Missä Alsace sijaitsee?
Alsace
Alsace (ransk., [alzas] ) tai Elsass (saks.) on yksi Ranskan hallinnollisista alueista. Se sijaitsee Saksan ja Sveitsin rajalla. Alsacen pääkaupunki on Strasbourg. Alsacessa asuu 1 734 145 ihmistä (1999).
Alstom
Alstom S.A. (aikaisemmin "GEC Alsthom", sitä ennen "Alsthom") on suuri ranskalainen pörssiyhtiö, jonka osake noteerataan Pariisin pörssissä. Se valmistaa junia ja muuta kiskokalustoa sekä näiden ohjausjärjestelmiä, -laitteita ja -palveluja. Yhtiön kotipaikka on Saint-Ouen. Alstomin palveluksessa on noin 32 800 työntekijää. Albertbrücke
Albertbrücke on kivinen holvisilta saksalaisessa Dresdenin kaupungissa, Saksin osavaltiossa. Se on Dresdenin sisäkaupungin neljästä Elbejoen ylittävästä sillasta itäisin. 316 metriä pitkä silta on nimetty Saksia vuosina 1873–1902 hallinneen kuningas Albertin mukaan. Sillassa on 14 holvikaarta, joista neljä keskimmäistä on leveydeltään 31 metriä ja reuna-aukkojen leveys vaihtelee 12,7 metristä 17 metriin. Wehrmachtin 7. toukokuuta 1945 sillan molemmista päistä räjäyttämät kuusi holvia on korjattu vuonna 1946 teräsbetonirakenteisina. Korjatut kaaret verhoiltiin hiekkakivellä, josta silta on rakennettu. Strasbourg
Strasbourgissa tehdään ranskalaiskaupungeista neljänneksi eniten ulkomaisten henkilöiden suorittamia hotellivarauksia Pariisin, Nizzan, ja Avignonin jälkeen. Lonely Planet -matkaopas on sijoittanut Alsacen alueen ensimmäiselle sijalle listauksessa maailman kymmenestä parhaasta alueesta, joissa matkailijan kannattaa vierailla. Strasbourgin ruokakulttuuri on kansainvälisesti tunnettu ja kaupungissa sijaitsee yksi maan suurimmista Michelin-tähdet-luokitettujen ravintoloiden keskittymistä. Mulhouse
Mulhouse ([myluz], , elsassiksi "Milhüsa") on kaupunki ja kunta Itä-Ranskassa, lähellä Saksan ja Sveitsin rajaa. Mulhouse sijaitsee Alsacen alueella (région), Haut-Rhinin departementissa. Mulhouse on arrondissementtinsa aliprefektuuri. Yli Mulhouse on Alsacen toiseksi väekkäin kaupunki Strasbourgin jälkeen. Bundesautobahn 5
Bundesautobahn 5 (BAB 5), lyhyemmin Autobahn 5 (A 5), on 440 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuuntainen moottoritie Saksassa. Noin 178 kilometriä väylästä sijaitsee Hessenin osavaltiossa ja eteläinen 262 kilometrin osuus puolestaan Baden-Württembergin osavaltiossa. A 5:n reitti alkaa keskeltä Saksaa Hattenbachin risteyksestä ja kulkee Frankfurt am Mainin kautta Saksan lounaisrajan tuntumassa Sveitsin Baseliin. Bas-Rhin
Bas-Rhin on Ranskan departementti numero 67, joka on nimetty Reinjoen mukaan. Se sijaitsee Itä-Ranskassa Alsacen hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 4 755 neliökilometriä ja siellä on 1 099 269 asukasta (2011). Bas-Rhinin pääkaupunki on Strasbourg. Bas-Rhin on jaettu edelleen seitsemään arrondissementtiin, 44 kantoniin ja 526 kuntaan. Colmar
Colmar () on kaupunki Itä-Ranskassa Grand Estin hallintoalueella (région) Alsacessa lähellä Saksan rajaa. Colmar on Haut-Rhinin departementin pääkaupunki (prefektuuri) ja Alsacen kolmanneksi väkirikkain kaupunki. Ala-Saksi
Ala-Saksin luoteisosa Pohjanmeren rannikolla on Itä-Friisinmaata (). Siihen kuuluu seitsemän saarta, Itäfriiseinsaaret. Kaakkoisosa, Emsland, on harvaan asuttu alue, joka oli muinoin soiden peitossa. Pohjoisosa on tasaista, mutta etelässä kulkee kaksi vuorijonoa: Weserbergland ja Harz. Suurimmat kaupungit sijaitsevat keskellä osavaltiota. Koillisosa osavaltiosta tunnetaan nimellä Lüneburger Heide, Lüneburgin nummi. Alue rikastui keskiajalla suolakaupalla. Pohjoisessa Elbe erottaa Ala-Saksin Hampurista, Schleswig-Holsteinista, Mecklenburg-Vorpommernista ja Brandenburgista. Elben etelärannalla Hampurin liepeillä olevaa aluetta kutsutaan nimellä "Altes Land" (alasaksaksi Olland, Hollannista 1100-luvulla saapuneiden siirtolaisten mukaan), ja se tunnetaan tuhansista hedelmäpuistaan. Salzach
Suurin kaupunki Salzachin varrella on Salzburg. Lisäksi se virtaa muun muassa Bischofshofenin, Halleinin ja Zell am Seen alueella. Noin 70 kilometrin matkalta Salzach muodostaa rajan Saksan Baijerin ja Itävallan osavaltioiden Salzburgin ja Ylä-Itävallan välillä. Saksan kieli
Saksa kuuluu länsigermaanisiin kieliin, joihin kuuluvat saksan lisäksi pohjanmerengermaaniset kielet eli englanti, hollanti, afrikaans, friisi ja alasaksa. Saksan kirjakieltä kutsutaan monesti myös yläsaksaksi (), sillä sen perustana ovat keski- ja eteläsaksalaiset murteet, kun taas alasaksa on lähtöisin pohjoissaksalaisista murteista. Äännetasolla yläsaksan erottaa muista germaanisista kielistä niin kutsuttu 2. äänteensiirros, jossa soinnittomat klusiilit [p, t, k] ovat muuttuneet affrikaatoiksi ja frikatiiveiksi [pf, f, ts, s, x]. Esimerkkejä tästä äänteensiirroksesta ovat muun muassa: engl. "pipe", saks. "Pfeife"; engl. "help", saks. "helfen"; engl. "ten", saks. "zehn"; engl. "eat", saks. "essen"; engl. "book", saks. "Buch". Muita pohjanmerengermaaniset kielet yläsaksasta erottavia piirteitä ovat tämän lisäksi muun muassa nasaalikonsonantin poistuminen frikatiivin edestä (engl. "five", saks. "fünf") ja sama verbimuoto monikon kaikissa persoonissa (engl. "we live, you live, they live; saks. "wir leben, ihr lebt, sie leben). Assisi
Assisi on kaupunki Italian keskiosassa Umbrian alueella Perugian maakunnassa. Kaupungissa on arviolta 28 299 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 186,9 neliökilometriä. Assisi on tunnettu 1200-luvulla eläneen Franciscus Assisilaisen kotikaupunkina. Kaupunki on perustettu Monte Subasion rinteelle. Basel-Landschaft
Basel-Landschaft sijaitsee Sveitsin luoteisnurkassa, Baselin kaupungin eteläpuolella, Reinin etelärannalla. Sitä ympäröivät pohjoisessa Ranska ja Saksa sekä Basel-Stadtin kantoni, idässä Aargau ja etelässä Solothurnin ja Juran kantonit. Saksan historia
Potsdamin konferenssissa Saksa jaettiin neljään liittoutuneiden hallitsemaan miehitysvyöhykkeeseen. Kolmesta läntisestä muodostui Saksan liittotasavalta (BRD, epävirallisesti "Länsi-Saksa"), kun taas Neuvostoliiton hallitsemasta itäisestä vyöhykkeestä syntyi Saksan demokraattinen tasavalta (DDR, epävirallisesti "Itä-Saksa"). Molemmat perustettiin vuonna 1949. Liittotasavallasta luotiin länsiliittoutuneiden valvonnassa läntisen mallin mukainen liittovaltio, ja demokraattisesta tasavallasta puolestaan Neuvostoliiton valvoma sosialistinen tasavalta. Potsdamissa sovittiin myös Oder–Neisse-linjan itäpuolisten alueiden, muun muassa Sleesian luovuttamisesta Puolalle sekä Itä-Preussin jakamisesta Puolan ja Neuvostoliiton kesken. Järjestelyt aiheuttivat saksalainen nationalismin pesäkkeenä pidetyn Preussin häviämisen. Luovutettavilla alueilla eläneet saksalaiset joutuivat muuttamaan kodeistaan uuden Saksan alueelle, kuten myös osa muiden Euroopan maiden saksalaisvähemmistöistä. Neuvostoliiton ja Puolan lisäksi myös Alankomaat miehitti ja liitti itseensä joitakin raja-alueita vuonna 1949, osa näistä alueista palautettiin kuitenkin Saksan liittotasavallalle vuosina 1963 ja 2002. Saar palautettiin Saksan liittotasavaltaan 1956. Alsace
Vuoden 1500 eaa. tienoilla keltit alkoivat asuttaa Elsassia ja aloittivat maanviljelyn. Vuoteen 58 eaa. mennessä roomalaiset olivat vallanneet alueen ja tehneet siitä merkittävän viininviljelyalueen. Suojellakseen tärkeitä viljelyksiä roomalaiset rakensivat linnoituksia ja sotilasleirejä, joista monet ovat olleet perustana nykyisille asutuskeskuksille. Strasbourg
Muita Strasbourgissa sijaitsevia korkeakoululaitoksia ovat muun muassa Pariisista 1991 muuttanut Kansallinen hallintokoulu, Institut national des études territoriales, sekä International Space University. IRCAD on Strasbourgissa sijaitseva kansainvälisesti tunnettu lääketieteellinen tukimuskeskus, joka kouluttaa vuosittain tuhansia kirurgeja. Strasbourgin läheisyydessä sijaitsee myös useita innovaatioklustereita, kuten biotieteiden ja terveyden alalla toimiva Alsace Biovalley.
Strasbourgin musiikkikulttuuria täydentävät erilaiset läpi vuoden järjestettävät paikalliset sekä kansainväliset musiikkifestivaalit. St’art on vuosittain järjestettävä nykytaiteen näyttely, jonka kävijämäärä on noin 25 000 henkeä. Kirjallisuutta edustavat kirjallisuustapahtumat, kuten "Bibliothèques idéales" ja eurooppalaisen käännöskirjallisuuden tapahtuma "Traduire l’Europe". Achensee
Achensee on Itävallassa, Tirolin osavaltiossa, Jenbachin kunnan pohjoispuolella sijaitseva järvi. Se on 133 metrin syvyydellään, 9,4 kilometrin pituudellaan ja 6,8 km² pinta-alallaan Tirolin suurin ja syvin järvi. Achenseen länsipuolella kohoaa vuoristo Karwendel ja itäpuolella Brandenbergin Alpit. Muiden vuoristojärvien tavoin lämpötila on alhainen ja nousee harvoin yli 20 asteen. Surffaus on mahdollista järven koon ja tuulisten olosuhteiden ansiosta. Hannover
Hannover (, ) on Ala-Saksin osavaltion pääkaupunki Leinejoen varrella Saksassa. Se on myös sitä ympäröivän Hannoverin piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 2008 kaupungissa oli . Suur-Hannoverissa oli vuonna 2005 hiukan yli miljoona asukasta, mikä teki siitä Saksan yhdenneksitoista suurimman kaupunkialueen. Sveitsin Alpit Jungfrau-Aletsch
Alueen pinta-ala on 824 km². Se sijaitsee kaikkiaan 26 kunnan alueella, Bernin ja Wallisin kantoneissa, Brigin ja Interlakenin välisellä vuoristo- ja jäätikköalueella. Merkittävimpiä vuoria alueella ovat Jungfrau, Eiger, Mönch ja Bietschhorn. Alueen isoja jäätiköitä ovat Aletschjäätikkö ja Konkordiaplatz. Alasaksa
Alasaksa eli alasaksi on pohjoisessa Saksassa sekä Alankomaiden koillisosissa puhuttava kieli. Vaikka useat saksalaiset maallikot uskovat nykyalasaksin olevan saksan murre tai murreryhmä, sillä on huomattavasti enemmän yhteisiä piirteitä hollannin ja friisin kanssa. Yläsaksasta poiketen alasaksissa, hollannissa ja friisissä ei ole esimerkiksi toteutunut niin sanottua toista germaanista äänteensiirtymää . Bergstraße
Suojaisa sijainti Odenwaldin reunalla tekee Bergstraßen seudusta yhden saksan lämpimimmistä alueista. Keisari Joosef II:n sanotaankin lausahtaneen vierailtuaan keväällä 1764 Bergstaßella: "Täällä Saksa alkaa olla Italiaa". Suopean ilmaston ansiosta seudulla kasvaa joitakin Keski-Euroopan oloihin eksoottisia kasveja kuten manteli-, persikka- ja aprikoosipuita. Myös viiniä viljeillään Bergstaßen varrella. Viininviljeilyalueen kokonaispintaala on noin 840 hehtaaria ja se jakautuu Hessische Bergstraßen viininviljeilyalueeseen ja Badenin viininviljeilyalueeseen kuuluvaan Badische Bergstraßeen. Ranska
Suurin osa Manner-Ranskasta on alankoa. Alankoalue ulottuu Belgian ja Saksan rajoilta Bretagneen ja sieltä rannikkoa myöten kaartuen Rhônen suistoalueelle. Rhônen lisäksi Ranskan tärkeimpien jokien, Seinen, Loiren ja Garonnen, suistoalueet sijaitsevat alangolla. Alanko on hyvää viljelysmaata, sillä se on tasaista ja hedelmällistä. Suurin osa siitä onkin otettu viljelykseen. Valais’n Alpit
Valais’n Alpit eli Wallisin Alpit tai Penniiniset Alpit (, , , , tai "Valais Alps") on Länsi-Alppeihin kuuluva vuorijono, joka sijaitsee osittain Sveitsin (Valais) ja osittain Italian (Piemonte ja Aostanlaakso) puolella. Goslar
Goslar on historiallinen kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa, Saksassa. Se on Goslarin piirikunnan pääkaupunki ja sijaitsee Harz-vuoriston luoteisrinteillä, n. 80 kilometriä Hannoverista. Goslarissa on 50 782 (2015) asukasta. Goslar kuuluu UNESCO:n kulttuuriperintökohteisiin. Strasbourg
Strasbourg (, elsassiksi "Strossburi", ) on Alsacen alueen ja Bas-Rhinin departementin pääkaupunki itäisessä Ranskassa. Se sijaitsee Reinin sivujoen Illin varrella, aivan Saksan rajan tuntumassa. Kaupungin asukasluku on 273 394 (2012) ja laajemman Ranskan-puoleisen metropolialueen 764 063 (2011). Lisäksi Strasbourg kuuluu vuonna 2005 perustettuun Ranskan ja Saksan yhteishallinnolliseen Strasbourg-Ortenaun hallintoalueeseen, jonka väkiluku on noin 900 000. Breisach am Rhein
Breisach am Rhein [ˈbraɪ̯sax am ˈraɪn], lyhyesti "Breisach", on kaupunki Baden-Württembergin osavaltiossa, eteläisessä Saksassa. Kaupunki sijaitsee Reinjoen varrella Saksan ja Ranskan välisellä rajalla, noin 20 kilometrin päässä Ranskan Colmarista ja Saksan Freiburg im Breisgausta sekä 60 kilometrin päässä Sveitsin Baselista. Ems
Ems (, ) on joki luoteisessa Saksassa. Se saa alkunsa Nordrhein-Westfalenin osavaltion Schloß Holte-Stukenbrockista ja virtaa läpi Ala-Saksin. Joki laskee Pohjanmereen Dollartin lahteen Emdenin kaupungin alueella. Sen pituus on 371 kilometriä. Suurimpia kaupunkeja joen varrella ovat Emden, Rheine ja Gütersloh. Bundesautobahn 5
Ranskan, Saksan ja Sveitsin valtakunnanrajojen yhtymäpiste eli Dreiländereck sijaitsee noin kilometrin verran länteen BAB 5:n reitiltä. Castellane
Castellane on kunta Kaakkois-Ranskassa Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Se sijaitsee Verdon-joen varrella. Kunnan nähtävyyksiä on linna "château d'Éoulx". Altena
Altena on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Sen pinta-ala on 44,29 km² . Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 18 218 asukasta. Celle
Celle [ˈtsɛlə] on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Weserin sivujoen Allerin varrella, koilliseen Hannoverista. Kaupungin pinta-ala 176,01 km ja se on jaettu 17 kaupunginosaan. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 69 001 asukasta. Alasaksa
Vuonna 1994 Euroopan unioni tunnusti alasaksin alueelliseksi kieleksi. Saksassa alasaksi on virallisesti tunnustettu alueellinen kieli kahdeksassa pohjoisessa osavaltiossa, jotka ovat: Schleswig-Holstein, Hampuri, Ala-Saksi, Bremen, Nordrhein-Westfalen, Mecklenburg-Etu-Pommeri, Saksi-Anhalt sekä Brandenburg, kun taas Alankomaista ei ole mainittu alueellisia rajoituksia. Lisäksi Schleswig-Holsteinissa sillä on toisen virallisen kielen asema pohjoisfriisin ja tanskan kanssa. Kieltä puhutaan myös Hessenin pohjoisosassa. Aostanlaakso
Aostanlaakso on nimensä mukaisesti pitkä, enimmäkseen länsi–itä-suuntainen laakso, joka alkaa Pojoen tasangolta ja päättyy Monte Biancolle (Mont Blanc, 4 811 metriä). Etelästä sitä rajoittaa Piemonten alueeseen kuuluvan Gran Paradiso -luonnonpuiston korkeat vuoret ja pohjoisesta Valais’n Alppien korkeimmat huiput (esimerkiksi Monte Cervino eli Matterhorn, 4 478 m ja Monte Rosa eli Dufourspitze, 4 634 m). Aostasta pääsee Ranskaan kahta reittiä: Monte Biancon tunnelia pitkin Chamonix’hin ja Pientä Sankt Bernhardin solaa pitkin Val d’Isèreen. Sveitsiin pääsee Ison Sankt Bernhardin solan tai sen alittavan maantietunnelin kautta. Aostanlaaksoa pitkin kulkee Dora Baltea -joki. Koko laakson pituudelta kulkee moottoritie. Provence-Alpes-Côte d’Azur
Provence-Alpes-Côte d’Azurin pinta-ala on yhteensä 31 400 km². Alue rajoittuu pohjoisessa Alppeihin, etelässä Välimereen, lännessä Rhônejokeen ja idässä Italian rajaan. Alppien vuoristoista Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella ovat Monts du Vaucluse, Monts du Lubéron, Alpes de Provence, Montagne Sainte-Victoire, Massif des Maures ja Monts du Mercantour. Nimityksellä "Provence" viitataan usein alueen rannikkoon ja sisämaahan Rhône ja Varjokien välillä. Ranskan Riviera ulottuu Alpes-Maritimesin departementin rajojen sisällä Varjoen laaksosta Italian rajalle. Alueen länsiosassa ovat Comtatin, Craun ja Camarguen tasangot, jotka ovat Rhônejoen valuma-aluetta. Strasbourg
Strasbourg on osa Itä-Ranskassa sijaitsevaa Alsacen aluetta, joka sijaitsee Reinjoen läntisellä puolella ja rajautuu pohjoisessa ja idässä Saksaan, etelässä Sveitsiin ja lännessä Lorrainen ja Franche-Comtén hallintoalueisiin. Strasbourgin historiallinen keskusta sijaitsee alle 1,5 kilometrin päässä Reinistä. Kaupunki sijaitsee Illjoen rannalla laaksoalueella, joka rajautuu lännessä Vogeeseihin ja idässä Saksan puolella sijaitsevaan Schwarzwaldin metsään. Reinin itäpuolella ovat muun muassa saksalaiset kaupungit Kehl ja Offenburg. Lähistöllä sijaitsevia ranskalaisia kaupunkeja ovat muun muassa Colmar ja Mulhouse.
Strasbourgissa vallitsee leuto mannerilmasto. Kesäkuusta syyskuun alkuun sijoittuvat kesäkuukaudet ovat lämpimiä ja sademäärä pysyy korkeana. Vuorokauden ylin keskimääräinen lämpötila laskee syksyllä voimakkaasti ja pakkaset yleistyvät kauden loppua kohden. Joulukuusta helmikuuhun ulottuvien talvikuukausien aikana lämpötilat jäävät hyvin mataliksi, mutta nousevat kevään saapuessa maaliskuusta lähtien. Andalusia
Andalusia () on itsehallintoalue Etelä-Espanjassa. Sitä rajoittavat Atlantin valtameri, Gibraltar ja Välimeri etelästä, Portugali, Extremadura, Kastilia-La Mancha ja Murcia pohjoisessa, lännestä itään. Andalusian pääkaupunki on Sevilla. Andalusia
Täysin epävirallisesti Andalusia on perinteisesti jaettu kahteen suureen alueeseen: Ylä-Andalusiaan (tunnetaan myös nimellä Itä-Andalusia) sekä Ala-Andalusiaan (tunnetaan myös nimellä Länsi-Andalusia). Ylä-Andalusiaan kuuluvat Almerían, Granadan, Jaénin ja Málagan maakunnat, Ala-Andalusiaan Huelvan, Sevillan, Cádizin ja Córdoban maakunnat. Strasbourgin yliopisto
Strasbourgin yliopisto () on Ranskan suurin yliopisto, joka sijaitsee Strasbourgin kaupungissa Alsacessa. Yliopistossa on 43 000 opiskelijaa ja yli 4 000 tutkijaa. Bundesautobahn 2
Bundesautobahn 2 (BAB 2), lyhyemmin Autobahn 2 (A 2), on 486 kilometriä pitkä länsi–itäsuuntainen moottoritie Saksassa. BAB 2 yhdistää Ruhrin alueen ja Berliinin. Sen reitti kulkee Oberhausenista Ruhrin alueen pohjoisosan, eteläisen Münsterlandin, Ostwestfalenin ja Weserberglandin kautta Hannoveriin ja edelleen Magdeburgin kautta Berliinin läntiselle kehätielle Dreieck Werderin risteykseen. Väylä sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Ala-Saksin, Saksi-Anhaltin ja Brandenburgin osavaltioissa. Carcassonne
Carcassonne sijaitsee Aude-joen rannalla. Joki virtaa kaupunkiin rauhallisesti kulkien vuoriston rotkojen läpi. Kaupunki jaetaan yleensä kahteen osaan: joen länsirannalla olevaan ”ville basseen” (alakaupunki) ja kukkulan laelle rakennettuun Cité de Carcassonneen, joka tunnetaan myös nimellä ”ville haute” (yläkaupunki). Ville haute sijaitsee noin 150 metriä ville bassen yläpuolella. Alpit
Alpit on Euroopan suurin ja korkein vuoristo. Tämä Keski-Euroopan vuoristo sijaitsee kaikkiaan kahdeksan valtion, Italian, Itävallan, Liechtensteinin, Monacon, Ranskan, Saksan, Slovenian ja Sveitsin alueella. Alppien korkein vuori on Mont Blanc (4 810 m), joka sijaitsee Ranskan ja Italian raja-alueella. Se on samalla Länsi-Euroopan korkein vuori. Karjala-kysymys
Näkemys erilaisissa raja- ja rauhansopimuksissa määriteltyjen rajojen luokittelusta ”oikeudenmukaisiin” ja ”epäoikeudenmukaisiin” voidaan palautuksen vastustajien mielestä kyseenalaistaa. Esimerkiksi Keski-Euroopassa rajoja on satojen ja tuhansien vuosien aikana siirretty lukemattomia kertoja ja monien alueet (esimerkiksi Ranskan ja Saksan raja-alueilla oleva Alsace) ovat olleet vuoroin useiden eri maiden hallinnassa. Albacete
Albacete on samannimisen maakunnan pääkaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella kaakkoisessa Espanjassa. Vuonna 2015 kaupungissa oli noin 170 000 asukasta, ja se on täten väkiluvultaan itsehallintoalueen suurin kaupunki. Augsburg
Augsburg sijaitsee Lech- ja Wertach-jokien varrella Alppien etumaassa noin 50 kilometriä luoteeseen Münchenistä. Kaupungin historia käsittää koko kristillisen ajanlaskun. Augsburg oli vapaa valtakunnankaupunki vuodesta 1276 vuoteen 1806. Ulm
Ulm sijaitsee kohdassa, jossa Blau- ja Iller-joet yhtyvät Tonavaan 479 metrin korkeudella merenpinnasta. Suurin osa kaupungista, mukaan lukien vanhakaupunki, sijaitsee Tonavan vasemmalla rannalla. Vain Wiblingenin, Gögglingenin, Donaustettenin ja Unterweilerin kaupunginosat sijaitsevat oikealla rannalla. Vastapäätä vanhaakaupunkia joen toisella rannalla Baijerin osavaltiossa sijaitsee Neu-Ulmin ”kaksoskaupunki”. Se on Ulmia pienempi (60 000 as.) ja oli vuoteen 1810 saakka osa Ulmia. Lukuun ottamatta Tonavaa etelässä, kaupunki on metsien ja yli 620 metrin korkeuteen kohoavien kukkuloiden ympäröimä. Jotkut kukkuloista ovat osa Schwäbische Alb -ylätasankoa. Tonavan eteläpuolella tasangot ja kukkulat päättyvät lopulta Alppien pohjoiseen reunaan, joka on noin 100 kilometrin päässä Ulmista ja näkyvissä kaupungista selkeinä päivinä. Dessau-Roßlau
Dessau-Roßlau on kaupunki Saksan Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki ("kreisfreie Stadt"), eli kaupunki joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 86 030 asukasta, Niinpä kaupunki on – Hallen ja Magdeburgin jälkeen – osavaltionsa kolmanneksi suurin kaupunki. Halle sijaitsee noin 40 kilometriä Dessau-Rosslausta lounaiseen ja Magdeburg noin 65 kilometriä pohjoiseen. Lisäksi Leipzigin suurkaupunki sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kaupungista. Naters
Naters sijaitsee Valais’n saksankielisessä osassa, Ylä-Valais’ssa. Natersin keskustaajama muodostaa yhtenäisen taajama-alueen eteläisen naapurinsa Brigin kanssa. Rhônejoki muodostaa kunnan eteläisen rajan. Suuri osa Natersista on vuoristoa, jonka korkein huippu on Aletschhorn (4 193 m mpy.). Aletschjäätikkö sijaitsee osittain Natersin alueella. Ala-Saksi
Ala-Saksin rajanaapureina ovat lännessä Alankomaat ja lounaassa Nordrhein-Westfalen, etelässä Hessen ja Thüringen, idässä Saksi-Anhalt, Brandenburg ja Mecklenburg-Etu-Pommeri sekä pohjoisessa Hampuri ja Schleswig-Holstein. Bremenin alueet ovat Ala-Saksin ympäröimiä. Saksa
Sodan jälkeen voittajavaltiot ja Ranska jakoivat Saksan neljään miehitysvyöhykkeeseen. Neuvostoliiton vyöhykkeestä muodostui Saksan demokraattinen tasavalta (DDR, arkikielessä usein Itä-Saksa) sekä Yhdysvaltain, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan vyöhykkeestä Saksan liittotasavalta (BRD, arkikielessä usein Länsi-Saksa). Liittotasavallassa alkoi 1950-luvulla voimakas talouskasvu. Saksan liittotasavalta liittyi Natoon, DDR Varsovan liittoon. Berliiniin jäi lännen eksklaavi Itä-Saksan keskelle, ja vuonna 1961 se eristettiin Berliinin muurilla.
Saksa jälleenyhdistyi jälleen vuonna 1990, kun Saksan demokraattinen tasavalta ja sen osavaltiot (eli liittomaat, "Bundesländer") liittyivät Saksan liittotasavaltaan ja samalla Euroopan yhteisöön. Viime vuosikymmenten näkyviä kanslereita ovat olleet kristillisdemokraattien Helmut Kohl (1982–1998), sosiaalidemokraattien Gerhard Schröder (1998–2005) ja kristillisdemokraattien Angela Merkel (2005–).Saksa on liittovaltio. Se koostuu 16:sta laajaa itsenäistä päätösvaltaa käyttävästä osavaltiosta. Muodollinen valtionpäämies on liittopresidentti. Liittopresidentin valitsee liittokokous, johon kuuluvat kaikki liittopäivien edustajat ja sama määrä osavaltioiden edustajia. Liittokokouksella ei ole muuta tehtävää kuin valita liittopresidentti viiden vuoden välein. Provence-Alpes-Côte d’Azur
Provence-Alpes-Côte d’Azur (lyhenne PACA, provensaaliksi "Provença-Aups-Còsta d’Azur") on Ranskan hallintoalue, jonka muodostaa kuusi departementtia: Alpes-de-Haute-Provence, Alpes Maritimes, Bouches-du-Rhône, Hautes-Alpes, Var ja Vaucluse. Alueen hallintopääkaupunki on Marseille. Pinta-alaltaan 31 400 km² suuruisella alueella asuu vuoden 2007 tietojen mukaan 4 864 015 asukasta. PACAn alue sijaitsee Ranskan kaakkoiskulmassa, ja se rajoittuu idässä Italian rajaan, lännessä Languedoc-Roussillonin alueeseen, pohjoisessa Rhône-Alpesin alueeseen ja etelässä Välimereen. Alpes Maritimae
Alpes Maritimae oli Rooman provinssi. Se oli yksi kolmesta pienestä provinssista (Alpes Cottiae ja Alpes Poenninae) jotka sijaitsivat Alpeilla, nykyisen Ranskan ja Italian rajalla. Provinssin tärkein tehtävä oli turvata Alppien läpi johtavien solien kautta kulkeva liikenne. Alpes Maritimae -provinssin perusti Augustus vuonna 14 jaa. ja sen pääkaupunki oli Cemenelum, joka nykyään on osa Nizzan kaupunkia. Bundesautobahn 3
Bundesautobahn 3 (BAB 3), lyhyemmin Autobahn 3 (A 3), on 778 kilometriä pitkä luoteis–kaakkoissuuntainen moottoritie Saksassa. Lännessä BAB 3 jatkuu Haagista Alankomaiden halki länsi–itäsuuntaisesti Saksan rajalle kulkevana moottoritienä A 12 (Rijksweg 12). Bundesautobahn 3:n reitti kulkee Alankomaiden rajalta Itävallan rajalle Ruhrin alueen länsiosan, Düsseldorfin, Kölnin ja Frankfurt am Mainin kautta Baijeriin. Noin puolet väylästä sijaitsee Baijerissa, jonne se tulee Aschaffenburgin kohdalla ja jatkuu Nürnbergin ja Regensburgin kautta Passauhin. Subenin rajanylityspaikalla BAB 3 yhtyy Itävallan Innkreis Autobahniin, jonka reitti puolestaan jatkuu Pyhrn Autobahnina Itävallan halki Slovenian rajalle. BAB 3 sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Rheinland-Pfalzin, Hessenin, Baden-Württembergin ja Baijerin osavaltioissa. Baden-Württembergissä BAB 3:n ainoa liittymä on osavaltion pohjoisin kaupunki Wertheim. Assisi
Assisi sijaitsee Perugia–Foligno–Rooma-rautatien varrella, Perugian ja Folignon välillä. Assisi on myös E45-tien varrella Perugian ja Folignon välisellä jaksolla. Lähin lentokenttä on Perugiassa. Alzette
Alzette (, ) on 73 kilometriä pitkä joki Ranskassa ja Luxemburgissa. Joen alkulähde on Thilin kylässä Meurthe-et-Mosellen departementtissa Ranskassa. Joki virtaa Thilistä Luxemburgiin ja Luxemburgissa Esch-sur-Alzetten, Luxemburgin ja Merschin läpi ennen yhtymistään Moselin sivujokeen Saueriin Ettelbruckin kaupungin lähellä. Alsace
Rooman valtakunnan luhistuessa Elsassista tuli alemannien aluetta. Germaaniset alemannit olivat maanviljelijöitä, ja heidän kielestään on kehittynyt nykyinen elsassin murre. Toinen germaanikansa, frankit, valloitti Elsassin 400-luvulla, ja siitä tuli myöhemmin osa Austrasian kuningaskuntaa. Naumburg
Naumburg on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltion eteläosassa Saksassa. Se sijaitsee Elben sivujoen Saalen laaksossa 39 kilometriä Hallesta etelään ja 30 kilometriä Jenasta pohjoiseen. Naumburgia ympäröi Saksan pohjoisimman viininviljelyalueen Saale-Unstrutin kumpuileva maasto. Kaupungissa järjestetään vuosittain lukuisia viinijuhlia. Alsace
Alsacen puhutuin kieli on ranska. Siellä puhutaan myös elsassin murretta, joka kuuluu yläsaksalaiseen kieliryhmään ja muistuttaa lähimmin Sveitsin saksaa. Alsacen pohjoisimmissa osissa puhutaan myös frankkilaisia murteita. Ala-Saksi
Ala-Saksi (, alasak. Nedersassen) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Pohjanmeren rannikolla. Ala-Saksin pinta-ala on 47 618 neliökilometriä ja väkiluku 7,78 miljoonaa (2011). Pääkaupunki on Hannover. Als
Als () on Tanskalle kuuluva saari Itämeressä, Jyllannin niemimaan itäpuolella. Saaren pinta-ala on 321 neliökilometriä, joten se on Tanskan seitsemänneksi suurin saari. Vuonna 2009 asukkaita oli noin 52 000. Monaco
Monaco on maailman toiseksi pienin itsenäinen valtio Vatikaanin jälkeen. Se sijaitsee Alppien juurella Välimeren rannalla lähellä Italian rajaa 18 kilometriä Nizzasta itään ja on Ranskan ympäröimä kolmesta ilmansuunnasta. Monacon korkein kohta on Chemin des Révoires (161 metriä), joka on Mont Agel-vuoren rinteellä. Vuoren huippu on Ranskan puolella. Benelux
Benelux-maat on Euroopassa sijaitseva talousliitto, joka käsittää Alankomaiden, Belgian ja Luxemburgin valtiot. Nämä kolme pinta-aloiltaan pientä valtiota sijaitsevat Saksan pohjoisosan länsipuolella ja Ranskan pohjoispuolella. Lännessä lähin naapuri – tosin Pohjanmeren ja Englannin kanaalin toisella puolen – on Yhdistynyt kuningaskunta. Alsace
Elsass ja Lothringen ovat pitkään olleet kiisteltyjä alueita Ranskan ja Saksan välillä. Ne liitettiin tiukasti Ranskan yhteyteen Ludvig XIV:n aikana. 500-luvulta lähtien alueella oli asunut saksalaisia, jotka vastustivat ranskalaistamispyrkimyksiä. Vuosien 1870–1871 Saksan–Ranskan sodan jälkeen alueet liitettiin uuteen Saksan keisarikuntaan, mikä johti noin 50 000 pakolaisen lähtemiseen Ranskaan. Elsass-Lothringenin provinssi säilyi Saksan osana ensimmäisen maailmansodan loppuun asti, jolloin se taas siirtyi Ranskalle.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen saksalaistaminen vaihtui taas ranskalaistamiseksi. Saksan kielen käyttö kiellettiin, ja ranskan kielestä tuli pakollinen. Lausitz
Lausitz on pinta-alaltaan noin 11 000 neliökilometrin suuruinen, ja sen alueella asuu noin 1,4 miljoonaa ihmistä. Saksin osavaltiossa Ylä-Lausitziin kuuluvat piirikunnat Bautzen, Löbau-Zittau ja Niederschlesischer Oberlausitzkreis sekä suurin osa Kamenzin piirikunnasta ja Görlitzin ja Hoyerswerdan piirittömät kaupungit. Brandenburgissa Ylä-Lausitziin kuuluu Oberspreewald-Lausitzin piirikunnan eteläosa. Ala-Lausitziin puolestaan kuuluu Oberspreewald-Lausitzin pohjoinen osa ja Spree-Neiße, osa Elbe-Elsterin piirikunnasta, Dahme-Spreewald, Oder-Spree sekä Cottbusin piiritön kaupunki. Obernai
Vuonna 1871 Obernai liitettiin muun Alsacen ja Lorrainen tavoin osaksi uutta Saksan valtakuntaa. Nämä saksaksi Elsass-Lothringeninä tunnetut alueet palautuivat Ranskalle ensimmäisen maailmansodan tuloksena 1918. Rheinland-Pfalz
Rheinland-Pfalz (vanha suomennos "Reininmaa-Pfalz") on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Nordrhein-Westfaleniin, idässä Hesseniin, kaakossa Baden-Württembergiin ja lounaassa Saarlandiin. Lisäksi lännessä Luxemburgin, luoteessa Belgian, sekä etelässä Ranskan valtioihin. Osavaltion pinta-ala on 19 847 km² ja siellä on 4,06 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Mainz (193 955 asukasta), muita suuria kaupunkeja Ludwigshafen (167 410), Koblenz (107 064), Trier (100 234) ja Kaiserslautern (99 469). Strasbourg
Strasbourgia on kutsuttu Ranskan ja Saksan sodanjälkeisen sovittelun symboliksi. Strasbourg kuuluu Ranskan ja Saksan muodostamaan yhteiseen Strasbourg-Ortenaun hallintoalueeseen (, ), johon kuuluu lisäksi alueita Saksan puolella Ortenaukreisin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Hallintoalueen alueella elää noin 900 000 henkeä. Vallis Alpes
Vallis Alpes sijaitsee Kuun "Alpeilla", latinaksi "Montes Alpes" Sateiden meren, Mare Imbriumin reunalla. Se vie Mare Imbriumista Mare Frigorikseen eli Kylmyyden mereen, ja on hieman tummapohjaisesta isosta Plato-kraatterista kaakkoon. Sijainti 48.5° P 3.2° I. Laakson löysi Francesco Bianchini vuonna 1727. Strasbourg
Ranskaan liittämisen jälkeen Strasbourgista tehtiin Alsacen provinssin pääkaupunki, minkä lisäksi siitä tuli uuden rajan myötä jälleen rajakaupunki ja merkittävä rajanylityspaikka Reinjoen toisella puolella sijainneille saksalaisalueille. Ranskalainen sotilasarkkitehti Sébastien Le Prestre de Vauban ryhtyi parantamaan kaupungin puolustuksia ja lisäsi siihen uusia elementtejä, kuten Strasbourgin linnoituksen ja Barrage Vauban -patorakennelman. Suuren varuskunnan länsäolo kaupungissa näkyi myös esimerkiksi parakkirakennuksina, minkä lisäksi rakennettiin muun muassa sotilassairaala, kuvernöörin virka-asunto sekä asevarasto. Strasbourg
Strasbourgin sijainti Reinjoen varrella ja historiallinen asema rajakaupunkina ovat olleet kaupungin talouteen myönteisesti vaikuttavia tekijöitä. Strasbourg on osa Alsacen aluetta, joka kuuluu maantieteellisesti arviolta 6 miljoonaa asukasta käsittävään Ylä-Reinin monikansalliseen alueeseen. Lisäksi kaupungista asuu 200 kilometrin säteellä noin 35 miljoonaa ihmistä. Alueen väestö on nuorta, minkä lisäksi sen vientitulot ovat asukasta kohden Ranskan kärjessä, samoin kuin ulkomaisten investointien seurauksena syntyneet työpaikat. Lisäksi alue on tärkeä julkisen tutkimuksen keskus ja siellä sijaitsee useita innovaatioklustereita. Austrasia
Austrasia koostui nykyisen Ranskan itäosista ja Saksan länsiosista sekä osista nykyistä Belgiaa, Luxemburgia ja Alankomaita. Austrasian pääkaupunki oli Metz, mutta jotkut Austrasian kuninkaat pitivät Reimsiä hallintokaupunkinaan. Ranskan maantiede
Iso osa Ranskasta on alankoa, joka on alle 250 metrin korkeudessa merenpinnasta. Alanko ulottuu Belgian ja Saksan rajoilta Bretagneen, ja sieltä rannikkoa myöten kaartuu Rhônen suistoalueelle. Rhônen lisäksi Seinen, Loiren ja Garonnen suistot sijaitsevat Ranskan alangolla. Pays de Caux
Pays de Caux on alue Seine-Maritimen departementissa Ylä-Normandian hallintoalueella Ranskassa. Tämä ylänköalue Seinen pohjoispuolella ulottuu Englannin kanaalin rannikolle. Alueen rannikko tunnetaan nimellä Alabasterirannikko ("Côte d'Albâtre"). 4 Vallées
4 Vallées' on talvi- ja kesäurheilualue Lounais-Sveitsissä Valais’n Alpeilla. Se sijaitsee Valais’n kantonissa Sionin ja Martignyn kaupunkien välillä Rhônen eteläpuolella. Nimensä alue on saanut neljästä jokilaaksosta Drance de Bagnes, Borgne, Printse ja Fare. Alueen korkeusero on noin 2,5 kilometriä: korkein vuori on Mont Fort (3 330 m); matalin hissiala-asema on Le Châblessa 820 metrin korkeudessa. Saksi (alue)
Nykyisin Saksaan kuuluu Saksin osavaltio, mutta se sijaitsee pääosin eri alueella kuin historiallinen Saksi. Saksassa on myös Saksi-Anhaltin ja Ala-Saksin osavaltiot. Ranskan maantiede
Ranska sijaitsee Länsi-Euroopassa Atlantin rannikolla. Ranskaa rajaa pohjoisesta Englannin kanaali, lännestä Biskajanlahti, etelässä Pyreneet ja Välimeri, idässä mm. Alpit, Juravuoret ja Rein. Ranskalle kuuluu myös Välimeressä oleva Korsika. Alsatian shepalute
Alsatian shepalute on kookas sutta muistuttava amerikkalainen koirarotu. Alpit
Alpit rajoittuvat Italiassa Soča- ja Adigejoen väliseen Venetsian tasankoon, Pojoen laaksoon sekä Ligurianmereen. Ranskassa Alppien länsirajana on Rhônejoki, joka erottaa sen Ranskan keskiylängöstä. Sveitsissä Alpit rajoittuvat Mittellandin tasankoon, joka ulottuu Genevenjärveltä Bodenjärvelle. Pohjoisessa ja idässä, Saksan ja Itävallan alueella, Alpit rajoittuvat Tonavan laaksoon. Kaakossa Alpit jatkuvat Dinaarisina Alppeina. Luoteis-Italiassa Alppeja jatkaa Apenniinien vuoristo. Nancy
Nancy on Ranskan kunta ja kaupunki, joka sijaitsee Meurthe-et-Mosellen departementissa Koillis-Ranskassa. Se sijaitsee useiden kukkuloiden välissä metsäisellä tasangolla. Nancyssa on 105 468 (2006) asukasta, mutta koko suur-Nancyn alueella asuu yhteensä noin 300 000 ihmistä. Zeitz
Zeitz on kaupunki Saksassa Saksi-Anhaltin osavaltion eteläisimmässä osassa. Se sijaitsee Saalen sivujoen Weiße Elsterin laaksossa nelisenkymmentä kilometriä Leipzigista etelään. Vuodesta 1652 vuoteen 1718 Zeitz oli Sachsen-Zeitzin herttuakunnan pääkaupunki. Kaupungin nähtävyyksiä ovat muun muassa "Schloss Moritzburg" ("Moritzburgin linna"), "Deutsche Kinderwagenmuseum" ("Saksan lastenvaunumuseo") sekä tuomiokirkko "Zeitzer Dom". Provence
Provence () on Kaakkois-Ranskassa Välimeren rannalla sijaitseva Rooman entinen provinssi ja osa Ranskan nykyistä Provence-Alpes-Côte d'Azuria. Siihen kuuluvat departementit Var, Vaucluse ja Bouches-du-Rhône sekä osia Alpes-de-Haute-Provencesta ja Alpes-Maritimesista. Autobahn A2 (Sveitsi)
A2 on koko Sveitsin poikki, pohjoisesta etelään kulkeva moottoritie, joka alkaa Baselista Saksan rajalta ja läheltä Ranskan rajaa päättyen Chiassoon, Italian rajalle. Baselissa A2 liittyy Saksan moottoritiehen A5. Liityntä Ranskan moottoritiehen A35 on moottoritietä A3 pitkin. A2 kulkee suurelta osin kansallisen valtatien N2 reittiä (). Bundesautobahn 4
BAB 4 sijaitsee Nordrhein-Westfalenin, Hessenin, Thüringenin ja Saksin osavaltioissa. BAB 4:n läntisen osan (Vetschau/Alankomaat – Kreuztal-Krombach) pituus on 156 km. Itäisen osan (Kirchheimer Dreieck – Rajanylityspaikka Görlitz/Zgorzelec) pituus on puolestaan 460 km. Alsace
Alsacen ilmasto on puolimannermainen kylmine ja kuivine talvineen ja kuumine kesineen. Vogeesien takia alueella sataa vähän. Bundesautobahn 1
Bundesautobahn 1 (BAB 1), lyhyemmin Autobahn 1 (A 1), on 732 kilometriä pitkä koillis–lounaissuuntainen moottoritie Saksassa. Sen reitti kulkee Pohjois-Saksan Heiligenhafenista Saarbrückeniin lähelle Ranskan rajaa. Väylä sijaitsee Schleswig-Holsteinin, Hampurin, Ala-Saksin, Bremenin, Nordrhein-Westfalenin, Rheinland-Pfalzin ja Saarlandin osavaltioissa. Alsace
Alsace on nopeasti kehittymässä täysin ranskankieliseksi alueeksi. Vanhemmat ihmiset puhuvat elsassia kotonaan, mutta nuoremmat sukupolvet käyttävät ranskaa. Suurin osa alle 30-vuotiaista ei enää ymmärrä elsassia. Alsace
Alsacen pinta-ala on 8 280 km², eli se on Ranskan Euroopassa sijaitsevista alueista pienin. Alsace on pohjois-eteläsuunnassa pitkänmallinen alue Reinin ja Vogeesien välissä. Se rajoittuu Saksaan idässä ja pohjoisessa, Sveitsiin ja Franche-Comtéhen etelässä sekä Lorraineen lännessä. Alue on jaettu kahteen departementtiin: Haut-Rhin ja Bas-Rhin (Ylä-Rein ja Ala-Rein). Yläsaksa
Kielihistoriallisesti puhutaan yläsaksan kielistä ("Hochdeutsche Sprachen") tai murteista ("Hochdeutsche Mundarten/Dialekte"), jotka kehittyivät saksankielisen Euroopan eteläisissä osissa – Saksin, Baijerin, Sveitsin, Liechtensteinin ja Itävallan alueilla. Vastaavasti puhutaan alasaksan murteista ("Plattdeutsch, Niederdeutsch"), jotka kehittyivät nykyisen Saksan pohjoisosien alangoilla ja rannikkoalueilla (Ala-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Hampuri jne). Tässä merkityksessä etuliite ”ylä” viittaa murrealueen maantieteelliseen sijaintiin korkealla merenpinnasta, ylängöillä ja vuoristoissa. Altan
Altan ( ja ) on maalaiskunta (nasleg) Amgan ulusissa eli piirissä Sahan tasavallassa. Se sijaitsee piirin pohjoisosassa Amgajoen länsirannalla lähellä Megino-Kangalassin ulusin rajaa. Matkaa piirikeskukseen Amgaan on 120 kilometriä. Lebensraum
Natsi-Saksan hyökättyä Neuvostoliittoon toisessa maailmansodassa tavoitteeksi tarkentui saavuttaa niin sanottu Astrahan–Arkangeli-linja. Astrahan on kaupunki etelässä Kaspianmeren rannalla, Arkangeli taas Pohjoisen jäämeren rannalla. Saksa hävisi myös toisen yrityksensä kartuttaa elintilaansa. Tätä varten laadittiin idän yleissuunnitelma, joka käsitti sekä slaavilaisen väestön tuhoamista kuin sen siirtämistä Uralin toiselle puolelle Länsi-Siperiaan sekä joidenkin avainalueiden asuttamista germaanisella väestöllä. Rheinland-Pfalz
Rein muodostaa rajan Baden-Württembergin ja Hessenin kanssa kaakossa ennen virtaamistaan osavaltion pohjoisosan läpi. Reinin laaksoa rajoittavat vuoret, ja sen muodostama maisema käsittää monia Saksan historiallisesti tärkeimpiä paikkoja. Luoteessa on Eifelvuorten eteläisin osa, etelämpänä Hunsrückin vuoriketju, joka jatkuu Taunusvuorina toisella puolella Reiniä. Eteläosan ylänköä nimitetään Pfälzerwaldiksi. Aldi
Aldi (lyhennys sanoista ALbrecht DIskont) on saksalainen halpakauppaketju, jonka juuret juontavat vuonna 1913 perustettuun elintarvikeliikkeeseen. Aldi on Saksan suurin ja yksi maailman suurimmista halpakauppaketjuista. Sillä on noin 7 600 liikettä yhteensä 15 eri maassa. Aldi-konserni jakautuu kahtia pohjoiseen Aldi-Nordiin (Pohjois-Saksa, Belgia, Tanska, Ranska, Luxemburg, Alankomaat, Puola, Portugali ja Espanja) ja eteläiseen Aldi-Südiin (Etelä-Saksa, Australia, Itävalta, Irlanti, Slovenia, Sveitsi, Iso-Britannia ja Yhdysvallat). Aldin pääkilpailija on toinen saksalainen halpakauppaketju Lidl. Saksi (osavaltio)
Saksin naapurit ovat myötäpäivään idästä alkaen Puola, Tšekki, Baijeri, Thüringen, Saksi-Anhalt ja Brandenburg. Osavaltion pääkaupunki on Dresden. Muita merkittäviä kaupunkeja ovat Leipzig ja Chemnitz. Dessau
Dessau oli kaupunki Saksan Saksi-Anhaltin osavaltiossa, jokien Mulde ja Elbe yhtymäkohdassa. Se oli niin kutsuttu piiritön kaupunki ("kreisfreie Stadt"), eli kaupunki, joka ei kuulunut mihinkään piirikuntaan. Dessaun taru itsenäisenä kaupunkina päättyi 1. heinäkuuta vuonna 2007. Siitä lähtien se on ollut osa Dessau-Roßlaun kaupunkia. Lausitz
Lausitz (, , , , ) on Saksassa ja Puolassa sijaitseva maantieteellinen alue. Alue koostuu Saksan puolella Brandenburgin eteläosasta ja Saksin itäosasta sekä Puolan puolella Ala-Sleesian ja Lubuszin voivodikuntien osista. Lausitz jaetaan Ala-Lausitziin ("Niederlausitz"), Ylä-Lausitziin ("Oberlausitz") ja Lausitzin vuorialueeseen ("Lausitzer Gebirge"). Lausitzin vuorialueesta ainoastaan sen saksalainen osa, joka tunnetaan myös nimellä Zittauer Gebirge, kuuluu Lausitziin. Saksalaisen ja puolalaisen Lausitzin rajan muodostaa nykyisin Neissejoki. Lausitz tunnetaan muun muassa sen sorbivähemmistöstä. Vallée de l’Aérospatiale
Vallée de l'Aérospatiale on ranskalaisen ilmailu- ja avaruustekniikan keskittymä Toulousen kaupungissa sekä Midi-Pyrénées'n ja Akvitanian alueille. Alueella on 500 ilmailualan yritystä, muun muassa Airbus, muita EADS-konsernin yrityksiä, Air Francen tekninen keskus ja Dassault. Niissä työskentelee 120 000 ihmistä. Alueella tekee alan tutkimusta 8 500 tutkijaa. Monet alueen tehtaista ja toiminnoista omaavat vuosikymmeniä pitkän historian alueella. Amazonin allas
Amazonin allas eli Amazonas on laaja alankoalue, joka ulottuu useaan Etelä-Amerikan maahan Amazonjoen ympärillä. Aluetta hallitsee sademetsä, mutta siellä on myös puuttomia alueita. Alue on pääasiassa melko tasaista, mutta paikoin on mäkisyyttä, jollaisesta alueesta käytetään nimitystä terra firme. Amazonas on leveimmillään Andien itäpuolella ja kapenee vähitellen itään kohti rannikkoa. Eroosio on vähäistä ja vesi vähäravinteista ja hapanta. Alueen suuria kaupunkeja ovat Belém ja Manaus. Alemannit
Alemannit levittäytyivät nykyiseen Alsaceen ja Sveitsin pohjoisosiin 400-luvulla, ja juurruttivat saksan kielen näille alueille. Vuonna 496 frankkien kuningas Klodvig voitti alemannit Tolbiacin taistelussa ja liitti heidän alueensa frankkien valtakuntaan. Alicante (maakunta)
Maakunnassa on noin 1,8 miljoonaa asukasta. Se sijaitsee Espanjan kaakkoisosassa, ja maisema on Välimerelle tyypillistä, missä hiekkarannat sijoittuvat vuoristoalueiden lomaan. Matkailussa sitä markkinoidaan nimikkeellä Costa Blanca. Alueella on Unescon kulttuuriperintöluetteloon kuuluva Elchen palmumetsä ja monia arkeologisia kohteita. Halle
Halle (Saale) on Keski-Saksassa sijaitseva kaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 229 153 asukasta, joten se on suurin kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa. Magdeburg on kuitenkin osavaltion pääkaupunki. Lähellä sijaitsevia suuria kaupunkeja ovat Leipzig (30 km kaakkoon), Berliini (130 km koilliseen) ja Dresden (150 km kaakkoon). Halle on tunnettu torialueestaan (Marktplatz) kaupungin keskustassa, jossa sijaitsee Händelin patsas, ja jonka tunnusmerkkeinä ovat sen viisi tornia. Neljä torneista kuuluu Torikirkkoon (Marktkirche) ja viides torni on nimeltään Punainen torni (Roter Turm). Alessi (yritys)
Alessi on italialainen muotoiluyritys. Yritys sijaitsee Omegnassa Piemontessa. Arosa
Arosa tunnetaan sekä kesä- että varsinkin talviturismin keskuksena – vuodepaikkoja on yli neljä tuhatta. Arosaan on Rhätische Bahnin junayhteys Churista. Radan varrella Arosassa on Plessurin laakson ylittävä suuri silta, Langwieser Viadukt.