Mikä on Harkovan kokonaispinta-ala?
Harkovan alue
Harkovan alue () on hallinnollinen alue Ukrainan itäosassa. Alue on 2,7 miljoonalla asukkaallaan Ukrainan neljänneksi väkirikkain alue. Siellä asui 6,0 prosenttia Ukrainan väestöstä (2013). Pinta-alansa (31 418 km, eli 5,2 % Ukrainan pinta-alasta) puolesta se on maansa 4. suurin alue.
Harbin
Harbinia kutsutaan joskus Pikku-Moskovaksi tai itämaiseksi Pariisiksi johtuen sen venäläis- ja eurooppalaisvaikutteisesta arkkitehtuuristaan. Zhong Yang Street, joka on yksi kaupungin pääkaduista, on jäänne 1900-luvun vaihteen kansainvälisestä liiketoiminnasta. 1,4 kilometriä pitkällä kadulla on barokki-, bysantti- ja juutalaistyylisiä ulkosivuja, pieniä venäläisiä leipomoja, ranskalaisia muotitaloja, amerikkalaisia pikaruokaloita ja japanilaisia ravintoloita. Mordva
Tasavallan luonnonsuojelualueista merkittävimpiin luetaan tasavallan luoteisosassa oleva, vuonna 1936 perustettu "Mordvan P.G. Smidovitsan luonnonpuisto" (pinta-ala 321,5 km) ja koillisosassa Kemljan kylän pohjoispuolella sijaitseva, vuonna 1995 perustettu Smolnyin kansallispuisto (365,0 km). Mordvan luonnonpuiston sisällä sijaitsee laaja Nižni Novgorodin alueen Sarovin suljetun tiedekaupungin (ZATO) koealue rakennuksineen ja koekenttineen. Osin Mordvan luonnonpuiston ympäröimä Sarov oli aiemmin yksi salaisista ydinaseteollisuuden tutkimuskeskuksista. Moskovan Kreml
Moskovan Kreml () on Moskovan keskustassa sijaitseva historiallinen linnoitus, kreml, jossa sijaitsevat merkittävimmät Venäjän hallintoelimet. Kremlissä sijaitsevat presidentin virka-asunto ja senaatti. Sen pinta-ala on 27,5 hehtaaria. Korotka
Kirovskin kaupunkikunnan pinta-ala on 95,72 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kirovskin piirin Pähkinälinnan, idässä Vahriselän ja Priladožskin, etelässä Namkun ja Paulovan sekä lännessä Seuloskoin piirin Tuprovan, Rosmittalan ja Imeni Morozovan kuntiin. Pinta-alasta 44,1 % on metsää, 23,2 % maatalousmaata, 15,3 % asuinaluetta ja 11,6 % suojelualuetta. Novgorodin alue
Novgorodin alue sijaitsee Itä-Euroopan tasangon luoteisosassa. Sen pinta-ala on 54 501 neliökilometriä. Alueen suurin järvi on Ilmajärvi ja merkittävimmät joet Olhava, Msta, Lovat ja Šelon. Šelkovskajan piiri
Pinta-alaltaan Šelkovskajan piiri on 299,4 neliökilometriä, eli se on pinta-alalaan suurin Tšetšenian piireistä. Alueen pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 50 kilometriä ja itä-länsisuunnassa 96 kilometriä. Asutus on keskittynyt pääasiassa etelään ja itään Terekjoen sekä parempien liikenneyhteyksien varsille. Alueen läpi kulkee Astrahanin–Kizljarin–Tšervlenno-Uzlovajan rautatie 72 kilometrin matkalta sekä Gudermes–Ištšerskaja–Prohladnyi-rataosuus 24 kilometrin matkalta. Alueen pääasiallinen autojen kulkuväylä on Stavropol–Prohladnyi–Mozdok–Kizljar–Krainovka-valtatie (115,6 km). Harkovan alue
Vuoden 2014 alussa Harkovan alue on jaettu 27 piiriin ja seitsemään kaupunkipiiriin tai suoraan alueen alaisuudessa olevaan kaupunkiin. Alueen 17 kaupunkia, 61 kaupunkityyppistä taajamaa ja 1 677 kylää ovat paikallishallinnossa näiden piirien tai kaupunkipiirien alaisuudessa. Harkovan alueen paikallishallinnon ylemmän tason yksiköt ovat (suluissa asukaslukuarvio 2013): Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus
Talvisota päättyi Moskovan rauhaan 13. maaliskuuta 1940. Kesän aikana Saksa muutti hylkivää ulkopoliittista asennettaan Suomen suhteen liittäessään maan idänretkensä hyökkäyssuunnitelmiin. Neuvostoliiton painostus ja Saksan vaikutusvallan kasvu johtivat Suomen ulkopoliittisten ja ulkomaankaupan vaihtoehtojen vähenemiseen. Kiristynyt maailmanpoliittinen tilanne, taloudelliset ja maanpuolustukselliset tarpeet, sekä toiveet revanssista Neuvostoliiton suhteen Saksan aseiden avulla saivat Suomen etsimään tukea Saksasta. Saksa puolestaan tarvitsi Suomea itärintaman hyökkäyssuunnitelman toteutukseen ja strategisten Petsamon nikkelivarojen vuoksi.
12. maaliskuuta 1940 allekirjoitetussa rauhansopimuksessa Suomi sitoutui vuokraamaan Neuvostoliitolle 30 vuodeksi 115 neliökilometrin laajuisen vuokra-alueen johon kuului Hankoniemen ja Hangon kaupungin lisäksi niemeä ympäröiviä merialueita sekä noin 400 saarta. Žarkovskin piiri
Žarkovskin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Tverin alueen lounaisosassa Venäjällä. Vuonna 1945 ja uudelleen vuonna 1973 perustetun piirin pinta-ala on 1 625 neliökilometriä. Asukkaita on 6 400 henkeä (vuonna 2009). Tregubovo
Tregubovon kunnan pinta-ala on 696 neliökilometriä. Sen rajoittuu pohjoisessa ja koillisessa Tšudovon piirin Uspenskojen ja Gruzinon kuntiin, kaakossa Malaja Višeran piiriin, etelässä ja lounaassa Novgorodin piiriin sekä luoteessa Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 64,0 % on metsää, 22,5 % maatalousmaata ja 10,4 % vesistöjä. Alueen läpi virtaa Olhavanjoki. Krakovan vapaakaupunki
Krakovan vapaakaupungin alue käsitti noi 50 kilometriä leveän alueen Veikselin varrella. Pinta-alaa vapaakaupungilla oli kokonaisuudessaan 1 164 km² ja siihen kuului itse Krakovan kaupungin lisäksi Chrzanówin, Trzebinian ja Nowa Góran pikkukaupungit ja 224 kylää. Alue rajautui lännessä Preussin hallitsemaan Sleesiaan, Venäjän Kongressi-Puolaan pohjoisessa ja Itävallan Galitsiaan Veikselin etelärannan puolella. Vuonna 1843 alueella asui yhteensä noin 145 000 asukasta, joista noin 80 % oli katolilaisia ja 20 % juutalaisia. Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri
Federaatiopiirejä oli aluksi seitsemän. Pohjois-Kaukasian federaatiopiiri syntyi 10 vuotta myöhemmin jakamalla Eteläinen federaatiopiiri kahteen osaan, presidentti Dmitri Medvedevin asetuksella 19. tammikuuta 2010. Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin pinta-ala 172 360 km² on vain prosentin verran Venäjän koko alueesta. Kostkovo
Kostkovon kunnan pinta-ala on 258,1 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kresttsyn ja Okulovkan piireihin, idässä Valdain piirin Roštšinoon sekä etelässä ja lännessä Jaželbitsyyn. Kunnan itäosa kuuluu Valdain kansallispuistoon. Seudulla on lukuisia pieniä järviä ja jokia. Pinta-alasta 42,7 % on metsää, 41,6 % luonnonsuojelualuetta, 7 % vesistöjä ja 5,9 % maatalousmaata. Hyötykaivannaisiin kuuluvat keraaminen savi, kalkkikivi, dolomiitti, hiekka, sora ja turve. Moskova
Kaupunki on jaettu kahteentoista hallinnolliseen piirikuntaan (). Kaksi lounaista piirikuntaa liitettiin alueeseen 1. heinäkuuta 2012. Alueliitos toi Moskovalle reilusti uutta aluetta (pinta-ala kasvoi 1 081 km:sta 2 510 km:iin) ja lisäsi myös piirien lukumäärää aiemmasta 124 piiristä (). Piirikunnat on esitetty oheisessa kartassa : Valko-Venäjän maantiede
Valko-Venäjän pinta-alasta noin 7,9 prosenttia on suojeltua. Maassa on 90 kansallisesti arvokkaaksi määriteltyä suojelualuetta ja 716 paikallisesti arvokasta suojelualuetta. Kansallispuistoja Valko-Venäjällä on viisi. Niistä Puolan kanssa jaettu Białowiezan metsä on Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Metsäalueesta noin 1 780 neliökilometriä on Valko-Venäjän puolella. Puisto on merkittävä luonnonsuojullinen kohde, sillä se oli visentin viimeisiä asuinalueita. Visenttejä asuu puistossa nykyään useita tuhansia. Sibirjakovinsaari
Sibirjakovinsaari () on Venäjälle kuuluva asumaton saari Karanmeressä, Jeniseinlahden suulla. Saaren pinta-ala on 847 neliökilometriä, rantaviiva on 129,7 kilometriä pitkä ja saaren korkein paikka on 33 metrin korkeudella merenpinnasta. Lvivin alue
Lvivin alue perustettiin 4. joulukuuta 1939. Lvivin alueen pinta-ala on 21 831 neliökilometriä, joka on 3,6 prosenttia koko Ukrainan pinta-alasta. Volhovets
Volotovon kunnan pinta-ala on 121,4 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Novgorodin kaupunkipiirikuntaan, idässä Novgorodin piirin Savinon ja Bronnitsan kuntiin sekä etelässä Ilmajärveen. Pinta-alasta 76,6 % on maatalousmaata, 9,1 % vesialueita ja 8,7 % metsää. Seudun läpi virtaa Olhavanjoen sivuhaara Malyi Volohovets, johon yhtyy Višerajoki. Eteläosa kuuluu Mstajoen suistoon. Suojelukohteita ovat Mstan ja Olhavajoen yhdistävä Siversin kanava sekä Savinon tammimetsä. Harolanlahti (Orivesi)
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on kaksiosainen järvi siten, että sen läntinen osa Tarkanlahti on yhteydessä suurempaan järvenosaan noin 10 metriä leveän salmen välityksellä. Tarkanlahti on alle 300 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvelle näkyy koillisessa 115 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle kohoavan Harovuoren huippu. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja etelärannat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja pari muuta kiinteistöä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järven etelärantaa seuraa valtatie 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatie. Järven kiertää sen pohjoispuolelta yhdystie 14301. Ivano-Frankivskin alue
Alueen pinta-ala on 13 900 km². Vuoden 2012 alussa väestöä oli 1 388 000 henkeä, joista 43,3 prosenttia katsottiin kaupunkilaisiksi. Tarton rauha (Viro)
Rauhansopimuksen mukaan Viron rajat kulkivat idempänä kuin nykyään. Viro sai kaakosta Irboskan ja Petserin sekä Narvajoen itäpuolelta Ivangorodin ja 12 inkeriläiskylää sen ympäriltä. Tämä Inkeristä saatu alue oli noin 10 kilometriä leveä. Virolle annetut maa-alueet kasvattivat sen pinta-alaa viidellä prosentilla, ja se oli sopimuksen jälkeen 47 549 km². Viroon muodostui myös entistä suurempi venäläisvähemmistö. Kaakosta saaduista alueista muodostettiin Petserimaa, jonka 58 850 asukkaasta 38 000 oli venäläisiä. Alueen 19 500 virolaista olivat pääasiassa ortodoksisia setukaisia. Inkerin alueen virolaiset halusivat puskurivyöhykkeeksi Venäjän ja Viron väliin, eivät niinkään inkeriläisten etujen turvaamiseksi. Alueella oli noin 1 800 asukasta, ja se tuli myöhemmin tunnetuksi Viron Inkerinä. Venäjä
Geodeettista viivaa pitkin Venäjän kaksi kauimpana toisistaan olevaa pistettä ovat noin 8 000 kilometrin matkan päässä toisistaan. Näistä läntisin piste sijaitsee Puolan rajalla olevalla niemellä, joka erottaa Gdanskinlahden Veikselinhaffista; itäisin piste sijaitsee Kuriilien saarilla, muutaman kilometrin päässä Japanin Hokkaidōsta. Samalla leveyspiirillä pysyen Venäjän suurin leveys on 6 600 kilometriä. Tällöin läntisin piste on sama niemi Puolan rajalla ja itäisin Diomeden saarilla Alaskan lähellä. Venäjän federaatio levittäytyy yhdeksälle aikavyöhykkeelle. Sverdlovskin alue
Alueen 194,3 neliökilometrin pinta-ala vastaa laajuudeltaan 57 prosenttia Suomesta. Sverdlovskin alueella on mittaa lännestä itään noin 560 ja etelästä pohjoiseen 660 kilometriä. Pinta-alasta 70,3 % on metsää, 21,1 % maatalousmaata, 3,5 % asutus- tai rakennusalueita, 2,2 % teollisuuden, liikenteen tai armeijan käytössä, 1,9 % on rajattu saastumisen tai muun syyn takia pois yleisestä käytöstä, 0,6 % on luonnonsuojelualueina ja 0,5 % vesistöjen peittämää. Venäjän maantiede
Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä. Se käsittääkin noin kahdeksasosan Maan asutuista alueista. Venäjällä on neljätoista rajanaapuria ja maarajaa 57 792 kilometriä. Sen rajanaapureista Viro, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina, Georgia, Azerbaidžan ja Kazakstan ovat entisiä Neuvostoliiton tasavaltoja. Venäjän muut rajanaapurit ovat Norja, Suomi, Puola, Mongolia, Kiina ja Pohjois-Korea. Valko-Venäjän maantiede
Metsät peittävät Valko-Venäjän pinta-alasta noin 38 prosenttia. Metsäalueita halkovat kaikkialla maassa maatilat, mutta pohjoisosissa lisäksi on järviä ja eteläosissa soita. Metsän lisäksi Valko-Venäjän tärkeimmät kasvillisuusalueet ovatkin erilaisia kosteikkoja (nevoja, rämeitä, järviä) ja ruohomaita. Maan pohjoisosissa havupuut ovat valta-asemassa, mutta lehtipuiden (tammet ja valkopyökit osuus kasvaa eteläänpäin mentäessä. Koivut ovat puolestaan yleisiä koko maassa. Putkilokasvilajeja Valko-Venäjällä on kaikkiaan noin 1 650. Venäjä
Venäjä on noin 17 miljoonan neliökilometrin pinta-alallaan maailman suurin valtio, ja se peittää enemmän kuin kahdeksasosan maapallon maa-alueista. Vuonna 2011 se oli maailman yhdeksänneksi väkirikkain maa noin 139 miljoonalla asukkaallaan. Venäjä käsittää suurimman osan Pohjois-Aasiaa ja noin 40 prosenttia Euroopasta ja sen alue jakautuu yhdeksälle aikavyöhykkeelle. Maassa on lukuisia eri kasvillisuus- ja maatyyppejä. Venäjällä on maailman suurimmat mineraali- ja energiavarat: kaasuvarat ovat maailman suurimmat, kivihiilivarat toiseksi ja öljyvarat kahdeksanneksi suurimmat. Maalla on maailman suurimmat metsävarat ja sen järvissä on noin neljäsosa maailman sulasta makeasta vedestä. Valko-Venäjä
Valko-Venäjän pinta-alasta 27 % on viljelysmaata. Metsät peittävät 38 %, niityt ja laidunmaat kattavat 16 % ja suot noin 4 % kokonaispinta-alasta. Valko-Venäjällä on 94 020 km² metsää sekä 1 950 km² istutuksia (2000). Holosijivin piiri
Holosijivin piiri (, ) on yksi Kiovan kaupungin kymmenestä hallinnollisesta piiristä Ukrainassa. Sen pinta-ala on 156,2 neliökilometriä ja väkiluku 213 000 asukasta. Vuonna 2001 perustettu Holosijivin piiri perustuu alueellisesti entiseen Moskovan piiriin, joka oli perustettu 1921. Se on eteläisin Kiovan piireistä. Pohjoisessa piirin alue liittyy Kiovan pääkadun H’reštšatykin eteläpäähän, josta piiri ulottautuu etelään Dneprin länsirantaa seuraten. Liikenne Valko-Venäjällä
Valko-Venäjän Liikenne- ja tietoliikenneministeriön Belavtodor-osasto vastaa Valko-Venäjän maanteistä. Heidän mukaansa maassa on yhteensä 85 668 kilometriä maanteitä. Tästä kansallisiksi maanteiksi (valtatiet ja suurimmat kantatiet) luokiteltiin 15 476 kilometriä ja paikallisteiksi 70 192 kilometriä. Kaikki kansalliset tiet on päällystetty, sen sijaan paikallisteistä 11 402 kilometriä on vielä maapohjaisia. Toisen (yhdysvaltalaisen) lähteen mukaan Valko-Venäjän maanteiden kokonaispituus oli vuonna 2005 yhteensä 94 797 kilometriä. Tästä 84 028 kilometriä on päällystettyä tietä ja 10 769 km hiekkatietä.
Käytännössä suurimmat valtatiet - kuten eurooppatiet (, , , , ) ja muut Valko-Venäjän valtatiet (M1-M12) - ovat pääsääntöisesti hyvässä kunnossa. Enemmistö kantateistäkin on vähintään kohtalaisessa kunnossa, etenkin pääkaupungin Minskin lähistöllä. Pienemmillä teillä samoin kuin kaupunkien syrjäisillä kaduilla ja kylien sivuteillä päällysteen laatu ja tien kuoppaisuus vaihtelee enemmän. Håbon kunta
Kunnan maapinta-ala on 143,55 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 279 henkeä (31.12.2015). Hanka (järvi)
Jokseenkin saarettoman ja pyöreänmuotoisen järven pinta-ala on keskimäärin 4 190 km² (vaihteluväli 4 000 – 4 400 km²); järvi on siis saman kokoinen kuin Saimaa. Pinta-alasta 3 030 km² on Venäjän, 1 160 km² Kiinan puolella. Järvi on 90 kilometriä pitkä ja enimmillään 67 kilometriä leveä. Itse asiassa Hanka käsittää kaksi eri järveä, joita erottaa 10 m:n korkuinen hiekkavalli. Rannat ovat hetteikköä paitsi järven luoteisosassa. Viro
Viron pinta-ala on noin 45 339 neliökilometriä. Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä. 
Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä. Espoo
Espoo () on kaupunki Uudellamaalla, Helsingin metropolialueella, Suomenlahden rannalla. Sen naapurikunnat ovat Vihti ja Nurmijärvi pohjoisessa, Vantaa ja Helsinki idässä, Kirkkonummi lännessä sekä Kauniainen Espoon sisällä. Espoon väkiluku on 282 293 (30. syyskuuta 2018) Sen pinta-ala on  km² , josta  km² on maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Espoo on osa neljän kaupungin muodostamaa pääkaupunkiseutua, jonka kunnilla on laissa säädettyinä yhteistoimintavelvoitteina jätehuolto ja joukkoliikenne. HSY vastaa alueen jäte- ja vesihuollosta ja HSL joukkoliikenteestä. Laajempaan Helsingin seudun metropolialueeseen kuuluu Espoon lisäksi 13 Uudenmaan kuntaa. Espoon kaupunkirakenne on vahvasti sidoksissa Helsinkiin ja muihin ympäröiviin kuntiin. Lähes sen koko väestö asuu Helsingin keskustaajaman alueella. Staraja Russa
Staraja Russan kaupunkikunnan pinta-ala on 34,87 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Staraja Russan piirin Vzvadin, idässä Mednikovon, etelässä Novoselskin ja Ivanovskojen, lounaassa Velikoje Selon ja luoteessa Nagovon maalaiskuntiin. Pinta-alasta 23,0 % on maatalousmaata, 16,8 % asuinaluetta, 10,8 % teollisuusaluetta ja 40,5 % kaupunkirakentamiseen käyttämätöntä aluetta. Harku
Harkun asukasluku on 14 356 (1.1.2018) ja pinta-ala 159,02 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Tabasalu, jonka asukasluku on 2 858. Ivanovon alue
Ivanovon alue () on hallinnollinen alue Venäjällä Itä-Euroopassa. Alue rajoittuu pohjoisessa Kostroman alueeseen, idässä Nižni Novgorodin alueeseen, etelässä Vladimirin alueeseen ja lännessä Jaroslavin alueeseen. Alueen pinta-ala on 23 900 km². Harjujakso
Suomen pinta-alasta on harjuja noin 5 %, mutta ne ovat silti maisemamme näkyvintä osaa. Harjujaksoja esiintyy kaikkialla yleensä 10–20 kilometrin välein ja suurempien harjujaksojen suuntat ovat rinnakkaiset viereisiin harjujaksoihin nähden. Lounais-Suomessa harjujaksojen suunnat ovat yleensä luode-kaakko-suuntaisia. Eteläisessä Kaakkois-Suomessa ne ovat pohjois-etelä-suuntaisia, Pohjois-Satakunnassa ja Pohjamaalla ne ovat likimain pohjois-etelä-suuntaisia, Kainuussa lähes itä-länsi-suuntaisia ja Pohjois-Lapissa koillis-luode-suuntaisia. Harjujaksojen suuntaukset seuraavat mannerjäätikön jääkauden päättymisen ajan virtaussuuntia. Evenkia
Evenkian piiri eli Evenkia () on erityisaseman omaava paikallinen itsehallintoalue Krasnojarskin aluepiirin itäosassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 767 600 neliökilometriä ja asukkaita on 16 700 (vuonna 2009). Vuoteen 2007 saakka alue muodosti Evenkian autonomisen piirikunnan. Harkovan polytekninen instituutti
Tekninen yliopisto kuuluu maan arvostetuimpiin korkeakouluihin. Päätoimisesti voi opiskella 19 tiedekunnassa 95 eri erikoistumisalaa ja 69 alaa voi opiskella etäopiskeluna ("kirjeenvaihto-opiskelijana"). Yliopistoon kuuluu 92 eri laitosta, joista yli 60:llä voi suorittaa loppututkinnon. Opiskelijoita on yhteensä yli 25 000. Opiskelijoista noin 1 300 tulee ulkomailta (30 eri maasta). Väitöskirjatyöhön tähtää runsas 400 jatko-opiskelijaa. Opetus- ja tutkimushenkilökuntaa on noin 1 700 henkeä, joista noin 150:lla on dosenttitason koulutus, mukana on pari-kolmekymmentä kansallisen tiedeakatemian tai soveltavien alojen akateemikkoa. Opetusta annetaan Harkovan lisäksi neljällä muulla paikkakunnalla. Yliopistoon kuuluu myös sotakorkeakoulutyyppisesti toimiva laitos, josta voi valmistua 11 eri pääaineessa sopimuspohjaisesti upseeriksi. Yliopistoon kuuluu ionosfääritutkimuksen instituutti ja observatorio. Bykovo
Bykovon kunnan pinta-ala on 288,63 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Vologdan alueeseen, kaakossa Tverin alueeseen sekä etelässä ja lännessä Pestovon maalaiskuntaan. Pinta-alasta 66,7 % on metsää ja 30,3 % maatalousmaata. Seudulla virtaa Mologan sivujoki Kat. Halikon kihlakunta
Kihlakunnan maapinta-ala oli 2 629,40 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 54 710 henkeä (31.12.1939). Harkovan kuvernementti
Kuvernementissä asui vuonna 1897 yhteensä 2 492 316 asukasta. Väestöstä 85,3 prosenttia asui maaseudulla. Etniseltä taustaltaan alue oli selkeän ukrainalainen. Kuvernementin väestön suurimmat etniset ryhmät olivat ukrainalaiset (82,7 %) ja venäläiset (16,3 %). Äidinkielen osalta suurimmat kieliryhmät olivat (1897) ukraina (80,6 %), venäjä (17,7 %), jiddiš (0,5 %), valkovenäjä (0,4 %), saksa (0,4 %) ja puola (0,2 %). Joku muu äidinkieli oli 0,2 prosentilla väestöstä. Harkovan kuvernementti
Harkovan kuvernementti jakautui kihlakuntiin (ujezd), joita vuonna 1897 oli 11 kappaletta. Kuvernementin keskuskaupunki oli Harkova, jossa asui 173 989 henkeä (vuonna 1897). Trubnikov Bor
Trubnikov Borin kunnan pinta-ala on 708,63 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Tusinan piirin Ljubanin kuntaan, pohjoisessa Leningradin alueen Kirovskin ja idässä Kirišin piireihin sekä idässä ja etelässä Novgorodin alueeseen. Pinta-alasta 90,9 % on metsää, 7,5 % maatalousmaata ja 1,4 % asuinaluetta. Harkovan kansainvälinen lentoasema
Vuonna 2012 lentoasemaa käytti 501 400 ja vuonna 2013 605 000 lentomatkustajaa. Harkova oli tuolloin Ukrainan seitsemänneksi vilkkain lentoasema. Harkova
Kaupunki on Itä-Ukrainan liikenteellisiä keskuksia. Junayhteydet Harkovan rautatieasemalta Kiovaan ja muualle Ukrainaan, läntiseen Eurooppaan ja Venäjälle ovat hyvät. Kaupungin kautta kulkee Kiovasta Venäjän Rostovin alueen rajalle jatkuva valtatie M03 (osa eurooppatietä E40). Pohjoisesta Venäjän rajalta saapuu puolestaan valtatie M18 ja tämä eurooppatie E105 jatkaa etelään Dnepropetrovskin kautta Krimin niemimaan Sevastopoliin valtatienä M18. Kaupunkia ja Harkovan aluetta palvelee myös kansainvälinen Harkovan lentoasema. Pultavan kuvernementti
Kuvernemenin naapureina olivat lännessä Kiovan, pohjoisessa Tšernihivin, idässä Harkovan sekä etelässä Jekaterinoslavin ja Hersonin kuvernementit.
Vuonna 1803 Pultavan kuvernementissa asui noin 1 343 000 henkeä. Venäjän keisarikunnan ensimmäisessä koko maan kattaneessa väestönlaskennassa 1897 Pultavan kuvernementin väkiluvuksi kirjattiin 2 778 151 asukasta ja pinta-alaksi 43 844,0 neliövirstaa eli noin 49 897 neliökilometriä. Väestöstä kaupunkilaisia oli 9,9 % ja maaseutuasukkaita 90,1 %. Aluetta pidettiin taloudellisesti kehittymättömänä maatalousalueena. Tärkeimmät maatalouden ulkopuoliset ammatit liittyivät maa- ja metsätaloustuotteiden jalostukseen eli panimoalaan, juomien tislaamiseen ja viinin valmistukseen, jauhon tuotantoon myllyissä, sahatavaran, sokerin tai tupakan tuotantoon. Harlu
Harlu on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Laatokan Karjalassa lähellä Sortavalaa Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutetulla alueella. Harlun pinta-ala oli vuonna 1939 252,6 km² ja asukasluku 7 828. Neuvostoliitto
Neuvostoliitto oli jo syntyessäänkin huomattavan laaja pinta-alaltaan ja luonnonvaroiltaan. Venäjän suurimmat kaupungit 1800-luvulla olivat Pietari, Moskova, Varsova ja Harkova. Myöhemmin Varsovasta tuli itsenäisen Puolan pääkaupunki, ja Ukrainassa sijaitseva venäjänkielinen Harkova jäi kasvavan talouskeskuksen Kiovan varjoon. Leningradiksi muuttunut Pietari säilytti omaleimaisuutensa, mutta muuttui teollisuusvaltaiseksi, ja suuri määrä sivistyneistöä muutti ulkomaille. Moskovasta tuli Neuvostoliiton pääkaupunki. Toinen maailmansota siirsi talouden painopistettä muutenkin kohti itää, missä resurssit tuntuivat ehtymättömiltä. Kaupunkirakenteen erityispiirteeksi Neuvostoliitossa tulivat, osittain runsaan energiatarjonnan vuoksi, pitkät etäisyydet ja kaukana toisistaan sijaitsevien alueiden taloudellinen keskinäinen riippuvuus. Monet kaupungit syntyivät jopa ilman ympäröivää maaseutumaista asutusta, joka turvaisi kaupungille riittävän ruokahuollon. Tämä piti alueet tiukemmin keskusjohdosta riippuvaisena, mutta oli jopa kohtalokasta Neuvostoliiton hajotessa, kun välttämättömyystarvikkeet pitikin yhtäkkiä tuoda ulkomailta. Harz
Harz on kaakko-lounassuunnassa 92 kilometriä pitkä ja 32 kilometriä leveä. Harzin korkein vuori on 1 141 metriin kohoava Brocken. Yhteensä vuoristo peittää alleen noin 2 000 neliökilometrin alan. Harzin alueella asuu noin 600 000 ihmistä. Harjumaa
Harjumaan pinta-ala on 4 326,70 km² ja väkiluku 610 468 henkilöä (1.1.2018). Harjumaa on Viron runsasväkisin ja tiheimmin asuttu maakunta. Lähes puolet (45 %) Viron väestä asuu Harjumaalla. Valko-Venäjän maantiede
Valko-Venäjä on kooltaan 207 600 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Venäjä, Ukraina, Puola, Liettua ja Latvia. Maarajaa sillä on yhteensä 3 306. Venäjän vastainen raja on pisin, ja se on pituudeltaan 959 kilometriä. Bekovon piiri
Bekovon piiri on Venäjällä Penzan alueen eteläosassa sijaitseva hallinnollinen alue, joka on perustettu vuonna 1928. Piiri rajoittuu pohjoisessa Belinskin, lännessä Tamalinskin, idässä Serdobskin piireihin ja etelässä Saratovin alueeseen. Piirihallinnon keskus on Bekovossa. Piiriin kuuluu 11 kuntaa ja piirissä on 34 asutuskeskusta. Pinta-ala on 1 016 neliökilometriä. Suurin joki on Hopjor, josta haarautuu lukuisia pienempiä jokia. Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto
Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto (, aiemmin ) on Ukrainan Harkovassa sijaitseva kansallinen, lääketieteeseen keskittynyt yliopisto. Harkovan kansainvälinen lentoasema
Lentotoiminta Harkovassa aloitettiin 25. maaliskuuta 1924 ja ensimmäinen kansainvälinen reitti avattiin vuonna 1928. Pian havaittiin, että Harkovan lentokonetehdas tarvitsi paremman lentokentän; uusi paikka löytyi 12 kilometriä keskustan eteläpuolelta Osnovan taajaman lähistöltä. Sinne perustettu uusi lentoasema aloitti toimintansa 6. joulukuuta 1932. Tätä lentoasemaa on uudistettu sittemmin useasti. Esimerkiksi vuosina 1951-54 rakennettiin neuvostomalliin uudistettu, nykyisin vanhana terminaalirakennuksena tunnettu lentoasemarakennus. Samaa stalinistista rakennustyyliä ja moskovalaista projektituotantoa sovellettiin esimerkiksi Lvivin, Jekaterinburgin ja Tšeljabinskin lentoasemilla. Myöhempää tuotantoa on uusi matkustajaterminaali 2, jotka rakennettiin ennen vuoden 2012 jalkapallon Euroopan mestaruuskisoja. Porhovin piiri
Porhovin piiri () on paikallinen itsehallintoalue Pihkovan alueella Venäjällä. Alueen itäosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 3 190 neliökilometriä ja asukkaita on 21 568 henkeä (vuonna 2010). Gorki (Soltsyn piiri)
Gorkin kunnan pinta-ala on 281,4 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Soltsyn piirin Dubrovon ja idässä Vybitin kuntiin sekä etelässä ja lännessä Pihkovan alueeseen. Pinta-alasta 44,9 % on maatalousmaata ja 35,0 % metsää. Vuoksen alue
Alueen pinta-ala on 7 089,62 neliökilometriä. Siitä 493,74 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 6 595,88 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 13,19 %. Harkovan taistelu
Toisessa maailmansodassa käytiin Harkovan kaupungista neljä taistelua Saksan ja Neuvostoliiton kesken: Johanneshov
Johanneshov on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Södra Hammarbyhamnenin, Hammarbyhöjdenin, Gamla Enskeden ja Årstan kaupunginosat. Vuonna 2004 Johanneshovissa asui 5 621 ihmistä, ja maa-alaltaan se on 1,30 neliökilometrin suuruinen. Haraholmen
Haraholmenin pinta-ala on noin 2,7 hehtaaria ja etelä–pohjoissuuntainen pituus noin 260 metriä. Miessaari ja Pyöräsaari sijaitsevat noin kilometrin Haraholmenista länteen; Lilla Ådholmen ja Stora Ådholmen puolestaan sijaitsevat muutama sata metriä Haraholmenista koilliseen. Haraholmenin lounainen naapurisaari Rönnkobben on lähes puuton kallioluoto. Haraholmenista avautuu estoton näkymä etelään Suomenlahden ulapalle. Saaren eteläosa on paljasta kalliota, keskiosissa kasvaa havumetsää, länsi- ja itärannat ovat kallioisia. Haraholmenilla sijaitsee kaksi hiidenkirnua. Neuvostoliitto
Vuonna 1991 Neuvostoliitto oli pinta-alaltaan maailman suurin valtio (22,4 miljoonaa neliökilometriä) ja väkiluvultaan kolmanneksi suurin (miltei 300 miljoonaa asukasta). Neuvostoliiton pääkaupunki oli Moskova. Neuvostoliitto koostui neuvostotasavalloista, joiden määrä vaihteli. Neuvostoliiton loppuaikoina niitä oli viisitoista. Baltian maat itsenäistyivät elokuussa 1991, ja loput 12 neuvostotasavaltaa sopivat keskenään Neuvostoliiton lakkauttamisesta 8. joulukuuta 1991. Neuvostoliiton presidentti Mihail Gorbatšov ilmoitti eroavansa virastaan 25. joulukuuta 1991, koska hänen johtamaansa valtiota ei enää ollut. Harghita (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 639 km². Tuliperäisestä luonnostaan tunnetun alueen maisemaa hallitsevat Karpaatit. Alueen läpi virtaavat Mureș- ja Oltjoet. Harkovan kansainvälinen lentoasema
Harkovan kansainvälinen lentoasema (, ) on kansainvälinen lentoasema itäisessä Ukrainassa, Harkovan alueella, noin 12 kilometriä Harkovan keskustasta etelään. Lentoasema tunnetaan sijaintinsa johdosta myös Osnovan (tai Harkova-Osnovan) kansainvälisenä lentoasemana. Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Harkovan kuvernementti
Näitä ennen seutu muodosti Sloboda-Ukrainan. Se oli slobodojen lisääntyessä muotoutunut, Moskovan Venäjän lounaisille rajaseuduilla sijainnut, alkujaan melko suurista vapauksista nauttinut alue. Svobodat olivat tyypillisesti 15-25 vuoden verovapauden tarjonneita kyläyhteisön tyyppisiä erityisalueita, joita varakas suurtilallinen perusti mailleen. Etuuksilla kymmeniä tuhansia uudisasukkaita saatiin houkuteltua muuttamaan muun muassa Kultaisen ordan jäljiltä harvaanasutuille "villeille" maille. Asutuksen laajentuessa 1600-luvun puolivälissä Venäjä järjesti seudulle aluehallinnollisen rykmenttijärjestelmän (esimerkiksi "Harkovan rykmentti"). Harrachov
Harrachov () on kaupunki Pohjois-Tšekissä Liberecin läänissä Semilyn piirikunnassa Mumlavajoen varrella. Sen pinta-ala on 36,6 neliökilometriä ja asukasluku 1 575 (2009). Mäkihyppykeskus Čertak sijaitsee Harrachovissa. Taka-Karpatian alue
Taka-Karpatian alue () eli Karpatoukraina tai Karpatian Ukraina ( ja , ja ) on hallinnollinen alue Ukrainassa. Alueen pääkaupunki on Užhorod. Alueen pinta-ala on 12 800 km². Harkova
Oheinen taulukko kuvaa Harkovan kaupungin asukasluvun kehitystä virallisten väestönlaskentojen tai muiden tilastojen (1840, 2013) perusteella. Harovsk
Harovsk () on kaupunki Vologdan alueella Venäjällä. Se sijaitsee Harovskin harjanteella Kubenajoen rannalla 89 kilometriä Vologdasta pohjoiseen. Kaupunki on Harovskin piirin keskus. Sen kautta kulkee Vologdan ja Arkangelin välinen rautatie (Harovskajan asema). Asukkaita on 10 900 henkeä (vuonna 2008). Mordva
Tasavallan pinta-ala on 26 200 neliökilometriä eli tasavalta on alueeltaan melko pieni federaatiosubjekti. Pinta-ala vastaa noin 7,7 prosenttia Suomen pinta-alasta. Mednikovo
Mednikovon kunnan pinta-ala on 290,24 neliökilometriä. Se rajoittuu kaakossa Staraja Russan piirin Zalutšjen, lounaassa Novoselskin, lännessä Staraja Russan ja pohjoisessa Vzvadin kuntiin sekä idässä Parfinon piiriin. Pinta-alasta 65,9 % on metsää ja 28,3 % maatalousmaata. Seudun jokia ovat Lovat, Polist, Redja, Sominka ja Ratulja. Venäjän maantiede
Venäjän maantiede on maan suuren koon takia monipuolista. Venäjän pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa neliökilometriä, ja se onkin pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Se käsittää ison osan Itä-Eurooppaa ja Pohjois-Aasiaa. Venäjän voidaan jakaa topografisesti matalaan länsiosaan ja vuoristoiseen itäosaan. Venäjään kuuluu monia laajoja yksittäisiä alueita, kuten maailman suurimpiin kuuluva alankoalue Itä-Euroopan tasanko ja Keski-Siperian ylänkö. Monet Venäjän pisimmistä joista sijaitsevat Siperiassa ja laskevat Pohjoiseen jäämereen, mutta Länsi-Venäjällä on Euroopan pisin joki Volga, joka laskee Kaspianmereen. Venäjän merkittävin järvi on syvä Baikaljärvi, jossa on peräti 20 prosenttia maailman sulasta makeasta vedestä. Polnovo
Kunnan pinta-ala on 398,81 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin alueen Valdain piiriin, idässä ja etelässä Tverin alueeseen sekä lännessä Demjanskin piirin Iljina Goran ja Peskin kuntiin. Pinta-alasta 78,1 % on metsää, 12,2 % maatalousmaata ja 4,0 % luonnonsuojelualuetta, joka kuuluu Valdain kansallispuistoon. Järviä ovat Seliger, Veljo, Dolottso, Gorodilovskoje ja Polonets, jokia Javon, Tšornaja ja Libja. Ensimmäinen Harkovan taistelu
Ensimmäinen Harkovan taistelu oli osa operaatio Barbarossaa ja siinä Saksan joukot valtasivat Harkovan ja Belgorodin kaupungit lokakuussa 1941.
Saksan 6. armeijan etujoukot saapuivat Harkovaan 20. lokakuuta ja kohtasivat kaupunkia puolustaneen Neuvostoliiton 28. armeijan voimakasta vastarintaa. Raskaiden taisteluiden jälkeen puna-armeija vetäytyi kaupungista 24. lokakuuta. Saksalaiset eivät tällä seudulla edenneet idemmäksi ennen talvea. Orehovo-Zujevo
Orehovo-Zujevo () on kaupunki Moskovan alueella Venäjällä, 80 kilometriä Moskovasta itään Kljazma-joen varrella. Kaupungin pinta-ala on 170,51 neliökilometriä ja vuonna 2010 siellä asui 120 620 henkeä. Harkovan kansallinen yliopisto
Harkovan kansallinen yliopisto () on Ukrainan Harkovassa sijaitseva kansallinen yliopisto. Se on nimetty Sloboda-Ukrainassa syntyneen valtiomiehen, kansan kouluttamista edistäneen Vasili N. Karazinin (1773-1842) mukaan. Yliopiston päärakennus sijaitsee Harkovan vapaudenaukion (maidan Svobody) laidalla. Travkovo
Travkovon kunnan pinta-ala on 220,5 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Borovitšin piirin Sušilovon sekä idässä ja kaakossa Železkovon kuntiin ja muissa ilmansuunnissa Okulovkan piiriin. Pinta-alasta 65,9 % on metsää ja 31,4 % maatalousmaata. Kunnan alueella virtavat Mstan sivujoet Šegrinka, Kruppa, Sivelba ja Kamenka. Suurin järvi on Kamenskoje. Seudulla sijaitsee Abrosimovski borin luonnonmuistomerkki. Železkovo
Železkovon kunnan pinta-ala on 302,06 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Borovitšin piirin Travkovon, pohjoisessa Borovitšin sekä idässä Joglan ja Opetšenski Posadin kuntiin ja etelässä Tverin alueeseen. Pinta-alasta 54,8 % on metsää, 36,8 % maatalousmaata, 5,2 % vesistöjä ja 2,6 % asuinaluetta. Hanka (järvi)
Venäjän puolelle perustettiin Hankan kansallispuisto (Ханкайский заповедник, "Hankaiski zapovednik") vuonna 1990. Vuonna 1996 Venäjän ja Kiinan suojelualueista perustettiin yhteinen kansainvälinen Hankajärven kansallispuisto (международный заповедник «Озеро Ханка»).
Kansallispuisto koostuu viidestä erillisestä osasta, yhteisalaltaan noin 400 km². Se kuuluu myös Ramsarin sopimuksen kosteikkoalueisiin. Uudenmaan historia
Talvisodan aikana 1939–1940 Neuvostoliitto pommitti paitsi Helsinkiä, myös Hankoa, Kirkkonummea, Loviisaa, Nurmijärveä, Porvoota, Ruotsinpyhtäätä ja Tammisaarta. Jatkosodan aikana 1941–1944 Neuvostoliiton pommitusten kohteina olivat osapuilleen samat paikkakunnat. Talvisodan jälkeen Suomi vuokrasi Neuvostoliitolle Hankoniemen 30 vuodeksi. Neuvostoliitto veti joukkonsa alueelta kuitenkin jo loppuvuodesta 1941. Jatkosodan jälkeen Neuvostoliitolle vuokrattiin Porkkala 50 vuodeksi. Alueeseen kuului valtaosa Degerbystä sekä laajat alueet Kirkkonummea, Siuntiota ja Inkoota. Myös Espoon saaristoa kuului vuokra-alueeseen. Vuokratun alueen pinta-ala oli noin tuhat neliökilometriä, josta suurin osa oli merialuetta. Neuvostoliitto palautti Porkkalan vuokra-alueen Suomelle alkuvuodesta 1956. Venäjän maantiede
Läntinen Venäjä kuuluu pääasiassa Itä-Euroopan tasankoon, joka on maailman suurimpia alankoalueita. Se levittäytyy Venäjän länsirajalta Uralvuorille ja Pohjoiselta jäämereltä Kaukasukselle. Noin puolet alueesta on alankoa, ja korkein kohta sijaitsee Moskovan pohjoispuolella Valdain ylängöllä 343 metrissä. Moskovan eteläpuolella maastossa vuorottelevat jokilaaksot ja niitä erottavat kukkulat, kuten Keski-Venäjän ylänkö, joka erottaa Dneprin laakson Oka- ja Donjokien alueesta. Volgan itäpuolella leviää laaja Kaspian syvänkö, joka on matalimmillaan 25 metriä merenpinnan alapuolella. Itä-Euroopan tasanko ulottuu etelässä Kaukasuksen juurille. Vuorten harja muodostaa Venäjän rajan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Venäjän puolella on 5 642 metriä korkea Elbrus, joka on Euroopan korkein vuori. Harvola
Harvolan kylän alue käsitti pohjois-etelä suunnassa pitkämäisen alueen, joka oli noin seitsemän kilometriä pitkä, mutta leveimmillään vain kolme kilometriä leveän. Kylän pohjoispää sijaitsi Yskjärven rannalla ja Yskjärven Piensaaren eteläpää kuului Harvolaan. Kylän eteläpäässä sijaitsi laaja Äimisuo. Kylän keskiosat olivat metsäseutua, jonka halki kulki Viipurista Kivennavalle johtava Kantatie 63. Tämän tien varressa ei Harvolassa kuitenkaan ollut asutusta. Kantatiestä erkani kylätie Yskjärven rannalle kylän pohjoisosaan, jonne asutus oli keskittynyt Yskjärveen rajoittuvan peltoaukean keskelle. Kylän laidassa sijaitsi Uschanoffin saha- ja myllylaitos. Vuonna 1936 Harvolan pinta-ala oli 9,54 neliökilometriä, josta oli peltoa 243 hehtaaria, niittyä 38 hehtaaria ja metsää 563 hehtaaria. Harkovan kolmas taistelu
Harkovan kolmas taistelu oli Saksan ja Neuvostoliiton joukkojen välinen taistelu Ukrainassa sijaitsevan Harkovan kaupungin hallinnasta helmi-maaliskuussa 1943. Saksalaiset olivat joutuneet vetäytymään vuoden 1943 alun aikana, mutta Erich von Mansteinin joukkojen vastahyökkäyksessä heidän onnistui vallata takaisin hieman aikaisemmin menetetty Harkova ja suuria alueita Etelä-Venäjällä. Taistelua seurasi hyökkäystoiminnan pysäyttänyt kelirikko ja kesällä saksalaisten tappioon päättynyt Kurskin taistelu. Voitto Harkovassa oli kuitenkin lykännyt saksalaisten kokonaistappiota ehkä puolella tai jopa kokonaisella vuodella. Haruta
Haruta () on taajama ja Hoseda-Hardskin maalaiskunnan keskus Zapoljarnyin piirissä. Taajama muodostaa Nenetsian autonomisessa piirikunnan eksklaavin Komin tasavallan pohjoisosassa Pohjois-Venäjällä. Pinta-alaltaan Hoseda-Hardskin maalaiskunta on pieni, vain 5,12 neliökilometriä. Neljäs Harkovan taistelu
Neljäs Harkovan taistelu oli neljäs Saksan ja Neuvostoliiton välinen taistelu Harkovan kaupungista toisessa maailmansodassa 12.–23. elokuuta 1943. Saksalaiset olivat aiemmin onnistuneet torjumaan puna-armeijan yritykset valloittaa kaupunki takaisin. Saksalaisten hävittyä Kurskin taistelun, Josif Stalin määräsi operaatio Polkovodets Rumyantsevin, jonka yksi päämääristä oli vallata Harkova ja Belgorod takaisin. Puna-armeija menetti taistelussa 450 panssarivaunua 800:sta, mutta onnistui siitä huolimatta pakottamaan Erich von Mansteinin johtamat Saksan 4. panssaridivisioonan, 8. armeijan, XI armeijakunnan ja taisteluosasto Kempfin vetäytymään kaupungista. Neuvostoliitto sai valloitettua kaupungin lopullisesti 23. elokuuta. Borisovo-Sudskoje
Borisovon kunnan pinta-ala on 1 986,05 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Babajevon piirin Tsentralnojen, Požaran ja Vepsän sekä etelässä Toropovon ja Saninskajan kuntiin, idässä Vologdan alueen Belozerskin ja Kaduin piireihin sekä lännessä Leningradin alueeseen. Pinta-alasta 77,2 % on metsää ja 19,9 % maatalousmaata. Harkovan kolmas taistelu
Saksan vastahyökkäys Harkovan suunnalla alkoi 19. helmikuuta 1943. SS-joukot oli sijoitettu hyökkäyksen pihtien pohjoishaaralle ja etelähaara koostui tavallisista panssariyksiköistä. SS-joukkojen onnistui edetä lumisateesta ja sumusta huolimatta vihollisen miinakenttien läpi puna-armeijan selustaan, jossa ne katkaisivat tien Dneprille. Sieltä jatkoivat etenemistään ja Pavlograd vallattiin 24. helmikuuta. Puna-armeija oli näin ajettu sekasortoon ja sen eteneminen kohti Dnepriä pysähtyi. Vaarassa oli nyt neuvostojoukkojen aikaisemmin valtaama Harkova, jota täydennettiin kiireisesti. Muualla pyrittiin tekemään vastahyökkäyksiä, joista huolimatta SS-divisioonat Das Reich ja Totenkopf valtasivat strategisesti tärkeän Lasovajan rautatieaseman. Neuvostoliiton 3. panssariarmeijan onnistui vastahyökkäyksellään kiilata Das Reich- ja Leibstandarte-divisioonien väliin, johon Hauser vastasi hyökkäämällä sitä vastaan kahdelta eri suunnalta. Kolme päivää kestäneissä taisteluissa tuhottiin lopulta kolme puna-armeijan panssariprikaatia, kolme jalkaväkidivisioonaa ja koko ratsuväki. Menetykset saivat puna-amreijan osastot vetäytymään muualla ja saksalaiset vakiinnuttivat asemansa Harkovan rajojen sisällä 11. maaliskuuta. Harkovan lentokonetehdas
Tehdas perustettiin 1926 Konstantin Kalininin suunnittelutoimistona ja toimi eri nimillä Neuvostoliiton aikana. Harkovassa sijaitseva tehdas on Ukrainan suurin lentokonetehdas. Borki
Borkin kunnan pinta-ala on 406,2 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Novgorodin piirin Jermolinon, koillisessa Pankovkan ja idässä Rakomon kuntiin, kaakossa Ilmajärveen, etelässä Lesnajan kuntaan sekä lännessä Šimskin piiriiin. Pinta-alasta 42,0 % on metsää, 39,9 % maatalousmaata ja 14,5 % vesialueita. Tärkeimmät joet ovat Veronda, Nudyša, Verjaža ja Zmeika. Seudulla sijaitsee Novgorodin rauhoitusalue. Harkovan kuvernementti
Venäjän keisarikunnan hajottua Harkovan kuvernementin alueesta tuli osa Ukrainan sosialistista neuvostotasavaltaa. Venäjän maantiede
Venäjän merkittävin järvi on Siperiassa sijaitseva Baikal, jossa on 85 prosenttia Venäjän ja 20 prosenttia koko maailman sulasta makeasta vedestä. Se on noin 630 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Baikaljärven suurin syvyys on 1 642 metriä, ja järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä. Laatokka on Venäjän toiseksi suurin järvi ja pinta-alaltaan Euroopan suurin järvi. Muita suuria järviä ovat Ääninen ja Viron rajalla oleva Peipsijärvi. Lisäksi erityisesti Euroopan luoteisosassa ja Siperian pohjoisosissa on monia pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Valkeajärvi, Tuoppajärvi, Uikujärvi, Taimyrjärvi, Ilmajärvi ja Tšanyjärvi. Moniin jokiin on lisäksi padottu tekojärviä. Niistä suurimpia ovat Volgan Rybinskin tekojärvi ja Angaran Bratskin tekojärvi. Komin tasavalta
Komin pinta-ala on 416 800 km², joka on 2,8 % koko Venäjän pinta-alasta. Komin suurimmat pituudet ovat: lounaasta koilliseen 1 275 km, pohjoisesta etelään 785 km ja idästä länteen 695 km. Harkovan kansallinen yliopisto
Harkovan yliopisto perustettiin marraskuussa 1804 Karazinin aloitteesta keisari Aleksanteri I:n antamalla asetuksella ja avattiin 1805. Se on Lvivin kansallisen yliopiston (1661) jälkeen Ukrainan toiseksi vanhin yliopisto. 1800-luvulla yliopistoon kuului neljä tiedekuntaa: fysiikan-matematiikan, historian-filologian, lainopin ja lääketieteen tiedekunnat. Vuonna 1839 lääketieteen opetuksen rinnalle käynnistetty eläinlääketieteen tiedekunta eriytyi itsenäiseksi instituutiksi jo 1850. Harjavalta
Vuoden 2017 lopussa Harjavallassa oli 7 151 asukasta, joista 6 550 asui taajamissa, 512 haja-asutusalueilla ja 89 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Harjavallan taajama-aste on 92,7 %. Harjavallan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Harjavallan keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Porin keskustaajamaa, joka ulottuu Harjavallan lisäksi usean Porin lähikunnan alueelle, ja josta tämän kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 6 550 asukasta. Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä. Konakovon piiri
Konakovon piiri () on paikallinen itsehallintoalue Tverin alueen kaakkoisosassa Venäjällä. Vuonna 1929 perustetun piirin pinta-ala on 2 075 neliökilometriä. Asukkaita on 85 400 henkeä (vuonna 2009). Harkova
Tunnettuja Harkovassa sijaitsevia kansallisia yliopistoja ovat muun muassa Harkovan kansallinen yliopisto (Харківський національний університет імені В. Н. Каразіна), Harkovan polytekninen instituutti (Національний технічний університет "Харківський політехнічний інститут"), Harkovan kansallinen lääketieteellinen yliopisto (Ха́рківський націона́льний меди́чний університе́т), Harkovan kansallinen radioelektroniikan yliopisto (Харківський національний університет радіоелектроніки), kansallinen ilmailuyliopisto (Национальный аэрокосмический университет Н Е Жуковского) ja kansallinen yliopisto "Jaroslav Viisaan oikeustieteellinen akatemia" (Національний університет «Юридична академія України імені Ярослава Мудрого» (НУЮАУ)). Moskovan hallinnolliset alueet
Moskova on jaettu kahteentoista hallinnolliseen piirikuntaan (административные округа), jotka jakautuvat kuntiin (административные районы). Heinäkuun 2012 alussa Moskova sai sitä aiemmin ympäröineeltä Moskovan alueelta lisämaata ja laajeni merkittävästi lounaaseen. Kaupungin pinta-ala yli kaksinkertaistui. Laajennusalueelle perustettiin Novomoskovskin (11.) ja Troitskin (12.) piirikunnat.Piirikunnassa on Moskovskin kaupunkikunta ja Štšerbinkan kaupunkipiirikunta; muut kunnat ovat maalaiskuntia. Alla on esitetty myös mistä Moskovan alueen piireistä tai kunnista uusi Novomoskovskin piirikunta on muodostettu. Väkiluvut on esitetty olettamalla, että kunnat siirrettiin 1.7.2012 Moskovan alueen Leninin (a), Naro-Fominskin (b) tai Podolskin piiristä (c) tai Štšerbinkan kaupunkipiirikunnasta (d) rajoja muuttamatta Moskovaan. Piirikunnan laskennalliseksi asukasluvuksi saadaan Rosstatin vuoden 2012 alun tilastojen mukaan yhteenlaskemalla 148 980. Gankovo
Gankovon kunta sijaitsee Tihvinän piirin pohjoisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Lotinapellon piiriin, idässä Pašozeron, kaakossa Šugozeron, lounaassa Borin sekä lännessä Gorkan ja Koskovon kuntiin. Kunnan pinta-ala on 1384 neliökilometriä. Seudulla virtaavia jokia ovat Kapša, Paksujoki, Sarka ja Šižnja. Suurimmat järvet ovat Bolšoje, Kazalma ja Sapozero. Kuurinhaffi
Haffin eteläosa kuuluu Venäjälle ja pohjoisosa Liettualle. Haffin erottaa Itämerestä Kuurinkynnäs, 98 kilometrin pituinen hiekkaniemi. Lahden leveys on enimmillään noin 35 kilometriä ja Kuurinhaffin pinta-ala on 1 584 km². Sen suurin syvyys on noin 7 metriä ja keskisyvyys 3,8 metriä.