Missä Satakunnan Liikenne Oy ajaa paikallisliikennettä?
Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenne ajaa paikallisliikennettä Rauman ja Huittisten alueella.
Jyväskylän Liikenne
Vuonna 1953 Jyväskylän Liikenne Oy:n koko osakekanta siirtyi Are Oy:lle, jolloin yhtiöstä tuli Are Oy:n tytäryhtiö, ja sen hoitama kaukoliikenne siirrettiin uudelle yhtiölle Viitasaaren Linja Oy:lle. Samalla Jyväskylän Liikenteen toimitusjohtajaksi tuli Oskar Lievosen poika Olavi Lievonen. Jyväskylän Liikenne palasi kuitenkin harjoittamaan kaukoliikennettä ostaessaan vuonna 1957 eräitä linjoja Itä-Päijänteen Liikenne Oy:ltä. Yhtiö sai ensimmäisen pikavuoronsa reitille Jyväskylä–Helsinki yhdessä mäntsäläläisen Sukulan Linja Oy:n kanssa 1950-luvun lopussa. Jyväskylän Liikenne sai yritysostojen myötä 1960- ja 1970-luvuilla haltuunsa koko Jyväskylän paikallisliikenteen; suurin kauppa oli pahimman kilpailijan Keljon Linja Oy:n osto vuonna 1967 – kaupan ansiosta Jyväskylän Liikenteen henkilökunnan määrä nousi lähes 300:aan – ja viimeinen Välisen Linja Oy:n siirtyminen Jyväskylän Liikenne Oy:n omistukseen vuonna 1978. Henkilöautojen määrän voimakas kasvu myös Keski-Suomen alueella johti siihen, että Jyväskylän Liikenne luopui kaukolinjoistaan vuonna 1976 ja keskittyi paikallis- ja lähiliikenteeseen Jyväskylän seudulla. 1970- ja 1980-lukujen taitteessa emoyhtiö Are Oy aloitti Jyväskylän kaupungin kanssa neuvottelut Jyväskylän Liikenne Oy:n toiminnan siirtämisestä kaupungin hoidettavaksi, mutta neuvottelut eivät johtaneet tulokseen. Vuonna 1983 Jyväskylän Liikenteellä oli 96 linja-autoa ja se oli Linja-autoliiton kymmenenneksi suurin jäsenyritys. Raahe
Raahen seudun kunnat Pyhäjoki, Raahe ja Siikajoki hoitavat yhteisesti koko seudun joukkoliikenteen. Joukkoliikenne suunnittelussa on otettu huomioon seudun asuinalueiden nuorten ja vanhusten määrä, sekä alueen oppilaitosten ja julkisen puolen rakennusten sijaintipaikat. Paikallisliikennettä ajetaan Raahessa ja seutuliikennettä muissa ympäröivissä kunnissa. Talvisin Raahen seudulla ajetaan noin 110 bussivuoroa ja kesäisin 85. Talvisin lääninhallituksen ostoliikenteen osuus runkoliikenteestä on noin 36 prosenttia ja kesällä noin 53 prosenttia. Joukkoliikenteen käyttämistä varten on mahdollisuus ostaa ladattava kortti. Paikallisliikennettä liikennöi Käkelän Liikenne. Satakunnan Kansansoutu
Satakunnan Kansansoutu on Kokemäenjoella järjestettävä soututapahtuma. Vuosina 1985–2011 se soudettiin 109 kilometrin mittaisena Sastamalan Sylvään ja Porin Aittaluodon välisenä. Kyseessä ei ole kilpailu, vaan soutajat etenevät yhteisen aikataulun mukaan. Vuonna 2012 Satakunnan Kansansoutu järjestettiin taloudellisten vaikeuksien johdosta 44 kilometrin pituisena Äetsän ja Kolsin voimalaitosten välillä. Satakunnan lennosto
Satakunnan lennosto (SATLSTO, vanha lyhenne SatLsto) on yksi Suomen ilmavoimien valmiusyhtymistä, jonka päätukikohta sijaitsee Tampere-Pirkkalan lentoasemalla Pirkkalassa. Pirkkala kuuluu nykyisin Pirkanmaan maakuntaan, mutta kuului ennen Satakunnan historialliseen maakuntaan. Toiminta-alueeseen kuuluvat Länsi- ja Sisä-Suomi, Lounais-Suomi sekä läntinen Etelä-Suomi. Satakunnan Osuuskauppa
Satakunnan Osuuskauppa on S-ryhmään kuuluva osuuskauppa. Sen toiminta-alueeseen kuuluu Porin seutukunta sekä Pohjois-Satakunta. Satakunnan Osuuskauppa on Satakunnan maakunnan suurin palvelualojen yritys. Valtatie 2
Heinäkuussa 2014 Satakunnan Liikenteellä oli Helsinki–Pori-välillä 19 pikavuoroa, Onnibussilla kolme ja Onniexpressillä yksi. Lisäksi Linjaliikenne Kivistö Oy ajaa yhtä vuoroa välillä Helsinki–Forssa ja Satakunnan Liikenteellä on 13 pikavuoroa välillä Pori–Harjavalta(–Turku). LS-Liikennelinjat
LS-Liikennelinjat Oy on turkulainen liikennöitsijä, joka ajaa Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä. LS-Liikennelinjoilla ei kuitenkaan ole omaa kalustoa, vaan sen liikennettä hoitavat Turun Citybus Oy, Jalobus Oy, Linjaliikenne Muurinen Oy ja Linjaliikenne V. Nyholm Oy. Satakunnan käräjäoikeus
Satakunnan käräjäoikeus syntyi vuoden 2010 alussa, kun Porin ja Rauman käräjäoikeudet ja Ikaalisten käräjäoikeuden läntisimmät kunnat eli Honkajoki, Jämijärvi, Kankaanpää ja Karvia liittyivät valtioneuvoston antamalla asetuksella yhdeksi kokonaisuudeksi. Satakunnan käräjäoikeuden kansliat ja istuntosalit sijaitsevat Porissa ja Raumalla. Myös Kokemäellä on aiemmin sijainnut käräjäoikeuden sivukanslia, mutta sen toiminta on lopetettu vuoden 2016 alussa. Satakunnan Vihreät
Satakunnan Vihreät ry on Satakunnan vaalipiirissä toimiva Vihreän liiton piiriyhdistys. Sen puheenjohtaja on vuonna 2016 Kaarina Ranne, varapuheenjohtaja Reetta Hulmi ja toiminnanjohtaja Minna Haavisto. Wikströmin linja-autoliikenne
Yhtiö harjoittaa liikennettä Raaseporin seudulla Helsinkiin asti. Tilausajoja yhtiö harjoittaa koko euroopassa. Koiviston Auto
Vuonna 1991 Koiviston Auto meni mukaan pääkaupunkiseudun liikenteeseen ostamalla Itä-Helsingissä ja Vantaalla vuodesta 1928 toimineen Oy Liikenne Ab:n. Vuonna 1998 Koiviston Auton omistukseen siirtyi vantaalainen Lähilinjat Oy. Vuonna 1995 Koiviston Auto osti Lauttakylän Auto Oy:n Länsilinjat Oy:n omistajilta Esko ja Jorma Penttilältä sekä Asta Salomäeltä. Vuonna 1996 Koiviston Auto laajensi toimintaansa Turun seudulle ostaessaan turkulaisen Vesman Liikenne Oy:n. Vuosituhannen loppuun mennessä Koiviston Autoon liitettiin näiden lisäksi vielä 18 linja-autoyritystä. Vuonna 1998 Koiviston Auto Oy:ssä työskenteli 1320 henkilöä (autohenkilökuntaa 1080, huolto- ja korjaamohenkilökuntaa 120 ja toimihenkilöitä 120), sen liikevaihto oli runsaat 400 miljoonaa markkaa ja sillä oli lähes 650 linja-autoa. Vainion Liikenne
1990-luvun lopulla Vainion Liikenne osti "Matka-Autot Oy:n" linjaliikenteen; sitä ennen yhtiö oli ostanut jo monia Salon seudulla liikennöineitä yhtiöitä. Matka-Autot Oy:n osto merkitsi Vainion Liikenteelle toiminta-alueen tuntuvaa laajentumista aina Uuteenkaupunkiin, Raumalle ja Brändöhön saakka, ja yhtiö perusti uuden tukikohdan Kaarinaan. Vainion Liikenne sai kaupassa myös paikallislinjoja Turun ja Kaarinan välillä, minkä vuoksi yhtiö liittyi Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiön (TLO) osakkaaksi. Iskelmä Sastamala
Iskelmä Sastamala on Iskelmä-ketjuun 1. tammikuuta 2012 liittynyt paikallisradio, jonka omistaa Kustannusliike Aluelehdet Oy. Asema kuuluu Pirkanmaalla Sastamalan ja Hämeenkyrön sekä Satakunnassa Kankaanpään seudulla. Ennen vuoden 2011 loppua asema toimi nimellä Radio Manta. Iskelmän-ohjelmiston lisäksi asemalta voi kuunnella arkisin paikallisuutisia (kello 9.26, 11.26, 13.30, 15.26, 17.30), paikallismakasiinia kaksi kertaa päivässä (kello 13:30 ja 17:30), jumalanpalveluksen Tyrvään kirkosta sunnuntaisin (kello 10:00) ja Mantan matkassa -ohjelmaa joka kuukauden ensimmäisenä perjantaina (kello 19:00). Iskelmä Sastamala selostaa myös VaLePan ja Kankaanpään Mailan vieraspeliotteluita. Iskelmä Sastamalan toimitus on Alueviesti-lehden yhteydessä Sastamalassa Hopunkatu 1:ssä Kustannusliike Aluelehdet Oy:n rakennuksessa. Asema tekee myös markkinointiyhteistyötä Iskelmä Satakunnan kanssa. Paikallisjuna
Ruotsissa paikallisjunaliikenne on alueellisten Länstrafiken-viranomaisten järjestämää ja kilpailuttamaa. Tukholman pendeltåg-järjestelmän lisäksi tärkeitä paikallisjunajärjestelmiä ovat Skånen Pågatågen, Göteborgin, Jönköpingin ja Itä-Göötanmaan paikallisjunat sekä Bergslagenin paikallisjunat. Tukholman ympäristössä on muusta liikenteestä erilliset Saltsjön ja Roslagenin (kapearaiteinen) paikallisrautatiet. Ruotsissa viranomaisten junakalustoyhtiöt omistavat usein kaluston.Tanskassa on Kööpenhaminan S-tog -järjestelmän lisäksi useita yksityisiä pieniä paikallisliikenteen rautateitä. Norjassa merkittävää paikallisjunaliikennettä on Oslon lisäksi muun muassa Bergenissä ja Stavangerissa. Lauttakylän Auto
Yhtiöllä oli ennen Satakunnan Liikenne -fuusiota noin 95 linja-autoa. Suurin osa Lauttakylän Auton linja-autoista oli ruotsalaisvalmisteisia Volvoja, mutta konsernin sisällä Suomessa valmistettujen Kabus-autojen osuus oli vuodesta 2004 noussut 0 %:sta 15 %:iin. Satakunnan historiallinen maakunta
Satakunnan historiallinen maakunta käsittää nykyisen Satakunnan maakunnan ja valtaosan Pirkanmaasta. Lisäksi siihen luetaan nykyisestä Etelä-Pohjanmaan maakunnasta Ähtäri, nykyisestä Keski-Suomen maakunnasta Keuruu (mukaan lukien Keuruuseen liittynyt Pihlajavesi) ja Multia sekä nykyisestä Varsinais-Suomen maakunnasta Loimaa ja Oripää. Historiallista maakuntaa rajaavat idässä ja etelässä Häme, etelässä Varsinais-Suomen historiallinen maakunta ja pohjoisessa Pohjanmaan historiallinen maakunta. Alueella asuu nykyisin noin 760 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Tampere, Pori, Rauma, Nokia, Ylöjärvi ja Sastamala. Satakunnan Viikko
Satakunnan Viikon normaali jakelulevikki on 55 000 kappaletta ja se jaetaan jokaiseen talouteen Porin lisäksi Ulvilassa, Luvialla, Raumalla sekä entisissä Noormarkun ja Kullaan kunnissa. Noutojakelussa lehti on muun muassa Harjavallassa ja Nakkilassa. Lisäksi lehteä jaetaan joitakin kertoja vuodessa myös muualle Satakuntaan. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenne Oy on Satakunnasta toimiva 1. toukokuuta 1936 perustettu linja-autoyhtiö. Se on ollut osa Koiviston Auto -yhtymää vuodesta 2007 alkaen. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenteen pikavuorot Huittinen-Tampere siirtyivät Länsilinjat Oy:lle Tammikuussa 2019 Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen joukkoliikenteen kilpailutuksen vuoksi. OnniBus.com
Tampereen ja Jyväskylän paikallisliikennetoiminnot siirtyivät Koiviston Auto -yhtiöille: Jyväskylän liikenne Jyväskylän Liikenne Oy:lle ja Tampereen liikenne Kalevan Liikenne Oy:lle, 1.7.2014 alkaen. Kalevan Liikenne Oy sulautui sittemmin Satakunnan Liikenne Oy:hyn. Lauttakylän Auto
Vuonna 1972 Lauttakylän Auto osti Karinaisissa toimineen Kyrön Linja Oy:n. Vuosina 1989−1995 yhtiö oli tamperelaisen Länsilinjat Oy:n omistajien omistuksessa. Keväällä 2008 yhtiö fuusioitiin Koiviston Auto -konsernin sisällä Satakunnan Liikenteeseen. Turun Linja-autoilijain Osakeyhtiö
TLO ajaa Turun kaupungin joukkoliikennetoimiston tilaamaa sopimusliikennettä eli Föli-liikennettä linjoilla 6, 7, 100, 101, 201, 203, 206, 220, 221, 300, 301, 302, 303, 610, 700, 701, 703, 704, 705, 706, 707, 709, 801, 901, 902 ja 903. Yhtiö liikennöi myös Kaarinan linjolla K1–K6, Liedon linjoilla L1–L7 ja L14, Naantalin linjoilla N1–N13 sekä Raision linjoilla R1 ja R2. Yhtiö ajaa myös Paimion linjoja PA1–PA4. Valkeakosken Liikenne
Valkeakosken Liikenne Oy tarjoaa reittiliikennepalvelua Kanta-Hämeessä ja Pirkanmaalla. Yritys on perustettu vuonna 1928, jolloin se oli nimeltään S & V Ojala. Sahanmäki
Sahanmäen ja Hyvinkään rautatieaseman välillä liikennöivät paikallisliikenteen bussilinjat 2, 2A ja 2B. Oulaisten Liikenne
Oulaisten Liikenne Oy on vuonna 1953 perustettu linja-autokonserni, jonka kotipaikka on Oulainen. Paikallisjuna
VR-Yhtymä liikennöi nykyisin paikallisjunaliikennettä vain yhteiskunnan ostoliikenteenä. Liikenteen ostajina ovat Liikenne- ja viestintäministeriö ja HSL. Petonen
Petosen aluetta palvelevat pääasiassa Kuopion Liikenteen bussilinjat 20, 21 ja 23, jotka kulkevat puolen tunnin vuorovälein aamusta iltaan. Näillä linjoilla pääsee keskustan lisäksi myös muihin kaupunginosiin, kuten Jynkkään, Saaristokaupunkiin ja Päivärantaan. Linjat 19 ja 22 kulkevat vain vilkkaimman liikenteen aikaan, koska ne on suunnattu lähinnä työ- ja koulumatkalaisille. IKEAn avautumisen jälkeen Petosen kautta on alkanut kulkea tunnin välein myös linja 31, jonka päätepysäkki on Matkuksessa. Kouvolan seudun joukkoliikenne
Kouvolan seudun joukkoliikenne on Kouvolan kaupungissa ja sen lähialueilla ajettavaa juna-, linja-auto- ja kutsuliikennettä. Kouvolan teknisen toimen alaisuudessa toimiva joukkoliikennejaosto, markkinointinimeltään "Kouvolan bussit", on paikallisliikenteen järjestämisestä vastaava toimivaltainen viranomainen Kouvolan ja Iitin alueilla. Tämän alueen ulkopuolelle ylettyvän reittiliikenteen luvat myöntää Kaakkois-Suomen ELY-keskus, lähi- ja taajamajunia operoi puolestaan yksinoikeudella VR Group. Lauttakylän Auto
Fuusioajankohtana yrityksellä oli autotalleja usealla paikkakunnalla, mutta toimistoja oli enää yksi: Huittisten pääkonttori. Yrityksen keskuskorjaamo sijaitsi Huittisten Lauttakylässä ja pienempi korjaamo Kankaanpäässä. Fuusion jälkeen yksiköt jatkoivat Satakunnan Liikenteen toimipisteinä. Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Satakunnan ELY-keskus vastaa valtiohallinnon toimeenpano- ja kehittämistehtävistä hoitamalla Hämeenlinna
Keskustassa sijaitsevalta linja-autoasemalta liikennöivät useimmat kauko- ja paikallisliikenteen linja-autovuorot. Tiheimmät yhteydet ovat Tampereelle, Helsinkiin, Turkuun ja Lahteen. Linja-autojen pikavuoroilla Hämeenlinnasta pääsee ilman autonvaihtoa lisäksi Nokialle, Seinäjoelle, Vaasaan, Kokkolaan, Virroille ja Ähtäriin. Suoria linja-autojen vakiovuoroja kulkee Hämeenlinnasta myös Padasjoelle Lammin kautta. Hämeenlinnan sisäistä linja-autoliikennettä hoitavat Inter Kuljetus Oy, Länsilinjat Oy sekä Vekka Liikenne Oy. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenne oli vuosina 1942–1955 osakkaana tamperelaisessa autokoritehtaassa Ajokki Oy:ssä. Vuonna 1991 Satakunnan Liikenne oli yksi ExpressBus-järjestelmän perustajaosakkaista. Yhtiö liitti järjestelmään 30 autoa, jolloin siitä tuli yhteenliittymän kolmanneksi suurin jäsenyritys. Koiviston Auto -kaupan yhteydessä yhtiö irrottautui ExpressBus-yhteenliittymästä, ja autot maalattiin uudelleen yhtymälle tyypilliseen tyyliin. Kotka (kaupunki)
Kaupunki sijaitsee valtatien 7, E18 varrella, jonka kautta etäisyys Helsinkiin on noin 130 kilometriä. Paikallis­liikennettä Kotkassa hoitaa nykyisin vain Pohjolan Liikenne, joka osti ensin Karhulanpuoleisen linja-autoliikenteen Onni Vilkas Oy:ltä Onni Vilkkaan kuoltua ja sitten Mussalo-Karhuvuoren liikenneoikeudet marraskuussa 2007 Jyrkilä-liikenneyhtiöltä, joka jatkaa kuitenkin tilausmatka-liikenneyhtiönä. Palvelulinjoja sekä seutu- ja kaukoliikenteen vakiovuoroja Kotkassa ajavat lisäksi Savonlinja-Yhtiöt, Henkilöliikenne Heino Oy sekä Liikenne Vuorela. V. Keto-Seppälä
Yhtiön perustaja, Säkylän Pyhäjoelta kotoisin ollut Väinö Keto-Seppälä (s. 1905) aloitti linjaliikenteen Chevrolet-autolla Säkylän ja Porin välillä ehkä jo vuonna 1926, mutta todennäköisemmin vuonna 1927. Jo tätä ennen hän oli harjoittanut taksiliikennettä isänsä henkilöautolla, joka oli aikanaan ollut ensimmäinen Säkylään hankittu auto. Vuonna 1928 Keto-Seppälä aloitti yhdessä myöhemmän Satakunnan Liikenne Oy:n perustajajäsenen Jalmari Niinikosken kanssa silloisissa oloissa poikkeuksellisen pitkän linjan (320 km) reitillä Pori–Huittinen–Loimaa–Forssa–Loppi–Helsinki. Koska Niinikoski halusi päästä liikennöimään Helsingin linjaa yksinään, hän sopi suullisesti Keto-Seppälän kanssa vuonna 1936, että heidän liikennealueidensa rajana tulisi olemaan Kokemäenjoki. Näin Keto-Seppälän liikennekenttä sijoittui joen pohjoispuolelle. Heinävesi
Matkustajalaivaliikennettä on ollut heti siitä asti, kun 1906 Heinäveden reitin Kuopion ja Savonlinnan väli valmistui Vihovuonteen kanavan myötä. Silloin reittiä liikennöi Kuopio–Heinävesi–Savonlinna-reitillä höyrylaivoilla Heinäveden Höyryvenhe Osuuskunta, jonka jälkeen reitillä ovat toimineet Heinäveden Höyrylaiva (1921–1968) sekä Saimaan Laivamatkat vuoden 1981 konkurssiinsa asti, jonka jälkeen reitille on tullut Saimaan Laivamatkat Kuopiosta. Sen Ms Puijo liikennöi edelleenkin kesällä Kuopio-Heinävesi-Savonlinna reittiä. Lisäksi Valamon Vesiliikenne Oy:n Ms Sergei kulkee Valamon luostarin laiturista päivittäin kesäaikaan. Härmän Liikenne
Vuodesta 1965 alkaen yritys tunnettiin toiminimellä Aarne Salo. Vuonna 1982 nimeksi tuli Härmän Liikenne Ky ja vuonna 2000 Härmän Liikenne Oy. Vuosina 1986-1989 yritys omisti Sakun Linjat Oy:n Vaasasta. Ylistarossa yhtiön liikenne alkoi yhdellä kaukoliikennevuorolla 1999. Seinäjoelle toiminta laajeni 2010 aluksi tilaus- ja kaukoliikenteellä ja 2013 paikallisliikenteellä. Joulukuussa 2016 yritys osti Seinäjokelaisen Mustajärven Liikenne Oy:n liiketoiminnan ja heinäkuussa 2018 myös peräseinäjokelaisen Myllärin Liikenne Oy:n liiketoiminta siirtyi yhtiölle. Pirkkala
Pirkkalan kunnan alueella joukkoliikenteen järjestämisestä vastaa Tampereen seudun joukkoliikenne. Naistenmatkantietä pitkin kulkee tiheällä vuorovälillä runkolinja 1 reitillä Pirkkala – Vatiala. Lisäksi Pereelle, Toivioon ja Kurikkaan on omat yhteytensä, ja poikittaisliikennettä on Nokian ja Hervannan suuntaan. Aiemmin ennen heinäkuun 2014 joukkoliikenneuudistusta kunnan reitistöstä vastasi Väinö Paunu, joka myös operoi reitit. Kunnan alueella on myös kaksi palveluliikennelinjaa. Hailuoto
Hailuodon julkinen liikenne on pääasiassa taksikuljetuksia, mutta seututien 816 läpi kulkee Oulun joukkoliikenteen linja 59 Marjaniemestä Oulunsalon kautta Ouluun arkisin kolme kertaa päivässä, lauantaisin kaksi kertaa päivässä, ja sunnuntaisin kerran päivässä. Yleisimpinä juhlapyhinä ajetaan sunnuntaivuorot. Linja-auto hoitaa osittain myös postinjakelun kunnassa, ja sitä liikennöi V. Alamäki. Julkinen liikenne
Suomessa kunnat vastaavat omasta joukkoliikenteestään ja voivat joko järjestää sen itse, ostaa sen valitsemaltaan toimijalta, tai kilpailuttaa liikenteen. Kaupunkien välistä lento- ja linja-autoliikennettä hoitavat yksityisyritykset ja matkustajajunaliikennettä yksinoikeudella VR-Yhtymä Oy. Valtio tukee joidenkin sellaisten reittien liikennöintiä, joilla liikennöinti ei ole muuten kannattavaa. Suurimmassa osassa Suomen kaupunkeja paikallinen liikenne hoidetaan ainoastaan linja-autoilla raideliikenteen jäädessä kaukoliikenteen käyttöön. Pieksämäki
Pieksämäeltä on ratayhteys Joroisten Huutokosken kautta Savonlinnaan. Nykyisin matkustajaliikennettä ei kulje Huutokoski-Savonlinna -osuudella ja ratayhteys on poikki Savonlinnassa Laitaatsalmen kohdalla, josta purettiin rautatiesilta 2018. Pieksämäen ja Savonlinnan välillä liikennöidään linja-autoilla, jotka toimivat muun ohella jatkoyhteyksinä junamatkustajille. Satakunnan maakunta
Maakunnassa on useita kansallisten urheilusarjojen pääsarjatasolla pelaavia seuroja. Jääkiekon SM-liigassa maakuntaa edustavat Porin Ässät ja Rauman Lukko. Jääpallon Bandyliigassa pelaa Porin Narukerä. Ringeten SM-sarjaa pelaa puolestaan Luvian Kiekko -82. Pesäpallon miesten pääsarjassa maakuntaa edustaa Kankaanpään Maila ja naisten superpesiksessä pelaavat Kankaanpään Maila, Rauman Lukko ja Porin Pesäkarhut. Satakuntalaisjoukkueen pelejä nähdään myös salibandyliigassa, jossa pelaa raumalainen SalBa. Siilinjärvi
Siilinjärvellä liikennöivät paikallisliikenteen bussit ovat osa Kuopion paikallisliikenteen verkostoa. Tiheimmin paikallisliikenteen bussit liikennöivät Siilinjärven eteläosissa Toivalassa ja Vuorelassa. Keskustan alueella ja sen ympäristössä (Harjamäki, Leppäkaarre, Simonsalo, Kasurila) bussien liikennöintiväli on noin puoli tuntia. Tämän lisäksi bussiverkosto kattaa myös Jännevirran. Lahden seudun liikenne
Liikennöinti on kilpailutettu ja linjojen ajamisesta vastaavat Koiviston Auto Oy, Lehtimäki Liikenne Oy, Järvisen Liikenne Oy, Bus Travel Oy Reissu Ruoti ja Samuli Haarasilta. Satakunnantie
Satakunnantie on paikallisliikenteessä tärkeä Turun ja Raision välinen yhteys, ja ennen Naantalin pikatien valmistumista se oli myös ensisijainen reitti Naantaliin. Koska tien varrelle on muodostunut tiheä yhdyskuntarakenne, kulkevat lähes kaikki linja-autot Raisioon ja Naantaliin edelleen sen kautta. Turun raitioteiden 1-linja kulki myös aikoinaan pienen matkaa Satakunnantietä pitkin. SL-Autolinjat
Savonlinja meni mukaan Turun seudun paikallisliikenteeseen vuonna 1996 ostaessaan neljä turkulaista linja-autoyritystä. Kyseiset yhtiöt olivat Linjaliikenne Onni Laaksonen Oy, Olavi Jalosen Liikenne Ky, Aatto Heinonen Oy ja Liikenneyhtiö M. Koski Oy. Suomen Paikallisliikenneliitto
Suomen Paikallisliikenneliitto ry on suomalainen kaupunkien joukkoliikenteen yhteistyö- ja etujärjestö. Järjestön jäseniä ovat kunnalliset liikennelaitokset, useat muut paikallisliikenteen liikennöitsijät ja VR Oy:n paikallisliikenne. Järjestön toimintaan osallistuvat myös kaupunkien joukkoliikenneviranomaiset, kuten Turun joukkoliikennetoimisto ja YTV. Järjestö ottaa kantaa kaupunkien joukkoliikenteen etujen puolesta ja järjestää kehittämis- ja koulutustoimintaa sekä seminaareja, joista tärkeimmät ovat vuosittaiset Paikallisliikennepäivät. Savonlinja
Palveluliikennettä ajetaan Kuopiossa, Savonlinnassa, Joensuussa, Lappeenrannassa, Pieksämäellä, Espoossa, Tuusulassa, ja Kouvolassa. Satakunnan Liikenne
Vuonna 1996 Satakunnan Liikenteellä oli 56 linja-autoa, sen palveluksessa oli 180 työntekijää ja sen liikevaihto oli 48 miljoonaa markkaa, josta pikavuorojen osuus oli runsaat 80 prosenttia. Lisäksi yhtiöllä oli paikallisliikennettä Pori–Rauma–Kokemäki-alueella. Yhtiön tuolloinen toimitusjohtaja oli Jalmari Niinikosken poika Altti Niinikoski. Vainion Liikenne
Vainion Liikenne on Salossa kotipaikkaansa pitävä linja-autoyhtiö. Yhtiön liikennealue sijoittuu Varsinais-Suomen, Uudenmaan, Satakunnan ja Ahvenanmaan maakuntien alueille, ja sillä ovat toimipaikat myös Kaarinassa ja Paraisilla. Satakunnan ammattikorkeakoulu
Satakunnan ammattikorkeakoulu toimii Kuninkaisten kampuksella Huittisissa, Rauman kampuksella, Taidekoulun kampuksella Kankaanpäässä sekä Porin kampuksella. Porin nykyinen kampus valmistui vuonna 2017 Asema-aukiolle rautatieaseman viereen ja korvasi aikaisemmat Tiedepuiston ja Tiilimäen kampukset. Porin kampuskiinteistön on suunnitellut Arkkitehti Oy Asmala ja sen omistaa Hemsö Fastighets AB. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenne aloitti pikavuoroliikenteen välillä Pori–Rauma–Turku vuonna 1950, välillä Turku–Pori–Vaasa vuonna 1953 sekä reiteillä Helsinki–Forssa–Huittinen–Pori (yhdessä Lauttakylän Auto Oy:n kanssa) ja Helsinki–Forssa–Huittinen–Rauma vuonna 1958. Porin ja Turun välinen pikavuoro oli järjestyksessä Suomen toinen; maan ensimmäisen pikavuoron oli aloittanut Onni Vilkas välillä Kotka–Helsinki. Satakunnan Liikenteen pikavuoroilla työskentelivät myös Suomen ensimmäiset ns. autoemännät vuodesta 1953 lähtien. Vuonna 1955 Satakunnan Liikenne myi osuutensa Ajokki Oy:ssä Valmetille sekä Posti- ja lennätinhallitukselle tarvitessaan siihen sitomaansa pääomaa oman toimintansa kehittämiseen. Vuoteen 1959 mennessä yhtiö oli kasvanut Linja-autoliiton toiseksi suurimmaksi jäseneksi 71 autollaan. Yhtiön automäärä oli suurimmillaan 1960-luvun lopulla, jolloin sillä oli 93 linja-autoa. Vuonna 1971 sijoitus oli kahdestoista 80 autolla. Vuonna 1962 Satakunnan Liikenne jatkoi Helsingin ja Porin välistä pikavuoroa Vaasaan. Yhtiöllä oli muutamien vuosien ajan oma autokoritehdas, mutta 1960-luvun alusta lähtien Satakunnan Liikenteen kaluston rungon muodostivat Kutter-koreilla varustetut Scania- ja Volvo-linja-autot. Oulaisten Liikenne
Yritys harjoittaa tilausajotoimintaa sekä linja-liikennettä koko Pohjois-Pohjanmaan alueella, joten yritys on Pohjois-Pohjanmaan suurin bussiyritys. Lisäksi Käkelän Liikenne harjoittaa Raahen paikallisliikennettä. Satakuntalainen Osakunta
Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kihniö, Nokia, Parkano ja Sastamala Pirkanmaalta ovat yhteistä kanta-aluetta Hämäläis-Osakunnan kanssa Punkalaitumen kuuluessa yksinomaan Satakuntalaiseen Osakuntaan sekä Loimaa ja Oripää Varsinais-Suomesta Varsinaissuomalaisen osakunnan kanssa. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
Etelä-Hämeen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Asikkala, Forssa, Hattula, Hauho, Hausjärvi, Hollola, Humppila, Hämeenkoski, Hämeenlinna, Janakkala, Jokioinen, Kalvola, Kärkölä, Lahti, Lammi, Loppi, Nastola, Renko, Riihimäki, Somero, Tammela, Tuulos ja Ypäjä. Piirin alueella SLEY:n omia toimipisteitä ovat Luther-talo Hämeenlinnassa, Lutherin kirkko Lahdessa, Riihimäen rukoushuone, Forssan rukoushuone, Jokioisten Latovainion rukoushuone, Someron Häntälän rukoushuone, Ypäjän Ypäjänkylän rukoushuone, Hollolan Tuohirannan kesäkoti sekä Hattulan Tyrvännön leirikeskus. Jumalanpalveluksia järjestetään Hämeenlinnassa ja Lahdessa. Hämeenlinnassa toimii SLEY:n opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat, joitten illat ovat opiskelijoiden ja nuorten aikuisten yhteisiä. Lisäksi nuorten aikuisten ja opiskelijoiden iltoja pidetään Forssassa.
Etelä-Pohjanmaan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Alajärvi, Alavus, Evijärvi, Honkajoki, Ilmajoki, Isojoki, Isokyrö, Jalasjärvi, Karijoki, Karvia, Kaskinen, Kauhajoki, Kauhava, Kihniö, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kruunupyy, Kuortane, Kurikka, Laihia, Lappajärvi, Lapua, Luoto, Maalahti, Mustasaari, Närpiö, Parkano, Pedersören kunta, Pietarsaari, Seinäjoki, Soini, Teuva, Töysä, Uusikaarlepyy, Vaasa, Vimpeli, Virrat, Vähäkyrö, Vöyri ja Ähtäri. Omia toimipisteitä ovat muun muassa Vaasan Luther-talo, Seinäjoen Hyvän Paimenen kappeli sekä Esantuvan leirikeskus Lapuan Kauhajärvellä. Jumalanpalveluksia järjestetään Seinäjoella ja Vaasassa. Nuorteniltoja järjestetään Seinäjoella. SLEY:n opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat järjestää opiskelijatoimintaa Seinäjoella ja Vaasassa.
Etelä-Savon ja Kymen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Hamina, Hartola, Heinola, Hirvensalmi, Iitti, Joutsa, Juva, Kangasniemi, Kotka, Kouvola, Luhanka, Miehikkälä, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa, Pyhtää, Ristiina, Sysmä ja Virolahti. Omia toimipisteitä ovat Kotkan Luther-talo, Kitulan ja Metsäkylän rukoushuoneet Vehkalahdella, Koskenniskan rukoushuone Iitissä, Vanosen rukoushuone Mäntyharjulla, Hietoinrannan leirikeskus Anjalankoskella sekä Perheniemen evankelinen opisto. Jumalanpalveluksia pidetään Iitissä Perheniemen opistolla sekä Kotkassa.
Itä-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Hankasalmi, Heinävesi, Hyrynsalmi, Iisalmi, Ilomantsi, Joensuu, Joroinen, Juankoski, Juuka, Kaavi, Kajaani, Karttula, Keitele, Kiuruvesi, Kontiolahti, Kuhmo, Kuopio, Lapinlahti, Leppävirta, Lieksa, Liperi, Maaninka, Nilsiä, Nurmes, Outokumpu, Paltamo, Pieksämäki, Pielavesi, Polvijärvi, Puolanka, Rautalampi, Rautavaara, Ristijärvi, Rääkkylä, Siilinjärvi, Sonkajärvi, Sotkamo, Suomussalmi, Suonenjoki, Tervo, Tuusniemi, Vaala, Valtimo, Varkaus, Varpaisjärvi, Vesanto ja Vieremä. Toimipisteenä on Kiihtelysvaaran Röksän leirimaja. Lisäksi tilaisuuksia järjestetään seurakuntien tiloissa ja kodeissa. Joensuussa on säännöllisiä raamattuopetusiltoja. SLEY:n opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat järjestää toimintaa Joensuussa ja Kuopiossa.
Keski-Pohjanmaan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Halsua, Kannus, Kaustinen, Kokkola, Lestijärvi, Perho, Toholampi ja Veteli. Toimipaikkoja ovat Lohtajan Ohtakarin leirikeskus sekä Kaustisen evankelinen opisto. Näiden lisäksi piirin alueella on rukoushuoneita, kuten esimerkiksi Vetelin Räyringissä. SLEY:n opiskelijajärjestöllä Evankelisilla opiskelijoilla on toimintaa Kokkolassa.
Keski-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Jyväskylä, Kannonkoski, Karstula, Keuruu, Kinnula, Kivijärvi, Konnevesi, Kyyjärvi, Laukaa, Multia, Muurame, Petäjävesi, Pihtipudas, Saarijärvi, Toivakka, Uurainen, Viitasaari ja Äänekoski. Toimipaikkoja ovat Jyväskylän Lutherin kirkko, Aho-Vastingin ja Kangasahon rukoushuoneet Karstulassa, Pääjärven rukoushuone Pylkönmäellä, Mahlun rukoushuone Saarijärvellä, Koivistonkylän rukoushuone Äänekoskella sekä Karstulan evankelinen opisto. Evankelisilla opiskelijoilla on toimintaa Jyväskylässä. Myös jumalanpalveluksia järjestetään Jyväskylässä.
Pohjois-Hämeen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Akaa, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Juupajoki, Jämijärvi, Jämsä, Kangasala, Kuhmalahti, Kuhmoinen, Kylmäkoski, Lempäälä, Mänttä-Vilppula, Nokia, Orivesi, Padasjoki, Pirkkala, Pälkäne, Ruovesi, Tampere, Urjala, Valkeakoski, Vesilahti, Vilppula ja Ylöjärvi. Toimipaikkoja ovat Tampereen Luther-talo sekä Tampereen Toimelan kesäkoti. Jumalanpalveluksia järjestetään Tampereella. Myös Evankelisilla opiskelijoilla on toimintaa Tampereella. Valtasen Liikenne
Valtasen Liikenne on vuonna 1925 perustettu linja-autoyritys, jonka toimipiste on Oripäässä. Otava (yhteysalus)
M/S Otava on yhteysalus, joka liikennöi itäisellä Suomenlahdella Kotkan Kuusisen satamasta Kuutsaloon, Haapasaareen, Kaunissaareen ja Kirkonmaalle. Aluksen omistaa Suomen Lauttaliikenne Oy, jolla on kymmenen vuoden palvelusopimus saaristoliikenteen hoidosta vastaavan Varsinais-Suomen ELY-keskuksen kanssa Otavan käytöstä Kotkan–Pyhtään reittialueella 1.1.2014–31.12.2023. Suomen lauttaliikenne on Suomen valtion kokonaan omistama lautta- ja yhteysalusliikennettä suorittava osakeyhtiö. Helsingin seudun bussiliikenne
Linja-autoilla liikennöitävä paikallisliikenne on osa Helsingin seudun joukkoliikennettä. Bussiliikenne kattaa Helsingin, Espoon, Kauniaisten, Vantaan, Keravan, Kirkkonummen ja Sipoon sisäisen liikenteen sekä näiden kuntien rajat ylittävän seutuliikenteen. Koiviston Auto
Koiviston Auto on ainoa merkittävä linja-autoyhtiö, jonka pikavuorot eivät ole koskaan kuuluneet ExpressBus-yhteenliittymään (paitsi Lauttakylän Auto kuului ennen fuusioitumistaan Satakunnan Liikenteeseen). Lokakuussa 2018 Koiviston Auto osti Onnibus-halpabussiyhtiön skotlantilaiselta Souter Investments -yhtiöltä. Savonlinna
Savonlinnasta Pieksämäelle ja Mikkeliin on tarjolla linja-autoyhteys. Helsingin suunnasta Savonlinnaan kulkee viikonloppuisin linja-auton yöpikavuoro Lahden ja Mikkelin kautta. Lisäksi Helsingin ja Joensuun välillä liikennöi päivittäin yöpikavuoro, joka kulkee Kotkan, Lappeenrannan ja Parikkalan kautta. Parikkalasta on tarjolla jatkoyhteys Savonlinnaan maanantaista lauantaihin aamulla. Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus
Satakunnan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus aloitti toimintansa vuonna 2010. Keskustan Satakunnan piiri
Keskustan Satakunnan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari. Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenteen päätoimipaikka sijaitsi 1950-luvun alusta lähtien Jyväskylän mlk:n Jyskässä, mutta kiinteistön jäädessä Vaajakosken moottoritien alle yhtiö siirtyi vuonna 1972 uusiin tiloihin Seppälänkankaan teollisuusalueelle. Maaliskuussa 1984 Are Oy myi Jyväskylän Liikenne Oy:n osakekannan Koiviston Auto Oy:lle, joka oli jo ennen kauppaa ollut automäärältään Jyväskylän Liikenne Oy:tä yli kaksi kertaa suurempi. Myöhemmin Koiviston Auto Oy on liittänyt Jyväskylän Liikenteeseen muita Keski-Suomen alueelta ostamiaan liikenneyrityksiä, esimerkiksi laukaalainen Eino Turunen Oy vuonna 1988. Vuoden 1988 lopussa Jyväskylän Liikenne Oy:ssä työskenteli noin 180 henkilöä ja sillä oli 83 linja-autoa. Vuonna 1999, jolloin Jyväskylän Liikenne täytti 60 vuotta, yhtiön liikevaihto oli 58 miljoonaa markkaa, josta 95 prosenttia koostui Jyväskylän seudun paikallisliikenteestä ja loput tilausajoista. Yhtiö hoiti kokonaan Jyväskylän kaupungin sisäisen liikenteen sekä keskeisen osan naapurikuntien, Jyväskylän maalaiskunnan, Laukaan ja Muuramen seutuliikenteestä. Yhtiössä työskenteli 175 henkilöä ja sillä oli 95 linja-autoa. Vuonna 1998 valmistuivat Jyväskylän liikenteen nykyiset toimitilat. Toimitusjohtajana oli tuolloin Jaakko Raunio. Seututie 210
Seututie 210 on seututie Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntien alueella Suomessa. Lehdon Liikenne
Lehdon Liikenne on vuodesta 1947 toiminut linja-autoyritys, jonka toimipiste on Janakkalassa. Yrityksen toimeenkuvaan kuuluu tilaus- ja linjaliikenne, joka keskittyy Hämeenlinna-Janakkala -sektorille. M/S Satava
M/S Satava on suomalainen yhteysalus. Satava liikennöi Saaristomerellä Iniön rinnakkaisreitillä muun muassa Åselholmiin, Kolkoon ja Själöhön. Aiemmin alus liikennöi Nauvon pohjoisen saariston reitillä ja Rymättylän sekä Velkuan reittialueilla. Satavan omistaa JS-Ferryway. Lauttakylän Auto
Merkittävin osa liikevaihdosta tuli ExpressBus-pikavuoroliikenteestä ja maaseudun vakiovuoroliikenteestä. Lauttakylän Auto olikin Koiviston Auto -yhtymän ainoa yhtiö, joka kuului ExpressBus-yhteenliittymään. Yhtiön hoitamien pikavuorolinjojen päätepisteinä olivat Helsinki, Turku, Pori, Rauma ja Tampere. Yhtiö oli aloittanut pikavuoroliikenteen reitillä Turku−Huittinen−Vammala−Tampere jo vuonna 1952. Helsinkiin yhtiö oli liikennöinyt Urjalan ja Lopen kautta jo ennen toista maailmansotaa. Uuden valtatie 2:n valmistuttua vuonna 1958 Lauttakylän Auto aloitti yhdessä Satakunnan Liikenteen kanssa pikavuoroliikenteen Helsinki−Forssa−Huittinen−Pori. Yhtiö liikennöi Turun ja Tampereen välistä pikavuoroa aikanaan myös Loimaan kautta yhdessä tamperelaisen Väinö Paunun kanssa sekä ajoi pitkää vakiovuoroa Huittisista Urjalan kautta Hämeenlinnaan. Loput liikevaihdosta koostui lähinnä Tampereen GoldLine-tilausajoista sekä sotilaskuljetuksista. Vakiovuoroliikenteessä yhtiön liikennealueeseen kuuluivat Huittisten lisäksi merkittävässä määrin Loimaan, Nokian, Punkalaitumen, Vammalan ja Vesilahden seudut, joilla hoidettiin paljon koululaiskuljetuksia. Jyväskylä
Paikallisliikenteen järjestämisestä Jyväskylässä, Laukaassa ja Muuramessa on 1.7.2014 alkaen vastannut joukkoliikenteen toimivaltainen viranomainen eli Jyväskylän seudun joukkoliikenne. Paikallisliikenteestä käytetään markkinointinimeä Linkki, joka tarkoittaa Jyväskylän seudulla linja-autoa. Paikallisliikenteen asioista päätetään seudullisessa joukkoliikennejaostossa. Liikenteen järjestämiseen liittyvistä käytännön tehtävistä vastaa Jyväskylän kaupunki. Kilpailutettuna liikennöitsijänä toimii Jyväskylän Liikenne Oy.
Kesäisin kaupungista on sisävesiliikennettä. Jyväsjärvellä on lyhyitä muutaman tunnin illallisristeilyjä ja Päijänteen vesistöalueella myös pidempiä risteilyjä. Tunnettuja Jyväskylästä liikennöiviä sisävesialuksia ovat mm.Aiemmin kaupungista liikennöivät myös siipirataslaiva S/S Lahtis ja sisävesihöyrylaiva S/S Jyväskylä (nyk. M/S Jyväskylä). Satakunnankatu (Tampere)
Satakunnankatu on Tampereen keskustassa sijaitseva itä-länsisuuntainen, vilkasliikenteinen katu, joka kuuluu kaupungin pääkatuihin. Se alkaa Tampereen tuomiokirkon läheisyydestä Tammerkosken itäpuolelta, missä se erottaa toisistaan Jussinkylän ja Kyttälän kaupunginosat. Katu ylittää kosken Satakunnansiltaa pitkin ja kulkee länsipuolella Finlaysonin ja Tammerkosken kaupunginosien välistä Hämeenpuistoon. Siitä se jatkuu Amurin alueen läpi Pirkankadulle asti. Satakunnan rintama
Satakunnan rintama oli Suomen sisällissodan aikainen rintamalinja nykyisten Satakunnan ja Pirkanmaan maakuntien alueella. Se oli osa punaisten ja valkoisten välistä rintamalinjaa kulkien Porin pohjoispuolelta Kankaanpään eteläpuolelle ja siitä edelleen Ikaalisten kautta Hämeenkyröön ja Kuruun. Joensuun paikallisliikenne
Joensuun paikallisliikenne on Joensuun kantakaupungissa tapahtuvaa linja-autoliikennettä, ja sitä hoiti kesään 2014 Lehtosen Liikenne ja muutaman linja osalta Linja-Karjala. Vuodesta 2014 liikennettä hoitavat Savo-Karjalan Linja ja Savonlinja. Satakunnan maakunta
Porin ja Rauman kautta kulkee Turun ja Oulun välinen valtatie 8. Porista lähtevät valtatie 2 Helsinkiin, valtatie 11 Tampereelle ja valtatie 23 Jyväskylään. Rauma on Tampereelta tulevan valtatie 12:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Tampereen välinen kantatie 41. Muita tärkeitä teitä ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpään kautta Kauhajoelle sekä kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin. Vainion Liikenne
Myöhemmin yhtiö on laajentanut toiminta-alueensa laajalle alueelle Lounais- ja Etelä-Suomessa. Yhtiön tilausliikenne toimii koko muun Suomen ja myös Euroopan alueella. Laajentuminen on tapahtunut pitkälti yritysostojen kautta. Ensimmäinen suuri yrityskauppa oli Särkisalon Linja Oy:n osto marraskuussa 1974. Kauppaan kuului 21 autoa, ja samalla 45 työntekijää siirtyi uuden työnantajan palvelukseen. Ostettu yritys sulautettiin ostajayhtiöön seuraavana vuonna. Satakunnan Osuuskauppa
Satakunnan Osuuskauppa perustettiin Porissa 27. huhtikuuta 1917. Saman vuoden marraskuussa avattiin ensimmäinen myymälä Poriin nykyiselle Gallen-Kallelankadulle. Osuuskauppa laajensi nopeasti toimintaansa myös muualle maakuntaan. Ensimmäiset liikkeet Porin ulkopuolelle avattiin 1920-luvun alussa Pomarkkuun, Kankaanpäähän ja Ahlaisiin. Valtatie 2
Valtatie 2:lla on tiheä linja-autoliikenne: pikavuoroliikenne on päiväaikaan tunneittaista. Liikennettä ovat hoitaneet vuosikymmenien ajan porilainen Satakunnan Liikenne ja Huittisista liikennöinyt Lauttakylän Auto. Vuonna 2008 Lauttakylän Auto fuusioitiin Satakunnan Liikenteeseen. Vuonna 2013 Helsinki–Pori-pikavuoroliikenteen aloitti silloinen Onnibus Oy, jonka toimintaa jatkavat vuonna 2014 OnniBus.com Oy ja PoriExpress. Suomen Palloliiton Satakunnan piiri
Satakunnan piiri järjestää vuonna 2014 kolme miesten jalkapallosarjaa, Nelosen, Vitosen ja Kutosen. Miesten Kolmosessa sekä Naisten Kolmosessa ja Nelosessa Satakunnan joukkueet osallistuvat Tampereen ja Satakunnan piirien yhteisiin sarjoihin, joiden vastuullisena järjestäjänä toimii Tampereen piiri. Lisäksi Satakunnan piiri järjestää talvella pelattavan Valiosarjan, johon osallistuvat alueen parhaimmat seurat, niasten piirisarjan sekä lukuisia harraste- ja juniorisarjoja. Saskatoon
Rautatieyhtiöt Canadian Pacific Railway ja Canadian National Railway hoitavat liikennettä Saskatooniin. Myös Kanadan valtiollisen matkustajajunayhtiön, VIA Railin, junat pysähtyvät Saskatoonin asemalla. Hämeenlinnan seudun joukkoliikenne
Kaupunkiliikenteen päälinjat 1-5 sekä 40 ovat joka päivä ajettavia. Linjat 10-14 sekä 16 ja 17 ovat arkipäiväliikenteeseen painottuvia bussilinjoja. Kaikki kaupunkilinjat ajavat Hämeenlinnan linja-autoaseman ja rautatieaseman kautta. Kaupunkiliikenteessä toimii myös yksi palvelulinja, linja 7 (palvelulinja Seiska). Kaupunkiliikenteen linjoilla on kolme liikennöitsijää: Inter Kuljetus Oy (linjat 2, 4, 12, 13, 40), Länsilinjat Oy (linjat 5, 10, 14, 16, 17) ja Vekka Liikenne Oy (linjat 1, 3, 7, 11). Tampereen Liikenne
Tampereen Liikenne Oy, vuodesta 1949 Takra Oy, oli Tampereella toiminut, linja-autoliikennettä harjoittanut yritys. Yhtiö hoiti toimintavuosinaan pääosan Tampereen kaupunkiliikenteestä, mutta se ajoi myös kaukolinjoja Tampereelta Helsinkiin ja Lahteen sekä maaseutulinjoja Kangasalle, Valkeakoskelle ja Ylöjärvelle. Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenne liikennöi paikalisliikennettä Jyväskylässä ja Jämsässä. Jyväskylän Liikenne ajaa myös pikavuoromatkoja. Jyväskylän Liikenteellä on noin 160 linja-autoa. Linja-autojen määrä vaihtelee konsernin sisällä. Jos toisella tytäryhtiöllä on pulaa linja-autoista niin toisesta voidaan tarvittaessa lainata. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenteellä on seutuliikennettä eri puolilla Satakuntaa sekä Loimaan–Turun alueella. Myös Sastamalan seudulla oli liikennettä ajettavana vuosia kunnes keväällä 2016 yhtiö lopetti liikenteen ajamisen. Kesäkuussa 2019 Satakunnan Liikenne lopettaa vakiovuorot välillä Pori-Kankaanpää ja Kankaanpään seutuliikenteen, kun Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen joukkoliikenteen kilpailutuksen voitti Länsilinjat Oy. Myöskin Huittisten seutuliikennettä siirtyy Länsilinjat Oy:lle. Kuopio
Paikallista linja-autoliikennettä hoitaa Kuopion liikenne (Koiviston Auto). Paikallisliikenteen bussit liikennöivät laajasti myös Siilinjärven asuinalueilla. Osan Siilinjärvelle suuntautuvasta paikallisliikenteestä hoitaa Pohjolan Liikenne. Vuonna 2012 Kuopiossa ilmaistiin kiinnostusta lähijunaliikennettä kohtaan. Jos suunnitelmien mukainen lähijunaliikenne toteutuisi, se kattaisi laajimmillaan välin Iisalmi–Pieksämäki. Tosin näin laajalla yhteysvälillä kyseessä olisi pikemminkin taajamajunaliikenne. Pelkästään Kuopion kaupungin ja sen lähialueet kattava liikenne on kuitenkin asukastiheyden ja rautatie- sekä asemainfrastruktuurin nykyisen kunnon ja tulevaisuuden investointitarpeiden johdosta todennäköisempää. Heinola
Heinolan paikallisliikennettä on operoinut heinäkuusta 2014 lähtien Lahden seudun liikenne -kuntayhtymän kilpailutuksen voittanut Lehtimäen liikenne. Heinolassa liikennöivät LSL:n 8x-sarjan linjat, jotka liikennöivät pääasiassa Lahteen, mutta myös Heinolan sisällä suurimpiin kaupunginosiin ja taajamiin, kuten Sinilähteelle, Jyränköön, Tommolaan, Vierumäelle ja kirkonkylään. Satakunnantie
Nykyisen linjauksensa Satakunnantie sai 1930-luvulla, jolloin tie päällystettiin ja sen mutkia oikaistiin. Tämän jälkeen Raision rajalle kulkeva osuus nelikaistaistettiin 1960-luvun aikana. Tie oli osa valtatietä 8 vuoteen 1963, jolloin Turun ja Raision välinen moottoritie valmistui. Tämän lisäksi Satakunnantie oli osa seututietä 189, mutta sen korvasi Naantaliin vievänä päätienä Naantalin pikatie vuonna 1989. Länsilinjat
Yhtiö ajaa lähiliikennettä Tampereelta Nokialle ja Ylöjärvelle, vakiovuoroja muun muassa Kuruun, Parkanoon ja Kankaanpäähän sekä ExpressBus-pikavuororeittejä Tampereelta muun muassa Helsinkiin, Vaasaan ja Kokkolaan Seinäjoen kautta. 1960-luvun lopulta lähtien Länsilinjat liikennöi parinkymmenen vuoden ajan myös Poriin yhdessä porilaisen V. Keto-Seppälä Oy:n kanssa. Vaasan Paikallisliikenne
Vaasan paikallisliikenteen voidaan katsoa alkaneeksi vuonna 1928, jolloin Majors-yhtiö aloitti paikallisliikenteen Vaasassa. Yhtiömuotoinen paikallisliikenne sai alkunsa vuonna 1993 kun seitsemän vaasalaista liikennöitsijää perusti Vaasan paikallisliikenne Oy:n. Perustajayhtiöt olivat Oy Majors Ab, K. J. Lall, Syrenius & Co, Velj. Seppelin, Östman & Co, Oy Finne & Beijar Ab ja Sjöholm & Bergström.. Yle Radio Suomi Pori
Yle Radio Suomi Pori tai lyhyemmin Yle Pori (aiemmin "Satakunnan Radio") on yksi Yle Radio Suomen aluetoimituksista. Sen kuuluvuusalueena on Satakunta ja sen toimitus sijaitsee Porissa. Radio kuuluu lähes koko alueella taajuudelta 94,8 MHz ja Porissa myös taajuudella 106,9 MHz ja Pohjois-Satakunnassa 97,2 MHz. Digita välittää Ylen FM-radiolähetykset. Vaasan Paikallisliikenne
Vaasan paikallisliikenne (lyhenne VPL, ruotsiksi Vasa Lokaltrafik) on Vaasan paikallisliikennettä hoitava yritys. Pohjolan Liikenne
Pohjolan Liikenne hoitaa pika-, vakio- ja paikallisvuoroliikennettä Etelä- ja Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa sekä Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa. Yksi tytäryhtiöistä, Oy Pohjolan Kaupunkiliikenne Ab, puolestaan harjoittaa linja-autoliikennettä pääkaupunkiseudulla. Lisäksi yhtiö harjoittaa tilaus- ja sopimusajoja kotimaassa ja ulkomaille. Satakunnan maakunta
Satakunnan maakunta muodostaa Satakunnan vaalipiirin (aikaisemmin Turun läänin pohjoinen vaalipiiri). Vuosina 1993–2005 siitä siirrettiin kaikkiaan kymmenen kuntaa Pirkanmaan vaalipiiriin. Eduskuntavaaleissa 2011 Satakunnan vaalipiiristä valittiin yhdeksän kansanedustajaa. Suurin puolue oli SDP. Satakunnan maakunta
Harjavalta, Huittinen, Kokemäki, Merikarvia, Nakkila, Pomarkku, Pori ja Ulvila muodostavat Porin seutukunnan. Sen asukasluku on noin 138 000 ja seutukunta on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin. Porin seutukunta tunnetaan myös nimellä Karhukunnat.
Eura, Eurajoki, Rauma ja Säkylä muodostavat Rauman seutukunnan. Sen asukasluku on noin 66 000. Satakunnan Liikenne
Satakunnan Liikenteen myöhempi pääosakas Jalmari Niinikoski aloitti automiehen uransa taksiautoilijana kotikunnassaan Säkylässä. Vuonna 1926 hän hankki Chevrolet-auton, jolla hän aloitti liikenneluvan saatuaan linjan Säkylä–Harjavalta–Pori. Vuonna 1927 Niinikoski muodosti avoimen yhtiön hinnerjokelaisen Lauri Kreulan kanssa, joka liikennöi kotipitäjästään Raumalle ja Turkuun. Vuonna 1928 Niinikoski aloitti samoin säkyläläisen Väinö Keto-Seppälän kanssa silloisissa oloissa erittäin pitkän linjan Pori–Kokemäki–Huittinen–Loimaa–Forssa–Loppi–Helsinki. Tälle linjalle tuli pian kolmanneksi osakkaaksi Nuijamaalta Etelä-Karjalasta Satakuntaan muuttanut Viljo Pelli. Koska Niinikoski halusi päästä liikennöimään Helsingin linjaa yksinään, hän sopi vuonna 1936 suullisesti Väinö Keto-Seppälän kanssa, että heidän liikennealueidensa rajana tulisi olemaan Kokemäenjoki. V. Keto-Seppälä -yhtiön keskeisiksi liikennealueiksi tulivat sittemmin Porin ja Tampereen välinen alue sekä Kauhajoen, Kurikan ja Seinäjoen seutu Etelä-Pohjanmaalla. Viljo Pelli puolestaan perusti Kokemäen Linja Oy:n, joka oli parin vuosikymmenen ajan Kokemäen suurin liikenneyritys. Rauma
Rauman paikallisliikennettä hoitaa nykyisin Satakunnan Liikenne, johon aikaisemmin liikennettä hoitanut Raumalainen Oras Liikenne fuusioitui vuoden 2009 alussa. Paikallisliikenteen keskuspaikkana toimii Savilanpuisto, jossa on myös Rauman taksiasema. Raumalla on kolme linja-autoreittiä, linjat 1, 2 ja 3: Satakunnan Vasemmistoliitto
Satakunnan Vasemmistoliiton toiminta-alueella ilmestyi vuoteen 2015 asti Kansan Uutiset Oy:n julkaisema Satakunnan Työ -sanomalehti. Härmän Liikenne
Härmän Liikenne Oy on vuonna 1965 perustettu linja-autoyritys Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan Alahärmässä. Yritys harjoittaa tilausliikennettä kotimaahan ja ulkomaille, kaukoliikennettä ja paikallisliikennettä Seinäjoella aputoiminimellä Komia Liikenne. Kaukoliikennettä yritys ajaa lähinnä Pohjanmaan maakuntien alueella. Vuonna 2019 yrityksellä oli liikenteessä 70 linja-autoa. Syksyllä 2014 toimiala laajentui autopesulaan, kun Härmän toimipisteeseen rakennettiin täysimittainen raskaan kaluston pesuhalli. Uusi kolmiharjapesulaite mahdollisti myös asiakkaiden autojen pesut aina henkilöautoista rekkoihin. Seututie 468
Seututie 468 sijoittuu luoteis- ja kaakkoissuuntaisena väylänä Leppävirran Sarkamäestä ja Savonlinnan Hannolanpellon välillä. Väylän reitti kulkee Varkauden Kangaslammin ja Savonlinnan Oravin kylien kautta. Seututie 468 alkaa Leppävirralta Valtatie 23:n Sarkamäen liittymästä ja päättyy Savonlinnassa Seututie 471 Hannolanpellon liittymään. Väylällä on yksi lossiyhteys Tappuvirrassa Tappuvirran lossi, lisäksi väylä ylittää Oravin kanavan ja Haponlahden kanavan. Radio Manta
Radio Manta oli Pirkanmaalla ja Satakunnassa vuoteen 2011 toiminut kaupallinen paikallisradio. Toimiluvanhaltija oli Kustannusliike Aluelehdet Oy. Radio Manta liittyi vuonna 2011 Iskelmä-ketjuun, jonka seurauksena aseman nimi on nyt Iskelmä Sastamala. Lalli (sanomalehti)
1990-luvun alussa Lallin levikki oli vielä noin 10 000 kappaletta. Samaan aikaan lehti yritti laajentua myös muualle Etelä-Suomeen, ja perusti vuonna 1992 aluetoimitukset Turkuun ja Tampere]]elle. Helsingissä aloitti samaan aikaan Lallin, "Suomenmaan" ja Oulussa ilmestyneen "Liiton" yhteinen toimitus, jonka esimiehenä oli Lallin päätoimittaja Seppo Keränen. Satakunnan Painotalo Oy ajautui konkurssiin 1993. Konkurssipesän toimintaa jatkoi vuoteen 1996 saakka Satakunnan Painotuote Oy, jonka jälkeen kirjapaino siirtyi Lalli Oy:lle. Vuonna 1995 lehti muuttui yksipäiväiseksi ja samalla sen toimitus siirtyi Poriin, jonne muuttoa oli ensimmäisen kerran suunniteltu jo 1950-luvun alussa. Tämän seurauksena useat kokemäkiläiset lopettivat tilauksensa ja Lalli menetti noin 500 lukijaa. Lehden muutettua Poriin Lallin vanhasta Kokemäen toimitalosta saneerattiin kaupungintalo, joka otetiin käyttöön syksyllä 1996. Kirjapainolta tyhjiksi jääneissä tiloissa olivat jo aikaisemmin toimineet Kokemäen vesihuolto Oy ja Kokemäen Sähkö Oy. Nykyään tiloissa on päiväkoti. Satakunnan maakunta
Honkajoki, Jämijärvi, Kankaanpää, Karvia ja Siikainen muodostavat Pohjois-Satakunnan seutukunnan, jonka keskus on Kankaanpää ja asukasluku noin 24 000. Satakunnan sairaanhoitopiiri
__notoc__
Satakunnan sairaanhoitopiiri on sairaanhoitopiiri, joka tarjoaa erikoissairaanhoitoa Satakunnassa. Sairaanhoitopiirissä työskentelee noin 3800 henkilöä, jotka ovat kuntayhtymän 17 jäsenkunnan noin 226 000 asukkaan palveluksessa. Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenne on Jyväskylässä toimiva linja-autoyhtiö. Yhtiö on Koiviston Auton tytäryhtiö. Vuonna 2002 yhtiö kuljetti 6,65 miljoonaa matkustajaa. Yhtiössä työskentelee noin 250 kuljettajaa.