Kuka on Syyrian hallitsija?
Bašar al-Assad
Bašar al-Assad (, s. 11. syyskuuta 1965 Damaskos) on Syyrian arabitasavallan presidentti ja Syyrian Baath-puolueen sihteeri. Hän on 1971–2000 hallinneen presidentti Hafiz al-Assadin poika. Assadin perhe kuuluu šiialaisiin alaviitteihin, joita on noin 11 prosenttia maan asukkaista. Hän on naimisissa brittiläisen Asma Akhrasin kanssa.
Syyrian turkmeenit
Syyrian sisällissodan puhjettua turkmeenit ovat taistelleet Bašar al-Assadin hallintoa vastaan ja monet ovat nousseet merkittäviin asemiin vapaan Syyrian armeijassa. Turkmeenit ovat myös perustaneet lukuisia omia aseellisia ryhmittymiään, jotka toimivat yhteistyössä muidan kapinallisten kanssa. Syyrian turkmeenien poliittinen järjestö Syyrian turkmeenien neuvosto on pyrkinyt yhdistämään turkmeenien eri järjestöt yhden lipun alle. Järjestö perustettiin Gaziantepissa Turkissa ja Turkkia on syytetty turkmeenien käyttämistä pelinappuloina maan omien tavoitteiden saavuttamiseksi Syyriassa. Amin Hafiz
Amin Hafiz (; 1921 – 17. joulukuuta 2009) oli Syyrian presidentti vuosina 1963–1966. Bašar al-Assad
Assadin hallitus on menettänyt joidenkin alueiden hallinnan eri kapinallisryhmille, mutta on yhä vallassa. Assadin mukaan Syyria on sodassa lännen tukemia terroristeja vastaan. Saad al-Hariri
Haririn johtama, Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian tukema hallitusrintama voitti kesäkuun 2009 parlamenttivaalit. Tämän jälkeen presidentti Michel Suleiman nimitti hänet pääministeriksi 27. kesäkuuta 2009. Hän seuraa tehtävässä liittolaistaan Fuad Sinioraa. Hariri on sunnimuslimi. Bašar al-Assad
Syyrian sisällä Assadia ovat tukeneet muun muassa monet kristityt, kurdit ja keskiluokkaiset sunnit, jotka pelkäävät kapinallisten luovan islamilaisen tasavallan. Syyrian asevoimat
Syyrian asevoimat muodostavat Syyrian valtiolliset puolustusvoimat. Syyrian arabitasavallan voimassa olevan vuoden 1973 perustuslain 1. luvun 1. osion 11. artiklan mukaan "asevoimat ja muut puolustusorganisaatiot ovat vastuussa isänmaan alueellisesta puolustuksesta ja vallankumouksen tavoitteiden yhtenäisyyden, vapauden ja sosialismin suojelemisesta." Lisäksi perustuslain 2. luvun 1. osion artikla 93.2 määrittelee, että tasavallan presidentti on asevoimien ylipäällikkö. Bašar al-Assad
Entinen Libanonin pääministeri Rafik Haririn kuoli Beirutissa autopommi-iskussa 14. helmikuuta 2005. Tapahtuneesta syytettiin Syyriaa, ja maa joutui Yhdysvaltain voimakkaiden syytösten kohteeksi ja joutui vetämään joukkonsa Libanonista. Lokakuun 2005 YK:n Detlev Mehlisin raportti nimesi syyllisiksi korkea-arvoisia Syyrian ja Libanonin johtajia, mukaan lukien Bašar al-Assadin veljen Mahir al-Assadin ja sisaren Bušra al-Assadin aviomiehen Asif Šaukatin, joka on tiedustelupalvelun päällikkö. Nur al-Din
Nur al-Din, ( (1118 – 15. toukokuuta  1174) oli turkkilaiseen zangid-dynastiaan kuulunut Aleppon emiiri ja seldžukkivaltion vasalli, joka taisteli ristiretkeläisiä ja erityisesti Tripolin kreivikuntaa vastaan 1100-luvulla. Hän oli Syyrian hallitsija vuosina 1146–1174. Syyrian sisällissodan aikajana
Hallituksen joukot etenivät monin paikoin. Jyrkän islamilainen Isis alkoi edetä Syyriassa vuonna 2014. Länsivallat ja Venäjä tekivät ilmaiskuja Isistä vastaan 2015-2016. Isis joutui vuoden 2016 aikana tappiolle muiden osapuolten hyökätessä eri puolilta sitä vastaan. Turkki alkoi vuonna 2016 sotia Syyriassa sekä kurdeja että Isisiä vastaan. Syyrian sisällissota
Mielenosoituksia tulittamasta kieltäytyneitä sotilaita karkaili armeijasta. Ensi kertaa kapinalliset surmasivat hallituksen joukkoja merkittävästi kesäkuun alussa 2011. Sotilaskarkurit perustivat Vapaan Syyrian armeijan (FSA) kesällä 2011. Tämä erittäin hajanainen, huonosti johdettu ja aseistettu kapinallisjoukko alkoi toimia Homsissa ja muualla loppukesällä-syksyllä 2011. Maa oli elokuussa käytännössä sisällissodassa. Kapinalliset tekivät ensimmäisen merkittävän hyökkäyksensä Rastanssa, jossa syyskuun lopulla tuhosivat 15 hallituksen panssariajoneuvoa. YK ja Arabiliitto koettivat tarkkailijoilla ja välitysyrityksillään turhaan hillitä sotaa. Venäjä vastusti lännen mahdollista interventiota Syyriaan. Länsi halusi Assadin pois Syyrian johdosta. Näin rauhanprosessi ei edennyt. Kapinallisten toiminta oli pitkälle sissitoimintaa ja terrori-iskuja. Kun armeija tuli johonkin kapinalliskaupunkiin, kapinalliset yleensä pakenivat, mutta palasivat heti kun mahdollista. Monia hallitusta vastustavia ryhmiä syntyi. Oppositio pysyi hajanaisena ja riitaisana. Syyrian sisällissodan aikajana
Venäjä ja Turkki alkoivat loppuvuodesta 2016 alkaen tehdä yhteistyötä Isis-järjestöä vastaan, vaikkakin Turkki soti samalla myös kurdeja vastaan. Kurdit pyrkivät kuitenkin välttämään yhteenottoja Turkin kanssa ja antoivat sen vuoksi joidenkin alueiden puolustamisen Syyrian hallituksen käsiin. Pitkäaikaisia neuvotteluja Syyrian tulevaisuudesta käytiin “kahdella raiteella” sekä Astanassa että Genevessä. Neuvotteluista oli vaikea saada tulosta, koska maan poliittinen tulevaisuus oli ratkaisematta. Joulukuun 2016 lopussa sovittiin kuitenkin tulitauosta. Syyrian kapinalliset ilmoittivat tammikuussa 2017, että hallitus on Wadi Baradan alueella rikkonut tulitauon. Kapinalliset vetäytyivät sen vuoksi rauhanneuvotteluista. Taistelut kiihtyivät helmikuussa 2017 Aleppon pohjois- ja itäpuolella. Syyria
Syyrian etnisten ja uskonnollisten ryhmien väestösuhteet ovat muuttuneet maan sisällissodan takia. Syyriasta sotaa pakoon lähteneistä suuri osa on sunnalaisia arabeja ja vuonna 2018 he muodostavatkin ehkä enää vain puolet maahan jääneestä väestöstä. Alaviitit
Hafez al-Assadin sanotaan muokanneen alaviitteja tavallisten muslimien suuntaan. Al-Assad väittää alaviittien olevan tavallisia kaksitoistašiialaisia. Al-Assadin hallinnon valvomissa oppikirjoissa islam esitetään yhtenäisenä uskontona eikä viitata mitenkään alaviitteihin, druuseihin, ismailiitteihin tai edes šiialaisuuteen. Syyrian päätuomari Ali Sulayman al-Ahmad on sanonut: "Olemme alaviittimuslimeja. Kirjamme on koraani... ja uskontomme on islam." Syyria
Syyria on semipresidentiaalinen tasavalta. Se on virallisesti demokraattinen, mutta sitä hallitsee totalitaarinen arabisosialistisen Baath-puolueen hallinto vuoden 1963 kaappauksen jälkeen. Puolueella on 2/3 enemmistö 250 paikan parlamentissa, josta loppu on jaettu riippumattomien ehdokkaiden kesken. Maa oli poikkeustilalainsäädännön alainen vuodesta 1963 kevääseen 2011. Israel on miehittänyt Syyrialle kuuluvia Golanin kukkuloita vuodesta 1967, ja maiden välit ovat muutenkin hyvin kireät. Libanon oli käytännössä pitkään Syyrian miehittämä ja maassa oli parikymmentä tuhatta Syyrian sotilasta. Keväällä 2005 Syyria vetäytyi Libanonista. Bosra
Bosra (joskus myös Bostra) on Syyriassa sijaitseva muinainen kaupunki joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1980. Se sijaitsee maan eteläosassa, lähellä Jordanian vastaista rajaa. Kaupungissa on useita nykypäiviin saakka säilyneitä nabatealaisten, roomalaisten, kristittyjen rakennuttamien rakennusten raunioita, minkä lisäksi se käsittää myöhemmin muslimien rakennuttamia vanhoja moskeijoita. Nykyinen Bosran kaupunki on kasvanut raunioiden keskelle. Kaupungin historialliset kohteet ovat kärsineet vahinkoja Syyrian sisällissodassa. Syyrian presidentti Bašar al-Assadia vastustavat kapinalliset ovat hallinneet Bosraa maaliskuusta 2015. Assadin puhe ja rauhansuunnitelma 2013
Syyrian presidentti puhui loppiaisena 2013 pitkästä aikaa kansalle julkisesti oopperatalossa ja televisiossa. Uhmakkaassa puheessaan hän kieltäytyi keskustelemasta länsivaltojen rahoittaman jihadisti-terroristeista ja murhaavista rikollisjoukkioista koostuvan ”nukke-opposition” kanssa. Assad sanoi neuvottelevansa opposition rahoittajavaltioiden, ei opposition kanssa. Hallitus ei hänen mukaansa sulkenut neuvotteluita pois, muttei halunnut neuvotella ihmisiä tappavien ”terroristien” kanssa. Assad sanoi, että käynnissä oli sota ja maahan kohdistuva hyökkäys, jota pieni osa syyrialaisista tuki. Hyökkäyksen tarkoituksena oli hänen mielestään hajottaa Syyria osiin ja heikentää sitä. Assadin mukaan opposition toiminta ei ollut vallankumous, koska siltä puuttui ajatus ja johtaja. Assad sanoi, että tuskan musta pilvi ulottuu koko maahan ja että epävakaassa maassa ei ollut iloa ja turvallisuutta, mutta että ”tuskan kohdusta syntyy toivo”. Al-Assad kiitti puheessaan Venäjää, Kiinaa ja Irania näiden osoittamasta tuesta. Hän sanoi ettei kriisi ratkea ilman täyttä kansallista liikekannallepanoa. Assad vaati myös, että ulkovaltojen on lopetettava tukensa terroristeille. Hän esitti myös uuden perustuslain säätämistä ja kansanäänestystä siitä sitten, kun kriisi on ratkaistu. Hän sulki neuvotteluista pois ”Syyrian pettäneet” tahot. Bašar al-Assad
Vuonna 2013 Syyriassa ja Irakissa nousi al-Qaidasta irtautunut ääri-islamilainen Isis, joka pyrki luomaan islamilaisen valtion, kalifaatin. Järjestö oli tosin toiminut Syyriassa kapinallisten liittolaisena sodan alusta asti. Isisin voittokulku johti siihen, että länsimaat ja YK ovat hieman lieventäneet Assadin vastaisia kantojaan. Shabiha
Shabiha (myös "Shabbiha", "Sahiba" jne) (, johdannainen haamua tarkoittavasta sanasta شبح, yksikkö "šabbih" شبيح) on suurin piirtein "roistoa" tarkoittava arabiankielinen käsite, jolla tarkoitetaan Syyrian kansannousun aikana maan hallinnon puolesta taistelevia puolisotilaallisia joukkoja. Shabihat tunnetaan tekemistään raa'oista kidutuksista, ryöstöistä, tuhopoltoista, raiskauksista, murhista ja joukkomurhista. Vastustajiaan kohtaan äärimmäisen julmat sabihat tukevat lahkonomaisella fanaattisuudella Bašar al-Assadia muun muassa koska pelkäävät kapinallisten luovan tiukan islamilaisen valtion ja/tai kostavan heille. Shabihoista on suurin osa, joskaan ei kaikki, alaviitteja niin kuin Assadkin. Shabihat olivat alkujaan 70-luvun lopun salakuljetusta harjoittaneita rikollisia, mutta keväällä 2011 heihin liittyi monia muita Assadin tukijoita. Syyrian hallitus käytti tietoisesti siviilipukuisia shabihoja mielenoitusten kukistamiseen väkivalloin kevättalvesta 2011 alkaen. Vaikka viranomaiset tukivatkin salassa shabihoja, julkisesti hallitus pysyi shabihasta erillään. Näin hallitus vältti vastuun mielenosoittajien pahoinpitelyistä. Alussa shabihat lähinnä hakkasivat nyrkein ja kepein sekä pidättivät ihmisiä, mutta alkoivat melko pian kiduttaa ja murhata muuttuen kuolemanpartioksi. Shahibat kytketään pahimpiin hallituksen asejoukkojen tekemiin raakuuksiin, kuten Houlan joukkomurhaan. Näin shabihat ovat tehneet opposition vastaista "likaista työtä" Syyriassa. Shahiban motto on "Bashar, älä huoli, sillä sinulla on miehiä jotka juovat verta". Muita Syyrian hallituksen puolesta taistelevia puolisotilaallisia joukkoja ovat Lijanin militiat, Al-Jaysh al-Sha'bi ja Al-Abbasin prikaati. Isisin historia
Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista. Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua. Mohammed Mursi
Mohammed Mursi (, s. 20. elokuuta 1951) on Egyptin muslimiveljeskuntaan kuuluva Egyptin entinen presidentti. Hän nousi presidentiksi vuoden 2011 vallankumouksen jälkeen järjestetyissä presidentinvaaleissa. Hän oli muslimiveljeskunnan poliittisen siiven vapaus- ja oikeuspuolueen ehdokkaana. Mursi oli presidenttinä vain hieman yli vuoden, kun armeija syrjäytti hänet heinäkuun 2013 vallankaappauksessa. Michel Aflaq
Shiskalin valta päättyi vuoden 1954 vallankaappaukseen. Syyriassa pidettiin nyt vapaat vaalit ja Baath- puolue sai 22 paikkaa parlamentista. Puolue ryhtyi Aflaqin vastustuksesta huolimatta yhteistyöhön kommunistien kanssa. Vuonna 1958 Syyria ja Egypti muodostivat Yhdistyneen Aarabitasavallan. Baath-puolue ja Aflaq ajautuivat entistä enemmän marginaaliin Gamal Abdel Nasserin painostuksen vuoksi. Nasserin propaganda solvasi Aflaqia "Rooman keisariksi" ja "Kyproslaiseksi kristityksi". Hafez Al-Assad perusti nyt puolueeseen sotilaallisen siiven pelastaakseen puolueen häviöltä. Syyrian asevoimat
Vuoden 1948 sodan myötä Syyria ajautui jatkuvien sotilasvallankaappausten kierteeseen, joka käytännössä esti vakaan hallitusvallan syntymisen ja hävitti armeijan ammattimaisuuden. Huhtikuussa 1949 pääesikuntapäällikkö, kenraali Husni al-Za'im, teki Syyrian ensimmäisen sotilasvallankaappauksen. Elokuussa 1949 sotilasvallankaappauksen tekivät kenraali Adib al-Shishakli ja eversti Sami al-Hinnawi, josta tuli juntan johtaja. Lopulta saman vuoden lopulla joulukuussa al-Shishakli kaappasi vallan ja piti maan johdossaan vuoden 1954 sotilasvallankaappaukseen asti. Tämänkin jälkeen upseerikunta osallistui toinen toistaan seuraaviin sotilasvallankaappauksiin, joissa aina pyrittiin kilpailijoiden syrjäyttämiseen. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015
Syyrian sisällissodan tapahtumat vuosina 2014 ja 2015 olivat lähinnä islamilaistaistelijoiden etenemistä ja
eri ulkomaiden vastauksia tähän uhkaan. Isis valtasi suuren alueen Syyriassa ja Irakissa vuonna 2014 ollen vuoden 2015 kesällä lähellä Damaskosta ja Aleppoa. Syyrian sisällissodan aikajana
Jyrkän islamilainen, kalifaatin perustamiseen pyrkivä Isis levittäytyi. Se irtautui al-Qaidasta ja alkoi sotia sen sisarjärjestöjä vastaan Syyriassa. Isis eteni voimakkaasti Syyriassa vuosina 2014-2015. Yhdysvallat aloitti sitä vastaan ilmaiskut 2014 ja Venäjä 2015. Syyrian armeija hyökkäsi syksyllä 2015 Venäjän ilmaiskujen tuella kaikkia kapinallisjärjestöjä vastaan. Iso-Britannia ja Saksa liittyivät Isisin vastaisiin sotatoimiin marras-joulukuussa 2015. Syyria
Valtaa pitävä Baath on virallisesti sekulaarinen puolue, ja kun se muutti perustuslakia poistaen vaatimuksen presidentin muslimitaustasta 1973, muslimit nousivat kapinaan. Jännitteitä on ollut myös enemmistönä olevien sunnien ja šiialaisten alawi-lahkoon kuuluvan eliitin välillä. Sunnimuslimien veljeskunta aloitti aseellisen taistelun Syyrian hallitusta vastaan vuonna 1976. Vuonna 1980 Iranin islamilainen vallankumous rohkaisi myös syyrialaisia muslimeja mielenosoituksiin. Vuonna 1982 Syyrian armeija pommitti Haman kaupungin melkein maan tasalle. Lukuisia siviileitä sai surmansa. Syyrian sisällissodan aikajana
Vuonna 2017 Donald Trumpin Yhdysvallat iski Syyrian hallituksen kohteisiin ohjuksin. Syynä oli se, että lännen mukaan joukot olivat käyttäneet Idlibin rintamalla kiellettyjä taistelukemikaaleja. Samana vuonna kurdivetoine SDF kukisti Yhdysvaltain jne. tuella Isisin Raqqan pääkaupungin. Kaupunki raunioitui pahoin raskaassa tykkitulessa ja pommituksissa. Syyrian armeija oli voitolla eri kapinallisryhmiä vastaan. Vuonna 2018 Turkki iski Syyriaan, koska tuki joitain kislamisteja ja vastusti kurdeja. Yhdysvallat iski uudestaan Syyriaan epäillyn kemikaalien käytön takia. Myös Israel teki ilmaiskuja hallituksen kohteiin. Maalis-huhtikuussa Syyrian hallituksen joukot valtasivat kolme Damaskoksen kapinamottia. Adonis (runoilija)
Adonis on arvostellut arabimaailman väkivaltaisia kehittymättömiä hallintoja, ja on esitetty, että Goethe-palkinnon myöntämisen taustalla olisi osittain myös tuen antaminen arabivallankumouksille. Adonis on arvostellut niin Syyrian nykyistä presidenttiä Bašar al-Assadia kuin uskonnollisia fundamentalisti-islamistejakin. Ghouta
Vuonna 2011 Ghoutassa syttyi monien muiden Syyrian alueiden tapaan Syyrian presidentti Bašar al-Assadin hallinnon vastaisia mielenosoituksia ja tilanteen kärjistyessä Syyrian sisällissodaksi alueesta tuli yksi hallinnon vastaisten kapinallisten pääasiallisista tukialueista. Hallituksen joukot alkoivat piirittää niin sanotun Itä-Ghoutan aluetta vuonna 2012. Vuonna 2013 Assadin hallintoa syytettiin kemiallisten aseiden käyttämisestä aluetta vastaan, mutta Syyrian viranomaiset syyttivät iskusta kapinallisia. Piirityksen takia paikalliset saivat kuljetettua esimerkiksi elintarvikkeita alueelle vain epävirallisten tunnelien kautta. Joitakin avustuskuljetuksia alueelle sallittiin ajoittain. Piiritetyllä alueella oli arviolta 393 000 asukasta. Hallituksen joukot valtasivat kapinallisten hallussaan pitämät alueet Itä-Ghoutassa huhtikuussa 2018. Tuhannet paikalliset ja kapinalliset taistelijat kuljetettiin Idlibin maakuntaan. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
19. helmikuuta Suojeluyksiköt ja Syyrian keskushallinto (SAA) sopivat yhteistyöstä Turkin hyökkäystä vastaan. Keskushallinto hallitsee New York Timesin mukaan noin kolmea viidesosaa Syyrian pinta-alasta ja suojeluyksiköt yhtä viidesosaa. Al-Assad on ilmoittanut toistuvasti, että hän haluaa koko Syyrian takaisin keskushallinto SAA:n haltuun, mutta hän ja kurdit ovat puhuneet pitkän tähtäimen sopimuksesta keskenään.
24. helmikuuta YK:n turvallisuusneuvosto sopi vähintään 30 päivän välittömästä tulitauosta koko Syyriaan. Sopimuksessa ei mainittu erikseen Afrinia, vaikka Syyrian keskushallinto niin vaati. 26. päivä Ranskan presidentti Emmanuel Macron sanoi, että 30 päivän tulitauko koskee myös Afrinia. Yhdysvaltain mukaan Turkin pitäisi lukea tulitaukosopimus nähdäkseen mitä maailma sanoo siitä. 28. päivä Turkin hallitus sanoi, ettei tulitauko päde Afrinissa. Sen mukaan Yhdysvallat oli ymmärtänyt tulitaukosopimuksen laajuuden väärin sekä syytti Ranskaa väärän tiedon levittämisestä. Asma al-Assad
Asma al-Assad on ollut miehensä mukana näyttävästi julkisuudessa. Hänen vaikutuksestaan miehensä politiikkaan tiedetään kuitenkin vain vähän. Nuoren lännessä opiskelleen presidentin ja tämän aviopuolison toivottiin aluksi johtavan vapaampaan yhteiskuntaan Syyriassa ja kehitys kulkikin aluksi tähän suuntaan. Bašar al-Assadin viran alkukaudesta on joskus puhuttu Damaskoksen keväänä. Tästä huolimatta Syyrian sisällissota alkoi vuonna 2011, kun Daraan kaupungissa pidätettiin joukko koululaisia, jotka joutuivat myös kidutuksen uhreiksi. Heidän kohtelunsa johti nopeasti levinneisiin mellakoihin, jotka johtivat puolestaan sisällissotaan. Sisällissodan alussa Asman kantaa miehensä menettelyyn ei tiedetty ja esimerkiksi Britannian ja Saksan YK:n lähettiläät vetosivat häneen vuonna 2012 pyytäen tätä tuomitsemaan väkivaltaisuudet. Sisällissodan alkamisen jälkeen Asma katosi kuitenkin julkisuudesta. The Guardian-lehden vuonna 2012 vuotamien sähköpostien mukaan on käyttänyt tuhansia dollareita esimerkiksi kynttilöihin ja kattokruunuihin Pariisista. Sähköpostien perusteella Asma oli myös yhteyksissä Qatarin emiirin tytär Mayassa al-Thanin kanssa, joka neuvoi paria jättämään Syyrian vihjaten heidän saavan mahdollisesti turvapaikan Dohasta. Syyrian sisällissota
Ääri-islam alkoi nousta Syyrian kapinallisten riveissä merkittäväksi tekijäksi vuonna 2012. Tämä johtui siitä, että al-Nusran rintaman salafisti-jihadistit kykenivät taistelemaan muita kapinallisia tehokkaammin ja luomaan toimivan siviilihallinnon. Opposition sisälle muodostui sodan uhka, kun ääri-islamistit surmasivat maltillisempia hallituksen vastustajia. Monia sunnalaisia taistelijoita ajoi jyrkkä fundamentalismi ja kostonhalu. Jihadistit uhkasivat alaviitteja ja muita toisuskoisia jopa kansanmurhalla. Niinpä kapinallisten ei uskottu luovan maahan demokratiaa. Islamin vaikutus näkyi selvemmin myös hallituksen riveissä. Hizbollahin taistelijat tulivat keväällä vuonna 2013 auttamaan hallitusta. Syyrian armenialaiset
Sisällissodan puhjettua armenialaisia alkoi muuttaa pakolaisiksi vuodesta 2012 lähtien. Tuona vuonna yhteensä noin 6 500 armenialaista pakeni maasta, ja seuraavana vuonna luku kasvoi 11 000:een. Pakolaisten suosima kohdemaa on Armenia, jossa oli vuonna 2015 arviolta noin 15 000 syyrialaista turvapaikanhakijaa, ja suurin osa heistä oli Syyrian armenialaisia. Osa Syyriasta tulleista armenialaisista on asettunut kiistellylle Vuoristo-Karabahin alueelle. Sisällissodan aikana armenialaiset ovat tukeneet enimmäkseen Syyrian presidentti Bashar al-Assadin hallintoa. Armenialaisten historiallisena vihollisenaan pitämä Turkki kannattaa puolestaan Assadin hallinnon kaatamista. Syyrian armenialaiset ovat syyttäneet Turkkia esimerkiksi jihadistien päästämisestä maan Syyrian vastaisen rajan yli pääasiassa armenialaiseen Kessabin kaupunkiin vuonna 2013. Sisällissodan aikana armenialaiset ovat joutuneet sieppausten, kiristysten ja murhien uhreiksi. Aleppossa asuu vielä noin 40 000 armenialaista, ja suurin osa heistä hallituksen hallitsemissa osissa kaupunkia. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015
Venäjä sijoitti Syyriaan ilmavoimia ja laivastoa sekä näitä suojelevia pieniä maajoukkoja syyskuussa 2015. Venäläiset koneet aloittivat Assadia tukevat ilmaiskut 30. syyskuuta 2015. Isis jatkoi silti etenemistään. Ilmaiskujen painopiste oli selvästi pohjoiseen ei-Isis-kapinallisaluiella. Aleppon lähellä oli näkyvissä hallituksen suurhyökkäyksen enteitä lokakuun puolivälissä. Hallituksen joukot olivat parin ensimmäisen ilmaiskuviikon jälkeen edenneet suurin tappioin, mm monia panssareita tuhottiin.
19. lokakuuta kapinalliset alkoivat onnistua vastahyökkäyksissään. Hallituksen joukot valtasivat Aleppon lähellä olleen lentokentän ja etenivät seuraavina päivinä Aleppon lähellä. Turkin ilmavoimat ampuivat alas
Syyriassa tehtävissään oleen Venäjän ilmavoimien koneen, jonka sanoivat loukanneen maan ilmatilaa. Iso-Britannia aloitti 3. joulukuuta Isisin vastaiset ilmaiskut. Myös Saksa päätti osallistua Isisin vastaisiin sotatoimiin. YK:n turvallisuusneuvosto sopi rauhansuunnitelmasta, mutta ulkovallat kiistelivät yhä Assadin asemasta ja terroristijärjestöjen listastakin. Israel tappoi ilmaiskulla Damaskokseen siellä olleen merkittävän Hizbollah-johtajan. Assadin puhe ja rauhansuunnitelma 2013
YK:n rauhanvälittäjä Lakhdar Brahimi tuomitsi ensi kertaa Assadin rauhansuunnitelman. Brahimi sanoi Assadin suunnitelman olevan aiempien toimimattomien suunnitelmien toistoa, jopa edellisiä Assadin esittämiä yksipuolisempi. ja että syyrialaisten mielestä yhden perheen 40-vuotinen valtakausi on liian pitkä. Brahimin mukaan Assadilla ei ole sijaa tulevassa siirtymäkauden hallinnossa. Syyrian hallituksen edustaja sanoi Brahimin lausuntoa puolueelliseksi. Tätä se selvästi olikin koska YK-lähettiläällä ei ole valtuuksia ottaa kantaa varsinaisien sopimuksien sisältöön. Syyrian sisällissota ja Venäjä
Syyrian sisällissota ja Venäjä käsittelee lähinnä Venäjän toimia Syyrian sisällisodassa,
Venäjä on ollut Syyrian liittolainen 1950-luvulta lähtien, ja Assadin vallan aikana maahan perustettiin pieni laivastotukikohta. Venäjä pyrkii Syyriassa säilyttämään vakaan, itselleen ystävällismielisen hallituksen ja taistelemaan terrorismia vastaan. Venäjä on sodan alusta alkaen tukenut YK:ssa antamilla lausunnoillaan ja sotilasavulla Assadin hallitusta. Toisaalta venäläiset poliitikot Vladimir Putinia myöten ovat ottaneet joissain lausunnoissa etäisyyttä Assadiin. Maa aloitti syksyllä 2015 Syyriassa ilmaiskut Isisiä ja muita kapinallisia vastaan. Venäjä keskeytti yllättäen pääosan ilmaoperaatiostaan maaliskuussa 2016. Venäjän lentokoneet pommittivat saarrettua Aleppoa syksyllä 2016 yhdessä Syyrian ilmavoimien kanssa. Maa torppasi Ranskan esittämän YK:n turvallisnnusneuvoston 
Aleppon pommitukset tuomitsevan päätösehdotuksen. Syyrian sisällissodan tausta
Jotkin arvelevat, että Syyrian konflikteissa oli kyse enimmäkseen siitä, kuka hallitsee maata ja omistaa maan lailliset ja laittomat liiketoimet, ja että uskonnon merkitys olisi vähäisempi kuin yleensä ajatellaan. Assyria
Tarun mukaan, joka on välittynyt muinaiskreikkalaisten historioitsijoiden kautta, on Assyrian valtakunnan perustanut mahtava valloittaja Ninus, jonka puoliso Semiramis kerran sai häneltä luvan hallita yhden ainoan päivän. Silloin Semiramis ensi töikseen surmautti puolisonsa ja hallitsi kauan ja loistavasti. Muinaisista assyrialaisissa ja babylonialaisissa kirjoituksista tarinaa ei löydy. Sen sijaan mainitaan Nin-jumala, päivänvalon herra, ja Sammuramit-jumalatar, kreikkalaisten Semiramis, joka oli yön hallitsija ja joka levittää valoansa yli maailman, kun aurinko on ikään kuin kuolleena vaipunut vuorten taa. Assadin kansalliskirjasto
Assadin kansalliskirjasto () on Syyrian pääkaupungissa Damaskoksessa toimiva, maan hallitsijasuvun mukaan nimetty kansalliskirjasto. Kirjaston johtajana toimii tohtori Ali al-Aydi. Kansalliskirjaston rakennuksen suunnitteli kansainvälisen arkkitehtikilpailun voittanut puolalainen arkkitehti. Se rakennettiin vuosina 1979-1983 ja avattiin 1984. Syyria
Syyriassa on neljätoista maakuntaa (muhafazat), joista yksi on maakunta-asemassa oleva kaupunki (Damaskos). Maakuntakeskusten sijainti käy ilmi oheiselta Syyrian kartalta. Paikallishallintoa varten maakunnat jakautuvat piirikuntiin (manāṭiq) ja nämä edelleen piireihin (nawāḥī). Maakunnat on lueteltu alla: Kutakin maakuntaa johtaa presidentin nimittämä kuvernööri ja vaaleilla valittu maakuntavaltuusto.CIA factbookin mukaan Syyrian vuoden 2015 talouskasvu oli -9.9 % ja sitä edeltäneiden kahden vuoden aikana -36,5 % ja -30,9% %. Syyrian talous on pääosin valtion hallitsema. Uudistukset ovat sallineet ulkomaisten pankkien tulon Syyriaan, tosin yksityisen pankkisektorin kehitys vie vuosia. Pitkän tähtäimen talouskasvun rajoite on väestönkasvun, teollistumisen ja saastumisen aiheuttama vesipula. Kuivuus on jo aiheuttanut vakavia ongelmia maataloudelle, ja vuonna 2009 YK ohjasi maahan ruoka-apua. Syyria oli aiemmin vehnän viejä, nyt se joutuu tuomaan vehnää. Syyrian sisällissota
Syyrian sisällissota on Syyriassa käynnissä oleva aseellinen yhteenotto. Sota alkoi kansannousuna Bašar al-Assadin hallitusta vastaan. Eri ryhmiin kuuluvat hallitusta vastaan taistelevat maltilliset ja islamilaiset kapinalliset sotivat myös keskenään. Myös ulkovallat ovat sekaantuneet sotaan. Sota on luonut valtavan pakolaistulvan maan sisällä ja ulkomaille. Abdel Fattah al-Sisi
Al-Sisi on entinen puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän erosi armeijan palveluksesta maaliskuussa 2014 asettuakseen ehdolle presidentinvaaleihin. Sisi voitti ne ylivoimaisesti. Äänestysprosentti jäi alhaiseksi, sillä useat ryhmät boikotoivat vaaleja. Syyrian sisällissodan tausta
Vuodesta 1970 Syyriaa johtaneet Assadit hallitsivat maata poikkeustilan turvin. Näin oikeusvaltio katosi. Tilalla oli Baath-puolueen maallinen diktatuuri. Sunnalainen muslimiveljeskunta yritti turhaan kapinaa Hamassa 1982. Syyriassakin vallinnut kuivuus huononsi kansan elinoloja 2008. Korruptio lisääntyi Syyriassa 2000-luvulla. 
Oppositio nousi kapinaan Tunisiassa 2010. Tästä käynnistynyt kuohunta levisi Syyriaankin keväällä 2011 ja käynnisti sisällissodan. Syyrialaiset
Syyrialaiset () ovat Syyrian asukkaita, joilla on Levantin seemiläinen syntyperä. Syyrian kansan kulttuurinen ja kielellinen perintö on sekoitus kotoperäisistä piirteistä ja muista kulttuureista, jotka ovat hallinneet maata ja sen alueella asuvia ihmisiä vuosituhansien ajan. Abdel Fattah al-Sisi
Kun kansan tyytymättömyys Mursiin kävi yhä ilmeisemmäksi, Sisi vältti vastakkainasettelua pitkään ja vielä toukokuussa 2013 sanoi armeijan pysyvän poissa politiikasta. Presidentti pidätettiin 3. heinäkuuta 2013. Vasta maaliskuussa 2014 Sisi luopui sotilasurastaan ja ilmoittautui presidenttiehdokkaaksi. Käytännössä hän on johtanut Egyptiä kesästä 2013 alkaen. Sisin valtakaudella sekä islamisteja että maallisia oppositon aktivisteja on kohdeltu kovakouraisesti. Al-sisin mielestä islamilaisuutta tulisi uudistaa siten, ettei radikaalilla ideologialla olisi enää sijaa itse uskonnon harjoittamisessa. Recep Tayyip Erdoğan
Turkki asettui varhaisessa vaiheessa Syyrian kansannousun puolelle ja Erdoğan vaati Arabikevään kokemuksiin perustuen presidentti al-Assadin välitöntä eroamista, ja parin vuoden ajan hän oli vaatimassa kansainvälistä operaatiota Assadin syrjäyttämiseksi. Turkkilaisen Halk TV:n haastattelussa Bashar al-Assad syytti Erdoğania siitä että hän salli kapinallisten käyttää Turkkia tukialueenaan ja terrorismin tukemisesta. Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
Hallitus ja kapinalliset sanoivat, etteivät olleet käyttäneet kemiallista asetta. Kaasuiskun takana väitettiin olleen Syyrian armeijan eliittijoukkojen komentajan Maher al-Assadin määräämä, mutta yhtä hyvin sitä väitettiin myös toisen osapuolen lavastukseksi ja/tai provokaatioksi. Länsi näytti uskovan hallituksen tehneen kaasuiskun. Hallitus ei päästänyt maassa olevia tarkkailijoita alussa paikalle, mutta taipui myöhemmin tähän syyttäen iskusta terroristiryhmiä. 
Länsivallat lähinnä pitivät iskun tekijänä Syyrian hallitusta. Venäjä ensin vastusti kaasuiskun YK-tutkimusta, mutta myöntyi myöhemmin. Yhdysvaltalaisen Mit:n tutkimuksen mukaan hallitus ei voinut ampua Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
4. huhtikuuta 2017 kuoli kymmeniä siviilejä, joukossa monia naisia ja lapsia, hermokaasuun Syyrian Idlibin provinssin kapina-alueella lähellä rintamaa. Kaasu vapautui ilmaan Syyrian asevoimien tekemien ilma- ja raketti-iskujen jälkeen. Syyria kiisti armeijansa käyttäneen kemikaaleja tuon päivän hyökkäyksessä. Syyrian hallituksen ja Venäjän mukaan kapinalliset varastoivat taistelukaasua kohteena olleeseen asevarastoon. Mutta länsivallat syyttivät Syyrian armeijaa kaasuaseiden käytöstä. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi armeijansa tulittamaan risteilyohjuksile lentokenttää, josta 
kaasun vapautumiseen johtanut ilmaisku oli tehty. Kaikki merkittävät länsivallat hyväksyivät tämän Syyrian kurittamisen, mutta Venäjä ja Iran vastustivat sitä. Venäjä katsoi iskujen haittaavan terrorismin kukistamista Syyriassa. Venäjä sanoi maansa vähentävän yhteistyötä terrorismin vastaisessa sodassa yhdysvaltain kanssa. Kiina kehotti ulkomaita malttiin Syyriassa, mutta myös tuomitsi kemikaalien käytön. Nahed Hattar
Hattar oli kristittynä syntynyt ateisti ja islamin vastainen aktivisti. Hän tuki Syyrian presidentti Bashar al-Assadia. Hänet pidätettiin elokuussa 2016, kun hän oli levittänyt karikatyyrikuvaa, joka esitti kuollutta jihadistia Abu Salehia taivaassa tupakoimassa ja vuoteessa naisten kanssa ja pyytämässä Jumalaa tuomaan viiniä ja pähkinöitä. Sudan
Sudan on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virka lakkautettiin vuonna 1993, jolloin maan nykyinen presidentti Omar al-Bashir (NCP, ent. NIF) valittiin vaaleilla. Aiemmin vuodesta 1989 lähtien hän oli pitänyt käsissään ylintä päätäntävaltaa syrjäytettyään vaalein valitun Sadiq al-Mahdin vallasta verettömällä vallankaappauksella. Al-Bashir on vuoden 1993 jälkeen pitänyt käytännössä yksinvaltiaan oikeuksia ja häntä on syytetty kovaotteiseksi diktaattoriksi ja vastuulliseksi Darfurin alueen ihmisoikeusloukkauksista ja useiden satojen tuhansien ihmisten tapattamisesta. Vuonna 2008 hänet pantiin syytteeseen sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa Darfurissa vuodesta 2003 jatkuneiden kahakoiden aikaisissa tapahtumissa. Pääsyyttäjä Luis Moreno-Ocampon mukaan tuomioistuimella on lisäksi vahvoja todisteita kansanmurhasta, mutta syytettä kansanmurhasta ei pystytty nostamaan yhden kolmesta tuomarista äänestettyä sitä vastaan. Tämä oli ensimmäinen kerta kun kansainvälinen rikosoikeustuomioistuin laittoi istuvan päämiehen syytteeseen. Damaskos
Damaskos (, usein lyhennettynä دمشق, "Dimašq", puhekielessä الشام, "al-Šām") on Syyrian pääkaupunki. Noin vuonna 2500 eaa. perustettua kaupunkia pidetään maailman vanhimpana yhtäjaksoisesti asutettuna kaupunkina. Vuonna 2004 kaupungissa oli 1 414 913 asukasta ja sen suurkaupunkialueella asui vuonna 2014 arviolta 2,574 miljoonaa henkilöä.
Damaskos on Aleppon jälkeen Syyrian toiseksi suurin kaupunki. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Vuonna 2013 Syyrian sisällissodassa tasapeliin ajautunut sota muuttui kesällä 2013 monin paikoin hallituksen joukkojen etenemiseksi, kun Libanonin Hizbollah-taistelijat tulivat apuun. Elokuussa 2013 tapahtunut kaasuisku sai Obaman uhkaamaan Syyriaa ilmaiskuilla. Syyrian johtaja Assad taipuikin pyyntöjen ja painostuksen edessä suostuen antamaan suurimman osan kemiallisista aseistaan pois. Isis eteni Pohjois- ja Itä-Syyriassa keväästä 2013 alkaen. Maan talous oli vuonna 2013 merkittävästi kutistunut. Syyrian sisällissota
Kesällä 2018 Syyrian hallituksen joukot suunnittelivat massiivista ilmahyökkäystä Idlibiin, joka on viimeinen opposition hallitsema maakunta. YK on varoittanut, että tämä tietäisi humanitaarista katastrofia, koska alueella on kolme miljoonaa ihmistä, monet muualta saapuneita. Oppositiota tukeva Turkki ja hallitusta tukeva Venäjä sopivat syyskuussa demilitarisoidun vyöhykkeen muodostamisesta osapuolten välille lokakuussa. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Turkin hallitus ei ole sallinut yhtään arvostelua hyökkäystään kohtaan. Turkin hallinto oli 9. helmikuuta pidättänyt 600 hyökkäystä vastustavaa ihmistä ja antanut pidätysmääräyksen 17 ihmisestä. Pidätettäväksi määrättyjen joukossa on kurdimyönteisen oppositiopuolueen Kansojen demokraattisen puolueen (HDP) johtaja Serpil Kemalbay. Heitä syytetään "mielenosoitusten ja yhteenottojen" suunnittelusta sodan vastustuksen varjolla. Mohammad Ali Jafari
Muhammad Ali Jafari (s. 11. marraskuuta 1957 Yazd) on iranilainen sotilas ja vaikutusvaltaisen Vallankumouskaartin komentaja. Ali Khamenei nimitti hänet tälle paikalle vuonna 2007. Opiskeltuaan sitä ennen arkkitehtuuria, Jafari liittyi kaartiin vuonna 1981 ja osallistui sen jälkeen Iranin ja Irakin väliseen sotaan. Jafaria pidetään taitavana taktikkona ja hän onkin kohonnut korkeaan asemaan suhteidensa lisäksi myös strategisen tuntemuksensa avulla. Jafari on esittänyt hyvin kriittisiä mielipiteitä Israelista pitäen sitä sekä Iranin että islamin vihollisena. Elokuussa 2013 hän myönsi Vallankumouskaartin osallistumisen Syyrian sisällissotaan Bašar al-Assadin hallinnon puolella. Jemenin sisällissota (2015–)
Hutheja ja al-Qaidaa vastustavat vuonna 2012 valtaan noussut presidentti Abdrabuh Mansur Hadi ja häntä tukeva Saudi-Arabia liittolaisvaltioineen. Liittoumaan kuuluu kymmenen lähinnä Persianlahden arabivaltiota (Saudi-Arabian lisäksi Bahrain, Egypti, Jordania, Kuwait, Marokko, Qatar, Senegal, Sudan ja Arabiemiirikunnat). Yhdysvallat väittää, ettei kuulu liittoon, vaan tukee sitä ja on mukana sen sotatoimissa, jossa terrorismia vastaan taistellaan miehittämättömillä lennokeilla.. Britannia tukee liittoumaa. Heinäkuussa 2015 liittouman ainoa julkilausuttu sotilaallinen päämäärä oli turvata Afrikan ja Aasian välinen Bab el Mandebin salmi, joka on yksi maailman vilkkaimista merireiteistä. Khalifa ibn Zayid ibn Sultan Al Nahyan
Khalifa ibn Zayid ibn Sultan Al Nahyan (arabiaksi خليفة بن زايد بن سلطان آل نهيان, s. 25. tammikuuta 1948) on nykyinen Arabiemiirikuntien presidentti, mutta hänen arvonimensä on tittelistään huolimatta šeikki. Hän astui valtaan 3. marraskuuta 2004. Hänen edeltäjänsä oli hänen isänsä Zayid ibn Sultan Al Nahyan, joka kuoli päivää ennen poikansa valtaan nousua. Khalifa on vanhin isänsä 19 pojasta. Syyrian protestit 2011
Damaskoksessa ja Aleppossa järjestettiin paljon hallitusta kannattavia mielenosoituksia. Assad erotti 4. huhtikuuta Daraan kuvernöörin. Assad vaihdatti hallituksen ja kumosi vuosikymmeniä jatkuneen poikkeustilan 21. huhtikuuta 2011. Syyrian sisällissodan aikajana
Syyrian sisällissodan aikajana kuvaa joitain Syyrian sisällissodan päätapahtumia lyhyesti. Syyriaa oli johtanut vuosikymmeniä al-Assadin johtama alaviittivetoinen hallitus, mutta suurin osa Syyrian asukkaista oli sunneja. Tämä synnytti kitkaa maan sisällä muun muassa vuoden 1982 Haman kansannousussa. Arabikevään kansannousuaalto levisi Syyriaankin maaliskuussa 2011. Hallitus pyrki asein ja osin myös myönnytyksin kukistamaan jatkuvat mielenosoitukset ja mellakat. Vastauksena tähän maassa alkoi kesällä 2011 toimia monia aseistettuja kapinallisryhmiä, joista tunnetuin oli FSA. Hallitus taisteli kapinallisia vastaan käyttäen raskaita aseita siviilien asuinalueella ja raunioittaen pahoin muun muassa Homsin kaupunkia. Kesällä 2012 kapinalliset hyökkäsivät suurissa Damaskoksen ja Aleppon kaupungeissa. Libanonin Hizbollah-joukot tulivat hallituksen avuksi kesällä 2013 pysäyttäen kapinallisten etenemisen. Vapaan Syyrian armeija
Ryhmän komentaja on vaatinut ulkovaltojen ilmaiskuja Syyrian strategisiin kohteisiin.. Vapaan Syyrian armeija kärsi vuonna 2012 vakavasta asepulasta.
Vapaan Syyrian armeijaa rahoittaa etupäässä Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet Arabiemiraatit. Maita yhdistää Syyrian virallisen hallinnon vastustus. Yhdysvallat ilmoitti huhtikuussa 2012 myös liittyvän kapinallisryhmää suoraan varustavien ja rahoittavien valtioiden joukkoon. . Kesäkuussa 2013 Yhdysvallat ilmoitti antavansa suoraa sotilaallista apua kapinallisarmeijalle, koska Syyrian hallitus käyttää kemiallisia aseita. Bašar al-Assad
Assad piti tammikuussa 2013 televisioidun puheen Damaskoksen täydessä Oopperatalossa. Hän syytti ulkomaita rikollisjoukkioiden ja terroristien rahoittamista ja vaati kansalaisia ponnistelemaan ulkomailta tulevan hyökkäyksen torjumiseksi. Assad vaati ulkomaita lopettamaan terroristien tukemisen. Assadin mukaan kriisin jälkeiseen hallintoon ei oteta niitä, jotka ovat pettäneet Syyrian. Puhe sai monipuolisen ja ristiriitaisen vastaanoton. Al-Bab
Al-Bab jäi Syyrian presidentti Bašar al-Assadin hallintoa vastustaneiden kapinallisten käsiin Syyrian sisällissodan aikana keväällä 2012. Ääri-islamilainen Isis-järjestö ajoi muut kapinalliset kaupungista talvella 2013-2014 ja kaupunki toimi sittemmin Isisin tukikohtana hyökkäyksillä Aleppon maakunnan kapinallisia ja hallituksen joukkoja vastaan. Myöhemmin kurdeihin liitettyjen SDF-joukkojen taistelijoiden vallattua läheisen Manbijin Turkki aloitti operaatio Eufratin kilven Pohjois-Syyriassa estääkseen kurdeja valtaamasta al-Babia ja luomasta näin yhteyttä Afriniin lännessä. Turkki ja sen tukemat kapinalliset uutisoivat vallanneensa kaupungin helmikuussa 2017. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Vuoden 2013 lopuilla Syyrian armeija sai monin paikoin pienehköjä voittoja hajallaan olevista aseistautuneista kapinallisista. Mutta yleinen sotatilanne oli syyskuussa 2013 edelleen hallituksenkin mukaan tasapeli. Kun hallitus oli aiemmin pyrkinyt koko maan valvontaan, se pyrki nyt suojaamaan ydinalueensa ja valtaamaan kapinallisilta alueita takaisin hyökäten ensin tärkeimpiin kohteisin muun muassa Aleppon lentokentälle. Syyskuun puolivälissä arvioitiin, että noin puolet kapinallisista oli kovan linjan islamilaisia. Pohjois-Syyriassa oli noussut muun muassa Al-Qaidaan kytköksissä oleva Irakin ja Syyrian islamilainen valtio Isis. Raqqan vallannut ääri-islamilainen järjestö Ahrar al-Sham kukisti maltillisen opposition kovin ottein ja pyrki luomaan alueelleen islamilaista valtiota. Syyrian oppositiokoalitio tuomitsi Isis-järjestön toiminnan vallankumousta vastaan ja piittaamattomuuden syyrilaisten hengestä. Syyrian sisällissota ja ulkomaat
Yhdysvallat ja Euroopan länsimaat vastustivat avoimesti Assadin hallitusta sen tekemien ihmisoikeusrikkomusten takia. Yhdysvallat myös pyrki oppositiota tukemalla luultavasti heikentämään Venäjän ja Iranin vaikutusta Lähi-idässä. Assadia vastaan olivat mm Yhdysvallat, Britannia, Ranska, Saksa, Australia ja Japani. Ranska antoi sodan alussa kapinallisia tukevia lausuntoja. Britannian tiedustelupalvelu antoi Syyrian kapinallisille tietoja Omar al-Bashir
Omar Hasan Ahmad al-Bashir (, s. 1. tammikuuta 1944 Hosh Bonnaga) on Sudanin nykyinen presidentti. Vuonna 1989 prikaatikenraali al-Bashir kaappasi vallan demokraattisilla vaaleilla valitulta pääministeri Sadeq al-Mahdilta. Maher al-Assad
Kun vuonna 2011 Etelä-Syyrian Deraan kaupungissa syttyi mielenosoituksia, Maherin komentama Syyrian 4. panssaridivisioona lähetettiin murskaamaan mielenosoitukset. Divisioonan joukot tulittivat kaupunkia ja tekivät kotiratsioita. Maher joutui divisioonan toimien johdosta Yhdysvaltojen ja EU:n pakotelistoille. Vuonna 2012 Maher haavoittui Damaskoksessa tehdyssä pommi-iskussa. Hän oli pitkään haavoittumisensa jälkeen poissa julkisuudesta, kunnes hän esiintyi taas valokuvissa vuonna 2014. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015
Sodassa tapahtui uusi käänne maaliskuussa vuonna 2015. Äärisunnien taistelujärjestöt etenivät monin paikoin.
Muun muassa al-Nusran rintama valtasi Idlibin maaliskuun lopussa 2015. Kapinalliset etenivät Etelä-Syyriassa. Isis hyökkäsi Jarmukin pakolaisleiriin. Näin Isis-taistelijat etenivät pääsiäiseen mennessä noin 10 km:n päähän Damaskoksesta. Hallituksen hyökkäys Aleppossa pysähtyi, Isis valtasi Palmyran toukokuussa 2015, ja valvoi noin puolta Syyrian pinta-alasta ja koko Irakin ja Syyrian välistä rajaa. Huhtikuussa Syyria käytti ainakin yhdessä paikassa kemiallisia aseita ilman että länsivallat puuttuivat asiaan. Venäjä alkoi enemmän tukea Assadia, jonka hallitus uukasi kaatua. Syyrian sisällissota
Jyrkän islamilainen Isis eteni vuonna 2014 merkittävästi Syyrian kapina-alueella. Kurdit ajoivat Isisin pois Kobanesta. Yhdysvallat ja YK lievensivät ISIS:n takia Assadin vastaista linjaansa Sunnitaistelijat etenivät maalis-toukokuussa vuonna 2015 Assad ilmoitti heinäkuussa 2015, että armeija keskittyy miespulan takia puolustamaan vain tärkeitä alueita. Venäjä ja Iran alkoivat tukea näkyvästi Assadia syksyllä 2015. Hallitus aloitti liittolaistensa ja Venäjän ilmaiskujen tukemana suurhyökkäyksen kapinallisia vastaan. Hyökkäys eteni melko hitaasti ja kapinalliset käynnistivät paikoin vastahyökkäyksiä. Syyria
Maaliskuussa 2011 Etelä-Syyriassa sijaitsevassa Daraan kaupungissa syttyi arabikevään innoittamia mielenosoituksia. Armeija aloitti mielenosoitusten murskaamisen huhtikuussa 2011. Mielenosoitusten tukahduttaminen ei kuitenkaan onnistunut, vaan levottomuudet levisivät muualle maahan. Hallinnon vastustajat alkoivat muodostaa omia aseellisia ryhmiään ja hyökätä turvallisuusjoukkoja vastaan ja tilanne kiihtyi nopeasti sisällissodaksi. Sotaan on sotkeutunut myös useita ulkopuolisia tahoja. Venäjä, Libanonin Hizbollah ja Iran ovat tukeneet Bašar al-Assadin hallintoa, kun taas hallinnon vastaiset kapinallisryhmät ovat saaneet tukea muun muassa Yhdysvalloilta, Ranskalta ja Britanniasta, sekä Turkista ja Saudi-Arabiasta. Israel on tehnyt Syyriaan ilmaiskuja, joita on tähdätty etenkin Irania ja Hizbollahia vastaan. Sekasorrosta ovat hyötyneet jihadistiryhmät kuten al-Qaida ja Isis. Sodan kuluessa Assadin hallinto on saanut takaisin suuria osia sen kapinallisille aluksi menettämistä alueista. Kapinallisten suurin tukikohta on Idlibin maakunta. Kurdien Syyrian demokraattiset voimat eli SDF hallitsee puolestaan alueita Eufratista itään. Baath
Baath () on arabisosialistinen, arabinationalistinen panarabialainen ideologia. Se ei kuitenkaan ole islamistinen, vaan sekularistinen liike. Ideologian isä oli syyrialainen kristitty Michel Aflaq (1910–1989). Baath-puolue on hallinnut Syyriaa vuodesta 1963 nykyhetkeen ja Irakia Saddam Husseinin kukistumiseen asti. Syyrian sisällissota
Kesällä ja syksyllä 2016 hallitus ja islamistit taistelivat verisesti Aleppossa ja lähialueilla. Hallituksen armeija saarsi Aleppon. Syyskuun puolivälissä oli taas uusi tulitauko, joka rikkoutui alettuaan. Joulukuun alussa hallitus oli vallannut suurimman osan Aleppon kapinallisalueesta. Samaan aikaan Isis valtasi Palmyran uudestaan. Kapinalliset ja hallitus sopivat kapinallisten poistumisesta Alepposta. Evakuointi alkoi 15. joulukuuta 2016. Operaatio Orchard
27. huhtikuuta 2008 Syyrian presidentti Bashar al-Assad teki ensimmäiset julkiset kommentointinsa liittyen iskuun, hyläten syytteet, joiden mukaan se oli ydinaseitten valmistamiseen suunniteltu laitos: "Onko se loogista? Ydinlaitoksella ei ollut ilmapuolustusta. Ydinlaitos satelliittien havaittavissa, keskellä Syyriaa avoimella alueella aavikolla?" Itsenäiset asiantuntijat kuitenkin olivat sitä mieltä, että Syyria ei ollut vahvistanut epäiltyä reaktoria välttääkseen huomiota ja koska rakennus ei ollut vielä operatiivinen. 
Ydinohjelman lisäksi Syyrialla uskotaan olevan laajamittaiset arsenaalit biologisia ja kemiallisia taistelukärkiä pitkän kantaman ohjuksiinsa. Syriza
Syriza eli Radikaalin vasemmiston liitto (, ΣΥΡΙΖΑ) on kreikkalainen vasemmistolainen puolue. Syriza perustettiin 2012, kun joukko pieniä vasemmistolaisia ryhmittymiä järjestäytyi Kreikan Vasemmistoliiton Synaspismoksen kanssa uudeksi puolueeksi. Syrizan johtaja on Aléxis Tsípras, joka oli myös Synaspismoksen johtaja. Syrizan enemmistö rakentuu Synaspismoksen pohjalta demokraattisten sosialistien, vasemmistovihreiden, vasemmistofeministien ja eurokommunistien varaan, mutta mukaan on liittynyt paljon PASOK-puolueeseen pettyneitä sosialidemokraatteja sekä iso joukko pienempiä, etenkin trotskilaisia ryhmiä. Vapaan Syyrian armeija
Internetiin levitettiin maaliskuussa vuonna 2013 video, jossa Homsissa taistelevan Vapaan Syyrian armeijan osan Farouqin prikaatin Abu Sakkarina tunnettu perustaja kaivaa kuolleelta hallituksen sotilaalta sydämen ja keuhkoa ja syö keuhkosta palan. Abu Sakkar, jonka syntymänimi on Khalid al-Hamad, ei pahoitellut jälkikäteen tekoaan, jonka sanoi olevan kosto hallitusta tukevien sabiha-joukkojen harrastamista kidutuksista. Sakkar kertoi Time-lahdelle, että sotilaan kännykästä löytyi alaston nainen ja lapsi, joita nöyryytetään pistelemällä kepein. Erään Sakkarin taistelijan mukaan hallituksen joukot olisivat raiskanneet ja tappaneet Sakkarin sukulaisnaisen. Jasser Arafat
Muut arabimaat yrittivät sovitella rauhanomaista ratkaisua, mutta jatkuvat "fedayeen"-toimet johtivat hallituksen toimiin. 16. syyskuuta kuningas Hussein määräsi sotatilan. Samana päivänä Arafat nimitettiin PLO:n joukkojen ylipäälliköksi. Sisällissodassa Syyria avusti PLO:ta ja hyökkäsi Jordaniaan 200 panssarilla. Syyria vetäytyi pian pois Israelin uhattua sitä ilmaiskuilla. 24. syyskuuta mennessä Jordanian armeija pääsi voitolle ja PLO suostui tulitaukoon. Syyrian sisällissota
Syyrian armeija valtasi kesällä 2017 mm. Venäjän tuella alaa Isisiltä. Yhdysvaltain tukema kurdi-arabirintama SDF saarsi Raqqan. Yhdysvallat veti tukensa kapinallisilta. Hallituksen joukot hyökkäsivät menestyksellä helmi-maaliskuussa 2018 Damaskoksen Ghoutassa. Yli 800 siviiliä kuoli. Rajut hyökkäykset kukistivat pääkaupungin aiemmin sitkeät kapinaenklaavit yhden toisensa jälkeen. Armeija valtasi Douman motin huhtikuussa. Venäjän ja Iranin tukema Syyrian armeija voitti Jarmukin motin 21. toukokuuta mennessä. Näin koko Damaskos oli kuuteen vuoteen ensi kertaa taas hallituksen valvonnassa. Hallituksen joukot valtasivat heinäkuun puolivälin jälkeen koko Daraan alueen. Syyskuussa oli määrä hyökätä Idlibiin. Syyrian sisällissota
Monet kansainväliset järjestöt kuten Yhdistyneet kansakunnat (YK) ja Human Rights Watch (HRW) ilmoittivat sodan molempien puolten syyllistyneen sota- ja ihmisoikeusrikkomuksiin. Hallituksen kansaansa vastaan käyttämän väkivallan takia Euroopan unioni (EU) asetti maalle talouspakotteita ja länsimaat kääntyivät Assadia vastaan. Myös kapinalliset ovat rikkoneet ihmisoikeuksia. Alaviitit
Syyria itsenäistyi 17. huhtikuuta 1946. Vuonna 1948 se osallistui arabivaltioiden Israelin-vastaiseen liittoumaan, mutta seuraavana vuonna maa joutui sotilasvallankaappausten kierteeseen. Aikaa leimasi Baath-puolueen nousu. Puoluetta oli ollut perustamassa iskenderunlainen alaviittijohtaja Zaki al-Arsuzi. Vuonna 1958 Syyria ja Egypti perustivat Yhdistyneen arabitasavallan, joka hajosi kolme vuotta myöhemmin, kun Syyriassa tapahtui sotilasvallankaappaus. Vuonna 1963 Baath-puolue nousi sotilasvallankaappauksessa valtaan. Vuonna 1966 radikaalit baathistit tekivät Salah Jadidin, Hafez al-Assad ja Nureddin al-Atassin johdolla sotilasvallankaappauksen syrjäyttäen ensimmäisen Baath-hallituksen. Vuoden 1966 kaappauksen johtajista Jadid ja Assad olivat alaviitteja. Syyrian sisällissodan tausta
Tosin Assad lupasi valtakautensa alussa vapaampia oloja, muttei toteuttanut lupauksiaan. 2000-luvulla oli mielenosoituksia, mutta ne jäivät muun muassa valtion turvakoneiston nopean toiminnan takia pieniksi. Ihmisoikeudet Syyriassa
Kansainvälisen ihmisoikeusjärjestö HRW:n mukaan ihmisoikeudet ovat olleet vajaat Assadin autoritäärisen hallinnon alla. Tilanne paheni Syyrian levottomuuksien aikana vuosina 2011-2012, jolloin muun muassa hallitusta tukevat Shabiha-joukot syyllistyivät lukuisiin laittomiin pidätyksiin ja kidutuksiin. Myös Syyrian kapinalliset sieppasivat ja murhasivat ihmisiä. Syyrian sisällissodan tausta
Kun Neuvostoliitto romahti, presidentti Hafez al-Assad aloitti Syyriassa
markkinoiden osittaisen vapauttamisen. 2000-luvulla yksityinen sektori kasvoi, mutta vapaista liiketoimista hyötyivät monesti eniten vain hallitusta lähellä olevan ihmiset ja näiden sukulaiset. Presidentin serkku Rami Makluf omisti jopa 60% Syyrian taloudesta. Hän kontrolloi kotimaisten ja ulkomaisten yritysten liikesopimuksia ja veti oman osansa näiden kaupoista välistä. Virkamiesten lapset pyrkivät saamaan täysin vapaan yksityisen sektorin tuotannon ja kaupan käsiinsä.
Talouden vapauttaminen johti 2000-luvulla ennennäkemättämään korruptioon, kun
virkamiestan palkat pysyivät pienenä. Oikeuslaitos oli läpeensä korruptoitunut, tuomarit lahjottavissa. Hallinto vastusti julkisesti korruptiota kampanjoin joita oli silloin tällöin. Syyria
Noustuaan kaappauksella valtaan 1970 Hafez al-Assad järjesti maahan nopeasti hallintoa ja valtarakenteita. Perustettiin 175 jäsenen parlamentti, johon baath sai enemmistön. Puoluejohtoon tuli 21-jäsenen neuvosto, jonka johtoon valittiin al-Assad. Hänet valittiin myös presidentiksi 7 vuoden kaudelle vuonna 1971. Vallan siirtoa Jadidilta Assadille pidettiin kaikkiaan maltillisena ja askeleena pois radikaalista kommunismista. Syyria
Assad oli Neuvostoliiton ja Itä-Euroopan maiden läheinen liittolainen, ja sai sotilasapua etenkin vuoden 1973 yhteydessä. Samaan aikaan hän pyrki lähestymään myös länttä ja palautti diplomaattisuhteet useisiin länsimaihin. Välit muihin arabimaihin olivat myös kohteliaat, ja vuonna 1971 Syyria solmi lyhytikäisen liiton Egyptin ja Libyan kanssa. Syyrian sisällissota
Aluksi pääosin hallitus, enenevissä määrin oppositio käytti aseita keväällä 2011 alkaneissa arabikevään protesteissa.
Konflikti laajeni maan laajuiseksi sisällissodaksi keväällä ja kesällä 2012. Aleppon taistelu 2012–2016
3. joulukuuta hallituksen joukoilla oli 60% aiemmasta kapinallisalueesta. 7. joulukuuta hallitus valtasi vanhankaupungin, ja tuolloin hallitus valvoi 75% aiemmasta Aleppon kapinallisalueesta. Venäläinen eversti kuoli Aleppossa. Kapinallismotissa oli edelleen 100000 siviiliä. Kapinalliset pyysivät neuvotteluja haavoittuneiden evakuoimisesta. Venäjän tiedote kutsui kapinallisia terroristeiksi, eikä halunnut neuvotella kapinallisten vetäytymisestä. Syyrian presidentti Bashar al-Assad sanoi, että hallituksen voitto Aleppossa olisi askel kohti sodan päättymistä. Assad ei kuitenkaan pitänyt Aleppon taistelua sodan loppuna. 
13. joulukuuta kapinallisilla oli enää 5% aiemmasta alueestaan Aleppossa. Tällöin solmittiin tulitauko, joka pian rikkoutui. 15. joulukuuta 2016 kapinalliset ja hallituksen joukot solmivat tulitauosta ja kapinallisten evakuoinnista. Hafiz al-Assad
Al-Assad syntyi Qardahassa Länsi-Syyriassa. Vuonna 1946 eli 16-vuotiaana hän liittyi Baath-puolueseen. Hänen perheellään ei ollut varaa lähettää al-Assadia yliopistoon. Al-Assad meni opiskelemaan Syyrian sotilasakatemiaan. Hän sai korkeimman sotilaallisen koulutuksen. Hän näytti kyvykkyytensä, ja hänet lähetettiin koulutukseen Neuvostoarmeijaan ja sieltä palattuaan hän lähti Egyptiin. Al-Assad vastusti Syyrian ja Egyptin liittoa muodostaa Yhdistynyt Arabitasavalta. Kairon tukikohdassa hän työskenteli muiden upseerien kanssa tavoitteena estää maiden yhdistäminen. Hän palasi kuitenkin Syyriaan vuonna 1961. Baath-puolueen vasemmistosiiven ryhmien koalition voimistumistuminen tapahtui Syyriassa 1960-luvun alussa. Al-Assad valittiin Syyrian ilmavoimien komentajaksi vuonna 1964. Syyriaa johti virallisesti sunnimuslimi Amin al-Hafiz, mutta nuorten alawiittien ryhmä Baath-puolueesta, johon al-Assad kuului, vaati muutosta. Syyria
Syyrian arabitasavalta eli Syyria on Lähi-idän valtio. Syyria rajautuu etelässä Jordaniaan ja Israeliin, lännessä Libanoniin ja Välimereen, pohjoisessa Turkkiin ja idässä Irakiin. Se on osa Levantin aluetta Välimeren itäpäässä. Syyrian sisällissodan tausta
Hafez al-Assadin kuoltua valtaan nousi vuonna 2000 hänen poikansa Bašar al-Assad. Baath oli ainoa sallittu puolue. Assadit olivat luoneet henkilönpalvontaan pohjautuvan järjestelmän, joka jakeli suosionsoituksia tukijoilleen ja murskasi vastustuksen kovin ottein. Assadin suvulla oli suurimmat omaisuudet Syyriassa. Vapaata tiedonvälitystä ei käytännössä ollut, ja järjestelmä oli hyvin korruptoitunut. Korruptio lisääntyi 2000-luvulla ja oli Lähi-idän pahimpia.. Al-Qaryatayn
Syyrian sisällissota syttyi vuonna 2011, mutta kaupungin eristäytyneen maantieteen takia se säilyi pitkään rauhallisena. Kaupunkiin tuli kuitenkin pakolaisia esimerkiksi Homsista, Damaskoksesta ja Tadmurista. Terroristijärjestö Isis valtasi kuitenkin kaupungin toukokuussa 2015 ja tuhosi vanhan luostarin. Paikalliset kristityt päätyivät pakolaisiksi. Hallituksen joukot ilmoittivat vallanneensa kaupungin takaisin 4. huhtikuuta 2016, mutta Isis valtasi kaupungin vastahyökkäyksessä lokakuussa 2017. Järjestö menetti jälleen sen hallinnan 21. lokakuuta, mutta 116 kaupungin asukasta oli surmattu kostoiskuissa ennen hallituksen joukkojen saapumista takaisin. Assadin puhe ja rauhansuunnitelma 2013
Iso-Britannian ulkoministeri William Haguen mukaan väkivaltaan syyllisen Assadin hurskasteleva puhe sisälsi tyhjiä lupauksia, joilla ei petetä ketään. Assadin puhe kuitenkin tähtäsi rauhanneuvotteluihin, joita länsi ei omien intressiensä takia hyväksy mikäli Assad jatkaa presidenttinä. Israel ilmoitti rakentavansa aidan Syyrian vastaiselle rajalle, koska rajan toisella puolella ovat nyt lännen tuen mahdollistamana jihadistit. Yhdysvaltain ulkoministeriön lausunnon mukaan todellisuudesta vieraantuneen Assadin tulisi erota ja että Assad yrittää sisällöttömällä rauhansuunnitelmallaan vain roikkua vallassa. Myöskään Saksan ja Turkin viranomaisten mielestä rauhansuunnitelmassa ei ollut uutta. Suomalainen professori Hannu Juusola Helsingin yliopiston Maailman kulttuurien laitokselta arvioi Assadin vallan loppumisen olevan vain ajan kysymys, mutta Assadin vastahankaisuuden takia sota voi jatkua hyvinkin kauan. Ali Ferzat
Ali Ferzat, myös Farzat, (, s. 22. kesäkuuta 1951 Hama, Syyria) on syyrialainen pilapiirtäjä. Hänet tunnetaan maailmalla teräväkynäisenä kommentoijana. Ferzat oli yksi viidestä Saharov-palkinnon saajasta vuonna 2011.
Ferzat on monien muiden syyrialaisten taiteilijoiden tavoin joutunut kotimaassaan presidentti Bašar al-Assadin joukkojen pahoinpitelemäksi. Naamioidut miehet silpoivat 25. elokuuta 2011 hänen kätensä. Hänen löydettiin tienvarresta ja toimitettiin sairaalaan. Hän on kyseenalaistanut hallituksen politiikkaa ja arvostellut lahjontaa. Hän julkaisi omaa lehteä, jonka viranomaiset sulkivat 2003, minkä jälkeen hän on jatkanut julkaisutoimintaansa verkossa. Maher al-Assad
Maher al-Assad (s. 1967) on Syyrian tasavaltalaiskaartin kenraali ja komentaja. Hän on Syyrian presidentin Bašar al-Assadin pikkuveli. Maher al-Assadia pidetään veljensä jälkeen vaikutusvaltaisimpana henkilönä Syyriassa. On väitetty, että hän haavoittui pommi-iskussa kesällä 2012, mutta hän toimii vielä aktiivisena terrorismin torjunnassa. Syyrian sisällissota ja ulkomaat
Kesäkuussa Syyrian ja Turkin välit kiristyivät entisestään, kun Syyria ampui alas turkkilaisen hävittäjän.. Turkki tuki Syyrian turkmeenikapinallisia. Mutta se vastusti Syyrian kurdeja. Turkki ampui hallitusta tukeneella taistelulennolla olleen venäläisen hävittäjän alas vuonna 2015, koska väitti tämän tunkeutuneen ilmatilaansa. Tämä tulehdutti Venäjän ja Turkin välit. Syyrian sisällissota
Suurvalloista Venäjä ja Kiina tukevat Syyrian hallitusta. Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia ja muut länsimaat ovat tukeneet enemmän maltillista oppositiota. Muhammad Naji al-Utri
Muhammad Naji al-Utri (s. 1944, Aleppo) on entinen Syyrian pääministeri. Hänet nimitettiin pääministeriksi 10. syyskuuta 2003. Hän erosi huhtikuussa 2011 Arabimaiden levottomuuksien aikana. Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa käsittelee Syyrian sisällissodassa tehtyjä taistelukemikaali-iskuja. Hallitus ja kapinalliset ovat syytelleet näistä toisiaan. Länsivaltojen mielestä iskut ovat lähinnä hallituksen joukkojen tekemiä. Yhdysvallata vaati, ettei Syyria saa käyttää taistelukemikaalejaan siviilejä vastaan. Syyria
Syyrian nykyiset rajat ovat siirtomaaisäntien vetämät. Syyrialaiset identifioituvat ensisijaisesti uskonnolliseen ryhmäänsä, myös arabien valtionrajat ylittävä yhtenäisyyden tunne on vahva. Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
Yhdysvaltain presidentti Obama päätti kysyä iskuun tukea kongressilta ja näin isku lykkääntyi. Syyrian hallituksen mielestä tämä kongressilta kysyminen oli merkki siitä, että Obama oli hämmentynyt ja historiallista, koska Yhdysvaltain presidentit eivät yleensä kysy kongressilta lupaa sotatoimiin. Syyrian oppositio oli pettynyt Obaman epäröintiin. Syyria uhmasi avoimesti länsivaltojen hyökkäysaikeita vielä 4. syyskuuta. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Vuoden 2015 alussa Yhdysvallat ja YK pehmensivät hieman Assadin vastaisia kantojaan. Maaliskuussa Yhdysvaltain ulkoministeri Kerry sanoi, että kriisistä on neuvoteltava Assadin kanssa, eikä maa vaatinut enää Assadin syrjäyttämistä. Tämä johtui siitä, että ääri-islamilainen kovan linjan Isis-järjestö oli vallannut suuria alueita Syyriasta. Myös YK:n rauhanvälittäjä Staffan de Mistura sanoi Assadin olevan osa kriisin ratkaisua. Silti YK tuomitsi yhä Assadin hallituksen toimet siviiliväestöä vastaan, muun muassa yhä jatkuneet paikoittaiset kemikaali-iskut. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2012
Arabiliiton tarkkailijat keskeyttivät työnsä jatkuvan väkivallan takia 28. tammikuuta. Helmikuussa 2012 kokoontui keskustelemaan mahdollisesta Syyria-päätöslauselmasta. Ennen kokousta Venäjä sanoi, että sopu turvallisuusneuvostossa Syyrian suhteen oli mahdollinen ja välttämätön. Lopullisessa äänestyksessä illalla 4. helmikuuta 2012 Venäjä ja Kiina estivät veto-oikeudellaan Syyria-päätöslauselman. Yhdysvaltain ulkoministeri Hillary Clinton sanoi, että sotilaallinen väliintulo oli pois suljettua Syyriassa. YK:n Yleiskokous oli muotoillut päätöslauselman, ja siinä muun muassa vaadittiin Bašar al-Assadin eroa. Suheil al-Hassan
Hassanilla on kulttimaine Syyrian hallituksen kannattajien keskuudessa. Joidenkin tietojen mukaan ainakin jotkut Assadin tukijat haluaisivat korvata Assadin jollain kovaotteisella sotilaskomentajalla, vaikkapa Hasanilla. Ranskalainen "le Monde" -lehti väitti vuonna 2014 Hassania Assadin kilpailijaksi Syyrian alaviittien keskuudessa.