Kuinka monta laskettelurinnettä Levillä on?
Levi
Levi tunnetaan Levin matkailukeskuksesta, joka on Suomen suurin talviurheilukeskus. Levillä on 43 pituudeltaan ja vaativuudeltaan vaihtelevaa laskettelurinnettä ja Suomen suurin hiihtokoulu. Levillä on myös kaksi Suomen kolmesta gondolihissistä. Laskettelun lisäksi Levillä on monipuoliset mahdollisuudet harrastaa muun muassa maastohiihtoa, moottorikelkkailua ja koiravaljakkoajelua. Levi vetää matkailijoita puoleensa myös kesällä, jolloin Levillä voi harrastaa muun muassa vaellusta, pyöräilyä, kalastusta ja golfia. Vuosittain Levillä käy noin 600 000 matkailijaa.
Retkiluistelu
Retkiluistelua harrastetaan yleensä järvien tai meren jäällä, joskus myös hitaasti virtaavilla joilla. Suomessa retkiluistelu onnistuu parhaiten merellä tai Salpausselän eteläpuolisilla sisävesillä, joilla lumipeite jää useina talvina ohueksi. Hoidettuja retkiluisteluratoja on mm. Tampereella (Näsijärvi), Lohjalla, Hämeenlinnassa (Alasjärvi), Kangasalla (Roine) ja Muuramessa. Suomen pisin hoidettu rata on Rantasalmen ja Oravin välillä (35 km). Luistelukausi alkaa Etelä-Suomessa tyypillisesti marraskuun puolivälissä ja jatkuu huhtikuun alulle. Lentorykmentti 4
Rykmentti siirtyi juuri ennen talvisotaa Luonetjärvelle rakennettuun uuteen tukikohtaan. Rykmentillä oli sodan alkaessa lentokelpoisina 17 konetta. Englannista ostettujen lisäkoneiden myötä rykmentin kolmas laivue, LLv 42, perustettiin virallisesti 16. tammikuuta 1940. Rykmentti suoritti sodan aikana 423 sotalentoa ja menetti 12 konetta, joista seitsemän vihollisvaikutuksen takia. Jatkosodan alkupuolella, 23. marraskuuta 1941, rykmenttiin perustettiin olemassa olevien lisäksi yksi uusi laivue, alun perin koulutuslaivueena toiminut Lentolaivue 48 (LLv 48). Neljä kaukotoimintalaivuetta käsittänyt rykmentti lensi sodan aikana yli 4 000 sotalentoa menettäen 65 konetta ja 164 lentävän henkilökunnan jäsentä kaatuneena. Lapin sodassa rykmentin laivueet suorittivat saksalaisia joukkoja vastaan 462 sotalentoa menettäen seitsemän konetta ja 16 lentävän henkilökunnan jäsentä kaatuneena. Laskettelu
Suomessa on 1,2–1,3 miljoonaa laskettelun harrastajaa. Laskettelukeskuksia on vähintään 74. Suomen suosituimmat laskettelukeskukset ovat Levi (350 000 laskettelijapäivää kaudella 2010–2011), Ruka (350 000), Ylläs (240 000) ja Tahkovuori (200 000). Ulkomaisia laskettelijoita Suomessa käy runsaat 100 000. Heistä lähes puolet on venäläisiä. Kerava
Keravalla on 12 peruskoulua, yksi lukio, kaksi ammattikoulua ja Laurea-ammattikorkeakoulu. Yhdistysten ylläpitäminä toimivat lisäksi kuvataidekoulu, musiikkiopisto ja tanssiopisto. Kaupungissa on uimahalli, maauimala ja jäähalli sekä vankila. Keski-Uudenmaan pelastuslaitos ja Savion VPK toimivat Keravalla. Kaupungissa on terveyskeskus; lähin sairaala on Peijaksen sairaala Vantaalla. Keravalla toimii koko Uudenmaan hätäpuheluista vastaava Keravan hätäkeskus. Keravan uudistunut kaupunginkirjasto avattiin 1. syyskuuta 2003. Äkäslompolo
Äkäslompolo tunnetaan myös nimellä "Seitsemän tunturin kylä", ja kylästä kirjoitettu kirja on nimeltään "Äkäslompolo – seitsemän tunturin kylä ajan virrassa". Äkäslompoloa ympäröivät seitsemän tunturia ovat nimeltään Yllästunturi, Kuertunturi, Kukastunturi, Pyhätunturi, Kesänki, Lainiotunturi ja Kellostapuli. Tuntureiden välissä kulkee Suomen laajin latuverkosto, joka käsittää kaikkiaan 330 kilometriä hiihtolatuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Yllästunturilla on myös kaksi laskettelukeskusta: Äkäslompolon puolella sijaitseva Ylläs-Ski, ja Ylläsjärven puolella sijaitseva Sport Resort Ylläs. Yhdessä ne muodostavat Suomen toistaiseksi suurimman laskettelukeskuksen. Tunturin ympäristössä on 410 km moottorikelkkareittejä.
Kylässä on runsaasti majoitus- ja ravintolapalveluita tarjoavia yrityksiä. Äkäslompolossa sijaitseva Jounin Kauppa on pinta-alaltaan Suomen suurin K-Market-ketjun kauppa. Vuonna 2005 avatusta Konijänkän kotieläinpihasta löytyy yli 130 eläintä. Kylässä on myös kirkko, Pyhän Laurin kappeli. Antikkalan laskettelurinne
Antikkalan laskettelurinne on laskettelukeskus ja sen ainoa laskettelurinne Antikkalanrinteellä Puijolla Kuopiossa. Lempäälän Kisa
Lempäälän Kisa (LeKi) on vuonna 1904 perustettu urheilun yleisseura. LeKissä toimii seitsemän eri lajijaosta: hiihto, judo, kuntoilu, lentopallo, painonnosto, salibandy ja ultimate&frisbeegolf. Viimeinen jaosto vastaa molemmista liitokiekkoilulajeista. Lappeenranta
Lähellä satamaa sijaitsee Kimpisen urheilukeskus, jossa on pidetty Kalevan kisoja. Muita liikuntapaikkoja ovat Kisapuisto (kolme jäähallia, hiekkatekonurmi, tekojäärata), Vanha kenttä (pesäpallokenttä, hiekkatekonurmi), Ammattikoulun kenttä (jalkapallo, lämmitettävä nurmi), Lauritsalan kenttä (Luonnon- & keinonurmi, Beach volley, Tennis, Jääkiekko) Joutsenon urheilukeskus ja Sammonlahden nurmi ja tekonurmi. Lempäälän Toivot
Lempäälän Toivot eli LeTo on 2002 perustettu Lempäälässä toimiva urheiluseura. Seuran lajeina vuonna 2013 ovat jääkiekko, katukiekko ja salibandy. LeTolla on aikaisempina vuosina olleet joukkueet myös jalkapallossa sekä kaukalopallossa ja merkittävimpänä joukkue lacrossen SM-sarjassa. Parhaimmillaan LeTo Lacrosse on sijoittunut SM-sarjassa sijalle viisi vuonna 2008. Jäsenmäärä LeTossa vuonna 2007 oli 110, kun joukkueita oli jokaisessa seuran lajissa. 2013 urheilevia jäseniä Lempäälän Toivoissa on noin kuusikymmentä. Alankomaat
Retkiluistelu on suosittu ja perinteikäs harrastus. Alankomaissa on luisteltu kanavia pitkin yli 1 000 vuotta ja kun vuonna 2009 kanavat jäätyivät pitkästä aikaa, peräti 2,3 miljoonaa alankomaalaista lähti kanaville luistelemaan. Kuuluisin luistelutapahtuma, 11 kaupunkia kiertävä "Elfstedentocht", on yritetty järjestää vuodesta 1909 mutta se on onnistunut vasta 15 kertaa. Ilmastonmuutoksen myötä tapahtuman ennustetaan muuttuvan yhä harvinaisemmaksi. Hollantilaisten aloitteesta vastaavaa kilpailua alettiin järjestää Kuopion seudulla Kallavedellä 1980-luvulla. Pirkkala
Pirkkalassa on toistakymmentä palloilukenttää, joista monelle jäädytetään kaukalo talvisin. Kentistä kolme on nurmikenttiä, lisäksi keskuskentällä on kesällä 2016 valmistunut tekonurmi. Keskuskentän vieressä on kolme tenniskenttää ja liikuntatalo, ja puolen kilometrin päässä jäähalli Keva-areena. Kunta järjestää lapsille liikuntaohjausta kesäisin. Vähäjärven ympäristössä lähellä keskustaa on valaistu kuntoilureitti. Myös uimahallia, uutta yleisurheilukenttää sekä uusia ulkoilureittejä on suunniteltu rakennettavaksi vuosien 2008–2015 aikana. Vesiurut (suihkulähde)
Lahden vesiurut, Lahden Kariniemessä, Pikku-Vesijärven puistossa sijaitseva soiva suihkulähde, on lajissaan Pohjoismaiden suurin. Suihkulähteessä on yhteensä 600 suutinta ja enimmillään vesisuihku voi nousta 30 metrin korkeuteen. Valoja laitteistossa on yhteensä 250. Superstar (laskettelurinne)
Superstar on laskettelurinne Killington Resortissa Killingtonissa Vermontissa Yhdysvalloissa. Corviglia Run
Corviglia Run on laskettelurinne Corviglian talviurheilukeskuksessa Sankt Moritzissa Sveitsissä. Purjevene
Painokölittömät kevytveneet jaetaan erilaisiin luokkiin. Tunnetuin kevytvene lienee Optimistijolla. Muita luokkia ovat mm.olympialuokka 49er, Laser ja Eurooppa-jolla. Suomen suurin kevytvene on 38 jalkainen ja seitsemän hengen miehistöllä purjehdittava A Scow. Suomessa kevytveneluokan toimintaa hallinnoi ja kehittää Suomen Urheiluveneliitto. Osa kevytveneitä ovat puhtaita kilpaveneitä ja jotkut saavuttavat suotuisissa oloissa 20 - 30 solmun nopeuksia. Eräitä kevytveneitä taas voi käyttää lyhyisiin retkipurjehduksiin. Espoonlahti
Espoonlahdessa on talvisin kaksi meren rannalla olevaa avantoa talviuimareita varten: Soukassa Klobben (Soukanlahdentie 15) ja Kivenlahdessa Merivalkama 11. Molemmissa on lämpimät pukukopit miehille ja naisille, mutta ei saunaa tai suihkua. Luistinkenttiä on urheilupuiston kaukalon lisäksi 6: Ala-Soukan luistinkenttä, Soukan koulun kenttä, Koulumäen luistinkenttä, Laurinlahden koulun kenttä, Kipparin kenttä ja Marin luistelukenttä. Ulkokenttien lisäksi Espoonlahdessa voi luistella tai pelata kahdessa urheilupuiston jäähallissa: kaupungin omistamassa Espoonlahden jäähallissa (Espoonlahdentie 2-4) ja Espoon kiekkoilun tuki r.y:n ylläpitämässä harjoitusjäähallissa. Lähin rakennettu hiihtolatu löytyy Hanikasta. Laajavuori
Jyväskylän päättäjät suunnittelivat alueelle hiihtokeskusta vuodesta 1954 alkaen. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1961. Ensimmäinen laskettelurinne (nykyinen kilparinne) avattiin 13. tammikuuta 1963. Hissin pituus oli 250 metriä, ja nousu maksoi ensimmäisenä talvena 30 penniä. Murtomaahiihtäjien tukikohtana oli Jyväskylän Hiihtoseuran maja. Suurempi ”kansanrinne” avattiin laskettelijoiden käyttöön vuonna 1966. Hyppyrimäki valmistui 1965 ja se nimettiin Matti Nykäsen mäeksi 22. helmikuuta 1988. Laajavuoren rallipolulla ajettiin vuosittain Suomen rallin erikoiskoe vuosina 1972–1996. Jyväskylän kaupunki myi laskettelukeskuksen ja vuokrasi sen alueet yksityisille yrityksille vuonna 2011. Leirintäalue
Leirintäalueet luokitellaan Suomessa 5-portaisen järjestelmän mukaan 1–5 tähdellä. Järjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1996. Leirintäalueiden luokitus on Suomessa vapaaehtoista. Suurin osa suomalaisista luokitelluista leirintäalueista on saanut kolme tähteä, viiden tähden tason ovat saavuttaneet toistaiseksi vain Kuopion Rauhalahti, Manamansalon leirintäalue Vaalassa, Poroholman lomakeskus Raumalla ja Santalahti Kotkassa. Suomessa on tällä hetkellä noin 330 yleistä leirintäaluetta, joissa on tilaa 125 000 ihmiselle. Leppävaaran Pyrintö
LePyssä oli keväällä 2019 noin 600 lisenssipelaajaa. Junioreiden joukkueita oli 22 ja aikuisten joukkueita 8, jonka lisäksi seura järjesti Unified-toimintaa. Seuralla oli myös neljä aikuisten harrastekorisryhmää, kolme lasten liikuntaleikkikouluryhmää sekä kaksi vanhempi-lapsikorisryhmää. Jäseniä LePyssä oli noin tuhat. Ellivuori
Laskettelukeskuksen omisti sen toiminnan alkuaikoina perustajien muodostama säätiö, joka kuitenkin velkaantui ja ajautui konkurssiin 1970-luvulla. Vuodesta 1981 lähtien laskettelukeskuksen, joka toimii nimellä Ellivuori Ski Center, on omistanut helsinkiläinen Riila Oy. Laskettelukeskuksessa on kuusi valaistua ja lumetettua rinnettä. Vaikeusasteita rinteissä löytyy vihreästä mustaan. Iso-Lankko
Järvessä on 17 saarta, joista "Isoluoto" on ylivoimaisesti suurin. Sen pituus on 800 metiä ja leveys 300 metriä. Muita saaria ovat esimerkiksi "Sunttiluoto", "Viitaluoto", "Selkäluoto", "Lehtiluoto", "Korkealuoto", kaksi "Pikkuluotoa" ja "Majaluoto". "Kortesluoto" on nykyään osa Isoluotoa. Järven rannoilla ja luodoilla on paljon loma-asutusta, jonne pääsee seututieltä 2560. Ulvilan raja kulkee järven eteläosan yli. Loviisan–Vesijärven rautatie
Loviisa-Vesijärven-radan varrelle rakennettiin alun perin 17 eriasteista liikennepaikkaa, joista 14 oli toteutettu tyyppipiirustusten mukaan noudattaen Valtion rakentamien rautatieasemien perusmallia. Liikennepaikoista 6 oli varsinaisia asemia, niistä suurimmat Loviisassa, Lahdessa ja Niemessä. Valtion rakentamista rautatieasemista poiketen kapearaiteisen radan asemat olivat mittasuhteiltaan huomattavasti pienempiä, lukuun ottamatta Loviisan suurehkoa kaksikerroksista rautatieasemaa. Radalle rakennettiin myös yhdeksän pysäkkiä, sekä kaksi laituria. Liikennepaikkoja kerkisi enimmillään olla 19. Kauniaisten laskettelurinne
Kauniaisten laskettelurinne, tunnetaan myös nimellä "Granin mäki" (), on laskettelurinne Kauniaisten kaupungissa. Nationale
Nationale on laskettelurinne Crans-Montanan ja Lensin kunnissa Sveitsissä. Liettua
Liettua on suurimmaksi osaksi alankoja, soita ja metsiä. Liettuan järvet sijoittuvat suurimmalta osin ylänköalueille. Yli 0,5 hehtaarin kokoisia järviä on yhteensä 2 830 ja ne peittävät 880 neliökilometrin alueen. Järvistä suurin on 44,79 neliökilometrin laajuinen "Druksiai". Suurin saari on Kaliningradin alueen pohjoispuolella Nemunasin suiston suojelualueella sijaitseva, tulvistaan ja linnustostaan tunnettu "Rusnė" (noin 48 km). Juupavaara
Laskettelukeskuksessa on viisi rinnettä ja kolme hissiä. Rinteiden korkeusero on 122 m ja niiden pituus on n. 950 metriä. Rinteet sopivat niin vasta-alkajille kuin laskettelua kauemmin harrastaneille. 8mR
Kansainvälisen 8mR-liiton IEMA:n 2007 julkaisemassa rekisterissä on 177 venettä, joista klassisia – ennen vuotta 1960 rakennettuja – on noin 150. Luokan synnyn jälkeen rakennetuista noin 500 veneestä purjehtii siis vielä kolmasosa. Suomessa on tällä hetkellä kaksitoista rekisteröityä kasia. Lisäksi Suomessa kilpailee muutama vieraileva ruotsalainen ja yksi venäläinen kasi. Suomen laivue on suhteellisesti maailman suurin aktiivisesti kilpaileva. Kasien lukumäärä maailmassa kasvaa, koska veneitä "löydetään" lisää ja tuhoutuneiden tilalle rakennetaan uusia vanhojen piirustusten mukaan. Moderneja kaseja on rakennettu lähes kaksikymmentä, ja niitä rakennetaan lisää, muutaman vuoden välein. Suomessa ei ole vielä rakennettu yhtään modernia kasia. Turussa purjehti maailman ensimmäinen moderni kasi, Sparkman & Stephensin suunnittelema Iroquois. Helsingin lisäksi kasilaivueita maailmalla löytyy Kanadan Ontariojärvellä, Bretagnessa, Genovassa, sekä Geneven järvellä. Tukholman alueella ollut suuri kasilaivue on kadonnut viime kymmenen vuoden aikana ulkomaille tapahtuneiden myyntien vuoksi. SBC Levi
Suomen Salibandyliiton tammikuussa 2018 julkaiseman tilaston mukaan SBC Levi on lisenssien määrissä mitattuna Pohjois-Suomen alueen 8. suurin salibandyseura. Seurassa on lisenssipelaajia noin 200, ja määrä on kasvanut vuosi vuodelta. Lisenssipelaajien ikäjakauma on noin kolmannes aikuisia ja kaksi kolmannesta junioripelaajia. Saarikenttä
Marraskuussa 2008 Saarikentälle pystytettiin talvikäyttöä ja luistelua varten 24 valaisinta, jotka lahjoitti liikemies Kari Rannila. Niitä on myös tarkoitus käyttää syksyisin yleisötilaisuuksissa ja konserteissa. Valaistus on toteutettu nykyaikaisella led-tekniikalla, ja jokaisessa valaisimessa on viisi lediä. Valaistus suunniteltiin asennus- ja käyttökustannuksiltaan edulliseksi ja toimivaksi. Sen on myös tarkoitus olla pitkäikäinen ja luoda tunnelmaa. Energiankulutus yhtä valaisinta kohden on 70 wattia. Valaistuksen suunnitteli ja toimitti Arrant-Light Oy. Myös kentän katsomorakenteisiin asennettiin valaistus. Vuonna 2009 Saarikentällä pelattiin ensimmäistä kertaa aikuisten mitaliottelu, kun Veto ja Pattijoen Urheilijat pelasivat SM-pronssista. Vuonna 2010 Saarikentälle johtavan sillan turvallisuutta parannettiin uusimalla sen kaidetta ja kantta. Samalla myyntipisteiden saavutettavuutta parannettiin. Wilenius Båtvarv
Wilenius Båtvarv, Wileniuksen venetelakka, on suomalainen veneveistämö. Sen perusti Porvoossa 1932 Ludwig Wilenius. Wilenius osti Porvoonjoen varrelta ne kaksi hallia joissa telakka edelleen toimii. Lisäksi Wilenius rakensi veistämörakennuksen, pajan ja kaksi liuskaa. Wilenius oli työskenellyt pitkään Borgå Båtvarfilla venemestarina ja työnjohtajana. Wileniuksen telakka sai mainetta laatuveneiden rakentajana. Etenkin Wileniuksen veistämät luokkaveneet keräsivät huomiota. Vuosien saatossa Wileniuksella rakennettiin viitisentoista kutosta ja toista kymmentä 5.5-luokan venettä. Telakalla rakennettiin muun muassa kolme kasia: Arvid Laurinin suunnittelema Andromedan, Birger Slotten Vågspel ja Gösta Kynzellin suunnittelema Katrina. Lisäksi Wileniuksella on veistetty muun muassa A- ja C-veneitä, Hai-veneitä, Louhia, salonkiveneitä sekä saaristo-, rannikko- ja meriristeilijöitä. Östersjökryssareista voidaan mainita Birger Slotten laivanvarustaja Edgar Eriksonille suunnittelema Ö8 Moshulu. Leppävirran Viri
Leppävirran Viri (lyhenne LeVi) on leppävirtalainen urheiluseura, joka on perustettu vuonna 1937. Seura panostaa erityisesti nuorten urheiluun ja toimii yleisseurana. LeVi:n lajivalikoimissa ovat nykyisin omina jaostoinaan yleisurheilu, lentopallo, pesäpallo, hiihto, ampumahiihto ja mäkihyppy sekä yhteisen jaoston piirissä uinti, triathlon ja luistelu. Salomonkallio
Salomonkallio on yksityinen, Salomonkallio Oy:n omistama ja ylläpitämä talviurheilu- ja golfkeskus Nakkilassa. Laskettelurinteitä ja hissejä on kolme. Rinteiden korkeusero on 32 metriä. Leiri (Lappeenranta)
Lappeenrannan leirikenttä oli useamman virstan pituinen ja kokonaispinta-alaltaan 905 tynnyrinalaa, ja se ulottui myös nykyisten Lentokentän ja Kesämäen kaupunginosien puolelle. Lentokentän koillisnurkka onkin nimeltään Leirikenttä. Venäläisten majoitusrakennukset sijoittuivat juuri tälle alueelle, jossa nykyisin toimii Maasotakoulu. Suomalaisten rakennukset sijaitsivat siitä kaakkoon kentän toisella puolella. Leijalautailu
Leijalautailu () on yleisnimitys 1990-luvulla kehittyneelle harrastukselle, jossa riittävän isoa vetoleijaa käytetään liikuttamaan harrastajaa vedessä pienen laudan päällä. Leijalautailu jakautuu useisiin alalajeihin, sillä leijan kehittämää vetoa voidaan käyttää liikkumiseen vedessä, lumella tai maalla. Välineenä voidaan käyttää erityistä leijalautaa, suksia, lumilautaa, luistimia, vesilautaa (wakeboard), lainelautaa tai maastorullalautaa (mountain board). Leijalautailuun kuuluvat erilaiset temput ja hypyt, joiden vaikutteet tulevat muista lautailulajeista. Leijalautailua ei pidä kuitenkaan sekoittaa liitämiseen tai lentämiseen. Lumella tapahtuvaa leijalautailua kutsutaan myös leijahiihdoksi ja vedessä tapahtuvaa leijalautailua leijasurffaukseksi. Laskettelu
Laskettelua harrastetaan noin 2 100:ssa (vähintään 5 hissin) laskettelukeskuksessa 80 maassa: ulkorinteitä on noin 70 maassa ja sisärinteitä 25 maassa. Yli puolet maailman laskettelukeskuksista on Euroopassa. Luvanjärvi
Järvessä on laskettu olevan 11 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 8 hehtaaria, mikä on noin 0,9 % järven kokonaispinta-alasta. Karttaan nimetyt saaret ovat lännestä alkaen lueteltuina Jokisaari, Niskansaari, Tirro, Kypäräsaari, Selkäsaari ja Nuottisaari. Mäkelänrinteen uintikeskus
Mäkelänrinteen uintikeskus (puhekielessä käytetään usein nimitystä "Mäkelänrinteen uimahalli") on Helsingin Vallilassa sijaitseva uimahalli (käyttää itsestään nimitystä uintikeskus), joka avattiin yleisölle 10. toukokuuta 1999 ja remontoitiin vuonna 2016. Marjatta Hara-Pietilän suunnittelemassa uintikeskuksessa on kymmenratainen 50 metrin allas; se on Suomen suurin ja ensimmäinen kansainvälisten arvokisojen vaatimukset täyttävä uimahalli. Lisäksi uintikeskuksessa on hyppytorni, monitoimiallas poreineen ja hierovine suihkuineen, opetusallas ja lasten kahluuallas. Arkikäytössä altaaseen mahtuu kerrallaan 600 uimaria. Katsomossa on 4 030 istumapaikkaa. Keskuksessa on uimahallin lisäksi palloiluhalli, kuntosali, solarium, aerobic-sali ja kahvila. Leppävirta
Virkistyskalastusta voi harrastaa noin seitsemän kilometrin päässä kuntakeskuksesta sijaitsevalla Konnuksen kanava-alue (3 kanavaa 1800-luvun puolivälin tienoilta nykypäivään) ja Konnuskoskella. Kunnassa on myös Matkailukeskus Unnukka ja vuokrattavia lomamökkejä. Lapinjärvi
Lapinjärvellä on suhteellisen paljon liikuntamahdollisuuksia. Kunnan alueella on muun muassa kolme uimarantaa, Kirkonkylässä, Porlammilla sekä Harsbölessä, kaksi tenniskenttää (Porlammilla ja Kirkonkylässä), jääkiekkokaukaloita sekä muutamia pururatoja. Lapinjärven Kirkonkylän alueella Mariebergissä on yleisurheilukenttä, jonka yhteydessä on jalkapallokenttä, tennisverkko, lentopalloverkko, katukoripallokenttä, ja aluetta kiertää pururata. Kesäisin Lukko ja LIF järjestävät kentällä yleisurheilukilpailuja. Liikuntahalleja on sekä Kirkonkylän koulun että Porlammin koulun läheisyydessä. Vuonna 1975 Lapinjärvelle rakennettiin useiden yhdistysten aloitteesta uimahalli, joka kunnallistettiin 1981. Uimahalli sijaitsee Porlammilla Porlammin koulun yhteydessä. Uimahallissa on kaksi allasta, joista suurempi on 16,63 metrin pituinen. Nykyään halli on suljettu. Lentävä matto (huvipuistolaite)
Lentävä matto on huvipuistolaite, joka sijaitsee monissa huvipuistoissa ympäri maailmaa. Se on yleensä neljän varren päässä oleva taso, jossa on istuimia. Matto liikkuu ympäri varsien avulla. Suomessa on ollut kaksi lentävää mattoa, mutta nykyään ei yhtään. Pisimpään toiminnassa olleen laitteen nimi oli "Aikamatto" ja se sijaitsi Särkänniemessä Tampereella vuosina 1983–2014. Kauden 2014 päättymisen jälkeen Aikamatto romutettiin huonokuntoisuuden vuoksi. Toinen laite oli Powerparkissa Alahärmässä, ja se oli huvipuiston ensimmäinen laite. Laitteen nimi oli "Tapis Volant" ja se poistui käytöstä vuonna 2005. Serena Ski
Laskettelukeskuksessa on 2 lastenrinnettä, erittäin helppo rinne, helppo rinne, keskivaikea rinne sekä 2 snowparkrinnettä. Laskettelukeskuksessa on 6 hissiä jotka jakautuvat neljään ankkurihissiin, yhteen lasten sompahissiin ja yhteen lasten naruhissiin. Leppävaaran uimahalli
Maauimalan iso allas on 50 metriä pitkä ja siinä on 10 rataa. Maauimalassa on myös monitoimiallas, kahluuallas, vesiliukumäki, kaksi rantalentopallokenttää, katukoripallokenttä ja leikkialue. Viipurin Golf
Seuralla on Lappeenrannassa kaksi kenttää: 9-reikäinen Kahilanniemi Kimpisen kaupunginosassa ja 18-reikäinen Etelä-Saimaa Golf Tuosansaaressa. Olimpia (laskettelurinne)
Olimpia muodostuu Olimpia 1, Olimpia 2 ja Olimpia 3 -rinteistä. Vantaa
Vantaalla toimii lisäksi kolme golfkenttää. Keimolassa on kaksi 18-reikäistä kenttää, Hiekkaharjun liikuntapuistossa (Jokiniemen ja Havukosken kaupunginosissa) on 9-reikäinen golfkenttä ja Petikossa 9-reikäinen golfkenttä, joka laajennetaan vuonna 2018 18-reikäiseksi kentäksi. Levi
Kehittyminen ja investoinnit jatkuvat yhtiössä edelleen. Loppuvuodesta 2014 Levin Etelärinteille avattiin toinen laskettelukseskus, jossa on mm. kuuden hengen kuomullinen tuolihissi ja monipuolinen South Point -palvelurakennus. Lisäksi Oy Levi Ski Resort Ltd on osallistunut aktiivisesti Levin kesätoimintojen kehittämiseen rakentamalla Leville erilaisia aktiviteettipuistoja. Kestilän laskiaishiihdot
Aiemmin laskiaishiihdot järjestettiin Siikajoen jäällä. Nykyisin järjestämispaikkana on Maksinharjun hiihtostadion. Vuonna 2015 laskiaishiihdot järjestettiin 125. kerran. Sarjoja oli miehille ja naisille yhteensä 24 kpl, ja reittien pituudet olivat 2–15 km. Lahti
Kortteliliiga on lahtelainen ilmiö, joka on tarjonnut vapaamuotoista harrastesarjatoimintaa sekä omaehtoisia liikuntamahdollisuuksia ympärivuotisesti jo vuodesta 1969 alkaen. Aktiivitoiminna äänissa on yli 450 joukkuetta joiden lajeina on muun muassa jalkapallo, kaukalopallo, lentopallo, beach volley, tennis, squash, salibandy, petankki, rullakiekko ja mölkky. Vene
Vuonna 2005 valmistuneessa Merenkulkuhallituksen Veneilyraportissa veneiden määräksi Suomessa ilmoitetaan yli 737 000, joista moottorittomia soutuveneitä runsas kolmasosa. Toinen kolmasosa muodostuu pienistä moottoriveneistä. Venekannan rakenne heijastaa hyvin Suomen maantiedettä - järvien paljous ja pitkä rannikko luo tarpeen lyhyen ja pidemmän etäisyyden henkilökuljetuksiin soutamalla tai pienellä moottorilla varustetulla veneellä. Huviveneily Suomessa on muihin Pohjoismaihin, erityisesti Ruotsiin verrattuna vähäisempää. Suomen purjevenekanta on 34 000 venetä, kevytpurjeveneet mukaan luettuna, Ruotsin vastaava luku on 120 000. Maiden veneilytutkimukset eivät ole täysin yhteisverrallisia moottoriveneiden osalta, mutta Suomen yli 20 hevosvoiman moottoriveneiden määrään - 150 000 - vastaava luku lienee Ruotsissa noin 350 000. Suomi on maailman vesikulkuneuvotihein maa. Perhekunnista 35 prosentilla on yksi tai useampi vene. Suomi lienee myös maailman johtavia soutuvenemaita noin neljännesmiljoonan vahvuisella soutuvenekannallaan. Ruotsissa soutuveneitä on vain 160 000. Lavansaari
Lavansaari on Suomenlahden ulkosaarista toiseksi suurin, ja suurin saari omassa saariryhmässään, johon kuuluu 22 saarta kokonaisalaltaan 15,9 neliökilometriä. Näistä asuttuja ovat Lavansaari ja Peninsaari (n. 8 km itään Lavansaaresta). Lavansaari muodostuu kahdesta osasta: varsinaisesta pääsaaresta ja kapean vetokannaksen (Taipale) yhdistämästä "Suisaaresta". Kannas saattaa kovalla myrskyllä jäädä veden alle. Se muodosti 2 "Kappalahtea" (Kappellahtea): pohjoisen ja eteläisen. Taipaleen Lavansaaren puoleisessa päässä nousee maasto muodostaen "Kankarmäen" ja "Vanhankirkonmäen" (ent. kirkon tai kappelin paikalla) ja Suisaaren puolella vastaavasti "Tulipuinmäen". Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on 15,3 neliökilometriä ja saaren korkein kohta (30 m merenpinnasta, suunnilleen Lounatkylän ja Taipaleen puolivälissä) on "Puokinmäki". Saaressa on 1 järvi (Suurjärvi) ja 2 lampea: "Honträsk" ja "Pienjärvi". Honträsk-lammen lounaispuolella sijaitsevat "Järviniityt" ja koillispuolella "Kivikk'aho". Suurjärvestä laskee puro (Päkinoja) "Päkkiniemen" viereiseen "Päkinlahteen". Kirkonkylä, joka oli muodostunut yhteensulautuneesta Lounat- (viron 'lõuna' = etelä) ja Pohjakylästä, sijaitsi saaren pohjoisrannalla, missä "Lankoorin" saari jakoi luonnonsataman kahteen osaan: läntiseen Piensatamaan ja itäiseen Suursatamaan. "Kierkourin" majakkaniemelle (Puokkiniemi, ruotsin 'båk' = majakka tai maamerkki) johti kapea kannas, "Norvi", jonka halki oli kaivettu kanava, nimeltään Norvinjuoma. Liuttu
Vedessä on kaksi uimalaituria. Toisessa, isommassa ja pidemmässä laiturissa on kaksi hyppytornia: 1 ja 3 metrin korkuiset. Laiturit ovat 24 metrin päässä toisistaan. Tälle pääuimarannan alueelle "ei saa" tuoda koiria. Uimarannalla on kesäisin uimakoulu. Liutun uimaranta jatkuu pitkälle rantaviivaa myöten. L-luokan linnakevene
L-luokan linnakeveneet ovat Suomen merivoimien kolmentoista veneen muodostama alusluokka. Niitä käytetään huolto- ja henkilönkuljetustehtäviin. Aluksia on valmistanut kaksi valmistajaa:
L-luokan veneiden kylkitunnukset ovat L101–L113. Latvia
Latviassa on 42 lentokenttää. Rautateitä on 2 239 kilometriä ja päällystettyä maantietä 14 459 kilometriä. Satamakaupungit ovat Riika ja Ventspils. Riiasta on lauttayhteyksiä Tukholmaan ja Lyypekkiin. Myös Ventspilsistä pääsee Ruotsiin ja Saksaan ja lisäksi neljä kertaa viikossa Viroon. Useimmissa kaupungeissa on toimiva paikallisliikenne, johon käytetään busseja, raitiovaunuja ja johdinautoja. Junalla pääsee kätevästi esimerkiksi Riiasta Jūrmalaan 40 minuutissa tai Liepājaan kolmessa tunnissa. Lumiskeitti
Lumiskeitillä lasketaan samalla tavalla kuin lumilaudallakin, ainoana erona on lumilaudan siteet, joita ei lumiskeitissä ole.
Lumiskeitillä voi laskea niin laskettelurinteessä kuin pulkkamäessäkin, tosin laskettelurinteissä saatetaan vaatia ns. karkuremmin käyttämistä ja joissain laskettelukeskuksissa lumiskeiteillä laskeminen on kokonaan kielletty.
Optimaalinen tilanne lumiskeitillä laskemiseen on, kun on kova lumikerros alla ja päällä 5-10 senttimetriä puuterilunta.
Kuitenkin laudoilla, joissa on suksi ja metallikantit, voidaan laskea lähes kaikissa olosuhteissa. Sälen
Sälenin tuntureilla ovat laskettelukeskukset Lindvallen, Hundfjället, Högfjället ja Tandådalen. Varsinaisten Sälen-tuntureiden eteläpuolella on Kläppen ja pohjoispuolella Stöten. Alueella on kaikkiaan toistasataa rinnettä ja noin sata hissiä. Laskettelu
Eniten harrastajia on Yhdysvalloissa (13 milj.), Ranskassa (12 milj.) ja Saksassa (12 milj.). Suhteellisesti eniten harrastajia on Sveitsissä (37 %), Itävallassa (36 %) ja Norjassa (25 %). Maailman suosituimmat laskettelukeskukset ovat La Plagne Ranskassa (2,6 milj. vuotuista laskettelijaa) ja Wilder Kaiser-Brixental Itävallassa (2,3 milj.). Corviglia
Corviglian laskettelukeskuksessa on 24 hiihtohissiä, joista kaksi on funikulaaria, kolme gondolihissiä, kaksi 6-hengen tuolihissiä, kahdeksan 4-hengen tuolihissiä, yksi 3-hengen tuolihissi, yksi 2-hengen tuolihissi, kolme ankkurihissiä ja neljä mattohissiä.
Corviglian laskettelukeskuksessa on 33 laskettelurinnettä ja laskettelupuisto Corviglia Snowpark. Laskettelurinteitä ovat muun muassa Olympia, Corviglia Run ja Paradiso. Laskettelu
Maailman laskettelumarkkinat ovat viime vuosina pysyneet varsin vakaina. Laskettelijoita on maailmassa noin 100 miljoonaa. He viettävät rinteissä keskimäärin neljä päivää, ja vuotuinen laskettelijapäivien määrä on noin 400 miljoonaa. Hiihtokeskus Purnu
Hiihtokeskuksesta löytyy viisi laskettelurinnettä ja yksi hissi. Rinteiden korkeusero on 100 metriä ja pisin rinne on 750 metriä. Hiihtokeskuksessa on mahdollisuus hiihdonopetukseen. Laskettelun lisäksi Purnusta löytyy 2 ja 8 kilometrin hiihtoladut. Laajavuori
Yhdeksän laskettelurinteen lisäksi on tarjolla kilparinne sekä kaksi lastenrinnettä. Hiihtolatuja on yhteensä 62 kilometrin edestä. Talvisin alueella on järjestetty muun muassa hiihtosuunnistuskilpailuja. Laajavuoren aktiviteetteihin on jo useamman vuoden ajan kuulunut myös alamäkiluistelurata. Laajavuoren radalla on järjestetty vuosina 2016–2019 kansainvälisiä Red Bull Crashed Ice -osakilpailuja. Ravintola- ja majoituspalvelut löytyvät Retkeilyhotelli Laajiksesta mäen juurelta sekä parin sadan metrin päässä sijaitsevasta Kylpylähotelli Laajavuoresta. Läheiseltä Vuorilammelta voi vuokrata savusaunaa. Alueella toimii lisäksi 88-paikkainen Caravan-alue matkailuvaunuille. Loitimo
Järvessä on laskettu olevan 43 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 37 ha, mikä on noin 2,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli hehtaarin suuruisia, 15 yli aarin ja loput 23 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Huomattavimmat saaret ovat 900 metriä pitkä Länkisaari, 550 metriä pitkä Ryövelinsaari ja 300-metrinen Suvensaari, joka on kylläkin niemi. Deborah Compagnoni (laskettelurinne)
Rinnettä raivattiin lisää yläosaan puuttomalle alueelle miesten syöksylaskua varten. Uusitulla rinteellä laskettiin ensimmäistä kertaa miesten syöksylasku 28. joulukuuta 2014. Rinne on korkeuseroltaan toiseksi suurin Wengenin Lauberhornin jälkeen ja keskijyrkkyydeltään jyrkin, tehden siitä yhden haastavimmista syöksylaskuradoista. Pyeongchang
Pyeongchang on suosittu patikointialue. Alueella sijaitsee kaksi suurta lomakeskusta, joissa vuoden 2018 talviolympialaisten kilpailuja tullaan pitämään. Alpensian alueella sijaitsee muun muassa kuusi laskettelurinnettä sekä alue lumilautailulle. Alpensia on auki ympäri vuoden ja siellä järjestetään suurin osa talviolympialaisten tapahtumista. Toinen lomakeskus on Yongpyong, se on Etelä-Korean suurin laskettelukeskus. Siellä on yhteensä 31 laskettelurinnettä. Yongpyongissa tullaan myös olympialajeista järjestämään alppihiihdon kilpailuja. Lemland
Lemlandin pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmantereen jälkeen Ahvenanmaan suurin saari. Kaikista Suomen merialueiden saarista se on kuudenneksi suurin. Lemlandiin kuuluu myös pääsaaren länsipuolella pengerteillä Maarianhaminasta yhdistetyt Nåtö, Bergö ja Järsö. Jälkimmäiset ovat sittemmin yhdistyneet yhdeksi saareksi kannaksella. Asutus on sijoittunut kunnan halki Maarianhaminasta Långnäsin satamaan kulkevan päätie 3:n varteen ja saaren eteläisille rantamille. Tärkeimmät palvelut ovat keskittyneet vierekkäisiin Söderbyn ja Hellestorpin kyliin, joista on noin 15 kilometrin matka sekä Maarianhaminaan että Långnäsiin. Söderbyssä sijaitsee urheilukeskus Bengtsböle Idrottspark. Vessingsbodan kylän lähistöllä on Ahvenanmaan moottorikerhon kartingrata. Äväntäjärvi
Siinä on laskettu olevan 25 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 39 hehtaaria, mikä on noin 10,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kalasaari, Köllinsaari ja Koskensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 11 muuta saarta ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia saaria. Pitkävedessä on viisi pientä saarta, joista suurimmassa on rakennuksia. Tämä saari on välillä piirretty yhtenä saarena ja toisinaan kolmena saarena. Lepistönvesi on saareton. Pääaltaassa Kalasaari on yli 20 hehtaarin kokoinen, Köllinsaari yli 10 hehtaarin kokoinen ja Koskensaari noin hehtaarin kokoinen. Viimeksi mainittujen saarten väliin jäävät Virransaari, Talassaari ja Antinsaari. Kalasaaren ja Maunuksenniemen väliin jää Kamarisaari. Muut pääaltaan saarista ovat sekä nimettömiä että pieniä luotoja. Lappeenrannan ravirata
Lappeenrannan ravirata (tunnetaan myös nimellä Lappee) sijaitsee noin neljä kilometriä Lappeenrannan keskustan länsipuolella Lavolan kaupunginosassa Lappeenrannan lentoaseman tuntumassa. Se on yksi Suomen 19 maakunnallisesta raviradasta. Lappeenrannan ravirata aloitti toimintansa nykyisellä paikallaan vuonna 1973. Se korvasi entisen Harapaisten kaupunginosassa sijainneen radan, jossa kilpailtiin viimeistä kertaa syksyllä 1969. Espoon Jäätaiturit
Espoon Jäätaiturit on Espoon Laaksolahdessa toimiva vuonna 1985 perustettu taitoluisteluseura, jossa luistelee yli 550 luistelukoululaista, yksinluistelijaa, muodostelmaluistelijaa ja harrastajaluistelijaa. EsJt:ssä luistelee myös Suomen maajoukkueluistelijoita, joista tunnetuimpia ovat Laura Lepistö ja Jenni Vähämaa. Espoon jäätaitureissa on 5 muodostelmaluistelujoukkuetta ja 3 yksinluisteluryhmää. Leningradin alue
Leningradin alue on pääasiassa alankoa tai alavaa tasankoa. Alueen korkein kohta (291 m) sijaitsee Vepsän ylängöllä lähellä Ojattijokea. Suomenlahden rannikolla on jonkun verran saaria. Alueella on 1 800 järveä ja se rajoittuu pohjoisessa niistä Euroopan suurimpiin, Laatokkaan ja Ääniseen. Viron vastaisella rajalla on Narvan tekojärvi ja alueen lounaiskulma sivuaa hieman Peipsijärveä. Lahden Purjehdusseura
Lahden Purjehdusseura järjestää Päijännepurjehdusta yhdessä Jyväskylän veneseuran kanssa.
LPS järjestää kesäisin nuorille Purjehdusleirin Naumissa. Leiri on järjestetty vuodesta 1972.
Perinteisiin LPS:n tapahtumiin kuuluvat myös lipunnosto- ja laskujuhlat Myllysaaressa.
Toukokuussa seura järjestää Casseli-race purjehduskilpailun Vesijärvellä. 
LPS:n puuvenetoimikunta on järjestänyt Myllysaaressa vuodesta 2005 Puuveneregattaa elokuun ensimmäisenä viikonloppuna. Yllästunturi
Ylläksen alueella on runsasti matkailuun liittyviä palveluja. Majoitukseen on 23 000 vuodepaikkaa kahdeksassa hotellissa Maastohiihtäjille on 330 kilometriä latuja, joista 38 kilometriä on valaistu. Kaikki ladut sopivat sekä perinteiselle että luistelutyylille. Taukopaikkoina on 21 latukahvilaa ja 23 laavua tai kotaa. Koiran kanssa hiihtäminen on sallittu neljällä ladulla. Kahdessa hiihtokeskukessa on yhteensä 29 hiihtohissiä ja 63 laskettelurinnettä. Moottorikelkkareittejä on 410 kilometriä, näistä 300 kilomeriä on hoidettuja reittejä. Keravanjärvi
Uimarannoista toisen omistaa Mäntsälän kunta ja toisen Järvenpään kaupunki. Järvenpään kahdeksan hehtaarin kokoinen Keravanjärven-virkistysalue on Järvenpään uimarannoista vähiten suosittu. Järvenpää suunnitteli vuonna 2005 virkistysalueen vuokraamista karavaanareille 25 vuodeksi. Mäntsälän kunta ja Ohkolan kylätoimikunta vastustivat hanketta, eikä Uudenmaan ympäristökeskus myöntänyt karavaanareille poikkeuslupia. Järvenpään omistamalta alueelta löydettiin myös liito-oravien pesimäalue. Lintulan urheilukeskus
Lintulan urheilukeskuksen tekonurmen mitat ovat 103 m × 67 m. Jääkiekkokaukaloita löytyy kaksi kappaletta. Tenniskenttiä on kolme ja niiden pintamateriaalina on Plexipave. Pinnoite on uusittu vuonna 2002. Tenniskentille pitää tehdä varaus ja vain kaksi tuntia kerrallaan. Kaaresuvanto
Kaaresuvannossa on muutamia retkeilyreittejä kuten tiehallinnon pyöräilyreitti Syväjärvelle. Alueella on myös vaellusmaastoja ja talvella moottorikelkkailureittejä. Lähellä sijaitsevalla Lavivaaralla on sijainnut laskettelurinne. Vimpelinvaaran laskettelurinne
Vimpelinvaaran laskettelurinne on laskettelurinne Vimpelinvaaran hiihtokeskuksessa Kajaanissa. Vimpelinvaaran laskettelurinteellä on kaksi eri reitti vaihtoehtoa. Lisäksi alueella sijaitsee Lovarinne. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärven 49 saaren yhteispinta-ala on 21,98 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus 8,45 kilometriä. Yli hehtaarin kokoisia saaria on 3 ja yli aarin kokoisia 24. Kyynärässä on viisi saarta. Juovanselän keskellä on Isosaari, joka on yli 600 metriä pitkä. Muita saaria ovat Palosaari, Parisaaret, Savilahdensaari ja Halkeimenkivensaari. Muita saaria on 18, ja kaikki Juovanselän saaret kuuluvat kansallispuistoon. Hiiliniemenselällä sijaitsee saariryhmä, jonka ytimen muodostaa Isotsaaret. Niiden lisäksi siihen kuuluu Latosaari ja Tappurasaari sekä kuusi pientä luotoa. Hiiliniemenselällä on lisäksi Pyrysaar ja viisi pienempää luotoa. Juuriniemenselkä ja Soukkajärvi ovat saarettomia alueita, mutta Karjusillan takana ennen luusuaa on yksi saari. Lövön silta
Sillan alitse kulkevalla vesiliikkenneväylällä 62 prosenttia liikenteestä on huviveneitä, moottori- ja soutuveneitä ja 36 prosenttia purjeveneitä. Väylää käyttää myös satunnaisesti laivaliikenne ja kalastusalukset. Vuoden 1998 kesällä tehdyssä viikon laskentaseurannassa väylällä kulki 962 venettä ja alusta. Kauniaisten laskettelurinne
Laskettelurinne on Suomen vanhin laskettelurinne, jonka laskettelutoiminta aloitettiin 14. tammikuuta 1934. Mäki on 48 metriä korkea. Ensimmäinen hiihtohissi otettiin käyttöön vuonna 1951 ja se oli silloin Suomen toinen hiihtohissi. Nykyinen kapulahissi on otettu käyttöön vuonna 2006. Leppävaaran uimahalli
Uimahallin iso allas on 25 metriä pitkä ja siinä on 8 rataa. Lisäksi uimahallissa on hyppyallas, terapia-allas, kaksi poreallasta, kylmävesiallas ja kahluuallas. Längelmävesi
Järvessä on laskettu olevan 731 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 868 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Eräsalo (99 ha ) on suurin ja Lehtisensaari (58 ha ) toiseksi suurin. Muista saarista 94 on yli hehtaarin suuruisia, 617 yli aarin ja loput 18 saarta ovat alle aarin kokoisia. Maininnan arvoisia saaria ovat edellisten lisäksi Isosaaren ympärillä olevat Heikinsaari, Pullosaari, Koivusaari ja Mäntysaari, Isoniemenselällä suuret Eskolansaari ja Mäntysaari sekä väylän viereiset Korkeasaari, Ristisaari ja Nenäsaari, Pispalanselältä näkyvät Koivusaari, Palaneensaari ja Saksalonsaaret. Laskettelu
Laskettelua voidaan pitää yleisnimityksenä kaikille talviurheilulajeille, joissa lasketaan lumen pinnalla rinteitä alaspäin. Laskettelu jakautuu useisiin erilaisiin lajeihin ja tekniikoihin. Yleisimpiä laskettelulajeja ovat: Raviurheilu
Suomi kuuluu Euroopan viiden suurimman raviurheilumaan joukkoon. Raviurheilu on yksi Suomen suosituimmista urheilulajeista: kilpailuja seuraa raviradoilla vuosittain noin 800 000 katsojaa. Lisäksi raveja seurataan etäpelipisteistä ja Internetistä. Raveja järjestetään Suomessa joulua lukuun ottamatta päivittäin. Vuodessa kilpailuja on noin 560. Ammattimaisia ravivalmentajia Suomessa on noin 150. Lille
Lille Lesquinin kansainvälinen lentokenttä sijaitsee 15 minuutin ajomatkan päässä kaupungin keskustasta se on maan kahdenneksitoista vilkkain lentokenttä. Lille on Pariisin jälkeen Ranskan merkittävin moottoriteiden risteymäkohta. Sen kautta kulkee viisi "autoroutea" (A1, A22, A23, A25 ja A27). Lillessä on Ranskan kolmanneksi suurin jokisatama Pariisin ja Strasbourgin jälkeen.Jalkapallojoukkue Lille OSC pelaa Ranskan pääsarjassa. Lapinlahden Luistin -89
Lapinlahden Luistin -89 (lyh. LL-89) on Lapinlahden kunnasta Pohjois-Savosta kotoisin oleva jääurheiluun erikoistunut seura, jonka lajeja ovat jääkiekko, kaukalopallo, ringette ja taitoluistelu. Seuran kotihallina toimii Lapinlahden jäähalli. Ringeten SM-sarjassa LL-89 on voittanut ringeten Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa, vuosina 2002, 2003, 2009, 2010, 2012, 2013, 2014 ja 2018. LL-89 on myös voittanut ringeten seurajoukkueiden maailmanmestaruuden, Turussa pelatussa kuuden joukkueen turnauksessa 2011. Vuosina 2014–2016 ringettejoukkue pelasi kaksi kautta jääkiekon naisten Mestiksessä, josta teki paluun ringetteen. Kauden 2016–2017 joukkue pelasi ringeten Ykkössarjassa ja nousi kauden päätteeksi SM-sarjaan. Levi Black
Levi Black eli G.2 on laskettelurinne Levi Ski Resortissa Kittilässä Suomessa. Sälen (laskettelurinne)
Sälen on laskettelurinne Hammarbybackenin talviurheilukeskuksessa Tukholmassa Ruotsissa. Leppävaaran lukio
Leppävaaran lukiossa on urheilulinja, jonne voi hakea joukkuelajin tai yksilölajin edustajana. Sisäänpääsyyn vaikuttavat lukuaineiden keskiarvo (vähintään 7,0), liikunnan arvosana ja lajiliittojen urheilijapisteet. Urheilulinjan opiskelijavalinnassa käytetään valtakunnallista urheiluoppilaitospisteytystä. Urheilulinjan opiskelijat voivat suorittaa yhteensä 15 urheiluvalmennuskurssia lukioaikana. Lukion lähistöllä on useita urheilupaikkoja, kuten Leppävaaran liikuntahalli, urheilupuisto, uimahalli ja jäähalli. Leiri (Lappeenranta)
Kaupunginosan liikuntapaikkoja ovat pesäpallostadion Vanha kenttä, joka talvisin toimii luistelualueena, ja Ratsumestarin nurmi- ja hiekkakentät. Pesä Ysit pelaa Vanhalla kentällä naisten Superpesistä. Kaupunginosan tuntumasta Lavolankadun toiselta puolelta lähtee Lappeenrannan lentoasemaa kiertävä vajaan kahdeksan kilometrin pituinen valaistu kuntopolku, jossa talvella on hiihtolatu. Val d’Isère
1920-luvulla kylästä ryhdyttiin rakentamaan urheilukeskusta. Vähitellen pienestä kylästä kehittyi hiihtokeskus. Nykyisin Val d’Isère on Euroopan merkittävimpiä hiihtourheilukeskuksia. Kunta muodostaa yhdessä naapurinsa Tignesin kanssa yhteistyöalueen, jota kutsutaan nimellä Espace Killy. Alueella on hiihtolatuja sekä alppihiihtäjille yhteensä 131 laskettelurinnettä yhteispituudeltaan 300 kilometriä. Matka- ja kuntoluistelu
Matka-ja kuntoluistelun alkuperämaa on Alankomaat. Matkaluistelun tunnetuin tapahtuma on perinteinen Elfstedentocht (yhdentoista kaupungin) luistelu, jossa kaupunkien väli luistellaan jäätyneiden kanaalien ja järvien kautta.
Vuonna 2006 järjestettiin Suomessa luistelumaraton Tuusulanjärvellä. Tapahtuman jälkeen Maarten Odde de Bonniot ja Suomen Luisteluliiton silloinen toiminnanjohtaja Sauli Pollari päättivät yhdessä tehdä aloitteen Matkaluistelulajin perustamisesta Suomeen.
Matkaluistelun; – koko nimeltään Matka-ja kuntoluistelu, lajimääritykset laadittiin Suomen Luisteluliitossa v. 2007 ja ne neuvoteltiin sekä vahvistettiin yhdessä Suomen Ladun kanssa. Suomessa Matkaluistelu on ollut lajina v. 2007 lähtien ja maahan on perustettu sen jälkeen yli 100 matkaluistelurataa järvien ja meren jäälle, sekä maalle. Harrastajia on lajilla jo n. 150th.
Suomen Luisteluliitto on pyrkinyt edistämään luistelumatkailua maassamme vuodesta 2007 lähtien. Vuoden 2017 talven harrastaja määrän arvioidaan olevan n.150th hyvän toteutuneen luistelutalven johdosta. Lähdetiedot: Suomen Luisteluliitto/Matka- ja kuntoluistelu/historiaa. Ruunarinteet
Ruunarinteet on vuonna 1965 avattu laskettelukeskus Savonlinnassa. Keskus sijaitsee 9 kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Rinteitä on kuusi, joista neljä on valaistu, ja rinteiden pituudet ovat 200-630 metriä ja korkeusero on enimmillään 85 metriä. Ruunarinteillä on lasten rinne, pulkkamäki ja lumilautailijoille Snow Park, välinevuokraamo, rinnekahvio ja laavu. Ankkurihiihtohissin kapasiteetti on 1400 henkilöä tunnissa. Ruunarinteen huipulta aukeaa maisema Pihlajavedelle Lapinlahti
Lapinlahden kunnassa on kaikkiaan 229 järveä. Suurimmat niistä ovat Onkivesi, Syväri ja Sälevä. Lena Solvin
Hänen ennätyksensä on 66,26, jonka hän heitti Kaustisella 28. kesäkuuta 2008. Ennätyksellään hän sijoittuu Suomen kaikkien aikojen tilastossa seitsemänneksi. Linnanmäki
Linnanmäellä on yli neljäkymmentä erilaista huvipuistolaitetta. Linnanmäellä on pohjoismaisista huvipuistoista eniten laitteita kävijämäärään nähden (28. huhtikuuta 2010). Huvipuistossa on lisäksi muita kohteita, kuten pelihalleja, huvipuistopelejä, kioskeja, ravintoloita, Peacock-teatteri sekä Pohjoismaiden ainoa Sea Life -keskus, Sea Life Helsinki. Huvipuistossa vierailee päivittäin noin 7 000 kävijää ja vuosittain yli miljoona kävijää. Elokuussa 2006 Linnanmäellä vieraili huvipuiston 50. miljoonas kävijä. Olavi Leimuvirta
Joukkuekilpailun kolmossijansa lisäksi Leimuvirta sijoittui Melbournen olympialaisissa 12-ottelussa 27:nneksi ja nojapuilla kahdeksanneksi. Rooman kesäolympialaisissa 1960 hän oli joukkuekilpailussa kuudes ja 12-ottelussa 33:s. EM-kilpailuissa hän sijoittui nojapuilla neljänneksi vuonna 1955. Pohjoismaiden mestaruuden hän voitti hevosella vuonna 1955 ja rekillä vuonna 1957. Suomen mestaruuksia hän voitti eri telineillä yhteensä seitsemän vuosina 1953–1963. Saariselkä
Saariselkä on perinteinen hiihtokeskus ja se on luonteeltaan verraten erilainen kuin viime vuosina voimakkaasti kasvaneet suuret keskukset kuten Levi ja Ylläs. Laskettelurinteet sijaitsevat noin kilometrin päässä kylästä Kaunispään ja Iisakkipään kyljessä. Ensimmäinen hiihtohissi valmistui Kaunispään rinteeseen joulukuussa 1970. Pisimmällä rinteellä on pituutta 1300 metriä ja korkeuseroa 180 metriä. Alueen pinnanmuodostuksesta johtuen Saariselkä ei voi tarjota esimerkiksi Levin kaltaista enimmillään 2500 metrin pituutta ja 325 metrin korkeuseroa tai Ylläksen kaltaista 3000 m pituutta ja n. 450 m:n korkeuseroa. Tästä huolimatta rinteisiin on viime vuosina investoitu voimakkaasti, Kaunispäälle on esimerkiksi rakennettu lumilautailuun Suomen pisin "street", joka sopii sekä aloittelijoille että kokeneemmille laskijoille. Laskettelukeskuksessa rinteitä on yhteensä 11, joista viisi on valaistuja. Hissejä on viisi, joista yksi on tuolihissi. Saariselällä on käytössä etälukeva hissilippujärjestelmä. Lappeenrannan ravirata
Lappeenrannan raviradalla on kaksi erillistä katsomorakennusta. Toisessa sijaitsee 350 paikkaisen ravintolakatsomon lisäksi muun muassa kilpailutuomariston tilat. Toinen rakennus puolestaan käsittää noin 500 hengen istumakatsomon sekä kahvilan. Lisäksi alueella on muun muassa vuonna 1975 valmistunut 22 karsinainen ratatalli. Koskeljärvi
Luonnonystäville on Koskeljärvellä ollut paljon nähtävää. Mökittömyys ja sokkeloinen rakenne ovat korostaneet erämaisuutta. Järven länsirantaa seuraa Pyhäjärviseudun luontoretkeilyhankkeen laatima 11-kilometrinen retkipolku, joka lähtee pohjoisrannalta Välijoen suistosta ja päättyy etelässä Suomenperänjärvellä olevalle lintutornille. Polun varrella on laavuja ainakin Pyhäniemen kärjessä, Ämmänniitussa ja Latosaaressa. Myös Isoluodon pohjois- ja eteläpäässä, Mustasaaren pohjoispäässä ja Härkluomassa on laavut. Nuotiopaikkoja on 11 kohteessa. Toinen Natura-alueen lintutorni on pystytetty Vaaljärven länsirannalle. Luonnon hiljaisuudesta voi nauttia, sillä Koskeljärvi on ollut Satakuntaliiton kartoituksessa eräs Satakunnan hiljaisia alueita, jonne liikenteen tai muu jatkuva melu ei kuulu. Vieremä (Forssa)
Kaupunginosassa sijaitsee 1990-luvun puolivälissä lakkautettu Iso-Hunnarin laskettelurinne. Rinteen sulkemisen jälkeen rinteiden valaistus ja hissit myytiin ja jopa lumetusjärjestelmän vesiputket ja valaistuksen kaapelointi kaivettiin maasta pois. Laskettelurinne sijaitsi Lamminmäeksi kutsutussa rinteessä, jonka korkein kohta on suunnilleen 125 metriä meren pinnan yläpuolella. Mäen pohjoispuolella sijaitsee Mäkilammi. Huvisatama
Huvisatama oli Lappeenrannassa sijaitseva huvialue, joka myötäili koko satamatorin rantaa Kasinopuistosta Rapasaareen. Huvisatamaa rahoitti noin 70 yritystä ja yhteisöä sekä Lappeenrannan kaupunki. Huvisatama oli Euroopan ainoa huvipuisto, joka ei perinyt pääsymaksua ja jonka melkein kaikki laitteet olivat käyttäjilleen ilmaisia. Puisto perustettiin vuonna 2004. Huvisatamassa oli kesällä 2008 12 ilmaislaitetta ja erikseen 2 maksullista. Pelkkiä laitekäyttökertoja tuli kesässä 120 000–130 000. Huvisatamaan kuului myös Euroopan suurin Hiekkalinna, joka rakennetaan eri teemalla vuosittain aina alusta alkaen. Rakentamiseen käytetään reilu 3 miljoonaa kiloa hiekkaa ja sitä rakentavat noin 20 taiteilijaa reilun kahden viikon ajan. Mäkirullalautailu
Tällä hetkellä Suomessa toimii muutama välineiden maahantuoja sekä useita rullalautaliikkeitä, jotka pitävät valikoimissa myös mäkirullalautoja. Lisäksi Suomessa on useita lautojen kaupallisia valmistajia, unohtamatta kymmeniä pienessä mittakaavassa lautoja itse valmistavia harrastajia. Aktiivisia mäkirullalautailun harrastajia arvioidaan olevan satoja, laudan omistajia tai sitä satunnaisesti liikennevälineenä käyttäviä useita tuhansia. Suurin osa aktiivisista harrastajista asuu Tampereella tai Turussa, vaikka pisimmät mäet sijaitsevat maan keski- ja pohjoisosissa. Osa pääkaupunkiseudun mäkirullalautailijoista harrastaakin lajia myös tyypillisissä rullalautailupaikoissa kuten rampeissa altaissa ja rullalautapuistoissa mäkien puuttuessa. 2005 syksyllä nähtiin pääkaupunkiseudulla viikoittaiset slaidipeijaiset, jossa parhaimmillaan toistakymmentä harrastajaa keskittyivät erilaisten nelipyöräliuku-temppujen harjoitteluun. Pääkaupunkiseudulla järjestettiin kesäisin myös säännölliset "kokoontumisajot" keskiviikkoiltaisin, joissa on tavattu parhaimmillaan kymmenkunta harrastajaa viilettämässä yhtä aikaa pitkin Helsingin kevyenliikenteenväyliä. Tällaiset aktiivisessarit ovat jääneet Helsingin osalta historiaan, ainoastaan Tampereella ja Turussa kokoonnutaan säännöllisemmin.