Missä Kanadan territoriossa puhutaan Ranskaa?
Ranska
Ranskassa puhutaan pääasiassa ranskaa, joka on perustuslain 2. artiklan mukaan maan ainoa virallinen kieli. Äidinkielenä ranskaa puhutaan myös Sveitsissä, Belgiassa, Monacossa ja Kanadan Quebecissa. Toisena kielenä sitä puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa. Ranskaa puhuu äidinkielenään arviolta ihmistä ja 190 miljoonaa toisena kielenään. Ranskan kieli
Myös Luoteisterritorioissa (engl. "Northwest Territories", ransk. "Territoires du Nord-Ouest"), Nunavutissa ja Yukonissa ranska on virallinen kieli. New Brunswick ja Manitoba ovat ainoat Kanadan provinssit, joissa englanti ja ranska yhdessä ovat virallisia kieliä. Ontariossa ranska ei ole virallinen kieli, vaikka siellä puhutaan eniten ranskaa Quebecin jälkeen. Myös muissa Kanadan provinsseissa käytetään jonkin verran ranskaa, esimerkiksi Prinssi Edwardin saarella ja Nova Scotiassa. Ranska ei kuitenkaan ole niiden virallinen kieli. Kanada
Kanadalla on kaksi virallista kieltä, englanti ja ranska. Quebecin virallinen kieli on ranska, ja New Brunswick on maan ainoa virallisesti täysin kaksikielinen provinssi. Manitobassa ranska on englannin ohella virallinen kieli oikeuslaitoksissa, julkishallinnossa ja koulutusta on lain mukaan saatavilla molemmilla kielillä. Muiden provinssien ainoa virallinen kieli on englanti. Useilla alkuperäisasukkaiden kielillä on virallinen asema Luoteisterritorioissa. Inuittikielet on Nunavutin puhutuimmat kielet, ja niillä on myös virallinen asema territoriossa. Ranskan kulttuuri
Ranskan kieltä puhutaan äidinkielenä Ranskan lisäksi Sveitsissä, Valloniassa, Monacossa, Brysselissä Belgiassa ja Quebecissa Kanadassa. Lisäksi muissa maissa on vähemmistöjä, jotka puhuvat ranskan kieltä äidinkielenään. Toisena kotimaisena kielenä ranskaa puhutaan erityisesti entisissä Ranskan siirtomaavaltioissa Afrikassa. Ranskan kieli
Maantieteellisesti Kanadan suurimmassa provinssissa eli Quebecin provinssissa ranska on ainoa virallinen kieli vuonna 1977 voimaantulleen ranskan kielen asemaa koskevan lain (engl. "Charter of the French Language", ransk. "Charte de la langue française") seurauksena. Ensimmäisenä, toisena ja vieraana kielenä ranskaa puhuvat muodostavat yhteensä 90 prosenttia provinssin väestöstä. Heistä lähes 80 prosenttia eli 6 miljoonaa quebeciläistä puhuu ranskaa äidinkielenään vuoden 2011 tietojen mukaan. Quebecissä sijaitseva Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki, jos mukaan lasketaan vain ranskaa äidinkielenään puhuvat asukkaat. Acadia
Acadiassa puhutaan useita eri murteita. Acadian ranska on yleisin koko Acadiassa puhuttavista ranskan murteista. Poikkeuksena tähän on Madawaskassa puhuttava laakson ranska eli "brayon", jossa kuuluu selvästi Acadian ranskan sijaan Quebecin ranskan vaikutus. Myös Quebecin acadialaiset puhuvat pääasiassa Quebecin ranskaa. Toisaalta Acadian ranskaa puhutaan yleisesti joillain Quebecin alueilla, kuten Madeleinen saaristossa. Myös Monctonin alueella puhuttava "chiac" määritellään joko ranskan murteeksi, johon kuuluu voimakas englannin vaikutus, tai kokonaan omaksi kielekseen. Englannin kielen omaksunut väestö puhuu useimmiten Kanadan länsirannikon englantia (engl. "Atlantic Canadian English"). Quebec
Aluetta sävyttää voimakas kanadanranskalainen kulttuuri, ja noin 80 prosenttia provinssin väestöstä puhuu ranskaa äidinkielenään. Quebec on myös ranskalaisen Amerikan kulttuurin keskusalue.
Quebecin kanadanranskalainen kulttuuri on perua Ranskan siirtomaa-ajalta 1600- ja 1700-luvuilla. Alueen väestöstä 82 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa, joten ranskalaisuudella on vahva vaikutus alueella. Tämä on näkynyt muun muassa pyrkimyksinä erota muusta Kanadasta. 1960-luvulla terroristiryhmä "Front de libération du Québec" ajoi tätä vuosikymmenen pituisella terrorikampanjalla. Quebecin itsenäisyydestä järjestettiin ensimmäisen kerran kansanäänestys 1980. Toinen eroamisesta järjestetty kansanäänestys 30. lokakuuta 1995 hylkäsi eroamisen Kanadasta pienellä erolla. (50,6 % ei, 49,4 % kyllä).
Ranskan kieli
Ranska on yksi Sveitsin neljästä virallisesta kielestä ja sitä puhutaan etenkin maan länsiosassa (Suisse romande). Ranskankielisiä asuu silti koko maassa. Sveitsinranska eroaa hieman Ranskan ja Belgian varianteista. Vuoden 1970 jälkeen ranskan kieli on kasvattanut asemaansa Sveitsissä. Vaikka ranskaa puhuu äidinkielenään vain 20 prosenttia, väestöstä jopa 50,4 prosenttia osaa ranskan kieltä. Beninin kielet
Beninin virallista kieltä puhuu 11 miljoonaa henkeä käsittävästä väestöstä noin 4 miljoonaa ihmistä. Sen tunteminen on tärkeää, jos haluaa saada hallinnollisen aseman tai työskennellä kaupungeissa, ja yleensä ranskan puhuminen on arvovallan merkki. Amadou Sannin ja Mahouton Atodjinoun vuonna 2012 tekemän tutkimuksen mukaan Benin on täysin ranskaa puhuva vuoteen 2060 mennessä. Kirjoittajat toteavat, että vuonna 2002 miehistä 43 puhui ranskaa verrattuna naisiin, joista ranskaa puhui 25,8 prosenttia. Vuonna 2002 yli puolet Cotonoun asukkaista puhui ranskaa. Ranska otettiin käyttöön siirtomaa-ajan kuluessa, ja se säilyi virallisena kielenä maan itsenäistyttyä. Tänään ranska on tärkeä lingua franca erilaisten etnisten ryhmien välillä . New Brunswick
New Brunswickin alkuperäiskansoihin kuuluvat mi'kmaq (micmac), maliseet ja passamaquoddy. Väestö on suurimmaksi osaksi englanninkielistä, mutta provinssissa asuu myös huomattava (35 %) ranskankielinen vähemmistö. New Brunswick on maan ainoa virallisesti kaksikielinen provinssi. Ranskan kieli
Ranska on virallinen kieli Kongon demokraattisessa tasavallassa, jossa Organisation Internationale de la Francophonie -järjestön arvion (2014) mukaan ranskaa osaavia henkilöitä asuu 33 222 000, mikä on noin 44 prosenttia maan väestöstä. Kongon demokraattinen tasavalta on maailman suurin ranskaa osaava kansakunta. Siellä ranskaa käytetään toisena kielenä ja lingua francana maan satojen muiden kielten ohella. . Kanada
Kanada on perustuslaillinen monarkia ja parlamentaarinen demokratia, jonka valtionpäämies on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki Elisabet II. Varsinaista valtaa pitää kuitenkin Kanadan pääministeri. Maan sisäpolitiikkaa on 1900-luvulla hiertänyt ranskankielisen Quebecin kysymys. Provinssi on pyrkinyt kahteen otteeseen eroamaan liittovaltiosta. Palvelusektori on Kanadan talouden tärkein toimiala, mutta maa on myös merkittävä maataloustuotteiden tuottaja, ja lisäksi maalla on merkittävät kaivannaisvarat. Ulkomaankauppa suuntautuu suurimmaksi osaksi Yhdysvaltoihin, ja maa kuuluu Yhdysvaltain ja Meksikon lisäksi Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alueeseen. Kanadan juutalaiset
Kanadan juutalaiset ovat nimensä mukaan Kanadassa asuvia juutalaisia. Väestönlaskennoissa juutalaisuuden ilmoitti uskonnokseen 329 995 henkilöä ja juutalaisuuden etniseksi taustakseen ilmoitti 348 605 henkilöä. Suurimmat juutalaisyhteisöt ovat Torontossa (179 100), Montrealissa (92 975), Vancouverissa (22 590), Winnipegissä (14 790), Ottawassa (13 445), Calgaryssä (7 950) ja Edmontonissa (4 950). Kanadan juutalaiset puhuvat englantia, ranskaa, hepreaa, jiddišiä, venäjää ja espanjaa. Ranskan kieli
Ranska on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä ja yksi kolmesta Euroopan komission työkielestä. Sen merkitys unionissa on kuitenkin vähentynyt. Vielä vuonna 1994 EU-suurlähettiläiden kokouksissa 2/3 asiakirjoista tehtiin ranskaksi, mutta jo vuonna 2000 sama 2/3 tehtiin englanniksi. Ranskan valta-asema unionissa hävisi lopullisesti Itä-Euroopan maiden mukaan vuonna 2004 liittymisen jälkeen, koska niissä ei ollut perinteitä ranskan kielen opiskelulle, vaan siellä osattiin muita kieliä paremmin. Cree
Cree on ryhmä kieliä, joita noin 72 800 creeta puhuu ympäri Kanadaa Albertasta Labradoriin. Cree-kielet ovat algonkin-kielten alaryhmä. Toronto
Kanadan kahdesta virallisesta kielestä äidinkielenään englannin kieltä puhui 1 375 900 ja ranskaa 35 440. Muita kieliä puhui äidinkielenään 1 186 885 henkilöä ja suuria yli sadantuhannen puhujan äidinkieliä olivat kantoninkiina (114 670) ja mandariinikiina (111 405). Lukuisilla muilla kielillä oli kymmeniätuhansia puhujia. Mary Pierce
Piercen amerikkalainen isä ja ranskalainen äiti olivat matkalla Montrealissa, kun Mary syntyi. Hän kasvoi Yhdysvalloissa ja asuu nykyään Mauritiuksella. Piercellä olisi täten ollut mahdollisuus edustaa Ranskan sijasta joko Yhdysvaltoja tai Kanadaa, mutta hän valitsi Ranskan. Itse hän puhuu sekä ranskaa että englantia. Ranskan kieli
Ranskaa sekä ranskaan perustuvia kreolikieliä puhutaan seuraavilla Karibianmeren saarilla: Martinique, Guadeloupe, Saint Martin ja Saint Barthélemy. Ranska toimii virallisena kielenä myös Ranskan Guayanassa (Etelä-Amerikassa) sekä New Foundlandin etelärannikon edustalla sijaitsevassa Saint-Pierre ja Miquelonissa. Nämä alueet ovat Ranskan tasavaltaan kuuluvia hallintoalueita, joten ne ovat myös osa Euroopan unionia. Vietnamin kieli
Suurin osa vietnamin puhujista asuu Vietnamissa. Suuria vietnamia puhuvia vähemmistöjä asuu muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ranskassa ja Australiassa. Suomessa asuu noin kuusituhatta vietnamia äidinkielenään puhuvaa, jotka ovat taustaltaan monista etnisistä ryhmistä: etelä- ja pohjoisvietnamilaisia, khmerejä ja sinovietnamilaisia. Kanada
Englanti on Kanadan kahdesta virallisesta kielestä suurempi. Vuonna 2016 sitä osasi noin 30 miljoonaa kanadalaista, tai 86,2 % kaikista kanadalaisista. Äidinkielenään englantia puhui vuonna 2016 20 193 335 kanadalaista, eli 58,1 % kaikista kanadalaisista. Toista virallista kieltä ranskaa osasi vuonna 2016 noin 10,36 miljoonaa henkilöä, tai 29,8 % kaikista kanadalaisista. Ranskan osaajien valtaosa, 7,6 miljoonaa henkilöä, asuu Quebecissä. Sen ulkopuolella ranskan osaajia on 2,7 miljoonaa. Äidinkielenään ranskaa puhui vuonna 2016 yhteensä 7 452 075 henkilöä, eli 21,4  % kaikista kanadalaisista. Ranskaa äidinkielenään puhuvista noin miljoona asui Quebecin ulkopuolella. Englantia äidinkielenään, sekä ranskaa äidinkielenään ja kotonaan puhuvien suhteellinen määrä on ollut laskussa. Algonkinit
Algonkinit ovat algonkinia puhuva alkuperäiskansa, joka asuu Ottawajoen ympäristössä Quebecin ja Ontarion provinssissa Itä-Kanadassa. Algonkinit kuuluvat Pohjois-Amerikan algonkin-kansoihin, jotka puhuvat äidinkielenään algonkin-kieliä. Muita algonkin-kansoja ovat esimerkiksi ojibwat, creet ja mustajalat. Yellowknife
Suurin osa Yellowknifen asukkaista puhui vuonna 2016 äidinkielenään englantia. Englannin kielen puhujia oli 15 085 ja Kanadan toisen virallisen kielen ranskan puhujia oli 850. Alkuperäiskansojen kieliä puhui äidinkielenään 550 henkilöä ja niistä eniten puhujia (235) oli koiran kylkiluun kielellä. Arpitaani
Arpitaani eli frankoprovensaali on romaaninen kieli, joka kuuluu samaan ryhmään ranskan, vallonin ja picardin kanssa. Sitä puhutaan Italiassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Suurin osa kielen puhujista asuu Italiassa Aostanlaaksossa, joka on myös ainut alue, jossa kielellä on virallinen asema. Kieltä puhutaan myös Torinon metropolikaupungissa Piemonten alueella, kahdessa syrjäisessä kaupungissa Foggian maakunnassa Apulian alueella sekä Sveitsin ranskankielisessä osassa. Ranskassa Rhône-Alpesin alueella kielellä on paikalliskielen asema, mutta sen käyttö on vähäistä. Kieli on uhanalainen, ja sen käyttäjien määrä on vähentynyt jo pitkään. Bretagne
Nykyisin valtaosa Bretagnen asukkaista puhuu ranskaa. Alueella on sen lisäksi kaksi historiallista kieltä, joita puhutaan edelleen. Bretonin kieli on kelttiläinen kieli, jota puhuu noin 5,5 % alueen väestöstä. Valtaosa sen puhujista asuu Bretagnen länsiosissa. Romaanisiin kieliin kuuluvaa galloa puhutaan sitä vastoin maan itäosissa. Gallon kielen osaajien määrästä ei ole tehty kovin monta tutkimusta, mutta erään tutkimuksen mukaan sitä osaa 5–10 % Itä-Bretagnen väestöstä. Molemmat kielet ovat uhanalaisia, ja ne siirtyvät sukupolvelta toiselle enää vain harvoissa perheissä. Bretonin kielellä on nykyisin tarjoilla kouluopetusta, ja sitä opetetaan 121 yläasteella ja 45 lukiossa. Galloa opetetaan vastaavasti neljällä yläasteella ja kolmessa lukiossa. Contheyn alue
Contheyn alue on ranskankielinen: vuonna 2000 alueen vakituista asukkaista 91 % oli ranskankielisiä. Saksankielisiä oli noin 3 %, italiankielisiä noin 1 % ja muun kielisiä noin 5 %. Normandia
Keskeisin maakunnallinen murrekieli Normandiassa on normanni, joka käsittää useita kielellisiä ala-alueita. Nykyään normannia puhutaan yleisimmin Contexin ja Cauxin alueilla sekä kanaalin saarilla, joissa niitä kutsutaan nimillä "jersias" ja "gernesias". CBC
Ranskankielisen ohjelmatoiminnan pääpaikka on Montreal ja englanninkielisen Toronto. Englanninkielisiä ohjelmia tuotetaan myös Vancouverissa ja Winnipegissä. Lisäksi Ottawassa tuotetaan ohjelmia molemmilla pääkielillä. Kansallisen kaapelikanavan lisäksi CBC:llä on ympärivuorokautinen uutiskanava. Kanadan puolustusministeriön kanssa yhtiö operoi asevoimien lähetystoimintaa. Yhtiöllä on myös kansainvälinen lyhytaaltopalvelu. Yhtiön mikroaaltolinkkiverkko on yksi maailman laajimmista - noin 6 400 kilometriä pitkä. Yhtiön Northern Service ("Pohjoiset palvelut") lähettävät ohjelmaa kauemmille syrjäseuduille ja maan pohjoisosiin. CBC:n paikalliset radioasemat tuottavat uutisia ja julkisen palvelun ohjelmia ja aluekeskukset lähettävät opetusohjelmia. Montheyn alue
Montheyn alue on selkeästi ranskankielinen. Vuonna 2000 Montheyn alueen vakituista asukkaista 88 % oli ranskankielisiä. Sekä saksan- että italiankielisiä oli noin 2,5 % ja muun kielisiä noin 7 %. Katalaani
Katalaani ("català") on indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan etenkin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa, jossain määrin muualla Itä-Espanjassa Valenciaan saakka, Ranskassa pienellä raja-alueella (joskin katalaani kuuluu samaan murteeseen kuin koko oksitaania puhunut Etelä-Ranska), Andorrassa ja Italian Sardiniassa. Katalaaninkielisistä alueista käytetään katalaaniksi mielellään yhteisnimitystä "Països Catalans". Katalaani on virallinen kieli alueellisesti Espanjassa Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla. Se on Andorran valtion virallinen kieli. Valloni
Valloni ("walon") on romaaninen kieli, jolla on noin 600 000 puhujaa lähinnä Valloniassa, eteläisessä Belgiassa. Se kuuluu samaan "d’oïl" -kieliperheeseen kuin ranska, ja se lasketaan joskus ranskan murteeksi. Ranskankielisellä henkilöllä on tosin todennäköisesti suuria vaikeuksia ymmärtää kieltä ja erityisesti sen itäisiä murteita. Vallonia ei pidä sekoittaa Belgian ranskaan, joka poikkeaa Ranskassa puhutusta ranskasta vain hieman sanaston ja ääntämyksen osalta. Hockey Night in Canada
CBC:n ranskankielinen Radio-Canada on perinteisesti esittänyt Quebecissä "La Soirée du hockey" -ohjelmaa, jossa aiemmin lähetettiin kaikki Montreal Canadiensin lauantai-iltojen ottelut ranskan kielellä, ja mikäli Montreal ei pelannut, Quebec Nordiquesin ja Ottawa Senatorsin otteluita. "La Soirée du hockey" esitti myös Stanley Cupin loppuottelut riippumatta siinä pelanneista joukkueista. Kaudeksi 2002–2003 "Réseau des sports" -kaapelikanava solmi NHL:n kanssa sopimukset ranskankielisistä lähetyksistä. Radio-Canada ei tehnyt tarjousta, koska sen mukaan se ei voinut antaa niin paljoa ohjelma-aikaa jääkiekolle. Pian Radio-Canada pääsi sopuun lauantai-illan otteluista, ja esitti "La Soirée du hockey" -nimellä samanaikaislähetyksenä Hockey Night in Canadan otteluita, mutta 2004 pudotuspelien jälkeen sopimus purkautui, ja nykyään se esittää Quebecin ulkopuolella RDS:n samanaikaislähetyksiä nimellä "Le Hockey du samedi soir". Kanadan historia
Brittiläisen Pohjois-Amerikan kuvernööri Guy Carleton antoi vuoden 1774 Quebec Actissä kanadanranskalaisile oikeuden omaan uskontoonsa ja hakea poliittisia tehtäviä sekä palautti ranskalaisen säädösoikeuden. Näin hän pystyi säilyttämään ranskalaisten uskollisuuden, ja Amerikan vallankumouksen (1775–1783) aikana suurin osa kanadanranskalaisista kieltäytyivät tarttumasta aseisiin. Vallankumouksen jälkeen Kanadaan muutti noin 50 000 brittihallinnolle uskollista lojalistia, vaikkakin monet muuttajista olivat halvan maan perässä. Suurin osa saapui Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Noin 8 000 muutti Quebeciin, ja he muodostivat sen ensimmäisen merkittävän englanninkielisen vähemmistön. Ranskan kieli
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston (engl. "United States Census Bureau") vuoden 2011 tietojen mukaan ranska on Yhdysvalloissa neljänneksi käytetyin kieli englannin, espanjan ja kiinan jälkeen. Ranska on toiseksi puhutuin kieli tietyissä osavaltioissa kuten Louisianassa, Mainessa, Vermontissa ja New Hampshiressa. Louisianassa puhutaan useita ranskan variantteja. Siellä yli 194 000 asukasta on ilmoittanut ranskan yleisimmäksi kotikielekseen (US Census Bureau'n vuoden 2000 tietojen mukaan). Ranskan kieli
Ranskan kieli (ransk. "français") kuuluu romaanisiin kieliin. Ranskaa puhuu äidinkielenään noin 75,9 miljoonaa ihmistä ja toisena kielenä 87 miljoonaa ihmistä. Ranskan kieli
1600-luvulta 1800-luvulle ranska oli Euroopan "lingua franca" taiteessa, kirjallisuudessa ja diplomatiassa. Esimerkiksi hallitsijat Preussin Fredrik II Suuri ja Venäjän Katariina II eivät vain käyttäneet ranskaa kirjoituksissa ja puheissa, vaan Fredrik II jopa katsoi, että ranska oli ylivoimainen kotimaassaan puhuttuun saksaan verrattuna. Ranskan siirtomaavalta levitti kieltä kaikkiin maailman kolkkiin, erityisesti Afrikkaan, Québeciin ja Länsi-Intiaan. Ranskan kieli
Syyriassa ranskaa käyttävät vain jotkut eliittiin ja keskiluokkaan kuuluvat henkilöt. Israelissa sen sijaan on merkittävä ranskankielinen yhteisö, sillä Israeliin on muuttanut paljon Ranskan juutalaisia. Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa ja Qatarissa ranskan puhujia on vain vähän. Ranskaa puhuvat lähinnä sellaiset henkilöt, joilla on yritys- tai perhesuhteita ranskankielisiin maihin. Tästä huolimatta Yhdistyneet arabiemiirikunnat on OIF:ssä tarkkailijavaltiona ja Qatarilla on myös erityinen asema OIF:ssä. Koulutus Kanadassa
Kanadassa koulutus on provinssien ja niiden sisäisten, pienempien hallinnollisten alueiden järjestämää ja rahoittamaa, minkä vuoksi koulutusjärjestelmä vaihtelee eri puolilla maata. Eniten järjestelmä poikkeaa ranskankielisessä Québecissä. Valtio kuluttaa noin seitsemän prosenttia bruttokansantuotteestaan koulutukseen. Vuodesta 1982 lähtien opetusta on saanut sekä englanniksi että ranskaksi, jos vähemmistökieltä puhuvia lapsia on tarpeeksi. Chinook-jargon
Chinook-jargon eli chinook wawa oli Kanadan länsirannikolla ja Yhdysvaltojen Alaskan osavaltiossa puhuttu jargonkieli, jota käytettiin "lingua francana" intiaanien ja eurooppalaisten kauppiaiden välillä. Kieli oli käytössä 1830-luvulta lähtien. Vuoden 1962 arvion mukaan Kanadassa kielellä oli 83 puhujaa, joiden lisäksi vuonna 1990 sillä oli 17 puhujaa Yhdysvalloissa. Inuktitut
Inuktitutia puhutaan kaikilla alueilla puurajan pohjoispuolella Kanadassa: osissa Newfoundlandin ja Labradorin ja Quebecin provinsseja, jossain määrin Manitoban koillisosassa sekä Nunavutissa ja Luoteisterritorioissa. Sitä on puhuttu myös Pohjoisen jäämeren rannalla Yukonissa. St. John’s (Kanada)
Vuonna 2016 kaupungin asukkaista 100 010 puhui äidinkielenään englantia ja 650 ranskaa. Muita kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 6 180 henkilöä. Maahanmuuttajia kaupungin asukkaista oli samaan aikaan 6 535. Vuonna 2016 kyseltiin myös kanadalaisten etnistä taustaa. St. Johnissa oli 45 270 kanadalaista, 43 295 englantilaista, 35 035 irlantilaista, 9 955 skottia, 5 790 ranskalaista, 3 895 ensimmäisten kansojen jäsentä, 3 085 saksalaista, 1 860 kiinalaista, 1 640 walesilaista ja 1 435 newfoundlandilaista. Yhdysvallat
Suurin osa Yhdysvaltain asukkaista puhuu kotikielenään englantia. Amerikanenglanti eroaa esimerkiksi brittienglannista sanastoltaan ja korostukseltaan. Espanja on toiseksi puhutuin kieli Yhdysvalloissa. Sitä puhuvat etenkin latinalaisesta Amerikasta tulleet siirtolaiset ja näiden jälkeläiset. Yhdysvalloissa onkin viidenneksi eniten espanjankielisiä Meksikon, Kolumbian, Espanjan ja Argentiinan jälkeen. Ranskaa puhutaan laajalti osissa Ranskan entisiä siirtomaa-alueita, Mainessa ja Louisianassa, joissa se on englannin ohella yhä käytössä osavaltioiden "de facto" virallisena kielenä. Kiinan puhujia on noin kaksi miljoonaa ja muita yli miljoonan puhujan kieliä ovat saksa, vietnam ja tagalog. Alsace
Alsace on nopeasti kehittymässä täysin ranskankieliseksi alueeksi. Vanhemmat ihmiset puhuvat elsassia kotonaan, mutta nuoremmat sukupolvet käyttävät ranskaa. Suurin osa alle 30-vuotiaista ei enää ymmärrä elsassia. Ranskan kieli
Haitissa ranska on virallinen kieli yhdessä haitin kreolin kanssa. Ranskaa käytetään kouluissa, virastoissa ja liike-elämässä. Myös kirkon kieli on ranska. Amerikan maantiede
Pohjois-Amerikan kahdessa suuressa valtiossa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa, asuu yhteensä 348 miljoonaa ihmistä (2012). Pääasiallinen kieli on englanti, lukuun ottamatta ranskankielistä Quebeciä Kanadassa. Vähemmistökielinä ovat säilyneet jotkut Amerikan intiaanikielet. Yhdysvaltojen eteläisissä, aikaisemmin Meksikoon kuuluneissa osavaltioissa, Kaliforniassa, New Mexicossa ja Texasissa, latinoväestö puhuu espanjaa ja Meksikosta ja Kuubasta tapahtuneen muuttoaallon myötä espanjan kielen merkitys on kasvanut Yhdysvalloissa, varsinkin Floridassa ja New Yorkissa. Pohjois-Amerikan valtioissa valtauskonto on kristinusko, Kanadassa suurin uskontoryhmä on roomalais-katolilaiset, joita on 42,6 prosenttia väestöstä. Yhdysvalloissa protestantit ovat enemmistönä 51,3 prosentilla. Sveitsi
Sveitsi jakautuu kolmeen kieli- ja kulttuurialueeseen: saksankieliseen, ranskankieliseen ja italiankieliseen. Näiden lisäksi muutamassa alppilaaksossa puhutaan retoromaanin kieltä. Siten sveitsiläiset eivät muodosta etnisesti tai kielellisesti yhtenäistä kansakuntaa. Yhteinen identiteetti perustuukin yhteiseen historiaan, yhteisiin arvoihin ja Alppeihin liittyvään symboliikkaan. Acadia
Liittovaltion hallitus tarjoaa palveluita ranskan kielellä kaikissa Atlantin rannikkoprovinsseissa. Esimerkiksi New Brunswickin provinssissa ranskankielistä palvelua saa puolesta liittovaltion palvelupisteistä. Kanadan rikoslain mukaan kaikilla on oikeus rikosprosessiin ranskan kielellä. Kaikki saavat myös oikeudellisia palveluja ranskaksi. New Brunswickissä koko oikeusala on kaksikielistä. Acadia on merkittävin "common law" -oikeustapaa käyttävä ranskankielinen alue. Monctonin yliopistossa vuonna 1979 perustettu Oikeusalan käännösten ja terminologian keskus (ransk. "Centre de traduction et de terminologie juridiques") hallinnoi kansainvälisellä tasolla ranskankielisiä "common law" -kysymyksiä. Ranskan kieli
Useimmissa murteissa /ɑ/ on täysin langennut yhteen /a/:n kanssa. Etenkin kanadanranskassa esiintyy pitkä /ɛː/. Kanadalainen kulttuuri
Kanadassa ilmestyy kaksi suurta ”kansallista” sanomalehteä, jotka ovat molemmat englanninkielisiä: The Globe and Mail sekä National Post. Niiden levikki Kanadan ranskankielisimmässä provinssissa Quebecissa onkin verrattain vähäistä. Suurin viikkolevikki on joka päivä ilmestyvällä Toronto Starilla, jolla se on noin 2,0 miljoonaa. The Globe and Mailin päivälevikki on suurempi, mutta se ilmestyy vain kuusi kertaa viikossa. Sen viikkolevikki on noin 1,9 miljoonaa. Ranskankielisistä sanomalehdistä suurin levikiltään on montrealilainen Le Journal de Montréal, jonka viikkolevikki on noin 1,5 miljoonaa. Ranskan kieli
Länsiafrikkalainen Mauritania ja Intian valtamerellä sijaitseva Mauritius ovat toisaalta esimerkkejä afrikkalaisista valtioista, joissa ranskaa käytetään, vaikkei sillä olekaan virallisen kielen asemaa. Mauritaniassa vain viisi prosenttia väestöstä on ranskan kielen taitoisia. Ranskaa käytetään silti edelleen hallinnon kielenä. Mauritiuksen kansalliskielenä pidetään ranskaan pohjautuvaa kreolia, jota suuri osa väestöstä puhuu kotonaan. Virallinen kieli ja samalla hallinnon kieli on englanti, mutta muuten työelämässä ja kouluissa puhutaan englantia ja ranskaa. Lisäksi Mauritiuksella puhutaan aasialaisia kieliä. Ranskan kieli
Kanadassa ranska on toiseksi yleisin kieli englannin jälkeen. Molemmat ovat liittovaltion virallisia kieliä. Väestöstä yli 20 prosenttia eli 7 miljoonaa ihmistä puhuu ranskaa äidinkielenään vuoden 2011 laskennan mukaan. Ranskan Flanderi
Ranskan Flanderin Pohjoisosan perinteinen kieli tunnetaan nimellä länsiflaami. Länsi-Flaami on sukua hollannin kielelle. Ranskan flaamin murretta puhu 20 000 ihmistä. Monissa alueen kouluissa opetetaan flaamia. Ranskan kieli
Libanon oli 1900-luvun alkupuolella Ranskan hallinnassa. Libanonissa käytetään myös tänä päivänä ranskaa joissakin tilanteissa. Ainoa virallinen kieli on arabia. Ranskalle on kuitenkin määritelty laissa tilanteet, joissa sitä voidaan käyttää. Ranskaa käytetään myös esimerkiksi tiekylteissä ja virallisissa rakennuksissa arabian rinnalla. Tämän lisäksi ranskaa opetetaan paljon toisena kielenä kouluissa. Libanonissa puhutaan toisena kielenä sekä ranskaa että englantia. Ranskan ja englannin puhujia on noin 40 prosenttia väestöstä. Englantia käytetään kuitenkin nykyään enemmän kuin ranskaa, mutta melkein puolet koululaisista käy ranskankielistä koulua, joissa opetetaan matematiikkaa sekä tiedeaineita ranskaksi. Ranskan kielen käyttäminen vaihtelee alueen ja sosiaalisen aseman mukaan. Ranskan kieli
Arvoilta noin 220 miljoonaa ihmistä puhuu päivittäin ranskaa. Äidinkielenään ranskaa käyttää arviolta noin 77 miljoonaa ihmistä. Toisena kielenään ranskaa käyttää arviolta noin 87 miljoonaa ihmistä. Ranskankieliseen eli frankofoniseen maailmaan kuuluu maita ja alueita lähes jokaisesta maanosasta, pitkälti Ranskan siirtomaa-ajan seurauksena. Ranskaa puhuvien määrää on vaikea kovin tarkasti arvioida, mutta se kuuluu silti kymmenen puhutuimman kielen joukkoon. Opetuskielenä se on jo toisella sijalla englannin jälkeen. Ranskan kieli
Ranskan suuren ja maailmanlaajuisen puhuma-alueen vuoksi sillä on lukuisia alueellisia variantteja. Ranskan standardikieltä kuitenkin ymmärretään kaikkialla, koska esim. kouluissa opetettu ranska perustuu sille. Periaatteessa jokaisella ranskankielisellä maalla on kuitenkin omat erikoispiirteensä, joiden avulla puhujan tunnistaa tulevan tietyltä alueelta. Picardin kieli
Picardin kieli kuuluu romaanisiin kieliin, d'oïl-kielten ryhmään, ja se on hyvin läheistä sukua ranskan kielelle. Kieltä puhutaan kahdella alueella Ranskassa – Nord-Pas-de-Calais’ssa ja Picardiessa – sekä Vallonian alueella Belgiassa, jossa puhutaan myös vallonian kieltä. Picardin kielen omakielinen nimi on "Picard", mutta Nord-Pas-de-Calais’n alueella kieli tunnetaan paremmin nimellä "ch'ti" tai "ch'timi". Valenciennesin ja Lillen alueilla siitä käytetään nimitystä "rouchi" (rushi). On myös käytetty nimitystä pohjoinen (picardilainen) patua. Keskiajalla, kun ranskan kirjakieli perustui Pariisin alueen murteeseen, picardin kielellä oli oma kirjakieli ja se oli yleinen ja arvostettu kieli ​​Pohjois-Ranskassa. Nykyisin picardin kielen käyttöala on kaventunut, koska Ranskan hallituksen kielipolitiikka pyrkii yhdenmukaistamaan kieltä. Ranskan hallitus pitää picardin kieltä murteena, ja kieltä käytetään Pohjois-Ranskassa pienellä alueella lähinnä puhekielenä. Ranskan kieli
Belgiassa ranska on virallinen kieli Valloniassa ja Brysselissä. Se on toinen maan virallisista kielistä hollannin lisäksi. Ranskan kieltä puhuu noin 40 prosenttia maan väestöstä. Brysselissä valtaosa väestöstä puhuu ranskaa joko kotikielenään (40 %) tai lingua francana (45 %). Abenakit
Abenakit ovat Kanadan Québecissä sekä Yhdysvaltojen Mainessa ja Vermontissa asuva intiaanikansa. Vuoden 1982 arvion mukaan heitä oli kokonaisuudessaan 1 800. Abenakin kieli on nykyisin jo lähes hävinnyt ja sillä on vain viisi tunnettua puhujaa. Abenakit puhuvat pääasiassa ranskaa ja englantia. Echelon
Kuuntelujärjestelmä on jaettu siten, että Yhdysvaltojen kuuntelualueeseen kuuluu oman maansa ja Kanadan kattaman alueen lisäksi valtaosa Etelä-Amerikkaa sekä Euroopasta ainakin Yhdistynyt Kuningaskunta, Ranska, Espanja, Portugali, osa Afrikkaa sekä suuri osa Aasian mannerta. Yhdistyneen Kuningaskunnan kuuntelualueeseen taas kuuluu valtaosa Venäjää, koko Eurooppa Pohjoismaita ja Islantia myöten, sekä Lähi-itä ja Afrikka. Kanada kuuntelee oman alueensa lisäksi mm. koko Pohjois-Eurooppaa ja Venäjää. Australian alue kattaa Oseanian ja Intian valtameren, ja Uuden-Seelannin kuuntelu ulottuu oman alueensa lisäksi Tyynen valtameren yli Etelä-Amerikkaan. Montreal
Vuonna 2016 Kanadan kahdesta virallisesta kielestä Montrealin asukkaista 833 280 puhui äidinkielenään ranskaa ja 208 140 englantia. Muita, kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 559 030. Suurimpia yksittäisiä kieliä niistä olivat arabia (95 165), espanja (72 760) ja italia (67 800). Bretoni
Bretoni on kelttiläinen kieli, jota puhutaan Bretagnessa, Luoteis-Ranskassa bretonien keskuudessa. Bretoni ei kuitenkaan ole mannerkelttiläinen kieli (jota Ranskassa muinoin puhuttiin ja joka on jo ammoin hävinnyt), vaan sen ensimmäiset puhujat olivat noin 400-luvulla Britanniasta siirtyneitä kelttiläisiä brittejä, minkä vuoksi kieli muistuttaa kymriä ja kornia. Kieltä puhutaan Bretagnen lisäksi Yhdysvalloissa. Toinen Bretagnen alueellisista kielistä on romaaninen kieli gallo. Ranskan kieli
Suuri joukko kelttiläisiä kieliä puhuvia ihmisiä muutti 400-luvulta 700-luvulle anglosaksien invaasion takia Englannista Kanaalin yli Bretagneen. Vaikka heidän kielensä bretoni ei periydykään gallien ennen roomalaisten tuloa puhumasta kielestä, sekin kuuluu kelttiläiseen kieliryhmään. Manitoba Act
Manitoba Act sisältää vapaan oikeuden uskontoon ja yhtenäiset oikeudet ranskankielisille ja englanninkielisille (pääasiallisesti koulutuksen järjestämisessä äidinkielellä). Myöhemmin lain tulkinnasta on käyty poliittisia keskusteluja kunnes 1985 Kanadan korkein oikeus teki päätöksen jolla taattiin oikeudet englanniksi ja ranskaksi provinssin kaikissa julkaisuissa ja toimipisteissä. ("Reference re Manitoba Language Rights") Virallisten kielten opetus eri maissa
Provinsseista New Brunswick on ainoa täysin kaksikielinen provinssi, jossa opetusta tarjotaan molemmilla virallisilla kielillä kaikilla luokilla, yliopistoissa ja ammattikouluissa. Manitoban julkishallinnon ja viranomaisten palvelut ovat saatavilla molemmilla kielillä ja ranskankielistä opetusta on laajasti tarjolla. Ontariossa ranskankielen opiskelu on pakollista toisena kielenä vain vuosiluokilla 4.–8. Québecissa ainoa virallinen kieli on ranska. Muissa provinsseissa ja territorioissa ranskankielistä opetusta on tarjolla vaihtelevasti. Provensaali
Provensaali () on eräs oksitaanin kielen murre. Sitä puhutaan pääsääntöisesti Provencen maakunnan alueella Ranskassa. Kielen omakielinen nimitys on provençau [pʀuveⁿsˈaw] (klassisen normin mukaisesti) tai prouvençau (mistralilaisen normin mukaisesti). O Canada
O Canada (englanniksi) tai Ô Canada (ranskaksi) on Kanadan kansallislaulu. Musiikin sävelsi Calixa Lavallée ja alkuperäiset sana kirjoitti Sir Adolphe-Basile Routhier, kanadanranskalainen patriootti isänmaalliselle Société Saint-Jean-Baptiste-järjestölle. Englanninkieliset sanat kirjoitti Robert Stanley Weir 1908. Ne eivät ole kuitenkaan käännös alkuperäisestä. Kanadalainen kulttuuri
Itäisten provinssien keittiöön ovat vaikuttaneet meren läheisyys. Siellä syödään esimerkiksi paljon hummereita, turskaa ja "Chionoecetes"-suvun rapuja. New Brunswickissä on jo nähtävissä ranskalaisvaikutteet, ja siellä tarjoillaan sianlihalla täytettyjä perunoita, "poutine râpée". Quebecin ruokakulttuuri on hyvin ranskalaista, mutta osavaltio on myös maailman suurin vaahterasiirapin tuottaja. Ontario puolestaan on Kanada pienoiskoossa, ja siellä yhdistyvät monien alueiden ruoat. Alberta on Kanadan naudanlihapääkaupunki. Manitobassa on laajat itäeurooppalaiset vaikutteet, ja sinne on tullut heidän mukanaan muun muassa pierogeita ja makkaroita. Brittiläisessä Kolumbiassa merenantinet ovat jälleen pääosassa. Alkuperäisasukkaiden keittiö on ihan omanlaisensa, ja esimerkiksi inuteilla on monia eksoottisempia ruokalajeja, kuten valaanihosta tehty "maktaaq". Uusi Ranska
Uusi Ranska () oli Ranskan Pohjois-Amerikassa asuttama alue vuodesta 1534 vuoteen 1763, jolloin Uusi Ranska luovutettiin Ison-Britannian kuningaskunnalle. Uusi Ranska sijaitsi nykyisellä Kanadan ja Yhdysvaltain alueella. Laajimmillaan Uusi Ranska oli vuonna 1712, jolloin se ulottui Newfoundlandilta Yläjärvelle ja Hudsoninlahdelta Meksikonlahdelle. Alue jaettiin sittemmin viideksi siirtokunnaksi – Kanada, Acadie, Hudsoninlahti, Newfoundland ja Louisiana – joilla oli jokaisella oma hallinto. Ranskan kieli
Ranskan kieltä puhutaan ennen kaikkea Ranskassa, mutta eräillä alueilla myös myös muun muassa Belgiassa, Sveitsissä ja Kanadassa, joissa niissäkin sillä on virallisen kielen asema. Lisäksi se on virallisena kielenä monissa Afrikan maissa. Ranskaa puhuvia kutsutaan frankofonisiksi. Ranskan väestö
Paikalliskielet ovat suuresta määrästään huolimatta kuitenkin nopeaa vauhtia katoamassa, mikä johtuu osittain Ranskan valtion kielipolitiikasta ja ranskan tukemista maan ainoana virallisena kielenä. Vuonna 1999 Ranskan kielen kansallisen instituutin johtaja Bernard Cerquiglini nimesi Koulutus- ja teknologiaministeriölle sekä Kulttuuri- ja kommunikaatioministeriölle kirjoittamassa raportissaan "Les Langues de la France" kahdeksan metropolitan-alueen ja peräti 67 merentakaisten alueiden kieltä, jotka tulisi hyväksyä Euroopan alueellisten tai vähemmistökielten peruskirjaan. Kyseisten kielten aseman vahvistamista vähemmistökieliksi vaikeuttaa kuitenkin se, että vaikka Ranska on allekirjoittanut peruskirjan, se ei ole toistaiseksi vahvistanut sitä. Koulutus Kanadassa
Alun perin kaikissa provinsseissa koulutusjärjestelmät eriteltiin uskonnon perusteella, mutta nykyisin useimmat provinssit ovat luopuneet erittelystä. Ontario, Alberta ja jotkin Saskatchewanin kaupungit ovat kuitenkin poikkeuksia, sillä ne edelleen ylläpitävät julkisin varoin rahoitettuja erillisiä koululautakuntia eri uskontokunnille, yleisimmin katolisille sekä protestanteille. Québecissä erittely uskonnon perusteella korvattiin vuonna 1998 ranskan- ja englanninkielisillä kouluilla. Québeciläisen täytyy käydä ranskankielistä koulua high schoolin loppuun, ellei toinen vanhemmista ole käynyt englanninkielistä koulua jossain muualla maassa. Tämä ei kuitenkaan koske maahanmuuttajia. Rivière-du-Loup
Asukkaiden suuri valtaosa, yhteensä 18 905 henkilöä, puhui vuonna 2016 äidinkielenään ranskaa. Vuonna 2016 kysyttiin myös kanadalaisten etnistä taustaa. Rivière-du-Loupissa 14 940 henkilöä ilmoitti taustakseen kanadalaisen ja 4 930 ranskalaisen. 570 henkilöä ilmoitti kuuluvansa alkuperäiskansoihin ja 290 niin sanottuihin näkyviin vähemmistöihin, joka Kanadassa käsittää muut etniset ryhmät, kuin valkoiset ja alkuperäiskansat. Ranskan kieli
Italiassa Aostan laaksossa ranska on ollut virallisena hallintokielenä jo vuodesta 1536, siis kolme vuotta aikaisemmin kuin Ranskassa. Fasistisen hallituskauden aikana 1922–1945 ranskan kielen asema heikkeni, sillä ranskankieliset koulut lakkautettiin. Nykypäivänä ranskaa opetetaan kouluissa tuntimääräisesti yhtä paljon kuin italiaa, joten suurin osa alueen väestöstä puhuu tai ymmärtää sitä. Italiaa puhutaan arkikielenä, ranskaa taas käytetään kulttuuritapahtumissa. Zaventem
Virallinen kieli Zaventemissa, kuten koko Flanderissa, on hollanti. Kunnassa on myös pieniä vähemmistöjä monista maista Euroopan unionin alueelta, Yhdysvalloista ja Kanadasta. Lisäksi on ranskankielinen vähemmistö, joka on edustettuna kuudella jäsenellä Zaventemin 29-paikkaisessa kunnanvaltuustossa. Ranskan kieli
Ranska on virallisena kielenä Vanuatulla sekä Ranskalle kuuluvissa Uudessa-Kaledoniassa, Ranskan Polynesiassa ja Wallisin ja Futunan yhteisössä. Vanuatulla 45 prosenttia väestöstä osaa puhua ranskaa. Uudessa-Kaledoniassa ja Ranskan Polynesiassa ranskaa osaavia on 97 ja 95 prosenttia. Myös Wallisin ja Futunan yhteisössä suurin osa väestöstä osaa puhua ranskaa. Acadia
Acadialaisväestön merkittävä osuus New Brunswickin asukkaista selittyy väestönkasvulla ja kielellisellä jatkuvuudella. Kielellinen jatkuvuus ilmaisee ranskaa käyttävien ja ranskaa äidinkielenään puhuvien henkilöiden suhdetta. Vuosina 1961–2001 ranskankielisten lukumäärä kasvoi New Brunswickissa . Nova Scotiassa lukumäärä taas laski ja Prinssi Edwardin saarella . Kanadanranskalaiset
1700-luvun puolivälissä Ranskan Kanadassa syntyneitä uudisasukkaita siirtyi asumaan myös Pohjois-Amerikan muihin osiin, kuten Alabamaan, Louisianaan, Mississippiin, Missouriin, Illinoisiin, Detroit-Windsorin alueelle ja Kanadan preerialle erityisesti Etelä-Manitobaan. 1840- ja 1930-lukujen välillä 900 000 kanadanranskalaista muutti Uuteen-Englantiin, kuten Gall Riveriin ja New Bedfordiin. Yhdysvaltojen puolelle jääneet, kuten Acadian ranskalaisväestö, muodostivat lopulta suuren amerikanranskalaisen yhteisön. Samaan aikanaan lukuisia kanadanranskalaisia muutti Etelä-, Pohjois- ja Itä-Ontarioon. Nämä muodostavan ontarionranskalaisen yhteisön. Normandia
Normandiassa on viisi kansainväliselle liikenteelle tarkoitettua lentokenttää, ja jotkut toimivat esimerkiksi Pariisin lentokenttien varalaskupaikkoina.Normandian maakunnassa on Ranskassa poikkeuksellinen tilanne, sillä sen alueella on kaksi virallista jokapäiväisesti käytettyä kieltä: ranska Ranskalle kuuluvalla mantereella ja englanti Englannin kruunulle kuuluvilla saarilla. Kumpikin näistä kielistä on saanut paljon ilmaisuun ja sanastoon liittyviä vaikutteita paikallismurteista, esimerkkinä Jerseyn saarella puhutussa ranskassa on lukuisia varsinaisessa ranskan kielessä tuntemattomia käsitteitä ja ilmauksia. Ranskan kieli
Ranska on yksi Euroopan unionin ja Yhdistyneiden kansakuntien virallisista kielistä ja Maailman postiliiton ainoa virallinen kieli sekä useiden muiden kansainvälisten järjestöjen kieli. Näitä järjestöjä ovat muun muassa Afrikan unioni, ETYJ, Euroopan neuvosto, Euroopan yleisradioliitto, Kansainvälinen olympiakomitea, Kansainvälinen tuomioistuin, Maailman kauppajärjestö, Nato, OECD sekä useat kansainväliset urheilujärjestöt. Kanada
Kanadan nimen uskotaan tulleen irokeesien sanasta "kanata", joka tarkoittaa ’kylää’ tai ’asutusta’. Vuonna 1535 paikalliset asukkaat käyttivät sanaa kertoakseen Jacques Cartierille, missä Stadacona, nykyisen Québecin kaupungin alue, sijaitsee. Cartier viittasi sanalla "Canada" Stadaconan lisäksi Stadaconan heimopäällikkö Donnaconan vallan alaisiin alueisiin. Vuonna 1547 kartoissa alettiin käyttää samaa nimeä alueesta ja sen ympäristöstä. Lopulta nimitys vahvistui käsittämään suurin piirtein nykyistä Kanadaa, kun Britannian Pohjois-Amerikan siirtomaat yhdistettiin 1867 Kanadan dominioksi. Gwitšin
Gwitšin on Pohjois-Amerikan gwich’in-intiaanien puhuma uhanalainen athabasca-kieli. Sitä puhuu äidinkielenä 250 ihmistä Kanadassa ja 150 Alaskassa. Gwitšinillä on virallisen kielen asema Kanadan Luoteisterritorioiden provinssissa. Ranskan kieli
Niissä 21:ssä itsenäisessä Afrikan valtiossa, joissa ranska on ainoa tai rinnakkainen virallinen kieli, yhteenlaskettu väkiluku oli 308 610 000 henkilöä vuonna 2016. Ranskaa puhutaan toisena kielenä myös niissä Afrikan maissa, joissa se ei ole virallinen kieli. Näin on esimerkiksi Algeriassa . Toisaalta koko väestö ei välttämättä osaa ranskaa niissäkään maissa, joissa ranskan kieli on virallisena kielenä. Italian kieli
Italiaa opetetaan monissa kouluissa ympäri maailmaa, mutta vain harvoin ensimmäisenä vieraana kielenä. Kanadan englanninkielisillä alueilla italia on kolmanneksi opetetuin kieli ranskan jälkeen. Yhdysvalloissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa kieli on neljänneksi opetetuin espanjan, ranskan ja saksan jälkeen. Kaiken kaikkiaan italia on vieraana kielenä maailman viidenneksi opetetuin englannin, ranskan, espanjan ja saksan jälkeen. Euroopan unionin väestöstä noin 13 prosenttia puhuu italiaa äidinkielenään ja noin 3 prosenttia toisena kielenään. Eurobarometrin mukaan Euroopan unionin jäsenvaltioista ja ehdokasmaista italiaa arvostetaan toisena kielenä eniten Maltalla (61 % pitää italiaa tärkeimpänä opittavana kielenä), Kroatiassa (14 %), Sloveniassa (12 %), Itävallassa (11 %), Romaniassa (8 %), Ranskassa (6 %) ja Kreikassa (6 %). Se on myös tärkeä toinen kieli Albaniassa ja Sveitsissä, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita tai ehdokasmaita. Louisianan kreolit
Ranskan kieli oli historiallisesti olennainen osa kreolien identiteettiä, joka erotti heidät etelävaltioiden muusta mustasta väestöstä. Viime vuosina ranskan kielen asema etenkin nuoremman väestön keskuudessa on kuitenkin heikentynyt. Tarkemmin kreolit ovat puhuneet ranskan kielen murretta cajunranskaa. Murteen ominaispiirteisiin kuuluu yksinkertaistettu kielioppi ja jotkin edelleen käytössä olevat vanhat termit. Louisianan kreoli on puolestaan pidginkieli, joka on muodostunut ranskan kielestä, ja sen ääntämys on saanut vaikutteita afrikkalaisista kielistä. Se on käytössä Louisianan plantaasialueella ja sitä käyttää kielenään myös osa valkoisesta väestöstä. Yhdysvaltain kielet
New Englandin pohjoisosissa on ranskankielisten kanadanranskalaisten uudisasukkaiden siirtokuntia, ja Miamissa, Floridassa, on myös merkittävä haitinranskalainen vähemmistö. Yli 13 miljoonaa yhdysvaltalaista ilmoittaa olevansa ranskalaista alkuperää, mutta vain 1,5 miljoona henkeä puhuu ranskan kieltä. Sveitsi
Saksaa (63,7 prosenttia väestöstä) puhutaan lähinnä maan pohjois-, itä- ja keskiosissa, ranskaa (20,4 prosenttia) lännessä, italiaa (6,5 prosenttia) etelässä ja retoromaania (0,5 prosenttia) kaakossa Graubündenin kantonissa. Saksa on ainoa virallinen kieli 17 kantonissa, ranska neljässä kantonissa (Geneve, Jura, Neuchâtel, Vaud) ja italia yhdessä (Ticino). Sekä ranska että saksa ovat virallisia kieliä kolmessa kantonissa (Bern, Fribourg, Valais). Graubündenissä on kolme virallista kieltä: saksa, retoromaani ja italia. Retoromaania puhuu vain pieni vähemmistö, ja vuoteen 1996 saakka hallinnossa käytettiin vain saksaa, ranskaa ja italiaa. Kansallisella tasolla sillä ei ole juuri näkyvyyttä. Kielellä on viisi murretta, mutta virallisesti käytetään vain yhtä keinotekoisesti luotua kirjakieltä (Rumantsch Grischun). Kanadan maantiede
Kanada jakautuu kymmeneen provinssiin ja kolmeen territorioon. Maan tilastokeskuksen mukaan 72,0 % Kanadan väestöstä asuu 150 kilometrin säteellä Yhdysvaltain vastaiselta maarajalta, ja 60 % Suurten järvien ja St. Lawrence -joen läheisyydessä Ontariossa sijaitsevan Windsorin ja Québecin kaupungin välillä. Näin ollen suurin osa Kanadan maapinta-alasta on hyvin harvaan asuttua erämaata, ja maan väestötiheys onkin yksi maailman alhaisimpia, 3,5 as./km². Tästä huolimatta 79,7 % Kanadan väestöstä asuu kaupunkialueilla, joissa väestötiheydet ovat kasvussa. Jälkiäänitys
Dubbaaminen on harvinaista Yhdysvalloissa, ja sitä käytetään melkein pelkästään japanilaisen animen yhteydessä. Kaikki japanilainen anime esitetään englanniksi dubattuna, ellei ohjelmaa esitä kanava, joka on erikoistunut alkukielisiin ohjelmiin. Kanadassa ranskankielisessä Québecissa taas lähetetään melkein kaikki televisio-ohjelmat ranskankieliseksi dubattuina. Ohjelmat dubataan osittain paikan päällä Québecin ranskaksi ja osittain käytetään ranskalaisia dubbauksia. Kaksikieliset quebecilaiset pitävät tekstityksestä enemmän, koska he ymmärtävät myös alkuperäistä kieltä. Aikaisemmin Kanadassa esitettiin elokuvia vain ranskalaisilla dubbauksilla, mutta nykyään suositaan Québecin ranskaa. Tästä syystä joistakin elokuvista on olemassa kaksi eri dubbausversiota. Elokuvateattereissa taas näytetään sekä dubattuja että tekstitettyjä versioita elokuvista. Teket
Teket ovat kansa Kongojoen alueella Keski-Afrikassa. Suurin osa heistä asuu Kongon tasavallan alueella, mutta heitä on myös Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Gabonissa. Teket puhuvat useita eri teken kielen murteita ja osa puhuu myös ranskaa. Ranskan kieli
Nykypäivän Ranskassa käydään keskustelua kielen suojelemiselta englannin kielen lainasanoja vastaan. Laki määrää, että mainoksissa pitää olla ranskankielinen käännös ulkomaalaisista kielistä, ja radioissa on kiintiöt ranskankieliselle musiikille (vähintään 40 %). Alueellisilla eturyhmillä on myös eriasteista painostusta murteiden säilyttämiseksi. Korsikalaiset
Korsikalaiset (korsikaksi "i Corsi") ovat etninen ryhmä Korsikalla Ranskassa. Korsikalaiset puhuvat korsikan kieltä sekä Ranskaa. Korsikan lisäksi korsikalaisia on suuria määriä Ranskan mannermaalla, Ranskan merentakaisilla alueilla ja esimerkiksi Yhdysvalloissa. Korsikan ulkopuolella asuvien korsikalaisten määrä on suurempi kuin Korsikan asukkaiden määrä. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Ennen kielisäännön vapautumista ja englannin ylivaltaa suosituin laulukieli oli ranska, sillä peräti viisi maata, Ranska, Monaco, Luxemburg, Belgia ja Sveitsi, saattoivat laulaa ranskaksi. Ranskaa onkin kuultu joka ikisessä kilpailussa. Englantia on kuultu joka kerta vuodesta 1959 lähtien. Kanadanenglanti
Kanadanenglannissa on vaikutteita sekä Britanniassa että Yhdysvalloissa puhuttavista englannin murteista. Kanadassa englantia äännetään pääosin samoin kuin Yhdysvalloissa, mutta joillakin alueilla ääntäminen on lähempänä Britanniassa puhuttavaa englantia. Sanastoltaan kanadanenglanti on lähintä sukua amerikanenglannille. Kanadanenglanti jakautuu useaan pienempään murteeseen. Jotkin murteet ovat muita englannin murteita enemmän saaneet vaikutteita ranskasta. Yhdysvaltain kielet
Kreoli ja cajun ovat ranskan kielen variantteja. Niitä puhutaan lähinnä Acadianan piirikunnassa Louisianassa ja vähemmässä määrin Mississippin jokilaaksossa. Louisianan alue (Louisiana Territory) oli aluksi Ranskan omistuksessa, osa niin sanottua Uutta Raskaa, mutta siitä tuli osa Yhdysvaltoja, kun Yhdysvallat osti alueen Ranskalta (Louisianan kaupat, "Louisiana Purchase"). Acadiana
Acadianan asukkaista osa on alkuperältään cadien-nimeä kantaneiden ranskankielisten siirtolaisten jälkeläisiä. He olivat kotoisin Acadiesta, johon kuului alueita Kanadan länsirannikolla, tarkemmin New Brunswickissa, Nova Scotiassa ja Prinssi Edwardin saarella sekä Québecin lähiseutuja ja Mainen osavaltiossa sijaitsevan Saint John -joen varrella. Tämä väestö puhui kieltä, jota kutsutaan acadien-ranskaksi ja asettui 1700-luvun puolivälissä Louisianan etelärannikolle nykyisen Acadianan alueelle. Kanada
Kanadan yleisradioyhtiö on CBC, Canadian Broadcasting Corporation, jolla on sekä englannin- että ranskankielinen televisio- ja radioverkko. Yksityinen CTV on toinen kansallinen verkko. Kanadassa toimii 685 (2007) televisiokanavaa, joista 456 on englanninkielisiä, 103 ranskankielisiä ja 126 muilla kielillä. Maassa toimii myös 1 222 radiokanavaa, joista 912 on englanninkielisiä, 274 ranskankielisiä ja 36 lähettää ohjelmaa muilla kielillä. Ranskan kieli
Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa samaan aikaan puhutusta kielestä käytettiin nimeä "langue d’oc" (oc’in kieli). Myös se on saanut nimensä "kyllä"-sanan sikäläisen vastineen "oc" mukaan. Nykyään se tunnetaan nimellä oksitaani, ja se käsittää useita murteita kuten provensaalin. Oksitaania on opetettu peruskoulussa vuodesta 1982 alkaen, mutta kieli ei ole levinnyt laajalle. Joissakin Etelä-Ranskan kaupungeissa, kuten Toulousessa, ranskankielisten rinnalla on myös oksitaaninkielisiä kadunnimikylttejä. Athabasca-kielet
Pohjoiseen athabasca-kieliryhmään kuuluu 31 kieltä, joita puhutaan Alaskan sisämaassa sekä Luoteis-Kanadan sisäosissa Yukonissa ja Luoteisterritorioissa sekä Brittiläisessä Kolumbiassa, Albertassa, Saskatchewanissa ja Manitobassa. Useat athabasca-kielet ovat Luoteisterritoriossa virallisina kielinä, muun muassa dene suline, dogrib eli tłįchǫ, gwich'in ja slavey. Kanadan historia
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat kuuluvaksi Ranskalle. Seuraavana vuonna hän purjehti pidemmälle Saint Lawrence -jokea pitkin. Cartier’n löydöt innoittivat Ranskan kuningas Frans I:stä haastamaan Espanjan uuden maailman herruudesta ja perustamaan siirtokunnan. Jean-François Robervalin johdolla ranskalaiset perustivat 1541 Charlesbourg-Royalin Stadaconan intiaanikylän lähelle. Sinne muutti noin 150 siirtolaista, mutta ensimmäisenä talvena suhteet intiaaneihin heikkenivät ja he surmasivat yli 30 siirtokunnan asukkaista. Seuraavana keväänä hengiinjääneet palasivat Ranskaan. Englantilaiset eivät olleet paljoakaan kiinnittänet huomiota Kanadaan, vaikka Cabot olikin käynyt rannikolla. Kuitenkin vuonna 1583 Humphrey Gilbert julisti nykyisen St. John’sin alueen kuuluvaksi Englannille. Uusi Ranska
Quebecin ulkopuolella merkittävimmät ranskankieliset keskittymät ovat Ontariossa, Ottawan ympäristössä ja New Brunswickissa. St. Lawrence -joen suulla molemmat rannat ovat täynnä ranskankielisiä kyliä. Kanadan ensimmäinen turkiskeskus Tadoussac on nykyisin kesäturistien suosima kalastuskaupunki, jossa elää vahvasti Uuden Ranskan perintö. Yhdysvaltain ainoa osavaltio, jossa ranskankieli on toisena pääkielenä, on Louisiana. New Orleansissa löytyy yhä 85 korttelia käsittävä ”ranskalainen kortteli” (French Quarter), joka on edelleen lähes yhtäpitävä alkuperäisen asemakaavan kanssa. Acadia
New Brunswickissä sijaitsee Acadian suurin ranskankielinen väestökeskittymä. Väestökeskittymä on ollut edelläkävijä ranskankielisten oikeuksien puolestapuhujana. New Brunswickissa on sen perustamisajankohdasta lähtien ollut kouluja ja ranskankielistä opetusta, tosin vaihtelevalla määrällä. Ranskankielinen opetus saatiin turvattua vasta silloin, kun New Brunswickin opetusministeriö jaettiin vuonna 1964 kahteen englannin- ja ranskankieliseen osaan. Dakotan kieli
Dakotan puhujien määrä on vähenemässä. Yhdysvaltojen sioux'ien nuorista suurin osa suosii englantia tai ei puhu dakotaa. Kanadassa joissain yhteisöissä suurin osa lapsista ja nuorista eivät puhu dakotaa. Acadia
Acadia ( ja ) on Pohjois-Amerikan koillisosassa sijaitseva alue, jonka noin väestöstä valtaosa on ranskankielistä. Maantieteellisesti Acadia käsittää osia kolmesta Kanadan itärannikon provinssista: pohjoisia ja itäisiä osia New Brunswickista sekä yksittäisiä paikkakuntia Prinssi Edwardin saaresta ja Nova Scotiasta. Nykykäsityksen mukaan Acadiaan kuuluu myös osia Newfoundland ja Labradorista. Joidenkin näkemysten mukaan Acadia on oikeastaan tunnustamaton kansakunta. Acadia
Cajunit polveutuvat acadialaisista ja muista Louisianaan 1700-luvun lopulla asettuneista ranskankielisistä siirtolaisista. Cajunit ovat näin ollen läheisesti yhteydessä acadialaisiin. Acadiana on virallisesti tunnettu alue Louisianassa. Cajuneita kutsutaan yleisesti englanninkielisellä nimellä "cajuns". Louisianan ranskan kielen kehittämisen neuvosto (ransk. "Conseil pour le développement du français en Louisiane, COFODIL") on yhdysvaltalainen osavaltion virasto, jonka tehtävänä on nimensä mukaisesti edistää ranskan kielen käyttöä Louisianassa. Mainen osavaltion pohjoisosien englanninkielisellä väestöllä puolestaan on tapana omaksua puheeseensa ranskan kielen syntaksia ja sanastoa. Tämä on seurausta vuorovaikutuksesta alueen suuren acadialaisyhteisön kanssa. "Cajunenglanti" on sen sijaan eräs englannin kielen murre, jota puhuvat englanninkielistyneet cajunit. Creet
Cree-intiaanit ovat Kanadassa asuva Pohjois-Amerikan alkuperäiskansa. Creen kielet muodostavat algonkin-kieliryhmään kuuluvan alaryhmän, johon alun perin kuului useita toisistaan erottuvia murteita. Creitä oli historiallisen kauden alussa arvioiden mukaan 30 000 henkeä ja he kansoittivat laajoja alueita Kanadassa Hudsoninlahden etelä- ja länsipuolella Albertassa, Manitobassa, Ontariossa, Quebecissä ja Saskatchewanissa. Idässä rajana lienee ollut Michiganjärvi. Kanada
Kahden virallisen kielen ja maahanmuuttajataustaisten kielten lisäksi Kanadassa puhutaan yli 70 alkuperäiskansojen kieltä. Vuonna 2016 kanadalaisista 260 550 osasi puhua jotakin alkuperäiskansojen kielistä. Alkuperäiskansoihin kuuluvista osaajien määrä muodostaa 15,6%. Kielten osaajien suhteellinen määrä on pienentynyt, mutta kokonaismäärä on kasvanut. Äidinkielenään alkuperäiskansojen kieliä puhui 208 720 henkilöä, eli jonkin verran osaajia vähemmän. Kielten osaajien määrässä mitattuna suurimpia alkuperäiskansojen kieliä vuonna 2016 olivat cree (96 575), inuktitut (39 770), odžibwa (28 130), oji-cree (15 585), dene (13 005) ja montagnais (11 360). Whitehorse
Valtaosa kaupungin asukkaista puhui vuonna 2016 äidinkielenään englantia. Englannilla oli 20 440 puhujaa ja Kanadan toisella virallisella kielellä ranskalla 1 060. Muita kuin kahta virallista kieltä puhui äidinkielenään 2 825 henkilöä. Suurin yksittäinen vieras kieli oli tagalog (730 puhujaa). Ranskan kieli
Muun muassa englanninkielisessä Kanadassa, Isossa-Britanniassa sekä Irlannissa ranskaa opetetaan ensimmäisenä vieraana kielenä. Australiassa japanin kielen opetus ohittaa ranskan, Yhdysvalloissa espanjan kielen opetus. Yhdysvalloissa mandariinikiinan, espanjan, arabian sekä hindin kielen opetus on kasvussa. Kuitenkin investointipankki Natixis arvioi arvostetun Forbes-lehden artikkelissa, että ranskasta saattaa kehittyä jo vuoteen 2050 mennessä maailman puhutuin kieli. Tietyillä maantieteellisillä alueilla väestönkasvu on jo nyt hyvin nopeaa, mikä selittäisi puolestaan voimakasta kasvua tulevaisuudessa. Kyseinen tilanne koskee etenkin Saharan eteläpuolista Afrikkaa.