Kuinka pitkä Parkanonjärvi on?
Parkanonjärvi
Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.
Kolulampi (Parkano)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä Jaakkolankylästä koilliseen Kouluvuoren ja Kolukankaan välissä olevalla ojitetulla suolla. Lampeen laskee kahdeksan suo-ojaa, joista pohjoispäässä oleva toimii samalla lameen laskuojana. Laajat suolaueiden ojitukset ovat hävittäneet lammen luontaisen laskuojan alkuperäisen paikan. Se on laskenut 3,5 kilometrin mittaisena Saaresjokeen Saaresjärven ja Sammatinjärven väliin Koluluoman nimisenä ojana. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja ranta on Koluvuoren rinnettä lukuun ottamatta suota. Rinteessä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet seututieltä 332. Parkanonjärvi
Järvenlaskuista on säilynyt tieto hakemuksien muodossa. Vuonna 1877 haki talollinen Alanen Emanuel Henriksson Alaskylästä muiden puolesta lupaa laskea järvi. Siihen annettiin päätös vuonna 1879. Vastaavia hakemuksia teki talolliset Alexei Mustalahti vuonna 1887 ja talollinen Aleksius Mustalahti vuonna 1899. Vuonna 1910 haki maanviljelijä Ivar Alanen muiden puolesta lupaa perata tai leventää Vääräjoen uomaa vähentääkseen tulvavesien aiheuttamia tuhoja. Suuri-Onkamo
Järven pinta-ala on 3 200 hehtaaria eli 32 km². Se on 10,2 kilometriä pitkä ja 5,1 kilometriä leveä. Sen erottaa idässä Särkijärvestä kilometrin levyinen pitkä kannas ja Pieni-Onkamosta Pyhäselän ylittävä ja Kostamoon kulkeva pitkä harjujakso. Järvellä on kaksi järviallasta, jotka jäävät Piransärkkinä alkavan, Allinsaarena jatkavan ja Pihjalaniemenä loppuvan harjujakson eri puolille. Järven lounaista osaa kutsutaan Hasonseläksi ja se on 4,4 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Lehtolampi (Parkano)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee suon keskellä 3,5 kilometriä kaakkoon Kuivasjärvestä ja puoli kilometriä Nivusjärvestä länteenpäin. Suon laidat ovat ojitettuja, mutta yksikään oja ei ole kaivettu lampeen asti. Lammesta yli vuotavat vedet imeytyvät kuitenkin ojiin, jotka virtaavat luoteessa sijaitsevaan Pitkäjärveen. Sieltä ne jatkavat Pitkäjärven laskuojaa myöten Vatajanjokeen ja Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Soiset rannat ovat autiot eikä lammen lähelle johda teitä. Parkanonjärvi
Kalastoa on tutkittu vuosina 2006, 2009 ja 2012. Sen perusteella Parkanonjärvellä vallitsee tyypillinen rehevähkön järven särkikalavaltainen lajisto. Yleisimmät saalislajit ovat kuha, lahna, hauki ja särki, mutta varsinaisia arvokaloja ei siinä esiinny. Särkikaloja on koekalastuksen perusteella noin 50 % kokonaissaaliin kappalemäärästä. Parkanon kaupungin jätevedenpuhdistamon kalatalousmaksut on käytetty Parkanonjärven kalaistutuksiin, jolloin on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja järvitaimenta. Nämä eivät kuitenkaan ole lisääntyneet toivotulla tavalla eikä niitä esiinny mainittavasti vapaa-ajan kalatuksessakaan. Kyselyn mukaan rehevöityminen on liannut pyydykset, joina käytetään enimmäkseen vekkoja ja heittovapaa. Parkkinan vanha kirkko
Kirkko oli rakennettu alkujaan kalastajien varoilla Trifonan kylään tsasounaksi vuonna 1808. Kirkoksi se oli laajennettu vuosina 1880-1885 kauppias Roman Šerbukin lahjoittamilla varoilla. Vuosina 1894-1899 kirkko purettiin ja siirrettiin Parkkinaan. Kirkko oli kahdeksan metriä pitkä, neljä metriä leveä ja 3,5 metriä korkea. Puurakenteisen kirkon edessä oli erillinen kellokatos. Laasojärvi
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven molemmat rannat rajautuvat peltomaihin, joilla on järvelle viettävät jyrkät rinteet. Pohjoispäässä sijaitsee Sulkuvuori, joka kohoaa 75 metrin korkeuteen, ja itärannalla sijaitsee pieni Pertunmäki, jolla on korkeutta 40 metriä. Nykyään osa rannoista on jätetty kasvaamaan metsää ja nämä kaistaleet toimivat järven suojavyöhykkeinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rantojen läheisyydellä on haja-asutuksena muutama talo, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kaivannanjoen ylittävältä yhdystieltä 14223 ja 14224 sekä Laasolan kautta kulkevalta kylätieltä. Järven tulouoman Sulkusalmen ylittää järven tuntumassa kulkeva Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Sammatinlampi (Parkano)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä koilliseen Jaakkolankylästä. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Aikaisemmin Sammatinjoki virtasi lammen läpi, mutta nykyään joen uoma on siirretty ohittamaan lampi 80 metriä ylempää. Siksi lammesta yhtyy jokeen kaksi entistä joen uomaa. Rantaviivan pituus on 550 metriä, josta itärannat ovat avosuota. Lammen eteläpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Katinperälle kulkevalta yhdystieltä 13355. Hankajärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,5 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Se sijaitsee Vahojärven kylässä Vahojärven ja Ruojärven välissä. Järvi sijaitsee maastossa olevassa painaumassa, joka on virtaussuuntaan nähden poikittain. Järveä kiertää 140 metrin korkeusjäyrä, mutta esimerkiksi eteläpäässä vedestä kohoaa yli 20 metriä korkeita mäkiä. Järvi on saareton. Siihen laskee seitsemän metsä- tai pelto-ojaa. Suurin osa järven läpi virtaavasta vedestä tulee Vahojärveltä, Vähäjärveltä ja Hankalammelta kapean salmen kautta. Hankajärven vesi kulkeutuu toisen salmen kautta Hepolahteen, josta se laskee Lierunkosken kautta Melajokeen ja siitä edelleen Ruojärveen. Rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä. Rannat ovat pääosin kangasmetsää, mutta rantaa reunustaa peltotilkut kolmessa kohtaa. Järven ympärillä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kolmekymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoisrannan ohittaa yhdystie 13289 ja länsirantaa seuraa etelään Saukonperälle asti kulkeva tie. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolta kulkien Vähäjärven yli. Ikaalisten reitin valuma-alue
Parkanonjärven pääjärvi on Parkanonjärvi, joka laskujoki Vääräjoki laskee Kyrösjärveen. Parkanonjärvi, Riuttasjärvi ja Linnanjärvi muodostavat järviketjun, joka toimii valuma-alueen "runkona" ja jonka läpi vedet virtaavat. Linnanjärveen laskee oikealta Kuivasjärven valuma-alueen (35.56) vedet ja laskujoen alajuoksulla siihen yhtyy Aurejärven valuma-alueen (35.57) laskujoki Poltinjoki. Muita valuma-alueen suuria järviä ovat Vuorijärvi, Kankarinjärvi ja Nerkoonjärvi. Kuivasjoki
Kuivasjoki eli Ruonanjoki eli Jarvanjoki on 4,5 kilometriä pitkä joki Parkanossa Lamminkosken kylässä Pirkanmaalla, joka on Kuivasjärven laskujoki. Joki on osa Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-aluetta. Vesitöalueen laskuojoki Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa. Parkanonjärven alue
Parkanonjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki, joka virtaa Kyrösjärveen. Vesireitti jatkuu siitä alaspäin Kyrösjärven alueeella (35.52) ja Mahnalanselän alueella (35.51) Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Jaakkolanjärvi (Parkano)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee Jaakkolankylän peltoaukean keskellä ja se on Sammatinjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee muutama metsäoja ja pelto-ojia. Järvi on kutistunut aiemmasta niin kapeaksi, että siihen on muodostunut useita järvialtaita. Suurin altaista on pohjoisessa sijaitseva Jaakkolanjärvi, jossa on 400 metriä pitkä joen suuntainen allas ja siitä länteen aukeava halkaisijaltaan 300 metriä pyöreä lahti. Etelässä järviallas kapenee ja salmen jälkeen aukeaa 300 metriä pitkä Saaresjärvi. Viimeinen allas on kapean salmen takana oleva Haavistonlampi, joka on 200 metriä pitkä. Läpivirtauksen rannat ovat ruohottuneita ja soistuneita, mutta Haavistonlammessa ja pyöreässä lahdessa on avovettä runsaasti jäljellä. On mahdollista, että Haavistonlampi on aina ollut erillenen lampi. Joki jatkaa Haavistonlammen jälkeen mutkittelevana, mutta metsästysmajan eteläpuolella oleva seuraava lampi on kuivatettu avosuoksi. Seuraava uomassa sijaitseva vesistö on Marjolampi. Rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee yli kymmenen maatilaa, mutta vapaa-ajan asuntoja on ranennettu rantaan vain viisi. Järvelle pääsee kääntymällä etelään Parkanosta Kuruun kulkevalta seututieltä 332 Holmanmäen tiehaaran kohdalta. Linnanjärvi
Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 4,34 km². Noin puolet rannoista ovat metsää ja loput peltoa. Siihen laskee pohjoisesta noin 2,7 kilometriä pitkä Kankarinjärven laskujoki Koskelanjoki. Eteläpäähän laskee luoteesta 4,5 kilometriä pitkä Kuivasjärven laskujoki Jarvanjoki. Muualla järvenrantaan laskevat lyhyet pelto- ja metsäojat. Lounaasta laskee ojitetun suon läpi Lehmiluoma (Haukkaluoma ?), joka tuo Alisen Lehmilammen vedet. Linnanjärven vedet poistuvat yli 200 metriä pitkän, suoristetun ja peratun Rännärinkosken kautta Riuttasjärveen. Teerilampi (Ikaalinen)
Lammen pituus on 450 metriä, leveys 80 metriä ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Se sijaitsee kallioisia mäkiä ja pieniä soita vuorottelevassa erämaassa kolme kilometriä Vahojärvestä kaakkoon. Siihen laskee yksi pieni metsäoja, mutta lammesta ei ole laskuojaa. Lammen vesi suotuu viereisen Pudotusnevan suo-ojiin. Rantaviiva on kilometrin pituinen. Se on puoliksi suota ja kangasmetsää. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie. Yksi asunnoista on vuokrakämppä ja etelärannassa on laavut. Lampea kiertää polku, jossa soisia osuuksia kannattelevat pitkospuut. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja sijaitsee lammen pohjoisrannalla. Aakenusjoki
Aakenusjoen pituus on noin 34 kilometriä. Aakenusjoki on hyvä kanoottiretkeilykohde. Joessa on runsaasti koskia, joista osa saattaa olla varsin haastavia tulvan aikana. Kuivana aikana koskissa on vähän vettä ja hankala melottava kanootilla. Joen varrella Linkupalossa on muinainen tulivuori, jonka vuoksi joen kivet ovat terävämpiä kuin alueen muissa joissa. Paskolampi (Parkanonjärvi)
Paskolampi on Pirkanmaalla Parkanossa Yliskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Paskolampi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Hakojärvi (Parkano, Kankaanpää)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 38 hehtaaria. Se sijaitsee Hakokankaan ja Lylyjärven välissä. Pohjoispuolella sijaitsevat Vähä- ja Iso Hakonevan turvetuotantoalueet. Ympäröivät suot on ojitettu tiheästi ja suo-ojat on kaivetty Hakojärveen asti. Järvellä on aina ollut luontainen laskuoja, joka on edelleen toiminnassa kaivetuista johto-ojista huolimatta. Laskuoja laskee Lylyjärveen 1,5 kilometrin pituisena. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja ranta on vain osittain suota. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet turvetuotantoalueiden huoltoteiltä. Parkanon ja Kihniön välinen raja ylittää järven itä-länsi-suuntaisena niin, että järven pohjoispäästä murto-osa jää Kihniön puolelle. Koirajärvi (Parkano)
Järven pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee Mullivehmaalla Koiranevan pohjoispuolella. Siihen laskee metsä- ja suo-ojia Koiranevalta ja Kokonnevalta. Laskuoja on nimeltään Koiraoja ja se lähtee järven itäpäästä ja laskee 1,7 kilometrin jälkeen Aurejärveen Siikamon taakse. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Ympäristö on kangasmetsää lukuun ottamatta eteläpuolista suota. Järvi on autio eikä sinne johda tietä. Aurejärven rannalta kulkee järvelle kärrypolku. Metsäautotie ohittaa järven noin 150 metriä lännessä. Mahnalanselän alue
Myllyojan valuma-alueen (35.513) pinta-ala on 35 km² ja sen laskuoja Myllyoja on 9,4 kilometriä pitkä. Se laskee Kirkkojärven eteläosan Telilahteen järven länsipuolelta. Valuma-alueen suurin järvi on Heinijärvi, joka on Myllyojan pääjärvi. Muita järviä ovat Kirvesjärvi, Haukijärvi, Parilanjärvi ja Kuolemaisjärvi, joka sijaitsee puoliksi Sastamalan puolella. Öllykäinen on nykyään kosteikkoa ja Vähäjärvi on entinen pelloksi kuivatettu järvi. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Valkeinen (Parkano)
Järven pituus on 1,1 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Se sijaitsee metsä- ja suomaastossa Valkeisennevan länsipuolella noin 10 kilometriä koilliseen Parkanon kirkolta. Se on muuten ojitetun suon ympäröimä paitsi etelä- ja itärannoiltaan, missä on kangasmaastoa. Vaikka suo on tiheästi ojitettu, ei laskuojia ole johdettu järveen. Järven oma laskuoja, joka lähtee järven eteläpäästä, on poikkeus. Laskuoja virtaa suo-ojien verkoston kautta Iso Ristiharjunlammen laskuojaan, joka yhtyy Ritajokeen myöhemmin. Ritajoki laskee Majajärveen. Järvessä on paljon kiviä ja kuusi pientä luotomaista saarta. Rannolle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet idästä valtatieltä 3 tai etelästä Parkanon keskustasta. Parkanonjärvi
Järven eteläkärjessä sijaitsee Lapiolahti (kylä), itärannalla Yliskylä, länsirannalla Alaskylä ja pohjoispäässä Parkanon kirkonkylä eli keskusta. Kylien kautta, eli myös järven ympäri, kiertävät kylätiet. Nykyaikana on järven itäpuolelta linjattu valtatie 3, joka risteää Parkanon keskustassa valtatien 23 kanssa. Viinikanjoen rannalla sijaitsee Parkanon kaupungin vedenpuhdistamo. Kuusijärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 24 hehtaaria. Siihen laskee Kirjaisluoma, jonka lähdejärvi on Alinen Kirjasjärvi. Pienet tulo-ojat ovat suo-ojia tai rantojen pelto-ojia. Järven oma laskuoja Kuusijoki lähtee järven eteläpäästä. Luusuassa sijaitsee pohjapato, jolla järven vedenpinnan korkeutta säädellään. Padon alapuolelle laskee suoksi kuivuneen Pikkulammen laskuoja. Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Noin kolmasosa rannoista ovat peltoa ja kuudesosa suota. Loput rannoista ovat metsämaata. Rantojen läheisyydessä sijaitsee viisi maatilaa ja noin 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13245, jolle pääsee valtatieltä 23. Parannesjärvi
Järven pinta-ala on 193 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä. Se on 4,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkien muodostamassa painanteessa. Järven kaakkoispäässä sen rannoille laskevat Valkeavuoren ja Kulonmäen rinteet ja järven länsirannassa järvelle erottuu selvästi Rajavuoren piirteet. Etelärannassa sijaitsee Valkeekivenlahti, joka on 600 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven itäpää kapenee kuin lahti ja sen pohjukassa Kelmanninlahdessa sijaitsee harju, joka muodostaa Pitkäniemen. Pitkäniemi jakaa järven itäpään pohjukan omaksi järvenosakseen, jonka pohjukkaa kutsutaan Särkilahdeksi. Järvellä on vielä länsipäässä etelään työntyvä 650 metriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Kylmälahti. Majajärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 1,0 kilometriä ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Se sijaitsee 8,5 kilometriä Parkanon kirkolta luoteeseen. Siihen laskee pohjoisesta Ritajoki, joka on Iso Ristiharjunlammen, Liejulammen, Vähä Ristiharjunlammen ja Valkeisen yhteinen laskujoki. Myös Korianiemenkankaan suot laskevat järveen idästä ja Saukonsuon ojat luoteesta. Järven oma laskujoki lähtee Jaskarinniemen länsipuolelta ja se laskee 1,1 kilometrin pituisena lasketun Keskisenjärven läpi Vuorijärveen. Järvi on järvenlaskun seurauksena hyvin matala ja sen länsipuolisko on ruohottumassa umpeen. Rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Se on pääasiassa kangasmaastoa, mutta länsi-, etelä- ja kaakoiskulmassa on peltomaata. Pohjosrannalla on kaksi kosteikkoa. Pohjoisrannassa on saarimainen niemi, jossa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Se oli vielä vuoden 1959 peruskartassa Heinäkari niminen saari. Rannoilla on kaksi muuta vapaa-ajan asuntoa ja viisi maatilaa. Seututie 274 ohittaa järven eteläpuolelta ja yhdystie 13325 ohittaa sen itäpuolelta. Parkanonjärven alue
Valuma-alueen keskusjärvi on Vuorijärvi, jonka laskujoki Vuorijoki, laskee Kirkkojärven kautta edelleen Kirkkojokena Viinikanjokeen. Se laskee vuorostaan Parkanonjärveen. Vuorijärveen laskevat suoraan lyhyillä laskuojilla Hanhijärvi etelästä ja Majajärvi pohjoisesta sekä pienen ojan kautta Kuuhimojärvi koillisesta. Kuuhimojärveen laskevat metsien lammet Kivilampi ja Vähä-Kuuhimo. Majajärveen laskeva Ritajoki tuo pohjoisesta soiden ja lampien vesiä. Näitä ovat Valkeinen, Iso Ristiharjunlampi, Liejulampi ja Vähä Ristiharjunlampi. Parkano
Parkano on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Jalanti
Järvi on 6,3 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä. Järven pinta-ala on 643 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 83,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Järven luoteispäässä on Oriniemen erottama ja kilometrin pituinen Järviönlahti, jonka lahdensuu on 100 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen on todettu olevan keskimäärin 2,7 metriä syvä ja melko tasapohjainen järvi. Suurin syvyys on 6,1 metriä. Saarien lukumäärä on 11 ja ne ovat enimmäkseen rannan lähellä sijaitsevia luotoja. Kaksi suurinta saarta sijaitsevat järven selällä. Mäntysaari on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä sekä yli 12 metriä korkea saari, jossa on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järven keskellä sijaitsee Koivusaari, joka on 150 metriä pitkä ja autio. Muita karttoihin nimettyjä saaria ovat Paulaniemen ympärillä olevat autiot Kalliosaari, Liinasaari ja Koirasaari (Paskosaari), kallioinen Salakkasaari ja Tuomisaari, johon on rakennettu pengertie mökille. Onkemäenjärvi
Järvi on 700 metriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Keskellä järveä on pieni luoto Ruohokari. Se on Koskenjoen läpivirtausjärvi, mutta siihen laskee muitakin ojia. Tärkein oja on Hirvijärveltä laskeva laskujoki, johon yhtyvät myös kolme lyhyempää pelto-ojaa ja pitkä Tupaniitynoja kaakonsuunnasta. Tupaniitynojan latvoilla sijaitsee Ahvenjärvi. Suoraan järveen laskevat lyhyet Jalajanoja kaakosta ja pelto- ja metsäoja luoteesta. Järven soistuneita pohjoisrantoja kiertää suon ja pellon välissä kuivatusoja, jonka molemmat päät laskevat järveen. Järven laskujoki on Koskenjoki, joka mutkittelee koko matkan savisten peltomaiden läpi laskien lopulta 17,2 metriä alempana olevaan Pyhäjärven lahteen, jota nimitetään Mantereenjärveksi. Joki virtaa alajuoksulla Koskenkylän läpi. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannoista puolet ovat ruohottunutta avosuota ja loput kallioista ja metsäistä mäkimaata. Pellot reunustavat rantoja vain Leppinokassa kun taas muualla niiden alla on suojavyöhykkeet. Järven lähiympäristössä Onkemäen kylässä sijaitsee alle 10 maatilaa ja rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet kylän kautta kulkevalta yhdystieltä 13719. Järvi on luonnonsuojelualuetta, johon on liitetty myös maa-alueita järven pohjois- ja eteläpuolelta. Ansionjärvi
Järven pinta-ala on 74 ha ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltoa, mutta ranntaan tulee myös metsää. Järven vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. Kaakossa kohoaa kallioinen Kirkonmäki 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuten järven rantaviiva on matalaa. Rantoja kiertää ruovikkoinen kasvilisuusvyöhyke, jonka taakse järven ulappa jää piiloon . Järven lähiympäristössä on toiminut neljä maatilaa ja rannoilla sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa. Muut lähiympäristön järvet keräävät mökkiasukkaita Ansionjärveä helpommin. Koivistonjärvi
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Hongistonvuoren itäpuolella. Vuoren peltorinteet viettävät järveen, jonka itäpuolella sijaitsee metsäalue. Järveen laskee kolme ojaa. Koillisrantaan laskee lyhin oja, etelärantaan lyhyt pelto-oja ja itärantaan Keskisenoja. Keskisenoja tuo Keskisenkulmalta Pirkkalan golfradan, Keskisenjärven ja Pulkajärven vedet. Pohjoiseen virtaa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Ahvenistoon, joka vuorostaan yhtyy Iharinkoskessa Sikojokeen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Järvi on autio, mutta sen lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Niille johtaa tiet Tampere-Pirkkalan lentokentälle johtavalta seututieltä 308. Karhujärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä pohjoiseen Leppäsjärvestä ja lähes kolme kilometriä Parkanonjärvestä. Vieressä sijaitsee toinen saman kokoinen Vatavesi. Järvi on syntynyt maastossa sijaitsevaan pitkään painaumaan. Järveen laskee kaksi suo-ojaa kahdelta suurelta ojitetulta suolta. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Laskuojaan yhtyy oikealta puolelta Vataveden laskuoja. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja ne ovat paikoin jyrkkiäkin. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Lehtijärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,2 kilometriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 21 hehtaaria. Se sijaitsee Sammatinjoen uoman järviketjun alimmaisena järvenä ja sen lasku-uoma putoaa 200 metriä pitkällä laskuosuudellaan Ruojärven Ruonanlahteen 20 senttimetriä. Siihen laskee idästä Kurunoja, joka tuo Kurunviidan ja Ojasuon vedet järveen, ja sen lisäksi pari lyhyttä pelto- ja metsäojaa. Järven vesi vaihtuu lähinnä 30 metriä pitkän Mäkelänkosken virtauksesta, joka koostuu lähes kaikesta Sammatinjoen valuma-alueen vesistä. Rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Kolmasosa rantaviivasta on peltomaata ja loput metsäisiä rinteitä. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järven itärantaa seuraa yhdystie 13275 ja Lehtikosken ylittää toinen yhdystie 13289, joka yhtyy edelliseen kosken länsirannalla. Itärantoja seuraa taloille vievä yksityistie. Noin 200 metrin etäisyydellä järven ohittaa Tampere-Seinäjoki-junarata. Ahvenlampi (Parkano, Luomankylä)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vatajanjärven eteläpuolella Huhdanmäen ja Myllylankaan välisessä loivassa notkossa. Jos vedenpinta olisi ylempänä, voisi lampi olla Pitkäjärven jatkeena. Vaikka ympäristössä olevia soita on ojitettu, ei yksikään oja laske lampeen. Sen laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja kulkee pääasiassa kaivettuna ojana, joka yhtyy klometrin jälkeen Pitkäjärven laskuojaan Pihlajankylän pellolla. Laskuoja päättyy lopuksi Vatajanjokeen. Rantaviivan pituus on 950 metriä. Rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta etelärantaa, joka on suota. Lammen itäpuolella sijaitsee 3–5 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Luomankylältä. Vallonjärvi
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvi sijaitsee Vanajaveden äärellä suurimmillaan 650 metriä leveän Haapasaari nimisen kannaksen takana. Vaikka järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla, on Vallonjärvi katsottu olevan itsenäinen järvi. Sen pohjoispäähän laskee Vallonoja ja siihen yhtyvän Hallonojan ja Hattianojan yhteinen haara. Vallonoja muuttuu yläjuoksulla Arranojaksi. Vallonojaan laskee Viuhanjärven lyhyt laskuoja. Pohjoisrantaan laskee myös Valkeakosken taajama-alueella virtaava oja. Vallonjärven oma laskujoki on yli 15 metriä leveä ja 250 metriä pitkä. Se laskee Vanajaveteen Kärjenniemenselän Yrjölänlahteen, joka jää Säkkisaaren yläpuolelle. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä. Järven lähiympäristössä on paljon peltoja ja kuusi maatilaa. Järven lähialueelle tulee Valkeakosken keskustaajaman asuntoalueet. Järven pohjoispään itäiset rannat ovat laskuojan molemmin puolin luononsuojelualuetta. Siellä sijaitsee myös lintutorni. Vuorijärvi (Parkano)
Vain järven länsirannalla on loma-asuntoja. Järvellä on vain muutama maatila ja sen pohjoispäässä sijaitsee Vuorijärven vedenottamo, josta pumpataan pohjavettä noin 1 000 m³ vuorokaudessa. Järven pohjoispuolelta kulkee Parkanaon keskustasta lähtevä seututie 274. Siitä erkanee kylätiet, joita pitkin pääsee kiertämään järveä. Kairojärvi
Järvi 1000 metriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Sen keskikohta on 50 metriä leveä virtapaikka, joten sitä voi kutsua kaksialtaiseksi järveksi. Ylävirran puoli eli järven itäosa on 1000 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sitä osaa kutsutaan Kairojärveksi. Alapuolinen osa eli länsipuoli on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Tätä osaa kutsutaan Kairolammeksi. Altaita erottaa toisistaan suurehko Kaironiemi. Kairojärveen laskee kaksi 150 metriä pitkää uomaa Riuttasjärvessä olevasta Käenkosken voimalasta. Luomakulman suunnalta laskee Pitkäjärven laskuoja, joka tuo myös Vähä Hanhilammen, Iso Hanhilammen, Ahvenuslammen, Riuttas-Ahvenuksen ja Poikkeusjärven vedet. Kairolampi laskee Viinikkajokeen Kairokosken kautta. Viinikkajoki on noin neljä kilometriä pitkä ja se laskee Parkanonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Kairojärvi on Parkanon keskustan kupeessa ja sen vuoksi Kairolammen rannoilla on kiinteää asutusta. Kairojärvellä asutusta on vähemmän, mutta toisaalta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kaironiemellä on Luonnonvarakeskus (entinen Metsäntutkimuslaitos). Parkanonjärven alue
Riuttasjärveen laskee monta pientä järveä ja lampea. Länsipuolelle järven eteläpäähän laskee yhteinen Iso-Visurin ja Visurinlammen laskuoja. Länsipuolen melko tasaisen kankaan soilta kerää Vehkapuru uomaansa myös Vehkapurunlammen, Hotakanlammen ja pienen Kartiskalammen vedet. Itäpuolella kauempana Riuttasjärvestä sijaitsee Kangaslampi, jonka laskuoja on alajuoksulla nimeltään Rökötesluoma. Linnanjärven ainoa lähialueeseen kuuluva järvi on Särkijärvi, joka laskee siihen Kihniön puolelta. Kaakosta laskee myös Alinen Lehmilampi, joka muodostaa oman Haukkaluoman valuma-alueensa (35.539, alla). Iso Kivijärvi (Parkano, Kirjaskylä)
Järven pituus on1,4 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 47 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla suoalueella Parkanon kunnan länsiosissa. Kaikki ympäristön suot ovat tiheästi ojitettuja. Parikymmentä suo-ojaa laskee vetensä järveen ja luoteispäässä sijaitseva laskuoja on sekin alkuosuudeltaan koneellisesti kaivettu suora ja leveä oja. Latvaosuuden jälkeen sitä kutsutaan Kivijoeksi. Järvessä on kuusi saarta tai luotoa. Latosaari ja Pikkusaari ovat 50 metriä pitkiä ja muut saaret ovat pieniä luotoja. Järvi on paikoin kivinen. Rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä. Rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi kovaa metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet kylätieltä, joka yhdistää Karvian Kantin ja Parkanon Kirjaskylän. Painonjärvi
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria. Se on 1,4 kilometriä pitkä ja 0,5 kilometriä leveä. Järven muoto on kaareva eikä siinä ole lahtia. Järvessä on vain yksi yli 40 metriä pitkä saari, joka on kalliopohjainen ja harvaa metsää kasvava autio saari. Parkatti
Parkatti on järvi Iisalmessa Vuoksen vesistössä. Sen pinta-ala on 1,31 ha. Kirkkojärvi (Parkano)
Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kirkkojärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Riuttasjärvi (Parkano)
Kaitaveden nykyinen nimitys on Kaidatvedet. Se päättyy Linnajärvestä kaivettuun Rännärinkosken perattuun uomaan, joka alittaa valtatien 23. Järviallas on 3,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee itäpuolelta suo-ojia, jotka tuovat myös Kangaslamminnevalta Kangaslammen ja Piikkilammen vedet. Suurin vesimäärä tulee kuitenkin Linnanjärveltä. Järvialtaan ranta on lähes rakentamaton, sillä rannoilla on vain kolme vapaa-ajan asuntoa, Parkanon metsämuseo ja Eräkaidan maja. Paikallisia kuuluisia kohteita ovat myös Ruumissaari , Messukallio ja Sormikivi . Kukkaroinen (Parkano)
Järven pituus on 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejoessa Ylisen Aurekosken ja Alisen Aurekosken välissä. Järvi on kaksialtainen. Kukkaroiskeksi kutsutaan suurempaa allasta ja Mustalammeksi pienempää allasta ja näitä erottaa alle 20 metrinen salmi ja virtapaikka. Aurejoki laskee Aurejärvestä ja virtaa kahden joenlaajennuksen Käärmelammin ja Saunalammin kautta Yliselle Aurekoskelle. Pääosa Kukkaroisen läpi virtaavasta vedestä tulee tätä reittiä. Tämä lisäksi kaakosta laskee lyhyt metsäoja. Laskujoki alkaa Alisesta Aurekoskesta ja virtaa 250 metriä alas Petäjäjärveen. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Kukkaroinen on pääasiassa metsärantainen, vaikka pohjoisessa rantaan ulottuu Aurekosken Jalostetehtaan teollisuusalueen pihamaa. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja lähistöllä on myös kolme kiinteistöä. Alisen Aurekosken ylittää seututie 332 ja järven länsiluolella kulkee yhdystie 13355. Riuttasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 6,4 kilometriä pitkä, leveimmillän 900 metriä ja sen pinta-ala on 179 hehtaaria. Sen rannat ovat enimmäksen vähän rakennettua metsämaata, jossa kalliot nousevat monin paikoin pintaan. Rantaviivan pituus on 25 kilometriä. Koko järvialtaan vedenpinnankorkeus on 120,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja järven vedenpinnan korkeutta säännöstellään välillä 119,32–120,89 metriä. Järvi on matala, koska keskisyvyys on vain kolme metriä ja suurin syvyys 13 metriä. Valtatie 3 seuraa järveä länsipuolella keskimäärin puolen kilometrin etäisyydellä ja Tampere–Seinäjoki-rata järven itäpuolella. Kuuhimojärvi
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon kirkolta 6 kilometriä koilliseen Vuorijärven kylässä. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa ympäröiviltä soilta. Suo-ojia myöten laskee myös Vähä-Kuuhimon ja Kivilammen vedet. Järven oma laskuoja laskee 1,4 kilometriä pitkää laskuojaa myöten Vuorijärveen. Järvi hieman kivinen ja siinä on yksi pieni saari. Rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Kolmen maatilan pelloista yksi ulottuu järvenrantaan asti. Kangaslampi (Parkano)
Lampi on 450 metriä pitkä, 230 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Se sijaitsee Isokankaan länsireunalla ja Kangaslamminnevan itäreunassa. Suo on tiheästi ojitettu. Lampeen on kaivettu viisi ojaa ja lammen vedet virtaavat suo-ojien kautta pois suolta ja laskevat Pikku Vapunnevan ja Rökötesluoman kautta Riuttasjärveen. Lammesta länteen sijaitsee pieni Piikkilampi. Rantaviivan pituus on 1,1 kilimetriä. Rannalle ei ole rakennettu mitään, mutta rantaan johtaa lyhyt tie ohi kulkevalta tieltä. Iso Madesjärvi
Iso Madesjärvi on rehevöitynyt ja vesikasvien valtaama järvi Kurikan ja Parkanon rajalla. Pinta-alaa järvellä on 1,39324 neliökilometriä, ja se on Kyrönjoen valuma-alueen yhdeksänneksi suurin järvi. Järven pinnankorkeus on 144,9 metriä ja rantaviivaa on viisi kilometriä. Iso Madesjärvi laskee vetensä luomaa pitkin Vähään Madesjärveen, joka sijaitsee Isolta Madesjärveltä koilliseen. Parkanonjärvi
Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta. Parkano
Varsinaisista matkailukohteista kenties omaleimaisin kohde on Parkanon ja Karvian rajalla oleva 201 metriä korkea Alkkianvuori, joka oli 9 000 vuotta sitten saari Itämeressä. Vuorella pääsee tutustumaan muinaisiin rantakivikkoihin ja sen rinteillä kulkee luontopolku, jonka varrella on vuoren luonnosta kertovia opastauluja. Pasmajärvi (järvi Kolarissa)
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselän aukeutta rajoittavat pitkät länsirannan Tirronniemi ja itärannan Honkaniemi. Honkaniemen kainaloihin jäävät Housulahti ja Leveälahti. Luoteisrannassa on pieni Isolahti ja järven kaakkoispäässä sijaitsee Alaisenpäänlahti. Järvelle näkyviä korkeita mäkiä on pohjoisessa sijaitseva Vuorkavaara, jonka kohoaa 65 metriä vedenpintaa korkeammalle, ja Hunnuvaara, jonka järvenpuoleinen sivu nousee sitäkin korkeammalle. Tirronniemen eteläpuolella oleva Petäjäniemi on harjujakson pää, joka alkaa pohjoisempana Pasmajoen mutkasta. Harjujakson sivulla sijaitsee Palokoskenrova. Kuivasjärvi (Parkano)
Vanhoista Parkanon ja Kihniön pitäjänkartoissa (joita tehtiin pääasiassa 1840-1870-luvuilla) Kuivasjärvi on kuvattu hyvin. Niissä Saarelansaari oli nimeltään "Isosaari" ja se oli silloin nykyistä lyhyempi saari. Kuivasniemeä kutsuttiin silloin "Talasniemeksi". Pohjoisrannan lahdenpohja ulottui silloin Aholan talon sivulle asti. Eteläpäässä järveä Kariniemi oli nykyistä puolta lyhyempi. Mainitut erot nykykarttoihin voidaan selittää myöhemmin toimitetulla järvenlaskulla. Pakkalanjärvi
Järven pinta-ala on 100 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Pakkaln ja Tursolan kylinen yhteisen peltoaukean keskellä. Järvellä on kartan mukaan kaksi luotomaista saarta, jotka ovat Puurosaari ja Papinkallio. Ne ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Järven etelärannat ovat kahden mäen metsäisiä pinteitä, jotka kallistuvat suoraan veteen. Osa Tursolan taajamasta sijaitsee 20 metriä korkealla Luukinmäellä ja sen kaakkoispuolella kohoaa 40 metriä korkea Korpoonojanmäki. Järven lounaisrantaa seuraa kylät yhdistävä yhdystie 3230, josta haarautuu pohjoispäässä yhdystie 14010. Rannoilla on sekä taajama-asutusta että haja-asutusta ja näiden joukossa vapaa-ajan asutusta. Järven länsirannassa on uimaranta. Parkusjärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä. Hirvijärvi (Kihniö)
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Se sijaitsee Kihniön ja Parkanon välisellä rajalla Parkanon Hirviperällä, joka on suoperäistä metsämaata. Aivan järven vieressä sijaitsevat Hirvinevan ja Kirjasnevan turvetuotantojalueet. Järven ympäristö on tiheästi ojitettua suota, josta osa Selkänevan ja Vähä Saarinevan suo-ojista laskee suoraan järveen. Itäpuolelta Kirjaslammen vedet kulkeutuvat Hirvijärveen. Järven oma laskioja on Hirvijoki, joka laskee 7 kilometrin jälkeen Nerkoonjärven hirvilahteen. Hirvijärven rantaviiva on 3,8 kilometriä pitkä. Järven länsiranta on kovaa metsämaata, mutta muuta rannat ovat metsäistä suota tai avosuota. Rannoille tai rannan läheisyyteen on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdysteiltä 13357, joka erkanee Etelä-Nerkoossa valtatiestä 23. Kuntien välinen raja ylittää mutkakisena järven Pettuvuoren pohjoispuolelta siten, että yli puolet jää Parkanon puolelle. Paanajärven kansallispuisto
Puiston "helmenä" on Paanajärvi, joka on 24 km pitkä, 1,5 km leveä ja 128 m syvä. Puiston joissa on paljon koskia ja melkoisia vesiputouksia. Vesistöissä on paljon arvokalaa. Pitkäjärvi (Parkano, Korpikylä)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja suora järvi. Siihen laskevat ympäröivästä metsästä suo-ojia sekä Poikkeusjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Mustiaisluoma lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa kolme kilometriä ennen kuin se laskee Kairojärveen. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järven ympärillä sijaitsee yhdeksän kiinteistöä, joille johtaa tiet Parkanon keskustasta ja valtatieltä 23. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 600 metrin etäisyydeltä. Hangaslampi (Parkano)
Lampi on sijainnut loivassa painanteessa, joka on ollut lammen muotoinen. Lampi on ollut 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsi Hangasnevan itäreunalla ja sen laskuoja, jota kutsutaan nykyään Myllyluomaksi, lähtee sen kaakkoispäästä ja yhtyy Vääräjokeen hieman pohjoisempana. Lammen pohja on nykyään tiheästi ojitettua suota, joka kasvaa harvaa metsää. Myllyluoma laski aikaisemmin Matkuslampeen, mutta se on nykyään kuivatettu järvi. Parkano
Parkano sijaitsee Pirkanmaan, Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntien rajalla. Kaupungin keskustasta seitsemän kilometrin päässä sijaitsee rautatieasema. Parkano kuuluu nykyään Pirkanmaahan. Kaupunkiin on keskittynyt kaupan alan toimintaa, erityisesti valtatie 3:n varressa sijaitsevalle Kolmoskeskuksen alueelle. Parkano on tunnettu myös metalliteollisuudestaan, sekä urheilullisesta menestyksestä erityisesti voimailulajien saralla. Kaupunkikuvaa hallitsee teräksinen vesitorni, joka on maalattu männyn väreihin. Kaupungin läpi virtaava Viinikkajoki on merkittävä virkistyskalastuskohde. Lylyjärvi (Parkano)
Järven pituus on 2 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Se sijaitsee suovaltaisella metsäalueella Isonevan, Saarinevan ja Lylynevan välissä. Kaksi viimeistä suota ovat myös turvetuotantoalueita. Järveä ympäröivät suot ovat tiheään ojitettuja ja niiden suo-ojia on kaivettu järveen saakka yli kaksikymmentä. Osa ojista tuovat järveen Iso Hakonevan- ja Saarinevan tuotantoalueiden kuivatusojien vettä. Hakojärvestä laskee sen laskuoja, joka on ollut luontaisena aina olemassa ja ojan ympäristöä niitettiin vielä 1940-luvulla. Reppulammen laskuoja sen sijaan on tehty koneellisesti kaivamalla suo-ojituksen yhteydessä. Järven laskujoki on Haarainluoma eli entiseltä nimeltään Lylyjoki. Se lähtee järven lounaispäästä ja toimii viiden kilometrin matkallaan suoalueiden ojien johto-ojana Saaresjärveen asti. Järven rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä. Järvi on soiden ympäröimä, mutta soistuneita rantoja on vähän. Järven keskikohdasta työtyy itään 600 metriä pitkä Majalahti, joka on soistumassa umpeen. Järvi on kivinen ja Majalahdessa sekä sen suulla sijaitsevat järven ainoat kaksi saarta. Kaakkoisrannalla sijaitsee kaksitoista vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13357. Rapalampi (Parkano)
Lammen pituus on 150 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee Horjunkeitaan kaakkoispuolella Parkanon kunnan alueella keskellä suurta suoaluetta, jonka eteläosa lammesta lähtien on tiheästi ojitettu. Lampi on yhteydessä suo-ojien verkostoon yhden kaivetun ojan kautta, jota myöten sen myös laskee vetensä. Suo-oja johtavat lammen vedet Yliseen Kirjasjärveen. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Kaikki rannat ovat rämettä paitsi pohjoispuoli, joka on avosuota. Rannat ovat rakentamattomia eikä lammelle johta teitä. Karvian ja Parkanon välinen raja kulkee 600 metrin päästä ohitse. Riuttas-Ahvenus
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Sen lähiympäristö on ojitettua suota, jota reunustaa kallioiset mäet. Lampeen on kaivettu yksi yhdysoja ympäröiviin ojiin, jota pitkin vesi kulkeutuu lopulta Mustiaisluomaan ja sen kautta Kairojärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannoilla ei ole asuntoja eikä lammelle johda teitä. Tampere-Seinäjoki-rata ja Parkanon rautatieasema sijaitsevat 700 metrin päässä. Pajalammi
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järveen ei laske tulo-ojia eikä siitä lähde laskuojaa. Se saa vetensä pääaisassa pohjavedestä. Järven rantaviiva on 1,0 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin Kaukolannummen alueen kangasmaastoa. Lammen itäpuolella kulkee Kaukolanharju, jonka rinne laskee suoraan lampeen. Itäranta onkin Saaren kansanpuiston raja. Rannoille on rakennettu neljä asuntoa, joille johtaa tiet Kaukolan kylältä. Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Jaakkolankylästä ja Karttiperän tien puolivälissä. Järven ympäristössä metsämaat ja suot vuorottelevat. Suot on ojitettu ja Saaresjärveen laskeekin kolme laaja-alaista suo-ojaa sekä suurempi Haarainluoma. Se on Lylyjärven laskujoki, jota kutsuttiin aiemmin nimellä Lylyjoki , ja joka kerää ojitettyjen soiden ja Lylynevan turvetuotantoalueen kuivatusojien vettä laajalta alueelta. Järven laskuoja yhtyy Peräjärven laskuojan Peräjärvenjoen kanssa johto-ojaksi, joka laskee Jaakkolanjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lähes kaikki Saaresjärven rannat ovat metsäistä suota tai jopa avosuota. Rantavyöhykkeen taakse on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä kota. Kodan kautta kulkee polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 13355. Rautalampi (Parkano)
Lampi on 350 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee asutuksen reunassa metsässä aivan Ikaalisten ja Parkanon rajan tuntumassa. Raja seuraa rantaan lammen kaakkoiskulmassa. Maasto on soistuvaa ja siihen laskeekin kolme suo-ojaa. Laskuoja lähtee itään lammen kaakkoiskulmasta ja laskee 500 metrin jälkeen Heinilampeen. Rantaviivan pituus on kilometri. Länsirannan tuntumassa on useita rakennuksia, mutta etelässä vain yksi vapaa-ajan asunto. Rantaan ei johda suoraan teitä. Parkanonjärven alue
Parkanonjärven alueella on toinenkin Vääräjoki, mutta se laskee Kankarinjärveen ja on pienenmpi. Vahojärvi (Parkano)
Rantaviivan pituus on 17 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa kangasmetsää, mutta paikoin peltoaukeat ulottuvat rantaan saakka. Näin on käynyt Hähkiölahden perällä, Vähäjärvestä erottavalla niemellä ja Haukilahdella. Järven ympäristössä sijaitsee yhdeksän maatilaa ja järven rantoihin on rakennettu noin 60 vapaa-ajan asuntoa. Järveä kiertää yleisiä ja yksityisiä teitä. Pohjoisen kautta kulkee yhdystie 13289, idässä kulkee lyhyt osuus Paronintietä, ja etelästä kulkee Saukonperältä tuleva yhdystie 13281. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa Vahojärven länsipuolelta ja ylittää viereisen Vähäjärven. Vahojärven rautatieasema sijaitsee juuri Hähkiölahden kohdalla. Haukijärvi (Hämeenkyrö, Haukijärvi)
Järvi on 500 metriä pitkä, 180 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järvi sijaitsee peltomaiseman keskellä. Lähellä on kuitenkin kaksi metsikköä ja pohjoispuolella suuri maatila. Järveen laskee tulo-oja Parilanjärvestä. Järvestä lähtee 6 kilometriä pitkä laskuoja koilliseen, joka päättyy kuivatettuun Vähäjärveen. Siellä se yhtyy muiden ojien kanssa Myllyojaan, joka laskee Kirkkojärven eteläpäässä Telilahteen. Tilan lisäksi rannalla on vain kolme pientä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet läheisiltä maatiloilta. Järven ohi länsipuolelta kulkee seututie 249 noin 100 metrin etäisyydeltä. Järvi näkyy tälle tielle. Jänislampi (Parkano)
Lammen pituus on 400 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Aurejärven rannan ja Jänisojan läheisyydessä. Lammen pohjoispuolella sijaitsevat Silmäkenevat ulottuvat rantaan asti, johon laskee kolme suo-ojaa luoteesta ja itärantaan yksi metsäoja idästä. Lammen oma laskuoja lähtee länsirannasta ja yhtyy Jänisojaan 600 metriä Jänisojan suun yläpuolella. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ranta on pääasiassa kangasmetsää, jonne on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13355. Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)
Lampi on 250 metriä pitkä, alle 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmetsässä loivassa painaumassa, joka on reunoiltaan soistunut. Siihen laskee suo-oja Ikaalisten puolelta Huhdannevalta ja toinen viereiseltä avosuolta. Sen oma laskuoja kulkee etelään ja poikeaa kangasmetsän reunassa itään, jossa se yhtyy Kylmäojaan. Kylmäoja laskee Parkanonjärvestä laskevaan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus on 600 metriä. Sen rannoille ei ole rakennettu mitään. Lammen ohitse kulkee etelästä pohjoiseen Lapiolahdesta Parkanon keskustaan vievä tie, joka on perustettu kapean harjun päälle. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee tien suuntaisesti 300 metrin päässä. Röömi
Lammen pituus on 350 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitsee Honkakeitaan itäpuolella maaston painaumassa ja se on jätetty keitaan turvetuotantoalueen ulkopuolelle. Lampeen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen rannoilla ei ole rakennuksia eikä sille johda teitä. Lähin asutus sijaitsee parkanon puolella Korteskylällä, minne on matkaa kilometrin. Kankaanpään ja Parkanon välinen raja kulkee 100 metriä lammen pohjoisrannasta. Paskolampi (Parkanonjärvi)
Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lampi on Paskolamminnevan länsilaidalla ja sitä ympäröi avosuo. Lampeen laskee kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee 1,9 kilometrin päässä Parkanonjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannoilla ei ole asutusta ja sen läheltä ohittaa vain pieni kävelypolku. Vähäjärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee välittömästi Vahojärven länsipuolella. Järvi on nykyään kaksialtainen, sillä Tampere-Seinäjoki-junarata ylittää sen länsipuolelle rakennetun penkereen päällä. Itäpuolinen allas on suurin, koska se on 550 metriä leveä. Keskellä allasta sijaitsee 150 metriä pitkä Tervasaari. Länsipuolinen allas on niemien ja pienen saaren takia epäyhtenäinen. Järveen laskee vain pari metsäojaa. Tärkein virtaus tulee Vahojärvestä kapean salmen kautta. Vesi poistuu Vähäjärvestä ensin rautatiepenkereiden välistä, missä on 40-metrinen aukko, ja sitten länsialtaan Tulilammen ja Raappiolahden kautta 550 metriä pitkään jokeen. Joessa on koski, missä syntyy parin metrin pudotus Hankalampeen mennessä. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 13289. Parkanonjärven alue
Nerkoonjärvi on valuma-alueensa keskusjärvi, jonka laskujoki Myllyjoki laskee Kankarinjärveen Tarsianjärven ja Syväjärven kautta. Nerkoonjärvi kerää suuren osan valuma-alueensa vesistä. Sen eteläpäähän laskeva Hirvijoki on Hirvijärven, Vähä Hirvijärven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Mäntysenluoma tuo Heinämaanlammen, Vähä Korpijärven, Iso Korpijärven, Jouttijärven, Vähä Jouttijärven, Aureen Korpijärven, Pikku Luppolammen ja Petäjälammen vedet. Haukkalampi ja Jänisjärvi laskevat omia ojiaan myöteen etelästä Nerkoonjärven itäpäähän. Samoin tekee 600 metriä pitkä Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. Pohjoisesta laskee vielä pieni Pikku Palolampi Nerkoonjärven Pohjanlahteen. Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Aurekoski)
Järven pituus on 1,8 kilometriä, leveys 600 metriä ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran etelään Aurejärvestä Ylöjärven Länsi-Aureella. Saarettomassa järvessä on kaksi osaa: pääosassa on järven kilometrin pituinen selkä, josta työntyy pohjoiseen 800 metriä pitkä Taalanlahti, joka on järven toinen osa. Järvi on Aurejoen läpivirtausjärvi, jossa suurin valuma virtaa Kukkaroisesta 250 metriä pitkää Aurejoen osuutta pitkin ja laskee Taalanlahteen. Järveen laskee kymmenen metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden ja turvetuotantoalueiden kuivatusojien vesiä. Pohjoisesta laskee Taalanlahteen Sammalnevan suon ja sen tuotantoalueen yhteinen laskuoja. Idästä laskee järveen Vähä Petäjäjärven 350 metriä pitkä laskuoja. Itärantaan laskee vielä kaksi metsäojaa, jotka tuovat yhteisen suoalueen, Kaakkolammen ja Seitsemisharjun juurelta purkautuvia vesiä. Järven laskujoki on edelleen Aurejoki, joka alkaa Petäjäkoskella, jossa vedenpinta putoaa viisi metriä, ja jatkuu Onkilamminkoskella, jossa vedenpinta laskee vielä 15 metriä, ennen lopullista laskua Onkilampeen. Koska vesi virtaa järven läpi varsin suurelta valuma-alueelta, on järven laskennallinen 17 vuorokauden viipymä järvessä suomalaisittain hyvin lyhyt. Rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Järven ympäristössä on jäljellä vain yksi maatila ja kolmisenkymmentä vapaa-ajan asuntoa. Seututie 332 ohittaa järven sen pohjoispuolelta ja siitä haarautuu yhdystie 13289, joka ohittaa järven sen länsipuolella kulkiessaan etelään. Järven voi kiertää myös itäpuolitse pitkin kylätietä, joka yhdistää pohjoisen seututien eteläiseen Onkilampeen. Parkanon ja Ylöjärven välinen raja seuraa tulo- ja laskujokea ja kulkee siinä välillä pitkittäin järven halki. Parkanon kirkko
Parkanon kirkko on Pirkanmaalla Parkanossa Keskustan kaupunginosassa sijaitseva kirkko, joka rakennettiin vuonna 1800 ja vihittiin käyttöön 1805. Kirkon on rakentanut ja todennäköisesti myös suunnitellut Salomon Köhlström. Kirkon kolmannet urut ovat Hans Heinrichin urkurakentamon rakentamat vuodelta 1977. J. Ahrenbergin suunnittelema 33 metriä korkea graniittinen kellotapuli rakennettiin 1889. Tapulissa on kaksi vuonna 1820 Tukholmassa valettua kelloa. Ruonanlampi (Vesilahti)
Järven pituus on 450 metriä, leveys alle 100 metriä ja sen pinta-ala on muodollisesti 2,0 hehtaaria. Järvi on nykyään kasvanut lähes kokonaan umpeen. Siinä on paljon avovettä vain korkean veden aikana, mutta muutoin sitä on vain parin pienen lammen verran joten sitä voidaan pitää kosteikkona. Sen läpi kulkee etelästä pelloilta vettä tuova oja, joka on samalla sen laskuoja. Oja laskee Pyhäjärven Ruonanselkään. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Molemmat pitkät rannat ovat pitkien mäkien alarinteitä. Koillisrinteillä on peltoja, mutta muuten rannat ovat pääosin metsämaata. Järvi on Lamminsivun maatilaa lukuun ottamatta autio. Sen itäpuolella kulkee yhdystie 13763. Ruonanlampi (Parkano)
Järven pituus on 550 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven laskujoessa, jonka eri osuuksilla on eri nimiä. Joen alkuosaa kutsutaan Kuivasjoeksi, Niemenlammen ja Ruonanlammen väliä Ruonanjoeksi ja Ruonanlammesta eteenpäin eli joen alajuoksua Jarvanjoeksi. Jarvasjoki laskee Linnanjärveen kapean ja lopuksi koskisen osuuden jälkeen. Ruonanlammen pohjoisosa on metsää, mutta eteläosa rajautuu peltomaahan. Lokalammen laskuoja laskeen Ruonanjokeen Ruonanlammen yläpuolelle. Lampeen laskee myös viisi pelto- tai metsäojaa. Linnanlahti, Ruonanlahti ja niiden väliin jäävä lampare ovat alkaneen matalina vesistöin ruohottumaan. Ruonanlampea on hiljattain ruopattu virtaaman säilyttämiseksi. Rantaviivan pituus on 850 metriä. Lammen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa. Rannalle ei ole rakennettu mitään eikä sinne johda myöskään teitä. Valtatie 3 ohittaa lammen 250 metrin etäisyydeltä. Kiimalampi (Parkano)
Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Se sijaitsee Kiimanevalla Poikkeusharjun länsisivulla. Lampeen on kaivettu viisi suo-ojaa, joista mikään ei erotu laskuojaksi. Suoalueen vedet virtaavat kuitenkin pohjoiseen, jolloin ne kerääntyvät esimerkiksi Poikkeusjärveen tai Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus 800 metriä. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Parkanon Jaakonkylältä valtatieltä 23. Hanhijärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee Vuorijärven eteläpuolella peltomaan ja suomaaston välissä, missä kulkee Lapinnevalta pohjoiseen Isosaareen ulottuvan hajujakson osa. Järveen laskee etelästä Niininevan, ja lounaasta Takalansuon laskuojat. Lännestä laskee Sarkinkeitaan turvetuotannon laskuvedet. Hanhijärvi laskee Vuorijärveen 800 metriä pitkää perattua laskujokea myöten. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä pitkä. Rannat ovat idässä harjun reunaa ja lännessä on kosteikkoa, paitsi lounaassa, missä on peltoa. Rannalla on yksi Hanhijärven maatila ja yksi vapaa-ajan asunto. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 13323 ja lännessä yhdystie 13321. Ruojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa. Kangaslampi (Parkano, etelä)
Eteläinen lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kangaslamminnevalla ja sen etelärantaa seuraa turvetuotantoalue ja luoteisrantaa matalala harjunkannas, josta on otettu hiekkaa. Lampeen laskee turvetuotantoalueelta useita kuivatusojia ja laskuoja lähtee kaakkoon ja yhtyy suo-ojiin. Laskuojan vedet päätyvät Kokemusjoen siihen haaraan, joka virtaa Heinilammen läpi. Pohjoiseen Kangaslampeen on luoteessa matkaa 200 metriä. lammelle ei johda tietä eikä sen rannoilla ole rakennuksia. Koivulammi (Parkano)
Lammen pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla suoalueella Möyhänkeitaan itäpuolella. Suo on vain itäreunastaan ojitettu ja niiden johto-ojat laskevat Koivulampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se virtaa luontaista uomaansa pitkin vajaa 400 metriä toiseen lampeen. Molempia lampia kutstaan peruskartoissa yhteisellä nimellä Koivulammit. Alempi lampi on 40 senttimetriä alempana ja sen laskuoja on nimeltään Koivuluoma. Koivuluoma yhtyy Laholuomaan Laholuoman kylän eteläpuolella. Isomman lammen rantaviivan pituus on 650 metriä. Sen pohjoisranta on avosuota, mutta muut rannat rämettä. Pienempi Koivulampi on osittain umpeensoistunut ja ranta on kosteikkoa. Kummatkin lammet ovat rakentamattomia. Lähin tie lammille on metsäautotie, joka ohittaa ne sadan metrin etäisyydeltä. Hankalampi (Parkano)
Lammen pituus on 1,0 kilometriä, leveys 550 metriä ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Se sijaitsee Ruojärven ja Vahojärven välissä. Lampi on yhteydessä Hankajärveen kapean salmen kautta, jolloin vedenpintojen korkeusero on vain 20 senttimetriä. Lampeen laskee Vähäjärvestä 550 metriä pitkä joki, jossa on pudotusta pari metriä. Se tuo suurimman osan Hankalammen läpi virtaavasta vedestä. Joki laskee Supakkoon, joka on erillinen lahti, ja sitten vesi virtaa pohjoispäässä olevan niemen ympäri ja päätyy Hankajärveen. Muu osa lammesta on sivussa veden virtauksesta. Kaakkoisosaan laskee metsäoja, joka tuo Haverin suunnalta ojitettujen soiden sekä Kaakkurilampi ja Haverinlammen vettä. Rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. Puolet rannoista ovat peltoa ja loput metsää. Järven ympärillä sijaitsee kaksi maatilaa ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Parkanonjärven alue
Naarmijärvi laskee 400 metrin laskujokea myöten Kankarinjärveen ja on siten valuma-alueensa pääjärvi. Siihen laskevat Heinijokea myöten Heinilampi, jonka kautta laskee myös Kotalammen vedet, sekä Kotalampi, jonka kautta laskee Teerilammen vedet. Pirttilampi on valuma-alueen yksinäinen lampi, jolla ei ole laskuojaa. Parkanonjärvi
Pienempiä laskuojia on useita. Pohjoispään itärantaan laskee pari kilometriä pitkä Paskolammen laskuoja. Itäpuolella on runsaasti tiheästi ojitettuja soita, joiden vedet päätyvät Parkanonjärveen. Soiden takana Poikkeusharjun länsipuolella sijaitsevan Kiimalammen laskuvedet tekevät myös näin. Itäpuolelta laskee eteläiseen järvialtaaseen Vehkalammen parikilometrinen laskuoja. Järven länsipuolella kulkeva pieni harjujakso toimii myös vedenjakajana. Aivan tämän harjun vierestä ja Lapinnevan läheltä laskee Jouttenjärvi kuusikilomteristä ojaa myöten Alasensalmen eteläosaan. Parkanon vesitorni
Parkanon vesitorni on teräksestä valmistettu vesitorni, joka hallitsee Parkanon kaupunkikuvaa 3-tien kupeessa. Vesitorni on valmistunut vuonna 1970 ja sillä on korkeutta noin 40 m. Sen vesitilavuus on 600 m. Vesitornin vartena oleva teräsputki on halkaisijaltaan 2,6 metriä. Säiliöosa on kuusikulmainen vaakatasossa oleva pyöreistä putkista koottu rengassäiliö. Vesitorni on kokonaisuudessaan Parkano Oy:n valmistama suunnittelua ja rakentamista myöten. Kirkkojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustassa. Vuorijoki on suurin joki, joka laskee järveen. Se tuo Vuorijärven vedet Kirkkojärveen. Muut ojat tuovat vettä keskustan pohjoispuolen- ja lounaispuolen soilta. Järven oma laskujoki Kirkkojoki on vain 850 metriä pitkä ja se yhtyy neljä kilometriä pitkään Viinikkajokeen 700 metriä ennen sen laskemista Parkanonjärveen. Parika järv
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51. Pikkjärv (Viitna)
Järven pinta-ala on 16 ha (hehtaaria) ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,29 ha. Pisin saari sijaitsee keskellä järveä ja se on 90 metriä pitkä. Kaksi muuta saarta ovat 30 metriä ja 15 metriä pitkät. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Järvi on syntynyt harun painanteeseen, minkä taki sen valuma-alueen laajuus on vain 1,1 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 6,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 km (kuutiokilometriä) eli 0,48 m miljoonaa . Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järvi on autio ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja pitkin kiertää polku ja järven pohjoispässä on uimaranta. Kadrinan ja Viitnan välinen maantie kulkee järven itäpuolelta ohi. Puoli kilometriä pohjoiseen siujaitsee Liinajärv. Raimonjärvi
Soikean muotoisen järven pituus on 450 metriä, leveys 200 metriä ja pinta-ala 6,4 hehtaaria. Ranta, jonka pituus on 1,1 kilometriä, on metsää tai peltojen suoja-aluetta, jota ympäröivät peltomaat. Eteläpuolella kohoaa 20 metriä vedenpinnan yläpuolelle kallioalue, jonka päällä sijaitsee Mahnalan tanssilava . Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja järven lähettyvillä sijaitsee kaksi maatilaa. Järven ohittaa länsipuolelta yhdystie 2623, jota kutsutaan "Maisematieksi". Järveen ei laske ojia ja sen laskuoja lähtee järven länsikärjestä. Se laskee kilometrin mittaisena Kallioistenselkään. Valuma-alueella ei ole muita vesistöjä. Pirttijärvi (Parkano)
Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla suoalueella Lehmiletonnevan ja Välikorvennevan välissä. Soilta laskee järveen lukuisia suo-ojia. Järven laskuoja Pirttiluoma lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy kolmen kilometrin jälkeen Kovesjokeen. Järvi on matala ja kivinen. Siinä on kaksi pientä saarta ja yksi rannassa sijaitseva luoto. Rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 274. Poikkeusjärvi (Parkano)
Poikkeusjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Poikkeusjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Pietarjoki
Noin 6,3 kilometriä pitkä Haajanoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15,72 km², virtaa idässä Isosuon läpi ja sen lähteenä on pieni metsälampi Saarikonjärvi. Tällä uomalla on laaja valuma-alue, sillä laajalta ja ojitetulta Isosuolta kertyy paljon sadevettä. Myös Välimaan tilan peltojen läpi kulkeva johto-oja yhtyy Haajanojaan sen vasemmalta puolelta tuoden Hankasuon ja peltoaukeansa sadevedet siihen. Oja alittaa valtatien 12. Ylinenlampi (Parkano, Vahojärvi)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Se sijaitsee noin kaksi kilometriä Vahojärvestä pohjoiseen. Lampeen laskee ympäröiviltä ojitetuilta soilta suo-ojia. Itäpuolen suota on raivattu pelloksi, joiden ojat laskevat myös lampeen. Lammen oma laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se virtaa 1,8 kilometriä etelään ennen laskemistaan Markkolanlampeen. Tämä laskee vuoristaan Vahojärveen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on pääasiassa metsäistä suota. Lammen ympäristössä sijaitsee yksi maatila, mutta lammen rannat ovat autiot. Lammelle johtaa kärrypolku metsäautotieltä, joka tulee maatilan pihan kautta. Maatilalle johtaa tie kylätieltä (Paroonintie), joka risteää yhdystien 13289 kanssa parin kilometrin päässä. Haukilampi (Parkano, Aurejärvi)
Lammen pituus on 300 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla ojitetulla suoalueella ja lampeen on kaitettu yhdeksän suo-ojaa. Siitä laskee vedet eteläistä ojaa pitkin länteen Kynnysharjun kannaksen ylitse. Vedet johdetaan ojia myöten niin, että ne päätyvät lopulta Liesijärveen. Rantaviiva on 900 metriä pitkä ja se on kokonaan suota. Lampi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Lammen ohitse kulkee kuitenkin alle 100 metrin päässä seututieltä 332 lähtenyt Karttiperälle johtava tie. Kirkkojärvi (Parkano)
Järvessä on kaksi järviallasta. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Pienempi järviallas sijaitsee pääaltaan kaakkoispäässä noin 20 metriä leveä salmen erottamana. Sitä kutsutaan Pappilansalmeksi. Salmen yli kulkee valtatien 3 silta. Altaan pituus 500 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Kirkkojoki lähtee salmen eteläpäästä. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Se on pääosin taajamaa, mutta pohjoisrannat ovat peltojen reunaa. Ahvenuslampi (Parkano)
Ahvenuslampi on Pirkanmaalla Parkanossa Korpikylällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Ahvenuslampi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Paanajärven kansallispuisto
Paanajärven kansallispuistossa on lähes koskematon luonto. Eläimistö ja kasvisto on runsasta ja maisemat erinomaiset. Kansallispuisto perustettiin vuonna 1992 ja on 1 040 neliökilometrin laajuinen, heti rajan takana Suomessa on Oulangan kansallispuisto. 
Paanajärven kansallispuiston tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat Ruskeakallio, Kivakkakoski ja Kivakkatunturi, Mäntykoski, Nuorunen ja itse järvi, Paanajärvi.