Mistä vuoden 1990 öljykriisi johtui?
Öljykriisi
Vuoden 1990 öljykriisillä on ollut öljykriiseistä vähiten vaikutuksia. Sen syynä oli Persianlahden sota, ja se kesti ainoastaan kuusi kuukautta, jonka jälkeen talouden toipuminen oli nopeaa. Varsinainen öljykriisin syy oli Saddam Husseinin käsky polttaa Kuwaitin öljykentät peräännyttäessä. Tämä aiheutti suuria ympäristöhaittoja ja Kuwaitin öljyntuotanto oli tehotonta vielä pitkään sodan jälkeen.
Euroalueen velkakriisi
Kriisi puhkesi samaan aikaan kuin Yhdysvalloista alkanut finanssikriisi. Taloudelliset vaikeudet levisivät Eurooppaan, mikä näkyi valtioiden menojen lisääntymisenä, verotulojen laskuna ja budjettivajeiden kasvuna. Jotkut valtiot velkaantuivat voimakkaasti pelastaessaan pankkejaan. Aasian talouskriisi
Yhdysvaltojen selvittyä talouslamasta 1990-luvun alkupuolella Yhdysvaltain keskuspankki alkoi korottaa maan korkoja päästäkseen eroon inflaatiosta, mikä teki Yhdysvalloista houkuttelevan sijoituskohteen. Sijoittaminen Yhdysvaltoihin nosti dollarin arvoa, mikä myös osaltaan nosti Aasian valuuttojen arvoja, sillä ne olivat kytkettynä dollariin. Talouskilpailussa kuitenkin haittaavana tekijänä Kaakkois-Aasian osalta oli huomattava viennin heikentyminen keväällä 1996. Neuvostoliiton talousongelmat
Neuvostoliitto oli maailman suurin öljyntuottaja 1980-luvulla ja öljyn maailmanmarkkinahinnan merkittävä lasku 1980-luvulla vaikutti negatiivisesti Neuvostoliiton öljyn vientituloihin. Samaan aikaan Neuvostoliitto joutui kotimaisen ruoantuotannon heikkoudesta johtuen tuomaan viljaa ulkomailta ulkomaanvaluuttaa käyttäen, toteutti Gorbatšovin alkoholin vastaista kampanjaa joka pienensi alkoholista saatavia tuloja ja kävi joulukuussa 1979 käynnistettyä sotaa Afganistanissa. Neuvostoliitolla ei ollut realistista ratkaisua siihen miten matalasta öljyn hinnasta selvitään ja maa alkoi velkaantua. Viljaa Neuvostoliitto toi länsimaista ja myös lainaa Neuvostoliitto otti länsimaista. Neuvostoliiton lainanotolle oli kuitenkin tiukka rajoite: sen piti maksaa lainojen korkokulut ulkomaanvaluutassa. Ulkomaanvaluuttaa Neuvostoliitolla oli vähän, jolloin korkokulujen osuus muodosti nopeasti rajoitteen lisälainanotolle. Venezuelan talous
Venezuelan talous siirtyi maatalouskeskeisyydestä öljykeskeiseksi ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Kaupallinen öljyntuotanto alkoi Venezuelassa 1917. Toisen maailmansodan jälkeen maa oli 15 vuoden ajan maailman tärkein öljynviejä, kunnes Persianlahden maat sivuuttivat sen. Venezuela oli perustamassa OPEC:ia 1959. 1970-luvulla öljy toi lisätuloja maalle, kun öljykriisi johti sen hinnan nousuun. Niinpä rahaa riitti mitä hirveimpään kerskakulutukseen. Muut tärkeät tuotannon alat unohdettiin kokonaan. Elintarvikkeita maa ei tuottanut omaan kulutukseensa 1980-luvun alussa läheskään tarpeeksi. Omavaraisuuteen ei ole vieläkään päästy. Korruptio on vaivannut maan talouttakin. Inflaatio oli ajoittain 1980- ja 1990-luvulla korkea. 1980-luvulla öljyn hinta halpeni ja painoi Venezuelan taloutta alas. Öljykriisi
Öljyhuippu (engl. "peak oil") koskee maailman öljyntuotannon huippua ja sen jälkeistä laskuun kääntymistä. Tämän niin kutsutun Hubbertin teorian puolustajat huomauttavat, että öljyä käytetään paljon suuremmalla nopeudella kuin uusia varoja löydetään. Kun vanhojen öljykenttien tuotanto kääntyy laskuun, uusien tuotanto ei usein pysty korvaamaan menetettyä tuotantoa. Useat asiantuntijat väittävät, että tämä tapahtuu vuosikymmenen kuluessa, osa on jopa sitä mieltä että olemme keskellä huippua, ja tuotanto ei nykyisestä enää merkittävästi nouse vaan kääntyy laskuun. Öljyhuippu voi eräiden arvioiden mukaan johtaa pitkään taantumaan ja geopoliittisiin seurauksiin, koska kyseessä ei ole tilapäinen, poliittisista syistä johtuva energiakriisi aikaisempien suurten öljykriisien tapaan. Leonid Brežnev
Brežnevin pääsihteerikauden alku 1960-luvun lopulla oli erittäin nopean taloudellisen kehityksen aikaa mm. koneenrakennuksen alalla. 1970-luvulle tultaessa talouden ongelmat olivat jo ilmeisiä. 1970-luvun öljykriisit kohonneine öljynhintoineen kuitenkin siirsivät neuvostotalouden romahduksen 1980-luvulle. Tällöin talous taantui nopeasti. Neuvostoliitto viljavine alueineen tuli riippuvaiseksi viljan ja elintarvikkeiden tuonnista. Sen teollisuus oli raskasta ja auttamattoman vanhanaikaista. Sekin osa mikä toimi oli valjastettu sotateollisuuden palvelukseen. Kaiken kaikkiaan varustelu nieli aivan liian suuren osan bruttokansantuotteesta (on arvioitu, että pahimpina aikoina jopa lähes 50 %). Casper (Wyoming)
Vuonna 1889 lähellä Casperia sijainneelta Salt Creek Fieldin alueelta löydettiin maaöljyä. Löytö veti puoleensa suuren määrän uusia siirtolaisia, jotka pyrkivät rikastumaan luonnonvaroilla. Paikallisilla viranomaisilla oli vaikeuksia hallita tilannetta. Prostituution kitkemiseksi naisia kiellettiin liikkumasta pääkadun saluunojen varrella ja aseiden tulittaminen kaupungin alueella kiellettiin. Talous kuitenkin kukoisti ja paikalliset kaavailivat Casperista osavaltion pääkaupunkia. Öljyn ajama talous ajautui kuitenkin huomattaviin vaikeuksiin 1930-luvun laman myötä. Kaupunki menetti nopeasti lähes puolet asukkaistaan, eikä se toipunut ennen kuin toinen maailmansota kasvatti jälleen öljyn hintaa. Öljyn ja maakaasun hinnan nousu- ja laskusuhdanteet vaikuttivat kaupunkiin samaan tapaan vielä tulevina vuosikymmeninäkin. Suuri isku kaupungille oli sen öljynjalostamon sulkeminen vuonna 1991. Kaupoungin taloutta alettiin tämän jälkeen monipuolistamaan panostamalla esimerkiksi turismiin ja palveluihin. Verotusta uudistettiin ja kaupunin historiallisia rakennuksia on kunnostettu. Öljynjalostamonkin toiminta saatiin käynnistymään uudelleen vuonna 1998. Lama (talous)
Suomen 1990-luvun alun lama oli talousvaikutuksiltaan Suomen historian pahimpia talouskriisejä, jopa pahempi kuin toisen maailmansodan jälkeinen. Vuosien 1990–1993 lamalla oli syvä vaikutus koko 1990-luvun Suomen talouteen (erityisesti työllisyyteen), kulttuuriin, politiikkaan ja ilmapiiriin. Sen aikana BKT laski 13 % ja työttömyys nousi 3,5 %:sta 18,9 %:iin. Neuvostoliiton talousongelmat
Aivan lopussa Neuvostoliiton talous kärsi myös Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden ja Armenian maanjäristyksen jäljistä. Ydinvoimalaonnettomuuden johdosta 784 320 hehtaaria maatalousmaata otettiin pois maataloustuotannosta. Valtion budjetin negatiivisuus johti velkaantumiseen erityisesti 1986-1991. Budjettivaje myönnettiin ongelmaksi lokakuussa 1988, kun aikaisemmin budjettivajeista oli vaiettu Vuodelle 1990 ennustettu budjettivaje oli jo noin kolme kertaa suurempi kuin vuoden 1988. Vuonna 1991 Neuvostoliitolla oli vertailevasti suhteellisen vähän ulkomaanvaluutassa olevaa velkaa (80 miljardia Yhdysvaltain dollaria alkuvuodesta 1991), mutta suhteessa ulkomaanvaluuttaan velan korkokulut oli tiukka rajoite. Budjettivajeet ja ulkomaille velkaantuminen vaikuttivat osaltaan Neuvostoliiton lakkauttamiseen 21. joulukuuta 1991. Carlos Menem
Argentiinan peso sidottiin Yhdysvaltain dollariin ja valtionyhtiöitä yksityistettiin urakalla, jolloin ulkomaisen pääoman virtaus maahan sai pysäytettyä inflaation, mutta johti myös laajaan työttömyyteen. Vuosina 1990–1994 talousromahduksesta toipuvan Argentiinan BKT nousi ennätykselliset 35 %. Suomen 1990-luvun alun lama
Suomen valtion budjettivaje oli useita prosentteja BKT:sta. Lisäksi Suomen luottoluokitus aleni.
Suomen pankkijärjestelmän maksuvalmius heikkeni pankkikriisin seurauksena. Valtiovalta vastasi tähän takaamalla suomalaisten pankkien ottamat velat vuonna 1991. Kun ylikorkeaa markan arvoa ei enää kyetty puolustamaan tukiostoilla ja korkopolitiikalla, jouduttiin markka devalvoimaan 1991 ja päästämään lopullisesti kellumaan 1992. Samalla valuuttalainoja ottaneet yrittäjät joutuivat erittäin vaikeaan tilanteeseen. Toisaalta markan vapauttaminen kellumaan — vaikkakin aivan liian myöhään — oli välttämätöntä, jotta vientivetoinen talouskasvu ja talouden tervehtyminen saatiin käyntiin. Vuoden 1973 öljykriisi
Vuoden 1973 öljykriisi eli ensimmäinen öljykriisi oli jom kippur -sodan vuoksi vuonna 1973 syttynyt maailmanlaajuinen öljykriisi. Carl Bildt
Rahoitusmarkkinoiden vapauttaminen 1980-luvulla oli osasyynä talouskriisiin, joka puhkesi Ruotsissa 1990. Talouskriisi ajoi Ingvar Carlssonin johtaman sosiaalidemokraattien hallituksen vaikeuksiin. Vuoden 1990 lokakuussa Bildt oli yhdessä kansanpuolueen Bengt Westerbergin kanssa esitellyt mallin porvaripuolueiden yhteistyölle, jolle annettiin nimi "Uusi alku Ruotsille" (). Porvaripuolueiden vaatimuksiin lukeutuivat Ruotsin EU-jäsenyysneuvotteluiden nopea loppuunvieminen, veronalennuksia, sääntelyn purkamista ja julkisen talouden tasapainottaminen. Maltillisen kokoomuksen ja kansanpuolueen porvariyhteistyöhön liittyivät pian myös kristillisdemokraatit ja keskustapuolue. Öljykriisi
Zimbabwessa keskeytyivät syyskuussa 2005 muun muassa ambulanssi-, vanki- ja hautauskuljetukset muun liikenteen ja joidenkin teollisuudenhaarojen ohella. Maa on poliittisten, taloudellisten ja hallinnollisten ongelmiensa takia erityistapaus, mutta öljyn hinnan nousu on vaikeuttanut tilannetta entisestään. Jemeniläisissä mellakoissa kuoli kymmeniä ihmisiä, jotka protestoivat valtion bensiinin hintatuen vähentämistä vastaan.
Öljyvarojen ehtyminen tai öljyn hinnan muodostuminen niin kalliiksi, että sitä voi käyttää vain valikoituihin tilanteisiin, aiheuttaisi nykyisessä tilanteessa vakavan energiakriisin. Mitään muuta yhtä helposti kuljetettavaa, moni- ja helppokäyttöistä polttoainetta ei tunneta. Öljyntuotannon ehtyminen aiheuttaisi lievimmässäkin tapauksessa vaikeuksia yhteiskunnan eri alueilla ja pahimmillaan katastrofin, joka voisi saada länsimaisen yhteiskuntamuodon jopa kokonaan romahtamaan. Öljyhuippu
Äskettäisiä epäsuoria merkkejä suhtautumisen muuttumisesta öljyn tulevaisuuteen ovat esimerkiksi öljy-yhtiö Chevronin laaja Will You Join Us -mainoskampanja ("energia tulee olemaan yksi tämän vuosisadan keskeisistä kysymyksistä", "helpon öljyn aika on ohi"), BP:n sloganin muuttuminen muotoon "beyond petroleum" ja Nesteen panostaminen biodieseliin. Heinäkuussa 2005 Yhdysvaltojen presidentti George W. Bush kehotti G8-maita siirtymään pois öljyn ja maakaasun käytöstä ja maan kongressi päätti estää Kiinan valtion hallitsemaa CNOOC:tä ostamasta öljy-yhtiö Unocalia kansallisen turvallisuuden nimissä. Aihe oli esillä Uuden-Seelannin vaalikeskustelussa. Shell-yhtiön toimitusjohtaja Jeroen van der Veer arvioi vuoden 2008 tammikuussa yhtiön työntekijöille lähettämässään kiertokirjeessä, että kulutus ylittää tarjonnan vuoteen 2015 mennessä. Kuwaitin miehitys
Irakin johtaja Saddam Hussein syytti toukokuussa 1990 Arabiliiton kokouksessa joitain arabimaita öljyn myymisestä polkuhintaan. Saddam uhkasi 17. heinäkuuta 1990 käyttää voimakeinoja Kuwaitin öljyn ylituotannon ja alihinnoittelun estämiseksi. Hän väitti Kuwaitin ja Yhdistyneiden Arabiemiirikuntien toimien vieneen Irakilta 14 miljardin dollarin öljytulot. Heinäkuussa OPEC nosti öljyn hintaa ja asetti tuotantokiintiöt. Silti Irakin ulkoministeri Tariq Aziz sanoi Kuwaitin vieneen Irakin öljyä maiden väliseltä puolueettomalta alueelta. Irak pidätti Kuwaitille takaisin maksettavista lainoista 2 miljardia dollaria. Saddam Hussein syytti Kuwaitia 2,4 miljoonan dollarin öljyvarkauksista maiden rajalla. Kiistaan kuuluivat Rumaila sekä Budiyanin ja Warbanin saaret Persianlahdella. Pitkä lama
Monetaristien mukaan laman taustalla oli kultapula, joka heikensi kultakantaa. Kalifornian, Klondiken ja Witwatersrandin kultaryntäykset lievittivät tätä ongelmaa. Georgia
Neuvostokaudella Georgia oli merkittävä elintarvikkeiden ja mineraalien tuottaja sekä matkailukohde. Maassa oli myös aktiivinen harmaata taloutta harjoittava yksityissektori. Toisaalta Georgia oli myös riippuvainen tuonnista pitääkseen yllä teollisuuttaan. Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen tuonti häiriintyi ja epävakaat poliittiset olot haittasivat talouden uudelleenjärjestelyä. Romahdukseen vaikuttivat myös lakot, rautatieyhteyksien katkeaminen ja Venäjän osittainen kauppasaarto 1990-luvun alussa. Georgian bruttokansantuote laski vuosina 1990–1994 enemmän kuin missään muussa neuvostotasavallassa, jopa 70 prosenttia. Vuoteen 1993 mennessä teollisuustuotanto oli laskenut 60,5 prosenttia ja inflaatio kohonnut 2 000 prosenttiin. Georgia tulikin 1990-luvulla riippuvaiseksi ulkomaiden avusta. Maan tilanteen vakautuessa vuosikymmenen loppupuolella myös taloustilanne alkoi vähitellen parantua. Kansainvälisen valuuttarahaston avulla inflaatio väheni 62 prosentista yhteen prosenttiin kuukaudessa vuosina 1994–1997, ja vuonna 1995 Georgia otti käyttöön oman rahayksikkönsä, larin. Finanssikriisi (2007–2009)
Asuntolainojen arvopaperistaminen otettiin alun perin käyttöön Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Timo Harakan kirja "Luoton loppu" korostaa, että subprime-kriisistä kehittyi finanssikriisi, koska asuntoluotot arvopaperistettiin tekemällä niistä edelleenmyytäviä, nimellisarvoltaan monikymmenkertaisia johdannaisia kansainvälisille markkinoille. Yhdysvaltojen asuntomarkkinabuumissa maan pankit arvopaperistivat laajamittaisesti taseissaan olevia asuntolainoja, erityisesti niin sanottuja subprime-lainoja, "asuntovelkavakuudellisiksi arvopapereiksi" (Mortgage-Backed Security, MBS). Nämä MBS-tuotteet olivat tuottorakenteeltaan joukkovelkakirjojen kaltaisia johdannaisia, jotka edustivat vaadetta tietyn asuntolainamassan tuottamaan kassavirtaan. Asuntolainanottajien maksaessa lyhennyksiä pankeille ne jaettiin tuottoina eteenpäin MBS-sijoittajille. Asuntomarkkinaspekuloinnissa käytetty lainamassa oli jaettu tietyillä säännöillä eriasteisiin riskiluokkiin, jossa matalinta riskiä edustanut MBS-luokka jyvitettiin ensimmäisenä. Lainanottajien maksuhäiriöt leikkasivat siis viimeiseksi tämän matalimman MBS-riskiluokan tuottoja. Tämä luokittelu mahdollisti MBS-arvopapereiden myymisen eri riskiprofiilien sijoittajille. Asuntovelkavakuudelliset MBS-arvopaperit olivat vain jäävuoren huippu räjähdysmäisesti kasvaneilla johdannaismarkkinoilla. Arvopaperistaminen ja johdannaiset olivatkin perimmäisin syy finanssikriisin taustalla. Monimutkaisten johdannaisten kohde-etuuksiin liittyi vaikeasti hahmotettavissa olevia yhteyksiä erilaisten markkinatoimijoiden välillä. Läpinäkymättömyys teki systemaattisten riskien hahmottamisesta jos ei mahdotonta, niin ainakin erittäin haasteellista ja vaikeaa. Tämän johdosta pankkien ja rahoituslaitosten keskuudessa vallitsi virheellinen illuusio näiden riskien hallittavuudesta, mikä osaltaan vaikutti riskien kasvamisessa kestämättömälle tasolle. Aasian talouskriisi
Aasian talouskriisistä on annettu vaihtelevia ja kiistainalaisia selityksiä. Thaimaan talouskupla kasvoi ja lopulta puhjettuaan romahdutti bahtin arvon. Saman tyyppiset vaiheet tapahtuivat myös Malesiassa ja Indonesiassa, tosin Malesialla oli etuna vahva valtionjohto. Lyhytaikainen pääoman virtaus alueelle oli kallista ja usein sidottu lyhytaikaisiin tuottoihin. Raha päätyi usein vain tiettyjen ihmisten haltuun, mikä ei osoittautunut pidemmällä aikavälillä tuottavaksi. 1990-luvulla Thaimaa, Indonesia ja Etelä-Korea omistivat suuria yksityisiä alijäämävaluuttarahastoja, mikä puolestaan johti talous- ja yrityssektorin aseman vaarantumiseen, sillä maiden oli otettava ulkomaalaista lainaa, jotta ennalta määrätyt kurssit eivät muuttuisi äkillisesti. Persianlahden sota
Irakin johtaja Saddam Hussein syytti toukokuun 1990 Arabiliiton huippukokouksessa joitain arabimaita öljyn myymisestä polkuhintaan. Saddam uhkasi 17. heinäkuuta 1990 käyttää voimakeinoja Kuwaitin ylituotannon ja alihinnoittelun estämiseksi. Saddam väitti Kuwaitin ja Arabiemiraattien toimien vieneen Irakilta 14 miljardia dollaria öljytuloina. Heinäkuussa OPEC päätti nostaa öljyn hintoja ja asetti tuotantokiintiöt. Silti Irakin ulkoministeri Tariq Aziz sanoi Kuwaitin vieneen Irakin öljyä maiden väliseltä puolueettomalta alueelta. Aziz otti Kuwaitille takaisin maksettavista lainoista 2 miljardia dollaria pois. Persianlahden sota
Irakin hyökkäys Kuwaitiin 2. elokuuta 1990 johti välittömästi n vaatimukseen Irakin joukkojen vetäytymiseksi ja Irakia vastaan asetettuihin talouspakotteisiin. Yhdysvallat ryhtyi myös pikaisesti lähettämään joukkoja Persianlahden alueelle (operaatio Desert Shield, ), ilmoittaen joukkojen välittömäksi tehtäväksi Saudi-Arabian puolustamisen. Kun kansainvälisen yhteisön poliittinen painostus ei saanut Saddam Husseinia vetämään Irakin joukkoja Kuwaitista salli YK:n turvaneuvosto myös voimakeinot miehittäjän karkottamiseksi maasta. Yhdysvallat kokosi seuraavien kuukausien aikana 34 maan liittouman Irakia vastaan ja siirsi Persianlahdelle yhteensä noin 575 000 sotilasta. 12. tammikuuta 1991 Yhdysvaltain kongressi antoi presidentille valtuudet sotilaallisen voiman käyttöön Irakin ajamiseksi Kuwaitista. Öljykriisi
Hinnannousun seurauksena mielenosoittajat ja kuorma-autot estivät 5. syyskuuta vuonna 2000 pääsyn Englannin kanaalin tunneliin ja Shellin öljynjalostamoon. Kymmenes päivä syyskuuta saarrot laajenivat kuuteen kahdeksasta maan suuresta öljynjalostamosta, mistä seurasi suuria bensiinin ostomääriä jakeluasemilla ja saatavuusongelmien pahenemista. Kahden päivän kuluttua kolmannes maan tankkausasemista oli vailla polttoainetta, ja jonot olivat pitkiä; kriisin aikana yli 90 % maan bensa-asemista oli suljettuna jossakin vaiheessa. Petrodollari
Petrodollarista tuli merkittävä vuoden 1973–1974 öljykriisissä, kun öljyn hinta nousi nelinkertaiseksi. Ennen tätä öljystä saadut vientitulot eivät olleet arvoltaan läheskään yhtä suuria. Saudi-Arabian tehtyä sopimuksen Yhdysvaltojen kanssa muut OPEC-maat seurasivat Saudi-Arabian esimerkkiä, sillä Saudi-Arabia oli merkittävin OPEC-maa. Vuonna 1975 kaikki OPEC-maat olivat hyväksyneet öljykaupan dollareissa. Vuonna 1977 Saudi-Arabia oli kerryttänyt omistukseensa jo 20 prosenttia kaikista Yhdysvaltain valtionvelkakirjoista. Yrittäjyys
Kun Suomen taloudesta poistui 1990-luvun laman aikana lähes 450 000 työpaikkaa eli joka viides työpaikka, poliitikot asettivat toiveensa uusien työpaikkojen luomisesta yrittäjiin. Nuoria ja työttömiä kehotettiin työllistämään itsensä, sillä olemassa olleet yritykset ja julkishallinto eivät siihen kyenneet. Samaan aikaan monet yrittäjät olivat ajautuneet talouskriisin takia vararikkoon tai pysyvään ylivelkaantumiseen. Ulospääsyä näistä ongelmista ei useinkaan ollut henkilökohtaisten takausten vuoksi. Vuosien 1991–1993 välisenä aikana noin viisi prosenttia yrityksistä haettiin konkurssiin. Edmonton Oilers
1990-luvun alun ensimmäisten kausien jälkeen alkoi Oilersin alamäki. Joukkue pääsi vielä vuosina 1991 ja 1992 konferenssifinaaleihin, joissa se hävisi 1991 Minnesota North Starsille ja 1992 Chicago Blackhawksille, mutta vuonna 1993 Oilers jäi pudotuspelien ulkopuolelle ensimmäistä kertaa NHL-taipaleensa aikana ja sama toistui kolmena seuraavana vuonna. NHL:n kohoavien palkkojen vuoksi Oilersin ja useimpien muiden kanadalaisseurojen oli hankala kilpailla rikkaimpien yhdysvaltalaisseurojen kanssa ja seura joutuikin kauppaamaan lyhyen ajan sisään useimmat mestaruusvuosiensa tärkeimmät pelaajat, muun muassa Mark Messierin New York Rangersiin, Jari Kurrin Philadelphia Flyersiin (joka kauppasi hänet saman tien Los Angeles Kingsiin) ja Glenn Andersonin sekä Grant Fuhrin Toronto Maple Leafsiin vuonna 1991. Nämä neljä pelaajaa sekä Randy Gregg, Charlie Huddy ja Kevin Lowe olivat voittamassa kaikkia Oilersin viittä Stanley Cupia. Neljä Stanley Cupia Oilersin riveissä voittivat Wayne Gretzky, Kevin McClelland ja Esa Tikkanen. Aasian talouskriisi
Kriisi sai alkunsa Thaimaasta bahtin jouduttua voimakkaan valuuttahyökkäyksen kohteeksi, jolloin Thaimaan keskuspankki päätti laskea bahtin kellumaan. Kuitenkin ennen Thaimaan valuutan romahdusta koko maa oli konkurssin partaalla suurten ulkomaisten lainojen vuoksi. Pian talouskriisi levisi ympäri Kaakkois-Aasiaa ja Japania, mikä ilmeni heikkoina valuuttojen kursseina, huonoina pörssitoimintoina ja erityisesti äkillisenä kasvuna yksityisten lainojen otossa. Öljykriisi
Protestit vaikuttivat myös kauppojen kuljetuksiin ja monin paikoin peruselintarvikkeet loppuivat. Protestin huippukohtana moottoritieliikenne väheni 40 % ja maantieliikenne 25 %. Osa terveydenhoitoviranomaisista lopetti vähemmän tärkeät ambulanssikuljetukset polttoainepulan takia ja neuvoi kuljettajia ajamaan hitaammin. Eräässä sairaalassa esimerkiksi leikkauksissa käytettävät tikit loppuivat, joidenkin maatilojen eläimet uhkasivat kuolla nälkään, kouluja suljettiin ja postikuljetukset keskeytettiin sunnuntaiksi. Protestit päättyivät 14. syyskuuta 2000, kun osallistujat uskoivat viestinsä menneen perille, yleisön mielipide ei enää tukenut protestoijia ja poliisi valvoi kuljetusten perille pääsyä. Kriisin aiheuttamat taloudelliset tappiot olivat huomattavia. Poniauto
Vuoteen 1970 mennessä ostajat alkoivat siirtyä pois poniautoista, joko pienempiin (yhdysvaltalaisiin tai ulkomailta tuotuihin) tai isompiin ja ylellisempiin malleihin. Päästörajoitukset ja lisääntyneet turvallisuusvaatimukset laskivat tehokkaimpien poniautojen tehoja sekä vuoden 1973 öljykriisi vei markkinoilta poniautojen tilan. Yhdysvallat
1990-luvulla Yhdysvallat kävi Persianlahden sodan. Presidentti Clintonin kaudella Yhdysvallat koki maan historian suurimman taloudellisen kasvun, johon vaikuttivat digitaalinen vallankumous ja internetin luomat uudet toimintamahdollisuudet. Luettelo televisiosarjan Lentoturmatutkinta jaksoista
Vuonna 1990 British Airwaysin lennon 5390 ohjaamon ikkuna räjähtää auki ja kapteeni joutuu katolle. Koneella laskeutui perämiesharjoittelija. Kukaan ei kuole, ei edes kapteeni joka oli jopa 22 minuuttia lentokoneen katolla. Syynä oli huollossa asennetut liian pienet pultit. Konetyyppi: BAC 1-11 Neuvostoliiton talousongelmat
Neuvostoliitto myös kävi kalliin sodan Afganistanissa 1979-1989 ja pyrki vastaamaan Yhdysvaltojen SDI-ohjuspuolustushankkeeseen. Valtion budjetin negatiivisuus johti velkaantumiseen erityisesti 1986-1991. Velkaantumiseen vaikutti se että Neuvostoliitto oli ruoan nettotuoja ja toi viljaa ulkomailta. Budjettivajeet ja ulkomaille velkaantuminen vaikuttivat osaltaan Neuvostoliiton lakkauttamiseen 21. joulukuuta 1991. Neuvostoliiton lakkauttamiseen oli myös muita kuin taloudellisia syitä. Suomi 1990-luvulla
1990-luvun alussa Suomi alkoi suuntautua enemmän länsimaihin, kun idänkauppa romahti Neuvostoliiton hajottua. Suomi syöksyi pankkikriisiin ja historiansa syvimpään lamaan. Idänkaupan romahtamisen ohella merkittävimpiä lamaan johtaneita tekijöitä olivat muun muassa edellisen vuosikymmenen rahamarkkinoiden liian nopea vapauttaminen sekä vahvan markan politiikka. Kreikan velkakriisi
Kreikan velkakriisi alkoi vuoden 2008–2009 taantuman jälkeen. Vuonna 2009 paljastui, että Kreikka oli vuosien ajan vääristellyt taloustilastojaan. Paljastus horjutti luottamusta Kreikan talouteen ja sen oli maksettava yhä korkeampaa korkoa lainoistaan. Maalla ei ollut mahdollisuuksia selvitä 360 miljardin euron velkojensa maksamisesta. Euromaat ja Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) tulivat sen vuoksi keväästä 2010 alkaen tukemaan Kreikkaa satojen miljardien eurojen takuilla (huhtikuun 2010 pelastusohjelma ja helmikuun 2012 Kreikka II -tukiohjelma). Kreikka puolestaan sitoutui tiukkaan säästöpakettiin. Kreikan poliitikot olivat kuitenkin haluttomia suuriin säästöhin. Vuodesta 2010 tukirahoja hallinnoi Euroopan rahoitusvakausväline ERVV. Suomen pankkikriisi
Yleisen talouskehityksen taittuessa 1990-luvun alussa monet velkaantuneet yritykset joutuivat kannattavuusvaikeuksiin ja pankeille alkoi syntyä suuria luottotappioita: vuosina 1988–1990 noin 5 miljardia markkaa ja vuosina 1991–1993 jo yli 50 miljardia. Pankkien vakavaraisuus ja maksuvalmius heikkenivät. George H. W. Bush
Bush peri edeltäjältään Reaganilta veroleikkausten ja asevarustelun paisuttaman budjettivajeen, joka oli 200 miljardia dollaria vuonna 1990. Republikaanit kannattivat sen vähentämistä menojen leikkauksilla, mutta kongressia hallitsevat demokraatit näkivät veronkorotukset pakollisiksi. Kun Bush sitten suostui demokraattien ajamiin veronkorotuksiin, monet Bushin konservatiivisista tukijoista hylkäsivät hänet. Suosion romahdus vaalien alla ja teksasilaisen monimiljonäärin Ross Perot’n ehdokkuus, jota monet republikaanitkin tukivat, johti Bushin tappioon vuoden 1992 presidentinvaaleissa demokraattien ehdokkaalle Bill Clintonille. Kun Perot sai jopa 19 % annetuista äänistä, saattoi Clinton, suhteellisen tuntematon nimi, voittaa vaalit. Öljykriisi
Öljyn hinnan muodostuminen markkinataloudessa noudattaa kysynnän ja tarjonnan lakia, mikä voi aiheuttaa nopeita muutoksia öljyn hintaan, kun joko kysyntä tai tarjonta äkisti muuttuu. Joissakin tapauksissa öljykriisi voisi osittain johtua markkinoiden epäonnistumisesta hintojen määrittämisessä. Kriisi voi myös aiheutua vapaiden markkinoiden puuttumisesta. Kuluttajien käyttäytyminen voi pahentaa öljykriisin taloudellisia vaikutuksia esimerkiksi protestien ja "paniikkiostojen" muodossa. Jotkut taloustieteilijät ovat sitä mieltä, että vuoden 1973 öljykriisi vaikeutui hintasäännöstelyn takia. Suomen 1990-luvun alun lama
Marraskuussa 1991 tehty suuri devalvaatio nosti ulkomaisia lainoja ottaneiden valuuttavelkoja. Ulkomaisissa valuutoissa otetut lainat eivät sopineet lainkaan yhteen devalvaation kanssa, minkä Kouri–Porter-malli oli osoittanut jo vuonna 1974. Suomessa jätettiin noudattamatta tätä mallia rahamarkkinoiden vapauttamisen yhteydessä. Valuuttalainojen määrä oli tosin vain 15 % koko lainakannasta. Vuoden 1954 nootit
Suomessa 1950 alkanut öljykriisi liittyi suomalais-neuvostoliittolaisten suhteiden huonontumiseen ja siitä seuranneeseen poliittiseen kriisiin. Kriisin taustalla oli kommunistien tipahtaminen ulos hallituksesta pari vuotta aikaisemmin, mikä sai aikaan tapahtumaketjun, joka huipentui maiden välisten kauppaneuvotteluiden jäädyttämiseen. Suomen huoltotilanne vaikeutui ja maa oli öljykriisin partaalla, kun idäntoimitukset, jotka kattoivat yli puolikkaan Suomen tarpeista, uhkasivat katketa. Länsivallat reagoivat nopeasti tarjoamalla Suomelle apua, ja öljyhuolto pyrittiin turvaamaan yhteistyössä suurten anglo-amerikkalaisten yhtiöiden kanssa, joita olivat esimerkiksi Jersey Standard, Esso, Shell ja Gulf. Tarkoituksena oli myös lisätä Suomen vastustuskykyä Kremlin taloudellista painostusta vastaan Suomen läntisten vienti-intressien ohella. Kevään 1950 kriisi ei kuitenkaan aiheuttanut Suomen kaupallisen kytkeytymisen suunnanmuutosta. Donald Trump
Trump alkoi ajautua 1980-luvun lopulla vaikeuksiin otettuaan ylisuuria lainoja tekemiinsä kauppoihin. Vuonna 1990 kiinteistökaupan arvo laski, mikä vuorostaan johti Trumpin kiinteistötoiminnan tuottojen suureen laskuun. Trump Organizationille kertyi velkaa 900 miljoonaa dollaria, ja se kävi lähellä konkurssia. Atlantic Cityn kasinojen ylitarjonta aiheutti sen, että Trumpin kasinotoiminta ajautui vaikeuksiin, ja Taj Mahal hakeutui konkurssiin 1991. Myös Trumpin lentoyhtiö siirtyi pankille. Velkojat eivät kuitenkaan lähteneet ajamaan Trumpin kaikkia muitakin yrityksiä vararikkoon vaan päättivät sopia velat ja jättää aikaansaavana pitämänsä Trumpin yhtiöidensä johtoon. Näin Trump vältti henkilökohtaisen konkurssin ja piti itsellään merkittävän osan omaisuuttaan vaikka leikkasikin velkataakkaansa sadoilla miljoonilla. Seuraavaksi hän lainasi rahaa sisaruksiltaan sekä myi Plaza-hotellinsa ja huvijahtinsa sekä osan huvila-alueestaan Mar-a-Lagosta. Hän myös kohensi kasinoidensa tuloskuntoa ja hankki joukon varakkaita kumppaneita. Öljykriisi
Öljyn tarjontaa hallitsevat suurelta osin kansalliset öljy-yhtiöt maissa, joissa on merkittäviä halvan ja energiatehokkaasti tuotettavan öljyn reservejä. Näihin kuuluvat esimerkiksi Kuwait, Norja, Saudi-Arabia, Venezuela ja Yhdistyneet Arabiemiraatit. Useat näistä maista kuuluvat OPEC-nimiseen ("Organization of Petroleum Exporting Countries") kartelliin. OPEC hallitsee hyvin suurta osaa maailmanlaajuisista öljymarkkinoista ja se voi siten vaikuttaa hintoihin. Jos OPEC päättää vähentää jäsenmaidensa tuotantokiintiöitä, se nostaa öljyn hintaa. Aikaisemmin OPEC on myös voinut tuotantoa nostamalla laskea hintoja. Dallas
1930-luvun lama iski myös Dallasiin, ja vuonna 1931 kaupungissa oli yli 18 000 työtöntä. Dallas selvisi lamasta kuitenkin monia muita kaupunkeja paremmin, sillä Columbus Marion Joiner löysi öljyä noin 160 kilometrin päästä kaupungista. Itä-Texasin öljykenttä oli tuolloin maailman suurin. Sen ansiosta Dallasista tuli öljyteollisuuden keskus. Anchorage
Vuonna 1964 Anchoragessa koettiin tuhoisa maanjäristys. Tuhoista huolimatta kaupunki toipui nopeasti, kun Cook Inletiltä löydettiin öljyä. Vuonna 1978 aloitettiin suuri Project 80s-rakennushanke, johon liittyi esimerkiksi George M. Sullivan Arenan ja Anchorage Center for the Performing Artsin pystytys. Takaiskuna öljyn maailmanmarrkinahinnat romahtivat vuonna 1986, mikä johti kaupungin asukasluvun laskuun. Exxon Valdezin öljyonnettomuuden aikana vuonna 1989 Anchorage oli yksi onnettomuuden puhdistustoimien keskuksista. Kaupunki alkoi jälleen kasvaa huomattavasti 1990-luvulta alkaen. Amerplast
1990-luvulle tultaessa Amerplast joutui taloudellisiin vaikeuksiin, kun Persianlahden sota nosti muoviraaka-aineiden maailmanmarkkinahintoja, Suomen talous ajautui vaikeaan lamaan ja yritys kärsi jo ennestään huonosta kannattavuudesta muun muassa toimintojensa päällekkäisyyksien ja liian pienten liiketoiminta-alueiden takia. Vuosina 1990–1991 Amerplast teki 300 miljoonan markan liikevaihdolla 18 miljoonaa tappiota. Monet saneerauskierrokset uuden toimitusjohtajan Heikki Bergholmin johdolla vähensivät työntekijämäärää noin 10 prosentilla, toimihenkilöiden määrää neljänneksellä, selkeyttivät tuotevalikoimaa ja yritysorganisaatiota ja lakkauttivat kannattamattoman Skinnskattebergin muovikassitehtaan Ruotsissa. Öljykriisi
Öljykriisit ovat johtaneet varmuusvarastojen keräämiseen ja muiden energianlähteiden hyödyntämisen kasvuun ja energiatehokkuuden paranemiseen. Usein varsinkin ydinvoimaan panostetaan öljykriisien aikana massiivisesti. Öljykriisit voivat aiheuttaa valtioiden välien kiristymistä ja jännitteitä etenkin silloin kun kriisi johtuu poliittisista syistä, millä voi olla pidempiaikaisia seurauksia myös maailmantalouteen.Vuonna 1973 Jom Kippur -sodan aikana ja jälkeen OPEC:in arabijäsenistä sekä Egyptistä ja Syyriasta koostuva OAPEC (Organization of Arab Petroleum Exporting Countries) yritti öljyn tuotannon leikkauksilla pakottaa Yhdysvallat liittolaisineen lopettamaan tukensa Israelille, joka oli sotinut arabimaita vastaan useissa sodissa. Öljykriisin lopettamiseksi Yhdysvallat uhkasi arabimaita ja niitä usein avustanutta Neuvostoliittoa viljatoimitusten lopettamisella. Samoihin aikoihin OPEC päätti rajuista öljynhinnan nostoista. Islanti
Aluevesilaajennusten aiheuttama kiista Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa johti maiden välirikkoon 1950-luvun alussa. Britannia asetti Islannin kalan kauppasaartoon. Vuosina 1956–1960 31 prosenttia Islannin viennistä meni Neuvostoliittoon ja SEV-maihin. Islanti sai kaupan vastineeksi öljyä, autoja ja koneita. Pienimuotoisempi talouden kriisi sattui, kun Islannin kauppa Afrikkaan keskeytyi Biafran sodan vuoksi. Lama (talous)
1930-luvun lama () oli Yhdysvalloista 1920-luvun lopulla alkanut taloudellinen taantuma. Lama johti tuotannon ja bruttokansantulon romahdukseen Yhdysvalloissa. Teollisuustuotanto väheni 47 % ja bruttokansantuote 33 %. Työttömyys nousi pahimmillaan yli 20 %:n. Talous elpyi entiselle tasolleen vasta toisen maailmansodan jälkeen. Eräänä suuren laman alkupisteenä pidetään 24. lokakuuta 1929, jolloin New Yorkin pörssi romahti ("musta torstai"). Se ei kuitenkaan ollut laman varsinainen syy. Taantuma (2008–2009)
Merkittävä alkusysäyksen taantumalle antoi asuntojen hintojen romahtaminen Yhdysvalloissa ja sitä seuranneet laiminlyödyt asuntolainat. Romahdus johtui asuntojen "hintakuplasta", tilapäisesti keinotekoisen korkeasta hintatasosta. Eräs syy kuplaan oli niin sanottujen korkeariskisten subprime-asuntoluottojen myöntäminen periaatteessa luottokelvottomille henkilöille asunnon ostoa varten. Ihmisille myönnettiin helposti asuntoluottoja, koska pankit halusivat tehdä voittoa asuntojen nousevilla hinnoilla ja koska valtio painosti pankkeja antamaan yhä enemmän asuntoluottoja vähävaraisimmille. Lisäksi puolivaltiolliset Freddie Mac ja Fannie Mae olivat taanneet tai rahoittaneet puolet asuntolainoista. Vuonna 1997 säädetyt asuntolainojen veroedut paisuttivat nekin asuntokuplaa.
Taantuma alkoi näkyä jo vuoden 2007 alkupuolella ja elokuussa 2007 puhuttiin jo vakavasta pankkikriisistä. Pankit kärsivät tappioita myös CDS-luottotakuuhuijauksien takia. Osakkeiden kurssilasku alkoi monissa maailman suurissa pörsseissä touko-kesäkuussa 2008 ja kulminoitui voimakkaaseen romahdukseen Yhdysvaltain New Yorkin Wall Streetin pörsseissä maanantai-iltana 29.9.2008. Välitön syy tähän oli talouden elvytysehdotuksen kaatuminen kongressissa. Michigan
Sekä Suuri lama että 1970-luvun öljykriisi kohtelivat Michiganin teollisuutta kaltoin, ja aiheuttivat massatyöttömyyttä. Öljykriisin jälkeen pienet ja tehokkaat japanilaisautot alkoivat valloittaa markkinaosuutta amerikanraudoilta. Oil Pollution Act
Onnettomuuden tapahtumisaikaan uudesta öljyvuotoja käsittelevästä laista oli keskusteltu jo noin vuosikymmenen ajan, mutta useita erillisiä lakeja yhdistävää lakia ei oltu saatu sovittua erinäisten erimielisyyksien takia. "Exxon Valdezin" onnettomuus antoi kuitenkin poliittista voimaa uuden lain säätämiseksi. Vaikka uuden lain takana olivat sekä demokraatit, republikaanit, teollisuuden edustajat ja ympäristöjärjestöt lain muodostamisesa kesti 18 kuukautta. Walter B. Jones, Sr. ehdotti sitä 16. maaliskuuta 1989, ja se vahvistettiin 18. elokuuta 1990. Yhdysvaltain talousromahdus 2008
Yhdysvaltain talousromahdus 2008 oli vakava taloukriisi Yhdysvalloissa. Siihen liittyi pankkien lamaantuminen. Työttömyys lisääntyi ja teollisuustuotanto pieneni. Sen seurauksena puhkesi asuntolainakuplan myötä Subprime-kriisi. Tämän mukana muutkin maailman maat joutuivat lamaan. Tilanteen korjaamiseksi vuoden 2008 lopussa säädettiin erityinen asetus, Emergency Economic Stabilization Act of 2008, jolla valtio pyrki estämään pankkien konkursseja lunastamalla tuottamattomia lainoja veronmaksajien rahoilla. Lawrence G. Rawl
Rawlin aika toimitusjohtajana muistetaan erityisesti Exxonin säiliöaluksen "Exxon Valdezin" öljyonnettomuudesta, kun miljoonia litroja öljyä vuosi arvokkaaseen meriekosysteemiin Alaskan Prince William Sound -lahdessa. Maaliskuussa 1989 tapahtunut onnettomuus tappoi kymmeniätuhansia lintuja ja merieläimiä ja ajoi tuhansia kalastajia työttömäksi. Monien kommentoijien mukaan Exxonilla kesti liian kauan reagoida onnettomuuteen; Rawl itse kommentoi ensimmäisen kerran onnettomuutta julkisesti vasta noin viikon päästä ja vieraili onnettomuuspaikalla vasta kolme viikkoa onnettomuuden jälkeen. Esimerkiksi Yhdysvaltain ympäristönsuojeluviraston silloisen johtajan William K. Reillyn mukaan Rawlin toiminta oli malliesimerkki siitä, miten yritys ei saisi hoitaa viestintää itse tekemänsä virheen jälkeen. Persianlahden sota
Suomessa hallitus alkoi 14. syyskuuta 1990 painattaa polttonesteiden säännöstelykuponkeja Kuwaitin kriisin mahdollisesti aiheuttaman polttoainepulan varalta. Lokakuun lopulla 1990 kansanedustajat Pekka Haavisto (Vihr.), Saara-Maria Paakkinen (sd.) ja Marjatta Stenius-Kaukonen (Vas.) sekä kuukautta myöhemmin kansanedustaja Paavo Väyrynen (Kesk.) ja pankinjohtaja Ulf Sundqvist (sd.) kävivät Irakissa neuvottelemassa suomalaisten panttivankien vapauttamisesta. Kaikki 14 suomalaista panttivankia pääsivät takaisin kotimaahan joulukuun loppuun mennessä. Öljykausi
Öljyntuotannolla on tilastollisesti havaittu olevan selkeitä yhteyksiä talouden kehitykseen. Esimerkiksi vuosien 1986 ja 2006 välillä maailman bruttokansantuotteen kehitys noudatteli tarkoin muutoksia öljyntuotannossa. Taloustieteilijä James Hamiltonin mukaan kymmenen yhdestätoista toisen maailmansodan ja vuoden 2011 välisestä talouslamasta Yhdysvalloissa ajallisesti seurasi kohonnutta öljyn hintaa, ja kohonnut öljyn hinta johti yhtä poikkeusta lukuun ottamatta lamaan. Ruokaa öljystä -ohjelma
Ohjelmasta oli apua irakilaisille siviileille, mutta sen toteuttamista vaivasivat pakotteista seuranneet Irakin ongelmien taloudellinen ja poliittinen syveneminen, sekä talouspakotteiden kiertoyritykset. Lisäksi sen nähdään vahvistaneen Saddam Husseinin hallinnon asemaa, sillä ohjelman kautta saadut rahat ohjautuivat Irakin kansalle sen hallituksen kautta. Ohjelma kärsi myös lahjusskandaaleista, joihin on liitetty kansainvälisten suuryritysten lisäksi myös YK:n 90-luvun johtohahmoja. Suomen pankkikriisi
SKOPin ja säästöpankkiryhmän strategiaksi oli muodostunut varainhankinnan hoitaminen lyhytaikaisella markkinarahalla, mutta sijoitukset haluttiin pitää pitkäaikaisina (kuten osakemarkkinoilla ja yritysluotoissa). Strategia johti suuriin tappioihin, kun toisaalta sijoitusten arvot laskivat ja toisaalta helibor-korko nousi, ajoittain jopa noin 16 prosenttiin. Strategia oli myös riippuvainen markkinarahan saatavuudesta. Vuonna 1990 SKOP joutui usein turvautumaan viimesijaiseen rahoitukseen, Suomen Pankin päiväluottoon, kun se ei saanut riittävästi luottoa interbank-markkinoilta. Markkinoilla ei enää luotettu SKOPin kykyyn vastata sitoumuksistaan. Hajdúböszörmény
1990-luvulla Hajdúböszörmény joutui taloudelliseen kriisiin, joka aiheutti suuren työttömyyden. Monet syyttivät korkeaa työttömyysastetta Rautaesiripun romahtamisesta, joka tapahtui 1989 ja sopeutumisajasta jonka minkä tahansa talouden täytyisi käydä läpi sellaisessa taloudellisessa mullistuksessa. Vielä uudempi syy työttömyyteen oli General Electricin Tungsramin tehtaan supistaminen (uusien taloudellisten mahdollisuuksien johdosta yhtiö tunnusteli Kiinaa). Saudi-Arabia
1930-luvun lopulla maassa alkoivat öljynporaukset. Vuonna 1960 Saudi-Arabia oli yksi OPECin perustajamaista. 1970-luvulla OPEC rajoitti arabimaiden öljyntuotantoa, mikä johti öljykriisiin länsimaissa. Öljyntuotantoyhtiö Aramco siirtyi amerikkalaisilta saudeille vaiheittain vuosina 1972–1980. Öljykriisi
Yhdysvalloissa riehunut hirmumyrsky Katrina ja sitä seurannut Rita lisäsivät myös epävarmuutta ja nostivat hintatasoa. Osa yhdysvaltalaisista bensa-asemista esimerkiksi rajoitti myrskyjen aikana ostomäärän tilapäisesti 20 dollariin, jotta säiliöt eivät tyhjenisi kuljetusten välillä. Hintojen nousu johti uuteen öljykriisiin ja monissa köyhemmissä maissa jonoihin, öljyn säännöstelyyn, mellakoihin, sähkökatkoihin, julkisen liikenteen toimimattomuuteen ja epävarmoihin oloihin. Syksyn 2005 jälkeen öljykriisi laantui jälleen mutta öljyn hinta on silti tasaisessa nousussa. 1970-luku
Taloudellisesti 1970-luvun alkupuolen öljykriisi oli pelottava kokemus länsimaille, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa jo sitä ennen oli siirrytty hitaampaan talouskasvuun, suureen inflaatioon ja pysyvään suurehkoon työttömyyteen. Venäjän federaation historia
Vuonna 1997 näkyi merkkejä inflaation heikkenemisestä ja orastavasta talouden elpymisestä. Samoin rikollisuus väheni näihin aikoihin. Kremlin päätöksiin pyrki vaikuttamaan seitsemän suurinta liikepankkia, ja merkittäviä vaikuttajia olivat myös energiasektorin kaasuyhtiö Gazprom ja öljy-yhtiö Lukoil. Vuonna 1998 Venäjän talous romahti taas. Tämän jälkeen samana vuonna pitkäaikaisen Tšernomyrdinin uudeksi pääministeriksi valittu Kirijenko sai potkut. Vuoden 1998 talousromahduksen jälkeen kotimaan teollisuus elpyi hieman, ja talous alkoi vakautua, elpyä ja kasvaa. Yhä selvemmin alkoi Kremlin politiikassa näkyä turvallisuuspalvelun ote. Samaan aikaan oligarkit kilpailivat edelleen poliittisesta vallasta Venäjällä. Oli selvää, että nopea transitio, siirtyminen, kohti markkinataloutta oli mennyt pieleen. 90-luvun lopuilla parlamentti yritti kaataa epäsuositun Jeltsinin, jota syytettiin lahjusten otosta. Oligarkit kaatoivat vuonna 1999 Jeltsinin pääministerin Primakovin, joka pyrki nostamaan syytteitä Jeltsiniä vastaan. Tämä liittyi myös Jeltsiniä vastaan harjoittavan poliittisen toiminnan nitistämiseen. Putin nimitettiin pääministeriksi, koska tämä oli tehokkaampi toimimaan Jeltsinin vastustaja valtakunnansyyttäjä Juri Skuratovia vastaan. Näin Putin pääsi Kremlissä vallan porteille. 1990-luku
Aasian talouskriisi alkoi vuonna 1997 ja vaikutti valuuttoihin ja pörssimarkkinoihin. OPEC
OPECin päätöksillä on huomattava vaikutus kansainvälisiin öljyhintoihin. Esimerkiksi vuoden 1973 öljykriisin yhteydessä OPEC kieltäytyi kuljettamasta öljyä länsimaihin, jotka olivat tukeneet Israelia Jom kippur -sodassa Egyptiä ja Syyriaa vastaan. Tämä johti öljyn hinnan nelinkertaistumiseen viideksi kuukaudeksi. Vuoden 1893 talouslama
Vuoden 1893 talouslama oli Yhdysvaltain taloutta kohdannut talouskriisi, joka kesti vuoteen 1896 saakka. Kuten vuoden 1873 lama, se sai alkunsa rautateiden rakentamisen ja rahoituksen ylikuumenemisesta. Se sai alkunsa Reading Railroadin konkurssista, ja eurooppalaisen pääoman pako Yhdysvalloista johti lopulta pörssi- ja pankkiromahduksiin. Vuoden 1893 lama oli Yhdysvalloissa vakavin talouskriisi ennen 1930-luvun lamaa. Indiana
1970-luvun öljykriisi vaikutti autoteollisuuteen. Suomen 1990-luvun alun lama
Suomen 1990-luvun alun lama oli talousvaikutuksiltaan Suomen historian pahimpia talouskriisejä, pahempi kuin 1930-luvun lama Suomessa. Exxon Valdezin öljyonnettomuus
Monet alueen asukkaista stressaantuivat onnettomuuden jälkeen nähtyään sen aiheuttaman tuhon ympäristölle ja menetettyään elinkeinonsa. Monet kokivat kesällä 1989 niin pahoja vihan ja turhautumisen tunteita, että esimerkiksi Cordovassa avattiin erityinen ”paineen purkamiseen” tarkoitettu tila, johon asukkaat saivat tulla rauhoittamaan tunteitaan. Monet alueen asukkaat menettivät työpaikkansa, monet joutuivat muuttamaan työpaikan perässä muualle ja monet alkoivat käyttää alkoholia tai muita päihteitä. Picou on kutsunut Cordovan tapausta kollektiiviseksi traumaksi, ja monet sosiaaliset verkostot ja perheet ovat sen seurauksena hajonneet. Yhteiskunnallisella tasolla avioerot, perheväkivaltatapaukset ja konkurssit ovat lisääntyneet. Esimerkiksi Cordovassa perustettiin vuonna 1992 järjestö kotiväkivallasta kärsiville naisille; aiemmin tällaiselle ei ollut tarvetta. Picoun mukaan onnettomuuden aiheuttamat yhteiskunnalliset muutokset ja mielenterveydelliset ongelmat näkyivät edelleen 2010-luvun alussa. Öljykriisi
Öljykriisin tapahtuessa talous usein kokee taantuman. Etenkin kehitysmaissa, joilla ei ole varaa kilpailla länsimaiden kanssa, öljyn hinnalla on suuri merkitys, mitä korostaa monien valtioiden subventoima bensiini. Kalliit hinnat voivat näkyä esimerkiksi julkisen liikenteen toimimattomuutena. Taantuma (2008–2009)
Vuoden 2008–2009 taantuma eli talouden laskusuhdanne johtui monista erilaisista tekijöistä. Taantumaan johtivat korkea öljyn hinta, ruoan hinnan nousu, maailmanlaajuinen inflaatio, asuntojen korkeat hinnat ja lopulta rahoitussektorin kriisi. Yhdysvaltojen asuntolainoitukseen liittynyt subprime-kriisi muuttui finanssikriisiksi. Taantuman jälkeen euroalueella koettiin velkakriisi. Venäjän talous
Vuoden 1991 Neuvostoliiton romahduksesta 1990-luvun puoliväliin Venäjän talous oli syvässä lamassa. Laman aiheuttivat monet tekijät. Venäjällä oli perinteisesti heikko infrastruktuuri, eli liian vähän teitä ja kuljetuskapasiteettia. Kommunismin jälkeen tuli esille yrittämistä ja omistusta tukevan lainsäädännön puute ja hajanaisuus, yhä tehokkaammin toimiva järjestäytynyt rikollisuus, suurtalouden jatkuva epävakaus, lahjonta ja korruptio, turha byrokratia, pankkien konkurssit, kauppa muulla kuin rahalla ja huono yritysten johtaminen. Suomi 1980-luvulla
Nousukausi päättyi 1990-luvun alkupuolen voimakkaaseen lamaan, jonka yksi syy oli Neuvostoliiton kanssa käydyn clearing-kaupan loppuminen vuosikymmenen vaihtuessa. 1980-luvun ylikuumenemisesta seuranneen laman puinti jatkui aina pankkikriisien kautta noin vuoteen 1998 asti. Ilpo Kuokkanen
Pörssibuumi päättyi vuonna 1990 suomalaisten pankkien suuriin osakekauppoihin, joilla purettiin pankkien toisiinsa kohdistamat valtausyritykset.  Pankit velkaantuivat kauppojen seurauksena merkittävästi ja 1991 tapahtunut Suomen valuutan devalvaatio kurjisti pankkien ja niiden lainoittamien yritysten tilannetta. Finanssikriisi (2007–2009)
Yhdysvaltojen subprime-asuntomarkkinoille osallistuminen oli kanava jota pitkin ongelmat pääsivät lopulta leviämään eteenpäin kansainväliseen pankkijärjestelmään ja sitä kautta myös reaalitalouteen. Euroopan suurimmista pankeista saksalainen Deutsche Bank, sveitsiläinen UBS ja Lontoossa sijaitseva HSBC joutuivat alaskirjaamaan mittavia subprime-luottotappioita. Euroalue ajautuikin taantumaan Yhdysvaltojen perässä vuoden 2008 alkupuolella. Euroopan valtiontalouden alijäämät olivat johtaneet voimakkaaseen velkaantumiseen, mikä oli heikentänyt maiden vastustuskykyä finanssikriisin vaikutuksien lieventämiseksi. Toisaalta syynä euroalueen ajautumisesta velkakriisiin pidetään myös useiden euromaiden pitkäaikaista holtitonta taloudenpitoa (ks. Euroalueen velkakriisi). Säästöpankki
1990-luvun lama aiheutti Säästöpankkiryhmässä suuren mullistuksen. Keskuspankki SKOP joutui valtion haltuun 1991. Se oli ottanut liian suuria riskejä eikä kestänyt riskien realisoitumista. Myös moni suurimmista säästöpankeista joutui talousvaikeuksiin. Britannian energiapolitiikka
Öljyn hinta kolminkertaistui vuonna 2000. Hinnankorotukset johtivat mielenosoituksiin, jalostamoiden saartoihin ja kuljetusten estämiseen. Muutamassa viikossa maa joutui vakavaan energiakriisiin: huoltoasemat eivät voineet toimittaa polttoainetta, koulut suljettiin, terveydenhoitojärjestelmä oli hälytystilassa. Polttoaineveroja ei kuitenkaan laskettu. AMC
1980-luvulla energiakriisin pyöriessä taas markkinoilla ongelmaksi muodoistui, ettei AMC:lla oikeastaan ollut jenkkimarkkinoille soveltuvaa kohtuullisen kulutuksen ja riittävän väännön omaavaa nelisylinteristä moottoria ja käytössä oli hetken aikaa jopa GM:n perua oleva Iron Duke -nelonen. 1980-luvun lopulla oman 2.5L nelosmoottorin juuri valmistuessa oli jo liian myöhäistä ja 2. maaliskuuta 1987 Chrysler Corporation osti koko American Motorsin Corporationin osakekannan. Pankki
Suomen talous ylikuumeni 1980-luvun lopussa. Varovaisimmat pankit alkoivat pyrkiä eroon huonoista lainoista, mutta SKOP ja monet säästöpankit jatkoivat riskinottoa. Neuvostoliiton kaupan pysähtyminen oli suurin syy siihen, että Suomen talous lamaantui vuonna 1991. Korkotaso nousi, kun Suomen luottoluokitus heikkeni. Pankit saivat yleisön vihan päällensä, kun korkojen nousun käsitettiin olevan pankkien syytä. Suomen Pankki otti syksyllä 1991 SKOP:n hallintaansa estääkseen sen konkurssin. Suomen Työväen Säästöpankki STS taas siirtyi kesällä 1992 KOP:n omistukseen. Suomen Säästöpankki ja SKOP jaettiin lokakuussa 1993 neljään osaan siten, että KOP, SYP, osuuspankit ja Postipankki saivat kukin yhden neljänneksen. Pankkien pelastamisessa oli myös otettava käyttöön roskapankit (Arsenal ja Siltapankki), joihin siirrettiin Suomen Säästöpankin ja STS:n ongelmaluotot. Maailman ruokakriisi 2007–2008
EREC:n mukaan nälkä perustuu köyhyyteen, ei ravinnon puutteeseen. EREC:n mukaan pääsyiksi elintarvikkeiden hintojen nousuun on arvioitu Aasian kysynnän kasvu, ilmastosta aiheutuneet (kuivuus, tulvat) satotappiot joissain päätuottajamaissa, vientirajoitukset, taloudellinen spekulointi ja kallis öljy. Merrill Lynch:n mukaan öljyn hinta olisi 15 % korkeampi ilman biopolttoaineita. Alle prosentti maailman maatalousmaasta käytetään biopolttoaineiden tuotantoon.
Euroopan komission ja Euroopan parlamentin mukaan 20-22.5.2008 EU:n biopolttoaineita ei voida pitää syynä ravinnon hinnan nousuun viimeisten 18 kuukauden aikana. EU:n maatalousmaasta käytetään vain 2-3 % biopolttoaineiden tuotantoon. Sen sijaan biopolttoaineet lisäävät energiaturvallisuutta, estävät ilmastonmuutosta ja ovat ainoa kestävä vaihtoehto fossiiliselle öljylle. Subprime-kriisi
Subprime-kriisi oli Yhdysvalloissa vuosina 2007–2009 koettu asuntomarkkinoiden lainakriisi. Se johti samalla rahoitussektorin finanssikriisiin ja loppuvuodesta 2008 maailmanlaajuiseen taantumaan. Kriisin syynä oli asuntoluottojen myöntäminen riskiasiakkaille, joiden lainanhoitomahdollisuudet olivat heikot. Pankit antoivat tällaisia lainoja, koska riski jaettiin useille tahoille johdannaismarkkinoiden avulla. Asuntojen hinnat yli kaksinkertaistuivat Yhdysvalloissa 1998–2005. Kun asuntojen hintakupla puhkesi ja hinnat laskivat, pankit saivat suojaustoimistaan huolimatta suuria luottotappioita. Kuwait
Vuonna 1991 öljykenttien palossa syntynyt noki ja ympäristöön levinnyt öljy pilasivat ympäristöä laajasti. Vauriot näkyvät edelleen sekä hiekkaerämaassa ja merenpohjassa sekä koralliriutoilla. OPEC:n öljyministereiden panttivankikriisi
OPEC:n öljyministereiden panttivankikriisi tapahtui 21. joulukuuta 1975, kun Carloksen johtamat neljä terroristia ottivat panttivangiksi 12 OPEC- maiden öljyministeriä OPEC:n päämajassa Wienissä, Itävallassa. Heidän joukossaan olivat Saudi-Arabian öljyministeri Ahmed Zaki Jamani ja Iranin öljyministeri Jamshid Amuzegar. Toinen teollinen vallankumous
1870-luvun pitkä lama aiheutti yritysten käyttäytymisen muutosta siten, että alettiin luoda suuria, pääoman keskittämiseen tarkoitettuja yritysryhmiä, kartelleja, konserneja ja holdingyhtiöitä. Voimien kokoamisen tarkoituksena oli suojautua suhdanteiden romahdukselta. Lisäksi haluttiin rajoittaa kilpailua tai jopa estää se kokonaan. Toimintaa johtivat suurliikemiehet kuten John D. Rockefeller, jonka rakentama öljyalan suurkonserni Standard Oil sai alkunsa 1870-luvulla. Saksassa Emil Kirdorf loi Gelsenkirchenissä toimivan hiilikaivostoiminnan ympärille vuonna 1893 Reininmaan ja Westfalenin hiilisyndikaatin. Pankit tukivat keskittymistä, luopuivat varovaisuudesta ja investoivat valtavia summia teollisuuteen. Yhteistyö ja sitoutuminen tehtailijoiden kanssa sinetöitiin vastavuoroisilla paikoilla yritysten hallituksissa. Näin syntyi ennennäkemättömiä rikkauden keskittymiä Yhdysvaltoihin. Näitä rikkaita olivat Rockefellerin lisäksi Andrew Carnegie, Cornelius Vanderbilt, James Buchanan Duke ja Leland Stanford, joita jo aikalaiset nimittivät rosvoparoneiksi. Monopolien estämiseksi syntyi 1895 ensimmäinen antitrustilaki, Sherman Antitrust Act. Kapitalismia alettiin ohjailla valtion toimesta. Grover Cleveland
Clevelandin toinen presidenttikausi alkoi pahimmalla mahdollisella tavalla, kun Yhdysvalloissa alkoi maan siihenastisen historian pahin talouskriisi. Talouskriisin takia useat rautatieyhtiöt ajautuivat konkurssiin, pankit ajautuivat luottokriiseihin ja kaatuivat sekä arvopaperimarkkinat romahtivat. Talouskriisin seurauksena Yhdysvaltain työttömyysprosentti kohosi 19 prosenttiyksikköön ja hiili- ja liikenneala kärsivät pahoin suurista lakoista. Yhdysvaltain talous elpyi vasta Klondiken kultaryntäyksen alettua vuosien 1896–1897 vaihteessa. Martin Van Buren
Van Buren nimitti yhtä lukuun ottamatta kaikki Jacksonin kauden ministerit takaisin virkoihinsa. Yhdysvallat ajautui kuitenkin jo Van Burenin kauden alussa finanssikriisiin. Laman taustalla olivat Englannin talouden heikentyneen taloustilanteen heijastuminen englantilaisten pankkien toimintaan Yhdysvalloissa ja yhdysvaltalaisten pankkien liiallinen lainojen myöntäminen ennen lamaa. Lisäksi kriisiä edesauttoi Van Burenin edeltäjän Andrew Jacksonin ajama tiukka rahapolitiikka, jonka aikana muun muassa kiellettiin liittovaltion maiden myyminen paperirahaa vastaan ja maksuvälineinä hyväksyttiin vain kulta ja hopea. Kriisin aikana noin 40 % Yhdysvaltain tuolloisista pankeista kaatui. Fiskarsin ruukki
1900-luku oli ruukille paitsi kasvunaikaa myös haasteita täynnä. Vuosituhannen alun lama ja sotakorvaukset loivat omat haasteensa, samoin 1970-luvun öljykriisi. Irving Fisher
Vuoden 1929 pörssiromahduksen jälkeen ja seuranneen suuren laman vaikutuksia tutkimalla Fisher kehitti talous­kriisejä koskevan teorian, jota sanotaan velkadeflaatioteoriaksi ja jonka mukaan kriisit aiheutuvat hinta­kuplien puhkeamisesta. Fisherin mukaan hintakuplan puhkeamisella on kokonainen sarja seurauksia, jotka vahingoittavat reaali­taloutta vakavasti:Jotta toistuvista lama­kausista ja pankki­paniikeista päästäisiin pysyvästi eroon, Fisher ehdotti ratkaisuksi, että pankki­talletukset olisi taattava 100-prosenttisesti käteis­varannoilla. Maaöljy
Öljyn runsaan käytön vuoksi sen hinnan vaihteluja seurataan tarkasti. Öljyn maailmanmarkkinahinnat vaikuttavat voimakkaasti maailmantalouteen. Vuoden 1973 öljykriisissä OPEC kieltäytyi myymästä öljyä länsimaille, jotka olivat tukeneet Israelia jom kippur -sodassa Egyptiä ja Syyriaa vastaan. Viisi kuukautta kestänyt boikotti aiheutti öljyn hinnan kohoamisen nelinkertaiseksi. OPECin menestyksen takana on ollut pääasiassa Saudi-Arabia, joka on sietänyt muiden tuottajien kiintiöhuijauksia ja kompensoinut niitä omalla tuotannollaan. OPECin ulkopuolella ovat merkittävistä öljyntuottajista muun muassa Norja, Venäjä ja Yhdysvallat. Vuonna 2014 Yhdysvallat nousi maailman suurimmaksi öljyntuottajaksi. Lentoliikenteen historia
Vuoden 2008 aikana suurten ilmailumaiden kansantaloudet ajautuivat lamaan, joka vähensi lentomatkustajien määrää suuruusluokaltaan 10%. Polttoaineen hinta oli alkanut pudota jo ennen lamaa. Tämä voi selittää sen, ettei konkursseja ole esiintynyt tavallista tiuhempaan tai yritysfuusioita ole esiintynyt lentokuljetuksen alalla. Vuoden 2010 alussa sekä Lufthansan että British Airwaysin ohjaajat sekä Espanjan lennonjohtajat ovat lakkoilleet työehtojensa heikennyttyä. Suomi 1990-luvulla
Talouskriisin syventyminen, devalvaatio-odotukset ja markan liian korkea kurssi johtivat vuoden 1991 puolivälissä valuuttapakoon. Saman vuoden marraskuussa markka jouduttiin devalvoimaan noin 12 prosentilla. Yritysten maksukyky joutui koetukselle ja ne joutuivat turvautumaan ulkomaisiin halpakorkoisiin lainoihin. Valuuttapaon jatkuessa vuonna 1992 Suomen luottokelpoisuus vaarantui ja lainojen korot nousivat. Markka oli päästettävä kellumaan, jolloin sen arvo aleni aluksi noin 13 prosenttia, mutta sen jälkeen valuuttakriisi saatiin lopulta hallintaan. Neuvostoliiton hajoaminen
Yksityistäminen alkoi Venäjällä jo vuosina 1990–1991, ja maan valtavan sotilasteollisuuden konversio eli muuntaminen siviiliteollisuudeksi 1990. Loppujen lopuksi konversio ei ollut menestyksekäs, vaikka monia tehtaita muutettiinkin siviilituotantoon. Neuvostotalouden alamäki kiihtyi juuri vuonna 1990, ja pulat olivat jatkuvia. Tämä johtui perestroikan aiheuttamasta keskusjohtoisen talouden höltymisestä. Vuonna 1990 rikollisuus alkoi näkyä selvästi maassa. Pulat ja demokratialiike johtivat siihen, että Gorbatsovin kansansuosio pieneni huomattavasti vuoden mittaan. Venäjä
Jännite Yhdysvaltain kanssa kasvoi uudelleen, kun maat kiistelivät ydinohjusten sijoittamisesta Turkkiin ja Kuubaan. Kuuban ohjuskriisi 1962 oli laukaista ydinsodan. Hruštšovin syrjäyttämistä seurasi jälkeen kollektiivisen johdon aika, kunnes Leonid Brežnevistä tuli 1970-luvun alussa maan johtohahmo. Hänen aikanaan talouskehitys pysähteli ja maa juuttui Afganistanin sotaan. Tyytymättömyys sotaa kohti kasvoi, kunnes neuvostojoukot vetäytyivät vuonna 1989. Exxon Valdezin öljyonnettomuus
Osavaltion tukemat paikalliset asukkaat aloittivat omatoimisesti uuden puhdistustyön keväällä 1990, ja Exxon lupasi lähettää noin tuhat ihmistä apuvoimaksi. Puhdistustyöt julistettiin lopulta päättyneiksi kesäkuussa 1992, kolme vuotta ja kolme kuukautta onnettomuuden jälkeen, vaikka maastossa oli vielä öljyä. Anglo-Iranian Oil Company
Anglo-Iranian Oil Companyn kansallistaminen johti Iranin Abadanin kriisiin vuosiksi 1951–1954. Kriisin tuloksena Iranin pääministeri Mohammed Mossadegh poistettiin vallasta. Kaappauksen aikana, koodinimellä Operaatio Ajaxilla, Yhdysvaltojen CIA ja Englannin MI6-tiedustelupalvelu nostivat shaahi Mohammad Reza Pahlavin uudelleen valtaan Iranissa. Suomen 1990-luvun alun lama
Lisäksi teollisuuden kilpailukyky heikkeni muun muassa vahvan markan politiikan takia. Paperiteollisuudessa vallitsi maailmanlaajuinen ylituotanto.
Laman seurauksena kulutus ja investoinnit putosivat sekä julkisella että yksityisellä sektorilla. Yritysten konkurssien määrä nousi voimakkaasti, ja niiden kaatuminen ja heikko taloustilanne aiheuttivat suurtyöttömyyden. Työttömyys oli vuosina 1992–1997 yli 12 prosenttia, pahimpana vuonna 1994 kaikesta työvoimasta 17 prosenttia ja rakennusteollisuudessa lähes 37 prosenttia. Pankit joutuivat suuriin vaikeuksiin muun muassa riskialttiiden operaatioiden ja yritysten kannattavuusvaikeuksien takia, ja seurauksena oli pankkikriisi. Baringin pula
Baringin pula oli talouslama vuosina 1890–1894. Talouslaman syynä oli vakava finanssijärjestelmän kriisi, joka sai alkunsa lontoolaisen Barings Bankin ajautumisesta lähes maksukyvyttömään tilaan. Barings, jota johti paroni Edward Baring, oli konkurssin partaalla marraskuussa 1890 johtuen pääasiassa liiallisesta riskinottosta investoinneissa Argentiinassa. Konkurssin esti pelastuspaketti, jonka kokosi kansainvälinen sijoittajakonsortio. Pelastushanketta johti William Lidderdale, Bank of Englandin pääjohtaja. Rahoittajiin lukeutuivat Rothschildien mahtisuku ja useimmat muut suuret Lontoon pankit. Luotu rahasto takasi Baringsin velat ja näin vältettiin suurempi kriisi. Paniikin olessa pahimmillaan pankkienväliset lyhyet lainakorot kävivät monikymmenprosenttisissa luvuissa käytännössä lamaannuttaen rahoitustoiminnan. Baringin pulassa on nähty yhtäläisyyksiä vuoden 2007 finanssikriisiin ja sen aiheuttamaan kansainväliseen taantumaan. Saudi-Arabian energiapolitiikka
Vuonna 1973 Egypti ja Syyria hyökkäsivät Israeliin saadakseen sen vuonna 1967 valtaamat alueet takaisin. Egyptin Anwar Sadat neuvotteli Saudi-Arabian kuninkaan Faisalin katkaisemaan öljykuljetukset Yhdysvaltoihin ja Alankomaihin öljysaarrolla, koska Yhdysvallat tuki Israelia. Saarto oli lyhyt maaliskuuhun 1974 saakka ja vähensi 9 % öljyntarjontaa (4,4 milj. tynnyriä/päivä kokonaiskysynnästä 50 miljoonaa tynnyriä päivä). Vuoden 2003 rahassa öljyn hinta nousi maailmalla 15 $:sta 40 $:iin. Kuluttajat ja yritykset hamstrasivat öljyä. Saarto jäi lyhyeksi, koska haluttiin välttää länsimaiden lama. Venäjän ympäristöpolitiikka
1990-luvun puolivälissä taloudellinen kriisi ja huoli toimeentulosta vähensivät väestön kiinnostusta ympäristökysymyksiin. Liberalistinen kokeilu ”sokkiterapia” vuosina 1991-1993 (neuvonantajina Jeffrey Sachs ja Anders Åslund) johti 40-50 % tuotannon laskuun, inflaatioon ja kansan köyhtymiseen. Ekologiset seikat vaikuttivat taustalla 2 miljoonan ihmisen muuttoon Keski-Aasian tasavalloista Venäjälle Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Kyse oli suuresta kansainvaelluksesta. Vuonna 1991 alkoi lähialueiden ympäristöyhteistyö. Suomen pankkikriisi
Pankkikriisin taustalla oli rahoitusmarkkinoiden vapauttamista seurannut pankkien liiallinen luotonanto ja luotonotto, joka johti koko kansantalouden ylikuumenemiseen. Tätä kutsutaan 1980-luvun loppupuolen kasinotaloudeksi. Hallitsematon riskinotto kostautui yleisen talouskehityksen taittuessa. Seurasi 1990-luvun alun lama. Pahimpaan kriisiin joutui säästöpankkisektori. Markkinamonetarismi
Tutkija Mikko Särelän mukaan EKP alkoi keväällä 2011 kiristää rahapolitiikkaa arabikevään aiheuttaman öljyn hinnannousun vuoksi ja tämä pysäytti euroalueen kasvun ja levitti velkakriisin Italiaan ja Espanjaan. Tokio
Öljykriisin jälkeen 1980-luvulla Tokion talous kasvoi voimakkaasti aiempaa globaalimman talouden ja informaatioyhteiskunnan kehittymisen myötä. Tokiosta tuli nyt yksi maailman tärkeimmistä kaupungeista, joka tunnetaan muun muassa huipputeknologiastaan, kulttuuristaan ja muodistaan. Vuosikymmenen lopulla maan ja kiinteistöjen hinnat kohosivat huippuunsa Japanin kuplatalouden vuoksi. Kupla puhkesi vuonna 1990 ja Tokion talous kriisiytyi. Kaksi kaupungin symbolia, Tokion metropolin hallintorakennus ja Rainbow Bridge, kuitenkin valmistuivat tähän aikaan. Vuonna 1995 Aum Shinrikyō -kultti iski Tokion metroon sariinikaasulla ja 12 ihmistä sai surmansa.