Missä Saksan osavaltiossa Weimar sijaitsee?
Weimar
Weimar on kaupunki Saksassa Thüringenin osavaltiossa. Sen nykyinen väkiluku on arviolta 62 000. Vanhin merkintä kaupungista on vuodelta 899.
Ylä-Baijeri
Ylä-Baijeri () on yksi saksalaisen Baijerin osavaltion seitsemästä hallintopiiristä (). Se sijaitsee eteläisen Baijerin alueella ja sen keskuskaupunki on München. Siellä on arviolta 4 588 944 ja sen pinta-ala on 17 530 neliökilometriä. Wieden
Wieden () on Itävallan pääkaupungin Wienin 4. kaupunginosa ("Gemeindebezirk"). Se sijaitsee etelään Innere Stadtista eli 1. kaupunginosasta ja Mariahilfistä eli 6. kaupunginosasta. Idässä Wiedeniä rajaa Landstraße eli 3. kaupunginosa, ja lännessä puolestaan Margareten eli 5. kaupunginosa. Steiermark
Steiermarkin pinta-ala on 16 401 km² ja se on täten Itävallan toiseksi suurin osavaltio Ala-Itävallan jälkeen. Osavaltio sijaitsee maan kaakkoisosassa ja rajautuu etelässä Sloveniaan (145 km raja). Naapuriosavaltiot ovat pohjoisessa Ylä-Itävalta ja Ala-Itävalta, idässä Burgenland ja lännessä Kärnten sekä Salzburg. Bad Wiessee
Bad Wiessee on kunta Saksassa Baijerin osavaltiossa. Kunnan asukasluku oli 4 913 vuoden 2015 lopussa. Bad Wiesseestä on matkaa osavaltion pääkaupunkiin Müncheniin 50 kilometriä. Bayerischer Waldin kansallispuisto
Bayerischer Waldin kansallispuisto, joskus Baijerin metsän kansallispuisto () on kansallispuisto Saksassa Baijerin kaakkoisosassa. Puisto sijaitsee Itä-Baijerissa lähellä Tšekin rajaa, josta luonnonsuojelualue jatkuu viereiseen Sumavan kansallispuistoon ja muodostaa Keski-Euroopan suurimman yhtenäisen metsäalueen. Se on Saksan ensimmäinen kansallispuisto, ja se perustettiin 7. lokakuuta 1970. Puistoa laajennettiin vuonna 1997, ja nykyisin sen pinta-ala on 24 250 hehtaaria. Weyhe
Kunta sijaitsee Bundesautobahn 1 -tien (A1) varrella, 12 kilometrin päässä Bremenistä. Weyhen naapurikunnat- ja kaupungit ovat Bremen pohjoisessa, Stuhr lännessä, Achim ja Thedinghausen idässä ja Syke etelässä. Wuppertal
Wuppertal on kaupunki Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, Wupperjoen varrella Ruhrin alueelta etelään. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 342 661 asukasta. Saksa
18. tammikuuta 1871 Preussin kuningas Vilhelm I kruunattiin keisariksi Versailles’ssa Ranskan tappion jälkeen ja perustettiin toinen Saksan keisarikunta. Von Bismarck nimettiin keväällä 1871 Saksan valtakunnankansleriksi. Saksan siirtomaat Afrikasta ja Oseaniasta hankittiin Vilhelm II:n aikana, jolloin Saksa pyrki laajentumaan aggressiivisesti kilpaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Keisarikunta kesti ensimmäisen maailmansodan loppuun 9. marraskuuta 1918, jolloin Vilhelm II luopui kruunusta ja Saksa julistettiin tasavallaksi (Weimarin tasavalta).
Weimarin tasavallan aika oli lopussa, kun Adolf Hitlerin johtama Saksan kansallissosialistinen työväenpuolue sai vaalivoiton vuonna 1932 ja nousi valtaan seuraavana vuonna ja kielsi muut puolueet. Saksasta tuli kansallissosialistinen. Vuonna 1939 Saksa hyökkäsi ilman sodanjulistusta Puolaan ja aloitti siten toisen maailmansodan Euroopassa. Heti valtaan päästyään kansallissosialistit aloittivat saksalaisten juutalaisten vainoamisen. Sodan myötä heidän valtapiiriinsä tuli lisää juutalaisia Itä-Euroopasta ja Ranskasta, ja juutalaisten surmaamisesta tuli järjestelmällistä. Noin kuusi miljoonaa juutalaista tapettiin vainoissa. Sotaa kesti Euroopassa toukokuuhun 1945, jolloin Saksa antautui ehdoitta. Sotarikollisia tuomittiin vuosina 1945–1946 Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Valtakunnanneuvosto (Saksa)
Valtakunnanneuvosto (saks. "Reichsrat") oli Weimarin tasavallassa osavaltioiden edustajista koostunut elin, joka muodosti valtiopäivien ohella tasavallan lainsäädäntöelimet. Sekä Saksan keisarikunnassa että Saksan liittotasavallassa valtakunnanneuvostoa vastaa liittoneuvosto eli "Bundesrat". Ueckermünde
Ueckermünde on kaupunki Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Koillis-Saksassa. Kaupunki kuuluu Uecker-Randowin piirikuntaan ja sijaitsee Itämereen kuuluvan Oderinhaffin rannalla, noin 15 kilometriä Saksan ja Puolan välisestä rajasta länteen. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2009 yhteensä 10 127. Ueckermünde on saanut nimensä Oderinhaffiin laskevan Uecker-joen mukaan. Weimarin tasavalta
Vuonna 1923 tasavalta ei kyennyt enää maksamaan sotakorvauksia kuten Versaillesin sopimuksessa oli sovittu ja uusi hallitus jäi maksuissa jälkeen. Vastatoimena ranskalaiset ja belgialaiset joukot miehittivät Ruhrin alueen, joka oli Saksan suurimpia teollisuuden keskittymiä, ottaen haltuun alueen kaivokset ja tuotantolaitokset tammikuussa 1922. Tammi­kuussa 1923 saksaliset julistivat vastatoimeksi yleislakon ja kehottivat väestöä ja työläisiä passiiviseen vastarintaan. Lakot kestivät kahdeksan kuukautta, mistä Saksan talous joutui kärsimään, ja maan oli turvauduttava tuontiin. Weimarinseisoja
Saksan weimarinseisojakerho perustettiin Erfurtissa vuonna 1897. Edeltävänä vuonna oli aloitettu rodun suunnitelmallinen jalostus ja rotukirjan ylläpito. Ensimmäisen varsinaisen rotumääritelmän laativat yhteistyössä Saksan ja Itävallan weimarinseisojakerhot ja se otettiin käyttöön vuonna 1935. Natsi-Saksa
Saksaan kuuluivat Weimarin tasavallalle Versailles’n rauhansopimuksen jälkeen jääneet alueet. Verrattuna Saksan keisarikuntaan Weimarin tasavalta menetti siirtomaansa, jotka siirrettiin Kansainliitolle, joka puolestaan myönsi niiden hallinnan ympärysvalloille. Aasiassa puolestaan Saksan toimilupa-alueet Kiinassa peri Japani, joka oli liittynyt tätä tarkoitusta varten ensimmäiseen maailmansotaan. Versailles’n rauhassa Saksa menetti Elsass-Lothringenin alueen Ranskalle. Reininmaalla oli Saksalla demilitarisoimisvelvoite, minkä Adolf Hitler rikkoi 1936 miehittämällä alueen. Tärkein menetetty alue oli kuitenkin niin sanottu Puolan käytävä, joka takasi Puolalle yhteyden merelle mutta eristi Itä-Preussin Saksan eksklaaviksi. Näiden alueiden lisäksi Saksa menetti Saarlandin Kansainliiton hallintaan, Memelin alueen Liettualle, Eupen-Malmedyn Belgialle ja alueita Tanskalle Etelä-Jyllannista. Wiesbaden
Wiesbaden on Hessenin osavaltion pääkaupunki läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Reinjoen ja Taunusvuoriston välissä. Vuoden 2016 väestönlaskennassa siellä oli 277 619 asukasta. Suomessa Wiesbaden on saavuttanut julkisuutta autourheilija Nico Rosbergin kotikaupunkina. Hänen lisäkseen kaupungissa syntyneisiin lukeutuu muun muassa yhdysvaltalainen tennislegenda John McEnroe. Gendarmenmarkt
Gendarmenmarkt on aukio Saksan pääkaupungissa Berliinissä, Mitten kaupunginosassa. Sitä reunustavat muun muassa Konzerthaus Berlin, Französischer Dom ja Deutscher Dom. Aukion keskellä sijaitsee saksalaisen runoilijan Friedrich Schillerin patsas. Weinheim
Weinheim sijaitsee Baden-Württembergin, Saksan lounaisimman osavaltion, luoteisosassa lähellä Hessenin rajaa Odenwald-vuoriston länsireunalla. Lähimmät suurkaupungit ovat Mannheim 15 km luoteeseen ja Heidelberg 18 km etelään. Odenwaldin reunaa pohjois-etelä-suuntaan kulkeva vanha Bergstraße-tie kulkee Weinheimin läpi. Historiallisesti kaupunki kuuluu Kurpfalzin maakuntaan, nykyisillään Weinheim on Rhein-Neckar-Kreisin piirikunnan suurin kaupunki. Johann Wolfgang von Goethe
Weimarin herttua Karl August (1757–1828) vaikuttui Goethen kirjallisista kyvyistä ja tarjosi tälle vuonna 1775 työtä herttuakunnassaan. Weimarista tuli Goethen kotikaupunki tämän loppuiäksi. Hänestä tuli monialainen poliitikko, joka vastasi muun muassa ulko-, opetus-, kulkulaitos- ja rahaministerin tehtävistä. Lisäksi hän toimi sotaministerinä yhteistyössä herttuan kanssa. Kaiken tämän ohella hän jatkoi työtään kirjailijana. Aikaa riitti myös tieteellisille harrastuksille, muun muassa kasvitieteelle ja geologialle. Weimariin perustettiin myös teatteri, jossa Goethe toimi käsikirjoittajana, ohjaajana, lavastajana ja näyttelijänä. Hänen ansiostaan vähäpätöisestä Weimarista kehittyi eurooppalainen kulttuurikeskus, joka veti puoleensa aikansa lahjakkaimpia taiteilijoita. Kaikkein kuuluisin näistä Goethen jälkeen Weimariin muuttaneista taiteilijoista oli kirjailija Friedrich Schiller. Weimarin klassismi
Weimarin klassismi (saks. "Weimarer Klassik" tai "Weimarer Klassizismus") oli eurooppalainen kulttuuriliike ja kirjallisuuden suuntaus. Sen seuraajat pyrkivät perustamaan uushumanistisen liikkeen, joka yhdisteli romantiikan, klassismin ja valistuksen ajatuksia. 1770-luvulta 1800-luvun alkuun vaikuttaneeseen liikkeeseen kuuluivat Johann Wolfgang von Goethe, Johann Gottfried Herder, Friedrich Schiller ja Christoph Martin Wieland. Se tiivistyi erityisesti Goethen ja Schillerin yhteistyöhön Weimarissa vuosina 1788–1805. Erityisen tärkeä Weimar oli teatterinsa ansiosta. Vaikka liike kehittyi läheisessä yhteydessä romantiikkaan, se myös kritisoi monia sen ajatuksia saksalaisessa julkisuudessa. Baijeri
Baijerin talous on kehittynyt ajan mittaan agraaripainotteisesta teknologiapainotteiseksi. Taloudellisesti vahvin alue on Münchenin ympäristö, jossa on runsaasti autoteollisuutta (BMW, MAN, Knorr-Bremse), vahva IT-sektori (Siemens, Infineon, Microsoft), mediateollisuutta, kustantamoja (Premiere, Kabel Deutschland, Burda Verlag), aseteollisuutta (EADS, Krauss-Maffei) sekä matkailupalveluita (historialliset nähtävyydet, museot, olutpuutarhat eli "Biergarten", Oktoberfest, kongressit ja messut). Muita Etelä-Baijerin talousmoottoreita ovat Augsburg, Ingolstadt (Audi, Media-Saturn-Holding) sekä Baijerin "kemiakolmio" Chiemseen, Innin ja Salzachin välissä.
Pohjois-Baijerin talouskeskus on metropolialue Nürnberg–Fürth–Erlangen. Lisäksi Aschaffenburgin ja Würzburg/Schweinfurtin alueiden talous on vahva. Myös Regensburg on menestynyt taloudellisesti. Goslar
Goslar on historiallinen kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Se on Goslarin piirikunnan pääkaupunki ja sijaitsee Harz-vuoriston luoteisrinteillä, n. 80 kilometriä Hannoverista. Goslarissa on 50 782 (2015) asukasta. Goslar kuuluu UNESCO:n kulttuuriperintökohteisiin. Weimarin kansalliskokous
Weimarin kansalliskokous oli Saksan kansalliskokous, joka kokoontui Weimarissa ja myöhemmin Berliinissä 6. helmikuuta 1919 – 21. toukokuuta 1920. Se oli Saksan ensimmäinen valtakunnallinen yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella valittu kansanedustuslaitos. Weimarin kansalliskokous sääti Saksalle uuden perustuslain, jolla luotua tasavaltaa alettiin kutsua Weimarin tasavallaksi. Nürnberg
Nürnberg on kaupunki Saksan Baijerissa. Se kuuluu Mittelfrankenin hallintopiiriin. Nürnberg on piiritön kaupunki, eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Vuoden 2015 väestönlaskennassa siellä oli 526 920 asukasta. Nürnberg on Münchenin jälkeen Baijerin toiseksi suurin kaupunki. Kaupunkiin kiinnikasvaneiden Fürthin, Erlangenin ja Schwabachin kaupunkien kanssa Nürnberg muodostaa Pohjois-Baijerin taloudellisen ja kulttuurisen keskuksen, jonka piirissä asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Nürnbergin metropolialueella asukkaita on yhteensä noin 3,5 miljoonaa. Weimarin kansalliskokous
Berliinin jatkuvien levottomuuksien vuoksi Ebertin hallitus päätti 21. tammikuuta, että kansalliskokous kokoontuisi Weimarissa Thüringenissä. Kaupunki valittiin mahdollisesti siksi, että Goethen ja Schillerin kotikaupunkina se oli symbolisesti tärkeä paikka saksalaiselle kansallisaatteelle. Samalla valinta oli myös ulkovalloille suunnattu viittaus saksalaisen kansallishengen liberaaleihin juuriin. Istuntopaikkana käytettiin Weimarissa sijaitsevan Deutsches Nationaltheaterin teatteri- ja konserttitaloa. Baijeri
Baijeri (, ), virallisesti Baijerin vapaavaltio ("Freistaat Bayern"), on pinta-alaltaan suurin ja asukasluvultaan Nordrhein-Westfalenin jälkeen toiseksi suurin Saksan osavaltioista. Se sijaitsee Etelä-Saksassa ja sen pääkaupunki on München. Suurin osa baijerilaisista on katolisia. Pommeri
Pommeri on historiallinen ja maantieteellinen alue Keski-Euroopassa. Se käsittää Saksan koillisen ja Puolan luoteisen osan, eli Oderjoen suistoa ympäröivän Itämeren etelärannikon. Pommeri sijaitsee Itämeren Pommerinlahden rannoilla ja Oderinhaffin (eli Stettininhaffin tai Szczecininhaffin) ympärillä. Saksan historia
Nöyryyttäviksi koetut rauhanehdot aiheuttivat yleisesti katkeruutta saksalaisissa. 11. elokuuta 1919 astui Weimarin tasavallan perustuslaki voimaan ja sosiaalidemokraatti Friedrich Ebertistä tuli ensimmäinen presidentti. Kaksi demokraattisen järjestelmän päävihollista oli kuitenkin jo järjestäytynyt. Saksan kommunistinen puolue (KDP) oli perustettu joulukuussa 1918 ja sitä seurasi Saksan työväenpuolue, joka 1920 muutti nimensä Saksan kansallissosialistiseksi työväenpuolueeksi (NSDAP). Molemmat puolueet hyödynsivät perustuslain takaamia vapauksia taistellessaan Weimarin tasavaltaa vastaan. Wilhelm Zaisser
Zaisser syntyi Gelsenkirchenissä. Hän opiskeli ja valmistui opettajaksi 1910–1913 Essenissä sekä liittyi Saksan armeijan ensimmäisen maailmansodan aikana 1915. Jätettyään asepalveluksen 1918 Zaisser liittyi Saksan Riippumattomaan Sosialidemokraattiseen Puolueeseen eli USPD:een ja palasi opettajaksi Esseniin 1919. Hänet erotettiin 1921 opettajan virasta kommunistisen toiminnan vuoksi. Zaisser toimi seuraavaksi Saksan kommunistisen puolueen propagandistina ja Kommunistisen Internationaalin eli Kominternin toimitsijana Moskovassa. Hän osallistui mm. Espanjan sisällissotaan taistellen Kansainvälisessä prikaatissa. Toisen maailmansodan jälkeen hän nousi huomattavaan asemaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä Itä-Saksassa, kun sen turvallisuuskoneistoa rakennettiin. Vuonna 1950 hänet valittiin Saksan sosialistisen yhtenäisyyspuolueen keskuskomitean jäseneksi. Samana vuonna Zaisserista tuli vastamuodostetun Valtion turvallisuusministeriön eli Ministerium für Staatssicherheitin eli Stasin päällikkö. Zeisser rakensi Stasista voimakkaan organisaation ja oli sen päällikkönä Itä-Berliinin kansannousuun kesäkuuhun 1953 saakka. Hänen toimintansa kansannousun aikana arvioitiin epäonnistuneeksi, hänet luokiteltiin puolueen viholliseksi ja hän joutui eroamaan virasta. Pommeri
Pommeri ei ole kovin tiheään asuttua aluetta muuhun Keski-Eurooppaan verrattuna, ja itse asiassa paitsi että Mecklenburg-Etu-Pommeri on Saksan harvimpaan asuttu osavaltio, on Etu-Pommeri vieläpä sen harvimpaan asuttu osa. Koko historiallisen Pommerin pinta-ala on runsaat 30 000 km² ja sen asukasluku noin 2,4 miljoonaa, josta kolme neljäsosaa Puolassa ja vain 600 000 Saksassa. Jo 1920-luvulla Pommerissa oli 1,9 miljoonaa asukasta, eli alueen väestönkasvu on ollut vaatimatonta. Wismar
Wismar on satamakaupunki ja entinen hansaliiton kaupunki Pohjois-Saksassa Itämeren rannalla Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa. Wismar sijaitsee 45 kilometriä itään Lyypekistä ja 30 kilometriä pohjoiseen Schwerinistä. Kaupungin luonnonsatama Mecklenburginlahden rannalla on kallioniemekkeen takana hyvin suojattuna. Asukkaita Wismarissa on 42 219 (31.12.2013). Weimarin tasavalta
Vuodesta 1916 Saksan politiikkaa johti käytännössä armeija ja sen ylijohto ("Oberste Heeresleitung", OHL) päällikkönään sotamarsalkka Paul von Hindenburg. Kun tuli ilmeiseksi, että sota oli hävitty, OHL vaati, että vastuu siirtyisi siviilihallitukselle, jonka tavoitteena olisi sodasta irtautuminen. Saksan keisarikunnan hallitus vaihtui. Hemer
Hemer on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Sen pinta-ala on 67,56 km² ja väkiluku 35 225 (2011). Andreas Weimann
Andreas Weimann (s. 5. elokuuta 1991 Wien, Itävalta) on itävaltalainen jalkapallohyökkääjä, joka pelasi vuosina 2011–2015 Englannin Valioliigan Aston Villassa, vuosina 2015–2018 Derby Countyssa sekä kesästä 2018 Bristol Cityssä. Weimannin pituus on 179 senttimetriä. Weimarin tasavalta
Kun armeijan johto määräsi valtiopäiviltä lupaa kysymättä Saksan laivaston valtamerilaivaston () hyökkäyspartiotehtävään, syttyi kapina. Jos määräys olisi toteutunut, rauhanneuvottelut olisivat mitä todennäköisimmin rauenneet. Kahden laivan miehistö kapinoi Wilhelmshavenissa ja armeija pidätti noin 1 000 merimiestä ja kuljetutti heidät Kieliin. Tämä johti paikallisen kapinan leviämiseen yli koko valtakunnan. Kapinoivat sotilaat, merimiehet ja heitä sympatisoineet työläiset muodostivat 1918 vallankumousneuvoston ja ottivat monissa kaupungeissa vallan. 7. marraskuuta kapina oli levinnyt Müncheniin, jossa Baijerin Ludvig III oli ensimmäinen pakoon lähtenyt saksalainen monarkki. Werra
Werra on joki Saksassa. Se on yksi Weserin kahdesta lähdejoesta, ja virtaa läpi Thüringenin, Hessenin ja Ala-Saksin osavaltion. Joen pituus on 292 kilometriä ja sen valuma-alue kattaa 5 496 neliökilometrin suuruisen alueen. Suurimpia kaupunkeja Werran varrella ovat Meiningen, Bad Salzungen, Eisenach, Eschwege ja Hann. Münden. Velbert
Velbert on kaupunki Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Se sijaitsee Mettmannin piirikunnassa, noin 20 kilometriä koilliseen Düsseldorfin suurkaupungista. Kaupunki on jaettu kolmeen hallinnolliseen alueeseen, joihin kuuluvat Velbert-Mitte, Neviges ja Langenberg. Kaupungissa asuu noin 81 800 ihmistä ja se on pinta-alaltaan 74,9 neliökilometrin suuruinen. Weimarin tasavalta
Keskustaoikeistolaisen Kansanpuolueen johtaja Gustav Stresemann toimi valtakunnankanslerina lyhyen aikaa 1923 ja ulkoministerinä vuosina 1923–1929. Tämä aikakausi oli Weimarin tasavallassa suhteellisen vakauden aikaa, jolloin mellakat ja kapinat vähenivät ja talous toipui. Charles Ferdinand Wimar
Ranskalaissyntyisen Leon de Pomareden oppipoikana Wimar sai kosketuksen taiteeseen, ja pääsi avustamaan mestaria suurten panoraamakuvien teossa. Pomareden antama oppi ja turkiskaupan keskuksena toimineen St. Louisin kiivas syke vaikuttivat voimakkaasti nuoreen Wimariin ja edistivät hänen päätöstään löytää taiteensa oikea suunta. 1850-luvulla Wimar matkusti Saksaan opiskelemaan Düsseldorfin taideakatemiassa. Düsseldorf oli tuon ajan tärkeimpiä amerikkalaisten taiteilijoiden suosimia taidekeskuksia Euroopassa. Palattuaan vuonna 1856 takaisin St. Louisiin hän matkasi Yellowstoneen ja suurille tasangoille tutustumaan siihen alkuperäiseen amerikkalaiseen kulttuuriin, jota oli kuvannut maalauksissaan vuosien ajan. Pommerinlahti
Pommerinlahtea reunustava Pommeri oli ennen vuotta 1945 kokonaisuudessaan osa Saksaa, mutta se jaettiin toisen maailmansodan jälkeen kahtia siten, että Puolaan liitettiin itäosa, Taka-Pommeri, ja Saksalle jäi länsiosa, Etu-Pommeri. Tämä tuli sen jälkeen kuulumaan Saksan demokraattiseen tasavaltaan, kunnes Saksat 1990 yhdistyivät. Oder on maiden rajajokena, kuitenkin niin, että sen suisto ja siellä oleva Szczecinin (Stettinin) kaupunki kuuluu kokonaan Puolalle. Jaon seurauksena Oderinhaffia ja Pommerinlahtea erottavista saarista läntisempi Usedom on kahden valtion aluetta, suuremman länsiosan kuuluessa Saksalle ja pienemmän itäosan Puolalle, kun taas itäisempi Wolin on kokonaan Puolaa, näin myös Świnoujścien (Swinemünden) kaupunki on Puolassa. Myös lahdesta suurin osa on Puolan merialuetta. Uckermark (piirikunta)
Uckermark on piirikunta, joka sijaitsee Brandenburgin osavaltiossa, Saksassa. Se on pinta-alaltaan noin 3 058 neliökilometriä, ja asukasluvultaan 122 484 (2012). Sen pääkaupunki on Prenzlau. Piirikunnan rajanaapurit ovat pohjoisesta myötäpäivään lueteltuna Mecklenburgische Seenplatten ja Vorpommern-Greifswaldin piirikunnat Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa, Puola, sekä Barnimin ja Oberhavelin piirikunnat. Uckermark on pinta-alaltaan Saksan suurin piirikunta. Weimarin tasavalta
Vuonna 1923 myös Adolf Hitler järjesti Münchenissä vallankaappausyrityksen, joka tunnetaan nimellä oluttupavallankaappaus. Vuonna 1920 Saksan työ­väen­puolueesta oli tullut kansallissosialistinen puolue ja Hitler oli noussut sen puheenjohtajaksi 1921. Puolisotilaallinen organisaatio SA perustettiin 1921, ja se toimi Hitlerin henkilökohtaisena armeijana vallanotossa. 8. marraskuuta 1923 Hitler järjesti puoluetovereidensa kanssa vallankaappausyrityksen ja julisti uuden hallituksen, tavoitteena ottaa München haltuunsa seuraavana päivänä. Satakunta poliisia kukisti 3000 kapinoitsijan joukon. Yhteenotossa kuoli neljä poliisia ja 15 mielenosoittajaa. Hitler pidätettiin ja passitettiin kärsimään lievää, lopulta hyvän käytöksen vuoksi vuoden pituiseksi lyhentynyttä tuomiota vankilaan Landsbergiin. Vankeudessa viettämänsä vuoden Hitler käytti poliittisen ohjelmajulistuksensa sisältävän kirjan "Taisteluni" kirjoittamiseen. Kirjassaan Hitler esitti ajatuksia, jotka myöhemmin toteutuivat toisessa maailman­sodassa. Vallankaappauksen epäonnistuminen sai Hitlerin vakuuttuneeksi siitä, että vallanottoa kannattaa seuraavaksi tavoitella laillista tietä. Wittenberg
Wittenberg (virallisesti saksaksi "Lutherstadt Wittenberg") on kaupunki Saksassa, jossa Martti Luther 31. lokakuuta 1517 legendan mukaan naulasi 95 teesiä linnankirkon oveen. Wittenbergistä tuli luterilaisen uskonpuhdistuksen keskus, jonne kerääntyi oppilaita ympäri Eurooppaa. Wittenberg sijaitsee Saksi-Anhaltin osavaltiossa Elben varrella, ja se on Wittenbergin piirikunnan hallinnollinen keskus. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 47 390 asukasta. Naumburg
Naumburg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee Elben sivujoen Saalen laaksossa 39 kilometriä Hallesta etelään ja 30 kilometriä Jenasta pohjoiseen. Naumburgia ympäröi Saksan pohjoisimman viininviljelyalueen Saale-Unstrutin kumpuileva maasto. Kaupungissa järjestetään vuosittain lukuisia viinijuhlia. Bacharach
Bacharach tai Bacharach-am-Rhein on noin 1 900 asukkaan kaupunki Saksan lounaisosassa, Mainz-Bingenin alueella Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Se sijaitsee Reinin varrella noin 50 kilometriä Koblenzista etelään. Wien
Wien on Itävallan pääkaupunki sekä yksi Itävallan osavaltioista. Se sijaitsee Tonavan rannalla, vain 60 kilometrin päässä Itävallan itäisestä rajasta, lähellä Tšekkiä, Unkaria ja Slovakiaa. Runsaalla 1,7 miljoonalla asukkaallaan (metropolialueella 2,4 milj.) se on Itävallan suurin kaupunki, kuten se on myös Itävallan kulttuurin, talouden sekä politiikan keskus. Waiblingen
Waiblingen on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, eteläisessä Saksassa. Se kuuluu Stuttgartin hallintopiiriin ja on Rems-Murr-Kreisin piirikunnan keskuskaupunki. Se sijaitsee noin 15 kilometriä koilliseen Stuttgartista ja on osa sen metropolialuetta. Bremen
Bremenin kaupunki on kasvanut Weser-joen molemmin puolin. Se sijaitsee noin 50 kilometriä itään Oldenburgista, 110 km lounaaseen Hampurista, 120 km luoteeseen Hannoverista, 100 km pohjoiseen Mindenistä ja 105 km koilliseen Osnabrückista. Weimarin tasavalta
Vielä samana päivänä valtakunnankansleri Max von Baden siirsi vallan enemmistösosialistien johtajalle Friedrich Ebertille. Tämän ei kuitenkaan nähty rauhoittavan kansanjoukkoja, ja päivää myöhemmin perustettiin vallankumouksellinen hallinto kansanvaltuutettujen neuvosto ("Rat der Volksbeauftragten"), johon kuului sekä enemmistö- että vähemmistösosialisteja ja joka edusti työläisiä ja sotilaita. Tätä hallintoa kuitenkin vastusti vähemmistösosialistien vasen laita, spartakistit, johdossaan Liebknecht ja Rosa Luxemburg. Ebert kutsui kokoon neuvostojen kansallisen kongressin, joka kokoontui 16.–20. joulukuuta ja jossa enemmistösosialisteilla oli enemmistö. Neuvostokongressi päätti, että tulevan perustuslain säätäminen kuuluisi yleisillä vaaleilla valittavalle kansalliskokoukselle. Näin Ebert onnistui marginalisoimaan neuvostovallan kannattajat. Weimarinseisoja
Weimarinseisojia läheisesti muistuttavia koiria on 1600- ja 1700-lukujen maalauksissa. Rodun syntyä edeltäneestä varsinaisesta kasvatustoiminnasta varhaisin tieto on 1800-luvun alulta. Suurherttua Kaarle Augustin uskotaan tuoneen metsästysretkiltään harmaita metsästyskoiria Böömistä hallitsemaansa Thüringeniin. Hän asui Weimarin kaupungissa runsaasta riistastaan kuuluisan Erfurtin alueella. Weimarinseisojan edeltäjät soveltuivat älynsä, urheilullisuutensa ja lujan luonteensa ansiosta hyvin suurriistan metsästykseen. Kaarle August kehitti weimarinseisojan vain lähipiirinsä, hovinsa ja suosikkiensa käyttöön. Sittemmin rotua alkoivat kasvattaa pääasiassa metsästäjät ja riistanvartijat. Alun perin weimarinseisojassa oli runsaasti jälkikoiran ominaisuuksia, mutta metsästystapojen muututtua siihen alettiin risteyttää kanakoiria. Risteytysten käyttö jalostuksessa päättyi rodun virallistamiseen. Mecklenburg-Etu-Pommeri
Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi. Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal
Kaiser-Wilhelm-Nationaldenkmal ("Keisari Vilhelmin kansallismuistomerkki") oli Berliinin keskustassa Schlossplatzin reunalla Berliinin kaupunkilinnaa vastapäätä sijainnut Saksan keisari Vilhelm I:n muistomerkki. Weimarin kansalliskokous
Kansalliskokous kokoontui ensi kerran 6. helmikuuta 1919. Se valitsi 11. helmikuuta Ebertin Saksan väliaikaiseksi presidentiksi ja 13. helmikuuta sosiaalidemokraatti Philipp Scheidemannin pääministeriksi. Scheidemann kokosi hallituksensa SPD:n, keskustapuolueen ja DDP:n yhteistyön eli niin sanotun Weimarin koalition varaan. Tämä keskustavasemmistolainen koalitio hallitsi enemmistöllään myös kansalliskokousta. Kansalliskokous päätti 25. helmikuuta perustaa Saksalle uuden armeijan, "Reichswehrin". Kansalliskokouksen vaikein päätös oli Versailles’n rauhansopimuksen hyväksyminen. Se hyväksyi 12. toukokuuta lauselman, jonka mukaan sopimusluonnoksen ehdot olivat mahdottomat hyväksyä. Kun voittajavaltiot eivät suostuneet lieventämään ehtoja, kansalliskokous antoi 22. kesäkuuta SPD:n, keskustan ja USPD:n äänin 237–137 Gustav Bauerin uudelle hallitukselle valtuudet allekirjoittaa sopimus, mikäli siitä poistettaisiin kohta Saksan sotasyyllisyydestä. Saksa pakotettiin kuitenkin hyväksymään lopullinen sopimus sellaisenaan. Uuden tasavaltaisen perustuslain kansalliskokous hyväksyi 31. heinäkuuta 1919 äänin 262–75 ja se astui voimaan 11. elokuuta. Se oli valmisteltu komiteassa, jota johtivat liberaali lainoppinut Hugo Preuss ja valtiotieteilijä Max Weber. Tämän jälkeen kansalliskokous siirtyi Weimarista Berliiniin. Maaliskuussa 1920 se oli Kappin vallankaappausyrityksen vuoksi yhden viikon ajan evakossa Stuttgartissa. Duisburg
Duisburg [] on Ruhrin alueen länsilaidalla Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa sijaitseva kaupunki. Willich
Willich on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se kuuluu Düsseldorfin hallintopiiriin ja Viersenin piirikuntaan. Kaupunki sijaitsee Rhein-Ruhrin metropolialueella, lähellä Alankomaiden rajaa. Baijerin evankelisluterilainen kirkko
Baijerin evankelisluterilainen kirkko (saks. Evangelisch-Lutherische Kirche in Bayern, ELKB) on yksi Saksan Saksan yhdistyneen evankelis-luterilaisen kirkon kahdeksasta jäsenkirkosta. Se kuuluu myös Saksan evankeliseen kirkkoon (saks. Evangelische Kirche in Deutschland, EKD) yhtenä 22 jäsenestä. Kirkon pääpaikka on Münchenissä. Veltins-EisArena Winterberg
Veltins-EisArena Winterberg (ennen vuotta 2015 Bobbahn Winterberg Hochsauerland) on kelkkailurata Kappe-vuorella Winterbergissä Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Hellweg
Saksassa pelkällä "Hellweg"-nimityksellä tarkoitetaan yleensä Westfalenin Hellwegiä, josta on runsaasti tutkimusta. Westfalenin Hellweg oli pääkulkuyhteys Reinin alajuoksulta itään Teutoburgin metsää kohti. Tie ulottui Duisburgista Reinin ja Ruhrin yhtymäkohdasta Paderbornin keisarilliseen kaupunkiin. Sen eteläpuolelle jäivät Sauerlandin rinteet. Paderbornista tie jatkui hyvin todennäköisesti kahdelle muulle merkittävälle keisarilliselle tielle itään Harz-vuoristoon ja Elben keskijuoksulle sekä pohjoiseen Elben alajuoksulle ja Weser-joelle. Schloss Wiepersdorf
Schloss Wiepersdorf on nykyisin taiteilijaresidenssinä toimiva uusbarokkityylinen linna, joka sijaitsee Saksassa noin 80 kilometriä Berliinin eteläpuolella parinkymmenen kilometrin päässä Jüterbogista Brandenburgin osavaltiossa. Paikalla on ollut merkitystä kirjallisuuden ja taiteiden kannalta. Weimarin kansalliskokous
Kansalliskokouksen vaalit järjestettiin 19. tammikuuta 1919 samanaikaisesti osavaltioparlamenttien vaalien kanssa. Äänestysaktiivisuus oli 82,7 %. Kansalliskokoukseen valittiin 423 edustajaa, joista sosiaalidemokraattinen puolue (SPD) sai 163, katolinen keskustapuolue 91, liberaali Saksan demokraattinen puolue (DDP) 75, konservatiivinen saksalaiskansallinen kansanpuolue (DNVP) 44, vasemmistososialistinen Saksan itsenäinen sosiaalidemokraattinen puolue (USPD) 22, oikeistoliberaali Saksan kansanpuolue (DVP) 19 ja eräät paikalliset puolueet yhteensä 8. Äskettäin perustetut Saksan kommunistinen puolue (KPD) ja äärioikeistolainen Saksan työväenpuolue (DAP) eivät osallistuneet vaaleihin, sillä ne eivät hyväksyneet parlamentaarista demokratiaa. Sosialistiset puolueet SPD ja USPD saivat yhdessä enemmistön äänistä ainoastaan Saksin alueella. Weimarin tasavalta
Varmistaakseen hallituksensa toimivallan Ebert liittoutui armeijan kanssa, jota johti siinä vaiheessa kenraali Wilhelm Groener. Sopimus takasi armeijalle, ettei hallitus yrittäisi uudelleenorganisoida sitä, mikäli se pysyisi hallitukselle lojaalina. Toisaalta sopimus varmisti hallituksen ja armeijan välisen yhteistyön, joka vakuutti ylä- ja keskiluokan sen aikeista säilyttää järjestys maassa ja armeijan pysymisen vakauttavana voimana. Vasemmistosiivelle tämä tarkoitti työläisten asian pettämistä. Liittoutuminen armeijan kanssa oli eräs niistä tekijöistä, jotka jakoivat vasemmiston pysyvästi sosiaalidemokraatteihin ja kommunisteihin. Nordrhein-Westfalen
Osavaltion keskellä sijaitsee Reinin-Ruhrin alue, johon kuuluvat mm. Kölnin, Düsseldorfin ja Bonnin kaupungit. Ruhrin teollisuusalueella sijaitsevat mm. Essen, Dortmund, Duisburg, Bochum ja Gelsenkirchen. Monille Nordrhein-Westfalen merkitsee teollisuuskeskittymää ja kaupunkien yhteenliittymää. Alue onkin Euroopan tiheimmin asuttua. Suurin osa osavaltiosta on kuitenkin metsien ja peltojen peittämää. Böhmerwald
Böhmerwald () on suuri vuoristo, joka sijaitsee Tšekin, Saksan ja Itävallan rajalla. Korkeimmat huiput ovat Großer Arber Saksassa (1 456 m) ja Tšekin puolella sijaitseva Plöckenstein (1 378 m). Kaksi kansallispuistoa, Baijerin metsän kansallispuisto Saksassa ja Sumavan kansallispuisto Tšekissä, suojaavat vanhaa metsäaluetta. Rheinfeldenin taistelu
Weimar alkoi 5. helmikuuta piirittää Rheinfeldeniä, joka oli tärkeä strateginen kohde Korkea-Reinillä. Reiniä ei voi alueella ylittää, mutta Rheinfeldenissä on silta. Lähin silta on 20 kilometriä itään Laufenburgissa, jonka Weimar oli vallannut ensiksi. Seuraavaksi hän oli järjestänyt Rheinfeldenin lähellä Buckenin kylässä lauttayhteyden Reinin yli. Vielä kun Weimar valtasi Rheinfeldenin sillan, oli kaupunki eristetty täydellisesti. Oberammergau
Oberammergau on Saksassa eteläisessä Baijerissa sijaitseva kunta. Kunta on tunnettu kymmenen vuoden välein esitettävästä Oberammergaun kärsimysnäytelmästä sekä myös koristeellisista taloistaan. Jeesuksen viisi viimeistä päivää kuudessa tunnissa esittävä kärsimysnäytelmä esitettiin viimeksi vuonna 2010 ja oli järjestyksessä 41:s. Oberammergaussa sijaitsee myös puolustusliitto Naton opetus- ja harjoituskeskus Nato-koulu. Fehmarn
Fehmarn () on Saksalle kuuluva saari Itämerellä. Se sijaitsee Tanskalle kuuluvan Lollandin saaren eteläpuolella. Fehmarn on vuodesta 2003 myös kyseisellä saarella sijaitsevan kaupungin nimi. Saari ja kaupunki ovat osa Schleswig-Holsteinin osavaltiota. Bremerhaven
Bremerhaven [] (suom. "Bremenin satama") on noin 115 000 asukkaan kaupunki Luoteis-Saksassa, Weser-joen suulla, Bremenin osavaltiossa. Kaupunki perustettiin vuonna 1827, mutta asutusta sen seudulla on ollut 1100-luvulta saakka. Bremerhavenissa sijaitsee Euroopan kymmenen suurimman sataman joukkoon kuuluvien Bremenin satamien pääsatama ja siellä on runsaasti telakkateollisuutta. Bremerhavenin autosatama on Euroopan suurin. Bremerhaven on erossa varsinaisesta Bremenin osavaltiosta ja siten eksklaavi. Weimar
Aikakautta 1919–1933 Saksan historiassa kutsutaan Weimarin tasavallaksi, koska tasavallan perustuslain hyväksynyt kansalliskokous kokoontui Weimarissa pääkaupungin Berliinin ollessa katumellakoineen liian epävakaa. Mecklenburg-Etu-Pommeri
Mecklenburg-Etu-Pommeri () on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia. Wismar
Keskellä vanhaa kaupunkia sijaitsee valtava tori. Noin 10 000 neliömetrin laajuinen tori on Saksan suurin ja sen reunoilla on tyylikkäitä rakennuksia tyyliltään 1300-luvun Pohjois-Saksan gotiikasta 1800-luvun uusromaanisiin. Torin keskipiste on "Wasserkunst", koristeellinen takorautainen kaivo, joka tuotiin Hollannista vuonna 1602. Aukion pohjoislaidalla on uusklassinen kaupungintalo. Toinen huomattava rakennus torilla on vanha gotiikkaa edustava varastotalo "Alter Schwede" (Vanha ruotsalainen). Weimarin tasavalta
Aikakaudella toteutettiin myös Dawesin suunnitelma, joka sitoi sotakorvaukset Saksan maksukykyyn. Maa otettiin myös mukaan Kansainliittoon, se sopi läntistä rajaa koskeneet epäselvyydet, allekirjoitti neutraaliussopimuksen Neuvostoliiton kanssa ja rikkoi muutamia Versailles’n rauhansopimuksen aseistariisunnan määräyksiä. Rahoitusta haettiin ulkomaanvelasta, vaikka samaan aikaan kauppa laski ja työttömyys nousi. Stresemannin uudistukset eivät poistaneet tasavallan heikkouksia, vaikka loivat kuvan vakaasta demokratiasta ja taloudesta. Weinheim
Weinheim [ˈvaɪ̯nhaɪ̯m] on kaupunki Lounais-Saksassa, Baden-Württembergin osavaltion luoteisosassa. Runsaan 40 000:n asukkaan Weinheim on tunnettu maalauksellisesta vanhastakaupungistaan ja kahdesta linnastaan. Berliini
Berliini sijaitsee itäisessä Saksassa noin 70 kilometriä Puolan rajalta. Kaupunki on kokonaan Brandenburgin osavaltion ympäröimä ja muodostaa täten enklaavin. Alueen suurin pituus itä–länsi-suunnassa on 45 km ja pohjois–etelä-suunnassa 38 km. München
Baijerin pääkaupunkina München on osavaltion parlamentin ja hallinnon keskuskaupunki. Lisäksi siellä kokoontuu Ylä-Baijerin hallintopiirin ja Münchenin piirikunnan hallinnot. Kaupungissa myös sijaitsee Saksan ylin veroasioita käsittelevä oikeusaste Bundesfinanzhof ja Euroopan patenttivirasto. SPD on jo pitkään ollut valtapuolueen asemassa Münchenissä, mikä on poikkeus perinteisesti CSU:n hallitsemassa Baijerissa.München on maailmankaupunki sekä Saksan merkittävin finanssikeskus heti Frankfurt am Mainin jälkeen. Sen talous on Saksan kaupungeista suurin. Työttömyysprosentti oli vuonna 2014 vain 3%. Münchenin pörssi on perustettu vuonna 1830, ja sinne on listautunut yli 6 300 yritystä. Kaupunki onkin Etelä-Saksan talouskeskus, ja siellä on lukuisien yritysten, kuten Siemensin, BMW:n, MANin, Linden ja Allianzin pääkonttorit. Myös McDonald’sin ja Microsoftin Euroopan pääkonttorit sijaitsevat siellä. Steiermark
Steiermark (, ) on yksi Itävallan yhdeksästä osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Graz. Osavaltion pinta-ala on 16 401 km² ja siellä on 1 221 570 asukasta (vuonna 2015). Weimarin tasavalta
Muutamat kohdat Weimarin tasavallan perustuslaista ovat Saksassa nykyisinkin voimassa. Vuonna 1949 säädetyn Saksan liitto­tasa­vallan perus­lain 140. artiklassa nimittäin säädetään, että vuoden 1919 perustus­lain 136.–139. ja 141. artiklat ovat voimassa osana uutta perustus­lakia. Württemberg
Württemberg on entinen ruhtinaskunta ja alue Schwabenissa Lounais-Saksassa. Alueen suurin kaupunki on Stuttgart. Stuttgart toimi myös Württembergin pääkaupunkina, lukuun ottamatta lyhyeitä jaksoja jolloin Württembergia johdettiin Ludwigsburgista ja Urachista. Wiesin pyhiinvaelluskirkko
Wiesin pyhiinvaelluskirkko Saksassa on soikeanmuotoinen rokokookirkko, jonka on suunnitellut 1740-luvulla arkkitehti Dominikus Zimmermann. Kirkko sijaitsee Steingadenin kunnassa, Baijerissa, aivan Alppien juurella. Kirkon suunnittelija Zimmermann vietti viimeiset 11 vuotta elämästään läheisessä asumuksessa. Weißenburg in Bayern
Weißenburg in Bayern sijaitsee keskisessä Baijerissa, Mittelfrankenin hallintoalueesta etelään. Alueen muita kaupunkeja ovat Ingolstadt (55,5 kilometrin päässä), Nürnberg (61,7 km), Augsburg (85 km), München (134,6 km) ja Würzburg (150,4 km). Emmerich am Rhein
Emmerich am Rhein tai Emmerich on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Kaupungissa on arviolta 30 968 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 80,4 neliökilometriä. Weimarin tasavalta
Perustamisestaan lähtien Weimarin tasavalta oli vasemmiston ja oikeiston ääriliikkeiden paineessa. Vasemmisto syytti sosiaalidemokraatteja aatteen pettämisestä liittoutumalla vanhan vallan kanssa sosialistisen vallankumouksen sijaan, kun taas oikeisto vastusti demokraattista järjestelmää ja olisi ennemmin palannut vanhaan autoritaariseen malliin. Tasavallan uskottavuutta tuhotakseen oikeisto syytti (etenkin armeijan piirissä) hallintoa Saksan tappiosta ensimmäisessä maailmansodassa. Syntyi legenda selkäänpuukotuksesta, jonka mukaan tappion oli aiheuttanut kommunistien ja juutalaisten vehkeily kotirintamalla. Offenbach am Main
Offenbach am Main, lyhyemmin Offenbach, on kaupunki Hessenin osavaltiossa, Saksassa. Offenbach sijaitsee Mainjoen varrella Frankfurt am Mainin kaakkoispuolella ja on osa Reinin-Mainin metropolialuetta. Kaupungissa on arviolta 123 734 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 44,89 neliökilometriä. FC Admira Wacker Mödling
FC Admira Wacker Mödling on Ala-Itävallan teollisuusvyöhykkeeltä kotoisin oleva jalkapalloseura, joka on syntynyt fuusioiden kautta. Nykyään se pelaa Itävallan Bundesliigaa. 
Admira on perustettu Wienin eteläisessä Jedleseen kaupunginosassa vuonna 1905 kahden 1800-luvulta peräisin olevan urheiluseuran yhdistyessä. Menestystä joukkueelle alkoi tulla 1927 Mitropacupissa, ja joukkue voitti seitsemän maansa mestaruutta toiseen maailmansotaan mennessä. Vuonna 1947 voitti wieniläinen yhteistyökumppani Wacker mestaruuden. Tällöin joukkueessa pelasi lahjakas nuori Gerhard Hanappi, josta tuli pitkäaikainen maajoukkueen tähtipelaaja. Admira voitti mestaruuden jälleen 1966. Pian pääsponsori siirtyi Wienistä hieman etelään Mödlingiin, joka on seuran nykyinen kotipaikka. Admira ja Wacker fuusioituivat vuonna 1971.
Niin sanottu Bosman-tapaus varjosti seuraa vuonna 1995. Vuonna 2014 joukkue sijoittui Bundesliigassa yhdeksänneksi. Riehen
Riehen sijaitsee Reinin pohjoisrannalla ja Wiesejoen itäpuolella. Kaupunki rajoittuu monelta suunnalta Saksan Baden-Württembergiin: pohjoisessa naapurikuntia ovat Weil am Rhein ja Lörrach, idässä ja etelässä Inzlingen ja Grenzach-Wyhlen. Riehenin naapurikuntia Sveitsin puolella ovat Basel, Bettingen ja Birsfelden. Wismar
Westfalenin rauhassa Wismar siirtyi Ruotsin omistukseen (Ruotsin Wismar). Wismarista tuli vuonna 1653 Ruotsin Saksan alueiden korkeimman tuomioistuimen paikka. Ruotsi myi kaupungin Mecklenburgille vuonna 1803 sadan vuoden takaisinlunastusoikeudella. Tämän epävarman tilanteen takia Wismar ei osallistunut Mecklenburgin valtiopäiville ennen kuin vuonna 1897. Wismarilla on edelleen joitain jäänteitä vanhasta vapaudestaan, kuten lupa liehuttaa omaa lippua. Kamen
Kamen on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Westfalenin alangon eteläreunalla Ruhrin alueen itäosassa välittömästi Dortmundin koillispuolella. Kaupungin halki, keskustan eteläpuolitse virtaa 32-kilometrinen Seseke-joki. Kamenin naapurikunnat pohjoisesta myötäpäivään ovat Bergkamen, Hamm, Bönen, Unna, Dortmund ja Lünen. Ostvorpommern
Ostvorpommern on entinen piirikunta, joka sijaitsi Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Pohjois-Saksassa. Piirikunnan pääkaupunki oli Anklam. Limberg bei Wies
Limberg bei Wies on kunta Deutschlandsbergin piirikunnassa, Steiermarkissa, Itävallassa. Kaupungin pormestarina toimii Franz Krieger Itävallan sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Västerås
Västerås (suomeksi myös "Vesterås" tai "Vesteroos") on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Västeråsin kunnan keskustaajama. Västerås sijaitsee Keski-Ruotsissa Västmanlandin läänissä, ja se kuuluu Västmanlandin maakuntaan. Se sijaitsee Mälaren-järven pohjoisrannalla, noin 100 kilometriä Tukholmasta länteen. Västerås on myös Västmanlandin läänin pääkaupunki. Vuoden 2010 Västeråsin kaupunkitaajamassa oli 110 877 asukasta. Bremenin satamat
Bremenin satamat eli Bremenin ja Bremerhavenin satamat (, , LOCODE: DE BRE tai DE BRV ) on Saksan Bremenin osavaltiossa sijaitseva Saksan toiseksi suurin ja Euroopan kymmenen suurimman sataman joukkoon lukeutuva kauppasatama. Kaksiosainen satama koostuu suuresta Bremerhavenin kaupungin merisatamasta Pohjanmeren rannalla ja piennemmästä jokisatamasta sisempänä Bremenin kaupungissa Weserjoen varrella. Weimarin klassismi
Schiller saapui Weimariin 1787 ja tutustui nopeasti Wielandiin sekä Herderiin. Jo vuonna 1789 Schiller sai palkattoman historian professuurin naapurikaupungista Jenasta. Weimarin ja Jenan väliset yhteydet olivat kuitenkin kiinteät ja Goethe vietti yhtä lailla siellä paljon aikaa esimerkiksi anatomisten kokeidensa parissa. Schillerin tunnetuimpia näytelmiä tältä ajalta ovat "Don Carlos" (1787/88) ja "Wallenstein"-trilogia (1799). Schiller muutti vuonna 1799 perheineen takaisin Weimariin, jossa valmistuivat vielä "Maria Stuart" (1800), "Orleansin neitsyt" ("Die Jungfrau von Orléans", 1801), "Messinan morsian" ("Die Braut von Messina", 1803) sekä "Wilhelm Tell" (1804). Teoreettisista tutkielmista maininnan arvoisia ovat "Naiivista ja sentimentaalisesta runoudesta" ("Über naive und sentimentalische Dichtung", 1795) sekä "Kirjeitä ihmisen esteettisestä kasvatuksesta" ("Über die ästhetische Erziehung des Menschen in einer Reihe von Briefen", 1795). Seehausen (Altmark)
Seehausen (Altmark) on kaupunki Stendalin piirikunnassa, Altmarkin alueella, Saksi-Anhaltin osavaltiossa, Saksassa. Kaupunki sijaitsee noin 30 km Stendalista pohjoiseen. Württemberg-Hohenzollern
Württemberg-Hohenzollern oli vuosien 1949 ja 1952 välisenä aikana toiminut Saksan liittotasavallan osavaltio. Se koostui entisen Württembergin kuningaskunnan eteläosasta ja entisestä preussilaisesta Hohenzollernin hallintoalueesta. Osavaltion pääkaupunki oli Tübingen ja se kattoi 10 406 neliökilometrin suuruisen alueen. Asukkaita osavaltiossa oli noin miljoona. Breisachin piiritys
Talvella 1637–1638 Weimar teki onnistuneen sotaretken Korkea-Reinillä. Ensimmäinen menestys tuli, kun Hohentwielin linnoituksen komentaja siirtyi varuskuntansa kanssa Württembergin herttuan Eberhardin puolelta Weimarin puolelle. Tämän jälkeen Weimar otti haltuunsa Itävallan Waldstädten valtaamalla Reinin varrella olevat Säckingenin, Laufenburgin, Waldshutin ja Rheinfeldenin. Eschweiler
Eschweiler on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Aachenin ja Kölnin kaupunkien välissä. Kaupungin läpi virtaa Indejoki. Kaupunki on pinta-alaltaan 76,56 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 55 646. Asukastiheys kaupungissa on 727 as./km². Eschweiler on Aachenin piirikunnan keskuskaupunki. Kaupunki on jaettu 22 eri kaupunginosaan. Eschweilerissä on useita linnoja, golfkenttä ja keinotekoinen Blausteinseen järvi. Kaupungissa järjestetään myös karnevaali. Länsi-Saksa
Saksan liittotasavalta julistettiin perustetuksi 23. toukokuuta 1949 uuden perustuslain ("Grundgesetz") myötä pääkaupunkinaan Bonn. Saksan liittotasavallasta tuli parlamentaarinen demokratia. Siihen kuuluivat sodan jälkeiset Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ranskan miehitysalueet, ja "de jure" myös muut Weimarin tasavallan osat. Elokuun vaalien jälkeen muodostettiin 20. syyskuuta 1949 ensimmäinen hallitus, jota johti liittokansleri Konrad Adenauer. Seuraavana päivänä maa sai itsehallinnon tietyissä kysymyksissä. Huhtikuussa 1951 Saksa liittyi Ranskan, Italian ja Benelux-maiden kanssa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöön. Deutscher Dom
Deutscher Dom () on kirkkorakennus Saksan pääkaupungissa Berliinissä Gendarmenmarkt-aukiolla. Bremen
Bremen [] on satamakaupunki ja Bremenin osavaltion pääkaupunki Luoteis-Saksassa, Weser-joen varrella. Kaupungissa on noin 543 000 asukasta, ja se on pinta-alaltaan 362,72 neliökilometrin suuruinen. Bremen jakautuu 23 kaupunginosaan. Kaupungin asukastiheys on 1 683 as/km². Metropolialueella (Bremen-Oldenburg) asuu yli 2,37 miljoonaa ihmistä eli kolmisen prosenttia Saksan väestöstä. Colmar
Colmar sijaitsee noin 20 kilometriä Reinistä länteen, Illjoen varrella, suunnilleen Baselin (60 km) ja Strasbourgin (65 km) puolivälissä. Kaupunki on kuuluisa maalauksellisesta vanhastakaupungistaan, jossa on säilynyt lukuisia ristikkotaloja keskiajalta ja renessanssin ajalta.
Kaupunki sijaitsee keskellä Alsacen viinitietä ja sen katsotaan olevan alsacelaisten viinien pääkaupunki ("capitale des vins d'Alsace"). Saksan sosiaalidemokraattinen puolue
SPD oli merkittävä puolue koko Weimarin tasavallan ajan. Yhdessä poliittisen keskustan puolueiden kanssa se muodosti niin sanotun Weimarin koalition, joka tuki tasavaltaista hallitusmuotoa ja oli hallitusvallassa katkonaisesti vuosien 1919 ja 1930 välillä. Ebert oli tasavallan ensimmäisenä presidenttinä vuosina 1919–1925. Sosiaalidemokraateista valtakunnankanslereina toimivat Philipp Scheidemann (1919), Gustav Bauer (1919–1920) ja Hermann Müller (1920, 1928–1930). Pommeri
Pommerin ylivoimaisesti suurin kaupunki on nykyään Puolalle kuuluva Szczecin eli entinen saksalainen Stettin, jossa on 420 000 asukasta. Sen suurkaupunkiasema on vanha; jo vuonna 1905 Stettinissä asui 225 000 ihmistä. Toinen, nykyään paljon pienempi, historiallinen keskus on Saksan Pommerin suurin kaupunki, vanha hansakaupunki Stralsund, jossa on 60 000 asukasta. Vähemmän tunnettu, mutta yhtä lailla vanha hansa- ja yliopistokaupunki on Saksan Greifswald, joka on vajaan 53 000 asukkaan paikkakunta. Puolan alueen toinen merkittävä kaupunki on vuoden 1960 jälkeen kasvanut Koszalin 110 000 asukkaallaan. Bernhard Weimar
Nördlingenin taistelun jälkeen Weimar johdatti protestanttisen armeijan rippeet Elsassiin ja siirtyi Ranskan palvelukseen vuonna 1635. Hän johti menestyksekkäästi Ranskan rahoittamaa, mutta itsenäistä armeijaa sotien Reinillä katolisia vastaan. Vuosina 1637-1638 Weimar saattoi toimia suhteellisen vapaasti Etelä-Saksassa, koska Matthias Gallasin johtama keisarillinen pääarmeija keskittyi Johan Banérin johtamien ruotsalaisten ahdisteluun Pohjois-Saksassa.