Minä vuonna toinen maailmansota syttyi?
Toinen maailmansota
Toinen maailmansota oli vuosina 1939–1945 käyty maailmanlaajuinen konflikti, jonka pääasialliset osapuolet olivat Saksan, Italian ja Japanin johtamat akselivallat sekä Britannian, Kiinan tasavallan, Neuvostoliiton, Ranskan ja Yhdysvaltain johtamat liittoutuneet. Yhteensä 73 miljoonaa ihmishenkeä vaatinut toinen maailmansota on ihmiskunnan historian tuhoisin sota. Toinen maailmansota päättyi liittoutuneiden voittoon.
Yhdysvaltain ulkopolitiikka
Vuonna 1914 presidentti Woodrow Wilsonin ohjelman mukaan perustettiin Kansainliitto, josta Yhdysvallat jäi kuitenkin pois. Wilsonin aikana Yhdysvallat miehitti Meksikon ja nousi maihin Haitilla ja Dominikaanisessa tasavallassa. Toisessa maailmansodassa Yhdysvallat kukisti Japanin sekä oli mukana muiden liittoutuneiden kanssa kukistamassa Saksaa. Presidentit Franklin D. Roosevelt ja Harry Truman tukivat liittolaisiaan Euroopassa Marshall-avun avulla ja NATO:n perustamisella. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvaltain tavoitteena oli kansainvälisen hegemonia-aseman ylläpitäminen. Suhteellinen hegemonia taloudessa on heikennyt 1970-luvun alusta alkaen selvästi, mutta selkeä sotilaallinen ylivalta on säilynyt. Kylmän sodan aikana Yhdysvallat taisteli esimerkiksi Koreassa ja Vietnamissa. Ilmavoimat
Taistelu Britanniasta oli ensimmäinen maavoimien liikkeistä riippumattoman taistelu ilmaherruudesta. Se toi ilmasodankäyntiin uusina piirteinä hävittäjien suojaamat strategiset päiväpommitukset, strategiset yöpommitukset ja strategisen ilmasodan merenkulkua vastaan. Lisäksi taistelussa alettiin käyttää erityistä hävittäjäpommittajaa. Myöhemmin sodan aikana liittoutuneilla oli käytössään paremman toimintasäteen ja pommikuorman pommittajia sekä pitkän matkan saattohävittäjiä. Toinen maailmansota päättyi Tyynellämerellä, kun Yhdysvallat elokuussa 1945 pudotti ydinpommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Talvisota
23. elokuuta allekirjoitetun Molotovin–Ribbentropin-sopimuksen jälkeen Suomessa tunnettiin aluksi helpotusta siitä, että Saksan ja Neuvostoliiton välinen konflikti ja sen myötä Suomen joutuminen mukaan suursotaan näytti olevan vältetty. Varsin pian alettiin kuitenkin epäillä, minkä hinnan Hitler oli maksanut selustansa turvaamisesta. Hinta oli piilotettu sopimuksen salaiseen lisäpöytäkirjaan, joka osoittautui Suomelle ja Baltian maille kohtalokkaaksi: yhdessä Puolan itäosan kanssa ne luettiin kuuluviksi Neuvostoliiton etupiiriin. Stalin puolestaan osti sopimuksella lisäaikaa varustautumiseen, sillä hän – samoin kuin Hitler – tiesi sopimuksen vain lykkäävän Saksan ja Neuvostoliiton yhteenottoa tuonnemmaksi. Syyskuun alussa 1939 Saksa hyökkäsi Puolaan ja toinen maailmansota alkoi Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan julistettua Puolalle antamansa lupauksen mukaisesti sodan Saksalle. Sodanjulistukseen yhtyivät Brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluneet Intia, Australia ja Uusi-Seelanti. Toinen maailmansota
Vuoden 1941 lopulla Yhdysvallat oli tullut mukaan sodankäyntiin. Josif Stalin vaati länsivaltoja avaamaan Euroopassa toisen rintaman. Eteneminen aloitettiin kuitenkin ensiksi Pohjois-Afrikassa maihinnousulla 8. marraskuuta 1942. Saksa päätti vallata Ranskan miehittämättömätkin osat ranskalaisiin kohdistuneen epäluulon takia. Toinen maailmansota
Asevarustelu huolestutti Ranskaa, joka varusti uudelleen vuosina 1929–1934 rakennetun Maginot-linjan. Puolustuslinja ulottui Belgian rajalta Sveitsin rajalle, mutta Saksa oli jo ensimmäisessä maailmansodassa kiertänyt linnoitetun alueen hyökkäämällä Belgian kautta. Ilman Britannian tukea Ranska joutui seuraamaan vierestä Saksan varustautumista. Talvisota
Toisen maailmansodan sytyttyä syyskuun alussa 1939 Neuvostoliitto julisti liikekannallepanon, jonka yhteydessä myös Suomen vastaisilla rajoilla olleita joukkoja vahvistettiin. Ilmeisesti varsinaiset sotaan tähdänneet keskitykset aloitettiin vasta sitten, kun neuvostojohdolle oli selvinnyt Suomen taipumattomuus. Tätä tukee se, että Neuvostoliiton konkreettiset sotatoimet Suomea vastaan alkoivat kaksi viikkoa sen jälkeen, kun suomalaisten ja neuvostoliittolaisten väliset neuvottelut olivat katkenneet. Kun Puolan sotaretki osoittautui odotettua lyhemmäksi ja kun Baltian tukikohdat saatiin nopeasti miehitetyiksi, voitiin näille suunnille alun perin tarkoitettuja joukkoja siirtää Suomen itärajan tuntumaan. Moskovan diplomaattipiireissä kiersi marraskuun puolivälissä julkisena salaisuutena tieto, että Suomen rajalle oli keskitetty jo 18 puna-armeijan divisioonaa. Neuvostoliittolaiset sotavangit kertoivat talvisodan aikana, että Suomen rajoille keskitetyissä puna-armeijan joukko-osastoissa oltiin marraskuun puolivälistä lähtien varmoja sodan syttymisestä. Australia
Toisessa maailmansodassa Australia seurasi Britannian esimerkkiä ja julisti sodan Saksalle vuonna 1939. Sen jälkeen kun Japani valloitti Singaporen, Australia haki turvaa Yhdysvalloilta ja antoi sen käyttää aluettaan Tyynenmeren taisteluiden tukikohtana. Helsingin Saksalainen koulu
Samana vuonna Saksassa nousi valtaan Adolf Hitler, mikä ei voinut olla vaikuttamatta myös Helsingin Saksalaiseen kouluun, joka oli tullut varsinkin ylempien luokkien takia riippuvaiseksi Saksan valtiosta. Koulun rehtori, Philipp Krämer, yritti vaihtelevalla menestyksellä pitää politiikan erossa omasta koulustaan. Koulun sisäiset linjakiistat jäivät kuitenkin pian konkreettisempien huolien alle, kun toinen maailmansota syttyi vuonna 1939. Talvisodan aikana Suomi karkotti monia Saksan kansalaisia. Myös jatkosodan aikana koulutoiminnan ylläpitäminen oli vaikeaa monien opettajien rintamapalveluksen ja muiden syiden takia. Huomattava edistysaskel oli kuitenkin se, että vuonna 1943 Suomen valtio vihdoin myönsi koululle oikeuden suomalaismallisten ylioppilaskokeiden järjestämiseen. Vuonna 1944, kun aiemmin Saksan rinnalla Neuvostoliittoa vastaan taistellut Suomi vaihtoi puolia ja ryhtyi taistelemaan Saksaa vastaan Lapin sodassa, Suomi keskeytti koulun toiminnan ja antoi rakennuksen Neuvostoliiton käyttöön. Rehtori Krämer pakeni eräiden muiden suomensaksalaisten tavoin Saksaan syyskuussa 1944, eikä enää koskaan palannut Suomeen. Marie Curie
Ensimmäinen maailmansota syttyi kesällä 1914, ja Saksa julisti sodan Ranskalle. Curien perustaman Radium-instituutin rakennustyöt olivat valmistuneet, mutta tutkimustoiminta pääsi alkuun vasta sodan päätyttyä. Useimmat tukijat olivat rintamalla, ja Curie itsekin käytti osaamistaan sotaponnisteluihin. Neuvostoliiton historia
Neuvostoliitto soti toisessa maailmansodassa pääasiassa Adolf Hitlerin johtamaa natsi-Saksaa vastaan. Sotavuosien aikana Neuvostoliitto kehittyi sotilaallisesti maailman vahvimmaksi valtioksi ja vuonna 1945 sota päättyi Saksan tappioon. Tom Churchill
Toisen maailmansodan sytyttyä 1939 hänet siirrettiin rykmenttinsä komppanianpäällikkönä Ranskaan, mutta pian hänet määrättiin muodostamaan tiedustelulentovalokuvia analysoiva osasto Arrasiin. Hänet siirrettiin Camberleyn yleisesikuntakouluun 1940, mutta Saksan aloitettua hyökkäyksensä Alankomaihin ja Ranskaan Churchill määrättiin takaisin Ranskaan johtamaan lentotiedusteluyksikköä tällä kertaa ilmavoimien alaisuudessa. Saksan vallatessa Ranskan Churchill evakuoitiin Brestistä takaisin Englantiin, jossa hän isoveljensä lailla liittyi pian kommandojoukkoihin. Ilmasodankäynti
Taistelu Britanniasta oli ensimmäinen maavoimien liikkeistä riippumattoman taistelu ilmaherruudesta. Se toi ilmasodankäyntiin uusina piirteinä hävittäjien suojaamat strategiset päiväpommitukset, strategiset yöpommitukset ja strategisen ilmasodan merenkulkua vastaan. Taistelussa alettiin käyttää erityistä hävittäjäpommittajaa. Myöhemmin sodan aikana liittoutuneilla oli käytössään paremman toimintasäteen ja pommikuorman pommittajia sekä pitkän matkan saattohävittäjiä. Toinen maailmansota päättyi Tyynellämerellä, kun Yhdysvallat elokuussa 1945 pudotti ydinpommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Luxemburgin historia toisen maailmansodan aikana
Toisen maailmansodan puhkeaminen 1. syyskuuta 1939 laittoi Luxemburgin hallituksen vaikeaan tilanteeseen. Osa kansasta oli halukas ystävystymään liittoutuneiden kanssa, osa taas halusi pitää kiinni vuoden 1867 Lontoon sopimuksen suomasta puolueettomuudesta. Hallitus aloitti lähestymisen naapurimaihinsa välttääkseen saksalaisten invaasion. Heti sodan puhkeamispäivänä Radio Luxembourg lopetti lähetyksensä. Aikajana sodanjulistuksista toisen maailmansodan aikana
Sodanjulistus on muodollinen teko, jolla yksi valtio aloittaa sodan toista valtiota vastaan. Ilmoitus on yleensä esitystaajuisen puheen toimittaminen (jota ei saa sekoittaa pelkkään puheeseen) tai allekirjoitetun asiakirjan esittäminen kahden tai useamman suvereenin valtion välisen sodan julistamiseksi. Virallinen kansainvälinen protokolla sodan julistamisesta määriteltiin Haagin toisessa rauhankonferenssissa vuonna 1907 . Erich Maria Remarque
Suoritettuaan kansakoulun Remarque kävi katolista opetusseminaaria. Ensimmäinen maailmansota oli syttynyt vuonna 1914. Se katkaisi Remarquen opinnot ja hänet kutsuttiin palvelukseen vuonna 1916. Koulutusjakson jälkeen hän lähti länsirintamalle vuonna 1917 ja saman vuoden kesällä hän haavoittui kaulaan ja käteen. Haavoittumisensa jälkeen Remarque soti selustassa. Sodan päättyessä 11. marraskuuta 1918 hän oli sotilassairaalassa Duisburgissa. Toinen maailmansota
14. huhtikuuta 1945 neuvostojoukot valtasivat Wienin. Lopullinen hyökkäys Berliiniin alkoi 16. huhtikuuta päättyen Berliinin valtaukseen 2. toukokuuta 1945. Itärintaman suurta merkitystä toisessa maailmansodassa kuvaa hyvin se, että peräti 80 prosenttia Saksan miestappioista tuli itärintamalla. Suomi toisessa maailmansodassa
Jatkosota alkoi 25. kesäkuuta 1941. Kansan sietokyky joutui äärimmilleen, vaikka kyseessä olikin alusta alkaen enemmän hyökkäys- kuin puolustussota. Säännöstelyä tehostettiin, muun muassa keskeiset elintarvikkeet, kuten peruna ja kahvi tulivat säännöstelyn piiriin kesällä 1942. Taistelu jatkosodassa alkoi Saksan rinnalla, mutta sodan pitkittyessä tarve irtautua taisteluista kasvoi. Menestyksekäs alku taittui pian asemasodaksi. Vanhojen rajojen ylittäminen ja uusien alueiden valtaaminen sai esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan julistamaan Suomelle sodan. Charles Nungesser
Kun ensimmäinen maailmansota syttyi heinäkuussa 1914, Nungesser palasi Ranskaan ja liittyi ratsuväkirykmenttiin. Eräällä partiointiretkellä hän ja muutamat muut sotilaat valtavasivat saksalaisen partioauton surmattuaan ensin sen matkustajat. Tämä teki vaikutuksen hänen esimiehiinsä, minkä ansiosta hänelle myönnettiin Medaille Militaire -kunniamerkki ja hänen siirtoanomuksensa ilmavoimiin hyväksyttiin. Itärintama (toinen maailmansota)
Itärintama oli toisen maailmansodan aikana Keski- ja pääasiassa Itä-Euroopassa käytyjen sotatoimien nimitys, jota käytetään rinnakkain Länsi-Euroopassa sijainneen länsirintaman kanssa. Itärintamalla vastakkain olivat Saksa liittolaisineen ja Neuvostoliitto kesäkuun 1941 ja toukokuun 1945 välisenä aikana. Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon nimettiin 29. kesäkuuta 1941 Neuvostoliiton kommunistisen puolueen keskuskomitean julistuksella suureksi isänmaalliseksi sodaksi (). Frederic Manning
Ensimmäinen maailmansota syttyi vuonna 1914. Manning ilmoittautui palvelukseen vuonna 1915 ja hänen joukko-osastokseen tuli Shropshiren kevyt jalkaväki. Peruskoulutusviikkojen jälkeen hän joutui upseerikouluun Oxfordiin, mutta koulutus keskeytyi, kun hänet erotettiin juopottelun takia kesällä 1916. Elokuussa joukko-osasto siirtyi Ranskaan, missä se osallistui Sommen taistelun loppuvaiheisiin. Taistelu oli ollut pelkkää teurastusta, britit menettivät 60 000 miestä kaatuneina ja haavoittuneina heti hyökkäyksen ensimmäisenä päivänä 1. heinäkuuta 1916. Końskowola
Toisen maailmansodan syttyi, ja saksalaisjoukot miehittivät Końskowolan 15. syyskuuta 1939 ja saivat sen haltuunsa. Saksalaisjoukot perustivat Końskowolaan sotavanki- ja orjatyövoimaleirejä. Sotavankileirit lopetettiin pian, mutta orjaleirit säilyivät aina vuoteen 1943 asti. Orjaleireillä olleet työskentelivät saksalaisille maatiloilla ja teiden ja rautateiden rakennustyömailla. Hr. Ms. Abraham Crijnssen (1936)
Toisen maailmansodan Tyynenmeren sodan alkaessa vuonna 1941 "Hr. Ms. Abraham Crijnssen" sekä osa sen sisaraluksista palvelivat Alankomaiden Itä-Intiassa. Helmikuussa 1942 Jaavan tilanne muuttui kriittiseksi keisarillisen Japanin lentokoneiden hallitessa saaren ilmatilaa sekä Japanin laivaston hallitessa ympäröivää merialuetta. Jaavanmeren ja Sundasalmen taisteluiden jälkeen alueella olleiden liittoutuneiden alusten käskettiin siirtyä Australiaan. Pommikone
Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939. Saksa hyökkäsi Puolaan, ja sen ilmavoimat saavuttivat täydellisen ilmaherruuden sallien pommikoneiden tehdä pommituslentoja täysin vapaasti. Puolan vanhanaikainen armeija ei kyennyt puolustautumaan pitkäänkään, varsinkin koska Luftwaffen maataistelukoneet estivät joukkojen liikuttelun ja tuhosivat rautatie- ja viestiyhteydet. Sota jatkui menestyksekkäästi puoli vuotta myöhemmin myös Norjassa ja Ranskassa keväällä 1940, jolloin Norjan olemattomat ja Ranskan heikot ilmavoimat antoivat Luftwaffelle toimia jälleen täysin vapaasti. Pian Saksa alkoi valmistella maihinnousua Britanniaan. Luftwaffe pyrki saamaan ilmaherruuden ja pommitti rajusti Englannin teollisuutta ja lentokenttiä. Sen epäonnistuttua tavoitteessaan pommitukset suunnattiin siviilikohteita vastaan. Pahimmin kärsineet kaupungit olivat Coventry ja Lontoon East End. Toinen maailmansota
Presidentti Harry S. Truman julisti vihollisuudet Saksan kanssa loppuneen 31. joulukuuta 1946. 10. helmikuuta 1947 solmitussa Pariisin rauhansopimuksessa Yhdysvallat, Britannia, Ranska ja Neuvostoliitto neuvottelivat rauhansopimukset akselivaltoihin kuuluneiden Italian, Romanian, Unkarin, Bulgarian ja Suomen kanssa. 8. syyskuuta 1951 49 maata allekirjoitti San Franciscon sopimuksen, joka astui voimaan 28. huhtikuuta 1952. Sopimus lopetti muodollisesti toisen maailmansodan, solmi rauhan Japanin ja liittoutuneiden välille sekä määräsi sotakorvauksia Japanin sotarikosten uhreille. Sotatila Yhdysvaltain ja Saksan välillä päättyi presidentti Trumanin ja Yhdysvaltain kongressiin päätöksellä 19. lokakuuta 1951, mutta sotatila Neuvostoliiton ja Saksan välillä päättyi vasta vuonna 1955. 12. syyskuuta 1990 Yhdysvallat, Britannia, Ranska, Neuvostoliitto, Länsi-Saksa ja Itä-Saksa solmivat Saksojen yhdistymissopimuksen, joka astui voimaan 15. maaliskuuta 1991. Sopimus teki Saksan liittotasavallasta täysin suvereenin valtion, antoi sille itsemääräämisoikeuden pääkaupunkiin Berliiniin ja päätti lopullisesti toisen maailmansodan Euroopassa. Neuvostoliiton hajottua Venäjän federaation asevoimien viimeiset joukot poistuivat Saksasta vuonna 1994. Holokausti
Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939 kun Saksa hyökkäsi Puolaan. Heti sen jälkeen saksalaiset alkoivat koota valloittamiensa alueiden juutalaisia rautateiden varrella sijaitsevien kaupunkien ghettoihin väestönsiirtojen läpikulkupaikoiksi. Ghettojen asukkaita alettiin heinäkuusta 1942 alkaen siirtää tuhoamisleireille, mutta vielä sodan alussa ghetot olivat vasta täydellisen kansanmurhan välivaihe. Yhdysvallat
Toisen maailmansodan jälkeen alkoi kylmä sota, jossa olivat vastakkain kaksi suurvaltaa: Neuvostoliitto ja sitä tukevat kommunistiset maat ja Yhdysvallat ja sitä tukevat kapitalistiset maat. Yhdysvallat osallistui Korean sotaan 1950–1953 ja Vietnamin sotaan 1964–1975. Lisäksi maa tuki Sikojenlahden maihinnousuyritystä Kuubaan ja oli mukana Kuuban ohjuskriisissä. Neuvostoliittoa vastaan käytiin myös avaruuskilpaa. Presidentti Kennedy asetti Yhdysvaltain tavoitteeksi miehitetyn kuulennon, jonka teki Apollo 11 vuonna 1969. Argentiinan historia
Toisen maailmansodan puhjetessa Argentiina julistautui puolueettomaksi. Vuonna 1942 maa kieltäytyi katkaisemasta suhteita Saksaan ja Japaniin. Vuonna 1943 akselivalloille myötämielinen asevoimien juntta kaappasi vallan kenraali Pedro Pablo Ramírezin johdolla. Yksi sen johtajista oli eversti Juan Domingo Perón, joka nousi hallituksen näkyvimmäksi hahmoksi työvoimaministerinä. Argentiina katkaisi suhteet akselivaltoihin vuonna 1944 ja julisti niille sodan vuonna 1945. Douglas Haig
Elokuussa 1914 syttyi ensimmäinen maailmansota. Haig sai komennettavakseen Belgiaan ja Ranskaan siirretyn Brittiläisen siirtoarmeijan 1. armeijakunnan. Marraskuussa 1915 hän siirtyi koko siirtoarmeijan komentajaksi. Toinen maailmansota
Keväällä saksalaiset hyökkäsivät jälleen ja valtasivat takaisin Harkovan kaupungin. Heinäkuussa 1943 Kurskin kaupungin lähellä käytiin historian suurin panssaritaistelu saksalaisten hyökätessä Neuvostoliiton linnoitettua rintamaa vastaan. Maihinnousu Italiaan ja Neuvostoliiton vastahyökkäys pakottivat saksalaiset keskeyttämään hyökkäyksen saavuttamatta tavoitteitaan. Aloite itärintamalla siirtyi lopullisesti Neuvostoliitolle. Vuoden lopulla puna-armeija oli jo edennyt Smolenskiin ja Kiovaan. Toinen teollinen vallankumous
1800-lukua kuvataan porvariston vuosisadaksi, jolloin ajan henki oli tasavaltalainen, tulevaisuususkoinen ja kapitalistinen. Englannista 1700-luvun puolessa välissä käynnistynyt teollinen vallankumous alkoi voimalla muuttaa yhteiskuntaa 1820-luvulta alkaen ensin Britanniassa ja vuosisadan toisella puoliskolla Euroopassa laajemmin. Toinen maailmaa muuttanut vallankumous oli Ranskan suuri vallankumous ja sitä seuranneet Napoleonin sodat, minkä seurauksena useaan Euroopan maahan jäi vapaamielinen lainsäädäntö. Wienin kongressi 1814–1815 etsi Eurooppaan tasapainoa, joka säilyi muutaman vuosikymmenen. Napoleonin sotien jälkeen sodat Euroopassa olivat alueellisia ja lyhytaikaisia ensimmäiseen maailmansotaan saakka. Sotien koettiin haittaavan taloudellista kasvua. Suurimmat poliittiset kiistakysymykset aiheutti eri kansakuntien vähittäinen siirtyminen maatalousvaltaisesta taloudesta teollistuneiksi maiksi. Teollistuminen muutti myös ihmisten maailmankuvaa ja vuosisadan toisella puoliskolla usko luonnontieteisiin oli luja. Muutamaa vuosikymmentä ennen ensimmäistä maailmansotaa usko porvarilliseen maailmankäsitykseen alkoi horjua, kun työväenluokka alkoi muodostua voimakkaammaksi. Myös kulttuurin ilmiöt kirjallisuudessa ja kuvataiteessa kyseenalaistivat porvarillisen lineaarisen maailmankuvan. Tieteessä Albert Einsteinin suhteellisuusteoria järisytti. Lopullisesti porvariston vuosisata ja sen kukoistusvaihe, Belle Époque, päättyivät ensimmäiseen maailmansotaan. Toinen maailmansota
Vallatuilta saarilta Yhdysvallat aloitti voimakkaan ilmatoiminnan Japanin pääsaaria vastaan ja esimerkiksi Tokion pommitus muodostui siihen asti suurimmaksi operaatioksi lajissaan. Vuonna 1945 myös Neuvostoliitto julisti sodan Japania vastaan, vallaten takaisin Mantšurian. 15. elokuuta 1945, viikko Hiroshiman ja Nagasakin atomipommitusten jälkeen, Japani antautui ja miehitettiin. Talvisodan tausta
Merkittävä tekijä talvisodan taustalla oli ensimmäisen maailmansota ja sen lopputulos. Sodan seurauksena Saksa ja Neuvostoliiton ytimeksi sittemmin kehittynyt Venäjä menettivät suurvalta-asemansa vuosikymmeneksi. Varhain 1930-luvulla ne alkoivat toipua ensimmäisestä maailmansodasta ja pyrkivät palauttamaan entisen asemansa. Ensimmäisen maailmansodan aiheuttama sisäinen epävakaus ja sodan antama malli edistivät Adolf Hitlerin ja Josif Stalinin kaltaisten sotilaallis-diktatoristen johtajien valtaan nousua näissä valtioissa. Sekä natsi-Saksan että Neuvostoliiton sotilaallinen varustautuminen ja suurvaltapoliittinen aktiivisuus lisääntyivät huomattavasti. Molemmat valtiot tavoittelivat menettämiensä alueiden takaisin valtaamista ja valtapiiriensä edelleen laajentamista. Euroopan läntisten suurvaltojen Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan poliittinen heikkous johti erityisesti Saksan aseman merkittävään vahvistumiseen. Seurauksena oli lopulta toisen maailmansodan syttyminen 1. syyskuuta 1939. Erillinen rajajääkäripataljoona 2
Kesäkuun yhdeksäs päivä 1944 oli juuri niin kesäisen kaunis, kuin vain alkukesästä voi olla. Kolme päivää aikaisemmin liittoutuneet olivat nouseet maihin Nordmandiassa ja toinen maailmansota sai merkittävän käänteen loppua kohti. Sitä pohtivat myös miehet etulinjassa, kun tuona kuudentena päivänä alkoi lounaasta kuulua ukkosen jyrinää muistuttavaa kumua ja suurten lentokone-muodostelmien lennon rajan yli Suomeen. Suurhyökkäys oli alkanut, mutta kosketti merkittävimmin vasta Suomenlahden rannikkoa lounaasta. Fenway Park
Yksi tunnetuimmista kampanjapuheista Amerikan poliittisessa historiassa tapahtui Fenway Parkissa vuoden 1940 presidenttikilvassa, kun presidentti Franklin D. Roosevelt lupasi, että hän ei lähettäisi amerikkalaisia sotilaita sotiin ulkomaille. Samaan aikaan toinen maailmansota oli käynnissä Euroopassa ja Yhdysvallat liittyi kuitenkin mukaan sotaan seuraavana vuonna. Valko-Venäjän sosialistinen neuvostotasavalta
Neuvostoliiton ja Saksan elokuussa 1939 solmiman hyökkäämättömyyssopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan seurauksena alkoi toinen maailmansota syyskuussa 1939. Saksa ja Neuvostoliitto hyökkäsivät Puolaan, jonka pohjoinen itäosa tuli Valko-Venäjän hallintaan. Valko-Venäjän asukasluku kasvoi 4,7 miljoonalla henkilöllä ja pinta-ala kasvoi lähes 100 000 neliökilometriä. Puolasta liitettyjen alueiden asukkaat pitivät aluksi neuvostoarmeijaa vapauttajanaan. Kreikan historia
Toisen maailmansodan alkuvaiheessa Kreikka julistautui puolueettomaksi. Vuonna 1940 Benito Mussolinin johtama Italia antoi kuitenkin Kreikalle uhka­vaatimuksen syytettyään tätä raja­loukkauksesta Albanian rajalla. Italia julisti sodan Kreikalle lokakuussa 1940 ja aloitti hyökkäyksen, joka kuitenkin torjuttiin takaisin syvälle Albanian sisäosiin Ison-Britannian tuella. Natsi-Saksa liittyi Balkanin sotaan ja hyökkäsi Kreikkaan 8. huhtikuuta 1941 miehittäen lyhyessä ajassa koko maan. Kuningas pakeni maasta hyökkäyksen jälkeen 23. huhtikuuta 1941. Espanjan sisällissota
Espanjan sisällissota käytiin vuosina 1936–1939 vapailla vaaleilla valitun Espanjan toisen tasavallan hallituksen ("republicanos") ja kenraali Francisco Francon johtamien kansallismielisten ("nacionalistas") kapinallisten välillä. Sitä voidaan pitää eräänlaisena toisen maailmansodan esinäytöksenä. Vastakkain olivat osaksi samat ideologiat, ja sotaan osallistuivat maailmansodan tulevat vastapuolet Saksa ja Neuvostoliitto testaten samalla omaa aseistustaan. Jack Churchill
Churchill kutsuttiin takaisin palvelukseen toisen maailmansodan sytyttyä 1939. Hänen yksikkönsä siirrettiin Ranskaan, mutta Saksan vastaisella rajalla vallinnut valesota tuntui hänestä liian tylsältä. Kun talvisota syttyi Suomessa vuoden lopulla, Churchill tarjoutui mukaan Suomen tueksi lähetettäviin joukkoihin, mutta hanke peruutettiin. Hän osallistui taisteluun Ranskasta 1940 ja surmasi toukokuussa jousellaan ainakin yhden vihollissotilaan, saksalaisen upseerin. Hänet evakuoitiin Dunkerquessa muiden vetäytyvien liittolaisjoukkojen mukana. Sinnikkäästi vetäytymiseen asti taistellut Churchill palkittiin kunnianosoituksella. Seremonian aikana mitalia jakanut kenraali kysyi Churchilliltä, miksi hän kantaa miekkaa mukanaan taistelussa. Hänen vastauksensa kuului: ”Mielestäni, sir, jokainen upseeri joka osallistuu taisteluun ilman miekkaansa on sopimattomasti pukeutunut.” Toinen maailmansota
Saksa oli ollut Euroopan johtava teollisuusmahti aina ensimmäiseen maailmansotaan asti. Sodan lopussa ruoka- ja tarvikepulasta kärsivässä maassa puhkesi niin oikeistolaisia kuin vasemmistolaisiakin kapinoita. Keisari Vilhelmin eroamista ja sodan loppua seurasivat kohtuuttomina pidetyt rauhanehdot ja sotakorvaukset. Veteraanien keskuudessa suosittua selkäänpuukotusteoriaa noudattanut Adolf Hitler syytti sodan häviöstä juutalaisten, sosiaalidemokraattien ja kommunistien muodostamaa ”salaliittoa”. Nuori tasavalta suistui poliittisen epävakauden tilaan, joka avasi tien valtaan vuonna 1919 perustetulle, sittemmin Hitlerin johtamalle Saksan kansallissosialistiselle työväenpuolueelle (NSDAP). Voimakas keskiluokan kurjistuminen ennakoi voimakkaita poliittisia reaktioita, jolloin kommunistien ja kansallismielisten välit tulehtuivat monissa Saksan kaupungeissa sodan partaalle. Kansalaisten usko demokratiaan hiipui jatkuvan kurjistumisen seurauksena. Epätoivoinen taloustilanne ja yleinen tyytymättömyys loivat otolliset olosuhteet. Hitlerin syyttävä ja uhmakas esiintyminen alkoi kiinnostaa myös niitä, jotka pitivät häntä vain itävaltalaisena populistina. Franz Bäke
Toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939 Saksan hyökkäyksellä Puolaan. Bäke palveli edelleen 65. panssaripataljoonassa. Hyökkäyksen alussa hän johti kevyttä rivistöä, kunnes sai siirron joukkueenjohtajaksi pataljoonan 2. komppaniaan. Tšekkiläisvalmisteisilla 35 tonnin panssarivaunuilla varustettu pataljoona liitettiin 12. syyskuuta panssarikenraali Werner Kempfin johtamaan 1. kevyeen divisioonaan, jonka osana se suoritti tehtävänsä Puolan valtauksessa loppuun. Yhdysvaltain historia
Toisen maailmansodan alettua Euroopassa 1939 Rooseveltin hallinto allekirjoitti Lend-Lease-ohjelman, jossa yhdysvaltalaisia puolustustarvikkeita toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Ranskalle, Neuvostoliitolle ja Kiinalle sodassa akselivaltoja vastaan. Jacques-Yves Cousteau
Cousteau oli "Dupleix"-nimisellä risteilijällä algerialaisessa Oranin satamassa, kun toinen maailmansota syttyi. Nopean salamasodan jälkeen saksalaiset pakottivat Ranskan antautumaan, miehittivät maan pohjoisosan ja jättivät maan eteläosan saksalaismielisen Vichyn hallituksen valvontaan. Ranskan antautumisen jälkeen Toulonin tukikohtaan koottu Ranskan vahva moderni laivasto miehistöineen pysyi nimellisesti Ranskan lipun alla ja erossa sotatoimista. Sotaonnensa heikentyessä saksalaiset alkoivat kuitenkin pelätä laivaston ja ainakin sen upseerien loikkaavan ensimmäisen tilaisuuden tullen brittien tai amerikkalaisten puolelle. Marraskuussa 1942 saksalaiset tunkeutuivatkin väkivalloin Touloniin, tarkoituksenaan ottaa koko laivasto-osasto uudenaikaisine aluksineen Saksan haltuun. Ranskalaiset olivat valmistautuneet tähän jo kahden vuoden ajan. He upottivat ja räjäyttivät lähes jokaisen aluksensa Toulonin satama-alueelle, jotta ne eivät joutuisi saksalaisten käsiin. Haavoittumismerkki
Haavoittumismerkki 1939 perustettiin 1. syyskuuta 1939, eli samana päivänä, kun Saksa hyökkäsi Puolaan ja aloitti toisen maailmansodan. Aiemmat haavoittumismerkit ensimmäisestä maailmansodasta, sodan jälkeisistä rajakahakoista tai Espanjan sisällissodasta katsottiin eduksi luokituksessa ja saajalle voitiin myöntää seuraava luokka. Maaliskuusta 1943 alkaen merkkiä jaettiin myös pommituksissa haavoittuneille siviileille. Välimeren, Lähi-idän ja Afrikan sotatoimialue toisessa maailmansodassa
Itä-Afrikan sota toisessa maailmansodassa alkoi Itä-Afrikassa kesäkuussa 1940 brittiläisen kansainyhteisön ja etiopialaisten joukkojen sekä Italian välillä. Italian Itä-Afrikkaan sijoitetut joukot ylittivät heinäkuun alussa Sudanin rajan pakottaen Kassalaan sijoitetun varuskunnan vetäytymään. Italialaiset valtasivat myös Gallabatissa olleen linnakkeen sekä Ghezzan, Kurmukin ja Dumboden kylät. Eteneminen kuitenkin tyrehtyi polttoaineen puutteen vuoksi ja joukot keskittyivät linnoittamaan valtaamansa alueet. Italian joukot olivat eristyksissä kotimaahansa ja siten niiden huolto oli heikkoa. Italialaiset kykenivät valtaamaan taisteluiden alettua Brittiläisen Somalimaan. Alfred Nobel
Alfred Nobel siis uskoi, että sodat loppuisivat siinä vaiheessa, kun aseet kehittyisivät liian tehokkaiksi. Nobel sanoikin halunneensa kehittää jotakin, aineen tai koneen, joka aiheuttaisi valtavaa tuhoa. Vasta vuonna 1945 onnistuttiin rakentamaan Nobelin ajatusten mukainen laite, ydinase, joka ei kuitenkaan lopettanut sotia. Nobel oli myös väärässä uskoessaan, että valtavat kuolleisuusluvut riittivät saamaan hallitukset pidättäytymään sodasta. Alfred Nobel uskoikin dynamiitin kehittämisellä lopettavansa sodat, koska tehokkaiden räjähdysaineiden vuoksi sodan osapuolet eivät uskaltaisi aloittaa sotaa valtavien miestappioiden pelossa. Ensimmäinen maailmansota puhkesi 1914. Sodassa menetti henkensä noin 8,5 miljoonaa sotilasta. Maailmansota
Maailmansota on sota, joka vaikuttaa ympäri maailmaa useisiin valtioihin useissa maanosissa. Yleensä termillä tarkoitetaan kahta 1900-luvun suurta sotilaallista konfliktia, ensimmäistä (1914–1918) ja toista maailmansotaa (1939–1945). Myös hypoteettisesta kolmannesta maailmansodasta on keskusteltu. Toinen maailmansota
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu Kansainliitto ei kyennyt estämään sodan syttymistä. Toinen maailmansota oli ensimmäinen ja ainoa sota, jossa käytettiin ydinasetta, kun Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin. Toisen maailmansodan jälkeiset sodat eivät ole olleet samankaltaista totaalista sotaa, sillä ydinsodan uhka muutti sotien luonnetta. Sodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat (YK), kansainvälinen rahajärjestelmä uudistui Bretton Woodsin järjestelmällä, ja Länsi-Euroopan maat sitoutuivat Yhdysvaltoihin Marshall-avulla, jonka jakamiseen perustettiin lyhytaikainen OEEC, josta kehittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä OECD. Ranskan historia
Ensimmäisessä maailmansodassa (1914–1918) Ranska taisteli Saksaa vastaan ja sai sodan jälkeen suuren sotakorvauksen ja Ranskan–Preussin sodassa menetetyn Elsass-Lothringenin takaisin. Kun natsi-Saksa syyskuussa 1939 aloitti Toisen maailmansodan Puolan offensiivilla, Ranska julisti Yhdistyneen kuningaskunnan rinnalla Saksalle sodan, mutta ei käytännössä ryhtynyt mainittaviin sotatoimiin. Seuraavana vuonna Saksa suoritti massiivisen hyökkäyksen Belgian kautta Ranskaan, joka joutui antautumaan jo kesäkuussa 1940. Aseleposopimuksen mukaan Pohjois- ja Länsi-Ranska jäivät Saksan miehittämiksi. Maan eteläosaa, Vichyn Ranskaa, hallitsi marsalkka Pètainin hallitus, mutta käytännössä sekin oli Saksan vasallivaltio. Länsiliittoutuneet tekivät Ranskaan kesäkuussa 1944 Normandian maihinnousun, jonka jälkeen maa vapautui. Sodan jälkeistä vaihetta vuosina 1946–1958 on kutsuttu neljänneksi tasavallaksi. Toinen maailmansota
Toisen maailmansodan jälkeen voittajavaltiot halusivat lujittaa kansojen välistä yhteisymmärrystä ja taata kansainvälisen rauhan ylläpitämisen allekirjoittamalla 26. kesäkuuta 1945 Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja perustamalla 24. lokakuuta 1945 Yhdistyneet kansakunnat Kansainliiton seuraajaksi. Kansainliitto oli perustettu rauhanjärjestöksi estämään ensimmäistä maailmansotaa seuraava suursota, mutta sen katsottiin epäonnistuneen tehtävässä ja organisaatio lakkautettiin vuonna 1946. Vuonna 1948 Yhdistyneiden kansakuntien kolmas yleiskokous hyväksyi Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jossa korostettiin ihmisoikeuksien merkittävyyttä maailmanrauhalle ja ihmiskunnan hyvinvoinnille. Julistuksen sanoma heijasti maailman vallinnutta yksimielisyyttä, jossa tuomittiin Saksan aloittama hyökkäyssota ja holokausti. 18. heinäkuuta 1950 Unesco antoi "The Race Question" -nimisen lausunnon, jossa tuomittiin rotusyrjintä ja rotuhygieniapolitiikka kaikissa muodoissaan ja kumottiin perättömiksi 1900-luvun alkupuoliskolla vallinneet kiihkonationalistiset ja näennäistieteelliset käsitykset tiettyjen ihmisrotujen alempiarvoisuudesta. Kansainvälisiä suhteita korostavassa uudessa maailmanpoliittisessa ilmapiirissä totalitarismille, militarismille, nationalismille ja rasismille perustavat äärioikeistolaiset poliittiset aatteet eivät enää saavuttaneet jalansijaa Euroopan maissa, paitsi falangistisessa Espanjassa, joka demokratisoitui diktaattori Francisco Francon kuoleman jälkeen vuonna 1975. 1930-luvulla vallinneet fasismi ja kansallissosialismi katosivat Euroopan poliittiselta kartalta lähes täysin, ja erityisesti natseja alettiin vieroksua Saksan laajentumispolitiikan vaikutuksesta maailmansodan syttymiseen, aggressiivisesta sodankäynnistä ja etnisten vähemmistöjen kansanmurhasta. Sodan voittajavaltiot katsoivat akselivaltojen äärioikeistolaisten hallitusten kansansuosion syyksi 1930-luvun laman taloudellisen kaaoksen ja sitä seuranneen yhteiskunnallisen ahdingon, joten Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki ja Bretton Woodsin järjestelmä perustettiin maailmantalouden uuden romahduksen estämiseksi. Ludolf von Alvensleben
Saksa aloitti toisen maailmansodan hyökkäämällä Puolaan 1. syyskuuta 1939. Alvenslebenin tehtäväksi tuli toimia etnisesti saksalaisten itsepuolustusjoukkojen komentajana ("Volksdeutschen Selbstschutzes") Danzigin ja länsi-Preussin alueella. Kun Himmler vieraili alueella, Alvensleben valvoi henkilökohtaisesti 20 sabotööriksi epäillyn puolalaisen teloitusta Brombergin alueella. Kun yksi puolalaisista vain haavoittui, Alvensleben hoiti teloituksen loppuun henkilökohtaisesti ampumalla. Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäinen maailmansota vuosina 1914–1918 oli muun muassa tähystyspallojen kulta-aikaa. Niin Ympärysvallat kuin Saksakin käyttivät tulenjohdossa kankaisia kaasupalloja, jotka olivat alkujaan täytetty vedyllä. Räjähdysarka vetykaasu aiheutti kuitenkin satoja onnettomuuksia, joten myöhemmin täytteenä alettiin käyttää ei-tulenarkaa heliumia. Hieman ennen sotaa ja sen aikana kehitettiin myös monia uusia aseita, jotka nyt pääsivät ensimmäistä kertaa käyttöön. Näihin lukeutuvat esimerkiksi lentokoneet, sukellusveneet ja taistelukaasut. Alkuun kemialliset aseet olivat kyynelkaasun tapaisia. Sodankäynnissä niitä käyttivät ensimmäisenä pienissä määrin ranskalaiset elokuussa 1914 ja paria kuukautta myöhemmin myös saksalaiset. Kumpikaan sodan osapuoli ei katsonut kyynelkaasun käytön rikkovan Haagin sopimusta, joka kielsi myrkyllisten kaasujen käytön. Ensimmäiset kuolettavat kaasuhyökkäykset tehtiin Saksan puolelta tiettävästi vuosien 1914 ja 1915 vaihteessa, jolloin kloorilla tapettiin 140 englantilaista sotilasta. Adolf Hitlerin elämäkerta
1. syyskuuta 1939 Hitler käynnisti Puolan offensiivin, minkä katsotaan aloittaneen toisen maailmansodan. Hitler ei uskonut, että länsivallat sekaantuisivat kriisiin. Tavoitteena oli lyhyt sota syksyn aluksi, vaikka neuvonantajat ja sotilasjohtajat varoittelivat, että Saksa ei ollut valmis sotaan. Ranskan ja Britannian julkinen mielipide oli Saksan pysäyttämisen kannalla. Hitler kuitenkin uskoi, että niiden johtajat olisivat heikkoja eivätkä uskaltaisi julistaa sotaa. Maat olivat kuitenkin luvanneet tukensa Puolalle, joten ne julistivat syyskuussa sodan Saksalle. Saksassa mieliala oli yleisesti sodan vastainen, mutta Hitler nautti kuitenkin suurta kansansuosiota ja suhtautuminen länsivaltoihin oli kansankin keskuudessa yleisesti ottaen vihamielistä. Saksalainen propaganda oli leimannut länsimaat sotasyyllisiksi ja esittänyt Hitlerin tehneen kaiken mahdollisen sodan estämiseksi. Tästä huolimatta sotaa vastustanut schwabenilainen puuseppä Georg Elser yritti salamurhata Hitlerin pommilla oluttupavallankaappauksen muistojuhlassa reilut kaksi kuukautta sodan alkamisen jälkeen. Pommi räjähti, mutta Hitler oli jo lopettanut puheensa, jonka aikana pommin oli tarkoitus räjähtää ja poistunut rakennuksesta. Kanada
1930-luvun lama koetteli pahasti Kanadaa ja erityisesti sen preeriaprovinsseja. Toiseen maailmansotaan Kanada osallistui itsenäisenä valtiona ja julisti sodan natsi-Saksalle 10. syyskuuta 1939. Sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heidän panoksensa oli erityisen suuri taistelussa Atlantista. Sodan jälkeen Kanada ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada oli yksi 50 YK:n peruskirjan allekirjoittajista vuonna 1945. Kanadalla oli keskeinen rooli myös Naton perustamisessa, ja maan ulkoministeri Lester B. Pearson sai Nobelin rauhanpalkinnon ehdotettuaan Suezin kriisin aikaan YK:n rauhanturvajoukkojen perustamista. Kanada on ollut jatkossakin aktiivisesti mukana YK:n rauhanturvaoperaatioissa. Romania toisessa maailmansodassa
Toinen maailmansota syttyi, kun Saksa hyökkäsi Puolaan 1. syyskuuta 1939. Tällöin Kaarle II:n hallitsema Romanian kuningaskunta omaksui puolueettomuuden. Euroopan nopeasti muuttuva poliittinen tilanne ja maan sisäpoliittiset mullistukset hankaloittivat tilannetta. Saksan kanssa liittoutumista ajaneet fasistiset liikkeet kuten Rautakaarti keräsivät suosiota ja vaikutusvaltaa. Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat taanneet Romanialle koskemattomuuden, mutta Saksa oli voittanut taistelun Ranskasta ja tuhonnut liittoutuneiden sotilaallisen voiman manner-Euroopassa. Romania kääntyi Saksan puoleen vastaavien takuiden toivossa, tietämättä, että allekirjoittaessaan Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan 1939 Saksa oli jo luvannut Romanian alueita Neuvostoliitolle. Magda Goebbels
Toisen maailmansodan alettua vuonna 1939 Magda Goebbels asettui julkisesti miehensä rinnalle tukeakseen Saksan sotaponnistuksia. Hän hankki Punaisen Ristin sisaren sairaanhoitajakoulutuksen ja hoiti kahdesti viikossa haavoittuneita. Tässä asemassaan hän esiintyi useita kertoja viikkokatsauksissa. Myös Goebbelsien vanhimmat lapset joutuivat hoitamaan haavoittuneita kameroiden edessä. Suojatuissa oloissa eläneet lapset järkyttyivät silminnähden nähdessään haavoittuneita ja silpoutuneita sotilaita, minkä takia propagandaesiintymiset oli pakko lopettaa. Itärintama (toinen maailmansota)
Molempien diktaattorien mielestä sota oli historiallinen välttämättömyys, ja molemmat varustautuivat siihen kauan ennen varsinaisten sotatoimien alkamista. Natsi-Saksasta ja Neuvostoliitosta tuli tämän vuoksi 1930-luvun aikana maailman ensimmäiset sotilaalliset supervallat. Maiden sotilasmenoihin käyttämä osuus bruttokansantuotteesta nousi Saksalla vuoteen 1938 mennessä 17 ja Neuvostoliitolla 13 prosenttiin (vertailun vuoksi 1960-luvulla kylmän sodan aikana Länsi-Euroopassa sotilasmenot olivat keskimäärin kuusi prosenttia bruttokansantuotteesta). Yhdysvallat toisessa maailmansodassa
7. joulukuuta 1941 Japanin keisarikunta, Saksan liittolainen Tyynellämerellä, teki 2 403 yhdysvaltalaisen hengen vaatineen yllätyshyökkäyksen Yhdysvaltain laivastotukikohtaan Pearl Harborissa Havaijilla. Yhdysvaltain laivaston aluksista upposivat viisi taistelulaivaa, kolme risteilijää, kolme hävittäjää, mutta Japanin suunnitelma tuhota Yhdysvaltain koko Tyynenmeren-laivasto kokonaan epäonnistui. 8. joulukuuta 1941 presidentti Roosevelt piti puheen Yhdysvaltain kongressille, joka antoi sodanjulistuksen Japanille. 11. joulukuuta 1941 Saksa julisti sodan Yhdysvalloille, mikä laajensi Euroopan-sodan maailmanlaajuiseksi konfliktiksi. Yhdysvallat astui sotaan liittoutuneiden puolella. Ensimmäisen puolen vuoden yhdysvaltalaiset joutuivat perääntymään Tyynellämerellä, jossa japanilaiset linnoittivat Tyynenmeren saaret ja Euroopan mailta vallatut Kaakkois-Aasian siirtomaat. Vuoden 1942 kesäkuun alkupuoliskolla yhdysvaltalaiset saavuttivat voiton Midwayn taistelussa ja sotilaallinen voimatasapaino Tyynellämerellä kääntyi Yhdysvaltain hyväksi. Yhdysvaltalaiset joukot myös osallistuivat brittien kanssa Pohjois-Afrikan sotaretkeen, jonka päätteeksi saksalaiset ajettiin pois Pohjois-Afrikasta. Natsi-Saksan operaatio Barbarossan strateginen ja taktinen epäonnistuminen itärintamalla johti akselivaltojen heikentymiseen Euroopassa vuoden 1943 kesästä lähtien. Samana vuonna yhdysvaltalaiset osallistuivat maihinnousuihin Sisiliassa ja Italian niemimaalla, mikä aiheutti Italian fasistidiktaattorin Benito Mussolinin kukistumisen. Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäiseen maailmansotaan oli monia syitä. Niitä olivat sotateknologian kehitys, kilpailu siirtomaista, taloudellinen kilpailu ja valtioiden yhteensovittamattomat intressit. Luultavasti tärkein käänne kohti sotaa oli vuosien 1870–1871 Ranskan–Preussin sota, jonka yhteydessä Saksa yhdistyi ja jossa syntyi sovittelematon ristiriita Saksan ja nöyryyttävän tappion kärsineen Ranskan välille. Vuosina 1870–1890 Euroopan voimatasapaino säilyi, kun Saksan keisarikunnan kansleri Otto von Bismarck onnistui diplomatiallaan pitämään Ranskan eristettynä. Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa
Toinen Kiinan–Japanin sota käytiin vuosina 1937–1945 Kiinan ja Japanin välillä toista maailmansotaa ennen ja sen aikana. Sota päättyi Japanin antautumiseen 1945. Japanin hyökkäys Kiinaan kuului keisarillisen Japanin armeijan suurempaan suunnitelmaan hallita Manner-Aasiaa muun muassa nukkehallituksien avulla – Japani oli provosoinut Kiinaa vuoden 1931 Mantšurian valtauksesta lähtien, jonka aloitti Mukdenin välikohtaus. Viimeinen pienemmistä yhteenotoista oli sodan lopullisesti käynnistänyt Marco Polon sillan välikohtaus vuonna 1937. Toinen maailmansota
Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat pommitti Yhdysvaltain laivastotukikohtaa Pearl Harborissa 7. joulukuuta 1941. Hyökkäys tuhosi suurimman osan Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastosta ja aiheutti Yhdysvaltain liittymisen sotaan liittoutuneiden puolella. Japani aloitti seuraavaksi suurhyökkäyksen Malesiaan, Borneoon ja Filippiineille, vallaten muun muassa Singaporen briteiltä. Japanilaisten voittokulku jatkui toukokuuhun 1942, jolloin Port Moresbyn valtaus epäonnistui Yhdysvaltain laivaston vastustuksen ansiosta. Ukrainan sosialistinen neuvostotasavalta
Neuvostoliiton ja Saksan elokuussa 1939 solmiman hyökkäämättömyyssopimuksen salaisen lisäpöytäkirjan seurauksena alkoi toinen maailmansota syyskuussa 1939. Saksa ja Neuvostoliitto hyökkäsivät Puolaan, jonka eteläinen itäosa tuli Ukrainan hallintaan. Galitsia, Länsi-Ukraina, oli 1918 muodostanut itsenäisen Länsi-Ukrainan kansantasavallan, joka oli sotinut myös romanialaisia vastaan Pohjois-Bukovinassa ja puolalaisia vastaan, mutta joutunut Ukrainan kansantasavallan ja sittemmin Venäjän sosialistisen federatiivisen kansantasavallan ja Puolan tasavallan välisellä rauhansopimuksella Puolan haltuun. Liittoutuneet
Toisen maailmansodan alussa sotilaallinen liitto solmittiin Ison-Britannian, Ranskan ja Puolan välillä 6. huhtikuuta 1939. Tämän jälkeen Neuvostoliitto otettiin mukaan neuvotteluihin, jotka kuitenkin epäonnistuivat. Neuvostoliitto solmi tämän jälkeen hyökkäämättömyyssopimuksen Saksan kanssa. Kiina liittyi sotaan 9. joulukuuta 1941, Neuvostoliitto 22. kesäkuuta 1941 ja Yhdysvallat 8. joulukuuta 1941. 1. tammikuuta 1942 lähtien liittoutuneita nimitettiin virallisissa yhteyksissä ”yhdistyneiksi kansakunniksi”. Nämä maat nousivat myös sodan jälkeen Yhdistyneiden kansakuntien pysyviksi maiksi. Kiinan–Japanin sota (1937–1945)
Japanin hyökkäys Pearl Harboriin aloitti Tyynenmeren sodan ja liitti Kiinan-Japanin sodan osaksi sitä ja laajemmin osaksi toista maailmansotaa. Vasta tämän jälkeen eli runsaat neljä vuotta taisteltuaan Kiina julisti virallisesti sodan Japanille, sillä Kiinan auttaminen olisi aikaisemmin haitannut muiden maiden puolueettomuutta. Tšiang Kai-šek vastaanotti runsaasti varusteita liittolaiseksi tulleelta Yhdysvalloilta. Tšiang Kai-šekista tehtiin liittoutuneiden komentaja vuonna 1942 ja amerikkalainen kenraali Joseph Stilwell palveli pitkään Tšiang Kai-šekin apuna. Suhteet Stillwellin ja Tšiang Kai-šekin välillä kuitenkin katkesivat kiinalaishallituksen korruption ja tehottomuuden takia. Fin de siècle
Fin de siècle kuvaa nimenomaan belle époquen loppukautta, jolloin yltäkylläisyys ja elämän nautinnollisuus alkoi pitkästyttää hyvinvoivia yhteiskuntaluokkia. Samalla tunne väistämättä lähestyvästä muutoksesta voimistui. Vuonna 1914 alkoi ensimmäinen maailmansota. Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa
Japanin keisarillisen laivaston ilmavoimat iskivät aamulla 7. joulukuuta 1941 Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastoon Pearl Harborissa, Havaijin O‘ahussa. Hyökkäys pakotti Yhdysvallat julistamaan sodan akselivalloille niin idässä kuin lännessäkin. Aamulla 7. joulukuuta vara-amiraali Chuichi Nagumon laivasto purjehti O’ahun pohjoispuolelle 440 kilometriä saaren tukikohdista. Kello 6 aamulla ensimmäiset japanilaiset koneet lähtivät kohti Pearl Harboria. Adolf Hitler
Hitlerin aloittamat valloitussodat sytyttivät vuonna 1939 toisen maailmansodan, jonka kestäessä Saksa liittolaisineen valloitti suuren osan Eurooppaa. Sodan uhrien lisäksi Saksan hallitus järjestelmällisesti surmasi noin kuusi miljoonaa juutalaista ja miljoonia muita ihmisiä ”ei-toivottuna” pidetyn rodun, uskonnon, poliittisen vakaumuksen tai vamman vuoksi. Saksan häviön käytyä epäonnistuneen Neuvostoliiton valloitusyrityksen jälkeen väistämättömäksi Hitler teki itsemurhan bunkkerissaan puna-armeijan saartamassa Berliinin hallituskorttelissa sodan viimeisinä päivinä. Yhdysvallat toisessa maailmansodassa
Toinen maailmansota alkoi Adolf Hitlerin Saksan hyökkäyksestä Puolaan. Rooseveltin hallinto hylkäsi Yhdysvaltain isolationalistisen ulkopolitiikan ja allekirjoitti Lend-Lease-ohjelman, jossa yhdysvaltalaisia puolustustarvikkeita toimitettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Ranskalle, Neuvostoliitolle ja Kiinalle sodassa akselivaltoja vastaan. Maailmansodan päättyessä taloutensa sodankäyntiin mobilisoinut Yhdysvallat vastasi yli puolesta maailman teollisuustuotannosta. 14. elokuuta 1941 presidentti Roosevelt ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Winston Churchill antoivat Atlantin julistuksen, jossa maat ilmoittivat tavoitteistaan sodanjälkeisessä tulevaisuudessa. John J. Pershing
Ensimmäinen maailmansota oli ollut käynnissä Euroopassa jo kolme vuotta, ennen kuin Yhdysvallat julisti sodan Saksalle 6. huhtikuuta 1917. Yhdysvaltojen siirtoarmeijan AEF:n komentajaksi oli valittu Frederick Funston, Pershingin esimies Meksikon ajoilta. Funston kuoli kuitenkin yllättäen sydänkohtaukseen, jättäen Pershingin sopivimmaksi komentajaehdokkaaksi. Puolan offensiivi
Puolan offensiivi, Puolan taistelu, taistelu Puolasta, Puolan valtaus, Saksan–Puolan sota 1939 tai Puolan sotaretki, saksalaiselta koodinimeltään Fall Weiß (’"Tapaus valkoinen"’) oli toisen maailmansodan aloittanut Saksan hyökkäys Puolaan 1. syyskuuta 1939. Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska julistivat sen jälkeen Saksalle sodan Puolalle antamiensa turvatakuiden mukaan. Toinen maailmansota
Saksa hyökkäsi 1. syyskuuta 1939 Puolaan, Gdańskiin. Ranska ja Britannia julistivat 3. syyskuuta Saksalle sodan Puolalle antamiensa turvatakuiden mukaisesti, mikä katsotaan toisen maailmansodan alkamishetkeksi. Brittiläisen kansainyhteisön jäsenmaat Australia, Kanada, Uusi-Seelanti ja Etelä-Afrikka julistivat hieman myöhemmin sodan Saksalle. Ranska teki ponnettoman hyökkäyksen Saarin alueelle ja Saksa asetettiin kauppasaartoon, mutta muuten tuki Puolalle oli vain poliittista sympatiaa. Käkisalmen maalaiskunta
Vuoden 1939 syksyllä alkoi Euroopassa puhjennut toinen maailmansota varjostaa myös Käkisalmen maalaiskunnan asukkaiden elämää. Alettiin valmistautua sodan varalta. Suuri osa nuorista miehistä kutsuttiin kertausharjoituksiin, ja maalaiskunnan väestö evakuoitiin Ylistaroon. Kun tilanne sitten näytti marraskuun alussa helpottaa, palasi suuri osa väestöstä takaisin koteihinsa. Käkisalmen maalaiskunnan kansakoulut aloittivat toimintansa uudelleen 28. marraskuuta. 1910-luku
Franz Ferdinandin salamurha johti ensimmäisen maailmansodan syttymiseen vuonna 1914. Maailmansota päättyi Versailles’n rauhansopimukseen loppuvuodesta 1918. Maailmansodan loputtua Itävalta-Unkari hajosi moneksi eri valtioksi. Venäjän keisarikunta kaatui helmikuun ja lokakuun vallankumousten myötä vuonna 1917 ja tsaari Nikolai II luopui kruunusta. Myöhemmin Venäjästä tehtiin kommunistinen Neuvostoliitto. Aikajana sodanjulistuksista toisen maailmansodan aikana
Alla on luettelo toisen maailmansodan aikana tapahtuneista yksittäisten maiden välisistä sotien puhkeamisista. Luettelossa on ilmoitettu päivämäärät – välittömästi ennen toista maailmansotaa tai sen aikana –, joista alkaen valtioiden välillä oli todellinen sotatilanne. Mukana ovat myös diplomaattisten suhteiden katkaisemiset, jotka eivät johtaneet varsinaisiin sotatoimiin. Ciano-luokka
Ennen suunnitelmien vahvistamista syttyi toinen maailmansota ja vaikka Italia ei liittynytkään sotaan vielä vuonna 1939 muut akselivaltojen edustajat painostivat sitä liittymään siihen. Laivastolle asetettiin uusi arvojärjestys tehtäville, joihin kuului hävittäjät ja torpedoveneet. Tällaisessa tilanteessa alusten suunnittelun viimeistelystä luovuttiin 1940 eikä tilauksia siten jätetty, vaikka niille nimet varattiinkin. Toinen maailmansota
Toinen maailmansota vaikutti osaltaan vuosisatoja kestäneen imperialismin ja kolonialismin sekä erityisesti eurooppalaisten siirtomaavallan päättymiseen. Liittoutuneet olivat korostaneet sodassa kansojen itsemääräämisoikeutta ja vapautta, joten länsivaltojen oli vaikea perustella siirtomaavaltaansa. Lisäksi sodan aikana esimerkiksi Britannia oli luvannut monille siirtomaille itsenäisyyden sodan jälkeen. Sota oli rasittanut siirtomaita ja ne joutuivat rahoittamaan emämaidensa uudelleenrakentamista. Emämaiden politiikka herätti närää siirtomaissa, joissa toisen maailmansodan katsottiin pääasiassa olevan Euroopan sota, eikä heidän sotansa. Aasialaisen Japanin keisarikunnan menestys toisessa maailmansodassa oli myös osoittanut, etteivät eurooppalaiset siirtomaaisännät ole voittamattomia, mikä osaltaan rohkaisi siirtomaita vaatimaan itsenäisyyttä. Euroopan siirtomaiden itsenäistymispyrkimykset aloittivat 1900-luvun loppuun asti jatkuneen dekolonisaation Aasiassa ja Afrikassa. Vielä 1900-luvun alussa kukoistaneen Brittiläisen imperiumin lopullinen murtuminen johtui paitsi sodan taloudellisista menetyksistä myös siirtomaiden dekolonisaatiosta. Itsenäistymisen jälkeen Brittiläisen imperiumin entiset siirtomaat kuitenkin päättivät liittyä Kansainyhteisöön, jonka Britannia ja sen eräät jo aikaisemmin itsenäistyneet entiset siirtomaat olivat perustaneet vuonna 1931. Kurt Zeitzler
Toinen maailmansota alkoi, kun Saksa hyökkäsi Puolaan ilman sodanjulistusta 1. syyskuuta 1939. Everstin arvoinen Zeitzler toimi tuolloin esikuntapäällikkönä XXII armeijakunnassa, joka oli mukana Puolan offensiivissa. Noihin aikoihin hän onnistui kiinnittämään Adolf Hitlerin huomion itseensä. Kurt von Hammerstein-Equord
Toinen maailmansota alkoi kun Saksa hyökkäsi Puolaan ilman sodanjulistusta 1. syyskuuta 1939. Hammerstein-Equord kutsuttiin uudelleen palvelukseen 10. syyskuuta ja hänen johtoonsa annettiin Saksan länsirajalla ollut armeijaosasto A. Tehtävä kesti kuitenkin vain 11 päivää. Tuona aikana hän yritti saada Hitleriä vierailemaan hänen maanalaisessa päämajassaan, jotta hän olisi voinut järjestää tälle vakavan onnettomuuden. Hitler kuitenkin kieltäytyi Hammerstein-Equordin kutsuista. Ensimmäinen maailmansota
Ennen toista maailmansotaa ensimmäistä maailmansotaa kutsuttiin myös ”sodaksi joka lopetti kaikki sodat”. Mutta oikeammin voidaan sanoa, että ensimmäinen maailmansota oli toisen maailmansodan siemen. Hävitty sota johti Saksassa talouden romahdukseen ja inflaatioon ja yleisesti epäoikeutettuna pidetty rauhansopimus aiheutti tyytymättömyyttä, mikä osaltaan myöhemmin johti kansallissosialistien valtaannousuun. Venäjän huono sotamenestys johti osaltaan lokakuun vallankumoukseen ja keisarillisen Venäjän loppuun, veriseen sisällissotaan ja lopulta Neuvostoliiton syntyyn. Suomen irtoaminen Venäjästä liittyi vallankumoukseen, kun bolševistinen Venäjä tunnusti Suomen itsenäisyyden. Leo Geyr von Schweppenburg
Saksa hyökkäsi Puolaan 1. syyskuuta 1939 ja aloitti toisen maailmansodan. Geyr oli mukana offensiivissa komentaen 3. panssaridivisioonaa. Ranskan valtauksen aikana hän komensi XXIV armeijakuntaa. Hän oli mukana itärintaman taisteluissa operaatio Barbarossan alusta vuoteen 1943, jolloin hänet siirrettiin Ranskaan. Geyr osallistui Normandian maihinnousun taisteluihin ja haavoittui itsekin kun Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien hävittäjäkoneita hyökkäsi hänen esikuntaansa. Toivuttuaan elokuussa 1944 hänet siirrettiin reservin panssarijoukkojen tarkastajaksi. Liittoutuneet vangitsivat hänet 9. toukokuuta 1945 ja hän pysyi sotavankeudessa kaksi vuotta. Hän kuoli Baijerissa 1974. Hellmuth Stieff
Stieff valmistui Münchenin jalkaväen upseerikoulusta 1922. Vain viisi vuotta myöhemmin organisaatiokykyjensä vuoksi arvostettu Stieff siirrettiin Reichswehrin yleisesikuntaan. Toinen maailmansota syttyi Saksan hyökättyä Puolaan syyskuussa 1939. Nähtyään maanmiestensä aiheuttaman tuhon ja joukkomurhat Stieff järkyttyi. Hän kirjoitti näkemistään sotarikoksista useita kirjeitä vaimolleen. Stieff vihasi Adolf Hitleriä, joka myös suhtautui Stieffiin hyvin epäluuloisesti. Yrjö II (Kreikka)
Toinen maailmansota Kreikan osalta alkoi lokakuussa 1940, jolloin Italia hyökkäsi Albaniasta kohti Kreikkaa. Kreikkalaiset taistelivat menestyksellisesti työntäen rintaman italialaisten hallitsemalle alueelle Albaniaan. Kenraali Metaxáksen tammikuussa 1941 tapahtuneen kuolemaan jälkeen Kreikka joutui vielä uuden maahantunkeutumisen kohteeksi. Saksa hyökkäsi huhtikuussa 1941 Jugoslaviaan ja edelleen Kreikkaan. Kuningas Yrjö pakeni hallituksensa kanssa 23. huhtikuuta Kreetalle. Siellä kuningas pakolaishallituksineen pystyi olemaan toukokuun lopulle, jolloin Saksan hyökättyä saarelle kuningas ja hallitus joutuivat pakenemaan Egyptiin. Sieltä kuningas Yrjö siirtyi edelleen Britanniaan sotavuosiksi. Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa
Tyynenmeren sodan alkuvaiheessa Japani valloitti liittoutuneiden vastarinnasta huolimatta suunnitelmiensa mukaisesti suuria alueita Tyynenmeren alueelta uhaten lopulta Australian rannikkoa. Liittoutuneiden vastarinnan kovetessa ja Yhdysvaltain saavuttaessa teollisen ylivoimansa avulla menestystä liittoutuneet aloittivat etenemisen, joka huipentui atomipommien pudottamiseen Japaniin. Japanin valtuuskunta allekirjoitti 2. syyskuuta 1945 Tokionlahdelle ankkuroituneen "USS Missourin" kannella antautumisasiakirjan, joka päätti toisen maailmansodan. New Yorkin historia
Vuonna 1929 New Yorkin pörssi romahti, mistä alkoi maailmanlaajuinen lama. Toisen maailmansodan päättymisen myötä sodasta ehjänä selvinnyt New York syrjäytti Berliinin, Lontoon ja Pariisin maailman johtavana metropolina. Kaupungin tärkein teollisuudenala sodan jälkeen oli vaate- ja painoteollisuus, mutta sota toi kasvua myös raskaaseen teollisuuteen. Vuosina 1964–1965 kaupungissa järjestettiin New Yorkin maailmannäyttely. Wieluńin pommitus
Saksa aloitti hyökkäyksen Puolaan varhain aamulla 1. syyskuuta 1939. Vaikka Puolan hallitus oli julistanut liikekannallepanon vähän aiemmin, tuli hyökkäys sikäli yllätyksenä, ettei Saksa julistanut sotaa Puolalle. Ensimmäiset Luftwaffen pommit osuivat Wieluńin kaupunkiin viisi minuuttia ennen kuin taistelulaiva Schleswig-Holstein ampui ensimmäiset laukaukset kohti puolalaista Westerplatten varuskuntaa Danzigissa. Vaikka Schleswig-Holsteinin ampumaa laidallista on perinteisesti pidetty toisen maailmansodan lähtölaukauksena, Wieluńin pommitus oli varsinaisesti sodan ensimmäinen vihamielinen ja väkivaltainen toimi. 1900-luku
Toinen maailmansota oli vuosina 1939–1945 käyty maailmanlaajuinen konflikti, jonka pääasialliset osapuolet olivat Saksan, Italian ja Japanin johtamat akselivallat sekä Britannian, Ranskan, Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton johtamat liittoutuneet. Benito Mussolini
Euroopassa toinen maailmansota alkoi 1. syyskuuta 1939. Mussolini tiesi Italian asevoimat heikoiksi, ja vastusti syksyllä 1939 vihollisuuksien aloittamista Puolan kanssa. Toisin kuin Hitler, Mussolini piti varmana Ranskan ja Ison-Britannian väliintuloa. Mussolini oli Hitlerin kanssa sopinut, että Italia olisi valmiina sotaan akselivaltiona vasta 1942. Mussolini lähestyi Hitleriä kahdesti henkilökohtaisella kirjeellään, ja Puolan sodan osalta sanoutui irti sotilaallisesta toiminnasta Saksan rinnalla. Välimeren, Lähi-idän ja Afrikan sotatoimialue toisessa maailmansodassa
Balkanin sotatoimet toisessa maailmansodassa koostuivat akselivaltojen hyökkäyksestä Kreikkaan ja Jugoslaviaan. Sota alueella alkoi Italian hyökättyä 28. lokakuuta 1940 Kreikkaan ja ne päättyivät Saksan vallattua Kreetan 1. kesäkuuta 1941. Ranskan sotahistoria
Ranskan ja Saksan kilpailu, joka syntyi 1800-luvulla, ilmeni ensimmäistä kertaa sotana Preussia vastaan ja se leimahti uudelleen ensimmäisessä maailman­sodassa. Erään­laisen huippunsa se sai toisessa maailman­sodassa, jossa Ranska kuului liittoutuneisiin ja taisteli Berliinin-Rooman akselia vastaan. Maailmanpalosta selviytyivät valtiot poliittisesti heikentyneinä, ja enää oli vain kaksi sotilaallista suurvaltaa, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto, kun alkoi kylmä sota. Mutta kaksi maailmansotaa olivat vähentäneet ranskalais-saksalaista kilpailua, ja tämä vähentynyt kilpailu toimi positiivisesti, kun oltiin luomassa taloudellislla, poliittisella ja sotilaallisella alalla tapahtuvaa eurooppalaista integraatiota. Thaimaan valtaus
Thaimaan valtaus oli Japanin 8. joulukuuta 1941 suorittama sotatoimi toisessa maailmansodassa, jonka seurauksena Japani miehitti Thaimaan. Huolimatta Thaimaan eteläosissa käydyistä kiivaista taisteluista sota päättyi aselepoon jo muutamaa tuntia myöhemmin. Maata hallinnut Plaek Phibunsongkhramin johtama kansallismielinen hallitus liittoutui akselivaltojen ja Japanin kanssa avaten rajat Japanin miehitysjoukoille. Thaimaa julisti sodan Yhdysvalloille 25. tammikuuta 1942, mutta suurlähettiläs kieltäytyi toimittamasta julistusta eteenpäin. Tämän jälkeen Japani hyökkäsi Thaimaan kautta Britannian siirtomaihin Malaijaan ja Burmaan. Myöhemmin liittoutuneet onnistuivat pysäyttämään japanilaisten etenemisen ja työntämään miehitysjoukot pois vallatuilta alueilta. Liittoutuneet valloittivat Thaimaan vuonna 1945. Japani
Vuonna 1931 Japani miehitti Mantšurian ja erosi kaksi vuotta myöhemmin Kansainliitosta sen vaadittua Japanin vetäytymistä. Vuonna 1936 Japani solmi Antikomintern-sopimuksen Saksan ja myöhemmin Italian kanssa, ja liittyi akselivaltoihin vuonna 1941. Kesällä 1937 toisen Kiinan-Japanin sodan puhjettua Japanin joukot alkoivat edetä yhä syvemmälle Kiinaan. Indokiinan miehitys vuonna 1940 avasi tien etenemiselle kauemmas Kaakkois-Aasiaan. Yhdysvallat vastasi Japanin toimiin öljysaarrolla. 7. joulukuuta 1941 Japani hyökkäsi Yhdysvaltojen Pearl Harborin laivastotukikohtaan Havaijilla vetäen Yhdysvallat mukaan toiseen maailmansotaan. Lopulta vuonna 1945 Yhdysvallat pommitti Hiroshimaa ja Nagasakia ydinaseilla, ja Neuvostoliitto julisti sodan Japanille, joka antautui liittoutuneille ilman ehtoja 2. syyskuuta 1945. Sota maksoi Japanille miljoonia ihmishenkiä ja jätti maan infrastruktuurin sekä lähes kaikki suuret kaupungit tuhoutuneiksi. Liittoutuneet perustivat sotarikostuomioistuimen asettaakseen Japanin sodanaikaiset johtajat syytteeseen sotarikoksista, esimerkiksi Nanjingin verilöylystä. Werner Kreipe
Saksa hyökkäsi Puolaan 1. syyskuuta 1939 ja toinen maailmansota alkoi. Kreipe siirrettiin Puolassa toimineeseen 152. pommittajalennosto "Boelcken" esikuntaan 5. syyskuuta. Ranskan ja Belgian taistelujen aikana hän komensi II. lentorykmenttiä. Tämän jälkeen hän toimi esikuntatehtävissä eri yksiköissä, mm. Hugo Sperrlen alaisuudessa. Alkusyksyn 1942 Kreipe toimi Günther Kortenin komentaman Luftwaffenkommando Donin esikuntapäällikkönä, kunnes hänet siirrettiin jälleen valtakunnan ilmailuministeriöön 20. lokakuuta. Kreipe ylennettiin kenraalimajuriksi maaliskuussa 1943. Yhdistynyt kuningaskunta
Ensimmäisessä maailmansodassa Yhdistynyt kuningaskunta oli yksi ympärysvalloista Venäjän, Ranskan ja Yhdysvaltain rinnalla Saksaa vastaan. Yhtenä voittajavaltioista se oli solmimassa Versailles’n rauhaa. Sodassa kuoli satoja tuhansia brittejä.
Toisessa maailmansodassa Yhdistynyt kuningaskunta oli yksi liittoutuneista, jälleen yhdessä Ranskan ja Yhdysvaltain sekä Neuvostoliiton kanssa Saksaa vastaan. Kun Saksa hyökkäsi Puolaan, Yhdistynyt kuningaskunta julisti antamiensa turvatakuiden mukaisesti Saksalle sodan 3. syyskuuta 1939. Sodan levitessä Belgiaan britit onnistuivat evakuoimaan suuren osan joukkojaan Dunkerquesta kanaalin yli. Saksalaiset kävivät brittejä vastaan kiivasta ilmasotaa, mutta taistelu Britanniasta ei onnistunut eikä Adolf Hitler miehittänyt Britanniaa. Pohjois-Afrikassa britit torjuivat italialaiset Egyptissä, ja joutuivat taistelemaan myös avuksi tulleita saksalaisia vastaan. Sota Välimerellä käsitti myös laajaa laivastosodankäyntiä, ja lentokoneet operoivat lentotukialuksilta. Toinen Kongon sota
Toinen Kongon sota oli vuosina 1998–2003 Kongon demokraattisessa tasavallassa käyty sota. Sodassa kuoli ainakin kolme miljoonaa ihmistä ja se on eniten kuolonuhreja vaatinut sota toisen maailmansodan jälkeisenä aikana. Sodan laajan mittakaavan vuoksi sitä on nimitetty myös ”Afrikan maailmansodaksi”. Malesia
Toisessa maailmansodassa Japani hyökkäsi Kaakkois-Aasian maihin valloittaakseen eurooppalaisten siirtomaa-alueet. Japani aloitti Tyynenmeren sodan joulukuussa 1941 hyökkäämällä Pearl Harboriin Yhdysvaltain laivastotukikohtaan, missä japanilaiset tuhosivat suuren osan Yhdysvaltain laivastosta. Ferdinand Schörner
Saksa aloitti toisen maailmansodan hyökkäämällä Puolaan syyskuussa 1939. Schörner komentama 98. vuoristojääkärirykmentti kunnostautui erityisesti Lvovin taistelussa. Puolan valtauksen jälkeen Schörner sai vastamuodostetun 6. vuoristojääkäridivisioonan komentajuuden ja hän johti yksikköä Balkanilla. Schörnerin divisioona onnistui valtaamaan Metaxas-linjan Kreikan ja Bulgarian rajalla, jossa kreikkalaiset sotilaat pitivät puoliaan vielä kaksi päivää Kreikan antautumisen jälkeen. Toiminnastaan Kreikan valtaamisessa Schörner palkittiin rautaristin ritariristillä. Tyynenmeren sota toisessa maailmansodassa
Tyynenmeren sodan katsotaan alkaneen 7./8. joulukuuta 1941, jolloin japanilaiset nousivat maihin Thaimaahan ja Brittiläiseen Malaijaan Malakan niemimaalla ja hyökkäsivät Yhdysvaltain laivaston Tyynenmeren laivaston tukikohtaan Pearl Harboriin. Sen voidaan katsoa alkaneeksi jo Japanin hyökättyä 19. syyskuuta 1931 Mantšuriaan tai viimeistään sen hyökättyä Kiinaan 7. heinäkuuta 1937 ja aloitettua toisen Kiinan–Japanin sodan. Oder–Neisse-linja
Toisen maailmansodan alkuvaiheessa syyskuussa 1939 Saksa ja Neuvostoliitto miehittivät Puolan ja jakoivat maan keskenään. Vuonna 1941 Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon maa joutui kokonaisuudessaan Saksan miehittämäksi. Gerd von Rundstedt
Toinen maailmansota alkoi syyskuussa 1939 ja von Rundstedt kutsuttiin uudelleen johtamaan eteläistä armeijaryhmää menestyksekkään Puolan offensiivin aikana. Länsirintamalla hän kannatti Erich von Mansteinin ”panssarinyrkki”-lähestymistapaa Ranskan valloittamiseksi ja tämä taktiikka valittiinkin lopulta käytäntöön ("Fall Gelb"). Operaatiota varten hänen komentoonsa asetettiin seitsemän panssaridivisioonaa, kolme motorisoitua jalkaväkidivisioonaa ja 35 jalkaväkidivisioonaa. 14. toukokuuta 1940 mennessä Heinz Guderianin johtamat panssaridivisioonat olivat ylittäneet Maasin ja avanneet suuren aukon liittoutuneiden rintamaan. Von Rundstedtillä oli omat epäilyksensä näiden yksiköiden selviytymisestä ilman jalkaväen tukea, ja hän pyysi taukoa ottaakseen heidät kiinni. Adolf Hitler oli samaa mieltä ja tämä pieni viivytys olikin tarpeeksi brittiläisten ja ranskalaisten joukkojen pakenemiselle Dunkerquesta. Walerian Czuma
Walerian Czuma (24. joulukuuta 1890 Niepołomice, Itävalta-Unkari - 7. huhtikuuta 1962 Penley, Wrexham, Wales) oli puolalainen kenraali toisen maailmansodan aikana. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan 1914-1917 keisarillista Venäjää vastaan, Puolan–Neuvosto-Venäjän sotaan bolševikkeja vastaan 1919-1920 ja Puolan puolustamiseen 1939, jossa hän toimi Varsovan puolustuksen komentajana sen piirityksen aikana. Toisen maailmansodan lopun hän vietti pääosin sotavankina Saksassa. Sodan jälkeen Czuma ei päässyt palaamaan kotimaahansa uuden kommunistihallinnon lakkautettua hänen kansalaisuutensa, vaan asui loppuelämänsä Britanniassa. Kutnon taistelu
Adolf Hitlerin johtama Saksa aloitti toisen maailmansodan hyökkäämällä Puolaan 1. syyskuuta 1939. Operaatio käynnistyi hurjalla nopeudella verrattuna ensimmäisen maailmansodan juoksuhautasodankäyntiin. Saksalaisten kehittelemä salamasota osoittautui menestykseksi. Yllätyshyökkäyksen kohteeksi joutuneet puolalaiset yrittivät taistella vastaan, mutta saksalaisten kaluston määrä ja laatu eivät antaneet mahdollisuuksia puolustajille. Merkittävin taistelu käytiin Bzurajoen ja Kutnon kaupungin lähellä Varsovasta länteen.