Missä Traakia sijaitsi?
Pieris (Traakia)
Pieris käsitti Strymon- ja Nestos-jokien välisen rannikkoalueen Strymoninlahden pohjoisrannalla sen ja Pangaion-vuoren välissä, Chalkidikína nykyisin tunnetun niemimaan koillispuolella. Thukydideen mukaan alue tunnettiin myös ”Pierian laaksona”. Sisämaassa sijaitsi Edoniin alue ja lännempänä muu Traakia. Rannikon edustalla hieman itään sijaitsi Thassoksen saari. Traakia
Nimellä Traakia on eri aikoina tarkoitettu eri laajuista aluetta. Vanhalla ajalla traakialaiset asuivat alueella, joka käsitti nykyisen Bulgarian ja Euroopan-puoleisen Turkin, Koillis-Kreikan sekä itäosan nykyistä Serbiaa ja Makedoniaa. Pohjoisessa se rajoittui Tonavaan, idässä Mustaanmereen ja Marmaramereen, etelässä Aigeianmereen ja lännessä Vardar- ja Iso Morava -jokiin. Roomalaisaikana Traakian provinssi oli hieman pienempi; sen pohjoisrajana olivat Balkanin vuoret ja länsirajana Mesta-joki. Traakia
Traakia on kuulunut historiansa aikana monelle valtiolle. Kreikkalaiset perustivat siirtokuntia sinne noin 500-luvulta eaa. alkaen. Merkittäviä kreikkalaisia siirtokuntia olivat muun muassa Apollonia (nykyinen Sozopol), Perinthos (myöhemmin Herakleia, nykyinen Ereğli) ja Byzantion (nykyinen Istanbul).
Magna Graecia
Termiä ei käytetty erityisen tarkkarajaisesti. Strabon luki Suur-Kreikkaan myös Sikelian siirtokunnat, mutta yleisimmin termi vaikuttaa viitanneen ennen kaikkea Manner-Italian kaupunkeihin. Tällöinkään ei ole aina selvää, luettiinko esimerkiksi Kyme ja sen nykyisen Campanian alueella olleet siirtokunnat, kuten Neapolis, Suur-Kreikkaan. Yleensä termillä viitattiin ennen kaikkea Apenniinien niemimaan etelärannikon siirtokuntiin, mukaan lukien Tarantonlahden sekä nykyisen Calabrian, roomalaisaikana Bruttiumin niemimaan, rannikot, ja pohjoisemmista kaupungeista vielä ehkä Elea, Poseidonia ja Laos. Joskus termiä käytettiin vieläkin rajatummin pelkästään Tarantonlahden kaupungeista Lokroista Tarakseen, mutta tämä saattaa olla peräisin vasta myöhemmiltä maantieteilijöiltä. Nimitys oli joka tapauksessa luonteeltaan sellainen, että se laajeni usein kattamaan eteläisen Italian kaikki kreikkalaiskaupungit. Mysia
Mysia () oli antiikin aikainen alue luoteisessa Vähässä-Aasiassa. Se rajoittui etelässä Lyydiaan, idässä Fryygiaan ja lännessä Propontikseen. Idempänä sijainnut Troas laskettiin joskus kuuluvaksi Mysiaan. Itä-Makedonia ja Traakia
Hallintoalueeseen kuuluvat kreikkalaisen Makedonian itäiset osat sekä kreikkalainen Traakia (Länsi-Traakia). Sen pinta-ala on 14 158 neliökilometriä ja asukasluku 608 182 (vuonna 2011). Kreikka
Kreikka jaetaan perinteisesti yhdeksään historiallis-maantieteelliseen alueeseen. Nämä ovat Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia, Traakia eli Länsi-Traakia, Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Näitä alueita ei tule sekoittaa osin samannimisiin hallinnollisiin alueisiin. Troija
Sen historia jakautuu ainakin kahteen vaiheeseen, joiden välillä tai joita ennen kaupungin väestö vaihtui ei-kreikkalaisiksi. Tuolloin elettiin levotonta pimeää kautta Kreikan mantereella, kun Mykenen sivilisaatio oli romahtanut. VIIb:stä on löydetty muun muassa luuvilaisia hieroglyfejä. Sekä Troija VIIb1 1120 eaa. ja nimenomaan VIIb2 1020 eaa. (välillä 1050–1000) tuhoutuivat ehkä tulipaloissa. Traakialaiset lienevät vallaneen kaupungin kauden b1 lopussa. Luultavasti kerrostumien VII b1, b2 välillä fryygialaiset hyökkäsivät. Myös pieni VIII oli ensimmäinen varsinaisesti antiikkikreikkalainen TroijaVIIbe:n jälkeen kaupunki hylättiin. Tämän jälkeen Troija oli hylättynä noin 200–250 vuotta. Akarnania
Akarnania ulottui pohjoisessa Ambrakianlahdelle ja koillisessa Amfilokhian rajalle. Yleensä myös Amfilokhia luettiin osaksi Akarnaniaa. Lännessä ja lounaassa Akarnaniaa reunusti Joonianmeri. Joonianmeressä sijaitseva Leukaksen (nyk. Lefkas) saari oli alun perin Akarnaniaan kuulunut niemi, ja luettiin myöhemminkin osaksi Akarnaniaa. Akarnanian itäpuolella sijaitsi Aitolia. Akarnanian ja Aitolian rajana pidettiin usein Akheloos-jokea (nyk. Achelóos), mutta ainakin peloponnesolaissodan aikaan Akarnaniaan kuulunut Oiniadain kaupunki sijaitsi joen itäpuolella. Emathia
Emathia oli alun perin Homeroksella esiintynyt nimitys, joka käsitti yhdessä Pierian kanssa alueen Thessalian kreikkalaiskaupunkien sekä Paionian ja Traakian välissä. Varhaisina aikoina nimellä viitattiin Makedonian Argeadien hallitsijasuvun alkuperäisiin alueisiin, jotka käsittivät tasangon Haliakmon-joen ja Pierian vuorten tienoilla Thermainlahden länsirannikolla. Alueella sijaitsi myös valtakunnan vanha pääkaupunki Aigai. Diomedes (Traakia)
Diomedes oli kreikkalaisen mytologian mukaan jättiläinen ja Traakian kuningas, Areen ja Kyrenen poika. Hän eli Mustanmeren rannalla bistoneitten heimon johtajana. Trakain historiallinen kansallispuisto
Trakain historiallisen kansallispuiston alueella asuu nykyään noin 14 000 henkeä. Puistoalueen ytimen muodostaa Liettuan suurruhtinaskunnan hallintokeskuksena erityisesti 1400- ja 1500-luvuilla toiminut Trakain kaupunki ja sen Galvė-järvellä sijaitseva Trakain linna. Kansallispuistossa on nähtävää myös seudun muissa kylissä, luonto- ja kulttuurikohteissa. Alueella on esimerkiksi 82 järveä, joista Galvė on suurin (3,61 km). Trakain kaupunki sijaitsee 28 kilometriä Vilnan länsipuolella. Diakria
Diakria sijaitsi koilliseen Attikan tasangosta ja käsitti Parnes- ja Pentelikon-vuorten ja meren välisen alueen. Siihen kuului oletettavasti myös rannikko etelään aina Brauroniin saakka. Diakrian ainoa tasaisempi alue oli Marathonin tasanko, joka avautui merelle. Alueen koillispäässä sijaitsee vuori, joka on todennäköisesti sama kuin antiikin Felleus. Ateenalaiset ottivat sen nimen käyttöön mistä tahansa kallioisesta vuoresta, joka sopi vuohien laiduntamiseen. Tarrha
Tarrha (; myös "Tara", "Tarra") oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi Samarián rotkon eteläpäässä rotkossa virtaavan virran itäreunalla nykyisen Sfakián kunnan alueella lähellä Agía Roumélin kylää. Trat (provinssi)
Tratin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan itäosassa Kambodžan rajalla Siaminlahden rannalla. Naapuriprovinssi on koillisessa Chanthaburi. Provinssin pinta-ala on 2 819 neliökilometriä ja siellä on arviolta 274 300 asukasta (vuonna 2017). Provinssin pääkaupunki on Trat. Filippos II
Filippoksen toimista seuraavien vuosien ajalta ei ole tarkkaa tietoa. Luultavasti hän soti valtakuntansa pohjoisosissa. Vuonna 345 eaa. hän oli nykyisessä Albaniassa ja vuonna 342 eaa. armeijoineen Traakiassa. Vuonna 341 eaa. hän perusti Traakiaan Filippopoliin kaupungin (nykyinen Plovdiv). Seuraavana talvena Filippos alkoi piirittää Marmaranmeren rannalla olevaa Byzantionia ja Perinthosta. Yllätyksekseen Filippos sai vastaansa Persian kuninkaan Artakserkses III:n lähettämän armeijan. Ensimmäisen kerran sitten Kserkses I:n sotaretken persialainen armeija hyökkäsi Eurooppaan. Samalla Filippos uhkasi Ateenan viljantuontia Mustaltamereltä. Kun Filippos vielä kaappasi 200 viljalastissa ollutta laivaa, ateenalaiset julistivat sodan. Filippoksella ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lopettaa kaupunkien piiritys. Lopulta Persia sai vielä painostettua Theban julistamaan sodan Makedonialle. Trakai
Trakai (, , , 1940 asti ) on kaupunki Liettuassa, 28 kilometriä länteen Vilnasta. Trakai on suosittu turistikohde. Kaupungin asukasluvuksi (2012) arvioitiin 4 934.
Trakain alueella sijaitsee yli 200 järveä, joista suurin ja syvin on Galvė. Järvet ympäröivät myös kaupunkia joka puolelta. Thria
Thria () oli antiikin aikainen alun perin Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin. Traakia
Traakialaisten arvioidaan tulleen alueelle noin 1600–1200 eaa. pohjoisesta, kuten fryygialaiset ja lyydialaisetkin. Sparta
Sparta koostui neljästä kylästä, jotka olivat Pitana, Limnai, Mesoa ja Kynosura. Tasangolla oli kuusi kukkulaa, joista korkein toimi akropoliina. Se sijaitsi suurin piirtein kylien keskellä. Parhaiten kaupungista on säilynyt akropoliin etelärinteessä oleva teatteri. Akropoliilta tunnetaan myös muun muassa Athene Khalkioikoksen temppelin paikka. Agora sijaitsi todennäköisesti heti akropoliin itäpuolella, mistä on löydetty tähän sopivia rakennuksia, kuten niin kutsuttu Persialainen stoa ja Skias. Lisäksi tunnetaan muun muassa Artemis Orthian pyhäkön sekä Menelaionin paikat. Spartassa haudat sijaitsivat osin asutuksen alueella, kun muualla Kreikassa ne olivat kaupunkien ulkopuolella. Kaupungin satama sijaitsi Gytheionissa Lakonianlahden rannalla noin 48 kilometriä etelään. Aleksanteri Suuri
Vuoden 335 eaa. keväällä Aleksanteri johti makedonialaiset Traakiaan, jossa oli syntynyt kapinoita Filippoksen kuoleman jälkeen. Aleksanterin päätavoite oli Tonavan varrella sijainnut triballien kuningaskunta. Triballit olivat vastustaneet aikanaan Filipposta ja he eivät olleet koskaan joutuneet kokonaan Makedonian vallan alle. Myös useat Traakian heimot eivät olleet täysin Makedonian hallinnassa. Sotaretken päätavoite oli voimannäyttö. Traakian sotaretkelle Aleksanteri otti mukaansa ehkä 15 000 sotilasta, etupäässä makedonialaisia. Traakialaiset yrittivät pysäyttää Aleksanterin etenemisen eräässä solassa. Vihollinen vyörytti makedonialaisten päälle täyteen lastattuja vaunuja, mutta nämä eivät aiheuttaneet suurempaa vahinkoa. Agrianien ja hypaspistien tekemä rynnäkkö mursi lopulta traakialaisten asemat. Muutaman päivän marssietäisyydellä Tonavasta Aleksanterin armeija kohtasi ja kukisti triballien armeijan. Triballit pakenivat perheineen Tonavassa sijaitsevaan saareen, jonka valtaaminen osoittautui liian vaikeaksi. Samalla Tonavan toiselle rannalle saapui getien heimon armeija. Aleksanteri ylitti joen, ryösti getien maita ja heidän pääkaupunkinsa. Getit eivät alkaneet taisteluun makedonialaisia vastaan. Palattuaan Tonavalle Aleksanteri uhrasi Zeukselle, Herakleelle ja Tonavalle. Näiden tapahtumien jälkeen Aleksanterin luokse saapui lähettiläitä, muun muassa triballien kuninkaalta. Triballeista tuli Makedonian liittolaisia, ja he lähettivät muun muassa joukkoja Aleksanterin mukaan Persian sotaretkelle. Khalkeia
Khalkeia sijoitetaan nykyisin nimellä Agía Triáda tunnetulle kukkulalle, joka sijaitsee Patraksenlahden pohjoisrannalla itään Káto Vasilikín kylästä. Kukkula on laaksossa, joka sijaitsee Euenos-joen (nyk. Évinos) ja Antirrhionin (nyk. Antírrio) niemen välisellä alueella sijaitsevan kahden vuoren, Varásovan (antiikin Khalkis) ja Klókovan (Paliovoúna, antiikin Tafiassos), välissä. Pindoksen ruhtinaskunta
Pindoksen ruhtinaskunta (Principatu di la Pind) oli sadantuhannen asukkaan kääpiövaltio Kreikan vuoristoisella rajaseudulla, Pindos-vuoristossa. Alueelle yritettiin perustaa itsenäistä valtiota ensimmäisen maailmansodan lopusta alkaen, mutta vasta kun Benito Mussolinin johtama Italia valloitti Kreikan pohjoisosat 1941, italialaiset julistivat Pindoksen autonomiseksi alueeksi ja aromanien eli Traakian valakkien kotimaaksi. Sveštari
Sveštari () on kylä Bulgariassa lähellä Razgradin kaupunkia. Kylä on kuuluisa traakialaisten haudasta, joka on valittu UNESCOn maailmanperintöluetteloon. Trajanus
Marcus Ulpius Nerva Traianus (yleisesti Trajanus) 18. syyskuuta 53 – 9. elokuuta 117) oli Rooman keisari joka hallitsi 28. tammikuuta 98 – 9. elokuuta 117. Trajanus oli suosittu, sotaisa keisari, jonka aikana Rooman valtakunta oli laajimmillaan. Trajanus valloitti Daakian ja liitti Mesopotamian lyhyeksi aikaa valtakuntaan. Parthia
Parthian ydinalueet sijaitsivat Kaspianmeren lounaispuolella. Se oli Akaimenidien valtakunnan satraappivaltio, jonka Aleksanteri Suuri valloitti vuoden 330 eaa. tienoilla. Aleksanterin kuoleman jälkeen Parthian hallinto annettiin Nikanorille vuonna 323 eaa. Vuoden 320 eaa. jaossa Parthia annettiin Filippokselle. Filipposta seurasi Peithon. Vuodesta 311 eaa. Parthia oli osa Seleukidien valtakuntaa, jota satraapit hallitsivat seleukidien vasalleina. Hybla Heraia
Hybla Heraia sijaitsi Sisilian kaakkoisissa sisäosissa Syrakusasta Akragaaseen johtaneen tien varrella lähellä Akraita. Roomalaisen "Itinerarium Antonini Augustin" mukaan sen etäisyys Akraista oli 18 roomalaista mailia eli noin 27 kilometriä. Daakian sodat
Daakiasta tuli Rooman provinssi ("Dacia"), johon sijoitettiin kaksi roomalaista legioonaa, toinen Berzobikseen ja toinen Apulumiin. Trajanuksen seuraaja Hadrianus säilytti Daakian provinssin mutta luopui sen länsipuolisesta Baanaatista ja itäpuolisesta "Moesia Inferiorista", koska niitä oli vaikea puolustaa. Daakiaan sijoitettiin enää vain yksi legioona ja provinssi jaettiin "Dacia Superioriin" ja "Dacia Inferioriin". Marcus Aurelius jakoi Dacian kolmeen osaan ("Tres Daciae"): "Dacia Porolissensikseen", "Dacia Apulensikseen" ja "Dacia Maluensikseen". Roomalaiset luopuivat lopulta Daakiasta vuonna 271 keisari Aurelianuksen aikana. Aurelianus
Aurelianuksen voitto gooteista oli myös vakauttanut ainakin tilapäisesti Tonavan raja-alueen ja nostanut joukkojen moraalia. Tilanne keisari Trajanuksen 170 vuotta aiemmin valloittamassa Daakian provinssissa oli kuitenkin hatara. Aluetta pystyttiin vain vaivoin puolustamaan, ja germaanit ja gootit pystyivät kulkemaan sen läpi miten halusivat. Gallienus oli vuosia sitten vetänyt joukot osittain pois Daakiasta, ja Aurelianus päätti luopua provinssista kokonaan. Hän oli jo aiemmin suunnitellut hyökkäystä kuningatar Zenobian johtamaa Palmyraa vastaan ja tiesi, että tarvitsi kaikki mahdolliset voimavarat lyödäkseen palmyralaiset. Daakian provinssi taas teki ikävän mutkan pohjoiseen ja söi pahasti alueen voimavaroja, joita Aurelianus ei voinut tuhlata. Ninpä hän käski evakuoimaan kaikki Daakiassa vielä olevat joukot ja roomalaiset siirtolaiset Tonavan taakse. Siirtolaiset hän asutti vasta perustettuun "Dacia Ripensiksen" provinssiin Tonavan ja Daakian eteläpuolelle. Daakiasta vetäytyminen tapahtui luultavasti vuonna 271, mutta myös vuodet 272 ja 273 ovat mahdollisia ajankohtia. Aitolia
Aitolia käsitti Patraksen- ja Korintinlahtien pohjoispuolisen alueen keskisen Kreikan länsiosassa. Aitolian rajat vaihtelivat jonkin verran eri aikoina. Sen länsipuolella sijaitsi Akarnania, josta sen erotti Akheloos-joki (nyk. Achelóos). Pohjoispuolella sijaitsi vuoristoinen alue, jota asuttivat athamanaanit, dolopit ja dryopit. Koillispuolella sijaitsivat Doris ja Malis, kaakkoispuolella Ozolian Lokris, ja eteläpuolella Patraksen- ja Korintinlahden takana Peloponnesoksen niemimaa. Antiikin Aitolian pinta-alaksi on arvioitu noin neliökilometriä.
Antiikin aikana Aitolia jaettiin kahteen osaan, jotka olivat Vanha Aitolia () ja Aitolia Epiktetos (). Vanha Aitolia käsitti alueen rannikolla Akheloos-joelta Euenos-joelle (nyk. Évinos), ja sisämaassa Thermoniin saakka vastapäätä akarnanialaista Stratoksen kaupunkia. Aitolia Epiktetos käsitti pohjoisemman ja vuoristoisemman alueen sekä alueen Euenos-joen ja Ozolian Lokriin välissä. Vanha Aitolia oli nimensä mukaisesti aitolialaisten alkuperäistä asuma-aluetta, kun taas nimi Epiktetos viittaa siihen, että kyseinen alue oli liitetty Aitolian nimen alle myöhemmin. Strabonin mukaan Aitolian ja Lokriin alueen rajana toimi Antirrhionin niemi, mutta jotkut kaupungit tämän niemen ja Euenoksen välillä kuuluivat alun periin Lokriihin. Neoliittinen Kreikka
Makedonia ja Traakia Traakkipuut
Suvun tieteellinen nimi "Dracaena" on johdettu muinaiskreikkalaisesta naispuolista lohikäärmettä tarkoittavasta sanasta δράκαινα – "drakaina". Suurin osa lajeista on kotoisin Afrikasta, muutama eteläisestä Aasiasta ja yksi trooppisesta Keski-Amerikasta. Osa suvun lajeista on suosittuja huonekasveja. Suvun "Pleomele" lajit luetaan nykyään yleisesti traakkipuihin kuuluviksi. Tapaen taistelu (86/87)
Daakialaiset olivat sotaisa kansa, joka asutti muinaista Daakiaa, kuningaskuntaa Tonavan pohjoispuolella nykyisen Romanian alueella. He olivat tehneet jo vuosien ajan ryöstöretkiä Tonavan yli roomalaisten kimppuun. Vuonna 10 eaa. Marcus Vinicius oli vain vaivoin pystynyt torjumaan daakialaisten hyökkäyksen, eivätkä seuraavina vuosina rakennetut rajalinnakkeet onnistuneet pysäyttämään hyökkäyksiä. Vuonna 85 tehty hyökkäys päättyi Moesian maaherran Gaius Oppius Sabinuksen kuolemaan ja kiinnitti myös keisari Domitianuksen huomion, joka järjestikin seuraavina vuosina useita menestyksekkäitä vastahyökkäyksiä daakialaisia vastaan. Hän joutui kuitenkin pian lähtemään Roomaan ja jätti armeijan komennon pretoriaaniprefekti Cornelius Fuscukselle vuonna 87. Sarmizegethusan piiritys
Daakialaiset olivat traakialainen kansa, joka oli jo vuosikausia tehnyt ryöstöretkiä Tonavan yli Rooman hallitsemaan Moesian provinsseihin. Keisari Domitianus oli sotinut daakialaisia vastaan vuosina 85-89, mutta hän oli lopulta joutunut solmimaan Rooman kannalta heikot rauhanehdot Daakian kuningas Decebaluksen kanssa. Vuonna 101 keisari Trajanus hyökkäsi Daakiaan suuren armeijan kanssa tavoitteenaan palauttaa Rooman arvovalta. Sotaretki oli menestyksekäs ja seuraavana vuonna Decebalus joutui antautumaan. Hän joutui luovuttamaan roomalaiset sotavangit ja loikkarit sekä lopettamaan armeijansa varustamisen. Vuonna 105 puhkesi kuitenkin toinen Daakian sota, ja Trajanus joutui jälleen lähtemään Daakiaan. Daakialaiset olivat pahasti alivoimaisia, ja joutuivat perääntymään kohti Daakian pääkaupunkia Sarmizegethusaa. Sillä välin roomalaiset valtasivat daakialaisten linnoituksen yksi kerrallaan. Kesällä Trajanus pääsi kaupungin porteille asti. Mende (Pallene)
Mende sijaitsi Pallenen eli nykyisen Kassándran niemen luoteisrannikolla eli Thermainlahden rannalla suurin piirtein Sanen ja Skionen polisten puolivälissä. Niemi luettiin antiikin aikana osaksi Traakiaa, ei Khalkidikea, sillä viimeksi mainittu alue käsitti antiikin aikana vain osan siitä myöhemmin nimensä saaneesta Chalkidikín niemimaasta. Kardia (kaupunki)
Kardia () oli muinainen kaupunki Traakian Khersonesoksella (nykyinen Galippoli). Kardia oli alkujaan Miletoksen ja Klazomenain kolonia. Myöhemmin sinne muutti myös ateenalaisia kolonisteja. Traakia
Ensimmäisessä Balkanin sodassa vuosina 1912–1913 Bulgaria ja Kreikka valloittivat kumpikin osan siihen saakka Turkille kuuluneesta Traakiasta. Uudet rajat vahvistettiin sodan lopettaneessa rauhansopimuksessa, jossa Turkin Euroopan-puoleiset alueet pienenivät nykyiselleen. Rauhansopimuksen mukaan Bulgarialle kuului myös osa Egeanmeren pohjoisrannikkoa, jonka se kuitenkin menetti Kreikalle ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Malis
Malislaisten oletetaan olleen doorilaisia, ja heillä oli myöhempinäkin aikoina läheiset yhteydet doorilaisiin kaupunkeihin. Jo myyteissä Herakles esitetään trakhislaisen Keyksin ystävänä, ja heeros kuoli Oitavuorella.
Diodoros Sisilialainen jopa sanoo Trakhiin olleen Spartan emäkaupunki. Kun naapurikaupungit uhkasivat Trakhista peloponnesolaissodan aikoihin 400-luvun eaa. loppupuolella, he pyysivät apua spartalaisilta, jotka perustivat Trakhiin lähelle Herakleian siirtokunnan. Trakai
Niin sanotussa Puolan kolmannessa jaossa vuonna 1795 Trakai päätyi osaksi Venäjän keisarikuntaa. Kaupunki toimi Vilnan kuvernementin Trakain kihlakunnan keskuksena. ensimmäisen maailmansodan jälkeen puolalaiset joukot valtasivat alueen jälleen. Toisessa maailmansodassa alue joutui ensin Neuvostoliiton ja sittemmin Natsi-Saksan valtaamaksi. Natsien hallinnon aikana murhattiin yli 5 000 alueen juutalaista asukasta. Sodan jälkeen alue päätyi osaksi Neuvosto-Liettuaa. Traakia
Bysantin valtakunta menetti Traakian Bulgarialle vuonna 917, mutta valtasi myöhemmin takaisin. Lopulta turkkilainen Osmanien valtakunta valtasi sen Bysantilta. Magna Graecia
Persialaissotien ja peloponnesolaissodan välisenä aikana perustettiin eteläisen Italian kaksi viimeistä kreikkalaista siirtokuntaa, Thurioi ja Herakleia, vaikkakin ne lähinnä herättivät henkiin paikalla olleet varhaisemmat asutukset. Thurioi perustettiin entisen Sybariin paikalle vuonna 443 eaa., ja sen perustajiin kuului asuttajia eri puolilta Kreikkaa, johdon ollessa ateenalaisilla. Sinne muutti myös Sybariin entisiä asukkaita. Thurioi nousi pian kukoistukseen, mutta joutui Taraksen kanssa kiistaan Siriin entisen paikan hallinnasta. Lopulta Thurioi ja Taras perustivat paikalle yhdessä uuden siirtokunnan, Herakleian vuonna 433/432 eaa. Myöhemmin sitä pidettiin ennen kaikkea Taraksen siirtokuntana. Troas
Kreikkalaiset perustivat siirtokuntia Troaksen alueelle geometrisella kaudella samaan aikaan kuin muuallekin Vähään-Aasiaa, kuten Aioliin ja Joonian alueille. Antiikin aikana Troijan paikalla sijaitsi Ilionin kaupunki. Strabonin mukaan se olisi perustetu 500-luvulla eaa., ja Ksenofon mainitsee sen olleen olemassa hänen aikanaan 300-luvulla eaa. Troaksen kreikkalaisista käytettiin etnonyymiä "Trōios" (). Daakian sodat
Daakialaisten hyökkäys tuli ilmeisesti yllätyksenä, sillä Trajanus pääsi lähtemään Roomasta vasta kesäkuussa, mahdollisesti kuun lopulla. Trajanuksen pylväässä olevat kohokuvat kertovat keisarin lähteneen yöllä Italiasta lyhintä reittiä Adrianmeren ylitse, mahdollisesti Brundisiumista Dyrrhachiumiin. Tämän jälkeen hän matkasi vahvistusten mukana Tonavalle, Drobetan kaupunkiin. Sinne hän pääsi luultavasti vasta syksyllä, joten hän ei ehtinyt aloittaa hyökkäystä Daakiaan talven lähestymisen takia. Uhrattuaan ensin jumalille saapumisensa kunniaksi Trajanus tyytyi vahvistamaan roomalaisten asemia. Sillä välin Decebaluksen joukot olivat tehneet sissihyökkäyksiä roomalaisten asemia vastaan. Daakia
Trajanus perusti ainakin yhden uuden "colonian" Daakiaan, "Colonia Ulpia Traiana Augusta Dacican". Luultavasti hän perusti vielä toisenkin kaupungin, Malvan, jonnekin Daakian eteläosaan. Lisäksi hän korotti myöhemmin usean muun kaupungin municipiumiksi. Daakian kulta- ja hopeakaivoksista tuli keisarin omaisuutta. Edonis
Edonis käsitti Strymon-joen ja Kerkinitis-järven itäpuolella sijainneen alueen. Laajimmillaan sen on katsottu ulottuneen Nestos-joelle saakka. Sen kaakkoispuolella Strymoninlahden rannikolla sijaitsi Pieris, luoteispuolella Odomantike, Strymon-joen länsipuolella Bisaltia ja idempänä varsinainen Traakia. Daakian kieli
Daakia oli muinaisessa Daakiassa puhuttu indoeurooppalainen kieli. Sen arvellaan olleen läheisintä sukua traakian kielelle. Daakian kielestä on luultavasti lainattu romanian kieleen lähes 400 sanaa, joiden alkuperä on epävarma. Rome: Total War
Traakia (ei voi pelata)
Traakia on sekoitus sivistynyttä valtiota ja barbaareja. Heidän aloitusalueensa sijaitsee nykyisen Pohjois-Kreikan alueelta aina Mustanmeren rannikolle asti. Traakia keskittyy vahvaan falangi-jalkaväkeen sekä falxmen-nimiseen (”sirppimiehet”) yksikköön. Niin kuin Kreikan kaupungeillakin, myös Traakialla on pieni ratsuväki. Antiikin Kreeta
Antiikin maantieteen termeillä Kreeta sijaitsi Kyrenaikan eli nykyisen Libyan sekä Lakonian Malean ja Tainaronin niemien välisellä merialueella. Strabon kuvasi sen etäisyydeksi 700 stadioninmittaa Maleasta ja stadioninmittaa Rhodokselta.
Artemidoros arvioi saaren ympärysmitaksi stadionia, Sosikrates puolestaan noin stadionia. Saaren pituus idästä länteen arvioitiin – stadioniksi, suurin leveys pohjois-eteläsuunnassa Dionin ja Matalan kohdalla 400 stadioniksi ja pienin leveys Minoan ja Hierapytnan kohdalla 60 stadioniksi. Saaren länsirannikon pituus oli noin 200 stadionia ja itärannikon pituus noin 100 stadionia. Daakia
11. elokuuta 106 Trajanus nimitti Daakian provinssin ensimmäiseksi maaherraksi erään D. Terentius Scaurianuksen. Tämä tapahtui vain pari viikkoa pääkaupunki Sarmizegethusan valtauksen jälkeen ja jo ennen viimeisen Daakian kuninkaan Decebaluksen kuolemaa. Uutta provinssia uhkasivat etupäässä lännessä asuneet iazygit ja idässä roksolaanit, kummatkin skyyttiläisiä paimentolaiskansoja. Paimentolaisten vaellusreitit kulkivat osittain uuden provinssin läpi. Aluksi roomalaiset pitivät hallussaan Baanaattia ja Valakian tasankoja, joita kuitenkin oli vaikea puolustaa. Pian, ehkä jo vuonna 108, roomalaiset jättivät nämä alueet ja Daakian provinssi sai lopulliset rajansa. Arabia Petraea
Arabia Petraea tai vain Arabia oli Rooman provinssi. Se sai nimensä Petrasta, joka sijaitsee tämän päivän Jordaniassa. Provinssin hallinnolliset keskukset olivat Petra sekä nykyään Syyriassa sijaitseva Bosra. Arabian provinssin lisäksi Roomalaiset tunsivat myös Saban kuningaskunnan nimellä "Arabia Felix" eli Onnellinen Arabia. Troas
Perinteisen näkemyksen mukaan Troaksen alueen varhaiset asukkaat ("Trōes", ) olivat fryygialaisia sekä teukreiksi kutsuttuja pelasgeja, jotka olivat tulleet Traakiasta ja sekoittuneet paikalliseen fryygialaiseen väestöön. Siksi troijalaisiakin kutsuttiin välillä teukreiksi ja välillä fryygialaisiksi. Daakian sodat
Roomalaisten valtaamat alueet liitettiin Rooman valtakuntaan, jonka raja siirtyi nyt Tonavan pohjoispuolelle. Baanaatin tasanko liitettiin Moesia Superioriin. Etelä-Karpaattien alueelle roomalaiset rakensivat linnoituksia turvaamaan pohjoisen rajansa. Tärkeimpiä näistä linnoituksista olivat Legio IIII Flavia Felixin tukikohta "Colonia Ulpia Traiana Augusta Dacia", jota pian alettiin kutsua Daakian entisen pääkaupungin mukaan Sarmizegethusaksi, ja Legio XIII Geminan tukikohta Berzobis. Trajanus rakennutti myös sillan Tonavan yli, jotta joen toisella puolella olevia linnoituksia voitaisiin huoltaa kaikkina vuodenaikoina. Kreikkalaisen Apollodoros Damaskolaisen suunnittelemassa Trajanuksen sillassa ("pons Traiani") oli puinen ajotie ja kaksikymmentä kivipilaria. Traakian Khersonesos
Traakian Khersonesos (, ) oli antiikin aikainen nimi nykyiselle Gallipolin niemimaalle Hellespontoksen pohjoispuolella. Viljava niemimaa sijaitsi tärkeällä strategisella paikalla. Niemimaan tärkeimpiä kaupunkeja olivat Kardia ja Sestos. Fila (Kreikka)
Fila (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja linnoitus Pieriassa Makedoniassa nykyisen Kreikan alueella. Se sijaitsi lähellä Peneios-joen suuta Thermainlahden rannalla muutaman kilometrin Herakleionista etelään. Antiikin aikana se vartioi Magnesiaan johtavaa solaa. Antiikin Attika
Attikan tasagon koillispuolella Parnes- ja Pentelikon-vuorten ja meren välisellä alueella sijaitsi vuoristoinen ylänköalue, joka tunnettiin nimellä Diakria (joskus myös Hyperakria). Ainoa tasaisempi alue seudulla oli Marathonin tasanko, joka avautui merelle. Sen koillispuolella sijaitsi Felleus-vuori. Attikan tasangosta kaakkoon sijatsi Mesogaian tasanko. Sitä rajasi pohjoispuolella Pentelikon-vuori, lännessä Hymettos-vuori ja etelässä joukko rannikolla olleita kukkuloita. Edonis
Edonis (, myös ) oli antiikin aikainen alue ja myöhempi Makedonian valtakunnan osa Traakiassa nykyisen Kreikan koillisosassa. Elea
Elea sijaitsi Lucaniana myöhemmin tunnetulla alueella Tyrrhenanmeren länsirannikolla jotakuinkin Poseidonian ("Paestum") ja Pyksuksen ("Pyxus") puolessa välissä. Kaupunki oli rakennettu Apenniinien ulokkeena olevan vuorenharjanteen päähän pienen lahden rannalle. Kaupungin ydin sijaitsi vajaan kilometrin rannikosta sisämaahan. Elean länsipuolella virtasi Hales eli Elees-joki (nyk. Alento). Se laski mereen noin kilometrin kaupungista länteen. Plataiai
Plataiai sijaitsi tasangolla Theban eteläpuolella, Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) ja Asopos-joen välisellä alueella. Paikka oli lähellä Boiotian ja Attikan välistä rajaa. Asopos-joki erotti kaupungin alueen Theban alueesta. Balkan
Vanhalla ajalla Balkanin niemimaan eteläosassa sijaitsivat Antiikin Kreikan monet kaupunkivaltiot, joista huomattavimpia olivat Ateena ja Sparta. Niiden pohjoispuolella sijaitsivat Makedonia ja Traakia. Itä-Traakia
Itä-Traakia tai Euroopan-puoleinen Turkki tai Turkin Traakia kuuluu nykyisen Turkin tasavallan siihen osaan, joka on maantieteellisesti Eurooppaa. Se on historiallisen Traakian itäinen osa. Suurin osa Turkkia on Anatoliaa, josta aiemmin käytettiin nimitystä Vähä-Aasia. Alueeseen kuuluvat vanhan Istanbulin historiallinen keskusta ja esimerkiksi Edirne, aiemmin Adrianopoli, joka oli osmanien ajan koko Traakiasta koostuneen vilajetin eli maakunnan historiallinen pääkaupunki, Tekirdağ, Çorlu, Lüleburgaz ja Kırklareli. Kastráki (Tríkala)
Kastráki (; kath. Καστράκιον, "Kastrákion") on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kalampákan kuntaan, Tríkalan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylä muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καστρακίου, "Topikí Koinótita Kastrakíou"). Kylän väkiluku on 1 117 (vuonna 2011).
Kastráki sijaitsee Thessalian tasangon itälaidalla noin kilometrin Kalampákan kaupungista luoteeseen. Kylä tunnetaan Kalampákan tavoin siitä, että se sijaitsee aivan Meteoran tunnettujen Pindos-vuoristoon kuuluvien kalliomuodostelmien juurella. Meteoran luonto- ja luostarialue on Unescon maailmanperintökohde. Kastrákin kylä on suosittu Meteorassa vierailevien turistien yöpymispaikka sekä muun muassa kalliokiipeilijöiden tukikohta. Kastrákista on matkaa alueen lähimpään toiminnassa olevaan luostariin eli Pyhän Nikolaoksen luostariin noin kilometri. Kylän pääelinkeino on turismi. Länsi-Traakia
Länsi-Traakia () tai pelkkä Traakia (Θράκη, "Thráki") on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Sillä viitataan kreikkalaiseen Traakiaan eli historiallisen Traakian Kreikalle kuuluvaan osaan, siinä missä Turkille kuuluvaa osaa kutsutaan Itä-Traakiaksi. Illyrialaiset
Kreikkalaiset kutsuivat illyrialaisiksi ihmisiä jotka asuivat Makedonian ja Traakian takana, Tonavan alapuolella. Itä-Traakia
Alue koostuu kolmesta "il'istä" eli nykyisestä maakunnasta ja osasta neljättä. Lisäksi Euroopan puolella sijaitsevat Gelibolu (Gallipoli) niemimaa Gökçeada Çanakkalen maakunta, vaikka niiden ei aina katsota kuuluvan Traakiaan. Länsi-Traakia
Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa kreikkalaisen Makedonian ja Itä-Traakian välissä. Se kuuluu hallinnollisesti Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen, jonka Länsi-Traakiaan kuuluva osa jakautuu edelleen kolmeen alueyksikköön, Xánthin, Rodópin ja Évroksen alueyksiköihin. Daakian sodat
Kesän 102 sotaretken aluksi roomalaiset ylittivät Tonavan Lederatassa ja Drobetassa kuten edellisenäkin vuonna, mutta eteneminen oli tällä kertaa vaivalloisempaa. Roomalaisten onnistui kuitenkin hankkia takaisin Cornelius Fuscuksen menettämä roomalainen standaari. Trajanus hyökkäsi sen jälkeen Rautaportista kohti daakialaisten pääkaupunkia Sarmizegethusaa, ja ilmeisesti vuoden aikana käytiin vain yksi suurempi taistelu. Trajanuksen pylvään kohokuvat ovat taas tärkein lähde sotatoimista. Niiden mukaan legioonalaiset olivat tällä kertaa etulinjassa, ja ballistat, palmyralaiset jousimiehet sekä baleaarien linkomiehet tukivat roomalaisia, jotka murtautuivat vihollisen linjaan. Tämän jälkeen he hyökkäsivät lähistöllä sijaitsevaan linnoitukseen käyttäen "testudo"-muodostelmaa, jossa legioonalaiset asettivat kilpensä päälle ja sivuille suojaamaan vihollisen heittoaseilta. Kyseinen linnoitus oli luultavasti Piatra Rosie lähellä Sarmizegethusaa. Kun roomalaiset menestyivät yhä paremmin sotatoimissa, monet daakialaiset ylimykset ja sotilaat jättivät Decebaluksen ja siirtyivät roomalaisten puolelle. Oitaia
Oitaia (, ) oli antiikin aikainen alue Kreikassa. Se sijaitsi Thessalian eteläpuolella ja luettiin joskus osaksi Thessalian aluetta. Thásos
Thásos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa aivan itäisen Makedonian ja Traakian rannikon edustalla Chalkidikín niemimaan itäpuolella. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin niiden pohjoisimpiin saariin eli niin kutsuttuihin Traakian Sporadeihin. Thásoksen lähimmät suuremmat saaret ovat Samothráki itäkaakossa ja Límnos kaakossa. Pohjoispuolella sijaitsee pieni Thasopoúlan saari. Thásos on Egeanmeren ja koko Kreikan pohjoisin asuttu saari. Traakki
Traakeista kertovia taruja on ollut muun muassa Kiinassa, Egyptissä, Etiopiassa, Skandinaviassa ja asteekkien keskuudessa. Traakki-sana on väännös ruotsinkielisestä sanasta "drake" ja tämä taas latinalaisesta "draco". Traakki on suosittu vaakunaeläin Britanniassa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, missä sitä kutsutaan englanninkielisellä nimellä "wyvern". Troija
Noin 700 eaa. - 85 eaa. oli antiikin ja hellenistisen ajan Iilion, Troija VIII. Noin 700–300 oli antiikin Kreikan kausi, sitten Aleksanteri Suuren suosima hellenistinen Troija. Roomalainen komentaja Fimbrion hävitti kreikkalaisen kaupungin. Roomalaisajan "Ilium Novum", Troija IX, oli noin 85 eaa. – 500/700 jaa. Trakain linna
Trakain linna on 1300-luvulta peräisin oleva linna, joka sijaitsee Liettuan historian ajallisesti toisessa pääkaupungissa Trakaissa, 27 kilometriä Vilnasta länteen. Linna sijaitsee Galve-järven saarella. Linna edustaa pääosin goottilaista arkkitehtuuria ja on Liettuan suosituimpia turistikohteita etenkin kesäaikaan. Tegea
Tegea () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se tunnetaan erityisesti Athene Alean temppelistä. Kaupungin arkeologiset kohteet sijaitsevat Trípolin kunnassa nykyisen Tegéan kunnallisyksikön alueella, noin 12 kilometriä etelään Trípolin kaupungista. Paralía Livadóstras
Paralía Livadóstras (; myös "Paralía Livadóstratas", Παραλία Λιβαδόστρατας), usein vain Livadóstra (Λιβαδόστρα), antiikin Kreusis () tai Kreusa (; myös "Kreousa"), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Korintinlahden pohjoisrannalla. Se kuuluu hallinnollisesti Thívan kuntaan, Boiotian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plataiésin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Thívan kunnan Plataiésin kunnallisyksikköön. Kylä on osa Léfktran kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 72 (vuonna 2011).
Antiikin Kreusis oli Thespiain kaupungin satama. Kyseistä nimeä käytti Strabon; Pausanias viittasi kaupunkiin Kreusan nimellä. Kaupunki kukoisti noin ajalla 750 eaa.–640 jaa. ja siellä oli noin 3 000 asukasta. Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi nykyisen Korompíli-vuoren rinteellä lähellä merenrantaa. Sen torneilla varustetut linnoitusmuurit rakennettiin 300-luvulla eaa. Niiden pituus oli noin 300 metriä. Muureista on säilynyt osia. Lebadeia
Lebadeia () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Boiotiassa Kreikassa. Se tunnetaan erityisesti Trofonioksen oraakkelistaan. Lebadeia sijaitsi nykyisen Livadeián kaupungin paikalla. Kreikan maantieteelliset alueet
Länsi-Traakia sijaitsee Kreikan koillisosassa. Sen erottaa Makedoniasta Néstos-joki. Länsi-Traakian ja Turkin puoleisen Itä-Traakian rajalla virtaa puolestaan Évros-joki. Alueen pohjois- eli Bulgarian vastaisella rajalla kulkee Rodópi-vuoristo, jonka korkein vuori alueella on Chaïntoú. Seutu on osin ylätasankoa ja osin alankoa, ja siellä on lukuisia jokia ja myös järviä. Herakleia (Siris)
Diodoros Sisilialainen ja Livius kutsuvat Herakleiaa yksinkertaisesti Taraksen siirtokunnaksi. Antiokhos Syrakusalainen on ainoa, joka mainitsee myös thuriolaiset perustajina. Plinius piti ilmeisesti Herakleiaa ja Siristä samana kaupunkina. Sama virhe mahdollisesti sai Liviuksen mainitsemaan kaupungin anakronistisesti yhtenä paikoista, joissa Pythagoras oli vaikuttanut.
Herakleia vaikuttaa nousseen suhteellisen nopeasti kukoistavaksi kaupungiksi Taraksen suojeluksessa. Taras muun muassa soti jossakin vaiheessa paikallista ei-kreikkalaista heimoa messapeja vastaan puolustaakseen kaupunkia. Taraksen johtoaseman vuoksi Herakleiasta tehtiin Suur-Kreikan kaupunkien yhteisen kansankokouksen paikka aiemman Krotonin sijalle. Kokouksen luonne oli alun perin uskonnollinen, mutta sitä sovellettiin luonnollisesti myös politiikkaan. Herakleia säilyi suurkreikkalaisten kaupunkien kokoontumispaikkana aina 330-luvulle eaa. saakka. Antiikin Khalkidike
Khalkidikeksi kutsuttu alue ja koko niemimaa luettiin alun perin osaksi Traakiaa. Kreikkalaiset perustivat alueelle siirtokuntia 700- ja 600-lukujen eaa. taitteesta lähtien. Alueen katsotaan usein saaneen nimensä Euboian Khalkiin kaupungista, joka oli yksi merkittävimpiä siirtokuntien perustajia niemimaalla. Khalkislaisten ensimmäisenä siirtokuntana seudulla on pidetty Toronea Sithonian niemellä. Lähes kaikki niemimaan siirtokunnat olivat joonialaisia. Siirtokuntia seudulle perustivat Khalkiin lisäksi myös ennen kaikkea Andros ja Eretria. Korintin perustama Poteidaia oli niemimaan ainoa doorilainen siirtokunta.
400-luvulla eaa. Herodotos ja Thukydides eivät vielä tunteneet niemimaata millään yhdellä tietyllä nimellä, vaan viittasivat siihen traakialaisena maana, joko tarkoittaen niemimaata tai koko Egeanmeren pohjoisrannikkoa aina Hellespontokselle saakka. Tämä on merkittävää siksi, että Thukydides oli itse johtanut sotatoimia alueella peloponnesolaissodassa, joten hänen tietämättömyydestään voidaan päätellä suurella varmuudella, ettei niemimaalla ollut vielä tuolloin omaa nimeä. Thukydides käyttää nimeä ”Khalkidike”, mutta aina tavalla, joka osoittaa sen viittaavan vain osaan niemimaasta. Khalkidikelaisiin viitattiin antiikin aikana etnonyymillä "Khalkideus" (). Daakia
Daakia () oli muinainen kuningaskunta Tiszan ja Dnestrin välillä Tonavan pohjoispuolella ja Karpaattien eteläpuolella, suunnilleen nykyisten Romanian ja Moldovan valtioiden alueella. Siellä asui traakialainen kansa, joita kreikaksi nimitettiin getalaisiksi. Trajanus
Yksi roomalainen armeija marssi Tigristä pitkin Adiabenen kuningaskuntaan, samaa reittiä mitä Aleksanteri Suuri oli seurannut, ja valloitti pääkaupunki Niniven. Pian kaatui myös Arbela. Adiabene liitettiin myös Roomaan, ja luultavasti Trajanus huudettiin tämän jälkeen 12. kerran imperaattoriksi. Eräiden lähteiden mukaan Trajanus muodosti Adiabenestä Assyrian provinssin. Toinen roomalainen armeija marssi Tigriksen länsirantaa aina Babyloniin asti. Trajanus itse marssi ilmeisesti kolmannen armeijan kanssa Eufratia pitkin. Dura Europoksessa hän rakennutti riemukaaren. Keisaria seurasi Eufratia pitkin 50 laivaa käsittänyt laivasto. Suurin laivoista oli keisarin lippulaiva, joka oli trieerin kokoinen. Trajanuksen tarkoitus oli ensin kaivaa kanava Eufratin ja Tigriksen välille ja hyökätä sitten laivaston avulla Ktesifonia vastaan. Lopulta Trajanus päätti kuitenkin siirtää laivaston maitse joesta toiseen. Tämän jälkeen Tigriksen länsirannalla ollut Seleukeia vallattiin helposti. Ylitettyään Tigriksen laivastoineen Trajanus valtasi Ktesifonin ilman taistelua. Parthian kuningas Osroes oli paennut kannattajiensa kanssa ja jättänyt jälkeensä vain tyttärensä ja kultaisen valtaistuimen. Lucania
Lucaniaa asuttivat ennen Rooman valtakunnan valloittamista italialaiset heimot ja kreikkalaiset siirtolaiset Magna Graecian eli Suur-Kreikan alueella. Heidän tärkeimmät kaupunkinsa olivat Herakleia (Heraclea) ja Metapontion (Metapontum) Tarantonlahden rannalla sekä Poseidonia (Paestum) ja Pyksus (Buxentum) Tyrrhenanmeren rannalle. Ambrakia
Ambrakia sijaitsi Arakhthos-joen (nyk. Árachthos) itärannalla kaupungista nimensä saaneen Ambrakianlahden (nyk. Amvrakikóslahti) pohjoispuolella. Kaupunki oli rakennettu Perranthes-nimisen kukkulan länsirinteelle. Etäisyys Ambrakianlahdelle oli noin 80 stadionmittaa eli noin 14 kilometriä. Lahden lisäksi kaupunki on antanut nimensä myös Amvrakía-järvelle. Kaupungin alue tunnettiin myös nimellä Ambrakia Dryopis. Ambrakian kaupunkivaltion alue ulottui parhaimmillaan rannikkoa pitkin ainakin 120 stadioninmitan eli noin 21 kilometrin päähän kaupungista. Kaupungin ympäristö oli hedelmällistä viljelymaata. Suurimmillaan Ambrakian kaupunkivaltion vallassa oli myös Amfilokhian alue. Ambrakian satamana toimi Ambrakoksen kaupunki Ambrakianlahden suulla. Herakleia (Siris)
Herakleia sijaitsi Leukaniassa eli myöhemmässä Lucaniassa lähellä Tarantonlahden rantaa ja Akiris (nyk. Agri) -joen suuta. Joki virtasi kaupungin pohjoispuolelta, kun taas etelämpänä virtasi Siris-joki. Kaupungin ydin sijaitsi matalalla luoteis-kaakkoissuuntaisella kukkulalla nykyisen Policoron pohjoispuolella, noin viiden kilometrin päässä merenrannasta. Pazardžikin alue
Pazardžikin alueen historia ulottuu aina kivikauteen ja pronssikauteen saakka, sillä alueelta on tehty yli 50 näiden aikakausien löytöjä. Alue kuului myös muinaisen Traakian valtakuntaan. Traakialaisen kaupungin Besaparan rauniot sijaitsevat lähellä alueen pääkaupunkia Pazardžikia. 1. vuosisadalla ennen ajanlaskun alkua Roomalaiset valloittivat alueen Traakialaisilta ja alue kuului rooman valtakunnan hajottua Bysantin valtakuntaan. Traakia
Traakia (, ja , , , ) on historiallinen alue Kaakkois-Euroopassa Balkanilla. Siihen kuuluvat Kreikan koillisin osa eli Länsi-Traakia, Turkin Eurooppaan kuuluva alue eli Itä-Traakia sekä eteläinen Bulgaria. Trajanus
Vuonna 101 Trajanus aloitti Daakian valloituksen, ja vuonna 106 Daakiasta tehtiin Rooman provinssi. Seuraavaksi Trajanus ryhtyi kukistamaan Rooman perivihollista Parthiaa. Sota alkoi vuonna 113 ja päättyi vuonna 116 Parthian pääkaupungin Ktesifonin valtaukseen. Matkallaan kotiin Trajanus sairastui. Ennen kuolemaansa hän nimitti Hadrianuksen seuraajakseen. Agía Triáda (Iraklion)
Agía Triáda (; myös "Hagia Triada") on minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen kohde Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee Faistóksen kunnassa linnuntietä noin kaksi kilometriä luoteeseen Faistoksen minolaisaikaisesta palatsialueesta. Alue on saanut nykyisen nimensä lähellä sijaitsevasta Pyhän Kolminaisuuden ("Agía Triáda") kirkosta ja samannimisestä entisestä kylästä. Paikan minolaisaikaista nimeä ei tunneta. Hatra
Hatra sijaitsee pienessä notkossa Eufratin ja Tigrisin välisellä puoliaavikolla. Tämän linnoitetun kaupungin perustamisajasta ei ole varmuutta. 200-luvulla eaa. pienestä assyrialaisesta kylästä kehittyi linnoituskaupunki ja kauppakeskus ja seuraavalla vuosisadalla se oli jo kukoistava pysähdyspaikka kuuluisalla silkkitiellä. Hatra oli vahvasti linnoitettu ja roomalaiset keisarit yrittivät kahteen otteeseen valloittaa sitä. Trajanus epäonnistui valtausyrityksessään vuonna 116 ja Septimus Severus vuonna 198. On kuitenkin olemassa todisteita, että Hatra oli myöhemmin Rooman liittolainen. Tämä tapahtui luultavasti Gordianus III:nnen aikana 230-luvun lopulla. Tapaen taistelu (101)
Daakialaiset olivat muinainen kansa, joka asui Daakiassa karpaateilla Tonavan pohjoispuolella. He olivat kuningas Decebaluksen johdolla tehneet useita hyökkäyksiä Rooman hallitsemaan Moesian provinsseihin. Keisari Domitianus oli sotinut heitä vastaan, mutta sota oli lopulta loppunut roomalaisten kannalta epäsuotuisiin rauhanehtoihin. Kun Trajanus nousi Rooman keisariksi vuonna 98, hän suunnitteli jo alusta asti daakialaisten alistamista. Hän kokosi suuren sotajoukon Moesiaan ja eteni sitten Tonavan yli Daakiaan. Lopulta hän kohtasi Decebaluksen joukot Tapaessa, samassa paikassa missä Domitianuksen pretoriaaniprefekti Cornelius Fuscus oli kärsinyt raskaan tappion vuonna 86/87 ja missä Tettius Julianus oli kukistanut daakialaiset vuonna 88. Abdera
Abdera () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Traakiassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee Ávdiran kunnassa noin kuusi kilometriä etelään nykyisestä Ávdiran kylästä. Trat
Trat on pieni kaupunki itäisessä Thaimaassa, Siaminlahden rannalla, lähellä Kambodžan rajaa. Se on samannimisen provinssin pääkaupunki. Trat on muodostunut tärkeäksi kauttakulkupaikaksi matkustettaessa sen edustalla sijaitsevalle Ko Changin saarelle. Tauria
Tauria tai Tauris (, ) eli Taurien Khersonesos () oli antiikin aikainen nimitys nykyiselle Krimin niemimaalle. Kreikkalaiset perustivat alueelle siirtokuntia 600-luvulla eaa. Taurian tärkeimpiä kaupunkeja oli nykyisen Sevastopolin liepeillä sijainnut Khersonesos eli Tauris, jonka perustivat Herakleia Pontiken asukkaat. Pieris (Traakia)
Pieriin polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot olivat:Pieristä asutti traakialainen pierien ("Pieres", ) heimo. Heimo siirtyi alueelle sen jälkeen kun se oli karkotettu idempää Makedonian Pierian alueelta, jonka nimi on samaa juurta, kuningas Perdikkas I:n aikana 600-luvulla eaa. Alueen polikset olivat joonialaisten kreikkalaisten siirtokuntinaan 600–400-luvuilla eaa. perustamia. Tropaeum Traiani
Tropaeum Traiani () on Romanian Adamklississä sijaitseva muistomerkki, jonka Rooman keisari Trajanus rakennutti vuonna 107 tai 108 silloiseen Moesia Inferiorin provinssiin roomalaisten sodanjumala "Mars Ultorin" ("Koston Mars") kunniaksi. Rummun muotoisen muistomerkin halkaisija on noin 30 metriä ja sitä ympäröi 54 metooppia, jotka kuvaavat roomalaisten taistelua daakialaisia vastaan. Se omistettiin luultavasti Trajanuksen (101-102 ja 105-106) tai Domitianuksen (85-89) Daakian sodissa kaatuneille roomalaisille sotilaille. Paikalla saatettiin käydä myös roomalaisten ja daakialaisten välinen taistelu vuonna 101 tai 102. Alkuperäinen muistomerkki on tuhoutunut, mutta samalla paikalle rakennettiin rekonstruktio vuonna 1977. Antiikin Attika
Attikan alue voidaan jakaa viiteen luonnonmaantieteelliseen alueeseen: Thriasian tasanko eli Eleusiin tasanko; Attikan tasanko eli Ateenan tasanko; Diakria eli koilliset ylänköalueet, mukaan lukien Marathonin tasanko; Mesogaian tasanko eli keskinen sisämaa; sekä Paralia eli eteläinen rannikkoalue. Jako heijastui usein myös alueen politiikassa. Thasos (antiikin kaupunki)
Thasoksen kaupunki perustettiin arkaaisella kaudella noin 680 eaa., kun parokselta tulleet joonialaiset tekivät saaresta siirtokuntansa. Näiden tullessa saarta asuttivat traakialaiset. Ensimmäisiin siirtokuntalaisiin lukeutui Glaukos. Kaupunki kukoisti erityisesti arkaaisella ja klassisella kaudella merenkulun kannalta edullisen sijaintinsa sekä luonnonvarojensa, kuten puun ja marmorin sekä mantereen puolelta kaivetun kullan, ansiosta. Saari oli myös kuuluisa viinistään. Hyampolis
Hyampolis sijaitsi Fokiin alueella lähellä Opuntian Lokriin rajaa. Sen lähellä alle kaksi kilometriä kaakkoon sijaitsi Abain kaupunki. Niiden kautta kulki tie Orkhomenoksesta Opukseen. Hyampoliin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi solaa, joka johti Lokriista Fokiin ja Boiotian alueille. Ympärillä oli tasankoa, joka oli hyvää viljelymaata. Kaupungin läheltä virtasi Kefisos-joen sivuhaara. Plinius ja Ptolemaios kuvasivat Hyampoliin virheellisesti boiotialaiseksi kaupungiksi. Strabonin mukaan Fokiissa oli myös toinen Hyampolis-niminen kaupunki, joka sijaitsi Parnassos-vuoren rinteellä. Legio II Adiutrix
Keisari Trajanuksen Daakian sotien aikana legioonan tukikohta oli yhdessä Legio IIII Flavia Felixin kanssa Singidunumissa (Belgrad). Toisen Daakian sodan jälkeen vuonna 106 Legio II Adiutrix lähetettiin Aquincumiin, joka oli Ala-Pannonian provinssin pääkaupunki. Legioona pysyi Aquincumissa monta vuotta, jonka aikana sillä teetettiin useita julkisia rakennustöitä Ala-Pannoniassa. Traakian Demokritos-yliopisto
Traakian Demokritos-yliopisto () on yliopisto, joka toimii Länsi-Traakiassa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1973 ja se aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Yliopisto on nimetty traakialaisen filosofi Demokritoksen mukaan. Sarmizegethusan piiritys
Sarmizegethusan piiritys käytiin kesä-heinäkuussa 106 keisari Trajanuksen johtamien roomalaisten joukkojen ja daakialaisten välillä, antiikin Daakiassa, Transylvaniassa, nykyisessä Romaniassa. Vaikka ei ole täysin varmaa käytiinkö piiritys todella, vai luopuivatko daakialaiset pääkaupungistaan ja polttivat sen ennen lähtöään, monet historioitsijat ovat sitä mieltä, että piiritys todella käytiin. Eutresia
Eutresia () oli antiikin aikainen alue Arkadian maakunnassa Kreikassa. Se sijaitsi Mainalian ja Parrhasian välisellä alueella. Arkadia
Arkadia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Antiikin aikana Arkadian väestö oli akhaijeja. Arkadian väestö eli vuorillaan alkuperäistä paimenelämää. Klassisena aikana Arkadian merkittäviä kaupunkeja olivat Tegea, Mantineia, Megalopolis ja Orkhomenos. Alue oli pitkään Spartan vaikutuspiirissä, mutta vapautui siitä Leuktran taistelun jälkeen vuonna 371 eaa. Tanagra
Tanagran kaupunki sijaitsi Kerykeion-vuoren itäpäässä olevalla kukkulalla lähellä Asopos-joen rantaa. Kukkula oli laajan, hedelmällisen tasangon laidalla. Paikka on noin viisi kilometriä itäkaakkoon nykyisestä Tanágran kylästä ja noin neljä kilometriä etelään Schimatárista. Kaupungin alueen etelälaidasta kulkee nykyisin osin avokanavana kulkeva vesikanava, joka yhdistää Ylíki-järven Marathónaksen tekojärveen. Tanagran kaupunkivaltion alue oli suhteellisen suuri, ja siihen kuuluivat laajimmillaan muun muassa Aulis, Delion, Hyria, Salganeus sekä Tetrakome (Farai, Harma, Heleon ja Mykalessos). Eteläisen Euboianlahden rannalla sijainnut Aulis toimi kaupungin satamana. Tanagra tunnettiin myös nimellä "Poimandria" ja sen alue nimellä "Poimandris". Tyana
Tyana tai Tyanna () oli antiikin aikainen kaupunki Vähässä-Aasiassa. Kreikkalaisen legendan mukaan sen perusti Traakian kuningas Thoas, ja kaupunkia kutsuttiin nimellä "Thoana". Luwiaksi sen nimi oli "Tuhana" tai "Tuwanna" ja se oli itsenäisen kuningaskunnan pääkaupunki. Myöhemmin sitä hallitsivat kreikkalaiset ja roomalaiset. Ksenofon mainitsee Tyanan nimellä "Dana" ja kertoo sen olleen suuri ja varakas kaupunki. Kreikkalainen filosofi Apollonios oli syntynyt Tyanassa. Rooman keisari Caracallan aikana kaupungista tuli roomalainen colonia, "Antoniana colonia Tyana".