Kuinka pitkä Keltainenjoki on?
Keltainenjoki
Keltainenjoki eli Huanghe (yksink.: 黄河; perint.: 黃河; pinyin: Huánghé; Wade–Giles: Hwang-ho) on 5 464 kilometrin pituinen ja Kiinan toiseksi pisin joki. Sitä pidempi on vain Jangtse. Nimensä joki on saanut vedestään, joka kuljettaa mukanaan runsaasti sedimenttejä, jotka värjäävät joen veden kellanruskeaksi. Keltaisenjoen alkulähteet ovat 4 500 metrin korkeudessa Bayan Har Shan -vuorten pohjoisrinteellä Tiibetin ylängöllä Qinghain maakunnassa.
Ilmoilanselkä
Järven tilavuus on 65 miljoonaa kuutiometriä eli 0,065 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Järven rantaviivan pituus on 52 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Lyhyitä osuuksia rantaviivasta on myös metsämaata, joiden takana alkaa kuitenkin usein peltomaita. Asutus on haja-asutusta, jonka välistä löytyy runsaasti vapaa-ajan asutusta. Tulojoen varrella sijaitseva Alvettulan taajama on järven lähialueen ainoa taajama, mutta se ei vaikuta suoraan järveen. Rannolla on sen sijaan pienempiä kulmakuntia, joita ovat esimerkiksi Jurvanmäki, Matkantaka, Aikkola, Niemikylät, Lehtelä, Ilmoila, Laitikkala, Kuisema ja Lautsia. Järven koillisrantaa seuraa tiiviisti valtatie 12, josta haarautuu järven itäpuolelle yhdystie 3062 ja josta haarautuu edelleen järven eteläpuolelle yhdystie 13927. Tämä kohtaa järven länsipuolella Lehtelässä kantatien 57, joka seuraa järven länsirantaa pohjoiseen Laitikkalaan. Pälkäneen raja ylittää järven pohjoispään, jolle se siten kuuluu, ja muu osa järveä on Hämeenlinnan puolella. Kukkaroinen (Parkano)
Järven pituus on 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejoessa Ylisen Aurekosken ja Alisen Aurekosken välissä. Järvi on kaksialtainen. Kukkaroiskeksi kutsutaan suurempaa allasta ja Mustalammeksi pienempää allasta ja näitä erottaa alle 20 metrinen salmi ja virtapaikka. Aurejoki laskee Aurejärvestä ja virtaa kahden joenlaajennuksen Käärmelammin ja Saunalammin kautta Yliselle Aurekoskelle. Pääosa Kukkaroisen läpi virtaavasta vedestä tulee tätä reittiä. Tämä lisäksi kaakosta laskee lyhyt metsäoja. Laskujoki alkaa Alisesta Aurekoskesta ja virtaa 250 metriä alas Petäjäjärveen. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Kukkaroinen on pääasiassa metsärantainen, vaikka pohjoisessa rantaan ulottuu Aurekosken Jalostetehtaan teollisuusalueen pihamaa. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja lähistöllä on myös kolme kiinteistöä. Alisen Aurekosken ylittää seututie 332 ja järven länsiluolella kulkee yhdystie 13355. Kiltuanjärvi
Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 11,3 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä, mutta suuri leveysarvo johtuu 2,7 kilometriä pitkästä Niskalahdesta. Järven suurimpana leveytenä voisi pitää 2,2 kilometriä, joka saadaan ilman Niskalahden lounaaseen työntyvää lahtea. Järven selkä on hyvin avoin ja siihen kohdistuu suurin tuulivaikutus kaakkois-luoteis-suunnasta. Keltainenjoki
Keltaisenjoen alajuoksu virtaa Henanin ja Shandongin maakuntien läpi Pohjois-Kiinan tasangolla. Pohjois-Kiinan tasanko on historiallisesti ollut Kiinan tiheimmin asuttuja seutuja ja se kuuluu maan tärkeimpiin maatalousalueisiin. Joen uoma on muuttanut reittiään alueella useaan otteeseen historian aikana ja sen hallitsemiseksi alueelle on rakennettu suuri määrä pengerryksiä ja kastelukanavia. Keltaisenjoen alajuoksun pituus on noin 700 kilometriä ja joki päättyy Keltaisenjoen suistoon Bohainmerellä noin 80 kilometrin päässä joen suulta. Suiston pinta-ala on noin 5 400 km². Suisto on soista ja se koostuu mudasta ja siltistä. Aina 1900-luvun loppupuolelle saakka Keltaisenjoen suisto oli maailman nopeiten kasvava suistoalue. 1950-luvulta lähtien joelle rakennetut padot ovat sittemmin hillinneet sen kasvua virtaavan silttimäärän pienentyessä. 1990-luvulta lähtien suiston koko on alkanut pienentyä. Bohainmeri
Bohainmereen laskevat Keltainenjoki (Huanghe, Huáng Hé), Liaojoki (Liaohe, Liao Hé) ja Haijoki (Haihe, Hai Hé) muodostaen yhteensä noin 1,6 miljoonan neliökilometrin valuma-alueen. Merialueen vesi pääsee vaihtumaan Keltaisenmeren veden kanssa Shandongin niemimaan ja Liaotungin niemimaan välisen Bohainsalmen kautta. Bohainmeri on lähinnä päiväntasaajaa sijaitseva merialue, joka jäätyy joka vuosi. Kiantajärvi (Sotkamo)
Järvialtaan pinta-ala on 2 330 hehtaaria eli 23,3 km². Se on 11 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Sen erottaa Sapsojärvestä Kuolaniemessä sijaitseva kapeahko Kuolasalmi. Sitä luonehtii avoin järvenselkä, jossa on vain pari suurempaa saarta, jotka ovat Selkäsaari ja Keinosensaari. Muita pienempiä saaria on viisi. Järviallas on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 137 miljoonaa m³ eli 0,137 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 29 metriä. Kartan mukaan Hautalahdessa on kuitenkin 32 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 54,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota täplittävät kalliot ja pienet peltotilkut. Järvialtaassa on runsaasti vapaa-ajan asuntoja ja sen lähiympäristössä jonkin verran maatiloja. Länsirannassa sijaitsee Kuurikanlahden kylä, jossa rautatie viistää järven rantaa. Sotkamon taajamasta tulee seututie 899, joka ohittaa sen länsipuolelta. Kuolasalmen ylittää kylätie, joka kiertää järven ympäri. Rautajärvi (Humppila)
Vuoden 1855-56 Kalmbergin kartastossa järvi osuu kahden karttalehden taitteeseen. Se oli tuolloin soikean muotoinen järvi, jonka länsipäässä oli pitkä ja kapea lahti. Koenjoki laski järveen pohjoisesta ja laski pois lännessä lahden perukassa. Jos järvi on piirretty kartastoon tarkasti ja sen mittakaava vastaa piirrettyjä mittoja, olisi järven pituus ollut noin 3,4 kilometriä ja suurin leveys 1,4 kilometriä. Länteen kurottava lahti olisi ollut 2 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Lahden pohjukka oli kaareva, mikä näkyy Koenjoen mutkana edelleen. Keltalaitasukeltaja
Keltalaitasukeltaja ("Dytiscus marginalis") on sukeltajien heimoon kuuluva laji. Se on 3–3,5 sentin pituinen. Se on väriltään enimmäkseen punaruskea ja sillä on tummanvihreää hohdetta. Sen takasiipien reunoissa ja etuselässä on keltaista. Koiras ja naaras ovat erinäköiset. Koiraalla on leveämmät etujalat ja sen peitinsiivet ovat sileät. Naaras on pienempi kuin koiras. Sen peitinsiivet ovat usein koirasta himmeämmät, pitkittäisuurteiset ja usein niissä on tiheämmässä pistemäisiä täpliä. Toukka on 50 mm:n pituinen ja suuripäinen. Keltalaitasukeltajaa esiintyy järvissä ja lammissa enimmäkseen metsän keskellä. Sitä tavataan eteläisessä ja keskisessä Suomessa. Keitele (järvi)
Keitele on Kymijoen vesistön Viitasaaren reitin suurin järvi. Keiteleen pituus on noin 85 kilometriä, pinta-ala hieman alle 500 neliökilometriä ja pinnan korkeus 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Keitele on kirkasvetinen ja kalaisa järvi. Järven rannalla sijaitsevat Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Konneveden ja Vesannon kunnat. Sen sijaan Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka on lyhimmiläänkin runsas 10 kilometriä. Keurusselkä
Järven rantaviivan pituus on 506,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 190,7 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Keuruun keskustaajama sijaitsee järven pohjoispäässä ja Mänttän keskustaajama sen eteläpäässä. Järven voi kiertää ajamalla kantatietä 58 Mänttästä Keuruulle, valtatietä 23 Keuruun läpi, seututietä 348 järven länsipuolta Kolhon läpi Vilppulaan ja Vilppulasta seututietä 347 pitkin Mäntän kautta kantatielle 58 takaisin. Eteläpäästä kohti luodetta työntyvän haaran päässä sijaitsee pienempi Kolho. Muut asutuskeskittyvät ovat länsirannoilla sijaitsevat Niemenkylä, Kankaanpää ja Valkeaniemi, Järvenpää, Heinänen ja kauempana oleva Valkealahti, ja sitten itärannoilla sijaitsevat Häkkiskylä, Roosinpohja, Liukko, Airolahti, Pohjoisjärvi ja Manniskylä. Muu asutus muodostaa alueen haja-asutuksen. Keurusselän rannoilla sijaitsee runsaasti vapa-ajan asuntoja. Näille tulee tiet edellä mainituilta suuremmilta teiltä. Suurin osa järvestä jää Keuruun kaupungin puolelle. Mänttä-Vilppulan kuntaraja tulee järvelle Valkeaniemeltä ja puolittaa Hulpionselän ja Suutarinselän, kunnes se kääntyy itään Raja-ahon kulmille Mänttän itäpuolelle. Riippilänjärvi
Järven pinta-ala on 70,0 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 700 metriä. Linnais ja Järventaustansaari jakavat järven kahteen osaan. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä Koskenoja, joka laskee Rautaveteen Äijärinlahdessa. Keltalehdokki
Keltalehdokki kasvaa 25–60 cm korkeaksi. Kasvin varsi on tanakka. Kasvulehtiä on tavallisesti vain kaksi kappaletta, jotka sijaitsevat vastakkain varren tyvellä. Ylempänä varressa kapeita ylälehtiä. Kasvulehdet ovat 6–18 cm pitkiä ja soikeita. Keltalehdokin kukinto on tähkä. Kellanvihreiden kukkien kannus on noin 2 cm pitkä. Kukan ponnenpuoliskot ovat ylhäältä lähekkäin, alempana kaukana toisistaan. Kukat ovat tuoksuttomia tai heikkotuoksuisia. Keltalehdokki kukkii heinäkuussa. Keltainenmeri
Keltainenmeri on tärkeää kalastusaluetta etenkin Kiinalle ja Korealle, ja alueella esiintyy tyynenmerensilliä, sinimakrillia ja turskaa. Kaikki lajit ovat ylikalastettuja. Alueelta löytyy myös vesilintuja sekä, kilpikonnia ja pyöriäisiä. Meren pohjoisosasta on löydetty myös öljyä, ja sen ylittävä kauppa on lisääntynyt. Tärkeimmät satamat ovat Kiinan rannikolla Dalian, Tianjin, Qingdao ja Qinghuandao, Pohjois-Koreassa Namp’o ja Etelä-Koreassa Incheon. Rautijärvi
Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys 900 metriä. Siihen laskevat lännestä Kyläsillanjoki, Alasen laskujoen kautta ylemmällä virtaava Kuorijoki ja idän suunnasta virtaava laskuoja, jonka kautta kulkevat Suojärvenjoen Uljasjärveen tuomat vedet. Pahalammi laskee järveen edellistä vastapäätä. Näiden lisäksi siihen laskevat myös useat suo- ja metsäojat. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 800 metriä pitkä Pihonjoki, joka virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Pehkijärveen 9,5 kilometrisenä Teuronjokena. Keskinen-Pylppynä
Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä on kolme tulo-ojaa, joista yksi toimii Ylisen-Pylppynän laskuojana, toinen saa vetensä Kalatonlammen suolta ja kolmas suo-ojana. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa 50 metriä pitkä laskuoja Aliseen-Pylppynään. Ojan vuoksi molempien järvien vedenpinta on yhtä korkealla. Valkeinen (Parkano)
Järven pituus on 1,1 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Se sijaitsee metsä- ja suomaastossa Valkeisennevan länsipuolella noin 10 kilometriä koilliseen Parkanon kirkolta. Se on muuten ojitetun suon ympäröimä paitsi etelä- ja itärannoiltaan, missä on kangasmaastoa. Vaikka suo on tiheästi ojitettu, ei laskuojia ole johdettu järveen. Järven oma laskuoja, joka lähtee järven eteläpäästä, on poikkeus. Laskuoja virtaa suo-ojien verkoston kautta Iso Ristiharjunlammen laskuojaan, joka yhtyy Ritajokeen myöhemmin. Ritajoki laskee Majajärveen. Järvessä on paljon kiviä ja kuusi pientä luotomaista saarta. Rannolle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet idästä valtatieltä 3 tai etelästä Parkanon keskustasta. Keltainen keisari
Huang-di (黃帝/黄帝 huángdì), eli Keltainen keisari oli kiinalainen legendaarinen monarkki ja kulttuurillinen sankari, jonka sanotaan kiinalaisessa mytologiassa olevan esi-isä kaikille Han-kiinalaisille. Huangdin sanotaan hallinneen vuodesta 2497 eaa. vuoteen 2398 eaa. Hänen henkilökohtaisen nimensä sanotaan olleen "Gōngsūn Xuānyuán" (公孙轩辕). Iso Keltajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy. Ala-Kivijärvi
Ala-Kivijärvi on osa Valkealan reittiä, reitin pituus on yhteensä 113 kilometriä ja putouskorkeutta noin 19 metriä Kivijärvestä Kymijokeen. Reitin valuma-alue on pinta-alaltaan 1 250 km² ja järvien vesipinta-ala yli 130 km². Kivijärven reitin[5] valuma-alueen koko on 84,6 km². Kiikoisjärvi
Järven pinta-ala on 424 hehtaaria ja sen pituus on 5,2 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 13,5 kilometriä pitkä Jaaranjoki, jonka nimitys vaihtuu alajuoksulla "Piilijoeksi", ja laskee sen jälkeen Sääksjärveen. Järven tärkein tulojoki on Kiikoisjoki eli "Kolusjoki" eli "Mouhijoki", joka laskee Mouhijärvestä. Aiemmin näitä pidettiin järven läpi virtaavana Kauvatsanjokena, mutta nykyään joen osilla on eri nimet. Muita tulo-ojia ovat pohjoisesta laskeva "Pajistonoja", jonka valuma-alue on 16 km², ja lounaasta laskeva "Raudunoja, jonka valuma-alue on 14 km². Aakenusjoki
Aakenusjoen pituus on noin 34 kilometriä. Aakenusjoki on hyvä kanoottiretkeilykohde. Joessa on runsaasti koskia, joista osa saattaa olla varsin haastavia tulvan aikana. Kuivana aikana koskissa on vähän vettä ja hankala melottava kanootilla. Joen varrella Linkupalossa on muinainen tulivuori, jonka vuoksi joen kivet ovat terävämpiä kuin alueen muissa joissa. Yellowstonen kansallispuisto
Yellowstonessa on monien jokien latvavesiä. Puistosta saa alkuunsa muun muassa kaksi kolmesta Missourin haarasta, Columbiajoen sivujoki Snake River ja Yellowstonejoki, joka on Yhdysvaltain pisin patoamaton joki. Pohjois-Amerikan suuri vedenjakaja kiemurtelee halki Yellowstonen kaakkoisosien ja jakaa vedet Tyynenmeren ja Atlantin valuma-alueisiin. Puiston tärkeimmät joet esimerkiksi valuvat eri suuntiin, sillä Snake Riverin vedet päätyvät Columbiajoen kautta Tyynenmereen ja Yellowstonen Missourin kautta Meksikonlahteen. Yellowstone on kahdesta joesta lyhyempi; se on noin 1 114 kilometriä pitkä. Snakejoki () puolestaan on 1 670 kilometriä pitkä, ja se on Columbiajoen suurin sivujoki. Snakejoen varren vesivoimalat ovat alueen tärkeitä sähköntuottajia. Molemmat joet ovat perhokalastajien suosiossa. Keltainenmutakilpikonna
Yksilön pituus on 12–16 cm. Lajin nimi johtuu keltaisesta kurkusta. Kilpi on vihertävänruskea ja se on muodoltaan ovaalinmuotoinen ja matala. Kuono on terävä. Kälviänjoki
Kälviänjoki on Keski-Pohjanmaalla sijaitseva joki. Kälviänjoki virtaa Kokkolan kaupungin (entisen Kälviän kunnan) läpi. Kälviänjoki on pituudeltaan noin 28,5 kilometriä. Joen valuma-alue on 324 neliökilometriä. Joki laskee Katajalahteen, josta edelleen Perämereen. Kälviänjoen vesi on tummaa ja hyvin ravinteikasta. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Niili
Niilin uskotaan olleen olemassa jossain muodossa 25 miljoonan vuoden ajan. Nykyisen käsityksen mukaan Niili oli miljoonia vuosia sitten huomattavasti nykyistä pidempi ja alkoi Tanganjikajärvestä, mutta Virungan tulivuorenpurkaukset Ruandassa ovat muuttaneet sen virtauksia. Vuosien 8000–1000 eaa. välillä Niilillä oli kolmaskin suuri sivujoki, Keltainen-Niili. Se alkoi Tšadista ja yhtyi Niiliin Khartumin ja Assanin välillä. Tästä joesta on säilynyt sen uoma, Wadi Howar. Uurasjärvi (Virrat)
Järvessä on kartan mukaan 47 saarta. Suurin niistä on Keltasalo, joka on 1,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitaten noin yksi neliökilometri. Sen vieressä itäpuolella sijaitseva Sossa on toiseksi suurin saari. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja noin 400 metriä leveä. Sen pinta-ala on arviolta 23 hehtaaria. Järven itäosan muita nimettyjä saaria ovat pohjoisessa Korhosselällä Ollinsaari, Haasiasaari, Niittysaari, Lammassaari, Pikku Pääskynluoto ja Iso Pääskynluoto sekä salmessa Raatosaari. Koivuselällä sijaitsevat Pieska, Karjunsaari, Nuottisaari ja Huhtisaari. Haaposelkä jää Pieskan ja Pieni Haaposaaren väliin. Siellä ovat vielä Pitkäsaari ja Karisaari. Laalukan saaria ovat pohjoisessa Kallio-Sorri ja Pelto-Sorri, Ohtimuksen kohdalla Niittysaari, Konisaari, Kirrisaari, Haukikari, sekä etelässä Kotalahdella Rapatti, Mökkelisaari ja Teinikari. Uurosselän saaria ovat etelästä lukien Viitasaari, Mäntysaari, Jyväsaari, Hulponsaari, Mäntysaaret, Majakari ja Kaitasaari. Monilla niemillä on saari-nimikse, mikä saattaa tarkoittaa sitä, että järvellä on toteutettu järvenlasku. Shanxi
Naapurimaakunnat ovat Sisä-Mongolia pohjoisessa, Hebei idässä, Henan etelässä ja Shaanxi lännessä. Shanxin pinta-ala on noin 156 000 km². Noin 20 % alueesta on metsää. Fenjoki kulkee Taiyuanin syvänteen läpi ja laskee Keltaiseenjokeen. Keltaiseenjokeen laskee myös Weijoki. Keltainenjoki muodostaa Shanxin ja Henanin maakuntien rajan etelässä. Kotajoki (Etelä-Varanki)
Joen pääuoman pituus on 44,330 km ja valuma-alue 168,31 km². Joen leventymänä sen keskijuoksulla on Sandneslangvatnet () -niminen järvi. Suomen puolelta jokeen laskee kolme suomalaisella peruskartalla vailla nimeä olevaa järveä ja joukko lampia lähellä Rajapään autiotupaa. Järvien korkeudet merenpinnasta ovat 197,0 metriä, 200,0 metriä ja 217,5 metriä. Keltaniittyperhonen
Keltaniittyperhosen etusiiven pituus on yleensä 13–17 mm. Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 22–33 mm. Naaraat ovat keskimäärin koiraita kookkaampia. Siipien yläpuolen pohjaväri on vaalean ruskeankeltainen. Etusiiven yläpuolella on pieni harmaa kärkisilmätäplä ja ulkoreunassa kapea harmaa reunajuova. Etusiiven alapuolella on musta, valkoteräinen ja keltarenkainen kärkisilmätäplä. Takasiiven alapuolen tyviosa on tumma ja ulkoreuna harmaa, välissä on vaalea postdiskaaliala. Etusiiven yläpuolen reunajuovan leveys ja tummuus, samoin kuin takasiiven alapuolen sävy vaihtelee eri muodoilla. Linnajärvi (Lempäälä)
Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuljun taajamasta noin 3 kilometriä itään. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka sijaitsevat kaakossa ja luoteessa. Niitä erottavat kapea salmi, joka on pikemminkin oja. Kakkoispää on ruohottumassa umpeen, mutta luoteispäässä on vielä avovettä. Järven kaakkoispäähän laskee kaksi suo-ojaa ja luoteisosaan kolme suo-ojaa. Laskuoja on nimeltään Linnajoki ja se lähtee luoteispään lounaisrannasta, josta se laskee 2,5 kilometriä Ruotasjärveen. Järvien korkeusero on 14 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lounaispuolella sijaitsee maatilan peltoja, mutta järvi on autio. Sen lähelle pääsee tilan peltoja pitkin, mutta muita tietä ei ole. Noin 600 metriä lounaaseen sijaitsee Pirunlinna, joka on muinaislinna. Kelvin (joki)
Kelvin on noin 35 kilometriä pitkä joki Skotlannissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se on Clyden jälkeen Glasgow'n kaupungin toiseksi merkittävin joki. Kelvin saa alkunsa Dullaturin suolta Kilsythin itäpuolelta ja laskee Clydeen Glasgow'n Yorkhill Basinissa. Se on 35 km pitkä. Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran etelään Aurejärvestä Ylöjärven Länsi-Aureella. Saarettomassa järvessä on kaksi osaa: pääosassa on järven kilometrin pituinen selkä, josta työntyy pohjoiseen 800 metriä pitkä Taalanlahti, joka on järven toinen osa. Järvi on Aurejoen läpivirtausjärvi, jossa suurin valuma virtaa Kukkaroisesta 250 metriä pitkää Aurejoen osuutta pitkin ja laskee Taalanlahteen. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden ja turvetuotantoalueiden kuivatusojien vesiä. Pohjoisesta laskee Taalanlahteen Sammalnevan suon ja sen tuotantoalueen yhteinen laskuoja. Idästä laskee järveen Vähä Petäjäjärven 350 metriä pitkä laskuoja. Itärantaan laskee vielä kaksi metsäojaa, jotka tuovat yhteisen suoalueen, Kaakkolammen ja Seitsemisharjun juurelta purkautuvia vesiä. Järven laskujoki on edelleen Aurejoki, joka alkaa Petäjäkoskella, jossa vedenpinta putoaa viisi metriä, ja jatkuu Onkilamminkoskella, jossa vedenpinta laskee vielä 15 metriä, ennen lopullista laskua Onkilampeen. Koska vesi virtaa järven läpi varsin suurelta valuma-alueelta, on järven laskennallinen 17 vuorokauden viipymä järvessä suomalaisittain hyvin lyhyt. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Järven ympäristössä on jäljellä vain yksi maatila ja kolmisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa. Seututie 332 ohittaa järven sen pohjoispuolelta ja siitä haarautuu yhdystie 13289, joka ohittaa järven sen länsipuolella kulkiessaan etelään. Järven voi kiertää myös itäpuolitse pitkin kylätietä, joka yhdistää pohjoisen seututien eteläiseen Onkilampeen. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja seuraa tulo- ja laskujokea ja kulkee siinä välillä pitkittäin järven halki. Keltainenmeri
Keltaisenmeren matalan pohjan muodostaa edellisen jääkauden jälkeen (alle 10 000 vuotta sitten) mereen uponnut mannerjalustan osa. Kiinan rannikko on matalaa, Korean puolella rannikko on jyrkempi. Mereen virtaa vuosittain valtava määrä sedimenttejä Keltaisesta- ja Jangtsejoesta. Keltaisenmeren ilmastolle luonteenomaisia ovat kylmät ja kuivat talvet sekä kosteat ja lämpimät kesät, joiden aikana esiintyy taifuuneja. Sumu on yleistä rannikkoalueilla. Mereen virtaa etelästä lämpimän Tsushimanvirran osa, joka eroaa päävirrasta Japanin Kyūshūn saaren länsipuolen tienoilla. Vuorovesi on voimakas etenkin Korean rannikolla ja voi nousta keväällä 8,2 metriin. Bohainmeren sisin rannikko jäätyy talvella. Alajoki (Ilmajoki)
Alajoen alue on laajimmillaan noin viisi kilometriä leveä. Sitä rajaavat Seinäjoen kaupunki, Kyrönjoen itäpuolta kulkevat kantatie 67 ja Suupohjan rata sekä niiden varsille syntynyt asutus, lounaassa Ilmajoen keskustaajama sekä metsäselänteet ja suot. Viljelylakeuden ytimenä ovat Kyrönjoki ja sen sivujoki Seinäjoki, jotka yhtyvät Alajoen alueella. Laajimmat viljelykset ovat Seinäjoen laaksossa. Ympäristöministeriön maisema-aluerajauksessa Alajoen pinta-alaksi sanotaan 8 323 hehtaaria, josta maatalousalueita on 7 069 hehtaaria; metsiä, avoimia kankaita ja kallioalueita 831 hehtaaria; rakennettuja alueita 351 hehtaaria; vesialueita 66 hehtaaria sekä kosteikkoa ja avointa suoaluetta kuutisen hehtaaria. Keila jõgi
Joki saa alkuunsa Viirikan suolta (), joka sisältyy Aela-Viirikan suoidensuojelualueeseen () Kaiun maalaiskunnassa Raplamaan maakunnassa. Joen latvajokiin voidaan lukea monia sivuojia sekä suurin sivujoki Atla jõgi, joka alkaa saman suon pohjoispuolelta Kadjan järvestä. Niiden valuma-alue on yhteensä 180 km², joka on 27% koko joen valuma-alueesta 670 km². Joki on 112 kilometriä pitkä, mutta joenhaarautumat mukaan lukien se on jopa 127 kilometriä pitkä. Se on Viron viidenneksi pisin joki. Korean demokraattinen kansantasavalta
Pohjois-Korea on suurimmaksi osaksi jokien halkomaa vuoristoa tai ylänköä. Vuoret nousevat idässä Japaninmeren rannikolta ja laskeutuvat loivina länteen, jossa on Keltaisenmeren rannikkotasanko. Korkein vuori Paektu-san (2 744 m) sijaitsee maan koillisosassa Kiinan vastaisella rajalla. Keltaisenmeren rannikkotasanko ulottuu Etelä-Korean rajalta Kiinan vastaiselle rajajoelle Jalulle. Pohjois-Korean väestöstä asuu yli puolet tällä tasangolla, joka on myös maan merkittävintä viljelysaluetta. Neljännes pohjoiskorealaisista asuu vuoristoalueen jokilaaksoissa, neljännes itärannikon tasangolla. Kelontekemäjärvi
Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 44 miljoonaa m³ eli 0,044 km³. Järven keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Järvessä on laskettu olevan 2 saarta ja niiden yhteispinta-ala on noin hehtaarin. Toinen saarista on nimeltään Manalaissaari ja siellä on rakennuksia. Järven rantaviivan pituus on 26 kilometriä ja rannat ovat soistunutta metsämaastoa. Kelontekemän kylä sijaitsee kaakkoisrannassa. Tepsan kylästä kantatieltä 80 lähtee tie, joka tulee Kelontekemän kylään ja kiertää sitten järven. Silmäsvuoman suot ovat luonnonsuojelualuetta, joka rajautuu järven pohjoisrantaan. Jinan
Jinan (yksink.: 济南, perint.: 濟南, pinyin: Jǐnán) on Shandongin maakunnan pääkaupunki Keltaisenjoen varrella Kiinassa. Hallinnollisesti se on suoraan maakunnan alainen kaupunki. Kaupungin väkiluku on 8,7 miljoonaa (2019) ja pinta-ala 10 244 neliökilometriä. Hetu (jokikartta)
Kun hän (Yu) katsoi Keltaistajokea (He), pitkä mies, jolla oli valkoiset kasvot ja kalan pyrstö, tuli esiin ja sanoi: "Minä olen Hen henki." Sitten hän kutsui Yuta ja sanoi: "Wanming (Yu) tulee säännöstelemään veden." Lausuttuaan tämän hän antoi Yulle joen kartan, jossa oli kaikki veden säännöstelyyn tarvittava tieto ja palasi syvyyksiin. Salkolanjärvi
Järven pinta-ala on 271 hehtaaria ja sen pituus on 3,3 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Siihen laskee 16 metsäojaa, joista yksi tuo Hullulammin ja Mustalammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 550 metriä pitkä Taipaleenoja Liesjärveen. Vesijärvi (Pirkanmaa)
Järven rantaviivan pituus on 171 kilometriä, josta silmämääräisesti noin puolet on peltomaata ja loput metsämaata. Soistuneita rantoja ei esiinny juuri ollenkaan. Rannat ovat pääasiassa alavaa maastoa, mutta järvelle näkyy muutama korkeampi mäki. Järvenselän etelärannalla Tampereen ja Pälkäneen välisestä harjujaksosta erottuvat järvelle Kirkkoharju ja Kuohunharju. Myös etelämpänä oleva Keisarinharju voi näkyä järvelle. Keisarinharjun näkötorni seisoo yli 50 metriä korkeammalla ja Kirkkoharjun näkötorni on lähes 70 metriä korkeammalla kuin järvenpinta. Järven pohjoisrannalta nousee Haralanharju 85 metriä ylemmäksi. Haralanharjulla on myös näkötorni. Vastasrannalla sijaitsee Kaukavuori, joka kohoaa yli 70 metriä ylemmäksi ja loillisosassa Tollionniemellä olevat Hohkakorvenkalliot kohoavat 60 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Punainenjoki
Punainenjoki (perin. 紅河, yks. 红河, Hóng Hé, tai Hồng Hà) on noin 1 100 kilometrin pituinen joki, joka lähtee Kiinan Yunnanista ja laskee Pohjois-Vietnamin kautta Tonkininlahteen. Keskimääräinen virtaama mereen on 2 650 kuutiometriä sekunnissa, mutta sadekaudella virtaama voi kasvaa yli 10-kertaiseksi. Tulvia on hillitty monilla kanavilla ja penkereilä.
Joen suistoalue on noin 120 km pitkä ja 140 km leveä, ja sillä asuu noin 15 miljoonaa ihmistä. Kelhäjärvi
Järven pinta-ala on 58,2 hehtaaria ja sen pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 500 metriä. Järven kapein kohta on 150 metriä leveä. Järveen laskee useita metsäojia ja sen luusua sijaitsee järven xxrannalla, josta saa alkuunsa 950 kilometriä pitkä Kelhäoja, joka laskee Ahmausjärveen. Järvessä on kuusi saarta, joilet ovat esimerkiksi Isosaari ja Mäntysaari. Ganjoki
Ganjoki () on Kiinan joki, joka kulkee pääosin Jiangxin maakunnassa ja eräs tärkeimpiä Jangtse-jokeen laskevia sivujokia, johon joen vedet päätyvät Poyangjärven kautta. Joen pituus on 815 kilometriä ja se saa alkunsa Guangdongin maakunnassa, Dayu-vuorilta. Virran yläjuoksua kutsutaan Zhangjoeksi (). Toinen yläjuoksun haaroista, Gongjoki (), saa alkunsa Jiulianin vuoristosta Jiangxin maakunnan eteläosasta. Virrat yhtyvät Ganzhoun kaupungin lähistöllä. Siitä lähtien jokea kutsutaan Ganjoeksi, ja se virtaa pohjoiseen Jiangxin maakunnan halki Poyangjärveen ja siitä edelleen Jangtseen. Kahden yläjuoksun joen lisäksi Ganjoen tärkein sivujoki on Jinjoki, joka juoksee Hunanin rajoilta itään päin ja yhtyy Ganjokeen Nanchangin kaupungin yläpuolella. Jinjoen jokilaakso muodostaa tärkeän itä-länsi -reitin Jiangxin maakunnan pohjoisosassa. Helmijoki
Helmijoki () on 177 kilometrin pituinen, usean joen alajuoksuna toimiva joki Guangdongissa, eteläisessä Kiinassa. Helmijoki laskee useana haarana Etelä-Kiinan mereen Hongkongin ja Macaon välillä. Joen suistoalue on yksi Kiinan saastuneimpia alueita. Kiinan maantiede
Suurin osa Kiinan joista saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa sieltä etelään tai itään. Kiinan kolme suurinta kokonaan maan alueella olevaa jokea virtaavat Tiibetistä itään. Jangtse, Keltainenjoki ja Länsijoki (Xī Jiāng) laskevat kaikki Tyyneenmereen. Pituudeltaan, valuma-alueeltaan ja virtaamaltaan selvästi suurin joki on Jangtse. Se on noin 6 300 kilometriä pitkä, sen valuma-alue on noin 1,8 miljoonaa neliökilometriä. Keltaisenjoen pituus on noin 5 460 kilometriä ja valuma-alue noin 752 000 neliökilometriä. Länsijoki kuuluu Helmijoen valuma-alueeseen, joka on 454 000 neliökilometrin laajuinen. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Vietnam
Punaisenjoen kolmiomainen suistoalue on maan tiheimmin asuttua aluetta. Se nousee alle kolme metriä merenpinnasta. Punainenjoki lähtee Kiinan Yunnanista, ja sen kokonaispituus on 1 200 kilometriä. Sen kaksi päähaaraa ovat nimeltään Sông Da ja Sông Lô. Joki tulvii säännöllisesti, ja alueelle on vuosisatojen aikana rakennettu kanavia ja patoja, joilla tulvia hillitään. Tulvien ja kanavajärjestelmien ansiosta alueelta saadaan kaksi riisisatoa vuodessa. Keltamolli
Keltamolli ("Priapella intermedia") on hammaskarppeihin kuuluva kala. Se on kotoperäinen laji Meksikossa. Keltamolli voi kasvaa 5 cm pitkäksi. Se elää kirjasvetisissä puroissa ja jokien rantavesissä. Geropótamos (joki)
Geropótamos (, ”Pyhä joki”), antiikin "Lēthaios" (), on joki, joka virtaa Iraklionin alueyksikön alueella Kreetan saaren eteläosassa Kreikassa. Se on saaren pisin joki ja sen pituus on 45 kilometriä. Geropótamos saa alkunsa Ída- eli Psiloreítis-vuoristosta, josta se virtaa kohti lounasta, Messarán tasangolle. Tasangolla siihen yhtyy pienempiä sivujokia. Tasangon jälkeen joki laskee Välimereen kuuluvaan Libyanmereen saaren etelärannikolla Tympákin kaupungin eteläpuolella Faistóksen kunnassa. Kulovesi
Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta. Kojonjoki
Kojonjoki (myös Koenjoki tai Koijoki ) on 70 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa, Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä Loimaan, Humppilan, Urjalan ja Forssan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen oikeanpuoleinen sivujoki, joka on sen sivujoista pisin. Joen lähdejärvi on Koijärvi, joka sijaitsee Forssassa. Valuma-alueen pinta-ala on 447 km² tai 466 km² , johon sisältyy seitsemän järveä. Loimijoen valuma-alue
Hanhijoki (38 km, 89 km²) on 20 kilometriä pitkä joki, jolla on kaksi suurempaa joenhaaraa. Pohjoinen haara laskee Virttaalta saaden vetensä Virttaankankaalta. Yläjuoksulla haaraa kutsutaan Sepänojaksi ja ennen yhtymäkohtaa taas Virtaojaksi. Eteläinen haara on nimeltään Hanhijoki ja sen lähteenä voidaan pitää Myllylähdettä. Lampi on tosiaan lähde ja se on aikanaan padottu myllyn toiminnan parantamiseksi. Valuma-alueen eteläpuoli päättyy Oripään lentokentälle. Kylänlammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee ympäröiviltä suolta ojia sekä Salakkajoki, joka on Keskisen laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 980 metriä pitkä laskujoki Kyläsillanjoki, joka laskee suoraksi perattuna Pihosuon läpi Rautijärveen. Kyrösjärvi
Järvi on 36 kilometriä pitkä, noin viisi kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 9 607 hehtaaria eli 96 km². Kyrösjärvi on Suomen 48. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Jyllinjoki, Mylly-Kartun joki, Kovesjoki, Kokemusjoki, Vääräjoki ja Poltinjoki ja Myllylammin kautta laskevat vedet. Näistä joista Vääräjoki on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 83,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Säännöstely palvelee ainakin Kyröskosken voimalan toimintaa, koska sitä hoitaa Satapirkan Sähkö OY, mutta myös tulvienehkäisyä. Esimerkiksi kevättalvella lumen sulamisvesille on tehty järvialtaassa tilaa juoksuttamalla ylimääräistä vettä ennakolta pois. Tällöin jääkansi laskeutuu 1–1,5 metriä alemmaksi ja kivet työntyvät jään läpi. Järven keskisyvyys on 10 metriä, mutta sillä on lukuisia yli 20 ja 30 metrin syvänteitä, joista syvin on 47 metriä syvä. Järvessä on vettä 1,00 km³. Valuma-alue on järven tilavuuteen nähden pieni, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 569 vuorokautta eli 1,6 vuotta. Vesi purkautuu Pappilanjoessa Kyröskosken kautta, missä rakennusvirtauma on 67 m³/s. Koivistonjärvi
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Hongistonvuoren itäpuolella. Vuoren peltorinteet viettävät järveen, jonka itäpuolella sijaitsee metsäalue. Järveen laskee kolme ojaa. Koillisrantaan laskee lyhin oja, etelärantaan lyhyt pelto-oja ja itärantaan Keskisenoja. Keskisenoja tuo Keskisenkulmalta Pirkkalan golfradan, Keskisenjärven ja Pulkajärven vedet. Pohjoiseen virtaa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Ahvenistoon, joka vuorostaan yhtyy Iharinkoskessa Sikojokeen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Järvi on autio, mutta sen lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Niille johtaa tiet Tampere-Pirkkalan lentokentälle johtavalta seututieltä 308. Uusi-Seelanti
Cluthajoen keskivirtaama ja valuma-alue ovat Uuden-Seelannin suurimmat. Se on 340 kilometriä pitkä. Pohjoissaaren suurimman joen, Waikaton pituus on peräti 400 kilometriä. Ihmisen vaikutus on muuttanut Uuden-Seelannin jokien ekosysteemejä. Kun jokivarsien metsiä on raivattu laitumiksi, jokiin huuhtoutuu maa-ainesta ja ravinteita, eivätkä puut enää varjosta, joten monet vesistöt samentuvat ja rehevöityvät. Voimalaitospadot ovat rajoittaneet luonnollista virtaamaa ja vaelluskalojen lisääntymistä. Keltapäähaukka
Linnun pituus on 43-50 cm ja siipiväli 95-105 cm. Keltapäähaukka on hieman pienempi, kapeasiipisempi ja -pyrstöisempi kuin aavikkohaukka. Linnun siluetti on samantapainen kuin lyhytpyrstöisellä tuulihaukalla. Kuttajärvi
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 8,7 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Etenkin järven eteläpää on Kuttasalon vuoksi pitkä ja kapea. Siellä Kiviniemi jakaa sen kahdeksi lahdeksi, joista Soisalon suojaan jää pitempi Koskislahti ja Kiviniemen eteläpuolelle jää lyhyempi Kivilahti. Kuttasalon pohjoispuolelle ja Keihässalon itäpuolelle jää laaja järvenosa, jossa on runsaasti saaria tai luotoja. Sen koillispäässä sijaitsee rannassa Syvänniemi. Edellisten kahden saaren länsipuolella sijaitsee Ruokoselkä, jonka eteläpuolella on runsaasti suuria saaria. Järvialueen lounisosasta työntyy kohti luodetta 1,8 kilometriä pitkä lahti, jossa sijaitsee Kuttakosken kanava. Ruokoselän louteispäässä sijaitsee Viitalahti, jonka Viitasaari täyttää lähes kokonaan. Viereisestä Ala-Muuraisen järvestä nousee varsin hiekkavoittoinen Harttulanharju, joka sukeltaa Viitalahdessa Kuttajärveen . Ahmausjärvi
Järven pinta-ala on 12,5 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee pari pelto-ojaa, joista toinen, nimeltään Kelhänoja, on samalla Kelhäjärven laskuoja. Sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 4 kilometriä pitkä Ahmausoja, joka yhtyy alajuoksulla Karpalistonjokeen. Tämä laskee Tupurlanjärveen. Valkojärvi
Järven pituus oli noin neljä ja leveys kaksi kilometriä. Järven pohjoisosa oli leveä, mutta eteläosa kapeni noin kilometrin levyiseksi lahdeksi, jonka eteläkärki sijaitsi nykyisen Laitilan keskustan sisällä ja jota rajoitti lounaassa Palttilan kautta kulkeva harju. Lahden suulla sijaitsi sijaitsi suurehko saari, joka voi olla nykykartoissa nimetty Kilokari. Malvonjoki laski eteläpään lahteen ja lahden eteläkärjestä laski joki kohti kolmen kilometrin päässä ollutta "Ruotjärveä", joka on nykyään kuivatettu pelloksi. Pohjoisosaan laskivat "Peräjärvi" ja "Wähäperäjärvi" eli "Velhonjärvi". Nekin ovat nykyään peltomaata tai metsäistä suomaata. Yellowstone (joki)
Yellowstone on 1 114 kilometriä pitkä joki Yhdysvalloissa. Se saa alkunsa Wyomingista, virtaa Montanan ja Pohjois-Dakotan halki ja laskee Missouriin. Joki virtaa Yellowstonen kansallispuiston läpi. Keltakatkero
Keltakatkero kasvaa jopa 1,5 m korkeaksi ja kukkii 4–8 vuoden välein. Kasvin pitkä ja paksu juurakko on sisältä keltainen ja tuoksuu pistävälle. Juurten kitkerä maku johtuu sekoiridoidi-yhdisteistä, mm. gentiopikriinistä ja amarogentiinistä. Kuivattaessa juuri tummenee ja sen aromi voimistuu, mikä johtuu gentianoosi-sokerin hajoamisesta käymisen avulla gentiobioosiksi. Keltaiset kukat muodostavat tiheitä sarjoja lehtien tyveen, ja heteiden ponnet ovat punaiset. Kasvi muistuttaa erehdyttävästi myrkyllistä valkopärskäjuurta ("Veratrum album"). Kiteenjoki
Joen kokonaispituus on 85 km, josta 40 km Suomen puolella. Keltainenjoki
Keltaisenjoen keskimääräinen vuosittainen virtaama on 56 kuutiokilometriä, eli noin 1 770 m³/s. Virtaama saattaa vuodesta riippuen olla korkeimmillaan jopa 2 200 m³/s ja alimmillaan 600–800 m³/s. Virtaama vaihtelee myös vuodenajasta riippuen. Keltaisenjoen virtaama on suhteellisen pieni, koska suuri osa sen valuma-alueesta on vähäsateista ja suuri osa sen kantamasta vedestä haituu matkalla. Keltaisenjoen mukana kulkee suhteessa sen virtaamaan enemmän sedimenttejä kuin millään muulla joella, noin 35 kg kuutiometriä kohti. Esimerkiksi Niilen vastaava lukema on 5 kg/m³ ja Coloradojoen 13 kg/m³. Keeri järv
Järven pinta-ala on 127 ha (hehtaaria) ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana. Keurusselkä
Järvialtaat ovat lähes samalla korkeudella (105,5 ja 105,4 metriä mpy.), joten niitä kohdellaan siksi usein saman järven eri järvenosina. Niiden yhteinen pinta-ala on 11 822,4 hehtaaria eli 118 neliökilometriä. Kun järvien keskisyvyys on 4,88 metriä, tulee niiden tilavuudeksi 577 miljoonaa kuutiometriä eli 0,577 kuutiokilometriä. Järvien yhteinen rantaviiva on 606,819 kilometriä pitkä. Kukkia
Itäpuolisella järvenosalla Lehtisaarenselkä työntyy avonaisena kaakkoon, missä se kapenee Kipparinlahdeksi ja missä Kuohijoki laskee tähän lahteen. Lehtisaarenselältä aukeaa itään pieni Leppänän järvenselkä. Se sijaitsee kapean harjun takana ja sinne johtaa harjussa oleva aukko, jota kutsutaan Harjunsalmeksi. Kipparinlahdelta 6,2 kilometriä pohjoiseen Syyninsaarenselällä järvi haarautuu pohjoiseen ja luoteiseen haaraan. Pohjoinen haara on 2,5 kilometriä pitkä ja se päättyy Kortteenpohjaan. Luoteinen haara on vain 1,8 kilometriä pitkä Mustankuusenselkä, mutta se jatkuu puoli kilometriä pitkän mutta samalla kapean Lepsinsalmen kautta Äikkäänselkään. Äikkäänselkä on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Sen pohjoispäässä järvi jatkuu vielä Pirunsalmen kautta Läyliään, joka on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä järvenselkä. Täällä Rautajärvi laskee Kukkiaan ja sitä pidetään omana järvenään, vaikka molemmilla järvillä on sama vedenpinnan korkeus. Keltainenjoki
Kiinan pitkän historian aikana Keltainenjoki on tulvinut useaan otteeseen aiheuttaen huomattavia tuhoja. Myös joen uoman muuttuminen on aiheuttanut tuhoja. Yuan-dynastian aikana uoma muuttui pohjoisesta Shangdongista eteläiseen Shangdongiin tulvien noin 7 800 neliökilometrin kokoiselle alueelle. Vuosien 1853–1855 uoma palasi jälleen pohjoiseen Shangdongiin tuhoten suuren alueen maatalousmaata. Toisen maailmansodan aikana Tšiang Kai-šekin johtamat Kuomintangin joukot mursivat Keltaisenjoen suojavallit hidastaakseen japanilaisten joukkojen etenemistä. Joki tulvi laajalla alueella ja aiheutti 800 000 hengen menetyksen. Tuhoisampia tulvia ei olla koettu sitten 1970-luvun puolivälin 1950-luvulla aloitettujen pato- ja keinokasteluhankkeiden valmistumisen jälkeen. Keltaherttuakala
Keltaherttuakala kasvaa 15 cm pitkäksi. Se on muuten keltainen, mutta silmän ympärillä on sinistä. Eräsjärvi
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on laajan C-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen eteläosa muodostuu kapeasta lahtimaisesta järvenosasta. Eteläosan lahtea kutsutaan nimellä Taipaleenlahti ja C-kirjaimen toista sakaraa Lepolahdeksi. Järvi on muodostunut mäkisessä maastossa mäkien välisiin laaksoihin. Lounaispuolen kalliomäki Kotimäki kohoaa 30 metriä vedenpintaa korkeammalle ja myös samankorkuinen pohjoisrannan Kukkulanvuori näkyy järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen länsi- ja etelärannat ovat peltomaata ja muut rannat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 9. Valtimonjoki
Valtimojoen pituus on 45 kilometriä. Se on järjestyksessä 63. suurin vesistöalue Suomen joista. Vesialueen pinta-ala 1285 km². Järvien osuus vesistöalueesta on 4,6 %. Keskivirtaama 15 m³/s, vuoden keskimääräisesti suurin virtaama 165 m³/s ja pienin virtaama 3 m³/s Gansu
Suurin osa Gansusta sijaitsee yli kilometrin korkeudella meren pinnasta. Se sijaitsee Sisä-Mongolian Qingzang- ja Huangtu-tasankojen välissä. Keltainenjoki kulkee maakunnan eteläosan halki. Osa Gobin autiomaasta sijaitsee Gansussa. Kivijärvi (Ylöjärvi, Itä-Aure)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 650 metriä ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Aurejärven kirkosta pohjoiseen Vehkoslammen ja Tuomiojärven lähellä. Sen valuma-alueella ei sijaitse paljoakaan suota ja järvi on varsin karu. Siihen laskee toistakymmentä hyvin lyhyttä metsäojaa ja yksi pitkä suo-oja. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen pohjoisrannalla lahden pohjukassa. Oja on koneellisesti oikaistu ja 1,6 kilometriä pitkä suo-oja, joka yhtyy Jakopuroon hieman Paskolammin yläpuolella. Jakopuro laskee Paskolammin jälkeen Vähä Mustajärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 389 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Järven luoteiskulmassa sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350, joka ohittaa järven sen länsipuolelta 150 metrin etäisyydeltä. Keljonjärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä ja se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven kaakkoispää on leveä ja järvi kapenee luodetta kohti mentäessä. Salmi, jolla järvi on yhteydessä Längelmaveteen, on kaksi kilometriä pitkä. Se alkaa Uittimensalmen kapeikolla, laajenee sitten Kankaanvedeksi, mutta kapenee taas Hakiansalmeksi. Salmen päässä sijaitsee pieni laajentuma Röyttänvesi, jonka päässä on vain 10 metriä leveä Sillansalmi. Matalusjoki
Matalusjoki eli Pinsiönjoki on Pirkanmaalla Nokialla 11,5 kilometriä (13 km ) pitkä joki, joka laskee Jokisjärveen sen itäpuolelta noin 5 kilometriä Siuron Siuronkoskesta yläjuoksulle päin. Joki toimii Hämeenkyrön ja Nokian välisenä rajajokena noin 5 kilometrin matkalla. Matalusjoki on Matalusjoen valuma-alueen laskujoki ja se kuuluu Ikaalisten reitin valuma-alueella Mahnalanselän alueeseen, joka laskee Kokemäenjoen vesistössä Kokemäenjoen alueeseen. Koko vesistön laskujoki on Kokemäenjoki, joka purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmessa Eurajoen kunnassa. Keltanavaga
Keltanavaga ("Eleginus gracilis") on turskien heimoon (Gadidae) kuuluva Pohjoisen Tyynenmeren kala. Sen levinneisyysalue kiertää Tyynenmeren rannikkoa Korean vesiltä Alaskan Sitkaan ja ulottuu myös Beringinsalmen pohjoispuolelle Tšuktšimereen ja Beaufortinmereen.
Keltanavagat elävät rannikon ja jään tuntumassa. Talvisajan ne viettävät rantavesissä, jossa kutu tapahtuu. Niitä tavataan jokisuissa ja se nousevat jokiin myös täysin makeaan veteen. Kesällä ne siirtyvät avoveteen. Ne syövät äyriäisiä ja pohjaeläimiä ja myös pieniä kaloja. Aikuiset yksilöt ovat 25-35 cm:n mittaisia. Kourajoki
Palojoen (27 km ja 75 km²) voidaan katsoa alkavan Ilmiönojan yhtymäkohdasta. Joki on 18 kilometriä pitkä ja se tuo Isosuon, Leppisuon ja Telkusuon vedet sekä Lylysuon-, Arkkuinsuon-, Vihalaidansuon- ja Varvusensuon turvetuotantoalueiden vedet Punkalaitumenjokeen. Leppisuolla sijaitsee itäinen Leppijärvi. Keurusselkä
Keurusselän pinta-ala on 9 756 hehtaaria eli 97,6 neliökilometriä. Se on 32,9 kilometriä pitkä ja 16,1 kilometriä leveä. Sen järvenselkä alkaa pohjoisessa Koninselältä ja jatkuu etelään päättyen Korpisenselälle Korpisensaaren eteen. Järvenselkä on 8,0 kilometriä pitkä ja 7,8 kilometriä leveä. Sen yhtenäisyyttä rikkovat pienet saaret, joista merkittävimmät ovat Kääkkö, Honkasaari, Raaska, Selkissaari ja Iso Hanhisaari. Koninselältä jatkuu pohjoiseen salmimainen järvikapeikko, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 0,5–1,5 kilometriä leveä. Keuruun keskustaajaman ympärillä sijaitsee sokkeloinen järvialue, jossa niemet ja saaret vuorottelevat salmien ja lahtien sekä järvialtaiden muodossa. Keskustan asuinalueiden ympärillä sijaitsee järvenosia, joita ovat esimerkiksi esimerkiksi Rautolahti, Kivilahti, Juurikkasalmi, Ketveleenlahti, Kaivoslahti, Suolahdenjärvi, Könttärinlahti, Tarhia, Lapinsalmi ja Lapinlahti. Monet saaret ovat pengerteiden ja rautatien toisiinsa ja mantereeseen yhdistämiä. Esimerkiksi Keuruun keskusta on sijainnut Kirkkosaaressa, jota ei tämän vuoksi pidetä enää saarena. Jos se olisi saari, se olisi silmämääräisesti mitattuna Keurusselän suurin saari. Iso Keltajärvi
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Kotkatjärvi (Ikaalinen)
Järvi on 400 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Järven rannat ovat avosuota, joka rajautuu vain rantojen läheisyyteen. Ympäröivistä metsistä laskee järveen metsä- ja suo-ojia. Sen laskuoja lähteen pohjoispäästä ja se laskee 1,8 kilometriä Kyrösjärven Kelminselässä olevaan Kotkatpohjaan. Järvi on rakentamaton ja sen ohi kulkee metsäautotie, jolle pääsee Ikaalisten keskustasta ja valtatieltä 3. Kilpisjärvi
Yhteensä 800 kilometrin pituisen Kalottireitin Suomen puoleinen osuus kulkee Kilpisjärven kautta. Reitti kulkee Kolmen valtakunnan rajapyykiltä Mallan luonnonpuiston halki ja Saanan juurta kylän eteläpäässä sijaitsevalle Kilpisjärven luontotalolle. Sieltä reitti jatkuu koilliseen Käsivarren erämaa-alueelle ja edelleen Norjaan. Reitin varrella Suomen puolella ovat Kuohkimajärven, Saarijärven, Kuonjarjoen, Meekonjärven, Pihtsusjärven ja Kopmajoen autiotuvat. Pihtsusjärven tuvalta haarautuu reitti Haltille, jonka rinteellä on Suomen korkein kohta (1 324 m). Halti-tunturin korkein kohta on jonkin matkaa Norjan puolella, jossa tunturi nousee vielä 1 365 metriin. Reitin pituus Kilpisjärveltä kolmen valtakunnan rajalle on noin 11 km ja Kilpisjärveltä Haltille noin 55 km. Kelujärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 4,9 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää maantien penkereeseen jätetty silta-aukko. Ennen tien rakentamista järvialtaiden välissä oli kahden niemen välinen kapekko ja niemiä kutsutaan Salmenniemiksi. Pohjoista järviallasta kutsutaan Syväjärveksi ja eteläistä Matalajärveksi. Kalajoki (joki)
Kalajoki on Kalajoen vesistön 130 kilometriä pitkä laskujoki Pohjanmaalla. Se alkaa Reisjärvestä ja laskee Perämereen. Kalajoen varrella on useita säännöstelyaltaita suurimpana Hautaperän tekojärvi Haapajärvellä, minkä tarkoitus on kevättulvien säännöstely ja sähköntuotanto. Kalajoesta tuli jääkauden jälkeen noin 8 000 vuotta sitten Päijänteen ja Saimaan yhteinen laskujoki. Muistona siitä on kanjoni Haapajärven Pitkäkankaalla. Päijänne mursi uuden laskujoen, Kymijoen, Heinolassa noin 6 100 vuotta sitten ja Saimaa uuden laskujoen, Vuoksen, Imatralla noin 5 000 vuotta sitten. Keltapääkaijanen
Keltapääkaijanen on noin 8,4 cm pitkä ja 10–15 g painava lintu, jonka höyhenpuku on pääosin vihreä, vatsapuolelta vaaleanvihreä. Sen otsa, naama ja posket ovat ruskehtavan keltaiset ja päälaella on sininen juova. Pyrstön alapuoli on keltainen, pyrstön keskimmäiset sulat ovat siniset ja reunimmaiset mustat ja niissä on keltaiset kärkitäplät. Nokka on harmaa, iiris ruskea ja koivet harmahtavat. Koiraan värit ovat hieman kirkkaammat kuin naaraan. Nuoren linnun päälaki on vihreä ja naaman väritys on himmeämpi kuin aikuisen linnun. Keskijoki
Keskijoki on Kiiminkijoen alkulähteeseen Kivarinjärveen laskeva noin kolme kilometriä pitkä joki Puolangalla. Joki saa alkunsa Isosta Puutiojärvestä ja laskee ensin seututie 800:n ja sitten seututie 837:n ali Kivarinjärveen Jokelansaaren kohdalla. Se virtaa etelästä pohjoiseen ja siinä on useita virtapaikkoja kuten ylävirran Puutiokoski ja alavirran puolella oleva Kärrykoski. Joen varressa on laavu seututie 800:n sillan lähellä. Kutalanjoki
Kutalanjoen kulkua on muutettu moneen otteeseen historian aikana. Alun perin joki on virrannut alaosaltaan kaksihaaraisena, mutta nykyään sen alajuoksu on yksihaarainen ja suoraksi kaivettu. Kutalanjoki on 1,7 kilometriä pitkä ja pudotuskorkeutta tällä matkalla on noin 1,6 metriä. Nimestään huolimatta se voidaan laskea vesistötyypiltään puroksi. Leveyttä sillä on keskimäärin 3 metriä ja laskennallinen keskivirtaama on 0,5 kuutiota sekunnissa. Vedenlaatu joessa on pääosan vuodesta vähintään tyydyttävää. Poikelisjärvi
Järven pituus on 2,4 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven itäpuolella noin 5,5 kilometriä Aurejärven kirkolta pohjoiseen. Siihen laskee toistakymmentä metsä- tai suo-ojaa ympäröiviltä metsäisiltä soilta. Suurin niistä on Myllyjoki, joka on Iso Mustajärven laskujoki. Toiseksi suurin on pitempi Teerioja, joka on ainoastaan Teerijärven laskuoja. Järven laskevat myös eteläpäässä Pahalammi ja pohjoispäässä Soppalammi. Järven oma laskuoja on Heinuunoja, joka laskee Heinuuseen. Veden laskennallinen vaihtuvuus järvessä on 50 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Rantojen läheisyydessä sijaitsee vain yhden maatilan peltoja ja rannalle on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet joko Aurejärveä kiertävältä maantieltä tai Iso Mustajärven ympärystieltä. Keltavälskäri
Keltavälskäri on tasaisen kirkkaankeltainen ja litteä kala, joka kasvaa jopa 20 cm pitkäksi, yhtä korkeaksi mutta vain pari senttiä paksuksi. Sillä on suuri, tumma silmä ja ohut nokka, jolla se nyppii levää pienistäkin kivenkoloista. Kuttajärvi
Järven rantaviivan pituus on 80 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 39 kilometriä. Järven rannat ovat enimmäkseen alavaa metsämaata, joka kohoaa poikkeuksellisesti vain Vuorimäellä 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Länsirannoilla on hieman peltomaatakin. Järven itärannalla sijaitsee sen ainoa taajama Syvänniemi, joka on entinen kirkonkylä. Järven lounaispäässä Koskenkylässä on toinen asutustihentymä. Muuten asutus on haja-asutusta, jonka joukossa on vapaa-ajan asutusta. Järven pohjoispuolella kilkee seututie 551, josta haarautuu Suonenjoentie, yhdystiet 5492 ja 16161, jotka kiertävät järven muilta osin. Meltausjoki
Meltausjoen pituus on 46 kilometriä. Joen valuma-alueen koko on 1787 km², josta järvien osuus eli järvisyys on noin 4 %. Meltausjoen tunnetuin nähtävyys on Unarinköngäs. Longshanin kulttuuri
Liangchengzhen (273 ha) ja Yaowangcheng (368 ha), jotka luultavasti kilpailivat keksenään, kun olivat 35 km päässä toisistaan. Nämä kaupungit elivät riisn ja hirssin viljelykllä ja käymällä kauppaa.
Mutta sisämaassa Keltaisenjoen laaksossa 20-60 ha kyliä. Niitä oli tiheässä: asutuskeksusten määrä oli kolminkertaistunut Yangshao-kaudesta. Sisämaan Longshanin Wangwan III-muunnelman myöhäine Xinzhai oli alaltaan 70 ha, ja saattoi olla Erlitoun kulttuurin edeltäjä. Iso Valkeajärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järveen laskevien mäkien rinteet ovat paikoin jyrkkiä. Alueen huomattavin mäki on Valkeavuori, jonka rannan rinteet kohoavat 60 metrin korkeuteen ja joka näkyy Vuorenlahden puolella jyrkänteinä. Valkeavuoren rinteet muodostavat luonnonsuojelualueen. Vastarannan rinteet eivät ole yhtä jyrkät. Itäpäässä sijaitsee Saunavuori. Järven rantaviiva on selkeäpiirteinen lukuun ottamatta Vuorenlahden 350 metriä pitkää lahtea ja vastarannan kahta niemeä. Järvellä on kartan mukaan yksi iso saari Valkeasaari ja sen rannassa sijaitsee vielä pieni luoto. Valkeasaari on 240 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä, josta Valkeasaarella on noin 600 metriä. Järven pohjoisrannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Petääjärveltä. Kiinan maantiede
Jangtse saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa Kiinan keskiosien halki. Se on Kiinan merkittävin joki, ja se on melkein koko pituudeltaan purjehduskelpoinen. Keltainenjoki puolestaan virtaa Jangtsen pohjoispuolella Tiibetin ylängöltä halki Pohjois-Kiinan tasangon. Helmijoen valuma-alue, ja sen jokiverkosto kattavat puolestaan Kiinan eteläosat. Muita merkittäviä jokia ovat Kiinan koillisosissa Venäjän rajan muodostava Amur ja sen sivujoki Sungari sekä Liao-, Hai- ja Huaijoet. Kultainen kierros
Kolmen päänähtävyyden lisäksi yksi Kultaisen kierroksen varrella olevista vierailun arvoisista paikoista on kraatterijärvi Kerið. Se sijaitsee Grimsnesin alueella. Keriðin kaldera muodostuu punaisesta vulkaanisesta kivestä. Se on 55 metriä syvä, 170 metriä leveä ja sen pituus puolelta toiselle on 270 metriä. Sen pohjalla oleva vesi näyttää melkein turkoosilta. Veden määrä kraatterin pohjalla riippuu pohjaveden tasosta, ja sitä on yleensä noin 6-10 metriä. Ounasjoki
Ounasjoki () on Kemijoen suurin sivujoki ja samalla Suomen pisin yksittäinen sivujoki. Se on samalla myös suurin kokonaan Suomen rajojen sisäpuolella oleva rakentamaton joki. Sen pituus on 280 kilometriä (eräiden lähteiden mukaan 299,6 kilometriä) ja valuma-alue 13 968 km² – 27 prosenttia Kemijoen valuma-alueesta. Ounasjoki saa alkunsa Enontekiöllä sijaitsevasta Ounasjärvestä ja se kohtaa Kemijoen Rovaniemen kohdalla. Joella itsellään on vielä 36 sivujokea, joista merkittävimpinä mainittakoon Loukinen ja Meltausjoki. Kiinan maantiede
Suurin osa Kiinan joista virtaa pinnanmuotojen takia lännestä itään. Tiibetin ylängöltä saavat alkunsa muun muassa maata halkovat Jangtse, Keltainenjoki ja Helmijoen valuma-alueeseen kuuluva Xi Jiang. Järviä on erityisesti Jangtsen keski- ja alajuoksun tasangoilla ja Tiibetin ylängöllä, jossa sijaitsee myös maan suurin järvi, suolainen Qinghaijärvi. Kiina
Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Pinnanmuotojen takia monet Kiinan joista virtaavat lännestä itään, ja esimerkiksi kolme merkittävintä Kiinan halki virtaavaa jokea saavat alkunsa Tiibetin ylängöltä. Suurin joista on 6 300 kilometrin pituinen Jangtse. Merkittäviä Tiibetistä virtaavia jokia ovat myös muun muassa Keltainenjoki ja Xi Jiang. Pohjois-Kiinan suurimmat joet ovat Venäjän rajajoki Amur ja sen sivujoki Sungari. Järviä on eniten Jangtsen tasangolla ja Tiibetin ylängöllä, jossa on Kiinan suurin järvi Qinghaijärvi. Aasia
Aasiassa on 19 suurta virtaa, joiden pituus on vähintään 2500 kilometriä. Pisimpiä jokia ovat Jangtse, Keltainenjoki, Indus, Ganges ja Mekong.