Mikä on Kreikan pääkaupunki?
Kreikka
Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena. Ateena
Ateena (, ) on Kreikan pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Se on myös Attikan alueen pääkaupunki.
Kreikan presidentti
Presidentin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva Presidentinpalatsi. Kreikan kansallisooppera
Vuodesta 2017 ooppera toimii Stávros Niárchoksen kulttuurikeskuksessa Kallithéassa. Oopperan vanha rakennus sijaitsee Ateenan keskustassa Akadimías-kadulla. Oopperassa on useita kansallisesti merkittäviä arkistoja, kuten musiikkiarkisto, musiikkikirjasto, roolipukuarkisto, lavasteiden pienoismallit ja oopperan ohjelmistossa käytettyä esineistöä. Makedonia
Kreikassa Makedonian valtiosta käytetään yleisesti nimeä ”Skopjen tasavalta” pääkaupungin mukaan, ja hallitus nimittää pohjoisnaapuria lyhenteellä FYROM. Kiistasta huolimatta Kreikka on tärkein sijoittaja Makedoniassa, ja maat ovat harjoittaneet turvallisuus- ja sotilasyhteistyötä sekä kulttuurivaihtoa. Marraskuussa 2005 julkaistun Euroopan komission raportin mukaan suhteet Kreikkaan ovat viime vuosina parantuneet. Makedonian pyrittyä vuoden 2008 Naton huippukokouksessa Bukarestissa sotilasliiton jäseneksi Kreikka esti veto-oikeudellaan liittymisen nimikiistan vuoksi, minkä jälkeen Makedonian lähetystö jätti kokouksen. Kreikan maantieteelliset alueet
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkeimmat vuoret ovat Taÿ́getos ja Kyllíni ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Niemimaan suurimmat kaupungit ovat Patras, Kalamáta, Trípoli ja Kórinthos. Peloponnesosta maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Peloponnesoksen alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Megáli idéa
"Megáli idéan" tavoitteeksi käsitettiin usein Bysantin valtakunnan palauttaminen muodostamalla kreikkalainen valtio, joka vastaisi antiikin maantieteilijä Strabonin määritelmää kreikkalaisista alueista. Valtio olisi käsittänyt pääosan entisistä Bysantin alueista ja ulottunut lännessä Joonianmereen, idässä Vähään-Aasiaan ja Mustallemerelle, pohjoisessa Traakiaan, Makedoniaan ja Epeirokseen sekä etelässä Kreetaan ja Kyprokseen. Siitä puhuttiin "Kahden maanosan ja viiden meren Kreikkana" (nämä kaksi maanosaa olivat Eurooppa ja Aasia, viisi merta Joonianmeri, Egeanmeri, Marmaranmeri, Mustameri ja Libyanmeri eli itäinen Välimeri). Tämän valtakunnan pääkaupungiksi kaavailtiin Konstantinopolia. Gortyn
Gortyn (, myös "Gortyna", , "Gortys", ) oli minolaisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen alue sijaitsee siitä nimensä saaneessa Górtynan kunnassa Ágioi Dékan kylän kupeessa Messarán tasangolla Kreetan saaren keskivaiheilla, 45 kilometriä pääkaupunki Iraklionista etelään. Iraklion
Iraklion on Kreetan suurin kaupunki ja koko Kreikan kuudenneksi suurin kaupunki. Se on toiminut Kreetan pääkaupunkina vuodesta 1971 lähtien. Kaupungin lähellä sijaitsevat minolaisen kulttuurin muinaisen keskuksen Knossoksen rauniot. Varsinaisen Iraklionin kaupungin tärkein nähtävyys on Iraklionin arkeologinen museo, jossa on edustava kokoelma löytöjä sekä minolaiselta kaudelta että muilta ajanjaksoilta. Kaupungissa toimii myös Kreetan historiallinen museo. Iraklionissa sijaitsee Pyhän Menaksen katedraali, joka on Kreetan arkkihiippakunnan katedraali ja koko Kreetan kirkon arkkipiispan piispanistuin. Peloponnesos (alue)
Peloponnesos () eli Peloponnesoksen alue (Περιφέρεια Πελοποννήσου, "Periféreia Peloponnísou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Peloponnesoksen, Länsi-Kreikan ja Jooniansaarten hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Trípoli. Kreikka
Kreikka on merkittävä merenkulkumaa. Tärkeimmät satamakaupungit ovat Pireus, Thessaloniki, Patras ja Asprópyrgos. Ágioi Theódoroissa on merkittävä öljysatama. Saarten välistä lauttaliikennettä hoitavat lukuisat pienet lauttayhtiöt. Mantereen päässä lautat Kykladeille, Dodekanesiaan, Kreetalle ja Pohjoisen Egean saarille lähtevät yleensä Pireuksesta, kun taas Patraksesta on yhteyksiä Italiaan ja Jooniansaarille. Merkittäviä lauttayhtiöitä ovat muun muassa Anek Lines, Blue Star Ferries, Hellenic Seaways ja Minoan Lines. Kuusi kilometriä pitkä Korintin kanava lyhentää merimatkaa maan itä- ja länsirannikon välillä 325 kilometrillä Peloponnesoksen ympäri kiertämiseen verrattuna, joskin se sopii vain suhteellisen pienille aluksille. Chaniá
Chanián paikalla oli kaupunki ja palatsikeskus minolaisella ajalla. Viimeistään mykeneläiseltä ajalta lähtien se tunnettiin nimellä Kydonia. Antiikin aikana Kydonia oli yksi Kreetan merkittävimmistä kaupunkivaltioista. Kydonia kohosi merkittävään asemaan klassisella ajalla ja myöhemmin Rooman valtakunnan aikana, ja sai säilyttää joitain erioikeuksia 300-luvulle asti. Chaniá toimi Kreetan autonomisen tasavallan pääkaupunkina vuosina 1898–1913 sekä Kreetan alueen pääkaupunkina vuoteen 1971, jolloin Iraklionista tuli alueen pääkaupunki. Kreikan kaupungit
Kreikan 20 suurinta kaupunkia koko kaupunkialueen väkiluvun mukaan laskettuna ovat: Kreeta
Kreetan asukkaat suhtautuvat ulkopuoliseen vallankäyttöön katkerasti, sillä Kreetan historia on täynnä itsenäisyystaisteluita. Tavallisesti Kreetan johtajat on nimitetty virkoihinsa Ateenassa, mutta vuonna 1994 koko Kreikassa suoritettiin paikallinen itsehallintouudistus, jonka seurauksena valtaa hajautettiin. Uudet paikallishallinnon edustajat saivat nyt vähitellen ottaa esimerkiksi talouspolitiikkaa, kouluja, sairaaloita ja teitä vastuulleen. Kreikan keskushallinnon tehtäviin puolestaan kuuluvat edelleen ulkopolitiikka, puolustus sekä järjestykseen ja lakiin liittyvät asiat. Kreeta hyötyy Euroopan unionista, sillä monia hankkeita rahoitetaan EU:n rahastoista. Kreikan maantiede
Kreikan ilmasto on leuto. Rannikolla ja saarilla vallitsee välimerenilmasto ja sisämaan vuoristoisilla alueilla mannerilmasto. Kesät ovat kuumat ja kuivat ja talvet viileät ja kosteat. Kesä on sateeton ja lähes pilvetön kausi kestää noin kolme kuukautta. Heinä-elokuussa lämpötila kohoaa yleensä noin 30–35 °C ja jopa yli 40 °C. Maan itäosassa ja erityisesti saaristossa puhaltaa kesässä vilvoittava Meltemi-tuuli, mutta suurkaupungeissa kuten Ateenassa helle voi käydä pakahduttavaksi. Tuuli voi olla välillä hyvinkin voimakas, mikä vaikeuttaa merenkäyntiä. Kárpathos (kaupunki)
Kárpathos () eli Pigádia (Πηγάδια) tai Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kárpathoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καρπάθου, "Dimotikí Enótita Karpáthou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kárpathoksen saarella, Kárpathoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 670 ja varsinaisen Kárpathoksen kaupungin väkiluku 2 707 (vuonna 2011). Kaupunki on Kárpathoksen saaren pääkaupunki ja Kárpathoksen kunnan kuntakeskus.
Kárpathoksen kaupunki sijaitsee Kárpathoksen saaren kaakkoisosassa sen itärannikolla luonnonsatamalahden ympärillä. Kunnallisyksikkö käsittää saaren koko eteläosan. Kaupungin sataman laidalla on antiikin aikaisen Potidaionin eli Poseidionin kaupungin akropolis eli linnavuori. Muihin nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Agía Foteinín varhaiskristillisen basilikan rauniot ja arkeologinen museo. Kaupungin lähellä sijaitsee myös Poseidonin luolaksi kutsuttu antiikin aikainen kulttipaikka. Kárpathoksen lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä kaupungista lounaaseen. Iraklion
Iraklion (; translitteroituna myös muotoihin "Heraklion", "Herakleion"; venetsialaiskauden aikainen nimi "Candia") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ηρακλείου, "Dímos Irakleíou"), joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kaupunki on Kreetan alueen pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 120 neliökilometriä ja väkiluku 173 993. Varsinaisen Iraklionin kaupungin väkiluku on 140 730 (vuonna 2011). Kreeta
Saaren pääkaupunki on Iraklion, joka sijaitsee pohjoisrannikolla suunnilleen keskellä saarta. Kaupunki on myös Iraklionin alueyksikön pääkaupunki. Muita suuria kaupunkeja ovat Chanián alueyksikön pääkaupunki Chaniá, Réthymnon alueyksikön pääkaupunki Réthymno ja Lasíthin alueyksikön pääkaupunki Ágios Nikólaos. Lasíthissa sijaitsevat myös Ierápetran ja Siteían kaupungit. Kreikan taistelu
Italia oli aiemmin hyökännyt Kreikkaan 26. lokakuuta 1940 valloitettuaan sitä ennen Albanian, mutta oli joutunut perääntymään koettuaan tappion. Kreikkalaisten vastahyökkäys ajoi italialaiset takaisin Albaniaan. Kreikkalaiset etenivät Albaniaan miehittäen noin kolmanneksen maan pinta-alasta. Italia joutui tämän seurauksena pyytämään Saksalta apua. Saksan hyökkäys alkoi 6. huhtikuuta 1941, ja sen takia kreikkalaiset perääntyivät Albaniasta 12. huhtikuuta Saksan nopean etenemisen vuoksi. Sota päättyi Saksan, Italian ja Bulgarian voittoon 23. huhtikuuta Ateenan miehityksen ja Kreetan valtauksen jälkeen. Taistelun seurauksena Kreikan kuningas Yrjö II ja hallitus pakenivat Egyptiin. Taistelun jälkeen Kreikka jaettiin vyöhykkeisiin Saksan, Italian ja Bulgarian kesken. Kreikka pysyi saksalaisten hallussa vuoteen 1944 saakka, jolloin puna-armeijan hyökätessä saksalaiset joukot vetäytyivät maasta. Myöhemmin liittoutuneet tekivät maihinnousun maahan ja vapauttivat pääkaupunki Ateenan 13. toukokuuta 1944. Vaikka saksalaiset vetäytyivät sisämaasta, yksittäisiä saksalaisten joukkojen linnoituksia oli useilla saariryhmillä, jotka pitivät pintansa sodan loppuun saakka. Vapautuksesta huolimatta levottomuudet maassa jatkuivat ja Kreikassa alkoi vuonna 1946 sisällissota, joka päättyi vuonna 1949. Kos (kaupunki)
Kos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kosin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κω, "Dimotikí Enótita Ko") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kosin saarella, Kosin alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 19 432 (vuonna 2011). Kosin kaupunki on Kosin saaren pääkaupunki sekä Kosin kunnan kuntakeskus. Ólympos (Kárpathos)
Ólympos (; myös "Ólymbos") on Kreikan kylä sekä samanniminen Kárpathoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ολύμπου, "Dimotikí Enótita Olýmpou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Kárpathoksen saarella, Kárpathoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 556 ja varsinaisen Ólympoksen kylän väkiluku 270 (vuonna 2011).
Ólympoksen kylä sijaitsee Kárpathoksen saaren pohjoisosassa vuoren rinteellä vajaan kilometrin päässä saaren länsirannikosta ja noin 58 kilometriä luoteeseen saaren pääkaupungista Kárpathoksen kaupungista eli Pigádiasta. Ólympoksen kunnallisyksikkö käsittää Kárpathoksen saaren pohjoisosan sekä sen pohjoispuolella sijaitsevan Sarían saaren. Ólympos oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kárpathoksen kuntaan. Argostóli
Argostóli (; kath. Αργοστόλιον, "Argostólion") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kefalonián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αργοστολίου, "Dimotikí Enótita Argostolíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kefalonián saarella, Kefalonián alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 13 237 ja varsinaisen Argostólin kaupungin väkiluku 9 748 (vuonna 2011). Argostóli on Kefalonián saaren pääkaupunki ja Kefalonián kunnan kuntakeskus.
Argostóli sijaitsee Kefalonián saaren lounaisosassa Argostólinlahden osana olevan pienemmän luonnonsatamalahden rannalla. Se on saaren suurin asutus ja tärkeimpiä satamia. Kaupungin rakennuskanta oli aiemmin suurelta osin peräisin venetsialaisvallan ajalta. Kaupunki kärsi kuitenkin suuria tuhoja maanjäristyksessä vuonna 1953 ja se on rakennettu uudelleen. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Argostólin arkeologinen museo. Kefalonián kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kahdeksan kilometriä kaupungista etelään. Kálymnos
Kálymnos (; myös "Kálimnos") on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään. Se on yksi saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Saaren pinta-ala on 111,581 neliökilometriä ja asukasluku 16 001 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Kálymnos kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Póthia. Kreikan talous
Maan teollisuus on keskittynyt suurilta osin Ateenan ja Thessalonikin alueille. Syynä tähän on se, että näissä kaupungeissa asukkaita on eniten ja kulkuyhteydet ovat erinomaiset. Vesivoimaa rakennetaan ja öljyn poltosta siirrytään kotimaisiin polttoaineisiin, kuten ruskohiileen ja turpeeseen, jotka kasvattavat kotimaan markkinoita. Sekä saarista että mantereelta löytyy maalämpölaitoksia, Kithoksen saarelta suuri tuulivoimapuisto ja kreikkalaisia aurinkokeräimiä sekä aurinkolämmitysjärjestelmiä myydään koko Euroopassa. Tärkeitä teollisuustuotteita ovat tupakkatuotteet, tekstiilit, vaatteet, kengät sekä sementti ja lannoitteet. Agora (Ateena)
Agoran alue hylättiin suurelta osin slaavien kansainvaellusten aikaan 500-luvun lopulla. Alueesta tuli asuinalue jälleen keskibysanttilaisena aikana ja se säilyi sellaisena läpi osmanivallan ajan. Hefaistoksen temppeli toimi Pyhälle Yrjölle omistettuna kirkkona. Ateenan tultua Kreikan pääkaupungiksi vuonna 1834 alueen asutus laajeni. Euroopan historia
Sisäiset levottomuudet ja heimosodat köyhdyttivät Kreikkaa, ja Mykenen valtiaat menettivät asemansa noin vuonna 1100 eaa. Seuraavat vuosisadat olivat Kreikkaa hallinneiden sotapäällikköjen ja sukujen välistä kilpailua. Tätä aikaa, 1100–800 eaa., kutsutaankin Kreikan pimeiksi vuosisadoiksi, koska tietoa tuolta ajalta on jäänyt melko vähän. Valta siirtyi pikkuhiljaa maata omistavalle ylimystölle eli aristokraateille, jotka perustivat kaupunkeja puolustautumista ja kaupankäyntiä varten. Seuraavan kolmen vuosisadan aikana eli arkaaisella kaudella (, ”vanha”) syntyivät Kreikan kaupunkivaltiot ("polis"). Kaupunkivaltio muodostui keskuspaikasta ja ympäröivästä maaseudusta. Suurin osa väestöstä sai elantonsa maataloudesta. Kreikan maantiede
Epeiros sijaitsee Luoteis-Kreikassa. Sen pohjoispuolella sijaitsee Albania. Epeiros on vuoristoista ja eristyneempää aluetta. Sen suurin kaupunki on Ioánnina. Laaja Píndos-vuoristo erottaa Epeiroksen sen itäpuolella sijaitsevasta Thessaliasta. Korkein huippu on Kreikan toiseksi korkein vuori Smólikas. Kreikan parlamenttitalo
Kreikan parlamenttitalo ( eli Παλαιά Ανάκτορα, "Palaiá Anáktora", ”Vanha kuninkaallinen palatsi”) on Kreikan parlamentin kokoontumispaikka. Se sijaitsee maan pääkaupungin Ateenan ydinkeskustassa Sýntagma-aukion laidalla. Kreikka yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
Kreikka on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin ensimmäisistä kisoista, vuodesta 1934 lähtien. Se on saavuttanut yhteensä 29 mitalia, joista 11 on kultaa. EM-kisojen mitalitilastossa se on 22. sijalla. Kreikan pääkaupunki Ateena toimi EM-kilpailujen isäntäkaupunkina vuosina 1969 ja 1982. Kreikan parlamenttitalo
Nykyinen parlamenttitalo rakennettiin alun perin kuninkaalliseksi palatsiksi Kreikan ensimmäiselle kuninkaalle Otolle sen jälkeen, kun Ateenasta oli tullut itsenäistyneen Kreikan pääkaupunki. Rakennuksen suunnitteli saksalainen arkkitehti Friedrich von Gärtner ja se rakennettiin vuosina 1836–1843. Palatsin sijaintipaikaksi päätettiin Boubounístran kukkula. Vaihtoehtoisia sijoituspaikkoja olivat olleet muun muassa Akropolis, Kerameikós, Lykavittós ja Omónoia-aukio. Etelä-Egean saaret
Etelä-Egean saaret () eli Etelä-Egean saarten alue (Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου, "Periféreia Notíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ermoúpoli. Nikosia
Nikosia (, ) on Kyproksen pääkaupunki. Se on samalla myös vain Turkin itsenäiseksi tunnustaman Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan pääkaupunki. Kreikka
Kreikka on hyvin konservatiivinen maa ja perinteitä kunnioitetaan ja ylläpidetään vahvasti. Vaikka suuri osa kreikkalaisista asuu suurissa kaupungeissa, monilla on juuret ja läheiset yhteydet ”aitoon Kreikkaan” maaseudun ja saariston pienissä kylissä. Joskus sanotaan, että kreikkalaiseen perinteiseen elämänmenoon kuuluu ”katsella, kun maailma menee menojaan”, ja maa muuttuu monissa asioissa hitaasti. Kulttuuri on perhekeskeinen. Kirkon asema on edelleen vahva, ja kysymys ”oletko ortodoksi?” on lähes synonyymi kysymyksen ”oletko kreikkalainen?” kanssa. Iraklion (alueyksikkö)
Alueen pääkaupunki Iraklion on koko Kreetan pääkaupunki ja saaren suurin kaupunki. Aígina (kaupunki)
Aígina (; myös "Égina") on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Aíginan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kaupungin väkiluku on 6 867 (vuonna 2011). Aígina on Aíginan saaren pääkaupunki ja Aíginan kunnan kuntakeskus. Kreikka yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Kreikka on osallistunut kaikkiin yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin, jollaiset järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983. Se on saanut MM-kilpailuissa yhteensä 21 mitalia, joista viisi on kultaisia. Ensimmäisen mitalinsa maa sai Helsingissä 1983 ja ensimmäisen kultamitalinsa Sevillassa 1999. Kreikka järjesti MM-kilpailut vuonna 1997, jolloin isäntäkaupunkina toimi Ateena. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Pohjois-Kyproksen suurin kaupunki on pääkaupunki Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa, tai oikeammin sen Pohjois-Kyproksen puolella oleva osa eli Pohjois-Nikosia (). Muut suurimmat kaupungit ovat Gazimağusa eli Famagusta/Ammóchostos (), Girne eli Kyrenia/Kerýneia (), Gönyeli eli Kióneli () ja Güzelyurt eli Mórfou (). Gýtheio
Gýtheio sijaitsee Mánin niemimaalla, Välimereen kuuluvan Lakonianlahden rannalla. Gýtheiosta on matkaa Areópoliin 28 kilometriä, Mystrakseen 48 km, Kreikan pääkaupunkiin Ateenaan 271 km ja Patrakseen 277 km. Gýtheiosta kulkee lauttoja muun muassa Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen, Kytheran saarelle, Neápoliin sekä Elafónisoksen saarelle. Kaupungin edustalla sijaitsee pieni Kranáin saari. Kreikan parlamentti
Kreikan lain mukaan parlamentti säätää lait, edustaa Kreikan kansalaisia vaaleilla valittujen kansanedustajien välityksellä sekä valvoo hallituksen toimintaa. Parlamentti perustettiin vuonna 1843 ja viimeisimmät parlamenttivaalit järjestettiin syyskuussa 2015 (syyskuun 2015 parlamenttivaalit). Parlamentti kokoontuu parlamenttitalossa Ateenan ydinkeskustassa. Antiikin Kreikan maantiede
Seuraavassa on luetteloitu kreikkalaisten tärkeimmät asuma-alueet, toisin sanoen alueet, joilla oli kreikkalaisia poliksia arkaaisella ja klassisella kaudella. Varsinainen Kreikka käsitti nykyisen Kreikan eteläosan sekä suuren osan saaristosta. Epeiros ja Makedonia nähtiin pitkään puolikreikkalaisina alueina. Useimmat muista alueista olivat kreikkalaisia ainoastaan rannikolla sijainneiden siirtokuntien osalta, kun taas sisämaata asuttivat ei-kreikkalaiset kansat.
Luettelo antiikin Kreikan kaupungeista sisältää kaikki tunnistetut arkaaisen ja klassisen kauden polikset eli kaupunkivaltiot sekä muita merkittävimpiä kaupunkeja, joihin kuuluu varsinaisten polisten alaisuudessa olleita kaupunkeja sekä myöhempiä, hellenistisen ja roomalaisen kauden kaupunkeja kreikankielisellä alueella. Luettelo antiikin Kreikan poliksista alueittain sisältää pelkästään polikset ryhmiteltynä yllä esitettyjen alueittein mukaisesti. Nikosia
Nikosia sijaitsee Kyproksen saaren keskiosissa Pediaíos-joen varrella. Kaupunki on Berliinin muurin sortumisen jälkeen Euroopan ainoa jäljellä oleva kahtia jaettu pääkaupunki. YK valvoo kaupunkia jakavaa demilitarisoitua ”Vihreää linjaa”. Pohjoispuolella sijaitsee miehitetty turkkilainen osa ja etelässä kreikkalainen osa. Rajan voi ylittää muutamista rajanylityspaikoista. Kreikan maantiede
Peloponnesos muodostaa saarenkaltaisen niemimaan, joka yhdistyy varsinaiseen Manner-Kreikkaan luonnostaan ainoastaan koillisosassaan kapean Korintin kannaksen välityksellä. Manner-Kreikan ja Peloponnesoksen erottavat toisistaan Korintin- ja Saroninlahdet. Kannaksen poikki kulkee Korintin kanava. Nykyisin Korintinlahden yli on rakennettu sen länsipäässä Ríon–Antírrion silta. Peloponnesos on vuoristoista aluetta, jossa on jonkin verran rannikkotasankoja ja jokilaaksoja. Korkein vuori on Taÿ́getos ja tärkeimmät joet Evrótas ja Alfeiós. Suurimmat kaupungit ovat Patras ja Kalamáta. Kreeta
Kreeta () on Kreikan saari, joka sijaitsee itäisellä Välimerellä Egeanmeren etelälaidalla. Se on koko Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Kreeta on itä–länsisuunnassa noin 250 kilometrin pituinen, 12–60 kilometrin levyinen, ja sen pinta-ala on 8 303 neliökilometriä. Saaren asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 622 913. Hallinnollisesti Kreeta muodostaa oman alueensa eli periferiansa, Kreetan alueen, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kreetan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Iraklion, ja sen muut suurimmat kaupungit ovat Chaniá, Réthymno, Ágios Nikólaos, Ierápetra ja Siteía. Saarella vallitsee leuto välimerenilmasto. Kreikka
Nykyinen Kreikka on parlamentaarinen tasavalta. Maa on Yhdistyneittein kansakuntien perustajajäsen sekä Euroopan unionin, OECD:n, WTO:n, ETYJ:in ja puolustusliitto Naton jäsen. Kreikka on markkinatalous ja Balkanin alueen suurin talous. Sen bruttokansantuote asukasta kohden on eri tilastoissa maailman 38.–40. suurin. Merkittäviä elinkeinoja ovat muun muassa turismi ja laivanvarustus. Maan valuutta on euro. Kreikkalaisten enemmistö puhuu kreikan kieltä ja kuuluu ortodoksiseen kirkkoon. Kreikka
Varhaisten kulttuurien romahtamista seurasivat Kreikan pimeät vuosisadat, jotka kestivät noin 1200–800 eaa. Tuona aikana alueella tapahtui paljon kreikkalaisten kansojen kansainvaelluksia, ja Kreikka siirtyi pronssikaudelta rautakaudelle, joka alkoi noin 1000 eaa. Levottomana aikana kulttuuri taantui ja yhteisöt köyhtyivät. Noin 1000–850 eaa. kehittyivät homeerisen ajan kuningaskunnat. Noin 900 eaa. alkoi geometrinen kausi, joka merkitsi suurta kehitystä keramiikassa, ja osoittaa samalla kulttuurin ja talouden elpymistä ja kaupankäynnin lisääntymistä. Noin 800 eaa. lähtien syntyivät polikset eli kreikkalaiset kaupunkivaltiot, joissa kehittyi uusi ja kukoistava kulttuuri. Tämän aikakauden Kreikasta käytetään termiä antiikin Kreikka ja sen varhaisvaiheesta noin 700–500 eaa. nimitystä Kreikan arkaainen kausi.
Ensimmäiset historiallisesti tunnetut Olympian kisat pidettiin vuonna 776 eaa., mistä alkaa historiallinen aika Kreikassa. Antiikin Kreikan kirjallisuus ja samalla koko länsimainen kirjallisuus sai alkunsa Homeroksen teosten "Ilias" ja "Odysseia" myötä noin 750–700 eaa. Antiikin Kreikan arkkitehtuuri alkoi saada muotonsa, kun ensimmäinen doorilainen temppeli, Olympian Heran temppeli rakennettiin noin 600 eaa. Kreetan yliopisto
Kreetan yliopisto () on Kreetan saarella Kreikassa toimiva yliopisto. Yliopistolla on kampukset Réthymnossa sekä saaren pääkaupungissa Iraklionissa. Réthymno on yliopiston pääpaikka. Kreetan yliopistossa on noin 13 000 opiskelijaa, noin 2 000 jatko-opiskelijaa sekä 540-henkinen opetus- ja tutkimushenkilökunta. Kreetan yliopisto perustettiin vuonna 1973, ja se aloitti toimintansa vuosina 1977–1978. Zákynthos (kaupunki)
Zákynthos (; tai "Zacinto") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Zákynthoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ζακυνθίων, "Dimotikí Enótita Zakynthíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Zákynthoksen saarella, Zákynthoksen alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 16 810 ja varsinaisen Zákynthoksen kaupungin väkiluku 9 772 (vuonna 2011). Zákynthoksen kaupunki on Zákynthoksen saaren pääkaupunki ja Zákynthoksen kunnan kuntakeskus.
Zákynthoksen kaupunki sijaitsee Zákynthoksen saaren itärannikolla. Zákynthoksen kunnallisyksikkö käsittää saaren itäosan. Lisäksi siihen kuuluvat Strofadien saariryhmän saaret Stamfáni ja Árpyia sekä Kalonísin saari. Zákynthoksen kaupunki on saaren suurin asutus ja pääsatama, ja paitsi saaren hallinnollinen myös taloudellinen ja kulttuurikeskus. Kaupungin rakennuskanta oli aiemmin sekoitus venetsialais-, ranskalais- ja englantilaistyylisiä rakennuksia, mutta suuri osa niistä tuhoutui maanjäristyksessä vuonna 1953. Kaupunki on sittemmin rakennettu uudelleen. Panathinaikos VC
Panathinaikos on kreikkalainen lentopallojoukkue, joka toimii Kreikan pääkaupungissa, Ateenassa. Panathinaikosin seura perustettiin jo vuonna 1919, ja se on yksi vanhimmista seuroista Kreikassa. Panathinaikosin omistaa kreikkalainen, suuri ravintola omistaja Vlassis Stathokostopoulos. Joukkuetta valmentaa italialainen Mauro Berruto, joka on toiminut myös Suomen lentopallomaajoukkueen päävalmentajana vuodesta 2005 lähtien. Neápoli (Lakonia)
Neápolista on matkaa Lakonian alueyksikön pääkaupunkiin Spártiin 137 kilometriä ja Kreikan pääkaupunkiin Ateenaan 360 km. Neápolista kulkee laivoja muun muassa Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen, Kytheran saarelle, Gýtheioon sekä Elafónisoksen saarelle. Anafiótika
Anafiótika () on pieni kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se on osa Plákan vanhaa kaupunkia ja sijaitsee sen yläpuolella Akropoliin koillisrinteessä. Kaupunginosa kuuluu Ateenan 1. suuralueeseen.
Kaupunginosa on syntynyt 1840-luvulla, kun Ateenaa alettiin rakentaa itsenäistyneen Kreikan pääkaupungiksi. Tuolloin tarvittiin paljon rakennusmiehiä, kuten kivityömiehiä ja puuseppiä, joista monet tulivat Kykladien saarilta. Rakennusmiehet rakensivat samalla itselleen omat talot Akropoliin rinteeseen. Alue oli vuonna 1834 julistettu suojelluksi arkeologiseksi alueeksi, mutta talot rakennettiin puolisalaa ja niin nopeasti, etteivät viranomaiset ehtineet puuttua rakentamiseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Kykladeihin kuuluvasta Anáfin saaresta, josta ensimmäiset asukkaat tulivat. Kreikan maantiede
Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Korkein vuori on Ólympos (). Patras
Patras on Kreikan kolmanneksi suurin kaupunki ja läntisen Kreikan merkittävin satamakaupunki. Se on kehittynyt antiikin ajan Patrain kaupungista, joka oli merkittävä keskus erityisesti roomalaisella kaudella. Kaupunki säilyi linnoitettuna keskuksena läpi keskiajan ja on kehittynyt merkittäväksi satamaksi jälleen 1800-luvulta lähtien ja nykyisin myös yliopistokaupungiksi. Proastiakós
Proastiakós (, ”Esikaupunki[juna]”) on nimitys TrainOSE:n paikallisjunalinjoille Kreikassa. Ne palvelevat maan suurimpia kaupunkeja Ateenaa, Thessalonikia ja Patrasta. Paikallisjunaliikenteen kehittäminen alkoi 1990-luvulla ja ensimmäiset linjat aloittivat toimintansa Ateenan olympialaisten alla vuonna 2004. Uusia linjoja on rakenteilla. Euboia
Euboia ( tai "Évvia", , , ) on Kreikan saari, joka sijaitsee Manner-Kreikan itärannikon edustalla. Se on Kreikan toiseksi suurin saari. Saaren pinta-ala on 3 580 km² ja asukasluku noin 200 000 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Chalkída. Kreikka
Kreikan historia on pitkä. Maa on ollut asuttu vähintään 200 000 vuoden ajan. Kreikka on Euroopan varhaisimman korkeakulttuurin minolaisen kulttuurin syntymäpaikka. Antiikin Kreikka oli koko länsimaisen sivistyksen kehto, ja länsimaisen demokratian, filosofian, tieteen ja taiteen syntymäpaikka. Myöhemmin Kreikasta tuli osa Makedonian valtakuntaa. Sittemmin se oli keskeinen osa Rooman valtakuntaa ja sen perillistä Bysantin valtakuntaa. Vuoteen 1500 mennessä Osmanien valtakunta oli vallannut suuren osan maasta. Osassa maata valtaa piti myös Venetsian tasavalta. Kreikka aloitti vapaustaistelun vuonna 1821 ja itsenäistyi Osmanien valtakunnasta lopullisesti vuonna 1830. Osoituksena pitkästä historiasta Kreikassa on 18 Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta. Kreikan maantieteelliset alueet
Kreikkalainen Makedonia sijaitsee maan pohjoisosassa. Se kattaa suuren osan Albanian, Makedonian tasavallan ja Bulgarian vastaisista rajoista ja sijaitsee niiden ja Egeanmeren välissä. Alueella on laajoja tasankoja ja se on merkittävää maanviljelysaluetta. Makedonian ja Thessalian rajalla sijaitsee maan korkein vuori Ólympos. Merkittävin keskus on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja satama Thessaloniki. Alueen tärkeimmät joet ovat Strymónas ja Axiós sekä pisin kokonaan Kreikan alueella virtaava joki Aliákmonas. Etelärannikolla Egeanmereen työntyy Chalkidikín niemimaa. Suurimmat järvet ovat Vólvi, Vegorítida ja Koróneia. Kreikka
Kreikka on vuoristoinen maa. Vuoristo kattaa noin 80 prosenttia maan pinta-alasta, mikä tekee Kreikasta Euroopan kolmanneksi vuoristoisimman maan Norjan ja Albanian jälkeen. Mantereen vuoriketjut jatkuvat meressä niemimaina ja saarijonoina. Maan keskikorkeus on 498 metriä merenpinnasta. Noin 67 prosenttia pinta-alasta on yli 200 metrin korkeudella merenpinnasta ja noin 13 prosenttia yli metrin korkeudella merenpinnasta. Kreikan korkein vuori on Ólympos () ja merkittävin vuoristo maan pohjois-eteläsuunnassa halkaiseva Píndos-vuoristo, jossa sijaitsee muun muassa toiseksi korkein huippu Smólikas (). Myös suuri osa Kreikan saarista on vuoria, jotka kohoavat Egean nykyisin merenalaisesta maamassasta. Saariston korkein vuori on Kreetan Ída eli Psiloreítis (). Kreikan kuvaus
Kirja I kuvaa Attikan aluetta eli Ateenaa ympäröivää maakuntaa, sekä Megarista eli Megaran aluetta. Pausanias kuvaa ennen kaikkea Ateenan nähtävyyksiä, kuten Akropolis, sekä Ateenan ympäristön demoksia. Ateenassa Pausanias tarkastelee muun muassa Athene-jumalattaren suurta kullasta ja norsunluusta valmistettua patsasta, Solonin lait kirjaavia piirtokirjoituksia, ja sodassa kuolleiden miesten muistomerkkejä ja muita kuvapatsaita. Matka kulkee kaakosta Sunionin niemeltä Ateenan kaupunkiin, sieltä koilliseen Marathoniin ja Rhamnukseen, ja sieltä länteen Salamiin ja Eleusiin kautta kohti Megaraa. Näin Pausanias kuvaa järjestyksessä seuraavat paikat: Kreikka
Kreikan valtionpäämies on Kreikan presidentti, jonka valitsee parlamentti. Presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa. Vuodesta 2015 presidenttinä toimii Prokópis Pavlópoulos. Kreikan hallitusta johtaa Kreikan pääministeri. Vuodesta 2015 pääministerinä toimii Syriza-puolueen Aléxis Tsípras. Ateena
Modernin Ateenan keskusaukio on Sýntagma eli Perustuslain aukio. Sen laidalla sijaitsee muun muassa entinen kuninkaallinen palatsi eli nykyinen Kreikan parlamenttitalo, Tuntemattoman sotilaan hauta sekä joitakin kaupungin kalleimmista hotelleista, kuten kaupungin ensimmäinen hotelli "Grande Bretagne". Aukio on myös tärkeä liikenteen solmukohta: kaksi Ateenan kolmesta metrolinjasta kulkee sen ali ja lisäksi sieltä lähtee useita linja-autolinjoja. Sýntagmalta länteen kulkee Ermoú-katu, joka on kaupungin keskeisimpiä ostoskatuja.
Parlamenttitalon takana levittäytyy Kansallispuutarha, joka on vihreä keidas kaupungin keskellä. Muutoin Ateenassa on kokoonsa nähden suhteellisen vähän puistoja. Kansallispuutarhan läheisyydessä sijaitsee Panathinaïkó-stadion. Se rakennettiin 1800-luvun lopulla kaupungin antiikin aikaisen stadionin paikalle ja sen mallin mukaan ensimmäisiä nykyaikaisia olympialaisia varten. Stadion tunnetaan myös nimellä Kallimarmaron eli ”Kauniin marmorinen”, sillä se on maailman ainoa stadion, joka on rakennettu kokonaisuudessaan valkoisesta marmorista. Náxos (kaupunki)
Náxos (; myös "Naksos") eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νάξου, "Dimotikí Enótita Náxou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Náxoksen saarella, Náxoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 726 ja varsinaisen Náxoksen kaupungin väkiluku 7 070 (vuonna 2011). Kaupunki on Náxoksen saaren pääkaupunki sekä Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kuntakeskus. Kyproksen miehitys
Iso-Britannia sai kaksi sotilastukikohtaa Akrotíriin ja Dekéleiaan. Saari ei saanut liittyä Kreikkaan eikä Turkkiin. Pääkaupungiksi tuli Nikosia. Sopimus hyväksyttiin 16. elokuuta vuonna 1960 Lontoossa. Sopimus perustui kompromissiin, ja monet kyproksenkreikkalaiset eivät hyväksyneet sitä. Makarios itsekin piti itsenäistymisneuvotteluissa sovittua järjestelmää toimintakyvyttömänä. Kreikan maantiede
Thessalia koostuu kahdesta laajasta tasangosta, jotka ovat Kreikan merkittävintä viljelyaluetta. Tasankoja yhdistää Pineiós-joki. Alueen suurimmat kaupungit ovat Lárisa ja Vólos. Maastopalot Välimeren maissa 2009
Suuri metsäpalo leimusi elokuun lopussa Kreikassa 40 km päässä pääkaupungista Ateenasta. Savu ja tulenkajo näkyivät kaupungin keskustaan. Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alue
Thessalian ja Keski-Kreikan hajautetun hallinnon alue () on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Thessalian ja Keski-Kreikan alueet ja sen pääkaupunki on Lárisa. Ateena
Ateenasta tuli vastasyntyneen Kreikan kuningaskunnan pääkaupunki 18. syyskuuta 1834. Perusteluna valinnalle oli lähinnä kaupungin loistava menneisyys. Tuolloin kaupungissa oli asukkaita vain noin 8 000. Kuningas ja hovi muuttivat Ateenaan Náfpliosta. Ateenaa alettiin rakentaa maan pääkaupungiksi. Valtionhallinto toimi aluksi kirkoissa ja moskeijoissa. Kreikan maantiede
Varsinaisiksi kaupungeiksi luetaan Kreikassa asutukset, joissa on yli 10 000 asukasta. Pieniksi kaupungeiksi voidaan lukea asutukset, joiden koko on 2 000–10 000 asukasta. Tätä pienemmät väestötilastoidut asutukset ovat yleensä kyliä, mutta niihin kuuluu myös esimerkiksi luostareita. Suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan ja Thessalonikin metropolialueet. 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa ja kaupunkiväestöstä vajaa puolet Ateenan metropolialueella. Roomalainen Kreikka
Roomalainen Kreikka on ajanjakso Kreikan historiassa. Se alkoi Rooman voitettua korinttilaiset Akhaian sodassa vuonna 146 eaa. Ajanjakson katsotaan usein päättyneen siihen, kun keisari Konstantinus siirsi Rooman valtakunnan pääkaupungin Byzantioniin 330 jaa. Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)
Kreikan kansallinen museo perustettiin alun perin vuonna 1829. Alkuvaiheessa se toimi Aíginan saarella. Kun pääkaupunki siirrettiin Ateenaan ja kaupungissa alettiin tehdä huomattavia antiikin kohteiden tutkimus- ja kunnostustöitä, myös museo siirrettiin kaupunkiin. Näin syntyi nykyinen Kansallinen arkeologinen museo. Nykyisen museorakennuksen rakentaminen alkoi vuonna 1866 ja se valmistui vuonna 1891. Pláka (Ateena)
Nimi ”Pláka” on mahdollisesti peräisin siitä, että 1400-luvulla alueella asui arvaniitteja, jotka kutsuivat sitä nimellä "Pliak Athina" (”Vanha Ateena”). Toisaalta nimi voi tarkoittaa myös ”laakeaa” aluetta. Pláka on käytännössä se Ateenan kaupunki, josta tuli itsenäistyneen Kreikan pääkaupunki vuonna 1834. Kreeta
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kreetan alueella asui 621 340 asukasta, joista naisia oli 312 580 ja miehiä loput 308 760. Asukkaista yli kolmasosa asuu kolmessa suuressa kaupungissa. Pääkaupungissa Iraklionissa asui vuonna 2011 173 450 asukasta, Chaniássa 108 310 ja Réthymnossa 54 900. Ágios Nikólaoksessa asui 26 430, Siteíassa 18 550 ja Ierápetrassa 28 270 asukasta. Ándros (kaupunki)
Ándros () eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ándroksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άνδρου, "Dimotikí Enótita Ándrou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ándroksen saarella, Ándroksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 901 ja varsinaisen Ándroksen kaupungin väkiluku 1 428 (vuonna 2011). Ándroksen kaupunki on Ándroksen saaren pääkaupunki ja Ándroksen kunnan kuntakeskus.
Ándroksen kaupunki sijaitsee Ándroksen saaren itärannikolla luonnonsatamalahden pohjukassa. Kunnallisyksikkö käsittää saaren keskiosan. Ándros oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä uudeksi Ándroksen kunnaksi yhdessä Kórthion ja Ydroúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Patras
Patras (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Πατρέων, "Dímos Patréon"), joka sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Kaupunki on Länsi-Kreikan pääkaupunki sekä Akhaian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 333,1 neliökilometriä ja väkiluku . Varsinaisen Patraksen kaupungin väkiluku on (vuonna 2011). Salamis (kaupunki)
Salamis (; kath. Σαλαμίς, "Salamís") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Salamiin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σαλαμίνας, "Dimotikí Enótita Salamínas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Salamiin saarella Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 31 776 ja varsinaisen Salamiin kaupungin väkiluku 25 370 (vuonna 2011). Salamis on Salamiin saaren pääkaupunki, Salamiin kunnan kuntakeskus ja Saarten alueyksikön hallinnollinen keskus.
Salamiin kaupunki sijaitsee Salamiin saaren länsirannikolla Salamiinlahden pohjukassa. Se on väkiluvultaan saaren suurin asutus. Nykyinen Salamiin kaupunki on saaren kolmas tämän niminen kaupunki. Antiikin Salamiin kaupunki sijaitsi alun perin saaren etelärannikolla ja myöhemmin ateenalaisvallan aikana saaren itärannikolla eli Ateenan puolella lähellä nykyistä Ampelákiaa. Nykyinen Salamiin kaupunki on kehittynyt myöhemmin eri paikkaan. Kreikka
Kreikka on hyvin homogeeninen valtio ja enemmistö sen asukkaista pitää itseään etnisinä kreikkalaisina. Virallisten lukujen mukaan vain yksi prosentti asukkaista puhuu äidinkielenään muuta kuin kreikkaa. Maassa on kuitenkin pieniä määriä turkkilaisia, slaaveja, albaaneja, pomakkeja, romaneja ja valakeja. Etnisyyttä ei kuitenkaan tilastoida. Kreikassa asuvista on Kreikan kansalaisia ja muiden maiden kansalaisia. Suurin osa maan vähemmistöistä elää Pohjois-Kreikan alueella lähellä naapurimaiden rajoja. Albaaneista suurin osa oleskelee maan suurimmissa kaupungeissa laittomasti (arvioitu määrä noin 300 000), mutta Pohjois-Kreikassa asuu myös albaniaa äidinkielenään puhuvia yhteisöjä, jotka ovat ortodokseja ja Kreikan kansalaisia. Erityisesti Kreikan suurissa kaupungeissa on myös suuri määrä paperittomia maahanmuuttajia muun muassa Lähi-idästä ja Afrikasta. Mýrina (Límnos)
Mýrina () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Límnoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μύρινας, "Dimotikí Enótita Mýrinas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Límnoksen saarella, Límnoksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 8 006 ja varsinaisen Mýrinan kaupungin väkiluku 5 711 (vuonna 2011). Mýrina on Límnoksen saaren pääkaupunki ja Límnoksen kunnan kuntakeskus.
Mýrinan kaupunki sijaitsee Límnoksen saaren länsirannikolla. Se on saaren pääsatama ja rakennettu kahden luonnosatamalahden rannalle. Lahtien välissä on niemi, jossa on venetsialaisaikainen linna (Kástro) vulkaanista kiveä olevien kalliomuodostelmien ympäröimänä. Mýrinan kunnallisyksikkö käsittää saaren koko länsiosan. Kreeta
Maanviljely työllistää valtaosan kreetalaisista, mutta myös kotieläinten, kuten sikojen, vuohien, lampaiden ja siipikarjan hoito on merkittävää. Saaren pinta-alasta miltei puolet oli 2000-luvun alussa lampaiden ja vuohien laidunnuksessa. Huomattavia elinkeinoja ovat lisäksi oliivin-, hedelmän- ja viininviljely. Kreetalla on noin 35 miljoonaa oliivipuuta ja viisi miljoonaa appelsiinipuuta. Saarella kasvatetaan lisäksi esimerkiksi johanneksenleipäpuuta, mantelia, aprikoosia, viikunaa, sitrushedelmiä ja granaattiomenaa. Alankomaalainen Paul Kuipers toi 1960-luvulla saarelle muovista tehtyjä kasvihuoneita, joiden ansiosta saarelaiset voivat viljellä kurkkua, tomaattia ja vesimelonia huomattavasti enemmän. Nykyisin saarella viljellään kasvihuoneiden ansiosta myös ananasta, avokadoa ja banaania. Talviaikaan Kreetalta kuljetetaan pääkaupunki Ateenan markkinoille tavaraa. Neoliittinen Kreikka
Kreeta Kreeta
Kreetalla on yksi englanninkielinen koulu, The European School, joka sijaitsee pääkaupunki Iraklionissa. Koulu avattiin syyskuussa 2005, ja se pohjautuu kreikkalaiseen kouluun ja on maksuton. Chaniássa toimii myös vuonna 1994 perustettu Suomi-koulu, jota rahoitetaan Suomen opetushallituksen tuella, koulumaksuilla sekä mahdollisilla muilla maksuilla. Suomi-koulun kannatusyhdistys on Hanian Suomalaiset ry. Suomi-koulu tutustuttaa suomalaisiin juhliin ja perinteisiin sekä pyrkii muun muassa muodostamaan suomen kieltä kohtaan myönteisen asenteen. Kreikan kaupungit
Nimitys "kaupunki" on näin ollen puhtaasti tilastollinen ja yleiseen kielenkäyttöön perustuva, ei lainsäädäntöön perustuva. Kreikassa kaupungeilla ei myöskään ole suoraa suhdetta kuntiin samoin kuin esimerkiksi Suomessa, jossa osa kunnista on kaupunkeja. Kreikassa kunnan hallinnollinen keskus eli kuntakeskus voi olla kaupunki tai kylä, mutta varsinkin vuoden 2011 aluehallinto- ja kuntauudistuksen jälkeen yhdessä kunnassa voi olla useita kaupunkeja. Toisaalta suurkaupungit voivat koostua useasta kunnasta ja varsinaisesta kaupungista. Näin erityisesti Ateenan tapauksessa: varsinaisen Ateenan kunnan asukasluku on 664 046, mutta Ateenan metropolialueen lähes 60 kunnassa asuu yli 3 000 000 asukasta (vuonna 2011). Kallithéa (Attika)
Kallithéa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καλλιθέας, "Dímos Kallithéas"), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,749 neliökilometriä ja väkiluku 100 641 (vuonna 2011).
Kallithéa on Kreikan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Se kuuluu Ateenan metropolialueeseen, ja sen keskusta sijaitsee vain muutamia kilometrejä Ateenan keskustasta. Kaupungissa sijaitsee Kallithéan metroasema. Kreikka Eurovision laulukilpailussa
Kreikka on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta lähtien, joskin se jätti välistä vuosien , , , , ja kilpailut. Maa voitti kilpailun ensimmäistä kertaa vuonna Élena Paparízoun kappaleella ”My Number One”. Sen johdosta Eurovision laulukilpailu 2006 järjestettiin Kreikan pääkaupungissa Ateenassa. Kyllíni
Kyllíni sijaitsee Peloponnesoksen länsikulmassa sijaitsevan pienemmän niemen pohjoisrannalla. Sieltä on matkaa Eliksen hallinnolliseen keskukseen Pýrgokseen linnuntietä noin 39 kilometriä ja Länsi-Kreikan pääkaupunkiin Patrakseen noin 64 kilometriä. Kyllíni muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Κυλλήνης, "Topikí Koinótita Kyllínis"), johon kuuluu varsinaisen Kyllínin kylän lisäksi asumaton Kafkalídan saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 631. Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)
Kansallinen arkeologinen museo (), joskus "Kreikan kansallismuseo", on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se on Kreikan suurin ja merkittävin arkeologinen museo ja maailman suurin antiikin Kreikan aarteita esittelevä museo. Museo sijaitsee Exárcheian kaupunginosassa Ateenan keskustan pohjoisosissa. Kreikka
Kreikassa toimii 22 yliopistoa ja korkeakoulua. Niistä vanhin on vuonna 1837 perustettu Ateenan yliopisto, joka oli myös Balkanin ja Itäisen Välimeren alueen ensimmäinen yliopisto. Suurin on Thessalonikin Aristoteles-yliopisto, jossa on yli 95 000 opiskelijaa. Kreikka
Kreikassa vallitsee välimerenilmasto, joskin pohjoisosan vuorilla ilmasto on melko mantereinen. Kesä on lämmin tai kuuma, ja sateeton ja lähes pilvetön kausi kestää noin kolme kuukautta. Merituulet vilvoittavat saaristossa, mutta suurkaupungeissa kuten Ateenassa helle voi käydä pakahduttavaksi. Sateet ajoittuvat lähinnä talveen. Lunta voidaan saada kaikkialla Kreikassa, mutta saaristossa se on harvinaista. Alavilla alueilla se ei jää maahan juuri koskaan. Kevät ja syksy ovat lyhyitä välivuodenaikoja jolloin sää on vaihtelevaa. Kyproksen historia
Kreikan sotilasjuntta tuki kenraali Grivasin kansalliskaartin vallankaappausta vuonna 1974, ja Makarios III pakeni maasta. Turkin armeija teki maihinnousun saarelle estääkseen Kyproksen liittämisen Kreikkaan ja miehitti Pohjois-Kyproksen. Taisteluissa menehtyi 3000 ihmistä ja vallankaappaus oli päättynyt. Makarios III palasi johtamaan Kyprosta, joka oli pääkaupungin Nikosian tavoin jaettu turkkilaisten ja kreikkalaisten kesken. Kreikan maantieteelliset alueet
Kreeta on Kreikan suurin ja koko Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen yhdessä sen ympäristön pienten saarten kanssa. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkeimmat vuoret ovat Ída eli Psiloreítis ja Páchnes. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion suurkaupunkialueineen, Chaniá, Réthymno, Ierápetra ja Ágios Nikólaos. Hallinnollinen Kreetan alue sisältää Kreetan ja sen lähisaaret. Réthymno (alueyksikkö)
Alueen pääkaupunki Réthymno on Kreetan kolmanneksi suurin kaupunki. Alueen pohjoisrannikolla on pitkiä hiekkarantoja ja hotelleja. Agía Galíni on etelärannikon suosituin rantalomakohde. Alueella sijaitsevia nähtävyyksiä ja käyntikohteita ovat esimerkiksi Arkádin ja Prévelin luostarit, Réthymnon historiallinen satama ja keskusta sekä Ídan luola. Kreikan historia
Indoeurooppalaiset kreikkalaiset saapuivat nykyisen Kreikan alueelle viimeistään noin 2000 eaa. Jo 600-luvulla eaa. kreikkalaiset pitivät hallussaan nykyisen Kreikan lisäksi osia nykyisestä Turkista (Anatolia), Kyproksesta, Italiasta ja Libyasta. Antiikin Kreikkaa varsinkin sen klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa. voidaan pitää koko länsimaisen kulttuurin kehtona. Aleksanteri Suuren valloitukset 300-luvulla eaa. toivat myös Egyptin, Syyrian ja Mesopotamian alueet kreikkalaiseen kulttuuripiiriin. Nämä olivat osana kreikkalaista maailmaa useiden vuosisatojen ajan, myöhemmin muun muassa Bysantin valtakunnan osina. 1400-luvulle tultaessa lähes kaikki kreikkalaiset olivat kuitenkin joutuneet Osmaanien valtakunnan alaisuuteen. Nykyinen Kreikan valtio syntyi, kun Kreikka julistautui itsenäiseksi Osmanien valtakunnasta vuonna 1822 ja itsenäisyys tunnustettiin vuonna 1830. Thessaloniki
Thessaloniki on Kreikan toiseksi suurin kaupunki ja koko kreikkalaisen Makedonian keskus. Se sijaitsee Thermaïkóslahden pohjukassa Chalkidikín niemimaan juuressa. Kaupunkia kutsutaan usein Kreikassa myös nimellä Saloniki (Σαλονίκη). Thessaloniki on tärkeä teollisuus- ja talouskeskus ja yliopistokaupunki sekä pohjoisen Kreikan tärkein satama. Ateena
Ateena on Kreikan politiikan, talouden, yritysmaailman, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Antiikin aikaan Ateena hallitsi muuta Attikaa ja oli yksi Kreikan johtavista kaupunkivaltioista. Kaupungista ovat lähtöisin niin länsimainen demokratia-käsite kuin filosofiakin. Ateenan nimi pohjautuu kreikkalaisen jumaltaruston Pallas Athene -nimiseen viisauden jumalattareen. Kyproksenkreikkalaiset
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen ollen näin koko itäisen Välimeren suurin saari. Saari tuli osa helleenistä maailmaa kreikkalaisten siirtolaisten myötä. Kyproksenkreikkalaiset periytyvät mykeneläisistä kreikkalaisista, jotka asettuivat saarelle viimeistään 1200-luvulta eaa. alkaen. Aleksanteri Suuri valtasi saaren persialaisilta 333 eaa. Rooman valtakunnan jakauduttua vuonna 285 kyproslaiset saivat itsehallinnon lähes yhdeksän vuosisadan ajaksi Bysantin valtakunnan takaamana. Tuona itsehallinnon aikana ehkä tärkein yksittäinen tapahtuma varhaisena Bysantin aikana oli paikallisen Kyproksen kirkon perustaminen erilleen Antiokian patriarkaatista. Tuolloin keisari Zenon nimitti Kyproksen historiallisen pääkaupungin Salamiksen (nimettiin "Constantiaksi" keisari Constantius II:n aikana) piispan metropoliitan statuksella arkkipiispaksi.
Bysanttilainen aika muovasi vahvasti kyproksenkreikkalaista kulttuuria. Ortodoksinen usko muodostui oleelliseksi osaksi kyproksenkreikkalaisuutta, mikä auttoi säilyttämään vieraiden vallottajien aikana kulttuurillisen omaleimaisuuden. Koska Kypros ei koskaan ollut valtakuntien laajentumisen pääasiallinen kohde, vaan se lankesi vallottajien käsiin eräänlaisena ”sivutuotteena”, vierailla vallanpitäjillä ei ollut tarvetta tai intressiä hävittää paikallista kulttuuria. Mýkonos
Mýkonos (; myös "Míkonos") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 86,125 neliökilometriä ja asukasluku 10 110 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mýkonos kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Mýkonoksen kaupunki. Thessaloniki
Thessaloniki on Pohjois-Kreikan liikenteellinen keskus. Thessalonikin rautatieasemalta kulkee kaukojunia muun muassa Ateenaan sekä proastiakós-paikallisjunia lähialueelle. Thessalonikin kansainvälinen lentoasema sijaitsee Thérmissä metropolialueen kaakkoisosassa. Se on Kreikan kolmanneksi vilkkain lentoasema. Thessalonikin lähellä risteävät Kreikan merkittävimmät valtatiet, pohjois-eteläsuuntainen A1 ja itä-länsisuuntainen A2. Thásos
Thásos (; myös "Thássos") on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379 neliökilometriä ja asukasluku 13 765 (vuonna 2001). Hallinnollisesti Thásos kuuluu Thásoksen kuntaan, Thásoksen alueyksikköön ja Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Saaren pääkaupunki on Thásoksen kaupunki. Kreikka
Palvelusektorilta Kreikan suurimpiin yrityksiin kuuluu erityisesti pankkeja. Niistä suurimmat ovat Kreikan pankki, Ethnikí Trápeza (Kreikan kansallispankki), Alpha Bank, Eurobank Ergasias ja Trápeza Peiraiós (Pireuksen pankki). Muita suuria yrityksiä ovat muun muassa lentoyhtiö Aegean Airlines, veikkausyhtiö OPAP sekä teleyhtiö OTE. Kreikka on vanhastaan tunnettu merenkulkuvaltio ja sen kauppalaivasto, 860 alusta, on maailman 12. suurin. Kyproksen historia
Saari joutui roomalaisten haltuun 58 eaa, Pafoksen säilyessä pääkaupunkina. Vuonna 45 apostolit Paavali ja Barnabas vierailivat saarella ja sen käskynhaltija Sergius Paulus kääntyi kristinuskoon. Saaresta tuli siten ensimmäinen kristityn hallitsema alue. Saarella oli tuhoisia maanjäristyksiä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. sekä ensimmäisellä vuosisadalla, jolloin monet kaupungit jouduttiin rakentamaan uudelleen. Kyproksen miehitys
Miehitys alkoi sen jälkeen, kun Kyproksen presidentti Makarios III oli syrjäytetty vallankaappauksessa 15. heinäkuuta maan pääkaupungissa Nikosiassa. Kaappauksen takana olivat kyproksenkreikkalainen Níkos Sampsón ja Ateenassa valtaa pitänyt Kreikan sotilasjuntta. Kaappauksen tarkoituksena oli liittää Kypros Kreikkaan. Kyproksen väestöstä 77 % on kreikkalaisia ja 18 % turkkilaisia. Turkkilaiset asuvat saaren pohjoisosassa nykyisen Pohjois-Kyproksen alueella. Turkin hallitus reagoi levottomuuksiin välittömästi ja lähetti saarelle noin miestä ja 40 taisteluvaunua. Kreikan historia
Kreikan ammattiliitot aloittivat yleislakon vuonna 1992 vastalauseena yhteiskunnan epäkohdille, ja PASOK voitti vuoden 1993 vaalit. Papandréousta tuli taas pääministeri, mutta hän erosi vuonna 1996 terveydellisiin syihin vedoten. Konstantínos Simítis otti Papandréoun paikan, ja hänen johdollaan PASOK voitti 1996 ja 2000 vaalit. Vuonna 2001 Kreikka liittyi eurojärjestelmään. ND voitti vuoden 2004 vaalit ja pääministeriksi valittiin ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen syntynyt pääministeri Konstantínos Karamanlís. Samana vuonna Kreikassa järjestettiin Ateenan kesäolympialaiset, joiden edellä maassa oli suuria velkarahalla toteutettuja rakennusohjelmia. Kreikan kaupungit
Kreikassa kaupungeilla ( < ) viitataan yleensä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa asuu yli 2 000 asukasta. Tätä pienemmät asutuskeskukset ovat kyliä (χωριό, "chorió"). Pienemmistä kaupungeista, joissa asuu 2 000–10 000 asukasta, voidaan käyttää nimitystä "komópoli" (κωμόπολη). Tällöin varsinainen "póli"-nimitys on varattu niille asutuskeskuksille, joiden väkiluku on yli 10 000. Suuriin kaupunkeihin, käytännössä lähinnä Ateenaan ja Thessalonikiin, voidaan viitata nimityksellä metropoli (μητρόπολη, "mitrópoli"). Kreeta
Antiikin aikana Kreetalla sijaitsi useita keskenään sotivia poliksia eli kaupunkivaltioita, joista merkittävimpiin kuuluvat muun muassa Knossos, Kydonia, Gortyn ja Lyktos. Hellenistisellä kaudella vuosina 330–69 eaa. Kreetan väestö alkoi kasvaa ja sen myötä eroosio edetä, sillä metsiä tuhottiin. Saari oli myös merirosvojen tukikohta, mistä Rooman valtakunta ei pitänyt vaan valtasi kolmen vuoden yrittämisen jälkeen 70–60-luvulla eaa. koko Kreetan. Saaresta tehtiin osa Kyrenaikan provinssia ja Gortynista sen pääkaupunki. Kreetan lisäksi provinssiin kuului alueita Pohjois-Afrikan rannikolta, nykyisen Libyan alueelta. Roomalaiset rakensivat saarelle esimerkiksi kastelu- ja keskuslämmitysjärjestelmiä sekä teitä.