Mikä on TNT:n räjähdysenergia?
TNT
TNT (trinitrotolueeni, trotyyli, 2,4,6-trinitrometyylibentseeni, rotuli, CHNO) on yleinen sekundaarisena räjähdysaineena käytetty kemiallinen yhdiste, jota syntetisoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1863. TNT:n tuttuuden vuoksi monien muiden räjähteiden ja aseiden tehoa mitataan TNT-kilogrammoissa. TNT:n räjähdysenergia on 4,184 MJ/kg. Hiroshimaan pudotetun atomipommin räjähdysvoima vastasi noin 13 kilotonnia (eli 13 miljoonaa kilogrammaa) TNT:tä.
Torpedo
Torpedon hyötykuorma on räjähde, joka tavallisesti sijaitsee sukkulan kärjessä. Räjähteen syttymisestä vastaa sytytin, jotka torpedotekniikan alkuaikoina oli tavallisimmin kosketukseen perustuva. Toisen maailmansodan loppuvaiheessa kehitettiin myös akustiseen ja sähkömagneettiseen herätteeseen perustuvia sytyttimiä. Nykyään sytyttimen valinta riippuu jossakin määrin siitä, mihin tarkoitukseen torpedoa käytetään. Räjähde on tavallisesti jotakin sotilasräjähdettä kuten TNT:tä. Myös ydinräjähtein varustettuja torpedoita on olemassa. Tulipallo
Tunguskan räjähdystä vuonna 1908 Siperiassa pidetään 10 km:n korkeudessa räjähtäneen halkaisijaltaan muutamakymmenmetrisen asteroidin (tai komeetan) aiheuttamana. Räjähdyksen energia oli luokkaa 30 megatonnia ja se kaatoi metsää yli 2000 neliökilometrin alueelta, mutta korkealla tapahtunut räjähdys ei synnyttänyt kraatteria. Impakti
missäArvioituja asteroiditörmäysten toistumistiheyksiä. Eri lähteissä tiedot esimerkiksi 50 metrin läpimittaisten kappaleiden toistumistiheyksistä vaihtelevat melkoisesti. Alle 500 metrin läpimittaisen kappaleen räjähdys aiheuttaa paikallista tuhoa alle satojen kilometrien säteellä ja enimmillään maanosan laajuisia vaikutuksia. Alle kilometrin läpimittainen kappale aiheuttaa korkeintaan maanlaajuista tuhoa, ja 1–10 kilometrin läpimittaisen kappaleen törmäysräjähdys tuhoaa kokonaisia maanosia, ja lievemmät vaikutukset ulottuvat koko maailmaan. Räjähdysnopeus
Räjähdysnopeudella tarkoitetaan shokkiaallon etenemistä räjähtävässä aineessa. Yleensä nopeus on ilmaistu metreissä sekunnissa, esimerkiksi räjähdysnopeuden 7 000 m/s omaava aine on sekunnin päästä sytytyshetkestä räjähtänyt 7 000 metrin päähän sytytyspaikasta. Varsinaisten räjähdysaineiden räjähdysnopeus on yli 2 000 m/s, ruutien ja muiden deflagroituvien aineiden välillä 330–2 000 m/s. Ydinaseiden painevaikutukset
Ydinaseiden painevaikutukset ovat ydinräjähteen räjähdyksen aiheuttama paineaalto ja tuuli. 1 megatonnin maanpinnassa tapahtuva räjähdys aiheuttaa 5 PSI:n ylipaineen 8 km päässä. Tämä romahduttaa monet talot, vammauttaa lähes kaikki ja tappaa noin puolet. Näitä vakavia vaurioita vastaa hirmumyrskymäinen tuulen nopeus 74 m/s. Painevaikuus riippuu räjähdysvoimasta niin, että räjähdysvoiman tuhatkertaistumien kasvattaa vaikutussädettä kymmenkertaiseksi. Heksogeeni
Heksogeenin hajaantuminen alkaa 170 celsiusasteen lämpötilassa, mutta sen sulamispiste on selvästi korkeampi, 204 celsiusastetta. Tästä syystä heksogeenia ei voida valaa. Heksogeeniin sekoitetaan sen muotoilun mahdollistamiseksi vahaa tai jotakin valukelpoista räjähdysainetta, kuten TNT:tä. Heksogeenin detonaationopeus on 8 754 m/s. Rhino
Hänen sietokykynsä haavoittumista ja kipua vastaan on kuitenkin Sarvikuonon yksi suurimmista voimista. Hän sietää alimmillaan -62 ja ylimmillään jopa 537 °C:ta. Tarvittaisiin jopa tonnin verran TNT:ta jotta Sarvikuonon uskomattoman kovaan kuoreen saisi reiän aikaiseksi. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus
Isotooppianalyysin perusteella on esitetty, että 2–3 sekuntia höyryräjähdyksen jälkeen tapahtunut toinen voimakkaampi räjähdys oli osittainen hallitsematon ketjureaktio eli pienimuotoinen ydinräjähdys, joka seismologisten mittausten mukaan oli teholtaan noin kymmenen tonnia TNT:tä. Ydinräjähdys ei kuitenkaan voinut johtua reaktorin polttoaineesta, sillä rikastusastetta ei ollut tarpeeksi. Toisen räjähdyksen syyksi on myös arveltu vedyn räjähtämistä, kun kuuma zirkonium reagoi kemiallisesti veden kanssa synnyttäen vetyä, joka taas reagoi ensimmäisen räjähdyksen takia reaktoriin päässeen hapen kanssa. MK 2 -kranaatti
MK 2 -käsikranaatti on tavallinen varmistussokalla ja kahvalla (lusikka) varustettu kranaatti. Sen aikapanoksen viive on 3,5 sekuntia, jonka jälkeen räjähdysaine TNT räjähtää. Tämän seurauksena kranaatin uritettu valurautarunko hajoaa sadoiksi eri suuntiin lentäviksi sirpaleiksi. W88-ydinkärki
W88 on 55 cm suurimmalta halkaisijaltaan ja 175 cm pitkä. Se painaa alle 360 kg ja ydinräjähteen räjähdysteho on 475 kilotonnia. Ydinaseiden polttovaikutukset
missä J on lämpöenergia J/cm, Y räjähdysenergia kilotonneja. Ydinase
Atomipommin räjähtäessä vain pieni osa kriittistä massaa vastaavasta määrästä vapauttaa energiaa haljetessaan. Fat Manille tämä oli vain 1,4 % ja parhaimmille pommeille 20 %. Koska on vaikeaa pitää suurta määrää fissioituvaa ainetta pienessä tilavuudessa, atomipommin käytännön raja räjähdysvoimalle on muutamia satoja kilotonneja. Ydinaseiden polttovaikutukset
Noin 35 % räjähdyksen energiasta muuttuu lämpöenergiaksi. Suuri määrä lämpösäteilyä imeytyy ihmisen ihoon ja palaviin aineisin lyhyessä ajassa. Varsinkin suurissa vetypommiräjähdyksissä pommin lämpösäteily polttaa ihmisiä, eläimiä, kasveja ja rakenteita laajalla alueella suhteessa paineaallon tuhovaikutuksiin. Hyvin lähellä räjähdystä ihmiset haihtuvat ilmaan tai palavat karrelle. Kauempana syttyy tulipaloja ja ihmisille tulee eriasteisia palovammoja. Polttovaikutus riippuu polttavan säteilyn kestosta ja voimakkuudesta sekä kohteena olevan materiaalin laadusta, eli syttyvyydestä ja kyvystä imeä säteilyä. Jos useimmat materiaalit syttyvät, syntyy tuhoisa tulimyrsky, joka kestää tuntikausia ja voi imeä ihmisiä myrskytuulen voimalla tuliseen pätsiin. Tulilordi
Hänessä on kaikki sähkömagneettisen spektrin ominaisuudet mitä oikeissa tähdissäkin on; lämpö, valo, painovoima, radioaallot etc. Maksimaalinen energiamäärä jonka hän voi kerralla tuottaa määräytyy hänen massansa mukaan. Kun hänen kehonsa kaikki atomit fuusioituvat on energiamäärä hänen kehossaan samaa mittaluokaa kuin mitä tähden uloimmassa kerroksessa. Pienimmälläkin energiamäärällä Tulilordi voi polttaa tiensä läpi minkä tahansa maapallolta löydettävän materiaalin (lukuun ottamatta adamantiumia). B43
Aseesta oli kaksi varianttia, Mod 1 ja Mod 2; niissä kummassakin oli viisi mahdollista asetettavaa räjähdystehoa. Mallista riippuen B43:n pituus oli 3,81–4,15 metriä. Sen suurin halkaisija oli 45 cm ja paino vaihteli eri malleilla 935 kg:stä 960 kg:aan. Säädettävä räjäytysteho vaihteli 70 kilotonnista TNT:tä yhteen megatonniin. TNT
Räjähtäessään TNT hajoaa seuraavasti: TNT-ekvivalentti
Kilotonnia (lyhenne kt) käytetään usein kuvaamaan ydinaseiden räjähdysvoimaa. Kilotonnin voima on tuhannen trotyylitonnin räjähtäessä syntyvä energia. On sovittu, että trotyylin räjähdysvoima on 4,184 MJ/kg, joten yksi kilotonni tarkoittaa 4,184 terajoulea (4,184·10 joulea). Impakti
Taulukossa ilmoitetaan ”vaarasäde” kilometreinä eli törmäyskohdasta laskettu säde, jonka sisällä hyökyaallon eli tsunamin korkeus on rannikolla 10 metriä tai suurempi. 10 metrin korkeus on tsunamin korkeus juuri sen iskiessä rantaan, matalassa vedessä tapahtuneen vahvistumisen jälkeen. Taulukon pystyakselilla on asteroidin läpimitta metriä ja vaaka-akselilla tsunamin kasvukerroin sen saapuessa rannikolle. Avomerellä tsunami liikkuu matalana, mutta nousee hyvin korkealle matalassa vedessä rannan lähellä. Ydinräjähdyksen säteilyvaikutukset
300 msv/h annosnopeus, mikä vastaa noin 1,5 Sv kokonaisannosta, juuri ja juuri tappava, 7 m/s tuuli, fission osuus 100%, pintaräjähdys Plutonium
Nagasakiin pudotetussa Fat Man -pommissa oli 6,2 kg plutoniumia, sillä se oli puristettu kasaan. Plutoniumin (1 kg) räjähdysvoima vastaa 20 kilotonnia TNT:tä. Jos kaikki plutonium halutaan räjäyttää, tarvitaan myös ulkoinen neutronien lähde, joten alkeellisten ydinaseiden tuhovoima jää alle teoreettisen arvon. Esimerkiksi Fat Manin (6,2 kg plutoniumia) tuhovoima oli 21 kt. Ydinkäyttöä varten plutonium stabiloidaan galliumin avulla, jolloin plutonium on delta-allotrooppisessa muodossa. PETN
PETN eli pentaerytritolitetranitraatti ("pentriitti, nitropenta") on hyvin voimakas räjähdysaine, joka syttyy TNT:tä tai tetryyliä helpommin iskusta, lämmöstä tai kitkasta. PETN:n räjähdysnopeus on 8 400 m/s. Sen suhteellinen tehokerroin (RE) on 1,66. Tätä räjähdettä käytetään joskus detonaattorien toisena vaiheena joissain maamiinoissa ja kranaateissa sekä räjähtävän tulilangan ytimenä. Pentaeritrytolitetranitraattia käytetään myös muoviräjähteissä. PETN muistuttaa kemialliselta rakenteeltaan nitroglyserolia, joka on räjähdysnopeudeltaan hyvin lähellä PETN:ää. Torium-ydinpolttoainekierto
Toriumin (Th) käyttö ydinenergiatekniikassa perustuu torium-ydinpolttoainekiertoon. Torium ydinpolttoainekierrossa luonnollista Th-isotooppia pommitetaan neutroneilla, jolloin Th muuttuu Th:ksi neutronikaappauksen eli absorption seurauksena. Tämän jälkeen Th muuttuu protaktinium-233:ksi beetahajoamisen seurauksena. Pa muuttuu uraanin isotoopiksi U:ksi myös beetahajoamisen seurauksena. Näin syntynyt U on fissiili kuten luonnossakin esiintyvä ja ydinenergiatekniikassa perinteisesti käytettävä U. U:ta pommitettaessa neutroneilla se hajoaa eli fissioituu tytärnuklideiksi vapauttaen energiaa. U hajotessa vapautuu keskimäärin yli 2 neutronia, minkä ansiosta ydinpolttoainekierto voi jatkua. Toinen neutroneista toimii uuden fissiilin polttoaineen tuottamisessa ja toinen neutroneista toimii uuden U fission aiheuttajana. Professori Power
Haarniskan tehokkain ase on kuitenkin alfa-muuntaja, joka lasertähtäyksen avulla ampuu korkeataajuuksisen elektroni-iskun, E-säteen vastustajaan. Ase sijaitsee hänen oikeassa kädessään ja tulituksen voima vastaa noin 45 kg TNT:ta. Ase tarvitsee kuitenkin massiivisen määrän virtaa ja siksi viiden sekunnin mittainen laukaisu vaatii ainakin 45 minuutin latausajan. C-3
C-3 (Composition C-3) on toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain armeijan kehittämä muoviräjähde (PBX). C-3 on tehokas räjähde, mutta kylmässä se muuttuu liian hauraaksi, joten sen korvasi myöhemmin C-4. C-3:n ainesosat ovat: 77 % RDX, 4 % TNT 3 % tetryyli ja 1 % nitroselluloosa sekä 10 % DNT (dinitrotolueeni) ja 5 % MNT (mononitrotolueeni). DNT ja MNT ovat öljymäisiä räjähdysaineita ja mahdollistavat C-3:n muovailtavuuden. Strateginen ydinase
Strateginen ydinase on ydinase, jolla tuhotaan strategisia kohteita, kuten ydinohjuksia, komentokeskuksia ja suuria kaupunkeja. Vertailun vuoksi taktiset ydinaseet on tarkoitettu käyttöön taistelukentällä. Strategisten aseiden räjähdysvoima on paljon suurempi, vähintään 100 kilotonnia, suurimmillaan monta megatonnia. Voimakkain aktiivisessa käytössä ollut ydinase oli 25 megatonnin B41. Nykyisellään tehokkain on B83, jonka räjähdysvoima on 1,2 megatonnia. Jotkut aseet voivat toimia sekä taktisina että strategisina, esimerkiksi B61. Eeta Carinae
Eeta Carinaen tuhoutuminen aiheuttaisi tyypillisen supernovan tai hypernovan tapaan voimakkaita gammapurkauksia, jotka voivat kestää muutamasta millisekunnista tuhanteen sekuntiin. Mikäli tällainen gammapurkaus kohdistuisi Maahan Eeta Carinaen etäisyydeltä, ilmakehään osuva energia vastaisi yhtä kilotonnia TNT:tä neliökilometrille. Tästä seuraisi todennäköisesti otsonikerroksen täydellinen tuhoutuminen, suuret ilmakehässä liikkuvat paineaallot, tulipalot ja maailmanlaajuiset myrskyt. M103 (panssarivaunu)
R. P. Hunnicutt listaa M58-tykin M358 (APBC-T) -panssariammuksen massaksi 23,1 kg (50,41 paunaa) ja lähtönopeudeksi 1067 m/s (3500 ft/sec) mikä vastaa 13,15 MJ energiaa. Ammuksen läpäisykyky on 221 mm RHA-panssariterästä 30 asteen iskukulmalla 914 m:n etäisyydeltä (1000 jaardia) ja 124 mm 60 asteen iskukulmalla. 2000 jaardissa vastaavat lukemat ovat 196 mm ja 114 mm. Operaatio Upshot-Knothole
Muut operaatio Upshot-Knotholen ydinkokeet olivat lähinnä aseiden kehitykseen liittyviä. Mukana oli mm. ainoat uraanihydridipommin räjäytykset "Ruth" ja "Ray". Ne olivat molemmat suutareita, koska räjähdysteho jäi vain 200 tonniin TNT:tä. Lopuissa kokeissa testattiin pääasiassa uusia vetypommien rakenneosia; näitä käyttäviä ydinaseita testattiin myöhemmin Operaatio Castlen massiivisissa vetypommien testiräjäytyksissä. CEP
EMT, "ekvivalenttimegatonni": ydinräjähteen tuhovoima on karkeasti arvioituna räjähdysvoima E potenssiin 2/3, EMT=E^(2/3) 0,2 megatonnin räjähteen EMT on noin 0,34. Hyvin suurilla räjähteillä EMT-arvot ovat tämän kaavan mukaisia suurempia. Mk 101 Lulu
Mk-101 Lulu oli ilmasta pudotettava ydinräjähteen sisältänyt syvyyspommi. Sen kehitti Yhdysvallat kylmän sodan aikana 1950-luvulla. Se käytti W34-ydinkärkeä, jonka räjähdysteho oli 11 kilotonnia TNT:tä. Yhdysvaltain laivasto otti aseen palveluskäyttöön sukellusveneiden torjuntaan vuosina 1958–1971. Siitä oli viisi eri versiota. Asetta myös varastoitiin USA:n ulkopuolelle NATO-maiden varastoihin, mutta amerikkalaisten joukkojen valvontaan. 
Se voitiin pudottaa ainakin Avro Shackleton, Lockheed P-2 Neptune ja Lockheed P-3 Orion pommikoneista. Ydinonnettomuus
Käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus ja säteilyvoimakkuus on hyvin suuri. Jos kuljetusastia rikkoontuisi pahoin, huomattavasti kohonneen säteilyn alue ulottuisi muutaman sadan metrin päähän. Käytetty ydinpolttoaine ei liukene veteen, joten polttoaineen joutuminen vesistöön ei aiheuttaisi merkittävää saastumista. Vuosia jäähtyneessä käytetyssä polttoaineessa on hyvin vähän kaasumaisia radioaktiivisia aineita, joten radioaktiivisia aineita voisi vapautua ilmaan huomattavia määriä vain, mikäli kuljetussäiliön rikkoontumisen lisäksi esimerkiksi tulipalo tai ketjureaktio synnyttäisi korkean lämpötilan. Kemiallinen räjähdys
Kemiallinen räjähdys on nopea kemiallinen reaktio, jossa vapautuu suuri määrä lämpö- ja liike-energiaa. Periaatteessa kyseessä on erittäin nopea palamisreaktio, jonka teho perustuu lämpöenergian vapautumiseen sekä räjähdysaineen tilavuuteen nähden jopa monikymmenkertaiseen kaasunmuodostukseen. Muun muassa panostajat käyttävät epäonnistuneesta räjähdyksestä nimitystä "deflagraatio" eli räjähtävä palaminen, niin sanottu "humahdus". Yleensä humahduksen rajana käytetään 2000 m/s räjähdysnopeutta. Tämä vaihtelee lähteittäin kulloisenkin räjähdysaineen tyypillisen räjähdysnopeuden mukaan. Räjähtävän aineen ei tarvitse olla niin sanottu teollinen räjähdysaine (myös "R-aine"), vaan myös muut aineet voivat tietyissä olosuhteissa räjähtää. Esimerkiksi polttomoottorin toiminta perustuu palotiloissa kipinän seurauksena hallitusti räjähtävään (oikeammin humahtavaan) bensiinihöyryyn tai -sumuun. Myös muut sumuna tai pölynä esiintyvät hiilivedyt ja hiilipöly voivat räjähtää. TNT (täsmennyssivu)
TNT tai T.N.T, tarkoittaa seuraavia asioita: Sytytyslanka
Räjähtävässä tulilangassa sytytysvaikutus etenee räjähdyksen nopeudella. Räjähtävä tulilanka voi koostua pentriitti-räjähteestä, joka on muovattu narumaiseksi ja päällystetty polypropeenilangalla ja lopuksi muovikuorella. Pentriitin räjähdysnopeus on 7 000 metriä sekunnissa. Tunguskan räjähdys
Räjähdyksen syytä ei ole varmuudella kyetty selittämään, mutta yleisesti hyväksytyin teoria on asteroidin tai komeetan räjähtäminen alueen yläpuolella. Yksi todennäköinen vaihtoehto on muutaman kilometrin korkeudessa räjähtänyt kivimeteoriitti, joka on läpimitaltaan 60–100 metriä. Toisaalta todennäköinen vaihtoehto on myös 5–10 kilometrin korkeudella räjähtänyt läpimitaltaan 500-metrinen komeetta: meteoriitista olisi jäänyt jäljelle isompia kappaleita, ja komeetan pyrstön suurella nopeudella ilmakehään osuvien hiukkasten aiheuttamat ilmakehän häiriöt selittäisi nähdyt valoilmiöt. Pieni komeetta ei olisi kehittänyt suurta pyrstöä, minkä lisäksi sen tulosuunta olisi estänyt havaitsemisen. Komeettateoriaa puoltaa se, että suurin osa nähdyistä tulipalloista on ollut saatujen spektrien perusteella hyvin harvaa ainetta, jonka tiheys on lähellä veden tiheyttä Toisaalta etenkin pienet asteroidit voivat olla rakenteeltaan löyhiä materiaalikasaumia tai komeetan ytimiä, joissa ei ole enää sulamalla irtoavaa materiaalia näyttävän pyrstön kehittymiseen. Amatoli
Amatoli on voimakas räjähdysaine. Se on trinitrotolueenin (TNT) (CHNO) ja ammoniumnitraatin (NHNO) seos. Amatolia käytettiin etenkin sotilaskäytössä ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Nykyään se on korvattu muilla vaihtoehdoilla. Amatoli on väriltään vaihdellen vaaleasta kellertävään ja ruskeaan riippuen seossuhteesta. Amatoli on suhteellisen vakaata mutta voi räjähtää kovasta iskusta. Ydinaseiden polttovaikutukset
Eri aineiden syttymiskynnykset riippuvat räjähdystehosta.
Jos räjähteen voima on suurempi, aineiden syttyminen vaatii isompaa tehoa. Ydinräjähdyksen säteilyvaikutukset
Nopeus Pituus Jos laskeuma on on 93 km päässä 6,7 m/s (24 km/h) tuulella 10 Sv/h, se alkaa teoriassa 3,8 tunnin kuluttua räjähdyksestä. Laskeuman teoreettinen yläraja 180 km päässä on saman logiikan mukaan 2 Sv/h, koska sen voimakkuus on 1000/(3,8), jossa 1,2 on keskimääräinen puoliintumiseksponentti, kantaluku aika ja jaeattva alkuperäinen annosnopeus. Kaalin kraatteri
Osuessaan maahan meteoriitit vapauttivat suuren määrän liike-energiaa, joka kaasuunnutti metallin räjähdysmäisesti ja poltti ympäristöään kuumuudellaan. Kokonaisenergian suuruus on arvioitu olevan 4 x 10 ergiä tai 4,7 x 10 J . Tämä on vastannut 5-20 tuhatta tonnia TNT:tä, mikä on pienen ydinräjähteen voima. Raukas on päätynyt pienempään arvioon 1-2 tuhatta tonnia TNT:tä . TNT
TNT on melko myrkyllinen ja syöpää aiheuttava yhdiste, joka voi imeytyä ihon läpi aiheuttaen erilaisia oireita. Semtex
Semtex on tehokkain muoviräjähde ja huomattavasti perinteistä TNT:tä tehokkaampaa. Sen painoon suhteutettu räjähdystehoindeksi (R.E. factor) on 1,66 kun TNT:n on 1 (C-4:n 1,34). Riittäväksi määräksi lentokoneen tuhoamiseksi on mainittu 250 grammaa Semtexiä. Lockerbien pommi-iskussa matkustajakoneen tuhosi 12 unssia (noin 340 grammaa) Semtexiä. TNT-ekvivalentti
Megatonnin suuruinen räjähdys saavutetaan vetypommin räjähdyksessä. Hiroshiman pommin voima oli vain 0,015 megatonnia, ja suurimman räjäytetyn vetypommin voima noin 57 megatonnia. Kursk (sukellusvene)
Kahden minuutin ja viidentoista sekunnin kuluttua ensimmäisestä räjähdyksestä Kurskissa tapahtui myös toinen suurempi räjähdys, jonka voimakkuus vastasi 3–7 tonnin TNT-latausta, ja mittalaitteiden mukaan sen synnyttämä vedenalainen värähtely oli Richterin asteikolla 3,5:n ja 4,6:n välillä, eli se vastasi heikkoa maanjäristystä. Ensimmäisen räjähdyksen tavoin toinenkin räjähdys eteni sukellusveneen halki, ja tappoi voimakkuutensa vuoksi jokaisen miehistön jäsenen neljässä ensimmäisessä osastossa. Turbulenttinen kineettinen energia
TKE-yhtälö ilmaisee turbulenssiin liittyvän hetkellisen liike-energian aikakeskiarvon muutosta tietyllä hetkellä. Tässä kohdassa TKE-yhtälöä tutkitaan ilmakehän rajakerroksen tapauksessa. Turbulenssin hetkellinen turbulenttinen kineettinen energia k on: Eduskuntatalon pommi-isku 1950
Poliisin tutkimusten mukaan räjäyttäjä oli käyttänyt ns. avopanosta ja räjähdysaineena oli ollut joko 3 kiloa dynamiittia tai 1,5 kiloa TNT:tä. Räjähdys aiheutti noin 200 000 markan aineelliset vahingot. ATBIP
TNT:n ohella pommin konstruktio sisältää alumiinia sekä etyleenioksidia. Ydinase
Atomipommit saavat räjähdysvoimansa fissiosta, jossa raskaat ytimet (uraani tai plutonium) hajoavat kevyemmiksi atomiytimiksi, kun niitä pommitetaan neutroneilla. Ytimien halkeamisessa syntyvien neutronien halkaistessa jälleen uusia ytimiä syntyy räjähdysmäinen ketjureaktio, jossa vapautuu suunnattomasti energiaa. Toisinaan atomipommilla tarkoitetaan juuri fissiopommia, toisinaan taas mitä tahansa ydinasetta. Tämä sotkee jonkin verran käsitteitä. Räjähde
Räjähde eli räjähdysaine on kemiallinen yhdiste, joka voi tuottaa erittäin lyhyessä ajassa suuren määrän kaasuja ja lämpöä, joka synnyttää valtavan paineen, joka etenee räjähdyksenomaisen nopeasti hajottaen ympäristöä. Räjähdysaineen räjähdysnopeus on yli äänen nopeuden 330 m/s, mutta se voi olla jopa 11 000 m/s. Räjähdysnopeudesta riippuu, millainen vaikutus räjähteellä ympäristöön on. TNT-ekvivalentti
Gigatonnia (Gt) käytetään kuvaamaan hyvin suuria räjähdyksiä kuten asteroidin törmäystä Maahan. Gigatonni vastaa räjähdystä, jonka aiheuttaisi gigatonnin määrä TNT:tä. TNT-gigatonni on 4,184 × 10 joulea energiaa. Polttotaisteluaineet
Polttotaisteluaineet ovat deflagroituvia aineita eli niiden räjähdysnopeus on alle 2 000 m/s. Niitä käytetään vastustajien rakennelmien polttoon. Esimerkkiaineita ovat ruuti ja kreikkalainen tuli.
Ruuti voi myös räjähtää detonoiden eli räjähtäen yli 2 000 m/s,milloin se ei ole enää polttotaisteluaine.
Napalm on myös polttotaisteluaine. 2004 FH
2004 FH kuuluu Atenin asteroidiperheeseen. Jos kappale olisi osunut maapalloon, ilmakehässä syntynyt räjähdys olisi vastannut satoja kilotonneja TNT:tä tai pientä ydinasetta, mutta vaikutus tuskin ulottunut maanpinnalle asti merkittävästi. Hiroshima
Räjähdysvoimaltaan 16 kilotonnia TNT:tä vastaava atomipommi, ”Little Boy”, pudotettiin Hiroshimaan 6. elokuuta 1945. B-29 Superfortressista 9 450 metrin korkeudesta pudotettu pommi räjähti 550 metrin korkeudessa kello 8.15 paikallista aikaa aamulla. Arviolta 70 000–100 000 ihmistä sai välittömästi surmansa räjähdyksessä ja yhtä moni loukkaantui. Myöhemmin moni menehtyi ydinlaskeuman ja syövän seurauksena. Command &amp; Conquer: Generals Zero Hour
China Nuke General: China Nuke General luottaa ydinaseteknologiaan. Sillä on esimerkiksi parempi mattopommitus kuin muilla Kiinoilla: Nuke Generalin mattopommituspommien mukana tulee ydinjätettä, joka tekee pommeista tehokkaampia. Nuclear Missile on halvempi kuin muilla (normaalisti 5 000, Nuke Generalilla 4 500), samoin Nuke Cannonit. Ydinlaitos tuottaa enemmän sähköä kuin muilla kiinoilla, mutta se on myös hieman kalliimpi. Battlemaster -ja Overlord tankit ovat nopeampia kuin Tank Generalilla tai Kiinalla, mutta nämä tankit myös räjähtävät tuhoutuessaan aiheuttaen lähellä oleville yksiköille vahinkoa, ellei tankkeihin osta Isotope Stability -päivitystä. Koska ”Nuke General” luottaa ydinase teknologiaan on myös Mig-hävittäjiin ja Helix-koptereihin asennettu pienet ydinpommit napalm-pommien sijaasta. Turun jätteenpolttolaitos
Korkein hallinto-oikeus hylkäsi lokakuussa 2009 ympäristöluvan seudullisen jätteenpolttolaitoksen rakentamiselle Orikedolle. Naantalin kaupunginhallitus ehdotti polttolaitoksen sijoituspaikaksi Fortum Oyj:n Naantalin voimalaitostonttia Naantalin sataman itäpuolella tai Isosuon kaatopaikkaa. 100 miljoonan jätteenpolttolaitosta ehdotettiin rakennettavaksi Salon Korvenmäen kaatopaikalle. Vuonna 2012 Turun Seudun Jätehuolto tiedotti uuden jätevoimalan ympäristövaikutusten arviointimenettelyn etenemisestä. Ramboll Finland Oy:n tekemä YVA-selostus valmistui vuoden 2012 loppuun mennessä. YVA:ssa vertailtiin pääasiassa kahta sijoitusvaihtoehtoa, Turun Topinojaa sekä Raision Palovuorta, joista kumpikaan ei sijaitse TSJ:n mukaan tärkeällä pohjavesialueella, eikä kummallakaan ole juurikaan luontovaikutuksia. Laitoksen maksimikapasiteetti olisi 150 000 tonnia vuodessa ja se polttaisi jätteet joko perinteisellä arinapolttotekniikalla tai leijukerrospolttona. Tavoitteena oli voimalan käyttöönotto 2017–2018. Maan lähelle tuleva asteroidi
Räjähdysvoimakkuutta kuvataan perinteisesti TNT-ekvivalentilla. Eli 1 kilotonni vastaa miljoonaa TNT-kilogrammaa ja megatonni miljardia. Kiihdytetty fissiopommi
Kiihdytyksen vaikutuksesta saadaan jonkinlainen käsitys, kun huomataan että yhden moolin tritiumia (3 grammaa) ja yhden moolin deuteriumia (2 grammaa) täydellisen fuusioitumisen tuottavan yhden moolin neutroneita, jotka kykenevät fissioimaan yhden moolin plutoniumia (239 grammaa) - kun aseesta muualle karanneet neutronit jätetään huomioon ottamatta. Tämä tuottaa 4,6 moolia sekundäärisiä neutroneja, jotka taas kykenevät fissioimaan 4,6 moolia lisää plutoniumia (1 099 grammaa). Tämän yhteensä 1338 gramman plutoniumia näissä kahdessa fissioreaktion sukupolvessa tuottaisi 23 kilotonnia TNT:tä vastaavan räjähdystehon, ja käyttäisi 29,7 % 4,5 kg:tä plutoniumia sisältävän pommin mahdollisesta fissiotuotosta (osa plutoniumista tarvitaan kriittisen massan muodotamiseen imploosiossa). Itse 5 gramman fuusiotehoaineen vapauttama energia olisi vain 1,73 % siitä mitä 1 338 gramman plutoniumin fissio tuottaisi. Tätäkin suuremmat tehokkuudet ja räjähdysvoimakkuudet ovat mahdollisia, koska ketjureaktio ei lopu vain kahden neutronisukupolven jälkeen. Momenttimagnitudi
ja jos energia ilmoitetaan ekvivalentteina megatonneina, (EMt, "equivalent Mt"), energia megatonneina kerrotaan luvulla 1000/15 tutkimusten perusteella, että 1000 tonnia räjähdettä vastaa maanjäristystä magnitudiltaan noin 4. Tällöin yhtälö saa muodon Räjähde
Yleensä räjähteellä tarkoitetaan ns. varsinaista räjähdettä, jossa shokkiaalto etenee yli 2000 m/s detonaationa. Räjähdys tapahtuu molekyylin dekompositoitumisena, jonka jälkeen dekompositoitumistuotteet oksidoituvat. Varsinaisissa räjähteissä hapetin ja polttoaine ovat samassa molekyylissä. Mikäli molekyylissä on riittävästi happea oksidoimaan kaikki muut sen sisältämät atomit, puhutaan happitasatusta räjähteestä. Varsinainen räjähde on joko herkästi syttyvää aloiteräjähdettä tai vaatii syttyäkseen aloiteräjähteen (sekundaariräjähde). Jotkut sekundaariräjähteet kuten TNT ovat vaikeasti räjähtäviä ilman aloiteräjähdettä. Jotkut räjähteet muuttuvat herkästi räjähtäväksi esimerkiksi kylmässä ilmassa, reagoidessaan metallien kanssa. Detonoivia räjähteitä ovat esimerkiksi dynamiitti, ANFO, aniitti, kemiitti, nitroglyseroli, heksogeeni, TNT ja lyijyatsidi. Ydinräjähdyksen säteilyvaikutukset
Yli 100 kt räjähteellä kuumuus ja paine tappavat kauempana kuin alkusäteily. Tällöin alkusäteilyn vaikutus peittyy paineaallon ja kuumuuden alle. Yhden megatonnin pintaräjähdys aiheuttaa sairastuttavan 150 millisievertin säteilyn 3,35 km päässä, ja muutamassa tunnissa-muutamassa viikossa ilman hoitoa 50-90% tappavan 5 Sv säteilyn. Vertailun vuoksi noin 50% kuolee yli 35 kPa:n painevaikutuksen aiheuttamiin rakennusten sortumisin ym. 4,58 km säteellä ja monet suojattomat saavat usein tappavia 3. asteen palovammoja 10,7 km päässä räjähdyspisteestä. Yhden kilotonnin räjähteellä 35 kPa paine ulottuu 0,46 km päähän ja 3. asteen palovammat 0,5 km päähän. Mutta 50-80 % tappava 5 Sv alkusäteily ulottuu 840 m päähän ja säteilysairautta aiheuttava 0,15 Sv säteily 1,49 km päähän. Oktanitrokubaani
Oktanitrokubaani (kemiallinen kaava: CNO) on tehokas räjähdysaine, joka TNT:n tapaan ei myöskään räjähdä mekaanisesta iskusta, kuten esim. iskettäessä sitä moukarilla. Oktanitrokubaanilla on kubaanin (CH) molekyylirakenne, jossa vetyatomit ovat korvautuneet nitroryhmillä. Oktanitrokubaani räjähtää 20-25% voimakkaammin kuin HMX eli oktogeeni. Ydinräjähdyksen vaikutukset
Ydinräjähdyksen vaikutukset ovat ydinpommin räjähtäessään aiheuttamat sokaiseva valo, kuumuus, paineaalto, tuuli, järistys, ionisoiva säteily, radioaktiivinen laskeuma ja sähkömagneettinen pulssi.. Ihmisiä tappava ja vammauttava vaikutus riippuvat huomattavasti räjähdyksen etäisyydestä ja voimakkuudesta ja räjäytysympäristöstä. Lämpöaalto ja paineaalto tappavat ja vammauttavat nopeasti, tulipalot ja radioaktiivinen säteily yleensä hitaammin. 1 megatonnin räjähdys tappaa lähes kaikki noin 3 km säteellä ja useimmat puutaloissa olevat noin 8 km säteellä. Suojattomat saavat vakavia palovammoja vielä 17 km päässä. 
ja saattavat kuolla niihin 15 km kehän sisäpuolella. Jos räjähdysalueella on paljon puutaloja, syntyy tulimyrsky.
30 km päässä ihmiset yleensä selviävät ilman vakavia vammoja, jos säteilyä ei oteta lukuun.. Helsingin yllä sopivalla räjähdyskorkeudella räjäytetty vetypommi tappaisi noin 140 000 ihmistä, ja haavoittaisi 325 000. Jos pommi räjäytetään maanpinnassa, tappava laskeuma yltää kymmenien tai satojen kilometrien päähän. Impakti
jossaMonesti törmäysenergia ilmoitetaan TNT-tonneina eikä jouleina, esimerkiksiNiinpä törmäysenergian "E" TNT-tonneina voi laskea kaavasta Trinity (ydinkoe)
Ennen varsinaista ydinkoketta armeija räjäytti kokeeksi 100 tonnia TNT:tä 6,1 metriä korkeassa terästornissa. Lisäksi mukana oli radioktiivista ainetta. Ydinräjähdyksen säteilyvaikutukset
u_mph=15.0 ja f_skale=1.0 Uraanihydridipommi
Uraanihydridipommia tutkittiin Manhattan-projektin varhaisessa vaiheessa, mutta ajatuksesta luovuttiin keväällä 1944 kun opittiin että tällaisesta ydinpommista tulisi sangen tehoton. Ydinkokeet, joissa näitä aineita testattiin Operaatio Upshot-Knotholessa, osoittautuivat pettymyksiksi.
Näissä kokeissa räjäytettiin kaksi uraanihydridipommia: "Ruth" ja "Ray". Ydinräjähdykset olivat molemmat voimakkuudeltaan vain n. 0,2 kilotonnia TNT:tä, joten ne luokiteltiin suutareiksi. "Ruth" käytti tavallista H vetyä (protiumia) uraanihydridissä, kun taas "Ray" deuteriumia UD:ssa. Taktinen ydinase
Taktisten ydinaseiden räjähdysvoima on yleensä alempi kuin strategisten, vaikka ne silti ovatkin erittäin voimakkaita. Jotkut ydinaseet voivat toimia molemmissa rooleissa räjähdysvoiman muunneltavuuden takia. Nykyaikaisten taktisten aseiden räjähdysvoima voi olla kymmeniä, jopa satoja kilotonneja, eli moninkertainen verrattuna Hiroshimaan ja Nagasakiin pudotettuihin pommeihin. TNT (yritys)
TNT Suomi Oy:n emoyhtiö on TNT Express. Se toimittaa viikossa 4,4 miljoonaa lähetystä yli 200 maahan hyödyntäen omaa 2 409 toimipisteen ja lajittelukeskuksen verkostoa. Yhtiöllä on 26 310 ajoneuvoa, 49 lentokonetta ja Euroopan laajin ovelta ovelle –pikakuljetusverkosto. TNT Express –divisioonan palveluksessa on 78 000 työntekijää ympäri maailman. Se on ensimmäinen organisaatio, joka on saanut maailmanlaajuisen "Investor in People" -tunnustuksen. Divisioonan liikevaihto vuonna 2009 oli kuusi miljardia euroa ja operatiivinen tulos 193 miljoonaa euroa. Liitukauden joukkosukupuutto
Törmäyksessä vapautui 500 zettajoulea eli energiaa päätellen kraatterin koosta. Tämä vastaa 100 biljoonan TNT-tonnin räjähdysvoimaa, mikä on sama kuin 100 000 gigatonnia ja 100 miljoonaa megatonnia, eli 10 miljardia Hiroshiman pommia tai 2 miljoonaa suurinta koskaan räjäytettyä lämpöydinpommia, Tsar-Bombaa. Vertailun vuoksi suurimman vulkaanisen kraatterin La Garitan kalderan syntyräjähdys tuotti vain 10 zettajoulea. Lievempien arvioiden mukaan räjähdys olisi ollut vain kymmenesosa yllä mainitusta eli 10 miljoonaa megatonnia. Törmäyksen voiman tarkka arvioiminen on vaikeaa, koska se riippuu monista tarkasti tuntemattomista suureista, jotka ovat asteroidin aineen tiheys, läpimitta ja nopeus. Large Hadron Collider
Käynnissä olevan LHC:n magneetteihin on varautunut 10 GJ energiaa ja säteeseen 725 MJ. Vastaavat määrät TNT:ä ovat 2 500 kg ja 157 kg. Ydinase
Ydinpommien räjähdysvoimat mitataan vastaavana trotyylimäärinä. Trotyyli (TNT, Trinitrotolueeni) on tavallinen räjähde sotilaskäytössä. Kahdenkymmenen kilotonnin (kt) räjähdys vapauttaa siis yhtä paljon energiaa kuin kahdenkymmenentuhannen trotyylitonnin räjäyttäminen. Erikoissuurten tavanomaisten pommien voima on vain noin 0,044 kt eli 44 t. Suurten vetypommien voima mitataan miljoonina trotyylitonneina eli megatonneina (Mt). Ultraviolettikatastrofi
Sähkömagneettiset aallot ovat termodynaamisessa tasapainossa tietyssä lämpötilassa T. Säteily saavuttaa termodynaamisen tasapainon vuorovaikuttamalla boksin seinän materiaalin kanssa. Jokainen aalto on yhdistetty harmoniseen värähtelijään seinässä, jolla on sama taajuus. Olkoon aaltomoodia vastaava energia E. Tällöin säteilyn energiatiheys yksikkötilavuudessa yksikkötaajuusintervallia kohti on 
formula_25 josta formula_26. Tasajakoteoreeman (engl. "theorem of equipartition") mukaan harmonisen värähtelijän keskienergia termaalisessa tasapainossa on formula_27, missä k = Boltzmannin vakio ja T systeemin lämpötila. Tämä siis seurausta, koska harmonisella värähtelijällä on kaksi vapausastetta, eli kaksi itsenäistä jonkun suureen neliöstä riippuvaa energiatermiä vaikuttamassa sen kokonaisenergiaan, ja jokainen vapausaste saa keskimäärin energiaa 0,5kT edestä termaalisessa tasapainossa. formula_28 on siis jokaiseen aaltomoodiin yhdistettävä energia, jolloin mustan kappaleen spektri klassisesti olisi formula_29. TNT
TNT-molekyylissä on tolueeniin liittyneenä kolme nitroryhmää orto- ja para-asemiin. RDS-1
Räjähdyksen teho oli 22 kilotonnia (kT). RDS-1 muistutti hyvin paljon, jopa itse pommin ulkonäköä myöten, Yhdysvaltojen Fat Man -ydinpommia. Pommin pyrstö oli aerodynaamisempi, kuin Fat Man -pommissa esiintynyt. Lisäksi sen kärjessä sijainneet lähisytyttimet muistuttivat suuria "kalansilmiä". Nämä olivat merkittävimmät poikkeukset Fat Maniin. Turbulenttinen kineettinen energia
Turbulenttinen kineettinen energia (TKE) kuvaa turbulenssiin liittyvää keskimääräistä liike-energiaa massayksikköä kohden. Turbulenssiin liittyvän hetkellisen liike-energian aikakeskiarvo on verrannollinen turbulenttisuuden voimakkuuteen, joten sen muutoksia tutkimalla voidaan havainnollistaa turbulenttisuuden vaihteluita. Liike-energian hetkellisen aikakeskiarvon muutokset saadaan selvitettyä TKE-yhtälöllä. TNT
Dinitrotolueenin nitraaminen TNT:ksi edellyttää oleumin eli savuavan rikkihapon käyttöä yhdessä happoseoksen kanssa vaihtelevassa lämpötilassa. Tästä vaiheesta syntyy tetranitrometaanin ja typenoksidien kaltaisia epäpuhtauksia ja saasteita. PETN
Pentaerytritolitetranitraatti on happitasattu molekyyli, toisin sanoen molekyylin itsensä sisältämä happi riittää polttamaan kaikki sen muut alkuaineet oksideiksi. Tästä syystä pentaerytritolitetranitraatti on hyvin räjähdysherkkää, ja toisin kuin sotilasräjähteet yleensä, räjähtää iskusta. NMR
Tavallisen vetyatomin ytimen (¹H) gyromagneettinen suhde on "γ" = 2"π" 42,58 MHz/T eli yhden teslan magneettikentässä vedyn ydinmagneettinen resonanssitaajuus on noin 42,58 MHz, hieman riippuen vety-ytimen kemiallisesta ympäristöstä. Nitroselluloosa
Nitroselluloosa kuuluu niihin harvoihin räjähteisiin, jotka saa palamaan sytyttämällä esimerkiksi tulitikulla. Täysin nitrattu (typpeä 14,17 %) selluloosa palaa erittäin nopealla vauhdilla. Pumpulista valmistettu vanumainen nitroselluloosa palaa niin nopeasti, että pienen palan voi polttaa kämmenellä tuntematta lainkaan kuumuuden aiheuttamaa kipua.
Nitroselluloosa on myös kohtalaisen iskuherkkä, ja esimerkiksi kova vasaran isku aiheuttaa detonaation. Myös suuren määrän sytyttäminen tai suljetussa tilassa sytyttäminen johtaa helposti detonaatioon. Maksimi detonaationopeus on noin 7300 m/s (typpeä 13,35 %). TNT-ekvivalentti
Yksikköä käytetään usein kuvaamaan varsinkin suuria räjähdyksiä tai ydinaseita. Tyypillisesti käytetään tonnin eli tuhannen kilogramman monikertoja, kilotonni, megatonni ja gigatonni. Kilotonnia, megatonnia ja gigatonnia käytetään myös massan yksikkönä - tonnin monikertoina. Erityinen suhteellisuusteoria
Ydinreaktorissa uraanin isotooppi 235 absorboi neutronin ja fissioituu barium-141:ksi ja krypton-92:ksi, jolloin vapautuu 3 neutronia. U massa on 235,0439 g/mol, Ba 140,9144 g/mol, Kr 91,9262 g/mol ja neutronin 1,0087 g/mol. Paljonko moolista U vapautuu energiaa? Gammasäteily
Gammasäteily on kaikkein suurienergisintä sähkömagneettista säteilyä. Yksittäisen gammakvantin energia on tyypillisesti yli 100 keV, taajuus luokkaa 10 Hz ja aallonpituus alle 10 pm. Pienen aallonpituutensa vuoksi gammakvantin keskimääräinen vapaa matka väliaineessa on suuri ja siksi se on hyvin läpitunkevaa. Gammasäteilyn tehon vähentämiseksi 50 %:iin vaaditaan 1 cm lyijyä, 4,6 cm graniittia tai 6 cm betonia. Ontelokranaatti
Suomen puolustusvoimat käyttävät ontelokranaatista sovellettua routapanosta avustamaan muun muassa poteron kaivamista talvella. Tällöin suunnattu räjähdysvaikutus ohjataan maata kohti, jolloin kuuma kuparisuihku tekee maahan syvyydeltään vähintään 40 cm kokoisen kuopan. Tämän jälkeen aukkoon asetetaan TNT-panos, joka kuopassa räjähtäessään rikkoo tehokkaasti roudan sen ympäriltä helpottaen kaivamista huomattavasti. Räjähdysaineena routapanoksissa käytetään usein aniittia. Pohjamiina ja kylkimiina toimivat eri periaatteella, niissä ei synnytetä kärkisuihkua, vaan kärkikartiosta muodostetaan ”ammus”, minkä nopeus on noin 2 000 m/s. Tästä a-tarvikkeesta käytetään myös nimitystä räjäyttämällä muovattava ammus. TNT-ekvivalentti
Megatonniluokkaa energiaa vapautuu tulivuorenpurkauksissa, maanjäristyksessä ja kymmenien metrien läpimittaisen meteoriitin törmätessä maahan. Kilometrin läpimittaisen meteoriitin törmäysräjähdys tuottaa 10 miljoonan megatonnin räjähdyksen. Painovoima (sarjakuvahahmo)
Nopeasti tuottamalla gravitoneja Painovoima voi luoda niistä säteen, jonka räjähdysvoima vastaa noin 10.000 kiloa TNT:tä. Samalla lailla Painovoima kykenee luomaan ympärilleen suojaavan kentän, joka kykenee suojelemaan häntä jopa pieneltä ydiniskulta. Painovoima kykenee myös havaitsemaan ja manipuloimaan ulottuvuuksien välisiä aukkoja. Ydinaseiden polttovaikutukset
1 megatonnin räjähdys polttaa suojaamattoman ihon karrelle 12 km päässä, aiheuttaa rakkoja noin 14,5 km päässä ja voi polttaa ihon vielä 18 km päässä räjähdyksestä. Tulipaloja syttyy varmasti 9,3 km päässä maanpintakeksipisteestä, mahdollisesti vielä 12 km päässä. Käytännössä paineaalto sytyttää tulipaloja kauempanakin. Miten pahoja tulipaloja syntyy, riippuu rakennuskannasta ja kasvillisuudesta. Pahimmassa tapauksessa syntyy suuri palo, tulimyrsky, joka saattaa imeä ihmisiä palavaan pätsiin. Tulimyrsky vaatii palavaa ainetta ainakin noin 40 kilogrammaa neliömetriä kohti. Tuulen on oltava alle 3,5 m/s. Hiroshimassa tulimyrsky tuhosi noin 11,5 km. Metsäpalo saattaa kuivissa oloissa levitä ainakin 10 km päähän. Hiroshimassa 190 J/cm aiheutti 1 800 °C lämpötilan, mikä sulatti kattotiiliä. 25 J/cm hiillytti puisia pylväitä, jotka eivät vielä syttyneet. GBU-43
Siinä käytetään räjähdysaineena tritonaalia, joka on TNT:n ja alumiinin sekoitusta suhteessa 4:1. Sekoitus on 1,2 kertaa voimakkaampaa kuin TNT). Ydinaseiden polttovaikutukset
Tulipalot:Yhtälöissä Y on räjähdysteho kt, tulos etäisyys km räjähdyspisteestä. W50-ydinkärki
Aseesta oli kolme erilaista versiota, joiden räjähdysvoimakkuudet olivat 60, 200 ja 400 kilotonnia TNT:tä. TNT
Tolueenin nitraaminen on helppoa sen sisältämän metyyliryhmän vuoksi. Kuitenkin nitroryhmien lukumäärän kasvaessa myös aromaattisen renkaan elektronivajaus kasvaa ja sen altistaminen elektrofiliselle hyökkäykselle vaikeutuu merkittävästi. Tämän vuoksi tolueenin polynitraaminen happoseoksella suoraan TNT:ksi ei ole teollisesti järkevää, vaan se tehdään kahdessa tai kolmessa vaiheessa. Supernova
Tyypin II supernovassa räjähtävä tähti on valtava, yli 10 Auringon massainen tähti, joka on polttanut vetypolttoaineensa loppuun, ja jossa heliumfuusiovaihe on loppumassa. Raskaammat tähdet kehittyvät tavallisesti punaisen jättiläisvaiheen kautta tilaan, jossa keskustan rautaydin on ydinenergeettisessä energiakuopassa, kun rautaa raskaampien alkuaineiden fuusioituminen ei enää tuo energiaa, vaan kuluttaa sitä. Fuusioreaktiot keskustassa tyrehtyvät. Salamannopeasti kehittyy tilanne, jossa rautaydin ei enää pysty vastustamaan ylempien kerrosten gravitaatiovoimien luomaa painetta, vaan tapahtuu luhistuminen keskustan massan ylittäessä Chandrasekharin rajan. Keskustan luhistuessa se kuumenee, tuottaen korkeaenergiaista gammasäteilyä, jonka ansiosta rauta hajoaa heliumytimiksi ja vapaiksi neutroneiksi. Tähden keskus luhistuu tuottaen valtavan shokkiaallon. Samalla ulkokerrokset (noin 90 prosenttia tähden massasta) räjähtävät ulospäin. Keskukseen syntyy neutronitähti. Valon spektriviivoissa näkyvät vetyviivat. Tyypin II supernovia esiintyy yleisimmin galaksihaaroissa ja nuoremmissa tähtipopulaatioissa. Tyypin II supernovassa ytimen luhistuminen pysähtyy lopulta neutronitilan luhistumispaineeseen, jossa aineen tiheys on sama kuin atomiytimen. Mikäli tähden massa on riittävä, voi käydä niin, että keskustan luhistuessa syntyvä shokkiaalto repii myös itse keskustan kappaleiksi, eikä supernovasta jää jäljelle mitään, vaan koko tähti kirjaimellisesti leviää ympäri avaruutta. Mikäli kuitenkin tähden massa on riittävän suuri (noin 25–50 Auringon massaa) ja mikäli shokkiaalto ei pääse purkautumaan ja repimään keskustaa hajalle, keskusta romahtaa neutronitähtitilan jälkeen mustaksi aukoksi. Mutta välttämättä edes tuo massa ei riitä mustan aukon syntymiseen, vaan tuloksena voi olla magnetari. Professori Power
Haarniska on tehty hiilikuituteräksestä, jonka punoskuvio takaa hyvän liikkuvuuden ja uskomattoman suojan. Haarniska painaa noin 169 kg ja kesti kerran 33 kg TNT:ta metrin päästä laukaistuna. Haarniskan pääasiallinen voimanlähde on kylmäfuusiolla toimiva generaattori, joka sijaitsee haarniskan vyössä. Ydinase
Hiroshiman ja Nagasakin tuhonneet pommit pudotettiin molemmat B-29 Superfortress -pommikoneista. Ensimmäinen pommi pudotettiin "Enola Gay" -nimisestä koneesta 6. elokuuta 1945, jota ohjasi eversti Paul Tibbets. Pommi pudotettiin 31 000 jalan korkeudesta (9450 m) ja pommi räjähti kello 8:15 (JST) pudottuaan vapaasti 1800 jalan korkeuteen (550 m). Pommin teho vastasi noin 13 kilotonnia TNT:tä, nykymittapuilla varsin vaatimattomasti, mutta se tappoi välittömästi noin 75 000 ihmistä. Tämän "Little Boy" -pommin paino oli 4 000 kg ja siinä käytettiin uraani-235-isotooppia. Vastaavaa pommia ei ollut koskaan ennen testattu. Räjähde
Ruudintapaiset räjähteet palavat noin 330–2000 m/s. Ne ovat niin sanottuja deflagroivia räjähteitä, joissa räjähdysreaktio tapahtuu deflagraationa (humahduksena) eli räjähdyksenomaisena palamisreaktiona ilman molekyylin dekompositoitumista. Niitä ovat esimerkiksi mustaruuti ja nitroselluloosaruuti. Monet hitaat räjähteet ovat usein, joskaan ei aina, seoksia eli niin sanottuja kaksikomponenttiräjähteitä, joissa hapetin ja polttoaine ovat eri molekyyleissä. Nitroselluloosaruudissa (pumpuliruudissa) hapetin ja polttoaine ovat samassa molekyylissä, mutta räjähdysaine on jauhettu niin karkeaksi, että siinä tapahtuva nopea detonaatio hidastuu deflagraatioksi. Operaatio Crossroads
Operaatio Crossroads (suom. "Operaatio Tienristeys") oli Yhdysvaltain armeijan ydinaseiden koesarja kesällä 1946 Bikinin atollilla, joka on osa Marshallinsaaria. Sarja koostui kahdesta koeräjäytyksestä. Kummatkin pommit vastasivat voimakkuudeltaan 21 kilotonnia TNT:tä: "Able" räjäytettiin 158 metrin korkeudessa 1. heinäkuuta 1946, "Baker" räjäytettiin 27 metriä merenpinnan alapuolella 25. heinäkuuta 1946. Ydinainevalvonta
Ydinainevalvonnan tarpeellisuus juontuu fissiilien aineiden fysikaalisista ominaisuuksista. Luonnossa esiintyy merkityksellisiä määriä yhtä fissiiliä ainetta, uraanin isotooppia U-235. Ketjureaktiossa fissiilit aineet luovuttavat suhteessa painoonsa suunnattomia määriä energiaa niin, että kolme kiloa U-235:a riittää joko tuottamaan sähköt keskisuurelle kaupungille päiväksi tai aiheuttamaan räjähdyksen, joka vastaa 50 000 tonnia TNT:tä. Fissiilien aineiden teknisestä käyttötavasta ja niiden koostumuksesta, etenkin väkevöintiasteesta, riippuu mitkä käyttötarkoitukset ovat mahdollisia. Kansainvälisissä sopimuksissa fissiilien aineiden rauhanomaiset käyttötarkoitukset ja asekäytöstä luopuminen nähdään hyväksyttävinä tavoitteina. Jotta nämä kahtalaiset tavoitteet voivat valvotusti toteutua, täytyy olla teknisesti mahdollista erottaa nämä kaksi käyttötarkoitusta valvontatarkoituksessa. Seuraavassa käsitellään ydinainevalvonnan fysikaalista taustaa. Sähkömagneettinen pulssi
Ydinräjähdys vaikuttaa 20–40 kilometrin korkeudessa sijaitseviin ilmakehän atomeihin sähköistäen ne. NEMP tapahtuu kolmessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa ydinräjähdyksen säteily tuottaa atomeista irronneita ns. Comptonin elektroneja noin mikrosekunnin ajan. Seuraavassa vaiheessa räjähdyksen neutronisäteilyn synnyttämä siroava gammasäteily tuottaa pulssin jonka kesto on mikrosekunnista sekuntiin. Räjähdyksen korkeaenergiaiset jäänteet kohoavat ionosfäärin E-kerrokseen aiheuttaen siellä kuumenemista ja ionisaatioita, mikä synnyttää sähkövirtoja, jotka vuorovaikuttavat maan magneettikentän kanssa. Viimeinen vaihe tunnetaan nimellä magnetohydrodynaaminen EMP (MHD-EMP), sillä sen vaikutukset muistuttavat auringon synnyttämiä magneettisia häiriöitä. MHD-EMP voi kestää useiden minuuttien ajan. Synteettinen timantti
Räjäytysmenetelmällä saadaan aikaiseksi synteettisiä nanotimantteja, joiden halkaisija on 1–5 nm. Menetelmässä asetetaan metallikammioon hiiltä sisältävää räjähdettä. Räjähdyksen seurauksena kammion paine ja lämpötila nousevat niin suureksi, että räjähteen sisältämä hiili syntetisoituu timanteiksi. Räjähdyksen jälkeen painetta ja lämpötilaa alennetaan nopeasti, jolloin ohitetaan ei-toivottu paine-lämpötila vaihe, jossa grafiitin faasi on timanttia stabiilimpi; tällöin lämpötila on yhä tarpeeksi suuri grafiitti-timantti konversioon.
Toinen tapa käyttää räjähdysmenetelmää: grafiittijauheella täytetty metalliputki sijoitetaan räjähdyskammioon. Kun räjäytys tapahtuu, se lämmittää ja tiivistää grafiittia timanteiksi. Putkessa on runsaasti grafiittia ja muita hiilen muotoja; jotta timantit saadaan eroteltu hiilen muista muodoista, täytyy putkessa olevia aineita keittää kiehuvassa typessä (250 °C) noin 1 päivä.
Räjähdysmenetelmällä ei saada nanotimantteja suurempia timantteja aikaiseksi, koska korkeapaineen kesto on liian lyhyt suurempien timanttien valmistukseen. Telamiina
Telamiina on tehokas, noin kymmenen kilogramman painoinen panssarintorjunta-ase. Suomen puolustusvoimien käyttämä telamiina TM 65 77:n massa on 10 kilogrammaa, josta 9,5 kilogrammaa on valettua TNT-räjähdysainetta ja räjäyttimenä toimii 60 grammaa heksotolia. Miina räjäytetään painosytytin 77:llä, jossa 1 gramma heksotolia. Toksisuusekvivalenttikerroin
Seoksen myrkyllisyyttä arvioitaessa kerrotaan kunkin aineen seoksessa oleva pitoisuus aineen toksisuusekvivalenttikertoimella ja näin saadut luvut lasketaan yhteen. Näin voidaan määritellä kuinka suurta pitoisuutta tai määrää 2,3,7,8-TCDD:a tutkittava aineseos myrkyllisyyden osalta vastaa (TEQ, TCDD Equivalence). Näiden pitoisuuksien yksikkönä käytetään yleensä ng/g tai pg/g. Esimerkiksi merkintä 150 ng/g WHO-TEQ tarkoittaa, että tutkittu näyte on yhtä myrkyllistä kuin näyte, jossa on 2,3,7,8-TCDD:a 150 nanogrammaa grammassa. T-80
Pääase on automaattilataava 125 mm sileäputkinen panssarivaunukanuuna (2A46M), joka on sama kuin T-72:sessa. Tulinopeus on 6-8 laukausta minuutissa. Ammustyyppi voi olla panssariammus (AP), alikaliiperiammus (APDS), pyrstövakautettu alikaliiperiammus valojuovalla (APFSDS-T), ontelokranaatti (HEAT) sekä erityyppisiä sirpalekranaatteja valojuovalla tai ilman, mm. (HE-FRAG). Pst-ohjus on laserohjattava 9M119 Refleks (NATO: AT-11 Sniper), joka voidaan ampua 100-4000 metrin päähän tai 5 kilometrin etäisyydelle ilma-alusta vastaan. Lisäksi yksi 7,62 mm (PKT) tykinputken suuntainen konekivääri ja yksi tornin katolla oleva 12,7 mm (NSVT) ilmatorjuntakonekivääri.