Mikä on Tuupovaaran asukasluku?
Tuupovaara
Tuupovaara (vuoteen 1913 asti "Kovero") oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. Nykyään Tuupovaara on osa Joensuun kaupunkia. Vuonna 2004 kunnassa asui 2 217 ihmistä ja sen pinta-ala oli 661,34 km², josta 56,55 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 3,5995 asukasta/km². Tuupovaara liitettiin Joensuun kaupunkiin yhdessä Kiihtelysvaaran kanssa 1. tammikuuta 2005. Tuupovaaran kautta Joensuun kaupunki rajoittuu nykyään Venäjän Karjalan tasavaltaan.
Ruovesi
Haapala (Ruovesi), Hanho, Haukkamaa, Kekkonen, Jäminki, Jäminkipohja (Pohja), Kauttu, Kukonpohja, Kurkikanta l. Vessari, Matalasalmi, Murole, Mustajärvi, Pajuskylä, Pekkala, Pihlajalahti, Pitkälä, Pohjaslahti, Rajalahti, Ritoniemi, Ruhala, Ruolahti (nyk. Pappilankylä), Räminki, Siikalahti (Ruovesi), Syvinki (Korpula), Tapio (Tapiolahti), Tuuhonen l. Tuuhoskylä, Visuvesi (vanh. Leijunniemi), Väärinmaja (Ylä- ja Ala-Vääri)Vuoden 2017 lopussa Ruovedellä oli 4 459 asukasta, joista 2 271 asui taajamissa, 2 154 haja-asutusalueilla ja 34 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ruoveden taajama-aste on 51,3 %. Ruoveden taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: Korpiselkä
Nykyisin Korpiselän Suomen puolelle jääneet kylät ovat osa Joensuun kaupunkia, johon ne liitettiin Tuupovaaran kunnan mukana vuonna 2005. Luovutettu alue kuuluu nykyisin Suojärven piirin Loimolan kuntaan. Rajavyöhykkeelle jäänyt Korpiselän kirkonkylä, kuten muutkin luovutetun alueen kylät ovat autioita, vain Tolvajärvellä on asutusta. Kirkonkylässä on Venäjän rajavartioston tukikohta. Tuvalu
Tuvalun väestö on lähes yksinomaan polynesialaista alkuperää. Suurin osa muista on joko mikronesialaisia tai eurooppalaisia ja heidän jälkeläisiään. Tuvalulaisia asuu jonkin verran myös ulkomailla. Uudessa-Seelannissa asuu noin 2 000 tuvalulaista ja Fidžillä noin 500. Aiemmin tuvalulaisia asui töiden takia satoja myös Kiribatilla ja Naurulla. Naurun fosfaattikaivoksen lakkauttamisen jälkeen maassa työskennelleet noin 750 tuvalulaista palasivat vuonna 2003 kotimaahansa. Ahe
Ahe on koralliatolli Tuamotun saariryhmässä Ranskan Polynesiassa. Se sijaitsee Manihin saaresta lounaiseen ja pääsaari Tahitista noin 450 kilometriä koilliseen. Ahella oli 491 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa, ja sen ainoa kylä on Tenukupara, jonka asukasluku on noin 100. Tuusula
Vuoden 2017 lopussa Tuusulassa oli 38 646 asukasta, joista 36 433 asui taajamissa, 1 702 haja-asutusalueilla ja 511 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tuusulan taajama-aste on 95,5 %. Tuusulan taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken: Saaroinen (Korpiselkä)
Viime sotien alueluovutuksissa uusi valtakunnan raja halkasi Saaroisten kylän, siten että osa kylästä jäi luovutetulle alueelle. Saaroinen kuului Korpiselän kuntaan vuoteen 1946 asti, jolloin kunta lakkautettiin ja liitettiin Tuupovaaran kuntaan, joka puolestaan liitettiin Joensuun kaupunkiin vuonna 2005. Huippuvuoret
Huippuvuorilla asuu 2 670 ihmistä (1.1.2015), joten asukastiheys on 0,043 as./km² (2015) koko Huippuvuorilla, mutta ainoalla asutulla saarella Länsimaalla asukastiheys on 0,0583 as./km² (2013). Asukkaista norjalaisia on noin 1 700, ukrainalaisia 300 ja venäläisiä 100. Väestön lukumäärä on pudonnut 1980-luvun alusta, jolloin saarten enemmistönä olivat venäläiset (enimmillään noin 4 000). Asutus on keskittynyt pääasiassa kahteen asutuskeskukseen, norjalaiseen Longyearbyeniin ja venäläiseen Barentsburgiin. Lisäksi Ny-Ålesundissa on noin 25 vakituista asukasta. Väestö on kaivostoiminnan keskeisyyden takia pääasiassa miesvaltaista: noin 60 prosenttia asukkaista on miehiä. Väestö on myös nuorta, ja merkittävin ikäryhmä ovat 25–44-vuotiaat. Sen sijaan yli 70-vuotiaita ei ole juuri ollenkaan. Tuvalu
Tuvalulla turistien määrää vähentää muun muassa saarten syrjäinen sijainti. Yhteensä saarilla käy noin tuhat vierailijaa vuodessa. Saarten ainoa hotelli on Funafutilla sijaitseva Vaiaku Lagi Hotel. Sen omistaa Tuvalun hallitus. Lisäksi saarilla on vierasmajoja. Tuvalulla turisteille terveysriskeinä ovat esimerkiksi kolera, dengue-kuume ja tuberkuloosi. Alueelle matkustettaessa on yleensä järkevää ottaa esimerkiksi hepatiitti A -rokote. Ainoa sairaala sijaitsee Funafutilla. Tuvalulla ei ole juuri turistinähtävyyksiä. Monet turistit tulevat sukeltamaan; tärkeimpiä kohteita ovat Funafutin laguuni ja kuuden pikkusaaren muodostama Funafutin luonnonsuojelualue. Muita turistien suosimia kohteita ovat kansallinen kirjasto ja naisten käsityökeskus, jotka molemmat sijaitsevat Funafutilla, sekä Nanumean kirkontorni, josta on hienot näköalat. Nuppulinnan rautatieasema
Nuppulinnan seisake (, ) on Suomen rataverkon liikennepaikka Tuusulassa. Nuppulinnan seisake palveli monen lähikylän asukkaita, kuten esimerkiksi Kellokoskea ja Huikkoa, Huikon seisakkeen lopettamisen jälkeen. Tupos
Suoviljely aloitettiin 1700-luvulla. Yli 200 neliökilometrin kokoinen niittyalue, joka koostui heinästä, sarasta ja pensaista ulottui aina Kempeleen ja Tyrnävän kuntien puolelle.Ensimmäiset asutukset Tupoksessa tapahtuivat 1800-luvulla. Tuolloin talot rakennettiin puusta. Jos puutavara oli loppunut, käytettiin rakentamiseen "mättäistä, turppaista" eli turvetta. Puuppola
Puuppola (vanhoissa kartoissa ja maakirjoissa Korttajärven kylä) on kylä Jyväskylän kaupungissa, virallisesti kaupunginosa numero 52, noin 12 kilometriä pohjoiseen kaupungin keskustasta. Puuppola kuului aiemmin Jyväskylän maalaiskuntaan. Maisemaa hallitsevat pellot ja metsät, alueella on maatiloja sekä omakotitaloja. Puuppola on ollut yhtäjaksoisesti asutettuna 1500-luvulta asti, jolloin Korttajärven rannalle muutti uudisasukkaana vuonna 1572 Pietari Puuppoinen, jonka mukaan Puuppolan kylää on alettu kutsua. Husby (Tukholma)
Husby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Akallan, Kistan ja Tenstan kaupunginosat. Vuosina 1971-1980 kaupunginosa tunnettiin nimellä "Husby gård". Siellä on nykyisin asukkaita 11 790, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 1,85 neliökilometrin suuruinen. Husbyn väestöstä 81,7 % oli joko ensimmäisen tai toisen sukupolven maahanmuuttajataustaisia vuonna 2007.
Husbyssä on uimahalli sekä seikkailukylpylä Husbybadet. Tuiran suuralue
Tuiran suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta, ja se sijaitsee keskustan ja Oulujoen pohjoispuolella valtatien 4 länsipuolella. Se rajoittuu keskustan, Koskelan, Myllyojan, Nuottasaaren ja Puolivälinkankaan suuralueisiin. Suuralueella asuu lähes 9 000 asukasta ja siellä on 2 512 työpaikkaa . Uusikaupunki
Uudellekaupungille myönnettiin tapuli-oikeudet 1830-luvulla, jolloin kaupungin kaupankäynti vapautui. Oikeuksien myötä Uudenkaupungin väkiluku nousi kasvuun, ja 1850-luvulla asukasluku oli noin 3 000. Samalla alueen merenkulku nousi merkittäväksi elinkeinoksi, ja kaupungissa rakennettiin laivoja, joiden merkittävimmät kohdesatamat olivat Tukholma sekä Kööpenhamina. Suuren laivanrakennuskauden aikana vuosina 1857–1876 kaupungissa toimi jopa viisi laivanveistämöä. Laivanrakennuskauden lopussa Uudenkaupungin kauppalaivasto oli Suomen kolmanneksi suurin Viipurin ja Raahen jälkeen. Teollistumisen myötä kaupungin kulta-aika purjelaivoissa päättyi 1800-luvun lopulla. Tuusula
Pääradalla Tuusulalla on Järvenpään ja Hyvinkään välisellä osuudella Jokelan rautatieasema, josta on Helsingin päärautatieasemalle matkaa noin 48 kilometriä. Aiemmin alueella toimi myös Nuppulinnan rautatieasema, jonka henkilöliikenne lopetettiin 27. maaliskuuta 2016. Samaan aikaan lopetettiin myös henkilöliikenne Purolan rautatieasemalle, joka sijaitsee juuri Järvenpään kaupungin puolella, mutta pääosa aseman palvelemasta asutuksesta sijaitsi Tuusulan puolella. Tongatapu
Tongatapu on Tongan saaristovaltion pääsaari. Siellä sijaitsee muun muassa valtion pääkaupunki Nukuʻalofa. Tongatapulla on 75 416 asukasta (2011), joka on yli puolet koko valtion asukasluvusta. Saari kuuluu Tongatapusaarten saariryhmään. Tuprova
Tuprova () on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Leningradin alueen Seuloskoin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Nevan oikealla rannalla 25 kilometriä Pietarista itään. Kunnassa on 5 500 asukasta (vuonna 2010). Taipalsaari
Taipalsaari on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa, 15 km Lappeenrannasta pohjoiseen. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Kunta perustettiin vuonna 1571. Upolu
Upolu on yksi Samoan saaristovaltion saarista. Upolun pinta-ala on 1 091 neliökilometriä ja siellä asuu suurin osa Samoan asukkaista. Asukasluku oli noin 143 400 vuonna 2011. Upolussa sijaitsee muun muassa lentokenttä sekä valtion pääkaupunki Apia. Saarella tuotetaan paljon esimerkiksi kopraa, taroa ja kaakaota ja siellä on tavattu useita trooppisia lintulajeja. Tapolanjärvi
Järven rantaviiva on 12 kilometriä pitkä ja se on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järvessä on 29 saarta, joista 24 ovat pieniä luotoja ja loput suurempia saaria, kuten esimerkiksi Isosaari, Tarkinsaari, Pajusaari ja Kaurionsaari. Valtatie 2 ohittaa järven Etu-Kyynärän Hirvilahdella. Rannoille on rakennettu yli 30 loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 2. Uurainen
Uurainen esiintyy vanhoissa asiakirjoissa 1800-luvun puoliväliin asti nimellä Kuukkajärvi ja joskus myös Minkkilä. Se muodostui Saarijärvestä erotetuksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1801, ja siihen liitettiin myös osia silloisesta Laukaasta. Seurakunnan kappeli valmistui 1856, ja se itsenäistyi omaksi seurakunnaksi 1886. Tällöin kunnassa oli 1 058 asukasta. Vuonna 1900 väkiluku oli 3 153. Nykyinen Uuraisten kirkko on rakennettu vuonna 1904 entisen paikalle. Siihen liittyvä tapuli on rakennettu 1882 lääninarkkitehti Alfred Cavénin piirustusten mukaan. Utopia (kirja)
Utopian saari (alun perin Abraxa) on kuunsirpin muotoinen ja leveimmillään keskikohdastaan kaksisataa mailia, josta se sitten kapenee kumpaankin suuntaan. Se on muinaisen utopialaisten kuninkaan ja saaren valloittajan Utopuksen muusta rannasta eristämä tekosaari. Saaren luonnonolot ovat sen puolustuksen kannalta suosiolliset. Saarella on 54 kaupunkivaltiota, joiden pääkaupunki on Amaurotum. Kieli, lait ja hallintolaitokset ovat niissä kaikissa samat. Valtion asioista päättävät kerran vuodessa kustakin kaupungista saapuvat kolme kaupunginvanhinta. Perinteestä voidaan kuitenkin poiketa, mikäli vanhin ei ikänsä vuoksi kykene osallistumaan päätöksentekoon. Tällöin hänen paikkansa ottaa seuraavaksi vanhin. Kaupunkielämän vastapainona Utopiassa eletään myös maaseudulla, ja jokainen utopialainen elää vuoroin kaupungissa ja maaseudulla parin vuoden jaksoissa. Maaseudun maatalouksien (=perhekuntien) kokonaisuuden muodostavat vähintään 40 miestä ja naista sekä kaksi orjaa, ja näiden johdossa toimii viisas ja kunnioitusta nauttiva pariskunta. 30 talouden johdossa toimii aina fylarkki, jonka alamaiset valitsevat. Kustakin taloudesta siirtyy vuosittain takaisin kaupunkiin noin 20 henkeä, ja heidän tilalleen tulee teollisuusmaailmasta sama määrä uusia asukkaita. Saarella on kaksi jokea, joista tunnetumpi ja suurempi on Anydrus. Tavaroita kuljetetaan jokien sijasta kuitenkin yleisemmin joko merellä tai maalla. Saaren sijainnista ei kirjassa ole tietoa, koska Hythlodaeus ei sitä maininnut, eivätkä More tai Gilles asiasta kysyneet. Tuovi Puupponen
Tuovi Marja Valvikki Puupponen, vuoteen 1937 "Virtanen" (23. toukokuuta 1920 Viipuri – 12. toukokuuta 1999 Tuusula) oli suomalainen toimittaja ja televisiokäsikirjoittaja. Hän käytti myös nimimerkkiä "Mura". Turku
Turun keskustan suuralueella asuu noin 55 000 ihmistä. Muiden suurten suomalaisten kaupunkien tapaan Turun keskusta on tiheästi ja suhteellisen korkeasti rakennettua. Korkein rakennus Turun keskustassa on Turun tuomiokirkko, jonka torni nousee 86 metriin. Korkeimmat asuinrakennukset ovat Puutarhakatu 11–13:ssa sijaitsevat vuonna 1956 rakennetut 44 ja 47 metriä korkeat kaksoistornit. Jos mennään keskusta-alueelta pois, niin korkein asuinrakennus on Majakkarantaan 2001 valmistunut Airiston tähti, joka on 58 metriä korkea. Korkein rakennelma Turussa on Pääskyvuoren linkkitorni 122 metriä ja keskusta-alueella Turku Energian savupiippu 101 metriä. Virkistysalueita on säilynyt keskustassa etenkin kukkuloilla ja joen rannassa. Ruutukaava-alue vastaa monissa paikoin myös Turun vanhaa kuntarajaa. Tuukkala
2014 Tuukkalassa asui 96 täysi-ikäistä tulonsaajaa. Tuukkalalaisista 33% on eläkeläisiä, 23% palkansaajia, 17% yrittäjiä, 11% 0–14-vuotiaita, 7% opiskelijoita ja 5% työttömiä. Espoon historia
Ennen Suomen sisällissodan alkua vuonna 1917 Espoossa oli kahdeksan työväenyhdistystä. Bolsevikkien innoittamana myös Espooseen perustettiin punakaarti. Sodan alkaessa Espoo jäi punaisten alueelle. Espoossa käytiin sodan loppuvaiheessa saksalaisten sotilaiden ja punakaartilaisten välillä Leppävaaran taistelu, jossa punakaartilaiset yrittivät estää saksalaisia etenemästä Helsinkiin. Lyhyen taistelun jälkeen punakaartilaiset joutuivat jättämään asemat ja näin Saksan joukot pääsivät jatkamaan etenemistään. Saksalaisten pommituksen yhteydessä osuman sai yksi suomalainen kansakoulu, mutta muuten sisällissodan aiheuttamat vauriot olivat Espoossa varsin pienet.
Vuonna 1920 Espoo oli alle 9 000 asukkaan maalaiskunta, ja 70 prosenttia asukkaista oli ruotsinkielisiä. 75 prosenttia koko väestöstä elätti itsensä maataloustyöllä. Kauniainen erotettiin Espoon kunnasta vuonna 1920, mutta Espoon ja Kauniaisten välinen raja vahvistettiin vasta 1940-luvun lopulla. Espoo alkoi kasvaa voimakkaasti 1940- ja 1950-luvuilla ihmisten muuttaessa alueelle erityisesti Neuvostoliitolle menetetyiltä alueilta. Espoo kehittyi maatalousvaltaisesta maalaiskunnasta nopeasti kauppa-, palvelu- ja teollisuuskaupungiksi. Espoon sijainti Helsingin vieressä houkutteli pääkaupungissa työskenteleviä muuttamaan kasvavaan naapurikaupunkiin. Jo ennen toista maailmansotaa oli rantaradan asemien läheisyydessä useita esikaupunkialueita kuten Leppävaara ja Kilo sekä teollisuustaajamaksi muodostunut Kauklahti. Sen jälkeen kun uusi Jorvaksentie (nykyisen Länsiväylän edeltäjä) valmistui, alettiin myös sen läheisyyteen rakentaa pientaloja, varsinkin Westendiin. Sodan jälkeen Espooseen rakennettiin myös runsaasti rintamamiestaloja. Suuri väestönkasvu alkoi kuitenkin varsinaisesti vasta 1950-luvun alussa, kun Asuntosäätiö alkoi rakentaa Tapiolaa ja samaan aikaan viereiseen Otaniemeen alettiin rakentaa Teknillisen korkeakoulun uutta kampusaluetta. Vuonna 1950 suomesta tuli enemmistökieli Espoossa. 
Vuonna 1963 Espoosta tuli kauppala. Tuolloin asukkaita oli 65 000. Espoosta tuli kaupunki vajaat kymmenen vuotta myöhemmin vuonna 1972. 1970-luvulla kaupunkiin rakennettiin Suvelan, Olarin, Matinkylän ja Kivenlahden asuinalueet. Keilaniemen tornitaloista ensimmäinen, Neste OY:n pääkonttori valmistui vuonna 1976. Järvenpää
Valtioneuvoston 17. helmikuuta 1950 tekemän päätöksen mukaan kauppalaan kuuluivat Järven­pään kylän lisäksi Kello­koski sekä osia Vanhasta­kylästä ja Tuomalan kylästä. Valtio­neuvosto teki kuitenkin jo samana vuonna 30. kesäkuuta uuden päätöksen, jonka mukaan Kello­koski ja osa Nummen­kylästä jäivät Tuusulaan kuuluviksi. Kauppalan pinta-alaksi tuli näin 41,4 km², ja sen asui vuoden 1951 alussa 8 244 henkeä. Kysymykseen kuntarajan paikasta on kuitenkin kuluneiden 50 vuoden aikana palattu uudelleen useita kertoja.. Muhos
Vuoden 2017 lopussa Muhoksella oli 9 019 asukasta, joista 6 954 asui taajamissa, 2 025 haja-asutusalueilla ja 40 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Muhoksen taajama-aste on 77,4 %. Muhoksen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Muhoksen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 6 954 asukasta. Laukka ja Päivärinne ovat kasvanut yhteen Muhoksen kirkonkylän kanssa. Kellokoski
Tuusulan kunnan mukaan Kellokosken asukasluku on noin 5 000. Kellokosken postinumeroalueella (04500) asui 5 945 henkilöä vuonna 2015. Kulosaari
Asukkaita Kulosaaressa on hieman yli 3 700 (2008 alussa) ja osa-alueen pinta-ala on 1,81 km². Kulosaaren asukkaiden keski-ikä on kaupungin kolmanneksi korkein, asukkaista 20,6 % on yli 64-vuotiaita. "Kulosaaren osa-alueeseen" kuuluu myös "Kivinokan" niemi Kulosaaren saaren pohjoispuolella. Helsingin hallinnollisessa jaottelussa tunnetaan myös "Kulosaaren peruspiiri", joka kattaa Kulosaaren osa-alueen lisäksi Mustikkamaa-Korkeasaaren osa-alueen. Trubnikov Bor
Trubnikov Bor () on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee valtatie M10:n varrella 43 kilometriä Tusinasta kaakkoon. Kylässä on 800 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2012). Toppilansaari
Toppilansaari on kaupunginosa Oulussa Tuiran suuralueella. Asukkaita kaupunginosassa on noin 1 500. Toppilansaari on osittain vanhaa Toppilan satama-aluetta, osittain vanhaa Hieta- ja Mustasaaren huvila-aluetta, jossa Oulun porvaristo vietti kesänsä. Huviloista on jäljellä neljä, näistä Villa Hannala on kunnostettu vuosina 2004–2007. Tuvalun historia
Kristinuskon Tuvalulle toi London Missionary Societyn (LMS) cookinsaarelainen diakoni Elekana. Hän ajautui vuonna 1861 Nukulaelaelle. Palattuaan Tuvalulta takaisin Samoalle hän ilmoitti LMS:n lähetystyöntekijöille Nukulaelaella olevan asukkaita, jotka tarvitsevat evankeliumia. Pastori A. W. Murray avasi virallisesti toiminnan Tuvalulla vuonna 1865, kun hän vieraili saarilla. Tuvalulaiset kääntyivät suhteellisen nopeasti kristinuskoon. Pian tämän jälkeen perinteiset väestön liikakasvua estävät käytännöt, kuten lapsentapot ja abortit, kiellettiin. 1800-luvun lopussa Tuvalun väkiluku alkoikin kasvaa jälleen tasaisesti. Tuvalu
Tuvalun väestönlaskennassa 2012 asukkaita oli 10 837. Asukasluku oli kasvanut 13,3 prosenttia kymmenessä vuodessa, ja asukkaista peräti 57 prosenttia asui Funafutin atollilla. Funafutin osuus asukasluvusta on kasvussa, koska sinne muuttaa asukkaita muilta saarilta. Funafutilla asui vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan 6 194 asukasta. Vaitupulla asukkaita oli 1 565. Pienin saarista oli 30 asukkaan Niulakita. Tuvalun väestötiheys on korkea, 423 asukasta neliökilometrilla. Suurin väestötiheys on Funafutilla, jossa asuu noin 2 220 henkilöä neliökilometriä kohden. Papinsaari
Vuonna 2004 Papinsaaren väkiluku oli 158, vuonna 2010 asukkaita oli 341 ja vuonna 2015 kaikkiaan 378. Kolmannes alueen asukkaista oli vuonna 2004 alle 15-vuotiaita ja vain 4 prosenttia yli 65-vuotiaita. Vuonna 2009 Papinsaari oli Turun hyvätuloisin pienalue, seuraavina naapurialueet Friskala ja Kaistarniemi. Tup akka lakko
! Päivämäärä
! Kanava
! Katsojamäärä Ruohonpää
Ruohonpää on Turun kaupunginosa, joka kuuluu Kuninkojan suuralueeseen. Kaupunginosa sijaitsee keskustan länsipuolella. Vuonna 2007 alueen väkiluku oli 2 280. Alueen väestöstä 12,04 % on alle 15-vuotiaita, kun taas 25,89 % on yli 65-vuotiaita. Alueen väestöstä 94,32 % puhuu suomea äidinkielenään ja 3,87 % ruotsia. Tupsuhirvi
Tupsuhirveä tavataan Kiinan eteläosassa ja Myanmarin koillisosassa, paikoitellen myös Itä-Tiibetissä. Niitä arvellaan olevan 300 000–500 000 yksilöä, ja lajin uhanalaisuusluokitus on silmälläpidettävä. Tupsuhirven tilasta ja uhkatekijöistä tiedetään nykyisellään hyvin vähän, mutta kannan koon arvellaan olevan pienenemässä. Laji on vuoristometsien asukas, ja se elää matalimmillaan 300 ja korkeimmillaan 4 750 metrissä. Tupsuhirven alalajien levinneisyys on lähes sama, vain hieman rajoittuneempi. Afganistanista lajin luultiin jo hävinneen, kunnes vuonna 2014 siellä havaittiin vuosikymmenten tauon jälkeen muutamia yksilöitä. Vanhakylä (Järvenpää)
Vanhakylä on yksi Järvenpään 25 kaupunginosasta. Se sijaitsee kaupungin lounaisosassa, Tuusulanjärven länsirannalla. Kaupunginosan rajanaapureita ovat pohjoisessa Kaakkolan, idässä Tuusulajärven vastarannalla Lepolan ja Teriojan kaupunginosat sekä etelässä ja lännessä Tuusulan kunta. Vuoden 2014 lopussa Vanhakylä oli väkiluvultaan Järvenpään pienin kaupunginosa, sillä siellä asui vain 40 ihmistä. Vaitupu
Vaitupun asukkaat saavat noin puolet tuloistaan palkkatuloina, esimerkiksi työskentelystä koulussa, saarineuvostossa tai muissa julkisissa palveluissa. Kalastus puolestaan on tärkein tulonlähde noin viidesosalle atollin asukkaista. Tärkeimmät kalat ovat kelttikalat, napsijat ja putsarit. Muita tulonlähteitä ovat rahalähetykset, käsityöt ja kopran tuotanto. 1990-luvun alkupuolella atollille rakennettiin Tuvalun ensimmäinen kalastuskeskus Japanin avulla, mutta sen toiminta on ollut taloudellisesti kannattamatonta. Atollilla sijaitsee Tuvalun maatalouden keskus, jossa viljellään erityisesti bataatteja ja jonkin verran esimerkiksi tomaatteja, kurkkua ja kaalia. Lentokenttä (Turku)
Lentokenttä on Maaria-Paattisten suuralueeseen kuuluva, Turun keskiosissa sijaitseva kaupunginosa, johon kuuluu Turun lentoaseman alue kiitoteineen, huolto- ja suoja-alueineen sekä lentoasemarakennuksen tontti pysäköintialueineen. Alueen luontoarvoja edustavat lentoaseman eteläpuolella sijaitseva Pomponrahkan suoalue. Alue on Natura 2000 -aluetta 135 hehtaarin laajuudelta ja kuuluu valtakunnalliseen soidensuojeluohjelmaan. Pomponrahka on kasvistoltaan ja eläimistöltään erittäin edustava sekä suotyypeiltään monipuolinen alue. Se kuuluu Saaristo-Suomen kermikeitaisiin. Alue koostuu eteläisestä Pomponrahkasta ja pohjoisesta Isosuon suoalueista. Alueella on myös Kärsämäen pirunpesä, joka koostuu edustavasta louhikkotörmästä, useista rantavalleista ja näkyvimpänä pystysuoraan kahtia haljenneesta suuresta siirtolohkareesta, jonka ympäristössä on myös useita muita suuria lohkareita. Lohkareista suurin on noin 15 metriä korkea Vuonna 2008 Lentokentän kaupunginosassa oli 103 asukasta. Mannervaara
Mannervaara on kylä Joensuun kaupungin itäosassa Pohjois-Karjalassa lähellä valtakunnan rajaa noin 70 kilometriä Joensuun keskustasta ja noin 25 kilometriä Tuupovaaran kirkonkylästä kaakkoon. Mannervaara kuului Korpiselän kuntaan vuoteen 1946 asti ja sitten Tuupovaaran kuntaan vuoteen 2005 asti. Mannervaaran naapurikyliä ovat Luutalahti, Ruhovaara, Saaroinen ja Hoilola sekä Korpiselän luovutetulle alueelle jäänyt nykyisin autio Korpiselän kirkonkylä. Mannervaaran postinumero on 82880. ʻEua
ʻEua on Tongan saarivaltion eteläisin hallinnollinen alue, joka koostuu samannimisestä pääsaaresta ja pienemmästä Kalaun saaresta. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 87,44 km ja asukasluku noin 5 000 (2011). Alue on jaettu kahteen piiriin, pohjoisessa sijaitsevaan 'Eua Motu'aan ja etelässä sijaitsevaan 'Eua Niuafo'ouhun. Oravi
Oravin kylässä toimi 1900 -luvun alkuun asti ruukki ja kylä olikin tuolloin asukkailtaan runsaslukuisempi . Oravi on perinteisesti elänyt vesiliikenteestä. Vuonna 1861 valmistui tukinuittoa varten Oravin avokanava, mutta se kävi pian ahtaaksi nippu-uitolle ja 1960 valmistui läheisyyteen Haponlahden kanava, joka ruopattiin myöhemmin syväväyläksi. Kanavan valmistuminen lyhensi Savonlinnan ja Joensuun välistä vesiyhteyttä 35 kilometrillä. Pitempi reitti kulkee Tappuvirran kautta. Tuusula
Tuusulan historia itsenäisenä hallintoyksikkönä alkaa vuodesta 1643, jolloin muodostettiin Tuusulan kappeliseurakunta. Tuusulalaiset kuuluivat pääosin Sipoon seurakuntaan, ja oman kappeliseurakunnan perustaminen oli seurausta kyllästymisestä pitkiin kirkkomatkoihin. Suomenkieliset talonpojat olivat tyytymättömiä myös siihen, että jumalanpalveluksia ei pidetty riittävästi omalla kielellä, mutta velvoitteisiin, muun muassa kirkkojen kunnostukseen ja rakentamiseen, he kyllä kelpasivat. Kappeliseurakunnan perustamisesta huolimatta tuusulalaiset olivat edelleen Sipoon seurakunnan alaisuudessa ja erkanivat siitä vasta 10 vuotta myöhemmin, vuonna 1653, jolloin Tuusulan seurakunta lopullisesti itsenäistyi. Vuotta 1643 eli kappeliseurakunnan perustamista pidetään kuitenkin Tuusulan syntymävuotena. Tusinan piiri
Tusinan eli Tosnon piiri () on paikallinen itsehallintoalue Leningradin alueella Venäjällä. Piiri on perustettu vuonna 1930 ja sen pinta-ala on 3 585 neliökilometriä. Asukkaita on 112 300 henkeä (vuonna 2006). Piirin hallinnollinen keskus on Tusinan kaupunki. Jupperi
Jupperi () on Espoon Laaksolahden kaupunginosan osa-alue Vantaan rajalla. Jupperi on omakotitalovaltainen asuinalue. Jupperin läpi Pitkäjärven rantaa pitkin kulkee Kuninkaantie. Jupperissa asui vuodenvaihteessa 2011/2012 noin 5 321 henkeä. Vuodenvaihteessa 2015/2016 asukasluku Jupperissa oli 5 303 henkeä. Haapasaari (Kotka)
Haapasaari () on saari Suomenlahdella Kotkan kaupungissa ja entinen Suomen kunta. Asukkaita Haapasaarella on 17 (31.12.2012). Haapasaari sijaitsee 23 kilometriä Kotkansaarelta kaakkoon. Saari muistuttaa muodoltaan tuplahevosenkenkää. Suurempi lahdista on nimeltään Kylänlahti, joka tarjoaa suojaisan sataman veneille ja aluksille. Kylänlahden länsipuoli on Vestinpuoli, itäpuoli Uustinpuoli. Uustinpuolen rakennukset ovat uusjaon jälkeiseltä ajalta, Vestinpuolen rakennuskanta on vanhempaa. Tuuksi
Nykyinen Tuuksen kylä koostuu Tuuksenjoen varrelle seitsemän kilometrin matkalle levittäytyneistä kylistä, jotka 1900-luvun alussa muodostivat Riipuskalan volostin Latvan ja Riiskalan kyläkunnat. 1920-luvulla perustettiin Aunuksen piirin Tuuksen kyläneuvosto, jossa vuonna 1933 oli 1 500 asukasta. Tuoppajärvi
Tuoppajärven vesipinta-ala on 986 km², kokonaispinta-ala 144 saaren kanssa 1 050 km. Vesistön pinta-ala on 3 530 km. Järven keskisyvyys on 15,2 metriä ja syvin kohta on 56 metriä. Järven vesitilavuus on 14,9 km. Järven pituus luode-kaakkosuunnassa on noin 75 kilometriä ja leveys noin 40 kilometriä. Vedenpinnan taso on noin 109–110 metriä merenpinnan yläpuolella. Vesi on kirkasta, sillä järven näkösyvyys on 6–8 metriä. Järven pintaveden lämpötila kohoaa heinäkuussa 15–18 °C:een. Järvi on jäässä marraskuusta toukokuulle. Kuortane
Tervanpoltto on yksi Kuortaneen kulttuurihistorian merkittävimpiä tekijöitä. Jo 1600-luvulla tervanpoltto muodosti kuortanelaisille tärkeän sivuelinkeinon. 1700-luvun puolivälissä alkoi todellinen tervanpolton valtakausi. Tällöin Kuortaneella poltettiin tervaa vuosittain yli 1 000 tynnyriä. Viimeinen noususuhdanne tervamarkkinoilla sattui 1860-luvun loppupuolella. Tällöin Kuortaneen kihlakunnasta myytiin tervaa 25 000 tynnyriä vuodessa, minkä määrän koko maassa ylitti ainoastaan Kajaanin kihlakunta. Kuortaneen seudulta on löydetty kaikkiaan yli 300 tervahautaa. Sitä mukaa kun tervanpoltto sai yhä suuremman merkityksen, se toi paikkakunnalle vaurautta. Kuuluisat kaksifooninkiset talonpoikaistalot rakennettiin Kuortaneella pääasiassa 1800-luvun alkupuolella. Ensin otettiin käyttöön yksitupaiset ja sitten kaksitupaiset tuparahdit. Kuortaneen jäljellä olevat 170 kaksifooninkista asuinrakennusta esittävät kokonaisuutena yhtä kaikkein arvokkainta helmeä suomalaisessa talonpoikaiskulttuurissa. Tupala
Tupala on Porin 15. kaupunginosa. Tupala on pinta-alaltaan pieni, sen naapurikaupunginosia ovat lännessä Herralahti, pohjoisessa Aittaluoto ja etelässä Vanhakoivisto. Pohjoisessa sitä rajoittaa myös Kokemäenjoen haara Varvourinjuopa, joka oli ennen tärkeä uittoväylä. Tupalan alueen talot on rakennettu pääasiassa 1940-luvun lopulla. Tupala kuuluu Herralahden koulupiiriin, ja sen postinumero on 28300. Punavuori
Työläisvaltaisen kaupunginosan asukasluku oli 1960-luvulla lähes 15 000, mutta kuten muuallakin kantakaupungissa, asukasmäärä on laskenut asumisväljyyden kasvun myötä. Huonomaineisena pidetty alue on myöhemmin keskiluokkaistunut. Telakkatoiminnan siirtyminen uudempiin ja tarkoituksenmukaisempiin tiloihin Hernesaareen on mahdollistanut asemakaavan laatimisen Telakkarantaan, johon tulee asuntoja noin 400 asukkaalle. Aluetta alettiin rakentaa vuonna 2018. Korpiselkä
Korpiselkäläiset pitivät lähes koko kunnan menettämistä rauhanteossa epäoikeudenmukaisena, sillä sitä ei vallattu talvi- eikä jatkosodassa. Tynkä-Korpiselän asukkaat halusivat säilyttää kunnallisen itsenäisyytensä, mutta kunnallisten asioitten järjestäminen puolsi kuitenkin kuntaliitosta ja laajempaa kokonaisuutta. Tynkä-Korpiselän alueen asukasluku oli 977 vuonna 1945 ja 1 058 vuonna 1948. Korpiselän ja Värtsilän kuntien jäljelle jääneiden osien yhdistämistä yhdeksi kunnaksi suunniteltiin, mutta lopulta Tynkä-Korpiselkä päätettiin liittää Tuupovaaran kuntaan vuonna 1946. Sotien jälkeistä aikaa leimasi Tynkä-Korpiselässä, kuten koko Suomessa, voimakas jälleenrakentaminen. Tieyhteys Hoilolasta Öllölään valmistui vuonna 1948, joka liitti eteläisen Tynkä-Korpiselän kylät muun Suomen tieverkkoon. Samana vuonna Hoilolassa vihittiin käyttöön myös ortodoksien ja luterilaisten yhteinen hautausmaa. Puhelinyhteys ja sähkölinja Öllölästä Hoilolaan valmistuivat 1955. Luovutetulle alueelle jääneitä Korpiselän kirkkoja korvaamaan valmistui Hoilolaan luterilainen rajaseutukirkko vuonna 1950 ja ortodoksinen tsasouna 1957 (vihitty kirkoksi 1993) sekä Saarivaaraan tsasouna 1976. Teuva
Teuva () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1868, ja se kuuluu Suupohjan seutukuntaan. Teuvalla asui vuoden 2018 tammikuussa 5 273 ihmistä, ja sen pinta-ala on 556,04 km², josta 1,51 km² on vesistöjä. Peltoa on 10 574 ja metsää 33 610 hehtaaria. Väestötiheys on 10,9 asukasta/km². Teuvan naapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Kauhajoki kaakossa, Karijoki etelässä, Kristiinankaupunki lounaassa ja Närpiö lännessä. Vaitupu
Yhdeksästä saaresta koostuva Vaitupu sijaitsee Tyynellämerellä, Tuvalun saarivaltiossa, 67 kilometrin päässä toisesta atollista Nukufetausta ja noin 110 kilometriä luoteeseen maan pääkaupungista Funafutista. Vaitupun saarien yhteenlaskettu maapinta-ala on noin 5,6 neliökilometriä, mikä tekee siitä Tuvalun pinta-alaltaan suurimman atollin. Laguunit mukaan lukien pinta-ala on noin 10 neliökilometriä. Atollin kahta pientä, suurimmillaan noin 35 metriä syvää, hiekkapohjaista laguunia, Te Lotoa ja Te Namoa, ympäröivät suurilta osin maa-alueet. Atollin saaret ovat:
Lisäksi atollilla on yksi nimeämätön saari. Laituri (Georgia)
Kun ensimmäiset asukkaat muuttivat nykyisen Laiturin alueelle vuonna 1911, seutu oli kulkukelvotonta umpimetsää. Alueelle muuttaneet sadat dukoborit, jotka olivat saaneet lainaa maata ja taloja varten, perustivat kaksi yhteisöä: Uspenskojen ja Voznesenskojen. He ryhtyivät viljelemään maissia, riisiä, perunaa ja muita kasveja. Ensimmäisen maailmansodan puhjettua vuonna 1914 Venäjän hallitus päätti evakuoida kylät ja siirtää niiden asukkaat Krimille. Dukoborit lähtivät Potin satamasta kohti Krimiä, mutta jo Novorossiskissa vihollinen upotti heitä kuljettaneen aluksen. Alue oli ottomaanivaltakunnan miehittämänä huhtikuusta kesäkuuhun 1918.
1940-luvulla alueen väkiluku ylitti 1000 henkilön rajan. Vuonna 1953 Laiturille myönnettiin kaupunkimaisen taajaman oikeudet.
Vuonna 1997 Laiturin huomattavan suuri valtiollinen teeviljelmä myytiin yksityiseen omistukseen. Vuonna 2007 alettiin paikkakunnalle rakentaa vankilaa, mutta hanke on varojen puutteessa yhä kesken. Vuodesta 2012 on alueella viljelty laajamittaisesti mustikoita; puolukkaa tuotetaan ulkomaankauppaan. Tupai
Tupai on Seurasaariin kuuluva pieni atolli Tyynellämerellä 17 kilometriä pohjoiseen Bora Borasta. Se kuuluu Leewardsaarten saariryhmään. Atollin pinta-ala on 11 km² ja se on asumaton. Tuukka Temonen
Tuukka Temonen johtaa televisiotuotantoyhtiö Optipari Oy:tä. Hän on ohjannut muun muassa ohjelmia "Diili", "Retro", Afganistan ja "Fabio ja Fabrizio". Temonen on ohjannut myös musiikkivideoita monille suomalaisille artisteille kuten Apulanta, Irina, Maj Karman Kauniit Kuvat, Sonata Arctica ja Tehosekoitin. Vuonna 2013 Temonen ohjasi Maaseudun Tulevaisuuden Kantri-liitettä mainostaneen Böndeboogie-musiikkivideon. Kaerla
Kaerla on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee keskustasta pohjoiseen, tiheästi rakennetun Runosmäen vieressä. Alue kuuluu Tampereentien kaupunginosiin. Kaerla on suurimmaksi osaksi omakotialuetta, mutta kaupunginosan laidoilla on kerrostaloja Nättinummen I- ja II-alueilla sekä Pallissa. Kaerlassa sijaitsee Impivaaran liikuntakeskus ja siihen kuuluva Impivaaran uimahalli, joka valmistuessaan vuonna 1975 oli isoin lajiaan Pohjoismaissa, ja se on edelleen Suomen suurin uimahalli allaspinta-alaltaan. Vuonna 2007 alueen väkiluku oli 2 187. Punavuori
Punavuori (, ) on Helsingin 5. kaupunginosa, ja osa Ullanlinnan peruspiiriä sekä Eteläistä suurpiiriä. Helsinginniemen lounaisossa sijaitsevassa Punavuoressa on noin 9 000 asukasta (1.1.2014) ja 7 000 työpaikkaa (31.12.2012). Yli 20 000 asukkaalla neliökilometrillä Punavuori on Helsingin tiheimmin asuttu kaupunginosa. Suur-Tukholma
Tukholman läänissä ja siten myös Suur-Tukholmassa oli vuoden 2011 lopussa 2 091 473 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 6 526,24 km². Alueen väestötiheys oli sen perusteella 320,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Kaikki Tukholman läänin 26 kuntaa kuuluvat suurkaupunkialueeseen. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien nimet ja maapinta-alat. Kolmanteen viimeiseen sarakkeeseen on laskettu väestötiheys. Viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu historiallinen maakunta tai maakunnat, joihin kunta kuuluu. Tuira
Tuiran väkiluku alkoi kasvaa, kun Tuiran sillat valmistuivat 1869. Rautasillan rakentaminen 1886 kasvatti entisestään varsinkin kaupunginosan itäisimmän alueen, Alalaanilan, väkilukua. Vielä 1900-luvun alussa Tuira oli puutalovaltaista aluetta, mutta 1950–70-luvuilla vanhat rakennukset purettiin, ja Tuiraan rakennettiin korkeita asuinkerrostalotorneja. Tuira on lähinnä esikaupunkialuetta keskustan vastaisella Oulujoen pohjoisrannalla. Viime vuosina Tuiraa on kehitetty huomattavasti ja rakennuksia on kunnostettu. Toukola
Toukola () on Helsingin 23. kaupunginosa, joka sijaitsee Vanhankaupunginlahden ja Kustaa Vaasan tien välissä Hämeentien pohjoisosan molemmin puolin. Toukolan kaupunginosaan kuuluu Vanhankaupunginlahden rannalla sijaitseva Arabianrannan asuntoalue, joka on 2000-luvulla ollut tärkeimpiä uudisrakennuskohteita Helsingissä. Kaupunginosassa on asukkaita yhteensä noin 1 484 (1.1.2014), josta Arabianranta on erotettu tilastollisesti vuonna 2008. Helsingin piirijaossa Toukola lasketaan osaksi "Vanhankaupungin peruspiiriä". Nuottasaaren suuralue
Nuottasaaren suuralue on yksi Oulun kaupungin kahdestakymmenestäkolmesta suuralueesta. Suuralue sijaitsee keskustan eteläpuolella Poikkimaantien länsipäässä lähellä Oulun Oritkarin ja Nuottasaaren satamia. Suuralue rajoittuu Kaakkurin, Kaukovainion, keskustan ja Tuiran suuralueisiin sekä Kempeleenlahteen. Suuralueella asuu yli 700 asukasta, ja siellä on yhteensä 7 721 työpaikkaa. Järvenpää
Kysymys uuden kauppalan rajoista herätti kuitenkin paljon kiistoja. Aloitteen­tekijöiden mielestä siihen olisi pitänyt sisällyttää Järvenpään ja Tuomalan kylät kokonaisuu­des­saan, osa Vanhasta­kylästä sekä Kello­kosken tehdas­yhdys­kunta ja sen läheisyydestä osia Mäntsälänkin alueesta. Tällöin kauppalan pinta-ala olisi ollut 61 km² ja asukasluku lähes 8 400. Erään ehdotuksen mukaan Jokelakin olisi liitetty uuteen kauppalaan. Myös Tuusulan kunta hyväksyi kauppalan perustamisen mutta edellytti, ettei siihen pitänyt liittää maan­viljelys­seutuja, ja sen ulko­puolelle olisi jätettävä Kello­koski, Tuomala ja Saunakallion pohjois­puoliset alueet sekä maa­talous­oppi­laitosten alueet. Tällöin kauppalan pinta-ala olisi ollut 28,5 km² ja asukas­luku noin 6 000. Kauppalan etelä­rajana olisi ollut Terva­nokka Tuusulan­järven rannalla, pohjois­rajana Halkian­tie. Myös kello­koskelaiset vastustivat koti­paikka­kuntansa liittämistä uuteen kauppalaan. Tuvalu
Vuosina 1850–1875 eurooppalaiset veivät saarilta orjia plantaaseille Fidžiin ja Queenslandiin. Saarten asukaslukua pienensivät radikaalisti myös eurooppalaisten tuomat taudit. Perulaiset orjakauppiaat veivät vuonna 1863 Perun guanokaivoksille noin 400 tuvalulaista, lähinnä Funafutilta ja Nukulaelaelta, joiden asukkaista kaksi kolmasosaa kaapattiin. Tuvalulaisten käännyttäminen kristityiksi aloitettiin 1800-luvun lopulla. Vuonna 1861 Nukulaelaen atollille ajautui Manihikiltä Cookinsaarilta Lontoon lähetysseuran kannattajia. Vuonna 1865 saarille lähetettiin samoalaisia pappeja. Tuvalulaiset omaksuivat uuden uskonnon nopeasti. Kristinusko on siitä lähtien ollut Tuvalun valtauskonto.
Tuvalulle tuli myös kauppiaita. Yksi heistä oli myöhemmin kirjailijana tunnetuksi tullut australialainen Louis Becke, joka piti kauppaa Nukufetaulla helmikuusta 1881 lähtien. 1890-luvun lopulta lähtien Tuvalulla kävi useita koralliatollien muodostumista tutkineita retkikuntia. Yhtä retkistä johti Sydneyn yliopiston geologian professori Edgeworth David. Hänen vaimonsa kirjoitti myöhemmin kokemuksistaan kirjan "Funafuti, or Three Months on a Coral Island". Juurusoja
Juurusoja on Oulun 34. kaupunginosa. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta itään. Oulujoen eteläpuolella Maikkulan suuralueella sijaitseva kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Oulu–Kontiomäki -rautatiehen ja Madekoskeen, idässä Hangaskankaaseen, etelässä Kempeleen kunnanrajaan ja Juurussuon kylään sekä lännessä Kaakkurin suuralueeseen. Asukkaita Juurusojalla on 162.
Juurusoja on metsä- ja peltomaisemissa sijaitseva laaja kaupunginosa, jossa asutus on harvaa. Pääasiassa asutus on edelleen maatalouselinkeinon myötä syntynyttä, joskin uudempaa omakotitalorakentamista alueelle syntyy verkkaiseen tahtiin. Alueen kehitystä haittaavat peruspalveluiden etäisyys sekä huonot liikenneyhteydet, joita aiotaan parantaa. Kovero (kylä)
Kovero on entisen Tuupovaaran kunnan toiseksi suurin taajama ja yksi nykyisen Joensuun kaupungin maaseututaajamista. Kylän asukasluku on noin 350, ja siellä toimii mm. koulu ja huoltoasema. Kylällä on myös Herman Alaskalaisen tsasouna ja siellä toimii Koveron nuorisoseura. Turun väestö
Turun väestö koostuu Turun asukkaista, joiden määrä, eli Turun väkiluku 2018 kesäkuussa, oli 189 729 asukasta. Turku on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin kaupunki, ja Turun seutu on kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Kaupungin väkiluku kasvoi jatkuvasti 1970-luvun puoleen väliin asti, minkä jälkeen se alkoi laskea hitaasti. Väkiluvun kasvu on taas jatkunut 1990-luvun alusta. Kovero (kylä)
Tuupovaaran kunta ja rautatieasema tunnettiin aiemmin nimellä Kovero. Tuusulan puolesta
Tuusulan puolesta ry (Tupu) on tuusulalainen 28. lokakuuta 2003 perustamiskokouksensa pitänyt yhdistys, joka osallistui kunnallisvaaleihin 2004 ja joka saavutti 14 valtuustopaikkaa. Yhdistyksen perustamisen motiivina oli kunnallisen päätöksenteon keskittyminen kahteen kunnanvaltuustoryhmään. Tapiolan kaavoitus
Espoon eteläisten alueiden yleiskaava hyväksyttiin huhtikuussa 2008. Espoon kaupunki on antanut tavoiteohjelmassan kaavalle suuren painoarvon. Kaupunginvaltuuston päätösten mukaan yleiskaavassa varaudutaan 300 000 asukkaaseen vuonna 2030. Työpaikkaomavaraisuus on 100 %, mikä tarkoittaa yhtä monta työpaikkaa kuin asukastakin. Erityisesti kehitettävänä alueena painottuvat Kaakkois-Espoo - johon kuuluu myös Tapiola ja Kauklahteen jatkettavan Länsiväylän varsi. Tällä kehittämisvyöhykkeellä nostetaan sekä asunto- että työpaikka-alueiden tehokkuutta. Uudisrakentamisella luodaan edellytykset elinvoimaisten kaupunkikeskusten synnylle, ja tuetaan joukkoliikenteen järjestämistä. Yleiskaavan toteuttaminen aloitetaan kehittämisvyöhykkeeltä. Tuusniemi
Vuoden 2017 lopussa Tuusniemellä oli 2 597 asukasta, joista 1 034 asui taajamissa, 1 516 haja-asutusalueilla ja 47 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Tuusniemen taajama-aste on 40,5 %. Tuusniemen taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Tuusniemen kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 034 asukasta. Hupisaarten kaupunginpuisto
Ainolassa eli Pakolansaaressa ja vanhalta nimeltään Hanhisaaressa sijaitsee nykyisin Pohjois-Pohjanmaan museo. Vuonna 1826 kauppias Johan Z. Franzén perusti saarelle muotopuutarhan, kauppaneuvos Hemming Åström jatkoi perinnettä rakennuttamalla saarelle Ainola-huvilan ja puutarhan 1880-luvun lopulla. Jo tätä ennen siellä sijaitsi kauppias Ferdinand Granbergin kaksikerroksinen huvila, hänelle saari siirtyi Johan Franzénin pojan ostettua sen isältään mutta tehtyä konkurssin vuonna 1875. Ainola-huvilan suunnitteli arkkitehti Johan Erik Stenberg, se valmistui 1888 ja siinä oli muun muassa juokseva vesi ja sähkövalot. Oululaiset kutsuivat koristeellista huvilaa "Piparkakkutaloksi", sen ympärille suunnitteli puutarhan J.C. Dahlström. Huvila ja saari lahjoitettiin kaupungille vuonna 1910. Huvilassa toimivat kirjasto ja museo, johon Samuli Paulaharju keräsi ainutlaatuisen Lapin kokoelman. Huvila ja kokoelman pääosat tuhoutuivat tulipalossa heinäkuussa 1929. Järvenpään keskusta
Keskus on Järvenpään keskustaa tarkoittava Järvenpään 1. kaupunginosa, joka sijaitsee Tuusulanjärven pohjoispään ja Järvenpään rautatieaseman (radan) välisellä alueella. Sen asukasluku oli vuoden 2014 lopussa 3 920. Tuxpan
Vuoden 2010 laskennassa kaupungissa oli vajaat 85 000 asukasta, arvio vuodelle 2014 oli 89 800. Tuvalu
Tuvalu on Kansainyhteisöön kuuluva Tyynellämerellä sijaitseva saarivaltio ja perustuslaillinen monarkia. Se kuuluu maailman pienimpiin maihin. Pinta-alaltaan se on maailman neljänneksi pienin valtio. Asukkaita Tuvalulla on 11 192, ja itsenäisistä valtioista vain Vatikaanissa ja Naurulla on vähemmän asukkaita. Näiden kahden lisäksi vain Monaco on pinta-alaltaan Tuvalua pienempi. Sen lähimmät naapurimaat ovat Kiribati, Salomonsaaret, Fidži, Samoa, Wallis ja Futuna (Ranska) sekä Tokelau (Uusi-Seelanti). Tuvaluun kuuluu yhdeksän atollia, joissa on yhteensä 129 saarta. Maan hallinnollinen keskus on Funafutin atollilla. Tuvalun korkein kohta on vain noin viisi metriä merenpinnan yläpuolella, joten ilmaston lämpenemisestä johtuva merenpinnan nousu on suuri uhka koko valtion olemassaololle. Laajalahti (Espoo)
Länsi-Laajalahdessa, golfkentän läheisyydessä sijaitsee noin kahden hehtaarin laajuinen maakunnallisesti arvokas Muolaansuo. Luonnontilaisena säilynyt neva on osa laajaa Mankkaan Turvesuota. Muolaansuolla on pieninä laikkuina useita suotyyppejä: erilaisia rämeitä, korpia ja nevoja. Pääkaupunkiseudulla ainutlaatuisella suolla kasvaa useita huomionarvoisia kasveja, mm. tupasluikkaa. Turvesuolla sijaitsee myös Suomen ainoa tunnettu turvetorvijäkälän esiintymä. Turvetorvijäkälä on luonnonsuojelulailla erityisesti suojeltava laji. Sen 1,9 hehtaarin laajuinen esiintymispaikka on rajattu Uudenmaan ympäristökeskuksen päätöksellä vuonna 2004. Pieni osa esiintymästä suojeltiin luonnonmuistomerkkinä jo vuonna 1993. Kanavuori
Kanavuoren alueen asutus koostuu pääasiassa Etu-Kanavuoren omakotitaloalueesta, joka sijaitsee vuoren juurella Vaajavirran rannalla sekä Jyväskylä–Pieksämäki-radan varrella. Kanavuoressa oli aiemmin rautatieseisake, mutta se poistettiin käytöstä 1983. Kanavuoren asukasluku oli vuoden 2007 lopussa 738 henkeä. Tuoppajärvi
Tuoppajärvi laskee Sohjananjokea myöten luoteeseen, Pääjärveen. Järvessä on 144 saarta, joista suurin on länsiosan Pyhäsaari (myös Eläjiensaari). Pyhäsaaressa sijaitsi aikoinaan vanhauskoisten luostari, joka hävitettiin 1800-luvulla. Lisäksi järven länsirannalla on sijainnut Skiitan nunnaluostari. Järven rannoilla oli aikoinaan monia suuria kyliä, mutta monet niistä ovat nykyisin autioina. Vienan Karjalasta kansanrunoja kerännyt Elias Lönnrot kävi runonkeruumatkoillaan myös Tuoppajärven Pyhäsaaressa. 
Suurin asutuskeskus on järven pohjoisrannikolla sijaitseva Kiestinki. Tuupovaaran vaakuna
Vaakunan on suunnitellut Kalevi Karlsson, ja se vahvistettiin käyttöön 17. toukokuuta 1957. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä tuohitorvea puhaltava, nouseva, hopeinen paimenpoika; tuohitorvi, kontti ja puukko kultaiset, kädet ja kasvot luonnonvärisiä”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2005 kun Tuupovaaran kunta liittyi Joensuun kaupunkiin. Tubalarit
Tubalarit asuvat Altain tasavallan koillisosassa Turotšakin, Tšojan ja Maiman piireissä. Vuonna 1989 heitä arvioitiin olleen yli 4 000 henkeä. Venäjän vuoden 2002 väestönlaskennassa, jossa tubalarit rekisteröitiin erillisenä kansana, heitä laskettiin olevan 1 600 henkeä. Tuban kieltä ilmoitti osaavansa 436 henkeä. Altain tasavallan tubalareista 99,8 % puhuu venäjää, 26,6 % tubaa ja 17,6 % altaita. Suupohjan seutukunta
Alueella oli asukkaita yhteensä . Suupohja on merkittävä tyrnimarjan tuotantoalue ja myös merkittävä ruokaperunan tuotantoalue. Yli puolet Suomen ruokaperunasadosta tuotetaan Suupohjassa. Suupohjan alueella sijaitsevat myös Suomen suurimmat spelttivehnän ja öljypellavan tuotantoalueet.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Vaitupu
Vaitupu on atolli Tuvalussa, Tyynellämerellä ja yksi maan kahdeksasta hallintoalueesta. Siihen kuuluu 9 saarta, ja sen pinta-ala on 5,6 neliökilometriä, mikä tekee siitä Tuvalun suurimman atollin maapinta-alaltaan. Saarista suurin on samanniminen Vaitupu. Atollin asukasluku oli 1 555 vuoden 2012 väestönlaskennassa. Vaitupua johtaa saarineuvosto, ja sillä on kaksi paikkaa Tuvalun 15-paikkaisessa parlamentissa. Atollilla on muun muassa kirkko, ensimmäisen ja toisen asteen koulut ja sairaala. Lappeenrannan keskustaajama
Lappeenrannan keskustaajama on taajama Lappeenrannassa ja Taipalsaarella Etelä-Karjalan maakunnassa. Vuonna 2014 taajaman väkiluku oli 55 429, pinta-ala 54,56 neliökilometriä ja väestötiheys 1 015,9 asukasta per neliökilometri. Lappeenrannan keskustaajama
Taajaman alueella on 48 Lappeenrannan keskustan, eteläisen, pohjoisen, läntisen ja Lauritsalan alueen kaupunginosaa. Idässä, etelässä ja lännessä taajama ulottuu pieniltä osin myös kaupunginosien ulkopuolelle maaseudulle. Pohjoisessa taajama ulottuu Kivisalmen yli Taipalsaaren Kuivaketveleelle. Vuonna 2014 taajaman asukkaista vain yksi asui Taipalsaaren puolella. Koko Lappeenrannan väestöstä puolestaan 76 prosenttia asui taajaman alueella. Tuvalu
Vuonna 2001 Tuvalun hallitus tiedotti, että saarten väestö voidaan joutua evakuoimaan, mikäli merenpinnan nousu jatkuu. Ongelma on tuonut Tuvalulle julkisuutta myös ulkomailla. Uusi-Seelanti on luvannut ottaa vastaan vuosittaisen 75 henkilön kiintiön tuvalulaisia, mutta kiintiö ei liity ilmastonmuutokseen vaan on osa "Pacific Access" -maahanmuutto-ohjelmaa. Australia puolestaan on kieltäytynyt tuvalulaisten pyynnöistä. Vuonna 2008 Uudelle-Seelannille kuuluvan Niuen saaren johto tarjosi tuvalulaisille turvapaikkaa, ja monet tuvalulaiset ovat jo ottaneet kutsun vastaan ja muuttaneet Niuelle. Kultavuori
Kultavuori on asuinalue Joupin kaupunginosan eteläosassa Seinäjoella. Vuoden 2016 joulukuussa sen väkiluku oli 1 153. Pääasiassa omakoti- ja rivitaloista koostuva Kultavuori kaavoitettiin ja rakennetiin 2000-luvulla. Alueelta on kaupungin keskustaan noin 2–3 kilometriä. Nanumanga
Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan Nanumangalla oli 481 asukasta ja väestöntiheys oli 173 as./km². Vuonna 2002 saarella oli ollut 589 asukasta. Saaren väestönkasvu kymmenessä vuodessa oli -18,3 prosenttia, suurin väestönvähennys Tuvalun yhdeksästä saaresta. 1980-luvulla saaren väkiluku oli lähes 700. Suurin osa saaren väestöstä asuu sen länsiosissa kahdessa kylässä, Tokelaussa ja Tongassa, joissa molemmissa oli yli 200 asukasta vuonna 2012. Tupuri
Tupuri on Salon kaupunginosa, joka käsittää Tupurinmäen alueen. Tupurissa on noin 4 000 asukasta, mutta asukasluku kasvaa alueen laajentuessa. Alue rajoittuu Tupurinahteeseen, Anjalan kaupunginosaan kulkien puistojen keskellä ja Greulantien kautta peltojen kautta takaisin Tupurinahteeseen. Tupurissa sijaitsee myös radiomasto, jonka kautta lähetetään paikallisradiot Radio Melodia Salo 88,2 ja Auran Aallot Salo 93,5. Tuupovaara
Tuupovaaran naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Eno, Ilomantsi, Kiihtelysvaara, Tohmajärvi ja Värtsilä. Vuoteen 1946 saakka naapurikuntiin kuului myös Korpiselkä, josta suurin osa jäi rauhansopimuksen nojalla Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle. Tataouine
Tatouine (, berberiksi Tittawin) on 59 346 (2004) asukkaan kaupunki Etelä-Tunisiassa. Se tunnetaan pääosin berberien rauniokylänähtävyyksistä Ksar Ouled Soltanesta, Cheninistä ja Douiretistä. 1970-luvun lopulla se sai tunnettavuutta, kun ensimmäisen Tähtien sota -elokuvan aavikkoplaneetta Tatooinelle sijoittuvat kohtaukset kuvattiin Tataouinessa. Torpparinmäki
Helsingin kaupungin meluselvityksen mukaan valtaosa Torpparinmäkeä on yli 55 dB:n melualueella. Torpparinmäessä tieliikenteen melua aiheuttaa Tuusulanväylä. 
Tuusulanväylän liikennemäärä on keskimäärin 85 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Se on toiseksi liikennöidyin Helsingin kaupungin säteittäinen sisääntuloväylä Lahdenväylän jälkeen. Tupuri
Tupuriin alettiin rakentaa asuntoja vuonna 1989. Tupurissa sijaitsee pääasiassa omakotitaloja, joita alueella on runsaasti. Tupurin alaosassa sijaitsee kuitenkin kaksi kerrostaloa ja ylhäällä paljon rivitaloja. Tupurilaiset talot ovat melko uusia ja alue on kasvamassa, vaikkakin kasvua rajoittaa hieman moottoritien ja kaupungin ulkoilualueiden läheisyys. VIII kaupunginosa (Turku)
Kaupunginosan väkiluku on 4 720 (2007). Kaupunginosan väestöstä 9,26 % on alle 15-vuotiaita ja 19,10 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 91,07 % kaupunginosan asukkaista, ruotsia 7,06 % ja muita kieliä 1,87 %.
Kaupunginosa sisältyi jo Engelin vuonna 1828 laatimaan Turun uuteen asemakaavaan, mutta se jäi vielä tämän jälkeen pitkäksi ajaksi rakentamatta. Suurimmaksi osaksi se rakennettiin vasta 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä asuinalueeksi työläisille. Se sai nimensä itäaasialaisen Port Arthurin satamakaupungin mukaan. Aluetta rakennettaessa Venäjä oli juuri menettänyt kaupungin Japanille maiden välisessä sodassa, ja eräs muurareista sattui lohkaisemaan rakentavansa ”uutta Port Arthuria”. 1970-luvulla laaditut suunnitelmat kaupunginosan kaavoittamiseksi kerrostalovaltaiseksi alueeksi kaatuivat alueen asukkaiden vastustukseen, ja vuonna 1981 koko Port Arthurin alueelle vahvistettiin rakennusten purkamisen ja julkisivumuutosten tekemisen kieltävä suojelukaava. Kakolanmäkeen valmistui vuonna 2008 Kakolan jätevedenpuhdistamo. Puhdistamo on rakennettu kallion sisälle. Se puhdistaa 300 000 asukkaan jätevedet ja on Suomen kolmanneksi suurin jätevedenpuhdistamo. Jätevedenpuhdistamon rakentaminen, louhiminen ja varustaminen siirtoviemäreineen maksoi 128 miljoonaa euroa. Suomi 1960-luvulla
Suomen sisäinen muuttoliike sijoittui lähinnä Uudenmaan lääniin. Pohjois-Karjala, Kainuu, Lappi ja Savo kärsivät tästä, sillä tuhannet ihmiset, lähinnä pienviljelijät löivät laudat mökkiensä ikkunoihin ja lähtivät etelän kasvukeskuksiin. Suurimmat kaupungit ja kauppalat vuonna 1969 olivat Helsinki (533 080 asukasta), Tampere (155 490 asukasta), Turku (154 719 asukasta), Espoo (92 717 asukasta), Lahti (89 360 asukasta) ja Oulu (86 608 asukasta). Näiden väkiluku kasvoi 1960-luvulla noin 15-50 prosentilla. Vielä vuoden 1959 lopulla vajaat 38 prosenttia suomalaisista asui kaupungeissa ja kauppaloissa, mutta vuoden 1969 loppuun mennessä kaupunki- ja kauppalaväestön osuus oli noussut hieman yli 50 prosenttiin. Suomi
Suomessa asuu noin 5,5 miljoonaa ihmistä. Väkiluku ylitti neljän miljoonan rajan vuonna 1950, viiden miljoonan rajan vuonna 1991 ja viiden ja puolen miljoonan rajan vuonna 2016. Suomen asukastiheys on suhteellisen alhainen, keskimäärin runsaat 18 ihmistä neliökilometrillä. Yli kolmannes Suomen alueesta on pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, mutta suurin osa väestöstä asuu etelässä. Yli miljoonan asukkaan pääkaupunkiseutu on Suomen merkittävin kasvukeskus, ja myös Tampereen, Turun ja Oulun seudut ovat kasvaneet voimakkaasti. Vuonna 2015 Suomessa oli 749 taajamaa, joissa asui 85 prosenttia väestöstä, mutta taajamien pinta-ala oli vain reilut 2 prosenttia Suomen maapinta-alasta. Vuonna 2012 Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsi Hämeenlinnan Hauholla (koordinaatissa 61,17 astetta pohjoista leveyttä ja 24,67 astetta itäistä pituutta). Hyvinkää
Vuonna 1960 Hyvinkään kauppalasta tuli kaupunki ja vuonna 1969 kaupunki ja maalaiskunta yhdistyivät. Hyvinkään kirkkona toimi vanha rukoushuone Uudenmaankadun varrella, kunnes vuonna 1961 valmistui arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelema kirkko. VR:n keskustaimiston alue siirtyi Hyvinkään kaupungin omistukseen vuonna 1960 ja taimisto siirrettiin Tuusulan Nuppulinnaan vuonna 1962. Entisen taimiston alueelle rakennettiin mm. kaupunginkirjasto, kaupungin virastotalo ja kauppatori. Ensimmäiset kerrostalot rakennettiin 1950-luvun alussa Sahanmäkeen ja VR:n konepajan liepeille, ja seuraavien parin vuosikymmenen aikana nousi lisää kerrostaloja Uudenmaankadun varteen sekä Kirjavatolpan, Kruununpuiston ja Viertolan alueille. Vuosien 1945 ja 1963 välisenä aikana Hyvinkään kaupungin väkiluku kolminkertaistui. 1960-luvun aikana muodostuivat Talvisillan ja Paavolan kaupunginosat. Maalaiskunnan liitos kaupunkiin toi jälleen huomattavan väestönlisäyksen ja vuoden 1970 lopussa Hyvinkäällä oli 34 762 asukasta. Tuupovaara
Tuupovaaran pysyvä asutus on alkujaan 1400-luvulta. Vanhimmat kylät ovat Eimisjärvi, Konnunniemi ja Kovero. Ortodoksisuus on ollut pitäjälle ominaista jo uuden ajan alusta saakka. Tuupovaaran vaiheet liittyvät kiinteästi emäpitäjä Ilomantsin historiaan. Maatalous oli Tuupovaaran pääelinkeino 1980-luvulle asti. Kaskenpoltto oli yleistä vielä 1900-luvun alussa. Tuupovaaran seurakunta itsenäistyi 1902 ja kunta 1910. Nimensä Tuupovaara on saanut Konnunniemen kylässä sijaitsevasta vaaran nimestä, joka on johdettu karjalaisesta sukunimestä Tuupainen. Sukunimen alkuperää on selitetty pöllöä merkitsevällä sanalla tuuppa tai tuuppo.