Mikä on Arch Linux?
Arch Linux
Arch Linux on Linux-jakelupaketti x86-64-prosessorilla varustetuille tietokoneille. Arch Linux on suunnattu edistyneille käyttäjille. Sen on tarkoitus olla yksinkertainen ja nopea. Käyttöjärjestelmää asentaessaan täytyy itse asentaa tarvitsemansa ohjelmapaketit. Ohjelmien asentamiseen käytetään komentorivipohjaista Pacman-paketinhallintajärjestelmää. Arch Linuxista on saatavilla myös epäviralliset versiot i686- (Arch Linux 32) ja ARM-prosessoreille (Arch Linux ARM).
Linux
"Jakelu" ("jakelupaketti", "levitysversio", "distribuutio" tai "distro" () on Linux-nimellä levitettävä, useita valmiiksi tuotteistettuja ohjelmistokokoelmia asennus- ja ylläpito-ohjelmineen sisältävä käyttöjärjestelmä. Osa jakeluista on eri yhteisöjen tai yksittäisten henkilöiden kokoamia, eikä niillä tavoitella voittoa. Osa jakeluista taas on kaupallisia. LXDE
LXDE (Lightweight X11 Desktop Environment, ) on erittäin kevyt avoimen lähdekoodin monikielinen työpöytäympäristö, joka vie vain noin puolet XFCE:n vaatimasta keskusmuistin määrästä. LXDE on ohjelmoitu C-kielellä käyttäen GTK+-työkalukirjastoa. LXDE toimii Unix-, BSD- ja Linux-käyttöjärjestelmissä sekä muissa POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä. Sitä käytetään muun muassa useiden eri jakeluiden kevytversioissa, jotka on tarkoitettu hieman vanhemmille tietokoneille. Tällaisia jakeluita ovat esimerkiksi Ubuntun versiosta 8.10 alkaen ylläpidetty sisarjakelu Lubuntu. LXDE käyttää rolling releases -julkaisutaktiikkaa, eli siitä ei tule erillisiä versioita, vaan jokainen sen komponentti päivitetään erikseen. SmoothWall
SmoothWall on Linux-jakelu, joka on suunniteltu palomuurikoneisiin. SmoothWallia ohjataan selainpohjaisella käyttöliittymällä eikä aiempaa Linux-kokemusta tarvita. SmoothWallin takana on kaupallinen yhtiö, jolla on valikoimissaan myös maksullisia palomuuri- ja web-suodatusohjelmistoja. Loki Software
Loki kuitenkin tuotti joitain vieläkin käytössä olevia ohjelmistoja. Loki tuki aktiivisesti SDL-kirjaston kehittämistä ja oli myös yksi ensimmäisiä sen käyttäjiä (Sam Latinga, SDL:n pääkehittäjä, oli Lokin työntekijä), ja oli aloitti myös kehittämään OpenAL-kirjastoa (nykyisin Creative Labsin ja Applen hallinnoima projekti). Lokin asennusohjelma, Loki Setup, on myös edelleen aktiivisesti kehitetty, ja mm. id Software käyttää sitä edelleen peliensä Linux-versioiden kanssa. Ryan "Icculus" Gordon, eräs Lokin työntekijöistä, perusti vapaaehtoisryhmän joka myös tekee peleistä Linux-versioita. Alan Cox
Coxista tuli käytännössä Linuxin kakkosmies. Myöhemmin hänen roolinsa muuttui koodaajasta organisoijaksi. Hän ylläpiti ytimen 2.2-haaraa ja omaa "ac"-tunnuksella merkittyä versiotaan 2.4-haarasta. Coxin ac-versiot olivat erittäin vakaita ja sisälsivät korjauksia, joita ei ollut virallisessa ytimessä, joten monet jakelupaketit käyttivät Torvaldsin ytimen sijaan Coxin versiota. Ytimet yhdistettiin viralliseen versioon 2.4.18. Vuoden 2003 loppupuolella Cox ilmoitti ottavansa vuoden vapaata Linuxista ja Red Hatilta suorittaakseen MBA-tutkinnon ja opiskellakseen kymriä. Linuxin lisäksi hän on osallistunut myös GNOME- ja X.Org-projekteihin. A+ (ohjelmointikieli)
A+ on taulukkolaskentaa varten kehitetty ohjelmointikieli, joka on siistitty versio A-kielestä, jonka tarkoitus oli korvata APL 1988. Arthur Whitney kehitti A+:n, kun muut kehittäjät kuten Morgan Stanley lisäsivät siihen graafisen käyttöliittymän ja muita kielen ominaisuuksia. A+ suunniteltiin numeerisesti vaativiin sovelluksiin, kuten talousjärjestelmiin. A+ on tulkattava kieli, ja tukee useita Unix-variantteja, kuten Linuxia. GNU General Public License
GPL on käytetyin vapaiden ohjelmistojen lisenssi, ja muun muassa Linux-käyttöjärjestelmät koostuvat pääosin GPL-ohjelmista. Vuonna 2001 teetetty tutkimus Red Hat Linux 7.1 -jakeluversiosta totesi, että 50 % sen sisältämien ohjelmien lähdekoodista oli GPL-lisensoitu. Linux (ydin)
Linux-ydin tukee virtuaalista tiedostojärjestelmää (VFS), joka sallii ytimen tukea useita konkreettisia tiedostojärjestelmiä. Vastaava rakenne on toteutettu esimerkiksi SunOS-käyttöjärjestelmässä. Luettelo vihollisista Doom-peleissä
Arch-Vile (700 HP) on laiha saatanallinen demonivelho, joka käyttää taikoja, joilla se pystyy käristämään pelaajan nähdessään tämän ja herättämään kaikki muut vihollistyypit henkiin, lukuun ottamatta muita Arch-vilejä, Lost Souleja, Pain Elementaleja, Spider Mastermindeja ja Cyberdemoneja. Arch-Vilet ovat myös äärimmäisen harvinaisia (mikä todetaan myös ohjekirjassa). OpenBSD
OpenBSD on BSD-pohjainen, Unixin kaltainen vapaa tietokoneen käyttöjärjestelmä. OpenBSD-projekti tunnetaan erityisesti sen painotuksesta tietoturvaan. Esimerkiksi laajalti käytetty OpenSSH-palvelinohjelmisto on OpenBSD-projektin ylläpitämä. Distro
Linux-nimellä levitetään useita valmiiksi tuotteistettuja ohjelmistokokoelmia asennus- ja ylläpito-ohjelmineen, joita kutsutaan ohjelmistojärjestelmään sisälletyn vapaasti levitettävän käyttöjärjestelmän jakeluiksi, jakelupaketeiksi, levitysversioiksi, distribuutioiksi tai tuttavallisesti distroiksi. Kali Linux
Kali Linux on Debianiin pohjautuva jakelupaketti, joka on suunniteltu tekniseen rikostutkintaan ja penetraatiotestaamiseen. Sitä ylläpitää ja rahoittaa Offensive Security Ltd. Sen kehittivät Offensive Securityn Mati Aharoni ja Devon Kearns BackTrack-käyttöjärjestelmän uudelleenkirjoittamisen kautta. Linux Mint
Linux Mint -jakeluun on saatavissa oma erillinen työpöytäympäristö Cinnamon, joka voidaan tarvittaessa asentaa myös mihin tahansa Linux-jakeluun. Distrowatch sivuston listauksessa, Linux Mint on suosituin jakelu, kun tarkastellaan Linux Mint -sivuston päivittäisten kävijöiden määrää. Firefox OS
Gonk koostuu Linux-ytimestä ja käyttäjätilan laitteistoabstraktikerroksesta (HAL). Ydin ja useat käyttäjätilan kirjastot ovat yleisiä avoimen lähdekoodin projekteja: Linux, libusb, BlueZ, jne. Jotkin muut HAL:in osat ovat jaettuja Android-projektin kanssa: GPS ja kamera, muun muassa. Gonk on periaatteessa äärimmäisen yksinkertainen Linux-jakelu ja siten se on Geckon siirtämisen kohde; Gecko on siirretty Gonk-alustalle, aivan kuten Gecko on myös siirretty OS X:lle ja Androidille. Koska B2G-projektilla on täysi valta Gonkiin, kehittäjät voivat paljastaa Geckolle rajapintoja, joita ei ole mahdollista paljastaa muilla käyttöjärjestelmillä. Esimerkiksi Geckolla on suora pääsy puhelinominaisuuspinoon ja Gonkin näytön ruutupuskuriin, mutta sillä ei ole tätä pääsyä missään muussa käyttöjärjestelmässä. GNU Mach
GNU Mach on GNU Hurd -käyttöjärjestelmän pohjana toimiva käyttöjärjestelmäydin, joka perustuu Carnegie Mellon -yliopiston Mach-ytimeen. Unix
Useimmat niin kutsutut kaupalliset Unixit ovat tietokonevalmistajien kehittämiä ja tarkoitettu käytettäviksi nimenomaan valmistajan omilla laitteilla. Esimerkiksi Sun Solaris on tarkoitettu käytettäväksi Sunin omilla SPARC-pohjaisilla koneilla, vaikka siitä onkin versioita myös X86-laiteympäristölle. Linux, FreeBSD ja muut sen kaltaiset vapaat käyttöjärjestelmät eroavat tässä suhteessa kaupallisista Unixeista. Ne on tarkoitettu nimenomaan PC:n kaltaisille koneille, joille ei ole ”omaa” Unix-käyttöjärjestelmää. Nykyään osaa näistä järjestelmistä, varsinkin NetBSD ja Linux, on sopeutettu toimimaan hyvin erilaisissa laitteissa, myös perinteisissä Unix-koneissa. Linux
W3Techsin mukaan Unix-tyyppisten käyttöjärjestelmien osuus on 66,4% ja Windowsin 33,6%. Unix-tyyppisistä palvelimista 55,6% on Linuxia ja 43,4% tunnistamattomia. Gentoo Linux
Gentoo Linux on edistyneille harrastajille suunnattu GNU/Linux-käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Gentoon paketinhallintajärjestelmä on nimeltään Portage. Gentoo eroaa monista Linux-jakeluista siinä, että sen ohjelmat asennetaan kääntämällä ja optimoimalla ne suoraan lähdekoodista vaikkakin binääripakettejakin on saatavilla. Hollywood (ohjelmointikieli)
Hollywood on Andreas Falkenhahnin (Airsoft Softwair) kaupallisesti levittämä ohjelmointikieli, jonka pääasiallisena tavoitteena on toimia multimediaohjelmien tuottamisessa. Hollywood on saatavissa AmigaOS (68k), AmigaOS 4 (PPC), MorphOS, WarpOS, AROS ja Windows -käyttöjärjestelmille. Tällä hetkellä Mac OS X -järjestelmälle ei ole olemassa omaa versiotaan ohjelmasta vaikkakin ohjelma kykenee tuottamaan käynnistettävän ohjelman tällekin alustalle. Hollywoodissa on sisäärakennettu ristiinkääntäjä, joka kykenee automaattisesti tallentamaan käynnistettäviä tiedostoja kaikille ohjelman tukemille alustoille. Tuotetut käynnistettävät tiedostot ovat täysin itsenäisiä eivätkä ole riippuvaisia mistään ulkopuolisista tiedostoista, joten ne voi haluttaessa käynnistää vaikka USB-muistitikulta. Ubuntu One
Ubuntu Onen tiedostosynkronointi on saatavilla Ubuntulle, Arch Linuxille, Androidille, iOS:lle, OS X:lle ja Windowsille. Lisäksi musiikinsynkronointi on saatavilla iOS:lle ja Androidille. Tuetut versiot Ubuntussa ovat 9.10 ja sen jälkeiset versiot ja Windowsissa XP, Vista ja 7. Mac OS X -versio toimii 10.6 ja uudemmissa versioissa. Ares Galaxy
Ares Galaxy on suosittu vapaan lähdekoodin selain ja siihen liittyvä P2P-verkko. Se mahdollistaa erilaisten tiedostojen lataamisen. Muita ominaisuuksia ovat muun muassa keskusteluväylät ja postituslistat. Ares Galaxylla on mahdollista päästä muun muassa F-Securen rajoittamille sivuille. Linux (ydin)
Linuxin varhaiset versiot oli julkaistu Torvaldsin itse kirjoittamalla lisenssillä, joka ei sallinut ytimen levitystä rahaa vastaan. Linus ilmoitti version 0.12 julkistuksen yhteydessä siirtyvänsä käyttämään GNU GPL -lisenssiä 1. helmikuuta 1992 lähtien. Nykyinen lisenssi on GPL versio 2 ja Torvalds on sanonut vastustavansa siirtymistä versioon 3 sen lisäämien käyttörajoituksien vuoksi. Linux
Nimi ”Linux” tulee Linux-ytimestä, jonka alun perin kehitti Linus Torvalds vuonna 1991. Linuxista käytetään joskus Free Software Foundationin suosittelemaa nimeä GNU/Linux, sillä tyypillisessä Linux-käyttöjärjestelmässä GNU-projektin ohjelmistot muodostavat suuren osan. Linux on tunnettu esimerkki yhteistyöstä vapaiden ja avoimen lähdekoodin ohjelmistojen kehityksessä: useimmiten kuka tahansa saa vapaasti käyttää, muokata ja levittää ohjelmistojen lähdekoodia sekä kaupallisesti että epäkaupallisesti erilaisten lisenssien, kuten GPL-lisenssin ehdoilla. GNU Mach
Suurin osa laiteajureista on peräisin Linux-ytimen versiosta 2.0. Ydin toimii x86-alustalla. CrunchBang Linux
CrunchBang Linux on Debianiin pohjautuva Linux-jakelu. Se sisältää todella kevyen Openbox- tai vaihtoehtoisesti Xfce-työpöytäjärjestelmän. Se on rakennettu Debian Live -projektin pohjalta ja käyttää Debianin paketteja. CrunchBang on suunniteltu tehokkaaksi, unohtamatta helppokäyttöisyyttä ja toiminnallisuutta. Copyleft
Kaupallisessa käytössä copyleftin ongelmana on ollut se, että ohjelmistoyritykset eivät halua julkaista ohjelmiensa lähdekoodeja joista voi olla kilpailijoille hyötyä: copyleft-ohjelmaa ei voi käyttää suljetun ohjelman pohjana. Toisaalta voittoa tavoittelemattomien järjestöjen (esimerkiksi FSF) ohjelmistot ovat saaneet suurta suosiota ja myös kaupalliset toimijat ovat osallistuneet merkittävästi monien copyleft-ohjelmistojen kehittämiseen. Yksi kaupallistetuin copyleft-lisensoitu teos onkin Linux (osana Linux-käyttöjärjestelmää). Tunnetuimpia kaupallisia Linux-jakeluita ovat Red Hatin kehittämä Red Hat Enterprise Linux ja Novellin SUSE Linux. Linux (ydin)
Vähitellen hän kokosi konekielellä ja C-ohjelmointikielellä käyttöjärjestelmän ytimen. Työ eteni hitaasti eikä hän kertonut hankkeestaan vielä muille. Torvaldsin alkuperäisenä tarkoituksena ei ollut luoda käyttöjärjestelmää koko maailmalle, vaan ainoastaan omiin tarpeisiinsa. Jos hän olisi jatkanut yksin, Linuxia olisi tuskin julkaistu, sillä sen kehittäminen olisi pysähtynyt Torvaldsin omien tarpeiden täytyttyä. Torvalds julkisti projektinsa 25. elokuuta 1991 kirjoittamalla comp.os.minix-uutisryhmään, jota pidetään Linuxin syntymäpäivänä. Versio 0.01 valmistui 17. syyskuuta samana vuotena, joka oli ensimmäinen lähdekoodijulkaisu. Torvalds oli itse tehnyt käännökset bash-komentorivitulkista ja GCC-kääntäjästä. Linuxin historia
Amerikkalaisen Richard Stallmanin Free Software Foundation (FSF) taas on työstänyt käyttöjärjestelmän GNU-osia 1980-luvun puolivälistä lähtien. MIT:n tekoälylaboratoriossa työskennelleen Stallmanin päämääränä oli koota kokonainen vapaa käyttöjärjestelmä, jolla hän antoi nimen GNU (, suom. GNU ei ole Unix). GNU-projekti oli käynnistynyt jo 1983 ja sen rakentajat olivat koonneet vapaista GNU-työkaluista ja kirjastoista miltei valmiin käyttöjärjestelmän, ainoastaan käyttöjärjestelmän ydin eli kerneli puuttui. Ydin on välttämätön käyttöjärjestelmän toiminnan kannalta, joten GNU-yhteisö kehitteli omaa Hurd-nimistä ydintä. Ennen tämän valmistumista Linus Torvalds alkoi kehittää omaa ydintään, josta syntyikin Linux. Hurdin kehitys hidastui Linuxin otettua sen paikan. SUSE
SUSE on GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti eli käyttöjärjestelmä, nykysin käyttöjärjestelmäperhe. SUSE Linux Enterprise on SUSE:n kehittämä kaupallinen versio, josta on edelleen erilliset SUSE Linux Enterprise Desktop ja SUSE Linux Enterprise Server versiot. SUSE on Attachmate:n omistaman Novellin tytäryhtiö. openSUSE on yhteisön kehittämä avoin versio. Linux
Alussa Linuxin kanssa kilpaili vuonna 1991 PC-pohjaisen Unix-tyyppisen käyttöjärjestelmän piirissä 386BSD. Siitä odotettiin PC:lle sopivaa Unixia. Jälkikäteen Linus sanoi, ettei olisi kirjoittanut Linuxia vuotta myöhemmin, jolloin 386BSD:n kehitys oli jo jonkin verran edistynyt. 386BSD:n kehitystyö oli hidasta ja lisäksi kehittäjä ei halunnut tehdä siitä yhteensopivaa monien laitteiden kanssa: 386BSD vaati muun muassa 80387-matematiikkasuorittimen. Kaiken kukkuraksi AT&T uhkasi BSD-Unixin kehittäjiä oikeusjutuilla luvattomasta Unix-koodin käytöstä. Niinpä 386BSD menetti suosiotaan Unixista kiinnostuneiden parissa ja Linusin johtama kehittäjäyhteisö pystyi kiilaamaan 386BSD:n ohi. 386BSD hajosi vuonna 1993 kahteen projektiin, jotka ovat NetBSD ja OpenBSD. Kun lisäksi ilmestyi kolmas BSD, kehitystyö hajaantui pahasti. Linux-ytimen kehittäjätiimi pysyi kuitenkin yhtenäisenä. Archon
Archon: The Light and the Dark on Free Fall Associatesin kehittämä ja Electronic Artsin vuonna 1983 julkaisema strategiapeli. Peli on julkaistu usealle alustalle. "Archonissa" pelaaja joutuu valitsemaan pimeyden tai valon puolen. Tavoitteena on voittaa toinen pelaaja tai tekoälyvastustaja. Linux
Valven SteamOS on Linux-pohjainen käyttöjärjestelmä, jolle on julkaistu useita pelejä Steam-palvelussa. Useat pelit käyttävät Simple DirectMedia Layer (SDL) -kirjastoa rajapintanaan. OpenSUSE
Leapin rinnalla julkaistaan Tumbleweed, joka on jatkuva jakelu. Se tukee edelleen 32-bittisiä koneita. Tumbleweed päivittää kaikki ohjelmat uusimpiin versioihinsa, eikä erillistä versiopäivitystä näin ollen tarvita. OpenSUSE Tumbleweed muistuttaa täten läheisesti Arch Linuxia ja Gentoota. Jatkuvan julkaisun tekimisessä hyödynnetään Open Build Service ja OpenQA järjestelmiä. Linux (ydin)
Torvalds oli tyytymätön MS-DOS-käyttöjärjestelmään, joka hyödynsi huonosti hänen vasta hankkimansa Intel 80386 -koneen ominaisuuksia. Häntä kiinnosti Unix, sillä se oli vakaa ja siinä oli sellaisia ominaisuuksia, joita hän halusi. Unix oli suosittu ja sitä pidettiin hakkerien keskuudessa ainoana oikeana käyttöjärjestelmänä. Se oli kuitenkin liian vaativa ja kallis PC-käyttöön. Unixin lähdekoodi ei myöskään ollut enää vapaasti saatavilla. Helsingin Yliopistolla Unix oli tuolloin otettu hiljattain käyttöön ja Torvalds oli käynyt C:tä ja Unixia käsittelevän kurssin. Versionhallintajärjestelmät
"GNU arch" on avoimen lähdekoodin hajautettu versionhallintajärjestelmä, jonka kehitys on päättynyt. CentOS
Red Hat julkaisee Red Hat Enterprise Linuxin lähdekoodin GNU GPL -lisenssillä, mutta binääriversiot ovat maksullisia. CentOS-projektin kehittäjät kääntävät RHEL:n lähde-RPM-paketeista maksuttoman uudelleenjakelun. Red Hatin logo ei kuitenkaan saa näkyä uudelleenjakelussa, eikä siinä saa viitata Red Hatiin tavaramerkillisistä syistä. Näin vältetään sekaannukset kaupallisen RHEL:n ja maksuttoman CentOS:n välillä. Red Hatiin viitataankin nimellä PNAELV (Prominent North American Enterprise Linux Vendor). Red Hat
Ensimmäisen Red Hat -nimisen Linux-jakelun loi Marc Ewing, joka 31. lokakuuta 1994 julkaisi version 0.9 (Halloween). Bob Youngin ACC Corporation osti Ewingin liiketoiminnan ja nimesi uuden yhtiön Red Hatiksi. Vuonna 1995 yhtiö julkaisi Red Hat Commercial Linux 2.0 -jakelun, jossa käytettiin RPM-ohjelmaa käyttöjärjestelmän ohjelmien asennukseen. Alan Cox
Opiskellessaan Aberystwythissä Cox alkoi kehittää tekstipohjaista AberMUD-verkkopeliä. Hän ohjelmoi Amigaan Unixin kaltaisia ominaisuuksia pystyäkseen testaamaan peliään. Hän suunnitteli myös oman käyttöjärjestelmän luomista Amigalle, muttei uskonut pystyvänsä siihen. Hän päätti ostaa PC:n ja tutustui Linuxiin seuratessaan keskusteluja Minixin postituslistalla. Aluksi hän oli kiinnostuneempi juuri ilmestyneestä 386BSD:stä, mutta päätyi Linuxiin, koska 386BSD tarvitsi kalliin Intel 80387-matematiikkaprosessorin eikä voinut olla samalla kiintolevyllä DOSin tai Windowsin kanssa. Mobiilikäyttöjärjestelmä
Suosituin älypuhelimissa käytössä oleva mobiilikäyttöjärjestelmä vuoden 2013 toisella vuosineljänneksellä oli Linuxiin perustuva Googlen omistama avoimen lähdekoodin Android, joka oli 79,3 prosentissa älypuhelimista. AtheOS
AtheOS oli ilmainen Unix-tyylinen käyttöjärjestelmä x86-pohjaisille tietokoneille. AtheOS:ia kutsuttiin aluksi nimellä AltOS, joka oli tarkoitettu olemaan AmigaOS-klooni, mutta myöhemmin suunnitelmat hylättiin. AtheOS:in kehitys on lopetettu, mutta siitä on syntynyt uusia projekteja, kuten esimerkiksi siihen perustuva Syllable. Ubuntu
Ubuntu on tietokoneille tarkoitettu käyttöjärjestelmä, joka perustuu Debian Linux-jakeluun. Se toimitetaan avoimen lähdekoodin vapaana ohjelmistona, johon on lisäksi saatavilla käyttöoikeuksiltaan rajoitettua ohjelmistoa. Ubuntun kehitystä rahoittaa eteläafrikkalaisen yrittäjä Mark Shuttleworthin perustama Canonical Ltd. Alan Cox
Alan Cox (s. 22. heinäkuuta 1968 Solihull, Englanti) on brittiläinen ohjelmoija, joka on osallistunut Linux-käyttöjärjestelmäytimen kehittämiseen vuodesta 1991. Vuoteen 2002 häntä pidettiin yleisesti Linuxin kakkosmiehenä ytimen kehittäjän Linus Torvaldsin jälkeen. Ruby on Rails
Ruby on Rails, yleensä lyhyesti Rails tai RoR, on Ruby-ohjelmointikieleen pohjautuva ohjelmistokehys (framework). Se on avointa lähdekoodia. Linux (ydin)
Linux on historian eniten eri laitteistoalustoja tukeva käyttöjärjestelmä. SuperTuxKart
SuperTuxKart on vapaa Mario Kartin tapainen kilpailupeli linuxille. Pelissä on Tuxin lisäksi ohjattavana monien muiden avointen ohjelmistoprojektien hahmoja kuten Puffy, Mozilla ja BSD-demoni. SuperTuxKart löytyy useimpien Gnu/Linux jakeluiden pakettivarastoista. SuperTuxKart on ohjelmoitu C++ ohjelmointikielellä ja käyttää OpenAL -kirjastoa ääniin. Linux-libre
Linux-libre on Linuxiin pohjautuva vapaa käyttöjärjestelmän ydin. Se eroaa tavan Linux-ytimestä siten, että siitä on poistettu kaikki epävapaat binäärit ja lähdekoodit. Linux-libre on virallisesti osa GNU-käyttöjärjestelmää toisin kuin tavallinen Linux-ydin. Erot Linux-libren ja Linuxin välillä ollaan kuitenkin yritetty pitää mahdollisimman minimaalisena, jotta Linux-libren kehitys ja ylläpito olisi mahdollisimman helppoa ja selkeää. Arch Linux
Arch Linuxia pohjautuvia Linux-jakeluita ovat muun muassa: Linux
Teollisuusautomaatiossa Linuxia käytetään muun muassa OPC-UA-rajapinnan kanssa. PuffinPLC ja monet muut projektit tähtäävät Linuxin käyttöön ohjelmoitava logiikassa. Debian
Debianin perusti Ian Murdock vuonna 1993. Hän laati julkilausuman, jossa hän vaati sellaisen Linux-jakelun luomista, jota ylläpidettäisiin samalla avoimella asenteella kuin Linuxia ja GNU-hanketta. Murdock muodosti nimen ”Debian” omasta ja silloisen vaimonsa Debran etunimistä. Vuoden 1993 lopussa GNU-projektin johtaja Richard Stallman otti Murdockiin yhteyttä, koska GNUn oma Hurd-ydin ei näyttänyt valmistuvan ajoissa ja Stallman etsi sopivaa Linux-distribuutiota GNUn kumppaniksi. Murdock oli suopea GNUn ideaaleille ja omaksui Stallmanin ehdottaman ”GNU/Linux” -termin korostaakseen GNU-projektin ja Linux-yhteisön yhtenäisyyttä. Tuohon aikaan Murdock pelkäsi yhteisöjen erkanevan erityisesti GNU C Libraryn (glibc) forkkautumisen myötä. Red Hat
Red Hat on yhdysvaltalainen pörssiyhtiö, joka on tuottanut Red Hat Linux -nimisen Linux-käyttöjärjestelmän jakelupaketin. PCLinuxOS
Alun perin PCLinuxOS oli vain kokoelma Mandrake Linuxiin (nykyisin Mandriva Linux) perustuvia RPM-paketteja. Nämä paketit olivat nykyisin paremmin Texstarina tunnetun Bill Reynoldsin käsialaa. Vuodesta 2000 vuoteen 2003 Texstar piti yllä omaa pakettilähdettään rinnakkain PCLinuxOnline-sivuston kanssa. Linuxin historia
Vuonna 1993 Marc Ewing alkoi kehittää Red Hatia, koska tarvitsi kunnollista, helppokäyttöistä Linuxia. Red hat pyrki luomaan suhteita avoimen ohjelmiston väkeen. Mutta se myös yritti luoda markkinoita yritysmaailmassa. Arch Linux
Arch Linux on jatkuvasti päivittyvä jakelu (): päivityksiä ei julkaista jakelun uusina versioina, vaan pakettivarastojen paketteja päivitetään jatkuvasti. Käyttöjärjestelmän voi päivittää uusimpaan versioonsa suoraan pakettivarastoista. Linux
Professori Andrew Tanenbaum oli kehittänyt aiemmin opetustarkoituksiin oman Unix-tyyppisen käyttöjärjestelmänsä, Minixin. Suomalainen Helsingin yliopiston opiskelija Linus Torvalds halusi käyttää Unix-tyyppistä käyttöjärjestelmää 386-PC:ssään, mutta piti Minixia liian alkeellisena ja alkoi kehittää omaa pääteohjelmaansa, josta myöhemmin kehittyi Linux-ydin. 25. elokuuta 1991 Linus Torvalds laittoi comp.os.minix-uutisryhmään viestin, jossa hän kertoi olevansa tekemässä vapaata käyttöjärjestelmää. Tätä päivämäärää on sittemmin pidetty Linuxin syntymäpäivänä. Uutisryhmä comp.os.linux on perustettu 31. maaliskuuta 1992 (hieman tätä ennen oli perustettu "alt.os.linux" -ryhmä). Sittemmin Torvalds on johtanut Linux-ytimen kehitystyötä osallistumatta kuitenkaan itse käyttöjärjestelmän levitysversioiden tai niihin sisältyvien muiden ohjelmien kehittämiseen. Linux
Linuxia levitetään yleensä tuotteistettuina "jakelupaketteina," johon jakelija on koostanut jakelun käyttötarkoituksen mukaisen joukon ohjelmistoja ja ohjelmakirjastoja sekä asennuspaketin lisäksi yleensä myös pakettivaraston lisäohjelmien ja päivitysten asentamiseksi. Jakelun tuottaja hoitaa jakelun kehitystä ja käyttäjätukea, vaikkakin itse ohjelmistot tulevat lukuisilta muilta itsenäisiltä tahoilta. Joitain suosittuja valtavirtaa edustavia Linux-jakelupaketteja ovat Debian (ja sen johdannaiset kuten Ubuntu), Fedora ja openSUSE. ARM
64-bitti ARM-arkkitehtuuri tunnetaan nimellä AArch64, ja se käyttää A64-käskykantaa. Parabola GNU/Linux-libre
Parabola GNU/Linux-libre on Linux-jakelupaketti i686, x86-64 ja ARMv7 arkkitehtuureille. Se pohjautuu Arch Linux ja Arch Linux ARM Linux-jakeluihin ja sen päivitysmalli on rolling release. Parabola on Free Software Foundationin suosittelema käyttöjärjestelmä, sen sisältäessä vain vapaita ohjelmistoja ja kaikki ei-vapaa binääri on poistettu. Parabola käyttää tavanomaisen Linux-ytimen sijasta Linux-libre-ydintä. Yellow Dog Linux
Yellow Dog Linux on coloradolaisen Terra Softin julkaisema ja ylläpitämä Fedora -pohjainen GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Ensimmäinen versio julkaistiin 1999. Yellow Dog Linux on suunniteltu PowerPC-suoritinarkkitehtuurille ja yleensäkin vanhemmille ja heikkotehoisemmille koneille. Työpöytäympäristönä käytetään oletuksena KDE:tä, mutta myös GNOME:n voi valita halutessaan. Puppy Linux
Puppy Linux on GNU/Linux -käyttöjärjestelmän pienikokoinen (noin 100 megatavua) jakelupaketti, joka on mahdollista käynnistää esimerkiksi CD-ROM-levyltä, USB-muistilta, kiintolevyltä tai Flash-muistilta. Live-CD:nä käyttäessä koko systeemi latautuu tietokoneen RAM-muistiin, jolloin ohjelmat käynnistyvät hyvin nopeasti. Linux
Linux-ytimestä on myös reaaliaikainen versio, joka tunnetaan nimellä .
Aikaisemmin RTL:stä on myös käytetty nimiä "RT-Patch" ja "RT PREEMPT" sekä "PREEMPT_RT". Linpus Linux
Linpus Linux tulee esiasennettuna Acer Aspire Onen mukana. Linpus Linuxista on versio myös pöytätietokoneille ja palvelintietokoneille sekä multimediaversio Linpus Media Center. Linpus Media Centerin päivityspaketti tarjoaa laillisen tavan käyttää DVD-, MP3-, WMV- ja muita "ei-vapaita" koodekkeja. XChat
XChat on graafinen IRC-keskusteluohjelma, joka toimii useissa käyttöympäristöissä, joihin lukeutuvat BSD-, Linux-, Solaris- ja Windows-pohjaiset järjestelmät. XChat on tunnettu erikoisesta hinnoittelu- ja lisensointipolitiikastaan. GNU
GNU-järjestelmän ytimen, Hurdin, kehitys osoittautui oletettua vaikeammaksi. Kun Linus Torvalds julkaisi 1992 GPL-lisenssillä Linux-ytimen, joka oli yhdistettävissä GNU-projektin kokoamiin ohjelmiin, Linuxista tuli vapaiden käyttöjärjestelmien keulakuva. Linuxin myötä unelma täysin vapaasta käyttöjärjestelmästä on toteutunut, vapaat ohjelmistot ovat saaneet paljon julkisuutta ja vapaiden ohjelmien tarjonta on lisääntynyt huimasti. GNOME
GNOME () on työpöytäympäristö, jota käytetään Unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä, kuten Linuxissa. Gnome-projektin tavoitteena on tarjota helppokäyttöinen tietokoneen graafinen käyttöliittymä ja kattava kehitysalusta sovelluksille. Gnome on GNU-projektin virallinen osa. Linux (ydin)
Torvalds johtaa edelleen Linuxin ohjelmointityötä. Linux on avoimen lähdekoodin ohjelmisto ja siihen voi kuka tahansa tehdä muutoksia. Mikäli haluaa omat muutoksensa Linuxin viralliseen versioon, ne tulee toimittaa Linux Kernel -postituslistalle, jolloin ohjelmakoodi kulkee Torvaldsin tai hänen luottohenkilöidensä kautta. Manjaro Linux
Manjaro Linux tai lyhyemmin "Manjaro" on Arch Linuxiin pohjautuva Linux-jakelu. Manjaro on käyttäjäystävällisempi versio Arch Linuxista. Linux (ydin)
Lokakuussa 1991 versio 0.02 oli valmis ja Torvalds päätti laittaa sen vapaasti kaikkien saataville. 5. lokakuuta Internetin keskusteluryhmään lähettämässään viestissä Torvalds kertoi lähdekoodin löytyvän FTP-palvelimen nic.funet.fi hakemistosta /pub/OS/Linux ja antoi ohjeita kääntämistä varten. Hän varoitti, että ohjelma oli hakkerilta hakkereille. Sen toimintakuntoon saattaminen saattoi siis vaatia hakkerin taitoja. Lisäksi hän rohkaisi muuttamaan ohjelmaa vapaasti ja toivoi kommentteja mahdollisista muiden Minixille kirjoittamista apuohjelmista ja funktioista. Toimiakseen Linux vaati vielä Minixin siinä koneessa, jossa sitä haluttiin käyttää. Myöhemmin samassa kuussa julkaistiin versio 0.03. SELinux
Red Hat Enterprise Linux (RHEL) otti SELinuxin käyttöön versiossa 4 vuonna 2005 ja Fedora Core versiossa 2 (2004), Debian etch-julkaisussa ja Ubuntu versiossa 8.04 "Hardy Heron". Linux
Suomalainen Nokia käytti Maemoa, joka myöhemmin yhdistyi Intelin Moblin-projektin kanssa MeeGoksi. Osin Meegon pohjalta Jolla kehitti Sailfish OS:n. Myös Googlen omistama monissa älypuhelimissa ja taulutietokoneissa käytetty Android käyttää Linux-ydintä. Huhtikuussa 2017 Android ohitti suosiossa Windowsin ja siitä tuli maailman käytetyin käyttöjärjestelmä, kun lukuihin lasketaan kaikki internettiin kytketyt laitteet. SELinux
SELinux, "Security-Enhanced Linux" on Yhdysvaltain NSA:n Linux-ytimeen kehittämä laajennus, joka sisältää tuen ja työkalut käyttäjien ja järjestelmän oikeuksien normaaleja Unix-käyttäjäoikeuksia tarkempaan hallintaan. (ns. "mandatory access control", MAC). AROS
AROS Research Operating System (AROS, aikaisemmin Amiga Research Operating System) on vapaa työpöytäkäyttöjärjestelmä, jonka tavoitteena on toisaalta olla API-yhteensopiva Amiga-tietokoneissa käytössä olleen, vuonna 1994 julkaistun AmigaOS 3.1:n kanssa ja taas toisaalta tarjota mahdollisuuksien mukaan nykyaikainen järjestelmä, jossa esikuvan vanhentuneita ominaisuuksia on uudistettu ja mahdollisia puutteita korjattu. AROS on kehityksen alla eikä ole vielä valmis ammattimaiseen käyttöön. Linux
Monet ammattimaiset elokuvantuottajat ja elokuvastudiot, kuten DreamWorks ja Pixar, käyttävät Linuxia tehdessään elokuvia.
Esimerkiksi "Titanic" on tuotettu Linuxilla. Elokuvatuotannossa käytettyjä Linux-ohjelmistoja ovat muun muassa RenderMan ja Houdini. Adobe AIR
Adobe AIRista julkaistiin ensimmäinen julkinen beta-versio 10. kesäkuuta, 2007, seuraava julkinen beta-versio 2 julkaistiin 1. lokakuuta 2007 ja viimeinen julkinen beta 3 julkaistiin 12. joulukuuta 2007. Versio 1.0 AIRstä julkaistiin 25. helmikuuta 2008. Adobe AIR on samaan tapaan ilmainen kuin esimerkiksi Adobe Flash Player. 18. joulukuuta 2008 Adobe AIR:stä julkaistiin Linuxille vakaa versio. Helmikuussa 2010 julkaistiin Air 2.0 beta. Air 3.0 julkaistiin lokakuussa 2011. Adobe AIR on saatavilla Windowsille, Mac OS X:lle, Linuxille, iOS:lle sekä Androidille. LogMeIn Hamachi
LogMeIn Hamachi on ilmaisohjelma salatun näennäisen lähiverkon (VPN) yksinkertaiseen luomiseen. Ohjelmalla voidaan siis liittää koneita internetin välityksellä saman lähiverkon alle, vaikka nämä sijaitsevat maantieteellisesti etäällä toisistaan. Ohjelma sinänsä ei sisällä yksinkertaisen keskustelutoiminnon lisäksi mitään erityisiä työkaluja vaan sen kautta voidaan käyttää mitä tahansa tavallisen lähiverkon sovellusta, kuten esimerkiksi selata toisten koneiden verkkojakoja tai pelata verkkopelejä. Hamachi onkin suosittu erityisesti moninpelattavien tietokonepelien harrastajien keskuudessa. Ohjelma on tällä hetkellä saatavilla ilmaiseksi Windowsille ja Mac OS X:lle kuvan graafisella käyttöliittymällä varustettuna ja samat ominaisuudet sisältävänä beta-kehitysversiona tekstiversiona Linuxille. Mach (ydin)
Mach on käyttöjärjestelmän mikroydin, joka on kehitetty Carnegie Mellon -yliopistossa (CMU). Rekursiivinen akronyymi
Oma lukunsa on GNU-projektissa kehitettävän Hurd-käyttöjärjestelmäytimen nimi. Sitä voisi luonnehtia kaksitasoiseksi rekursiiviseksi akronyymiksi, sillä "Hurd" on itsessään akronyymi sanoista "Hird of Unix-Replacing Daemons" (’joukko Unixin korvaavia taustaprosesseja’), ja "hird" puolestaan on määritelty akronyymiksi sanoista "Hurd of Interfaces Representing Depth" (’joukko syvyyttä edustavia ohjelmointirajapintoja’). Sanoina sekä "hurd" että "hird" ovat vain tätä varten keksittyjä muunnelmia englannin sanasta "herd" (’lauma’), sillä ne kaikki lausutaan samalla tavalla [həːd]. Koko nimi "GNU Hurd" on siis gnuulaumaan viittaava sanaleikki. Arche
Arche on Jupiteria retrogradiseen suuntaan kiertävä, epäsäännöllinen, Carme-ryhmän kuu. Sen löysi ryhmä Havaijin yliopiston astronomeja vuonna 2002. Kuu sai silloin väliaikaiseksi nimekseen S/2002 J 1. Arche on läpimitaltaan noin 3 kilometriä ja se kiertää Jupiteria noin 23 400 000 kilometrin etäisyydellä kiertoajan ollessa 732 päivää. Radan inklinaatio on 164° ja eksentrisyys 0,2555. Bash
Bash on GPLv3-lisenssin alainen, ja se toimii GNU:n lisäksi monissa Unix-tyyppisissä käyttöjärjestelmissä sekä Windowsissa. Bash on oletuskomentotulkki useimmissa Linux-jakeluissa ja OS X:ssä. DistroWatch
DistroWatch on englanninkielinen sivusto, joka esittelee tunnetuimpia Linux-jakelupaketteja. Näiden lisäksi sivustolla on linkkejä muihin avoimiin Unixin tyyppisiin käyttöjärjestelmiin kuten OpenSolaris, Minix ja BSD. Sivustolla on tietoja muutamasta sadasta käyttöjärjestelmäpaketista.
Sivusto alkoi toimia vuonna 2001. Se rahoittaa toimintansa lahjoituksilla ja käyttöjärjestelmälevyjen myynnillä. Trisquel
Trisquel (virallisesti Trisquel GNU/Linux) on tietokoneen käyttöjärjestelmä, joka perustuu Ubuntuun. Projektin tavoitteena on käyttää vain vapaita ohjelmia, joista ei-vapaa koodi ja suljetut laiteohjelmistot on poistettu, ja jossa on Ubuntusta muokattu binäärimoduulivapaa ydin. Trisquelin kehitystyötä tuetaan käyttäjien lahjoituksilla.Projektin tunnus on kelttiläinen symboli triskelion. Trisquel on mainittu Free Software Foundationin sivuilla jakeluna, joka sisältää vain vapaita ohjelmistoja. Richard Stallman käyttää Trisquelia henkilökohtaisessa tietokoneessaan (Lenovo Thinkpad X60), jossa on myös vapaa BIOS-ohjelmisto Libreboot. XAMPP
XAMPP on ilmainen, avoimen lähdekoodin ohjelma, joka koostuu pääasiassa Apache HTTP-Palvelimesta, MySQL-tietokannasta, ja skripteistä, jotka on kirjoitettu PHP:llä ja Perlillä. UClinux
μClinux (kreikkalainen kirjain myy, kirjoitetaan myös uClinux) on Linux-ytimen versio mikrokontrollereille ja suorittimille, joissa ei ole muistinhallintayksikköä (MMU). Adobe Flash
Adobe Flash (aiemmin Macromedia Flash ja Shockwave Flash) tai lyhyesti Flash on Adobe Systemsin tuottama kehitysympäristö, jonka avulla voidaan luoda multimediaesityksiä esimerkiksi verkkosivustoille ja mobiililaitteisiin. Kehitysympäristön uusin versio on Adobe Animate CC. Linux
Tavallisia tietokantaohjelmistoja Linuxille ovat muun muassa Oracle, IBM DB2, PostgreSQL, MySQL ja MariaDB. Lisäksi on suurille datamäärille suunnattuja ratkaisuja kuten Apache Hadoop ja Google File System. Android
Android on puhelimille ja muille mobiililaitteille suunniteltu ohjelmistopino, joka sisältää käyttöjärjestelmän, väliohjelmistoja ja käyttäjän perusohjelmia. Siinä käytetään avoimen lähdekoodin GPLv2-lisensoitua Linux-käyttöjärjestelmäydintä. Androidia kehitti alun perin Android Inc., jonka Google myöhemmin osti. Nykyisin sen kehittämisestä vastaa Open Handset Alliance. Androidiin tarkoitettua koodia kirjoitetaan Java-kielellä ja se käyttää Googlen kehittämiä Java-kirjastoja. Linux (ydin)
Arkikielessä Linuxilla tarkoitetaan usein kokonaista käyttöjärjestelmää, jonka ytimenä Linux toimii, eli Linux-jakelua, joka sisältää ytimen lisäksi muun muassa erilaisia kirjastoja, apuohjelmia, käyttöliittymiä ja sovelluksia valmiiksi paketoituna loppukäyttäjää varten. Linux
Kali Linux on tekniseen rikostutkintaan ja penetraatiotestaamiseen suunniteltu jakelu. Manjaro Linux
Manjarossa on Archin tavoin pacman-paketinhallinta, jolloin siihen saa laajan valikoiman ohjelmia Archin ohjelmistovarasto AUR:sta. Manjarossa on myös saatavilla graaffinen toteutus pacmanista.
Manjaroa on suunnattu Arch Linuxista kiinnostuneille, joille itse Arch Linux on liian vaikea. Anarchy Online
Anarchy Online(lyhennettynä AO) on ensimmäinen sci-fi-aiheinen massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG). Pelin kehittäjä ja ylläpitäjä on norjalainen pelialan yritys Funcom. Pelin tapahtumat sijoittuvat noin 27 -tuhannen vuoden päähän tulevaisuuteen ainutlaatuiselle "Rubi-ka"-planeetalle, jonka hallinnasta eri ryhmittymät taistelevat. Kali Linux
Kali Linuxissa tulee mukana lukuisia penetraatiotestaamiseen tarkoitettuja ohjelmia, kuten nmap (porttiskannausohjelma), Wireshark (snifferi), John the Ripper (salasanojen murtaja) ja Aircrack-ng (WLAN-verkkojen penetraatiotestaamiseen tarkoitettu ohjelmistopaketti). Järjestelmän voi käynnistää live-CD:ltä, irrotettavalta tiedontallennusvälineeltä (esim. USB-muistilta) tai virtuaalikoneessa. Se on yksi tietoturva-aukkojen hyväksikäyttöön tarkoitetun Metasploit Framework -työkalun tuetuista alustoista. Linux
Eräässä tutkimuksessa vuonna 2000 todettiin Red Hat Linux 7.1 -jakelun sisältävän 30 miljoonaa koodiriviä. COCOMO-kustannusarviota käyttäen tämän jakelun luomisen arvioitiin vaatineen noin 8 000 henkilötyövuotta. Jos kehitystyö olisi tehty tavallisin menetelmin Yhdysvalloissa, se olisi maksanut yli miljardi dollaria (vuoden 2000 kurssilla). Suurin osa (71 %) koodista oli kirjoitettu C:llä, mutta useita muitakin kieliä, kuten C++:aa, Lispiä, Assemblyä, Perliä, Fortrania ja Pythonia, oli käytetty. Itse Linux-ydin muodostui 2,4 miljoonasta koodirivistä, joka oli noin 8 % jakelun kokonaiskoosta. Vuonna 2007 Linux-ydin muodostui 4,2 miljoonasta koodirivistä. Vuonna 2009 ytimen koon voi arvioida ylittävän 6,4 miljoonaa koodiriviä, jolloin sen kirjoittamisen kaupallisena projektina voisi samalla menetelmällä arvioida itsessään maksavan miljardi dollaria. Kesällä 2015 ytimen versiossa 4.1 oli yli 19,5 miljoonaa lähdekoodiriviä. AndLinux
andLinux on Cooperative Linuxin pohjalta koottu Linux, joka on nykyään Ubuntuun perustuva. Cooperative Linux perustui Slackwareen. Avoin lähdekoodi
Tunnetuimpia avoimen lähdekoodin tuotteita ovat Firefox-selain, LibreOffice-toimisto-ohjelmisto ja Linux-käyttöjärjestelmä, joka pääosin muodostuu Linux-ytimestä ja GNU-hankkeen rakentamasta rungosta. Myös älypuhelimissa yleinen Android-käyttöjärjestelmä on avointa lähdekoodia. Luettelo Pokémon-lajeista (561–580)
Archen on viidennen sukupolven kivi-/lentotyypin Pokémon. Unix
Bob Swartz kehitti ja julkaisi kaupallisen järjestelmän nimeltä Coherent vuonna 1983. Andrew Tanenbaum kehitti käyttöjärjestelmäkurssiaan ja oppikirjaansa varten järjestelmän nimeltä MINIX vuonna 1986.
Richard Stallman aloitti vuonna 1983 GNU-projektin Unix-tyylisen vapaan käyttöjärjestelmän luomiseksi.
Suomalainen Linus Torvalds aloitti Linux-ytimen kehityksen 1990-luvun alussa. Amarok (ohjelmisto)
Amarok (aikaisemmin amaroK tai AmaroK) on mediasoitin Linuxille ja muille vapaille Unix-varianteille. Se pohjautuu KDE-työpöytäympäristöön, mutta on toistaiseksi erillinen ohjelmistopaketti, joskin sen sisällyttämistä kdemultimedia-pakettiin harkitaan. Tällä hetkellä sen julkaisutahtia ei ole sidottu varsinaiseen KDE-projektiin. Debian
Debian GNU/Linux on suosittu Linux-jakelupaketti. Debian perustuu Linux-ytimeen (myös GNU Hurd -ytimeen perustuva versio on kehitteillä). Debianin kehityksen alkupuolella se liittoutui läheisesti GNU-projektin kanssa, minkä vuoksi Debian käyttää nimessään muotoa ”GNU/Linux”. GNU GRUB
GNU GRUB (GRand Unified Bootloader) on GNU-projektin tuottama käyttöjärjestelmän lataaja. GRUB mahdollistaa käynnistysvalikon tekemisen ja usean käyttöjärjestelmän käyttämisen samalla tietokoneella. Se on GNU-projektin ja Hurd-ytimen virallinen käynnistyslataaja, monet GNU/Linux-jakelut käyttävät GRUBia, ja monen jakelun osalta se on korvannut aikaisemmin suositun LILO-käynnistyslataajan. GRUBin etuna LILOon nähden on se, että sitä ei tarvitse asentaa ydinpäivityksen jälkeen uudelleen, ja se tukee monimutkaisempia komentosarjoja ja valikoita. GRUB 2 tukee tekstitilan lisäksi myös graafiikkatiloja, ja monet Linux-jakelut käyttävätkin GRUB-valikoissa taustakuvia. Git
”Git” tarkoittaa brittiläisessä slangissa ”ääliötä”; Linus Torvalds sanoi ”Olen itsekeskeinen paskiainen, joten nimeän kaikki projektit itseni mukaan. Ensin Linux, nyt git.” ("”I'm an egotistical bastard, and I name all my projects after myself. First Linux, now git.”").
Kehityksen alkuvaiheissa nimeä kuvailtiin seuraavasti:
Gitin nykyinen ylläpitäjä on Junio Hamano. Linux
Suurtietokoneissa Linuxia käytetään kustannuksien alentamiseen. Gartnerin arvioiden mukaan kolmannes IBM:n System z-asiakkaista käyttää Linuxia.