Mikä on 802.1.X stantardin arkkitehtuuri?
IEEE 802.1X
802.1X-standardin perusajatuksena on luoda kaksi erillistä porttia autentikoituvalle asiakkaalle – auktorisoitu ja auktorisoimaton looginen portti verkkoon pääsyn tarjoavalta laitteelta. Autentikaattori toimii arkkitehtuurin kannalta autentikoijana. Alkuvaiheessa asiakas voi liikennöidä ainoastaan auktorisoimattoman portin kautta, mikä tarkoittaa sitä, että autentikoija ohjaa liikenteen autentikointipalvelimelle. Auktorisoimattoman portin (uncontrolled port) kautta välitetään vain autentikointiviestit (EAP) autentikoinpalvelimelle. Autentikoija ja autentikointipalvelin voivat olla sama fyysinen laite, mutta käytännössä joustavuus- ja skaalautuvuussyistä niiden toiminnallisuudet sijaitsevat yleensä eri laitteissa. Autentikointipalvelimen tehtävänä on puolestaan tehdä varsinainen päätös verkkoon pääsyn sallimisesta tai kieltämisestä. Asiakkaan täytyy siis autentikoida itsensä onnistuneesti autentikointipalvelimelle, jonka jälkeen autentikoijan looginen portti (controlled port) voidaan muuttaa auktorisoituun tilaan ja asiakas voi aloittaa normaalin liikennöinnin ja palveluiden käytön.
Stratagus
Strataguksen lähdekoodi on saatavilla avoimesti. Ohjelma toimii 32-bittisissä Windowseissa, Mac OS X:ssä, AmigaOS 4:ssä ja POSIX-tyyppisissä UNIX-järjestelmissä (Mukaan lukien *BSD ja Linux). Pelimoottori on tehty C-kielellä, ja eri peliskenaarioiden skriptauksessa käytetään Lua-skriptikieltä. Ethernet
10 gigabitin Ethernet määriteltiin ensimmäisen kerran IEEE 802.3 standardin liitteessä IEEE 802.3ae. Määriteltyjä mediatyyppejä oli seitsemän, kaikki erilaisia kuituja. Myöhemmin ovat tulleet muun muassa standardit 802.3ak ja 802.3an erilaisille kuparikaapeleille. IEEE 802.1X
Asiakkaan täytyy ensin kytkeytyä haluttuun liityntäpisteeseen. Kun asiakas ja liityntäpiste ovat tietoisia toisistaan voivat ne aloittaa EAP viestien välityksen liityntäpisteen kautta autentikointipalvelimelle kontrolloidun portin auktorisoimiseksi. Jos looginen portti ei ole auktorisoitu, voi se välittää vain EAP-viestejä. HSPA+
HSPA+ (tunnetaan myös nimillä: Evolved HSPA, HSPA Evolution, I-HSPA tai Internet HSPA) on 3G-matkapuhelinten pakettidatan siirtoprotokolla ja verkkoarkkitehtuuri, jotka on määritelty 3GPPn release 7:ssa. Evolved HSPA määrittelee sekä yksinkertaistetun (madalletun) arkkitehtuurin HSPA-radioverkkoon että kasvattaa HSPA:n tiedonsiirtonopeutta. IEEE 802.1X
Proxy IEEE 802.1X
Portti on liityntäpiste, jonka kautta kytkeydytään verkkoon. Portti voi olla fyysinen portti, kuten keskitin tai kytkin. Se voi olla myös looginen portti, kuten 802.11-verkoissa – liikkuvan päätelaitteen ja tukiaseman välinen assosiaatio, jossa loogiset portit kommunikoivat aina asiakkaan portin kanssa. NetBurst
NetBurst mikroarkkitehtuuri oli P6-pohjaisten prosessorien suunnittelufilosofia Inteliltä. Ensimmäisen kerran filosofiaa käytettiin Willamette-koodinimellisissä suorittimissa, joka julkaistiin vuonna 2000. Lähes kaikissa Pentium 4 -suorittimissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria. Suoritinperheitä olivat muun muassa Pentium D, ja Xeon. Myös Pentium 4 -pohjaisissa Celeroneissa käytettiin NetBurst-arkkitehtuuria. ANSI X3.64
ANSI-grafiikka on ASCII-taiteen kaltaista merkkigrafiikkaa, joka käyttää hyväkseen ANSI.SYS -ajurin sallimia ohjauskoodeja ja IBM PC:n näytönohjainten 8-bittistä tekstitilamerkistöä. ANSI-grafiikka oli suosittua etenkin 1990-luvulla BBS-järjestelmissä, mutta sitä harrastetaan vieläkin. Quadra 660AV
Quadra 660AV :n mukana toimitettiin System 7.1-käyttöjärjestelmä, joka on päivitettävissä System 8.1 -versioon saakka. Laitteella pystyy ajamaan myös ProDOS 8 ja GS/OS ja DOS Compatibility -kortin avulla Windows 3.1, Windows 95, Windows NT ja NeXTStep -käyttöjärjestelmiä. IBM PS/2
Mallia 8530 oli saatavilla sekä 8088- että 80286-suorittimella (286). 8088-suorittimella varustetussa mallissa ei ollut kiintolevyä, vaan kaksi 3.5"-levykeasemaa. 80286-mallissa oli vähintään 20 MB kiintolevy sekä 3.5" 1.44 MB -levykeasema. ISA-väylä oli käytössä malleissa 25, 30, 35 ja 40. Mallissa 8550 oli jo mikrokanavaväylä (MCA), ja siinä oli 1 MB muistia, joka oli laajennettavissa 2 MB asti. 8514
8514 on IBM:n vuonna 1987 julkaisema näytönohjaimen ja monitori sisältävä päivityspaketti IBM PS/2-koneille. Se tuki lomitettua 1024×768 pikselin resoluutiota 43,5 Hz virkistystaajuudella ja lomittamatonta 640×480 pikselin resoluutiota 60 Hz virkistystaajuudella. Radeon 9000 -sarja
Radeon 9800 XT julkaistiin 30.9.2003. Näytönohjain on pitkälti sama kuin RV350-ytimeen perustuva Radeon 9800 pro. 9800 XT:n koodinimi on RV360. XT näytönohjaimen grafiikkapiiri on 32 MHz korkeammalla kellotaajuudella kuin 9800 pro -näytönohjaimen. Näytönohjain tuotettiin 0,15 mikronin prosessilla. Muistiväylän leveys on 235 bittiä ja 375 MHz:n kellotaajuudella toimivilla DDR-muisteilla sen kaistanleveys kasvoi 1,6 gigabittiä sekuntia kohden 128 MB:n muistimäärällä varustetuissa malleissa. 256 megabitin muistimäärällä varustetuissa malleissa kaistanleveys kasvoi gigatavulla sekuntia kohden. Radeon 9800 XT tarvitsee lisävirtaliittimen jota ilman tietokone ei lähde käyntiin. Intel 8086
Intel 8086 (eräissä Intelin omissa teksteissä "iAPX 86") on Intelin vuonna 1978 kehittämä suoritin. 8086 käytti sisäisesti 16-bittistä tekniikkaa ja siinä oli 16-bittinen oheislaiteväylä. 8086 oli ensimmäinen x86-arkkitehtuurin suoritin. Se suunniteltiin edeltäjänsä Intel 8080:n pohjalta, jonka assemblylähdekoodi voitiin pienellä vaivalla muuttaa 8086:lle. ESMTP
Vuonna 2001 ilmestynyt RFC 2821 määritteli ESMTP:n uudestaan. Sen myötä legendaarisen Jon Postelin RFC 821 vuodelta 1982 määritettiin vanhentuneeksi. Uudelleenmäärittelyssä "EHLO"-komennosta tuli pakollinen ja "HELO" jäi "varakomennoksi". IEEE 802.1X
IEEE 802.1X Port Based Authentication, eli porttikohtainen todentaminen on IEEE:n 802.1X-standardi, jota käytetään IEEE 802 lähiverkoissa eli Ethernet-verkoissa ja WLAN-verkoissa. 802.1X:n tarkoituksena on estää luvattoman asiakaslaitteen kommunikointi lähiverkon liityntäpisteen kautta. IEEE 802.3 tai IEEE 802.5 verkoissa liityntäpiste on esimerkiksi kytkimen portti ja IEEE 802.11 verkoissa tukiaseman ("Access Point") looginen portti. Škoda
Dieseltoiminen, VR:n toimeksiannosta kehitetty Dm12 on suunniteltu paikallisliikenteeseen erityisesti kylmiin olosuhteisiin. 814-914 ja 814-014 -814 ovat osittain matalalattiaisia; ensimmäinen koostuu kahdesta ja toinen kolmesta vaunusta. Škoda on valmistanut Slovakian valtion rautateille lähiliikenteeseen tarkoitettua kaksikerroksista tyyppiä 951, johon kuuluu myös vaunumalli 051. Intel 80386
Myöhemmin Intel esitteli 80386SX:n, joka oli halvempi versio i386:sta. Se oli muuten samanlainen kuin 80386, mutta ulkoinen väylä oli vain 16-bittinen. Alkuperäinen 80386 nimettiin samaan aikaan 80386DX:ksi epäselvyyksien välttämiseksi. Kummassakaan versiossa ei ollut mukana matematiikkasuoritinta (80387), vaan se täytyi liittää emolevylle erikseen. WiMAX
WiMAX (Worldwide Interoperability for Microwave Access) on vuosituhannen alussa kehitetty langaton laajakaistatekniikka. WiMAX perustuu IEEE 802-sarjan avoimeen 802.16 standardiin, joka valmistui syksyllä 2001 ja julkaistiin 8. huhtikuuta 2002. Standardin kehitys jatkui ja sen viimeisin versio IEEE Std 802.16-2004 hyväksyttiin kesäkuussa 2004. 2010-vuosikymmenen puolivälissä WiMAXin tekniikka oli vanhentunutta ja uudemmat tekniikat kuten LTE ovat syrjäyttäneet sen. Dreambox
DM7025-mallissa on kaksi paikkaa käyttäjän vaihdettavissa oleville viritinmoduleille. Moduleiden ei tarvitse olla keskenään samanlaisia ja laite onkin harvoja markkinoilla olevia vastaanottimia, jotka toimivat samanaikaisesti useamman DVB-standardin kanssa. DM7025:ssä laitteen prosessoriarkkitehtuuri on vaihtunut PowerPC:stä MIPS:iin, eivätkä vanhempien mallien ohjelmistot ole suoraan yhteensopivia sen kanssa. Dreambox 7025 käyttää Enigma 2 -ohjelmistoa ja vanhemmat mallit Enigma 1:sta. Joillekin vanhemmille malleille on myös saatavilla Enigma 2, mutta julkaisut ovat lähinnä kokeiluluonteisia. LUnix
Käyttöjärjestelmä tukee TCP/IP-verkkostandardia #_SLIP tai PPP käyttäen RS232-väylää_#. Toisin kuin useimmat Unix -tyypitetyt järjestelmät LUnixin ohjelmointi on suoritettu 6502-assembler-kielellä, kun taas PC-koneiden Unix-järjestelmät on ohjelmoitu C:llä. TKIP
Temporal Key Integrity Protocol (TKIP) on langattomien lähiverkkojen tietoturvaprotokolla, joka huolehtii yhteyksien salaamisesta ja turvaamisesta. Se kehitettiin alkuperäisen WEP-protokollan tilalle, koska WEP-protokollasta on löytynyt lukuisia vakavia haavoittuvuuksia. TKIP-protokollan lisäksi alkuperäistä tietoturvastandardia laajennettiin myös muun muassa IEEE 802.1X-standardilla, ja uusia tietoturvastandardeja oikein noudattavat tuotteet voivat nykyisin saada WPA-merkinnän. Koko WPA-pakettikaan ei korjaa aivan kaikkia vikoja, ja ennen vuotta 2005 olisi tarkoitus ilmestyä markkinoille IEEE 802.11i-standardin mukaisia tuotteita, joissa koko tietoturvaratkaisu on suunniteltu uusiksi alusta loppuun. Mono (kehitysympäristö)
Mono on Xamarinin kehittämä, aiemmin Novellin tukema ja Microsoftin 2016 ostama, ohjelmistokehitysympäristö, jonka tavoitteena on luoda ECMA-standardiin perustuva alusta- ja käyttöjärjestelmäriippumaton pohja Microsoftin kehittämälle .NET-arkkitehtuurille. Se sisältää kolme osaa
Monoa voidaan käyttää Linux-, BSD-variantti-, Mac OS X-, Sun Solaris- ja Windows-käyttöjärjestelmissä ja niissä järjestelmäarkkitehtuureissa, joissa edellä mainitut käyttöjärjestelmät toimivat, mukaan lukien Nokia 770 -internet-laitteessa. IEEE 802.1X
Asiakas Scalable Link Interface
Nvidian 9000-sarjan lippulaiva GeForce 9800 GX2 sisältää myös kaksi sisäistä grafiikkasuoritinta, ja tämän lisäksi tukee quad-SLI -liitäntää, joka mahdollistaa kahden (4 ytimen) rinnakkaisen näytönohjaimen käytön. IEEE 802.11i
Standardissa määritellään IEEE 802.1X:n mukainen todennus- ja avaintenhallintakäytäntö sekä parannetut menetelmät tiedon salaukseen. 802.11i tarjoaa samat ratkaisut kuin aiempi WPA-standardi mutta lisäksi valittavana on kokonaan uudenlainen salausmekanismi AES (Advanced Encryption Standard). AES on salausalgoritmina hyvin erilainen kuin WPA:n käyttämä RC4 ja vaatii jonkin verran enemmän prosessointitehoa. Se pystyy käyttämään eripituisia avaimia, vaihtoehtoina 128-, 192- ja 256-bittiset pituudet. 802.11i-standardin yhteydessä käytettäneen aluksi 128-bittistä salausta. IEEE 802.1X
Tietoturvavaatimusten kasvu ja 802.11-verkkojen yleistyminen sekä heikko tietoturva ovat luoneet todellisen tarpeen 802.1X:n kehittämiselle. Lähiverkkojen datasiirto on siirtynyt fyysisestä siirtotiestä käyttämään radiotaajuuksia, jolloin verkkoon pääsyä ei voida rajata tiettyyn fyysiseen pisteeseen. Tästä syystä verkkojen omistajatahoilla on syntynyt selkeä tarve kontrolloida verkkoon pääsyä, koska kuka tahansa pystyy hyödyntämään langattoman verkon resursseja kytkemällä WLAN-verkkokortin tietokoneeseen ja kytkeytymään verkkoon ollessaan tukiaseman kantomatkan sisäpuolella. Sama ongelma on myös langallisen IEEE 802 -verkon liityntäpisteissä, jotka sijaitsevat julkisissa tiloissa. X86
1972 Intel toi markkinoille ensimmäisen 8-bittisen mikrosuorittimen 8008.
Seuraavana vuonna tuli parannettu versio 8080, joka on tunnetuin toisen sukupolven mikrosuoritin, ja 1976 edelleen parannettu versio 8085. Nokia 801T
Nokia 801T on matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama joulukuussa 2011 julkaistu Kiinan markkinoille suunnattu teleskooppiantennilla varustettu älypuhelin, joka käyttää Symbian Anna-käyttöjärjestelmää. Kiinalainen teleoperaattori China Mobile markkinoi Nokia 801T-puhelinta. IEEE 802.1X
802.1X:ssä käytettävissä todennusprotokollissa käytetään nykyisin useimmiten molemminpuolista autentikointia. Jos käytettävä todennusprotokolla on esimerkiksi Protected EAP (PEAP), ensimmäisessä vaiheessa RADIUS-palvelin lähettää digitaalisen sertifikaatin käyttäjälle todistaakseen olevansa luotettava taho. Kun palvelin pystyy osoittamaan luotettavuutensa, ovat myös pyyntöjä lähettävät verkon liityntäpisteet luotettavia, sillä RADIUS-palvelin hyväksyy vain niiltä laitteilta lähetykset joiden välillä sillä on luottamussuhde. Ethernet
Gigabit Ethernet on yleisnimitys kaikille 1 Gbit/s siirtonopeuteen pystyville Ethernet-verkkotekniikoille. Tekniikka on standardoitu 1000BASE-T:ssa Cat5e kuparikaapeloinnille ja 1000BASE-SX:ssa lyhyille kuituyhteyksille. 1000BASE-TX vaatii toimiakseen Cat6-luokan kaapeloinnin. Intel 80186
Intel 80186 on Intelin vuonna 1982 julkaisema suoritin. Se oli paranneltu versio Intel 8086 -suorittimesta, ja siinä oli 16-bittinen ulkoinen väylä edeltäjänsä tapaan. Suoritin julkaistiin aluksi 6 megahertsin kellotaajuudella. NX
Uusimmassa NX-versiossa on mukana myös Synchronous-teknologia, joka antaa mahdollisuuden yhdistää piirrepohjainen ja "historiaton" mallinnustekniikka ensimmäistä kertaa maailmassa. Siemens julkisti sen huhtikuussa Hannoverin messuilla. Intel Core 2
Intel Core 2 on Intelin yhdeksännen sukupolven x86-suoritinarkkitehtuuri. MacOS
macOS pohjautuu Nextstep-käyttöjärjestelmään, jonka Apple sai yrityskaupassa 1996 Steve Jobsin "Next, Inc" -yritykseltä. Käyttöjärjestelmän ydinosat perustuvat avoimeen lähdekoodiin, etupäässä BSD:hen. Käyttöjärjestelmän ydin XNU on Mach-tyyppisen mikroytimen ja 386BSD:hen perustuvien Unix-palvelujen hybridi. Apple on julkaissut nämä avoimen lähdekoodin osat nimellä Darwin vapaalla Apple Public Source License 2.0 -lisenssillä. Apple tukee OS X:llä PowerPC-, Intel- ja ARM-suoritinarkkitehtuureja. Apple sai oppia XNU:n ja NeXTStepin kehittämiseen Linuxista 1990-luvulla siitä kehittämällään MkLinux-versiollaan. MkLinuxin idea oli hajauttaa Linuxin monoliittinen arkkitehtuuri Mach-mikroytimen päälle. IDE
AT-IDE:n edeltäjä oli hyvin samankaltainen muttei täysin yteensopiva, 8 bittiä rinnakkain siirtävä XT-IDE (tunnetaan myös nimellä XTA), jonka sovitinkortti oli 8-bittinen ISA-väylän kortti. XT-IDE tuli markkinoille PC-XT -laitteiden (8086) yhteydessä. Joidenkin valmistajien emolevyillä oli integroituja XT-IDE -sovittimia, mutta 80286:n myötä markkinoille tulleissa PC-AT -laitteistoissa ja niiden seuraajissa integroitu sovitin oli harvinainen, kunnes alkoi jälleen yleistyä 90-luvun puolessavälissä. Sen sijaan laitteiston ostaja saattoi valita haluamansa kiintolevyohjaimen tyypin. Tarjolla oli edelleen MFM/RLL-tekniikkaan perustuvia ohjaimia ja levyjä, ja jopa joitain 80486 -laitteistoja toimitettiin tällä vanhan tyyppisellä kiintolevyohjaimella varustettuna vielä 16-bittisen AT-IDE -ohjaintyypin yleistyessä. Motorola 68000
M68k-arkkitehtuurissa on kahdeksan 32-bittistä datarekisteriä sekä kahdeksan 32-bittistä osoiterekisteriä. Käskykanta on melko ortogonaalinen, eli siinä ei ole suuremmalti rajoituksia siinä, mitä rekisterejä pystyy käyttämään minkäkin käskyn yhteydessä, paitsi että osa käskyistä operoi vain datarekistereillä, osa vain osoiterekistereillä. Sabayon Linux
Sabayonin suunnitelma antaa käyttäjälle helposti käytettävän työpaikan, jolla on kiehtova ulkonäkö, hyvä laitteiston havaitseminen ja suuri määrä päivitettyjä ohjelmistopaketteja. Lisää ohjelmia on saatavissa pakettivarastosta. Sabayon tulee sekä x86- että AMD64-formaattina. SpinBase-versio tulee ilman X-palvelinta käyttöliittymää, jotta versio olisi kevyempi ja nopeampi ja sopisi paremmin räätelöintiin. IBM PC -yhteensopivat
Useimmista muista mikrotietokonetyypeistä poiketen PC ei ole täysin siirtynyt pois alkuperäisestä CISC-suoritinarkkitehtuuristaan, vaan uusimmatkin PC-suorittimet ovat edelleen laitteistotasolla Intel 8086 -yhteensopivia. Vaihtoehtoisia suoritinarkkitehtuureita PC-laitteille ovat tarjonneet muun muassa DEC (vuonna 1992 julkaistu 64-bittinen Alpha) sekä Intel (IA-64-arkkitehtuuri ja sen mukaiset Itanium-suorittimet). Nämä eivät kuitenkaan ole tehokkuudestaan huolimatta menestyneet tavallisten käyttäjien keskuudessa huonon x86-ohjelmien suorituskyvyn vuoksi.
Juuri yhteensopivuuden vuoksi AMD:n AMD64:sta tuli PC-koneiden hallitsevaksi suoritinarkkitehtuuri. AMD64 on Intelin x86-arkkitehtuurin laajennus, ja se tukee vanhoja x86-käskyjä suoraan niitä varten varatuissa toimintatiloissa säilyttäen yhteensopivuuden vanhempien ohjelmistojen kanssa. Käskykannan suosion vuoksi myös Intel joutui lisensoimaan sen sen omaa 64-bittista IA-64-käskykantaa käyttävän Intel Itaniumin epäonnistuttua markkinaosuutensa laajentamisessa. AMD Bobcat
AMD Bobcat on AMD:n vähävirtainen ja edullinen suoritinarkkitehtuuri, joka perustuu AMD 10h (Phenom, Phenom II ja Athlon II) -arkkitehtuuriin ja tukee AMD64 -käskykantaa. Bobcat on pelkästään uusi prosessoriydin; AMD Fusion -prosessoreissa samalle sirulle ladotaan 1–4 bobcat-ydintä Radeon HD 6000 näytönohjainlogiikan kanssa. AMD käyttää prosessoriin integroidusta näytönohjaimesta nimitystä APU (Accelerated Processing Unit). Julkaisu tapahtui vuonna 2011. X86
x86 on Intelin kehittämä ja valmistama suoritinarkkitehtuuri. Intel ei kuitenkaan ole arkkitehtuurin ainoa valmistaja vaan myös AMD, Cyrix, NEC, Transmeta, VIA ja Zilog ovat valmistaneet x86-yhteensopivia suorittimia. Space Invaders
"Space Invadersin" keskusyksikkönä käytettiin 2 MHz:n Intel 8080 -suoritinta. Grafiikka toteutettiin yhdellä pääsuorittimen muistiavaruudesta mapatulla bittitasolla. Äänitehosteet tuotettiin kukin erillisellä elektroniikalla.
Pystyasentoon rakennetussa versiossa kuva näytettiin koteloon sijoitetun peilin kautta mustavalkonäytöstä. Kuva projisoitiin muovipaneeliin, jonka pelaaja näki. Heijastavan paneelin takana oli kuumaisema. Pystyasentoon rakennettuja pelejä oli kahta versiota: Taito Corporationin toteuttama malli, jossa ohjaus tapahtui joystickilla, sekä Bally Midwayn lisensoitu malli, jossa ohjaamiseen käytettiin nappeja ja kuvitus oli japanilaisversiota heikkolaatuisempaa. Radeon HD 2000 -sarja
AMD:n R600 on toisen sukupolven grafiikkapiiri, joka perustuu Unified Shader -arkkitehtuuriin. Microsoftin Xbox 360 -pelikonsoliin kehitetty Xenos-grafiikkapiiri oli edesmenneen ATIn ensimmäisen sukupolven tuotos. Radeon 8000 -sarja
R200 oli suunniteltu tukemaan Microsoftin DirectX 8.0 ja OpenGL 1.3 -rajapintoja. Intel 8085
Intel 8085 oli Intelin valmistama 8-bittinen suoritin. Sitä valmistettiin 1970-luvun puolivälissä. Se oli yhteensopiva edeltäjänsä Intel 8080:n kanssa, mutta tarvitsi vähemmän sitä tukevaa tekniikkaa, joten sen avulla voitiin rakentaa halvempia ja yksinkertaisempia tietokoneita. RenderMan
RenderMan on 3D-grafiikan renderöintijärjestelmiä koskeva standardi, joka koostuu kahdesta osasta: Ohjelmointirajapinnasta ja mallien kuvaamiseen tarkoitetusta kielestä ("RenderMan Interface Specification, RISpec") ja shader-ohjelmointikielestä ("RenderMan Shading Language"). Standardin kehitti alun perin Pixar vuonna 1998. Yleisessä kielenkäytössä termi "RenderMan" tarkoittaa myös Pixarin kehittämää renderöintijärjestelmää "Photorealistic RenderMan" (eli "PRMan"), mutta kyseessä on vain yksi RenderMan-rajapinnan toteuttavista järjestelmistä. X Window System
X11-ohjelmointia tehdään sen alimmalla tasolla Xlib-kirjaston avulla. Historiallisesti on kehitetty useita kirjastoja helpottamaan ohjelmointityötä.
Yksi varhaisimmista on X Athena Widgets (Xaw). Tämä kirjasto on useiden X:n mukana toimitettavien pikkuohjelmien pohjana.
1990-luvun alussa Unixissa kilpailivat kaksi kirjastoa, Sunin ja AT&T:n OPEN LOOK (Xview) ja Motif (Xm), jota tukivat IBM, DEC, HP ja SCO. Motifista tuli 1993 kaupallisten Unixien standardi ja CDE-ympäristön pohja. Motif-kirjastolle on kehitetty avointa kloonia nimellä Lesstif, jonka kehitys lopetettiin kun Motif julkaistiin LGPL-lisenssillä. Systems Network Architecture
Systems Network Architecture (SNA) on IBM:n kehittämä tietoliikennearkkitehtuuri, joka esiteltiin vuonna 1974. Arkkitehtuuri on tuettu suurtietokoneilla sekä AIX, Linux ja Windows -käyttöjärjestelmissä. IEEE 802.1X
Portti IEEE 802.1X
Koska kytkimen portti tai langattoman verkon liityntäpiste (AP) toimii käyttäjälle lähiverkon pääsykohtana, on se luonnollinen paikka kontrolloida verkkoon pääsyä sekä suodattaa datavirrasta protokollia ja paketteja. IEEE 802.1X
Tuki 802.1X:lle sisäänrakennettuna versiosta 10.3 lähtien. Xen
Xen on Cambridgen yliopistossa kehitetty ilmainen ja vapaa (GNU GPL) virtuaalikone x86, x64 ja PowerPC-arkkitehtuureille, joka mahdollistaa useiden käyttöjärjestelmien ajamisen samalla tietokoneella. Tällöin yksi käyttöjärjestelmä toimii isäntänä (host) ja muita ajetaan sen päällä. Virtuaalikone voidaan pysäyttää tiedostoon ja jatkaa sen suoritusta myöhemmin, tai siirtää se toiselle tietokoneelle. IEEE 802.1X
Windowsissa on sisäänrakennettuna tuki 802.1X-protokollalle Windows XP:ssä ja sitä uudemmissa versioissa. Sen voi konfiguroida minkä tahansa verkkokortin tiedoista (properties → authentication). Windows 2000 sisältää tuen uusimmassa päivityspaketissa. Muille versioille pitää useimmiten löytää erillinen ohjelmisto, mutta myös verkkokortin ajureissa voi olla tuki 802.1X:lle. Intel 8080
8080 oli Intel 8008:n seuraaja. Se oli konekielisesti yhteensopiva 8008:n kanssa, sillä ne käyttivät samaa Computer Terminal Corporationin suunnittelemaa käskykantaa. 8080:ssa oli 16-bittinen osoiteväylä ja 8-bittinen dataväylä, joten se pystyi käyttämään helposti 64 kilotavua muistia. Siinä oli seitsemän 8-bittistä rekisteriä (niistä kuusi voitiin yhdistää kolmeksi 16-bittiseksi rekisteriksi), 16-bittinen pino-osoitinrekisteri ja 16-bittinen ohjelmalaskuri. 8080:ssa oli 256 I/O-porttia. Darwin Information Typing Architecture
DITA () on XML-pohjainen teknisen dokumentaation tuottamiseen, hallinnointiin ja julkaisemiseen tarkoitettu arkkitehtuuri. DITA-arkkitehtuurin sekä siihen liittyvän DTD:n ja XML-skeeman kehitti alun perin IBM. Nykyään DITA on OASIS-standardi. DMX (valaistus)
DMX 512 (Digital MultipleX) on valaistustekniikassa käytettävä digitaalinen sarjaprotokolla. Se on lähes kokonaan korvannut vanhan analogisen ohjausprotokollan, joka perustui 0-10 voltin jännitevaihteluun. Digitaalisuus on myös mahdollistanut kokonaan uusia käyttötapoja muun muassa liikkuvien valonheittimien ohjaamisen perinteisten himmentimien lisäksi. DMX512 protokollasta on myös olemassa paranneltu versio, RDM, joka mahdollistaa myös laitteiden tilatietojen kyselyn ja vastaanottamisen. Rover 800-sarja
Rover 800 suunniteltiin korvaajaksi Rover SD1-mallille. Auton suunnittelu alkoi 1981 yhteistyössä Hondan kanssa. 800-sarjasta käytettiin koodinimeä XX; Hondan vastaava malli oli Honda Legend, koodinimeltään HX. Kehitys tapahtui sekä Roverin Canleyn että Hondan Tochigin kehityskeskuksissa. Euroopan markkinoille Legendit valmisti Austin-Rover samalla linjalla 800-sarjan kanssa entisellä Morriksen tehtaalla Cowleyssa, Oxfordshiressa. Yhdysvaltain markkinoille tarkoitetut Acura Legendit valmistettiin Japanissa. LXDE
LXDE (Lightweight X11 Desktop Environment, ) on erittäin kevyt avoimen lähdekoodin monikielinen työpöytäympäristö, joka vie vain noin puolet XFCE:n vaatimasta keskusmuistin määrästä. LXDE on ohjelmoitu C-kielellä käyttäen GTK+-työkalukirjastoa. LXDE toimii Unix-, BSD- ja Linux-käyttöjärjestelmissä sekä muissa POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä. Sitä käytetään muun muassa useiden eri jakeluiden kevytversioissa, jotka on tarkoitettu hieman vanhemmille tietokoneille. Tällaisia jakeluita ovat esimerkiksi Ubuntun versiosta 8.10 alkaen ylläpidetty sisarjakelu Lubuntu. LXDE käyttää rolling releases -julkaisutaktiikkaa, eli siitä ei tule erillisiä versioita, vaan jokainen sen komponentti päivitetään erikseen. Eduroam
Autentikointiin käytetään IEEE 802.1X -standardia, jota organisaation WLAN-verkon ja käyttäjien päätelaitteiden täytyy tukea. eduroam-yhteistyössä mukana olevien organisaatioiden verkoissa käytetään verkon nimenä (SSID:nä) "eduroam". GeForce 8 -sarja
8800 GTS -näytönohjain on G92-koodinimelliseen grafiikkapiiriin perustuva. Valmistusprosessi on 65 nanometriä. Näytönohjaimessa on G80-grafiikkapiiristä poiketen pakattu NVIO-ohjainpiiri ytimeen. Uutena ominaisuutena NVIO-ohjainpiiristä löytyi VP2-purkuominaisuudet ja tuki AES128-kryptaukselle. GTS-näytönohjaimessa SIMD-klustereita on kahdeksan. Tekstuuriosoiteyksiköiden määrä on kaksinkertaistunut verrattaessa edellisen sukupolven huippunäytönohjain G80-koodinimelliseen grafiikkapiiriin. Tämä tarkoittaa sitä, että 8800 GTS kykenee teoriassa tekemään kaksinkertaisen määrän tekstuuriosoitehakuja kellojaksossa kuin G80-grafiikkapiiri. 8800 GTS näytönohjaimessa on neljä 64-bittistä muistiohjainta, joten näytönohjaimen muistiohjain on 256 bittiä leveä. Muistiväylä kykenee näin ollen siirtämään tietoa 64 gigabittiä sekuntia kohti. ROP-yksiköitä näytönohjain sisältää 16 kpl. ROP yksiköt kykenevät siirtämään tietoa noin 10,4 gigapikselin edestä sekuntia kohti. Transistoreita G92-ydin sisältää 754 miljoonaa kappaletta. 65 nanometrin valmistusprosessilla ytimen pinta-alaksi muodostuu 324 mm². 8800 GTS -näytönohjaimen virransyöttö on kolmivaiheinen ja toteutettu digitaalisesti. Tosin kuin G80-graafiikkapiiriin perustuva 8800 GTX, G92-piiriin perustuva GTS käyttää vain yhtä kuusipinnistä lisävirtaliitintä. 8800 GTS -näytönohjain käyttää PCI-E 2.0 väyläratkaisua kun aiemmin ilmestynyt G80-grafiikkapiiri käyttää vanhempaa PCI-E 1.0-väylää. Suurin osa GeForce 8800 -sarjan korteista hyödyntää heatpipe-tekniikkaa lämmönsiirrossa ytimestä jäähdytyssiiliin. X86
1982 Intel toi markkinoille 16-bittisen 80186-suorittimen (ja 8-bittisen 80188-suorittimen). Tähän suorittimeen on yhdistetty toiminnot, jotka 8086-suorittimella vaativat 15 ylimääräistä mikropiiriä. Ohjelmallinen yhteensopivuus vanhempiin suorittimiin säilytettiin, mutta sen lisäksi suorittimeen sisällytettiin muutama uusi suoritinkäsky. 80187-mallia käytettiin 80186-suorittimen rinnalla matemaattisten laskutoimitusten nopeaan suorittamiseen. Unix
Unixin ja C-ohjelmointikielen suosio ja niiden monet eri versiot ja kloonit aiheuttivat tarpeen standardoida Unix ja sen C-kirjasto. POSIX-standardeilla pyritään siihen, että ohjelmoijat voivat kehittää komentojonotiedostoja ja ohjelmia, jotka toimivat kaikissa POSIX-yhteensopivissa käyttöjärjestelmissä. Ensimmäinen POSIX-standardi, IEEE std 1003.1, julkaistiin 1990-luvun alussa. Unix-yhtiöiden yhteenliittymä, X/Open, nykyiseltä nimeltään The Open Group, alkoi myös julkaista POSIXia laajempia "X/Open Portability Guide" eli XPG-määrittelyjä vuodesta 1985 alkaen. Novellin luovutettua UNIX-tavaramerkin X/Open-konsortiolle, se alkoi julkaista Single UNIX Specification-standardeja. Vuodesta 1999 lähtien IEEE:n POSIX- ja Open Groupin SUS-määrittelyjä on kehitetty yhteisessä työryhmässä nimeltä Austin group. Xenix
Ensimmäinen, Intel 8088 -prosessorille tarkoitettu versio Xenixistä toteutettiin AT&T Unix System III:n pohjalta laajentaen ja valmistui vuonna 1983. Intel 80286 -pohjaisiin PC AT-koneisiin tarkoitetun version pohjana oli AT&T Unix System V Release 2 ja se julkaistiin 1985. Santa Cruz Operation teki lisenssisopimuksen XENIX:istä Microsoftin kanssa 1987. Samana vuonna ilmeistyi 80386-prosessoria hyödyntävä XENIX 386. Se kykeni käyttämään maksimissaan 16 MB RAM-muistia. StatusNet
StatusNet (aiemmin Laconica) on Vapaan ja avoimen lähdekoodin mikroblogauspalvelin, joka on ohjelmoitu PHP-ohjelmointikielellä. Se käyttää OStatus-standardia eri asennusten väliseen yhteistoimintaan. Vaikka se tarjoaa samanlaisen toiminnallisuuden kuin Twitter, StatusNet pyrkii tarjoamaan mahdollisuuden avoimeen, palveluiden väliseen ja jaettuun viestintään mikroblogausyhteisöjen välillä. Yritykset ja yhtiöt voivat asentaa ja hallita omia palveluitaan ja tietojaan. IEEE 802.1X
Asiakas (Supplicant) on fyysiseen porttiin tai virtuaaliporttiin kytketty päätelaite, joka on velvollinen vastaamaan autentikaattorin lähettämiin pyyntöihin. IEEE 802
IEEE-standardointijärjestön työryhmä 802 standardoi lähi- ja kaupunkiverkkoja "(LAN ja MAN)". Tunnetuimmat standardit ovat Ethernet, Token Ring ja WLAN. AMD64
AMD64 (myös nimillä x86-64, x86_64 ja x64) on AMD:n kehittämä 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri. AMD64 rinnastetaan yleisesti Intelin vastaavan 64-bittisen EM64T-arkkitehtuurin kanssa.
Vanhoja IA-32-tilan ohjelmia varten piirillä on mukana niitä tukeva käskykanta säilyttäen yhteensopivuuden vanhempien ohjelmistojen kanssa. X86
AMD:n K8 prosessoriarkkitehtuuri (palvelinversio nimellä AMD Opteron) toi mukanaan laajennuksia X86-arkkitehtuuriin. K8 laajensi X86-arkkitehtuurin 64-bittiseksi AMD64-nimellä tunnetulla arkkitehtuurilla. TCP/IP
TCP/IP toteuttaa "Internet-arkkitehtuurin" ja juontaa juurensa ARPANETin referenssimalliin (, ARM). Muita kehitettyjä protokolla-arkkitehtuureja ovat muun muassa Xeroxin XNS sekä IBM:n SNA. TCP/IP protokollaperhe noudattaa ARPANETin mallia, jossa on viisi kerrosta toisinkuin OSI-mallin seitsemän, ja osa toiminnoista on "epävirallisessa" kerroksessa 2.5 kuten ARP-protokolla. Intel 8008
Intel 8008 oli Intelin suunnittelema ja valmistama suoritin. Se esiteltiin huhtikuussa 1972. Alun perin Computer Terminal Corporation (CTC) oli tilannut Inteliltä suorittimen ohjelmoitavaan päätteeseen, mutta koska suoritin myöhästyi eikä se täyttänyt CTC:n suorituskykyvaatimuksia, Intel alkoi markkinoida sitä muille asiakkaille. Intel 8080
Intel 8080 oli Intelin suunnittelema ja valmistama 8-bittinen suoritin. Se julkaistiin huhtikuussa 1974, jolloin se toimi 2 megahertsin kellotaajuudella. X86
8088 on kehitetty 8086-mallista kustannusten säästämiseksi. Siinä tiedonsiirto suorittimen ulkopuolella tapahtuu 8-bittisinä tavuina, mutta käskykannaltaan yhteensopivana suoritin tunnistaa kuitenkin kaikki 8086-suorittimen käskyt, eikä ohjelmoijan tarvitse tietää kumpi suoritin on käytössä. 8-bittinen ulkoinen dataväylä mahdollisti halvempien oheiskomponenttien käytön, mutta teki suorittimesta hitaamman. IEEE 802.1X
Langattomien verkkojen yleistymisen kasvua on heikentänyt heikko tietoturva. WEP-protokollalla salattu liikenne pystytään purkamaan nopeasti. Esimerkiksi WPA:n kanssa vastaava ongelma on huomattavasti pienempi. Salauksen murtamisen ongelmia voidaan pienentää käyttämällä vahvempia salausalgoritmejä yhdessä 802.1x-protokollan kanssa. Salauksessa käytetään dynaamista salausavainta staattisen avaimen sijasta. Dynaamisessa salauksessa avaimen elinaika voidaan määrittää halutun pituiseksi. Salausavaimen elinajan päättyessä vaaditaan uusi avain, jolloin verkkoon liitetyn koneen on autentikoiduttava autentikointipalvelimelle uudelleen. Tyypillisissä toteutuksissa käyttäjän ei tarvitse osallistua uudelleenautentikointiin. VAX
Vuonna 1982 julkaistu VAX-11/730 Nebula oli vastaavankaltainen kuin 750, mutta perustui 4-bittiseen kaupalliseen slice-suorittimeen. Myöhemmin esitelty MicroVAX perustui kahden mikropiirin VLSI-toteutukseen VAX-arkkitehtuurista. AMD Bulldozer
Excavator on AMD:n neljännen sukupolven Bulldozer-arkkitehtuuriin perustuva suoritin. Kuten edeltäjäänsä Steamroller-suoritinta, Excavatoria ei julkaistu High End-sarjaan vaan pysyttäydyttiin kannettavien tietokoneiden suorittimissa ja APU-suorittimissa. Excavator on myös ensimmäinen HSA 1.0 yhteensopiva suoritin eli se kykenee käyttämään näytönohjainta ja suoritinta saumattomasti yhteen mikäli ohjelma tukee HSA toimintoja. Suoritin valmistetaan 28 nanometrin valmistusprosessilla. IEEE 802.1X
Monet organisaatiot ovat kyllästyneet hajautettuihin käyttäjätietokantoihin. Internet-palveluiden lisääntyessä operaattorit ovat joutuneet kasvattamaan soittosarjojen ja palveluiden lukumäärää, jonka seurauksena käyttäjätunnus/salasanatietokantoja on jouduttu monistamaan ja niitä on useita. Käyttäjätunnus/salasanatietokantojen hallinnointi on paisunut mahdottomaksi, jonka takia organisaatiot ovat tarvinneet keskitetyn käyttäjätunnusten hallinnoinnin. Tämä on tarkoittanut investointeja Authentication, Authorization ja Accounting (AAA-protokolla) -palvelun toteuttaviin protokolliin. Eräs tunnetuimmista protokollista on Remote Authentication Dial-In User Service (RADIUS). Avainidea on tuottaa yksi keskitetty tietokanta, jonka avulla käyttäjät voidaan tunnistaa turvallisesti kaikissa olosuhteissa, jossa AAA–protokollat kuljettavat verkon reunalta autentikointiliikenteen turvallisesti verkon autentikointipalvelimelle.
Pian langattomien verkkojen julkaisun jälkeen, niiden ensimetreillä, todettiin langattoman verkon Wired Equivalent Privacy (WEP) -protokollan suojauksen purun olevan helppoa. WEP:n tarkoitus oli turvata päätelaitteen ja liityntäpisteen välinen dataliikenne. Protokollan toteutus oli heikko ja siinä ei ollut ominaisuuksia, jolla salausavaimien jakelu ja hallinnointi olisi voitu toteuttaa helposti. Monet tahot ovat esittäneet 802.1X:n tavaksi jolla avainten jakelu voidaan toteuttaa turvallisesti liityntäpisteelle ja päätelaitteille. VAX
VAX-konekieleen kuuluu hyvin paljon erilaisia käskyjä ja osoitusmuotoja, minkä ansiosta sitä on pidetty malliesimerkkinä äärimmilleen viedystä CISC-ajattelusta. VAXin seuraajaksi vuonna 1992 kehitetty Alpha-arkkitehtuuri sen sijaan on miltei sen vastakohta – äärimmilleen viety RISC. ADSL
Uusin ADSL-tekniikka, ADSL2+, on kuvattu vuonna 2005 julkaistussa standardissa ITU G.992.5. ADSL2+:n teoreettinen siirtonopeus laskevaan suuntaan on 24 Mb/s ja nousevaan suuntaan 1,4 Mb/s, joskin Annex M -laajennuksella teoreettinen lähetysnopeus nousee 3 Mb/s tasolle. Se kykenee myös käyttämään 2,2 MHz:n kaistanleveyttä siirtotiellä aiempien tekniikoiden 1,1 MHz:n sijaan. NEC PC-9801
Alkuperäisen PC-9801:n ensimmäinen seuraaja oli vuonna 1983 julkaistu PC-9801E, jonka Intel 8086-2-prosessori ylsi 5–8 MHz:n kellotaajuuteen (valittavissa). Viimeisin PC-98:n pohjalta tehty tietokone oli PC-9821Ra43, joka julkaistiin vuonna 2000. PC-9821Ra43 käytti Intel Celeron -suoritinta ja 433 MHz:n kellotaajuutta. Synaptic
Synaptic on GTK+:lla toteutettu graafinen käyttöliittymä Debianin APT-ohjelmalle. Synapticia käytetään yleensä deb-paketteihin pohjautuvissa Linux-jakelupaketeissa, mutta sitä voidaan käyttää myös RPM-paketteja käyttävissä järjestelmissä.Sillä on myös seuraavat toiminnot vain Debianissa ja Ubuntussa: IEEE 802.1X
EAP Järjestelmäkutsu
Intel x86-arkkitehtuuripohjaisissa Linux-järjestelmissä järjestelmäkutsuja voidaan käyttää kahdella tavalla. Perinteinen tapa on käyttää ohjelmistokeskeytystä 80h (tai 0x80, desimaaleina 128), jolloin järjestelmäkutsun numero laitetaan rekisteriin eax ja funktion parametrit rekistereihin ebx - edx. Uudempi ja nopeampi tapa on käyttää suorittimen codice_1/codice_2-käskyjä, jotka välttävät keskeytyssignaalin lisäkuorman. 64-bittisessä x86-64-arkkitehtuurissa vastaava kutsu tehdään rekistereillä rax ja rdi - r9, ja käytetään codice_3/codice_4-käskyjä. vDSO-toiminto ja ajonaikainen kirjasto voivat automaattisesti valita suorittimen tukeman toiminnon taaksepäin yhteensopivuuden vuoksi. Unix
Bob Swartz kehitti ja julkaisi kaupallisen järjestelmän nimeltä Coherent vuonna 1983. Andrew Tanenbaum kehitti käyttöjärjestelmäkurssiaan ja oppikirjaansa varten järjestelmän nimeltä MINIX vuonna 1986.
Richard Stallman aloitti vuonna 1983 GNU-projektin Unix-tyylisen vapaan käyttöjärjestelmän luomiseksi.
Suomalainen Linus Torvalds aloitti Linux-ytimen kehityksen 1990-luvun alussa. IEEE 802.1X
Autentikointipalvelin, joka sisältää keskitetyn käyttäjätietokannan asiakkaista ja käyttöoikeuksista, jotka liikennöivät verkon reuna-alueen portin kautta. Linux Standard Base
Yksittäisten kirjastojen rajapintojen saatavuudelle LSB määrittelee rakenteet ja yksilöi tiedostorakenteet jokaiselle rajapinnalle. Nämä komponentit sisältävät jaetut kirjastot ohjelmoijille (mukaan lukien C++), tiedostojärjestelmän rakenteen (määritellen mistä löytyvät mitkäkin tiedostot), julkisten rajapintojen toimintatavat, ohjelmistojen paketoinnin tiedot, ohjelmiston toiminta esi- ja jälkiasennuksessa ja niin edelleen. X86
1978 Intel pyrki jättämään kilpailijat taakseen siirtymällä 16-bittiseen suorittimeen julkistamalla mallin 8086. 8087-liukulukulaskentayksikköä käytetään suorittimen rinnalla matemaattisiin laskutoimituksiin. Tiedonkäsittely ja -siirto tapahtuvat 16-bittisin sanoin. Suorittimen muistiavaruus on yksi megatavu, joka on jaettu 64 kilotavun segmentteihin. Tämä suoritin oli 10 kertaa nopeampi kuin 8080 ja käskykannaltaan pääosin yhteensopiva 8080-mallin kanssa. IEEE 802.1X
Extensible Authentication Protocol (EAP) -protokollaa käytetään Asiakkaan ja Autentikaattorin välisessä autentikointitiedon siirrossa. EAP-protokollaa käytetään yleensä jonkun AAA-protokollan kanssa, jolloin saadaan automaattisesti todentamis-, valtuutus- ja tilastointipalvelut käyttöön verkkotyppistä riippumatta. AMD
Bulldozer on AMD:n suoritinarkkitehtuurin nimi. Ensimmäiset arkkitehtuuriin perustuvat suorittimet julkaistiin vuonna 2011. Bulldozer kehitettiin täysin uusiksi, joten sillä ei ole painolastinaan mitään edeltävien sukupolvien ominaisuuksia. Suorittimet valmistetaan 32 nanometrin valmistusprosessilla GlobalFoundriesin tehtailla. Bulldozerissa ei ole varsinaisia suoritinytimiä vaan moduuleita, joiden toiminta on hieman vastaavaa Intelin hypersäikeistyksen kanssa. Radeon 8000 -sarja
Pikselivarjostin kykeni ajamaan Microsoftin pikselivarjosinmäärittely versio 1.4n mukaista koodia, eli se oli kehittyneempi kuin kilpailevien Nvidian piirin vain versioon 1.3 kykenevä suodatin. Oleellinen ero näiden välillä oli se, että R200n kehittyneempi pikselivarjostin kykeni kierrättämään saman datan kolme kertaa piirin läpi, mikä mahdollisti esimerkiksi tekstuurihaut siten että toisen tekstuurin osoite saatiin ensimmäisen tekstuurin sisältämästä datasta. Luettelo X Window Systemin työpöytä- ja ikkunointiympäristöistä
1990-luvun alussa kaupallisten unix-järjestelmien valmistajat päättivät standardoida yhden käyttöliittymä- ja työpöytämallin, josta jokainen unix-valmistaja teki toteutuksen omalle käyttöjärjestelmälleen. Tämän työpöytästandardin nimeksi annettiin Common Desktop Environment. Avoimella lähdekoodilla on saatavilla OpenCDE, joka pyrkii olemaan CDE-standardin mukainen, sekä XFCE, joka on erittäin kevyt ja nopea, muttei täysin CDE-yhteensopiva (vaikka näyttääkin kovasti CDE:ltä). Harvardin arkkitehtuuri
Harvardin arkkitehtuuri on tietokoneiden ja suorittimien suunnitteluperiaate, jossa komentokäskyt ja data käyttävät fyysisesti erillistä tallennusta ja signaaliväylää.
Harvardin arkkitehtuurissa on etunsa, mutta se aiheuttaa myös haasteita ratkaisuille. IEEE 802.1X
EAPOL Amarok (ohjelmisto)
Amarokin tärkeimpänä piirteenä on ollut tuki useille erilaisille multimediajärjestelmille. Versiot 1.x pystyivät soittamaan musiikkia muun muassa GStreamer-, Xine-, ja Helix-kirjastojen kautta, joskin käytännössä Xine oli näistä parhaiten tuettu ja muiden multimediajärjestelmien tuki on ollut hyvin vaihtelevaa (esimerkiksi GStreamer-tuki poistettiin 1.4-sarjassa, ja se palasi vasta 2.0:n myötä). Koska eri järjestelmien tukeminen oli vaikeaa, versiossa 2.0 siirryttiin käyttämään KDE-projektin alustariippumatonta Phonon-rajapintaa, jonka avulla tuki eri toistojärjestelmille voidaan rakentaa helpommin ja Amarokista riippumatta. Tämä mahdollisti myös Amarok 2.0:n sovittamisen Windowsille ja OS X:lle. Intel 80286
Käytännössä paluu suojatusta tilasta reaalitilaan tapahtuu resetoimalla suoritin, joka käynnistyy aina reaalitilassa. IBM käytti AT-koneessa tähän ohjelmoitavaa näppäimistöohjainta, joka kytkettiin suorittimen reset-pinniin. Tekniikan haittapuolena on se että se on erittäin hidas, satoja, joka tuhansia kellojaksoja. Myöhemmissä 286-suorittimissa oli FAST RESET-ominaisuus.
Puute korjattiin seuraajassa 80386-suorittimessa. QNX
Palvelin-asiakas arkkitehtuurin käyttöjärjestelmänä QNX hyödyntää alkuperäistä ideaa ajaa suurinta osaa käyttöjärjestelmästä suojatuissa prosesseissa suoritettavia ohjelmistoja, jotka tunnetaan "palvelimina" tai "moduuleina". Tämä eroaa perinteisistä monoliittisista käyttöjärjestelmistä, joissa käyttöjärjestelmä toimii suurena yksittäisenä ohjelmistona, jolla on erityisiä ominaisuuksia. QNX:n tapauksessa palvelimien/moduulien käyttö antaa käyttäjien (kehittäjien) kytkeä pois toimintoja, joita he eivät tarvitse, ilman että muuttaisivat käyttöjärjestelmän arkkitehtuuria tai käyttöjärjestelmää itsessään. RADIUS
AAA-palveluita käytettäessä voidaan käyttää IEEE 802.1X-protokollaa asiakaslaitteen (supplicant) ja verkon liityntäpisteen välillä. IEEE 802.1X
EAP-viestit välitetään asiakkaan ja autentikaattorin välillä EAPOL:n avulla, josta autentikaattori välittää ne autentikointipalvelimelle. Kun käyttäjä on onnistuneesti autentikoitunut palvelimelle, autentikointipalvelin lähettää EAP-Key -paketin autentikaattorin kautta takaisin asiakkaalle. Tarkempi keskustelun kulku kuvassa. Motorola DynaTAC
DynaTAC on Motorolan matkapuhelintuotesarja, jota valmistettiin vuodesta 1984 vuoteen 1994. Kaupallinen kannettava puhelin Motorola DynaTAC 8000X sai Yhdysvaltain liittovaltion telehallintoviraston FCC:n hyväksynnän 21. syyskuuta 1983. Se tarjosi 30 minuutin puheajan, kahdeksan tunnin päälläoloajan sekä LED-valaistut näppäimet soittonumeron valintaan ja 30 numeron muistin. Puhelimen hinta oli 3 995 dollaria vuonna 1983. DynaTAC on lyhenne sanoista Dynamic Adaptive Total Area Coverage. HSPA+
Internet HSPA -ratkaisussa radioverkko-ohjaimen (RNC) toiminnot on integroitu tukiasemaan (Node B), jolloin pakettiliikenteelle ei tarvita erillistä keskitettyä radioverkko-ohjainta. Lisäksi ratkaisu hyödyntää 3GPP-suoratunneliarkkitehtuuria (Direct tunnel), jossa käyttäjän tietoliikenne ohittaa SGSN-solmun. Internet HSPAssa liikenne siis kulkee tukiasemasta suoraan runkoverkon GGSN-solmuun, minkä tarkoituksena on madaltaa verkkoarkkitehtuuria ja vähentää verkon latenssia.
DNA, Elisa ja TeliaSonera Finland ovat ottaneet HSPA+:n käyttöön. Verkot uudistuivat vähitellen vuosina 2009–2013. Binääritiedosto
Standardit ovat hyvin tärkeitä binääritiedostoille. Esimerkiksi, binääritiedosto tulkittuna ASCII-merkistön pohjalta johtaa siihen tekstin näyttämiseen. Erityinen ohjelma voi tulkita tiedoston eri tavalla, tavu voi olla ääni, pikseli, tai jopa kokonainen sana. Binääritiedoston sisältö sellaisenaan on merkityksetöntä, kunnes algoritmi määrittää mitä tehdään jokaisella bitillä, tavulla, sanalla ja lohkolla. Siten, vain tutkimalla binääriä ja yrittämällä määrittää sen pohjalta mitä se oikeasti tarkoittaa voi johtaa väärään tulokseen. Tätä käytetään steganografiassa, missä algoritmi tulkitsee binääridatan eri tavoin paljastaakseen piilotetun datan. Ilman algoritmia on mahdotonta todistaa että piilotettu data on olemassa. IEEE 802.1X
802.1X tarjoaa tehokkaan ja turvallisen tavan autentikoida käyttäjä siellä missä autentikoinnin on järkevintä tapahtua – liityntäpisteessä, verkon reuna-alueella. Verkon reuna-alueet ovat luonnollinen paikka autentikoinnille – miksi päästää asiakas liikennöimään syvemmälle verkkoon kuin sen on tarve. WLAN- ja LAN-ympäristössä 802.1X tarjoaa kontrolloidun pääsyn verkkoon. Käyttäjä ei pääse reuna-aluetta syvemmälle, ellei käyttäjä autentikoi itseään. Reunan liityntäpisteeltä välitetään verkon keskukseen vain autentikointiliikenne, ellei autentikointia ole suoritettu hyväksytysti.