Milloin Juho Heikki Vennola kuoli?
J. H. Vennola
Juho Heikki Vennola (aik. Karhu, 19. kesäkuuta 1872 Oulu – 3. joulukuuta 1938 Helsinki) oli suomalainen taloustieteilijä ja edistyspuolueen poliitikko. Hän oli kahdesti Suomen pääministerinä vuosina 1919–1920 ja 1921–1922 sekä ulkoministerinä vuosina 1922–1924.
Jussi Ruoho
Johannes (Jussi) Ruoho (16. toukokuuta 1892 Töysä – 24. marraskuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen seiväshyppääjä. Vihtori Vainio
Juho Vihtori Vainio (alun perin Johansson, 2. elokuuta 1890 Jokioinen – 25. maaliskuuta 1942 Karkkila) oli Suomen sosialistista työväenpuoluetta vuonna 1923 edustanut kansanedustaja. Hän tuli eduskuntaan Matti Väisäsen tilalle, kun Väisänen julistettiin edustajantoimeen oikeudettomaksi 20. joulukuuta 1922. Vuonna 1923 Vainio tuomittiin vankilaan poliittisista syistä kuten muutkin SSTP:n kansanedustajat. Pekka Pohjola
Eräs sivujuonne Pohjolan uralla oli kiinnitys Lapinlahden Lintujen kokoonpanoon. 
Pohjola soitti ja tuotti yhdessä Lido Salosen kanssa kuusi Hanna Ekolan albumia, joista viimeiseksi jäi Ekolan 2009 keväällä ilmestynyt levy "Helmi". Pohjolan viimeiseksi studiosessioksi jäi Ekolan "Helmi"-albumin raita ”Kaipaus”, jossa Pohjola soitti bassoa. Hän kuoli marraskuussa 2008 epilepsiakohtaukseen kotonaan Helsingissä. Heikki Perho
Martti Heikki Perho (25. huhtikuuta 1926 Turku – 24. lokakuuta 2009 Loimaa) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko. Jussi Kujala (kansanedustaja)
Juho (Jussi) Ernst Kujala (sukunimi aiemmin Törnroos) (29. elokuuta 1878 Porvoo – 1. heinäkuuta 1919 Helsinki) oli sosiaalidemokraattinen puhuja, toimitsija, kirjailija ja kansanedustaja. Hän käytti myös nimimerkkejä "J.K-la" ja "Laulajapoika". Ernst Tandefelt
Heikki Ritavuori oli Kansallisen Edistyspuolueen jäsen ja sisäasiainministeri Juho Vennolan kummassakin hallituksessa, elokuusta 1919 kesään 1920 ja huhtikuusta 1921 kuolemaansa helmikuuhun 1922. Ritavuori ja hänen puoluetoverinsa, tasavallan presidentti K. J. Ståhlberg, olivat oli oikeiston ja aktivistien keskuudessa maan vihatuimmat poliitikot. Poliittisella toiminnallaan vuosina 1918–1922 Ritavuori sai monarkistisen oikeiston, radikaalit suojeluskuntalaiset ja aktivistit vankoiksi vihamiehikseen. Jukka Piironen
Juho Ensio ”Jukka” Piironen (11. elokuuta 1925 Leppävirta – 5. maaliskuuta 1976) oli suomalainen yleisurheilija. Piirosen päälaji oli seiväshyppy, mutta hän kilpaili myös kymmenottelussa. Juho Pynninen
Juho (Juhana, Johan) Pynninen (huhtikuu 1818 Antrea – 29. kesäkuuta 1864 Viipuri) oli suomalaisen kansankirjaston uranuurtajia. Väinö Lennart
Väinö Lennart Vainio, kirjailijanimi Väinö Lennart (sukunimi vuoteen 1906 "Juslin"; 11. elokuuta 1892 Tuusula – 12. kesäkuuta 1912) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja pakinoitsija. Väinö Lennart kirjoitti pakinoita nimimerkillä "Hyväntoivon Heikki". Veikko Vennamo
Veikko Emil Aleksander Vennamo (vuoteen 1938 Fennander, 11. kesäkuuta 1913 Jaakkima – 12. kesäkuuta 1997 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, Suomen maaseudun puolueen (SMP) perustaja ja puheenjohtaja, pitkäaikainen kansanedustaja, tullineuvos ja ministeri. Hänen luomastaan populistisesta liikkeestä ja aatteesta on käytetty nimeä vennamolaisuus. Koulutukseltaan Vennamo oli lakitieteen lisensiaatti ja varatuomari. Juhani Mäkelä
Heikki Juhani Mäkelä (16. kesäkuuta 1938 Reisjärvi – 8. elokuuta 2010 Antibes, Ranska) oli suomalainen toimittaja, pakinoitsija ja kirjailija. Mäkelä tuli tunnetuksi 1980-luvulla TV1:n Ajankohtaistoimituksen "A-Studion maailmankuvat" -ohjelman "Satunnaisena matkailijana". Hän esiintyi myös A-Studion pakinoitsijana nimimerkillä "Erikoisasiantuntija". Heikki Järnefelt
Heikki Järnefelt (23. kesäkuuta 1891 Muuruvesi – 22. lokakuuta 1963 Helsinki) oli limnologian tutkija ja professori. Kuusamon Jukka
Juho Heikki (Janne) Männikkö, kirjailijanimi Kuusamon Jukka (29. tammikuuta 1895 Kuusamo – 5. marraskuuta 1973 Kuusamo) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti myös pakinoita Koillissanomiin ja Kalevaan. Männikkö oli ammatiltaan maanviljelijä. Jussi Pukkila
Juho Jaakko (Jussi) Pukkila (11. maaliskuuta 1883 Kauhava – 30. marraskuuta 1939 Kuopio) oli suomalainen lukkariurkuri ja kirjailija. Juho Suomalainen
Juho Suomalainen (sukunimi aik. Hytönen; 15. lokakuuta 1868 Vesanto – 16. huhtikuuta 1941 Kuopio) oli suomalainen asioitsija joka oli sosialidemokraattien kansanedustajana ensimmäisessä eduskunnassa. Heikki Rautasalo
Heikki Rautasalo (21. joulukuuta 1942 Jämsänkoski – 22. tammikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen sellotaiteilija. Hän toimi solistina, kamari­muusikkona, sellon­soiton opettajana, kapelli­mestarina ja Jyväskylän kesän taiteellisena johtajana. Juho Savio
Juho Savio (25. joulukuuta 1899, Hartola - 3. marraskuuta 1965 Helsinki) oli ekonomi ja Intian kunniapääkonsuli (Honorary Consul General for India). Juho Savio valmistui ekonomiksi 1922. Hän toimi G:A:Serlachius AB:n kirjeenvaihtajana, kassanhoitajana ja tilastonhoitajana 1918-1919, 1920-1921 sekä sen jälkeen Suomen Sahanomistajayhdistyksen kirjeenvaihtajana vuoteen 1923. Heikki Jussila (jääkäri)
Heikki Jussila (14. kesäkuuta 1887 Haukipudas - 7. marraskuuta 1941) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Matti Jussila ja Maria Kristiina Jämsä. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1920 Nanni Olga Marttilan kanssa. Heikki Jussila (maallikkosaarnaaja)
Heikki Jussila (1863–1955) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja, joka on kirjoittanut tärkeitä kirjoja vanhoillislestadiolaiselle kristillisyydelle. Heikki Jussilan saarnatoiminnan kautta hyvin monet ihmiset "saivat parannuksen armon" vanhoillislestadiolaisuuteen. Hän oli vanhoillislestadiolaisen rovastin Oskari Heikki Jussilan (Oskar Henrik, 16. huhtikuuta 1888 Leppävirta – 24. huhtikuuta 1955 Alatornio) isä. Vanhoillislestadiolainen maallikkosaarnaaja opettaja Jaakko Jussila oli Heikki Jussilan veli. Heikki Jussila asui Leppävirralla vuosina 1887–1908. Juho Heikki Pakkala
Juho Heikki (J. H.) Pakkala (16. maaliskuuta 1877 Veteli – 24. lokakuuta 1952 Veteli) oli suomalainen maanviljeilijä ja suomalaisen puolueen kansanedustaja. Vennolan II hallitus
Vennolan II hallitus työskenteli 9. huhtikuuta 1921 – 2. kesäkuuta 1922 419 päivää. Se oli järjestyksessä Suomen 7. hallitus. Vennolan II hallitus oli Juho Vennolan johtama, Maalaisliiton ja Edistyspuolueen muodostama vähemmistöinen keskustahallitus.
Vennolan hallitus keskittyi toimikaudellaan ulkopolitiikkaan. Viimeisten Itä-Karjalaan siirtyneiden sissien palattua Suomeen ja Sallan ja Savukosken kuntien alueilla sattuneen ns. läskikapinan rauettua tyhjiin Suomi ja Neuvosto-Venäjä allekirjoittivat sopimuksen rajarauhan turvaamisesta. Kysymys Ahvenanmaan asemasta ratkesi Kansainliitossa Suomelle myönteiseen päätökseen ja eduskunta hyväksyi sitä vastaavat lait. Lisäksi armahdettiin separatistien vangitut johtomiehet Julius Sundblom ja Carl Björkman. Juho Komu
Sisällissodan jälkeen tapahtumiin aktiivisesti punaisten puolella osallistunut Komu pakeni Venäjälle, jossa hän osallistui pakolaisten yhteistoimintaan. Komu osallistui elokuussa 1918 suomalaisten sosiaalidemokraattien neuvottelukokoukseen Moskovassa, mutta hän ei kannattanut niin sanottujen Rahjan teesien hyväksymistä eikä siten osallistunut Suomen kommunistisen puolueen perustavaan kokoukseen. Komu kuitenkin liittyi puolueeseen myöhemmin ja hän oli läsnä äänivaltaisena edustajana sen toisessa edustajakokouksessa 1919. Komu työskenteli Venäjällä "Vapaus"-lehden ja petroskoilaisen "Punainen Karjala" -lehden toimittajana sekä opetti Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa. Komu kirjoitti teoksen "Kumousvuosi 1905", joka julkaistiin Leningradissa vuonna 1925. Hän kuoli Leningradissa vuonna 1928. Pekka Pohjola
Jussi Pekka Pohjola (13. tammikuuta 1952 Helsinki – 27. marraskuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja basisti. Heikki Aaltoila
Heikki Johannes Aaltoila (vuoteen 1934 Aalto; 11. joulukuuta 1905 Hausjärvi – 11. tammikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän toimi Suomen Kansallisteatterin kapellimestarina ja säveltäjänä 40 vuoden ajan (1934–1973) ja sävelsi musiikin noin 150 näytelmään. Aaltoila opiskeli Helsingin konservatoriossa 1928–1934 ja yliopistossa. Hän toimi myös Yleisradion äänilevyosastolla 1939 ja musiikkiarvostelijana. Hänestä tuli Suomen kansallisteatterin virkaa toimittava kapellimestari vuonna 1934 ja vakituinen kapellimestari 1945. Hän toimi tehtävässä vuoteen 1973 saakka. Juho Kähkönen
Juho Taavetinpoika Kähkönen (4. syyskuuta 1873 – 28. toukokuuta 1918) oli kirvesmies ja Tikkurilan eli Helsingin Pitäjän punakaartin päällikkö Suomen sisällissodassa. Hän osallistui joukkoineen Kavantsaaren ja Viipurin taisteluihin. Hän joutui sodan jälkeen Viipurin vankileirille, jossa hänet tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin ampumalla. Juho Anton Simola
Juho (Johan) Anton Simola, sukunimi vuoteen 1905 "Simolin" (2. heinäkuuta 1884 Hollola – 10. toukokuuta 1958) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Tampereen kaupungin sähkölaitoksen johtaja. Jukka Pohjola
Johan Gustaf (Juho Kustaa Jukka) Pohjola (entinen sukunimi Kontio; 19. marraskuuta 1878 Kangasala – 8. marraskuuta 1948 Ylöjärvi) oli suomalainen pienviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Vilho Hänninen
Vilho Edvard Hänninen (3. tammikuuta 1909 Terijoki – 1. marraskuuta 1983 Helsinki) oli Suomen parhaita kiekonheittäjiä 1940-luvulla. Juho Hakkinen
Juho Villehard (J.V.) Hakkinen (4. huhtikuuta 1872 Korpilahti – toukokuussa 1918 Viipuri) oli seppä ja sosialidemokraattien kansanedustaja. Heikki Impola
Heikki Alfred Impola (7. heinäkuuta 1887 Raahe – 10. marraskuuta 1971 Vantaankoski) oli suomalainen kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä Heikki Rasila. Juho Sjöros
Juho Sjöros (17. lokakuuta 1856 Rauman maalaiskunta – 16. syyskuuta 1890 Rauma) oli suomalainen kansanrunouden kerääjä, ylioppilaspoliitikko ja fennomaani. 
Sjörosin vanhemmat olivat talollinen Gustaf Sjöros ja Maria Äyhö. Hän kävi Helsingin alkeisopistoa ja pääsi ylioppilaaksi 1879 sekä valmistui filosofian kandidaatiksi 1886. Opiskellessaan Helsingin yliopistossa Sjöros liittyi fennomaaneihin ja osallistui aktiivisesti ylioppilaskunnan toimintaan. Sjöros kokosi opettajana toimiessaan kansanrunoutta ja tutki paikallishistoriaa. Sjöros oli myös Kotikielen seuran aktiivinen ja arvostettu jäsen. Jaakko Häkli
Jaakko Häkli (6. lokakuuta 1848 Kurkijoki – 28. toukokuuta 1902 Bad Nauheim) oli suomalainen liikemies, joka tunnettiin myös suomalaisuusmiehenä sekä yhteiskunnallisen tasa-arvon puolestapuhujana. Hän toimi pitkään talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajana ja oli lisäksi innokas taiteiden sekä kansansivistystyön tukija, vaikka onkin myöhemmin jäänyt Suomen merkittävimpiin mesenaatteihin kuuluvan liikekumppaninsa Juho Lallukan varjoon. Juho Heikkinen
Johan (Juho) Alfred Heikkinen (20. heinäkuuta 1863 Oulu – 5. heinäkuuta 1938 Hyrynsalmi) oli kainuulainen itsenäisyysmies, jääkäriliikkeen tukija ja Maalaisliiton kansanedustaja. Hän toimi myös maanviljelijänä, kauppiaana ja poromiehenä. Heikkinen tunnetaan lempinimellä "Hallan Ukko" asumansa Hallan tilan mukaan. Nimityksen otti ensimmäisenä käyttöön kirjailija Ilmari Kianto. Heikki Savolainen (näyttelijä)
Heikki Savolainen (9. huhtikuuta 1922 Pori – 22. tammikuuta 1975 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän kuului stanislavskilaisen metodin omaksuneiden näyttelijöiden uuteen polveen 1940-luvulla. Savolainen kiinnitettiin vuonna 1948 Suomen Kansallisteatteriin yhdessä muun muassa Kyllikki Forssellin, Matti Raninin, Ekke Hämäläisen ja Tarmo Mannin kanssa. Hän tuli tunnetuksi erityisesti Edvin Laineen ohjaaman "Tuntemattoman sotilaan" (1955) Urho Hietasena. Savolainen esiintyi 1950-luvulla useissa komedioissa ja sotilasfarsseissa, ja hän oli Armand Lohikosken, Matti Kassilan ja Edvin Laineen luottonäyttelijä. Savolainen teki myös useita töitä Radioteatterille. Hän oli naimisissa suomalaisen näyttelijän Ritva Arvelon kanssa. Uuno Hirvonen
Uuno Ilmari Hirvonen (24. joulukuuta 1898 Rautu – 26. kesäkuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan paremmin kirjailijanimellään Simo Penttilä (myös Akseli Koskensalpa, Artturi Koskensalpa). Hän kirjoitti aikoinaan hyvin suosittuja seikkailuromaaneja, joista myöhempään tuotantoon kuuluva Punavyö-sarja on tunnetuimpia. Hirvonen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959. Viljo Mikkola
Juho Viljo Mikkola (21. joulukuuta 1871 Kälviä – 5. heinäkuuta 1960 Turku) oli suomalainen säveltäjä ja kirkkomuusikko. Jouko Hautala
Jouko Johannes Abraham Hautala (27. kesäkuuta 1910 Oulu – 5. lokakuuta 1983) oli suomalainen kansanrunoudentutkimuksen professori ja Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran (SKS) kansanrunousarkiston johtaja. Juho Piirainen
Johan Fredrik (Juho) Piirainen (12. huhtikuuta 1879 Kuopio – 22. joulukuuta 1917 Kokkola) oli suomalainen insinööri ja tehtailija joka murhattiin Kokkolassa joulukuussa 1917. Heikki Jylhä
Otto Heikki Jylhä (21. toukokuuta 1903, Maynard, Massachusetts, Yhdysvallat – 19. lokakuuta 1979, Hämeenlinna) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Veikko Vionoja
Veikko Vionoja (vuoteen 1943 Laine; 30. lokakuuta 1909 Ullava – 15. syyskuuta 2001 Espoo) oli suomalainen taidemaalari. J. H. Erkko
Juhana Heikki (Johan Henrik) Erkko (16. tammikuuta 1849 Orimattila – 16. marraskuuta 1906 Helsinki) oli suomalainen runoilija, aforistikko, näytelmäkirjailija ja kulttuurivaikuttaja. Jussi Vikainen
Johan (Jussi) Vieno Vikainen (4. syyskuuta 1907 Vehmaa – 7. marraskuuta 1992) oli suomalainen kuvanveistäjä ja professori (1980). Pro Finlandia -mitalin hän sai 1966. Vikaisen työt edustavat tyylitellyn realismin pohjalle rakentuvaa abstraktia muotoilua. Heikki Kröger
Heikki Kröger (26. kesäkuuta 1867 – 9. toukokuuta 1918) oli kotkalainen varastomies ja punakaartin keskisen rintaman päälliköitä Suomen sisällissodan aikana 1918. Hän johti punaisten hyökkäyksiä Mäntyharjulle ja Savitaipaleelle, kunnes joutui juopottelun takia väistymään sivuun tehtävistään. Sodan jälkeen hän joutui valkoisten sotilastuomioistuimen eteen Kotkassa, tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin. Heikki Kröger esiintyy Antti Tuurin romaanissa "Suuri asejuna Pietarista". J. V. Korjula
Juhana (Juho) Vilho Korjula (8. helmikuuta 1876 Helsinki – 2. lokakuuta 1954 Tampere) oli suomalainen rautatievirkamies ja kirjallisuuden suomentaja. Jussi Pöykkö
Juho (Jussi) Ferdinand Pöykkö (4. syyskuuta 1901 Rovaniemen maalaiskunta – 25. joulukuuta 1980 Rovaniemen maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä ja kunnanjohtaja, joka toimi Maalaisliiton kansanedustajana Lapin läänin vaalipiiristä vuosina 1954–1958. Väinö Heikkilä
Väinö Selim Heikkilä (myöh. Rauvola, 25. huhtikuuta 1888 Lieto – 5. toukokuuta 1943 Lieto) oli suomalainen juoksija. Hän edusti Liedon Parmaa ja oli pituudeltaan 173 cm. Juho Kustaa Kyyhkynen
Juho (Johan) Kustaa Kyyhkynen (24. lokakuuta 1875 Kemijärvi – 27. lokakuuta 1909 Rovaniemi) oli yksi Suomen ensimmäisiä Lapin luontoa kuvanneita taidemaalareita. Juho Henrik Uoti
Juho Henrik (Johannes Heikki) Uoti (14. tammikuuta 1862 Nakkila – 4. lokakuuta 1920 Helsinki) oli suomalainen pappi ja luontaishoitomenetelmien kehittäjä, jota on kutsuttu myös anarkistiksi. Juho Halme
Johan Waldemar ”Juho” Halme (alk. Eliasson, 24. toukokuuta 1888 Helsinki – 1. helmikuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija ja toimittaja. Punaiset teloittivat hänet muutama päivä Suomen sisällissodan alkamisen jälkeen. Heikki Toivola
Heikki ”Heka” Toivola (2. kesäkuuta 1940 Kotka – 15. lokakuuta 2009 Valkeakoski) oli suomalainen mainosgraafikko, joka sai Rudolf Koivu -palkinnon vuonna 1971 lastenkirjallaan "The Hole Story". Juho-Eino Niemi
Juho Eino Kullervo (Jussi) Niemi (21. heinäkuuta 1911 Kokkola – 11. marraskuuta 1981) oli suomalainen maalaisliittolainen poliitikko. Heikki Salo (asianajaja)
Heikki Juhani Salo (30. joulukuuta 1946 Mikkeli – 8. kesäkuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen asianajaja. Juho Mäkelä (runoilija)
Johan (Juho) Fredrik Mäkelä (5. huhtikuuta 1913 Porin maalaiskunta – 11. elokuuta 1991 Pori) oli toimittaja, runoilija ja SKDL:n kansanedustaja. Heikki Jutila
Heikki Jutilan vanhemmat olivat Matti Antinpoika Jutila ja Liisa Antintytär Anttila. Hänen isänsä kuoli 1865 lavantautiin ja suurten nälkävuosien aikana hänen setänsä ja kaksi veljeään kuoli poltetautiin. Jutila itsekin sairastui mutta selvisi hengissä. Jutila oli naimisissa Reeta Antintyttären (1857–1949) kanssa. Jukka Tapio Hilden
Jukka Tapio Hilden (2. elokuuta 1955 – syyskuu 2011, Lahti) oli suomalainen murhaaja ja elinkautisvanki. Hilden tuomittiin 1994 elinkautiseen vankeusrangaistukseen maaliskuussa 1993 tapahtuneesta ns. Vantaan latomurhasta. Sekä Vantaan käräjäoikeuden että Helsingin hovioikeuden mukaan 18-vuotias Valde Mikael Kylä-Liuhala (1975 – 1997) surmasi ampumalla 25-vuotiaan katutason huumekauppiaan Hildenin toimeksiannosta ladossa Vantaan Viinikkalassa. Juho Henrik Uoti
Uoti oli vuodesta 1897 lähtien naimisissa Säkylässä tapaamansa kansakoulunopettaja Matilda Augusta Laurilan (1863–1936) kanssa. He saivat seitsemän poikaa, joista kolme kuoli jo nuorina. Vanhin poika Ensio Uoti (1897–1964) oli koulutukseltaan insinööri, joka perusti 1930-luvulla kansallissosialismia ajaneen Suomalaissosialistisen Työväen Puolueen. Kauko Uoti (1898–1980) puolestaan valmistui Yhdysvalloissa naturopatian tohtoriksi ja johti Uotin parantolaa Lempäälässä. Jalo Aarre Uoti (s. 1901) oli keuhkolääkäri ja Arvo Insar Uoti (s. 1907) lastenlääkäri. Verner Laaksonen
Johan "Juho" Verner Laaksonen (7. marraskuuta 1895 Orimattila – 10. marraskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edusti Suomea maratonilla Amsterdamin olympialaisissa vuonna 1928 ja oli matkan lopputuloksissa sijalla 12. Hänen seuranaan oli koko hänen uransa ajan Helsingin Jyry. Heikki H. Herlin
Heikki Hugo Herlin (7. helmikuuta 1901 Helsinki – 21. elokuuta 1989 Kirkkonummi) oli suomalainen vuorineuvos ja teollisuusjohtaja. Urho Toivola
Urho Vilpitön Konstantin Toivola (vuoteen 1906 Kröger; 17. lokakuuta 1890 Heinola – 11. syyskuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen toimittaja, Edistyspuolueen kansanedustaja ja diplomaatti. Hän edusti vasemmistoliberalismia, niin kutsuttua jakobinismia. Kauko Heikkilä (kommunisti)
Kauko Heikkilä (16. joulukuuta 1897 Sippola – 1985) oli Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) pitkäaikainen vaikuttaja. Jukka Pellinen
Heikki Juhani (Jukka) Pellinen (15. toukokuuta 1925 Helsinki – 2. helmikuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen graafinen suunnittelija ja teollinen muotoilija, joka toimi kuvallisen viestinnän professorina Taideteollisessa korkeakoulussa. Juho Jaakonaho
Johannes ”Juho” Jaakonaho (1. syyskuuta 1882 Haapajärvi – 21. tammikuuta 1964 Haapajärvi) oli suomalainen maanviljelijä, suksiseppä ja maantiepyöräilijä. Juho Valo
Juho Vihtori (Johan Viktor) Valo (24. syyskuuta 1866 Pornainen – 29. huhtikuuta 1918 Viipuri) oli suomalainen posteljooni ja ammattiyhdistysvaikuttaja, joka toimi kahteen otteeseen nykyisen Posti- ja logistiikka-alan unionin ensimmäisen edeltäjän Suomen Postiljooniyhdistyksen puheenjohtajana. Häne teloitettiin sisällissodan aikana Viipurissa. Juho Eslin
Juho Vihtori Eslin (27. huhtikuuta 1878 - 6. elokuuta 1918) oli suomalainen viilari ja autonkuljettaja, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Hyvinkään punakaartin I pataljoonan päällikkönä. Jussi Rainio
Juho Reino "Jussi" Rainio (vuoteen 1897 Johan Reinhold Lundén, (5. huhtikuuta 1878 Maaria – 10. toukokuuta 1918 Pori) oli suomalainen toimittaja, osuustoimintamies ja kansanedustaja. Pekka Kujala
Juho Pekka Kujala (5. marraskuuta 1947 Kittilä – 8. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen runoilija, lauluntekijä, säveltäjä, muusikko ja peruskoulun luokanopettaja. Juho Ritola
Johan (Juho, Jussi) Robert Ritola (4. joulukuuta 1871 Haapavesi – 26. toukokuuta 1959 Haapavesi) oli aikakautensa tunnetuimpia hiihtäjiä. Heikki Soisalo
Johan Henrik (Juho Heikki) Karvonen, kirjailijanimi Heikki Soisalo (10. heinäkuuta 1874 Leppävirta – 9. syyskuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen näytelmäkirjailija. Mika Vainio
Mika Tapio Vainio (15. toukokuuta 1963 Helsinki – 12. huhtikuuta 2017 Normandia, Ranska) oli suomalainen syntetisaattorimuusikko, joka tunnetaan paitsi omalla nimellään tehdystä kokeellisesta elektronisesta musiikista myös sooloprojektistaan Ø ja yhteistyöstään eri suomalaisten ja ulkomaisten minimalistista elektronista musiikkia tuottavien säveltäjien kanssa. Näitä projekteja olivat muun muassa Pan Sonic, Vainio / Väisänen / Vega, Tekonivel ja Corporate 09. Vainio toimi myös rave-tapahtumia järjestäneessä Hyperdelic Housers -ryhmässä.
Ø oli Vainion sooloprojekti, jonka nimellä hän julkaisi useita albumeja. 
Musiikkityyli on Pan Sonicin kaltaista hyvin kokeellista elektronista äänimaisemaa, jossa on rytmejä ja erilaisia sähköisiä ääniä. Suurimman osan Ø:n tuotannosta julkaisi Vainion ystävän perustama levy-yhtiö Sähkö Recordings.
Mika Vainion, Ilpo Väisäsen ja Suicide-ryhmän Alan Vegan (oikea nimi Alan Bermowitz) yhteisprojekti. Ryhmän yhden maxin ja kaksi albumia julkaisivat levy-yhtiöt Blast First ja Mego.Mika Vainion ja Pertti Grönholmin yhteistyöprojekti 1990-luvun alusta, jolloin elektroninen tanssimusiikki oli nousemassa Suomessa pinnalle. Ryhmä julkaisi vain yhden EP:n ja yhden albumin, molemmat Dojo-labelilla.Tekonivel oli Vainion sooloprojekti 1990-luvun puolivälistä. Se julkaisi kolme maxia, jotka julkaisivat PUU ja Tension Records.
Mika Vainio on omalla tai projektiensa nimellä uudelleenmiksannut eri artistien, muun muassa Björkin, musiikkia. Janne Hakulinen
Johan Henrik (Janne Heikki) Viljo Hakulinen (26. syyskuuta 1906 Terijoki – 28. helmikuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen sosialidemokraatteihin kuulunut ammattiyhdistysjohtaja ja liikemies. Hän oli 1950-luvulla uranuurtaja ottaessan käyttöön markkinointi- ja mielipidetutkimukset työväenliikkeen piirissä. Juho Niemi (kirjailija)
Juho Jaakko Niemi (13. toukokuuta 1880 Kauhajoki – 24. kesäkuuta 1974 Kauhajoki) oli suomalainen kirjailija. Juho Hillo
Antti Juho Hillo (16. kesäkuuta 1882 Hamina – 18. kesäkuuta 1957) oli suomalainen yritys- ja urheilujohtaja. Juha Vainio
Juha Harri ”Junnu” Vainio eli Juha ”Watt” Vainio (10. toukokuuta 1938 Kotka – 29. lokakuuta 1990 Gryon, Sveitsi) oli suomalainen laulaja-lauluntekijä, iskelmäsanoittaja sekä kansakoulunopettaja. Hän ehti tehdä 2 433 sanoitusta tai sävellystä ja levytti itse 245 laulua, ja häntä pidetäänkin viihdemusiikin monitoimimiehenä ja yhtenä Suomen tuotteliaimmista sanoittajista Reino Helismaan ja Vexi Salmen ohella. Juho Huhta
Juho Asser ”Jussi” Huhta (13. heinäkuuta 1902 Peräseinäjoki – 13. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Heikki Nurmio
Heikki Eliel Nurmio (29. lokakuuta 1887 Pihlajavesi – 22. heinäkuuta 1947) oli suomalainen jääkärieversti, sotahistorioitsija ja salanimellä "Aarne Mustasalo" nuortenkirjailija. Nurmio tunnetaan Jääkärimarssin sanoittajana. J. H. Vennola
Vennola oli vielä ulkoministerinä syksyllä 1922 nimitetyssä Kallion hallituksessa, mutta työtä haittasi ulkomaisten diplomaattien penseä suhtautuminen. Hän oli kuitenkin kiinnostunut juuri ulkopolitiikasta. Pitäessään yllä suhteita oikeistoon ja esiintyessään maanpuolustusmyönteisenä Vennola kallistui ehkä lopulta edistyspuolueen oikean siiven puolelle. Hän johti myös Itsenäisyyden liiton valtuuskuntaa 1925–1930. Viimeistä kertaa Vennola oli tärkeässä asemassa toimiessaan valtiovarainministerinä Lapuan liikkeen aikaisessa Svinhufvudin toisessa hallituksessa, jossa sai olla viimeisen kuukauden ajan myös virkaatekevänä pääministerinä Svinhufvudin tultua valituksi presidentiksi. Sen jälkeen Vennola vetäytyi politiikasta. Viimeisinä vuosinaan hän professorinviran ohella istui muutamien yritysten hallituksissa ja oli Suomen vientiyhdistyksen puheenjohtaja 1928–1938. Tapio Heikkilä
Honka Urho Ruola
Urho August Antero Ruola (10. huhtikuuta 1919 Kustavi – 8. marraskuuta 2006 Benalmádena, Espanja) oli suomalainen rakennusmestari, vuorineuvos ja rakennusalan yrityksen Rakennus-Ruolan perustaja ja pääjohtaja. Heikki Jutila
Heikki Jutila (30. lokakuuta 1857 Alavieska – 27. joulukuuta 1935 Alavieska) oli suomalainen maanviljelijä, kirkonisäntä ja kirkonrakentaja. J. E. Mikkola
Juho Eevert Mikkola (7. elokuuta 1899 Hauho – 8. syyskuuta 1953 Hauho) oli suomalainen näytelmäkirjailija. Luettelo jääkäreistä K
(16. maaliskuuta 1886 Kemi – 3. syyskuuta 1954) oli suomalainen jääkärikersantti. Hänen vanhempansa olivat metsänvartija Juho Kissala ja Maria Remali ja hänen puolisonsa oli Martta Sofia Ruusunen. Juho Aho työskenteli työmiehenä Kemin seuduilla enne sotilasuralle ryhtymistään. Juho Aapo Aho liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 24. helmikuuta 1915, josta hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1917 pioneerikomppaniaan. Juho Aho saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) aliupseeriksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 2. helmikuuta 1918. Hänet määrättiin Suomeen palattuaan 2. jääkärirykmentin 12. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan ryhmänjohtajaksi. Suomen sisällissodassa hän otti osaa Kalevankankaan, Tampereen, Kauksamon, Kivennavan ja Raivolan taisteluihin. Juho Aapo Aho haavoittui Kalevankankaalla 28. maaliskuuta 1918. Sodan jälkeen hän toimi pioneerikoulutuspataljoonan 4. komppaniassa koulutusaliupseerina, josta tehtävästä hän erosi 1. joulukuuta 1918 ja toimi Kemin hoitoalueella metsänvartija. Talvi- ja jatkosodassa hän toimi suojelu-, valvonta- ja toimistotehtävissä. Eläkkeelle hän jäi vuonna 1947. Hänet on haudattu Kemin maalaiskuntaan. Ylennykset: Aliupseeri 11. helmikuuta 1918, Kersantti 12. heinäkuuta 1818. Kunniamerkit: Vapaudenristi IV lk. miekkojen kera kera, Vapauden mitali II, Vapaussodan muistomitali soljen kera, Jääkärimerkki. J. K. Klemola
Juho Kalervo (J. K.) Klemola (21. maaliskuuta 1893 Loimaa – 1983) oli suomalainen lääkäri ja muistelmakirjailija. Juho Halonen
Juho Halonen (1. lokakuuta 1862 Nilsiä – 7. heinäkuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen kangaskauppias ja runoilija. Juho Mäki
Mäki palveli sisällissodan jälkeen joukkueenjohtajana Kaartin jääkäripataljoonan 1. komppaniassa. Hänet siirrettiin 7. elokuuta 1918 alkaen Vuoristoprikaatin polkupyöräosastoon, josta hänet siirrettiin edelleen 20. marraskuuta 1918 Itä-Suomen jalkaväkirykmentti 5:n 1. komppaniaan. Armeijasta hän erosi 18. maaliskuuta 1919 ja siirtyi suojeluskuntajärjestön palvelukseen ja hänet sijoitettiin 6. huhtikuuta 1919 paikallispäälliköksi Nurmon suojeluskuntaan. Nurmon suojeluskunnasta hänet siirrettiin l. syyskuuta 1921 alkaen päälliköksi Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin I alueelle. Myöhemmin hän toimi 1. kesäkuuta - 30. syyskuuta 1923 välisen ajan piirin sotilasohjaajana, jonka jälkeen hän palasi takaisin entiseen tehtäväänsä. Mäki kuoli 25. kesäkuuta 1930 moottoripyöräonnettomuudessa. Juho Härmänen
Juho Aarne Vilhelm Härmänen (12. maaliskuuta 1898 Alahärmä – 14. toukokuuta 1955) oli suomalainen jääkäriluutnantti. Jussi Hänninen
Juho (Jussi) Alfred Hänninen (7. toukokuuta 1896 Leppävirta – 25. joulukuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat asioitsija Jeremias Hänninen ja Anna Lovisa Kansanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1930 Taimi Maria Kaivolan kanssa. Tapio Heinonen
Sairaudet, kuten Ménièren tauti, vaikeuttivat Heinosen uran etenemistä, ja hän joutui vetäytymään esiintymislavoilta 1970-luvun puolivälissä. Laulaja teki vielä paluun vuonna 1980 julkaisemalla albumin "Vain tavallinen mies". Se sisälsi hitiksi nousseen laulelman ”Vain kaksi nauhaa”, joka oli "Vastatuuleen"-televisiosarjan tunnusmelodia. Tapio Heinonen menehtyi aivokalvontulehdukseen 43-vuotiaana loppiaisena vuonna 1985. Matti Honkala (taidemaalari)
Teuvo Matias ”Matti” Honkala (5. tammikuuta 1942 Haapavesi – 7. heinäkuuta 2011 Raasepori) oli suomalainen galleristi ja taidemaalari. Jussi Tiitola
Heikki Juhani (Jussi) Tiitola (12. lokakuuta 1910 Tampere – 20. joulukuuta 1939 Suurselkä) oli suomalainen jääkiekkohyökkääjä ja varatuomari. Juho Kujola
Juho (Johannes, Ivan) Kujola (alkuperäinen sukunimi "Lasarev", 18. tammikuuta 1884 Salmin pitäjän Miinalan kylä – 4. kesäkuuta 1963 Tampere) oli suomalainen lyydin ja karjalan kielen tutkija. Juho Hellberg
Juho Vihtori Hellberg (11. marraskuuta 1864 Helsinki – 27. syyskuuta 1933 Akaa) oli suomalainen tehtailija, kirjapainonomistaja ja varhaisen työväenliikkeen aktiivi. Hänet tunnettiin Heikki Lindroosin ohella 1890-luvun tamperelaisen työväenliikkeen toisena merkittävänä johtohahmona. Luettelo jääkäreistä H
(20. tammikuuta 1901 Alahärmä – 28. huhtikuuta 1924) oli suomalainen jääkäri. Hänen vanhempansa olivat suutari Juho Kustaa Heikkilä ja Adolfiina Kujanen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1923 Signe Elvira Åbackin kanssa. Tämä kansakoulun käynyt vaasalainen kauppa-apulainen liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan 3. maaliskuuta 1916 ja otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet lähetettiin 22. helmikuuta 1917 Altonan työosastoon, mistä hänet laskettiin siviilityöhön elokuussa 1917. Suomeen hän palasi 29. marraskuu 1918 ja Suomen sisällissotaan hän ei kerinnyt osallistua vaan sitä vastoin osallistui Viron vapaussotaan vääpelinä ja otti osaa Ensimmäisen suomalaisen vapaajoukon etenemiseen Narvaan. Hän siirtyi myöhemmin virolaiseen joukko-osastoon ja Virosta palattuaan hän siirtyi Vaasaan, missä hän alkoi harjoittaa suutarin ammattia. Hän kuoli keuhkotautiin 28. huhtikuuta 1924ja haudattiin Vaasaan. Kunniamerkit: Jääkärimerkki, Viron Vapaussodan muistomitali. Vaino Vehko
Vaino Jack Vehko (1918 Detroit, Michigan – 17. elokuuta 1999 Austin, Texas) oli amerikansuomalainen raketti-insinööri. Juho Haveri
Juho Haveri (31. elokuuta 1876 Vimpeli – 28. huhtikuuta 1961 Vimpeli) oli kansakoulunopettaja, pankinkamreeri ja poliitikko. Hän vaikutti Nuorsuomalaisissa. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Antti Kustaa Haveri ja Anna Spangar. Vuonna 1896 hän meni naimisiin Maria Heikkilän kanssa. Juho Heikki Tuori
Juho Heikki Tuori (sukunimi vuoteen 1906 "Foudila"; 12. helmikuuta 1852 Liminka – 4. helmikuuta 1918 Loppi) oli suomalainen kirkkoherra joka surmattiin punaisten toimesta Suomen sisällissodan aikana. Heikki Tavela
Kaarle Heikki Erkki Tavela (3. maaliskuuta 1932 Tampere – 23. kesäkuuta 2013 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja ja elinkeinoelämän järjestövaikuttaja. Hänet tunnettiin myös gastronomian harrastajana, ja häntä pidetään "Hyvät herrat" -tv-sarjan kauppaneuvos Johannes Paukun esikuvana. Hänellä oli pääkonsulin arvonimi. Juho Perälä
Juho Sylvester Perälä (24. elokuuta 1887 Teuva – 20. tammikuuta 1938 Karhumäki, Neuvostoliitto) oli maanviljelijä ja sosialistisen työväen ja pienviljelijöiden eduskuntaryhmän kansanedustaja. Väinö Hannula
Väinö Adolf Hannula (2. toukokuuta 1893 Turku – 14. elokuuta 1953 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja liikemies. Hannula oli Suomen sosialistisen työväenpuolueen kansanedustaja Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosina 1922–1923 sekä Rakennustyöväen liiton (1930) ja Turun kaupunginvaltuuston (1946–1947) puheenjohtaja. Hän oli vangittuna poliittisista syistä vuosina 1918, 1923–? ja 1930–1934. Veikko Ennola
Veikko Ennola (4. elokuuta 1932 Turku – 28. tammikuuta 2013 Turku) oli suomalainen matemaatikko. Hän oli Turun yliopiston matematiikan professori vuosina 1965–1995. Juho Koivistoinen
Johannes (Juho) Koivistoinen (29. elokuuta 1872 Pietari – 27. tammikuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen lehtori ja kirjailija.