Milloin rakennettiin Egyptin pyramidit?
Gizan pyramidit
Gizan pyramidit sijaitsevat Gizassa Kairon eteläpuolella Egyptissä. Pyramidit rakennettiin noin vuosien 2600–2500 eaa. aikana. Pyramidiryhmään kuuluvat faaraoiden Khufu (Kheops), Khafre (Khefren) ja Menkaure (Mykerinos) hautamuistomerkit. Näistä Kheopsin pyramidi kuuluu maailman seitsemään ihmeeseen. Egyptin pyramidit
Egyptin ensimmäisen pyramidin, Sakkaran porraspyramidin, rakennutti vanhan valtakunnan aikaisen kolmannen dynastian faarao Djoser 2600-luvulla eaa. Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen kivestä tehty monumentti; sitä edeltäneitä monumentteja ei ole juurikaan säilynyt, sillä ne rakennettiin savitiilistä. Pyramidin suunnitteli faarao Djoserin korkein virkamies ja arkkitehti Imhotep. Djoserin seuraajan Sekhemkhetin porraspyramidi jäi keskeneräiseksi, eikä häntä ilmeisesti ollut haudattu siihen. Myös seuraavat faaraot Khaba ja Huni rakensivat omat porraspyramidinsa. Hunin pyramidi tosin romahti myöhemmin, ja siitä on jäänyt jäljelle tornimainen rakennelma. Egyptin pyramidit
Suurin osa Egyptin pyramideista rakennettiin vanhan valtakunnan, varsinkin neljännen ja viidennen dynastian aikana, mutta muutamia pienempiä rakennettiin vielä esimerkiksi keskivaltakunnan 12. dynastian aikana.
Kreikka
Varhaisten kulttuurien romahtamista seurasivat Kreikan pimeät vuosisadat, jotka kestivät noin 1200–800 eaa. Tuona aikana alueella tapahtui paljon kreikkalaisten kansojen kansainvaelluksia, ja Kreikka siirtyi pronssikaudelta rautakaudelle, joka alkoi noin 1000 eaa. Levottomana aikana kulttuuri taantui ja yhteisöt köyhtyivät. Noin 1000–850 eaa. kehittyivät homeerisen ajan kuningaskunnat. Noin 900 eaa. alkoi geometrinen kausi, joka merkitsi suurta kehitystä keramiikassa, ja osoittaa samalla kulttuurin ja talouden elpymistä ja kaupankäynnin lisääntymistä. Noin 800 eaa. lähtien syntyivät polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot, joissa kehittyi uusi ja kukoistava kulttuuri. Tämän aikakauden Kreikasta käytetään termiä antiikin Kreikka ja sen varhaisvaiheesta noin 700–500 eaa. nimitystä Kreikan arkaainen kausi.
Ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat pidettiin vuonna 776 eaa., mistä alkaa historiallinen aika Kreikassa. Antiikin Kreikan kirjallisuus ja samalla koko länsimainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen teosten "Ilias" ja "Odysseia" myötä noin 750–700 eaa. Antiikin Kreikan arkkitehtuuri alkoi saada muotonsa, kun ensimmäinen doorilainen temppeli, Olympian Heran temppeli rakennettiin noin 600 eaa. Egypti
Niilin vuosittaisten tulvien säännöllisyys ja rikkaus yhdessä aavikoiden aiheuttaman eristyneisyyden kanssa vaikuttivat suotuisasti maailman suurimpiin lukeutuvan sivilisaation kehitykseen. Yhdistyneen Egyptin kuningaskunnan perusti noin 3200 vuotta ennen ajanlaskun alkua kuningas Narmer, joka todennäköisesti on sama kuin myöhempien historioitsijoiden mainitsema Menes. Sen jälkeen sarja dynastioita hallitsi maata seuraavan kolmen vuosituhannen ajan. Muinaisen Egyptin hallitsijoita nimitetään faaraoiksi. Välillä valtakunta tosin hajosi muutamia kertoja, mutta yhdistyi jälleen, ja sen vuoksi muinaisen Egyptin historia jaetaan vanhan, keskimmäisen, uuden ja myöhäisen valtakunnan aikakausiin ja niitä erottaviin välikausiin. Gizan pyramidit
Uudistettu ramppiteoria on ranskalaisen Jean-Pierre Houdin julkaisema keväältä 2007. Sen mukaan kivet kiskottiin ylös pyramidin sisällä kulkevia ramppeja pitkin, jotka muodostavat spiraalin muodon kokonaisuutena, joka nousee seitsemän asteen kulmassa. Aurinkoisella säällä voi vieläkin nähdä vaaleammalla linjan pyramidin sivussa, joka vastaa teorian seitsemän asteen kulmaa Gizan pyramideissa. Pyramidien kulmat olisi myös jätetty auki, jotta kivien kääntäminen olisi ollut mahdollista. National Geographic -dokumentti esitti, että Houdin teoria mahdollistaa sen, että pyramidien sivut kohtaavat symmetrisesti rakennelman huipulla sen rakennuttua, jota aiemmat teoriat eivät ehkä mahdollista. Egyptin pyramidit
Neljännen dynastian ensimmäinen faarao Sneferu rakennutti kaksi pyramidia ja mahdollisesti viimeisteli isänsä Hunin aloittaman pyramidin. Näistä suurin on niin sanottu Taitettu pyramidi, jonka nousukulma loivenee huippua kohti. Sneferun poika Khufu (Kheops) rakennutti haudakseen Kheopsin pyramidin, joka on kaikista pyramideista suurin. Kheopsin pyramidi eroaa muista pyramideista myös siten, että siinä on kolme erillistä kammiota. Khufun seuraaja Djedefra rakennutti pyramidinsa Gizasta viisi kilometriä pohjoiseen, eikä siitä ole enää paljoa jäljellä. Hänen seuraajansa Khefren rakennutti lähes Kheopsin pyramidin korkuisen Khefrenin pyramidin sen viereen. Pyramidin huipulla on yhä jäljellä sen alkuperäistä pinnoitusta. Khefrenin poika Menkaure rakennutti Gizan kolmannen pyramidin, Mykerinoksen pyramidin, joka on naapureitaan pienempi. Neljännen dynastian viimeinen faarao, Sepseskaf, ei enää rakennuttanut pyramidia. Faroksen majakka
Faroksen majakka oli Egyptissä Aleksandrian sataman edustan saarella sijainnut majakka. Se on yksi maailman seitsemästä ihmeestä. Majakka rakennettiin Ptolemaios II:n aikana noin 297–283 eaa., ja se oli valmistumishetkellään maailman toiseksi korkein rakennus. Gizan pyramidit
Pyramidien rakennustapaa pohtivat jo antiikin kreikkalaiset, eikä oikeaa rakennustapaa tiedetä varmasti vieläkään. Useita teorioita on toki esitetty, joista ensimmäisen esitti kreikkalainen historioitsija Herodotos, joka väitti, että tonnien painoiset kivet nostettiin paikoilleen pienillä puisilla nostureilla. Teoriaa pidetään kuitenkin epätodennäköisenä. Amenemhet III
Hautapaikakseen Amenemhet valitsi Dahshurin, jonne hän rakennutti niin sanotun mustan pyramidin. Amenemhet II:n, Senusret III:n ja Sneferun pyramidien läheisyyteen rakennettu pyramidi poikkesi aikalaisistaan siten, että sen perustuksia ei kaivettu peruskallioon asti, vaan ne rakennettiin tiivistetyn pohjamaan päälle. Osittain tästä syystä pyramidi alkoi heti valmistumisen jälkeen halkeilla ja Amenemhet hylkäsi sen. Pyramidin pohjoispuolella olevat Amenemhetin perheelle suunnitellut haudat kuitenkin otettiin käyttöön. 13. dynastian faarao Hor haudattiin todennäköisesti sinne. Sudan
Vajaa sata vuotta myöhemmin noin 590 eaa. egyptiläisten armeija hääti kušilaiset Napatasta, josta tuli assyrialaisia vastaan koetun tappion jälkeen uusi hallintokeskus, ja pakotti heidät asettumaan Meroëen. Meroëlainen kuningaskunta kehittyi Egyptistä riippumatta, mutta egyptiläisvaikute oli silti vahvasti läsnä. He rakennuttivat hallitsijoiden kunniaksi steeloja ja Bagrawiyassa sijaitsevat pyramidit. Kulttuuri oli saanut runsaasti apua Välimeren kaupasta, vaikkei tällä lopulta ollut kulttuurista vaikutusta. Meroëlaiset kehittivät myös oman kirjaimiston (), jota aiemmin egyptiläiset hieroglyfit olivat käytössä. Meroë-kaudesta on säilynyt temppeleiden, palatsien ja kylpylöiden raunioita. He onnistuivat rakentamaan myös tehokkaan keinokastelujärjestelmän, joka mahdollisti väkiluvun kasvun alueella. Meroën historia päättyy kuitenkin 350-luvulle, jolloin etiopialainen Aksumin kuningaskunta valtasi sen. Imhotep
Imhotepin farao Djoserin palveluksessa rakennuttamista rakennuksista kuuluisin oli Sakkaran porraspyramidi, joka oli mittaluokassaan ensimmäinen kivimonumentti koko maailman historiassa. Porraspyramidi poikkesi ratkaisevasti varhaisemmista mastaba-haudoista, paitsi porrasmaiselta ulkomuodoltaan, myös rakennusmateriaaliltaan: mastaba-haudat rakennettiin auringossa kuivatuista savitiilistä. Mallia otettiin mahdollisesti myös sumerien zikkurateista, jotka nekin oli rakennettu tiilestä. Pyramidologia
Useimmat pyramidologiset teoriat sisältävät ainakin yhden seuraavista käsityksistä:Metrologinen pyramidologia sai alkunsa 1600-luvulla. Lontoon Gresham Collegen geometrian professori John Greaves mittasi Gizan suuren pyramidin ensimmäisenä tarkasti käyttäen aikansa parhaita matemaattisia välineitä. Hän julkaisi tuloksensa vuonna 1646 ilmestyneessä teoksessa "Pyramidographia", jossa hän esitti, että pyramidin rakentajat olivat käyttäneet mittayksikkönä geometrista kyynärää. Greaven mittaukset olivat sinänsä objektiivisia, mutta hän itsekin päätteli, että muinaisilla egyptiläisillä oli sellaista geometrista tietoa, joka koko sivistyneeltä maailmalta oli myöhemmin pitkään täysin unohduksissa. Myöhemmin spekulatiivisten spekulatiivisten teorioiden esittäjät käyttivät myöhemmin Greaven mittaustuloksia omien vielä hurjempien väitteidensä tukemiseen. Niinpä Kircher esitti, että pyramidin mittasuhteilla olisi salaperäisiä ja kätkettyjä merkityksiä, kun taas Th. Shaw väitti, että pyramidi oli Osiriksen temppeli. Isaac Newton keksi "pyhän koodin" käsitteen, jolla hän tarkoitti toista olettamistaan välineistä, joiden avulla pyramidit oli rakennettu. Pyramidologia
Smyth väitti myös, että pyramidiin oli koodattu suuri joukko profetioita , joita voitaisiin tulkita mittaamalla se yksityis­kohtaisesti. Hänen mukaansa maailmanhistorian tärkeimmät tapahtumat olivat luettavissa pyramidin käytävistä siten, että yksi pyramidi­tuuma vastasi aina tuhatta vuotta. Pyramidin mitta­suhteiden perusteella hän muun muassa ennusti, että Kristuksen toinen tuleminen tapahtuisi joko vuonna 1881, 1911 tai 1936 ja että tuomiopäivä olisi vuonna 1953. Charles Piazzi Smyth
Smyth kävi kirjeenvaihtoa pyramido­logi John Taylorin kanssa, joka teki häneen suuren vaikutuksen. Vuonna 1859 ilmestyneessä kirjassaan "The Great Pyramid: Why Was It Build? & Who Built It?" ("Suuri pyramidi: Miksi se rakennettiin ja kuka rakensi sen?") Taylor esitti, että Raamatun Nooa suunnitteli Suuren pyramidin ja johti sen rakennustöitä. Kun Royal Society kieltäytyi myöntämästä hänelle apurahaa, hän liittyi Egyptiin lähteneeseen retkikuntaan voidakseen mitata Suuren pyramidin kaikki pinnat ja sivut. Hän otti mukaansa tarpeelliset välineet mitatakseen kivien koot, eri pintojen väliset kulmat kuten alas johtavan käytävän kaltevuus­kulman, sekä varta vasten suunnitellun kameran sekä pyramidin sisä- että ulkopuolen valo­kuvaamiseksi. Hän otti mukaansa myös muita laitteita suorittaakseen tähtitieteellisiä laskelmia ja määrittääkseen pyramidin sijaintipaikan maantieteellisen pituuden ja leveyden.
Vuonna 1864 Smyth julkaisi kirjan "Our Inheritance in the Great Pyramid" ("Perintömme suuressa pyramidissa"). Kaksi vuotta myöhemmin hän julkaisi siitä laajemman version nimellä "The Great Pyramid: Its Secrets and Mysteries Revealed" ("Suuri pyramidi: Sen salaisuudet ja mysteerit paljastettu"). Smyth väitti Gizan suuren pyramidin mittausten osoittaneen, että sen rakentajillaan oli ollut käytössä mittayksikkö, pyramidituuma, joka oli yhtä suuri kuin 1,001 brittiläistä tuumaa (2,54254 cm), ja että pyramidin arkkitehdit selvästikin olivat käyttäneet sitä mittastandardina. Siitä hän johti muitakin mitta­yksiköitä, joita hän väitti sen rakentajien käyttäneen: suurempana yksikkönä olisi ollut pyhä kyynärä (cubit), joka oli 25 pyramidi­tuumaa ja samalla suunnilleen 1/10 000 000 maapallon pyörimis­akselin pituudesta (63,5635 cm), tilavuusyksikkönä pyramidi-pint ja että jo sen rakennusaikana olisi tunnettu jopa lämpötila-asteikko. Muinaisen Egyptin arkkitehtuuri
Kun muut kansat elivät vielä esihistoriallista aikaa, egyptiläiset olivat jo kehittäneet korkealaatuista ja monipuolista taidetta. Arkkitehtuurin historia alkaa Egyptistä. Monumenttien tarkkaa rakennusaikaa on mahdotonta selvittää, joten monumentit luokitellaan Egyptiä hallinneiden faaraoiden dynastioiden mukaan. Userkaf
Userkaf oli muinaisen Egyptin faarao vuosina 2465–2458 eaa. ja viidennen dynastian perustaja. Hän rakennutti pyramidiryhmän Sakkaraan. Kalkkikivi
Kalkkikiveä käytetään rakennuskivenä sekä sellaisenaan että marmorin muodossa sekä rakennusaineena muun muassa sementin valmistukseen. Egyptissä pyramidit on rakennettu paikallisesta fossiileja sisältävästä kalkkikivestä. Myös Pariisin Notre Dame on rakennettu omalta alueeltaan louhitusta kalkkikivestä, itse asiassa Pariisin katakombit ovat vanhoja kalkkikivilouhoksia. Imhotep
Muinaiset egyptiläiset pitivät Imhotepia monien keksintöjen isänä. Hänen kerrotaan muun muassa keksineen papyruskäärön tai kehittäneen sitä. Imhotep kehitti myös ensimmäisen pyramidin (Sakkara). Egyptin pyramidit
Egyptin pyramidit ovat kivestä rakennettuja pyramideja muinaisessa Egyptissä. Ne rakennettiin faaraoiden haudoiksi. Tunnetuimmat niistä ovat Gizan pyramidit, joista suurin on alun perin yli 146 metriä korkea Kheopsin pyramidi. Pyramideja on Gizan lisäksi myös muun muassa Dahshurissa, Meidumissa, Abusirissa ja Hawarassa. Mesopotamian taide
Mesopotamian arkkitehtuuria leimaa jatkuva sodan uhka, joten rakennettiin linnoituksia. Rakennuksista tehtiin leveitä, jotta sisäänkäynnin puolustus olisi mahdollista. Babylonialaisilla oli portteja raskaine portaaleineen sekä pilarein vahvistettu kehys ja pronssiovet. Symmetrisesti molemmin puolin sisäänkäyntiä olevat leijonat ovat myös alkujaan tuolta ajalta.
Kahdenlaisia savitiilestä valmistettuja temppeleitä rakennettiin: maan tasalle rakennettuja ja zikkurrateja eli porrasmaisia temppelitorneja, porraspyramideja, joiden huipulta papit tutkivat tähtien kulkua ja ennustivat niistä tulevia asioita. Eurooppalaiset ovat oppineet tornien rakentamisen mesopotamialaisilta. Zikkurrat tehtiin useista terassimaisista, ylöspäin pienenevistä kerroksista ja sen huipulla oli kulttihuone. Näitä savitiilisiä temppeleitä ei ole säilynyt kokonaisina. Käytössä oli samantapainen seccomaalaus-tekniikka kuin Egyptissä. Suurin melko hyvin säilynyt zikkurrat on Urin porraspyramidi noin vuodelta 2100 eaa. Perustana on suuri suorakaiteen muotoinen rakennelma, jonka kulmat osoittavat pääilmansuuntiin. Gizan pyramidit
Khefrenin pyramidi rakennettiin noin vuonna 2494 eaa. Alkuperäinen korkeus oli 143,5 metriä ja leveys 215,5 metriä. Senusret III
Senusret rakennutti haudakseen pyramidin Dahsuriin lähellä isoisänsä Amenemhat II:n pyramidia. Pyramidin runko valmistettiin mutatiilistä ja se katettiin kalkkikivellä. Pyramidi on suurin mutatiilirunkoisista pyramideista ja se oli noin 60 metriä korkea. Senusretin lähiomaisia varten pyramidiin oli rakennettu useita maanalaisia hautakammiota. Pyramidiin ei kuitenkaan ilmeisesti haudattu ketään. Pyramidin sisäänkäynti oli poikkeuksellisesti itäpuolella. Hautakompleksiin kuuluvaa hautatemppeliä ei ole löydetty. Pyramiden
Pyramiden jäi viimeiseksi sodan jälkeen uudelleenkäynnistetyksi kaivoskaupungiksi Huippuvuorilla. Alueen hiiliesiintymä tutkittiin tarkemmin vuonna 1947, ja täysimittainen kaivostoiminta käynnistyi vuotta myöhemmin. Kaivoskaupunkiin rakennettiin oma koulu, kirjasto, elokuvateatteri, uimahalli ja kulttuuritalo, minkä lisäksi sinne pystytettiin myös maailman pohjoisin Lenin-patsas. Kaupungissa asui sen huippuvuosina 1980-luvulla yli tuhat ihmistä. Muinaisen Egyptin arkkitehtuuri
Uuden valtakunnan arkkitehtuurin ja taiteen keskus oli Theba. Lyhyessä ajassa rakennettiin upeita palatseja ja taloja, temppeleitä, jotka muuttivat katukuvaa Thebassa. Keskuksena Theba pysyi useita satoja vuosia. Temppeleitä rakennettiin kolmea eri tyyppiä: maan päällä olevat temppelit, kalliotemppelit ja puolikalliotemppeleitä.
Muinaisessa Egyptissä myöhäiskaudella valta oli Theban papistolla, josta huomaa merkittävä heikentymisen faaraon itsevaltiudessa. Vallan sai vuonna 1085 eaa. Smendes, joka kuului papistoon, ja sitten valtaistuimen saivat libyalainen aatelisto (dynastian perustaja – hallitsija Shoshenk I, yhdisti Egyptin lyhyeksi ajaksi), jota seurasi Kush-dynastia Etiopiassa, ja Assyria. Egyptin uuden yhdistymisen kauden eli ns. saissisen kauden lopettaa persialaisten maahan tunkeutuminen. Persian hallitsijat, jotka perustivat XXVII dynastian, hallitsivat siihen asti kun Egyptin valloitti Aleksanteri Suuri. Arkeologia
Tärkeässä osassa egyptologian synnyssä oli Ranskan keisari Napoleon Bonaparten sotaretki Egyptiin vuonna 1798. Napoleon vei maahan suuren joukon tiedemiehiä, jotka alkoivat tutkia egyptiläisiä monumentteja johdonmukaisesti. 1820-luvulla ranskalainen Jean-François Champollion onnistui ratkaisemaan Rosettan kiven avulla hieroglyfien arvoituksen. Kun egyptiläisten kirjoituksia pystyttiin näin lukemaan, heräsi heidän historiansa ja kulttuurinsa jälleen eloon. Kiinnostus maan kulttuuriin kasvoi, ja Egyptin rakennelmia ja aarteita ostettiin ja ryövättiin lukemattomin määrin eri puolille maailmaa tai käytettiin rakennusmateriaaliksi. Vuonna 1880 brittiläinen egyptologi William Flinders Petrie (1853–1942) kehitti egyptologisen tutkimuksen tieteellistä metodia, minkä myötä Egyptin historiaa pystyttiin ajoittamaan entistä tarkemmin. Ensimmäiset tieteelliset hautatutkimukset aloitettiin 1800-luvun lopulla, ja merkittäviä löytöjä on tehty nykyaikaan saakka. Yksi tunnetuimpia löytöjä oli Howard Carterin vuonna 1922 löytämä Tutankhamonin hauta. Kheopsin pyramidi
Jotkut ovat esittäneet 1980-luvulta alkaen, että Kheopsin pyramidi rakennettiinkin sementistä valamalla. Notre-Dame de la Paix -yliopiston fyysikko Guy Demortier kannattaa teoriaa eikä usko, että pyramidien rakentaminen kokonaisista kivilohkareista olisi ollut edes mahdollista. Djoser
Djoser rakennutti Sakkaraan maailman ensimmäisen pyramidin, porraspyramidin. Eläessään hän teki useita sotaretkiä Siinain niemimaalle. Retkikunnat toivat sieltä arvokkaita luonnonvaroja kuten turkooseja ja kuparia. Djoser rakennutti myös julkisia rakennuksia Heliopolikseen ja Gebeleiniin. Pyramiden
Pyramiden () on aiemmin venäläisten asuttama hiilikaivoskaupunki Huippuvuorilla. Kaupungin perustivat ruotsalaiset vuonna 1910, ja se myytiin Neuvostoliitolle 17 vuotta myöhemmin. Kaupunki autioitui vuonna 1998, mutta merkittävä osa sen rakennuksista ja infrastuktuurista on edelleen olemassa. Kaupungista on pyritty 2000-luvulta alkaen kehittämään paikallista turistinähtävyyttä. Musta pyramidi
Musta pyramidi on Egyptin 12. dynastian faarao Amenemhet III noin 1820 eaa. rakennuttama pyramidi Dahshurissa. Nimensä pyramidi on saanut Niilin mudasta valmistettujen, ilmakuivattujen tiiliensä tummasta väristä. Pyramidi oli 78 metriä korkea ja 195 metriä leveä, ja se oli aikoinaan keskivaltakunnan suurin rakennus. Se rakennettiin kuitenkin maalle, joka ei kyennyt kannattelemaan sitä, joten työt jätettiin kesken. Jo pystytetty graniittisarkofagi jäi tyhjäksi, ja faarao rakensi uuden pyramidin Hawaraan. Rakennus menetti aikojen kuluessa suojaavan kalkkikivipinnoituksensa ja alkoi raunioitua. Auringon ja Kuun pyramidit
Pyramidit saivat nykyiset nimensä asteekeilta, jotka asuttivat Meksikon laaksoa satoja vuosia Teotihuacánin autioitumisen jälkeen. He liittivät Teotihuacániin myyttisiä merkityksiä, ja heidän luomismyytissään pyramidit ovat Auringon ja Kuun luomisen muistomerkkejä. Hieroglyfit
Egypti oli länsimailta suljettu valtio ennen vuotta 1798, jolloin sen valloitti Napoleon. Muun muassa Roomaan oli kuitenkin jo aikaisemmin tuotu egyptiläisiä obeliskeja, joihin kaiverrettuja tekstejä muutamat tutkijat yrittivät tulkita. Tulkinnat olivat useimmiten kuitenkin täysin virheellisiä; esimerkiksi 1600-luvulla Athanasius Kircher selitti erään Roomassa olevan obeliskin tekstin näin: "Jotta Osiris suostuisi suojelemaan Tyfonan väkivallalta, on suoritettava asianmukaiset riitit ja seremoniat uhreineen ja kutsuttava suojeleva kolminkertaisen maailman Genii sen varmistamiseksi, että Niilin antama hyvinvointi ei joudu vihollisen, Tyfonin väkivalloin tuhoamaksi." Todellisuudessa on tässä obeliskissa kuitenkin vain Egyptin 26. dynastian faarao Aprieksen nimi. Muinainen Egypti
19. dynastian faaraoiden aikana, etenkin Seti I:n ja Ramses II:n hallituskausilla, Egypti nousi suuruutensa huipulle. 67 vuoden ajan hallinnut Ramses II rakennutti lukuisia temppeleitä ja jättimäisiä näköispatsaita. Ramseksen seuraaja Merenptah torjui libyalaisten hyökkäyksen. Egyptin viimeisenä suurena faaraona pidetään 20. dynastian Ramses III:ta, jonka jälkeen maan voidaan sanoa lähteneen hyvin hitaaseen kulttuuriseen alamäkeen, josta se ei enää palannut entiseen loistoonsa. Ramses III:ta seurasi sarja uusia Ramseksia, joiden valtakaudet jäivät mitättömiksi. Dynastian lopulla faaraon valta oli rajoittunut suistoalueelle, ja levottomassa Ylä-Egyptissä valtaa piti Amunin papisto. Auringon ja Kuun pyramidit
Auringon ja Kuun pyramidit ovat kaksi suurta pyramidia Teotihuacánissa, Keski-Meksikossa. Pyramidit rakennettiin vaiheittain vuosisatojen aikana, ja ne valmistuivat 200-luvulla. Güímarin pyramidit
Arkeologit uskoivat pitkään pyramidien olevan vain maanviljelijöiden peltojen vierille kokoamia kivikasoja. Vanhojen kuvien ja tarinoiden mukaan saarella on ollut enemmänkin pyramidejä, mutta ne on purettu rakennusmateriaaliksi. Güímarissa oli yhdeksän pyramidia, joista vain kuusi on jäljellä. Kheopsin pyramidi
Pyramidien rakennustapaa ei ole varmasti selvitetty. Kivien nostoon on ilmeisesti käytetty erilaisia ratkaisuja, ja useimpien tutkijoiden mukaan ainakin jonkinlaisia nostoluiskia on käytetty. Kun kivilohkare oli saatu nostettua lopulliseen paikkaansa, se hakattiin sopivan muotoiseksi ja pienet raot täytettiin kipsilaastilla. Pyramidi viimeisteltiin huipulta alkaen, ja rakennusluiskia purettiin samalla asteittain. Auringon ja Kuun pyramidit
Auringon pyramidi valmistui Tzacualli-kaudella myöhäisen esiklassisen kauden lopussa. Tutkijoiden mukaan sen ensimmäinen vaihe valmistui 300 eaa. – 1 jaa. Toisessa vaiheessa 100 jaa. tehtiin ensi kertaa melko suuri pyramidi, jonka sivut olivat 184 metriä ja korkeus 46 metriä. Nykymuotoonsa Auringon pyramidi tehtiin 150–225 jaa. Amenemhet I
Gaston Maspero suoritti kaivauksia pyramidissa vuonna 1882. Kheopsin pyramidi
Pyramidin rakentaminen kesti noin 23 vuotta. Rakentajia oli ehkä 20 000 – 30 000. He olivat kausityöläisiä, jotka asuivat työmaan lähellä, ja heitä oli eniten luultavasti kesällä, jolloin Niilin tulva esti peltotyöt. Muinainen Egypti
Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure. Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi. Sudanin historia
Vajaa sata vuotta myöhemmin noin 590 eaa. egyptiläisten armeija hääti kušilaiset Napatasta, josta tuli assyrialaisia vastaan koetun tappion jälkeen uusi hallintokeskus, ja pakotti heidät asettumaan Meroëen. Meroëlainen kuningaskunta kehittyi Egyptistä riippumatta, mutta egyptiläisvaikute oli silti vahvasti läsnä. He rakennuttivat hallitsijoiden kunniaksi steeloja ja Bagrawiyassa sijaitsevat pyramidit. Kulttuuri oli saanut runsaasti apua Välimeren kaupasta, vaikkei tällä lopulta ollut kulttuurista vaikutusta. Meroëlaiset kehittivät myös oman kirjaimiston (), jota aiemmin egyptiläiset hieroglyfit olivat käytössä. Meroë-kaudesta on säilynyt temppeleiden, palatsien ja kylpylöiden raunioita. He onnistuivat rakentamaan myös tehokkaan keinokastelujärjestelmän, joka mahdollisti väkiluvun kasvun alueella. Valtakunta oli roomalaisille loistava puskuri Punaisen meren blemmyeitä vastaan. Meroën historia päättyy kuitenkin 350-luvulle, jolloin etiopialainen Aksumin kuningaskunta valtasi sen. William Flinders Petrie
Vuosien 1880 ja 1883 välisenä aikana Petrie tutki Gizan suurta pyramidia. Hän oli erittäin perinpohjainen mittauksissaan ja kaivauksissaan. Hänen sanotaan tutkineen jokaisen lapiollisen hiekkaa. Petrie katsotaan yhdeksi ensimmäisistä tieteellisesti muinaisen Egyptin muistomerkkejä tutkineeksi arkeologiksi. Kaivausten päätyttyä hän julkaisi raportinomaisen kirjan nimeltä "Pyramids and Temples of Gizeh". Vuonna 1884 hän löysi Ramses II:n patsaan jäännöksiä Taniksen temppelin lähistöltä. Pepi II
Pepi II eli Phiops II Neferkara oli muinaisen Egyptin faarao 6. dynastian loppupuolella. Hänen pitkä hallituskautensa oli vuosina 2215–2157 eaa. ja hän hallitsi lähes satavuotiaaksi asti. Hän oli vasta lapsi noustessaan valtaistuimelle velipuolensa Merenran jälkeen ja hallitsi aluksi äitinsä holhouksessa. Eygyptin suhteet naapurimaihin heikentyivät selvästi tämän hallituskauden aikana. Edeltäjiensä tavoin Pepi II rakensi pyramidinsa Sakkaraan, mutta virkamiehet eivät enää halunneet tulla haudatuksi hallitsijan pyramidin juurelle, vaan komeisiin kalliohautoihin perintömaittensa tuntumaan. Senusret I
Senusret rakennutti pyramidin nimeltä "Senusret katselee kahta maata" el-Lishtiin hänen isänsä Amenemhet I:n pyramidin, joka on hieman tätä pienempi, viereen. Senusretin pyramidi on rakenteeltaan melko omituinen, sillä se muodostuu pienehköistä huoneista, jotka täytettiin hiekalla ja sitten peitettiin kahdella kerroksella kalkkikiveä. Tämä rakenne ei kuitenkaan osoittautunut kovin kestävästi ja pyramidista onkin enää jäljellä pelkät rauniot, jotka sijaitsevat Kairoon johtavan tien läheisyydessä. Amenemhet IV
Mazgunassa sijaitseva pyramidin katsotaan olevan Amenemhetin rakennuttama, vaikka vuonna 1910 tehdyissä kaivauksissa ei löydetty mitään merkkiä pyramidin omistajasta. Pyramidin ajoitus perustuukin täysin tyylillisiin seikkoihin, eikä siksi ole välttämättä paikkansapitävä. Amenemhetin tiedetään rakennuttaneen isänsä aloittaman temppelin loppuun Medinet Maadissa. Lisäksi hän rakennutti pienen temppelin Qasr el-Saghaan. Egyptin pyramidit
Ennen kuin pyramidin rakennustyöt aloitettiin, pyramidi suunnattiin niin, että sen länsisivu osoitti suoraan pohjoiseen. Poikkeamat ovat usein hyvin pieniä, esimerkiksi tarkimmin suunnatun Kheopsin pyramidin kohdalla vain kolme kaariminuuttia. Tämän vuoksi on arveltu, että suuntaaminen tehtiin tähtien avulla, sillä auringon avulla tehty suuntaaminen ei olisi ollut riittävän tarkka. Kirkkain tarkoitukseen sopiva tähtipari oli Mizar ja Kochab. Koska tähdet liikkuvat taivaankannella ajan myötä, pyramidien suuntauksessa on ajallisesti johdonmukainen lännestä itään etenevä pieni suuntausvirhe. Koska tähtien liike tunnetaan, tämän virheen avulla pyramidien suuntaamishetket on mahdollista ajoittaa viiden vuoden tarkkuudella, olettaen että suuntaus on tehty mainittujen tähtien mukaan. Näin saatu ajoitus poikkeaa noin 60–75 vuotta historiallisten, mutta epävarmojen, lähteiden pohjalta tehdystä ajoituksesta. Muinainen Egypti
Keskivaltakunta eli keskimmäinen valtakunta käsitti 11. ja 12. dynastiat. Sen alussa Etelän Theban Intef I ja Mentuhotep II yhdistivät hajanaisen Egyptin uudelleen. Taide, kirjallisuus, kauppa ja kieli kukoistivat. Keskivaltakunnan aikana kuninkaat haudattiin yleensä kalliohautoihin. Myös pyramideja rakennettiin, mutta ne olivat aiempaa pienempiä ja niissä käytettiin huonosti aikaa kestävää savitiiltä. Sneferu
Sneferu on jäänyt maailmanhistoriaan ensimmäisen varsinaisen pyramidin rakennuttajana. Tätä viimeistä Sneferun pyramideista edelsi kuitenkin kaksi muuta, joista ensimmäinen rakennettiin Meidumiin. Pyramidin rakentamisen aloitti mahdollisesti jo Sneferun isä Huni. Meidumin pyramidin rakentaminen alkoi seitsenportaisena porraspyramidina joka muistutti Djoserin pyramidia Sakkarassa, mutta jostakin syystä rakentajat muuttivat mieltään ja päättivät tehdä rakennuksesta tasasivuisen. Pyramidi ei kuitenkaan kestänyt kylkien painoa vaan ne sortuivat. Sneferu alkoi onnettomuuden jälkeen rakentaa uutta pyramidia Dahshuriin, mutta kesken rakentamisen kävi ilmi että pyramidin kulma oli liian jyrkkä tehden siitä epävakaan. Rakennuskulmaa loivennettiin, mikä tuotti persoonallisen taittuneen muodon. Niin kutsuttu Taitepyramidi säilyi ilmeisesti muutostöiden jälkeenkin niin epävakaana, ettei faraota voitu haudata sinne. Niinpä Sneferu aloitti vielä kolmannen pyramidin rakennustyöt Dahshurissa. Lopputulos tunnetaan Punaisena pyramidina. Sneferun poika Khufu jatkoi isänsä esimerkkiä rakennuttaessaan itselleen pyramidin Gizaan. Sakkaran porraspyramidi
Sakkaran porraspyramidi tai Djoserin porraspyramidi sijaitsee Egyptissä Sakkaran hauta-alueella. Se on kolmannen dynastian perustajan Djoserin rakennuttama pyramidi ja ensimmäinen suuri kivipyramidi. Herodotos
Herodotos mainitsee Egyptin 26. dynastian (672–525 eaa.) hallitsijat oikeassa aikajärjestyksessä. Sen sijaan varhaisemmista faaraoista, joita hänen mukaansa oli ollut yli 300, hän mainitsee nimeltä vain muutamia ja teki myös karkeita kronologisia virheitä. Esimerkiksi hän sijoitti Kheopsin pyramidin rakentamisen aivan liian myöhäiseen ajankohtaan. Kalliohauta
Kalliohauta on kallioon louhittu hautarakennelma, jollaisia tehtiin yleisesti Välimeren ympäristössä esihistoriallisella ajalla. Ne olivat usein monihuoneisia asumusta muistuttavia arkkitehtonisia luomuksia, joissa yleensä oli runsas koristelu. Tällainen asumiseen liittyvä muoto perustui käsitykseen vainajien kuoleman jälkeisestä elämästä. Loistokkaimpia kalliohautoja tehtiin Egyptissä Keskimmäisen valtakunnan (noin 2000–1780 eaa.) ja Uuden valtakunnan (noin 1580–700 eaa.) aikana. Egyptin vanhimmat kalliohaudat ovat vuoden 2450 eaa. tienoilta. Kreikassa tällaiset haudat olivat yleisiä pronssikaudella ja niitä tekivät myös etruskit ja foinikialaiset. Maailman seitsemän ihmettä
Kheopsin pyramidi (rak. 2500-luvulla eaa.) on Egyptin Gizassa sijaitseva pyramidi, joka rakennettiin faarao Khufun hautamuistomerkiksi. Maailman seitsemästä ihmeestä Gizan suuri pyramidi on ainoana säilynyt nykypäivään asti. Egyptin pyramidit
Pyramidien rakennukseen käytetty kalkkikivi louhittiin yleensä rakennuspaikan läheltä. Ulkoverhoiluun käytettiin hienoa valkoista kalkkikiveä Turahista, Kairon läheltä. Joskus hautakammiot verhoiltiin kovilla graniittilaatoilla, joita tuotiin Assuanista Niilin yläjuoksulta. Djedefra
Vaikka alun perin egyptologit olivat sitä mieltä, ettei Djedefran pyramiiria saatu koskaan valmiiksi, on sittemmin saatu todistusaineistoa päinvastaisesta väitteestä. Pyramidi on tosin tuhoutunut, kun roomalaiset valloittivat Egyptin ja purkivat tämän pyramidin, jotta saisivat siitä rakennuskiveä. Pyramidologia
Taylorin teorioihin perustuen Smyth arveli, että hyksot olisivat olleet heprealaisia ja että sen lisäksi, että hyksot tunnetusti hallitsivat Egyptiä keskimmäisen ja uuden valta­kunnan välisenä aikana, heitä olisi ollut Egyptissä paljon aikaisemminkin, 4. dynastian aikana, eli jo ennen Abrahamin aikaa Smythin mukaan suuri pyramidi olisi tuolloin rakennettu Raamatussakin mainitun Melkisedekin johdolla. Kun kuitenkin muinaisten egyptiläisten uskonto, sellaisena miksi se myöhemmin muotoutui, oli Smythin mukaan epäjumalanpalvonnan äärimmäinen muoto ja näin ollen Israelin mono­teististen uskonnon äärimmäinen vastakohta, tämä seikka hänen mukaansa selitti sen, miksi egyptiläiset myöhemmin vihasivat Kheopsia, Suuren pyramidin rakennuttajaa, niin katkerasti kuin Herodotoksen "Historiateoksestakin" käy ilmi. Al-Lahunin pyramidi
Pyramidi oli huomattavan kookas ja se oli rakennettu hieman perinteisestä tavasta poiketen. Kalliosta kohoavan kivimuodostelman päälle oli rakennettu mutatiilistä pyramidin runko, joka oli katettu kalkkikivellä. Pyramidi oli yksi ensimmäisistä suurista mutatiilirunkoisista pyramideista, vaikka sen tarkkaa kokoa ei tiedetäkään. Pyramidi poikkesi muista myös siten, että sen sisäänkäynnit oli peitetty kivimurskalla, joka oli oletettavasti tarkoitettu estämään tulvien tuoman veden pääsyä pyramidiin. Varsinaisen pyramidin lähellä on myös kahdeksan mastabaa ja yksi pieni pyramidi, mutta nämä ovat kaikki umpinaisia. Ne olivat todennäköisesti pelkästään symbolisia, mahdollisesti symboloiden edellisten dynastioiden hautoja. Senusretin hautatemppeliä ei ole löydetty, mutta pyramidin läheltä on jäännökset sitä rakentamassa olleiden työläisten kylästä. Se on ensimmäinen löydetty pyramidinrakentajien työläiskylä.
Pyramidin käytävien sijoittelu on myös erilainen edellisiin dynastioihin verrattuna. Sisäänkäynti on poikkeuksellisesti eteläpuolella perinteisen pohjoisen sijaan. Hautakammihoin johtava käytävä on myös erikoinen, sillä se laskeutuu aina peruskallioon asti, ennen kuin nousee takaisin pyramidiin. Pyramidissa on useita käytäviä, joiden päässä oleviin hautakammiohin haudattiin todennäköisesti Senusretin lähiomaisia. Egyptologit löysivät käytävät vuonna 1914. Silloin kolme niistä oli jo ryöstetty, mutta neljäs hautakammio oli koskematon. Senusretin tyttärelle, Sithathor-unutille, rakennettu hautakammio sisälsi lähes 10 000 helmeä, satoja sormuksia, rannekoruja, kultaisia nilkkarenkaita, kruunun ja kauneudenhoitotarvikkeita. Tämä on yksi suurimmista Keskivaltakunnan ajalta löytyneistä kätköistä. Punainen pyramidi
Punainen pyramidi eli pohjoinen pyramidi on Egyptissä Dahshurin hauta-alueella sijaitseva pyramidi. Se on yksi kolmesta faarao Sneferun rakennuttamasta pyramidista. Sneferu rakennutti hautapaikakseen ensin niin sanotun taitetun pyramidin, mutta noin 30. hallitsijavuotensa kohdalla hylkäsi sen ja alkoi rakennuttaa punaista pyramidia, josta tehtiin taitettua pyramidia loivempi. Pyramidi
Egyptin pyramidien rakennustavasta ei ole vieläkään varmuutta. Nykykäsityksen mukaan pyramidit rakennettiin palkkatyövoimalla, ei orjatyöllä. Egyptologia
Tärkeässä osassa egyptologian synnyssä oli Ranskan keisari Napoleon Bonaparten sotaretki Egyptiin vuonna 1798. Napoleon vei maahan suuren joukon tiedemiehiä, jotka alkoivat tutkia egyptiläisiä monumentteja johdonmukaisesti. Hieroglyfejä eli egyptiläistä kirjoitusta oli yritetty tulkita jo 1400-luvulta lähtien, mutta vasta 1820-luvulla ranskalainen Jean-François Champollion onnistui ratkaisemaan Rosettan kiven avulla niiden arvoituksen. Kun egyptiläisten kirjoituksia pystyttiin näin lukemaan, heräsi heidän historiansa ja kulttuurinsa jälleen eloon. Kiinnostus maan kulttuuriin kasvoi, ja Egyptin rakennelmia ja aarteita ostettiin ja ryövättiin lukemattomin määrin eri puolille maailmaa tai käytettiin rakennusmateriaaliksi. Egyptologian tieteenalana perustivat 1800-luvulla Emmanuel de Rougé Ranskassa, Samuel Birch Englannissa ja Heinrich Brugsch Saksassa. Yhdysvaltoihin perustettiin University of Chicago Oriental Institute -instituutti. Vuonna 1880 brittiläinen egyptologi William Flinders Petrie (1853–1942) kehitti egyptologisen tutkimuksen tieteellistä metodia, minkä myötä Egyptin historiaa pystyttiin ajoittamaan entistä tarkemmin. Ensimmäiset tieteelliset hautatutkimukset aloitettiin 1800-luvun lopulla, ja merkittäviä löytöjä on tehty nykyaikaan saakka. Yksi tunnetuimpia löytöjä oli Howard Carterin vuonna 1922 löytämä Tutankhamonin hauta. Pyramidologia
Pseudo­arkeologiseen teoriaan muinaisista astronauteista samoin kuin Orion-korrelaatio­teoriaankin liittyy käsitys, että suuri pyramidi rakennettiin kehittyneen, mutta myöhemmin kadonneen teknologian avulla. Vastaavia käsityksiä liittyy myös teorioihin, joiden mukaan pyramidin ovat rakentaneet Atlantiksen tai Lemurian asukkaat tai jokin muu myöhemmin kadonnut ihisroto. Tällaisia väitteitä ovat esittäneet esimerkiksi Christopher Dunn ja David Hatcher Childress. Myös Graham Hancock väitti kirjassaan "Fingerprints of the Gods", että Gizan kolmen pyramidin perustukset oli asettanut muinainen sivilisaatio, jolla oli kehittynyt teknologia. Kheopsin pyramidi
Kheopsin pyramidi oli maailman korkein rakennus yli 3 800 vuoden ajan. Se on ainoa edelleen olemassa oleva maailman seitsemästä ihmeestä. Egypti
Muinainen egyptin kieli, joka muodosti oman haaransa afroaasialaisten kielten kielikunnassa, oli yksi maailman ensimmäisistä kirjoitetuista kielistä ja tunnetaan erityisesti muistomerkeissä ja papyruksissa säilyneistä hieroglyfeistä. Vanhimmat kirjainmerkit ovat ajalta yli 3200 vuotta eaa. Roomalais­aikana egyptin kielestä kehittyi koptin kieli, jota alettiin kirjoittaa kreikka­laisilla aakkosilla. Se on yhä käytössä Egyptin koptilaisen kirkon kielenä, mutta ei enää puhe­kielenä. Kheopsin pyramidi
Ranskalaisen arkkitehdin Jean-Pierre Houdinin vuonna 2007 julkaiseman teorian mukaan kivet kiskottiin ylös pyramidin sisällä kulkevia ramppeja pitkin. Pyramidien kulmat olisivat myös jätetty auki, jotta kivien kääntäminen olisi ollut mahdollista. National Geographicin dokumentti esitti, että Houdinin teoria mahdollistaa sen, että pyramidien sivut kohtaavat symmetrisesti rakennelman huipulla sen rakennuttua, jota aiemmat teoriat eivät ehkä mahdollista. Egyptin pyramidit
Teorian sementistä valetuista lohkareista esitti ensimmäisen kerran ranskalainen Joseph Davidovits 1980-luvulla. Viime vuosina hän on saanut belgialaisen Notre-Dame de la Paix -yliopiston fyysikon Guy Demortierin tuen. Demortier ei usko, että pyramidien rakentaminen kokonaisista kivilohkareista olisi ollut edes mahdollista. Charles Piazzi Smyth
Smyth väitti myös, että pyramidiin oli koodattu suuri joukko profetioita , joita voitaisiin tulkita mittaamalla se yksityis­kohtaisesti. Hänen mukaansa maailmanhistorian tärkeimmät tapahtumat olivat luettavissa pyramidin käytävistä siten, että yksi pyramidi­tuuma vastasi aina tuhatta vuotta. Pyramidin mitta­suhteiden perusteella hän muun muassa ennusti, että Kristuksen toinen tuleminen tapahtuisi joko vuonna 1881, 1911 tai 1936 ja että tuomiopäivä olisi vuonna 1953. Olympia (Kreikka)
Aarrekammiot
Pyhäkköalueen pohjoislaidalla Kroniosvuoren etelärinteessä sijaitsi rivissä joukko aarrekammioita, jotka rakennettiin 500–400-luvuilla eaa. Ne olivat kreikkalaisten kaupunkivaltioiden omia votiivilahjojaan varten rakennuttamia, vaikkakin niillä on saattanut olla alun perin myös muu uskonnollinen tehtävä. Suurin osa aarrekammioista oli Manner-Kreikan ulkopuolisten kaupunkien pystyttämiä. Aarrekammioita on tunnistettu ainakin 15, mutta osasta on säilynyt vain vähän jäänteitä. Vanhin oli Sikyonilaisten aarrekammio, joka rakennettiin noin vuonna 550 eaa. Pausaniaan mukaan paikalla oli Sikyonin lisäksi aarrekammiot ainakin seuraavilta kaupungeilta: Karthago, Epidamnos, Byzantion, Sybaris, Kyrene, Selinus, Metapontion, Megara ja Gela. Myoniradiografia
Myoni-ilmaisimia oli jo 1940-luvulla, mutta ilmeisesti ensimmäisen kerran 1960-luvun lopulla yhdysvaltalaisen fyysikon Luis Alvarezin aloitteesta egyptiläis-yhdysvaltalainen tutkijaryhmä käytti myoniradiografiaa Gizan Khefrenin pyramidin tutkimiseen. Ilmaisinlaitteisto sijoitettiin pyramidin alla olevaan kammioon. Kaksi vuotta kestäneistä mittauksista ilmeni, ettei Khefrenin pyramidissa ollut yhden, jo löydetyn lisäksi enempää isompia kammioita. Mittausjärjestelyissä oli pyritty eliminoimaan heikoiksi käyneet, poikkeamiensa takia mittausta häiritsevät myonit suojaamalla ilmaisin paksuhkolla metallilla. Pyramidi
Amerikassa ensimmäiset pyramidit rakennettiin Keski-Amerikassa ja Etelä-Amerikan luoteisosassa. Sen jälkeen pyramidien rakennustaito levisi myös Pohjois-Amerikkaan. Tiili
Ensimmäiset tiilirakennukset rakennettiin Urissa Mesopotamiassa noin 4 000 eaa. Tiilien valmistusta on tapahtunut myös Egyptissä jo noin vuonna 3 000 eaa. Tuolloin tiilien materiaalina oli savi, mutta tiiliä ei poltettu vaan ne ainoastaan kuivattiin (savitiili). Mesopotamiassa tiilien polttaminen tunnettiin noin 2 200 eaa. lähtien. Muinaisen Egyptin tekniikka
Kaupunkien kasvaessa ja väestön lisääntyessä alkoi olla riittävästi resursseja suuriin rakennusprojekteihin, joista erityisesti muinaiset egyptiläiset ovat tunnettuja. Pyramidien rakentamiseen on tarvittu rakentamisen ja projektinjohtamisen ammattilaisia, joista joidenkin nimet jopa tunnetaan, kuten Imhotep. Rakennusten sijoittelussa ilmansuuntien mukaan on tarvittu hyvää maanmittaustaitoa. Yhden ihmisen tekniset taidot ovat tuskin riittäneet koko pyramidin rakentamiseen, vaan se on hallitun yhteistyön tulos. Varsinaisen rakennustyön tekijöitä suuren pyramidin rakentamisessa on ollut paljon, jopa 100 000 henkeä. Gizan pyramidit
Gizan pyramidien vieressä on Gizan sfinksi, joka rakennettiin noin vuonna 2500 eaa. Sfinksin pituus on noin 73,5 metriä ja korkeus 20 metriä. Khendjer
Userkare Khendjer oli muinaisen egyptin 13. dynastian aikainen hallitsija Egyptin toisen välikauden aikana. Khendjer hallitsi Memfisistä käsin neljän vuoden, kolmen kuukauden ja viiden päivän ajan vuodesta 1764 BC vuoteen 1759 BC asti tai vuodesta 1718 BC vuoteen 1712 BC asti. Khendjerille on rakennettu pieni pyramidi Saqqaraan. Khendjerin edeltäjänä pidetään Wegafia tai Khaankhre Sobekhotepiä. Khendjerin seuraaja oli Imyremeshaw. Hawaran pyramidi
Hawaran pyramidi rakennettiin Hawarraan (Hawara-el-Makta) 12. dynastian aikana. Rakennuttajana oli faarao Amenemhet III. Obeliski
Obeliski on pohjaltaan nelikulmainen ja ylöspäin kapeneva pylväs, jonka huippu eli pyramidion on pyramidin muotoinen. Obeliskeja pystytettiin etenkin Muinaisessa Egyptissä. Obeliskit edustivat egyptiläisille elävää jumaluutta, faaraon elinvoimaa ja kuolemattomuutta sekä duaalisuuden ja tasapainon käsitettä. Muinaisen Egyptin obeliskit olivat yhdestä kivestä veistettyjä monoliitteja, mutta myöhemmin pystytetyt obeliskit on usein rakennettu useammista osista. Esidynastinen Egypti
Naqada III-kaudella (protodynastinen, yhdistymiskausi, semainien kausi, palettikansa) noin 3200–3000 eaa. lisääntyi sotien määrä ja Mesopotamian vaikutus. Egyptissä oli ihmisiä ainakin miljoona. Hieroglyfikirjoitus syntyi tällä kaudella. Joidenkin ajoitusten mukaan mukaan vanhin hieroglyfikirjoitus olisi ollut Skorpioni I-nimisen kuninkaan haudassa Naqada IIIa-kaudella Abydoksen haudassa U-j jo 3300–3200 eaa., ja joitain ruukunsirpaleita joissa kuvamerkkejä 3400–3300 eaa. Porraspyramidi
Sumerilaiset rakensivat Etelä-Mesopotamiassa temppelinsä matalille tasanteille. Kun uusia temppeleitä rakennettiin vanhojen päälle, tasanteet kasvoivat korkeutta. Näin syntyivät zikkuratit. Kun tasanteet kasvoivat suuriksi, ne pengerrettiin ja syntyi porraspyramidi. Assyrialaiset rakensivat Pohjois-Mesopotamiaan jumaltensa kunniaksi suuria zikkurateja kuten sumerilaisetkin. Myös babylonialaiset omaksuivat sumerilaisilta zikkuratit. Egyptin protodynastinen kausi
Egyptin protodynastinen kausi (semainien kausi, yhdistymiskausi, Naqada III) tarkoittaa aikaa, jolloin muinainen Egypti yhdistyi pienemmistä kaupunkivaltioista yhtenäiseksi valtioksi. Kausi on ajoitettu vuosille 3200-3050 eaa. tai 3100-3000 eaa. Pyramidologia
Vuonna 1859 englantilainen John Taylor julkaisi teoksen "The great pyramid: why was it built: & who built it" ("Suuri pyramidi: miksi se rakennettiin ja kuka sen rakensi?"). Siinä hän esitti, että pyramidin mittasuhteet mahdollisesti liittyisivät kultaiseen leikkaukseen. Hän esitti myös, että pyramidin rakentajat olivat käyttäneet pituusyksikkönä pyramidituumaa, joka oli 1/25 jo Newtonin olettamasta "pyhästä kyynärästä". Taylor väitti myös ensimmäisenä, että pyramidin rakentajat toimivat jumalallisen innoituksen varassa, että siihen sisältyy jumalallinen ilmoitus ja että se ei ollut egyptiläisten vaan heprealaisten rakentama. Käsityksensä tueksi hän esitti muutamia Raamatun kohtia kuten Jesajan kirjan jakeita 19:19-20 sekä Jobin kirjan jakeita 38:5-7}}. Tästä syystä Tayloria pidetään usein pyramidologian perustajana. Taylor ei koskaan käynyt pyramideilla, mutta mitä tarkemmin hän tutki niiden rakennetta kirjoista, sitä vakuuttuneemmaksi hän tuli siitä, että niiden suunnittelija ei ollut egyptiläinen vaan joku suoraan Jumalalta ohjeita saanut israelilainen, kenties itse Nooa. Muinaisen Egyptin väestö
Maan väkiluku oli pyramidin rakentamisen aikoihin välillä 1,5–5 miljoonaa, luultavimmin lähellä kahta miljoonaa noin 2500 eaa. Keskivaltakunnassa ja uudessa valtakunnassa oli ehkä 2, ehkä 3–4 miljoonaa tai ehkä 5 miljoonaa asukasta. Rooman aikoina asukkaita oli noin 3–4 miljoonaa, tai jopa 7,5 miljoonaa, kun Rooma valtasi maan 30 eaa.Vuotuinen väestönkasvu oli 0,1%, mikä tarkoittaa väestömäärän kaksinkartaistumusta noin 700 vuodessa. Erään toisen arvion mukaan väestö kaksinkartaistui 30-60 sukupolvessa. Assuan
Assuanin läheisyydessä sijaitsivat muinaisen Egyptin tärkeimmät kiven­louhimot, joista saatiin syeniitiksi kutsuttua graniitti­laatua. Siitä veistettiin suuret egyptiläiset patsaat ja obeliskit, ja sitä käytettiin rakennus­kivenä myös pyramidien rakentamiseen. Kiveä louhittiin Niilin molemmilta puolilta, ja suurimmasta kiven­louhimosta johti noin 6 kilometrin pituinen tie Syenen pohjoispuolella sijainneeseen Philaeen. Lähi-idän historia
Historiallinen aika alkaa Egyptissä noin 3150 eaa. Vanhan valtakunnan (2696–2160 eaa.) aikana maassa rakennetaan jo pyramideja. Egypti käy kauppaa naapureidensa kanssa ja kaivaa mineraaleja Siinailla. Pyramidi
Pyramidi (< kreik. "pyramis") on maasta tai kivestä tehty ylöspäin kapeneva, geometrisen pyramidin muotoinen suuri rakennelma. Muinaiset kansat rakensivat pyramideja haudoiksi ja temppeleiksi. Egyptin pyramidit, joista suurin on Kheopsin pyramidi, ovat hautoja. Kaksoisvirtainmaan pyramidit eli zikkuratit ovat porraspyramideja, joissa on monia kerroksia. Tunnetuin lienee Urin zikkurat. Monet esikolumbiaaniset kulttuurit Etelä- ja Keski-Amerikassa rakensivat pyramideja, vaikkeivät hautamonumenteiksi. Egyptin 3. dynastia
Egyptin 3. dynastian aikana alettiin rakentaa porraspyramideja. Pyramidologia
Pyramidologia oli huipussaan 1980-luvun alussa. Se herätti uudestaan laajempaa huomiota vuosina 1992-1993, kun Rudolf Gantenbrink lähetti pieni­kokoisen Upuaut-nimisen kauko-ohjatun robotin yhteen Kheopsin pyramidin Kuningattaren kammion käytävistä. Upuaut löysi käytävän, joka oli suljettu hajoavilla kupari­koukuilla ulkopuolelta paikoillaan kiinnitetyllä kivellä. Vuonna 1994 Robert Bauval julkaisi teoksen "The Orion Mystery", jossa hän yritti todistaa, että Gizan pyramidit esittävät Orionin vyön tähtiä, jonka kaltaisen kuvion ne hänen mukaansa tarkoituksella muodostavat. Tätä hänen teoriaansa nimitetään "Orion-korrelaatio­teoriaksi". Sekä Gantenbrink että Bauval saivat monet kiinnostumaan pyramido­logiasta. Hawaran pyramidi
Pyramidin korkeus on 58 metriä ja pohjan leveys 120 metriä. Kokonaispinta-ala oli noin 28 000 m². Siitä on louhittu materiaalia käyttöön roomalaisajoista lähtien. Sisus oli rakennettu savitiilistä ja päällimmäinen kerros kalkkikivestä. Pyramidiin liittyy laaja temppelikompleksi. Diodoroksen mukaan Daidalos vaikuttui niin suuresti temppelistä, että rakennutti samanlaisen Minokselle Kreetaan. Egyptin pyramidit
Kalkkikivilohkareet muokattiin oikean kokoikseksi kuparisilla tai pronssisilla taltoilla ja kovilla puunuijilla. Graniittia työstettiin doleriittimoukareilla. Lohkareet varastoitiin kaivoksiin ja lastattiin Niilin tulvan aikaan veneisiin. Tulvan aikana veneet pääsivät lähemmäs niin kaivosta kuin pyramidiakin. Perillä kivet vedettiin pyramidille ja ramppia pitkin sen sivua ylös.
Rampin muotoa ei tiedetä – se saattoi olla suora, yhtä sivua pitkin siksakkia nouseva, tai pyramidia kiertävä. Ramppeja on käytetty ainakin joskus, sillä joidenkin pienten 3. dynastian pyramidien vierestä sellaisia on löydetty. Al-Lahunin pyramidi
Al-Lahunin pyramidi oli faarao Senusret II:n rakennuttama pyramidi muinaisen Egyptin Keskivaltakunnan 12. dynastian ajalta. Pyramidin pohjaisvu on vaakasuoraan 106 metriä, nousukulma 42° 35´ ja korkeus 48,6 metriä. Crypt of Civilization
Crypt of Civilization on Yhdysvalloissa, Atlantan lähellä sijaitsevassa Oglethorpe Universityssä sijaitseva ilmatiivis kammio, joka toimii suurena aikakapselina. Se suljettiin 25. toukokuuta 1940, ja on tarkoitus avata vuonna 8113, 6177 vuoden kuluttua sen sulkemisesta. Tämä aikamäärä johtuu siitä, että muinaisen Egyptin ajanlasku alkoi todennäköisesti vuodesta 4241 eaa. (josta oli kulunut 6177 vuotta laskentavuonna 1936). Idean kammiosta esitti Thornwell Jacobs vuonna 1936. Inspiraationsa hän oli omien sanojensa mukaan saanut Egyptin hautautuneista pyramideistä. Gizan pyramidit
Yleisesti oletetaan, että pyramidien rakentamiseen käytettiin orjatyövoimaa. Hautalöytöjen perusteella on kuitenkin esitetty, että rakentajat ovatkin olleet vapaita työmiehiä. Osa tutkijoista on myös sitä mieltä, etteivät orjien taidot olisi riittäneet pyramidien rakentamiseen. Vanha valtakunta
Vanha valtakunta oli egyptiläisen kulttuurin ensimmäinen suuri kukoistuskausi. Sen aikana faaraon mahti oli suurimmillaan, ja auringonjumala Ran pojaksi kutsutut faaraot rakennuttivat itselleen kivestä tehtyjä valtavia monumentteja, temppeleitä ja pyramideja. Kolmannen dynastian faarao Djoserin rakennuttama Sakkaran porraspyramidi oli ensimmäinen monumentaalinen kivirakennus. Suurimpien pyramidien rakentajia olivat neljännen dynastian Khufu (kreikaksi Kheops), Khafre ja Menkaure. Heidän rakennuttamiensa Gizan pyramidien juurelle louhittiin myös kalliosta ihmispäistä leijonaa esittävä sfinksi. Amenemhet I
Pyramidin runko on rakennettu kalliosta louhitusta kivestä sekä mutatiilistä ja se on katettu tasaiseksi hakatulla kalkkikivellä, joka tosin on nykyään sortunut, paljastaen pyramidin ytimen. Pyramidin rakennuksessa on käytetty monista muista monumenteista irti hakattuja kiviä. Ainakin Khufun, Khafren, Unaksen ja Pepin nimet on löydetty Amenemhetin pyramidissaan käyttämistä kivistä. Vanhojen hautojen materiaalin uudelleenkäyttö oli hyvin tavallista tuona aikana, sillä niistä oli helppo louhia jo valmiiksi muotoon hakattuja kiviä. Egyptin pyramidit
Faaraon ruumis tuotiin paikalle Niiliä pitkin ja muumioitiin luultavasti laaksotemppelissä. Muumio haudattiin pyramidiin, joka suljettiin valtavilla kivitapeilla ja katettiin hiotulla kivellä, joka peitti sisäänkäynnit. Siitä huolimatta kaikki Egyptin pyramidit on ryöstetty. Muinainen Egypti
Kirjoitustaito keksittiin Egyptissä viimeistään 3200–3100 eaa. Egyptiläisten kirjoitusjärjestelmä, "hieroglyfit", saattoi saapua Mesopotamiasta, tai egyptiläiset olivat vieneet hieroglyfinsä tai niiden ajatuksen Mesopotamian kuvakirjoitukseksi. Joidenkin ajoitusten mukaan Skorpioni I -nimisen kuninkaan haudassa olisi ollut hieroglyfejä 3300–3200 eaa. ja joissain ruukunsirpaleissa 3400–3300 eaa. Egyptin pyramidit
Ylhäällä kivet sovitettiin paikoilleen köysien ja vipujen avulla. Lopuksi pyramidin ulkopinta katettiin katekivillä, jotka hangattiin sileiksi ja kiiltäviksi. Nykyisissä pyramideissa katekiviä on jäljellä enää Khefrenin pyramidin huipulla.
Pyramidien kanssa samaan aikaan paikalle rakennettiin temppeleitä, kappeleita, muita hautoja ja muureja. Kaikkien rakennusten käyttötarkoitusta ei tunneta. Temppeleihin pystytettiin kuninkaan patsaat. Joskus pyramidin lähelle haudattiin laivoja. Viidennen ja kuudennen dynastian pyramidien seiniin kaiverrettiin pyramiditekstejä, jotka ovat nykyisin tärkeä lähde egyptiläisen uskonnon ymmärtämisessä. Maailman seitsemän ihmettä
Seitsemän ihmeen luettelo sai innoituksensa 400-luvulla eaa. eläneen historioitsijan Herodotoksen kirjoituksista. Herodotos ihaili persialaisten ja muiden idän korkeakulttuurien saavutuksia ja kirjoitti ihaillen etenkin Babylonista ja Gizan pyramideista. Kaikkia myöhemmin seitsemän ihmeen joukkoon valittuja kohteita ei kuitenkaan ollut vielä rakennettu Herodotoksen aikana. Kheopsin pyramidi
Kheopsin pyramidi rakennettiin massiiviselle ja tukevalle kalliopohjalle, joka löytyi nykyisen Gizan yläpuolelta maisemallisesti näyttävältä paikalta. Gizan pyramidit
Kheopsin pyramidi rakennettiin noin vuonna 2550 eaa. Tuolloin rakennuksen alkuperäinen korkeus oli 146,5 metriä, leveys 230,3 metriä ja sivun kaltevuus 51,5 astetta. Nykyään korkeus on pudonnut 137,85 metriin. Pyramidin rakennukseen käytettiin yli kaksi miljoonaa kiveä, joiden keskipaino oli 2,5 tonnia. Pyramidi oli yli 4 000 vuoden ajan maailman korkein rakennus. Kheopsin pyramidi
Kreikkalainen historioitsija Herodotos väitti 400-luvulla eaa., että tonnien painoiset kivet nostettiin paikoilleen lyhyistä hirsistä tehdyillä vivuilla, eräänlaisilla yksin­kertaisilla hissi­kojeilla. Egyptin historia Persian vallan alla
Dareios I antoi kirjoittaa ylös Egyptin lait ja antoi rakennuttaa kanavan Niilin ja Punaisenmeren välille. Vähän ennen Dareioksen kuolemaa vuonna 486 eaa. Egyptissä puhkesi kapina, mutta Kserkses I kukisti sen. Vuonna 460 eaa. tapahtui uusi kapina, jota muun muassa ateenalaiset avustivat 200 laivalla. Artakserkses II:n aikana egyptiläiset nousivat uudelleen kapinaan ja Amyrtaioksesta tuli uusi faarao. Persian vallan alla Egyptiä hallitsi persialainen satraappi, jonka hallituspaikka oli Memfis. Kaikkien satraappien nimiä ei tunneta.Vuonna 343 eaa. Artakserkses III:n ollessa kuningas Persia valtasi taas Egyptin. Kun Aleksanteri Suuren joukot saapuivat Egyptiin vuonna 332 eaa., kukistettuaan kuningas Dareios III:n, ottivat egyptiläiset heidät vastaan vapauttajina. Muinainen Egypti
Pohjois-Afrikan nykyistä kosteampi ilmasto alkoi kuivua noin 5000 eaa. Sen seurauksena alueen paimentolaiset hakeutuivat Niilin laaksoon, missä karja saattoi laiduntaa ja maata voitiin viljellä. Niilin laakson rantojen ja suiston sekä joen länsipuolen keitaiden muodostama vihreä vyöhyke mahdollisti ravinnon tuottamisen yli väestön tarpeiden, mikä teki Egyptin korkeakulttuurin synnyn mahdolliseksi. Egyptin Neoliittinen kausi alkoi noin 5000 eaa. ja kesti noin vuoteen 3500 eaa. saakka. Sen tärkeimpiä kulttuureja olivat Badari- ja Naqada-kulttuurit, joiden aikana siirryttiin kuparin käyttöön. Tulevaa järjestäytynyttä yhteiskuntaa ja kulttuuria ennakoivat jo nekropolit ja uskonnollinen esineistö. Kirjoitustaidon myötä Egyptissä alkoi historiallinen aika vuosien 3100−3000 eaa. tienoilla. Pyramidi
Sumerilaiset rakensivat Etelä-Mesopotamiassa temppelinsä matalille tasanteille. Kun uusia temppeleitä rakennettiin vanhojen päälle, tasanteet kasvoivat korkeutta. Näin syntyivät zikkuratit. Kun tasanteet kasvoivat suuriksi, ne pengerrettiin ja syntyi porraspyramidi. Assyrialaiset rakensivat Pohjois-Mesopotamiaan jumaltensa kunniaksi suuria zikkurateja kuten sumerilaisetkin. Myös babylonialaiset omaksuivat sumerilaisilta zikkuratit. Pyramidologia
Smyth väitti, että pyramidituuma oli Jumalan antama mittayksikkö, joka oli pysynyt käytössä vuosisatoja Seemin, Nooan pojan ajoista saakka, ja että pyramidin arkkitehtien oli täytynyt toimia Jumalan ohjauksessa. Tämän tueksi Smyth sanoi, että mitatessaan pyramidia hän oli todennut sen ympärysmitan kyynäröinä olevan yhtä suuri kuin tuhat kertaa vuoden päivien lukumäärä, ja lisäksi hän väitti Petrien aikaisemmin tekemien mittausten perusteella, että pyramidin alkuperäinen korkeus oli kutakuinkin tarkkaan yksi miljardisosa Maan ja Auringon välisestä etäisyydestä.. Abusirin pyramidit
Abusirin pyramidit (Abu Sirin pyramidit) ovat Egyptin viidennen dynastian aikana rakennettuja pyramideja, jotka sijaitsevat Abusirissa Gizan ja Sakkaran välillä. Faaraot Niuserre, Neferirkare ja Sahure rakennuttivat ne. Pyramidit ovat huonommin rakennettuja kuin muut Egyptissä eikä niitä ole korjattu. Alueella on muiden faaraoiden rakennuttamia auringon jumala Ralle omistettuja pyhäkköjä ja obeliskeja. Kolmen suurimman pyramidin muodostaman suoran linjan uskotaan osoittaneen Heliopoliin kaupunkiin, joka oli aurinkokultin keskus.