Mikä on nikkelin järjestysluku?
Nikkeli
Nikkeli on rautaryhmään kuuluva ferromagneettinen metallinen alkuaine. Nikkelin kemiallinen merkki on Ni () ja sen järjestysluku on 28. Nikkelillä on viisi pysyvää isotooppia. Sitä löydetään luonnosta yleensä sulfidimineraaleista.
Nikkeli (Murmanskin alue)
Nikkeli eli Nikel (; suom. aikaisemmin Kolosjoki) on kaupunkityyppinen taajama ja samannimisen kaupunkikunnan keskus Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Nikkeli on myös Petsamon piirin hallinnollinen keskus. Taajama sijaitse noin seitsemän kilometrin päässä Norjan rajasta. Taajama, jonka rakentaminen aloitettiin 1937 oli vuoteen 1944 Suomelle kuuluneen Petsamon kunnan nuorin asutuskeskus, Kolosjoki. Petsamo ja Kolosjoki sen mukana luovutettiin vuonna 1944 Neuvostoliitolle. Natriumnitraatti
Elintarvikkeissa käytettävä natriumnitraatin E-koodi on E 251. Nikkelikloridi
Nikkelikloridi (NiCl) on nikkeli- ja kloridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa metallien päällystämiseen nikkelillä elektrolyyttisesti ja muiden nikkeliyhdisteiden valmistukseen. Nikkoliitti
Nikkoliitti eli nikkeliini (NiAs) on kidejärjestelmältään heksagonaalinen. Tämä mineraali, kuten sen alkuainekin, on 
saanut nimensä saksan kielisestä sanasta, joka tarkoittaa "paholaisen nikkeli". Kiteet ovat harvinaisia, yleensä nikkoliitti on satunnaisina rakeina tai tiiviinä massana. Nikkoliitti on väriltään kirkkaan kuparinpunainen, mutta hapettuu harmaaksi. Viiru on ruskeanmusta. Kiilto on metallinkiilto. Nikkoliitin kovuus on 5,0-5,5 Mohsin asteikolla ja ominaispaino on 7,5-7,8 g/cm³. Luettelo jääkäreistä N
() oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat työmies Jaakko Aleksanteri Nisula ja Maria Päätalo. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Inkeri Sigrid Kilpiäisen kanssa. Nisula kävi kolme luokkaa kansakoulua ja työskenteli tukkityömiehenä ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 26. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi). Nisula astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 3. Jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurin ympäristössä. Nisula palveli sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin aluksi Savon jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 8. komppaniassa. Nisula siirrettiin 1. huhtikuuta 1921 alkaen komppanianvääpeliksi Karjalan kaartin rykmentin 3. komppaniaan. Häntä kohtasi työtapaturma hänen käsitellessään käsikranaattia, jonka turman johdosta hän sai vapautuksen palveluksesta 31. maaliskuuta 1928 alkaen. Myöhemmin hän eli kykenemättömänä työntekoon Viipurissa ja myöhemmin Kuolemajärven Jääkärikodissa ja viimein Urjalassa, minne hänet lopulta haudattiin. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 1. kesäkuuta 1917, Varavääpeli 11. helmikuuta 1918, Vääpeli 2. toukokuuta 1918. Kunniamerkit: Vapaudenristi 4. lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki, Saksan maailmansotaan osallistuneiden kunniaristi. Typpipitoisuus (limnologia)
Ammoniakin pitoisuuden mittauksessa käytetään Nesslerin reagenssia (K[HgI]), jonka keksi Julius Nessler. Se sisältää ongelmajätteeksi luokiteltua elohopea(II)jodidia. Vesinäyte saatetaan alkaaliseksi ja siihen lisätään reagenssia. Silloin liuokseen muodostuu vaikealiukoinen aminoelohopeajohdin, jonka sakan väri on kellanruskea. Liuoksen värivoimakkuus on verrannollinen ammoniakkipitoisuuteen, joka halutaan selvittää. Värin määrä tutkitaan spektroskopisesti valon 436 nm aallonpituudella. Tämän jälkeen saatu tulos ilmoitetaan yksiköissä mgNH3-N/l tai μgNH3-N/l. Menetelmän tarkkuus ei alita 0,1 mgNH3-N/l. Maagiset luvut
Sellaisillakin kaksoismaagisilla nuklideilla, jotka eivät ole stabiileja, on usein huomattavasti pidempi puoliintumisaika kuin muilla nuklideilla, joissa neutronien lukumäärä poikkeaa saman alkuaineen stabiileista isotoopeista yhtä paljon. Tällainen on esimerkiksi vuonna 1999 löydetty nikkeli-48, jossa on poikkeuksellisen vähän neutroneja verrattuna protonihin.. Tinalla on 10 stabiilia isotooppia, enemmän kuin millään muulla alkuaineella. Yksikään stabiili tinaisotooppi ei ole kaksoismaaginen, mutta kaksoismaagiset isotoopit Sn ja Sn ovat huomattavasti pitkäikäisempiä kuin sellaiset tinaisotoopit, joiden massaluku on välin 100...132 ulkopuolella. Devardan metalliseos
Devardan metalliseos on metalliseos eli lejeerinki, joka sisältää alumiinia, kuparia ja sinkkiä. Sen CAS-numero on 8049-11-4. Devardan metalliseoksen pääasiallinen tarkoitus on nitraattien analyysi. Sillä voidaan myös analysoida nitriittijä. Emäksisissä olosuhteissa metalliseos pelkistää nitraatin ja nitriitin ammoniakiksi. Tavallisesti Devarda sisältää noin 50 % kuparia, 45 % alumiinia ja 5 % sinkkiä. Devardan metalliseos on hajutonta ja helposti syttyvää. Devardan metalliseos on väriltään harmaata. Sen sulamispiste on noin 550 °C. Halonit
Haloneista käytetään usein koodinimiä, joiden numerosarjat ilmoittavat yhdisteen alkuainekoostumuksen. Esimerkiksi CBrClF on toiselta nimeltään haloni 1211 ja CBrF on haloni 1301. Ensimmäinen numero on molekyylin hiiliatomien lukumäärä. Toinen numero kertoo fluorin, kolmas kloorin ja neljäs bromin määrän. Alkuaineet ilmoitetaan siis järjestysluvun mukaisessa järjestyksessä. Muistimetalli
Muistimetalleina toimivia nikkeli-titaaniseoksia kehitettiin ensimmäiseksi Naval Ordnance Laboratoryssä vuosina 1962-1963. Ne saivat kauppanimen Nitinol, joka on lyhenne sanoista "Nickel Titanium Naval Ordnance Laboratories". Näiden huomattavat ominaisuudet havaittiin aluksi sattumalta. Eräässä kokouksessa laboratoriossa esiteltiin kappaletta, jota oli väännetty alkuperäisestä poikkeavaan muotoon useita kertoja. Yksi läsnä olleista teknisistä johtajista, David S. Muzzey, päätti kokeilla, mitä tapahtuu, jos hän kuumentaa kappaletta pitämällä piippua sen alla. Kaikkien hämmästykseksi se palautui alkuperäiseen muotoonsa. Mureksidi
Mureksidi (NHCHNO tai CHNO.NH) on indikaattori, jota käytetään metallien - esimerkiksi kuparin, nikkelin, koboltin, toriumin ja harvinaisten maametallien - kompleksometrisissa titrauksissa. Kuten muillekin metalli-indikaattoreille, myös sille on ominaista se, että se muodostaa kompleksiyhdisteitä analysoitavien metallien kanssa. Kompleksin väri on erilainen kuin vapaan indikaattorin. Mureksidin CAS-numero on 3051-09-0. Nikkelimetallihydridiakku
Kaavoissa ja akun nimessä esiintyvä metalli tarkoittaa itse asiassa usean metallin yhdistettä. Tähän tarkoitukseen on kehitetty useita eri seoksia, mutta ne jakautuvat pääsääntöisesti kahteen kategoriaan. Yleisempi näistä on AB5-seos, jossa A on harvinaisista maametalleista lantaanista (La), cerium (Ce), neodyymi (Nd) ja praseodyymi (Pr) koostuva seos. B taas on nikkeliä, kobolttia (Co), mangaania (Mn) ja/tai alumiinia (Al). Toinen vaihtoehto on AB2, missä A on titanium ja/tai vanadiini ja B zirkonium tai nikkeli, johon on lisätty kromia, kobolttia, rautaa tai mangaania. 29 (luku)
Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 29 on kuparin järjestysluku. Neperin luku
Neperin luku (Napierin luku) on matemaattinen vakio, jonka likiarvo viidentoista desimaalin tarkkuudella on 2,718 281 828 459 045 ja jolle on kiinnitetty merkintä formula_1. Neperin luku on luonnollisen logaritmi­funktion kantaluku. Se on saanut nimensä skotlantilaisen matemaatikon John Napierin mukaan. Napier itse ei käyttänyt kantalukua formula_1, mutta jälkeenpäin on huomattu, että hänen logaritmien laskujärjestelmänsä on liittynyt luonnolliseen logaritmiin. Neperin luku on irrationaalinen ja transsendenttinen. Transsendenttisuustodistuksen antoi Charles Hermite vuonna 1873. Luku tunnetaan toiselta nimeltään myös Eulerin lukuna Leonhard Eulerin mukaan. Nikkelikarbonyyli
Nikkelikarbonyylille tapahtuu useita hapetus- ja pelkistysreaktioita sekä ligandienvaihtoreaktioita. Hapettaminen johtaa Ni-yhdisteisiin ja pelkistäminen alkalimetalleilla johtaa useita nikkeliatomeja sisältäviin anioneihin, joissa nikkelillä on hapetusluku -II. Nikkelikarbonyylistä tunnetaan lukuisia johdannaisia, joissa yksi tai useampi karbonyyliryhmä on korvattu jollain toisella ligandilla. Tyypillisiä ligandeja ovat fosfiiniligandit, tai typpeä, arseenia tai antimonia sisältävät ligandit. Myös alkyyliligandeilla korvautuminen on mahdollista. Norilski nikel
Norilski nikelin pääkonttori on Moskovassa. Yhtiön osakkeet ovat myynnissä Moskovan RTS- ja Micex-pörsseissä. Yhtiö kuuluu RTS Indexiin ja NASDAQiin. Yhtiö tuottaa 1,5 % Venäjän bruttokansantuotteesta. Talouslehti Forbesin kevään 2012 listauksessa Norilski nikel oli Venäjän 8. suurin ja maailman 339. suurin julkisesti noteerattu yritys. Napalävistys
Napakorun lävistysmateriaalina, ensikoruna, voidaan käyttää EU:n nikkelidirektiivin mukaista materiaalia. Sen mukaan nikkeliä saa vapautua tuotteesta enintään 0,2 mikrogrammaa neliösenttiä kohti viikossa. Petsamo
Petsamon siirryttyä Suomelle aloitettiin hallituksen toimesta geologiset tutkimukset, joiden yhteydessä alueelta löydettiin nikkeli-kupariesiintymä vuonna 1921. Tutkimukset osoittivat malmion olevan Euroopan rikkaimman nikkeliesiintymän. Brittiläis–kanadalaisen yhtiön omistaman toimiluvan suojissa kaivostoiminta pääsi alkamaan vuonna 1935. Suomen hallitus toimitti kuitenkin 80 % tuotannosta Saksaan. Vuonna 1943 Kolosjoen kaivos tuotti 73 prosenttia Saksan kuluttamasta nikkelistä. Maagiset luvut
Erityisen suuri sidosenergia on ns. "kaksoismaagisilla" ytimillä, joissa sekä protonien että neutronien lukumäärä on maaginen luku. Sellaisia ovat helium-4 (He), happi-16 (O), kalsium-40 (Ca), kalsium-48 (), nikkeli-56 (Ni) ja lyijy-208 Pb), jotka kaikki ovat stabiileja. Alnico
Alnico on metalliseos, joka on valmistettu alumiinista, nikkelistä ja koboltista. Lisäksi seoksessa saattaa olla rautaa, kuparia ja titaania. Tyypillinen seossuhde on 8–12 % alumiinia, 15–26 % nikkeliä, 5–24 % kobolttia, enintään 6 % kuparia ja 1 % titaania, loput on rautaa. Massaluku
Toisinaan myös järjestysluku merkitään näkyviin. Esimerkiksi kloori-35 merkitään formula_1. Merkintä tarkoittaa, että atomin massaluku on 35 ja sen järjestysluku eli protonien määrä on 17. Neutroneita atomissa on näin ollen 18. Nuklidi
Kukin nuklidi merkitään kirjoittamalla alkuaineen kemiallisen merkin eteen yläpuolelle nuklidin massaluku. Tarvittaessa voidaan lisäksi merkitä järjestysluku sen alapuolelle. Esimerkiksi C tai C tarkoittavat hiiliydintä, jossa on 6 protonia ja 6 neutronia, yhteensä 12 nukleonia. Vaihtoehtoisesti voidaan massaluku kirjoittaa myös kemiallisen merkin tai alkuaineen nimen jälkeen yhdysviivalla erotettuna: C-12 tai hiili-12. Kolosjoen kaivos
Kolosjoen kaivos oli Suomen Petsamossa sijainnut nikkelikaivos. Euroopan rikkain nikkelimalmio löydettiin 1920-luvun alussa, ja 1930-luvulla aloitetut rakennustyöt saatiin päätökseen 1943, jolloin kaivos sulattoineen pyöri täydellä teholla. Jatkosodan aikana kaivoksen tuotanto rahdattiin Saksaan, jonka sotatarviketeollisuudelle Petsamon nikkelillä oli suuri merkitys erityisesti sodan loppuvuosina. Vuodesta 1943 lähtien yli puolet Saksan käyttämästä nikkelistä tuli Petsamosta. Saksalaiset tuhosivat kaivosalueen vetäytyessään vuonna 1944. Sodan jälkeen Petsamo kaivosalueineen luovutettiin rauhansopimuksen ehtojen mukaan Neuvostoliitolle, joka kunnosti alueen ja aloitti tuotannon uudelleen. Nykyisin kaivoksen nimi on Nikel. Nikkeli
Ihmiselimistö tarvitsee nikkeliä, mutta vain noin viisi mikrogrammaa päivässä. Sitä on esimerkiksi eräissä papulajeissa ja teessä. Milleriitti
Milleriitti (NiS) on nikkelisulfidimineraali. Se sisältää n. 65% Nikkeliä ja n. 35% Rikkiä. Milleriitti on nimetty löytäjänsä, englantilaisen W. H. Millerin (1801-1880) mukaan, joka ensimmäisenä kuvaili mineraalin vuonna 1845. Metalliseos
Esimerkiksi kupari ja nikkeli muodostavat aukottoman liuoksen. Niiden kokoero on pieni, sillä kupariatomin säde on 0,128 nm ja nikkelin 0,125 nm. Molempien kiderakenne on pintakeskeinen kuutiollinen (PKK) ja niiden elektronegatiivisuusero on vain 0,1. Kupari esiintyy valensseilla +1 ja +2 ja nikkeli valenssilla +2. Koska kaikki neljä ehtoa täyttyvät, muodostavat kupari ja nikkeli aukottoman liuoksen. Sähkönumero
Sähkönumerojärjestelmä on 7-numeroinen. Sen kaksi ensimmäistä numeroa ryhmittää tarvikkeet ja kolme seuraavaa sijoittaa ne alaryhmiin. Kuudes ja seitsemäs numero yksilöivät tarvikkeet. Kolosjoen kaivos
Saksalle Petsamon osuus nikkelin kokonaistarpeesta ei vielä 1941 ollut merkittävä, mutta tuotannon täysimääräisesti alkaessa merkitys kasvoi. Vuonna 1943 Saksan nikkelihuolto perustui Petsamosta saatavaan malmiin, 73 prosenttia kulutuksesta saatiin Petsamosta. Syksyllä 1944 Petsamosta saatiin 87 prosenttia kokonaiskulutuksesta. Saksan nikkelin kokonaiskulutus 1939–1945 oli 50 000 tonnia, joten Petsamosta saatu nikkeli täytti runsaan neljäsosan koko sota-ajan tarpeesta. 47 (luku)
Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 47 on hopean järjestysluku. Nikkelikarbonyyli
Nikkelikarbonyyli eli tetrakarbonyylinikkeli (Ni(CO)) on eräs metallikarbonyyliyhdisteisiin kuuluva nikkelin orgaaninen yhdiste. Nikkelikarbonyyliä käytetään erittäin puhtaan nikkelin valmistuksessa, organometallikemiassa ja katalyyttinä. Typpi
Typpi on alkuaine, joka esiintyy luonnossa kaksiatomisena typpikaasuna, N. Typen järjestysluku on 7, kemiallinen merkki N () ja IUPACin standardin mukainen atomimassa on [14,00643;14,00728]. Typpi on osana monissa elämälle välttämättömissä yhdisteissä. Ilmasta noin 78 % on typpeä. Norilski nikel
1600-luvulta alkaen venäläiset tiesivät, että Taimyrin niemimaa sisältää paljon kuparia ja nikkeliä. 1920-luvulla Neuvosto-Venäjä aloitti kaivostoiminnan Norilskin alueella. 23. kesäkuuta 1935 alkoi Stalinin 1. viisivuotissuunnitelman osana "Norilskin kombinaatin" rakentaminen. 10. maaliskuuta 1939 kombinaatti alkoi tuotantonsa. Hiili
Hiili on yleinen epämetallinen alkuaine, jolla on myös useita allotrooppisia muotoja. Sen kemiallinen merkki on C () ja järjestysluku 6. Sanaa "hiili" käytetään puheessa myös, kun tarkoitetaan kivi- tai puuhiiltä. Hiilen muodostamat sidokset ovat kovalenttisia, koska hiilen elektronegatiivisuus on 2,5. Hiiliketjuissa hiilten välinen kulma on 109 astetta, minkä vuoksi hiiliketju on polvekkeinen. Hiilen CAS-numero on 7440-44-0. Hiilen IUPACin standardin mukainen atomimassa on [12,0096; 12,0116] amu. Kalium
Kalium on alkuaine, jonka kemiallinen merkki on K (), järjestysluku 19 ja CAS-numero 7440-09-7. Kalium on pehmeä hopeanvalkoinen alkalimetalli. Kalium tarkoittaa keskiajan latinassa potaskaa, mutta lähtökohtana on arabian sana "qali" joka tarkoittaa varsinaisesti tuhkaa, mutta kemiallisena terminä emästä, 'alkalia'. (Etuliite al- on arabiassa määräinen artikkeli.) Skandium
Skandium (Sc) on harvinaisiin maametalleihin kuuluva metallinen alkuaine, jonka järjestysluku on 21. Se on hopeisen valkeaa ja kiiltävää sekä verraten kevyttä. Ruotsalainen kemisti Lars Fredrik Nilson löysi skandiumin vuonna 1879. Tina
Tina on hiiliryhmään kuuluva metallinen alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sn (). Jaksollisessa järjestelmässä tina on 50. alkuaine. Yhdisteissään tina esiintyy hapetusluvuilla +II ja +IV. Tinan CAS-numero on 7440-31-5. Nefriitti
Nefriitti on amfiboliryhmään kuuluvan silikaattimineraalin aktinoliitin muunnos, jonka kemiallinen kaava on Ca(Mg, Fe)SiO(OH). Nefriitti on tavallisimmin väriltään kellertävän vihreää tai joskus myös valkoista. Sen kovuus Mohsin asteikolla on 6,0-6,5, ja se on koostumukseltaan hienojakoista, massamaista ja erittäin sitkeää. Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0)
Huoneenlämpötilassa bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0) on keltaista kiteistä ainetta. Sen rakenteessa nikkeliatomi on sitoutunut tetraedrimäisesti koordinaatiosidoksilla kahteen 1,5-syklo-oktadieeniligandiin. Yhdiste on lyhyen aikaa stabiili ilmassa, mutta hapettuu helposti ilman hapen vaikutuksesta. Se reagoi myös helposti veden kanssa. Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0) liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten dietyylieetteriin, tetrahydrofuraaniin, dimetyyliformamidiin ja hieman heikommin bentseeniin ja tolueeniin. Tyypillistä yhdisteen reaktioille on, että yksi tai molemmat syklo-oktadieeniligandeista korvautuvat muilla ligandeilla. Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0)
Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0) toimii lähtöaineena useiden muiden orgaanisten nikkeliyhdisteiden synteeseissä. Katalyyttinä sitä käytetään aryyli- ja alkenyylihalogenidien kytkentäreaktioissa, butadieenin trimerointi ja syklotrimerointireaktioissa, sekä alkeenien ja alkyynien oligomerisointi- ja sykloadditioreaktioissa. Lisäksi se katalysoi myös alkeenien esimerkiksi eteenin polymeroitumista happamissa olosuhteissa esimerkiksi tiomaitohapon läsnä ollessa. Nivalenoli
Nivalenoli kuuluu B-tyypin trikotekeeneihin, ja se on muiden trikotekeenien tapaan erittäin stabiili yhdiste. Nivalenolia tuottavat muun muassa eräät "Fusarium"-suvun homesienet kuten esimerkiksi "Fusarium nivale". Nivalenolin kemiallinen kaava on CHO, moolimassa 312,3 g/mol, sulamispiste 222 - 223 °C ja CAS-numero 23282-20-4. NPK-luku
Kalium Sähkönumero
Sähkönumero on sähköisen talotekniikan alalla käytössä oleva kansallinen tuotekoodijärjestelmä. Sähkönumerointia käytetään jakeluketjun kaikissa portaissa tuotteen tunnistamiseksi. Sähkönumeroita ylläpitää Sähköteknisen Kaupan Liitto (STK). Nikkeloseeni
Nikkeloseeni eli bis(syklopentadienyyli)nikkeli (CHNi) on metalloseeneihin kuuluva nikkelin organometalliyhdiste. Yhdistettä on tutkittu käytettäväksi polymerointikatalyyttinä ja siitä voidaan valmistaa muita nikkelin organometalliyhdisteitä. Nikkeli
Nikkeli on hopeanvalkoinen metalli. Sillä on kohtuullisen korkea sähkön- ja lämmönjohtavuus. Sen sulamispiste on noin 1 450 °C. Nikkeli on huoneenlämpötilassa ferromagneettinen aine, joka muuttuu paramagneettiseksi lämpötilan noustessa Curie-pisteen 358 °C yläpuolelle. Kromi
Kromi on järjestysluvultaan 24. alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Cr () ja CAS-numero 7440-47-3. Aineen nimesi sen vuonna 1798 Pariisissa eristänyt Louis Nicolas Vauquelin todettuaan, minkälaisen värikirjon se sai aikaan mineraalista valmistettuun liuokseen. Hän totesi myös, että smaragdin vihreä väri johtuu kromista. Nimi on johdettu kreikankielisestä sanasta "χρωμα (khroma)", ’väri’. Alumiini
Alumiini on alkuaineiden jaksollisen järjestelmän kolmanteen jaksoon ja 13. ryhmään (eli kolmanteen pääryhmään) kuuluva metalli. Sen kemiallinen merkki on Al () ja järjestysluku 13. Sitä on noin 8 % maankuoresta, jossa se on kolmanneksi yleisin alkuaine (hapen ja piin jälkeen) ja samalla yleisin metalli. Yleisyydestään huolimatta se on tullut tunnetuksi vasta 1800-luvulla, sillä se esiintyy luonnossa ainoastaan yhdisteinä ja vasta elektrolyysin keksiminen teki mahdolliseksi eristää sitä vapaana alkuaineena. Nykyisin se on hyvin yleisesti käytetty metalli, jonka keveys ja lujuus tuovat merkittäviä säästöjä muun muassa kuljetusteollisuudessa. Riebeckiitti
Riebeckiitti eli riebekkiitti on natriumamfiboliryhmään kuuluva runsasnatriuminen mineraali, ja sen kemiallinen kaava on Na(Fe,Mg)SiO(OH). Se on kidejärjestelmältään monokliininen, ja sen kiteet ovat tavallisesti pitkiä prismakiteitä, joiden poikkileikkaus on timantinmuotoinen. Kiteet voivat olla myös säikeisiä, säteittäisiä ja keihäänkärjen, lehden tai pylvään muotoisia. Riebekkiitin kovuus on 5–6 ja ominaispaino 3,0–3,4. Sen lohkeavuus on täydellinen, kahteen suuntaan timantinmuotinen, ja murtuma on epätasainen ja sirpaleinen. Mineraali vaihtelee läpikuultavasta lähes läpikuultamattomaan. Riebekkiitti on nimetty saksalaisen tutkijan Emil Riebeckin (1853–1885) mukaan. Järjestysluku (kemia)
Kemiassa ja fysiikassa järjestysluku (Z) on atomin ytimessä olevien protonien lukumäärä. Esimerkiksi hiilen järjestysluku on kuusi (Z = 6), koska hiiliatomin ytimessä on kuusi protonia. Jaksollisessa järjestelmässä alkuaineet on järjestetty kasvavan järjestysluvun mukaisesti. Nikkeli (Murmanskin alue)
Nykyisen Nikkelin kaupunkikunnan alue kattaa Petsamon piirin eteläosan. Vuoden 2010 väestönlaskenannan mukaan koko Petsamon piirin asukasluku oli 38 920. Nikkelin kaupunkikunnassa osuus oli 13 131 henkeä, joista Nikkelin taajamassa asui 12 756 ja maaseudulla 375 ihmistä. Heazlewoodiitti
Heazlewoodiitti (NiS) on harvinainen nikkelisulfidimineraali. Sen nikkelipitoisuus on korkea suhteessa rikkiin: mineraali sisältää noin 73 % nikkeliä ja 26 % rikkiä. Heazlewoodiitti on nimetty löytöpaikkansa mukaan; mineraali löydettiin vuonna 1896 Heazlewoodin alueelta Australian Tasmaniasta. Mineraalin tyyppipaikka on Heazlewoodissa sijaitseva Lord Brasseyn kaivos. Niobiumnitridi
Niobiumnitridi on epästoikiometrinen välisijayhdiste. Niobiumnitridillä on kaksi faasia: alkeiskopiltaan heksagonaalinen β-niobiumnitridi, jonka koostumus on NbN–NbN ja yli 1 230 °C:n lämpötilassa stabiili alkeiskopiltaan pintakeskeinen kuutiollinen δ-NbN, jonka koostumus on NbN–NbN. Niobiumnitridi ei liukene happoihin, mutta voimakkaasti emäksiset liuokset liuottavat sitä, jolloin vapautuu ammoniakkia. Niobiumnitridi on suhteellisen kovaa ja sen kovuus Mohsin asteikolla on 8. Niobiumnitridin kriittinen lämpötila on 16 K ja tämän lämpötilan alapuolella se on suprajohde. Numerolukko
Numerolukko on mekaaninen sulkulaite. Numerolukossa on yleensä 3-4 pyöritettävää numeroa (joskus numeroiden sijasta käytetään kirjaimia), ja lukko avautuu kun numerot ovat oikeassa järjestyksessä. Tämän lukkotyypin etuna on, että siinä ei tarvita erillistä fyysistä avainta, vaan oikean numeroyhdistelmän voi opetella ulkoa. Harjavallan nikkelipäästö
Nikkelipäästö tapahtui viikonloppuna 5.–6. heinäkuuta 2014, kun nikkelisulfaattia pääsi lämmönvaihtimen rikkoontumisen vuoksi tehtaan jäähdytysveteen ja sen mukana Kokemäenjokeen. Yhteensä vuoto jatkui ennen havaitsemista noin 30 tunnin ajan. Jokeen pääsi yhteensä 66 000 kiloa veteen liuennutta nikkeliä. Laitoksen ympäristöluvan mukainen korkein sallittu päästömäärä on 1,5 kiloa vuorokaudessa kuukausikeskiarvona eli yhteensä 550 kiloa vuodessa. Lisäksi jokeen päätyi 1 000 kiloa kobolttia sekä tätä pienempiä määriä kuparia, lyijyä ja kadmiumia. Koko prosessiveden jokeen valunut määrä oli 93 000 m³ eli 93 miljoonaa litraa. Sen nikkelipitoisuus oli 700 milligrammaa litrassa ja pH-arvo noin 7 eli lähellä neutraalia. Onnettomuuden laajuuteen vaikutti Norilsk Nickelin mukaan inhimillinen tekijä, jonka johdosta vuoto huomattiin vasta reilun vuorokauden kuluttua. Konstantaani
Konstantaani on metalliseos, joka sisältää noin 55 % kuparia ja 45 % nikkeliä.
Konstantaanin ominaisvastus on riittävän korkea, jotta sen avulla voidaan saavuttaa erittäin tarkkoja resistanssiarvoja. Seoksen resistanssi pysyy lähes vakiona lämpötilojen vaihdellessa paljonkin, koska seoksen ominaisvastuksen lämpötilakerroin on pieni. Konstantaania käytetään ominaisuuksiensa vuoksi venymäliuskoissa ja vastuslangoissa. Sitä käytetään myös lämpösähköpareissa esimerkiksi raudan parina. Konstantaanin resistiivisyys (20 °C) on 0,49·10 Ωm. Rayleighin luku
missä Koliini
Koliinista käytetään myös nimeä "2-hydroksietyyli-"N","N","N"-trimetyyliammonium". Koliinin kemiallinen kaava on CHNO, rakennekaava (CH)NCHCHOH, moolimassa 104,17 g/mol ja CAS-numero 62-49-7. Nikkelisulfaatti
Nikkelisulfaatti tai nikkeli(II)sulfaatti on veteen liukeneva nikkelin sulfaatti, jonka kaava on NiSO. Se on karsinogeeninen aine ja myrkyllinen vesieliöille. Yhdisteellä on kaksi kidevedellistä muotoa: heksahydraatti NiSO·6HO ja heptahydraatti NiSO·7HO. Nämä ovat väriltään sinisiä tai vihertäviä. Keltaista vedetöntä muotoa tuotetaan kuumentamalla ainetta 330 asteeseen. Heksahydraatissa on nikkeliä 22,3%. Nikkelioksalaatti
Huoneenlämpötilassa nikkelioksalaatti on vaalean vihreää kiteistä ainetta. Yhdiste esiintyy yleisimmin kidevedellisenä dihydraattina (CONi·2HO), josta saadaan kidevedetöntä nikkelioksalaattia kuumennettaessa alennetussa paineessa 150 °C:n lämpötilaan. Nikkelioksalaatin dihydraatilla on kaksi kidemuotoa, jotka ovat alkeiskopiltaan monokliininen α-muoto ja ortorombinen β-muoto. Nikkelioksalaatti on veteen liukenematonta, mutta liukenee happoliuoksiin sekä komplekseja muodostaen ammoniakin tai ammoniumsuolojen liuoksiin. Kuumennettaessa yhdiste hajoaa ensin noin 300 °C:n lämpötilassa metalliseksi nikkeliksi ja hiilidioksidiksi ja voimakkaammin kuumennettaessa nikkelioksidiksi. Nuklidi
Protonien lukumäärä ytimessä on samalla alkuaineen järjestysluku jaksollisessa järjestelmässä. Sille käytetään merkintää "Z" ja neutronien lukumäärälle, "neutroniluvulle" merkintää "N". Näiden lukujen summa on nuklidin, massaluku, jonka merkkinä on "A". Koska sekä protonin että neutronin massat ovat lähellä yhtä atomimassayksikköä, on massaluku samalla likiarvo ytimen massalle atomimassayksikköinä; erotus on nuklidin massaylijäämä. Nikkeli (Murmanskin alue)
Kolosjoen siirryttyä Neuvostoliitolle on siellä jatkettu nikkelimalmin louhintaa. Nikkelimalmivarat ovat osoittautuneet paljon 1930-luvun arvioita suuremmiksi. Vuonna 1945 suomalaisten rakentamasta Kolosjoesta muodostettiin Nikel-niminen kaupunkityyppinen taajama. Nikel yhdistettiin rautateitse Murmanskiin vasta 1966.
Venäläiset ostivat vuonna 1945 Englannista kuusi 1524 mm raideleveydelle rakennettua dieselveturia Pechengaan joten rataa rakensi Neuvostoliiton Sisäasiainministeriö (MVD) Petsamoon heti sodan päättymisen jälkeen. Nikkeli
Sana "nikkeli" on peräisin Saksasta kaivosslangista. Sanalla "Kupfernickel" tarkoitettiin peikkoa, joka pilasi kuparimalmin vierailla aineksilla, tai myös tällaista malmia. "Kupfer" tarkoittaa kuparia ja "Nickel" oli nimestä Nikolaus käytetty pilkkamuoto, jolla usein viitattiin lapsia pelotteleviin haltijahahmoihin. Aikoinaan tätä "pilattua kuparia" voitiin käyttää vain lasin värjäämiseen vihreäksi. Kun sen myöhemmin todettiin sisältävän aikaisemmin tuntematonta metallia, annettiin tälle metallille sen mukaisesti nimi nikkeli. Norilski nikel
Norilski nikel (, ) on suuri venäläinen metallurgia-alan osakeyhtiö. Se on maailman suurin nikkelin ja palladiumin tuottaja ja suurimpia platinan ja kuparin tuottajia. Lisäksi yhtiö tuottaa mm. kultaa, hopeaa, kobolttia ja rodiumia. Sen tytäryritys Stillwater Mining Company (Denverissä, Coloradossa) on suuri koboltin, rodiumin, hopean, kullan, telluurin, seleenin, iridiumin, ruteniumin ja hiilen tuottaja. Nikkelisulfidi
Huoneenlämpötilassa nikkelisulfidi on mustaa kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen liukenematonta eikä se liukene myöskään laimeisiin happoihin. Väkeviin happoliuoksiin nikkelisulfidi kuitenkin liukenee. Yhdisteellä on metallinkaltainen kiilto eikä se välttämättä ole koostumukseltaan täysin stoikiometrinen, minkä vuoksi sitä voidaan pitää myös nikkelin ja rikin seoksena. Nikkelisulfidilla on kolme eri kidemuotoa eli se on polymorfinen yhdiste. Sen kidemuodot ovat amorfinen α-muoto, alkeiskopiltaan heksagonaalinen β-muoto ja romboedrinen γ-nikkelisulfidi. Newtonin luku
missä Vety
Vakiintuneen käytännön mukaan vety sijoitetaan jaksollisessa järjestelmässä ensimmäiseen eli alkalimetallien sarakkeeseen. Vety kuitenkin poikkeaa monella tavalla muista ryhmään kuuluvista alkuaineista: esimerkiksi se ei reagoi veden kanssa kuten litium, natrium tai kalium, ja sitä pidetään yleensä epämetallina. Kemialliselta kannalta vedyllä kuitenkin on myös metallimaisia ominaisuuksia kuten positiivinen hapetusluku. Joskus vety on sijoitettu halogeeneihin eli 17. ryhmään, koska vedyn rakenne on lähellä halogeenien rakennetta eli yhden elektronin päässä täydestä elektronikuoresta. IUPAC suosittelee nykyään vedyn sijoitettavaksi niin, että se on ensimmäisen jakson alkuaineena jaksollisen järjestelmän ylimmällä rivillä, taulukon keskellä niin ettei se kuulu mihinkään pääryhmistä. 
Vedyn tavallisin hapetusluku on +I, mutta muutamat metallit voivat yhtyä vedyn kanssa hydrideiksi, joissa sen hapetusluku on poikkeuksellisesti −I. Vedyn ionisoitumisenergia on noin 1 310 kJ/mol, siis paljon suurempi kuin varsinaisilla alkalimetalleilla, joilla se on noin 400–500 kJ/mol. Tässä suhteessa vety muistuttaa enemmänkin halogeeneja. Myös vedyn elektronegatiivisuus on paljon suurempi kuin varsinaisten alkalimetallien. Nikkelioksidi
Erittäin puhdasta nikkelioksidia voidaan valmistaa kuumentamalla nikkelijauheen ja veden seosta 1 000 °C:n lämpötilaan. Muita tapoja valmistaa yhdistettä ovat eräiden nikkeliyhdisteiden kuten nikkelihydroksidin, nikkelikarbonaatin, nikkelinitraatin tai nikkelioksalaatin kuumentaminen. Nikkelin kuumentaminen happipitoisessa ilmassa johtaa koostumukseltaan epämääräisen oksidin muodostumiseen. Niobium
Niobium on kiiltävä, harmaa, sitkeä, paramagneettinen metalli, joka kuuluu jaksollisen järjestelmän ryhmään 5. Metalli saa itselleen sinertävän sävyn joutuessaan kosketuksiin ilman kanssa huoneenlämmössä. Korkeasta sulamispisteestä huolimatta (2 468 °C) niobiumin tiheys on melko pieni verrattuna muihin tulenkestäviin metalleihin. Kolosjoen kaivos
Suomen ja Neuvostoliiton välisen aseleposopimuksen mukaisesti Petsamo kaivosalueineen siirtyi Neuvostoliitolle. Asia vahvistettiin vuonna 1947 Pariisin rauhansopimuksessa. Neuvostoliitto rakensi kaivosalueen uudestaan ja jatkoi Petsamon malmion hyödyntämistä. Suomen puolelle jääneen Jäniskosken voimalaitoksen alueen Neuvostoliitto vaati itselleen vuokralle, ja osti alueen myöhemmin vaihtamalla sen osaan Suomen maksettaviksi asetetuista saksalaissaatavista. Voimalaitoksen uudelleen rakentaminen tilattiin suomalaisilta. Kolosjoen nykyinen nimi on Nikel. Nils
Suomessa nimi Nils on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 6815 miehelle sekä alle 10 naiselle. Nilsin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 6. joulukuuta, joka myös suomen­kielisen kalenterin mukaan on Nikolaus-nimen muunnelmien kuten Niilon ja Nikon nimipäivä. Nikkoliitti
Nikkoliitti on tärkeä nikkelimineraali. Sitä esiintyy mm. Kanadassa ja Saksassa. Metalliseos
Merkittävä löytö oli vuonna 1912 havaittu nikkelin ja kromin vaikutus terästen korroosionkestoon. Nämä ruostumattomat teräkset ovat edelleen tärkeitä esimerkiksi ruoka- ja lääkeaineteollisuudessa. Nikkeli
Suomessa nikkeliä jalostaa venäläiseen konserniin MMC Norilsk Nickeliin kuuluva Norilsk Nickel Harjavalta Oy, jonka laitokset sijaitsevat Harjavallan suurteollisuuspuistossa. Metallisen nikkelin lisäksi laitoksilla valmistetaan erilaisia nikkelin suoloja (Nikkelisulfaattia, -hydroksidia ja -hydroksikarbonaattia). Elektrolyysi metallien valmistuksessa, puhdistuksessa ja pinnoituksessa
Nikkeli on alkuaine, jota löytyy luonnosta. Nikkelin elektrolyysillä valmistetaan katodinikkeliä. Tässä menetelmässä tasavirtaa syötetään liukenemattoman lyijyanodin kautta elektrolyyttiin ja sieltä edelleen Nikatodille. Liuottamossa valmistettu ja uutoissa puhdistettu nikkeliliuos eli katolyyttiliuos. Elektrolyysin prosessissa sähkövirran avulla nikkeliionit pelkistyvät liuoksesta katodin pinnalle. 48 (luku)
Alkuaineiden jaksollisessa järjestelmässä 48 on kadmiumin järjestysluku. Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0)
Bis(syklo-oktadieeni)nikkeli(0):n valmistamiseen on useita tapoja. Tyypillisin tapa valmistaa yhdistettä on nikkeliasetyyliasetonaatin ja 1,5-syklo-oktadieenin välisellä reaktiolla pelkistimen kuten trietyylialumiinin tai di-isobutyylialumiinihydridin läsnä ollessa. Yhdistettä voidaan valmistaa myös pelkistämällä nikkelisuoloja elektrolyyttisesti 1,5-syklo-oktadieenin läsnä ollessa pyridiiniliuoksessa tai pelkistämällä nikkeloseenia litiumilla 1,5-syklo-oktadieenin läsnä ollessa. Järjestysluku (kemia)
Ongelman ratkaisi Henry Gwyn Jeffreys Moseley vuonna 1913. Moseley päätteli eri alkuaineiden röntgenspektrien avulla, että atomissa on perussuure, joka kasvaa tasaisesti siirryttäessä jaksollisen järjestelmän alkuaineesta seuraavaan. Tämä suure on järjestysluku, joka osoittaa alkuaineen paikan jaksollisessa järjestelmässä. Järjestysluku on yhtä suuri kuin atomin ytimen positiivinen varaus. Moseleyn kokeet osoittivat, että alkuaineen kemialliset ominaisuudet määrää järjestysluku eikä atomimassa. Siten voitiin hyväksyä se, että telluuri on jaksollisessa järjestelmässä ennen jodia. Rikkidioksidi
Rikkidioksidin CAS-numero on 7446-09-5. Eurosetelit
Sarjanumerossa on ensimmäisenä kirjain, ja sitä seuraa yksitoista numeroa. Kirjain paljastaa, minkä maan keskuspankki on setelin painatuksen tilannut. Koska painopaikka ei välttämättä ole samassa maassa, sarjanumeron kirjain ja edellä mainittu painopaikan kirjain voivat viitata eri maihin. Kymmenen seuraavaa numeroa ovat setelin järjestysnumero, ja viimeinen numero on tarkistusnumero. Sarjanumeroon pätee kaava, että kun lasketaan sarjanumeron kirjaimen järjestysnumero (A=1, B=2, …, Z=26) ja kaikki numerot yhteen, ja sen jälkeen saadun summan numerot vielä uudelleen yhteen, saadaan aina 8 (esimerkiksi S00630387745: S=19, 19+0+0+6+3+0+3+8+7+7+4+5 = 62, 6+2 = 8). Niobium
Superseoksia (superalloys) käytetään mm. suihkumoottorin osissa, kaasuturbiineissa ja rakettien alikokoonpanoissa. Seokset sisältävät enintään 6,5 % niobiumia. Yksi esimerkki nikkelipohjaisesta niobiumia sisältävistä superseoksista on Inconel 718, joka sisältää 50 % nikkeliä, 18,6 % kromia, 18,5 % rautaa, 5 % niobiumia 3,1 % molybdeeniä, 0,9 % titaania ja 0,4 % alumiinia. Tällaista superseosta on käytetty erilaisissa avaruuslaitteistoissa, kuten Gemini-projektissa. Myös Apollo-lennoilla on käytetty erilaisia niobiumpitoisia superseoksia. Nikkeli (Murmanskin alue)
Siihen kuuluvat asutuskeskukset:Petsamotunturien alueelta löytyi huomattavia nikkeliesiintymiä, joiden koko arvioitiin viideksi miljoonaksi tonniksi (1934). Suurin näistä löydöistä sijoittui Kaulatunturin alueelle. Vuonna 1934 Suomen valtio vuokrasi valtausalueen kanadalaisen International Nickel Co (Inco) -
kaivosyhtiön englantilaiselle tytäryhtiölle The Mond Nickel Co:lle, joka perusti kaivostoimintaa varten Petsamon Nikkeli Oy -nimisen tytäryhtiön. Yhtiö aloitti kaivostoiminnan valmistelut vuonna 1935 ja seuraavana vuonna tehtiin päätös kaivoksen ja kaivoskaupungin perustamisesta. Sinkki
Sinkki on metalli ja alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Zn () ja CAS-numero 7440-66-6. Nimi on tullut saksan sanan "Zink" kautta mahdollisesti persian kiveä tarkoittavasta sanasta "sing". Nikkelihydroksidi
Nikkelihydroksidi on huoneenlämpötilassa vihreää amorfista jauhetta. Yhdisteen alkeiskoppi on heksagonaalinen ja rakenne muistuttaa kadmiumjodidin kiderakennetta. Se on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee happoliuoksiin Ni-ioneina ja ammoniakkiliuoksiin ammiinikomplekseina. Kuumennettaessa nikkelihydroksidia 230–250 °C:n lämpötilaan se hajoaa nikkelioksidiksi ja vedeksi. Nikkelioksidi voidaan hapettaa nikkeli(III)oksidihydroksidiksi (NiO(OH)). Titaani
Titaanin tärkein hapetusaste on +IV. Titaani muodostaa tällöin paljon erilaisia komplekseja, joissa on ligandina joko fluoroja tai happea tai typpeä sisältäviä aineita. Vaikka yleensä titaani muodostaa koordinaatioluvulla kuusi komplekseja, niin myös koordinaatioluvulla kahdeksan tunnetaan yhdisteitä. Titaanilla on myös hapetusaste +III, joka on helppoa saada pelkistämällä sinkillä laimeassa happoliuoksessa tai elektrolyyttisesti hapetusasteelta +IV. Alfred Nobel
Syksyllä 1866 Nobel testasi useaan otteeseen keksintöään ja totesi keksineensä turvallisen ja tehokkaan räjähdysaineen. Nobelin avustaja ja yhteistyökumppani Thomas Winkler ehdotti uuden räjähdysaineen nimeämistä ”räjähdyskitiksi”, mutta Nobel itse piti enemmän nimestä ”dynamiitti”. Uuden räjähdysaineen teho oli viidestä kahdeksaan kertaa suurempi kuin mustaruudilla, ja lisäksi se oli nitroglyseriiniä huomattavasti turvallisempaa. Yli kymmenen vuoden tutkimusten jälkeen Alfred Nobel oli keksinyt, kuinka tehdä nitroglyseriinistä vaarattomampaa vähentämättä radikaalisti sen räjähdystehoa. Protoni
Esimerkiksi hapen järjestysluku on 8, koska sen ytimessä on kahdeksan protonia. Vedyn järjestysluku on 1, koska sen ytimessä on vain yksi protoni. Jos siellä on myös yksi neutroni, on kyseessä isotooppi vety-2 eli deuterium. Titaani
Nikkelin ja titaanin seos on muistimetalli. EINECS-numero
EINECS-numero ("European Inventory of Existing Commercial Chemical Substances") on Euroopassa kaupallisessa käytössä olevan kemiallisen aineen virallinen numero. EINECS-numero on seitsenmerkkinen XXX-XXX-X-tyyppinen numero, joka alkaa numerosta 200-001-8.Reachneuvonta: tiettyjen vaarallisten aineiden yhdenmukaistettu luokitus ja merkinnät 22 (luku)
22 (kaksikymmentäkaksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 21 ja seuraa luku 23. Luku 22 jakautuu tekijöihin 2, 11. Luku 22 on myös titaanin järjestysluku. Kyaniitti
Kidejärjestelmältään kyaniitti on trikliininen. Kide on pitkähkö yhteen suuntaan ja sälöinen. Kyaniitti on väriltään sinisestä sinivalkoiseen, joskus harmaa tai valkoinen. Sälöjen keskusta on sinisempi kuin reunusta. Viiru on valkoinen ja kiilto on helmiäiskiilto tai lasikiilto. Kovuus vaihtelee 4,5–7 Mohsin asteen välillä. Sälöjen pituussuuntaan naarmuttaessa kovuus on vain noin 4,5. Mutta kun naarmutetaan pituussuuntaa vastaan kovuus on jo 6–7 välillä. Ominaispaino on 3,5–3,7 g/cm³. 54 (luku)
54 (viisikymmentäneljä) on luonnollinen luku, jota edeltää 53 ja seuraa 55. Jaksollisessa järjestelmässä 54 on ksenonin järjestysluku. Kalsium
Kalsium on maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ca (), järjestysluku 20 ja CAS-numero 7440-70-2. Kalsium on viidenneksi yleisin alkuaine maankuoressa, jossa sitä on 41,5 kilogrammaa tonnissa. Kalsium on elintärkeä aine eläville eliöille. Essure
Nikkelin on epäilty aiheuttavan erilaisia Essure-implanttien asennuksen jälkeisiä oireita. Hollantilaisen tutkimuksen mukaan (169 naista) nikkeliallergian yleisyys ei kuitenkaan lisääntynyt implanttien asennuksen jälkeen. Myöskään valmiiksi nikkeliallergisten ihoreaktiot nikkelille eivät voimistuneet asennuksen jälkeen. Kanadalaisen MAUDE-rekisterin tietojen mukaan nikkelin aiheuttamat allergiset reaktiot implanttien asennuksen jälkeen ovat hyvin harvinaisia, esiintyen n. 0,01 %:lla käyttäjistä. Nikkeliallergiselle Essure-menetelmä ei kuitenkaan liene otollinen. Rekisterin perusteella tavallisimmat ilmoitetut toimenpiteen haittavaikutukset olivat kipu, asennuskatetrin toimintahäiriö, perforaatio, ei-toivottu raskaus (joista n. puolet kohdunulkoisia), poikkeava vuoto tai implantin väärä sijainti. Ei-toivotut raskaudet ovat tavallisimpia vuoden sisällä asetuksesta, ja suuri osa on liittynyt 3 kk:n varoajan ehkäisyn laiminlyömiseen. Mikäli oireiden epäillään johtuvan implanteista, ne voidaan poistaa joko kohdun tai vatsaontelon tähystyksessä, jolloin kipu- ja allergiaoireet häviävät. Hedelmällisyyttä toimenpide ei kuitenkaan palauta. Titaani
Titaani on metallinen alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Ti (), järjestysluku 22, atomimassa 47,867 u ja CAS-numero 7440-32-6. Titaanin sulamispiste on 1 668 °C. Titaani on kevyttä ja hyvin muokattavissa. Siitä muodostetaan erilaisia lejeerinkejä. Titaanin löysi 1700-luvun lopulla William Gregor. Nobelium
Nobelium (, aikaisemmalta tilapäiseltä nimeltään myös unnilbium) on keinotekoisesti valmistettu alkuaine, jonka kemiallinen merkki on No ja järjestysluku 102. Alkuaine saatiin ensi kertaa muodostumaan kokeessa, jossa pommitettiin curiumatomeja hiili-ioneilla vuonna 1957. Nobeliumia on tuotettu vain hyvin pieniä määriä, eikä edes sen väristä olla varmoja; luultavasti se on hopeanvalkoinen tai metallinharmaa. Nobeliumin moolimassa on 259 u ja sulamispiste n. 1 100 K. Nimensä nobelium on saanut Alfred Nobelin mukaan. Nobeliumilla ei ole mitään tunnettua käyttöä tieteellisen perustutkimuksen ulkopuolella. Jaksollisessa järjestelmässä nobelium sijaitsee mendeleviumin ja lawrenciumin välissä. Otto Trüstedt
Trüstedtin mukaan on nimetty nikkelimineraali ((Ni,Co)3Se4) Trüstedtit. Suomessa pidettiin vuonna 1985 hänen mukaansa nimetty kansainvälinen malmigeologiasymposium Otto Trüstedt symposium. Outokumpu Oy:n mitali on nimeltään Otto Trüstedtin mitali. Nicola (peruna)
Nicola on Suomen noin 40 perunalajikkeesta toiseksi suosituin. Nicola on kiinteämaltoinen, ja sen tärkkelyspitoisuus on 14,5 prosenttia. Nicola luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. Se luokitellaan talviperunaksi. Nicola on hyvin viruksen- ja ruvenkestävä lajike. Se kestää myös ankeroista. Euroopan ulkopuolella Nicolaa viljellään muun muassa Marokossa. Alkeenit
Alkeenit nimetään samaan tapaan kuin alkaanitkin korvaamalla "aani"-pääte "eeni"-päätteellä. Yhdistettä nimettäessä etsitään pisin kaksoissidoksen sisältävä hiiliketju, joka edelleen numeroidaan siitä päästä, josta kaksoissidos saa pienimmän mahdollisen luvun. Jos yhdisteessä on kuitenkin hydroksyyliryhmä (-OH), numeroidaan alkeeni niin, että hydroksyyli saa pienimmän luvun. Tällöin yhdisteen perheestä käy ilmi molemmat funktionaaliset ryhmät (esimerkki: 3-pente-2-oli). Mikäli hydroksyyliryhmättömän alkeenin kaksoissidos saa saman luvun kummastakin päästä, numeroidaan yhdiste niin, että yhdisteen substituentti (muu kuin hydroksyyli) saa pienimmän mahdollisen luvun. Substituentit listataan paikkanumeron kanssa aakkosjärjestyksessä yhdisteen eteen. Kaksoissidoksen paikan ilmaiseva luku kirjoitetaan puolestaan yhdisteen ”perheen” eteen (esimerkiksi 2-buteeni). Mikäli kaksoissidoksia on useampia, niiden luvut erotetaan pilkulla, ja yhdisteen nimen pääte on "dieeni", "trieeni" jne. kaksoissidosten lukumäärän mukaan. Sinkki
Nykyään sinkki on kuparin, raudan ja alumiinin jälkeen maailman neljänneksi käytetyin metalli. Sinkkiä käytetään esimerkiksi rakennusteollisuudessa, autoteollisuudessa, lääketeollisuudessa ja kuluttajatuotteiden valmistuksessa. Yksi sinkin tärkeimmistä ominaisuuksista on sen kyky suojata terästä korroosiolta. Organonikkeliyhdisteet
Yksinkertaisia alkyylinikkeliyhdisteitä stabiilimpia ovat alkeenien ja alkyynien kanssa muodostuvat yhdisteet, joissa metalli on sitoutunut π-sidoksella yhteen tai useampaan orgaaniseen ligandiin. Stabiileja ovat muun muassa kompleksit 1,5-syklo-oktadieenin ja allyylisten yhdisteiden kanssa esimerkiksi bis(η-allyyli)nikkeli sekä metalloseeneihin kuuluva nikkeloseeni. Alkeenit ja alkyynit muodostavat kompleksin, jonka haptisuus on 2. Allyyliset kompleksit ovat trihaptisia ja nikkeloseenin syklopentadienyyliligandit ovat pentahaptisia. Organonikkeliyhdisteisiin kuuluu myös nikkelikarbonyyli ja sen johdannaiset. Norilski nikel
Yhtiön tehtaat sijaitsevat Siperiassa Norilskin ja Talnahin alueella Krasnojarskin aluepiirin pohjoisosassa. Yhtiön merkittävin kaivos ja sulattamo sijaitsevat Norilskin kaupungin alueella. Kaivostoiminnalle tyypillisesti ne ovat myös alueen suurimmat saastuttajat. Tehdas on alueen suurin työnantaja, sen työvoima on 96 000 ihmistä. Yhtiön liikevaihto oli vuonna 2005 seitsemän miljardia dollaria.