Milloin oli Yhdysvaltojen ns. suuri lama?
Yhdysvaltain historia
1930-luku oli Yhdysvalloissa synkkää aikaa. Edellisen vuosikymmenen lopulla maataloudessa alkanut lama levisi teollisuuteen, minkä seurauksena New Yorkin pörssi romahti "mustana torstaina" 24. lokakuuta 1929. Lama johti tuotannon ja bruttokansantulon romahdukseen: teollisuustuotanto väheni 47 % ja bruttokansantuote 33 %. Työttömyys nousi pahimmillaan yli 20 %:n.
Irving Fisher
Vuoden 1929 pörssiromahduksen jälkeen ja seuranneen suuren laman vaikutuksia tutkimalla Fisher kehitti talous­kriisejä koskevan teorian, jota sanotaan velkadeflaatioteoriaksi ja jonka mukaan kriisit aiheutuvat hinta­kuplien puhkeamisesta. Fisherin mukaan hintakuplan puhkeamisella on kokonainen sarja seurauksia, jotka vahingoittavat reaali­taloutta vakavasti:Jotta toistuvista lama­kausista ja pankki­paniikeista päästäisiin pysyvästi eroon, Fisher ehdotti ratkaisuksi, että pankki­talletukset olisi taattava 100-prosenttisesti käteis­varannoilla. George W. Bush
Yhdysvaltain talouskriisi alkoi kesällä 2006 asuntotaantumana, subprime-kriisi alkoi kesällä 2007 ja kuluttajiin se alkoi vaikuttaa kesällä 2008. Syksyllä 2008 lyhyessä ajassa asuntoluotottajat Fannie Mae ja Freddie Mac otettiin valtion haltuun, investointipankki Lehman Brothers ajautui konkurssitilaan ja Merrill Lynch myytiin kilpailijalle. Suuret IndyMac Bank ja Countrywide-pankit hävisivät myös kartalta. Tammikuuhun 2008 mennessä Yhdysvalloissa oli Bushin presidenttiyden aikana ollut historiallisen pitkä ja voimakas talouskasvu, kun työllisyys oli lisääntynyt 52 kuukautta yhtäjaksoisesti. Yhdysvaltain talousromahdus 2008
Kriisin alussa puhkesi asuntolainakupla: selvisi, että pankit olivat luotottaneet asunnonostajia ylisuurilla lainoilla pankkien voittojen kasvattamiseksi. Vuonna 2009 julkaistun Deutsche Bankin arvion mukaan vuonna 2011 joka toisen yhdysvaltalaisen asunnonomistajan maksamatta oleva asuntolaina on suurempi kuin heidän ostamansa asunnon arvo. Liittovaltio otti 7. syyskuuta 2008 haltuunsa kaksi suurta asuntolainoittajaa, Fannie Maen ja Freddie Macin. Yhdysvaltain arkkitehtuuri
1800-luvun jälkipuolisko oli sisällissodan jälkeisen jälleenrakennuksen ja talouskasvun aikaa Yhdysvalloissa. Teollinen vallankumous toi rakentamiseen uusia materiaaleja (rauta, betoni). Kaupungistuminen, väestönkasvu ja kapitalismi loi amerikkalaiseen yhteiskuntaan syviä mullistuksia, jonka vuoksi se kohtasi kulta-aikansa. Arkkitehdit saivat virallisen tunnustuksen ja he työskentelivät niin valtiolle kuin mukavuutta etsivälle porvaristolle. Tämän aikakauden lopulla keksittiin elokuva, joka vaati uusia rakennuksia ja joiden rakentamisessa kunnostautui Thomas W. Lamb New Yorkissa. Glass–Steagall-laki
Glass–Steagall-laki syntyi 1930-luvun alun Yhdysvalloissa vastaukseksi vuonna 1929 alkaneeseen suureen taantumaan. Lain tunnetuin osio on kaksiportainen pankkijärjestelmä, jossa välillisistä rahoituspalveluista vastaavat pankit erotetaan sijoituspankeista siten, että porrastus estää muun muassa talletuksilla keinottelun. Samantyyppisiä ratkaisuja otettiin pian käyttöön myös Euroopassa ja kaksiportainen pankkijärjestelmä takasi verraten stabiilit rahamarkkinat lähes 60 vuodeksi. James Garfield
Garfieldin presidenttikausi oli niin lyhyt, että hänen jälkensä Yhdysvaltain poliittisessa historiassa jäi hyvin pieneksi. Jos Garfield ei olisi kuollut kesken virkakautensa, hän olisi joutunut reagoimaan vuonna 1881 alkaneeseen suureen talouslamaan. New College of Floridan historian professori Justus Doenecke on epäillyt, että Garfieldin voimakkaat mielipiteet jalometallikantaan sidotun valuutan ja laissezfairelaisen talouspolitiikan puolesta olisivat sopineet huonosti laman hoitamiseen. Doenecken mukaan Garfield olisi saattanut edistää kansalaisoikeuksien toteuttamista, mutta liittovaltion joukkojen vetäydyttyä vanhoista etelävaltioista hänen mahdollisuutensa vaikuttaa kansalaisoikeuksien toteutumisen puolesta olisivat olleet rajalliset. Vuoden 1893 talouslama
Yhdysvaltojen lännen kaivoksissa tuotettiin hopeaa enemmän kuin sille oli kysyntää, ja siksi ﻿Yhdysvaltain valtiovarainministeriö määrättiin ostamaan hopea, ja samaan aikaan Indianan osavaltio, joka oli aikaisemmin ostanut hopeaa kolikkojen tuottamiseen, lopetti hopean ostamisen. Monia kaivoksia suljettiin, ja kaivoksien liikenteen varaan rakennettujen rautatieyhtiöiden kannattavuus laski niin paljon, että useita rautatieyhtiöitä joutui konkurssiin. Yhdysvaltalaiset rautatieyhtiöt Reading Railroad, The Northern Pacific Railway, Union Pacific Railroad, Atchison ja Topeka & Santa Fe Railroad joutuivat konkurssiin. Lisäksi konkurssiin joutui 500 pankkia ja 15 000 yritystä. Yhdysvaltain talous elpyi vasta 1896. Suomen 1990-luvun alun lama
Marraskuussa 1991 tehty suuri devalvaatio nosti ulkomaisia lainoja ottaneiden valuuttavelkoja. Ulkomaisissa valuutoissa otetut lainat eivät sopineet lainkaan yhteen devalvaation kanssa, minkä Kouri–Porter-malli oli osoittanut jo vuonna 1974. Suomessa jätettiin noudattamatta tätä mallia rahamarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä. Valuuttalainojen määrä oli tosin vain 15 % koko lainakannasta. New Yorkin kutsuntamellakka
New Yorkin kutsuntamellakka () oli 13. heinäkuuta - 16. heinäkuuta 1863 tapahtunut laaja mellakka New Yorkin kaupungissa, New Yorkissa. Mellakka johtui alkujaan Yhdysvaltain kongressin hyväksymästä kiistellystä lakiehdotuksesta, joka pakotti kaikki Pohjoisvaltioissa asuvat miehet värväytymään Unionin armeijaan ja osallistumaan näin Yhdysvaltain sisällissotaan. Koska kutsunnoista pystyi kieltäytymään 300 dollarin maksulla liittovaltiolle, ei mellakoihin osallistunut juurikaan ylempien yhteiskuntaluokkien ihmisiä. Vuoden 1983 videopelilama
Vuoden 1983 videopelilama oli Pohjois-Amerikassa vuosien 1983–1984 vaihteessa tapahtunut äkillinen videopeliteollisuuden lama, sekä lukuisten videopeli ja -konsolituottajien konkurssi. Se toi lopun toisen sukupolven videopelikonsoleille. Yhdysvallat
1990-luvulla Yhdysvallat kävi Persianlahden sodan. Presidentti Clintonin kaudella Yhdysvallat koki maan historian suurimman taloudellisen kasvun, johon vaikuttivat digitaalinen vallankumous ja internetin luomat uudet toimintamahdollisuudet. Mauno Koivisto
Koiviston presidenttikausia voisi luonnehtia eräänlaiseksi äärimmäisyyksien ajaksi. Koiviston hallitseman 12 vuoden aikana Suomi koki niin häikäisevän taloudellisen nousun kuin tyrmäävän lamankin. Entisen pankinjohtajan rohdot eivät tehonneet ylikuumenneeseen talouteen. Koivistoa on osaltaan syytetty 1990-luvulla koetusta lamasta, koska hän kannatti Harri Holkerin, Kalevi Sorsan, Esko Ahon ja Suomen Pankin johtajan Rolf Kullbergin ohella sittemmin vääräksi tuomittua vahvan markan politiikkaa. Laman puhkeamiseen vaikutti kuitenkin useita muitakin tekijöitä. Merkittävin sellainen tekijä laman syvyyteen, johon Suomi ei voinut vaikuttaa, oli Neuvostoliiton romahdus. Suomen vientituotteet Neuvostoliittoon olivat tyypillisesti sellaisia, joille oli hyvin vaikeaa löytää korvaavia markkinoita esimerkiksi Länsi-Euroopasta. Harlem
Harlemista oli kuitenkin tulossa New Yorkin suurin slummi. 1930-luvun lama tuhosi taloudelliset mahdollisuudet, korkeat vuokrat pakottivat jakamaan asuntoja ja kerrostaloelämän lieveilmiöt tuhosivat köyhän yhteisön. Harlem kärsi pitkään rappiosta, mistä se ei noussut ennen 1990-lukua. Sosiaalista asumista, kouluja ja terveydenhoitoa ryhdyttiin kehittämään 1980-lukuun mennessä.Afro-amerikkalaisten miesten elinajanodote Harlemissa on matalampi kuin miesten elinajanodote Bangladeshissa tai Sudanissa Lama (talous)
Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa. Euroopan maista kriisi koetteli pahasti mm. Britanniaa, Alankomaita ja Tanskaa. Sen sijaan mm. Suomi ja Ruotsi selvisivät vähemmällä; Suomi neuvostokaupan, Ruotsi malmivarojensa ansiosta. Suomen teollisuustuotannossa lama näkyi vasta 1975. Myös Yhdysvaltojen talous oli tuolloin monessa mielessä paremmassa kunnossa kuin Euroopan maiden johtuen maan roolista kylmässä sodassa ja sen tuottamasta teknologisesta osaamisesta (mm. ase- ja avaruusteknologia). Thaimaan historia
Wall Streetin pörssiromahdusta seurannut suuri lama laukaisi suuret muutospaineet itsevaltaista monarkiaa vastaan. Riisin vientihinta laski, mikä vaikutti Siamin talouteen tuhoisasti. Pitkä lama
Pitkä lama oli maailmanlaajuinen talouskriisi vuosina 1873–1896. Se koski erityisesti Eurooppaa ja Yhdysvaltoja, joiden taloudet olivat kasvaneet voimakkaasti toisessa teollisessa vallankumouksessa ja Yhdysvaltain sisällissodan päättymisen seurauksena. Alun perin lamaa kutsuttiin Suureksi lamaksi, mikä nimitys sittemmin annettiin 1930-luvun lamalle. Tämän jälkimmäisen laman kaltaista taloudellista taantumista ja laajamittaista romahdusta ei Pitkän laman aikana koettu. NHL-kausi 1936–1937
Suuri lamakausi oli tehnyt tehtävänsä NHL:lle. Vielä vuosikymmenen alussa liigassa oli kymmenen joukkuetta, mutta sen jälkeen kaksi joukkuetta oli joutunut lopettamaan toimintansa. New York Americans näytti olevan listalla seuraavana. NHL ei kuitenkaan aikonut sallia vahingon tapahtua. Niinpä sen sijaan, että joukkueen olisi annettu luhistua raha- ja omistajuusongelmiin, otti liiga joukkueen hallintaansa. Tällöin Americansin omistaja Bill Dwyer nosti asiasta oikeusjutun. Tuloksena oli sopimus, jonka mukaan NHL:n johtama joukkue jäisi hänen omistukseensa, ja Dwyer saisi mahdollisuuden maksaa velkansa takaisin. Suomen 1990-luvun alun lama
Vähitellen 1990-luvun puolivälistä lähtien talous alkoi taas kasvaa. 1990-luvun alun lama oli lähinnä paikallinen, Pohjoismaita ja niistä eniten Suomea koskettanut talouskriisi. Muualla maailmassa talous kuitenkin veti tavalliseen tapaan ja Suomi saikin melko nopeasti etenkin vientivetoisen talouskasvun käyntiin sen jälkeen, kun Suomen paikalliset talousasiat oli saatu kuntoon. Johtotähtenä 1990-luvun alun lamasta nousemisessa oli matkapuhelinjätti Nokia, joka veti mukanaan muutakin taloutta ylöspäin. Mississippin kupla
Mississippin kupla on nimitys Ranskassa vuonna 1720 puhjenneelle taloudelliselle kuplalle. Kuplan keskellä oli Mississippin komppaniana tunnettu Ranskan ulkomaankauppaa hallinnut kauppakomppania, jonka osakkeet joutuivat vuosina 1719–1720 suurten voittojen toivossa suhteettoman spekulaation kohteeksi. Kuplan puhjetessa Ranskan talous romahti. Isossa-Britanniassa koettiin samaan aikaan vastaavalla tavalla syntynyt romahdus, joka tunnetaan Etelämeren kuplana. Baringin pula
Baringin pula oli talouslama vuosina 1890–1894. Talouslaman syynä oli vakava finanssijärjestelmän kriisi, joka sai alkunsa lontoolaisen Barings Bankin ajautumisesta lähes maksukyvyttömään tilaan. Barings, jota johti paroni Edward Baring, oli konkurssin partaalla marraskuussa 1890 johtuen pääasiassa liiallisesta riskinottosta investoinneissa Argentiinassa. Konkurssin esti pelastuspaketti, jonka kokosi kansainvälinen sijoittajakonsortio. Pelastushanketta johti William Lidderdale, Bank of Englandin pääjohtaja. Rahoittajiin lukeutuivat Rothschildien mahtisuku ja useimmat muut suuret Lontoon pankit. Luotu rahasto takasi Baringsin velat ja näin vältettiin suurempi kriisi. Paniikin olessa pahimmillaan pankkienväliset lyhyet lainakorot kävivät monikymmenprosenttisissa luvuissa käytännössä lamaannuttaen rahoitustoiminnan. Baringin pulassa on nähty yhtäläisyyksiä vuoden 2007 finanssikriisiin ja sen aiheuttamaan kansainväliseen taantumaan. John Pierpont Morgan
Uusi talouskriisi puhkesi Yhdysvalloissa vuonna 1907. Morgan kokosi johtavat pankkiirit yhteen ja he tekivät tarvittavat päätökset tilanteen korjaamiseksi. Morgan osti itse romahtamassa olevan yrityksen "Tennessee Coal, Iron and Railroad". Yhdysvaltain pankkisektori saatiin näillä toimenpiteillä elvytetyksi. Yhdysvaltain historia
Maailmanlaajuinen talouskriisi koetteli Eurooppaa samalla tavalla kuin Yhdysvaltoja, mutta Yhdysvallat toipui siitä Eurooppaa paremmin. Maan työttömyysaste on laskenut kriisinaikaisesta kymmenestä prosentista kuuteen prosenttiin. Osakkeiden hinnat ovat nousseet vuosien 2009–2014 välillä yli kaksinkertaisiksi, rakennustoiminta on vilkastunut, ja asuntoja myydään taas entistä enemmän ja kalliimmalla. William Randolph Hearst
Vuoden 1928 pörssiromahdus ja 1930-luvun suuri lama tuhosivat Hearstin lehdistöimperiumin. On arveltu, että valtavalla vauhdilla rakennettu sanomalehtien ketju ei koskaan olisi tullut omillaan toimeen, ja että kaivoksista, maanviljelystä ja metsäteollisuudesta saadut varat pitivät myös lehdistöpuolta pystyssä. Lama horjutti pahasti Hearstin lehtiä, eikä ahdinkoa parantanut niiden kustantajan poliittinen asenne: 1930-luvun ensimmäisinä vuosina Hearst oli Franklin D. Rooseveltin ja New Deal -politiikan kannattaja, mutta kääntyi vuonna 1935 suosittua Rooseveltia vastaan ja julkaisi New Dealia vastaan suunnattua raivopäistä kritiikkiä kaikissa lehdissään. 2000-luvun ensikymmen
Syksyllä 2008 kansainvälinen finanssijärjestelmä romahti. Maailmalla useat pankit pelastuivat vain valtion verovaroilla. Etenkin Yhdysvalloissa valtio joutui tukemaan pankkeja, vakuutusyhtiöitä ja suuria teollisuusyrityksiä jotta nämä välttyisivät konkurssilta. Teollisuustuotanto ja kansantulo laskivat teollisuusmaissa nopeinta vauhtia sitten 1930-luvun suuren laman. Aasian talouskriisi
Yhdysvaltojen selvittyä talouslamasta 1990-luvun alkupuolella Yhdysvaltain keskuspankki alkoi korottaa maan korkoja päästäkseen eroon inflaatiosta, mikä teki Yhdysvalloista houkuttelevan sijoituskohteen. Sijoittaminen Yhdysvaltoihin nosti dollarin arvoa, mikä myös osaltaan nosti Aasian valuuttojen arvoja, sillä ne olivat kytkettynä dollariin. Talouskilpailussa kuitenkin haittaavana tekijänä Kaakkois-Aasian osalta oli huomattava viennin heikentyminen keväällä 1996. Yhdysvaltain historia
Yhdysvaltojen talousjärjestelmä romahti vuonna 2008 maan pankkijärjestelmän lamaannuttua. Työttömyys kasvoi räjähdysmäisesti ja teollisuustuotanto pieneni. Talouden luottamus katosi ja valtava Sub-prime-asuntolainakupla tuli julkisuuteen, kun selvisi, että pankit olivat luotottaneet asunnonostajia ylisuurilla lainoilla, pankkien voittojen kasvattamiseksi. Deutsche Bankin arvion mukaan vuonna 2011 joka toisen yhdysvaltalaisen asunnonomistajan maksamatta oleva asuntolaina oli suurempi kuin heidän ostamansa asunnon arvo. Yhdysvallat veti perässään koko muun maailman syvään lamaan. Etenkin Yhdysvaltojen autoteollisuus koki kovia ja kävi konkurssin partaalla. Monet kansalaiset menettivät asuntonsa ja työttömien määrä nousi 15 miljoonaan. Monissa Yhdysvaltojen kaupungeissa tyhjien ja hylättyjen asuntojen määrä kasvoi ennennäkemättömiin mittoihin: 5,4 miljoonaa asuntoa oli tyhjillään maksamattomasta asuntolainasta johtuvan pakkolunastuksen vuoksi. Augusto B. Leguía
Suuri lama ja Wall Streetin pörssiromahdus 1929 johtivat kuitenkin hänen suosionsa laskuun ja sotilasvallankaappaukseen elokuussa 1930. Leguía päätyi vankilaan, jossa häneltä pyynnöistä huolimatta evättiin sairaanhoito, mikä johti hänen kuolemaansa keuhkokuumeeseen helmikuussa 1932. Weimarin tasavalta
Vuosien 1930 ja 1932 välillä Brüning yritti hallita ja vakauttaa valtiota ilman parlamentin enemmistöä käyttäen apunaan presidentti Hindenburgin hätätilaoikeuksia. Samaan aikaan suuri lama saavutti huippukohtansa. Liberalistista talousteoriaa seuraten Brüning leikkasi valtion menoja, mukaan lukien sosiaalisektoria. Hän oletti, että taloudellinen lama pahentuisi entisestään, ennen kuin talous kääntyisi taas nousuun. Valtio lakkasi muun muassa tukemasta pakollista työttömyys­vakuutusta, mikä tarkoitti enemmän menoja työtä tekeville ja vähemmän etuja työttömille. Tämä johti kasvavaan tyytymättömyyteen hallitusta kohtaan. Propaganda
Yhdysvaltain julistama terrorisminvastainen sota vuoden 2001 New Yorkin terrorihyökkäyksen jälkeen oli Yhdysvaltain mittavin propagandaoperaatio toisen maailmansodan jälieen. Fraasilla oikeutettiin kaikki hyökkäykset maihin, joissa al-Qaida-terroristijärjestöllä väitettiin olevan vaikutusvaltaa ja aseita. Keskeisenä keinona kääntää maailman mielipide sodan kannalle Yhdysvallat käytti myöhemmin kyseenalaiseksi osoittautunutta väitettä Irakin joukkotuhoaseista. Irakin diktaattori Saddam Hussein esitettiin propagandassa uhkana hyvälle ja oikealle maailmanjärjestykselle, ja New Yorkin hyökkäyksestä vastannut al-Qaida esitettiin voimakkaampana ja yhteisempänä ryhmänä kuin mitä se todellisuudessa oli. Japanin historia
1980-luvun lopulla Japaniin syntyi kuitenkin niin kutsuttu kuplatalous, joka nosti maan kiinteistö- ja pääomahinnat pilviin. Kupla puhkesi 1990-luvun alussa, jolloin Japani ajautui syvään ja pitkäkestoiseen lamaan. Aikaa on kutsuttu ”menetetyksi vuosikymmeneksi”. Lama viivästytti uudistuksia ja pahensi kauppajännitteitä, mutta positiivinen kauppatase jatkoi edelleen kasvuaan. Talousvaikeudet jatkuivat aina 2000-luvulle saakka – työttömyys nousi ensimmäistä kertaa sodan jälkeen yli viiden prosentin vuonna 2000. Pääministeri Ryūtarō Hashimoton 1990-luvun puolivälissä ehdottamat laajat uudistukset, joita kutsuttiin lempinimellä ”Big Bang”, aiheuttivat runsaasti vastustusta. Japanin talouden ongelmiksi ovat jääneet nopeasti ikääntyvä väestö ja tuloerojen kasvu. Taantuma (2008–2009)
Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.
Taantuma alkoi näkyä jo vuoden 2007 alkupuolella ja elokuussa 2007 puhuttiin jo vakavasta pankkikriisistä. Pankit kärsivät tappioita myös CDS-luottotakuuhuijauksien takia. Osakkeiden kurssilasku alkoi monissa maailman suurissa pörsseissä touko-kesäkuussa 2008 ja kulminoitui voimakkaaseen romahdukseen Yhdysvaltain New Yorkin Wall Streetin pörsseissä maanantai-iltana 29.9.2008. Välitön syy tähän oli talouden elvytysehdotuksen kaatuminen kongressissa. Velkadeflaatio
- Ellei jokin vastasyklinen tekijä tule estämään hintojen laskua, jatkuu vuosien 1929-33 kaltainen lama noidankehässä yhä syventyen monia vuosia. Sellaista mekanismia ei markkinoilla ole, joka estää kaatumassa olevan veneen kaatumisen, ja kääntää sen pystyyn. Lopulta näin tietenkin käy, mutta vasta laajamittaisen konkurssiaallon jälkeen, jolloin velkaantumisen kasvu hidastuu (tämä ei ole "luovaa tuhoa" [suom. huom.]) -. Taantuma (2008–2009)
Vuoden 2008–2009 taantuma eli talouden laskusuhdanne johtui monista erilaisista tekijöistä. Taantumaan johtivat korkea öljyn hinta, ruoan hinnan nousu, maailmanlaajuinen inflaatio, asuntojen korkeat hinnat ja lopulta rahoitussektorin kriisi. Yhdysvaltojen asuntolainoitukseen liittynyt subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi. Taantuman jälkeen euroalueella koettiin velkakriisi. Vuoden 1973 öljykriisi
Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa ja sen seurauksena Britannia ja Norja aloittivat laajat öljyn etsinnät Pohjanmerellä. Yhdysvallat reagoi energiakriisin opetuksiin myöntämällä lupia ydinvoimaloiden rakentamiseen. Suomessa alkoi voimakas panostaminen kivihiilen käyttöön perusvoiman tuotannossa öljyn sijaan ja myös ydinvoimaprojektit saivat vauhtia. Neuvostoliiton kanssa neuvoteltiin maakaasutoimituksien aloittamisesta, jolloin riippuvuus arabien öljystä väheni. Samoin menettelivät myös Ranska ja Saksa USA:n vastustuksesta huolimatta. Ranskassa toteutettiin massiivista ydinvoimarakentamista, jonka seurauksena tätä nykyä Ranska tuottaa miltei 80 prosenttia sähköstään ydinvoimalla. OECD-maat perustivat kansainvälisen energiajärjestön IEA:n. Korkeimmillaan öljyn hinta oli kuitenkin vasta kriisin jälkeen, 1970-luvun lopulla. Suomi 1930-luvulla
1930-luvun maailmanlaajuinen lama vaikutti Suomeen verraten vähän. Bruttokansantuote supistui kolmena peräkkäisenä vuotena, yhteensä laskua tuli nelisen prosenttia. Kansantalouden tilinpito oli tosin puutteellista. Eräs syy vähäiseen pudotukseen oli maatalouden suuri osuus kansantaloudesta: Maanviljelijät tuottivat vaikka tuotteiden myynti ei ollutkaan varmaa. Suomen tärkein vientimaa oli Britannia, ja myös siellä lama jäi lievähköksi, jolla taas oli positiivinen vaikutus Suomeen. Työttömyys kohosi virallisesti kymmeneen prosenttiin, mutta todellinen työttömyysaste oli merkittävästi korkeampi. Yhdysvallat
Yhdysvaltojen talous kasvoi 1920-luvulla, mutta vuoden 1929 pörssiromahduksen jälkeen alkoi 1930-luvun lama. Vuonna 1932 presidentti Franklin Roosevelt aloitti New Deal -suunnitelmansa, jolla hallitus osallistui talouteen laman lieventämiseksi. Suomen 1990-luvun alun lama
Lamaan vaikuttaneita syitä olivat muun muassa:
1980-luvun talouspolitiikka oli laman eräs taustatekijä. 1980-luvulla Suomessa vallitsi voimakas taloudellinen nousukausi, joka kesti koko vuosikymmenen. Yksi syy nousukauden pitkittymiseen ja ylikuumenemiseen oli ulkomaisen luotonhakemisen vapautuminen. Aiemmin luoton hakeminen ulkomailta oli luvanvaraista, mutta Suomen pankki vapautti luoton hakemisen 1986 ja tämä johti laajamittaiseen yrityksien lainanhakuun ulkomailta. Ulkomainen lainaraha oli huomattavasti kotimaista rahaa halvempaa. Myös pankkien luotonanto yksityishenkilöille vapautui ja luottokanta kasvoi enimmillään yli 100 % vuodessa. Edellä mainitut seikat johtivat kansantaloudessa olevan rahamäärän voimakkaaseen kasvuun, joka puolestaan nosti asuntojen ja liiketilojen hintoja voimakkaasti. Syntyi kiinteistö- ja pörssikupla, jonka aikana syntyi nopeasti velkarahoituksella suuria omaisuuksia. Termi kasinotalous kuvasi lainarahalla ja spekulatiivisella sijoittamisella rikastumista. Suuri rautatielakko (1877)
Yhdysvaltain sisällissodan jälkeen rautateillä oli alkanut rakennusbuumi. Uusia ratoja rakennettiin 55 000 kilometriä vuosien 1866 ja 1873 välillä. Ala oli maan toiseksi suurin työllistäjä maatalouden jälkeen, ja keinottelijat sijoittivat liikaa rahaa rautateihin aiheuttaen ylikuumenemisen. Suomi 1980-luvulla
Nousukausi päättyi 1990-luvun alkupuolen voimakkaaseen lamaan, jonka yksi syy oli Neuvostoliiton kanssa käydyn clearing-kaupan loppuminen vuosikymmenen vaihtuessa. 1980-luvun ylikuumenemisesta seuranneen laman puinti jatkui aina pankkikriisien kautta noin vuoteen 1998 asti. Korkeakoulutus Yhdysvalloissa
1930-luvun lama aiheutti amerikkalaisten yliopistojen rahoituksessa muutoksen julkisesta rahoituksesta kohti yritysten ja vauraiden yksityishenkilöiden myöntämiä avustuksia. Pitkä lama
Yhdysvaltojen teollisuustuotannon ja bruttokansantuotteen kasvun vuoksi taloushistorioitsijat ovat kyseenalaistaneet koko laman olemassaolon Yhdysvalloissa muutoin kuin liikevoittojen osalta. Länsi-Euroopan ja Yhdysvaltojen osuus lamassa korostuu senkin vuoksi, että muualta maailmasta ei ole saatavilla tarkkoja talouslukuja. Nykyisin Pitkää lamaa ei yleensä pidetä yhtäjaksoisena kriisinä vaan useiden pienempien kriisien sarjana. Yhdysvaltain talousromahdus 2008
Kriisin seurauksena Yhdysvallat velkaantui pahasti. Sen valtionvelka ylitti toista kertaa historiassa sata prosenttia bruttokansantuotteesta. Öljykriisi
Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa ja sen seurauksena Britannia ja Norja aloittivat laajat öljyn etsinnät Pohjanmerellä. Yhdysvallat reagoi energiakriisin opetuksiin myöntämällä lupia ydinvoimaloiden rakentamiseen. Suomessa alkoi voimakas panostaminen kivihiilen käyttöön perusvoiman tuotannossa öljyn sijaan ja myös ydinvoimaprojektit saivat vauhtia. Neuvostoliiton kanssa neuvoteltiin maakaasutoimituksien aloittamisesta, jolloin riippuvuus arabien öljystä väheni. Samoin menettelivät myös Ranska ja Saksa USA:n vastustuksesta huolimatta. Ranskassa toteutettiin massiivista ydinvoimarakentamista, jonka seurauksena tätä nykyä Ranska tuottaa miltei 80% sähköstään ydinvoimalla. OECD-maat perustivat kansainvälisen energiajärjestön IEA:n. Korkeimmillaan öljyn hinta oli kuitenkin vasta kriisin jälkeen, 1970-luvun lopulla. Yhdysvaltain historia
Yhdysvallat koki vahvan talouskasvun sotaa seuranneiden 15 vuoden aikana. Autojen määrä nelinkertaistui vuosien 1946–1955 aikana, ja helpot asuntolainat kiihdyttivät rakentamista. Suuryritykset kasvoivat entistäkin suuremmiksi, suurmaatalous ajoi pienviljelijöitä alalta, ja franchise-järjestelmä kehittyi. Tuotantotyö vaihtui palvelutyöksi, ja vuoteen 1956 mennessä valkokaulustyöt olivat nousseet enemmistöksi. Väkeä muutti paljon länteen ja maan lounaisosaan sekä suurten kaupunkien esikaupunkialueille massatuotettuihin omakotitaloihin. Vuoden 1956 suuressa maantieasetuksessa määrättiin yhteensä 64 000 kilometrin mittaisten maanteiden rakentamisesta. Rutherford B. Hayes
Hayesin presidenttikausi oli kansantalouden osalta ongelmallinen. Yhdysvaltain talous oli kärsinyt huomattavasti sisällissodan takia, ja pitkä lama oli ajanut ihmisiä työttömiksi. Kesällä 1877 spontaanisti alkanut suuri rautatielakko muuttui pian veriseksi, kun Pennsylvanian ja Marylandin puolisotilaalliset joukot ottivat yhteen mellakoitsijoiden kanssa. Pennsylvanian rautatieyhtiön johtaja Tom Scott pyysi Hayesia lähettämään liittovaltion joukkoja pysäyttämään lakon, mutta Hayes ei halunnut asettua konfliktissa rautatieyhtiön puolelle. Hayes määräsi armeijan ainoastaan tukemaan viranomaisia tilanteissa, joissa nämä eivät enää pystyneet omin voimin pitämään mellakoita kurissa, ja kielsi käyttämästä sotilaita lakkorikkureina. Suomen 1990-luvun alun lama
Vuosien 1990–1993 lamalla oli syvä vaikutus koko 1990-luvun Suomen talouteen (erityisesti työllisyyteen), kulttuuriin, politiikkaan ja ilmapiiriin. Sen aikana bruttokansantuote laski 13 % ja työttömyys nousi 3,5 %:sta 18,9 %:iin. Fannie Mae
Yhdysvaltain luottokriisi ajoi Fannie Maen vaikeuksiin. Yhdysvaltain liittovaltio päätti 7. syyskuuta 2008 ottaa Freddie Macin ja Fannie Maen hallintaansa, koska niiden kaatuminen olisi pahentanut luottokriisiä ja nostanut merkittävästi korkotasoa. Pelastusoperaation arvioitiin maksavan amerikkalaisille veronmaksajille mahdollisesti jopa 100 miljardia dollaria. Saint-Pierre ja Miquelon
Saarten talous koki nousukauden 1920-luvulla Yhdysvaltain kieltolain ansiosta. Siitä tuli viskin, viinin ja rommin salakuljettamisen keskus. Kieltolain kumoaminen vuonna 1933 aiheutti kuitenkin lama-ajan. Öljykausi
Maaöljyn varsinainen kultakausi koitti kuitenkin vasta toisen maailmansodan jälkeen. Seuranneilla vuosikymmenillä löydettiin joka vuosi valtavia öljylähteitä ja tuotanto kasvoi rajoituksetta eksponentiaalista käyrää noudattaen. Länsimaiden ja Neuvostoliiton taloudet kasvoivat jättiharppauksin, sosiaalisia järjestelmiä uudistettiin horjumattomassa kasvu-uskossa ja mikään ei näyttänyt mahdottomalta – pääsihän ihminen kuuhun asti. Kultakausi kuitenkin päättyi vuonna 1970, jolloin Yhdysvaltain öljyntuotanto saavutti huippunsa ja uusien öljylähteiden löytämisen tahti hidastui. Seurannutta 1970-lukua leimasivat öljyntuotannon kasvun hidastuminen, öljykriisit, osittainen paluu kivihiileen energianlähteenä sekä Yhdysvallojen epäonnistunut yritys kasvattaa maan energiaomavaraisuutta biopolttoaineilla. Talousjärjestelmiä liberalisoitiin ja Yhdysvaltojen valtiontalous aloitti velkaantumisensa.
Ronald Reaganin hallitus palautti länsimaiden uskon öljyn tulevaisuuteen 1980-luvulla samaan aikaan, jolloin Neuvostoliiton tuotanto alkoi hidastumaan. Neuvostoliiton tuotanto saavutti huippunsa vuonna 1987 ja maa hajosi vuonna 1991. Länsimaissa sen sijaan liberaali kauppapolitiikka sekä Yhdysvaltojen sotilaallis-taloudellinen hegemonia mahdollisti halvan öljyn hankkimisen loputtomasti kasvavaa velkaa vastaan tuottajamaista kuluttajamaihin, jolloin 1990-lukua leimasi alentuneiden kuljetuskustannusten myötä teollisuustuotannon siirtäminen halvemman työvoiman maihin. Öljyntuotannon kasvu kuitenkin pysähtyi ja öljyn hinta lähti kasvuun vuonna 2005, jolloin koko maailma todennäköisesti saavutti M. King Hubbertin vuonna 1956 ennustaman öljyhuipun. Minnesotan historia
Suurella lamalla oli useita vaikutuksia Minnesotaan. Iron Rangen louhoksilla irtisanottiin työntekijöitä ja Suuria tasankoja vaivasi kuivuus vuodesta 1931 vuoteen 1936. Lamaan oli useita syitä, mutta Minnesotan kannalta yksi merkittävimmistä oli se, että yhdysvaltalaiset yritykset olivat 1920-luvulla parantaneet tehokkuuttaan standardoimalla tuotantomenetelmiä ja välttämällä jätteen tuotantoa. Yritysten omistajat keräsivät tämän tuottavuuden lisääntymisen tuotot, mutta eivät jakaneet niitä työntekijöiden kanssa, koska ammattiliittotoiminta oli heikkoa, eivätkä myöskään jakaneet niitä asiakkaiden kanssa alennettujen hintojen muodossa. Sen sijaan voitot menivät osakkeenomistajille. Tästä seurasi lopulta, että kuluttajilla ei ollut enää varaa tehtaiden tuottamiin tuotteisiin. Lama (talous)
Vuonna 1973 Jom kippur -sodan aikana ja jälkeen OPEC:in Arabi-jäsenistä sekä Egyptistä ja Syyriasta koostuva OAPEC (Organization of Arab Petroleum Exporting Countries) yritti öljyn tuotannon leikkauksilla kiristää Yhdysvallat liittolaisineen lopettamaan tukensa Israelille, joka oli nöyryyttänyt arabimaita useissa sodissa. Öljykriisin lopettamiseksi Yhdysvallat uhkasi arabimaita ja niitä usein avustanutta Neuvostoliittoa viljatoimitusten lopettamisella. Samoihin aikoihin OPEC päätti rajuista öljynhinnan nostoista. Hans Gutzeit
1870-luvun lopulla suhdanne kääntyi kuitenkin lamaksi. Vientihinnat romahtivat. Gutzeitille, jolla oli omia suurellisia yksityisiä liiketoimia, lama merkitsi henkilökohtaista vararikkoa. Vuonna 1880 hänen oli luovuttava Norjan sahan isännöitsijän tehtävistä. Gutzeitin tilalle tuli hänen serkkunsa "Christian Holst", joka jäi Suomeen ja otti myöhemmin maan kansalaisuuden. Gutzeit siirtyi Pariisiin ja hankki elantonsa puutavara-agenttina. Enron-skandaali
Enron-skandaali on Enron-energiayhtiön ja Arthur Andersenin tilintarkastustoimiston talousskandaali, joka paljastui Yhdysvalloissa vuonna 2001. Enron oli Yhdysvaltain 7. suurin yritys. Aikanaan konkurssi oli Yhdysvaltojen historian suurin. Skandaali johti Enronin konkurssiin 2. joulukuuta 2001, Andersenin tilintarkastustoiminnan loppumiseen ja rikossyytteisiin yhtiöiden johtoa kohtaan. Skandaalin vuoksi tilinpitolakeja muutettiin useissa maissa. Skandaalissa korostui tilintarkastajien osuus ja tilintarkastajien taloudellisen riippumattomuuden merkitys. Yhdysvaltojen senaattori Olympia Snowen mielestä Enron-skandaali osoitti että korruptio voi horjuttaa luottamusta talousjärjestelmän perusteisiin. Vuoden 1910 suuri palo
Vuoden 1910 suuri palo oli Washingtonin, Idahon ja Montanan osavaltioissa elokuussa 1910 roihunnut metsäpalo, joka tuhosi noin 1,2 miljoonaa hehtaaria metsää, mikä vastaa Connecticutin osavaltion kokoista aluetta. Sitä pidetään suurimpana metsäpalona Yhdysvaltain historiassa. X-sukupolvi
X-sukupolveen kuuluvat vuosina 1964–1979 syntyneet ikäluokat, eli ne ikäluokat, joiden opiskeluihin tai työelämään astuminen osuu 1990-luvun vaihteeseen osuneeseen lamaan. Sukupolven yhteisiä suuria kokemuksia olivat Neuvostoliiton romahtaminen, Berliinin muurin murtuminen, Yhdysvaltojen jääminen maailman ainoaksi supervallaksi, 1990-luvun lama ja massatyöttömyys sekä globalisaatio. Monia X-sukupolven edustajia yhdistää lapsuudessa tai nuoruudessa koettu vanhempien avioero. Markkinatrendi
Käsitettä "härkämarkkina" käytetään pitkään jatkuneesta nousukaudesta, joka ylittää historiallisen keskiarvon. Härkämarkkinoilla odotukset ovat hyvin myönteisiä. Vastaavasti käsitettä "karhumarkkina" käytetään pitkään jatkuneesta laskukaudesta. Karhumarkkinoilla vallitsee pessimismi, sijoittajat myyvät mikä johtaa markkinoiden laskukierteeseen. Ehkäpä tunnetuin härkämarkkinatilanne oli valloillaan 1990-luvulla, jolloin markkinat kasvoivat ennätysvauhtia, ja joka loppui teknokuplan puhkeamiseen 2000-luvun alussa. Suurta lamaa 1930-luvulla voidaan pitää pörssihistorian pahimpana karhumarkkinatilanteena. Työttömyys
Viimeisin lama alkoi Suomessa vuonna 2008. Se ei ole ollut yhtä äkillinen ja syvä kuin 1990-luvun lama, mutta kesti kauempaan. Lama alkoi Yhdysvalloista vuonna 2007 alkaneen finanssikriisin seurauksena. Lama (talous)
IT-kupla oli vuosituhannen vaiheessa tapahtunut uuden teknologian alan yritysten romahduksesta johtunut taantuma. Suomessa sen vaikutukset kansalaisten arkeen jäivät suhteellisen vähäisiksi, vaikka pörssikurssit romahtivat ja monet uuden teknologian alan yritykset kaatuivat tai joutuivat sulautumaan toisiin yrityksiin. IT-kuplan puhkeamisen seurauksena esimerkiksi Sonera yhdistyi ruotsalaisen Telian kanssa (TeliaSoneraksi). Finanssikriisi (2007–2009)
Asuntolainojen arvopaperistaminen otettiin alun perin käyttöön Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Timo Harakan kirja "Luoton loppu" korostaa, että subprime-kriisistä kehittyi finanssikriisi, koska asuntoluotot arvopaperistettiin tekemällä niistä edelleenmyytäviä, nimellisarvoltaan monikymmenkertaisia johdannaisia kansainvälisille markkinoille. Yhdysvaltojen asuntomarkkinabuumissa maan pankit arvopaperistivat laajamittaisesti taseissaan olevia asuntolainoja, erityisesti niin sanottuja subprime-lainoja, "asuntovelkavakuudellisiksi arvopapereiksi" (Mortgage-Backed Security, MBS). Nämä MBS-tuotteet olivat tuottorakenteeltaan joukkovelkakirjojen kaltaisia johdannaisia, jotka edustivat vaadetta tietyn asuntolainamassan tuottamaan kassavirtaan. Asuntolainanottajien maksaessa lyhennyksiä pankeille ne jaettiin tuottoina eteenpäin MBS-sijoittajille. Asuntomarkkinaspekuloinnissa käytetty lainamassa oli jaettu tietyillä säännöillä eriasteisiin riskiluokkiin, jossa matalinta riskiä edustanut MBS-luokka jyvitettiin ensimmäisenä. Lainanottajien maksuhäiriöt leikkasivat siis viimeiseksi tämän matalimman MBS-riskiluokan tuottoja. Tämä luokittelu mahdollisti MBS-arvopapereiden myymisen eri riskiprofiilien sijoittajille. Asuntovelkavakuudelliset MBS-arvopaperit olivat vain jäävuoren huippu räjähdysmäisesti kasvaneilla johdannaismarkkinoilla. Arvopaperistaminen ja johdannaiset olivatkin perimmäisin syy finanssikriisin taustalla. Monimutkaisten johdannaisten kohde-etuuksiin liittyi vaikeasti hahmotettavissa olevia yhteyksiä erilaisten markkinatoimijoiden välillä. Läpinäkymättömyys teki systemaattisten riskien hahmottamisesta jos ei mahdotonta, niin ainakin erittäin haasteellista ja vaikeaa. Tämän johdosta pankkien ja rahoituslaitosten keskuudessa vallitsi virheellinen illuusio näiden riskien hallittavuudesta, mikä osaltaan vaikutti riskien kasvamisessa kestämättömälle tasolle. Tatiana Proskouriakoff
Proskouriakoff pääsi vuonna 1926 opiskelemaan arkkitehtuuria Pennsylvanian osavaltionyliopistoon. Hän valmistui vuonna 1930, jolloin suuri lama koetteli Yhdysvaltoja. Herbert Hoover
Hooverin maine hiipui vuonna 1929 alkaneeseen suureen lamaan, jonka seurausten lievittämiseen hän ei talouspoliittisen linjansa vuoksi aluksi lähtenyt. Hoover vetosi säilyttämään työpaikat ja kannusti vapaaehtoisten avustusjärjestöjen toimintaa. Kodittomat alkoivat kutsua slummejaan ”Hoovervilleiksi”. Työttömyys nousi 25 prosenttiin vuonna 1933, eikä maassa ollut minkäänlaista sosiaaliturvaa. Konkurssiin menneiden pankkien tallettajat menettivät kaikki säästönsä. Viskikapina
Viskikapina () oli Yhdysvalloissa vuonna 1794 puhjennut kapinaliike, jonka syynä oli alkoholiveron vastustus. Se oli ensimmäinen maan sisäinen levottomuus, jonka kukistamiseen käytettiin liittovaltion joukkoja. Exxon Valdezin öljyonnettomuus
"Exxon Valdezin" onnettomuus vaikutti huomattavasti Alaskan talouteen, sillä kalastus on siellä tärkeä elinkeino. Lohikanta pieneni heti onnettomuuden jälkeen, ja monta kalastamoa jouduttiin sulkemaan. Taloudellisesti pahin vuosi oli kuitenkin vasta 1993, jolloin alueella ei juurikaan ollut aikuisia lohia, sillä miljardit munat jäivät kypsymättä onnettomuuden takia. Sillikalastamot kärsivät vielä lohikalastamoita pahemmin. Sillin kalastus oli 1980-luvun lopulla ennätyslukemissaan, ja vielä vuonna 1990 kanta oli vahva. Se kuitenkin romahti vuonna 1993 eikä ollut vielä vuoden 2010 tienoillakaan tarpeeksi vahva kestämään kalastusta. Silliä pyytäneet kalastajat ovat siis menettäneet täysin elinkeinonsa. National Underwater and Marine Agency
NUMA on aktiivisesti etsinyt ja tutkinut kadonneiksi ilmoitettuja laivoja. Järjestö on löytänyt useiden kuuluisien, Yhdysvaltain historiaan vaikuttaneiden aluksien hylkyjä. Näistä merkittävimpinä löytöinä voidaan mainita Yhdysvaltain sisällissodassa uponnut sukellusvene Hunley sekä RMS Titanicin pelastustöissä mukana ollut höyrylaiva RMS Carpathia. Öljykausi
Öljyntuotannolla on tilastollisesti havaittu olevan selkeitä yhteyksiä talouden kehitykseen. Esimerkiksi vuosien 1986 ja 2006 välillä maailman bruttokansantuotteen kehitys noudatteli tarkoin muutoksia öljyntuotannossa. Taloustieteilijä James Hamiltonin mukaan kymmenen yhdestätoista toisen maailmansodan ja vuoden 2011 välisestä talouslamasta Yhdysvalloissa ajallisesti seurasi kohonnutta öljyn hintaa, ja kohonnut öljyn hinta johti yhtä poikkeusta lukuun ottamatta lamaan. Yhdysvaltain historia
Heti sodan jälkeen Yhdysvalloissa astui voimaan alkoholin kieltolaki. Sotaa seurasi myös aluksi korkea inflaatio ja voimakas lakkoaalto, johon osallistui neljä miljoonaa työntekijää, etenkin hiilikaivos- ja terästyöläisiä. Anarkistit tekivät näyttäviä pommi-iskuja, ja maassa perustetut pienet kommunistiset puolueet herättivät huolta vallankumouksen vaarasta, minkä seurauksena tuhansia kommunistiksi epäiltyjä pidätettiin ja satoja karkotettiin. Kadotettu sukupolvi
Kadotetun sukupolven aika kesti maailmansotien välisen ajan aina 1930-luvun lopulle. Moni kirjailija palasi Pariisista takaisin Yhdysvaltoihin jo vuonna 1927 kun frangi alkoi kallistua. Maailmanlaajuinen lama vuoden 1929 pörssiromahduksen seurauksena vaikeutti huolettomien juhlien jatkumista. Kirjailijayhteisön hajoaminen jatkui 1930-luvulla kun alkuperäiset jäsenet kypsyivät kirjailijoina, aikuistuivat, muuttivat pois ja perustivat perheen. Lopulta Pariisin lehdet ja kustantamot joutuivat lopettamaan talousvaikeuksien takia, ja toinen maailmansota lopetti vanhan elämäntavan. Finanssikriisi (2007–2009)
Finanssikriisin käynnisti asuntoluottojen subprime-kriisi, joka levisi nopeasti koko pankkisektorille. Yhdysvalloissa monet pankit ajautuivat vaikeuksiin, kun ne olivat jakaneet ihmisille holtittomasti niin sanottuja subprime-asuntoluottoja. Yhdysvaltain keskuspankki oli pitänyt korot vuosia historiallisen alhaisella tasolla (esim. 1,25 % vuonna 2003), mikä oli luonut osakkeiden ja etenkin asuntojen hintakuplaa. Lisäksi Yhdysvaltain hallitus ajoi luottolaitokset lainaamaan pääosin matalatuloisille. Tämä johti asuntolainoihin köyhille, joilla ei ollut edes 10 prosenttia asunnon hinnasta. Vuoden 1929 pörssiromahdus
Wall Streetin vuoden 1929 pörssiromahdus, jota kutsutaan myös suureksi romahdukseksi ( tai "Crash of ’29"), oli New Yorkin pörssin kurssien romahdus, joka alkoi 24. lokakuuta 1929 (”musta torstai”) ja jatkui voimakkaana aina 29. lokakuuta asti (”musta tiistai”). Pörssiromahdus oli näkyvin merkki maailmanlaajuisen laman alkamisesta. Kurssien toipuminen romahdusta edeltäneelle tasolle kesti 25 vuotta. Finanssikriisi (2007–2009)
Finanssikriisi 2007–2009 oli maailmanlaajuinen pankki- ja rahoituskriisi. Kriisi sai alkunsa Yhdysvalloista, jossa syynä olivat keskuspankin pitkään ylläpitämä matala korkotaso, maksukyvyttömien asiakkaiden holtiton asuntoluototus liittovaltion painostuksesta, asuntolainoille vuonna 1997 säädetyt veroedut, rahoituslaitosten valtava riskihalukkuus ja monikymmenkertaisella velkavivulla sijoittaminen, laajaksi paisuneen johdannaiskaupan läpinäkymättömyys, pankkivalvonnan vakavat puutteet ja lainsäädännön porsaanreiät. 1930-luvun lama
Eräänä suuren laman alkupisteenä pidetään ”mustaa torstaita” 24. lokakuuta 1929, jolloin New Yorkin pörssi romahti. Se ei kuitenkaan ollut laman varsinainen syy. Yhdysvaltain sisällissota
Yhdysvaltain sisällissota käytiin Yhdysvalloissa vuosina 1861–1865 unionin eli pohjoisvaltioiden ja konfederaation eli etelävaltioiden välillä. 1930-luvun lama
Ekonomisti Lawrence W. Reedin mukaan keskuspankki lisäsi rahan tarjontaa yli 60 prosenttia vuoden 1921 puolivälistä vuoden 1929 puoliväliin. Tämä laski korkoja ja nosti osakekurssin pilviin synnyttäen ”iloisen kaksikymmentäluvun”. Vuonna 1929 keskuspankki nosti korkoja ja antoi rahan tarjonnan vähetä lopulta 30 % kolmessa vuodessa, mikä Reedin mukaan aiheutti deflaation ja laskukauden. Lama (talous)
Suomen 1990-luvun alun lama oli talousvaikutuksiltaan Suomen historian pahimpia talouskriisejä, jopa pahempi kuin toisen maailmansodan jälkeinen. Vuosien 1990–1993 lamalla oli syvä vaikutus koko 1990-luvun Suomen talouteen (erityisesti työllisyyteen), kulttuuriin, politiikkaan ja ilmapiiriin. Sen aikana BKT laski 13 % ja työttömyys nousi 3,5 %:sta 18,9 %:iin. 1930-luvun lama
Toipuminen lamasta alkoi kesällä 1932, ja kesäkuuhun 1933 mennessä teollisuustuotanto nousi 50 % huomattavan deflaation aikana. Kun kesäkuussa 1933 irrottauduttiin kultakannasta, alkoi inflaatio. Sen sijaan työnteko oli vuonna 1934 tuntimääräisesti pienempi kuin vuonna 1932. Kuitenkin vuonna 1939 BKT oli 27 % trendin alla, mikä professoreiden Harold L. Cole ja Lee E. Ohanian mukaan johtui työmarkkinapolitiikasta, jota ilman työllisyys olisi ollut 20 % parempi. Presidentti Roosevelt myönsi vuonna 1938 osan hallituksen politiikasta haittaavan toipumista ja palautti työnantajien oikeuden irtisanoa istumalakkoilijoita. Finanssikriisi (2007–2009)
2000-luvun alussa Yhdysvaltojen liikepankkien luotonlaajennuksen kautta asuntomarkkinoille kanavoitui runsaasti rahaa. Asuntolainoja myönnettiin matalilla koroilla ilman vakuuksia kaikille hakijoille, jopa sellaisille luotonhakijoille joilla ei ollut työtä, tuloa eikä muitakaan omistuksia (ns. NINJA-lainat: "no income, no job, no assets"). Nämä toimenpiteet kuumensivat asuntomarkkinoita ja Case-Shiller-asuntohintaindeksillä mitattuna Yhdysvaltalaisten asuntojen hinnat olivat nousseet vuodesta 1997 vuoteen 2006 kokonaisuudessaan 124 %. Asuntomarkkinoiden hintakupla puhkesi vuonna 2006 Yhdysvaltojen keskuspankin Fedin kiristäessä rahapolitiikkaansa. Korkotason nousu lisäsi etenkin heikoimmassa taloudellisessa asemassa olevien asuntolaina-asiakkaiden maksukyvyttömyyttä, mutta kaikissa asiakasryhmissä pankit kärsivät mittavia luottotappioita. Alkuvuodesta 2007 useat asuntoluottopankit ajautuivat konkurssiin. Tämä heijastui investointipankkeihin ja riskirahastoihin pienellä viiveellä. Vuosien 2006-2007 aikana erityisen suurissa vaikeuksissa olivat asuntolainojen subprime-markkinoilla keinotelleet investointipankit kuten 11 miljardia dollaria sijoitustappioina alaskirjannut Citigroup. Suurien yhdysvaltalaisten asuntoluotottajien ajautuminen taloudellisiin vaikeuksiin käynnisti ketjureaktion joka ajoi Yhdysvallat taantumaan vuoden 2007 lopulla. Kesäkuussa 2007 Bear Stearns -investointipankki ei onnistunut saamaan 3,2 miljardin dollarin lainaa subprime-rahastonsa pelastamiseksi. Tilanne alkoi kärjistyä vuonna 2008, kun Bear Stearns menetti varsin nopeasti oman pääomansa subprime-luottotappioiden vuoksi. Bear Stearnsin lainahanat sulkeutuivat ja pankki myytiin suuremmalle kilpailijalleen JP Morganille. Huhumyllystä seurannut talletuspako koitui brittiläisen Northern Rock -pankin kohtaloksi. Britannian hallitus joutui antamaan 31 miljardin euron hätäluoton. Pitkä lama
Monien tuotteiden kuten viljan, puuvillan ja raudan hinta laski vuosina 1870–1890. Ranskassa, Saksassa ja Yhdysvalloissa tämä lisäsi protektionismia, kun taas Italiassa, Espanjassa, Itävalta-Unkarissa ja Venäjällä se aiheutti maastamuuttoa. Vuoden 1877 Suuri rautatielakko oli Yhdysvaltojen historian ensimmäinen maanlaajuinen lakko. Itsenäisen Suomen historia
1991 pankkikriisin ja Neuvostoliiton vientikaupan romahduksen seurauksena Suomen talous aloitti sukelluksensa syvimpään lamaansa sitten 1930-luvun suuren laman (kts. Suomen 1990-luvun alun lama). Muutamassa vuodessa katosi 450 000 työpaikkaa, ja työttömyys nousi kohisten 16 prosenttiin. Vasta 1994 bruttokansantuote kääntyi uudelleen nousuun. Yhdysvaltain talousromahdus 2008
Talousromahdus on myös korostanut taloudellisen epätasa-arvon merkitystä Yhdysvalloissa. Vuonna 2009 Maatalousministeriön tekemän tutkimuksen mukaan joka kuudes amerikkalainen näkee ajoittain nälkää. Nälän pohjimmainen syy Yhdysvalloissa on köyhyys, mikä näkyy perustarpeiden kuten ruoan, suojan ja terveydenhuollon puutteena. 1930-luvun lama
1930-luvun lama tai Suuri lama () oli Yhdysvalloista vuonna 1929 alkanut taloudellinen taantuma. Lama johti tuotannon ja bruttokansantulon romahdukseen Yhdysvalloissa. Teollisuustuotanto väheni 47 ja bruttokansantuote 33 prosenttia. Työttömyys nousi pahimmillaan yli 20 prosentin. Talous elpyi entiselle tasolleen vasta toisen maailmansodan jälkeen. Franklin D. Roosevelt
Roosevelt nousi presidentiksi, kun suurta lamaa oli kestänyt yli kolme vuotta. Hän toteutti merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, joita kutsuttiin nimellä "New Deal". Roosevelt ajatteli laman johtuvan siitä, että ihmiset ja yritykset olivat tulleet pelokkaiksi eivätkä uskaltaneet kuluttaa. Ohion historia
1930-luvun lama iski pahasti Ohioon. Vuoteen 1933 mennessä yli 40 prosenttia tehtaiden työntekijöistä ja 67 prosenttia rakennustyöläisistä oli työttöminä. Toledossa 80 prosenttia tehtaiden työntekijöistä menetti työpaikkansa. Monet työttömyyden koettelemat perheet muuttivat maaseudulle voidakseen kasvattaa ruokaa itselleen. Lama (talous)
Bruttokansantuote ja elintaso lähtivät vuoden 1993 loppupuolella 15 vuotta kestäneeseen yhtäjaksoiseen nopeaan kasvuun. Sen sijaan työttömyys ei vähentynyt odotettua vauhtia. Tähän pidetään yhtenä syynä jäykkää työmarkkinalainsäädäntöä, ja suhdannetyöttömien hyviä mahdollisuuksia jäädä varhaiseläkkeelle. Lisäksi suuri osa Suomen 1990-luvun kasvualoista oli pikemminkin pääoma- kuin työntekijävaltaisia. Jotkut ovat väittäneet myös, että valtion olisi pitänyt enemmän painottaa lama-ajan talouspolitiikassaan elvytystä leikkausten ja pankkitukien sijaan. Toinen teollinen vallankumous
1870-luvun pitkä lama aiheutti yritysten käyttäytymisen muutosta siten, että alettiin luoda suuria, pääoman keskittämiseen tarkoitettuja yritysryhmiä, kartelleja, konserneja ja holdingyhtiöitä. Voimien kokoamisen tarkoituksena oli suojautua suhdanteiden romahdukselta. Lisäksi haluttiin rajoittaa kilpailua tai jopa estää se kokonaan. Toimintaa johtivat suurliikemiehet kuten John D. Rockefeller, jonka rakentama öljyalan suurkonserni Standard Oil sai alkunsa 1870-luvulla. Saksassa Emil Kirdorf loi Gelsenkirchenissä toimivan hiilikaivostoiminnan ympärille vuonna 1893 Reininmaan ja Westfalenin hiilisyndikaatin. Pankit tukivat keskittymistä, luopuivat varovaisuudesta ja investoivat valtavia summia teollisuuteen. Yhteistyö ja sitoutuminen tehtailijoiden kanssa sinetöitiin vastavuoroisilla paikoilla yritysten hallituksissa. Näin syntyi ennennäkemättömiä rikkauden keskittymiä Yhdysvaltoihin. Näitä rikkaita olivat Rockefellerin lisäksi Andrew Carnegie, Cornelius Vanderbilt, James Buchanan Duke ja Leland Stanford, joita jo aikalaiset nimittivät rosvoparoneiksi. Monopolien estämiseksi syntyi 1895 ensimmäinen antitrustilaki, Sherman Antitrust Act. Kapitalismia alettiin ohjailla valtion toimesta. New York
New York oli 1800- ja 1900-luvuilla tärkeä Euroopasta tulevien siirtolaisten tulosatama. Italialaistaustainen järjestäytynyt rikollisuus sai lujan otteen kaupungista 1920-luvun kieltolain aikana. Toisen maailmansodan jälkeen kaupunki ajautui talousvaikeuksiin ja New York rappeutui väestön muutettua lähiöihin ja teollisuuden vähennyttyä. New York kärsi vakavista rotumellakoista 1960-luvulla, ja 1970-luvulla se sai maineen rikollisuuden pesänä. Pohjanoteerauksena vuonna 1975 kaupunki oli lähellä ajautua konkurssiin. Durant (automerkki)
New Yorkin 1929 pörssiromahdus vähensi huomattavasti autojen myyntiä. 1930-luvun lama lopetti monia yrityksiä ja myös Durant Motors ajautui maksukyvyttömäksi, joten Durant-autojen tuotanto loppui 1932 alussa. Barack Obama
Obaman hallintokautena Yhdysvallat lopetti nimellisesti ”terrorisminvastaisen sodan”, mutta Lähi-idän konflikti on jatkunut. Obama sai Yhdysvallat vetäytymään Irakista vuonna 2011, mikä antoi jalansijaa kapinallisille ja terroristeille maassa. Hän tuki kapinallisia Syyrian- ja Libyan sisällissodissa. Obama onnistui kaatamaan Muammar Gaddafin hallinnon Libyassa, mutta sota Syyriassa on jatkunut. Yhdysvaltain joukot tappoivat Osama bin Ladenin Pakistanissa vuonna 2011, jota pidetään yhtenä Obaman suurimpina saavutuksina. Presidenttivaalikampanjansa aikana Obama lupasi sulkea Guantanamo Bayn vankileirin, mutta lupausta ei toteutettu. Obaman Yhdysvallat asetti pakotteita Venäjälle Krimin kriisin jälkeen. Lisäksi Obaman hallintokausi muistetaan Kuuban suhteitten normalisoimisesta, Pariisin ilmastosopimuksesta ja Iranin ydinsopimuksesta. Yhdysvaltain historia
Vuonna 1932 presidentiksi valittiin Franklin D. Roosevelt. Hän aloitti New Deal -suunnitelmansa, joka lisäsi hallituksen puuttumista talousasioihin suuren laman lieventämiseksi. Rooseveltin läpi ajama uusi pankkilaki antoi presidentille laajat valtuudet puuttua rahoitustoimintaan ja myöhempi laki myös osakekauppoihin. New Dealin tarkoituksena oli saada talous jälleen pyörimään laittamalla liittovaltion rahaa rattaisiin. Roosevelt valittiin presidentiksi vielä kolme kertaa, mutta lama loppui vasta toisen maailmansodan alkamisen myötä. Pleistoseenin lopun joukkotuho
Ihminen saapui Alaskasta Amerikkaan 13 500–13 200 vuotta sitten. Noin 13 200 vuotta sitten ihmisiä asui laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, ja seuduilla tapahtui kasvillisuusmuutoksia. Ne johtuivat osin jääkauden päättymisestä, osin ehkä ihmisen sytyttämistä paloista ja ihmisen vaikutuksesta kasveja syöviin eläinkantoihin. 13 000 vuotta sitten koko suurlajisto paitsi norsut hävisivät, ja mammuttikin hävisi Amerikasta 12 800 vuotta sitten. Eläinten suurin häviämisaalto päättyi ehkä noin 10 200 radiohiilivuotta sitten eli 12 000 vuotta sitten. Erään tutkimuksen mukaan biisonien sarvien koot pienenivät Suurilla tasangoilla ja Alaskassa jääkauden "Bison priscuksesta" "Bison occidentalis"iin ja "Bison athabascae"en. La Violencia
1920-luvulla maassa nousi ensi kertaa myös aseellinen sosialistinen kapinointi ja lakkoilu. Samoihin aikoihin konservatiivien uudistukset tyrehtyivät heikkoon taloustilanteeseen. Vuonna 1930 lama iski Kolumbiaan ja kaupunkityöläisten, maatyöläisten ja maaseudun pienviljelijöiden olot huononivat, mikä lisäsi yhteiskunnan jännitettä. Maatyöläisten tekemät suurtilojen valtaukset yleistyivät. Moni suurtila oli laajentunut lain vastaisesti, kun niihin oli liitetty maata valtiolta tai intiaaneilta. Suurtilojen valtaukset kohdistuivatkin pian laittomiksi tiedettyihin tilojen osiin. Vuonna 1934 valtaan noussut liberaali Alfonso López Pumarejon hallitus päätti, että suurtiloille jäivät laittomat maat, mutta toisaalta jo vallattuja maita ei palautettu niille. Sosialismi
1930-luvun suuri lama johti maailmanlaajuiseen lamaan ja joukkotyöttömyyteen. Ruotsin hallitusvastuussa olevat sosiaalidemokraatit ryhtyivät järjestämään julkisia töitä. Näin työttömyyskorvausten sijasta maksettiin palkkaa työstä. Eheytyminen
Varallisuuden kasvu lisäsi tasa-arvoa, samalla kun verotus muutettiin progressiiviseksi ja alettiin periä omaisuusveroa. Valtio sai siten lisää varoja ylläpitää sosiaalipalveluita. Talous ja elintaso jatkoivat kasvua 1929 suureen lamaan saakka, jonka vaikutukset jäivät Suomessa lopulta vähäisiksi, ja kokonaistuotanto saavutti lamaa edeltäneen tason jo 1934 ja elintaso jatkoi kasvuaan talvisodan syttymiseen saakka. Subprime-kriisi
Bank of America kertoi 11. tammikuuta 2008 ostavansa maan suurimman asuntolainapankin Countrywiden, joka hallitsi yli neljännestä koko maan asuntolainoista. Kauppahinta oli neljä miljardia dollaria eli kuudesosa yrityksen vuotta aiemmasta markkina-arvosta. Countrywide oli Subprime-kriisin symboli. Yritys myönsi lainoja asiakkaille, joilla ei ollut maksukykyä tai edes tuloja. Riskilainoja myytiin uudelleenpakattuna eteenpäin luotettavina sijoituskohteina. Kriisin puhjettua pieniä asuntolainapankkeja kaatui Yhdysvalloissa joukoittain. Sotien välinen aika
Sotien välisellä ajalla Pohjois-Amerikka menestyi aluksi merkittävästi. Sotatarviketuotannon ansiosta tehtaat tuottivat aiempaa paremmin. Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta maksoivat samoihin aikoihin ensimmäisen maailmansodan aikana ottamiaan velkojaan. Tuotteiden hinnat laskivat, ja oli siirrytty massatuotantoon. Yhdysvallat kaatui dramaattisesti 1930-luvun lamaan vuonna 1929. Suuri rautatielakko (1877)
Pitkän laman vaikutukset alkoivat Yhdysvalloissa vuonna 1873, kun maan suurin pankkiiriliike Jay Cooke ajautui konkurssiin. Yhdysvaltain talous romahti, ja joka neljäs rautatieyhtiö lopetti toimintansa. Työttömyys nousi 14 prosenttiin, ja palkkoja leikattin 45 prosentilla, noin yhteen dollariin päivässä. Presidentti Ulysses S. Grantin talouspolitiikka tuomittiin epäonnistuneeksi. Subprime-kriisi
Subprime-kriisi oli Yhdysvalloissa vuosina 2007–2009 koettu asuntomarkkinoiden lainakriisi. Se johti samalla rahoitussektorin finanssikriisiin ja loppuvuodesta 2008 maailmanlaajuiseen taantumaan. Kriisin syynä oli asuntoluottojen myöntäminen riskiasiakkaille, joiden lainanhoitomahdollisuudet olivat heikot. Pankit antoivat tällaisia lainoja, koska riski jaettiin useille tahoille johdannaismarkkinoiden avulla. Asuntojen hinnat yli kaksinkertaistuivat Yhdysvalloissa 1998–2005. Kun asuntojen hintakupla puhkesi ja hinnat laskivat, pankit saivat suojaustoimistaan huolimatta suuria luottotappioita. Devonikausi
Devonikauden lopussa noin 367 miljoonaa vuotta sitten sattui nykyisellä Yhdysvaltojen alueella Nevadassa Alamon asteroiditörmäys, jonka seurauksena syntyi noin 190 kilometrin läpimittainen kraatteri. Tähän törmäykseen liittyi ilmeisesti jonkinasteinen eläinten joukkotuho. Se tapahtui Frasne-vaiheessa noin 2,5 miljoonaa vuotta ennen Frasne- ja Fammene-vaiheiden välistä suurta joukkotuhoa. Tapahtumapaikka oli luultavasti tuolloin matalaa merta. Alamon törmäyksen on arvioitu sulattaneen ja räjäyttäneen ilmaan noin tuhat kuutiokilometriä kiveä. Rautalampi
Vuoden 1929 pörssiromahdusta seurannut suuri lama, jota Suomessa nimitettiin myös pula-ajaksi, näkyi myös Rautalammilla. Vuoden 1929 kunnallisveroista lähes viidennes meni ulosotettaviksi, vuonna 1931 jo neljännes. Vielä 1920-luvun alkuvuosien kunnan tilinpäätökset olivat jääneet ylijäämäisiksi, millä oli muun muassa rahoitettu koulujen rakentamista ja asutuslainoja: kunnallisverotuksella saatiin vuodesta riippuen noin kolmanneksesta puoleen kaikista tuloista, valtionapuna puolestaan 30–40 prosenttia, ja sekalaiset tulonlähteet kuten kunnan omistama Oikarin maatila toivat viimeisen vajaan kolmanneksen. Pula-aika kuitenkin käänsi tilinpäätökset alijäämäisiksi, ja kasvava työttömyys kävi myös akuutiksi ongelmaksi. Hätäaputöinä kunta esimerkiksi laajensi koulujen rakennustyömaita ja lisäsi metsähakkuiden määrää, minkä lisäksi paikalliset suurtilalliset järjestivät ojitustöitä. Työttömyystyöt ja verotulojen lasku kuitenkin ajoivat kunnan kassakriisiin 1932, minkä seurauksena veroäyri korotettiin raskaaseen yli kuuteentoista markkaan: koko Suomessa vain kuusi kuntaa oli joutunut turvautumaan yhtä kireään verotukseen. Stagflaatio
Stagflaatio on yhdistelmä sanoista "stagnaatio" (pysähtyneisyys) ja "inflaatio" (hintojen nousu). Stagflaatio tarkoittaa sellaista taloustilannetta, jossa yhdistyvät lama, korkea inflaatio ja korkea työttömyys. Termi stagflaatio tuli käyttöön 1970-luvulla, kun länsimaiden talouksissa oli vuoden 1973 ensimmäisen öljykriisin vaikutuksesta samaan aikaan lama, suurtyöttömyys sekä korkea inflaatio. Subprime-laina
Subprime-lainojen määrä kasvoi nopeasti vuosina 1995–2003 Yhdysvalloissa. Lainoja otettiin vuonna 1995 65 miljardin dollarin arvosta, ja vuonna 2003 332 miljardin dollarin. Tänä aikana subprime-lainojen markkinaosuus vaihteli Yhdysvalloissa 10 % molemmin puolin. Vuonna 2006 lainoja otettiin 600 miljardin dollarin arvosta. Lainojen takaisinmaksuongelmat moninkertaistuvat lainojen korkojen noustessa parin vuoden kuluessa. Subprime-lainojen aiheuttama subprime-kriisi alkoi vuonna 2007.