Milloin Taideteollinen korkeakoulu perustettiin?
Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu
Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu (TaiK) ja Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakouluun kuuluva arkkitehtuurin laitos yhdistyivät vuoden 2012 alussa. Uuden korkeakoulun nimeksi tuli "Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu". Nimi ja varsinkin sen ensimmäinen suunniteltu englanninkielinen käännös ("Aalto University School of Arts and Creativity") herättivät huomattavaa vastustusta.
Moskovan teknillinen valtionyliopisto
Yliopiston perusti vuonna 1830 nimellä "Keisarillinen ammattikoulu" (Ремесленное училище eli Remeslennoe Uchilische) keisari Nikolai I. Vuonna 1868 se nimettiin uudelleen, ja nimeksi tuli Keisarillinen Moskovan teknillinen koulu. Vuoden 1917 lokakuun vallankumouksen jälkeen se sai nimen "Moskovan ylin teknillinen koulu". Vuonna 1930 yliopistosta irrotettiin useita uusia tutkimusinstituutteja, joista tuli itsenäisiä tutkimuslaitoksia. Tällaisiin kuului muun muassa aerodynamiikan tutkimuslaitos TsAGI. Yliopisto sai 1900-luvun alun kommunistin Nikolai Baumanin mukaan uuden nimen "Baumanin Moskovan mekaaninen ja koneenrakennuksen instituutti". Moskovan ylin teknillinen koulu -nimi tuli uudestaan käyttöön vuonna 1943. Tämä yliopisto tunnettiin Bauman-nimellä muun muassa 1950- ja 1960-lukujen avaruuskilvan aikaan. Viimeisin nimikorjaus tehtiin vuonna 1989. Taidekoulu Maa
Taidekoulu Maa on perustettu 1986 ja toimii Suomenlinnassa vuonna 1753-1760 rakennetussa vanhassa kasarmissa. Se on kannatusyhdistyksen ylläpitämä yksityinen taideoppilaitos. Koulussa voi opiskella kolmivuotisella kuvataiteilijan itsenäiseen ammattiin valmistavalla päivälinjalla sekä kaikille avoimilla iltakursseilla. Taidekoulu Maa saa Helsingin kaupungilta ja Opetusministeriöltä harkinnanvaraista toimintatukea. Teknillinen korkeakoulu
Vuodesta 1966 lähtien korkeakoulu on toiminut sitä varten rakennetulla kampuksella Otaniemessä Espoossa. Teknillisen korkeakoulun päärakennuksen on suunnitellut Alvar Aalto. Korkeakoulun entisessä päärakennuksessa Hietalahdentorin laidalla toimii nykyisin Metropolia Ammattikorkeakoulu. Ruotsin kuninkaallinen taideakatemia
Taideakatemia on toiminut vuodesta 1775 Tukholman Norrmalmilla samassa talossa. Rakennus tunnettiin alun perin Sparren palatsina, koska sen rakennutti ylikuvernööri Axel Sparre vuosina 1671–1672. Talon on suunnitellut Nicodemus Tessin vanhempi. Se jouduttiin rakentamaan uudelleen vuonna 1751 tapahtuneen tulipalon jälkeen. Talon omistanut valaja Gerhard Meyer lahjoitti sen 1775 taideakatemialle. Rakennusta muutettiin 1841–1847 Fredrik Blomin ja 1893–1897 Erik Lallerstedtin suunnitelmien mukaan. Viimeisimpien muutosten jälkeen rakennus sai nykyisen uusrenessanssityylisen ilmeensä. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta
Lyhenne TOKYO on peräisin sanoista Taideteollisen Oppilaitoksen Kuvaamataidonopettajaosaston Ylioppilaskunta, joka 1961 perustettu TOKYO alkujaan oli. TOKYO yhdistyi Taideteollisen Oppilaitoksen (TTO) oppilaskunta TOOK:iin 1967. Muutama vuosi perustamisen jälkeen myös muiden silloisen Taideteollisen oppilaitoksen osastojen ylioppilaat saivat liittyä TOKYOon. Ylioppilaskunnan toiminta oli alusta asti vireää. TOKYO pyrki omaksumaan akateemisen systeemin ottamalla mallia suuremmista ylioppilaskunnista ja pyytämällä apua Suomen Ylioppilaskuntien Liitolta (SYL). Tältä ajalta on myös heraldinen tunnus, spiraali, joka valittiin suunnittelukilpailun pohjalta. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu
Teatterikorkeakoulun opetus- ja tutkimustarjonta on laajentunut perinteisten näyttelijä-, ohjaaja- ja dramaturgikoulutusten lisäksi tanssialaan (1983), valo- ja äänisuunnitteluun (1986) ja esitystaiteeseen ja -teoriaan (2001). Tanssitaiteen laitoksella alkanut tanssinopettajakoulutus siirtyi vuonna 1997 omaksi tanssi- ja teatteripedagogiikan laitokseksi, jossa alkoi myös erillinen teatteri-ilmaisun opettajan (myöh. teatteriopettajan) koulutusohjelma. Aalto-yliopiston insinööritieteiden korkeakoulu
Insinööritieteiden korkeakoululla on pitkät perinteet sen keskeisimmillä tutkimuksen ja opetuksen aloilla: energiatekniikassa, konetekniikassa, rakennustekniikassa, yhdyskunta- ja ympäristötekniikassa sekä maankäyttötieteissä. Näistä suurin osa oli edustettuna "Helsingin teknillisessä reaalikoulussa", joka aloitti toimintansa 1849. Tekniikan ammatillinen koulutus käynnistyi lainmukaisesti Helsingissä 1872. Ammattiosastot perustettiin samaan aikaan ja "Insinööriosasto", "Konetekniikan osasto" ja "Maanmittausosasto" olivat viiden ensimmäisen osaston joukossa. Historian kulussa ammattiosastot ovat olleet laitoksia tai osastoryhmiä ja niiden nimet ovat jossain määrin vaihdelleet. Vuonna 2008 nämä laitokset yhdessä arkkitehtuurin laitoksen kanssa muodostivat "insinööritieteiden ja arkkitehtuurin tiedekunnan", jonka perustalta nykyinen Insinööritieteiden korkeakoulu muodostettiin. Technische Universität München
Yliopiston historia alkaa Baijerin kuninkaan Ludvig II:n vuonna 1868 perustamasta polyteknillisestä koulusta, josta tuli teknillinen korkeakoulu vuonna 1877. Oppilaitos on kantanut nykyistä nimeään vuodesta 1970 lähtien. Münchenin ohella sillä on toimintaa Garchingin ja Freisingin kaupungeissa. Pietarin taideakatemia
Toiminta alkoi Pietarissa 1764. Katariina Suuri oli mukana Taideakatemian johtajaksi valitun Ivan Betskoin (Betskij 1704–1795) kanssa tekemässä oppilaitoksen virallisia ohjesääntöjä leimaten ja allekirjoittaen joka sivun uudistuksesta, joka tuli voimaan vuonna 1764. Opiskelijoiksi otettiin joka kolmas vuosi 65 viisi- tai kuusivuotiasta poikaa ja opinnot kestivät 15–18 vuotta. Säännöt olivat samat kuin aikuisopiskelijoilla. Pienimpiä poikia opetettiin niin sanotussa kasvattiosastossa, jossa annettiin monipuolista perusopetusta. Opiskelu jakautui viidestä eri vaiheesta ikäryhmien mukaisesti. Taideakatemiaan päästäkseen maaorjien oli esitettävä tilanomistajan kirje vapaudestaan. Sen puuttuminen ei kuitenkaan estänyt oppiin pääsyä, aluksi asiaa katsottiin läpi sormien. Ilmeisesti muun muassa Orest Kiprenski ja Vasili Tropinin pääsivät näin Taideakatemiaan. Niin alettiin opettaa uutta sivistynyttä sukupolvea Venäjälle. Pietarin taideakatemia
Seitsemän ensimmäistä vuotta (1757–1763) taideakatemia kuului Moskovan yliopistoon ja toimi siis aluksi Moskovassa johtajanaan kreivi Ivan Šuvalov. Oppilaille ei asetettu ikärajaa; pääsykokeiden pääpaino oli piirustuksessa ja tiedeaineissa. Moskovalaisia oppilaita oli 16 ja pietarilaisia 20. Opintojen pituutta ei oltu määrätty ja oppiaineina olivat muun muassa arkkitehtuuri, maalaustaide ja kuvanveisto. Lisäksi oli yleissivistäviä aineita kuten arkeologia, historia, fysiikka, kemia ja matematiikka. Ensimmäinen tentti järjestettiin 1762. Moskovan vuosina pääpaino oli taideopetuksessa. Teknillinen yliopisto
Åbo Akademin kemiallis-teknillinen tiedekunta perustettiin 1920 huolehtimaan osaltaan Suomen ruotsinkielisestä DI-koulutuksesta. Oulun yliopiston teknillinen tiedekunta aloitti toimintansa vuonna 1959. Tampereelle perustettiin vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu, joka itsenäistyi 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi. Vuonna 1969 perustettiin Suomen kolmas teknillinen korkeakoulu Lappeenrantaan. Lahden ammattikorkeakoulun liiketalouden ala
Lahden Liikemiesyhdistys ry perusti kauppakoulun kannatusyhdistyksen, ja Lahden kauppakoulu aloitti toimintansa pian, vuonna 1910. Kannatusyhdistys omisti sen vuoteen 1919 saakka, jonka jälkeen se siirtyi Lahden kaupungin omistukseen. 1950-luvulla kauppa-alan opetus Lahdessa vahvistui entisestään, kun Viipurin kauppaoppilaitos siirtyi paikkakunnalle. Lahden kartano, nykyinen Lahden historiallinen museo (osa Lahden kaupunginmuseota), oli 33 vuotta keskeinen kaupallisen koulutuksen paikka. Svenska Teatern
1900-luvun alussa, vielä ennen Suomen itsenäistymistä, teatterin taiteellinen johto koostui lähinnä ruotsalaisista. Myös suuri osa näyttelijöistä tuli Ruotsista. Virallinen päätös siitä, että teatterista tulisi suomenruotsalaisen yleisön kansallisnäyttämö tehtiin vuonna 1915. Teatteri siis suomenruotsalaistuisi, ja ammattitaitoisten näyttelijöiden pulaa helpottamaan perustettiin vuonna 1908 Svenska Teaterns elevskola, joka koulutti suomalaisia näyttelijöitä. Kun Suomen teatterikoulu 1979 muutettiin Teatterikorkeakouluksi, tämä koulu yhdistettiin siihen. Taideakatemia
Akatemia perustettiin 1914 Viron taideteollisuuskoulu -nimisenä. Vuonna 1989 perustetun Tallinnan taideyliopiston nimi muutettiin 1995 Viron taideakatemiaksi. Suomen Taideyhdistys
Suomen Taideyhdistys on vuonna 1846 perustettu järjestö, joka alkuaikoinaan otti tehtäväkseen luoda perustan Suomen taide-elämälle. Sen perustamisaikana Suomessa ei ollut taiteen opetusta eikä taidemuseoita. Lahjakkaita suomalaisia taiteilijoita oli lähtenyt opiskelemaan ulkomaille ja jäänyt myös työskentelemään muihin maihin. Suomen Taideyhdistys
Yhdistyksen museo- ja koulurakennus, taiteiden talo Ateneum, valmistui vuonna 1887. Vuonna 1990 Ateneumin taidemuseon kokoelmat siirtyivät kokonaan valtiolle. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu
Suomenkielisiä näyttelijöitä koulutettiin vuosina 1904–1940 Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulussa ja yksityisessä Suomen Näyttämöopistossa. Suomen Teatterikoulu perustettiin 1943. Sen korkeakouluosastolla alkoi ohjaaja- ja dramaturgikoulutus vuonna 1962. Taideyliopisto
Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Yksi oppilaista oli Jean Sibelius, jonka mukaan oppilaitos myöhemmin nimettiin. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 toiminnan laajennuttua. Vuonna 1939 otettiin käyttöön nimi Sibelius-Akatemia. Valtion laitos Sibelius-Akatemiasta tuli vuonna 1980 ja yliopisto vuonna 1998. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta
2000-luvulla TOKYOn toiminta oli hyvin järjestäytynyttä. Vuodesta 2003 TOKYOn pääsihteerin apuna oli osa-aikainen järjestösihteeri. Vuonna 2008 ylioppilaskunta palkkasi Taideteollisen korkeakoulun kanssa yhteistyössä koulutuspoliittisen koordinaattorin. Myös Kipsarin toiminta laillistettiin 2000-luvun alussa ja syntyi Kipsari Oy. Kuvataidekoulutuksen historia Suomessa
Pietarissa alkoi toimia Elisabeth Suuren perustama Pietarin taideakatemia vuonna 1757, joka perustui Pietari Suuren 1720-luvulta peräisin olevaan hankkeeseen, jossa Venäjän taiteilijakoulutusta annettaisiin Italian ja Ranskan taideakatemioiden malliin. Venäjällä taideakatemian toimialaan kuului 1800-luvulta alkaen myös taideteoria ja taidekritiikki. Taideyliopiston Kuvataideakatemia
Taideyliopiston Kuvataideakatemia (lyh. KuvA; ruots. "Konstuniversitets Bildkonstakademi", engl. "Academy of Fine Arts, University of the Arts Helsinki") on yksi Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Se sijaitsee Helsingin Vallilassa harjoittaen kuvataiteen opetus- ja tutkimustoimintaa. Taideyliopiston Kuvataideakatemia on alallaan Suomen ainoa yliopistotasoinen oppilaitos. Vuonna 2012 opiskelijoita oli noin 300, joista jatko-opiskelijoita 32 ja ulkomaisia tutkinto-opiskelijoita 13. Turun piirustuskoulu
Helsingissä perustettiin Suomen Taideyhdistys (STY) vuonna 1846, samana vuonna, jona Robert Wilhelm Ekman tuli Turun piirustuskoulun johtajaksi. Helsinkiin perustettiin marraskuussa 1848 myös Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulu. Kolme vuotta myöhemmin, kun turkulaiset tarjoutuivat perustamaan STY:lle Turun haaraosaston, STY tarjoutui ottamaan Turun piirustuskoulun hallintaansa. Taloudellisista syistä Turussa hyväksyttiin asia ja luovuttiin samalla myös omasta taideyhdistyshankkeesta. Kuninkaallinen taidekorkeakoulu
Taidekorkeakoulu on toiminut vuodesta 1995 lähtien Skeppsholmenilla. Sen tiloina toimii 1779 rakennettuun vanhaan kruununmakasiiniin ja 1870-luvun sotilaskasarmiin vuosina 1993–1995 saneerattu uudisrakennus. Alkuperäisen makasiinin on piirtänyt taideakatemian ensimmäinen professori Olof Tempelman, 1990-luvun muutostyöt suunnitteli Gösta Edberg. Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu
Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu () on yliopisto Tukholmassa. Se perustettiin vuonna 1827 ja on Ruotsin vanhin ja suurin teknillistä opetusta tarjoava yliopisto. Se kouluttaa diplomi-insinöörejä, insinöörejä ja arkkitehtejä sekä tekee sekä kansallisesti että kansainvälisesti merkittävää teknis-luonnontieteellistä tutkimusta. Taidealan yliopistotutkinnot
Kolmesta aiemmin itsenäisestä akatemiasta muodostettu Taideyliopisto aloitti toimintansa vuoden 2013 alussa. Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa annetaan musiikin, Taideyliopiston Teatterikorkeakoulussa näyttämö- ja tanssitaiteen ja Taideyliopiston Kuvataideakatemiassa kuvataiteen korkeinta opetusta. Taideyliopistosta voi valmistua musiikin, teatteritaiteen, tanssitaiteen sekä kuvataiteen kandidaatiksi, maisteriksi, lisensiaatiksi ja tohtoriksi. Kriittinen korkeakoulu
Kriittinen Korkeakoulu on vuonna 1968 perustettu, pääosin Helsingissä toimiva, yksityinen ja sitoutumaton valtion tukema koulutus- ja kulttuurikeskus. Toimintaa ylläpitää samanniminen yhdistys. Kriittisen Korkeakoulun toimintamuotoja ovat avoimet esitelmä- ja keskustelutilaisuudet, seminaarit, erityiskurssit, työryhmät ja projektit. Korkeakoulu ilmoittaa tehtäväkseen tarjota tietoja ja virikkeitä ajan ilmiöistä kiinnostuneille, järjestää mahdollisuuksia itsensä ja yhteisönsä kehittämiseen, edistää uusia näkökulmia avaavan tiedon syntymistä sekä tarjota mahdollisuus erilaisia aatteita, oppeja ja mielipiteitä edustavien ihmisten kohtaamiselle. Turun taideakatemia
Turun AMK:n Taideakatemia on Turun ammattikorkeakouluun kuuluva suomalainen taideoppilaitos. Se perustettiin vuonna 1996, kun kulttuurialan koulutus tuli osaksi Turun ammattikorkeakoulun koulutustarjontaa. Taideakatemian muodostivat Turun piirustuskoulu ja Turun taiteen ja viestinnän oppilaitos (TUTVO), joiden lisäksi oppilaitoksessa alkoi musiikin koulutus vuonna 2000. Valko-Venäjän kasvatustieteellinen valtionyliopisto
Korkeakoulun juuret ovat vuonna 1914 perustetussa Minskin opettajankoulutuslaitoksessa. Vuodesta 1931 se oli itsenäinen valtiollinen opettajankoulutusinstituutti. Valko-Venäjän itsenäistyttyä se sai 1993 vuonna yliopiston statuksen, ja vuonna 1995 aiemmin Maksim Gorkille nimetty korkeakoulu nimettiin valkovenäläisen runoilijan Maksim Tankin mukaan. Kasvatustieteellisen yliopiston päärakennus sijaitsee nyt Minskin ydinkeskustassa Itsenäisyyden aukiolla. Vuonna 1990 valmistuneen rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit G. Zaborski (1909–1999), V. Nikitin, I. Martšenko ja insinööri G. Basinkevitš. Monet muut yliopiston rakennukset sijaitsevat toisaalla Minskissä. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta
Vuosina 1966-1968 TOKYOn puheenjohtajana toimi Yrjö Sotamaa. Tuolloin TOKYO asetti ensimmäiset koulutuspoliittiset tavoitteensa. Sotamaan hallitus pyrki muun muassa vaikuttamaan Taideteollisen oppilaitoksen muuttamiseksi korkeakouluksi. Vuonna 1967 TOKYO yhdistyi Taideteollisen oppilaitoksen oppilaskunta TOOK:iin. Sotamaa pyrki luomaan kansainvälistä yhteistyötä ja tuloksena perustettiin SDO (Skandinaviska Designstuderandes Organisation) joka oli pohjoismainen muotoiluopiskelijoiden yhteistyöjärjestö. Tämä tuli myöhemmässä vaiheessa vaikuttamaan myös korkeakoulun kansainvälistymiseen. Muita yhteistyöjärjestöjä olivat muun muassa Teollisuustaiteen liitto Ornamo. Teollisuuskoulu
Vuonna 1911 teollisuuskouluista tuli kolmivuotisia. Samana vuonna perustettiin Tampereelle ylempää teollista koulutusta antava oppikoulupohjainen tekninen opisto joka toimi vuodesta 1915 samassa rakennuksessa kuin Tampereen teollisuuskoulu. Vuodesta 1923 lähtien riittävän hyvin arvosanoin teknisen opiston suorittanut oli oikeutettu pyrkimään Teknilliseen korkeakouluun. Taideakatemia
Yhdysvalloissa useimmat tutkintoon valmistavat taiteen oppilaitokset eivät tarjoa klassisten taideakatemioiden malliin intensiivistä opetusta piirtämisessä ja realistisessa maalauksessa, joskin Lyme Academy College of Fine Arts tarjoaa jonkin verran myös tämäntyyppistä opetusta. Aukkoa täyttämään on syntynyt ateljee-metodia soveltavia taidekouluja kuten 1982 perustettu "New York Academy of Art", 1825 perustettu National Academy of Design ja vuonna 1875 perustettu Art Students League of New York. Pieniä realistisen taiteen kouluja on suhteellisen runsaasti, kuten Grand Central Academy of Art (2006) ja Water Street Atelier. Taideyliopisto
Taideyliopisto perustettiin 1.1.2013, kun Kuvataideakatemia, Sibelius-Akatemia ja Teatterikorkeakoulu yhdistyivät. Akateeminen taide
Ensimmäisen taidekoulun "Accademia del Disegnon" perusti Firenzessä vuonna 1562 Giorgio Vasari. Euroopan taideakatemioissa, erityisesti Ranskan kaunotaiteiden akatemiassa suosittiin 1600-luvulta peräisin olevaa traditiota, jonka mukaan antiikin Kreikan ja Rooman klassisesta taiteesta tuli malli kaikelle taiteen tekemiselle. Akatemiat olivat taide-elämän ylimpiä auktoriteetteja niin käytännön taiteilijakoulutuksen kuin taiteen teoriankin alalla. Akatemiat pyrkivät määrittelemään klassismin taiteen normiksi. Ranskan kaunotaiteiden akatemiasta tuli 1800-luvulle tultaessa merkittävin Euroopassa ja sen järjestämiin vuosittaisiin salonkinäyttelyihin ("Salon de Paris") tuotiin taidetta hyväksyttäväksi ja se myönsi palkintoja siihen hyväksytyille taiteilijoille. Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikerho
Tekstiili- ja vaatetusinsinöörikillan juuret ulottuvat Otaniemeen ja Koneinsinöörikiltaan (KIK). Tekstiilialan opiskelijat olivat aluksi osa koneinsinöörikiltaa, toimien tekstiilikerhona. Tekstiili-insinöörikilta (TIK) perustettiin 10.2.1955. Tekstiili- ja vaatetustekniikan opetus siirtyi vuosina 1974-77 Helsingistä Tampereelle. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta
Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta (TOKYO) oli vuonna 1961 perustettu ja 1. tammikuuta 2010 uuden yliopistolain myötä olemasta lakannut Taideteollisen korkeakoulun opiskelijoita edustanut taho. Hallinnollisesti se oli julkisoikeudellinen yhteisö, ylioppilaskunta, jonka asema oli määritelty yliopistolaissa. Ateneumin taidemuseon kokoelmat
Suomen Taideyhdistys alkoi kartuttaa kokoelmia toimintansa alussa 1840-luvun loppupuolella. Hankintojen ohella se otti vastaan lahjoituksia niin teoksina kuin rahalahjoituksina ja testamentteina. Teosvalikoima oli ensimmäisen kerran esillä pysyvänä näyttelynä vuonna 1863, ja seuraavana vuonna valtio alkoi avustaa yhdistyksen piirustuskoulua hankkimalla sille malleja. Ateneum-rakennus valmistui vuonna 1887. Taideakatemia
Yhdysvalloissa keskeisiä ovat pienet ja yksityiset taidekoulut, kuten "Lyme Academy College of Fine Arts". Suurempia yksityisiä kouluja ovat Rhode Island School of Design (1877), "School of the Art Institute of Chicago" ja suurimpana yksityisenä taidekouluna 1947 perustettu School of Visual Arts. Suurimpia ovat yliopistojen taiteen ja muotoilun osastot. Näistä vuonna 1871 perustettu San Francisco Art Institute on Yhdysvaltojen vanhimpia ja arvostetuimpia nykytaiteen korkeakouluja. SFAI on yksityinen, voittoa tuottamaton oppilaitos. Taideakatemia
Pariisissa taideopetusta organisoitiin perusteellisemmin kuin muualla, ja Ranskassa 1600-luvun puolivälissä kehitetty järjestelmä toimikin mallina muualla. École des Beaux-Artsin perusti Charles Le Brun vuonna 1648. Eri puolille Eurooppaa syntyi 1700-luvulla Ranskan mallin mukaisia taidekouluja, kuten Tukholman taideakatemia, josta suomalaiset taidekoulut, kuten Turun piirustuskoulun perustajat Carl Gustaf Söderstrand ja R. W. Ekman saivat vaikutteita. Luettelo ennen vuotta 1820 syntyneistä taiteilijoista Suomessa
Ennen vuotta 1820 syntyneet taiteilijat elivät ja vaikuttivat juuri ennen varsinaisen suomalaisen kuvataide-elämän organisoimista 1800-luvun puolenvälin aikoihin ja sen jälkeen. Sitä varten muun muassa perustettiin Suomen Taideyhdistys (1846), käynnistettiin säännöllinen taidenäyttelytoiminta (1845) ja perustettiin Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848). Turun piirustuskouluna tunnetun taidekoulun toiminta oli alkanut vuonna 1830 ja Suomen taideyhdistyksen alaisena kouluna se toimi vuodesta 1852 aina vuoteen 1905 asti. Taidekoulutusta oli mahdollista saada myös Yliopiston piirustussalilla, joka vuoteen 1828 toimi sekin Turussa. Taidenäyttelytoimintaa seurasi taidekritiikki, joka vakiintui sanomalehtiin. Viron taide
Kansallinen taide-elämä alkoi vasta 1900-luvun alussa, mutta se kehittyi myöhemmin nopeasti. Vuonna 1919. perustettiin Tartossa taiteilijayhdistys Pallaksen taidekoulu (vuodesta 1924 taidekorkeakoulu Pallas), joka oli 1920.-1930 -lukujen tärkein kuvataiteen oppilaitos Virossa. Tallinnan Taidekoukeakoulu antoi 1930 -luvulla lähinnä koulutusta käyttötaiteisiin. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu
Teatterikorkeakoulu liittyi Kuvataideakatemian ja Sibelius-Akatemian kanssa osaksi uutta Taideyliopistoa vuoden 2013 alusta. Tällöin yliopistosta tuli yliopiston akatemia ja nimeksi tuli Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu. Johtajan titteli vaihtui rehtorista dekaaniksi.Taideyliopistossa ja sen akatemioissa opiskelijoita edustaa ja heidän etujaan valvoo ylioppilaskunta. Kaikki Teatterikorkeakoulun perustutkinto-opiskelijat kuuluvat Taideyliopiston ylioppilaskuntaan, joka muodostui Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnan yhdistyessä Kuvataideakatemian ja Sibelius-Akatemian ylioppilaskuntien kanssa 1. tammikuuta 2013. Kuvataidekoulutuksen historia Suomessa
Suomen taideyhdistyksen säännöt vahvistettiin vuonna 1846. Aluksi taideyhdistys keskittyi hankkimaan taideteoksia jäsenistön kesken pidettäviin vuotuisiin taidearpajaisiin. Samalla aloitettiin taidenäyttelytoiminta. Yhdistys tähtäsi yleisön taidemaun kehittämiseen ja suomalaisen taiteilijakunnan synnyttämiseen. Toiminnan alusta alkaen yhditys jakoi myös stipendejä. Kuvataidekoulutuksen historia Suomessa
Taideyhdistys perusti osaston Turkuun, joka perusti piirustuskoulun. Turun piirustuskoulu toimi vuodesta 1852 alkaen. Ensimmäisen rehtorinsa Robert Wilhelm Ekmanin aikana koulu sijaitsi osoitteessa Piispankatu 8, jossa nykyään sijaitsee Åbo Akademin Axelia-instituuttirakennus. Suomen Taideyhdistys luopui Turun koulun ylläpidosta vuonna 1906, jonka jälkeen Turun piirustuskoulu siirtyi Turun taideyhdistyksen (TTY) alaiseksi, jossa se toimi yhteensä 75 vuotta, vuoteen 1981 asti. Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu
Koulu aloitti toimintansa 16. tammikuuta 1911 nimellä Kauppakorkeakoulu. Vuonna 1974 korkeakoulun nimi muutettiin Helsingin kauppakorkeakouluksi. Vuoden 2005 loppuun asti sen lyhenne oli HKKK ja vuosina 2006-2009 HSE (Helsinki School of Economics). Vuonna 2010 Helsingin kauppakorkeakoulu yhdistyi Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun kanssa Aalto-yliopistoksi, ja nimeksi tuli Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu. Teknillinen korkeakoulu
Suomen Teknillinen Korkeakoulu 1908–1942 Aalto-yliopisto
Aalto-yliopisto (lyhenne Aalto, , ) on pääosin Espoossa ja Helsingissä sijaitseva kansainvälinen yliopisto, joka toimii tekniikan, kauppatieteiden ja taiteen aloilla. Toimintansa se aloitti 1. tammikuuta 2010 kolmen aikaisemmin itsenäisen korkeakoulun Helsingin kauppakorkeakoulun, Taideteollisen korkeakoulun ja Teknillisen korkeakoulun yhdistyessä. Tapani Lemminkäinen
Tapani Lemminkäinen opiskeli Suomen Taideakatemian koulussa vuosina 1939-1941 ja 1945-1948 sekä Taideteollisessa oppilaitoksessa 1965. Hän toimi myös opettajana työväen- ja kansalaisopistoissa, oppikoulussa ja teknillisessä opistossa. 
Tapani Lemminkäinen perusti Lahteen vuonna 1958 vapaan yksityisen "Lito-Lemminkäisen grafiikkakoulun" ja opetti grafiikan eri menetelmiä nuorille oppilaille. Kuninkaallinen taidekorkeakoulu
Kuninkaallinen taidekorkeakoulu (, KKH) on korkeakoulu Tukholman Skeppsholmenilla, Ruotsissa. Se on ollut oma korkeakoulunsa vuodesta 1978 lähtien, jolloin se itsenäistyi kuningas Kustaa III:n vuonna 1773 perustamasta kuninkaallisesta taideakatemiasta. Taidekorkeakoulussa opiskelee noin 230 opiskelijaa. Slangissa sen nimi on "Mejan". Taideyliopiston Sibelius-Akatemia
Valtion korkeakoulu Sibelius-Akatemiasta tuli 1980. Vuonna 1983 perustettiin Sibelius-Akatemian Kuopion koulutusyksikkö ja vuonna 1991 Seinäjoen koulutusyksikkö. Sibelius-Akatemiasta tuli yliopisto vuonna 1998. Sibelius-Akatemia liittyi osaksi uutta Taideyliopistoa vuonna 2013, jolloin nimeksi tuli Taideyliopiston Sibelius-Akatemia. Pallas (taideyhdistys)
Pallas oli taideyhdistys ja taidekoulu, joka perustettiin Tartossa 1918. Yhdistys toimi 1918–1940 ja 1943–1944. Se piti ensimmäiset näyttelynsä syksyllä 1919. Vuonna 1924 koulusta tuli korkeakoulu, ja se oli Viron ensimmäinen korkeampaa taideopetusta antava taideoppilaitos Taidekoulu Pallas ("Kõrgem Kunstikool Pallas"). Yhdistys perustettiin 1988 uudestaan nimellä kunstiühing Tartus (Tarton taideyhdistys). Aalto-yliopiston ylioppilaskunta
Aalto-yliopiston ylioppilaskunta (AYY) aloitti virallisesti toimintansa 1. tammikuuta 2010, kun kolme pääkaupunkiseudun yliopistoa Helsingin kauppakorkeakoulu, Taideteollinen korkeakoulu ja Teknillinen korkeakoulu yhdistyivät Aalto-yliopistoksi. Kyseisten yliopistojen ylioppilaskunnat Helsingin kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta KY, Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta TOKYO ja Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta TKY yhdistyivät samalla hetkellä Aalto-yliopiston ylioppilaskunnaksi, jonka toiminta käynnistettiin syksyllä 2009 edeltäneiden ylioppilaskuntien rinnalla 1.8.2009 voimaan astuneen uuden yliopistolain voimaanpanolain nojalla. Drexelin yliopisto
Anthony Joseph Drexel suunnitteli 1800-luvun lopulla korkeakoulua, joka vastaisi nopeasti teollistuvan yhteiskunnan tarpeisiin. Hän perusti suunnitelmansa pohjalta vuonna 1891 Taiteiden, tieteiden ja teollisuuden Drexel-instituutin. Alkujaan siellä ei ollut mahdollisuutta suorittaa korkeakoulututkintoa, mutta vuonna 1914 se alkoi jakaa luonnontieteiden kandidaatin tutkintoa. Pennsylvanian osavaltio antoi 1927 sille luvan jakaa maisterintutkintoa. Vuodesta 1965 yliopistossa on ollut mahdollisuus opiskella tohtoriksi saakka. Drexel-instituutti muutti 1936 nimensä Drexelin teknilliseksi instituutiksi, ja vuonna 1970 siitä tuli Drexelin yliopisto. Tampere
Tampere on yliopistokaupunki, ja kaupungissa toimivat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto sekä avointa koulutusta tarjoava Tampereen kesäyliopisto. Tampereen yliopisto perustettiin 1960, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi Helsingistä Tampereelle. Tampereen teknillinen korkeakoulu sai alkunsa 1965, kun sinne syntyi Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu. Tampereen teknillinen korkeakoulu itsenäistyi 1972 ja muutti myöhemmin nimensä Tampereen teknilliseksi yliopistoksi. Suomen Taideyhdistys
Taiteilijoiden kouluttamiseksi yhdistys alkoi ylläpitää perustamisensa alusta asti piirustuskouluja. Niistä ensimmäinen perustettiin Helsinkiin 1848. Turun piirustuskoulu, joka oli perustettu 1846 siirtyi Suomen taideyhdistyksen haltuun 1852. Koulutoiminta säätiöitiin vuonna 1939. Nykyään Suomen taideyhdistyksen piirustuskoulu tunnetaan nimellä Kuvataideakatemia. Turun piirustuskoulu
Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulu alkoi vuonna 1996 ostaa palveluja silloiselta Turun taiteen- ja viestinnän oppilaitokselta, joka muuttui 1997 Turun ammattikorkeakouluksi, jolloin Turun piirustuskoulu siirtyi kokonaan Turun ammattikorkeakoulun osaksi. Kun vuonna 1999 Turun ammattikorkeakoulun Taideakatemia aloitti toimintansa Turun piirustuskoulu siirtyi osaksi Turun ammattikorkeakoulun, AMK:n Taideakatemian kuvataiteen koulutusohjelmaa. Koulutus tapahtuu edelleen Turun piirustuskoulun nimellä. Vuonna 2010 Turun piirustuskoulu täyttää 180 vuotta. Taideteollisen korkeakoulun ylioppilaskunta
Toiminta keskittyi viimeisinä vuosina enemmän edunvalvontatyöhön kuin tapahtumien järjestämiseen. Näistä perinteisimpiä olivat Joulumyyjäiset, Arabia Maskerad ja vuoden opettajan ehdottaminen. Taideteollinen korkeakoulu palkitsi TOKYOn valitseman vuoden opettajan palkankorotuksella. TOKYO on ollut myös edelläkävijä. TOKYO otti ensimmäisenä ylioppilaskuntana käyttöön wikipohjaisen kotisivun TOKYOwikin vuonna 2006 ja vuonna 2008 TOKYO päätti lahjoittaa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan HYYn ohella ensimmäisenä ylioppilaskuntana 0,7% rahoituksestaan kehitysyhteistyöhön. Myös ArsYO:n, Taideyliopistojen ylioppilaskuntien yhteistyöelimen rooli korostui ja pienemmät ylioppilaskunnat TeYo, KUVYO ja SKY saatiin mukaan yhteistyöhön TOKYOn ja SAY:n kanssa. Wienin teknillinen yliopisto
Nykyisen teknillisen yliopiston perusti 1815 polyteknillisena oppilaitoksena Keisari Frans II.. Ensimmäinen johtaja oli Johann Joseph von Prechtl. Oppilaitos avattiin 6. joulukuuta 1815, ja opetus käynnistyi seuraavana päivänä. 1872 oppilaitoksen nimi muuttui Teknilliseksi korkeakouluksi (Technische Hochschule). Vuodesta 1919 oppilaitokseen otettiin myös naisopiskelijoita. Vuonna 1975 Teknillisen korkeakoulun nimeksi tuli Teknillinen yliopisto eli Technische Universität.
Vuonna 2007 Wienin teknillinen yliopisto oli 166. sijalla maailman 200 huippuyliopiston joukossa. Arvion on tehnyt Times Higher Education Supplement. Teknillinen korkeakoulu
Polyteknillinen koulu 1872–1879 Turun yliopisto
Turkuun perustettiin jo vuonna 1640 yliopisto, Turun Akatemia, joka on nykyisen Helsingin yliopiston edeltäjä. Se oli kolmas Ruotsin valtakuntaan perustettu yliopisto ja Suomen ainoa. Turun palon jälkeen vuonna 1827 Akatemia siirrettiin Helsinkiin. Akatemian siirtämisen jälkeen yliopistollinen opetus Turussa loppui vuoteen 1917 asti. Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta
Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta (TeYo) oli Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunta vuodesta 1998 Taideyliopiston perustamiseen eli vuoden 2012 loppuun asti. Ylioppilaskunta toimi jäsentensä edunvalvojana ja vastasi opiskelijoiden hyvinvoinnista muun muassa vapaa-ajan tapahtumia järjestämällä. Sen johtoeliminä toimivat hallitus ja edustajisto, joiden uusi kokoonpano valittiin joka vuosi aina marraskuun lopulla. Toimintaa jatkaa Taideyliopiston ylioppilaskunta. Turun piirustuskoulu
Helmikuun 23. päivä vuonna 1924 perustettiin Turun Taiteilijaseura–Konstnärsgillet i Åbo, johon kuului kuusi vuotta myöhemmin jo yli 200 jäsentä. Nämä olivat eri taiteenalojen harjoittajia ja taiteen ystäviä, kirjailijoita, muusikkoja, teatterilaisia, kriitikkoja ja opettajia. Tästä joukosta erosi vuonna 1934 modernistien ryhmä, noin kaksitoista taiteilijaa, jotka muodostivat oman seuran nimeltä Pro Arte. Ryhmä hajosi vuoden 1938 jälkeen ja jäsenet palasivat taiteilijaseuraan. Taideyliopisto
Vuonna 2010 opetus- ja kulttuuriministeriö teetti taideyliopistoselvityksen, jonka tavoitteena oli vahvistaa taideyliopistojen roolia taiteen ja kulttuurin laadun, vaikuttavuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamisessa. Marraskuussa 2011 Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun hallitukset hyväksyivät yhdistymisen. Kuvataidekoulutuksen historia Suomessa
Maire Gullichsenin aloitteesta perustettiin Vapaa taidekoulu, joka aloitti toimintansa Helsingissä tammikuussa 1935. Koulu puolusti ranskalaisen modernin maalaustaiteen periaatteita. Maire Gullichsenin ajatuksena oli perustaa taidekoulu, joka muistutti Pariisin vapaita, periaatteessa kaikille avoimia ”akatemioita”. Häntä ei miellyttänyt Suomen koulumainen ja akateeminen opetus, joka lähti kipsimallien jäljentämisestä. Turun akatemia
Venäjän hyökättyä Suomeen 1808 syttyi Suomen sota, minkä päättäneessä Ruotsin ja Venäjän välisessä Haminan rauhassa vuonna 1809 keisari Aleksanteri I päätti Suomen liittämisestä Venäjään autonomisena Suuriruhtinaskuntana. Tähän päättyi samalla Kuninkaallisen Turun Akatemian aika, sillä yliopiston nimi muutettiin "Keisarilliseksi Turun Akatemiaksi". Yliopisto toimi Venäjän keisarin alaisuudessa, ja sen toimintaa laajennettiin. Turkuun rakennettiin esimerkiksi tähtitorni akatemian käyttöön saksalaisen arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan. Taideyliopiston Kuvataideakatemia
Akatemiasta tuli korkeakoulu vuonna 1993 ja yliopisto 1998, minkä jälkeen siellä on voitu suorittaa kuvataiteen kandidaatin, kuvataiteen maisterin ja kuvataiteen tohtorin tutkintoja. Ensimmäistä promootiota vietettiin vuonna 2006. Kuvataideakatemia liittyi Taideyliopiston osaksi vuonna 2013.
Taideyliopiston Kuvataideakatemian dekaanina toimii Jan Kaila. Kuvataideakatemian aiempia johtajia ovat olleet muun muassa Markus Konttinen (2009-2017), Ilkka-Juhani Takalo-Eskola (1995–1997), Erkki Soininen (1997–2000), Mika Hannula (2000–2005), FT Mauri Ylä-Kotola (2005–2006) ja FT Maria Hirvi-Ijäs (2007–2009).Lisäksi Kuvataideakatemiassa toimii Yleisen opetuksen keskus, jossa opetetaan muun muassa taidehistoriaa ja -teoriaa. Kuvataideakatemiassa opetetaan myös tilallisuutta ja näyttelysuunnittelua. Aalto-yliopisto
Taideteollisen korkeakoulun rehtori Yrjö Sotamaa ehdotti Taideteollisen korkeakoulun lukuvuoden avajaisissa 2005, että Taideteollinen korkeakoulu, Teknillinen korkeakoulu ja Helsingin kauppakorkeakoulu pitäisi yhdistää kolmen kampuksen innovaatioyliopistoksi. Ehdotuksen mukaan ”pienen Suomen olisi näin mahdollisuus olla innovatiivisuuden terävimmässä kärjessä, kun muut vasta opettelevat muotoilun kytkemistä innovaatio- ja liiketoiminnan kehittämiseen”. Tuolloin Teknillisen korkeakoulun hallitus koki mainittujen kolmen alan tutkimusyhteistyön hedelmälliseksi, mutta suositteli ensi alkuun vain yhteistyön tiivistämistä. Taideyliopisto
Yliopistoon kuuluu kolme akatemiaa: "Taideyliopiston Kuvataideakatemia" (vuoteen 2013 "Kuvataideakatemia"), "Taideyliopiston Sibelius-Akatemia" (vuoteen 2013 "Sibelius-Akatemia") ja "Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu" (vuoteen 2013 "Teatterikorkeakoulu"). Opiskelijoita niissä on yhteensä noin 2000. Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu
Uumajan yliopiston taidekorkeakoulu (, ) on Uumajan yliopistoon kuuluva korkeakoulu, joka perustettiin vuonna 1987. Koulu antaa käytännön ja teorian ohjeita ammattilaistaiteilijana työskentelyyn Ruotsissa ja ulkomailla. Ohjelmat keskittyvät yksittäisten opiskelijoiden taiteellisiin projekteihin, jotka rakennetaan yhdessä akatemian ohjausryhmän kanssa. Taideyliopisto
Taideyliopiston ylioppilaskunta (TaiYo) on jäsentensä palvelu- ja etujärjestö. Taideyliopiston ylioppilaskuntaan kuuluvat kaikki Taideyliopiston opiskelijat, jotka suorittavat alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa jossakin Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Taideyliopiston ylioppilaskunta syntyi 1.1.2013, kun Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnat yhdistyivät. Taideyliopiston ylioppilaskunta on koko Suomen ainoa yksinomaan taideopiskelijoista koostuva ylioppilaskunta. Tampereen teknillinen yliopisto
Tampereen teknillinen yliopisto (TTY, , "TUT") oli Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva, korkeinta teknillistä opetusta ja tutkimusta harjoittava yliopisto. Se aloitti toimintansa vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna ja itsenäistyi vuonna 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi (TTKK). Tampereen teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Tampereen teknilliseksi yliopistoksi 1. tammikuuta 2003. Yliopisto lakkautettiin ja toiminnot siirtyvät 1.1.2019 uuteen Tampereen yliopistoon, johon myös myös aiempi samanniminen yliopisto liittyi. Korkeakoulu
Opetusministeriön työryhmä esitti joulukuussa 2001 eräiden Helsingin ja Tampereen seudun korkeakoulujen vähittäistä yhdistämistä. Ehdotuksen mukaan pääkaupunkiseudulla olisivat yhdistyneet kaikki neljä taidealojen korkeakoulua eli Taideteollinen korkeakoulu, Kuvataideakatemia, Sibelius-akatemia ja Teatterikorkeakoulu. Tampereella työryhmä olisi yhdistänyt Tampereen yliopiston ja Tampereen teknillisen korkeakoulun. Myös osan ammattikorkeakouluista nähtiin yhdistyvän, erityisesti Tampereella ja Pirkanmaalla. Tällä erää yksikään ei kuitenkaan toteutunut. Esimerkiksi Tampereen yliopiston ja TTKK:n yhdistämisajatuksessa nähtiin ”levyn jääneen päälle”, sillä saman ajatuksen nosti esille jo 1990-luvun alussa Yrjö Pessin yhden miehen komitea. Lahden taideinstituutti
Koulu perustettiin 2.1.1971 nimellä Lahden taideoppilaitos. Lahden kaupungin alaisessa koulussa oli taideteollisuuden ja kuvataiteen linja. Myöhemmin taideteollinen koulutus, nykyinen Muotoiluinstituutti siirtyi valtion omistukseen. Loppuvaiheessaan taideinstituutti oli ammattikorkeakoulu, jossa saattoi suorittaa Kuvataiteilija (AMK) -tutkinnon (240 op) neljässä vuodessa ja suuntautua maalaustaiteeseen, taidegrafiikkaan, kuvanveistoon tai muu-taiteeseen. Taideakatemia
Englannissa taidekouluja on runsaasti, jo Lontoossa on monta arvostettua koulua. Tunnettuja ovat 1871 perustettu Slade School of Art ja University of the Arts London johon on yhdistynyt kuusi aiemmin itsenäistä koulua, kuten Chelsea College of Art and Design (1895). Muita keskeisiä englantilaisia taidekouluja ovat Royal College of Art (1837), Goldsmiths' College (1891) ja Glasgow School of Art (1845). Royal College of Art vaikutti modernin englantilaisen kuvanveiston syntymiseen 1920-luvulla, jolloin siellä opiskelivat muun muassa Henry Moore ja Barbara Hepworth. Goldsmiths' College taas oli keskeinen 1990-luvulla syntyneen Young British Artists -ryhmän syntymisessä, vaikka osa ryhmän jäsenistä opiskelikin muualla.Ranskassa, tarkemmin sanottuna Pariisissa taideopetus organisoitiin jo alussa perusteellisesti. Taideakatemia-käsitteelle ominaisinta onkin Ranskassa 1600-luvun puolivälissä kehitetty koulutusjärjestelmä. École des Beaux-Artsin perusti Charles Le Brun vuonna 1648, aluksi nimellä "Académie de peinture et de sculpture". Ranskan taideakatemiat toimivat mallina myöhemmin perutetuille kouluille. Ranskassa on ollut myös pienempiä ja vapaampia akatemioita, kuten Colarossi ja Julian, joissa myös ulkomaalaiset ja naiset ovat voineet opiskella.Italia oli keskeinen paikka taideatemioiden syntyessä 1500-luvulla. Leonardo da Vincin ja Carraccien vapaamuotoisten keskustelevien ja yhdessä piirtävien akatemioiden jäljessä perustettiin vähitellen pedagogisempia taideakatemioita, kuten Accademia di belle arti di Firenze (Firenzen taideakatemia) ja Roomassa Pyhän Luukkaan akatemia.Saksassa akatemioita perustettiin jo varhain. Saksa ja Düsseldorfin taideakatemia oli suomalaisten suosiossa romantiikan ja düsseldorfilaisen maisemamaalauksen valtakaudella. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu
Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu (TeaK; , ) on yksi Taideyliopiston akatemioista, joka edustaa teatteri- ja tanssialaa. Se on Suomen suurin teatteri- ja tanssialan oppilaitos. Teatterikorkeakoulun lisäksi Suomessa näyttelijän tutkintoon voi valmistua vain Tampereen Nätystä. Aineenkoetuslaitos
Aineenkoetuslaitos on Suomessa 1889–1942 toiminut eri aineiden ja esineiden ominaisuuksia tutkiva tieteellinen laitos. Se perustettiin polyteknillisen opiston yhteyteen, josta 1908 tuli teknillinen korkeakoulu. Vuodesta 1942 laitoksen toimintaa jatkoi Valtion teknillinen tutkimuslaitos. Münchenin taideakatemia
Münchenin taideakatemia eli Akademie der Bildenden Künste München on Münchenissä sijaitseva 1808 perustettu taideakatemia. Se on yksi tärkeimpiä taideakatemioita Saksassa. Taidenäyttely
Suomen ensimmäisenä taidenäyttelynä pidetään Helsingin yliopiston hankkiman veistokuvakokoelman esittelyä lokakuussa 1845. Se herätti arvostelua, koska kaikki teokset olivat siinä ulkomaisia. Suomalaisten taiteilijoiden teoksia saatiin nähdä, kun vasta perustettu Suomen Taideyhdistys järjesti näyttelyn keväällä 1847, jossa oli lähes sata teosta. Ensimmäiset taidenäyttelyt pidettiin yhdistyksen vuokraamissa huoneissa niin sanotussa Heidestrauchin talossa Helsingissä, Kauppatorin laidalla Pohjois-Esplanadilla (rakennuksessa toimii nykyisin Ruotsin suurlähetystö). Sen jälkeen vuosittaiset taidenäyttelyt alkoivat yleistyä Taideyhdistyksen järjestäminä Turussa ja Helsingissä.
Vuonna 1887 avattiin taidenäyttelyitä varten rakennettu museo Ateneum Helsinkiin. Pori
Yliopistollinen koulutus käynnistyi Porissa vuonna 1983. Tällöin aloitti toimintansa Porin koulutus- ja tutkimuskeskus, jossa yhteistyössä Tampereen teknillisen korkeakoulun ja Turun kauppakorkeakoulun kanssa järjestettiin teknillistä ja liiketaloudellista täydennyskoulutusta. Ammatillinen jatkokoulutus insinööristä diplomi-insinööriksi alkoi vuonna 1987. Toiminta siirtyi Porin Puuvillan tiloihin vuonna 1999. Tampereen teknillisen korkeakoulun ja Turun kauppakorkeakoulun toiminnot yhdistettiin Porin korkeakouluyksiköksi vuonna 2000. Turun yliopisto ja Taideteollinen korkeakoulu tulivat mukaan toimintaan vuosina 2001–2002. Porin korkeakouluyksikön nimi muuttui Porin yliopistokeskukseksi vuonna 2003. IADE
IADE eli Suomen taideyliopistojen koulutus- ja kehittämisinstituutti oli Taideteollisen korkeakoulun ja Teatterikorkeakoulun yhteinen luovien alojen koulutus- ja kehittämisinstituutti, joka aloitti toimintansa 1. helmikuuta 2007. Instituutin nimi tuli yksikön englanninkielisestä nimestä Institute for Art, Development and Education. Taideyliopisto
Taideyliopiston perustamisesta oli keskusteltu kauan. Jo 1980-luvulla valmisteltiin niin sanottua Pasila-projektia, jossa samalle tontille oli tarkoitus sijoittaa Sibelius-Akatemian, Taideteollisen korkeakoulun ja Teatterikorkeakoulun tilat. Taideyliopistojen yhdistämisestä keskusteltiin myös lähes koko 2000-luku. Turun yliopisto
Yliopistollinen opetus tuli takaisin Turkuun pian Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1918, kun kaupunkiin perustettiin ruotsinkielinen Åbo Akademi. Nykyisen Turun yliopiston perusti vuonna 1920 Turun Suomalainen Yliopistoseura suomenkieliseksi monialayliopistoksi ruotsinkielisen Åbo Akademin ja kaksikielisen Helsingin yliopiston rinnalle. Yliopiston alkuaikoja leimasi vahva suomalaiskansallinen henki, ja se toimikin aluksi nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Yliopiston tunnuslause ""Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle"" kuvaa itsenäisyyden alkuajan aatetta ja 22 040:ä vapaaehtoista lahjoittajaa, jotka mahdollistivat yliopiston perustamisen. Korkeakoulu
Taideteollisen korkeakoulun rehtori Yrjö Sotamaa ehdotti Taideteollisen korkeakoulun lukuvuoden avajaisissa 2005, että Taideteollinen korkeakoulu, Teknillinen korkeakoulu ja Helsingin kauppakorkeakoulu pitäisi yhdistää kolmen kampuksen innovaatioyliopistoksi. Tuolloin Teknillisen korkeakoulun hallitus koki mainittujen kolmen alan tutkimusyhteistyön hedelmälliseksi, mutta suositteli ensi alkuun vain yhteistyön tiivistämistä. Tarton taidemuseo
Tarton taidemuseoa on johtanut vuodesta 2013 Rael Artel, joka on aiemmin ollut itsenäinen kuraattori ja galleristi.Taideyhdistys Pallas perusti 1918 Taidekorkeakoulu Pallaksen, jolla oli myöhemmin keskeinen osa paikallisessa taidekoulutuksessa. Kahdenkymmenen vuoden kuluttua taideyhdistys Pallaksen perustamisesta päätettiin perustaa museo, ja 17. marraskuuta 1940 Tarton kaupunki teki päätöksen museon perustamisesta. Sen paikaksi tuli Suurturg 3 (nyk. Raekoja Square, 3). Kesällä 1941 Valtion kansatieteellinen museo (nyk. Viron kansallismuseo) antoi museolle 1900-luvun taidekokoelmansa. Valokuva-alan koulutus Suomessa
Valokuvauksen korkeakouluopetuksen synty liittyi taideteollisen alan koulutuksen uudistumiseen. Taideteollinen oppilaitos muuttui korkeakouluksi ja valokuvauksesta tuli lopulta itsenäinen pääaine vuonna 1973. Rajat soveltavan valokuvauksen, valokuvaharrastajan sekä valokuvataiteilijan välillä selkenivät koulutuksen ansiosta. Uusi valokuvaajapolvi määritteli valokuvaa toisin kuin vanhat ammattilaiset. Taideteollisessa korkeakoulussa saattoi nyt suorittaa kandidaatin, lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot valokuvataiteessa. Valokuvakoulutuksen laajeneminen tuotti 1980-luvulla ennen näkemättömän määrän valokuvaajia, joista yhä useammat suuntautuivat taiteilijoiksi. Tuli tarve perustaa valokuvataiteilijoille oma ammattijärjestö, Valokuvataiteilijoiden liitto. Taideteollinen Korkeakoulu muuttui Aalto-yliopiston taideteolliseksi korkeakouluksi vuonna 2010 ja lopullisesti Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakouluksi vuonna 2012. Tampereen seudun ammattiopisto Tredu
Tampereen ammattiopisto (, lyhenne TAO) perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä joukko Tampereen seudun ammatillisia oppilaitoksia. Liitettyihin kouluihin kuuluivat 1800-luvun puolella perustettu Tampereen kauppaoppilaitos sekä 1900-luvun alkupuolelta asti toimineet Poikain ja Tyttöjen ammattikoulu, sairaanhoitajakoulu ja metsäkoulu. Koulussa opiskeli vuosittain 4 500 nuorta. Lisäksi koulu järjesti aikuisille täydennyskoulutusta ja maahanmuuttajille valmistavaa koulutusta. TAOlla oli toimipisteitä Pirkankadulla, Metsätiellä, Santalahdessa, Sairaalankadulla, Sammonkadulla ja Hepolamminkadulla. TAO:n tunnuslause oli ”Juuret ja siivet”. Turku
Turku on Suomen vanhin koulukaupunki. Turun katedraalikoulun perustamisvuotena pidetään vuotta 1276. Vuonna 1630 Turkuun perustetettiin Collegium aboense eli Turun kymnaasi, josta vuonna 1640 muodostui Turun akatemia. Vuoden 1827 Turun palon jälkeen akatemia siirrettiin Helsinkiin, ja omat yliopistonsa Turku sai, kun ruotsinkielinen Åbo Akademi syntyi vuonna 1918 ja suomenkielinen Turun yliopisto 1920. Turun kauppakorkeakoulu
Turun kauppakorkeakoulu oli perustamisensa aikoihin Suomen yhdestoista yliopisto. Toiminnan neljänä ensimmäisenä vuonna kauppakorkeakoulussa oli mahdollista suorittaa ekonomin ja kirjeenvaihtajan sekä kauppatieteiden kandidaatin tutkinnot. Kauppatieteiden lisensiaatin ja tohtorin tutkintoja alettiin myöntää vuodesta 1954 lähtien. Ensimmäinen tohtorintutkinto suoritettiin kuitenkin vasta vuonna 1970. Suomen taide
Lasten ja nuorten kuvataidekouluja alettiin perustaa 1970- ja 1980-luvun taitteessa. Nykyisin ne ovat osa taiteen perusopetusta. Lain (1998) mukaan taiteen perusopetus on tavoitteellista, tasolta toiselle etenevää, ensisijaisesti lapsille ja nuorille järjestettävää eri taiteenalojen opetusta, joka antaa oppilaalle valmiuksia ilmaista itseään ja hakeutua myöhemmin ammatilliseen koulutukseen. Carl Gustaf Estlander
Estlander teki 1870-luvulla aloitteen kuvataiteen ja taideteollisuuden korkeinta koulutusta antavan Ateneumin perustamisesta. Tämä hanke toteutui 1880-luvulla ja Ateneumin rakennus vihittiin käyttöön 1887. Uudessa rakennuksessa toimi Ateneumin taidemuseon lisäksi myös Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu (1848–1939), jonka nimi muuttui 1939 Suomen Taideakatemian kouluksi (vuodesta 1985 lähtien Kuvataideakatemia), sekä Taideteollinen korkeakoulu vuoteen 1982 asti. Turun ammatti-instituutti
Ammatillista opetusta järjestettiin Turussa jo vuodesta 1887 alkaen iltaopetuksena, aluksi Turun käsityöläiskoulun ja myöhemmin Turun yleisen ammattilaiskoulun nimellä. Päiväopetus aloitettiin vuonna 1941, eli huomattavasti myöhemmin kuin useissa muissa kaupungeissa. Kaupallista koulutusta kaupungissa järjestettiin vuodesta 1839 lähtien ruotsinkielisessä Handelsskolan i Åbo -oppilaitoksessa. Vuonna 1905 oppilaitos muutettiin kaksikieliseksi. Turun akatemia
Axel Oxenstierna ehdotti valtaneuvostolle 18. elokuuta 1636 Tarton yliopiston siirtoa Turkuun. Se ei kuitenkaan toteutunut, vaikka olisikin ollut lähempänä valtakunnan ydintä. Kreivi Brahe alkoi heti toimia saavuttuaan 21. marraskuuta 1637 kenraalikuvernööriksi Turkuun. Brahe tekikin jo 14. joulukuuta 1637 esityksen yliopiston perustamisesta Turkuun. Kuningatar Kristiinan ja kuningattaren holhooja, kansleri Oxenstiernan johdolla valtaneuvosto allekirjoitti Turun akatemian perustamiskirjan 26. maaliskuuta 1640. Esitystaide
Performanssitaide syntyi USA:ssa 1970-luvulla, 1980-luvun puolivälissä taas sai alkunsa elävä taide eli Live Art Britanniassa. Termi pyrki kattamaan laajempaa aluetta, ja se muistuttaa esitystaidetta.
Teatterikorkeakoulussa aloitti 2001 Esitystaiteen ja -teorian maisteriohjelma, ja myös Turun Taideakatemia avasi samansuuntaisen koulutusohjelman. Vuonna 2010 aloitettiin koulutus myös Satakunnan ammattikorkeakoulussa. Tampereen teknillinen yliopisto
Presidentti Urho Kekkonen allekirjoitti asetuksen TKK:n sivukorkeakoulun toiminnasta Tampereella 13. elokuuta 1965. Koulu aloitti toimintansa muutamaa viikkoa myöhemmin Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna. TTKK:n alkuvuosina opiskelijat maksoivat 65 markan lukuvuosimaksua vuosina 1965–1972 ja monia muita eri maksuja mm. tentistä, merkitsemisestä korkeakoulun kirjoihin, todistuksesta ja diplomityön tarkastamisesta. Koulu itsenäistyi vuonna 1972 eduskunnan säädettyä asiasta lain ja samalla myös lukuvuosimaksuista luovuttiin. Eduskunta hyväksyi lain toukokuussa ja presidentti Urho Kekkonen vahvisti sen saman tien. Itsenäistyneessä korkeakoulussa oli 900 opiskelijaa. Syitä itsenäistymiseen olivat mm. byrokratia. Matkat Otaniemeen erilaisiin kokouksiin veivät tehokasta työaikaa. Enemmistö kokouksista käsiteltävistä asioista koski vain Otaniemeä ja otaniemeläiset eivät taas tunteneet tarkkaan Tampereen olosuhteita. Tamperelaiset professorit käsittelivät samoja asioita useaan kertaan, ensin paikallisessa ja sitten TKK:n osastokollegiossa. Siksi koulujen erottaminen omiksi yksiköikseen oli tehokasta. Tampereen ammattikorkeakoulu
Koulu perustettiin nimellä Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitos (TTVO) vuonna 1991 Finlaysonin alueelle. Koulu oli yksi yhdistyneistä oppilaitoksista, joista muodostettiin Tampereen ammattikorkeakoulu vuonna 1996. Työväen Akatemia
Opiston perustivat vuonna 1924 Väinö Voionmaa ja joukko muita akateemisesti koulutettuja sosialidemokraatteja. Voionmaa toimi akatemian esimiehenä eli johtokunnan puheenjohtajana 1933–1947. Työväen Akatemian suunnittelu alkoi 1921 ja suunnitelmien toteuttamiseksi perustettiin kannatusyhditys, jossa merkittävä osa oli Työväen Sivistysliitolla. Esikuvina olivat englantilaiset ja ruotsalaiset kansankorkeakoulut. Työläisnuorisolle haluttiin isänmaallis-kristillisten, talonpoikaisten kansanopistojen vastapainoksi tarkoitettu oppilaitos. Tiloja haettiin pääkaupunkiseudun tuntumasta, mutta ostoyritykset kariutuivat usein poliittisista syistä, kun myyjille selvisi, että ostajat olivat sosialisteja. Ehdolla oli mm. Tuusulan Vanhankylän kartano, Tuusulan reservikasarmi, Kytäjän kartano Hyvinkäällä, vapaaherra Willy von Bonsdorffin huvila Pukinmäen pysäkin lähellä, Viikin kartano ja Kellokosken kartano Mäntsälässä. Muotoilu- ja taideinstituutti
Muotoiluinstituutti aloitti toimintansa vuonna 1899, jolloin Lahteen perustettiin Itä-Hämeen maamiestyökoulu. Useiden eri vaiheiden ja nimen muutosten jälkeen 2.1.1971 perustettiin Lahden taideoppilaitos, joka toimi Lahden kaupungin alaisuudessa. Taideoppilaitoksessa oli taideteollisuuden ja kuvataiteen linja, ja oppilaitos saavutti nykyisen laajuutensa, kun siihen yhdistettiin alun perin vuonna 1938 Helsinkiin perustettu kultaseppäkoulu. Tässä vaiheessa myös Taideinstituutti kuului kokonaisuuteen, kunnes oppilaitosten tiet jälleen erosivat 1979, yhdentyäkseen ammattikorkeakoulun myötä vuonna 1992. Vuosina 1983-1994 Muotoiluinstituutin rehtorina toimi Antti Hassi, joka teki arvokasta työtä muotoilun ja taidekasvatuksen aseman vahvistamiseksi. Helsingin yliopisto
Yliopiston suora edeltäjä on 26. maaliskuuta 1640 perustettu, vain latinaksi opettanut Regia "Academia Aboensis," Kuninkaallinen Turun Akatemia, jonka perustamissanat lausui kenraalikuvernööri Pietari Brahe. Akatemia oli Ruotsin valtakunnan kolmas yliopisto Uppsalan yliopiston ja Tarton Academia Gustavianan (nykyinen Tarton yliopisto) jälkeen, ja se jatkoi 1276 perustetun Turun katedraalikoulun ja kymnaasin tehtävää maan korkeimpana opetuslaitoksena. Oppilaitosten perustamisen taustalla oli kasvavan Ruotsin suurvallan halu nousta vanhojen eurooppalaisten maiden rinnalle myös sivistyksessä. Oman yliopiston saaminen valtakunnan itäiseen osaan eli Suomeen oli pitkälti kenraalikuvernööri Brahen ansiota. Turun akatemia
Kuninkaallinen Turun Akatemia (, ) on Turussa vuosina 1640–1828 toiminut Suomen ensimmäinen yliopisto. Suomen sodan jälkeen 1809 sen nimeksi tuli Keisarillinen Turun Akatemia. Yliopisto siirrettiin Turun palon jälkeen Helsinkiin vuonna 1827 ja sen nimi muutettiin Keisarilliseksi Aleksanterin-yliopistoksi. Suomen itsenäistyttyä yliopiston nimeksi vaihdettiin Helsingin yliopisto vuonna 1919. Turkuun perustettiin samoihin aikoihin kaksi uutta yliopistoa: vuonna 1918 ruotsinkielinen Åbo Akademi ja vuonna 1920 suomenkielinen Turun yliopisto. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu
Entisen Taideteollisen korkeakoulun opetus järjestetään vuokratuissa tiloissa Hämeentiellä Arabiassa ja Taiteiden talossa Otaniemessä sekä Porin kampuksella. Arkkitehtiosasto sijaitsee osana entisen Teknillisen korkeakoulun päärakennusta Otaniemessä. Taiteiden ja suunnittelun korkeakoululle suunnitellaan rakennettavaksi uusi oma rakennus Otaniemeen, jonka arvioitiin vuonna 2012 valmistuvan vuonna 2015. Otaniemessä sijaitseva Arkkitehtiosasto joutui siirtymään vuosiksi 2012–2015 väistötiloihin Otakaari 1:n peruskorjauksen takia. Koulutus Turussa
Åbo Akademi ja Turun yliopisto perustettiin vuosina 1918 ja 1920. Kieliriitojen takia kaksikielinen yliopisto oli mahdottomuus. Molemmat perustettiin sekä lahjoitusten että rahankeräysten turvin. Opiskelijamäärältään Åbo Akademi oli Turun yliopistoa suurempi 1940-luvulle saakka.