Milloin Helsingfors Simsällskap -seura on perustettu?
Helsingfors Simsällskap
Helsingfors Simsällskap (HSS, "Simmis") on helsinkiläinen uinti- ja vesipalloseura, joka on perustettu vuonna 1887. HSS on Suomen vanhin yhä toimiva uintiseura. HSS on menestynyt hyvin sekä uinti- että vesipalloseurana. Uimareita on seuran lähes 20 ryhmässä noin 500 ja vuosittain uimakoululaisia ja -kurssilaisia on lähes 1.200. Seuran vuosittainen liikevaihto on noin 500.000 € ja tuotot muodostuvat pääosin valmennusmaksuista ja kurssimaksuista. Tämän lisäksi seura saa kaupungin tukea sekä tuottoja kilpailutoiminnasta.
Helsingfors Segelklubb
Suomen saavutettua itsenäisyytensä yhdistys merkittiin vuonna 1919 uuteen yhdistysrekisteriin eräänä ensimmäisistä, nyt nimellä Helsingfors Segelklubb. Yhdistyksen kotisatamat ovat aina sijainneet Helsingin länsilaidalla. Entiset satamat, Kellosaari ja Iso-Pässi, joiden hyväksi menneet sukupolvet työskentelivät, ovat jääneet täytemaan, liikenteen tai rakentamisen alle. Etelä-Suomen Spanielikerho
Etelä-Suomen Spanielikerho - Syd-Finska Spanielklubben ry on vuonna 1947 perustettu Suomen vanhin spanielirotuja harrastava alueellinen koiraharrastusyhdistys. Yhdistys toimii Helsingin seudun ja Uudenmaan Kennelpiirien alueilla ja sen tarkoitus on edistää puhdasrotuisten spanielien käyttöä ja tunnetuksi tekemistä toimialueellaan. Yhdistyksellä on jäseniä noin 100 (2016) ja se on Suomen Kennelliiton, Suomen Spanieliliiton ja Helsingin Seudun Kennelpiirin jäsen. Helsingfors (sanomalehti)
Helsingfors (vuonna 1876 "Helsingfors Annonsblad", 1877–1878 "Dagens Nyheter") oli Helsingissä vuosina 1876–1883 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Casting
Suomessa castingtoimintaa organisoi aluksi Suomen Kalamiesten Keskusliitto. Vuonna 1985 perustettiin Suomen Castingliitto. Helsingin Castingseura on lajin ainoa suomalainen erikoisseura. Laji kuuluu kuitenkin useiden urheilukalastusseurojen ohjelmistoon. Suomi osallistui MM-kilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 1959, jolloin Kullervo Virtanen saavutti pronssia tarkkuusheitossa multikelalla. Maailmanmestaruuden ovat voittaneet Carl-Olof Granfelt vuonna 1965 perhon tarkkuusheitossa, Reino Ihatsu vuonna 1970 yhden käden pituusheitossa multikelalla sekä Marianne Puumalainen (o.s. Kosonen) vuonna 1998 yhden käden pituusheitossa kiintokelalla. Helsingfors Segelklubb
Helsingfors Segelklubb ry eli HSK (myös Hoski) on vuonna 1899 perustettu helsinkiläinen pursiseura. Seuran kotisatama sijaitsee Lauttasaaressa saaren itäpuolella Vattunokan alueella. Jäseniä seuralla on noin 1600 ja venepaikkoja noin 500. Seuran kommodori on Joni Nuorivaara. Hammarby IF Bandy
Jääpallotoiminta Hammarby-seurassa alkoi, kun alun perin soutuseuraksi perustetun seuran soutajat ryhtyivät harrastamaan luistelua ja sittemmin jääpalloa Hammarbyjärven jäällä. Virallisesti jääpallo tuli seuran ohjelmaan vuonna 1905. 1920-luvulta lähtien Hammarby osallistui cup-muotoisiin Ruotsin mestaruuskilpailuun, mutta ei edennyt kertaakaan erityisen pitkälle. Kaudella 1930/31 ryhdyttiin pelaamaan sarjamuotoista mestaruussarjaa ja Hammarby teki ajoittain hissiliikettä ylemmän ja alemman sarjatason välillä. Helmikuussa 1957 joukkue selviytyi mestaruusloppuotteluun, missä se kuitenkin hävisi Örebrolle. Finlands svenska pingstsamfund
Finlands svenska pingstsamfund (FSP) on opillisesti helluntaiherätykseen lukeutuva kirkkokunta, joka on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 24. marraskuuta 2003. Sen muodostavat siihen kuuluvat seurakunnat ja näiden henkilöjäsenet. Yhdyskunnan jäseniksi voivat liittyä Suomen ruotsinkieliset helluntaiseurakunnat. Tehtävänjako yhdyskunnan ja siihen kuuluvien seurakuntien välillä toimii siten, että varsinaisen hengellisen toiminnan hoitavat seurakunnat ja yhdyskunta edustaa seurakuntia näiden yhteisissä asioissa kotimaassa ja ulkomailla sekä toimii seurakuntien keskinäisenä yhteydenpitovälineenä. Vuonna 2012 jäseniä oli 145. Yhdyskuntaan kuuluvia ja muita ruotsinkielisiä helluntailaisia on Suomessa tiettävästi yhteensä noin 3000. Helsingfors Börsförenings Tidning
Helsingfors Börsförenings Tidning oli Helsingissä vuosina 1866–1867 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Lukuseurat Suomessa
Helsingin tultua pääkaupungiksi kaupunkiin muuttaneet virkamiehet perustivat vuonna 1819 kaupunkiin lukuseuran, jota kutsuttiin nimillä Helsingfors Läsesällskap tai Läse-Sällskapet i Helsingfors. Osa jäsenistä oli ollut mukana jo Turun lukuseurassa, mutta Helsingin lukuseura sai vähän viihteellisemmän luonteen. Lukuseuran kokoelmissa oli historiallisia teoksia, matkakirjoja ja todennäköisesti romaanejakin. Helsingin lukuseura lopetti itse toimintansa 1829, mikä johtui mahdollisesti jäsenten välisistä erimielisyyksistä tai varautumisesta tuleviin tiukempiin sensuurisäädöksiin. Helsingissä toimi 1830-luvulla myös pieni Sällskapets Bibliothek, jonka kokoelma koostui romaaneista. Myös helsinkiläisten intellektuellien Lauantaiseura lähti liikkeelle lukuseuramaisissa puitteissa. Svenska lyceum i Helsingfors
Vuoden 1872 koulujärjestyksen nojalla Helsinkiin perustettu ruotsinkielinen reaalilyseo aloitti toimintansa syyskuussa 1872 nimellä Reallyceum i Helsingfors. Nimi muutettiin muotoon Svenska reallyceum i Helsingfors vuonna 1891, jolloin Helsinkiin perustettiin myös suomenkielinen reaalilyseo. Kun vuoden 1914 asetuksella kouluun perustettiin reaalilinjan rinnalle klassillinen linja, sen nimi muutettiin vuonna 1919 muotoon Svenska lyceum i Helsingfors. Ruotsalainen reaalilyseo toimi ensin Kirkkokadun ja Ritarikadun kulmatontilla sijainneessa raatimiehenleski Maria Cronsin talossa. Sittemmin tällä tontilla on sijainnut Svenska Privata Läroverket för flickor. Jo vuonna 1877 Koulu siirtyi uuteen koulurakennukseen osoiteessa Mariankatu 8. Koulurakennus muuttui sittemmin Teollisuuskouluksi ja jälleen suomenkielisekei yhteiskouluksi. Hupisaarten kaupunginpuisto
Sahasaari on Hupisaarten toinen teollisuutta palvellut, kaakkoinen osa. Saaren vieritse kulkevaan Oulujoen sivuhaaraan Lasaretinväylään rakennettiin kaupungin mylly jo 1600-luvulla, nimensä saari sai 1731 perustetusta vesisahasta. Saha ja sen yhteydessä toiminut mylly paloivat 1857, mutta ne rakennettiin uudelleen. Oulun ensimmäinen sähkölaitos saaren yhteyteen perustettiin Veljekset Åströmin nahkatehtaan tarpeisiin vuonna 1884. Entisen jauhomyllyn kohdalle rakennettiin kaupungin sähkölaitos vuonna 1903. Erikoisimpia Sahasaaren asukkaita lienevät olleet sähkölaitoksen johtajaksi 1947 tulleen Olof Råbergin Kimmo-niminen aasi ja lemmikkiapinat Liisa ja Mikko. HIFK Bandy
HIFK Bandy on vuonna 1897 perustetun urheiluseura Helsingin IFK:n jääpallojaosto. Jääpalloa IFK:ssa on pelattu vuodesta 1907. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Bandyliigassa. HIFK on 17:llä jääpallon Suomen-mestaruudellaan maan menestynein jääpalloseura. Naisten edustusjoukkue pelaa SM-sarjassa ja on voittanut sen kolme kertaa. Alvar Verving
Alvar Verving (25. toukokuuta 1851 - 9. marraskuuta 1906 Helsinki) oli hovineuvos ja Helsingfors Segelsällskapetin perustaja ja ensimmäinen kommodori. Pursiseura
1800-luvun lopulla purjehdusseurojen määrän kasvaessa huomattiin tarvetta kansalliselle kattojärjestölle. Suomen Purjehtijaliitto perustettiin vuonna 1906 edistämään kansallisesti kilpapurjehdusta. SPL:n tehtäväksi tuli muun muassa kansainvälisten suhteiden luominen ja ylläpitäminen sekä kansallisten kilpapurjehdussääntöjen laatiminen. 
Suomen Purjehtijaliitto osallistui Kansainvälisen Purjehtijaliiton (ISAF) perustamiskokoukseen 1907. Yhteistyö Kansainvälisen Purjehtijaliiton kanssa edesauttoi kilpapurjehdussääntöjen ja veneluokkien kehittymistä. Suomi sai omat kilpapurjehdusedustajansa Tukholman olympialaisiin vuonna 1912.
Suomen suurimmat pursiseurat ovat Nyländska jaktklubben, 2600 jäsentä 2011 HSK 1650 jäsentä, TPS 1550 jäsentä ja Helsingfors Segelsällskap 1450 jäsentä.
Yhteensä Suomessa on veneilyseuroja noin 360 joista pursiseuroja 320. Yhteensä seuroilla on 60 000 jäsentä. Pursiseuroilla on ollut jäsenkuntansa uusimisella haasteita viime vuosikymmeninä. Monen seuran ikärakenne on vanha ja aktiivinen toiminta, varsinkin kilpapurjehdustoiminta on vähäistä. Kaikkein kriittisin alue seuroille on junioritoiminta. Suomessa on arviolta vain 400 aktiivisesti harjoittelevaa junioripurjehtijaa ikäluokissa 7–15. Tämä tekee lajin niin pieneksi ettei se esimerkiksi näy nuorten lajina Suomen Kansallisessa liikuntatukimuksessa.
Junioritoimintaa harrastetaan vuonna 2011 arviolta vain 12–13 pursiseurassa. Viime vuosina junioritoiminta on osoittanut elpymisen merkkejä seuroissa kuten HSS joka on rakentanut 150 harjoittelevan junioreiden ohjelman josta on suora jatko olympialuokkiin. Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1910
Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap voittamalla Vaasan Uimaseuran maalein 4-1. Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat
HoNsU:n ensimmäinen virallinen miesten pesäpallo-ottelu pelattiin vuonna 1949 Jokivarren Ryhtiä vastaan. HoNsU hävisi ottelun 14−4. Alkuvuosina toiminnan pääpaino oli juniorijoukkueissa. Seuran ensimmäinen miesten piirinmestaruus tuli 16-vuotiaille vuonna 1950. Vuonna 1952 seura oli kehittynyt niin paljon, että se voitti kaikki poikien piirinmestaruudet. Silloinen 16-vuotiaiden poikien joukkue pääsi SM-tasolla loppuotteluun, jossa Haminan Palloilijat oli kuitenkin yhdellä juoksulla parempi. Joukkueen pohjalta rakennettu edustusjoukkue nousi ensin Suomi-sarjaan vuonna 1953 ja siitä mestaruussarjaan 1956. Kaudella 1957 seura putosi suoraan mestaruussarjasta, mutta joukkue nousi takaisin heti seuraavalla kaudella 1958 ja pelasi ylimmällä sarjatasolla seuraavat 12 kautta. Parhaimmat sijoitukset olivat 3. sijat kausina 1961, 1965 ja 1966. Seuran paras pelaaja oli lukkari Eino Kaakkolahti. Joukkueeseen ei kuitenkaan saatu tarpeeksi uusia nuoria pelaajia, ja vanhempien pelaajien lopetellessa joukkue putosi kaudella 1970 Suomi-sarjaan. HIFK Fotboll
Idrottsföreningen Kamraterna, Helsingfors perustettiin 15. lokakuuta vuonna 1897 Georges Doubitskyn toimesta. Doubitsky oli tuolloin 15-vuotias Svenska Reallyceumin oppilas Helsingissä. Seuran alkuvuosina HIFK:n lajit olivat jalkapallo, jääpallo sekä yleisurheilu. Jalkapallojaosto on perustettu vuonna 1907, samana vuonna kuin Suomen Palloliitto sekä paikallisvastustaja Helsingin Jalkapalloklubi perustettiin. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HIFK pelasi Kaisaniemen kentällä 17. toukokuuta vuonna 1908, ja voitti lukemin 2-1 Unitaksen. Suomen Atlantti-Seura
Suomen Atlantti-Seura (Finlands Atlantsällskap, Atlantic Council of Finland) on avoin ja puoluepoliittisesti riippumaton järjestö. Sääntöjensä mukaan seura edistää "euro-atlanttista, erityisesti Natoon ja Euroopan unioniin liittyvää ulko- ja turvallisuuspoliittista keskustelua, tutkimusta ja koulutusta Suomessa". Seura toimii kohtaamispaikkana ulko- ja turvallisuuspolitiikasta kiinnostuneille suomalaisille. Se tarjoaa foorumin euro-atlanttisten kysymysten käsittelylle Suomessa. Tarkoituksensa toteuttamiseksi seura järjestää ajankohtaisia keskustelutilaisuuksia ja seminaareja sekä harjoittaa julkaisu- ja koulutustoimintaa. Suomen Atlantti-Seura on perustettu 16. joulukuuta 1999. Suomen Atlantti-Seurassa on lähes 900 jäsentä. Seuralla on myös alle 30-vuotiaiden jäsenten verkosto, Suomen Atlantti-Seuran Nuoret. Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1908
Perustamisvuoden 1907 lopussa Suomen Palloliittossa oli 12 jäsenseuraa: Helsingistä Akateeminen Jalkapalloklubi, Helsingin Jalkapalloklubi, Idrottsklubben Unitas, IF Stjärnan, ja Polyteknikkojen V.- ja U.- seura, Kokkolasta Gamlakarleby Idrottsvänner, Pietarsaaresta Jakobstads Idrottsförbund, Tammisaaresta Ekenäs Idrottsförbund, Tampereelta Pyrintö, Turusta Åbo Idrottsvänner ja Turun Jalkapalloseura ja Viipurista Viborgs Hockeyklubb. Lisäksi 4 muuta seuraa olivat jo ilmoittautuneet jäsenehdokkaiksi: Helsingfors Skridskoklubb, IF Kamraterna Helsingistä ja Viipurista sekä Viipurin Reipas. Helsingin Suomalainen Klubi
Helsingin Suomalainen Klubi on kulttuuri- ja keskusteluklubi, jossa suomalaisuuden aatteelliseen pohjaan sitoutuneet eri-ikäiset miehet tapaavat toisiaan. Klubi ei ole millään tavoin sidoksissa mihinkään poliittiseen puolueeseen ja on avoin kaikille arvomaailmaansa sitoutuville suomalaisille miehille. Fennomaanien perustama klubi on kuitenkin perinteisesti yhdistetty porvarilliseen aate- ja arvomaailmaan. Klubia ylläpitävä yhdistys perustettiin 25. huhtikuuta 1876 nimellä "Luku- ja Konversationi – klubbi Helsingissä". Suomen lippu
Suomen vanhin pursiseura, porilainen Segelföreningen i Björneborg, BSF rf, perustettiin 1856, mutta sillä ei ollut vielä lippua. Helsingin pursiseura perustettiin 1860. Lipukseen se sai Pietarin Jokipursiseuran lipun, joka oli valkoinen siniristilippu, ja vasempaan yläkulmaansa se sai Uudenmaan vaakunan. Porin BSF sai samanlaisen lipun omine vaakunoineen 1866, ja myöhemmin myös muut Suomen uudet pursiseurat. Koska tämä varhainen siniristilippu symboloi Suomen purjehdusharrastuksen yhteyttä keisarilliseen laivastoon, sinivalkoiset värit eivät saavuttaneet vähän myöhemmin lehdistökeskusteluissa yleistä suosiota Suomen kansallisväreinä. Suomalais-Saksalainen seura
Vuonna 1960 perustettu Helsingin Suomalais-Saksalainen Yhdistys (HSSY) kertoo jatkavansa SSS:n ”perinteitä ja toimintaa”. Yhdistyksen ”tarkoituksena on edistää suomalaisten ja saksalaisten keskinäistä tuntemusta ja ymmärtämystä” ja ”tutustuttaa suomalaisia Saksan ja saksalaisia Suomen yhteiskunta-, kulttuuri- ja talouselämään”. Se on myös suurin Suomi-Saksa Yhdistysten Liiton 34 jäsenjärjestöstä. Yhdistyksessä on noin 800 jäsentä, ja siihen voivat liittyä kaikki asiasta kiinnostuneet Suomen kansalaiset ja Suomessa asuvat saksalaiset. Helsinki Vineyard
Ensimmäinen Vineyard-seurakunta syntyi Yhdysvaltojen Kaliforniassa vuonna 1975. Hippien keskuudessa oli alkanut 1960-luvulla laaja hengellinen herätys, joka jatkui 1970-luvulle asti ja levisi länsimaissa. Kalifornissa oleva Calvary Chapel-seurakunta oli hippiherätyksen keskus, josta käsin Ken ja Joanne Gulliksen perustivat ensimmäiset Vineyard-seurakunnat, jotka tavoittivat hippejä, jotka kokivat perinteiset seurakunnat vieraiksi itselleen. Vineyard järjestäytyi Calvary Chapelista erilliseksi liikkeeksi 1980-luvun alussa kun Gulliksen pyysi John Wimberiä ottamaan liikkeen johtajuuden. Wimber oli ollut Righteous Brothers-yhtyeen jäsen kunnes hän hylkäsi muusikkouransa tultuaan uskoon kveekarikirkossa. John Wimberin vaimo oli aiemmin koonnut ryhmän kveekareita, jotka olivat avoimia Pyhän Hengen lahjoja korostavalle karismaattiselle kristillisyydelle kun taas kveekarit eivät sitä olleet. Tuo ryhmä liittyi John Wimberin johdolla Vineyard-liikkeeseen, joka alkoi kasvaa voimakkaasti Wimberin aikakaudella. Finskt Idrottsblad
Uno Westerholmin perustama "Finskt Idrottsblad" oli monipuolinen urheilun uutislehti. Se toimi aluksi SVUL:iin kuuluneiden ruotsinkielisten urheiluseurojen ja vuodesta 1912 lähtien Finlands Svenska Gymnastik- och Idrottsförbundin äänenkannattajana. Vuonna 1918 lehden kustantajaksi perustettiin Ab Idrottsförlaget. Vuonna 1937 "Idrottsbladetiin" yhdistettiin Svenska Finlands Idrottsförbundin "Idrott"-lehti. Helsingin Luistelijat
Helsingin Luistelijat on helsinkiläinen taitoluisteluseura. Se on perustettu vuonna 1908 ja se kuuluu sekä Suomen Taitoluisteluliittoon (STLL) että Suomen Liikunta ja Urheilu ry:een (SLU). Päävalmentajana toimii Tarja Sipilä.
Helsingin Luistelijoiden muodostelmaluistelujoukkueet Marigold IceUnity ja Muskeeters ovat menestyneet kansainvälisellä tasolla. Vesipallon SM-kilpailu 1921
Vesipallon SM-kilpailuun 1921 osallistui vain neljä seuraa. Helsinkiläisseurat Helsingfors Simsällskap ja Helsingin Uimarit selvittelivät välinsä 3. elokuuta Humallahden uimalaitoksella Helsingissä. Toinen välierä suoritettiin Tampereella 14. elokuuta. Loppuottelu suoritettiin Helsingissä HSS:n uimavihkiäisten yhteydessä. Helsingfors Segelsällskap
Helsingfors Segelsällskap perustettiin vuonna 1893 toiseksi, Helsingin ruotsinkielisen nopeasti kasvavan keskiluokan pursiseuraksi. Vuonna 1861 perustettu NJK oli perinteinen herrasväenseura joka valitsi jäsenensä tarkasti Helsingin silloisten varakkaimpien ja vallakkaimpien keskuudesta. Helsingin Jalkapalloklubin historia
Ensimmäisen pelinsä HJK pelasi Tammisaaressa paikallista tehdasjoukkuetta vastaan ja voitti ottelun maalein 4–2. Elokuussa 1907 joukkue osallistui myös Tampereen Pyrinnön järjestämään turnaukseen, jonka loppuottelussa se hävisi Polyteknikkojen urheiluseuralle 1–2. Syyskuussa Wathén oli mukana perustamassa Suomen Palloliittoa. Vuonna 1908 HJK sääti seuraan säännöt, joista merkittävin oli kielikysymys, sillä seuran viralliseksi kieleksi päätettiin suomi. Tapauksen johdosta osa pelaajistosta siirtyi Unitakseen ja Helsingin IFK:hon. Samana vuonna pelattiin ensimmäistä kertaa jalkapallon Suomen-mestaruudesta. Tällöin mestaruus ratkaistiin cup-muotoisella sarjalla ja HJK sai vastaansa Unitaksen. Ottelu päättyi tasapeliin, mutta Unitaksen voitettua uusintapelin, oli HJK ulkona loppuottelusta. Myös seuraavana kautena HJK putosi ensimmäisen ottelun jälkeen, sillä HIFK pudotti joukkueen. Vuonna 1909 seuran ohjelmistoon otettiin jääpallo, mutta aluksi lajin harrastajia oli vähän.
Vuonna 1910 HJK:n puheenjohtajaksi valittiin Lauri Tanner. SM-kilpailussa HJK putosi jälleen välierävaiheessa. Seura hävisi Åbo IFK:lle maalein 1–3. Samana vuonna joukkue pelasi ensimmäisen kansainvälisen ottelun, sillä Ruotsalainen Eriksdals IF vieraili Helsingissä. Ottelu päättyi HJK:n 4–1-tappioon. Kaudella 1911 HJK eteni ensimmäistä kertaa Mestaruuskilpailuiden loppuotteluihin. Loppuottelussa seura kohtasi edellisvuoden mestarin, Åbo IFK:n, jonka HJK voitti maalein 7–1. Lokakuussa 1911 Palloliitto järjesti Suomen jalkapallomaajoukkueen ensimmäisen ottelun. HJK:sta mukaan kutsuttiin viisi pelaajaa: Jalmari Holopainen, Vilho Lietola, Kaarlo Soinio, Lauri Tanner sekä Artturi Nyyssönen. Kyseiset pelaajat pääsivät myös Tukholman olympialaisiin, jonka lisäksi HJK:n pelaajista Eino Soinio pääsi mukaan. Vuoden 1912 jalkapallon SM-kilpailuissa HJK voitti kaikki kolme otteluaan, jolloin se varmisti toisen Suomen-mestaruutensa. HIFK Hockey
HIFK Hockey (Idrottsföreningen Kamraterna, Helsingfors) on helsinkiläisen urheiluseura HIFK:n jääkiekkojaosto, jonka edustusjoukkue pelaa jääkiekon SM-liigassa. HIFK on SM-liigan seuroista vanhin. Sen kotihalli on Nordenskiöldinkadun varrella sijaitseva Helsingin jäähalli. HIFK oli mukana ensimmäisessä SM-sarjassa vuonna 1928 ja on yksi neljästä SM-liigajoukkueesta, joka on ollut tauotta mukana Liigan ensimmäisestä kaudesta 1975–1976 asti. Muut kolme joukkuetta ovat Ilves, Tappara ja TPS. HIFK on seitsemällä Suomen mestaruudellaan SM-liigan menestyneimpiä joukkueita, ja se on maratontaulukon neljännellä sijalla. Suomalainen Seura
Suomalainen Seura () oli vuonna 1869 Helsingissä perustettu suomenmielinen yhdistys, jonka tehtävänä oli edistää suomenkielistä kulttuuria. Sen perustajajäseniä olivat muun muassa Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen ja Kaarlo Bergbom. Ajatus Suomalaisen Seuran perustamisesta tuli toukokuussa 1869 kantaesitetyn Aleksis Kiven näytelmän "Lea" saavuttamasta suosiosta. Bergbomin johtaman seurueen esittämä näytelmä osoitti kulttuuriväelle, että myös suomenkielisen teatterin tekeminen oli mahdollista. Hemming Elfving
Elfving siirtyi seuraavaksi sillinkalastuksen pariin. Hän perusti Hankoon kalatusyhtiön pääkonttorin ja jalostustehtaan. Elfvingin kalastusalukset lähtivät Hangosta vuodesta 1929 alkaen sillinkalastukseen Islannin vesille. Sillit perattiin ja pakattiin suolattuina tynnyreihin jo laivoissa, ja tätä työtä varten sillilaivaston pääaluksen mukana seurasi noin 80 naista. Vuonna 1936 Elfvingin sillinkalastusyritys Elfvingin Kalastuslaivue Oy ja Ragnar Nordströmin omistama Loviisan Kalastus Oy liittyivät yhteen muodostaen Suomen Kalastus Oy:n. Suomen Kalastus Oy:n toiminta jatkui Hangossa ja Loviisassa 1960-luvun loppuun. Toiminta jatkui vuodesta 1967 1980-luvulle säilyketehtaan Hangossa uusien omistajien vetämänä. Helsingin normaalilyseo
Myös Norssin urheiluseura "Norssin Turnarit", joka perustettiin vuonna 1878, on merkittävä: seura on vanhin yhä toimiva suomenkielinen voimistelun ja urheilun yleisseura. Seuran kasvatteja eli käytännössä Vanhoja Norsseja ovat muun muassa olympiamitalistit Armas Taipale (kultaa kiekonheitossa Tukholmassa 1912 ja hopeaa kiekonheitossa Antwerpenissa 1920), Esko Reckhard (kultaa purjehduksessa Moskovassa 1980), Kaarlo Saastamoinen (hopeaa joukkuevoimistelussa Tukholmassa 1912), Olli Laiho (hopeaa voimistelussa Meksikossa 1968), Paavo Johansson (pronssia keihäänheitossa Antwerpenissa 1920) ja Olavi Leimuvirta (pronssia joukkuevoimistelussa Melbournessa 1956). Åländska Segelsällskapet
Åländska Segelsällskapet eli ÅSS on pursiseura Ahvenanmaalta. Seura on muodostettu vuonna 1897, ja sillä on kotipaikka Maarianhaminan Västerhamnissa, jossa sillä on myös ravintola Segelpaviljongen. Paviljonki rakennettiin vuonna 1896 ja siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1922. Sportklubben Unitas
Poliittisesti seura ilmoitti alkuaikoinaan edustavansa perustuslaillisuutta. Sen jäsenistöä kuului vuoden 1905 suurlakon aikana muodostettuun ylioppilaiden suojeluskaartiin, ja osallistui myös elokuussa 1906 Hakaniemen mellakkaan, jolloin yksi Unitaksen jäsen sai surmansa. Elokuun lopussa Helsinkiin kokoontuneet suomenkieliset urheilijat julistivat Unitaksen ja Helsingfors Simsällskapin järjestämät kilpailut boikottiin. Seurojen katsottiin sortavan suomenkielisiä ja harjoittavan urheiluun kuulumatonta politikointia. Jatkosodan jälkeen seuran katsottiin olleen kytköksissä suojeluskuntajärjestöön, ja se lakkautettiin tammikuussa 1945 välirauhan sopimuksen perusteella. Suomen Historiallinen Seura
Suomen Historiallinen Seura (SHS, ) on suomalainen historia-alan tieteellinen seura, joka on perustettu vuonna 1875. Tom of Finland
Vuonna 1979 Laaksonen ja ystävä ja liikekumppani Durk Dehner perustivat Tom of Finland Companyn, ja vuonna 1984 Tom of Finland -säätiö alkoi kerätä, tallettaa ja esitellä homoeroottista taidetta. Curling
Suomessa curlingia pelattiin ensi kertaa tiettävästi talvella 1908–1909 Viipurin Salakkalahdella paikallisen urheiluseuran skottilaisen jalkapallovalmentajan aloitteesta. Suomen vanhin erikoisseura Helsingin Curlingklubi perustettiin 1962 ja Suomen Curlingliitto hyvinkääläisten johdolla 1978. Sarjamuotoinen SM-turnaus miehille ja naisille alkoi 1998–1999. Suomen ensimmäinen arvokisamitali oli MM-pronssi 1998. Sen jälkeen Suomi on voittanut olympiahopeaa 2006 talviolympialaisissa sekä EM-kultaa 2000. Suomen menestynein kapteeni on ollut Markku Uusipaavalniemi. Suomen ensimmäinen curlinghalli valmistui Helsingin Oulunkylään 2004. Team Unique
Team Unique on suomalainen, taitoluisteluseura Helsingfors Skridskoklubbin (HSK) muodostelmaluistelujoukkue, joka on perustettu vuonna 1993 ja joka kilpailee kansainvälisellä senioritasolla. Joukkueen päävalmentajana toimii Mirjami Penttinen. Joukkue siirtyi seniorisarjaan kaudella 1995–1996 ja joukkue on erottunut muista suomalaisjoukkueista sillä, että siellä luisteli kauden 2007–2008 loppuun asti muutama miesluistelija. Joukkueen parhaat kansainväliset sijoitukset ovat vuoden 2013 maailmanmestaruus Yhdysvaltain Bostonissa sekä vuoden 2009 MM-hopea Kroatian Zagrebissa. Vehmersalmen Vesa
Vehmersalmen Vesa (VehVe) on vehmersalmelainen vuonna 1936 perustettu urheiluseura. Seura toimii täysin talkoovoimin. 1980–1990-luvuilla sekä vuosituhannen vaihteessa seura tunnettiin erityisesti lentopallo-, suunnistus- ja painonnostotoiminnastaan. Lentopallossa joukkueet pelasivat sekä miehissä ja naisissa kakkossarjassa, juniorit pääsivät aina SM-sarjaan asti. Miesten voimanoston SM- ja EM-kisoissa Pasi Nyyssönen saavutti useita mitaleja. "Jussin juoksu" ja "Sirpan seiska" olivat juoksupiireissä arvostettuja tapahtumia aina vuosituhannen vaihteeseen asti. Helsingfors Ångfartygs Aktiebolaget
Helsingfors Ångfartygs Aktiebolaget ("Helsingin Höyrylaiva Oy") oli laivayhtiö, joka oli perustettu Helsingissä vuonna 1869. FÅA hankki osake-enemmistön varustamosta vuonna 1916 ja yhtiö fuusioitui FÅAan vuonna 1920. Yhtiön toimitusjohtajana toimi mm. Victor Ek. Suomalaisten Kemistien Seura
Ensimmäinen suomalainen kemianalalla toimiva yhdistys oli Kemistiklubi, jonka perustivat Suomen Polyteknillisen opiston opiskelijat. Se aloitti toimintansa 1891 Gustaf Kompan ehdotuksesta. Finska Kemistsamfundet perustettiin samana vuonna. Se sai myöhemmin nimen Suomen Kemistiseura. Vuonna 1919 suomenkieliset kemistit perustivat Suomalaisten Kemistien Seuran. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi kansleri Komppa. Seura itsenäistyi 1924 Suomalaisten Teknikkojen Seurasta. Suomalainen Seura
Seuran toiminta jakaantui draamalliseen, kirjalliseen ja soitannolliseen osastoon. Kuvataiteita ei otettu mukaan, koska Suomen Taideyhdistyksen edeltäjä Konstnärsgillet eli Taitoniekkain yhtiö oli perustettu jo vuonna 1846. Suomalainen Seura organisoitiin aktiivi- ja kannattajajäseniin, joista aktiivijäseniin kuuluivat itse taiteita harjoittavat henkilöt. Suomenkielisyys ei ollut jäsenvaatimuksena, mutta kaikki seuran piirissä harjoitettu taide tehtiin kuitenkin suomeksi. Helsingin Shakkiklubi
Helsingin Shakkiklubi (HSK) on Helsingissä toimiva Suomen vanhin shakkikerho. Kerhon perustamista 9. huhtikuuta 1886 pidetään Suomen järjestäytyneen shakkitoiminnan alkuhetkenä. Tapahtumasta ei kuitenkaan ole säilynyt dokumenttia. Perustajajäsenien nimet tiedetään: A. E. Arppe, Axel Charpentier, Otto Hjelt, Wilhelm Söderholm, veljekset Björn ja Lars Wasastjerna, Werner Wellingk ja Johannes Öhquist. Helsingin Shakkiklubi on Suomen ainoa 1800-luvulla perustettu shakkikerho. Kerho toimii edelleen. Vesipallo
Suomessa vesipallon pelaaminen alkoi vuonna 1901, ja Suomen mestaruudesta alettiin otella vuonna 1908. Ensimmäisen mestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka kukisti Helsingfors Idrottsklubbin 7-1. Suomen kautta aikain menestynein seura on Helsingfors Simsällskap, joka on voittanut 46 mestaruutta. Kuopion Uimaseuralla oli pitkä mitaliputki, jolloin seura voitti mitalin joka vuosi vuosina 1976–2006. Joukkue saavutti 10 kultaa, 11 hopeaa ja 10 pronssia, viimeisimmät neljä mestaruutta vuosina 2001–2004. Vuoden 2013 miesten Suomen mestari oli Uintiseura Kuhat Helsingistä, mestaruus vuonna 2013 oli seuralle jo yhdestoista ja kahdeksas 2000-luvulla. Vuosina 2014-2016 Turun Uimarit voitti kolme mestaruutta peräkkäin, kunnes vuonna 2017 oli taas Kuhien vuoro ottaa mestaruus. Vuoden 2018 Suomen mestari oli Cetus, jolle mestaruus oli seurahistorian ensimmäinen miesten sarjassa. Finlands Svenska Socialdemokrater
Järjestö perustettiin vuonna 1899 ja se on maan vanhin poliittinen järjestö. FSD koostuu 60 puolueosastosta, joissa toimii yhteensä noin 1 788 jäsentä. FSD:llä on yksi kansanedustaja, Maarit Feldt-Ranta Uudenmaan vaalipiiristä. Helsingin Nyrkkeilyseura
Helsingin Nyrkkeilyseura järjesti Suomen ensimmäiset julkiset nyrkkeilykilpailut 1. lokakuuta 1921 Hippodromin sirkuksessa. Se oli Turun Nyrkkeilyseuran, Åbo Boxningsklubbin ja Viipurin Voimailijoiden kanssa perustamassa Suomen Nyrkkeilyliittoa 23. syyskuuta 1923, ja HNS:n puheenjohtaja Viktor Smeds valittiin liiton puheenjohtajaksi. Helsingin Nyrkkeilyseura järjesti ensimmäiset nyrkkeilyn Suomen-mestaruuskilpailut Suomalaisessa Oopperassa 3. joulukuuta 1923, ja isäntäseura voitti seitsemän mestaruutta kahdeksasta jaossa olleesta. Ari Ilmakunnas
Sotien jälkeen Ari Ilmakunnas ajoi Suomen Shakkiliiton puolelta yhteistyön aloittamista Työväen Shakkiliiton (TShL) kanssa yhtenäisen keskusšakkiliiton perustamiseksi Suomeen. Liittojen välistä yhteistyötä varten perustettiin helmikuussa 1946 yhteistoimikunta (YTK), jonka puheenjohtajaksi valittiin taidekauppias Ivar Hörhammer. Ilmakunnas ei itse osallistunut yhteistoimikunnan työhön, mutta antoi sille merkittävää taustatukea SSL:n puheenjohtajana. Vei vielä kaksi vuotta ennen kuin Suomeen saatiin šakin valtakunnallinen lajiliitto. Suomen Keskusshakkiliitto (SKSL) perustettiin 20. maaliskuuta 1948. Ilmakunnas kuului sen hallitukseen ja edustajistoon 1948-1952. Hänen vastuullaan oli mm. liiton edustaminen ulkomaisissa šakkiorganisaatioissa, kuten FIDE:ssä. Ilmakunnas toimi SKSL:n puheenjohtajana v. 1952. (Nykyään liitto tunnetaan nimellä Suomen Shakkiliitto.) Jätettyään puheenjohtajan toimen hän jatkoi SKSL:n hallituksessa rivijäsenenä vastuullaan FIDE-edustajan toimi ja liiton ulkoasiat vuodesta 1953 aina kuolemaansa asti. Toimessaan SKSL:n ulkoasiainhoitajana Ilmakunnas solmi monia kansainvälisiä kontakteja ja vastaanotti piakkoin kansainvälisiä luottamustoimia. Hänet valittiin maailman kansainvälisen šakkiliitto FIDE:n Pohjolan alueen (sisältäen Pohjoismaat) aluepresidentiksi ja FIDE:n varapresidentiksi 1949. Svenska lyceum i Helsingfors
Poikakoulu Svenska lyceum ja vuonna 1919 perustettu tyttökoulu Svenska flickskolan i Helsingfors yhdistettiin vuosina 1968–1973 asteittain uudeksi Helsingfors svenska samlyceum -nimiseksi yhteiskouluksi. Koulu muutti vuonna 1972 pois Liisan­kadulta, minkä jälkeen talossa toimi Helsingin tyttölukio, myöhemmin Kruununhaan yhteislyseo ja peruskouluun siirtymisen jälkeen vuodesta 1977 Kruununhaan lukio. Musiikki­painotteinen lukio sai Sibelius-lukion nimen 1982. Jääpallo
1800-luvun puolivälissä lajin harrastus levisi myös kaupunkeihin. Yksi ensimmäisistä seuroista oli vuonna 1865 perustettu Nottingham Forest Football anf Bandy Club, joka myöhemmin keskittyi vain jalkapalloon. Toinen yksi edelleen toimivista varhaisista jääpalloseuroista on 1889 perustettu Sheffield United. Fens-seudulla laadittiin pelille yhteiset säännöt vuonna 1882 ja lajiliitto perustettiin vuonna 1891. Brittiläisten mukana laji levisi Euroopan mannermaalle 1890-luvulta lähtien. Ensimmäinen kansainvälinen ottelu pelattiin vuonna 1891, kun Bury Fenin joukkue matkusti Hollantiin. Parhaimman jalansijan laji sai Ruotsista, jonne kreivi Clarence von Rosen toi lajin talvella 1895–1896. Tukholmassa pelattiin seurajoukkueiden kesken ensimmäistä kertaa vuoden 1901 Pohjoismaisissa kisoissa. Ruotsin mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1907. HIFK
Seura perustettiin 1897 Svenska Reallyceumin oppilaiden Georges Doubitskyn ja hänen ystäviensä aloitteesta Helsingin Kruununhaassa. Se on aktiivisesti osallistunut useiden lajiliittojen sekä kattojärjestöjen perustamiseen. Perusarvoikseen seura ilmoittaa seuraavat: kestävyys ("Ihärdighet"), valmius ("Färdighet"), voima ("Kraft") ja toveruus ("Kamratskap"). Helsingin Pallonlyöjät
Helsingin Pallonlyöjät on Suomen ensimmäinen, vuonna 1919 perustettu pallonlyönnin erikoisseura. Seura aloitti toimintansa jo pitkäpallon aikana ja voitti kolme ensimmäistä pesäpallon Suomen mestaruutta vuosina 1922–1924. Se saavutti mestaruuden myös vuosina 1926–1927, 1934 ja 1938. B-sarjan mestaruuden seura voitti vuonna 1932, jolloin se sai myös kunnian edustaa Suomea maaottelussa Viroa vastaan. Naisten Suomen mestaruuden seura voitti niin ikään vuonna 1932. Merisatama
Merisatamassa toimii useita pursiseurojen hallinnoimia pienvenesatamia. Liuskasaaressa toimii Helsingfors Segelsällskap-HSS. Seura on Helsingin toiseksi vanhin NJK:n jälkeen ja on perustettu 1893. HSS muutti Liuskasaarelle vuonna 1896, ja ensimmäinen kerhorakennus rakennettiin 1898. Puinen kerhorakennus paloi 1946, ja nykyinen rakennus on vuodelta 1949. Seura on Merisataman suurin ja sillä on vajaat 1500 jäsentä. Sirpalesaaressa toimii noin 500 jäsenen ja vuonna 1913 perustettu Suomalainen Pursiseura-SPS ja mantereen puolella runsaan sadan jäsenen Merisataman venekerho. 
Talvisin veneitä säilytetään sekä saarilla että mantereen puolella. Manterenpuoleinen veneiden talvisäilytys on ollut Helsingissä vuosikaupalla jatkuneen yleisökeskustelun aiheena. Helsingin kaupunki onkin vuonna 2008 päättänyt rajoittaa Merisataman talvisäilytyspaikkoja veneille, tiukasta veneilijöiden vastustuksesta huolimatta. Helsingin kaupunki hallinnoi muita Merisataman mantereenpuoleisia venepaikkoja paitsi niitä, jotka ovat Merisataman venekerhon hallinnassa. Merisataman tuntumassa Särkän saarella toimii 850 jäsenen Merenkävijät. Helsingin eläinsuojeluyhdistys
Helsingin eläinsuojeluyhdistys - Helsingfors djurskyddsförening HESY ry on vuonna 1874 perustettu suomalainen yhdistys, joka ajaa eläinten oikeuksia, vastustaa kaikenlaista eläinten väärinkäyttöä ja rääkkäystä ja tekee myös käytännön eläinsuojelutyötä. Se ottaa talteen löytöeläimiä, opastaa eläinsuojelussa ja vastustaa eläinten väärinkäyttöä laillisin toimin. HESY pitää myös eläinten hautausmaata Helsingin keskuspuistossa, Metsäläntien eteläpuolella. Viktor Damm
Viktor Damm (1864–1944) oli suomalainen urheiluvaikuttaja. Hän perusti vuonna 1887 Suomen ensimmäisen työväenurheiluseuran Helsingin Ponnistuksen jota hän johti noin 20 vuotta. Hän oli aloitteentekijänä valtakunnallisen suomenkielisen urheiluliiton SVULin perustamisessä ja suurten voimistelujuhlien järjestämisessä, jotta urheiluharrastus leviäisi myös tavallisen kansan keskuuteen. Helsingfors Dagblad
Helsingfors Dagblad oli Helsingissä 1862–1889 ilmestynyt vaikutusvaltainen ruotsinkielinen liberaali päivälehti. Lehden perusti Otto Reinhold Frenckell, joka oli sen ensimmäinen päätoimittaja. Muita päätoimittajia olivat E. Berg 1863–1864, Robert Lagerborg 1865–1882, Robert Castrén 1882–1883, Anders Herman Chydenius 1883–1887 ja Gustaf Lönnbeck 1888–1889. Muita lehden perustamisessa mukana olleita olivat muun muassa Leo Mechelin ja Carl Gustaf Estlander, jotka osallistuivat myös sen toimittamiseen. Toimittajat yleensäkin olivat samalla keskeisiä valtiopäivämiehiä. Lehti kannatti 1860-luvulla syntynyttä liberaalia suuntausta ja poliittista ryhmittymää. Lehti ei pitänyt kielitaistelua merkittävänä vaan kiinnitti huomiota maan valtiollisen aseman kehittämiseen. Lehdessä julkaistiin joulukuussa 1880 Liberaalisen puolueen ohjelma, jota on pidetty Suomen ensimmäisenä puolueohjelmana. Se synnytti fennomaaneissa vastustusta. Puolue jäi melko lyhytikäiseksi. Helsingfors Posten
Helsingfors Posten oli Helsingissä vuosina 1864–1865 ilmestynyt ruotsinkielinen sanomalehti. Suomen Heraldinen Seura
Suomen Heraldinen Seura - Heraldiska Sällskapet i Finland ry on vuonna 1957 perustettu heraldinen yhdistys. Seuran tarkoituksena on "vaakunataiteen, -tieteen ja -oikeuden vaaliminen, heraldiikan tutkimuksen edistäminen, tuntemuksen laajentaminen, harrastuksen kehittäminen ja heraldiikan yleisen arvostuksen sekä heraldisten tunnusten käytön kehittäminen." Luettelo suomalaisista science fiction -seuroista
Helsingin science fiction -seura ry eli HSFS perustettiin vuonna 1983 julkaisemaan seuran lehteä. Vuodesta 1984 lehden nimi on ollut "Tähtivaeltaja" ja päätoimittaja Toni Jerrman. Seura toimii yhteistyössä Helsingin yliopiston science fiction -klubin kanssa. Lehden julkaisun lisäksi seura jakaa Toni Jerrmanin perustamia Tähtivaeltaja- ja Tähtifantasia-palkintoja vuoden parhaille sf-kirjoille. HSFS järjestää myös vuosittain kesäretken Suomenlinnaan yhdessä muiden pääkaupunkiseudun sf-seurojen kanssa. HSFS ja HYSFK järjestävät Tähtivaeltajapäivän pääsääntöisesti niinä vuosina, kun Finncon ei ole Helsingissä. Helsingfors Svenska Arbetarförening
Helsingfors Svenska Arbetarförening (lyh. HSAF) on Helsingissä toimiva ruotsinkielinen työväenyhdistys, joka on yksi Suomen sosialidemokraattisen puolueen jäsenjärjestöistä. Yhdistys on perustettu vuonna 1898. Helsingfors Segelsällskap
HSS oli perinteisesti ollut pienten köliveneiden johtava kilpapurjehdusseura Suomessa. Suurin veneluokka HSS:llä oli monen vuosikymmenen ajan, aina 1960-luvun loppuun saakka, seuran aloitteesta kehitetty Hai-vene. Seuran piirissä syntynyt seuran silloisen urheilukommodorin Hans Groopin suunnittelema H-veneen joka teki läpimurtonsa 1960- ja 1970-luvun taitettaessa ja syrjäytti vanhat puuveneluokat. Seurassa on viime vuosina panostettu juniori- ja nuorisotoimintaan sekä aikuisten purjehduskoulutukseen. Helsingfors Segelsällskap
Merisatamassa sijaitseva Liuskasaari on ollut HSS:n kotisatama vuodesta 1896 jolloin seura sai vuokrata saaren Helsingin kaupungilta. Sitä ennen seuran kerhohuoneena oli toiminut mantereen puoleinen pienehkö kalastajamaja. Ensimmäinen paviljonki rakennettiin kolmen vuoden kuluttua 1899. Paviljonkia laajennettiin vuonna 1909. Vuonna 1929 saareen nousi uusi paviljonki komeine torneineen. Heinäkuussa 1946 klubirakennus paloi, ja Runar Finnilä suunnitteli uuden kerhorakennuksen joka valmistui kesäkuussa 1949. Rakentamisen aikana Finnilä valittiin seuran kommodoriksi. Kerhorakennuksessa sijaitsee paviljonkimainen Ravintola HSS Boathouse. Ravintolaa isännöi Kämp Group-ravintolaketju. Ravintosalin koristeena on Michael Schilkinin ja Björn Landströmin lasi-, keramiikka- ja seinämaalauksia. Vuonna 1967 seura hankki omistukseensa Inkoon saaristosta Andön saaren jäsentensä matkapurjehdus-tukikohdaksi ja 1977 Porvoon Onaksen saaristosta Getörenin. Turun uskonnolliset yhteisöt
Helluntaiherätys tuli Suomeen vuonna 1911 norjalaisen Thomas Ball Barrattin pitämien kokousten myötä. Ensimmäinen kastetilaisuus pidettiin Littoistenjärvellä 1913. Vuonna 1921 perustettiin kaksikielinen Turun Helluntaiseurakunta. Vuonna 1926 seurakunnan nimi vaihtui Smyrnaksi. Vuonna 1933 ruotsinkieliset erottautuivat omaksi seurakunnakseen nimellä Filadelfiaförsamlingen i Åbo. Vuonna 1936 Smyrnan sisäisten riitaisuuksien vuoksi sen rinnalle syntyi Siion-seurakunta. Seurakunnat yhdistyivät vuonna 1946 ja toimivat nimellä Smyrna-Siion-seurakunta vuoteen 1953 asti, jolloin nimeksi tuli jälleen Turun Helluntaiseurakunta. Vuonna 1961 tapahtuneen hajaannuksen vuoksi Siion-seurakunta kuitenkin perustettiin uudelleen, mutta sen toiminta loppui vuonna 1985. Oulun Luistinseura
Alun perin seura perustettiin nimellä "Skridskoklubben i Uleåborg". Sen tarkoitus oli pyörittää Oulujoen jäälle Pikisaaren ja Kiikelin välille tehdyn luistinradan toimintaa. Vuonna 1895 seuran toiminta loppui väliaikaisesti, mutta alkoi uudelleen suomenkielisellä nimellä Oulun Luistinseura vuonna 1908. Nykyisistä lajeista vanhin on jääpallo, joka tuli seuran toimintaa mukaan 1920, ja varsinainen jääpallojaosto perustettiin 1932, kun OPS:n jääpalloilijat liittyivät OLS:iin. Jalkapallo tuli seuran ohjelmaan 1941 ja keilailu 1957. Uusin nykyisistä lajeista on salibandy, joka tuli seuran ohjelmaan 1998, kun salibandyseura Oulun Pöllöt sulautuu OLS:n salibandyjaostoksi. Miekkailu
Miekkailua on Suomessa harjoiteltu Turun Akatemian perustamisesta lähtien. Turun Akatemian opiskelijat harrastivat tuolloin urheilussa joko miekkailua tai voimistelua. 1800-luvulla yliopiston muutettua Helsinkiin miekkailua opettivat italialainen mestari Otta ja suomalaiset Floretin ja Vilhelm Bergholm. 1900-luvulla miekkailuharrastus kasvoi maassa voimakkaasti erityisesti Helsingin ja Turun yliopistojen ja Haminan kadettikoulun ansiosta. Suomen ensimmäinen miekkailuseura Helsingin Miekkailijat perustettiin vuonna 1923 ja pian seurasivat myös helsinkiläinen Miekka-Miehet ja Viipurin Miekkailijat. Kansallinen lajiliitto Suomen Miekkailuliitto aloitti toimintansa vuonna 1931. Sen ensimmäinen puheenjohtaja oli Helsingin yliopiston voimistelulaitoksen
lehtori Oskari Väänänen. Københavns Idræts Forening
Københavns Idræts Forening on yleisurheiluseura Kööpenhaminasta, Tanskasta. Seura perustettiin vuonna 1892 nimellä "Københavns Fodsports-Forening", mutta se muutti nimensä nykyiseksi jo vuonna 1914. Københavns Idræts Forening on Tanskan vanhin yleisurheiluseura ja käyttää kotistadioninaan Østerbro Stadionia. Laura Kurki
Laura Kurki (s. 21. huhtikuuta 1994) on suomalainen uimari. Hän edustaa Helsingfors Simsällskapia. Pesäpallo
Pesäpallon sarjatoiminta laajeni toisen maailmansodan jälkeen, ja Helsingin olympialaisissa 1952 pelattiin PPL:n ja TUL:n organisoima näytösottelu. Ruotsiin laji sai jonkin verran jalansijaa 1950–1970-luvuilla suomalaissiirtolaisten ansiosta. Ruotsin pesäpalloliitto Sveriges Bobollsförbund perustettiin 1965. Lajin eteneminen Ruotsissa pysähtyi kuitenkin samoihin aikoihin. Finncell
Suomen Selluloosayhdistyksen perustamiskokous pidettiin 2. heinäkuuta 1918. Tuolloin yhdistykseen liittyivät kaikki Suomen selluloosatehtaat. Kaupparekisteriin Suomen Selluloosayhdistys merkittiin 8.11.1918. Suomalaisen sellun maailmanlaajuista myyntiä harjoitettiin aluksi agenttien avulla. 1940-luvun lopulta lähtien alettiin perustaa omia myyntikonttoreita eri puolille maailmaa. Finncellin toiminnan loppuvaiheessa sillä oli myyntikonttori muun muassa Lontoossa, Hongkongissa, Singaporessa, Wiesbadenissa ja Milanossa. Samfundet Folkgemenskap
Samfundet Folkgemenskap oli vuosina 1940–1944 toiminut suomenruotsalainen kansallissosialistinen järjestö, joka perustettiin Söderkullan kartanossa syksyllä 1940. Sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin amiraali Hjalmar von Bonsdorff ja sihteeriksi luutnantti Gunnar Lindqvist. Sipoo oli 1930–1940-luvuilla eräänlainen suomenruotsalaisen kansallissosialismin keskus, kartanonherra Bonsdorffin lisäksi paikkakunnalla asui Thorvald Oljemark, joka oli yksi aikakauden keskeisistä suomalaisista natsivaikuttajista. Perustavassa kokouksessa oli paikalla myös muun muassa Unto Boman (myöh. Parvilahti), joka vuosina 1941–1944 toimi suomalaisen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoonan yhdysmiehenä Berliinissä. Hänen mukaansa ajatus pataljoonan muodostamisesta esitettiin ensimmäistä kertaa Samfundet Folkgemenskapin johtokunnan kokouksessa. Muita järjestön aktiiveja oli muun muassa teollisuus- ja pankkimies Pehr Norrmén, joka oli myös mukana SS-vapaaehtoisten värväystoiminnassa keväällä 1941. Pörssitalo (Helsinki)
Kauppias Julius Tallberg ja kauppaneuvos Victor Ek ostivat yhdessä muutaman muun liikemiehen kanssa vuonna 1907 Fabianinkadulta tontin Pörssitaloa varten. Talon suunnittelijaksi valittiin arkkitehti Lars Sonck. Talon piirustukset valmistuivat 1910. Samana vuonna perustettiin kiinteistöyhtiö Aktiebolaget Börs (nykyinen Pörssitalo Oy) sekä Helsingin Pörssiklubi, jonka jäseniksi pääsivät vain yhtiön osakkaat. Rakennuksen kadunpuoleinen osa valmistui 1911 ja sisäosa seuraavana vuonna. Sonck oli itse Pörssiklubin perustajajäsen ja viihtyi talon valmistumisen jälkeen usein klubilla. Pörssi osti kiinteistöyhtiön osakkeet takaisin itselleen vuonna 1917. Vuonna 1985 se luovutti ne tuolloin perustetun Suomen Pörssisäätiön peruspääomaksi. Sähköinen pörssikauppa otettiin Helsingin pörssissä käyttöön vaiheittain vuodesta 1987 alkaen. Viimeinen julkihuuto pidettiin pörssitalossa vuonna 1990, minkä jälkeen meklarien toiminta pörssisalissa päättyi. Maximus af Schultén
Lisäksi af Schulténilla oli paljon luottamustehtäviä järjestöelämässä. Hän oli muun muassa Taiteilijoiden ja kirjailijoiden eläkekassan sihteeri 1873–1883, Pohjoismaisen kirurgiyhdistyksen perustajajäsen 1882, Finska Läkaresällskapetin puheenjohtaja 1883, Terveydenhoitoyhdistyksen ja Taideteollisuusyhdistyksen hallituksen jäsen, Nylands Nation -osakunnan inspehtori vuodesta 1895 sekä urheiluharrastuksiinsa liittyen Nyländska Jaktklubbenin kommodori 1879–1884 ja Helsingin Soutuklubin perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja vuodesta 1885. Purjehduksen ja soudun ohella hän harrasti voimistelua ja miekkailua. HFM
Helsingin Miekkailijat (lyh. HFM, ) on Suomen vanhin miekkailuseura, joka perustettiin 29. marraskuuta 1923. Luettelo suomalaisista science fiction -seuroista
Helsingin yliopiston science fiction -klubi ry eli HYSFK perustettiin vuonna 1987 Helsingin yliopiston opiskelijajärjestöksi. Sen toiminta painottuu tapahtumiin ja kokoontumisiin. Seuralla on oma klubihuone, jossa voi tavata muita jäseniä päivystyspäivinä. Seuralla on jäsenkirjasto ja se julkaisee "Marvin"-lehteä. Monet jäsenet osallistuvat pubissa Helsingin sf-piirien kuukausitapaamisiin eli mafioihin. Helsingfors Segelsällskap
Vuonna 2009 HSS perusti Audi HSS Match Race Centerin yhdessä Georg Tallbergin kanssa. Harjoituskeskuksen tavoitteena oli valmentaa huippupurjehdukseen tähtääviä naistiimejä ja varta vasten valmentaa nuoria naispurjehtijoita Lontoon kesäolympialaisiin 2012. Olympiavalmennus tapahtui Elliott 6m -veneillä, joita keskuksessa on kuusi kappaletta. Elliott 6 -veneet valittiin vuonna 2008 olympialuokaksi naisten match racingiin Lontoon olympialaisiin. Olympialaisissa veneluokat ovat vaihtuneet tasaisesti purjehduspoliittisten syiden ja purjehdusteknologian kehittymisen myötä. Riossa vuonna 2016 Elliott 6 -veneet eivät enää ole olympialuokkana. Audi HSS Match Race Centerissä harjoitelleista Suomen huippu-urheilijoista tunnetuimmat ovat Silja Lehtinen, Silja Kanerva ja Mikaela Wulff, jotka voittivat pronssimitalin Lontoossa 2012. Akademiska Sångföreningen
Akademiska Sångföreningen on suomenruotsalainen mieskuoro Helsingistä. Kuoro perustettiin vuonna 1838 nimellä Akademiska Sång-Sällskapet, ja se on Suomen vanhin yhä aktiivinen kuoro. Kuoron perusti Fredrik Pacius, keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston musiikinlehtori. Nykyisen nimensä kuoro otti vuonna 1848. Mariehamns seglarförening
Mariehamns seglarförening eli MSF on pursiseura Ahvenanmaan keskuskaupungista Maarianhaminasta. Se on perustettu vuonna 1917, ja nykyisin sillä on noin 600 jäsentä. Seuran kotipaikka sijaitsee Maarianhaminan Österhamnissa. MSF ylläpitää vierassatamaa sekä ravintolaa Club Marin. Suomen Valtakunnan Urheiluliitto
SVUL oli aluksi vahvasti ruotsinkielinen, mutta vähitellen suomenkielisten määrä SVUL:n johdossa kasvoi, joten ruotsinkieliset perustivat oman järjestönsä "Finlands Svenska Gymnastik- och Idrottsförbundin" (FSGI) vuonna 1912. Ruotsinkieliset olisivat halunneet, että SVUL ja FSGI olisivat toimineet tasa-arvoisina rinnakkaisliittoina, mutta SVUL suostui hyväksymään FSGI:n omaksi piirijärjestökseen. FSGI liittyi SVUL:ään vuonna 1914. FSGI:stä tuli vuonna 1917 Svenska Finlands Idrottsförbund (SFI). SVUL ja SFI riitautuivat 1930-luvulla ja SVUL jopa erotti SFI:n vuonna 1939. Tilanne rauhoittui 1940-luvun puolivälissä, jolloin SFI korvattiin Finlands Svenska Centralidrottsförbundilla. Sen seuroista tuli myös SVUL:n seuroja. Suomen Helluntaiherätyksen historia
Helsingin Saalem-seurakunta perustettiin 11.3.1928, kun 11 veljeä oli kokoontunut rukouskokoukseen. Vuoden 1928 aikana seurakuntaan liittyi 211 henkeä, vuonna 1929 liittyi 69 henkeä. Jäsenmäärä kasvoi v. 1933 mennessä 800 henkeen. Hämeen Naisvoimistelijat
Seuran perustamiskokous pidettiin 14. syyskuuta 1928 Tampereella, Huhtimäen tyttökoululla (nyk. Tammerkosken lukio). Seuran nimeksi päätettiin Hämeen Naisvoimistelijat. Tarkoitukseksi kirjattiin ”herättää paikkakunnan naisten keskuudessa harrastusta liikuntakasvatuksen eri toimintamuotoihin, kuten voimisteluun, urheiluun, leikkiin y.m. sekä niiden avulla kehittää jäsentensä ruumiin ja sielun voimia”. Seura päätti järjestää jäsenilleen harjoituksia, kokouksia, illanviettoja, voimistelunäytöksiä, juhlia ja iltamia. Perustettiin myös illanistujaisten ohjelmaksi ompeluseura. Voimisteluharjoitukset päätettiin aloittaa heti perjantaina 28. syyskuuta 1928. Seuran oma, käsinkirjoitettu sanomalehti sai nimekseen H.N.V:n Sielu. Helsingin kaupunginkirjasto
Helsingin kansankirjasto perustettiin 7. lokakuuta 1860. Aloitteen kirjaston perustamiseksi teki ja varat keräsi Helsingin Rouvasväenyhdistys ("Fruntimmersföreningen i Helsingfors"). Se oli 1800-luvulle tyypillinen yläluokkainen hyväntekeväisyysyhdistys, jonka toiminnan tavoitteena oli "kristillinen huolenpito kaupungin köyhimpien kansanluokkien naisista ja lapsista". Kirjaston avulla haluttiin sivistää työväkeä ja tarjota sille rakentavia vapaa-ajanviettotapoja. Kirjastohankkeen varsinaiset puuhamiehet olivat opettaja Helene Simelius sekä yhdistyksen sihteerit, kirjailija Zacharias Topelius ja professori Frans Ludvig Schauman. Haminan seurakunta
Ensimmäiset maininnat Vehkalahden seurakunnasta ovat vuodelta 1336 ja se oli yksi Suomen vanhimmista seurakunnista. Vehkalahden pitäjä käsitti tuohon aikaan suuren osan nykyisestä Kymenlaaksosta. Vanhin maininta Vehkalahden kirkosta löytyy Viipurin linnanisännän kirjeestä vuodelta 1396, mutta nykyinen Marian kirkko on rakennettu vuosien 1430-1470 välisenä aikana. Vuonna 1653 Vehkalahdelle myönnettiin kaupunkioikeudet ja se sai nimekseen Veckelax Nystad, Vehkalahden uusikaupunki. Uudenkaupungin rauhan jälkeen nimi muutettiin Fredrikshamniksi eli Haminaksi. Kaupungin väkiluvun kasvaessa ruotsinkielinen porvariväestö perusti oman ruotsinkielisen kaupunkiseurakunnan, mutta 17 vuotta myöhemmin, vuonna 1743 Turun rauhan solmimisen myötä, se sulautui takaisin Vehkalahden seurakuntaan kaakkoisen Suomen tultua osaksi Venäjän keisarikuntaa. Lyhyen olemassaolonsa aikana seurakunta oli kuitenkin ehtinyt rakentaa itselleen Ulrika Eleonoran kirkon. M/S Finn
15. joulukuuta 1972 alus laskettiin vesille ja seuraavan vuoden huhtikuussa se luovutettiin suomalaisen Finska Ångfartygsin omistukseen. Aluksen kotisatamaksi tuli Helsinki. Tuolloin alus oli nimeltään "Sirius". Luovutuksen jälkeen Sirius aloitti liikennöinnin Suomen ja Euroopan välillä. Helmikuun puolivälissä 1981 laivan omistajaksi rekisteröitiin Effoa-Finska Ångfartygs. Uinnin Suomen-mestaruuskilpailut 1911
Vesipallomestaruuden voitti Helsingfors Simsällskap, joka voitti Turun joukkueen jatkoajan jälkeen 5-2 (1-1,1-1,3-0) ja loppuottelussa Tampereen joukkueen 9-0. Helsingin joukkueessa pelasivat H. Johnsson, V. Varelius, Jarl Wasström, H. Bergström, V. Petroff, V. Sjöholm ja A. Haavisto. Wilhelm Tell (jousiammuntaseura)
Wilhelm Tell on vuonna 1951 perustettu helsinkiläinen jousiammunnan erikoisseura. Seuran puheenjohtajana kaudella 2017–2018 toimii Robert Koski. Seurassa on noin 200 jäsentä. Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu
Jo vuonna 1882 alettiin suunnitella uuden yliopistoon johtavan yksityisen suomenkielisen tyttökoulun perustamista Helsinkiin, mutta lopulta perustajat kääntyivätkin yhteiskouluajatuksen kannalle. Malli muodostui myöhemmin merkittäväksi esikuvaksi muille oppikouluille eri puolilla maata. Koulun perustamislupa annettiin vuonna 1886 professori Thiodolf Reinille ja vapaaherra E. G. Palménille. Omistajina oli alkuun joukko yksityisiä henkilöitä, vuodesta 1892 osakeyhtiö. Alkuvuosinaan koulu toimi Kampissa useissa osoitteissa, kunnes 1890 valmistui oma koulutalo osoitteeseen Yrjönkatu 24. Sen tieltä purettiin J. V. Snellmanin entinen kotitalo. Koulu toimi Yrjönkadun ja Kalevankadun kulman koulutalossa vuoteen 1937, jolloin valmistui uusi rakennus Etu-Töölöön osoitteeseen Nervanderinkatu 13. Nykyisiin tiloihin Etelä-Haagaan koulu muutti 1972. Nykyisen rakennuksen on suunnitellut arkkitehtipariskunta Heikki ja Kaija Siren. Väinö Vähäkallion suunnittelema Nervanderinkadun koulutalo oli sittemmin Museoviraston tiloina ja vuodesta 2014 siellä on ollut Sibelius-Akatemia, Yrjönkadun talo on purettu. IF Helsinge-Atlas
Järjestäytynyttä urheilutoimintaa harjoitettiin Vantaalla jo vuosisadan vaihteesta, ensin paikallisten nuorisoseurojen ja myöhemmin myös Vantaan suojeluskunnan ohjauksessa. Tärkeä syy siihen että Atlas niin nopeasti sodan loputtua syntyi 23.11.1945 oli suojeluskuntien lakkauttaminen. Aikana, jolloin juuri muita ajanvietteitä ei ollut, kiinnostus urheiluun oli suuri. Seuran toiminta-alue oli laaja, n. 115 neliökilometriä, sillä pitäjän läntiseen osaan kuuluivat, paitsi kylät Seutula, Keimola, Piispankylä, Lapinkylä, Myllymäki, Viinikkala, Voutila, Ylästö, Tolkinkylä, Silvola ja Hämeenkylä myös Kaarela ja Konala, jotka sittemmin liitettiin Helsinkiin. Helsingfors Svenska Arbetarförening
Helsingfors Svenska Arbetarförening perustettiin huhtikuussa 1898 Pohjanmaalta Helsinkiin muuttaneen kirvesmiehen Gustaf Wistbackan aloitteesta. Muita perustajajäseniä olivat niin ikään Pohjanmaalta kotoisin ollut puuseppä Anders Käcklund, Kymenlaaksossa syntynyt faktori Reino Drockila, hovioikeuden auskultantti Jean Boldt sekä samana vuonna Ruotsista saapunut metallimies Axel Weüdel. Perustajajäsenistä Weüdel oli tullut Suomeen Ruotsin sosialidemokraattisen työväenpuolueen puheenjohtajan Hjalmar Brantingin lähettämänä, tarkoituksenaan organisoida suomenruotsalaisen työväenliikkeen toimintaa. Svenska litteratursällskapet i Finland
Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. (lyhenne SLS) on tieteellinen seura, jonka tarkoituksena on vaalia, kehittää ja välittää suomenruotsalaista kulttuuriperintöä. Seura perustettiin vuonna 1885 Johan Ludvig Runebergin muistoksi. Vesipallon SM-sarja
Mestaruus ratkaistiin cup-muotoisena aina vuoteen 1959 asti, jonka jälkeen siirryttiin nykymuotoiseen sarjaan. Mestaruuden on voittanut kahdeksan eri seuraa. Eniten mestaruuksia on Helsingfors Simsällskapilla, joka on voittanut 47 kertaa. Helsingin Uimareilla on 23, Uimaseura Kuhilla 12 ja Kuopion Uimaseuralla sekä Turun Uimareilla 10 Suomen mestaruutta. Åbo Simklubb-Uintiklubi
Uintiklubi ÅSK on turkulainen vuonna 1913 perustettu uimaseura. Seura kuuluu Suomen Uimaliittoon (SUIL) ja Centrala Idrotts Förbund (CIF) -järjestöön. Jääpallon SM-kilpailu 1908
Alkuaikona kilpailuihin osallistui joukkueita vain Helsingistä ja Viipurista. Ensimmäisiin SM-kilpailuihin osallistui kolme helsinkiläisjoukkuetta: PUS, IFK ja Unitas, sekä viipurilainen Viborgs Hockeyklubb. Ensimmäisen mestaruuden ratkaisemiseen riitti kolme ottelua. Helsingissä PUS voitti Unitaksen 6-0 ja eteni loppuotteluun, Viipurissa pelatussa ottelussa HIFK voitti Viborgs Hockeyklubbin maalein 1-4. Kaikkien aikojen ensimmäinen SM-finaali pelattiin Helsingin Pohjoissataman luistinradalla. Polyteknikkojen Urheiluseura voitti ottelussa Helsingin IFK:n maalein 8-3. HIFK johti ottelua jo 3-1, mutta lopulta PUS eteni ensimmäiseksi jääpallomestariksi. Valokuvataide
1880-luvulta lähtien valokuvauksesta tuli mukana kuljetettavien kameroiden ja tehdasvalmisteisten valokuvausmateriaalien myötä yhä useampien harrastus. Suomen ensimmäinen valokuvayhdistys Amatörfotoklubben i Helsingfors (AFK) perustettiin vuonna 1888. Siinä ja muissa kameraseuroissa käyty keskustelu hallitsi Suomen valokuvataidetta 1960-luvulle asti. Kameraseuroihin liittyvä estetiikka saattoi nostaa mihin tahansa valokuvauksen lajityyppiin kuuluvan kuvan taiteeksi, kunhan se voitti kilpailun. IF Helsinge-Atlas
Seuran nimi oli aluksi Idrottsföreningen Atlas (IFA) vuoteen 1954, jolloin nimi muutettiin ja siitä tuli Idrottföreningen Helsinge-Atlas fr (HA). Seuran nimessä on siis säilynyt näihin päiviin asti Vantaan kaupungin vanha nimi Helsingin pitäjä / maalaiskunta ruotsinkielisenä (Helsinge). Yleisurheilu, suunnistus, uinti ja hiihto olivat Atlaksen ensimmäiset lajit. Päätettiin, että seuran edustusasu muodostuisi laivastonsinisestä puserosta ja valkoisista housuista joissa siniset reväärit. IKSU
Umeå Studenters Idrottsförening (USIF) perustettiin 5. toukokuuta 1959. Tuolloin seuralla oli alle 100 jäsentä. Vuonna 1960 seura vaihtoi nimensä muotoon Idrottsklubben Studenterna i Umeå (IKSU). Nykyään seuralla on noin 18 000 aktiivista jäsentä, 130 valmentajaa ja 70 työntekijää. Konsernin liikevaihto oli vuonna 2009 noin 87 miljoonaa kruunua. IKSU:lla oli vuonna 2009 toimintaa 17 eri lajissa. Iksulla on toimintaa 17 eri lajissa. Seura tunnetaan parhaiten salibandysta, jossa naisten joukkue on voittanut neljä Ruotsin mestaruutta sekä kolme EuroFloorball Cupia. Privatbanken i Helsingfors
Privatbanken i Helsingfors (toisinaan mainittu nimellä Suomen Yksityispankki Helsingissä) oli suomalainen vuosina 1896–1922 toiminut liikepankki. Sen edeltäjä, 1889 perustettu Helsingin Kansanpankki ("Helsingfors Folkbank A.B"), oli alun perin tarkoitettu kansanpankiksi käsityöläisiä ja muita pienyrittäjiä varten. Helsingfors Segelsällskap
HSS ja tuolloinen kommodori Eric Nummelin olivat 1930-luvulla aktiivisesti vaikuttamassa Gunnar L. Stenbäckin suunnitteleman Hai-veneen alkutaipaleeseen. Jollaluokissa HSS lanseerasi Suomeen Cadet-jollat. Tärkeitä kilpaluokkia seuralle ovat olleet myös Vikla, Lightning ja Finnjolla. Katajanokan Haukat
Katajanokan Haukat on helsinkiläinen urheiluseura. Seura perustettiin vuonna 1929. Seuran miesten pesäpallojoukkue pelasi Suomen pääsarjassa kaikkiaan 11 kautta, viimeksi vuonna 1958. Lisäksi joukkue pelasi yhdeksän kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Huipennus oli miesten SM-hopea vuodelta 1945. Naisissa joukkueella oli sitäkin parempaa menestystä. Himmeämpien mitalien lisäksi joukkue juli Suomen mestaruutta vuosina 1938, 1939, 1940 ja 1946. Lisäksi Haukoilla on ollut ainakin käsipallotoimintaa vielä 2000-luvullakin. Käsipallossa seura on myös saavuttanut useita aikuisten SM-mitaleita.
Haukat voitti myös baseballin ensimmäisen Suomen mestaruuden 1981 nimellä Hawks. Tällä hetkellä Haukat pelaa käsipalloa miesten III divisioonassa. Axel Olof Freudenthal
Freudenthal toimi monissa luottamustehtävissä kansalaisjärjestöissä. Hän oli 1874 perustamassa Svenska Landsmålsföreningen -seuraa ja toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana vuoteen 1900. Vuonna 1882 hän osallistui Svenska Folkskolans Vänner -yhdistyksen perustamiseen ja toimi kolme vuotta johtokunnan jäsenenä. Vuonna 1885 hän oli vuorostaan yksi Svenska Litteratursällskapet i Finlandin perustajista ja toimi sen ensimmäisenä varapuheenjohtajana vuoteen 1894 sekä hallituksen jäsenenä vuoteen 1904. Freudenthal nimitettiin 1876 Suomen Tiedeseuran jäseneksi ja hän toimi sen puheenjohtajana 1888–1889. Hän oli myös Suomen muinaismuistoyhdistyksen varapuheenjohtajana 1876–1878 sekä arkeologisen komission jäsenenä 1887–1902. Lisäksi Freudenthal kuului Helsingin kansakoulujohtokuntaan ja ruotsinkielisen normaalilyseon kouluneuvostoon. Hän oli myös 1882 yksi Nya svenska läroverket -oppikoulun perustajista. Freudenthal toimi vielä viimeisinä vuosinaan 1908–1911 Svenska folkakademin hallituksen jäsenenä ja varapuheenjohtajana. Svenska Landsmålsföreningen nimesi hänet kunniajäsenekseen vuonna 1900 ja Svenska Litteratursällskapet vuonna 1909. Lisäksi Freudenthal vihittiin Uppsalan yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1877.
Freudenthal avioitui vuonna 1886 Edla Lovisa Winbergin kanssa, jonka vanhemmat olivat talollinen Fredrik Winbergin ja Lovisa Holmström. Edla Freudenthal (1854–1925) oli tunnettu kieltenopettaja, ja hän perusti 1895 Helsinkiin Saksalainen iltakoulu -nimisen opiston, jonka johtajana hän toimi kuolemaansa saakka. He saivat kaksi lasta. Freudenthal harrasti kalastusta ja vietti kesiään Itä-Uudenmaan saaristossa, Ruotsinpyhtään Bullersissa sekä Pernajan Sarvisalon Kuggaksella. Vanhemmilla päivillään 110-kiloisen ja tuuheapartaisen Freudenthalin on sanottu vastanneen stereotyyppistä mielikuvaa suomenruotsalaisesta "viikinkipäälliköstä". Ihailijat korostivat mielleyhtymää, sillä svekomaanit käyttivät runsaasti muinaisskandinaavista mytologiaa ja viikinkiromantiikkaa ruotsinkielisten uusmaalaisten identiteetin rakentamisessa. Vasa Idrottssällskap
Vasa Idrottssällskap (lyh. Vasa IS, VIS) on vuonna 1907 perustettu vaasalainen urheiluseura. Seuralla on toimintaa keilailussa, voimaurheilussa ja yleisurheilussa. Lisäksi seurassa toimii kuntojaosto. Seurassa on myös hiihto- ja voimistelujaostot, mutta niissä lajeissa ei tällä hetkellä (heinäkuu 2008) ole toimintaa. Seuran puheenjohtaja on Tom Gullberg. Helsingfors Simsällskap
Vesipallossa HSS on voittanut ulkopelin Suomen-mestaruuden vuosina 1908–1913, 1915, 1916, 1919–1921, 1923–1928, 1940, 1945, 1953–1955, 1957–1966 ja hallipelin SM-kultaa vuosina 1958–1965.