Kuinka suuri Suomenlahti on?
Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Suomenlahti
Suomenlahden pinta-ala on 29 500 neliökilometriä. Pituutta sillä on 428 kilometriä, ja sen suurin leveys on 120 kilometriä. Leveys Suomenlahden suulla on 75 kilometriä ja Porkkalanniemestä Tallinnan edustalla sijaitsevaan Rohuniemeen 52 kilometriä. Itäpäässään Suomenlahti kapenee 22 kilometrin pituiseksi ja 15 kilometrin levyiseksi Nevanlahdeksi. Toisin kuin monissa muissa Itämeren osissa, Suomenlahtea ei erota muusta Itämerestä mikään geologinen kynnys tai muu raja. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankonimen kärjestä Osmussaareen. Suurin lahti pohjoisrannikolla on Viipurinlahti, etelärannikolla Narvanlahti. Suomenlahden keskiulapan suurimmat saaret ovat Suursaari, Tytärsaari, Lavansaari ja Seiskari.
Äänislahti
Lahden pituus on 185 km ja leveys 50-100 km. Se sijaitsee Karjalan tasavallassa ja Arkangelin alueella. Idässä se rajoittuu Äänisen niemimaahan, joka erottaa sen Vienanlahdesta. Itäranta on alavaa maata, sen nimitys on Äänisenranta tai Oneganranta ("Onežski bereg"). Länsiranta puolestaan on saaristoista ja nimeltään Pomorienranta tai Pomorjenranta ("Pomorski bereg").
Lahden keskisyvyys on 16 m, suurin syvyys 36 m. Lahdessa on paljon kallioisia matalikoita. Vuorovesivirtaukset ovat voimakkaita; vuoroveden vaihtelu korkeintaan 2,7 m. Mikitänjärvi
Järven pinta-ala on 920 hehtaaria eli 9,2 neliökilometriä. Se on 7,5 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Sillä on pitkä järvenselkä, joka tosin katkeaa keskellä muutamaan saareen. Pohjoispäässä Hämeenniemen vieressä sijaitsee Sopasennimi, joiden väliin jää Lauttaselkä niminen lahti. Itäpäässä on 1,2 kilometriä pitkä Sinteenlahti ja sen eteläpuolella 400 metriä pitkä ja kapea Pitkälahti. Pitkälahden eteläpuolella työntyvät järvenselälle Tervaniemen kaksi niemennokkaa. Velaattajärvi
Järven pinta-ala on 410 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä. Se on 5,0 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvellä on lahtia ja niemiä niin, että se on varsin moniulotteinen. Etelään työntyy suurimpien Isosaaren ja Pikkusaaren taakse Kiikkeränlahti ja siitä länteen Luhdanlahti ja Saukonlahti. Saarten länsipuolelle jää leveämpi Eteläpohjan lahti, jossa sijaitsee Pääskysaari. Järven pohjoispäässä on Särkänlahti ja sen itärannassa Välkeapohja. Pisin lahti työntyy järven länsirannasta länteen. Nuutilanlahti on jäänyt seututien 338 penkereen taakse ja sen 1,7 kilometriä pitkän ja suhteellisen kapean lahden vesi vaihtuu vain maantiesillan kokoisesta aukosta. Järveltä näkyy joitakin korkeita mäkiä. Länsirannalla kohoaa lähes 40 metrin korkeuteen kallioinen Palovuori. Särkänlahden takana nousevat neljän mäen kohoava mäkien sarja, joista lähimmät ovat 40 metrisiä ja kaukaisin Hangasvuori ylittää 70 metrin korkeuden. Järven eteläosan koillisrannat ovat kartasta katsoen jyrkkärinteisiä rantoja. Oessaare laht
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreän muotoinen ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä. Suomenlahti
Suomenlahti on niin kapea, että jos Viro ja Suomi soveltaisivat sielläkin 12 meripeninkulman aluevesirajaa, keskelle ei jäisi lainkaan kansainvälistä merialuetta. Siksi Suomi on määritellyt aluevesiensä ulkorajan siten että se kulkee vähintään kolmen meripeninkulman etäisyydellä keskiviivasta ja jää kaikissa kohdin kansainväliseen merenkulkuun vakiintuneesti käytettävän reittijakoalueen pohjoispuolelle. Kansainvälinen merialue on silti hyvin kapea, pienimmillään noin 10 kilometrin levyinen. Luettelo Suomen vesistöistä
Päävesistöalueella tarkoitetaan yli 200 km² suuruisia vesistöalueita. Nämä on Suomen ympäristöhallinnon käyttämissä vesistötunnuksissa numeroitu juoksevasti alkaen Laatokkaan laskevista vesistöistä ja kiertäen rannikkoalueet myötäpäivään Suomenlahdelle, Saaristomerelle, Selkämerelle, Perämerelle, Barentsinmerelle ja lopulta Vienanmerelle. Kiettareenluoto
Noin 18 neliökilometrin kokoinen Kiettareenluoto muodostuu kahden Kokemäenjoen haaran, "Kyttälänhaaran" ja "Kiettareenhaaran" väliin. Se on hieman yli seitsemän kilometrin pituinen ja leveimmältä kohdaltaan saarella on mittaa kolme kilometriä. Kiettareenluoto kuuluu Suomen sisävesien 30 suurimman saaren joukkoon. Se on myös Satakunnan maakunnan suurin saari merialueetkin mukaan lukien. Suomenlahti
Suomenlahti on yksi maailman suurimmista laivojen hautausmaista. Sinne on uponnut monia aluksia, jotka säilyvät hyvin alhaisen suolapitoisuuden (joka johtaa laivamatojen poissaoloon) sekä hapettomien syvänteiden ansiosta ja siksi, että alueella ei ole voimakkaita merivirtoja tai vuorovettä. Kymijoen alue
Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %. Kaprionlahti
Kaprionlahti (, myös Копорский залив, "Koporski zaliv") on Suomenlahden etelärannalla Soikkolanniemen ja Uustianniemen välissä sijaitseva lahti. Sen pituus on 12 kilometriä, leveys 26 kilometriä ja suurin syvyys 20 metriä. Rannat ovat alavia ja kivisiä, paikoin metsän peittämää hiekkaa. Kaprionlahteen laskevia jokia ovat Siestajoki, Vornaisienjoki ja Hevaanjoki. Raisionlahti
Raisionlahti on Varsinais-Suomessa sijaitseva matala ja liejupohjainen, voimakkaasti ihmistoiminnan seurauksena rehevöitynyt merenlahti, joka on valtakunnallisesti arvokkas lintuvesi ja kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Raisionlahden pohjukka ja Raision eli Hahdenniemen venesatama, sekä uloimmasta osasta läntinen puoli kuuluvat Raisiolle, kun loput uloimmasta osasta Turulle, mukaan lukien Pernon telakka. Raisionlahdesta on rauhoitettu 28 hehtaarin kokoinen alue luonnonsuojelulain perusteella ja 74 hehtaarin alue lintuvesien suojeluohjelmaan. Pielinen
Pielinen on luode–kaakkosuunnassa yli 90 km pitkä ja enimmillään jopa 30 km leveä, ja se on pinta-alaltaan Suomen neljänneksi suurin järvi. Sitä luonnehtivat rannoilla kohoavat jylhät vaarat ja suuret avonaiset järvenselät. Järven pinta-ala on 89 420 hehtaaria eli 894,2 km². Se on 104 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä. Sen tilavuus on 8 999 miljoonaa m³ eli 9,0 km³. Järven keskisyvyys on 10,1 metriä ja suurin syvyys on 61 metriä. Syvin kohta sijaitsee lähellä Paalasmaan saarta. Suomenlahti
Coriolis-ilmiöstä johtuen merivirrat virtaavat Suomenlahden etelärannikolla lännestä itään ja pohjoisrannikolla idästä länteen päin. Pohjukassa Suomenlahteen laskee Nevajoki. Muita suuria jokia ovat Kymijoki, Narvanjoki ja Luga, jotka kaikki laskevat lahden itäosaan. Lahden vesi on makeampaa sen itä- kuin länsipäässä. Pintaveden suolaisuus on lahden länsipäässä viidestä seitsemään promillea, itäpäässä nollasta kolmeen promillea. Pohjaveden suolaisuus voi olla kahdeksasta yhdeksään promillea, Itämeren pääaltaasta tulevan suolapulssin yhteydessä korkeampikin. Laukaanlahti
Laukaanlahti () on Suomenlahden etelärannalla Kurkolanniemen ja Soikkolanniemen välissä sijaitseva noin 20 kilometrin pituinen ja lähes samanlevyinen lahti. Sen syvyys vaihtelee kahdeksasta 38 metriin. Lahden pohjukkaan laskee Laukaanjoki. Muita huomattavampia jokia ovat Laukaanjoen sivuhaara Vipiä (ven. Выбья, "Vybja"), Luutsanjoki (ven. Лужица, "Lužitsa") ja Haapalanjoki. Ungavanlahti
Ungavanlahti (, , inuktitutiksi ᐅᖓᕙ ᑲᖏᖅᓗᒃ/ungava kangiqluk) on noin 320 kilometriä pitkä ja suuaukoltaan 260 (tai 265) kilometriä leveä merenlahti Hudsoninsalmen eteläosassa Kanadassa. Lahden enimmäissyvyys on 298 metriä. Suurimpia lahteen laskevia jokia ovat Feuilles, Arnaud, Baleine ja George. Ungavanlahti on kansainvälisessä IHO:n merialuejaottelussa osa Hudsoninsalmea. Laajoen vesistö
Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %. Inkeri
Suomenlahden pohjukka on matalaa ja vesi vähäsuolaista. Suurimmat lahdet ovat Narvan, Laukaan, Kaprion ja Pietarin lahdet. Jokia ja järviä on paljon, mutta ne ovat pääasiassa pieniä. Suuri poikkeus on Nevajoki, joka on 74 kilometriä pitkä ja keskimäärin 500 metriä leveä. Putous on Laatokasta Suomenlahteen vain 4 metriä. Lännempänä Suomenlahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Narvanjoki ja Laukaanjoki. Narvanjoen tekoallas Narvan kaupungin yläpuolella on pinta-alaltaan yli 190 km². Laukaanjoki on 300 kilometriä pitkä. Järviä on eniten Pohjois-Inkerissä, muun muassa Siestarjoenjärvi, Hepojärvi ja Lempaalan järvet. Länsi-Inkerissä on myös runsaasti pieni järviä, mm. Koppano, Baabina ja Valkeajärvi. Suurin järvi on Euroopan suurin järvi Laatokka, josta tosin vain lounaiskulma rajoittuu Inkeriin. Suomenlinna (kaupunginosa)
Suomenlinnan kaupunginosa muodostuu kahdeksasta saaresta, joista Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku-Mustasaari ja Länsi-Mustasaari ovat joko sillan tai maakannaksen ansiosta yhteydessä toisiinsa. Susisaaren ja Kustaanmiekan välillä aikoinaan ollut salmi on täytetty. Näiden saarten muodostaman ryhmän itäpuolitse kulkee Kustaanmiekan salmi ja länsipuolitse Särkänsalmi, jotka ovat tärkeimmät avomereltä Helsingin Kruunuvuorenselälle ja Eteläsatamaan johtavat laivaväylät. Suomenlinnan kaupunginosaan kuuluvat myös Särkkä, Lonna ja Pormestarinluodot.
Suomenlinnan maapinta-ala on 2,21 neliökilometriä. Alaskanlahti
Alaskanlahti () on Pohjois-Amerikan luoteisrannikolla sijaitseva lahti. Se rajautuu pohjoisessa Alaskan etelärannikkoon, lännessä Alaskan niemimaahan ja idässä Alexanderin saaristoon. Merialueen pinta-ala on 1 533 000 neliökilometriä. Yltiä
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8,24 hehtaaria, mikä on noin 2,22 % järven kokonaispinta-alasta. Kaikki saaret ovat yli aarin kokoisia, mutta vain kaksi ylittävät pinta-alallaan hehtaarin suuruuden. Pitkäsaari on 750 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se näyttää kolmelta saarelta, joita kaksi pengertä yhdistävät toisiinsa. Saaren pinta-ala on yli 3 hehtaaria. Sen vieressä sijaitsee Mustikkasaari, joka on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on lähes 2 hehtaaria. Järven pohjoisosassa sijaitsevat vielä Koninsaari, Talassaari, Aukeasaari, Papusaari ja Hännisensaari. Tervalahden saari on pyöreä. Loput saarista sijaitsevat Huutoselän eteläosissa. Majalahden suulla on kaksi saarta, Kaakkolahdella on yksi saari ja Huutoniemen länsipuolella toinen. Huutoselän länsilaidalla sijaitsevat Ruutusaari ja Aakkosensaari. Nämä, ja kaikki muutkin suuret saaret, ovat autiot. Kaakkolahden ja Majalahden saarissa on loma-asunnot. Ojakylänlahti
Ojakylänlahti on Perämeren lahti Hailuodon kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Lahti sijaitsee Santosen niemen ja Hanhisen välisellä alueella. Lahden leveys sen suulla, Kengännenän ja Rekonnokan välisellä alueella, on kolme ja puoli kilometriä, ja tältä linjalta lahden perukkaan mitattuna lahden pituus on noin 5,7 kilometriä. Ojankylän edustalla sijaitseva lahden pohjukka muodostaa Lahdenperä-nimisen sivulahden, jota erottaa Ojakylänlahdesta Kaaranselkä-niminen niemi. Lahdenperän ja Kaaranselän alue on luonnonsuojelualuetta. Ojakylänlahti kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Vienanlahti
Vienanlahden pituus on 93 km, leveys lahden suulla 130 km ja suurin syvyys 120 m. Vuoroveden vaihtelu on noin 1,4 m. Talvella lahti ja koko Vienanmeri ovat jäässä, mutta satamiin liikennöidään murtajien avulla. Suomenlahti
Suomenlahdelta kalastetaan seuraavia kalalajeja: ahven, hauki, kilohaili, kuha, lahna, lohi, made, meritaimen, särki, säyne, siika, silakka ja sorva. Meritaimenen alamitta on 65 senttimetriä, kun se muualla Suomessa on 60 senttiä. Istutetut kalat on merkitty poistamalla niiltä rasvaevä, ja kaikki rasvaevälliset meritaimenet pitää vapauttaa. Ammattikalastajat pyytävät lohta, meritaimenta, siikaa, silakkaa ja kilohailia käyttäen troolia, rysää ja ajosiimaa. Tonkininlahti
Punainenjoki on suurin lahteen virtaava joki. Lahti on noin 500 kilometriä pitkä ja 250 kilometriä leveä. Merialue on suhteellisen matala, enimmillään noin 70 metriä. Pyhäjärvi (Hauho)
Järven pinta-ala on 949 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvellä on koko järven pituinen järvenselkä, joka on kaakko-luoteis-suuntainen. Järven muoto on varsin selkeä eikä se ole kovin rikkonainen. Pyhäniemen länsipuolelta pohjoiseen työntyy leveäsuinen Halminlahti ja itäpuolelta kapeneva nimetön lahti, johon laskee pitkä Pyhälampi. Järven etelärannassa on 1,2 kilometriä pitkä Kotkonniemi, joka on leveimmillään vain 200 metriä leveä. Niemen suojaan jää Hovinkartanonlahti. Ikkelinlahti
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto
Suomenlahden itäosassa ja osin Suomen Itäisen Suomenlahden kansallispuiston (Virolahden) naapurina sijaitsevan luonnonpuiston kokonaispinta-ala on 140,86 neliökilometriä. Alue kattaa kymmeniä saaria ja niitä ympäröiviä matalia, alle 10 metrin syvyisiä vesialueita. Luonnonpuistoon kuuluvat seuraavat saaret tai saariryhmät: Pitkäpaasi, Suuri Kalastaja ja Halli (Hallikartti) Virolahden rajan lähellä sekä ulompana merellä sijaitsevat Pohjois- ja Etelä-Viirit, Pien-Tytärsaari eli Säyvö, Tytärsaaren itäosa, Vigrundin saari sekä Seiskarin länsiosa ja sen saaristo. Suomen kartoitus
Maanmittauslaitoksen painettuja karttoja ovat peruskartta, maastokartta ja yleiskartta. Näistä tarkin on Suomen koko alueesta laadittu "peruskartta". Aiemmin sitä julkaistiin mittakaavassa 1:20 000 lehtinä, joiden koko oli 10 x 10 km, mutta nykyään uudet lehdet ovat mittakaavassa 1:25 000 ja kattavat 12 x 24 km suuruisen alueen. Peruskarttoja on julkaistu Suomessa 1940-luvulta alkaen ja uusia painoksia kustakin lehdestä julkaistaan enemmän tai vähemmän säännöllisin väliajoin. Muualla paitsi kaavoitetuilla alueilla peruskarttaan on yleensä merkitty myös kiinteistöjen rajat. Astetta yleistetympiä "Maastokarttoja" julkaistaan koko Suomesta mittakaavassa 1:50000. Aiemmin niiden lehtikoko oli 30 x 40 km, mutta nykyinen lehtikoko on 24 x 48 km. "Yleiskartan" mittakaava on 1:500 000 ja siinä Suomi jakautuu kuuteen karttalehteen. Kallavesi (Mäntyharju)
Järven pinta-ala on 1400 hehtaaria eli 14 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut varsin kapeisiin maaston painanteisiin. Painanteet ovat kallioperässä olevia murroslinjoja, joita viimeinen jääkausi on laajentanut. Järven länsipäässä on on pohjois-etelä-suuntainen murros, joka on seitsemän kilometriä pitkä. Tämän linjan pohjoispäässä on kapea poikittainen linja, jonka itäpää on Suivaanlahti ja länsipää jatkuu 4,5 kilometrin jälkeen Kiepinsalmen länsipuolella Pyhävetenä. Pohjois-etelä-suuntaisen murroksen pohjoispuoliskosta erkanee itään kuusi kilometrinen linja, joka päättyy Laanaselällä. Siitä jatkaa kaakkoon 4,5 kilometriä pitkä murros, jonka itäpäässä Kallavesi haarautuu itään ja pohjoiseen työntyviksi Taipaleenlahdeksi ja Raajoenlahdeksi, sekä kaakkoon työntyväksi 2,5 kilometriä pitkäksi lahdeksi, jonka päässä sijaitsee kapean salmen takana lahdenpohjukaksi tulkittava Haapalampi. Suomen kansallismaisemat
Merenkurkun saariston pinta-ala on 326 300 hehtaaria ja sillä on 6 550 saarta.
Kuntia saariston alueella ovat Korsnäs, Maalahti, Vaasa, Mustasaari sekä Vöyri-Maksamaa. Saarista Raippaluoto on Suomen kahdeksanneksi suurin saari. Halikonlahti
Kaksi salmea, Kemiön virta ja Sandön virta, erottavat Halikonlahden Saaristomerestä. Halikonlahti on 40 kilometriä pitkä ja etenkin pohjukastaan niin matala, etteivät merivirrat edesauta veden vaihtumista. Halikonlahteen laskevat useat alueen joet. Näistä suurimpia ovat Purilanjoki, Halikonjoki ja Uskelanjoki. Ne ovat tuoneet paljon maa-ainesta ja ravinteita lahteen, minkä vuoksi Halikonlahti on paikoin hyvin rehevöitynyt. Lisäksi Salon jätevedenpuhdistamo kuormitti lahtea. Rehevöitymisen vuoksi Halikonlahti on kehittynyt merkittäväksi lintuvesistöksi. Lahdella on tavattu harvinaisiakin lintulajeja. Suomen järvet
Suomen järvien ja muiden sisävesien yhteispinta-ala on noin 33 350 neliökilometriä (km²) ja yli hehtaarin kokoisten järvien kokonaistilavuus on arviolta noin 235 kuutiokilometriä (km³). Venäjällä Laatokassa on 837 km³, mikä on suomalaisten järvien monikertainen määrä. Suomen suurimmat järvet ovat Suur-Saimaa 4 380 km² , sen osa Saimaa 1 377 km² , Päijänne 1 081 km² , Oulujärvi 893 km² ja Inarijärvi 1 084 km² . Yli kymmenen neliökilometrin kokoisia järviä on 309, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 21 911 km² eli noin 65 % koko Suomen järvialasta. Suurin järvitiheys on Inarin pohjoispuolisessa ”Lampi-Suomessa”, jossa järviä on paikoittain yli 1 000 sadalla neliökilometrillä. Järvi-Suomessa tiheys on noin 40 järveä sadalla neliökilometrillä. Siellä on myös pinta-alalla mitattuna eniten järviä ja alueen järvisyys ylittää sen ydinalueella 50 %. Suomenlahti
Suomen rannikolla peruskallio on monin paikoin paljaana, rantaviiva on rikkonainen ja saaristoa on paljon. Sen sijaan lahden etelä- ja itärannat ovat saaneet nykyisen muotonsa vasta joitakin tuhansia vuosia sitten. Sedimenttikertymät tasoittavat rantaviivaa, ja syvien lahtien pohjukoissa on hiekka- tai kivikkorantoja. Suursaari
Suursaari (; , aiemmin "Högland"; ) on Suomenlahden itäosassa sijaitseva saari ja entinen Suomen kunta. Nykyään saari kuuluu Venäjälle, Leningradin alueen Jaaman piiriin. Suursaari on Suomenlahden ulkosaarista pinta-alaltaan suurin. Se sijaitsee noin 40 kilometriä etelään Manner-Suomesta ja 55 kilometriä pohjoiseen Virosta 27. pituuspiirin ja 60. leveyspiirin leikkauksen vieressä. Järvi
Järvet peittävät maapallon maapinta-alasta 1,8 prosenttia eli 2,7 miljoonaa neliökilometriä. Maapallon järvien kokonaismäärä on yli kymmenen miljoonaa. Yli 500 neliökilometrin suuruisia järviä on 254, joista 190 on makeavetisiä ja 64 suolaisia. Suomalainen maantieteilijä J. G. Granö (1882–1956) määritteli järveksi vähintään 200 metrin pituisen vesialtaan. Myöhemmin Suomessa pidettiin järvenä vesiallasta, jonka läpimitta oli vähintään 200 metriä. Ihmiset käyttävät vesialtaiden nimissä osioita ”järvi” ja ”lampi” määritelmistä huolimatta hyvin eri tavalla. Pohjanlahti
Pohjanlahti () on merialue Suomen ja Ruotsin välissä, Ahvenanmaasta pohjoiseen. Se muodostaa Itämeren pohjoisimman osan, ja se voidaan jakaa edelleen Perämereen, Merenkurkkuun ja Selkämereen. Pohjanlahden vesi on murtovettä, minkä vuoksi siinä elää sekä merien että makean veden lajeja. Kesälahti
Kesälahti () on entinen Suomen kunta Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunta liitettiin Kiteen kaupunkiin 2013, jolloin Kesälahdella asui ihmistä. Kunnan pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Kesälahden naapurikunnat olivat Kerimäki, Kitee, Parikkala, Punkaharju ja Savonlinna. Kesälahden korkein kohta on Särkvaara. Suomen ilmatilan loukkaukset
Taulukossa eivät ole mukana yksityiskoneet, vaan valtioiden pääasiassa sotilaskoneet.
Suomen ja Viron määriteltyä omat alueensa laajoiksi kapeni valtioiden ilmatilojen välissä Suomenlahdella sijaitseva kansainvälinen ilmatila. Se on leveimmillään vain 30 kilometrin ja kapeimmillaan Kotkan kohdalla kymmenen kilometrin levyinen. Tämän valvottavan alan lisääntymisen arveltiin tuottavan valvontaongelman. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta. Pohjanlahti
Pohjanlahti on 600 kilometriä pitkä, ja sen pinta-ala on noin 104 000 neliökilometriä. Se jaetaan usein seuraaviin osa-alueisiin: Elänne
Järven pinta-ala on 310 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi on selkeän muotoinen. Siitä työntyy etelään puoli kilometriä pitkä lahti, jota kutsutaan Uittosalmeksi. Lahdenpohjukka jatkuu Tammikosken patoon päättyvään joenuomaan, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin järvellä. Koillispää on melko leveä järvenosa, joka jää Vuohisaaren taakse. Järven rannat ovat alavaa maata lukuun ottamatta etelärannasta kohoavaa Tammivuorta ja itärantaan viettävää Elämänmäkeä. Elämänmäki kohoaa yli 80 metriä järven vedenpintaa korkeammalle ja sen huomaa helposti järveltä käsin. Mainenlahti
Mainenlahti on Atlantin valtamereen kuuluva merenlahti, joka sijaitsee Yhdysvaltojen ja Kanadan itärannikolla. Lahden pinta-ala on noin 93 000 neliökilometriä ja sillä on rantaviivaa Pohjois-Amerikan mantereen kanssa yhteensä 12 000 kilometriä. Länsi–luoteessa sitä reunustavat Massachusettsin, New Hampshiren ja Mainen osavaltiot Yhdysvalloissa. Pohjoisessa se kapenee Fundynlahdeksi New Brunswickin ja Nova Scotian provinssien välissä Kanadassa. Idässä ja etelässä, Pohjois-Amerikan mannerjalustan reunalla, Georgesin ja Brownsin matalikot erottavat sen Atlantin syvänmeren alueesta. Torra Lövö
Torra Lövön pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Se on suurimmalta osin kalliota ja louhikkorantaa, etenkin länsi- ja eteläosiltaan. Saaren keski- ja pohjoisosan havumetsikköä täplittävät paljaat silokalliot. Saaren etelärannalta avautuu näkymä Suomenlahden ulappaan. Tyrisevänjärvi
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven eteläpää muodostaa suurimman järvialtaan, jonka pohjoisrannan muodostaa Mustaniemi. Sen takaa työntyy luoteeseen päin Ohra-ahonlahti. Lahti on katkaistu Haapamäki–Jyväskylä-rautatien ratapenkereellä, jonka itäpäässä sijaitsee pieni virtausaukko. Mustaniemen itäpuolella sijaitsee alle metrin syvä kapeikko, jossa Leponiemen takaa aukeaa koilliseen Keitaanlahti. Keitaanlahdella sijaitsee myös laskupuron luusua. Järven etelärannassa ovat Etelälahti ja Kaakkolahti. Järven lähiympäristössä sijaitsevien mäkien rinteet laskevat loivasti järveen. Tällaisia rinteitä muodostavat Eteläniemen mäki, Kaakkovuori ja Kiimavuoren luoteispään jatke järven itäpuolella. Saimaa
Saimaa on Suomen suurin järvi ja Euroopan neljänneksi suurin järvi.
Sen pinta-ala on noin 4 400 neliökilometriä ja rantaviivan pituus noin 14 850 kilometriä. Tytärsaari
Useita Suomenlahden ulkosaaria, mukaan lukien Pieni ja Suuri Tytärsaari, on kaavailtu sisällytettäväksi suunniteltuun "Inkerinmaan luonnonpuisto"on, jota koskeva hanke on ollut vireillä jo vuodesta 1989. Tiukasti suojellun luonnonsuojelualueen on määrä kattaa noin 190 neliökilometriä itäisen Suomenlahden vesialueita ja muun muassa turvata harvinaistuvien norppien ja harmaahylkeiden lisääntymismahdollisuuksia. Tytärsaaren itäosa liitettiin vihdoin joulukuussa 2017 perustettuun, nimen Itäisen Suomenlahden luonnonpuisto saaneeseen, aiemmista suunnitelmista jonkin verran supistuneeseen suojelualueeseen. Yltiä
Järven pinta-ala on 363 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Paataisenniemen ja Yltiänniemen välissä sijaitsee kaksi suurempaa saarta. Yhdessä niemien kanssa nämä jakavat järven kolmeen alueeseen. Saarten länsipuolelle jää Tervalahti, pohjoispuolelle pieni järvenselkä sekä Pohjalahti ja eteläpuolelle suurin järvenselkä, jota kutsutaan Huutoseläksi. Huutoselällä idässä on pohjoiseen työntyvä Majalahti ja eteläpäässä kapeneva Kaakkolahti. Majalahti erottaa suomaastosta Yltiänniemen, jossa sijaitsee myös Likolahti. Viro
Viron pinta-ala on noin 45 339 neliökilometriä. Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä. 
Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä. Suomen luonto
Suomen pinta-alasta liki kolmannes on ollut suota, josta noin puolet on ojitettu lähinnä metsätalouskäyttöön. Myös maatalous- ja turpeenkäyttöön on ojitettu jonkin verran suota. Suomi 1940-luvulla
Suomen maa-ala vuonna 1939 oli noin 348 477 km² ja vuonna 1949 noin 305 450 km², keskimäärin yhtä suomalaista kohden maata oli vuonna 1939 noin 9,42 hehtaaria, vuonna 1949 vastaavasti noin 7,66 hehtaaria. Laatokka
Laatokan vesipinta-ala on 17 700 neliökilometriä, pituus 219 km, keskimääräinen leveys 100 km ja suurin leveys 130 km. Sen keskisyvyys on 52 m. Entinen Suomen osuus Laatokasta on syvempää kuin vanha Venäjän osuus, ja syvin kohta (225 metriä) sijaitsee Valamon saaren edustalla. Laatokka on maailman 14. suurin järvi. Järven vesitilavuus on 908 kuutiokilometriä, joka on noin kolme kertaa enemmän kuin Suomen kaikkien sisävesien sisältämä vesimäärä yhteensä. Järven pinta on vain neljä metriä merenpinnan yläpuolella. Laatokassa on yli 500 saarta. Suuria saaria ovat mm. Lunkulansaari, Mantsinsaari ja Valamo. Saaret sijaitsevat enimmäkseen rannan lähellä entisellä Suomen alueella. Suurista Laatokan saarista sijaitsee kaukana rannasta ainoastaan Valamo, joka sekin on entistä Suomen aluetta. Järvi laskee Nevajoen kautta Suomenlahteen. Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Kuru)
Järven pinta-ala on 220 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,7 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven luoteispäässä työntyy luoteeseen päin matalan Keihäänsalmen taakse Mäntylänlahti. Lahti on Keihäänsalmesta mitattuna 1,1 kilometriä pitkä. Järven kaakkoispäässä Hevossaari jakaa järven kahtia. Saaren itäpuoli on järven puoliskoista pienempi ja siellä sijaitsee järven laskujoen Keihäsjoen luusua. Saaren länsipuolella on järvenpuolisko laajempi ja siinä on kaksi kapeaa lahtea Kentänlahti ja Suitsilahti. Saaren eteläpuolelle jää hyvin kapea salmi, jonka ylittää silta. Ihaksenjärvi
Järven pinta-ala on 110 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pyöreähkön muotoinen, mutta siinä on runsaasti pieniä lahtia. Niitä ovat Ruokolahti, Riihilahti, Laajalahti, Kolhonlahti ja Kivelänlahti. Suurin lahti Toikanlahti sijaitsee koillisrannassa ja se kääntyy Karjuniemen taakse. Järven lähiympäristö on alavaa maata, jossa moreenimäkien väliset alavat alueet ovat soistuneet tasaisiksi. Suomenvedenpohja
Suomenvedenpohja on noin 9 kilometriä pitkä ja leveimmästä kohdasta noin 1,5 kilometriä leveä lahti, jonka pinta-ala on noin 10 km². Sen erottaa Viipurinlahdesta Linnasaari. Linnasaaren länsipuolisessa Kivisillansalmessa kulkee Suomenvedenpohjan halki nykyinen Saimaan kanavalle johtava vesiväylä. Saaren itäpuolisessa Linnasalmessa olevalla saarella sijaitsee Viipurin linna. Linnasaaren koillisosassa Suomenvedenpohjan kaakkoisrannalla on Monrepos’n kartano, ja vastapäätä Linnasaarta lahden eteläpäässä Viipurin historiallinen keskusta. Lapinlahti
Lapinlahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Ansionlahti
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Sääjärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 181 ha ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja sen muodon määrittää 15 metriä korkea ja kilometrin pitkä Kyläniemi. Niemen itäpuolelle jää 2,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Lontviikinlahti. Järven pohjoispäässä on samanlainen mutta lyhyempi Haitinlahti ja Kyläniemen lounaispuolelle työntyy kilometrin pituinen Paartianlahti. Sen rantaviivan pituus on 13,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven keskivaiheilla sijaitsee myös laajat avosuon alueet. Saaria on neljä. Järven keskivaiheilla sijaitsevat Huhmarin- ja Papinsaaret. Kaksi pienempää luotoa ovat Varissaari ja Leitulankärki. Järven rantaan on rakennettu alle 30 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoispäässä Haitinlahden pohjukassa sijaitsee leirikeskus. Virolahti (lahti)
Virolahti (Rautalanselkä, Виролахти) on merenlahti Suomenlahden pohjoisrannikolla Suomen ja Venäjän rajalla. Lahti on noin 10 km pitkä. Suomen puoleinen osa kuuluu Virolahden kuntaan ja Venäjän puoleinen osa Viipurin piirin Tienhaaran kuntaan. Virolahden kirkonkylä sijaitsee lahden länsirannalla ja kunnan keskustaajama Virojoki lahden pohjukassa, missä Virojoki virtaa lahteen. Lahtea rajoittavat idässä Paation ja Laitsalmen saaret, jotka sijaitsevat Venäjän puolella. Liminganlahti
Liminganlahden vesipinta-ala on 109 km², kun alueen länsirajana käytetään kuviteltua linjaa Lumijoen Varjakasta Rokonkarin saaren kautta Oulun Riutunkariin. Lahden pituus on suurimmillaan noin 15 kilometriä, ja pohjukassa sen leveys on suurimmillaan noin kymmenen kilometriä. Munninlahti
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.. Saint Lawrencen lahti
Saint Lawrencen lahti (, ) on lahti Atlantin valtameressä. Pohjois-Amerikan Suuret järvet laskevat vetensä lahteen Saint Lawrence -joen kautta. Lahti on noin 250 000 neliökilometrin suuruinen. Se on maailman suurin estuaari. Syväraumanlahti
Syväraumanlahti on noin kaksi kilometriä Rauman keskustan luoteispuolella sijaitseva merenlahti, jossa toimii yksi Suomen suurimmista pienvenesatamista. Lahti erottaa toisistaan Otanlahden ja Syvärauman kaupunginosat. Syväraumanlahden eteläpuolella sijaitsee Otalahden lisäksi virkistysalueena käytetty Fåfängan niemi, joka tunnetaan muun muassa Kiikartorni-nimisestä näkötornistaan. Syväraumanlahden pohjukkaa kutsutaan Kappelinsalmeksi. Suomi
Suomen pinta-ala on 338 449 km² (2017). Lukuun sisältyvät maa- ja sisävesialueet. Merialueita on lisäksi 52 471 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Maapinta-alasta on rakennettua 4 %, maatalousmaata 9 %, metsää 77 % ja muuta maata 10 %. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko ovat tasaisia, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, joiden kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta. Pohjanlahti
Pohjanlahden rajat eivät ole täysin tarkat. Ahvenanmeri ja Saaristomeri katsotaan joskus olevan osa Pohjanlahtea. Näin on esimerkiksi International Hydrographic Organizationin teoksessa Limits of Oceans and Seas, jossa Pohjanlahden eteläreuna määritellään kulkevan Hankonimen kärjestä Ruotsin Simpnäsklubbiin (59°54′N). Luettelossa huomautetaan erityisesti Ahvenanmaan saarten olevan Pohjanlahdella. Esimerkiksi merisäätiedotuksissa rajaviiva on määritelty leveyspiirille 60°30′. Tällöin Pohjanlahden eteläreuna on Selkämeren eteläraja, jonka takana on Ahvenanmeri ja Saaristomeri. Ruotsin puolella Pohjanlahti ulottuu Östhammariin asti. Kattilan rauhoitusalue
Kattilan rauhoitusalue () on aluetason luonnonsuojelualue Leningradin alueen Jaaman piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 12 100 hehtaaria, josta järviä on 3 000 hehtaaria ja Suomenlahden vesialuetta 50 hehtaaria. Junkinlahti
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä, mutta järvi on yleensä paljon kapeampi. Järvellä on kaksi järvenosaa, joita yhdistää keskellä Lilvansalmi, ja sen itäosaa kutsutaan Lepolahdeksi ja länsiosaa Junkinlahdeksi. Junkinlahti on myös järven virallinen nimitys. Lilvansalmi on kasvillisuuden rehevöitymisen vuoksi ruopattu. Jyrkimmät rannat ovat järven etelärannat, missä Mustikkakallion rinteet putoavat suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta, josta vajaa kymmenen on maatiloja. Järven eteläpuolelta kulkee yhdystie 3281 ja pohjoispuolelta muita kyläteitä, joista haarautuvat järven asutuksen luo vievät tiet. Suomenlahti
Noin viisi prosenttia Itämeren vesimassoista sijaitsee Suomenlahdella. Suomi
Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584. Taasianjoen vesistö
Taasianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 15) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Taasianjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 530,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,46 %. Itäisen Suomenlahden kansallispuisto
Kansallispuistoon kuuluu vain pieniä, alle yhden neliökilometrin kokoisia saaria ja luotoja. Suurimmat saaret ovat Kilpisaari, Ristisaari, Ulko-Tammio, Mustaviiri ja Pitkäviiri. Itäisin saari on Huovari.
Useimmat saaret ovat puuttomia kalliosaaria, mutta alueella on myös harjusaaria, kuten Pitkäviiri. Metsäisillä saarilla puusto on pääosin männikköä. Joidenkin suurimpien saarten, kuten Ulko-Tammion ja Ristisaaren, sisäosissa on myös lehtoja. Suomen luonto
Suomella on merenrantaa Pohjanlahdella, Suomenlahdella ja Saaristomerellä. Merialueet ovat matalia, ja vesialueet saariston pilkkomia. Vesi on murtovettä, joten varsinaisia valtamerilajeja tavataan vain harhailijoina. Maalahdenjoen vesistö
Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %. Suomen vesistöalueet
Suomen vesistöt laskevat ensisijaisesti Itämereen, Laatokkaan, Vienanmereen tai Barentsinmereen. Koska vesistöalueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on päävesistöalueiksi valittu niistä pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona valinnassa pidettiin vähintään 200 neliökilometrin valuma-aluetta. Nämä kattavat suuren osan Suomen pinta-alasta, mutta ne eivät kata aivan koko Suomea. Päävesistöalueita, joiden pinta-ala ylittää 200 neliökilometriä, on alun perin ollut 74, mutta niiden lisäksi on tarvittu myös pieniä rannikkovesistöalueita. Kun tieto valuma-alueiden pinta-aloista päävesistöalueiden numeroiden antamisen jälkeen tarkentui, osoittautui, että jotkin päävesistöalueet eivät täyttäneet 200 neliökilometrin pinta-alarajaa ja jotkut pienet rannikkovesistöt taas ylittivät sen, mutta numerointia ei enää lähdetty muuttamaan. Pärnunlahti
Pinta-alaa lahdella on 411 km. Suurin syvyys on vain 11 metriä. Pohjanpitäjänlahti
Pohjanpitäjänlahti eli Pohjanlahti () on 15 kilometriä pitkä merenlahti, joka halkaisee Raaseporin kaupungin alueen Länsi-Uudellamaalla eteläisessä Suomessa. Murroslaaksossa kulkeva kapea lahti muistuttaa paljon vuonoa. Lahden leveys vaihtelee välillä 1–4 km. Mannarinlahti
Mannarinlahti on suuri matala merenlahti Intian valtameressä Intian eteläkärjen ja Sri Lankan länsirannikon välissä. Leveydeltään Mannarinlahti on 160–200 kilometriä. Mannarinlahti yhtyy pohjoisessa Bengalinlahteen Palkinsalmen kautta. Mannarinlahden ja Palkinsalmen välissä on Aataminsillaksi kutsuttu matalikko. Riksu laht
Järven etäisyys merestä on 800 metriä. Sen pinta-ala on 44 ha ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 2,0 ha. Suurin saari on Külalaid, joka on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee halkaisijaltaan 80 metrinen saari. Kolme muuta saarta sijaitsevat järven rannan tuntumassa. Järven läpi virtaa Riksu jõgi (myös Riksu oja), joka on saa alkunsa metsäojana 11 kilometrin päässä ja se laskee järveen itäpäässä olevasta Reinulaidin niemestä. Muut neljä tulo-ojaa ovat pieniä. Riksun jõgi (Sepajõe) jatkaa laskujokena lähtemällä järven luoteispäästä ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Itämereen Pääniske lõugas nimisessä lahdessa Saaremaan lounaisrannikolla. Vesi nouseen korkeanveden aikana järveen ja antaa sinne suolaisen veden pulsseja. Järven valuma-alueen laajuus on 46,4 km (neliökilometriä).
Järven keskisyvyys on noin netrin ja sen suurin syvyys on 1,5 metriä. Järven pohjan laatu vaihtelee ollen paikoin kovaa hiekkaa ja soraa toisaalla mutapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00044 km (kuutiokilometriä) eli 0,44 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat matalavetistä ruovikkoa. Riksun kylä on harvaan asuttua seutua, jonka ympäristö on vuorotellen metsää ja peltomaata. Mustajalan ja Tehumardin yhdistävä maantie (tie 102) ohittaa järven pohjoispuolelta. Salmen kunnanraja seuraa järven etelärantaa, joten järven koko vesiala kuuluu Lääne-Saaren kuntaan. Pohjanlahti (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kontti-Kertun mäen pohjoispuolella kalliomurrokseen muodostuneeseen painaumaan. Järven ympärillä on peltoalue, joka on rannan lähellä olevan metsiköiden takana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai pellonreunaa. Sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Siekkisjärvi
Järven pinta-ala on 296 hehtaaria eli 3,0 neliökilometriä. Se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven pääaltaasta työntyy koillispäässä kaakkoon päin 1,2 kilometriä pitkä Kytölahti. Sitä suojaa järvenselältä Kytöniemi. Kytöniemen eteläpäässä sijaitsee pieni Sokalahti, jota suojaa vastaavasti Vähäniemi. Järven luoteispäässä sijaitsee Lammassaaren takana avoin Välilahti. Järven eteläpäässä on Jähdysniemen molemmilla sivuilla lahdet. Itäinen Lehtivuorenlahti on avoin lahti, mutta länsipuolen Lakarinlahti on 650 metriä pitkä ja pohjukastaan 400 metriä leveä. Sen lahdensuu on vain 60 metriä leveä. Naale laht
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1  km² eikä siihen laske pitkiä ojia.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 km³ eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä. Seinäjärvi (Virrat)
Järven pinta-ala on 860 hehtaaria eli 8,6 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Järvenselän autiutta haittaavat vain kolme järven puolivaiheilla sijatsevaa saarta. Maapohjan harjujen jaksollisuus muodostaa järveen niemien ja lahtien vuorottelevan rantaviivan. Etelärannassa sijaitsevat Rapalamminlahti, Hirvilahti ja Paukalahti, joiden väliin työntyy teräväkärkinen Hirviniemi. Itärannassa Selkäniemi suojaa Selkälahtea. Pohjoispäässä työntyy pohjoiseen Pohjoislahti, jonka vierestä osoittaa järvelle Pitkäkari. Niemen läheiset saaret Halkosaari ja Vääräsaari ovat myös harjumuodostumia. Sen ympäristö on alavaa seutua, joten järven rannat näkyvät horisontissa ohueena viivana. Siikajärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 90 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella, missä mäkien vuorottelu painaumien kanssa pakottaa järvet muodostamaan pitkiä lahtia ja niemiä sekä nostamaan vedenpinnan yläpuolelle saaria. Siikajärvi on juuri tällainen järvi. Järvenselkä rikkoontuu Isosaaren vuoksi, joka on 450 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren eteläpuolella työntyy järvelle 900 metriä pitkä nimetön niemi, jonka pohjoispuolelle jää Haapalahti ja eteläpuolelle mutkainen ja sokkeloinen Aatunlahti ja Patmoslahti. Pohjoisinta lahtea kutsutaan Kuninkaanlahdeksi. Kalmbergin kartasto
Kartasto koottiin 86 karttalehdestä, joiden koko oli 56 × 48 senttimetriä. Karttalehtien mittakaava oli 1:100 000. Kartasto kattaa Suomen rannikon kiertäen Pohjanlahtea Oulun korkeudelta Turkuun ja sieltä Suomenlahtea itään Kivennavan ja Raudun pitäjiin saakka. Pohjanlahden korkeudella karttalehtiä on vain 1–3 sisämaahan päin. Etelä-Suomen kartoitustyö ulottui korkeudelle, jossa olivat Pori, Tampere ja Mäntyharju. Suomen maantiede
Vanhastaan Suomen suurimpana saarena on pidetty Soisaloa (1 638 km²). Uudemman käsityksen mukaan Soisalo ei ole saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero sen eri puolien välillä on noin kuusi metriä. Ympäröivien vesien saman tason perusteella Suomen suurimmaksi saareksi on esitetty Sääminginsaloa Saimaalla. Sen pinta-ala on 1 069 km². Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, jos kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Kaikki saaren määrittelyperusteet täyttävistä saarista suurin on Ahvenanmaan pääsaari (685 km²) ja toiseksi suurin on Kemiönsaari (524 km²). Halonginlahti
Lahdessa elää 60 kotoperäistä eläinlajia ja ainakin 14 kotoperäistä kasvilajia. Alue on yksi Vietnamin suosituimmista matkailukohteista. Osa lahdesta on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1994. Lahden koko pinta-ala on 1553 neliökilometriä, ja siitä 434 nelikökilometriä kuuluu maailmanperintökohteeseen. Suomen luonto
Suomessa on 1 865 Natura 2000 -aluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on viisi miljoonaa hehtaaria. Tästä maa-alueita on kolme neljäsosaa ja vesialueita yksi neljäsosa.
Lähes kaikki valtion maille perustetut Suomen luonnonsuojelualueet, erämaat ja retkeilyalueet ovat osa Natura-verkostoa. Niiden hoito on Metsähallituksen vastuulla. Luonnonsuojelualueisiin kuuluvat Suomen 39 kansallispuistoa ja 19 luonnonpuistoa. Kaikkiaan Suomen pinta-alasta on suojeltu luonnonsuojelu- ja erämaalailla yhdeksästä kymmeneen prosenttia. Tervaniemenlahti
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se on alavalla peltoaukealla sijaitseva matala ja ruohottunut järvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka Mattilansaaren niminen niemi siihen viittaakin. Järven luoteispäässä kyseisen niemen takana aukeaa vielä pieni järvenosa, jossa sijaitsee luusua. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja järven rannat ovat peltomaata, luhtaa tai rantametsikköä. Järven lähiympäristössä sijaitsee toistakymmentä maatilaa ja niiden lisäksi muuta kiinteää haja-asutusta. Rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Ranta-alueita ja itse järvi kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Myös järven lasku-uoma Syväsalmi on suojeltu. Suomenlahti
Ennen Veiksel-jääkautta 130 000 – 115 000 vuotta sitten Suomenlahti oli osa Eemmerta ja ulottui Vienanmerelle asti. Jäätikön reunan perääntyessä Suomenlahti oli aluksi osa makeavetistä Baltian jääjärveä, myöhemmin Yoldiameren lahti. Maankohoaminen erotti sen uudelleen järveksi, osaksi Ancylusjärveä. Noin yhdeksäntuhatta vuotta sitten valtameren pinnan noustessa suolaista vettä alkoi virrata Tanskan salmien kautta Itämereen ja alkoi Litorinameren aika. Latvanen (Lappeenranta)
Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto. Itäisen Suomenlahden kansallispuisto
Itäisen Suomenlahden kansallispuisto on Suomen kansallispuisto, joka käsittää noin 60 kilometriä leveän alueen Kymenlaakson maakunnan ulkosaaristossa Kotkan ja Haminan kaupunkien sekä Pyhtään ja Virolahden kuntien alueella. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Sen maapinta-ala on 656 ha, eikä se nykyisellään täytä luonnonsuojelulain 11 §:n edellytystä, jonka mukaan kansallisouiston vähimmäispinta-ala on 1000 ha. Kansallispuisoon ei kuulu vesialueita. Singitikóslahti
Singitikóslahti on saanut nimensä antiikin aikaisesta Singoksen kaupungista, joka sijaitsi jossakin Sithonían niemellä. Lahden toinen nimi viittaa Áthokseen eli Pyhään Vuoreen. Lahden pituus on noin 48 kilometriä ja leveys noin 24 kilometriä. Lahden itärannalla sijaitsevat muun muassa ”Áthoksen portti” Ouranoúpoli sekä Áthoksen satama Dáfni. Lahdessa sijaitsevat muun muassa saaret Ammoulianí ja Diáporos. Rauhajärvi (Mikkeli)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,5 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Pitkän muotoisen järven ilmeeseen vaikuttaa lähes kolme kilometriä pitkä niemi, jossa sijaitsevat Huutniemi, Lehtoniemi ja tiheästi ojitettu Raiskinsuo. Se jakaa järven kaakkoispään kahdeksi lahdeksi, joiden pohjukat ovat nimeltään Kotalahti ja Lasakonlahti. Lasakonlahdessa on Nenäsyväniemi, jonka viereen jää pieni Kurjenlahti. Järven luoteispää on 5,5 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin levyinen lahti. Sen pohjukkaa kutsutaan Päälahdeksi ja lahdensuun viereistä niemeä Pohjaniemeksi. Salakkalahti
Salakkalahti on noin 450 metriä pitkä ja 100–180 metriä leveä merenlahti, joka sijaitsee Viipurin vanhan kaupunkikeskustan pohjoispuolella. Se on osa Viipurinlahden ja Suomenvedenpohjan yhdistävää Linnasalmea. Aikoinaan muun muassa matkustajasatamana toiminut eteläranta on nykyään lähinnä puistoalueena. Lahden pohjukassa sijaitseva Salakkalahden puisto rakennettiin jo 1800-luvun jälkipuoliskolla. Myös Revonhännäksi kutsutun pohjoisrannan puolella ovat nykyään muun muassa Hotelli Družba sekä Viipurin linja-autoasema. Jamesinlahti
Jamesinlahti (, ) on 443 kilometriä pitkä ja 217 kilometriä leveä merenlahti Hudsoninlahden eteläosassa Kanadassa. Lahti on pääsääntöisesti alle 60 metriä syvä. Vaikka lahti rajoittuu idässä Ontarion ja lännessä Québecin ja provinssiin, lahti kuuluu saarineen muun Hudsoninlahden tavoin Nunavutin territorioon. Lahden suurin saari on 3 002 (3 001) neliökilometrin laajuinen Akimiski Island. Koiluoto
Koiluoto ( kyrill. Койлуото) on pieni, noin 2 hehtaarin kokoinen saari Suomenlahden Virolahdella. 200 metrin pituisen ja 110 metriä leveän saaren lävitse kulkee Suomen ja Venäjän raja. Paimionlahti
Paimionlahti on Saaristomerellä Varsinais-Suomessa Paimiossa sijaitseva kapea, pitkä ja syvälle sisämaahan ulottuva merenlahti. Lahden aivan uloimmat osat kuuluvat Kaarinaan ja Sauvoon. Paimionlahteen laskeva Paimionjoki on Saaristomereen laskevista joista suurin sekä valuma-alueeltaan että virtaamaltaan. Lahden perukka eli pohjoisosa johon Paimionjoki laskee on Natura-aluetta 221 hehtaarin laajuudelta ja se kuuluu siihen lintudirektiivin mukaisena linnuston erityissuojelualueena. Valtakunnallisen lintuvesien suojeluohjelmassa Paimionlahti on luokiteltu kansainvälisesti arvokkaaksi kohteeksi. Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin. Itämeri
Itämeren pääaltaan pituus Tanskasta Suomen lounaisosaan on noin 1 600 kilometriä, ja keskileveydeltään se on noin 190 kilometriä. Tanskan salmien kaakkoispuolelta alkaa varsinainen Itämeri Arkonan altaasta Bornholmin saaren länsipuolella. Sen itäpuolella ovat Bornholmin allas ja Gotlanninmeri, joka jaetaan Gotlannin altaaseen ja Gdańskinlahteen. Arkonan allas, Bornholmin allas ja Gotlanninmeri muodostavat Itämeren pääaltaan, varsinaisen Itämeren, jonka itäpuolella on kaksi lahtea: Suomenlahti ja Riianlahti. Suomenlahti on pitkänomainen, eikä sen ja pääaltaan välillä ole erottavaa kynnystä. Riianlahti sen sijaan on hieman eristyksissä. Itämeren pääaltaan pohjoispuolella on suuri Pohjanlahti, joka jakautuu vielä Perämereen, Selkämereen, Ahvenanmereen ja Saaristomereen. Alasenjärvi (Lahti)
Järven pinta-ala on 275 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja järvenselkä, josta työntyy pohjoiseen Takkulanpohjan lahti ja etelään Joenpohjanlahti. Se on rantaviivaltaan selväpiirteinen järvi, vaikka sen etelärannoilla on joitakin niemiä. Suurin niemi on Harjuniemi, jonka läntiseen kainaloon Joenpohjanlahti jää. Itäpuolelle jää pieni lahti Herrasmanninkärjen väliin. Näiden itäpuolella sijaitsee Sotamiehenpohja, jota reunustaa Sepänniemi. Lounaisrannan Kotiniemi suojaa eteläpuolelle jäävää Joenpohjanlahtea sen luoteispuolelta. Järvessä on laskettu olevan kolme saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,04 hehtaaria, mikä on noin 0,01 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi ovat yli aarin kokoisia ja kolmas on pieni luoto. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa. Siaminlahti
Siaminlahti rajautuu Etelä-Kiinan mereen, joka on Tyynenmeren osa. Lahtea reunustavat Kambodža, Thaimaa ja Vietnam. Lahden pohjoiskärki on Bangkokinlahti, johon Bangkokin lähellä laskee Chao Phraya -joki. Siaminlahden leveys on noin 500–560 ja pituus 725 kilometriä. Merialueen pinta-ala on noin 320 000 km².