Mikä on keliakia?
Keliakia
Keliakia on elinikäinen autoimmuunisairaus, jossa rukiin, vehnän ja ohran sisältämä valkuaisaine gluteeni aiheuttaa ohutsuolen limakalvolla tulehdusreaktion ja vaurioittaa suolinukkaa, mikä häiritsee ravintoaineiden imeytymistä. Vaurion aiheuttajana on gluteenin prolamiiniosa, joka vaihtelee eri viljoissa. Vehnän gliadiini, rukiin sekaliini ja ohran hordeiini aiheuttavat immunologisen vasta-ainereaktion. Prolamiini tarttuu ohutsuolen limakalvossa sitä vastaan muodostuneeseen vasta-aineeseen, joka johtaa limakalvon nukkarakenteen tuhoutumiseen.
Kelliäinen
Kelliäinen ("Mesovelia furcata") on kelliäisten sukuun kuuluva laji. Se on 3-3,5 mm pituinen. Se muistuttaa muodoltaan lähinnä sikaria ja se on väriltään kirkkaanvihreä. Sillä on pitkät tuntosarvet, mutta sillä ei ole siipiä. Se oleskelee kelluvien lehtien päällä ja sitä esiintyy enimmäkseen lammissa ja järvissä. Allergia
Allergia on tila, jossa hankittu immuniteetti ja tarkemmin sanottuna sen humoraalinen osa reagoivat ei-toivotulla tavalla käynnistäen immunologisen reaktion allergeenia vastaan. Keskeisessä asemassa on auttaja-T-solujen alaluokan Th2-solujen aktivoituminen. Th2-solut tuottavat toisentyyppisiä lymfosyyttejä eli B-soluja aktivoivia sytokiinejä, etenkin interleukiini 4:ää (IL-4). B-solujen aktivoitumisen merkitys puolestaan on siinä, että ne alkavat tuottaa suuria määriä vasta-aineita: allergisissa reaktioissa nämä vasta-aineet ovat lähes yksinomaan immunoglobuliini E:tä (IgE). B-soluista erittynyt IgE kulkee verenkierron mukana ja kiinnittyy kudoksissa sijaitsevien syöttösolujen pinnalla oleviin Fc-reseptoreihin. IgE:n kiinnittyminen reseptoriin saa syöttösolun herkistymään moninkertaisesti ulkoisille ärsykkeille, ja allergeenin läsnä ollessa seurauksena onkin degranulaatioksi kutsuttu prosessi. Siinä syöttösolu vapauttaa solunulkoiseen tilaan sisällään varastoimat jyväset eli granulat. Ne koostuvat histamiinista ja muista tulehdusvälittäjäaineista (mm. prostaglandiinit, leukotrieenit ja erilaiset sytokiinit), jotka saavat aikaan allergialle tyypilliset oireet. Kudoksessa näiden tulehdusvälittäjäaineiden vaikutukset ilmenevät verisuonten laajenemisena, limanerityksen lisääntymisenä, tuntohermojen herkistymisenä ja sileän lihaksen supistumisena. Allergeenista ja altistuskohdasta riippuen havaitaan siis tyypillisiä oireita, kuten turvotusta, kutinaa ja punoitusta.
Allergeenin poistuttua elimistöstä akuutit oireet useimmiten vaimenevat vähitellen, mutta usein seurauksena on ns. toisen vaiheen reaktio, joka ajoittuu tyypillisesti 2-24 tuntia oireiden alun jälkeen. Siinä tulehduspaikalle siirtyy verenkierrosta runsaasti granulosyyteiksi kutsuttuja valkosoluja. Toisen vaiheen reaktion tarkka luonne riippuu jossain määrin tulehduspaikasta, esimerkiksi allergisessa astmassa tyypillinen löydös on etenkin eosinofiilisten granulosyyttien kerääntyminen keuhkoputkiin. Keliakia
Hoitamaton keliakia voi aiheuttaa muun muassa osteoporoosia eli luukatoa. Keliaakikoilla tavataan myös monia vitamiinien puutoksista johtuvia oireita, koska esimerkiksi rasvaliukoisten vitamiinien imeytyminen heikentyy ja niiden pitoisuudet veressä vähenevät. Noin puolella keliaakikoista on laktoosi-intoleranssi, joka useimmiten osoittautuu gluteenin tuhoaman suolinukan sivuoireeksi: kun suolinukka on palautunut, voidaan siirtyä jälleen maitotuotteisiin. Uloste
Etenkin lihansyöjien uloste haisee usein epämiellyttävältä. Ulosteen erikoinen rakenne ja haju voivat johtua epäterveellisestä ruokavaliosta tai suolistosairaudesta – esimerkiksi keliakiasta tai Crohnin taudista. Tattari
Gluteenittomana tattari sopii myös keliakiasta kärsiville. Keliakiadiagnoosien kasvu aiemman alidiagnosoinnin johdosta on lisännyt myös tattarin käyttöä leivonnassa. Suomessa on jo useita pelkästään gluteenittomaan leivontaan erikoistuneita leipomoita, jotka valmistavat teollisessa määrin muun muassa tattarilimppuja ja tattaripiirakoita. Myös makaronia valmistetaan tattarista.
Toisin kuin siemenet, tattarin vihreät osat ovat myrkyllisiä ihmiselle. Idätyksen ystävät syövät nuoria tattarin ituja (noin 4-5 päivän kasvu) niiden hienon, pähkinäisen aromin ja suuren ravintoarvon tähden. Keliakia
Mikäli tuotteessa on gluteenia, se ilmoitetaan aina omalla nimellään tuotteen ainesosaluettelossa, eikä se voi piiloutua E-koodin taakse. Provena
Kaikissa Provena-tuotepakkauksissa on gluteenittoman tuotteen merkki. Provena-tuotteet ovat kaikki Suomen keliakialiiton gluteenittoman tuotteen merkin käyttöoikeuden saaneiden tuotteiden luettelossa. Pelikaanit
Pelikaanit (Pelecanidae) ovat kaloja syöviä suurikokoisia pelikaanilintuja, joille tunnusomaista on suuri venyvä nokkapussi leuan alla. Keliakia
Väestöseulontatutkimusten mukaan keliakiaa esiintyy Suomessa 1,5 prosentilla lapsista ja jopa 2,7 prosentilla vanhuksista. Taudin esiintyvyys lisääntyy iän myötä. Sairaus on naisilla yleisempi kuin miehillä. Keliakiaa runsaasti tutkineen professori Markku Mäen mukaan enemmistö (vuonna 2010 noin 3/4) keliaakikoista on diagnostisoimatta eli ei tiedä sairaudestaan eikä saa hoitoa siihen. Suurin osa tapauksista on piileviä, ja oireet ovat usein lieviä ja epätyypillisiä. Kuitenkin hoitamaton keliakia kaksinkertaistaa kuolemanriskin. Aujeszkyn tauti
Aujeszkyn tauti on viruksen aiheuttama sian tauti. Siitä toisinaan käytetty nimitys valeraivotauti on sikäli harhaanjohtava, että sairauden aiheuttava mikrobi ei ole sukua raivotautivirukselle vaan kuuluu herpesviruksiin. Tautia esiintyy endeemisenä suurimmassa osassa maailmaa. Aujeszkyn taudin aiheuttaa "sian herpesvirus 1", josta käytetään myös nimityksiä "sikaeläinten herpesvirus-1" (lyhennettynä "SHV-1") ja "valeraivotautivirus (PRV)". Tauti on taloudellisesti merkittävintä vahinkoa aiheuttava sian sairaus alueilla, joilta sikarutto on saatu hävitettyä. Myös muut nisäkkäät, kuten nautaeläimet, lammas, koira ja pesukarhu, ovat alttiita tartunnalle. Niillekin tauti on usein tappava. Taudin ei ole todettu aiheuttaneen ihmisen sairastumista, mutta ihminenkin voi toimia taudin kantajana eläimestä toiseen. Tarpeettomia kontakteja myös taudista puhtailla sikatiloilla tulisi kuitenkin tämän takia välttää. Viljahirssi
Hirssistä tehdään puuroa ja jauhoa, jolla keliakiaa sairastavat voivat korvata vehnän leivonnassa. Viljahirssin siemenet ovat gluteenittomia. Hirssiä käytetään myös riisin tapaan keitettynä lisukkeena. Suomessa hirssi nimellä "hersryynit" tai "prossa" on perinteisesti kuulunut karjalaiseen ruoka­kulttuuriin. Glaukooma
Glaukooma (vanha nimitys viherkaihi) on silmän sairaus, jossa liian korkea silmänpaine (silmänpainetauti) tai näköhermon heikko verenkierto (normaalipaineinen eli matalapaineglaukooma) aiheuttaa silmänpohjan papillan eli näköhermon nystyn kovertumisena ilmenevän näköhermovaurion ja siihen liittyvää etenevää näkökentän sumenemista ja hämärtymistä. Glaukoomalla on paljon riskitekijöitä, joista merkittävimpiä ovat kohonnut silmänpaine, ikä, sukurasitus, eksfoliaatio-oireyhtymä eli mykiön hilseytystauti ja likitaittoisuus. Glaukooma saattaa johtaa sokeuteen. Kala-allergia
Kala-allergia on allergia, jossa henkilö on allerginen kalalle. Oireita, voivat ovat muun muassa ripuli, oksentelu, kivut, pahoinvointi, kutina, punotus, ja ihottuma. Hengenahdistus ja kurkun kutina ovat myös hyvin yleisiä. Koko elimistön allerginen reaktio, eli anafylaktinen šokki on myös mahdollinen. Oireiden voimakkuus on hyvinkin yksilöllistä, jotkut eivät voi sietää edes kalan hajua. Leukakoukulliset
Leukakoukulliset ("Chelicerata") on niveljalkaisten pääjakson alajakso. Nimensä mukaisesti kaikilla tähän alajaksoon kuuluvilla eläimillä on jonkinlainen leukakoukku. Leukakoukulliset on kuusijalkaisten jälkeen toiseksi laajin niveljalkaisten alajaksoista, niitä tunnetaan noin 100 000 lajia. Alajakson nimesi 1901 eläintieteilijä Richard Heymons. Leukakoukullisiin luetaan nykyisin elävät hämähäkkieläinten, merilukkien ja molukkirapujen luokat sekä vain fossiileina tunnetut meriskorpionit. Hämähäkkieläinten luokka on suurin; siihen kuuluvat hämähäkkien ohella muun muassa punkit ja skorpionit. Artralgia
Artralgia tarkoittaa nivelkipua. Termi itsessään ei siten ota kantaa kivun aiheuttajaan. Artralgiaa voivat aiheuttaa eri sairaudet, mutta se voi myös olla esimerkiksi lääkkeen sivuvaikutus. Sairauksista esimerkiksi nivelrikko, nivelreuma, selkärankareuma tai nivelpsoriasis voi olla artralgian taustalla. Ikääntyneillä artralgia liittyy monessa tapauksessa nivelten kulumiseen iän myötä Siesta
Siesta on varsinkin lämpimän ilmasto­vyöhykkeen maissa yleinen keskellä päivää, tavallisimmin lounasruokailun jälkeen pidetty lepo­aika. Monet seikat viittaavat siihen, että ihmisellä on geneettinen taipumus pitää siesta; itse asiassa päivittäin klo 12:n ja 15:n välillä useimmilla ihmisillä ilmenee yleisesti väsymystä ja tarkkaavaisuuden heikkenemistä. Toisin kuin usein oletetaan, vaikka sitä ennen ei olisikaan syöty runsasta ateriaa, levon tarve tuntuu. Valaansuomu
Valaansuomu tai seepiansuomu on seepia-mustekalojen sisäinen tukiranka, selkäkilpi, joka vastaa anatomisesti muiden nilviäisten kuten kotiloiden ja simpukoiden ulkoista kuorta. Pääasiassa aragoniitti-kalkkia oleva, rakenteeltaan huokoinen mutta kova valaansuomu on valkoinen, pitkän soikea, reunoistaan ohut ja keskeltä paksumpi. Seepiat käyttävät kaasulokerorakenteista suomuaan kelluvuutensa ja uintisyvyytensä säätelyyn. Glykaani
Glykaani on hiilihydraattirakenne eli oligo- tai polysakkaridi. Glykaanilla voidaan tarkoittaa glykokonjugaattiin eli glykolipidiin, glykoproteiiniin tai proteoglykaaniin kiinnittynyttä sokeriosaa. Glykaanit ovat kiinnittyneinä konjugaattiinsa glykosidisidoksella ja ne voivat olla vain muutamasta monosakkaridista koostuvia tai paljon laajempia rakenteita. Glykaaneja on sekä liukoisissa että solukalvoihin kiinnittyneissä proteiineissa. Kulta-akaasia
Kulta-akaasia ("Acacia baileyana") on akasioiden sukuun kuuluva keltakukkainen pensas tai pieni puu. Ihokeliakia
Ihokeliakia "(Dermatitis herpetiformis)" on viljojen aiheuttama elinikäinen sairaus ja keliakian muoto. Se kuuluu ihon rakkulatauteihin. Ihokeliakia eroaa tavanomaisesta keliakiasta siten, että se ei oireile tavanomaisen keliakian tavoin vatsassa vaan iholla pienirakkulaisena ihottumana. Suomessa ihokeliakiaa sairastaa noin 5 000 ihmistä. Ihokeliakian esiintyvyys on Suomessa yleisintä maailmassa. Tauti alkaa tavallisesti 20-40 vuoden iässä. Ihokeliakia on miehillä yleisempi kuin naisilla. Gluteeniyliherkkyys
Jos gluteeniyliherkkyyttä on olemassa, sen esiintyvyys saattaa olla keliakian (2 %) luokkaa. Oireita olisivat painonlasku, jäsenten puutuminen ym. Autismi
Monet tutkijat ovat sitä mieltä, että 70-90 prosentilla autismin kirjon lapsia esiintyisi vakavaa ruoansulatuskanavan oireilua kuten keliakiaa muistuttavaa gluteeniyliherkkyyttä, suolistotulehduksia tai vuotavan suolen oireyhtymää. Vuonna 2013 julkaistun laajan ruotsalaistutkimuksen mukaan autismikirjon ihmisillä ei kuitenkaan esiinny keliakiaa useammin kuin muulla väestöllä. On kuitenkin olemassa runsaasti viitteitä siitä, että gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää joidenkin autististen henkilöiden autismioireita. Lisäksi on havaittu, että autististen lasten suoliston bakteerikanta on erilaista kuin muilla lapsilla. On mahdollista, että vuotavasta suolesta verenkiertoon päässeet aineet häiritsevät aivojen toimintaa. Vuonna 2015 julkaistun tutkimuksen mukaan gluteeniton ruokavalio ei vaikuttanut kuitenkaan tutkimukseen osallistuneiden lasten käyttäytymiseen eikä nukkumiseen. Takiaiset
Takiaiset ("Arctium") on kasvisuku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu 11–13 lajia risteymälajeja lukuun ottamatta. Suvun tieteellinen nimi "Arctium" tulee kreikan kielen karhua tarkoittavasta sanasta "arktos".Pohjoismaissa ja Suomessa esiintyy neljä takiaislajia. Ne ovat kaksivuotisia suuria vankkajuurisia ruohoja. Niiden varsi on tukeva ja haarova, lehdet isolapaiset ja pehmeät. Takiaisten mykeröjen kehto on pallomainen ja täynnä liikkuviin otuksiin tarttumista auttavia koukkuja. Pohjoismaiden takiaiset risteytyvät helposti keskenään. Suomen neljästä lajista iso-, pikku- ja seittitakiainen ovat ihmisen asumilla paikoilla kasvavia muinaistulokkaita ja lehtotakiainen harvinainen alkuperäinen lehtokasvi aivan lounaassa. Kloaakki
Kloaakki eli yhteis- tai viemärisuoli on useimpien lintu- ja matelijalajien sekä sammakkoeläinten peräaukon allas, jonne suoli, virtsatiet sekä sukupuolielinten tiehyet avautuvat. Se siis hoitaa samanaikaisesti sekä ulostamisen että parittelun tehtäviä, jotka lähes kaikilla nisäkkäillä ovat erilliset. Myös haikaloilla ja nokkaeläimillä on kloaakki. Myös muutamailla nisäkkäillä (tanrekit, kultakontiaiset, pussikontiaiset) on kloaakki. Sammakoilla ja matelijoilla kloaakki sijaitsee eläimen vatsapuolella ja se tyhjenee takajalkojen välissä olevan peräaukon kautta. Keliakia
Ihokeliakiassa on usein tarpeen hoidon alkuvaiheessa käyttää lääkkeitä ihottuman rauhoittamiseksi. Ruokavaliota noudattamalla keliaakikko voi elää normaalia elämää, eikä sairaus vaikuta elämää lyhentävästi. Koriariakasvit
Koriariat ovat tavallisesti pensaita, joiden juurinystyröissä on typpeä sitovia "Frankia"-suvun sädesieniä. Silmut ovat tavallisesti suomuisia. Lehdet sijaitsevat vastakkaisina pareina ja ovat pienikorvakkeisia, ruodittomia ja yksinkertaisia, mutta oksa saattaa näyttää päällisin puolin tarkasteltuna parilehdykkäiseltä lehdeltä ehkäistyneen kasvunsa takia. Kukat ovat yksi- tai kaksineuvoisia; edellisessä tapauksessa kasvit ovat sekasopuisia eli polygaamisia (samassa kasvissa sekä yksi- että kaksineuvoisia kukkia). Kukinto on terttu, ja sen kukat ovat esilehdettömiä. Kehä on kaksikiehkurainen ja heikosti erilaistunut verhiöksi ja teriöksi. Terälehdet ovat möyheitä, usein kölimäisiä. Heteitä on kymmenen, ponnen lokeroside on ohut. Vain tyveltään yhdislehtinen sikiäin koostuu viidestä emilehdestä, joiden vartalot ovat ohuita ja kauttaaltaan luottipintaisia. Hedelmä on kerrannainen, hedelmykset ovat pähkylöitä, joita turvonneet terälehdet ympäröivät ja joiden tyveen vartalot vielä kiinnittyvät. Bulimia nervosa
Diabulimia on syömishäiriö, jossa 1-tyypin diabeetikko jättää insuliinit ottamatta voidakseen syödä lihomatta. Tällöin kalorit huuhtoutuvat virtsan mukana. Ketoosi pilkkoo myös rasvoja epätäydellisesti. Silloin kehoon syntyy vaarallisia happoja.
Bulimian perimmäinen syy on tuntematon. Jotakin vaikutusta sairauden puhkeamiseen on alhaisella itsetunnolla ja stressillä. Sairauteen saattaa liittyä geneettistä alttiutta: jos lähisukulaisella on todettu bulimia, oma riski siihen sairastumiseen on kasvanut. Kromosomeissa 10 ja 11 sijaitsevat geenit vaikuttavat alttiuteen sairastua bulimiaan. Bulimiaan sairastumisen alttius on voimakkaasti perinnöllistä; kaksostutkimusten perusteella bulimisen oireyhtymän periytyvyys on tasoa 54-83 %. Tämä on lähes yhtä voimakas periytyvyys kuin anoreksian geneettinen periytyvyys, joka on tasoa 88 %. Gluteeniyliherkkyys
Gluteeniyliherkkyys (gluteenisensitiivisyys) on oireyhtymä, jossa potilaan tila paranee, kun gluteeni poistetaan ruokavaliosta, kun keliakia ja vehnäallergia on poissuljettu. Ihokeliakia
1970-luvulla huomattiin, että ihokeliakian hoitona on tavanomaisen keliakian tavoin elinikäinen gluteeniton ruokavalio, jonka vaikutus alkaa näkyä muutaman kuukauden kuluttua ruokavaliohoidon aloittamisesta. Tauti pysyy oireettomana tai lähes oireettomana ruokavaliohoidolla. Nahkiaiset
Nahkiaisilla on kidukset, jotka aukeavat ruumiin sivuille muodostaen seitsemän reiän rivin. Niillä on myös yksi sierain pään yläosassa. Nahkiaisilla on leuaton, hampaallinen ja pyöreä suu, jolla ne imevät verta kaloista. Nahkiaisilla ei ole luustoa, suomuja eikä parillisia eviä. Jalkahiki
Jalkahiki on jalkaterästä peräisin oleva hiki ja tämän aiheuttama tuoksu, jota pidetään usein epämiellyttävänä. Jalkahiki syntyy pidettäessä jalkaterää kauan ilmastoimattomassa tilassa kuten sukassa ja kengässä. Jalassa on tiheään hikirauhasia, joiden synnyttämä hiki yhdessä bakteerien kanssa muodostaa tuoksun. Mahdolliset karvat jalkaterässä voimistavat jalkahien hajua suurentamalla jalkaterän pinta-alaa, johon bakteerit levittyvät. Pähkinäallergia
Pähkinäallergia tarkoittaa yliherkkyyttä pähkinöille. Virheellisesti pähkinäallergiaksi nimitetään joskus manteli- ja maapähkinäallergiaakin. Maapähkinä kuuluu kuitenkin palkokasveihin ja manteli on hedelmän siemen. Pähkinäallergia on yksi pahimmista ruoka-aineallergioista, se aiheuttaa helposti vaarallisiakin allergiareaktioita (ks. anafylaktinen šokki) eikä se helpota ajan kanssa. Vakavasta allergiasta kärsivien olisi myös hyvä pitää mukanaan adrenaliiniruisketta šokkien varalta. Allergiaan on kehitteillä useita erilaisia hoitoja kuten rokote. Keuhkokuume (eläimet)
Klamydiakeuhkokuume on "Chlamydia psittaci -"bakteerin (tunnetaan myös nimellä "Chlamydophila psittaci") aiheuttama tartuntatauti. Sitä esiintyy ympäri maailman muun muassa kissoilla, lampailla, hiirillä, vuohilla, varsoilla, possuilla ja vasikoilla. Oireina ovat yleensä kuume, hengitysvaikeudet, voimattomuus, kuiva yskä ja limaneritys sieraimista. Gluteeni
Joillakin ihmisillä on keliakia, jossa gluteenin prolamiiniosa gliadiini aiheuttaa ohutsuolessa tulehduksen. Keliaakikoille on olemassa tuotteita, jotka on valmistettu luontaisesti gluteenittomista aineksista tai joista gluteeni on poistettu teollisesti. Ne jaetaan kahteen luokkaan: Erittäin vähägluteeninen tuote saa sisältää gluteenia enintään 100 mg/kg. Gluteeniton tuote saa sisältää gluteenia enintään 20 mg/kg. Luontaisesti gluteenittomia viljoja ovat muun muassa riisi, hirssi, tattari ja maissi sekä puhtaasti tuotettu kaura, jonka joukkoon ei ole päätynyt gluteenipitoisia viljoja. Sellakka
Sellakka (vanh. myös šellakka < 'lakka ohuina levyinä') on orgaaninen polymeeri ja hartsi, jota saadaan Kaakkois-Aasian ja Intian itäisten osien metsissä elävästä "Kerria lacca" -hyönteisnaaraan munakoteloidensa suojaksi erittämästä hauraasta aineesta. Suomeksi lajista on käytetty ainakin nimiä "lakkakirva" ja "lakkakilpikirva". Tieteellisen nimen synonyymeja on useita. Sellakka on väriltään joko kellertävää tai punaista. Punainen sellakka sisältää hyönteisen munat tai toukat ja kellertävä sellakka on kerätty sen jälkeen kun hyönteiset ovat poistuneet. Sellakkaa voidaan myös puhdistaa valmistuksen yhteydessä. Punaista sellakkaa käytetään väriaineena. Keuhkokuume
Keuhkokuume eli pneumonia on infektion aiheuttama keuhkokudoksen tulehdus. Keuhkokuumeen aiheuttaa tavallisesti bakteeri tai virus ja harvinaisemmin sieni tai loinen. Yleisin aiheuttaja on pneumokokkibakteeri. Tyypilliset oireet ovat nopeasti nouseva kuume, yskä, hengenahdistus ja rintakipu, mutta monesti etenkin virusten ja epätyypillisten bakteerien aiheuttamassa keuhkokuumeessa taudinkuva on lievempi. Taudin diagnostiikassa käytetään apuna keuhkojen röntgenkuvaa ja laboratoriokokeita. Ataksia
Ataksia on neurologinen oire, joka tarkoittaa tahdonalaisten liikkeiden koordinaation häiriötä. Ataksia voi ilmetä esimerkiksi tasapainovaikeuksina, haparointina ja leveäraiteisena kävelynä. Ataksia voi olla oire jostakin hermostoperäisestä taudista tai vammasta, tai se voi aiheutua esimerkiksi lääkityksen sivuvaikutuksena. Eräs ataksian syy on alkoholin pitkäaikainen liikakäyttö, joka aiheuttaa pikkuaivojen vaurion kautta ataksiaoireita. Myös Angelmanin oireyhtymästä seuraa ataksiaa. Keliakia
Keliakian toteamista varten Suomessa on kehitetty myös apteekista saatava keliakian pikatesti, joka soveltuu myös kotikäyttöön. Pikatesti ei kuitenkaan ole yhtä luotettava kuin ohutsuolesta otettava koepalatesti, joten positiivisen pikatestidiagnoosin jälkeen tulee kääntyä lääkärin puoleen varsinaisen diagnoosin saamiseksi. Kylkiäinen
Kylkiäinen on tuote, jonka kuluttaja saa ostaessaan muun tuotteen tai palvelun. Kylkiäisillä pyritään tekemään päätuotteen ostaminen houkuttelevammaksi tai saamaan kuluttaja käyttämään kyseisen yrityksen palveluita uudelleen. Kylkiäiset ovat varsinaista tuotetta halvempia. Anoreksia nervosa
Kaikki äärimmäinenkään laihuus ei kuitenkaan ole anoreksia nervosaa, eikä epätyypillisen laihuushäiriön diagnosoinnissa voida vedota tarkkoihin painolukuihin. Selkein keino havaita nälkiintyminen on riisuttaa potilas alusvaatteisilleen. Laihtumisen, ruokahaluttomuuden ja vatsavaivojen taustalla saattaa olla muutakin, kuten laktoosi-intoleranssi tai keliakia. Myös diabetes, erilaiset tulehdukset ja pahanlaatuiset kasvaimet saattavat olla laihtumisen syynä ja ne pitää sulkea pois ennen diagnoosin tekemistä.
Pois rajattavia ovat myös vakava masennus ja huumeidenkäyttö. Kylkiäinen
Kylkiäinen voi olla esimerkiksi lelu tai muu pienimuotoinen tuote. Se voi olla myös etuseteli, joka oikeuttaa saamaan muun tuotteen tai palvelun ilmaiseksi tai halvemmalla. Kolmipäinen pohjelihas
Pohjelihas () on kolmipäinen lihas säären takapuolella. Pohjelihas muodostuu kahdesta lihaksesta, kaksoiskantalihaksesta ("m. gastrocnemius") ja leveästä kantalihaksesta ("m. soleus"). Akillesjänne ("tendo calcaneus") yhdistää pohjelihaksen kantaluuhun ("os. calcaneus"). Soleus-lihaksen origo on pohjeluussa ("os. fibula") sekä sääriluussa ("os. tibia)". Gastrocnemius peittää soleuksen lähes kokonaan, ja sen origo on reisiluun ("os. femoris") mediaalisen ja lateraalisen nivelnastan takaosassa. Kolmipäisen pohjelihaksen päätehtävä on ylemmän nilkkanivelen plantaarifleksio, mutta kaksoiskantalihas osallistuu myös polven fleksioon. Anoreksia nervosa
Anoreksia nervosa (), lyhyemmin anoreksia eli laihuushäiriö on poikkeavaan syömiskäyttäytymiseen liittyvä oireyhtymä, josta seuraa tarkoituksellisesti aiheutettu ja ylläpidetty nälkiintymistila. Anoreksia nervosasta kärsivällä, niin sanotulla anorektikolla, on pakonomainen tarve pudottaa painoaan ja pitää se merkittävästi alle pituuden mukaisen keskipainon. Markku Mäki
Markku Juhani Mäki (s. 17. maaliskuuta 1947 Kotka) on suomalainen lastentautien erikoislääkäri ja Tampereen yliopiston lastentautiopin emeritusprofessori. Hänet on tuottelias tutkija, joka tunnetaan eräänä maailman johtavista keliakiatutkijoista. Väestöseulontatutkimusten mukaan keliakiaa esiintyy Suomessa 1,5 prosentilla lapsista ja jopa 2,7 prosentilla vanhuksista. Taudin esiintyvyys lisääntyy iän myötä. Enemmistö (vuonna 2010 noin 3/4) keliaakikoista on diagnostisoimatta eli ei tiedä sairaudestaan eikä saa hoitoa siihen, sillä suurin osa tapauksista piileviä ja oireet ovat usein lieviä ja epätyypillisiä. Hikka
Hikka aiheutuu pallean äkillisestä supistuksesta. Normaalisti pallea supistuu rauhallisesti ja hallitusti ja täyttää täten keuhkot ilmalla. Hikassa pallea supistuu äkillisesti. Näin ilmaa alkaa virrata nopeasti sisään, mutta kurkunpään sulkeutuminen estää keuhkojen täyttymisen ilmalla. Nikottelukohtauksen voi aiheuttaa esimerkiksi ruokatorven tai mahalaukun ärsytys, kuten liikasyönti, hyvin nopea syöminen, ruuan syöminen kuiviltaan, hyvin kuuman tai kylmän ruoan nauttiminen, ilmavaivat, hiilihappopitoisten juomien nauttiminen tai runsas alkoholin käyttö. Refluksitautiin liittyvä mahahapon nouseminen ruokatorveen voi myös laukaista hikan. Pitkittynyt hikka johtuu usein joistakin sairaudesta, joka vaikuttaa pallean ja kurkunpään hermojen toimintaan. Tällaisia sairauksia on useita. Ohra
Ohrassa on gluteenia, joten keliakiaa sairastavat eivät voi sitä käyttää. Joidenkin ohramaltaista tehtyjen oluiden valmistusprosessissa gluteeni kuitenkin poistuu niin hyvin, että keliaakikkokin voi niitä juoda. Anafylaksia
Anafylaksia on äkillinen ja hengenvaarallinen allerginen reaktio. Sen voivat aiheuttaa esim. hyönteisten pistot, jotkin ruoka-aineet, lääkkeet ja allergisoivat aineet. Oireita ovat mm. kutina, punoitus/laaja-alainen nokkosihottuma, hengenahdistus ja vatsakivut/oksentelu. Sitä hoidetaan välittömästi adrenaliiniruiskeella ja sairaalahoidolla. Gluteeniton ruokavalio
Keliaakikot välttävät gluteenia ja vilja-allergiset viljoja yleensä. Yhdysvalloissa ehkä 2–6 % väestöstä saa selviä oireita viljasta, vaikka heillä ei ole keliakiaa. Näille kaikille suositellaan keliakia- ja vilja-allergiatestejä ennen kuin viljoista luovutaan, koska muuten testitulos ei ole luotettava. Pelkkä gluteeniyliherkkyys voi olla ohimenevää, samoin vilja-allergia, mutta keliakia ei. Kelja
Kelja (, , ) on ortodoksisen munkin asunto. Kreikassa se merkitsee sekä munkin asumaa taloa tai huonetta että pientä, joskus luostariin kuulumatontakin kilvoituspaikkaa. Sanan latinalainen muoto merkitsee kammiota, ja siitä on muotoutunut myös sana selli. Kelkka
Kelkka on kahdella jalaksella varustettu rekimäinen työnnettävä, vedettävä tai lumessa ja jäällä alamäkeen liukuva kulkuväline. Erilaisia kelkkoja ovat muun muassa potkukelkat sekä lasten mäenlaskuun tarkoitetut rattikelkat. Kelkoilla harjoitettavia kilpaurheilulajeja ovat rattikelkkailu, ohjaskelkkailu ja skeleton- eli mahakelkkailu. Moottorikelkka on telaketjulla kulkeva moottorikäyttöinen kelkka. Kelkkajääkiekkoon tarkoitetun kelkan jalaksissa on terät, joiden avulla se kulkee jäällä luistimien tavoin. Malaria
Malaria eli horkka on "Plasmodium"-suvun itiöeläinten aiheuttama loistauti. Taudin aiheuttava eliö leviää "Anopheles"-suvun hyttysten välityksellä. Loinen kulkeutuu hyttysen piston välityksellä ensin ihmisen maksaan, josta se siirtyy veren punasoluihin. Malariaa aiheuttavia plasmodilajeja tunnetaan viisi: "Plasmodium falciparum", "Plasmodium vivax", "Plasmodium ovale", "Plasmodium knowlesi" ja "Plasmodium malariae". Näistä lajeista vaarallisin on "Plasmodium falciparum", joka on tropiikin yleisin malarialoinen. "P. falciparumin" vaarallisuus johtuu siitä, että se kykenee infektoimaan kaikkia veren punasoluja.
Maailman terveysjärjestön mukaan malaria kuuluu maailman pahimpiin terveysongelmiin. Tautiin sairastui vuonna 2015 järjestön mukaan arviolta 212 miljoonaa ihmistä, ja heistä kuoli noin 429 000 henkeä. Arvion mukaan malariatapauksista noin 92 prosenttia esiintyi WHO:n Afrikan toimialueella, 10 % Kaakkois-Aasiassa ja 2 % itäisen Välimeren toimialueella. Vuosina 2010–2015 malariatapausten määrä pieneni arvion mukaan 21 % ja kuolonuhrien määrä 29 %. Malaria aiheuttaa merkittävästi lapsikuolleisuutta, sillä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kuolleista 70 prosenttia oli alle viisivuotiaita. Psykiatria
Psykiatria on lääketieteen erikoisala, joka tutkii sairauksia ja häiriöitä, jotka aiheuttavat mielenterveyteen, käyttäytymiseen, tiedonkäsittelyyn tai motorisiin toimintoihin taikka seksuaalitoimintoihin liittyviä oireita ja monesti myös elimellisiä muutoksia aivoissa. Tällaisia sairauksia ja häiriöitä ovat esimerkiksi ADHD, alkoholismi, anoreksia, Aspergerin oireyhtymä, erektiohäiriö, lukihäiriö, matematiikan erityisvaikeus, masennus, pakko-oireinen häiriö, paniikkihäiriö, skitsofrenia, Touretten oireyhtymä, vaskulaarinen dementia, älyllinen kehitysvammaisuus ja ääntämishäiriöt. Akileijat
Akileijat ("Aquilegia") on leinikkikasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on 60–70 monivuotista kasvia, joista useita kasvatetaan koristekasveina kukkiensa takia. Akileija on perinteinen perennakasvi mm. englantilaisessa ja suomalaisessa puutarhassa. Niiden kukat ovat kellomaiset, ja niissä on pitkät kannukset. Suomessa tavataan paikoin mahdollisesti puutarhoista karannutta lehtoakileijaa. Grillikioski
Grillikioski (puhek. grilli ja nakkikioski) on kioski, jossa myydään valmistettua pikaruokaa. Grillikioskeja sijaitsee usein kaupunkien, kaupunginosien ja kuntien keskustoissa sekä paikoin maanteiden varsilla. Ne ovat useimmiten yksityisomisteisia, omalla konseptillaan ja nimellään toimivia, vastakohtana hampurilaisravintoloissa ja pizzerioissa yleisemmälle ravintolaketju- tai franchising-toiminnalle. Olkirisakas
Olkirisakas ("Inocybe cookei") on kellomainen oljenkeltainen risakaslaji. Sen tuntee parhaiten halkeilevasta lakista. Sienen jalka on kellanvalkoinen. Heltat ovat aluksi vaaleat ja muuttuvat sienen vanhetessa harmaanvaaleiksi. Risakas ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä ja lehdoissa harvinaisena. Kyliks
Kyliks () on antiikin Kreikassa käytetty viinimalja, jonka hoikan jalan päässä on leveä mutta suhteellisen matala maljaosa. Yleensä maljassa on kaksi vaakasuuntaista kädensijaa, jotka on sijoitettu symmetrisesti maljan eri puolille. Keltaisuus
Obstruktiivinen eli posthepaattinen ikterus tarkoittaa keltaisuutta, jonka aiheuttaa tukos sappiteissä. Tukosta kutsutaan myös kolestaasiksi. Keltaisuuden syyn löytäminen on potilaan hoidon kannalta merkittävää, sillä obstruktiivisen ikteruksen hoito on tavallisesti leikkaus tai tukoksen poisto tähystystutkimuksella eli ERCP:llä. Tukoksen yleisimmät syyt ovat sappikivitauti, haimatulehdus, haima- tai sappitiesyöpä ja sappiteiden kaventuma. Diplopia
Diplopia eli kaksoiskuva tai kaksinnäkö, tarkoittaa kahtena näkemistä, eli silmien välittämien kuvien näkemistä erillisinä. Diplopia voi seurata ulkoisesta syystä, liikuttajalihaksen viasta tai mykiön samentumisesta. Terve ihminen voi nähdä jossain määrin kahtena vain kun katsoo kahdella silmällä yhtäaikaa. Ilmiö esiintyy silloin kun katsoo lähelle ja kaukana olevat kohteet näkyvät kahtena, tai kauemmas katsottaessa lähempänä olevat kohteet näkyvät kahtena. Kettuhait
Kettuhait ("Alopiidae") on sillihaikaloihin kuuluva kalaheimo, jonka lajeja tavataan valtameristä. Heimon tieteellinen nimi tulee kreikan kielen kettua tarkoittavasta sanasta alopex. Gluteeniataksia
Suomalaistutkimuksen mukaan 16,7 % niistä ataksioista, joiden syy on tuntematon, voi johtua "keliakiasta". Ravitsemusterapeutti Reijo Luostarisen mukaan tutkimuksessa "keliakia" tarkoitti gluteenia yleensä ja tulkittiin Saponen ym. tutkimuskatsauksessa (2012) niin, että gluteeni voisi aiheuttaa 16,7 % niistä ataksioista, joita alkoholi ei selitä. Ataksioiden yleisyydeksi maailmassa on arvioitu 7,9 / 100 000 henkilöä. Laatikaisen mukaan walesiläinen tutkimus sai idiopaattisten ataksioiden yleisyydeksi 8,4 / 100 000 ja tällöin Suomessa voisi noin 100 henkilön ataksia johtua gluteenista. Sylki
Sylki on pääasiassa vettä, mutta siinä on myös ioneja, ureaa, amylaasia ja bakteereja torjuvia entsyymejä kuten lysotsyymiä. Etenkin märehtijöillä on syljessään paljon ureaa, jota märehtijöiden etumahoissa olevat mikrobit voivat käyttää proteiinien muodostukseen. Joillakin lajeilla, kuten vasikalla, on syljessään myös lipaasia. Lihansyöjillä ei erity lainkaan tärkkelystä pilkkovaa sylkiamylaasia. Sylkeä on kahdenlaista: seroosia ja mukoosia sylkeä. Epilepsia
Epilepsia (aikaisemmin usein, nykyään vain harvoin "kaatumatauti") on krooninen neurologinen sairaus, jolle on tunnusomaista toistuvat, ennalta arvaamattomat tajuttomuus-kouristuskohtaukset tai tajunnan hämärtymiskohtaukset. Epileptinen kohtaus on ohimenevä aivotoiminnan häiriö, jonka syynä on poikkeava, purkauksenomainen aivosähkötoiminta, ja joka saattaa levitä pahimmassa tapauksessa koko aivojen alueelle. Epilepsiaa tavataan myös eläimillä. Vilja-allergia
Vilja-allergia on eri asia kuin keliakia, joka on ohutsuolta vaurioittava autoimmuunisairaus. Monet vilja-allergikot kuitenkin käyttävät keliaakikoille tarkoitettuja gluteenittomia tuotteita ja seuraavat keliaakikkojen tiedotusta, koska siellä tiedotetaan erityisviljatuotteista ja jaetaan ruoanvalmistusohjeita. Leukemia
Leukemia (suom. "valkoverisyys") on verisyöpä, veren valkosolujen syöpä. Valkosolujen esiasteiden lisääntynyt jakautuminen täyttää veren ja luuytimen syöpäsoluilla. Seurauksena on punasolujen, verihiutaleiden ja muiden kuin syöpävalkosolujen (”blastien”) vähäisyys veressä. Leukemiaa diagnosoidaan Suomessa vuosittain noin 150 tapausta, joista likimain 50 lapsilla. Tämä tekee leukemiasta lasten yleisimmän syöpämuodon. Markku Mäki
Hänelle on myönnetty useita kotimaisia ja kansainvälisiä tunnustuksia. Mäki on ollut vuodesta 2005 Suomalaisen tiedeakatemian jäsen. Hän sai vuonna 2000 Maud Kuistilan palkinnon, ja 2006 Keliakialiitolta keliakiatutkimuksen tunnustuspalkinnon. Mäen tutkimusten pohjalta on saatu aikaan keliakian seulontakoe, josta suomalainen biotekniikka-alan yritys kehitti pikatestin. Vuonna 2009 Mäelle myönnettiin Wm. K Warren Jr. Prize -palkinto huomattavasta panoksesta keliakian tutkimuksessa. Palkinnon arvo on 25 000 dollaria, ja sen jakaa vuosittain Kalifornian yliopistossa toimiva Wm. K. Warren Medical Research Center for Celiac Disease. Suomalainen Markku-liitto valitsi Mäen Vuoden Markuksi 25.4.2010. Vuonna 2015 Tampereen yliopisto perusti professori Mäen kunniaksi kansainvälisen keliakiapalkinnon (Maki Celiac Disease Tampere Prize), joka jaetaan kahden vuoden välein pidettävän keliakiasymposiumin yhteydessä. Mäelle myönnettiin vuonna 2018 ESPGAHN Distinguished Service Award (European Society for Paediatric Gastroenterology, Hepatology and Nutrition) ja vuoden 2019 Pohjolan ja Suomi-yhtiön lääketieteen palkinto. Gluteeni
Keliaakikot ja gluteenia huonosti sietävät ihmiset noudattavat usein gluteenitonta ruokavaliota. Pieru
Suolikaasuun hajun tuova aines muodostaa noin prosentin pierun yhteydessä vapautuvan kaasun kokonaistilavuudesta. Haju muodostuu ihmisen sisällä olevan bakteeritoiminnan tuloksena. Kyseisiä bakteereja ovat muun muassa "E. coli", "Klebsiella"- sekä "Clostridium"-sukuiset bakteerit. Bakteerit majailevat enimmäkseen varsinaisessa paksusuolessa, jossa ne alkavat kuluttaa sulamatonta ruokaa ja tuottavat siten omia päästöaineitaan, kaasua. Nämä kaasut koostuvat tyypillisesti rikkiä sisältävistä molekyyleistä kuten dimetyylisulfidista ja metyylimerkaptaanista. Keliakia
Sairaus voi esiintyä myös iholla ihokeliakiana eli dermatitis herpetiformisina, jolloin iholle tulee kutisevaa pienirakkulaista ihottumaa. Ihokeliakoilla on useimmiten myös suolisto-oireita, mutta ne ovat usein lieviä. Keliakia
Autismin kirjon ihmisillä autoimmuunisairauksista keliakia on yleistä. Myös nuoruustyypin diabetesta sairastavilla keliakia on normaalia yleisempää. Ektenia
Ektenia (kreikaksi "ekténia" eli verkkaisuus) on ortodoksisessa jumalanpalveluksissa vuorolukuna lausuttava rukoussarja, joka koostuu lyhyistä anomuksista. Anomusten välillä lauletaan rukous "Herra armahda" tai "Anna Herra". Ektenian anomukset lausuu yleensä diakoni. Ajatuksena on että seurakunta rukoilee yhdessä esilukijan - papin tai diakonin - lausumin sanoin. Kalpeajuurekas
Kalpeajuurekas ("Gymnopus dryophilus", ent. "Collybia dryophila") on laakea kellanruskea tai vanhemmiten vaalealakkinen juurekaslaji. Sen heltat ovat valkoiset tai vanhemmiten vaalean puunväriset. Jalka on kellanruskea. Se kasvaa yleisenä metsissä sammalen seassa alkukesästä saakka. Akalasia
Akalasia on harvinainen häiriö, josta kärsivällä ruokatorven alasulkija ei rentoudu, kuten tavallisesti nieltäessä. Tällä on vaikutusta ruokatorven kykyyn kuljettaa ruokaa mahalaukkuun. Tyypillisin oire on dysfagia. Yleensä sairaus ilmenee aikuisiällä; alle 5 % tapauksista tavataan lapsilla. Sairauden aiheuttajaa ei tunneta. Osalla potilaista tauti saattaa olla perinnöllinen. Melioidoosi
Melioidoosi eli valeräkätauti, josta toisinaan käytetään myös nimitystä Whitmoren tauti (kapteeni Alfred Whitmoren mukaan, joka ensimmäisenä esitti taudin kuvauksen), on gram-negatiivisen "Burkholderia pseudomallei" -bakteerin aiheuttama tartuntatauti. Bakteeri viihtyy maaperässä ja vedessä. Taudista on kansanterveydellisesti merkittävää haittaa levinneisyysalueillaan, erityisesti Thaimaassa ja Australian pohjoisosassa. Taudista on olemassa sekä akuutti että krooninen muoto. Alopecia
Pälvikalju eli alopecia areata (ICD-10 L63) on autoimmuunisairaus, joka voi aiheuttaa äkillistä karvan lähtöä vain yhdellä kehon alueella ("alopecia areata monolocularis") tai joka puolella kehoa ("alopecia areata universalis"). Alopecia areatan laukaiseva tekijä on tuntematon. Usein tila korjaantuu itsestään korkeintaan useammassa vuodessa, mutta se voi myös levitä kattamaan lähes koko päälaen ("alopecia totalis", L63.0) tai koko kehon ("alopecia universalis", L63.1) ja olla elinikäinen. Useimmiten vaaleat ja hennot ihokarvat eivät lähde taudissa. Specific Carbohydrate Diet
Elaine Gottschallin kirjaan "Breaking the Vicious Cycle" perustuvan ruokavalion taustalla on Sidney V. Haasin keliakiaakikoille 1920-luvulla kehittämä ruokavalio. Alkuvaiheen jälkeen ruokavalioon kuuluvat mm. useimmat vihannekset ja hedelmät, liha, kala, muna, kovat juustot, palkokasvit ja rasvat. Hieman paleoruokavalion tapaan SCD suosii perusruoka-aineita einesten ja prosessoidun tai teollisesti valmistetun ruoan sijaan. Makeutusaineena voi käyttää hunajaa tai makeita hedelmiä.
Sallitut hiilihydraatit koostuvat pääosin monosakkarideista, jotka eivät tarvitse mahahappokäsittelyn lisäksi pilkkomista ohutsuolessa, vaan ne imeytyvät suoraan suolen pintasolujen läpi verenkiertoon. Ruokavaliosta puuttuvat mm. viljatuotteet sekä tärkkelys kuten peruna ja riisi sekä laktoosipitoiset maitotuotteet. Ruokavalio ei ole hoitomuotona virallinen, koska siitä ei ole tehty riittävästi lääketieteellisiä tutkimuksia. Sylkirauhanen
Sylkirauhasia on sekä pieniä että suuria. Pieniä sylkirauhasia on kaikkialla suuontelon limakalvossa ja sen alaisessa kerroksessa. Pienet sylkirauhaset erittävät mukoosia eli limaista sylkeä. Suuria sylkirauhasia ovat parilliset leuanalussylkirauhanen, kielenalussylkirauhanen ja korvasylkirauhanen. Suurin sylkirauhanen on korvasylkirauhanen, jonka tiehyt avautuu yläposkihampaiden kohdalle. Korvasylkirauhasen alue suurenee sikotaudin eli tarttuvan parotiitin seurauksena. Seroosia eli juoksevaa sylkeä, joka sisältää amylaasia, erittävät kaikki suuret sylkirauhaset. Mukoosia sylkeä erittävät suurista sylkirauhasista leuanalussylkirauhanen ja kielenalussylkirauhanen. Kurkkupaise
Kurkkupaise (nielupaise) ("abscessus peritonsillaris") on paise kurkussa. Se syntyy yleensä nielutulehduksen komplikaationa, mutta voi myös syntyä ilman edeltävää tulehdusta. Kurkkupaise on vakava infektio, joka vaatii aina aktiivista hoitoa. Hoitamattomana tulehdus saattaa levitä kaulalle, keuhkoihin, aivoihin tai sydänlihakseen ja kehittyä hengenvaaralliseksi. Halkio
Halkio on synnynnäinen epämuodostuma, joka ilmenee huuli- ja suulakihalkioina. Huulihalkiossa huuli on kehittynyt vajaasti, ja siitä puuttuu osa. Huulihalkioon voi liittyä suulakihalkio. Huuli- ja suulakihalkiot ovat yleisimpiä synnynnäisiä epämuodostumia Suomessa. Suulakihalkioita esiintyy Suomessa eniten maailmassa, mutta huulihalkioita kansainvälisen keskitason verran. Suomessa noin yhdellä lapsella viidestäsadasta on vastasyntyneenä halkio. Nuoliankeriaat
Aikaisemmin heimo sijoitettiin ankeriaskalojen lahkoon, mutta siirrettiin sittemmin kuuluvaksi ahmattiankeriaskaloihin. Nuoliankeriaisiin kuuluu kaksi lajia: nuoliankerias ("Cyema atrum") ja punanuoliankerias ("Neocyema erythrosoma"). Poikasmuotoja on useita, ja lajeja on mahdollisesti enemmänkin. Molemmat lajit ovat lyhyehköjä, pituudeltaan korkeintaan noin 15 cm, ja ruumis on ankeriasmaisen pitkulainen ja suomuton. Leuat ovat pidentyneet ja kaartuvat erilleen. Kalojen hampaita on useita rivejä, ja ne ovat pienet. Lajien selkä- ja pystöevien viimeiset ruodot ovat pidentyneet ja muistuttavat nuolen sulkaa. Nuoliankeriaiden silmät ovat hyvin pienet. Nuoliankeriaiden rakenne ei ole yhtä surkastunut kuin monien muiden ahmattiankeriaskalojen. Tulikit
Tulikit ("Gloxinia") on kasvisuku, joka kuuluu gesneriakasvien ("Gesneriaceae") heimoon. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu tulikki ("Gloxinia sylvatica" tai "Seemannia sylvatica"). Sukua ei pidä nimensä perusteella sekoittaa lähisukuisiin gloksinioihin ("Sinningia"). Ortoreksia
Ortoreksia ("orthorexia nervosa") on syömishäiriö, jonka taustalla on pakkomielteinen halu syödä mahdollisimman terveellisesti. Käsitteen teki tunnetuksi yhdysvaltalainen lääkäri Stephen Bratman vuonna 1997. Ohutsuoli
Keliakia on sairaus, jossa suolisto ei siedä gluteenia sisältävää ravintoa. Sairaus ilmenee tavallisesti siinä vaiheessa, kun lapsi lakkaa saamasta rintamaitoa ja alkaa syödä normaalia eli gluteenia sisältävää ruokaa. Gluteeni tuhoaa nukkalisäkkeet, mistä seuraa se, etteivät ravintoaineet imeydy elimistöön. Gluteenipitoisen ruoan eli kotimaisten viljatuotteiden välttämisen ansiosta suolen seinämään kasvaa uusia nukkalisäkkeitä ja ravintoaineiden imeytyminen normalisoituu. Anafylaksia
Anafylaksia on immunoglobuliini –E:n tai G:n välittämä äkillinen allerginen reaktio, jossa syöttösoluista ja basofiilisista granulosyyteistä vapautuu kemotaktisia tekijöitä, histamiinia ja leukotrieenejä, jotka johtavat pienten valtimoiden ja laskimoiden laajentumiseen, kapillaarisuonten läpäisevyyden lisääntymiseen sekä keuhkoputkien ja ruuansulatuskanavan sileän lihaksiston supistustilaan. "Anafylaktinen šokki", vakavin anafylaksian muoto, voi johtaa potilaan kuolemaan, jos hengitystiet supistuvat niin ettei potilas saa riittävästi happea. Äkkikuolema voi johtua myös verenpaineen äkillisestä romahtamisesta ja sydänpysähdyksestä. Steatorrea
Steatorrea eli rasvaripuli tarkoittaa runsasta rasvaista ulostetta. Se voi olla merkkinä monista erilaisista sairauksista, kuten keliakiasta, abetalipoproteinemiasta, kystisestä fibroosista, Crohnin taudista, Whipplen taudista tai haimasyövästä.. Rasvaripuli voi olla ongelmana myös vähähiilihydraattista dieettiä noudattavilla ihmisillä, jotka saavat ravinnostaan liikaa rasvaa. Celia (kirjasto)
Celian palvelujen käyttäjiksi voivat liittyä henkilöt, joilla on lukemiseste eli jotka eivät voi sairauden tai vamman tai niihin rinnastettavan syyn vuoksi lukea tavallista painettua tekstiä. Lukemisesteen voi aiheuttaa esimerkiksi lukivaikeus, oppimisvaikeus, näkövamma, lihastauti, kehitysvamma tai afasia. Kurkkumätä
Kurkkumätä eli difteria on "Corynebacterium diphtheria" bakteerin aiheuttama infektio, joka on pääasiallisesti nieluun paikallistunut tarttuva tulehdus. Sille on ominaista bakteerimyrkkyjen aiheuttamat vauriot elintärkeissä elimissä. Se tarttuu ihmisestä toiseen fyysisen kontaktin ja pisaroiden, yleisimmin syljen välityksellä . Ensimmäisten oireiden syntyyn saattaa kulua päivästä viikkoon . Kurkkumädän yleinen ensioire on nopeasti paheneva kurkkukipu. Siihen kuuluu usein myös kuumeilua, nielemisvaikeuksia ja turvotusta kaulassa ja kurkussa. Kun kurkkumätä etenee verenkierron ja hermoston kautta, bakteerin erittämä myrkky, difteriatoksiini, saattaa vahingoittaa munuaisia ja sydänlihasta. Sairaus varmistetaan nieluviljelynäytteellä. Dysfagia
- Yskiminen ruokailun tai juomisen yhteydessä tai välittömästi sen jälkeen.
- Tunne, että ruoka/juoma menee väärään kurkkuun.
- Vaikeus kontrolloida suussa olevaa ruokaa, esimerkiksi sen kertyminen poskitaskuihin. 
- Ruokailun huomattava hitaus/hidastuminen.
- Suun tyhjennys vaatii useita nielaisuja. 
- Painon ja/tai ravitsemustilan lasku.
- Toistuvat keuhkokuumeet.
- Väsyminen ruokaillessa. 
- Aspirointi. Sian proliferatiivinen enteropatia
Sian proliferatiivinen enteropatia eli sian ileiitti (lyh.PPE) on "Lawsonia intracellularis" -bakteerin aiheuttama sikojen suolistotauti, jota esiintyy etenkin vierotetuilla porsailla. "Lawsonia intracellularis" hakeutuu infektoituneen sian suolistoon, etenkin sykkyräsuolen alueelle, jossa se stimuloi suolirauhasten solujen toimintaa. Tämän seurauksena kehittyy erilaisia tautitiloja, joihin liittyvä kuolleisuus vaihtelee. Tyypillisesti nuorilla vieroitetuilla eli alle neljän kuukauden ikäisillä porsailla bakteeri saa aikaan suoliston limakalvon liikakasvua, ja tähän taudinkuvaan liittyvä kuolleisuus on alhaista. Vanhemmilla eli yli neljän kuukauden ikäisillä porsailla liikakasvuun liittyy yleensä verenvuotoja, joka on hengenvaarallisempi tila. Bakteeritulehduksesta voi seurata myös suoliston nekroosi, johon liittyvä kuolleisuus on korkeaa. Kaikkiin tiloihin liittyy tavallisesti suoliston limakalvon villusten rakenteen häviäminen ja suolistotulehdus, etenkin sykkyräsuolen alueella. Gluteeniataksia
Noin 10%:lle ihmisistä joilla on gluteeniyliherkkyys kehittyy neurologisia ataksian kaltaisia oireita. Potilaalla voi olla diagnosoitu keliakia, mutta gluteeniataksialle ei ole vielä varmistettua testausmetodia joten gluteeniyliherkkyys voi olla myös piilevä. Tyypillinen verestä otettava keliakiatesti sisältää viisi eri osuutta. Näistä AGA-lgA ja AGA-lgG testit ovat epätarkempia tyypillisessä keliakiatestauksessa, mutta näiden testien avulla voidaan mahdollisesti todeta gluteeniataksia. On myös mahdollista diagnosoida gluteeniataksia gluteenitonta ruokavaliota noudattamalla; dieetin myötä pikku hiljaa vähenevä oireilu tai oireiden katoaminen puoltaa gluteeniataksiadiagnoosia. Kolmiraajahalvaus
Kolmiraajahalvaus (myös triplegia) on kahden jalan ja toisen käden tai kahden käden ja toisen jalan täydellinen tai osittainen halvaus. Kolmiraajahalvaantumisen mahdollisia aiheuttajia ovat muun muassa aivoverenkiertohäiriöt. CP-vamman oireena triplegia on harvinainen. Osittaista kolmiraajahalvausta kutsutaan tripareesiksi. Nielutulehdus
Nielutulehdus (toisilta nimiltään nielurisatulehdus, angiina, tonsilliitti tai faryngiitti) on nielussa oleva sairaus, jossa on merkittävimpänä oireena jatkuva tai nieltäessä tuntuva kipu. Taudin aiheuttajana toimivat virukset tai bakteerit, joista tärkein on A-ryhmän beetahemolyyttinen streptokokki, vaikka useimmiten aiheuttajana toimiikin virus. Bakteerin aiheuttama angiina voidaan hoitaa antibiootilla. Sairauden itämisaika on yleensä lyhyt.
Läheskään aina taudin aiheuttajaa ei saada selville. Polio
Useimmat poliosta selvinneet kykenevät elämään täysin normaalia elämää ilman minkäänlaisia ongelmia. Mikäli halvausoireet jäävät pysyviksi, ne yleensä esiintyvät alaraajoissa (paraplegia) tai toisella puolella kehoa (hemiplegia). Neliraaja- tai hengityshalvaus esiintyy noin 0,1 prosentissa paralyyttisistä poliotapauksista. Vuonna 2006 Suomessa oli elossa 1950- ja 1960-lukujen polioepidemioista vielä neljä poliopotilasta, jotka joutuvat turvautumaan hengityslaitteeseen. Ensimmäinen käyttökelpoinen hengityslaite oli 1929 kehitetty alipaineresipiraattori, rautakeuhko, joka pysyi käytössä 1950-luvulle. Nykyisin yleisimmin käytetyssä ylipainehengityslaitteessa laite puhaltaa letkulla kurkkuavanteen kautta lämmitettyä ja kostutettua ilmaa keuhkoihin. Sappitieatresia
Sappitieatresia eli biliaarinen atresia on vakava synnynnäinen sairaus, maksan ulkoisten sappiteiden kehityshäiriö. Sen pääoireena on keltaisuus, joka pahenee eikä korjaannu, kuten tavanomainen vastasyntyneen keltaisuus. Osalla potilaista tautiin liittyy myös muita vaivoja, kuten suoliston poikkeavuus. Sairaus on harvinainen, eikä sen syytä tiedetä. Vuosittain Suomessa syntyy 2–5 lasta, joilla sairaus on. Silakka
Silakka eli haili ("Clupea harengus membras") on Itämeressä elävä sillin alalaji. Silliin verrattuna silakka on pienempi ja vähärasvaisempi. Biologisesti silli ja silakka ovat samaa lajia eikä niiden välillä ole jyrkkää rajaa. Käytännössä silli ja silakka erotetaan kaupallisessa mielessä Suomen virallisten määräysten mukaan (Kauppa- ja teollisuusministeriön päätös) siten, että vain yli 10 painoprosenttia rasvaa sisältävästä sillistä saa käyttää sillin nimeä ja vähärasvainen kala on kaupattava silakkana. Ruotsissa silakaksi ("strömming") on kutsuttu Kalmarin ja Puolan rannikon välisen linjan itäpuolelta pyydettyä silliä. Kiiliäiset
Kärpäsentoukkien ihmiselle aiheuttama sairaus on myiaasi. Elisabeth Hasselbeck
Hasselbeck sairastaa keliakiaa ja on kirjoittanut gluteenitonta ruokavaliota käsittelevät kirjat "The G-Free Diet: A Gluten Survival Guide" (2009) ja "Deliciously G-Free" (2012). Gastroskopia
Tutkimusta edeltävästi on oltava paastolla oksentamisen vähentämiseksi ja näkyvyyden parantamiseksi. Tutkimus tehdään kuituoptisella tähystimellä, joka on paksuudeltaan hieman toista senttimetriä. Tutkittava on tutkimuksen ajan tavallisesti hereillä, mutta tutkimuksia tehdään esimerkiksi lapsille myös nukutuksessa. Tarvittaessa potilaalle annetaan rauhoittavaa lääkitystä. Nielu puudutetaan ja tutkittavan nielaistessa tähystin viedään ruokatorveen. Ruokatorven limakalvo tarkastetaan matkalla. Mahalaukku tarkastellaan kauttaaltaan ja yleensä otetaan mahalaukun eri osista lukuisia näytteitä, joista tutkitaan muun muassa helikobakteeri. Ohutsuolen alkuosa tarkistetaan ja sieltä otetaan näytteet keliakian toteamiseksi. Mahalaukun tutkimus kestää noin 5-10 minuuttia, ohutsuolen alkupään huomattavasti vähemmän, noin 5 minuuttia. Päkiä
Päkiä on ihmisen jalassa lihasten muodostama kohouma, jonka kautta varpaat yhtyvät muuhun jalkaan. Yleensä kävellessä päkiä osuu maahan. Päkiä löytyy myös peukalosta. Keliakia
Keliakia on perinnöllinen tauti. Jos äidillä tai isällä on keliakia, on lapsen riski saada tauti noin 10-15 %. Vielä ei osata sanoa, miksi osa ihmisistä saa oireita gluteenista. Mahdollisena pidetään, että perinnölliset tekijät käynnistävät gluteenin prolamiiniosaa vastaan vasta-ainereaktion. Valtaosalla keliakiapotilaista on todettavissa kudosantigeenityyppi HLA-B8. HLA-geenialue sijaitsee kromosomissa 6. HLA-geenit selittävät vain osan keliakian perinnöllisyydestä. Uusimmissa tutkimuksissa on löydetty keliakiaan liittyvää geenialuetta 2. ja 10. kromosomeista. Tutkimuksissa todettiin kromosomissa 2 sijaitsevan CTLA-4-geenin yhteys keliakiaan.Keliakialiitto on vuonna 1976 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on parantaa keliaakikoiden elämänlaatua ja heidän terveyttään järjestämällä keliakian hoitoon liittyviä palveluita ja etuja. Keliakialiitto koostuu 30 pienemmästä paikallisesta keliakiayhdistyksestä, joihin kuuluu Suomessa yhteensä jo noin 30 000 jäsentä. Erityisruokavalio
Jotkut ryhtyvät erityisruokavaliolle sen vuoksi, että he eivät siedä jotain ravintoainetta. Laktoosi-intoleranssi estää maitosokerin hajoamista. Keliakiassa viljojen gluteeni vaurioittaa suolistoa. Allergioihin sisältyy muun muassa kananmuna-allergia ja pähkinäallergia. Maitoallergiassa lehmänmaidon proteiini saa aikaan ihmiselle allergisen reaktion.