Milloin ensimmäinen maailmansota loppui?
Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäinen maailmansota (myös suuri sota tai maailmansota) oli vuosina 1914–1918 käyty maailmanlaajuinen sota, jonka tapahtumat kuitenkin keskittyivät enimmäkseen Euroopassa käytyihin taisteluihin. Alusta alkaen sotaa käytiin myös Aasiassa ja Afrikassa sekä kaikilla suurimmilla valtamerillä. Taisteluja ei käyty Amerikan mantereilla, mutta Yhdysvallat osallistui sotaan taistelemalla Euroopan maaperällä. Sodan osapuolet jaetaan kahteen ryhmään: keskusvaltoihin ja ympärysvaltoihin. Keskusvaltoihin kuuluivat Saksan keisarikunta, Itävalta-Unkari, Bulgaria ja Osmanien valtakunta, jälkimmäisen ryhmän tärkeimmät osallistujat taas olivat Britannia, Venäjä, Ranska ja Yhdysvallat. Ryhmien nimet tulevat niiden maantieteellisestä sijainnista: Saksa ja Itävalta-Unkari sijaitsevat keskellä (keskusvallat) Eurooppaa, missä niitä ympäröivät Britannia, Ranska ja Venäjä (ympärysvallat). Ennakko-odotusten vastaisesti Italia ei ollut kolmiliitossa mukana, vaan liittyi sotaan 1915 ympärysvaltojen puolelle.
Itärintama (ensimmäinen maailmansota)
Kesäkuussa 1916 alkoi menestynyt venäläisten lounaisrintaman kenraali Aleksei Brusilovin johtama Brusilovin offensiivi Galitsiassa itävaltalaisia vastaan. Se tuotti suuret tappiot puolin ja toisin. Itävalta menetti miljoona miestä kaatuneina ja vankeina, eikä enää kyennyt hyökkäyksiin ilman Saksan apua. Menestyksen ansiosta myös Romania liittyi 27. elokuuta Venäjän rinnalle sotaan. Vuoden lopulla Itävallan avuksi tulleet saksalaiset löivät venäläiset ja miehittivät Romanian. Romaniaa olivat miehittämässä myös Bulgaria, Turkki ja Itävalta. Ensimmäinen maailmansota
Seuraavat hallitsijasuvut syöstiin vallasta sodan loppuvaiheessa tai pian sen jälkeen: Atakpamé
Ensimmäisen maailmansodan aikana, vuonna 1914 britit ja ranskalaiset toteuttivat operaation, jonka tarkoituksena oli kaapata tai tuhota saksalaisten merkittävä radioasema Kaminassa, Atakpamén lähistöllä. Ympärysvallat pelkäsivät, että saksalaiset pystyisivät pitämään yhteyden Berliiniin ja lähettämään tiedustelutietoja eteenpäin. Operaatio oli lyhyt: se alkoi 6. elokuuta 1914, ja saksalaiset pakotettiin tuhoamaan asemansa 24. päivä ennen antautumistaan kaksi päivää myöhemmin. Toinen sortokausi
Ensimmäinen maailmansota pysäytti talouden nousukauden. Vienti Saksaan tyrehtyi miltei kokonaan ja merien saarto vaikeutti vientiä. Vuodesta 1915 Suomen teollisuutta ruvettiin mobilisoimaan sotatarvikkeiden tuottamiseen, Venäjä teki runsaita tilauksia. Metalli, kutomo ja nahkateollisuus hyötyivät siitä, mutta puuteollisuus oli jatkuvasti lamassa. Sotatilaukset loppuivat v. 1917. William Gibbs McAdoo
Yhdysvaltain liityttyä ensimmäiseen maailmansotaan vuonna 1917 McAdoo päätti rahoittaa sodankäynnin myymällä ylihinnoiteltuja sotaobligaatioita, jotka tunnettiin nimellä "Liberty Bonds". Niillä saatiin kerättyä noin 18 miljardia dollaria sodan loppuun mennessä. McAdoo pyrki säilyttämään hallintonsa läheiset suhteet liikemaailmaan samanaikaisesti kun valtion sääntelyä lisättiin. Joulukuusta 1917 alkaen McAdoo toimi myös Yhdysvaltain rautateiden pääjohtajana, kun liittovaltio otti sodan vuoksi rautatiet valvontaansa. Työkuorman rasittamana hän jätti eroanomuksensa heti kun sota päättyi marraskuussa 1918 ja ero astui voimaan seuraavan vuoden alusta. Sodan jälkeen McAdoota pidettiin yhtenä demokraattisen puolueen johtajista ja Wilsonin perinnön jatkajana. Hän pyrki huonolla menestyksellä puolueensa presidenttiehdokkaaksi vuosina 1920 ja 1924. Vuosina 1933–1938 hän edusti Kalifornian osavaltiota senaatissa. Venäjän lounaisrintama (ensimmäinen maailmansota)
Venäjän lounaisrintama teki Brusilovin hyökkäyksen 1916, joka ei ollut suuri sotilaallinen menestys, mutta poliittinen voitto siksi, että Itävalta-Unkarin tappiot saivat Romanian kuningaskunnan liittymään ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolelle. Remembrance Day
Ensimmäinen maailmansota päättyi aselepoon 11. marraskuuta 1918 kello 11.00. "Yhdennentoista kuukauden yhdennentoista päivän yhdennellätoista tunnilla." Seuraavana vuonna Britannian kuningas Yrjö V määräsi sodan päättymispäivän Remembrance Dayksi. Perinteisesti muistopäivän symboliksi on muodostunut punainen unikon kukka, jota monet kantavat rintapielessään, paitsi Ranskassa, jossa kukkana on ruiskaunokki. Unikon merkitys juontaa juurensa kanadalaisen kenttälääkäri ja everstiluutnantti John McCraen kirjoittamasta "In Flanders Fields" -runosta. Hän kirjoitti runon taistelussa kaatuneen ystävänsä Alexis Helmerin hautajaisten jälkeen. Tämän vuoksi päivää kutsutaan kansanomaisesti nimellä "Poppy Day" (). Christiaan de Wet
Kun ensimmäinen maailmansota puhkesi 1914, de Wet vastusti pääministeri Bothan aikeita tukea Britannian sodankäyntiä hyökkäyksellä Saksan Lounais-Afrikkaan. De Wet käynnisti eräiden muiden entisten buurikomentajien kanssa lokakuussa aseellisen kapinan palauttaakseen buurien menetetyn itsenäisyyden. Hän onnistui valtaamaan osia koillisesta Oranjesta, mutta hänen huonosti varustellut kapinallisensa kärsivät pian tappion Bothan hallituksen joukoille. De Wet antautui Waterburgissa 1. joulukuuta 1914. Hänet tuomittiin maanpetoksesta kuudeksi vuodeksi vankilaan ja kahdentuhannen punnan sakkoihin, jotka kuitenkin rahoitettiin kansalaiskeräyksellä. Vankilatuomio muutettiin jo vuoden kuluttua kotiarestiksi.
De Wet vietti viimeiset vuodet hiljaiseloa maatilallaan. Hänen viimeinen julkinen esiintymisensä oli entisen presidentti Steynin hautajaisissa marraskuussa 1916. Kuoltuaan vuonna 1922 de Wet sai valtiolliset hautajaiset ja hänet haudattiin Steynin viereen Bloemfonteinin ”kansallisen naismuistomerkin” (Nasionale Vrouemonument) luo. Barbu Știrbey
Știrbeyn asema vahvistui, kun perintöprinssi Ferdinandista tuli Romanian kuningas elokuussa 1914. Știrbeystä tuli kuninkaan henkilökohtainen neuvonantaja. Romania liittyi elokuussa 1916 ensimmäiseen maailmansotaan ympärysvaltojen puolella. Keskusvallat Saksan keisarikunnan johdolla valloittivat kuitenkin nopeasti Romanian alueen. Romanialaiset perääntyivät Venäjän suuntaan niin, että ainoastaan Iasin alue jäi romanialaisille. Sinne siirtyivät myös kuningashuone ja myös prinssi Știrbey. Maailmansota päättyi marraskuussa 1918 ympärysvaltojen voittoon. John de Robeck
Ensimmäinen maailmansota syttyi elokuussa 1914. Robeck oli ylennyt kontra-amiraaliksi kolme vuotta aiemmin. Hänen ensimmäinen sota-ajan komentajuutensa oli 9. risteilijäosasto, mutta helmikuussa 1915 seurasi itäisen Välimeren osaston varakomentajuus amiraali Sackville Cardenin alaisena. Osastoon kuului 16 brittiläistä ja ranskalaista sota-alusta. Sen tarkoitus oli tuhota turkkilaisten linnoitukset Dardanellien salmella ja edetä Konstantinopoliin ja näin pakottaa Turkki pois sodasta. Italian rintama (ensimmäinen maailmansota)
Italian rintama (, ”vuoristosota”) viittaa Itävalta-Unkarin ja Italian välisellä rajalla käytyihin taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa. Rintama syntyi, kun Italia liittyi ympärysvaltoihin 23. toukokuuta 1915. Sota päättyi Italian rintamalla Itävalta-Unkarin antautumiseen ja Italian voittoon 4. marraskuuta 1918. Ensimmäinen maailmansota
Kaikkiaan ensimmäinen maailmansota vaati sotilaat ja siviilit yhteenlaskien noin 16 miljoonaa kuolonuhria. Kuolleista noin 9,7 miljoonaa oli sotilaita ja 6,8 miljoonaa siviilejä. Haavoittuneita oli 21 miljoonaa. Ensimmäisen maailmansodan museo
Ensimmäisen maailmansodan museo on Venäjällä Pietarissa sijaitseva historiallinen museo. Museo on avattu 2014, ja sen tilat ovat Tsarskoje selossa Aleksandrovskin puiston laidalla olevassa Ratnaja Palatan (Sotakamari) rakennuksessa. Alexander von Kluck
Ensimmäisen maailmansodan puhjettua elokuussa 1914 kenraalieverstiksi ylennetty Kluck nimitettiin komentamaan Saksan ensimmäistä armeijaa, joka muodosti Belgian kautta Ranskaan hyökänneiden joukkojen oikean siiven. Hänen joukkojensa tehtävänä oli Schlieffen-suunnitelman mukaisesti lyödä Ranskan armeijan vasen sivusta ja saartaa Pariisi, jolloin sota päättyisi Saksan pikaiseen voittoon. Kluckin joukot löivät Belgian armeijan Tirlemontin ja Aerschotin taisteluissa 18. ja 19. elokuuta, valtasivat Brysselin 20. elokuuta sekä löivät brittijoukot Monsissa 23.–24. elokuuta ja Le Cateaussa 25. elokuuta ja vielä ranskalaiset Comblesissa 29. elokuuta. Gromoboi
Sodan jälkeen "Gromoboi" siirrettiin Itämeren laivastoon. Se varustettiin uudelleen 1908–1911 välisenä aikana ja se osallistui ensimmäiseen maailmansotaan. Yhdistyneen kuningaskunnan historia
Ensimmäisessä maailmansodassa Britannia oli yksi ympärysvalloista Venäjän, Ranskan ja Yhdysvaltain rinnalla Saksaa vastaan. Sodan sytyttyä Herbert Kitchener nimitettiin maan sotaministeriksi 5. elokuuta 1914. Yleinen asevelvollisuus otettiin käyttöön 26. tammikuuta 1916. Kitchener kuoli kesäkuussa 1916, jonka jälkeen David Lloyd George nimitettiin 6. heinäkuuta sotaministeriksi. Yhtenä voittajavaltioista se oli solmimassa Versailles’n rauhaa. Sodassa kuoli satoja tuhansia brittejä. Maailmansota
Maailmansota on sota, joka vaikuttaa ympäri maailmaa useisiin valtioihin useissa maanosissa. Yleensä termillä tarkoitetaan kahta 1900-luvun suurta sotilaallista konfliktia, ensimmäistä (1914–1918) ja toista maailmansotaa (1939–1945). Myös hypoteettisesta kolmannesta maailmansodasta on keskusteltu. 1900-luku
Ensimmäisen maailmansodan verisyys johtui ennen kaikkea uuden aseistuksen tehokkuudesta. Sodassa käytettiin ensimmäistä kertaa merkittävissä määrin sellaisia uusia aseita kuin taistelulentokoneita ja taistelukaasua. Tykistö ja konekiväärit olivat täysin ylivoimaisia jalkaväkeä vastaan. Sodan uudenlainen luonne osattiin jossain määrin ennakoida, mutta poliitikot ja kenraalit eivät uskoneet sodan kestävän muutamaa kuukautta kauempaa. Suuren mittakaavan sodan tiedettiin kuitenkin vaativat valtavasti ihmishenkiä, mutta aiempien kokemuksien puutteessa käsitystä siitä, miten tällainen sota tulisi käydä, ei ollut. Sodan kuluessa ja kokemuksen karttuessa molemmat osapuolet tekivät kuitenkin omat johtopäätöksensä sodan kulusta. Brittiarmeija esimerkiksi kehitti panssarivaunuja, joiden merkitys jäi kuitenkin vielä tässä sodassa vähäiseksi. Saksan armeija taas kehitti uuden iskujoukkotaktiikan joka panosti joustavampaan hyökkäykseen, johdossaan hyvin koulutetut ja aseistetut iskujoukot. Lisäksi Venäjän vetäytyminen sodasta mahdollisti valtavien joukko-osastojen siirtämisen idästä länsirintamalle vuonna 1918. Yhdysvaltojen liittyminen sotaan heilauttaisi kuitenkin pian voimatasapainon ympärysvaltojen hyväksi, joten Saksan armeijan oli aloitettava hyökkäyksensä heti, mikäli se tahtoisi voittaa sodan. Alkumenestys oli hyvä ja saksalaiset etenivät muutamassa kuukaudessa enemmän kuin britit vuosia kestäneiden taisteluiden aikana kahtena edellisenä vuonna. Miestappiot olivat kuitenkin kovat ja saksalaiset menettivät monet parhaista iskujoukoistaan. Ympärysvallat taas käynnistivät kesän 1918 loppupuolella omat vastahyökkäyksensä uusien amerikkalaisjoukkojen tuella. Saksalaisten moraali romahti ja tappiot kävivät liian koviksi kestää. Samalla Saksan liittolaiset alkoivat omatoimisesti pyrkiä aselepoon. Romahduspisteeseen joutunut Saksa taipui lopulta rauhaan. Aselepo allekirjoitettiin 11. marraskuuta 1918. Douglas Haig
Elokuussa 1914 syttyi ensimmäinen maailmansota. Haig sai komennettavakseen Belgiaan ja Ranskaan siirretyn Brittiläisen siirtoarmeijan 1. armeijakunnan. Marraskuussa 1915 hän siirtyi koko siirtoarmeijan komentajaksi. Kreikan–Turkin sota (1919–1922)
Korvauksena Kreikan osallistumisesta ensimmäiseen maailmansotaan liittoutuneiden puolella nämä asettuivat tukemaan Itä-Traakian ja Smyrnan liittämistä Kreikkaan. Elokuun 10. päivänä 1920 Osmanien joutui allekirjoittamaan Sèvresin rauhansopimuksen. Siinä se luovutti Kreikalle Traakian Tšataldžan linjaa myöten sekä Imbroksen ja Tenedoksen saaret. Turkille jäi Euroopan puolelta Istanbul ja sen ympäriltä pieni maa-alue sekä Marmara­meren saaret. Bosporin ja Dardanellien salmet ranta-alueineen oli annettava Kansain­liiton asettaman komission valvontaan, ja salmet oli avattava kaikkien maiden aluksille. Sopimus lopetti ensimmäisen maailmansodan Vähän-Aasian osalta ja sinetöi osmanien valtakunnan hajoamisen. Ensimmäinen maailmansota
Pian Bismarckin eron jälkeen vuonna 1890, alkoi tapahtumasarja, jossa varovasti rakennettu tasapaino Euroopan mantereella järkkyi. Bismarckin erottua keisari Vilhelm II johti Saksan ulkopolitiikan aggressiivisempaan suuntaan. Saksan ja Venäjän keisarikunnan suhteiden viilentyminen ja Venäjän ja Ranskan lähentyminen ajoi Saksan hakemaan läheisempää suhdetta Itävalta-Unkariin. Bismarckilaisen diplomatian kulmakivi, Ranskan eristäminen, murtui 1892 Ranskan solmiessa Venäjän kanssa sotilasliiton, jonka mukaan ne auttaisivat toisiaan Saksan hyökätessä. Itävalta-Unkarin imperiumi oli hajaantumassa kaakkois-Euroopan kansojen nationalististen pyrkimysten edessä. Räjähdysherkkä tilanne Balkanilla kehittyi vaarallisempaan suuntaan Turkin vaikutuksen hiipuessa, Venäjän kiinnostuttua alueesta ja julistautuessa eteläslaavien suojelijaksi sekä Serbian ja Itävallan suhteiden tulehtuessa. Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäiseen maailmansotaan oli monia syitä. Niitä olivat sotateknologian kehitys, kilpailu siirtomaista, taloudellinen kilpailu ja valtioiden yhteensovittamattomat intressit. Luultavasti tärkein käänne kohti sotaa oli vuosien 1870–1871 Ranskan–Preussin sota, jonka yhteydessä Saksa yhdistyi ja jossa syntyi sovittelematon ristiriita Saksan ja nöyryyttävän tappion kärsineen Ranskan välille. Vuosina 1870–1890 Euroopan voimatasapaino säilyi, kun Saksan keisarikunnan kansleri Otto von Bismarck onnistui diplomatiallaan pitämään Ranskan eristettynä. Itärintama (ensimmäinen maailmansota)
Marraskuussa 1917 valtaan nousseet bolševikit solmivat aselevon ja aloittivat joulukuussa Brest-Litovskissa neuvottelut erillisrauhasta saksalaisten kanssa, jotka vaativat valtavia alueluovutuksia. Tuskaantunut bolševikkien pääneuvottelija Lev Trotski lähti helmikuussa 1918 neuvotteluista julistaen ”ei sotaa – ei rauhaa.” Saksalaiset tehostivat vaatimuksiaan lähtemällä 18. helmikuuta uuteen hyökkäykseen ja valtasivat kahdessa viikossa Ukrainan, Valko-Venäjän, Baltian ja etenivät Suomenlahdelle kohti Pietaria, jolloin Lenin siirsi pääkaupungin Moskovaan. 3. maaliskuuta bolševikit joutuivat myöntymään vieläkin heikompiin ehtoihin. Kultamarkka (Saksa)
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Saksan haluttiin maksavan sotakorvaukset kultamarkoilla eikä paperimarkoilla. Saksan piti sopimuksen mukaan maksaa yhteensä 132 miljardia kultamarkkaa. Vuosina 1920–1931 Saksa maksoi sotakorvauksia 20 miljardia kultamarkkaa. Sotakorvauksia maksettiin myös paperimarkoilla vuoteen 1933 saakka. Viimeiset ensimmäisen maailmansodan sotakorvaukset saatiin maksettua 3. lokakuuta 2010. Jean Monnet
Ensimmäisen maailmansodan syttyessä vuonna 1914 Monnet vapautettiin sotapalveluksesta terveydellisistä syistä. Hän kuitenkin ryhtyi auttamaan liittoutuneita näiden yhteistyöstä aiheutuneiden ongelmien ratkaisemiseksi. Vuoden 1916 aikana hänestä tuli korkea virkamies liittoutuneiden palvelukseen. Hän esittikin Ranskan pääministerille liittoutuneiden valtioiden voimavarojen koordinoinnin syventämistä sodankäynnin tehostamiseksi. Dervišši-sota
Tappioita kärsinyt dervišši-armeija vahvistautui, ja aloitti uudet sotatoimet brittejä vastaan vuonna 1908. Britit alkoivat harkitsemaan poistumista Afrikan sarvesta ja vuonna 1910 Somalimaan protektoraatin hylkäämistä päätettiin kokeilla. Siirtomaaviranomaiset poistuivat osasta rannikon kaupunkeja, mutta heidän poistumistaan seurasi useita klaanien välisiä kahakoita. Seuraten kolonialismin moralistisena perusteluna käytettyä ajatusta Pax Britannicasta viranomaiset palasivat pian takaisin. Derviššit jatkoivat brittien vastustamista Mohammadin johdolla. Vuonna 1914 Euroopassa puhkesi ensimmäinen maailmansota. Joskus on esitetty, että Mohammad olisi liittoutunut Saksan keisarikunnan ja Osmanien valtakunnan kanssa samalle puolelle, ja että derviššit olisivat käyneet sotaa heidän tuellaan, mutta tämä ei pidä paikkaansa. Käytännössä ainoa saksalainen, joka pääsi Mohammadin puheille oli mekaanikko nimeltään Emil Kirsche, joka oli paennut Somalimaahan sen jälkeen, kun ranskalaiset joukot olivat vallanneet Djiboutin. Kirsche vietiin Mohammadin puheille, ja hänelle näytettiin lajitelma erilaisia kivääreitä, jotka hänen tuli korjata. Osmaneihin Mohammad suhtautui suopeammin kuin kristittyihin ja Osmanien valtakunta lähetti 1917 hänelle kirjeen, jossa hänet virallisesti nimitettiin Somalian emiiriksi. Kirje jäi kuitenkin matkalla italialaisten käsiin, joten on mahdollista, ettei Mohammad koskaan saanut tietää nimityksestään. Gibson Girl
Kun ensimmäinen maailmansota oli päättynyt, naisihanne muuttui ja muodikas vartalo suoristui. Gibson Girlkin menetti tämän myötä suosionsa. 1900-luku
Ensimmäisen maailmansodan loppumisen myötä Saksan, Venäjän, Turkin ja Itävalta-Unkarin imperiumit tulivat tiensä päähän. Alueellisten järjestelyjen myötä Itä-Eurooppaan syntyi joukko uusia valtioita: Suomi itsenäistyi Venäjästä jo siellä tapahtuneen vallankumouksen myötä 1917 kun taas Viro, Latvia ja Liettua itsenäistyivät Venäjästä sodan jälkeen. Itävalta-Unkari hajotettiin Itävallaksi, Unkariksi, Tšekkoslovakiaksi ja Jugoslaviaksi ja Puola sai alueita sekä Venäjältä, Saksalta että Itävalta-Unkarilta. Lisäksi monia keskusvaltoihin kuuluneita alueita liitettiin ympärysvaltojen maa-alueisiin. Ensimmäinen maailmansota
Sodan vielä kestäessä Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson esitti neljäntoista kohdan ohjelman sodan lopettamiseksi ja rauhansopimuksen pohjaksi. Fritz Lang
Lang palasi Pariisista Wieniin, kun ensimmäinen maailmansota syttyi. Hän värväytyi 12. tammikuuta 1915 vapaaehtoisena Itävallan keisarilliseen armeijaan. Lang lähetettiin palvelemaan Italian rintamalle. Hän yleni sota-aikana luutnantiksi ja osallistui sotatoimiin Itärintamalla, Balkanilla ja Italiassa. Lang haavoittui sodan aikana muutamia kertoja ja menetti yhden vammansa takia näkönsä oikeasta silmästä, minkä vuoksi hän käytti vuosien ajan monokkelia. Toipilasaikanaan Lang laati elokuvakäsikirjoituksia. Hän tutustui myös elokuvaohjaaja ja -tuottaja Joe Mayhyn, jolle hän kirjoitti muutamia käsikirjoituksia. Langia pyydettiin näyttelemään Punaisen ristin teatteriin itävaltalaista luutnanttia, joka oli joutunut ranskalaisten vangiksi. Näytelmän ansiosta hän tapasi tuottaja Erich Pommerin, joka tarjosi hänelle sodan viimeisenä vuotena töitä dramaturgina. Lang pääsi lomalle armeijasta syyskuussa 1918, ja sota päättyi marraskuussa. Ensimmäinen maailmansota
Länsirintamalla ranskalaiset pysäyttivät saksalaisten etenemisen Marnejoella, kun kahden saksalaisen armeijan väliin oli syntynyt aukko. Talvella 1914 kaikki osapuolet joutuivat toteamaan, että tavoiteltua nopeaa ratkaisua ei ollut saavutettu. Sota muuttui uuvutussodaksi, jossa pyrittiin vastustajan voimien kuluttamiseen ja raaka-aineiden saannin rajoittamiseen. Saksan ja Ranskan välinen länsirintama juuttui vuosiksi paikoilleen, ja käytiin valtavia, kuukausia kestäviä taisteluja, jotka vaativat satojen tuhansien sotilaiden hengen. Kuuluisia ovat muun muassa Sommen, Verdunin ja Passchendaelen taistelut. Verdunissa Saksa halusi ”vuodattaa Ranskan armeijan veren kuiviin”, mutta kärsi myös itse valtavat tappiot. Ensimmäisen maailmansodan hyökkäystaktiikka ei pystynyt vastaamaan puolustajan kehittyneiden aseiden vuoksi saamaan etuun. Sodan aikana kehitettiin uusia hyökkäystaktiikoita. Länsirintamalla eräissä paikoissa lieju haittasi armeijoiden toimintaa. Lieju pysäytti esimerkiksi brittien Passchendaelen suurhyökkäyksen etenemisen vuonna 1917. Italian rintama (ensimmäinen maailmansota)
Itävalta ryhtyi hyökkäykseen Piavejoella kesäkuussa 1918, mutta italialaiset pysäyttivät hyökkäyksen. Tämän jälkeen Itävallan armeija ei ollut enää taistelukykyinen, koska sillä oli suuria puutteita huollossa. Piaven taistelun jälkeisinä kolmena kuukautena 200 000 miestä karkasi Itävallan armeijasta. Syyskuuhun mennessä karanneita oli yli 400 000. Monikansallinen Itävallan armeija hajosi, kun tšekit, slovakit, kroaatit ja unkarilaiset lähtivät kotiin. Italia aloitti hyökkäyksen 24. lokakuuta (Vittorio Veneton taistelu), mutta vastassa ei ollut enää taistelukykyinen armeija. Itävalta-Unkarin valtio hajosi seuraavan kahden päivän aikana. Italia jatkoi hyökkäystään 4. marraskuuta asti, jolloin se hyväksyi Itävallan antautumisen. Aselepo solmittiin ja ensimmäinen maailmansota päättyi Italian rintamalla. Charles Nungesser
Kun ensimmäinen maailmansota syttyi heinäkuussa 1914, Nungesser palasi Ranskaan ja liittyi ratsuväkirykmenttiin. Eräällä partiointiretkellä hän ja muutamat muut sotilaat valtavasivat saksalaisen partioauton surmattuaan ensin sen matkustajat. Tämä teki vaikutuksen hänen esimiehiinsä, minkä ansiosta hänelle myönnettiin Medaille Militaire -kunniamerkki ja hänen siirtoanomuksensa ilmavoimiin hyväksyttiin. Ensimmäinen maailmansota
Länsirintamalla Saksan ja Ranskan välillä sota oli pitkään asemasotaa; alun nopean etenemisen jälkeen sota muuttui näännytyssodaksi, jossa käytiin valtavia, tuloksettomia, suuret sotilastappiot aiheuttaneita taisteluja muun muassa Verdunissa ja Sommessa. Sodassa kaatui arviolta 8,5 miljoonaa sotilasta ja se aiheutti valtavat taloudelliset tappiot. Saksa menestyi hyvin itärintamalla Venäjää vastaan, ja Venäjän huono sotamenestys osaltaan johti Venäjän keisarikunnan romahtamiseen ja neuvosto-Venäjän syntyyn. Sota päättyi keskusvaltojen häviöön ja aselepo solmittiin 11. marraskuuta 1918. Vuonna 1919 allekirjoitetussa Versailles’n rauhassa Saksa julistettiin yksin sotaan syylliseksi. Ensimmäinen maailmansota
Suursotaa osattiin aavistaa etukäteen, sillä käynnissä oli valtava kilpavarustelu muun muassa Britannian ja Saksan välillä. Monet valtiot lähtivät sotaan, koska ne uskoivat sen hyödyttävän heitä ja kestävän vain lyhyen ajan. Sodan käynnisti liittolaissuhteisiin perustuva ketjureaktio. Alun perin oli kyse paikallisesta kriisistä Itävalta-Unkarin ja Serbian välillä. Serbialaisen terroristijärjestö Mustan Käden tekemän Itävalta-Unkarin kruununprinssin Frans Ferdinandin murhan jälkeen Itävalta-Unkari asetti Serbialle ehtoja, joihin Serbia ei voinut myöntyä. Itävalta-Unkari julisti sodan Serbialle, mihin Serbian liittolainen Venäjä vastasi julistamalla sodan Itävalta-Unkarille. Lopulta Euroopan suurvaltojen keskinäiset sopimukset tulivat täytäntöön ja Saksa, Ranska ja Britannia julistivat sotia toisilleen. Diplomaattisista neuvotteluista ei ollut apua laajenevan selkkauksen selvittämiseksi eikä esimerkiksi Saksan esittäessä rauhanneuvotteluja 1916 siihen suostuttu. Taistelu Ranskasta
Aselepo Ranskan ja Saksan välille allekirjoitettiin 22. kesäkuuta Compiègnessa samassa junavaunussa, missä oli solmittu myös ensimmäisen maailmansodan päättänyt aselepo vuonna 1918 (sodan lopussa Hitler antoi tuhota vaunun, jottei siellä tehtäisi enää samanlaisia symbolisia sopimuksia). Ehtojen mukaan Saksa otti haltuunsa kolme viidesosaa Ranskasta, muun muassa koko Atlantin rannikon. Etelässä sai toimia ns. Vichyn Ranska, joka sai myös pitää siirtomaansa. Aselepo Italian kanssa solmittiin 24. kesäkuuta, jolloin alkoi tulitauko kaikilla rintamilla. Taistelu Ranskasta oli päättynyt. Heinrich Lammasch
Ensimmäisen maailmansodan aikana Lammasch kannatti vihamielisyyksien selvittämistä neuvotteluilla ja hänen esiintymisensä valtakunnanneuvoston ylähuoneessa herättivät voimakasta vastustusta. Hänet nimitettiin Itävallan pääministeriksi aivan sodan loppumetreillä 27. lokakuuta 1918. Lammasch olisi halunnut yrittää pelastaa Habsburgien valtakunnan muuttamalla sen liittovaltioksi, mutta tämä ei ollut enää mahdollista ja keisari Kaarle I määräsikin hänet valvomaan valtakunnan rauhanomaista hajottamista. Hallitus ei käytännössä enää kyennyt ulottamaan valtaansa Wienin ulkopuolelle. Sota päättyi aselepoon 3. marraskuuta. Vallankumouksellisen liikehdinnän käynnistyttyä keisari luopui Lammaschin suosituksesta vallastaan 11. marraskuuta, mikä merkitsi Habsburgien valtakunnan loppua. Lammasch oli vielä Itävallan delegaation jäsenenä Pariisin rauhankonferenssissa 1919 ja kannatti huonolla menestyksellä ehdotusta Itävallan pysyvästä puolueettomuudesta. Terijoen huvilayhdyskunta
Ensimmäisen maailmansota syttyi heinäkuussa 1914, ja sen vaikutukset näkyivät nopeasti myös Terijoella. Kronstadtin, Yhinmäen ja Inon merilinnoitukset sijaitsivat lähistöllä, minkä vuoksi osa kesänviettäjistä pelkäsi meritaistelujen alkamista ja pakeni takaisin Pietariin. Vieraita saapui myös sotavuosina, mutta heidän määränsä oli kuitenkin huomattavasti vähentynyt. Myös sodan aiheuttama elintarvikepula vaikutti kesäasukkaiden elämään. Lopullisesti Terijoen venäläinen huvilakausi tuli päätökseen vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen ja Suomen itsenäistymistä seuranneen rajan sulkemisen myötä. Terijoelle jäi enää vajaat 1 500 seudulla vakinaisesti asunutta venäläistä, joiden joukossa oli myös joitakin Neuvosto-Venäjälta paenneita. Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhtikuussa 1918 valkoiset teloittivat mahdollisesti jopa yli 200 Terijoen venäläistä. Claude Choules
Choules oli 110 vuoden ikäisenä viimeinen elossa ollut Australiassa elänyt ensimmäisen maailmansodan veteraani, maailman viimeinen miespuolinen ensimmäisen maailmansodan veteraani ja maailman viimeinen taistelutehtäviin osallistunut ensimmäisen maailmansodan veteraani. Choules inhosi sotaa ja osallistui ANZAC-päivän paraatiin vain käskystä. Italian rintama (ensimmäinen maailmansota)
Koko ensimmäinen maailmansota loppui 11. marraskuuta 1918. Rauhanneuvotteluissa Italia ei saanut sitä mitä halusi. Sodan tuloksena italialaiset katkeroituivat ja Italian hallitus menetti arvostustaan. Ensimmäinen maailmansota
Jalkaväen uusista, ensimmäistä kertaa massamaisesti käytetyistä aseista tärkeimpiä olivat kone- ja pikakiväärit, kranaatinheittimet sekä aivan sodan lopussa saksalaisten käyttöönsä saamat konepistoolit. Panssarivaunu kehitettiin sodan kestäessä ja siitä oli ympärysvalloille hyötyä piikkilankojen ja juoksuhautojen ylittämisessä, vaikkakin vielä ensimmäisen maailmansodan panssarivaunut olivat seuraavan maailmansodan vaunuihin verrattuna alkeellisia ja panssaritaktiikka kehittymätöntä. Panssareiden todellinen läpimurto jäi toiseen maailmansotaan. Ulkovaltojen interventio Venäjän sisällissodassa
Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan marraskuussa 1918 vapautui Neuvosto-Venäjä Saksan sotilaallisesta paineesta, jolloin Saksan paikan Itä-Euroopassa pyrkivät ottamaan haltuunsa Puolan, Viron, Liettuan, Latvian ja Ukrainan itsenäisyystaistelijat. Ympärysvaltojen päämäärä vaihtui Saksan vastustamisesta bolševismin vastustamiseen. Tätä ne eivät kuitenkaan halunneet tehdä voimakkaasti tai pitkäaikaisesti, vaan lähinnä tukemalla Venäjän reuna-alueilla olevia niin kansallismielisiä ja toisaalta keisarillisen Venäjän alueen jakamattomuudesta kiinni pitäviä venäläisiä joukkoja, jotka käytännössä vuoteen 1919 mennessä ajautuivat yhteistyöhön Baltiassa myös kansallismielisten kanssa. Ukrainassa sen sijaan Etelä-Venäjän armeija ja itsenäisyydestään taistelevat puolalaiset sotivat myös ukrainalaisia itsenäisyysmielisiä vastaan. Belle Époque
Se huolettomuuden aika, jota Belle Époque edusti, päättyi ensimmäiseen maailmansotaan. Vuosien 1895–1900 välisenä aikana tehdyt mahtavat keksinnöt menettivät vähitellen taianomaista loistoaan, kun niitä käytettiinkin ihmisten surmaamiseen. Mersey-luokka (troolari)
Ensimmäisen maailmansodan päättyessä aluksia oli edelleen valmistumassa telakoilla. Lähes valmiit alukset muutettiin pikaisesti kalastusaluksiksi, ja ne myytiin siviilikäyttöön. Samoin myytiin suuri joukko sodassa olleita troolareita ylijäämänä siviilikäyttöön, ja osa niistä palasi pakko-ottojen kautta palvelemaan toiseen maailmansotaan. Lisäksi 44:n pahemmin keskeneräisen tai aloittamattoman aluksen tilaukset peruutettiin. Kylmä sota
Kylmä sota oli vastakkainasettelun aika, jossa kilpailivat kaksi suurvaltaa, Yhdysvallat ja Neuvostoliitto liittolaisineen, kaksi aatesuuntaa, kapitalismi ja kommunismi, sekä kaksi talousjärjestelmää, lännen markkinatalousjärjestelmä ja kommunistimaiden suunnitelmatalous. Tavallisimmin sen katsotaan kestäneen toisen maailmansodan lopusta Neuvostoliiton luhistumiseen 1990-luvun alussa. Kuitenkin 1970-luvulla, liennytyksen aikana, melko yleisesti katsottiin varsinaisen kylmän sodan jo päättyneen esimerkiksi Kiinan kansantasavallan hyväksymiseen YK:n jäseneksi 1971, Yhdysvaltojen vetäytymiseen Vietnamin sodasta vuonna 1973 tai ETYKin huippukokoukseen 1975. Talvisota
Ensimmäinen maailmansota merkitsi Saksalle ja Neuvosto-Venäjälle suurvalta-aseman menetystä. Molemmat maat toipuivat 1930-luvulla tultaessa diktatuureina takaisin suurvaltojen joukkoon, ja alkoivat tavoitella menettämiään alueita takaisin. Euroopan demokraattiset suurvallat Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat poliittisesti heikkoja. Scapa Flow
Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Scapa Flow’hun internoitiin 74 Saksan keisarikunnan laivaston alusta odottamaan rauhansopimuksen allekirjoittamista. Amiraali Ludwig von Reuterin komentamat alukset saapuivat Scapa Flow'hun, niin että viimeisetkin olivat siellä 27. marraskuuta 1918. 21. kesäkuuta 1919 Reuter määräsi laivat upotettaviksi, jotteivät ne jäisi brittien käsiin. Yhteensä 52 laivaa upposi. Upottamisen yhteydessä brittien ja saksalaisten välille syntyneessä kahakassa kuolleet yhdeksän saksalaista merimiestä olivat maailmansodan viimeiset uhrit. Pariisin rauhankonferenssi
Pariisin rauhankonferenssi neuvotteli ensimmäisen maailmansodan jälkeiset rauhansopimukset ympärysvaltojen ja keskusvaltojen välille. Konferenssi alkoi 18. tammikuuta 1919 ja kesti noin vuoden. Konferenssin viimeinen istunto oli 16. tammikuuta 1920. Marne
Marnella käytiin kaksi taistelua ensimmäisessä maailmansodassa. Ensimmäinen Marnejoen taistelu, joka oli yksi sodan käännekohtia, käytiin 1914 ja toinen taistelu 1918. Risto Ryti
Talvisota päättyi 13. maaliskuuta 1940. Saksalaiset kertoivat Suomelle, että Neuvostoliitto oli heille ilmaissut aikovansa vielä valloittaa Suomen, mutta vielä maaliskuussa 1941 Ryti kirjoitti päiväkirjaansa, että maamme tulisi pysyä ”suurvaltain välienselvittelyjen ulkopuolella”. Ryti selosti tilannetta hallitukselle 9. kesäkuuta 1941 päiväkirjansa mukaan seuraavasti:
”Jos Saksan ja Venäjän välillä nyt syntyy sota, voi se olla eduksi koko maailmalle. Saksa on ainoa valtio, joka tätä nykyä pystyy lyömään Venäjän tai ainakin huomattavasti sitä heikentämään, eikä liene maailmalle vahingoksi, vaikka Saksakin siinä leikissä heikkenisi.” Pax Americana
Kun toinen maailmansota päättyi vuonna 1945, Yhdysvalloilla oli etulyöntiasema kaikkiin muihin teollisuusmaihin verrattuna. Se oli maailman ainoa ydinasevaltio, hallitsi puolta maailman teollisuustuotannosta, 80 prosenttia maailman kultavarannoista, maan infrastruktuuri oli säilynyt sodassa vahingoittumattomana ja sen asevoimat olivat ennennäkemättömän voimakkaat. Euroopan suurvaltojen kokemat infrastruktuurin, pääoman ja ihmishenkien menetykset olivat kova isku niin voittajien kuin häviäjienkin imperialismille. Lähi-idän taistelut (ensimmäinen maailmansota)
Lähi-idän taistelut ensimmäisessä maailmansodassa käytiin muiden keskusvaltojen tukeman Ottomaanien valtakunnan ja ympärysvaltojen (erityisesti Brittiläisen Imperiumin ja Venäjän keisarikunnan) välillä 29. lokakuuta 1914 - 30. lokakuuta 1918. Sotatoimet voidaan jakaa viiteen erilliseen sotaretkeen, jotka olivat: Siinain ja Palestiinan, Mesopotamian, Kaukasuksen, Persian sotaretket sekä Gallipoli. Lisäksi oli vaatimattomammat Pohjois-Afrikan, Arabian niemimaan ja Etelä-Arabian sotaretket. Järjestäytyneiden yhtymien lisäksi kumpikin osapuoli käytti erilaisia erikoisjoukkoja ja sissejä. Ympärysvaltojen puolella taisteli esimerkiksi arabikapinallisia ja armenialaisia vastarintataistelijoita. Itärintama (ensimmäinen maailmansota)
Kaikkiaan Brest-Litovskissa solmittu rauhansopimus kesti kahdeksan ja puoli kuukautta. Saksa luopui siitä marraskuussa 1918 joutuessaan itse antautumaan. Osmanien valtakunta puolestaan rikkoi sopimusta jo kahden kuukauden kuluttua hyökätessään Armeniaan. Maailmansodan jälkeen jatkui taistelu Venäjällä bolševikkien ja valkoisten kenraalien välisenä sisällissotana vielä pitkään. Japani ensimmäisessä maailmansodassa
Japani osallistui ensimmäiseen maailmansotaan keskusvaltojen vastaisessa liittoutumassa, mutta ajaakseen omia etujaan Aasiassa eikä puolustaakseen ympärysvaltoja. Se julisti sodan Saksalle elokuussa 1914 ja vaati itselleen Saksan Kiinasta vuokraamia alueita. Qingdao oli tärkeä Saksan laivastotukikohta Kaukoidässä. Kaksikymmentätuhatta japanilaista sotilasta rantautui Longkouhun ja hyökkäsi sieltä Qingdaoon. Japani hankki haltuunsa alueen rautatiet ja hallitsi pian entisiä saksalaisalueita täysin. Iso-Britannia ensimmäisessä maailmansodassa
Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta taisteli ensimmäisessä maailmansodassa 1914–1918 muiden ympärysvaltojen kanssa keskusvaltoja (Saksan keisarikunta, Itävalta-Unkari, Osmanien valtakunta ja Bulgarian kuningaskunta) vastaan. Valtion asevoimat järjesteltiin uudelleen—esimerkiksi Kuninkaalliset ilmavoimat luotiin sodan myötä—ja niitä laajennettiin tammikuussa 1916, kun asevelvollisuus otettiin käyttöön ensi kertaa maan historiassa. Sodan syttymistä on pidetty yleisesti sosiaalisesti yhdistävänä tapahtumana, tosin sittemmin tämä näkemys on haastettu. Joka tapauksessa reaktiot Britanniassa vuonna 1914 olivat samankaltaiset kuin muualla Euroopassa. Strömberg (yritys)
Kesällä 1914 käynnistynyt ensimmäinen maailmansota lisäsi Strömbergin tuotteiden kysyntää. Venäjän armeija tarvitsi monenlaisia sähköteknisiä ja myös muita konepajatuotteita. Maksut tulivat ruplina ja ajallaan. Yhtiö oli aina ensimmäiseen maailmansotaan asti tuonut tarvitsemansa kojeet pääasiassa Saksasta. Sodan vuoksi tuonti tyrehtyi, ja yritys joutui organisoimaan oman kojetuotantonsa. Valmistusohjelmaan tuli tällöin kojekaapit, erilaiset katkaisijat, kytkimet, sulakkeet, jännitteensäätäjät sekä kokonaiset kojetaulut. Tuotantoon tuli myös lukuisia armeijan tarvikkeita, joiden valmistusta siirrettiin jo osin Pitäjänmäelle. Tällaisia sotatarvikkeita olivat muun muassa kranaatinsytyttimet, jotka matkasivat Strömbergin tehtaalta Venäjän armeijalle. Tilanne oli suotuisa niin kauan kuin sotaa käytiin. Työntekijämäärä kohosi aina 800:aan. Maailmansodan päättyminen itärintamalla vuoden 1917 aikana tyrehdytti Venäjän-kaupan. Kaupan osuus oli kohonnut 90 prosenttiin yrityksen liikevaihdosta. Venäjän toimitusten romahdettua työntekijämäärä putosi alle 300:n. Metro
Ensimmäisen maailmansodan syttymisen myötä uusien metroverkkojen rakennustöistä suurimmaksi osaksi luovuttiin. Niin loppui metrorakentamisen historian ensimmäinen vaihe. Turcat-Méry
Ensimmäinen maailmansota lopetti yhtiön hyvässä vedossa olleen liiketoiminnan. Kuten monet yritykset, tehdas lopetti normaalin tuotantonsa ja siirtyi sotatarviketuotantoon. I maailmansodan päätyttyä yhtiö oli samassa tilanteessa kuin muut entiset ajoneuvovalmistajat. Sotatuotannon jäljiltä yhtiön palkkalistoilla oli paljon työvoimaa, uusien automallien kehitystä ei ollut tehty vuosiin, tuotantolinjojen ajantasaistaminen vaati runsaasti pääomaa ja inflaation takia autojen myynti oli alamaissa. Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)
Viimeinen hyökkäys alkoi 11. marraskuuta kello 10.30. Se ehti kestää vain puoli tuntia, sillä sota länsirintamalla päättyi 11. marraskuuta 1918 kello 11.00. Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäinen maailmansota lähti käyntiin ketjureaktiona, jonka pani alulle Itävallan kruununprinssin Frans Ferdinandin ja hänen vaimonsa Sophien murha 28. kesäkuuta 1914 Sarajevossa, Itävalta-Unkariin liitetyssä Bosniassa. Bosnian kiihkoserbit halusivat liittyä Serbiaan ja toteuttivat tätä pyrkimystä poliittisen murhan avulla. Kansallismielisen serbien salaseuran jäsen heitti kohti kruununprinssin saattuetta pommin, joka räjähti, mutta ei haavoittanut Ferdinandia. Muutama tunti myöhemmin Musta käsi -salaseuraan kuulunut nuori mies nimeltään Gavrilo Princip tappoi kruununprinssin ja hänen puolisonsa. He elivät jonkun aikaa laukausten jälkeen, mutta kuolivat pian. Serbian uskottiin tukeneen Musta käsi -salaseuraa. Kruununprinssin murha oli järkyttävä tragedia. Koska Itävalta-Unkari halusi palauttaa arvovaltaansa Balkanin alueella, se antoi Serbialle listan vaatimuksista, jotka oli tarkoituksellisesti muotoiltu niin, että Serbia ei voisi suostua niihin. Jos Serbia ei suostuisi julistaisi Itävalta-Unkari sodan. Serbia myöntyi pitkälle suostuen yhdeksään kymmenestä vaatimuksesta, mutta ei halunnut, että Itävalta-Unkari ulottaisi poliisitutkimuksensa Serbian alueelle. Tämä uhkasi Serbian mielestä maan itsemääräämisoikeutta. Lopulta Itävalta-Unkari julisti sodan Serbialle 28. heinäkuuta 1914. Ensimmäinen maailmansota
Ison-Britannian ja Saksan suhteet olivat aluksi varsin hyvät – ei vähiten siksi, että Britannian kuningatar Viktorian vanhin tytär oli nainut Saksan kruununprinssi Fredrikin, joka nousi keisariksi 1888. Fredrik kuoli syöpään hallittuaan vain kolme kuukautta. Hänen impulsiivinen poikansa Vilhelm II pyrki tekemään Saksasta maailmanvallan, mikä johti kilpailuun Britannian kanssa siirtomaista ja merentakaisista markkinoista. Merkittävin tekijä Saksan ja Britannian suhteiden heikkenemisessä oli kuitenkin Saksan suunnitelma haastaa brittien laivastoylivoima. Suunnitelman hahmotteli amiraali Alfred von Tirpitz 1900-luvun vaihteessa. Saksalaiset myös tukivat Britanniaa vastaan taistelleita Etelä-Afrikan buureja buurisodassa 1899–1902. Yhdistyneen kuningaskunnan merivoimat
Ensimmäisessä maailmansodassa suurin osa laivastosta koottiin kotisaarille ns. "Grand Fleetiksi", varmistamaan Ison-Britannian huolto meritse Saksan julistamasta rajoittamattomasta sukellusvenesodasta huolimatta. Iso-Britannia yritti haastaa Saksan Hochseeflotten taisteluun, mutta ainoaksi isommaksi taisteluksi jäänyt Skagerrakin taistelu päättyi ratkaisemattomana. Sota päättyi lopulta Saksan tappioon osin merisaarron ja siitä seuranneen nälänhädän vuoksi. Ensimmäinen maailmansota
Japani liittyi Ison-Britannian ja Ranskan rinnalle elokuussa 1914. Japanilla oli taka-ajatuksena valtansa laajentaminen Kaukoidässä, ja Japanin sotatoimet rajoittuivatkin Saksan Tyynellä valtamerellä hankkimien siirtomaiden valtaamiseen. Osmanien valtakunta ja Bulgaria liittyivät Saksan puolelle lokakuussa 1914. Bulgaria oli menettänyt alueita Serbialle maiden välisessä sodassa 1913, ja Saksa houkutteli sen mukaan lupaamalla alueet takaisin. Alfred Nobel
Alfred Nobel siis uskoi, että sodat loppuisivat siinä vaiheessa, kun aseet kehittyisivät liian tehokkaiksi. Nobel sanoikin halunneensa kehittää jotakin, aineen tai koneen, joka aiheuttaisi valtavaa tuhoa. Vasta vuonna 1945 onnistuttiin rakentamaan Nobelin ajatusten mukainen laite, ydinase, joka ei kuitenkaan lopettanut sotia. Nobel oli myös väärässä uskoessaan, että valtavat kuolleisuusluvut riittivät saamaan hallitukset pidättäytymään sodasta. Alfred Nobel uskoikin dynamiitin kehittämisellä lopettavansa sodat, koska tehokkaiden räjähdysaineiden vuoksi sodan osapuolet eivät uskaltaisi aloittaa sotaa valtavien miestappioiden pelossa. Ensimmäinen maailmansota puhkesi 1914. Sodassa menetti henkensä noin 8,5 miljoonaa sotilasta. Ensimmäinen maailmansota
Saksa menetti kaikki siirtomaansa, jotka joutuivat Kansainliiton mandaattialueina voittajavaltioiden hallintaan. Saksa luovutti myös Elsass-Lothringenin alueen Ranskalle, Eupen-Malmedyn alueen Belgialle, Pohjois-Schleswigin Tanskalle ja Memelin alueen Liettualle. Puolan alueisiin liitettiin niin sanottu Puolan käytävä ja osia Sleesiasta. Tšekkoslovakiaan liitettiin myös pieni alue Sleesiasta. Danzigista (nykyinen Gdańsk) tehtiin itsenäinen kaupunkivaltio. Lisäksi Reininmaa demilitarisoitiin ja Saarin alue vuokrattiin Ranskalle. Länsirintama (ensimmäinen maailmansota)
Länsirintama oli ensimmäisessä maailmansodassa Saksan ja Ranskan välinen rintamalinja, joka vakiintui suunnilleen marraskuussa 1914. Ranskan puolella taisteli monien muiden maiden joukkoja, muun muassa brittejä, belgialaisia ja lopulta myös yhdysvaltalaisia. Lytton Strachey
Strachey opiskeli Cambridgen yliopistossa, ja teki senjälkeen matkan Ranskaan ja Italiaan. Pian hänen palattuaan kotiin alkoi ensimmäinen maailmansota, ja Strachey vastusti sitä näyttävästi. Sota oli tärkeä taustatekijä Stracheyn pääteoksena pidetylle teokselle "Eminent Victorians" (1918). Woodrow Wilson
Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Wilson pyrki pitämään maansa sodan ulkopuolella. Saksalaisten suorittamasta matkustajalaiva RMS Lusitanian upottamisesta (toukokuu 1915) alkaen Yhdysvalloissa voimistui vaatimus, että sotaan on osallistuttava. Toukokuussa 1916 Wilson totesi, että Yhdysvaltojen saattaa olla pakko liittyä sotaan, jotta se saadaan loppumaan. Samalla hän ehdotti kansainvälisen rauhanjärjestön perustamista. Kun Saksa ilmoitti aloittavansa Atlantilla rajoittamattoman sukellusvenesodan, Yhdysvallat katkaisi 3. helmikuuta 1917 diplomaattisuhteet Saksaan. Yhdysvallat julisti sodan Saksalle 6. huhtikuuta 1917 ja toukokuussa sen joukkoja alkoi saapua länsirintamalle. Waldemar Erfurth
Erfurth liittyi Saksan keisarilliseen armeijaan vuonna 1897. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa hän palveli kapteenin arvoisena XX armeijakunnan päämajassa. Erfurth ehti jäädä eläkkeelle vuonna 1931, ennen kuin kansallissosialistit nousivat valtaan kaksi vuotta myöhemmin. Berliini
Ensimmäinen maailmansota johti Berliinissä nälänhätään. Talvella 1916–1917 ruoka-avun tarpeessa oli 150 000 ihmistä. Kaupungissa puhkesi lakkoja. Kun sota päättyi vuonna 1918, keisari Vilhelm II erosi. Ludwig Wittgensteinin elämäkerta
28. heinäkuuta 1914 Itävalta julisti sodan Serbialle, ja Ensimmäinen maailmansota syttyi. Seuraavina päivinä Wittgenstein ja Pinsent suunnittelivat vielä lomaansa kirjeenvaihdossaan, mutta pian Englanti ja Itävalta-Unkari olivat sodassa eri puolilla, eikä Wittgenstein onnistunut lähtemään maasta. Hän ilmoittautui vapaaehtoiseksi armeijaan 7. elokuuta, vaikka hänet oli vapautettu palveluksesta tyrän vuoksi. Hänen motiivinsa liittyä armeijaan eivät olleet pelkästään isänmaallisia, vaan hän halusi tehdä jotain muuta kuin ajatustyötä ja koki velvollisuudekseen jakaa sodan ihmisille aiheuttaman taakan. Pax Britannica
Pax Britannica (”brittiläinen rauha”) on suhteellinen rauhan ajanjakso Euroopassa ja muualla maailmassa vuosina 1815–1914, jolloin Brittiläinen imperiumi kasvoi maailmanlaajuiseksi sotilaalliseksi sekä taloudelliseksi hegemoniaksi ja Britannia omaksui maailmanpoliisin roolin. Ajanjakson katsotaan alkaneen 1815, jolloin Napoleonin sodat päättyivät Ranskan keisari Napoleonin tappioon Waterloon taistelussa, jolloin britit vangitsivat hänet. Pax Britannica päättyi 1914, jolloin ensimmäinen maailmansota alkoi. Samaa ajanjaksoa pidetään myös Britannian imperialismin aikakautena. Tyynenmeren taistelut (ensimmäinen maailmansota)
Tyynenmeren taistelut on ensimmäisen maailmansodan taisteluita, joita käytiin Tyynellämerellä ja Aasiassa. Saksan siirtokunnat olivat huonosti varustautuneet sotaan ja laivastokin vetäytyi pian Saksaan. Ympärysvallat valloittivat siirtokunnat jo ensimmäisenä sotavuonna, eikä maaliskuun 1915 jälkeen suurempia sotatoimia enää käyty. Saksan–Ranskan sota
Välirauha sodan osapuolten välillä solmittiin Versailles’ssa 26. helmikuuta ja lopullinen rauha Frankfurtissa 10. toukokuuta 1871. 1700-luvulta asti kokonaan Ranskaan kuuluneet, mutta kieleltään saksalaiset Elsass ja osa Lothringenia liitettiin Saksan keisarikuntaan Elsass-Lothringenin valtakunnanmaana () Bismarckin vastustuksesta huolimatta. Ranska määrättiin myös maksamaan huomattavat sotakorvaukset. Sodan jälkeen noin 50 000 ihmistä muutti Saksaan liitetyiltä alueilta Ranskaan. Elsassin ja Lothringenin menetys loukkasi ranskalaisten kansallistuntoa, eikä rauhaa siellä pidetty pysyvänä. Sodan synnyttämän katkeruuden voidaankin katsoa vaikuttaneen merkittävästi ensimmäisen maailmansodan syttymiseen vajaa puoli vuosisataa myöhemmin. Ensimmäinen maailmansota
Kansainliiton säännöt sisältyivät rauhansopimuksiin. Balkanin ruutitynnyri
Balkanin ruutitynnyriksi kutsuttu tilanne päättyi varsinaisesti ensimmäisen maailmansodan syttymiseen. Serbiaktivisti Gavrilo Princip ampui Itävallan kruununperijän Franz Ferdinandin. Näihin nk. Sarajevon laukauksiin Itävalta vastasi arvovallan palauttamiseksi kovin ottein murhan taustalla toiminutta Serbiaa vastaan. Tästä syntynyt niin sanottu heinäkuun kriisi laajeni lopulta ensimmäiseksi maailmansodaksi, koska suurvaltojen liittoumien verkko veti mukaan yhä uusia valtioita, ja koska monet uskoivat hyötyvänsä sodasta. Ensimmäinen maailmansota
Vuoden 1918 alussa Saksa onnistui muun muassa uuden sotilastaktiikan ja itärintamalta vapautuneiden joukkojen ansiosta etenemään länsirintamalla tykinkantaman päähän Pariisista, mutta ympärysvaltain vastahyökkäykset ajoivat Saksan armeijan ja sotateollisuuden sotaväsymyksen tilaan. Yhdysvaltain tuoreiden joukkojen ja teollisen kapasiteetin tulo oli kääntänyt voimasuhteet Saksalle epäedullisiksi. Saksalaisia joukkoja alkoi antautua ympärysvalloille. Saksa päätti vetäytyä sodasta ja allekirjoitti aselevon Compiègnessa. Sodan virallinen päättymishetki on 11. marraskuuta 1918, kello 11:00. Seuraavana vuonna Britannian Yrjö V määräsi sodan päättymispäivän Remembrance Dayksi. Tiedeviestintä
Albert Einsteinin vuonna 1915 julkaisema yleinen suhteellisuusteoria herätti laajan yleisen kiinnostuksen fysiikkaa kohtaan. Niinpä 1918 päättyneen ensimmäisen maailmansodan jälkeen, oli fyysikoiden vuoro astua popularisoidun tieteen valokeilaan. Ensimmäisen maailmansodan kuviteltiin lopettavan kaikki sodat, ja tästä syystä maailmansotien välillä vallinneissa euforisissa tunnelmissa ajateltiin tieteen kykenevän ratkaisemaan kaikki ihmiskunnan ongelmat. Albert Einsteinin ohella myös muut Nobel-palkitut fyysikot kuten Max Planck, Niels Bohr, Werner Heisenberg ja Erwin Schrödinger tutkimuksineen saivat osansa julkisesta huomiosta.
Toisen maailmansodan 1939-1945 aikana tiedeuutisointi keskittyi terveysvalistukseen, koska uusimmat tieteelliset innovaatiot haluttiin sodan vuoksi salata. Manhattan-projektin ja viimein Hiroshimaan ja Nagasakiin pudotettujen atomipommien päättämän sodan jälkeen olivat fyysikot hetken sankareita, sodan voittajia. Ukrainan kansantasavalta
Ensimmäinen maailmansota syttyi vuonna 1914. Ukrainalle tämä merkitsi aina vuoteen 1921 kestänyttä lähes yhtäjaksoista sotaa. Saksa ja Itävalta-Unkari pitivät yhtenä tavoitteenaan Ukrainan irrottamista Venäjästä. Tarkoituksena oli luoda Suomesta Georgiaan ulottuva ystävällisten reunavaltioiden ketju. Itävalta-Unkarin ukrainalaiset joukko-osastot ilmoittivat taistelevansa Venäjää vastaan, jotta Ukraina vapautettaisiin. Nikola I
Ensimmäisen maailmansodan jatkuessa serbit saivat Montenegron pakolaishallituksen syrjäytettyä ympärysvaltojen keskinäisissä neuvotteluissa, eikä sen edustajia kutsuttu lainkaan Pariisin rauhankonferenssiin. Maailmansodan päätyttyä Serbia miehitti Montenegron alueen ja Podgoricaan kutsuttiin Montenegron kansalliskokous, joka julisti 26. marraskuuta 1918 Nikolan syrjäytetyksi valtaistuimelta ja hyväksyi Montenegron yhdistämisen Serbian kanssa. Montenegro menetti näin itsenäisyytensä, ja siitä tuli osa uutta Jugoslavian valtiota. Kansannousu liittoa vastaan murskattiin. Yhdysvaltain historia
Yhdysvallat pysyi ensimmäisessä maailmansodassa aluksi puolueettomana. RMS Lusitanian upottaminen 7. toukokuuta 1915 aiheutti yli sadan yhdysvaltalaisen kuoleman. Yhdysvallat lähetti tämän johdosta nootteja Saksalle ja antoi 24. kesäkuuta 1915 ensimmäisen sotalainan ympärysvalloille. Se liittyi ympärysvaltoihin huhtikuussa 1917, kolme vuotta sodan alkamisen jälkeen. Osasyynä oli Saksan aloittama sukellusvenesota. Yhdysvallat oli myös kuullut Saksan neuvottelevan Meksikon kanssa hyökkäyksestä Yhdysvaltoihin. Historiallisista ja etenkin taloudellisista syistä Yhdysvaltain sympatiat olivat brittien ja ranskalaisten puolella, mutta esimerkiksi monet irlantilaiset vastustivat liittymistä sotaan. Yhdysvaltain panos auttoi ympärysvallat voittoon. Taloudellisesti maa oli ollut maailmansotaan asti velkaa muille, mutta sodan ansiosta tilanne kääntyi toisinpäin. Yhtenä sodan ”suurista voittajavaltioista” (Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia ja Italia) Yhdysvallat pääsi neuvottelemaan Versailles’n rauhasta. Suomen suuriruhtinaskunta
Suomen suuriruhtinaskunnan synty 1800-luvun alussa, sen kehitys, ja päättyminen 1900-luvun alussa kietoutuivat neljän ratkaisevan sodan ympärille: Suomen sota, Krimin sota, Venäjän–Japanin sota ja ensimmäinen maailmansota. Kun maailmansota alkoi elokuussa 1914 Venäjän armeijan puolustussuunnitelmat menivät aluksi jäihin, koska venäläiset aloittivat voimakkaan hyökkäyksen Saksaa vastaan Puolan kautta. Käänne sodassa Saksan ja Venäjän välillä tapahtui kuitenkin nopeasti Itä-Preussissa sekä 26. elokuuta 1914 Tannenbergin taistelussa että 6.–15. syyskuuta 1914 Masurian järven taistelussa, joissa saksalaiset löivät keisarin armeijan joukot. Vuoden 1915 syyskuun alkuun mennessä Saksa oli vallannut koko Puolan sekä Liettuan, ja niin keisari Nikolai II oli ajettu puolustuskannalle. Ensimmäinen maailmansota
Ensimmäinen maailmansota vuosina 1914–1918 oli muun muassa tähystyspallojen kulta-aikaa. Niin Ympärysvallat kuin Saksakin käyttivät tulenjohdossa kankaisia kaasupalloja, jotka olivat alkujaan täytetty vedyllä. Räjähdysarka vetykaasu aiheutti kuitenkin satoja onnettomuuksia, joten myöhemmin täytteenä alettiin käyttää ei-tulenarkaa heliumia. Hieman ennen sotaa ja sen aikana kehitettiin myös monia uusia aseita, jotka nyt pääsivät ensimmäistä kertaa käyttöön. Näihin lukeutuvat esimerkiksi lentokoneet, sukellusveneet ja taistelukaasut. Alkuun kemialliset aseet olivat kyynelkaasun tapaisia. Sodankäynnissä niitä käyttivät ensimmäisenä pienissä määrin ranskalaiset elokuussa 1914 ja paria kuukautta myöhemmin myös saksalaiset. Kumpikaan sodan osapuoli ei katsonut kyynelkaasun käytön rikkovan Haagin sopimusta, joka kielsi myrkyllisten kaasujen käytön. Ensimmäiset kuolettavat kaasuhyökkäykset tehtiin Saksan puolelta tiettävästi vuosien 1914 ja 1915 vaihteessa, jolloin kloorilla tapettiin 140 englantilaista sotilasta. Jack Churchill
Sotavankileireillä turhautunut Churchill oli innokas siirtymään taistelemaan japanilaisia vastaan Aasiaan, mutta toinen maailmansota päättyi Hiroshiman ja Nagasakin atomipommeihin ennen kuin hänen yksikkönsä ehti saapua rintamalle. Vasta kommandoprikaatin komentoonsa saanut seikkailijaluonne otti sodan loppumisen vastaan katkeransuloisin tuntein. Churchillin kerrotaan todenneen puoliksi tosissaan: ”Ilman noita hemmetin jenkkejä me olisimme voineet sotia vielä kymmenen vuotta lisää”. Castlevania: The New Generation
Oli vuosi 1897, kun kreivi Draculan sai vihdoin kukistetuksi Belmont-klaanin jälkeläinen Quincy Morris. Maailmassa oli vallinut päällisin puolin rauha, kunnes 1914 syttyi ensimmäinen maailmansota. HMS Whirlwind (D30)
Ensimmäisen maailmansodan lopulla "HMS Whirlwind" osallistui iskuihin Zeebrüggeen ja Ostendeen. Sodan päätyttyä alus liitettiin Atlantin laivaston 1. hävittäjälaivueeseen, missä se palveli reserviin siirtoonsa saakka. Toinen maailmansota
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu Kansainliitto ei kyennyt estämään sodan syttymistä. Toinen maailmansota oli ensimmäinen ja ainoa sota, jossa käytettiin ydinasetta, kun Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin. Toisen maailmansodan jälkeiset sodat eivät ole olleet samankaltaista totaalista sotaa, sillä ydinsodan uhka muutti sotien luonnetta. Sodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat (YK), kansainvälinen rahajärjestelmä uudistui Bretton Woodsin järjestelmällä, ja Länsi-Euroopan maat sitoutuivat Yhdysvaltoihin Marshall-avulla, jonka jakamiseen perustettiin lyhytaikainen OEEC, josta kehittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä OECD. Itärintama (ensimmäinen maailmansota)
13. heinäkuuta 1915 hyökkäystä jatkettiin koko rintamalla. Saksa valtasi Varsovan 5. elokuuta ja rintama siirtyi satoja kilometrejä keskusvaltojen rajoilta. Saksa pyysi Venäjältä rauhaa juuri elokuussa, mutta Venäjä ei suostunut, koska saksalaiset joukot miehittivät Venäjää. Vuoden 1915 keskivaiheille mennessä Puola oli saksalaisilla, ja Hindenburgin joukot valtasivat Vilnan 19. syyskuuta, jolloin rintama oli 290 kilometriä itään Varsovasta. Hyökkäys pysähtyi syksyllä huonon sään vuoksi suurin piirtein asemaan jossa se pysyi vuoteen 1917 asti. Tappioiden ja munkki Rasputinin ennustusten vuoksi keisari Nikolai II otti itse armeijoiden komennon syyskuussa 1915, 21. elokuuta 1915 juliaanisen kalenterin mukaan. Liettuan sosialistinen neuvostotasavalta (1918–1919)
Saksan keisarikunta hävisi ensimmäisen maailmansodan ja allekirjoitti Compiègnen aselevon 11. marraskuuta 1918. Saksan armeija alkoi vetäytyä entisen Ober Ostin alueilta. Kaksi päivää myöhemmin Neuvosto-Venäjän johto luopui Brest-Litovskin rauhasta, jossa oli vahvistettu Liettuan itsenäisyys. Neuvosto-Venäjä aloitti offensiivin länteen Viroa, Latviaa, Liettuaa, Puolaa ja Ukrainaa vastaan tarkoituksena aloittaa maailmanvallankumous ja korvata itsenäiset kansalliset liikkeet neuvostotasavalloilla. Puna-armeija seurasi Saksan armeijan vetäytyviä sotilaita ja saapui Liettuaan joulukuun lopulla 1918. Kolmas afgaanisota
Aman Allahin hyökätessä Intiaan ensimmäinen maailmansota oli juuri tullut päätökseensä. Sodan päättymisen takia Afganistan ei voinut odottaa tukea esimerkiksi Saksata tai Osmaneilta brittejä vastaan, mutta toisaalta brittien taistelukyky ja tahto olivat heikentynet maailmansodan takia merkittävästi. Yleinen mielipide Britanniassa oli sodan vastainen ja Intiassa puolestaan kasvoi kansallismielinen liike. Näin heikentyneitä resursseja söivät myös sodan hävinneiltä osapuolilta vallattujen suurien alueiden hallinnon järjestäminen. Aman Allah saattoi omalta osaltaan tukeutua suureen kansansuosioon, minkä lisäksi häntä tuki imperialismin vastaiset bolševikit, jotka olivat ottaneet vallan Venäjällä. Georgi Tšitšerin
Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Tšitšerin vastusti sotaa, mikä lähensi häntä Leninin bolševikkeihin. Tšitšerin vietti muutamia kuukausia vankilassa Isossa-Britanniassa vuonna 1917 sodanvastaisten kirjoituksiensa vuoksi. Hän palasi Venäjälle 1918 ja liittyi virallisesti bolševikkeihin. Bukarestin rauha (1918)
Bukarestin rauhansopimus oli 7. toukokuuta 1918 allekirjoitettu rauhansopimus Romanian ja keskusvaltojen välillä, jolla Romania irtautui ensimmäisestä maailmansodasta. Romania ei koskaan virallisesti ratifioinut sopimusta ja se raukesi kokonaan maailmansodan päätyttyä keskusvaltojen tappioon saman vuoden lopussa. Itärintama (ensimmäinen maailmansota)
Päähyökkäys alkoi toukokuussa 1915 Gorlice-Tarnówin offensiivilla. Kenraali August von Mackensen sai sekä Saksan että Itävalta-Unkarin joukkojen komennon. Venäläiset ajettiin pois Galitsiasta ja suuresta osasta Puolaa. Venäläiset veivät vetäytyessään vankeina Galitsian asukkaita, ja myös satojen teollisuuslaitosten osia. Rintama vakiintui kesäkuun alussa venäläisten peräännyttyä 160 kilometriä. Kesän aikana keskusvaltojen joukot kasvoivat nopeasti ja heinäkuussa Mackensenilla oli kolmetoista armeijaa Venäjän kymmentä vastaan. Ilmasodankäynti
Taistelu Britanniasta oli ensimmäinen maavoimien liikkeistä riippumattoman taistelu ilmaherruudesta. Se toi ilmasodankäyntiin uusina piirteinä hävittäjien suojaamat strategiset päiväpommitukset, strategiset yöpommitukset ja strategisen ilmasodan merenkulkua vastaan. Taistelussa alettiin käyttää erityistä hävittäjäpommittajaa. Myöhemmin sodan aikana liittoutuneilla oli käytössään paremman toimintasäteen ja pommikuorman pommittajia sekä pitkän matkan saattohävittäjiä. Toinen maailmansota päättyi Tyynellämerellä, kun Yhdysvallat elokuussa 1945 pudotti ydinpommit Hiroshimaan ja Nagasakiin. Ensimmäinen maailmansota
Venäjällä sota johti kahteen vallankumoukseen vuonna 1917, ensin tsaarinvastaiseen Helmikuun vallankumoukseen ja sitten kommunistiseen lokakuun vallankumoukseen. Venäjän armeija oli vuoden 1917 ajan hajoamistilassa tsaarin joutuessa luopumaan vallastaan helmikuussa. Helmikuuhun mennessä yli kaksi miljoonaa sotilasta oli karannut rintamalta ja armeijan taistelutahto romahti. Kesällä 1917 venäläiset aloittivat yleisen perääntymisen itärintamalla. Toisen vallankumouksen jälkeen Venäjä irrottautui sodasta 3. maaliskuuta 1918 Brest-Litovskin rauhansopimuksella, jossa Venäjä luopui Baltian maista, Puolasta, Suomesta ja Ukrainasta. 1916
Ensimmäinen maailmansota (1914–1918) jatkui. Tampereen historia
Ensimmäinen maailmansota toi aluksi kaupunkiin hyvinvointia, sillä sota aiheutti talouden korkeasuhdanteen, mutta maaliskuun vallankumous vuonna 1917 katkaisi kauppasuhteet Venäjälle. Suomi oli riippuvainen idänkaupasta erityisesti ruokahuoltonsa osalta, mikä aiheutti erityisesti kaupungeissa ruokapulan. Maan julistautuminen itsenäiseksi ei ratkaissut taloudellisia ongelmia. Sen sijaan kesän ja syksyn 1917 tapahtumat erinäisine välikohtauksineen synnyttivät väestöryhmien välille syvän epäluulon. Reichsmarine
11. marraskuuta 1918 allekirjoitettu Versailles’n rauha päätti ensimmäisen maailmansodan. Sopimuksen toisen osan luku V (Artiklat 181-197) rajoittivat Weimarin tasavallan laivaston tonniston määrää ja laatua sekä uudistamisrytmin. Laivaston miesmääräksi oli asetettu 15 000, sukellusveneet ja laivaston ilmavoimat olivat kiellettyjä. Laivaston koko oli rajoitettu kuuteen vanhaan taistelulaivaan, kuuteen risteilijään ja 12 hävittäjään. Vanhentuneet taistelulaivat saatettiin korvata korkeintaan 10 000 tonnin aluksilla 20 vuoden kuluttua korvattavan aluksen vesillelaskusta. Swakopmund
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa brittiläinen sotalaiva pommitti Swakopmundia 23. ja 24. syyskuuta ja 30. lokakuuta 1914. Vuonna 1915 Etelä-Afrikan unionin joukot miehittivät Lounais-Afrikan, jonka sodan jälkeen 1919 Kansainliitto antoi Etelä-Afrikan mandaatiksi. Nyt kaikki satamaoperaatiot keskitettiin Walvis Bayhin. Monet hallinnon virastot lakkautettiin, monet yritykset lopettivat toimintansa ja kaupungin väestön elintaso laski. Saksan interventio Suomen sisällissodassa
Berliinin rauhanneuvottelut keskeytettiin lopulta 27. elokuuta, jolloin Saksa ja Neuvosto-Venäjä solmivat Brest-Litovskin rauhaa täydentävän sopimuksen. Sen tarkoituksena oli varmistaa Saksan etupiiri Baltiassa ja sopia Venäjällä tapahtuvasta sotilaallisesta yhteistyöstä länsiliittoutuneita vastaan. Sopimukseen liitetyissä salaisissa nooteissa maat sopivat, että mikäli Neuvosto-Venäjä ei pysty poistamaan liittoutuneiden Suomessa oleville saksalaisjoukoille aiheuttamaa uhkaa, voivat Saksan ja Suomen armeijat hyökätä niitä vastaan Pohjois-Venäjällä. Täydennyssopimus tarkoitti sitä, että Saksa oli käytännössä ottanut Suomen poliittiseen holhoukseensa. Tämän jälkeen saksalaiset alkoivat suunnitella Pohjois-Venäjälle tehtävää hyökkäystä, mutta länsirintaman sotatapahtumien vuoksi "Operaatio Schlusssteinin" valmistelu jouduttiin keskeyttämään syyskuun lopussa. Ensimmäinen maailmansota tuli lopulta päätökseensä, kun keisari Vilhelm II syrjäytettiin 9. marraskuuta ja aselepo astui voimaan kaksi päivää myöhemmin.