Kuinka änkytys määritellään?
Änkytys
Änkytys on puheen sujuvuuden häiriö, mutta sitä on mielekästä tarkastella ennen kaikkea kommunikaatiohäiriönä, sillä änkytys ei ilmene esimerkiksi änkyttäjän puhuessa yksin tai laulaessa (esimerkiksi Van Riper 1972). Sujumattomuus puheessa ilmenee toistoina, venytyksinä ja lukkiutumisina eli blokkeina (Lempinen, 1991). Änkytyksen määritelmä on edelleen hieman avoin, joten mahdollisuudet objektiiviseen diagnosointiin puuttuvat (Ström 1991). Kuitenkin DSM-IV-sairausluokitus (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) määrittelee änkytykselle tarkat diagnostiset kriteerit. Änkytys
Änkytys on Achtén, Alasen & Tienarin (1981) mukaan muuan tavallisimmista puhehäiriöistä. Änkytykselle ei ole olemassa yhtä tarkkaa määritelmää, vaan eri tutkijoilla on ilmiölle hieman toisistaan poikkeavia määritelmiä. Andrewsin, Craigin, Feyerin, Haddinottin, Neilsonin ja Howien (1983) mukaan se on puheen rytminen häiriö, jossa yksilö tietää tismalleen mitä hän haluaa sanoa, mutta on sillä hetkellä kykenemätön sanomaan sitä, johtuen tahdottomasta toistosta, pidennyksestä tai äänteen pysähdyksestä. Tätä määrittelyä käyttää myös Maailman terveysjärjestö WHO. Boone ja Plante (1993) kirjoittavat änkytyksen olevan puheen äänteiden ja tavujen tahatonta toistamista, jonka puhuja yrittää lopettaa. Ström (1991) määrittelee änkytyksen pois sulkemalla sujuvuuden, eli änkytys on sujumattomuutta puheessa. Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alun eli ytimen muodostavat toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Näitä tarkastellaan tarkemmin tuonnempana. Perkins, Kent ja Curlee (1991) ovat korostaneet, että olennaista määrittelyssä tulisi olla, että puhuja kokee puhekatkoksen kontrollin menettämisenä. Heidän näkemyksensä mukaan itse tuotoksesta ei voida päätellä onko kyse änkytyksestä vai muusta sujumattomuudesta. Änkytys
Änkytys (”dysfemia”) on puheen sujuvuuden häiriö, johon kuuluvat tyypillisesti toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Muista puhehäiriöistä änkytyksen erottaa se, että änkyttäminen on kiinteästi sidoksissa kommunikaatioon, ei pelkästään puhumiseen. Änkyttäjät eivät tavallisesti änkytä puhuessaan yksin tai laulaessaan. Eri tutkimusten mukaan änkyttäjiä on väestöstä 0,5–2,4 prosenttia. Häiriö on huomattavasti yleisempi lapsilla kuin aikuisilla ja yleisempää miehillä kuin naisilla. Änkytyksen etiologiasta on esitetty toisistaan poikkeavia teorioita. Yleisimmät niistä ovat esimerkiksi oppimis-, orgaaniset ja psykologiset teoriat. Änkytyksestä on eroteltavissa ulkoinen eli primääriänkytys (itse puhehäiriö) ja sisäinen eli sekundaariänkytys (puhehäiriöön liittyvät psykologiset ja sosiaaliset ongelmat). Albert ja Larsson (1980) kuvaavatkin änkytystä jäävuorena, josta suurin osa on pinnan alla. Änkytys
Ström (1991) määrittelee änkytyksen pois sulkemalla sujuvuuden, eli änkytys on sujumattomuutta puheessa. Hänen mukaansa sujuvuuden ja änkytyksen määritelmien ollessa edelleen avoimina ei voida tarkasti rajata, mikä on änkytystä ja mikä ei. Tästä syystä mahdollisuudet objektiiviseen diagnosointiin puuttuvat. Sen sijaan intuitiivisesti änkytyksestä on, ainakin vahvasti änkyttävien kohdalla, selkeä käsitys.
Suomen kielen sanasto
Kiteytymiseksi kutsutaan sitä, että kaksi sanaa esiintyy yhdessä niin usein, että ne tiivistyvät yhdeksi sanaksi ja usein niiden merkitys muuttuu. Kiteytymistä tapahtuu etenkin silloin, kun alkuosan sijana on muu kuin nominatiivi tai alkuosana on taipuva adjektiivi. Kirjoituksessa tämä ilmenee siten, että sanat voidaan kirjoittaa myös yhteen. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi "järven pohja" > "järvenpohja", "saman tyyppinen" > "samantyyppinen" ja "lämmin ruoka" > "lämminruoka". Merkityksen muuttuminen näkyy esimerkiksi yhdyssanassa "vanhapoika", joka tarkoittaa eri asiaa kuin "vanha poika". Instanssi (ohjelmointi)
Instanssi eli esiintymä eli ilmentymä tarkoittaa olio-ohjelmoinnissa luokan edustajaa. Yhdestä luokasta voidaan luoda useita esiintymiä. Luokka määrittelee olion piirteet, sen sisältämät muuttujat ja metodit, esiintymä puolestaan antaa muuttujille arvot ja mahdollistaa metodien kutsumisen. Jos luokka on vaikkapa "TuotteenVäri", siitä voitaisiin luoda esimerkiksi esiintymät "sininen", "punainen" ja "musta". Luokan määrittely voisi tässä tapauksessa kertoa, että "TuotteenVäri"llä on RGB-väriarvon sisältävä muuttuja, mutta vasta luokan esiintymät antavat kyseiselle muuttujalle jonkun arvon. Gray
Gray (tunnus Gy, lausutaan [grei]) on SI-järjestelmän mukainen absorboituneen annoksen yksikkö. Gray ilmaisee joulen energian kohdistumista kilogramman massaan. Ionisoivan säteilyn biologista vaikuttavuutta puolestaan kuvaa sievert, joka on säteilyn ekvivalenttiannoksen eli säteilyannoksen yksikkö. Aktiivisuuden yksikkö on becquerel. Gray on nimetty Louis Harold Grayn mukaan. Änkytys
Lempisen (1991) mukaan änkytyksen alun eli ytimen muodostavat toistot, venytykset ja lukkiutumiset eli blokit. Hän kuvaa niitä seuraavasti: Yantra
Meditatiivinen syventyminen eli dhyana kuvaillaan subjektin ja objektin rajan asteittaiseksi kumoamiseksi, joka on perustavanlaatuista heräävälle tietoisuudelle. Prosessin lopuksi tapahtuu lopullinen subjektin ja objektin yhdistyminen. Tässä vaiheessa duaalisuus ylitetään. Tätä tietoisuudentilaa kutsutaan samadhiksi tai ”ekstaasiksi”. Voidaan erottaa ”alempi” ja ”ylempi” samadhi. ”Alempi” saa perustansa muodosta eli rupasta tai opastavasta ajatuksesta, johon harjoittaja sulautuu. ”Korkeammassa” samadhin tyypissä tietoisuus on täysin ilman sisältöä. Tietoisuus tai cit vain pysyy itsessään. Empiirinen tietoisuus on väliaikaisesti poissa käytöstä tehden tilaa transsendentaaliselle ”todistajalle” eli sakshinille. Tätä pidetään edellytyksenä Itsensä oivaltamiselle tai vapautumiselle. Tietyn yantran edustaman jumaluuden kokeminen meditatiivisesti voidaan lukea ”alemmaksi” samadhin muodoksi. Sitä pidetään kuitenkin korvaamattomana valmistautumisena universaalin Itsen täydelliselle oivaltamiselle. Viritysjärjestelmä
Vaikka tasavireisen virityksen laskemiseksi tehtiin monimutkaisiakin matemaattisia kaavoja, tämä viritys perustuu pohjimmiltaan varsin yksinkertaiseen oivallukseen: Pythagoraan komma jaetaan tasan kaikkien viritettävien 12 kvintin kesken siten, että kaikki kvintit ovat hieman epäpuhtaita, suppeampia kuin puhtaat. Epäpuhtaus on kuitenkin niin pieni, että korva hyväksyy sen. Oktaavit ovat puhtaita kaikissa virityksissä, mutta tasavireisyydessä ne ovat ainoita luonnonpuhtaita intervalleja. Viritys johtaa täydelliseen enharmoniaan, jossa kromaattisen asteikon 12 puolisävelaskelta - kuten muutkin intervallit keskenään - ovat samansuuruiset ja kukin sävel on enharmonisesti täysin vapaasti merkittävissä. Kaikki sävellajit ovat käyttökelpoisia, mutta niillä ei ole omaa erityistä luonnettaan, vaan ne kuulostavat samanlaisilta - ainoana erona transponoitu sävelkorkeus. Viritys (musiikki)
Viritys musiikissa tarkoittaa soittimen säätämistä oikeaan vireeseen. Soittimien vireellä viitataan tuottamien äänien värähtelytaajuuteen. Yleensä musiikkia soitetaan länsimaisen järjestelmän mukaisesti, jolloin sävelille on ennalta määritelty tarkat värähtelytaajuudet. Jos soitin poikkeaa tästä vakiovirityksestä, on se epävireessä. Joillekin soittimille, kuten kitaralle, on olemassa myös useampia vaihtoehtoisia virityksiä. Sävelten suhteellisen virityksen lisäksi tärkeää on sävelten absoluuttinen vire. Esimerkiksi usein a-sävel on taajuudeltaan 440 Hz tai 442 Hz, ja muut sävelet suhteutetaan tähän. Kansainvälinen yksikköjärjestelmä
Ampeeri määriteltäisiin siten, että alkeisvaraus olisi tarkalleen 1,60217653 · 10 ampeerisekuntia eli coulombia. Ampeeri olisi siis virta, jossa kulkee yksi elektroni 1,60217653 · 10 sekunnissa. Mooli taas määriteltäisiin ainemääräksi, jossa on 6,0221415 · 10 molekyyliä tai muuta hiukkasta, joten Avogadron vakio olisi tarkalleen 6,0221415 · 10 mol. Kelvin taas määriteltäisiin siten, että termodynamiikassa tärkeä Boltzmannin vakio olisi tarkalleen 1,3806505 · 10 J/K. Kyvetti
Kyvetti on mittausastia, jota käytetään optisissa mittauksissa, jossa näytteen läpi kohdistetaan säteilyä. Mittauslaitteessa, kuten spektrometrissä, oleva detektori tulkitsee näytteen aiheuttaman absorptiota, jolla voidaan määrittää esimerkiksi näytteen konsentraatio. Yhdyntä
Seksuaalisen kiihottumisen seurauksena sukupuolielinten paisuvaiskudokset turpoavat, mitä kutsutaan erektioksi. Miehen erektio on näkyvä kiihottumiseen liittyvä fysiologinen reaktio, jossa siitin paisuu moninkertaiseksi, nousee pystyyn ja kovettuu, esinahka liukuu siittimen päältä pois. Siittimen kunnollinen erektio on tärkeää yhdynnän onnistumiselle. Kiihottumisen myötä naisen emätin kostuu ja liukastuu, jolloin siittimen työntäminen sinne helpottuu. Endaumentti
Endaumentti (engl. "endowment") on myöhempien aikojen pyhien liikkeessä pyhä toimitus, joka suoritetaan temppelissä. Tämän toimituksen tarkoituksena on välittää kirkon jäsenelle korkeampaa opetusta, joka on välttämätöntä Jumalan välittömään läheisyyteen eli "korotukseen" pääsemiseksi. Englanninkielinen sana "endowment" tarkoittaa "lahjaa". MAP-kirkon opetuksen mukaan seremonia täyttää ylösnousseen Jeesuksen Luukkaan evankeliumissa antaman lupauksen "voimasta korkeudessa", jonka Pyhä Henki on antava (Luukas 24:49). Suomessa toimituksesta käytettiin ennen nimitystä endowmentti tai temppelipyhitys. Sydämen syke
Sydämen syke tarkoittaa sydämen lyöntien nopeutta eli sydämenlyöntien määrään aikayksikössä. Syke ilmaistaan yleensä iskua minuutissa ja siitä voidaan käyttää englanninkielistä lyhennettä bpm (beats per minute). Syke vaihtelee kehon fyysisten tarpeiden mukaan, kuten hapenoton ja hiilidioksidin poistumisen. Aktiiviteetit jotka aiheuttavat sykkeen muutoksia ovat liikunta, uni, sairaudet ja lääkeaineet. Erektio
Erektio (lat. "erectus", suora) tarkoittaa sukupuolielimien paisumista ja jäykistymistä paisuvaiskudosten täyttymisen vuoksi. Paisuvaiskudos, jota on miehillä siittimessä ja naisilla häpyhuulissa sekä häpykielessä, täyttyy verellä seksuaalisen kiihottumisen, joskus myös muuten jännittävän tilanteen vuoksi. Miehen erektiota tarvitaan yhdynnän onnistumiseksi. Siihen liittyy myös voimakkaita seksuaalisia mielleyhtymiä. Naisen erektio ei ole näkyvä. Kosteus
Ominaiskosteus kertoo aineen sisältämän veden tai vesihöyryn massan suhteen aineen kokonaismassaan. Aineen kokonaismassassa on siis myös aineen sisältämän veden massa mukana. Kyllästyskosteudella tarkoitetaan ilman suurinta ominaiskosteuden arvoa ilman vesihöyryn tiivistymisen alkamista. Yksikkönä käytetään joko kg/kg tai g/kg. Änkytys
Suhteessa muihin puhehäiriöihin änkytyksestä tekee mielenkiintoisen ja erityislaatuisen se, että änkytys on ennemminkin kommunikaatiohäiriö kuin pelkästään puhehäiriö. Useimmat änkyttäjät esimerkiksi puhuvat sujuvasti ollessaan yksin ja laulavat ongelmitta. Änkyttämiseen vaikuttaa myös psyykkinen stressi. Änkyttäminen lisääntyy niissä tilanteissa, joissa koetaan pelkoa tai häpeää ja vähenee turvallisissa ja rennoissa tilanteissa. Näin toteaa esimerkiksi Van Riper (1972). Änkytys
Venytys syntyy kun lapsi jää ääntämään jotakin äännettä tavallista pidempään. Yleisimmin tämä tapahtuu sanan ensimmäisessä äänteessä. Jotkut saattavat venyttää myös sanan toisena äänteenä olevaa vokaalia: ”Lllllintu lensi puun oooksalle”, ”Se laaauloi kauniisti”. Nykäys
Kappaleen nykäys määritellään matemaattisesti kiihtyvyyden ensimmäisenä ja toisaalta nopeuden toisena ja paikan kolmantena derivaattana ajan suhteen. Carly Simon
Simon sairastui 1990-luvun lopussa rintasyöpään. Hän on kertonut kärsineensä aina änkytyksestä. Allofoni
Äännös on fysikaalinen tapahtuma, joka synnyttää ääniaaltoja ja on aina yksilöllinen. Äänne on konkreettisesta äännöksestä abstrahoitu kuvausyksikkö, jossa ei oteta huomioon yksilöpuhujan piirteitä. Foneemianalyysin kannalta äänteitä on maailman kielissä äärellinen määrä. Kyse on tällöin hyvin määritellystä äännejoukosta, jonka jäsenillä on kullakin oma kirjoitussymbolinsa. Jokaisen yksittäisen kielijärjestelmän äänteistö käsittää tämän universaalisen äänteistön osajoukon, ts. kaikki äänteet eivät esiinny kaikissa kielissä. Änkytys
Tutkijat eivät ole änkytyksen teoreettisista syytekijöistä yksimielisiä. Esimerkiksi Boonen ja Planten (1993) mukaan änkytyksen etiologiaa ei vieläkään varmuudella tunneta, mutta vallassa olevat selitysmallit voidaan karkeasti jakaa esimerkiksi oppimis-, orgaanisiin ja psykologisiin teorioihin. Eri aikoina on esitetty toisistaan poikkeavia tutkimustuloksia kutakin edellä mainittua teoriaa tukemaan, kuin myös niitä vastaan. Myrkky
Myrkky on aine, jolle altistuminen haittaa eliön elintoimintoja tai tappaa eliön. Periaatteessa mikä tahansa kemiallinen aine voi olla myrkky. Tämän toi ensimmäisenä esille Paracelsus todeten, että ”Ei ole myrkytöntä ainetta. Vain annos ratkaisee, että aine ei ole myrkky.” Myrkyn määritelmällinen ominaisuus on myrkyllisyys, kyky aiheuttaa haittaa eliölle. Eliöillä on vaihteleva kyky sietää kemiallisia aineita, ja tähän vaikuttaa pääasiassa eliön massa (annos/painokilo), mutta jotkin eliöt ovat sopeutuneet sietämään sellaisia kemiallisia aineita, jotka ovat yleisesti eliöille myrkyllisiä. Ydin (algebra)
Ytimen käsite voidaan liittää myös laajempiin tapauksiin, joissa neutraalialkiota ei ole tai integraalilaskentaan, jossa kahden muuttujan muodostama integraalin ydin määrittelee muunnoksen, kuten esimerkiksi Greenin funktio lämmönjohtumiselle. Tärkeä erikoistapaus on konvoluutio ja sen ydin, jossa integraalimuunnoksen ydin riippuu muuttujien differenssistä. Informaatioähky
Informaatioähkyksi () kutsutaan tilaa, jossa ihminen on kykenemätön suodattamaan tarvitsemaansa informaatiota tietovirrasta ja tuntee tämän vuoksi itsensä ahdistuneeksi ja turhautuneeksi. Syinä ähkyyn voivat olla informaation paljous, väsymys, stressi sekä informaation tai datan käsittelyyn käytettävissä olevan ajan rajoittuneisuus ja tästä juontuvat paineet. Ähkyn perimmäisenä aiheuttajana saattaa toimia myös ihmisen taipumus suodattaa tietoa totuttujen mallien ja uskomusten mukaisesti. Tällöin ihminen voi kokea epämukavuutta ja uhkaa, jos uusi tieto on ristiriidassa hänen aiempien käsitystensä kanssa. Merkittävä infoähkyn aiheuttaja on niin sanotun informaatiolukutaidon puute, kykenemättömyys arvioida tietojen merkityksellisyyttä ja luotettavuutta. Tällainen toistaitoisuus vie voimavaroja tärkeän tiedon käsittelystä, kun ihminen käyttää aikaansa epäoleellisen informaation tarkasteluun. Haukottelu
Haukottelu eli haukotus on refleksi, jossa ihminen tai eläin hengittää syvään sisään suu avoinna. Se yhdistetään usein väsymykseen tai pitkäveteisyyden tunteeseen. Uusien tutkimusten mukaan haukottelu liittyy kuitenkin aivojen lämmönsäätelyyn, sillä kylmä ilmavirta jäähdyttää aivoja. Eläinten käyttäytyminen
Vaistotoiminnon laukaisevaa ulkoista tekijää kutsutaan avainärsykkeeksi. Avainärsyke saa avaimen lailla auki aivojen synnynnäisen laukaisukoneiston. Usein avainärsyke on jokin ääni, liike, värikuvio tai niiden yhdistelmä. Avainärsykkeitä on tutkittu luontaisten ärsykkeiden jäljitelmiä, atrappeja, käyttäen. Esim. sokeat linnunpoikaset ryhtyvät kurottamaan kaulaansa pesän tärähtäessä, vaikka tärähdyksen aiheuttaisi aivan jokin muu asia kuin ruokaa tuova emo. Äänekkyys
Äänen intensiteetti ja äänipainetaso ovat absoluuttisia suureita, jotka riippuvat vain äänen värähtelyn tehosta. Mutta psykologisena suureena äänekkyys riippuu monesta asiasta, kuten äänen taajuudesta, intensiteetistä ja kuuntelevasta yksilöstä. Yleensä matalat ja korkeat äänet havaitaan hiljaisempina kuin keskiäänialueeseen kuuluvat äänet. Vuonna 1933 Bell-puhelinyhtiössä tehtiin ensimmäiset äänekkyyskäyrät kuunteluttamalla puhtaita säveliä kuulokkeilla koeryhmälle. Vakioäänekkyyskäyrästöjä on tehty myöhemminkin, mutta tätä Fletcherin–Munsonin käyrästöä pidetään yhä merkittävänä. Atomiabsorptiospektrometri
Tuhkistus eli kuivapoltto tapahtuu korkeassa lämpötilassa muhveliuunissa, jossa orgaaninen aines palaa pois ja jäljelle jää epäorgaaninen tuhka. Käsittely kestää muutamia päiviä ja lopputuloksena saadaan samalla kokonaistuhka eli kivennäisaineiden kokonaismäärä. Tuhkistusta varten näytettä punnitaan muutama gramma taarattuun upokkaaseen. Näyte poltetaan ensin liekillä. Varsinainen tuhkistus tapahtuu ensin muhveliuunissa (n.600–800 °C) 2–5 vuorokauden ajan. Kokonaistuhkan määrittämiseksi upokas punnitaan vakiopainoon. AAS-määritykseen tuhka liuotetaan ensin happojen (esimerkiksi HCl, HNO) avulla ja laimennetaan vedellä sopivaksi AAS-mittausta varten. Endosytoosi
Endosytoosi tarkoittaa solun aktiivista aineenottoa solun sisään. Siinä aineet siirtyvät soluun siten, että solukalvoon muodostuu ensin pieni syvennys, joka myöhemmin kuroutuu kiinni soluun haluttava aine sisällään. Muodostunut rakkula (endosomi) kuroutuu irti solun sisään ja se voi luovuttaa sisältönsä jonkin toisen soluorganellin jatkokäsittelyyn, mutta usein jatkokäsittely tapahtuu itse endosomissa. Jos muodostuvat rakkulat ovat pieniä nesterakkuloita, kutsutaan tapahtumaa pinosytoosiksi, muulloin puhutaan fagosytoosista. Stressi
Eri teorioita yhdistävä stressin määritelmä on seuraava: Tilanteet, joihin ensisijaisesti kuuluvat kaikki seuraavat seikat: 1) Jotain epämiellyttävää on tapahtunut. 2) Epämielyyttävyyden tiedetään jatkuvan, ellei toimita tietyllä tavalla. 3) Edellä kerrotussa tietyllä tavalla toimimisessa ilmenee vaikeuksia. Myönteisenä stressi on harjoitusta, haastetta ja innostusta. Kielteisenä se on eri asia kuin rangaistus pettymyskokemus, joka tarkoittaa vain tilannetta, jossa tietystä käyttäytymisestä on seurannut kokijalle jotain epämiellyttävää. Kielteisenä se on myös eri asia kuin menetyskokemus, joka tarkoittaa tilannetta, johon liitty kokijalle merkittävä menetys. Konvektio
Konvektio (tai kuljettuminen) on lämmön siirtoa kaasussa tai nesteessä lämmön aiheuttamien virtausten mukana. Se aiheutuu lämpötilaerosta, joka aiheuttaa tiheyseroja. Kuuma, harva aine kohoaa painovoimakentässä ylöspäin. Liikkeellepaneva voima on siis noste. Tiheämpi, viilentynyt aine laskeutuu alaspäin. Konvektio on johtumisen ja säteilyn ohella yksi kolmesta primäärisestä lämmönsiirtotavasta. Hellalla lämmitettävässä vesikattilassa voi havaita konvektiota ennen kiehumista, ja varsinkin tätä huomaa silloin kun kuumentaa vettä lasiastiassa, sillä eri tiheyksisellä vedellä on erilainen taitekerroin, mikä saa aikaan näkyvää veden väreilyä. Alkioinduktio
Induktiolla tarkoitetaan kehitysbiologiassa tapahtumaa, jossa kudos määrää toisen kudoksen kehityssuunnan. Joskus induktorina tai induktion kohteena ovat yksittäiset solut. Päättely
Induktio on päättelymuoto, joka lähtee liikkeelle yksittäisestä havaintojoukosta ja muodostaa niistä yleistyksen tai teorian. Oletus, jonka mukaan aurinko nousee huomenna on induktiivinen, usein tiedostamaton yleistys aikaisemmasta kokemuksestamme. Kaikki fysiikan lait ovat tämänkaltaisia tottumukseen perustuvia yleistyksiä. Kyyttö
Kyyttö tarkoittaa raidallista tai juovikasta. Sanaa käytetään kuvaamaan nautojen väritystä, jossa eläimen kyljet ovat tummat ja selkäpii, joskus myös vatsanalus, on valkoinen. Suomessa sana kyyttö on vakiintunut väriltään kyytöksi vakiintuneen itäsuomenkarjan toiseksi nimeksi, joka kuitenkin on oma rotunsa. Kyytöllä on kuitenkin voitu viitata kansanperinteessä moniin muihinkin asioihin, esimerkiksi rukiinjyviin (jotka tuleentuessaan vaalenevat ensin yhdeltä kyljeltä). ”Kyyttösilmä” puolestaan on viitannut ihmiseen, jolla on viirumaiset tai kierot silmät. Änkytys
Koska puhetilanteesta muodostuu näin haaste, ja änkyttäjä kokee itsensä aina epävarmaksi joutuessaan puhumaan, änkytys aiheuttaa erilaisia tunnereaktioita ja niiden kautta epäsuotuisia käyttäytymismalleja. Änkytys voi aiheuttaa arkuutta, pelkoa tai ahdistusta ja näin ollen johtaa erilaisten sosiaalisten tilanteiden ja vuorovaikutuksen välttelyyn. (Lempinen 1991.) Myös Albert ja Larsson (1980) toteavat änkyttämisen pelkäämisen saavan aikaan puhumisen pelkäämisen, mikä voimistuessaan johtaa usein sosiaaliseen vetäytymiseen. Intensiteetti
Intensiteetti on fysiikassa suure, joka ilmoittaa kuinka paljon energiaa siirtyy pinta-alayksikön läpi aikayksikössä. Intensiteetin SI-yksikkö on watti neliömetriä kohden (W/m²). Intensiteettisuuretta käytetään usein aaltojen yhteydessä, jos halutaan kuvata pinnan läpäisevän aallon kuljettama energiamäärä sekunnissa. Ankkurointivaikutus
Ankkurointivaikutus tai psykologinen ankkuri (engl. "Anchoring" tai "Focalism") on päätöksentekoon liittyvä kognitiivinen vinouma, joka johtaa siihen, että taloudellisten toimijat painottavat liikaa ensimmäistä heille tarjottavaa tietoa. "Ankkurin" ollessa paikallaan, myöhempien päätöksien tekeminen tarkoittaa liikkumista tämän mentaalisen "ankkurin" ympärillä. Esimerkiksi käytettyjen autojen kaupassa ensin tarjottu hinta asettaa usein normin seuraavien hintojen ehdotettaville tasoille. Araukariat
Emikukinnot eli kävyt ovat yleensä pyöreitä, suuria ja pihkaisia. Kävyt koostuvat kierteisesti paksun rangan ympärille asettuneista suomuista. Suomut itsessään koostuvat suuremmasta peitinsuomusta ja sen ympäröimästä pienemmästä emisuomusta, jotka ovat osittain yhteenkasvaneet. Kävyt kypsyvät tavallisesti toisena vuotenaan ja hajoavat kypsyttyään käpysuomujen karistessa, jolloin siemenet leviävät ympäristöön. Siemenet ovat siivettömiä ja muodoltaan kiilamaisia. Itäminen on yleensä epigeeistä eli maanpäällistä, jolloin sirkkalehdet nousevat maan pinnalle, mutta queenslandinaraukarialla ("Araucaria bidwillii") hypogeeista, jolloin ne jäävät maan pinnan alle. Hinkuyskä
Hinkuyskä on "Bordetella pertussis" -bakteerin aiheuttama sairaus, jonka tyypillinen oire on puuskittainen yskä. Yskät saattavat kestää jopa kuukausia. Yli kahden viikon yskässä on syytä epäillä hinkuyskätartuntaa. Hinkuyskän itämisaika on 1–2 viikkoa. Sairaus tarttuu ihmisestä toiseen pisaratartuntana. Hinkuyskä on tartuntakykyinen kuitenkin vain sen alkuvaiheissa. Hinkuyskää voidaan lievittää ja sen tarttuvuutta vähentää antibiooteilla. Mikyys ja tämyys
Mikyys ( < "quid?", ”mikä?”; myös "kvidditeetti") ja tämyys (lat. "haecceitas" < "haec", ”tämä”) ovat keskiaikaisen filosofian termejä, jotka liittyvät universaalien eli yleiskäsitteiden ja partikulaarien eli yksilöolioiden ongelmaan. Aikakytkin
Aikakytkin, ajastin, englanniksi "timer" kytkee säädetyn viiveen kuluttua. Aiemmin aikakytkin oli kuin mekaaninen kellokoneisto mutta nykyään rakenne on monesti elektroninen, yleensä digitaalinen. Aikakytkin voi olla myös laitteen sisään rakennettu ja viive ennalta ohjelmoitu. Suomessa tyypillinen sovellus on ajastaa auton moottori- ja/tai sisätilanlämmitin käynnistymään tiettynä ajanhetkenä. Aikakytkimeen voi myös sisältyä viiveen ohjelmoinnin lisäksi mahdollisuus ohjelmoida kuinka pitkään kytkentä on päällä. Esim. Valaistus on päällä vuorokauden seuraavina tunteina 6:30-8:00, 8:20-11:30, 12:00-13:30, 13:45-16:00. Ensiesiintyminen
Ensiesiintyminen tai debyytti () on termi, jolla tarkoitetaan esimerkiksi artistin tai nyrkkeilijän ensimmäistä julkista esiintymistä. Änkytys
Änkytykselle ei ole pystytty esittämään yhtä ainutta syytekijää, josta alan tutkijat olisivat yksimielisiä. Achté ja muut (1981) kirjoittavat etiologisten käsitysten olevan varsin toisistaan poikkeavia. Myöskään Boonen ja Planten (1993) mukaan änkytyksen etiologiaa ei vieläkään varmuudella tunneta, mutta vallassa olevat selitysmallit voidaan karkeasti jakaa esimerkiksi oppimis-, orgaanisiin ja psykologisiin teorioihin. Jaottelussa ovat samoilla linjoilla myös Achté ja muut (1981). Lewis (1997) puolestaan toteaa, ettei mikään yksittäinen syytekijä voi aiheuttaa änkyttämistä, vaan sen taustalla on lukuisia erilaisia neurologisia, psykologisia ja ympäristötekijöitä. Entelekheia
Aristoteleen kehittämän termin "entelekheia" osat "en" (”-ssa”), "telos" (”päämäärä” tai ”tarkoitus”) ja "ekhein" (”omistaa”) viittaavat jonkin tilaan, jossa sen olemus tai tarkoitus on täysin toteutunut, eli sen olemuksellinen potentiaalisuus on aktualisoitunut täysin. "Entelekheia" käännetään joskus ”aktuaalisuudeksi”, joskus ”aktualisoituneeksi muodoksi” tai ”toteutuneisuudeksi”. Ankkurikäämitys
Ankkurikäämitys on sähkömoottorissa se käämitys, joka synnyttää kiertävän magneettikentän. IEC standardin (50)411 mukaan ankkurikäämitys on tahtikoneissa, tasavirtakoneissa ja kommutaattorisarjakoneen se käämi, joka on kytketty ulkoiseen sähkövirtaan ottaen tai generaattorien tapauksessa antaen sähkötehoa. Epätahtimoottorin verkkoon kytketty staattorikäämitys on samankaltainen kuin tahtimoottorin, mutta sitä ei määritetä standardin mukaan ankkuriksi, koska epätahtimoottorissa staattori indusoi roottorin häkkikäämitykseen virran magnetoiden roottorin ja erillistä magnetointikäämitystä ei ole. Amplitudi
Amplitudi eli värähdyslaajuus ilmaisee värähdysliikkeen laajuutta. Värähtelyn ääripisteiden etäisyys toisistaan jaettuna kahdella on amplitudi. Jos esimerkiksi jännite vaihtelee välillä 200–300 volttia, sen vaihtelun amplitudi on ylemmän ja alemman jännitteen erotus jaettuna kahdella eli 50 volttia. Ääni on sitä voimakkaampi, mitä suurempi ääniaaltojen amplitudi on. Ydin (algebra)
Kuvausta kutsutaan surjektioksi, kun lähtöavaruuden kuva on koko maalijoukko. Kuvaus on injektio, kun jokainen kuva-alkio on sama kuin toinen kuva vain, kun alkukuvat ovat samat. Jos kuvaus on sekä surjektio että injektio, se on bijektio. Lineaarinen kuvaus, joka on bijektio on isomorfismi, jonka lähtö- ja kuva-avaruuksien dimensiot ovat samat. Lineaarikuvaus on injektio silloin ja vain silloin, kun "Ker (f) " on nolla-alkio. Uskonnottomuus
Bright (, vapaasti suomennettuna "välkky") on 2000-luvun alussa kehitetty englanninkielinen uudissana, joka on keksijöidensä mukaan tarkoitettu myönteissävytteiseksi kattokäsitteeksi kuvaamaan kaikkia ihmisiä, joilla on luontoon perustuva todellisuuskäsitys ilman yliluonnollisia tai mystisiä piirteitä. Tunnettuja käsitteen kannattajia ovat muun muassa Richard Dawkins, Steven Pinker, Daniel Dennett, Penn & Teller ja James Randi. Vilkutus
Alkuperäinen vilkutuksen merkitys lienee ollut aiheuttaa sivuttaisliikettä, jotta toinen ihminen havaitsisi vilkuttajan tai näkisi tämän paremmin. Vilkutuksella on voitu varoittaa tai kertoa oma sijainti. Tervehdyksessä, jossa kämmen on näytetty toiselle, on voinut olla myös merkityksenä osoittaa olevansa aseeton, ja että käsi ei ole nyrkissä kuten vihaisella voi olla. Tähän arvellaan perustuvan myös kättelyn. Äänekkyystaso
Äänekkyystaso eli kuuluvuustaso (; tunnus L) on psykoakustiikan suure, joka kuvaa subjektiivista äänenvoimakkuutta. Äänekkyystason yksikkö on fooni eli foni, joka on määritelmän mukaan 1 kHz:n taajuiselle äänekselle yhtä suuri kuin ääneksen äänenpainetaso desibeleinä. Foniasteikko on tasavälinen mitta-asteikko. Muilla taajuuksilla äänekkyystason ja äänenpainetason vastaavuus voidaan lukea vakioäänekkyyskäyrästöstä, joka on määritetty kokeellisesti. Näyttötila
Näyttötila on tietokonenäytön resoluution ("leveys×korkeus pikseleinä"), värisyvyyden ("bittiä per pikseli, bpp") ja virkistystaajuuden ("näytön päivitystiheys hertseinä") yhdistelmä. Nälkiintyminen (tietotekniikka)
Nälkiintyminen (käännetty myös nääntyminen, ) on tietotekniikassa tila, jossa prosessi tai säie ei pääse etenemään muiden prosessien tai säikeiden toiminnan takia. Anestesia
Anestesia tai nukutus tai narkoosi on lääketieteen termi, jolla tarkoitetaan kivun poistoa ihmisen tai eläimen toimenpiteen ajaksi. Anestesioihin keskittynyttä lääketieteen osa-aluetta nimitetään anestesiologiaksi. Anestesiatyyppejä ovat yleisanestesia, alueellinen anestesia, paikallisanestesia ja dissosiatiivinen anestesia. Anestesiologiset kivunpoistomenetelmät ovat nukutus ja puudutukset, esimerkiksi spinaali-, epiduraali- ja plexuspuudutukset. Yleisanestesian katsotaan koostuvan kolmesta osatekijästä: kivun poistosta, nukutuksesta ja lihasten rentoutumisesta. Anestesian suorittaa anestesialääkäri (eli anestesiologi, puhekielessä usein nukutuslääkäri) jonkin anestesia-aineen avulla. Agility
Agility on ohjaajien ja koirien esteratakilpailu, jossa koiraa ohjataan erilaisten esteiden yli. Lajin nimi tulee englannin kielen sanasta "agility", joka on suomeksi "ketteryys". Lajin rantautuessa Suomeen 1986 sen nimeksi ehdotettiinkin muun muassa ketteryyttä ja vikellystä, mutta englanninkielinen alkuperäisnimi jäi elämään. Parhaimmillaan laji on ohjaajan ja koiran täydellistä yhteistyötä. Ensimmäiset viralliset agilitykilpailut järjestettiin Suomessa 1987. Agility on levinnyt ympäri maailman ja lajin Maailmanmestaruuskilpailut järjestetään vuosittain. Suomessa MM-kisat on järjestetty vuonna 2000 ja 2008. Suomen Agilityliitto hakee MM-kisoja Suomeen myös vuodeksi 2019. Keksintö
Keksintö on olemassa olevan ongelman tai tarpeen uusi tai yllättävä ratkaisu joka on sovellettavissa käytäntöön. Se on innovatiivinen esine, prosessi tai tekniikka ja usein keksintö perustuu jo olemassa olevan tekniikan uudenlaiseen soveltamiseen. Keksinnölle voidaan myöntää patentti, joka takaa keksijälle laillisen oikeuden keksintöönsä. Kyseessä on periaatteessa tuotekehityksen kaltainen toiminta tai osa sitä, mutta tuotekehitystä käytetään yleensä nimityksenä laajamittaisemmasta ja enemmän varsinaiseen tuotteen hyödyntämiseen keskittyvästä toiminnasta.Naisten keksimiä ovat muun muassa sirkkeli (1813), autonlämmitin (1893), tuulilasinpyyhkimet (1903), tiskikone (Josephine Cochrane, 1887), sähköinen jääkaappi (Florence Parpart, 1914), radio-ohjauksen taajuushyppely (filmitähti Hedy Lamarr, 1942) ja astiankuivauskaappi (suomalainen Maiju Gebhard, 1945). Jänteys
Jänteys tai lihasjänteys, joskus myös lihastonus, on lihaksilla jatkuvasti oleva supistustila. Jänteyden aiheuttaa jatkuva hermoimpulssien syöttö lihaksiin. Jänteys tuottaa suuren osan elimistön lämmöstä, ja on siten myös merkittävä energiankuluttaja. Jänteys häviää tajuttomuuden ja REM-unen aikana. Äänentoisto
Induktiivinen kytkeytyminen tarkoittaa sähkövirran muodostumista kaapeleihin muuttuvan magneettikentän vaikutuksesta. Indusoitunut virta aiheuttaa sähkölaitteisiin häiriöjännitettä ja aiheuttaa ongelmia esimerkiksi signaalien siirrossa. Verkkokaapeleiden magneettikenttä indusoi häiriövirtoja signaalikaapeleihin ja signaalia vahvistettaessa myös häiriötä vahvistetaan. Audiotekniikassa induktiivisten häiriöiden kytkeytyminen on yleistä, ja niiden suhteellinen osuu ja merkitys muihin häiriöiden syntytapoihin on suuri. Induktiivisen kytkeytymisen aiheuttamia häiriöitä voidaan pienentää erilaisin tekniikoin:Esimerkiksi levysoittimen äänirasiaan aiheutuu helposti häiriöitä, sillä sen rakenne on altis ulkoisille magneettikentille. Samastuminen
Samastuksen käsitettä on kehittänyt ja selventänyt Roy Schafer. Hän erottaa samastuksen ja sisällytyksen (introjektion). Samastus ja sisällytys ovat si­säis­tämisen eli internalisaation alalajeja. Samastuksessa yksilö saa kohteen itselleen sulautumalla siihen (sen edustukseen) ja omaksumalla sen käytösmuotoja ("behavioural patterns"); sisällytyksessä jonkin kohteen piirteet sijaitsevat yksilön sisällä mutta niitä ei koeta osaksi psyykkistä itseä. Sisällytys on primaariprosessuaalinen kohde-edustus (objektirepresentaatio). Sisällytys muistuttaa ulkoista, erillistä kohdetta sikäli, että sisällytystä tuntuu mahdolliselta hallita ja sitä koetetaan hallita niin kuin ulkoista kohdetta. Mielessä kuviteltu musiikki, joka vaikuttaa ruumiiseen samoin, joskin lievemmin, kuin todellisuudessa soiva musiikki, sekä musiikki, joka pyörii itsepintaisesti mielessä ("korvamato"), tarjoavat esimerkkejä sisällytyksistä. Tuollaisia sisällytyksiä ei voi paeta, vaan ne seuraavat mukana niin kuin Kuu kulkijaa. Tylsyys
Tylsyys on Suomessa tunnesanojen kognitiivisen tärkeyden indeksillä mitattuna 25 tärkeimmän tunnesanan joukossa. Tylsyyden kanssa samansukuisia tunnetiloja ovat pitkästyminen, "välinpitämättömyys", apatia ja "kyllästyminen". Tylsyydelle ja välinpitämättömyydelle ominaista yhteistä komponenttia voidaan kuvata ilmaisulla ""en halua mitään"", ja tylsyydelle ja kyllästymiselle ominaista yhteistä komponenttia puolestaan ilmaisulla ""en halua tätä lisää"". Toisin kuin kyllästymiseen, tylsyyteen ei kuitenkaan sisälly välitöntä aktivoitumisen mahdollisuutta. Tylsyyden tila on henkistä turtumusta, passivoitunutta suhtautumista ilman motivaatiota ja pyrkimystä tilasta pois. Nakutus
Aikainen sytytys tarkoittaa seoksen syttymistä ennen sytytystulpan kipinää. Sen voi aiheuttaa paikallinen seoksen ylikuumeneminen, esimerkiksi palotilan sisäisen kuuman kohdan aiheuttamana. Sellaisia kohtia voivat olla esimerkiksi pakoventtiili, metallisärmät, kannen tiivisteen reuna ja sytytystulpan elektrodi. Liekki etenee aaltona, kuten sytytystulpan kipinänkin aiheuttamana, mutta oleellinen ero näillä on syttymishetki, joka kipinän tapauksessa on täsmällisesti määritelty ja aikaisen sytytyksen tapauksessa epätäsmällinen, ennustamaton ja ennenaikainen. Änkytys
Albertin ja Larssonin (1980) mukaan änkytystä voidaan kuvata jäävuorella, josta vain pieni osa on näkyvissä ja suuri osa pinnan alla. Häiriön näkyvä ja kuuluva osa, ulkoinen änkytys, on suhteellisesti pienempi. Siihen kuuluvat itse asiassa änkyttäminen, lihasjännitykset ja myötäliikkeet. Piilossa olevaan osaan, sisäiseen änkytykseen, kuuluvat tunnereaktiot ja änkytyksen aiheuttamat käyttäytymisen ja persoonallisuuden piirteet. Änkyttäjän kokemus omasta änkytyksestään on siis laajempi kuin kuulijoiden havaitsema. Achté ja muut (1981) toteavat änkyttämisen vaikeuttavan myös sekundaarisesti potilaan elämää, koska hänen on vaikea ilmaista itseään ja oire edistää taipumusta eristäytyä. Änkyttäminen häiritsee oireesta kärsivän ihmissuhteita. Nelivektori
missä tapauksessa η tarkoittaa rivillä "µ" ja sarakkeessa "ν" olevaa lukua Minkowskin metriikkaa esittävässä neliömatriisissa. Minkowskin metriikka ei ole euklidinen metriikka, koska siinä kahden aika-avaruuden eri pisteenkin (tapahtuman) välinen intervalli voi olla nolla. Sisätulo voidaan kirjoittaa monella muullakin tavalla, koska metrinen tensori muuttaa A:n ja B:n kovariantit komponentit kontra­varianteiksi tai päinvastoin. Näille komponenteille pätee: Änkytys
Änkytyksen esiintyvyydestä on esitetty hieman toisistaan poikkeavia lukuja. Eri lähteiden mukaan änkyttäjien osuus väestöstä vaihtelee välillä 0,5–2,4 prosenttia (Heikkinen ja muut 1981). Ulkomaisten tutkimusten mukaan sitä esiintyy noin 4 %:lla (Lempinen 1991). Lewis (1997) esittää änkyttäjiä olevan väestöstä 1 %. Achté ja muut (1981) kirjoittavat änkyttäjiä olevan väestöstä 0,5–1 %. DSM-IV-sairausluokituksessa (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders – Fourth Edition, 1995) todetaan alle murrosikäisistä lapsista olevan änkyttäjiä 1 % ja nuoruusiässä 0,8 %. Larsson (1992) kirjoittaa 0,7 %:n aikuisista änkyttävän ja hän arvioi koko väestöstä 4 %:n yhdessä tai useammassa elämänsä vaiheessa änkyttävän. Heikkinen, Kulvik ja Lempinen (1981) toteavat, että vaikka Suomessa ei olekaan suoritettu merkityksellisiä tutkimuksia änkytyksen yleisyydestä, niin voidaan olettaa, että meillä kuten muissakin teollisuusmaissa on änkyttäjiä noin 1 % väestöstä. Yleisestävyys
Yleisestävyys eli yleisehkäisy on kriminaali- ja kontrollipoliittisten toimenpiteiden ajateltu ohjaava ja pelottava vaikutus. Toimenpiteellä (esimerkiksi vankeus tai sakko) osoitetaan hyväksyttävän käyttäytymisen rajat. Tämän ajatellaan riittävän useimpien ihmisten käyttäytymisen ohjaamiseen. Toinen, vahvempi yleisestävyyteen liittyvä vaikutus on pelote; seuraamusten (esimerkiksi vankilaan joutumisen) mahdollisuuden ajatellaan ohjaavan ihmisiä hyväksyttävän käyttäytymisen suuntaan. Kennelyskä
Kennelyskä on yleisnimitys koiran tarttuville hengitystietulehduksille. Koiran äkillisen hengitystietulehduksen taustalla saattaa olla useita taudinaiheuttajia (virukset, bakteerit ja mykoplasmat), ja taudin itämisaika vaihtelee taudinaiheuttajasta riippuen 1–14 päivään. Tärkein kennelyskän yksittäinen aiheuttaja on "Bordetella bronchiseptica" -bakteeri. Alkaliteetti
Alkaliteetti (A) (myös Alkaliniteetti) eli veden puskurikyky tai hapon sitomiskyky tarkoittaa vesiliuoksen emästen kykyä neutraloida siihen lisätyt hapot. Alkaliteetti ilmaistaan yksikkönä "mmol/l" (millimoolia/litra). Asiditeetti ilmaisee liuoksen happojen kykyä neutraloida siihen liuenneet emäkset. Tiheysfunktio
Toistuvan integroimisen välttää antamalla todennäköisyydet valmiiksi integroituna lausekkeena, jota kutsutaan kertymäfunktioksi formula_7. Kertymäfunktion avulla todennäköisyydet saadaan funktioiden arvojen aritmeettisilla laskutoimituksilla. Yleisin tapa on määrittää todennäköisyys tapahtumana, joka sisältää alkeistapaukset tiettyyn arvoon formula_8 asti: Änkytys
Lisäksi neuropsykologisten tutkimusten mukaan änkyttäjillä olisi viallinen puheenohjausjärjestelmä, jolloin auditiiviset ja proprioseptiiviset palautesignaalit tulevat sensoriselle aivokuorelle disorganisoituneesti (Perkins 1996). Osa tutkijoista puolestaan tähdentää äänihuulten toimintaa änkytyksen syynä. Änkytysblokin taustalla voisi tällöin olla äänihuulten avautumisrefleksi (ADR / airway dilation reflex), jolloin ääni katkeaa aiheuttaen änkytysoireita. (Boone & Plante 1993.) Toisaalta esimerkiksi Lewis (1997) viittaa teorioihin änkyttäjien kurkunpään toiminnan erilaisuudesta. Änkytys
Sekä Nissinen (1998) että Boone ja Plante (1993) selittävät änkyttämistä myös klassisen ehdollistumisen näkökulmasta. Tässä mallissa änkyttäjät oppivat ennakoimaan ja pelkäämään änkyttämistä tietyissä tilanteissa, mikä lisää autonomisen hermoston stressireaktioita. Nämä negatiiviset tunteet häiritsevät ajatusten ja puheliikkeiden koordinointia sekä puheen auditiivista seuraamista, ja puhe alkaa takellella. Änkyttämisen pelko ehdollistuu ajan kuluessa ja siitä voi tulla yhtä suuri ongelma kuin itse änkyttämisestä, koska änkyttäjä usein alkaa vältellä puhetilanteita (Albert & Larsson 1980, Boone & Plante 1993, Heikkinen ja muut 1981, Nissinen 1998.) Höyrystyminen
Tietyn ainemäärän höyrystämiseen tarvittava energia voidaan määrittää aineen höyrystymislämmön avulla. Höyrystymiselle vastakkainen ilmiö on tiivistyminen. Änkytys
Änkytykseen liitetään useasti termit primääriänkytys ja sekundaariänkytys (esimerkiksi Heikkinen ja muut 1981). Toiset tutkijat käyttävät samaa tarkoittavia termejä ulkoinen änkytys ja sisäinen änkytys (esimerkiksi Albert & Larsson 1980). Ulkoiseen änkyttämiseen kuuluvat itse änkyttäminen, lihasjännitykset ja myötäliikkeet. Sisäiseen änkytykseen kuuluvat tunnereaktiot ja änkytyksen aiheuttamat sosiaaliset pelot, puhetilanteiden välttelyt ja niin edelleen. Jokto
Jokto (tunnus y) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kvadriljoonasosaa (10). Se otettiin käyttöön 1991. Esimerkiksi joktometri (ym) on kvadriljoonasosa metriä. Induktiivinen kytkeytyminen
Induktiivisellä kytkeytymisellä tarkoitetaan sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta puhuttaessa johtimessa kulkevan sähkövirran aiheuttaman muuttuvan magneettikentän johonkin johdinsilmukkaan indusoimaa häiriöjännitettä. Ilmiö aiheuttaa ongelmia mm. automaatio- ja tiedonsiirtojärjestelmissä signaalien siirrossa sekä mittaustekniikan alueella heikkoja signaaleja mitattaessa. Harry Potter -sarjan käsitteet
Koska ankeuttajat ovat sokeita, ne aistivat ja ruokkivat itsensä positiivisilla tunteilla, onnellisuudella ja ihmisten hyvillä muistoilla, pakottaen heidät muistamaan pahimmat muistonsa. Ankeuttajien läsnäolo tekee ympäristön ilmastosta kylmän ja pimeän. Vaikutukset riippuvat siitä kuinka monta ankeuttajaa lähettyvillä on. Vaikka ankeuttajat aistivat tunteita, niillä on vaikeuksia erottaa ihmiset toisistaan, kuten Barty Kyyry Jr. huomasi paetessaan Azkabanista. Niillä on myös vaikeuksia aistia eläinten tunteita, koska eläimen tunteet ovat alkukantaisemmat kuin ihmisen; tämän heikkouden takia Sirius Musta pystyi karkaamaan Azkabanista animaagimuodossaan. Ruokkiessaan itseään positiivisilla tunteilla, ankeuttajat voivat antaa ankeuttajan suudelman, jolloin ankeuttaja imee uhrin sielun tämän suun kautta. Uhrista jää jäljelle vain tyhjä kuori, joka ei pysty ajattelemaan eikä paranemaan. Uskotaan, että ankeuttajan suudelman saaminen on pahempaa kuin kuolema. Ankeuttajat ovat kuolemattomia ja siksi on vain muutama keino torjua ne; yksi keino on käyttää Suojeliusta, joka ajaa ne pois. Jos ankeuttajat onnistuttiin ajamaan pois, suklaa on tehokas ensiapu kohtaamisesta toipumiseen. Ankeuttajat ovat näkymättömiä jästeille, mutta vaikutus on silti sama. Vähintään yksi surkki on väittänyt nähneensä ankeuttajan, mutta Rowling on sanonut tämän valehdelleen, ja että Arabella Figg tiesi ankeuttajien olevan lähellä niiden vaikutuksen takia. Entelekheia
Aristoteleen "Metafysiikassa" "entelekheia" erotetaan ensimmäiseksi aktuaalisuudeksi "energeiasta", toisesta aktuaalisuudesta. "Entelekheia" on nähty aktualisoitumisen täyteytenä, joka vaatii jatkuvaa panostusta, jotta se säilyisi — päinvastoin kuin "energeia", joka on aktualisoitumisen toimintaa, joka ei välttämättä ole vielä täyttynyt. Aristoteleen hylemorfismissa "entelekheia" yhdistetään usein muotoon; esimerkiksi sielun sanotaan olevan ”substanssi sellaisen luonnollisen kappaleen muotona, joka kykenee elämään” ja täten ”tällaisen luonnollisen kappaleen aktuaalisuus ("entelekheia")”. Potentiaalisuus sen sijaan yhdistyy aineeseen, jolla tämä muoto on potentiaalisesti. Ensimmäinen "entelekheia" tarkoittaa sitä, että jokin on täydessä käyttökunnossa; toinen "entelekheia" (eli "energeia") tarkoittaa sitä, että jokin on käytössä tai toiminnassa. Änkytys
Toistot voivat olla sana-, tavu- tai äännetoistoja: ”Tuo tuo tuo koira on pieni”, ”Si-si-si-sillä on pi-pi-pitkä häntä”, ”Sen k-k-käpälät o-o-o-ovat valkoiset”. Änkytys
A. Puheen normaalissa sujuvuudessa on häiriö, johon kuuluu yksi tai useampi seuraavista: 
(1) äänteiden ja tavujen toistot
(2) äänteidenpidennykset
(3) keskeytykset
(6) ongelmallisten sanojen korvaaminen toisilla
(7) fyysinen jännitys sanojen tuottamisessa
(8) yksitavuisten sanojen kokonaan toistaminen. Tärkkelys
Tärkkelys on monimutkainen joko haarautumaton amyloosi tai haarautunut amylopektiini, joka on glukoosiyksiköistä koostuva ketju. Se on kylmään veteen liukenematon polysakkaridi, jonka kemiallinen kaava on muotoa (CHO). Se on kasvien vararavintoa, jota kasvi valmistaa yksinkertaisempien monosakkaridien kautta fotosynteesillä. Tärkkelystä, erityisesti maissitärkkelystä, käytetään usein ruoanlaitossa kastikkeiden suurustamiseen. Teollisuudessa tärkkelystä käytetään liimojen, paperien, alkoholin, tekstiilien ja tärkin valmistuksessa. Myky
Myky on ruokalaji, taikinanyytti tai -pallo, jonka sisään voidaan lisätä täytteitä tai muut ainekset voidaan sekoittaa taikinaan. Myvyt voidaan kypsentää keittämällä, höyryttämällä, hauduttamalla tai paistamalla. Nyytit voivat sisältää esimerkiksi lihaa, kalaa, kasviksia tai makeisia. Kiukuttelu
Kiukuttelu on ihmisen, yleensä lapsen tyytymättömyyden purkamista. Se voi olla itkemistä, raivoamista, uhmaa, väkivaltaisuutta tai sanallista kiukuttelua. Kiukuttelua voi tapahtua silloin jos joku ei saa tahtoaan läpi, tai kun jotain pahaa on tapahtunut. Kiukuttelu saattaa liittyä stressiin tai masentumiseen. Mäskäys
Mäskäys on oluenvalmistuksen vaihe, jossa idätetyistä jyvistä eli maltaista irrotetaan käymiskelpoiset sokerit lämpimän veden avulla. Yksinkertaisimmillaan mäskin lämpötila nostetaan tiettyyn pisteeseen, joka pidetään vakiona koko mäskäyksen ajan. Usein mäskiä pidetään kuitenkin tietyn mittaisia ajanjaksoja eri lämpötiloissa, joissa kussakin tapahtuu tietynlaista entsyymitoimintaa. Märehtiminen
Märehtimistä tapahtuu säännöllisin väliajoin silloin kun eläin lepää. Märehtimisen aikana (kuten yleensäkin pureskelun yhteydessä) erittyy runsaasti sylkeä, jolla on märehtivillä eläimillä erityinen merkitys sen pötsin sisältöä neutraloivan puskurivaikutuksen vuoksi. Sylkeä erittyy vuorokaudessa suurikokoisilla märehtijäeläimillä kymmeniä litroja. Infarkti
Infarkti on kudoksen kuolio, joka aiheutuu paikallisesta verenkierron häiriöstä. Tällainen häiriö voi olla esimerkiksi valtimon tukkeutuminen. Induktiivinen päättely
Induktiota luonnehditaan toisinaan päättelyksi, joka etenee tunnetuista tapauksista tuntemattomaan. Tällä tarkoitetaan sitä, että yleistys, joka yksittäisistä havainnoista tuotetaan, väittää lisäävänsä tietoamme. Induktio tuottaa uutta tietoa. Ähky
Ähky on hevosen vatsaontelon kiputila, jonka syyt vaihtelevat mutta saattavat olla hevoselle hengenvaarallisia. Ähkyä tavataan myös karjalla. Ähkyn syy on usein suolistoperäinen, mutta myös muut sairaudet voivat aiheuttaa vatsakipua. Ähky voi olla seurausta muun muassa liikunnan määrän tai ruokinnan muutoksista, sisäloisista tai pilaantuneesta rehusta. Hevonen tarvitsee luonnostaan runsaasti liikuntaa, joten pitkät kuljetukset tai runsas tallissa seisominen (esimerkiksi loukkaantumisen takia) voivat lisätä ähkyn vaaraa. Käyttäytyminen
Eläinten käyttäytymisellä tarkoitetaan eläimen suorittamia tekoja ja sen toiminnassa ilmeneviä reaktioita ympäristön tuottamiin ärsykkeisiin. Käyttäytyminen voi koostua sekä tietoisista että tiedostamattomista elementeistä, ja se voi olla joko vapaaehtoista tai pakotettua. Käyttäytymistä ohjaa eläimen sisäeritysjärjestelmä ja sen tuottamat hormonit sekä hermosto. Kullekin eläinlajille tyypillisen käyttäytymisen moninaisuus ja monimutkaisuus ovat yleensä verrannollisia lajin hermoston monimutkaisuuteen. Instruktiivi
Instruktiivi eli keinonto on sijamuoto (ns. tapasija), joka ilmaisee keinoa tai välinettä tai tapaa, jolla toiminta suoritetaan. Suomen kielessä instruktiivin sijapääte on "-n" sekä yksikössä että monikossa. Yksikkömuodot ovat harvinaisia, mutta esimerkiksi sanan "jalka" instruktiivimuodot ovat "jalan : "jaloin. Välineen merkityksessä käytetään usein instruktiivin tilalla adessiivia. Koska instruktiivimuodot muistuttavat tapaa ilmaisevia adverbeja, eli miten tekeminen suoritetaan ("Kaivoin hiekkaa paljain käsin (instr.)/Kaivoin hiekkaa hienosti käsilläni" (adv.), voitaisiin instruktiivi periaatteessa lukea adverbisijaksi. Kalkyyli
Kalkyyli on yksinkertaisimmillaan aksioomista ja syntaktisista päättelysäännöistä muodostuva merkkijonoihin liittyvä formaali systeemi. Aksioomat ja päättelysäännöt (tai laskusäännöt) esittävät, mitä kalkyylissä voidaan päätellä, eli ne esittävät sen, kuinka mielivaltaista lausetta on lupa käsitellä. Ennätys
Ennätys tarkoittaa lajissaan äärimmäistä, usein erityisesti tavoiteltua tulosta tai muuta, mitattavissa tai muutoin vertailtavissa olevaa arvoa. Ennätyksiä voidaan saavuttaa eri urheilulajeissa, mutta myös muunlaisessa toiminnassa (kuten "tuotantoennätys") tai niitä voidaan rekisteröidä tapahtuvista ilmiöistä (kuten "lämpöennätys"). Suomen kielen sana ennätys liittyy ehtimistä tarkoittavaan verbiin "ennättää" ja tarkoittaa tulosta tai saavutusta. Itku
Itku on ihmiselle ominainen tunneperäinen ilmiö, jossa kyynelnestettä purkautuu silmän kyynelkanavista, yleensä luonteenomaisen ilmehtimisen ja/tai ääntelyn kanssa. Kyynelnesteen purkautumista voi aiheuttaa myös silmään joutunut ärsyke, mutta yleensä itkemisestä puhutaan, kun syynä on nimenomaan psyykkinen olotila. Tämä tila vaihtelee äärimmäisen surun ja äärimmäisen onnellisuuden välillä. Myös voimakas kipu saattaa laukaista itkun riippuen ihmisen itkuherkkyydestä. Orgasmi
Orgasmi on fyysinen ja psykologinen kliimaksi, joka aiheutuu seksuaalisen kiihottumisen laukeamisesta. Useimmiten orgasmi aiheutuu sukupuolielinten stimulaatiosta, kuten itsetyydytyksestä tai yhdynnästä, ja on sen päätepiste. Miehistä noin 90 % saa yhdynnässä orgasmin kun naisista vain 50 %. Maantiivistäjä
Maantiivistäjä - myös (täry)jyrä, tärytin tai tärylevy ("tärylätkä") - on yleisnimi joukolle koneita, jolla voi tiivistää maa-aineksia. Tiivistäjien toiminta perustuu joko pelkkään massaan (jyrät) tai sen ohella myös iskuvoimaan (täryt). Tiivistäjien voimanlähteenä on lähes poikkeuksetta polttomoottori (bensiini tai diesel), harvoin sähkö tai paineilma. Käyttökohteet: Maa-ainesten tiivistys ennen rakentamista tai kaivantojen täytön jälkeen; tiivistys ennen maan pinnoittamista (asvaltti, pihakivetys, laatat) tai edellä mainittujen pinnoitteiden tiivistys, jolloin tiivistys perustuu lähinnä puhallushiekan tai vastaavan tiivistymiseen pihakivien tai –laattojen välissä. Laitteiden tiivistysteho vaihtelee maa-aineksesta ja laitteen ominaisuuksista riippuen noin 10 cm:stä jopa 60 cm:iin. Suurimpia tärylevyjä lukuun ottamatta nykyisten laitteiden äänenpainetaso jää yleensä alle 100 dB:iin. Michaelis–Menten-kinetiikka
Alkuperäisessä julkaisussaan Michaelis ja Menten olettivat, että entsyymisubstraattikompleksi on tasapainotilassa. ES-kompleksin konsentraation muutosta kuvataan yhtälöllä:
Tällöin käänteisen entsyymin ja substraatin kompleksin hajoamisen reaktion Michaelis-vakio K' saa muodon
Michaelis-vakion arvo kuvaa tässä substraatin affiniteettia eli taipumasta sitoutua entsyymiin. Mitä pienempi on Michaelis-vakion arvo, sitä suurempi affiniteetti on substraatilla entsyymiin. Tästä saadaan kompleksin konsentraatioksi entsyymin alkukonsentraation avulla ilmaistuna:
Tuotteen muodostumisnopeus on suurimmillaan silloin kuin kaikki entsyymi on entsyymikompleksina. Tällöin entsyymikompleksin konsentraatio on suurin. Nyt tuotteen muodostumisnopeudeksi saadaan Yhdyntä
Yhdynnässä miehen erektiossa olevaa siitintä liikutellaan edestakaisin naisen kostuneessa emättimessä, jolloin terskan hankautuminen emättimen seinämiin voimistaa seksuaalista kiihottumista, jonka päämääränä on useimmiten kiihottumisen huipentuma eli orgasmi, johon sukukypsällä miehellä liittyy siemensyöksy. Yhdynnässä saadussa siemensyöksyssä siemenneste purkautuu emättimeen, jolloin siittiöillä on kohdunkaulan kautta pääsy kohtuun ja munanjohtimiin, irronneen munasolun luokse, mikä mahdollistaa hedelmöittymisen ja raskauden. Nykäys
Nykäys (toisinaan myös nykäisy, engl. "jerk") (tunnus formula_1) on fysikaalinen suure, joka kuvaa kappaleen kiihtyvyyden muutosta tietyssä ajassa. Sen yksikkö on m/s³. Viskositeetti
Usein ollaan kiinnostuneita viskositeetin ja inertiaalivoiman suhteesta. Inertiaalivoimaa kuvaa nesteen tai kaasun tiheys, jolle käytetään symbolia ρ. Aineen "kinemaattinen viskositeetti" määritelläänkin sen dynaamisen viskositeetin ja tiheyden suhteena: Älykkyystesti
Älykkyystestin antamaa tulosta voidaan verrata suureen joukkoon muiden henkilöiden testituloksia, ja näin henkilön älykkyys voidaan määritellä suhteessa muihin ihmisiin. Älykkyys ilmoitetaan älykkyysosamääränä (ÄO). ÄO:ta määriteltäessä henkilön älykkyystestin pistemäärää verrataan normaalijakaumaan, jonka keskiarvo on 100, minkä jälkeen pistemäärä suhteutetaan testattavan ikään. Klassinen ehdollistuminen
Ärsyke on mikä tahansa asia, jonka yksilö näkee, kuulee, haistaa, maistaa tai tuntee. Logiikka
Esimerkin 3 päättely ei ole deduktiivista. Se vaikuttaa kuitenkin pätevältä, koska olemme taipuvaisia implisiittisesti olettamaan eksplisiittisesti mainitun oletuksen (Esko on mies) lisäksi, että ”jos jokin on mies, niin tämä jokin ei ole nainen”. Termi ’jokin’ viittaa tässä kaikkiin yksilöihin, jotka ylipäätään voivat tulla kyseeseen jonkin ominaisuuden toteuttajina. Esimerkin 3 päättely on niin sanottu "enthymeme" eli epätäydellisesti ilmaistu syllogismi. Päättelystä saadaan deduktiivinen lisäämällä siihen mainitsematta jätetty lisäoletus seuraavasti: Änkytys
Lukkiutumiset eli blokit ovat puheen juuttumista siten, että lapsi ei saa sanan ääntämistä käynnistymään normaalissa ajassa. Ilmavirran kulku katkeaa lisääntyneen lihasjännityksen vuoksi. Tämä vaikeus esiintyy yleensä sanan alussa, mutta voi olla myös sanan keskellä: ”**Kissa istui portailla”, ”Se nuoleskeli **kä**päläänsä”. Sisäheitto
Historiallisessa fonetiikassa sisäheitolla usein viitataan painottoman vokaalin poisjääminen.
Retorisena tai runollisena keinona saattaa äänteitä jäädä pois sanan keskeltä.Vaikka puhekielessä on monta ilmiötä, joita pidetään sisäheittona, sellaiset muodot kuin "didn't" ei pidetä sisäheittoina, vaan supistumina:Lounaismurteissa sisäheitto eli synkopee on hyvin yleinen ja koskee kolmi- tai useampitavuisten sanojen toisen avoimen tavun vokaalia, joka katoaa, kun ensimmäinen tavu on pitkä ja kolmas tavu alkaa l:llä, m:llä, n:llä, r:llä tai v:llä)Suomen puhekielessä yleisimmin pois jää vokaali i, jos sanan toisessa (painottomassa) tavussa on i-päätteinen diftongi, esim. "lannote" ja "tasottaa".