Miten hertsi määritellään?
Taajuus
Taajuuden yksikkö on 1/s jota kutsutaan nimellä hertsi (tunnus Hz). Eli 1 Hz = 1 / s. Nimi tulee saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin nimestä. Yksi hertsi kertoo tapahtuman toistuvan kerran sekunnissa. Kymmenellä hertsillä taas toistoja on kymmenen kappaletta sekunnissa.
Hedelmä (ruoka)
Hedelmillä tarkoitetaan vain suurikokoisia meheviä hedelmiä (marjoja ja luumarjoja) mutta myös eräiden kasvien meheviä kukka­pohjuksia, jotka eivät ole kasvi­tieteellisessä mielessä hedelmiä ja joita sen vuoksi joskus sanotaankin epä­hedelmiksi. Toisaalta esi­merkiksi viljojen jyviä tai hernekasvien palkoja ei sanota hedelmiksi, vaikka kasvi­tieteellisesti nekin ovat sellaisia. Myös eräät yksi­vuotisten ruoho­kasvien mehevät hedelmät, kuten kurkku ja tomaatti, luetaan tavallisimmin vihanneksiin eikä hedelmiin. Dosentti
Dosentti on henkilö, jolla on dosentin arvo eli dosentuuri jossakin yliopistossa. Dosentiksi voidaan hakemuksesta nimittää henkilö, jolla on perusteelliset tiedot omalta alaltaan, julkaisuilla tai muilla tavoin osoitettu kyky itsenäiseen tieteelliseen tutkimustyöhön sekä hyvä opetustaito. Perinteisesti dosentiksi nimittämisen minimivaatimuksena on pidetty tieteellistä tuotantoa, joka vastaa laajuudeltaan ja laadultaan vähintään kahta hyvää väitöskirjaa. Opetustaidon arviointitavat vaihtelevat eri yliopistoissa. Pikkuherttu
Pikkuherttu ("Cisticola nana") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Säteri
Säteri ("ruots. säteri") on rälssitalo, jonka omistaja oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelusta. Tavallisesti aatelissuvun omistuksessa oleva pää- ja sukukartano. Vuonna 1562 säädettiin, että kreivi oli vapautettu suorittamasta ratsupalvelua kolmelta, vapaaherra kahdelta ja tavallinen aatelinen yhdeltä talolta. Herne
Monet hernelajikkeet eroavat toisistaan selvästi myös lehtiensä osalta. Alkuperäisin on lehti, jonka tyvessä on kaksi korvaketta, sitten pareittain lehdyköitä ja kärjessä kärhet, joiden avulla kasvi voi ottaa tukea jostakin. Monilla lajikkeilla, joita sanotaan "puolilehdettömiksi", ovat kuitenkin lehdykät muuttuneet kärhiksi, ja joiltakin, "lehdettömillä" lajikkeilla myös korvakkeet ovat surkastuneet. Kärhissäkin on lehtivihreää, joten ne pystyvät yhteyttämään. Viheltäjäherttu
Viheltäjäherttu ("Cisticola lateralis") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Herten
Herten on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Ruhrin alueen pohjoislaidalla ja kuuluu Münsterin hallintopiiriin sekä Recklinghausenin piirikuntaan. Kaupungin asukasluku vuoden 2006 lopussa oli 61 001. Sen pinta-ala on 37,31 neliökilometriä ja asukastiheys 1 725 as./km². Herttuakunta
Herttuakunta on herttuan tai herttuattaren hallitsema maa-alue, läänitys tai valtakunta. Euroopassa varsinkin ranskalaiset ja brittiläiset herttuakunnat ovat perinteisesti olleet epäitsenäisiä kuningaskunnan osia, kun taas saksankielisellä alueella ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa itsenäiset herttuakunnat olivat yleisempiä. Suomen herttua
Ensimmäinen Suomen herttua, Pentti Birgerinpoika (1254–1291, ), sai arvonimen noin vuonna 1284 vanhemmalta veljeltään Ruotsin kuningas Maunu Ladonlukolta. Hänen nimittämisensä herttuaksi päätti kolmekymmentäviisi vuotta kestäneen, toisesta ristiretkestä alkaneen piispanvallan. Suomella tarkoitettiin tuohon aikaan nykyisen Lounais-Suomen aluetta jotta sittemmin alettiin kutsua Varsinais-Suomeksi erotuksena muuhun Suomeen. Kärpäsen ylistys
Lukianos käy myös läpi muutamia kohtia, joissa Homeros on runoelmissaan verrannut joitakin asioita kärpäsiin tai kärpäsparveen. Kun Homeros esimerkiksi kuvailee heerosta, hän vertaa tätä kärpäseen, viitaten tällä kärpäsen rohkeuteen, pelottomuuteen ja sinnikkyyteen hyökkäyksissään. ”Näin hän kärpäsen mainitessaan samalla myös koristaa sillä eepoksensa.” Suurinta kärpäsen olemuksessa on Lukianoksen mukaan se, että kun kuolleen kärpäsen päälle sirotellaan tuhkaa, se herää uudelleen henkiin. Tämä osoittaa, että myös kärpäsillä on kuolematon sielu. Prinssipuoliso
Prinssipuoliso on virallisena arvonimenä esiintynyt vain harvoin, mutta kuitenkin nimityksenä se on toiminut eri maissa. Useimmissa monarkioissa ei ole virallisia säännöksiä naishallitsijan puolison nimittämisestä, eikä prinssipuolisolla välttämättä ole ollenkaan kuninkaallisia arvonimiä. Tavallisesti prinssipuolisolle on myönnetty joku herttuakunta hallittavakseen, minkä suoman arvonimen mukaisesti heitä myös puhutellaan, koska herttua on prinssiä korkeampi asema. Esimerkiksi Britannian kuningatar Elisabet II:n puolisoa prinssi Philipiä kutsutaan virallisesti nimellä "hänen kuninkaallinen korkeutensa Edinburghin herttua". Neitsyys
Neitsyys on historiallisesti yhdistetty usein puhtauteen ja itsehillintään. Muinaisen Kreikan jumalattaret Athene, Artemis ja Hestia olivat neitsyitä. Antiikin Roomassa jumalatar Vestalle valittiin kuusi neitseellistä papitarta, joiden täytyi kuoleman uhalla säilyttää neitsyytensä 30-vuotisen palveluksensa ajan. Poznańin suurherttuakunta
Preussin kuningas kantoi arvonimeä "Posenin suurherttua" ja häntä edusti suurherttuakunnassa kenraaliherttua. Vaikka tosiasiallinen valta kuului preussilaishallinnolle (ylipresidentti, "Oberpräsident"), kenraaliherttualla oli veto-oikeus tehtyihin päätöksiin ja hän pystyi antamaan mielipiteensä kaikkiin puolalaisia koskeviin päätöksiin. Ensimmäinen kenraaliherttua oli ruhtinas Antoni Henryk Radziwiłł, joka oli nainut Preussin prinsessa Louisen. Hän toimi tässä virassa vuoteen 1831 asti. Aroherttu
Aroherttu ("Cisticola aridulus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Menninkäinen
Menninkäiset kerrotaan toisinaan karvaisiksi. Menninkäiset liikkuvat vain öisin, sillä ne eivät välttämättä kestä päivänvaloa. Menninkäisistä on monia erilaisia kuvauksia, mutta usein ne ovat vieraita ja outoja olentoja, joiden motiivit ovat tuntemattomat ihmisille, päinvastoin, kuin tiettyihin elementteihin liittyvien väkien. Menninkäiset ovat voineet tulla mellastamaan kirkkoon öisin, jolloin niitä on pidetty pikku paholaisina. Nykyajan lastentarinoissa menninkäiset esitetään yleensä herttaisina, ujoina ja mukavina olentoina. Lohikäärmeratsastaja
Kuten kirjoissa mainitaan, lohikäärmeratsastaja on ihminen tai haltia, joka on sidoksissa lohikäärmeeseen. Merkki, jolla ratsastajat on merkitty, on nimeltään "gedwëy ignasia", tai "Hohtava kämmen", valkohopea pyöreä merkki siinä kädessä, jolla ratsastaja koskee vastakuoriutunutta lohikäärmettään. Tuloksena lohikäärmeen ja ratsastajan välille syntyy yhteys, jonka avulla he voivat keskustella ajatuksillaan sekä jakaa kuvia ja/tai tunteita toistensa kanssa. Kaikki ratsastajat kehittyvät voimassa, kestävyydessä, älykkyydessä ja heidän aistinsa paranevat sekä he elävät pidempään. Erityisesti Ihmisratsastajat saavat ajan kuluessa haltiamaisia piirteitä; Brom on poikkeus tähän hänen nuoren lohikäärmeensä kuoleman vuoksi. Kaikki ratsastajat osaavat myös käyttää magiaa paremmin kuin muut magiankäyttäjät, vaikkakaan ratsastajien magian harjoittelu ei eroa hirveästi muiden magiankäyttäjien harjoittelusta. Käärme (tähdistö)
Käärme (latinaksi "Serpens", genetiivi "Serpentis") on ainoa kaksiosainen tähdistö. Käärmeenkantaja jakaa sen Käärmeen päähän ("Serpens Caput") ja häntään ("Serpens Cauda").
Käärmeen pää (lat. Serpens Caput) on Käärmeen tähdistön itäosa. Hertsi
Tietotekniikassa käytetään usein megahertsejä (MHz, 1 000 000 hertsiä) ja gigahertsejä (GHz, 1 000 000 000 hertsiä) kuvaamaan tietokoneen komponenttien kellotaajuutta. Kuoroherttu
Kuoroherttu ("Cisticola chubbi") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Herneet
Herneet ("Pisum") on kasvisuku herne­kasvien heimossa. Se sisältää noin kaksi lajia riippuen lajien rajaamisesta. Suurherttua
Suurherttua on ruhtinaallinen arvonimi, jota käytetään Länsi-Euroopassa eritoten saksalaisen vaikutuksen alueella. Suurherttua sijoittuu arvoasteikossa kuninkaan alapuolelle, mutta hallitsevan herttuan yläpuolelle. Useissa kielissä, jotka eivät tunne kulttuurissaan suurherttuan käsitettä, termi käännetään suuriruhtinaaksi. Suurherttuan hallitsemaa aluetta nimitetään suurherttuakunnaksi. Kvartsi
Kvartsi on hyvin yleinen mineraali felsisissä syväkivissä. Hiekkakivi ja kvartsiitti ovat pääasiassa kvartsia, ja sitä esiintyy rakeina muiden mineraalien seassa myös muun muassa graniitissa, gneississä ja kiilleliuskeessa. Kivissä kvartsi esiintyy anhedrisinä eli vierasmuotoisina rakeina, joille tunnusomainen piirre on rasvakiilto. Kvartsi voi esiintyä euhedrisinä eli omamuotoisina kiteinä erilaisissa onkaloissa ja raoissa. Sana kvartsi on peräisin saksalaisilta kaivostyöntekijöltä. Härkä (kiinalainen horoskooppi)
Härkä (Vietnam: puhveli) on yksi kiinalaisista horoskooppimerkeistä. Kiinalaisessa ajanlaskussa Härän vuotta pidetään pohdinnan, sadonkorjuun ja varovaisten päätösten aikana. Astrologiassa härkiä pidetään luotettavina ja vakaina henkilöinä ja ovat erinomaisia järjestelijöitä tai systemaattisia suhtautumisessaan tehtäviinsä. He ovat uskollisia, mutta myös pitkävihaisia jos heidät petetään. Härät ovat usein lapsilleen omistautuneita vanhempina ja heihin on muiden hankala vaikuttaa. Härät ovat myös tunnettuja kärsivällisyydestään, velvollisuuden tunnostaan, konservatiivisuudestaan ja siitä että he puhuvat enemmänkin teoillaan kuin sanoillaan. Regentti
Regentti (, hallitseva) tarkoittaa hallitsijaa, hallituksen hoitajaa tai sijaishallitsijaa. Sijaishallitsija hoitaa kruunun vakinaisen haltijan tehtäviä tämän ollessa alaikäinen, pitkään sairaana, mielenvikainen tai matkoilla. Regentti-nimitystä käytetään erityisesti Orléansin herttua Filipistä, joka vuosina 1715–1723 sijaishallitsijana johti Ranskan hallitusta Ludvig XV:n puolesta tämän ollessa alaikäinen. Herukat
Herukat ovat kesävihantia tavallisesti yksikotisia pensaita. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ovat tavallisesti hammaslaitaisia. Kukinto on tavallisesti terttu. Kukat voivat olla vihertäviä, keltaisia, punaisia tai harvoin valkoisia. Verhiö ja teriö ovat viisilehtisiä. Verholehdet ovat tavallisesti paljon suurempia kuin terälehdet. Kukkapohjus on maljamainen, kellomainen tai putkimainen. Hedelmä on pallomainen pohjusmarja.Marjakasvina viljellyt punaherukat, lajit lännenpunaherukka, alppipunaherukka, pohjanpunaherukka, kartanonpunaherukka ja hollanninpunaherukka, muodostavat lajiryhmän ("Ribes rubrum" -ryhmä). Aberdarenherttu
Aberdarenherttu ("Cisticola aberdare") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Herrasmies
Muiden kielten herrasmiestä tarkoittava sana periytyy latinan "gentilis"-sanasta, joka tarkoittaa sukuun (lat. "gens") kuuluvaa. Sanalla on viitattu erityisesti hyvän perheen miespuoliseen jäseneen, jolla on suvun maine suojeltavanaan. Sana kehittyi myöhemmin synonyymiksi aatelille. Silti sillä saatettiin myös viitata papistoon ja varakkaisiin porvareihin. Kruununperillinen
Kruununperijällä on erityinen arvoasema. Häntä saatetaan esimerkiksi puhutella kruununprinssinä tai -prinsessana, kun muut kuninkaalliset lapset ovat prinssejä tai prinsessoja. Joissakin monarkioissa ei käytetä kruununprinssin tai -prinsessan arvoa, vaan kruununperillisellä on erityinen arvonimi, esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa "Walesin prinssi" tai Belgiassa "Brabantin herttua". Näissä esimerkeissä arvonimet eivät kuitenkaan ole automaattisia, vaan ne on mahdollista myöntää. Haaremi
Sanan "haaremi" kantasana on arabian "haram", joka merkitsee laitonta, suojattua tai kiellettyä. Sanalla viitataan siihen kodin suojattuun ja eristettyyn osaan, joka oli varattu naisille, lapsille ja palvelijoille. Sana voi viitata myös itse naisiin, tai se voi tarkoittaa ”Onnellisuuden taloa”; onnellisen asemassa on tällöin talon isäntä, jolla on haaremin naisiin seksuaalinen yksinoikeus. Harry Potter -sarjan käsitteet
Tunnettuja komennettujaKuraverinen on haukkumasana velholle tai noidalle, jonka toinen tai molemmat vanhemmat ovat jästejä. Tämä ilmaus on erittäin loukkaava, ja useimmat käyttävät sanaa "jästisyntyinen". Ensimmäisen kerran sana "Kuraverinen" ilmestyi, Draco Malfoy haukkui Hermione Grangeria kirjassa Harry Potter ja Salaisuuksien kammio. (Hermionen äiti ja isä ovat jästejä) Hentai
Hentai () on japaninkielinen sana, jolla länsimaissa tarkoitetaan pornografista animea tai mangaa. Japanissa sanalla on kuitenkin eri merkitys: se tarkoittaa yleisimmässä käyttöyhteydessään parafiilikkoa, esimerkiksi itsensäpaljastajaa tai ahdistelijaa. Japanissa pornografiasta käytetään jotakin seuraavista: Dux
Sana on periytynyt myöhemmin useisiin kieliin aatelisarvoksi, joka on yleensä suomennettu herttuaksi. Italian kielen aiemmin johtajaa tarkoittanut, mutta nykyisin lähes yksinomaan Benito Mussoliniin viittaava sana "duce" on samaa juurta. Suurherttua
Ensimmäinen tätä arvonimeä käyttänyt henkilö oli Firenzen Cosimo I, jonka paavi Pyhä Pius V korotti Toscanan suurherttuaksi 1569. Badenin ja Hessen-Darmstadtin hallitsijat ottivat suurherttuan arvon käyttöön 1806, kun he osallistuivat Reinin liiton perustamiseen. Arvonimeä käyttivät myös 1815–1918 Saksan liiton jäseninä olleet Meclenburg-Schwerinin, Mecklenburg-Strelitzin, Oldenburgin ja Sachsen-Weimar-Eisenachin herttuat. Itävallan keisarin arvonimiin sisältyi Krakovan ja Toscanan suurherttuan arvo, ja Preussin kuninkaan arvonimiin Ala-Reinin ja Posenin suurherttuan arvo. Luxemburgin hallitsijalla on ollut suurherttuan arvo vuodesta 1815 lähtien. Luettelo metallimusiikin termeistä
Hevarit ovat metallimusiikin kuuntelijoita. Yleensä hevareihin liitetään tummiin pukeutuminen, pitkät hiukset sekä nahkavaatteiden käyttö. Tyypillisin stereotypia hevarista löytyy ehkäpä Kummelin Speedy ja Saku -sketsistä. Insesti
"Lähisukulainen" on määritetty eri kulttuureissa eri tavoin. Joissakin lainsäädännöissä insesti määritetään verisukulaisuudeksi, kun toisissa avioliitto tai lapseksiottaminen riittää. Joissain lainsäädännöissä puhutaan perheenjäsenistä, toisissa mainitaan sedät, tädit, veljenpojat, sisarentyttäret ja serkut. Joissakin yhteiskunnissa insestin vieromisessa on menty niin pitkälle, että kullekin henkilölle jopa neljäsosaa maan asukkaista on pidetty niin läheisinä sukulaisina, että seksi heidän kanssaan on katsottu insestiksi. Paternosterhissi
Paternosterhissi, ”herrahissi”, on hissi, joka muodostuu avointen osastojen ketjusta, joka kulkee pysähtymättä silmukkana talon sisällä ylös ja alas. Suomen tunnetuin paternosterhissi on käytössä Eduskuntatalossa. Hissityypin nimi ”pater noster” () tulee siitä, että hissikorit liikkuvat ylös ja alas samalla tavalla kuin katolisen rukousnauhan helmet luettaessa useita Isä meidän -rukouksia. Paternosterhissit olivat suosittuja 1900-luvun alussa, sillä ne pystyvät kuljettamaan enemmän ihmisiä kuin tavalliset korihissit. Ruhtinaskunta
Ruhtinaskunta on ruhtinaan hallitsema valtio tai muu alue. Ruhtinaaksi käännetään ranskan ja englannin "prince" ("prinssi" on suomeksi lähinnä kruununperijän arvonimi), saksan "Fürst", italian "principe" ja venäjän "knjaz" (князь). Feodalistisessa arvojärjestyksessä nuo arvot ovat kuninkaan alapuolella. "Magnus Dux", "Großherzog", "Grand Duke" tai "Veliki knjaz" käännetään usein suuriruhtinaaksi, joskus suurherttuaksi tai kuninkaallisen kruununperijän arvonimenä usein prinssiksi tai prinsessaksi. "Erzherzog" käännetään lähes aina arkkiherttuaksi. Arvonimien feminiinit muodot käännetään muotoon ruhtinatar. Saksassa on käytetty keisarinvaaliin osallistumaan oikeutetuista ruhtinaista nimitystä "Kurfürst", joka käännetään muotoon vaaliruhtinas (myös kuuriruhtinas). Ruotsin "furste" käännetään ruhtinaaksi ja "furstinna" ruhtinattareksi, "storfurste" suuriruhtinaaksi. Suomen suuriruhtinaskunta on ruotsiksi "Storfurstendömet Finland".
Vuosina 1815–1918 Euroopassa oli kahdeksan suuriruhtinaskuntaa: Hertut
Monien lajien kohdalla niiden fylogenia on epäselvää ja tutkijoista riippuen lajeja voidaan sijoittaa myös kerttujen heimoon. Seuraava lajilista perustuu del Hoyon ym. (2013) teokseen "Handbook of the birds of the world". Suomalaiset nimet ovat BirdLife Suomen nimistöluettelosta. Tässä luokituksessa herttujen heimoon luetaan 27 sukua ja 142 lajia Herse (kuu)
Herse on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä astronomeja vuonna 2003. Herännäisyys
Herännäisyys eli körttiläisyys on Pohjois-Savosta ja Pohjanmaalta 1700-luvulla alkunsa saanut yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimivista perinteisistä herätysliikkeistä. Alkujaan hurmoksellisia piirteitä saanut herännäisyys on nykyään maltillinen ja yleiskirkollinen. Nimitys körttiläisyys ja körtti tulevat halventavasta nimityksestä, joka liittynee heränneiden miesten käyttämään mustaan tai harmaaseen takkiin ja sen takaliepeiden kolmeen halkioon ( = 'hännys', 'lieve'). Pyhä lehto
Pyhä lehto eli uhrilehto on ei-kristillisen uskonnon pyhä metsikkö, usein uhripaikka. Pyhistä lehdoista käytetään Suomessa nimitystä hiisi ja virossa "hiis", tosin hiisi-sanalla on muitakin merkityksiä, joista kuitenkin kulttipaikkaa tarkoittava on alkuperäinen. Pyhät lehdot olivat Euroopassa pyhitetty luonnonhengille ja suvun vainajille. Ne olivat periaatteessa yhteneväisiä nyky-yhteiskuntamme muistolehtojen kanssa. Ne olivat maanviljelyltä, raivaamiselta, metsästykseltä ja muulta ihmisen hyötykäytöltä suojeltuja alueita. Niissä tosin käytiin palvontamenoissa, ja niissä järjestettiin juhlia. Bridgen pistelasku
Trikillä tarkoitetaan kuuden ylittävää tikkien määrää, esimerkiksi kolme trikkiä hertassa, tai yksinkertaisesti 'kolme herttaa', tarkoittaa yhdeksää tikkiä hertta valttina. Keisari
Keisari on hallitsijan arvonimi keisarikunnassa. Keisarin on katsottu olevan kuninkaita arvokkaampi ja korkein maallinen hallitsijanarvo, ja siihen liittyy vaatimus ainakin symbolisesta universaaliudesta ja asemasta muiden hallitsijoiden yläpuolella. Joissakin maissa keisaria on pidetty jopa jumalana. Arvonimen eurooppalaiset kantajat (muun muassa Saksan, Venäjän ja Ranskan keisarit) ovat pitäneet itseään joko todellisena tai symbolisena Rooman valtakunnan keisariuden perijänä, ja keisariuteen liittyi keskiajalla vaade koko läntisen kristikunnan hallitsemisesta. Monilla Euroopan ulkopuolisilla keisariksi käännetyillä hallitsijanimillä, kuten Japanin ja Kiinan keisarilla, ei sen sijaan ole mitään tekemistä Rooman kanssa. Japanin keisari Akihito on ainoa nykyisin vallassa oleva keisari. Ruhtinas
Keskiajalla monien eurooppalaisten pikkuvaltioiden hallitsijan arvonimi oli ruhtinas, mutta 1800-luvun alussa useimmat heistä menettivät hallitsijanasemansa. Nykyisin enää Andorran, Liechtensteinin, Luxemburgin ja Monacon hallitsijoina on ruhtinas (Andorrassa kaksi, Luxemburgissa oikeammin suurherttua). Ruhtinaan arvo voi olla myös joillakin hallitsijahuoneen miespuolisilla jäsenillä. Aatelisarvon naispuolista haltijaa kutsutaan ruhtinattareksi. Nykyään hallitsijoina toimivat ruhtinaita pidetään kuninkaallisina ja heidän hallitsemiaan ruhtinaskuntia monarkioina. Louis de Rouvroy, Saint-Simonin herttua
Saint-Simon määrittelee tämän jälkeen mitä historian tulee olla, ei vain yksinkertaista tapahtumien kirjaamista, vaan myös niiden alkuperän, niiden syiden ja niiden jatkumisen sekä niiden keskinäisten sidossuhteiden kirjaamista. Tämä merkitsee herttualle itselleen, että hän ei voi olla kirjoittamatta historian toimijoista ilman kuvausta heidän persoonallisuudesta, heitä liikuttaneista voimista sekä suhteista heidän välillään. Lopultakin, kuka voisi kuvailla historiaa paremmin kuin sen itse kokenut ja elänyt? Hertta (nimi)
Hertta on alkuaan väärinkäsityksestä syntynyt nimi. Roomalaisen historioitsijan Tacituksen teoksissa esiintyi muinaissaksalainen jumalatar "Nerthus", joka luettiin "Hertukseksi" käsikirjoitusten vaikeaselkoisuuden vuoksi. Herthus-nimestä muodostettiin naispuolinen vastinen "Hertha". Nimenä se alkoi yleistyä 1800-luvulla Saksassa ja Ruotsissa. Herneet
Tunnetuin lajeista on herne ("Pisum sativum"), joka on kehittynyt kivikaudella Lähi-idän ja Välimeren alueella kasvaneesta villistä kantalajista. Herne on yksivuotinen itsepölytteinen ruoho, jota viljellään laajasti palkokasvina. Sillä on lukuisa määrä muunnoksia ja edelleen viljelylajikkeita. Horsti
Horsti (, haukan tai kotkan pesä) on pitkänomainen, siirrosten rajaama maankuoren lohko, joka on maankuoren liikunnossa joutunut ympäristöään ylemmäksi. Siirrosrakenteille ovat tyypillisiä pystysuorat tai lähes pystysuorat siirrokset, jotka rajaavat maankuoresta alaspäin tai ylöspäin siirtyneitä suuria lohkoja. Joskus horsti kohoaa niin paljon ympäristöään ylemmäksi, että sitä voidaan nimittää vuoristoksi. Alkuperäiset pystyt rajapinnat häviävät vähitellen eroosion kuluttaessa niitä. Tunnetuin horsti lienee Saksan pohjoisin vuoristo Harz Leine- ja Saalejoen välissä. Vuoristomaisia horsteja ovat myös Vogeesien ja Schwarzwaldin vuoristot. Horstin vastakohta on vajoama. Lordi
Lordi () on Britanniassa käytettävä ylhäisaatelista asemaa ilmaiseva arvonimi. Lordi on myös Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen jäsenelle kuuluva arvonimi. Vastaavan naispuolisen henkilön arvonimi on Lady. Lordi-sana sisältyy lisäksi eräihin brittiläisiin arvonimiin ja kruununvirkoihin, kuten "Sealord" (merilordi), "Lord High Chancellor" (lordikansleri) tai "Lord Mayor" (Lontoon ylipormestari). Kirkkoherra
Nimitys on peräisin ruotsin kielen sanasta "kirkiohärra" eli "kyrkoherre", joka myöhemmin on muutettu muotoon "kyrkoherde". Latinan "pastor"-sanaan viittaava "kyrkoherde", "paimen", ei siis ole kirkkoherra-sanan pohjana, kuten usein virheellisesti väitetään. Hirsi (heraldiikka)
Hirsi yltää aina kilven reunasta reunaan; jos näin ei ole, hirttä kutsutaan irtonaiseksi tai yksinkertaisesti irtohirreksi. Mikäli hirsi on kuitenkin irti vain toisesta reunastaan, se on esimerkiksi työntyvä tai nouseva. Drotsi
Ruotsissa drotsi oli, jaarlin aseman lakkaamisen jälkeen, kuninkaan jälkeen arvossa korkein, ’Hirdin’ eli kuninkaan neuvoston ja hovin esimies sekä sijaishallitsija 1200-luvulle, mutta 1300-luvulta lähtien pelkkä arvonimi. Vuodesta 1614 drotsiksi nimitettiin Svean hovioikeuden presidenttiä, ja vuodesta 1634 myös oikeuslaitoksen ylintä valvojaa. Herkules (tähdistö)
"Rasalgethi" tai "Ras Algethi" (α Her) on väriltään hyvin punainen moninkertainen epäsäännöllinen sykkivä muuttuja 550 valovuoden päässä Maasta. α on kaksoistähti, jossa systeemin muodostavat punainen ylijättiläinen ja sen pienempi kumppani. α on myös kaksoistähti, jossa parina on keltainen jättiläistähti ja F-spektriluokan kääpiötähti. α on neljänneksi suurin tunnettu tähti, sen halkaisija on Aurinkoamme jopa 460 kertaa suurempi. Tähden nimi on johdettu arabiasta ja tarkoittaa "polvistuvan päätä". Hertsi
Hertsi (tunnus Hz) on kansainvälisen yksikköjärjestelmän mukainen taajuuden yksikkö. Yksikkö on nimetty saksalaisen fyysikon Heinrich Rudolf Hertzin mukaan tunnustukseksi hänen työstään sähkömagnetismin alalla. Ohjelmistosodankäynti
Troijan hevonen on "viaton" ohjelma tai ohjelman pätkä, joka tekee toiminteen, jota käyttäjän ei tiedä. Tavallisesti se tekee jonkin yksinkertaisen hyödyllisen toiminteen, mutta samalla käynnistää viruksen tai madon. Se voi myös tehdä tiedonhakua, tietojen tuhoamista tai vastaavaa, jättämättä mitään jälkiä.
Salasanan haistelija on verkossa toimiva ohjelma, jopa mikropiiri, joka seuraa uuden yhteyden muodostumista, tallentaa uuden yhteyden ensimmäiset paketit ja lähettää ne ohjelman asentaneelle. Yleensä ensimmäiset yhteyspaketit sisältävät yhteyden avaavan salasanan. Toinen tapa on asettaa kyseinen ohjelma murtauduttuun tietokoneeseen niin, että se tallentaa ensimmäiset näppäimistöpainallukset ja lähettää ne Internet- yhteyden mukana ohjelman asentaneelle. Periaate toimii myös lähiverkossa niin, että ohjelma tallentaa jonkun tietokoneen kaiken liikenteen ja lähettää sen ohjelman asentaneelle. Valtiollisella tasolla salasanan haistelija voi olla myös näppäimistöön asennettu mikropiiri, joka lähettää näppäimistöpainallukset radioteitse lähellä tai kauempanakin olevalle vastaanottajalle. Hertta (korttipeli)
Hertta on neljän pelaajan korttipeli. Pelissä yritetään välttää hertan ja patarouvan saamista. Kerätyistä hertoista saa jokaisesta yhden pisteen ja patarouvasta 13 pistettä. Jos pelaajan onnistuu saada kaikki pistekortit yhden kierroksen aikana, hän ei saa yhtäkään pistettä, mutta kaikki muut pelaajat saavat 26 pistettä eli kyseessä on "puhallus". Pelin voittaja on se, jolla on vähiten pisteitä jonkun pelaajan rikkoessa 100 pisteen rajan.
__notoc__
Kaikki kortit jaetaan tasan pelaajien kesken. Jokainen pelaaja valitsee kädestään kolme korttia, jotka annetaan ensimmäisellä kierroksella vasemmalla puolella istuvalle pelaajalle, toisella kierroksella oikealla puolella olevalle pelaajalle, kolmannella kierroksella vastapäätä istuvalle pelaajalle ja neljännellä kierroksella kortteja ei vaihdeta lainkaan. Pelin aloittaa pelaaja, jolla on ristikakkonen lyömällä sen pöytään. Lord Privy Seal
Lord Privy Seal tai Lord Keeper of the Privy Seal on brittiläinen arvonimi, arvoasteikoissa viides kruununministereistä (Great Officers of State). Arvonimi on yksi vanhimmista, ja nykyisin täysin nimellinen. Alun perin haltijan virallisena tehtävänä on pitää hallussaan monarkin henkilökohtaista sinettiä, kun Valtakunnan suursinetin (Great Seal of the Realm) hallussapito kuuluu Lord Chancellorille. Nykyisin Lord Privy Seal annetaan jollekin hallituksen jäsenelle. Prinsessa
Prinsessa on hallitsijahuoneen naispuolinen ei-hallitseva jäsen. Sanan prinsessa maskuliinimuoto on prinssi. Nimitystä käytetään yleensä hallitsijan naispuolisista jälkeläisistä tai kuninkaan puolisosta, joka ei ole kuningatar. Henri
Henri on miehen etunimi. Henri on alkujaan ranskalainen, nykyään myös pohjoismaissa yleinen muoto muinaissaksan nimistä Haimrich (haim = koti, talo + rich = mahtava) ja Heinrich (hagan = hovi + rich = mahtava). Nimestä on paljon muuntumia ja muotoja eri kielissä, esimerkiksi Ruotsin Henry, Englannin Harry, Ruotsin Henrik, Tanskan Hendrik, Saksan Heinz ja Italian Enrico. Ranskan Henri-nimisistä kuninkaista käytetään Suomessa yleensä nimeä Henrik. Heinrich Hertz
Heinrich Rudolf Hertz (22. helmikuuta 1857 Hampuri, Saksa – 1. tammikuuta 1894 Bonn, Saksa) oli saksalainen fyysikko, jonka mukaan taajuuden yksikkö hertsi on nimetty. Vuonna 1888 hän havainnollisti ensimmäisenä sähkömagneettisen säteilyn olemassaolon rakentamalla laitteen, joka tuotti radioaaltoja. Britannian aateliset
Britannian aateliset jaetaan ylhäisaatelisiin eli pääreihin, joihin kuuluvat ylimmästä alimpaan herttua ("duke"), markiisi ("marquess"), jaarli ("earl"), varakreivi ("viscount") ja paroni ("baron"), sekä ritaristoon, johon lasketaan yleensä sekä baronetti ("baronet") että ritari ("knight"). Suomalaisesta ja saksalaisesta aatelista poiketen aatelisarvo periytyy yleensä vain vanhimmalle pojalle (poikkeuksia on, yhtenä tunnetuimpana Marlborough'n herttuan arvo, joka voi periytyä myös naispuoliselle perijälle). Etiopianherttu
Etiopianherttu ("Cisticola bodessa") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Herne
Herne ("Pisum sativum") on herne­kasvien heimoon kuuluva iki­vanha viljelyskasvi. Sitä viljellään sekä ihmis­ravinnoksi että rehuksi. Siitä käytetään ravinnoksi yleensä siemenet, mutta joidenkin lajikkeiden palotkin ovat syötäviä. Mesjuusto
Mesjuusto eli herajuusto on maidon herasta valmistettava kiinteähkö juusto, jonka valmistukseen voidaan käyttää lehmänmaidon, vuohenmaidon tai lampaanmaidon heraa tai näiden erilaisia sekoituksia. Valmistuksessa heraa keitetään hitaasti kokoon, jotta osa sen sisältämästä vedestä haihtuu. Keittämisen yhteydessä heran sisältämä maitosokeri karamellisoituu. Tästä syystä monet heratuotteet (esimerkiksi mesjuusto ja mesvoi) ovat väriltään ruskeita ja maultaan makeita. Heratuotteisiin voidaan lisätä myös maitoa, kermaa tai voita, joilla vaikutetaan lopputuotteen makuun ja koostumukseen. Ruhtinas
Ruhtinas on aatelisarvo, joka luetaan ylhäisaateliin. Ylhäisten aatelissukujen päämies on usein ruhtinas, ja eräiden pienten valtioiden hallitsijan arvonimi on ruhtinas. Arvojärjestyksessä ruhtinas on nykyaikana herttuan alapuolella, mutta kreivin yläpuolella. Hertta
Hertta voi tarkoittaa Hertta (testi)
Hertta on maailman ensimmäinen molekylaarisiin keramideihin perustuva diagnostinen testi . Vaikertajaherttu
Vaikertajaherttu ("Cisticola lais") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Ranskan päärit
Myöhemmin herttua-päärin ja kreivi-päärin titteli oli korkein ranskalaisessa hierarkiassa kuninkaan ja suoraan kuninkaasta polveutuvien ruhtinaiden jälkeen. Pääreistä käytettiin titteliä ”serkkuni” ("mon cousin") ja heitä voitiin nimittää tittelillä Monseigneur tai Votre grandeur. Heidän oli sallittua tanssia kuninkaallisen perheen jäsenten kanssa, heidän oli mahdollista ajaa vaunuissa kuninkaallisiin linnoihin ja päärien vaimoilla oli jakkara kuningattaren luona. Hertta Kuusinen
Sodan jälkeen kommunistien toiminta sallittiin Suomessa. Kuusinen oli Suomen johtavia kommunisteja. Leino ja hän olivat puolueen luonnolliset johtajat: Leinosta tuli ministeri vuonna 1945, ja kun hän erosi vuonna 1948, Kuusisesta tuli salkuton ministeri. He olivat naimisissa 1945–1950, jona aikana Hertan sukunimi oli Kuusinen-Leino. Kuusisesta muodostui kommunismin ja kansandemokratian symboli sekä kannattajille että vastustajille. Sotien jälkeen hän myös kiersi maata ja oli liikkeen merkittävimpiä puhujia ja esiintyjiä. Hertut
Hertut (Cisticolidae) on varpuslintuheimo, joka on erotettu kerttujen heimosta viimeaikaisissa nimistöuudistuksissa. Thiele/Small
Thiele/Small-parametrejä käytetään yleensä kaiutinelementille sopivan kotelon mitoittamiseen ja kaiuttimen akustiseen sovittamiseen.Elementin ominaisvärähtelytaajuus. Tunnetaan myös kirjainyhdistelmällä F. Yksikkö hertsi (Hz).
Elementin ominaisvärähtelytaajuutta matalampia ääniä toistettaessa kartion liike on vähemmän hallittua kuin muita ääniä toistettaessa, mikä aiheuttaa elementin kartiolla rasitusta. Subwoofer- ja woofer-elementeillä (toistavat syviä bassoääniä ja ylempiä bassoääniä) elementin ominaisvärähtelytaajuus on yleensä 13-60 hz. Keskiäänikaiuttimilla se on yleensä 60-500 hz ja diskanteilla 500-4000 hz. Tyypillinen toleranssi valmistajan ilmoittamalle arvolle on +-15%.Elementin kokonaishyvyysluku. Yksikötön arvo, joka kuvaa elementin yhdistetty sähköistä ja mekaanista vaimennusta. Yleensä Q:n arvo on välillä 0,2-0,6. Elementin mekaaninen hyvyysluku. Yksikötön arvo, joka kuvaa elementin mekaanista vaimennusta. Sen arvo on yleensä välillä 0,5-10. Mitä korkeampi Q on, sitä pienemmän energiahäviöt elementin vaimennus aiheuttaa.Elementin sähköinen hyvyysluku. Yksikötön arvo, joka kuvaa elementin sähköistä vaimennusta. Kun puhekela liikkuu magneettikentässä, siihen syntyy virta jonka aiheuttama magneettikenttä heikentää alkuperäistä magneettikenttää, jolloin kartion liike vaimenee.Elementin voimakerroin. Arvo ilmoitetaan teslametreinä (Tm). Se kuvaa kuinka voimakas magneettikentta syntyy kun puhekelaan johdetaan virta. Mitä korkeampi Bl:n arvo on, sitä voimakkaamman kentän virta aiheuttaa. Ekvivalenttitilavuus. Yksikkönä litra(L) tai kuutiometrit. Kertoo elementin ripustuksen jäykkyyden silloin kun elementti ei ole kiinnitettynä koteloon. Se kuvaa kuinka suuri määrä ilmaa kohdistettuna elementin kartion teholliselle pinta-alalle vastaisi elementin ripustuksen jäykkyyttä. Suurempi V:n arvo kuvaa alempaa ripustuksen jäykkyyttä, jolloin elementti yleensä tarvitsee suuremman kotelon.Kertoo elementin kartion, puhekelan ja muiden liikkuvien osien kokonaismassan, sisältäen myös kartion pintaan kohdistuvan ilman aiheuttaman akustisen kuorman. Yksikköna kilogramma (kg). Akasiaherttu
Akasiaherttu ("Cisticola chiniana") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Herkko
Herkko on suomalainen muunnos nimestä "Herman", joka merkitsee 'sotajoukkomiestä', 'sotilasta'. Hertta (testi)
Hertta-tutkimuksessa näytteestä mitataan keramidimolekyylien pitoisuuksia, joiden perusteella lasketaan riskiluku. Hertta ennustaa riskit esimerkiksi LDL-kolesterolia tarkemmin . Testi mittaa myös statiinilääkityksellä olevien henkilöiden jäännösriskiä ja ennustaa sydäninfarktiriskiä henkilöillä, joilla sepelvaltimotautia ei ole vielä todettu. Zeitgeist
Zeitgeist () on saksankielinen ilmaus, joka tarkoittaa ajan henkeä. Zeitgeistilla tarkoitetaan jonkin aikakauden kulttuurillista ja älyllistä ilmapiiriä. Ilmausta käyttivät ensimmäisinä Johann Gottfried Herder ja muut saksalaiset romantikot, mutta yleisimmin sen tunnetaan Georg Wilhelm Friedrich Hegelin historianfilosofian yhteydestä. Herttakaksikko
Vaikka laji tunnettaan yhä paremmin nimellä "Listera cordata", on sen osoitettu olevan hyvin läheistä sukua pesäjuurelle ("Neottia nidus-avis"), jolloin nimistösääntöjen mukaisesti "kaksikot" (ent. "Listera") siirretään aikaisemmin kuvattuun sukuun "Neottia". Herastuomari
Herastuomari on Suomessa arvonimi, joka voidaan myöntää käräjäoikeuden lautamiehelle pitkäaikaisesta ja ansiokkaasta toiminnasta. Arvonimi voidaan myöntää käytännössä vain, jos menestyksekäs lautamiesura on kestänyt vähintään kymmenen vuotta. Koska lautamiehet valitaan kunnallisvaalien yhteydessä ja työkausi vastaa vaalikautta eli on neljä vuotta, arvonimi voidaan myöntää aikaisintaan kolmannen kauden puolivälissä. Joissain tapauksissa arvonimi on myös myönnetty kahden valtuustokauden jälkeen eli 8 vuoden jälkeen. Suomen ensimmäinen naispuolinen herastuomari oli Elli Lahtinen Jyväskylän maalaiskunnasta.
Nimitys herastuomari juontuu ruotsin kielen sanasta "häradsdomare". Lavertajaherttu
Lavertajaherttu ("Cisticola anonymus") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Yorkin herttua
Yorkin herttua () on periytyvä päärinarvo, jonka on annettu Englannin kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisen perheen jäsenille, yleensä hallitsevan monarkin toiseksi vanhemmalle pojalle. Vuonna 1474 tapahtuneet arvonimen toisen luonnin jälkeen yksikään Yorkin herttua ei ole siirtänyt arvonimeä eteenpäin. Jokainen heistä on joko kuollut ilman perillistä tai noussut kuninkaaksi. Skotlannissa Yorkin herttuaa vastannut arvo oli Albanyn herttua. Yrjöjen aikana oli käytössä arvonimi "Yorkin ja Albanyn herttua". Hermiittinen matriisi
Hermiittiset formula_13-matriisit muodostavat vektoriavaruuden reaalilukujen suhteen, mutta eivät kompleksilukujen suhteen. Tämän vektoriavaruuden dimensio on formula_14. (Yksi vapausaste päälävistäjän alkiota kohti ja kaksi vapausastetta lävistäjän yläpuolella olevaa alkiota kohti.) Jos hermiittisen matriisin kaikki ominaisarvot ovat positiivisia, matriisia kutsutaan positiivisesti definiitiksi. Jos taas kaikki ovat epänegatiivisia, matriisi on positiivisesti semidefiniitti. Hevari
Hevarit ovat alakulttuurinen ryhmä, jota yhdistää ennen kaikkea metallimusiikin kuunteleminen. 1980-luvulla syntynyt suomen kielen sana "hevari" juontuu termistä "heavy metal", samoin kuten punk-musiikin ympärille muodostuneen alakulttuurin edustajia kutsutaan punkkareiksi. Joskus käytetään myös sanaa "metallisti". Toisinaan nämä käsitteet halutaan erottaa toisistaan esimerkiksi siten, että hevarit kuuntelevat ennen kaikkea vanhaa 1970- ja 1980-lukujen metallimusiikkia, kun taas metallistit pitävät enemmän uudemmasta metallista. Näin ei kuitenkaan aina ole, ja hevari onkin yleisin nimike. Ääni
Äänen taajuuden yksikkö on hertsi (Hz). Taajuus kertoo ääniaaltojen värähtelyjen lukumäärän sekunnissa. Mitä enemmän värähdyksiä ääniaalloissa on, sitä korkeampi ääni syntyy. Ihmiskorva on herkimmillään aistimaan ääniä 500–4 000 hertsin välillä. Ihmisen korva erottaa yleensä taajuuksia 20–20 000 Hz, ja ääniä, joiden taajuus on niiden yläpuolella, kutsutaan ultraääniksi. Ääniä, jotka ovat taajuudeltaan niin matalia, että ihmiskorva ei kykene niitä havaitsemaan, kutsutaan infraääniksi. Yleensä infraäänellä tarkoitetaan alle 20 hertsin taajuisia ääniä. — Pianon äänialue on n. 30–5 000 Hz. Äänen taajuuden kaksinkertaistuminen tai puolittuminen merkitsee oktaavin muutosta sävelkorkeudessa. Vuoriherttu
Vuoriherttu ("Cisticola hunteri") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Residenssi
Residenssi ( < ’istumaan jäävä’) on hallitsijan, ylhäisen henkilön tai korkean virkamiehen asuinpaikka tai virka-asunto. Siellä voi asua esimerkiksi valtionpäämies, ruhtinas tai maaherra. Yleisemmin residenssi tarkoittaa juhlavaa asuinpaikkaa kuten linnaa tai kartanoa. Residenssi tarkoittaa myös hallituskaupunkia, hallituspaikkaa ja hallituslinnaa. Herjaus
Herjaus oli vuoden 1889 Suomen rikoslaissa määritelty kunnianloukkaus. Nykyisin voimassa olevassa rikoslaissa herjausta ei enää tunneta, vaan sen ovat korvanneet kunnianloukkauksesta annetut säännökset. Herjaus poistui rikoslaista vuonna 2000. Herjaus oli vakavampi rikos kuin solvaus, koska sen rangaistusasteikko oli solvausta ankarampi. Markiisi
Rajojen muuttuessa vanhat tehtävät jäivät. Markiisin arvo jäi alemmaksi kuin herttuan. Kun Ranskan suuri vallankumous lakkautti aatelisarvot, Napoleon I ei keisariksi nousunsa jälkeen perustanut markiisin arvoa uudelleen. Vasta Ludvig XVIII:n noustessa valtaan arvo perustettiin uudelleen ja määriteltiin kuuluvaksi herttuan ja kreivin arvojen väliin. Sirkuttajaherttu
Sirkuttajaherttu ("Cisticola pipiens") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Rakastajatar
Rakastajatar tarkoittaa naispuolista seksikumppania, joka ei ole kumppaninsa avo- tai aviopuoliso. Rakastajattaren osittaisia synonyymejä erilaisin painotuksin voivat olla muun muassa naisystävä, tyttöystävä, kurtisaani ja jalkavaimo. Rakastajattaren miespuolinen vastine on rakastaja, jota voidaan käyttää myös yleisterminä molemmista sukupuolista. 
Etenkin tunnettujen miesten, kuten hallitsijoiden, rakastajattarilla on ollut vaikutusvaltaa ja siten he ovat olleet omana aikanaan tunnettuja ja jääneet myös historiankirjoihin. Rakastajatar saattoi olla joko naimaton tai naimisissa oleva ja hänellä itsellään saattoi olla yhteiskunnallisestikin tunnustettu asema. Tilanteet, joissa rakastajatar oli rakastajaa merkittävämmässä asemassa ovat kuitenkin olleet harvinaisia. Tunnetuin tapaus lienee Venäjän Suuriruhtinatar Katariina Suuri. Hermes
Hermes on nyky-Kreikan postilaitoksen symboli. Huumori
Kielitieteilijä Victor Raskin (1985) määritteli huumorin semanttisesta näkökulmasta siten, että vitsin kärki saa vastaanottajan tajuamaan, että vitsillä olikin koko ajan olemassa myös toinen, vastakkainen tulkinta.
Keskustelussa käytettävän huumorin voi luokitella "valmisteltuun huumoriin" ja "spontaaniin huumoriin". Valmisteltua huumoria ovat vitsit ja humoristiset kertomukset, jotka kerrotaan ulkomuistista tai luetaan paperista. Spontaani huumori on tilannekohtaista ja improvisoitua, ja se pitää keskustelua yllä eikä katkaise sitä kuten irrallinen vitsi. Vitsinkertoja on pelkästään esiintyjä, mutta spontaania huumoria esittävä huulenheittäjä on sekä esiintyjä että huumorin tekijä. Spontaani vitsailija pystyy myös luomaan huumoria rajattomasti siinä kun vitsinkertoja on rajoittunut vain kertomaan muistamansa vitsit. Spontaanin huulenheiton ja vitsinkerronnan välissä ovat tarinat hauskoista asioista, jotka kertojan mukaan tapahtuivat hänelle itselleen; tällaiseen lähestymistapaan perustuu usein etenkin stand up -komiikka, jossa omakohtaisuus ja keskustelunomaisuus on tärkeää. Angolanherttu
Angolanherttu ("Cisticola bulliens") on herttujen heimoon kuuluva varpuslintu. Hertsi
Hertsi-nimitys alkoi vakiintua vuonna 1930, jolloin IEC otti sen käyttöön. CGPM hyväksyi yksikön 30 vuotta myöhemmin SI-järjestelmän mukaiseksi yksiköksi, mutta vasta 1970-luvulla hertsi korvasi vanhan yksikön sykliä sekunnissa (, "cps"). Herttua
Herttua on maskuliininen, yleensä periytyvä aatelisarvo. Se voi viitata itsenäisen herttuakunnan hallitsijaan Manner-Euroopassa, korkeaan aatelisarvoon tai Britannian päärinarvoon (, ). Herttuan vaimo tai naispuolinen herttuakunnan hallitsija on herttuatar (engl. "duchess", saks. "Herzogin", ransk. "duchesse"). Hertsi
Radiokanavien taajuudet ilmoitetaan megahertseinä. Valitsemalla oikea vastaanottotaajuus on mahdollista vastaanottaa lähetystä halutulta radiokanavalta. ULA-asemien taajuudet ovat välillä 87,5–108,0 MHz. Sankari
Ylivertainen sankari käyttäytyy alusta asti kuten sankari. Hän on tietoinen kyvyistään ja asemastaan. Mytologiassa esiintyvät sankarit ovat yleensä ylivertaisia sankareita, heeroksia. Mytologioiden sankarit ovat usein puolijumalia, kuten Akhilleus tai Cuchulainn, ja kyvyiltään yli-inhimillisiä. Sarjakuvissa ylivertaisista sankareista on kehitelty oma muunnelmansa, yli-inhimilliset voimat omaava supersankari. Hertsi
Yksi hertsi tarkoittaa taajuutta, jossa värähdysjaksot toistuvat sekunnin välein. Hertta (Mikki Hiiri)
Hertta (suomennettu myös "Tytteli" ja "Emma") (engl. Trudy Van Tubb) on Disneyn eläinmaailmassa esiintyvän Mikki Hiiren verivihollisen Mustan Pekan tyttöystävä (tai puoliso, asiaa ei koskaan ole virallisesti tarinoissa mainittu). Sähkömagneettinen spektri
Sähkömagneettisen spektrin osat jaotellaan niiden säteilyn taajuuden tai aallonpituuden mukaan. Tietyn sähkömagneettisen säteilylähteen (esimerkiksi tähti, radiolähetin) spektri tarkoittaa sen emittoimien taajuuksien joukkoa. Taajuuden yksikkö on hertsi (Hz), joka ilmoittaa värähdysten lukumäärän yhden sekunnin aikana. Aallonpituuden mittayksikkö on metri tai sen johdannaiset. Aallonpituuden ja taajuuden välillä on seuraava yhteys: Pyhittäjä
Pyhittäjä on ortodoksisessa kirkossa käytetty nimitys kanonisoiduista munkeista. Luostarin perustajista käytetään nimitystä pyhittäjäisä tai -äiti. Muita kirkossa käytettyjä pyhien elämää tai toimintaa kuvaavia nimityksiä ovat esimerkiksi vainojen aikana kärsineestä käytetty nimitys "tunnustaja", joistakin paikallisista pyhistä käytetty nimitys "autuas" (poiketen katolisen kirkon autuas-käsitteestä, joka on heillä yksi pyhyyden aste), itsensä tai muiden ihmisten pelastuksen tähden hulluksi tekeytyvistä käytetty nimitys "Kristuksen tähden houkka", apostolien työn jatkajista käytetty nimitys "apostolienvertainen" ja niin edelleen.