Miten sukupuoli määritellään sosiaalisessa merkityksessä?
Sukupuoli
Biologian ohella sukupuolella voidaan tarkoittaa myös sosiaalista sukupuolta, jolla tarkoitetaan miehuuden ja naiseuden sosiaalisesti konstruoituneita merkityksiä sekä yhteiskunnallisia sukupuolirooleja, joihin kasvetaan sosiaalisaation kautta. Usein sosiaalisesta sukupuolesta käytetään myös englanninkielistä termiä gender. Sosiaalinen sukupuoli
Sosiaalinen sukupuoli on sukupuolentutkimuksen ja sosiologian käsite, joka tarkoittaa biologisten piirteiden ulkopuolelle jääviä sukupuolen ilmiöitä. Asettelulla on yhteyksiä sosiaaliseen konstruktionismiin.
Hen-pronomini
"Hen" ’hän’ on ruotsin kielen sukupuolineutraali persoonapronomini. Sanaa voidaan käyttää tilanteissa, joissa sukupuoli on tuntematon, epäolennainen tai se ei saa tulla ilmi. Sanaa voidaan käyttää myös henkilöstä, joka ei koe olevansa mies tai nainen, kuten henkilöistä, jotka kokevat kuuluvansa kolmanteen sukupuoleen eivätkä siksi koe naiseen tai mieheen viittaavien pronominien "hon" ja "han" olevan sopivia kuvaamaan heitä. Ensimmäisen kerran sanaa ehdotti Rolf Dunås vuonna 1966 "Uppsala Nya Tidning" -lehdessä, viitaten esimerkiksi suomen kielen sukupuolineutraaliin pronominiin "hän". Sanan "hen" käyttö on yleistynyt 2000-luvulla. Suku (kielioppi)
Indoeurooppalaisissa kielissä on alkujaan ollut kolme sukua, maskuliini, feminiini ja neutri (sukupuoleton). Maskuliini merkitsee varsinaisesti miespuolista, feminiini naispuolista ja neutri sukupuoletonta, mutta läheskään kaikissa tapauksissa ei sanan merkityksen perusteella voi päätellä, mihin sukuun sana kuuluu. Useimmissa nykyisissä romaanisissa kielissä kuten ranskassa, espanjassa ja italiassa on kuitenkin vain kaksi sukua, maskuliini ja feminiini, sillä latinan neutri on yleensä muuntunut nykykielessä maskuliiniksi, tosin romaniassa neutri on säilynyt. Suurimmissa skandinaavisissa kielissä maskuliini ja feminiini ovat yhdistyneet yhdeksi "en"-suvuksi, ja "ett"-suku vastaa neutria. Joissakin kielissä suku voi tehdä eron elävän ja elottoman välillä, kun taas toisissa kielissä sanan suvulla ei ole erityistä merkitystä. Sukupuolivaikutusten arviointi
Sukupuolivaikutusten arviointi (lyhenne suva) tarkoittaa sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseen tähtäävää toimintaa, jossa pyritään ottamaan sukupuolinäkökulma huomioon niin, että esimerkiksi lain valmistelemisessa arvioidaan, miten kyseinen laki tulee vaikuttamaan naisiin ja miehiin. Aseksuaalisuus
Käsitteen määritelmästä on monia versioita, koska ei ole yksiselitteisesti hahmoteltavissa, onko aseksuaalisuus seksuaalinen häiriö vai seksuaalisen suuntautumisen muoto. Aseksuaalisuus on edelleen virallisesti luokiteltu mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöksi. Suomessa käytettävä ICD-järjestelmä ei määrittele aseksuaalisuutta täsmällisesti, mutta se katsotaan ei-elimelliseksi seksuaaliseksi toimintahäiriöksi. Yhdysvaltain psykiatriyhdistys taas on diagnosoinut sen DSM-diagnoosijärjestelmässään vuonna 2000 hyposeksuaalisuudeksi, eli tilapäiseksi seksuaalifantasioiden ja seksuaalisen aktiivisuuden puutteeksi. Psykitatriyhdistyksen mukaan aseksuaalisuuden taustalla on ihmissuhdeongelma, ja se aiheuttaa ahdistusta ja kärsimystä ja vaatii hoitoa. Seksisymboli
Seksisymbolilla tarkoitetaan tunnettua julkisuudenhenkilöä, jota yleisesti pidetään seksuaalisesti vetovoimaisena. Erityisesti elokuvateollisuudessa seksisymboleilla on aina ollut tärkeä rooli. Positiivinen disintegraatio
Koska korkeamman tason saavuttaneilla henkilöillä on aito näkemys asioista, he nostavat myös ympäristönsä tasoa. Sosiaalisuus ei tässä yhteydessä tarkoita vain jo olemassaolevan sosiaalisen järjestyksen tukemista. Jos sosiaalinen järjestys ilmentää alempia arvoja, sen tukeminen olisi sen heijastelua ja näin ollen Dąbrowskin mukaan ”negatiivista sääntelyä”, joka on ensimmäisen tason ominaisuus. Tässä yhteydessä sosiaalisuus onkin hienovaraista sosiaalisten suhteiden kehittämistä ylempien arvojen pohjalta. Sen myötä syntyneet asemat ja tilat ovat usein ristiriidassa alempia arvoja toteuttavan yhteisön kanssa (positiivinen sääntelystä irtautuminen). Toisin sanoen irtautuminen tällaisen yhteisön arvoista on positiivinen ominaisuus. Sukupuolirooli
Sosiologiassa sukupuoliroolit ovat yhteiskuntien luomia käsityksiä eri sukupuolien ihanteellisesta käyttäytymisestä. Ne eroavat stereotyypeistä siten, edellä mainitut ovat ihmisten käsityksiä siitä millaisia eri sukupuolta olevat ihmiset ovat, kun sukupuoliroolit viittaavat ihmisten käsitykseen siitä miten eri sukupuolta olevien tulisi olla. Butch ja femme
Butch ja femme ovat lesboalakulttuurin termejä. On maskuliininen (butch) ja naisellinen (femme) identiteetti ja niihin liittyviä ominaisuuksia, käyttäytymistä, tyylejä, minäkuvia ja niin edelleen. Käsitteet syntyivät 1900-luvun lesboyhteisöissä. Niitä pidetään "tapana järjestää seksuaalisuhteet ja sukupuoli- ja seksuaali-identiteetti". Butch-femme-parisuhteet eivät ole ainoa vaihtoehto, sillä moni nainen elää butch–butch- tai femme–femme-suhteessa. Tasa-arvolaki
Välillistä sukupuoleen perustuvaa syrjintää on eri asemaan asettaminen sellaisen säännöksen, perusteen tai käytännön nojalla, joka vaikuttaa sukupuoleen, sukupuoli-identiteettiin tai sukupuolen ilmaisuun nähden neutraalilta, mutta jonka vaikutuksesta henkilöt voivat tosiasiallisesti joutua epäedulliseen asemaan sukupuolen perusteella. Välillistä syrjintää on myös eri asemaan asettaminen vanhemmuuden tai perheenhuoltovelvollisuuden perusteella. Jokin menettely ei kuitenkaan ole syrjintää, mikäli sillä pyritään hyväksyttävään tavoitteeseen ja valitut keinot ovat tavoitteeseensa nähden aiheellisia ja tarpeellisia. Yvonne Hirdman
Hirdman käyttää käsitteitä sukupuolisopimus, -järjestelmä ja -konflikti, ja lisäksi hän kuvaa historiasta ja eri yhteyksistä löytyviä naisten ja miesten välisiä suhteita. Suhteita on hänen mukaansa neljänlaisia. Ensiksi on A – ei-A suhde, jossa mies (A) on ihminen ja nainen (ei-A) ei ole läsnä. Toiseksi on A – a, yhden sukupuolen malli, jossa nainen (a) on vajavainen mies ja puute määrittää häntä. Kolmanneksi on A – B malli, jossa sukupuolet nähdään toisiaan täydentävinä vastakohtina, ja jossa kaikki jakautuu dikotomisesti feminiiniseen ja maskuliiniseen. Neljäntenä on A-A malli, jossa mies määrittyy homososiaalisesti suhteessa toisiin miehiin. Sukupuolentutkimus
Sukupuolentutkimus (aiemmin: naistutkimus) on monitieteinen oppiaine ja tutkimusala, jonka tavoitteena on tutkia, kuinka sukupuoli ja sukupuolten väliset suhteet vaikuttavat erilaisiin yhteiskunnallisiin, kulttuurisiin ja historiallisiin ilmiöihin. Sukupuolentutkimus on kattokäsite, johon sisältyvät tasa-arvotutkimus, feministinen tutkimus, kriittinen miestutkimus, lesbo-, homo- ja queer-tutkimus, sekä tyttötutkimus. Transsukupuolisuus
Transsukupuoliset muodostavat yhteiskunnallisen sukupuolivähemmistön. Transnainen (MtF) on transsukupuolinen henkilö, joka identifioituu naiseksi ja transmies (FtM) vastaavasti mieheksi. Transsukupuolinen voi kokea sukupuoli-identiteettinsä myös joksikin muuksi kuin selvästi vain mieheksi tai naiseksi, jolloin puhutaan yleensä muunsukupuolisuudesta (ei-binäärinen). Transsukupuolisilla itsemurhayritykset ovat yleisiä. Noin 40 prosenttia transsukupuolisista on yrittänyt itsemurhaa mikä on melkein yhdeksänkertaisesti koko väestöön verrattuna. Androgyyni
Androgyyni ("aner" eli mies ja "gyne" eli nainen) on henkilö, joka ei tunne kuuluvansa selvästi kumpaankaan biologiseen sukupuoleen. Androgyyni voi tuntea sukupuoli-identiteettinsä koostuvan maskuliinisten ja feminiinisten ominaisuuksien yhdistelmästä tai mahdollisesti ei kummastakaan. Androgyyni on niin sanottu "kolmas sukupuoli". Henkilö saattaa vuorotella eri sosiaalisia sukupuolipiirteitä tarpeiden ja tilanteiden mukaan. Tällöin nimityksellä on enemmänkin kulttuurillinen merkitys kuin biologinen. Yleisimmin androgyyni-nimitystä käytetään hahmosta, jolla ei ole sukupuolta tai henkilöstä, jonka sukupuoli on epämääräinen. Sosiaalinen status
Sosiaalinen status on arvostus, kunnioitus tai arvovalta, jonka yksilö saavuttaa asemassaan yhteiskunnassa. Sosiaalinen status tarkoittaa myös yhteiskunnallista asemaa. Status on Pierre Bourdieun mukaan osa kulttuurista pääomaa. Nykyaikaisissa yhteiskunnissa ammatin ajatellaan yleisesti määräävän statuksen, mutta myös muilla tekijöillä on merkitystä kuten uskonto, sukupuoli, vapaaehtoistyöt, harrastukset ja luonne. Varhaismoderneissa yhteiskunnissa statuserot ovat melko vaihtelevia mutta joissakin tapauksissa ne ovat pysyviä ja luokkiin perustuvia, kuten intialaisessa kastijärjestelmässä. Populaatio
Sukupuolten lukusuhteella tarkoitetaan koiraiden ja naaraiden lukumääräsuhdetta. Suvullisesti lisääntyvillä lajeilla molempia sukupuolia esiintyy yleensä yhtä paljon, esimerkiksi nisäkkäillä ja linnuilla sukupuolten lukusuhde 50:50 on lähes vakio. Monia poikkeuksia tästä säännöstäkin on kuitenkin olemassa. Populaation sukupuolijakauma voi muuttua ajan myötä, sillä esimerkiksi aikaisin keväällä kaikki lentävät sitruunaperhoset ovat koiraita ja naarat alkavat lentää vasta myöhemmin. Kevään kuluessa pariutumisvalmiiden koiraiden määrä pienenee naaraiden määrään suhteutettuna, jolloin niin sanottu sukupuolien toiminnallinen lukusuhde muuttuu. Ihmisen viheliäisyydestä ja muita esseitä
Ennen yhteiskunnassa oli tärkeässä asemassa sukupuolisiveyden käsite. Kristillinen kirkko saarnasi siitä ja valtiovalta piti sitä yllä. Nykyisin käsitteestä on paljolti luovuttu, mutta oikeanlaisen seksin käsite on yhä olemassa. Nykyaikaista ihannetta voisi Hännikäisen mukaan kutsua ”seksuaaliseksi korrektiukdeksi”. Siveyskulttuurin aikana maksullisten seksipalveluiden käyttöä katsottiin läpi sormien. Oli tapana ajatella, että miesten seksuaalivietti on niin voimakas, että se tarvitsee purkautumisväylän. Nykyään harva uskaltaa puhua julkisesti seksin ostamisesta. Ennen varsinkin miehen oli täysin hyväksyttävää ottaa itseään huomattavasti nuorempi vaimo, nykyään monet paheksuvat ikäeroa. Seksiä pitää harrastaa oikealla tavalla, keskiluokkaisesti. Viehtymys tietynlaisiin kumppaneihin on ”esineellistämistä”. Fantasiat ovat ”pornoistuneen kulttuurin tuotteita”. Feministit näkevät alistamista kaikessa heteroseksuaalisessa kanssakäymisessä. Pornografia
Pornografian voi määritellä sisällön, tarkoituksen tai vaikutuksen mukaan. Sisällön näkökulmasta pornografia määritellään seksuaalisesti yksityiskohtaiseksi sukuelinten ja sukupuoliaktien kuvaukseksi, jolta puuttuu taiteellinen, kulttuurillinen tai sosiaalinen arvo. Tarkoituksen näkökulmasta pornografia määritellään aineistoksi, jonka tarkoituksena on kiihottaa sen käyttäjiä. Vaikutuksen näkökulmasta pornografia määritellään aineistoksi, joka kiihottaa sen kuluttajaa. Cissukupuolisuus
Suomenkielinen cissukupuolisen nimitys on johdettu englanninkielisestä termistä "cisgender". Englannin kielessä termi on saanut alkunsa 1990-luvun trans-aktivistien kirjoituksista. Tämän jälkeen termiä on käytetty 2000-luvulla ihmisen sukupuolta käsittelevässä tieteellisessä kirjallisuudessa. Cissukupuolisen käsitettä on myös arvosteltu. Eräät sosiologit esimerkiksi ovat pitäneet ei-transsukupuolisen (engl. "nontransgender") käsitettä parempana. Suomen kielessä cissukupuolisuuden käsitettä ovat käyttäneet monet seksuaali- ja erityisesti sukupuolivähemmistöjen järjestöt julkaisuissaan, ja 2010-luvulla jonkin verran myös muu suomenkielinen media. Seksismi
Seksismillä (, , sukupuoli) viitataan katsantokantaan, joka korostaa sukupuolten välisiä eroja ja niihin perustuvaa sukupuolten eriarvoisuutta. Seksismi liittyy aiheena sukupuolten väliseen tasa-arvoon. Seksismillä tarkoitetaan kaikkea, mikä sisältää sukupuoleen liittyvää erottelua. Henkilö on seksisti, jos hänellä on seksistisiä käsityksiä. Seksistiset vakaumukset voivat perustua esimerkiksi uskontoon. Ihmisen sukupuoli
Juridinen sukupuoli saattaa aiheuttaa ongelmia, mikäli yhteiskunnan tulkinta on ristiriidassa henkilön psykologisen sukupuolen, pukeutumisen ja käytöksen kanssa. Promiskuiteetti
Promiskuiteetti kuvaa sosiaalista sukupuolten vapaata yhteiselämää. Yleensä promiskuiteettillä tarkoitetaan yhteiskunnallista tilaa, jossa ei ole avioliittoja tai muita pysyviä sukupuolisuhteita, vaan ihmiset harrastavat seksiä vapaasti eri kumppanien kanssa. Sukupuolen määrittäminen
Sukupuolta ei voida aina määrittää genitaalien muodon perusteella (kts. intersukupuolisuus) ja anatominen sukupuoli voi olla myös ristiriidassa henkilön oman kokemuksen kanssa (kts. lääketieteellinen termi transsukupuolisuus). Vauvojen sukuelimiä muokataan usein myös kirurgisesti vastaamaan toista sukupuolta, mutta monet kansalaisjärjestöt ja esimerkiksi YK on tuominnut nämä toimenpiteet. Muutamissa maissa on otettu käyttöön kolmas sukupuolen määritelmä, jolla on pyritty ratkaisemaan tätä ongelmaa. Yhteiskuntaluokka
Eri yhteiskuntaluokkiin kuuluvien ihmisten välillä on keskimäärin eroja kulutustottumuksissa, tavoissa, harrastuksissa ja harrastamattomuudessa sekä mieltymyksissä. Eräänä luokka-aseman määritelmänä pidetään mahdollisuutta ulkoisen elämänaseman hankkimiseen ja sisäisen tyydytyksen saavuttamiseen markkinoita hyväksikäyttäen. Myös ihmisen sosiaaliset suhteet määrittyvät pitkälti yhteiskuntaluokan mukaan, sillä ihmiset tuntevat yleensä eniten oman yhteiskuntaluokkansa edustajia. Yvonne Hirdman
Sukupuolijärjestelmä muotoutuu erilaisten sukupuolisopimusten vaikutuksesta ja toimii vuorovaikutuksessa kahden muun suuren järjestelmän, kapitalismin ja demokratian kanssa. Sukupuolisopimus ei Hirdmanin teoriassa tarkoita konkreettista sopimusta vaan toimii käsitteenä erilaisille (muuttuville) sukupuolisille käytännöille, jotka vaikuttavat elämän eri aloilla. Seksuaalimoraali
Seksuaalimoraali tarkoittaa ihmisen seksuaaliseen käyttäytymiseen liittyvien tapojen ja niiden sääntelyn muodostamaa kokonaisuutta tarkasteltuna yleisenä arvona, yhteisöjen tai yksilöiden kannalta. Seksuaalimoraalin tarkasteluun voi liittyä pyrkimyksiä kuvailla tai säädellä käyttäytymistä. Tässä artikkelissa tarkastelu rajataan enimmäkseen länsimaiseen kulttuuripiiriin. Seksuaalinen suuntautuminen
Seksuaalinen suuntautuminen eli seksuaalinen orientaatio kuvaa mihin sukupuoleen yksilön romanttiset ja seksuaaliset tunteet suuntautuvat, sekä mikä yksilön kokema identiteetti on näiden tunteiden ja toimintojen pohjalta. Heteroseksuaalisuus kuvaa yksilön tuntemaa vetoa vastakkaiseen sukupuoleen, biseksuaalisuus yksilön tuntemaa vetoa omaan sukupuoleensa ja yhteen tai useampaan muuhun sukupuoleen (usein naiseen ja mieheen) ja homoseksuaalisuus yksilön tuntemaa vetoa omaan sukupuoleensa. Panseksuaalinen henkilö tuntee vetoa kaikkiin sukupuoliin. Joskus myös aseksuaalisuutta pidetään yhtenä seksuaalisen suuntautumisen muotona, mutta tästä käsityksestä ei ole yksimielisyyttä. Sukupuolisensitiivinen kasvatus
Sukupuolisensitiivistä kasvatusta vastaan esitetty kritiikki liittyy siihen, että siinä sukupuoli oletetaan pääasiassa sosiaalisesti konstruoiduksi, kun taas kriitikoiden mukaan sukupuolella on vahva biologinen pohja. Kriitikoiden mukaan ei voi olla terveellistä häiritä sukupuolen biologiseen pohjaan nojaavia taipumuksia. Kriitikoiden mukaan biologinen sukupuoli määrittää sukupuolelle tyypillistä leikkimistä. Sukupuolisensitiivisen kasvatuksen kannattajat ovat sanoneet että biologian ei pidä olla kohtalo, ja tähän kriitikot ovat vastanneet, että sukupuolelle tyypillistä käyttäytymistä ei voi pitää sairautena joka vaatii lääkkeen. Kriitikot ovat myös nostaneet esimerkiksi tunnetun David Reimerin tapauksen, jossa poika yritettiin kasvattaa tytöksi. Kriitikot ovat myös maininneet, että miehet ja naiset voivat olla tasa-arvoisia sukupuolten erilaisuudesta huolimatta. Ihmisen sukupuoli
Sukusolujen lisäksi yksilön sukupuoli määritellään biologiassa sukupuolikromosomien, niihin kytkeytyvien sukupuolen määräytymisessä tarvittavien geenien, sukupuolihormonien eli endokrinologian, sukurauhasten sekä ulkoisten sukupuolielinten morfologian perusteella. Ihmisen sukupuoli
Sukupuoli-identiteettiin kuuluvaksi lasketaan myös sukupuolirooli, joka sisältää kaiken yksilön toiminnan ja käyttäymisen, jolla hän ilmaisee itselleen ja muille olevansa mies, nainen tai jotakin muuta. Sukupuolirooli on myös kulttuuri- ja aikakausisidonnainen yhteisön asettama normi, jonka mukaan yksilön oletetaan käyttäytyvän. Myös seksuaalinen orientaatio eli suuntautuminen kuuluu sukupuoli-identiteetin osa-alueisiin. Naistutkimuksen kritiikki
Naistutkimuksen edustajat ovat arvostelleet yhteiskunnallisen sukupuolikysymyksen biologisointia ja esittäneet, että feministiteoreetikko Judith Butleria on tulkittu väärin. Butlerin mukaan naiseus ja mieheys tai seksuaalisuuden muodot ovat kulttuurisesti rakennettuja käsitteitä. Kirjallisuuskriitikko Putte Wilhelmssonin mukaan Niemelä ja Tammisalo eivät ole ymmärtäneet Butlerin teoriaa biologisten sukupuolten olemassaolosta. Cissukupuolisuus
Cissukupuolinen tai cis-sukupuolinen tarkoittaa henkilöä, joka kokee sukupuoli-identiteettinsä vastaavan syntymässään määriteltyä sukupuolta. Cissukupuolinen henkilö voidaan määritellä ihmisenä, joka ei ole transsukupuolinen, intersukupuolinen tai muunsukupuolinen. Täten cissukupuoliset muodostavat enemmistön kaikista ihmisistä. Cissukupuolinen ihminen voi olla mies eli "cismies" tai nainen eli "cisnainen". Muunsukupuolisuus
Ei-binäärisiä sukupuolia on lukuisia, mutta suomen kielelle niitä ei ole käännetty. Transsukupuolisen ja cissukupuolisen tavoin sukupuolinimikkeet muodostuvat monesti latinan- tai kreikankielisestä prefiksistä ja englanninkielisestä sanasta "gender" (sukupuoli). Esimerkkejä identiteettinimityksistä ovat: 
Fa’afafinet ovat Samoan kolmas sukupuoli ja ovat oleellinen osa samoalaisten perinteistä kulttuuria. Fa’afafinet ovat syntymässään mieheksi määriteltyjä henkilöitä, jotka ilmentävät sekä miehisiä että naisellisia piirteitä. Tunnettuja fa’afafineja ovat Edward Cowley, Shigeyuki Kihara, Marion Malena, Fuimaono Karl Pulotu-Endemann ja Jaiyah Saelua. Nainen
Nainen on toinen ihmisen biologisista sukupuolista, naaraspuolinen ihminen. Naiseksi kutsutaan yleensä vain aikuista naispuolista henkilöä, kasvuikäisestä naisesta käytetään nimitystä tyttö. Muiden nisäkäsnaaraiden tapaan naisen biologisia tunnusmerkkejä ovat muun muassa XX-sukupuolikromosomipari, synnytyselimet (emätin, kohtu, munasarjat) ja maitorauhaset imettämistä varten. Naiset ovat keskimäärin miehiä pienikokoisempia ja heidän äänialansa on keskimäärin korkeampi. Pukeutumisen tutkimus
Edellä esiteltyjen tutkimussuuntien lisäksi pukeutumista on tutkittu muun muassa alakulttuurisuuden, sukupuolisuuden ja etnisyyden näkökulmista. Alakulttuuritutkimuksessa hyödynnetään usein semiotiikkaa ja erityisesti symbolin käsitettä. Alakulttuurisymbolit ovat merkitykseltään ilmaisuvoimaisempia ja useimmiten pysyvämpiä kuin valtavirran muodissa esiintyvät symbolit. Sukupuolisuuden näkökulmasta vaatteilla tuotetaan feminiinisyyttä ja maskuliinisuutta. Soperin mukaan vaatetus on perinteisesti yhdistetty naisellisuuteen ja siihen liitetään paljon stereotypioita, kuten luulo siitä, että nainen koristautuu miehiä varten. Vaatteita on käytetty myös sukupuolisen vallan välineenä ja naisia ja heidän liikkuvuutta onkin läpi historian rajoitettu krinoliineilla, korseteilla sekä hunnuilla. Pukeutumisen etninen näkökulma nykyisin on lähtökohdiltaan erilainen, kuin historiassa vallinnut etnologinen ja antropologinen vaatetutkimus. Ihmisen sukupuoli
Sukupuoli-identiteetillä tarkoitetaan yksilön sisäistä kokemusta ja tietoisuutta sukupuolestaan. Se muodostuu useimmilla varhaislapsuudessa monitekijäisesti biologisen, anatomisen, psykologisen ja sosiaalisen sukupuolen mukaan. Sukupuolentutkimus
Sukupuolentutkimuksessa sukupuolta ja rotua tutkitaan yhteiskunnallisina hierarkioina, tutkitaan esimerkiksi seksismiä ja rasismia. Ihmisen sukupuoli
Ensimmäisinä elinvuosina lapselle kehittyy ylisukupuoli-identiteetti, jonka aikana lapsi muodostaa käsityksen omasta sukupuolestaan, sekä miehenä ja naisena olemisesta, tai sukupuolen kokemus voi olla sukupuoleton. CSI-käsitettä käytetään toisinaan myös tarkoittamaan kromosomien, sikiöaikaisten sukupuolielinten ja hormonaalisesti ohjatun erilaistumiskehituksen tuloksena ilmenevää fyysistä ulkomuotoa. Seksi
Sanan ”seksi” taustalla on englanninkielinen käsite ”sex appeal”, joka käännettiin suomeksi ”seksi” ja ”naisen seksuaalinen vetovoima”. Alkuaan Hollywoodin elokuvamaailmasta kotoisin oleva ilmaus levisi yleiseen kielenkäyttöön 1930-luvulla ja samalla sen merkitys laajeni ominaisuudesta toimintaan ja käsittämään molemmat sukupuolet. Sosiaalisen identiteetin teoria
Henri Tajfelin pääteos "Human Groups and Social Categories" määritteli teorian sisällön. Teoria määritellään tyypillisesti seuraavassa muodossa: Ihmiset määrittelevät itsensä ryhmäjäsenyyksiensä avulla, ja saavuttaakseen myönteisen itsemäärittelyn, pyrkivät saavuttamaan sisäryhmälleen etua tai paremmuutta vertailun kohteena oleviin ulkoryhmiin nähden. Sosiaalinen sukupuoli
Jako biologiseen ja sosiaaliseen sukupuoleen tuli tärkeäksi 1960-luvulla alkaneelle toisen aallon feminismille, joka perusti tasa-arvovaatimuksensa siihen, etteivät ihmisen henkiset ominaisuudet ole biologinen kohtalo ja että naisten patriarkaalinen sortaminen on kulttuurin ilmiö, joka ei riipu sukupuolen biologisista ominaisuuksista. Raiskaus
Rikoslaissa on määritelty raiskaus sukupuoliyhteydeksi, johon uhri pakotetaan. Sukupuoliyhteydellä tarkoitetaan ”sukupuolielimellä tapahtuvaa tai sukupuolielimeen kohdistuvaa tunkeutumista toisen kehoon”; vuodesta 2014 lähtien myös peräaukkoon tunkeutuminen esineellä tai muulla ruumiinosalla kuin peniksellä, ja "toisen sukupuolielimen ottaminen omaan kehoon" katsotaan sukupuolineutraalisti sukupuoliyhteydeksi. Lain muuttaminen sukupuolineutraaliksi tapahtui poikkeuksellisesti eduskuntakäsittelyn aikana. Sukupuolisensitiivinen kasvatus
Tutkimusten mukaan lapset alkavat muodostaa konsepteja sukupuolista noin 2-vuotiaana ja valtaosa lapsista tietää olevansa tyttöja tai poikia täyttäessään 3 vuotta. Lapsi kehittää itselleen sukupuoli-identiteetin 3-5-vuotiaana ja alkaa ymmärtää mitä tarkoittaa olla miespuolinen tai naispuolinen. Lähes välittömästi sen jälkeen kun lapsi on tullut sukupuolitietoiseksi, lapsi alkaa kehittää sukupuolistereotyyppejä, joita lapsi soveltaa itseensä ja muihin antaakseen merkitystä omalle sukupuoli-identiteetille ja saadakseen ymmärrystä omasta sukupuoli-identiteetistään. Sukupuolisterotypiat ovat kehittyneitä jo 5-vuotiaana ja 5-7-vuotiaana sukupuolistereotypioista tulee jäykästi määriteltyjä.. Tutkimusten mukaan lapset muodostavat jäykkiä ja yhä jäykistyvämpiä uskomuksia sukupuolten käyttäytymisestä, mieltymyksistä ja piirteistä ensimmäisten elinvuosien aikana. Näiden stereotyyppien sisäistäminen voi suuresti muokata lapsen tavoitteita ja toimintaa. Myös lastenkirjoissa välittyy vahvoja viestejä sukupuolten stereotyyppisestä käyttäytymisestä. Lapset myös usein saavat positiivista palautetta, kun noudattavat sukupuolistereotypiaa. Näiden syiden vuoksi koulua edeltävä aika on kriittinen ajanjakso jolloin sukupuolistereotypioita vastaan voi taistella. Seksi
Seksuaalisen kanssakäymisen ja tavallisen läheisyyden tai koskettelun välillä ei ole mitään ehdotonta rajaa. Esimerkiksi kädestä kiinnipitämisellä saattaa olla sekä seksuaalista että ei-seksuaalista merkitystä, riippuen kulttuurista ja tilanteesta. Sukupuoli-identiteetti
Sukupuoli-identiteetti tarkoittaa yksilön sisäistä kokemusta ja tietoisuutta sukupuolestaan. Se muodostuu useimmilla varhaislapsuudessa monitekijäisesti biologisen, anatomisen, psykologisen ja sosiaalisen sukupuolen mukaan. Sosiaalinen sukupuoli
Juridinen sukupuoli on useimmissa maailman maissa joko mies tai nainen. Muutamissa maissa on otettu käyttöön myös kolmas sukupuolen määritelmä. Identiteetti (yhteiskuntatieteet)
Sosiologiassa identiteetti tarkoittaa yksilön näkemystä erilaisiin ryhmiin kuuluvuudesta. Identiteetin rakennuskomponentteja voivat olla sukupuoli, ikä, ammatti, etniset ryhmät tai mikä tahansa muu tärkeäksi koettu asia. Puhutaan esimerkiksi sukupuoli-identiteetistä tai kansallisesta identiteetistä. Identiteetin kehittymiseen vaikuttavat vahvasti vallitsevat sosiaaliset olot ja historiallinen aikakausi. Sukupuolitutkimus
Sekä sosiaalinen konstruktionismi että feministinen sukupuolentutkimus näkevät ihmisten käyttäytymisen erojen olevan ympäristötekijöiden aiheuttamia. Feministisen sukupuolitutkimuksen ei kuitenkaan periaatteessa tarvitse olla konstruktionismiin perustuvaa, ja 2000-luvulla onkin syntynyt pienehkö evoluutiofeminismin mahdollisuutta pohtivien tutkijoiden liike. Suomessa evoluutiofeminismiin on perehtynyt Anna Rotkirch. Sukupuolineutraalius
Lastenpsykiatrian erikoislääkäri Jari Sinkkonen on kritisoinut pyrkimystä hämärtää sukupuolieroja ja sitä, ettei lapsia saisi sanoa tytöiksi ja pojiksi. Sinkkonen on sanonut, että sukupuoli on luovuttamaton osa identiteettiä. Sukupuoli on osa ruumiinkuvaa 1,5–2,5-vuotiaasta lähtien. Sinkkosen mukaan jo 1960-luvulla osoitettiin, ettei sukupuoli-identiteetti ole kasvatuksesta riippuvainen. Sinkkosen mielestä ajatus siitä, että tyttönä tai poikana oleminen häivytetään, liittyy enemmän aikuisten tasa-arvopyrkimyksiin, kuin biologiaan ja anatomiaan. Sosiaalinen koheesio
Sosiaalinen koheesio tarkoittaa ihmisten muodostaman ryhmän tai ihmisjoukon yhteenkuuluvuutta. Koheesio mittaa tarkasteltavaan ryhmään kuuluvien ihmisten välisten suhteiden muotoa ja laatua, ja suhdetta ryhmään. Heteroseksuaalisuus
Vuonna 1901 Dorland's Medical Dictionary määritteli englanninkielisen "heterosexuality"-hakusanan: "“abnormal or perverted appetite toward the opposite sex.”" ["epänormaali tai perverssi halu vastakkaista sukupuolta kohtaan"] Vuonna 1923 Merriam-Websterin sanakirja määritteli: "“morbid sexual passion for one of the opposite sex.”" ["sairaalloinen seksuaalinen intohimo vastakkaisen sukupuolen edustajaa kohtaan"] Vasta vuonna 1934 sanakirja määritteli "“manifestation of sexual passion for one of the opposite sex; normal sexuality.”", joka vastaa sitä merkitystä joka sanalla on nykyään. Toinen sukupuoli
Kun aiempi tulkinta on lähtenyt siitä, että Beauvoir kulki Sartren jäljissä, vuosituhannen vaihdetta lähestyttäessä hänet alettiin nähdä itsenäisenä ajattelijana. Teoksen "Toinen sukupuoli" teesi "naiseksi ei synnytä, naiseksi tullaan" on saanut kaksi tulkintalinjaa: toisaalta naispuolisuus eli biologinen sukupuoli ei olisi syy siihen, miksi tytöistä tulee naisia, vaan naiseksi tulemisen määrää sosiaalinen sukupuoli (gender). Toinen tulkinta – kuten muiden muassa Heinämaa – lähtee siitä, että naisten alistamisen ja alistumisen perusta ei ole muualla kuin niissä konkreettisissa teoissa, joissa se ilmenee. Niinpä se tulkinta hylkää sex-gender -erotteluun perustuvat tulkinnat. Sen mukaan Beauvoir ei etsi sukupuolisuuden tai naiseuden syitä vaan pyrkii kuvaamaan sukupuolittuneita merkitysrakenteita ja niiden muodostumista. Sukupuoli
Sukupuoli on biologiassa suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä anatominen ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat yleensä jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin (hedelmöityvä) ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin (hedelmöittävä). Ihmisellä hedelmöittyvä sukupuoli ovat naiset ja hedelmöittävä sukupuoli miehet. Homoseksuaalisuus
1900-luvun alun tieteellinen kirjallisuus käsitteli homoseksuaalisuutta kahtena erillisenä ilmiönä: inversiona ja perversiona. Inversiossa henkilöllä on synnynnäinen ja pysyvä sukupuolisesti kääntynyt seksuaali-impulssi, eli miehen seksuaali-impulssi kohdistuu sukupuolellisesti käänteisesti mieheen kuten naisella. Sen sijaan perversio oli epämoraalinen ja perverssi seksuaaliteko. Jako olemisen muotona (inversio) ja käyttäytymisen muotona (perversio) monimutkaistui, kun lääketieteessä ja psykiatriassa pyrittiin käsitteellistämään homoseksuaalisuus nimenomaan seksuaalisen halun muotona, joka sopisi yhteen seksuaalisen suuntautumisen ja objektivalinnan kanssa. Psykologi Sigmund Freud uskoi ihmisen olevan luonnollisesti biseksuaalinen. Freudin näkemyksen mukaan heteroseksuaalisuus on normaalin libidon kehityksen lopputulos, ja psykoanalyyttisessä koulukunnassa homoseksuaalisuus edusti normaalin libidon kehityksen häiriötä. Freudin mukaan heteroseksuaaleilla on kyky tulla kiinnostuneeksi samasta sukupuolesta, jota Freud nimitti latentiksi homoseksuaalisuudeksi. Behavioristinen koulukunta saavutti valta-aseman 1930- ja 1940-luvuilla yhdysvaltalaisessa ja brittiläisessä psykologiassa. Behaviorismi kiinnitti mielentilojen sijaan huomiota käyttäytymisen kategorisointiin, ja homoseksuaalisuus liitettiin tiettyihin liiallisen seksuaalikäyttäytymisen muotoihin. Sen jälkeen homoseksuaalisuutta on yritetty määritellä pysyvänä suuntautumisena. Tutkija Alfred Kinseyn tutkimustulokset siitä, että ihmisiä ei voi jaotella hetero- ja homoseksuaaleihin aiheutti määritelmäkriisin, sillä homoseksuaalisuutta pidettiin pienen ja määritellyn kategorian patologiana. Tieteilijät päättivät säilyttää heteroseksuaalisuuden ja homoseksuaalisuuden erilliset kategoriat, ja lisäksi erottivat toisistaan homoseksuaaliset teot ja homoseksuaalisen henkilön, mikä mahdollisti homoseksuaalisuuden säilyttämisen olemisen muotona. Transnainen
Transnainen on nainen, joka syntymässä on määritelty mieheksi sukuelimiensä perusteella. Transsukupuolisen ihmisen kokemus omasta sukupuolestaan ei siis vastaa hänen syntymässä määriteltyä sukupuoltaan. Transsukupuolinen voi haluta korjauttaa kehonsa ja anatomiansa vastaamaan naistyypillisiä piirteitä. Transnaisesta käytetään joskus englanninkielistä lyhennettä "MTF" ("male to female", ). Seksi
Seksi (lat. "sexus" = sukupuoli) on käsite, jolla tarkoitetaan nykysuomessa ennen kaikkea ihmisen sukupuolista kanssakäymistä ja sukupuolielämää, mutta sanalla tarkoitetaan myös sukupuolielämän kuvausta taiteessa ja viihteessä esitettynä, sekä sukupuolista vetovoimaa.
Tätä sanaa, kuten muitakin sukupuolen ja seksuaalisuuden käsitteitä tulkitaan jossakin määrin eri tavoin eri maissa, kielissä ja kulttuureissa, joten artikkelissa pitäydytään suomenkieliseen tulkintaan. Sukupuolitutkimus
2000-luvulla sukupuolisuutta ja yhteiskuntaa tarkastelevat teoriat on jaettu neljään ryhmään:Sukupuolitutkimuksen tutkimusaiheita ovat olleet muun muassa sukupuolittunut valta ja väkivalta, parivalinta, avioliitto, prostituutio ja seksuaalivähemmistöt. Feministisestä tutkimuksesta käytetään nykyisin enimmäkseen termiä "sukupuolentutkimus". Sukupuolitutkimus
Sosiaalinen konstruktionismi korostaa sukupuolirooleihin kasvamista. Aihetta on käsitellyt erityisesti filosofi Michel Foucault. Hänen mukaansa seksuaalisuuden ilmentymät ovat kulttuurin tuotteita, joiden merkitys on peräisin yhteiskunnallisista diskursseista. Myös muut konstruktionistit ovat korostaneet yhteiskunnan seksuaalisuutta arvottavaa vaikutusta. Sukupuolten väliset psykologiset erot eivät käsityksen mukaan ole biologisesta sukupuolesta riippuvia. Historiallisesti miesten ja naisten työnjako on määräytynyt taloudellisten ja yhteiskunnallisten syiden sekä fyysisten ominaisuuksien perusteella. Sukupuoliroolit, naisellinen ja miehinen käytös, ovat syntyneet työnjaon seurauksena. Sukupuolisuhteet entisajan Suomessa
Lempi tarkoittaa nykyisin rakkautta. Vanhassa, alkuperäisessä merkityksessä lempi oli toisaalta arvaamattomaksi koettu voima, joka hallitsi ihmistä, ja sai aikaan seksuaalisen halun ja kiintymyksen. Lemmen ajateltiin vievän järjen ja voivan johtaa ihmisen rappioon ja typeriin tekoihin. Toisaalta taas lemmellä tarkoitettiin taipumusta tai onnea houkuttaa hyviä kumppaniehdokkaita. Lemmettömyys taas merkitsi, ettei hyviä kumppaniehdokkaita tullut vastaan. Monet nuoret ja naimattomat yrittivät nostaa lempeään taikuudella, jotta olisivat päässeet hyviin naimisiin. Luettelo sosiologian käsitteistä
Gemeinschaft-yhteisö
– gender
– Gesellschaft-yhteisö
– getto
– globalisaatio Ihmisen sukupuoli
Tämä artikkeli käsittelee ihmisen sukupuoliominaisuuksia, kuten ihmisen sukupuolen anatomista, kulttuurillista, juridista ja sosiaalisia tasoja. Judith Butler
Merkittävimpänä sukupuolta jäsentävänä käytäntönä Butler pitää heteroseksuaalista matriisia (myöhemmissä teoksissa Butler puhuu heteroseksuaalisesta hegemoniasta) ja heteronormatiivisuutta. Ei-heteroseksuaalisessa yhteiskunnassa sukupuolieroa ei välttämättä tarvitsisi koska halu ei määrittyisi sukupuolen mukaan. Käytännössä teos "Hankala sukupuoli" nosti valtavirtaan, osaksi naistutkimusta, marginaalissa olleen homo- ja lesbotutkimuksen ja synnytti uuden tutkimusalan: queer-teorian. Butlerin vaikutus ulottuu myös feministisen teorian ulkopuolelle: häntä seurataan kirjallisuudentutkimuksessa sekä kriittisessä teoriassa hänen kielifilosofisten ratkaisujensa vuoksi. Butler on myös innoittanut radikaaleja sukupuolipoliittisia liikkeitä, kuten ACT UPia. Seksuaalinen suuntautuminen
Seksuaaliseen suuntautumisen arviointi ja määrittely ei ole ongelmatonta, sillä on vaikeaa määritellä yksilön seksuaalista suuntautumista arviointiasteikolla, koska seksuaalisen suuntautumisen määritelmä ei ole yksiselitteinen. Yleisesti ottaen, siihen sisältyy kolme aluetta, jotka otetaan arvioinnissa mukaan: seksuaalinen viehtymys, seksuaalinen käyttäyminen, sekä seksuaalinen identiteetti. Kuitenkaan selvää yhteyttä esimerkiksi henkilön itse määrittelemän seksuaalisen identiteetin, sekä homo- ja heteroseksuaalisen käyttäytymisen määrällä ja niitten vaihtelulla ei ole. Sukupuolitutkimus
Evoluutiopsykologiaa on arvosteltu yhteiskunnallisen näkemyksen puutteesta sekä yksinkertaistavista johtopäätöksistä. Esimerkiksi vuonna 2007 julkaistiin tutkimus, jonka mukaan on havaittu naisten valitsevan mieluummin vaaleanpunaisen ja miesten vaaleansinisen värin. Tästä on tehty johtopäätös, että värimieltymykset ovat syntyneet luonnonyhteisössä, jossa naiset hoitavat lapsia ja keräävät marjoja ja miehet käyvät ravinnonhankintamatkoilla. Kyseinen tutkimus perustui kapeaan otantaan, eivätkä tutkijat itse esittäneet evolutiivista selitystä kuin hypoteesina, vaikka mediassa tutkimustulos esitettiinkin todisteena evoluution tuottamasta erosta sukupuolten välillä. Tieteentutkijoiden Petri Ylikosken ja Tomi Kokkosen mukaan tämän tutkimuksen tapaus tuo hyvin esiin sen, miten odotukset ja kiinnostus löytää sellaisia sukupuoliin liittyviä eroavuuksia, jotka tukevat kulttuurissa vallitsevia, stereotyyppisiä käsityksiä, vaikuttaa siihen, miten tutkimuksista helposti tulkitaan paljon pidemmälle meneviä väitteitä, jotta lukijakunta kiinnostuisi. Yhteiskuntaluokka
Yhteiskuntaluokka tai sosioekonominen ryhmä on keskeinen yhteiskunnan sosiaalisen jakautumisen mittari. Yhteiskunnan alueella elävä väestö jakautuu koulutuksen asteen, rikkauden ja ammattiaseman perusteella ryhmiin eli luokkiin, joilla on toisiinsa verrattuna eriarvoiset mahdollisuudet toimia yhteiskunnassa rahallisesti, sosiaalisesti ja poliittisesti. Sairaus
Se, määritelläänkö jokin fyysinen tai psyykkinen tila sairaudeksi vai normaalivariaatioksi, on merkittävä yhteiskunnallinen kysymys niin sosiaalisesta kuin taloudellisestakin näkökulmasta. Erityisesti psykiatristen sairauksien määritelmät aiheuttavat erimielisyyttä, ja niissä lienee eniten myös kulttuurista ja aikakaudesta riippuvia eroja. Esimerkiksi homoseksuaalisuus kuului aiemmin suomalaiseen tautiluokitukseen. Sukupuoli ja psykologia
Keskeinen kysymys sukupuolieroissa on, missä määrin sukupuolien väliset erot ovat tulosta biologisesta ja missä määrin taas sosiaalisesta sukupuolesta. Asiaa on vaikeaa tutkia, sillä sosiaalinen sukupuoli vaikuttaa välttämättä siihen, millaisia ihmisistä tulee. Koulujen psykologian ja biologian oppikirjoissa on perinteisesti mainittu, että naiset ovat miehiä tunteellisempia, koska heidän aivopuoliskonsa yhdistävä kappale (aivokurkiainen) on suurempi kuin miehillä. Tämä näkemys on kuitenkin kiistanalainen. Seksuaalinen tasa-arvo
Seksuaalinen tasa-arvo tarkoittaa ihmisten tasa-arvoa seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta. Näin ollen homo- ja heteroseksuaalit sekä muiden seksuaalisuuksien edustajat olisivat toisiinsa nähden tasa-arvoisia. Esimerkiksi parisuhteiden rekisteröinti seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta kuuluu seksuaaliseen tasa-arvoon. Sukupuolielin
Sukupuolielimet ovat keskeinen osa seksuaalisuutta. Heteroseksuaalisuudessa vastakkaisen sukupuolen sukupuolielimet ovat kiinnostuksen kohteena, homoseksuaalisuudessa saman sukupuolen sukupuolielimet, biseksuaalisuudessa kummatkin sukupuolielimet. Seksuaalisuus tai seksuaalinen suuntautuneisuus eivät määrity pelkästään sukupuolielimien perusteella, mutta yhteiskunnassamme niillä on tässä keskeinen rooli ja ne määrittävät sukupuolisidonnaisen identiteetin muiden sukupuoleen liittyviksi miellettyjen ominaisuuksien kanssa. Sukupuoli-identiteetti voi olla myös ristiriidassa sukupuolisen ilmiasun kanssa, toisin sanoen omien sukupuolielinten ja muiden fyysisten sukupuolipiirteiden ei koeta soveltuvan omaan sukupuoli-identiteettiin. Tällöin saatetaan hakea ratkaisua sukupuolenkorjausleikkauksesta. Simone de Beauvoir
Beauvoirin tunnetuin teos on "Toinen sukupuoli" ("Le Deuxième Sexe", 1949), joka käsittelee miehen ja naisen keskeisiä sukupuolisia eroja ja perustavanlaatuisesti toisistaan poikkeavaa kokemusta sukupuolesta ja sosiaalisesta sukupuolesta. Beauvoirin kenties lainatuin lause "naiseksi ei synnytä, naiseksi tullaan" tiivistää Beauvoirin näkemyksen naiseudesta: yhteiskunta sosiaalistaa naiset toisiksi suhteessa miehiin eli yhteiskunnan vahvempaan puoliskoon. Näin ollen nainen on aina tuomittu jäämään toiseksi ja vähemmäksi, ja hänet kasvatetaan kantamaan tätä ristiään sitä kyseenalaistamatta. Nainen huomaa olevansa ja suorittaa valintansa maailmassa, jossa miehet velvoittavat hänet hyväksymään itsensä vain "toisena". Beauvoirin vaikutus feministiseen suuntaukseen oli keskeisin 1970-luvun alusta (aikana, jolloin feministinen liike yleistyi ja vahvistui huomattavasti). Luettelo sosiologian käsitteistä
sanktio
– Sapirin–Whorfin hypoteesi
– seksismi
– semiotiikka
- separaatio
– sopimusyhteiskunta
– sosiaalinen fakta
– sosiaalinen järjestys
– sosiaalinen konstruktionismi
– sosiaalinen liikkuvuus
– sosiaalinen pääoma
– sosiaalinen rakenne
– sosiaalinen status
– Status
– sosiaalinen toiminta
– sosiaalinen verkostoanalyysi
– sosiaalinen vieraantuminen
– sosiaalipsykologia
– sosialisaatio
– sosialismi
– sosiobiologia
– sosiogrammi
– sosiokulttuurinen innostaminen
– sosiologia
– sosiologinen mielikuvitus
– sosiologinen perspektiivi
– sotilassosiologia
– stereotyyppi
– stigma-ilmiö
– stratifikaatio
– sukulaisuus
– sukupolvi
– sukupuolirooli
– symbolijärjestelmä
– symbolinen interaktionismi
– symbolinen pääoma
– syrjäytyminen
– systeemiteoria Uskonto ja seksuaalisuus
Islamissa sukupuoliroolit ovat selkeät. Homoseksuaalista tai biseksuaalista identiteettiä, sukupuolenvaihdoksia tai transvestismiä ei hyväksytä. Sukupuolet pitävät etäisyyttä toisiinsa, ja sen sijaan samansukupuoliset kontaktit ovat läheisiä. Vähäisetkin sukupuolten väliset kontaktit tulkitaan seksuaalisiksi, jopa katsekontakti, mikä johtaa herkästi naisten seksuaaliseen häirintään julkisilla paikoilla. Sukupuolitutkimus
Evoluutioteoria tarkastelee ihmistä muiden eläinlajien tavoin ja näkee lisääntymisen olevan sen kannalta välttämätöntä. Sukupuolisen käyttäytymisen ajatellaan tähtäävän elämän jatkamiseen ja turvaamiseen. Sukupuolieroja tarkastellessa esiin tulee sekä ruumiillisia että mielellisiä eroja. Niiden katsotaan johtuvan luonnonvalinnasta, joka vahvistaa menestyksekkäitä perinnöllisiä ominaisuuksia. Seksuaalisuuden kannalta olennaisena erona evoluutiopsykologia pitää sitä, että naisten mahdollisuus lisääntyä on biologisesti rajattua kun taas miesten lähes rajatonta. Siksi naisten pariutumisstrategiat painottuvat enemmän jälkikasvun laatuun ja turvaamiseen. Miehille on suhteessa enemmän hyötyä kumppanimäärän enimmäistämisestä mutta luonto suosii myös monien strategioiden käyttämistä. Judith Butler
Butler esittää teoksessa "Hankala sukupuoli" ja tarkentaa näkemystään myöhemmissä kirjoituksissaan, että sukupuolta esitetään (engl. "perform") toistamalla tuttuja eleitä ja että sukupuolen voi ymmärrettävästi esittää (engl. "perform"), koska on kulttuurisesti vakiintunut eleistö, joka on matkittavissa ja toistettavissa. Kulttuurissa siis vallitsevat tietynlaiset sääntöjärjestelmät, jotka ovat omaksuttavissa. Tiettyyn sääntöjärjestelmään liitetään tietynlaisen ruumiin kanssa syntynyt henkilö. Tämä on performatiivisuutta, ja tämä tekojen korostaminen olemisen sijaan tulee kielifilosofi J. L. Austinilta. Radikaaliksi Butlerin ajattelun tekee, ettei hän oleta sukupuolen esittämisen taakse mitään alkuperäistä sukupuolta, vaan sukupuoli on kokonaisuudessaan tuotettua, esitettyä. Sosiaalinen sukupuoli
Useimmissa maissa sukupuoli käsitetään jakautuvan kahdeksi, mutta monissa kulttuureissa sukupuolia on ollut useampia. Esimerkiksi Pohjois-Amerikan intiaanikulttuureissa on ollut tavallista useammat sukupuoliroolit. Feminiinisyys
Androgyyni on ihminen, jolla on sekä maskuliinisia että feminiinisiä piirteitä ja hän asettuu psykologisten sukupuoliominaisuuksiensa perusteella maskuliini-feminiinijatkumon keskivälille. Androgyynisyys on psykologinen ominaisuus, joka ei siis tarkoita sukupuolettomuutta tai intersukupuolisuutta. Androgyynisyys ei myöskään automaattisesti tarkoita, että henkilö kuuluu johonkin seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön. Sukupuolitutkimus
Konstruktionismia mukaillen "feministiset teoriat" ovat perinteisesti jakaneet sukupuolen biologiseen (engl. "sex") ja sosiaaliseen puoleen ("gender"), joista jälkimmäinen on kulttuurin aikaansaama sosiaalinen konstruktio. Feminismin sukupuolikäsitys liittyy sen tavoitteeseen osoittaa, että naiset suoriutuvat samoista tehtävistä kuin miehetkin. Tällöin on myös haluttu kyseenalaistaa sukupuolten välisiä eroja. Sukupuolittunut käyttäytyminen yhdistyy feminismissä vallan ongelmaan ja se nähdään miesten pyrkimyksenä alistaa ja hallita naisia. 1990-luvulta lähtien suosiota on kasvattanut queer-teoria, johon keskeisesti sisältyvän, Judith Butlerin kehittämän performatiiviteorian mukaan seksuaalinen halu opitaan toistamalla yhteiskunnallista eleistöä ja myös jako biologisiin sukupuoliin on keinotekoinen. Yhteisöllisyys
Sosiaalisen koheesion käsite määrittää yhteisöllisyyden laatua, "yhteenkuuluvuutta". Yvonne Hirdman
Hirdmanin kysyy tutkimuksessaan muun muassa kuinka sukupuoli tuotetaan, miten sukupuoli toimii eri konteksteissa ja muiden järjestelmien kanssa sekä miksi nainen ja naisinen on sosiaalisesti alempiarvoista kuin mies ja miehinen. Hirdman lähestyy kysymyksiä historian kautta. Yhteiskunta
Yhteiskunta muodostuu ihmisten kaikkien (nykyisten ja siihen mennessä institutionalisoituneiden) vuorovaikutussuhteiden verkostoista. Yhteiskunta jaetaan muun muassa hegeliläisessä ja liberalistisessa perinteessä valtioon ja kansalaisyhteiskuntaan. Uudemmissa teorioissa yhteiskunta jaetaan usein kolmeen osa-alueeseen: valtiolliseen eli julkiseen sektoriin, (yksityiseen) taloudelliseen toimintaan eli yksityiseen sektoriin ja vapaaehtoistyöhön (kolmas sektori). Vielä uudempi laajennus tähän jaotteluun on neljäs sektori, jolla tarkoitetaan perhettä, sukua ja ystäväpiiriä. Sukupuoli ja psykologia
Sukupuoli-identiteetillä tarkoitetaan yksilön sisäistä kokemusta ja tietoisuutta sukupuolestaan. Intersukupuolisten vauvojen leikkaushoitoja on perusteltu sillä ajatuksella, että sukupuoli voidaan valita kasvattamalla lapsi valittuun sukupuoleen, mutta tämä on johtanut usein hyvin vahingollisiin hoitotuloksiin. Lingua franca nova
Sukupuolta ei yleensä merkitä. Jos sen ilmaisemiseen on erityinen tarve, sukupuoli kerrotaan adjektiivin "mas" tai "fema" avulla: Karankawat
Karankawain kulttuurissa esiintyi miesten ja naisten lisäksi kolmas sukupuoli, joka tunnettiin heidän keskuudessaan nimellä "Monanquia" (Berdache). Nämä miehet olivat omaksuneet naisen roolin päivittäisessä elämässään ja uskonnollisissa riiteissä heillä oli omat erityistehtävänsä. He saattoivat olla aseksuaaleja tai omata vaihtelevan sukupuolisen identiteetin. 1800-luvulla "monanquiat" kadottivat suuren osan varhaisesta arvostuksestaan kansansa parissa. Standpoint-teoria
Sandra Harding on laajentanut standpoint-teoriaa korostamalla, että yhteiskunnallisiin asemiin kytkettyjä näkökulmia on monia. Näitä ovat sukupuolen lisäksi esimerkiksi rotu, seksuaalinen suuntautuminen ja yhteiskuntaluokka. Patricia Hill Collins on käsitellyt teoriaa erityisesti mustien naisten näkökulmasta. Dorothy Smith on puolestaan käyttänyt standpoint-teoriaa sosiologian ja sosiologisen metodin sisältämän ”abstraktin maskuliinisuuden” kyseenalaistajana. Perinteisessä sosiologisessa tutkimuksessa objektiivisuus määritellään erottamalla tietäjä ja tiedettävä ja tekemällä yleistyksiä tiedon tilannesidonnaisuuden poistaen. Smithin mukaan tällainen metodi mitätöi naisten kokemuksen, joka on aina tilannesidonnaista ja suhteellista. Smithin päämääränä on kehittää sosiologiaa sellaiseksi, että sen etualalle nostettaisiin todelliset eletyt kokemukset. Sukupuolitutkimus
Vaihtoteoreettinen malli tarkastelee ihmisten käyttäytymistä osana yhteisöllistä vuorovaikutusta. Se korostaa sukupuolieroja ottamatta tarkkaa kantaa siihen, missä määrin erot johtuvat kulttuurista tai biologisista tekijöistä. Teoria tarkastelee yhteisöllistä elämää toimijoiden välisten voimavarojen tai palkintojen vaihtona, jossa ihmiset pyrkivät saamaan hyötyjä ja välttämään kustannuksia. Sukupuolitutkimuksessa sosiaalisen vaihdon teoriaa on käytetty selittämään muun muassa parivalintaa ja seksuaalimarkkinoiden lainalaisuuksia. Sosiaalisen vaihdon teorian juuret ovat behavioristisessa psykologiassa, mutta se on hyödyntänyt myös ihmis- ja yhteiskuntatieteiden sekä taloustieteen havaintoja. Suomessa sosiaalisen vaihdon teoriaa on tuonut esiin Henry Laasanen kirjassaan "Naisten seksuaalinen valta". Sukupuolitutkimus
Australialainen psykologi Cordelia Fine on kuvannut neuroseksismiksi sitä tapaa, jolla jotkin neurotieteen tutkijat ovat pyrkineet osoittamaan, että sukupuoli on "koodattu" aivoihin. Finen mukaan kyseessä ylitulkinta ja jopa tulosten vääristelevä esittäminen, jolla pyritään tukemaan perinteisiksi miellettyjä käsityksiä sukupuolista. Hänen mukaansa on ongelmallista, että stereotyyppisiä käsityksiä sukupuolista pyritään oikeuttamaan vetoamalla tieteellisyyteen, kun sitä ei samalla noudateta näissä tutkimuksissa. Tästä äiti varoitti
Kontula sanoo feminismin päässeen Suomessa valtiokirkon asemaan. Kontulan mukaan aikaisempaan feminismiin on vaikuttanut kristinuskon käsitys seksuaalisuudesta. Tämä on johtanut seksuaalisuuden arvottamiseen feministien valtavirran ehdoilla. Homot, transihmiset, polyamoriset, fetisistit, seksityöntekijät ja sadomasokistit eivät ole päässeet esiin omalla äänellään, vaan heitä on pidetty miesten asian ajajina. Kontulan mukaan valtavirtafeminismin mittapuu seksuaalisuudelle on ”valkoisen, koulutetun, keski-ikäisen ja perin juurin keskiluokkaisen naisen”. Seksuaalisen vapauden tulisi toteutua vain feminismin sallimissa rajoissa. Sosiaalinen sukupuoli
Vaikka jako biologiseen ja sosiaaliseen sukupuoleen on yhä tavallinen sukupuolentutkimuksessa ja feministisessä ajattelussa, sitä on arvosteltu paljon feminismin 1980-luvulla alkaneen kolmannen aallon piirissä, joka alkoi nähdä perinteiset vastakkainasettelut — kuten järki/tunne, valkoinen/musta, normaali/vammainen tai nuori/vanha — vallan diskursseina. Sex−gender-erottelua arvosteltiin myös siksi, että käsitteet eivät arvostelijoiden mukaan toimi keskinäisessä vuorovaikutuksessa vaan sosiaalinen sukupuoli määritellään biologisen sukupuolen kautta. Myös gender-sanan semantiikka nähtiin ongelmallisena. Belgialainen Luce Irigaray kirjoitti sukupuolen genderistä suhteessa ranskan kielioppiin, mutta kysymystä ei nähty samalla tavalla olennaisena englannin kielen kannalta. Samoihin aikoihin kiinnitettiin huomiota siihen, että gender-sanaa oli alettu puhekielessä käyttää sanan "sex" sijaan sukupuoleen viitattaessa. Sosiaalisen identiteetin teoria
Sosiaalisen identiteetin teorian kehyksenä on oletus yhteiskunnan rakentumisesta hierarkkisesti eri sosiaaliryhmiksi, jotka ovat valta- ja statussuhteissa toisiinsa. Näitä ovat esimerkiksi miehet ja naiset, kansalliset tai uskonnolliset ryhmät. Valta- ja statuserot ovat ominaisia myös pienempien ja lyhytaikaisempien ryhmien välisissä suhteissa, esimerkiksi koululuokkien välillä. Perusoletus on, että sosiaaliset luokat (suuret ryhmät kuten kansakunta tai kirkkokunta tai pienemmät ryhmät kuten organisaatio tai kerho) luovat jäsenilleen sosiaalisen identiteetin. Sosiaalinen identiteetti määrittelee yksilölle, kuka hän on ja kuvaa ja arvioi mitä siitä seuraa. Sosiaaliset identiteetit eivät vain kuvaile jäseniä, vaan ne myös määräävät normeja ja arvioivat jäsenyyden merkitystä. Esimerkiksi kuuluminen sosiaaliseen luokkaan ei vain tarkoita, että yksilö määrittelee ja arvioi itse olevansa tämän luokan jäsen ja että muut määrittävät ja arvioivat häntä luokan jäsenenä, vaan myös sitä, että hän käyttäytyy luokan jäsenelle luonteenomaisella tavalla. Normi (sosiologia)
Sosiaaliset normit kuvaat vakiintuneita ja hyväksyttyjä toimintamalleja toimimiseen, pukeutumiseen, kommunikaatioon ja ulkoiseen olemukseen. Normit vaihtelevat ajan kuluessa ja ovat yleensä ikäryhmä-, sosioekonomis- tai sukupuoliriippuvaisia. Ryhmien normit eivä välttämättä ole missään tekemisissä toistensa kanssa. Heteroseksuaalisuus
Hanne Blank on kirjassaan "Straight: The Surprisingly Short History of Heterosexuality" esittänyt että heteroseksuaalisuus on käsitteenä luotu vuonna 1868. Tällöin ei myöskään ollut vielä homoseksuaalisuuden käsitettä. Blank dokumentoi kuinka vielä tätä ennen ihmiset eivät olleet saaneet sellaista ajatusta, että ihmiset voivat erota toisistaan rakkauden tai seksuaalisen halun osalta. Seksuaalisen käyttäytymisen muotoja tiedettiin olevan, mutta huomio oli teossa eikä tekijässä. Käsitteen heteroseksuaalisuus keksi unkarilainen toimittaja Karl Maria Kertbeny 1860-luvun lopulla. Transsukupuolisuus
Transsukupuolisuus (vanh. "transseksuaalisuus") on sukupuolisuuden ilmiö, jossa transsukupuolisen henkilön kokemus omasta sukupuoli-identiteetistään ei vastaa sitä biologista ja sosiaalista sukupuolta, johon hänet on syntymän yhteydessä määritelty. Transsukupuolinen kokee usein syntymässä määritellyn sukupuolensa ja siihen liittyvät fyysiset piirteet ja sosiaaliset roolit itselleen vieraiksi ja vastenmielisiksi ja toivoo näiden piirteiden ja roolien muuttamista omaa sukupuoli-identiteettiään vastaaviksi sukupuolenkorjausprosessilla. Yli 99 prosentilla väestöstä biologinen sukupuoli ja sukupuoli-identiteetti ovat yhtenevät. Kybalion
"Sukupuolen Lain" mukaan kaikissa asioissa ilmenee niiden sukupuoli: jokaisessa asiassa on "maskuliininen" ja "feminiininen prinsiippi": sukupuoli ilmenee kaikilla tasoilla. Esim. pattereilla on uros ja naaras navat, kuten Maapallollakin. Sukupuolen Lakia ei siis tule rajoittaa koskettamaan vain ihmisten sukupuolta, vaan ennemminkin "luomista; generoimista; synnyttämistä; tuottamista..." yleisellä tasolla. Feminiinisyys
Kirjassaan "Whipping Girl: A Transsexual Woman on Sexism and the Scapegoating of Femininity "(2007) transsukupuolinen kirjailija ja biologi Julia Serano ei hyväksy feminiinisyyden kuvaamista "keinotekoisena" tai "performanssina". Hänen mukaansa tietyt feminiinisyyden ja maskuliinisuuden aspektit ovat biologisen sukupuolen luonnollisia seurauksia, jotka voivat edeltää sosialisaatiota. Tämän vuoksi feministit eivät saa keskittyä naisvartaloisiin, vaan kaikki feminiinisyyden muodot pitää voimauttaa. Ennen sitä minkäänlainen sukupuolten tasa-arvo ei hänestä ole aidosti saavutettavissa. Sosiaalinen sukupuoli
Termiä sosiaalinen sukupuoli käytetään vastineena englannin kielen sanalle gender (lat. "genus"), joka on perinteisesti viitannut kieliopilliseen sukuun, kuten ranskan maskuliinisiin "le"-sanoihin ja feminiinisiin "la"-sanoihin. Gender-sana tuli yleiseen käyttöön englanninkielisissä maissa 1980-luvulla. Varsinkin Yhdysvaltojen puhekielessä gender vastaa nykyisin yhä useammin suomen kielen sanaa sukupuoli, koska sana "sex" viittaa sukupuolen lisäksi seksiin. Seksuaalivalinta
Seksuaalivalinta eli sukupuolivalinta on eräs evoluution luonnonvalinnan mekanismeista. Siinä parittelemaan pääsyä ja lisääntymistä edistävien ominaisuuksien välillä tapahtuu valintaa. Naaraiden kumppaninvalinta toimii siivilänä, joka karsi populaatiosta mutaatioita, joita kertyy perimään. Urosten kilpaillessa naaraista, vain ne, joilla ei ole mutaatiotaakkaa, pärjäävät. Ihmisen sukupuoli
Sosiaalinen sukupuoli on yhteisön kokemus ja tulkinta yksilön sukupuolesta. Sen piiriin kuuluvat mm. käsitykset siitä, mikä on miehekästä ja mikä naisellista. Sukupuolitutkimus
Osa sukupuoliteorioista näkee kulttuurin perustuvan ihmisten biologisille tarpeille. Tällöin yhteiskunnalliset rakenteet ja yhteisön jäsenten käyttäytyminen selittyvät muun muassa evoluutioteorian avulla. Näihin suuntauksiin lukeutuvat etenkin sosiobiologia sekä evoluutiopsykologia. Tunnettuja teoreetikkoja ovat psykologi David Buss, sosiaalipsykologi Roy Baumeister ja antropologi Donald Symons. Evoluutiopsykologian kannattajat ovat hyödyntäneet teorioissaan psykologian ja yhteiskuntatieteiden tutkimuksia. Sukupuoli-identiteetti
Sukupuoli-identiteetin ja sukupuoliroolin (eli sosiaalisen sukupuolen) ero ilmenee esimerkiksi ihmisillä, jotka kokevat olevansa toista sukupuolta, kuin heidän kehonsa (lääk. transsukupuoli), erotettuna ihmisistä, jotka ilmentävät pukeutumisella sukupuolensa feminiinistä tai maskuliinista puoltaan (lääk. transvestismi). Pukeutumisen avulla ihminen voi ilmentää kuuluvansa sosiaalisen sukupuolen tasolla toiseen sukupuoleen, kuin hänen yhteisön kautta oletettu sukupuolensa on (kts. myös drag queen, drag king). Sukupuolen ristiriitaa kokevat haluavat kuitenkin elää pysyvästi toisessa sukupuolen roolissa ja tähän liittyy usein myös kehodysforia. Toiseus
Viime vuosikymmeninä monissa tieteenaloissa toiseus on alettu ymmärtämään sosiaaliteorian epistemologisena käsitteenä. Toiseuden tematiikkaa käsitellään esimerkiksi maantieteen, naistutkimuksen, antropologian ja sosiologian tutkimuksessa. Esimerkiksi maantieteessä toiseuttaminen viittaa prosessiin, jossa ryhmä sijoitetaan reuna-alueille eli marginalisoidaan suhteessa keskustaan. Filosofi Simone de Beauvoir käytti toiseutta sukupuoleen liitettynä ja näkee naisen ruumiinsa kautta miehen toisena. Mountz, A. (n.d.). The Other. Key Concepts in Political Geography, 328-338. Retrieved February 5, 2016. Sosiaalinen sukupuoli
Feministisessä ajattelussa sosiaalinen sukupuoli voi tarkoittaa