Milloin Australia löydettiin?
Australian esihistoria
Varhaisimmat todisteet Australian asuttamisesta ovat ainakin 65 000 vuotta vanhoja.
Australian Antarktiksen alue
Australian Antarktiksen alue on Etelämantereen osa, jota Australia vaatii itselleen. Se on suurin yhden valtion itselleen vaatima osa Antarktiksesta. Se koostuu kahdesta osasta, jotka kohtaavat toisensa kulmittain Etelänavalla kuten valtioiden vaatimat alueet Antarktiksesta yleensäkin. Suuremman osan itäraja on 142°2' E ja länsiraja 44°38' E, ja pienemmän osan itäraja on 160° E ja länsiraja 136°11' E. Näiden kahden osan välissä on Ranskan itselleen vaatima alue. Australia esitti aluevaatimuksensa Etelämantereelle ensi kerran vuonna 1930. Noin 40 % Etelämantereesta onkin Australian hallussa. Australian hallituksen päämies ilmoitti, että jos Australia saa vaatimansa osan Etelämantereelta itselleen, siitä tehdään luonnonpuisto. Dinosaurukset
Afrikasta dinosauruksia on löytynyt noin 80 paikasta. Ne ovat peräisin myöhäistriaskaudelta liitukauteen.Aasiasta dinosaurusten fossiileja on löydetty noin 275 paikasta myöhäistriaskauden ja myöhäisliitukauden väliseltä ajalta. Etenkin jura- ja liitukauden fossiileja on löydetty runsaasti.Australiassa on noin 25 dinosaurusfossiilien löytöpaikkaa, etenkin Queenslandissa ja Victoriassa. Etelämantereen rannikolla ja saarilla on neljä löytöpaikkaa, mutta mannerjään alla on tavoittamattomissa paljon fossiileja.Dinosaurusten fossiileja on monen eri tyyppisiä, ja ne paljastavat dinosauruksista erilaisia asioita. Museoissa näytteillä on luurankoja, joista osa on koottu hajanaisista löydöistä ja osa kokonaisista luurangoista. Parhaiten säilyviä fossiileja ovat hampaat, sillä hammaskiille on hyvin kestävää. Hampaiden muodot ovat myös hyvin lajityypillisiä, mikä auttaa lajien tunnistuksessa. Hampaista tutkijat voivat myös selvittää sen, mitä eläin söi ja miten se keräsi ja käsitteli ravintonsa. Esimerkiksi tyypillisen lihansyöjädinosauruksen hampaat ovat sahalaitaiset ja kasvinsyöjän hampaat lehdenmuotoiset. Fossiloituneista jäljistä voidaan selvittää, miten dinosaurukset liikkuivat ja miten ne elivät yhdessä. Koproliiteista voidaan nähdä, mitä dinosaurukset söivät. Dinosaurusten munia on löydetty pesimäpaikoista, ja joissakin munissa on ollut fossilisoituneita alkioita. Dinosaurusten pehmytkudoksista ei ole säilynyt paljon jälkiä. Joissakin erikoisolosuhteissa fossilisoituneista yksilöistä on löytynyt jälkiä verisuonista, ihosta, suomuista, höyhenistä tai lihasten ääriviivoista. John McDouall Stuart
Vuonna 1844 Stuart liittyi Charles Sturtin retkikuntaan, joka lähti tutkimaan Australian sisämaita. Matka oli pettymys, ja heillä oli suuria vaikeuksia matkan aikana. Stuart nousi Sturtin lähimmäksi avustajaksi, kun entinen avustaja James Poole kuoli keripukkiin. Stuart sai kuitenkin tulevia matkojaan varten kallisarvoista kokemusta Australian sisämaan ankarista olosuhteista. Ensimmäiselle omalle tutkimusmatkalleen Stuart lähti toukokuussa 1858. Hänen oli tarkoitus etsiä uusia laidunmaita Torrens- ja Gairdnerjärven takaa. Stuart palasi Adelaideen elokuussa, ja hän oli löytänyt noin 100 000 neliökilometriä mahdollista lampaiden laidunmaata. Leaellynasaura
Muita Australiasta löydettyjä dinosauruksia ovat muun muassa teropodi "Australovenator", ankylosauri "Minmi" ja sauropodi "Rhoetosaurus". Arkeologia
Koska fossiileissa ei havaittu välimuotoja, lajien uskottiin vielä 1800-luvun alkupuoliskolla olevan muuttumattomia. Ihmiskunnan esihistoriasta saatiin lisää käsitystä kun vuonna 1859 löydettiin kivikautisia työkaluja samoista maakerrostumista sukupuuttoon kuolleiden eläinlajien luiden kanssa. Esihistoriallisen arkeologian katsotaankin syntyneen tieteenä vuonna 1859. Silloin ilmestyi Charles Darwinin "Lajien synty", ja pian sen jälkeen evoluutioteoria hyväksyttiin. Ensimmäiset neandertalinihmisen jäänteet löydettiin 1857 ja cro-magnonin ihmisen jäänteet 1868. Näiden löytöjen ja Darwinin teorian ansiosta käsitys primitiivisten ihmisten olemassaolosta hyväksyttiin. Terra Australis
Juan Fernandez, joka purjehti Chilen rannikolla vuonna 1576, väitti löytäneensä eteläisen manteren. Sen jälkeen kun Espanjan kruunun alaisuudessa toiminut merenkulkija Luis Váez de Torres oli todennut, että Uusi-Guinea rajoittuu etelässä merialueeseen eli Torresinsalmeen, portugalilainen Pedro Fernandes de Queirós purjehti alueelle vuonna 1606 ja löysi Uuden-Guinean eteläpuolelta laajan maa-alueen, jolle hän antoi nimen "La Australia del Espiritu Santo". Tämän vuoksi hän ilmoitti Espanjan kuninkaalle löytäneensä "Terra Australis incognitan". Isaac ja Jacob Le Maire perustivat vuonna 1615 "Australische Compagnie"n käymään kauppaa tämän uuden manteren kanssa, josta he käyttivät nimeä Australia. Ihminen
Lähi-idästä on löytöjä nykyihmisen varhaisesta asutuksesta 125 000 vuoden takaa. Aikaisemmin ajateltiinkin, että ihmiset siirtyivät tuohon aikaan ensi kerran pois Afrikan mantereelta. Kuitenkin vuonna 2018 julkaistiin tutkimus, jonka mukaan ihmiset levittäytyivät Afrikan ulkopuolelle jo 174 000–188 000 vuotta sitten. Nykyihmiset palasivat alueelle useita kertoja, ja läpimurto sieltä ulos tapahtui noin 60 000 vuotta sitten. Nykyihmiset levittäytyivät Etelä-Aasiaan noin 50 000 vuotta sitten ja saapuivat Australiaan viimeistään 40 000 vuotta sitten. Euroopasta on löytynyt nykyihmisen jäänteitä 41 000–45 000 vuoden takaa. Viimeisimpänä ihminen saapui Alaskan kautta Aasiasta Amerikkaan 10 000–30 000 vuotta sitten. Australialainen jalkapallo
Australialainen jalkapallo eli "aussifutis" on 1800-luvun puolivälissä Australian Melbournessa kehitetty yksi monista jalkapallon esimuodosta juonensa juurtavista lajeista. Paikalliset kutsuvat peliä nimillä "footy" ja ”aussie rules”. Lajin johtava liiga on Australian AFL. Sen yleisökeskiarvot ovat yli 30 000 katsojaa peliä kohden. Samaan pystyy maailmassa ainoastaan neljä muuta ammattilaissarjaa; NFL Yhdysvalloissa, Major Baseball League Yhdysvalloissa ja Kanadassa sekä jalkapallon pääsarjat Englannissa ja Saksassa. Queenslandin tiikeri
On myös esitetty arvioita siitä, että kyseessä olisi eläintarhasta karannut tai jostain muusta syystä luontoon päätynyt suuri kissaeläin, kuten leopardi. Tällaisia kissapetoja on tavattu muuallakin Australiassa. Vuonna 1978 saatiin valokuvattua täysikasvuinen puuma, ja vuonna 1985 Uudessa Etelä-Walesissa ammuttiin villiintynyt naarasleijona. Jotkut silminnäkijöistä ovat kuitenkin sanoneet, että heidän näkemillään Queenslandin tiikereillä on ollut selkeästi havaittava pussi. Eurooppalaiset saapuivat eläintarhoineen ja lemmikkeineen Australiaan vasta 1700-luvun lopulla, joten karanneet kissaeläimet eivät selitä aboriginaalien tuhansia vuosia vanhoja tarinoita ja luolamaalauksia. Trakooma
Trakooma rehotti 1800-luvun Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, jossa tosin Yhdysvallat kielsi maahanpääsyn trakoomaa sairastavilta. Australiaan trakooma saapui eurooppalaisten siirtokuntalaisten mukana. Siitä ei ole tietoa, esiintyikö trakoomaa Australiassa ennen eurooppalaisten saapumista, mutta vaikuttaa epätodennäköiseltä, että joukko nomadimetsästäjä-keräilijöitä olisi onnistunut pitämään yllä niin hyvää hygieniaa, ettei tautia olisi lainkaan esiintynyt. Advance Australia Fair
Advance Australia Fair on Australian kansallislaulu, se esitettiin ensimmäisen kerran Sydneyssä 1878. Kansallishymni siitä tuli 1984, jolloin sanoitusta muutettiin vähemmän brittivaltaa korostavaksi. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut skotlantilaissyntyinen Peter Dodds McCormick. Paleoantropologia
Maailman ja ihmisen uskottiin Raamatun pohjalta aina 1800-luvun puoliväliin saakka olevan vain 6 000 vuoden ikäinen. Koska fossiileissa ei havaittu välimuotoja, lajien uskottiin olevan muuttumattomia. Charles Darwinin "Lajien synty" ilmestyi 1859, ja pian sen jälkeen evoluutioteoria hyväksyttiin. Ensimmäiset neandertalinihmisen jäänteet löydettiin 1857 ja cro-magnonin ihmisen jäänteet 1868. Näiden löytöjen ja Darwinin teorian ansiosta käsitys primitiivisten ihmisten olemassaolosta hyväksyttiin. Vuonna 1891 alankomaalainen Eugène Dubois löysi apinan ja ihmisen välimuodon jaavanihmisen, joka oli "Homo erectus" -yksilö. Sydney
Sydneyn alue on ollut asuttuna ainakin 50 000 vuotta. Tämän rannikkoalueen aboriginaaleja kutsutaan Eora-kansaksi. Siihen kuuluu 29 klaania, joista Sydneyn alueella on asunut Gadigal-klaani. Minmi
"Minmin" fossiileja on löydetty kahdesta paikasta Queenslandissa, Australiassa. Ensimmäinen yksilö löydettiin Minmi Crossingissa, kaakkois-Queenslandissa. Toinen yksilö löydettiin myöhemmin Marathon Stationissa, keskisen Queenslandin pohjoisosassa. Sieltä on myös peräisin kolmas, takaisin saatu yksilö, jota ei tosin ole kuvattu. Näiden kahden yksilön välillä, noin 90 prosenttia "Minmin" luurangosta on löydetty, mukaan lukien osia panssarista. Tämä tekee "Minmistä" täydellisimmän Australiasta tunnetun dinosauruksen. Tasmaninmeri
Tasmaninmeri on saanut nimensä hollantilaiselta merenkävijältä Abel Tasmanilta, joka purjehti meren halki vuona 1642. Ensimmäisenä Uuden-Seelannin ja Australian rannikoita tutki puolestaan 1770-luvulla James Cook ja muut tutkimusmatkailijat. Perth (Länsi-Australia)
Perth oli ensimmäinen täysimittainen eurooppalaisten perustama asutus Australiassa. Kaupunki perustettiin vuonna 1829. Australian esihistoria
Arkeologit kiistelevät siitä, mitä reittiä Australian asuttajat kulkivat. Yleisesti uskotaan, että ensimmäiset asukkaat olivat nykyisten aboriginaalien esi-isiä, mutta on myös joitain todisteita sitä vastaan. Esimerkiksi Mungojärvestä löytyneistä Australian vanhimmista ihmisjäänteistä otetusta mitokondriaalisesta DNA-näytteestä ei ole löydetty läheistä geneettistä suhdetta nykyisiin aboriginaaleihin. Tiedemaailmassa ei kuitenkaan ole hyväksytty teoriaa laajalti. Australian maantiede
Koska Australia on ollut pitkään eristyksissä muista maanosista, sen luonto on saanut rauhassa kehittyä omanlaisekseen. Varsinkin mantereen eläimistö on kehittynyt pitkään muista erillään. Australiassa elää monia endeemisiä eläin- ja kasvilajeja, joita ei tavata missään muualla maapallolla. Tunnetuimpia australialaisista kasveista ovat eukalyptukset. Australia on suurimmaksi osaksi aavikkoa tai savannia. Vain itärannikolla on trooppisia ja subtrooppisia sademetsiä ja lounaisosassa on nahkealehtistä kasvillisuutta. Australian eläimistö
Australian kotoperäiset istukkanisäkkäät kuuluvat kahteen lahkoon: lepakoihin ("Chiroptera"), joita esiintyy kuusi heimoa, ja jyrsijöiden lahkon "Muridae"-heimoon, johon Australiassa kuuluvat hiiret ja rotat. Lepakot ja jyrsijät ovat verrattain uusia tulokkaita Australiassa. Lepakot saapuivat todennäköisesti Aasiasta, ja löydetyt lepakonfossiilit ovat vain 15 miljoonaa vuotta vanhoja. Vaikka maailman lepakkolajeista 7 % asuu Australiassa, vain kaksi lajia on maan kotoperäisiä sukuja. Jyrsijät saapuivat Australiaan ensimmäisen kerran 5–10 miljoonaa vuotta sitten ja levittäytyivät laajalle alueelle tuottaen joukon lajeja, joita kutsutaan yhdessä "vanhoiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi. Nämä muodostuvat 14:stä jäljellä olevasta suvusta. Rotta saapui Uuden-Guinean kautta Australiaan noin kaksi miljoonaa vuotta sitten ja kehittyi seitsemäksi rottalajiksi ("Rattus"), joita yhdessä kutsutaan "uusiksi kotoperäisiksi" jyrsijöiksi. Australia
Australian nykyinen väkiluku on noin 25 miljoonaa, ja se on keskittynyt enimmäkseen suuriin rannikkokaupunkeihin: Sydneyyn, Melbourneen, Brisbaneen, Perthiin ja Adelaideen. Alkuperäisasukkaita eli aboriginaaleja on koko väestöstä 2,2 prosenttia. Darwin (Australia)
Kaupungin väkiluku kasvoi vuonna 1871, kun 200 kilometriä etelämpää, Pine Creekistä, löytyi kultaa. Toisen maailmansodan aikana 19. helmikuuta 1942 Darwiniin tehtiin ilmahyökkäys, joka tappoi 243 ihmistä. Helmikuun 1942 ja lokakuun 1943 välisenä aikana japanilaiset tekivät yli 60 sotilaslentoa Darwinin yli. Australia
Australiassa on arvioitu elävän 300 000 eläinlajia, joista tunnetaan vasta kolmannes. Nisäkkäitä tunnetaan 280 lajia, lintuja yli 700 lajia, matelijoita 380 lajia, sammakkoeläimiä 120 lajia ja makeanveden kaloja noin 200 lajia. Loput lajit ovat selkärangattomia. Australian esihistoria
Aikakautta kutsutaan historiallisen ajan sijaan esihistorialliseksi ajaksi, koska Australiasta ei ole löydetty ennen vuotta 1788 kirjoitettuja johdonmukaisia selontekoja tapahtumista. Koko aikakausi kuuluu kivikauteen, koska metallisia työvälineitä ei kehitetty Australiassa koko tuona aikana. Australiassa ei yleisen käsityksen mukaan koskaan siirrytty neoliittiselle kaudelle toisin kuin Uudessa-Guineassa, vaan eurooppalaisten saapumiseen asti asukkaat olivat metsästäjä-keräilijöitä. Etelämanner
Oli pitkään oletettu, että eteläisillä pallonpuoliskolla olisi laaja, pitkälti lauhkealle vyöhykkeelle ulottuva manner, Terra Australis. James Cook yritti toisella valtameripurjehduksellaan vuosina 1771–1772 etsiä sitä. Hän ylitti eteläisen napapiirinkin, mutta lopulta jääesteet pakottivat hänet kääntymään takaisin. Etelä­mantereelle saakka hän ei päässyt, mutta sai todistetuksi, ettei oletettua paljon laajempaa mannerta ollut olemassa. Australia olympialaisissa
Australia on yksi niistä neljästä valtiosta, joka on osallistunut kaikkiin kesäolympialaisiin vuodesta 1896 alkaen. Vuosina 1908–1912 se tosin kilpaili Australaasian joukkueena yhdessä Uuden-Seelannin kanssa. Talviolympialaisissa Australialla oli ensimmäisen kerran edustaja Garmisch-Partenkirchenissä 1936. Kaikkiaan maa on saavuttanut 482 olympiamitalia (494, jos Australaasian mitalit lasketaan mukaan). Kesäolympialaisten mitalitilastossa maa on yhdestoista. Australia on toiminut kesäolympialaisten isäntämaana kahdesti: vuonna 1956 kisat käytiin Melbournessa ja vuonna 2000 Sydneyssä. Australia olympialaisissa
Yksittäisten olympiakisojen mitalitilastossa Australia on parhaimmillaan sijoittunut kolmanneksi Melbournessa 1956. Sydneyssä 2000 ja Ateenassa 2004 se oli mitalitilaston neljäs. Talviolympialaisissa maa saavutti ensimmäisen mitalinsa Lillehammerissa 1994 ja on siitä saakka pysynyt mitalikannassa. Australsaaret
Australsaaret oli kaikista Ranskan Polynesian saariryhmistä viimeinen, joka asutettiin. Sen ensimmäiset asukkaat saapuivat Tahitilta 1000-1300-luvuilla. Eurooppalaiset löysivät saaret 1700-luvulla. Saarista ensimmäisenä löydettiin Rurutu, jonka James Cook näki vuonna 1769. Raevavae löydettiin vuonna 1775, Tubuai vuonna 1777, Rapa vuonna 1791 ja Rimatara vuonna 1811. Saaret ovat kuuluneet Ranskalle 1800-luvulta lähtien. Sydney
Kapteeni James Cook oli pannut merkille Botany Bayn luonnonsataman vuonna 1770. Amiraali Arthur Phillip saapui sinne vuonna 1788, mutta löysi asutukselle sopivamman paikan Port Jacksonista muutaman mailin päästä. Siellä oli sopiva ankkuripaikka ja puro, josta saatiin makeaa vettä. Paikka kutsuttiin Sydney Coveksi, nykyisin sen paikalla on Circular Quay. Terra Australis
Vasco da Gama purjehti vuonna 1498 Portugalista Afrikan ympäri Intiaan ja todisti samalla, ettei oletettua eteläistä maayhteyttä ollut. Vähän myöhemmin Intian valtameren todettiin olevan salmiyhteydessä Indonesian saarten välitse myös Tyynenmeren kanssa. Tämä pienensi oleellisesti sitä aluetta, missä tuntematon manner saattaisi olla, mutta monet kartantekijät omaksuivat silti Aristoteleen käsityksen sen olemassaolosta. Esimerkiksi Gerhardus Mercator 1500-luvulla ja Alexander Dalymple vielä vuonna 1767 väittivät, että tasapainon vuoksi eteläisellä pallonpuoliskolla oli oltava yhtä paljon manneralueita kuin pohjoisellakin. Australian naisten koripallomaajoukkue
Olympialaisissa Australia esiintyi ensimmäistä kertaa vuonna 1984, jolloin muun muassa Neuvostoliitto boikotoi kisoja. Turnaukseen osallistuikin vain kuusi maata ja Australia sijoittui viidenneksi. Ensimmäisen olympiamitalin maa saavutti vuonna 1996, jolloin maa oli turnauksen kolmas. Vuosina 2000–2008 Australia voitti kolme kertaa olympiahopeaa ja vuonna 2012 se saavutti olympiapronssia. Vuoden 2016 olympiaturnauksessa Australia selviytyi puolivälieriin, jossa putosi jatkosta hävittyään Serbialle. Terra Australis
Vaikka Terra Australista oletetun laajuisena ei ole olemassa, eteläisillä napaseuduilla on kuitenkin Etelämanner. Sen löysi ensimmäisenä venäläinen tutkimusmatkailija Fabian Gottlieb von Bellingshausen 27. tammikuuta 1820. Myöhäispaleoliittinen kausi
Nykyihminen syntyi Afrikassa noin 250 000 – 150 000 vuotta sitten. Nykyihmisen on väitetty vaeltaneen Afrikasta ulos lyhyeksi aikaa noin 100 000 vuotta sitten, mutta se ihmisjoukko lienee kuollut sukupuuttoon tai löydöt on ajoitettu väärin. Varsinainen nykyihmisen maailmanvalloitus alkoi noin 60 000 – 50 000 vuotta sitten. Nykyihminen saavutti Euroopan, Kiinan ja Australian viimeistään 40 000 vuotta sitten. HMS Australia
Alus tilattiin vuonna 1885 Robert Napier and Sonsilta Govanista osana vuoden 1884 niin kutsuttua Northbrookin ohjelmaa ja sen köli laskettiin vielä samana vuonna 21. huhtikuuta telakkanumerolla 397. Alus laskettiin vesille 25. marraskuuta 1886 ja valmistui 11. joulukuuta 1988, jolloin sen rungon tarjoukseen perustunut hinta oli 195 390 puntaa ja moottorin 63 000 puntaa. Abel Tasman
Tasman aloitti ensimmäisen tutkimusmatkansa 14. elokuuta 1642 Batavian (Jakartan) saarelta kahdella laivalla, nimeltä "Heemskerk" ja "Zeehaen". Hän purjehti ensin Mauritiukselle Intian valtamerellä ja jatkoi sieltä etelään ja itään. Eteläisimmillään hän kävi 49. eteläisen leveyspiirin kohdalla. Tasman löysi maata (nykyisen Tasmanian länsirannikon) 24. marraskuuta ja nimesi saaren Van Diemenin maaksi. Laivan upseerien neuvosto päätti kuitenkin olla tutkimatta saarta tarkemmin, joten Tasman jatkoi itäänpäin. Hän saapui ensimmäisenä eurooppalaisena Uuden-Seelannin Eteläsaarelle 13. joulukuuta. Hän purjehti rannikkoa pohjoiseen ja oletti Etelä- ja Pohjoissaarten välisen salmen olevan vain lahti. Hän jatkoi pohjoiseen Pohjoissaaren länsirannikkoa pitkin ja saavutti sen pohjoiskärjen North Capen, jolta hän jatkoi koilliseen avomerelle 4. tammikuuta 1643. Tasman uskoi löytäneensä eteläisen mantereen länsirannikon ja nimesi maan Staten Landtiksi. Australia
Australia on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1896 alkaen. Ensimmäisen kerran sillä oli edustaja talviolympialaisissa vuonna 1936. Australia on isännöinyt olympialaisia kahdesti: Vuonna 1956 Melbournessa ja vuonna 2000 Sydneyssä. Australia
Australian rautatieverkon pituus on 33 343 kilometriä, maanteitä on 873 573 km. Koko mantereen poikki Adelaidesta Alice Springsin kautta Darwiniin kulkee säännöllinen junavuoro The Ghan. Australianhuntulavastaja
Kun laji löydettiin sen luultiin kuuluvan mesikkojen heimoon ja John William Lewin antoi lajille tieteelliseksi nimeksi "Meliphaga chrysocephala". Vuonna 1925 William Swainson nimesi lajin uudelleen ja antoi sille tieteelliseksi nimeksi "Sericulus chrysocephalus". Australianhuntulavastaja siirrettiin kuuluvaksi lavastajien heimoon vuonna 1860. Thylacoleo carnifex
"Thylacoleo carnifex" hävisi noin 40 000 vuotta sitten. Häviämisajankohta sijoittuu samaan aikaan Australiassa alkaneen ilmastonmuutoksen aiheuttaman aavikoitumisen kanssa. Ihmisen tiedetään saapuneen alueelle noin 60 000 vuotta sitten, joten "Thylacoleo carnifex" joutui ehkä kilpailemaan saaliseläimistä ihmisen kanssa. Ihminen käytti myös tulta elinympäristönsä muokkaamiseen, mikä jätti jälkensä Australian kasvillisuuteen. Lajin häviämisen syy saattaa olla näiden tekijöiden yhteisvaikutus, mutta joidenkin tutkimusten mukaan ilmastonmuutoksen vaikutus Australian megafaunan häviämiseen on ollut paljon ihmisen vaikutusta pienempi. Australian aboriginaalit kuvasivat mahdollisesti lajin Kimberleyssä sijaitsevaan kallioon. Muita mahdollisia piirroksia lajista on myös Arnheminmaassa. Australia
Suurin osa australialaisista on kolonialismin aikana Australiaan tulleiden eurooppalaisten jälkeläisiä, jotka muodostavat noin 90 prosenttia väestöstä. Suurin osa eurooppalaisista tuli Britteinsaarilta. Vuoden 2006 väestönlaskennassa suurin osa ilmoitti olevansa taustaltaan ”australialaisia”, heitä oli 37,13 prosenttia väestöstä. Muita ryhmiä olivat englantilaiset (31,65 %), irlantilaiset (9,08 %), skotit (7,56 %), italialaiset (4,29 %) saksalaiset (4,02 %), kiinalaiset (3,37 %) ja kreikkalaiset (1,87 %). Australian rajaseutusodat
Eurooppalaisten ensimmäinen retkikunta Australiaan tapahtui vuonna 1770 James Cookin johdolla. Matka kulki pitkin Australian itärannikkoa. Cookin miehistön ja paikallisen Tharawal-heimon välillä tapahtui pienimuotoinen yhteenotto samana vuonna Botany Bayssä, kun Cookin miehet tulittivat kohti uhkaavasti käyttäytyneitä aboriginaaleja, jotka pakenivat heitettyään ensin miehistöä kohti keihäitä. Cook onnistui kuitenkin luomaan rauhalliset suhteet Kokobujundji-heimoon hänen korjauttaessaan laivaansa nykyisen Cooktownin alueella. Cook valtasi alueen Britannialle 28.8.1770. Britit perustivat Australiaan vankisiirtolan vuonna 1786. Silloinen kuvernööri Arthur Phillip kehotti kohtelemaan aboriginaaleja kohteliaasti konfliktien välttämiseksi. Pian alkoi kuitenkin tulla välikohtauksia siirtolaisten ja aboriginaalien välillä. Eniten konflikteja aiheutui, kun siirtolaiset metsästivät alueen eläimiä, joista aboriginaalit olivat riippuvaisia. Australianpaimenkoira
Australianpaimenkoiran alkuperä on epäselvä, samoin sen harhaanjohtavan nimen syntytapa. Suurin osa rodun esi-isistä lienee kotoisin Baskimaalta Pyreneiden vuoristosta. Varhaiset eurooppalaiset uudisasukkaat ottivat paimenkoiriaan mukaan muuttaessaan Yhdysvaltojen itäosiin 1800-luvulla. Näiden joukossa oli rotuja, jotka sittemmin ovat kuolleet sukupuuttoon tai sekoittuneet muihin rotuihin. Yhdysvalloissa ilmasto-olosuhteet ja maasto olivat samantapaisia kuin Euroopassa, joten paimenkoirat ja niiden jälkeläiset tulivat hyvin toimeen uudessa elinympäristössään. Australialainen jalkapallo
Toukokuussa 1877 Albert Parkin, Carltonin, Itä-Melbournen, Essendonin, Geelongin, Hothamin, Melbournen ja St Kildan seurojen edustajat perustivat lajiliiton "Victoria Football Associationin" lajin kehittämiseksi ja laajentamiseksi koko siirtomaan alueelle. 1870-luvulla Melbournessa oli jo 125 seuraa ja muualla Victoriassa yli 60. Otteluille laadittiin aikataulut ja lisää kenttiä rakennettiin. Vuonna 1877 Etelä-Australiaan perustettiin oma lajiliitto, Tasmaniassa otettiin VFA:n säännöt käyttöön vuonna 1882, ja 1885 Länsi-Australia perusti oman jalkapalloliittonsa. Laji ei kuitenkaan saanut samanlaista suosiota Australian koillisosissa, Sydneyn seudulla, missä rugby union oli saavuttanut jalansijaa. Samoin oli asia myös Queenslandin ja Uuden-Seelannin kohdalla, missä rugby on yhä suosituin laji. Suurten välimatkojen vuoksi eri osavaltioiden välisiä otteluita ei pystytty järjestämään. Vasta vuonna 1982 Victorian liigaan tuli mukaan osavaltion ulkopuolinen joukkue. Lajin keskittymisellä Australian mittakaavassa pienelle alueelle oli myös hyvät puolensa, kun yleisö pystyi näkemään oman joukkueensa kaikki ottelut vähäisin matkakustannuksin. Qantassaurus
Kuten monet muut Australiasta löydetyt dinosaurukset, "Qantassaurus" tunnetaan vain turhauttavan epätäydellisistä jäänteistä. "Qantassauruksen" fossiileja on löydetty Victoriasta, Australiasta. Löydettyihin jäänteisiin kuuluu vain epätavallisen lyhyitä ja matalia alaleukoja sekä kymmenen poskihammasta. Leuan palaset ovat silti tarpeeksi selviä uuden dinosauruksen tunnustamiseen. Nisäkkäät
Pussieläimet kulkeutuivat Etelä-Amerikasta Antarktiksen kautta Australiaan liitukauden lopulla. Australian ja Antarktiksen välinen maasilta katkesi vasta eoseenikaudella. Tämä selittää sen, miksi nykyäänkin pussieläimiä voi tavata niin Etelä-Amerikassa kuin Australiassakin. Jukka Salo
Wallacen linjan itäpuolen varhaisista kulttuuryhteyksistä Europpaan on aiemmin ollut kauppaan liityviä viitteitä vain Maustesaarille (Molukit), mutta ilman tarkempia lähtöpaikkatietoja. Kakadua käsittelevä julkaisu on yksiselitteinen osoitus siitä. että keskiaikainen kauppareitti yhdisti Australaasian ja Euroopan. Koska erityisesti länsimaisessa kirjallisuudessa painottuu Australian löytyminen englantilaisten ja hollantilaisten tutkimusmatkailijoiden toimin, sai "Parergon-"julkaisu heti maailmanlaajuisen huomion. Australia (vuoden 2008 elokuva)
Australia on Baz Luhrmannin ohjaama seikkailuelokuva vuodelta 2008. Sen tapahtumat sijoittuvat toisen maailmansodan syntyvaiheisiin 1930-luvun lopun Australiassa. Australian ralli
Australian ralli on Australiassa ajettava sorarallikilpailu. Kilpailu järjestettiin vuosina 1988–2006 ja 2009. Kilpailu on pidetty Perthin lähistöllä ja Uuden Etelä-Walesin alueella. Nykyään kilpailu vuorottelee Uuden-Seelannin rallin kanssa. Eniten kilpailun voittoja on suomalaisella Juha Kankkusella, neljä kappaletta vuosilta 1989–1991 ja 1993. Marcus Grönholm ja Mikko Hirvonen on voittanut kilpailun kolmesti ja Tommi Mäkinen ja Colin McRae kaksi kertaa. Australidinen rotu
Brittiläinen biologi Thomas Huxley nimesi tämän rodun australidiksi ja teki termiä tunnetuksi teoksessaan "On the Geographical Distribution of the Chief Modifications of Mankind" (1870), jossa hän jakaa ihmiskunnan neljään ensisijaiseen ryhmään (Xanthochroicit, Mongolidit, Negridit ja Australidit). Xanthochtoici termi vaihtui myöhemmin kaukasoidiksi. Victoria (Australia)
Vuonna 1851 Ballaratista ja myöhemmin eri puolilta Victoriaa löydettiin kultaa, minkä johdosta alueen väkiluku ja talous alkoivat kasvaa hyvin nopeasti. Samana vuonna siirtokunta sai itsenäisyyden Uudesta Etelä-Walesista, ja vuonna 1901 Victoriasta tuli Australian liittovaltion osavaltio. Melbourne oli maan pääkaupunki vuosina 1901–1927 Canberran ollessa vasta rakenteilla. Australia
Australian pohjoisosat kuuluvat kuumaan, keskiosat lämpimään ja eteläosat lauhkeaan ilmastovyöhykkeeseen. Keskiosat ovat pysyvien korkeapaineiden leveysasteilla, ja muistuttavat Saharaa ja Kalaharia. Sateisemmat alueet reunustavat mantereen kuivaa ydintä. Trooppisessa pohjoisosassa sadekausi ajoittuu marraskuun ja huhtikuun välille, kun pasaatituulten kohtaamisvyöhyke liikkuu alueelle. Samaan aikaan syntyy Australian monsuuni, ja vallitseva tuulensuunta on koillisesta. Australia
Australia eli Australian yhteisö () on valtio eteläisellä pallonpuoliskolla. Australia on ainoa valtio, joka kattaa kokonaisen mantereen. Australian nimi tulee latinan sanasta "australis", ’eteläinen’. Australian läheisiä valtioita ovat Indonesia, Itä-Timor ja Papua-Uusi-Guinea pohjoisessa, Salomonsaaret ja Vanuatu koillisessa ja Uusi-Seelanti kaakossa. Australia
Toisessa maailmansodassa Australia seurasi Britannian esimerkkiä ja julisti sodan Saksalle vuonna 1939. Sen jälkeen kun Japani valloitti Singaporen, Australia haki turvaa Yhdysvalloilta ja antoi sen käyttää aluettaan Tyynenmeren taisteluiden tukikohtana. Mount Warning
Australian alkuperäisasukkaat antoivat vuorelle nimen "Wollumbin". Brittiläinen tutkimusmatkailija James Cook havaitsi laivastaan vuoren ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1770 ja antoi sille nimeksi "Mount Warning" mikä tarkoittaa suomeksi ”varoituksen vuorta”, jotta myöhemmät merenkävijät osaisivat varoa alueen riuttoja. Livyatan melvillei
Melbournesta Australiasta löydettiin vuonna 2016 eräs 30 senttiä pitkä kaskelotinsukuisen valaan hammas. Valaan pituudeksi arvioitiin 18 metriä ja painoksi 40 tonnia. Löytö on noin viisi miljoonaa vuotta vanha ja valas oli läheistä sukua "Livyatan melvilleille". Jotkut tutkijat uskovat sen olleen toinen "Livyatan"-laji. Australian kuninkaallinen laivasto
Australian kuninkaallinen laivasto () on Australian puolustusvoimien merellinen puolustushaara. Australian itsenäistyttyä 1901 aiemmat siirtomaalaivastot yhdistettiin muodostettaessa Brittiläisen kansainyhteisön laivastoa. Tästä varhaisesta laivastosta muodostettiin 1913 varsinainen Australian laivasto. Kuninkaallinen laivasto tuki edelleen sitä ja tarjosi Tyynellä valtamerellä lisäsuojaa läsnäolollaan toisen maailmansodan alkuvuosiin saakka, kunnes Japanin laajeneminen esti Kuninkaallisen laivaston toiminnan alueella. Australian alkuperäiskansat
Vuonna 1788 alkoi brittiläinen asutus alueella. Uudisasukkaiden voimakas kulttuuri rajoitti alkuperäisväestön itsehallintoa ja perinteistä elämäntapaa. Aboriginaalit joutuivat tekemään kompromisseja ja muuttamaan elintapojaan sopeutuakseen uudisasukasväestöön. Ensimmäiset kontaktit olivat usein epäileviä, mutta kuitenkin ystävällismielisiä. Vaikka Lontoosta tuli määräys taata alkuperäisväestön oikeudet ja kohdella heitä Britannian alamaisina, kehittyi uudisasukkaitten ja paikallisten välille pian kitkaa, pitkää konfliktien sarjaa aboriginaalien ja siirtolaisten kanssa kutsutaan Australian rajaseutusodiksi. Keskinäinen kommunikaatio oli hyvin vähäistä ja kulttuurilliset erot suuret. Sittemmin eurooppalaisasutus laajeni sisämaahan aboriginaalien maille ja oli ristiriidassa heidän pyhänä pitämiensä maanomistustensa kanssa. Australia (vuoden 2008 elokuva)
Vuonna 1939 englantilainen aatelisrouva lady Sarah Ashley matkustaa Australiaan tapaamaan miestään ja myymään heidän suuren Faraway Downs -karjatilansa. Australiaan saavuttuaan hän perii karjatilan itselleen hänen miehensä saatua salamyhkäisesti surmansa. Muiden juoniessa karjatilaa itselleen lady Sarah päättää toteuttaa edesmenneen miehensä suunnitelman myydä karja armeijalle ja lähtee ajamaan karjalaumaa Australian halki kohti Darwinia apunaan karjapaimen Drover ja aboriginaalipoika Nullah. Vesinokkaeläin
Kun vesinokkaeläin ensimmäistä kertaa löydettiin, tieteilijöillä oli kahdenlaisia näkemyksiä siitä, munivatko lajin naaraat vai eivät. Asia saatiin varmistetuksi vasta 1884, jolloin William H. Caldwell lähetettiin Australiaan tekemään kattavaa selvitystä. 150 aboriginaalin muodostaman ryhmän avustamana Caldwellin onnistui löytää joitakin munia. Terra Australis
Terra Australis (latinaa, "eteläinen maa") eli Terra Australis Incognita ("tuntematon eteläinen maa") oli eteläisellä pallonpuoliskolla sijainneeksi oletettu laaja manner. Manner esiintyi yleisesti eurooppalaisissa maailmankartoissa 1400-luvulta 1700-luvulle saakka. Siitä käytettiin joskus myös nimitystä "Magallanica" tai "Magellanica" (Magellanin eli Fernão de Magalhãesin mukaan), "La Australia del Espritu Santo" ("Pyhän Hengen eteläinen maa") tai "'La grande isle de Java" ("Jaavan suuri saari). Eoseeni
Eoseenilla Etelä-Amerikan ja Antarktiksen välillä oli kannas tai hyvin tiheä saariketju. Australia irtautui Etelämantereesta myöhäsispeloseenille 55-53 miljoonaa vuotta sitten. Australian maahockeymaajoukkue
Australia osallistui maahockeyn olympiaturnaukseen ensi kerran vuonna 1956, kun olympialaiset järjesttiin Australian Melbournessa. Australia joutui odottamaan menestystä kuitenkin vuoden 1964 kisoihin asti. Australia oli alkulohkonsa toinen, mutta hävisi välierissä Intialle. Ensimmäisen maahockeyn olympiamitalin Australia otti kuitenkin voittamalla pronssiottelussa Espanjan. Menestys jatkui vuoden 1968 kisoissa, kun Australia eteni loppuotteluun Pakistania vastaan. Australian ensimmäinen olympiatason loppuottelu päättyi kuitenkin Pakistanin hyväksi. Tektiitti
Indokiniittejä tavataan nimensä mukaisesti Kaakkois-Aasiassa. Indokiniitit ovat usein pyöreitä, läpinäkymättömiä mustia lasikappaleita, joiden pinnassa on pieniä kuoppia. Indokiniitteihin liittyvää kraatteria ei tunneta, mutta kiviä tavataan erittäin laajalla alueella, mikä viittaisi erittäin suureen kraatteriin. Indokiniitti on tavallisin tektiitti. Australiasta tavataan omituisen muotoisia tektiittejä, australiittejä. Australiitit ovat muodoltaan pisaramaisia osan näyttäessä lautaselta. Australiitit ovat tummia, hieman vihertäviä tai lähes mustia tektiittejä. Australian kenttä todennäköisesti liittyy indokiniittien kanssa samaan kraatteriin, joka lienee noin 600000–900000 vuotta vanha. Kraatteria ei ole paikallistettu, se voi olla valtameren pohjassa tai Etelämantereella. Heittelekentän halkaisija lienee tuhansia kilometrejä, mikä viittaa tektiittien singonneen jopa 6 km/s nopeudella. Näiden tektiittien halkaisija on 1 mm – 20 cm. Australia
Hollantilaiset tutkimusmatkailijat vierailivat Australiassa 1600-luvulla. Ensimmäinen Australian mantereen nähnyt eurooppalainen oli hollantilainen Willem Janszoon, jonka alus purjehti Cape Yorkin niemimaan läheltä vuonna 1606. 1600-luvun aikana hollantilaiset tutkivat Australian länsiosien rannikkoa ja alkoivat nimittää aluetta Uudeksi-Hollanniksi, mutta he eivät perustaneet sinne siirtokuntia. Kilpailevan teorian mukaan portugalilaiset löysivät Australian jo 1500-luvun alkupuolella. Kivikausi
Nykyihminen levittäytyi Afrikasta noin 100 000 vuotta sitten ensin Lähi-itään ja sitten ensin Intiaan ja Itä-Aasiaan. Australian varhaisimmat merkit ihmisestä on löydetty Etelä-Australiasta noin 50 000 vuotta sitten. Japanissa tunnetaan 38 000 vuotta vanhoja löytöjä. Ilmeisesti ihminen asutti Euraasian Euroopasta Kaukoitään, lukuun ottamatta Euraasian pohjoisimpia alueita. 
Keskipaleoliittinen kausi katsotaan päättyvän samoihin aikoihin, kun viimeiset neandertalinihmiset hävisivät Euroopasta noin 35 000 vuotta sitten. Tämän jälkeen kivikauden kulttuurit ovat olleet vain nykyihmisen kehittämiä. Melbourne
Monista muista Australian suurista kaupungeista poiketen Melbourne ei ollut alun perin vankilasiirtokunta. Kaupungin perustivat John Batmanin ja John Pascoe Fawknerin johtamat siirtolaiset vuonna 1835. He saapuivat Van Diemenin maasta (nyk. Tasmania), jonka laidunmaat oli jo suurimmaksi osaksi otettu käyttöön, ja asettuivat Port Phillipin lahdelle suojaisan luonnonsataman ja laitumeksi kelpaavan maan houkuttelemina. Siirtolaiset päättivät perustaa kylän noin 10 kilometrin päähän Yarrajoen suulta. Vuonna 1836 kylässä oli jo 13 rakennusta, 142 miestä, 35 naista, 26 900 lammasta, 57 hevosta ja satapäinen nautakarja. Vuonna 1837 Uuden Etelä-Walesin kuvernööri Sir Richard Bourke nimesi kaupungin Melbourneksi Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin lordi Melbournen kunniaksi. Australia
Englantilainen William Dampier kävi Australiassa vuosina 1688 ja 1699. Kapteeni James Cook julisti alueen Britannian omaisuudeksi vuonna 1770. Tämän jälkeen, vuonna 1788, britit perustivat rangaistussiirtokunnan nykyisen Sydneyn paikalle. Noin 160 000 vankia joutui alueelle ennen kuin vankien kuljetukset Britanniasta lopetettiin 1800-luvulla. Myös monia omasta tahdostaan muuttaneita siirtolaisia saapui alueelle. 1850-luvulla kultakuume houkutteli yhä uusia muuttajia. HMAS Australia (1911)
Ensimmäisen maailmansodan syttyessä "HMAS Australia" sai tehtäväkseen Tyyneltämereltä poistuvan Saksan keisarikunnan Itä-Aasian laivueen etsimisen ja tuhoamisen. Alus joutui kuitenkin toistuvasti osallistumaan Saksan Tyynenmeren alusmaiden Uudella-Guinealla ja Samoalla valtaamiseen esti laivasto-osaston tehokkaan etsimisen ennen Coronelin ja Falklandin taisteluita, joista jälkimmäisessä laivue tuhoutui. Arthur Phillip
Kapteeni Arthur Phillip (josta tuli myöhemmin amiraali) johti ensimmäistä laivastoa, joka lähti Portsmouthista Englannista 13. toukokuuta 1787 ja johon kuului yhdeksän kuljetusalusta ja kaksi sotalaivaa. Ensimmäisen laivaston tehtävä oli perustaa ensimmäinen eurooppalaisten siirtokunta Uuteen Etelä-Walesiin. Laivaston lähtiessä matkustajia ja miehistöä oli noin 1 487. Ensimmäinen alus saapui Botany Bayhin 18. tammikuuta 1788. James Cookin retkikunta oli käynyt Botany Bayssä huhtikuussa 1770 ja suositellut paikkaa uuden rangaistusvankikolonian sijaintipaikaksi. Phillip päätti kuitenkin etsiä parempaa rantautumispaikkaa hieman pohjoisempaa Port Jacksonista, jonka eteläiselle rannalle laivasto teki 26. tammikuuta 1788 maihinnousun paikassa, jonka Phillip nimesi Sydney Coveksi lordi Sydneyn mukaan. Phillip valitsi kolonian paikaksi Sydney Coven makean veden saatavuuden ja paikan suojaisuuden vuoksi. Koloniasta kasvoi myöhemmin Sydneyn miljoonakaupunki. Tammikuun 26. päivää on myöhemmin vietetty Australian kansallispäivänä. Australianhirvikoira
Rotu polveutuu englanninvinttikoirasta ja skotlanninhirvikoirasta jotka eurooppalaiset uudisasukkaat toivat Australiaan. Se on amerikanhirvikoiran kaukainen sukulainen, mutta sillä on erillinen australialainen sukulinja. Sitä on käytetty metsästykseen 1700-luvun lopusta lähtien, erityisesti jäljestykseen ja näön avulla metsästämiseen. Australian dollari
Australian dollari (merkki: $; tunnus: AUD) on Australiassa käytettävä rahayksikkö. Se on myös Kiribatin, Naurun ja Tuvalun virallinen rahayksikkö. Vuonna 1996 siitä tuli maailman ensimmäinen rahayksikkö, jonka kaikki setelit on tehty polymeerimuovista paperin sijaan. Yksi dollari jakautuu 100 senttiin ("cent"). Terra Australis
Niin kauan kuin Terra Australis ylipäänsä esiintyi kartoilla, sen peittämäksi oletettu alue vähitellen pieneni. Kun Jacob Le Maire ja Willem Schouten vuonna 1615 kiersivät Kap Hornin, he totesivat, että Tulimaa olikin melko pieni saari. Kun Abel Tasman vuonna 1642 purjehti tuolloin Uudeksi Hollanniksi nimitetyn Australian ympäri, hän totesi, että se on erillinen manner, ei minkään laajemman mantereen osa. Ensimmäisellä tutkimusmatkallaan vuonna 1750 James Cook purjehti Uuden Seelannin ympäri, minkä jälkeen sitäkään ei enää voitu pitää oletettuun laajaan mantereeseen kuuluvana niemimaana. Australia
Eurooppalaisten saapuessa 1600-luvulla aboriginaalit olivat metsästäjiä ja keräilijöitä ja käyttivät aseinaan keihäitä, nuijia ja bumerangeja. Viljan viljely, kotieläimet, saviastiat ja metallit olivat heille tuntemattomia. Vaeltavasta elämäntavasta johtuvan eristymisen vuoksi heistä muodostui yhteensä noin 500 heimoa, joista jokaisella oli oma kielensä tai murteensa sekä oma yhteiskunta- ja kulttuurimuotonsa. Australian rangaistussiirtolat
Euroopassa alkoi jo 1600-luvun alussa levitä ajatus vankien kuljettamisesta uusiin siirtomaihin. Brittiläiset alkoivat kuljettaa vankejaan Amerikkaan vuoden 1718 asetuksen jälkeen. Kuljetukset loppuivat 1775, kun Yhdysvalloissa alkoivat tapahtumat, jotka johtivat itsenäisyyteen. Australiasta tuli 1778 uusi vankien sijoituspaikka, ja ensimmäiset vangit saapuivat Sydneyn Port Jacksoniin vuonna 1788. Vuosien 1787 ja 1868 välisenä aikana Australiaan kuljetettiin peräti 166 000 vankia. Australiankerttunen
Australiankerttunen ("Poodytes carteri") eli aiemmalta nimeltään australiankerttu on Australian kotoperäinen varpuslintu. Sitä esiintyy laikuittain mantereen länsirannikolla ja sieltä itään Queenslandiin. Alfred John North kuvailivat lajin holotyypin North Cape Westistä vuonna 1900. Australian alkuperäiskansat
Ensimmäiset asukkaat saapuivat Australiaan Aasiasta Kaakkois-Aasian saarten kautta noin 60 000 vuotta sitten. Sen mahdollisti nykyistä matalammalla ollut merenpinta, jolloin maasiltoja pitkin liikkuminen onnistui. Joissakin paikoissa oli kuitenkin täytynyt käyttää veneitä, mikä oli maailmanhistorian vanhinta tunnettua merenkäyntiä. Noin 35 000 vuotta sitten asutus oli levittäytynyt koko mantereelle, myös koillis- ja kaakkoiskolkkiin. Tasmaniasta tuli saari noin 13 500–8 000 vuotta sitten merenpinnan noustessa, jolloin sinne levittäytynyt väestö jäi muista eristyksiin. Australian krikettimaajoukkue
Australia ja Englanti kohtasivat myös historian ensimmäisessä yhden päivän maaottelussa (eli pelimuodossa, jossa kummallakin joukkueella on tavallisesti 50 syöttövuoroa, joissa jokaisessa kuusi syöttöä) tammikuussa 1971. Australia on voittanut maiden kohtaamisista 80 ja hävinnyt 51. Kaikkiaan Australia on vuoden 2016 loppuun mennessä pelannut 891 yhden päivän maaottelua, joista se on voittanut 550 ja hävinnyt 300. Otteluista yhdeksän on päättynyt tasajuoksuihin ja 32 ilman ratkaisua. Olympic Australis
Olympic Australis on vuonna 1956 löytynyt maailman suurin ja kallein opaali. Se löydettiin Eight Milen opaalilouhoksesta Coober Pedysta, Etelä-Australiasta. James Cook
Cook liittyi Ison-Britannian merivoimiin vuonna 1755. Hän ansioitui merenkävijänä 1760-luvulla kartoitettuaan Newfoundlandin saaren rantaviivan. Sen ansiosta Cookille annettiin tehtäväksi johtaa tutkimusmatkaa eteläiselle Tyynellemerelle, jonka aikana hänen oli tarkoitus tehdä tähtitieteellisiä mittauksia sekä kartoittaa aluetta ja etsiä oletettua eteläistä mannerta, ”Terra Australista”. Cook lähti ensimmäiselle tutkimusmatkalleen vuonna 1768. Matka oli suuri menestys, vaikka tähtitieteelliset mittaukset eivät olosuhteiden vuoksi onnistuneet, sillä Cook kartoitti koko Uuden-Seelannin rannikon ja Australian itärannikon sekä tutki matkalla olleiden luonnontieteilijöiden kanssa Tahitia ja muita Tyynenmeren saaria. James Cook
Jättäessään Uuden-Seelannin Cook oli luopunut eteläisen mantereen löytymisen toivosta, sillä alkava talvi esti kovin eteläiset purjehdukset. Hän suuntasi länteen kohti espanjalaisten ja hollantilaisten 1600-luvulla löytämän "Uuden Hollannin" eli Australian itärannikkoa, jota ei vielä lainkaan tunnettu. Cook saapui Australian itärannikon eteläkärkeen paikalle, jonka hän nimesi Point Hicksiksi. Sieltä hän alkoi purjehtia rannikkoa pohjoiseen samalla kartoittaen sitä.
Cook poikkesi maihin Australian itärannikolle ensimmäisen kerran 29. huhtikuuta 1770. Alkuasukkaat heittelivät rantautuvaa miehistöä keihäillä ja pakenivat sitten kylistään, eikä heihin saatu sen jälkeen yhteyttä. Etäältä Banks arvioi heidät paljon alkukantaisemmiksi kuin Tahitin ja Uuden-Seelannin asukkaat. Retkikunta oleili paikalla runsaan viikon ajan. Banks ja hänen kollegansa keräsivät valtavan määrän kasvinäytteitä, ja paikan lajiston runsaudesta vaikuttunut Cook nimesi lahden Botany Bayksi. Olympic Australis
Kaivostyöntekijä joka löysi opaalin, kertoo löytäneensä sen 10 metrin syvyydestä. Kunnioituksena olympialaisille jotka pidettiin samaan aikaan Melbournessa, kivi nimitettiin Olympic Australisiksi. John McDouall Stuart
Toisen tutkimusmatkansa Stuart aloitti huhtikuussa 1859. Matkan tarkoituksena oli löytää tarpeellisia vesivaroja pysyvälle reitille Adelaidesta pohjoiseen. Stuart matkasi neljän apulaisensa kanssa noin 800 kilometrin reitin. Marraskuussa Stuart lähti retkikuntansa kanssa uudelle matkalle. Kolmen viikon hyödyttömien tutkimusten jälkeen Stuartin miehet kapinoivat, ja he palasivat takaisin matkalta. Neljännellä matkallaan Stuart onnistui melkein ylittämään mantereen. Aavikko
Aboriginaalit saapuivat Australiaan noin 40 000 vuotta sitten. Todennäköisesti he asuttivat kuivat alueet viimeiseksi, 30 000–26 000 vuotta sitten. Vasta eurooppalaisten saapumisen jälkeen aboriginaaleja alettiin pitää autiomaiden asukkaina, sillä eurooppalaiset valloittivat vehreämmät alueet. Aavikon aboriginaalit olivat sanien tapaan nomadisia metsästäjä-keräilijöitä. Vaikka aboriginaalien omistukset olivat pieniä, he loivat rikkaan kulttuurin monine tapoineen ja uskomuksineen. Yksi merkittävimmistä uskomuksista on uniaika, johon liittyy myös autiomaan laidalla kohoava Uluru. Aavikko
Espanjalaiset löysivät Amerikan aavikot 1500-luvulla. Pohjois-Amerikan lounasosien aavikoilla vaelsivat ensimmäisinä eurooppalaisina haaksirikkoutunut Álvar Núñez Cabeza de Vaca ja hänen kolme seuralaistaan. Heidän kuulemansa tarinat saivat espanjalaiset etsimään aarteita alueelta, mikä aiheutti samalla pueblokansojen sorron. Ensimmäisenä yhdysvaltalaisena Great Basinin ylitti Jedediah Smith vuonna 1828. Kiinnostus Australian sisämaahan kasvoi 1800-luvun alkupuoliskolla, kun länsi- ja kaakkoisrannikon siirtokuntien välille haluttiin saada yhteys mantereen poikki. Monet tutkimusretket jouduttiin keskeyttämään ja useita ihmisiä kuoli. Charles Sturt saavutti 1840-luvulla ensimmäisenä sisämaan Simpsonin aavikon. Robert O'Hara Burke ja William John Wills kulkivat ensimmäisinä Australian poikki mutta kuolivat paluumatkalla. Vuosien 1861–1862 aikana John McDouall Stuart, joka oli jo aiemmin pystyttänyt Australian keskikohtaan Yhdistyneen kuningaskunnan lipun, kulki Australian poikki Adelaidesta lähelle nykyistä Darwinia. Australian eläimistö
Australian eläimistön kehittymiseen nykyiseen ainutlaatuisuuteensa ovat vaikuttaneet mantereen kohtaamat geologiset ja ilmastolliset tapahtumat. Australia oli aikoinaan osa eteläistä suurmannerta Gondwanaa, johon kuuluivat myös Etelä-Amerikka, Afrikka, Intia ja Etelämanner. Gondwana alkoi hajota 140 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Australia oli kuitenkin edelleen kiinni Etelämantereessa. Australia ja Etelämanner irtautuivat toisistaan noin 50 miljoonaa vuotta sitten. Eroamisen jälkeen Australia oli verrattain eristäytynyt, kunnes Indo-Australian laatta törmäsi Aasiaan mioseenikaudella noin 15 miljoonaa vuotta sitten. Mantereen ainutlaatuinen ilmasto ja geologia ilmeisesti muokkasivat nykyisen eläimistön evoluutiota. Gondwanan ainutlaatuinen eläimistö, kuten pussieläimet, selviytyivät ja sopeutuivat Australiaan. Australianhevonen
Englantilaisia täysiverisiä ja espanjalaisia hevosia vietiin Australiaan vuonna 1788, jolloin brittien ensimmäinen vankilaivue rantautui maihin. Myöhemmin maahan vietiin lisää englantilaisia täysiverisiä, arabialaisia täysiverisiä ja welsh mountain -poneja. Ne kaikki vaikuttivat nykyään australianhevosena tunnetun kestävän ja monikäyttöisen rodun kehitykseen. Australia
Australian suurimmat kaupungit ovat Sydney (4,4 milj. as.), Melbourne (3,9 milj.), Brisbane (1,9 milj.), Perth (1,6 milj.) ja Adelaide (1,2 milj.). Pääkaupunki Canberrassa on 345 000 asukasta. Australian vaakuna
Australian vaakuna on Australian virallinen tunnus. Alkuperäisen vaakunan myönsi kuningas Edvard VII 7. toukokuuta 1907 ja nykyisen kuningas Yrjö V 19. syyskuuta 1912. Australianwollemia
Erittäin suppealla alueella syrjäisissä rotkoissa kasvava australianwollemia löydettiin vasta vuonna 1994. Pian lajin löytämisen jälkeen tutkimuksissa todettiin sen olevan erittäin läheistä sukua aiemmin vain fossiileista tunnetulle havupuusuvulle "Dilwynites". Sittemmin on esitetty kasvien kuuluvan samaan sukuun. Tässä tapauksessa suvun tunnettu historia ulottuisi liitukaudelle. Australian eläimistö
Australian eläimistöön on vaikuttanut huomattavasti myös Australian alkuperäiskansojen saapuminen mantereelle yli 40 000 vuotta sitten ja vuodesta 1788 eteenpäin eurooppalaisten uudisasutus. Metsästys, ulkopuolisten lajien saapuminen maahan sekä eläimistön asuinalueita muokkaavat ja tuhoavat maanhallintamenetelmät ovat aiheuttaneet useiden lajien, kuten paratiisikaijan, pussisian ja leveäotsapäästäiskengurun, sukupuuton. Harkitsematon maankäyttö uhkaa edelleen useita lajeja. Suojellakseen eläimistöään siihen kohdistuvilta uhilta Australian valtiolla on laaja luonnonsuojelulainsäädäntö ja lukuisia suojelualueita. Australian naisten koripallomaajoukkue
Australia osallistui ensimmäistä kertaa naisten MM-kilpailuihin vuonna 1957, jolloin maa sijoittui kymmenenneksi. Ensimmäisen kerran maajoukkue sijoittui mitaleille vuoden 1998 kilpailuissa, jolloin se voitti pronssia. Australia voitti pronssia myös seuraavissa vuoden 2002 kilpailuissa. Ensimmäisen maailmanmestaruutensa maa saavutti vuonna 2006, kun se kaatoi loppuottelussa Venäjän. Australian Penny Taylor valittiin kyseisen turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Vuonna 2014 Australia saavutti MM-pronssia ja vuonna 2018 MM-hopeaa. Tasmania
Ihmiset saapuivat saarelle maata pitkin 25 000–40 000 vuotta sitten. Tasmania oli vielä tuolloin maa-yhteydessä manner-Australiaan, mutta vedenpinnan kohoaminen erotti sen siitä noin 12 000 vuotta sitten. Tästä syystä Tasmanian aboriginaalit kehittyivät omaan suuntaansa mannermaan aboriginaaleihin verrattuna. Tasmanian aboriginaalit harjoittivat metsästystä ja keräilyä. Paikalliset olivat jakautuneet yhdeksään kieli- ja heimoryhmään. Uluru
William Gosse oli ensimmäinen eurooppalainen, joka näki Ulurun. Hän oli tutkimassa Australian pohjoisterritorion aavikkoja vuonna 1873 ja nimesi löytämänsä kallion Ayersin kallioksi Australian pääministeri Henry Ayersin mukaan, tietämättä että alkuasukkaat olivat jo antaneet sille nimen Uluru. Austrasia
Austrasia muodostui vuonna 511, kun valtakunta jaettiin Klodvigin kuoltua. Austrasian voimakkaista major domuksista tuli vähitellen koko valtakunnan tosiasiallisia hallitsijoita, ja lopulta Pipin Pieni valittiin frankkien kuninkaaksi ja karolingit syrjäyttivät merovingit. Karolingien aikana Austrasia ja Neustria sulautuivat frankkien valtakuntaan ja niiden merkitys itsenäisinä alueina katosi vähitellen. Australian luterilainen kirkko
Ensimmäiset luterilaiset saapuivat Australiaan Saksasta 1838. Näiden keskuudessa tapahtui hajaannus 1846, minkä jälkeen seurakuntiin tuli pastoreita useista lähteistä, kuten saksalaisista lähetysjärjestöistä ja lukuisista yhdysvaltalaisista luterilaisista synodeista. Vuonna 1966 yhdistyivät Evangelical Lutheran Church in Australia sekä United Evangelical Lutheran Church of Australia nykyiseksi Australian luterilaiseksi kirkoksi. Australiankorppi
Australiankorppi ("Corvus coronoides") on varisten heimoon kuuluva Australian kotoperäinen varpuslintu. Nimialalaji "coronoides" elää mantereen kaakkois- ja eteläosissa, ja alalaji "perplexus" Lounais-Australiassa. Nicholas Aylward Vigors ja Thomas Horsfield kuvailivat lajin holotyypin Uuden Etelä-Walesin Parramattasta vuonna 1827. Australia
Ennen eurooppalaisten tuloa aboriginaalit söivät paikallisia kasveja ja eläimiä monipuolisesti. Ensimmäiset eurooppalaiset söivät pääasiassa perunoita ja lihaa, aluksi riistaa, myöhemmin nautaa ja lammasta. Kalan ja äyriäisten syöminen on kasvanut 1930-luvulta, ja vihannesten kulutus 1950-luvulta alkaen. Nykyisin australialaiset huippukokit tunnetaan fuusiokeittiöstä eli eri maiden perinteiden yhdistämisestä. Tavalliset ihmiset kuluttavat pikaruokaa enemmän kuin missään muualla maailmassa. Pussihukka
Luulöydöistä ja kalliomaalauksista päätellen pussihukka eli vielä 3 000–2 000 vuotta sitten Australian mantereella ja mahdollisesti myös Uudessa-Guineassa. Se alkoi kuitenkin menettää elintilaansa dingolle, joka ilmestyi mantereelle noin 3 500 vuotta sitten. Laumaeläimenä dingo oli lähinnä yksin elänyttä pussihukkaa vahvempi saalistaja etenkin silloin, kun ravinto oli vähissä. Dingot saattoivat myös ryövätä pussihukalta sen kaatamia saaliita. Australiassa ei vielä tuolloin elänyt kaneja, joita heikompi kilpailija olisi voinut syödä niukkoina aikoina. Aboriginaalien harjoittamalla metsästykselläkin saattoi olla vaikutusta kannan pienentymiseen. On myös mahdollista, että dingojen mukana levisi jokin tauti tai loinen, joka tappoi Australiasta sekä pussihukat että pussiahmat. Pussihukka säilyi kuitenkin Tasmaniassa, minne dingo ei koskaan levinnyt. Vaikka pussihukan elinalue on ollut laaja, laji ei ilmeisesti ollut koskaan kovin runsaslukuinen, mikä johtui osaksi sen asemasta ravintoketjun huipulla.
Eurooppalaiset joutuivat tekemisiin pussihukan kanssa, kun ensimmäiset sotilaat ja uudisasukkaat asettuivat Tasmaniaan 1803 ja toivat mukanaan lampaita. Koska pussihukkaa pidettiin uhkana lampaille, sekä viranomaiset että yksityiset maksoivat siitä tapporahaa. Eläimiä metsästettiin, pyydystettiin ansoilla ja myrkytettiin. Metsästyksen lisäksi elinympäristön muuttuminen, koirien yleistyminen ja sairaudet ovat voineet vaikuttaa lajin häviämiseen. Vuosina 1888–1909 viranomaiset maksoivat palkkion yhteensä 2 184 tapetusta yksilöstä. Vuonna 1910 pussihukkiin levisi eurooppalaisten myötä penikkatautia muistuttanut epidemia, joka harvensi voimakkaasti ennestäänkin uhanalaista lajia. Australia (maanosa)
Australia (tunnetaan myös nimillä Sahul, Australinea tai Meganesia) on maantieteellisesti pienin maanosa maapallolla. Maanosassa sijaitsee myös samanniminen valtio eli Australia. ”Manner” voidaan käsittää myös mannerjalustana, jolloin siihen kuuluisi Australian lisäksi myös Uusi-Guinea ja Tasmania. Australian maanosa muodostaa suurimman osan Oseanian maa-alueesta. HMAS Australia (1911)
HMAS Australia (viirinumerot C6/09/81) oli Australian laivaston Indefatigable-luokan taisteluristeilijä. Alus oli yksi kolmesta luokan aluksesta, ja se oli valmistettu suojaamaan Britannian imperiumia. Australian hallitus tilasi aluksen vuonna 1909 ja se laskettiin vesille vuonna 1911. Alus otettiin palvelukseen vuonna 1913 Australian laivaston lippulaivana, ja se on ollut ainoa Australian laivastossa palvellut raskas taisteluyksikkö. Australian alkuperäiskansat
Eurooppalaisten saapuessa vuonna 1788 aboriginaalit asuttivat koko mannerta ja olivat sopeutuneet kirjaviin ilmasto- ja luonnonoloihin aina kuumankosteista sademetsistä kuiviin autiomaihin. Arviot alkuperäisväestön lukumäärästä vaihtelevat 300 000 ja yli miljoonan välillä.