Mikä on hiippakunta?
Hiippakunta
Hiippakunta on kirkon hallinnollinen alue. Hiippakuntia on Suomessa evankelis-luterilaisella, ortodoksisella kirkolla ja katolisella kirkolla. Evankelis-luterilaisia hiippakuntia on yhdeksän ja ortodoksisia hiippakuntia kolme. Katolinen hiippakunta kattaa koko maan.
Hiippakuntavaltuusto
Hiippakuntavaltuuston tehtävänä on ”tukea ja edistää kirkon tehtävän toteutumista hiippakunnassa” ja sen seurakunnissa. Lisäksi hiippakuntavaltuusto päättää sille erikseen säädetyt tehtävät. Tällaisia tehtäviä ovat: Johtava piispakunta
Johtava piispakunta (engl. "Presiding Bishopric") on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkossa ja eräissä muissa mormonistisissa yhteisöissä korkein Aaronin pappeutta johtava elin. Se koostuu johtavasta piispasta ja kahdesta tämän kutsumasta neuvonantajasta. Kirkon muiden piispojen tapaan ensimmäisen piispakunnan jäsenet ovat ylipappeja Melkisedekin pappeudessa. Johtava piispakunta lasketaan kirkon yleisauktoriteetteihin. Oulun ortodoksinen hiippakunta
Seurakuntia hiippakunnassa on neljä: Oslon hiippakunta
Oslon hiippakunta on Norjan kirkkoon kuuluva hiippakunta. Siihen kuuluvat Oslon kaupunki sekä Asker ja Bærum. Piispanistuin on Oslossa, ja piispana on vuodesta 2017 lähtien ollut Kari Veiteberg. Tuomiokirkkona toimii Oslon tuomiokirkko. Tarawan ja Naurun roomalaiskatolinen hiippakunta
Tarawan ja Naurun roomalaiskatolinen hiippakunta on katolinen hiippakunta Kiribatilla, joka toimii myös Naurussa ja on Suvan arkkihiippakunnan alaisuudessa. Se perustettiin Gilbertsaarten apostolisena vikariaattina vuonna 1897. Vuonna 1966 siitä tuli Tarawan hiippakunta, ja se vaihtoi vuonna 1978 nimensä Tarawan, Naurun ja Funafutin hiippakunnaksi. 1982 siitä tuli pelkästään Tarawan ja Naurun hiippakunta, kun Funafutista muodostettiin Funafutin Mission Sui Iuris. Suomen ortodoksinen kirkko
Suomen ortodoksinen kirkko jakaantuu hallinnollisesti kolmeen hiippakuntaan: Hiippakuntia johtavat metropoliitat, hiippakunnan piispat. Hiippakunnat jakaantuvat 24 seurakuntaan ja kirkkokuntaan kuuluvat myös kaksi luostaria, Valamon ja Lintulan luostarit. Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Helsingin hiippakuntaan kuuluu kahdeksan seurakuntaa, joiden yhteenlaskettu jäsenmäärä on yli 32 000. Pappeja hiippakunnassa on 70, diakoneja 24 sekä kirkkoja ja tsasounia 40.Suomen ortodoksit olivat vuoteen 1892 saakka kuuluneet Venäjän ortodoksisen kirkon Pietarin hiippakuntaan. Tuona vuonna perustettiin Suomen hiippakunta, jonka piispanistuin oli Viipurissa ja virkanimike Viipurin ja Suomen piispa. Suomen itsenäistymisen jälkeen, kun Suomen ortodoksinen kirkko oli perustettu vuonna 1923, kirkko jaettiin seuraavana vuonna kahteen hiippakuntaan, jotka olivat Viipurin hiippakunta ja Karjalan hiippakunta. Karjalan hiippakunnan piispasta tuli Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa virkapaikkanaan Sortavala, mutta vaikka Viipuriin jäi piispanistuin, se oli tyhjänä vuoteen 1935 saakka, jolloin sen piispaksi vihittiin Aleksanteri Karpin. Hiippakuntaan kuului koko eteläinen Suomi. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Tuomiokapituli on hiippakunnan yleisviranomainen. Hiippakunnan talouden ja toiminnan yleisten linjojen ylintä päätösvaltaa käyttää hiippakuntavaltuusto. Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat neljätoista maallikkoa ja seitsemän pappia. Maallikkojäsenten vaalissa äänivaltaisia on seurakuntaneuvostojen, kirkkovaltuustojen ja yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Pappisjäsenten vaalissa äänivaltaisia ovat hiippakunnan papit. Hiippakuntavaltuusto perustaa ja lakkauttaa hiippakunnan virat, hyväksyy talousarvion, toimintakertomuksen, toimintasuunnitelman ja tilinpäätöksen. Lisäksi hiippakuntavaltuusto voi tehdä esityksiä kirkolliskokoukselle. Hiippakunnan hallinnossa on siten vahvasti läsnä kirkon edustuksellinen ja piispallinen hallintoperiaate. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Kirkon yleisauktoriteettien alapuolella ovat alueauktoriteetit. Nämä ovat kirkon seitsenkymmeniä, jotka johtavat useista vaarnoista koostuvia kirkon alueilta. Vaarna on perinteisten kirkkojen hiippakuntaa vastaava yksikkö, jota johtaa vaarnanjohtaja yhdessä kahden neuvonantajan ja ylipapeista koostuvan vaarnan korkean neuvoston kanssa. Vaarna puolestaan jakautuu yleensä 10–15 seurakuntaan, joka on kirkon paikallinen hallintoyksikkö. Sitä johtavat kirkon paikallisauktoriteetit eli piispa yhdessä kahden neuvonantajan ja seurakuntaneuvoston kanssa. Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Suurin osa hiippakunnan seurakunnista on suomenkielisiä, ja Myrskylän ja Ruotsinpyhtään seurakunnat ovat kaksikielisiä, joissa suomi on enemmistökieli. Hiippakunta itse on kaksikielinen kirkon kielisäännösten mukaisesti 1. syyskuuta 2006 alkaen. Helsingin hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Teemu Laajasalo. Hiippakuntavaltuusto
Hiippakuntavaltuustovaalissa ovat äänioikeutettuja pappisjäsenten vaalissa hiippakunnan papit ja maallikkojäsenten vaalissa seurakuntien kirkkovaltuustojen tai seurakuntaneuvostojen sekä yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Seurakunnan luottamushenkilöiden äänimäärä suhteutetaan keskenään seurakuntien koon mukaan. Uppsalan hiippakunta
Uppsalan hiippakunta () tai Uppsalan arkkihiippakunta () on Ruotsin kirkon arkkihiippakunta. Se käsittää Uppsalan läänin ja Gävleborgin läänin sekä osia Tukholman läänistä ja Västmanlandin läänistä. Hiippakuntaan kuuluu 169 seurakuntaa, jotka on jaettu 85 pastoraattiin. Katedraali
Katedraali (, , , ) eli tuomiokirkko on kristillisessä kirkossa hiippakunnan pääkirkko. Tampereen hiippakunta
Tampereen hiippakunnan tuomiokapitulin palveluksessa työskentelee 13 henkilöä, joiden tehtävät jakautuvat hallinnollisiin sekä seurakuntien työtä tukeviin tehtäviin. Hiippakunnan tuomiokapitulin sijaitsee Seurakuntien talossa Tampereella, mutta hiippakunnalla on myös toimitilat Lahden seurakuntayhtymän tiloissa. Missionsprovinsen
Missionsprovinsen (epävirallinen suomennos: Lähetyshiippakunta), viralliselta nimeltään "Missionsprovinsen i Sverige" ("Ruotsin lähetyshiippakunta"), on kristillinen organisaatio Ruotsissa. Siihen kuuluu useita luterilaisia pappeja, maallikkoja sekä jumalanpalvelusyhteisöjä (""koinonioita""), jotka eivät hyväksy Ruotsin kirkon ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusimpia linjauksia vaan kannattavat perinteistä raamatuntulkintaa. "Missionsprovinsen" pitää itseään "yhden, pyhän, yhteisen ja apostolisen kirkon" vapaana kirkkoprovinssina Ruotsissa luterilaisen tunnustuksen perustalla. Se katsoo jatkavansa Ruotsin kirkon hengellistä perintöä (traditiota). Suomen Luther-säätiö oli Missionsprovinsenin tukijäsen vuodesta 2005 vuoteen 2013, jolloin Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta perustettiin. Saint Paulin ja Minneapolisin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta
Saint Paulin ja Minneapolisin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta () on katolisen kirkon hiippakunta Yhdysvalloissa. Arkkihiippakunnalla on kaksi katedraalia, joista toinen on Pyhän Paavalin katedraali Saint Paulissa ja toinen Basilica of Saint Mary Minneapolisissa. Nord-Hålogalandin hiippakunta
Nord-Hålogaland on Norjan kirkkoon kuuluva hiippakunta. Siihen kuuluvat Tromssan lääni, Finnmarkin lääni ja Huippuvuoret. Piispanistuin on Tromssassa, ja piispana on vuodesta 2014 lähtien ollut Olav Øygard. Tuomiokirkkona toimii Tromssan tuomiokirkko. Piispa (mormonismi)
Piispalla on yleensä kaksi neuvonantajaa avustamassa seurakunnan johtamistyössä. Yhdessä nämä muodostavat piispakunnan, jolla on myös kollegiaalinen vastuu seurakunnan toiminnasta. Piispan toimikausi on muodollisesti viisi vuotta, mutta käytännössä toimikausien pituus vaihtelee. Seurakunnissa, joissa on useita piispaksi kelvollisia henkilöitä, ei mielellään valita samaa henkilöä piispaksi kahdeksi kaudeksi peräkkäin, koska piispanviran ei haluta henkilöityvän vain yhteen henkilöön. Yleistä on, että piispan neuvonantaja valitaan piispaksi. Vaduzin roomalaiskatolinen hiippakunta
Vaduzin roomalaiskatolinen hiippakunta on hiippakunta, joka kattaa Liechtensteinin ruhtinaskunnan. Paavi Johannes Paavali II perusti arkkihiippakunnan 2. joulukuuta 1997. Tätä ennen Liechtenstein kuului sveitsiläiseen Churin roomalaiskatoliseen hiippakuntaan. Arkkipiispana on ollut perustamisesta lähtien Wolfgang Haas. Arkkihiippakuntaan kuuluu 12 seurakuntaa. Pyhän Kolminaisuuden katedraali
Pyhän Kolminaisuuden katedraali on Oulun ortodoksisen seurakunnan kirkko ja Oulun hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Oulun hiippakunta on perustettu vasta vuonna 1980, ja se on yksi kolmesta Suomen ortodoksisen kirkon hiippakunnasta. Hiippakunnan piispana on toiminut vuodesta 2015 alkaen metropoliitta Elia. Patriarkaatti (kirkko)
Patriarkaatti on hiippakunta, jonka piispaa nimitetään patriarkaksi. Patriarkaatiksi voidaan nimittää myös sitä hallinnollista aluetta, jonka johtava piispa patriarkka on (esimerkiksi "Ekumeeninen patriarkaatti"). Patriarkkoja ovat: Chengden roomalaiskatolinen hiippakunta
22. syyskuuta 2018 antoi paavi Franciscus päätöksen Chengden hiippakunnan perustamisesta liittämällä siihen osia Jehol/Jinzhoun hiippakunnasta ja Chifengin hiippakunnasta. Hiippakunnan alueeksi määriteltiin Chengden prefektuuritason kaupungin alue. Uuteen hiippakuntaan tuli 12 seurakuntaa, 7 pappia sekä noin 25 000 jäsentä, jotka muodostavat 0,7% hiippakunnan alueen väestöstä. Hiippakunnan pinta-alaksi tuli 39 519km². Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Helsingin hiippakuntaan kuuluu 33 Helsingin, Vantaan ja itäisen Uudenmaan suomenkielistä seurakuntaa, jotka on jaettu kuuteen rovastikuntaan. Vuonna 2015 seurakuntien yhteinen jäsenmäärä oli 499 239. Savonlinnan hiippakunta
Kun tarve uudelle hiippakunnalle tuli 1890-luvulla, Suomessa oli vain kolme hiippakuntaa: Turussa, Porvoossa (josta piispanistuin myöhemmin siirtyi Tampereelle) ja Kuopiossa (myöhemmän Oulun hiippakunnan edeltäjä). Uuden piispanistuimen paikaksi povattiin Viipuria, mutta Savonlinna sai sen poliittisista syistä: sitä pidettiin sijainniltaan keskeisempänä, ja venäläistämisvaaran arveltiin olevan siellä vähäisempi kuin Viipurissa tai Sortavalassa. Jesús María Cizaurre Berdonces
Cametán alueprelatuurista tehtiin 6. helmikuuta 2013 hiippakunta, ja Cizaurre Berdonces jatkoi sen johtamista piispana. New Orleansin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta
New Orleansin roomalaiskatolinen arkkihiippakunta on roomalaiskatolisen kirkon hiippakunta, jonka toimialuetta on Itä-Louisiana. Paavi Pius VI korotti sen hiippakunnaksi Espanjan hallintoaikana 25. huhtikuuta 1793, mikä tekee siitä Yhdysvaltojen toiseksi vanhimman hiippakunnan. Hiippakunnan katedraali on nimetty Ranskan kuninkaan Ludvig Pyhän mukaan. Nykyinen arkkipiispa on vuodesta 2009 ollut Gregory Michael Aymond. Tuomiokapituli
Hiippakunnallista seurakuntia tukevaa toiminnallista työtä johtaa hiippakuntadekaani (= ent. hiippakunnan pääsihteeri). Hänen vastuualueeseen kuuluvat mm. pastoraalikurssit ja johtamistaidon koulutukset. Helsingørin hiippakunta
Helsingørin hiippakunta () on yksi Tanskan kansankirkon hiippakunnista. Hiippakunta koostuu Pääkaupunkialueesta, pois lukien Dragørin, Bornholmin, Frederiksbergin, Kööpenhaminan ja Tårnbyn kunnat, jotka ovat osa Kööpenhaminan hiippakuntaa. Helsingørin hiippakunnan pääkirkko on Helsingørin tuomiokirkko Helsingørin kaupungissa. Hiippakunta muodostettiin 1. tammikuuta 1961 erottamalla se Kööpenhaminan hiippakunnasta. Se on Tanskan nuorin hiippakunta. Nidarosin hiippakunta
Nidaros on luterilainen hiippakunta Norjan kirkossa. Siihen kuuluvat Nord-Trøndelag ja Sør-Trøndelag ja sen piispanistuin on Trondheimissa, tunnetussa Nidarosin tuomiokirkossa. 
Piispana on vuodesta 2017 lähtien ollut Herborg Finnset. Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Helsingin hiippakunta on yksi Suomen ortodoksisen kirkon hiippakunnista. Helsingin katolinen hiippakunta
Helsingin katolinen hiippakunta kattaa koko Suomen. Siihen kuuluu kahdeksan seurakuntaa, joissa oli vuoden 2018 alussa yhteensä jäsentä. Hiippakunnan piispa on Teemu Sippo, ja hänen lisäkseen hiippakunnassa on 23 pappia. Tukholman roomalaiskatolinen hiippakunta
Tukholman roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Ruotsissa. Sen keskuspaikkana toimii Tukholma. Viipurin luterilainen hiippakunta
Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, ensimmäisen Viipurin hiippakunnan 1554. Se oli kuitenkin uudelleen yhdistettynä Turun hiippakuntaan vuosina 1578–1618, jolloin se jälleen erotettiin omaksi hiippakunnakseen. suuren Pohjan sodan isovihan aikana Viipurin hiippakunnan aluetta joutui Venäjän haltuun vuonna 1710, mistä syystä Viipurin hiippakunnan hallinto jaettiin väliaikaisiin Porvoon ja Mikkelin konsistoripiireihin. Turun hiippakunnan piispa Johannes Gezelius nuorempi sai 1712 hoidettavakseen myös Viipurin hiippakunnan. Alue joutui 1713 kokonaan venäläisten valtaan, jolloin Turun piispaan liittyvä järjestely menetti merkityksensä. Porvoon konsistoripiiri kuitenkin pyrki hoitamaan kirkollishallintoa myös venäläisen miehityksen aikana. Luulajan hiippakunta
Luulajan hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on muodostettu vuonna 1904 Härnösandin hiippakunnasta. Maantieteellisesti Luulajan hiippakunta on Ruotsin kirkon hiippakunnista suurin, ja se koostuu Västerbottenin ja Norrbottenin lääneistä. Hiippakunta on jaettu 68 seurakuntaan ja ne 63 pastoraattiin. Keskuspaikka on Luulajan kaupunki. Hiippakunnassa on muutamia kielivähemmistöjä. Ruotsinkielisen toiminnan lisäksi sillä on suomenkielistä, meänkielistä ja saamenkielistä toimintaa. Katolinen kirkko
Katolinen kirkko jakaantuu yleensä maantieteellisten alueiden mukaan hiippakunniksi, joiden johdossa on piispa. Kirkossa on yli kaksituhatta hiippakuntaa, kymmenkunta patriarkaattia, kuusisataa arkkihiippakuntaa sekä melkein kolmesataa hiippakuntaan rinnastettavaa paikalliskirkkoa. Tavallisesti maassa toimivien hiippakuntien piispat muodostavat piispainkokouksen, joita kirkossa on runsaat sata. Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Helsingin hiippakunnan keskuspaikka on Helsinki ja hiippakunnan piispana toimii Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa. Hiippakunnan pääkirkko on Helsingin Katajanokalla sijaitseva Uspenskin katedraali. Katolinen kirkko Suomessa
Katolinen kirkko Suomessa koostuu vain yhdestä hiippakunnasta, johon kuuluu seitsemän seurakuntaa. Suomen vikaarikunnasta tuli hiippakunta 1955. Helsingin piispana toimi vuosina 2000–2008 Józef Wróbel SCJ. Katolisen kirkon toiminta on hyvin kansainvälistä, ja noin puolet Suomen katolisesta papistosta on kotoisin Puolasta. Suomessa toimii tällä hetkellä ainoastaan yksi suomalaista syntyperää oleva katolinen pappi. Hiippakunnan organisaatioon kuuluu lisäksi toimistoja sekä keskuksia. Uskonnonopetuksen järjestelyistä vastaa Katekeettinen keskus ja kirkon tiedotuksesta Katolinen tiedotuskeskus, joka julkaisee myös hiippakuntalehti Fidesiä. Pappi
Varsinaisen pappeuden virka jakaantuu kolmeen asteeseen: piispuuteen, pappeuteen ja diakoniuteen. Pappi toimittaa vihkimyksensä nojalla sakramentteja. Diakonit ovat avustavaa papistoa; he eivät toimita sakramentteja itsenäisesti. Piispat, papit ja diakonit vihitään (kheirotonia) ja lukijat ja ipodiakonit siunataan (kheirotesia) kätten päällepanemisen kautta. Lundin hiippakunta
Lundin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Vuonna 2006 siellä oli 161 pastoraattia ja 217 seurakuntaa. Keskuspaikka on Lund ja piispankirkko on Lundin tuomiokirkko. Maantieteellisesti hiippakunta käsittää Skånen ja Blekingen maakunnat, ollen Ruotsin kirkon hiippakunnista kaikista eteläisin. Hiippakunta muodostettiin vuonna 1060, kun se erotettiin Roskilden hiippakunnasta. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Hiippakunnan toimielimiä ovat tuomiokapituli ja hiippakuntavaltuusto. Tuomiokapituli on seitsenjäseninen toimielin, jonka jäseniä ovat piispa, tuomiorovasti, maallikkojäsen, kaksi pappisasessoria sekä hiippakunnallisina viranhaltijoina lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani. Piispa on tuomiokapitulin puheenjohtaja. Tuomiorovastina toimii kunkin hiippakunnan tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherra. Maallikkojäsenen valitsee hiippakuntavaltuusto neljän vuoden toimikaudeksi. Pappisasessorit valitaan vaaleilla korkeintaan kahdeksi kolmen vuoden toimikaudeksi. Pappisasessorin tulee olla erityisen kelpoistavan tutkinnon (ylempi pastoraalitutkinto) suorittanut hiippakunnan kirkkoherra tai kappalainen. Äänivaltaisia pappisasessorin vaalissa ovat hiippakunnan papit ja lehtorit. Tuomiokapituliksi kutsutaan yleisesti myös hiippakunnan virastoa, jossa toimii toistakymmentä päätoimista viranhaltijaa. Tuomiokapitulin johtavia viranhaltijoita ovat lakimiesasessori ja hiippakuntadekaani, joista edellinen johtaa hallintoa ja jälkimmäinen seurakuntien työtä tukevaa toiminnallista työtä. Vantaa
Vuodesta 2016 lähtien Vantaalla toimii myös konservatiivista Raamatun-tulkintaa edustava ja naispappeutta vastustavan Luther-säätiön perustaman Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Pyhän Kolminaisuuden luterilainen seurakunta. Lähetyshiippakunta ei kuitenkaan ole Suomessa uskonnollinen yhdyskunta eivätkä sen papit ole evankelis-luterilaisen kirkon pappeja. Turun arkkihiippakunta
Turun arkkihiippakunta on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta ja Suomen arkkipiispan hiippakunta. Turun arkkihiippakunta perustettiin Suomen ensimmäisenä hiippakuntana 1276. Hiippakunnassa on nykyisin 54 seurakuntaa, jotka on jaettu viiteen rovastikuntaan. Hiippakunnalla on kaksi piispaa. Uutena 
piispana aloitti tammikuussa 2011 Kaarlo Kalliala, sen jälkeen kun Kari Mäkinen siirtyi arkkipiispaksi. Hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Turussa ja sen piispankirkko on Turun tuomiokirkko. Hiippakunnan alue on pitkälti samanlainen kuin entisen Turun ja Porin läänin. St Davidsin hiippakunta
St Davidsin hiippakunta on Walesin kirkon hiippakunta Walesin länsiosassa. Hiippakunnan alue käsittää Ceredigionin, Carmarthenshiren, Pembrokeshiren ja pienen osan läntisestä Glamorganista. Hiippakunnan piispanistuimena toimii St Davidin tuomiokirkko St David’sin kaupungissa. Nykyisen katedraalin rakentaminen aloitettiin vuonna 1181 ja se on paikalla, jolle Pyhä David perusti luostarin 500-luvulla. Vaarna (mormonismi)
Vaarna () on Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon hallinnollinen yksikkö, joka tietyllä tavalla vastaa kristillisten kirkkojen hiippakuntaa. Kyseessä on useiden mormonikirkon seurakuntien yhteenliittymä, jolla on oma hallinto. Vaarna muodostaa MAP-kirkon hallinnossa keskitason hallinnollisen yksikön seurakunnan sekä kirkon keskushallinnon välillä. Kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko koostuu hiippakunnista, jotka ovat piispan johtamia kirkollisia hallintoalueita. Hiippakunta koostuu rovastikunnista, jotka koostuvat seurakunnista. Hiippakunnan keskuskirkko on tuomiokirkko, jonka kirkkoherraa nimitetään tuomiorovastiksi. Hiippakuntavaltuusto
Hiippakuntavaltuustot perustettiin vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistuksessa. Ennen vuoden 2004 hiippakuntahallintouudistusta vastaavan kaltaisia tehtäviä hoiti hiippakuntakokous. Nord-Hålogalandin hiippakunta
Hiippakunta jakautuu yhdeksään rovastikuntaan, jotka puolestaan jakautuvat 64 seurakuntaan. Hamarin hiippakunta
Borgin hiippakunta on Norjan kirkkoon kuuluva hiippakunta. Siihen kuuluvat Hedmarkin lääni sekä Opplandin lääni. Piispanistuin on Hamarissa, ja piispana on vuodesta 2006 lähtien ollut Solveig Fiske. Tuomiokirkkona toimii Hamarin tuomiokirkko. Visbyn hiippakunta
Visbyn hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se käsittää Gotlannin alueen sekä Ruotsin kirkon ulkomaiset seurakunnat. Hiippakunta on jaettu kolmeen rovastikuntaan, ja sillä on 64 seurakuntaa. Hiippakunnan keskuspaikka on Visby. Piispana on toiminut vuodesta 2005 lähtien helsinkiläissyntyinen Lennart Koskinen. Tukholman hiippakunta
Tukholman hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon hiippakunnista. Se on muodostettu vuonna 1942, ollen Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta nuorin. Hiippakunta on jaettu 79 seurakuntaan. Hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Eva Brunne. Lähetyshiippakunta
Lähetyshiippakunta on sen jäseninä toimivien seurakuntien muodostama itsenäinen luterilainen kirkko. Hiippakuntaa johtaa piispa, jonka valitsevat seurakuntien edustajat ja papisto. Piispan ohella päätöksentekoon osallistuvat hiippakunnan toimielimet. Näiden toimintaa ohjaa hiippakuntakokouksen vahvistama hiippakuntajärjestys. Hiippakuntakokouksen muodostavat seurakuntien pastorit sekä seurakuntalaisten parista valitut edustajat. Hiippakunnan seurakuntien taloudenhoidosta sekä niiden pastorien työnantajavastuusta huolehtivat taustayhteisö, jotka ovat myös Lähetyshiippakunnan tukijäseniä. Näitä taustayhteisöjä ovat Suomen Luther-säätiö ja Vakka-Suomen luterilainen jumalanpalvelusyhdistys. Savonlinnan hiippakunta
Keisarillinen asetus hiippakunnan perustamisesta annettiin 1895, ja uusi hiippakunta aloitti toimintansa 1897. Piispankirkkona oli Savonlinnan tuomiokirkko. Piispanistuin siirrettiin Viipurin hiippakunnalle 1925, josta se siirrettiin sotien jälkeen Mikkelin hiippakunnalle 1945. Strängnäsin hiippakunta
Strängnäsin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Se on muodostettu vuoden 1100 tienoilla. Nykyisin hiippakunta käsittää maantieteellisesti Södermanlandin ja Närken (lukuun ottamatta Nysundin seurakuntaa) maakunnat sekä osittain Västmanlandin maakunnan. Keskuspaikka on Strängnäs tuomiokirkkoineen. Hiippakunnassa on 67 pastoraattia ja 107 seurakuntaa. Hollolan seurakunta
Viipurin hiippakunnasta tuli Porvoon hiippakunta 1723, ja 1923 se siirrettiin Tampereen hiippakuntaan. Porvooseen perustettiin ruotsinkielinen hiippakunta, ja entisestä Viipurin hiippakunnasta tuli Tampereen hiippakunta, johon myös Hollolan seurakunta nykyään kuuluu. Piispa
Suomen luterilaisen kirkon piispa johtaa hiippakuntaa tuomiokapitulin kanssa. Piispa vihkii hiippakuntansa papit ja diakonit. Piispa on seurakuntien ja pappien ylin kaitsija. Kuopion ja Karjalan hiippakunta
Kuopion ja Karjalan hiippakunta on yksi Suomen ortodoksisen kirkon hiippakunnista. Hiippakunnan keskuspaikka sijaitsi alkujaan Sortavalassa, mutta alueluovutusten jälkeen keskuspaikka siirtyi Kuopioon. Pappi
Kristillisessä kirkossa, joissa on episkopaalinen virkakäsitys, pappi on yksi kolmesta perinteisestä hengellisestä virasta, joista kaksi muuta ovat piispan ja diakonin virat. Kongregationalistisissa kirkkokunnissa ei ole piispan virkaa ja myös erillinen diakonin virka voi puuttua. Joissakin uskonpuhdistuksen jälkeisissä kirkoissa on haluttu korostaa kirkon erityisen viran ykseyttä siten, että kirkossa on ymmärretty olevan vain yksi hengellinen virka, jota kutsutaan papin ohella saarnaviraksi tai pastorin viraksi. Latinan kielen sana "pastor" tarkoittaa paimenta. Paimen sanan pohjalla on kreikankielen sana "poimen", joka Raamatussa tarkoittaa seurakunnan kaitsijaa. Raamatussa puhutaan myös vanhimmista lauman kaitsijoina ja Jeesuksesta ylipaimenena. Kuopion ja Karjalan hiippakunta
Kuopion ja Karjalan hiippakunnan seurakunnat ovat:Vuoden 2005 alussa Pielaveden ortodoksinen seurakunta yhdistyi Kuopion ortodoksiseen seurakuntaan. Kuusi hiippakunnan alueen seurakunnista muodostavat yhteistyöryhmän nimeltä Kuutoset. Siihen kuuluvat Iisalmen, Jyväskylän, Kuopion, Mikkelin, Rautalammin ja Varkauden seurakunnat. Loput neljä seurakuntaa (Ilomantsi, Joensuu, Nurmes ja Taipale) muodostavat yhteistyöryhmän nimeltä Neloset. Seurakunta
Valtionkirkkoa lukuun ottamatta seurakunta on Suomessa organisaatio- ja hallintomuodoltaan yleensä rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta tai yhdistysmuotoinen itsenäinen paikallinen seurakunta. Yhteistä oppia tunnustavat seurakunnat voivat myös muodostaa yhteisönä herätysliikkeen. Esimerkiksi helluntaiherätykseen kuuluvat useimmat helluntaiseurakunnat ovat itsenäisiä yhdistysmuotoisia yksiköitä, mutta osa niistä on liittynyt osaksi Suomen Helluntaikirkkoa. Seurakunta voi toimia myös paikallisena organisaationa ja toimia yhteiskristillisessä yhteistyössä muiden seurakuntien kanssa, kuten Majakka-seurakunta joka toimii jäsenenä Espoon ekumeenisessa toimikunnassa. Tuomiokapituli
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa tuomiokapituli on toinen hiippakunnan toimielimistä, jonka tehtävänä on hoitaa hiippakunnan hallintoa ja toimintaa (ks. myös hiippakuntavaltuusto). Toiminta-ajatuksensa mukaan piispan johtama tuomiokapituli tukee hiippakunnan seurakuntia ja niiden henkilöstöä seurakunnan perustehtävän toteuttamisessa hoitamalla sille kuuluvat viranomaistehtävät ja tuottamalla ja tarjoamalla hallinto- ja työelämäpalveluita sekä edustaa Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa alueellaan. Suomen ortodoksinen kirkko
Helsingin hiippakunnan piispa on samalla (vuodesta 2018) Suomen orto­doksisen kirkon arkki­piispa, ja muiden hiippakuntien piispat ovat kirkolliselta arvonimeltään metropoliittoja. 
Nykyiset piispat ovat seuraavat: El Tigren roomalaiskatolinen hiippakunta
31. toukokuuta 2018 antoi paavi Franciscus päätöksen El Tigren hiippakunnan perustamisesta ja sen erottamisesta Barcelonan hiippakunnasta. Hiippakunnan alueeksi määriteltiin Anzoáteguin osavaltion eteläosa. Uuteen hiippakuntaan tuli 14 seurakuntaa ja 13 pappia. Hiippakunnan pinta-alaksi tuli 22,978km² ja sen alueella asuu 406 050 henkeä. Arkkipiispa
Arkkipiispa (kreik. "arche" ’ensimmäinen’ ja "episkopos" ’kaitsija’) on kristillisen kirkon piispa sellaisessa hiippakunnassa, joka on erityisen tärkeä esimerkiksi kokonsa tai historiansa puolesta. Arkkipiispa on kirkolliselta vihkimykseltään piispa; kun tavallisen hiippakunnan piispa valitaan jokin toisen hiippakunnan arkkipiispaksi, häntä ei uudelleen vihitä piispaksi. Klassisesti arkkipiispan toimivalta kuvataan lauseella "primus inter pares", ensimmäinen vertaistensa joukossa. Tämä tarkoittaa, että arkkipiispalla on ensimmäisenä piispana kunniasija ja siihen liittyviä tehtäviä, mutta ei piispallista toimivaltaa hiippakuntansa ulkopuolella. Lähetyshiippakunta
Lokakuussa 2016 Lähetyshiippakunta avasi luterilaisen uskonpuhdistuksen juhlavuoden julkaisemalla luterilainen.net -verkkosivuston, joka on tarkoitettu tunnustuksellisen luterilaisuuden näyteikkunaksi Suomessa.Lähetyshiippakunta ilmoittaa noudattavansa sitä uskoa ja oppia, joka perustuu Vanhan ja Uuden testamentin profetaalisiin ja apostolisiin kirjoituksiin ja joka on julkilausuttu luterilaisissa tunnustuskirjoissa. Lähetyshiippakunnan mukaan sen korkeimpana ohjeena toimii periaate, jonka mukaan "kaikki oppi, käytäntö ja elämä tulee koetella, toteuttaa ja ohjata Jumalan sanan perusteella." Hiippakunnan perustamisasiakirjan mukaan se kuuluu Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jatkumoon ja "jatkaa sitä luterilaista uskoa ja seurakunnallista elämää, joka Suomessa on vaikuttanut". Samalla Lähetyshiippakunta toimii "täysin itsenäisesti kirkkona". Tuomiokapituli
Tuomiokapituli on hiippakunnan yleistoimielin. Sen tehtäviä ovat muun muassa
(2006):Tuomiokapituliksi kutsutaan myös hiippakunnan virastoa. Tuomiokapitulin virasto on piispan johtama hallinto- ja asiantuntijaorganisaatio, jossa työskentelevät piispan avustajajat sekä hiippakunnan hallintoa ja toimintaa hoitavat viranhaltijat ja toimistotyöntekijät. Porvoon hiippakunta
Porvoon hiippakunta () on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Siihen kuuluu 56 seurakuntaa (2018), jotka on jaettu yhdeksään rovastikuntaan (). Hiippakunnan alue on hajanainen ja siihen kuuluvat kaikki Suomen ruotsinkieliset seurakunnat sekä ne kaksikieliset seurakunnat, joissa ruotsi on enemmistökieli. Porvoon hiippakuntaan kuuluvat myös Suomen saksalainen seurakunta ja Ruotsin kirkon kirkkokäsikirjaa ja kirkollisia tapoja noudattava Olaus Petri -seurakunta. Kirkon kielisäännösten uudistamisen jälkeen 2006 hiippakunta ei ole enää ruotsinkielinen vaan kaksikielinen. Linköpingin hiippakunta
Linköpingin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se koostuu Itä-Götanmaan läänistä, koillisesta Jönköpingin läänistä ja Kalmarin läänin pohjoisosasta. Hiippakuntaan kuuluu 177 seurakuntaa, joista suurin on Motalan seurakunta. Bydgoszczin roomalaiskatolinen hiippakunta
Bydgoszczin roomalaiskatolinen hiippakunta on puolalainen hiippakunta, jonka keskus on Bydgoszcz ja joka kuuluu Gnieznon roomalaiskatolisen arkkihiippakunnan alaisuuteen. Hiippakunta perustettiin 24. helmikuuta 2004 ja sen pinta-ala on 4000km². Vuonna 2004 hiippakunnassa oli ihmisiä 596 202. Sitä on johtanut koko sen olemassaolon ajan piispa Jan Tyrawa. Pappeus
Pappeus ("pappeuteen vihkiminen") on yksi ortodoksisen kirkon pyhistä mysteerioista eli sakramenteista. Pappeuteen vihkiminen tapahtuu liturgiassa ja sen ajoittuminen liturgian eri kohtiin riippuu pappeuden asteesta, onko siis kyse alempaan papistoon vihittävästä, diakonista, papista vai piispasta. Seurakuntayhtymä
Hiippakunnan tehtävänä on seurakunten työntekijöiden ja seurakuntaelämän kaitsenta ja valvonta. Erityisesti sellaisissa tilanteissa, joissa seurakuntayhtymän hoidettavaksi on sovittu merkittäviä seurakunnallisia työmuotoja, seurakuntayhtymän ja hiippakunnan suhde on merkittävä. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen ortodoksinen kirkko on jakaantunut Helsingin (8 seurakuntaa), Karjalan (11 seurakuntaa) ja Oulun (5 seurakuntaa) hiippakuntiin. Katolisella kirkolla on koko Suomen kattava Helsingin hiippakunta, joka on jakaantunut seitsemään seurakuntaan. Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Hiippakunnan muodostavat rovastikuntiin jaetut seurakunnat, joilla on melko itsenäinen asema ja hallinto. Hiippakuntaa ja sen hallintoa johtaa piispa, joka myös valvoo seurakuntien ja pappien toimintaa. Piispat myös vihkivät pappeja tuomiokirkossa sekä tekevät käyntejä seurakuntiin. Piispan työhön kuuluu hengellistä ja sosiaalista työtä sekä hiippakunnan edustamista. Reykjavíkin roomalaiskatolinen hiippakunta
Reykjavíkin roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Islannissa. Sen keskuspaikkana toimii Reykjavík. Västeråsin hiippakunta
Västeråsin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se käsittää Taalainmaan läänin, suurimman osan Västmanlandin lääniä sekä Örebron läänin pohjoisosan. Hiippakunta on muodostettu 1100-luvun alussa. Vuoden 2007 alussa hiippakunnassa oli 64 pastoraattia ja 98 seurakuntaa. Hiippakuntaan kuuluu yli 40 000 ruotsinsuomalaista, ja neljässä seurakunnassa ruotsinsuomalaisia on yli 20 prosenttia. Hiippakunnassa 25 paikkakunnalla järjestetään säännöllisesti suomenkielistä toimintaa. Episkopaalisuus
Episkopaalisuus on seurakunnallinen järjestäytymismuoto, jossa ylin valta kuuluu korkea-arvoisimmalle piispalle, joka delegoi sitä sitten muille piispoille ja papistolle. Sana tulee kreikan kielen piispaa ja paimenta tarkoittavasta sanasta episkopos. Tarton hiippakunta
Tarton hiippakunta oli keskiaikainen valtio Virossa. Se oli yksi viidestä Liivinmaan liiton valtiosta. Nimensä mukaisesti se hallitsi Tarton aluetta. Tartosta muodostui tärkeä hansakaupunki. 
Tarton hiippakunta oli perustettu 1200-luvun alussa ja ensimmäiset piispat olivat Hermann von Buxhöwden 1224–1248 ja Alexander 1263–1268. Riian piispa Albert nimitti veljensä Hermannin juuri perustetun hiippakunnan piispaksi. Alexander on käyttänyt itsestään myös titteliä Karjalan piispa, mutta sen taustasta ei ole tietoa. Yksi tieto mikä liittyy Karjalaan on että 24.marraskuuta vuonna 1232 paavi Gregorius IX lähetti Kalpaveljesten ritarikunnalle kirjeen jossa pyysi ritarikuntaa suojelemaan Suomea novgorodilaisten hyökkäyksiä vastaan. Kun Riiasta tuli 1255 arkkihiippakunta, Tarton piispa jäi sen alaiseksi. Tarton piispalla oli myös maallinen valta, toisin kuin piispallaTallinnassa jossa valtaa käytti Liivinmaan ritarikunta. Tarton piispan joukot osallistuivat usein Liivinmaan ritarikunnan sotaretkiin Venäjälle sekä ennen että jälkeen Peipsijärven taistelua.
Tarton tuomiokirkon rauniot ovat edelleen pystyssä vaikka se on ollut raunioina jo 400 vuotta. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueellisella tasolla hoitavat aluehallintovirastot. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan.
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yhdeksän hiippakuntaa: Turku, Tampere, Oulu, Mikkeli, Porvoo, Kuopio, Lapua, Helsinki ja Espoo. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa. Yhteensä Suomessa on 412 evankelis-luterilaista seurakuntaa. Tampereen hiippakunta
Tampereen hiippakunta on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Tampereen tuomiokirkko. Tampereen hiippakunta muodostuu 45 seurakunnasta (2017). Tampereen piispana on toiminut vuodesta 2008 lähtien teologian tohtori Matti Repo. Francistownin roomalaiskatolinen hiippakunta
27. kesäkuuta 1998 perustettiin Francistownin apostolinen vikariaatti erottamalla se Gaboronen hiippakunnasta. Vuonna 1999 siihen kuului 9 seurakuntaa ja 17 262 jäsentä, käsittäen 2,4% alueen väestöstä. Vuonna 2010 seurakuntia oli 17 ja jäseniä 19 094, 2,3% väestöstä. 2. lokakuuta 2017 antoi paavi Franciscus päätöksen vikariaatin muuttamisesta Francistownin hiippakunnaksi. Tuolloin seurakuntia oli 17, pappeja 26 ja jäseniä noin 17 000, 1,4% väestöstä. Kirkkoprovinssi
Kirkkoprovinssi () on pääasiassa katolisessa ja anglikaanisessa kirkossa käytetty hallinnollinen jako, joka on suurempi kuin hiippakunta, mutta pienempi kuin koko kirkko. Episkopaalisuus
Yhdysvalloissa kirkkokunnat jaoteltiin tyypillisesti 1800-luvulla ja osin edelleen kongregationalistisiin, presbyteriaanisiin ja episkopaalisiin. Siinä missä kongregationalistiset seurakunnat ovat itsenäisiä ja tyypillisesti pastorijohtoisia, presbyteriaaniset seurakunnat ovat vanhimmisto-/synodijohtoisia ja episkopaaliset seurakunnat siis piispa-/hiippakuntajohtoisia. Chiang Rain roomalaiskatolinen hiippakunta
Chiang Rain roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Thaimaassa. Sen keskuspaikkana toimii Chiang Rai. Pappi
Piispan rooli nähdään kirkon valvojana ("episkopos" = kr. 'valvoja') sekä merkkinä ykseydestä ja jatkuvuudesta apostolisessa traditiossa. Piispa toimii kirkon edustajana, opettajana, johtavana pappina ja paimenena. Piispa vastaa käytännössä yhden hiippakunnan toiminnasta, mutta laajemmissa hiippakunnissa on saatettu nimittää avustavia piispoja tai hiippakunnan piispan alaisuudessa toimivia piispoja (eng. "suffragan"), jotka vastaavat hiippakuntaa pienemmän alueen toiminnasta. Avustavan piispan vastuualueella ei tarvitse olla tuomiokirkkoa, toisin kuin hiippakunnan alueella. Piispaa puhutellaan tittelillä "The Right Reverend". Helsingin ortodoksinen hiippakunta
Toisen maailmansodan ja alueluovutusten jälkeen hiippakunnan keskus siirtyi Helsinkiin ja nimikin muutettiin Helsingin hiippakunnaksi. Piispana jatkoi Aleksanteri kuolemaansa vuoteen 1969 saakka. Hänen jälkeensä Helsingin piispaksi valittiin silloinen kirkkokunnan apulaispiispa Johannes (Rinne). Helsingin hiippakunta korotettiin arvoltaan metropoliittakunnaksi vuonna 1972, ja piispan arvonimeksi tuli Korkeasti Pyhitetty Helsingin metropoliitta. Johanneksen tultua valituksi Karjalan ja koko Suomen arkkipiispan virkaan vuonna 1987 Helsingin metropoliitaksi valittiin apulaispiispa Tiihon (Veikko Tajakka). Bjørgvinin hiippakunta
Bjørgvinin hiippakunta on Norjan kirkkoon kuuluva hiippakunta. Siihen kuuluvat Hordalandin lääni ja Sognin ja Fjordanen lääni. Piispanistuin on Bergenissä, ja piispana on vuodesta 20o8 lähtien ollut Halvor Nordhaug. Tuomiokirkkona toimii Bergenin tuomiokirkko. Prelatuuri
Prelatuurin erityinen piirre on, että se on paikallisesta hiippakunnasta ja piispasta riippumaton. Prelatuurin hallintovalta ei kuulu hiippakunnalle vaan suoraan paaville. Alueprelatuurin prelaattia kutsutaan sen vuoksi nimellä "praelatus nullius", jossa nullius tulee sanoista "nullius dioeceseos" tarkoittaen ”ei (kuulu mihinkään) hiippakuntaan”. Prelaatti käyttää alueellaan samankaltaista toimivaltaa kuin piispa hiippakunnassa. Ellei prelaattia ole vihitty piispaksi, hänellä ei kuitenkaan ole piispalle kuuluvaa oikeutta vihkiä pappeja ja diakoneja. Hiippakuntavaltuusto
Hiippakuntavaltuusto on tuomiokapitulin ohella toinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hiippakuntien toimielimistä. Göteborgin hiippakunta
Göteborgin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Maantieteellisesti se koostuu Bohuslänin ja Hallandin maakunnista, eteläisestä ja läntisestä Länsi-Götanmaasta. Se ulottuu Laholmista Strömstadiin. Keskuspaikka on Göteborg. Viipurin luterilainen hiippakunta
Porvoon piispat 1721–1923:Toinen hiippakunta perustettiin Savonlinnan hiippakunnaksi Savonlinnaan ja piispanistuin siirrettiin vuonna 1925 Viipuriin. Hiippakuntaan kuuluivat Viipurin ja Mikkelin läänit sekä Kuopion läänistä Karjalan osa. Hiippakunnan piispat olivat Erkki Kaila (1924–1935), Yrjö Loimaranta (1935–1942) ja Ilmari Salomies (1942–1951. Vuonna 1944 Viipuri luovutettiin Neuvostoliitolle. Seuraavana vuonna perustettiin Mikkelin hiippakunta, ja piispanistuin siirrettiin virallisesti Viipurista Mikkeliin. Hongkongin roomalaiskatolinen hiippakunta
Hongkongin roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta Hongkongissa, jonka nykyinen piispa on John Tong Hon. Se on osa Guangzhoun arkkihiippakuntaa. Hiippakuntaan kuuluu 52 seurakuntaa, 40 kirkkoa 30 kappelia ja noin 340 000 jäsentä, mikä on noin 5 % Hongkongin väkiluvusta. Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on nykyään yhdeksän hiippakuntaa.
Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat: Bissaun roomalaiskatolinen hiippakunta
Bissaun roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Afrikassa Guinea-Bissaun valtion länsiosissa. Sen keskuspaikkana toimii Bissau. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Seurakuntaelämä on järjestetty seurakunnissa, jota johtaa pappina kirkkoherra. Kaikki seurakunnat kuuluvat johonkin hiippakuntaan. Seurakunnan päätösvaltaa käyttää neljäksi vuodeksi kerrallaan vaaleilla valittu kirkkovaltuusto. Seurakunnan työtä johtaa kirkkovaltuuston valitsema kirkkoneuvosto, joka valitaan kahden vuoden toimikaudeksi. Kirkkoherra on virkansa puolesta kirkkoneuvoston jäsen ja puheenjohtaja. Kirkkoherra edustaa siten piispallista hallintorakennetta edustuksellisen hallintojärjestelmän sisällä. Lapua
Lapuan seurakunta saavutti merkittävimmän taitekohtansa, kun Lapuan hiippakunta aloitti toiminta 1. heinäkuuta 1956. Hiippakunnan saamiseen Lapualle vaikuttivat juuri paikkakunnan kristilliset perinteet. Toisaalta lapualaiset itse olivat aktiivisesti ajamassa hanketta. Tässä yhteydessä ja myös muulloin Lapuan voimakkaana kehittäjänä vaikutti Kustaa Tiitu, joka oli muun muassa kansanedustaja vuosina 1945–1958 ja 1965–1970. Muita lapualaisia ministereitä ovat olleet Jalo Lahdensuo, Niilo Kosola ja Orvokki Kangas. Lapua on Suomen pienin kaupunki, jossa on piispanistuin ja tuomiokirkko. Agderin ja Telemarkin hiippakunta
Hiippakunta perustettiin nimellä Christianssandin hiippakunta vuonna 1682, kun Stavangerin piispanistuin siirtyi Kristiansandiin. Hiippakunnan nimi vaihtui Agderin hiippakunnaksi vuonna 1925, jolloin Rogalandin lääni muodosti uuden Stavangerin hiippakunnan. Vuonna 2005 hiippakunta otti nimekseen Agderin ja Telemarkin hiippakunta. Kööpenhaminan hiippakunta
Kööpenhaminan hiippakunta () on yksi Tanskan kansankirkon hiippakunnista. Hiippakunta koostuu Bornholmin, Dragørin, Frederiksbergin, Kööpenhaminan ja Tårnbyn kunnista. Hiippakunnan pääkirkko on Vor Frue Kirke Kööpenhaminassa. Hiippakunta muodostettiin vuonna 1922, kun Sjellannin hiippakunta jaettiin Roskilden ja Kööpenhaminan hiippakuntiin. Seurakuntapastori
Seurakuntapastori on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa seurakunnan tai seurakuntayhtymän papin virka. Viran kelpoisuusehtona on teologian maisterin tutkinto ja pappisvihkimys. Seurakuntapastorin virkanimike korvasi vuoden 1994 kirkkolakiuudistuksessa entiset virallisen apulaisen ja ylimääräisen apulaisen virkanimikkeet. Virka on virkamiesoikeudelliselta luonteeltaan "apupapin" kaltainen, mikä näkyy virantäyttömenettelyssä ja siinä, että seurakuntapastorin viran hoitaja voidaan periaatteessa tuomiokapitulin määräyksellä siirtää toiseen seurakuntaan. Arkkidiakoni
Arkkidiakoni on useissa kristillisissä kirkkokunnissa käytössä oleva nimike, joka tarkoittaa usein piispan alapuolella olevaa henkilöä, joka johtaa arkkidiakonikuntaa eli hiippakunnan osaa. Katolisessa kirkossa nimike oli käytössä keskiajalla, mutta on sittemmin jäänyt pois. Rovastikunta
Rovastikunta () on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa hiippakunnan hallinnollinen osa. Hiippakunnan seurakunnat kuuluvat rovastikuntiin, jotka ovat seurakuntaa suurempia hallinnollisia hiippakunnan yksiköitä. Kussakin rovastikunnassa on 3–13 seurakuntaa. Vuonna 2013 Suomessa oli 66 rovastikuntaa. Seurakunta
Seurakunta (lyhenne srk tai srk., kreikaksi , ekklēsia 'kokoon kutsuttu kokous; kansankokous', UT:n kreikassa 'seurakunta') on kristittyjen muodostama yhteisö. Suomessa sanalla seurakunta tarkoitetaan yleensä joko koko kristikuntaa tai jonkin kristillisen tunnustuskunnan paikallista yksikköä, joskin sanalla voidaan viitata myös kristinuskon ulkopuolisiin paikallisiin hengellisiin yhteisöihin. Puhutaan esimerkiksi islamilaisesta seurakunnasta, evankelisluterilaisesta seurakunnasta, vapaiden suuntien seurakunnista tai helluntaiseurakunnasta. Sen sijaan tiettyä tunnustuskuntaa tai sen kansallista organisaatiota kutsutaan usein kirkoksi. Kirkko ja seurakunta ovat kuitenkin osin synonyymejä, varsinkin koko kristikunnasta puhuttaessa. Seurakunnalla voidaan tarkoittaa myös kulloinkin jumalanpalveluksissa tai kirkollisissa toimituksissa läsnä olevaa joukkoa.