Mikä on etäisyys Turun ja Salon välillä?
Salon rautatieasema
Salon posti juhlistaa 9.10.2013 postimerkin päivää omalla postimerkillä ja erikoisleimalla, Salo-postimerkin kuva-aiheena on Salon asema. Matkaa seuraavalle asemalle Ervelään kertyy 25 kilometriä ja Paimioon 29 kilometriä. Turkuun on 56 kilometriä ja Helsinkiin 144 kilometriä.
Turun Weikot
Seuran historian ensimmäinen olympiakisoihin valittu urheilija Reima Salonen sijoittui vuoden 1980 Moskovan olympialaisten 20 km kävelyssä yhdeksänneksi. 50 km:n matkalla hän ei tullut maaliin asti. Kaksi vuotta myöhemmin hän saavutti TUL:n kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan mestaruuden Ateenan EM-kisoissa 50 km:n matkalla. 20 kilometrillä hän oli kahdeksas. Salonen oli jälleen mukana Los Angelesin olympialaisissa vuonna 1984, jolloin hänen lisäkseen Weikoilla oli toinenkin edustaja kisoissa, Helena Laine keihäässä. Salonen ylsi neljänneksi 50 km kävelyssä ja keihäässä Laine sijoittui yhdenneksitoista. Helsingin MM-kisoissa 1983 Salonen oli neljäs ja Seppo Immonen 14. 50 km kävelyssä. 20 km:n matkalla Salonen oli 12. Vuoden 1986 Stuttgartin EM-kisoissa Salonen oli 50 km:n matkalla viides, 20 km:n matkalla hänet hylättiin. Vesa Puukari valittiin vuoden 1987 Rooman MM-kisoihin 20 ja 50 km matkoille, joista jälkimmäisessä hänet kuitenkin hylättiin. Salonen vastasi näissäkin kisoissa parhaasta kävelijöiden suomalaissijoituksesta ollen kymmenes 20 km:n matkalla. Hän keskeytti 50 km kisassa. Reima Salonen valittiin vielä vuoden 1988 Soulin olympialaisiin. 20 km kävelyssä hän oli 42. ja 50 km:n matkalla 18. Aluekappalainen
Kymmenen Salon seudun kuntaa päätti kuntaliitoksesta, joka toteutui vuoden 2009 alusta. Kuntaliitoksen seurauksena päädyttiin seurakuntien välisissä neuvotteluissa yhdistää myös alueen 10 seurakuntaa yhdeksi seurakunnaksi, joka sai nimen Salon seurakunta. Seurakunta on jaettu entisiä maantieteellisiä seurakuntarajoja noudattavaan kymmeneen hallintoalueeseen, jotka ovat Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perniön, Perttelin, Salo-Uskelan, Suomusjärven ja Särkisalon alueet. Kunkin alueen toimintaa johtaa aluekappalainen yhdessä Salon seurakunnan kirkkovaltuuston nimittämän alueneuvoston kanssa. Salon seurakuntaan kuuluu noin 47 000 jäsentä. Kantatie 40
Turun kehätie kuuluu EU:n TEN-T Skandinavia–Välimeri -ydinverkkokäytävään. Turun kehätie liittää Turun ja Naantalin TEN-T-satamat ja toisen Suomen TEN-T-lentoasemista, Turun lentoaseman, ydinverkkokäytävään. Lisäksi Turun kehätie yhdistää Turun kaupunkiseudun kuntien ja valtateiden 8, 9, 10 ja 1 välistä liikennettä. Tieyhteys on merkittävä kuljetusten välittäjä Turun ja Naantalin satamien ja Pietarin välillä. Yhteysväliä on viime vuosina kehitetty sekä Turun ja Helsingin välillä, että Helsingin ja Vaalimaan välillä. Turun kehätien osuudelle ei kuitenkaan ole viime vuosien aikana toteutettu merkittäviä kehittämistoimenpiteitä ja tiejakso on palvelutasoltaan muuta Suomen E18 TEN-T -tieyhteyttä alempi. Turun kehätien valtateiden 1 ja 8 välinen osuus kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön työryhmän esittämään runkotieverkkoon. Turun kaupunkiseudulla kehätiellä on valtakunnallisen tehtävänsä lisäksi suuri merkitys seudullisesti yhdistäessään Turun ja ympäristökuntien alueita toisiinsa. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomi kuuluu kasvillisuudeltaan sekä hemiboreaaliseen että eteläboreaaliseen vyöhykkeeseen. Hemiboreaalisen vyöhykkeen raja kulkee suunnilleen linjalla Uusikaupunki–Pöytyä–Salon pohjoisosa. Tämän linjan rannikon puoleisella alueella on hemiboreaalista, sisämaan puolella eteläboreaalista kasvillisuutta. Samalla linjalla kulkee tammen luontaisen kasvualueen pohjoisraja. Metsätammi on Varsinais-Suomen maakuntakasvi. Tammen luontaiset esiintymät Varsinais-Suomessa on hyvin kirjattu, ja niitä löytyy lähes jokaisesta kunnasta jotka jäävät hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen. Lähes kaikki esiintymät ovat pienialaisia puuryhmiä tai metsäsaarekkeita keskellä havumetsää tai sekametsää, lukuun ottamatta Ruissaloa, jossa sijaitsevat Suomen laajimmat suojellut tammiaarniometsät. Kaikkia muitakin jaloja lehtipuita tavataan luonnossa Varsinais-Suomen maakunnassa yleisemmin kuin muualla Suomessa. Yleisimmät ovat euroopanpähkinäpensas, metsävaahtera ja tammi. Ruissalon saari Turussa on pienestä koostaan huolimatta sekä luonnoltaan että kulttuurihistorialtaan arvokas ja monipuolinen alue Suomessa. Sen lehdot kuuluvat kansalliseen lehtojensuojeluohjelmaan, ja lähes koko saari liitettiin Natura 2000 -verkostoon vuonna 2000. Reima Salonen
Salonen edusti Turun Weikkoja ja hänen valmentajanaan toimi Klaus Peurla. Salonen on 178 cm pitkä ja hän painoi 71 kg aktiiviuransa aikana. Päätettyään uransa Soulin olympiakisoihin hän on jatkanut toimimista kävelyn parissa, muun muassa valmennustehtävissä. Turunmaan sairaala
Turunmaan sairaala – Åbolands sjukhus on Turun III kaupunginosassa, Kaskenkatu 13:ssa sijaitseva sairaala. Hallinnollisesti se on Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriin kuuluva kunnallinen liikelaitos, joka tuottaa perustason erikoissairaanhoidon palveluja ruotsin ja suomen kielellä. Turunmaan sairaalalla on potilaita lähes jokaisesta Varsinais-Suomen kunnasta, mutta erityisesti se palvelee Kemiönsaaren ja Paraisten asukkaita. Sairaalaa oli tarkoitus laajentaa viereisille tonteille, mutta sairaanhoitopiirin hallitus päätti jättäytyä pois laajennushankkeesta joulukuussa 2015. Sen mielestä erillisen kaksikielisen kattavan erikoissairaanhoidon yksikön ylläpito ei ole perusteltua Varsinais-Suomen ruotsinkielisen väestöpohjan pienuuden takia. Visit South Coast Finland
Alueen sijainti Helsingin ja Turun välissä tekee sen erittäin helposti saavutettavaksi. Ajomatka Helsingistä on vain yksi tunti. Olavi Salonen (juoksija)
Salosen uran huippuhetki oli 1 500 metrin maailmanennätysjuoksu Turussa 11. heinäkuuta 1957. Olavi Salsola voitti kilpailun, mutta toiseksi sijoittunut Salonen sai saman ajan 3.40,2 ja nimensä maailmanennätystilastoon. Aika kesti maailmanennätyksenä vain yhden vuorokauden ennen kuin Stanislav Jungwirth juoksi ajan 3.38,1. Vuonna 1962 Salonen alitti kaikkien aikojen toisena suomalaisena neljän minuutin rajan mailin juoksussa. Lahnajärvi (järvi Salossa)
Lahnajärvi on pieni järvi Lahnajärven kylässä entisessä Suomusjärven kunnassa, nykyisessä Salon kaupungissa. Lahnajärvi sijaitsee suunnilleen Helsingin ja Turun puolivälissä, ja sen ohi kulkevat sekä nykyinen moottoritie (valtatie 1), jolla siellä on liittymä, että sen vieressä oleva entinen valtatie, nykyinen seututie 110. Seututie 213
Seututie 213 alkaa Turun ja Hämeenlinnan väliseltä valtatieltä 10 Ypäjällä Kanta-Hämeessä, kulkee Varsinais-Suomen maakunnassa pääasiassa Loimaan alueella ja päättyy seututielle 204 Säkylän Huovinrinteen luona Satakunnan maakunnassa. Tien pituus on 61 kilometriä. Ruutana (Kangasala)
Alue kuuluu nykyään Tampereen seututariffivyöhykkeeseen. Arkisin TKL:n linjanumero 28B/C Tampereelle kulkee 0,5-1 tunnin välein työmatka- ja koululaisliikenteen aikaan. Lauantaisin ja sunnuntaisin 28B ajaa tunnin välein. Kangasalan kirkolle linja 46 ajaa kouluaikoina. Kangasalan keskustaan on matkaa n. 9 km ja Tampereen keskustaan n. 18 km. Ruutanan maantieyhteydet Tampereen suuntaan paranivat huomattavasti, kun valtatie 9 valmistui uudelleen rakennettuna taajaman pohjoispuolelle 1970-luvun alkupuolella. Rogmo FM
Auran Aallot Salo on Salon Alueradio Oy:n paikallisradio, joka lähettää ohjelmaa Salon kuuluvuusalueella taajuudella 93,5 MHz. Ohjelmat tuotetaan Turun Paikallisradio Oy:n studioilta Turusta. Seututie 192
Seututie 192 on seututieksi huomattavan vilkasliikenteinen, sillä Kustavin ja Taivassalon seutu on suosittua kesäasutusaluetta, ja lisäksi tie muodostaa yhdessä seututeiden 194 ja 196 kanssa vaihtoehtoisen reitin Turusta Uuteenkaupunkiin. Kustavintie on osa Turun saariston kiertävää Saariston rengastie -nimistä matkailutietä.Kustavintietä ruvettiin rakentamaan vuonna 1948. Se valmistui useassa eri osassa: Kustavin ja Mietoisten välinen osuus valmistui vuonna 1954, ja loput tiestä valmistui 1960-luvun alussa. Aiemmin Kaistaisten sillan paikalla oli lossi, mutta kesäasutuksen yleistyttyä lossista tuli pullonkaula. Ongelma yritettiin ratkaista toisella lossilla, mutta lossi oli silti yhä pullonkaula. Ongelma poistui vuonna 1982, jolloin valmistui Kaitaisten silta. Kaukvuori
Kaukvuori on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Ylhäistentiehen, Kirjolankatuun ja Perniöntiehen. Lisäksi alueseen kuuluu Perniöntien molemmilla puolilla lähellä Kiskontien risteystä oleva pieni kiilan muotoinen alue. Alueella sijaitsee Turun ammattikorkeakoulu. Valtatie 8
Valtatie 8 on Turusta Rauman, Porin, Vaasan ja Kokkolan kautta Oulun eteläpuolelle Liminkaan johtava valtatie. Tien pituus on 626 kilometriä, ja se johtaa viiden maakunnan, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan sekä Pohjois-Pohjanmaan halki. Tie on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka jatkuu Limingasta edelleen Norjan Tromssaan. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen ainoa kansainvälinen lentoasema sijaitsee Turun ja Ruskon rajalla. Turun lentoasemalta liikennöidään päivittäin Helsinkiin, Tukholmaan ja Kööpenhaminaan. Asemalla toimii matkustajaterminaalin lisäksi vilkas rahtiterminaali. Matkustajamäärä vuonna 2006 oli 339 920. Tiutinen
Tiutinen on Kotkan kaupunginosa ja saari Suomenlahdessa Kotkansaaren itäpuolella. Se on nykyisin pengerretty kiinni Hallan saaren kanssa. Tiutisen etäisyys Kotkansaarelle on lyhyimmillään noin 550 metriä. Maitse Kotkansaarelle on matkaa noin 16 km ja Karhulaan noin 6 km. Tiutinen on omakotitaloaluetta. Saarella toimi Tiutisen koulu (luokat 1–6) vuosina 1912–2016. Seututie 464
Seututie 464 on valtatieltä 5 Joroisten Tahkorannasta Rantasalmen kirkonkylän kautta valtatielle 14 Rantasalmen Parkumäkeen johtava, noin 52 kilometriä pitkä seututie. Tie kulkee metsä- ja järvimaisemassa Joroisten ja Rantasalmen kunnan alueella. Tie on osa lyhintä reittiä Savonlinnasta pohjoiseen, muun muassa Jyväskylän ja Kuopion suuntiin. Tie on kaksikaistainen ja päällystetty. Tien nopeusrajoitus on pääosin 80 kilometriä tunnissa. Kantatie 40
Kantatie 40 (myös Turun kehätie) on Naantalista Raision kautta Turun ydinkaupunkialueen pohjoispuolitse Kaarinaan kulkeva kantatie. Tien pituus on 34 kilometriä, ja se on lähes koko matkaltaan osa E18-tietä. Suikkilantien eli Turun satamayhteyden valmistumisen myötä E18 on viitoitettu Turun ja Naantalin satamiin vain Turun kehätien kautta. Turku
Turkua pidetään usein Suomen porttina länteen. Kaupunki on merkittävä kaupallinen satamakaupunki, ja Turun satamasta on tiheä matkustajalauttaliikenne Maarianhaminaan sekä Tukholmaan. Lisäksi Turun lentoasema on Suomen neljänneksi vilkkain ja rahtimääriltään toiseksi suurin lentoasema. Lounais-Suomi on yksi Suomen tärkeimmistä valmistavan teollisuuden tuotantokeskittymistä ja meriteollisuuden ydinalue. Tuotanto on voimakkaassa kasvussa ja kasvunäkymät ulottuvat yli 2020-luvun puolivälin. Lääketeollisuus on toinen Turun merkittävä teollisuuden alue. Sekä meri- että lääketeollisuuden voimakkaat kasvunäkymät ovat luoneet korkeasuhdannetta myös muille toimialoille, erityisesti rakentamiseen. Somero
Lähes koko 1900-luvun Somero oli osa Hämeen lääniä ja Hämeen läänin eteläistä vaalipiiriä. Hämeen läänin sisällä Somero kuului aluksi maakuntatasolla Hämeenlinnan ja seututasolla Forssan vaikutuspiiriin osana Forssan ympärille muodostunutta Lounais-Hämeen maakunnanosaa. Hämeenlinnaa merkittävämpiä keskuksia Somerolla olivat kuitenkin 1900-luvulla Turku ja Helsinki, ja Forssan kanssa kilpaili tasavahvasti Varsinais-Suomen puolella lähimpänä seututason keskuksena ollut Salo. Tässä tilanteessa Someron suhteet Varsinais-Suomeen ja samalla Salon seutuun vähitellen tiivistyivät. Talsoila
Talsoilan pohjoisrajana on valtatie 10, itärajana on Loimijoki, etelärajana Räynynoja ja länsirajana valtatie 2. Turuntien ja Loimijoen välistä aluetta Talsoilasta kutsutaan nimellä "Rantalanmäki". Rantalanmäessä Turuntien itäpuolella on kerrostaloja; muutoin alue koostuu omakotitaloista. Valtatie 21
Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon. Turku
Ruissalon saari Turun edustalla on sekä luonnoltaan että kulttuurihistorialtaan arvokas ja monipuolinen alue koko Suomessa ja Turun tärkeimpiä luonnonsuojelullisia kohteita. Sen lehdot kuuluvat kansalliseen lehtojensuojeluohjelmaan, ja lähes koko saari liitettiin Natura 2000 -verkostoon vuonna 2000. Jo ennen Natura-verkkoon liittämistä saarelle oli perustettu Ruissalon ja Marjaniemen luonnonsuojelualueet, joiden yhteispinta-ala on noin 85 hehtaaria. Ruissalo mukaan lukien Turun kaupungin alueella sijaitsee 12 luonnonsuojelualuetta. Pähkinäisten saaresta Naantalissa Turku omistaa itäisen puoliskon. Luonnonsuojelualueiden yhteenlaskettu kokonaispinta-ala on 603 hehtaaria. Aivan Turun pohjoisimmassa kärjessä sijaitsee osa Kurjenrahkan kansallispuistosta. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen luonto poikkeaa monilta osin muun Suomen luonnosta. Alueen arvokkaimpia luontotyyppejä ovat Saaristomeri ja lehdot. Tammivyöhyke ulottuu Turun saaristoon sekä Varsinais-Suomen rannikolle. Turun edustalla Ruissalon saaressa onkin Suomen laajimmat tammimetsät. Myös maaeläimistö on lajilukumäärältään Suomen rikkainta. Koko Suomen hyönteislajistosta 80 % on tavattu Varsinais-Suomessa. Koskematonta luontoa Varsinais-Suomessa on kuitenkin jäljellä enää hyvin vähän. Varsinais-Suomen alueella sijaitsevat Saaristomeren ja Kurjenrahkan kansallispuistot sekä Vaskijärven luonnonpuisto. Sulkavan Suursoudut
Kilpailun reitti on pituudeltaan 60 kilometriä. Useimmissa sarjoissa soutu alkaa Hakovirralta, missä virran (salmen) ylittää silta. Tällöin soutajat kiertävät Partalansaaren ympäri vastapäivään ympäri niitä salmia ja selkiä pitkin, jotka saaren molemmin puolin yhdistävät Pihlajaveden Etelä-Saimaaseen, reittiä ovat Enonvesi (5 km), Varmavirta (~10 km), Kietävälä (~26 km), Hirviniemi, puolimatka (~30 km), Lepistönselkä (yht. pit. ~10 km), Alanne (~58 km) Sulkavan keskustan tuntumassa sijaitsevalle soutustadionille. Yösoudussa kuljetaan samaa reittiä päinvastaiseen suuntaan, jolloin soutu alkaa soutustadionilta ja päättyy Hakovirralle. Kilpasarjoissa reitti kuljetaan yhteen menoon, retkisoudussa yövytään puolimatkassa olevalla, Sulkava-Seuran omistamalla Varvirannan levähdys- ja yöpymisalueella. Turun saaristo
Turun saaristo (myös Lounais-Suomen saaristo tai Varsinais-Suomen saaristo) on noin 20 000 saaresta muodostuva, Särkisalosta ja Hiittisistä Kustavin saaristoon ulottuva saaristoalue Saaristomerellä Varsinais-Suomessa. Ahvenanmaasta Turun saariston erottaa Kihdin selkä. Selkä on tosin sen verran kapea, että voidaan käsittää Turun saariston ja Ahvenanmaan olevan yksi saaristo. Jos ajatellaan siten, on kyseessä maailman monisaarisin saaristo. Aikavaellus
Aikavaellus (engl. TimeTrek) on Kaarinasta Tuorlan observatoriolta alkava ja Turun yliopistolle päättyvä 13,7 kilometrin mittainen vaellusreitti. Se kuvastaa maailmankaikkeuden 13,7 miljardin vuoden ikää: yksi kilometri reitillä vastaa yhtä miljardia vuotta. Tuorlassa on alkuräjähdys ja yliopistolla nykyaika. Vaelluksen alkuperäiset ideoijat olivat astrobiologit Harry Lehto ja Kirsi Lehto. Kantatie 54
Kantatie 54 on Hollolasta Riihimäen kautta Tammelaan kulkeva kantatie, jonka pituus on 97 kilometriä. Tie muodostaa vaihtoehtoisen reitin Lahdesta Forssaan ja edelleen Turkuun. Kantatie 54 on kaksikaistainen lukuun ottamatta Riihimäellä olevaa lyhyttä nelikaistaista osuutta. Lisäksi Lopella tiessä on ohituskaistaosuudet.Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä kantatie 54 kulki Lopelta Tammelan ja Forssan kautta Jokioisten Vaulammille ja yhdisti tuolloiset valtatiet 3 ja 2. Ruissalo
Ruissalon tieyhteyksien myöhempi historia liittyy kiinteästi Turun sataman laajentumiseen. Kanavaniemi haluttiin antaa kokonaan täyttömaalla laajentuvan sataman käyttöön, joten Ruissaloon rakennettiin uusi tie ja silta vuonna 1911. Myöhemmin tätä siltaa on uusittu vuosina 1962 ja 1990. Alkuperäinen tieyhteys oli käytössä 1950-luvulle, mistä on edelleen jäänteenä nimi "Ruissalontie". Nykyinen linjaus taas ollut käytössä 1980-luvulta saakka, jolloin liikenne ohjattiin pois Länsisatamasta. Alkujaan Ruissalon erotti Turusta jopa kilometrin levyinen merialue. Tämä kaventui ajan mittaan, ja 1970-luvulta lähtien sataman ja Ruissalon välissä on ollut enää vain hyvin kapea kanava. Seututie 196
Tie saa alkunsa Taivassalon keskustan luoteispuolella sijaitsevasta seututien 192 risteyksestä. Täältä tie kulkee ensin noin puolentoista kilometrin verran, jonka jälkeen se sivuuttaa Kolkanaukon sen itäpuolelta. Täältä tie jatkuu vajaan kilometrin verran, kohdaten sen jälkeen yhdystien 1964 risteyksen. Seuraavaksi tie kohtaa kolmen kilometrin matkan jälkeen yhdystien 1955 risteyksen sekä kohtaa pian tämän jälkeen Taivassalon ja Uudenkaupungin kuntarajan. Aurasoutu
Aurasoutu tai Aurasoudut on perinteinen Turun keskustassa Aurajoella järjestettävä akateeminen soutukilpailu, jossa kahdeksanhenkiset mies- ja naisjoukkueet kilpailevat kahden tuhannen metrin pituisella matkalla. Kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1927 Turun yliopiston ja Åbo Akademin opiskelijajoukkueiden välillä ja se on siten vanhin Suomessa edelleen järjestettävä soutukilpailu. Ensimmäisiä kilpailuja seuraamassa oli jopa 20 000 katsojaa, mutta nykyään katsojamäärät jäävät huomattavasti pienemmiksi. Alkujaan Aurasoutu käytiin näiden Turun kahden yliopiston ylioppilaskuntien joukkueiden välillä, mutta Turun kauppakorkeakoulun liityttyä mukaan joukkueita oli pitkään kolme. Vuonna 2010 kauppakorkeakoulu jäi pois sen yhdistyttyä Turun yliopistoon. Pyhäjärvi (Tampere)
Avesaaren ja Salonsaaren eteen jäävät molemmilla noin kilometrin leveät salmet ja joiden välissä aukeaa suuri Säijänselkä. Se on kuusi kilometriä pitkä ja yhtä leveä. Siitä länteen työntyy Vakkalanselkä, jonne laskee Vassinjoki. Tämän alueen rannat ovat pääsääntöisesti peltomaata, joita kuitenkin rikkovat pienet mäkiset metsäsaarekkeet. Taivassalo
Taivassalon kunta sijaitsee Varsinais-Suomessa, Turun saaristossa. Sen naapurikunnat ovat Kustavi, Masku, Mynämäki, Naantali, Uusikaupunki ja Vehmaa. Matkaa Turkuun on noin 50 km. Turku
Aurajoki virtaa Turussa hieman alle yhdeksän kilometrin matkan itä–länsi-suunnassa. Se on keskimäärin noin 50 metriä leveä. Turun keskustan kohdalla joen syvyys on 2,5–5 metriä, mutta tuomiokirkolta ylöspäin veneilykelpoinen uoma kapenee ja madaltuu huomattavasti. Joen ylittää Turun alueella yhdeksän siltaa sekä lisäksi lautta, "Föri". Paikoin rautatiesillan jälkeen Nummessa olisi mahdollista ylittää joki juuri ja juuri kävellen. Veneilyä Tuomiokirkkosillasta yläjuoksulle päin haittaavat karit. Aurajoki soveltuu kuitenkin hyvin melontaharrastukseen. Yhdystie 2241
Yhdystie 2241 on tie joka kulkee Salon Pajulasta Halikkoon. Tie on osa vanhaa Seututien 224 reittiä ja sen pituus on melkein 2 kilometriä. Osoitenimenä tiellä on "Halikontie". Turku
Syksyllä vietetään Turun omaa kotiseutupäivää eli Turun päivää, jota juhlitaan vuosittain syyskuun kolmantena sunnuntaina. Turun päivänä kaupunkilaisille tarjotaan monia mahdollisuuksia tutustua omaan kotikaupunkiinsa, Kauppatorilla on suuret perinteikkäät Heikinmarkkinat, paitsi ei vuonna 2018 toriremontin vuoksi, ja samoihin aikoihin järjestetään messukeskuksessa myös Turun messut. Turun päivänä valitaan myös tulevaksi vuodeksi Turun Flikka ja Poika ja päivä päätetään suureen ilotulitukseen Aurajokirannassa. Syksyllä on kaupungissa vielä kaksi perinteikästä urheilutapahtumaa: vuodesta 1927 lähtien järjestetty Aurasoutu -soutukilpailu sekä Ruissalojuoksut, joka on järjestetty Ruissalossa vuodesta 1972 lähtien. Lokakuun alussa Turun Messukeskuksessa järjestetään Turun kansainväliset kirjamessut ja ruokamessut Lokakuussa on myös kevään tapaan kalamarkkinat eli Turun silakkamarkkinat Aurajokirannassa. Valtatie 10
Valtatie 10 on Turusta Forssan kautta Hämeenlinnan Tuulokseen johtava valtatie. Tie on osa Turun ja Lahden välistä itä–länsi-suuntaista, Varsinais-Suomea ja Hämettä halkovaa reittiä. Tien pituus on 167 kilometriä. Valtatie 9
Pitemmän tähtäimen suunnitelmissa on siirtää Kuopiossa valtatie 9 uuteen paikkaan 18 kilometrin matkalla. Uusi tie alkaisi nelikaistaisena Kuopion keskustan tuntumasta Maljalammen eritasoliittymän kohdalta ja alittaisi Männistön kaupunginosan 1,35 kilometrin pituisessa kalliotunnelissa. Honkalahden kohdalle rakennettavan eritasoliittymän jälkeen tie muuttuisi kaksikaistaiseksi ja kulkisi Iso-Telkkoon Kallaveden ylittävää 1,28 kilometristä vinoköysisiltaa pitkin ja siitä edelleen Vaajasaloon. Tästä tie jatkuisi Kortejoen pohjoispuolitse metsävaltaisen maaston läpi ja yhtyisi nykyiseen tiehen hieman ennen Pelonniementien liittymää. Tien kaksikaistaiselle osuudelle rakennettaisiin kaksi ohituskaistaparia. Suunnitelmaan kuuluu yhteensä 21 siltaa ja neljä uutta eritasoliittymää, minkä lisäksi kahta nykyistä eritasoliittymää parannettaisiin. Uusi tie lyhentäisi Kuopion ja Joensuun välistä matkaa noin kymmenellä kilometrillä. Matka Kuopion keskustasta Vehmersalmelle lyhenisi noin 20 kilometrillä. Lisäksi tie korvaisi nykyisen Kortesalmen lossin. Hankkeen kustannusarvio on noin 100 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä. Pertteli
Perttelistä on 60 kilometriä Turkuun ja 115 kilometriä Helsinkiin. Salon keskustaan on matkaa noin 10 kilometriä. Turun Weikot
Seuran kestävyysurheilijat edustivat Suomea useassa arvokisassa. Aarno Ristimäki valittiin vuoden 1975 maastojuoksun MM-kisoihin Rabatiin ja myös vuoden 1977 maastojuoksun MM-kisoihin. Jouko Santanen valittiin vuoden 1976 MM-maastojuoksukisoihin. Kävelijä Reima Salonen saavutti 50 kilometrin kävelyssä Malmössä 1976 MM-pronssia. Hänet valittiin seuraavana vuonna TUL:n parhaaksi urheilijaksi. Malmössä kilpaili samalla matkalla myös Seppo Immonen (20. sija). Prahan EM-kisoissa vuonna 1978 mukana oli peräti kolme weikkolaista, Salonen ja Immonen 50 km kävelyssä ja Ristimäki maratonjuoksussa. Salonen ei kuitenkaan terveyssyistä päässyt aloittamaan kisaa. Salo
Heinäkuussa 2016 Salon kaupunki teki aiesopimuksen losangelesilaisen Hyperloop One -yhtiön kanssa 50 kilometrin pituisen liikennöintiputken rakentamisesta Salon ja Turun välille. Turun jätteenpolttolaitos
Ekokem Oyj:n (vuodesta 2017 Fortum Waste Solutions Oy) uusi noin 100 miljoonan euron Korvenmäen jätteenpolttolaitos Saloon piti valmistua vuonna 2018, mutta korkeimpaan hallinto-oikeuteen edennyt valitusprosessi kaatoi hankkeen. Laitoksen oli tarkoitus käsitellä noin 110 000 tonnia syntypaikoilla lajiteltua sekalaista yhdyskuntajätettä Lounais-Suomen alueelta. Syksyllä 2017 uutisoitiin Lounais-Suomen jätehuolto Oy:n ja Salon Kaukolämpö Oy:n suunnittelevan laitoksen rakentamista samaan paikkaan vuodeksi 2020. Voimala tuottaisi sähköä ja lämpöä Salon seudun kaukolämpöverkkoon. Laitos polttaisi vuodessa 90 000–120 000 tonnia jätettä. Salonsaari (Päijänne)
Salonsaari sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Asikkalan keskustaajamasta Vääksystä. Saaren väkiluku on noin 160, loma-asukkaita on enemmän. Ihmisasutusta on saattanut olla jo kivikaudella. Kylä paloi vuonna 1897. Taistelutantereentie
Taistelutantereentien eli yhdystien 17861 etäisyys Vaasasta on noin 50 kilometriä. Tien eteläpää erkanee valtatie 8:sta ja sen pohjoispää liittyy Oravaisten katuverkkoon Öyrintiehen. Tien pituus on 2,8 kilometriä. Museotien eteläpää on sorapintainen noin 2 kilometrin matkalta ja pohjoispää on päällystetty pehmeällä asfaltilla. Soratien leveys on noin 5 metriä ja asfaltoidun pohjoispään 6 metriä. Airisto
Airisto () on noin 20 kilometriä pitkä merenselkä Turun saaristossa Naantalin, Paraisten ja Turun kaupunkien alueella. Syvimmillään se on yli 90 metriä syvä. Airiston eteläosat kuuluvat Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Yle Radio Suomi Turku
Yle Radio Suomi Turku (aiemmin "Turun Radio" ) on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista, joka aloitti lähetykset 4.1.1982 omalla radiokanavalla 96,7 MHz, joka muuttui myöhemmin radiotaajuusuudistuksessa kanavalle 94,3 MHz. Sen kuuluvuusalueena on Varsinais-Suomi ja Ahvenanmaa toimituksen sijaitessa Turussa. Radion studio sijaitsee Logomossa. Päälähetin on Kuusiston yleisradioasemalla, jonka omistaa australialaisomistuksessa oleva Digita. Turun keskustaajama
Turun keskustaajama () on väkiluvultaan Suomen kolmanneksi suurin taajama ja kaupunkialue. Keskustaajama sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa ja Turun seutukunnassa. Vuonna 2010 taajama ulottui Turun, Kaarinan, Naantalin, Paimion ja Raision kaupunkien sekä Liedon ja Ruskon kuntien alueelle. Vuoden 2013 lopussa Turun keskustaajaman väkiluku oli 257 158 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 256,13 km², joten väestötiheys taajaman alueella oli 1004,0 as./km². Suomessa taajamaksi määritellään asuinalue, jossa asuinrakennusten välinen välimatka on korkeintaan 200 m. Varsinais-Suomen maakunta
Turku on usean valtatien toinen päätepiste. Sieltä lähtevät valtatie 1 Helsinkiin, valtatie 8 Suomen länsirannikkoa pitkin Ouluun, valtatie 9 Tampereelle ja valtatie 10 Hämeenlinnaan. Muita tärkeitä liikenneväyliä ovat kantatie 41 Aurasta Huittisiin, kantatie 43 Uudestakaupungista Harjavaltaan ja kantatie 52 Salosta Raaseporiin sekä seututie 204 Liedosta Euraan. Helsingin ja Porin välinen valtatie 2 sivuaa maakunnan koilliskulmaa. Hirvensalo
Hirvensalo on Turun edustalla sijaitseva saari. Saarella oli vuoden 2015 paikkeilla noin 9 000 asukasta, ja sen pinta-ala on noin 12,8 km². Hirvensalo on osa Hirvensalon-Kakskerran suuraluetta. Sen suurimmat lähisaaret ovat pohjoispuolella sijaitseva Ruissalo sekä eteläpuolella olevat Satavan ja Kakskerran saaret. Lännessä aukeaa Airiston merenselkä ja mantereesta saaren erottaa idässä Pitkäsalmi. Hirvensalosta on kiinteä tieyhteys mantereelle Hirvensalonsillan kautta. Uskelan Isokylä
Isokylä on kylä Salossa Uskelanjoen varressa Salon keskustasta hiukan Pertteliin päin. Sen alue ympäröi Salon Isokylän kaupunginosaa. Kylää halkovat moottoritie E18 ja kantatie 52. Alueella sijaitsee myös moottoritien E18 Isokylän tunneli, jonka pituus on 450 metriä. Isokylän alue rajoittuu entisiin Halikon ja Kuusjoen kunnanrajoihin sekä Uskelanjokeen. Isokylässä Munamäellä sijaitsee myös televisiomasto, jonka korkeus on 120 metriä maanpinnasta ja se lähettää maanpäällisiä digitv-lähetyksiä. Salon seutukunta
Salon seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 022. Kauniainen (Salo)
Kauniainen on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu seututiehen 110, Salonjokeen, Helenankatuun ja Turuntiehen. Suomen kalliomaalaukset
Etelä-Saimaa sijaitsee Keski-Saimaan eteläpuolella Ensimmäisen ja Toisen Salpausselän välissä. Etelä-Saimaa laskee vetensä niin sanotulle Väliväylän kautta Suomenlahteen ja Vuoksen kautta Laatokkaan. Lähellä Vuoksea sijaitsee Ruolahden Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus. Etelä-Saimaan länsirannoilla löytyvät Taipalsaaren Valkeisaari, jossa on suoritettu arkeologiset kaivaukset. Noin 10 kilometrin sisällä kohdataan Kannuksen linnavuoren, Ruusin Turasalon ja Lintuinvuoren kohteet. Lamposaaressa ja Suuressa Turasaaressa on kuviottomia punaväriläikkiä. Urjala
Urjala sijaitsee valtatie 9:n varrella Tampereelta Turkuun päin mentäessä, ja sinne on linja-autoyhteyksiä useasta kaupungista. Matkaa Tampereelle on 60 kilometriä ja Turkuun 105 kilometriä. Lähiseudun kaupunkeja ovat Akaa (30 km), Forssa (35 km), Loimaa (40 km), Huittinen (50 km) ja Sastamala (60 km). Suomusjärvi
Seututie 110 kulkee Suomusjärveltä länsi-itäsuuntaisesti ja halkoo kunnan kahtia. Uusi Turun-Helsingin moottoritie valmistui Suomusjärven osalta alkuvuonna 2009. Se paransi kunnan liikenneyhteyksiä entisestään. Kunnan keskusta on vanhan valtatien varressa sijaitseva Kitula. Siellä sijaitsevat useimmat kunnan palvelut kaupoista kouluun. Vuonna 1849 valmistunut, arkkitehti E. B. Lohrmannin suunnittelema Suomusjärven kirkko sijaitsee melko keskellä kuntaa. Kirkonkylä on pieni ja siellä sijaitsee vain muutamia taloja. Kirkonkylän risteyksestä seututieltä 110 on lähes yhtä pitkä matka Turkuun kuin Helsinkiin; Turkuun on 82 kilometriä, Helsinkiin 84. Muista merkittävistä kylistä mainittakoon Kettula, jossa ovat metsästäneet niin useat ulkomaalaiset vieraat kuin Urho Kekkonen. Suomusjärven alueella kesämökin omistaa myös Sauli Niinistö. Häijää
Kylä sijaitsee Tampereen ja Porin välisen valtatie 11:n ja Keikyästä Kyröskoskelle kulkevan seututie 249:n risteyksessä. Aikanaan Häijään alueella Salmin kylässä sijaitsi valtateiden 9 ja 11 risteys: Turusta tullut valtatie 9 ja Porista tullut valtatie 11 yhtyivät ja jatkuivat samaa reittiä Siuron kautta Tampereelle. Häijäästä on matkaa Sastamalan keskustaan 20 kilometriä, entisen Mouhijärven keskustaajamaan Uotsolaan viisi kilometriä, Kyröskoskelle 20 kilometriä, Tampereelle 40 kilometriä ja Poriin 75 kilometriä. Forssa
Forssan naapurikunnat ovat lännessä Jokioinen, idässä ja etelässä Tammela, pohjoisessa Humppila ja Urjala. Forssan seutukuntaan kuuluvat Forssan kaupungin lisäksi Jokioinen, Tammela, Humppila ja Ypäjä. Edellä mainittujen kuntien ohella Lounais-Hämeen alueeseen luetaan mukaan myös Somero ja Urjala. Forssan sijaintia Helsinki–Turku–Tampere-kolmion keskellä pidetään joskus ihanteellisena, sillä asiointimatkat maan suurimpiin kaupunkeihin sujuvat nopeasti. Etäisyys Helsinkiin on 110, Tampereelle 87 ja Turkuun 88 kilometriä. Linnankatu (Turku)
Linnankatu () on yksi Turun ruutukaavakeskustan pääkaduista. Katu alkaa Aninkaistenkadulta ja päättyy Turun satamaan. Linnankadun alkupää on nykyisin kevyen liikenteen aluetta Aninkaistenkadulta Vähätorille eli Brahenkadun kulmaan asti. Yksi kaupungin tunnetuimmista nähtävyyksistä, Turun linna, sijaitsee Linnankadun varrella. Katu on 3 717 m pitkä, ja se on Turun pisin katu. Scandinavian Outdoor
1992 – 1995 Laajentuminen Hirvensaloon ja kaupungin rajojen ulkopuolelle
1992 Partiovarusteen ensimmäinen Turun ulkopuolinen myymälä avattiin Saloon. Salon myymälä on toiminnassa vielä nykypäiväkin, tosin osoite on vaihtunut kertaalleen. 1994 Perustettiin hiihtokoulu ja suksihuolto "Turun Alpeille", eli Hirvensaloon, jossa "alppikansaa" palveltiin vuoteen 2017 saakka. Varsinais-Suomen maakunta
Turun saaristo maakunnan lounaisosassa muodostuu noin 20 000 saaresta, joista osa on pieniä kallioluotoja, osa taas suuria asuttuja saaria. Suuria yli neliökilometrin laajuisia saaria on muutama sata. Joidenkin lähteiden mukaan Saaristomeri on maailman suurin saaristo saarten määrän mukaan laskettuna. Alue on Aurajokilaakson tavoin yksi Suomen kansallismaisemista. Luonto on alueella hyvin erikoista, karua ja samalla rehevää. Saaristomerta leimaavat rehevät saarnimetsiköt ja karut kallioluodot. Ensimmäisen Salpausselän jatkeena on alueen eteläosissa joukko soraharjun pätkiä eli hiekkasaaria. Suurin näistä on Jurmo Korppoossa Paraisilla. Toisen Salpausselän jatkeena on muun muassa Örö Dragsfjärdissä Kemiönsaarella. Hiekkasaarten kasvillisuus ja eläimistö ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta. Seututie 180
Seututie 180 eli Saaristotie () tai Turunmaan saaristotie on Varsinais-Suomessa kulkeva seututie. Tie alkaa Kaarinasta valtatie 1:n liittymästä ja kulkee Paraisten keskustan ja Nauvon kautta Korppooseen. Tien pituus on noin 75 kilometriä. Seututie 180 on osa Turun saariston kiertävää Saariston rengastie -nimistä matkailutietä. Radio Sata
Radio Sata oli turkulainen rock-musiikkiin erikoistunut radioasema, jonka taajuus oli Turussa 105,5 MHz ja Salossa 105,2 MHz. Radio Sadan taajuus oli aluksi 100,1 MHz, mistä oli peräisin kanavan nimi. Radio Sadan ohjelmistoon kuului musiikin ja uutisten lisäksi muun muassa Uutissi Turust, jossa Markku Heikkilä kertoi "uutisia" Turun murteella. Satakunnan maakunta
Porin ja Rauman kautta kulkee Turun ja Oulun välinen valtatie 8. Porista lähtevät valtatie 2 Helsinkiin, valtatie 11 Tampereelle ja valtatie 23 Jyväskylään. Rauma on Tampereelta tulevan valtatie 12:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Tampereen välinen kantatie 41. Muita tärkeitä teitä ovat kantatie 44 Sastamalasta Kankaanpään kautta Kauhajoelle sekä kantatie 43 Harjavallasta Uuteenkaupunkiin. Rantarata
Salon ja Turun välillä ainoa henkilöliikenteen liikennepaikka on Kupittaa, joka sijaitsee lähellä Turun keskustaa. Muita liikennepaikkoja välillä ovat Paimio ja Piikkiö, jotka toimivat junien kohtauspaikkoina. Lisäksi Piikkiössä on jonkin verran puunkuormausta. Turku on risteysasema, josta on yhteydet Helsingin lisäksi Toijalaan, Uuteenkaupunkiin ja Turun satamaan. Seututie 280
Seututie 280 on seututie Suomessa. Se erkanee Turun ja Helsingin välisestä seututiestä 110 (entinen valtatie 1) Pusulassa Lohjalla ja yhtyy kantatiehen 52 lähellä Someron keskustaa. Tie kulkee Lohjan ja Someron kaupunkien alueilla ja osuu myös entisten Nummi-Pusulan, Nummen, Pusulan ja Somerniemen kuntien alueille. Tien osoitenimenä on Lohjalla "Somerontie" ja Somerolla "Helsingintie". Salo
Salo sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. Vuotuinen keskilämpötila on noin 5 °C ja sademäärä 660 millimetriä. Kesät ovat tyypillisesti lämpimiä keskilämpötilan ollessa +17 °C. Talvet ovat melko leutoja, mutta alle −20 °C:n lämpötilatkaan eivät ole harvinaisia. Merenläheisen sijainnin takia pakkanen tuntuu usein purevammalta johtuen ilmankosteudesta ja tuulista. Terminen talvi alkaa keskimäärin 30. marraskuuta ja pysyvä lumipeite tulee usein vasta vuodenvaihteessa. Turun väestö
Turku ja sen suurimmat naapurikunnat Kaarina, Raisio sekä Naantali muodostavat tiheään asutetun keskuksen, jonka väkiluku on noin 240 000 asukasta, ja väestötiheys noin 570 as./km². Väestömäärä Lounaisessa Suomessa ei ole kasvanut samaa tahtia kuin esimerkiksi Pirkanmaalla. Yhtenä syynä onkin pidetty juuri alueen kuntien yhteistyön vaikeutta. Kuntien keskinäinen kilpailu kostautuukin alueen kehityksessä. Turun heikon kehityksen vastapainona on naapurikuntien, etenkin Raision ja Kaarinan, reipas kasvu. Turun seutukuntaan kuuluvat Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku. Seutukunnassa on runsaat 320 000 asukasta, ja sen yhteistyöelimenä toimii Turun Seudun Kehittämiskeskus. Alueen kokonaispinta-ala on 3 077 neliökilometriä. Turun seudulla on työpaikkoja lähes 140 000, opiskelijoita 47 000 ja yrityksiä 22 000. Pitkäsalmi
Pitkäsalmi on Saaristomeressä Turun ja Kaarinan edustalla oleva salmi, joka erottaa Hirvensalon saaren manner-Turusta. Pitkäsalmi on noin 3 kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdastaan noin kilometrin leveä. Turun päärautatieasema
Turun päärautatieasemalta on matkaa linja-autoasemalle noin 700 metriä. Asemien yhdistämistä matkakeskukseksi on suunniteltu, ja asiasta julkaistiin tutkimusraportti vuonna 2006. Toistaiseksi yhdistämishanke on kuitenkin jäänyt suunnittelutasolle. Turun saaristo
Turun saaristoa alueellisesti suppeampi käsite on Turunmaan saaristo, joka sijaitsee Paraisten ja Kemiönsaaren kuntien alueella Turunmaan seutukunnassa. Tämän myös Turunmaaksi nimitetyn Turun saariston eteläosan nykyisin Kemiönsaaren ja Paraisten kuntiin kuuluvat saaret sekä nykyisin Saloon kuuluva Särkisalo ovat vanhastaan olleet ruotsinkielistä aluetta. Nykyisin Turunmaan seutukunnan kunnat ovat kaksikielisiä, mutta ruotsi on niissä edelleen enemmistökieli. Aleksi Salonen
Kaudeksi 2018–2019 Salonen siirtyi kaksivuotisella sopimuksella Mikkelin Jukureihin. Tammikuun 2019 lopulla hänen sopimuksensa kuitenkin purettiin yhteisymmärryksessä joukkueen ollessa sarjataulukossa toiseksi viimeisenä. Samalla Salonen siirtyi kevääseen 2020 asti ulottuvalla sopimuksella Turun Palloseuraan. Turku
Turun lentoasema on sijainnut vuodesta 1956 kahdeksan kilometriä Turun keskustan pohjoispuolella. Vuonna 2016 aseman kautta kulki 324 077 matkustajaa ja 8 012 tonnia rahtia, joten se on matkustajamääriltään Suomen lentoasemista neljänneksi vilkkain ja rahtimääriltään toiseksi suurin. Lentoasemalta on kotimaanlentoja Helsinkiin, Maarianhaminaan ja Kittilään sekä ulkomaille esimerkiksi Tukholmaan, Riikaan ja Gdańskiin. Jukka Salo
Salo ja Turun yliopiston Amazon-tutkimus herättivät henkiin Suomen jo hiipuneen Andien ja Amazonian alueen monitieteellisen tutkimusperinteen, jonka kansainvälisesti tunnetuin edeltäjä oli Rafael Karstén (1879-1956) ja pääosin Ruotsissa vaikuttanut Erland Nordenskiöld (1877-1932). Turun yliopiston Amazon-tutkimus on ollut lähellä myös Etelä-Amerikan eteläosien maantiedettä ja geologiaa ansiokkaasti selvittäneen Väinö Auerin (1895-1981) tutkimusperinnettä. Salo teki vuodesta 1995 lähtien paljon yhteistyötä Perun Amazoniassa pitkään asuneen biologi Pekka Soinin (1941-2004) kanssa erityisesti Amazonian alueen luonnonsuojeluun liittyvissä kysymyksissä. Turun satama
Turun satama (, LOCODE: FI TKU) on Suomen vanhin satama, ja se mainitaan arabialaisen maantieteilijä Abu Abdallah Mohammed Idrisin vuonna 1154 kirjoitetussa kirjassa "Kitab Rudjar". Satama sijaitsee Saaristomeren rannalla, Turun kaupungin keskustasta länteen Turun sataman ja Pansion kaupunginosissa. Pajula
Pajulan alueella sijaitsee mm. Pajulan alakoulu. Pajulasta Salon keskustaan on 1,5 km matkaan ja alueen ohi kulkee myös paikallisliikenne Salon keskustaan ja Halikon Märynummen suuntaan. Seututie 224
Salon puolella tie ylittää ensin Vaskionjoen, saapuu sitten Halikon Vaskion taajamaan, ylittää Kuusjoen lähellä sen ja Vaskionjoen yhtymäkohtaa ja saapuu Halikon Märynummen taajamaan. Liittymässä Märynummen eteläpuolella tie ylittää valtatien 1 (E18). Tämän jälkeen tie etenee noin kilometrin kunnes siitä erkanee niin ikään eritasoliittymässä Halikkoon Vaskiontie, jonka linjausta tie aiemmin on noudattanut. Heti tämän jälkeen tie ylittää Halikonjoen ja alittaa parin kilometrin päästä Turku–Karjaa-radan. Tämän jälkeen tie tekee vielä kaksi melko loivaa mutkaa kunnes se saapuu päätepisteeseensä seututien 110 kiertoliittymässä. Salossa tien osoitenimenä on Märynummen eteläpuoliseen liittymään asti "Vaskiontie" ja siitä eteenpäin "Mahtimiehentie". Lempäälä
Lempäälä sijaitsee valtateiden 3 (Helsinki–Tampere) ja 9 (Turku–Tampere) sekä Helsinki–Tampere-rautatien varrella. Lempäälän rautatieasemalla pysähtyvät rataosuudella kulkevat taajamajunat ja osa Helsingin ja Tampereen välisistä InterCity-junista. Maanteitse Tampereelle on matkaa 24 kilometriä, Turkuun 135 kilometriä ja Helsinkiin 157 kilometriä. Turun lentoasema
Lentoasema sijaitsee valtatien 9 ja kantatien 40 tuntumassa. Turun satamaan on matkaa noin kymmenen kilometriä ja Turun rautatieasemalle kahdeksan kilometriä. Turun paikallisliikenne eli Föli liikennöi noin 20 minuutin välein reitillä lentoasema – linja-autoasema – keskusta – satama. Terminaalin edestä saa taksin kaikkina vuorokaudenaikoina. Vaasa
Maantiet yhdistävät Vaasan Helsinkiin, Tampereeseen, Ouluun, Poriin, Jyväskylään, Kokkolaan ja Seinäjokeen. Helsingistä on Vaasaan 419, Turusta 330, Tampereelta 244, Oulusta 319, Kokkolasta 121, Pietarsaaresta 99, Porista 193, Lapualta 83 ja Seinäjoelta 78 kilometriä. Myös Ruotsista on Vaasaan melko lyhyt matka. Vaasan satamasta ja kaupungin läpi kulkee Sininen tie. Vuosina 1962–1964 muut Suomen kaupungit ottivat käyttöön alueelliset 50 km/h -nopeusrajoitukset, mutta Vaasassa rajoitus oli pitkään 60 km/h. Enola
Enola on Salon kaupunginosa, joka rajoittuu Helsingintiehen, Salonkatuun ja seututiehen 110. Yhdystie 2401
Yhdystie 2401 kulkee Salon keskustasta Inkereelle. Ensimmäisenä se sivuuttaa Moision, Enolan ja Palometsän kaupunginosat, sitten se kulkee läpi Kailin ja sivuuttaa Hähkänän ja Inkereen. Radio 88,2
Radio 88,2 on Salossa toimiva kaupallinen paikallisradio, joka on perustettu vuonna 1989. Kanavan omistaa Salon Alueradio Oy. Ohjelmat tuotetaan Turun Paikallisradio Oy:n studioilta Turusta, jolle kuuluu myös Auran Aallot, Auran Aallot Salo, Zoom FM. Radio kuuluu Salon lähikunnissa nimensä mukaisesti taajuudella 88,2 MHz ja sen lähetin sijaitsee Salon Tupurin mastossa. Lähetysteho on 1 kW. Aseman toimilupaa päätettiin vuonna 2006 jatkaa aina vuoteen 2011 asti. Vuoteen 1996 asti Radio 88,2 tunnettiin nimellä Radio Suomen Salo. Jyväskylä
Jyväskylä sijaitsee eteläisen ja keskisen Suomen rajaseudulla ja on ollut läpi historiansa merkittävä liikenteen risteyskohta. Lähimmät suuret kaupungit ovat Kuopio (144 km), Tampere (149 km) ja Lahti (169 km). Suomen pääkaupunkiin Helsinkiin Jyväskylästä on matkaa maanteitse 272 km, rautateitse matka on 342 km. Muutamiin muihin suurehkoihin kaupunkeihin kertyy maanteitse matkaa seuraavasti: Mikkeli 113 km, Hämeenlinna 188 km, Kouvola 192 km, Seinäjoki 216 km, Pori 273 km, Vaasa 282 km, Turku 304 km ja Oulu 339 km. Salon rautatieasema
Salon rautatieasema (, , ratakm 154+300) on rantaradan varrella sijaitseva rautatieasema, joka sijaitsee samannimisen kaupungin keskustassa. Asemalla pysähtyvät kaikki Helsingin ja Turun välillä liikennöivät henkilöjunat lukuun ottamatta junia S 975 klo 16.10 Helsinki-Turku ja S 976 klo 7.08 Turku-Helsinki ja siellä on myös tavaraliikennettä. Asemaa käyttää vuosittain noin 320 000 henkilöjunamatkustajaa. Aseman sisätiloissa palvelee yksi ja ulkotiloissa yksi Junamaatti-lipunmyyntiautomaatti. Asemalla on kaksi matkustajaliikenteen käytössä olevaa korotettua laituria ja raiteiden alittamista varten asemalla on tunneli, josta uloskäynti tapahtuu portaita ja hissillä. Helsinkiin liikennöidään raiteelta 1 ja Turkuun raiteelta 2. Somero
Somero sijaitsee Hämeen ja Varsinais-Suomen historiallisten maakuntien rajalla. Idässä Somero rajoittuu myös Uudenmaan ja lännessä Satakunnan historialliseen maakuntaan. Turun ja Hämeenlinnan linnaläänien raja kulki Someron halki Paimionjoen vesistön eteläpuolitse niin, että nykyisen Someron eteläisimmät osat olivat Turun ja suurempi pohjoisosa Hämeenlinnan linnalääniä, ja tämä on ollut uusimman tutkimuksen mukaan myös vanha maakuntien välinen nautintaraja. Järvien pohjasedimenteistä tehtyjen siitepölytutkimusten perusteella maanviljelyyn perustuvan vakinaisen asutuksen on päätelty alkaneen Somerolla 1300-luvulla. Seututie 438
Seututie 438 on Etelä-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Sulkavan, Savonlinnan, Puumalan ja Ruokolahden kunnissa. Tie muodostaa yhteyden Sulkavalta Imatralle. Tie alkupisteet ovat seututie 435 Sulkavan Iitlahden läheisyydessä ja Virmutjoki Ruokolahdella. Tiellä on yksi lossiyhteys: Vekaransalmen lossi. Tien pituus on noin 61 km. Seututie 438 kulkee myös Vilkaharjua pitkin, noin neljä kilometriä. Tie kulkee Lohilahden kylän läpi, joka on tieosuuden ainut taajama. Turku
Turun pohjoisimmasta kolkasta eteläisimpään on matkaa yhteensä 45 kilometriä. Sen pohjoisin osa, kaupunkiin 1973 liitetty entisen Paattisten kunnan alue, ulottuu pitkän ja kapean kiilan muotoisena Kuhankuonon kahdeksan kunnan rajapyykille, joka on Turun pohjoisin kohta. Turun alueen suurin leveys sen sijaan on vain 15 kilometriä. Turun lounaisosa koostuu saarista, joista suurimmat ovat Ruissalo, Hirvensalo, Satava ja Kakskerta. Saarten metsät ovat pääosin mäntyvaltaisia, mutta niissä on myös reheviä lehtoja. Turun sataman rautatieasema
Turun sataman rautatieasema (, virallinen nimi Turku satama, , ratakm 277+696) on Turun satamassa sijaitseva Suomen rataverkon rautatieasema, jonka henkilöliikenne on sidottu satamaan tulevien ja lähtevien matkustajalaivojen aikatauluihin. Asemalla ei ole varsinaista asemarakennusta. Asemalta on yhteydet Helsinkiin ja Tampereelle sekä Ouluun. Liikennepaikka on virallisesti osa Turun liikennepaikkaa. Asemalla on keskilaituri, jonka kummallakin puolella on raiteet 1 ja 2. Pääsääntöisesti Tampereen suuntaan on liikennöity raiteelta 1 ja Helsinkiin raiteelta 2. Turku Science Park
Tiedepuisto sijaitsee aivan Helsingin valtatien varressa, ja aluetta palvelee myös Kupittaan rautatieasema. Turun lentoasemalle on alle puolen tunnin ajomatka. Turun velodromi
Turun velodromi on asfalttipäällysteinen ulkopyöräilyrata, jonka pituus on 333,33 metriä. Radan sisäpuolella on lisäksi jäähdyttelyyn tarkoitettu alue sekä huoltajille ja toimitsijoille varattu alue. Velodromi sijaitsee Kupittaalla, Kupittaanpuistossa, Lemminkäisenkadun ja Hippoksentien risteyksen tuntumassa. Rata on kaikille avoin ja maksuton. Ratapyöräilyn SM-kilpailut järjestettiin tällä velodromilla viimeksi heinäkuussa 2007. Tuukka Salonen
Salonen pelasi urallaan 54 Veikkausliigan ottelua Turun Palloseurassa vuosina 1996–2000. Sen jälkeen hän edusti useita seuroja Saksan kolmannella ja neljännellä sarjatasolla. Pelaajauransa lopetettuaan Salonen on toiminut muun muassa KFC Uerdingen 05 in reservijoukkueen päävalmentajana sekä suorittanut saksalaisia valmentajakursseja. Salo
Ensimmäiset asukkaat Salon alueelle tulivat jo suunnilleen 7 000 vuotta sitten. Silloin vain muutamat korkeimmat mäet olivat veden pinnan yläpuolella. Pronssi- ja rautakauden asutuksista kertovat lukuisat hautaröykkiöt sekä alueen useat muinaislinnat, kuten mm. Rikalan Linnamäki sekä Yltjärven linnavuori. Salon seutu korostuu rikkaana muinaisesineiden löytöalueena aina merovingiajalle asti. Salon Rikalassa sijaitsi muinaiskaupunki. Salon aluesairaala
Salon aluesairaala eli Tyksin Salon sairaala on Salossa sijaitseva sairaala. Tyksin Salon sairaala on osa Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriä. Sairaala sijaitsee Alhaisten kaupunginosassa. Sen yhteydessä sijaitsee myös Salon pääterveysasema. Tuulipuisto
Tuulipuiston tuulivoimaloiden välinen etäisyys riippuu turbiinin lapojen pituudesta. Kahden megawatin tuulivoimaloilla ja 80 metrin roottorin halkaisijalla, etäisyyksien tulee olla 400-500 metriä. Peukalosääntö on että eäisyyksien tulee olla noin seitsemän kertaa roottorin halkaisija. Tyypillisesti Suomen olosuhteissa tuulivoimaloiden välimatka on 500-600 metriä. Jäkärlä
Jäkärlä on Turun kaupunginosa, lähiö ja taajama, joka sijaitsee noin 15 kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen, lähellä Liedon rajaa. Jäkärlän ohi kulkevat Tampereen moottoritie ja Turku–Toijala-rata. Jäkärlän taajamassa on 3 665 asukasta (31.12.2011), joista 3 410 asuu Turussa ja 255 Liedon puolella kuntarajaa. Paimio
Paimio () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa, Turun ja Salon puolivälissä Valtatie 1:n varrella. Kaupunkinimityksen Paimio otti käyttöönsä 1997. Paimion naapurikunnat ovat Lieto, Kaarina, Marttila, Salo ja Sauvo. Salon keskustaajama
Salon keskustaajama on Salon kaupungin keskustan ja Halikon kirkonkylän kattava taajama-alue. Vuoden 2011 taajamarajauksen mukaan siellä asui noin 30 000 ihmistä, mikä on yli puolet kunnan asukasluvusta. Turku
Turku () on Suomen kaupunki ja Varsinais-Suomen maakunnan keskus, joka sijaitsee Aurajoen suulla Saaristomeren rannikolla. Kaupungin asukasluku on 2018 marraskuussa 191 737 ja Turun seutukunnan 330 482. Tämä tekee Turusta asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurimman kunnan ja kolmanneksi suurimman kaupunkialueen. Seututie 224
Seututie 224 on seututie, joka kulkee Aurasta Tarvasjoen ja Marttilan kautta Saloon Varsinais-Suomen maakunnassa Suomessa. Tie on melko suora, ja sillä on valtatie 10:n risteyksestä Märynummelle asti nopeusrajoitus 100 kilometriä tunnissa. Tien pituus on 43 kilometriä.