Milloin Yleisradio aloitti teksti-TV-lähetykset?
Teksti-TV
Yleisradio aloitti teksti-TV-lähetykset 7. lokakuuta 1981. Tuohon aikaan teksti-TV-vastaanottimet olivat harvinaisia ja ne yleistyivät vasta 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Ensisijaisena kohdeyleisönä olivat 1980-luvulla Suomen sadattuhannet kuulovammaiset. Ensimmäisenä vuonna Teksti-TV tavoitti 100 000 katsojaa vaikka Ylen Teksti-TV:n sivumäärä oli vain 80. Ensimmäinen pysyvä online-yhteys solmittiin jääkiekon SM-liigaan vuonna 1988. Vuonna 1991 TV1 aloitti ympärivuorokautisen testikuvalähetyksen, joka mahdollisti Teksti-TV:n näkyvyyden 24 tuntia vuorokaudessa. Aiemmin Teksti-TV oli käytettävissä vain kun tv-kanavalla oli ohjelmalähetys tai näkyi testikuvaa. Lokakuun alusta 1996 Yle Teksti-TV:n sivut ovat löytyneet myös Internetistä. 1990-luvun alussa katsojien määrä oli jo 700 000. Sittemmin säännöllisten käyttäjien joukko on noussut yli 2 miljoonan. Suomi 1980-luvulla
Yleisradion kanavien (TV1 ja TV2) ohelle tuli Kolmoskanava, jonka lähetykset alkoivat 1986. Tätä ennen Mainostelevisio esitti ohjelmistoaan Yleisradion televisiokanavilla. Mainostelevisio pääsi aloittamaan pitkään suunnittelemansa "Kymmenen uutiset" syyskuun alussa 1981. Ruotsinkielisen YLE FST:n (nykyinen Yle Fem) toiminta alkoi 1988, mutta sen ohjelmaa lähetettiin suomenkielisissä ykkös- ja kakkosverkoissa sille varatuilla ohjelmapaikoilla. Ylen teksti-TV aloitti lokakuussa 1981 ja yleistyi laajemmin vuosikymmenen lopulla.
Televisioteatteri
Televisioteatteri on Yleisradion osasto, joka tuottaa näytelmiä televisioon. Se perustettiin vuonna 1961. Etenkin 1970-luvulla se oli poliittisesti sävyttynyt, ja tuotti yhteiskunnallisia revyitä. Vuosina 1969–1991 TV1:n televisioteatteri tuotti 43 elokuvaa. Eniten niitä syntyi vuonna 1988, jolloin tehtiin 11 lyhyttä fiktiota. Itsenäisyyspäivän vastaanotto
Vuonna 1949 kuultiin ensimmäinen, Yleisradion tekemä suora radiolähetys juhlista. Ensimmäinen televisiolähetys tapahtui vuonna 1957 (nimellä "Itsenäisyytemme 40-vuotisjuhla"), mutta suoria lähetykset ovat olleet vuosina 1967 ja 1968 sekä vuodesta 1982 lähtien. Kaudella 1969–1980 järjestetystä kymmenestä vastaanotosta esitettiin vain leikattuja koosteita, sillä ajan ilmapiirin vuoksi ei haluttu korostaa eliitin juhlimista. Sen sijaan 2000-luvun suorissa televisioinneissa on usean televisiokameran välityksellä seurattu vieraana olevien, erityisesti julkisuuden henkilöiden, tunnelmia. Yleisradio
Ulkomaanlähetyksistä käytettiin 1970-luvulta nimitystä "Radio Finland", joka sittemmin rekisteröitiin yhtiön aputoiminimeksi. Helsingissä aloitti 1978 Radio Finlandin vieraskielisiä ohjelmia välittänyt ULA-taajuus. Vuonna 1991 sillä alettiin releoida myös ulkomaisten yleisradioyhtiöiden ohjelmia eri kielillä. Aseman nimeksi tuli YLE Capital FM ja vuonna 2005 nimeksi muutettiin YLE Mondo. Vuonna 1993 Radio Finlandin puitteissa aloitettiin radion jakelu satelliittiteitse, aluksi yhteistyössä Deutsche Wellen kanssa. Vuoteen 1997 mennessä satelliittijakelu kattoi koko maapallon Etelä-Amerikkaa ja joitakin Atlantin ja Tyynenmeren osia lukuun ottamatta. Yleisradio
Kotimaankielinen ulkomaanlähetystoiminta laajeni 1990-luvulla. Yleisradio markkinoi sitä aktiivisesti edullisena tapana saada uutisia Suomesta. Vuonna 2002 Yleisradio päätti lopettaa vieraskieliset lähetykset venäjää lukuun ottamatta. Koko lyhytaaltotoiminta lopetettiin vuoden 2006 päättyessä. Ulkomaanlähetysten keski- ja lyhytaaltojakelu päättyi vuonna 2007 Helsingin keskiaaltolähetintä lukuun ottamatta. Radion jakelu satelliiteilla Euroopan ulkopuolelle lopetettiin vuoden 2012 alussa, jolloin Yle poistui satelliiteista AsiaSat2 ja Intelsat Americas. Myös Euroopassa radion saatavuutta satelliiteista supistettiin ja jakelutieksi jäi vain radiopalvelu TV Finlandia lähettävän Thor 5:n yhteydessä. Yleisradio
Ultralyhyiden aaltojen lähetykset alkoivat Suomessa melko pian Saksan jälkeen 1950-luvun alussa ja laajenivat nopeasti 1950-luvun lopulle tultaessa. Suomen ensimmäinen televisiolähetys
Suomen ensimmäinen televisiolähetys esitettiin 24. toukokuuta 1955. Radioinsinööriseuran syyskokouksessa vuonna 1954 oli perustettu televisiokerho, joka jakautui kuvalähetinryhmään, äänilähetinryhmään ja antenniryhmään, tavoitteenaan ensimmäisen koelähetyksen toteuttaminen keväällä 1955. Kuvalähettimen rakensivat tekniikan ylioppilaat Erkki Larkka ja Juhani Hämäläinen. Larkasta tuli myöhemmin Yleisradion teknillinen johtaja. Äänilähettimen rakensivat televisiokerhon yleisradiolaiset jäsenet. Antenni toteutettiin kerhon sihteerin, diplomi-insinööri Martti Tiurin ohjeiden mukaan. Televisiostudio rakennettiin Teknillisen korkeakoulun radiolaboratorion suurimpaan saliin Helsingin Albertinkadulla. Studion lattiapinta-ala oli 45 neliömetriä. Jussi (palkinto)
Ensimmäisen vuoden 1963 televisioinnin jälkeen kului useita vuosia ennen kuin Jussit palasivat televisiokatsojien eteen. Seuraava palkintojen jaon televisiointi suoritettiin aikanaan suositun "Jatkoaika"-keskusteluohjelman yhteydessä vuonna 1969 Yleisradion TV1-kanavalla. Kului kuitenkin yli kymmenen vuotta ennen kuin lähes säännölliset lähetykset alkoivat vuodesta 1983 lähtien. Jussien arvostus oli alhaisimmillaan 1960- ja 1970-luvun radikalismin aallon aikana. 1970-luvulla taisteltiin elokuvan taloudellisen tuen puolesta, ja palkinnot olivat silloin sivuseikkoja. Vielä 1980-luvulla Jussien palkitsemistilaisuudet saattoivat olla vaatimattomia ja osanottajien pukeutuminen jopa arkista. Lehdet haikailevat aina 1990-luvun alkuun asti alkuaikojen Jussi-gaalojen juhlavuutta ja glamouria. Vaikeina aikoina Jussien jakamista suoritettiin sitkeästi pienessäkin piirissä, ja se alkoi saada jälleen osakseen arvostusta. Ajankohtainen kakkonen
Ensimmäinen Yleisradion ajankohtaisohjelma oli TV2-kanavalla nähty "Viikon päivät", joka aloitti vuonna 1965. Neljä vuotta myöhemmin, kesällä 1969, TV2 perusti oman ajankohtaistoimituksensa. Uuden toimituksen ensimmäinen suuri projekti oli "Ajankohtainen kakkonen", jonka ensimmäinen lähetys nähtiin 13. syyskuuta 1969. Einar Sundström
Yleisradio lähti myös hyvin hitaasti kehittämään televisiolähetyksiä. Toukokuussa 1955 Sundström totesi, että asiassa tulee ”kiiruhtaa hitaasti” ja ”antaa meitä varakkaampien maiden maksaa ne oppirahat, joita näköradiotoiminta vielä kaikkialla nielee”. Niinpä Yleisradio aloitti omat televisiolähetyskokeilunsa vasta keväällä 1957, ja säännölliset televisiolähetykset alkoivat 1. tammikuuta 1958. Vakaviin talousvaikeuksiin ajautunut Tesvisio yhdistettiin Yleisradioon ja muutettiin TV-ohjelma 2:ksi aivan Sundströmin pääjohtajakauden lopulla. Aikamerkki
Yleisradio on lähettänyt aikamerkkejä toimintansa aloittamisesta saakka 1926. Aluksi aikamerkki annettiin triangelilla, vuodesta 1934 lähtien gongilla. Kesästä 1963 lähtien se koostui kuudesta piippauksesta ja gongin äänestä. Myöhemmin otettiin käyttöön viidestä lyhyestä ja yhdestä pitkästä piippauksesta koostunut aika­merkki, joka on edelleen käytössä. Raimo O. Kojo
Radiotyö. 1965–1980 Kojo teki "Yleisradiolle" kymmeniä erillisohjelmia aiheinaan matkailu, yhteiskunnalliset kysymykset, syrjäseudulla asuminen, luonto, persoonalliset ihmiset jne. Hän perusti freelancerina Yleisradion matkailuohjelmat vuonna 1965. Sittemmin hän toimitti pari vuosikymmentä sarjoja, joiden nimet olivat "Matkailuradio" ja "Lomaradio". "Yle Ykkösen" "Todellisissa tarinoissa" 1998 esitettiin hänen omaan elämäänsä perustuva raju tilitys alkoholismista ja siitä toipumisesta nimellä "Seitsemän minuutin havahtuminen". (VV) Yleisradion julkaisusarja
Yleisradion julkaisusarja oli Yleisradion vuosina 1966–1986 julkaisema pääosin suomenkielinen kausijulkaisu, jonka kunkin numeron teemana oli yksi yhteiskunnallinen, tieteellinen tai kulttuuriin liittyvä aihe. Sitä käsiteltiin yhdessä tai useammassa artikkelissa, jotka olivat usein Ylen vastikään esittämien radioesitelmien tai muiden käsikirjoitettujen puheohjelmien tekstejä tai litterointeja. Julkaisusarja oli ulkoasultaan vaatimaton, noin A5-kokoisista mustavalkoisista, kuvattomista vihkosista muodostuva. Niteitä julkaistiin vuodesta 1966 vuoteen 1986 kaikkiaan 85 eli nelisen numeroa vuodessa. Televisiouutiset
Yleisradion Suomen Television "Kamerakierros" -ohjelman ensimmäinen esitys oli 1. syyskuuta 1959. Tämä merkitsi jokapäiväisen, kuvaan perustuvan uutistoiminnan käynnistymistä Suomessa. Virallisesti television uutistoimitus perustettiin syyskuussa 1960. Aluksi uutistoimitukset olivat lähes täysin Suomen tietotoimiston (STT:n) tarjonnan varassa. Uutistoimitukseen kuului aluksi 10 työntekijää. Ensimmäinen Yleisradion uutispäällikkö Ralf Friberg aloitti vuonna 1965. Samana vuonna uutistoimitus jakautui urheilutoimitukseen ja ajankohtaistoimitukseen. Äänitekstitys
Äänitekstitys on digi-tv-palvelu, jossa vieraskielisten ohjelmien tekstitykset muunnetaan synteettiseksi puheeksi. Suomessa äänitekstitys otettiin virallisesti käyttöön 29. elokuuta 2005 Yleisradion Yle TV1-kanavalla. Palvelu on ainutlaatuinen koko maailmassa. Äänitekstitystä ovat kehittäneet Näkövammaisten Keskusliitto ry ja Yleisradio, ja se on osa liikenne- ja viestintäministeriön ArviD-hanketta. Äänitekstityksessä käytettävän puhesyntetisaattorin valmistaja on Bitlips, joka on yksi johtavista suomenkielisten puhesynteesituotteiden kehittäjistä. Näkövammaisten lisäksi palvelusta hyötyvät lukemisesteiset. Yleisradio
Vuonna 1994 voimaan astuneen lain mukaan yhtiön nimi muutettiin "Yleisradio Oy":ksi, ruotsiksi "Rundradion Ab". Edellisen vuoden alussa tehty television kanavauudistus oli siirtänyt kaupallisen ohjelmiston omalle kanavalleen ja jättänyt TV1:n ja TV2:n pelkästään Ylen käyttöön. Digitalisoitumisen myötä Yle perusti useita uusia tv-ja radiokanavia. Suomen ensimmäinen digitaalinen radiokanava YLE Peili aloitti toimintansa vuonna 1998. Seuraavana vuonna aloittivat digitaaliset radiokanavat Ylen Klassinen ja Radio Aino. Kanavauudistuksen jälkeen vuonna 2003 radiokanavat olivat YLE Radio 1, YleX, YLE Radio Suomi ja YleQ. YleQ lakkautettiin vuonna 2006 ja sen tilalle tuli Yle Puhe. Yleisradion nykyiset digitaaliset televisiokanavat ovat 4. elokuuta 2008 alkaen Yle TV1, Yle TV2, Yle Teema ja Yle Fem. Entisiä kanavia ovat YLE24, YLE Extra ja YLE TV1+. YLE TV1+ -kanava lähetti Yle TV1:n ohjelmaa vanhalla tekstitystekniikalla eli kuvaan poltetulla tekstityksellä, mutta nämä lähetykset lopetettiin 4. elokuuta 2008. 1. elokuuta 2005 alkoi myös Ylen tv-kanavien satelliittijakelu yhteistyössä Canal Digitalin ja Viasatin kanssa. Ulkomaille suunnattu television satelliittijakelu koostekanava TV Finland oli alkanut toimia Euroopassa 1998. Testikuva
Ensimmäinen testikuvalähetys oli 24. toukokuuta 1955, puoli tuntia ennen Suomen ensimmäisen tv-lähetyksen alkua. Tuolloin lähetyksensä aloittaneet Suomen Televisio ja Tesvisio käyttivät molemmat testikuvaa. Tesvision testikuva oli käsin piirretty. Suomen Televisio käytti testikuvageneraattoria, jonka tuottama testikuva jäi Suomeen käyttöön vuoteen 2003 asti. Suomen Television testikuvassa luki 'SUOMEN TELEVISIO', ja sen taustaäänenä oli Suomen tuolloin ainoa radiokanava. Tesvision testikuvan äänestä ei ole tietoa. Yleisradio
1960-luvun alussa radion ULA-verkko peitti maan Lappia lukuun ottamatta. Koko maa oli ULA-verkon piirissä vuonna 1965 ja samalla rakennettiin toista ULA-verkkoa. Vuonna 1965 myös Lapissa alkoi toimia rinnakkainen ULA-verkko. Etelä- ja länsirannikolle oli valmistunut ruotsinkielisille ohjelmalle oma verkkonsa. Tämän jälkeen koko maassa kuului pääosin omaa ohjelmaa lähettävät "Yleisohjelma" ja "Rinnakkaisohjelma", sekä rannikoilla ruotsinkielinen ohjelma. Sävelradio-lähetysten aloitus vuonna 1963 lisäsi ohjelman määrää tuntuvasti. Stereofoniset lähetykset alkoivat vuonna 1967. Järjestely valtakunnallisten kanavien osalta säilyi tällaisena vuoteen 1985 asti, jolloin kaksi suomenkielistä kanavaa eriytettiin täysin toisistaan. Jonkin verran lähetettiin myös maakunnallisia ohjelmia, mutta varsinaisesti paikalliset ohjelmat aloitettiin vuonna 1975, kun paikallisohjelma Ylen aikainen ja vastaava ruotsinkielinen Radio Mellannyland aloittivat pääkaupunkiseudulla. Testikuva
Kaikilla kanavilla testikuvan taustaäänenä oli Yle Radio Suomi vuodesta 1990 alkaen. Siten Uudenmaan maakuntalähetys Ylen aikainen, joka radiosta kuuluu vain Uudellamaalla, kuului muuallakin Suomessa testikuvan kautta. Vuonna 1997 alkoi MTV3:n testikuvan taustaäänenä soida Radio Nova. 2000-luvun alussa Yle TV2:n testikuvan ääneksi, kuten myös Uutisikkunan ääneksi päivällä kello 06.00 alkaen vaihtui Ylen Ykkönen (nyk. Yle Radio 1). Syynä oli ilmeisesti se, etteivät pääkaupunkiseudun ulkopuolella asuneet halunneet kuunnella Ylen aikaista, joka ei kuulunut heidän asuinalueellaan. Tv-uutiset
Yle Uutiset on Yleisradion televisiossa esitettävien suomenkielisten uutislähetysten nimi. Yleisradio aloitti uutislähetykset televisiossa vuonna 1959 "Kamerakierros"-ohjelmalla. Värilähetykset alkoivat vappuna 1977, aluksi viikonloppuisin. Väriuutisten lähetyspäiviä laajennettiin vähitellen, kunnes enää vain maanantain lähetys oli mustavalkoinen. Maanantaista 14. toukokuuta 1979 lähtien kaikki uutislähetykset on lähetetty värillisinä. Latvijas Televīzija
LTV aloitti lähetyksensä 6. marraskuuta 1954 ja siirtyi SÉCAM-väritelevisiotekniikkaan vuonna 1974. Värijärjestelmäksi vaihdettiin PAL vuonna 1998. Yhtiö liittyi Euroopan yleisradiounioniin 1. tammikuuta 1993. LTV isännöi vuosittaisen Eurovision laulukilpailun vuonna 2003. Mustat ja punaiset vuodet
"Mustat ja punaiset vuodet" oli viimeinen pitkä televisiosarja, jonka Yleisradio toteutti mustavalkoisena, vaikka väritelevisiolähetykset oli Suomessa aloitettu 1970-luvun taitteessa. Tosin sarjan viimeinen jakso oli tarkoitus kuvata värifilmille. Yle TV1
TV1:llä oli pitkään 30. elokuuta 1987 asti käytössään logo, joka esitti leveähköä ykköstä, jonka sisällä oli kirjaimet ”tv”. Tuolloin TV1:llä ei ollut tunnusfilmiä, vaan ennen MTV:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen näytettiin päivittäin vaihtuvaa luontokuvaa, johon oli liitetty TV1:n logo ja jonka aikana kuului ote joutsentunnuksen sävelestä kellopelillä soitettuna. Joskus ennen MTV:n osuutta saatettiin esittää myös joutsentunnus, mikäli TV1:n osuus oli jo päättynyt siltä päivältä. 9. syyskuuta 1986 Yleisradio täytti 60 vuotta ja sen kunniaksi syyskuun alussa näytettiin erikoistunnusta, jossa oli teksti "yle60", joka näkyi aluksi keltaisena, mutta sitten tausta muuttui siniseksi sekä teksti valkoiseksi. Lopussa TV1:n logo ilmestyi vasempaan yläkulmaan. 60-vuotisjuhlatunnuksessa joutsentunnuksen sävel kuului syntetisaattorilla soitettuna. Yleisradion kantanauha
Yleisradio aloitti konserttimusiikin kantanauhatuotannon 1960-luvun alussa, ja kevyen musiikin kantanauhatuotannon vuonna 1967. Vuoteen 1981 mennessä oli tuotettu vuosittain keskimäärin viisi tuntia kantanauhaohjelmistoa, joka jakaantui noin 90 vuosittaiseen kantanauhanimikkeeseen. Suomi
Valtiollisen viestintäyhtiö Yleisradion toiminta kustannetaan erillisellä Yle-verolla. Suomen suurin kaupallinen televisiokanava on vuonna 1957 perustettu MTV3, jonka omistaa ruotsalainen Bonnier. Suomen kuunnelluin radiokanava on Yle Radio Suomi. Suosituin kaupallinen radiokanava on Radio Nova. Yleisradio
"O.Y. Suomen Yleisradio – A.B. Finlands Rundradio" -yhtiön perustava kokous pidettiin Helsingissä 29. toukokuuta 1926. Samana vuonna 9. syyskuuta yhtiö lähetti ensimmäisen radio-ohjelmansa Unioninkatu 20:ssä sijainneesta studiosta Suomen Radioyhdistykseltä hankituilla laitteistoilla, ja tätä päivää pidetään Ylen syntymäpäivänä, vaikka vasta vuonna 1928 Ylen lähetyksiä pystyi kuuntelemaan koko maassa. Tämän jälkeen maanlaajuista verkkoa kehitettiin ja tultaessa 1930-luvulle Yleä pystyi kuuntelemaan jo 100 000 suomalaista kotia. Vuonna 1934 Ylen toiminta siirtyi Suomen valtiolle. Uuden yhtiön nimeksi tuli ensin "Oy Suomen Yleisradio Ab" ja vuodesta 1944 "Oy Yleisradio Ab". Nimi Yleisradio napattiin Puolustusvoimilta, jossa yleisradiolla tarkoitettiin kaikkien kuultavissa olevaa radiolähetystä. Yleisradio
Yleisradion uutistoiminnan alkutahteja todistettiin ensimmäisten televisiouutisten myötä syyskuun 1. päivänä 1959, jolloin ruudussa nähtiin viiden minuutin mittainen Suomen Tietotoimiston (STT) sähkelähetys. Tuolloin televisio oli pikemmin erikoisuus kuin todellinen joukkotiedotusväline. Televisiouutisten aloittaessa oli televisiolupia Suomessa vasta vajaat 30 000, eikä televisio näkynyt lainkaan Pohjois- tai Itä-Suomessa. TV-nytt
TV-nyttin päälähetyksen alkamisaika on vaihdellut vuosien saatossa. Vuoteen 1990 TV-nyttin päälähetys alkoi kaikkina päivinä paitsi sunnuntaisin kello 18.00 ja lähetettiin maanantaisin TV2:ssa (toisinaan molemmilla kanavilla) ja muina päivinä TV1:ssä. Sunnuntain TV-nytt lähetettiin myöhään illalla kello 23:n tienoilla. 15. tammikuuta 1990 alkaen vuoden 1992 loppuun TV-nyttin päälähetys tuli nyt viikon jokaisena päivänä TV1:stä kello 18.00. Vuoden 1993 alusta TV-nyttin päälähetys alkoi maanantaista perjantaihin kello 18.10 TV2:ssa ja lauantaisin ja sunnuntaisin kello 17.45 TV1:ssä. Uudet lähetysajat saivat paljon arvostelua ja niinpä TV-nyttin alkamisajaksi tuli 23. elokuuta 1993 alkaen jälleen vanha tuttu 18.00 ja siitä lähtien TV-nyttin päälähetys tuli joka päivä TV1:stä. 28. lokakuuta 1996 TV-nyttin alkamisaikaa siirrettiin 15 minuuttia myöhemmäksi, kun FST:n alkuillan lastenohjelmat siirtyivät TV2:sta TV1:n puolelle. Vuosina 2001–2009 TV-nyttillä oli kaksi päälähetystä: ensimmäinen kello 18.15 TV1:ssä ja FST:n digikanavalla ja jälkimmäinen kello 20.00, joka nähtiin vain FST:n digikanavalla paitsi maanantaisin, jolloin se nähtiin myös analogisesti TV2:ssa. Syyskuusta 2007 alkaen TV-nyttiä on esitetty vain YLE FST5:ssä eli nykyisellä Yle Femillä. Vuorovaikutteinen televisio
Digitaalisen television vuorovaikutteiset palvelut ovat vielä vähäiset. Palveluvalikoiman odotetaan kuitenkin kasvavan nopeasti. Tällaisia ratkaisuja ovat muun muassa erilaiset maksamisjärjestelmät, kauppapaikat, tapahtumien esittely ja lipunvarauspaikat. Vuorovaikutteisten kaupallisten palvelujen edellytyksenä on MHP-laitteet. Maksu-tv-palvelun tarjoajat on panostaneet tv-ohjelmien lisätoimintoihin. Yleisradio Oy aloitti marraskuussa 2003 digitekstitelevisiopalvelunsa. Alkusyksyn 2003 kotimaisten laitteisto- ja sovellusjulkistusten jälkeen digitaalisen television kautta voidaan ladata musiikkitiedostoja, joita voidaan sitten tallentaa ja soittaa digisovittimella, sekä katsoa kamerapuhelinkuvia.
Digitaalinen televisio soveltaa myös alueellisten palvelujen tarjontaa. Tampereen sosiaali- ja terveystoimella on käynnissä Odotushuoneesta olohuoneeksi -kokonaisuus, jossa kehitetään muun muassa terveystoimen ajanvarauspalvelua sekä digitaalisen television hyödyntämistä rutiinikontrollikäyntien ja lääkityksen seurannassa (Ikaalisten terveyskeskuksessa). YIT:n informaatiokanava puolestaan mahdollistaa taloyhtiöille oman televisiokanavan yhteisantenniverkossa. Kanavalla voidaan välittää asukkaille heitä koskevaa tietoa. Turun TES-TV
Yleisradion "Suomen Televisio" -kanava alkoi näkyä Turussa joulukuussa 1958. Turun TES-TV joutui uudessa kilpailussa
ahtaalle, sillä sen oli hankala kilpailla laadukkaasta ohjelmistosta Yleisradion kokoisen yhtiön kanssa. Studio oli edelleen alkeellinen, eikä palkattua henkilökuntaa ollut. Lisäksi eduskunta oli määrännyt, että vain Yleisradio pääsee osalliseksi tv-lupamaksurahoista. Näiden seikkojen johdosta televisiokerhon lähetystoiminta päättyi seuraavan vuoden huhtikuussa. Tuntematon sotilas (vuoden 1955 elokuva)
"Tuntemattoman sotilaan" televisioensi-ilta oli torstaina 7. joulukuuta 1967 TV-ohjelma 1:ssä. Elokuva keräsi ruutujen ääreen lähes 2,3 miljoonaa katsojaa eli noin puolet Suomen silloisesta väestöstä. Sittemmin se on esitetty televisiossa vuosina 1973 (TV1), 1979 (TV1), 1985 (TV2), 1992 (TV1), 1995 (TV2) ja 1999 (TV2). Vuodesta 2000 lähtien Yleisradio on esittänyt "Tuntemattoman sotilaan" televisiossa joka itsenäisyyspäivänä. Vuonna 2012 esittämisperinne oli vähällä katketa, mutta lopulta päädyttiin lykkäämään esittämistä myöhempään kellonaikaan. Vuonna 2013 elokuva esitettiin vasta itsenäisyyspäivän vastaanoton jälkeen kello 22.30. Vuonna 2014 esittäminen siirrettiin takaisin iltapäiväksi. Yle TV2 on esittänyt elokuvan vuosina 2000–2011, Yle Teema 2012, 2015 ja 2016, Yle TV1 2013 ja 2014 sekä Yle Teema & Fem 2017 ja 2018. TV-nytt
Vuosina 1997–2005 oli Ykkösen aamu-TV:ssä kolme "Morgonnytt"-lähetystä. Toistaiseksi viimeinen Morgonnytt lähetettiin joulukuussa 2005. Yleisradio lopetti Morgonnyttin säästösyistä. 2010-luvun alussa Yle Nyheter lähetti kaksi uutislähetystä arkiaamuina, Min morgon-ohjelman yhteydessä. Vuonna 2016 ruotsinkieliset uutiset tekivät paluun Aamu-TV:hen. Televisiomainonta
Suomessa Mainostelevisio aloitti lähetyksensä vuonna 1957. Kaikkien aikojen ensimmäisellä mainoskatkolla esitettiin kolme mainosta, joista yksi mainosti Jenkki-purukumia. Mainostelevisio oli 1980-luvulle asti ainoa mainoksia esittävä televisiokanava. 1980- ja 1990-luvulla televisiomainoksia esitti ohjelmien välissä myös Kolmoskanava (1987–1992). Vuonna 1993 MTV aloitti omana valtakunnallisena kanavanaan ja oli siihen aikaan ainoa kanava, jossa televisiomainoksia esitettiin. Myöhemmin televisiokanavat Nelonen ja Sub ovat lähettäneet mainoksia ohjelmiensa välissä tähän päivään asti. Yleisradion kanavat näyttävät joidenkin suurimpien urheilutapahtumien yhteydessä mainoksia, jotka suurimmaksi osaksi ovat kilpailun sponsoreihin liittyviä. Kanavien mainostauot ovat noin 15 minuutin välein ja ne kestävät noin neljä minuuttia. Suomessa yli minuutin pituisia mainoksia ei juuri normaaleilla mainostauoilla näe. Suomessa monet mainokset ovat ulkomailla tehtyjä ja dubattuja. Teleprompteri
Suomessa teleprompter otettiin ensimmäisenä käyttöön vuonna 1981 aloitetuissa MTV:n televisiouutisissa. Aluksi katsojapalautteessa ihmeteltiin kameraan tuijottavia uutisankkureita, mutta pian myös Yleisradio otti teleprompterin käyttöön. Urheilukanava
Urheilukanava oli suomalainen urheiluun erikoistunut televisiokanava, joka näkyi maksutta useimmissa kaapeliverkoissa sekä maanpäällisessä digiverkossa. Suomen Urheilutelevisio Oy sai valtakunnallisen toimiluvan digitaaliseen televisioverkkoon vuonna 2000 ja noin vuotta myöhemmin, 27. elokuuta 2001 kello 15 Urheilukanava aloitti lähetyksensä. Urheilukanavan toimitusjohtaja oli Sanoma Television Oy / Nelonen Median liiketoimintajohtaja Hans Edin. Kanavalla oli myös oma teksti-TV nimeltä Urheiluteksti, mutta 1. toukokuuta 2009 alkaen kanavan teksti-TV-lähetyksenä toimi TekstiNelonen. Teräväpiirtotelevisio
Valtakunnallisesta HDTV:hen siirtymisestä ei olla päätetty. Yleisradio aloitti teräväpiirtolähetykset antennissa F-kanavanipussa joka kattaa noin 60 % väestöstä sekä "must carry" velvoitteen mukaisesti myös kaapelissa 2. toukokuuta 2011. Antennissa tarvitaan DVB-T2 standardia tukeva Antenna HD Ready -vastaanotin sekä salauksenpurkukortti. Kaapelissa ei tarvita uusia laitteita, vaan vain kaapelioperaattorin kortti. Vanhat lähetykset säilyvät kuitenkin näiden lähetysten rinnalla eikä laitteita tarvitse vaihtaa. Ylellä oli käytössä teräväpiirtokanava Yle HD, joka lähetti arkisin Yle TV2:n ja viikonloppuna Yle TV1:n ohjelmia. Vuoden 2014 alussa Yle otti käyttöön HD-versiot TV1:n, TV2:n ja Femin kanavista. Samalla koostekanava Yle HD lopetettiin. Yle skaalaa tavallisen tarkkuuden ohjelmat HD-tasoisiksi, mutta ne eivät ole aitoa teräväpiirtoa. Kaikki elokuvat ja ohjelmat jotka on kuvattu tai kuvataan teräväpiirtona lähetetään mitään muuttelematta eli aitona teräväpiirtona. TV-chat
TV-chattien suosion perustana on ollut tekstiviestien käytön yleistyminen 1990-luvun lopulla. TVTV!-kaapelikanava (nykyinen valtakunnallinen Sub-tv-kanava) aloitti TV-chat-ohjelmaformaatin Suomessa 5. kesäkuuta 2000. Pian sen jälkeen MTV3:lla, Nelosella ja monella muulla kanavalla, jopa paikalliskanavilla, on pyörinyt omia TV-chatteja. TV-chatit polveutuvat tekstitelevisio-chatista, jonka esikuvana ovat Internetissä toimineet chatit, kuten Internet Relay Chat. TV-chatissa käyttäjät voivat lähettää televisiolähetykseen tai tekstitelevisioon viestejä, kuitenkaan paljastamatta omaa puhelinnumeroaan. Viestejä voi lähettää useimmissa tv-chateissa myös suoraan toiselle henkilölle, jolloin lähettäjän numero ei kuitenkaan paljastu vastaanottajalle. Alkujaan tekstitelevisio-chatit olivat valvomattomia, mutta myöhemmin käytännöksi tuli kaikilla kanavilla esitarkistaa viestit ennen niiden pääsyä lähetykseen. Teräväpiirtotelevisio
1980-luvun Suomessa Radio- ja televisiotekniikan tutkimus Oy (RTT) alan teollisuuden, tutkimuslaitosten ja Yleisradion yhteisyhtiö aloitti analogisten teräväpiirtotelevisiolähetysten kehittämisen. Nokia ajoi hanketta voimakkaasti. Ongelma oli siinä, että sitä yritettiin toteuttaa analogiatekniikalla. 1990-luvun alussa Euroopassa testattiin analogisia HDTV-lähetyksiä (1250/50, HD-MAC-järjestelmä) Eutelsat- ja Olympus-satelliittien kautta. EU:n ajamaan HD-MAC-hankkeeseen käytettiin miljardeja silloisia markkoja. Samaan aikaan alkoi kuitenkin olla nähtävillä television digitalisoituminen, ja suunnitelmat analogisesta HDTV:stä haudattiin lopulta 1990-luvun puolivälissä. Nykyiset HDTV-lähetykset ovat digitaalisia. Opettaja.tv
Yle aloitti radion opetusohjelmat 1920-luvulla. Vuonna 1963 aloittanut Koulu-tv tuli osaksi Opettaja.tv:n palvelukokonaisuutta. Opettaja.tv:n televisio-ohjelmien tuotanto käynnistyi syksyllä 2006 ja verkkopalvelu avattiin keväällä 2007. Norsk Rikskringkasting
Sana "kringkasting" on käännös englannin kielen sanasta "broadcasting", ja sitä käytettiin ensimmäisen kerran vuonna 1924, jolloin yksityinen Kringkastingselskapet A/S perustettiin. Vuonna 1933 Kringkastingselskapet A/S:n korvasi valtiollinen NRK. Sillä oli monopoli radiolähetyksissä aina 1980-luvulle asti, jolloin yksityiset paikallisradioasemat sallittiin. NRK oli myös ainoa kilpailija televisiolähetyksien osalta vuoteen 1992 asti, jolloin yksityinen TV 2 perustettiin.
Ensimmäiset, kokeelliset televisiolähetyket Norjassa tehtiin vuonna 1954, ja säännölliset lähetykset alkoivat vuonna 1960. Koelähetykset väreissä aloitettiin vuonna 1972, ja 1975 alkoivat säännölliset väritelevisiolähetykset. Teksti-tv otettiin käyttöön vuonna 1983. Tietokilpailu
Tietokilpailut ovat yleinen radio- ja televisioviihdeohjelmamuoto. Suomen ensimmäinen radiotietokilpailu oli "Herra X", jota Yleisradio tuotti vuosina 1941–1956. Radiosta tietokilpailut siirtyivät myöhemmin myös televisioon. Tunnettuja Suomen televisiossa esitettyjä tietokilpailuja ovat muun muassa "Tupla tai kuitti", "Thilia Thalia", "Heikoin lenkki", "Kolmosvisa", "Haluatko miljonääriksi?" ja "Megavisa". Tv-uutiset
Pääuutislähetyksen niminä ovat olleet 1970-luvulta TV1:n ohjelmatiedoissa 11. syyskuuta 1988 ja TV2:n ohjelmatiedoissa 25. syyskuuta 1988 asti "Uutiset ja sää", 12. syyskuuta 1988 (TV1) / 26. syyskuuta 1988 (TV2) alkaen vuoden 1992 loppuun asti "Tv-uutiset" ja 1. maaliskuuta 1993–4. maaliskuuta 2012 "Tv-uutiset ja sää". 12. syyskuuta 1988 aloitettiin myös "Tv-uutisten" myöhäislähetys noin kello 23:n aikoihin. Samalla TV1:n ja TV2:n illat useimpina arkipäivinä päättänyt teksti-TV:n uutiset ja sää jäi pois. Yleisradio
Kotisivunsa Yleisradio avasi muiden valtamedioiden tapaan 1990-luvun puolivälissä. Todellinen sisältöjen vieminen verkkoon on alkanut 2000-luvulla. Yle Elävä arkisto avautui syyskuussa 2006. Yle Areena avautui kesällä 2007 ja toi nettiin tv- ja radio-ohjelmia myöhemmin katsottavaksi. Yleisradion kaikki televisiokanavat, TV1, TV2, Teema sekä Fem, ovat olleet katseltavissa suorana Yle Areenassa 22. huhtikuuta 2013 alkaen. Tekijänoikeudellisista syistä osaa kanavien ohjelmista voi katsella Yle Areenassa ainoastaan Suomen rajojen sisäpuolella. Yhtiön kaikkien radiokanavien kuuntelu Yle Areenan kautta oli mahdollista jo aiemmin. Sveriges Television
Ruotsissa televisiotoiminta aloitettiin vuonna 1956, jolloin televisiotoimintaa hoiti yleisradioyhtiö Sveriges Radio. Vuonna 1978 yleisradiotoiminta hajotettiin neljään (sittemmin kolmeen) eri yhtiöön: televisiotoiminnasta vastaa Sveriges Television, radiotoiminnasta Sveriges Radio (vuosina 1978-1993 valtakunnallinen ja paikallinen radio toimivat erillisinä yhtiöinä, "Riksradion" ja "Lokalradion") sekä opetusohjelmista Utbildningsradion. Radio Finland
Yleisradion ulkomaanlähetykset alkoivat Lahden radioasemalta vuonna 1939, mutta ne keskittyivät jo 1940-luvun lopulla Porin lyhytaaltoasemalle. Ensimmäinen englanninkielinen lähetys lähetettiin Lahden lyhytaaltolähettimen kautta 1. tammikuuta 1939. Sota-aikana Yleisradio lähetti ulkomaille uutisia tärkeimmillä eurooppalaisilla kielillä sekä viroksi. Sotien jälkeen vieraskieliset lähetykset jatkuivat Ulkoministeriön henkilökunnan voimin tuotettuina englanniksi ja ranskaksi vuoteen 1957 saakka. Vuosina 1957–1967 tarjottiin vapaaehtoisvoimin englanniksi tehtyjä viikoittaisia lähetyksiä, jonka jälkeen englanti palasi uudelleen ohjelmistoon Yleisradion omin voimin. Saksankieliset lähetykset alkoivat 1985 ja ranskankieliset 1987. Venäjä lisättiin ohjelmistoon 1990 ja lähetyksiä selkosuomeksi alettiin tehdä 1992. Osana venäjänkielistä palvelua tarjottiin viikoittaisia katsauksia suomen sukukielillä vuodesta 1998 lähtien. Radio Finlandin ulkomaille suunnatut lähetykset englanniksi, saksaksi ja ranskaksi lopetettiin lokakuussa 2002, mutta venäjää jatkettiin vuoden 2006 loppuun. Yle TV2
Vuosina 1982–1994 TV2 (ja alkuvuoteen 1993 asti myös TV1) soitti illan viimeisten ohjelmien jälkeen jonkin rauhoittavan iskelmäkappaleen, jonka aikana näytettiin öistä luonto- tai kaupunkikuvaa (tosin satunnaisesti ei ole ihan näyttänyt kummaltakaan), johon oli liitetty kappaleen nimi sekä "Hyvää yötä". Toisinaan viimeisenä ohjelmana saatettiin esittää myös mietelause tai Teksti-tv:n uutiset ja sää. Illan päätti Yleisradion tunnus. Julkisen palvelun yleisradiotoiminta
Suomen ensimmäinen yleisradioasema aloitti insinööri Arvi Hauvosen johdolla toimintansa Tampereella 1.11.1923. Suomessa julkisen palvelun ohjelmatoiminnasta vastaa Yleisradio, joka perustettiin 1926 ja jonka osakkeista valtio omistaa suurimman osan. Yleisradiolla oli vuosikymmenien ajan monopoli radiolähetystoimintaan, joten sen tarjonta oli melkoisen monipuolista ja sillä katsottiin olevan myös kansansivistysvelvoite. Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta
Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunta oli 1960-luvulla mukana myös televisiobisneksessä: sillä oli osuus Suomen ensimmäisen kaupallisen televisiokanavan perustajasta, Tesvisiosta. Yleisradio koki kilpailun piikkinä lihassaan ja osti tuolloin jo konkurssikypsän Tesvision tammikuussa 1964. Heti perään Yleisradio osti myös tamperelaisen Tamvision osakkeet – näistä muotoutui sittemmin nykyisinkin voimissaan oleva Yleisradion TV2. Suomen ensimmäinen televisiolähetys
Säännöllinen televisiotoiminta Suomessa alkoi vuonna 1956 kahdella viikoittaisella lähetyksellä. Ensimmäinen väritelevisiolähetys ilman kaapelia toteutettiin 24. toukokuuta 1960. Yle Teema &amp; Fem
Yle Teema & Fem on Yleisradion kanavapaikka televisiossa. Se aloitti 24. huhtikuuta 2017, jolloin Yle Fem- ja Yle Teema -kanavat muuttivat samalle kanavapaikalle viisi. Yle TV2
Kanava sai alkunsa Yleisradion vuonna 1964 ostamasta Tesvisiosta. Suomi sai ensimmäisenä Pohjoismaissa toisen televisiokanavan, Ruotsissa SVT2 (silloinen TV2) aloitti vasta neljä vuotta myöhemmin, joulukuussa 1969. Norjassa ja Tanskassa säilyi vain yksi kanava vielä 1980–1990-luvun taitteeseen asti. TV2:n näkyvyysalue laajeni vähitellen ympäri Suomea, ja koko Suomen väestön kanava tavoitti vasta 1980-luvun loppupuolella. Tampereen radio- ja televisiokeskus valmistui vuonna 1974 Tohloppi-järven viereen. Nykyisin se lähettää ohjelmaa noin 4 200 tuntia vuodessa. Kanava työllistää noin 400 työntekijää. TV2:n ohjelmapäällikkönä on syksystä 2013 toiminut Riku Saaranluoma. Pori
Yleisradiolla on Porissa oma aluetoimitus, Yle Pori, joka tekee uutisia ja ohjelmaa niin alueellisiin kuin valtakunnallisiin lähetyksiin televisioon, radioon ja nettiin. Se on yksi Radio Suomen maakuntaradioista. Radio Pori puolestaan on yksi maan vanhimmista paikallisradioista. Se aloitti lähetyksensä joulukuussa 1985. Paikallisradio Eazy 101 toimi vuosina 2012–2015. Yleisradio
Yleisradio Oy tarjoaa digitaalisesti maanpäällisessä verkossa sekä alueellisia että valtakunnallisia julkisen palvelun televisio- ja radiokanavia. Maanpäällisen verkon omistaa Ylen entinen tytäryhtiö Digita Oy.
Lisäksi radion puolella toimivat:Yksityinen media on arvostellut voimakkaasti Ylen toimenkuvan laajentumista ja sen ilmaiseksi jakamia sisältöjä.
Huhtikuussa 2009 Viestinnän Keskusliitto ja Sanomalehtien liitto olivat Ylen tietojen mukaan lähettäneet jäsenilleen paimenkirjeen, jolla oli tarkoitus yhtenäistää kaupallisen median suhtautumista Yleen. Paimenkirjeen mukaan Yle vääristää mediakilpailua ja uhkaa maakunta- ja paikallislehtien sekä Suomen tietotoimiston asemaa. Kaupalliset toimijat pyrkivät vaikuttamaan kansanedustajiin, Ylen johtoon, media-alan avainhenkilöihin, suureen yleisöön ja julkiseen mielipiteeseen. Suomen tietotoimisto tuki Euroopan komissiolle kyselyn, voiko Yle jakaa ilmaiseksi uutisia julkaistavaksi esim. kauppakeskuksissa ja lentoasemilla näyttötauluilla.
Kilpailijoiden kritiikin kohteeksi nousi myös Lintilän työryhmän ehdottama mediamaksu, joka korvaisi televisiomaksun. ITV
ITV:n teksti-tv-palvelun Oraclen julkiset lähetykset alkoivat vuosien testaamisen jälkeen vuonna 1978 – muutama vuosi BBC:n "Ceefaxin" jäljessä. Oracle tarjosi aluksi uutisia sekä ohjelmatietoja käyttäen hyväkseen televisiolähetyksen datavirran ylijäämäbittejä, mutta muutaman vuoden aggressiivisen kampanjoinnin jälkeen tarjonta laajeni urheiluun ja jopa vapaisiin työpaikkoihin. 1980-luvun alulle tultaessa teksti-tv oli jo vakio-ominaisuus uusissa televisiomalleissa. Supertekstitelevisio
Supertekstitelevisio oli suomalaisten digitaalitelevisio-operaattorien suunnittelema teksti-TV:n korvaajaksi tarkoitettu järjestelmä. Se oli MHP-standardin mukainen vastaanottimessa ajettava Java-sovellus, joka pystyi piirtämään ja kirjoittamaan ruudulle. Kuten perinteisessä teksti-TV:ssä, myös supertekstitelevisiossa välitettiin pääasiassa televisioyhtiöiden uutistoimitusten kirjoittamia uutisia. MHP-palvelut lopetettiin Suomessa vuoden 2008 alussa, jonka jälkeen myöskään supertekstitelevisio ei ole ollut käytettävissä. Teksti-TV
MTV3-kanava aloitti vuoden 1993 alussa, mutta vasta vuonna 1994 MTV3 sai oman teksti-TV-lähetyksensä. Ennen kanavauudistusta Yle Teksti-TV:llä näkyi myös joillekin MTV:n ohjelmille omat sivunsa ja Kolmoskanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:tä. Vuonna 1993 MTV3-kanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:n sivuja 100–399 sekä MTV3:n omia sivuja 700–899. MTV Tekstikanava on muiden MTV:n palveluiden tapaan kaupallinen, sillä usealla tekstikanavan sivulla on jotain mainontaa. Vuonna 2013 MTV3 Tekstikanava muutti nimensä MTV Tekstikanavaksi MTV3:n ilmeuudistuksen takia. Palvelu näkyy myös Subilla ja AVAlla. YLE Extra
Lakkautus liittyi Yleisradion talouden säästötoimenpiteisiin. Kanavan katsojaluvut eivät olleet Yleisradion mukaan riittävän hyviä. Kanavapaikka luovutettiin YLE TV1+:lle jatkuvien tekstityshäiriöiden vuoksi. Tämän jälkeen YLE TV1:n ohjelmia oli näytetty kahdella kanavalla, Extran kanavapaikalla tekstitys oli toteutettu analogisella tavalla, joten ongelmia ei ollut enää syntynyt. Kanavapaikalla tekstitys oli siis poltettu kuvaan aiemman digitaalisen tekstityksen sijaan. Nykyään Extran kanavapaikalla näkyy Liv. Karelija (TV- ja radioyhtiö)
Petroskoin radioasema perustettiin marraskuussa 1926, samana vuonna kuin Suomen Yleisradio. Vuonna 1932 Neuvosto-Karjalassa oli 30 lankaradiokeskusta, joihin oli yhdistetty 7 131 vastaanotinta. TV-lähetykset aloitettiin vuonna 1959. Vuoteen 1991 saakka toimintaa harjoitti tasavallan ministerineuvoston TV- ja radiokomitea. Vuonna 1992 perustettiin valtiollinen TV- ja radioyhtiö Karelija, joka on vuodesta 1999 lähtien toiminut osana Venäjän valtiollista TV- ja radioyhtiötä. YLE TV1+
YLE TV1+ oli Yleisradion 1. tammikuuta 2008 YLE Extran tilalla aloittanut YLE TV1:n rinnakkaiskanava, joka lähetti TV1:n ohjelmat samanaikaisesti, mutta siten, että vieraskielisten ohjelmien teksti oli "”poltettu”" kuvaan kiinni TV1:n käyttämästä DVB-tekstityksestä poiketen. YLE TV1+:n lähetykset päättyivät 4. elokuuta 2008, jotta vapautuva lähetyskapasiteetti saataisiin Pekingin kesäolympialaislähetyksiin. Myöhemmin kanavapaikalla aloitti uusi televisiokanava Liv. Yle TV2
Vuoden 1993 alussa kanavan tunnukseksi tuli pyörivä, usein vihreänvärinen soikio, jonka sisällä oli leveä, valkoinen kakkonen. Tosin aivan samantyyppistä tunnusta ei käytetty esimerkiksi juontojen yhteydessä ruudun ylälaidassa, vaan logo oli paljon pienempi soikio, jonka toinen puoli oli sininen ja toinen punainen. Logon sisällä oli hieman leveähkö kakkonen. Logosta saatettiin käyttää toisinaan variaatiota, jossa soikion toinen puoli oli keltainen ja toinen vihreä. Tunnusta esitettiin ohjelmalähetyksen alussa ennen päivän ensimmäistä kuulutusta, ennen FST:n ohjelmaosuuksia ja niiden jälkeen sekä ohjelmalähetyksen lopussa ennen hyvän yön toivotuskappaletta ja Yleisradion tunnusta. Tekniikan historia
Puhelimen patentista käytiin tiukkaa taistelua, jonka voitti 1876 Alexander Graham Bell. Hän myös aloitti kaupallisen puhelintoiminnan. Puhelinlaitokset aloittivat Suomessa 1880-luvun alussa. Radion keksijästä on kiistelty. Patentin sai Guglielmo Marconi 1897. Ensimmäisen maailmansodan aikana radioamatöörit kehittivät Marconin laitetta, ja sodan lopulla alkoivat kokeilut puheen välittämiseksi radioaalloilla. Ensimmäiset yleisradiolähetykset kuultiin Pittsburghissa vuonna 1920. Tekniikka levisi nopeasti ja Suomen Yleisradio perustettiin 1926. Radiolla oli merkittävä asema niin uutisten, poliitikkojen puheiden kuin viihteen välityksessä 60-luvulle saakka television saavuttua koteihin laajemmin. Kuvan välittäminen sähköisesti onnistui 1920-luvulla ja ensimmäiset julkiset televisiolähetykset nähtiin 1930-luvulla. Televisiosta kehittyi merkittävä yhteiskunnallinen vaikuttaja. Suomi 1970-luvulla
1970-luvun alkupuolella Suomessa oli vain kaksi televisiokanavaa, joista näkyi vain Yleisradion ja MTV:n eli Mainos-TV:n ohjelmia. Televisio aloitti värilähetykset jo vuoden 1969 alussa. 1970-luvun alussa värilähetyksiä näytettiin vielä vain noin 8-10 tuntia viikossa, ja valtaosa väriohjelmistosta oli ulkomaista alkuperää. Vapunpäivänä 1977 lähetettiin ensimmäiset Ylen Tv-uutiset värillisinä. 1980-luvulle tultaessa jo yli puolella Suomen kotitalouksista oli väritelevisio. ITV
1960-luvun loppu toi tullessaan ensimmäiset värilähetykset ja 625-rivisen standardin. Osalla toimijoista oli jo valmiudet värilähetyksiin, mutta postilaitos vaati yhtiöitä odottamaan, kunnes 625-rivisestä järjestelmästä tuli alan standardi. Lopulta PAL-väritelevisio tuli ITV:n taajuuksille marraskuussa 1969 – kaksi vuotta BBC Twon jälkeen ja samaan aikaan BBC Onen kanssa. Värilähetykset eivät olleet kuitenkaan heti saatavilla koko valtakunnassa, sillä osalla toimijoista ei vielä ollut varaa ostaa uusia, kalliita lähetysjärjestelmiä. Lopulta väritelevisio tavoitti koko valtakunnan vuonna 1976, Kanaalisaarten ollessa viimeinen alue joka siirtyi värilliseksi. Tämän seurauksena 405-rivinen järjestelmä lakkautettiin asteittain seuraavien vuosien aikana. MTV:n historia
1980-luvun alussa saatiin vihdoin käynnistettyä omat uutislähetykset pitkien neuvotteluiden jälkeen. Yleisradion kanssa oli saatu sovittua kompromissi, jossa MTV:llä on uutisia vain kerran illassa Ylen uutisten jälkeen. Kompromissin mukaan kyseessä olisi vain 2-vuotinen kokeilu. MTV:llä lähetetyistä Kymmenen uutisista tuli pian hittituote, joka joutui aikataulustaan johtuen käsittelemään asioita erilaiselta kantilta ja paikallisemmasta näkökulmasta kuin Yleisradio. Teräväpiirtotelevisio
HDTV on seuraavan sukupolven tekniikkaa SD-digi-TV:hen verrattuna. Suomessa maanpäällisen verkon HDTV-lähetyksen Yleisradio aloitti 2.5.2011 Yle HD kanavalla joka näytti viikolla TV2 ohjelmaa ja viikonloppuisin TV1:n ohjelmaa. Ylen pääjohtaja Mikael Jungner on kuitenkin sanonut, etteivät valtakunnan pääkanavat muutu teräväpiirtoisiksi ainakaan ennen vuotta 2016. Yleisradio
Ulkomaille suunnatut lähetykset ovat Ylellä oma erityistoimintonsa. Lähetykset lyhyillä aalloilla muualle Eurooppaan ja toisiin maanosiin alkoivat pienellä teholla 1938 ja laajemmin uuden lähettimen valmistuttua Poriin vuonna 1948. Sotavuosina lähetettiin suomen ja ruotsin ohella etenkin venäjäksi, jatkosodan aikana viidellä muullakin kielellä. Sodan jälkeen jäivät käyttöön kotimaisten kielten ohella englanti ja ranska. Televisio
Televisio tuli Suomeen 1950-luvulla: ensimmäinen antennien välityksellä esitetty lähetys toteutettiin 24. toukokuuta 1955 Helsingissä. Säännölliset televisiolähetykset alkoivat Suomessa vuonna 1957 Tekniikan Edistämissäätiön (TES) tukemana nimellä TES-TV. Lähetykset tehtiin Helsingin Ratakadulla sijaitsevassa insinööriseurojen toimitiloissa, jonne rakennettiin studio. Lähetysantenni sijaitsi Albertinkadulla sijaitsevassa tiilisessä tornissa. TES:n lähetykset olivat mainosrahoitteisia. Yleisradio reagoi tilanteeseen kankeasti, mutta saman vuoden aikana aloitettiin kuitenkin Ylen koelähetykset Pasilan Ilmalassa sijaitsevaan vesilaitoksen rakennukseen tehdyssä studiossa. Lähetysantenni oli Stadionin tornin huipulla, joka 72 metriä korkeana oli tuolloin Helsingin korkein rakennus. Yleisradio aloitti säännölliset televisiolähetykset 1.1.1958 nimellä Suomen Televisio. Suomi 1990-luvulla
Televisiolähetysten tekniikka oli vielä lähes täysin analoginen, mutta käytännössä lähes aina värillinen. Lokakuussa 1997 Yle aloitti kahdelta lähettimeltä Suomen ensimmäiset digitaaliset koelähetykset lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Virallisesti digitaaliset lähetykset otettiin Suomessa käyttöön vasta vuonna 2001. Vastaanottimet olivat vielä lähes aina tilaa vieviä kuvaputkitelevisioita. Jääkiekon televisiointi Suomessa
Suomessa ensimmäiset televisiossa nähdyt jääkiekko-ottelut toteutettiin vuonna 1961 Sveitsissä pidetyissä maailmanmestaruuskilpailuissa Eurovision välityksellä. SM-sarjaotteluita välitettiin kotikatsomioihin vain satunnaisesti 60- ja 70-luvuilla. SM-liigan ensimmäisellä kaudella 1975–76 televisioitiin vain 3 ottelua, joista jokainen jälkilähetyksenä myöhäisillan ohjelmiston lopuksi. Yleisradiolla ei ollut varaa maksaa liigan pyytämiä oikeussummia, eikä esimerkiksi kevään loppuotteluita TPS:n ja Tapparan välillä nähty tv:ssä lainkaan. Liigan silloisen toimitusjohtaja Kalervo Kummolan mielestä ottelu voitiin televisioida ainoastaan järjestävän seuran suostumuksella sellaisena iltana, jolloin muita otteluita ei pelattu. Liigan mukaan Ylen piti korvata taloudellisesti televisioinnin takia puuttuneet katsojat kotijoukkueelle. Tätä periaatetta monet Ylen johtajat pitivät naurettavana, eikä kummallakaan osapuolella ollut vielä meneen vuoteen halua kehittää liigakiekkoilun ympärille televisiotuotantoa. Australian Broadcasting Corporation
1970- ja 1980-luvulla ohjelmien tarjonta lisääntyi ja vuonna 1975 televisio siirtyi väriaikaan. Vuonna 1976 aloitettiin ensimmäiset FM-lähetykset ABC:n Adelaide-studiosta. Vuonna 1982 ABC:n pitkäaikaisin pääjohtaja (aloitti vuonna 1965), Sir Talbot Duckmanton erosi ja hänen tilalleen tuli David Hill. Vuonna 1983 ABC juhli viiden vuosikymmenen taivaltaan, ja samana vuonna otettiin käyttöön tekstitys kuulovammaisille. Maanpäälliset digitaalitelevisiolähetykset Suomessa
Digisiirtymä Suomessa aloitettiin radiolähetyksistä. Ylellä oli vuodesta 1997 käytössä digiradion koeverkko, jonka toiminta lopetettiin vuonna 2005. Syy digiradion lopettamiseen oli se, että kuulijat eivät hankkineet digitaalisia vastaanottimia koska eivät kokeneet siitä saatavan lisähyötyä tavallisiin radiolähetyksiin verrattuna. Ensimmäinen digitaalinen radiokanava oli Radio Peili. Valtioneuvosto teki toukokuussa 1996 periaatepäätöksen rakentaa Suomeen digi-tv:n maanpäällisen lähetyksen kautta, ajatuksena oli siirtyminen kokonaan digitaaliseen televisioon vuoden 2006 loppuun mennessä. Yleisradio aloitti koelähetykset Espoon Kivenlahden ja Helsingin Santahaminan lähettimiltä 23. lokakuuta 1997 lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Digita aloitti maanlaajuisen digitaalisen kuvasignaalin siirtoverkon rakentamisen kesäkuussa 1999. Ensimmäiset lähetykset näkyivät pääkaupunkiseudulla, Tampereella ja Turussa 1. syyskuuta 2000 alkaen. Digitaalitelevisio otettiin käyttöön virallisesti Suomessa 27. elokuuta 2001, jonka myötä myös digisovittimien myynti vauhdittui. Hallitus teki siirtymistä koskevan periaatepäätöksen maaliskuussa 2004, että analogiset lähetykset Suomessa suljetaan 31. elokuuta 2007. 2007 maaliskuussa päätettiin lisäksi, että kaapeliteitse saa tämän jälkeen lähettää analogisia lähetyksiä, jos niiden rinnalla lähetetään digitaalinen signaali. Suomi 1920-luvulla
Radiotoiminta alkoi Suomessa 1926, kun Oy Suomen Yleisradio Ab lähetti ensimmäisen radiolähetyksen. Keväällä 1928 vihittiin käyttöön 150 metrin korkuinen radiomasto Salpausselällä Lahdessa. Tämä paransi kuuluvuutta koko Etelä-Suomessa ja lisäsi radioiden myyntiä. Espoon radio- ja televisioasema
Analogiset lähetykset asemalta päättyivät koko muun Suomen tavoin 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Ylen TV1- ja TV2-verkkojen ohjelmat lähetettiin asemalta alusta eli vuodesta 1971 asti, 1.12.1986 lähtien myös Kolmoskanava/MTV3, 1.12.1988 lähtien TV4/SVT Europa ja 1.6.1997 lähtien Nelonen. Yleisradio
Ruotsinkielisten televisio-ohjelmien esittämisessä Donner kiinnitti siihen, että suurin osa niistä tulee suoraan Ruotsin televisiosta, jonka ohjelmia Yleisradio näytti FST5:n/Femin kautta vuosina 2011–2017. Yle TV2
TV2:n aloittaessa vuonna 1965 kanava näkyi vain Etelä-Suomessa ja kattoi 34 prosenttia koko Suomen väestöstä. Lahden lähetysasemalta TV2 alkoi näkyä 1966. Jyväskylästä ja Sippolasta lähetykset käynnistyivät vuonna 1970, jolloin TV2 peitti noin puolet Suomen väestöstä. 1970-luvun mittaan TV2:n näkyvyysalue laajeni yhä pohjoisemmaksi. Syksyllä 1981 TV2 alkoi näkyä Taivalkosken uuden lähetysaseman kautta Taivalkoskella, Pudasjärven, Puolangan ja Suomussalmen kunnissa ja kattoi 87 prosenttia maasta. Vuoteen 1987 mennessä saatiin lähetysasemat vielä Rukatunturille, Poriin, Värtsilään, Ähtäriin, Tammisaareen, Tervolaan ja Ylläkselle, jolloin TV2 kattoi lähes koko Suomen väestön. 
Yle TV2:n suosio on pudonnut jyrkästi vuoden 2012 kanavauudistuksesta lähtien. Vuonna 2013 kanavan katseluosuus kaikesta televisiokatselusta oli 11,9 prosenttia, kun vuonna 2010 kanavaa katseli noin viidennes suomalaisista. Vuonna 2012 kanavan katseluosuus oli 13,2. Vuoden 2017 katsojaosuus oli 11,3 %. Väliaikamerkki
"Pim-pam-pulla" eli Suomen Yleisradion väliaikamerkki alkoi soida Yleisradiossa vuonna 1930. Ensin sitä soitettin kanteleella. Maisteri Eino Palola ehdotti Yleisradion johtokunnalle vuonna 1930, että Suomi hankkisi oman väliaikamerkin muiden radioyhtiöiden tapaan. Tästä järjestetyn kilpailun voitti A. O. Väisäsen ehdottama kantelesävelmä, joka on peräisin 1700-luvulta. Vuosina 1931–1978 Yleisradion väliaikamerkki soitettiin sähköllä toimivalla teräskampalaitteella. Kyseinen laite oli yleisön nähtävillä KAVIn radio- ja tv-arkiston ”Samalla taajuudella” -näyttelyssä talvella 2017. Teräskampalaitteen jälkeen väliaikamerkkiä on soitettu tietokoneella. 
Numeroasemista käytetään usein niiden väliaikamerkkien mukaisia nimiä, Lincolnshire Poacher tai Magnetic Fields; jälkimmäinen on saanut ninensä Jean Michel Jarren samannimisen albumin mukaan. Radio Finland
Radio Finland oli ohjelmallisesti ja teknisesti edelläkävijä monella tapaa ääniradiotoiminnassa. Aänitarkkailijoiden toiminta myös kuuluttajina eli niin sanottu "yksinkäyttö" aloitettiin vuonna 1973 ja televisioäänen muokkaaminen radio-ohjelmissa käytettäväksi 1980-luvun alkupuolella. Radio Finland aloitti Yleisradion ensimmäiset satelliittilähetykset 1993 sekä ensimmäiset internet-lähetykset Lontoossa sijainneilta palvelimilta vuonna 1996. Radio Finlandin kansainvälisinä yhteistyö-osapuolina olivat saksalainen Deutsche Welle ja brittiläinen World Radio Network. Sähkön ja elektroniikan historia
1920-luvulla keksittiin televisio ja laajempaa julkista tv-lähetystoimintaa on ollut 1950-luvulta lähtien. Suomessa kokeilulähetykset aloitettiin vuonna 1955. Alkuaikoina televisiokuva oli mustavalkoinen ja väritelevisiota kehitettiin 1940-luvulta lähtien. Värillisen TV-kuvan lähettämiseksi USA:ssa kehitettiin 1950-luvulla NTSC-järjestelmä ja Euroopassa 1960-luvulla PAL-järjestelmä. Vuonna 1969 Yleisradio aloitti tv-ohjelmien lähettämisen Suomessa värillisinä. Stereoääni tuli televisioon 1980-luvulla. Suomi 1940-luvulla
Valtioneuvosto määräsi Hella Wuolijoen Yleisradion pääjohtajaksi huhtikuussa 1945, muodollisesti päätöksen teki Yleisradion hallintoneuvosto. Wuolijoki muutti radiotoimintaa sivistyksen ja kansanvalistuksen suuntaan, aloitettiin muun muassa "Maamiehen tunti", "Työmiehen tunti" ja "Pienoisparlamentti". "Suomisen perhe" sai kilpailijakseen "Työmiehen perheen". Radioteatteri perustettiin Wuolijoen kaudella; kuunnelmat olivat "Pienoisparlamentin" lailla radion suosituinta ohjelmistoa. Wuolijoen aikana aloitettiin neuvostodiktatuuria kritiikittömästi ihannoivien ohjelmien esittäminen. Hänen kautensa Yleisradion johtajana päättyi kesäkuussa 1949. MTV:n historia
Vuonna 1985 MTV lähti Yleisradion ja Nokian kanssa Kolmostelevisio-projektiin, jossa oli tarkoituksena tarjota lisää kaupallista ulkomaista ohjelmistoa kahden olemassa olleen julkisen palvelun kanavan linjan rinnalle. Nokian kiinnostus perustui ajatukseen maksutelevisioista, joka tuolloin oli Suomessa aika utopistinen ajatus. Kolmoskanava aloitti joulukuussa 1986. MTV sai uuden kanavan kautta lisää ohjelma-aikaa, mutta taloudellisesti se kävi yritykselle raskaaksi. MTV joutui nyt nimittäin kilpailemaan sekä Yleisradion että oman Kolmoskanava-osastonsa kanssa. Suureksi paisunut ohjelma-ajan tarve yhdistettynä tiukkoihin ohjelma-aikojen vuokraussopimuksiin olivat hankalia sekä MTV:lle että Yleisradiolle, joiden ohjelmat saattoivat joutua vuorottelemaan kanavalta toiselle kesken ohjelmankin. Eesti Televisioon
Eesti Televisioon yhdistyi 1. kesäkuuta 2007 Eesti Raadion kanssa muodostaen "Eesti Rahvusringhääling" (ERR) -nimisen yleisradioyhtiön. Ensimmäinen Eesti Televisioonin lähetys nähtiin 19. heinäkuuta 1955 silloisessa Neuvosto-Virossa. Podcasting
Suomen ensimmäinen podcast oli toukokuussa 2005 aloittanut FcLate Netradio. Muita samoihin aikoihin aloittaneita podcasteja olivat Omenatarha-, Saunan takaa-, Avokatsomo-, Naurispaja- ja Radio Free Finland -podcastit . Yle aloitti omat podcastinsa syyskuun 1. päivä ja kaupallisista toimijoista ensimmäisenä ehti Stara.fi-verkkolehti 7. lokakuuta (tai mahdollisesti Kiinasta kertova nettiradio Radio86). Saman vuoden marraskuussa mukaan tulivat myös Iskelmä, Radio NRJ ja SBS-radiot, joten podcastien voidaan sanoa tällöin kaupallistuneen. Maaliskuussa 2006 myös Radio Helsinki lisäsi lähetyksiensä MP3-tiedostoille RSS-syötteet. 23.5.2007 Yle aloitti ensisijaisesti internetiin tehdyn podcastinsa "POP-Talkin", tähän asti radiokanavat olivat kierrättäneet podcasteihinsa lähinnä radiolähetyksiinsä tehtyjä ohjelmia. Televisiouutiset
Alun perin Yleisradion TV-uutisten päälähetys esitettiin sekä ykkösellä että kakkosella. Vuodesta 1990 pääuutislähetys on esitetty vain ykkösverkossa, ja kakkosverkko sai omat uutisensa kello 18.30 (vuosina 1996–2007 kello 18.00). 27. helmikuuta 1978 lähtien päivän päälähetys on esitetty päivittäin kello 20.30. Vuoden 1993 alusta TV1:ssä nähtiin tosin tunnin pituinen Uutistunti, joka alkoi kello 20.00. Katsojaluvut kuitenkin romahtivat, ja jo maaliskuun alussa samana vuonna palattiin tuttuun puoli yhdeksän lähetykseen. Ensimmäiset kilpailevat televisiouutiset tulivat vuonna 1981, kun Mainostelevisio aloitti oman uutislähetyksensä, Kymmenen uutiset. Neloskanavan tuottamaa uutislähetystä Nelosen uutiset alettiin lähettämään 11. tammikuuta 1998 lähtien. Suomi 1950-luvulla
Yleisradio aloitti koelähetyksensä vuonna 1956; tammikuussa 1958 aloitettiin säännöllinen televisiolähetystoiminta. Lähetykset olivat suoria, sillä ensimmäisen kuvanauhoittimensa Yleisradio otti käyttöön vasta 1960. MTV:n historia
MTV3 liittyi Euroopan yleisradiounioniin eli EBUun 1993, kun se mahdollisti myös kaupallisten yhtiöiden mukaanpääsyn. Suomen hallitus myönsi 2. syyskuuta 1993 MTV:lle toimiluvan 14. joulukuuta 1999 saakka. MTV3 sai oman internetsivustonsa vuonna 1995 ja oman teksti-tv-palvelunsa vuonna 1996. Yle Uutiset viittomakielellä
Yle Uutiset viittomakielellä (aikaisemmalta nimeltään "Viittomakieliset uutiset") on Yle TV1-kanavalla päivittäin esitettävä viisi minuuttia kestävä uutislähetys. Ensimmäisen kerran viittomakielisiä uutisia lähetettiin vuonna 1994. Aluksi lähetyksen tuotti TV1:n A-ryhmä / Arkiohjelmat ja tapahtumat ja vuodesta 2000 lähtien YLE24 / Yle Uutiset -yksikkö. Testikuva
Vuonna 1965 kanavien nimiksi tuli TV-ohjelma 1 (entinen Suomen Televisio) ja TV-ohjelma 2 (entiset Tesvisio ja Tamvisio). TV-ohjelma 1:llä testikuvaa näkyi klo 09.00 alkaen varsinaiseen tv-lähetykseen saakka. Testikuvassa luki eri teksti tv-asemasta riippuen, kuitenkin yleensä "YLEISRADIO" tai "YLE HLKI". Testikuvan taustaäänenä oli Yleisohjelma. Tiistaisin testikuvaa näkyi vain pääkaupunkiseudulla, torstaisin generaattorin huollon takia ei ollenkaan. Viikonloppuisin ja pyhäpäivinä testikuvaa näkyi muutama minuutti ennen lähetystä. Kaapeliverkossa testikuvan äänenä oli ilmeisesti Yleisradion väliaikamerkki. 1970-luvun alussa TV1:n testikuva oli värillinen ja TV2:n testikuva mustavalkoinen, kunnes sekin vuosikymmenen puolessavälissä korvattiin värillisellä. Korean Broadcasting System
Televisiolähetykset aloitettiin vuonna 1961 käynnistää KBS 1TV. KBS aseman tila muuttui valtion julkiseen lähetysasema 3. maaliskuuta 1973. KBS pääkonttori Yeouido aloitti rakentamisen vuonna 1976. Vuonna 1979 KBS radio aloitti lähetyksensä ULA lanseeraamalla KBS 1FM.
Poikkeavat muiden julkisten yleisradioyhtiöiden maailmassa, joka ei hyväksy mainontaa, lukuun ottamatta tv-maksuja, osa KBS tuloista tulla myös mainostajille. KBS alkoi hyväksyä mainonnan vuonna 1980 pakotti sulautumisen joidenkin yksityisten kaupallisten radioasemien kuten Tongyang Broadcasting Company (TBC), entinen ruumis JTBC, ja Dong-Broadcasting System (DBS) osaksi KBS armeijan hallitus. Alle Chun Doo-hwan järjestelmä, Etelä-Korean media politiikka oli muuttunut, hallitus sulki useita yksityisiä kaupallisia radio-ja yhdistettiin ne KBS. Kun sulautuminen Tongyang Broadcasting Company (TBC) ja DBS, KBS muuttui nämä kanavat KBS Radio 2 (AM / FM) ja televisiokanava KBS 2TV vuonna 1980 ja loi KBS 3TV ja Educational FM vuonna 1981. Teksti-TV
Subteksti oli Subin teksti-TV-palvelu, jonka sisällöt keskittyivät ohjelmatietojen lisäksi musiikkiaiheiden ja kevyen uutistarjonnan ympärille. Myös Subtekstillä oli erilaisia interaktiivisia palveluita, kuten chatteja, kilpailuita ja mobiilipalveluita. Subteksti aloitti toimintansa vuonna 2001. Subtv:n edeltäjällä TVTV!:llä näytettiin MTV3 Tekstikanavaa. MTV3:n uudistusten yhteydessä syksyllä 2013 Subteksti lakkautettiin ja kanavalla näkyy jälleen MTV Tekstikanava. Subtekstiä kuitenkin päivitettiin vuoteen 2015 asti. Aikamerkki
Yleisradion alkuaikoina aikamerkki annettiin vain kaksi kertaa päivässä, myöhemmin aina ennen radiouutisia. Vuonna 1978 se alettiin antaa joka tasa­tunti sekä lisäksi uutisten edellä klo 11.30, 12.30, 17.30, ei kuitenkaan esimerkiksi kesken radioitavan jumalanpalveluksen tai sinfoniakonsertin. Tv-uutiset
Vuoden 1993 alun kanavauudistuksessa TV1 lähetti "Uutistuntia", joka oli "Tv-uutiset ja sää", "A-studio" ja "Urheiluruutu" koottuna yhdeksi ohjelmaksi. "Uutistunti" alkoi joka päivä kello 20.00. Katsojat eivät pitäneet siitä, että Yleisradio oli siirtänyt pääuutislähetyksen alkamaan kello 20.00, joten "Uutistunnin" historia jäi lyhyeksi. Maaliskuun alusta 1993 lähtien päälähetys alkoi jälleen kello 20.30. Yleisradio
Alusta lähtien Yleisradio on lähettänyt myös aika­merkkejä. Aluksi aika­merkki annettiin triangelilla, vuodesta 1934 lähtien gongilla. Kesästä 1963 lähtien se koostui kuudesta piippauksesta ja gongin äänestä. Myöhemmin otettiin käyttöön viidestä lyhyestä ja yhdestä pitkästä piippauksesta koostunut aika­merkki, joka on edelleen käytössä. Miss Suomi
Ensimmäisen kerran Miss Suomi -kilpailun televisioi Suomen Televisio vuonna 1959. Yleisradio jatkoi televisiointia 1962 parin vuoden tauon jälkeen. Juontajina olivat Lenita Airisto ja Jaakko Jahnukainen. Yleisö pääsi tuolloin äänestämään suosikkiaan puhelimella ja kiinnostus äänestykseen oli niin kova, että Helsingin puhelinkaapelit ylikuormittuivat ja pääkaupungin puhelimet mykistyivät. SMS-TV-peli
Tekstiviestitelevisiopelejä on lähetetty vuodesta 2002 lähtien. Aluksi pelaaja antoi tekstiviestillä yksinkertaisia komentoja pulmien ratkaisemiseksi, ja vuorovaikutus jäi pelaajan ja pelin välille. Vuodesta 2004 lähtien peleihin alettiin sisällyttää osallistujia vastaan pelaava ihmisjuontaja, jonka ohitse piti saada esimerkiksi laukaistua jalkapallo. 2000-luvun lopulla ne alkoivat kadota televisiokanavilta. Nykyisin yksikään televisiokanava ei enää lähetä niitä. Yle Uutiset viittomakielellä
Ennen kuin Yleisradio aloitti päivittäiset viittomakieliset uutislähetykset, lähetettiin lauantaiaamupäivisin "Viikkokatsaus"-ohjelma, jossa oli viittomakielinen osuus. Ohjelmassa oli aluksi tekstitys suomeksi, myöhemmin suomenkielinen selostus. Tekstitys
Ruututekstit otettiin käyttöön Suomen televisiossa 1960-luvun alussa. Tekstit kirjoitettiin aluksi kirjoituskoneella, minkä jälkeen ne painettiin kirjapainossa ja filmattiin. Koska lähetykset olivat television alkuaikoina suoria, kääntäjät joutuivat valitsemaan lähetyksen aikana painikkeella, milloin kukin tekstiruutu näytetään ruudulla. Vasta vuonna 1988 Yleisradio otti käyttöön uuden lähetyskeskuksen, joka mahdollisti ohjelmien tekstittämisen elektronisesti etukäteen. Yle Radio Suomi Jyväskylä
Ylen alueellinen toiminta Keski-Suomessa alkoi jo kaksi vuotta ennen kanavan syntyä, radion Yleisohjelman paikallisia ohjelmia varten perustetun Ylen Ysiysin muodossa. Nimi viittasi Yleisohjelman silloiseen Jyväskylän taajuuteen 99,0 MHz, joka Radio Keski-Suomen aloittaessa siirtyi nykyiselle taajuudelle 99,3 MHz. Maakuntaradion ensimmäinen lähetys kuultiin 29. heinäkuuta 1988 klo 16.10 ja se oli suora ohjelma uimahalli Aalto-Alvarista, Jyväskylän suurmessujen avajaisista. Radio Lokki
Yleisradio aloitti maakuntaradiotoiminnan Kymenlaaksossa vuonna 1989 nimellä Kymenlaakson Radio, jolloin nimestä syntyi kiistaa Kymenlaakson Radio Oy:n kanssa, joka sai kuitenkin pitää nimensä, koska lähetystoiminta tapahtui Radio Lokin nimellä. Vuonna 1990 radiossa työskenteli päätoimittajan lisäksi viisi vakituista toimittajaa sekä avustajina muun muassa Jari Nenonen ja Ari Ismälä. Vuonna 1991 Radio Lokin kuuluvuusalue laajeni Haminaan, jossa aloitettiin lähetykset taajuudella 94,4 MHz. Asema alkoi lähettää myös ympärivuorokautista ohjelmaa. Suomi 1990-luvulla
Vuosina 1986–1992 toiminut Kolmoskanava muuttui MTV3:ksi, kanava aloitti vuonna 1993 omana valtakunnallisena televisiokanavanaan. Aiemmin MTV oli lähettänyt ohjelmiaan Yleisradion ykkös- ja kakkosverkoissa Ylen oman ohjelmiston lomassa. Vuosikymmenen ensimmäisenä päivänä PTV4-kanava aloitti lähetyksensä. Kesäkuussa 1997 Nelonen korvasi PTV4:n. Sub
Subteksti aloitti toimintansa joulukuussa 2001 ja lopetti vuonna 2013, jolloin kaikki MTV:n televisiokanavat alkoivat käyttää yhteistä Teksti-tv:tä. Sky Sports
Lokakuussa 1998 Sky aloitti maailman ensimmäisenä operaattorina vakituiset digitelevisiolähetykset Astra 2A-satelliitilta. Pikaisesti tämän jälkeen käynnistettiin kaksi uutta kanavaa: ympärivuorokautinen uutiskanava Sky Sports News ja lisäkanava Sky Sports Xtra (nyttemmin SS4), joka oli ensin saatavilla vain satelliitissa. Kauden 1999–00 ensimmäisellä jalkapallokierroksella yhtiö pilotoi uutta interaktiivista teknologiaa, joka antoi digitaalisille katsojille lisäominaisuuksia Arsenalin ja Manchester Unitedin välisessä ottelussa. Painamalla punaista nappia katsojat pystyivät muun muassa vaihtamaan kamerakulmaa ja lukemaan lisätietoja ottelusta. Sky Sports Active-nimellä markkinoitu palvelu on nykyään laajentunut valtaosalle Britannian televisiokanavista tarjoten erilaisia lisämahdollisuuksia, tunnetuimpana kenties BBC:n uutis- ja videopalvelu BBC Red Button. Tekniikkaa kokeiltiin myös Suomessa 2000-luvun alussa, mutta niin sanottu "super-teksti-tv" lakkautettiin vähin äänin vuonna 2007.