhallitus (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa myös kaupunginhallitus, lyhenne KH tai kh) on kunnanvaltuuston itselleen (ja näin kunnallekin) valitsema hallitus. Se on yksi kunnanvaltuuston neljästä pakollisesta toimielimestä, joka valmistelee valtuuston käsittelemät asiat ja vastaa kunnan hallinnosta ja taloudesta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa. Presidenttijohtoinen järjestelmä
Siinä missä parlamentarismissa yleensä valtionpäämiehen ja hallituksen päämiehen asemat on erotettu toisistaan (valtionpäämiehenä monarkki tai presidentti mutta hallituksen päämiehenä pääministeri), presidenttijohtoisessa järjestelmässä presidentti on sekä valtion että hallituksen päämies. Sekä presidenttijohtoisessa järjestelmässä että parlamentarismissa on lainsäädäntöelimenä parlamentti ja toimeenpanoelimenä hallitus, mutta erona on se, että parlamentarismissa parlamentti kontrolloi hallitusta siten, että tämä tarvitsee parlamentin luottamuksen, mutta presidenttijohtoisessa järjestelmässä hallitus on riippumaton parlamentista (tosin osassa presidenttijohtoista järjestelmää soveltavista maista presidentti tarvitsee ministerinimityksilleen parlamentin hyväksynnän). Toisaalta presidenttijohtoisessa järjestelmässä siitä huolimatta, että presidentillä on laajat valtaoikeudet, hänelle ei yleensä ole myönnetty parlamentin hajotusoikeutta, kun parlamentarismissa presidentillä tai monarkilla voi olla myös parlamentin hajotusoikeus, vaikka hän yleisesti ottaen ei käyttäisikään laajaa poliittista valtaa. Olennaista on sekin, että presidenttijohtoisessa järjestelmässä toimeenpanovaltaa käyttävän elimen hallituksen jäsenet (presidentti, ministerit ja suuressa osassa tapauksista myös varapresidentti) eivät voi olla samalla lainsäädäntövaltaa käyttävän elimen parlamentin jäseniä eli kansanedustajia, kun taas parlamentarismissa ministerit ovat tavallisesti kansanedustajia. Toisin kuin useimmiten parlamentarismissa, presidenttijohtoisessa järjestelmässä ei tavallisesti ole pääministerin virkaa; harvemmissa presidenttijohtoisen järjestelmän omaavissa maissa on myös pääministerin virka mutta myös pääministeriä koskee se, että toisin kuin parlamentarismissa, ministeri ei ole vastuussa parlamentille vaan vain presidentille. Presidenttijohtoisen järjestelmän toimeenpanovalta ja lainsäädäntövalta on valittu kumpikin kokonaan eri vaalilla (toimeenpanovalta presidentinvaalilla ja lainsäädäntövalta parlamenttivaalilla), kun taas parlamentarismissa parlamentti valitsee hallituksen yleensä ainakin pääosin omasta keskuudestaan. Valtioliitto
Valtioliitto eli konfederaatio (, ) on kahden tai useamman valtion muodostama pysyvä liitto. Jäsenet hoitavat yhdessä valtiollisia asioita, mutta pidättävät laajan itsemääräämisoikeuden ja usein muodollisen itsenäisyyden. Yleensä valtioliittojen perustana on turvallisuuden lujittaminen, jolloin kyseessä on pidemmälle menevä yhteistyö kuin sotilasliitto, mutta ei niin pitkälle menevä yhteistyö kuin mitä liittovaltion perustaminen edellyttäisi. Yhdysvaltain hallitus
Yhdysvaltain hallitus () on Yhdysvaltain liittovaltiotason hallinnon korkein elin, jota johtaa presidentti. Valtionhallinto
Valtionhallinto on hallintoa, joka määrittyy valtiosta käsin perustuen valtion suvereniteettiiin. Valtionhallintoa yhtenäisvaltiossa edustaa keskushallinto. Liittovaltioissa sitä edustavat keskushallinto ja liittovaltion jäseninä olevien osavaltioiden hallinto. Näin valtionhallinto voi jakautua kahteen osaan: liittovaltiohallintoon ja osavaltiohallintoon. Toimitusministeristö
Myös virkamieshallitus ja presidentinhallitus voidaan luokitella toimitusministeristöksi, samoin kuin jossakin mielessä myös vähemmistöhallitus. Sama tilanne syntyy myös pääministerin ilmoitettua hallituksen vapaaehtoisesta erosta, jos ja kun valtionpäämies pyytää eronnutta hallitusta jatkamaan "toimitusministeristönä" erosta huolimatta toimitettavien asioihin hoitamiseksi siihen asti, kunnes hallitusneuvottelujen perusteella voidaan nimittää uusi hallitus. Sipilän hallitus
Hallitusohjelma esiteltiin eduskunnalle täysistunnossa 2.6.2015. Päähallituspuolue Keskustan ryhmäpuheenvuorossa Matti Vanhanen sanoi hallitusohjelman osoittavan "että maassa on johtajuutta, että on olemassa korkeimmilla valtiollisilla instansseilla käsitys siitä, millä tavalla Suomi selviää. Siihen on nyt ohjelma laadittu." Toiseksi suurimman hallituspuolueen ryhmäpuheenvuorossa Sampo Terho painotti hallituksen kansalta saamaa tukea: "Suomen kansa on viisas kansa. Hädän hetkellä se nousee yhtenäisenä ja toimintahaluisena, se nousee vastatakseen pahimpaankin tilanteeseen." Kolmannen hallituspuolueen Kokoomuksen ryhmäpuheenvuorossa Arto Satonen painotti tulevaisuuden merkitystä: "Meidän velvollisuutemme on jättää myös tuleville sukupolville yhtä hieno kotimaa. Sen teemme yhdessä. Meidän jokaisen on luotava uskoa — ja voitava uskoa — tulevaisuuteen." Kruunu (valtiovalta)
Britanniassa kruunu tarkoittaa hallitsijaa henkilökohtaisesti ja hallitsijan valtaa, mutta ei hallitusvaltaa eli ministeriöitä. Hallitusneuvottelut
Hallitusneuvottelujen päätteeksi tasavallan presidentti ilmoittaa eduskunnalle ehdokkaan tasavallan uudeksi pääministeriksi keskusteltuaan ensin asiasta eduskunnan puhemiehen kanssa. Eduskunta äänestää pääministerin valinnasta; enemmistöhallituksen kohdalla valinta on lähes varma. Puoltavan äänestystuloksen jälkeen tasavallan presidentti nimittää eduskunnan hyväksymän pääministerin ja tämän esittämät muut ministerit. Hongkong
Hallintojohtaja nimittää ministeriöille ("bureaux") ja virastoille ("department") päälliköt ("secretary") ja Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto hyväksyy nimitykset. Päälliköitä on 15. He tekevät oman toimialansa päätökset itsenäisesti tai tekevät esityksensä hallintojohtajalle. Hallintojohtajaa ja ministeriöiden ja virastojen päälliköitä kutsutaan Hongkongin hallitukseksi, joskaan hallitus ei muodosta yhtenäistä elintä, joka tekisi kollektiivisia päätöksiä. Hallitus on toimeenpanovaltainen eikä sitä ole muodostettu poliittisin perustein. Sen ei tarvitse nauttia parlamentin vaan Kiinan keskushallituksen luottamusta. Hallitus (politiikka)
Politiikan käsitteistössä hallitus tarkoittaa pääministeristä ja muista ministereistä koostuvaa valtioneuvostoa. Joissakin yhteyksissä hallituksen käsitteeseen sisältyy valtioneuvoston lisäksi myös presidentti. Ranskan hallitus
Hallituksen tehtävänä on päättää ja johdattaa kansakunnan politiikkaa, kuten Ranskan viidennen tasavallan perustuslain 20. artikla toteaa. Poliittiset tavoitteet ja hallituksen tavoitteet muuttuvat lakien ja asetusten kirjoittamiseksi. Jokaisen poliittisen toiminnan pitää kuitenkin ennemmin tai myöhemmin muodostua juridiseksi tekstiksi. Kaikki lainsäädäntöhankkeet ja jotkut asetustyypitkin pitää hallituksen eli ministerineuvoston hyväksyä. Ministerineuvoston kokouksissa hallitus tekee suurimman osan kollektiivisesta poliittisesta päätöksenteosta ja päättää päätösten toteuttamistavoista. Näin toteutuu yksi hallitustyöskentelyn keskeinen periaate: kollegiaalisuus. Hallituksen toiminnan tukena sen toteuttaessa päätöksiään ovat sekä armeija että valtionhallinto. Yhtenäisvaltio
Yhtenäisvaltio on valtio, jonka ylimpiä valtioelimiä valtakunnanlaajuisesti ohjataan perustuslailla yhtenä kokonaisuutena ja jolla on yksi perustuslain määräämä lainsäädäntö. Toisin kuin liittovaltioissa, yhtenäisvaltioissa ei ole osavaltioita, joiden oikeus itsehallintoon ja omaan lainsäädäntövaltaan olisi turvattu keskusvallan päätöksiä vastaan. Hallituksen poliittinen valta voidaan yhtenäisvaltioissakin siirtää alemmille tasoille, mutta keskushallinnolla on oikeus peruuttaa delegoitu valta. Sellainen tilanne oli jonkin aikaa Tanskassa, jossa hallitus vastasi Farumin kunnan hallinnosta ja Pohjois-Irlannissa, jota Britannian keskushallitus Lontoossa hallitsi 1973–2007. Valtio
Valtio on osa yhteiskuntaa. Max Weberin klassisen määritelmän mukaan valtio on organisaatio, jolla on legitiimi väkivaltamonopoli tietyllä maantieteellisellä alueella. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus
Ministeri-käsite on Britanniassa jossain määrin monimutkainen, sillä ministerit jaotellaan siellä eriasteisiin ”rankingeihin”. Täysivaltainen kabinetin jäsen on Secretary of State, jonka alapuolella ovat Minister of State ja Parliamentary Under-Secretary of State. Osa Minister of State -tason ministereistä osallistuu kabinetin istuntoihin ja osa ei. Kabinetti ("Cabinet of the United Kingdom") on siis varsinaisen hallituksen ("Her Majesty's Government") osa, johon eivät kuulu kaikki ministerit. Lisäksi kaikkien kabinetin jäsenten titteli ei ole Secretary of State, vaan esimerkiksi valtiovarainministeri on Chancellor of the Exchequer. Bill of Rights (Yhdysvallat)
"Hallituksia perustetaan ihmisten keskuuteen ja niiden valta johtuu suoraan kansan suostumuksesta. Kun mikä tahansa hallitusmuoto muuttuu tämän periaatteen suhteen tuhoisaksi, on kansalla oikeus muuttaa tai hävittää se ja asettaa tilalle uusi hallitus, joka pohjautuu sellaisille periaatteille ja jonka vallan järjestys on sellainen, mitä kansa pitää sopivimpana varmistamaan Turvallisuutensa ja Onnensa". Autoritarismi
Totalitarismi tarkoittaa yleensä ideologiaan perustuvaa hallintoa, joka ulottuu kaikille elämän aloille (kommunismi, kansallissosialismi, ääri-islamismi, esimerkiksi Hitlerin, Maon ja Stalinin hallinnot). Autoritarismilla yleensä tarkoitetaan suppeampaa hallintoa, jossa valtio jättää tiettyä vapautta yksityiselämään ja talouteen. Se ei välttämättä perustu ideologiaan, mutta yleensä tällaiset valtiot luetaan autoritaarisiksi, vaikka ne olisivatkin ideologisia, kuten sosialistiset Chávezin ja Maduron Venezuela, Nasserin Egypti, Gaddafin Libya tai Sosialistisen ohjelman puolueen Burma (ks. luettelot tällä sivulla). Hallituspuolue
Hallituspuolue on puolue, joka toimii hallituksessa. Sillä viitataan yleensä valtion hallituksen puolueeseen tai puolueisiin, mutta myös esimerkiksi kunnan hallituksessa olevista puolueista voidaan käyttää tätä nimitystä. Hallituksen ulkopuolelle jääneitä puolueita kutsutaan oppositioksi. Kommunikea
Kommunikea on hallituksen virallinen tiedonanto. Usein se on kansainvälisen kokouksen tai valtiovierailun aikana annettu yhteinen julkilausuma, missä todetaan, mitä asianomaiset ovat lausuneet tai päättäneet. Kommunikea ei ole sopimus, vaan ilmoitus siitä, mihin asianomaiset ovat kokouksen tai vierailun aikana päätyneet. Kommunikealla voidaan tarkentaa olemassa olevan valtiosopimuksen ajankohtaista tulkintaa tai sillä voidaan ilmaista kehittyvässä olevan prosessin vaihetta. Tasavalta
Tasavaltaa kutsutaan usein monarkian vastakohdaksi. Määritelmä on käyttökelpoinen, mutta ei päde joissakin rajatapauksissa, eikä silloin kun tasavallan ja monarkian ero on määritelty toisin kuin modernissa yhteiskunnassa. Myöskään oligarkian käsite ei sovi kumpaankaan vaihtoehtoon. Käsitys tasavallasta yksiselitteisesti monarkian vastakohtana on liian yleistävä, eikä ota huomioon muun muassa erilaisten monarkioiden monimuotoisuutta (katso hallitusmuoto). Hallitustenvälinen järjestö
Hallitustenvälinen järjestö tai valtioiden välinen järjestö () on kansainvälinen organisaatio, jonka jäseninä on suvereeneja kansallisvaltioita. Hallitustenväliset järjestöt ovat kansainvälisiä järjestöjä, joihin luetaan kuuluvaksi myös kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä (). Hallitustenvälisistä järjestöistä poiketen kansainväliset kansalaisjärjestöt ovat tyypillisesti kansallisvaltioista riippumattomia. Hallitustenvälisistä järjestöistä käytetään toisinaan myös nimitystä hallitustenvälinen organisaatio. Euroopan interaktiivinen termipankki ohjeistaa käyttämään termiä hallitustenvälinen järjestö. Julkishallinto
Suomessa julkishallinto koostuu pääasiassa valtion keskus-, alue- ja paikallishallinnosta sekä kuntien harjoittamasta paikallisesta kansanvaltaisesta itsehallinnosta. Suomen aluehallinto on kuntayhtymähallintoa maakuntien liittoja myöten eli välillistä kunnallishallintoa yhtä alla mainittua poikkeusta lukuun ottamatta. Edustuksellinen demokratia
Tyypillisesti edustuksellinen demokratia koskee poliittisia yhteisöjä: esimerkiksi äänestäjät äänestävät kansanedustajia maansa parlamenttiin, opiskelijat valitsevat edustajat ylioppilas- tai opiskelijakuntaan ja kuntalaiset edustajansa kunnanvaltuustoon. Parlamentti ja hallitus valmistelevat ja hyväksyvät lait vallan kolmijako-opin mukaan. Usein edustuksellisessa demokratiassa on erikseen valtion päämies, esimerkiksi presidentti tai kuningas, joka joskus voi hyväksyä tai hylätä lakiesityksen ennen kuin se kirjataan laiksi. Kolmantena instanssina on usein myös korkein oikeus, joka valvoo perustuslain toteutumista. Hallitus (politiikka)
Hallitus on toimeenpanovaltaa käyttävä hallinnon osa. Parlamentarismissa valtioneuvoston jäsenten on nautittava eduskunnan luottamusta. Virkavalta
Virkavalta eli virastovaltaisuus tarkoittaa sitä, että virkahenkilöstöllä on huomattavan suuri merkitys yhteiskunnan toiminnassa. Arkikielessä virkavalta tarkoittaa vain poliisia. Virkavalta ei ole politiikkaa, sillä se ei säädä lakeja vaan toteuttaa niitä. Yhteiskuntaa voidaan sanoa virkavaltaiseksi tai byrokraattiseksi, jos virkamiehistön rooli on korostunut siten, että on paljon säädöksiä, joiden toteutumista yleensä runsaslukuinen virkamiehistö vahtii. Virkavallalla on kuitenkin myös oikeus tehdä omia päätöksiään lakien puitteissa, ja on siten liikkumavaraa annettujen lakien ja säädösten toteuttamisessa. Yhteiskuntaa voidaan myös pitää sitä virkavaltaisempana, mitä enemmän mainittua liikkumavaraa on eli mitä enemmän virkamiehillä on valtaa. Länsimaat ovat melko virkavaltaisia; varsinkin Ranskalla ja Saksalla on virkavaltainen maine. Parlamentarismi
Parlamentarismissa parlamentti tekee hallitukselle välikysymyksiä, joilla hallituksen luottamus mitataan. Mikäli hallituksen politiikka ei nauti parlamentin luottamusta, hallitus on velvoitettu eroamaan. Tällaista parlamentarismiin kuuluvaa hallituksen kontrollointia ei ole presidentiaalisessa järjestelmässä. Toisin kuin presidentialistisessa järjestelmässä, parlamentarismissa ministerit ovat tavallisesti kansanedustajia. Parlamentaarisista maista osa on monarkioita, osa tasavaltoja. Parlamentaaristen maiden tapauksessa monarkian ja tasavallan ero on usein lähinnä muodollinen. Hallitusneuvottelut
Hallitusneuvottelut ovat puolueiden väliset neuvottelut, jossa sovitaan uuden hallituksen (oikeastaan valtioneuvoston) linjoista. Hallitusneuvottelut käydään aina hallituksen aloittaessa. Yleensä hallitusneuvotteluissa sovitaan hallitusohjelman sisällöstä sekä ministerinsalkkujen jaosta hallituspuolueiden kesken. Jos pääministeri vaihtuu kesken eduskunnan valtakauden, uusi pääministeri voi pitää myös minihallitusneuvottelut, joissa asioista päätetään edellisen hallituksen suunnitelman pohjalta. Tampereen hallinto
Tampereen hallinnolla tarkoitetaan Tampereen kaupunkia johtavia toimielimiä, joihin kuuluu mm. Tampereen kaupunginvaltuusto. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus
Hänen majesteettinsa hallitus (), tuttavallisemmin Britannian hallitus, on Ison Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan keskushallitus. Se käyttää toimeenpanovaltaa hallitsijan sijasta, jolle toimeenpanovalta varsinaisesti kuuluu. Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallituksen jäsenellä viitataan niin sanottuihin "kruunun ministereihin", jotka on valittu hallitukseen jommastakummasta parlamentin kamarista. Hallituksen jäsenet ovat yhdessä sekä yksittäin vastuullisia hallitsijalleen ja parlamentille sekä he välittävät "Hänen majesteettinsa" ehdotuksia parlamentille ja toimivat hänen nimissään. Punamultahallitus
Punamultahallitus on hallitus, jonka rungon muodostavat Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Suomen Keskusta (aikaisemmin Maalaisliitto). Punamulta on talonpoikaisten rakennusten maalaamiseen käytetty maali. Poliittisena nimityksenä substantiiviattribuutti "puna" tarkoittaa sosialidemokraatteja, ja multa viittaa peltoon ja maaseutuun eli keskustan historiallisiin juuriin. Ensimmäinen punamultahallitus oli edistyspuolueeseen kuuluneen pääministeri A. K. Cajanderin hallitus. Valtion tilinpäätöskertomus
Valtion tilinpäätöskertomus eli finanssikertomus on Suomen hallituksen eduskunnalle vuosittain antama kirjallinen selostus valtion varojen hoidosta ja tilasta. Hallitus on vastuussa siitä, että valtiontaloutta hoidetaan eduskunnan päättämän valtion talousarvion puitteissa. Tilinpäätöskertomus käsittelee valtiontalouden hoitoa ja tilaa vain pääkohdittain kiinnittämättä huomiota vähäisiin yksityiskohtiin. Eduskunnalle se on kuitenkin merkittävä tiedonlähde. Samaan aihepiiriin liittyy valtiokonttorin julkaisema valtion tilinpäätös, joka jaetaan erikseen kansanedustajille. Eduskunnan tarkastusvaliokunta antaa kertomuksesta mietinnön samassa yhteydessä, kun se antaa mietinnön Valtiontalouden tarkastusviraston kertomuksesta. Mietintö käsitellään eduskunnan täysistunnossa, mutta eduskunta ei tee erillistä päätöstä valtion tilinpäätöksen hyväksymisestä. Valtio
Vallan kolmijako-opin mukaan valtion tehtävien hoitamista voidaan tarkastella puitteista, jotka ovat lainsäädäntö, lainkäyttö ja toimeenpanovalta. Lainsäädännöllä luodaan yksilöiden toimintaa ohjaavia, rajoittavia ja turvaavia oikeussäännöksiä, joita sitten tuomioistuin soveltaa lainkäytöllä käytännössä. Miehitys
Sotilashallinto on hallintoa, missä yleensä miehittävän valtion armeija ryhtyy hallitsemaan valloittamaansa aluetta vetäytyvän valtion aluehallinnon väistyttyä. Sotilashallinnossa päätöksenteko kuuluu aluetta miehittävien sotilasosastojen komentajalle, joka voi valtuuttaa toisen toimimaan hallintoasioissa puolestaan. Sotilashallintoa voi seurata rintaman edetessä miehittäjän siviilihallinto. Yleisradio
Hallintoneuvosto valitsee ja erottaa yhtiön hallituksen, päättää asioista, jotka koskevat toiminnan huomattavaa supistamista tai laajentamista tai yhtiön organisaation huomattavaa muuttamista, valvoo sitä, että julkisen ohjelmatoiminnan tehtävät tulevat suoritetuiksi sekä laatii ennakkoarvion uusista palveluista ja toiminnoista. Hallintoneuvosto päättää myös yhtiön strategiasta sekä talouden ja toiminnan suuntaviivoista.
Ylellä on ulkoinen hallitus, jonka hallintoneuvosto valitsee. Hallituksen tulee edustaa monipuolista asiantuntemusta ja molempia kieliryhmiä. Hallituksen jäsenet eivät saa olla hallintoneuvoston jäseniä eivätkä kuulua yhtiön muuhun ylimpään johtoon. Hallitus
Hallitus on organisaation, esimerkiksi yhtiön tai yhdistyksen hallinnosta vastaava toimielin. Hallitusta saatetaan nimittää johtokunnaksi, toimikunnaksi tai muuksi vastaavaksi. Yleensä hallituksen jäsenet valitsee sen yläpuolinen päättävä elin kuten yhtiökokous, yhdistyksen yleinen kokous, edustajisto, valtuusto tai muu vastaava elin. Säätiön hallitus voi olla itseään täydentävä tai jonkin ulkopuolisen tahon nimittämä. Suomen valtioneuvosto
Valtioneuvosto (kansanomaisesti hallitus, ) on Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävä elin. Se käsittää pääministerin ja ministerien muodostaman hallintovallan keskittymän ja laajemmassa merkityksessä sillä tarkoitetaan valtioneuvoston yleisistunnon ja ministeriöiden muodostamaa hallitus- ja hallintoasioiden päätöksentekoelintä. Toimeenpanovalta kuuluu perustuslain mukaan valtioneuvostolle, toisin sanoen se panee eduskunnan ja tasavallan presidentin päätökset täytäntöön ja antaa asetuksia. Valtioneuvostolla on oikeus antaa asetuksia laissa säädetyissä asioissa. HOK-Elanto
"Hallituksen" tehtävänä on edistää HOK-Elannon etua ja hoitaa sen asioita lain, osuuskaupan omien sääntöjen, hallintoneuvoston vahvistaman ohjesäännön sekä edustajiston ja hallintoneuvoston antamien ohjeistuen ja päätösten mukaisesti. Hallitus vastaa siitä, että osuuskaupan liiketoiminta on menestyksellistä. Hallituksen tehtäviin kuuluu muun muassa päättää osuuskaupan keskeiset strategiat ja tavoitteet, investoinnit, taloudelliset vuositavoitteet ja tarvittavat toimintasuunnitelmat sekä johtaa ja valvoa operatiivista liiketoimintaa. HOK-Elannon hallituksessa on toimitusjohtajan lisäksi kuusi muuta hallintoneuvoston nimittämää jäsentä. Hallituksen toimikausi kestää yhden vuoden. Hallitusneuvos
Hallitusneuvokset ovat ministeriöiden toimistopäälliköitä tai muita yksikön johtajia. He toimivat myös valtioneuvoston esittelijöinä, jolloin he esittelevät ministeriöissä valmisteltuja asioita koko valtioneuvoston ratkaistavaksi. Hallitusneuvokselta edellytetään juristin tutkintoa. Virkamieshallitus
Virkamieshallitus on yksi presidentinhallituksen muoto: valtionpäämies nimittää käytettävissään olevia asiantuntijoita ja virkamiehiä tällaiseksi "toimitusministeristöksi" toimitettavien asioihin hoitamiseksi, siksi kunnes poliittinen ongelmatilanne laukeaa. Esimerkiksi hallitusneuvottelujen perusteella voidaan nimittää uusi hallitus tai eduskuntavaalit pidetään, ja poliittinen pattitilanne laukeaa voimasuhteiden ja kansansuosion selvittyä. Hallinta
Hallinta tarkoittaa ulkopuolisten havaittavissa olevaa määräämisvaltaa irtaimeen tai kiinteään esineeseen tai oikeuteen. Se ei ole vain passiivinen tila, vaan se ilmenee haltijan esineeseen kohdistamana hoitamisena, käyttämisenä, säilyttämisenä tai muunlaisena hallinnoimisena. Joskus hallinta on osoitettavissa vain pitkän tarkastelujakson perusteella, kuten esimerkiksi ulkosaaren ollessa tarkastelun kohteena. Hallinnan käyttäjänä on ihminen tai oikeushenkilö. Centria-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Organisaatio muodostuu edustajistosta ja hallituksesta. Edustajisto on opiskelijoiden demokraattisesti vuosittain valitsema toimielin, joka puolestaan valitsee hallituksen. Edustajiston tehtävä on koordinoida opiskelijakunnan toimintaa ja luoda sille suuntaviivoja sekä valvoa hallituksen toimintaa. Hallitus puolestaan vastaa käytännön toiminnasta ja tavoitteiden toteuttamisesta. Perustuslaki
"Konstituutio" on menettelytapa, jolla yhteisön asioista päätetään. Yleensä se ymmärretään perustuslaiksi, mutta se on laajempi ja monisyisempi käsite, kuin perustuslaki ymmärrettynä yksinkertaisesti tiettyinä juridisina pykälinä. Konstituutio on hallitsijan persoonan ja jopa itsensä valtion yläpuolella, sillä se määrää kuinka valtion on toimittava. Hallitus ei voi toimia perustuslain vastaisesti, eikä lainsäätäjä kumota perustuslakia tavallisella lailla. Konstituution ei tarvitse olla välttämättä kirjallinen tai formaalisti sovittu, vaan myös spontaanisti kehittyneet hallinnan tavat ja traditiot voidaan ymmärtää konstituutioksi, mikäli niiden asema on riittävän vankka. Ranskan hallitus
Ranskan hallitus on Ranskan tasavallan hallintojärjestelmän toimeenpaneva valtioelin, joka ohjaa kansakunnan politiikkaa.