Kuinka leveä Puula -järvi on?
Puula
Järven pinta-ala on 33 100 hehtaaria eli 331 km². Se on 47 kilometriä pitkä ja 32 kilometriä leveä, mutta järven yleisilme on monista saarista ja lahdista johtuen rikkonainen. Järven yli kulkee luode-kaakko-suuntaisena saarijono, joka alkaa Hirvensalmen Malvanniemestä ja päättyy Kangasniemen Puulansalmeen. Sen lounaispuolelle jää Karttuunselkä eli Karttuu, ja sen koillispuolelle jää Simpiänselkä eli Simpiä.
Tervajärvi (Lempäälä)
Järven pinta-ala on 126 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Lempäälän itärajan tuntumassa metsäalueella Tuljamon ja Kulikankulman itäpuolella. Siinä on yhdeksän saarta, joista suurin on toinen kahdesta Suosaarista, toiseksi suurin on toinen Honkasaarista ja näiden lisäksi on kajusaaret, kalliosaaret ja pieni Säkisaari. Kolmessa saaressa on rakennuksia. Järveen laskee 9 metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat yleensä lyhyitä. Pisin tulo-oja on Haapalammin laskuoja Varkaanoja, joka laskee Varkaanojanlahteen. Samaan ojaan yhtyvät pohjoisesta pieni Kangaslammi sekä yhteistä ojaa myöten Kirveysjärvi ja Yräysjärvi. Tervajärven oma laskuoja Tuljamonoja lähtee sen kaakkoispäästä Ketkanlahdesta. Se laskee Tuljamon ja Paattakaisjärven läpi ennen kuin se muuttuu Myllyojan nimiseksi. Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 11,1 kilometriä. Järven leveys ei missään ylitä 800 metriä, vaan pitkät mitat syntyvät järven muodosta, joka muistuttaa L-kirjainta. Järven rannalla on sijainnut maatila, jonka rannan läheisiä peltoja viljellään edelleen. Rannoilla ja kolmessa saaressa on lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3110 tai Lastustenkulmalta lähtevältä tieltä. Ketkanlahdella sijaitsee Tervajärven leirikeskus. Puurolampi (Ikaalinen)
Lammen pituus on 450 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Sisätön kylästä luoteeseen ja on aivan Tampere–Seinäjoki-radan ja länsipuolella olevan Tuuttuvuoren välissä. Lampi sijaitsee ojitetulla suolla, jonka rautatie katkaisee. Sen pohjoispäähän laskee kolme suo-ojaa, jotka tuovat suon kuivatusvesiä kummaltakin puolelta rautatietä. Lammen eteläpäästä lähtee sen laskuoja Puuro-oja, joka seuraa 600 metriä rautatietä, kääntyy sitten sen ali ja yhtyy Pirttiojaan 700 metrin jälkeen. Pirttioja laskee Mustalampeen. Rantaviivan pituus on 950 metriä. Radan ja lammen rannan väliin jää kapea alue, mutta vastaranta on kuivaa metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda teitä. Radan toista puolta seuraa metsäautotie, joka ohittaa lammen alle 50 metrin etäisyydeltä. Ympyriäinen Purakki
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi ei ole ympyrän muotoinen vaan pikemminkin pitkänmuotoinen. Se sijaitsee Kaukajärven ja Sisätönjoen puolivälissä Laurilanperän pohjoispuolella. Siihen on kaivettu kuusi lyhyttä metsä- tai suo-ojaa, joista eteläpäässä oleva on lyhyt laskuoja. Laskuoja on 200 metriä pitkä ja sen laskee Pitkä-Purakkiin. Rantaviivan pituus on 700 metriä. Alle puolet rannasta on suota ja loput metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa metsäautotie Sisättöön johtavalta yhdystieltä 13284. Parika järv
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen suoidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 km³ eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51. Petrumajärvi
Petruma on järvi Heinävedellä Etelä-Savossa Petruman kylässä. Se on suosittu kalastus- ja retkeilyjärvi. Järvi on Suomen 284. suurin järvi ja sen pinta-ala on noin 11 neliökilometriä. Järven korkeus merenpinnasta on 89,4 m. Petrumajärvi laskee Kermajärveen, joka laskee Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan koskia Saimaan Haukiveteen. Leppäsjärvi
Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 208 hehtaaria. Se sijaitsee Kyrösjärven pohjoispuolella kolme kilometriä Parkanonjärven itäpuolella. Järvi on pitkänä melko selväpiirteinen. Sen eteläpää erottuu järvenselästä Mustasaaren takia ja Aureperä on puoli kilometriä pitkä lahti sen pohjoispäässä. Puoli kilometriä pitkä Totkulahti muodostaa oman vesialueensa, koska sinne pääsee 20 metriä kapean Varissalmen kautta. Mainita voi myös lyhyet Ojalahti ja Janakansaaren kainalossa oleva nimetön lahti. Järvessä on kuusi saarta. Janakansaari on nykyään niemi, joten suurin saari on Mustasaari. Muita pienempiä saaria ovat Mustassaren lähellä oleva Mustaniemenkari, Janakansaaren edustalla olevat Sippolansaari ja Myllymäensaari sekä Vainioniemen pohjoispuolella sijaitseva nimetön saari. Työläjärvi
Järvi on kilometrin pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järveen laskee pelto-oja etelästä ja kaksi tulo-ojaa Kyntöjärvestä ja Haapalammista. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja virtaa 650 metriä rautatien ali Karhejärveen Aronlahden kupeeseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 201 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sinne on rakennettu toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Etelän puolella on maatila, jonka peltoja on etelärannassa ja itärannassa. Niille pääsee yhdystieltä 2771. Tampere-Seinäjoki-junarata ohittaa järven itäpuolelta 300 metrin etäisyydeltä. Puula
Alueen kallioperä on suurimmaksi osaksi pehmeää ja vaaleaa granodioriittia, joka on karkeakiteistä kiveä. Järven veden aallot ja tavien jäät ovat haurastuttaneet vedenalaisten kivien pintaa ja se on Puulan syntymän ajasta asti erodoitunut kohtuullisen paljon. Rapautuneet kivipinnat paljastuivat vuonna 1854, kun järven vedenpinta alkoi laskea. Nykyään tunnetaan lähes sata raukki-kiveä tai kalliota. Puula
Järven suurin saari on Väisälänsaari (34,8 km²), joka seuustaa Simpiänselkää. Simpiän ja Karttuun välissä sijaitsee runsaslukuinen saaristo. Sen suurimpia saaria ovat idästä lukien ensin Iso Säkkisalo (4,4 km² ), Pieni Säkkisalo ja Soisalo (0,77 km²). Näiden ympärillä on paljon pieniä saaria. Keskellä järveä sijaitsee Puukonsaari (8,1 km² ). Sen ja vielä sitäkin suuremman saaren Puulasalon väliin mahtuu monia suojelujakin saaria. Niitä ovat esimerkiksi Iso-Sarvuli, Ihottu, Koveronsaari (3,7 km² ), Rämiäinen, Karhusaari ja Iso Paatsalo (1,9 km²). Rautjärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee Maivalan alueen drumliinimaisten moreeniselänteiden väliin jäävällä alavalla alueella. Järven muoto on pitkien niemien ja lahtien sekä suurten saarien vuoksi hyvin rikkomainen ja järven 81 kilometiä pitkä rantaviiva verrattuna sen pinta-alaan ilmaisee saman asian. Järven ympäristö on alavaa maastoa, jota harvat mäet rikkovat. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Kirvesniemen ja Luotonvuoren lähes 30 metrin korkeuteen kohoavat mäet, Rautaselän etelärannan Riuttaniemen lähes yhtä korkeat mäet sekä Honklahdelle näkyvä Ukonvuori, joka kohoaa lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järven keskikohdassa oleva Raudanselkä on vain kilometrin pitkä ja puoli kilometriä leveä. Rautaselän länsipuolella sijaitse saaristo, jossa ovat järven suurimmat saaret Kaskiensaari, Heinäsaari ja Hietasaari. Sariston pohjoispuolella aukeaa Kirvesselkä, joka on 1,8 kilometriä pitkä ja alle puoli kilometriä leveä. Näistä kahdesta järvenselästä haarautuvat kaikki muut järvenosat. Suonijärvi (Kangasala)
Järvi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järvi sijaitsee suoalueella kaakkoiselta puolelta kohoavan mäen alla. Se on pitkän muotoinen ja sillä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 150 metriä pitkä ja alle 10 metriä leveä salmi. Siihen on yhdistetty kuusi suo-ojaa ympäröivältä suolta. Järven laskuoja lähteen sen lounaispäästä ja virtaa 450 metriä ja putoaa yli 11 metriä matkallaan Rutajärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on autio. Lempäälän rajan rajapyykki sijaitsee alle 50 metrin päässä järven lounaispäästä. Ruovesi (järvi)
Ruoveden (järvinumero on 35.331.1.001) järvenosan pinta-ala on 4 135 hehtaaria eli 41,4 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Ruovesi on rakenteeltaan Paloselkää selkeämpi. Sen eteläisin järvenselkä on Pöytäselkä, joka alkaa Kautussa, missä järvi laskee Kautunvuolteen kautta Paloveden Ruhalanselkään. Paloselän itäosaa kutsutaan Väärinseläksi, jonka itäosat haarautuvat neljään lahteen. Lahdista Tallusselkä ja Enonlahti ovat suurimmat. Pöytäselän länsirannalla sijaitsee Ruoveden keskustaajama, jonka vierestä erottuu Pappilanlahti. Järvi kapenee pohjoisessa ja ahtautuu Karkausniemen ohitse Mustaselälle. Sen pohjoisrannat kuuluvat Salonsaarelle, jonka molemmilta puolilta Tarjannevesi laskee etelään. Salonsaaren länsipuolella sijaisee Syvinkisalmi ja itäpuolella Salonsalmi, mistä Tarjanteen vedet virtaavat. Mustaselän itäpuolella aukeaa heti ilman selkeää rajaa Sotkanselkä, joka on varsin saaristoinen järvenosa. Sotkansaaren itäpuolella oleva Koljonsaari on nykyään niemi, jonka pohjoispuolelle jäävä Ruokoselkä on lahti. Koljonsaaren eteläpuolelta sen sijaan pääsee vielä Hanhonvuolteelle, mistä alkaa Paloselän järvenosa. Puula
Simpiän koillispuolelle työntyy Viljakkalansaaren ja Lapinsalon ohitse Sammakkoselkä ja Lapinsalonselkä, joiden pohjoispuolella aukeaa aluksi Vuojaselkä. Se on kymmenen kilometriä pitkä ja pari kilometriä leveä. Sillä on pitkiä lahtia ja Vaimosniemen takana työntyy vielä pohjoiseen 13 kilometriä pitkä lahti, jonka päässä sijaitsee Ruovedenselkä ja Kangasniemen kirkonkylä. Ruonajärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 13,7 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Joutsijärveen "Pirttilahteen". Kyynäröjärvi (Lempäälä)
Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä metsäojaa järven lähiympäristöstä. Järven kaakkoispäähän laskeva Toussunoja, joka on Vähä Kausjärven laskuoja, on niistä huomattavin. Toussunojalla on yli 500 metrin matkallaan 11 metrin pudotus. Kyynäröjärvestä lähtee noin 300-metrinen laskuoja Ison Kausjärven keskikohdalle. Järvi on 750 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannat ovat moreenimaata, melko tasaiset ja niille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet seututieltä 130. Järven pohjoispään itärannalle on karttoihin merkitty nuotiopaikka, joka sisältyy Birgitan polun reitistöön. Mäntyharjun reitti
Mäntyharjun reitti on järvireitti Kymijoen vesistössä Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakuntien alueella. Se sijaitsee Kymijoen vesistön läntisen pääosan eli Päijänteeseen laskevien reittien ja Vuoksen vesistön välissä. Järvireitin suurin järvi on Puula, mutta reitin alueella on kaikkiaan 1 700 järveä. Reitti laskee Pyhäjärveen, joka on viimeinen suuri järvi Kymijoen yläjuoksun varrella ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella. Täällä reitin osuus Kymijoen kokonaisvesimäärästä on noin 13 % ja keskivirtaama 33 m³/s. Vesistön koskialueista on 16 % suojeltuja. Vuohijärven itäpuolella sijaitsee Repoveden kansallispuisto. Pulli järv
Järven pinta-ala on 63 ha (hehtaaria) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 184,6 m meren pinnan yläpuolella. Siihen ei tule ojia, mutta sen laskuoja lähtee järven pohjoisrakkansta ja oja laskee 120 metrin päästä Saarijärveen. Sieltä vedet jatkavat Pullin kraavia myöten Pedetsin jõgeen, joka toimii alempana Venäjän rajan rajajokena ennen kuin se jatkaa Latvian puolelle. Järven valuma-alueen laajuus on 3,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 7,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 km (kuutiokilometriä) eli 2,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja järven rannat ovat vuorotelleen hiekkarantaa ja mutarantaa. Pullin pieni kylä sijaitsee järven pohjoisrannalla ja Misson kauppalan taajama levittäytyy idästä rantaan asti. Misson kautta kulkeva Riian ja Pihkovan yhdistävä maantie ohittaa järven eteässä. Neulajärvi
Neulajärvi on järvi Jyväskylän Kuohulla. Sen pinta-ala on 1,586 neliökilometriä, rantaviivan pituus 1,84 kilometriä ja pinnankorkeus 127,2 m. Neulajärvi laskee Isoon-Lampsiin. Vesistöön on istutettu planktonsiikaa. Neulajärven rannalla on uimaranta ja Metsärannan leirintäalue. Puula
Puulan eteläpuolella sijaitsevat seuraavat järvet. Malvanniemessä sijaitsee Matslampi (14 ha) ja Pöyryn pohjoispuolella erikoisen muotoinen Pitkälampi (12 ha). Lännempänä Kohovuorenselkään laskevat yhdessä Pauninlampi (14 ha) ja Valkealampi (10 ha). Puulansalmesta pohjoiseen työntyvään lahteen laskevat seuraavat järvet. Kuivalampi (23 ha) laskee Lihvanselkään, Kuvasjärvi (103 ha) Lapinselkään sekä Valkeislampi (23 ha) ja Istrualanlampi (35 ha) Puulansalmeen. Pirita jõgi
Joki on 107 km pitkä ja sen valuma-alue on 808 km² suuruinen. Joen yläjuoksu on rauhallinen, mutta viimeiset 10 kilometrillä on joessa 25 metriä pudostusta . Pirta jõgi on vesistönsä pääuoma, joten sen kulku voidaan esittää aloittamalla sen alkulähteestä ja lopettamalla sen joensuuhun. Alkulähde sijaitsee pienellä harvaan asutulla ylängöllä, mistä saavat alkuunsa muutamat muutkin joet. Ylängön suo-alueet pidättelevät vettä ja toimivat jokien lähteinä. Yläjuoksulla joki kulkee koneellisesti kaivettussa uomassa pohjoisessa sijaitsevaan Arduun, jossa joki on ohjattu kanavaan pois sen luonnollisesta uomasta. Paunkülan tekojärvi on 416 hehtaaria suuri ja sen on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Ohituskanava kiertää padon vierustaa ja siihen on johdettu länsipuolelta tulevat ojat. Kanava päättyy Paistan vesialtaaseen. Tekojärven pohjoispuolella kanava jatkaa suoraan pohjoiseen Paunkülään, missä alkaen se saa virrata luontaisessa uomassaan ja meanderoida kapeassa laaksossaan. Suomen kalliomaalaukset
Kurouduttuaan merenlahdesta itsenäiseksi järveksi noin 6 500 eaa. Päijänne laski vetensä aluksi Pohjanlahteen. Kun Päijänne puhkaisi Heinolan harjun läpi uuden uoman noin 4 900 eaa. sen vedet siirtyivät Kymijokeen. Puulavesi ei koskaan kuulunut sitä ympäröivään Keski-Suomen Suurjärveen, mutta sen vedet laskivat siihen. Eräjärvi (järvi Orivedellä)
Järven pinta-ala on 835 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä ja se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes neljä kilometriä pitkä järvenselkä, joka päättyy suureen Kaupinsaareen. Saaren luoteispuolella aukeaa vielä lyhyempi Kauppilanselkä. Kaupinsaaren lounaispuolella sijaitsevat Kortelahti ja Uiherlanjoen lahdenperä, jotka ovat saaren suojaama. Järven kaakkoispäässä sijaitsevat vielä Savilahti, Tounamaanlahti ja Suojoenlahti. Järvellä on kartan mukaan 73 muutakin saarta, joista Kaupinsaaren jatkeena ovat isommat Pappilansaaret. Järven etelärannasta kohoaa leveänä ja korkeana Syrjänmäen ja Kultavuoren nimillä tunnettu yhteinen mäki. Se nousee yli 60 metriä vedenpinnaan yläpuolelle ja näkyy siten myös järvelle. Koukkujärvi (Lempäälä)
Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa Koukkurahkalla Lempäälän koilliskulmassa. Järvessä on pääaltaan sivuilla kaksi lahtea, jotka luovat sille koukkumaiset ulokkeet. Suota ei ole ojitettu ja sen Kangasalan puoleinen osa on kokonaan rauhoitettu ja Lempäälän puoli vain järven läheltä oleva osa. Järvellä ei ole laskuojaa, kuten ei myöskään samalla suolla olevalla toisella lammella. Sadevedet suotuvat siten todennäköisesti lounaaseen tai luoteeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Suurin osa järveä kuuluu Lempäälään, mutta Kangasalan raja leikkaa järvestä pienen osan itäpäästä. Ullavanjärvi
Järven pinta-ala on 1 300 ha eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi erityyppista osaa. Järvenselkä käsittää järven länsipuoliskon ja järven itäpuolisko on melko saaristoinen. Siellä on laaja lahti, joka alkaa Yrjäniemen ja Haaponiemen välistä. Järvi on yleensä matalampi kuin kaksi metriä, mutta yli kaksi metrisiä alueita on vain järvenselällä. Suurin kartassa merkitty syvyyslukema on 2,9 metriä. Järvessä on runsaasti kiviä ja pieniä saariakin on paljon. Pohjoispäässä suuria saaria ovat Talvisaari, Iso Teerisaari, Pikku Petäjäsaari ja Tullisaari. Etelärannassa oleva Selkäsaari on niemi, mutta sen länsipuolella ovat Matinkari, Vesikari, Pitkäkari, Syväkarit ja Haarakarit. Keskellä järveä sijaitsevat Iso Lohikari, Pikku Lohikari, Paskalaatta, Iso Hiidenluoto, Pikku Hiidenluoto, Kantelesaaret, Puurosaari, Harppusaari, Tynnyrisaari, Pihlajamaankari, Kaksossaari, Tammasaari ja Yrjöniemenkarit. Itäpään lahdessa sijaitsevat Pitkäkari, Vareskari ja Äilänne. Puujärvi
Puujärvi on järvi Lohjalla eteläisessä Suomessa. Se sijaitsee Lohjanjärven länsipuolella. Karjalohjan keskusta sijaitsee kannaksella, joka erottaa järvet toisistaan. Puujärvi kuuluu Karjaanjoen päävesistöalueeseen. Kohila paisjärv
Patojärven pinta-ala on 4,8 ha ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut, kun Keila jõen vedenpintaa on patoamalla nostettu normaalia korkeammalle. Padon ylittää katu "Töötuse". Patojärven keskisyvyys on ilmoitettu olevan 2,5 metriä. Silloin voidaan laskea patoaltaan vesitilavuus kertomalla pinta-ala syvyydellä ja tästä saadaan tulokseksi 120 000 m³ eli 0,00012 km³. Järven rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Patoallas sijaitsee Kohilan taajama-alueen laidalla. Kaunissaaren tekojärvi
Tekojärvi on muodostunut patoamalla Jägala jõen uoma 50 metriä pitkällä padolla. Myös järven pohjoisranta on korotettu reunavallilla, jotta varastoitava vesimäärä olisi suurempi ja vedenpinta korkeampi. Järven pinta-ala on 30 ha ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen itäpäässä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,52 ha. Saaret ovat 100 metriä ja 85 metriä pitkät. Jägala jõgi on järven läpi virtaava joki, mutta siihen laskee myös myös Kõrgimäe kraavi. Järven valuma-alueen laajuus on 830,7 km².
Järvn keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 5 metriä. Järvialtaan maksimitilavuudeksi on arvioitu 0,00160 km³ eli 1,60 miljoonaa m³, mutta annetulla keskisyvyydellä järven tilavuudeksi tulee vain 0,69 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä. Sen pohjoisrannat ovat metsämaata ja etelärannat peltoa, niittyjä ja asuinaluetta. Järven kaakkoisrannassa sijaitsee Kaunissaaren kylä ja luoteispuolella Jägala jõen länsirannoilla Lehtmetsän kylä. Lappalanjärvi
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,1 kilometriä leveä. Järvenselkä on hyvin avoin, koska saaria ei käytännössä ole rikkomassa sen yhtenäisyyttä. Avoimen selän vastapainoksi järven rannat ovat matalat ja paikoin hyvin ruovittuneet. Ainoa kohta järvessä, joka muodostaa oman järvenosansa, on Nisos. Se jää Pitkäsaaren pitkän niemen suojaan. Muolaa
Muolaa on järvirikasta seutua. Suurin järvi on entisen Muolaan kunnan länsiosassa sijainnut noin 12 kilometriä pitkä ja noin 20 neliökilometrin laajuinen Muolaanjärvi (Muolajärvi). Muita suuria järviä ovat 6,5 kilometriä pitkä Yskjärvi ja 10 kilometrin pituinen Kirkkojärvi Muolaan keskiosassa. Näiden lisäksi ovat suurehkoja järviä vielä Punnusjärvi aiemmalla Valkjärven vastaisella rajalla Muolaan itäosassa, Suulajärvi Kanneljärven ja Kivennavan vastaisella rajalla Muolaan eteläosassa sekä Äyräpäänjärvi Heinjoen ja Äyräpään vastaisella rajalla Muolaan pohjoisosassa. Äyräpäänjärvi tosin oli Vuoksen laskun myötä menettänyt suuren osan pinta-alastaan ja muuttunut kahteen altaaseen jakautuneeksi lietejärveksi. Näiden suurempien järvien lisäksi Muolaan alueella on joukko pienempiä järviä: Vuotjärvi Kivennavan vastaisella etelärajalla, Perkjärvi ja Perkoisenjärvi länsiosassa Muolaanjärven lounaispuolella sekä Särkijärvi sekä Pien ja Suur Mikkelinjärvet Uudenkirkon vastaisella lounaisrajalla. Näiden lisäksi on Muolaan alueella vielä suuri määrä lampia. Urpalonjärvi
Järven pinta-ala on 351 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä. Se on 4,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se sijaitsee 2,4 kilometriä Salpausselältä etelään aivan Kirvijärven kohdalla. Seutu on Salapauselän eteläpuolista savikkomaastoa, joka on monin paikoin raivattu peltomaaksi. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Sellaisia ovat etelään Lahdenvuori ja Holmanniemi, kaakkoisrannan Kivisillanmäki, sekä Teerivuori, jonka edustalta aukeaa järvelle jyrkänne. Järvi on melko selväpiirteinen, vaikka saaret rikkovat sen järvenselän osin. Lisäksi järven keskellä Siiriänniemi ja Kaponiemi kaventavat järveä vastakkaisina nieminä. Eteläpää jää Tuulenpesänniemen taakse omaksi lahdekseen. Lõõdla järv
Järven pinta-ala on 99 ha (hehtaaria) ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 km (kuutiokilometriä) eli 3,8 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään. Pielavesi (järvi)
Luode–kaakkosuunnassa Pielavedellä on pituutta 22 km. Järvi on 4–7 km leveä, ja sitä luonnehtii runsas saarien määrä ja varsin rikkonainen rantaviiva (rantaviivan pituus 419 km). Järven yli 500 saaresta ylivoimaisesti suurin on Kirkkosaari; myös järven pohjoisosassa sijaitseva Salonsaari on maininnan arvoinen. Suurimmat selät ovat pohjoinen Hirvenselkä, keskiosan Jylhänselkä sekä Kirkkosaaren ja muiden saarien erottama eteläinen Murtoselkä. Pielaveden kirkonkylä sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järvi on tunnettu kookkaasta muikustaan. Kivijärvi (Ylöjärvi, Itä-Aure)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 650 metriä ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Se sijaitsee pari kilometriä Aurejärven kirkosta pohjoiseen Vehkoslammen ja Tuomiojärven lähellä. Sen valuma-alueella ei sijaitse paljoakaan suota ja järvi on varsin karu. Siihen laskee toistakymmentä hyvin lyhyttä metsäojaa ja yksi pitkä suo-oja. Järven laskuojan luusua sijaitsee sen pohjoisrannalla lahden pohjukassa. Oja on koneellisesti oikaistu ja 1,6 kilometriä pitkä suo-oja, joka yhtyy Jakopuroon hieman Paskolammin yläpuolella. Jakopuro laskee Paskolammin jälkeen Vähä Mustajärveen. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 389 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Järven luoteiskulmassa sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3350, joka ohittaa järven sen länsipuolelta 150 metrin etäisyydeltä. Ukonselkä (Mänttä-Vilppula)
Järven pinta-ala on 2 067 hehtaaria eli 20,7 neliökilometriä. Se on 12,4 kilometriä pitkä ja 6,3 kilometriä leveä. Järvi on pituussuunnassaan luode-kaakko-suuntainen ja järven leveys on suurin kaakossa. Luoteispäässä on 2,7 kilometriä pitkä Myllylahti, joka on lahdensuussa leveimmillään 480 metriä. Tämän jälkeen järvi levenee 2,2 kilometriä leveäksi ja tämä järvenosa sisältää matalikollaan Salonsaaren lisäksi joukon pieniä saaria. Sitten järvi kapenee Karhuniemen kohdalla 650 metriä leveäksi, minkä jälkeen järvi pysyy kapeana 3,3 kilometriä. Kapeikossa on paljon saaria. Kapeikko loppuu Lehtisenniemen ja Loilanniemen jälkeen. Lehtisenniemen sivulla lounaaseen päin työntyy kaksi kilometriä pitkä Ritalahti ja Loilanniemen viertä pohjoiseen 2,2 kilometriä pitkä Peltolahti. Järven kaakkoispää on varsinaista Ukonselkää, joka on ilman lahtia noin 3,5 kilometriä pitkä ja yhtä paljon leveä. Pikku Muurajärvi (Lempäälä)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee korkeiden mäkien väliin muodostuneeseen laaksoon. Laakson pohjukka on soistunut järven ympäriltä. Siihen laskee oja Iso Muurajärvestä ja läheisen kivilouhimon hulevedet valuvat järvelle päin. Järven laskuoja Muuranoja lähtee järven luoteispäästä ja seuraa laakson pohjaa lähes kaksi kilometriä, kunnes se kääntyy etelään ja yhtyy Latikkaojaan. Tämä puolestaan jatkaa luoteeseen ja yhtyy Myllyojan nimisenä Säijokeen Kaakkolammin alapuolella. Järven rantaviivan pituus on 550 metriä. Louhokselle johtavalta tieltä haarautuu tie pohjoisrannalle, missä sijaitsee järven ainoa vapaa-ajan asunto. Pitkäjärvi (Kangasala, Liuttu)
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Järven rannat ovat melko jyrkkiä ja samaa voidaan sanoa jatkuvan veden allakin, sillä järvi on 28 metriä syvä. Jykintä on rannassa, missä Tampereen ja Kangasalan välisen harjujakson jatkuu Kaukajärvelle asti jyrkkänä. Järveen ei kartan mukaan laske yhtään ojaa. Eteläisen harjualueen päällä olevasta Turvelammesta näyttäisi oleva oja rinteen yläosaan. Pitkäjärven laskuoja on vanhaa Siltasalmea edustava tien alittava yhteys. Koska järven valuma-alue on vain 2,3 neliökilometriä ja koska järvi on samalla syvä, on veden laskennallinen viipymä 2,4 vuotta. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Vain järven luoteisrannat Liutussa ja kapea osa koillisrantaa Ilkossa rajautuvat asutusalueeseen. Muut rannat ovat metsämaata. Vapaa-ajan asuntoja on rannoilla joitakin. Puujärvi
Puujärvi on karu, kirkasvetinen ja syvähkö. Sen ekologinen ja kemiallinen tila on hyvä. Järven yhdestätoista saaresta suurimpia ovat Pussisaari (Selkäsaari) ja Tupassaari. Puujärven rannat ovat melko tiheään rakennettuja ja järvi saa hajakuormitusta sekä maataloudesta että asutuksesta. Lappalanjärvi
Järvessä on laskettu olevan 11 pikkusaarta. Niiden yhteispinta-ala on 4 ha, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saaret sijaitsevat pääosin järvenselällä. Niitä ovat Papinsaaret, joista suurin on 150 metriä pitkä, Kiviniemi, Kivisaari, Murhasaari ja Paskosaari. Järveen laskevan Joukonjoen suistossa joki haarautuu kolmeksi uomaksi, joiden väliin jäävät kaksi särkkämäistä saarta. Pitkäsaari on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Hiekka- eli Lammassaari on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pitkäjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys 500 metriä. Siihen laskee kolme suo- ja metsäojaa. Yhden kautta pohjoisesta laskee sekä Lunkinjärven että Munalammin kautta virtaavien Okslammin ja Tahjanjärven vedet. Toisen kautta etelästä laskevat Lautaportaanjärven vedet. Järven luusua sijaitsee sen lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä Latoniitunoja, joka laskee voimakkaasti meanderoiden Ilojärveen. Lavassaare järv
Järven pinta-ala on 196 ha (hehtaaria) ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Saaria on nelä, joiden yhteispinta-ala on yli 0,4 ha. Sen laskujoki on Audru jõgi, mutta tulo-ojia ei ole merkitty karttaan. Järven valuma-alueen laajuus on 30,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0014 km (kuutiokilometriä) eli 1,4 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota ja ne ovat autiot. Järven länsipuolta kutsutaan Kõima rabaksi ja itäpuolta Maima rabaksi. Maalaiskunnan raja ohittaa järven itärannan tuntumassa. Lavassaare kylä ja sen teollisuuslaitos sijaitsevat järvestä kaakkoon päin. Hautalammi (Tampere)
Lampi on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Aakkulanharjun pohjoisrinteen juurella teollisuusalueella. Lammen eteläpuolella kulkee rantaa hipova seututie 339. Lampi on Kaukajärveltä alkuunsa saavan laskuojan läpivirtausjärvi. Laskuoja yhtyy Vuohenojaan ennen laskemistaan Iidesjärveen. Lammen rantaviivan pituus on 350 metriä, ja se muodostuu teollisuustontin pihamaasta ja harjun rinteestä. Luolalanjärvi
Luolalanjärven pinta-ala on 24 hehtaaria ja keskisyvyys on 1,6 metriä sekä syvin kohta 5,3 metriä. Järvi sijaitsee mantereella, kilometrin etäisyydellä Naantalin keskustasta itään. Järven pohjoispäästä alkaa oja, jossa on pieni pato veden säännöstelyyn. Oja laskee mereen Naantalin kylpylän lammille. Koilliskulmassa on järven ainoa, vain noin 3 m² kokoinen saari sekä peltoa, jonka välissä on niittyä. Järven pohjoisrannalla on Naantaliin johtava kantatie 40. Järven Eteläpäässä on Naantalin satama ja lähimpänä järveä Turun Seudun Energiantuotannon Naantalin voimalaitos. Länsirannalla on kapea metsävyöhyke, niittyä, vanhaa peltoa ja satamaan johtava Järveläntie. Muutaman sadan metrin päässä on entinen Naantalin sokeritehdas ja sen altaat. Itäranta on metsää ja kaakkoiskulmassa on jonkin verran Fortumin asuintaloja. Puumala
Puumala on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä, kokonaispinta-alasta jopa prosenttia. Väestötiheys on asukasta/km. Puumalan naapurikunnat ovat Juva, Mikkeli, Ruokolahti, Savitaipale, Sulkava ja Taipalsaari. Puumalansalmi, minkä rannalla myös kunnan keskus sijaitsee, on Saimaan laiva- ja veneliikenteen solmukohta, mistä syystä Puumalasta käytetäänkin nimitystä "Saimaan Gibraltar". Puumalassa on asukaslukuun suhteutettuna toiseksi eniten vapaa-ajan asuntoja Suomessa. 
Puumala on eräs Suomen vakaimpia kuntia talouden suhteen: talousluvut ovat rikkoneet kasvuennätyksensä kuusi vuotta peräkkäin, budjetti ollut ylijäämäinen lähes kahdella miljoonalla ja vuosikate on Suomen korkeimpia. Puumalaa kutsutaankin Saimaan alueen talousihmeeksi.. Puumalan työllisyys on kasvanut ja työttömien määrä on ennätyksellisen alhainen; 11,5% prosenttia, verrattuna lähikuntiin, kuten Sulkavaan (12,5%) ja Savonlinnaan (14,6%) Pukkila
Pukkila (, vanh. "Buckila") on Uudellamaalla sijaitseva kunta. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Pukkilaa on kutsuttu myös nykyiseksi kyläkseen Savijoeksi sekä puhekielessä Vähä-Porvooksi. Pukkila on väkiluvultaan Uudenmaan maakunnan pienin kunta. Vööla meri
Järven pinta-ala on 74 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 0,5 m meren pinnan yläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä. Pukala (Orivesi)
Järven pinta-ala on 410 hehtaaria eli 4,1 neliökilometriä. Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvi on pituuteensa nähden kapea ja se on selvästi itä-länsi-suuntainen. Sen eteläranta on melko selväpiirteinen, mutta sen pohjoisrannoilla vuorottelevat lahdet ja niemet. Järven keskeltä työntyy pohjoiseen Valkealahti ja tämän itäpuolella sijaitsevasta Majalahdesta työntyy kapeasta lahdensuusta koilliseen 1,4 kilometriä pitkä Isolahti. Isolahti kääntyy lopulta kohti kaakkoa ja kietoo sisäänsä laajan Punkanniemen. Punkanniemen itäpuolella sitä rajaa yli 600 metriä pitkä Vähälahti, jonka pohjukka lähes yhtyy Isolahden pohjukkaan. Järven itäpäätä kutsutaan Vuorilahdeksi. Pappilanjärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 0,83 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja Ulvilan keskustan Kokemäenjoen ylittävälle sillalle. Järven rantaviiva on 400 metriä pitkä ja ranta on pääosin joenkasamaa sedimenttiä. Pielinen
Pielinen on luode–kaakkosuunnassa yli 90 km pitkä ja enimmillään jopa 30 km leveä, ja se on pinta-alaltaan Suomen neljänneksi suurin järvi. Sitä luonnehtivat rannoilla kohoavat jylhät vaarat ja suuret avonaiset järvenselät. Järven pinta-ala on 89 420 hehtaaria eli 894,2 km². Se on 104 kilometriä pitkä ja 30 kilometriä leveä. Sen tilavuus on 8 999 miljoonaa m³ eli 9,0 km³. Järven keskisyvyys on 10,1 metriä ja suurin syvyys on 61 metriä. Syvin kohta sijaitsee lähellä Paalasmaan saarta. Puurijärvi
Puurijärvi on matala, umpeenkasvava ja rehevä lintujärvi. Järven suurin syvyys alle metrin. Keskisyvyys on vain 0,5 metriä, ja tilavuus on 2,4 miljoonaa kuutiometriä. Rantaviivaa on 14 kilometriä. Järvellä on yksi saari, Kirrinkallio. Järven korkeuserot ovat pienet, sillä se sijaitsee 42,5 - 43 metriä merenpinnan yläpuolella. Pinta-ala on noin 440 hehtaaria, rantaluhdat mukaan laskien 525 hehtaaria. Keskiveden aikaan järven pinta-ala on vähemmän kuin 400 hehtaaria. Paitsi aivan kasvukauden alussa, järvi on lähes kauttaaltaan yhtenäisen ilmaversoiskasvillisuuden peittämä. Maisemaa hallitsevat järvikaisla, järviruoko, järvikorte ja erilaiset sarat. Pohjoispäässä umpeenkasvusta ja soistumisesta viestivät runsaat raatekasvustot. Rannoilla on luhtaniittyjä ja kosteita pensaikkomaita. Virolainen (Tampere)
Järvi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria. Se sijaitsee metsässä pienessä painaumassa Vuoreksen itäpuolella yhdessä Pieni-Virolaisen kanssa. Järvet ovat muodostuneet Polkkakuusenharjun ja Mäyrämäen väliin. Järveen ei laske ojia, mutta sen laskuoja on suoristettu kaivamalla se Pieni-Virolaiseen. Järvien korkeusero on vain 0,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Rannat ovat kovaa moreenimaata, mutta kaakossa on suota. Järvi on autio, mutta sen kaakkoispuolelle on rakennettu tiheä asuinalue. Järvelle ei johda tietä. Lempäälän raja ohittaa sen 550 metriä etelässä. Viherinkosken kalliomaalaukset
Läheinen Puula laski jo kivikaudella vetensä Sysmän reittiä pitkin Päijänteeseen. Vuosina 1831−54 yhdistettiin Puulavesi Kissakosken kanavalla Mäntyharjun reittiin , joka alensi Puulaa 2,5 metriä ja syntyi erilliset järvet Viheri, Suontee ja Jääsjärvi. Samalla Puulan laskusuunta Päijänteeseen tyrehtyi ja sen vedet päätyivät Mäntyharjun reitille. Viherinkosken vedet tulevat Suonteesta ja laskevat Viheriin. Veden määrä on luonnollisesti vähentynyt Kissakosken kanavaa edeltäneistä ajoista. Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 230 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järven muoto on kuitenkin rikkomainen ja levein kohta järvessä on vain 1,3 kilometriä pitkä. Keskellä järveä sijaitseva Pilpusniemi yhdessä Heinäsaaren kanssa jakaa järven kahtia. Puoliskojen yhtenäisyyttä rikkovat lännessä Hevossaari ja idässä Haapastenniemi. Järven lähiympäristö on metsävaltaista ja mäkistä seutua. Rannat voivat paikoin olla jyrkästi veteen viettäviä. Korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle asti, ovat esimerkiksi etelärannassa Laitakuusenmäki, joka kohoaa 50 metriä vedenpinnan yläpuolelle, tai luoteisrannassa kallioinen Kastarinvuori. Mäeküla järv
Järven pinta-ala on 64 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 km (neliökilometriä). Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km (kuutiokilometriä) eli 1,3 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193). Pabra järv
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria ) tai 77 ha . Sen pituus on 2,0 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järven selkä on selkeäpiirteinen, mutta järven länsipäässä siitä työntyy 850 metriä länteen päin Vungi ots niminen lahti. Selällä sijaitsevat kaksi saarta. Ruusaar on 40 metriä pitkä ja Puusaar on 70 metriä pitkä. Puusaaren poikki kulkee kartan mukaan maiden välinen raja. Vungin lahteen laskee Verrevoja lännestä ja Toodsi järven laskuoja. Luontainen Lütä oja laskee järven pohjoispäähän maiden välisen rajan kohdalla. Järven laskujoki on Lidva jõgi, joka lähtee järven koillisrannasta Venäjän puolella Tarantaevosta. Järven valuma-alueen laajuus on 36,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00232 km (kuutiokilometriä) eli 2,32 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Ympäristö on länsipuolen soita lukuun ottamatta moreenimaastoa, jossa rannat ovat hiekkaisia ja kivisiä, mutta järven pohja on mutainen. Kummallakin rannalla on vähäistä asutusta ja niille johtaa erilliset maantiet kummankin valtion puolelta. Aurejärvi (järvi)
Järven pituus on 13,7 kilometriä, leveys 3,7 kilometriä ja sen pinta-ala on 21,2 neliökilometriä. Se sijaitsee Kyrösjärvestä 25 kilometriä pohjoiseen Parkanon ja Ylöjärven väisellä rajalla pitkänä pohjois-eteläsuuntaisena järvenä. Aurejärveen laskee vesiä varsin pieneltä valuma-alueelta. Yhdessä järven vesialtaan tilavuuden kanssa tämä näkyy veden hitaana vaihtumisena. Järven vesien laskennallinen keskiviipymä on 1 748 vuorokautta eli 4,8 vuotta. Aurejärven luonto on ilmeeltään erämainen ja se sijaitsee Suomenselän vedenjakajalla. Längelmäveden alue
Längelmäveden alue (vesistöaluetunnus 35.72) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 065,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,77 %. Vesistön alueen alarajana on Kaivannon kanava, jonka koko yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 179,7 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,75 %. Reitin vedet laskevat kanavasta seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Armijärvi (Hattula)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siihen sisältyy kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, jonka alueella järvi on. Järven vedenpinnan korkeus on 88,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joka on 7 metriä ylempänä kuin viereinen Lehijärvi. Armijärvellä ei kuitenkaan ole laskuojaa tai tulo-ojia, joten veden vaihtuvuus on heikkoa. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskimäärinen syvyys 4,6 metriä ja tilavuus on 420 000 kuutiometriä (m³). Sen syvin kohta, joka on 9,1 metriä syvä, sijaitsee järven pohjoispäässä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mikä johtuu sen sijainnista harjun reunalla. Matalia länsi- ja etelärantoja seuraa vanha kylätie (yhdystie 13899) ja tien varrella sijaitsee vanha kylän asutus. Myös harjulle on rakennettu tiiviisti, mutta moderni asujamisto seuraa harjun rinnettä pohjoisemmassa. Järven lounaispään ohittaa seututie 130. Rautajärvi (järvi Pälkäneellä)
Järven pinta-ala on 242 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä ja se on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 5,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0056 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 22,2 metriä. Siinä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 hehtaaria, mikä on noin 6,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 30 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 22,2 kilometriä. Reilanjärvi
Reilanjärvi on järvi Pyhärannassa Varsinais-Suomessa. Järvi on pinta-alaltaan noin 64 hehtaaria. Järvi on melko matala ja kasvillisuutta on paljon. Kalalajeja järvellä ovat hauki, ahven, ruutana ja särki. Järvellä on myös paljon lintuja. Syvimmät kohdat järvessä ovat vain noin 3 metriä, ja vesi on tummaa. Pisimmältä kohdaltaan järvi on noin 1,5 km pitkä. Järven vieressä sijaitsee Pyhärannan Reilan kylä ja järvi laskee Vesimyllynojan kautta Kukolanlahteen. Puula
Järven lasku-uoma on tulkinnasta riippuen joko Suonsalmi, joka laskee Puulan Ryökäsvesi-Liekuneen. Tällä on kuitenkin vedenpinta samalla tasolla kuin Puulalla. Toisaalta Liekune laskee Kissakosken kanavaa myöten Vahvajärveen, josta vedet jatkavat Pyhäveden valuma-alueen (14.97) läpi. Nigula järv
Järvi sijaitsee suuren Nigulan raban (suo) itäreunalla. Sen pinta-ala on 20 hehtaari ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 53,7 m meren pinnan yläpuolella. Järven ohittaa suoraksi kaivettu Rannametsä jõgi, josta on kaivettu järveen kaksi yhdysojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 4,6 neliökilometri.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys 3,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00049 km (kuutiokilometriä) eli 0,49 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat kaikkialla suota lukuun ottamatta kahdella itään työntyvällä lahdella, joissa rannat ovat metsää. Toisen ojan rannassa sijaitsee rakennus, jonne johtaa parkkipaikalta polku. Latvian rajalle on matkaa 3,5 kilometriä. Roukkulanjärvi
Järven pituus on 28,2 ja leveys 6,9 kilometriä. Se koostuu neljästä salmien yhdistämästä luoteis–kaakkoissuuntaisesta ulapasta. Järvessä on paljon pitkiä ja kapeita niemiä. Saaria on 88. Enimmäkseen kivisiä rantoja peittävät havumetsät. Keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 22 metriä. Syvemmät osat ovat mutapohjaisia. Roukkulanjärvi vapautuu jäästä toukokuun puolessavälissä, lämpenee nopeasti ja jäätyy marraskuun puolivälissä. Vesi on tummankeltaista tai jokien suissa tummanruskeaa ja melko hapanta. Tärkeimmät kalalajit ovat ahven, muikku, siika, särki ja hauki. Pangodi järv
Järven pinta-ala on 93 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven selkä on 1,6 kilometriä pitkä, sillä järven pohjoispää kääntyy Pikksaaren niemen taakse Väikejärven nimiseksi lahdeksi. Myös järven kaakkoisrannasta aukeaa Hurda laht kapean Hurdakael nimisen 15 metriä kapean salmen takana. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,43 ha. Väikejärvellä on 90 metriä pitkä Väikesaar ja järven länsirannan tuntumassa on 50 metriä pitkä Kivisaar. Järven eteläpäähän laskee useita ojia, joista huomattavimmat ovat Kivijärven ja Kodijärven yhteinen laskuoja ja Mudalahden laskuoja. Muut järven tulo-ojat ovat pieniä. Järven laskuoja Luhasoo oja lähtee Hurda lahdesta itään Käpän asuinalueen läpi ja virtaa Matsi järven läpi kohti pohjoista. Yli kolmen kilometrin päässä se yhtyy Peedja jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 9,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 11,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0036 km (kuutiokilometriä) eli 3,6 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Järven eteläpäätä hallistee Palumäed, jotka kohoavat yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven lähiympäristössä on runsaasti peltomaata ja jonkin verran metsää. Suorantoja on vain nimeksi. Järveen viettävillä rinteillä on runsaasti haja-asutusta. Tatran ja Otepään välinen maantie 46 ohittaa järven sen luoteispuolelta. Paunkülan tekojärvi
Järven pinta-ala on 416 hehtaaria (ha), johon voidaan lisätä 21 saaren yhteisala 31,3 ha. Suurimpien saarten nimiä ovat Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu. Tämä on Viron toiseksi suurin tekojärvi. Järven laskuoja on Pirita jõgi ja järveen laskevat Palgissaare oja ja Paunküla oja. Tekojärvi on muodostettu patoamalla sen etelä- ja lounaisrannat. Patoa seuraa kanava, jota pitkin ympäristön ojat johdetaan alajuoksulle ja lasketaan Pirita jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 90 km². 
Järvi on luodattu ja sen mukaan järven suurin syvyys on 8,7 metriä ja keskisyvyys 3,4 metriä. Järven tilavuuden arvioidaan olevan 0,010 km³ eli 10 miljoonaa kuutiometriä (m³). Järven rantaviivan pituus on 25,5 kilometriä. Järvi tyhjennetään syksyisin. Karhulammi (Hattula)
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200 metrin päässä. Maavesi (järvi)
Maavesi (SYKE:n järvinumero 04.252.1.001) on Vuoksen vesistöön kuuluva suurehkö järvi Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 32,71 km², ja pinnankorkeus 99 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi jakautuu Koljonniemessä kahteen järvialtaaseen: läntinen on Längelmäenjärvi, itäisen ulappa on Vasaraselkä. Suurimmat saaret ovat Vehkasaari (10 ha), Sikosaari (10 ha), Ivunsaari (8 ha) ja Manninsaari (8 ha). Järven pinnankorkeutta säännöstellään Kiekan voimalasta, jonka kautta vesi laskee idänpuoleiseen Sysmäjärveen. Iso-Pahlanen
Järven pituus on 900 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 18 hehtaaria. Se sijaitsee 1,3 kilometriä Liesijärvestä itään Luoteen kylässä. Järven ympäristö on metsämaastoa. Pohjoispään rannat ovat ojitettua soistunutta metsämaata ja siellä on järveen kaivettu neljä suo-ojaa. Yksi ojista yhdistää sen 50 metrin päässä sijaitsevaan Vähä-Pahlaseen. Järven eteläpäässä itärannalla sijaitsee sen ainoa luoto. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Veden laskennallinen vaihtuvuus on 177 vuorokautta. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Lähin tie on metsäautotie, jonne pääsee Vehmaanperältä Liesjärvelle johtavalta tieltä. Uuranjärvi
Järven pinta-ala on 400 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä. Se on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen, mutta siitä työntyy kilometrin verran itään Pesälahti. Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta, joista on karttaan on nimetty vain Korkatinsaari. Partalansaari
Saarta ympäröivät suurimpina vesistöalueina itäpuolella Lepistönselkä, luoteispuolella Enonvesi ja lounaispuolella Haapaselkä. Saaren sisällä on yli 80 järveä ja lampea, joista suurimpia ovat Kulkemusjärvi ja Saajuu. Saaren tieyhteydet mantereelle kulkevat pohjoiseen Hakovirran yli kulkevan sillan kautta Sulkavan kunnan keskustaan ja etelään Kietävänsalmen poikki lossilla Viljakansaareen ja edelleen kantatielle 62 Puumalan kirkonkylän kaakkoispuolelle. Saaressa sijaitsevat Sulkavan puolella kaakossa Auvilan, pohjoisessa Kaartilankosken ja lännessä Karjulanmäen kylät. Puumalaan kuuluvat Keriniemen ja Kietävälän kylät. Vakituisia asukkaita on noin 400. Asukkaista 300 on sulkavalaisia ja loput puumalalaisia. Lisäksi saarella on paljon kesäasukkaita. Lintumaanjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 600 metriä. Siihen laskee viisi ojaa, joista yksi on Levoniemenjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 2,3 kilometriä pitkä Syrjälänpuro, joka laskee Herttuanjärveen. Teurulampi
Lammen pituus on 800 metriä, leveys 350 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Se sijaitsee Poltinjoessa ja on joen laajentuma eli läpivirtausjärvi. Poltinjoki on Leppäsjärven laskuojki, joka yhtyy alajuoksulla Parkanonjärven laskujokeen Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Pohjoisranta kuuluu Ikaalisten golfkerholle ja lammen eteläranta on peltomaata tai niittyä. Lammen eteläpuolella sijaitsee kolme maatilaa ja rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdystie 13271, joka haarautuu seututiestä 276. Ruovesi (järvi)
Paloselän (järvinumero on 35.332.1.001) järvenosan pinta-ala on 2 482 hehtaaria eli 24,8 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 7,1 kilometriä leveä. Hanhonvuolteen itäpuolella aukeaa Majaselkä ja heti perään Paloselkä, jotka ovat järvenosan suurimmat järvenselät. Hongonniemi on 3,5 kilometriä pitkä niemi, johon Paloselkä päättyy. Paloselän kaakkoisosassa Hongonniemen rantoja seuraa etelään Ahveslahti, joka kapeasuisena lahtena muodostaa oman järvialueensa. Hongonniemen itäpuolella Paloselän järvenosa jatkuu Hongonselkänä, Aittoselkänä ja Soilunvuolteena. Järvenosa kapenee salmimaiseksi järvenosaksi, jonka päässä sijaitsee lopulta Huutoselkä. Täällä Vilppulassa Kuorevesi laskee Paloselkään Kirkkosalmen läpi. Soilunvuolteelta erkanee kaakkoon päin Sulusselkä eli Pynnösselkä, joka on kapeasuisen lahden laajentuma. Kahrila järv
Järven pinta-ala on 40 ha (hehtaaria) ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee viisi ojaa ympäröiviltä pelloilta, joista Ennin oja putoaa Hinnin kanjonin läpi. Järven läpi virtaa Tõugjärvestä eteenpäin jatkava Rõuge jõgi (Aiju jõgi), joka yhtyy seitsemän kilometrin päässä Vagula järveen laskevaan Võhandun jõgeen. Valuma-alueen laajuus on 45,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 16,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 km (kuutiokilometriä) eli 2,1 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä. Puula
Puulan tilavuus on 3 060 miljoonaa m³ eli 3,06 km³. Järven keskisyvyys on 9,2 metriä ja suurin syvyys on 69 metriä. Unari (järvi)
Järven pinta-ala on 2910 hehtaaria eli 29,1 km². Se on 11,3 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 145,8 miljoonaa m³ eli 0,15 km³. Järven keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 24,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Porosaaren itäpuolella. Järvessä on laskettu olevan 22 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 382,185 ha, mikä on noin 11,6 % järven kokonaispinta-alasta. Porosaari on yli neliökilometrin suurinen, kahdeksan saarta, kuten esimerkiksi Kemiläissaari ja Järvisaari, ovat yli hehtaarin suurisia, ja niiden lisäksi 10 on yli aarin ja loput 3 on alle aarin kokoisia. Järven rantaviivan pituus on 74,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 18,8 kilometriä. Vehkajärvi (Mänttä-Vilppula)
Järven pinta-ala on 268 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 4,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Se on pitkä, mutta kapeimmillaan se on keskivaiheilla vain 200 leveä. Se erottaa Tarjanteesta korkeiden näkien sarja, joiden välistä laskujoki pääsee läpi. Järven läpiympäristössä sijaitsee viisi mäkeä, jotka näkyvät järvelle. Länsirannalla ovat pohjoisesta lukien Rossinvuori, Palellusvuori ja Kuivikonvuori. Eteläpäässä ovat Seitsemänmerkinmaa ja Tiuranvuori. Muut mäet ovat matalampia mäkiä. Näistä Tiuranvuori, Palellusvuori ja Rossinvuori kohoavat järvestä noin 60 metrin korkeuteen. Taulajärvi (Nokia)
Järven pinta-ala on 15,0 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 350 metriä. Järvellä ei ole tulo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Jutistenlahteen Kulovedessä. Puronvarsi on 550 metriä pitkä ja kapea luonnonsuojelualue. Pühajärv
Järven pinta-ala on 291 hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Pohjoisempana sijaitsevat Sösarin saaret, järven selällä Kloostrisaar ja etelässä Lepasaared. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 115,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Huomattavimmat siihen laskevat ojat ovat Marguse oja, Neitsijärve oja ja Poslovitsa oja. Järven valuma-alueen laajuus on 44,0 neliökilometriä. Järven oma laskujoki on Pieni Emajoki (), joka lähtee järven eteläpäästä ja juoksee ensin etelään ja kääntyy sitten länteen ja pohjoiseen. Joki laskee lopulta Võrtsjärveen.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,3 metriä ja suurin syvyys 8,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,013 kuutiokilometriä eli 13 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 16,3 kilometriä. Puula
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä kahdesta suuresta valuma-alueesta. Puulaan laskee koillisesta Mikkelin ja Kangasniemen rajaa seuraava Läsäkoski, joka laskee Vuojaselkään kolme kilometriä leveän ja Rauhajärven (1 127 ha) edessä olevan kannaksen yli Kyyveden alueen (14.93) vesiä. Luoteesta laskee etelään Joutsan ja Kangasniemen rajajokena Kälkäjoki, joka laskee Siikaveden lahteen. Se tuo pohjoisesta Kälkäjoen valuma-alueen (14.95) vesiä. Pitkäjärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 25,3 hehtaaria ja sen pituus on 1,4 kilometriä ja leveys 250 metriä. Järveen laskee vain pari tulo-ojaa, joista Kiimajärvenoja tuo Kiimajärven ja Pikku Kiimajärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla Kauppilahdessa, josta saa alkuunsa 2,5 kilometriä pitkä Pitkäjärvenoja. Se laske Myllyojan nimellä Kotojärveen, joka yhtyy vuorostaa Ekojoen uomaan. Muolaanjärvi
Järven vesi on kellertävää ja näkösyvyys on noin 1,5 m. Päärynän muotoisen järven pituus on 12,5 km ja suurin leveys 5,7 km. Saarista laajin on Suursaari, jonka korkeus merenpinnasta on 30 metriä. Pienempiä saaria ovat Rumakoira, Vanhapiika, Hepoleuka, Pajupehko, Kangassaari, Louhikko, Lammassaari, Puntari ja Selkäluoto. Suurimmat lahdelmat ovat Ripinlahti, Vehkalahti ja Lavolanlahti. Järven eteläpää on rannoiltaan ruohottunut. Sen vesi laskee pienen Muolaanlammen kautta Äyräpäänjärveen. Luttu (järvi Juupajoella)
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289. Aurajärvi
Järven pinta-ala on 48,0 hehtaaria ja sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys on 400 metriä. Se on U-kirjaimen muotoinen, jossa pisin näkymä kilometrin mittainen. Järvellä ei ole varsinaista laskujokea, sillä siitä lähtevät ojat ovat lyhyitä. "Ojansuunlahdessa" ranta on kuitenkin niin matalaa, että sitä kautta vesi voisi virrata metsässä oleviin ojiin ja valua ala rinnettä aina "Auraojaan" asti, mistä vedet sitten valuisivat Lievijärveen. Toinen vaihtoehto liittyy "Huittistenlahden" matalaan kannakseen, mistä vedet voisivat myös valua "Jalonojaan". Virallisesti Aurajärvi liitetään Lievijärven vesistöön. Järven rantaviiva on 7,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Laihajärvi (Tienhaara)
Järvi on 3,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on noin 3 neliökilometriä suuri. Se sijaitsee Venäjällä Suomen rajan rajavyöhykkeen lähellä. Järven luoteispään etäisyys valtionrajasta on puoli kilometriä. Järvi on rantaviivan suhteen selkeäpiirteinen järvi, jossa saaret rikkovat järvenselän yhtenäisyyden. Järvessä on viisi lahtea, jotka muodostavat omat suojaisat elinympäristönsä niemien ja saarten suojassa. Saaria on seitsemän, joista suurin on 700 metriä pitkä ja 250 metriä pitkä. Muut saaret ovat huomattavasti tätä pienempiä. Järvenlasku
Päijänteen pintaa laskettiin 1830-luvulla noin 1,2 metriä perkaamalla Kalkkistenkoskea. Puulaa laskettiin 1854 kaivamalla Kissakosken kanava Mäntyharjun reittiin. Kaiken kaikkiaan pinnaltaan joskus laskettuja järviä on runsasjärvisessä ja korkeuseroiltaan pienessä Suomessa hyvin runsaasti. Joskus kuitenkin varhaisempina vuosikymmeninä viljelysten kuivaamiseksi tehty järven pinnan lasku on myöhemmin saattanut osoittautua järven veden laadun kannalta ongelmalliseksi. Näin on käynyt esimerkiksi Uskelanjoen vesistöön kuuluvalla matalalla ja savipohjaisella Halkjärvellä Somerolla, vaikka järvi saakin runsaasti hapekasta pohjavettä viereisistä harjuista. Myös Satakunnassa Pyhäjärven liiallinen järvenlasku tuottaa ongelmia sen kunnostamisessa. Luvanjärvi
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja ja yhtenäinen järvenselkä, joka ulottuu järven länsipäästä sen itäpäähän. Järven keskellä on kapeikko, jossa järven leveys on 650 metriä. Kapeikon länsipuolesta on käytössä nimi Niskanselkä. Järven länsipäässä näkyy järvelle Myhkyrin vaara, jonka laki kohoaa 65 meriä vedenpinnan yläpuolelle. Etelärannasta 400 metrin päässä sijaitsee Kypäräsaaren kohdalla Kypärävaara, joka kohoaa yli 80 metrin korkeudelle. Lieslammi (Eura)
Pyöreähkön järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Järven luusua on metsäoja, joka sijaitsee järven koillisrannalla. Siitä saa alkuunsa yli kilometrin pituinen laskuoja, joka laskee Pitkäjärveen. Järven rantaviiva on 460 metriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota. Lammelle ei johda mitään tietä. Puula
Simpiänselän alueelle laskevat seuraavat järvet. Myllylampi (19 ha), Ylemmäistenlampi (19 ha) ja Iso Huuhtlampi (8 ha) laskevat yhdessä Piipanselkään, ja Iso-Hietanen (43 ha) laskee Piipanselän pohjoispuolelle Haapalahteen. Niemessä, missä sijaitsee kylä Hokka, laskevat Pirttilampi (18 ha) ja Vehkolampi (15 ha) erikseen Konnanselälle. Saman niemen kaakkoisosassa sijaitsevat Pitkäjärvi (20 ha) ja Hietajärvi (36 ha), jotka laskevat Vuojaselältä pohjoiseen jatkuvaan Kotkaiseen. Säynätlampi (96 ha) ja Sarkasenlampi (27 ha) laskevat Ruovedenselkään aivan Kangasniemen kirkonkylän eteläpuolella. Kylän pohjoispuolelle laskevat Pujaatsalmea pitkin Emäpaju (109 ha), Kotajärvi (40 ha), Iso Jouhtjärvi (63 ha) ja Kaijanlampi (49 ha). Väisälänsaaren järvistä voidaan mainita Vasaranlampi (15 ha) ja Hietalampi (14 ha). Patajärvi (Eura)
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta jatkaa kulkuaan järven läpi virtaava Hinnerjoki. Järven rantaviiva on 850 metriä pitkä ja ranta on pääosin peltojen rajaamaa ja heinittynyttä rantaniittyä. Pulesjärvi (järvi)
Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 6,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0066 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,1 metriä, ja suurin syvyys on 16,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee Huhtisaaren ja Selkäsaaren puolivälissä. Myös Selkäsaaren ja salmen välissä on syvänne, jossa on 13,5 metriä syvää ja toisaalta Pitkälahdessa on 12 metriä syvää. Muuten järvi on melko matala. Ruutana (Tampere)
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Puula
Karttuu alkaa kaakossa Malvaniemestä, ja matkalla kohti Puulansalmea, se kapenee. Luoteessa sijaitsevat pienemmät Uimaniemenselkä ja Mainiemenselkä, joka päättyy Puulansalmen kapeikkoon. Kapeikon takana aukeaa kapeana, mutta 19 kilometriä pitkänä järvenosa, jossa on runsaasti niemiä, lahtia ja saaria. Sen varrella sijaitsee Siikaveden lahti, Haapaselkä ja perällä Lihavaselkä ja Kekoniemenselkä ja Sätkynselkä. Karttuunselän etelärannasta työntyy ruopattu Suonsalmi Liekuneen. Karula järv
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee pari kilometriä Viljandin taajama-alueesta pohjoiseen. Alue järven ympäriltä on peltomaata, mutta järven rantojen rinteet ovat metsämaata tai niittyä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 70,0 m mpy. Järven läpi virtaa Uueveski oja, joka alkaa Võistre järvestä ja joka yhtyy Tänassilma jõgeen Viljandin taajama-alueen itäpuolella. Järveen laskee vain muutama lyhyt pelto-oja, mutta Uueveski oja takia sen Järven valuma-alueen laajuus on 32,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,8 metriä ja suurin syvyys 15 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0011 kuutiokilometriä eli 1,1 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu neljä asuntoa ja rineteeseen pienei asuinalue. Järven itäpuolella sijaitsee Karulan kylä ja sen länsipuolella kulkee pohjoiseen maantie 50. Koiranvuolle
Järvi on Puujoen uoman pieni laajentuma eli sitä voi pitää läpivirtausjärvenä. Sen pinta-ala on 3,5 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa tai taloa. Järven vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy, joka on sama kuin yläjuoksulla olevalla joen nimettömällä laajentumalla. Järveen ei laske muita ojia. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 128 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Järvi on selvästi jokiuomaa syvempi joka suhteessa. Jõemõisa järv
Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järveen on ohjattu lyhyitä pelto- ja metsäojia. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja järven rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. Rannat ovat autiot, mutta pohjoispuolella melko lähellä on kaksi maatilaa. Järven pohjoispuolella sen ohittaa Saaren ja Palan yhdistävä maantie. Lievijärvi
Järven pinta-ala on 116 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,9 kilometriä pitkä Kuoppalanjoki, joka laskee Kauvatsanjokeen. Pätkysjärven laskuoja Pätkyksenoja on kilometrin mittainen. Aurajärvi laskee suo-ojia myöten, mutta jatkanee Auranojaa myöten ja laskee Lievijärveen Jyränlahdessa. Metsäojia laskee järveen runsaasti. Lamminpäänlammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 13,0 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee neljä suurempaa ojaa, joista yksi on Mallasoja ja toinen on Heinivahon laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä Salmenoja Pehkijärveen. Järvien korkeusero on kartan mukaan vain 10 senttimetriä. Kaukajärvi (järvi)
Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 143 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 12 metriä. Järven keskellä on 22-metrinen syvänne, jonka suurin syvyys on 23 metriä. Rannat ovat jyrkkiä erityisesti järven eteläpuolella. Järveen laskee vain kolme ojaa, joista Nattarin suunnalta tuleva on merkittävin. Pitkäjärven laskuojaa, joka oli aikaisemmin salmi ja joka laskee nykyään Kaukajärven itäpäähän, ei ole merkitty karttaan. Järvien välillä ei ole vedenpinnoissa korkeuseroa. Kaukajärven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se kulkee Hautalammin kautta Hakametsään, jossa se yhtyy Vuohenojaan ennen yhtymistään Iidesjärveen. Järven valuma-alue on vain 11 neliökilometriä (km²), joten järven syvyydestä johtuen veden laskennallinen viipymä järvessä on 3,0 vuotta. Puula
Näiden kahden suuren valuma-alueen lisäksi Puulaan laskee kuusi pienempää valuma-aluetta. Synsiäjärven valuma-alue (14.926) laskee luoteesta Synsiöstä (1 927 ha) Iso-Kaihlasen (153 ha) ja Kolhonjärven (37 ha) kautta Sätkynselkään. Etelämmäksi tulee Haapajärvestä (393 ha) alkuunsa saavan Haapajärven valuma-alueen (14.925) laskujoki Tuhkajoki, joka käyttää reittinään myös Haapalampea (25 ha). Puulan länsipuolella sijaitseva Hirvijärvi (520 ha) muodostaa Hirvijärven valuma-alueen (14.924) ja se laskee Kohovuorenselkään Hirvisalon suojaan. Kangasniemen itäpuolella sijaitsee suuri Mallos (1 016 ha), jonka muodostama Malloksen valuma-alue (14.927) laskee Syväjärven (49 ha) kautta Vuojaselältä pohjoiseen työntyvään pitkään Vuojalahteen. Idän suunnalla sijaitseva Santaranjärvi (170 ha), joka on Santaranjärven valuma-alueen (14.928) keskusjärvi, laskee Santaranjokea pitkin Viljakkalansaaren taakse, ja kaakosta laskee Otavan pohjoispuolelle Korpijoki, joka on Korpijoen valuma-alueen (14.929) ja samalla Korpijärvi-Verijärven (1 195 ha) laskujoki. Ahilammi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Itärannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ohittaa siellä rautatie. Pohjoisrantaan Hiidenjoen itäpuolelle on rakennettu pienvenesatama laitureineen, yleinen uimaranta ja Turengin taajama ulottuu siellä lähes järven rantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin yläjuoksulla Kernaalanjärvellä ja alajuoksulla olevalla Vanajavedellä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 922 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee itärannan tuntumassa, missä kolkee joen eroosiossa syntynyt uoman kohta, joka on viitoin merkitty veneväyläksi. Toinen lähes nelimetrinen syvänne sijaitsee järven keskivaiheella.