Mitä tarkoittaa mikroilmasto?
Mikroilmasto
Tarkastelualue on meteorologien kielenkäytössä mikä tahansa yhtenäinen pienehkö alue (koivumetsän mikroilmasto, takapihan mikroilmasto, jalkapallokentän mikroilmasto). Rakennustekniikassa voidaan puhua umpinaisten tilojen ilman tilasta ja jopa yksittäisen seinän mikroilmastosta. Biologiassa puolestaan voidaan puhua puun latvuksen eri osissa vallitsevasta mikroilmastosta. Mikroilmasto
Mikroilmasto on pienen alueen paikallinen ilmasto, jota kuvataan säämuuttujista (lämpötila, sademäärä, tuulen nopeus ja suunta, ilman kosteus jne.) lasketuilla pitkän ajan keski- ja ääriarvoilla.
Ilmastopolitiikka
Ilmastopolitiikka on ilmaston lämpenemisen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen liittyvää politiikkaa. Ilmastopolitiikka pyrkii säilyttämään ilmastojärjestelmän vakaana. Valtiolliset elimet, tiedeyhteisöt, yritykset ja ympäristöjärjestöt osallistuvat ilmastopoliittiseen keskusteluun. Taloustiede
Mikrotaloustieteen teoriaa on laajennettu tarkastelemaan tilanteita, jotka ovat ajassa muuttuvia tai joissa yksi tai useampi perusteorian oletus ei pidä paikkaansa. Markkinahäiriöllä tarkoitetaan tilanteita, joissa markkinoilla ei ole täydellistä kilpailua tai markkinoita ei ole. Häiriöiden katsotaan yleensä olevan peruste valtion puuttumiselle markkinoiden toimintaan. Taloudellisella toiminnalla voi olla myös niin sanottuja ulkoisvaikutuksia, jolloin toiminta vaikuttaa johonkin kolmanteen osapuoleen. Tällöin kyseisen ulkoisvaikutukselle pitäisi olla markkinat, jotta lopputulos olisi optimaalinen. Tyyppiesimerkki negatiivisesta ulkoisvaikutuksesta ovat saasteet ja positiivisesta koulutus. Pieni jääkausi
Pieni jääkausi eli pikku jääkausi oli ilmastollisesti keskimäärin normaalia kylmempi kausi noin vuosina 1450–1850. Kausi ei ollut yhtenäinen maapallon kattava oikea jääkausi, vaan ajanjakson aikana ilmastolliset olosuhteet vaihtelivat suuresti eri puolilla maapalloa. Tuona aikana ainakin Euroopassa oli useita kylmiä kausia, jolloin keskilämpötila oli 2–3 °C normaalia alempi. Erityisen kylmää oli 1690-luvulla, jolloin mm. Suomessa vuosina 1695–1697 koettiin nälänhätää suurina kuolonvuosina. Kylminä ajanjaksoina jäätiköt etenivät sekä Norjassa että Alpeilla. Lontoossa Thamesjoki jäätyi pitkiksi ajoiksi talvisin, ja Thamesin jäällä vietettiin Frost Fairs -markkinoita, suurimmillaan 1800-luvun alkupuolella. Aavikkoilmasto
Aavikkoilmasto ("aridi ilmasto") on aavikoilla vallitseva kuiva, mantereinen ilmasto. Sitä luonnehtivat muun muassa alhainen sademäärä, voimakkaat lämpötilan vaihtelut, vähäinen pilvisyys ja pieni ilman kosteus. Ilmasto
Ilmastoa mitataan seuraavilla luvuilla:Voidaan myös mitata muun muassa seuraavia lukujaIlmasto muuttuu sekä pitkän että lyhyen ajan kuluessa eri syistä. Jaksollisesti esiintyvät jääkaudet aiheutuvat maan kiertoradan ja pyörimisakselin kallistuskulman vaihteluista. Vain 20 000 vuotta sitten viimeisen jääkauden kylmimpänä aikana maapallon keskilämpötila oli arviolta 6 astetta nykyistä alhaisempi. Dinosaurusten aikana noin 90 miljoonaa vuotta sitten maapallo sen sijaan oli hyvin lämmin eikä jäätiköitä juurikaan esiintynyt edes Etelänavan lähialueilla. Parhaillaan maapallolla eletään jälleen jäätiköitymisvaihetta. Koska hiilidioksidin korkea pitoisuus ilmakehässä lämmittää ilmastoa, ihmisten kasvihuonekaasupäästöjen seurauksena maapallo ei kuitenkaan ole viilenemässä. Ilmastopakolaisuus
Ilmastopakolainen on henkilö, joka pakenee kotipaikastaan muualle paikallisen ilmaston muuttumisen tai ympäristökatastrofin seurauksena. Ilmastopakolaisuutta seuraa sekä nopeista että hitaista ympäristön muutoksista kuten kuivuuskausista, aavikoitumisesta, merenpinnan noususta sekä äärimmäisten sääilmiöiden kuten hurrikaanien, syklonien, tulvien ja tornadojen lisääntymisestä, pitenemisestä ja voimistumisesta. Sisäilma
Sisäilma on rakennuksen tai muun tilan sisällä olevaa ilmaa. Sisäilma koostuu kaasumaista ja hiukkasmaisista yhdisteistä, jotka liikkuvat ilman mukana ja päätyvät hengityksen, ihon tai limakalvojen kautta elimistöön. Ulkoilman lisäksi sisäilmassa on tilasta, sen käyttäjistä tai käyttäjien toiminnoista peräisin olevia yhdisteitä. Vuoden 2014 Atlantin hurrikaanikausi
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillisistä rintamarakennetta ja se on silti aktiivinen yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Trooppista matalapainetta sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos sen tuulennopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 32 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuulennopeus ylittää 33 m/s. Mikroverenkierto
Mikroverenkierto tarkoittaa verenkiertoa pienimpien verisuonten tiheässä verkostossa. Siellä tapahtuu noin 74 % verenkierrosta. Mikroverenkierto kuljettaa kudoksiin happea ja ravinteita ja kuljettaa pois hiilidioksidia ja kuona-aineita. Happi ja ravintoaineet siirtyvät hiusverisuonien seinämän läpi solujen hyödynnettäväksi. Suomen ilmasto
Keskileveysasteiden ja polaarisen ilman välissä on polaaririntama, joka kulkee matalapaineineen useimmiten Suomen lähellä. Suomen sääkartoilla havaittavat lämpimät ja kylmät rintamat ovat yleensä aaltoja polaaririntamassa, harvemmin arktisessa rintamassa. Etelä-Suomessa vallitsee lämpimän rintaman ylityksen jälkeen keskileveysasteiden ilmamassa ja kylmän rintaman jälkeen polaarinen ilmamassa. Pohjoiseen voi kylmän rintaman takapuolella virrata myös arktista ilmamassaa. Ilmastonmuutos
Ilmastonmuutos on merkittävä pitkän aikavälin muutos globaalissa tai paikallisessa ilmastossa. Muutokset voivat tapahtua esimerkiksi sadannoissa, lämpötiloissa ja tuulikuvioissa. Tarkasteltava aikaväli voi vaihdella kymmenistä vuosista miljooniin vuosiin. Ilmastonmuutos voi aiheutua tapahtumista, jotka liittyvät muun muassa merien lämpömekanismeihin, maapallon rataan, mannerlaattojen liikkeisiin, Auringon aktiivisuuteen, vulkaaniseen toimintaan, asteroiditörmäyksiin ja viime aikoina myös ihmisen toimintaan. Muovijäte
Mikromuovi on mikroskooppisen pieniksi kappaleiksi hajonnutta muovia tai jo valmiiksi sellaista esimerkiksi kosmetiikassa. Ilmasto
Ilmaston ja sään välistä rajaa ei ole määritelty tarkasti. Esimerkiksi tietyssä mielessä yksittäistä El Niño -ilmiötä voidaan pitää ilmastollisena ilmiönä, mutta toisaalta myös sääilmiönä. HPM
HPM (engl. "High Power Microwave") tarkoittaa suurtehoista mikroaaltoa. HPM-ase tarkoittaa mikroaaltoalueen asetta, joka lähettää mikroaaltoalueen erittäin suuritehoisen, mutta erittäin lyhytkestoisen sähkömagneettisen pulssin tai pulsseja. Mikroluotto
Mikrorahoituksella () tarkoitetaan mikroluottoja, piensäästöohjelmia ja pienvakuutuksia. Maailmalla mikrorahoituksen piirissä on vuoden 2006 lopun tietojen mukaan noin sata miljoonaa maailman köyhimmistä kotitalouksista. Mikroblogi
Mikroblogi on blogi, johon kirjoitetaan vain lyhyitä tekstejä. Tyypillinen viestin mitta on korkeintaan 140 merkkiä. Mikroblogit ovat sosiaalisen median ilmiö: omalta mikroblogisivustoltaan voi halutessaan seurata muiden käyttäjien sivustoja. Mikroblogien käyttö on usein ilmaista, mutta ne voivat sisältää maksullisia lisäpalveluita. Käsitteenä mikroblogi on melko mukautuva, ja sillä onkin paljon yhtäläisyyksiä esimerkiksi liveblogien kanssa. Liveblogit ovat kuin mikroblogeja, mutta niiden päivitykset kertovat esimerkiksi juuri meneillään olevista tapahtumista ja blogien päivitysväli on todella lyhyt. Mikroblogi-käsitteen määrittely on vaikeaa, koska kyseessä on muuttuva ilmiö. Mikroliikunta
Mikroliikunta on pienimuotoista, yleensä paikallaan tapahtuvaa liikehdintää. Tyypillistä mikroliikuntaa on esimerkiksi jalan heilutteleminen istuessa, tuolilla vääntelehtiminen, sormien naputtaminen pöytää vasten tai jonkin esineen näprääminen. Mikrointervalli
Mikrointervallin käsite on mielekäs vain, kun siitä puhutaan suhteessa yleisesti ymmärrettyihin perussävelasteikkoihin, jolloin perustana olevista kromaattisista sävelasteikoista poiketaan tarkoituksella. Ilmasto
Auringonvalon tulokulma on tärkeimpiä ilmastoon vaikuttavia tekijöitä. Matalilla leveysasteilla tropiikissa lähellä päiväntasaajaa Aurinko paistaa joka päivä korkealta, minkä johdosta ilmasto on kuuma ja vuodenaikojen väliset lämpötilaerot pieniä. Lähellä napoja Aurinko paistaa matalalta tai on talvisin kokonaan piilossa, mikä viilentää ilmastoa. Lauhkeilla alueilla päiväntasaajan ja napaseutujen välissä on tyypillisesti neljä vuodenaikaa. Mikronesian liittovaltio
Mikronesiassa vallitsee tyypillinen merellinen trooppinen ilmasto. Lämpötila ja kosteus ovat korkeita ympäri vuoden. Sadetta saadaan runsaasti, eniten kesäkuusta marraskuuhun kestävällä sadekaudella. Alueellinen sademäärä vaihtelee kuukausittain vallitsevan tuulensuunnan mukaan: talvella vallitsee koillismonsuuni, kesällä kaakkoispasaati. Niillä saarilla, jotka sijaitsevat yli viiden asteen päässä, päiväntasaajalta esiintyy trooppisia hirmumyrskyjä heinäkuun ja marraskuun välisenä aikana. Mikroaallot
Mikroaallot käsittävät taajuusalueet UHF (0,3–3 GHz), SHF (3–30 GHz) ja EHF (30–300 GHz). Lisäksi on alimillimetrisäteilyn alue (300–3 000 GHz). 
Mikroaallot luokitellaan käyttötarkoituksen mukaan taajuusalueisiin joita merkitään kirjaimilla. Tutkatekniikassa ensimmäiset yritykset mikroaaltotutkiksi tehtiin L- ja S-alueella (L = "long", pitkä ja S = "short", lyhyt). X-aluetta kehitettiin sotilastarkoituksiin ”salaisena” projektina. Kun X ja S olivat käytössä, niiden väliin otettiin C (, kompromissi). Saksassa kehitettiin erittäin lyhyet K-aallot (, lyhyt). Kirjaimissa on jonkun verran kansallisia eroja. P-alue lienee brittien ”previous” (edellinen; alue jonka tutkakäytöstä luovuttiin varhaisessa vaiheessa). Ilmasto
Sää voi vaihdella vuorokauden- ja vuodenaikojan mukaan suurestikin samassa ilmastossa. Esimerkiksi aavikolla voi joskus sataa hyvinkin rankasti, ja kylmätalvisessa metsäilmastossa on talvella lauhoja päiviä. Ilmastotyypin kuvaama ”keskimääräinen sää” vallitsee useimmin keväisin ja syksyisin, mutta vaihtelut ovat suuria. Ilmaston lämpeneminen
Maapallon lämpeneminen olisi ollut vielä voimakkaampaa ilman ihmistoiminnasta syntyvien pienhiukkasten eli aerosolien viilentävää vaikutusta. Pienhiukkaset ovat pitäneet piilossa merkittävän osan kasvihuonekaasuista johtuvasta lämpenemisestä. Tulevaisuudessa tämän ilmiön varaan ei kuitenkaan voida enää laskea, koska vain päiviä tai viikkoja ilmakehässä viipyvien pienhiukkasten kokonaismäärä ei voi kasvaa samaa vauhtia kuin pitkäikäisten kasvihuonekaasujen kokonaismäärä.
Myös valtamerten lämpeneminen ja jäätiköiden sulaminen aiheuttavat viiveen ilmakehän lämpenemiskehityksessä. Syynä on se, että veden lämpeneminen ja jään sulaminen sitovat suuren ominaislämpökertoimensa vuoksi enemmän energiaa kuin ilman lämpeneminen. Yli 80 prosenttia ilmastonmuutoksen aiheuttamasta lisääntyneestä lämpöenergiasta onkin varastoitunut valtameriin, jotka ovat lämmenneet keskimäärin 3 000 metrin syvyyteen asti. Vaikka kasvihuonekaasujen päästöt pysäytettäisiin heti, ilman keskilämpötila tulee nousemaan kauemmin kuin seuraavat sata vuotta, joskin nykyistä huomattavasti hitaammin. Mikroaallot
Mikroaaltojen etenemistä ilmakehässä häiritsee niiden sironta ja absorptio, jota aiheuttavat kaasumolekyylit (lähinnä vesihöyry ja happi) sekä sadepisarat. Vaimeneminen on sitä suurempaa, mitä korkeampi taajuus (lyhyempi aallonpituus). Mikroaaltojen sironta sadepisaroista on säätutkan toiminnan ydin, mutta myös tiedonsiirtoon tarkoitettujen mikroaaltolinkkien kokemaa vaimenemista käytetään sateen arviointiin. Kaukokulkeutuminen
Typpilaskeuman ohella kaukokulkeutuminen vaikuttaa Suomessa merkittävästi etenkin pienhiukkasten ja otsonin pitoisuuksiin. Pienhiukkasten viipymäajat ilmakehässä ovat sateettomissa oloissa vuorokausista viikkoihin ja kulkeutumismatkat sadoista tuhansiin kilometreihin. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla keskimäärin vain alle puolet ilman pienhiukkasista on peräisin paikallisista lähteistä, ja suurin osa on kaukokulkeutuneita hiukkasia. Mikropaalu
Mikropaalujen etuja ovat taloudellisuus, monipuolinen valikoima kuormien suhteen, minimaaliset ympäristövaikutukset ja erinomainen käyttövarmuus eri olosuhteissa. Helpoissa olosuhteissa mikropaalut asennetaan usein lyömällä tai puristamalla, kun taas vaativissa olosuhteissa pääasiallinen asennustapa on poraaminen. Mikroaallot
Mikroaaltojen ja radioaaltojen raja on liukuva, samoin mikroaaltojen ja kaukoinfrapunan. Mikroaaltotaajuudet 1–300 gigahertsiä värähtelevät 1–300 · 10 kertaa sekunnissa vastaten 30 cm:n – 1 mm:n aallonpituuksia. Mikroaaltosäteilyn sisältämä energia kasvaa taajuuden kasvaessa. Useimmiten käytetään 1–40 gigahertsin väliin jäävää aluetta. Vuoden 2013 Atlantin hurrikaanikausi
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillisistä rintamarakennetta ja se on silti aktiivinen yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Trooppista matalapainetta sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos sen tuulennopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 32 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuulennopeus ylittää 33 m/s. Luonnonympäristö
Luonnonympäristö eli ekologinen ympäristö on bioottisesta eli elollisesta sekä abioottisesta eli elottomasta luonnosta koostuva ympäristö. Se voidaan määritellä myös luonnontilaiseksi alueeksi maan pinnalla, vesissä tai niiden läheisyydessä maan alla tai ilmakehässä. Luonnonympäristöön muodostuu lukuisia erilaisia ekosysteemeitä, joissa aineet ja energia liikkuvat. Luonnonympäristöt korvaantuvat toisilla ja niillä on useita eri tasapainotiloja. Luonnonympäristö jakaantuu eri luontotyyppeihin eli biotooppeihin, jotka muodostavat suurekosysteemeitä eli biomeja, kuten arktinen tundra tai trooppinen sademetsävyöhyke. Mikrokontrolleri
Mikro-ohjain eli mikrokontrolleri (MCU) on mikropiiri eli IC-piiri, jossa on mikroprosessori ja joitain muisti- ja liityntälohkoja. Mikro-ohjaimia käytetään sulautetuissa järjestelmissä, eli melkeinpä kaikissa taskulamppua monimutkaisemmissa elektroniikkalaitteissa. Esimerkiksi television, pesukoneen, mikroaaltouunin ja digitaalisen lämpömittarin ohjaustoiminnot ovat usein mikro-ohjaimella toteutettuja. Tuuli
Tietyllä hetkellä vallitseva tuuli ei määräydy pelkästään tuulivyöhykkeen ja paikallisen maaston mukaan. Suurimmat paine-erot liittyvät liikkuviin matalapaineisiin, jotka ovat osa planetaarista tuulijärjestelmää. Länsituulten vyöhykkeessä kulkee keskileveysasteiden liikkuvia matalapaineita, joiden rakenteeseen kuuluvat kylmä rintama ja lämmin rintama. Tropiikissa syntyy trooppisia hirmumyrskyjä, joilla on syntyalueensa mukaan erilaisia nimiä (hurrikaani, taifuuni). Pienikokoisia, lyhytikäisiä liikkuvia järjestelmiä ovat tornado, pilvenpyörre eli trombi ja tuulispää. Mikroilmasto
Puutarhurit käyttävät hyväkseen tietoa mikroilmastosta sijoittelemalla arkoja kasveja suotuisiin paikkoihin sekä muokkaamalla olosuhteita esimerkiksi tuulensuojien ja kohopenkkien avulla tai parantamalla maaperän lämmönjohtokykyä. Mannerilmasto
Mannerilmasto (kontinentaalinen eli mantereinen ilmasto) on lauhkean vyöhykkeen mantereiden sisäosissa vallitseva kuiva ilmastotyyppi, jossa tapahtuu voimakkaita lämpötilan vaihteluja. Tyypillisessä mannerilmastossa on kesällä kuivaa ja kuumaa, talvella kovia pakkasia.
Köppenin ilmastoluokituksessa mannerilmastot kuuluvat luokkaan D. Mikrobi
Mikrobi (< kreikk. μικρον ("mikron") ’pieni’, βιοσ ("bios") ’elämä’), mikro-organismi tai pieneliö on mikroskooppisen pieni eliö. Ilmastotietoinen arkkitehtuuri
Oikein tehty vihersuunnittelu on helpoin keino parantaa mikroilmastoa, ja tehokkaimmat tuulensuojat syntyvät kolmitasoisista istutuksista ja säleiköistä. Myös piharakennuksilla ja julkisivujen muotoilulla voidaan tuuliolosuhteita parantaa suurtenkin talojen ympärillä. Julkisivusta ulkonevat parvekkeet ja luhtikäytävät vähentävät alas suuntautuvia ilmavirtauksia, samoin rakennuksen viereiset kasvit, köynnössäleiköt, katokset yms. Aerodynaamisesti oikein muotoillut tuulensuojat vähentävät turbulensseja esimerkiksi julkisen liikenteen pysäkeillä, silloilla, venesatamissa ja muualla, missä tuulisuus voi vaikeuttaa toimintaa. Karting
Karting eli mikroautoilu on autourheilulaji, jota ajetaan niin harraste- kuin ammattilaistasollakin. Kartingauto on yksinkertainen, yksipaikkainen, putkirunkoinen ja jousittamaton auto, jossa on jäykkä taka-akseli. Suurin osa maailman F1-kuljettajista on aloittanut uransa juuri kartingin parissa. Matalapaine
Suomessa matalapaineet ovat tavallisimmin keskileveysasteiden matalapaineita. Matalapaine on yleensä polaaririntamassa oleva häiriö. Rintama on yleensä kahden eri lämpöisen ilmamassan raja. Polaaririntama on lämpimämmän keskileveysasteiden ilman ja kylmemmän polaarisen ilman välinen raja. Kesällä keskileveysasteiden ilma on yleensä helteistä ja polaarinen ilma viileää. Mikro
Nimi "mikro" johtuu kreikan kielen "pientä" tarkoittavasta sanasta "mikros" (μικρός). Sama sana esiintyy myös esimerkiksi termeissä mikroaallot ja mikrotietokone. Mikrokosmos (Marvel)
Mikrokosmos ei kuitenkaan ole mikroskooppisen pieni ulottuvuus, ainoastaan sinne kulkevat ulottuvuuksienväliset väylät ovat. On siis teoreettisesti mahdollista saapua samaan Mikrokosmokseen eri paikoilta maapalloa. Alun perin Marvel-universumissa sijaitsikin monta eri Mikrokosmosta, kuten Mikronauttien kotiplaneetta. Suursäätila
Suursäätila on esimerkiksi Euroopan laajuisella alueilla suihkuvirtauksen määräämä yleinen säätila. Suihkuvirtaus määrää huonoa säätä tuovien matalapaineiden reitin. Suihkuvirtaus jakaa eri lämpöiset ilmamassat. Se määrää esimerkiksi, onko talvi keskimääräistä lämpimämpi vai kylmempi. Esimerkiksi pitkäkestoinen sulkukorkeapaine saattaa ohjata matalalapaineet tiettyihin suuntuun, ja pitää jotain aluetta pääosin kauniin sään alueena. Suursäätila näkyy monesti suhteellisen selkeästi niin sanotulla yläkartalla. Tyypillinen suursäätilan vaihtelu on Pohjois-Atlantin oskillaatio, joka tuottaa Suomeen välillä kylmiä, välillä leutoja talvia. Blogi
Mikroblogit ovat blogeja, joiden merkinnät ovat lyhyitä, tavallisesti korkeintaan 140 merkin mittaisia. Niitä käytetään yleensä tilannetietojen ilmoittamiseen; käyttäjä voi kertoa lyhyesti mitä tekee tai ajattelee. Sivustoille tunnusomaista on myös mahdollisuus seurata omalta sivultaan haluamiensa käyttäjien päivityksiä. Mikroblogit on yleensä suunniteltu niin, että niitä voidaan päivittää erityisillä asiakasohjelmilla, pikaviestiohjelmilla, sähköpostitse ja tekstiviestien kautta, jolloin käyttäjä voi päivittää tilannetietoja missä vain. Käyttäjämäärältään suurin mikroblogipalvelu on Twitter, jonka pääkilpailijoita ovat Plurk ja Jaiku. Muita mikroblogisivustoja ovat yritysmaailmaan keskittyvä Yammer ja vapaata StatusNet-ohjelmistoa käyttävä Identi.ca. Alun perin suomalaisen, mutta nykyään Googlen omistuksessa olevan Jaikun lisäksi suomalaisia mikroblogipalveluita ovat Miggi ja Qaiku. Myös monet muut sivustot, jotka eivät varsinaisesti ole mikroblogipalveluja (kuten MySpace ja Facebook) sisältävät mikroblogien tyyppisiä ominaisuuksia. Maaliskuussa 2009 Facebook muutti etusivun käyttöliittymäänsä enemmän mikroblogisivustoja muistuttavaksi. Mikrokivikausi
Mikrokivikausi on Harri "Wallu" Vaalion MikroBitti-lehdelle piirtämä sarjakuva, joka on ilmestynyt vuodesta 1985. Se kertoo Kivisten ja Sorasten tyyliin kivikauden ihmisistä. Sarja tapahtuu kuitenkin vuonna 3000 jaa., jolloin Yhdysvallat on pommittanut maailman kivikauden tasolle. Siksi tietokoneet ovat hahmoille tuttuja. Mikroilmasto
Jotta eri säähavaintoasemilla tehtävät havainnot olisivat vertailukelpoisia ja edustaisvat paikkakuntien eikä mikroilmastojen välisiä eroja, Maailman ilmatieteen järjestö WMO on suosittanut, että säähavaintoasemat sijoitetaan mahdollisimman samanlaisiin olosuhteisiin (ruohokentälle, tasainen maasto, lämpömittarit valkeaksi maalattuun kojuun, sadepöntön etäisyys puista vähintään puun korkeus ja niin edelleen). Köppenin ilmastoluokitus
Trooppisten ilmastojen (megaterminen) keskilämpötila on kaikkina kuukausina yli 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä: Kuivien ilmastojen (aridi, semiaridi) vuosittainen sademäärä jää alle kuivuusrajan (noin 500 mm). Kolmannen kirjaimen merkitykset:
Tässä luokassa voidaan tarvittaessa käyttää neljättä kirjainta osoittamaan sateen jakautumista vuodenaikojen välillä: w kesäsateinen, s talvisateinen.Lauhkeiden ilmastojen (lämpimänlauhkeat ilmastot, mesoterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi välillä −3 °C ja 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä: Ilmanlämpötila
Ilmanlämpötila tarkoittaa meteorologiassa yleensä ilman lämpötilaa ulkona varjossa kahden metrin korkeudella maan pinnasta. Pienhiukkanen
Ilmakehän pienhiukkaset voivat olla ihmisen toiminnan, kuten polttamisen, sinne tuottamia, mutta myös kasvillisuuden tuottamat höyryt osallistuvat pienhiukkasten syntyyn. Suomalaisen kaupunki-ilman pienhiukkaset tulevat enimmäkseen kaukokulkeutumana (2005). Kotimaisia lähteitä ovat liikenne, energiantuotanto ja puun polttaminen takoissa ja kiukaissa. Pienhiukkasia syntyy myös metsä- ja turvepaloissa, joista ne voivat tuulten mukana ajautua hyvinkin kauas. Mikrosysteemit
Tavallisimpia mikrosysteemikomponentteja ovat erilaiset mikroanturit, kuten kapasitiivinen paineanturi, pietsoresistiivinen kiihtyvyysanturi ja mikrobolometri (infrapuna-anturi). Monissa mikrosysteemeissä on mukana aktuaattori, kuten mikropumpuissa, -venttiileissä ja -suuttimissa (mikrofluidistiikka), resonaattoreissa, mikrokytkimissä ja -releissä (RF-MEMS), mikropinseteissä ja elektroporaatiosiruissa (BioMEMS), energiakeräimissä jotka hyödyntävät ympäristön hukkalämpöä tai värähtelyjä (PowerMEMS), mikropeileissä ja valokytkimissä (MOEMS, ). Mikro-optiikassa valoa kuljetetaan kiekon pinnalle valmistetuissa kiinteissä rakenteissa, mutta MOEMS komponenteissa on mukana yleensä aina jokin mekaanisesti liikkuva osa, esimerkiksi interferometrissa paralleelisti liikkuva peili, videoprojektorisirussa digitaalinen kiikkuva peili, tai attenuaattorissa kiertyvä peili. Mikrolisäys
Mikrolisäys tarkoittaa kasvien suvutonta lisäämistä eli kloonaamista solukkoviljelymenetelmien avulla. Mikrolisättäessä kasvia siitä irrotetaan solukkoa tai kasvupiste, joka siirretään kasvamaan steriilille ravintoalustalle, jossa siitä muodostuu uusi kasvi. Mikroaaltolinkki
Mikroaaltolinkki on mikroaaltoja hyödyntävä tiedonsiirtomenetelmä, jota käytetään siirtämään tietoa langattomasti kahden tai useamman paikan välillä. Viestin lähettäminen ja vastaanottaminen suoritetaan radiolinkkilaitteilla. Radiolinkkilaitteet ovat lähetinvastaanottimia, joihin on liitetty modulaattori ja demodulaattori. Niiden antennit ovat useimmiten parabolisia voimakkaasti suuntavia antenneja, joiden keilanleveys on 1–3 astetta. Lähetettävä signaali moduloidaan aluksi välitaajuudelle, siirretään kaapelissa mastoon ja muunnetaan mastossa olevassa lähettimessä sopivalle mikroaaltotaajuudelle. Vastaanottimessa suoritetaan käänteinen operaatio. Mikroaaltolinkkijärjestelmän yhteys toteutetaan yleensä kaksisuuntaisena, jolloin molemmat päätteet sekä lähettävät että vastaanottavat signaalia. Mikrolevät
Mikrolevät toimivat myös merkittävänä hiilinieluna. Mikrolevät vastaavat noin puolesta maapallolla tapahtuvasta hiilen sitomisesta, eli niiden kautta sitoutuu valtaosa ilmakehän hiilidioksidista. Näin ne vaikuttavat myös maailmanlaajuiseen ilmastoon. 
Mikrolevät voivat olla joko autotrofeja, heterotrofeja tai miksotrofeja niiden käyttämästä hiililähteestä riippuen. Autotrofi käyttää hiililähteenä hiilidioksidia, heterotrofi orgaanista hiiltä ja miksotrofit molempia riippuen elinympäristön olosuhteista. Pieni jääkausi
Säilyneiden havaintojen ja radiohiilen vaihtelujen mittausten pohjalta on joskus päätelty, että pienen jääkauden aiheutti auringonpilkkujen muutos. Vaikutusmekanismia ei silti tarkkaan tunneta. Pieneen jääkauteen ajoittuvat auringonpilkkuköyhät Spörerin minimi, Maunderin minimi ja Daltonin minimi. Ilmasto alkoi viiletä pieneen jääkauteen eri laskutapojen mukaan viimeistään noin vuosina 1250–1380 keskiajan lämpökauden jälkeen. Todella kylmää tuli vuoden 1420 tienoilla, kun Spörerin minimi alkoi. Varsinainen pieni jääkausi jakautuu kahteen kylmään jaksoon vuosina 1550–1580 ja 1850–1860. Meri-ilmasto
Meri-ilmasto on kostea ilmastotyyppi, jossa lämpötilan vuotuiset ja vuorokautiset vaihtelut ovat yleensä melko pieniä. Amory Lovins
Mikrovoima on "The Economistin" käyttämä ja WADE:n määrittelemä termi, ja se tarkoittaa: 1. ei kaukaisella laitoksella, vaan asiakkaan luona tapahtuvaa sähkön tuotantoa, yleensä yhdistettyä sähköntuotantoa ja hukkalämmön talteenottoa (CHP) 2. hajautettuja uudistuvia energianlähteitä – kaikki uusiutuvat lähteet lukuun ottamatta 10 MW suurempia padottuja vesivoimaloita. Mikrovoima sisältää mm. tuulivoimalapuistoja, höyryturbiineja sekä 10 megawattia suurempia laitoksia aina 180 megawattiin asti, jos ne eivät ole vesivoimaloita. Subarktinen ilmasto
Subarktinen ilmasto on Köppenin luokituksessa ilmasto, jossa neljän lämpimimmän kuukauden keskilämpötilat ovat kaikki 10 °C tai alle ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila alle 0 °C. Tällöin subarktisella alueella on metsää, viileät kesät ja kylmät talvet. Mikrovillus
Mikronukkalisäke eli mikrovillus on soluelin, jonka tarkoitus on lisätä epiteelisolujen solukalvojen pinta-alaa. Tämä mahdollistaa solun aktiivisten pumppujen määrän kasvamisen moninkertaiseksi, jonka seurauksena aineiden imeytymispinta-ala moninkertaistuu. Mikroaaltouuni
Mikroaaltouunin sisätila on Faradayn häkki, mikä estää mikroaaltoja pääsemästä uunin ulkopuolelle. Mikäli uunin luukussa on ikkuna, siinä on oltava myös sähköä johtava verkko, jonka pienikokoinen rei'itys päästää lävitseen näkyvän valon, mutta estää aallonpituudeltaan noin 12 cm mikroaaltojen karkaamisen. Ympäristömerkki
Suomen luonnonsuojeluliiton myöntämä Ekoenergia-merkki on energian ympäristömerkki. Se myönnetään uusiutuvista energianlähteistä tuotetulle sähkölle ja lämmölle tietyin kriteerein. Kriteerien täyttymistä valvotaan vuosittaisella tilintarkastuksella. Merkin tavoitteena on edistää uusiutuvan energian käyttöä sekä vähentää energiantuotannon ympäristövaikutuksia.
Yhdysvalloista lähtöisin oleva Energy Star -merkki kertoo mm. tietokoneiden vähäisestä energiankulutuksesta.
Ruotsalainen TCO-merkki kertoo mm. toimistolaitteiden vähäisestä energiankulutuksesta, pienhiukkaspäästöistä, melusta ja hyvästä ergonomiasta. Mikroaaltouuni
Mikroaaltouuni on kodinkone, jolla lämmitetään ruokia ja juomia mikroaaltojen avulla. 
Mikroaaltouunista käytetään myös nimityksiä mikrouuni ja mikro. Tutkimusten mukaan mikroaaltouuni voi olla ravintoaineiden säilymisen kannalta paras kypsennysvaihtoehto lyhytkestoiseen kypsennykseen. Synoptiikka
Synoptiikka analysoi vallitsevaa säätilaa laajalla alueella, tavoitteena määrittää säätilan tuleva kehitys. Nimensä se saa synoptisista eli samanaikaisista synop-säähavainnoista, joiden välimatka ajassa (3 tai 6 tuntia) ja matkassa (50-100 km, harvoin asutuilla alueilla isompi) määrittää "synoptisen kokoluokan" sääilmiöt. Niihin kuuluvat matalapaineet rintamineen ja korkeapaineen selänteet, mutta eivät merituuli-ilmiö, paikalliset sumut tai yksittäiset kuuropilvet, eivätkä toisaalta kokonaisia mantereita ja vuodenaikoja käsittävät ilmiöt kuten monsuuni. Ilmakehä
Ilmakehä on jatkuvassa kiertoliikkeessä, jossa tuulet siirtävät lämpöenergiaa ja kosteutta paikasta toiseen ja tasaavat maapallon lämpötilaeroja. Ilmakehässä esiintyy tuulten, pilvien ja sateiden lisäksi monenlaisia sähköisiä ja optisia ilmiöitä kuten revontulia, haloilmiöitä ja sateenkaaria. Ilmakehän pahimpia saasteita ovat alailmakehän otsoni sekä pienhiukkaset. Ilmansuojelu
Ilmansuojelu on toimintaa ilman pilaantumisen ehkäisemiseksi. Haitallisia päästöjä ilmaan aiheutuu ennen muuta polttoprosesseista (energiantuotantolaitokset, autot, teollisuuslaitokset jne.). Ilmansuojeluun lasketaan nykyisin kuuluvaksi myös ilmastopolitiikka eli ilmastonmuutoksen hillitseminen. Mikrohistoria
Mikrohistoria on historiantutkimuksen haara, jonka tutkimuksen kohteena on alueellisesti tai muutoin perinteistä historiantutkimusta rajoitetumpi kohde kuten esimerkiksi kyläyhteisö, tapahtuma tai jopa yksilö. Sen kehittyminen sijoittuu 1970-luvulle ja on siten osa 1960-luvulla syntyneitä ns. "uusia historioita", joihin kuuluu myös mentaliteettihistoria. Lähteidenkäytöltään mikrohistoria on kvalitatiivinen, ja perustuu yleensä vähäisen alkuperäismateriaalin tarkkaan lukemiseen ja tulkintaan. Tämä on joissain tapauksissa jo tutkimuksellinen välttämättömyys lähdemateriaalin ollessa niukkaa. Suomen ilmasto
Liikkuvien matalapaineiden takia tuulen suunta ja nopeus vaihtelevat Suomessa päivästä toiseen ja yleensä samankin vuorokauden kuluessa. Lounaistuulet ovat yleisimpiä ja koillistuulet harvinaisimpia. Mikroaallot
Mikroaaltosäteily synnyttää radiokentän lisäksi myös korkeataajuisen sähkö- ja magneettikentän. Mikroilmasto
Mikroilmaston vaikuttavia tekijöitä ovat Homogeeninen alue
Luonnonmaantieteessä maailma voidaan jakaa kasvillisuuden ohella myös esimerkiksi ilmastoalueisiin, joissa vuotuiset sääolot ovat samankaltaiset, esimerkiksi meri-, manner, monsuuni- tai sademetsäilmasto. Tarkkailtaessa lähemmin yhdessä ilmastoalueessa on lukuisia erilaisia mikroilmastoja. Samoin esimerkiksi kasvillisuusalueilla, vaikkapa havumetsävyöhykkeellä on niin mustikka- ja käenkaalityypin kuusimetsää kuin puolukka- ja kanervatyypin mäntymetsää. Rajaaminen riippuu kuinka tarkasti ja mitä ominaisuuksia ja ilmiöitä tutkitaan. Kasvillisuusalueen rajaus voi siis perustua esimerkiksi pelkkään puustoon tai tarkastella kasviston omaleimaisuutta monipuolisemmin. Maapallon suurekosysteemejä sanotaan biomeiksi. Ekosysteemit, kuten kaupungit, joissa ihmistoiminnan funktiot määrittävät sen olennaisesti ovat antromeereja. Mikropaleontologia
Mikrofossiilit ovat fossiileja, jotka eivät ole yleensä neljää millimetriä suurempia ja ovat tavallisesti pienempiä kuin yksi millimetri. Niiden tutkimiseen vaaditaan valo- tai elektronimikroskooppia. Fossiilit, joita voidaan tutkia paljaalla silmällä tai pienitehoisella suurennuksella kuten suurennuslasilla tai luupilla, kutsutaan makrofossiileiksi. Vuoden 2012 Atlantin hurrikaanikausi
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillisistä rintamarakennetta, ja se silti elää yli 24 tuntia, ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos tuulen nopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 32 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s. Absoluuttinen nollapiste
Termodynamiikan käsitejärjestelmässä lämpötila ei ole perussuure, vaan perussuureita ovat entropia "S" ja sisäenergia "U", jotka ovat merkityksellisiä myös mikroskooppisella tasolla. Lämpötila puolestaan on määritelty vain likimain tasapainossa oleville makroskooppisille järjestelmille. Lämpötila määritellään käänteisarvona entropian derivaatasta sisäenergian suhteen: Mikrofilia
Mikrofilia tarkoittaa seksuaalista kiinnostusta pienikokoisiin ihmisiin, joskus jopa ihan pieniin kääpiöihin. Mikrofiliaa pidetään myös parafiliana. Mikrofiilin kiinnostus ei välttämättä rajoitu lyhytkasvuisiin ihmisiin, vaan myös erittäin pienikokoisiin ihmisiin, ns peukaloisiin. Koska näin lyhyitä ihmisyksilöitä ei ainakaan tunneta, tämäntyyppinen mikrofilia keskittyy aiheeseen liittyvään fiktioon ja esimerkiksi tietokoneella muokattuihin kuviin joissa ihmiset on saatu näyttämään hyvin pieniltä. Earthship
Sisätilojen ilmastoinnissa käytetään hyväksi useita ilmiöitä. Tärkeimpinä niistä ovat lämpöä varaavat materiaalit ja auringonvalon synnyttämän lämpöenergian hyötykäyttö. Rakennuselementteinä käytetyt multatäytteiset autonrenkaat varaavat auringonpaisteen lämpöenergiaa. Jos auringonvaloa ei päästetä sisään kuumalla säällä, multamassa alkaa hitaasti viilentää lämpötilaa sisällä. Multatäytteiset autonrenkaat eivät reagoi lämpötilan muutoksiin nopeasti, vaan tasoittavat rakennuksen lämpötilan muutoksia. Rakennuksen ilmanvaihto on painovoimainen. Sisään virtaa viileämpää ilmaa, joka lämmettyään johdatetaan ulos katon kautta. Lontoo
Lontoon laaja rakennettu alue luo oman mikroilmaston. Rakennuksiin varastoitunut lämpö nostaa ympäristön lämpötilaa varsinkin öisin, ja Lontoon lämpötila voi olla jopa 5–8 astetta ympäröiviä alueita korkeampi. Mikropiiri
Mikropiirit perustuvat puolijohdeilmiöön, transistoriin. Suomi
Suomessa vallitsee väli-ilmasto, jossa on meri- tai mannerilmaston piirteitä riippuen ilmavirtauksien ajoittaisesta suunnasta. Alueen lämpötilaan vaikuttavat suuresti sen sijainti keskileveysasteilla suurimmaksi osaksi pohjoisten leveyspiirien 60° ja 70° välillä ja Atlantilla Skandinavian länsipuolella virtaava Golfvirta, joka kohottaa Suomen lämpötilaa talvisin korkeammalle verrattuna muihin saman leveysvyöhykkeen alueisiin. Golfvirran aiheuttama lämpötilan korotus on noin 6–11 °C. Myös Itämeri lahtineen kohottaa talvilämpötiloja rannikoilla ja suurimmat järvet niiden lähiympäristössä. Vuotuinen lämpötilan keskiarvo on lounaisimmassa Suomessa 5,5 °C. Keskiarvo laskee kuljettaessa koilliseen, mutta on kuitenkin matalimmillaan maan luoteisimmissa osissa, jossa se on noin −2 °C. Matalapaine
Subtrooppisessa matalapaineessa ("hybridimatalapaineessa"), joita esiintyy leveysasteilla 0–50, voi olla tropiikin ja keskileveysasteiden matalien piirteitä. Näissä on rintamat ja keskustassa hurrikaanin keskustaa muistuttava ukkospilvirykelmä. Niiden navakan tuulen alue on 150–1 000 km leveä. Paine voi laskea niissä nopeasti hyvin matalalle ja tuuli kasvaa myrskyksi. Subtrooppisia ovat ylämatalat ja mesomittakaavan matalat, joiden läpimitta on alle 150 km. Subtrooppiset matalat ovat hurrikaaneja heikompia. Ekologinen sukkessio
Kliimaksi on sukkession päätepiste, jossa eliöyhteisö on vakaa ja muuttumaton. Eliöyhteisö ei muutu, ellei ympäristö muutu. Ilmaston määräämää kliimaksia kutsutaan monokliimaksiksi. Samassakin ilmastossa esiintyy erilaisia kliimakseja, mikä johtuu ravinteisuuden ja eläimistön paikallisesta vaikutuksesta. Näitä monokliimaksista poikkeavia kliimakseja kutsutaan polykliimakseiksi. Ilmastokin muuttuu pitkällä aikavälillä, joten muuttumaton monokliimaksi on mahdoton. Mikrotyö
Koska mikrotyö ei ole paikkasidonnaista ja mikrotyöntekijät eivät työskentele valmiiksi rakennetussa toimistossa, on yksi tärkeä toimija infrastruktuurin tarjoaja. Mikäli mikrotyöntekijä työskentelee omalta tietokoneeltaan, voidaan tämän toimijan ajatella olevan esimerkiksi Internet-operaattori. Matalan elintason maissa, joissa mikrotyöntekijöillä ei välttämättä ole omaa työkalustoa, voidaan esimerkiksi internetkahviloiden ajatella olevan tällainen toimija, joka mahdollistaa mikrotyön. Välimerenilmasto
Välimerenilmasto on Välimerelle tyypillinen ilmastotyyppi, jolle ovat ominaisia kuivat ja kuumat kesät sekä kosteat ja viileät talvet. Sitä kutsutaan myös kuivan kesän subtrooppiseksi ilmastoksi.Välimerenilmasto on tavallaan länsituulten vyöhykkeen kostean, lauhkean ilmaston ja hepoasteiden korkeapainealueen kuivan subtrooppisen ilmaston rajaseutua, jolla nämä kaksi ilmastotyyppiä vuorottelevat vuodenaikojen mukaan. Välimerenilmasto kuuluu subtrooppiseen ilmastovyöhykkeeseen ja sen alueilla esiintyy nahkealehtistä eli välimerenkasvillisuutta. Välimerenilmasto vallitsee Välimeren alueen lisäksi Kaliforniassa, Chilen keskiosassa sekä osissa Etelä-Afrikkaa ja Australiaa. Mikroturbulenssi
Mikroturbulenssi (ξ ,"ksii, ksi, xi", v ) on tähtitieteessä luku, jolla mitataan tähden pinnan rauhallisuutta spektristä. Auringon mikroturbulenssi ξ on 1,20 km/s. Mikroturbulenssin maksimiraja on 5 km/s. Mikroturbulenssi leventää spektriviivoja. 
Sykkivillä jättiläistähdillä sykkimisen aiheuttamat shokkiaallot vahvistavat mikroturbulenssia.
Mikroturbulenssilla tarkoitetaan myös pienen mittakaavan pyörteisyyttä Maan ilmakehässä tms.
Varsinkin suurissa jättiläistähdissä esiintyy jopa 50 km/s suuruista makroturbulenssia, sillä jättiläistähdissä
konvektiorakeet eli granulat ovat huomattavan suuria. Madeiran maantiede
Funchalin keskilämpötila on joulukuusta huhtikuuhun 16–21 astetta, jonka jälkeen se kohoaa vähitellen saavuttaen heinä–elokuussa 20–25 astetta. Loka-joulukuun välisenä aikana Funchalissa on keskimäärin 18–21 astetta. Lämpötilat eivät juuri kohoa 27–28 asteen yli paitsi harvoin lämpimän itätuulen puhaltaessa Afrikan suunnasta. Korkeus merenpinnasta on Madeiran ilmastossa merkittävä tekijä. Ylös vuorille mentäessä keskilämpötila laskee noin 3 °C jokaista 500 metrin nousua kohden. Subtrooppinen vyöhyke ulottuu noin 300 metriin ja välimeren ilmasto 300–750 metriin merenpinnasta. Tosin korkeimmillakin huipuilla voidaan kesäpäivänä päästä 20 celsiusasteeseen. Madeiran saarelle on tyypillistä mikroilmastot, joihin vaikuttaa korkeus merenpinnasta sekä tuulet. Madeiralla on viime aikoina ollut havaittavissa muutoksia ilmastossa. Sateita on tullut huomattavasti vähemmän kuin 1990-luvun alussa, talvet ovat lämpimämpiä, keskilämpötilat ovat nousseet ja kuivuus on lisääntynyt. Mikropopulaatio
Mikropopulaatio tarkoittaa mikro-organismien populaatiota, joka esiintyy esimerkiksi tietyllä alueella tai organismissa. Se voi tarkoittaa myös populaation alapopulaatiota, pientä tai erikoistunutta populaatiota. Mikroaallot
Myös televisiomastot lähettävät nykyisin mikroaaltoja. Mikroaaltoja syntyy lisäksi esimerkiksi älypuhelimia, navigaattoreita ja perinteisiä matkapuhelimia käytettäessä sekä WLAN- eli Wi-Fi-reitittimien toiminnasta. Myös tutkat, mikroaaltouunit, aktiivisuusrannekkeet, älykellot, vauvojen itkuhälyttimet, lemmikkieläinten älypannat, langattomat mikrofonit ja videotykit sekä blue tooth -toiminnolla varustetut televisiot ja tulostimet lähettävät mikroaaltosäteilyä ympäristöönsä. Myös monet kohteet avaruudessa ja ilmakehän yläosissa kuten tietoliikennesatelliitit lähettävät mikroaaltoja. Mikroilmasto
Lumipeitteen syvyys ja sen pysyvyys, veden kertyminen, tuulisuus, ja paikalliset lämpöolot voivat vaihdella maaston kohdan mukaan paljonkin. Paljaat kalliot varastoivat lämpöä päivän aikana, avoimen alueen laidalla tuulee enemmän, meren läheisyys voi aiheuttaa pärskeitä jne. Mikroaaltolinkki
Satelliiteista, jotka kiertävät maata matalilla ja nopeammilla kiertoradoilla käytetään lyhennettä LEO (Low Earth Orbit). LEO satelliitteja on kiertoradalla useita ja vähintään yksi satelliitti on näkyvissä aina maanpinnan kohdasta riippumatta. Antenneina hyödynnetään yleensä ympärisäteileviä antenneja, jotka mahdollistavat pienempien antennitehojen käyttämisen. LEO-satelliittien keskeisimmät käyttökohteet ovat televisiokuvan levitys, paikanmääritys (GPS) ja pitkänmatkan puhelinyhteydet. Vuoden 2017 Atlantin hurrikaanikausi
Matalapaine on trooppinen, jos siinä ei ole keskileveysasteiden matalapaineille tyypillisistä rintamarakennetta ja se silti elää yli 24 tuntia ja jos se muodostuu tropiikissa tai subtropiikissa. Sitä sanotaan trooppiseksi myrskyksi, jos tuulen nopeuden suurin minuutin keskiarvo kymmenen metrin korkeudella on yli 32 m/s, ja hurrikaaniksi, jos tuuli ylittää 33 m/s. Rivas Martinezin ilmastoluokitus
Rivas Martinezin ilmastoluokitus on eräs ilmastoluokitus, joka perustuu lämpötiloista ja sademääristä laskettuihin tunnuslukuihin ja kasvillisuustyyppeihin. Luokitus jakaa maapallon viiteen lämpövyöhykkeeseen, lukuisiin kosteusvyöhykkeeseen ja mantereisuus-mereisyysportaisiin. Näille annetaan nimetä. Tämän luokituksen mukaan Suomen Pohjois-Savossa sijaitseva Kuopion kaupunki on boreaalinen subkontinentaalinen, alempi mesoboreaalinen alhaishumidi. Tämä tarkoittaa keskimääräisen kylmää havumetsäilmastoa, joka on puolimantereinen ja ei kostea. Ilmakehän kiertoliike
Ilmakehän kiertoliike esitetään usein leveyspiirien suuntaisina tasaisina vyöhykkeinä – "tuulivyöhykkeet" on vanhoissa maantieteen kirjoissa esiintyvä termi. Viime vuosikymmeninä on ymmärretty, miten tärkeitä ovat vaihtelevat ja liikkuvat ilmiöt, kuten keskileveysasteiden liikkuvat matalapaineet ja trooppiset hirmumyrskyt. Nämä eivät ole kiusallisia häiriöitä, jotka hämärtävät tasaista yleiskuvaa, vaan tärkeä osa itse kiertoliikettä. Ilmanlämpötila
Suomessa määritellään vanhastaan termiset vuodenajat ilman vuoro­kautisen keski­lämpö­tilan perusteella.
Terminen talvi on aika, jolloin keski­lämpö­tila on nollan alapuolella, terminen kesä taas aika, jolloin se on +10 °C:n yläpuolella. Näiden väliset ajat, jolloin keskilämpötila on 0 ja +10 °C:n välillä, ovat terminen kevät ja syksy. Ilmasto
Maapallon ilmaston hitaimmat muutokset ovat seurausta erilaisista geologisista muutoksista, kuten mannerten hitaasta liikkumisesta sekä vuoristojen synnystä ja häviämisestä. Mannerten liike muuttaa merivirtoja, millä on suuri vaikutus paikallisiin ilmastoihin. Jäähtymisen seurauksena kasvanut mannerjäätikkö jäähdyttää ilmastoa edelleen heijastamalla Auringon säteilyn takaisin taivaalle. Mikrometeoroidi
Mikrometeoroidi on avaruudessa liikkuva pieni pölynhitunen. Niitä arvellaan irtoavan muun muassa komeetoista haihtumisen takia, ja komeettojen ja muiden pienehköjen taivaankappaleiden keskinäisten törmäysten tuloksena. Mikrometeoroideja tulee Aurinkokuntaan myös tähtienvälisestä avaruudesta. Osa Maan ilmakehään osuvista mikrometeoroideista on kotoisin naapuritähtien planeettakeräytymäkiekosta – esimerkiksi beta Pictoris -tähden ympäriltä. Trooppinen hirmumyrsky
Vastasyntynyttä heikkoa systeemiä kutsutaan "trooppiseksi matalapaineeksi". Siinä tuulennopeus on alle 17 m/s, ja se on itse asiassa vain voimakkaiden ukkospilvien rykelmä, jonka halkaisija tyypillisesti noin 300 km. Järjestelmän pyörivä liike on kuitenkin jo havaittavissa.
Keski-ikäisessä "trooppisessa myrskyssä" suurimmat tuulennopeudet ovat 17–32 m/s. Pilvimassassa alkaa olla rakennetta, säteittäisiä sadenauhoja. Tässä vaiheessa myrskylle annetaan nimi. Köppenin ilmastoluokitus
Kolmas kirjain ilmaisee kesän lämpöisyyttä: Kylmätalvisten ilmastojen (lumi- ja metsäilmastot, mikroterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi alle −3 °C. Mannerilmasto. Toista ja kolmatta kirjainta käytetään kuten luokassa C, lisäksi kirjaimella d osoitetaan, että lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 22 °C, enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila alle −38 °C. Suomessa on luokan "Df" ilmasto, joka on kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto jossa sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden.Jääilmastojen (polaari-ilmastot, napailmastot, lumi-ilmastot) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 10° C. Mikrointervalli
Mikrointervalli eli mikrosävelaskel tarkoittaa tasavireistä puolisävelaskelta pienemmiksi viritettyjä intervalleja. Mikrointervallin käsite tarkoittaa kaikkia ei-kromaattisia intervalleja, jotka eivät ole minkään tasavireisen puolisävelaskeleen monikertoja. Mikrokosmos (Marvel)
Mikrokosmos (esiintynyt Suomessa myös nimellä Mikromaailma) on Marvel-kustantamon luoma kuvitteellinen rinnakkaistodellisuus. Käsitteen keksivät Stan Lee ja Jack Kirby ja Mikrokosmos esiintyi ensimmäisen kerran amerikkalaisen "Fantastic Four Annual"-lehden numerossa 5 (1967). Ennakointi
Lyhyt aikajänne voi tällöin tarkoittaa trendiä tästä hetkestä eteenpäin, keskipitkä aikajänne seuraavaa murroskohtaa ja pitkä aikajänne yltää yli murroksen. Megatrendeillä kuvataan tyypillisesti näitä murroksen ylittäviä ajassa kestäviä ilmiöitä. Eräät megatrendit ovat jopa niin isoja ja globaaleja, että niitä voidaan nimittää gigatrendeiksi kuten ilmastonmuutosta tai maapallon väestökasvua. Mikropenis
Mikropenis eli mikrofallos tarkoittaa lääketieteessä epänormaalin pientä siitintä, jonka muodossa ei kuitenkaan ole poikkeavuuksia. Eräs käytetty kriteeri on peniksen pituus, joka poikkeaa yli 2,5 standardipoikkeaman verran iänmukaisesta peniksen keskipituudesta. Tämä tarkoittaa esimerkiksi alle 1,9 cm mittaista penistä alle viisikuukautisella lapsella ja alle 7 cm mittaista penistä aikuisella miehellä. Mikropeniksen omistavia miehiä on alle 0,6 % kaikista maailman miehistä. Mikropenis havaitaan yleensä heti syntymän jälkeen. Ilmastoahdistus
Ilmastoahdistus tarkoittaa vaikeita tuntemuksia, joita henkilö kokee ilmastonmuutokseen liittyvien asioiden vuoksi. Ilmastoahdistus (tai: ilmastonmuutosahdistus) on merkittävä osa ympäristöahdistuksen ilmiötä. Pienhiukkanen
Pienhiukkaset ovat halkaisijaltaan alle 2,5 mikrometrin kokoisia ilmakehässä leijuvia kiinteitä hiukkasia. Ne ovat terveydelle vaarallisia, koska hengitysilmaan joutuessaan ne tunkeutuvat keuhko­rakkuloihin asti, kun taas suuremmat mekaaniset hiukkaset pääsevät vain nenään tai nieluun. 
Pienhiukkasilla on ilmakehän hämärtymisen vuoksi globaali ilmastoa viilentävä nettovaikutus, joten ne hidastavat ilmaston lämpenemistä. Mikrotyö
Mikrotyö on palkkatyötä, joka koostuu hyvin lyhytkestoisista työtehtävistä. Työ on jaettu pieniin osiin, joita suoritetaan hajautetusti Internetin yli. Yksittäinen mikrotyö kestää sekunneista muutamiin minuutteihin. 2010-luvulla tyypillistä mikrotyötä on esimerkiksi kuvien lajittelu. Mikrotyön voi ajatella olevan yksittäinen työvaihe virtuaalisella liukuhihnalla. Mikrotyö ei yleensä vaadi erityisosaamista. Mikrofluidistiikka
Mikrofluidistiikka on mikroskooppisten neste- ja kaasuvirtausten hallintaa käsittelevä tieteen ja tekniikan ala. Mikrosysteemitekniikka on laajempi käsite, joka sisältää myös mikrofluidistiikan.