Missä Jean Sibelius syntyi?
Jean Sibelius
Johan Julius Christian "Janne" Sibelius syntyi 8. joulukuuta 1865 Hämeenlinnassa. Isä, Hämeenlinnan kaupunginlääkäri Christian Gustaf Sibelius, kuoli lavantautiin heinäkuussa 1868 Sibeliuksen ollessa kaksivuotias.Hänen äitinsä oli Pyhäjoen rovastin tytär Maria Charlotta (o.s. Borg). Sibeliuksella oli vanhempi sisar Linda Maria (1863–1932) ja nuorempi veli Christian Sibelius (1869–1922). Sibeliuksen koti oli ruotsinkielinen. Jean Sibelius
Johan Julius Christian ”Jean” Sibelius (8. joulukuuta 1865 Hämeenlinna – 20. syyskuuta 1957 Ainola, Järvenpää) oli suomalainen myöhäisromantiikan taidemusiikin säveltäjä. Hänen kansallisromanttinen musiikkinsa oli tärkeässä osassa Suomen kansallisen identiteetin muodostumisessa. Sibelius on kansainvälisesti tunnetuin ja esitetyin suomalainen säveltäjä. Sinfonioiden ja sinfonisten runojen luojana Sibelius oli 1900-luvun merkittävimpiä.
Jean Nouvel
Jean Nouvel (s. 12. elokuuta 1945 Fumel, Lot-et-Garonne) on ranskalainen arkkitehti. Hän on saanut lukuisia kansainvälisesti merkittäviä palkintoja, joiden joukossa ovat Wolfin palkinto (2005) ja Pritzker-palkinto (2008). Nouvel on Ordre des Arts et des Lettres'n komentaja. Nouvelin töiden joukossa ovat pilvenpiirtäjä Torre Agbar (Barcelona), Institut du Monde Arabe (Pariisi) ja Louvre Abu Dhabi (Abu Dhabi). Jean Sibelius
Sibelius solmi erityisen tiiviit siteet Järnefeltin perheeseen. Hän avioitui Eero ja Arvid Järnefeltin sisaren Ainon kanssa Tottesundin kartanossa Maksamaalla 10. kesäkuuta 1892. He saivat kuusi tytärtä: Eva, Ruth, Kirsti-Maria (kuoli 1-vuotiaana lavantautiin), Katarina, Margareta ja Heidi. Jean Sibelius
Alakoulusta Sibelius jatkoi suomenkieliseen Hämeenlinnan normaalilyseoon, joka oli perustettu vähän aiemmin suomalaisuusliikkeen ansiosta. Sibeliuksesta tuli kaksikielinen, ja hän luki Elias Lönnrotin "Kalevalaa" sekä J. L. Runebergin, Zachris Topeliuksen ja Aleksis Kiven teoksia. Hän kirjoitti 1880–1885 viitisentoista sävellystä, joihin kuului pianomusiikkia ja kamarimusiikkiteoksia. Hänen esikuviaan olivat wieniläisklassikoiden lisäksi muun muassa Felix Mendelssohn, Edvard Grieg ja Pjotr Tšaikovski. Säveltämistä hän opiskeli Johann Christian Loben "Lehrbuch der musikalischen Komposition" -oppikirjasta. Vapaa-aikaansa ja kesiä Sibelius vietti Loviisassa ja von Konowien sukutilalla Sääksmäellä, missä hän oppi arvostamaan luontoa runollisesti mystisenä voimana. Jean-taiteilijanimensä Sibelius otti käyttöön 1886. Jean Sibelius
"Kullervon" kantaesityksen jälkeen Sibelius avioitui. Hän lähti Aino-vaimonsa kanssa karelianismin innoittamalle häämatkalle Kalevalan syntysijoille Karjalaan, Lieksaan ja Kolille. Hän matkusti yksin vielä Ilomantsiin ja Korpiselälle ja Suojärvelle kuulemaan ja keräämään runolaulua. Jo vuonna 1891 hän oli kuullut Porvoossa runonlaulaja Larin Paraskea. Sibelius (sävellysohjelma)
Sekä ohjelmiston että Sibelius Software -yhtiön nimi viittaa suomalaiseen säveltäjään Jean Sibeliukseen. Ohjelman kehittivät englantilaiset kaksosveljekset Jonathan ja Ben Finn, jotka ovat kertoneet nimen syyksi sen, että Sibelius oli molempien suosikkisäveltäjä, ja kiistäneet, että heidän sukunimellään (Finn, ”suomalainen”) olisi ollut tekemistä ohjelman nimeämisen kanssa. Jacques Brel
Brel syntyi Belgiassa Brysselin esikaupungissa Schaerbeekissä mutta asui lähes koko ikänsä Pariisissa. Hän kuoli Pariisin esikaupungissa Bobignyssa keuhkosyöpään, ja hänet on haudattu Marquesassaarille, jossa hän asui pitkään. Jean Sibelius
Musiikkitoimittaja Vesa Sirén on esittänyt, että Sibelius saattoi kärsiä essentiaalisesta vapinasta, joka aiheutti hänelle ongelmia nuoresta pitäen ja jonka oireita hän poisti alkoholilla. Teoriaa ovat myöhemmin tukeneet useat asiantuntijat. Oletettavasti vapina esti kirjoittamisen ja haittasi sosiaalista elämää. Jean Seberg
Jean Seberg syntyi Iowassa amerikanruotsalaiseen perheeseen. Uskonnoltaan hän oli luterilainen. Seberg opiskeli ennen näyttelijänuraansa University of Iowassa. Jean Sibelius
Sota-ajan ankeus alkoi haihtua vuonna 1919, jolloin Sibelius osallistui pitkästä aikaa kansainvälisille musiikkijuhlille, Pohjoismaiden musiikkipäiville. Matkan yhteydessä hän tapasi toisen suuren pohjoismaisen sinfonikon, Tanskan Carl Nielsenin. Jean Béliveau
Jean Béliveau syntyi Trois-Rivièresissä 31. syyskuuta 1931. Hän oli vanhin perheen kahdeksasta lapsesta. Perhe muutti Jeanin ollessa 3-vuotias Plessisvilleen, ja he asettuivat Victoriavilleen Jeanin ollessa 6-vuotias. Perheen isä Arthur Béliveau jäädytti joka talvi heidän kotinsa takapihalle jääkiekkokentän, jonne monet paikalliset lapset kerääntyivät pelaamaan. Jean Béliveau liittyi ensimmäiseen jääkiekkojoukkueeseensa 12-vuotiaana. Hän pelasi myös baseballia. Ammattilaisbaseballjoukkueet kiinnostuivat Béliveaun taidoista, ja lajin takia hän muutti 16-vuotiaana kesäksi pelaamaan baseballia Val-d’Oriin. Jean Sibelius
Jean ja Aino Sibeliuksen koti Ainola valmistui Tuusulanjärven rantatielle 1904. Elämä Helsingissä oli käynyt sävellystyön ja perhe-elämän kannalta liian rasittavaksi vilkkaan ravintolaelämän takia. ”Helsingissä kaikki laulu kuoli minussa”, totesi Sibelius myöhemmin. Muutto Ainolaan takasi Sibeliukselle ihanteellisen työskentely-ympäristön koko loppuelämäksi. Sibeliuksen elämä oli näinä aikoina muutenkin nousuvoittoista: esimerkiksi hänen musiikkinsa alkoi löytää pysyvän jalansijansa Englannissa. Sibelius sai lukuisia vaikutusvaltaisia ulkomaisia tukijoita. Ainolan valmistumisen aikoihin sävelletyistä teoksista huomattavimpia ovat kolmas sinfonia ja "Pohjolan tytär". Sibelius johti "Pohjolan tyttären" menestyksekkään kantaesityksen Pietarissa vuonna 1906. Johanna Puhakka
Johanna Julia Puhakka (s. 1993) on suomalainen näyttelijä. Hän on tullut tunnetuksi Alissa Nikkisen roolistaan televisiosarjassa "Salatut elämät". Vuonna 2003 hän näytteli Sibeliuksen tytärtä "Sibelius"-elokuvassa. Hän on esiintynyt myös erilaisissa mainoksissa ja näytellyt harrastelijateatterissa. Hänellä on myös oma YouTube-kanava nimellä Johanna Puhakka. Kanavalla on yli 40 000 tilaajaa.
Puhakan isä on kapellimestari Jari Puhakka. Puhakalla on kaksi pikkusiskoa, Pauliina ja Eveliina. Sibelius (elokuva)
Sibelius on vuonna 2003 julkaistu Timo Koivusalon ohjaama ja käsikirjoittama elokuva säveltäjä Jean Sibeliuksesta. Elokuvassa seurataan Sibeliuksen elämää tämän lapsuudesta aina viimeisiin vuosiin saakka. Elokuvan alussa nähdään dokumenttifilmiä Sibeliuksen hautajaisista vuonna 1957. Wyclef Jean
Wyclef syntyi Haitilla, Croix-des-Bouquets'n kaupungissa, Yolande ja Gesner Jeanin perheeseen. Hän muutti yhdeksänvuotiaana New Yorkin Brooklyniin ja sieltä New Jerseyn pohjoisosaan, jossa hän aloitti kitaransoiton ja opiskelemaan jazzia pääosin mustista oppilaista koostuvassa high schoolissa. Nuorena Wyclef työskenteli taksikuskina. Vuonna 1987 Wyclef perusti ystävänsä Prasin ja hänen luokkatoverinsa Lauryn Hillin kanssa yhtyeen nimeltä Tranzlator Crew, josta myöhemmin muodostui The Fugees. Jean Sibelius
Sibelius liittyi Suomen vapaamuurareihin vuoden 1922 elokuussa. Hän osallistui ensimmäisen toimintavuoden aikana kuusi kertaa Suomi-loošin istuntoihin. Käynnit harvenivat seuraavina vuosina, kenties ulkomaanmatkojen vuoksi. Jean Martinon
Jean Martinon (10. tammikuuta 1910 – 1. maaliskuuta 1976) oli ranskalainen kapellimestari ja säveltäjä. Hän syntyi Lyonissa ja opiskeli Pariisin konservatoriossa. Hän toimi muiden muassa Chicagon sinfoniaorkesterin, Ranskan kansallisorkesterin ja Israelin filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina. Oleg Kagan
Oleg Moisejevitš Kagan (, 22. marraskuuta 1946 Južno-Sahalinsk, Neuvostoliitto – 15. heinäkuuta 1990 München, Saksa) oli neuvostoliittolainen viulutaiteilija, joka voitti joulukuussa 1965 ensimmäisen Jean Sibelius -viulukilpailun ja teki sitten kansainvälisen uran. Hänet tunnettiin erityisesti kamarimusiikkiyhteistyöstään pianistien Svjatoslav Richter, Vasili Lobanov ja Elisabeth Leonskaja sekä sellisti Natalia Gutmanin kanssa. Leonskaja oli Kaganin ensimmäinen vaimo, Gutman toinen. Kagan kuoli 43 vuoden iässä syöpään. Jean Sibelius
Sibeliuksen musiikillinen tyyli muuttui hänen uransa aikana. Se voidaan jakaa kolmeen kauteen: Kalevala-romanttinen kausi alkoi "Kullervosta" ja jatkui vuoteen 1903 tai 1904 ("Valse triste"). Kauden teoksissa näkyy kiinnostus kansanrunouteen ja -musiikkiin ja kansallisuusaatteen palo. Eurooppalaisella kaudellaan vuosina 1903-1919 Sibelius ryhtyi tietoisesti siirtymään kansallisromantiikan piiristä kohti eurooppalaista, klassisempaa tyyliä. Etenkin neljännessä sinfoniassa on synkkiä ja sisäänpäin kääntyneitä piirteitä, joita yleisö ei aina ymmärtänyt. Kolmatta kautta (1920-1926) kutsutaan synteesin kaudeksi. Sen aikana syntyivät Sibeliuksen kypsimmät teokset: kuudes ja seitsemäs sinfonia, Myrsky ja Tapiola. Jean Sibelius
Kun Jean Sibelius täytti 70 vuotta 8. joulukuuta 1935, hänen kunniakseen pidettiin juhlakonsertti juuri valmistuneessa Helsingin messuhallissa. Helsingin kaupunginorkesterin ja Radio-orkesterin soittajista yhdistettyä orkesteria johti Sibeliuksen lanko Armas Järnefelt ja yleisön joukossa nähtiin muiden muassa kaikkien Pohjoismaiden pääministerit, marsalkka Gustaf Mannerheim, entiset presidentit K. J. Ståhlberg ja Lauri Kr. Relander sekä tuleva presidentti, eduskunnan puhemies Kyösti Kallio. Istuva presidentti P. E. Svinhufvud ei voinut sairastumisensa vuoksi osallistua tilaisuuteen. Valtiovalta halusi läsnäolollaan korostaa Sibeliuksen asemaa kansallisena symbolina. Juhlasta tuli Sibeliuksen hyvästijättö suurelle yleisölle, koska tämän jälkeen hän ei enää osallistunut julkisiin tilaisuuksiin. Sibelius-kvartetti
Vuodesta 1980 on toiminut Jean Sibelius -kvartetti. Jean Sibelius
Keväällä 1908 Sibeliuksella havaittiin kurkkukasvain. Leikkaus onnistui hyvin, mutta säveltäjän oli luovuttava sikareista ja alkoholista moneksi vuodeksi. Sibelius oli taipuvainen syviin masennuskausiin. Ei ole sattumaa, että nimenomaan näihin aikoihin Sibelius loi sisäistyneimmät, ekspressionistisimmat ja vaikeatajuisimmat sävellyksensä. Masennusvuosien mestariteoksia ovat muun muassa "Öinen ratsastus ja auringonnousu" (1908), jousikvartetto "Voces intimae" (1909), modernistinen neljäs sinfonia (1911), "Bardi" (1913) ja "Luonnotar" (1913). Jean Sablon
Jean Sablon syntyi muusikkoperheeseen, jossa sekä isä että sisaret ja veljet olivat laulajia ja lauluntekijöitä. Eugene Ormandy
Ormandy vieraili orkestereineen lähes kaikkialla maailmassa. Suomessa hän vieraili Sibelius-viikolla muun muassa vuonna 1951, 1952 ja 1965 ja orkesterinsa kanssa 1955 ja tapasi Jean Sibeliuksen. Tapiola (Sibelius)
"Tapiola" syntyi New Yorkissa vaikuttaneen kapellimestarin Walter Damroschin tilauksesta. Sibelius matkusti Italiaan Caprille, missä sävellystyö pääsi käyntiin. Kantaesitys kuultiin New Yorkissa vuoden 1926 lopulla, mutta itsekritiikin koettelema säveltäjä teki siihen vielä jälkeenpäin pieniä muutoksia. 1900-luvun taidemusiikki
Jean Sibelius tunnetaan eräänä merkittävimmistä kansallisromantikoista. Sibelius käytti teoksissaan tekstinä usein otteita Kalevalasta, ja myös musiikkiin hän sai vaikutteita runonlaulusta. Kaikkein omaperäisimmin Sibelius etenkin sinfonioissaan käsitteli teoksen muotoa. Keskeisenä ajatuksena on teeman muodostuminen pienistä motiivin pätkistä kappaleen kuluessa. Sibelius pitikin itseään edistyksellisenä säveltäjänä, mutta joissakin aikalaispiireissä häntä pidettiin konservatiivina teosten tonaalisen sävelkielen takia. Sibeliuksen kansainvälisesti tunnetuimpia teoksia ovat seitsemän sinfoniaa (1899-1924) ja viulukonsertto (1903-04). Richard Strauss
Richard Georg Strauss (11. kesäkuuta 1864, München, Baijeri – 8. syyskuuta 1949 Garmisch-Partenkirchen, Länsi-Saksa) oli saksalainen klassisen musiikin säveltäjä. Hänet muistetaan parhaiten sävelrunojen ja oopperoiden säveltäjänä. Strauss oli myös huomattava kapellimestari. Hän johti myös muun muassa Jean Sibeliuksen viulukonserton lopullisen version kantaesityksen Berliinissä 19. lokakuuta 1905 (Berliinin filharmonikot, solistina Karl Halír). Strauss ei ollut sukua wieniläiselle Johann Strauss vanhemmalle tai hänen pojilleen. Sinfonia nro 8 (Sibelius)
Sibelius pysytteli Suomessa talvisodan aikana huolimatta Yhdysvaltain turvapaikkatarjouksista. Sodan päätyttyä maaliskuussa 1940 hän muutti perheineen asuntoon Kammiokadulla Helsingin Töölöön, jossa he pysyivät vuoden ajan. Tuona aikana heidän luonaan kylässä kävi pianisti Martti Paavola, joka pystyi tutkimaan Sibeliuksen kassakaapin sisältöä. Paavola kertoi myöhemmin oppilaalleen Einar Englundille, että siellä pidettyjen nuottien joukossa oli sinfonia, "mitä todennäköisimmin kahdeksas". The Sibelius Edition
The Sibelius Edition on Jean Sibeliuksen teosten kokonaisjulkaisu 65 CD-levyllä 13 sarjaan jaettuna. Laitoksen on julkaissut ruotsalainen BIS Records 2007–2011. Johannes Salisburylainen
Johannes syntyi Salisburyssä, Englannissa vuosien 1115 ja 1120 välillä. Hänen varhaisesta elämästään ei tiedetä juurikaan mitään, lukuun ottamatta sitä, että hän oli sukujuuriltaan saksi eikä normanni ja käytti cognomenia "Parvus", "lyhyt" tai "pieni". Hänen omista kirjoituksistaan voi päätellä, että hän siirtyi Ranskaan noin vuonna 1136 ja opiskeli Pariisissa Pierre Abélardin alaisuudessa. Abélard oli tuolloin avannut joksikin aikaa kuulun Mont St. Genevieven koulunsa. Jean Sibelius
Matka Bayreuthin Wagner-juhlille vuonna 1894 sai Sibeliuksen pohdiskelemaan kalevalaisen oopperan säveltämistä. Tekeillä oli oopperahanke nimeltä "Veneen luominen", mutta sittemmin Sibelius hylkäsi sen. Monia oopperaan tarkoitetuista aiheista päätyi neljä sävelrunoelmaa käsittävään orkesterisarjaan "Lemminkäinen" (1897). Kuuluisa "Tuonelan joutsen" perustui "Veneen luomisen" alkusoittoon. Jean Sibelius
Suomessa Sibeliuksesta tuli osa vapaamuotoista, eri aloja edustavien taiteilijoiden nuorsuomalaishenkistä ryhmää, jonka muodostivat hänen lisäkseen Akseli Gallen-Kallela, Pekka Halonen, Eero Järnefelt ja Arvid Järnefelt, Eino Leino, Robert Kajanus, Juhani Aho sekä Eero Erkko. Useat ryhmän jäsenistä muodostivat sittemmin naapuriyhteisön Tuusulanjärven ympäristöön. Helsingissä Sibelius tutustui kuuluisaan italialais-saksalaiseen pianistiin ja säveltäjään Ferruccio Busoniin, josta tuli Sibeliuksen musiikin uskollisimpia puolestapuhujia. Bobi Sivén
Koska Bobilla oli koulu kesken, hän toimi aluksi vain aktivistien tiedonvälittäjänä ja yhdyshenkilönä. Poliittista uraansa Sivén aloitteli Normaalilyseon konventin eli oppilaskunnan hallituksen puheenjohtajana vuonna 1917. Helmikuussa 1917 konventin järjestämissä tanssiaisissa hän tapasi Jean Sibeliuksen 14-vuotiaan tyttären Katarina (Kaisa) Sibeliuksen. Sivén teki vaikutuksen Sibeliukseen ensi keskustelulla tanssiaisissa, joka meni Sibeliuksen päiväkirjan mukaan näin: Jean Moréas
Jean Moréas (oik. Ioánnis A. Papadiamontópoulos, ; 15. huhtikuuta 1856 – 30. huhtikuuta 1910) oli kreikkalainen pääosin ranskaksi kirjoittanut runoilija ja kirjailija. Hän syntyi Ateenassa, mutta muutti vuonna 1875 Pariisiin ja aloitti lainopintonsa Pariisin yliopistolla. Hän oli tuomarin poika. Harald Fabritius
Heidän esikoistyttärestään Helena (Leena) Sibeliuksesta (24. huhtikuuta 1905 — 20. heinäkuuta 1994) tuli psykiatrian erikoislääkäri ja vuonna 1952 Suomen ensimmäinen naispuolinen lääkintöneuvos, joka toimi 1952—1968 Lääkintöhallituksen mielisairasosaston päällikkönä. Hän oli naimisissa insinööri Johannes (Jussi) Gustaf Christian Sibeliuksen (1904—1940) kanssa vuodesta 1927. Johannes Sibeliuksen isä Christian Sibelius oli psykiatri ja Lapinlahden sairaalan ylilääkäri 1904-1922. Jain
Jain syntyi Ranskan Toulousessa 7. tammikuuta 1992. Hän kiersi nuorena maailmaa isänsä kanssa ja asui muun muassa Kongossa ja Arabiemiraateissa, joista omaksui vaikutteita musiikkiinsa. Jean Giraud
Jean Giraud (8. toukokuuta 1938 Nogent-sur-Marne, Ranska – 10. maaliskuuta 2012) oli ranskalainen sarjakuvantekijä. Science fiction -sarjakuvia tehdessään hän käytti nimimerkkiä Mœbius. Hän käytti myös taiteilijanimeä Gir. Johann Sebastian Bach
Johann Sebastian Bach syntyi Eisenachissa itäisessä Saksassa musikaaliseen perheeseen. Hänen vanhempansa kuolivat, kun hän oli yhdeksänvuotias, ja hän muutti asumaan veljensä Johann Christophin luokse Ohrdrufiin. Viiden lyseovuoden jälkeen Bach lähetettiin 15-vuotiaana Lüneburgiin, jossa hän lauloi poikakuorossa äänenmurrokseen asti. Jean-Baptiste Barrière (1958–)
Jean-Baptiste Barrière (s. 1958) on ranskalainen säveltäjä ja multimediataiteilija. Hänen tuotantonsa perustuu pääasiassa tietokonemusiikkiin. Barrière toimi vuosina 1984–1997 johtotehtävissä pariisilaisessa IRCAM-instituutissa, sekä opetti tietokonesävellystä Sibelius-Akatemiassa lukuvuonna 1997–1998. Barrière on opiskellut musiikin lisäksi muun muassa filosofiaa ja taidehistoriaa. Hän on naimisissa suomalaisen säveltäjän Kaija Saariahon kanssa. Jean Sibelius
Ehdotuksia Sibeliuksen ja suomalaisen säveltaiteen liputuspäivästä on tehty 1980-luvulta alkaen. Sisäasiainministeriö suositti yleistä liputusta ensimmäisen kerran Sibeliuksen 140-vuotissyntymäpäivänä vuonna 2005. Almanakkatoimisto hyväksyi 2009 liputuspäivän merkittäväksi vuoden 2011 kalenteriin vakiintuneena liputuspäivänä. Sibeliuksen syntymäpäivä, 8. joulukuuta on liputuspäivä, suomalaisen musiikin päivä. Jean S.
Jean S. on vuonna 1991 perustettu suomalainen yhtye. Yhtye perustettiin alun perin Sibelius-Akatemian hallinnoiman klubin housebändiksi. Mitch Miller
Miller syntyi juutalaiseen perheeseen Rochesterissa, New Yorkissa, ja valmistui Eastman School of Musicista. Hän toimi vuosina 1930–1940-luvuilla sessiomuusikkona; hän oli kuitenkin monipuolinen taiteilija, ja hän levytti myös oboistina/englannintorvensoittajana Sibeliuksen "Tuonelan joutsenen" ja Mozartin oboe­konserton. Jaakko Ilves
Jaakko Ilves (s. 9. heinäkuuta 1953) on suomalainen viulisti ja Sibelius-Akatemian viulumusiikin lehtori. Ilves on säveltäjä Jean Sibeliuksen tyttärenpojanpoika ja toimii Sibeliuksen perikunnan asioidenhoitajana. Julkisesti hän on viime vuosina konsertoinut Ainolan Sibelius-museossa. Jaakko Ilves on esitelmöinyt Järvenpäässä pidettävillä Jean Sibelius -festivaaleilla ja toiminut Jyväskylän ja Kuopion viulukilpailujen tuomaristossa sekä Sibelius-Seuran luottamustehtävissä, kuten Jean Sibelius -viulukilpailujen tuomaristossa ja järjestelytoimikunnassa. Sibelius-museo
Sibelius-museo (, ) on Turussa tuomiokirkon tuntumassa sijaitseva musiikkimuseo. Museon kokoelmiin kuuluu laaja kokoelma historiallisia soittimia eri puolilta maailmaa. Museossa on myös mittava musiikkiarkisto, jonka kokoelmissa on paitsi Jean Sibeliukseen myös runsaasti muihin säveltäjiin, muusikoihin ym. liittyvää arkistomateriaalia (käsikirjoituksia, painettuja nuotteja, äänitteitä, valokuvia, konserttiohjelmia jne.). Museo toimii Piispankadun varrella sijaitsevassa Woldemar Baeckmanin vuonna 1968 suunnittelemassa modernistisessa, raakabetonisessa rakennuksessa. Museota rahoittaa Stiftelsen för Åbo Akademi. Jussi Lehtonen (kirjailija)
Lehtosen kirja "Mutta sehän on Sibelius" kertoo kansallissäveltäjä Jean Sibeliuksesta runsaasti yksityiskohtia ja triviaa, jota ei laajoissa Sibelius-tietokirjoissa ole aiemmin tultu kertoneeksi. Sinfonia nro 4 (Sibelius)
Jean Sibeliuksen sinfonia nro 4 a-molli op. 63 on vuonna 1911 valmistunut neliosainen sinfonia. Neljäs sinfonia on Sibeliuksen tuotannon merkittävimpiä teoksia. Sinfonia sisältää paljon ekspressiivisiä elementtejä, ja sen onkin katsottu olevan Sibeliuksen henkilökohtaisin sinfonia. Sibelius itsekin nimitti sävellystään "psykologiseksi sinfoniaksi". Erik Tawaststjernan mukaan sinfoniaan vaikuttivat aikakauden syvyyspsykologiset virtaukset, ja hän luonnehtii neljättä sinfoniaa "erääksi psykoanalyyttisen aikakauden merkittävimmistä dokumenteista". Kuuluisaksi on tullut myös Elmer Diktoniuksen antama lisänimi "pettuleipäsinfonia". Viktoria Mullova
Viktoria Jurjevna Mullova (, s. 27. marraskuuta 1959 Moskova) on Lontoossa asuva kansainvälisesti tunnettu venäläinen viulisti . Mullova voitti Kansainvälisen Jean Sibelius -viulukilpailun vuonna 1980
ja Kansainvälisen Tšaikovski-kilpailun vuonna 1982. Jean Sibeliuksen päivä
Jean Sibeliuksen päivää eli suomalaisen musiikin päivää vietetään Jean Sibeliuksen syntymäpäivänä 8. joulukuuta. Sisäministeriö antoi suosituksen liputuksesta vuonna 2005 ja teki Helsingin almanakkatoimistolle esityksen päivän muuttamisesta liputuspäiväksi vuonna 2007. Almanakkatoimisto teki päätöksen 2011, ja päivästä tuli liputuspäivä. Emmanuel Chabrier
Chabrier syntyi Ambertin kaupungissa, Keski-Ranskassa sijaitsevassa Puy-de-Dômen departementissa vuonna 1841. Hän alkoi käydä 6-vuotiaana espanjalaissyntyisen Saporta-nimisen pakolaisen pitämillä pianotunneilla ja 10-vuotiaana hän aloitti koulunkäymisen Lycée Impérialissa, departementin pääkaupungissa Clermont-Ferrandissa, missä hän alkoi ensimmäisen kerran säveltää musiikkia. Kaksi vuotta myöhemmin hän jätti synnyinseutunsa suunnaten kohti Pariisia. Siellä Chabrier opiskeli isänsä vaatimuksen vuoksi lakia Lycée Louis le Grandissa tai Lycée Saint Louisissa. Elämäkertakirjoittavat ovat asiasta erimielisiä. Vapaa-ajallaan hän harrasti kuitenkin aktiivisesti musiikkia muiden muassa harjoittelemalla soittamaan pianoa ja kontrapunktia. Jean Sibelius: Orchestral Songs
Jean Sibelius: Orchestral Songs on kansainväisesti tunnetun suomalaisen baritonin Jorma Hynnisen albumi, jolla hän esittää Jean Sibeliuksen orkesterille säveltämiä lauluteoksia. Säestyksestä ja musiikista vastaa levyllä Tampereen filharmoninen orkesteri, jonka johtajana toimii Leif Segerstam. Jan Guillou
Guillou syntyi Södertäljessä Tukholman läänissä. Hänen isänsä Charles Guillou oli ranskalainen vahtimestari, joka työskenteli Ranskan suurlähetystössä Tukholmassa. Guilloun äiti Marianne (o.s. Botolfsen) oli norjalaistaustainen. Jan Guilloulla on sekä Ranskan että Ruotsin kansalaisuus. Kun Guilloun isoisä nimitettiin Ranskan suurlähettilääksi Suomeen, Guilloun isä päätti muuttaa Helsinkiin. Guillou varttui äitinsä ja tämän uuden aviomiehen kanssa Saltsjöbadenissa. Jean Henri Fabre
Fabre syntyi Saint-Léonsissa Aveyronissa Ranskassa. Fabre oli pitkälti itseoppinut, koska heidän perheensä oli köyhä. Jan Stamic
Jan Václav Antonín Stamic (saks. Johann Wenzel Anton Stamitz; kastettu 30. kesäkuuta 1717 Německý Brod, Böömi – 27. maaliskuuta 1757 Mannheim, Saksa) oli tšekkiläinen säveltäjä ja viulisti. Hän kuului niin sanottuun Mannheimin koulukuntaan. Stamic syntyi Německý Brodissa (nyk. Havlíčkův Brod) Tšekissä. Hän aloitti musiikin opiskelun isänsä johdolla, joka oli urkuri. Vuonna 1741 Stamic siirtyi Mannheimiin, jossa hänestä tuli hoviorkesterin ensiviulisti ja hieman myöhemmin myös konserttimestari. Vuodet 1754–1755 hän vietti Pariisissa. Hän kuoli 39-vuotiaana Mannheimissa vuonna 1757. Stamic sävelsi konserttoja (pääasiassa viululle ja huilulle), kamarimusiikkia, sinfonioita sekä messun. Erityisesti jälkimaailma arvostaa sinfonioita, joita Stamic sävelsi yli 50. Stamicin sävellyksiä ei nykyisin enää juuri esitetä, mutta häntä pidetään nykymuotoisen sinfonian tärkeimpänä luojana ja tällä alalla lähinnä Joseph Haydnin ja Wolfgang Amadeus Mozartin edelläkävijänä. Vapaamuurarimuseo
Jean Sibelius oli suomalaisen vapaamuurariuden perustajajäsen ja sävelsi veljeskuntaa varten ainutlaatuisen, oman rituaalimusiikin, joka on käytössä Suomessa, Virossa ja Suomen suurloosin ruotsalaisissa looseissa. Sibeliuksella on oma vitriininsä, ja museosta löytyy myös hänen jäsenanomuksensa. Oleg Kagan
Sahalinin alueella Venäjän Kaukoidässä 1946 lääkäriperheeseen syntynyt Oleg Kagan kävi koulunsa Latvian Riiassa, jonne perhe muutti 1953. Hän aloitti kahdeksanvuotiaana opinnot Riian konservatoriossa Joachim Braunin johdolla ja siirtyi viiden vuoden kuluttua Moskovaan Boris Kuznetsovin oppilaaksi. Kagan voitti 1965 Sibelius-kilpailun Helsingissä ja 1968 kansainvälisen Johann Sebastian Bach -kilpailun Itä-Saksan Leipzigissa. Vuoden 1969 Tšaikovski-kilpailuissa hän sijoittui toiseksi. Kuznetsovin kuoltua Kagan siirtyi David Oistrahin oppilaaksi ja aloitti 1968 kamarimusiikkiyhteistyön Svjatoslav Richterin kanssa. Hämeenlinna
Hämeenlinnassa syntyneitä kuuluisia henkilöitä ovat muiden muassa Uno Cygnaeus, Jean Sibelius, Eino Jurkka, Armas Launis, Armas Lindgren, Larin-Kyösti, Rauni Mollberg, Tauno Palo, Paavo Noponen, Kai Korte ja Matti Kurjensaari. Hämeenlinnassa ovat käyneet koulunsa Eino Leino, Juho Kusti Paasikivi, E. N. Setälä ja Veijo Meri. Eero Ilves
Ilves oli naimisissa vuodesta 1924 säveltäjä Jean Sibeliuksen tyttären Katarina Elisabet Sibeliuksen (1903–1984) kanssa. Heidän tyttärensä tv-toimittaja Rita Merike Ilves (1925–2006) oli naimisissa SKDL:n kansanedustaja ja toimittaja Kalevi Kilven kanssa. Poika Jan Ilves (s. 1927) on ekonomi ja diplomipianisti. Ida Haendel
Haendel syntyi Chełmissä, aloitti viulunsoiton 3-vuotiaana ja oli jo 7-vuotiaana Wieniawski-kilpailun finalisti. Hän teki vuonna 1937 Lontoon- ja vuonna 1946 Yhdysvaltain-debyyttinsä. Vuosina 1948–1949 hän levytti Ludwig van Beethovenin ja Max Bruchin viulukonsertot Rafael Kubelíkin johtamana. Hän on saanut tunnustusta Jean Sibeliuksen viulukonserton tulkitsijana säveltäjältä itseltään. Jani Uhlenius
Jani Uhlenius (s. 28. helmikuuta 1945 Helsinki) on suomalainen muusikko. Hän on toiminut muun muassa sanoittajana, säveltäjänä, sovittajana, sessiomuusikkona ja kosketinsoittajana. Joissakin – usein humoristisissa – tallenteissa Uhlenius on esiintynyt myös laulajana. Uhlenius teki ensimmäisen keikkansa 10-vuotiaana isänsä kanssa. Hän opiskeli musiikkia Sibelius-Akatemiassa, mutta keskeytti opintonsa vuonna 1964 ryhtyäkseen ammattimuusikoksi. Sibeliuksen puisto
Kun Töölö vuonna 1906 asemakaavoitettiin, myös nykyinen puistoalue suunniteltiin jaettavaksi rakennuskortteleiksi, mutta vuonna 1916 se päätettiin muuttaa puistoksi. Aluksi puiston nimenä oli Humallahden puisto. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1945 säveltäjämestari Jean Sibeliuksen 80-vuotispäivän kunniaksi. Kaksikymmentä vuotta myöhemmin myös Mannerheimintieltä Mechelininkadulle, puiston laidalle johtavan entisen Kammionkadun nimi muutettiin Sibeliuksenkaduksi. A. V. Koskimies
August Valdemar Koskimies (vuoteen 1906 Forsman; 7. tammikuuta 1856 Pihlajavesi – 5. kesäkuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen koulumies sekä suomen kielen ja kirjallisuuden tutkija. Hän kirjoitti myös runoja, joita on säveltänyt muun muassa Jean Sibelius. Ainola
Jean Sibelius kuoli Ainolassa 20. syyskuuta vuonna 1957, ja hänet on haudattu talon puutarhaan. Taka-Töölö
Mannerheimintien osuus Kansallismuseon kohdalta Taka-Töölön kautta Töölön tulliin oli vuoteen 1942 saakka Turuntie. Espoonkadun nimi muutettiin vuonna 1959 Paasikivenkaduksi presidentti Juho Kusti Paasikiven muistoksi. Paasikivi asui tämän kadun varrella ennen presidenttikauttaan ja viimeiset kuukautensa sen jälkeen. Aikaisempi Kammionkatu (Kammion sairaalan mukaan) nimettiin vuonna 1966 Sibeliuksenkaduksi. Säveltäjä Jean Sibelius asui aikoinaan kadun varrella ja nimeäminen liittyi hänen syntymänsä 100-vuotisjuhlaan. Kadun länsipäässä sijaitseva Sibeliuksenpuisto, jonka aikaisempi epävirallinen nimi oli Taivallahdenpuisto, nimettiin Sibeliuksen 80-vuotispäivän kunniaksi vuonna 1945. Puisto sijaitsee entisten Bråvalla-, Miramar- ja Kinnekulle-nimisten huviloiden tonteilla. Ruusankadun ja Ruusulankadun nimien taustalla on näillä tienoilla sijainnut Rosavillan huvila. Aiempi Lepolankatu, joka oli nimetty Lepolan huvilan mukaan, nimettiin vuonna 1954 Kajanuksenkaduksi säveltäjä ja kapellimestari Robert Kajanuksen muistoksi. Georges Simenon
Simenon syntyi Liègessä Belgiassa ja toimi nuorena kotikaupungissaan toimittajana. Hän muutti Pariisiin vuonna 1922 ja alkoi välittömästi kirjoittaa erilaisia kertomuksia, aluksi kauhukirjallisuutta. Hän kirjoitti vielä tuolloin lähinnä salanimillä. Simenonin ensimmäinen varsinainen romaani, "Pietr-le-Letton" (Maigret ja latvialainen), ilmestyi vuonna 1930. Tämä oli hänen ensimmäinen Maigret-kirjansa. Hän kirjoitti Maigret'sta kertovia kirjoja aina vuoteen 1972 asti. Simenon kuoli Lausannessa Sveitsissä 86-vuotiaana. Jean Sablon
Jean Sablon (25. maaliskuuta 1906 Nogent-sur-Marne – 24. helmikuuta 1994 Cannes) oli ranskalainen chanson-laulaja ja näyttelijä. ”Ranskan Bing Crosbyksi” kutsuttu Sablon oli maansa ensimmäinen laulaja, joka ryhtyi käyttämään mikrofonia ja sen mahdollistamaa crooner-laulutyyliä. Hän edisti myös jazz-musiikin suosiota Ranskassa ja työskenteli muun muassa viulisti Stephane Grappellin ja kitaristi Django Reinhardtin kanssa. Olin Downes
Olin Downes (alun perin "Edwin Olin Quigley", 27. tammikuuta 1886 Evanston, Illinois – 22. elokuuta 1955 New York) oli yhdysvaltalainen The New York Times -sanomalehden musiikkikriitikko, joka tuli tunnetuksi Jean Sibeliuksen musiikin innokkaana puolestapuhujana, ”Sibeliuksen apostolina”. Jean Sibelius
Samoihin aikoihin Sibelius joutui Suomessa valinneiden kieliriitojen välikappaleeksi. Hänen 50-vuotispäivänsä yhteydessä vuonna 1915 kansatieteilijä Otto Andersson julkaisi "Tidning för Musik" -lehdessä sukutaulukon, joka korosti Sibeliuksen ruotsinkielisiä maalaisjuuria. Vuotta myöhemmin sukututkija Eeli Granit-Ilmoniemi teki Sibeliuksesta oman sukuselvityksensä, joka ilmestyi "Uudessa Suomettaressa". Sen mukaan Sibeliuksen esi-isät olivat lähinnä suomenkielisiä talonpoikia. Molemmat tutkimukset saivat hänet raivoihinsa, koska Sibelius oli pitänyt itseään aatelissukuisena. Viipurin Lauluveikot
Viipurin Lauluveikkojen kunniamarssin "Kunniamarssi 1929" on säveltänyt kuoron kunniajäsen Jean Sibelius. Sibelius on säveltänyt kuorolle samoihin Eero Eerolan sanoihin kunniamarssit vuonna 1920 ("Kunniamarssi 1921") ja 1929. Viipurin Lauluveikot on Jean Sibelius -tietokannasta ilmenevän tiedon sekä Viipurin Lauluveikkojen tietojen mukaan ainoa kuoro, jolle Jean Sibelius on säveltänyt kunniamarssin. Yoshiko Arai
Yoshiko Arai (s. 27. huhtikuuta 1949 Kitakyūshū, Japani) on japanilaissyntyinen viulisti. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa ja muutti Suomeen 1969. Arai on Kuhmon kamarimusiikkijuhlien ja Jean Sibelius -kvartetin perustajajäsen. Hän opetti Sibelius-Akatemiassa vuosina 1984–1992. Hän on levyttänyt paljon varsinkin Sibeliuksen musiikkia. Jean Sibelius
Suomen kulttuurimatkailulle säveltäjällä on suuri merkityksensä. Musiikkituristien matka suuntautuu esimerkiksi Sibelius-monumentille, Ainolaan tai Sibelius-museoon. Jean Langlais
Langlais syntyi La Fontenellen kylässä. Hän sokeutui kahden vuoden iässä. Myöhemmin hänet lähetettiin Pariisin konservatorioon, jossa häntä opettivat Marcel Dupré, Paul Dukas ja André Marchal. Langlais toimi vuosikymmenten ajan Sainte-Clotilde-basilikan pääurkurina Pariisissa - se onkin eräs kaupungin täkeimpiä pyhättöjä urkumusiikin kannalta, olivathan samaa virkaa ennen Langlais'ta hoitaneet niin ikään maineikkaat säveltäjät César Franck, Gabriel Pierné ja Charles Tournemire. Jean-Jacques Rousseau
Rousseau syntyi Genevessä nykyisen Sveitsin alueella, ja hän piti itseään koko elämänsä ajan geneveläisenä. Hänen äitinsä Suzanne Bernard Rousseau kuoli viikon kuluttua synnytyksestä synnytyksen aiheuttamiin komplikaatioihin. Hänen isänsä Isaac, kelloseppä ammatiltaan, hylkäsi hänet vuonna 1722 välttääkseen vankeusrangaistuksen kaksintaisteluun osallistumisesta. Rousseau päätyi erään papin hoitoon. Tämän sisar kuitenkin pahoinpiteli ja moitti häntä. Hänen lapsuusajan koulutuksensa koostui lähes vain Plutarkhoksen "Kuuluisien miesten elämäkertojen" ja kalvinististen saarnojen lukemisesta. Jukka Tiensuu
Jukka Tiensuu (s. 30. elokuuta 1948 Helsinki) on suomalainen säveltäjä, pianisti, cembalisti ja kapellimestari. Hän on opiskellut muun muassa Sibelius-Akatemiassa ja Juilliard Schoolissa. Liana Isakadze
Isakadzen kansainvälinen ora alkoi varsinaisesti, kun hän vuonna 1965 voitti Pariisissa pidetyn Jacques Thibaud -kilpailun. Vuonna 1970 hän jakoi ensimmäisen palkinnon maanmiehensä Pavel Koganin kanssa Jean Sibelius -viulukilpailussa, joka pidettiin Helsingissä. Samana vuonna hän saavutti kolmannen sijan Moskovassa järjestetyssä Tšaikovski-viulukilpailussa. Liana Isakadze on sittemmin kuulunut Jean Sibelius -viulukilpailun tuomaristoon. Robert Kajanus
Vuonna 1900 Kajanus teki orkestereineen konserttimatkan Länsi-Eurooppaan ja esiintyi Pariisin maailmannäyttelyssä. Hän johti suomalaista musiikkia ulkomailla useaan otteeseen myöhemminkin. Kajanus tuli orkestereineen tunnetuksi erityisesti Jean Sibeliuksen sävellysten tulkitsijana. Hän sai professorin arvonimen vuonna 1908. Jenni Sibelius
Jenni Sibelius (s. 1980) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Jean Giraudoux
Giraudoux syntyi Bellacissa Haute-Viennen departementissa, jossa hänen isänsä Léger Giraudoux toimi Ranskan liikenneministeriön palveluksessa. Oppikoulun jälkeen Giraudoux matkusteli vuosia ympäri Eurooppaa ja Yhdysvaltoja, usein jalkapatikassa, ja opetti Harvardin yliopistossa 1906–1907. Hän palasi Ranskaan 1910 ja hakeutui ulkoministeriön palvelukseen. Ensimmäisessä maailmansodassa hänestä tuli ensimmäinen kirjailija, jolle myönnettiin Kunnialegioonan jäsenyys. Jean-Baptiste Dubois
Jean-Baptiste Alphonse Dubois (19. tammikuuta 1870 Ghent – 4. heinäkuuta 1938 Montreal) oli kanadalainen sellisti, kapellimestari, säveltäjä ja pedagogi. Hän opiskeli sellonsoittoa Ghentin konservatoriossa Jean-Baptiste Rappén ja Jules de Swertin johdolla. Hän toimi useissa orkestereissa, mutta oli myös aktiivinen kamarimuusikko. Vuonna 1910 hän perusti Dubois-jousikvartetin, jossa hän toimi, kunnes sen toiminta loppui 1938. Dubois opetti eri opinahjoissa, kuten McGillin konservatoriossa; hänen oppilaidensa joukossa olivat hänen oman Jules-poikansa lisäksi Rosario Bourdon, Hermann Courchesne, Suzette Forgues, Napoléon Dansereau, Roland Leduc ja Brahm Sand. Sibeliuksenpuisto (Hämeenlinna)
Sibeliuksenpuisto on Hämeenlinnan keskustassa Koilliskulman kaupunginosassa sijaitseva puisto. Se muodostaa Lukiokadun, Linnankadun, Birger Jaarlin kadun ja Sibeliuksenkadun rajaaman korttelin eteläisen puoliskon ja rajautuu täten kolmelta sivultaan katualueisiin. Puisto on nimetty hämeenlinnalaisen säveltäjän Jean Sibeliuksen mukaan, joka on myös asunut puiston itälaidalla sijainneessa talossa sekä opiskellut puiston länsilaidalla olevassa Hämeenlinnan lyseossa. Sibeliuksenpuiston keskellä sijaitsee Kain Tapperin veistämä nuorta Sibeliusta esittävä pronssipatsas, joka pystytettiin puistoon vuonna 1964. Puisto on osa Hämeenlinnan kansallista kaupunkipuistoa. Jean Dausset
Dausset syntyi Toulousessa lothringenilaiselle äidille ja Pyreneiltä kotoisin olleelle lääkäri-isälle. Hän itse meni vuonna 1963 naimisiin madridilaisen Rose Mayoralin kanssa ja sai kaksi lasta. Walter von Konow
Von Konow kuoli naimattomana, säveltäjä Jean Sibelius oli hänen lapsuuden ystävänsä. Jean Barraqué
Jean Barraqué (17. tammikuuta 1928 Puteaux – 17. elokuuta 1973 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä, joka kehitti oman sarjallisen tekniikkansa. Hän oli opiskelijana Pariisin konservatoriossa; hän sai opetusta Jean Langlais’lta ja Olivier Messiaenilta. Yvonne Loriod kantaesitti hänen pianosonaattinsa, ja myös Boulez esitti joitain hänen teoksiaan kapellimestarina. Sävellystyönsä ohessa Barraqué kirjoitti muun muassa kirjan Debussystä. Heikko terveys vaivasi häntä vuonna 1964 sattuneen auto-onnettomuuden jälkeen. Lisäksi tulipalo hänen kotonaan tuhosi joitain hänen käsikirjoituksiaan. Säveltäjästä tuli Ordre National du Mériten "Chevalier" kesäkuussa 1973. Sibeliuksen syntymäkoti
Sibeliuksen syntymäkoti on Hämeenlinnan keskustassa sijaitseva kotimuseo, joka on perustettu vuonna 1965. Hallinnollisesti museo kuuluu Hämeenlinnan kaupunginmuseon alaisuuteen. Osoitteessa Hallituskatu 11 sijaitsevan puurakennuksen rakennutti Henrik Hernstedt vuonna 1834. Säveltäjämestari Jean Sibelius syntyi talossa vuonna 1865 ja asui siellä lapsuusvuotensa. Rakennuksessa on toteutettu sen historian aikana useita muutostöitä ja remontteja, joista viimeisin toteutettiin vuonna 2007. Viimeisimmässä restauroinnissa oli tavoitteena kunnostaa museorakennus mahdollisimman tarkasti Sibeliuksen varhaislapsuuden eli 1860-luvun aikaiseen asuun. Museoon on mahdollista hankkia yhteislippu, jolla pääsee kolmeen keskustan museokohteeseen eli Museo Skogsteriin, Sibeliuksen syntymäkotiin sekä Palanderin taloon. Sibeliuspuisto (Pori)
Tori tunnettiin "Tähtipuistona" ennen kuin se sai nykyisen nimensä vuonna 1955. Tuolloin kaikkia Suomen kaupunkeja kehotettiin nimeämään jokin puisto, katu tai tie säveltäjä Jean Sibeliuksen mukaan hänen 90-vuotispäivänsä kunniaksi. Sibeliuspuistoja on Porin lisäksi ainakin Helsingissä, Salossa ja Kotkassa. Jean Sibelius
Sortovuosien aikana Sibeliuksesta alkoi kasvavassa määrin tulla yksi kansallisen itsenäisyystaistelun tunnuksista. Isänmaallisuutta huokuvat teokset "Finlandia" ja "Ateenalaisten laulu" nostivat suomalaisten mielialoja vaikeiden aikojen keskellä. Ensimmäinen sinfonia (1899) päätti Sibeliuksen kansallisromanttisen kauden. Siirtyminen orkesterirunoelmasta sinfoniaan merkitsi myös kääntymistä kohti absoluuttisen musiikin ihanteita. Sibelius asui perheineen Italiassa vuoden 1901 helmikuusta toukokuuhun. Syventyminen Italian vanhan taiteen selkeään muotokieleen oli omiaan vahvistamaan Sibeliuksen tuotannossa nousevaa klassisen sopusuhtaista suuntausta. Toisen sinfonian ohella muutos näkyy selvästi muun muassa sinfonisessa runossa "Satu" (1902) ja vuosina 1903-1905 sävelletyssä viulukonsertossa. Denis Diderot
Diderot syntyi Langresissa, Champagnessa, ja hän herätti jo lapsuudessaan huomiota sivistyneisyytensä ansiosta. Diderot omaksui jo nuoruudessa ateistisen kannan ja myös säilytti sen elämänsä loppuun, vaikka kaikista hänen teoksistaan sitä ei juuri havaitse. Kun Diderot’ta syytettiin ateistiksi, hän totesi, että häntä ei yksinkertaisesti kiinnostanut jumalan olemassaolo. Voltairelle kirjoittamassaan vastauksessa hän totesi: ”On tärkeää, ettei sekoita myrkkykatkoa persiljaan; mutta ei lainkaan uskooko vai ei Jumalaan.” Suomalainen musiikki
”Suomen musiikin isäksi” kutsutaan varhaisromantiikkaa edustanutta Fredrik Paciusta, jonka tunnetuin sävellys on Suomen kansallislaulu Maamme. 1800-luvun puolestavälistä aina toiseen maailmansotaan asti taidemusiikkia hallitsi myöhäisromantiikka, varsinkin kansallisromantiikka, keulahahmonaan Jean Sibelius. Giuseppe Cambini
Giuseppe Maria Cambini oli italialaissyntyinen säveltäjä ja viulisti. Hän syntyi todennäköisesti helmikuussa 1746 Livornossa, ja hänen on arvioitu kuolleen 1825, vaikka tämä on saattanut tapahtua jo monta vuotta aiemmin. Cambinin varhaiset vaiheet ovat hämärän peitossa. Hän asettui Pariisiin noin vuonna 1770 ja sai siellä musiikkiaan esitetyksi Concert Spirituel -konserttisarjan yhteydessä. Hän sävelsi yli 700 teosta ja saavutti aikoinaan suosiota soitinmusiikillaan, johon lukeutuu esimerkiksi 149 jousikvartettoa ja runsaasti sinfonia concertanteja. Cambinin teokset edustavat ranskalaista galanttia tyyliä. Sibeliustalo
Sibeliustalo on konsertti- ja kongressikeskus Lahdessa Ankkurin kaupunginosassa Vesijärven rannalla. Sibeliustalo on nimetty säveltäjä Jean Sibeliuksen mukaan. Psykiatrian vastaisuus
Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon 15. kesäkuuta 1906. Christian Sibeliusta (1869–1922) pidetään varsinaisen suomalaisen tieteellisen psykiatrian alullepanijana. Hän vaikutti muun muassa alan koulutukseen ja yliopistollisen klinikan perustamiseen sekä psykiatrisen hoidon sisältöön uudistaen sitä potilasystävällisempään suuntaan. Sibelius sai oppinsa Saksasta ja opiskeli Kraepelinin luona. Kuitenkin vielä Suomen itsenäistymisen jälkeenkin lääketieteessä hyljeksittiin psykiatriaa. Psykiatriasta oli muodostunut ajan kuluessa lääketieteen erikoisala, johon kuului mielentilalausuntojen antaminen oikeudenkäyntejä varten. Erik Tawaststjerna
Erik Werner Tawaststjerna (10. lokakuuta 1916 Mikkeli – 22. tammikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen musiikintutkija, pianisti ja kriitikko, joka työskenteli Helsingin yliopiston musiikkitieteen professorina sekä "Helsingin Sanomien" musiikkikriitikkona. Hänet tunnetaan parhaiten Jean Sibeliuksen tutkijana ja viisiosaisen Sibelius-elämäkerran kirjoittajana. Jean Sibelius
Sibelius kuoli aivoverenvuotoon Ainolassa 20. syyskuuta 1957 ollessaan 91-vuotias.
Sibeliuksen kuoleman vuoksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous vietti hiljaisen hetken. Puheenjohtaja Sir Leslie Munro lausui muistosanat: ”Sibelius kuului koko maailmalle. Musiikillaan hän rikastutti koko ihmissuvun elämää.” Sibelius haudattiin Suomen valtion kustannuksella Ainolan puutarhaan. Sibelis Veranes
Sibelis Veranes Morell (s. 5. helmikuuta 1974 Santiago de Cuba) on kuubalainen judon olympiavoittaja ja maailmanmestari. Aino Sibelius
Aino Sibelius (o.s. Järnefelt; 10. elokuuta 1871 Helsinki – 8. kesäkuuta 1969 Ainola, Järvenpää) tunnetaan ennen kaikkea säveltäjä Jean Sibeliuksen puolisona. Jean Reno
Jean Reno (syntyjään Juan Moreno y Herrera-Jiménez, s. 30. heinäkuuta 1948 Casablanca, Ranskan Marokko) on ranskalainen näyttelijä. Renon vanhemmat olivat espanjalaisia, jotka pakenivat Pohjois-Afrikkaan pakoon Francisco Francon hallintoa. Reno muutti Ranskaan ollessaan 17-vuotias. Ruth Snellman
Ruth Snellman (o.s. Sibelius; 23. marraskuuta 1894 Helsinki – 22. kesäkuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Komediennen kyvyistään tunnettu Snellman oli kiinnitettynä Suomen Kansallisteatteriin lähes puolen vuosisadan ajan. Hän oli säveltäjä Jean Sibeliuksen toinen tytär. Nelma Sibelius
Kaino Ihanelma (Nelma) Sibelius, o. s. "Swan" (1. joulukuuta 1878 Janakkala – 12. elokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija. Taideyliopiston Sibelius-Akatemia
Martin Wegelius perusti Sibelius-Akatemian Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Esikuvana oli keskieurooppalainen konservatoriomalli, joka pohjautui perinteiseen mestari–kisälli-koulutukseen.
Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 ja Sibelius-Akatemiaksi vuonna 1939. Jean Sibelius opiskeli oppilaitoksessa vuosina 1885–1889 ja myös opetti siellä 1890-luvulla jonkin aikaa. Suomen säveltäjiä puolentoista vuosisadan ajalta
Suomen säveltäjiä puolentoista vuosisadan ajalta on Sulho Rannan toimittama ja WSOY:n vuonna 1945 julkaisema yksiosainen elämäkertateos suomalaisista säveltäjistä. Kirja on omistettu Jean Sibeliukselle hänen 80-vuotispäivänään 8. joulukuuta 1945. Jean Monnet
Jean Monnet syntyi Cognacin kaupungissa konjakkia välittävän tukkukauppiaan perheeseen. Hän oli mukana perheen yrityksen toiminnassa. 16-vuotiaana hän keskeytti pyrkimisensä yliopistoon ja lähti Lontoon Cityyn, jossa hän työskenteli isänsä paikallisen agentin Chaplinin kanssa. Työssään hän matkusteli paljon perheen konjakkiasioissa muun muassa Skandinaviassa, Venäjällä, Egyptissä, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Ainola
Aino Sibelius asui Ainolassa 12 vuotta miehensä kuoleman jälkeen ja kuoli siellä 8. heinäkuuta vuonna 1969. Myös hänet on haudattu kotinsa puutarhaan. Sibeliusten hautamuistomerkin on suunnitellut heidän vävynsä, arkkitehti Aulis Blomstedt. Vuonna 1972 Jean Sibeliuksen tyttäret, Eva, Ruth, Katarina, Margareta ja Heidi myivät Ainolan Suomen valtiolle. Museo siitä tuli vuonna 1974.