Mikä punatauti on?
Punatauti
Punatauti eli dysenteria on yleisnimitys suolistotulehduksille, joille ovat ominaisia veriset ulosteet. Yleensä termillä tarkoitetaan joko amebapunatautia ("amebatauti", "amebiaasi", "amebadysenteria", "dysenteria amoebica") tai bakteeripunatautia ("shigelloosi", "shigelladysenteria") mutta varsinkin maataloudessa myös esim. babesioosia ("naudan punatauti"), joka voi myös tarttua ihmisiin.
Punakuusi
Muiden kuusien tapaan punakuusi on yksikotinen eli samassa yksilössä kasvaa sekä hede- että emikukintoja. Käpymäiset kukinnot syntyvät heinäkuussa edellisten vuosikasvaimien oksanhankoihin mutta kehittyvät lopullisesti vasta seuraavan vuoden toukokuussa. Hedekukinnot ovat riippuvat ja kirkkaanpunaiset. Emikukinnot ovat pystyt ja kirkkaanvihreät, hivenen purppuranpunaiseen vivahtavat. Emikukinnot kypsyvät syys–lokakuuhun mennessä luumunmuotoisiksi kävyiksi, jotka ovat vaaleanpunaruskeita ja pituudeltaan 3–5 senttimetriä. Ohuiden ja pyöreäkärkisten käpysuomujen alle kehittyy ohutkuorisia ja siivekkäitä siemeniä. Kävyt eivät säily pitkään puussa ja niistä vapautuneet siemenet itävät yleensä jo seuraavana keväänä. Punainen sade
Toisten mukaan kyseessä oli jonkinlainen siitepöly tai levä. Levän tiedetään toisinaan aiheuttaneen jokien veden muuttumisen punaiseksi. Myrskyt ovat joskus nostaneet ilmaan jopa joukoittain sammakoita ja kaloja, jotka ovat sitten sataneet toisaalla alas. Harmaahome
Harmaahome ("Botrytis cinerea", syn. "Botryotinia fuckeliana") on yleinen kasveihin tarttuva sienitauti. Laji on sama kuin viininviljelyssä käytettävä jalohome. Punasusi
Punasusi ("Canis rufus") on Yhdysvaltain itäosissa elävä äärimmäisen uhanalainen koiraeläin. Se eli aikaisemmin laajalti Pohjois-Amerikan itäosissa, mutta metsästys ja elinalueen supistuminen ovat saattaneet sen sukupuuton partaalle. 1980-luvulla punasusi hävisi jo kertaalleen luonnosta. Vihurirokko
Vihurirokko (tunnettu ennen myös nimellä punainen koira) on tartuntatauti, jonka aiheuttaa rubella-virus. Se on yleensä taudinkuvaltaan lievä, ja joskus sen sairastaminen saattaa jopa jäädä huomaamatta. Tämän takia viruksen tunnistaminen on joskus vaikeaa. Yleensä virus tunkeutuu elimistöön nenän tai nielun kautta. Sairaus kestää 1–5 päivää. Aikuisilla se yleensä kestää pidempään kuin lapsilla. Useimpien hengitystiehyissä elävien virusten tavoin se siirtyy ihmisestä toiseen uloshengitysilman mukana pisaratartuntana. Vihurirokko voi tarttua myös äidistä istukan kautta sikiöön. Viruksen itämisaika on 2–3 viikkoa. Suomesta vihurirokko on rokotusten vuoksi käytännössä hävinnyt, mutta sitä esiintyy Suomeen tulevilla rokottamattomilla ihmisillä.Vihurirokkoon on mahdollista sairastua missä iässä tahansa. Sen taudinkuva on yleensä lievä. Raskaana olevan naisen sikiölle se kuitenkin helposti aiheuttaa vakavan synnynnäisen vihurirokko-oireyhtymän. Punaisen kuoleman naamio
Punaisen kuoleman naamio (engl. The Mask of the Red Death: A Fantasy) on yhdysvaltalaisen kirjailijan Edgar Allan Poen novelli. Novellissa seurataan prinssi Prosperon pyrkimyksiä välttyä vaaralliselta rutolta, joka tunnetaan Punaisena kuolemana. Punatauti
Amebapunataudin tärkein aiheuttaja on suoliameba eli "Entamoeba histolytica", joka on taudin alussa suolistossa elävä ja monissa maissa levinnyt alkueläin. Koko maapallon väestöstä 10 % on sairastanut amebapunatautia. Tautitapauksia arvioidaan olevan vuosittain jopa 500 miljoonaa, mutta noin 90 % ameban kantajista on oireeton. Tautia esiintyy trooppisilla ja subtrooppisilla vyöhykkeillä, erityisesti lämpimissä ja huonon hygienian oloissa. Keltaisuus
Keltatautia on käytetty filosofisena esimerkkinä havainnon subjektiivisuudesta aina Sekstos Empeirikoksesta ja Lucretiuksesta George Berkeleyyn ja 1900-luvun filosofeihin. Tämä on perustunut siihen ajatukseen, että keltatautia sairastavasta kaikki näyttää keltaiselta (vaikka tosiasiassa näin ei olisikaan: ennemminkin keltatautia sairastava näyttää muille keltaiselta). Monille tämä oli käypä esimerkki siitä, ettei aistien tuottamiin arvostelmiin voinut luottaa. Hemoglobiini
Hemoglobiini eli verenpuna (lyh. Hb) (CHNSFeO) muodostaa kolmasosan punasolusta. Se on rautapitoinen happea sitova proteiini. Se kuljettaa punasolujen mukana pääosin happea, mutta jonkin verran myös hiilidioksidia. Hemoglobiinipitoisuuden määritys verinäytteestä kuuluu perusterveydenhuollossa useimmin tehtäviin verikokeisiin, sisältyen osakokeena perusverenkuvaan (PVK). Suomessa pitoisuus ilmoitetaan yksikössä grammaa/litra. Jos hemoglobiiniarvo on alle normaalin, kutsutaan tilaa anemiaksi. Suomessa vuonna 2003 käyttöön otetut kansalliset aikuisten (16 vuotta täyttäneet) viitearvot ovat miehillä 134–167 g/l ja naisilla 117–155 g/l. Hemoglobiinin muoto muuttuu sen sitoessa happimolekyylejä. Tällöin hemoglobiinia nimitetään oksihemoglobiiniksi. Kun happea ei ole sitoutuneena hemoglobiiniin, sitä kutsutaan deoksihemoglobiiniksi. Deoksihemoglobiinin proteiiniosat sitovat hiilidioksidia. Punahärö
Punahärö ("Cucujus cinnaberinus") on punainen kovakuoriainen. Sitä tavataan laajalla alueella Euroopassa, mutta se ei ole missään yleinen. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteissä II ja IV. Valkopilkkutauti
Valkopilkkutauti on kaloilla esiintyvä "Ichthyophthirius multifiliis" -loisen aiheuttama sairaus. Se on akvaariokalojen keskuudessa erittäin yleinen, ja suurin osa akvaarion harrastajista törmää vähintään yhteen tapaukseen. Punakuusi
Punakuusi ("Picea rubens") on Pohjois-Amerikan itäosista kotoisin oleva ainavihanta, keskikokoinen havupuu, joka kuuluu kuusten sukuun ja mäntykasvien heimoon. Se on valittu Nova Scotian provinssipuuksi. Punainen nauha
Jo ennen kuin punaisesta nauhasta tuli aidsin symboli, sitä käytettiin symbolina rattijuopumusten ehkäisylle. Kampanja alkoi vuonna 1986, ja sitä organisoiva järjestö, Mothers Against Drunk Driving (Äidit rattijuoppoutta vastaan), toivoo etenkin nuorten autoilijoiden sopivan juoppokuskista jo ennen baari-iltaan lähtemistä sekä tarjoavan kotibileissään myös alkoholittomia vaihtoehtoja ja yösijan niille, jotka eivät muuten pääse kotiin. Punainen terrori (Suomi)
Punaisella terrorilla viitataan vuoden 1918 Suomen sisällissodan yhteydessä punaisten ja punakaartien toteuttamiin laajoihin väkivaltaisiin tekoihin ideologisiksi vihollisiksi katsomiaan henkilöitä vastaan varsinaisten taisteluiden ulkopuolella. Punainen terrori ajoittui pääosin sisällissodan alku- ja loppuvaiheisiin, ja se riehui kiivaimmillaan Kanta-Hämeessä ja Kaakkois-Suomessa. Punastuminen
Punastuminen on tila, jossa ihmisen kasvoihin, kaulaan ja ylävartalolle ilmestyy läiskittäistä punoitusta pintaverisuonten laajentuessa ja pintaverenkierron lisääntyessä. Punastumisreaktion synnyttää autonominen eli tahdosta riippumaton sympaattinen hermojärjestelmä. Punavarpunen
Punavarpunen on muuttolintu, joka saapuu Suomeen toukokuun puolivälissä – kesäkuun alussa. Syysmuutto alkaa aikaisin, jo heinäkuun kolmannella viikolla alkavat pesinnästään selvinneet vanhat linnut kerätä ihonalaista rasvaa muuttomatkaa varten . Nuoret lähtevät muutolle hieman myöhemmin, pääosin elokuun loppuun mennessä. Poikkeuksellisesti laji on tavattu vielä loka–marraskuussa, joskus jopa talvella. Punaonttotatti
Punaonttotatti ("Boletinus asiaticus", myös "Suillus asiaticus") on voitattien (Suillaceae) heimoon kuuluva sieni, joka on tavattavissa Suomen itäosissa, Virossa, Venäjällä ja useissa Aasian maissa. Se elää siperianlehtikuusen ("Larix sibirica") juurisienenä. Lakki on yläpinnalta punainen, pienisuomuinen, alapinnan pillit keltaiset tai punaiset, hieman säteittäiset. Jalka on ontto, pinnalla on usein punaista väriä, rengas on vähäinen ja kuihtuva. Sienen malto on keltaista ja maku karvaanpuoleinen. Punanata
Punanata on vihreä tai sinertävä, kapealehtinen heinä. Punanadan röyhy on punavioletti tai vihreä. Tähkylät ovat liereäselkäisiä, suuria ja pitkulaisia, 5–6-kukkaisia ja niitä kannattelevat kukinnon haarat tukevia ja lyhyitä. Hollannin tauti
Hollannin tauti (engl. "Dutch disease", holl. "Hollandse ziekte") on taloustieteessä nimitys tilanteelle, jossa kansantalouden jonkin sektorin kasvulla on negatiivinen vaikutus kansantalouden muihin toimialoihin. Nimitys juontaa juurensa Alankomaihin, josta vuonna 1959 löytyi iso esiintymä maakaasua Groningenin seudulta. The Economist -lehti lanseerasi nimen vuonna 1977, jossa viitattiin ilmiöön Hollannin kansantaloudessa, jossa maan muu valmistava teollisuus taantui maakaasun hyödyntämisen jälkeen 1970-luvulla. Punahomeet
Punahomeet ("Fusarium") on homesienisuku, jota esiintyy yleisesti lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. "Fusarium"-homeet eli punahomeet ovat erityisesti viljahomeita, joita esiintyy niin raakaviljassa kuin viljatuotteissakin, erityisesti kaurassa. "Fusarium"-home on yhdistetty myös kosteusvaurioituneisiin rakennuksiin: sitä voidaan siis pitää rakennuksen kosteusvauriota indikoivana mikrobina. "Fusarium"-sukuun kuuluu useita homelajeja, jotka aiheuttavat erilaisia kasvitauteja. Viljoilla ne aiheuttavat juuristo- ja tyvitauteja sekä tähkäviotusta. Joillakin niistä, kuten vehnän tähkätaudilla ja banaanien Panamataudilla on ollut lähes tuhoisat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset maanviljelijöille ja yhteisöille, jotka ovat riippuvaisia heidän sadostaan. Monet punahomelajit kykenevät tuottamaan aineenvaihdunnassaan mykotoksiineja eli homemyrkkyjä. Maailman mittakaavalla mykotoksiineja pidetään merkittävänä tuotantoeläinten terveyteen ja tuottavuuteen vaikuttavana tekijänä. Punahomeen torjuntaan käytetään protiokonatsolia sisältävää, Proline-merkkistä torjunta-ainetta. Punainen kääpiö
Punaisia kääpiöitä on paljon, noin 75–90 % kaikista tähdistä, mutta vain harvoja niistä havaitaan. Hyvin suuri osa punaisen kääpiön säteilystä on silmille näkymätöntä infrapunasäteilyä. Punaiset kääpiöt tekee yleisiksi niiden oletettu suuri syntymismäärä kullakin kerralla ja niiden pitkä elinikä. Punaiset kääpiöt eivät auringon tapaan kehity jättiläistähdiksi, vaan himmenevät pikkuhiljaa ”mustiksi kääpiöiksi”. Tunnettuja punaisia kääpiöitä ovat Barnardin tähti, kaksoistähti Kruger 60:n molemmat komponentit A ja B, Gliese 229 A, AU Microscopii ja Lalande 21185.Koska pitkäikäisiä punaisia kääpiöitä on paljon, tutkijoita kiinnostaa näitä tähtiä kiertävien planeettojen elinkelpoisuus. Punasusi
Punasutta on perinteisesti pidetty itsenäisenä lajina "Canis rufus", jolla on kolme alalajia: "C. rufus rufus", "C. r. floridanus" ja "C. r. gregoryi". Punasuden ja suden eli harmaasuden ("Canis lupus") keskinäinen luokittelu on kuitenkin ollut ongelmallista. On esimerkiksi esitetty teoria, että punasusi olisi oikeastaan vain suden ja kojootin risteytymisen tuloksena syntynyt hybridi. Monet tutkijat ovat siksi luopuneet punasuden lajistatuksesta, ja he pitävät punasutta ja sen alalajeja vain suden alalajeina. Vinkristiini
Vinkristiini on vinka-alkaloideihin kuuluva sytostaattisena syöpälääkkeenä käytettävä aine. Sitä saadaan eristetyksi kasveista: pikkutalviosta ("Vinca minor") ja punakatarasta ("Catharanthus roseus"), joka tunnettiin aikaisemmin nimellä punatalvio ("Vinca rosea"). Vinkristiinin jälkeen on tullut muitakin vinka-alkaloideja lääkeainemarkkinoille antineoplastisiksi aineiksi eli syöpälääkkeiksi. Se annetaan parenteraalisesti, lähinnä iv. -muodossa. Nefropatia
Nefropatia , kansanomaisesti ""munuaistauti"" voi aiheutua pitkäaikaisesta kipulääkkeiden käytöstä tai lyijymyrkytyksestä. Se voi olla seurausta myös muista sairauksista. Punakuusi
Punakuusella on lähelle maanpintaa levittäytyvä juuristo, kapean kartiomainen latvus ja siirottavat haarat, jotka ympäröivät runkoa säännöllisinä kiehkuroina. Runkoa peittää karhea, hilseilevä, harmaan- tai punertavanruskea kaarna. Kuluvan kesän kasvainranka on paksuhko, kellanruskea ja kalju tai karvainen. Kärkisilmut ovat punertavanruskeat, pistäväkärkiset ja läpimitaltaan 5–8 millimetriä. Lehdet ovat kiiltäviä, kellan- tai tummanvihreitä, taipuisia neulasia. Yksittäinen neulanen on 8–25 millimetriä pitkä, teräväkärkinen, läpileikkaukseltaan neliskulmainen ja kauttaaltaan ilmarakojen peittämä. Entamoeba
Entamoeba on amebasuku. Sen eräät lajit aiheuttavat trooppisilla alueilla yleistä amebapunatautia, joka tunnetaan myös lyhyemmin nimellä punatauti. Suoliameba
Suoliameba ("Entamoeba histolytica") on amebalaji. Se elää ihmisen suolessa loisena. Trooppisilla alueilla suoliameba aiheuttaa hyvinkin usein esiintyvää amebapunatautia, joka tunnetaan myös pelkästään nimellä punatauti. Keltaisuus
Bilirubiini on veren punasolujen hemoglobiinissa olevan hemin hajoamistuote. Kun punasolut kuolevat, perna ja maksa hajottavat niiden sisältämän hemin pääasiassa bilirubiiniksi. Bilirubiini ei sellaisenaan erity elimistöstä, joten maksan täytyy konjugoida se glukuronidiksi. Bilirubiinin ylimäärä elimistössä voi johtua useista syistä, jotka voi karkeasti jaotella kolmeen ryhmään. Punainen nauha
Visual AIDS -ryhmän taiteilijat halusivat luoda visuaalisen symbolin osoittamaan myötätuntoa aidsiin sairastuneita ihmisiä ja heidän hoitajiaan kohtaan. Sen innoittajana olivat keltaiset nauhat, joilla kunnioitetaan Persianlahden sodassa palvelleita amerikkalaisia sotilaita. Punainen väri valittiin sen yhteydestä vereen ja intohimon ajatuksesta – ei vain vihaa, vaan myös rakkautta. Ensimmäisenä nauhaa käytti julkisesti Jeremy Irons vuoden 1991 Tony-palkintogaalassa. Nauhasta tuli pian tunnettu kansainvälinen aids-symboli, ja siitä tuli poliittisesti korrekti muotiasuste, jota julkisuuden henkilöt pitivät takinliepeessään. Punasuutauti
Punasuutauti aiheuttaa nimensä mukaisesti verestystä kalojen suun ympärillä ja nielussa. Lisäksi tartunnan saaneilla kaloilla on anemia ja niillä nähdään ulospullistuneet silmät. Tauti aiheuttaa vähitellen tartunnan saaneiden kalojen kuoleman. Punainen nauha
The Red Ribbon Projectin perusti newyorkilainen Visual AIDS -taiteilijaryhmä vuonna 1991. He halusivat punasen nauhan olevan ilman tekijänoikeuksia, ettei kukaan yksittäinen ihminen tai organisaatio voisi hyötyä sen käytöstä. Punaisen nauhan tarkoitus on olla tietoisuuden symboli eikä kaupallinen työkalu. Risatauti
Risatauti eli imusolmuketuberkuloosi on tuberkuloosibakteerin aiheuttama krooninen rauhastulehdus. Varsinkin kaulan rauhaset turposivat ja puhkesivat. Risatautiset lapset olivat kalpeita ja laihoja. Nykyisin tautia ei enää esiinny. Pernarutto
Pernarutto eli anthrax on "Bacillus anthracis" -sauvabakteerin aiheuttama vaarallinen nisäkkäiden tartuntatauti. Naudalla, lampaalla ja hevosella pernarutto on yleensä äkillinen ja johtaa hoitamattomana kuolemaan; sialla tauti on tavallisesti kestoltaan pidempi. Tautia on myös porolla. Tauti aiheuttaa nisäkkäillä pernan turpoamisen, hyvin korkean kuumeen ja verenvuotoja, ja eläimen veri muuttuu melkein mustaksi. Ihmisellä sairaus ilmenee yleensä ihon alle syntyvänä pernaruttoajoksena tai itiöiden aiheuttamana keuhkokuumeena. Sairastuneen eläimen lihan syöminen aiheuttaa ihmiselle suolistossa tulehduksia. Sairaus on ehkäistävissä rokottamalla. Pernaruttobakteerin itiöt voivat säilyä maassa tartuttamiskykyisinä vuosikymmeniä. Systeeminen lupus erythematosus
Punahukkaa esiintyy ympäri maailman. Suurin osa siihen sairastuneista on naisia. Tyypillisimmin tauti alkaa 15–25 vuoden iässä, mutta sitä esiintyy kaikissa ikäryhmissä. SLE:hen sairastuneista ei ole Suomessa olemassa rekisteriä, mutta SLE-diagnoosin on saanut tuhannesta kahteentuhanteen suomalaista. Olukonda
Vuosina 1915–16 nälänhätä ja punatauti koettelivat Ambomaata. Ambomaalaiset nimittivät punatautia “nälän koiraksi”, sillä se seurasi nälkää kuin koira isäntäänsä. Onandjokwen sairaala piti sulkea joulukuussa 1915, ja Olukondassakin lähetysaseman piirissä kuoli nälkään lähes 40 henkeä.1888 Olukondaan ryhdyttiin rakentamaan varsinaista kirkkoa, joka valmistui seuraavana vuonna. Olukondasta tuli näin varsinainen lähetysasema, ja Omulongaa nimitettiin sen “filiaaliksi”. Suuret kuolonvuodet
Vuosina 1696–1697 suuret nälkiintyneet kerjäläislaumat vaelsivat ruokaa etsiessään paikkakunnalta toiselle, jolloin olosuhteet tautien tarttumisille olivat suotuisat. Lavantauti, punatauti ja sopimattomasta ravinnosta aiheutuneet ruokamyrkytykset ja paksusuolen katarrin aiheuttama ummetus ja ripuli surmasivat enemmän ihmisiä kuin nälkä. Punainen tähti
Punainen tähti on kommunismin symboli, jollaisena se alun perin oli vuonna 1918 perustetun Venäjän puna-armeijan tunnus. Tähden viisi sakaraa edustavat työläisen viiden sormen lisäksi viittä vanhaa mannerta. Sen käytöllä valtiollisissa yhteyksissä ja virallisissa symboleissa on haluttu ilmaista sosialistisen maailmankatsomuksen ylivertaisuutta. Tähden punainen väri merkitsee vallankumouksellisuutta ja sosialismia. Keltakuume
Keltakuume on vakava tartuntatauti, jonka aiheuttaa flavivirusten ryhmään kuuluva virus. Keltakuumeen kantaja on keltakuumehyttynen ("Aedes aegypti"), jonka välityksellä tauti siirtyy ihmiseen toisesta eläimestä. Tauti kuuluu verenvuotokuumeisiin. Keltakuume on trooppisten alueiden merkittävä virustauti, jota esiintyy päiväntasaajan tienoilla Afrikassa sekä Etelä- ja Väli-Amerikassa. WHO:n tilastojen mukaan siihen sairastuu vuosittain 200 000 ihmistä, joista kuolee 30 000. Tapauksista ilmenee Afrikassa 90 prosenttia. Rokotuksen avulla sairastumisriski pienenee. Aasiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Skandinaviassa, Islannissa, Suomessa ja Venäjällä ei keltakuumetta ole tavattu. Kasvitauti
Kasvitauti on kasveilla esiintyvää virus-, home-, sieni- tai bakteeriperäistä sairautta. Ne leviävät ilman, veden, saastuneen kasvimateriaalin, maan ja työvälineiden mukana, mutta myös tuhohyönteiset voivat levittää virustauteja kasvista toiseen. Kasvitaudit haittaavat viljelyä ja maataloutta. Munuaistulehdus
Munuaistulehdus eli nefriitti on yhden tai kummankin munuaisen tulehdus. Sen tavallisimmat ensioireet ovat värinmuutokset ja veren esiintyminen virtsassa (hematuria). Muita oireita ovat pahoinvointi ja väsymys. Munuaistulehdus pysyy täysin oireettomana 50 % tapauksista. Kroonista munuaistulehdusta sairastavilla oireiden alkaminen voi kestää vuosia. Munuaistulehdukseen voi johtaa muun muassa hoitamaton virtsaputkentulehdus. Lisäksi se voi esiintyä useiden muiden sairauksien komplikaationa (esimerkiksi myyräkuume). Munuaistulehduksella on eri tyyppejä, ja se voi olla joko krooninen tai akuutti. Tautiin sairastuneista aikuisista 60 % ja lapsista noin 90 % paranee täysin ilman jälkitauteja, mutta pahimmillaan tauti voi johtaa kuolemaan. Yleensä oireet asettuvat itsestään parin viikon kuluessa. Joskus munuaistulehdus johtaa kohonneeseen verenpaineeseen ja pysyvään munuaisvaurioon. Akuutilla munuaistulehduksella on mahdollisuus kehittyä krooniseksi. Näin käy aikuisista 30 %:lle ja lapsista 10 %:lle tapauksista. Tulipolte
Tulipolte on "Erwinia amylovora" -bakteerin aiheuttama ruusukasvien ("Rosaceae") kasvitauti. Sen isäntäkasveja ovat tuomipihlajat ("Amelanchier"), ruusukvittenit ("Chaenomeles"), tuhkapensaat ("Cotoneaster"), orapihlajat ("Crataegus"), kvittenit ("Cydonia"), japaninmispeli ("Eriobotrya"), omenapuut ("Malus"), mispeli ("Mespilus"), pastorinpunamarja ("Photinia davidiana)", tulimarjat ("Pyracantha"), päärynät ("Pyrus") ja pihlajat ("Sorbus"). Punaviini
Joissain tutkimuksissa kohtuullisella viinin käytöllä on havaittu olevan yhteys vähentyneeseen kuolleisuuteen verrattuna täysraittiuteen, runsaaseen käyttöön ja muiden alkoholijuomien käyttöön. Ranskalaisten odottamattoman matalaa sydän- ja verisuonitautikuolleisuutta, niin sanottua ”ranskalaista paradoksia”, on usein selitetty punaviinin ansioksi. Geriatrian professori Timo Strandbergin mukaan pienet punaviinimäärät näyttävät parantavan verisuonten toimivuutta, mutta ne eivät ehkä silti estä verisuonisairauksia – kontrolloituja tutkimuksia ei ole olemassa. Etenkin punaviinin sisältämällä resveratrolilla on arveltu olevan hyödyllisiä terveysvaikutuksia. Hiirillä resveratrolin on todettu hidastavan vanhenemista, mutta vain ihmiselle vaarallisen suuria punaviinimääriä vastaavilla annoksilla. Toisaalta Yhdysvalloissa tehtyjen laajojen tutkimusten mukaan puna- ja valkoviinillä ei ole eroa sydäntautikorrelaation suhteen. Tutkimusten ongelmana pidetään sitä, että punaviinin vaikutusta on vaikea erottaa tutkittavien henkilöiden muiden elintapojen vaikutuksesta: viiniä juovilla on yleensä terveellisemmät muut elämäntavat, mikä voi olla terveyden syynä viinin sijaan. Isoviha
Isonvihan aikana suomalaisia hävitti myös rutto eli paiserutto (”musta surma”), jota aikalaiset kutsuivat "isoksi kuolemaksi". Tallinnassa oli tuolloin Aasiasta saapunut ruttotautiepidemia, minkä johdosta oli määrätty kaikille sieltä tuleville matkustajille pakollinen kuuden viikon karanteeni. Kerrotaan, että Tallinnassa salaa käynyt ja karanteenimääräyksen kiertänyt Kyminkartanon Kaukolan kylässä asunut talonpoika olisi tuonut ruton Suomeen. Rutto vaikutti Etelä- ja Lounais-Suomessa. Turussa kaupunkilaiset heittivät ikkunoista ulos kaduille ruttoon kuolleita ihmisiä ja toisinaan niitäkin, jotka eivät olleet vielä tautiin kuolleet. Tämän johdosta Suomen kenraalikuvernööri, kreivi Karl Nieroth määräsi jälkimmäisen teon tehneet ihmiset pantavaksi kaakinpuuhun ja ankarasti ruoskittavaksi; varakkaat tosin pääsivät sadan hopeataalarin sakolla. Turussa kuoli noin kolmannes väestöstä, 2 000 henkeä. Helsinkiin rutto saapui 9. lokakuuta 1710. Sen seurauksena kaupungin 1 800 asukkaasta kuoli lokakuussa noin 309 ja marraskuussa 279. Joulukuuhun mennessä ruttoon oli kuollut 10 000 ihmistä. Punatauti
Tartunta saadaan saastuneen veden, ruoan tai likaisten käsien välityksellä, ja siksi käsi-, vesi- ja ruoka-aine -hygienia ovat tärkeitä. Ameba aiheuttaa pääasiassa suolistotulehduksia, mutta se voi johtaa myös muiden sisäelinten sairastumiseen, jopa keuhkon tai aivojen (AIDS-potilaat). Joka vuosi noin 50 miljoonaa ihmistä sairastaa paksusuolen tulehdusta tai maksapaisetta. Ripuli on tavallisin oire, ja vaikeammissa tapauksissa se on veristä ja limaista. Muita tavallisia oireita ovat kouristavat mahakivut, lämpöily, väsymys, ruokahaluttomuus ja päänsärky. Oireet voivat hävitä ja palata esimerkiksi stressin tai rasituksen yhteydessä. Punainen kääpiö
Punaisen kääpiön spektriluokka on M, lisämääre V. Punaisen kääpiön läpimitta on 10–50 % Auringon läpimitasta eli noin 140 000–695 000 kilometriä. Pieni punainen kääpiö on suunnilleen Jupiterin kokoinen. Viileytensä vuoksi punainen kääpiö säteilee runsaasti infrapunasäteilyä. Monissa punaisissa kääpiöissä tapahtuu voimakkaita purkauksia, flareja. Lisäksi on suuria tähdenpilkkuja. Punaiset kääpiöt ovat pitkäikäisiä, koska ne viileytensä takia polttavat vetyä hitaasti. Punaisia kääpiöitä kevyemmät tähdet ovat ruskeita kääpiöitä. Yhä kiistellään, missä määrin punaisilla kääpiöillä voisi olla elinkelpoisia planeettoja. Seksitauti
Seksitauti eli sukupuolitauti on seksikontaktissa tarttuva virus- tai bakteeriperäinen tartuntatauti. Punatähkät
Punatähkät ("Liatris") on asterikasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Useita punatähkälajeja viljellään perennana. Punatähkien erikoisuus on tähkämäinen kukinto, jossa yksittäiset mykeröt aukenevat ylhäältä alaspäin. Punapeippi
Punapeippi ("Lamium purpureum") on huulikukkaisiin kuuluva yksivuotinen, 10–30 senttimetrin korkuinen kasvi. Se on Suomessa muinaistulokaskasvi. Sillä on punertavat kukat. Englanniksi kasvin nimi on "purple dead nettle", eli "kuollut purppuranokkonen", koska sillä ei ole poltinkarvoja – eli se ei voi pistää. Kasvi on epämiellyttävän hajuinen. Punapeippi muistuttaa hyvin paljon liuskapeippiä ("Lamium hybridum") ja jossain määrin myös välipeippiä ("Lamium confertum") ja sepiväpeippiä ("Lamium amplexicaule"). Ihon punahukka
Ihon punahukka eli Discoid lupus erythematosus (DLE; nimenä myös Lupus Erythematosus Discoides, LED) on ihon autoimmuunitauti. Tauti ilmenee läiskinä yleensä kasvoissa, korvissa ja päänahassa, toisinaan myös muissa ruumiinosissa. Läiskät tulevat, kun immuunivaste tässä taudissa iskee ihon tyvikalvoon. Musta surma
Musta surma oli toisen Euroopassa tunnetun ruttopandemian ensimmäinen ja tuhoisin epidemia. Sen jälkeen tuli uusia epidemioita, ja koko pandemia kesti vuosiin 1650–1722 asti. Ennen mustaa surmaa paiserutto oli aiheuttanut Justinianuksen ruton nimellä tunnetun epidemian vuosina 541–544. Tämä epidemia oli tullut ilmeisesti Afrikasta tai Kiinasta. Ensimmäinen pandemia kesti vuoteen 767. Kolmas ruttopandemia alkoi 1800-luvulla, mutta se saatiin pysäytettyä. Punasuutauti
Punasuutauti on kaloilla, erityisesti lohikaloilla, esiintyvä suolistoperäinen bakteeritauti. Taudin aiheuttaja on gramnegatiivinen "Yersinia rückeri" -bakteeri. Tartunta tapahtuu bakteerin saastuttaman ulosteen välityksellä. Keltakuume
Tyypillinen taudinkuva (voi vaihdella, kuten edellä todettiin): Tauti alkaa 3–6 vuorokauden itämisajan jälkeen kuumeella ja kasvojen punoituksella (niin kutsuttu punainen vaihe), pulssin harvenemisella sekä päänsäryllä ja lihaskivulla. Kuume laskee pariksi tunniksi ja seuraavassa (niin kutsutussa keltaisessa) vaiheessa voi syntyä maksavaurio, munuaisten toimintahäiriö ja erilaisia verenvuotoja sekä mahdollisesti myös šokki. Kuolleisuus tautiin on 10–30 prosenttia; loput sairastuneista paranevat täysin. Punasolu
Punasoluja syntyy jatkuvasti miljoonia luuytimissä. Linnuilla punasoluja muodostuu myös pernassa. Varhaisella sikiöllä punasoluja muodostuu ruskuaispussissa ja myöhemmin pääasiassa maksassa, mutta myös pernassa, luuytimessä ja imusolmukkeissa. Erytropoietiini-hormoni (EPO) stimuloi punasolujen tuotantoa. Hapen niukkuus eli hypoksia puolestaan stimuloi erytropoietiinin muodostumista munuaisissa. Erytropoietiinia erittyy ihmisessä luontaisesti, mutta sitä voidaan käyttää doping-aineena lisäämällä sen määrää keinotekoisesti. Yhden punasolun kehittyminen kestää noin seitsemän päivää ja sen elinikä on keskimäärin noin neljä kuukautta. Vanhetessaan ne menettävät kimmoisuuttaan, hajoamista tapahtuu eniten pernassa ja maksassa, minkä jälkeen makrofagit korjaavat syntyvän solujätteen. Punasolujen rauta-atomit siirtyvät joko uusien punasolujen käyttöön tai ne varastoidaan maksaan ferritiininä. Makrofagin entsyymit pilkkovat hemoglobiinin peptidit aminohapoiksi ja hemin bilirubiiniksi, joka erittyy maksan kautta sappeen. Punasänkiö
Punasänkiö ("Odontites vulgaris") on puoleksi loisena elävä punakukkainen kasvi. Verenvuototauti
Von Willebrandin tauti on useimmiten lievä, autosomaalisesti dominantisti periytyvä verenvuototauti, mutta taudin keskivaikea ja vaikea muoto periytyvät yleensä resessiivisesti. Sitä esiintyy yhtä paljon molemmilla sukupuolilla. Se aiheutuu mutaatiosta, jonka aiheuttama vika on hyytymistekijä VIII:ssa, kuten verenvuototauti A:ssakin. Potilailla on yleensä oireena nenäverenvuodot sekä mustelmataipumus. Naisilla lisäksi erittäin runsaat kuukautiset ja synnytyksessä ilmenee normaalia enemmän verenvuotoa. Pahimmillaan tila voi naiselle olla hengenvaarallinen. Von Willebrandin tautia sairastaa noin 1 700 suomalaista. Taudin kuvasi ensimmäisenä suomalainen lääkäri Erik von Willebrand ahvenanmaalaisella tytöllä vuonna 1924. Musta surma
Mustan surman alkukoti on yhä kiistanalainen. Joidenkin tutkijoiden mukaan epidemia lähti leviämään Keski-Aasiasta ja toisten mukaan Kiinasta. Paiseruttoa esiintyykin jyrsijöissä endeemisenä niin Keski-Aasiassa kuin Pohjois-Kiinassakin. Kiinalaisista historiankirjoista ei kuitenkaan löydy mainintaa rutosta ennen 1640-lukua. Kiinan Hebein maakunnassa oli 1330-luvulla tuhoisa kulkutauti, mutta ei ole varmaa, oliko se ruttoa. Keski-Aasiassa Issyk Kulissa on poikkeuksellisen monia nestoriolaiskristittyjen hautoja vuosilta 1338–1339, ja joissain hautakivissä on kuolinsyyksi ilmoitettu rutto. Epidemia alkoi mahdollisesti Kaspianmeren luoteisrannoilla ja Etelä-Venäjän seudulla Kultaisen ordan valtion keskiosissa keväällä 1346, kuten venäläiset kronikoitsijat ja arabikirjoittaja Ibn al-Wardi kirjoittivat. Sieltä tauti lähti leviämään Mustallemerelle sekä etelään päin maata pitkin. Pohjoiseen tai Mustanmeren länsipuolelle se ei alkukodistaan levinnyt, sillä Kultaisen ordan muslimeilla ei ollut kauppasuhteita tai muitakaan yhteyksiä siellä asuvien kristittyjen kanssa. Vuonna 2010 julkaistun geenitutkimuksen mukaan kaikki kolme tunnettua ruttopandemiaa, mukaan lukien musta surma, olisivat syntyneet Kiinassa. Länteen musta surma olisi kulkeutunut silkkitietä pitkin. Systeeminen lupus erythematosus
Viime vuosina SLE:n ennuste on parantunut selvästi. Vielä tosin ei ole keksitty parantavaa lääkitystä, minkä takia jotkut sairastuneista yhä kuolevat ennenaikaisesti tautiin. Punahukka muodostuu henkeä uhkaavaksi lähinnä sellaisille ihmisille, joilla on vakavia munuais-, keuhko- tai keskushermosto-oireita. Ennenaikaiset kuolemantapaukset ovat kuitenkin harvinaisia ja 80–90 prosenttia SLE:tä sairastavista elää normaalin eliniän. Suurin osa potilaista voi elää normaalia elämää, mikäli he noudattavat heille määrättyä lääkitystä ja kääntyvät heti lääkärin puoleen uusien oireiden ilmetessä. Suurin osa SLE:tä sairastavista ei koskaan joudu sairaalahoitoon. Lieviä tapauksia hoitavatkin usein yksityis- tai terveyskeskuslääkärit. Punatauti
Taudin aiheuttavat "Shigella"-suvun bakteerit, esimerkiksi "Shigella dysenteriae". Shigellat ovat hieman kolibakteeria muistuttavia sauvabakteereja. Taudinkuva muistuttaa salmonellan aiheuttamaa infektiota. Oireina ovat pahoinvointi, oksentelu, mahakivut ja ripuli. Koska bakteeri aiheuttaa suolen limakalvolle haavaumia, tulee veriulosteita, mistä nimitys "punatauti" juontunee. Puna-apila
Puna-apilaa käytetään yleensä säilörehunurmissa, noin 40–50 % seoksina nurmiheinäkasvien kanssa. Puna-apila soveltuu säilörehunurmiin paremman talvenkestävyytensä vuoksi. Seosnurmena viljely kannattaa, koska se takaa varmemman sadon saamisen vaihtelevissa viljelyoloissa. Heinät myös hidastavat apilan kasvitautien etenemistä. Apilan yleisin kasvitauti on Sclerotinia trifoliorum homeen aiheuttama apilamätä, joka aiheuttaa pahimman tuhon kosteissa ja viileissä olosuhteissa.. Valkovatsuri
Valkovatsuri on etenkin nuorilla kanoilla esiintyvä tappava ripulitauti. Aiheuttajana on "Salmonella pullorum" -bakteeri. Tartunnan saaneilla linnuilla on voimakas ripuli, ne ovat syömättömiä ja hakeutuvat lämpöön. Usein linnut ovat valkoisen ulosteen tahrimia. Kissarutto
Kissarutto on kissoissa esiintyvä "feline panleukopenia" -parvoviruksen aiheuttama tartuntatauti. Se on erittäin tarttuva, ja sen itämisaika on 2–10 vuorokautta. Kissa, jolla on todettu tai epäillään kissaruttoa, tulisi eristää muista kissoista. Tauti tarttuu eritteiden kautta, ja syntymättömät pennut voivat saada sen emoltaan. Sikiössä parvovirus voi aiheuttaa pikkuaivojen vajaakehitystä. Sairastuneesta kissasta tulee ruokahaluton ja apaattinen, ja se alkaa oksennella ja ripuloida, mikä johtaa kissan kuivumiseen. Kuolleisuus tautiin on suuri, ja ainoa keino tautia vastaan on rokottaminen. Mikäli kissa selviytyy taudista hengissä, se saa siihen elinikäisen immuniteetin. Systeeminen lupus erythematosus
Sairauden nimenä "systeeminen lupus erythematosus" on peräisin 1900-luvun alkupuolelta. Systeeminen tarkoittaa koko elimistöön liittyvää. Sana ”lupus” on latinaa ja tarkoittaa "sutta" (eli "hukkaa") – lääkäreiden mielestä taudille tyypillinen perhosihottuma muistutti suden kuonon valkoisia alueita. ”Erythematosus” tulee kreikasta ja tarkoittaa punaista ihottumaa. Punainen risti (tunnusmerkki)
Punaisen ristin tunnuksia käytetään väärin kulttuurissa, tuotteissa tai mainonnassa myös Suomessa, mutta väärinkäytöksiin on yleensä puututtu. Näitä tapauksia tulee maassa ilmi vuosittain yleensä noin viisikymmentä. Suomessa ilmoitukset merkin väärinkäytöstä tekevät yleensä Punaisen Ristin vapaaehtoiset. Tuoreita tapauksia on mm. punaisen ristin poistaminen Riku Korhosen "Lääkäriromaanin" kannesta, jossa näkyvänä elementtinä olleen ristin väri vaihdettiin vihreäksi. Taiteilija Mari Keski-Korsun näyttelyssä Lasipalatsissa jouduttiin poistamaan teoksesta punainen risti helmikuussa 2009. Ruotsissa kohua herätti Internetworld-lehden kansi maaliskuulta 2007, jossa oli iso punainen risti kuvituksena hoitoalan kasvusta internetissä kertovalle artikkelille. Marraskuussa 2009 maassa määrättiin 750 000 kruunun uhkasakko Plusab Ab:lle punaisen ristin käytöstä myymässään ensiaputuotteessa. Huhtikuussa 2013 komediahahmo Samppa Linnan musiikkivideosta sensuroitiin "hoitsujen" uniformuista punaiset ristit. Punatauti
Aiemmin tauti oli vakava ongelma Suomessakin. Vuonna 1852 pelkästään Hämeenlinnan piirilääkärin alueella lähes 2 000 ihmistä kuoli bakteeripunatautiin. Suomen nykyisissä oloissa punatauti ei leviä. Se tuodaan ulkomailta ja löydetään ripuloivan matkailijan ulostetutkimuksessa. Puna-ampiainen
Puna-ampiainen ("Vespula rufa") on yhdyskunta-ampiaisiin kuuluva myrkkypistiäislaji. Polysytemia
Polysytemia on veritautien laji, jossa veren punasolujen määrä tilavuusyksikköä kohti lisääntyy liialliseksi. Siihen liittyy usein valkosolujen ja verihiutaleiden tavallista suurempi määrä. Punakatara
Kasvista eristettyä kahta alkaloidia, vinblastiinia ja vinkristiiniä, käytetään useiden syöpien, kuten Hodgkinin taudin, leukemian ja rintasyövän ja munasarjasyövän hoidossa. Vinkristiinin käyttö on mullistanut erityisesti lasten leukemian hoidon, eikä juuri kukaan kuole siihen, toisin kuin ennen jolloin lähes kaikki kuolivat. Ainetta ei kuitenkaan voida syntetisoida, sillä sen rakenne on niin monimutkainen. Grammaan lääkettä menee 500 kiloa kasvinlehtiä, ja hinta on 13 000 euroa. Syntetisointia selvitetään EU:n rahoittamassa tutkimuksessa VTT:ssä Punapuu
Punapuu ("Sequoia sempervirens") on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuulaji. Se on suurikokoinen ainavihanta puu, joka voi kasvaa pitkälti yli sata metriä korkeaksi ja elää yli 2 000 vuotta vanhaksi. Lajia kasvaa ainoastaan suppealla alueella Pohjois-Amerikassa Yhdysvaltain länsirannikon Kalifornian ja Oregonin osavaltioissa. Punapuu on miljoonia vuosia vanhan punapuiden suvun ainoa nykyisin elävä edustaja. Sen lähimmät elävät sukulaislajit ovat mammuttipetäjä ja kiinanpunapuu. Punajuurikas
Punajuurikas muodostaa mehevän mukulan, joka voi olla pyöreä, litteänpyöreä, munanmuotoinen tai pitkänomainen lajikkeesta riippuen. Hyvä punajuurikas on tasainen, voimakkaan tummanpunainen ja pinnaltaan sileä. Suomessa viljellään myös valko-, kelta- ja raitajuurikasta, joka on sisältä punavalkoraidallinen. Punajuuren punaisen värin aiheuttavat betalaiinit betaniini, betanidiini ja isobetaniini, mutta mukana on myös keltajuurikkaan värin aiheuttavia betaksantiineja. Punajuurikkaan väriainetta käytetään myös elintarvikevärinä E162. Luuydin
Keltainen luuydin on pääasiassa sidekudosta ja rasvaa. Vastasyntyneen luuydin on kokonaan verisoluja tuottavaa punaista ydintä, mutta kasvuvuosina punainen luuydin rasvoittuu suurelta osin keltaiseksi ytimeksi. Terveellä ja täysikokoisella henkilöllä on punaista luuydintä vain kylkiluissa ja muutamissa muissa lyhyissä litteissä luissa kuten lantiossa ja rintalastassa. Luissa ei ole hermoja vaan ne ovat luuta ympäröivässä luukalvossa. Lions Punainen Sulka
Vuonna 1975 lionstoiminta Suomessa täytti 25 vuotta. Juhlavuonna Suomen lionsklubit järjestivät suurkeräyksen sydäntautien torjuntaan. Yhteistyökumppanina oli Suomen Sydäntautiliitto ja sen sydäntautien tutkimus- ja ennaltaehkäisytoiminta. Klubien tempauksia tukivat Sydäntautiliiton ja sen 140 paikallisyhdistyksen Sydän-sunnuntai-tapahtumat. Keräystulos oli 10,9 milj. mk. Yhtenä keräyksen seurauksena eduskunta päätti perustaa verenpaine-toimikunnan, jonka tehtävänä oli laatia ohjelma sydän- ja verisuonitautien hoidon tehostamiseksi. Punaisen Sulan tuotoilla laadittiin mm. verenpainemittaus- ja koulutusohjelma terveyden- ja sairaanhoitajille. Myös tutkimus- ja seulontaprojektit saivat rahoitusta. Ruusu (sairaus)
Ruusu (lat. "erysipelas") on ihon syvä bakteeri-infektio. Sen aiheuttaa A-ryhmän (joskus C- tai G-ryhmän) beetahemolyyttinen streptokokki, ja se hoidetaan antibiooteilla. Ruusu on vakava, septinen infektio, joka saattaa hoitamattomana johtaa merkittävään kudostuhoon ja hengenvaarallisiin komplikaatioihin. Vesirokkoviruksen aiheuttama vyöruusu ja bakteerin aiheuttama ruusu ovat eri sairauksia.
Bakteeri pääsee harvoin ehjän ihon läpi. Tavallisimmin ruusuun sairastuneella on lähialueen ihorikko, esimerkiksi varvasvälin sieni-infektio. Myös alaraajan heikentynyt verenkierto altistaa haavaumille, ja diabeettinen neuropatia heikentäessään jalkaterän tuntoa vaikeuttaa haavaumien havaitsemista. Ruusuinfektio onkin diabeetikoilla keskimääräistä yleisempi. Punalehtiruusu
Punalehtiruusu ("Rosa glauca") on Keski-Euroopan vuoristoalueilta kotoisin oleva kesävihanta ruusulaji, jota kasvatetaan yleisesti puutarhojen koristepensaana. Kyhmyruusu
Kyhmyruusu (latinaksi "Erythema nodosum") on ihotauti, joka ilmenee alussa tiilenpunaisina, myöhemmin sinisinä ja kellanruskeina, lievästi aristavina kyhmyinä tavallisesti säärien etupuolella. Sitä esiintyy tuberkuloosin, sarkoomien ja eräiden reumasairauksien yhteydessä. Joskus katsotaan kylmettymisen edistävän tautimuodon puhkeamista. Chikungunya
Chikungunya on suhteellisen harvinainen alfaviruksen aiheuttama kuumetauti. Se leviää "keltakuumehyttysen" piston välityksellä. Pariisilaisen Pasteur-instituutin mukaan virus on muuntunut siten, että se voi levitä myös "Aedes albopictus" -hyttysen kautta. Tämä aiheutti sen, että tauti levisi Intian valtameren seudulle ja uhkasi levitä myös Välimeren rannikolle, minkä vuoksi alueen terveysviranomaiset kokoontuivat asian tiimoilta. Ponnisteluista huolimatta tauti levisi loppukesästä 2007 Emilia-Romagnaan, Italiaan, missä sen aiheuttama epidemia surmasi ainakin yhden ihmisen. Räkätauti
Räkätauti, rotsi () on tartuntatauti, jota esiintyy lähinnä hevosella, muulilla ja aasilla. Se voi tarttua myös muihin eläimiin kuten koiraan, kissaan ja vuoheen. Sen aiheuttaa "Burkholderia mallei" -bakteeri, joka tarttuu yleensä saastuneen ravinnon tai veden kautta. Räkätaudin oireita ovat kyhmymäisten muutoksien muodostuminen keuhkoihin ja verenvuoto ylähengitysteiden limakalvoilta. Akuutti muoto ilmenee yskänä, kuumeena ja yleensä vain toisesta sieraimesta erittyvänä räkänä. Ainakin jos tautia ei hoideta, seuraa verenmyrkytys ja muutamassa päivässä kuolema. Kroonisessa muodossa kehittyy turpaan ja ihon alle kyhmyjä. Joissakin tapauksissa nämä vuotavat verta. Kuolinkamppailu voi kestää kuukausia. Eloonjääneet jäävät taudin kantajiksi. Rutto
Ensimmäinen ruttopandemia oli Justinianuksen rutto, joka alkoi tuhoisana epidemiana Konstantinopolissa vuonna 542. Tauti oli tullut egyptiläiseen Pelusiumin satamakaupunkiin idästä Punaisenmeren yli, ja sieltä se aloitti leviämisensä Välimeren alueelle. Tauti aiheutti kolmen vuosisadan aikana useita epidemioita Bysantin valtakunnan alueella, ja se saattoi surmata jopa puolet valtakunnan väestöstä. Pandemia jatkui Euroopassa vuoteen 767 asti. Punaliero
Punaliero ("Dendrodrilus rubidus") on alkuperältään eurooppalainen lierolaji, jota esiintyy myös koko Suomessa. Se on 3–6 senttimetriä pitkä ja nimensä mukaisesti punainen. Kosketettaessa punaliero jäykistyy ja vedessä se venyttäytyy pitkäksi ja ohueksi. Se elää lahonneissa kannoissa ja sammalikossa. Kostealla säällä punaliero pystyy kiipeilemään puiden rungoilla ja elää toisinaan lahoissa oksissa. Ruusufinni
Ruusufinni ("Acne rosacea") on ihosairaus, joka aiheuttaa vaihtelevia oireita aina lievästä punoituksesta voimakkaaseen punoitukseen ja märkänäppylöihin . Tauti voi muistuttaa pahimmillaan nuoruusiän aknea. Ruusufinnit voivat olla kirkkaanpunaisia läikkiä tai koholleen nousevia näppylöitä, joiden keskellä on joskus märkää. Niitä tulee tyypillisesti kasvoihin etenkin nenään, otsaan ja leukaan. Methemoglobiini
Methemoglobiini eli ferrihemoglobiini (lyh. MetHb) on hemoglobiinin muoto, jossa hemoglobiinin hemin sisältämä kahdenarvoinen rauta-ioni (Fe) on hapettunut kolmiarvoiseksi rauta-ioniksi (Fe). Methemoglobiini ei voi hemoglobiinin tavoin kuljettaa punasoluissa happea. Methemoglobiini aiheuttaa suurina määrinä vereen ruskean värin. Normaalitilanteessakin veressä on pieniä määriä methemoglobiinia, mutta punasolujen sisältämä methemoglobiinireduktaasi pelkistää kolmiarvoisen rauta-atomin kaksiarvoiseen muotoon. Punatähkä
Noropunatähkä eli punatähkä ("Liatris spicata") on monivuotisena koristekasvina eli perennana viljelty kasvilaji. MS-tauti
MS-tauti eli multippeliskleroosi eli keskushermoston pesäkekovettumatauti (lyhenne MS) on krooninen keskushermoston hajapesäkkeinen tulehdussairaus, jonka oireet aiheutuvat joko valkean tai harmaan aivoaineen vaurioitumisesta tai tulehduksen kemiallisten välittäjäaineiden vaikutuksesta hermosoluihin. Tulehdus ja sen aiheuttama myeliinin vaurioituminen heikentävät keskushermoston hermoimpulssien eli hermosäikeissä kulkevien sähköisten viestien kulkua, mikä ilmenee hermostollisina oireina. Akuutin myeliinituhon (demyelinaation) jälkeen myeliiniä voi kasvaa takaisin ja oireet saattavat osin parantua, mutta ajan myötä tulehdusreaktion aiheuttama myeliinin, aksonien ja hermosolujen vaurioituminen ja arpeutuminen johtavat yleensä toimintakyvyn pysyvään heikkenemiseen. Nykyisin arvellaan, ettei MS-tauti olisi yksi sairaus, vaan kirjo useita eri sairauksia. Suurin osa tutkijoista pitää niitä autoimmuunisairauksina. MS-potilailla havaittu aivo-veriesteen heikentyminen näyttäisi kuitenkin tukevan 1970-luvulla esitettyä teoriaa, jonka mukaan MS-tauti johtuisi päinvastoin immuunipuutoksesta eli immuunijärjestelmän puutteellisesta kyvystä eliminoida elimistöön päätyneitä mikrobeja. Nälkiintyminen
Nälkiintyminen heikentää vastustuskykyä ja altistaa tartuntataudeille, jotka voivat johtaa kuolemaan. Näistä yleisimpiä nälänhädissä ovat olleet suolisto- ja kuumesairaudet kuten punatauti, lavantauti ja kolera sekä hengitystieinfektiot. Proteiinipuutos kasvattaa tuberkuloosin riskiä. Jotkin tartuntataudit voivat myös altistaa aliravitsemukselle aiheuttaessaan ravintoaineiden menetystä. Autoimmuunisairaus
Osa autoimmuunisairauksista puolestaan on humoraalisen eli vasta-ainetuotantoon perustuvan immuunijärjestelmän sairauksia. Tällöin autovasta-aineet kiertävät kaikkialla elimistössä, joten oireita voi tulla useasta eri elimestä. Tyyppiesimerkki autovasta-aineiden aiheuttamasta autoimmuunisairaudesta on SLE eli punahukka, jossa verenkierron autovasta-aineet voivat aiheuttaa tulehdusta esimerkiksi iholle, munuaisiin että sydämeen. Onkin ilmeistä, että autoimmuunisairaudet ovat hyvin monimuotoinen ryhmä sairauksia, joiden taustalla on sekä geneettisiä eli perinnöllisiä tekijöitä että ympäristötekijöistä johtuvia syitä. Punajäkälä
Taudin tyypillisimmät oireet ovat yleensä kohtalaisesti kutiavat, etenkin ranteisiin tai nilkkoihin ilmestyvät iholäiskät sekä mahdolliset suun limakalvomuutokset. Joskus muutoksia on myös terskassa. Se voi aiheuttaa kipua, polttelua sekä arkuutta suun limakalvoilla. Väriltään iholäiskät ovat yleensä sini- tai violetinpunaiset. Niiden päällä on usein valkoisia nauhoja, jotka muodostavat verkkomaisen rakenteen ("Wichamin striat"). Ihon tummumista eli hyperpigmentaatiota voidaan tavata. Tauti parantuu itsestään yleensä 1-2 vuodessa, mutta suun tautimuutokset voivat pysyä useitakin vuosia. Punaisten kääpiötähtijärjestelmien elinkelpoisuus
Punaisten kääpiötähtijärjestelmien elinkelpoisuus on käsite, jolla tarkoitetaan elämän mahdollisuuden arviointia ja kartoittamista punaista kääpiötähteä kiertävillä planeetoilla ja kuilla. Aurinkoa kevyemmät punaiset kääpiöt ovat hyvin yleisiä ja tämän takia ne ovat varteenotettavia mahdollisesti elämää sisältäviä planeettakuntia. Punaisen kääpiötähden planeetan tai kuun elinkelpoisuutta lisää näiden tähtien pitkä ikä. Mutta sitä vähentää näissä tähdissä monesti esiintyvät rajut röntgenpurkaukset, suuret tähdenpilkut, planeettojen yleinen vuorovesilukkiutuminen ja mahdollinen veden vähyys. Lähellä olevan keskustähden vetovoima ja radan pienikin soikeus luovat planeetan pinnalle tulivuoritoiminnan, joka karkaavalla kasvihuoneilmiöllä kuumentaa planeetan kuumaksi kuin uuni. Mini-Neptunus saattaa tähden pitkän eliniän aikana ajautua elinkelpoiselle vyöhykkeelle, ja menettää elämälle sopimattoman kaasuvaippansa. Punasolu
Joskus punasolujen ja hemoglobiinin muodostus tilapäisesti heikkenee, josta on seurauksena anemia. Anemia johtuu sinkin, kuparin tai raudan puutteesta kehossa. Se voi myös johtua A-, B- tai C-vitamiinien puutteesta. Afrikkalaisissa maissa ja afrikkalaisperäisessä väestössä esiintyvä anemian sukulainen, sirppisoluanemia, johtuu poikkeavasta Hb-rakenteesta. Sirppisoluanemian aiheuttaa yhden aminohapon muutos hemoglobiinin toisessa aminohappoketjussa. Kuudes aminohappo on vaihtunut valiiniksi. Tautigeeni on rikastunut tietyissä Afrikan osissa, sillä se antaa immuniteetin malariaa vastaan. Sirppisoluanemiaa esiintyykin lähinnä Afrikassa ja afrikkalaislähtöisessä väestössä. Punakääpä
Punakääpä ("Pycnoporus cinnabarinus") on kääpälaji, joka kuuluu samaan sukuun rusokäävän kanssa. Laji toimii lehtipuutavaran lahottajana. Punakääpä ei ole myrkyllinen, mutta ei myöskään hyvä ruokasieni. It Comes at Night
Paljastuu, että Paul pitää tiukkaa kuria ja on säätänyt erilaisia sääntöjä perheensä turvallisuudeksi. Elokuvassa mainitaan "tauti", jonka oireina ovat paiseet, mustat silmät ja huonovointisuus ja lopulta kuolema. Yksi mieleenpainuvista säännöistä on punaisesta ovesta rajoitettu läpikulku, joka on ainut ulos vievä ovi. Eräänä yönä Travisin vaeltaessa ympäri taloa, hän kuulee kovan äänen takahuoneen punaisesta ovesta ja herättää vanhempansa. Aseistautuneina, perhe saa kiinni tunkeilijan, jonka Paul tainnuttaa ja sitoo talon ulkopuolella olevaan puuhun kiinni. Penikkatauti (virus)
Penikkatauti on tarttuva, monioireinen nisäkkäiden virustauti, jonka aiheuttaa penikkatautivirus CDV (). Daavidintähti
Punainen Daavintähti ( eli kirjaimellisesti Punainen Daavidinkilpi) on Israelissa toimiva, Punaista Ristiä ja Punaista Puoltakuuta vastaava palvelu. Se antaa lääketieteellistä apua hätätapauksissa ja hoitaa ambulanssi- sekä veripalvelua. Punatäplähilseily
Camille Melchior Gibert kuvasi sairauden vuonna 1860. Tauti on naisilla yleisempi kuin miehillä, ja useimmat sairastuneet ovat 10–35-vuotiaita. Rutto
Rutto on tarttuva kuumetauti, jonka aiheuttaa "Yersinia pestis" -bakteeri. Tauti on yleinen jyrsijöillä ja leviää niistä kirppujen välityksellä ihmiseen. Rutto on esiintynyt ihmisillä useasti laajoina pandemioina ja epidemioina, joista tunnetuin on 1300-luvun musta surma. Rutto esiintyy paiseruttona, keuhkoruttona ja veriruttona. Hoitamattomana rutto johtaa yleensä kuolemaan. Monimuotoinen punavihoittuma
Varsinkin taudin lievä muoto on suhteellisen yleinen. Sitä hoidetaan paikallisesti vesisuihkein, miedoilla kortisonivoiteilla ja varsinkin kutinaa lievittävillä antihistamiineilla. Tauti paranee usein ilman lisäkortisonia itsestäänkin, mutta joskus se voi kestää pitkään eikä hoito tehoa hyvin. Taudin aiheuttaja jää usein tuntemattomaksi, eikä sen syntymekanismia ole täysin selvitetty. Taudin syntyyn näkyy usein liittyvän immunoglobuliini IgM. Taustatekijöistä tiedetään muun muassa infektiot, kuten herpes simplex -virus. Usein kyseessä on lääkeaineihottuma, syynä esimerkiksi sulfa tai antibiootti. Myös epäillyn lääkeaineen nauttiminen on lopetettava. Punakaali
Punakaali ("Brassica oleracea" var. "capitata" f. "rubra") on keräkaalin muoto. Antosyaanit, jotka aiheuttavat punakaalin punertavan värin, vaihtavat väriään maaperän pH:n mukaan. Siksi happamilla mailla kasvavista punakaaleista tulee punertavia, kun taas emäksisillä mailla kasvavista tulee sinertäviä. Punakaali on yleensä valkokaalia pienempi ja kiinteämpi ja sisältää myös enemmän C-vitamiinia. Monimuotoinen punavihoittuma
Erythema multiformen ihomuutokset aiheutuvat CLA positiivisten, sytotoksisten T-solujen ryhmittäytymisestä ihomuutoksen keskellä. Muutoksen reunoilla on CD4+ -auttaja-T- ja Langerhanin soluja. Sytotoksiset T-solut reagoivat lääkkeeseen tai mikrobiin ja todennäköisesti ristireagoivat basaalisolukerroksen ja mukoosan antigeenien kanssa aiheuttaen kudostuhoa.
Histologisessa kuvassa nähdään iholeesioiden kohdalla pinnallista perivaskulaarista lymfosyytti-infiltraattia, jonka aiheuttamana dermis on ödeeminen. Lymfosyytit kerääntyvät nauhana dermoepidermaaliseen junktioon ja tuhoavat basaalisen epidermaalisen solukerroksen soluja. Ajan saatossa muutoskohta nekrotisoituu ja rakkuloituu. Vakavissa tautimuodoissa nähdään toksista epidermaalista nekroosia, jossa nekroosi ulottuu koko epidermiksen paksuudelle. Punaisten kääpiötähtijärjestelmien elinkelpoisuus
Punaisten kääpiöiden pilkkuisuus himmentää usein niiden valoa jopa 40 % kuukausiksi kerrallaan eli paljon enemmän kuin Auringon pilkkuisuus, mikä aiheuttaa usein toistuvia talvia, jotka pahimmillaan jäädyttävät mahdolliset planeetan meret pysyvästi. Se usein esitetty väite, ettei punaisilla kääpiöillä voi olla planeettoja, on uusien tutkimusten mukaan väärä, koska punaisilta kääpiöiltä on löydetty jopa 10 Maan massaisia supermaapalloja. Tunnetuin planeettojen ympäröimä punainen kääpiö on Gliese 581. Punaiset (elokuva)
Punaiset ("Reds") on vuoden 1981 yhdysvaltalainen historiallinen draamaelokuva. Sen on tuottanut, ohjannut ja osittain käsikirjoittanut Warren Beatty, joka myös näyttelee pääosan. Naispääosassa esiintyy Diane Keaton. Elokuva keskittyy kirjailija John Reediin, joka kirjoitti kirjan vuoden 1917 Venäjän vallankumouksesta "Kymmenen päivää, jotka järisyttivät maailmaa". Muissa keskeisissä rooleissa ovat lisäksi Edward Herrmann, Jerzy Kosinski, Jack Nicholson, Paul Sorvino, Maureen Stapleton, Ramon Bieri, Nicolas Coster ja M. Emmet Walsh. Punasolu
Punasolu on nisäkkäillä tumaton, muodoltaan litteä, kaksoiskovera kiekkomainen solu. Linnuilla ja sammakkoeläimillä se on tumallinen ja muodoltaan ellipsoidi. Koalalla ja kultahamsterilla osa punasoluista saattaa olla tumallisia. Kaikista veren soluista niitä on 99 prosenttia. Se onkin veren tavallisin verisolutyyppi. Koska sen halkaisija on vain noin kahdeksan mikrometriä ja se on kimmoisa ja mukautuva, mahtuu se pienimmistäkin hiussuonista. Kolmasosa punasolusta on hemoglobiinia, joka antaa sille punaisen värin. Sadamichi Hirasawa
Mies saapui pankkiin 26. tammikuuta 1948 väittäen olevansa terveysviranomainen Jiro Yamaguchi, jonka oli määrä rokottaa pankin henkilökunta punatautia vastaan. Rokottamisen sijaan hän kuitenkin antoi ihmisille syanidia sillä seurauksella, että useimmat uhreista menehtyivät. Tällöin ryöstäjä otti kaikki löytämänsä rahat, yhteensä 160 000 jeniä.