Mikä on sluuppi?
Sluuppi (sotalaiva)
Sluuppi () oli purjelaivakauden laivastotermi, jolla tarkoitettiin luokittelematonta alle 20-tykkistä sotalaivaa. Alukset saattoivat olla joko kolmemastoisia eli täystakiloituja tai kaksimastoisia. Sluuppi
Sluuppi on yksimastoinen, kahdella purjeella varustettu purjealus. Siinä on normaalisti yksi suorakulmaisen kolmion muotoinen isopurje sekä yksi keulapurje, jonka koko ja malli voi vaihdella aivan kapeasta myrskyfokasta aina isopurjeen puolimaille ulottuvaan genovafokkaan eli genuaan.
Suurennuslasi
"Luppi" eli "luuppi" on pieni (kellosepän) suurennuslasi. Salakuljetus
Salakuljetus tarkoittaa esineen tai asian laitonta kuljetusta maasta toiseen. Salakuljetuksen tarkoitus on välttää verojen ja tullien maksua, kuljettaa paikasta toiseen laitonta tavaraa tai kuljettaa ihmisiä paikkoihin joihin heillä on kielto mennä. Nykyisin salakuljetuksen piiriin on tullut myös ihmissalakuljetus. Salakuljetettu tavara eli "kontrabandi" ei välttämättä itsessään ei ole laitonta (kuten esimerkiksi savukkeet), mutta verojen ja tullimaksujen kiertäminen on. Yleisimmin salakuljetetaan huumausaineita, aseita, eläimiä tai eläimistä valmistettuja tuotteita (esimerkiksi norsunluuesineitä).
Joppaus on vanha Tornionlaaksossa käytetty sana salakuljetukselle. "Jobba" tarkoittaa ruotsin kielessä työn tekemistä, mitä salakuljetuksesta kertovat tarinat tukevat. Erityisesti viinan salakuljetuksesta pohjoisessa on tutkittua tietoa kieltolain vuosilta 1919–1932. Viinan salakuljetus Itämeren maista Lappiin oli ammattimaisesti organisoitua toimintaa. Kalliokiipeily
Kahva on iso ote, josta otetaan kiinni kuten rekkitangosta. Kapeasta listasta usein ”krimpataan”, jolloin sormien kolmannet nivelet ovat yliojentuneina ja peukalo painettuna etusormen päälle lisätueksi. Sormet voivat olla myös suorina. Puristusotteessa peukalo on otteen yhdellä puolella ja muut sormet toisella. Poketti on seinässä oleva reikä, jonka sisään työnnetään yksi tai useampi sormi. Sloupperista eli sileästä, viettävästä pinnasta voidaan yrittää ottaa kiinni pitämällä sormet toisistaan erillään, jotta kosketuspinta on mahdollisimman suuri, ja kämmentä ja sormia painetaan sileää pintaa vastaen, yleensä alaspäin. Neppari
Neppari eli painonappi eli neppi on kahdesta metalli- tai muoviosasta muodostuva liitin, jolla kiinnitetään vaatteita tai vaatteiden osia toisiinsa nappien asemesta. Toisessa puolikkaassa on pyöreä nuppi, jonka saa kohtuullista voimaa käyttäen sujahtamaan toisessa osassa olevaan renkaaseen, jonka suuaukkoa kiristää pieni S- tai O-muotoinen jousi. Lappo
Lappo eli imujuoksutin eli sifoni on polvelle taivutettu putki, tai taipuisa letku nesteen juoksuttamiseksi astiasta toiseen edellisen reunan yli. Toiminnan edellytys on, että nestepinta astiassa, josta nestettä juoksutetaan, on ylempänä kuin lapon vapaa alapää tai nestepinta toisessa astiassa. Lappo on ensin täytettävä nesteellä esimerkiksi imemällä. Kaksipolvinen lappo alkaa toimia itsestään, kun sen toisen polven nestepatsaan päiden välille saadaan aikaan paine-ero. Lappoa käytetään muun muassa akvaarion tai suuren nesteämpärin tyhjentämiseen, esimerkiksi tehdessä kotiviiniä tai kiljua. Suomu (kasvitiede)
Suomu on kasvin kuiva, kalvomainen lehti, joka muistuttaa eläinten suomuja. Kasvien suomut ovat usein pieniä tai surkastuneita, ja ne ovat tyypillisiä useille loiskasveille ja marraskasveille. Esimerkiksi kivihiilikaudella 340–280 miljoonaa vuotta sitten eläneen suomupuiksi nimetyn liekopuusuvun lajien rungon peitteenä oli suomumainen kuori. Sen suomut olivat pudonneiden lehtien jättämiä arpia. Myös mikroskooppisen pienen suomusiimalevän kaksi siimaa ovat suomupeitteisiä. Sydän
Sydämessä on neljä läppää, joista kaksi on eteisten ja kammioiden välissä (eteis-kammioläpät) sekä kaksi kammioiden ja valtimoiden välissä (kammio-valtimoläpät). Eteis-kammioläppiä kutsutaan myös purjeläpiksi, koska niiden liuskat ovat leveitä purjeita. Läppien vapaisiin reunoihin kiinnittyneet jännerihmat ovat kiinni kammioiden sisäseinämien nystylihaksissa, jotka supistuvat samalla kun kammiolihakset supistuvat estäen läppiä kierähtämästä nurin. Oikea eteis-kammioläppä (trikuspidaaliläppä eli kolmiliuskaläppä) on kolmiliuskainen, vasen eteis-kammioläppä (bikuspidaaliläppä eli mitraaliläppä eli hiippaläppä) on kaksiliuskainen. Kammio-valtimoläpät ovat taskuläppiä ja ne kiinnittyvät aivan valtimoiden tyveen. Ne muodostuvat kolmesta taskua muistuttavasta puolikuun muotoisesta liuskasta. Läpät sallivat veren virtauksen kammioista valtimoihin, mutta kun paine laskee kammioissa liian alhaiseksi ja veri alkaa virrata takaisinpäin läpät sulkeutuvat. Aortan tyveen liittyvä läppä on aorttaläppä. Keuhkovaltimorungon tyveen liittyvä läppä on keuhkovaltimoläppä. Kaikkien sydänläppien toiminta on passiivista. Läppien tarkoitus on huolehtia siitä, että veri etenee sydämessä oikeaan suuntaan. Nore
Nore on vaarallinen matalikko Thamesin suistossa. Ennen nykyaikaista kartoitusta ja elektronisia paikanmääritysvälineitä matalikko muodosti pahan vaaratekijän merenkululle, ja siksi maailman ensimmäinen majakkalaiva, sluuppi "Nore", sijoitettiin juuri tämän matalikon luo osoittamaan sijainnillaan turvallisen väylän alkua. Valekuristustauti
Valekuristustauti eli pseudokruppi ("laryngitis acuta subglottica") on yleinen, erityisesti alle kouluikäisillä lapsilla esiintyvä kurkunpääntulehduksen muoto, jossa kurkunpää turpoaa voimakkaasti aiheuttaen tunnusomaisen haukkuvan yskän (kruppi) ja sisäänhengityksen vaikeutumista (inspiratorinen stridor). Vakavissa tapauksissa hapen puute voi johtaa syanoosiin ja sekavuuteen. Sappi
Sappi on kellanruskea, tahmea ja kitkeränmakuinen ruoansulatukseen liittyvä neste. Sitä muodostuu maksassa. Vuorokaudessa maksasta erittyy 0,5–1 litraa sappea. Ohutsuolen verenkiertoon erittämä sekretiini-hormoni sekä itse sappisuolat lisäävät sapen eritystä. Sapen tehtävänä on hajottaa rasvat pieniksi pisaroiksi, jotta ruoansulatusentsyymit pääsevät vaikuttamaan niihin. Sappi keräytyy sappitiehyitä pitkin sappirakkoon, missä se väkevöityy 4–10-kertaiseksi. Sappirakko tyhjentyy puolestaan sapenjohtimesta pohjukaissuoleen ison pohjukaissuolinystyn kohdalle. Elektroniputki
Elektroniputki on käytännössä lasi- tai teräsputki, jossa on tyhjiö tai joka on täytetty jalokaasulla. Lisäksi siinä on katodi, anodi ja mahdollisesti hila tai useampia hiloja, joiden avulla toimintaa voidaan linearisoida ja tehdä luotettavammaksi. Elektroniputki, jossa ei ole hilaa, on "diodiputki". Yksihilaista elektroniputkea sanotaan "triodiksi" (ohjaushila), kaksihilaista "tetrodiksi" (lisäksi suojahila) ja kolmehilaista "pentodiksi" (lisäksi vielä jarruhila). Muita harvinaisempia malleja ovat heksodi, heptodi ja oktodi. Saman putken sisälle on usein pakattu useampia kokonaisuuksia. Esimerkiksi kaksoistriodi sisältää kaksi erillistä triodia. Skorpionilukki
Skorpionilukki ("Damon variegatus") kuuluu hämähäkkieläimiin. Skorpionilukkia tavataan tropiikissa, esimerkiksi Kaakkois-Aasiassa. Nimi skorpionilukki tulee siitä, että laji muistuttaa ulkoisesti jonkin verran skorpionia ja lukkia. Skorpionilukilla on kahdeksan pitkää, ohutta raajaa. Etummainen raajapari on kehittynyt 15 senttimetriä pitkiksi saalistusrihmoiksi, joissa on herkät tuntokarvat. Skorpionilukki ei ole myrkyllinen, vaan sillä on voimakkaat pyyntileuat (pedipalpit), joilla se saalistaa ravinnokseen sirkkoja ja muita hyönteisiä. Luoti (merenkulku)
Luoti on merenkulussa käytetty, alkeellisimmillaan narusta ja painosta muodostuva laite, jolla on mitattu veden 
syvyyttä eli luodattu, sen purjehduskelpoisuuden selvittämiseksi tai paikanmäärityksen apuna. Nuoraan liittyy määrävälein erivärisiä kangastilkkuja, jotka ilmaisevat syvyydet; viiden metrin välein on nahkasuikale, jossa on reikiä, yksi aina kutakin syvyyden viittä metriä kohti. Kirjailija Mark Twain on omaksunut tekijänimensä siipiratasalusten väylien luotaamisessa käytetystä syvyyttä kuvaavasta ilmauksesta "mark twain", jolla on jokislangissa tarkoitettu kahden sylen eli 3,7 metrin turvallista syvyyttä. Lööppi
Lööppi on kansankielinen nimitys julisteelle, jolla mainostetaan sanoma- tai aikakauslehden, tavallisimmin keltaisen lehdistön julkaiseman iltapäivälehden viimeisintä numeroa. Sana ”lööppi” on peräisin samanmerkityksisestä ruotsin kielen sanasta "löpsedel". Lööppi sisältää mainostettavan lehden sisältöön viittaavia otsikoita, jotka kertovat usein julkisuuden henkilöistä tai muusta sellaisesta minkä oletetaan kiinnostavan ihmisiä. Huomion kiinnittävien sitaattien ja kärjistysten on tarkoitus kiinnittää lukijan mielenkiinto paljastamatta kuitenkaan liikaa uutisen sisällöstä ja saada siten hänet ostamaan kyseinen lehti. Saali
Saali (, sanskritin sanasta साडी, "śāṭī") on vaatekappale, jota pidetään löysästi olkapäiden ja ylävartalon sekä joskus pään päällä. Se on yleensä neliön tai nelikulmion muotoinen liina, joka taitetaan kolmioksi. Saali muistuttaa käyttötarkoitukseltaan keeppiä ja boleroa, jotka tosin toimivat saalia yleisemmin juhla-asusteina. Noppa
Yleisimmin nopat on valmistettu muovista, puusta tai muusta kestävästä kovasta aineesta, kuten metallista. Hienompia tehdään myös esimerkiksi marmorista. Myös norsunluuta on käytetty perinteisenä noppien materiaalina. Ne voivat olla värjättyjä sekä merkittyjä monin eri tavoin. Vedonlyönnissä kolikkoa voidaan pitää 2-sivuisena noppana. Yleisesti käytettyjen kuusisivuisten lisäksi on olemassa esimerkiksi myös 4-, 8-, 10-, 12-, 20-, 24-, 30- ja jopa 100-sivuisia noppia. Niitä käytetään erityisesti roolipeleissä. Moppi
Moppi on siivousväline, jolla puhdistetaan lattioita. Moppiin kuuluu varsi ja sen päässä käytetään usein mikrokuituista lankaosaa. Nykyaikaiset mopit ovat usein valmistettu mikrokuidusta. Sunit
Sunit eli suniantiloopit eli kääpiöantiloopit ("Neotragus") on onttosarvisiin kuuluva sorkkaeläinsuku, johon kuuluu 3 lajia. Ne ovat solakoita ja hentoja, ja kaikkein pienimpiä antilooppeja. Kääpiöantiloopit ovat puna-antilooppien läheisiä sukulaisia, mutta ovat pienempiä, eivätkä niiden sarvet osoita ylöspäin, vaan taaksepäin. Sarvet on vain uroksilla. Naamarauhaset ovat silmien etupuolella. Niillä on myös sorkkien välissä rauhanen, joka kuitenkin puna-antiloopilla avautuu pitkänä halkeamana, kääpiöantiloopeilla pieninä huokosina. Polvien karvatupsut puuttuvat, ja sivuvarpaat ovat pienet tai puuttuvat kokonaan. Silppu
Suomessa käytettävä silppu on useimmiten 20 mikrometrin lasikuitua, jossa on muutaman mikrometrin paksuinen alumiinipinnoite. Harjujakso
Suppa on määritelmänsä mukaan kuoppa, joka on syntynyt hieman jäätikköjokimuostuman syntyajan jälkeen. Harjujakson tapahtumissa oli hiekan päälle tai hiekan joukkoon irronnut mannerjäätiköstä suuri jäälohkare. Kun sen ympärille kerääntyi lisää jäätikköjoesta tullutta hiekkaa ja soraa, oli jääkappale hautautunut hiekan sisälle eristyksiin. Tällaisen jäälohkareen sulaminen kesti pitkään. Sulaneen jäälohkareen vesi suotui hiekan läpi pois ja jään päälle ja sivuille kerrostuneet sora- ja hiekkakerrokset painuivat kadonneen jään päälle muodostaen lopulta kuopan. Kun hiekkavaltaiselta harjujaksolta tapaa siistejä kuoppia, ovat ne melko varmasti suppia. Joskus supan pohja ylettyi harjujakson pohjaveden vedenpinnan alapuolelle ja suppaan syntyy pysyvä lampi. Jos supan pohja jäi pohjaveden ylle, suotuivat supan pohjalle kerääntyneet vedet harjun pohjaveteen ja suppa kuivui. Moni supan lampi on soistunut ja suppien pohjalla sijaitseekin usein suo. Flower-luokka (sluuppi)
Uusi tilaus miinanraivauskykyisistä sluupeista tehtiin toukokuussa 1915. Aluksille asennettiin kuitenkin raskaampi aseistus, minkä syynä oli Saksan laivaston iskut miinanraivauslaivueita vastaan. Tavoitteena oli asentaa kaikkiin aluksiin 4,7 tuuman tykki, mutta viimeisiin aluksiin kyettiin tykkipulan vuoksi asentamaan ainoastaan nelituumainen. Muuten alukset olivat identtisiä edeltäneen luokan kanssa tullen palvelukseen syyskuusta joulukuuhun 1915. Strippi
Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi. Alkoholismi
"Puliukko" (slangiväännöksenä myös "pultsari") on kansanomainen nimitys "rappioalkoholistille", joka on yhteiskunnasta kokonaan pudonnut henkilö, jolla ei esimerkiksi ole asuntoa ja jonka sosiaaliset kontaktit rajoittuvat lähinnä toisiin alkoholisteihin ja poliisiin. Sana puliukko tulee ruotsin sanasta "polityrgubbe" ja viittaa rappioalkoholistien tapaan etsiä päihtymistä kaikista saatavilla olevista tuotteista, kuten huonekalukiillotusaineesta ("pulituuri" tai "puli"), jossa kiilloittavat aineet olivat spriihin liuotettuja. Swappailu
Swappailu on harrastus, jossa vaihdetaan erilaisia kuva- tai sanataideteoksiksi koristeltuja vihkoja yleensä postitse, jolloin vihkon sisältö rakentuu vähitellen, eri osallistujen yhteistyönä. Harrastuksen termistössä vaihdettuja vihkoja kutsutaan "swapeiksi". Sanat swappi, swappaaminen ja swappaus tulevat englannin kielestä ("to swap", "swapping" = vaihtaa, vaihtaminen). Swappareilla on yleensä useampia swappareita, joiden kanssa he vaihtavat swappeja säännöllisesti. Mitään perussääntöä ei sille kuitenkaan ole, kuinka monta swapparia tulee kullakin olla ja kuinka monta swappia tulee lähettää kerralla. Kertaswappi on postienvaihto, joka ei jatku säännöllisesti, vaan tapahtuu ainoastaan kerran. "Swappeja" voi vaihtaa myös kädestä käteen niin kutsuttuna "käsipostina". Solmu
Solmu on tapa kiinnittää tai turvata naru tai köysi sitomalla. Solmuja on useisiin eri tarkoituksiin, esimerkiksi kahden köyden päiden liittämiseen toisiinsa, köyden kiinnittämiseksi esineeseen tai lenkkiin, silmukan muodostamiseksi köyden päähän, tai ohuen narun kiinnittämiseen köyteen. On myös olemassa puhtaan koristeellisia solmuja. Oletusarvoisesti solmu on aina tilapäinen, perinteisesti pysyvät kiinnitykset tehdään pleissaamalla. Sirppi
Sirppi on alun perin viljan leikkuuseen eli elonkorjuuseen suunniteltu käsityökalu.
Siinä on lyhyt kahva, johon on kiinnitetty leikkuuterä. Terä on yleensä kaareva, mutta myös suorateräisiä sirppejä tunnetaan. Olennaista sirpille on, että terä ei jatku suoraan kahvan suuntaisesti vaan kaartuu eteenpäin. Nykyaikaiset eurooppalaiset sirpit ovat kaarevateräisiä, itämaiset sirpit, esimerkiksi japanilainen kama, viikatteen tapaan suorateräisiä. Puku
Puvun kanssa pidetään kauluspaitaa sekä solmiota eli kravattia tai rusettia eli solmuketta. Paidan materiaali on lähes poikkeuksetta puuvilla. Solmio tai solmuke on parhaimmillaan silkkiä. Kauluspaidan ylin nappi on aina kiinni solmiota tai rusettia käytettäessä, jotta solmu näyttää hyvältä ja asettuu oikealle paikalleen. Puvuntakin taskuun voi myös asetella taskuliinan, solmioon voi liittää solmiopidikkeen tai solmioneulan ja paidan hihoihin kalvosinnapit. Luettelo Pokémon-lajeista (681–700)
Slurpuff ("japaniksi ペロリーム, Peroriimu") on kuudennen sukupolven keijutyypin Pokémon, joka on kehittynyt Swirlixistä. Skuuppi (järjestö)
Skuuppi ry on Haaga-Helia ammattikorkeakoulun journalismin opiskelijoiden ainejärjestö. Järjestön tehtävänä on valvoa jäsentensä etuja ja järjestää opiskelijatapahtumia, toimia linkkinä opiskelijoiden ja koulutusohjelman johdon välillä sekä edustaa opiskelijoita erilaisissa yhteistyöryhmissä ja tapahtumissa. Skuuppi ry tekee yhteistyötä muun muassa Journalistiliiton ja muiden journalismikoulutusten kanssa. Skuuppi ry:n toimitilat sijaitsevat Haaga-Helian Pasilan toimipisteessä. Limppu
Limppu on tavallisesti paksu, pyöreä tai pitkänomainen leipä. Limppua on saatavilla sekä tummana että vaaleana. Ruistaikinasta leivottua limppua kutsutaan ruislimpuksi. Muita erityisiä limpputyyppejä ovat mm. joulu-, pääsiäis-, piimä- ja perunalimppu sekä setsuuri. Pirate Storm
Pirate Storm on ilmainen verkkoselaimella pelattava merirosvopeli. Pelissä pelaajan täytyy ohjata laivaa. Alussa on opastila missä kerrotaan pelin perusasioita. Pelin alussa pelaajalla on sluuppi, joka on laivoista halvin. Laivojen aseistuksena on harppuunoita hirviöitä varten ja tykkejä muita merirosvoja ja pelaajia varten. Hirviöitä ja muita merirosvoja tappamalla saa rahaa, kokemusta ja usein myös kuulia ja harppuunoita. Kilpi (tähdistö)
Kilpi (lat. "Scutum", gen. "Scuti") on pieni tähdistö ekvaattorin eteläpuolella, Linnunradan tähtipilvien kohdalla. Suomessa se näkyy parhaiten syksyisin. Stukko
Stukko on seinien koristeluun käytetty materiaali, eräänlainen muotoiltava rappaus, jota valmistetaan kipsistä, kalkista, hiekasta, vedestä sekä väreistä ja erilaisista sideaineista. Stukkokoristeet ovat tyypillisesti reliefejä tai erilaisia ornamentteja. Niitä on käytetty erityisen taitavasti muinaisessa arabien taiteessa, esimerkiksi Alhambrassa. Länsimaissa se oli erityisen suosittua barokin, rokokoon ja uusklassismin aikana. Silppu
Se on muodoltaan kuidunpätkiä. Jotta silppu aiheuttaisi mahdollisimman voimakkaan tutkakaiun, kuidunpätkät leikataan puoleen käytettävän tutkan aallonpituudesta. Huppu
Kylmyyttä vastaan suojaavassa hupussa voi olla karvareunus, joka vähentää ilman liikettä kasvojen alueella. Akateemisissa tilaisuuksissa käytettävissä viitoissa voi olla huppu perinteen ja esimerkiksi näyttävyyden vuoksi. Sukelluspuvussa voi olla tiiviisti päätä myötäilevä huppu suojaamassa sukeltajaa kylmyydeltä. Makuupusseissa on usein huppuosa suojaamassa päätä kylmältä tai hyönteisiltä. Jarrusukka
Jarrusukka on sukka, jonka pohjassa on usein muoviset jarruttavat täplät. Täplien tarkoitus on lisätä kitkaa sukkien käyttäjän ja lattian välillä ja näin pienentää liukumis- ja kaatumisriskiä. Coulombi
Coulombi (tunnus C , äännetään [kulombi]) on varaus, jonka yhden ampeerin sähkövirta kuljettaa sekunnin aikana. Coulombi on SI-järjestelmän sähkövarauksen yksikkö. Sähkövuon yksikkö on myös coulombi. Coulombi on yhtä suuri noin 6,241 · 10 elektronin varauksen kanssa. Coulombi on yhtä suuri kuin ampeerisekunti: Lööppi
Vaikka lööpin otsikot ovat usein kärjistettyjä ja monimerkityksisiä, niiden tekijät korostavat, että jokaisen otsikon on oltava totta sekä noudatettava lakia ja journalistin eettisiä ohjeita. Suomessa Julkisen sanan neuvosto (JSN) valvoo lehtien ohella myös lööppejä. Huppa
Huppa tai chupa on hääkatos, jonka alla juutalainen hääpari perinteisesti seisoo hääseremonian aikana. Chuppa koostuu nelikulmaisesta kankaasta, joskus tallitista, jota joko pidetään levitettynä käsien välissä, tai se riippuu pylväiden tai tankojen varassa. Huppa symboloi uutta kotia, jonka aviopari rakentaa yhdessä. Ovi
Ovi on levymäinen rakennusosa, jolla suljetaan seinässä tai vastaavassa rakenteessa oleva kulkuväylä tai muu aukko. Kulkuaukolta vaaditaan kävelemisen mahdollistavaa kokoa, jolloin pienempää aukkoa nimitetään luukuksi. Muuhun tarkoitukseen, kuten kaappien sulkemiseen tehtyä levyä kutsutaan kuitenkin myös oveksi. Schläflin symboli
Yleisesti jokaisella säännöllisellä polytoopilla {p,q,r...,y,z} on "z" {p,q,r...,y} sivua sen jokaisen huipun ympärillä. Huiput ovat 4-polytoopin tapauksessa särmiä, 5-polytoopin tapauksessa tasopintoja, 6-polytoopin tapauksessa kolmiulotteisia soluja ja yleensä jokaisella "n"-polytoopilla "n"-3 -ulotteisia sivuja. Silmäluomi
Silmäluomi on silmän peittävä liikkuva ihopoimu, joka levittää kyynelnestettä silmään, jottei silmä kuivuisi. Ihmisen silmäluomessa on lisäksi rivi silmäripsiä, jotka suojaavat silmää pölyltä ja ulkopuolisilta esineiltä. Nukkuessa ihmisen silmäluomi on kiinni. Salkku
Salkku on kahvallinen suorakulmion muotoinen kuljetus- ja säilytyslaukku, joka soveltuu hyvin papereiden kuljettamiseen, niinpä se on yleinen varsinkin virkamiesten sekä yrittäjien että muiden liikkeenharjoittajien keskuudessa. Ulkopintamateriaaliltaan salkku on yleensä keinonahkaa. Salkussa voi olla myös numerolukko, sillä työkäytössä salkku saattaa sisältää hyvinkin tärkeää ja salassa pidettävää tietoa. Reppu
Reppu on pussimainen. Pussin suuaukon ympärillä on kiristysnaru tai vetoketju, jolla repun voi sulkea tiiviisti siten, että sisältö ei putoa repusta. Suuaukon päällä voi olla kansiläppä, joka kiinnitetään hihnalla repun etupuolella olevaan solkeen. Repussa voi olla myös sivutaskuja pieniä ja usein tarvittavia tavaroita varten. Reppukangas on paksua, vahvaa ja kulutusta kestävää. Repun kangas voi olla myös vedenpitävä. Silloin repun sisällä olevia tavaroita ei tarvitse pakata vedenpitävästi erikseen. Huispaus (urheilulaji)
Peli on hyvin nopeatempoista, sillä vaihdot tapahtuvat lennosta, kaato siirtyy toiselle joukkueelle aina kun maali on tehty, kentällä ei ole selviä rajoja (ei rajaheittoja tms.) ja fyysinen kontakti on sallittua. Peli kestää yleensä 30-40 minuuttia, ja useissa turnauksissa siepille asetetaankin erilaisia rajoituksia (ei saa käyttää käsiä tms.), jotta peli pysyisi sopivan pituisena.Ainutlaatuisin varuste huispauksessa on luuta, joka on käytännössä noin metrin mittainen keppi. Luudan tärkein ominaisuus on että se on kestävä eikä aiheuta vaaraa muille. Muuten pelaajat näyttävät käytännössä jalkapallon pelaajilta, paitsi että heillä on otsanauha osoittamassa heidän peliroolinsa. Sluuppi (sotalaiva)
Viktoriaanisen ajan laivastossa alustyyppi tarkoitti pienehköä, suhteellisen pitkän toimintasäteen omaavaa höyryvoimalla toimivaa sotalaivaa, jossa aluksi oli apuvoimanlähteenä purjeet. Alustyyppiä käytettiin nimenomaan siirtomaissa tai kaukana kotimaasta olevilla laivastoasemilla. Alustyypin pienimpiä kutsuttiin toisinaan tykkiveneiksi. 1800-luvun loppupuoliskolla alustyyppi oli hyvin yleinen siirtomaavallan ollessa laajimmillaan. Tämän alustyypin valmistus lopetettiin Britannian laivastolle 1903, kun laivaston aluksia keskitettiin kotimaahan valmistauduttaessa Saksan keisarikunnan laivaston kanssa mahdollisesti käytävään taisteluun. Syöttökukko
Syöttökukko eli kapuuni 
eli salvukukko on ennen sukukypsyyden saavuttamista kirurgisesti kastroitu kukko. Syöttökukon liha on rasvaisempaa ja maku arvostettua. Viemäripumppu
Viemäripumppu, arkikielessä imukuppi, tulisuudelma tai karhupumppu, on erilaisten viemäreiden avaamiseen tarkoitettu työkalu, jossa on useimmiten puinen varsi ja kuminen imukuppimainen pää. Tukos avataan mekaanisella pumppaamisella: viemäripumpun imukuppi liikuttaa vettä edestakaisin, kunnes tukos aukeaa. Riippulukko
Riippulukko (myös "munalukko") on ulkopuolinen lukko, jonka saa avattuna irroitettua lukittavasta kohteesta. Tavallisimmat riippulukkomallit ovat yhdistelmälukko ja avainlukko. Riippulukon kanssa käytetään kiinnikkeitä, salpaa tai ketjua. Riippulukon osat ovat lukkopesä, runko ja sanka. Lukon sanka on yleensä U-muotoinen, karkaistua terästä ja sangassa voi olla jousi, jolloin sanka ponnahtaa ulos kun lukko avataan. Tragus
Tragus (, 'vuohi') on korvalehden etuosassa korvarustossa oleva "nipukka", joka osoittaa taaksepäin. Ihmisellä se on liikkumaton, mutta esimerkiksi monilla lepakoilla se tarvittaessa sulkee korvakäytävän.
Tähänkin nipukkaan voidaan tehdä lävistyksiä, kuten alempana olevaan lobuleen. Risteilijä
Risteilijä on sotalaivatyyppi. Termi on ollut käytössä vuosisatoja, vaikkakin sen merkitys on ajansaatossa muuttunut. Purjelaiva-aikana risteilijällä tarkoitettiin itsenäistä tiedustelua, iskua tai kauppatien valvontaa tekevää alusta, joka oli useimmiten laivastosta erillään risteilevä fregatti tai sluuppi. Plombi
Plombit koostuvat kahdesta puolesta, joista toinen on reiällinen ja joista toisessa on tappi, jotka taivutetaan yhteen niin että kangas jää väliin. Plombi niitattiin yhteen alasimella tai erityisillä pihdeillä, jolloin sen pintaan jäi haluttu kuvio. Tekstiilipakkojen plombeissa kaupunkien ja kiltojen vaakunat ovat yleisiä kuva-aiheita. Joissakin plobmeissa puolestaan on kankaan laadusta ja koosta kertovia tekstejä ja numeroita, valmistajan tai omistajan nimi tai muita tietoja. Plombin koko on myös voinut suoraan kertoa kankaan laadusta: pienet sinetit ovat voineet kuulua hienompaan kankaaseen, kuten silkkiin, kun taas isompia plombeja on voitu käyttää raskaammissa kangaslaaduissa. Isomman pääsinetin lisäksi kankaassa on voinut olla myös pienempiä, lisäinformaatiota antavia plombeja. Luhta
Puustoisten luhtien pääpuulaji on tavallisesti tervaleppä, harmaaleppä tai hieskoivu. Luhdat ovat usein kulonkiertämiä eli alueita, jotka välttyvät metsäpaloilta, ja siksi arvokkaita metsäluonnon monimuotoisuudelle. Puustoisten luhtien pintakasvillisuudessa on usein samoja piirteitä kuin rehevien korpien lajistossa, ja toisinaan samalla kohteella voi olla useiden eri suotyyppien piirteitä. Tervaleppäluhdalle läheinen suotyyppi on tervaleppäkorpi, joka on luonnonsuojelulain tarkoittama arvokas elinympäristö. Suppo
Suppo (myös suppositorio) eli peräpuikko on lääkemuoto, joka on tarkoitettu lääkkeen antamiseksi peräsuolen kautta. Lääke voi olla paikallisesti vaikuttava tai limakalvoilta imeytyvä. Pienille vauvoille tarkoitetut lääkemuodot annostellaan usein suppoina. Suppoja käytetään yleensä silloin, kun lääkkeen annostelu suun kautta ei ole mahdollista esimerkiksi tajuttomuuden tai oksentelun takia. SCAMP
Vuonna 2012 American Sailing Association -purjehdusliitto teki SCAMP:ista yksityyppiluokan. Jokaiseen myytyyn SCAMP-piirustukseen, -kittiin ja -lasikuituveneeseen liittyy automaattisesti purjenumero kyseiseltä liitolta. Numerot on koottu SCAMP Wordwide Registry -rekisteriin. Luokan tunnus on punainen öljylamppu, jossa on S-kirjaimen muotoinen liekki. Ruori
Ruori on laivan tai muun aluksen ohjaamiseen tarkoitettu ohjauslaite, joka muuttaa peräsimen tai potkurin asentoa. Ruorin kehällä on usein kapuloita. Kluuvi
Sana "kluuvi" (ruotsiksi "glo", määräisessä muodossa "gloet") merkitsee kluuvifladaa eli matalaa ja umpeutuvaa lahtea. Nykyisen Kluuvin alueella sijaitsikin vielä 1800-luvun alussa pitkä ja kapea Kluuvinlahti, joka ulottui Töölönlahdelta Esplanadin puiston tienoille. Lahti oli jäännös salmesta, joka oli aikoinaan yhdistänyt Töölön­lahden ja Eteläsataman, mutta sen kapein kohta oli maankohoamisen vuoksi sulkeutunut jo 1500-luvulla. Samalla sen itäpuolella sijainnut saari muuttui niemeksi, joka sai nimen Vironniemi. Lahti täytettiin vähitellen 1800-luvulla. Juppi
Roosin mielestä jupit olivat uutta keskiluokkaa, nuoria joilla oli vanhempiaan parempi koulutus ja paremmat tulot ja jotka nauttivat luksustavaroiden ja -palvelujen ostamisesta. Aiemmin tällaisia ihmisiä oli kutsuttu "nousukkaiksi". Suomessa jupin vastakohdaksi löydettiin suomalaisperäinen sana "juntti", köyhä ja kouluttamaton maalaistollo. Kiinnitystulppa
Kiinnitystulppa tai ruuvitulppa, seinätulppa tai proppu, on kiinnitystarvike, jota käytetään ripustettaessa jotain esimerkiksi betoni- tai tiiliseinään tai kattoon. Tulppa työnnetään seinään porattuun reikään, ja siihen ruuvataan sopivankokoinen ruuvi. Tulppa työnnetään yleensä seinätasoon asti, mutta jos tulppa laajenee, se työnnetään seinän sisään. Ruuvia kiristettäessä ruuvi ja sitä ympäröivä tulppa kiinnittyvät kiveen. Bullpup
Bullpup on kivääri- tai haulikkotyyppi, jossa sekä lipas että laukaisukoneisto ovat liipasimen takana. Näin aseen kokonaispituus saadaan lyhyemmäksi kuitenkaan lyhentämättä piippua aseen kantomatkan ja tehon kustannuksella. Kupu
Kupu on ruokavarastona toimiva ruoansulatuskanavan osa. Linnuilla kupu on ruokatorven laajentuma, hyönteisillä taasen etusuolen laajentuma. Purjevene
Suurin osa purjeveneistä on "sluuppeja". Ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, jossa on isopurje, keulapurje sekä mahdollisesti lisäksi myötätuulipurje, kuten spinaakkeri. Kutterit ovat toinen yksimastoisten köliveneiden päähaara; ne ovat yksimastoisia purjeveneitä, joissa on kaksi tai useampia haruspurjeita maston keulan puolella. Huppa
Huppa voi myös tarkoittaa juutalaisen hääseremonian toista osaa, jota kutsutaan myös nimellä "nisuin". Perinteisesti huppa on ollut ulkona taivasalla, mutta se voi myös olla sisällä. Patruuna
Ruuti on yleisnimi patruunoiden sisältämälle ajoaineelle. Käsiaseiden patruunoissa käytetty ruuti on rakenteeltaan jauhetta, jonka kidekoko on pieni ja hyvin säännönmukainen. Tykkien patruunoissa käytetty ruuti voi olla muodoltaan esimerkiksi putki- tai jyväruutia. Palaessaan ruudit synnyttävät korkeapaineisia kaasuja, jotka työntävät hylsyyn kiinnitetyn luodin aseen piippuun ja edelleen piipusta ulos. Palonopeus on niin suuri, että luoti tai haulit saavuttavat tavallisesti 300–1 200 m/s välillä olevia nopeuksia aseesta ja käyttötarkoitukseen valitusta patruunasta riippuen. Piilukko
Piilukko on aseen lukkotyyppi, jossa liipaisinta vedettäessä hana ja siihen kiinnitetty piikivenpala iskeytyvät eteenpäin ja piikiven teräksiseen tulirautaan osuessa syntyvät kipinät sytyttävät sankkipannussa olevan sytytysruudin. Luppiot
Luppiot ("Sanguisorba") on kasvisuku ruusukasvien heimossa. Siihen kuuluu 23 lajia. Monia luppioita viljellään koristekasveina.Pohjoismaissa tavataan neljä luppiolajia. Ne ovat monivuotisia ruohokasveja, joilla on parilehdykkäiset lehdet. Lajien kukinto on tiheä, tähkämäinen ja muodostuu pienistä nelilukuisista teriöttömistä kukista. Suomessa tavataan kaksi luonnonvaraista luppiolajia, punaluppio ja pikkuluppio, jotka ovat Keski-Euroopasta levinneitä uustulokkaita. Huppari
Huppari (huppupaita) on hupulla varustettu paksuhkoa materiaalia oleva paita. Huppareista on myös vetoketjulla varustettuja versioita, jolloin ne toimivat kuin hupullinen takki. Huppareita käyttävät pääosissa koululaiset sekä nuoret aikuiset. Hupparien hupuissa on yleensä naru tai nyöri, jota kiristämällä hupun saa tiukemmin päänmyötäiseksi. Hupparin etupuolella voi olla yksi tai useampi tasku. Klovni
Klovni tai pelle on pantomiimissa tai sirkuksessa esiintyvä koominen hahmo, joka ilmehtii ja esittää fyysistä, sanatonta komiikkaa yksin tai klovnien ryhmässä. Ilmeiden ja liikkeiden näkymiseksi yleisölle suuressakin sirkusteltassa klovnin kasvot on maalattu silmiä, nenää ja suuta tehostaen. Klovnin puku on liioitellun värikäs. Sirkuksen ja pantomiimiteatterin lisäksi klovnit voivat esiintyä erilaisissa lastentapahtumissa tai karnevaaliesityksissä. Sairaaloissa lapsipotilaita viihdyttävät huoneesta toiseen kiertävät sairaalaklovnit, jotka yleensä myös puhuvat, soittavat ja laulavat. Klovnina esiintymisen taitoa kutsutaan nimellä "klovneria". Rataslukko
Rataslukko on 1500-luvun alussa kehitetty käsituliaseen lukkotyyppi. Rataslukko koostuu spiraali- tai kierrejousen pyöräyttämästä, pykälöidystä teräsrattaasta, ja hanasta, jonka ruuvileukojen väliin kiinnitetään em. rattaaseen nojaava rikkikiisupala pientä nahkatilkkua pehmikkeenä käyttäen. Jousi kierretään vireeseen tarkoitukseen varatulla avaimella ja liipaisimen painallus sallii virekynnen ja keinuvivun välityksellä rattaan pyörähtää. Tällöin hanassa oleva rikkikiisupala saa teräsrattaaseen raapiutuessaan aikaan kipinöitä, jotka lennähtävät rattaan pyörimissuuntaan sankkipannuun ja sytyttävät sankkiruudin, joka puolestaan sytyttää panoksen. Toimintaperiaate perustuu tuluksiin. Pulpperi
Pulpperi tarkoittaa prosessitekniikassa säiliötä, jossa lietetään kiinteitä aineita (esimerkiksi selluloosaa) nesteeseen, jotta aine saadaan lietemäiseen muotoon. Pulpperissa on lähes aina mekaaninen sekoitin. Pulpperista liete siirretään eteenpäin prosessissa pumppaamalla. Clupea
Clupea on sillien heimoon ("Clupeidae") ja "Clupeinae"-alaheimoon kuuluva kalasuku. Nämä ovat planktonia syöviä ulappaveden parvikaloja. Sulka
Sulka on linnun pyrstön tai siiven kookas höyhen. Se viittaa myös seuraaviin: Joshua Slocum
Slocum oli liki rahaton ja siksi varusteet yksin tehtävää maailmanympäripurjehdusta varten olivat sen mukaiset: Aluksena oli satavuotias, lahjoituksena saatu noin 11-metrinen sluuppi, "Spray", jota hän oli parhaansa mukaan kunnostanut. Alukselta ei löytynyt edes kronometriä, jota jo tuolloin pidettiin edellytyksenä hänen riskialttiille yritykselleen. Navigoinnin hän päätti hoitaa käytettävissään olleilla välineillä: Kompassilla, sekstantilla, merikorteilla sekä taivaankappaleisiin perustuvan navigaatiokokemuksensa avulla. Mukaan hän otti myös ongen ja harppuunan ravinnonsaannin- sekä kiväärin ja revolverin itsensä turvamiseksi. Sen sijaan pelastusliivejä uimataidottoman Slocumin alukselta ei löytynyt. Hr. Ms. Java (1885)
Hr. Ms. Java oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston sluuppi. Se oli pieni siirtomaiden hallintaan suunniteltu alus, joka oli suurempi kuin useimmat tykkiveneet ja pienempi kuin panssarikansiristeilijä. Liturgi
Liturgi tai selebrantti on messua tai jumalanpalvelusta johtava pappi. Usein jumalanpalvelusjärjestyksessä ja mahdollisessa käsiohjelmassa erotetaan liturgi (tai selebrantti), saarnaaja ja avustavat papit. Liturgiksi nimitetään sitä pappia, joka on messun pääasiallinen toimittaja, ja jolle kuuluu joukko määrättyjä tehtäviä. Muut papit avustavat häntä messun toimittamisessa. Liturgin erottaa usein avustavista papeista siinä, että vain liturgi pukeutuu kasukkaan. Luoshu
Luoshu on 3x3 -ruudukko, jonka jokaisen pysty-, vaaka- ja vinorivin kolmen numeron summa on 15 eli 24 auringonjakson päivien määrä. Tämä taikaneliö tunnetaan eurooppalaisessa magiassa Saturnuksen neliönä. Kansallislippu
Kansallislippu on lippu, joka toimii valtion tai maan kansallissymbolina. Savupiippu
Savupiippu on tulisijoihin ja höyrykattiloihin liittyvä hormirakennelma, jonka kautta tulisijassa syntyvät palokaasut ja savu poistuvat. Varsinkin tulisijojen savupiipuissa on sääsuojana piipunhattu. Lunttulukko
Lunttu kiinnitetään sankkiruudin sisältävän sankkipannun yläpuolella olevaan S-kirjaimen muotoiseen hanaan, "lunttupihtiin" eli "serpenttiin". Liipasimen vetäminen painaa luntun kytevän pään sankkipannuun, sytyttäen sankkiruudin joka puolestaan sytyttää sankkireiän kautta panoksen. Kuppi
Kuppi voi olla myös amerikkalainen tai englantilainen mittayksikkö. Amerikkalainen kuppi mittayksikkönä tarkoittaa 2,37 dl ja englantilainen kuppi 2,48 dl. (http://www.flavonia.fi/data.php?sivu=ruokaklubi&alasivu=yleistamitta) Tupa
Länsi-Suomessa tuvalla tarkoitetaan useimmiten pientä asuinrakennusta, lähinnä mökkiä. Joskus sanalla on myös talon suurimman huoneen merkitys. Länsisuomalaisessa asuinrakennuksessa suuri asuinhuone on ollut paikoin nimeltään pirtti ja monin paikoin sikäläiseen asuinrakennukseen on kuulunut erityinen, suuri juhlahuone, jota on sanottu saliksi. Varuskunnissa tupa on joukkueen, puolijoukkueen tai ryhmän (10–20 hengen) majoitustila. Siltarumpu
Siltarumpu on tien, kevyen liikenteen väylän, liittymän tai rautatien alitse penkereen läpi rakennettu holvi, jonka kautta vesi pääsee virtaamaan penkereen toiselle puolelle. Rumpu rakennetaan tyypillisesti teollisesta valmisosasta, joka voi olla esimerkiksi terästä, PVC-muovia tai betonia. Patruuna
Ammus tai ammukset (esim. haulit) on sijoitettu hylsyn etuosaan. Ammuksella on maalivaikutuksen ohella toinen tehtävä: kiväärin patruunoissa tiiviisti hylsyyn kiinnitetty luoti estää ruudin kastumisen. Luodit ovat tavallisimmin messinkivaippaisia ja lyijytäytteisiä, mutta etenkin sotilaskäytössä täytteenä voi olla teräs- tai kovametallisydän tai räjähdysainetta. Luodin "kuorta" kutsutaan tavallisimmin vaipaksi raaka-aineesta riippumatta ja täytettä sydämeksi. Plootu
Plootu () on suurikokoinen, kuparista valmistettu metalliraha. Plootuja käytettiin Ruotsissa 1644–1777. Plootuja käytettiin hopearahan asemesta ja ne olivat huomattavan suurikokoisia ja raskaita, sillä kupari oli arvoltaan halvempi metalli kuin hopea. Siksi plootuista oli tehtävä suuria. Harry Potter -sarjan käsitteet
Huispaus on noitien ja velhojen suosituin urheilulaji. Huispauksessa lennetään luudalla. Pelissä on seitsemän pelaajaa:, etsijän tehtävanä on napata kultasieppi ennen vastajoukkueen etsijää, kultasiepin nappaamisesta ansaitsee joukkueelleen 150 pistettä. Pitäjä puolustaa maaleja. Jahtaaja yrittää tehdä maaleja joista ansaitsee 10 pistettä. Lyöjä lyö mailallaan ryhmyjä pois omien joukkuetovereiden lähettyviltä vastapuolen pelaajiin päin. Huispauksessa on neljä palloa: kultasieppi, kaato ja kaksi ryhmyä.
Ilmiintyminen () ja Kaikkoontuminen () on teleportaation taikaversio, jonka ansiosta velhot ja noidat voivat kadota ("Kaikkoontua") yhdessä paikkaa ja ilmestyä ("Ilmiintyä") toisaalla. Joissain tapauksissa ilmiintyessä kuuluu poksahtava ääni, joka yleensä viittaa siihen, että jokin on mennyt pieleen; kaikkein lahjakkaimmat velhot pystyvät ilmiintymään niin yllättäen ja hiljaisesti, että näyttää kuin he olisivat putkahtaneet maasta. Ilmiintyessä tulee tunne, kuin olisi tunkeutumassa erittäin pieneen kumiputkeen. Välppäys
Välppä on välppäyksessä toimilaite, eräänlainen ensisuodatin, joka estää liian isoja kappaleita joutumasta laitteen prosessiin. Välppä estää esimerkiksi vesivoimalassa kaloja, irtotukkeja tms. joutumasta turbiinille. Toisaalta välppää voidaan käyttää myös kuiva-ainetta käsittelevien prosessien alussa. Välppä on käytännössä usein metallinen ristikko tai hila. Viitta (tekstiili)
Viitta eli vaippa tarkoittaa pitkää, hihatonta päällysvaatteena käytettävää vaatekappaletta. Siitä voidaan käyttää myös ruotsalaisperäistä nimitystä kaapu (ruotsin sanasta "kåpa"). Pituudeltaan viitta voi vaihdella polvesta nilkkaan ulottuvaan. Viittaan voi myös kuulua jonkinlaiset kaulukset tai huppu, tai sen kanssa voidaan sään vaatiessa käyttää erillistä, lyhyttä hartiaviittaa, jossa oli kiinteä huppu (suom. "luhka", ransk. "chaperon", engl. "hoode" ym.). Viittoja käytettiin eurooppalaisessa vaatetuksessa keskiajalta 1600-luvulle. Nykyään viitta on länsimaissa seremoniallinen vaate, joka voi liittyä tiettyihin tehtäviin tai rituaaleihin. Lisäksi viitta kuuluu roolipeleissä ja fantasiapukeutumisessa käytettyihin asusteisiin. Viitta on monikäyttöinen varusesine, joka vahvasta sarkakankaasta valmistettuna toimii tarvittaessa – esimerkiksi matkalla – tavallisen huovan tapaan makuuvaatteena ja joka voidaan haluttaessa virittää myös sadekatokseksi tai tuulensuojaksi. Paksu ja tiivis villakangas, jossa mieluiten on villan luontainen rasva lanoliini tallella, suojaa hyvin sateelta. Holkki
Holkki on putki- tai rengasmainen vahviste tai tuppimainen suojus. Holkkeja käytetään eristämiseen, kiertämiseen, liittämiseen, ohjaamiseen tai tiivistämiseen. Niitä valmistetaan lukemattomista eri materiaaleista, yleisimmin metallista ja muovista. Esimerkiksi puukkojen kokoamiseen ja koristeluun käytetty hela on yhdenlainen holkki. Myös hylsy on merkitykseltään lähellä holkkia ja joissain yhteyksissä sen synonyymina käytetty, mutta vakiintunut tarkoittamaan patruunan kuorta. Piippu (asetekniikka)
Piippu on ampuma-aseen osa jonka läpi ammus kulkee. Piippu on pitkä, suora ja poikkileikkaukseltaan pyöreä lähes poikkeuksetta metallista valmistettu kappale, jonka keskellä on pyöreä reikä ammusta varten. Reiän seinämässä on useissa asetyypeissä kiertyvä uritus, rihlaus, jonka tehtävänä on saada ammus pyörimään pituusakselinsa ympäri, jotta se lentäisi vakaasti. Halkaisijaltaan yli 20 mm piippuja kutsutaan putkiksi. Sinappi
Sinappi on yleisnimi useiden kaalien ("Brassica") tai sinappien ("Sinapis") sukuihin kuuluvien kasvien siemenistä tehdyille jauheille ja näistä edelleen valmistetuille maustekastikkeille ja -tahnoille. Myös jauhamattomia sinapinsiemeniä käytetään ruoanvalmistuksessa ja säilykkeiden, esimerkiksi suolakurkkujen, teossa. Luettelo Suomessa järjestettävistä coneista
Solmukohta (ruots. Knutpunkt, norj. Knutepunkt, tansk. Knudepunkt) on yhteispohjoismainen live-roolipelejä käsittelevä tapahtuma ja konferenssi. Ohjelmaan kuuluvat larppien lisäksi luennot, paneelikeskustelut ja työpajat sekä muihin harrastajiin tutustuminen. Solmukohta on järjestetty vuosittain 1997 lähtien kiertävällä vuorolla kaikissa Pohjoismaisissa Islantia lukuun ottamatta. Ihmisen anatomia
Sydämessä on neljä läppää, joista kaksi on eteisten ja kammioiden välissä (eteis-kammioläpät) sekä kaksi kammioiden ja valtimoiden välissä (kammio-valtimoläpät). Eteis-kammioläppiä kutsutaan myös purjeläpiksi, koska niiden liuskat ovat leveitä purjeita. Liuskoihin kiinnittyvät jänteet ovat kiinni kammioiden sisäseinämien nystylihaksissa, jotka supistuvat samalla kun muukin sydänlihas supistuu estäen läppiä kierähtämästä nurin. Oikea eteis-kammioläppä (trikuspidaaliläppä) on kolmiliuskainen, vasen eteis-kammioläppä (bikuspidaaliläppä eli mitraaliläppä eli hiippaläppä) on kaksiliuskainen. Kammio-valtimoläpät ovat taskun muotoisia ja ne kiinnittyvät aivan valtimoiden tyveen. Läpät sallivat veren virtauksen kammioista valtimoihin, mutta kun paine laskee liian alhaiseksi ja veri alkaa virrata takaisinpäin, läpät sulkeutuvat. Aortan tyveen liittyvä läppä on aorttaläppä. Keuhkovaltimorungon tyveen liittyvä läppä on keuhkovaltimoläppä. Kaikkien sydänläppien toiminta on passiivista. Suuri kurpitsa
Suuri kurpitsa () on Charles M. Schulzin luomassa "Tenavat"-sarjakuvassa kuvitteellinen olento, jonka olemassaoloon ainoastaan Eppu uskoo. Epun mukaan Suuri kurpitsa nousee halloween-yönä ”kaikkein vilpittömimmästä” kurpitsapenkistä ja lentää ympäriinsä jakaen lahjoja lapsille. Hahmo on yhdistelmä joulupukkia ja amerikkalaiseen halloween-perinteeseen liittyviä kurpitsalyhtyjä. Norsupoolo
Norsupoolo on poolon muoto, jossa hevosten sijaan ratsastetaan norsuilla. Lajia harrastetaan pääasiassa Aasian etelä- ja kaakkoisosissa. Kunkin norsun selässä istuu kaksi henkilöä, norsunajaja ja pelaaja, joka lyö palloa ja kertoo ajajalle minne suuntaan ohjata eläintä. Mailana käytetään bambukeppiä. Lööppi
On tavallista, että monissa kaupoissa ja kioskeissa on varattu tiloista tai näyteikkunasta jokin määräala tuoreiden lööppien esittelyyn. Puhekielessä lööpillä tarkoitetaan usein myös lehden etusivua tai raflaavia otsikoita ylipäätään. Selfiekeppi
Selfiekeppi (myös selfiesauva tai -tikku) on valokuvauksessa käytettävä, useimmiten alumiinista valmistettu kokoonpainuva varsi. Kepillä henkilö voi kuvata laajemmalta ja pidemmältä alalta kuin mitä itse käsin pystyisi. Kepit varustetaan usein omalla Bluetooth-laukaisimella, jolloin kuvanotto on mahdollista ajastaa. 2010-luvun puolessavälissä keppien suosiota ovat kasvattaneet kuvien ottaminen itsestä. Skuuppi
Skuuppi on yhden tiedotusvälineen ennen muita julkaisema uutinen, jonka sisältö poikkeaa yleisestä uutisvirrasta. Lisäksi skuupin on oltava uutisena poikkeuksellisen merkittävä. Bridgewater-luokka (sluuppi)
Bridgewater-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kahden aluksen muodostama sluuppiluokka. Alukset olivat osa vuoden 1927 laivasto-ohjelmaa ja ne olivat ensimmäisiä hankittuja aluksia, jotka korvasivat Flower-luokan sluuppeja siirtomaissa. Lämpökilpi
Lämpökilpi on avaruusluotainta, satelliitin paluukapselia, avaruusalusta tai ohjuksen kärkeä kaasukehään syöksyn aikana suojaava kuori. Esimerkiksi Maan ilmakehään palaava miehitetty avaruusalus kuumenee ulkopinnaltaan, koska se syöksyy Maan ilmakehään niin kovalla vauhdilla, että ilmakehän harvojen yläosienkin aiheuttama kitka riittää kuumentamaan aluksen ulkopinnan tuhansiin asteisiin. Lämpökilven materiaalit ovat muun muassa keraamisia tai hiilikuitupohjaisia. Ensimmäinen amerikkalainen lämpökilpi oli USA:n Discoverer 1 -vakoilusatelliitissa 1959 ja varhainen venäläinen Neuvostoliiton Vostok-aluksessa 1960-luvun alussa. Avaruussukkula Columbia tuhoutui vuonna 2003 sen lämpökilven pettäessä. Lapsilukko
Lapsilukko on lukkoa muistuttava vaikeasti avattava mekanismi, jonka tarkoituksena on estää lapsia joutumasta heille vaarallisiksi koettuihin paikkoihin tai tilanteisiin. Tyypillisiä lapsilukkoja ovat mekanismit, joilla estetään auton takaovien avaaminen sisältäpäin, portaisiin käveleminen tai syövyttäviä tai myrkyllisiä aineita sisältävien pullojen korkkien avaaminen. Auton ovissa lapsilukko estää avaamasta ovea auton sisäpuolelta, jolloin lapset eivät voi poistua ajoneuvosta sen ollessa liikkeessä.