Kuka oli Simo Häyhä?
Simo Häyhä
Simo Häyhä () oli suomalainen sotilas Neuvostoliittoa vastaan käydyssä talvisodassa. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen tehokkaimmista tarkka-ampujista. Häyhän kolmen sotakuukauden aikana ampumien puna-armeijan sotilaiden määräksi on esitetty jopa 542 miestä (vähintään 505 sotilasta). Muiden arvioiden mukaan tämä luku on noin 200. Häyhä itse väittää muistivihossaan ampuneensa noin 500 sotilasta. Puna-armeijan sotilaat nimesivät Häyhän ”Valkoiseksi kuolemaksi” (). Simo Häyhä
Talvisodassa (30. marraskuuta 1939 – 6. maaliskuuta 1940) Häyhä määrättiin tarkka-ampujaksi, ja hän palveli tehtävässä aivan sodan loppuvaiheessa tapahtuneeseen vakavaan haavoittumiseensa asti. Häyhä palveli muun muassa Kollaan rintamalla Jalkaväkirykmentti 34:n Aarne ”Marokon Kauhu” Juutilaisen 6. komppaniassa.
Urho Saariaho
Sosiaalineuvos Urho Saariaho vaikutti monin tavoin myös Sippolan kunnan (→ Anjalankoski → Kouvola) etenkin Kymijoen varrella olevan paperitehdastaajama Myllykosken sekä henkiseen että aineelliseen kehitykseen. Hänen ajamansa hankkeet muovasivat Myllykosken ulkoista kuvaa niin liikenteellisesti kuin palvelulaitoksinakin. Kansanedustaja koki olevansa myös paikkakuntansa edustaja maan parlamentissa. Urho Saariaho oli perustamassa Myllykosken työväenopistoa. Hän toimi Myllykosken ammattikoulun johtokunnan, sittemmin kuntaliiton liittovaltuuston puheenjohtajana vuodesta 1962 alkaen. Urho Saariaho vaikutti keskeisesti lukion saamiseksi Myllykosken yhteiskouluun. Sippolan kirkkovaltuustoon hän kuului 1960-luvun loppupuolen ja Kymenlaakson terveyden turvan hallitukseen vuodesta 1945 alkaen. Simo Kuntsi
Yhdistystoimintaan taiteen parissa Kuntsi ryhtyi 1960-luvun puolessavälissä Vaasan Höyrymyllyn käyttämän mainostoimiston omistajan Per Henrik Taucherin innoittamana. Taucher oli puheenjohtajana Nykytaideyhdistyksessä, ja Kuntsi ryhtyi yhdistyksen varapuheenjohtajaksi vuonna 1968. Hän toimi myös Suomen Taideakatemian edustajistossa 1973 alkaen, Akseli Gallén-Kallelan museosäätiön edustajistossa vuodesta 1979 sekä Cité international des arts à Paris -säätiön valtuuskunnassa vuodesta 1980. Hän oli mukana muidenkin alojen järjestöjen ja yritysten johtokunnissa, kuten Suomen Turkiseläinten kasvattajain liitossa 1947–1962, Mainostajien liitossa 1967–1970 ja Mainostelevisiossa 1962–1979. Vaasan-vuosinaan 1946–1960 hän toimi Norjan varakonsulina. Mikko Pohtola
Suomen Kuvalehden päätoimittajana Pohtola oli vuosina 1974–1986, ja sinä aikana hän nosti lehden levikin 50 000:sta 120 000:een ja merkittäväksi yhteiskunnalliseksi vaikuttajaksi. Ennen eläkkeelle jäämistään hän oli Yhtyneiden Kuvalehtien varatoimitusjohtaja 1986–1988. Pohtola oli ennen päätoimittajan tehtävää Suomen Kuvalehden toimittaja ja sittemmin lehtitalon toimituspalvelujen päällikkö. Pohtolan ajasta muistetaan erityisesti että hän palkkasi lehteen kirjoittajaksi Simo ”Simppa” Juntusen, joka oli joutunut pois Suomen Sosialidemokraatista näkemyserojen vuoksi. Tuolloin presidentti Urho Kekkonen lakkasi kirjoittamasta Suomen Kuvalehteen, johon hän oli pitkään tehnyt kolumneja nimimerkillä Liimatainen. Eläkkeellä ollessaan hän mm. johti pitkään Suomen Aseveljien Liiton (SAL) perinteitä jatkanutta Kaatuneiden Muistosäätiötä. Simo Laaksonen
Simo Laaksonen (s. 10. syyskuuta 1998 Marttila) on suomalainen autourheilija. Tapio Saarelainen
Tapio A. M. Saarelainen (s. 1966) on suomalainen tutkija, sotatieteiden tohtori, majuri ja Lappeenrannan teknillisen yliopiston dosentti. Hän on kirjoittanut kaksi kirjaa Simo Häyhästä. Hän haastatteli Häyhää useita kertoja ja kävi kirjeenvaihtoa tämän kanssa. Hän on toiminut aiemmin Maanpuolustuskorkeakoulussa tutkijana. Simo Lampinen
Simo Lampisen isä oli Raine Lampinen ja äiti Doris Lampinen (o.s. Rosenqvist). Raine Lampinen oli yksi Suomen menestyneimmistä moottoripyöräkilpailijoista ja Porvoon Moottorikerhon perustaja. Hänen kilpailu-uransa kesti 34 vuotta. Simon isoisä Emil Lampinen oli myös kilpa-ajaja, ja hän perusti Porvoon Kerkkooseen Karhun suksitehtaan 1901 ja Lampisen suksitehtaan 1922. Simo Lampinen sairastui 13-vuotiaana polioon, mutta hänestä tuli kuitenkin menestynyt ralliajaja. Samuel Gustaf Bergh
Samuel Gustaf Bergh (2. joulukuuta 1803, Oulu – 5. heinäkuuta 1852, Halikko), kirjailijanimeltään Kallio ja suomalaisittain Samuli Kustaa Bergh, oli suomalainen runoilija. Hänen tuotantonsa jäi suppeaksi, mutta erityisesti runot ”Ystävälleni”, ”Sirkka” ja ”Oma maa” ovat tulleet tunnetuiksi. Simo Silmu
Simo Johannes Silmu (s. 31. elokuuta 1977 Pori, Suomi) on suomalainen muusikko, säveltäjä ja sanoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten tanssiorkesteri Yölinnun laulajana ja keulakuvana. Hän perusti yhtyeen vuonna 1992 veljensä, rytmikitaristi Matti Silmun kanssa. Raimo Tienhaara
Raimo Anthoni "TeeHoo" Tienhaara (s. lokakuussa 1957) on suomalainen rikollinen, joka ehti 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa koota huumekaupoilla ja kiristyksillä kymmenien miljoonien markkojen omaisuuden. "Iltalehti" on luonnehtinut Tienhaaraa Suomen pelätyimmäksi rikolliseksi. Simo Taavetti Hämäläinen
Simo Taavetti Hämäläinen (30. joulukuuta 1913 Pielisjärvi – 30. joulukuuta 1977 Helsinki) oli suomen kielen tutkija, joka oli Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori vuosina 1957–1963 ja 1966–1972. Simo Rantalainen
Simo Rantalainen (s. 6. elokuuta 1961 Lahti) on suomalainen entinen toimittaja ja tv-persoona. Hän aloitti Mainostelevision urheilu-uutisten juontajana 1990-luvun alussa ja tuli tunnetuksi Jari Sarasvuon ohella "Hyvät, pahat ja rumat" -talk show’n juontajana. Aarne Sihvo
Aarne Sihvo (käytti Saksassa peitenimeä Sicher), (22. marraskuuta 1889 Virolahti – 12. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen jääkärikenraali, joka oli vuosina 1926–1933 (sotaväen päällikkö) ja 1946–1953 puolustusvoimain komentaja. Simo Juntunen
Juntunen oli toimittajana Työväen sanomalehtien tietotoimistossa 1947–1948, tiedotussihteerinä Suomen pienviljelijäin liitossa 1949–1953, toimittajana Uusi Aika-lehdessä 1954–1957 ja Suomen Sosialidemokraatissa 1957–1974. Poliittisesti Juntunen oli lähinnä leskisläinen oikeistososialidemokraatti. Itse hän luonnehti itseään SDP:n viimeiseksi tannerilaiseksi. Juntunen koki joutuneensa SDP:ssa yhä ahtaammalle vuodesta 1963 lähtien, jolloin Rafael Paasio valittiin puolueen puheenjohtajaksi ja puolueen linjaa suunnattiin Paasion sanoin ”pari piirua vasempaan”, mutta erityisesti Kalevi Sorsan tultua puoluesihteeriksi vuonna 1969. SDP:n 1970-luvun aktiivipoliitikoista Juntunen arvosti etenkin Suomen Pankin pääjohtajaa, myöhempää presidenttiä Mauno Koivistoa ja SAK:n puheenjohtajaa Niilo Hämäläistä. Ilpo Jalamo
Jalamo ja Keijo Mikkonen ideoivat yhdessä eräällä karateleirillä molempien omilla tahoillaan tuumimaa "terveysliikuntaa". Mukaan Asahin kehittämiseen he ottivat Timo Klemolan ja Yrjö Mähösen. Asahi on länsimaisille suunnattu terveysliikunnan muoto joka ammentaa itämaisesta liikuntatraditiosta. Eila Hyppönen
Nuorena ay-juristina Hyppönen puolusti menestyksellisesti oikeudessa Simo ”Simppa” Juntusta, joka sai 1974 Suomen Sosialidemokraatista (nyk. Demokraatti) potkut presidentti Urho Kekkosen myllykirjeen seurauksena. Hyppönen ajoi oikeudessa myös Tamminiemen pesänjakajat -kirjan (1981) vuoksi Helsingin Sanomista irtisanotun Aarno Laitisen asiaa, niin ikään tuloksellisesti. Ensio Häyrinen
Häyrinen pelasi pesäpalloa Itä–Länsi-ottelussa 1932. Hän edusti Viipurin Pallonlyöjiä. Häyrinen on tunnetun radioselostajan Raimo Häyrisen isä. Toivo Vähä
Toivo Juhonpoika Vähä (vuosina 1925–1939 Ivan Mihailovitš Petrov, , 12. huhtikuuta 1901 Iitti – 18. kesäkuuta 1984 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen Neuvostoliiton tiedustelupalvelun KGB:n rajavartiojoukkojen eversti. Hän tunnetaan muun muassa osallisuudestaan brittiläisen vakoojan Sidney Reillyn vangitsemiseen vuonna 1925. Simo Sipilä
Simo Olavi Sipilä (s. 17. huhtikuuta 1983 Tampere) on suomalainen pikajuoksija. Juoksuharrastuksensa hän aloitti Nokian Urheilijoiden riveissä, kunnes vuonna 2008 siirtyi HIFK:n urheilijaksi. Hänellä ei ole valmentajaa, vaan hän on koko uransa ajan valmentanut itse itseään. Aikuisten SM-kisoista hän on saavuttanut 100 metriltä kolme pronssia ja 4×100 metrin viestistä kaksi kultaa. Sisäratojen SM-kisoista hänellä on yksi kulta 60 metrin juoksusta. Maaotteluissa Sipilä on edustanut Suomea niin aikuisten kuin eri ikäluokkienkin tasolla vuosina 2002, 2004, 2007 ja 2008 100 metrillä ja 4×100 metrin juoksussa. Ami Hauhio
Aimo Robert ”Ami” Hauhio (14. kesäkuuta 1912 Viipuri – 16. joulukuuta 1955) oli suomalainen taiteilija, sarjakuvantekijä, kuvittaja, sanomalehti- ja pilapiirtäjä, kartanpiirtäjä ja kivipiirtäjä. Hän oli Viipurin Taiteilijaseuran ja Suomen Taidepiirtäjien Liiton jäsen (myös johtokunnassa). Suomen Taidepiirtäjien Liiton varapuheenjohtajana hän oli 1948. Hauhio muistetaan erityisesti yhtenä oman aikansa merkittävimmistä suomalaisista sarjakuvapiirtäjistä ja suomalaisen science fictionin edelläkävijänä. Lauri Häyhä
Välihyökkääjänä pelannut Häyhä edusti urallaan Vaasan Palloseuraa 1951–1958, Rosenlewin Urheilijoita 1959–1963 ja Porin Karhuja 1964–1966. Hänen paras saavutuksensa on SM-hopea vuodelta 1959. Kaikkiaan Häyhä pelasi kahdeksan kauden aikana 99 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 23 maalia. Uuno Hirvonen
Uuno Ilmari Hirvonen (24. joulukuuta 1898 Rautu – 26. kesäkuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan paremmin kirjailijanimellään Simo Penttilä (myös Akseli Koskensalpa, Artturi Koskensalpa). Hän kirjoitti aikoinaan hyvin suosittuja seikkailuromaaneja, joista myöhempään tuotantoon kuuluva Punavyö-sarja on tunnetuimpia. Hirvonen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959. Mustolan koulu
Vuonna 1955 Mustolan koulun kolmanneksi opettajaksi valittiin Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1951 valmistunut Yrjö Häyhä, josta tuli Tyyni Stråhlmanin jäätyä eläkkeelle koulun johtaja. Hän oli työskennellyt ennen Mustolaa johtajaopettajana mm. Joutsenon Konnunsuon ja Savukosken Kuoskun kouluilla. Hänet muistetaan uudistusmielisenä ja määrätietoisena koulun kehittäjänä, jonka aikana rakennettiin uusi koulurakennus, yhdistyttiin Lappeenrannan kaupunkiin ja siirryttiin peruskouluun. Häyhä opetti 5-6 luokkia. Hänen kiinnostuksensa uuteen ja ajankohtaiseen näkyi opetuksessa esimerkiksi sanomalehtikokeissa, joden avulla oppilaita kannustettiin sanomalehtien seuraamiseen ja lukuharrastukseen. Häyhä osallistui työnsä ohella myös yhteiskunnalliseen toimintaan mm. kirjasto- ja pelastuslautakuntien jäsenenä ja opettajien ammattijärjestön paikallisyhdistyksen puheenjohtajana. Vuonna 1956 alaluokkien opettajaksi valittiin niin ikään Helsingin opettajakorkeakoulusta vuonna 1956 valmistunut Liisa Häyhä, joka myös oli toiminut Kuoskussa opettajana. Opettapariskuntana Liisa ja Yrjö Häyhä vaikuttivat Mustolassa vuosina 1956–1981. Sam Sihvo
Asuessaan Helsingin ulkopuolella eräässä huvilan yhteisasunnossa erään toisen miehen kanssa, Sihvo oli ollut vierailulla Tyko Sallisen luona Hyvinkäällä. Hänen toverinsa oli samaan aikaan matkalla Viipurissa. Vaikka oli kova pakkanen hän ei huomannut asuinpaikkaansa palatessaan, että huvila oli lämmittämätön, vaan meni nukkumaan. Hänen taiteilijatoverinsa huolestuivat Sihvosta jonkin päivän jälkeen ja mentyään häntä katsomaan he tapasivat Sihvon vuoteestaan. He veivät hänet ensin ravintola Brondaan, mutta Sihvo oli kuumeessa ja sekava. Sairaalassa havaittiin, että hänellä oli keuhkokuume, johon hän menehtyi. Kauko Röyhkä
Röyhkä perusti Kauko Röyhkä ja Combo -yhtyeen Gabi Hakasen, Mara Salmisen, Pekka Gröhnin ja Timo Vikkulan kanssa. Vuonna 1991 julkaistiin "Tyttöjen ystävä", jonka avausraita ”Kevät” on "Soundi"-lehden arvion mukaan yksi Röyhkän hienoimmista kappaleista. Levyn kokoonpanosta ainoastaan "Kaksi koiraa" -albumilla mukaan tullut kitaristi Timo Vikkula jatkoi yhtyeessä. Basistiksi vaihtui Ari Vaahtera ja rumpaliksi Tero Kling. Urho Saariaho
Urho Saariaho ansioitui sekä aktiiviurheilujana että urheilujohtajana järjestötehtävissä. Urheiluharrastus alkoi jo pikkupoikana Raahessa. Urho Saariaho osallistui paikallisissa, piirikunnallisissa tms. kilpailuissa tarvittaessa seuransa edustajana moniinkin eri lajeihin, mutta tärkeimmäksi hänelle muodostui seiväshyppy. Väärästä ”selkä rimaan päin” -ylitystyylistä huolimatta kova harjoitus vei hänet aina Suomen mestaruuteen 22-vuotiaana 1934 – tulos oli 380. Lisäksi hän saavutti useita toisia, kolmansia ja pistesijoja SM-kilpailuissa. Kymenlaakson piiriennätys 380 oli hänen nimissään 1937-48. Saariaho oli puolustusvoimain mestari, Helsingin yliopiston kirjoilla ollessaan akateeminen mestari jne. Urho Saariaho oli monipuolinen urheilija menestyen seipään lisäksi yleisurheilussa monessa lajissa. Hän harrasti voimakkaasti myös jääpalloa. Yrjö Roiha
Yrjö Roiha (6. tammikuuta 1856 Rautjärvi – 4. elokuuta 1894 Olukondan lähellä, Saksan Lounais-Afrikka) oli suomalainen lähetyssaarnaaja, joka työskenteli kahden työkauden ajan 1883–1894 Suomen Lähetysseuran työntekijänä Saksan Lounais-Afrikan Ambomaalla. Roihan ensimmäinen kausi Ambomaalla kesti seitsemän vuoden ajan, ja sen jälkeen hän palasi Suomeen tekemään lähetyskoulun loppuun. Ensimmäisellä kaudella hän oli toiminut katekeettana, mutta valmistuttuaan lähetyskoulusta hänet vihittiin vuonna 1892 lähetyssaarnaajaksi. Simo Vehviläinen
Vehviläinen on Helsingin IFK:n kasvatteja ja on pelannut uransa alkupuolella pääkaupunkiseudun joukkueissa. Vehviläisen ensivisiitti SM-liigaan oli kaudella 2004–2005, jolloin hän puki kolmeen HIFK:n otteluun. Samalla kaudella hän oli kuitenkin vakuuttanut paikkansa Mestiksessä pelaavassa HC Salamoissa. Seuraavalla kaudella Vehviläinen oli Salamoiden selkeä ykkösmaalivahti vieden Salamat puolivälieriin, missä he hävisivät Vaasan Sportille ottelusarjan 2–3. Simo Heininen
Simo Kaarle Matias Heininen (s. 23. huhtikuuta 1943 Lahti) on suomalainen historioitsija. Hän on ollut Helsingin yliopiston yleisen kirkkohistorian professori. Hänen tutkimuskohteensa on ollut erityisesti Mikael Agricola. Simo Juntunen
Juntunen siirtyi 1975 kolumnistiksi Suomen Kuvalehteen silloisen päätoimittajan Mikko Pohtolan houkuttelemana. Pohtola, joka oli jo ennestään henkilökohtaisesti tuntenut Juntusen, asetti kuitenkin ehdoksi, ettei ”ulkopolitiikan venettä saanut keikuttaa”. Samoihin aikoihin Urho Kekkonen lopetti pakinoiden kirjoittamiseen samaan lehteen "Liimatainen"-nimimerkillä, joskaan hänen suhteensa lehteen eivät täysin katkenneetkaan. Suomen Kuvalehteen Juntunen kirjoitti vuoteen 1983 saakka. Sulo Kolkka (sotilashahmo)
Eräs selitys Sulo Kolkan tarinan syntymiseen voinee olla sekaannus nimissä. Maineikas toimittaja Sulo "Simeoni" Kolkka toimi sotien aikana TK-miehenä, uutisoiden muun muassa tarkka-ampuja Simo Häyhän toiminnasta niin kotimaahan kuin ulkomaalaisille toimittajillekin. Saattaa olla, että joku ulkomaalainen toimittaja sekoitti, kenties kielivaikeuksien takia, tarinan kertojan toimittaja Kolkan ja tarinan päähenkilö tarkka-ampuja Häyhän nimet. Tämän seurauksena "tarkka-ampuja Sulo Kolkka" on ajan mittaan alkanut elää omaa elämäänsä urbaanilegendana. Simo Häyhä
Häyhää hoidettiin alkuun Jyväskylässä 30. sotasairaalan leukavammaosastolla Kinkomaalla ja sittemmin Helsingissä sairaala Mehiläisessä ja SPR:n Invalidisairaalassa. Vamma vaati sodan jälkeen pitkällisiä hoitoja ja useita leikkauksia. Leukaluuta korjailtiin Häyhän lonkasta otetulla luulla. Vamman vakavuuden vuoksi Häyhää ei anomuksestaan huolimatta otettu jatkosotaan. Päästyään sairaalasta Häyhä viljeli kotitilaansa jatkosodan ajan. Rauhanteossa Suomi luovutti lähes puolet Rautjärvestä. Tila jäi Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle. Heimo Riihimäki
Heimo Ilmari Riihimäki (17. tammikuuta 1907 Helsinki – 17. marraskuuta 1962) oli suomalainen arkkitehti ja taidemaalari. Riihimäen tunnetuin suunnittelutyö arkkitehtina oli hänen yhdessä Viljo Revellin ja Niilo Kokon kanssa Helsingin ydinkeskustaan ideoima ja suunnittelema Lasipalatsi, joka oli tarkoitettu tilapäiseksi rakennukseksi mutta tuli edustamaan Helsingin 1930-luvun funkkista, kun sen purku-uhka aikoinaan väistyi julkisen keskustelun ja asiantuntijoiden näkemysten ansiosta. Simo Pälli
Simo Pälli (17. joulukuuta 1906 Niemelänkylä, Ylivieska – 1. tammikuuta 1984 Ylivieska) oli suomalainen itseoppinut taidemaalari. Kauko Röyhkä (yhtye)
Kokoonpano Kauko Röyhkä, Timo Vikkula, Ari Vaahtera ja Tero Kling julkaisi 1993 kohutun Jumalan lahja -albumin. Yhtyeen nimestä oli tässä vaiheessa tippunut pois Combo-sana. Vaahtera tuotti levyn kuten myös yhtyeen kolme seuraavaa levyä. Vuoden 1998 Puiden alle -albumin teon aikoihin hän joutui jättämään yhtyeen terveysongelmien vuoksi. Levyn päätuottajana oli Sami Sarhamaa. Vaahteran tilalleen basistiksi liittyi jo aikaisemmin joillain keikoilla häntä tuurannut Mats Huldén. Simo Lipsanen
Simo Veikko Olavi Lipsanen (s. 13. syyskuuta 1995 Lappeenranta) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän kilpailee myös pituushypyssä. Hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä ja häntä valmentaa Petri Ruotsalainen. Siim Liivik
Liivik on tullut tunnetuksi myös esiintymisestään taiteilijanimellä "Märkä-Simo" rap-duo Jare & VilleGallen kappaleessa "Häissä", joka äänestettiin Suomen viralliseksi kesähitiksi vuonna 2011. Samana vuonna hän esitti kappaleen HIFK:n mestaruusjuhlissa. Liivik on esiintynyt kappaleella myös JVG:n keikoilla. Hän esiintyi myös yhtyeen marraskuussa 2013 julkaisemalla singlellä "Voitolla yöhön". Aarne Sihvo
Aktiivipalvelukseen palattuaan Sihvo komennettiin monien muiden nuorten jääkäriupseerien tavoin täydentämään sotilaskoulutustaan ulkomaiseen sotakorkeakouluun. Sihvo opiskeli Italian sotakorkeakoulussa (Scuola di Guerra) vuosina 1923–1925, minkä jälkeen hänet ylennettiin kenraalimajuriksi. Tällöin Sihvo oli korkeimmalle kohonnut jääkäriupseeri. Sihvo nimitettiin sotaväen päälliköksi 22. toukokuuta 1926 korvaamaan entinen Venäjän armeijan kenraali Karl Fredrik Wilkama. Sihvo oli tehtävään luonnollinen valinta. Hän oli poliittiselta kannaltaan vapaamielinen porvari, jonka viiteryhmiä olivat edistyspuolue ja maalaisliitto. Tämä vastasi Suomen sen hetkistä hallitusta. Lisäksi hän oli suomenkielinen jääkäri, mikä tyydytti aitosuomalaiset piirit. Ruotsinkieliset piirit Sihvo suututti edistämällä suomen kielen asemaa aktiivisesti. Hän mm. rankaisi kahta ruotsinkielistä aktiiviupseeria siitä, että nämä olivat palvelusaikana puhuneet keskenään ruotsia suomenkielisten asevelvollisten läsnä ollessa. (Lain mukaan sotaväen virkakieli oli suomi.) Simo Hannula
Simo Pertti Hannula (12. maaliskuuta 1932 Konginkangas – 2. elokuuta 2016 Lohja) oli suomalainen taidemaalari, kuvataiteilija ja taidegraafikko. Hän opiskeli Turun taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1950–1951. Tärkeimmät vaikutteensa Hannula sanoi saaneensa siellä Otto Mäkilältä ja Harry Henrikssonilta. 
Suomen Taideakatemian koulussa 1951–1955 tärkeitä opettajia olivat Aukusti Tuhka, Sam Vanni ja Erkki Koponen. Simo Salminen
Simo Salmisen varsinainen läpimurto tapahtui 1960-luvulla, kun Spede Pasanen huomasi Simon esiintyjänkyvyt ja päätti ottaa tämän mukaan televisiotyöhön. Salminen oli tutustunut Pasaseen pyydettyään tätä juontajaksi Härvelin pellehyppykilpailuihin 1960. Vuonna 1964 alkoi Simon ja Speden lähes neljä vuosikymmentä kestänyt yhteistyö elokuvalla "X-Paroni", jossa Salminen oli vielä pienehkössä roolissa gangsteriporukan yhtenä jäsenenä. Samana vuonna siihen asti radiossa vaikuttanut Spede sai oman televisio-ohjelman ja pyysi Simo Salmista koomikkoparikseen. Pasanen arvosti liikunnallista Salmista, ja tämän pellehyppääjä- ja akrobaattitaustaa hyödynnettiin monissa sketseissä. Speden aloittaessa vuonna 1965 televisiossa sketsisarjojensa ketjun Simo oli jo vakiokalustoa, ja 1967 hän oli jo toinen pääosanesittäjä Speden "Pähkähullussa Suomessa". Spede Pasasen varhaistuotannoissa mukana ollut Jukka Virtanen on todennut, että Simo Salminen oli Spedelle ihanteellinen koomikkopari, koska tämä ei varastanut Speden rooleja, mutta kykeni kuitenkin tuottamaan itsenäistä huumoria. Simo Roiha
Simo Roiha (s. 27. joulukuuta 1990 Rovaniemi) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Rovaniemen Palloseuraa. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä ja hän pelaa numerolla 20. Simo Häyhä
Häyhä toimi Kollaan Taistelijoiden Veljesliitossa pitkäaikaisena johtokunnan jäsenenä. Viimeiset vuotensa hän vietti Haminassa sotaveteraanien hoitokodissa. Hieman ennen 96-vuotispäiväänsä haastattelijan kysyessä, tunteeko hän omantunnontuskia ampumisistaan, Häyhä vastasi: ”Tein sen, mitä käskettiin, niin hyvin kuin osasin.” Häyhä kuoli vuonna 2002. Samae Koskinen
Koskinen teki ensimmäisen sooloalbuminsa "Vol. 1" sanoitukset yhteistyössä nykyrunoilijoiden ja -kirjailijoiden kanssa. Tekijöinä olivat muun muassa Inka Nousiainen, Sanna Karlström, Tomi Kontio ja Kauko Röyhkä. "Elossa"-levylle Koskinen halusi kirjoittaa tekstejä myös itse, ja ne syntyivät hänen ja Röyhkän yhteistyönä. Samae Koskinen muodostaa Jussi Lehtisalon kanssa death metal/hard rock yhtyeen Arkhamin Kirjasto. Hän on myös soittanut Kauko Röyhkän livekokoonpanossa ja Kauko Röyhkän ja Riku Mattilan yhteislevyllä "Kaksi lensi tuulen mukaan". Koskisen laulu ”Hyvä päivä” valittiin Radio Helsingin kesähitiksi 2013. Simo Simola
Simo Simola oli suomalainen sotilas ja kirjailija. Simo Vuorilehto
Simo Sakari Vuorilehto (s. 8. elokuuta 1930 Savonlinna) on vuorineuvos ja Nokian entinen pääjohtaja. Nokiassa hän toimi kakkosmiehenä 1980-luvulla, ja Kari Kairamon kuoltua vuonna 1988 hän nousi neljän vuoden ajaksi pääjohtajaksi ennen eläkkeelle jäämistään. Simo Salminen
Nykyistä edeltävä Venla-patsas, rehevä naishahmo, oli Simo Salmisen suunnittelema. Salmisen kehittämästä patsasmallista luovuttiin vuonna 2003. Venla-juhlien perustaja Ere Kokkonen suuttui perinteikkään patsaan syrjäyttämisestä ja sanoutui irti nykyisenlaisen palkintojuhlan toiminnasta. Salminen sekä Ere ja Anna-Maija Kokkonen muodostivat Originaali-Venla-toimikunnan, joka jakoi vanhanmallisen pystin vuoden 2002 Venla-voittajille. Simo Juva
Simo Juva (s. 28. elokuuta 1950, Helsinki) oli Lohjan kaupunginjohtaja vuosina 2009 – 2015. Virkavaalista valitettiin, ja hän joutui aluksi toimimaan kaupunginjohtajan viran väliaikaisena hoitajana. Hän jäi eläkkeelle elokuussa 2015, ja hänen seuraajakseen valittiin Mika Sivula. Hän on valtiotieteen maisteri. Niilo Räsänen
Niilo Bernhard Nikodemus Räsänen (6. joulukuuta 1890 Simo – 8. maaliskuuta 1965 Oulu) oli suomalainen rovasti, opettaja ja runoilija. Hän käytti myös nimimerkkiä "Teemu Pahnila". Kimmo Kylmäaho
Kimmo Kylmäaho on suomalainen mäkihyppääjä, joka kilpaili kansainvälisellä tasolla 1980-luvulla. Kylmäaho edusti urallaan Kainuun Hiihtoseuraa. Simo Frangén
Simo Juhani Frangén (s. 6. syyskuuta 1963 Ulvila) suomalainen koomikko, käsikirjoittaja ja televisiojuontaja, joka tuli tunnetuksi 1980-luvulla toimintansa aloittaneen Alivaltiosihteeri-huumoriryhmän jäsenenä. Myöhemmin hän on juontanut useita televisio-ohjelmia. Simo Silmu
Simo aloitti uransa vuonna 1992 Yölinnun kanssa. Yölintu voitti Satakunnan tanssiyhtyeiden mestaruuden yleisöäänestyksessä vuonna 1996 Ulvilassa Ravanin juhlahalissa pidetyissä kilpailuissa. Ensimmäisen soololevyn hän teki vuonna 2004, joka myi kultaa ja seuraavana vuonna platinaa. Levyn hitti oli "Kaikkea Hyvää", ja se valittiin vuoden 2004 parhaaksi iskelmäksi. Vuonna 2006 ilmestyi Silmun toinen sooloalbumi "Sydänsärkyä" ja se myi kultaa myös nopeasti. Silmu oli Iskelmäfinlandia -ehdokas vuonna 2007. Voiton vei kuitenkin Eino Grön, mutta Simo sai yleisön suosikin palkinnon. Vuonna 2008 ilmestyi viimeisin soololevy "Punaisessa talossa". Silmun soolouran hittejä ovat "Kaikkea hyvää", "Sydänsärkyä", "Taivaan Tuhat Kynttilää" ja "Elä vielä". Simo Saimo
Simo Saimo (s. 7. helmikuuta 1941 Vammala) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi SM-sarjassa vuosina 1961–1969 ja voitti yhden Suomen-mestaruuden. Simo Rinne
Simo Gunnar Rinne (2. elokuuta 1941 Tampere – 28. syyskuuta 2015) oli suomalainen pikaluistelija. Raimo Roiha
Roiha työskenteli 1950-luvulta alkaen eritoten Helsingissä erilaisissa viihdeorkesterikokoonpanoissa, televisiossa, radiossa, sekä studiomuusikkona. Hänet tunnetaan useista swing-levytyksistä, muun muassa Antti Sarpilan , Harry Aaltosen ja Ritva Oksasen kanssa. Roiha oli uransa aikana mukana 2 704:llä suomalaisella levytyksellä studiomuusikkona, mikä teki hänestä Gramexin tilastojen mukaan kautta aikojen 19. eniten levyttäneen suomalaismuusikon vuonna 2008. Roiha voitti useita sävellyskilpailuja ja hänen tunnetuimpia sävellyksiään ovat muun muassa "Jäähyväiset", "Tallinnan illat", sekä "Samettiruusuja". Vihan veljet
Vihan veljet oli Suomessa 1920-luvulla toiminut salaseura, jonka aate oli venäläisvastaisuus, ”ikuinen ryssäviha”. Sen loi Elmo E. Kaila, ja siihen kuului muun muassa pappi ja Suur-Suomen haaveilija Elias Simojoki. Sitä on sanottu niin Akateemisen Karjala-Seuran sisärenkaaksi kuin sen kanssa limittäin toimivaksi järjestöksikin. Salaseuraan kuuluvilla oli jäsenyyden tunnuksena pyöreä hopeinen rintanappi ”Pirua ja ryssää vastaan”, jossa on ristikkäin sapeli ja tikari. Seura oli lyhytikäinen, mutta vaikutus säilyi. Simo Elomaa
Elomaa muistetaan myös sosialidemokraattien ja kansandemokraattien leireihin jakautuneen ammattiyhdistysliikkeen eheyttäjänä. Vaikka Elomaa itse oli kansandemokraatti, oli hänellä hyvät suhteet sekä SAK:n sosialidemokraatteihin että työnantajajärjestöön. Ennen SAK:n palvelukseen siirtymistään Elomaa toimi muun muassa 1950-luvulla Porissa SKP:n piiritoimitsijana sekä Satakunnan Työn päätoimittajana vuosina 1959–1962. Hän opiskeli 1950-luvulla kahteen otteeseen Sirola-opistossa ja 1962–1964 Moskovan yhteiskuntatieteiden instituutissa. Simo Zitting
Simo Johannes Zitting (14. helmikuuta 1915 Muuruvesi – 6. helmikuuta 2012 Espoo) oli suomalainen juristi, joka toimi virkaa tekevänä ja varsinaisena Helsingin yliopiston siviilioikeuden professorina vuosina 1957–1978. Simo Kaario
Simo Kaario (sukunimi aik. Flinck; 11. tammikuuta 1876 Helsinki – 1. toukokuuta 1944 Tampere) oli suomalainen näyttelijä. Simo Salminen
Simo Salminen on saanut useita merkittäviä tunnustuksia elämäntyöstään suomalaisen viihteen ja komiikan parissa. Vuonna 1966 Salminen sai parhaan miespuolisen televisioesiintyjän Telvis-patsaan. Vuonna 1997 Simo Salmiselle myönnettiin valtion taiteilijaeläke ja 2002 viihteen Erikois-Venla mittavasta urasta. Esiintyvät Taiteilijat ry. myönsi Salmiselle Viihdetaiteen Mestarin arvonimen 2004. Kullervo Jylhä
Esko Kullervo Jylhä (16. huhtikuuta 1931 – 15. helmikuuta 1998) oli 1940–1990-luvuilla vaikuttanut kauhavalainen tunnettu tanssimuusikko sekä harmonikansoittaja. Kullervo Jylhä on muusikko Tapani Kankaan isoisä.
Kullervo Jylhän Tangoyhtye oli aikoinaan yksi kotimaisen tanssimusiikin huippunimiä joka kiersi Pohjanmaan tanssilavoja ahkerasti 1950-70 -luvuilla. Tanssiyleisö äänesti yhtyeen maakunnan suosituimmaksi kuusi kertaa Kauhajoen Kasinolla.
Orkesterin jäsenet olivat Simo Taavetti Hämäläinen
Hämäläinen valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1937 ja lisensiaatiksi vuonna 1960. Hän keräsi vuosina 1937–1940 Sanakirjasäätiön stipendiaattina kansankielen sanakirjaa varten sanastoa Nilsiän murteesta sekä vuonna 1945 Rovaniemen ja Inkerin Tyrön murteista. Hämäläinen oli "Nykysuomen sanakirjan" toimittajana vuosina 1946–1957 ja Sanakirjasäätiön johtajana 1963–1965. Simo Syrjävaara
Simo Syrjävaara (s. 14. kesäkuuta 1943 Rauma) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja -vaikuttaja sekä entinen pelaaja. Mauno Heimo
Heimo oli koulutukseltaan ylioppilas. Hän työskenteli Suomen sisällissodan aikana kansanvaltuuskunnan elintarvikeasiain osaston konttoristina ja pakeni sodan lopussa kansanvaltuuskunnan mukana Neuvosto-Venäjälle. Hän osallistui Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) perustamiseen Moskovassa. Heimo oli vuonna 1918 jonkin aikaa Berliinissä Neuvosto-Venäjän lähettilään Adolf Joffen avustajana ja yritti värvätä Saksaan jääneitä vasemmistolaisia suomalaisia jääkäreitä liittymään kommunisteihin. Vuosina 1918–1920 Heimo asui Ruotsissa, jossa hän toimi SKP:n Tukholman-toimiston sihteerinä ja perusti Kominternin Skandinavian-komitean yhdessä ruotsalaisen Zeth Höglundin kanssa. Heimo toimi myös Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoonan asiamiehenä salanimellä "Erkki Heino". Hänet vangittiin vuonna 1920 Norjassa hänen toimiessaan Edvard Gyllingin kuriirina, mutta hän onnistui pakenemaan ja jatkamaan maanalaista toimintaansa. Samu-Petri Simo
Samu-Petri Johannes Simo (s. 22. kesäkuuta 1978 Jyväskylä) on aktiiviuransa lopettanut suomalainen moukarinheittäjä. Hän edusti Jyväskylän Kenttäurheilijoita ja hänen valmentajanaan toimi Markku Simo. Kalevan kisoissa Simo saavutti moukarinheiton hopeaa vuonna 2000 ja pronssia vuonna 2001. Simo Kairistola
Simo Kairistola (s. 1979) on suomalainen rumpali, joka on Kalle Virtasen ohella toinen heavy metal -yhtye Viikatteen perustajista. Hän käyttää yhtyeen jäsenenä taiteilijanimeä Simeoni Viikate. Yrjö Jylhä
Yrjö Jylhä syntyi yksitoistalapsisen perheen kahdeksantena lapsena. Hänen isänsä oli kauppias Kaarle Juho Jylhä (k. 1928) ja äitinsä Ida Maria (o.s. Kovettu, k. 1917). Tukholman olympialaisten aikaan 9-vuotias Jylhä innostui urheilusta ja harrasti nyrkkeilyä, juoksua, kuulantyöntöä, kiekon- ja keihäänheittoa. Jylhä saavutti lyseoaikanaan 1920-luvulla Tampereen koulujen välisen keihäänheittomestaruuden. Koululaisena Jylhä oli vilkas mutta herkkä, ja hän toimi aktiivisesti koululaisseuran puheenjohtajana. Jylhä pääsi ylioppilaaksi 1922 Tampereen klassillisesta lyseosta, ja asevelvollisuutensa hän suoritti Porin rykmentissä. Hän opiskeli ensin Turussa mutta siirtyi vuoden kuluttua Helsingin yliopistoon. Jylhä ei suorittanut tutkintoja. Sam Sihvo
Sihvo oli yksi neljästä Sihvon jääkäriveljeksestä. Muut olivat isoveljet jalkaväenkenraali Aarne Sihvo, kenraalimajuri Jussi Sihvo ja pikkuveli, jääkärikapteeni Ilmari Sihvo. Sihvo työskenteli muusikkona ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 3. lokakuuta 1915. Hän osallistui taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella ja Riianlahdella sekä Aa-joella. Palvelustehtäviensä lomassa hän ehti perustaa pataljoonan orkesterin ja soittokunnan sekä toimia niiden johtajana ja soittajana. Simo Hannula
Simo Hannula tuli tunnetuksi 1960-luvulta alkaen eräänä kansainvälisesti tunnetuimpana ja palkituimpana
suomalaisena taidegraafikkona. Hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1969 ja professorin arvonimi 1993. Simo Häyhä
Häyhä käytti tarkka-ampujan tehtävässään suojeluskunta-asettaan, varhaisen tuotantomallin Sako M/28-30 ”Pystykorva” -kivääriä (suojeluskuntanumero S60974), ja toisin kuin neuvostoliittolaiset vastustajansa, hän suosi kiikaritähtäimen sijasta avotähtäimiä. Avotähtäimen avulla oli mahdollista saada nopeampi tähtäinkuva kuin kiikaritähtäimellä, jonka lasi lisäksi huurtui helposti talvella. Kiikaritähtäin myös heijasti toisinaan valoa paljastaen samalla ampujan sijainnin. Kiikaritähtäin olisi myös edellyttänyt pään nostamisen muutamia senttejä korkeammalle, mikä saattoi olla kohtalokasta. Kylmiin oloihin varustautuakseen hän pani paljon vaatetta päälle. Pahimmillaan pakkasta oli esimerkiksi Kuusamossa -37,6 astetta. Avotähtäin
Simo Häyhä oli kuuluisa siitä, että käytti kiväärissään avotähtäintä tarkka-ampujien tyypillisesti käyttämän kiikaritähtäimen sijasta, sillä avotähtäimen käyttö oli nopeampaa, avotähtäin ei huurru ja se mahdollistaa matalamman profiilin ampuessa. Reino Häyhänen
Ilmoittautuessaan suurlähetystöön Häyhänen pelkäsi joutuvansa kutsutuksi takaisin Neuvostoliittoon. Häyhästä ei tuomittu Yhdysvalloissa vakoilutoiminnastaan, koska hän yhtenä tapauksen päätodistajista sai ikuisen syytesuojan vakoilujuttuun liittyvissä asioissa. Häyhänen kuoli auto-onnettomuudessa Yhdysvalloissa 1960-luvun alkupuolella, mutta auto-onnettomuuden syystä on esitetty epäilyksiä. Simo Paassilta
Simo Paassilta (s. 1944) oli Halikon viimeinen kunnanjohtaja ennen kuin Salon seudun kuntaliitos 2009 toteutui. Liitoksen jälkeen Paassilta on ollut SDP:n edustaja Salon kaupunginvaltuustossa. Paassilta valittiin 2017 Eläkkeensaajien keskusliiton puheenjohtajaksi. Paassilta on nimitetty kunnallisneuvokseksi Ville Koho
Kesällä 2016 Kohon selkä leikattiin ja hän oli sivussa koko syyskauden 2016–2017 ajan. Koho palasi kaukaloihin tammikuussa 2017 ja hän pelasi 17 ottelua, kunnes Koho joutui uudelleen sivuun helmikuussa. Hänen kautensa päättyi tähän. Kauden 2017–2018 alkaessa Koho oli päässyt kuntoutumaan, ja hän aloitti jo 11. kautensa SaiPan kapteenina. Koho oli kauden päätteeksi ehdolla SM-liigan herrasmiespelaajalle myönnettävän Raimo Kilpiö -palkinnon voittajaksi, mutta palkinnon vei lopulta kuitenkin JYPin Jarkko Immonen. Helmikuussa 2018 Koho teki SaiPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Simo Saimo
Saimo edusti koko SM-sarjauransa ajan Rauman Lukkoa. Hän pelasi SM-sarjassa yhteensä 117 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 8 + 7 = 15 ja jäähymääränsä 92 minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden vuonna 1963 ja saavutti lisäksi yhden SM-hopean ja yhden SM-pronssin. Suomen sotien Korkeajännitys
Heimo Pohjonen esiintyy Kansalaissodan Korkeajännitys-sarjakuvassa. Saksaan sotaoppeja oppimaan lähteneitä jääkäreitä ihannoiva Heimo Pohjonen oli Sahanpään kylässä asuvan Pohjosen porvarissuvun poika. Pohjonen oli suojeluskunnan jäsen jo sodan ensipäivistä asti sillä hän vihasi erittäin vahvasti venäläisiä ja etenkin punaisia. Heimon punavihasta yhtenä esimerkkinä toimii Sahanpään suojeluskuntalaisten ja työväen välinen yhteenotto, jossa Heimo ampui pistoolilla aseettoman työläisen. Heimon sota muuttui lopullisesti punavaistaiseksi ristiretkeksi, kun Sahanpään punakomentaja Antti Kovalev ampui Heimon isän. Heimo päätti kostoksi teloittaa kaikki Sahanpään taistelussa saadut punaiset sotavangit. Saab 96
Suomen kuuluisin Saab 96:aa ajanut rallikuljettaja oli Simo Lampinen, joka menestyi sillä useissa kansainvälisissä kilpailuissa. Lampinen saavutti voitot Jyväskylän suurajoissa 1963, 1964 ja 1972 sekä RAC:ssä 1968. Saabilla menestyi myös Rauno Aaltonen. Marko Aho (muusikko)
Marko Aho on suomalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten Jytäjemmarit -kantriyhtyeen perustajana, kitaristina ja lauluntekijänä. Aho on vastannut toisen yhtyeen perustajan Antero Gustafssonin ohella Jytäjemmarien kappaleiden teosta. Aho ja Gustafsson ovat toimittaneet myös vuonna 2002 ilmestyneen "Mikko Saa Relaa!" -kirjan, mikä sisältää Pekka Myllykosken laulutekstejä ja tarinoita niiden takaa, sekä sen jatko-osan, vuonna 2010 julkaistun "Mihis me jäätiinkään? – Ison Kirjan Poika" -kirjan. Aholla on myös M ja Rytmijäte -yhtye, mikä esittää keikoillaan Jytäjemmareiden sekä Pekka Myllykosken vanhemman yhtyeen Maltaan Haukkojen kappaleita. M ja Rytmijäte on julkaissut singlen ja EP:n. Timo Räihä
http://timojohannes.blogspot.com Simo Susi
Simo Juhonpoika Susi (17. huhtikuuta 1896 Metsäpirtti – 14. tammikuuta 1938 Petroskoi) oli suomalainen punaupseeri ja osuuskaupan johtaja. Simo Aalto
Simo Aalto (s. 19. maaliskuuta 1960 Oulu) on suomalainen taikuri. Sami Sirviö (pesäpalloilija)
Sirviö oli pelaajana Sotkamon Jymyn kasvatti ja oli voittamassa joukkueessa viittä Suomen mestaruutta. Hän oli 1990-luvulla Jymyn johtavia pelaajia Kari Hakkaraisen ja Janne Vuorisen kanssa. Sirviö pelasi pääsarjassa viidessä eri joukkueessa, Sotkamon Jymyn lisäksi Kaisaniemen Tiikereissä, Imatran Pallo-Veikoissa, Hyvinkään Tahkossa ja Järvenpään Pesiksessä. Hän pelasi urallaan yhdeksän Itä–Länsi-ottelua ja voitti kaudella 1991 Superpesiksen etenijäkuninkuuden. Sirviö kuuluu kaikkien aikojen etenijätilaston kahdenkymmenen parhaan joukkoon. Simo Vuorilehto
Lähdekirjallisuudessa Simo Vuorilehto mielletään hyvin erilaiseksi johtajaksi kuin edeltäjänsä Kairamo. Häntä pidetään vanhan polven teollisuusjohtajana, joka ei uskonut kulutuselektroniikan nousuun. Suomen valtio oli myynyt Televan osake-enemmistön Nokialle 1980 luvulla. Nokian ajauduttua kriisin partaalle 1980-luvun lopussa rupesi Vuorilehto kuitenkin toteuttamaan laajaa saneerausohjelmaa, jonka seurauksena Nokia irtautui kumiteollisuudesta, televisioista ja tietokoneista. Simo Kärävä
Kärävän vanhemmat olivat kouluneuvos, opettaja August Kärävä ja opettaja Rauha Kaijanen ja puoliso vuodesta 1949 Ilmi Helena Räsänen (s. 1922). Kärävä kävi koulua Käkisalmessa, Haapamäellä ja Lappeenrannassa. Ylemmän oikeustutkinnon hän suoritti Helsingin yliopistossa 1949 ja sai varatuomarin arvon 1962. Valmistuttuaan Kärävä toimi virkamiehenä maatalousministeriön asutusasiainosastolla, josta hän siirtyi Kansallis-Osake-Pankkiin 1952, ensin lakimieheksi ja sitten konttorien esimieheksi. Pankin johtokunnan jäsen hänestä tuli 1967 ja pääjohtaja Veikko Makkosen varamies 1980. Pankin varatoimitusjohtajana Kärävä työskenteli 1983-1988. Vielä syksyllä 1991 hän toimi Pankkitarkastusviraston kutsusta erityisasiamiehenä Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankkia valvomassa. Kärävä toimi jo opiskeluaikana useissa eri järjestöissä, yhdistyksissä ja säätiöissä. Sodissa syksyn 1939 liikekannallepanosta aina Lapin sotaan muun muassa ryhmän- ja joukkueenjohtajana toiminut reservin kapteeni Kärävä valittiin 1948 Suomen sotaveteraaniliiton ja sen valtuuston varapuheenjohtajaksi ja 1986 liiton ja sen hallituksen puheenjohtajaksi, mitä tehtävää hän hoiti aina vuoteen 1998 saakka. Sittemmin liiton kunniapuheenjohtajaksi nimetty Kärävä toimi myös Maailman veteraanijärjestön neuvoston jäsenenä. Kärävä tunnettiin ahkerana kirjoittajana. Hän oli muun muassa yksi kirjoittaja "Pankkitoimen lakiasiat" -teoksessa, josta otettiin 13 painosta 1958-1998, ja kirjoitti yli tuhat lehtiartikkelia paitsi pankkitoiminnasta ja veteraanityöstä, myös muun muassa karjalaisten asioista. Simo Vehviläinen
Simo Vehviläinen (s. 24. huhtikuuta 1983 Helsinki) on entinen suomalainen jääkiekkomaalivahti, joka toimii SM-liigassa pelaavan Pelicansin maalivahtivalmentajana ja joukkueenjohtajana. Simo Paavilainen
Simo Kari Paavilainen (s. 14. kesäkuuta 1944 Vaasa) on suomalainen arkkitehti, professori ja toimi arkkitehtuurin laitoksen johtajana Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 2004–2009. Simo Järvinen
Simo Veikko Osmo Järvinen (21. syyskuuta 1938 – 5. elokuuta 1997) oli suomalainen arkkitehti. Hän oli erityisesti yhdyskuntasuunnittelija, ja hänen merkittävimpiä töitään on hänen ja Eero Valjakan vuosina 1968–1973 suunnittelema Olarin asuntoalue Espoossa. Järvinen ja Valjakka saivat vuonna 1975 Olarinmäen kerrostaloalueen suunnittelusta rakennustaiteen ja yhdyskuntasuunnittelun valtionpalkinnon. Samuli Laiho
Laiho perusti vuonna 17-vuotiaana 1987 Jussi Sydänmäen kanssa Hearthill-yhtyeen, ja sinä aikana hän teki viisi levyä ja satoja esiintymisiä. Orkesteri esiintyi kotimaan lisäksi esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ruotsissa, Englannissa, Tanskassa ja Saksassa. Vuonna 1992 Laiho aloitti musiikin opiskelun ja jättäytyi muutamaksi vuodeksi pois rockmaailmasta. Hän teki vuonna 1994 omaa nimeään kantavan soololevyn. Myöhemmin hän liittyi Ismo Alanko Säätiöön, jossa hän toimi kitaristina vuosina 1997–2002. Hän on soittanut myös monen muun orkesterin ja artistin, kuten esimerkiksi The Spirit of Hurriganesin, Palefacen ja DJ Slow'n levyillä. Laiho soittaa kitaraa Soul Tattoossa ja on tuottanut sekä säveltänyt yhtyeen esikoisalbumin. Hanke kesti kaksi vuotta. Marraskuussa 2011 Japanin listaykköseksi nousi kappale "With you", jonka toinen tekijä Laiho on. Toinen tekijä on japanilaisen lauluntekijä Daich, ja kappaleen esitää japanilainen Sexy Zone -poikabändi. Aarne Sihvo
Vuodenvaihteessa Sihvo matkusti takaisin Helsinkiin, missä hän tapasi valkoisten ylipäällikön kenraali Mannerheimin ja sai häneltä määräyksen lähteä Karjalaan. Hän matkustikin saamiensa ohjeiden mukaan Helsingistä Tampereelle ja Kangasalan kautta Mänttään, missä hän sai käsiinsä ylipäällikön lähettämät toimintaohjeet, jotka koskivat Karjalan rintaman muodostamista. Mäntästä Sihvo matkusti edelleen Antreaan, minne hän saapui 2. helmikuuta 1918 ja hän otti 5. helmikuuta 1918 vastaan rintamapäällikön tehtävät. Hieman myöhemmin 12. helmikuuta 1918 alkaen hän toimi Karjalan joukkojen virkaatekevänä ylipäällikkönä. Hän johtikin sitten koko sisällissodan ajan Karjalan ryhmää aina Viipurin operaatioon saakka, jolloin 18. huhtikuuta 1918 alkaen hänet alistettiin Itäarmeijalle ja hänen komentamansa Armeijakunta muuttui Sihvon Ryhmäksi. Hänen komentamansa Sihvon ryhmä aloitti Viipuria vastaan kohdistuvan hyökkäyksen etenemällä pohjoisesta käsin Näätähin ja Kilpeenjoen kautta Viipuriin, missä hänen joukkonsa torjuivat Naulasaaren taistelussa vihollisen pakoyritykset Viipurista. Hänen toimensa siivittivät hänet hurjaan ylenemisputkeen ja vasta 29-vuotiaana hänet ylennettiin everstiksi 3. toukokuuta 1918. Sisällissodan päättyessä Sihvo oli Karjalassa kenraali Mannerheimia huomattavasti tunnetumpi ja kansallisellakin tasolla hänet nähtiin Mannerheimin kilpailijana. Myöhemmin oli tyypillistä, että Sihvon uran huippuhetket osuivat Mannerheimin uran hiljaisiin kohtiin. Simo Pasanen
Simo Pasanen (11. joulukuuta 1933 – 6. kesäkuuta 2009) oli Yleisradion toimittaja, joka muistetaan monista radio- ja televisiojutuistaan Turusta ja muualta Lounais-Suomesta 1950-luvun lopulta vuoteen 1996. Kajo (yhtye)
Kova keikkatahti, opiskelu, perhe- ja työelämä uuvutti laulusolisti Raimo Lähteenmaan vuoden 1994 paikkeilla. Hän jätti Kajon. Tilalle saatiin Kuoppalan Jarmon vanha nuoruudentuttu Heikki Takala. Uusiksi biisin tekijöiksi tulivat Mika Syväniemi ja Pasi Junnila. Tuntui että Raimon lähdettyä biisienkin olisi muututtava hieman. Tosin jotkut Raimon laulamista kappaleista luonnollisesti jäi keikkasetteihin.Vuonna 1995 mentiin sitten studioon tekemään kolmatta albumia "Mustaa tai valkoista". Levyn kappaleet ovat jälleen sen ajan tuotoksia. Soitto ja sovitukset ovat selvästi aikaisempia levyjä tuhdimpia ja monet kappaleet ovat yhtyeen todellisia yhteisteoksia. Levytyssession jälkeen Kajo esiintyi ”Big Bandina”. Taustalaulajana toiminut Minna Sairo (nyk. Pyysalo) jäi keikkakokoonpanoon. Levyllä lisäksi käytettiin niin paljon akustista kitaraa, että Mika Syväniemi otti sen keikalla soittimekseen ja basistiksi saatiin ilmajokinen Timo Ruismäki. Johannes Häyhä
Johannes Häyhä (17. kesäkuuta 1839 Rautjärvi – 23. maaliskuuta 1913 Rautjärvi) oli suomalainen opettaja ja kirjailija. Hän käytti nimimerkkejä "H-ä", "J.H-ä" ja "-yhä". Häyhä keräsi itä-suomalaista kansanperinnettä ja julkaisi sitä useissa teoksissaan. Luettelo jääkäreistä H
(s.20. lokakuuta 1891 Kiihtelysvaara) oli suomalainen jääkärivääpeli. Hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Simo Hirvonen ja Maria Kinnunen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Olga Rupposen kanssa. Tämä kansakoulun käynyt työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 16. huhtikuuta 1916, josta hänet siirrettiin pataljoonan 2. komppaniaan 23. heinäkuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella, josta hänet siirrettiin hänen sairauden johdosta 22. maaliskuuta 1917 pataljoonan täydennysjoukkoon, josta hän palasi takaisin komppaniaansa parannuttuaan 12. kesäkuuta 1917. Hirvonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana aliupseeriksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan koulutus- ja kuormastoaliupseeriksi 3. Jääkärirykmentin 7. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella, Aittolahdessa, Lyykylässä, Mannikkalassa ja Talissa. Sisällissodan jälkeen hän palveli edelleen 3. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin ensin Savon jääkärirykmentti n:o 3 ja myöhemmin Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentissä koulutusaliupseerina 2. komppaniassa. Kimmo Sillanpää
Kimmo Sillanpää (s. 14. heinäkuuta 1960 Pori) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä ja hän edusti koko uransa ajan Porin Ässiä. Hän pelasi SM-liigassa yhteensä 325 ottelua, joissa hänen tehopisteensä olivat 72 + 88 = 160 ja jäähymääränsä 136 minuuttia. SM-liigan pudotuspeleissä hän pelasi 27 ottelua, joissa tehopisteitä kertyi 6 + 7 = 13 ja jäähyminuutteja 10. Sillanpään palkintokaapissa on SM-hopeamitali vuodelta 1984 . Sillanpää päätti uransa kevääseen 1990 Ässien voitettua I-divisioonan ja noustua seuraavaksi kaudeksi takaisin liigaan. Simo Häyhä
Simo Häyhä, lempinimeltään "Simuna", syntyi Karjalassa Rautjärvellä ja oli kahdeksanhenkisen perheen toiseksi nuorin lapsi. Hän kävi kansakoulun Miettilässä ja viljeli kotitilaansa yhdessä vanhimman veljensä kanssa. Perheessä harrastettiin ahkerasti kalastusta ja metsästystä. Simo Salminen
Spede Pasanen perusti Speden Saluuna -ravintolan Kouvolaan toukokuussa 1967. Ravintolasta tuli suosittu, sillä Simo ja Spede esiintyivät siellä useasti. Speden Saluunan menestys innoitti Simo Salmista perustamaan kahden tuttavansa kanssa vuonna 1968 Lappeenrantaan Simon Rysä -nimisen ravintolan. Pian taloudenpidossa ilmeni kuitenkin suuria ongelmia, joiden johdosta ravintola haettiin konkurssiin syksyllä 1969. Spede ja Simo syyttivät liikekumppaneita väärinkäytöksistä. Julkisuudessa ravintolabisneksen epäonnistumista yritettiin laittaa Simo Salmisen syyksi, jolloin Spede nousi puolustamaan häntä voimakkaasti: Simo Aalto
Simo Aalto syntyi maaliskuussa 1960 kuvataiteilija Eeli Aallon ja opettaja Airi Aallon perheen kuopuksena. Hänellä on kaksi sisarusta, Maaria (s. 1957) ja Markus (s. 1959). Simo kävi koulunsa Svenska Privatskolan i Uleåborgissa. Vuonna 1979 hän kirjoitti ylioppilaaksi. Yhdeksänvuotiaana lahjaksi saadusta taikurivälinelaatikosta alkanut kiinnostus taikatemppuihin jatkui Simon varttuessa. Simo Salminen
Simo Veli Atte Salminen () oli suomalainen koomikko, näyttelijä ja laulaja, joka tunnettiin myös akrobaattina, lasitaiteilijana, kuvanveistäjänä ja leipurina sekä uima- ja pellehyppääjänä. Raimo Roiha
Raimo Juhani Roiha (28. tammikuuta 1936 Parkano – 16. kesäkuuta 1991 Nurmijärvi) oli suomalainen viihdemuusikko, pianisti ja säveltäjä, joka on edelleen yksi Suomen eniten levyttäneistä studiomuusikoista. Hän soitti pianon lisäksi myös urkuja, sähkösoittimia ja harmonikkaa. Tapio M. Köykkä
Tapio Matti Köykkä (22. huhtikuuta 1911 Jalasjärvi – 12. lokakuuta 1994 Helsinki) oli suomalainen äänentoistoalan keksijä. Hän kehitti 1960-luvulla Ortoperspekta-stereojärjestelmän ja havaitsi ensimmäisenä TIM-särönä tunnetun ilmiön. Simo Häyhä
Heti täytettyään 17 vuotta Häyhä liittyi Rautjärven suojeluskuntaan, jossa harjoitti ampumataitojaan menestyen Viipurin Suojeluskuntapiirin ampumamestaruuskilpailuissa. Vuonna 1925 Häyhä aloitti 15 kuukauden asepalveluksen Raivolassa, Polkupyöräpataljoona 2:ssa Valkjärvellä. Häyhä kävi aliupseerikoulun ja suoritti palveluksensa varusmiesaliupseerina Polkupyöräpataljoona 1:ssä Terijoella. Tarkka-ampujan koulutuksen Häyhä sai kuitenkin vasta yli yhdeksän vuotta varusmiespalveluksensa jälkeen Utissa. Simo Leinonen
Simo Leinonen on suomalainen urheilutoimittaja ja -selostaja, joka työskentelee Yle Urheilussa. Hän selostaa Ylellä pääasiassa jääkiekkoa. Aiemmin Leinonen on työskennellyt Nelosella.