Mikä on laiton uhkaus?
Pakottaminen
Uhkaileminen sisältyy moneen muuhunkin rikokseen kuin pakottamiseen. Toisen ihmisen turvallisuuteen tai omaisuuteen kohdistuvalla rikoksella uhkaaminen täyttää laittoman uhkauksen tunnusmerkistön. Uhkauksen käyttäminen taloudellisen edun hankkimiseen tuomitaan kiristyksenä. Tahallinen perätön pommiuhkaus on säädetty rangaistavaksi perättömänä vaarailmoituksena ja toisen liikkumisen estäminen aseella uhkaamalla rangaistaan vapaudenriistona. Sen sijaan pakottamisena rangaistavan uhkauksen kohdalla tulevat kyseeseen monenlaiset pakottamis- ja painostuskeinot, koska siinä uhkauksen ei tarvitse välttämättä tarkoittaa rikoksella uhkaamista. Rangaistavaa pakottamista on laillisellakin toimenpiteellä uhkaaminen. Oikeudeton uhkailu taloudellisilla seikoilla tai vaikkapa kunnianloukkauksella (uhkaus häväistä toinen julkisesti) voi tuoda tuomion pakottamisesta. Rangaistavaa ei sen sijaan ole painostaminen palkitsemisella. Palkkio voi olla tärkeä tekijä saada toinen suostumaan tahtoonsa, mutta sitä ei pidetä tekoon pakottamisena.
Vaitiolovelvollisuus
Pappi voi puhua saamistaan tiedoista yleisesti, mutta puheita ei saa pystyä mitenkään yhdistämään mihinkään konkreettiseen. Jos kyseessä on klassinen tapaus: kolmannen henkilön henkeen kohdistuva uhka, pappi voi soittaa poliisille ja sanoa: "Täällä pastori N.N. Olkaa hyvä ja suojelkaa X.X.:n henkeä." Pappi ei voi paljastaa, mistä hän on tämän tietoonsa saanut. Vastaavaa menettelyä pappi voi noudattaa myös muun törkeän rikoksen uhatessa. Joutuessaan todistamaan oikeudenkäynnissä rippisalaisuuden sitoma henkilö ei saa mainita saamaansa tietoa, tiedon antajaa tai edes sitä, että hän on rippisalaisuuden sitoma. Hänen tulee siis antaa todistuksensa kuin rippiä ei olisi edes tapahtunut. Oikeussuoja
Oikeussuoja tarkoittaa kansalaisen suojaa valtion ja toisten kansalaisten tekemiä oikeudenloukkauksia vastaan. Hyväkään oikeussuoja ei kuitenkaan takaa täydellistä oikeusturvaa, sillä oikeusturvaan liittyy myös eettisiä näkökohtia. Oikeusvaltiolla tulee olla riittävät keinot oikeussuojan takaamiseksi. Lainsäädäntö määrittelee kansalaiselle kuuluvat oikeudet ja edut sekä sen, millaiset oikeudenloukkaukset ovat sallittuja yleisen edun nimissä. Lainsäädäntö sisältää myös oikeudenloukkauksista seuraavat rangaistukset ja vahingonkorvaukset. Oikeussuojan takaaminen edellyttää oikeusvaltiolta konkreettisia toimintamahdollisuuksia viranomaisia ja toisia kansalaisia vastaan sekä mahdollisuuksia loukatun oikeustilan palauttamiseksi. Oikeusvaltion oikeuslaitos täytäntöönpanoelimineen hoitaa tällaisia tehtäviä. Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen
Virkamiehen väkivaltainen vastustaminen on Suomen rikoslaissa rangaistavaksi säädetty teko, josta voi seurata vankeutta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta. Virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen syyllistyy, jos käyttää tai uhkaa käyttää väkivaltaa virkatehtävää suorittavaa virkamiestä kohtaan tai kostaa väkivalloin virkamiehen tekemän virkatoimen hänelle tai hänen lähimmäiselleen. Tekoon voi syyllistyä myös, jos käyttää väkivaltaa ulkopuolista henkilöä kohtaan tarkoituksenaan estää jonkin virkatehtävän suorittaminen. Esimerkiksi sivullinen, jonka poliisi on määrännyt avustamaan rikollisen kiinni ottamisessa, nauttii samaa suojaa kuin poliisi itse. Teon lievempiä muotoja ovat virkamiehen vastustaminen ja haitanteko virkamiehelle. Valtiopetos
Suomessa valtiopetos on rikos, jolla väkivaltaa käyttämällä tai sillä uhkaamalla, oikeudettomasti pakottamalla taikka valtiosääntöä rikkomalla yritetään kumota tai muuttaa Suomen valtiosääntö taikka muuttaa valtiojärjestystä. Valtiopetokseen syyllistyy myös se, joka yrittää väkivaltaa käyttämällä tai sillä uhkailemalla syrjäyttää Tasavallan presidentin, valtioneuvoston tai eduskunnan taikka kokonaan tai osaksi estää niitä käyttämästä toimivaltaansa. Rikoksesta tuomitaan vähintään vuodeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Valtiopetoksesta tuomittava henkilö on rikoslain 2. luvun 14a. pykälän mukaan lisäksi tuomittava menettämään sotilasarvonsa; kyseinen määräys otettiin rikoslakiin jatkosodan aikana vuonna 1944. Lähestymiskielto
Lähestymiskieltoa voi hakea kuka tahansa, joka perustellusti tuntee itsensä toisen uhkaamaksi tai häiritsemäksi. Myös viranomainen voi hakea kiellon määräämistä, jos uhattu henkilö ei itse uskalla sitä tehdä. Poliisi voi harkintaansa käyttäen määrätä väliaikaisen lähestymiskiellon, joka astuu voimaan välittömästi. Väliaikainen lähestymiskielto voidaan määrätä vaikka vastapuolta ei tavoitettaisikaan, mutta väliaikaisenkin lähestymiskiellon ratkaisee käräjäoikeus. Pahoinpitely
Normaalimuotoinen ja törkeä pahoinpitely ovat aina virallisen syytteen alaisia rikoksia eli virallisen syyttäjän tulee nostaa syyte vaikkei asianomistaja tahtoisikaan. Lievä pahoinpitely on lähtökohtaisesti asianomistajarikos eli syytteen nostaminen edellyttää asianomistajan pyyntöä. Lieväkin pahoinpitely on virallisen syytteen alainen rikos, jos se kohdistuu 1) alle 18-vuotiaaseen henkilöön, 2) tekijän aviopuolisoon tai entiseen aviopuolisoon, sisarukseen tai sukulaiseen suoraan ylenevässä tai alenevassa polvessa taikka henkilöön, joka asuu tai on asunut tekijän kanssa yhteistaloudessa tai on tai on ollut muuten näihin rinnastettavan henkilökohtaisen suhteen takia hänelle läheinen taikka 3) työtehtävää suorittavaan henkilöön, kun rikoksentekijä ei kuulu työpaikan henkilöstöön. Uhkasakko
Uhkasakko on tuomioistuinten ja eri viranomaisten tehosteena käyttämä painostuskeino, jolla pyritään varmistamaan viranomaisen antaman käskyn tai kiellon toimeenpano. Tässä yhteydessä tällaisesta käskystä tai kiellosta käytetään termiä päävelvoite. Uhkasakkoon liittyy jokin rahasumma, joka voi olla joko kiinteä tai sen suuruus voi muuttua ajan kuluessa. Ajan kuluessa muuttuvasta uhkasakosta käytetään nimitystä "juokseva uhkasakko". Mikäli se taho, jota uhkasakko koskee, ei toteuta päävelvoitettaan ja tähän ei ole hyväksyttävää syytä, voidaan uhkasakko tuomita maksettavaksi. Law Enforcement Against Prohibition
LEAP on huumelainsäädäntöä uudistava järjestö, joka uskoo lainalaisen säännöstelyn olevan ainoa eettinen ja pätevä tapa kumota huumeiden vastaisen sodan aiheuttamat vahingot. Lainalainen säännöstely loisi systeemin, jossa huumeiden myynti ja välittäminen olisi valtion säännöstelemää, kuten nykyiset tupakka- ja alkoholilait. Tällainen asetelma hankaloittaisi laitonta huumekauppaa niin paljon, että rikollisesta kaupankäynnistä voitaisiin päästä kokonaan eroon. Likainen pommi
Likaiset pommit ovat radiologisia aseita, joissa tavanomainen räjähdysaine räjähtäessään levittää radioaktiivista ainetta ympäristöön. Vaikutus riippuu käytetystä radioaktiivisesta aineesta ja käytännössä pommista aiheutuva todellinen säteilyvaara rajoittuu enimmilläänkin muutamien kilometrien etäisyydelle. Likainen pommi soveltuukin hyvin terroristiaseeksi, sillä säteily lisää pommin kauhuvaikutusta. Tyypillisesti pommin aiheuttama räjähdys onkin vaarallisempi kuin mukana olevan radioaktiivisen aineen säteily. Likainen pommi ei sovellu sotilaskäyttöön, vaan sitä pidetään yleisesti terroristien aseena. Myös Geneven sopimus kieltää likaisen pommin sotilaskäytön. Likaista pommia ei myöskään pidetä varsinaisena joukkotuhoaseena, koska sellaisen räjäyttäminen ei todennäköisesti surmaa montaakaan ihmistä. Likainen pommi aiheuttaa pikemminkin psykologista tuhoa kuin fyysistä. Useat asiantuntijat pitävät sitä ”talousaseena”, koska paniikki häiritsisi nimenomaan talouselämää. Esimerkiksi pernarutto olisi joukkotuhoaseena kuolettavampi, sekä paljon helpompi hankkia ja kuljettaa. Työsuojeluvaltuutettu
Rikoslain 16. luvun 3 § "Haitanteko virkamiehelle" suojaa työsuojeluvaltuutettua, sillä työsuojeluvaltuutettu toteuttaa mm. "Laki työsuojelun valvonnasta ja työsuojeluyhteistoiminnasta" 31§:n määrittelemää työsuojelun turvallisuuden valvontaa. Mikäli työnantaja, joku työntekijöistä tai joku muu taho estää tai häiritsee työsuojeluvaltuutettua toimimasta tehtävässään, tästä voidaan rangaista sakolla. Maanpetos
Sotaan yllyttäminen on rikos, jossa joku Suomessa tai Suomen kansalainen maan ulkopuolella Suomea koskevan sotilaallisen tai kansainvälisen poliittisen kriisin aikana tai sellaisen välittömästi uhatessa, tarkoituksenaan saattaa Suomi sotaan tai sotatoimen kohteeksi, pyrkii yllyttämällä, vääriä tietoja levittämällä tai hyökkäysteolla saattamaan Suomen osaksi sotatoimia. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta. Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa
Haastehakemuksessa esitetään Haastehakemuksen perusteella tuomioistuin antaa haasteen. Haaste muodostaa perustan, jonka pohjalta syytetty voi valmistella puolustuksensa. Syyttäjällä ei tämän vuoksi ole enää pääsääntöisesti oikeudenkäynnin kuluessa oikeutta muuttaa rikosnimikettä tai teonkuvausta syytetyn vahingoksi. Tämä tarkoittaa, että syyttäjä ei voi esittää haastettaessa syytettä esimerkiksi pahoinpitelystä, mutta muuttaa syytettä oikeudenkäynnin kuluessa törkeäksi pahoinpitelyksi. Syyttäjä tai oikeusistuin voivat kuitenkin muuttaa rikosnimikettä, jos vaadittu tai tuomittava rangaistus ei nouse haasteessa esitetyn rangaistusvaatimuksen yli. Mikäli tapaus on monimutkainen, syyttäjä voi esittää useita vaihtoehtoisia syytteitä. Esimerkiksi henkirikosasiassa syyttäjä voi ensisijaisesti vaatia rangaistusta murhasta, toissijaisesti taposta. Tuomioistuin ei kuitenkaan ole sidottu rikosnimikkeeseen: se voi esimerkin tapauksessa päättää tuomita esimerkiksi törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta. Syyksiluettavuus
Suomen rikoslaki säätää syyksiluettavuudesta, että rangaistusvastuun edellytyksenä on tahallisuus tai tuottamus ja että jollei toisin säädetä, rikoslaissa tarkoitettu teko on vain tahallisena rangaistava. Toisin sanoen tuottamuksellisesta toiminnasta rangaistaan vain silloin, kun rangaistavuus ilmenee lainkohdan sanamuodosta tai sen tarkoituksesta tai asiayhteydestä selvästi ilmenee, että myös tuottamuksellisesta toiminnasta halutaan rangaista. Viimeisen kohdan mukaisesta menettelystä ovat esimerkkeinä muun muassa politiarikokset. Seurausvastuurikokset ovat poikkeus sääntöön, jonka mukaan henkilöä rangaistaan vain kielletyn seurauksen tahallisesta tai tuottamuksellisesta aiheuttamisesta. Henkilö vastaa siten esimerkiksi pahoinpitelyn sellaisistakin seurauksista, joita hänen tarkoituksensa ei ollut aiheuttaa tai joiden ilmenemisen mahdollisuutta tekijä ei ole osannut edes kuvitella. Vaarallinen lahko
Monesti vaarallinen lahko tai sen johto toimii lain, yleisesti hyvinä pidettyjen eettisten normien tai hyvän tavan vastaisesti, ja luo omaan aatemaailmaansa pohjautuvat säännöt, joita se valvoo tiukan kurin avulla. Vaarallinen lahko saattaa julkisesti mustamaalata ja peitetysti häiritä vastustajiaan. Se antaa vääriä tietoja ulkopuolisille ja/tai jäsenilleen. Lahko aloittaa melko tavanomaisena uskonnollisena yhteisönä, mutta ajan myötä ryhmän johdon asenne ulkomaailmaa kohtaan muuttuu kielteisemmäksi. Ilmestyy ryhmän sisäisiä ristitiitoja ja taistelu ulkomaailman kanssa. Ulkomaailman ennakkoluuloinen ja äärimmäisen kielteinen, ryhmää ymmärtämätön suhtautuminen kärjistää useissa tapauksissa ristiriitoja. Osaltaan myös tämä saattaa ajaa lahkon johdon väkivaltaan ja/tai itsetuhoon. Stop Online Piracy Act
Lakiehdotuksen vastustajat ovat ilmaisseet huolestumisensa siitä, että myös täysin syyttömien osapuolten sananvapautta voitaisiin rajoittaa. Ehdotukseen nähdään liittyvän myös monenlaisia uhkia, jotka kohdistuvat niin palveluiden tarjoajiin kuin käyttäjiinkin, sekä laajemminkin internetissä toimimiseen. Harhaisku
Harhaisku () on rikosoikeudessa luvaton teko, jonka kohteena on jokin muu kuin tekijän tarkoittama kohde. Oikeudenvastaisen teon kohteena voi olla henkilö, oikeushenkilö tai esine. Tekijän erehdys ei yleensä poista teon rangaistavuutta. Uhkapeli
Suomessa uhkapelien pelaaminen on tarkoin säädelty, uhkapelien järjestäminen omin päin tai tilojen antaminen uhkapeliin on rikoslaissa kielletty. Rikoslaissa tarkoitettuun uhkapelin määritelmään kuuluu, että voiton saaminen perustuu kokonaan tai osittain sattumaan taikka peliin tai toimintaan osallistuvista riippumattomiin tapahtumiin ja jossa mahdollinen häviö on ilmeisessä epäsuhteessa ainakin jonkun osallistujan maksukykyyn. Kokouksen estäminen
Kokouksen estäminen on Suomen rikoslain mukaan rikos, johon syyllistyy jos käyttämällä väkivaltaa tai sillä uhkaamalla oikeudettomasti estää yleisiä asioita varten tarkoitetun kokouksen, kulkueen tai tilaisuuden järjestämisen. Teosta on säädetty rangaistukseksi sakkoa tai vankeutta enintään kaksi vuotta. Laillisuusperiaate
Oikeustieteessä on johdettu legaliteettiperiaatteesta myös niin sanottu täsmällisyysvaatimus eli epämääräisyyskielto. Säädettäessä teko rangaistavaksi on laista täsmällisesti ja yksiselitteisesti ilmettävä, mikä se teko on, joka säädetään rangaistavaksi. Klassinen, saksalaisessa tieteisopissa syntynyt ja sieltä Suomeen lainattu esimerkki täsmällisyysvaatimuksesta on kielto säätää sellainen laki, jonka sanamuoto olisi: Virka-apu
Syyskuun 2001 terrori-iskujen seurauksena lakiin lisättiin säännökset sotilaallisten voimakeinojen käytöstä vuonna 2005. Laki antaa poliisille mahdollisuuden pyytää sotilaallisia voimakeinoja käytettäväksi, mikäli tämä "on välttämätöntä suuren ihmismäärän henkeä tai terveyttä välittömästi uhkaavan vakavan vaaran torjumiseksi eikä vaaraa ole mahdollista torjua lievemmillä keinoilla." Sotilaallisilla voimakeinoilla tarkoitetaan henkilökohtaisen aseen käyttöä merkittävämpää sotavarustuksella toteutettavaa voimankäyttöä. Voimakeinoja voidaan käyttää merkittävimpien terrorismirikosten ehkäisemiseksi tai keskeyttämiseksi. Sotilaallisia voimakeinoja saa virka-aputehtävässä käyttää vain sotilastehtävässä oleva virkamies. Myös muussa virka-avussa perusperiaatteena on, että tehtävään, jossa voidaan joutua käyttämään ampuma-asetta, komennetaan vain kantahenkilökuntaa. Suojeluraha
Suojeluraha on laitonta rahoitusta, suojelumaksua minkä laittomat toimijat voivat periä yleensä laillisilta toimijoilta. Rikolliset liigat (kuten Venäjän mafia, triadit, yakuza, huumekartellit) voivat tällä tavoin omaa toimintaansa rahoittaa. Yleensä suojelurahan perimiseen liittyy: joko henkeen tai terveyteen, tai myös taloudellisen liiketoimintaan liittyvä uhkailu. Suojeluraha voi kohdistua monenlaiseen toimintaan. Se voi kohdistua myös laittomuuksiin, kuten esimerkiksi luvattomaan seksibisnekseen tai ilman työlupaa/viisumia toimimiseen ansiotyössä. Terminä suojeluraha on tullut tunnetuksi lähinnä mafiaan liittyneistä uutisoinneista ja sitä kautta julkisuuteen nousseista tapauksista. Nyrkkivalta
Nyrkkivalta tarkoittaa lainvastaisen eli oikeudettoman edun hankkimista väkivalloin. Sen lähikäsite on omankädenoikeus eli omavaltaisuus, joka tarkoittaa oikeudenmukaisen edun hankkimista laittomin keinoin. Omankädenoikeus on säädetty Suomen rikoslaissa rangaistavaksi. Nyrkkivaltaa ei mainita Suomen lainsäädännössä, vaan väkivallan käyttöä koskevat väkivaltarikosten nimikkeet. Turvaamistoimi
Hallinnollisella turvaamistoimella voidaan varmistaa hakijan saamisoikeus, parempi oikeus esineeseen tai muun yksityisoikeudellisen oikeuden säilyminen tai toteutuminen. Velkoja voi riita-asiassa pyytää turvaamistointa, jos pelkää velallisen yrittävän vaarantaa myöhemmän täytäntöönpanon esimerkiksi hävittämällä kiinteää tai irtainta omaisuuttaan. Hakija voi myös saada oikeuden päätöksen, joka sakon uhalla velvoittaa henkilön tekemään jotakin, kieltää häntä tekemästä jotakin, oikeuttaa hakijan teettämään tai tekemään jotakin tai määrää henkilön omaisuutta toimitsijan haltuun. Lähestymiskielto
Merkittävä lähestymiskieltoon liittyvä ongelma on, että kykeneekö se suojaamaan henkilöitä tosiasiassa eli onko se tarpeeksi vaikuttava? Lähestymiskieltoja rikotaan, vaikka se on rangaistavaa. Vakavissa tapauksissa lähestymiskieltoon määrätty ehtii esimerkiksi murhata lähestymiskiellosta välittämättä (lähestymiskieltoa hakenut ei ehdi/pysty ottamaan yhteyttä poliisiin tai poliisi saapuu paikalle liian myöhään). Lähestymiskiellon rikkominen on virallisen syytteen alainen rikos, mutta siitä seuraa vain sakkoja. Lähestymiskiellon rikkomisesta ilmoittaminen on kiellolla suojatun vastuulla. Sivullissuoja
Staattinen sivullisusoja tarkoittaa viranomaismenettelyn avulla saatua suojaa oikeudenloukkauksia vastaan. Oikeutta loukkaavan tahon edellytetään tällöin käyttäytyvän saamansa käskyn tai kiellon mukaisesti. Suojaa hakevan on tehtävä aloite eli käynnistettävä viranomaismenettely, jossa oikeudenloukkaajalle määrätään sanktio. Staattisen sivullissuojan ilmentymiä ovat oikeustilan ennallistaminen, hallinnan palauttaminen, kielto jatkaa oikeudenloukkausta, rangaistus ja vahingonkorvausvelvollisuus. Ilmianto
Tahallinen väärien tietojen antaminen on rangaistava teko. Väärä ilmianto on rikos (15. luku 6 §). Joka antaa esitutkinta- tai muulle viranomaiselle taikka tuomioistuimelle väärän tiedon ja siten aiheuttaa vaaran, että ilmiannettu pidätetään, vangitaan tai joutuu muun pakkokeinon kohteeksi tai joutuu syytteeseen tai tuomitaan rangaistukseen tai muuhun rikosoikeudelliseen seuraamukseen virheellisin perustein, on tuomittava väärästä ilmiannosta sakkoon tai vankeuteen enintään kolmeksi vuodeksi. Laillinen este
Postin kulun epäsäännöllisyydet eivät muodosta laillista estettä. Postilakko ei muodostanut Korkeimman oikeuden tuomiossa 1984-II-156 laillista estettä, kun asianosainen oli tietoinen lakon uhasta ja hänellä oli mahdollisuus asiakirjojen lähettämisen lisäksi saapua paikalle henkilökohtaisesti. Vastaava ratkaisu tehtiin tapauksessa KKO:1996:116, jossa kirjeen saapuminen perille oli myöhästynyt Tyyppiesimerkkinä lailliseksi esteeksi hyväksyttävästä liikenteen keskeytymisestä toimii ankara lumimyrsky, joka hyväksyttiin esteeksi Korkeimman hallinto-oikeuden tuomiossa KHO:45/12/82. The Threat Is Real
B-puoli Lakko
Ammattiliitot käyttävät lakkoa ja lakolla uhkaamista aseena muun muassa palkkaneuvotteluissa. Erityisesti maissa, joissa järjestäytyminen on heikkoa, lakkoja esiintyy myös ilman ammattiliiton myötävaikutusta. Toisinaan työntekijät menevät lakkoon myös painostaakseen valtiota tai myötätuntolakkoon tukeakseen toisen alan työtaistelua.
Lakossa työntekijä rikkoo tekemäänsä työsopimusta, jolla hän on sitoutunut työskentelemään tietyn ajan tai toistaiseksi. Siksi lakkoja pidettiin aikaisemmin laittomina. Useimmissa länsimaissa lakot laillistettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa työntekijöiden oikeuksien kasvaessa. Nykyisin lakko-oikeus kuten ammatillinen järjestäytyminen katsotaan työntekijöiden perusoikeudeksi ja se on tunnustettu useimmissa perustuslaeissa. Tunnetaan kuitenkin laittoman lakon käsite. Linnadoktriini
Vuonna 2003 uudistetussa Suomen rikoslain 4 luvun 4 §:ssä säädetään hätävarjelusta ja hätävarjelun liioittelusta seuraavaa:"Aloitetun tai välittömästi uhkaavan oikeudettoman hyökkäyksen torjumiseksi tarpeellinen puolustusteko on hätävarjeluna sallittu, jollei teko ilmeisesti ylitä sitä, mitä on pidettävä kokonaisuutena arvioiden puolustettavana, kun otetaan huomioon hyökkäyksen laatu ja voimakkuus, puolustautujan ja hyökkääjän henkilö sekä muut olosuhteet.""Jos puolustuksessa on ylitetty hätävarjelun rajat (hätävarjelun liioittelu), tekijä on kuitenkin rangaistusvastuusta vapaa, jos olosuhteet olivat sellaiset, ettei tekijältä kohtuudella olisi voinut vaatia muunlaista suhtautumista, kun otetaan huomioon hyökkäyksen vaarallisuus ja yllätyksellisyys sekä tilanne muutenkin."
Suomen Korkein oikeus on antanut tuomioita hätävarjelua koskevissa jutuissa, jotka ovat tapahtuneet asunnossa tai liiketiloissa. Lainsuojaton
Lainsuojaton eli rauhaton tai henkipatto on henkilö, joka on tuomittu raskaiden rikosten johdosta menettämään ”rauhansa” eli lain antaman suojan. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tällaisen henkilön saa kuka tahansa vapaasti surmata. Määräaikainen tai elinikäinen lainsuojattomuus oli rangaistuksena käytössä muun muassa varhaiskeskiajan Skandinaviassa ja Englannissa. Virka-apu
Tyypillisimmin virka-avusta puhuttaessa ymmärretään poliisin tai puolustusvoimien käyttämiä pakkokeinoja. Todellisuudessa virka-avun kenttä on huomattavasti laajempi. Lääninhallituslain (22/1997) mukaan yleinen virka-apuviranomainen on lääninhallitus, joka antaa virka-apua kaikille muille valtion ja kunnan viranomaisille. Lääninhallituksen antama virka-apu on yleensä yksityiselle asetettu sakon uhka, teettämisuhka tai keskeyttämisuhka. Yhteisöasioissa lääninhallitus voi antaa virka-apua määräämällä tilintarkastajan tai antamalla oikeuden kutsua koolle yhtiökokous tai vastaava. Poliisi antaa virka-apua viranomaiselle tai yksityiselle ainoastaan silloin, kun tästä on erityisesti laissa säädetty. Eräs hallinnollisen virka-avun muoto on salassa pidettävien tietojen luovuttaminen ulkomaiselle tai kotimaiselle viranomaiselle, mistä säädetään julkisuuslaissa. Hallintolaissa annetaan kaikille viranomaisille oikeus pyytää virka-apua hallintotuomioistuimilta asianosaisten, asiantuntijoiden ja muiden henkilöiden kuulemiseksi valan velvoituksella tuomioistuimessa. Laiton naamioituminen
Laiton naamioituminen kielletään Suomen rikoslaissa. Rikokseen syyllistyy, jos esiintyy yleisellä paikalla järjestettävässä yleisessä kokoontumisessa tunnistamattomaksi naamioituneena ilmeisenä tarkoituksenaan ryhtyä käyttämään väkivaltaa tai vahingoittamaan omaisuutta. Laittomasta naamioitumisesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kolmeksi kuukaudeksi. Laillinen este
Laillinen este määritellään oikeudenkäymiskaaren 12. luvun 28. pykälässä. Laillinen este voi olla esimerkiksi sairaus ja yleisen liikenteen keskeytyminen. Tuomioistuin tutkii, onko este hyväksyttävissä lailliseksi. Asiamiehen laillinen este kelpaa asianosaisenkin lailliseksi esteeksi, mikäli toista asiamiestä ei ole mahdollista ajoissa asettaa. Muita lakeja, joissa käytetään laillisen esteen käsitettä ovat muun muassa hallintolainkäyttölaki, merilaki, asevelvollisuuslaki. Ylityökielto
On mahdollista, että työtaistelutilanteessa työnantaja tai tämän edustaja estää toimillaan, esimerkiksi uhkaamalla irtisanomisella, toimihenkilöiden osallistumisen ja toiminnan paikallisyhdistyksessä. Tällainen tilanne voi tulla rangaistavaksi rikoslain 47 luvun 4 §:n työntekijöiden järjestäytymisvapauden loukkaamisena. Myös tällaisen teon yritys on rangaistava. Rangaistukseksi on säädetty sakkoa. Volume 8: The Threat Is Real
Bonuskappaleet Suora toiminta
Suora toiminta on yksilöiden ja ryhmien toimintaa, jossa tavoitellaan poliittisia, taloudellisia tai yhteiskunnallisia päämääriä. Suoraan toimintaa voi kuulua väkivallatonta ja väkivaltaista toimintaa henkilöitä, ryhmiä ja omaisuutta kohtaan. Väkivallattomaan toimintaan voidaan lukea väkivallaton vastarinta, lakkoilu, kansalaistottelemattomuus, sabotaasi ja graffitit. Väkivaltaista puolta edustavat pahoinpitelyt, uhkailu ja yksityisomaisuuden tuhoaminen. Koulukiusaaminen
Laki edellyttää kouluilta suunnitelmaa koulukiusaamisen ehkäisemiseksi ja siihen puuttumiseksi. Koulun huono työilmapiiri, koulun omaisuuden turmeleminen ja opiskeluun liittyvät vaikeudet voivat olla merkkejä kiusaamisen esiintymisestä ja niihin puuttuminen voi auttaa vähentämään koulukiusaamista. Koulukiusaaminen saattaa pahimmillaan kuulua rikosoikeuden piiriin. Vaikka kiusaamista itsessään ei ole lainsäädännössä määritelty, ovat monet kiusaamisen muodot myös lakia rikkovia. Esimerkiksi henkilön koskemattomuuden loukkaaminen (lyöminen, töniminen, potkiminen tai muu vastaava) voidaan juridisessa mielessä luokitella pahoinpitelyksi. Myös perättömien huhujen levittäminen saattaa täyttää pahimmillaan kunnianloukkauksen merkistön, josta voidaan tuomita vähintään sakkoihin. Jääkiekkoväkivalta
Jääkiekkoväkivaltaa on yleensä tahalliset vahingoittamisyritykset ja -teot. Väkivallaksi lasketaan sääntöjen mukaan myös jääkiekkotappelut ja vaaralliset taklaukset. Jääkiekko on kontaktilaji, jossa taklaukset ovat tärkeä osa peliä, mutta pelaajien suojelemiseksi vaarallisiksi luokitellut taklaukset ovat kiellettyjä. Väkivallasta voidaan tarvittaessa antaa ankaria rangaistuksia, esimerkiksi Billy Coutu sai elinikäisen pelikiellon NHL:ään vuonna 1927, kun hän oli ottelun aikana hyökännyt tuomari Ryan O'Marran kimppuun. Kielto poistettiin kahden ja puolen vuoden jälkeen, mutta Coutu ei ikinä enää palannut NHL:ään. Šikaanikielto
Šikaanikielto (, solvaus, loukkaus) kieltää oikeuden käyttämisen ilkivaltaiseen tai kiusantahtoiseen tarkoitukseen tai siten, että sillä halutaan pääasiassa tuottaa toiselle haittaa tai vahinkoa. Suomessa kieltoa pidetään yksityisoikeudellisena periaatteena. Säädöksissä šikaanikielto esiintyy naapuruussuhdelain (26/1920)  13 pykälässä. Sen mukaan jos joku käyttää oikeuttaan rakentaa tai kaivaa pääasiallisena tarkoituksenaan tuottaa naapurille vahinkoa tai haittaa, on naapurilla oikeus vaatia paikan ennallistamista ja korvausta. Oikeussäännökseen perustuvat tuomiot ovat kuitenkin käytännössä harvinaisia, sillä vahingoittamistarkoituksen näyttäminen toteen on vaikeaa. Koska rakentaminen liian lähelle naapurin maata on maankäyttö- ja rakennusasetuksen (895/1999, 57 §) mukaan kiellettyä, ei tällöin tarvitse turvautua šikaanitunnusmerkistöön. Jos toimenpiteellä on hyväksyttävä tarkoitus, ei kyseessä ole šikaani. Uskontorikos
Uskontorikos on toisten ihmisten uskonnollisia katsomuksia loukkaava, lainsäädännössä rangaistavaksi säädetty teko. Suomen rikoslaissa uskontorikokset on vuodesta 1999 lähtien ryhmitelty rikoksiin yleistä järjestystä vastaan. Rangaistus tuomitaan uskonrauhan rikkomisesta eli Jumalan tai muun pyhänä pidetyn asian pilkkaamisesta tai häpäisystä ja kirkollisen toimituksen häirinnästä. Rangaistavaa on myös uskonnonharjoituksen estäminen ja hautarauhan rikkominen. Kiinteistötoimitusrikos
Kiinteistötoimitusrikos on Suomen lainsäädännössä rangaistavaksi säädetty teko, jossa henkilö rikkoo tahallaan tai huolimattomuudesta tiettyjä toimitusinsinöörin asettamia rajoituksia tai antamia määräyksiä. Sellaisella kiinteistötoimituksen kohteena olevalla alueella, jonka omistus saattaa toimituksen seurauksena muuttua, saa tehdä muutostöitä vain toimitusinsinöörin asettamin rajoituksin tai hänen antamallaan luvalla toimituksen aloittamisesta tiedottamisen ja tilusten haltuunoton välisenä aikana. Luvanvaraisia töitä ovat puuston hakkuu, maa-ainesten otto, uusien rakennusten rakentaminen, olemassa olevien rakennusten korjaus ja muut omaisuuden arvoa tai käyttötarkoitusta muuttavat toimet. Toisaalta toimitusinsinöörin on annettava lupa työhön, ellei se merkittävästi vaikeuta kiinteistötoimituksen suorittamista tai vaaranna toimituksen toteuttamista. Toimitusinsinöörin asettamia rajoituksia ja luparatkaisua on noudatettava, vaikka asiassa olisi aloitettu muutoksenhaku. Kiinteistötoimitusrikoksesta voidaan tuomioistuimessa tuomita sakko tai enintään kuuden kuukauden vankeus. Sitoumus
Sitoumus on yksipuolinen oikeustoimi, jolla henkilö tai oikeushenkilö lupautuu varmasti tekemään tai tekemättä jättämään jotakin. Sitoumus on velvoittava lupaus. Sen lähikäsitteitä ovat sopimus, takuu ja velvoite. Sitoumuskirjaksi nimitetään asiakirjaa, jonka sisältönä on jonkun tekemä sitoumus. Sitoumus on oikeudellisesti niin velvoittava, että toinen on siihen vetoamalla oikeutettu vaatimaan suoritusta. Tällaisia sitoumuksia ovat esimerkiksi testamentti ja lahjanlupaus. Sitoumuksen kiistämisen rikoslaki (39/1889, 38:7, kumottu lailla 769/1990) katsoi aiemmin rangaistavaksi teoksi. Sen mukaan rangaistiin sakolla tai alle kuuden kuukauden vankeudella, jos joku vastoin parempaa tietoaan kielsi allekirjoituksensa tai sitoumuskirjansa. Aggressio
Aggressio voi olla fyysistä tai verbaalista, suoraa tai epäsuoraa. Suoraa fyysistä aggressiota ovat taistelu tai siihen valmistuminen. Epäsuoraa fyysistä aggressiota ovat omaisuuden tuhoaminen tai läheisten uhkaaminen. Suoraa verbaalista aggressiota ovat kiroilu, kritisoiminen tai taistelulla uhkaaminen. Epäsuoraa verbaalista aggressiota ovat juoruilu ja kiristäminen. Kielellistä aggressiota ovat sanojen lisäksi myös ikävät kasvonilmeet tai ikävä kehonkieli, kuten sopimattomat käsimerkit. Asianomistaja
Asianomistaja on luonnollinen tai oikeushenkilö, jonka oikeutta tai etua rikos on loukannut, tai johon rikos on kohdistunut. Suomessa toisin kuin lähes kaikissa muissa maissa asianomistajalla on toissijainen syyteoikeus, eli hän voi vaatia tuomioistuinta tuomitsemaan syytetylle rangaistuksen. Asianomistaja saa itse nostaa syytteen rikoksesta vain, jos virallinen syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai jos esitutkintaviranomainen taikka syyttäjä on päättänyt, ettei esitutkintaa toimiteta tai että esitutkinta keskeytetään taikka lopetetaan. Virkarikosten ja väärän ilmiannon osalta asianomistajalla on kuitenkin syyteoikeus ilman syyttäjän edeltävää ratkaisua. Stop Online Piracy Act
Kongressiedustaja Lamar Smithin avustaja vastasi tähän, että: "Tämä lakiehdotus ei tee rikollista henkilöstä, joka laittaa YouTubeen videon lapsestaan laulamassa kopiosuojattua kappaletta. Lakiehdotus erityisesti kohdistuu nettisivuihin, jotka on tarkoitettu laittomaan tai tekijänoikeuksia rikkovaan toimintaan. Sivustoilla, jotka ylläpitävät ja esittävät käyttäjien materiaalia, kuten YouTubella, Facebookilla ja Twitterillä ei ole mitään syytä huolestua tästä lakiehdotuksesta." Epäurheilijamainen käytös
Epäurheilijamainen käytös tarkoittaa käytöstä, jossa pelaaja tietoisesti rikkoo sääntöjä ja häiritsee vastustajan peliä tietoisesti esimerkiksi huudahtelemalla tai loukkaamalla vastustajaa fyysisesti tai henkisesti. Jokaisessa urheilulajissa on mahdollisuus käyttäytyä epäurheilijamaisesti ja useassa lajissa säännöt myös kieltävät epäurheilijamaisen käytöksen. Epäurheilijamaiseen käytökseen jatkuvasti syyllistyviä usein halveksitaan ja pelkkä väitekin on loukkaava. Sotilaallinen uhka
Sotilaallinen uhka tarkoittaa armeijaan kohdistuvaa uhkaa. Hyökkäämättömyyssopimus
Hyökkäämättömyyssopimus on sopimus kahden tai useamman valtion välillä, jossa luvataan välttää sotaa tai aseistettua konfliktia maiden välillä ja ratkaista erimielisyydet rauhanomaisilla neuvotteluilla. Vaaratiedote
Vaaratiedote on viranomaisten lähettämä, vaaratilanteesta, uhasta tai onnettomuudesta annettava varoitus tai toimintaohje. Pakottaminen
Suomessa ei ole yksityiskohtaisia säännöksiä siitä, milloin uhkaaminen rikosilmoituksella tai arkaluontoisten tietojen levittämisellä on katsottava pakottamiseksi. Pahoinpitelyn uhri saa uhata poliisille ilmoittamisella, jos tekijä ei vapaaehtoisesti korvaa vahinkoja. Sen sijaan jos korvauksen suuruudesta on erimielisyyttä ja uhri vaatii ylimääräistä kipurahaa ehtona asian jättämisestä silleen, on kyseessä kiristys. Se on yksi pakottamisen erityissäännös. Pakkotila
Pakkotila on tilanne, jossa uhkaava välitön ja pakottava vaara ei ole oikeudeton hyökkäys vaan jokin eloton olosuhde kuten tulipalo tai muu onnettomuus. (Oikeudeton hyökkäys oikeuttaisi hätävarjelun.) Pakkotilaan vedoten syrjäseudulla jäihin pudonnut henkilö voi murtautua tyhjään kesämökkiin suojautuakseen jäätymiseltä; vertailtavat edut ovat kesämökin omistajan omaisuuden suoja ja onnettomuuden uhrin elämä. Lakko
Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mielestä oikeusvaltiossa pitäisi olla oikeussuojakeinot puolustautua sopimuksen- tai lainvastaisia toimia vastaan ja estää niistä aiheutuvia vahinkoja. Laittoman lakon vastaiset oikeussuojakeinot eivät rajoita laillista lakko-oikeutta. Uhka
Voidaan olettaa, että hasardi on ihmisen tietoinen riskinotto: ihminen toiminnallaan ottaa riskejä, joissa on luonnostaan epävakaat olosuhteet, mutta myös (taloudellisia) etuja. Kullakin alueella on riskin vastapainona vaihteleva määrä ihmisen elinmahdollisuuksia parantavia luonnonedellytyksiä ja luonnonvaroja. Uhkapeli
Uhkapeli on olennaisesti sattumaan perustuva rahapeli, jossa asetetaan panokseksi jotain rahanarvoista niin että mahdollinen voitto tai tappio on epäsuhteessa pelaajan varallisuuteen. Rahapeli muuttuu uhkapeliksi, kun panossumma on suurempi kuin mitä pelaajalla on varaa hävitä. Joskus on vaikea erottaa uhkapelaaminen viihdepelaamisesta, sillä moniin Internetissä tapahtuviin peleihin kuuluu panos, joka on tosin rahalliselta arvoltaan perinteisiä uhkapelejä pienempi. Se, mikä lasketaan uhkapelaamiseksi kuitenkin vaihtelee eri historiallisissa ja kulttuurisissa konteksteissa. Pakottaminen
Kun toinen pakotetaan tekemään oikeustoimi väkivaltaa käyttämällä tai terveyden vaarantamisella uhkaamalla, oikeustoimi ei ole sitova. Muunlaisellakaan pakolla tehty oikeustoimi ei velvoita pakotettua, jos pakottajana on sopijakumppani tai tämä on tiennyt tai hänen on pitänyt tietää jonkun kolmannen henkilön toimineen pakottajana. Eräissä tilanteissa pakotettu voi puolustaa oikeustoimen pätemättömyyttä menestyksekkäästi jopa vilpittömällä mielellä toiminutta siirronsaajaa vastaan. Lisää tietoa aiheesta sisältyy velkakirjalain (622/1947) 17 ja 30 pykäliin sekä maakaaren (540/1995) 13 luvun 5 pykälään. Ydinase
Likaiset pommit eli radiologiset aseet ovat aseita, joissa tavanomainen räjähdys levittää radioaktiivista ainetta ympäristöön. Vaikutus on sama kuin ydinaseen radioaktiivisella laskeumalla. Kyse ei ole siis varsinaisesta ydinaseesta. Likainen pommi soveltuu hyvin terroristin aseeksi, sillä säteily pieninäkin määrinä lisää pommin kauhuvaikutusta. Periaatteessa likainen pommi voi saastuttaa jonkin alueen asumiskelvottomaksi kymmeniksi vuosiksi ja lisätä syöpäriskiä laajemmalla alueella. Oikeudenkäynti
Rikosasiassa sanktiot poissaolosta riippuvat siitä, onko henkilö asianomistaja vai vastaaja, ja kutsussa esitetystä uhkasta. Sanktiona voidaan käyttää uhkasakkoa ja noutoa. Asian ratkaiseminen vastaajan poissa ollessa on mahdollista hyvin harvoin. Poisjäänyttä todistajaa voidaan uhata uhkasakolla tai noudolla (OK 17:36). Asiantuntijaa ei voida noutaa oikeuteen, vaan hänelle voidaan määrätä vain uhkasakko (OK 17.48). Syyttäjä
Syyttäjällä on syytepakko; syyttäjän on virkavastuun uhalla nostettava syyte, jos rikoksesta ja tietyn henkilön syyllisyydestä on riittävä näyttö. Syytepakosta on myös erikseen säädettyjä poikkeuksia, joiden nojalla syyte voidaan jättää nostamatta seuraamusluontoisena toimenpiteistä luopumisena. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka syyttäjä katsoo rikoksen tapahtuneen, on asian luonteen (esimerkiksi epäillyn nuoruus, rikoksen vähäisyys, onnistunut sovittelu tai lieventävät asianhaarat) vuoksi prosessiekonomisista syistä rationaalisempaa olla nostamatta syytettä. Seuraamusluontoisen syyttämättäjättämispäätöksen kohteella on oikeus vaatia syytteen nostamista paikkakunnan alioikeudessa, mikäli hän ei katso syyllistyneensä rikokseen ja toivoo maineensa puhdistamista. Pakottaminen
Olennaista on se, että vain oikeudettomasta pakottamisesta voidaan rangaista. Tähän vaatimukseen liittyy kolme näkökohtaa: onko pakotuskeino oikeudeton, onko pakottajalla oikeutta pakottamisen tavoitteeseen sekä onko pakotuskeino ja tavoite toisiinsa verrattuna oikeassa suhteessa? Usein pakottamisen tunnusmerkistö täyttyy yksiselitteisesti tapauksissa, joissa oikeudettomia ovat sekä keino että tavoite. Pakottamisesta on kuitenkin kyse myös silloin, kun uhkaaja käyttää oikeudetonta keinoa saadakseen toisen taipumaan oikeutettuun tahtoonsa. Pakottamisesta tuomitaan siis se, joka perii velalliselta rahaa takaisin aseella uhkaamalla (KKO 1977 II 45). Laittoman keinon käytön vuoksi pakottamisesta tuomittaisiin myös henkilö, joka on omistuksenpidätysehtoa käyttämällä myynyt esineen osamaksulla ja joka maksuerien viipyessä ottaa esineen väkivalloin itselleen takaisin. Koska myyjä ei ota takaisin toisen omaisuutta vaan omaansa, kyse ei tällöin ole ryöstöstä. Vihapuhe
Suomen rikoslainsäädännössä rangaistava vihapuhe on määritelty siten, että sillä kiihotetaan kansanryhmää vastaan, syyllistytään kunnianloukkaukseen ja laittomaan uhkaukseen. Maanpetos
Vakoilu on ”rauhanaikainen maanpetos”, jossa "Suomen vahingoittamiseksi tai vieraan valtion hyödyttämiseksi" välitetään, julkistetaan, ilmaistaan tai hankitaan valtakunnan turvallisuudelle, ulkomaansuhteille tai kansantaloudelle tärkeä salainen tieto. Vihollissotilas tuomitaan rikoksesta vain, jos hän salaa kuulumisensa vihollissotavoimiin Suomessa tai Suomen puolustusvoimien sotatoimialueella. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Swattaus
Swattaukseksi kutsutaan häiriköinnin tai kiusaamisen muotoa, jossa viranomaisia huijataan lähettämään poliisin erikoisjoukot toisen henkilön kotiosoitteeseen. Tämä tapahtuu yleensä virheellisellä ilmoituksella vakavasta rikoksesta, kuten pommiuhasta, henkirikoksesta tai panttivankitilanteesta. Jus ad bellum
1) Oikeutettu peruste, esimerkiksi itsensä tai muiden puolustaminen ulkoista hyökkäystä vastaan tai väärintekijöiden rankaiseminen; lyhyesti sanoen: aggression vastustaminen. Aggressio on epäoikeutettua väkivaltaa, koska se rikkoo kohteena olevien oikeuksia. Valtiolla, joka kunnioittaa kansalaistensa ihmisoikeuksia on oikeus poliittiseen suvereniteettiin ja alueelliseen koskemattomuuteen. Sillä on myös oikeus aseellisesti puolustaa näitä oikeuksia ja kansalaistensa ihmisoikeuksia. Muilla valtioilla on oikeus liittyä uhrin puolelle sotaan. Vaalirikos
Vaalirikoksena rangaistaan myös yleisiin vaaleihin ehdokkaaksi asettumiseen ja ehdokkaaksi suostumiseen vaikuttaminen väkivallalla tai uhkauksella. Tuomion voi saada myös siitä, että estää toisen asettumisen ehdokkaaksi. Ehdokkaalta edellytetään, että hän suostuu ottamaan vastaan vaalin kohteena olevan toimen. Toinen edellytys on se, että puolue, valitsijayhdistys tai henkilöryhmä valitsee ja asettaa henkilön ehdokkaaksi. Vaalirikokseen syylliseksi toteamiseen ei tarvita näyttöä siitä, ketä tai mitä painostettu henkilö on äänestänyt, sillä vaalisalaisuus estää tällaisen näytön saamisen. Rikoslain vaalirikosta koskevassa säännöksessä ei määritellä, millaista uhkausta siinä tarkoitetaan. Uhkaus voikin siten olla millainen tahansa, kunhan sitä on pidettävä yleisen elämänkokemuksen mukaan sellaisena, että se vaikuttaa äänestämiseen tai ehdokkaaksi asettumiseen. Vainoaminen
Vainoaminen on ollut Suomessa rikos vuoden 2014 alusta alkaen. Lain mukaan vainoamiseen syyllistyy henkilö, joka toistuvasti uhkaa, seuraa, tarkkailee, ottaa yhteyttä tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla vainoaa toista niin, että se on omiaan aiheuttamaan vainotussa pelkoa tai ahdistusta. Rikoksesta voidaan tuomita sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Vainoaminen on virallisen syytteen alainen rikos eli syyttäjä nostaa siitä syytteen, vaikka asianomistaja ei vaatisi rangaistusta. Kiristys
Kiristys tarkoittaa tekoa, jossa uhkaamalla pakotetaan jokin taho luopumaan taloudellisesta edusta, johon kiristäjällä ei ole laillista oikeutta. Väkivalta
Henkisellä väkivallalla viitataan toisen ihmisen loukkaamiseen tai pelotteluun esimerkiksi sanallisesti. Henkiseen väkivaltaan kuuluu myös esimerkiksi uhkaava ruumiinkieli (äkkinäiset liikkeet, äänen korotus, epämiellyttävä lähestyminen) jonka uhri voi kokea erittäin pelottavana, vaikkei varsinaista fyysistä kontaktia tapahtuisikaan. Laillinen este
Laillinen este on prosessioikeuden termi, jolla tarkoitetaan pätevää syytä olla poissa oikeuden istunnosta tai viranomaisen toimituksesta. Laillinen este voi olla myös syy olla jättämättä kirjallista lausuntoa tai toteuttamasta muuta määrättyä tehtävää. Jos henkilöllä on laillinen este, hänen poissaolonsa ei aiheuta oikeudenmenetystä tai poissaolosta seuraavaa rangaistusseuraamusta. Oikeussubjekti
Vaarallinen oikeussubjekti tarkoitti aiemmin sellaisia suomalaisia yhteisöjä ja säätiöitä, joissa ulkomaalaisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä oli tai saattoi olla laissa määritelty määräysvalta. Tällaisen yhteisön oikeutta omistaa Suomessa kiinteistöjä ja osakkeita oli rajoitettu. Asiaa koskeva säädös oli niin sanottu rajoituslaki eli laki ulkomaalaisten sekä eräiden yhteisöjen oikeudesta omistaa ja hallita kiinteätä omaisuutta ja osakkeita (219/1939). Laki kumottiin lailla ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (1612/1992). Alun perin ehtoja kiinteän omaisuuden hallitsemiselle Suomessa annettiin asetuksella 25. helmikuuta 1851. Ilkivalta
Ilkivalta siinä merkityksessä, jossa sanaa käytetään Suomen rikoslaissa, on tahallista häiriön aiheuttamista esimerkiksi meluamalla muualla kuin yleisellä paikalla tai yleisöltä suljetussa virastossa, toimistossa, liikkeessä tai tehtaassa tai muussa vastaavassa paikassa. Ilkivaltaa on myös häiriön aiheuttaminen tarpeettomilla puhelinsoitoilla virastoon, toimistoon, liikkeeseen taikka muuhun vastaavaan paikkaan, samoin kuin väärän hälytyksen aiheuttaminen käyttämällä julkisen kulkuneuvon hätäjarrua tai hälytintä muutoin kuin hätätilanteessa. Suomessa ilkivallasta seuraa sakkorangaistus. Yleisellä paikalla tapahtuvasta ilkivallasta eli häiriön aiheuttamisesta esimerkiksi meluamalla julkisella paikalla rangaistaan järjestyslain perusteella järjestysrikkomuksena. Laiton maastamuutto
Laiton maastamuutto tarkoittaa tilannetta, jossa henkilö ylittää maan rajan tavalla, joka rikkoo maastamuuttolakeja. Henkilö voi siirtyä ulkomaille laillisesti, mutta kieltäytyä palaamasta kotimaahansa. Erikoistapaus laittomasta maastamuutosta on pakolaisuus. YK:n mukaan maastamuutto on liikkumisvapauteen kuuluva ihmisoikeus. Laillistettu ammattinimike
Asianajaja on ollut suojattu ammattinimike vuodesta 1959 alkaen. Totuudenvastaisesta asianajajana esiintymisestä on säädetty sakkorangaistus. Sotilasrikos
Poissaolorikokset ovat luvaton poissaolo ja karkaaminen. Luvaton poissaolo käsittää poistumisen siitä joukosta tai paikasta, jossa hänen olisi palveltava tai saapumatta jättämisen sinne. Karkaaminen on luvaton poissaolo, joka kestää yli viisi vuorokautta ja aiheuttaa tai olisi voinut aiheuttaa olennaisen keskeytyksen sotilaan koulutuksessa tai muuten olennaista haittaa palvelukselle. Luvattomasta poissaolosta tuomitaan kurinpitorangaistus tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, karkaamisesta taas kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta. Tapaoikeus
Tapaoikeus eli tavanomainen oikeus on kirjoitettujen säädösten rinnalla oleva oikeuslähde, joka on syntynyt vallitsevan oikeuskäytännön vakiinnuttua aikojen kuluessa velvoittavaksi säännökseksi. Tapaoikeutta pidetään yleensä oikeudellista ratkaisua tehtäessä yhtä sitovana ja arvokkaana kuin lainsäädäntövaltaa käyttävän hallinnon säätämiä lakeja. Pitkäaikaisen tavan noudattamatta jättämisen katsotaan myös horjuttavan oikeusvarmuutta. Tapaoikeus on toissijainen oikeuslähde, jota käytetään kirjoitetun säädöksen puuttuessa. Uusi laki kumoaa sen kanssa ristiriidassa olevan tapaoikeuden, mutta tapaoikeus voi myös olla syynä kirjoitetun lain muuttamiseen. Lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin
Lapsen houkutteleminen seksuaalisiin tarkoituksiin on Suomen rikoslaissa oleva seksuaalirikoksen nimike (8 b §). Siihen syyllistyy, jos ehdottaa alle 18-vuotiaalle tapaamista tai muuta kanssakäymistä siten, että ehdotuksen sisällöstä tai olosuhteista muuten ilmenee, että tekijän tarkoitus on 1. valmistaa kuvia tai kuvatallenteita, joissa esitetään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavasti lasta (rikoslain 17 luvun 18 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla); tai 2. syyllistyä seksuaaliseen hyväksikäyttöön, Jollei teosta ole muualla ankarampaa rikosnimikettä, houkuttelu seksuaalisiin tarkoituksiin sisältää myös ehdotuksen kanssakäymiseen, jonka tarkoitus on 3. ostaa seksiä tai muita seksuaalisia tekoja tai 4. tarkoitus on saada kohde esiintymään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavassa järjestetyssä esityksessä. Rangaistavaa on myös hyväksikäyttöön houkuttelun yritys ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavaan esitykseen houkuttelun yritys. Lähestymiskielto
Lähestymiskielto on turvaamistoimen luonteinen siviilioikeuteen kuuluva keino. Lain lähestymiskiellosta mukaan henkilön henkeen, terveyteen, vapauteen tai rauhaan kohdistuvan rikoksen tai rikoksen uhan vuoksi voidaan kieltoon määrättyä kieltää ottamasta yhteyttä kiellolla suojattavaan. Lähestymiskiellolla voidaan myös pyrkiä estämään vastaisuudessa tapahtuvaa vakavaa häirintää. Lähestymiskiellon rikkominen on virallisen syytteen alainen rikos ja rangaistus on sakkoa tai enintään yksi vuosi vankeutta. Seksuaalinen häirintä
Seksuaalinen ahdistelu määritellään rikoslaissa rikokseksi, josta voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Rikos on asianomistajarikos, joten se edellyttää, että asianomistaja nostaa kanteen epäiltyä vastaan. Rikoslaissa määritelty seksuaalinen ahdistelu viittaa "koskettelemalla tehtyyn seksuaaliseen tekoon, joka on omiaan loukkaamaan kohteen seksuaalista itsemääräämisoikeutta". Seksuaalinen ahdistelu tuli rikoslakiin 2014. Sitä ennen vastaavanlaisia tekoja on tutkittu lähinnä kunnianloukkauksina. Uhka
Uhalla tarkoitetaan vaaraa tai riskiä, joka uhkaa ihmistä tai hänen omaisuuttaan. Hasardimaantiede tutkii ihmisen ja hänen toimiensa taloudellisia uhkia alueellisesti. Rauhanrikos
Rauhanrikos eli rauhanrikkominen on johonkin lailla suojattuun yksityiseen tai julkiseen rauhantilaan kohdistuvien rikosten yhteisnimitys. Nykyisiä rauhanrikoksia ovat kotirauhan rikkominen, törkeä kotirauhan rikkominen, julkisrauhan rikkominen, törkeä julkisrauhan rikkominen, salakuuntelu, salakatselu ja hautarauhan rikkominen. Suomen ja Ruotsin vanha lainsäädäntö tunsi joulu-, kirkko-, koti-, käräjä- ja naisrauhan. Ankarasti rangaistavia olivat varsinkin rauhanvalarikokset, joista säädettiin edsöre-lainsäädännössä. Siinä tärkeimmät rauhanvalalait olivat kirkko-, koti-, käräjä- ja naisrauha. Suomen vuoden 1889 rikoslaissa rauhanrikoksista säädettiin 24 luvussa ja niihin liitettiin usein myös 42 luvun 7 pykälässä tarkoitettu yleisen rauhan häiritseminen. Rauhanrikosten lähikäsite on ilkivalta. Maanpetos
Törkeä vakoilu on rikos, jossa vakoilu tehdään poikkeusoloissa taikka se voi aiheuttaa erityisen suurta vahinkoa tai koskee erityisen arkaluonteista seikkaa. Jotta vakoilu olisi törkeä, rikoksen on oltava myös kokonaisuutena törkeä. Rangaistusasteikko on neljästä vuodesta vankeutta elinkautiseen, yritys on rangaistava. Perätön vaarailmoitus
Perätön vaarailmoitus on yksi yleisvaarallisten rikosten ryhmään kuuluva teko, jolle on tunnusomaista seurausten mittavuus. Siinä tekijä ilmoittaa valheellisesti jonkin vaaratilanteen olevan käsillä. Suomen rikoslaissa teosta säädetään 34 luvun 10 pykälässä: Pakottaminen
Pakottaminen on ihmisen vapauteen kohdistuva rikos. Siihen syyllistyy henkilö, joka ilman lakiin perustuvaa oikeutta väkivaltaa tai uhkailua käyttämällä panee toisen tekemään, sietämään tai tekemättä jättämään jotakin. Pakottamisesta tuomitaan rangaistus vain silloin, kun teosta ei ole jonkin toisen lainkohdan mukaan säädetty ankarampaa rangaistusta. Teon rangaistavuudesta säädetään Suomen rikoslain 25 luvun 8 pykälässä. Laillisuusperiaate
Legaliteettiperiaatetta on sanottu säännöksi, jonka addressaatti eli se, johon lain kielto tai käsky kohdistuu, on pikemminkin lainsäätäjä kuin kansalaiset. Se, ettei ketään saa tuomita rangaistukseen ilman lain tukea, ei yleensä aiheuta ongelmia. Ongelmallisempi on sen sijaan legaliteettiperiaatteesta johdettu "taannehtivan rikoslainsäädännön kielto", mikä tarkoittaa, että lainsäätäjä ei saa säätää jälkikäteen rangaistavaksi sellaista tekoa, joka ei tekohetkellä ollut rangaistava. Samoin legaliteettiperiaatteeseen katsotaan sisältyvän myös "täsmällisyysvaatimus": laissa pitää täsmällisesti osoittaa, mitkä teot säädetään rangaistavaksi, eli laki ei saa olla epämääräinen. Lakko
Laillinen lakko on työnlain tai työehtosopimuksen tarkoittama työtaistelutoimenpide, johon kuuluu muun muassa ilmoitusvelvollisuus työnantajalle (~työnantajajärjestölle), lakon laajuudesta ilmoittaminen ja niin edelleen. Mielenosoitus
Yleensä vakaissa yhteiskunnissa mielenosoitukset ovat rauhallisia, mutta mielenosoituksilla voi olla joukkokokoontumisina olla piirre valvomattomina tulla väkivaltaisiksi, missä voidaan mm. rikkoa alakerrassa olevien kauppojen ikkunoita, polttaa autoja ja pahoinpidellä oletettavasti toista mieltä olevia. Tämän estämiseksi myös maissa, joissa mielenosoitusta ei ole tehty valvonnan vuoksi luvanvaraiseksi, edellytetään mielenosoituksesta ilmoitusta. Väkivallaton vastarinta
Väkivallattomuus tai väkivallaton vastarinta on moraalifilosofia tai toimintastrategia, jonka periaatteena on kieltäytyä fyysisestä voimankäytöstä sosiaalisen, taloudellisen tai poliittisen muutoksen aikaansaamiseksi. Väkivallaton vastarinta on vaihtoehto alistumiselle ja aseelliselle voimankäytölle, ja sen keinoja ovat muun muassa symboliset protestit, taloudellisesta tai poliittisesta yhteistyöstä kieltäytyminen eli boikotit sekä kansalaistottelemattomuus. Laiton siirtolaisuus
Laiton siirtolaisuus tarkoittaa siirtolaisuutta, jossa ihmiset siirtyvät maasta toiseen rikkoen kohdemaan maahanmuuttolakeja. Laiton siirtolainen saattaa jäädä maahan ilman laillista lupaa, usein pimeille työmarkkinoille ilman työlupaa, oleskelulupaa, viisumia tai turvapaikkaa. Osa maahantulosta tapahtuu turistina joko turistiviisumilla tai rajoilla, joissa turistiviisumia ei vaadita, ilman viisumia. Ihmissalakuljetus on mediassa näkyvin osa maahantulosta. Pakkokeinot Suomessa
Sähköisen viestinnän tietosuojalain mukaan viesti sekä tunnistamis- ja paikkatiedot ovat luottamuksellisia, jollei kyseisessä tai muussa laissa toisin säädetä. Viesti ei ole luottamuksellinen, jos se on saatettu yleisesti vastaanotettavaksi. Viestiin liittyvät tunnistamistiedot ovat kuitenkin luottamuksellisia. Verkkoviestin eli radioaaltojen, sähköisen viestintäverkon tai muun vastaavan teknisen järjestelyn avulla yleisön saataville toimitetun tiedon, mielipiteen tai muun viestin tunnistamistietojen luovuttamisesta säädetään puolestaan sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (260/2003) 17 §:ssä. Sähköisen viestinnän tietosuojalain 4 §:n momentissa säädetty luottamuksellisuus tarkoittaa sitä, että viestejä sekä tunnistamis- ja paikkatietoja saa käsitellä vain erikseen laissa säädetyssä tarkoituksessa. Säännös antaa suojaa kaikille viestintäverkossa liikkuville viesteille. Perheväkivalta
Perheväkivallan muodot vaihtelevat perheenjäsenten fyysisestä vahingoittamisesta (kuten lyöminen ja tukistaminen) seksuaaliseen ja henkiseen väkivaltaan. Fyysinen väkivalta itsessään on aina samalla myös henkistä väkivaltaa, sillä se loukkaa ja alistaa kohdettaan. Myös perheessä tapahtuva väkivalta on rikos. Suomessa kaikki perheen sisäinen väkivalta on kriminalisoitu pahoinpitelyinä ja on virallisen syytteen alaista. Tämä tarkoittaa sitä, että tapauksen tullessa poliisin tietoon se tutkitaan ja saatetaan syyttäjälle syyteharkintaa ja mahdollista rikossyytettä varten riippumatta siitä, haluaahko väkivallan kohde itse nostaa asiasta syytettä. Hallintopakko
Välillisiä pakkokeinoja ovat keskeyttämisuhka, teettämisuhka ja uhkasakko, joihin kaikkiin liittyy kirjallinen menettely. Keskeinen säädös on uhkasakkolaki (1113/1990). Tehosteen asettaa aluehallintovirasto yleisen toimivallan käyttäjänä tai muu viranomainen erityissäännöksen nojalla. Uhkasakossa päävelvoitetta tehostetaan maksuvelvoitteen uhkalla. Teettämisuhkassa uhataan sillä, että tekemättä jätetty velvoite teetetään vieraalla laiminlyöjän kustannuksella. Keskeyttämisuhkassa uhataan toiminnan estämisellä. Laiton uhkaus
Laittomasta uhkauksesta, joka kohdistuu henkeen, käytetään myös sanaa tappouhkaus. Työtaistelu
Kokoomuksen presidenttiehdokas Sauli Niinistö esitti tammikuussa 2012, että laittomien lakkojen kitkeminen on yhteiskuntarauhan vaatimus, ja että laittomista lakoista pitäisi sakottaa nykyistä rajummin. Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT ja Ammattiliitto Pro arvostelivat lausuntoa. Esitettiin, että mikäli työnantaja ei pidä kiinni sopimuksista tai lainsäädännöstä, on työntekijöiden ainoa painostuskeino usein (laiton) lakko. Oikeuskäsittely voi viedä jopa useamman vuoden, jolloin asialla ei ole enää merkitystä. Toisaalta Niinistö täsmensi, että, ""--jos laittoman lakon provosoi työantajan laiton menettely, myös se on saatava kuriin"". Maanpetos
Luvaton tiedustelutoiminta on rikos, jossa tiedustelutoimintaa harjoitetaan kolmatta valtiota vastaan, mutta rikoksesta aiheutuu vaaraa tai vahinkoa Suomen ulkomaansuhteille. Nimi antaa ymmärtää, että asianmukaisella luvalla tiedustelutoimintaa voidaan harjoittaa. Rangaistusasteikko on neljästä kuukaudesta kuuteen vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Pakottaminen
Monessa tapauksessa pakottamisen tunnusmerkistö täyttyy, vaikka käytetään täysin laillisia keinoja, jos teon tavoite on laiton. Esimerkiksi rikollisryhmä voi pakottaa irtautumaan haluavan jäsenensä pysymään ryhmässä uhkaamalla häntä ilmiannolla poliisille. Toisaalta vaikka tekoa voitaisiin pitää pakottamisena, teosta saatetaan jättää syyttämättä ja tuomitsematta, jos sen tavoite on hyvää tarkoittava. Tuomiota tuskin tulee, jos alkoholistin puoliso kaataa löytämänsä alkoholin viemäriin ja takavarikoi puolisonsa rahat ja maksukortit. Sen sijaan yleispäteviä ohjeita ei voida antaa siitä, milloin keinon ja tavoitteen suhde on väärä? Jos suhde ei ole puolustettavissa, on tapaus oikeudetonta pakottamista. Keinolla ja tavoitellulla asiantilalla pitäisi olla ainakin jonkinlainen perusteltavissa oleva yhteys. Laillisuusperiaate
Kielto, jonka mukaan taannehtivan vaikutuksen omaavaa rikoslakia ei saa säätää, kohdistuu lainsäätäjään. Tosin perustuslain sanamuoto ("ketään ei saa .. tuomita ..") näyttäsi viittaavaan siihen, että kielto kohdistuu niihin jotka tuomitsevat (eli tuomioistuimiin), mutta tämä lienee vain seurausta perustuslain julistuksellisesta luonteesta. Varsinainen legaliteettiperiaatteen addressaatti on lainsäätäjä. Niinpä Suomessa varmaankin merkittävin legaliteettiperiaatteesta juurensa saava kritiikki kohdistuu eduskunnan säätämään "sotasyyllisyyslakiin", jossa eduskunta vastoin legaliteettiperiaatetta sääti taannehtivin vaikutuksin, että Maanpetos
Suomen itsemääräämisoikeuden vaarantaminen, jossa yritetään väkivaltaa tai ulkomaiden painostusta käyttäen saattaa Suomi tai maan osa vieraan valtion alaisuuteen taikka antaa itsenäisyys osalle valtakuntaa. Ollakseen rangaistava teon on oltava sellainen, että sillä on todellinen onnistumisen mahdollisuus. Rangaistusasteikko on 1–10 vuotta vankeutta, yritys on rangaistava. Ehdollinen rangaistus
Ehdollinen rangaistus on useissa oikeuskulttuureissa käytetty tapa puuttua lähinnä ensikertalaisten tai nuorten rikoksiin. Jossain kulttuureissa ehdollista rangaistusta kutsutaan lykätyksi rangaistukseksi. Idea on kuitenkin sama, eli tuomioistuin tuomitsee rikoksesta rangaistuksen, jota ei kuitenkaan panna täytäntöön, jos tuomittu parantaa tapansa, eikä enää jatkossa syyllisty uuteen rikokseen. Ehdolliseen rangaistukseen saattaa sisältyä tietty ajanjakso, jonka kuluttua rangaistus raukeaa, jos uutta rikosta ei ilmene. Hätävarjelu
Hätävarjelu on "oikeutusperuste" muutoin rikolliseen tekoon, jonka tuomioistuin katsoo olleen oikeutettu oikeushyvien (esimerkiksi henki, koskemattomuus, omaisuus, kotirauha) puolustamisen kannalta. Rikoslain mukaan teko voidaan oikeuttaa hätävarjeluna, mikäli se on välttämätön välittömästi uhkaavan oikeudettoman hyökkäyksen torjumiseksi. Hätävarjelussa käytetyn voimankäytön puolustettavuutta arvioitaessa huomioidaan, paitsi suojeltavan edun merkitys ja hyökkäyksen vaarallisuus, myös puolustuksessa käytetyn väkivallan ja sen aiheuttamien vahinkojen suuruus. Vähäarvoisen omaisuusedun pelastamiseksi ei ole lupa aiheuttaa esimerkiksi vakavia henkeen tai terveyteen kohdistuvia vammoja. Jos hätävarjeluna tehty teko on kokonaisarvosteluun nähden pahempi kuin olisi ollut tilanteeseen nähden välttämätöntä, tekijä voidaan tuomita täyteen tai alennettuun rangaistukseen. Tällöin on kysymys hätävarjelun liioittelusta Julkisrauhan rikkominen
Törkeä julkisrauhan rikkominen on rikos, jossa syyllinen on varustautunut aseella tai muulla väkivaltaan soveltuvalla välineellä tarkoituksenaan käyttää väkivaltaa ihmisiin tai tarkoituksenaan vahingoittaa omaisuutta. Julkisrauhan rikkominen katsotaan törkeäksi myös silloin, kun rikoksen kohteena on eduskunnan, presidentin, valtioneuvoston, vieraan valtion edustuston tai hallitusten välisen järjestön käyttämä rakennus tai huoneisto. Tähän rikokseen syyllistyy myös silloin, kun teon kokonaisuuden arviointi johtaa siihen, että tekoa on pidettävä törkeänä. Törkeästä julkisrauhan rikkomisesta tuomitaan sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.