Onko luolat luonnon tekemiä?
Luola
Luola on kallioperässä tai maaperässä oleva luonnonvoimien muodostama onkalo. Monet eläimet ja alkukantaiset ihmiset ovat eläneet luoliin rakentamissaan pesissä. Ihmisistä luolia ovat käyttäneet esimerkiksi sotapakolaiset, shamaanit, varkaat, murhaajat, saarnaajat ja erakot. Luolat ovat toimineet myös kirkkoina. Luolien tutkimista kutsutaan speleologiaksi. Susiluola
Luolan pinta-alaksi on arvioitu 400 neliömetriä, mutta osa siitä on maakerrosten täyttämää. Luola on syntynyt kallion vaakarakoon rapautumisen seurauksena, ja sen iäksi on arvioitu yli 2,6 miljoonaa vuotta. Eri aikakausien merenpinnan korkeusvaihtelut ovat muodostaneet luolaan kuusi eri-ikäistä sorakerrosta. Niistä vanhimmat ovat satoja tuhansia vuosia vanhoja. Turvallisuussyistä yleisöllä ei ole pääsyä Susiluolan sisälle.
Keinotekoinen riutta
Keinotekoinen riutta on ihmisen merenpohjalle luoma alusta, jossa voi kasvaa muun muassa koralleja, levää, merirokkoja ja muita mereneläviä. Keinotekoisia riuttoja voi tehdä lähes mistä tahansa materiaalista, kunhan se ei ole ympäristölle vaarallista eikä riutasta saisi irrota mitään, joka vaarantaisi ympäristöä tai eliöitä. Emil Danielssonin erämaa-ateljee
Emil Danielssonin rakennuttama kivilinna on rakennettu suurista ja karkeasti muotoilluista luonnonkivistä. Huvilan rakentamiseen käytetiin kylmämuurausta eli kivet liitettiin toisiinsa ilman laastia. Haverin kaivos
Muut luolat ovat kaivoskuiluja, jotka lähtevät vaakasuorassa tasossa eri syvyyksiltä. Ne ulottuivat tiettävästi jopa usean sadan metrin päähän pääkuilusta, ja siellä täällä niitä katkoo muiden poikki- ja pystykuilujen muodostama labyrintti. Syvyyssuunnassa kuilut ulottuvat kaivoskarttojen mukaan jopa kahdensadan metrin tietämille. Petrálonan luola
Petrálonan luola sijaitsee kalkkikivisen Katsíka-vuoren, jonka korkeus on noin 700 metriä, länsirinteessä noin 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Luola on vuoren halkeamassa, jonka arvioidaan syntyneen jurakaudella noin 150 miljoonaa vuotta sitten. Itse luola on muodostunut mioseeni- tai plioseenikaudella arviolta noin 5 miljoonaa vuotta sitten. Luolassa on lukuisia kammioita ja käytäviä ja paljon stalagtiitteja ja stalagmiitteja. Koko luolaston pinta-ala on noin neliömetriä ja käytävien yhteispituus noin 2 kilometriä. Lämpötila luolassa pysyy läpi vuoden noin 17 °C. Drogkarátin luola
Drogkarátin luola on syntynyt noin 100–150 miljoona vuotta sitten. Luolan syvyys on noin 60 metriä ja se jakautuu kahteen osaan, noin 44 metriä pitkään käytävään ja noin 30 x 40 metrin kokoiseen ”pääsaliin”. Luolan lämpötila on tasaisesti 18 astetta ja sen ilmankosteus on korkea. Luolassa on suuri määrä stalagtiitteja ja stalagmiitteja. Geologit arvelevat luolan olevan yhteydessä saaren muihin meriluoliin. Kalliomaalaus
Punamultamaalaukset on tehty paikallisesta rautapitoisesta savesta, jonka sidosaineena on mahdollisesti käytetty linnun munaa, verta tai rasvaa. Paleoliittisissa luolamaalauksissa käytettiin muitakin värejä, mutta nuoremmissa kuvissa niitä ei ole havaittu. Kalliomaalaukset ovat kalliotaiteen eräs muoto, johon luetaan kuuluvaksi myös kalliopiirrokset. Kalliomaalauksia on voitu tehdä myös luoliin, jolloin puhutaan luolamaalauksista. Susiluola
Luolassa on esitetty eläneen neanderthalinihminen joko noin 70 000 vuotta sitten tai vielä aikaisemmin 130 000–120 000 vuotta sitten Eem-interglasiaalin aikaan. On myös esitetty, että 1,5 metrin korkuinen luola olisi sopinut jollekin neanderthalinihmistä lyhyemmälle lajille. Tutkimuksen alkuvaiheessa vuonna 1997 keskusteltiin siitä, voisivatko löydöt olla yli 250 000 vuoden takaa. Vuosina 1999–2005 aineistoon tutustuneet tutkijat tukivat tulkintaa siitä, että löydökset ajoittuisivat keskipaleoliittisen Mousterien-kompleksin piiriin. Mogao-luolat
1900-luvun alkuvuosina kiinalainen taolainen Wang Yuanlu ryhtyi eräiden luolien hoitajaksi. Hän löysi valtavan, kätketyn kirjaston erään temppelin seinän takaa. Kyseessä oli pienehkö huone, joka oli täytetty tiiviisti kirjoituskääröillä. Kirjoitukset ajoittuivat vuosien 406-1002 välille, joista viimeksi mainittu vastasi suunnilleen kirjaston umpeenmuuraamisajankohtaa. Niihin kuului vanhoja kiinalaisia hamppupaperikääröjä, tiibetiläisiä kääröjä sekä maalauksia hamppukankaalle, silkille ja paperille. Kirjoitusten aiheet vaihtelivat kanonisoiduista buddhalaisista teksteistä apokryfisiin teksteihin, rukouskirjoihin, kungfutselaisiin teksteihin, taolaisiin teksteihin, Kiinan hallituksen tuottamiin teksteihin, hallintodokumentteihin, runokokoelmiin, hakemistoihin, kalligrafian opetusteksteihin yms. Altamira
Luola on 270 metriä pitkä ja sen leveys vaihtelee kahdesta kuuteen metriin. Luolasto on syntynyt karstimaan liikkeistä. Luolan suuaukko sulkeutui kivivyöryssä 13 000 vuotta sitten, ja avautui uudelleen 1879 läheisellä louhoksella tehtyjen räjäytysten takia. Arkeologiset tutkimukset ovat paljastaneet että luolassa on asunut ihmisiä kahteen otteeseen Solutrén kulttuurin aikana (noin 18 500 vuotta sitten) ja Madeleinen kulttuurin aikana (16 500 – 14 000 vuotta sitten). Näiden asutuskausien välissä luola on ollut eläinten lymypaikkana. Grotta Azzurra
Grotta Azzurra (Sininen luola) on Caprin saarella Italiassa sijaitseva luonnon muovaama luola. Luola sijaitsee meren pinnan tasolla siten, että luolan suuaukon korkeus merenpinnasta on vain 1,3 metriä. Pituutta luolalla on 54 metriä, leveyttä 30 metriä ja korkeutta 15 metriä. Nimensä luola on saanut siitä, että heijastuessaan veden läpi luolan aukosta, auringonvalo saa sen näyttämään siniseltä. Karstimaa
Mikään ei estä maanalaista jokea syövyttämästä tunnelia suuremmaksi. Pohjaveden alapuolella veden virtaus syövyttää luolan lattiaa, seiniä ja kattoa tasaisesti. Luolat tulevat silloin pyöreän muotoisiksi. Jos joki virtaa pohjaveden yläpuolella, kuluttaa joki vain luolan lattiaa ja alaseiniä. Tällöin luolan korkeus kasvaa koko ajan. Korkealla maan pinnalta kalkkikiven läpi tihkuva vesi on karbonaateista kylläinen ja karbonaatit voivat saostua luolissa takaisin mineraaleiksi. Näin syntyvät esimerkiksi tippukivet (stalaktiitti ja stalagmiitti). Vesi muuttuu sitten muuttuu pohjavedeksi ja jokien vedeksi. Alavilla mailla maanalainen vesi tihkuu tai virtaa lopulta takaisin maan pinnalle joko karstilähteinä tai luolista purkautuvina karstipuroina taikka vesi laskee järveen tai mereen vedenalaisista lähteistä. Kokemäenjoen luodot
Kokemäenjoen luodot eli Porin luodot ovat Kokemäenjoen suuhaarojen eli juopien väliin jääviä suistosaaria Porissa, heti Porin keskustan pohjoispuolella. Suurimpia luotoja ovat Hevosluoto, Kvistiluoto ja Hanhiluoto sekä sen kanssa yhteen kasvaneet Raatimiehenluoto ja Kirjurinluoto. Pienempiä luotoja ovat Liljanluoto, Pajukarit ja Polsanluoto. Mantereeseen maankohoamisen myötä yhtyneisiin luotoihin kuuluu lisäksi muiden muassa Pormestarinluoto. Luodot ovat osa Porin kansallista kaupunkipuistoa ja ne muodostavat myös yhden Museoviraston määrittelemistä Valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Susiluola
Susiluola on muinaisjäännös, joka sijaitsee Kristiinankaupungissa entisen Lapväärtin kunnan alueella, pääosin Karijoen kunnan omistamalla maalla. Luolaksi kutsuttu kallionrako on saanut nimensä sijaintipaikkansa Susivuoren mukaan. Susiluolaa pidettiin 1990-luvun lopussa ja 2000-luvun alussa mahdollisena paleoliittisenä asuinpaikkana. Nykyään tulkintaa pidetään kiistanalaisena. Karstimaa
Maanalaiset luolat vaikuttavat myös karstimaisemaan. Kun luola on kasvanut riittävän suureksi, voi sen katto romahtaa ja luolasta syntyy maanpinnalle aukko. Doliinit ja maanalaisten jokien suuaukot toimivat tulvissa myös päinvastoin. Tulvaveden täyttäessä maanalaiset onkalot, alkaa vesi tunkeutua aukoista ylös maanpinnalle. Tällöin joki saattaa virrata koko matkan sekä maan alla että maanpinnalla ja notkelmiin voi nousta karstijärviä. Maanalaiset luolastot kuitenkin tyhjenevät lopulta ja silloin pinnalla vedenpinta laskee ja vesi painuu takaisin doliineihin. Geghard
Vaikka Neitsyt Marialle omistettu pääkirkko on rakennettu 1215 ja sen suuri eteisosa 1215–1225, kerrotaan, että Georgios Valontuoja perusti luostarin 300-luvulla luolassa sijainneen pyhän lähteen paikalle. Vanhin, 600-luvulla valmistunut luostarin muurien ulkopuolella sijaitseva luolakirkko on omistetty luostarin perustajalle. Luostaria on tästä syystä kutsuttu aiemmin nimellä Ayrivank ("luolan luostari"). Vuonna 1240 rakennettiin pääkirkon eteisestä aukeava vasemmanpuoleinen luolakappeli, jossa on lähdevesiallas- Veden uskotaan olevan erityisen pyhää tai aiankin tuovan onnea. Eteisen oikealle puolelle avattiin 1263 toinen luolakappeli. Kirkon ulkopuolella on vielä yksi kiveen kaivettu luolakirkko. Doliini
Doliineja syntyy joko liukenemisen tai luhistumisen seurauksena. Sadevesi liuottaa kalkkikiveä. Vesi valuu karstin pieniin rakoihin, josta se pääsee kallioon liuottaen tätä synnyttäen doliinin. Joskus maanalainen luola kasvaa niin suureksi, että luolan katto muuttuu epävakaaksi. Tällöin se saattaa sortua, jonka seurauksena muodostuu doliini, josta on yhteys luolaan. Ídan luola
Ídan luola (; myös "Idéo(n) Ándro(n)") eli Zeuksen luola on luola ja arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee 1 498 metrin korkeudessa Ídavuoren itärinteellä Nídan tasangon länsilaidalla saaren keskiosissa. Luola tunnetaan myös nimellä "Spiliára tis Voskopoúlas" (Σπηλιάρα της βοσκοπούλας, ”Paimentytön luola”).
Ídan luola on yksi Kreetan merkittävimmistä luolapyhäköistä. Se oli merkittävä kulttipaikka jo neoliittisella ja erityisesti minolaisella kaudella. Siellä palvottiin minolaisen uskonnon miespuolista nuorta jumalaa, joka kuoli ja syntyi uudelleen vuosittain vuodenaikojen kierron mukaan. Luola säilyi kulttikäytössä pitkään aina antiikin ajalle saakka. Tuolloin jumala yhdistettiin Zeukseen. Leijonan luola
Leijonan luola on Tarinatalo Oy:n tuottama ja Nelosen esittämä viihdeohjelma, jossa hakijat esittelevät liikeideansa tai keksintönsä pääomasijoittajaraadille. Ohjelman viisi "leijonaa" (sijoittajaa) arvioivat kunkin liikeidean tai keksinnön. Mikäli leijonat näkivät ideassa potentiaalia, he ryhtyvät neuvottelemaan prosenttiosuudesta, jonka halusivat esittelijän yrityksestä pyydettyä summaa vastaan. Sopimus syntyy, mikäli vähintään yksi leijona sijoittaa keksijän haluaman rahasumman. Leijonan luolassa ei tehdä sitovia sijoituspäätöksiä, vaan aiesopimuksia, joilla ei ole juridista sitovuutta. Susiluola
Jos tulkinnat löydöksistä pitäisivät paikkansa, Susiluola olisi ainoa mannerjään peittämä paikka Fennoskandiassa, josta on löydetty ihmistoiminnan jälkiä ajanjaksolta ennen jäätiköitymistä. Tulkinnan mukaan luola on Suomen ainoa paleoliittista eli vanhinta kivikautta edustava muinaisjäännös. Viimeinen, kolmivuotinen tutkimushanke päättyi 2006, ja viimeiset tutkimustulokset on julkaistu 2013. Kythera
Kytheran saarella on useita lähteitä, joista pääosa sijaitsee saaren pohjois- ja keskiosissa. Lähteistä merkittävimmät sijaitsevat Karaváksessa, Ócheleksessa, Perátiksessa, Krýa Vrísissä, Mitátassa, Mylopótamoksessa, Viarádikassa, Petroúnissa ja Goniéksessa. Osa saaren pohjoisosan lähteiden vesistä on mineraalipitoisia. Saarella on myös joitain luolia, kuten itärannikon Diakóftissa sijaitseva Choustín luola, josta on löydetty merkkejä ihmisen toiminnasta 3000-vuosituhannelta eaa. sekä Ágia Sofían luola saaren eteläosan Kálamoksessa, joka usein talvisin on jokiveden täyttämä, 120 m²:n kokoinen Ágia Sofían tippukiviluola saaren koillisrannikon Agía Pelagíassa, Ágia Sofían tippukiviluola länsirannikon Mylopótamoksessa sekä Katafigádin luola lähellä saaren itäosassa sijaitsevaa Mermygáris-vuorta. Luolasta on löydetty muun muassa mykeneläiselle ajalle ajoitettuja keramiikan kappaleita. Pariisin katakombit
Alkujaan kalkkikivilouhoksina syntyneitä luolia alettiin käyttää hautoina 1700-luvulla kun eräät Pariisin hautausmaat olivat muuttuneet terveysriskiksi. Silloin maanpäällisistä haudoista alettiin siirtää luita maanalaisiin käytäviin, joita samalla vahvistettiin uudella kiviaineksella. Luiden siirtäminen jatkui vuoteen 1814. Kastelórizo
Kastelórizon eteläosassa sijaitsee 75 metriä pitkä, 35 metriä korkea ja 40 metriä leveä luola, jota kutsutaan nimellä Parastás tai Fókiali. Luola tunnetaan myös ”sinisenä luolana”, sillä auringonvalon taittumisen vuoksi vesi luolassa näyttää syvänsiniseltä. Luolassa asuu hylkeitä ja villejä kyyhkyjä. Ídan luola
Luolan päätila on 40 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Antiikin aikana luolassa kerrotaan olleen norsunluusta tehty valtaistuin Zeuksen kunniaksi. Luolan edustalla on luonnonkallioon hakattu alttari, joka on edelleen nähtävillä. Luolalla järjestettiin vuosittain juhlat. Mytologiassa kuningas Minoksen kerrotaan käyneen luolalla joka yhdeksäs vuosi vastaanottamassa uudet lait isältään Zeukselta. Pythagoraan kerrotaan vierailleen luolalla ja vihkiytyneen Kreetan Zeuksen mysteereihin. Baradla-Domican luolat
Baradla-Domican luolat ovat luolasto, joka sijaitsee suurimmalta osaltaan Unkarissa ja osittain Slovakiassa. Unkarin puoleinen osa on Aggtelekin kansallispuiston alueella. Luolasto on kaikkiaan 25 km pitkä ja se on karstista muodostunut kalkkikiviluola, jossa on tippukiviä. Sen muodostuminen nykyiseen muotoonsa alkoi kaksi miljoonaa vuotta sitten. Se on Keski-Euroopan suurin maan alapuolella oleva luolasto. Luolasto kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Baradla-Domican luolastossa on kolme kerrosta ja luolia on kaikkiaan 700. Luolastossa on kaksi aukkoa, joita on kutsuttu Baradlaksi ja Domicaksi. Näiden väliossä virtaa Styxvirta ja ne johtavat lopulta yhteen luolaan, joka on nimeltään Baradla Baradlan sisäänkäynti on Unkarin puolella ja Domican sisäänkäynti Slovakian puolella. Slovakian puolella luolaston ympäristössä on myös kansallispuisto. Domican luola alkoi muodostua Triaskaudella. Eileithyian luola
Luola oli luolapyhäkkö, joka oli omistettu myöhemmin Eileithyiaksi kutsutulle jumalattarelle, joka suojeli synnytyksiä. Lineaari-B-kirjoituksissa jumalattaren nimi esiintyy muodossa "e-re-u-ti-ja". Kreikkalaisessa mytologiassa luola oli paikka, jossa Hera synnytti Eilethyian. Paikka mainitaan myös Homeroksen "Odysseiassa" (XIX.188). Luola oli käytössä neoliittiselta kivikaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Erityisen merkittävä se oli minolaisella ajalla. Luola oli merkittävin Eilethyialle omistettu pyhäkkö. Paikka on ollut kulttikäytössä myös varhaiskristillisenä aikana. Kanavuori
Luolasto on vuodesta 2006 lähtien ollut yksityisen yrityksen Kiinteistö Oy Vuoriluolat omistuksessa. Joulukuussa 2009 Helsingissä toimiva valtakunnallinen Tekniikan museo solmi vuokrasopimuksen varastotilojensa sijoittamisesta Kanavuoreen. Myös jyväskyläläisen Alvar Aalto -museon varastotilat sijaitsevat Kanavuoren luolissa. Luolastossa on vuokratiloja myös tietotekniikalle.
Lisäksi Kanavuoressa on ampumarata, pienyrityksiä ja korkean turvallisuusluokan konesali, jota operoi Tnnet Oy. Arkoudiótissan luola
Arkoudiótissan luola (, ”Neitsyt Maria Arkoudiótissan luola” eli Αρκουδόσπηλιος, "Arkoudóspilios") on luola Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Avlákin rotkossa Akrotírin niemellä Chanián kunnassa noin kaksi kilometriä pohjoiseen Gouvernéton luostarista.
Luola on saanut nimensä siitä, että yksi sen stalagmiiteista muistuttaa kyyristynyttä karhua. Luola on ollut antiikin aikana Artemiin kulttipaikkana. Artemis yhdistettiin karhuihin ja tätä palvottiin mahdollisesti itsekin karhunhahmoisena. Luolasta on löydetty Artemiihin sekä Apolloniin liittyviä piirtokirjoituksia. Kapovan luolamaalaukset
Luolamaalaukset ovat paleoliittiselta kivikaudelta. Kuvatut eläimet kuolivat sukupuuttoon kauan sitten tai kehittyivät nykyisenlaisiksi. Asukkaiden katsotaan edustaneen Solutreen kulttuurin myöhäistä vaihetta ja keskeistä Madeleinen vaihetta. 
Kuvat on enimmäkseen tehty sekoittamalla eläinrasvaan väriaineita ja maalaamalla niillä kuvat. Väriaineena on enimmäkseen okraa, mutta myös mustaa tai tummaa väriä on käytetty. Kuvat ovat vaarassa tuhoutua, koska seiniltä valuvassa vedessä on kalkkia mukanan ja se saostuu kuvien päälle. Näin onkin tuhoutunut lukuisia kuvia ennen niiden löytymistä. Myös vandalismi on tuhonnut joitakin kuvia. Turistit saavatkin nähdäkseen vain osan kuvista ja niiden kopioita esitellään näyttelyssä. Vuonna 2012 luola suljettiin yleisöltä valokuvaamisen ajaksi. Valokuvista on julkaistu virtuaaliluola, jolla voi tutustua luolaan ja kuviin tietokoneelta selaimelta käsin. Vallon-Pont-d’Arc
Kunnassa sijaitseva Chauvet'n luola ("Grotte Chauvet") on tunnettu esihistoriallisista luolamaalauksistaan, jotka esittävät erilaisia eläimiä, juoksua, metsästystä ja taistelua. Luola maalauksineen kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Luola ei ole yleisölle avoinna. Lähettyville on kuitenkin rakennettu luolan jäljitelmä Caverne du Pont-d'Arc, jossa voi tutustua miltä luolassa näyttää. Susiluola
Ensimmäiset löydökset luolasta tehtiin vuonna 1996, kun sitä oltiin tyhjentämässä matkailukohteeksi. Seuraavana vuonna Museovirasto, Geologian tutkimuskeskus ja Helsingin yliopisto aloittivat yhteistyössä kaivaukset. Akropolis (Ateena)
Akropolis muodostaa luonnonlinnoituksen, jossa on jyrkät seinämät ja sisäänkäynti ainoastaan länsipäästä. Kukkulan luoteis- ja etelärinteillä sijaitsi antiikin aikana lähteitä (mm. niin kutsuttu Mykeneläinen lähde), joiden ansiosta kukkula oli oivallinen linnoituksen paikka, sillä se kykeni näin kestämään pitkääkin piiritystä. Ranska
Ranskalaisesta Lascaux’n luolasta on löydetty esihistoriallisia luolamaalauksia, jotka ovat yli viisitoistatuhatta vuotta vanhoja. Yli tuhat vuotta vanhaa taidetta on säilynyt Kaarle Suuren ajan käsin kirjoitetuissa, runsaasti kuvitetuissa kirjoissa. Hirvi-Simunan luola
Luola on saanut nimensä 1800-luvun puolivälissä eläneestä Hirvi-Simunasta joka asui luolan lähellä Höytämöjärven tienoilla sijainneessa Paunun mökissä. Hirvi-Simuna hankki elantonsa metsästyksellä ja hänestä on säilynyt paljon tarinoita kansanperinteessä. Hän erikoistui erityisesti lintujen ampumiseen jotka tarinoiden mukaan tulivat itse hänen luokseen. Sudet hän jätti rauhaan koska kertoman mukaan ne olivat kerran pelastaneet hänet tukalasta tilanteesta. Hirvi-Simunan kerrotaan ampuneen itsensä hänestä nimensä saaneessa luolassa. Intialainen kulttuuri
Intian ilmastossa veistokset, arkkitehtuuri ja korkokuvat ovat säilyneet paremmin kuin maalaukset. Vuosisatojen varrelta on säilynyt tuhansia taidokkaasti kaiverrettuja sinettileimasimia. Maalauksia on säilynyt kuitenkin luolissa ja temppelien seinämmalauksina. Mesoliittisella kaudella tehdyt Bhimbetkan luolamaalaukset kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Lohjanjärvi
Karkalin niemellä sijaitsee Suomen suurin luonnon itsensä muodostama luola, kalkkikiveen muinaisen puron syövyttämä Torholan luola ja Karkalin luonnonpuisto, joka on Suomen merkittävimpiä ja lajistolataan ainutalaatuisimpia lehtometsiä. Karkalin nähtävyyksiin kuuluvat jalopuut, kuten tammet, saarnet ja lehmukset, runsaat pähkinäpensaskasvustot, kevätkukat, kuten sini-, valko-, kelta- ja kangasvuokko sekä harvinaiset kasvit kuten punavalkku ja pesäjuuri. Pähkinäpensaslehtoja on järven rantojen läheisyydessä erityisen runsaasti. Näitä on esimerkiksi Virkkalan Pähkinäniemessä. Lohjansaaressa ja Jalassaaressa tavataan harvinaista kynäjalavaa. Alueen useilla kalkkikivikallioilla tavataan maaperälle erikoistuneita kasveja, joita ei muualla Suomessa juuri esiinny. Lohjanjärven luonto kuuluu Suomen eteläisimpään kasvivyöhykkeeseen eli ns. tammivyöhykkeeseen. Tammen luontainen kasvualue seuraa Lohjanjärven pohjoisrantaa.
Lohjanjärvestä kalastetaan muun muassa kuhaa, haukea, ahventa ja muikkua. Järveen on istutettu myös taimenta. Lohjanjärvellä järjestetään säännöllisesti uistelu- ja pilkkikilpailuja. Susiluola
Luolasta löydetyt karkeat, käteen sopivat kiviesineet herättivät toiveita siitä, että ne olisivat ihmisen esi-isän tai lähisukulaisen valmistamia viimeistä jääkautta edeltävältä ajalta. Eräät kivilöydöt on tulkittu kivityökaluiksi ja niiden valmistamisessa muodostuneeksi ”kivijätteeksi” eli "iskoksiksi". Luolasta on myös väitetty löytyneen nuotion pidon jälkiä.Museovirasto ilmoitti kuitenkin myöhemmin, että hiileksi luultu löytö oli luultavasti mangaania. Dolmen
Dolmen on nuoremmalta kivikaudelta peräisin oleva suurista kivistä rakennettu rakennelma, jossa suuret pystykivet kannattelevat yleensä laattamaista vaakakiveä. Dolmenit kuuluvat megaliittiperinteeseen. Ne lienevät kaikki olleet aikoinaan maakumpujen ympäröimiä. Dolmenit olivat hautoja, ja hyvinsäilyneistä dolmeneista voi aavistella niiden käyttöä hautoina. Monet dolmenit ovat osin maan tai pienempien kivien peitossa.
Dolmeneita on mm. Ranskan Bretagnessa, Espanjassa, Portugalissa, Isossa-Britanniassa, Saksassa ja Alankomaissa sekä Venäjällä. Chaoxianin luola
Kaivauksissa on tutkittu romahtaneen luolan rinnettä ja rinteestä on löydetty viisi löytöjä sisältävää kerrosta. Kerrosten 1–2 ja 3–5 välissä on kalliota, joten ne eivät ole syntyneet kerrostumalla toistensa päälle. Kaikista kerroksista on löydetty eläinten luita. Ihmisen takaraivoluun kappale ja yläleuan kappale löytyivät toisesta kerroksesta. Luomiskertomukset
Yleisin materiaali maailman ja ihmisen luomiseen on alkumuna. Kalevalan luomiskertomuksessa sotka muni seitsemän munaa, joiden pudotessa ja rikkoutuessa alkumereen syntyivät maa, taivas, tähdet ja aurinko. Joissain luomiskertomuksissa luojajumala itsekin syntyy aluksi munasta. Krepost Sveaborg
Linnoitteisiin kuuluneita kallioon louhittuja luolia käytettiin useimmiten ammus- tai muina varastotiloina. Luolien pohjamuoto on useimmiten suorakulmion, ristin tai kaaren muotoinen, ja niissä on yhdestä kahteen sisäänkäyntiä. Eturintaman luolat yhtyvät linnoitteisiin juoksuhaudoin taaempana sijaitsevien ollessa tykkiteiden varrella. Linnoitteiden suurimman varastoluolan pinta-ala oli 1 400 neliömetriä. Xianrenin luola
Luolasta kerättiin talteen 1960-luvulla yli 500 keramiikankappaletta, jotka olivat kuuluneet eri aikakauden saviastoihin. Vanhimat astianpalaset on ajoitettu 20 000–19 000 vuotta vanhoiksi. Se tekee niistä Kiinan ja myös maailman vanhimpiin lukeutuviksi keramiikkalöydöksi. Astioiden tekijät olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka viettivät kiertävää elämää jääkauden maksimin aikoihin. Keramiikkaa käytettiin tässä luolassa lähes 10 000 vuotta ennen maanviljelyn alkamista. Kivenveisto
Luolia on veistetty temppeleiksi jo muinaisina aikoina eri puolilla maailmaa. Intiassa luolien seinien veisto lisääntyi 200-luvulla eaa. buddhalaisuuden myötä. Myöhemmin tapa kukoisti myös Kiinassa ja Sri Lankassa. Buddhalaisessa Intiassa alettiin 100-luvulla eaa. kaivaa kallioihin temppeleitä ("chaitya"). Hindulaisessa Intiassa 600-luvulla Mahabalipuranin kallion seinämään veistettiin Vishnu-jumalan elämänvaiheet, Gangesin alajuoksulle rakennettiin valtava reliefiveistoskokonaisuus, ja 900-luvulla Mysoren lähellä sijaitseva graniittivuorenhuippu veistettiin Gomateswaran ihmishahmoksi. Kalliomaalaus
Luolamaalauksia on tiheässä Dordognen maakunnan alueella ja Pyreneiden vuoriston pohjoisosissa Vezerejoen laaksossa 25 kilometrin säteellä. Ei tiedetä tarkasti, miksi myöhäispaleoliittiset ihmiset tekivät luolataidetta. Useissa primitiivisissä kulttuureissa uskottiin animistisesti, että ihmisen ja eläimen välillä on kiinteä yhteys. Joidenkin tutkijoiden mukaan Euroopan varhaiset luolamaalaukset liittyvät metsästyksen onnistumisen takaamiseen liittyviin taikamenoihin ja joihinkin muihin rituaaleihin. Kyse voi olla myös toteemieläimen palvonnasta, menneiden metsästysretkien muisteluista, tai muista rituaaleista. Díktin luola
Kreikkalaisessa mytologiassa luola esitettiin Zeuksen syntymäluolana tai tarkemmin luolana, johon Rhea kätki vastasyntyneen Zeuksen, jotta Kronos ei nielisi tätä. Kureettien kerrotaan soittaneen ja tanssineen luolan edessä olevalla tasanteella, jotta Kronos ei kuulisi lapsen itkua. Samaa myyttiä kerrotaan tosin myös Ídavuorella sijaitsevasta Ídan luolasta. Asiasta oli antiikin aikana epäselvyyttä, koska Hesiodoksen "Jumalten synty" ei mainitse tarkkaa paikkaa. Erään myytin mukaan kreetalainen tietäjä Epimenides nukkui luolassa 57 vuotta. Grotta Azzurra
Luola on tunnettu jo roomalaisten aikaan. Silloin se tunnettiin nimellä Gradola, lähellä sijainneen samannimisen huvilan mukaan. Roomalaiset rakensivat luolasta nymfaionin, jonka patsaista nykyään ei ole paljoa jäljellä. Tämän jälkeen luola unohtui, kunnes vuonna 1826 sen löysivät uudestaan puolalainen kirjailija August Kopisch ystävänsä saksalaisen taidemaalarin Ernst Friesin kanssa. Tämä jälkeen luola on ollut yksi Caprin tärkeimmistä tutustumiskohteista. Kalliotemppeli
Kalliotemppeli tai luolatemppeli on kallioon louhittu tai luonnonluolaan rakennettu suoja uskonnollisten menojen harjoittamista varten. Tällaisia temppeleitä on varsinkin Intiassa, Kiinassa ja Välimeren alueella. Intiassa ne ovat pääasiassa buddhalaisia ja rakennettu 200 eaa. – 700 jaa. Esimerkiksi Ajantassa vuoriin hakattujen temppelien freskot ovat ajalta 300–600 jaa. Ne esittävät Buddhan elämänvaiheita ja kohtauksia Jataka-kertomuksista. Intian Ellorassa on kolmisenkymmentä luolatemppeliä, jotka ovat peräisin 400–1000 jaa. Niistä tunnetuin on veistoksin ja maalauksin koristeltu Kailasa-temppeli. Bombayn edustalla olevalla Elephantan saarella on kuusi kalliotemppeliä, joista suurimman ala on 40 neliömetriä. Sen kattoa kannattaa 40 pilaria, jotka seinien lailla on koristeltu reliefeillä ja maalauksilla. Sokkelo
Sokkelo on reitti, polku tai kuvio jossa läpikulkijan on etsittävä ja valittava reitti alkupisteestä loppupisteeseen. Tämä eroaa labyrintistä, joka on yksipolkuinen reitti eikä siinä ole valinnan mahdollisuutta. Labyrintti tai sokkelo voi olla pellolle istutettu useita kilometrejä halkaisijaltaan oleva, ihmisenkorkuinen kasvustosokkelo tai sormukseen kaiverrettu pikkuruinen polku tai mitä tahansa tältä väliltä. Se voi olla tehty kaivertamalla, kasvattamalla, kiveämällä tai maalaamalla. Suomen rannikolla esiintyy Jatulintarhoja jotka ovat klassisen 7-kehäisen labyrintin kopioita tai muunnelmia. Ne ovat merenkulkijoiden ja/tai kalastajien pääsääntöisesti kivistä rakentamia. Hevossaari (Heinola)
Hevossaaren pengertien mantereen puoleisessa päässä ovat "Hevossaaren luolat", jotka oikeasti sijaitsevat Tähtiniemessä. Yksisuuakkoisen, kolmeen osaan haarautuvan luolaston pituus on 100–200 m. Kunkin haaran perillä on isompi tila, korkeudeltaan noin 20 m ja leveydeltään 10 m. Luolat ovat aikoinaan tehty Alkon tytäryhtiön Puukemia Oy:n tarpeisiin mahdollista polttoaine-etanolin valmistusta ja varastointia varten, mutta niitä ei ole käytetty hyötytarkoitukseen. Nykyisin pääsy luoliin on estetty ihmisiltä, sillä luolissa asustavan ilmeisen runsaan lepakkokannan rauha on turvattu. Etelä-Kiinan karstialueet
Wulong Karst muodostuu kolmesta erillisestä luonnonihmeestä. Karstialue sijaitsee Wujiangjoen varrella Chongqingin kunnan kaakkoisosassa. Furongin luola on suuri kalkkikiviluola, jonka pituus on noin 2,7 kilometriä ja pinta-ala 3,7 hehtaaria. Luolan suurin osa on 1,1 hehtaarin kokoinen. Noin 20 kilometriä Chongqingista kaakkoon sijaitsee kolmen luonnonsillan alue. Karstisillat ovat yli 200 metriä pitkiä ja korkeita, ja ne ovat 1,5 kilometriä pitkän solan yläpuolella. Houping Tiankeng on 15 hehtaarin laajuinen alue, joka muodostuu useasta pienemmästä tiankengistä. Alue koostuu useista karstimuodostumista, kuten rotkoista, doliineista, kuiluista ja maanalaisista luolista. Yungangin luolat
Luolat sijaitsevat Shilijoen laaksossa Wuzhouvuoriston juurella. Luolat rakennettiin pääasiassa 400-luvulla Pohjoisen Wei-dynastian hallitessa maata. Kaikkiaan alueella on 252 luolaa ja yli 50 000 buddhapatsasta ja pienoisveistosta. Unesco lisäsi Yungangin luolat maailmanperintöluetteloon vuonna 2001. Susiluola
Susiluolan tyhjentäminen maamassoista alettiin vuonna 1996. Geologian tutkimuskeskuksen geologi Heikki Hirvas kiinnitti huomiota kiviin, joissa oli lohkeamapintoja. Museoviraston tutkija Hans-Peter Schulz piti niitä ihmisen aikaansaamina, jolloin kivien täytyisi olla neanderthalilaisihmisten muotoilemia. Tutkimuksia tehtiin tämän hypoteesin pohjalta, ja hankkeelle haettiin huomattavaa julkisuutta. Arkeologi Christian Carpelan kritisoi sitä, että tulosten annettiin jokseenkin ongelmattomasti ja yhtäpitävästi todistavan neanderthal-ihmisten läsnäolosta luolassa 130000–100000 vuotta sitten ja sitä, että tutkimus aloitettiin, vaikka sille ei Suomessa ollut arkeologista asiantuntemusta. Kiistely henkilöityi, siihen sekoittuivat henkilösuhteet ja virantäytöt sekä Museoviraston viestintä ja uskottavuus. Osa keskustelusta käytiin tieteellisissä lehdissä ja osa sanoma- ja tieteellisissä aikakauslehdissä. Yungangin luolat
Yungangin luolat () ovat muinaiset buddhalaiset temppeliluolat lähellä Datongin kaupunkia Shanxin maakunnassa. Ne ovat Longmenin ja Mogaon luolien ohella Kiinan kuuluisimpia muinaisia veistospaikkoja. Tunneli
Tunneli on yleensä vaakasuora tai jonkin verran vaakasuorasta poikkeava väylä, joka on puhkaistu kallion tai muun maa-aineksen läpi helpottamaan liikennettä. Vastaavaa pystysuoraa tai hyvin jyrkkää reittiä kutsutaan yleensä tunnelin sijasta kuiluksi (esimerkiksi kaivoskuilujen ja -tunneleiden muodostama järjestelmä). Marosin luolamaalaukset
Marosin luolamaalaukset ovat paleoliittisella kivikaudella maalattuja luolamaalauksia, jotka esittävät esimerkiksi suuria eläimiä ja käsien kuvia. Kuviot on ajoitettu vanhemmiksi kuin 35000 vuotta sitten. Marosin luolat sijaitsevat Indonesiassa Sulawesin saarilla. Kapovan luolamaalaukset
Kapovan luolamaalaukset (, baskiiriksi Shүlgәntash) sijaitsevat Uralvuoriston eteläosissa Šulgan-Tašin luonnonsuojelualueen pohjoisosissa. Luolasta on löytynyt kivikauteen ajoitettuja luolamaalauksia. Kuvien aiheina ovat muun muassa sarvikuono, hevonen ja mammutti. Luolamaalaukset on ajoitettu 18 000 vuotta vanhoiksi. Ne löydettiin vuonna 1954.
Luola kiemurtelee kalliossa 3 kilometriä ja muodostaa pääpiirteissään kolme kerrosta. Luolan pohja on 165 metrin syvyydessä. Luolastossa on maanalainen lampi ja joki, suuria saleja ja mutkaisia käytäviä. Luolan muodostanut joki on nimeltään Šulgan. Lammen halkaisija on vain 3 metriä, mutta se on 35 metriä syvä. Luolan suuaukon lähettyvillä on toinen luolamainen suuaukko nimeltään Mammuttiluola. Luola (rakennettu)
Maailmalla tunnettuja luolastoja on muun muassa Yhdysvaltain ja Kanadan ilmapuolustuksen komentokeskuksen käytössä oleva, 1950- ja 1960-luvulla rakennettu NORAD Coloradon Cheyenne-vuoressa. Luomiskertomukset
Kiinalaisissa kertomuksissa maailma luotiin muodottomasta "maailmankaikkeuden henkäyksestä", jossa on jin- ja jang -periaatteet. Japanin ainujen maailma luotiin maasta ja vedestä. Kalifornian yukien maailma syntyi vaahdosta ja Nigerian ijawien maailma maasta, joka tuli Taivaasta pöydän päällä. Sekasorrostaluomiskertomuksia ovat myös esimerkiksi shintolaisuuden, netsilikien, misteekkien, fulanien, guarayu-guaranien ja antiikin roomalaisten luomiskertomukset. Näissä kertomuksissa luomisen ainekset ja sen tarkka menetelmä vaihtelevat, mutta maa on yleinen valmistusaine. Ihminen luodaan usein savesta, mutta joskus myös esimerkiksi puusta (Melanesian Banks-saaret), simpukasta (haidat) tai madoista (samoalaiset). Golem
Golem on juutalaisessa tarustossa esiintyvä olento, joka on muodostettu maasta tai savesta Kabbalan oppien mukaan ja herätetty eloon kirjoittamalla sen otsaan heprean kielen sana "emet" ’totuus’. Esihistoriallinen arkkitehtuuri
Myöhäispaleoliittisellä kaudella ihmisheimot asuivat vielä usein luolissa tai kokoontuivat niihin viettääkseen erilaisia rituaaleja. Luolia saatettiin muokata kiveämällä luolan suuta tai tasoittamalla sen pohjaa tai pinoamalla luolaan kivisiä väliseiniä. Samaan aikaan yleistyivät kuitenkin lappalaista kotaa tai Pohjois-Amerikan intiaanien käyttämää wigwamia muistuttavat asumukset niiden helpon rakennettavuuden ja siirrettävyyden ansiosta. Kyseiset asumukset pystyttiin lisäksi rakentamaan luonnosta helposti saatavilla olevista, vähän jalostamista tarvitsevista materiaaleista kuten heinästä, risuista ja kapeista puurimoista. Puuttomilla alueilla asumusten kantavana rakenteena saatettiin käyttää mammutin luuta, vaikkakin puurakenteitakin saatettiin kuljettaa pitkienkin matkojen päähän metsävyöhykkeestä. Cumae
Käytävärakennelma on ajoitettu kreikkalaiselle kaudelle 400-luvulle eaa. tai sen jälkeiselle ajalle 300-luvulle eaa. Se muistuttaa jossakin määrin mykeneläisten ja etruskien vastaavia rakenteita. Käytävän on ehdotettu myös olleen sibyllan luolan sijasta ennemmin osa sotilaallisia rakenteita (katso alla). Rooman keisarikaudella luola muutettiin vesisäiliöksi, kun taas kristillisellä ajalla osaa siitä käytettiin hautauksiin. Luola löydettiin vuonna 1932. Renzin luola
Luola on muodostunut pystysuoraan kalliohalkeamaan (), joka on laajentunut niin suureksi, että sinne saattoi pudota norsueläimiä. Myöhemmin kalliohalkeama peittyi niin, ettei sinne voinut pudota eläimiä tai niin, ettei jäännökset enää peittyneet maa-aineksella. Kallioluola paljastui, kun maata ja kalliota poistettiin kalkkikivilouhinnan edetessä. Torholan luola
Luolan kohdalla ollut kalsiittinen kalkkikivi on syöpynyt pois veden vaikutuksesta ja jättänyt kestävämpään leptiittigneissiin nykyisen luolan. Lähellä on myös pienempi, 12 metriä pitkä luola. Katossa on muutamia pieniä tippukiviä. Hiidenkiuas
Rannikkoseudun hiidenkiukaat muistuttavat ulkonäöltään muita kiviröykkiöitä, vaikka niitä tekivät muut etniset ryhmät ja joskus toisenlaiseen tarkoitukseen. Sisämaassa eli voimakkaana ja rinnakkaisena lapinraunioiden rakennusperinne, jossa ihmisiä haudattiin kivikasoihin tai raunioita rakennettiin uhrikäyttöön. Nämä röykkiöt sijaitsivat Sisä-Suomen järvien rannoilla näkyvällä paikalla. Merenkurkussa ja Pohjanmaalla tunnetut kastellit eli jätinkirkot eivät nykytietämyksen mukaan ole hautoja. Niiden rakentaminen on perusteltava muilla syillä ja niitä tehtiinkin aikaisemmin kivikaudella. Halosen uuni
Halosen uuni on luola, joka sijaitsee Säkkilänkylässä Halosenvaarassa, Kuusamossa. Se muodostaa käytävän, joka laajenee huonemaisesti, ja jossa pohjan kaltevuus kasvaa luolan takaosaa kohti. Luola on muodoltaan ontelo ja melkein pyöreä. Luola on yli 15 metriä pitkä, ja sen korkeus on keskiosissa noin kolme metriä. Luola on saanut nimensä maa-alueen omistajan mukaan. Renzin luola
Kalkkikivialueille avattiin 1980-luvulla kalkkikivilouhoksia sementtitehtaita varten. Samaa tapahtui myös eteläisessä Anhuin maakunnan Fangchangin piirikunnassa. Siellä työntekijät löysivät kalliohalkeamiin muodostuneita luolia ja toisesta tällaisesta suuremmasta luolasta löysi Sheng Hongjiang heinäkuussa 1984 "lohikäärmeen luita" eli muinaisten eläinten fossiileja. Hän luovutti ne Anhuin museolle. Osa fossiileista tunnistettiin muun muassa keskimioseenin aikakaudella eläneiksi platybelodoniksi ja kubanochoerukseksi. Löytöjen vuoksi aloitettiin alueella kenttätyöt, joita johtivat Jin Changzhu Pekingin paleontologisesta instituutista (Institute for Vertebrate Paleontology and Paleoanthropology) ja Zheng Longting Anhuin museosta, ja he löysivät kaksi lupaavaa pleistoseenin aikakauden kohdetta. Toiseen luolaan tehtiin testikaivauksia, jotka tuottivat monia fossiileja. Neljännen kaivausvuoden jälkeen tavattiin ihmisen valmistamia kivityökaluja yhdessä teurastettujen eläinten luiden kanssa. Kynthoksen luola
Kynthoksen luola eli "Herakleen luola" on luola ja antiikin aikainen Herakleelle omistettu pyhäkkö Kýnthos-vuoren länsirinteessä Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde.
Luolapyhäkkö on rakennettu hellenistisellä kaudella 200-luvulla eaa. Se muodostuu luonnollisesta kallionhalkeamasta, jonka suuaukko on katettu kymmenellä suurella harjakaton muotoon asetetulla kivipaadella. Niiden alla oli Herakleen kuvapatsas. Sen jalusta on säilynyt. Luolan edessä on pyöreä marmorinen alttari. Diróksen luolat
Diróksen luolat muodostavat laajan tippukiviluolaston, jonka suurimmat luolat ovat nimeltään "Glyfáda" (Γλυφάδα, suomeksi ”Murtovetinen”, myös "Vlycháda"), "Katafýgio" (Καταφύγιο, ”Turvapaikka”) ja "Alepótrypa" (Αλεπότρυπα, ”Ketunkolo”). Glyfádan luolan koko on noin neliömetriä ja koko luolaston toistaiseksi tunnettu yhteispituus noin 6,5 kilometriä. Luolastossa on maanalainen joki, jonka pituus on noin 1,6 kilometriä, sekä järviä. Joihinkin luoliin pääsee vain mereltä. Luolissa on lukuisia lukuisia stalagtiittejä ja stalagmiitteja. Batu-luolat
Batu-luolat ovat hindujen pyhä paikka, joka sijaitsee noin 13 kilometriä Kuala Lumpurista pohjoiseen. Se koostuu useista kalkkikivikallion luolista ja niitä yhdistävistä käytävistä. Luolien sisällä on hindutemppeli, jota käytetään vuosittain erilaisissa juhlissa. Uskonnollisista juhlista suurin ja tunnetuin on monissa maissa kielletty Thaipusam. Nykyisin se on yksi Kuala Lumpurin suosituimmista nähtävyyksistä. Alue on myös tunnettu apinoistaan, joita turistit ruokkivat. Gaian silmä
Gaian silmä (1998) on Turun Myllytunnelin seinään upotettu Kimmo Ojaniemen valoteos, jossa materiaaleina on käytetty lasia, akryylia, ruostumatonta terästä ja loisteputkia. Teoksen taustalla on James Lovelockin 1960-luvulla ideoima Gaia-hypoteesi, jonka mukaan Maa on itseohjautuva kokonaisuus, joka pystyy itse säilyttämään planeettamme elämiseen soveltuvana. Gaia on kreikkalaisessa mytologiassa jumalatar, jonka tehtävänä on suojella elämää ja Maata. Parastás
Parastás () tai Fókiali () on Kreikalle kuuluvan Kastelórizon saaren eteläosassa sijaitseva luola, joka on 75 metriä pitkä, 35 metriä korkea ja 40 metriä leveä. Luola tunnetaan myös ”sinisenä luolana”, sillä auringonvalon taittumisen vuoksi vesi luolassa näyttää syvänsiniseltä. Luolaa pidetään yhtenä harvinaisimmista geologisista ilmiöistä, ja siellä on myös suuri määrä stalaktiitteja ja stalagmiitteja. Luolassa asuu hylkeitä () ja tuhansittain villejä kyyhkyjä. Aikoinaan luola on toiminut merirosvojen turvapaikkana. Kynthoksen luola
Pyhäkön luonteesta väiteltiin tutkijoiden keskuudessa aiemmin. Monet ajattelivat pitkään sen olleen Deloksen alkuperäinen, mykeneläiselle ajalle palautuva Apollonin kulttipaikka ja samalla Apollonin varhaisin kulttipaikka koko Kreikassa. Siksi sitä kutsuttiin varhaisessa tutkimuksessa "Apollonin luolaksi". Myöhemmin se on kuitenkin osoittautunut myöhemmäksi, hellenistisen ajan rakennelmaksi, joka on mahdollisesti tarkoituksella arkaisoiva eli esittää varhaisempaa ja alkukantaisempaa rakennusta. Kivikausi
Vanhin neula on 25 000 vuoden takaa ja vanhimmat vaatteiden jäännökset ovat peräisin 22 000 vuoden takaa olevasta haudasta Moskovan (Sungir) läheltä. Luolataidetta alettiin luoda Euroopassa yläpaleoliittisella kaudella 30 000 vuotta sitten ja se yleistyi ja kehittyi huippuunsa 15 000–10 000 vuotta sitten Madeleine-kaudella. Luolataiteeseen kuuluvaksi luetaan luolamaalaukset ja Venus-veistokset (27 000–10 000 vuotta sitten), jotka esittivät alastonta, hedelmällistä naista. Euroopan tunnetuimmat luolamaalaukset ovat Ranskan Lascaux'ssa ja Espanjan Altamirassa. 23 000 vuotta vanhoista luista on löydetty merkkejä kuunkierron muistiinmerkitsemisestä. Väitetään erään luun olevan kartta 14 000 vuoden takaa. Mätikän luolan kalliomaalaus
Punavärijälki sijaitsee kammiossa sen takaseinässä. Kuvioita valaisee päivävalo ja se saattaa olla ihmisen valitsema kohta. Valokuvien punavärin vahvistamisen jälkeen maalauksesta erottuu viivamaisia jälkiä. Tulevat tarkemmat tutkimukset valaisevat sitä, onko maalaus ihmisen tekemä vai luontainen. Tällä hetkellä se vaikuttaa maalaukselta. Susiluola
Kivien alkuperän lisäksi muita neanderthalilaishypoteesin väitteitä on kritisoitu: Suuaukon läheltä löytyi nokea. Sen alkuperää ei kuitenkaan ole voitu osoittaa. Luolasta on myös löytynyt painaumia. Ne voivat olla myös merkki eläinten oleskelusta. Susiluolan maakerrosten iän määritykselle ei ole katsottu olevan perusteita. Ei siis voida myöskään sanoa, miltä ajalta peräisin olevassa kerrostumassa kivet olivat. Ajanta
Ajantan luolat ovat buddhalaisen kallioarkkitehtuurin loistavia edustajia. Luolia koristavat uskontoon liittyvät seinämaalaukset. Kallioon rakennettuina temppelit ovat säilyneet kaksituhatta vuotta, kun samanaikaiset puurakennukset ovat jo hävinneet. Luolat ovat hevosenkengän muotoisessa rotkossa noin kolmen kilometrin päässä kylän keskuksesta. Luolia on 30, ja ne ovat 10–30 metrin korkeudella rotkon pohjalta. Rotkon pohjalla virtaa Waghorajoki. Luolissa on viisi eri pyhäkköä ja 25 erikokoista luostaria. Kuhunkin luostariin kuuluu keskushalli ja sitä ympäröivät asuinkammiot. Uudemmissa luostareissa on myös kuvasyvennys. Pyhäköissä on keskushalli, julkisivu ja sen takana apsis, jonka keskuksena on stupa. Korkia-Mauran jääluola
Koko luola sisäänpääsyineen on 15 m pitkä, yli 1 ja maksimissaan 3,5 m leveä ja 1,5–4 m korkea. Luolan kattona on kivenlohkareita. Luolaan pääsee 5 m:n pituisesta tunnelista, ja itse luolan lattia on 10 m pitkä ja 3,5 m leveä. Klasiesjoen luolat
Klasiesjoen luolat (joskus: "Klasies") ovat Klasiesjoen itäpuolella olevia luolia Etelä-Afrikassa Tsitsikamman luonnonsuojelualueen rannikolla Itä-Kapin maakunnan Humansdorpissa. Sen kolmesta luolasta ja kahdesta korkean kallion juurella olevasta suojasta on löytynyt noin 125 000 vuoden takaisia ihmisasutuksen jäänteitä, jotka olivat 20 metrin paksuisessa kerrostumassa. Luolatutkimus
Luolatutkimus on harrastuksena tehtävää luonnonluolien etsintää ja niissä retkeilemistä. Sitä harrastetaan eniten alueilla, joiden kallioperä on pehmeää kalkkikiveä, joka suosii veden kaivertamien luolien muodostumista. Xianrenin luola
Luola on löytynyt 1960-luvulla, jolloin se tutkittiin ensimmäisen kerran. Luolan lattiasta avattiin tuolloin 69 m². Löytömateriaali koostui muun muassa kivikauden keramiikasta. Luolaan palattiin kaivamaan uudelleen 1990-luvun alkupuolella. Vuonna 1993 ja 1995 suoritettiin muutamien neliömetrien kaivaukset luolassa sekä kauempana kukkulalla olevassa Diaotonghuanin kallionsuojassa. Kansainvälinen tutkijaryhmä halusi todistaa aiemmin löydetyt keraamiset kappaleet 20 000 vuotta vanhoiksi, vaikka ne olikin jo ajoitettu 10–8 tuhatta vuotta vanhoiksi. Klepsydra (Ateena)
Klepsydra koostui kaivosta ja vesisäiliöistä, ja siinä oli holvattu katto. Lähdekaivon yhteydessä olevasta luolasta on löytynyt piirtokirjoitus, jonka mukaan se oli omistettu nymfeille. Klepsydran itäpuolella sijaitsi joukko luolia, jotka toimivat pyhäkköinä: nämä olivat Apollon Hypoakraioksen luola, Olympoksen Zeuksen luola sekä Panin luola. Susiluola
Hirvas toimitti ensimmäiset kivet Museoviraston arkeologisen osaston yli-intendentille Paula Purhoselle. Hän näytti kivet arkeologian professori Ari Siiriäiselle, joka kävi tutustumassa luolaan ja totesi myöhemmin, että esine ei ole ihmisen tekemä. Geologian tutkimuskeskuksen geologi Kari Kinnunen kertoi, että hänestä kivet näyttivät luonnostaan hajonneilta. Kinnunen kävi myös tutkimassa löytöjä Kansallismuseossa ja arvioi Museoviraston erehtyneen. Luola (rakennettu)
Luoliin on sijoitettu useat asevoimien varasto-, johtamis- ja esikuntatilat ja lisäksi luolia käytetään väestönsuojina. Myös parkkihalli (parkkiluola) on luolan tyypillinen käyttötarkoitus maan pinnalla olevan rakennusalan säästämiseksi. Myös tehdas tai sen osia voi sijaita luolatiloissa. Esimerkki tästä Suomessa on Metson Jyväskylän Rautpohjan paperikonetehtaan osat. Luola (elokuva)
Luola on Panu Heikkilän ohjaama lyhytelokuva, jonka ohjaaja on kirjoittanut yhdessä näyttelijä Ville Haapasalon kanssa. Elokuva on tuotettu osana ensimmäistä suomalainen novellielokuva -kilpailua, joka järjestettiin keväällä 2007. Tiikerin pesä
Luostarin rakennukset koostuvat neljästä päätemppelistä ja asuinrakennuksista, jotka on nimenomaisesti suunniteltu sopimaan kallionkielekkeille, luoliin ja kiviseen maastoon. Kahdeksasta luolasta neljään on verrattain helppo päästä sisälle. Luola, johon Padmasmabhavan kerrotaan saapuneen ensimmäisenä ratsastaen tiikerillä, tunnetaan nimellä "Tholu Phuk" ja luola, jossa hän alun perin asui kantaa nimeä "Pel Phuk". Hän neuvoi henkisesti valaistuneita munkkeja rakentamaan luostarinsa tänne. Luostari vaikuttaa olevan rakennettu korkeaan sijaintiinsa niin huterasti, että sen sanotaan: "takertuvan kallion reunaan kuin gekko". Pääluolaan saavutaan kapeaa kulkureittiä pitkin. Pimeässä luolassa sijaitsee kaksitoista Bodhisattvan kuvaa, joiden edessä palavat rasvalamput. Luolassa on myös elegantti kuva Avalokiteśvarasta. Luolan yhteydessä olevassa pienessä kammiossa sijaitsee pyhä kirjoitus. Kirjoituksen merkitys on siinä, että sen teksti on kirjoitettu kultapölyllä ja pyhän Laman murskatusta luusta tehdyllä puuterilla. Vajrayana buddhalaisuuden harjoittajien kerrotaan elävän tässä luolassa kolme vuotta ja lasketuvan vain harvoin alas Paron laaksoon. Luola
Luolat jaetaan alkuperän perusteella primääriluoliin ja sekundäärisiin luoliin. Primääriluola muodostuu samalla kun kivi sen ympärillä muuttuu kiinteäksi (esimerkiksi laavatunneli), sekundäärinen luola taas muodostuu ympäröivän kiven jo kiinteydyttyä tai kerrostuttua. Suurin osa luolista on sekundäärisiä, ja sekundääriluolia voi syntyä monella eri tavalla. Chauvet’n luola
Chauvet’n luola on kalliomaalauksistaan tunnettu kalliomuodostelma Ranskassa. Mogao-luolat
Buddhalaiset munkit arvostivat askeettista elämää, ja uskoivat kaukaisten luolien auttavan valaistumisessa. Maalaukset toimivat meditaation apuna, valaistuksen etsimisen kuvallisina esityksinä ja buddhalaisen uskonnon opetusvälineinä lukutaidottomille kiinalaisille. 
Nykyisin Mogao-luolat ovat tärkeä matkailukohde ja arkeologisen tutkimushankkeen kohde. Luolista tuli UNESCO:n maailmanperintökohde vuonna 1987. Susiluola
Kiistanalaista asiassa on, ovatko luolasta löytyneet kivet ihmisen muotoilemia. Kivien murtumakohdat ovat pyöristyneet eri tavoin ja kulmat erilaisia, mikä ei viittaa ihmiseen. Kinnusen mukaan samanlaisia löytyy mistä tahansa sorakuopasta. Schulzin mukaan kulmat ovat samansuuntaisia ja geologia ei luonnollisimmin niitä selitä. Donnerin mukaan julkaistussa artikkelissa esitetyssä piirroksessa lohkeamisjäljet on piirretty selkeämmiksi kuin ne alkuperäisessä kivessä ovat. Panin luola (Ateena)
Panin luola on luola ja antiikin aikainen Panille ja nymfeille omistettu pyhäkkö Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Ateenassa Kreikassa.
Pyhäkkö koostuu oikeastaan kolmesta pienestä luolasta, jotka kaikki oli omistettu Panin ja nymfien kultille. Panin kultti tuli Ateenaan Marathonin taistelun vuonna 490 eaa. jälkeen, sillä Panin ajateltiin tuolloin auttaneen ateenalaisia taistelussa aiheuttamalla persialaisten keskuudessa paniikkia huudoillaan. Luolissa oli mahdollisesti Panin patsas, ja niihin tuotiin votiivilahjoja Panille ja nymfeille. Kallioon oli kaiverrettu pieniä syvennyksiä veistoksia varten. Tonavan-Ipolyn kansallispuisto
Szemlőhegyn luolassa Budan kukkuloiden alla on erikoisia kivimuodostelmia, jotka ovat syntyneet kun kuumat lähteet pulppuavat kalkkikiven läpi. Ne kimaltelevat kuin jalokivet. Nerjan luolat
Luolissa on asunut ihmisiä 6 000 vuotta sitten, ja sieltä on löytynyt heidän luurankojaan. Niitä on asetettu esille vitriineihin. Tippukiviesiintymät kuuluvat Euroopan hienoimpiin. Luolat löytäneille pojille, nykyisin iäkkäille miehille, on muutama vuosi sitten myönnetty pieni eläke, sillä luolat tuottavat paikkakunnalle turistivirtojen ansiosta runsaasti tuloja. Luolastoa ei ole vielä tutkittu perin pohjin, vaan sieltä saattaa löytyä uutta. Gupta-valtakunta
Veistotaiteessa vallitsevaksi tyylisuunnaksi tuli ihmisvartalon abstraktimpi kuvaaminen aiemman konkreettisen tarkkuuden sijaan. Kauden veistoksissa on seesteinen ja tyyni vaikutelma. Veistotaide oli kiinteästi yhteydessä uskontoon, suurin osa veistoksista esittää Buddhaa tai hindulaisuuden jumalia. Buddha-veistoksille tunnusomaista on Buddhan pukeminen ohueen, ihonmyötäiseen pukuun. Ajan arkkitehtuurista ei ole temppeleiden lisäksi paljon muuta jäljellä, sillä puu oli edelleen yleinen rakennusmateriaali kiven ja tiilen ohella, ja suurin osa ajan rakennuksista on tuhoutunut myöhemmin. Temppeleiden lisäksi arkkitehtuuria on näkyvissä parhaiten Ajantan luolissa, joissa on myös paljon säilynyttä maalaustaidetta. Mumbaista luoteeseen sijaitseviin kallioihin on louhittu valtava määrä pylvässaleja ja temppeleitä, ja luolien suuaukot on koristeltu runsaasti. Luolien maalaukset kuvastavat ajan ylhäisöelämää. Niiden aiheena ovat jumalat, ruhtinaat, rakkauskohtaukset ja juhlat. Aihevalinnoissa näkyy ylhäisön kiinnostus taiteeseen ja heidän sille antama tuki. Rapalan luolat
Rapalan luolat ovat Kangasniemellä Istrualassa Rapalanvuoren selänteen pohjoisosassa sijaitsevat kaksi kallionhalkeamaa. Toinen halkeamista on kiintokallion ja massiivisen irtolohkareen ja toinen halkeama taas on kahden massiivisen irtolohkareen välissä. Jälkimmäisen halkeaman pituus on 20 metriä, syvyys 10 metriä ja pohjan leveys 1–1,5 metriä. Kansanperinteen mukaan läheisen kylän asukkaat ovat asuneet luolissa Ison vihan aikana 1713–1721 vihollista piilossa. Arsia Mons
Maaliskuussa 2007 yhdysvaltalainen tutkijaryhmä raportoi havainneensa vuoren ympäristöstä seitsemän tummaa kohdetta, jotka termisen emissionsa perusteella eivät ole muuta maastoa tummempaa ainetta vaan ilmeisesti sisäänkäyntejä Marsin pinnan alla sijaitseviin luoliin. Näiden aukkojen läpimitat ovat 100–252 metriä ja niiden syvyys on ainakin sadan metrin luokkaa, sillä aukkojen seinämiä tai pohjaa ei ole havaittavissa. Juuri seinämien ja pohjan havaitsemattomuus erilaisissa valaistusoloissa viittaa siihen, etteivät kyseessä ole kraatterit tai vastaavat rakenteet vaan aukot ovat sisäänkäyntejä laajempaan tilaan. Tutkijaryhmä käyttää aukoista epävirallisia työnimiä Dena, Chloë, Wendy, Annie, Abbey, Nikki ja Jeanne. Aukkojen paljastamat luolastot saattaisivat toimia suojana, jossa mikrobitasoinen elämä olisi mahdollista. Ohut ilmakehä aukkojen leveysasteella estää kuitenkin toistaiseksi laskeutujan lähettämisen alueelle. Sudwalan luolat
Sudwalan luolat on tiedettävästi vanhin luolasto maailmassa. Se sijaitsee Etelä-Afrikassa, Mpumalanga provinssissa ja Mankelekelevuoriston alueella. Luolaston vanhimpien osien on arvioitu olevan 240 miljoonaa vuotta vanhoja. Luolasto on kalkkikiviluolasto, jossa on tippukivimuodostumia ja pylväsmuodostumia. Suurin luola, jota kutsutaan P. R. Owenin saliksi, on suurin dolomiittiluola maailmassa: Sen leveys on 70 metriä ja 37 metriä korkea. Luolaston pituudeksi on arvioitu 30 km. Yksi luolista sisältää aragoniittikristalleja. Siellä järjestetään yleisölle tunnin mittaisia kierroksia. Lisäksi siellä järjestetään kuukausittain pidempiä kierroksia. Siniset luolat
Siniset luolat () on nimitys joukolle meriluolia Zákynthoksen saarella Kreikassa. Ne sijaitsevat saaren pohjoiskärjen eli Skinárin niemen itärannikolla lähellä Ágios Nikólaoksen ja Koríthin kyliä.
Siniset luolat ovat saaneet nimensä siitä, että merivesi ja siinä olevat esineet näyttävät luolissa hyvin sinisiltä, erityisesti auringon paistaessa suoraan luoliin aamupäivällä. Luolia on useita, ja niistä suurin tunnetaan nimellä Kyanoún. Siniset luolat ovat Zákynthoksen suosituimpia luonnonnähtävyyksiä. Niille tehdään veneretkiä muualta saaresta. Luolat ovat niin suuria, että veneet voivat mennä sisällä luoliin. Luolien lähellä sijaitsee Skinárin majakka. Ajanta
Luolat ovat luultavasti olleet aluksi osittain luonnonmuodostamia, mutta niitä on huomattavasti laajennettu ja koristeltu kaivertamalla. Kuusi luolaa on jäänyt keskeneräiseksi, ja ne paljastavat rakentamisen tavan. Paikaksi valittiin tasainen basalttikallio ja merkittiin sen julkisivun paikka. Louhinta tehtiin rautatyökaluilla. Esimerkiksi luolasta 11 oli poistettava yli 350 m³ kalliota. Työ tehtiin ylhäältä alaspäin, niin että telineitä ei tarvittu. Ensin tehtiin keskushalli, ja sen jälkeen asuintilat sen ympärille. Lopuksi tehtiin viimeistelytyö, joka sisälsi veistosten teon ja pintojen hionnan. Rosoiset pinnat saatiin sileiksi levittämällä niihin hiekan, kasvikuitujen, akanoiden ja heinän sekoitusta. Pinta kiinnitettiin kalkkilaastilla. Luolien suuaukolla saatettiin tarvita pilareita tai muita tuki- ja koristerakenteita. Monet niistä on veistetty jäljittelemään puurakenteita, kuten ruoteita, ulokkeita ja kattoparruja). Díktin luola
Díktin luola (; myös "Diktéo(n) Ándro(n)") eli Psychrón luola (Σπήλαιο Ψυχρού, "Spílaio Psychroú") on luola ja arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee 1 025 metrin korkeudessa Díktivuoren pohjoisrinteellä Lasíthin ylätasangon lounaislaidalla Oropédio Lasithíoun kunnassa lähellä Psychrón kylää.
Díktin luola on yksi Kreetan merkittävimmistä luolapyhäköistä. Se oli merkittävä kulttipaikka jo neoliittisella ja erityisesti minolaisella kaudella. Alun perin se oli ilmeisesti asuin- ja hautapaikka. Minolaisesta ajasta lähtien siellä palvottiin minolaisen uskonnon miespuolista nuorta jumalaa, joka kuoli ja syntyi uudelleen vuosittain vuodenaikojen kierron mukaan. Luola säilyi kulttikäytössä pitkään aina antiikin ajalle saakka. Tuolloin jumala yhdistettiin Zeukseen. Luola oli kulttikäytössä vielä roomalaisella ajalla. 1500-luvulta 1800-luvulle luola toimi paikallisten paimenten suojana. Myöhäispaleoliittinen kausi
Luolamaalauksissa on kuvattu useimmiten yksittäinen eläin. Yhteistä toimintaa ei kuvattu. Uusi maalaus tehtiin vanhojen päälle. Maalaukset tehtiin luolan perälle vaikeapääsyisiin paikkoihin, ja luola saatettiin tukkia irtokivillä. Tutkijoiden mielestä luolamaalauksilla uskottiin saatavan metsästysonnea. Kyse on kuitenkin ehkä animalismista, ajatuksesta että ihmisellä on yhteys eläimeen. Eläin käsitettiin suojelijaksi tai toiseksi minäksi. Joidenkin luonnonkansojen parissa eläinkuvat liitetään riitteihin, joita pidetään pojan tullessa aikuiseksi. Silloin yliluonnolliset olennot, riistan- ja metsänhenget ovat mukana menoissa. Ne voivat esiintyä ihmisinä, eläiminä ja molempien välimuotoina. Eläimen henki täytyi karkottaa pois ihmisestä esimerkiksi kävelemällä takaperin sitä esittävän kuvan luota. Niinpä eläimen henki on saatettu sulkea luolaan. Luolakuvia on voitu tehdä moneen tarkoitukseen. Alueilla, joilla luolamaalauksia ei tehty, eläinten kuvia maalattiin puu- ja luulevyihin. Niiden tarkoitus oli ehkä sama kuin luolamaalausten. Ihmisen-eläimen kuvien ajatellaan esittävän eläinten herraa tai riistan- tai metsänhaltijaa. Buddhalainen temppeli
Nykyisinkin buddhalaisia temppeleitä rakennetaan perinteiseen tyyliin. Suuret temppelit Yhdysvalloissa ja Australiassa jäljittelevät vanhaa kiinalaista rakennustapaa.
Luolatemppelit ovat oma buddhalaisten temppeleiden lajinsa. Niitä rakennettiin 400-luvulta 1400-luvulle. Luolat on kaiverrettu kallionkylkeen, ja niiden siällä on taidokkaita patsaita ja maalauksia.