Milloin Gregor Mendel löysi perinnöllisyyttä säätelevät peruslait?
Eugeniikka
Vuonna 1865 Gregor Mendel löysi perinnöllisyyttä säätelevät peruslait, minkä myötä opittiin miten fyysiset ominaisuudet periytyivät kahdelta vanhemmalta. Tieto periytyvyydestä yhdessä Charles Darwinin evoluutioteorian synnyttämän sosiaalidarvinismin nousun kanssa tarjosi eugeniikalle tieteelliset perusteet ihmiskunnan kohentamiseen valikoidun pariutumisen keinoin. Eugeenikkojen mukaan luonnolla oli kasvatusta paljon suurempi merkitys ihmiskuntaan.
Pennsylvania
Siirtokunta sääti vuonna 1683 ensimmäisen perustuslakinsa, joka pohjautui yleiseen äänioikeuteen. Kansa tulisi valitsemaan kaikki virkamiehensä ja päättämään myös verotuksesta. William Penn piti itsellään ainoastaan kuvernöörin oikeudet. Pennsylvanian ja Marylandin välinen raja oli pitkään kiistanalainen, minkä takia 1763–1767 tehtiin päätös niin sanotusta Masonin–Dixonin linjasta. Myöhemmin tämä raja tuli kuuluisaksi vapaiden pohjoisvaltioiden ja orjuutta harjoittavien etelävaltioiden välillä. Siirtokunnan maa-alueet kuuluivat suurimmaksi osaksi kveekareille, jotka asuivat Englannissa. Maud Menten
Menten työskenteli yliopiston lisäksi Pittsburghin lastensairaalan patologina. Hän teki usein pitkiä, jopa 18 tuntia pitkiä työpäiviä, sillä hän oli samaan aikaan patologi, tutkija ja professori. Menten julkaisi uransa aikana yli 70 tutkimuspaperia. Hän osoitti vuonna 1924 Helen Manningin kanssa, että salmonellamyrkyt nostivat veren glukoosipitoisuuksia. Vuonna 1944 hän löysi Josephine Jungen ja Mary H. Greenin kanssa atsovärien rinnakkaisreaktion. Sitä on sen jälkeen käytetty yleisesti lääketieteellisessä diagnostiikassa ja biologisissa tutkimuskohteissa. Perinnöllisyys
Perinnöllisyys perustuu eliöiden kaikissa soluissa olevaan geeneihin, jotka määräävät sekä lajin yhteiset että kunkin yksilön ainutlaatuiset, synnynnäiset, perinnölliset ominaisuudet. Saman lajin yksilöillä on samat geenit, mutta kukin geeni voi saada eri muotoja. Yksilö perii geenimuotoja vanhemmiltaan, ja niiden yhdistelmistä syntyy kunkin yksilön ainutkertainen perimä. Oksyrhynkhos
Klassisesti koulutetut Grenfell ja Hunt ymmärsivät, että paikka saattaisi sisältää klassisen kreikkalaisen kirjallisuuden kadonneita mestariteoksia: kadonneita näytelmiä, historiateoksia ja filosofisia teoksia muinaisesta Ateenasta. He tiesivät, että Aristoteleen "Ateenan perustuslaki" oli löydetty egyptiläisestä papyruksesta vuonna 1890. Toivo innosti heitä ja on innostanut heidän seuraajiaan yli sadan vuoden ajan. Germanium
Vuonna 1871 germanium oli yksi alkuaineista, joita Dimitri Mendelejev ennusti olevan olemassa puuttuvana piin ryhmän analogiana ("ekasilicon"). Tämän alkuaineen olemassaolon osoitti Clemens Winkler vuonna 1886 ja se oli tärkeä varmistus Mendelejevin periodisen taulukon idealle. Hermann Heinrich Gossen
Gossenin ainoaksi taloustieteen julkaisuksi jäi teos "Entwickelung der Gesetze des menschlichen Verkehrs, und der daraus fließenden Regeln für menschliches Handeln" (1854), jossa hän esitteli kaksi niin sanottua Gossenin lakia. Gossenin ensimmäinen laki on laskevan rajahyödyn laki, jonka Gossen esitti noin 20 vuotta ennen niin sanottua marginalismin syntyä, ja se on nykyajan taloustieteen tärkeimpiä teorioita. Gossenin toinen laki' sanoo puolestaan, että kuluttajat pyrkivät käyttämään rajallisen budjettinsa siten, että saatu rajahyöty on sama kaikista käytetyistä hyödykkeistä. Keplerin lait
Keplerin lait ovat Johannes Keplerin muotoilemat empiiriset lait, jotka liittyvät planeettojen ratojen muotoon ja niiden kiertoaikoihin. Kepler löysi lait Tyko Brahen tekemien havaintojen perusteella. Lait I ja II julkaistiin teoksessa "Astronomia nova" vuonna 1609, ja kolmas laki julkaistiin teoksessa "Harmonices Mundi" vuonna 1619. Vaikka lait on alun perin löydetty kokeellisesti, ne voidaan helposti johtaa Isaac Newtonin vuonna 1684 esittämästä gravitaatiolaista. Mutaatio
Teoria mutaatioista syntyi 1890-luvulla selittämään luonnossa tapahtuvaa, jo Gregor Mendelin havaitsemaa muuntelua. Mutaatio-termin otti käyttöön Hugo de Vries omassa mutaatioteoriassaan ("Die Muatationstheorie") vuonna 1900. Teoria pyrki selittämään perimässä tapahtuvat muutokset ja luomaan pohjan Darwinin ja Wallacen luonnonvalinnan kehitysteorioille. Saksan liittotasavallan peruslaki
Lain kirjoittajat eivät kuitenkaan halunneet kutsua lakia perustuslaiksi (), koska sen toivottiin jäävän väliaikaiseksi ja miehitysvyöhykkeisiin jaetun Saksan yhdistyvän pian. Tämän vuoksi laille annettiin nimeksi "Grundgesetz", jonka voisi suomentaa perusasetukseksi. Kesti kuitenkin noin 40 vuotta lain kirjoittamisen jälkeen ennen kuin Saksan jälleenyhdistyminen toteutui ja hyvin toiminut peruslaki jäi voimaan myös yhdistyneeseen Saksaan. Evoluutio
Perinnöllisyyden täsmälliset mekanismit ja uusien piirteiden alkuperä olivat edelleen arvoituksia. Tätä varten Darwin kehitti väliaikaisen pangeneesi () -nimisen teorian. Gregor Mendel kirjoitti vuonna 1865, että piirteet periytyivät ennakoitavalla tavalla elementtien (myöhemmin geenien) vapaan yhdistymisen ja erkanemisen kautta. Mendelin perinnöllisyyssäännöt syrjäyttivät lopulta suurimman osan Darwinin pangeneesiteoriasta. August Weismann teki tärkeän erotuksen kehossa olevien itusolujen (siittiöiden ja munasolujen) ja somaattisten solujen välille osoittaen, että perinnöllisyys tapahtuu vain ituradan kautta. Hugo de Vries yhdisti Darwinin pangeneesiteorian Weismannin itu/soma -solujen erotukseen ja ehdotti, että Darwinin pangeenit sijaitsivat tumassa ja ilmaistuna siirtyivät solulimaan ja muuttivat solun rakennetta. De Vries oli myös yksi tutkijoista, jotka tekivät Mendelin työn tunnetuksi uskoen, että Mendeeliset piirteet vastasivat ituradan kautta periytyviä variaatioita. Selittääkseen kuinka uusia variaatioita syntyy, De Vries kehitti mutaatioteorian, joka aiheutti hetkellisen välirikon Darwinistisen evoluution tukijoiden ja De Vriesin puolella olevien biometriikoiden välille. 20. vuosisadan taitteessa, populaatiogenetiikan edelläkävijät kuten J. B. S. Haldane, Sewall Wright ja Ronald Fisher asettivat evoluutioteorian perustan vankalle tilastolliselle filosofialle. Darwinin teorian, geneettisten mutaatioiden ja Mendelin perinnöllisyyssääntöjen välillä ollut perätön ristiriita oli siten ratkaistu. Georgismi
Alun perin samanlaisia ajatuksia esitti jo John Locke luonnonoikeusteoriassaan. Henry George oli kuitenkin ensimmäinen yhteiskuntafilosofi, joka vei ajatukset johdonmukaiseen päätepisteeseensä ja muotoili aiheesta yhtenäisen ideologian. Japanissa on jopa ollut käytössä georgismille läheistä sukua oleva perinteinen maavero kauan ennen Henry Georgen ajatuksia. Japanissa georgismia on mm. korkeassa perintöverossa, joka tekee kiinteistön perimisen kalliiksi. Japanilaisen sanonnan mukaan kolmannelle sukupolvelle ei jää enää mitään (isovanhempien perinnöstä, koska periminen ja perintöverot kerätään kahteen kertaan). Taiwanilla on myös korkea maanvero, joka liittyy kansan kolmeen periaatteeseen. Philosophiae Naturalis Principia Mathematica
Philosophiae Naturalis Principia Mathematica () on Isaac Newtonin vuonna 1687 julkaisema kirja, joka loi nykyaikaisen mekaniikan tieteenalan ja mahdollisti teollisen vallankumouksen. Kirjassa esitettiin Newtonin lakeina tunnetut lauseet ja yleinen painovoimalaki. Nykyään kirjaan viitataan usein lyhyesti nimellä "Principia". Tähtitieteen historia
Tähtitieteessä renessanssi koitti Nikolaus Kopernikuksen esiteltyä aurinkokeskisen järjestelmänsä vuonna 1543. Tyko Brahen tekemien tarkkojen planeettahavaintojen pohjalta Johannes Kepler muotoili kolme planeettojen liikettä koskevaa lakia vuosina 1609–1618. Vuosina 1609–1610 Galileo Galilei teki ensimmäiset kaukoputkihavaintonsa, joista tärkein oli Jupiterin neljän suurimman kuun löytäminen. Koska ensimmäistä kertaa oli silmin havaittu, etteivät kaikki taivaankappaleet kiertäneet Maata, alkoi erityisesti katolisen kirkon ylläpitämä maakeskinen maailmankuva lopullisesti murtua. Emer de Vattel
Emer de Vattel (25. huhtikuuta 1714 – 28. joulukuuta 1767) oli sveitsiläistaustainen filosofi, diplomaatti ja oikeusoppinut. Hänen moraalifilosofian ja luonnonoikeuden pohjalta muodostamansa teoriat ovat olleet merkittävässä osassa niin kansainvälisen oikeuden kuin siihen liittyvän poliittisenkin filosofiankin kehityksessä. Hän sai vaikutteita etenkin Gottfried Leibnizilta sekä Christian Wolffilta. Emer de Vattelin tunnetuin teos on vuonna 1758 julkaistu "Le Droit des gens; ou, Principes de la loi naturelle appliqués à la conduite et aux affaires des nations et des souverains". Teos toi kirjoittajalleen mainetta jo hänen elinaikanaan ja kirjan laaja vastaanotto sai Saksin kuninkaan Augustus III:n nimittämään Vattelin hänen neuvonantajakseen. Ruotsin perustuslait
Vuonna 1810 annettu kruunun­perimys­järjestys on perustuslaeista vanhin. Se on peräisin ajalta, jolloin Bernadotte-suku nousi Ruotsin valtaistuimelle, kun Kaarle XIII oli adoptoinut Jean Baptiste Bernadotten, josta tuli Ruotsin kuningas Kaarle XIV Juhana, kun hänet valittiin kruununperijäksi samana vuonna. Laissa säädetään Jean Baptiste Bernadotten eli Kaarle XIV Juhanan jälkeläisten oikeudesta kruununperimykseen. Täydennys on sittemmin antanut kruununperimysoikeuden nykyään vain Kaarle XVI Kustaan jälkeläisille. Vuoteen 1980 kruununperimysjärjestys oli agnaattinen eli vain mies saattoi periä kruunun, mutta 1. tammikuuta 1980 lähtien kruununperimysjärjestys on ollut kognaattinen. Tämän muutoksen jälkeen hallitsijan vanhin lapsi perii kruunun sukupuolestaan riippumatta, minkä vuoksi Kaarle XVI Kustaan esikoinen kruununprinsessa Victoria on nykyinen kruununperillinen. Kruununperimysjärjestykseen on viittauksia myös hallitusmuodon 1. luvun 5 §:ssä sekä 5 §:ssä. Luonnonperintösäätiö
Luonnonperintösäätiö (vuoteen 2003 Luonnonsuojelualuesäätiö) on Pentti Linkolan vuonna 1995 perustama säätiö, joka suojelee Suomen luontoa, ensisijaisesti uhanalaista metsää. Säätiö hankkii lahjoitusvaroin omistukseensa luonnonarvoiltaan merkittäviä alueita ja takaa niille luonnonsuojelulain mukaisen pysyvän rauhoituksen. Vuoden 2018 alussa Luonnonperintösäätiöllä oli 76 suojelualuetta, yhteensä 1 578 hehtaaria. Aineen häviämättömyyden laki
Massan säilymislain keksijänä on yleisesti pidetty Antoine Laurent Lavoisier'ta, joka esitti sen kokeellisesti todennettuna vuonna 1789. Osittain tästä syystä häntä pidetään yleensä nykyaikaisen kemian isänä. Kuitenkin jo vuonna 1748 Mihail Lomonosov (1711-1765) oli jo esittänyt saman asian ja osoittanutkin sen kokeellisesti. Myös John Rey (1583-1645), Joseph Black (1728-1799) ja Henry Cavendish (1731-1810), olivat päätyneet samaan tulokseen jo ennen Lavoisier'ta, joskaan heidän esittämiään todisteita ei vielä ollut pidetty niin vakuuttavina, että asia olisi tullut yleisesti hyväksytyksi
Ettei massan (tai painon) säilyminen ollut selvä asia ikimuistoisista ajoista saakka, johtui siitä, että monissa tavallisissa kemiallisissa reaktioissa, esimerkiksi palamisessa, lähtöaineista, reaktiotuotteista tai molemmistakin ainakin osa on kaasuja, jotka tulevat ilmakehästä tai leviävät sinne. Kaasuja on ollut niiden näkymättömyyden vuoksi vaikea tunnistaa, jota paitsi ilmakehän nosteen vuoksi ne ovat erehdyttävästi vaikuttaneet painottomilta. Lisäksi käsitteellinen ero massan ja painon välillä ei ollut selvä ennen kuin Isaac Newton vuonna 1687 esitti yleisen gravitaatiolain. Koska esimerkiksi polttopuista jäävä tuhka painaa paljon vähemmän kuin alkuperäiset polttopuut, vaikuttaa siltä kuin massaa häviäisi. Entisajan kemistit olettivat, että puun sisältämä hypoteettinen alkuaine, flogiston, poistuisi ilmakehään palamisen yhteydessä. Toisaalta myös metallien hapettumista, esimerkiksi raudan ruostumista, pidettiin flogistonin poistumisena, vaikka tuolloin jo tiedettiin, että syntyvä ruoste painaa enemmän kuin alkuperäinen rauta. Tämän vuoksi olikin oletettava, ettei aineen paino (massa) pysy kemiallisissa reaktioissa ennallaan. Tieteen historia
1900-luvulle tultaessa biologiakin on kehittynyt pelkästä taksonomiasta biologisten ilmiöiden selittämiseen pyrkiväksi kokeelliseksi tieteeksi Charles Darwinin ja perinnöllisyystieteen kehittäjän Gregor Mendelin vaikutuksesta. Saksan keisarikunnan laivasto
Alfred von Tirpitz tuli keisarillisen Saksan laivastoministeriksi 15. kesäkuuta 1897, mitä voidaan pitää nykyaikaistamisen alkuhetkenä. Hän loi kaksi suunnitelmaa, jotka Saksan valtiopäivät hyväksyivät 28. maaliskuuta 1898 (I Saksan laivastolaki) ja 12. kesäkuuta 1900 (II Saksan laivastolaki). Ajatuksensa von Tirpitz kiteytti sanontaan, jonka mukaan Saksan laivaston olisi tulevan sodan voittamiseksi kyettävä voittamaan meritaistelu Pohjanmerestä. Tämä tarkoitti Kuninkaallisen laivaston lyömistä taistelussa. Gregor Mendel
Mendelin vanhempien nimet olivat Anton ja Rosine. Mendel oli perheensä keskimmäinen lapsi ja hänellä oli kaksi sisarta, isosisko Veronika ja pikkusisko Theresia.
Nuoruudessaan Mendel sairasteli paljon ja hänellä oli taloudellisia vaikeuksia opintojensa rahoittamisessa. Nuorempi sisar Theresia tuki Mendeliä antamalla hänelle myötäjäisensä. Myöhemmin Mendel auttoi rahallisesti sisarensa kolmea poikaa, joista kaksi opiskeli lääkäriksi. Preussin yleinen maanlaki
Preussin yleinen maanlaki (, usein lyhennettynä "ALR") oli merkittävä siviililakikodifikaatio Preussissa. Kodifikaatio tuli voimaan vuonna 1794 ja sen kodifioivat Carl Gottlieb Svarez ja Ernst Ferdinand Klein Fredrik II Suuren määräyksestä. Laissa oli yli 19,000 pykälää ja se kattoi muun muassa siviilioikeuden, rikosoikeuden, perheoikeuden, julkisoikeuden ja hallinto-oikeuden alat. Hyvinjärjestys
Hyvinjärjestysperiaatteen eli Zermelon väittämän mukaan jokainen joukko voitaisiin siis hyvinjärjestää. Vuosikymmeniä oli kuitenkin todellinen matemaattinen sota siitä, onko kyseinen lause totta vai ei. Modernin joukko-opin perustaja Georg Cantor ilmoitti vuonna 1883 olevansa hyvinjärjestysperiaateen kannalla ja hänen perustelunsa olivat vakuuttavia. Tämän jälkeen Zermelo toi esille Cantorin ajatuksia selkeämmässä muodossa näyttäen, että hyvinjärjestysperiaatteella on monia kauniita seurauksia matematiikassa. Kuitenkin, mitä pidemmälle nämä ajatukset levisivät, sitä enemmän ne saivat vastustusta muilta matemaatikoilta. Ongelmia seurasi siitä, että Zermelo ei osannut antaa esimerkkejä hyvinjärjestyksistä kaikille joukoille. Väittely jatkui, kun vuonna 1904 Julius König luuli ratkaisevansa ongelman lopullisesti todistamalla, ettei joukolle formula_1 voida löytää hyvinjärjestystä. Tämän todistuksen kuitenkin huomattiin olevan täynnä virheitä. Sääntöperintötila
Saksassa ja Itävallassa perintösäännöt kiellettiin vuonna 1938, mutta järjestelyjen purkaminen on jatkunut 2000-luvulle asti. Perinnöksiosto
Vuonna 1963 perinnöksiosto-oikeus koski enää hieman yli tuhatta kruununtilaa. Lopullisesti vanhat, vuosina 1723 ja 1789 annetut säädökset kruununtilojen perinnöksi myymistä kumottiin vasta vuonna 1995 samalla, kun viimeiset vielä voimassa olleet säätyjen erioikeudet lakkautettiin. Dmitri Mendelejev
Dmitri Ivanovitš Mendelejev (, , 8. helmikuuta 1834 Tobolsk – 2. helmikuuta 1907 Pietari) oli venäläinen kemisti, joka tunnetaan parhaiten jaksollisen järjestelmän luojana. Mendelejev jätti piirtämäänsä jaksolliseen järjestelmään aukkoja uusien alkuaineiden varalta. Hän osasi jopa ennustaa joidenkin alkuaineiden ominaisuuksia järjestelmänsä avulla. Adolph von Menzel
Adolph Friedrich Erdmann von Menzel (8. joulukuuta 1815 Breslau, Preussi – 9. helmikuuta 1905 Berliini, Saksan keisarikunta) oli saksalainen taidemaalari, piirtäjä ja kuvittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Preussin historiaan ja varsinkin Fredrik Suureen liittyvistä isänmaallisista historiamaalauksistaan, mutta hän kuvasi myös oman aikansa tavallista elämää tavalla, joka läheni myöhempää ranskalaista impressionismia. Ceres
Ensimmäisen oletuksen Marsin ja Jupiterin välisestä planeetasta teki Johann Elert Bode vuonna 1772. Oletus perustui Titiuksen–Boden lakiin, jonka avulla pystyttiin laskemaan planeettojen etäisyydet toisiinsa nähden. Laki mahdollisti planeetan sijaitsemisen kyseisellä paikalla. Uranuksen löytäminen 1781 kasvatti teorian uskottavuutta. Franz Xaver von Zachin johtama ryhmä aloitti hypoteettisen planeetan etsinnät. Vaikka he eivät löytäneetkään Cerestä, he löysivät silti kolme muuta suurta asteroidia. Adolph von Menzel
Menzel teki ensimmäiset öljymaalauksensa jo 1830-luvun puolivälissä, mutta ryhtyi maalaamaan aktiivisesti vasta yli 30-vuotiaana. Vuonna 1849 hän aloitti sarjan Fredrik Suurta ja tämän hovia esittäneitä historiamaalauksia, jotka saivat runsaasti huomiota. Hän kuvasi historiallisia aiheitaan tarkan realistisesti ja psykologisen täsmällisesti. Menzel oli hyvin tarkka historiamaalaustensa autenttisuudesta ja tutki niitä varten tarkoin historiallisten univormujen ja aseiden yksityiskohtia. Fredrik Suuren ohella hän teki maalauksia myös tuolloin vielä vallassa olleesta kuningas Vilhelm I:stä. Monet hänen maalauksistaan päätyivät myöhemmin Berliinin Kansallisgallerian omistukseen. Grimmin laki
Laki koskee indoeurooppalaisesta kantakielestä periytyneitä sanoja, ei esimerkiksi latinasta tai ranskasta myöhemmin germaanisiin kieliin lainautuneita. Äänteenmuutokset, jotka ovat saaneet nämä erot aikaan, ovat tapahtuneet todennäköisimmin viimeisellä vuosituhannella ennen ajanlaskun alkua, varmasti kuitenkin ennen kuin varhaisimmatkaan tunnetut millään germaanisella kielellä laaditut tekstit kirjoitettiin. Mendelian Inheritance in Man
Tietokannassa kaikki taudit ja geenit tunnistetaan kuusinumeroisella numerosarjalla, jonka ensimmäinen numero kertoo tavan, jolla tauti periytyy. NIM-koodin edessä voi olla myös jokin merkeistä *, #, +, %, tai ^. Merkki kertoo miten paljon minkäkin taudin periytyvyyteen liittyvistä geeneistä ja fenotyypeistä on tietoa. Bürgerliches Gesetzbuch
BGB perustuu suurelta osin roomalaiseen oikeuteen. Muiden siitä vaikutteita saaneiden siviili­lakien tavoin siinä säädetään henkilöistä, omaisuudesta, perheestä ja perinnöstä, mutta toisin kuin esimerkiksi Ranskan Code Civilissä ja Itävallan siviili­laissa, sen alussa on yleisiä säännöksiä koskeva osasto. Sen vuoksi BGB sisältää viisi pää­osastoa ("kirjaa"):BGB:hen kuuluu oleellisesti "abstraktio­periaate" () ja siihen liittyvä "separaatio­periaate" (). Friedrich Carl von Savignyn pandektistisen koulu­kunnan oppien mukaisesti laki tekee suuren eron toisessa osastossa käsiteltyjen velvoite­oikeudellisten sopimusten ja kolmannessa osastossa käsiteltyjen, omaisuuden siirtoa koskevien sopimusten välillä. Lyhyesti nämä peri­aatteet merkitsevät sitä, että sopimus, joka velvoittaa jonkun luovuttamaan jotakin toiselle osa­puolelle, ei vielä tee saajasta tämän esineen omistajaa vaan ainoastaan antaa hänelle oikeuden vaatia omistus­oikeuden siirtoa. William Bateson
Bateson täydensi Gregor Mendelin uudelleen löydettyä perinnöllisyystieteellistä aineistoa ja tuki vahvasti hänen peruskäsitystään genetiikasta. Hän myös käänsi Mendelin työn englannin kielelle. Kehitysbiologia
Soluteoria ei kuitenkaan vielä selvittänyt sitä, minkä vuoksi jälkeläiset kasvavat muistuttamaan molempia vanhempiaan. Preformaatio-opin huippuvuosina oli ajateltu koko yksilön olevan valmiina siittiön sisällä. Vasta itävaltalaisen Gregor Mendelin (1822–1884) perinnöllisyysoppien tultua laajempaan tietoisuuteen ymmärrettiin, että jälkeläinen saa kehitykseensä vaikuttavia tekijöitä sekä äidin munasolusta että isän siittiöstä. Myöhemmin nämä tekijät nimettiin kromosomeiksi. Edmund von Berg
Von Bergin isä oli Göttingenin yliopiston professori. Myöhemmin isä siirtyi Oldenburgin suurherttuakunnan palvelukseen. Aluksi Edmund von Bergiä opetti kotiopettaja, mutta lukion hän kävi Hannoverissa ja Bückeburgissa. Kaksivuotisen Dreisigackerin metsäakatemian jälkeen von Berg opiskeli Göttingenin yliopistossa matematiikkaa, luonnontieteitä ja oikeustiedettä. Von Berg astui vuonna 1820 apulaismetsänhoitajana Hannoverin valtionmetsien palvelukseen. Vuonna 1821 hän aloitti opettajana metsäkoulussa, jossa hän opetti metsästystä, metsätuhotiedettä ja metsäteknologiaa. Von Berg nimitettiin ylimetsänhoitajaksi vuonna 1830. Aluksi hän toimi Clausthalissa, mutta vuodesta 1833 hän johti tärkeää Lauterbergin ylimetsänhoitajapiiriä. Vuonna 1845 von Berg siirtyi Hannoverin valtionmetsien palveluksesta Tharandtin metsäakatemian johtajaksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1866 asti. Vuonna 1866 hän siirtyi eläkkeelle, mutta jatkoi edelleen tutkimustyötä. Esimerkiksi vuonna 1871 ilmestyi Saksan metsien ja metsätalouden historia. Von Berg kuoli vuonna 1874. Konsistenssi
Gödelin epätäydellisyyslause (1931) osoitti, ettei mikään "riittävän ilmaisuvoimainen" (täydellinen ja luonnolliset luvut sisältävä) ristiriidaton aksioomajärjestelmä voi koskaan osoittaa omaa ristiriidattomuuttaan. Tämä romutti Hilbertin ohjelman "matematiikan perustan" löytämisestä (aksiomaattinen järjestelmä, joka yksin kattaisi kaiken matematiikan). Felix Wankel
Wankelin ensimmäinen työ oli lehden painaminen ja varastointi, mutta hän oli enemmän omistautunut tekniikan tutkimiseen. Kun häneltä loppuivat työt lehdessä, hän avasi oman työpajansa vuonna 1924 Heidelbergiin. Wankel sai kiertomäntämoottorin idean vuonna 1924 ja haki tälle "voiteluturbiinille" patenttia vuonna 1926. Patentti evättiin, koska sitä pidettiin samanlaisena kuin Enken vuonna 1886 suunnittelemaa laitetta. Vuonna 1927 hän näki unta, jossa hän oivalsi "Wankel"-moottorin, minkä jälkeen hän piirsi uudelleen laitteen ja hänelle myönnettiin patentti vuonna 1929 tälle "kääntömäntämoottori"-nimiselle laitteelle. Vuonna 1933 Wankel haki patenttia DKM-moottorille (Drehkolbenmotor). Patentti myönnettiin vasta kolme vuotta myöhemmin. Maatalouden historia
Kasvien ja karjan jalostus sai teoreettisen taustan Charles Darwinin ja Gregor Mendelin töistä. Keinosiemennys oli kehitetty Venajällä 1910-luvulla, ja se levisi Eurooppaan 1930-luvulla. Siemennesteen pakastaminen kehitettiin 1949. Jalostuksella saatiin maatalouden tuotanto kasvamaan. Ennen keinolannoitteita peltoja oli lannoitettu navetan tuotolla, Perun guanolla tai Chilen salpietarilla. Nämä kuitenkin alkoivat ehtyä 1800-luvun lopulla. 1900-luvun alussa onnistuttiin eristämään ilmakehästä typpeä, joka on lisännyt todella paljon elintarvikkeiden tuotantoa. Sen käyttö lannoitteena on kasvanut nopeasti, vuonna 1938 2,5 miljoonaa tonnia ja vuonna 1970 jo 30 miljoonaa tonnia. 1960-luvulla alkanut vihreä vallankumous vei 1700-luvulta asti tapahtuneen maatalouden kehityksen tulokset käytäntöön kehitysmaissa. Ilman elintarvikkeiden tuotannon kasvua ei ihmiskunnan koko olisi voinut kasvaa nykyiselle tasolle. Thomas Malthusin ennusteet elintarviketuotannon ja väestönkasvun ristiriidasta jäi toteutumatta. Ethelbert Kentiläinen
Ethelbert Kentiläinen tai Ethelbert I (k. 24. helmikuuta 616 tai 618) oli Kentin kuningas 560–616. Hän julkaisi anglosaksisten lakien vanhimman säilyneen koodeksin eli lakikokoelman. Se heijasteli mannermaisia vaikutuksia, ja vakiinnutti papiston laillisen aseman sekä useita maallisia sääntöjä. Ethelbert meni naimisiin frankkien kuninkaan Karibert I:n tyttären Berthan kanssa. Kristitty Bertha saattoi vaikuttaa siihen, että Ethelbert salli vuonna 597 paavin lähettää Augustinus Canterburylaisen sekä muita lähetyssaarnaajia Kentiin. Ethelbert antoi lähetyssaarnaajille asuinpaikaksi Canterburyn ja kääntyi mahdollisesti itsekin kristityksi. Hän ei kuitenkaan käännyttänyt kansaa pakolla. Beda Venerabiliksen mukaan Ethelbertin valtakunta käsitti loppuaikoina koko Humberin eteläpuolisen Englannin. Gregor Mendel
Mendel oli kolme vuosikymmentä aikaansa edellä, kun biologit eivät taksonomisen biologiakäsityksensä vuoksi arvostaneet hänen empiirisiä tutkimuksiaan. Geneetikot vahvistivat hänen tutkimustuloksensa 1900-luvun alussa. Siitä pitäen häntä on pidetty aiheellisesti genetiikan uranuurtajana. Isaac Newton
Newton julkaisi 5. heinäkuuta 1687 pääteoksensa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica". Teoksessa Newton käsittelee yleistä dynamiikkaa ja gravitaatioteoriaa sekä niiden sovellutuksia taivaankappaleisiin. "Principiassa" esitetyt kolme aksioomaa tunnetaan nykyään mekaniikan peruslakeina. Newton tunsi jo vuonna 1666 Keplerin lait ja päätteli, että Keplerin kolmannesta laista seuraa, että Aurinko vetää planeettoja puoleensa voimalla, jonka suuruus on kääntäen verrannollinen planeettojen etäisyyksien neliöön. Monien muiden tiedemiesten, muun muassa Giovanni Alfonso Borellin, Christopher Wrenin, Edmund Halleyn ja Robert Hooken, havainnot olivat sopusoinnussa tämän kanssa. Philosophia perennis
Myöhemmin ajatuksen omaksui saksalainen matemaatikko ja filosofi Gottfried Leibniz, joka käytti sitä tarkoittamaan yleistä, ikuista filosofiaa, joka on kaikkien uskontojen ja erityisesti niiden sisällä vaikuttavien mystillisten virtausten taustalla. Termin popularisoi myöhemmin Aldous Huxley teoksessaan "The Perennial Philosophy" (1945). Huxleyn mukaan "philosophia perennis" on metafysiikkaa, joka tunnistaa jumalallisen todellisuuden; psykologiaa, joka löytää sielusta jotain yhteistä jumalallisen kanssa; ja etiikkaa, jonka mukaan ihmisen lopullinen päämäärä liittyy tietoon läsnä olevasta ja transsendentistä olemassaolon perustasta. Huxleyn mukaan sen jäänteitä voidaan löytää primitiivisten kansojen taruista joka puolelta maailmaa, ja sen kehittyneempiä muotoja voidaan löytää kaikista korkeammista uskonnoista. Francis Galton
Darwinin teos "Lajien synty" (1859) ohjasi Galtoninkin kiinnostusta luonnontieteisiin ja perinnöllisyyteen. Teoksissaan "Hereditary genius, its laws and consequences" (1869) ja "Natural inheritance" (1889) hän muotoili Galtonin lain, jonka mukaan yksilön perimästä tulee 50 % kummaltakin vanhemmalta, 25 % kultakin isovanhemmalta sekä 12,5 % kultakin isoisovanhemmalta. Häntä on luonnehdittu laskumaanikoksi, joten hän tutki myös tilastollisia menetelmiä, muun muassa korrelaatiota ja ilmatiedettä. Galtonin on kerrottu olleen sitä mieltä, että "laske aina, kun voit".
Galton aloitti kaksostutkimukset. Näillä hän pyrki selvittämään sitä, kuinka suuri osa ihmisen persoonallisuudesta voidaan selittää perimän tai toisaalta ympäristön avulla. Galton päätyi toteamaan, että perimän vaikutus ylittää merkittävästi ympäristön vaikutuksen. Nykyään tällaista perimän ja ympäristön vastakkainasettelua jotkut pitävät keinotekoisena ja jopa jokseenkin harhaanjohtavana, mutta sitä tutkitaan yhä paljon. Galtonia voidaankin pitää käyttäytymisgenetiikan perustajana. Valdemar II Sejr
Vuonna 1227 Valdemar menetti joitakin alueita nykyisessä Saksassa. Sen jälkeen hän keskittyi jäljellä olevan alueensa sisäpolitiikkaan ja perusti läänitysjärjestelmän, mikä loi Tanskaan aatelisluokan, mutta vei talonpojilta näiden viikinkiajoista asti nauttiman vapauden. Hän kirjoitti myös valtiollisen lakikokoelman, jota käytettiin vuoteen 1683 asti. Josef Mengele
Mengele pakeni natsi-Saksasta ja häntä ei koskaan kuultu eikä tuomittu Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynneissä. Mengelen ja hänen kollegoidensa tekojen seurauksena kehitettiin Nürnbergin säännöstö, joka on ihmisillä tehtäviä lääketieteellisiä kokeita koskeva, eettisten periaatteiden säännöstö. Ympäristönsuojelu
Ensimmäiset ympäristölait ovat vanhaa perua: jo heprealaisessa Raamatussa tulee esille niin kutsuttu tilanhoitajaetiikka, jossa ihmisen tehtäväksi katsotaan luomakunnan varjelu. Keskiajan Lontoossa rajoitettiin kivihiilen polttoa ja Venetsiassa kiellettiin lailla 1418 rikin käyttö esimerkiksi noituudessa. Yksi merkittävä ympäristönsuojelun keino on luonnontilaisten alueiden rauhoittaminen: ensimmäinen kansallispuisto perustettiin Yhdysvalloissa Yosemiten laaksoon vuonna 1864. Voimakas ympäristölliikehdintä sai alkunsa ydinkokeiden, otsonikadon, ympäristömyrkkyjen ja luonnonvarojen ehtymisen aiheuttamasta huolesta 1960-luvulla. Rion kestävää kehitystä koskenut ympäristökokous 1992 ja Pariisin ilmastosopimus 2015 ovat olleet ympäristönsuojelun merkittävimpiä virstanpylväitä. 2000-luvulla suurimmaksi ympäristöuhaksi on noussut ilmastonmuutos. Jaksollinen järjestelmä
Nykyisen kaltaisen jaksollisen järjestelmän julkaisi ensimmäisenä venäläinen Dmitri Mendelejev vuonna 1869. Saksalainen Lothar Meyer oli kehittänyt samoihin aikoihin oman alkuainetaulukkonsa. George Wells Beadle
George Wells Beadle (22. lokakuuta 1903 Wahoo, Nebraska – 9. kesäkuuta 1989 Pomona, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen perinnöllisyystieteilijä, joka tutki geenien kemiallista rakennetta ja vaikutustapaa. Beadle sai puoliksi yhdessä kemisti Edward Lawrie Tatumin kanssa 1958 Nobelin lääketieteen palkinnon (toinen puoli palkinnosta meni Joshua Lederbergille). He tekivät merkittäviä löytöjä koskien geenien vaikutustapoja. Philip Leder
Leder kehitti vuonna 1964 tulevan nobelisti Marshall Nirenbergin kanssa menetelmän, jolla oli tärkeä osa geneettisen koodin eli sen selvittämisessä, mitkä kolmen emäsparin jonot eli "kodonit" DNA- tai RNA-molekyylissä vastaavat proteiinisynteesissä mitäkin aminohappoa. Ympäristötieteiden historia
1500-luvun alussa alkoi syntyä luontoa kuvaavan kirjallisuuden perinne. Samoin yliopistot perustivat kasvitieteellisiä puutarhoja ja kasvitieteilijät veivät tutkimusta eteenpäin: esimerkiksi Bolognan yliopiston lääketieteen opettaja Luca Ghini kehitti kasvien prässäämistä ja otti herbaarion käyttöön kasvitieteellisen tutkimuksen välineenä. Samalla Euroopassa syntyi viestintäverkko, joka välitti eri puolilla Eurooppa toimiville oppineille näytteitä ja tietoa. Konrad von Gesner keräsi ja levitti tietoa niin laajasti, että häntä on kuvattu yhden miehen Royal Societyksi. Von Gesner myös kiipesi vuorille lisätäkseen arvostusta niiden kauneutta kohtaan. Energiaperiaate
Karl Friedrich Mohr esitti vuonna 1837 julkaisemassaan artikkelissa "Über die Natur der Wärme" ensimmäisten joukossa energian yleisen säilymislain näin: ”54 tunnetun alkuaineen lisäksi fysikaalisessa maailmassa on vain yksi aines, jota sanotaan ”voimaksi” (energiaksi tai työksi). Se voi esiintyä olosuhteista riippuen liikkeenä, kemiallisena affiniteettina, koheesiona, sähkönä, valona tai magnetismina, ja mistä tahansa näistä muodoista se voi muuttua mihin tahansa toiseen.” Carl Erich Correns
Carl Erich Correns [korəns] tai [korens] (1864–1933) oli saksalainen kasvitieteilijä, perinnöllisyystutkija sekä professori Münsterissä vuodesta 1909 ja Berliinissä vuodesta 1914. Yhdessä Hans Spemannin kanssa hän johti Kaiser-Wilhelm-instituuttia Berliinissä. Samana vuonna (1900) kuin alankomaalainen Hugo de Vries ja itävaltalainen Erich Tschermak mutta näistä riippumatta Correns keksi unohdetut Mendelin lait. Correns osoitti, että Mendelin lait ovat myös sukupuolen määräytymisessä voimassa. Hän tutki etenkin kasvien sukupuolen määräytymistä. Hän myös osoitti samoin vaikuttavia (homomeerisia) perintötekijöitä olevan olemassa. Axel Laurell
Laurell sai ensimmäiset siemenperunansa 1749, kun kuningas tuotatti niitä valtakuntaan, ja eri laatua olleen toisen erän vuonna 1761 englantilaisesta laivasta. Hän viljeli innokkaasti perunaa ja jakoi sitä koskevaa tietoa. Maaherra välitti hänelle kuninkaan kiitokset valistustyöstä. Viljelykokeilujensa perusteella Laurell julkaisi 1773 yksityiskohtaisen perunanviljelyoppaan "Lyhykäinen Kirjoitus, Potatesten eli Maan-Pärönain Viljelemisestä, säilyttämisestä ja Hyödytyksestä Huonen hallituxesa". Teos julkaistiin myös ruotsiksi ja siitä otettiin toinen painos 1776. Emanuel Nobel
Emanuel Nobelin setä Alfred Nobel testamenttasi kuoltuaan 1898 suurimman osan omaisuudestaan Nobel-säätiön luomiseen sekä Nobelin palkintojen rahoittamiseen. Hänen veljensä Robertin perilliset käynnistivät oikeusjutun testamentin mitätöimiseksi. Emanuel Nobel halusi kuitenkin että hänen setänsä toiveita noudatettaisiin ja hän vetosi asiassa muun muassa Ruotsin kuninkaaseen Oskar II:een. Testamenttiasiassa päästiinkin lopulta sopuun ja Nobelin säätiö saattoi aloittaa toimintansa. Carl Gustaf Emil Mannerheim
Mannerheim loi valtiollisia perinteitä osin Venäjän hovikulttuurista lainatuin ratkaisuin ja instituutioita kuten kunniamerkkeihin liittyvät sotilas- ja siviiliansioritarikunnat sekä valtiollisen edustuksen sääntöjä. Perusvuorovaikutus
Eri perusvuorovaikutusten ajatellaan vaikuttavan eri etäisyyksillä, ja ne ovat alun perin olleet selitysmalleja eri fysikaalisiin ilmiöihin, joita ei siihen mennessä olleilla teorioilla ole kyetty selittämään. Gravitaation perussäännöt (joita Einstein myöhemmin tarkensi) keksittiin 1600-luvulla (Galilei, Newton). Sähkömagneettisen vuorovaikutuksen säännöt osoittivat 1800-luvun fyysikot (pääasiassa Maxwell), heikon vuorovaikutuksen ovat löytäneet 1920-luvun alun, radioaktiivisuuden selittäneet, fyysikot (muun muassa Heisenberg ja Paul Dirac), ja vahvan vuorovaikutuksen teoriat on kehitetty selittämään hiukkaskiihdyttimissä havaittuja ilmiöitä. 1970-luvulla kolme näistä saatiin yhdistettyä nykyiseksi standardimalliksi. Synteettinen evoluutioteoria
Synteettisen evoluutioteorian jälkeen on kehittynyt vaiheittain nykyinen evoluutioteoria, jonka näkemys on pääasiassa 1970- ja 1980-luvuilta peräisin. Synteettisen evoluutioteorian ajan jälkeen on seurannut vapaamman ajattelun aika, eikä kehitystä enää aina haluta rajoittaa tiettyihin kaavamaisuuksiin. Pääpiirteissään nykyinen käsityskin on samanlainen kuin Darwinin alkuperäinen teoria. Darwin ei vain pystynyt aikanaan esittämään periytymisen mekanismia. Gregor Mendelin keksimät periytymissäännöt keksittiin uudelleen 1900-luvun vaihteessa, jonka jälkeen uusdarwinismi alkoi muotoutua vaiheittain. Hugo de Vries
Hugo de Vries (16. helmikuuta 1848 – 21. toukokuuta 1935) oli alankomaalainen kasvi- ja perinnöllisyystieteilijä. Hän keksi uudelleen vuonna 1900 samanaikaisesti Carl Corrensin ja Erich Tschermakin kanssa Gregor Mendelin kolme vuosikymmentä unohduksissa olleet periytymissäännöt. Vries kehitti myös oman teoriansa mutaatioista evoluutiossa. Hänen mutaatioteoriansa kuitenkin hylättiin 1930-luvulla. Perintötila
Aikoinaan maatiloilla oli erilaisia verovelvollisuuksia ja tilallisen omistusoikeus ja hallintaoikeus tilaan vaihteli. Niillä oli erilainen maanluonto. Maanluontoja oli kolmea päätyyppiä: vero- eli perintömaata, rälssimaata (rälssitila) ja kruununmaata (kruununtila). Maanluonnot menettivät merkityksensä verovelvollisuuden perusteena Suomessa vuoden 1925 alussa, kun maaverot lakkautettiin. Maanluonnoille jäi kuitenkin entinen tehtävänsä maanjakojen jakoperusteena. Vielä vuoden 1951 jakolaki (604/1951) sisälsi määräyksiä rälssitiloista ja papiston virkataloista. Jakolain kumonnut kiinteistönmuodostamislaki (554/1995) ei enää sisältänyt niihin liittyviä määräyksiä. Luonnonoikeus
1600- ja 1700-luvulla syntyi protestanttinen luonnonoikeus, jonka tärkeimpiä kehittäjiä olivat Hugo Grotius (1583–1645) ja Samuel von Pufendorf (1632–1694). Myös monet liberalismin perustajat, kuten John Locke, kannattivat luonnonoikeuksia, ja niitä kannattavat monet myöhemmätkin liberaalit ja libertaarit, kuten Murray Rothbard. 1700-luvulla luonnonoikeuksia julistettiin yleisiksi ihmisoikeuksiksi Amerikan (Yhdysvaltojen perustuslaki 1787) ja Ranskan vallankumouksessa (Ranskan vallankumouksen ihmisoikeusjulistus 1789). Toisen maailmansodan jälkeen luonnonoikeudellinen käsitys kodifioitiin (1948). Gortynin lait
Gortyn oli yksi antiikin Kreetan merkittävimpiä kaupunkeja, ja tunnetaan ennen kaikkea roomalaisen Kreetan ja Kyrenen provinssin pääkaupunkina. Kaupunki oli mahdollisesti Peloponnesokselta tulleiden akhaialaisten perustama. Oikeustieteen historiassa kaupunki tunnetaan ennen kaikkea sen arkeologiselta alueelta löydetystä varhaisesta lakitekstistä, joka on ajoitettu klassisen kauden alkuun vuosiin 480–450 eaa. Aiemmin tekstiä pidettiin yleisesti vielä vanhempana, ja se ajoitettiin arkaaiselle kaudelle 500-luvulle eaa., mutta uudempi tutkimus on osoittanut sen jonkin verran myöhäisemmäksi. Kreetalaiset kaupungit olivat joka tapauksessa ensimmäisiä, joissa lait kirjoitettiin ylös. Lakitekstin ansiosta Gortynin kaupungin lait tunnetaan kreikkalaisista kaupungeista parhaiten heti Ateenan jälkeen. Toinen varhainen esimerkki Kreetalta ovat Dreroksen lait.
Ensimmäisen lakitekstiä sisältävän kiven (pylväästä XI) löysi ranskalainen L. Thenon vuonna 1857. Kivi oli rakennettu osaksi virran varrella ollutta myllyä. Siinä ollut teksti herätti tutkijoiden huomion, sillä se osoittautui hankalaksi tulkita. Vuonna 1878 teksti pystyttiin tulkitsemaan adoptiota koskevan lakitekstin osaksi. Bernard Haussoulier löysi vuonna 1879 lisää kiviä (pylväistä VIII–X), joiden teksti koski perintöoikeutta. Niiden teksti kopioitiin tutkimusta varten. Frederico Halbherr löysi kaikki kirjoituksen 12 tunnettua pylvästä vuonna 1884 kaivamalla seinää esiin aiemmin kopioitujen kivien kohdalta ja ympäriltä. Maantiede
Myös Saksa oli merkittävä 1900-luvun alun maantieteessä. Saksalainen geofyysikko Alfred Wegener loi laattatektoniikan teorian 1912 ja esitti, että 200 miljoonaa vuotta sitten oli ollut yksi alkumanner Pangea. Suomalainen maantieteen uranuurtaja oli J. G. Granö, joka teoksessaan Puhdas maantiede 1931 tutki maisemamaantiedettä ja vaikutti eksaktin teoreettisen spatiaalisen maantieteen kehitykseen. Granön teoriassa jaettiin maanpintaa eri alueisiin useiden yhteisten ominaisuuksien perusteella. Aluetieteestä tulikin yksi 1900-luvun merkittävimpiä maantieteellisiä tutkimuskohteita. Gottlieb Daimler
Vuonna 1890 Gottlieb Daimler perusti Daimler-Motoren-Gesellschaft-yhtiön, joka valmisti Mercedes-merkkisiä autoja. Mercedes tuli myös yhtiön nimeksi vuonna 1900. Karl Benz kehitti oman autonsa Daimlerin kanssa samaan aikaan. Benzin Benz & Cie. ja Daimlerin Daimler-Motoren-Gesellschaft -yhtiöt yhdistyivät Daimler-Benz AG:ksi vuonna 1926. Vuonna 1998 Daimler-Benz AG ja Chrysler Corporation fuusioituivat ja muodostivat DaimlerChrysler AG:n. Gregor Mendel
Neuvostoliitossa Mendelin tutkimustuloksia ei hyväksytty, ja mendeliläisen perinnöllisyystieteen korvasi lysenkolaisuus. Lysenkolaisuus sai Neuvostoliitossa virallisen aseman, ja sitä harjoitettiin maassa 1930-luvulta vuoteen 1965 asti. Energiaperiaate
Nykyisen yleisen säilymislain kannalta erityisen tärkeä keksintö oli lämmön mekaaninen ekvivalentti. Lämmön kalorikkiteorian mukaan lämpöä ei voinut syntyä eikä hävitä, mutta energian säilymislain mukaan mekaaninen energia voi muuttua lämmöksi tai päinvastoin. Mekaanisen ekvivalentin periaatteen nykyaikaisessa muodossaan esitti ensimmäisenä saksalainen lääkäri Julius Robert von Mayer. Mayer päätyi tähän tulokseen ollessaan Alankomaiden Itä-Intiassa (nykyisessä Indonesiassa), jossa hän havaitsi, että hänen potilaidensa veri oli voimakkaamman punaista kuin Saksassa, koska he kuluttivat vähemmän happea ja sen mukaisesti vähemmän energiaa ruumiinlämpönsä ylläpitämiseen kuumassa ilmastossa. Tästä hän päätteli, että sekä mekaaninen työ että lämpö olivat energian muotoja, ja myöhemmin, opiskeltuaan enemmän fysiikkaa, hän johti niiden välille myös kvantitatiivisen yhteyden.
Mayerista riippumatta James Prescott Joule määritti myös lämmön mekaanisen ekvivalentin sarjalla kokeita. Tunnetuimman niistä hän teki lankaan kiinnitetyllä painolla, joka laskeutuessaan sai veteen upotetun pyörän pyörimään. Tällä hän osoitti, että painon laskeutuessaan menettämä potentiaalienergia vastasi tiettyä määrää lämpöä, joka kehittyi veden vastuksen vaikuttaessa pyörään. Vastaavia kokeita teki myös Ludwig A. Colding, joskaan ne eivät saaneet osakseen sanottavaa huomiota hänen kotimaansa Tanskan ulkopuolella. Hermann Joseph Muller
Vuonna 1926 Muller saavutti tutkimuksissaan läpimurron. Säteilyttämällä vaihtelevilla röntgensäteilyannoksilla banaanikärpäskantaa, jolla ei esiinny tekijäinvaihduntaa, Muller havaitsi selvän yhteyden säteilyannoksen ja kuolettavien letaalimutaatioiden määrän välillä. Kun Muller julkaisi havaintonsa Berliinin viidennessä kansainvälisessä perinnöllisyystieteen konferenssissa artikkelissaan "The Problem of Genetic Modification", havainto herätti suurta julkista huomiota ja artikkeli nosti Mullerin myös suuren yleisön tietoisuuteen. Muiden tutkijoiden toistaessa kokeita muilla malliorganismeilla, kuten maissilla, Muller siirtyi tutkimaan säteilyn vaikutuksia ihmiseen. Seuraavina vuosina Muller keskittyikin julkituomaan röntgensäteilyn mahdollisia haittavaikutuksia ihmisillä. Sääntöperintötila
Tanskassa sääntöperintöjen asettaminen kiellettiin perustuslaissa vuonna 1849 ja olemassa olleet sääntöperinnöt purettiin vuonna 1919 Lensafløsningen-nimellä tunnetussa reformissa. MAN (yritys)
Vuonna 1841 rautatiekaluston valmistaja Johann Friedrich Klett perusti Klett & Co:n, joka oli MAN:n edeltäjä. Teollistuminen ja auton kehitys tekivät luotettavat ja taloudelliset moottorit tarpeelliseksi. MAN sijoitti dieselmoottoriin. Vuonna 1893 Rudolf Diesel sai patentin sytytysmenetelmälleen. MAN rakensi toimivan dieselmoottorin vuonna 1897.
Dieselin myötä muutkin ottivat käyttöön polttoaineen suoraruiskutuksen sen aikaisten suurikokoisten kompressoreiden tilalle. Kompressorit puhalsivat ilma-polttoaineseoksen sylinteriin. Diesel kuvasi myös pumppusuuttimen, mutta tarpeellisten materiaalien puutteen takia ei hänellä ollut mahdollisuutta rakentaa sellaista.
Vuonna 1898 yhtiöt "Maschinenbau-AG Nürnberg" (perustettu 1941) ja "Maschinenfabrik Augsburg AG" (perustettu 1940) yhdistyivät muodostaen "Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg A.G., Augsburg ("Yhdistyneet konetehtaat Augsburg ja Nürnberg Oy")". Vuonna 1908 yhtiö nimettiin uudelleen "Maschinenfabrik Augsburg Nürnberg AG":ksi, tai lyhyesti, M·A·N. Saalilainen laki
Saalilainen laki (latinaksi "lex salica") on noin vuosina 507–511 keskiajan latinaksi kirjoitettu saalilaisten frankkien oikeuden kasuistinen koonnos. Se on vanhin ja tunnetuin länsigermaaninen lakikokoelma. Lain määräystä, jonka mukaan naisella ei ole oikeutta periä maata, jos on olemassa miespuolisia perillisiä, sovellettiin myöhemmin muun muassa Ranskan kruununperimyksessä. Gregor Mendel
Mendelin mukaan on myös nimetty kaksi tunnettua biologista lakia, Mendelin säännöt: Thomas Hunt Morgan
Thomas Hunt Morganin ja hänen koulukuntansa ansiota oli, että perinnöllisyystiede vakiintui biologisen tutkimuksen itsenäiseksi osa-alueeksi. Vuonna 1926 hän julkaisi geeniteorian ("The Theory of the Gene"), joka pohjautui pitkälti Mendelin keksimiin periytymissääntöihin. Germaaniset kielet
Germaanisilla kielillä on joukko yhteisiä piirteitä, joiden avulla ne voidaan erottaa muista indoeurooppalaisista kielistä. Kuuluisin niistä lienee ns. Grimmin laki, joka koskee konsonanttimuutosta.
Germaanit elivät alun perin Etelä-Skandinaviassa. Indo­eurooppalaisesta kantakielestä erottui vähitellen vuoteen 500 eaa. mennessä kanta­germaaninen kieli, josta skandinavian kielet ja muut germaaniset kielet erkanivat ensimmäisellä vuosituhannella jaa. Sähkön ja elektroniikan historia
Charles Augustin de Coulomb oli keksinyt 1784 varattujen kappaleiden vuorovaikutusta kuvaavan Coulombin lain. Vuonna 1826 Georg Simon Ohm muotoili Ohmin lain, joka kuvaa sähkövirran, jännitteen ja resistanssin riippuvuuksia vastuksessa. Gustav Robert Kirchhoffin 1845 keksimät Kirchhoffin piirilait kuvaavat jännitteiden käyttäytymistä sähköpiirin silmukassa ja virtojen käyttäytymistä piirin navassa. Adolph von Menzel
Menzel tunnettiin elinaikanaan parhaiten historiamaalauksistaan, jotka täyttivät myös propagandistisen tehtävän Preussin valtakunnan laajetessa voimakkaasti 1800-luvun aikana. 1900-luvulla Menzeliä alettiin arvostaa ensisijaisesti hänen genremaalaustensa omaperäisten sommitelmien ja taitavan valon käytön ansiosta. Jevgeni Gabritševski
Urallaan Gabritševski erikoistui perinnöllisyyteen ja tutki esimerkiksi banaanikärpästen mutaatioita ja kukkakärpäsiin kuuluvien kimalaisvieraiden värien periytymistä. Hän totesi periytymisen noudattavan Mendelin lakia. Selkäperillinen
Selkäperillinen () on vanhahtava termi, jolla tarkoitetaan perintöön oikeutettuja vainajan vanhempia ja esivanhempia. Suomen lainsäädännössä termiä käytettiin vuoden 1734 lain perintökaaressa. Nykyisenkin, vuoden 1966 alussa voimaan tulleen perintökaaren mukaan vanhemmat ja isovanhemmat saavat tietyissä tapauksissa perinnön, mutta heistä ei lakitekstissä enää käytetä nimitystä selkäperillinen. Georg Friedrich Händel
Händel syntyi Hallen kaupungissa Saksan itäosassa. Jo seitsemänvuotiaana hän hallitsi cembalon ja urut ja alkoi säveltää ensimmäisen kerran yhdeksänvuotiaana. Ensimmäiset musiikkitunnit hän sai Friedrich Wilhelm Zachaulta, joka vaikutti suuresti Händelin myöhempään tyyliin. Isänsä toiveesta hän alkoi opiskella lakia Hallen yliopistossa vuonna 1702 mutta keskeytti opinnot jo seuraavana vuonna siirtyäkseen viulunsoittajaksi Hampurin oopperaan. Siellä hän sävelsi muun muassa ensimmäiset oopperansa "Almiran" ja "Neron". Tekijänoikeuslainsäädännön historia
Taidemaalari, oikeustieteen tutkinnon suorittanut Adolf von Becker esitti ensimmäisenä Suomessa vuoden 1877–1878 valtiopäivillä ehdotuksen tekijänoikeus- ja omistuslaista. Mekaniikan peruslait
Mekaniikan peruslait eli Newtonin lait muotoili fyysikko Isaac Newton. Ne julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1687 teoksessa "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica". Mekaniikan peruslait käsittelevät kappaleiden liiketilan muutoksia, kun niihin vaikuttaa voimia. Charles Lyell
Teoksen keskeinen väite oli, että "nykyisyys on menneisyyden avain" – skotlantilaiselta valistukselta periytynyt käsitys, jonka David Hume oli esittänyt muodossa "Kaikki päätelmät kokemuksesta viittaavat siihen... että tulevaisuus muistuttaa menneisyyttä" ja James Hutton vuonna 1877 muodossa "Sen perustella, mikä on todella ollut, on riittävästi tietoa, jotta voidaan tehdä päätelmiä siitä, mitä myöhemmin tulee tapahtumaan. Kaukaisesta menneisyydestä peräisin olevat geo­logiset jäänteet voidaan ja pitää selittää viittaamalla geologisiin prosesseihin, jotka nytkin ovat meneillään, ja siten suoraan havaittavissa. Lyellin tulkinta, jonka mukaan geologiset muutokset syntyvät kasautumalla pienistä muutoksista erittäin pitkien ajan­jaksojen kuluessa, vaikutti suuresti nuoreen Charles Darwiniin. Lyell pyysi Robert FitzRoytä, HMS Beaglen kapteenia, etsimään tämän laivan toisella matkalla säännöttömiä lohkareita, ja juuri ennen matkalle lähtöä FitzRoy antoi Darwinille Lyellin "Principles"-teoksen ensimmäisen osan. Kun Beagle teki ensimmäisen pysähdyksensä Santiagon luona Kap Verden saarilla, Darwin löysi kalliomuodostumia, jotka "Lyellin silmin katsottuina" antoivat hänelle kumouksellisen näkemyksen saaren geologisesta historiasta, ja tätä näkemystä hän sovelsi koko matkan ajan. Johannes Kepler
Kepler järjesti ja käsitteli Tyko Brahen tuottaman havaintoaineiston, ja tulokset tuottivat huomattavia parannuksia planeettojen liikkeiden tuntemukseen. Tulokset tunnetaan nykyään Keplerin lakeina. Kepler julkaisi kaksi ensimmäistä lakiaan vuonna 1609 kirjassaan Astronomia nova. Ensimmäinen laki kuuluu: "planeetat kiertävät Aurinkoa elliptisillä radoilla siten, että Aurinko on radan toisessa polttopisteessä". Keplerin toinen laki oli kahdesta ensimmäisestä laista ensimmäisenä ratkaistu: "Säde, joka yhdistää Auringon ja planeetan, pyyhkäisee saman pinta-alan aikayksikössä, toisin sanoen kiertolaisen nopeus on suurin lähellä Aurinkoa ja etäällä sen nopeus on pienempi". Toukokuun 15. vuonna 1618 Kepler keksi kolmannen lain koskien planeettojen liikkeitä: "Kiertoajan toinen potenssi on verrannollinen puoliakselin pituuden kolmanteen potenssiin". Kepleriltä kului kaikkiaan yhdeksän vuotta planeettaliikkeen lakien löytämiseen. Hänellä ei ollut käytettävissään analyyttista geometriaa eikä differentiaalilaskentaa. Vasta Isaac Newton onnistui muodostamaan fysikaalisen selityksen Keplerin empiirisille laeille. Aikamatkustus
Vuonna 1949 itävaltalainen matemaatikko Kurt Gödel ”löysi” uudentyyppisen aika-avaruuden, joka antoi ensimmäisiä viitteitä fysiikan lakien mahdollisesta aikamatkustuksen sallimisesta. Gödelin teoreettisessa kaikkeudessa oli erikoisena piirteenä tämän kaikkeuden pyöriminen. Siinä saattoi yleisen suhteellisuusteoriankin mukaan lähteä aikamatkalle ja palata ennen lähtöään, vaikka suhteellisuusteorian kehittäjä Albert Einstein oli itse sitä mieltä, etteivät hänen teoriansa sallineet aikamatkustuksen mahdollisuutta. Gödelin laskelmat eivät kuitenkaan mahdollista aikamatkailua siinä kaikkeudessa, jossa me elämme, sillä tutkijat ovat todistaneet, ettei kaikkeus pyöri. Lisäksi Gödel oletti laskuissaan, että Einsteinin kosmologisella vakiolla olisi nollasta poikkeava arvo, mistä kaikki tutkijat eivät ole nykyaikana yksimielisiä. Dmitri Mendelejev
Mendelejeviä aiemmin jaksollisen järjestelmän oli keksinyt myös Julius Lothar Meyer. Mendelejev teki löytönsä kuitenkin riippumatta Meyeristä, mutta jättämiensä aukkojen ansiosta Mendelejevin versio oli täsmällisempi. Hän oli jaksollisesta järjestelmästä niin hyvin selvillä, että pystyi kertomaan siitä puuttuvien, kolmen alkuaineen (skandium, gallium, germanium) ominaisuudet täydellisesti jopa väriä myöten. Tekijänoikeuslainsäädännön historia
Kansallisia tekijänoikeuslakeja säätelevät alueelliset sopimukset, kansainväliset sopimukset, WTO:n TRIPS-sopimus (Agreement on Trade-Related Aspects of Intellectual Property Rights) ja muun muassa Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPOn hallinnoimat yleissopimukset, kuten Bernin sopimus, joka solmittiin ensimmäisen kerran vuonna 1886 ja johon Suomi liittyi vuonna 1928. Suomi ratifioi vasta vuonna 1986 Bernin yleissopimuksen niin sanotun Pariisin sopimuskirjan. Esimerkiksi Suomen tekijänoikeuslainsäädäntö kytkeytyy kiinteästi Euroopan unionin vastaavaan. Tekijänoikeutta koskevia direktiivejä on annettu yhdeksän (2015 mennessä). Erich Mende
Erich Mende (28. lokakuuta 1916 Groß Strehlitz, Ylä-Sleesia nyk. Strzelce Opolskie, Puola – 6. toukokuuta 1998 Bonn, Saksan liittotasavalta) oli länsisaksalainen vapaiden demokraattien (FDP) poliitikko. Hän toimi FDP:n puheenjohtajana 1960–1968 ja Saksan liittotasavallan varaliittokanslerina 1963–1966. Liittopäivien jäsen Mende oli 1949–1969 FDP:n edustajana ja 1972–1980 CDU:n ryhmässä. Parenteeliperiaate
Parenteeliperiaate on peräisin roomalaisesta oikeudesta. Suomessa perinnöstä säännellään pääasiassa perintökaaressa, jossa on säännökset myös parenteeliperiaatteesta. Parenteeliperiaatteessa on kolme parenteelia (Parenteelilla tarkoitetaan suvun henkilöitä, jotka polveutuvat samasta kannasta, esimerkiksi perittävän lapset ja hänen jälkeläisensä): ensimmäisen parenteelin muodostavat perittävän lapset jälkeläisineen, toisen parenteelin muodostavat perittävän vanhemmat jälkeläisineen ja kolmannen, perittävän isovanhemmat lapsineen. Kuolleen isovanhemman tilalle tulevat tällöin siis perittävän tädit, sedät ja enot. Serkut eivät enää kuitenkaan voi periä. Lesken asema perimisjärjestyksessä sijoittuu ensimmäisen ja toisen parenteelin välille. Jos perittävällä ei ole rintaperillisiä, perintö menee kokonaisuudessaan leskelle. Galilei-invarianssi
Galilei-invarianssi on periaate, jonka mukaan luonnonlait pätevät kaikissa inertiaalikoordinaatistoissa. Galileo Galilei kuvasi periaatteen ensimmäisenä vuonna 1632 "Dialogissaan". Esimerkkinä hän käytti tasaisella nopeudella huojumatta etenevää laivaa. Kannen alla oleva havaitsija ei voi saada millään kokeella selville liikkuuko laiva ja hän itse mukana vai ei. Carl Menger
Menger huomasi hinnan muodostuvan markkinoilla toisin kuin klassinen taloustiede opetti. Hän alkoi tutkia taloustiedettä 1867 ja sai 1871 valmiiksi kirjan "Grundsätze der Volkswirtschaftslehre" (”Taloustieteen perusteet”), joka on nykyisen taloustieteen ja itävaltalaisen koulukunnan perustana. Grimmin laki
Grimmin laki on säännönmukaisuus, jonka mukaisesti germaanisten kielten sanoissa tietyt konsonantit poikkeavat systemaattisesti samojen sanojen etymologisista vastineista muissa indoeurooppalaisissa kielissä. Laki on nimetty Jacob Grimmin mukaan, joka julkaisi asiaa koskevan tutkimuksen vuonna 1822, mutta jo aikaisemmin muun muassa Friedrich von Schlegel ja Rasmus Rask olivat kiinnittäneet asiaan huomiota. Metsäoikeus
Vuonna 1442 annettu kuningas Kristoferin maanlaki sisälsi säännöksiä riistan ja hedelmäpuiden suojelusta, metsäpalojen sammuttamisesta sekä tuohen ja lehdeksien keräämisestä toisen maalta. Ensimmäiset varsinaiset metsälait olivat 1647 ja 1664 säädetyt metsäsäännöt (), joilla rajoitettiin kaskeamista sekä hedelmä- ja mastopuiden hakkuita. Vuoden 1734 lain rakennuskaari oli seuraava metsänkäyttöä rajoittava säädös. Verotalonpojat saivat käyttää yksityismetsäänsä kotitarpeeksi ja myydä puutavaraa säästeliäästi, jotta metsää ei hävitettäisi. Rajoittavista säännöksistä luovuttiin 1700-luvun lopulla liberalistisen ajattelutavan vallatessa alaa. Verotalonpoikien täysi omistusoikeus metsiinsä sisältyi vuoden 1789 asetukseen. Uusi metsäasetus annettiin 1793 ja pian sekin korvautui vuoden 1805 metsäasetuksella. Niillä säädettiin metsänkäyttöoikeus lähes vapaaksi, kunhan tilan veronmaksukykyä ei vaarannettu. Lanchesterin lait
Vuonna 1916, ensimmäisen maailmansodan aikana Frederick W. Lanchester johti ryhmän differentiaaliyhtälöitä, jotka kuvasivat taistelevien osapuolten keskinäistä voimasuhdetta. Näihin yhtälöihin lukeutuivat "Lanchesterin lineaarinen laki", joka soveltuu antiikkisen sodankäynnin kuvaamiseen ja "Lanchesterin neliölaki", joka puolestaan soveltuu moderniin sodankäyntiin, jossa käytetään pitkän kantaman tuliaseita. Deutsche Grammophon
Vuonna 1946 DG alkoi ensimmäisenä yhtiönä käyttämään ainoastaan magneettista ääninauhaa. Vuonna 1948 klassiselle musiikille perustettiin levymerkki Deutsche Grammophon Gesellschaft, jota julkaisi myös Decca Yhdysvalloissa. Punainen Polydor muotoutui populaarimusiikin levymerkiksi ja musta Brunswick muodostettiin ulkomaisen musiikin levymerkiksi. Hopeisesta Archiv Produktionista tuli klassisen musiikin levymerkki. Toisen maailmansodan tuloksena EMIn Electrolan patentoitua Nipper-koiran etiketeissä, niin Deutsche Grammophon oli menettänyt oikeuden käyttää koiraa gramofoneineen lopullisesti. Levymerkki Grammophon lopetettiin. Georges Mandel
Georges Mandel, alkuperäiseltä nimeltään Louis George Rothschild, syntyi Chatoun kunnassa Pariisin länsipuolella juutalaisen räätälin perheeseen. Hänen isänsä oli muuttanut alueelle Alsacesta vuonna 1871, jolloin Alsace oli liitetty Saksan keisarikuntaan. Mandel aloitti lehtimiehen työt Émile Zolan ja Georges Clemenceaun perustamassa sosialistisessa "L’Aurore"-sanomalehdessä, joka oli puolustanut syyttömänä tuomittua Alfred Dreyfusia 1890-luvulla. Herne
Vaikka herneen kukat ovat varsin näyttäviä, vain harvat hyönteiset voivat pölyttää niitä, ja herne on lähes täysin itsepölytteinen kasvi. Tästä syystä sen toisistaan selvästi poikkeavat tyypit ovat varsin pysyviä. Monet herneen näkyvät ominaisuudet johtuvat vain yhdestä geenistä, minkä ansioista Gregor Mendelin onnistui selvittää perinnöllisyyden perusasiat jo 1800-luvulla juuri herneillä tekemillään kokeilla. München
30. marraskuuta 1487 herttua Albrecht IV laati asetuksen, jonka mukaan kaupungin oluenpanoon tuli käyttää vain humalaa, ohraa ja vettä, ja jossa tehtiin ero pinta- ja pohjahiivaoluen välillä. Tämä asetus loi pohjan Münchenin oluenpanoperinteille, ja siihen perustuivat 1900-luvun olutsäädökset. Säteilyturvallisuus
Kesti jonkin verran pidempään ennen kuin ionisoivan säteilyn vaikutukset geeneihin ja siten syöpäriskiin opittiin ymmärtämään. Vasta vuonna 1927 selvisi, että säteilyllä on geneettisiä vaikutuksia, kun amerikkalainen tutkija Hermann Joseph Muller julkaisi tutkimuksensa röntgensäteiden vaikutuksista kromosomeihin. Vuonna 1947 hänelle myönnettiin tästä uraauurtavasta tutkimuksesta Nobelin palkinto. Kentin prinssi Michael
Prinssi Michael meni naimisiin paronitar Marie-Christine von Reibnitzin kanssa Wienissä vuonna 1978. Heillä on kaksi lasta. Esikoinen Frederick Windsor syntyi vuonna 1979 ja vuonna 1981 syntyi Gabriella Windsor. Koska Prinssi Michaelin vaimo on roomalaiskatolinen, hän joutui luopumaan kruununperimysoikeudestaan. Tämä perustui kahteen lakiin: vuoden 1689 Bill of Rights ja vuoden 1701 Yhdistyneen kuningaskunnan vallanperimyslaki. Tämä kuitenkin peruttiin vuoden 2013 kruununperimyslaissa ja kruununperimysoikeus palautettiin Galileo Galilei
Galilei määritti oikean matemaattisen lain kiihtyvyydelle: kuljettu matka levosta lähtien on verrannollinen kuluneen ajan neliöön (formula_1). Hän ilmaisi tämän geometrista konstruktiota ja matemaattisesti eksakteja sanoja käyttäen, oman aikansa mukaisesti. Matematiikan kehityttyä asia voitiin ilmasta myös algebrallisesti. Hän päätteli myös, että kappaleet säilyttävät nopeutensa, mikäli niihin ei vaikuta mikään voima. Hän siis hylkäsi aristoteelisen näkemyksen, että kappaleiden vauhti hidastuu itsestään, ellei mikään voima vaikuta niihin. Tämäkään ei ollut uusi ajatus, vaan Ibn al-Haitham oli ehdottanut sitä jo satoja vuosia aiemmin; Jean Buridan ja Joseph Needhamin mukaan Mo Tzu oli esittänyt saman ajatuksen vielä aikaisemmin. Galilei kuitenkin ilmaisi asian ensimmäisenä matemaattisesti. Galilein inertiaperiaate kuuluu, että ”tasaisella tasolla liikkuva kappale jatkaa samaan suuntaan tasaisella nopeudella, ellei sitä häiritä”. Tämä periaate sisältyy Newtonin ensimmäiseen lakiin. Energiaperiaate
Yleisessä muodossaan energian säilymislaki tuli tunnetuksi vasta vähän ennen 1800-luvun puoliväliä. Sitä olivat kuitenkin ennakoineet useat jo aikaisemmin tunnetut luonnon­lait. Lain keksimiseen vaikutti myös kokemus, joka osoitti, että kaikki yritykset ikiliikkujan rakentamiseksi epäonnistuivat. Tekniikan historia
Kasvien ja karjan jalostus sai teoreettisen taustan Charles Darwinin ja Gregor Mendelin töistä. Keinosiemennys oli kehitetty Venajällä 1910-luvulla, ja se levisi Eurooppaan 1930-luvulla. Siemennesteen pakastaminen kehitettiin 1949. Jalostuksella saatiin maatalouden tuotanto kasvamaan. Ennen keinolannoitteita peltoja oli lannoitettu navetan tuotolla, Perun guanolla tai Chilen salpietarilla. Nämä kuitenkin alkoivat ehtyä 1800-luvun lopulla. 1900-luvun alussa onnistuttiin eristämään ilmakehästä typpeä, joka on lisännyt todella paljon elintarvikkeiden tuotantoa. Sen käyttö lannoitteena on kasvanut nopeasti, vuonna 1938 2,5 miljoonaa tonnia ja vuonna 1970 jo 30 miljoonaa tonnia. 1960-luvulla alkanut vihreä vallankumous vei 1700-luvulta asti tapahtuneen maatalouden kehityksen tulokset käytäntöön kehitysmaissa. Ilman elintarvikkeiden tuotannon kasvua ei ihmiskunnan koko olisi voinut kasvaa nykyiselle tasolle. Thomas Malthusin ennusteet elintarviketuotannon ja väestönkasvun ristiriidasta jäi toteutumatta. Geologian historia
Yksi innostuneista asianharrastajista oli lontoolainen lääketieteen tohtori James Parkinson. Hän kirjoitti 1804 alan perusteoksen "Organic Remains of a Former World". Skotlantilainen tutkija Charles Lyell taas vakiinnutti uniformitarianismin, jonka mukaan luonnonlait ovat myös menneisyydessä olleet samat kuin nykyisinkin, joten geologiset havainnot voidaan selittää vain tunnettujen luonnonlakien avulla.