Mikä on Etiopian pinta-ala?
Etiopia
Etiopian demokraattinen liittotasavalta eli Etiopia (aiemmin "Abessinia"; amharaksi: ኢትዮጵያ /ʔitjoppʼɨja/) on sisämaavaltio Afrikan sarvessa, päiväntasaajan lähellä. Etiopiassa elää yli 90 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan toiseksi runsasväkisimmän valtion ja runsasväkisimmän sisämaavaltion. Etiopian pinta-ala on 1 127 127 neliökilometriä ja pääkaupunki on Addis Abeba. Rajanaapureinaan Etiopialla on pohjoisessa Eritrea ja Djibouti, idässä Somalia, etelässä Kenia ja lännessä Sudan sekä Etelä-Sudan. Suurimmat väestöryhmät ovat oromot ja amharalaiset. Noin kaksi kolmasosaa tunnustaa (koptilaista) kristinuskoa ja kolmasosa islamia. Vain muutama prosentti väestöstä harjoittaa alueen alkuperäisuskontoja tai muita uskontoja. Etiopia
Etiopia sijaitsee Afrikan sarvessa, vulkaanisesti aktiivisessa Isossa hautavajoamassa ja sen ympärillä, luoteis- ja kaakkoispuolella. Maa on pinnanmuodoiltaan hyvin rosoinen. Se on sisämaavaltio eli sillä ei ole pääsyä merelle. Valtion naapurimaita ovat pohjoisessa ja koillisessa Eritrea, idässä Djibouti ja Somalia, etelässä Kenia sekä lännessä Etelä-Sudan ja Sudan. Etiopian pinta-ala on 1,01 miljoonaa neliökilometriä, joka tekee siitä maailman 27. suurimman valtion.
Etiopian ylänkö
Etiopian ylänkö on Afrikan sarvessa Etiopian alueella pääosin sijaitseva ja naapurimaihin asti ulottuva ylänköinen alue. Iso hautavajoama jakaa ylängön kahteen osaan. Etelä-Ubangi
Etelä-Ubangi eli Sud-Ubangi on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Gemena. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Equateurin maakunnasta. Sen pinta-ala on 51 648 neliökilometriä. Dire Dawa
Nykyään Dire Dawa on toinen Etiopian kahdesta maakuntajaon ulkopuolisesta kaupungista, pääkaupungin ollessa toinen. Dire Dawan hallintoalueella arvioitiin vuonna 2005 olevan 398 000 asukasta, näistä 296 000 lasketaan itse kaupungin ja 102 000 ympäröivän maaseutualueen asujaimistoon. Hallintoalueen 1 213 km² pinta-alalla on siten 328 as/km² asukastiheys. Kaupunki on Etiopian itäosien teollisuuden keskus ja sillä on oma kansainvälinen lentoasema. Etiopian ylänkö
Ison hautavajoaman itäinen repeämälaakso Gregory Rift jakaa ylängön läntiseen ja itäiseen ylänköön. Läntinen ylänkö ulottuu Eritrean keskiosista Etiopian eteläosiin Turkanajärvelle. Läntisen ylänköön kuuluvien Semienvuorten korkein huippu Ras Dejen on 4 620 metriä korkeana Etiopian korkein kohta. Itäisen ylängön korkein vuori on 4 307 metriä korkea Batu. Addis Abeba
Italia kärsi tappion Etiopiassa toisen maailmansodan aikana vuonna 1941 ja keisari Haile Selassie palasi vallan kahvaan. Vuonna 1958 Yhdistyneet kansakunnat perusti Afrikan talouskomission päämajan Addis Abebaan ja vuonna 1963 kaupungissa pidetyn kokouksen jälkeen perustettiin Afrikan yhtenäisyysjärjestö. Kaupunki jatkoi kasvuaan maaseudun asukkaiden muuttaessa kylistä kaupunkiin ja vuonna 1970 kaupungin asukasluku oli kasvanut lukemaan 683 500. Taloudelliset vaikeudet johtivat poliittiseen epävakauteen ja vuonna 1974 Haile Selassie syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa, joka nosti valtaan Mengistu Haile Mariamin johtamat kommunistit. Etiopian sisäinen epävakaus johti etenkin Pohjois-Etiopiasta tulleiden tuhansien pakolaisten asettumiseen Addis Abebaan. Mengistu kukistui vuonna 1991, jonka jälkeen Addis Abeba on ollut vähintään nimellisesti demokraattisen Etiopian hallinnon pääkaupunki. Egyptin uusi pääkaupunki
Mittakaavaltaan pääkaupunkihanke on jättiläismäinen. Uuden kaupungin pinta-ala olisi lähes yhtä suuri kuin Singaporen, siellä olisi lähes kaksi kertaa New Yorkin Central Parkia suurempi viheralue sekä Disneylandin kokoinen huvipuisto. Asukkaat asuisivat 21 asuinalueella, sinne rakennettaisiin 663 sairaalaa, 1 250 moskeijaa ja kirkkoa ja siellä olisi 1,8 miljoonaa työpaikkaa, 40 000 hotellihuonetta sekä 2 000 opetustilaa. Afganistan
Afganistan (, ), virallisesti Afganistanin islamilainen tasavalta (, ) on islamilainen sisämaavaltio Aasiassa. Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Afganistan on vuoristoinen sisämaavaltio. Sen noin 31 miljoonasta asukkaasta 80 prosenttia on sunnimuslimeita. Maassa puhutaan yli 30 kieltä, joista suurimmat ovat dari ja paštu, ja suurimmat etniset ryhmät ovat pataanit ja tadžikit. Gambia
Gambian tasavalta eli Gambia on valtio Länsi-Afrikassa. Se on pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin maa ja alueeltaankin erikoisen muotoinen, sillä sen rajat myötäilevät Gambiajoen juoksua. Joki virtaa valtion läpi ja laskee Atlantin valtamereen. 80 kilometrin pituista merenrantaa lukuun ottamatta Gambiaa ympäröi joka puolelta Senegal, jonka kanssa sillä on yhteistä rajaa 740 kilometriä. Arabian aavikko (Egypti)
Arabian aavikko eli Itäinen autiomaa on pitkä vuoristoinen aavikkoalue Egyptissä Suezinlahden, Punaisenmeren ja Niilin välissä. Se on Saharan osa. Arabian aavikon ala on 222 740 neliökilometriä. Alueelta on muinaisen Egyptin ajoista saakka louhittu kiveä. Punaisenmeren rantojen vuoret ovat alueen korkeinta vyöhykettä. Kalahari
Kalahari on noin 900 000 neliökilometrin kokoinen aavikko- ja aroalue eteläisessä Afrikassa. Se peittää noin 70 prosenttia Botswanasta sekä osia Zimbabwesta, Namibiasta ja Etelä-Afrikasta. Joissakin lähteissä Kalahari laajennetaan sisältämään myös alueita Angolassa ja Sambiassa. Tällöin alueen pinta-ala on noin 2,5 miljoonaa neliökilometriä. UNMEE
UNMEE eli United Nations Mission in Ethiopia and Eritrea on heinäkuussa 2000 alkanut Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamis- ja sotilastarkkailuoperaatio Etiopian ja Eritrean raja-alueella. Operaatioon on osallistunut enimmillään 4 200 sotilasta 47 maasta. Sen päätehtävänä on valvoa Etiopian ja Eritrean raja-alueilla maiden välistä rauhansopimusta. Vuosina 1998–2000 maat kävivät keskenään rauhansopimukseen päättyneen rajasodan, jossa kuoli 70 000 ihmistä. Addis Abeba
Addis Abeba ( [] "uusi kukka", oromoksi Finfinnee "suihkulähde") on Etiopian pääkaupunki. Se sijaitsee Oromian osavaltion sisällä ja kaupungin oromonkielinen nimi on "Finfinnee". Addis Abeban asukasluku on noin 3 miljoonaa. Kaupunki sijaitsee Entoto-vuoren juurella. Etiopia
Koko maa on kärsinyt ajoittain kovasta nälänhädästä kuivuuden takia, mutta maanviljelijöiden sadon voivat viedä myös rankkasateiden aiheuttamat tulvat. Voimakkain sadekausi ajoittuu kesä–elokuulle ("kremt"), jota aiemmin toukokuussa on erittäin kuuma ja kuiva kausi. Pitempi kuivakausi alkaa heti syyskuussa ja jatkuu aina seuraavan vuoden helmikuulle saakka ("bega"), vaikkakin vuoristossa joulu–helmikuussa on vielä lyhyt sadekausi. Begaa seuraa maalis–huhtikuun sateet ("belg"). Viileintä on yleensä joulu–tammikuussa, kun maalis-, huhti- ja toukokuut ovat kaikista kuuminta aikaa. Keskiylängön vuosittainen sademäärä on noin 1 220 millimetriä, mutta pohjoisimmissa osavaltioissa vuosittainen sadanta on selvästi vaatimattomampaa kuin etelämpänä. Itä–länsi-suunnassakin on havaittavissa selvä ero. Somalian rajalla sijaitseva Ogadenin alueella (Somalin osavaltio) sataa keskimäärin vain 100 millimetriä vuodessa, kun lännessä sadanta on runsainta, 2 000 millimetriä. Lähihistorian pahimmat kuivuudet olivat 1984–1985, 1991, 1994, 1997, 2002 ja 2009. Etiopia
Etiopian valtion rautatieyhtiöllä (Ethiopian Railways Corporation) on suunnitelma rakentaa normaaliraiteinen (1 435 mm) ja sähköistetty (25 kV, 50 Hz) rautatieverkosto kattamaan lähes koko maa. Suunnitelman ensimmäisenä vaiheena Djiboutin-yhteys on rakennettu uudelleen reitille Addis Abeba–Mojo–Adama–Awash–Mieso–Dire Dawa–Dewele(–Djibouti), yhteensä 669 kilometriä. Koko rautatien pituus Addis Abebasta rannikolle on 756 kilometriä. Rataa käytettiin ensi kerran tavaraliikenteeseen loppuvuodesta 2015, ja se otettiin lopullisesti käyttöön vuoden 2016 lopulla. Etiopia
Addis Abebasta Djiboutiin rakennettiin 1900-luvun alussa kapearaiteinen (1 000 mm) rautatie, joka otettiin käyttöön vaiheittain vuosina 1902–1917. Rautatien pituus oli 784 kilometriä. Rata on jäänyt pois käytöstä. Viimeisimpänä osana käytössä oli väli Dara Dawa–Djibouti. Etiopia
Etiopiaa voidaan pitää ”ihmiskunnan kehtona”, sillä varhaisimmat (n. 200 000 vuotta sitten) nykyihmisen fossiilit ovat löytyneet Etiopiasta, Omojoen lähistöltä. Maasta on löytynyt myös nykyihmisen edeltäjinä pidettyjen ihmisapinalajien fossiileja. Etiopia omaksui toisena maailmassa kristinuskon valtionuskonnoksi, heti Armenian jälkeen. Etiopia on afrikkalaisista valtioista poikkeuksellinen, sillä se säilytti itsenäisyytensä koko siirtomaa-ajan, lukuun ottamatta Italian miehitystä vuosina 1936–1941. Etelä-Amerikka
Etelä-Amerikka on maanosa läntisellä pallonpuoliskolla Tyynenmeren ja Atlantin välissä. Se on Amerikan mantereen eteläosa. Etelä-Amerikan pinta-ala on noin 17 840 000 neliökilometriä eli 3,5 prosenttia Maan koko pinta-alasta; se on näin ollen neljänneksi suurin maanosa. Tigray
Etiopia listaa ja miehittää joitain kiistanalaisia, Etiopian itsensä tunnustaman kansainvälisen oikeuden ja Etiopia-Eritrea rajakomission 2002 tekemän päätöksen mukaisesti naapurimaa Eritrealle kuuluvia maa-alueita osana Tigrayn aluetta (esim. Badme). Siksi Tigrayn alueen pinta-ala ja väkiluku ovat kiistanalaisia asioita. Afrikan sarvi
Afrikan sarvi on alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat. Termillä viitataan alueeseen, joka käsittää Somalian, Djiboutin, Etiopian ja Eritrean valtiot. Poliittisena kokonaisuutena alueeseen luetaan tämän lisäksi vielä Sudan, Etelä-Sudan, Kenia, ja Uganda. Alueen pinta-ala on 2 000 000 neliökilometriä ja siellä asuu noin 100 miljoonaa ihmistä (Etiopia: 85 milj., Somalia: 9,3 milj., Eritrea: 5,2 milj., ja Djibouti: 0,86 milj.) Ogaden
Alueen pinta-ala on noin 400 000 km, ja sen rajanaapureita ovat Djibouti, Kenia ja Somalia. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Degehabur (somaliksi Dhagaxbuur), Gode (Godey), Jijiga (Jigjiga), Kebri Dahar (Qabridahare), Shilavo (Shilaabo) ja Werder (Wardheer). Etiopia
Etiopia on niin eläimistön kuin kasvillisuudenkin puolesta runsaslajinen alue. Syynä ovat monipuoliset pinnanmuodot ja ilmastolliset olosuhteet. Pienilehtisiä lehtipuumetsiä kasvaa kuitenkin koko maassa 900–1 900 metrin korkeudessa länsiosan aavikkoa lukuun ottamatta. Kuivimmilla alueilla maisemaa hallitsevat akaasiapuiset ruohotasangot. Laskujen mukaan Etiopiassa kasvaa noin 6 600 erilaista kasvilajia, joista 10–20 prosenttia on endeemisiä eli niitä tavata missään muualla. Etiopian lajistoon kuuluu myös Afrikan ainoa luonnonvarainen ruusulaji, "Rosa abyssinica". Etiopia ja osia sen naapurimaiden alueista muodostavat yhden maailman 11 Vavilovin keskuksesta, jotka on määritelty sellaisiksi maantieteellisiksi alueiksi, joissa lajien tunnusomaiset piirteet alun alkaen kehittyivät. Etiopian Vavilovin keskuksessa ovat kehittyneet kahvi, durumvehnä, ohra, sormihirssi, linssi, rohtosarviapila, seesami ja korianteri. Etiopian historia
Toukokuussa 1998 alkoi Etiopian ja Eritrean välillä rajasota kiistellystä alueesta, ns. Badmen kolmiosta. Taistelu alkoivat uudelleen helmikuussa 1999 ja laajenivat kaksivuotiseksi täysimittaiseksi sodaksi. Etiopia valtasi myös Somalian Baiodoan, jota hallitsi Eritrean tukema sotaherra Hussein Aideed. Pienen tauon jälkeen taistelut alkoivat uudelleen kesäkuussa, jolloin Etiopia sanoi surmanneensa 8 000 eritrealaista ja Eritrea 1 850 etiopialaista. Afrikan yhtenäisyysjärjestö yritti sovitella maiden välejä, mutta epäonnistui Etiopian hylättyä sen rauhansuunnitelman. Rauha saatiin solmittua 12. joulukuuta 2000. Rajalle perustettiin 25 kilometriä leveä turvallisuusalue ja YK aloitti rauhanvalvonnan UNMEE-rauhanturvaajien voimin. Maiden välistä rajaa alkoi suunnitella puolueeton EEBC-komissio, jonka panostukset osoittautuivat kuitenkin turhiksi, kun Etiopia kieltäytyi hyväksymästä uutta rajaehdotusta. Koska maat eivät olleet halukkaita sopimaan rajoista, YK veti UNMEE-joukot pois vuoden 2008 puolivälissä. Sota maksoi yhteensä 100 000 ihmisen hengen. Etiopia
Itäinen ylänkö on Läntiseen ylänköön verrattuna selvästi vaatimattomampi kooltaan, muttei niinkään korkeudeltaan. Sen korkeimmat vuoret ovat Tulu Dīmtu (4 337 m) ja Mount Batu (4 305 m). Ylänkö muuttuu laajaksi alangoksi Somaliaa ja Ogadenin aluetta päin mentäessä. Alanko on kasvillisuudeltaan aavikkoa, mutta jokien varrella kasvillisuus on runsaampaa. Gedo
Gedo on Somalian alue, jonka pääkaupunki on Garbahaarrey. Alue sijaitsee maan lounaisosassa Kenian ja Etiopian vastaisella rajalla. Sen pinta-ala on 60 389 neliökilometriä. Vuonna 2008 asukkaita arvioitiin olevan noin 555 000. Turkki
Turkin alue on yli 1 600 kilometriä pitkä ja 800 kilometriä leveä, ja maalla on suorakulmiomainen muoto. Turkin pinta-ala, järvet mukaan luettuina, on yhteensä 779 452 neliökilometriä, josta 755 688 neliökilometriä on Lounais-Aasiassa ja 23 764 neliökilometriä Euroopassa. Maalla on siis aluetta kahdella mantereella. Turkki on pinta-alalla mitattuna maailman 36. suurin valtio Mosambikin jälkeen. Maa on jonkin verran suurempi kuin Chile ja hieman pienempi kuin Suomi ja Ruotsi yhdessä. Meret ympäröivät Turkkia kolmelta puolelta: Egeanmeri lännessä, Mustameri pohjoisessa ja Välimeri etelässä. Myös Marmaranmeri sijaitsee Turkin alueella. Gambela
Gambela on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Gambela. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 29 783 neliökilometriä ja asukasluku 0,39 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan. Afrikka
Afrikan pinta-ala on 30,365 miljoonaa neliökilometriä. Etiopia
Etiopiassa elää yli sata kansallisuutta, joista suurimmat ovat oromot (n. 35 %) ja amharat (n. 27 %). Nykyisin hallitsevassa asemassa olevan heimon tigren jäseniä on noin kuusi prosenttia. Perinteisesti amharat ovat pitäneet valtaa käsissään, ja Mengistun syrjäyttämisen jälkeen he ovat valittaneet joutuneensa vainojen kohteiksi. Etiopia
Lainsäädännöllistä valtaa pitää kaksikamarinen parlamentti, jonka ylähuoneeseen ("The House of Federation") kuuluu 112 ja alahuoneeseen ("The House of People's Representatives") 547 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan valtakunnallisissa vaaleissa viisivuotiselle kaudella, mutta vähintään 20 jäsentä tulee edustaa tiettyjä vähemmistökansoja. Ylähuoneen valitsee maan osavaltioiden neuvostot, joilla on myös lainsäädännöllistä valtaa omaan osavaltion alueella. Ebla
Tell Mardikh on alaltaan 50 hehtaaria, ylhäältä katsoen 700–800 metrin läpimittainen soikiomainen kumpu, jonka keskellä on pyöreä, noin 170 metrin läpimittainen "akropolis" (linnavuori, yläkaupunki). Tell Mardikhin alakaupungin ala on 45 hehtaaria. Kaivaukset Eblassa alkoivat italialaisen arkeologi Paolo Matthiaen johdolla. Vuonna 1968 löytyi Eblan kuninkaan Ibbit-Limin patsas. 1970-luvulla löytyi kuuluisa savitauluarkisto. Etiopia
YK on arvioinut väestömäärän kasvunopeudeksi vuosina 2007–2015 keskimäärin 2,6 prosenttia. Väestönkasvu Etiopiassa on ollut ja odotetaan lähivuosikymmeninä olevan yksi maailman nopeimmista. Taustalla ovat muun muassa naisten korkea hedelmällisyysluku (4,6 vuosina 2010–2015), nouseva keskimääräinen elinikä (vuosina 1990–1995 syntyneillä 48 vuotta, vuosina 2010–2015 syntyneillä 63 vuotta) ja vähenevä imeväiskuolleisuus (vuosina 1990–1995 syntyneillä 114 promillea, vuosina 2010–2015 syntyneillä 50 promillea). Etiopia
Etiopia elää maataloudesta, sillä se muodostaa bruttokansantuotteesta 42 prosenttia ja työllistää 77 prosenttia töissä käyvästä väestöstä. Viime vuosina palvelusektorin merkitys on kuitenkin kasvanut. Vuonna 2013 palvelusektori muodosti jo 45 prosenttia bruttokansantuotteesta, mutta toisaalta työllisti ainoastaan 15 prosenttia töissä käyvästä väestöstä. Etiopiantrappi
Etiopiantrappi ("Lophotis gindiana", syn. "Eupodotis gindiana") on trappien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan Afrikan itäosissa: Sudanissa, Djiboutissa, Etiopian eteläosassa, Somaliassa, Keniassa ja Tansanian pohjoisosassa. Se viihtyy savannilla ja kuivalla pensaikkomaalla. Afrikan sarven ruokakriisit
Afrikan sarven ruokakriisillä tarkoitetaan nälänhätää, joka vaikuttaa laajasti neljässä maassa Afrikan sarven alueella: Somaliassa, Keniassa, Djiboutissa ja Etiopiassa. Alueen ilmastolle ovat tyypillisiä ajoittain toistuvat kuivuuskaudet, ja konfliktien aikana kuivuus johtaa nälänhätään. Nälänhädät ovat koetelleet aluetta esimerkiksi Etiopiassa 1973 ja 1984 ja Somaliassa 1992-1993. Vuoden 2011 kuivuus vaikutti Afrikan sarven alueella 13 miljoonan ihmisen elämään, ja yksin Somaliassa nälänhätä surmasi 258 000 henkeä. Vapaavaltio (Etelä-Afrikka)
Vapaavaltio (, , ) on yksi Etelä-Afrikan provinsseista. Sen pääkaupunki on Bloemfontein. Provinssin nykyiset rajat ovat vuodelta 1994, jolloin bantustanit lakkautettiin ja liitettiin entiseen Oranjen vapaavaltio -provinsiin. Samalla vanhan provinssin nimi muutettiin. Provinssissa on arviolta 2 834 714 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 129 825 neliökilometriä. Etiopia
Etiopiassa on yhdeksän kansallisuuksien perusteella rajattua osavaltiota ("killil") sekä kaksi erityisaseman ("astedader") saanutta kaupunkia (Addis Abeba ja Dire Dawa). Liittotasavallan perustuslakiin on kirjattu osavaltioille oikeus itsenäistyä, mutta käytännössä hallitus on vastustanut erityisesti oromojen, somalien ja tigrejen keskuudessa esiintyviä itsenäistymispyrkimyksiä sekä poliittisesti että sotilaallisesti. Etiopia
Etiopia on aloittanut 2010-luvulla laajan vesienergiahankkeen. Sen kunnianhimoisin projekti on Afrikan suurin vesivoimala Grand Ethiopian Renaissance Dam, joka rakennetaan Siniseen-Niiliin aivan Sudanin rajalle. 16-turbiinisen sähkölaitoksen tehon on määrä olla 6 000 megawattia. Hankkeen valmistuttua Etiopia on Afrikan suurin sähköntuottaja. Noin 4 000 neliökilometrin patoaltaasta tulee kaksi kertaa Tanajärven kokoinen. Pato aiheuttaa väestön pakkosiirtoja ja Niilin virtaus Egyptissä voi vähentyä jopa kolmanneksella. Ebonyi
Ebonyi on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan eteläosassa. Ebonyin pinta-ala on 5 530 neliökilometriä. Vuonna 2006 Ebonyissa oli 2 173 500 asukasta. Suurin etninen ryhmä ovat igbot.
Ebonyin pääkaupunki on Abakaliki. Etiopia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Etiopia on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Se on saanut MM-kilpailuissa yhteensä 77 mitalia, joista 27 on kultaisia. Se on Afrikan toiseksi menestynein maa Kenian jälkeen ja saavuttanut kaikki MM-mitalinsa vähintään 800 metrin pituisilta juoksumatkoilta. Mitaleitta Etiopia on jäänyt vain yksissä kisoissa, Roomassa 1987. Kebbi
Kebbi on yksi Nigerian 36 osavaltiosta.n. Se sijaitsee maan luoteisosassa Nigerin ja Beninin vastaisella rajalla. Kebbin pinta-ala on 36 800 neliökilometriä. Vuoden 2006 väestönlaskennan alustavien tulosten mukaan Kebbissa oli noin 3 238 000 asukasta. Suurin väestöryhmä ovat hausat. Libyan aavikko
Lähes Teksasin tai Intian niemimaan kokoisen Libyan aavikon ala on 700 000 – 1 100 000 neliökilometriä, ja sen leveys on 1 100 kilometriä idästä länteen ja 1 000 kilometriä etelästä pohjoiseen. Suurin osa alueesta on hiekka-aavikkoa, siellä on myös painumia ja vuorenharjanteita. Libyan aavikolla on suuri Jilf al Kabirin tasanko yli 1 000 metrin korkeudessa. Libyan aavikon Quattaran alangolla on suolasoita ja suolajärviä. Quattaran pinta-ala on 15 000 neliökilometriä, ja sen alin kohta on 133 metriä merenpinnan alapuolella. Alueella on myös seitsemän muuta merkittävää painumaa, joissa kaikissa on keitaat. Merkittävimmät ovat Siwa, Dakhla ja Kharga jotka sijaitsevat Faijumin keitaasta lähtevästä painumasta. Muita keitaita ovat Bahriyah, Farafirah, Dakhilah ja Jaghbub. Mosambikin maantiede
Mosambikin maantiedettä määrittelee sen sijainti Afrikan itärannikolla Intian valtamereen kuuluvan Mosambikin kanaalin rannalla. Mosambikia halkovat useat joet, joista merkittävin on Sambesi. Valtio on pinnanmuodoiltaan melko tasainen, vuoristoisia maita on vain lännessä ja pohjoisessa. Pinta-alaltaan Mosambik on 799 380 neliökilometriä. Somalia
Somalia sijaitsee Afrikan itärannikolla Afrikan sarvessa Somalin niemimaalla. Sillä on rantaviivaa 2 720 km. Maan pohjoisosassa on 900–2100 m korkeita kukkuloita. Keski- ja eteläosat ovat tasankoa, noin 180 m merenpinnan yläpuolella. Juba- ja Shabellejoet virtaavat Etiopiasta maan poikki etelään kohti Intian valtamerta, mutta Shabelle kuivuu ennen kuin se saavuttaa rannikon. Etiopianvästäräkki
Etiopianvästäräkki ("Macronyx flavicollis") on Etiopian kotoperäinen varpuslintulaji. Sen esiintymisalue käsittää maan pohjois-, keski- ja lounaisosan vuoristoseudut. Eduard Rüppell kuvaili lajin holotyypin Simienvuorilta vuonna 1840. Benishangul-Gumuz
Benishangul-Gumuz on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Asosa. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 50 699 neliökilometriä ja asukasluku 0,98 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan. Etiopia
Etiopiassa on 12 päävesistöaluetta. Kolmen vesistön vedet päätyvät Niilin kautta Välimereen, ja kaksi laskee Intian valtamereen. Neljän vesistön laskukohteena on järvet tai suoalueet. Kolmessa vesistössä vettä on vain sadekaudella ja vedet kuivuvat ennen päätymistään mihinkään mereen tai pysyvään järveen. Etiopian historia
Vuonna 2000 Etiopiaan iski kuivuus, joka johti 16 miljoonan ihmisen nälänhädän uhkaan. Samaan aikaan etelässä palot tuhosivat suuria alueita. Vuoden 2008 keväällä maata koetteli jälleen ennätysmäinen kuiva kausi, jonka seurauksena 126 000 lasta kärsi aliravitsemuksesta ja jopa kuusi miljoonaa lasta uhkasi nälkiintyä. Kun taistelut Eritrean kanssa jatkuivat toukokuussa 2000, YK uhkasi avun keskeyttämisellä. Ainakin 20 000 osoitti mieltään länsimaita vastaan Addis Abebassa ja kivitti USA:n ja Britannian lähetystöjä. Toukokuun 2000 hyökkäys pakotti Eritrean puolustuskannalle ja kesäkuussa hyväksyttiin rauhansopimus ja maihin tuli YK:n rauhanturvaajia. Joulukuussa 2000 maat solmivat rauhansopimuksen Algeriassa ja Etiopia veti joukkonsa pois helmikuussa 2001. Kansainvälisen rajakomission ehdottama Etiopian ja Eritrean välinen raja on Etiopian hyväksyntää vailla, Eritrea on esityksen hyväksynyt. Namibia
Namibian naapurimaita ovat Angola ja Sambia pohjoisessa, Botswana idässä ja etelässä Etelä-Afrikan tasavalta. Maan pinta-ala on 824 292 km Équateur
Équateur on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbandaka. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa siitä erotettiin Mongalan, Pohjois- ja Etelä-Ubangin sekä Tshuapan maakunnat. Jäljelle jääneen osan pinta-ala on 103 903 neliökilometriä. Taboran alue
Alueen pinta-ala on 76 151 neliökilometriä, joten se on pinta-alaltaan Tansanian suurin alue. Vuonna 2005 siellä oli arviolta noin 1,89 miljoonaa asukasta. Alueen pääkaupunki on Tabora. Etiopian historia
Tämän jälkeen Mengistu yritti vielä pitäytyä vallassa julistamalla yleisen asevelvollisuuden sekä vahvistamalla taloutta liberaaleilla uudistuksilla. Neuvostoliiton neuvonantajat vetäytyivät maasta maaliskuussa 1990. Kuivuuden aiheuttama nälänhätä hankaloitti Kapinallisten paine kasvoi koko vuoden 1991 ja Mengistu pakeni lopulta Zimbabween 21. toukokuuta 1991. Etiopian kansanvallankumouksellinen demokraattinen rintama (EPRDF) valloitti maan pääkaupungin Addis Abeban ja Eritrean kansanvapautusrintama sai haltuunsa koko Eritrean ja sen pääkaupungin Asmaran 30 vuoden taistelun jälkeen. Yhdysvallat on myöntänyt osallisuutensa auttaa Mengistua pakenemaan. Vuonna 2008 Etiopian korkein oikeus syytti Mengistua kansanmurhasta ja langetti hänelle kuolemantuomion. Etiopianhansu
Etiopianhansua tavataan Etiopian ylänköalueella, jonka korkeus vaihtelee 1500 ja 4500 m välillä. Se elää ruohoniityillä ja laitumilla, yleensä jokien tai suoalueiden lähellä. Gambian maantiede
Valtion nykyiset rajat määritettiin vuonna 1889 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan suostumuksen jälkeen. Lukuun ottamatta rajaviivaa Atlantin valtamereen, Gambia on Senegalin enklaavi ja pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin maa.
Trooppinen; kuuma, sadekausi (kesäkuusta marraskuuhun); viileämpi, kuiva kausi (marraskuusta kesäkuuhun) Etiopia
Etiopian maatalous kärsii ajoittaisesta kuivuudesta. Nälänhädästä kärsitään pahiten Etiopian itäosassa, Somalian vastaisella rajalla. Toisaalta, kuivuudesta kärsivä maan itäosa tuottaa vain pienen osan maan kokonaismaataloustuotannosta. Tärkein yksittäinen maataloustuote on kahvi. Viime vuosina monet maanviljelijät ovat siirtyneet kasvattamaan mietona huumeena tunnettua khatia sen korkeiden hintojen vuoksi. Muita viljelykasveja ovat ohra, vehnä, tefheinä, maissi, durra, hirssi ja sokeriruoko. Karjatalouden osuus viennistä on huomattava, noin 20 prosenttia. Teollisuus työllistää vain 7.5 työtä tekevästä väestönosasta. Teollisuus on keskittynyt pääkaupunki Addis Abeban ympäristöön ja tuottaa käyttömetallia, kemikaaleja ja kankaita. Teollisuudesta 90 prosenttia on valtion omistuksessa. Talouskasvun myötä köyhyys on vähentynyt merkittävästi viimeisen vuosikymmenen aikana. Vuonna 2011, 31 prosenttia väestöstä eli 1.25 dollarin (PPP) köyhyysrajan alapuolella kun vuonna 2001 köyhiä oli 51 prosenttia väestöstä. Adamawa (Nigeria)
Adamawa on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan itäosassa, Kamerunin vastaisella rajalla. Adamawan pinta-ala on 36 917 neliökilometriä. Vuonna 2006 Adamawassa oli 3 168 101 asukasta. 
Adamawan pääkaupunki on Yola. Osavaltio on vuoristoista, jokilaaksojen halkomaa aluetta. Niili
Niili on leveimmältä kohdaltaan Edfussa 7,5 kilometriä leveä. Keskimäärin joki on 2,8 kilometriä leveä. Niilin laakso on leveydeltään enimmillään 25 kilometriä. Sudanin Manasirin autiomaassa hiekka yltää aivan joen partaalle. Niilin valuma-alue on noin 3 349 000 neliökilometriä, ja se kattaa kymmenesosan koko Afrikan pinta-alasta. Libya
Libyan valtio () eli Libya () on valtio Pohjois-Afrikassa. Libya sijaitsee Välimeren rannalla ja se on pääosin Saharan aavikkoa. Libyan rajanaapurit ovat idässä Egypti, kaakossa Sudan, etelässä Tšad sekä Niger ja lännessä Algeria sekä Tunisia. Libya on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja Afrikan neljänneksi suurin valtio. Libyan väkiluku on hieman yli kuusi miljoonaa. Afro-Euraasia
Afro-Euraasia, myös Afraasia, Eurafraasia tai Eufraasia on termi, joka tarkoittaa Afrikan ja Euraasian yhdessä muodostamaa maapallon suurinta yhtenäistä maa-aluetta. Alueen pinta-ala on 84 980 532 neliökilometriä ja sen väkiluku on noin 5,7 miljardia ihmistä, mikä on 85 prosenttia maailman väkiluvusta. Afro-Euraasia tunnetaan myös ”Vanhana maailmana” erotuksena ”Uudesta maailmasta”, Amerikasta. Ekiti
Ekiti on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Sen pinta-ala on 6 353 neliökilometriä. Vuonna 2006 Ekitissa oli 2 384 000 asukasta. Etiopia
Etiopiassa on 57 lentopaikkaa, joista kolmella on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Sisäistä reittiliikennettä 20 kaupunkiin hoitaa Ethiopian Airlines. Kansainvälisiä reittejä yhtiöllä on neljältä etiopialaiselta lentoasemalta 79 ulkomaiseen kohteeseen. Pienempiä lentoyhtiöitä ovat muun muassa Trans Nation Airways (TNA, IATA-tunnus: TT) ja National Airways (IATA-tunnus: 7N). Etiopia
Etiopian eläimistöön kuuluvat kaikki Saharan eteläpuolisen Afrikan tyypilliset eläinlajit, minkä vuoksi tätä aluetta kutsutaankin eläinmaantieteessä etiopialaiseksi vyöhykkeeksi. Hautavajoaman järvinen seutu on tunnettu virtahevoista ja runsaasta lintulajistosta, kuten flamingoista, haukoista ja korppikotkista. Etiopialaiseen maisemaan kuuluvat suurista lajeista leijona, gepardi, norsut, krokotiilit, sarvikuonot, kirahvi, gnuut, strutsi ja seeprat. Pienempikokoisista lajeista Etiopiassa elävät monet sivettieläimet, ketut ja hyeenat sekä useat kädellislajit. Arvioiden mukaan Etiopiassa elää 277 nisäkäs- ja 862 lintulajia sekä 200 matelija-, 148 kala- ja 63 sammakkolajia. Vain Etiopiassa tavattavia eli endeemisiä nisäkkäitä on 31, lintuja 21, matelijoita yhdeksän, kaloja neljä ja sammakkoja 24 eri lajia. Esimerkkeinä Simienin vuoristossa elävä etiopianvuorikauris, tselada ja simieninsakaali. Sininen-Niili
Joen pituuden Tanajärvestä Khartumiin on vaihtelevasti ilmoitettu olevan 1 450 ja 1 600 kilometrin välillä. Epävarmuus johtuu osittain siitä, että Etiopian ylängöillä se virtaa pitkän matkan lähes kulkukelvottomassa rotkossa. Etiopian virallisen tilaston mukaan Sinisen-Niilin pituus on 1 450 kilometriä, josta 800 kilometriä on Etiopian alueella. Sininen-Niili virtaa aluksi Tanajärvestä kaakkoon, sen jälkeen länteen ja lopulta luoteeseen Sudaniin. Noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä joki saapuu noin 400 kilometrin pituiseen kanjoniin. Tämä muodostaa vaikean liikenne-esteen Etiopian etelä- ja pohjoisosien välillä. Joen voima ilmenee selvimmin 45 metrin korkuisissa Tis Issatin putouksissa, jotka ovat noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä. Sudan
Sudan on Afrikan kolmanneksi laajin valtio ja sijaitsee mantereen koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,88 miljoonaa neliökilometriä. Valtiolla on yhteistä rajaa Egyptin ja Libyan kanssa pohjoisessa, lännessä Tšadin ja Keski-Afrikan tasavallan kanssa, etelässä Etelä-Sudanin kanssa sekä idässä Etiopian ja Eritrean kanssa. Idässä sillä on myös noin 850 km rantaviivaa Punaisellamerellä. Pääkaupunki Khartum sijaitsee maan keskiosassa. Sudanilla on erimielisyyksiä rajoista Egyptin, Etiopian ja Etelä-Sudanin kanssa. Egyptin ja Sudanin välejä hiertää Hala'ibin kolmio, joka on käytännössä Sudanin hallinnassa, mutta molemmat maat pitävät sitä osana itseään. Etelä-Sudanin kanssa on kiistaa etenkin Abyelin alueen jakamisesta. Kenia
Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä. Djibouti
Djiboutin tasavalta eli Djibouti (, , ) on pieni valtio Afrikan itäosassa, niin sanotussa Afrikan sarvessa, Punaisenmeren ja Adeninlahden erottavan Bab el Mandebin salmen kohdalla. Djiboutin naapurimaat ovat pohjoisessa Eritrea, lännessä sekä etelässä Etiopia ja idässä Somalia. Maa oli Ranskan siirtomaana aina vuoteen 1977 saakka. Maan pääkaupunki on Djibouti ja maassa elää arvion mukaan vuonna 2011 noin 760 000 ihmistä, joista yli puolet elää pääkaupungissa. Djiboutilla on pinta-alaa 23 200 neliökilometriä, josta 20 neliökilometriä on sisävesiä ja 10 neliökilometriä keinokasteltua aluetta. Djibouti on sekä ilmastollisesti että maankin osalta hyvin kuivaa ja polttavan kuumaa aluetta, minkä vuoksi viljelyskelpoista maata ei ole kuin 0,4 prosenttia koko pinta-alasta. Djibouti onkin erittäin riippuvainen elintarvikkeiden tuonnista. Etiopia
Tämän jälkeen Mengistu pyrki pysymään vallassa julistamalla yleisen asevelvollisuuden sekä vahvistamalla taloutta liberaaleilla uudistuksilla. Neuvostoliiton neuvonantajat vetäytyivät maasta maaliskuussa 1990. Kuivuuden aiheuttama nälänhätä pahensi tilannetta. Kapinallisten aikaansaama sotilaallinen paine kasvoi koko vuoden 1991. Mengistu pakeni Zimbabween 21. toukokuuta 1991 Yhdysvaltojen avustamana. Etiopian kansanvallankumouksellinen demokraattinen rintama (EPRDF) valloitti Addis Abeban. Eritrean kansanvapautusrintama sai haltuunsa koko Eritrean ja sen pääkaupungin Asmaran 30 vuoden taistelun jälkeen. Vuonna 2008 Etiopian korkein oikeus syytti Mengistua kansanmurhasta ja langetti hänelle poissaolevana kuolemantuomion. Etiopia
Yhdysvaltojen kanssa Etiopialla on toimivat suhteet. Vielä kylmän sodan aikaan, jolloin Etiopiaa johti marxilainen hallinto, suhteet olivat vaikeat. Sotilaallisesti Etiopia on Yhdysvaltain tärkein liittolainen Afrikan sarvessa. Yhdysvallat tuki Etiopiaa aseellisesti ja sotilaallisesti vuosina 2006–2009 käydyssä sodassa Somaliaa vastaan. Etiopia sai vuosina 2002–2007 noin 20 miljoonaa dollaria sotilastukea Yhdysvalloilta, mikä on Djiboutia lukuun ottamatta enemmän kuin muut maat alueella. Etiopian sotilaallinen tukeminen oli osa George W. Bushin hallintokauden terrorismin vastaista sotaa. Somalin niemimaa
Somalin niemimaa sijaitsee Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa, Etiopian ja Somalian alueella. Niemimaan pinta-ala on noin 750 000 neliökilometriä. Tite
Titen osa-alueen pinta-ala on 699,5 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 6,3 %. Guinea-Bissaun itsenäisyyssota alkoi vuonna 1963 hyökkäyksellä Titessä sijainnutta portugalilaista varuskuntaa vastaan. Etiopia
Etiopian puolustusvoimat rakentuvat ilma- ja maavoimien varaan. Maavoimissa palveli 182 500 sotilasta vuonna 2005 ja ilmavoimissa samaan aikaan 2 500. Eritreaa vastaan käydyn sodan aikana vuosituhannen taitteessa maan asevoimien vahvuus oli 350 000. Asevoimat ovat Afrikan vahvimpia. Vuoden 2005 asevoimien budjetti oli 229 miljoonaa dollaria. Etiopiassa on käytössä yleinen asevelvollisuus. Ennen vuotta 1993 Etiopialla oli myös omat merivoimat, mutta menetti ne Eritrean irtaannuttua Etiopiasta, joka jäi sisämaavaltioksi. Etiopia on suunnitellut Yhdysvaltain ja muiden valtioiden avustuksella järjestävänsä asevoimat uudelleen, sillä sen asevoimat ei ole onnistunut täysin lopettamaan sissitoimintaa. Etiopia on osallistunut rauhanturvaoperaatioihin Liberiassa ja Darfurissa. Etiopia
Toukokuussa 1998 alkoi Etiopian ja Eritrean välillä rajasota kiistellystä alueesta, niin sanotusta Badmen kolmiosta. Taistelu alkoivat uudelleen helmikuussa 1999 ja laajenivat kaksivuotiseksi täysimittaiseksi sodaksi. Etiopia valtasi myös Somalian Baidoan, jota hallitsi Eritrean tukema sotaherra Hussein Aideed. Pienen tauon jälkeen taistelut alkoivat uudelleen kesäkuussa, jolloin Etiopia sanoi surmanneensa 8 000 eritrealaista ja Eritrea 1 850 etiopialaista. Afrikan yhtenäisyysjärjestö yritti sovitella maiden välejä, mutta epäonnistui Etiopian hylättyä sen rauhansuunnitelman. Rauha saatiin solmittua 12. joulukuuta 2000. Rajalle perustettiin 25 kilometriä leveä turvallisuusalue ja YK aloitti rauhanvalvonnan UNMEE-rauhanturvaajien voimin. Maiden välistä rajaa alkoi suunnitella puolueeton EEBC-komissio, jonka panostukset osoittautuivat kuitenkin turhiksi, kun Etiopia kieltäytyi hyväksymästä uutta rajaehdotusta. Koska maat eivät olleet halukkaita sopimaan rajoista, YK veti UNMEE-joukot pois vuoden 2008 puolivälissä. Sota maksoi yhteensä 100 000 ihmisen hengen. Etiopiankorppi
Etiopiankorppi ("Corvus crassirostris") on suurikokoinen Afrikan sarvessa elävä varpuslintulaji.
__notoc__
Linnun pituus on 60–64 cm ja paino jopa 1,5 kg. Se on maailman suurin varpuslintu yhdessä korpin ("Corvus corax") kanssa. Lajin höyhenpuku on musta lukuun ottamatta takaraivosta niskaan ulottuvaa valkoista laikkua. Nokka on hyvin paksu ja voimakas. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Oromia
Etiopian suurimmat kaupungit, Addis Abeba ja Dire Dawa, sijaitsevat Oromian sisällä, mutta ne ovat osavaltiojaosta erillisiä eivätkä siis kuulu Oromiaan. Pääkaupunki Addis Abeba (oromon kielellä Finfinnee) oli aiemmin Oromian alueen pääkaupunki, ja pääkaupungin siirtäminen Adamaan herätti vastustusta. Vuonna 2005 hallitusta lähellä oleva Oromo Peoples' Democratic Organization (OPDO) julisti suunnitelman siirtää pääkaupungin Finfinneen eli Addis Abebaan. Ohio
Ohion pinta-ala on 116 096 km. Se on Yhdysvaltain 35. suurin osavaltio ja yksi pienimmistä osavaltioista Appalakien länsipuolella. Osavaltion keskeinen sijainti ja hyvät kulkuyhteydet Yhdysvaltojen eri osiin ovat olleet tärkeitä sen menestykselle. Ohion etelärajana on Ohiojoen pohjoisranta, tarkasti sanottuna vuoden 1793 matalimman vedenkorkeuden mukaan. Osavaltion rajanaapurit ovat Pennsylvania idässä, Michigan luoteessa, Indiana lännessä, Kentucky etelässä ja Länsi-Virginia kaakossa. Pohjoisessa, Eriejärven takana on Kanadan Ontario. Imperialismi
Kolmanneksi suurin siirtomaavalta oli Saksan keisarikunta, joka sai haltuunsa 2,6 miljoonaa neliökilometriä ja 14 miljoonaa alamaista: Saksan Kaakkois-Afrikan, Togomaan, Kamerunin ja Saksan Itä-Afrikan. Ainoat jäljelle jääneet itsenäiset Afrikan valtiot olivat Liberia ja Abessinia (nykyinen Etiopia). Länsi-Ekvatoria
Länsi-Ekvatoria () on Etelä-Sudanin osavaltio. Osavaltion pääkaupunki on Yambio. Läntisessä Equatoriassa oli Sudanin vuoden 2008 kiistellyssä väestönlaskennassa 619 026 asukasta, ja sen pinta-ala on 79 319 neliökilometriä. Afganistan
Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Sen rajanaapureita ovat Turkmenistan (yhteistä rajaa 744 kilometriä), Uzbekistan (137 kilometriä), Tadžikistan (1 206 kilometriä), Kiina (76 kilometriä), Pakistan (2 430 kilometriä) ja Iran (936 kilometriä). Somali (osavaltio)
Etiopian tilastokeskuksen mukaan Somalin alueella asuu 4 329 001 henkeä, joista 83 % on maalais- ja 17 % kaupunkiväestöä. Addis Abeba
Addis Abeban perusti silloinen Shewan maakunnan hallitsija Menelik II vuonna 1887 ja kaupunki rakentui Menelikin noustua Etiopian keisariksi vuonna 1889 keisarin palatsin, Pyhän Yrjön katedraalin ja "Arada"-nimellä tunnetun torin ympärille. Paikan valitsi Menelikin vaimo Taytu Betul ja kaupunki sai nimensä Addis Ababa eli vapaasti käännettynä "uusi kukka" Taytun keisarinnalta. Menelik II voitti Italian joukot Adowan taistelussa vuonna 1896 ja siirtomaaksi päätymisen uhan väistyttyä kaupunkiin asettui eurooppalaisia ja aasialaisia sijoittajia, kauppiaita ja käsityöläisiä. Vuonna 1900 kaupungin väkiluku oli noin 40 000. Vuonna 1917 kaupunki liitettiin rautatiellä tuolloiseen Ranskan siirtomaa Djiboutin satamaan. Italia miehitti Etiopian Italian–Etiopian sodan jälkeen vuonna 1936 ja Italian miehitysaika jätti jälkensä Addis Abebaan. Italialaiset rakennuttivat kaupunkiin nykyaikaisia taloja, teitä ja muuta infrastruktuuria. Alkuperäinen torialue siirrettiin nykyiseen Mercatoon. Samaan aikaan osa kaupungista osoitettiin vain italialaisten siirtolaisten asuttaviksi. Etiopia
Valtio sijaitsee Itä-Afrikan hautavajoamassa ja on Afrikan korkeinta ja vuoristoisinta aluetta. Etiopian syvin alue on Danakilin syvänkö, joka on 125 metriä merenpintaa alempana, ja korkein kohta Ras Dejenin vuori (4 533 m). Kulta, platina ja kupari ovat arvokkaimpia metalleja, joita Etiopiasta on löydetty. Sijaintinsa vuoksi Etiopia on maanjäristys- ja tulivuorenpurkausherkkää aluetta. Risiinin, durran ja kahvin arvellaan kehittyneen Etiopiassa, joista jälkimmäisellä on elintärkeä rooli maan maatalouspainotteisessa kansantaloudessa, joka on kokenut takaiskuja Eritrean sodan, kuivuuden ja kahvin halvan hinnan vuoksi. Eläimistön puolesta Etiopia on ollut hyvin runsas, mutta lajirikkaus on huvennut tai kantojen koko on huvennut oleellisesti viime aikoina. Noin viisi prosenttia maan pinta-alasta on kansallispuistoa tai rauhoitettua. Simienin kansallispuisto kuuluu Unescon maailmanperintökohteiden joukkoon. Maailmanperintökohteita Etiopiassa on kahdeksan. Brittiläinen Itä-Afrikka
Brittiläinen Itä-Afrikka (virallisesti Itä-Afrikan protektoraatti, ) oli osa brittiläistä imperiumia Afrikassa vuodesta 1895 vuoteen 1920. Se käsitti suunnilleen nykypäivän Kenian alueen, eli noin 639 209 neliökilometriä. Vaikka protektoraatti olikin osa Sansibarin sulttaanin dominioita, oli alue silti Britannian hallitsemana. Brittiläinen Itä-Afrikka oli protektoraattina vuoteen 1920 asti, jolloin siitä tuli Kenian siirtomaa, jonka 16 kilometrin levyisestä rannikkokaistaleesta tuli Kenian protektoraatti. Liberian maantiede
Liberia kuuluu Saharan etelänpuoleiseen Afrikkaan. Maa sijaitsee Länsi-Afrikassa, Atlantin rannikolla. Liberian maarajojen kokonaispituus on 1 587 km; 306 km Sierra Leonen kanssa koillisessa, 563 km Guinean kanssa pohjoisessa ja 716 km Norsunluurannikon kanssa idässä. Yhteensä Liberian pinta-ala on 111 370 km², joista 96 320 km² on maa-aluetta ja 15 050 km² sisävesistöä. Etiopian birr
Etiopian birr () on Etiopian rahayksikkö. Se jakaantuu sataan "santimiin". Yksi euro on noin 24 birriä (vuonna 2016). Rahayksikön valuuttakoodi on ETB. Birr on amharan kieltä ja tarkoittaa 'hopeaa'. Birrit laskee liikkeeseen Etiopian keskuspankki, "National Bank of Ethiopia". Nykyisin liikkeessä on 1, 5, 10, 50 ja 100 birrin setelirahat. Kolikoita lyödään 1, 5, 10, 25 ja 50 santimin nimellisarvoilla. Harari
Harari on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Harar. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 334 neliökilometriä ja asukasluku 0,21 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan. Etiopian historia
Nimi Etiopia on peräisin kreikan kielestä ja tarkoittaa "paahtokasvoisia". Antiikin kreikkalaiset jo Homeroksen ajoista saakka käyttivät tätä nimeä Egyptin ja nykyisen Sudanin välisestä raja-alueesta, joka tunnetaan myös nimellä Nubia. Nykyisen Etiopian valtion nimenä oli 1900-luvulle saakka "Abessinia". Etiopia
Etiopiassa järjestetään vuosittain 10 kilometrin mittainen Etiopian suurjuoksu, joka on noin 20 000 vuosittaisella osallistujallaan Afrikan suurin massajuoksutapahtuma. Juoksun ohella suosittuja urheilulajeja ovat jalkapallo, salibandya muistuttava genna ja ratsain pelattava gugs. Eteläinen alue (Eritrea)
Debubin alueen pinta-ala on 8 000 neliökilometriä. Etiopian historia
Etiopian historia ulottuu miljoonien vuosien takaa nykypäivään. Etiopia
Etiopiassa on ”kaiken kelin teitä” () noin 55 000 kilometriä, joista asvaltoitua tietä on 9 900 kilometriä (vuonna 2012). Maan virallisen tilaston mukaan liikenneonnettomuuksia tapahtui vuonna 2012 noin 22 000. Onnettomuuksissa kuoli noin 3 100 ihmistä. Kaupunkien välisessä liikenteessä kulkee linja-autoja, joissa matkustaminen on hiukan mukavampaa kuin Afrikassa tyypillisesti, sillä Etiopiassa käytävillä istuminen on kielletty. Lofa
Lofan pinta-ala on 11 637 neliökilometriä. Ennen vuotta 2001, kun Gbarpolu erotettiin omaksi piirikunnakseen, Lofan pinta-ala oli 19 360 neliökilometriä. Vuonna 2007 piirikunnassa laskettiin asuvan 347 039 asukasta. Väkiluku romahti vuosituhannen alussa sisällissodan takia, mutta monet pakolaiset ovat palaamassa takaisin.
Piirikunnan hallintokeskus on Voinjaman kaupunki. Lofa on tunnettu Liberian vilja-aittana. Se tuottaa ison osan maan maataloustuotteista, myös tärkeitä vientikasveja kahvia ja kaakaota. Suurin etninen ryhmä on lormat. Badme
Paikkakunta on tunnetuimpia esimerkejä kiistanalaisista, Etiopian ja Eritrean rajakomission (EEBC) vuoden 2002 sopimuksen mukaisesti ja Etiopiankin valtuuttaman kansainvälisen oikeuden päätöksen mukaisesti Eritrealle kuuluvasta alueista, joita Etiopia kuitenkin vaatii itselleen ja miehittää. Etiopian tilastoissa Badmen kaupungissa arvioitiin asuvan heinäkuussa 2006 yhteensä 1 563 henkeä; kaupunki esitetään miehittäjämaa Etiopian tilastossa osana Tigrayn alueen Mirabatin vyöhykkeen Tahtay Adiyabon weredaa. On huomattavaa, että merkittävä osa Etiopian miehittämien seutujen eritrealaisista asukkaista on maapaossa, eikä etiopialaisten siirtolaisten osuus käy ilmi tilastosta. Etiopianhyyppä
Etiopianhyyppä ("Vanellus melanocephalus") on afrikkalainen kahlaaja. Sen elinympäristö käsittää Etiopian ylängöt. Lajin holotyypin kuvaili Eduard Rüppell Simienin vuorilta 1845. Etiopian lippu
Etiopian lippu on Etiopian kansallistunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se otettiin käyttöön 28. elokuuta 2009 ja sen mittasuhteet ovat 1:2. Vihreä-kelta-punainen vaakatrikolori oli ensimmäisen kerran käytössä lippuna jo vuonna 1897. Tuolloin lipun katsottiin viittaavan pyhään kolminaisuuteen. Modernin tulkinnan mukaan vihreä kuvaa maata, hedelmällisyyttä ja toivoa, keltainen rauhaa ja punainen taas uskoa, voimaa ja uhrausta. Viisisakarainen Salomonin sinetti lisättiin vuonna 1996 lippuun ja se symboloi hyvinvointia ja sininen ympyrä taas kuvaa rauhaa. Etiopian ylänkö
Etiopian ylänkö kuuluu Etiopian vuoriston nummien sekä Etiopian vuoristoruohoalueen ja -metsän ekoalueisiin. Siellä elää monia eläinlajeja ja kasvaa kasvilajeja, jotka ovat erikoistuneet aurinkoiseen ja kuivaan elinympäristöön. Kotoperäisiä nisäkkäitä ovat simieninsakaali, etiopianvuorikauris, vuorinjala ja jättiläisjuurirotta. Etiopia
Etiopia on yksi maailman köyhimmistä maista. Sen bruttokansantuote (PPP) oli 177.6 miljardia dollaria vuonna 2016 eli asukasta kohden noin 1,734.5 dollaria. Tuloeroja kuvaavan Gini-kertoimen suuruus Etiopialle on 30 (sija 114/135), kun nolla kuvaa tasaista tulojen jakautumista ja sata tulojen maksimaalista epätasaista jakautumista. Arvo on muihin Afrikan valtioihin nähden hyvä, vaikkei useimmista maista olla onnistuttu saamaan tarvittavia tietoja. Etiopian talous on kasvanut nopeasti viime vuosikymmenen aikana Maailmanpankin arvion mukaan Etiopian bruttokansantuote kolminkertaistui vuosien 2004 ja 2014 välillä. Talouskasvun taustalla on ollut maataloustuotannon kasvu sekä palvelu- sekä rakennussektorin laajentuminen. Kehitysavun osuus bruttokansantulosta on laskenut merkittävästi viime vuosina. Etiopian ulkomaanvelka oli vuoden 2017 lopussa 24.5 miljardia dollaria. Vuosituhannen alussa IMF, Maailmanpankki ja Afrikan kehityspankki antoivat Etiopian velat anteeksi. Nigeria
Nigerian pinta-ala on 923 768 neliökilometriä. Sillä on 853 kilometriä rantaviivaa. Korkein kohta on Chappal Waddi 2 419 metrissä. Etiopia yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Yksittäisten lajien mitalitilastoissa Etiopia on MM-kisojen menestynein maa miesten 10 000 metrin sekä naisten 5 000:n ja 10 000 metrin juoksussa. Miesten 10 000 metrillä se on voittanut yhdeksän kultaa kuudestatoista mahdollisesta. Matkan kaikkien aikojen menestynein juoksija on Haile Gebrselassie, joka voitti maailmanmestaruuden vuosina 1993, 1995, 1997 ja 1999 sekä lisäksi yhden hopean ja yhden pronssin. Kenenisa Bekele voitti kymppitonnin vuosina 2003, 2005, 2007 ja 2009. Ibrahim Jeilan voitti lajin vuonna 2011 ja saavutti kaksi vuotta myöhemmin hopeaa. Bekele on voittanut kultaa myös 5 000 metrin juoksussa. Etiopian menestynein naisjuoksija on Tirunesh Dibaba, joka voitti 5 000 metrin kultaa vuosina 2003 ja 2005 sekä 10 000 metrin kultaa vuosina 2005, 2007 ja 2011 ja hopeaa vuonna 2017. Meseret Defar on saavuttanut 5 000 metrillä kaksi kultaa, yhden hopean ja kaksi pronssia. Helsingissä 2005 Etiopia ylti 5 000 metrillä Dibaban johdolla neloisvoittoon, mihin ei MM-kisojen historiassa ole Etiopian lisäksi pystynyt kuin Yhdysvallat samojen kisojen miesten 200 metrin juoksussa sekä Kenia naisten 10 000 metrillä Daegussa 2011 ja 3 000 metrin estejuoksussa Pekingissä 2015. Tämän lisäksi Etiopia on saavuttanut neljä kolmoisvoittoa, kaksi naisten 10 000 metrillä sekä yhden naisten 5 000 metrillä ja miesten kymppitonnilla. Maratonilla etiopialaisista mitaleille ovat yltäneet vuoden 2001 maailmanmestari Gezahegne Abera, vuoden 2015 maailmanmestari Mare Dibaba, vuoden 1983 hopeamitalisti Kebede Balcha, vuoden 2009 pronssimitalistit Tsegay Kebede ja Aselefech Mergia, vuoden 2011 pronssimitalisti Feyisa Lilesa, vuoden 2013 hopeamitalisti Lelisa Desisa, vuoden 2013 pronssimitalisti Tadese Tola, vuoden 2015 hopeamitalisti Yemane Tsegay sekä vuoden 2017 hopeamitalisti Tamirat Tola. Etiopian ainoat 1 500 metrin juoksun MM-mitalistit ovat vuonna 2009 hopealle sijoittunut Deresse Mekonnen sekä vuonna 1999 pronssia saavuttanut Kutre Dulecha. Ensimmäinen 800 metrin juoksun etiopialaismitalisti on Moskovassa 2013 kultaa voittanut Mohammed Aman. Kambodža
Kambodžan pinta-ala on noin 181 035 neliökilometriä, josta 4 520 neliökilometriä on sisävesiä. Maalla on 803 kilometrin raja Thaimaan kanssa pohjoisessa ja lännessä, 541 kilometrin raja Laosin kanssa koillisessa ja 1 228 kilometrin raja Vietnamin kanssa idässä ja kaakossa. Kambodžalla on lisäksi 443 kilometrin pituinen rantaviiva Siaminlahdella. Etiopian keisarikunta
Etiopian keisarikunta tai Abessinia oli keisarikunta nykyisen Etiopian ja Eritrean alueella. Valtio sai alkuunsa 1137. Keisarikunta kaatui sotilasvallankaappauksen yhteydessä 1975. Maan viimeinen keisari oli Haile Selassie. Erta Ale
Erta Ale on Etiopiassa sijaitseva aktiivinen kilpitulivuori. Tulivuori on 613 metriä korkea ja sen kraatterissa sijaitsee jopa kaksi aktiivista laavajärveä. Toinen laavajärvistä näytettiin elokuvassa "Titaanien taistelu" (2010). Tulivuori purkautui vuonna 2005, jolloin 250 ihmistä sai surmansa. Vuosina 2007–2008 purkaukset aiheuttivat tuhansien ihmisten evakuoinnin. Vuodesta 2010 lähtien vuori on purkautunut hiljalleen jatkuvasti. Vuoren nimi tarkoittaa afarin kielellä ’savuavaa vuorta’.