Onko Rodos Dodekanesian saari?
Välimeren, Lähi-idän ja Afrikan sotatoimialue toisessa maailmansodassa
Italian miehittämän Dodekanesian saariryhmän omistuksesta käytiin syyskuussa 1943 taisteluita saksalaisten ja liittoutuneiden välillä Italian antauduttua ja luovuttua saarten miehityksestä. Saariryhmän tärkein saari Rodos oli vankasti saksalaisten miehittämä, mutta pääosalle muita saaria perustettiin brittiläinen varuskunta syyskuun puoleenväliin mennessä. Saksan ilmaherruus, saksalaisten taktisesti parempi asema sekä reservien puute esti liittoutuneiden etenemisen alueella. Ródos
Ródos (, []; ; ; ; suom. aiemmin "Rhodos") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on Dodekanesian saarista suurin ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Välimeressä. Saaren pinta-ala on 1 401 neliökilometriä ja asukasluku 115 490 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Ródoksen kaupunki. Dodekanesian valtaus
Dodekanesia on saariryhmä lähellä Turkin rannikkoa Egeanmeren kaakkoiskulmassa ja se oli ollut Italian hallinnassa Italian ja Turkin vuonna 1911 käymän sodan jälkeen. Ryhmän suurin saari Ródos oli samalla merkittävin varuskunta ja lentotukikohta. Léroksella oli Porto Lagon syväsatama ja saaresta oli tehty vahvasti linnoitettu lentotukikohta. Ágios Theódoros (saari)
Ágios Theódoros () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Ródoksen luoteispuolella Chálkin ja Alimián saarten välissä. Saaren pinta-ala on 0,651 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Theódoros kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Ródos on yksi Dodekanesian saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Se on saariryhmän saarista suurin ja Kreikan saarista neljänneksi suurin Kreetan, Euboian ja Lesboksen jälkeen. Ródos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä ja on sen itäisin saari. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Sými pohjoispuolella, Alimiá ja Chálki länsipuolella sekä Kárpathos lounaispuolella. Turkin rannikko sijaitsee saaren pohjoispuolella, ja etäisyys sinne on noin 18 kilometriä. Dodekanesia
Dodekanesian alue kuuluu Etelä-Egean saarten alueeseen. Sen saaret on vuodesta 2011 jaettu neljään alueyksikköön, Kálymnoksen, Kárpathoksen, Kosin ja Ródoksen alueyksikköön, ja nämä edelleen 15 kuntaan. Vuoteen 2011 saakka Dodekanesia muodosti Dodekanesian prefektuurin.
Ródoksen arkeologinen museo
Museon kokoelmiin kuuluu esineitä esihistorialliselta ajalta bysanttilaiselle keskiajalle. Kokoelmiin kuuluu muun muassa mykeneläisiä esineitä, kuten koruja; geometrisen, arkaaisen, klassisen, hellenistisen ja roomalaisen kauden veistoksia, keramiikkaa, rakennusten koristeosia, lattiamosaiikkeja, hautakiviä ja piirtokirjoituksia; rodoslaisia leimattuja amforoita; rahoja; sekä kansatieteellistä aineistoa. Löydökset ovat peräisin kaivauksista eri puolilta Ródoksen saarta, muun muassa Ródoksen kaupungista sekä Ialysoksen ja Kameiroksen antiikin aikaisilta hautausmailta; sekä muilta Dodekanesian saarilta, kuten Kárpathokselta ja Nísyrokselta. Kandelioússa
Kandelioússa (; myös "Kandelioúsa", Κανδελιούσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Nísyroksen saaren lounaispuolella. Saaren pinta-ala on 1,363 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kandelioússa kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Saaren suurin sairaala, julkinen Andréas Papandréoun yleissairaala, toimii Ródoksen kaupungin uuden kaupungin Odós Erithrou Stavrou -kadulla. Saaren suurin yksityinen klinikka on Krito, joka sijaitsee Ródoksen kaupungin Ioannou Metaxa -kadulla. Ródoksen kaupungin lisäksi klinikoita on Koskinoússa, Archángeloksessa, Émponaksessa, Ialysóksessa, Falirákissa, Kalithiéssa ja Gennádissa. Paikalliset asukkaat käyttävät tavallisiin vaivoihin, kuten kuumeeseen ja flunssaan niin julkisia kuin yksityisiäkin poliklinikoita. Rodopós
Rodopós (; myös "Rodopóksennimi", "Rodopoúnniemi") on niemi Kreetan saaren pohjoisrannikon länsiosassa Kreikassa. Sitä ympäröi Kreetanmeri, ja sen länsipuolella sijaitsee Kíssamoksenlahti ja itäpuolella Chaniánlahti. Hallinnollisesti niemi kuuluu Plataniáksen kuntaan Chanián alueyksikössä. Nísyros
Nísyros (; myös "Nísiros") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 41,263 neliökilometriä ja asukasluku 1 008 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nísyros kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Mandráki, jossa asuu suurin osa väestöstä. Lévitha
Lévitha (, myös "Levítha", Λεβίθα tai "Levíthia", Λεβίθια) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 9,121 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lévitha kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Ródoksen ensimmäisistä asukkaista, Vähästä-Aasiasta tulleesta primitiivisestä kansasta, ei tiedetä paljoakaan. Kaarialaisia ja foinikialaisia saapui saarelle pronssikaudella vuosina 2500–1500 eaa. Doorilaiset saapuivat saarelle noin vuonna 1100 eaa. ja perustivat Ialysoksen, Kameiroksen ja Lindoksen kaupungit. Ródoksen kaupunki perustettiin 400-luvulla eaa. Ródos joutui liittoutumaan Rooman kanssa vuonna 164 eaa. ja osaksi Bysanttia saari tuli vuonna 395. Johanniittain ritarikunta asettui saarelle vuonna 1309. Osmanien valtakunta valloitti saaren johanniitoilta vuonna 1522. Italia valloitti Ródoksen vuonna 1912 ja vuonna 1943 Saksa otti puolestaan vallan saarella. Yhdistynyt kuningaskunta vapautti Ródoksen Saksan hallinnasta vuonna 1945 ja Kreikkaan saari liitettiin vuonna 1947. Dodona
Kaupungin nimen alkuperäksi myyteissä esitettiin okeanidinymfi Dodone. Toisaalta nimi voi olla peräisin Dodone-joesta. Dodonan oraakkelin Herodotos esitti alkuperältään egyptiläisenä. Hän kertoo tarinan, jonka mukaan Egyptin Thebasta lensi kaksi mustaa kyyhkystä ("peleiades"), joista toinen laskeutui Libyaan (nyk. Siwa Egyptissä), johon perustettiin Zeus Ammonin oraakkeli, ja toinen Dodonaan, jossa se istui tammen oksalle ja antoi ihmisäänellä käskyn oraakkelinpaikan perustamisesta. Erään tulkinnan mukaan kyseessä olisivat olleet kaksi foinikialaisten orjiksi myymää egyptiläistä naista.
Homeroksen eepoksissa nimi Dodona mainitaan kolmessa erillisessä yhteydessä. Se, mihin paikkaan nimi kulloinkin viittaa, on kuitenkin ollut ongelma antiikin ajoista saakka. "Iliaan" laivaluettelossa esiintyy selvästi thessalialainen, ei epeiroslainen Dodona, johon viitataan ”tylytalvisena”. Myöhemmin samassa eepoksessa mainitaan samalla epiteetillä Dodona, jossa Akhilleus oli käynyt rukoilemassa Zeusta; samassa yhteydessä mainitaan tämän Dodonan papit nimeltä "selloi". Tässä jää epäselväksi, onko kyseessä Thessalian vai Epeiroksen Dodona. Thessalian Dodonassa ei tiedetä olleen oraakkelia, ja monet antiikin ajan kommentaattorit katsoivat "selloi"-nimen viittaavan Epeiroksen Dodonaan. "Odysseiassa" Odysseuksen kerrotaan käyneen Dodonassa kysymässä neuvoa Zeuksen papeilta, jotka tulkitsivat tuulen Zeuksen suuren tammipuun lehvästössä tuottamaa huminaa. Ainakin tämä kohta vaikuttaa viittaavan selvästi Epeiroksen Dodonaan. Eräässä myytissä Iason sai Dodonan oraakkelilta ohjeen ripustaa pyhän tammen oksa laivansa Argon kokkaan, mutta tässäkin voi olla kyseessä yhtä hyvin Thessalian kuin Epeiroksen Dodona. Kásos
Rodos valloitti Kásoksen 700-luvulla eaa. Vuosina 490–479 eaa. käytyjen persialaissotien aikana Kásos muiden itäisen Välimeren saarten ohella kuului Deloksen meriliittoon. Kásos joutui vuosittain maksamaan meriliitolle tuhat drakmaa. Myöhemmin Kásos ajautui Makedonian valtakunnan vallan alle. Makedonian kuningas Aleksanteri Suuren sotaretkistä Kásos pysyi ilmeisesti erossa. Rodoksen valtapiiriin saari päätyi 300-luvun eaa. lopussa, kun Rodos taisteli itsensä vapaaksi Makedonian valtapiiristä. Vuonna 42 jaa. Kásoksesta ja muista Dodekanesian saarista tuli osa Rooman valtakuntaa. Kreikan maantiede
Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Roatán
Roatán on Hondurasille kuuluva saari Karibianmerellä. Se sijaitsee Utilan ja Guanajan saarten välissä. Saaren suurin kaupunki on Coxen Hole. Saari kuuluu hallinnolisesti Islas de la Bahían departementtiin. Muita kaupunkeja ovat muun muassa French Harbor ja Oak Ridge. Vaikka Hondurasin tärkein kieli on espanja, suurin osa roatánilaisista puhuu ensisijaisena kielenään englantia. Kreikka
Kreikan saariston suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos, Ródos, Chíos, Kefaloniá ja Korfu. Saaret jaetaan ylätasolla Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitseviin Egeanmeren saariin ja Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla sijaitseviin Jooniansaariin. Egeanmeren saaristo jakaantuu edelleen alisaariryhmiin, jotka ovat Kykladit, Dodekanesia, Argo-Saroniset saaret, Pohjoiset Sporadit ja Pohjoisen Egean saaret. Kreetaa ja Euboiaa ei aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Léros
Antiikin aikana Lérosta kutsuttiin Artemiin saareksi, ja se tunnettiin tämän temppelistä ("Artemis Parthenos") ja hunajastaan. Saaren ensimmäiset asukkaat saapuivat Miletoksesta. Heidän jälkeensä Lérosta ovat asuttaneet kreetalaiset, joonialaiset, bysanttilaiset ja rodoslaiset. Saaren antiikin aikainen pääkaupunki Leros sijaitsi lähellä nykyistä pääkaupunkia sen länsipuolella.
Johanniittain ritarikunta valloitti Léroksen vuonna 1314. Osmanien valtakunnan osaksi saari liitettiin vuonna 1523. Italia valloitti Léroksen ja muun Dodekanesian Kastelórizoa lukuun ottamatta vuonna 1912. Virallisesti Italia sai saaret hallintaansa Lausannen sopimuksessa vuonna 1923. Saari toimi Italian sotilastukikohtana. Italialaiset rakensivat Lakkín kaupungin (Porto Lago) 1930-luvulla. Dodekanesia
Toisen maailmansodan aikana Italia oli akselivaltioiden puolella, ja Dodekanesialle sijoitettu Italian laivasto valtasi vuonna 1940 Kreetan. Kun Italia antautui vuonna 1943, Saksa miehitti Dodekanesian ja piti sitä hallinnassaan aina vuoteen 1945 saakka, vaikka saksalaiset vetäytyivät Manner-Kreikasta jo aikaisemmin. Saarella asunut ladinoa puhunut juutalaisväestö vietiin keskitysleireille. Sodan jälkeen saaret olivat jonkin aikaa brittien miehittäminä, kunnes ne liitettiin Kreikkaan vuonna 1947. Kastelórizo
Saarella on myös luonnonsatama, jota on kutsuttu parhaaksi Beirutin ja Pireuksen välillä. ANES-laivayhtiö liikennöi satamasta lautalla kahdesti viikossa Rodokselle ja matka-aika on 7,5 tuntia. Dodekanisos Seaways puolestaan liikennöi katamaraanilla saarelle Rodokselta kerran viikossa 2,5 tunnissa. Kastelórizolta pääsee laivalla myös Turkin Kaşiin, vaikka viime vuosina on kiistelty, onko saari laillinen saapumispaikka Kreikkaan ja Kreikasta pois. Dodekanesian valtaus
Italian antauduttua liittoutuneille 8. syyskuuta 1943, pääosa saariryhmän varuskunnissa olevista joukoista halusi joko siirtyä liittoutuneiden puolelle tai palata kotiin. Pääosin Kreikan mantereelle sijoitetut saksalaisjoukot hyökkäsivät useille saarille ottaen ne valvontaansa. Joukot kuuluivat ilmavoimien kenraalin Alexander Löhrin komentamaan armeijaryhmä E:hen. Gyalí
Gyalí (; myös "Gialí", "Yialí", "Yalí") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se sijaitsee Egeanmeressä Nísyroksen pohjoispuolella ja Kosin eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 4,63 neliökilometriä ja asukasluku 21 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Nísyroksen kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Gyalí on tuliperäinen saari, jonka kallioperä on hohkakiveä, obsidiaania ja perliittiä. Saari koostuu kahdesta korkeammasta osasta, koillis- ja lounaisosasta, joita yhdistää kapeampi ja matalampi kannas. Koillisosa on lähes kokonaan lasinkaltaisia obsidiaania ja perliittiä ja lounaisosa puolestaan hohkakiveä. Myös saaren nimi on suomeksi ”Lasi”. Saaren pituus on noin 5 kilometriä ja sen leveys on noin 250 metrin ja 2 kilometrin väliltä. Saaren suurin korkeus on 180 metriä. Saaren eteläpuolella on pieni Ágios Antónioksen saari ja itäpuolella pieni Strongylín saari. Odysseia
Odysseuksen kotipaikka Ithaka saattaa olla sama kuin nykyisin Ithakana tunnettu saari, mutta tästä ei ole täyttä varmuutta. Saarelta on kylläkin löydetty Odysseuksen palatsiksi usein kutsuttu mykeneläisaikainen rakennus. Eepoksen tapahtumapaikat Peloponnesoksella, kuten Sparta sekä Pyloksen Nestorin palatsi, tunnetaan. Sen sijaan tutkijat ovat erimielisiä siitä, onko mikään tapahtumapaikka Ismaroksen ja Ithakan väliltä todellinen. Monet ovat yrittäneet hahmotella Odysseuksen eri puolilla Välimerta kulkemaa reittiä ja sijoittaa eepoksen tapahtumapaikkoja kartalle. Tällainen oli suosittua jo antiikin aikana. Esimerkiksi Kirken saari on sijoitettu usein keskiseen tai eteläiseen Italiaan; lootuksensyöjien saari Djerbaan; ja Aioloksen saari Strombolille. Kuitenkin jo Eratosthenes puhui tällaisia yrityksiä vastaan, ja nykyisin tutkijat ovat hylänneet tällaisen lähestymistavan; runoilija käyttää eepoksen maantieteellisessä kuvauksessa runoilijan vapauksia yhtä paljon kuin "Ilias" ottaa vapauksia historiallisten tapahtumien suhteen. Gáidaros
Gáidaros () eli "Gáidaros Megálou Chorioú" (Γάιδαρος Μεγάλου Χωριού) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Tíloksen luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 0,802 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Gáidaros kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Tragonísi
Tragonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pátmoksen itärannikolla Groíkoksen kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,379 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tragonísi kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Etelä-Egean saaret
Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren eteläosassa, ja se koostuu Kykladien ja Dodekanesian saarista. Alueen pinta-ala on 5 286 neliökilometriä ja asukasluku 308 975 (vuonna 2011). Ródos
Ródoksen kaupungissa on kaksi satamaa: Mandráki ja Kolóna. Kaupungista kulkee useita lauttoja eri puolille Kreikkaa. Manner-Kreikan Pireukseen on 11–14 lauttavuoroa viikossa ja matka-aika on 13–19 tuntia. Thessalonikiin on yksi vuoro viikossa ja matka-aika on 24 tuntia. Alexandroúpoliin on samoin yksi lähtö viikossa, ja sinne matkaa kertyy 27–28 tuntia. Kreetalle pääsee kahdesti viikossa lautalla ja matka-aika on 10–13 tuntia. Lisäksi Ródokselta kulkee lauttoja Chálkille, Lérokselle, Kárpathokselle, Kálymnokselle, Sýmille, Tílokselle, Kásokselle, Kastelórizolle, Nísyrokselle, Pátmokselle, Párokselle, Kosille, Sámokselle, Náxokselle, Límnokselle, Lesbokselle, Sýrokselle, Chíokselle, Mílokselle, Leipsoílle, Ikaríalle ja Foúrnille. Turkin puolelle lautat liikennöivät muun muassa Marmarikseen 1–2 kertaa päivässä ja Bodrumiin kolmesti viikossa. Israelin Haifaan ja Kyproksen Limassoliin pääsee lautalla 1–2 kertaa viikossa. Kreikan maantiede
Saariston pääsaariryhmät ovat Egeanmeren saaret Egeanmerellä sekä Jooniansaaret Joonianmerellä. Egeanmeren saaret jaetaan edelleen Pohjoisen Egean saariin, (Pohjoisiin) Sporadeihin, Argo-Saronisiin saariin, Kykladeihin ja Dodekanesiaan, ja niihin luetaan joskus myös Kreikan suurimmat saaret Kreeta ja Euboia pienempine lähisaarineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Tunnetuimpiin lukeutuvat Kreetan lisäksi muun muassa Korfu, Kos, Ródos ja Santoríni. Peloponnesos
Peloponnesoksen koillisrannikolla sijaitsevat monet Argo-Saronisten saarten saarista, kuten Póros, Hydra, Spétses ja Dokós, sekä niihin läheisesti liittyvä tuliperäinen Méthanan niemi. Maléan niemimaan edustalla niemimaan etelärannikolla sijaitsevat Jooniansaariin kuuluva Kytheran saari sekä Elafónisos. Länsirannikon edustalla hieman kauempana sijaitsee Zákynthos. Myös aivan niemimaan rannikolla Zákynthoksen ja Kytheran välisellä alueella sijaitsee pienempiä Jooniansaariin luettavia saaria. Mandilariá
Mandilariáa kasvatetaan erityisesti Ródoksen saarella Dodekanesiassa sekä muilla Kreikan saarilla ja myös mannermaalla. Mandilariá-rypäleet ovat hyvin tummakuorisia. Lajike tuottaa viiniä, jota ominaisuuksiensa vuoksi vahvistetaan yleensä sekoittamalla sitä Kotsifáli-lajikkeen kanssa. Lesbos
Sapfon ja Alkaioksen aikana, 500-luvun eaa. alussa saaren tyrannina toimi Pittakos, joka luetaan Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Hänen aikansa oli monella tavalla saaren kukoistuskautta. Kroisos ei koskaan vallannut Lesbosta, mutta saari hävisi Polykrateen johtamalle Samokselle ja antautui myöhemmin Harpagokselle ja persialaisille vuonna 527 eaa. Saari osallistui Joonian kapinaan ja joutui kostotoimien kohteeksi. Persialaissotien jälkeen saari liittyi ensin Spartan puolelle, sitten vuonna 479 eaa. Ateenan puolelle osaksi Deloksen meriliittoa. Liiton jäsenenä sillä oli monia muita saaria vapaampi asema. Saari kuitenkin kapinoi Ateenaa vastaan spartalaisten avustuksella vuonna 428 eaa. Sen seurauksena ateenalaiset määräsivät koko saaren väestön surmattavaksi. Thukydides kertoo, kuinka ateenalaiset lähettivät kolmisoudun määräämään surman suoritettavaksi, mutta tulivat pian tämän jälkeen katumapäälle, ja lähettivät toisen laivan perään kumoamaan viestin. Vain toisen laivan ennätysnopea purjehdus Lesbokselle pelasti saarelaiset.
Peloponnesolaissodan viimeinen ateenalaisille voitokas meritaistelu, Arginusain taistelu, käytiin aivan Lesboksen edustalla. Aigospotamoin taistelun tappion seurauksena saari joutui Spartan alaisuuteen, mutta saavutti myöhemmin itsenäisyyden Antalkidaan rauhassa. Myöhemmin saari päätyi muun Kreikan tavoin Makedonian vallan alle. Hellenistisenä aikana saaren omistajuus vaihtui usein. Lopulta se päätyi Rooman vallan alle vuonna 79 eaa. Nuori Julius Caesar osallistui valtaukseen. Rooman valtakunnassa saari oli osa Asian provinssia ja sai nauttia monista vapauksista. Kárpathos (kunta)
Kárpathoksen kunta sijaitsee Egeanmeren saarilla, Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Kásoksen ja Ródoksen saarten välissä. Kunta käsittää koko Kárpathoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Áfoti, Astakída, Atsakidópoúlo, Chamilí, Charkiás, Despotikó, Diakóftis, Divoúnia, Gaïdouronísi, Moíra, Nisí, Nisierós, Prasonísi, Saría ja Sókastro. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään. Dodekanesia
Dodekanesia kuului 1500-luvun alusta lähtien Osmanien valtakuntaan. Osmanit sallivat Dodekanesian kreikkalaisten pitää uskontonsa ja kielensä. Suleiman Suuri myönsi saarille eräänlaisen itsehallinnon. Dodekanesialaiset maksoivat veronsa Osmanien valtakunnalle, mutta tulot veroista menivät saarelaisten hyväksi, eivätkä osmanit vainonneet kreikkalaisia.
Kun Kreikka 1830-luvulla kävi vapaussotaa, saarten kreikkalaiset olisivat myös halunneet liittää alueen Kreikkaan, mutta eivät kuitenkaan liittyneet mukaan sotaan Kreikan puolelle, sillä Ródoksella ja Kosilla oli laaja turkkilainen siirtokunta. Dodekanesia
Vuonna 1922 Benito Mussolinista tuli Italian pääministeri, ja hänen fasistihallintonsa ei halunnut luopua saarista. Mussolini aloitti laajan italialaistamisohjelman. Hän halusi rakentaa Rodoksesta modernin nykyaikaisen huoltokeskuksen, joka oli osa Italian Välimeren-imperiumia. Vaikka saarilla asui lähinnä kreikankielisiä, siellä oli myös turkinkielinen vähemmistö (noin 10 000) ja pieni ladinoa puhuva juutalaisväestö.
Mussolinin italialaistamispolitiikka merkitsi muun muassa, että italian kieli tuli alueen viralliseksi kieleksi. Italian kielestä tuli myös saarien virallinen hallintokieli. Kreikan kieli pysyi enimpien asukkaiden puhekielenä, mutta ei siis enää ollut alueella virallinen kieli. Ródos
Kristinusko tuli saarelle apostoli Paavalin välityksellä 20 vuotta Jeesuksen ristiinnaulitsemisen jälkeen. Ródoksella oli ensimmäisellä vuosisadalla oma piispa, Prohoros. Prohorosta seurasivat Rhotinos ja Euphranoras. Euphranoraksen tiedetään osallistuneen Nikean ensimmäiseen kirkolliskokoukseen. Nykyisin suurin osa rodoslaisista on ortodokseja, ja jokaisessa saaren kylässä on ortodoksinen kirkko. Lisäksi saarella on useita luostareita. Dodekanesia
Kun Italian ja Turkin sota alkoi 22. syyskuuta 1911 Libyassa, saaret julistautuivat itsenäiseksi nimellä "Dodekanesian federaatio". Uusi itsenäinen Dodekanesian valtio joutui kuitenkin Italian alaisuuteen. Italia miehitti koko Dodekanesian vuonna 1912 lukuun ottamatta pientä Kastelórizoa, joka joutui myöhemmin Ranskan alaisuuteen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kreikan pääministeri Elefthérios Venizélos ja Italian ulkoministeri Tommaso Tittoni allekirjoittivat 27. heinäkuuta 1919 sopimuksen, jossa Italia luopuisi omistuksistaan Dodekanesiassa Ródosta lukuun ottamatta. Seuraavan vuoden heinäkuussa Italian uusi pääministeri Giovanni Giolitti irtisanoutui sopimuksesta ja 10. elokuuta solmitussa Sèvresin rauhansopimuksessa Dodekanesia jäi osaksi Italiaa. Dodekanesian valtaus
Dodekanesian saarilla ollut merkittävin yhtymä oli kenraaliluutnantti Ulrick Kleemanin komennossa ollut Ródoksen hyökkäysdivisioona (), johon kuului noin 7500 miestä. Se oli muodostettu kesällä Ródoksella, joka toimi saariryhmän hallinnollisena keskuksena. Saarella oli lisäksi kolme lentokenttää. Alimiá
Alimiá () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 7,427 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Alimiá kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kastelórizo
Kastelórizo (; myös "Kastellórizo", Καστελλόριζο) eli Megísti () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Välimeressä 3,7 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on yhdeksän neliökilometriä ja rantaviivaa sillä on 19 kilometriä. Hallinnollisesti saari kuuluu Megístin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kastelórizo on Megístin kunnan pääsaari. Saaren pääkylä on myös nimeltään Kastelórizo eli Megísti. Toló
Tolónlahti toimi vuosisatojen ajan taistelulaivojen pakopaikkana. Bysantin valtakunnan valtakaudella Tolósta tuli Náfplion kaupungin varasatama. Toló yhdessä muun Peloponnesoksen kanssa kuului vuosina 1204–1389 frankeille. Venetsialaiset hallitsivat Tolóa vuoteen 1540 saakka, jolloin Osmanien valtakunta otti vallan. Tämän jälkeen venetsialaiset yhdessä liittolaisten kanssa yrittivät vara-amiraali Francesco Morosinin johdolla vallata Peloponnesoksen pääkaupungin Náfplion. Tolónlahdesta tuli operaatioiden tukikohta. Morosini menestyi operaatioissaan, mutta vuonna 1718 osmanit ottivat jälleen vallan alueella. Tolónlahdella sijaitsevalla Rómvin saarella on tältä ajalta säilynyt raunioituneita rakennuksia sekä linnoituksia. Myös Daskaleión saarella sijaitsee linnoituksen rauniot sekä Zoodóchos Pigí -niminen kirkko vuodelta 1688. Osmanikauden aikana paikalliset lapset opiskelivat omaa historiaansa ja kieltään Daskaleión saaren ”Kryfó scholeíossa” () eli ”salaisessa koulussa”. Kreikan presidentti Ioannis Kapodistrias päätti vuonna 1831, että Tolóon muutti pakolaisia Kreetan saarelta. Kastelórizo
Rodoksen vallan jälkeen Kastelórizo, kuten muutkin Dodekanesian saaret, liitettiin vuonna 146 eaa. Rooman valtakuntaan. Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen Kastelórizosta tuli muiden Rodoksen lähisaarten tavoin osa Bysantin valtakunnan Provincia Insularumin eparkiaa. Bysantin kauden puolivälissä Kastelórizon asutus oli Palaiókastrossa. Bysanttilaiskaudella merirosvot tekivät Kastelórizolle hyökkäyksiään. Johanniittain ritarikunta eli Pyhän Johanneksen hospitaalin sääntökunta Jerusalemissa otti saaren haltuunsa vuonna 1306. Noina aikoina saarelaiset hankkivat elantonsa merenkululla. Ritarikunta rakensi paikalle, jolla oli sijainnut Rodoksen eparkian antiikin aikana rakentama linnoitus, uuden linnan, Castel Rosson. Tästä lähtien saarta kutsuttiin Château Rougeksi ja Castel Ruggioksi. Mamelukit saapuivat Jelal-el-Dinin johdolla Egyptistä saarelle vuonna 1440 ja alkoivat orjuuttaa paikallisväestöä. Kymmenen vuoden kuluttua eli vuonna 1450 saaren otti haltuunsa Napolin kuningaskunta. Napolin kuningaskunnan valtakauden aikana Kastelórizon linna, joka oli tuhoutunut mamelukkien valtakaudella, rakennettiin uudelleen. Dodekanesian valtaus
Dodekanesian valtaus oli toisessa maailmansodassa Saksan ja liittoutuneiden joukkojen välinen taistelu Dodekanesian saarista Egeanmerellä 8. syyskuuta – 22. marraskuuta 1943. Italian antauduttua liittoutuneet olisivat voineet käyttää saariryhmää tukikohtana hyökättäessä Balkanin alueelle, tämän estämiseksi saksalaisjoukot valtasivat saaret. Kahden kuukauden taistelujen jälkeen saaret olivat saksalaisten hallussa liittoutuneiden kärsittyä suuria mies- ja kalustotappioita. Voitto oli Saksan viimeinen suuri voitto toisessa maailmansodassa. Ródos
Akhaijit hyökkäsivät Ródokselle ja miehittivät sen vuoteen 1500 eaa. mennessä. Doorilaiset saapuivat Ródokselle noin vuonna 1100 eaa. ja perustivat Ialysoksen, Kameiroksen ja Lindoksen kaupungit, joista kustakin muodostui kukoistava kaupunkivaltio. Ialysos, Kameiros ja Lindos perustivat yhdessä Kosin, Knidoksen ja Halikarnassoksen (nyk. Bodrum) kanssa kauppaliiton, doorilaisen heksapoliin, vuoteen 700 eaa. mennessä. Ródoksen valta kasvoi, ja pian saari hallitsi koko Dodekanesian aluetta. Lindos perusti monia siirtokuntia Välimeren länsiosiin, ja kaikki kuusi kaupunkia löivät lisäksi omaa metallirahaansa. Ródos
Laajalle levinnyt islam oli 1000-luvulle saavuttaessa merkittävä uhka Euroopan turvallisuudelle ja kristinuskolle. Ródos alkoi vahvistaa siteitään läntiseen Eurooppaan aloittamalla kaupankäynnin tauon jälkeen Venetsian kanssa. Ensimmäiselle ristiretkelle matkalla olleet pysähtyivät Ródoksella vuonna 1097. Ranskan kuningas Filip II yhdessä Englannin kuningas Rikhard I Leijonamielen kanssa saapuivat vuonna 1191 saarelle palkkaamaan sotureita uudelle ristiretkelle. Kristityistä koostunut armeija karkotettiin vuonna 1291 Akkosta, joka sijaitsee nykyisen Israelin alueella. Karkotettujen joukossa oli johanniittoja, jotka asettuivat Akkon jälkeen Kyproksen Limassoliin. Limassolista johanniitat siirtyivät vuonna 1309 Ródokselle, koska totesivat sen turvallisemmaksi linnoituspaikaksi. Johanniitat saivat saaren haltuunsa ostettuaan sen vuonna 1306 genovalaisilta merirosvoilta, jotka olivat valloittaneet saaren vuonna 1248. Bysantti ei tästä pitänyt, sillä Ródos oli nimellisesti kuulunut jo pitkään sille. Ródos (kunta)
Ródos ( eli Δήμος Ρόδου, "Dímos Ródou") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Ródoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 1 407,9 neliökilometriä ja väkiluku 115 490 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Ródos. Dodekanesia
Dodekanesia oli sijaintinsa vuoksi hyvin tärkeä alue italialaisille sekä sotilasstrategisesti että taloudellisesti. Turkin rannikko ei ole kaukana. Kreikkalaiset joutuivat maksamaan veroa Italialle. Saaret olivat myös valvonta-asema Egeanmerellä. Kaikki laivat, jotka ohittivat Dodekanesian, joutuivat maksamaan tullia Italialle. Myös matkailu oli jo tuolloin yksi tärkeimmistä elinkeinoista. Saaret olivat suosittuja etenkin brittituristeille, sillä 1920-luvulla Egypti oli Britannian vaikutuspiirin alaisuudessa. Ro (saari)
Ro () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kastelórizon eli Megístin saaren länsipuolella Turkin etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1,476 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ro kuuluu Megístin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Pinta-alaa Ródoksen saarella on 1 401 neliökilometriä. Saari on 38 kilometriä leveä leveimmältä kohdaltaan ja 78 kilometriä pitkä pisimmältä kohdaltaan. Saaren pääkaupunki Ródos sijaitsee saaren pohjoiskärjessä. Lefkátas
Lefkátas (; myös "Lefkáta") eli "Doukáto" (Δουκάτο) tai "Kávos tis Kyrás/Nirás" (Κάβος της Κυράς/Νιράς) on niemi Lefkaksen saarella Kreikassa. Se on saaren eteläisin kärki ja sitä ympäröi Joonianmeri. Hallinnollisesti niemi kuuluu Lefkaksen kuntaan. Ofidoússa
Ofidoússa (; myös "Ofidoúsa", Οφιδούσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 1,8 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ofidoússa kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Ródoksen kasvistoa on tutkittu melko kattavasti, ja siihen kuuluu noin 1 130 lajia, joista saaren koko ja mantereen läheisyys huomioon ottaen suhteellisen monet ovat kotoperäisiä. Saaren kasvistoon vaikuttaa moni asia, kuten ilmasto, joka on välimerellisen kuiva. Saaren monimutkaisen topografian vuoksi ilmastollisissa oloissa on tosin eroja. Myös geologia vaikuttaa kasvistoon; saaren vuoret ovat pääasiassa mesotsooiselta maailmankaudelta peräisin olevaa kalkkikiveä. Ródos on kuulunut miljoonia vuosia sitten Kreetaan ja Kárpathokseen. Pleistoseenikaudelle saakka Ródos oli myös yhteydessä Anatoliaan.
Pelkästään Ródoksella tavattavia eli kotoperäisiä lajeja on kymmenen. Saaren lajeista 186 on kotoperäisiä, uhattuja, harvinaisia tai suojeltuja. Saarella kasvaa 79 eri orkidealajia, kuten melko harvinainen "Himantoglossum robertianum". Ródoksen lajeja ovat myös orhoihin kuuluvat "Ophrys gottfriediana", joka on Kreikassa kotoperäinen, sekä Ródoksella kotoperäiset "Ophrys halia", "Ophrys eptapigiensis", "Ophrys persephonae", "Ophrys cornutula" ja "Ophrys parvula". Dodekanesian valtaus
Epäonnistuneet sotatoimet ja erityisesti Léroksen taistelu olivat innoittajina Alistair MacLeanin kirjoittaessa sotaromaaniaan "Navaronen tykit" (1957), jossa pyritään tuhoamaan saksalaisten tykkiasemia kuvitteellisella Navaronen saarella Kreikan edustalla. Romaanista tehtiin samanniminen elokuvasovitus vuonna 1961. Márathos (saari)
Márathos () eli Maráthi (Μαράθι) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,355 km² ja asukasluku 5 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on yksi Leipsoín pohjois- ja Pátmoksen koillispuolella sijaitsevista Arkoín saarista ja sijaitsee Arkoín pääsaaren lounaispuolella. Léros
Léroksen pääsatama sijaitsee Lakkíssa. Saarelle liikennöi päivittäin lautta pääkaupunki Ateenan kupeessa sijaitsevasta Pireuksesta. Lauttoja liikennöi myös Kosilta, Ródokselta ja Kálymnokselta sekä useilta muiltakin Dodekanesian saariston saarilta. Kesäisin katamaraani liikennöi Lérokselta myös esimerkiksi Leipsoílle, Ikaríalle, Pátmokselle, Sýmille, Sámokselle ja Kosille. Pláti
Pláti () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,726 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pláti kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Thásos
Thásos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa aivan itäisen Makedonian ja Traakian rannikon edustalla Chalkidikín niemimaan itäpuolella. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin niiden pohjoisimpiin saariin eli niin kutsuttuihin Traakian Sporadeihin. Thásoksen lähimmät suuremmat saaret ovat Samothráki itäkaakossa ja Límnos kaakossa. Pohjoispuolella sijaitsee pieni Thasopoúlan saari. Thásos on Egeanmeren ja koko Kreikan pohjoisin asuttu saari. Ródos
Ródos sijaitsi lähellä Lähi-itää ja Vähää-Aasiaa merkittävien kauppareittien varrella itäisellä Välimerellä, minkä ansiosta saaresta kehittyi tärkeä kaupallinen keskus ja merivalta. Saaren pohjoiskärkeen perustettiin Lindoksen, Ialysoksen ja Kameiroksen yhteisestä sopimuksesta vuonna 408 eaa. Rhodoksen kaupunki saaren uudeksi keskukseksi. Sen perustamiseen päädyttiin, koska vanhojen kaupunkien satamat eivät enää kyenneet hoitamaan kasvanutta merenkulkua ja kaupankäyntiä. Rodoksen kaupungissa oli kolme suurikokoista luonnonsatamaa, jotka ratkaisivat ongelmat. Rodoksen kaupunki alkoi kukoistaa, kun taas Kameiros ja Ialysos näivettyivät ja jäivät vähitellen pelkiksi uskonnollisiksi keskuksiksi. Rodoksen kaupungissa otettiin käyttöön miletoslaisen arkkitehdin Hippodamoksen suunnittelema ruutukaava. Yhä nykyäänkin useat sekä vanhan- että uudenkaupungin pääkaduista noudattelevat tätä ruutukaavaa. Ateenasta kotoisin ollut valtiomies ja reetori Aiskhines perusti Ródokselle vuonna 342 eaa. tai toisen lähteen mukaan 324 eaa. tunnetun retoriikkakoulun, jossa opiskelivat muun muassa roomalaiset Cicero ja Marcus Porcius Cato vanhempi. Kásos
Kásos on Dodekanesian eteläisin saari ja sijaitsee Kreetan ja Kárpathoksen saarten välissä. Kásoksen väestö elättää itsensä enimmäkseen eläinten kasvatuksella, maanviljelyllä ja kalastuksella. Dodona
Delfoin merkityksen kasvaessa Dodonan oraakkelin luona vierailivat lähinnä lähiseutujen asukkaat, kuten epeiroslaiset, aitolialaiset ja akarnanialaiset. Toisaalta Kroisos pyysi ennustuksen myös Dodonasta, ja Pindaros kirjoitti Dodonan jumalalle paiaanin. Spartalaisten kerrotaan aina tärkeissä asioissa kysyneen neuvoa joko Delfoista, Dodonasta tai Zeus Ammonilta. Dodonan ennustuksiin turvautuivat myös ateenalaiset, jotka suhtautuivat peloponnesolaissodan aikana epäilevästi Delfoihin.
Herodotos vieraili Dodonassa itse. Ródos
Kristinusko tuli Ródokselle apostoli Paavalin välityksellä 20 vuotta Jeesuksen ristiinnaulitsemisen jälkeen. Ensimmäisellä vuosisadalla saarelle saapui myös juutalaisia. Vuosina 155 ja 515 Ródoksen kaupunkia koettelivat maanjäristykset, minkä lisäksi se kärsi monista hyökkääjistä: vuonna 263 saarella ryöstelivät gootit ja 600-luvulla sen valtasivat persialaiset ja arabit. Merirosvot vaivasivat Ródosta vuosina 653–658 ja 717–718. Kun Rooman valtakunta jaettiin itä- ja länsiosaan vuonna 395, tuli Ródoksesta osa Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Rocasin atolli
Rocasin atolli on asumaton atolli, joka kuuluu hallinnollisesti Rio Grande do Norten osavaltioon Brasiliassa. Atollin pinta-ala on 7,5 km² ja ellipsinmuotoisen saaren pidempi akseli on 3,7 ja lyhyempi 2,5 kilometriä pitkä. Kos
Kos (, , , ) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 290,27 km² ja asukasluku 33 388 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Kosin kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Kosin kaupunki. Tilevoḯdes
Saariryhmään voidaan lukea myös varsinaisen Tilevoḯdes-saariryhmän eteläpuolella sijaitsevat saaret Átokos ja Arkoúdi. Saariryhmän luoteisimmat, pienet saaret tunnetaan erikseen nimellä Prigkiponísia (Πριγκηπονήσια, ”Prinssisaaret”). Niihin kuuluvat Skorpiós, Spárti, Madourí, Skorpídi, Chelóni ja Tsokári. Ágios Geórgios (Megísti)
Ágios Geórgios () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Välimeressä Turkin etelärannikon edustalla lähellä Kastelórizon eli Megístin saarta. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Geórgios kuuluu Megístin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Tría Nisiá
Tría Nisiá (, ”Kolme saarta”) on Kreikan kolmen pienen saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee kaakkoisessa Egeanmeressä Astypálaian ja Sýrnan saarten kaakkoispuolella. Saaret ovat Mesonísi (Μεσονήσι), Stefánia (Στεφάνια) ja Plakída (Πλακίδα). Suurimman saaren Plakídan pinta-ala on 0,51 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia (2011). Hallinnollisesti Tría Nisián saaret kuuluvat Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Archángelos (saari)
Archángelos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Léroksen saaren luoteispuolella. Saaren pinta-ala on 1,61 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Archángelos kuuluu Léroksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Ródosta on kutsuttu aikojen saatossa monilla eri nimillä. "Asteriaksi" saarta kutsuttiin sen tähtikirkkaan ja sinisen taivaan vuoksi, "Ataviriaksi" Attávyroksen eli saaren korkeimman vuoren mukaan, "Ofiusaksi" saarella elävien käärmeiden vuoksi, "Telhiniaksi" telkhiinien eli saaren ensimmäisten asukkaiden mukaan ja "Makariaksi" saaren suurenmoisen kauneuden vuoksi. Saarta on kutsuttu myös nimellä "Heliousa", joka tarkoittaa ”auringossa kylpevä”. Saría
Saría (; myös "Sariá", Σαριά) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kárpathoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku 45 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Saría kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Astakidonísia
Astakidonísia () on pieni Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Dodekanesiaan kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saariryhmän saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Dodekanesia
Dodekanesia (, ”Kaksitoista saarta”; ; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosissa. Dodekanesian saarista käytetään myös nimitystä Eteläiset Sporadit (Νότιες Σποράδες, "Nóties Sporádes"). Useimmat saarista sijaitsevat lähellä Turkin rannikkoa. Dodekanesian valtaus
Kastelórizon italialainen varuskunta antautui 8. syyskuuta brittiosastolle, joka oli laskettu maihin sotalaivoilta. Seuraavana päivänä brittiläinen lordi Jellicoen johtama delegaatio hyppäsi laskuvarjoilla Ródokselle tarkoituksena saada alueen italialaisten komentaja amiraali Inigio Campioni liittymään liittoutuneisiin. Saksalaiset hyökkäsivät 40 000 italialaissotilaan vahvuisen varuskunnan kimppuun 9. syyskuuta pakottaen sen antautumaan 11. päivä. Ródoksen joutuminen saksalaisten hallintaan oli vakava takaisku saariryhmän haltuunottamisessa. Revmatonísi
Revmatonísi (), myös "Boudariá" (Μπουδαριά) tai "Káto Nisí" (Κάτω Νησί), on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeressä Pároksen ja Antíparoksen saarten välissä. Saarella ei ole vakinaista asutusta (vuonna 2011). Hallinnollisesti Revmatonísi kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Poseidonios
Noin vuonna 95 eaa. hän asettui Rodokselle, jolla oli hyvä maine tieteellisen tutkimuksen keskuksena, ja sai saaren kansalaisuuden. Rodoksella hän osallistui aktiivisesti politiikkaan, ja hänellä oli korkea asema ja hän piti hallussaan useita korkeita virkoja. Hänen korkein asemansa oli yhtenä prytaneiseista, joilla oli kuuden kuukauden hallintaoikeus. Hän palveli myös lähettiläänä Roomassa vuosina 87–86 eaa., Mariuksen ja Sullan aikana. Kárpathos
Dodekanesia päätyi 7. toukokuuta 1945 ja 15. syyskuuta 1947 väliseksi ajaksi väliaikaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hallintaan. Kreikan hallinnon alle saari tuli 15. syyskuuta 1947 ja 7. maaliskuuta seuraavana vuonna Kárpathos liitettiin virallisesti osaksi Kreikkaa. Ródos
Ródos on pinnanmuodoiltaan vuoristoinen. Viljelykseen kelpaavaa maata on lähinnä vain pienissä laaksoissa ja kapeilla rannikkokaistaleilla. Saaren korkein kohta, Attávyros-vuori, kohoaa 1 215 metrin korkeuteen merenpinnasta. Attávyrokseen kuuluvat myös pienemmät 825-metrinen Akramítis ja 798-metrinen Profítis Ilías -vuoret. Attávyrokselta voi nähdä muita Dodekanesian saaria, Vähän-Aasian rannikkoa sekä selkeinä päivinä jopa Kreetan saaren korkeimman vuoren, Idavuoren. Astakída
Astakída () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísia-saariin. Se sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,984 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Astakída kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on osa Astakidonísia-saarten ja muiden pienten saarten muodostamaa Natura 2000 -aluetta. Ródos
Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala Asklepios syntyi tarun mukaan Ródoksen Asklepieionissa eli nykyisessä Asklipieíossa. Ródokselta lähti Homeroksen mukaan yhdeksän laivaa kreikkalaiseen mytologiaan kuuluvaan Troijan sotaan. Ródoslaisten alukset liittyivät Agamemnonin laivastoon. Ródos
Italialaiset kielsivät vuonna 1936 ortodoksisen kirkon ja kreikan kielen Ródoksella. Italialla ei siis ollut minkäänlaista aikomusta luovuttaa Ródosta osaksi Kreikkaa. Mussolinin hallitus kaatui vuonna 1943, ja 11. syyskuuta 1943 Saksa valloitti Ródoksen. Saksalaiskauden aikana Ródokselta ja läheiseltä Kosin saarelta kerättiin yhteensä 2 100 juutalaista, jotka sitten lähetettiin Auschwitzin keskitysleirille teloitettavaksi. Ainoastaan noin 150–200 selviytyi leiriltä hengissä. Yhdistynyt kuningaskunta vapautti Ródoksen yhdessä muiden Dodekanesian saarten kanssa Saksan hallinnasta vuonna 1945. Pátmos
Pátmos () on Kreikan saari, joka kuuluu Etelä-Sporadeihin ja tarkemmin Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on noin 40 km² ja asukasluku 2 998 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Chóra. Saaren asutus on keskittynyt neljään kylään, jotka ovat Chóran lisäksi Skála, Kámpos ja Groíkos. Strongyló (Pátmos)
Strongyló (; myös "Strongiló") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Arkoín saariin. Se sijaitsee Arkoín pääsaaren ja Argeloússan saaren välissä. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Strongyló kuuluu Pátmoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Nísyros
Nísyros sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa ja kuuluu Dodekanesian saaristoon. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Gyalí ja Kos pohjoispuolella ja Tílos kaakkoispuolella. Kosin saari sijaitsee 15 kilometriä Nísyrokselta pohjoiseen ja pääkaupunki Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen matkaa kertyy 200 meripeninkulmaa eli noin 370 kilometriä. Ródoksen kansainvälinen lentoasema
Ródoksen kansainvälinen lentoasema ”Diagoras” (, , YPA: ΚΑΡΔ) on kansainvälinen lentoasema Ródoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä lounaaseen Ródoksen kaupungista aivan Paradeísin kaupungin tuntumassa.
Lentoasema aloitti toimintansa 28. kesäkuuta 1977. Se korvasi tuolloin Maritsán lentoaseman, joka on siitä lähtien ollut vain sotilaskäytössä. Lentoasema on omistettu antiikin aikaiselle nyrkkeilijälle ja Olympian kisojen voittajalle Diagoras Rodoslaiselle. Lentoasemaa on laajennettu vaiheittain, viimeksi laajemmin vuonna 2005. Lentokentän kiitotien pituus on metriä ja leveys 45 metriä. Lentokenttä on rakennettu noin 5 metrin korkeudelle merenpinnasta. Ródos
Euroopan unionin alueelta Kreikkaan saapuneista maahanmuuttajista vuonna 2004 pääosa asui Ateenassa ja sen ympäristössä sekä Thessalonikissa. Myös saarilla, kuten Ródoksella, Korfulla ja Kosilla asui paljon unionin alueelta saapuneita maahanmuuttajia. Ródoksella on esimerkiksi Kreikan suurin suomalaisväestö Ateenan jälkeen. Suurin osa Ródoksen suomalaisista on saarella naimisiin menneitä naisia. Vastaavanlainen tilanne on useiden muiden kansallisuuksienkin kohdalla. Ródoksella asui vuonna 2004 paljon myös unionin ulkopuolelta saapuneita maahanmuuttajia. Ródos (kaupunki)
Osmanien valtakaudella kreikkalaiset eivät saaneet asua vanhassakaupungissa, vaan he joutuivat asumaan muurien toisella puolella, ”uudessa kaupungissa”. Dodekanesian italialaiskaudella 1900-luvun alkupuoliskolla kaupunkiin rakennettiin uudenaikaisia toimisto- ja hallintorakennuksia sekä kirkkoja. Aluksi rakennukset edustivat Art decoa, jossa oli itämaisia vaikutteita. Myöhemmin rakennetut rakennukset edustavat pelkistetympää uusklassismia. Ródos
Kevät alkaa Ródoksella varhain, vaikkakin maaliskuussa saattaa vielä sataa. Kesäisin lämpötilat Ródoksella kohoavat säännöllisesti yli 30 celsiusasteeseen, joskus jopa 38 celsiusasteeseen. Kesäisin myös yöt ovat kuumia. Illat ovat viileämpiä matkailukauden alussa ja lopussa. Ródokselle puhaltaa luoteen suunnasta viilentävä meltemi-tuuli, jonka ansiosta saaren länsi- ja pohjoisrannikon lämpötilat ovat vähän viileämmät läpi vuoden. Itärannikolla on tuulettomampaa. Syyskuun lopulta lokakuun alkuun sijoittuvalla ajanjaksolla saattaa saarella olla kovia myrskyjä, jotka tosin menevät useasti nopeasti ohi. Yhtäkkisten rankkasateiden seurauksena on saanut ihmisiä surmansa. Talviaikaan saarella sataa jonkin verran ja ilma on kostea. Joulukuu ja tammikuu ovat sateisimmat kuukaudet. Todella kylmät lämpötilat ovat Ródoksella harvinaisia, samoin kuin pakkaset ja lumi. Aurinkoisia päiviä Ródoksella on vuodessa 300. Dokós
Dokós sijaitsee Peloponnesoksen niemimaahan kuuluvan Argoliin niemimaan itärannikon edustalla mantereen ja Hydran saaren välissä. Saaren asutus on sen pohjoisrannikolla. Saaren erottaa mantereesta noin kilometrin levyinen salmi. Etäisyys Hydralle on noin kolme kilometriä. Kárpathos
Kárpathos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 300,15 neliökilometriä ja asukasluku 6 181 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kárpathos kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Kárpathoksen kaupunki. Antítilos
Antítilos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 0,510 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Antítilos kuuluu Tíloksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Dodekanesian alueella 57,4 prosenttia matkailijoista majoittuu Ródokselle ja Kosille puolestaan 30,4 %. Kreikkalaiset muodostavat Dodekanesiaan matkustavien joukossa ainoastaan seitsemän prosentin osuuden, ja heistä 91 % lomailee Ródoksella ja Kosilla.
Ródoksen saaren tärkein matkakohde on pääkaupunki Ródos lähialueineen. Myös Ixiá, Faliráki ja Lindos ovat tärkeitä matkakohteita. Ródoksella on mahdollista harrastaa esimerkiksi snorklausta, sukellusta, lainelautailua, uintia ja patikointia. Afantoússa sijaitsee 18-reikäinen golfkenttä ja Ixiássa minigolfkenttä. Ródos
Ródoksen ensimmäiset asukkaat tulivat Vähästä-Aasiasta, eikä heistä tiedetä paljoakaan. Tämä primitiivinen kansa hallitsi kuitenkin savenvalannan, tulenteon ja yksinkertaisten työkalujen valmistamisen. Niin ikään Vähästä-Aasiasta saapuivat kaarialaiset asuttamaan saarta pronssikaudella vuosina 2500–1500 eaa. Samaan aikaan saarelle saapui nykyisen Libanonin seudulta foinikialaisia. Kreetan saarella vaikutti minolainen kulttuuri, ja minolaisia kauppiaita kävi Ródoksellakin. He kävivät menestyksekästä kauppaa Levantin ja Egyptin kanssa ja perustivat tätä varten Ródoksen satamiin yrityksiä. Myös mykeneläisiä kävi saarella. Agathonísi
Agathonísi () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Saaren pinta-ala on 13,41 neliökilometriä ja asukasluku 185 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Agathonísi kuuluu Agathonísin kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkylä on Megálo Chorió. Agathonísi (kunta)
Agathonísin kunta käsittää koko Agathonísin saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Gláros, Kounéli, Nerá ja Psathonísio. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään. Kásos
Dodekanesia päätyi 7. toukokuuta 1945 ja 15. syyskuuta 1947 väliseksi ajaksi väliaikaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan hallintaan. Kreikan hallinnon alle saari tuli 15. syyskuuta 1947 ja 7. maaliskuuta seuraavana vuonna Kásos liitettiin virallisesti osaksi Kreikkaa. Ródos
Ródoslaisia radioasemia ovat Rhodes Radio 107.2 FM, Aigaio Antenna 100.00 FM, vuonna 1997 perustettu Radio Methorios 96.9 FM, Akritas FM, Fm1 Rodos ja Radio1 Rodos.
Saarella julkaistavia lehtiä ovat päivittäin ilmestyvä ja vuonna 1949 perustettu Próodos (), Vimadod (), päivittäin paitsi maanantaisin ilmestyvä ja vuonna 1982 perustettu Dimokratikí () sekä vuonna 1915 perustettu ja italialaisten vuonna 1939 lakkauttama Dodekanesian vanhin sanomalehti Rodiakí (). Rodiakí alkoi ilmestyä jälleen vuonna 1948 ja ilmestyy nykyisin päivittäin. Saarella on saatavilla myös Ateenassa julkaistavaa englanninkielistä Athens News -viikkolehteä sekä eurooppalaisia sanomalehtiä, kuten International Herald Tribunea. Kos (alueyksikkö)
Alueyksikkö käsittää Kosin ja Nísyroksen saaret sekä joukon niiden lähellä sijaitsevia pienempiä saaria. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Tuolloin aiempi Dodekanesian prefektuuri lakkautettiin ja jaettiin neljäksi alueyksiköksi, joista Kos on yksi. Léros (kunta)
Léroksen kunta käsittää koko Léroksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Archángelos, Farmakonísi, Gláros, Kínaros, Lévitha, Mávra, Megálo Livádi, Piganoússa, Pláka, Strongylí, Trypití ja Velóna. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään. Ródos
Ródoksen vanhassakaupungissa on myös kaksi katolista kirkkoa, Santa Maria Della Vittoria ja Ágios Frangískos. Triándan kylässä on myös katolinen kappeli. Ródos on vuonna 1928 perustetun roomalaiskatolisen arkkihiippakunnan pääpaikka.
Ensimmäinen maininta Ródoksen juutalaisyhteisöstä on makkabilaiskirjassa 100-luvulta eaa. Toisen lähteen mukaan juutalaiset saapuivat saarelle vasta ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Navarralainen rabbi Benjamin Tudelalainen vieraili Ródoksella vuonna 1116. Hänen matkakuvauksensa mukaan Ródoksella asui tuolloin 400–500 juutalaista. Juutalaisten lukumäärä kasvoi suuresti vuonna 1280, kun Aragoniasta saapui lisää juutalaisia. Juutalaisten tiedetään taistelleen kiivaasti osmaneja vastaan vuonna 1480, jolloin sulttaani Mehmed II sotajoukkoineen yritti valloittaa Ródoksen. Hyökkäyksestä selviytyi ainoastaan 22 juutalaisperhettä. Ródosta hallitsi vielä 1500-luvun alussa Johanniittain ritarikunta, jonka neuvosto päätti 1500-luvulla tekemässään päätöslauselmassa karkottaa useita juutalaisia saarelta. Thessalonikista saapui kuitenkin hieman myöhemmin uusia juutalaisperheitä saarelle. Saaresta muodostui huomattava sefardijuutalaisuuden keskus. Ródoksen juutalaisväestön koko oli vuonna 1941 2 000 henkeä, ja synagogia oli tuolloin kaikkiaan neljä. Vain Kahal Shalomin synagoga ja antiikinaikainen juutalaishautausmaa säilyivät toisessa maailmansodassa. Kahal Shalomin synagoga rakennettiin alun perin jo 1100-luvulla, mutta se tuhoutui ritarien ja osmanien välisissä taisteluissa ja rakennettiin uudelleen 1400-luvulla. Ródoksen saksalaismiehityksen aikana Ródokselta ja läheiseltä Kosin saarelta kerättiin yhteensä 2 100 juutalaista, jotka sitten lähetettiin Auschwitzin keskitysleirille teloitettavaksi. Ainoastaan noin 150–200 selviytyi leiriltä hengissä. Vuonna 2009 saarella asui noin 40 juutalaista.
Ródoksen muslimiväestön koko on nykyisin noin 3 000 henkeä. Suleiman Suuri joukkoineen valloitti Ródoksen osaksi Osmanien valtakuntaa vuonna 1522, ja suurin osa saaren nykyisistä muslimeista on valloituksen jälkeen saarelle asettuneiden osmanien jälkeläisiä. Muslimeista pääosa työskentelee palvelualoilla, ja heitä asuu Ródoksen kaupungin lisäksi myös esimerkiksi Lindoksessa, Ixiássa ja Sálakoksessa. Ródoksen kaupungin eteläpuolella sijaitsee pieni Kritikán asutuskeskus, jonne 1800-luvulla saapui Kreetan saarelta kreikankielisiä muslimeja. Ródos (alueyksikkö)
Alueyksikkö käsittää Ródoksen, Chálkin, Kastellórizon, Sýmin ja Tíloksen saaret sekä muutamia pienempiä saaria. Se perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä. Tuolloin aiempi Dodekanesian prefektuuri lakkautettiin ja jaettiin neljäksi alueyksiköksi, joista Ródos on yksi. Kalólimnos
Kalólimnos () on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa Kálymnoksen saaren koillispuolella Kálymnoksen ja Turkin Bodrumin niemimaan välissä. Saaren pinta-ala on 1,95 neliökilometriä ja asukasluku 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kalólimnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Skorpiós
Skorpiós () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Tilevoḯdes- ja Prigkiponísia-saariin. Se sijaitsee Lefkaksen itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,878 neliökilometriä. Saari on nykyisin yksityissaari ja sen asukasluku on 1 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Skorpiós kuuluu Meganísin kuntaan, Lefkaksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Pontikós
Pontikós () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,736 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pontikós kuuluu Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Asklipieío (Ródos)
Asklipieío (; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 483 (vuonna 2011).
Kylä sijaitsee Lárdoksen ja Gennádin kylien välissä. Rodoksen kaupunkiin on matkaa kylästä 64 kilometriä. Asklipieío muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασκληπιείου, "Topikí Koinótita Asklipieíou"), johon kuuluu varsinaisen Asklipieíon kylän lisäksi Kiotári. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646. Ródos
Saari sijaitsee litosfäärilaattojen törmäyskohdassa, minkä takia siellä on usein ankaria maanjäristyksiä. Ródos onkin luultavasti noussut Egeanmerestä voimakkaiden maanjäristysten seurauksena. Teoriaa tukee se, että antiikin ajoista lähtien Ródoksen vuorenrinteiltä on löydetty simpukankuoria. Lefkas
1800-luvulla saksalainen arkeologi Wilhelm Dörpfeld esitti teorian, että Lefkas olisi Homeroksen eepoksissa kuvattu Odysseuksen kotisaari Ithaka nykyisen Ithakan saaren sijasta. Teorian mukaan saarelaiset olisivat myöhemmin muuttaneet nykyiselle Ithakalle ja vieneet saaren nimen mukanaan. Homeroksen kuvaama Odysseuksen palatsi olisi sijainnut lähellä Nydrín kylää. Teoria on myöhemmin kumottu. Dörpfeld kuitenkin löysi Lefkakselta muutamia mykeneläisaikaisia hautoja. Ródoksen muslimit
Sulttaani Suleiman Suuri joukkoineen valloitti Ródoksen osaksi osmanien valtakuntaa vuonna 1522, ja suurin osa saaren nykyisistä muslimeista on valloituksen jälkeen saarelle asettuneiden osmanien jälkeläisiä. Ródoksen kaupungin eteläpuolella sijaitsee pieni Kritikán asutuskeskus, jonne 1800-luvulla saapui Kreetan saarelta kreikankielisiä muslimeja. Muslimit pakenivat Ródokselle Kreetan levottomuuksia. Kritikáan rakennettiin ensimmäisten kreetalaismuslimien saapumisen aikoihin moskeija, jonka vieressä on myös hautausmaa.
Ródos liitettiin osaksi Kreikkaa vuonna 1947, minkä seurauksena kaikista saaren muslimeista tuli Kreikan kansalaisia. Muslimit eivät saaneet minkäänlaista erikoisasemaa, eikä heitä tunnustettu vähemmistöksi. Ródoksella ja läheisellä Kosilla toimi vuonna 1947 noin kymmenen muslimeille tarkoitettua epävirallista koulua, kuten vuonna 1876 perustettu Süleymaniye Madrasah, joissa voitiin opettaa Koraania ja turkin kieltä. Italialaismiehityksen aikaan Ródoksen muslimiyhteisö pyysi Turkin hallitukselta kouluille rahoitusta ja kirjalähetyksiä. Nämä epäviralliset koulut suljettiin vuonna 1971, jonka jälkeen Ródoksella ei ole saanut turkin opetusta. Vuodesta 1972 lähtien entiset muslimikoulut aloittivat toimintansa normaaleina kouluina.