Onko Utajärven kirkko länsitornillinen tukipilarikirkko?
Utajärven kirkko
Kirkko on valmistunut vuonna 1762. Tyyliltään se on länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä, mutta sen rakentajana toimi ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkossa on noin 320 istumapaikkaa. Myös kirkon vieressä seisova kellotapuli on Väänäsen rakentama. Se valmistui vuonna 1764. Vuoden 1894 korjauksissa lääninarkkitehti Julius Basilier muutti kirkon ulkoasun ajan hengen mukaisesti uusgoottilaiseksi. Alkuperäinen asu palautettiin vuonna 1970 tehdyissä entistämistöissä. Entisöinnin suunnitteli Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori Esko Järventaus. Kirkon seuraava kunnostus tehtiin vuonna 2009.
Isojoen kirkko
Kirkko noudattaa Engelin Lapualle ja Alajärvelle suunnittelemaa kirkkotyyppiä. Kirkossa on suuri ristikeskusta korostava keskikupoli ja kupolin laella sijaitsee lanterniini. Kirkon sisäkulmat ovat viistettyjä ja puuholvit kattavat ristivarsia. Lohtajan kirkko
Lohtajan kirkko on Lohtajan seurakunnan puinen vuonna 1768 rakennettu ristikirkko Oulun hiippakunnassa. Nykyinen kirkko on Lohtajalla joko neljäs tai viides. Tämä kirkko on rakennettu edellistä korkeammalle paikalle, jotta merenkävijät voisivat käyttää sitä maamerkkinään. Utsjoen kirkkomaisema
Utsjoen kirkkomaisema Utsjoella Lapin maakunnassa on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa. Se koostuu Tenojoen sivujoen Utsjoen laajentumana olevan Mantojärven rannalla sijaitsevista Utsjoen kirkosta ja kirkon alapuolelle järven rantaan kirkkotupa-alueen muodostavista Utsjoen kirkkotuvista sekä Carl Ludvig Engelin suunnittelemasta, vuonna 1843 valmistuneesta Utsjoen pappilasta. Kirkkotuvat ovat olleet alkuperäisessä käytössään vielä toisen maailmansodan jälkeen. 2010-luvulla ne muodostavat ulkomuseon. Alatornion kirkko
Kirkon laajensi nykyiseen muotoonsa kirkonrakentaja Jacob Rijf. Kirkko on 1700-luvun jälkipuoliskon edustavimpia kirkkorakennuksia Suomessa. Pohjakaavaltaan kirkko on ristin muotoinen ja ulkotilassa ristineliön keskellä on keskustorni. Merkillistä on silti ehkä, että kirkosta puuttuu risti ulkopuolelta. Alatornion kirkossa on paljon vastaavanlaisuuksia kuin myös Rijfin toisessa suunnittelemassaan Skellefteån kirkossa. Molemmat kirkot ovat saaneet vaikutteita Tukholmassa sijaitsevasta Adolf Fredrikin kirkosta. Vasemman sivun ulkoseinällä on teksti "Utvidgad under Gustav IV Adolfphs regering år 1797" (suom. "Laajennettu Kustaa IV Adolfin hallituskaudella 1797"). Kuusjärven kirkko
Kuusjärven kirkko on Outokummun Kuusjärvellä sijaitseva uusgotiikkaa edustava, vuonna 1878 rakennettu päätytornillinen pitkäkirkko, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Ferdinand Öhman. Kirkon pitkiltä sivuilta ulkonee lähellä kuoripäätyä poikkilaiva ja kuoripäästä kapeampi ja matalampi sakasti. Torni päättyy huippuun, yksi kelloista on vuodelta 1878. Runkohuoneessa on satulakatto, kirkkosalissa on sisäkatteena puinen taitekatto. Kirkkoa on korjattu 1926, 1949, 1953 ja 1979. Istumapaikkoja siellä on 660 hengelle. Kirkon 12-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1915. Alttaritaulun "Ristiinaulittu" on maalannut Eino Härkönen 1914. Jukkasjärven kirkko
Jukkasjärven kirkko () on Ruotsin Lapissa Kiirunan kunnan Jukkasjärvellä oleva kirkkorakennus. Sen vanhin osa on rakennettu 1607–1608. Kirkko on tyypiltään tukipilarikirkko, joita on rakennettu melkein pelkästään Suomeen Pohjanmaalle ja vain jokunen muualle Suomeen ja Pohjois-Ruotsiin. Kirkkoja on säilynyt 11, joista Jukkasjärven kirkko on ainoana Ruotsissa, muut 10 ovat Suomessa. Tukipilarikirkkojen vilkkainta rakennusaikaa oli 1600-luku. Urjalan kirkko
Arkkitehtitoimisto Matti Klemola Ky suunnitteli 200-vuotisjuhliinsa valmistautuvan kirkon korjauksen. Suurimpia töitä oli muuttaa kirkon sähkölämmitys vesikiertoiseksi patterilämmitykseksi ja liittää kirkko kaukolämpöverkkoon. Tärkeä korjaus oli myös aikaisemmassa korjauksessa tukittujen alapohjan tuuletusaukkojen avaus, alapohjan hirsien lahovauriokorjaukset ja alapohjan eristäminen. Pääeteiseen tehtiin WC ja siivoustilat. Sähköasennukset uusittiin, kellojen soitto automatisoitiin ja tornin luukut saivat avauskoneiston. Joutsan kirkko
Kirkon seinät ovat hirsipinnalla ja sisätilat ovat jokseenkin koristelemattomat. Sakaroiden sisäkatot ovat tynnyriholvin muotoiset, ristikeskuksessa on korkea kupoli. Länsilehteri uudistettiin vuonna 1879, koska kirkkoon hankittiin 9-äänikertaiset urut. Urkulehterin kaiteeksi rakennettiin balustradikaide. Kirkko sai lämmityskaminat vuonna 1911. Utajärven kirkko
Kirkon alkuperäinen alttaritaulu vuodelta 1838 esitti Jeesuksen ylösnousemusta. Sen maalasi Muhoksen Laitasaaren kylän Koistilan tilan omistaja Jakob Wallin. Taulu paloi kirkon uudistamisen yhteydessä 1894 Siiran talon navetan mukana, jonne se oli siirretty korjaustöiden tieltä. Kirkon nykyisen alttaritaulun on maalannut taiteilija Olli Miettinen vuonna 1949, aihe on sama kuin Wallinin alkuperäisessä taulussa. Teuvan kirkko
Kirkon vanhemmat 32-äänikertaiset urut oli valmistanut Kangasalan urkutehdas 1953. Uudet 19-äänikertaiset urut valmisti Urkurakentamo Veikko Virtanen 1994, niiden julkisivun on suunnitellut Carl-Johan Slotte. Kirkon saarnatuoli on Elsi Borgin suunnittelema, apostoli Paavalia, evankelistoja ja Moosesta esittävät puuveistokset on veistänyt T. J. Korpi. Lumivaaran kirkkoon valmistetut kattokruunut tuotiin sodan vuoksi Teuvalle ja asennettiin kirkkoon 1978. Kirkkorakennus peruskorjattiin vuosina 1993–1994. Ulvilan kirkko
Ulvilan kirkko on Ulvilan kaupungissa Satakunnassa sijaitseva keskiaikainen kivikirkko, joka on yksi Suomen merkittävimmistä ja arvokkaimmista keskiaikaisista muistomerkeistä. Sen suojeluspyhimys on Pyhä Olavi ja kirkko on ainoa ehjänä säilynyt merkki Ulvilan keskiaikaisesta kaupungista. Kirkon omistaa Ulvilan seurakunta, ja se on yhä aktiivikäytössä. Muhoksen kirkko
Muhoksen ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan rakennettu Kirkkosaareen, toinen Kirkonniemelle varsin lähelle nykyistä eli kolmatta kirkkoa. Vuonna 1634 käyttöön vihitty kolmas kirkko on toiseksi vanhin yhä käytössä oleva lähes alkuperäisessä muodossaan säilynyt puukirkko Suomessa. Se on tyyliltään suorakaiteen muotoinen pitkäkirkko, niin sanottu tukipilarikirkko, jonka rakentajaksi arvellaan torninrakentaja-Hannua. 500-paikkainen kirkko on ympärivuotisessa käytössä. Isonvihan (1714–1721) aikana venäläiset joukot hävittivät kirkkoa mutta eivät polttaneet sitä, joten kirkko saatiin käyttökuntoon sodan jälkeisinä rauhan vuosina. Perusteellinen korjaus tehtiin 1762 kirkonrakentaja Matti Hongan johdolla. Samalla rakennettiin niin sanottua pohjalaista renessanssityyliä edustava kellotapuli, jossa on kaksi kelloa. Suurempi on valettu Tukholmassa 1757 ja pienempi Helsingissä 1885. Kauvatsa
Kun Huittisten emäkirkko oli laajennettu, kauvatsalaiset päättivät syyskuussa 1798 pidetyssä kappelinkokouksessa, että kirkko rakennetaan Yttilään sille mäelle, joka vuonna 1781 pidetyssä katselmuksessa oli sopivaksi havaittu. Muurarimestari Johan Ahlström oli vuonna 1796 laatinut piirustukset Kauvatsan puukirkoksi, mutta Tukholman intendenttikonttori ei hyväksynyt tätä suunnitelmaa. Intendenttikonttorin konduktööri P. W. Pahlmrooth piirsi vuonna 1797 oman suunnitelmansa, jonka pohjalta työ tehtiin. Kirkko "edusti 1700-luvun loppupuolen kuivahkoa virastotyyliä" ja oli malliltaan pitkäkirkko. Tornirakennus kirkkohuoneen laajennukseksi muodostettuine alakertoineen liittyi eteläisen pitkän sivun keskeen. Poikkipäisen pyhäkön toisella pitkällä puolella oli alttari ja alttarin takana sakasti. Kirkossa ei ollut lehtereitä. Utajärvi (järvi)
Utajärven kerrotaan olleen lohien levähdyspaikka ennen niiden nousemista Oulujoen ylävirran isoihin koskiin kuten Ahmaskoskeen ja Niskakoskeen. Ahmaskosken alapuolella sijaitsi aikanaan Koskisaari, josta oli moottoriveneyhteys nopeuttamaan Utajärven laajan suvannon ylitystä Merilän koskivenehaminaan ja majataloon. Nykyinen Utajärvi on kolmisen kilometriä pitkä vesistö, jonka pohjoisranta seurailee yhdystie 8300:ta. Järvessä on kaksi suurempaa saarta, Koskisaari järven kaakkoislaidalla, Marttilanniemen lähellä, sekä Honkalansaari Utosjoen suulla. Sen vieressä, pienessä Kullesaaressa, on laavupaikka. Järven rannat ovat pengeraluetta ja Hiltulansaaren kaakkoispuolta lukuun ottamatta asuttuja. Pyhämaan uhrikirkko
Pyhämaan uhrikirkko on vuosina 1647–1652 rakennettu torniton pitkäkirkko Pyhämaalla Uudessakaupungissa. Puukirkko on parhaiten säilyneitä 1600-luvun kirkkoja Suomessa. Uukuniemen kirkko
Nykyinen kirkko on rakennettu puusta vuonna 1793 ja vihittiin käyttöön 1797. Kirkkoa on sittemmin korjailtu useampaan otteeseen, muun muassa 1853, 1909, 1916 ja 1929. Muodoltaan kirkko on ristikirkko, jonka ristikeskuksessa on tornimainen kupoli. Kirkon pituus ja leveys ovat 24 metriä ja kupolin korkeus 23 metriä. Kirkkoa ympäröi kiviaita. Erillinen 26 metriä korkea kellotapuli kirkon vieressä yhdystie 4021:n toisella puolella on kirkkorakennusta uudempi, vuodelta 1853. Haukiputaan kirkko
Kirkonrakentaja Matti Hongan suunnitteleman ulkoviisteisen ristikirkon rakennustyöt aloitettiin kevättalvella 1762. Kirkko rakennettiin toisen pohjalaisen kirkonrakentajan Jaakko Suonperän johdolla. Seinä- ja kattorakenteiden osalta kirkko oli valmis jo saman vuoden marraskuussa, jolloin Suonperä myös kuittasi palkkionsa. Haukiputaan kirkko oli Suonperän ensimmäinen kirkonrakennustyö. Uusi kirkko vihittiin käyttöön loppiaisena 1764. Nimekseen kirkko sai Ulrikan kirkko. Utajärven vaakuna
Vaakunan selitys on ”vihreässä kentässä hopeinen aaltokoroinen vastapalkki, jossa musta tervavene.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, Utajärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 22. maaliskuuta 1955. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 7. kesäkuuta samana vuonna. Kuusjoki
Historiallisesti Kuusjoen alue on muodostunut keskiajalla perustetun Uskelan kirkkopitäjän niistä kylistä, jotka ovat sijainneet Halikonjoen latvahaaran Kuusjoen varrella, erotuksena Uskelan muista kylistä, joista pääosa sijaitsi Uskelanjoen ja sen latva- ja sivuhaarojen varsilla. Aluksi nämä kylät kuuluivat Uskelan seurakunnan alaisuuteen joskus 1400-luvun alussa perustettuun Perttelin kappeliseurakuntaan. Jätinkirkko
Tutkijat M.Ridderstad ja J. Okkonen esittivät 2009, että noin puolet jätinkirkoista on suunnattu tähtitieteellisesti merkityksellisiin ilmansuuntiin, kuten tasaus- ja seisauspäivien auringonnousuihin tai -laskuihin +/−5 asteen tarkkuudella. Selvimmin tämä on nähtävissä suurimmissa ja parhaiten säilyneissä jätinkirkoissa, joista löytyvät myös tarkimmat suuntaukset. Näin ollen jätinkirkkoja voisi pitää osana Euroopassa jo vuonna 5000 eaa. alkanutta megaliittiperinnettä. Esimerkiksi Kastellin jätinkirkon neljä porttiaukkoa on sijoitettu kesäpäivänseisauksen, vapun ja elonkorjuun auringonnousun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun ja -laskun suuntiin. Myös muista jätinkirkoista on löytynyt nk. välipäivien eli talvenselän, vapun, kekrin ja elonkorjuun auringonnousujen ja -laskujen suuntauksia. Ollisbackenissa on sijoitettu kaksi menhiriä osoittamaan pohjois-etelä-suuntaa. Lieksan jätinkirkon pääakselit on suunnattu kesäpäivänseisauksen auringonlaskun ja talvipäivänseisauksen auringonnousun mukaisesti. Tornion kirkko
Kirkko on rakenteeltaan ns. tukipilarikirkko. Sen yleisratkaisu perustuu vielä Pohjanmaan keskiaikaisten (Mustasaaren ja Pietarsaaren) kivikirkkojen perinteeseen. Uudempaa volyymiryhmittelyä osoittaa kuitenkin sakariston ja asehuoneen sijoittaminen vastakkain. Tämä ratkaisu perustuu Tukholman vv. 1577–90 Klaaran kirkkoon. Kirkon torni puolestaan on saanut vaikutteita Tukholman Riddarholmenin kirkosta. Tornion kirkko on koko Pohjoiskalotin vanhimpia ja parhaiten säilyneitä puukirkkoja. Kotkan kirkko
Kotkan kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, joka edustaa uusgoottilaista tyyliä. Suunnittelija on kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck, jonka käsialaa on ulkoisesti lähes samanlainen Mikkelin tuomiokirkko, joka on kuitenkin pitkäkirkko ilman poikittaistilaa. Sisätilat niissä ovat kuitenkin erilaiset. Kotkan kirkon sisätilaa hallitsee pilareiden kannattama lehterikerros. Pilarit jakavat salin kolmeen laivaan. Salissa on noin 1 500 istumapaikkaa. Kuorissa on lasimaalausikkunat ja kirkon sivuilla kuusimetriset yli 2 000 lasinpalasta kootut ruusuikkunat, joista toisen keskusaiheena on Jumalan Karitsa, Agnus Dei. Toisessa on keskiössä pelikaani. Kirkon 54 metriä korkeassa tornissa on aikaa näyttävä kello. Kirkkoa ympäröi puistomainen tontti, jolla sijaitsee viime sotien sankarihauta-alue. Luhangan kirkko
Luhangan kirkkoa suunniteltiin rakennettavaksi pystyhirsistä, mutta kuitenkin se toteutettiin perinteisesti lamasalvostekniikalla. Kirkkorakennuksen muodoissa uusgotiikan vertikaalisuus ilmenee alaspäin levenevinä tukipilareina. Kirkkosalin ristikeskuksen kupoli on toteutettu kauniina konstruktiona ja sama muoto kertautuu kuorissa. Kirkossa on säilynyt lähes alkuperäinen sisustus. Kirkkosali on vuoraamaton, eikä sinne ole asennettu lämmityslaitteita tai sähkövaloa. Kirkko on käytössä vain kesäisin, ja sitä kutsutaankin Luhangan kesäkirkoksi. Joutsan seurakunnalla on Luhangan alueella myös ns. Talvikirkko, joka sijaitsee edellä mainitun kesäkirkon läheisyydessä. Nurmijärven kirkko
Kirkko on tasavartinen ristikirkko. Sisänurkissa on viisteet, ja kolmen sakaran päässä on eteishuoneet. Kirkon aumatulla paanukatolla on kattoratsastaja. Leppävirran kirkko
Leppävirran kirkko on Leppävirralla sijaitseva Carl Ludvig Engelin suunnittelema, vuonna 1846 valmistunut kivinen päätytornillinen pitkäkirkko. Intendentinkonttori laati kirkon piirustukset vuonna 1835. Kirkon pinta-ala on 1500 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 2 200 hengelle. Kirkko on Suomen seitsemänneksi suurin luterilainen kirkkorakennus. Kirkon runkohuoneeseen liittyvät keskellä matalat sakarat ja päädyssä kuori, jossa on matalampi sakasti. Sakaroissa on korotetut päätykolmiot ja niissä pyöröikkunat. Kellotorni on puinen ja sen yläosassa on pilasterit. Tornin kuvun päällä on pieni lyhty, jossa on kulmapilasterit. Pilarit jakavat sisätilat kolmeen laivaan, keskimmäisessä on tynnyriholvikatto ja sivulaivoissa tasakatot. Kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulitseminen" ja "Pyhä ehtoollinen" on Samuel Elmgrenin 1820-luvulla maalaama. Kangasalan Urkurakentamo valmisti kirkon ranskalaisvaikutteiset 1800-luvun romanttista koulukuntaa edustavat urut vuonna 1989. Kahtamoinen
Kahtamoinen eli kaksoisristikirkko on Itä-Suomen kirkkoarkkitehtuurissa 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa esiintynyt puukirkkotyyppi, jossa pohjakaavaltaan kreikkalaisen ristin muotoisen kirkon sakaroiden väliin on rakennettu tilan laajentamiseksi kulmaulokkeet. Messukylän kirkko
Kirkon on suunnitellut Theodor Höijer. Se on rakenteeltaan suorakaiteen muotoinen päätytornillinen pitkäkirkko, jonka runkohuoneen keskiosasta ulkonee poikkilaiva. Alttaripäädystä ulkonee monikulmainen kuori, jota ympäröi matala monikulmainen sakaristo. Ulkoseiniä jäsentävät tukipilarit ja erittäin korkeat pyörökaariset ikkunat, joista tulee valoa itse kirkkosalin lisäksi myös lehtereille. Ulkoseinän tukipilarit ovat kuitenkin vain arkkitehtoninen yksityiskohta, sillä sisäkatteena on puupylväiden varassa lepäävä holvaamaton puukatto. Arkkitehtoniselta tyyliltään kirkko edustaa lähinnä myöhäistä uusgotiikkaa. Heinolan pitäjänkirkko
Kirkon urut ovat pneumaattiset 16-äänikertaiset urut, jotka ovat Kangasalan urkutehdas rakensi vuonna 1920. Saarnastuolin lisäksi kirkossa on myös lukkarintuoli, jossa lukkari johti virrenveisuuta silloin, kun kirkossa ei ollut vielä urkuja. Alttaritaulu "Jeesus kantaa ristiään" on lahjoitus vuodelta 1820, sen maalaaja on ilmeisesti Lars Johan Källström. Kuorin molemmilla sivuilla on lasimaalaus. Keuruun kirkko
Uusgoottilainen tiilikirkko on muodoltaan länsitornillinen pitkäkirkko. Runkohuoneeseen liittyy kapea poikkilaiva ja alttaripäädyssä on kuoriapsidi. Kirkkosalissa on lautarakenteinen taitekatto, ja kimppupilarit kannattavat sivulehtereitä. Kirkon korjauksen vuonna 1956 suunnitteli arkkitehti Elsi Borg ja urakoitsijana toimi rakennusmestari Eino Leppänen Leivonmäeltä. Kirkon urut tilattiin vuonna 1901 saksalaiselta E. F. Walckerin urkurakentamolta. Myös urkujen kaunis julkisivu on suunniteltu Saksassa. Joensuun kaupunginosat
Rantakylän itäpuolella sijaitsee Utran kaupunginosa. Se sijaitsee siis aivan kaupunkialueen koillisimmassa osassa. Asukkaita on noin 3 500. Utrassa on omakotitalo-, rivitalo- ja pienkerrostaloasutusta, joka laajenee jatkuvasti. Utran puukirkko on Suomen ainoita pystyhirsikirkkoja. Utran koulu on maakunnan suurin alakoulu. Utran saaret ja Pielisjoen rantoja kunnostettiin 1990-luvun lopussa virkistysalueeksi. Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas ja saha. Tukipilarikirkko
Tukipilarikirkkoja on rakennettu kaikkiaan satakunta, joista kaksitoista on säilynyt. Vanhin säilyneistä on vuonna 1627 valmistunut Vöyrin kirkko, joka on kuitenkin laajennettu ristikirkoksi vuonna 1777. Muhoksen kirkko, joka on valmistunut viimeistään vuonna 1634, on säilynyt lähes alkuperäisessä muodossaan. Tampereen ortodoksinen kirkko
Tampereen ortodoksinen kirkko eli Pyhän Aleksanteri Nevskin ja Pyhän Nikolaoksen kirkko on vuosina 1896–1899 rakennettu Tampereen ortodoksisen seurakunnan pääkirkko, jonka suunnitteli insinöörieversti T. U. Jazukov. Se sijaitsee Tampereen ydinkeskustassa Tammerkosken itäpuolella. Kirkko on ristinmuotoinen ja edustaa uusbysanttilaista kirkkoarkkitehtuuria. Kirkon katolla on seitsemän liekkikupolia, ja sen pääkupoli on 17 metrin korkeudessa.
Kirkko rakennettiin lahjoitusvaroin kaupungin lahjoittamalle tontille. Rakennustöitä tukivat myös Venäjän Pyhä synodi ja valtio. Tukipilarikirkko
Tukipilarikirkkoja koskeva tutkimus on lähinnä taidehistorian näkökulmasta tehtyä. Vanhin ja laajin tutkimus on Lars Petterssonin kirjoittama ja Suomen muinaismuistoyhdistyksen 1987 kustantama "Templum Saloense: pohjalaisen tukipilarikirkon arvoitus". Rakennustekniseltä kannalta tukipilarikirkkoja on tutkinut japanilainen arkkitehti Akira Takeuchi väitöskirjassaan, joka on tarkastettu Tokiossa 2008 ja joka on ilmestynyt myös kirjana, toistaiseksi vain japaniksi. Hänen mukaansa suomalainen tukipilaritekniikka on ainutlaatuista. Vähäistä suomalaista rakenteellista tutkimusta edustaa Antti Haikalan 2010 Aalto-yliopiston Rakennustekniikan laitoksella esittelemä diplomityö "Suomalaisten tukipilarikirkkojen rakenteellinen toiminta ja korjaustavat". Siitä ilmenee muun muassa, että tukipilaria ei ole konstruoitu vain lyhyiden seinähirsien jatkamista varten, vaan se on osa isompaa rakennetta, johon kuuluvat myös kirkkolaivan poikkihirret sekä sivuseinien suuntaiset jalasorret. Urjala
Urjalassa on kaksi Museoviraston määrittelemää valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Nuutajärven lasitehdasalue Nuutajärvellä ja 1800- ja 1900-luvun kirkonkylämiljöötä hyvin edustava Urjalan kirkonmäki Urjalan kirkon ympärillä. Jaalan kirkko
Jaalan kirkko on länsitornillinen pitkäkirkko, jossa on lyhyet poikkisakarat. Tyyliltään se edustaa lähinnä uusgoottilaista tyylisuuntaa. Kirkon itäpäätyyn on rakennettu vuosien 1935–1936 korjauksessa rapattu seurakuntasali. Istumapaikkoja on noin 600. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan väestö on maallistuneempaa kuin muualla Suomessa. Evankelisluterilaisen kirkon osalta maakunta jakautuu Helsingin hiippakuntaan, Porvoon hiippakuntaan ja vuonna 2004 perustettuun Espoon hiippakuntaan. Kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä alittaa maan keskiarvon. Ortodokseja on noin prosentti väestöstä. Ortodoksit jakautuvat karjalaisten Konstantinopolin ja venäläisten Moskovan patriarkaattiin. Helsingissä on katolinen piispanistuin ja seurakunnat Meilahdessa sekä Kaivopuistossa.
Maavoimien osalta Uudenmaan maakunta kuuluu Etelä-Suomen sotilaslääniin, jolla on kolme sotilasaluetta.
Puolustusvoimien joukko-osastoista Kaartin Jääkärirykmentti sijaitsee Santahaminassa Helsingissä. Se kouluttaa asutuskeskustaisteluun erikoistuneita joukkoja pääkaupunkiseudun puolustukseksi. Suomenlahden Meripuolustusalue Upinniemellä vastaa merivalvonnasta ja Suomenlahden alueellisesta koskemattomuudesta. Siviilien virkistysalueena ja historiallisena turistikohteena tunnetun Suomenlinnan vuosisataisia sotilaallisia perinteitä jatkaa Merisotakoulu. Uudenmaan Prikaati eli Nylands Brigad Tammisaaren Dragsvikissa on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Espoossa toimii Merivoimien teknisestä ja luonnontieteellisestä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta vastaava Merivoimien Tutkimuslaitos. Pääesikunta toimii Helsingissä. Uspenskin katedraali
Uspenskin katedraali eli Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali on Helsingin ortodoksisen seurakunnan sekä samalla Helsingin hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Punatiilinen kirkko sijaitsee Helsingin keskustassa Katajanokan kalliolla. Uspenskin katedraali on Pohjois- ja Länsi-Euroopan suurin ortodoksinen kirkko. Se on myös suosittu turistikohde, jossa käy vuosittain jopa puoli miljoonaa vierailijaa. Eura
Eurassa on myös kolme museota ja viisi kirkkoa (Euran harmaakivikirkko 1898, Hinnerjoen puukirkko 1755, Honkilahden puukirkko 1759, Kiukaisten puukirkko 1761 ja Panelian kivikirkko 1950) sekä Euran lentokenttä, jota käyttävät Euran ympäristön moottorilentäjät ja varjoliitäjät. Jepuan kirkko
Kirkko on tasavartinen ristikirkko, jossa oli alun perin ristikeskustasta kohoava keskustorni. Tämä jouduttiin kuitenkin rakenteellisista syistä purkamaan ja uusi kellotapulinakin toimiva torni rakennettiin alttarilta katsottuna vastakkaisen sakaran päähän vuonna 1876. Kolmiosaisen tornin alin osa on nelikulmainen ja ylin lyhty kahdeksankulmainen. Tornin rakensi Lars Petter Kjäldström. Kirkon sisäkatteena on lautaholvaus. Utajärven kirkko
Muuhun kirkon vanhaan kalustoon kuuluvat mm. suomalainen Raamattu ja kaksi suomalaista virsikirjaa, kolme arkkua, kuparinen kastemalja ja ehtoollisviinikannu, numerotaulu, messukasukka vuodelta 1775 sekä hopeiset ehtoolliskalkki ja öylättilautanen vuodelta 1778. Keisari Nikolai I:n Suomen kansalle antama vakuutus 12. joulukuuta 1825 kehystettynä ja lasitettuna sekä suomen- että ruotsinkielellä kuuluu myös kirkon kalustoon. Historiallisesti merkittävin huonekalu lienee 1778 teetetty kirkon kaappi, jonka valmisti talollinen Jaakko Kukkonen Ahmakselta. Kirkossa on myös tallella kuusireikäinen eli kolmen hengen jalkapuu. Vuolijoen kirkko
Vuolijoen kirkko on muodoltaan toisvartinen ja päätytornillinen ristikirkko. Tyylisuunnan tunnistaa kansallisromantiikaksi esimerkiksi materiaalin käytöstä ja päädyn pyöreistä ikkunoista. Kirkko on Kainuun ainoa kivikirkko. Siinä on 420 istumapaikkaa. Urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1965 ja niissä on 13 äänikertaa ja kaksi sormiota. Alttaritaulu on Josef Stenbäckin vuonna 1906 maalaama jäljennös Edvard Gebhardin taulusta "Pyhä ehtoollinen". Myös kirkon kellot ovat vuodelta 1906. Tukipilarikirkko
Tukipilarikirkko oli yleinen puukirkkotyyppi Pohjanmaalla 1600-luvulla. Yksittäisiä tukipilarikirkkoja on rakennettu myös muualle Suomeen sekä Pohjois-Ruotsiin. Jalasjärven kirkko
Jalasjärven kirkko on Kurikan seurakuntaan kuuluvan Jalasjärven kappeliseurakunnan kirkko. Se on länsitornillinen ristikirkko, rakennettu vuosina 1799–1800. Eteishuoneet poikkisakaroiden päihin rakennettiin vuonna 1803. Kirkko liitettiin vuonna 1993 valtakunnallisesti merkittäviin kulttuurihistoriallisiin ympäristöihin. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Kirkko on muodoltaan hallikirkko, jonka kolme laivaa ovat yhtä korkeita. Sivulaivat ovat kapeammat kuin keskilaiva. Kirkon pohjakaava on symmetrinen, ja se muodostaa latinalaisen ristin siten, että toisiaan vastapäätä olevat sakaristo pohjoispuolella ja pääsisäänkäynnin muodostava asehuone eteläpuolella ovat hiukan keskiakselista itään. Runkohuoneen ulkomitat ovat 28,2 × 17,2. Keskiajalla paljon käytetyn harmaakiven sijasta kirkko on rakennettu näkyvältä osaltaan lähes kokonaan tiilestä. Tiilimateriaali tekee siitä ainutlaatuisen ja yhdistää sen Hämeen linnan rakennusvaiheisiin, ja oletettavasti niillä on ollut sama rakennusmestari tai ainakin samalta taholta Saksalaisen ritarikunnan maista. Kirkon perustukset ovat kuitenkin harmaakiveä, jotta maaperän kosteus ei nousisi tiiliseiniin. Luumäen kirkko
Luumäen kirkko on empiretyylinen keskeisesti korostettu sisäviisteinen ristikirkko. Ristikeskuksessa on kahdeksankulmainen attikaosa, jonka yläpuolella kohoaa pieneen lanterniiniin päättyvä kupoli. Kattolistojen alapuolella kulkee ulko- ja sisätilassa uusgoottilainen neliapila- tai vinoristikuvioinen vyöhyke. Kirkon kellotapuli valmistui 1876. Utajärvi
Utajärvellä on Ilmatieteen laitoksen säätutka. Suosittu rockin Suomen mestaruuden vuonna 1982 voittanut rockyhtye 22-Pistepirkko on perustettu Utajärvellä vuonna 1980. Utajärven kotiseutulaulu on Jokilaakson laulu. Pilari
Tukipilari eli kontrefori on pilarimainen seinän vahvistukseksi tehty rakennelma, johon kattoholvin sivupaine kohdistuu. Se voi muodoltaan olla joko suora tai porrastettu. Utajärven kirkko
Kirkkotarhasta on hyvin vähän asiakirjatietoja varhaisilta ajoilta. Vuonna 1833 mitattiin 20 kapanalan suuruinen metsäalue kirkkotarhan tulevia tarpeita varten, mutta vasta vuonna 1851 laaditussa isonjaon kartassa kirkkotarha on merkitty 0,560 tynnyrinalan suuruisena kuusikulmiona kirkon läheisyyteen. Kirkkotarhan hautausmaakäytöstä oli luovuttu pääosin jo 1779, kun Utajärvi oli saanut Syväojanniemelle hautausmaa-alueen. Siksi mainitun kartan arvellaankin esittävän kirkon alkuperäistä rakennuspaikkaa. Kirkkotarhan järjestelyihin vaikutti myöhemmin eniten sankarihauta, joka suunniteltiin kirkon eteläpuolelle arkkitehti Uki Heikkisen johdolla. Sankarimuistomerkin reliefin suunnitteli kuvanveistäjä Oskari Jauhiainen, se paljastettiin 9. toukokuuta 1949. Vuonna 1958 kirkon luoteispuolelle pystytettiin Karjalaan jääneiden vainajien punagraniittinen muistomerkki. Vanhasta kirkkotarhasta on jäljellä vain 1852 kuolleen kappalaisen Emanuel Kolströmin haudalle pystytetty valurautaristi kivipylväineen ja kettinkeineen kirkon kaakkoispuolella. Juvan kirkko
Pitäjänkokouksessa maaliskuussa 1847 päätettiin alustavasti teettää kustannusarviot molemmille rakennusmateriaalivaihtoehdoille, harmaakivelle ja punatiilelle. Kirkon muodosta päätettiin aluksi vain, että kellotornin tulisi olla kirkon yhteydessä eikä erillisenä. Kesäkuussa 1847 pidetyssä pitäjänkokouksessa keskusteltiin kirkon muodosta. Viistettynurkkaisen ristikirkon hyvinä puolina pidettiin ulkonäköä ja saarnan kuulumista hyvin joko puolelle kirkkoa. Pitkäkirkon kannattajat pitivät ristikirkkoa pimeänä ja käyttivät esimerkkeinä Kuopioon rakennettua ristikirkkoa ja Leppävirran pitkäkirkkoa. Nykoppin jälkeen vuonna 1847 kirkkoherraksi tullut Magnus Erik Alopaeus kääntyi Yleisten rakennusten intendentinkonttorin puoleen ja kysyi neuvoa. Konttorin päälliköltä Ernst Lohrmannilta tuli syyskuussa 1847 vastauskirje, jossa hän kertoi risti- ja pitkäkirkon rakennuskustannusten olevan lähestulkoon samat. Lohrman piti lehterein varustettua pitkäkirkkoa parempana vaihtoehtona, kun otettiin huomioon seurakunnan koko. Lisäksi hän kertoi, että kivikirkon ylläpitokustannukset olisivat aikaa myöten halvemmat kuin tiilikirkon. Kivikirkon rakentamista puolsi myös rakennusmateriaalin helppo saatavuus - tuossa vaiheessa kirkkoa oltiin vielä rakentamassa Ylämäelle. Uudenkaarlepyyn kirkko
Uudenkaarlepyyn kirkko on kirkkorakennus Uudessakaarlepyyssä, Pohjanmaan maakunnassa. Se on pyhitetty pyhälle Birgitalle. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1708, mutta sen saarnastuoli ja alttari valmistuivat vasta 1750-luvulla. Kirkon on suunnitellut asessori Elias Brenner. Alttaritaulun on maalannut ruotsalainen maalari Daniel Hjulström, joka on myös koristellut sisäkattojen holvit ja ikkunoita ympäröivät draperiat. Holvissa on kuvattuna pilvien ja pasuunaenkelien keskellä kuningas Fredrik I:n monogrammi ja teksti ”Anno 1749 Vivat Frideric”. Kirkossa on yhdet Suomen vanhimmista uruista. Kahdeksanäänikertaiset urut on rakentanut Anders Telin vuonna 1768. Kirkon vieressä oleva pohjalainen renessanssitapuli on rakennettu vuonna 1702.
Kirkkorakennus on puinen päätytornillinen pitkäkirkko. Lapuanjokeen kuvastuva Uudenkaarlepyyn kirkko on suurin Suomen vanhimmista puukirkoista. Kaunis maalauskoristelu ja arvokas esineistö kuvastavat 1700-luvun porvariston ihanteita kotikirkkonsa kaunistamisessa. Kangasalan kirkko
Kangasalan kirkko on 1760-luvulla rakennettu kivikirkko. Kirkko, joka on Antti Piimäsen rakentama Ruotsin yli-intendentinviraston laatiman suunnitelman pohjalta, sijaitsee Kangasalan keskustassa Kirkkoharjun kupeessa. Kirkko otettiin käyttöön ilman tornia 1767, mutta lopullisesti kirkko torneineen valmistui syksyllä 1776. Kirkon torni kaatui vuonna 1782 ja uusi torni valmistui syksyllä 1800. Kirkossa on nykyään Kangasalan urkurakentamo Oy:n 1988 rakentamat 34-äänikertaiset urut kolmella sormiolla. Persoonallisena yksityiskohtana kirkon katto muodostuu sadoista raameissa olevista tähdistä. Kirkon vasemman takasivustan seinään on muurattu kivi, joka legendan mukaan on toiminut Kuussalon Kaarinan mestausalustana. Veripisarat Kangasalan vaakunassa symboloivat tätä tapahtumaa. Haapajärven kirkko (Kirkkonummi)
Haapajärven kirkko on Kirkkonummen Haapajärvellä oleva Kirkkonummen seurakuntayhtymän kirkko. Se on päätytornillinen ristikirkko. Tämä pieni punamullattu kyläkirkko on alun perin rakennettu pitäjän kaukaisten pohjoisosien suomalaisten kirkoksi. Porkkalan vuokra-aikana 1944–1956 se oli seurakunnan pääkirkko, koska Kirkkonummen kirkko oli vuokra-alueella. Uskela
Suuri muutos alueen seurakuntajaossa tapahtui kun Uskelan Isokylän emäkirkko vaurioitui maanvyöryssä ja purettiin 1820-luvun lopulla. Tämän tuloksena Uskelan vanha emäseurakunta yhdistettiin Salon kappeliseurakuntaan, josta näin tuli Uskelan uusi emäseurakunta. Nykyinen kivirakenteinen Uskelan kirkko, jonka suunnitteli Carl Ludvig Engel, rakennettiin vuosina 1831–1832 lähelle vanhan Salon kappelikirkon paikkaa, ja vanha kivinen kappelikirkko purettiin sen rakennustarpeiksi. Uskelan vanhan emäkirkon paikalle Uskelanjoen rantatöyräälle jäivät kellotapuli ja hautausmaa, jotka ovat vieläkin olemassa. Haapajärven kirkko
Puinen ristikirkko on rakennettu vuonna 1802 ja sen on suunnitellut Matti Pietilän suunnitelmien pohjalta Tukholman yli-intendenttikonttorin arkkitehti J. Fr. Engeström. Kirkko on Haapajärven toinen kirkko, sillä samalle paikalle oli rakennettu kirkko jo vuonna 1653. Pohjalaista tyyliä oleva tukipilarikirkko purettiin uuden kirkon rakentamisen myötä. Haapajärven kirkon nykyinen ulkoasu on vuodelta 1880, jolloin kirkkoa uudistettiin arkkitehti Frans Wilhelm Lüchoun suunnitelmien mukaan. Tuolloin rakennettiin muun muassa ristikeskuksesta nouseva torniosa. Mantojärvi
Järven rannalla sijaitsevat Utsjoen kirkko, Utsjoen pappila ja ulkomuseona 2010-luvulla toimivat Utsjoen kirkkotuvat. Näiden yhdessä muodostama Utsjoen kirkkomaisema kuuluu Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Uskelan kirkko
Uskelan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Uskelassa Salossa. Kirkko sijaitsee korkealla mäellä paikalla, jossa vuoteen 1830 oli keskiaikainen Salon kappelikirkko, joka tuolloin purettiin uuden kirkon rakennusaineiksi. Vuonna 1832 valmistuneen kivirakenteisen kirkon on suunnitellut oman aikansa kuuluisin suomalainen arkkitehti Carl Ludvig Engel. Tyypiltään kirkko on yksilaivainen pitkäkirkko, johon liittyvät asehuone ja sakaristo. Länsipäädyssä oleva torni on rakennettu vuonna 1860. Eurajoen kirkko
Eurajoen kirkko on Eurajoen seurakunnan pääkirkko. Seurakunnan muihin kirkkorakennuksiin kuuluu Irjanteen kirkko Irjanteen kylässä noin 6 kilometrin päässä Eurajoen keskustasta sekä vuonna 2017 Eurajokeen liitetyllä Luvialla sijaitseva Luvian kirkko. Utajärvi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Utajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Rautjärven kirkko
Kirkko on valmistunut 1881, ja sen on suunnitellut arkkitehti A. J. Jansson. Se on päätytornillinen, tasavartinen ristikirkko ja muistuttaa naapuripitäjän Ruokolahden kirkkoa. Kirkon vieressä on V. Jalavan veistämä kaatuneitten muistomerkki. Kirkon ympärillä on vanha hautausmaa, jota kiertää kivimuuri. Kirkon vieressä sijaitsee vuonna 1905 rakennettu Pitäjäntupa, joka toimii nykyään kokoontumispaikkana. Rautjärven kirkko
Rautjärven kirkko on Rautjärvellä Rautjärven rannan lähellä sijaitseva Rautjärven seurakunnan kirkko. Se on seurakunnan toinen kirkko pääkirkon Simpeleen kirkon ohella seurakunnan perustamisesta vuodesta 1999 alkaen. Ullavan kirkko
Päädyistään viistetty, kahdeksankulmainen tukipilarikirkko Ullavaan on rakennettu 1783. Myöhemmissä muutoksissa alkuperäinen rakenteellisuus on peittynyt koristeiden ja lisäyksien alle. Kirkko korjattiin Lauri Heikki Kuorikosken johdolla 1900. Tuolloin kirkon runkoon lisättiin kolme satulakattoista eteishuonetta sekä ristikeskukseen lyhtytorni. Vanhan pitkälle seinälle rakennetun sakariston korvasi alttarirakennelman taakse rakennettu uusi sakaristo. Kirkko sai aikakaudelle tyypillisen vuorauksen, ja räystäisiin lisättiin nikkarityylisiä koristeita. 1957-1958 peruskorjauksen yhteydessä kirkkoa pyrittiin palauttamaan vuoden 1900 korjausta edeltävään asuun, muun muassa saarnastuoli entistettiin, sisäseiniin palautettiin vanhinta kerrosta vastaava vaaleanpunainen sävy, ja ulkoseinien keltainen väri vaihtui punaiseksi. Tuusulan kirkko
Tuusulan kirkko on hirsinen ristikirkko Tuusulan kirkonkylässä Tuusulanjärven rannalla. Se on rakennettu 1700-luvun kirkonrakennusperinteiden mukaisesti ja olemukseltaan erittäin koruttomaksi. Kirkon suunnittelijaksi arvellaan talonpoika Erik Hannulaa, joka myös johti kirkon rakennustöitä. Ylöjärvi
Ylöjärven nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Villa Urpo (kustantaja Urpo Lahtisen koti ja hänen perustamansa Lehtimiehet Oy:n edustustila), Teivon ravirata (joka korvasi Tampereen Kalevassa sijainneen Hippoksen), ympäristötaidetta edustava, 10 000 istutetusta puusta koostuva Puuvuori ja Ylöjärven museo. Ylöjärvellä on neljä kirkkoa ja kaksi rukoushuonetta: Ylöjärven kirkko, Kurun kirkko, Viljakkalan kirkko, Pengonpohjan rukoushuone ja Länsi-Teiskon kirkko (rukoushuone). Antaverkassa on Huurre-yhtiön perustajan vuorineuvos Paavo V. Suomisen perustama Suomen Jäähdytystekniikan Museo ja hänen rakennuttamansa Pyhän Mikaelin kappeli museon vieressä. Lisäksi Ylöjärvellä on Ylisen palvelukeskuksen omistama Ylisen kirkko, joka valmistui alun perin viljavarastoksi 1921 ja vihittiin kirkoksi 1963. Tuusulan kirkko
Kirkko on pohjamuodoltaan tasavartinen ristikirkko, jossa sakaristo on ristinurkkauksessa. Kirkon aumatun paanukaton lappeet ovat jyrkät ja kohoavat korkealle, myös sisällä tynnyriholvit ovat korkeat. Parville valoa antavat paanukaton ikkunakomerot eivät ole alkuperäiset. Eteiset ovat harjakattoiset. Jukkasjärven kirkko
Jukkasjärven kirkon vanhin osa on valmistunut 1608. Vuonna 1726 valmistui kirkkoon laajennus, kun sitä jatkettiin molemmista päistä. Jatkoskohtiin tehtiin tukipilarit. Kirkon eteiseksi rakennettiin asehuone, toisessa päässä olevassa laajennusosassa on kuori ja sakaristo kuorin sivulla. Kirkon lehteri on rakennettu 1785. Muiden tukipilarikirkkojen tapaan kellotapuli on erillinen, se on valmistunut 1740-luvulla. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Kirkon runkohuone on varsin hyvin keskiaikaisessa asussaan. Myöhempää tekoa ovat ainoastaan asehuoneen harmaakiviset osat vuodelta 1795 ja kontrefori eli tukipilari asehuoneen länsipuolella 1810-luvulta. Utajärvi
Utajärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapata ja hernetuuvinki, lanttu- ja porkkanalaatikko sekä marjasoppa. Lappajärven kirkko
Kirkon sisällä oleva 24 kynttilän kynttiläkruunu on Lappajärven nuorten miesten lahjoittama vuodelta 1772. Kaksi kirkon seitsemänhaaraista kynttilänjalkaa on Nils Röring lahjoittanut vuonna 1765. Kirkon katosta roikkuu kirkkolaiva joka on kopio Lars Wervingin vuonna 1733 tekemästä votiivilaivasta joka luovutettiin pois vuonna 1904 ja sijaitsee nykyisin Kansallismuseossa. Kirkon kullatun kaksipuolisen virsitaulun on suunnitellut Rijfit 1800-luvun alussa. Aleksanterin kirkko
Kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jonka pitkiltä sivuilta erkanevat monikulmaisen kuoripäädyn kohdalla lyhyet ristinvarret. Kirkon julkisivua hallitsevat suuret pyöreät ja pyörökaariset ikkunat sekä ulkonevat pilarit, joilla ei kuitenkaan ole rakenteellista merkitystä vaan ne ovat puhtaasti arkkitehtonisia koriste-elementtejä. Puulla katetun kolmilaivaisen kirkkosalin yläparvet on tuettu tiilipilarein. Mannermaista katedraalityyliä tavoitteleva kirkko edustaa myöhempää uusgoottilaista tyyliä, jossa on eri tyylisuuntien vaikutteita.
Kirkossa on 1 430 istumapaikkaa. Kirkossa on 56+3-äänikertaiset Kangasalan urkutehtaan rakentamat sähköpneumaattiset urut vuodelta 1939. Alttaritaulun on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin vuonna 1883, ja se on nimeltään "Kristuksen kirkastus". Uumajan kaupunginkirkko
Uumajan kaupunginkirkko () on kirkkorakennus Uumajan kaupungissa, Ruotsin länsirannikolla Vänortsparkenin ja Uumajajoen pohjoisrannan välissä. Se otettiin käyttöön vuonna 1894. Vehkajärven kirkko
Vehkajärven kirkko on Kangasalan kunnassa, Kuhmalahden Vehkajärven kylässä sijaitseva pieni puinen, satulakattoinen ja torniton pitkäkirkko, joka rakennettiin paikallisen puuseppä Benjamin Hellénin piirustusten mukaan 1841. Istumapaikkoja kirkossa on noin 150. Kirkon kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulittu" ja "Jeesuksen kirkastus" on Otto Berggrenin maalaama. 5-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1936. Kirkkoa korjattiin 1931, jolloin se vihittiin uudelleen käyttöön. Puinen erillinen kellotapuli on 1840-luvulta. Kuusjärven kirkko
Kirkko toimi silloisen Kuusjärven seurakunnan pääkirkkona vuoteen 1968 asti, jolloin Kuusjärven kunta muutti nimensä Outokummun kauppalaksi ja samalla seurakunta vaihtoi myös nimensä Outokummun seurakunnaksi. Tällöin uudeksi pääkirkoksi tuli Outokummun kirkko. Tukipilarikirkko
Rakenteellisesti tukipilarikirkko on pitkäkirkkotyyppi, jossa seinähirsien jatkoskohdat on sijoitettu onttojen tukipilarien sisään. Pilarit näkyvät ulkonemina kirkkojen ulkoseinien sekä ulko- että sisäpuolella. "Tukipilarit" ovat nelisivuisia hirsistä tehtyjä seinän korkuisia koteloita, joissa kaikissa neljässä hirsinurkassa on lamasalvos. Seinien hirret on liitetty koteloiden sivuseiniin salvoksella. Tukipilareiden tarkoitus on tehdä pitkä hirsinen ulkoseinä tukevammaksi – pitkät hirsiseinät tuppaavat pullistumaan yläreunastaan ulospäin. Rakennetta on vielä tukevoitettu kirkon sisällä kirkkosalin poikkisuuntaisilla sidehirsillä. Yleensä pilareita on ollut yksi tai kaksi molemmilla pitkittäisseinillä, suurimmassa säilyneessä tukipilarikirkossa Tornion kirkossa kolme. Kirkkojen länsipäädyssä, kirkkoon kiinni salvottuna, on muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta suippohuppuinen torni. Tavallisesti torniin ei ole sijoitettu kirkonkelloja, vaan kellotapuli on rakennettu erilliseksi. Tukipilarikirkko vaikuttaisi olevan lähes pelkästään suomalainen ja erityisesti pohjoissuomalainen rakennetyyppi. Utajärven seurakunta
Utajärven seurakunta perustettiin Muhoksen seurakuntaan kuuluneena rukoushuonekuntana vuonna 1688. Vuonna 1762 se muutettiin kappeliseurakunnaksi ja vuonna 1899 itsenäiseksi seurakunnaksi. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Engelin aikana siirryttiin niin sanottuun pietarilaiseen empiretyyliin, ja kirkkoja rakennettiin 44. Engelin empireajan tunnusomaisimpana kirkkotyyppinä on pidetty sisäviisteistä ristikirkkoa, johon kuuluu korkea kahdeksankulmainen attika ja siihen liittyvä kupoli lanterniineineen. Näitä kirkkoja edustavat 1826–49 rakennetut Alajärven, Lapuan, Isojoen, Pyhäjoen, Heinäveden, Saarijärven, Luumäen, Vetelin ja Kymin kirkot. Engelin kaudella intendentinkonttori syventyi myös uusgotiikkaan. Töysän ja Ylihärmän tapulit olivat ensimmäisiä uusgoottilaisia töitä ennen Turun tuomiokirkon ennallistusta Turun palon jälkeen. Engelin päätyö kirkkojen osalta on Helsingin tuomiokirkko, joka oli alkuperäisessä asussaan edustamansa tyypin hiotuimpia esimerkkejä. Myöhemmin Engelin vastustuksesta huolimatta kirkon edustalta purettiin päävartiorakennus monumentaaliportaiden tieltä ja Lohrmannin kaudella kirkkoon lisättiin kulmatornit kupoleineen. Utsjoen kirkko
Utsjoen kirkko sijaitsee valtatien 4 varrella noin kuusi kilometriä Utsjoen kirkonkylän eteläpuolella. Pidemmän matkan takaa kirkkoon saapuneet ihmiset ovat yöpyneet kirkon lähistöllä olevissa kirkkotuvissa. Utsjoen kirkkotuvat on entisöity perustusten pohjalta, vanhimmat ovat 1700-luvulta ja suurin osa 1800-luvulta. Kirkkotupia on yhteensä 14 ja lisäksi on yksi entisöity kammi. Uusapostolinen kirkko
Uusapostolinen kirkko (saks. "Neuapostolische Kirche", engl. "New Apostolic Church") on kristinuskon protestanttiseen päähaaraan kuuluva kirkko. Tyypillistä kirkon uskontulkinnalle on lopun aikojen korostaminen. Uusapostolinen kirkko katsoo olevansa Jumalan lopun aikoina kokoama morsiusseurakunta, jonka Jeesus Kristus ottaa omakseen tullessaan maan päälle toisessa tulemisessaan. Kirkko katsoo itsellään olevan pätevän apostolinviran. Tähän apostolinvirkaan kuuluu sama valtuutus kuin minkä Jeesus Kristus antoi apostoleilleen toimiessaan maan päällä. Uusapostolisen kirkon käsityksen mukaan Jeesuksen perustama kirkko lankesi pois hänen opetuksestaan, minkä takia myös apostolinvirka katosi maan päältä. Kirkon käsityksen mukaan kristillisyyden olemukseen välttämättä kuuluva apostolinvirka on kuitenkin palautettu näin viimeisinä päivinä. Koska uusapostolinen kirkko katsoo vain itsellään olevan pätevän apostolinviran, se katsoo, että vain sen piirissä on mahdollisuus saada pelastukseen kuuluvat toimitukset. Uudenmaan historia
Ensimmäisenä kaupunkioikeudet Uudellamaalla sai Porvoo 1380-luvulla. Kaupungin väkiluku oli keskiajalla noin 200. Porvoon suurpitäjä oli syntynyt 1200-luvun lopulla ja siihen kuului laajoja alueita Porvoon molemmin puolin. Läntiselle Uudellemaalle perustettiin Raaseporin linna 1300-luvulla. Linnoitus hylättiin 1550-luvulla ja se raunioitui. Uudenmaan alueelta tunnetaan yksitoista keskiaikaisiksi tulkittua muinaislinnaa. Ne ovat jääneet paikannimistöön Linnavuori- tai Linnamäki-nimisinä. Esimerkkinä mainittakoon Porvoon Linnamäki rautakautisine kalmistoineen ja keskiaikaisine linnoitusjäänteineen sekä luonnonsuojelullisine perinnebiotooppeineen.Keskiajalla Uudellemaalle rakennettiin yhteensä neljätoista kivikirkkoa joista kolmetoista on säilynyt nykypäivään. Säilyneitä kirkkoja ovat muun muassa Porvoon tuomiokirkko, Espoon tuomiokirkko ja Vantaan Pyhän Laurin kirkko sekä Lohjan Pyhän Laurin kirkko, joka on Suomen suurin keskiaikainen pitäjänkirkko. Vihdin kirkko on raunioina. Ristikirkko
Neljäs tapa laajentaa ristikirkkoa oli rakentaa suorakulmaiset laajennusulokkeet sisänurkkiin. Pohjanmaalla kehitetyn menetelmän tulos muistutti itäsuomalaista kahtamoiskirkkoa, mutta kattorakenne oli erilainen. Esimerkiksi Lohtajan kirkko on rakennettu tällä tavalla. Utajärvi
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utajärven alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta. Kankaanpään kirkko
Kirkon ristikeskuksessa on laakealla telttakatolla katettu attikamainen korotus. Ristikeskuksessa on kupoli. Uusklassismia edustava päätytorni on kupukatteinen. Felix Frang on maalannut kirkon "Kristuksen kirkastuminen" -nimisen alttaritaulun vuonna 1922. Vuosina 1938–1939 Urho Lehtinen maalasi kirkkosalin seiniin maalaukset. Urut on puolestaan valmistanut Hans Heinrich. Uruissa on 40 äänikertaa. Yhdystie 4021
Tien varrella on Uukuniemen kirkko sekä lähellä tien loppua Papinniemen leirintäalue. Ennen vuoden 1996 tienumerouudistusta tie oli seututie 402. Pyhän Pietarin kirkko (Laitila)
Pyhän Pietarin kirkko on Laitilan Untamalan kylässä sijaitseva puukirkko, joka on rakennettu 1785. Paikalla ollut edellinen kirkko oli palanut vuonna 1782. Pyhän Pietarin kirkkoa on korjattu vuosina 1870 ja 1912, vuonna 1924 rakennettiin nykyiset sakaristo ja torni. Se on osa Untamalan raittikylää, joka kuuluu Museoviraston määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennetuihin kulttuuriympäristöihin. Honkajoen kirkko
Honkajoen kirkon tornin yläosa edustaa pohjalaisen renessanssityylisiä tapuleita ja ulkoseinien ulkolaudoitus puolestaan empiretyyliä. Kirkkosalin seinillä on kapiteelein varustettuja matalareliefisiä marmoroituja pilastereita. Kirkkosalissa ei ole kattolistaa. Holvin keskellä sijaisee suuri sininen taivaspyörylä. Vaasalainen J. G. Hedman on tehnyt kirkon alttaritaulun ja sen kehyslaitteen. Alttaritaulu valmistui vuonna 1856 ja esittää Jeesusta Getsemanessa. Teuvan pitäjänmaalari Anders Gustaf Rönnlund on tehnyt ikkunoiden ja kuoriseinän draperiamaalaukset. Kauhajärven kirkko
1920-luvulla opettaja Lauri Hirvinen mietti hyyppäläisten kohtuuttoman pitkää matkaa kirkkoon ja hautausmaalle. Hän kirjoitti aiheesta artikkelin "Utopia – Hyypän kirkko", joka julkaistiin Suupohjan Kaiku -lehdessä. Vuonna 1923 30 perähyyppäläisen joukko anoi kirkkovaltuustolta rukoushuoneen rakennuttamista lähikylien asukkaiden tarpeisiin. Tätä anomusta joukko perusteli sillä, että ei saatu nauttia papillisista palveluksista ja seurakunnallisista oikeuksista vaikka velvollisuuksia oli. Kirkkovaltuusto myönsi tämän epäkohdan. Se kuitenkin vetosi pappispulaan.
4. heinäkuuta 1937 vihittiin Kauhajärvellä käyttöön hautausmaa. Vuonna 1947 Hyypän pappilaan tuli uusi pappi ja opettaja Lauri Hirvinen yhdessä kahden muun hyyppäläisen kanssa kirjoitti kirjeen kirkkohallintokunnalle, jossa he ilmoittivat hyyppäläisten odottavan rukoushuoneen valmistumista seuraavana vuonna. Kirkon piirustukset pyydettiin rakennusmestari Jaakko Pellolta. Hallintokunnan mukaan Pellon suunnittelemasta kirkosta olisi kuitenkin tullut liian suuri ja hän joutui laatimaan vielä toiset piirustukset, jotka kirkkovaltuusto hyväksyi 30. toukokuuta 1949. Kauhajärven kirkon peruskivi muurattiin vuoden 1949 marraskuussa ja seuraavana vuonna Salomon Saarela ja Nikolai Kujanpää rakensivat kirkon vesikattoon saakka. Piispa Eero Lehtinen vihki kirkon käyttöön 20. marraskuuta 1951. Uusapostolinen kirkko
Uusapostolinen kirkko on tiukan hierarkkisesti järjestetty. Sen hierarkia ja organisaatio muistuttaa roomalais-katolista kirkkoa. Kirkon käsitys virasta on katolisen ja ortodoksisen käsityksen mukaisesti kolmiportainen: apostolit (vastaavat katolisen ja ortodoksisen kirkon piispoja), papit ja diakonit. Eri virka-asteissa uusapostolisessa kirkossa on käytössä seuraavat virat:Kanta-apostoli on koko kirkon johtaja ja apostolien päämies. Vuodesta 2005 kanta-apostolina on toiminut Wilhelm Leber. Hänen apunaan kirkossa toimivat aluekirkkoja eli apostolipiirejä ("Gebietskirchen") johtavat piiriapostolit ja muut apostolit. Apostolit katsovat olevansa Jeesuksen Kristuksen maan päällä eläessään nimittäen apostolien työn jatkajia. Heidän tehtävänään on näin olleen julistaa evankeliumia kansoilla ja toimia Kristuksen kirkon johtajina. Heillä on hallussaan pappeuden valtuudet koko täyteydessään. Kanta-apostoli kutsuu ja vihkii tehtäviinsä muut apostolit. Sodankylän vanha kirkko
Tyypiltään kirkko liittyy erityisesti Pohjanmaalla esiintyviin niin sanottuihin tukipilarikirkkoihin. Sisältä kirkko on vuoraamaton ja maalamaton. Ulkoseinät ovat nykyisin täysin laudoitetut. Valtaosa rakenteista on nähtävissä tai muuten helposti selville saatavissa. Näin ollen kirkolla on Suomen puurakennustaiteen selvittelyssä keskeinen asema. Utsjoen kirkko
Yhdessä viereisen Utsjoen pappilan kanssa Utsjoen kirkko ja Utsjoen kirkkotuvat ovat osa Museoviraston vuonna 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi määrittelemää Utsjoen kirkkomaisemaa. Alajärvi
Kirkollisesti Alajärven seutu kuului aluksi hyvin laajaan Pietarsaaren seurakuntaan. Emäseurakunnan yläosasta muodostettiin 1637 Lappajärven kappeliseurakunta, johon myös Alajärvi kuului. Vuonna 1751 Alajärvestä tuli kappeliseurakunta ja 1859 itsenäinen kirkkoherrakunta. Alajärven kappeleiksi muodostetut Soini ja Lehtimäki erotettiin itsenäisiksi seurakunniksi 1895 ja 1904. Alajärven seurakunnan ensimmäisen kirkon rakensi Antti Hakola puusta 1749. Kirkosta on jäljellä vielä nykyisinkin käytössä oleva tapulimainen kellotorni. Nykyinen puukirkko rakennettiin vuosina 1836–1842 intendentinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan. Rakennusmestarina toimi kaustislainen Jaakko Kuorikoski. Lehtimäen kirkon rakensi tunnettu kirkon rakentaja Jakob Rijf vuosina 1791–1800. Urjalan kirkko
Sisätilojen muutokset käsittivät uuden alttarilaitteen ja saarnastuolin, joka on Edelfeltin suunnittelema. Nämä molemmat ovat nykyäänkin käytössä. Kirkkoon tuli lahjoituksena edelleen kuorissa olevat neljä seinäkynttelikköä, alttarin kaksi kymmenhaaraista kandelaaberia ja lähinnä alttaria riippuva 26-haarainen kullattu iso pronssinen kattokruunu. Kattokruunu on lahjoitus Honkolan kartanon omistajilta ja barokkityyliset kandelaaberit Nuutajärven kartanosta, jonka aikaisempi omistaja Carl Bäck toi ne kolmikymmenvuotisesta sodasta. Seurakunta hankki alttarin kummallekin puolelle Saksasta enkelipatsaat, jotka sijoitettiin jalustoille. Patsaat on tehty papier machésta ja ne ovat ”luonnollista kokoa”. Utajärven kirkko
Ensimmäinen inventaarioluettelo kirkon kalustosta on tehty 8. elokuuta 1836. Mahdollisesti vanhin esine on saarnatuolin kaiteella olleen tiimalasin kullattu barokkityylinen jalka. Yksi messinkinen yksipiippuinen kynttiläkilpi on kirkon rakennusvuodelta 1762, jolloin kirkon tileihin vietiin myös kaluston ensimmäinen esine, puiset ruumispaarit. Vuonna 1763 hankittiin punaista verkaa saarnatuolin ympärille ja alttarin peitteeksi. Ne poistettiin kalustoluettelosta vasta 1895 eli kun ne olivat olleet käytössä peräti 132 vuotta. Utajärven vaakuna
Utajärven vaakuna on Utajärven kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa tervanpolttoon ja tervakauppaan sekä yleensäkin kaikkeen Oulujokea pitkin tapahtuneeseen tavaran rahtaamiseen. Suistamon kirkko
Suistamon kirkko on pohja-alaltaan ristin muotoinen. Sen runko oli tehty hirrestä ja vuorattu laudoituksella. Kirkon pääsisäänkäynti on kirkon länsipäässä sijaitsevan kellotornin alaosassa. Lisäksi vuonna 1903 tehtyjen korjaustöiden yhteydessä lisättiin sisäänkäynnit myös ristivarsien päihin kirkon sivuille. Kirkon ristikeskuksessa on kahdeksankulmainen kupoli. Kirkkoa korjattiin vuosina 1903 ja 1938. Vuoden 1903 korjauksessa aiemmin tumma kirkko maalattiin vaaleaksi, kellotornin ikkunoiden muoto muutettiin pyöreistä kulmikkaiksi ja klassiset puolipylväät ristivarsista poistettiin. Eurajoen kirkko
Eurajoen kirkko eli Kustaa Aadolfin kirkko sijaitsee Eurajoen kirkonkylässä Eurajoen hautausmaan keskellä. Kirkko rakennettiin puusta Ruotsin intendenttikonttorin piirustusten mukaan, ja se valmistui vuonna 1803. Kirkko on tornillinen, erivartinen ristikirkko ja siinä on tilaa noin 1100 henkilölle ja se toimii myös tiekirkkona. Utajärven rautatieasema
Asemarakennus on rakennettu rataosuuden Muhos—Utajärvi valmistuttua 1928. Asemarakennus on Muhoksen aseman tapaan kaksikerroksinen, ulkoisesti pelkistetty puinen rakennus. Samantyylisiä asemarakennuksia on runsaasti mm. Pohjois-Ruotsissa. Rakennus sijaitsee suunnilleen ratapihan puolivälissä. Rakennuksen alakerrassa sijaitsivat odotushuone sekä henkilökunnan toimisto- ja sosiaalitilat. Yläkerrassa oli asuinhuoneistoja. Lipunmyynti asemalla lopetettiin vuonna 1998, Senaatti-kiinteistöt myi sen 2007. Nykyisin koko asemarakennus on vuokrattavana juhla/majoitustilana. Petäjäveden vanha kirkko
Kirkon jäätyä käytöstä se oli hoitamattomana useita kymmeniä vuosia. Vain kirkon ympärillä oleva hautausmaa ja kellotorni olivat alkuperäisessä käytössään. Kirkon arkkitehtoniseen ja historialliseen arvoon kiinnitti ensimmäisenä huomiota itävaltalainen taidehistorioitsija Josef Strzygowski 1920-luvulla. Vuodesta 1929 lähtien kirkkoa on kunnostettu useita kertoja. Petäjäveden vanha kirkko hyväksyttiin vuonna 1994 Unescon maailmanperintökohteeksi tyypillisenä itäisen Skandinavian puuarkkitehtuuritradition edustajana. Se eroaa rakentamisessa käytetyn hirsisalvostekniikan vuoksi Länsi-Skandinavian vanhimmista puukirkoista (maailmanperintöluettelossa Norjan Urnesin sauvakirkko). Toisaalta se eroaa myös Pohjois-Venäjän hirsirakenteisista puukirkoista, jotka edustavat venäläistä ja ortodoksisista traditiota (maailmanperintöluettelossa Kižin kirkkorakennukset). Saarijärven kirkko
Puinen kirkkorakennus on tasavartinen sisäviisteinen ristikirkko. Ristivarret ovat satulakattoiset. Kirkon kahdeksankulmaisessa keskiössä on kattolyhtyyn päättyvä suuri halkaisijaltaan 18-metrinen kupoli. Lyhdyn laessa oleva Kristuksen ylösnousemuksen symboli, kullattu aurinko, on lattiapinnasta mitattuna 29,10 metrin korkeudessa. Empiren klassinen muotokieli hallitsee julkisivuja. Kuoripäätyä lukuun ottamatta kirkkosalia kiertää yhtenäinen lehteri. Auringonvalo siivilöityy kattolyhdyn ikkunoista kirkon sisätilaan. Ensimmäiset, 27-äänikertaiset urut hankittiin vuonna 1901 Kangasalan urkutehtaalta. Vuosisadan alussa kirkkoon asennettiin myös lämmityslaitteet. Kirkon alttaritaulu vihittiin käyttöön vuonna 1911. Aleksandra Såltinin teos esittää kirkastusvuoritapahtumaa. Saarnatuolin koristeena olleet saarijärveläisen taiteilija Hannes Autereen puuveistokset "Enkeli" ja "Madonna" ovat edelleen kirkossa. Kirkossa olevat Johan N. Backmannin Ristiinnaulittua ja Ehtoollista esittävät alttaritaulut ovat edellisestä kirkosta, jonne ne hankittiin 1756. Evijärven kirkko
Nykyisen muotonsa kirkko sai runsas sata vuotta myöhemmin, kun Heikki Jaakonpoika Kuorikoski nuorempi Kaustiselta sai tehtäväkseen ensin tapulin uusimisen vuonna 1872, ja sitten kirkon korjaamisen ja laajentamisen vuonna 1887. Tapuli laudoitettiin uudelleen, ja entinen tapuli jäi kokonaan uuden tapulin sisään. Kirkon remontin yhteydessä uusittiin kivijalka, lattiat, penkit, ovet, ikkunat ja alttari. Lisäksi länsilehteri muutettiin pyörökaariseksi ja rakennettiin uusi tilava sakaristo. Kirkosta tuli keskisesti korostettu ristikirkko, jonka matalien satulakattojen yläpuolella kohoaa neliskulmaisen jalustan varassa lyhyttorni. Kirkko edustaa tyyliltään lähinnä jälkiklassismia. Uuraisten kirkko
Uuraisten kirkko on Keski-Suomessa sijaitsevan Uuraisten seurakunnan ristikirkkomuotoinen puukirkko. Kirkko valmistui seurakunnan ensimmäisen kirkon paikalle vuonna 1905. Sen suunnittelija on rakennusmestari J. Wigren ja rakennusvaiheessa oli mukana myös arkkitehti Yrjö Blomstedt. Utajärven seurakunta
Utajärven seurakunta on Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Limingan rovastikuntaan.