Onko Kangasalan kirkon seinään muurattu kivi?
Kangasalan kirkko
Kangasalan kirkko on 1760-luvulla rakennettu kivikirkko. Kirkko, joka on Antti Piimäsen rakentama Ruotsin yli-intendentinviraston laatiman suunnitelman pohjalta, sijaitsee Kangasalan keskustassa Kirkkoharjun kupeessa. Kirkko otettiin käyttöön ilman tornia 1767, mutta lopullisesti kirkko torneineen valmistui syksyllä 1776. Kirkon torni kaatui vuonna 1782 ja uusi torni valmistui syksyllä 1800. Kirkossa on nykyään Kangasalan urkurakentamo Oy:n 1988 rakentamat 34-äänikertaiset urut kolmella sormiolla. Persoonallisena yksityiskohtana kirkon katto muodostuu sadoista raameissa olevista tähdistä. Kirkon vasemman takasivustan seinään on muurattu kivi, joka legendan mukaan on toiminut Kuussalon Kaarinan mestausalustana. Veripisarat Kangasalan vaakunassa symboloivat tätä tapahtumaa. Kangasalan vaakuna
Kangasalan vaakuna on Kangasalan kaupungin virallinen tunnus, ja se on saanut aiheensa laulusta "Kesäpäivä Kangasalla" sekä vanhan kivikirkon seinään muuratusta verta itkevästä kivestä. Vaakunan harppu viittaa sävelmään ja veripisarat kertomukseen kivestä, jonka kerrottiin hikoilleen verta aina siitä saakka, kun sen päälle oli mestauksessa vuotanut viatonta verta.
Kuhmalahden kirkko
Kuhmalahden kirkko on Kangasalan Kuhmalahdella sijaitseva puinen pitkäkirkko, jonka arkkitehti Ernst Lohrmann suunnitteli 1780 rakennetun ja 1848 puretun kirkon tilalle. Kirkon piirustukset laadittiin 1843 ja rakennus valmistui 1846. Kirkon pinta-ala on 336 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 400 hengelle. Molemmissa päädyissä ja toisella sivulla on matalammat osat, joissa on muun muassa sakaristo. Kirkkosalissa on kolme pylväiden erottamaa tasakattoista laivaa, pylväiden varassa olleet sivustojen lehterit purettiin 1926. Myös vaakalaudoitettuja ulkoseiniä jakavat pylväät, kaksikerroksiset ikkunat on pyöristetty yläosastaan. Kirkon kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulitseminen" ja "Lain antaminen Siinailla" on Svefildin 1795 maalaama. Kirkon 7-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1884, vuonna 1911 niistä tehtiin 10-äänikertaiset. Kirkkoa on korjattu 1901 ja 1926. Kirkon kaksinivelisen kellotapulin rakensi Matti Åkerblom 1780-1782. Kangasalan vaakuna
Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 11. syyskuuta 1951. Vaakunan heraldinen selitys on ”hopeakentässä harppu, jonka yhdyspuu ja kaula muodostavat kotkakuvion, saatteena seitsemän pisaraa asetettuina 2+2+2+1; kaikki punaisia.” Nokian kirkko
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan vuonna 1974 valmistamat ja niissä on 32 äänikertaa. Urut rakennettiin kirkon vuosina 1973–1974 tapahtuneen korjauksen yhteydessä. Kirkkoa on korjattu myös myöhemmin, vuonna 1996, jolloin muun muassa uusittiin kalkkikivilattia. Sastamalan kirkko
Kaivauksilla havaittu neliön muotoinen kivijalka liittynee perimätietona tunnettuun Luukkaan kappeliin, joka oli sisämitoiltaan 7 x 7 metriä ja jonka seinien paksuus oli 1,4 metriä. Kirkon seinästä voi päätellä, että Luukkaan kappeli rekennettiin ensin, ja kirkko sitten. Kappelin eteläseinää käytettiin hyväksi, kun kirkon pohjoisseinaa muurattiin. Kirkon seinästä löydettiin hirrenpätkä, joka oli jäänyt sinne kappelin purkamisen yhteydessä 1700-luvulla. Hirsi oli veistetty männystä, joka kaadettiin syksyllä 1496 tai keväällä 1497. Tämä tieto saattaa kertoa Luukkaan kappelin todellisen iän. Sastamalan kirkon muita puuhirsiä ajoittamalla on todettu siinä käytetyn kahden aikaisemman kirkon puutavaraa. Seurakunnalla on voinut olla käytössään aikajärjestyksessä kolmaskin puukirkko, ennen kivikirkon rakentamista. Kaivauksilla havaittiin kirkon sisältä myös toisen rakennuksen kivijalka, joka oli yhteydessä pohjoispuolella olevaan Luukkaan kappeliin. Tämä on voinut olla kyseinen kolmas kirkko tai luostarirakennus. Tikkurilan kirkko
Kirkkosalin takaseinällä on patinoitua poltettua savea oleva vantaalaisen kuvataiteilija Raimo Jaatisen valmistama ylösnoussutta Kristusta esittävä keramiikkapatsas vuodelta 1997. Lisäksi salissa on keraamikko Ammi (Ann-Mari) Sundelinin keramiikkateos "Noas ark". Suomalaisilla eläimillä lastattu keraaminen arkki on sijoitettu lasten silmien korkeudelle. Taideteosten eteen on rakennettavissa matala sivualttari. Vieremän kirkko
Hirsistä rakennetun kirkon hirret ovat ulko- ja sisälaudoituksen välissä pystyasennossa eli kyseessä on pystyhirsirakennus. Saarnatuoli on tavanomaisesta poiketen kirkon alttarin ja sen takana olevan alttariseinän välissä, mutta alttaria hieman korkeammalla. Alttariseinällä on lasimaalaus, jota ympäröi kaarena 19 kristillistä symbolia. Kangasalan kirkko
Kangasalan ensimmäinen puukirkko rakennettiin 1300-luvulla Liuksialan kartanon maille. Puukirkon paikalla oli aiemmin ollut muinainen kulttipaikka. Alaluulajan kirkko
Kirkon sisäseinät on kalkittu valkoisiksi. Kuorissa on 1500-luvun alkupuolelta peräisin olevia maalauksia, jotka on tehty luultavasti Albertus Pictorin koulussa tai työpajassa. Maalaukset oli peitetty kalkilla 1745-1909, minkä jälkeen ne entisöitiin. Vuosina 1969-71 tehtyjen korjaustöiden yhteydessä kirkon lattia päällystettiin harmailla kalkkikivilaatoilla.
Alttarikaappi valmistettiin Antwerpenissä noin 1520 ja sen runsaat puukaiverrukset kertovat Kristuksen kärsimyshistorian. Alttarikaappia pidetään eräänä Ruotsin hienoimmista lajissaan. Luulajan talonpojat maksoivat aikoinaan alttarikaapista 900 markkaa hopeassa. Kuorissa on myös myöhäiskeskiajalta peräisin olevia istuimia koristeellisine päätyineen. Marmorinen kastemalja ja riemukaaren alla oleva krusifiksi ovat peräisin myös myöhäiskeskiajalta. Keskikesällä laskeva aurinko valaisee krusifiksin. Puinen saarnastuoli on Nils Fluurin kädenjälkeä vuodelta 1712. Siihen liittyvät puuveistokset valmistuivat 1745 ja saivat jo tuolloin nykyiset värinsä. Nils Fluur on myös veistänyt kirkossa olevien muistotaulujen kehykset. Kangasalan kirkko
Toinen, Herttualan kirkko 1645–1800 Kestilän kirkko
Vanhat 6-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1908. Vanhat urut kunnostettiin 2001 ja ne ovat edelleen käytössä. Samana vuonna kirkkoon saatiin Veikko Virtasen rakentamat uudet 13-äänikertaiset urut. Alttaritaulun "Kristus ristillä" on maalannut taiteilija Paavo Leinonen. Alttaritaulu on vuodelta 1946. Juho Myllyojan vuonna 1895 veistämä vaivaisukko on kirkon eteisessä, jonne se on siirretty turvaan vahinginteoilta. Kangasalan kirkko
Alun perin kellotapuli sijaitsi kirkkoa vastapäätä Tapulinmäellä. Kellotorni valmistui lopulta kirkon yhteyteen syksyllä 1776. Rakennusjälki ei kuitenkaan ollut kauttaaltaan hyvää, ja vuoden 1780 piispantarkastuksessa tornissa todettiin repeämiä, jotka olisi pitänyt korjata kiireesti. Korjaustöiden aloittaminen kuitenkin kesti, ja torni kaatui toukokuussa 1782 vieden mukanaan myös osan kirkkomaan kiviaitaa. Uuden tornin rakentamisen suunnittelu saatiin alkuun vuonna 1785, mutta varsinaiset rakennustyöt aloitettiin kuitenkin vasta toukokuussa 1799. Rakennustöiden aloittamista olivat viivästyttäneet ilmeisesti katovuodet ja köyhyys. Uusi torni valmistui syksyllä 1800. Heinolan pitäjänkirkko
Kirkon urut ovat pneumaattiset 16-äänikertaiset urut, jotka ovat Kangasalan urkutehdas rakensi vuonna 1920. Saarnastuolin lisäksi kirkossa on myös lukkarintuoli, jossa lukkari johti virrenveisuuta silloin, kun kirkossa ei ollut vielä urkuja. Alttaritaulu "Jeesus kantaa ristiään" on lahjoitus vuodelta 1820, sen maalaaja on ilmeisesti Lars Johan Källström. Kuorin molemmilla sivuilla on lasimaalaus. Knistan kirkko
Varhaiskeskiajalla kirkon runkohuoneen eteläisellä sivulla oli sisäänkäynti, joka muurattiin umpeen 1889 ja otettiin takaisin käyttöön 1950-luvulla tehdyssä remontissa. Sisäänkäynnin taottu rautaovi on nykyisin Örebron lääninmuseossa. Myöhemmin keskiajalla laajennettiin kuoria ja runkohuoneen pohjoissivulle rakennettiin sakaristo. Kuoria laajennettiin uudestaan 1720-luvulla. Sakariston vieressä oleva lisärakennus tehtiin vuonna 1986 varastoksi. Kangasalan kirkko
Kivennavan kirkon muistotaulun alla on taulu Kangasalan sankarivainajien muistoksi. 1980-luvun remontin aikana Kangasalan sotaveteraanit ehdottivat, että kirkon sisälläkin näkyisi vuosina 1939−1945 sodissa isänmaan puolesta henkensä antaneiden sankarivainajien muisto. Muistotaulun taakse on suljettu sankarivainajien henkilötiedot, tiedot palveluksesta ja kaatumisesta. Muistotaulun suunnitteli Mauno Juvonen. Kangasalan kirkko
Remontin aikana penkit korjattiin ja maalattiin. Penkeistä poistettiin kaikki vanhat värikerrokset, raot korjattiin puulla ja mukailumaalattiin eli ootrattiin. Ennen kunnostusta tutustuttiin samaan aikaan maalattuihin Tyrvään, Kiikan ja Lempäälän kirkkojen penkkeihin. Myös alttarin keila-aitaus päätettiin säilyttää ja korjata. Saarnatuoli jätettiin konservoimatta sen hyvän värityksen takia. Lattian sähkölämmitys uusittiin. Vanha tiililattia päällystettiin betonilla. Samalla lattiasta hävisi kuoriin menevä porras. Myös sähkövarustukset uusittiin. Isot kattokruunut asetettiin siten, että ne eivät enää peittäneet näkyvyyttä esimerkiksi saarnatuoliin. Virsitauluista tehtiin samanlaiset kuin Josef Stenbäckin vuonna 1896 suunnittelemat. Seppo Rihlama suunnitteli myös muuhun sisustukseen sopivan lukupulpetin. Lisäksi lähelle pääovea tehtiin morsiamen- ja lastenhuoneet. Merkittävä osa remonttia oli myös 1900-luvun alkupuolelta tutun tähtitaivaan palautus kirkon sisäkattoon. Laukaan kirkko
Hovimaalari Robert Wilhelm Ekmanin maalaama alttaritaulu esittää Kristusta Kirkastusvuorella. Tarkkasilmäiset huomaavat alttaritaulussa Mooseksen päähän maalatut sarvet, mikä johtuu vanhan Raamatun käännöksen käännösvirheestä, jota taiteilija noudatti. Kirkossa on 36-äänikertaiset urut, jotka Kangasalan urkutehdas valmisti vuonna 1963. Vuosien 1962–1963 peruskorjauksessa sisätilasta tuli hyvin pelkistetty arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnitelmien mukaan. Erillinen kellotapuli on rakennettu Heikki Kuorikosken johdolla 1823. Kirkon viimeisin peruskorjaus tehtiin vuonna 2002, jolloin kirkko maalattiin sisä- ja ulkopuolelta, katto uusittiin, asennettiin sammutusjärjestelmä, sakasti uudistettiin ja eteistiloihin rakennettiin morsiushuone. Virtasalmen kirkko
Uuden kirkon seinissä on käytetty Virtasalmen Ankeleen kaivoksen dolomiittikalkkikiveä ja siinä on korkea paanukatto. Kirkon lattia on niinikään kalkkikiveä ja sitä on myös alttarissa ja saarnastuolissa. Kirkossa on 18-äänikertaiset Hans Heinrichin rakentamat urut. Hollantilaista valutyötä olevat kirkonkellot on sijoitettu erilliseen kellotapuliin. Sköllerstan kirkko
Kirkon seinät on muurattu kalkkikivestä ja holvit on tehty tiilistä. Kirkko koostuu kolmesta laivasta, joista keskilaiva on sivulaivoja korkeampi. Koillisosassa on sakaristo, joka on kirkon vanhimpia osia. Ikkunoita suurennettiin 1700- ja 1800-luvuilla, mutta eteläseinässä on jäljellä yksi keskiaikainen ikkuna. Kuorin ikkuna on rekonstruoitu 1860-luvulla ja siinä on neljä 1300-luvulta peräisin olevaa lasimaalausta, kun kirkon muut lasimaalaukset ovat 1950-luvulta. Viitasaaren kirkko
Vuonna 2017 havaittiin kirkon rakenteissa liikkeitä. Katon todettiin painuneen alas noin 30 senttimetriä sekä kirkon seinien taipuneen ulospäin. Syyksi osoittautuivat korjaustöissä tehdyt virheet, jotka olivat heikentäneet tukirakenteita: Aallon johtamassa saneerauksessa oli poistettu pystyhirsien sidepultteja ja 1990-luvulla katkaistu pystypilari. Kirkon todettiin tarvitsevan välittömästi tukirakenteita. Kirkko tuettiin väliaikaisilla tukitangoilla. Väliaikaisratkaisun toteutus maksoi yli 92 000 euroa. Korjauskustannusten arvioidaan nousevan miljooniin euroihin. Vielä syksyllä 2016 rakennusta tutkineet asiantuntijat pitivät rakennusta hyväkuntoisena ja suorana. Rakennusta tutkittiin sen takia, että wc-tiloja suunniteltiin tehtäväksi itse kirkkoon, kun nyt ne ovat huonokuntoisessa päärakennuksessa. Kangasalan kirkko
Sivulaivassa on säilytetty myös vanha alttaritaulu, joka on ajoitettu joko 1750- tai 1770-luvulle. Taulun alaosassa kuvataan Jeesuksen syntymää ja yläosassa Taivaaseen astumista. Taulu on todennäköisesti Pommerin sodasta palanneiden sotilaiden lahjoitus vuodelta 1757. Toinen vaihtoehto liittyen alkuperään on, että Porin rykmentin sotilaat ovat maalauttaneet sen vuonna 1771. Taulussa lukee ruotsiksi ”Galilean miehet, mitä te seisotte ja katsotte taivaalle.”, Apt.1:11 mukaan. Maalauksessa on kuvattuna Jeesus-lapsi, Neitsyt Maria, paimenet ja itämaan tietäjät sekä enkeleitä. Maria on puettu 1700-luvun muodin mukaisesti ja hänellä on muun muassa kaulassaan helminauha. Taustalle on hahmoteltu kaupungin siluetti. Sivulaivassa vanhojen urkujen oikealla puolella ovat muotokuvat Kaarina Maununtyttärestä ja hänen tyttärestään Sigrid Vaasasta. Maalausten alkuperästä ei ole tarkkaa tietoa. Ne on lahjoittanut vuonna 1854 kuollut turkulainen kamreeri Johan Fredrik Heldt. Kaarina Maununtytär, Ruotsin kuningas Eerik XIV:n puoliso, asui Kangasalla Liuksialan kartanossa vuosina 1577−1612. Kangasala
Kangasalan vuonna 1767 rakennettu komea harmaakivinen kivikirkko kauniine tähtitaivaskattoinen ja legendaarisine verikivineen sijaitsee keskellä kirkonkylää. Jämsän kirkko
Kuoriseinällä on edellisen kirkon palosta pelastettu taidemaalari Berndt Godenhjelmin tekemä kaksiosainen alttaritaulu vuodelta 1848 ja sen molemmin puolin kuvanveistäjä Eljas Ilkan tekemät evankelistojen tunnuskuvien reliefit. Kirkon ikkunoissa oleva koristeornamentti, tähkän ja ohdakkeen vaihtelu, kuvaa taistelevaa seurakuntaa ja ikkunan yläosa iankaikkista elämää. Kastekappelin kalkkikivimaalaukset kuvaavat Jeesuksen elämään liittyviä tapahtumia, saarnatuolin maalaukset ilmestyskirjan tapahtumia ja urkulehterin maalaukset raamatunhistoriallisia aiheita. Kastekappelin viereisellä seinällä on 13-haarainen kynttilänjalka vuodelta 1790. Kynttilänjalassa on kirjoitus ”Annettu Jämsän miehildä heidän tultua sodasta v. 1790”. Karl Gustavin kirkko
Kirkko on ulkopuolelta verhoiltu pystylaudoituksella, joka on jaettu osiin liseeneillä. Katto on korkea paanukatto, eräs harvoista Ruotsissa, joissa on säilynyt kolmionmuotoiseen kuvioon kiinnitetyt paanut. Ristikohdassa katolla on sipulinmuotoinen kattoratsastaja, jonka päällä on korkea, piikkimäinen torni ja risti. Kirkkoon on sisäänkäynti jokaisen ristisakaran päästä. Sisäkatto on ristisakaroissa keskiosalta tasainen ja reunoilta kaartuva. Ristikohdassa on katossa koristemaalaus. Vuosaaren kirkko
Alttaritaulu on Mauri Favénin tekemä betonireliefi "Jeesuksen elämä" (1980). Teos on toteutettu hiekkapuhaltamalla ja muistuttaa koko seinän täyttävää sarjakuvaa. Urut ovat Opus 1000, ja niissä on 26 äänikertaa. Kirkon kellotapulissa on kolme kelloa, jotka on valmistettu Itävallassa. Karvian kirkko
Karvian kirkko on Karviassa sijaitseva jalasjärveläisen Salomon Köhlström-Köykän rakennuttama puukirkko. Karvian kirkon rakentaminen aloitettiin vuonna 1789. Se valmistui vajaassa kymmenessä vuodessa vuonna 1798 ja vihittiin käyttöön 1799. Kirkon vieressä sijaitseva kellotapuli valmistui vuonna 1806. Tamperelaisen Carl Gabriel Diederichsin tekemät seinämaalaukset ja alttaritaulu ”Jeesus Getsemanessa” ovat vuodelta 1843. Tapulin edessä on perinteinen vaivaisukko. Vuokselan kirkko
Kirkkosali oli sisustukseltaan pelkistetty. Korkean kirkkosalin yläpuolella on valkoinen holvattu katto. Varsinaista alttaritaulua ei ollut vaan sen sijalla oli puinen krusifiksi. Saarnatuoli sijaitsi kirkkosalista katsottuna oikealla ja se oli muodoltaan pyöreä. Pääoven yläpuolella olevalla urkuparvella oli 16-äänikertaiset urut. Kirkon tornissa oli kolme kelloa. Loimaan Kaupunginkirkko
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat, 17-äänikertaiset ja kirkossa järjestetäänkin paljon musiikkiesityksiä. Kirkkosali on pelkistetty, alttarilla on vain yksinkertainen risti. Avarasta ikkunasta näkyvä luonto toimii vuodenaikojen mukaan vaihtuvana alttaritauluna. Rakennuksessa on kuitenkin kaksi "oikeaa" alttaritaulua: edellisen Loimaan kirkon alttaritaulu, loimaalaisen taidemamaalari Uuno Soldanin maalaus kirkkosalin takaosassa ja taidemaalari Alexandra Frosterus-Såltinin maalaama Kurkijoen kirkon alttaritaulu seurakuntasalissa. Kirkkorakennuksessa on myös Alpo Jaakolan ja loimaalaisen akvarellimaalari Siiri Tannerin työt. Kirkkotekstiilit ovat Oili Mäen suunnittelemat. Kalevan kirkko
Kalevan kirkko on Suomen mittakaavassakin varsin omaperäinen rakennus, ja se suojeltiin vuonna 2006. Museoviraston luonnehdinnan mukaan se on ”uudemman kirkkoarkkitehtuurin monumentaalisin esimerkki Suomessa”. Kirkon seinät ovat pystysuorat ja korkeat. Sisätiloissa on käytetty paljon puupintoja ja rakennuksen ulkoseinien väri on sama kuin valkaisemattomalla pellavalla. Pystysuorat, lattiasta kattoon yltävät ikkunat antavat runsaasti valoa ja korostavat seinien katedraalimaista korkeutta. Kirkolle onkin ominaista avaruus, valoisuus ja pitkät sisänäkymät. Hankasalmen vanha kirkko
Kirkko valmistui lopullisesti 1838. Se oli sisäviisteinen ristikirkko eli 12-kulmainen puukirkko oli muuttunut 16-kulmaiseksi. Tällaista pohjaratkaisua oli käytetty Suomen kirkoissa jo 1700-luvulla, mutta kyseessä ei ollut niinkään tyyliseikat, vaan tarve saada lisää tilaa. Vaikka ristisakaroita ei pidennetty, sisänurkkien viistämisellä saatiin lisäpenkeille tilaa. Hirsien salvostyö tosin lisääntyi, mutta lyhyillekin hirsille oli paikkansa. Kirkon ristikeskuksen yläpuolelle tehtiin rakenne, jota toiset nimittivät kupoliksi ja toiset torniksi, mutta tarkemmin asiasta ei tiedetä. Kangasalan kirkko
Vuoden 1896 remontti oli seurakunnalta suuri panostus niin taloudellisesti kuin myös siksi, että suunnittelijaksi palkattiin Stuttgartissa arkkitehdiksi valmistunut Josef Stenbäck. Remontissa poistettiin lattialankut ja kirkon pohja täytettiin soralla ja päällystettiin sementti-iskoskerroksella. Ovet, sivulehterit, virsitaulut ja penkit uusittiin. Ikkunoita ja urkulehteriä laajennettiin sekä alttari ja saarnatuoli korjattiin. Sisätilat maalattiin. Kirkon sisäkatto vuorattiin pahvilla ja päällystettiin palttinakankaalla. Sisäkatto maalattiin öljyvärillä ja koristeltiin tähdin. Katto edusti keskieurooppalaista barokkityyliä. Lassilan kirkko
Lassilan kirkko on Porin Noormarkun Lassilan kylässä sijaitseva Matti Österlundin suunnittelema 1851–1854 rakennettu puinen tornillinen pitkäkirkko. Kirkon pinta-ala on 253 neliömetriä, ja siinä on istumapaikkoja 250 hengelle. Runkohuoneeseen liittyvät vastakkaiset matalina kylkiäisinä sakasti ja eteinen. Kupuun päättyvä torni on runkohuoneeseen nähden harvinaisesti eteisen kohdalla, sen kellot ovat vuosilta 1851 ja 1901. Satulakattoisen runkohuoneen sisäkatossa on puuholvi. Kirkkoa on korjattu 1894, 1920, 1924 ja 1976. Alttaritaulu "Jeesus, Johannes ja heidän äitinsä" on S. Buggin 1898 maalaama jäljennös Rafaelin taulusta. Kirkon 7-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1956. Hirrestä veistetty ja laudalla vuorattu kirkko oli alkuaan punainen, mutta väri muutettiin myöhemmin vaaleaksi. Kirkon ulkomaalaus uusittiin kesällä 2004. Kangasalan kirkko
Vuonna 1907 kirkko sai toiset urkunsa, mutta julkisivu säilyi samana. Uudistus oli kuitenkin niin perusteellinen, että urut saivat uuden opusnumeron 190. Kirkko sähköistettiin 1920-luvulla. 1930-luvun alussa keskusteltiin myös lämmityksen muuttamisesta sähköiseksi, mutta loppujen lopuksi päätettiin kustannussyistä pitäytyä puulämmityksessä. Sastamalan kirkko
Lähes yhtä vanha on kalkkikivinen hautakiven puolikas, jossa näkyy vuosiluku 1304. Sitä, kenelle hautakivi kuuluu, ei ole saatu selville, sillä kivessä lukevat vain sanat "tässä lepää". Kiven on päätelty kuuluneen papille tai piispalle, sillä kiveen on kaiverrettu risti "W". Tavallinen kansa ei saanut käyttää hautakivissään ristinmerkkiä. Myös hautakiven erikoinen materiaali, kalkkikivi, viittaa merkittävään henkilöön. Muroleen kirkko
Muroleen kirkko on Ruoveden Muroleella sijaitseva arkkitehti Lauri Auteron suunnittelema, vuosina 1928–1932 rakennettu puinen päätytornillinen pitkäkirkko. Toisen pitkän sivun alttaripäädyn kulmasta ulkonee sakasti. Runkohuonessa on alttaripäädystä aumattu katto, sisäseinät ovat hirsipinnalla ja sisäkatto laelta pyöristetty. Kirkon kolminivelinen päätytorni on muodoltaan perinteisen kellotapulin tyyppinen, tornin kello on vuodelta 1933. Kirkon pinta-ala on 270 neliömetriä, ja istumapaikkoja siellä on 350 hengelle. Kirkon ulkomaalaus uusittiin 1979. Alttaritaulun "Jeesus Getsemanessa" maalasi Lennart Segerstråle 1951. Kirkon läheisyydessä on hautakappeli vuodelta 1933. Turun Koroisten kirkko
Hirsisen kirkon kirkon jäännösten itäseinää vasten on löytynyt kolmen kiviseinän perustukset, jotka saattoivat kuulua vuosien 1266 ja 1286 välillä rakennettuun tiilestä muurattuun kuorirakennukseen. Juhani Rinne arvelee tämän kuorirakennuksen olleen muodoltaan tornimainen, osittain koska vermlantilainen ylioppilas Petrus Gyllenius kertoi vuonna 1653 vierailleensa niemen keskellä seisoneessa tornissa. On kuitenkin myös mahdollista, että perustukset ovat jäänne 1400-luvun jälkipuoliskolla tai 1500-luvun alussa rakennetusta muistokappelista. Tästä perustuksesta on löytynyt ilmeisesti piispa Catilluksen tiilistä ladottu hauta sekä viiden Räntämäen kirkkoherran hauta. Catilluksen lisäksi myös piispat Bero ja Ragvald ovat saaneet kirkosta hautapaikkansa. Kirkon runkohuoneen mitat ovat olleet 14×27,5 m ja kuorihuoneen 12×12,5 m. Vaalan kirkko
Vaalan kirkko on arkkitehti Dag Englundin suunnittelema alun perin torniton tiilinen pitkäkirkko, joka rakennettiin Vaalaan vuosina 1960–1961. Kirkkoa laajennettiin arkkitehti Matti Leiberin suunnitelmien mukaan 1988 seurakuntakeskuksen muilla tiloilla ja kellotornilla. Kirkon pinta-ala on 346 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 400 hengelle. Alttarilla on puinen risti. Kirkon 14-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1961. Laajennusosassa on seurakuntasali, kirkkoherranvirasto, lapsi- ja nuorisotyön tilat sekä työhuoneita. Rääkkylän kirkko
Kirkon peruskorjaus tehtiin 1984, 1997 uusittiin ulkomaalaus. Aiemmin kirkkoa on korjattu 1915 ja 1966. Ensin mainitussa kirkkosali sai nykymuotonsa, seinä- ja holvilaudoitus tehtiin arkkitehti Ilmari Launiksen johdolla. Kirkon hirret ovat Pyssysalosta, ikkunalasit alun perin Sortavalasta ja kattopellit Pietarista. Kuparikatto kirkkoon asennettiin 1984. Kirkon katolla oleva kukko on ainutlaatuinen Itä-Suomen kirkoissa. Kauhavan vanha kirkko
Kirkon kivijalka oli rappaamaton. Sen päältä kohosivat hirsiseinät, jotka oli vuorattu ulkopuolelta pystylaudoituksella ja maalattu punaisiksi. Vesikaton katteena olivat paanut. Kirkossa oli yhteensä 15 ikkunaa, joista osa oli suuria ja neljä pienempiä. Suuremmat ikkunat olivat 15-ruutuisia ja pienemmät neliruutuisia. Kunkin ruudun korkeus oli yksi kyynärä (0,59 m) ja leveys 3/4 kyynärää (0,45 m). Kaarlelan kirkko
Kirkon seinällä on vuodesta 1736 asti ollut kirkon lattian alle haudatun aatelisen "Simon Daniel Baronin" vaakunakilpi. Hän oli karoliini, Pohjanmaan jalkaväkirykmentin komppanianpäällikkö ja majuri. Kilan kirkko (Södermanland)
Alttari on tehty seudulta saadusta graniitista. Saarnastuoli on 1600-luvulta ja se oli jo vanhassa kivikirkossa ja siihen on palautettu alkuperäinen väritys. Kuorin seinässä on kansainvälisestikin merkittävä taideteos: seinän täyttää kooltaan noin 50 neliömetrin kokoinen kultamosaiikkityö, joka on saanut aiheensa Johanneksen ilmestyksen näkemyksestä taivaallisesta Jerusalemista. Mosaiikkityö on taiteilija Bengt Olof Kälden tekemä ja valmistunut vuonna 1967. Kastemalja on 1200-luvulta. Muurlan kirkko
Muurlan kirkko on Salon seurakunnan kirkko Muurlassa Salossa. Nykyinen kirkko rakennettiin vuonna 1835; sitä edeltänyt saarnahuone oli vuodelta 1741. Tyypiltään kirkko on suorakaiteen muotoinen, torniton puinen pitkäkirkko, jonka sivuilta ulkonevat matalammat kylkiäiset, sakaristo ja eteinen. Kaksinivelinen kellotapuli on vuodelta 1819.
Kirkon sankaripatsas on kuvanveistäjä Jussi Vikaisen pronssiveistos vuodelta 1954. Kalevan kirkko
Pietilät suunnittelivat kirkkorakennuksen ohella myös kirkkosalin sisustuksen ja alttariveistoksen. Kaikki kalusteet ja varusteet, kuten alttari, penkit ja urkufasadi on valmistettu suomalaisesta männystä. Myös kirkon sisällä voi huomata perinteisestä poikkeavan tyylin. Alttarin risti ei ole suora, vaan sillä on hieman kumartuva asento, joka symboloi siunausta ja suojaamista. Alttarikaide poikkeaa perinteisestä, koska se kaartuu kohti kirkkosalia eikä alttaria, kuten tavallisesti. Alttarivaatteessa ovat kirjaimet alfa ja omega, kreikkalaisten aakkosten ensimmäinen ja viimeinen kirjain, jotka merkitsevät, että Jeesus on ensimmäinen ja viimeinen. Karl Gustavin kirkko
Alttaritaulu on itäsakarassa ja sitä kehystävät pilasterit, listat ja ornamentit. Alttaritaulu on kiinnitetty väliseinään ja sen molemmin puolin on ovi. Väliseinä ja alttaritaulu on tehty noin vuonna 1850 ja ne on suunnitellut Ludvig Hawerman. Alttaritaulun on maalannut Esaias Svanberg Haaparannassa vuonna 1845. Saarnastuoli on sisustuksesta ainoa osa, joka on samalta ajalta kuin kirkkokin. Sen on veistänyt rakennusmestari Hans Hansson Louhiniva, kultaukset ovat vuodelta 1829. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Vaikka puukirkot olivat yleisiä 1600-luvulla, joitakin kivikirkkoja rakennettiin. Ensimmäinen keskiajan jälkeen rakennettu kivikirkko muurattiin Uuteenkaupunkiin 1623–29. Samalla vuosisadalla muurattiin myös Askaisten, Mietoisten, Paimion ja Tammisaaren kivikirkot. Keskiaikaiseen tapaan kirkko oli edelleen suorakaiteen muotoinen ja varsinkin pohjalaisiin puukirkkoihin lisättiin länsitorni, jotka olivat hyödyllisiä merimerkkeinä. Puukirkoista tukipilarikirkolla oli vahva asema. Pitkäkirkkojen rinnalle tuli ristikirkko, joiden vanhimmat toteutukset ovat 1660-luvulta. Uusi ristikirkkomuoti ei syntynyt Suomessa spontaanisti, vaan suurvallan johtava kirkkoarkkitehtuuri vaikutti siihen. Hietaniemen kirkko
Nykyinen kirkko rakennettiin hirrestä kruunupyyläisen kirkonrakentaja Hans Biskopin johdolla vuosien 1744–1747 välillä. Kirkon hirsiseinät on myöhemmin paneloitu sekä ulko- että sisäpuolelta. Kirkko maalattiin alun perin ulkoa punaiseksi. Pitkänomainen runkohuone on kahdeksankulmainen, kirkon kuori on itäpäässä. Sekä länsipäässä että eteläsivulla on asehuone, ja pohjoispuolella on sakaristo. Kirkon katto on korkea aumattu paanukatto ja harjalla on viiritangot tuuliviireineen. Runkohuoneen sisäkatto on muodoltaan puolikupoli. Erillinen kellotapuli on vuodelta 1773. Vaaralan kappeli
Talvella 2002 myrsky iski kirkkoon ja irrotti puolet peltikatteesta. Seurasi uusi taistelu kirkon olemassaolosta. Asukaskyselyn mukaan lähes kaikki vastaajat vaativat kirkon säilyttämistä ja sen kunnostamista. Kirkkovaltuusto perui aikaisemman purkupäätöksen ja päätti marraskuussa 2002 kirkon kunnostamisesta, kirkon rakenteetkin olivat osoittautuneet olevan kunnossa. Vesikatto ja ulkoseinät kunnostettiin seuraavana vuonna. Nykyään kirkkoa kunnostetaan ja ylläpitotöitä tehdään myös talkootyönä. Vehkajärven kirkko
Vehkajärven kirkko on Kangasalan kunnassa, Kuhmalahden Vehkajärven kylässä sijaitseva pieni puinen, satulakattoinen ja torniton pitkäkirkko, joka rakennettiin paikallisen puuseppä Benjamin Hellénin piirustusten mukaan 1841. Istumapaikkoja kirkossa on noin 150. Kirkon kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulittu" ja "Jeesuksen kirkastus" on Otto Berggrenin maalaama. 5-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1936. Kirkkoa korjattiin 1931, jolloin se vihittiin uudelleen käyttöön. Puinen erillinen kellotapuli on 1840-luvulta. Munsalan kirkko
Munsalan kirkko on kirkkorakennus Pohjanmaalla Uudenkaarlepyyn Munsalassa. Harmaakivisen kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1777, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1792. Tukholman yli-intendentin virasto hylkäsi muurarimestari David Olanderin alkuperäiset suunnitelmat, mutta kelpuutti Olanderin ja Jaakko Rijfin rakentamaan kirkko omien piirustusten pohjalta.
Kirkko on päätytornillinen ristikirkko, jonka pääsakaran toisessa päässä on torni ja toisessa päässä kuori, josta erkanee matalampi ja kapeampi sakaristo. Tornin kiviosa päättyy puiseen barokkityyliseen lyhtyyn. Kirkkosalin katossa on puinen tynnyriholvaus. Kirkko tunnetaan varsinkin uruistaan, jotka ovat Suomen vanhimmat kirkkourut ja jotka on rakentanut Ericus German vuonna 1736 alkujaan Kokkolan ensimmäiseen kirkkoon, josta ne siirrettiin Munsalaan. Urut ovat 21-äänikertaiset. Ne uudelleenrakensi Petter Lybeck vuonna 1879. Vuonna 1976 ne ennallistettiin vuoden 1738 asuun Kangasalan Urkutehtaan toimesta. Kangaslampi
Kangaslammin kirkko on vuodelta 1973 oleva Kaj Michaelin suunnittelema pieni kirkko. Urjalan kirkko
Kirkkosaliin tehtiin sivusakaroihin parvet, kirkkoon hankittiin kamiinalämmitys ja uusittiin penkit. Kirkkosalin seinät rapattiin sisäpuolelta seiniin naulatun rimaristikon tukemalla niin sanotulla tikkurappauksella. Kirkko maalattiin sisältä. Laukaan kirkko
Kirkon alakerrassa on kirkkomuseo, joka on yksi harvoista alan museoista. Siellä on esineitä, kuvia, karttoja, piirroksia ja tekstejä Laukaan seurakunnan vaiheista. Museossa on nähtävänä ennallistuspiirrokset Laukaan vanhimmista kirkoista, sekä vanhimman, Hartikan kirkon seinähirsi ja harjaristi 1500-luvun lopusta. Kiteen kirkko
Kirkko ja lähellä oleva kirkkoherranpappila kuuluvat Museoviraston määrittelemiin Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennetuihin kulttuuriympäristöihin.
Sjöström suunnitteli korkeatornisen kivikirkon, jossa kattolistat, ikkuna- ja oviaukot ja muut koristeosat oli muurattu punatiilestä. Kirkossa on poikkisakarat, jotka ovat runkohuonetta matalammat. Rakentamiseen tarvittava harmaa graniitti saatiin Kiteeltä, myös tiilet poltettiin omassa pitäjässä. Kirkon rakennusurakka annettiin maakauppias Laurikaiselle. Urakka oli määrä saada valmiiksi syyskuussa 1887, mutta työt valmistuivat jo 1886 loppuvuodesta. Kirkko vihittiin käyttöön loppiaisena 1887. Vihkimisen toimitti lääninrovasti Evert Brynolf von Konow ja kirkko oli viimeistä sijaa myöten täynnä, tieto uudesta komeasta kirkosta houkutteli katsojia. Kangasala
Kangasalan kivikirkko on rakennettu 1760-luvulla. Suomalaisuusmies, poliitikko sekä suomalaisen tietosanakirjan isä Agathon Meurman asui Kangasalla. Hänet on myös haudattu Kangasalan kirkon hautausmaalle. Kangasala on ollut perinteinen urkujenrakennuspitäjä. Urkuja on rakennettu 1800-luvun puolesta välistä 1900-luvun loppuun saakka. Nordmalingin kirkko
Kirkko on muodoltaan yksilaivainen ja sen harmaakivestä tehdyt slammatut seinät ovat 1,7 metriä paksut. Asehuone ja sakaristo on rakennettu jälkikäteen. Kirkon katto paloi vuonna 1658 ja venäläiset poltivat pappilan 1721, jolloin kirkko säästyi, mutta oli käytössä hevostallina. Käkisalmen luterilainen kirkko
Käkisalmen kirkko on vankka päätytornillinen pitkäkirkko. Kirkon seinät muurattiin lähes käsittelemättömistä luonnonkivistä ja se muistutti materiaaliltaan keskiaikaista kivikirkkoa tai linnaa. Kirkon länsipäässä oleva suorakaiteenmuotoinen torni on kirkon levyinen. Tornin yläosassa on kahdeksan ääniaukkoa. Tornin loivan katon keskellä on lanterniini, jonka päällä risti oli. Kirkon itäpäässä on puolestaan matalampi kuoriosa. Kirkon sivuilla on matalammat kylkiäiset, joissa kirkon sivukäytävät ovat. Kirkon pääsisäänkäynti oli tornin alaosassa. Kirkkosalin pääikkunat ovat pienehköt ja kylkiäisten ikkunat puolestaan hyvin pienet. Tikkurilan kirkko
Kirkkosalin seinät ovat valkoiseksi rapatut. Sisustuksen puulajina on tammi. Saarnastuolin ja kastepöydän jalustoissa on pakotettua kuparia. Alttaritaulua ei ole, sen korvaa pakotetusta kuparista tehty neonvaloin valaistu risti. Kirkkosalin kadunpuoleiset ikkunat on tehty lasitiilestä. Karinaisten kirkko
Erillinen kellotapuli on peräisin aikaisemmasta kirkosta, joka valmistui 1764. Kaksinivelisen tapulin ulkomuoto on 1880-luvulta. Tapuli on eri puolella Kyröntietä eli yhdystietä 2250 kuin kirkko, hirsiaidan reunustaman 1700-luvulta olevan ”vanhan” hautausmaan kyljessä. Kirkkoympäristössä on vielä kolmas eli ”keskimmäinen” hautausmaa, joka on 1920-luvulta ja sijaitsee pari sataa metriä kirkosta etelään. Karinaisten sankarihaudat ovat kiviaidan reunustamalla keskimmäisellä hautausmaalla, sankaripatsas on Wäinö Aaltosen "Suru". Frestan kirkko
Frestan kirkko () on Ruotsissa Upplands Väsbyn kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Ensimmäinen Frestassa sijainnut kirkko oli todennäköisesti rakennettu puusta ja paikallaan 1200-luvulle asti, jolloin paikalle rakennettiin harmaakivikirkko. Kivikirkon kuori ja sakaristo edustavat romaanista tyyliä. Kirkon seiniin on muurattu 13 riimukiveä ja niitä on joitakin myös hautausmaalla. Kajaanin kirkko
Kirkko sijaitsee samalla paikalla, jonne jo vuonna 1656 rakennettiin Kajaanin ensimmäinen kirkko. Ensimmäisen kirkon tuhosivat venäläiset vuonna 1716 samassa yhteydessä kun Kajaanin linna tuhottiin. Toisen kirkon rakensi 1734-35 Grels Norling, ja se palveli seurakuntalaisia 160 vuoden ajan. Vanha kirkko purettiin huonokuntoisena vuonna 1895, mutta sen alttaritaulu sijoitettiin nykyiseen kirkkoon. Oulun tuomiokirkko
Nykyisen kirkon paikalla on ollut kirkko 1610-luvun alkupuolelta lähtien. Ensimmäinen kirkko oli hirsinen tukipilarikirkko. Kirkosta ei ole säilynyt muita piirustuksia kuin maanmittari Gustav Ulstadiuksen vuoden 1705 kaupungin kartassa oleva pieni piirros. Vanhan kirkon seinämaalaukset oli tehnyt vaasalainen kirkkomaalari Kristian Wilbrandt vuosina 1639 ja 1658. Urut kirkkoon rakennettiin 1650–1652. Seinämaalausten lisäksi kirkossa oli muitakin maalauksia, joista tärkein ja ainoa nykypäiviin asti säilynyt on Cornelius Arendtzin maalama Johannes Messeniuksen muotokuva. Messenius lahjoitti kuvan kirkolle vuonna 1634. Taulu on edelleen tuomiokirkossa sakastin oven vieressä. Kanta-Loimaan kirkko
Nykyistä Kanta-Loimaan kirkkoa on edeltänyt kaksi puukirkkoa, jotka ovat sijainneet Loimijoen rannassa, Oripään tien (seututie 210) varressa. Ensimmäinen kirkoista on todennäköisesti rakennettu jo 1400-luvun puoliväliin mennessä. Sen sakasti oli rakennettu kivestä, mutta jouduttu purkamaan uuden kirkon rakentamisen tieltä. Puukirkoista jälkimmäinen valmistui vuonna 1751 ja oli rakenteeltaan harvinainen tukipilarikirkko. Tämän kirkon käytyä pieneksi se purettiin ja siirrettiin Alastarolle. Alastaron kirkkona se on siellä edelleen käytössä. Nykyisin Vanhankirkon alueena tunnetulle paikalle on pystytetty muistokivi merkiksi kirkon sijainnista. Alueella on vielä jäljellä hirsiaita, joka on ympäröinyt kirkkomaata. Saarnakivi
Saarnakivi on siirtolohkare Tammelan ylängöllä Tammelan Lautaportaassa Torajärven rannalla. Noin 3,5 m³ kokoinen kivi on nelikulmion muotoinen ja paikalta avautuu kaunis maisema Torajärvelle. Muinaisina aikoina papit ja munkit nousivat kivelle saarnaamaan pakanoille kristinuskoa ja mahdollisesti muutama ihminen kastettiin järven rannalla. Tammelan seurakunta järjestää kerran vuodessa hartaustilaisuuden paikalla. Ensimmäinen jumalanpalvelus pidettiin 1955. Pyhän Hyacinthuksen kirkko
Varsinainen kirkkosali on rakennettu luonnonkivestä ja sen uskotaan oleva peräisin keskiajalta. Rakennuksen seiniä kiersivät kaari-ikkunat ja aumakaton päällä oli pieni kattoratsastaja, joka toimi kellotornina. Kirkkorakennusta korjattiin 1800-luvuna aikana ainakin vuosina 1819, 1872, 1882 ja 1890. Suurin muutos 1800-luvulla oli vinon länsipäädyn rakentaminen suoraksi. Puumalan kirkko
Puumalan Johannes Kastajan kirkko on Puumalassa sijaitseva Taavetti Rahikaisen 1830-1832 rakentama puinen tasavartinen kaksoisristikirkko eli kahtamoinen, jonka piirustukset laati 1823 Gustav Wilhelm Viksten valtionarkkitehti Carlo Bassin vahvistamana Intendentinkonttorissa. Rahikainen muutti kuitenkin piirustuksia muun muassa korottamalla kirkon seiniä ja lisäämällä toisen kerroksen ikkunoita. Kirkossa on seinänkorkuiset kulmaulokkeet, neliömäisestä attikasta kohoaa monisärmäinen kuputorni. Sakaroiden päädyistä ulkonevat matalat satulakattoiset eteiset. Sisäkatoissa on tynnyriholvaus, ulokkeissa taitekatot ja ristikeskustassa monitaitteinen kupolinjalusta, josta kohoaa kahdeksankulmainen kupu. Kirkon pinta-ala on 1300 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 1200 hengelle. Kirkkoa on korjattu 1905, 1911, 1921, 1927 ja 1938. Sisätilojen alkuperäinen holvaus paljastettiin vuosien 1961-1962 entisöinnissä, jonka suunnitteli arkkitehti Heikki Havas. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" maalautti ja lahjoitti Johannes Luukkonen 1878. Kirkon 36-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1962, niiden julkisivu on Jens Zachariassenin uruista vuodelta 1898. Rantsilan kirkko
Kirkko on sisältä koristeltu Mikael Toppeliuksen maalauksin. Alttaritauluna on Toppeliuksen maalaama triptyykki, jossa keskimmäisenä on kuvattuna "Jeesus ristillä", vasemman puoleinen maalaukseen aiheena on "Getsemane", ja oikean puoleisessa "Jeesus nousee haudastaan". Saarnastuolin on veistellyt puuseppä Johan Amström 1794, ja sen on koristellut Toppelius. Saarnastuoliin on maalattu Kristuksen, Neitsyt Marian ja evankelistojen kuvat symboleineen. Porraskaiteen seinämään maalarimestari sijoitti Aatamin, Eevan, Aaronin ja Mooseksen kuvat. Kirkossa on urkuparvelle sijoitetut 15-äänikertaiset urut, jotka on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1966. Naantalin kirkko
Kirkossa on myös kaksi muuta 1400-luvun puuveistosta, jotka esittävät orjantappuroilla kruunattua Kristusta ja kuollutta poikaansa pitelevää Neitsyt Mariaa, sekä luostarin munkkien veistämä kookas ristiinnaulitun kuva. Muita luostariaikaisia esineitä ovat ehtoollisleivän säilytykseen käytetty korkea sakramenttikaappi, Ruotsin kuningattaren Katariina Jagellonican lahjoittama Neitsyt Mariaa ja Jeesusta esittävä maalaus, jota pidetään El Grecon tai jonkun hänen oppilaansa maalaamana, sekä piscina-kivi. Kalkkikivinen kasteallas on 1400-1500-luvun vaihteen jommaltakummalta puolelta. Jäljellä on myös rautainen vihkimäkruunu, jonka alla noviisit antoivat nunnalupauksensa ja piispa vihki heidät nunnaksi. Seinissä on yhä nähtävissä kirkon vihkimisen yhteydessä maalattuja vihkiristejä. Erikoinen ristinimbuksen ympäröimä Kristuksen pää on saattanut olla itsenäinen veistos tai kuulua jo hävinneeseen krusifiksiin. Oulunkylän kirkko
Kirkon alttariseinällä on Pro Finlandia -kunniamerkillä palkittu kuvanveistäjä Raimo Heinon puuveistos nimeltään "Minä se olen". Veistos kuvaa Jeesuksen vangitsemista Getsemanessa. Kirkossa on konserttiflyygelin ja cembalon lisäksi 32-äänikertaiset Kangasalan urkutehtaan valmistamat urut. Vesannon kirkko
Vesannon kirkko on Vesannolla sijaitseva puinen, tasavartinen, sisäviisteinen päätytornillinen ristikirkko, jonka suunnitteli lääninarkkitehti Carl Ziegler ja rakensi Mikko Karjalainen 1857. Tornin kellot ovat vuosilta 1857 ja 1907. Kirkon keskustaa korostaa monikulmainen attika, jossa on kekomainen katto. Kuoren päädystä ulkonee sakasti, sakaroissa on päätykolmiot. Myös ovien yläpuolella on päätykolmio- eli frontoniaiheet. Kirkon ikkunat ovat suorapäätteiset, sakaroiden sisäkatteena on puiset tasakatot ja keskustassa on pylväiden kannattelema puukupu. Kirkkoa on korjattu aiemmin 1905, 1922, 1952 sekä myöhemmin vuosina 1995 ja 2005-2006. Kirkon pinta-ala on 556 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 650 hengelle. Kirkon 20 + 1 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1957. Kangasalan kirkko
Tällä hetkellä kirkko on sisältä osin 1980-luvun lopun remontin asussa ja osin kesällä 2017 tehdyn remontin asussa. Kirkossa on säilynyt esineistöä myös edellisistä kirkoista. Alttariseinälle ja sen molemmille puolille on sijoitettu keskiaikaisia pyhimysveistoksia. Veistokset on ajoitettu 1400-luvulle. Saarnatuolin vieressä on Pyhä Henrik, vastapäätä apostoli Johannes ja alttarin vieressä sureva Neitsyt Maria. Erityisesti Neitsyt Mariaa esittävässä veistoksessa on vielä näkyvillä jäänteitä patsaan värityksestä. Kiihtelysvaaran kirkko
Kirkon kuorisakaran jatkoksi oli rakennettu sakasti ja 1850-luvulla muihin sakaroihin eteiset. Kirkossa oli aumakatot, keskellä olevan lyhytvartisen tornin huipulla oli kattoratsastaja. Sisäkatteena oli puuholvit. Kirkkoa korjattiin 1830-luvulla, vuosina 1855–1856 ja Juhani Viisteen johtamana perusteellisesti 1931. Kirkon pinta-ala oli 243 neliötä ja istumapaikkoja siellä oli 452 hengelle. Kirkon alkuperäiset 11-äänikertaiset urut rakensi Kangasalan urkutehdas 1912, ne saatiin Ruskealan kirkosta. Uudet 12-äänikertaiset urut valmisti Suomen Urkuhuolto 1940. Kirkon alttaritaulun "Kristus ristillä" maalasi Samuel Elmgren 1831. Tammisaaren kirkko
Urut olivat Kangasalan urkutehtaan ensimmäiset. Ne valmistettiin 1843 ja niissä on 24 äänikertaa. Ruotsalainen Grönlunds Orgelbyggeri entisöi urut 1992. Alttaritauluna on 1797 maalattu "Ristiltäotto". Viialan kirkko
Viialan kirkon alttaritaulun "Kristus Viialan katukuvassa" on maalannut taidemaalari Lennart Segerstråle. Sisämaalauksen värisuunnittelijana toimi taidemaalari Gabriel Engberg ja kirkon kattokruunut ja valaisimet valmisti Orno Oy. Kangasalan kirkko
Kangasalan kirkon sisäkattoon palautettiin 1980-luvun remontin yhteydessä tähtitaivas. Kasettikatto on koristeltu ootratuin tähdin, joiden keskellä on vielä lehtikultainen tähti. Kasetti tarkoittaa sisäkaton profiloitua peitelevyä, jonka on yleensä neli- tai monikulmainen tai pyöreä. Vastaavanlainen katto on Suomen kirkoissa harvinainen. Haapasaaren kirkko
Haapasaaren kirkko on päätytornillinen pitkäkirkko, jossa torni sijaitsee sisäänkäynnin yllä. Kirkkosali on yksilaivainen ja sitä kattaa puuholvaus. Istumapaikkoja on noin 250. Alttaritaulun "Jeesus ja lapsi" on maalannut Frans Lehtinen. Kirkossa on puusta veistetty krusifiksi, joka on luultavasti peräisin vanhasta rukoushuoneesta. Kirkon kellotapulissa on kaksi kelloa, joista pienempi on saatu 1870 Haapasaaren lähellä haaksirikkoutuneesta Jenny-nimisestä purjelaivasta. Kärkölän kirkko (Pusula)
Kärkölän kirkko on vuonna 1842 valmistunut puukirkko Pusulan Kärkölässä Lohjalla. Se on rakennettu kyläkirkoksi aikana, jolloin kylästä kulki pääkirkolle Pusulaan vain kinttupolku. Kirkon alttaritauluna on taiteilija Eeli Jaatisen maalaama Terijoen kirkon alttaritauluksi alkujaan maalattu "Kristus asettaa myrskyn". Kustavin kirkko
Kustavin kirkko on Kustavissa sijaitseva puinen satulakattoinen torniton pitkäkirkko, jonka rakensi Johan Höckert 1783 vanhemman kirkon runkoa korottaen ja sivusakaroilla laajentaen. Kirkon pitkillä sivuilla ovat ristivarsina matalammat sakarat, joista toisessa on eteinen. Myös kirkon länsipäädyssä on eteinen ja itäisen ristivarren pohjoispuolella sakaristo. Sisällä on puuholvikatto, ulkokatto on paanua. Kirkon pinta-ala on 338 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 480 hengelle. Kirkon 14-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1952, ne siirrettiin kirkkoon Raision kirkosta 1969. Kaksiosainen alttaritaulu "Pyhä ehtoollinen" ja "Ristiinaulittu" on Jonas Bergmanin 1744 maalaama, saarnatuoli on 1600-luvulta. Erillinen kauttaaltaan paanuilla päällystetty kellotapuli siirrettiin kirkon yhteyteen Kustavin Kunnaraisen kylästä 1793. Kirkkoa on korjattu aiemmin useaan otteeseen, 1876-1879, 1895, 1903, 1921, 1928 ja 1965. Kirkkosalin uusiminen 1876-1879 tehtiin lääninarkkitehti C. J. von Heidekenin ja 1928 lääninarkkitehti Gunnar Wahlroosin suunnitelmien perusteella. Myöhemmin 1988 kirkkorakennusta korjattiin ulkoapäin. Kirkon aitta on kirkkoalueen länsiportilla ja leikkaushuone vuodelta 1929 kirkkomaan pohjoislaidalla. Sankarihaudalla on Jussi Vikaisen suunnittelema patsas. Kangaspellon kirkko
Kangaspellon kirkko paloi talvisodan alussa perustuksiaan myöten. Jatkosodan aikana vuonna 1943 kirkon paikalle suunniteltiin rakennettavaksi hirsistä rukoushuonetta, mutta vuoden 1944 uusi evakuointi esti suunnitelman toteuttamisen. Kalevan kirkko
Kalevan kirkon urut on valmistettu Kangasalan urkutehtaassa. Niissä on 41 äänikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Urkujen 16 metriä korkea julkisivu on Pietilöiden suunnittelema. Urkujen koneisto on osittain mekaaninen ja osittain sähköpneumaattinen. Uruissa on kaikkiaan 3 500 pilliä, joista suurin on 6,3 metriä pitkä. Pienimmällä on pituutta vain 1,5 senttiä. Vanajan kirkko
Vanajan kirkko on eräs Suomen pienimmistä keskiaikaisista harmaakivikirkoista. Sen erottaa helposti, paitsi kokonsa perusteella, niin myös suurista nurkkakivistä, punatiilisistä päätykoristeista sekä länsipäädyssä sijaitsevasta ulkonevasta ulkosaarnastuolista, jonne on käynti kirkon lehterin alta seinän sisässä olevaa käytävää pitkin. Tämä saarnastuoli on Vanajan kirkon erikoisuus, joskin sellainen on havaintojen mukaan myös Janakkalan kirkossa. Tätä saarnastuolia käytettiin saarnaamiseen kirkon ulkopuolelle kokoontuneelle rahvaalle, joka ei olisi ehkä mahtunut sisälle kirkkoon. Nykyisin saarnastuolia käytetään alkuperäiseen tarkoitukseensa kirkossa vietettävänä heinärippipyhänä. Kangasalan kirkko
Kirkkoa korjattiin muun muassa vuonna 1839. Silloin uusittiin ikkunoita, lattia tasoitettiin ja korotettiin, ja vanhojen lankkujen päälle vaihdettiin pontatut lankut. Kirjalaudat ja lehterit korjattiin sekä penkit uusittiin. Alttarista tehtiin puoliympyrän muotoinen. Myös kirkon väritystä uusittiin. Ovista tuli mustat ja ikkunanpuitteista siniset. Seinät valkaistiin liimavärillä. Katto maalattiin vaaleansiniseksi, ja sinne tänne maalattiin enkelin kuvia. Vuonna 1823 kirkkoon oli saatu myös uusi alttaritaulu, joka esittää Jeesusta rukoilemassa Getsemanessa. Alttarikokonaisuus on tältä ajalta. Kauhavan kirkko
Kirkko rakennettiin betonilaatalle, joka ei kestänyt sen painoa ja vuonna 1962 se jouduttiin perustamaan uudelleen teräsbetonipaalujen päälle. Kirkko maalattiin sisältä vuosina 1964 ja 1979 Yki Nummen suunnitelmien mukaan ja vanha betonipaanukatto uusittiin vuonna 1980 kuparikatoksi. Alttaritaulu "Jeesus siunaa lapsia" on vuodelta 1882 ja on peräisin Kauhavan vanhasta kirkosta. Kauhavan kirkko on toiseksi viimeinen arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelemista kirkoista. Kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on kuvanveistäjä Johannes Haapasalon veistos vuodelta 1946. Kangasalan kirkko
Lähetyskynttelikkö on saarnatuolin vieressä ja sen ovat suunnitelleet ja valmistaneet Onni Koski ja Rauno Rantalainen vuonna 1987. Kynttelikkö muistuttaa käskystä viedä evankeliumi maan ääriin saakka. Kynttilöistä saatavat tulot käytetään lähetystyöhön. Lähetyskynttelikön viereen saatiin vuonna 2017 kastepuu, johon ripustetaan seurakunnassa kastettujen lasten nimet. Pyöreälatvaiseen koivuvaneriseen Lovi Oy:n valmistamaan kastepuuhun ripustettavaan vihreään sydämeen kirjoitetaan kastetun etunimet ja kastepäivä. Ajatuksena on korostaa seurakunnan pienimpien merkitystä kirkossa ja symboloida elämänpuuta. Kangaslammin kirkko
Kangaslammin kirkko sijaitsee entisen Kangaslammin kunnan alueella Varkaudessa. Edellisen vuonna 1972 palaneen kirkon tilalle kirkko rakennettiin tiilinen pitkäkirkko 1972–1973. Kirkon tasakatto taittuu alttaripäädyssä viistoksi pulpettikatoksi. Kirkon pinta-ala on 450 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 250 hengelle. Kirkon on suunnittellut arkkitehti Kaj Michael. Kirkon ohessa oleva betoninen kellotapuli rakennettiin 1973, kellot ovat vuosilta 1972–1973. Alttarin veistoksen "Elämän puut" on suunnitellut taiteilija Eva Ryynänen, samoin kuin kirkkosaliin liitettävissä olevan seurakuntasalin seinällä olevan teoksen "Enkelin siipi". Kirkon alttarin vasemmalla puolella on ikkunaseinä ja oikealla urku- ja kuorotila. Kangasalan urkutehtaan vuodelta 1973 olevat urut ovat 9-äänikertaiset. Entisen kirkon kivijalasta otettu graniittinen paasi on uudessa kirkossa kastemaljana. Alttarilla on Teuvo Tikkasen entisen kirkon isoista nauloista tekemät kolme naularistiä, alttarin tekstiilit on suunnitellut ja valmistanut Leena Mäki-Patola. Kirkon tilat uusittiin vuonna 1990. Karjasillan kirkko
Kirkkotekstiilit on suunnitellut tekstiilitaiteilija Dora Jung, alttaritaulu on kuvanveistäjä Essi Renvallin pronssiveistos "Kristuksen toinen tuleminen" kirkonrakennusvuodelta 1963. Kirkossa on Kangasalan urkutehtaan valmistamat 23-äänikertaiset urut. Kangasalan kirkko
Kirkon eteiseen tehtiin vuonna 1979 saniteettitilat. Vuosien 1978−1982 toiminta- ja taloussuunnitelmassa oli myös kiinnitetty huomiota valaistuksen vähäisyyteen ja sisämaalauksen kulumiseen. Lisäksi suunniteltiin kellojen soiton koneistamista. Museovirasto antoi korjauksiin liittyen lausuntonsa, jonka mukaan suunnittelun lähtökohtana oli pidettävä silloisen tilanteen ja 1890-luvun korjausten asun säilyttämistä. Arkkitehdiksi valittiin Seppo Rihlama toimistoineen (Arkkitehtitoimisto Rihlamo-Lehtonen-Luoto). Arkkitehti aloitti suunnittelun keväällä 1984, ja kirkkovaltuusto hyväksyi lopullisen korjaussuunnitelman maaliskuussa 1986. Askaisten kirkko
Askaisten kirkon seinien alaosa on kiveä ja yläosa tiiltä, raja kulkee hiukan ikkunoiden alareunan alapuolella. Seinät on kalkittu kauttaaltaan ulkopuolelta vaaleaksi. Pohjamuodoltaan pitkäkirkko-tyyppiä olevan rakennuksen pohjoisseinustalla on sakasti ja eteläseinustalla Carpelan-suvun hautakammion eteishuone. Vuokselan kirkko
Vuokselan kirkko on sementtitiilestä rakennettu ja valkeaksi rapattu tornillinen pitkäkirkko. Kirkon torni on kahdeksankulmainen. Kuorin puoleisessa päässä on matala ja särmikäs sakasti. Kirkon ulkoseiniä jäsentävät viisi porrastettua tukimuurausta. Päädyissä olevat tukimuuraukset nousevat kolmiportaisesti katon yläpuolelle. Tukimuurausten väleissä on kaksi ikkunaa eli kahdeksan kummallakin sivulla. Kirkon katto on korka ja jyrkkä ja sitä koristavat kummallakin lappeella olevat neljä pyörökaarista ikkunaa. Vesilahden kirkko
Kirkon paikalla on ollut aikanaan uskonpuhdistuksen vuoksi kesken jäänyt kivikuorinen kirkko. Salama poltti sen 1602, ja kivet käytettiin 1839 rakennettuun vanhaa kirkkomaata ympäröivään kiviaitaan. Tästä kirkosta on muistona 1400-luvun lopulta kivisakasti, jonka sisätilaa kattaa kahdeksanjakoinen rengasholvi. Se on ollut Kurki-suvun perhehautana, ja nykyisin siinä on pieni museo keskiaikaisine esineistöineen. Raision hautakivet
Raision kirkon hautakivet ovat mahdollisesti Suomen vanhimmat tunnetut kuvioidut hautakivet. Kiviä säilytetään Raision keskiaikaisen kivikirkon aulassa. Nämä kaksi kiveä ovat arviolta 1200-luvuilta. Toiseen kivistä on kuvattu auringonpyöriä ja eläimiä, ja vaikka kuvitus ei ole yksiselitteisesti kristinuskoon viittaava, kiveä pidetään kristillisenä. Toisen kiven kuva-aihe on kristillinen ristisauva. Kivissa ei ole kirjoitusta. Kivien lähimmät vastineet ovat Gotlannin kuvakivet.
Kiviä käytettiin myöhemmin Raision kirkon kynnyskivinä, josta ne löydettiin lattian korjauksen yhteydessä vuonna 1968. Kivien pinta on kulunut paljon, ja siksi pienempien kuvioiden hahmotus on vaikeaa. Ahvenanmaan maakunta
Jomalan kirkko on Suomen vanhin kivinen pitäjänkirkko ja vanhin muurattu kivirakennus. Myös Eckerön, Finströmin, Föglön, Getan, Hammarlandin, Kumlingen, Kökarin, Lemlandin, Saltvikin, Sundin ja Vårdön kirkot ovat keskiaikaisia kivikirkkoja. Lisäksi Lemlandissa on Lemböten kappeli, joka on keskiaikaisen kivikirkon raunio. Brändön, Lumparlandin ja Sottungan kirkot on rakennettu puusta. Maarianhaminassa sijaitsevat Pyhän Yrjön kirkko ja 1969 rakennettu Pyhän Martin kirkko. Grythyttanin kirkko
Kirkko rakennettiin vuonna 1632, mutta jäi pian pieneksi ja tuskin 50 vuoden päästä se laajennettiin ristikirkoksi. Myös katto on ollut aikaisemmin paanukatto, mutta siihen laitettiin 1900-luvun alussa paikallista liuskekiveä. Sisällä vaihdettiin 1900-luvun ensimmäisinä vuosikymmeninä suljetut penkkirivit avoimiksi ja penkkien ovet käytettiin uudestaan seinäpaneeleina. Vanhat kattomaalaukset peitettiin 1953 nykyisellä lautakatolla, johon on maalattu valkoisia pilvimuodostelmia ja lisäksi myös seinissä on luultavasti ollut aikaisemmin maalauksia, joista voi nähdä jälkiä pohjoisessa kuorin seinässä. Läheistä hautausmaata ei käytetä enää, mutta siellä on edelleenkin säilyneitä 1700- ja 1800-lukujen hautoja. Kangasalan urkutehdas
Kangasalan urkutehdas aloitti toimintansa vuonna 1844, jolloin senaatti antoi urkujen rakennusoikeuden Ruotsissa Västmanlandin Kilan pitäjässä syntyneelle Anders Thulélle, joka oli aikaisemmin työskennellyt työnjohtajana ruotsalaisen Gustaf Anderssonin urkurakentamolla. Thulén ensimmäiset omalla nimellä rakennetut urut valmistuivat vuonna 1844 Tammisaaren kirkkoon ja toiset vuonna 1845 Kangasalan kivikirkon ensimmäisiksi uruiksi. Thulén aikana yritys oli enemmän käsityöverstas kuin urkutehdas. Urkumestarin itsensä lisäksi tehtaalla työskenteli oppipoikia ja kisällejä. Tiistenjoen kirkko
Kirkon kellot ovat vuosilta 1982 ja 1979. Istumapaikkoja kirkossa on 600 hengelle. Runkohuoneesta ulkonee sitä kapeampi kuori ja pieni kylkiäinen. Runkohuoneessa on satulakatto, torni on nelipäätyinen ja sen ikkunat ovat suorapäätteiset, runkohuoneessa ne ovat pyörökaariset. Kirkkosali on jaettu pylväillä kolmilaivaiseksi, keskilaivan sisäkatto on pyöristetty ja sivulaivoissa on tasakatot. Kirkon alttaritaulu "Tulkaa minun tyköni kaikki työtätekevät ja raskautetut" on Kaarlo Lamminheimon 1953 maalaama. Kangasalan urkutehtaan alun perin Impilahden kirkkoon 1937 valmistamat 24-äänikertaiset urut tuotiin Tiistenjoen kirkkoon 1953. Orimattilan kirkko
Kirkon seinäkivet louhittiin Niemenkylästä. Kirkko on kolmilaivainen. Keskimmäisessä laivassa on puinen tynnyriholvi ja reunalaivoissa tasakatot. Sivulaivoissa on ollut parvet,jolloin kirkossa oli 1 700 paikkaa, mutta parvet purettiin 1932, jolloin kirkosta tuli 1 200-paikkainen. Kirkon alttaritaulun "Tulkaa minun tyköni" on maalannut vuonna 1874 Erik Johan Löfgrenin. Kangasalan kirkko
Nykyinen kivikirkko valmistui 1767, mutta kirkon ympärillä oleva hautausmaa on otettu käyttöön jo vuonna 1650. Hautausmaan pinta-ala on noin 1,2 hehtaaria. Vanhan hautausmaan lisäksi Kangasalla on lisäksi kaksi muuta hautausmaata, 1900-luvun alussa perustettu Läntinen hautausmaa keskustassa ja 1930-luvulla perustettu Itäinen eli Huutijärven hautausmaa. Kangasalan kirkko
Kangasalan seurakunnan alueella on nykyisin neljä kirkkoa: Kangasalla, Sahalahdella, Kuhmalahdella ja Vehkajärvellä. Kangasalan nykyinen kivikirkko on kolmas (tunnettu) kirkko Kangasalla. Ensimmäinen sijaitsi Liuksialassa, mistä se siirrettiin 1640-luvulla lähelle nykyisen kirkon paikkaa. Perimätiedon mukaan yhtenä syynä siirtoon oli se, että väki talloi pellot kulkiessaan kirkkoon. Nykyisin Liuksialan kirkon paikalla on vuonna 1932 valmistunut, Liuksialan kartanon silloisen isännän Jalmari Meurmanin rakennuttama Liuksialan kappeli. Toinen, Herttualan kirkko, rakennettiin 1650-luvulla ja sen rapistuessa ja jäädessä ahtaaksi päätettiin rakentaa tilalle uusi, kivinen kirkko.  Uuden kirkon rakentamisesta keskusteltiin jo 1730-luvulla, mutta rakentamistyöt saatiin alkuun vasta vuonna 1764. Rakennusmestarina toimi Anders Piimänen ja muurausmestarina Gust. Rosenberg. Kirkko vihittiin ilman tornia marraskuussa 1767 ja nimettiin prinssi Kustaan kirkoksi (Kustaa III oli Ruotsin hallitsijana vuosina 1771−1793). Keravan kirkko
Keravan kirkko on Keravalla sijaitseva kirkko, jonka suunnitteli arkkitehti Ahti Korhonen ja joka valmistui 1963. Istumapaikkoja kirkossa on noin 500. Kirkkorakennus on pohjakaavaltaan epäsymmetrinen, alttari on pisimmällä seinällä ja betoninen kellotorni sekä sakaristo kirkon yhdessä kulmauksessa. Sisutuksessa on käytetty betonin vastapainona tammea. Kirkon pinta-ala on 900 neliötä. Alttarilla on Kauko Räsäsen suunnittelema 1977 hankittu metallinen reliefi "Jumalan voima", minkä lisäksi kirkossa on Lauri Ahlgrénin lasimaalaus "Orjantappurakruunu". Kirkon 25-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas, alun perin vuonna 1963. Ikaalisten kirkko
Kirkon jokaisen sakaran seinäpintaa jakaa kaksi pyörökaarista ikkunaa. Niiden välisissä nurkkaviisteissä on myös kolmas samanlainen ikkuna. Kirkon sisäkatteena on puinen holvaus ja keskustassa neljän pylvään kannattelemana lyhdyn valoaukko. Maaningan kirkko
Maaningan kirkko on Kuopion Maaningalla sijaitseva Jaakko ja Heikki Kuorikosken vuosina 1826–1845 rakentama puinen tasavartinen ristikirkko, jonka piirustukset laati 1823 valtionarkkitehti Carlo Bassi Intendentinkonttorissa. Kirkossa on seinänkorkuiset kulmaulokkeet, neliömäisestä attikasta kohoaa kulmista viistetty kuputorni. Sakaravarsissa on päätykolmiot, suorakulmaisten ikkunoiden päällä on toinen rivi puolipyöreitä ikkunoita. Sisäkatot ovat laakeat, ristikeskustassa on neljän pilarin kannattama kupu. Kirkon pinta-ala on 985 neliömetriä ja istumapaikkoja siellä on 1 200 hengelle. Kirkkoa on korjattu 1878, 1895, 1902 ja 1937. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" maalasi Ferdinand von Wright, se on jäljennös Berndt Godenhjelmin Kuopion tuomiokirkkoon 1843 maalaamasta alttaritaulusta. Kirkon 18-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1972. Kirkon yhteydessä on erillinen kolminivelinen kellotapuli. Kirkon kuorissa on Mikael Toppeliuksen maalaukseksi arveltu teos "Kristuksen kaste". Virsitaulun kääntöpuolella on maalaus, jonka aiheena on "Kuningas Daavid". Virsitaulun lahjoitti Jacob Rijf 1806, joten mahdollisesti hän on sen valmistanut ja taustamaalauksenkin tehnyt. Sysmän kirkko
Kirkkosalia ei koskaan holvattu. Keskaikaisesta rakentamiseta ei ole säilynyt paljon merkkejä, ja esimerkiksi sivuseinien ikkuna-aukkojen kokoa ja muotoa on myöhemmin muutettu. Kirkon tehnyt muurari on ollut ehkä sama mestari, joka on tehnyt Janakkalan kirkon. Runkohuoneen pohjoissivulla on sijainnut sakaristo ja eteläsivulla asehuone, mutta niiden tarkasta sijainnista tai rakennusajankohdasta ei ole varmuutta.
1700-luvun loppupuolelle tultaessa kirkko oli jäänyt seurakunnalle ahtaaksi. Siksi se laajennettiin 1832–35 ristikirkoksi C.L. Engelin suunnitelman mukaan. Runkohuoneen sivuseinistä purettiin osa sekä kummallakin puolella olleet kylkiäiset (sakaristo ja asehuone). Käytännössä vain kirkon itä- ja länsipääty säilyivät, mutta länsipäädynkin sisäänkäynti ja ikkuna uusittiin. Uudet ristisakarat ovat hieman runkohuonetta matalammat, ja niiden päädyissä on nurkkapilasterit sekä keskiaikaista tiilikoristelua imitoivat komerokoristeet.