Kuka perusti Kanadan?
Kanadan historia
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat kuuluvaksi Ranskalle. Seuraavana vuonna hän purjehti pidemmälle Saint Lawrence -jokea pitkin. Cartier’n löydöt innoittivat Ranskan kuningas Frans I:stä haastamaan Espanjan uuden maailman herruudesta ja perustamaan siirtokunnan. Jean-François Robervalin johdolla ranskalaiset perustivat 1541 Charlesbourg-Royalin Stadaconan intiaanikylän lähelle. Sinne muutti noin 150 siirtolaista, mutta ensimmäisenä talvena suhteet intiaaneihin heikkenivät ja he surmasivat yli 30 siirtokunnan asukkaista. Seuraavana keväänä hengiinjääneet palasivat Ranskaan. Englantilaiset eivät olleet paljoakaan kiinnittänet huomiota Kanadaan, vaikka Cabot olikin käynyt rannikolla. Kuitenkin vuonna 1583 Humphrey Gilbert julisti nykyisen St. John’sin alueen kuuluvaksi Englannille. Kanadan provinssi
Kanadan provinssi (, ) oli brittiläinen siirtokunta Pohjois-Amerikassa, joka luotiin 23. heinäkuuta 1840 hyväksytyssä säädöksessä ja julistettiin voimaan 10. helmikuuta 1841. Säädös lakkautti Ylä- ja Ala-Kanadan lakia säätävät elimet ja perusti samalla poliittisen entiteetin, Kanadan provinssin. Säädöksen myötä entisestä Ala-Kanadasta tuli Itä-Kanada ja Ylä-Kanadasta Länsi-Kanada. Kanadan historia
Britit jakoivat 1791 Kanadan kahteen siirtokuntaan, Ylä- ja Ala-Kanadaan, ja vuoden 1812 sodan jälkeen sovittiin Kanadan ja Yhdysvaltain rajasta. Valta oli Kanadassa pienellä brittieliitillä, mikä aiheutti vuonna 1837 kapinan kummassakin siirtokunnassa, ja kolme vuotta myöhemmin muodostettiin Kanadan provinssi, jolla oli oma parlamentti. Kanadan dominio muodostui 1867, ja liittovaltio sai ensimmäisen perustuslakinsa. Kanada suuntautui länteen, ja pian se osti Rupertinmaan, jonka liittämistä viivästytti Louis Rielin johtama Redjoen kapina. Ensimmäisessä maailmansodassa kanadalaiset taistelivat emämaa Britannian rinnalla, mutta sodan jälkeen William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia itsenäisyyttä. Westminsterin säädöksen nojalla Kanada itsenäistyi Britanniasta vuonna 1931. Kanada
Paleointiaanit saapuivat Kanadaan noin 16 000 vuotta sitten, ja nykyisten inuitien edeltäjä Thulen kulttuuri muodostui noin vuonna 1000. Viikingit asuttivat itärannikkoa hetkellisesti samoihin aikoihin, mutta Kanadan varsinaisesti löysi John Cabot tai Jacques Cartier. Ranska alkoi asuttaa maata 1530-luvulla ja Britannia kiinnostui alueesta sen turkismaiden ansiosta. Hudson’s Bay Company hallitsi pitkään suurta osaa Kanadasta, ja Ranska menetti 1763 Kanadan Britannialle. Kanada itsenäistyi 1931 ja on sen jälkeen toiminut aktiivisesti kansainvälisissä järjestöissä, muun muassa YK:n ja Naton perustamisessa. Kanadan historia
Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat Ranskalle, joka alkoi pian asuttaa Kanadaa. Britannia alkoi kiinnittää enemmän huomiota alueeseen, kun se sai vihjeitä hyvistä turkismaista. Turkiskauppaa siihen asti hallinnut Ranska joutui jatkossa kilpailemaan brittien perustaman Hudson's Bay Companyn kanssa. Ranska alkoi hiljalleen menettää asemiaan Kanadassa ja seitsenvuotisen sodan päättäneessä Pariisin rauhassa 1763 se menetti Kanadan Britannialle.
Kanadalainen kulttuuri
Kanadan kansallisgalleria avattiin 1880, ja nykyiseen rakennukseensa se muutti 1988. Museon kokoelmiin kuuluu runsaasti kanadalaisten taiteilijoiden ja kanadalaiseen identiteettiin ja historiaan liittyivä teoksia. Lisäksi siellä on monia teoksia eurooppalaisilta taiteilijoilta. Toinen merkittävä taidemuseo on McMichaelin taidekokoelma. Siellä on esillä monia Seitsemän ryhmän töitä, Tom Thomsonin maalauksia ja alkuperäiskansojen taidetta. Kanada
Vuoden 1812 sota, käytiin Yhdysvaltain ja Britannian välillä. Siinä Kanadasta tuli merkittävä taistelukenttä. Sodan aikana Yhdysvallat yritti liittää Kanadan itseensä, mutta sota päättyi lopulta umpikujaan. Gentin rauhassa 1814 palautettiin sotaa edeltävä tilanne, mutta siinä myös määritellään Yhdysvaltain ja Kanadan raja Lake of the Woodsille asti. Britannian kiinnostus oli suunnattu enemmän Euroopassa käytyihin Napoleonin sotiin, joiden päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan. Vuoden 1812 sodan jälkeen pienen eliitin valta kasvoi, mikä kärjistyi 1837 kummassakin siirtokunnassa alkaneeseen kapinaan. Tämän jälkeen siirtokunnat liitettiin 1840 yhteen Kanadan provinssiksi ja perustettiin Kanadan parlamentti, johon kumpikin siirtokunnista sai yhtä monta paikkaa.
Moderni Kanada syntyi, kun Nova Scotian, New Brunswickin, Prinssi Edwardin saaren, Ontarion ja Quebecin edustajat muotoilivat kansakunnan perustuksen. Perustuslaki hyväksyttiin 1867 ja itsehallinnollista konfederaatiota kutsuttiin alkujaan Kanadan dominioksi. Se alkoi heti pyrkimään laajentumaan länteen, ja ensimmäisen pääministerin John A. Macdonaldin hallitus osti 1869 Hudson’s Bay Companylta Rupertinmaan 300 000 punnalla. Louis Rielin johtaman Redjoen kapinan takia osto virallistui vasta seuraavana vuonna. Lisäksi kapinan seurauksena métiseille lohkaistiin uudesta Luoteisterritoriot-nimellä tunnetusta alueesta Manitoban provinssi. Brittiläinen Kolumbia liittyi 1871 dominioon talousvaikeuksien takia, ja sille luvattu Canadian Pacific Railway valmistui 1885. Canada Dry
Canada Dry on teksasilaisen Dr Pepper Snapple Groupin vuodesta 2008 lähtien omistama virvoitusjuomamerkki. Juoman keksi ja sitä kehitti ensin John J. McLaughlinin perhe vuosina 1904-1923. Jo yli vuosisadan ajan Canada Dry on tunnettu sen ginger alesta, vaikka yhtiö valmistaa myös useita muita virvoitusjuomia ja juomamiksereitä. Vaikka Canada Dryn onkin alkuperältään Kanadasta, sitä valmistetaan nykyään myös monissa muissa maissa ympäri maailmaa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, Meksikossa, Kolumbiassa, Lähi-Idässä, Euroopassa ja Japanissa. Kyrylo Henyk
Henyk tapasi jossain vaiheessa Josef Oleskiwin, joka kannusti ukrainalaisia lähtemään siirtolaisiksi Kanadaan. Oleskiw kysyi Henykiltä, ryhtyisikö hän Kanadaan lähtevän ukrainalaisryhmän johtajaksi, jonka tehtäviin kuului auttaa siirtolaisia perillä asettumaan uusiin kotipaikkoihinsa. Ryhmä oli järjestyksessä toinen Oleskiwin Kanadaan lähettämistä. Yhdessä vaimonsa ja neljän lapsensa kanssa Henyk liittyi 64 ukrainalaisen ryhmään, joka saapui Quebec Cityyn 22. kesäkuuta 1896. Henyk johdatti ensimmäisen ryhmänsä ensin Winnipegiin ja sieltä perustamaan Manitoban Stuartburniä, jota nykyään pidetään Länsi-Kanadan ensimmäisenä ukrainalaisena yhteisönä. Elokuussa Henyk haki maapalstaa Stuartburnista, mutta muutti pian mielensä ja asettui Winnipegiin. Samassa kuussa Oleskiw suositteli Henykia Kanadan sisäministeriölle siirtolaisasiamiehenä. Syyskuussa Henyk sai työpaikan sisäministeriön palveluksessa siirtolaisasiamiehenä, jonka tehtäviin kuuluivat myös kääntäminen ja tulkkaus. Siirtolaisasiamiehen työssä Henyk tapasi maahan saapuvat ukrainalaiset siirtolaiset Quebec Cityssä, kannusti heitä englannin kielen käyttöön sekä perinnäistavoista luopumiseen ja toimi tarvittaessa neuvonantajana. Aluksi Henyk kutsuttiin työhön vain tarvittaessa, mutta kun työ lisääntyi ukrainalaisen siirtolaisuuden Kanadaan räjähdysmäisesti kasvaessa, virka muuttui kokopäivätoimiseksi vuonna 1898. Henykistä tuli näin ensimmäinen ukrainalainen Kanadan valtion kokopäivätoiminen virkamies. Ontario
British North America Act perusti vuonna 1867 Dominion of Canadan johon kuului neljä provinssia: Nova Scotia, New Brunswick, Quebec ja Ontario. Quebec ja Ontario jaettiin kielirajojen mukaan: Quebec ranskankielisille, Ontario englanninkielisille. Kanadalainen kulttuuri
Ensimmäiset kanadalaiset kirjat olivat ranskalaisten tutkimusmatkailijoiden, lähetyssaarnajien ja uudisasukkaiden tekemiä. Merkittäviin teoksiin kuuluu muun muassa Marc Lescarbotin "Histoire de la Nouvelle France" (1609). Ensimmäinen merkittävä englanninkielinen kirjailija oli 1800-luvulla novascotialainen Thomas Haliburton. Häntä seurasivat William Kirby, Robert W. Service ja Sara Jeannette Duncan, joiden teoksista on tullut klassikoita. Redjoen kapina
Kapina oli vuonna 1867 perustetun Kanadan liittovaltion parlamentin ensimmäinen kriisi. Kanadan valtio hankki omistukseensa Hudson's Bay Companyn omistaman Rupertinmaan, jonka alueella silloinen Red River Colony sijaitsi, ja nimitti alueen kuvernööriksi englanninkielisen William McDougallin. Hänen toimiaan vastusti suurin osa Red River Colonyn asukkaista, jotka olivat enimmäkseen ranskankielisiä métisejä. Useista varoituksista huolimatta McDougall kokosi maanmittausryhmän jakaakseen maan englantilaisen järjestelmän mukaisesti. Métis-joukko johtajanaan Louis Riel esti McDougalin pääsyn alueelle ja aloitti suorat neuvottelut Kanadan hallituksen kanssa tarkoituksenaan autonomisen Assiniboian provinssin perustaminen. Kanadan provinssit ja territoriot
Ontario, Quebec, New Brunswick ja Nova Scotia olivat Kanadan ensimmäiset provinssit, kun brittien pohjoisamerikkalaiset siirtokunnat yhdistyivät liittovaltioksi 1. heinäkuuta 1867, ja alkoivat vähitellen tulla riippumattomammaksi Yhdistyneestä kuningaskunnasta. Seuraavina kuutena vuotena Manitoba, Brittiläinen Kolumbia ja Prinssi Edwardin saari liittyivät maan provinsseiksi. John Galt
Galt osallistui Ylä-Kanadan kolonisaatioon Canada Companyn sihteerinä. Hän perusti Guelphin kaupungin 1827 ja hänen mukaansa nimettiin kaupunki Galt (nykyisin Cambridge). Hänen poikansa Alexander Tilloch Galt oli Kanadan konfederaation ensimmäinen finanssiministeri. Adolphe-Basile Routhier
Sir Adolphe-Basile Routhier (8. toukokuuta 1839 – 27. kesäkuuta 1920) oli kanadalainen tuomari, kirjailija ja lyyrikko. Hänen ansioihinsa kuuluu mm. alkuperäisten ranskankielisten sanoitusten luominen nykyiseen Kanadan kansallislauluun "O Canada". Wilfrid Laurier
Sir Wilfrid Laurier (20. marraskuuta 1841 – 17. helmikuuta 1919) oli kanadalainen liberaalipoliitikko. Hän oli Kanadan 7. pääministeri vuosina 1896–1911. Laurier oli Kanadan ensimmäinen ranskankielinen pääministeri. Hän toimi myös liberaalipuolueen puheenjohtajana 1887–1919. Saint Lawrence (joki)
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier löysi Saint Lawrencen suun Pyhän Laurentiuksen muistopäivänä vuonna 1535 ja nimesi joen pyhimyksen mukaan. Tutkiessaan joen yläjuoksua hän löysi sen varrelta kaksi irokeesikylää, Stadaconan ja Hochelagan, nykyisen Quebecin ja Montrealin paikalta. Ennen kuin Cartier’n antama nimi joelle vakiintui 1600-luvun alussa, eurooppalaiset käyttivät siitä nimeä "Rivière du Canada" ja mohawkit nimeä "Kaniatarowanenneh" eli ’suuri vesitie’.
Saint Lawrencella on ollut erittäin suuri merkitys Kanadan valtion syntymiselle ja kehittymiselle nykyiselleen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat, kauppiaat ja uudisasukkaat käyttivät sitä kulkuväylänä Pohjois-Amerikan sisäosiin. 1700-luvun puoliväliin mennessä suurin osa joen rannoista Montrealin ja Quebecin välillä oli jo asutettu ja valjastettu maanviljelyn käyttöön. Aluksi Saint Lawrencea pitkin kuljetettiin turkiksia sisämaasta rannikolle ja Eurooppaan; myöhemmin kauppatavaraksi vaihtui sahapuu. Vuonna 1959 valmistui Saint Lawrencen vesitie, sarja kanavia ja sulkuja, jotka yhdistävät joen ja Suuret järvet toisiinsa. Tämän jälkeen joesta muodostui nopeasti yksi maailman merkittävimmistä liikenneväylistä.
1900-luvulla tapahtuneen voimakkaan väestönkasvun ja teollistumisen myötä Saint Lawrencen vesi saastui pahoin. 2000-luvun alussa suoritetut tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että joen tila on kohentunut ja eliöpopulaatioiden määrä on kääntynyt nousuun lisääntyneen vesistönsuojelun ansiosta. Ala-Kanada
Ala-Kanada muodostui osasta entisestä Ranskan siirtokunnasta nimeltä Uusi Ranska, joka luovutettiin Yhdistyneelle kuningaskunnalle, kun se oli voittanut Ranskan muun muassa seitsenvuotisessa sodassa. Muista entisen Uuden Ranskan Yhdistyneelle kuningaskunnalle luovutetuista osista muodostuivat Ylä-Kanada ja Nova Scotia, sekä myöhemmin myös New Brunswick ja Prinssi Edwardin saari. Jack Laviolette
National Hockey Associationia (NHA) muodostettaessa joulukuussa 1909, , omistaja Ambrose O'Brien pyysi Laviolettea kokoeamaan joukkueen ranskankielisistä pelaajista nimen "Les Canadiens" alle Montrealissa. 7 vuotta myöhemmin sarjan korvasi NHL. Laviolette kokosikin pelaajiston jossa olivat esimerkiksi tulevat Hockey Hall of Famen jäsenet Newsy Lalonde, Didier Pitre ja Georges Vezina. Jack Laviolette laski perustan ammattilaisjääkiekon menestyneimmälle seuralle. O Canada
O Canada (englanniksi) tai Ô Canada (ranskaksi) on Kanadan kansallislaulu. Musiikin sävelsi Calixa Lavallée ja alkuperäiset sana kirjoitti Sir Adolphe-Basile Routhier, kanadanranskalainen patriootti isänmaalliselle Société Saint-Jean-Baptiste-järjestölle. Englanninkieliset sanat kirjoitti Robert Stanley Weir 1908. Ne eivät ole kuitenkaan käännös alkuperäisestä. John Grierson
Vuonna 1938 Kanadan hallitus kutsui Griersonin konsultoimaan elokuvan käyttämisessä valtionhallinnon tiedotustyössä ja kansansivistyksessä. Griersonin suosituksesta Kanadaan perustettiin 1939 maineikas National Film Board of Canada (NFB), jonka ensimmäiseksi johtajaksi hänet valittiin. Kanadalainen kulttuuri
Kanadan monikulttuurisesta väestöstä suurin osa on eurooppalaista sukua, joten maalla on vahvat perinteet taidemusiikissa. Ensimmäinen sinfoniaorkesteri perustettiin Montrealiin vuonna 1894, mutta se ei toiminut kuin kahden vuoden ajan. Toronton sinfoniaorkesteri perustettiin 1902 ja Vancouverin sinfoniaorkesteri 1930. Nykyisin lähes jokaisessa suuressa kaupungissa on oma orkesterinsa. Tunnetuin kanadalainen klassinen muusikko on Glenn Gould, josta tuli kuuluisa levytettyään Johann Sebastian Bachin Goldberg-muunnelmat. Muita tunnettuja kanadalaisia klassisia muusikoita ovat oopperalaulajat Maureen Forrester ja Lois Marshall, itävaltalaissyntyinen pianisti Anton Kuerti ja kitaristi Liona Boyd. Vuonna 1970 perustettu vaskikvintetti Canadian Brass on suosittu sekä kotimaassaan että Yhdysvalloissa. Se soittaa perinteisen eurooppalaisen taidemusiikin lisäksi myös jazzia ja jopa popmusiikkia. Saint Lawrencen vesitie
Kanadan parlamentin asetuksella perustettiin vuonna 1954 St. Lawrence Seaway Authority -niminen valtionvirasto hallinnoimaan Montréalin ja Ontariojärven välistä osuutta vesitiestä sekä Wellandin kanavaa. Koska alkuperäiset rahoitusjärjestelyt eivät riittäneet kattamaan viraston menoja, sen velat muutettiin 1977 Kanadan valtion pääomittamiksi. Vuonna 1998 parlamentti siirsi vesitien hallinnan voittoa tavoittelemattomalle Saint Lawrence Seaway Management Corporationille. Yhdysvaltojen puolella St. Lawrence Seaway Development Corporation hallinnoi kahta sulkua Massenassa ja Yhdysvaltain maavoimien insinöörikunta neljää sulkua St. Maryn joella. Kanadan juutalaiset
Brittien otettua Montrealin haltuunsa vuonna 1760 kaupunkiin muodostui pieni, lähinnä sotilaista koostunut juutalaisyhteisö. Vuonna 1768 kaupunkiin perustettiin Kanadan ensimmäinen synagoga, Shearit Israel. Tuolloin juutalaisia oli noin 200. 1840-luvulla Länsi- ja Keski-Euroopasta Kanadaan muuttaneet juutalaiset muodostivat yhteisöjä myös muun muassa Hamiltoniin, Torontoon ja Kingstoniin. Kultaryntäys toi 1850-luvulla juutalaisia myös Kanadan itäosiin Brittiläiseen Kolumbiaan. Victoriaan perustettiin vuonna 1862 juutalainen Emanu-Elin kongregaatio, joka on laatuaan vanhin Kanadassa edelleen toimivista. 1870-luvulla juutalaisten määrä Kanadassa ylitti tuhannen rajan; suurin osa heistä oli Ontariossa ja Quebecissä. Brittiläinen Pohjois-Amerikka
Brittiläinen Pohjois-Amerikka () oli 1700- ja 1800-luvuilla käytetty nimitys Britannian hallitsemille alueille Pohjois-Amerikan mantereella. Alueet muodostavat nykyisen Kanadan sekä osia nykyisistä Yhdysvalloista. Nimitys oli yleisessä käytössä Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen vuodesta 1783 vuoteen 1867 asti, jolloin Kanadan dominio muodostettiin. Siirtomaavallan purkautuminen
Kansallisuusaate kasvoi Amerikan siirtomaissa 1700- ja 1800-luvuilla. Siirtomaiden tyytymättömyys isäntävaltioihin aiheutti lukuisia kapinoita. Niin kutsutut Bostonin teekutsut vuonna 1775 käynnistivät Amerikan vallankumouksen, jossa Yhdysvallat syntyi voitettuaan Ison-Britannian Yhdysvaltain vapaussodassa 1783. Kanadassa siirtomaavallan purkautuminen tapahtui ranskalaisten siirtokuntien jäädessä häviölle briteille, muodollisesti Kanadaa johtaa edelleen Britannian lähettämä kenraalikuvernööri. Kanada
Ensimmäisten ihmisten arvellaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan viimeisen jääkauden aikana Beringinsalmen kohdalla olleen Beringian maakannaksen yli noin 30 000–12 000 vuotta sitten. Noin 10 000 vuotta sitten vetäytyvän jään perässä muuttaneet paleointiaanit olivat asuttaneet Kanadan eteläosat. Toinen muuttoaalto alkoi noin 4 500 vuotta sitten, jolloin pohjoisosiin muuttivat inuittien esi-isät. Ensimmäiset kuuluivat Dorsetin kulttuuriin, jonka syrjäytti noin vuonna 1000 Thulen kulttuuri. Viikingit kävivät Newfoundlandin rannikolla jo noin vuonna 1000.
Vuonna 1497 Englannin palveluksessa purjehtinut venetsialainen John Cabot nousi maihin Newfoundlandiksi kutsumallaan alueella mahdollisesti Saint Lawrence -joen suulla. Ei ole kuitenkaan varmaa, saapuiko Cabot todella nykyiseen Newfoundlandiin, Nova Scotiaan vai Maineen. Cabotin jälkeen Newfoundlandin rannikolle tuli muun muassa eurooppalaisia kalastajia ja portugalilaisia retkikuntia. Merkittävimmiksi tutkimusmatkoiksi osoittautuivat ranskalaisen Jacques Cartier’n kolme matkaa Saint Lawrence -joelle, jolle hän saapui 1535. Cartier’n oletetaan antaneen Kanadalle myös sen nimen. Samuel de Champlain
Samuel de Champlain (noin 1580 – 25. joulukuuta 1635) oli ranskalainen maantieteilijä, tutkimusmatkailija ja Québecin kaupungin perustaja. Hän oli myös merkittävästi mukana Pohjois-Amerikan avaamisessa ranskalaiselle kaupalle, erityisesti turkiskaupalle. Hän teki suurimman osan tutkimusmatkoistaan Québeciin, jonka kanadanranskalaisessa väestössä hänen vaikutuksensa yhä näkyy. Hänen toimintamallinsa oli tutkia Pohjois-Amerikkaa useita kuukausia tai vuosia ja palata sitten Ranskaan hakemaan rahoitusta tuleville tutkimusmatkoille. Air Canada Jazz
Yhtiö perustettiin vuonna 2001 yhdistämällä Air Canadan omistamat syöttöliikenneyhtiöt Air BC, Air Nova, Air Ontario ja Canadian Regional Airlines. Kanada
Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennassa kysyttiin kansalaisten etnisestä taustasta. Väestönlaskennassa huomioitiin yli 250 eri etnistä ryhmää ja kanadalaiset saattoivat ilmoittaa kuuluvansa useampaan eri ryhmään. Suurimmat yksittäiset ryhmät olivat Britteinsaarilta tai Ranskasta, mutta näiden ryhmien osuus on laskenut historiallisesti. Vuonna 1871 60,5 % ilmoitti taustakseen etniset ryhmät Britteinsaarilta ja 31,1 % Ranskasta. Vain 1 % kirjattiin kuuluvaksi alkuperäisväestöön. Vuonna 2016 suurin yksittäinen ilmoitettu ryhmä olivat kanadalaiset, joita oli noin 11,1 miljoonaa tai 32,3 % koko väestöstä. Seuraavaksi suurimmat ryhmät olivat englantilaiset (6,3 milj.), skotit (4.8 milj.), ranskalaiset (4.7 milj.) ja irlantilaiset (4.6 milj.). Kaikkiaan eri eurooppalaistaustaisiin ryhmiin kuului 20 miljoonaa kanadalaista. 20 suurimman ryhmän joukossa olivat myös kiinalaiset (1.8 milj.), itäintialaiset (1.4 milj.) ja filippiiniläiset (837 130). Kaikkiaan 7 674 580 kanadalaista kuului niin sanottuihin näkyviin vähemmistöihin, joka terminä käsittää Kanadassa muut kuin valkoiset ja alkuperäisasukkaat. Kanada
1930-luvun lama koetteli pahasti Kanadaa ja erityisesti sen preeriaprovinsseja. Toiseen maailmansotaan Kanada osallistui itsenäisenä valtiona ja julisti sodan natsi-Saksalle 10. syyskuuta 1939. Sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heidän panoksensa oli erityisen suuri taistelussa Atlantista. Sodan jälkeen Kanada ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada oli yksi 50 YK:n peruskirjan allekirjoittajista vuonna 1945. Kanadalla oli keskeinen rooli myös Naton perustamisessa, ja maan ulkoministeri Lester B. Pearson sai Nobelin rauhanpalkinnon ehdotettuaan Suezin kriisin aikaan YK:n rauhanturvajoukkojen perustamista. Kanada on ollut jatkossakin aktiivisesti mukana YK:n rauhanturvaoperaatioissa. Kanadan kansallissymbolit
Eurooppalaisille tutkimusmatkailijoille Kanadan merkittävin kauppatuote oli kanadanmajavan turkki, jota käytettiin tuolloin paljon hatuissa. Euroopan majavakanta ei vastannut kysyntää, joten Pohjois-Amerikasta tuotiinkin sitä paljon Eurooppaan. Turkiskauppa oli niin tuottavaa, että Hudson's Bay Company laittoi majavan kuvan vaakunansa kilpeen vuonna 1678. Sittemmin majava on esiintynyt Kanadan symbolina useissa yhteyksissä, kuten Kanadan ensimmäisessä postimerkissä vuonna 1851. 24. maaliskuuta 1975 majavasta tehtiinkin Kanadan virallinen tunnuskuva. Kanada
Kanada on perustuslaillinen monarkia ja parlamentaarinen demokratia, jonka valtionpäämies on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki Elisabet II. Varsinaista valtaa pitää kuitenkin Kanadan pääministeri. Maan sisäpolitiikkaa on 1900-luvulla hiertänyt ranskankielisen Quebecin kysymys. Provinssi on pyrkinyt kahteen otteeseen eroamaan liittovaltiosta. Palvelusektori on Kanadan talouden tärkein toimiala, mutta maa on myös merkittävä maataloustuotteiden tuottaja, ja lisäksi maalla on merkittävät kaivannaisvarat. Ulkomaankauppa suuntautuu suurimmaksi osaksi Yhdysvaltoihin, ja maa kuuluu Yhdysvaltain ja Meksikon lisäksi Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alueeseen. The Canadian
Kruununyhtiö VIA Rail Canada perustettiin 1970-luvun lopulla ja otti virallisesti vastuulleen CPR:n henkilöjunaliikenteen 29. lokakuuta 1978. Tuolloin "The Canadian" osoittautui uuden yhtiön tärkeimmäksi junavuoroksi, ja aluksi se liikennöi vanhalla reitillään. Reittiä täydennettiin Canadian Nationalin aiemmin liikennöimällä "Super Continentalilla", joka liikennöi rinnakkaisella pohjoisemmalla reitillä. Mohawkit
Ranskan kuningas Henrik IV päätti maansa sisällissodan päättymisen kunniaksi hankkia uusia siirtomaita Pohjois-Amerikasta. Kuninkaallisen määräyksen alla Samuel de Champlain purjehti Huhtikuussa 1603 Tadoussaciin, joka oli ranskalaisten perustama kauppa-asema Saguenayn ja Saint Lawrencen yhtymäkohdassa nykyisessä Kanadassa. Tadoussecin lähialueilla Champlain liittoutui paikallisten huron-intiaanien kanssa, jotka tunsivat seudun ja toimivat oppaina. Tutkimusmatkat veivät ylös St. Lawrencea ja sen sivujokia ja johtivat paikkaan, joka sai nimekseen Quebec. Tämä tapahtui 8.7.1608 ja päivästä tuli Kanadan syntymäpäivä. Manitoba Act
Britannian kuningatar Victorian vallan 33. vuonna 12. toukokuuta 1870 hän antoi määräyksen Manitoba Act joka astui voimaan 15. kesäkuuta 1870. Määräyksellä perustettiin Manitoban provinssi. Manitoba Act on Kanadan laki, joka on edelleen osana Kanadan perustuslakia. Vancouver (Washington)
Suurempi Vancouver Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa sijaitsee kaupungista noin 490 kilometriä pohjoiseen. Molemmat kaupungit nimettiin merikapteeni George Vancouverin mukaan, mutta Kanadan Vancouver perustettiin vasta vuonna 1886, lähes 30 vuotta Washingtonin Vancouverin jälkeen. Kaupungin edustajat ovat ajoittain ehdottaneet kaupungin nimeämistä Fort Vancouveriksi, Vancouver USA:ksi, tai Old Vancouveriksi sekaannuksien välttämiseksi. Ylä-Kanada
Ylä-Kanada syntyi vuonna 1791, kun brittiläiset uudisasukkaat ja amerikkalaiset lojalistit halusivat alueelle britannialaiset laitokset ja lainsäädännön, erityisesti brittiläisen maanomistuslain. Samaan aikaan luodussa Ala-Kanadassa käytettiin ranskalaista lainsäädäntöä. Territoriot lakkasivat olemasta vuonna 1840, kun ne yhdistyivät Kanadan provinssiksi. Kanadan ralli
Kanadan ralli oli Kanadassa järjestetty rallitapahtuma. Kilpailu oli mukana WRC-kalenterissa vuosina 1977–1979. Tätä ennen Kanadassa oli järjestetty ensimmäinen WRC-tapahtuma vuonna 1974, jolloin Ontariossa järjestettiin Rideau Lakes -rallitapahtuma, jonka voitti italialainen Sandro Munari Lancialla. Ensimmäisen virallisen kilpailun voitti suomalainen Timo Salonen Fiat 131 Abarthilla. Samassa kilpailussa Simo Lampinen varmisti Suomelle kaksoisvoiton. Vuonna 1978 kilpailun voitti saksalainen Walter Röhrl Fiatilla ja vuonna 1979 ruotsalainen Björn Waldegård Ford Escort RS1800 -autolla. Kanadan provinssi
Kanadan provinssin ensimmäinen pääkaupunki oli Kingston. Vuoden 1843 jälkeen pääkaupungiksi tuli Montreal ja sittemmin vuorotellen Toronto ja Québec. Vuonna 1866 Kanadan provinssin parlamentin viimeinen istunto pidettiin Ottawassa, jossa parlamenttirakennukset rakennettiin vuonna 1865. Kanadan kuninkaallinen laivasto
Kanadan kuninkaallinen laivasto (, ) on Kanadan asevoimien merellinen osa. Kanadan kuninkaallinen laivasto perustettiin vuonna 1 helmikuuta 1968 jollein yhdistettiin 1968 maavoimien ja ilmavoimien kanssa, kun muodostettiin Kanadan asevoimat ). Ennen vuotta 1910 Britannian Kuninkaallinen laivasto vastasi alueen meripuolustuksesta. Kanada
1500-luvun lopulla englantilaiset alkoivat etsiä luoteisväylää, ja Humphrey Gilbert julisti 1583 Newfoundlandin Elisabet I:n nimissä Englannin hallitsemaksi alueeksi. Ranskalaiset perustivat 1604 siirtokunnan, jota alettiin pian kutsua Uudeksi-Ranskaksi. Ensimmäiset asemat hylättiin, mutta vuonna 1608 Samuel de Champlain perusti Quebecin. Vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta Ranskasta Ranskan siirtomaan. Ranskalaiset alkoivat käydä turkiskauppaa laajalla alueella. Englantilaisetkin olivat kiinnostuneita ja perustivat 1670 Hudson's Bay Companyn. Seuraavan vuosisadan aikana ranskalaisten valta alueella alkoi murentua, ja James Wolfen johdolla englantilaiset valtasivat 1759 Quebecin ja Montrealin. Pariisin rauhassa 1763 Ranska luovutti kanadalaiset alueensa Britannialle. Kanadan alkuperäiskansat
Kanadan alkuperäiskansat ovat Kanadan alkuperäisasukkaita. Heidät jaetaan kolmeen ryhmään, "ensimmäisiin kansakuntiin" ( ), inuiitteihin ja métisseihin. Ensimmäisiin kansakuntiin luetaan kaikki alkuperäisasukkaat, jotka eivät ole arktisilla alueilla asuvia inuiitteja eivätkä osittain eurooppalaisperäisiä métissejä. Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että he olisivat kielellisesti tai kulttuurisesti keskenään samaa alkuperää. Air Canada
Air Canada on Kanadan suurin lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Montrealissa, Quebecissa. Yhtiö perustettiin vuonna 1937. Vuoteen 1949 saakka yhtiön pääkonttori sijaitsi Winnipegissä, Manitobassa. Lentoyhtiö lentää yli 160 kohteeseen ja lomalentoja yli 90 kohteeseen. Lentoyhtiön kotikenttä on Montréal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema. Yhtiöllä on noin 334 lentokonetta, joka tekee siitä maailman 11. suurimman lentoyhtiön konemäärällä mitattuna. Air Canadan emoyhtiö (ACE Aviation Holdings) oli perustamassa Star Alliance -yhteenliittymää vuonna 1997 , jonka jäsen se on edelleen. Vuonna 2003 Air Canada oli ensimmäinen lentoyhtiö, joka lensi suoran lennon Pohjois-Amerikasta Intiaan. Charlottetown
Vuonna 1864 brittiläisen Pohjois-Amerikan siirtokuntien edustajat kokoontuivat Charlottetownissa ja muodostivat Kanadan liittovaltion. Canada-luokka (linjalaiva)
Canada-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaivaluokka, jonka alukset suunnitteli William Bately. Thomas Scott
Työtön Scott liittyi John Christian Schultzin perustamaan Canadian Party -puolueeseen, jonka tarkoituksena oli Red River Colonyn liittäminen Kanadan liittovaltioon. Puolue perustettiin vastustamaan métisien väliaikaishallitusta, jonka pyrkimyksenä oli itsemäärämisoikeuksien saaminen asuttamilleen Red River Colonyn lähialueille. "Canadian Party" -puolueella oli vahva kannatus politiikassa mutta sen johtohenkilöt jatkoivat väliaikaishallituksen kukistamisyrityksiä. Louis Rielin johtaman Redjoen kapinan aikana 17. helmikuuta puolue koki kovan takaiskun, kun 48 heidän miestään vangittiin Fort Garryn lähistöllä, joukossaan Thomas Scott ja ryhmän johtaja Charles Boulton.
Oikeudenkäynnissä tuomari Ambroise-Dydime Lépine tuomitsi Boultonin kuolemaan toimistaan väliaikaishallitusta vastaan. Myöhemmin hänet armahdettiin. Scott näki tämän métisien heikkoutena ja toistuvasti riiteli vartijoidensa kanssa ja tämän vuoksi hänet tuomittiin tottelemattomuudesta ja väliaikaishallituksen määräysvallan tunnustamatta jättämisestä. Hänet tuomittiin kuolemaan. Rieliä vedottiin useaan otteeseen armahtamaan Scott, mutta Rielin kerrotaan sanoneen National Film Board of Canada
National Film Board of Canada (NFB, , suom. ”Kanadan kansallinen elokuvavirasto”) on Kanadan valtion rahoittama elokuvatuotanto- ja jakeluorganisaatio. Se on perustettu vuonna 1939, ja aloitteentekijänä ja NFB:n ensimmäisenä johtajana toimi skotlantilainen dokumenttielokuvan uranuurtaja John Grierson. NFB:n kaupallisista tavoitteista vapaat opetus- ja lyhytelokuvat ovat saaneet vuosikymmenien kuluessa runsaasti kansainvälisiä palkintoja kokeellisuudestaan, teknisistä innovaatioistaan ja omintakeisesta tyylistään. Se on tuottanut myös merkittäviä pitkiä näytelmäelokuvia. NFB:tä pidetään Kanadan tärkeimpänä elokuva-alan instituutiona ja kansainvälisesti arvostetuimpana valtiollisena elokuvatuottajana. Langley (kunta Kanadassa)
Vuonna 1858 Fraserjoelta löydettiin kultaa ja tuhannet kullanhuuhtojat saapuivat alueelle. Samana vuonna 19. marraskuuta alueen kuvernööri James Douglas toimitti Fort Langleyhyn julistuksen, jossa määriteltiin uuden brittiläisen yhdykunnan perustaminen Kanadan länsirannikolle. Tästä yhdyskunnasta muodostui myöhemmin Brittiläinen Kolumbia. Kanadan historia
Trudeau alkoi kansanäänestyksen jälkeen ajaa perustuslakimuutoksia ja onnistui lisäämään perustuslakiin perustuslaillisten oikeuksien ja vapauksien julistuksen (Charter of Rights and Freedoms), vaikka Quebec ei hyväksynytkään muutosta. Uudessa perustuslaissa Kanada määriteltiin monikulttuuriseksi ja kaksikieliseksi kokonaisuudeksi, jonka kaikki provinssit olivat tasavertaisia. Joidenkin mielestä vasta uusi perustuslaki toi Kanadalle todellisen itsenäisyyden, sillä se katkaisi kaikki valtasuhteet Britanniaan, vaikka valtionpäämiehenä säilyi edelleen Britannian hallitsija.
Trudeaun jälkeen 1984 pääministeriksi tullut Brian Mulroney halusi kohentaa liittovaltion suhteita Quebeciin ja esitti 1987 Meech Laken sopimuksen, joka olisi lisännyt provinssien oikeuksia ja tunnustanut Quebecin erityiseksi yhteisöksi. Se kuitenkin kaatui, kun Manitoba ja Newfoundland eivät ratifioineet sitä määräaikaan mennessä. Mulroneyn hallinto esitti 1992 uuden Charlottetownin sopimuksen, joka olisi tunnustanut Quebecin erityiseksi ja poikkeavaksi provinssiksi, jonka erityisyys perustui muun muassa ranskan kieleen. Sekään ei saanut tarvittavaa kannatusta, ja samaan aikaan separatistinen politiikka vahvistui jälleen Quebecissa. PQ nousi uudestaan Quebecin johtoon 1993, ja provinssin pääministeri Jacques Parizeau oli valmis irtautumaan Kanadasta. Vuonna 1995 järjestettiin uusi kansanäänestys erosta. Vastustajat voittivat nyt hyvin niukasti prosentein 50,6–49,4. Kanadan historia
Kanadan ja alkuperäisasukkaiden maankäyttöerimielisyydet kärjistuivat 1990-luvulla, jolloin tapahtui useita välikohtauksia kanadalaisten ja alkuperäiskansojen välille. Näistä merkittävin oli Okan selkkaus, jossa kuoli yksi poliisi. Tapahtuman jälkeen Mulroney asetti komission tutkimaan alkuperäiskansojen asemaa. Komission raportin perusteella annettiin suosituksia muun muassa alkuperäiskansojen koulutuksen parantamiseksi, tulojen rakentamiseksi ja maavaatimuksia käsittelevän elimen perustamiseksi. Alkuperäiskansojen maavaatimuksiin liittyi myös Nunavutin territorion perustaminen vuoden 1992 sopimuksen mukaan. Se muodostettiin 1999, ja siitä tuli Kanadan ensimmäinen hallintoalue, jonka väestön pääosa oli alkuperäisasukkaita. Halifax (Kanada)
Britit perustivat Halifaxin vuonna 1749 linnoitukseksi ja laivastotukikohdaksi ranskalaisia vastaan. Satama ja Kanadan puolustusvoimat sekä muu valtionhallinto ovat edelleen alueen suurimmat työllistäjät. Vientituotteisiin kuuluvat olut ja suklaa. Kanadan kansallispuistot
Kanadan kansallispuistoihin kuuluu yli 40 suojeltua aluetta Kanadassa. Kansallispuistojen tarkoituksena on muodostaa suojeltujen alueiden yhteinen järjestelmä, joka edustaa kaikkia Kanadan erilaisia luonnonalueita. Järjestelmää ohjaava ryhmä, Parks Canada, on kehittänyt suunnitelman, joka rajaa 39 erilaista järjestelmään kuuluvaa aluetta, jotka edustavat kanadalaista maisemaa. Vuonna 2005 Parks Canada ilmoitti, että järjestelmä on 60 % valmis. Puistojen tärkein tavoite on suojella puistojen ekologista koskemattomuutta, mutta sallia ihmisten tutkia, oppia ja nauttia Kanadan luonnontiloista. Ensimmäinen Kanadan kansallispuisto oli Banff, joka perustettiin vuonna 1885 nimellä "Rocky Mountainin kansallispuisto". Suurin puisto on Wood Buffalo, jonka pinta-ala on noin 45 000 km². Muita kansallispuistoja Kanadassa ovat Kluanen kansallispuisto, Miguashan kansallispuisto, Gros Mornen kansallispuisto ja Georgian Bay Islandsin kansallispuisto. Ludvig XIV
Vuonna 1654 Kanada kolonisoitiin sen runsaiden luonnonvarojen, erityisesti turkisten vuoksi. Alueita hallitsi Uuden-Ranskan kauppakomppania. Vuonna 1659 perustettiin kuningas Ludvig Pyhän mukaan nimetty kauppapaikka, joka sijaitsi Ndar-saarella Senegalin rannikolla. Vuonna 1673 Senegalin kauppakomppania sai oikeuden orjien välittämiseen Antillien saarille. Kanada-päivä
Kanada-päivä (, ) on Kanadan kansallispäivä, jota juhlitaan vuosittain 1. heinäkuuta. Kanada-päivä on kansallinen juhlapäivä, jota juhlitaan kaikissa provinsseissa ja territorioissa. Air Canada Jetz
Lentoyhtiö perustettiin 31. lokakuuta vuonna 2001. Yhtiö on täysin Air Canadan omistama. Perustamisesta lähtien yhtiön johdossa on toiminut Robert Perreault, joka aikaisemmin johti Air Alliance -lentoyhtiötä. NHL-kauden 2006–2007 aikana Jetz kuljetti useita joukkueita, kuten Vancouver Canucks, Calgary Flames, Edmonton Oilers, Ottawa Senators, Montreal Canadiens ja Toronto Maple Leafs. Vuosina 2005-2006 Jetz kuljetti NBA-joukkuetta Toronto Raptors. Jetz on myös kuljettanut useita muusikoita heidän kiertueillaan Pohjois-Amerikassa, kuten U2 ja Rolling Stones. Kanadan kilpi
Kanadan kilpi on suuri kratoni koillisessa Pohjois-Amerikassa, pääosin Kanadassa ja Grönlannissa. Kilpi koostuu karusta kivestä, joka on muodostunut prekambrisella ajalla, 4 500–540 miljoonaa vuotta sitten. Kanadan kivikausi
Kanadan luoteisin osa saatettiin asuttaa jo joskus 12000 kalenterivuotta eaa., jolloin ilmasto lämpeni. Paleointiaanit vaelsivat vuoteen 11500 eaa. mennessä Yhdysvaltain alueelle ehkä Kanadaan avautunutta jääkäytävää pitkin, tai luultavammin pitkin Kanadan länsirannikkoa, josta jää suli melko pian pois, jo noin 13000 eaa. Tämän jälkeen Kanadaa alettiin asuttaa etelästä ja ehkä myös pohjoisesta Alaskasta käsin.
Varhaisin jääkäytävän kohdalta tehty löytö on Charlienluolaan liittyvä esineistö. Freeman Freeman-Thomas Willingdon
Willingdon nimitettiin Kanadan kenraalikuvernööriksi vuonna 1926. Britannian konservatiivihallitus ei alkujaan kaavaillut liberaalia Willingdonia tähän tärkeään asemaan, mutta kuningas Yrjö nosti hänen nimensä esiin ja Kanadan liberaali pääministeri William Lyon Mackenzie King halusi juuri hänet. Edeltäjistään poiketen Willingdon oli virallisesti vain kuninkaan eikä Britannian hallituksen edustaja Kanadassa. Vuonna 1927 hänestä tuli ensimmäinen Kanadan kenraalikuvernööri, joka teki virallisen vierailun Yhdysvaltoihin. Hän matkusteli paljon myös Kanadan alueella. Kanadan historia
Ranska ei pitänyt Britannian aikeista valloittaa turkiskauppa ja perusti myös kauppapaikkoja sisämaahan. Britannia ja Ranska kävivät muutenkin lukuisia taisteluita 1600- ja 1700-luvuilla sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa. Kuningatar Annan sodan päättäneessä Utrechtin sopimuksessa 1713 Ranska joutui hyväksymään Britannian vaatimukset Hudsoninlahdesta ja Newfoundlandista ja antamaan Britannialle Acadien Cape Bretonin saarta lukuun ottamatta. Taistelut loppuivat muutamaksi vuosikymmeneksi, kunnes ne käynnistyivät jälleen 1754 ranskalaisten ja intiaanien sodassa, joka oli osa Euroopassa käytyä seitsenvuotista sotaa. Sotaonni kääntyi nopeasti briteille, kun he valtasivat Louisbourgin linnoituksen, joka sijaitsi strategisesti tärkeällä paikalla Saint Lawrencen lahden suulla. Quebecin taistelussa 1759 britit kukistivat ranskalaiset lopullisesti, ja Pariisin sopimuksessa 1763 Ranska joutui antamaan koko Kanadan Britannialle. Kanadan urheilu
Kanadalla on kaksi virallista urheilulajia. Valtion perustamisesta lähtien vuoteen 1994 ainoa virallinen laji oli alkuperäiskansojen kehittämä haavipallo eli lacrosse. Vuonna 1994 hallitus esitti, että ainoastaan jääkiekkoa pidettäisiin maan virallisena urheilulajina. Alkuperäiskansat kuitenkin vastustivat ehdotusta, sillä niiden mukaan se olisi laiminlyönyt alkuperäiskansojen ainutlaatuisen lajin. Näin ollen 12. toukokuuta 1994 jääkiekosta tehtiin Kanadan virallinen talviurheilulaji, ja haavipallosta virallinen kesäurheilulaji. Algonkinit
Algonkinien esi-isiä asui Ottawajoen varrella jo kahdeksantuhatta vuotta ennen eurooppalaisten löytöretkeilijöiden saapumista. Algonkinien perinteinen, metsästykseen perustunut elämänmuoto alkoi vähitellen muuttua, kun ranskalaiset uudisasukkaat ryhtyivät asuttamaan Kanadaa 1600-luvulla. Eurooppalaisten kanssa käyty tuottoisa turkiskauppa mahdollisti algonkineille aikaisempaa vakaammat elinolot, mutta loppujen lopuksi he joutuivat luopumaan ikivanhoista asuinalueistaan ja mukautumaan uudisasukkaiden yhteiskuntajärjestykseen ja kulttuuriin. Kanadan konservatiivipuolue
Kanadan konservatiivipuolue (, ) on keskusta-oikeistolainen puolue Kanadassa, joka perustettiin vuonna 2003, kun maan merkittävimmät oikeistopuolueet Kanadan Allianssi ja Kanadan progressiivinen konservatiivipuolue sulautuivat yhdeksi puolueeksi. Luettelo Kanadan kenraalikuvernööreistä
Tämä on luettelo Kanadan kenraalikuvernööreistä. Luettelo alkaa Charles Monckista ja loppuu Julie Payetteen. Harold Alexander oli viimeinen brittiläinen virassa. Hänen seuraajansa Vincent Massey oli ensimmäinen Kanadassa syntynyt kenraalikuvernööri. Kanadan historia
Britanniassa syntyi 1800-luvun lopussa keskustelu siitä, pitäisikö Kanadan auttaa Britanniaa sodissa. Siirtomaaministeri Joseph Chamberlainin mukaan dominioden periaatteena pitäisi olla auttaa emämaata. Kun toinen buurisota syttyi Etelä-Afrikassa 1899, monet kanadanenglantilaiset vaativat osallistumista mutta kandanranskalaiset Henri Bourassan johdolla puolestaan vastustivat ajatusta. Lopulta asiassa päästiin yhteisymmärrykseen, ja kanadalaiset lähettivät vapaaehtoisia taistelemaan brittijoukoissa. Kanadan urheilu
Jalkapallolla on Kanadassa pitkä historia. Ensimmäinen nykyaikaisilla säännöillä pelattu ottelu pelattiin Torontossa vuonna 1876, ja ensimmäinen jalkapalloliiga, "Dominion Football Association", muodostettiin seuraavana vuonna. Kanada oli varhainen jalkapallomahti, ja se voittikin vuoden 1904 olympialaisissa kultaa. Joukkueen taso alkoi kuitenkin laskea, kun kanadalaisesta jalkapallosta ja jääkiekosta tuli suositumpia lajeja. Perinteisistä jalkapallomaista virranneet maahanmuuttajat pitivät pelin jonkinmoista suosiota yllä, mutta siitä ei enää tullut valtavirran laji. Calixa Lavallée
Calixa Lavallée (28. joulukuuta 1842 – 21. tammikuuta 1891), alkuperäiseltä nimeltään Calixte Lavallée, oli ranskalais-kanadalais-yhdysvaltalainen muusikko, joka sävelsi vuonna 1880 ”O Canada” -nimisen laulun. Siitä tuli virallisesti Kanadan kansallishymni vuonna 1980. Teos sävellettiin tilaustyönä kansallisjuhlaa varten Adolphe-Basile Routhierin kirjoittaman isänmaallisen runon sanoihin. Kanadan historia
Brittiläisen Pohjois-Amerikan kuvernööri Guy Carleton antoi vuoden 1774 Quebec Actissä kanadanranskalaisile oikeuden omaan uskontoonsa ja hakea poliittisia tehtäviä sekä palautti ranskalaisen säädösoikeuden. Näin hän pystyi säilyttämään ranskalaisten uskollisuuden, ja Amerikan vallankumouksen (1775–1783) aikana suurin osa kanadanranskalaisista kieltäytyivät tarttumasta aseisiin. Vallankumouksen jälkeen Kanadaan muutti noin 50 000 brittihallinnolle uskollista lojalistia, vaikkakin monet muuttajista olivat halvan maan perässä. Suurin osa saapui Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Noin 8 000 muutti Quebeciin, ja he muodostivat sen ensimmäisen merkittävän englanninkielisen vähemmistön. Ottawa
Kanadan kansallisgalleria on perustettu 1880. Siellä on eurooppalaisia ja amerikkalaisia teoksia sekä merkittävä kokoelma inuiittien taidetta. Pohjois-Amerikan kummunrakentajat
Arkeologiasta kiinnostunut myöhempi Yhdysvaltain presidentti Thomas Jefferson suoritutti ensimmäisen stratigrafisen kumpukaivauksen vuonna 1781. Tapaus herätti jonkin verran julkisuutta ja muinaiseen kumpukulttuuriin alettiin ottaa kantaa. Yhdysvaltalainen lääkäri Benjamin Smith Barton kirjoitti 1787, että kummunrakentajat olivat uuteen maailmaan asettuneita viikinkejä. Käsitys perustui väitteeseen, jonka mukaan viikingit olivat purjehtineet Pohjois-Amerikkaan noin vuonna 1000 ja perustaneet Vinlandin kaupungin. Tämä paikka on myöhemmin löytynyt Kanadasta ja tunnetaan nykyään nimellä L'Anse aux Meadows (Meduusalahti). Vale Canada
The International Nickel Company (Inco) perustettiin New Jerseyssä Yhdysvalloissa 1902, kun Canadian Copper, Oxford Copper Company ja Société Minière Caledonienne muiden pienempien yhtiöiden ohella fuusioituivat. Uuden yhtiön hallinta siirrettiin International Nickel Company of Canada, Ltd.:lle sen perustamisvuonna 1916. Yhtiö alkoi käyttää lyhyempää nimeä Inco vuonna 1919. NHL
Jääkiekkoliiga NHL perustettiin vuonna 1917, jolloin mukana oli viisi joukkuetta. Nämä joukkueet olivat Montréal Canadiens, Montreal Wanderers, Ottawa Senators, Toronto Arenas ja Quebec Bulldogs. Bulldogs ei pelannut ensimmäisen kauden aikana yhtään ottelua. Liigan ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Frank Calder, joka toimi presidenttinä aina kuolemaansa asti, vuoteen 1943 saakka. Kanada
Kanadan kansallissymboleihin ovat vaikuttaneet maan luonto, historia ja alkuperäiskansat. Erityisesti vaahteranlehti on tunnettu kanadalainen symboli, ja se esiintyykin muun muassa lipussa ja vaakunassa. Muita tunnettuja symboleja ovat muun muassa majava, vaahterasiirappi, ratsupoliisi ja monarkiaa kuvastava kruunu. Kanadan kansallislaulu on Calixa Lavalléen säveltämä ”O Canada”. Kanadalainen kulttuuri
Ensimmäiset Kanadan hallituksen tukemat elokuvat olivat Canadian Pacific Railwayn mainoselokuvia, jotka yrittivät houkutella ihmisiä CPR:n juniin. Brittiläistä dokumenttiohjaajaa John Griersonia pyydettiin 1938 selvittämään kanadalaisen elokuvateollisuuden tulevaisuudennäkymiä. Grierson arvioi ne synkiksi, ja raportin perusteella perustettiin National Film Board of Canada (NFB), jonka ensimmäiseksi johtajaksi valittiin Grierson. Kanadan televisiotoiminta alkoi 1952, ja televisiosta tuli pian NFB:n elokuvien suosituin esityspaikka. Kanadan elokuvakehityksen yhtiö, nykyinen Telefilm Canada, perustettiin 1983. Sen tarkoituksena oli jakaa tuotantotukia ja tuottaa elokuvia ja televisiosarjoja. Kanada
Kuvernööri Guy Carleton antoi kanadanranskalaisille muun muassa oikeuden omaan uskontoonsa ja varmisti näin ranskalaisten uskollisuuden Amerikan vallankumouksen aikaan. Vallankumouksen jälkeen noin 50 000 brittihallinnolle uskollista lojalistia pakeni Kanadaan Yhdysvalloista. Suurin osa heistä muutti Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Britit jakoivat 1784 Kanadan kahteen osaan: itäosassa sijainneeseen ranskalaiseen ja katoliseen Ala-Kanadaan, ja lännessä sijainneeseen brittiläiseen ja protestanttiseen Ylä-Kanadaan. Valta pysyi kummassakin siirtokunnassa englantilaisella kauppiaseliitillä, mikä aiheutti vastustusta varsinkin ranskalaisessa Ala-Kanadassa. Canadian National Railway
Canadian National Railways muodostettiin vuosina 1917–1923 fuusioimalla useita taloudellisissa vaikeuksissa olevia ja Kanadan hallituksen hallintaan päätyneitä sekä ennestään hallituksen omistuksessa olevia rautatieyhtiöitä. Yhtiö itsessään perustettiin 6. kesäkuuta 1919. Canadian National toimi valtionyhtiönä aina vuoteen 1995, jolloin se myytiin yksityisille sijoittajille. Kanadalainen kulttuuri
Torontosta on joukkue sekä baseballin MLB:ssä että koripallon NBA:ssa. Kummankin lajin juuret ovat lisäksi osittain kanadalaiset. Yhtä baseballin versiota pelattiin jo 1830-luvulla Londonin alueella, ja koripallon kehittäjä oli kanadalaissyntyinen James Naismith. Koska suuri osa kanadalaisista asuu hyvin lähellä Yhdysvaltoja, voivat monet kanadalaiset katsoa myös Yhdysvaltojen ammattilaisliigojen, kuten NASCARin ja NFL:n, tapahtumia. Muita suosittuja kanadalaisten harrastamia urheilulajeja ovat esimerkiksi luistelu, hiihto, golf, uinti, baseball ja softball. Kanadan historia
Britit jakoivat, osittain lojalistejien takia, vuoden 1791 Constitutional Actilla Kanadan kahteen siirtokuntaan, englantilaiseen Ylä-Kanadaan (nykyinen eteläinen Ontario) ja ranskalaiseen Ala-Kanadaan (eteläinen Quebec). Valta pysyi kummassakin siirtokunnassa brittiläisellä kauppiaseliitillä, mikä herätti vastustusta varsinkin Ala-Kanadassa.
Vuoden 1812 sodassa Yhdysvaltain ja Britannian välillä Kanada oli merkittävä taistelukenttä. Yhdysvallat saavutti joitain voittoja Ylä-Kanadan länsiosissa, mutta britit tasoittivat tilannetta muualla. Britanniassa oltiin väsyneitä siirtomaiden sotiin, sillä Euroopassa käytiin heille tärkeämpiä Napoleonin sotia. Sodan aikana Yhdysvallat oli yrittänyt Kanadan liittämistä itseensä, mutta kanadalaiset olivat onnistuneet pysäyttämään pääosan hyökkäyksistä. Sodan päättänyt vuoden 1814 Gentin rauha palautti tilanteen sotaa edeltävään aikaan. Siinä kuitenkin käytännössä määriteltiin Kanadan ja Yhdysvaltain välinen raja Lake of the Woodsilta Atlantille, vaikkakin New Brunswickin ja Mainen raja varmistettiin vasta 1842. Lake of the Woodsista Kalliovuorille raja sovittiin 1842 kulkemaan pitkin 49. leveyspiiriä ja Kalliovuorilta Tyynelelmerelle 1846. Napoleonin sotien päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan. Stanley Park (Vancouver)
Vuonna 1863 nykyisen puiston alueelle perustettiin laivastotukikohta suojaamaan alueen asukkaita mahdolliselta amerikkalaisten hyökkäykseltä. Hyökkäystä ei kuitenkaan koskaan tapahtunut, ja laivastotukikohta päätettiin sulkea jotakin vuosia myöhemmin. Vancouverin kaupunki perustettiin vuonna 1886, ja vain vuotta myöhemmin Stanley Parkin maa-alueet määriteltiin puistoalueeksi. Pormestari David Oppenheimer avasi puiston yleisölle 17. syyskuuta 1888. Stanley Park nimettiin silloisen Kanadan kenraalikuvernööri Frederick Stanleyn kunniaksi. Toronto
Ranskalaiset perustivat kauppa-aseman ja Fort Rouillé -linnoituksen vuonna 1750 mutta hylkäsivät sen jo vuonna 1759, kun britit olivat saaneet haltuunsa Quebecin. Vuonna 1793 Ylä-Kanadan ensimmäinen varakuvernööri John Graves Simcoe perusti Toronton paikalle Yorkin kaupungin ja linnakkeen. Hän siirsi sinne provinssin pääkaupungin ja rakensi teitä kaupungista sisämaahan nopeuttaakseen ympäröivän alueen uudisasutusta. Kaupungin hallinnollinen asema houkutteli sinne kauppiaita, käsityöläisiä ja työmiehiä. Silti sen asukasluku oli vain 700 vielä 1812. Kanadan historia
Kanada osallistui osana brittiläistä imperiumia ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan ensimmäisenä vuosina yli 300 000 vapaaehtoista lähti Eurooppaan osallistumaan taisteluihin. Vuonna 1917 Kanadassa otettiin käyttöön asevelvollisuus, joka kiristi ihmisten mieliä erityisesti kanadanranskalaisissa. Quebecissä tuhannet protestoivat kaduilla. Sodan jälkeen pääministeri William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia Kanadalle itsenäisyyttä. Hän vakuutti Britannialle, ettei kanadalaisia voinut jatkossa lähettää automaattisesti taistelemaan brittien puolesta, teki sopimuksia ilman Britannian lupaa ja lähetti Yhdysvaltoihin suurlähettilään. Kingin voimakastahtoisuus johti Westminsterin säädökseen, joka hyväksyttiin 1931 Britannian parlamentissa. Säädös vahvisti Kanadan ja muiden dominioiden itsenäisyyden, vaikka Britannia säilyttikin edelleen oikeutensa puuttua maiden perustuslakiin. Kanadan kenraalikuvernööri
Kanadan kenraalikuvernööri on Kansainyhteisön Commonwealth realm -maiden monarkin (tällä hetkellä Elisabet II) edustaja Kanadassa. Nykyisen kenraalikuvernööri Julie Payetten virkakausi alkoi 2. lokakuuta 2017. Kanada
Kanada on perustuslaillinen monarkia, mikä on Amerikan mantereella poikkeuksellista, sillä lähes kaikki muut Amerikan maat ovat tasavaltoja. Kanadan muodollinen valtionpäämies on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki, vuodesta 1952 Elisabet II, mutta Kanadan ylin todellinen vallankäyttäjä on Kanadan pääministeri. Kanadan poliittisen järjestelmän pääasiallisena esikuvana on entisen siirtomaaisännän Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä, eikä siinä ole varsinaisesti erotettu lainsäädäntö- ja toimeenpanovaltaa. Hallintojärjestelmä on parlamentaarisen demokraattinen kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassakin. Kuitenkin se eroaa brittiläisestä järjestelmästä siinä, että maa on provinsseista ja territoriosta koostuva liittovaltio ja siinä, että maalla on kirjoitettu perustuslaki, joka ohjaa maan laillisia puitteita ja muodostuu kirjoitetusta tekstistä sekä kirjoittamattomista käytännöistä. Perustuslain tärkeimmät osat ovat liittovaltion valtiomuodon ja perustuslailliset elimet asettanut vuoden 1867 säädös ja vuoden 1982 lisäys. Ensimmäiset kansat
Eri ensimmäisten kansojen ryhmiä on Kanadassa yli 600, joskaan kaikki ensimmäisiin kansoihin lukeutuneet eivät ole välttämättä rekisteröityneet virallisesti minkään ryhmän jäseneksi. Kanadan vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan ensimmäisiin kansoihin kuuluvia oli yhteensä 977 230. 24,2 % heistä asuu Ontariossa, 17,7 % Brittiläisessä Kolumbiassa, 14 % Albertassa. 13,4 % Manitobassa ja 11,7 % Saskatchewanissa. Suhteellisesti eniten ensimmäisten kansojen jäseniä oli Luoteisterritorioiden asukkaista (32,1 %). Quebecissä heidän osuutensa väestöstä oli 1,2 %, Ontariossa 1,8 % ja Atlantin provinsseissa 3,2 %. Koko Kanadan väestöstä he muodostivat 2,8 %. Labrador
Alueen nimi on yksi Kanadan vanhimpia eurooppalaisperäisiä nimiä. Nimi tulee luultavasti johdoksena portugalilaiselta merenkävijältä João Fernandesilta, joka oli "labrador" eli maanomistaja ("landowner") Azoreilta. Hän havaitsi Labradorin ensimmäisenä eurooppalaisena yhdessä Pedro de Barcelosin kanssa vuonna 1492. Kanadalainen kulttuuri
Kanadan laissa määritellään maan kansallisurheilulajit, jotka ovat jääkiekko (talvilaji) ja haavipallo eli lacrosse (kesälaji). Jääkiekko on kuitenkin selvästi seuratuin laji Kanadassa, jossa nykyaikainen jääkiekko onkin syntynyt. National Hockey League (NHL) perustettiin 1917, ja sen joukkueet olivat alkujaan kaikki kanadalaisia. Sarjan voittajalle jaetaan Kanadan kenraalikuvernöörinä toimineen Frederick Stanleyn lahjoittamaa Stanley Cupia. Nykyään NHL-liigan 30 joukkueesta 7 on kanadalaisia. Liigassa pelaa kuitenkin enemmän pelaajia Kanadasta kuin kaikista muista maista yhteensä. Kansainvälisissä turnauksissa Kanada on ollut yksi menestyneimmistä joukkueista niin miesten kuin naistenkin puolella. Monet kautta aikojen parhaimmista jääkiekkoilijoista, kuten Wayne Gretzky ja Gordie Howe ovat kanadalaisia. Toinen todella suosittu talvilaji on curling, joka on suosittua erityisesti preeriaprovinsseissa. Kansainvälisellä tasolla Kanada on ollut menestynein maa sekä miesten että naisten puolella. Cyrus S. Eaton
Valmistuttuaan Eaton muutti Yhdysvaltojen puolelle Ohion Clevelandiin, jossa sai töitä John D. Rockefellerin omistamasta East Ohio -kaasuyhtiöstä. Parin vuoden jälkeen hän perusti oman kaasuyhtiön Kanadan Manitobaan newyorkilaisten sijoittajien tuella, mutta hanke kariutui pian rahoitusongelmiin. Manitoban viranomaiset halusivat kuitenkin jatkaa jo alkanutta liiketoimintaa, ja Eaton perusti uuden yhtiön, Canada Gas & Electric Corporadionin, josta tuli vuonna 1913 Continental Gas & Electric Corp. John A. Macdonald
Sir John Alexander Macdonald (11. tammikuuta 1815 Glasgow, Skotlanti – 6. kesäkuuta 1891 Ottawa, Ontario) oli kanadalainen konservatiivipoliitikko ja Kanadan ensimmäinen pääministeri. Hänen ensimmäinen pääministerikautensa sijoittui vuosille 1867–1873 ja toinen vuosille 1878–1891. Humboldt (Kanada)
Kaupunki muodostui Fort Garrystä (nykyinen Winnipeg) läntiseen Kanadaan johtavan Carlton Trail -vankkurireitin varrelle, ja se nimettiin vuonna 1875 saksalaisen tutkimusmatkailija Alexander von Humboldtin mukaan. Kolme vuotta myöhemmin kaupungin kautta rakennettiin mantereen ylittävä lennätinlinja, ja kaupungin lounaispuolella sijaitsi linjamiesten huoltotukikohta. Perustamisensa aikaan alue kuului Luoteisterritorioihin, kunnes vuonna 1905 Saskatchewanin provinssi lohkottiin territoriosta. Ensimmäiset asukkaat olivat lennätinoperaattoreja, -huoltomiehiä ja ratsupoliiseja. Amerikan historia
Amerikan katsotaan olleen täysin eristyksissä jääkaudesta 1000-luvulle, jolloin viikingit Leif Erikssonin johdolla "löysivät" Newfoundlandin ja perustivat Vinlandin kaupungin. Tämä paikka on myöhemmin löytynyt Kanadasta ja tunnetaan nykyään nimellä L'Anse aux Meadows (Meduusalahti). Viikinkien lähdettyä Amerikka oli löytöretkiin asti jälleen eristyksissä. 1492 Kristoffer Kolumbus purjehti Amerikkaan etsiessään meritietä Intiaan Espanjan kuninkaan toimeksiannosta. Tämän katsotaan perinteisesti merkinneen Amerikan löytämistä, sillä tällä kertaa sen olemassaolo jäi pysyvästi kirjoitettuun historiaan. Jollei Kolumbus olisi löytänyt Amerikkaa, sen "löytämättä jääminen" tuskin olisi ollut mahdollista hänen elinaikanaan. Eikä hän ollut suinkaan ainoa, joka pohti läntistä meritietä Intiaan. Vuonna 1493, vain neljä kuukautta hänen matkallelähtönsä jälkeen, hänen ohjelmansa kanssa käytännössä identtinen ehdotus jätettiin Portugalin kuninkaalle saksalaisen kartanpiirtäjän Martin Behaimin puolesta Kolumbuksen lähdöstä tietämättä. Secretly Canadian
Secretly Canadian on yhdysvaltalainen riippumaton levy-yhtiö. Yhtiön kotipaikka on Bloomington Indianassa. Sen perustivat vuonna 1996 Chris ja Ben Swanson, Eric Weddle ja Jonathan Cargill. Yhtiön ensimmäinen julkaisu oli June Panicin albumin uusintapainos. Weddle luopui myöhemmin yhtiöstä ja perusti oman levy-yhtiön Family Vineyardin. Kanadan puolustusvoimat
Kanadan puolustusvoimat (engl. "Canadian Forces", ransk. 
"Forces Canadiennes") ovat Kanadan sotilaallisesta puolustuksesta vastaavat puolustusvoimat. Siihen kuuluu maavoimat, ilmavoimat ja merivoimat. Ylipäällikkö on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki, jota edustaa Kanadan kenraalikuvernööri. Puolustusvoimien komentaja on Walter Natynczyk. Manitoba
Ensimmäisenä eurooppalaisena tutkimusmatkailija Henry Hudson löysi vuonna 1610 Hudsonin lahden. Vuonna 1612 Thomas Button löysi Nelsonjoen ja nimesi sen matkalla kuolleen laivatoverinsa mukaan, myöhemmin Nelsonjoki toimi tärkeänä turkiskaupan kuljetusreittinä Winnipegjärvelle ja kauemmaksi sisämaahan. Norjalainen tutkimusmatkailija Jens Munk perusti 1619 "Nova Dania"n tukikohdan Churchilljoen suulle, joka kuitenkin jouduttiin hylkäämään seuraavana keväänä. Vuonna 1631 Luke Fox kartoitti tarkemmin Hudsonin lahden länsirannikoa.
Hudson's Bay Company perustetaan vuonna 1670 ja Englannin kuningas Kaarle II myöntää yhtiölle oikeudet Rupertinmaahan. HBC perustaa 1684 York Factory tukikohdan Hayesjoen suulle. Seuraavina vuosina englantilaiset ja ranskalaiset taistelevat linnoituksen omistuksesta ja linnoitus vaihtaakin omistajaa useita kertoja, mutta päätyy lopulta takaisin englantilaisten omistukseen. Tästä sai alkunsa kaupallinen turkiskauppa Pohjois-Amerikasta Eurooppaan, joka jatkui vilkkaana aina 1900-luvun alkupuolelle saakka. Alueen turkiskaupasta kilpailivat Hudson's Bay Company ja North West Company, jotka perustivat omia tukikohtiaan läntiseen Kanadaan. Paikoitellen kilpailu johti jopa aseellisiin yhteenottoihin, mutta lopulta vuonna 1821 ne yhdistyivät ja nimeksi valittiin Hudson's Bay Company. Kanadalainen kulttuuri
Kanadan kirjallisuusperinne on monimuotoinen, mutta nuori. Se syntyi 1700-luvun loppupuolella, kun pääasiassa ranskalaiset ja englantilaiset tutkimusmatkailijat ja myöhemmin siirtolaiset saapuivat alueelle ja kuvasivat kirjallisesti uutta siirtokuntaa eurooppalaisille lukijoille. Kanadalainen kirjallisuus on pitkään noudattanut vahvasti eurooppalaista kirjallisuusperinnettä, mutta se on alkanut myös kehittyä omaan suuntaansa, jonka tarkoituksena on ollut luoda aidosti kanadalainen kirjallisuusperinne ja ilmaisutyyli. Kanadan historia
1800-luvun lopulla teollistuminen, Yukonin kultalöydökset ja kanadalaistuotteiden kysynnän kasvu saivat maan talouden kukoistamaan. Lisäksi rautatie avasi helpomman mahdollisuuden uudiasutuksille, joten vuosien 1885–1914 aikana noin 4,5 miljoonaa siirtolaista tuli Kanadaan. Näihin kuului isoja ryhmiä muualta Amerikasta ja Itä-Euroopasta, erityisesti Ukrainasta. Optimismi valtasi kanadalaiset, ja pääministeri Wilfrid Laurier julisti, että 1900-luku on Kanadan vuosisata. Monet muuttivat preerioiden maatalousalueille, jossa uudisasukkaille irrotettiin 1905 kaksi uutta provinssia, Alberta ja Saskatchewan. Kanadan pääministeri
Kanadan pääministeri (, ) on Kanadan hallituksen de facto päämies. Virkaa ei muodollisesti ole Kanadan perustuslaissa, jossa toimeenpanovalta on annettu kenraalikuvernöörille. Virka kehittyi 1800-luvun puolivälin paikkeilla. Ministerit nimittää kenraalikuvernööri, joka hallituksen vakauden taatakseen kutsuu puolueen, jolla on eniten edustajanpaikkoja alahuoneessa, johtajan muodostamaan hallituksen. Pääministerin täytyy olla Kanadan kansalainen ja vähintään 18 vuotta vanha. Jacques Cartier
Jacques Cartier (alkuperäiseltä nimeltään Jakez Karter, 31. joulukuuta 1491 – 1. syyskuuta 1557) oli ranskalainen tutkimusmatkailija, jota pidetään yleisesti yhtenä Kanadan löytäjistä. Kanadan historia
Kanadan ja Yhdysvaltain läheiset suhteet johtivat 1988 vapaakauppasopimukseen maiden välilä. Vuonna 1992 se laajeni, ja perustettiin NAFTA, johon kuului myös Meksiko. Sopimuksen laajentamisesta muuallekin latinalaiseen Amerikkaan on ollut sen jälkeen puhetta. Vaikka erityisesti Yhdysvaltain ja Kanadan taloudellinen suhde on hyvä, maiden välillä oli vuonna 2003 poliittista kinaa Irakin sodasta. Jean Chrétienin hallitus piti Kanadan virallisesti sodan ulkopuolella, mikä herätti vastustusta erityisesti konservatiivisessa oppositiossa. Myös Yhdysvaltain Kanadan-suurlähettiläs Paul Cellucci moitti Kanadan linjaa, ja Chrétien jopa uhkasi lähettää Celluccin takaisin kotiin. Samana keväänä Torontoa koitteli pahin SARS-epidemia Aasian ulkopuolella. Uusi demokraattinen puolue (Kanada)
Kanadan uusi demokraattinen puolue (NDP, , , "NPD") on Kanadassa toimiva poliittinen puolue. Se perustettiin vuonna 1961 yhdistämällä Co-operative Commonwealth Federation (CCF) ja Canadian Labour Congress (CLC). Sosialidemokraattisia ja demokraattis-sosialistisia piirteitä omaava puolue on Sosialistinen internationaali -järjestön jäsen. Ala-Kanada
Ala-Kanada luotiin vuonna 1791, kun brittiläinen siirtokunta Québec jaettiin Ala- ja Ylä-Kanadaan. Kanadan historia
Kanada julisti yhdeksän päivää Puolan offensiivin alkamisen jälkeen 10. syyskuuta 1939 sodan natsi-Saksalle. Alkuun Kanada pyrki pysymään erossa varsinaisista sotatoimista ja lähinnä toimitti raaka-aineita, ruokaa ja ammuksia Liittoutuneille sekä koulutti niiden lentosotilaita. Kanada ajautui kuitenkin sodan jatkuessa mukaan taisteluihin, ja esimerkiksi elokuun 1942 epäonnistunut Dieppen maihinnousu suoritettiin pitkälti kanadalaisin voimin. Suurimman panoksensa kanadalaiset antoivat taisteluun Atlantista, ja Normandian maihinnousussa kanadalaisten johtoon annettiin yksi viidestä rannasta, joille maihinnousu tehtiin. Kaikkiaan sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heistä 42 000 kuoli. Sodan jälkeen Kanadan väkiluku kasvoi yli miljoonalla, kun eurooppalaisia siirtolaisia muutti maahan. Samalla maan talous koki uuden kasvukauden, ja Newfoundland liittyi lopulta 1949 liittovaltioon. Kanadan kommunistinen puolue
Kanadan kommunistinen puolue (Communist Party of Canada, CPC) on kanadalainen kommunistinen puolue, joka on perustettu vuonna 1921. Puolue perustettiin salaisesti eräässä ladossa lähellä Guelphin kaupunkia ja se oli perustamisestaan lähtien mukana Kominternissa. Kanadan historia
Viikingit asuttivat Grönlantia 900-luvun lopulla ja tekivät sieltä matkoja länteen Hellulandiin, Marklandiin ja Vinlandiin. Helluland yhdistetään nykyään Baffininsaareen ja Markland Labradorin rannikkoon, mutta Vinlandin sijainnista ei olla vielä varmoja. Vinland saattoi kuitenkin olla Newfoundlandin pohjoisosasta löytynyt L'Anse aux Meadows, jossa on jälkiä viikinkiasutuksesta. Norjalaiset asuttivat Kanadan rannikkoa noin vuonna tuhat mutta lähtivät sieltä todennäköisesti vihamielesten alkuperäisasukkaiden jatkuvien hyökkäysten takia. Kanadan Suomalainen Järjestö
Kanadan Suomalaisen Järjestön perusti lokakuussa 1911 tunnettu poliittinen agitaattori, toimittaja Sanna Kannasto. Edellisenä vuonna oli 146 Torontossa asuvaa suomalaista erotettu Kanadan sosialistisesta puolueesta "liian oikeistolaisina", ja he olivat liittyneet Kanadan sosialidemokraattisen puolueen (SDP) jäseniksi. Suomalaiset muodostivat vuoden 1910 loppuun mennessä enemmistön SDP:n jäsenistä ja seuraavana vuonna he päättivät Kannaston johdolla perustaa oman järjestön. Parissa kuukaudessa FOC oli saanut jo yli 1 500 jäsentä ja paikallisosastoja toimi 19. Ensimmäisen maailmansodan alkuun mennessä vuonna 1914 jäseniä oli yli 3 000 ja osastoja 64. Jäsenistä yli 500 oli naisia. Kaikki FOC:n jäsenet kuuluivat myös sosialidemokraattiseen puolueeseen ja sen suomalainen osasto muodostikin puolueen suurimman etnisen ryhmän. Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat
Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat (engl. "Royal Canadian Air Force" (RCAF), ransk. "Aviation royale canadienne") on osa Kanadan asevoimia. Siitä käytetään usein lyhennettä RCAF ("Royal Canadian Air Forces"). Kantahenkilökuntaa on noin 14 500 ja lentäjiä noin 2 500. Kanadan ilmavoimat on perustettu vuonna 1920. Kanadan ilmavoimilla on arviolta 391 ilma-alusta, joka on kolmanneksi suurin määrä Amerikassa Yhdysvaltain ja Brasilian ilmavoimien jälkeen. Kanadan ilmavoimat nimettiin uudelleen Kuninkaallisiksi Ilmavoimiksi vuonna 2011.