Koska Tampere perustettiin?
Tampereen keskusta
Tampere perustettiin vuonna 1779 Tammerkosken kartanon maille. Tammerkosken länsirannalle laadittiin yksinkertainen ruutuasemakaava, joka muodosti vanhan keskustan. Asemakaavassa kadut olivat kapeita ja tontit tilavia. Tuolloin kaupungin pinta-ala oli noin 3 neliökilometriä. 1800-luvulla Tammerkosken itärannalle alkoi syntyä asemakaavaton teollisuustyöläisten esikaupunki, Kyttälä, ja myös Amuriin, vanhan keskustan ulkopuolelle, kaavoitettiin työväestölle taloja. Samoihin aikoihin kaavoitettiin ruutuasemakaavaa noudattaen myös Tammela ja Armonkallio, joihin asutettiin entisiä Kyttälän asukkaita. Nykyisin nämä entiset työväen asuinalueet kuuluvat Tampereen keskustaan. Tampereen historia
Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja.
Tampereen yliopiston ylioppilaskunta
Tamyn historiallisia edeltäjiä ovat 1925 perustettu Kansalaiskorkeakoulun oppilaskunta (joka sittemmin vaihtoi nimensä Yhteiskuntatieteellisen korkeakoulun oppilaskunnaksi) sekä 1945 perustettu Yhteiskuntatieteellisen korkeakoulun ylioppilaskunta. Yhteiskunnallisen korkeakoulun muutettua Tampereelle ja vaihdettua nimensä Tampereen yliopistoksi ylioppilaskunta vaihtoi nimensä Tampereen yliopiston ylioppilaskunnaksi. M/S Tampere
M/S Tampere on vuonna 1957 valmistunut suomalainen sisävesimatkustajalaiva. Laiva on seilannut aina Pyhäjärven vesistössä ja sen kotisatama on ollut Laukontorin satama. Alus liikennöi reitillä Tampere–Hämeenlinna vuoteen 2013 saakka, jolloin Hopealinja myi aluksen Laivanvarustamo Tampere Oy:lle. Aluksella on 180 matkustajapaikkaa sekä ruokailutilat 100 matkustajalle. Nykyään M/S Tampere on risteilevä ravintolalaiva. Se Tampere on yksi Tampereen vanhimpia toiminnassa olevia ravintoloita. Laivaravintolana se avattiin ensimmäisen kerran vuonna 1958. Kauppala
Tampereesta oli suunniteltu jo vuonna 1775 kauppalaa, mutta se perustettiin lopulta neljä vuotta myöhemmin kaupunkina. Suomen ensimmäinen kauppala, Ikaalinen, perustettiin sitten vasta vuonna 1858. Se oli niin sanottu epäitsenäinen kauppala ja sellaisena erityiskunta. Epäitsenäisillä kauppaloilla oli omat hallintoelimensä. Ne saivat myös itsenäisesti suorittaa kunnalliset ja valtiolliset vaalit, mutta kuuluivat maalaiskuntaan eikä niillä ollut omaa kunnallisverotusta. Vasta vuoden 1972 alussa koko Ikaalisten maalaiskunnan alueesta, ja samalla sen osana olevasta kauppalasta, tuli itsenäinen kauppala. Tampere Open
Tampere Open on Tampereella vuodesta 1982 pelattu tenniksen ATP Challenger -turnaus. Viralliselta nimeltään se on Aamulehti Tampere Open. Palkintosummat ovat miehillä 50 000 Yhdysvaltain dollaria ja naisilla 15 000 dollaria. Tampere Open pelattiin ensimmäisen kerran Pyynikin tenniskentällä vuonna 1982, ja sen järjestämisestä vastasi Timo Salmi vuoteen 2006 saakka. Vuodesta 2007 lähtien turnauksen järjestelyistä vastasi Tampere Open Oy ja turnaus pelattiin Tampereen Tenniskeskuksessa. Samalla sen kilpailujohtajana aloitti Veli Paloheimo. Vuonna 2015 Tampere Open Oy siirtyi Tampereen Tennisseuran omistukseen. Arvi Hauvonen
1. marraskuuta 1923 Hauvonen aloitti yleisradiolähetykset Tampereella Hämeenkatu 26:ssa Tampereen puhelinosuuskunnan ullakolta. 16. huhtikuuta 1924 myönnettiin lupa lähetystehon nostamiseen. Tampereen radio perustettiin 7. toukokuuta 1924. 14. toukokuuta hän sai yhteyden Ruotsiin amatööriradioasemalta, jonka kutsutunnus oli "3NB". Asema siirrettiin saman vuoden aikana Tammerkosken rantaan. Parhaimmillaan 3NB sai lupamaksun 2 000 henkilöltä. Asema lopetti lähetyksensä lopullisesti vuonna 1930. Tampereen historia
1950-luvulta lähtien kaavailtiin Tampereen talousalueen muodostamista uudeksi Pirkanmaan lääniksi, johon olisi kuulunut Hämeen läänin pohjoisosa sekä useita kuntia Turun ja Porin läänistä. Hanke eteni niin pitkälle, että Mauno Koiviston hallitus teki periaatepäätöksen uuden läänin perustamisesta vuonna 1981. Läänihanke kariutui kuitenkin eduskunnan tiukassa äänestyksessä vuonna 1985. Nykyinen Pirkanmaan maakunta noudattelee pääpiirteittäin toteutumatta jääneen läänin aluetta. Tampere
Vaikka itsenäistynyt Suomi menetti Venäjän markkinansa, Tampere säilyi tekstiiliteollisuuskeskuksena. Finlayson, Pellavatehdas ja Suomen Trikoo olivat Pohjoismaiden suurimpia. Lisäksi kaupunkiin siirrettiin 1930-luvun lopulla Valtion lentokonetehdas ja kaupunkiin perustettiin Klingendahlin villatehdas, Tampereen kutomateollisuus ja Pyynikin panimo. Samalla kaupungin ympärille syntyi useita esikaupunkialueita. Tampere Klubi
Tampere Klubi perustettiin professori Aulis Aarnion ajatuksesta vuonna 2000. Ajatuksena oli Rooman Klubin kaltainen, mutta mahdollisimman monta eri tieteenalaa yhteen tuova keskustelufoorumi. Ensimmäinen tilaisuus oli Tampereella kesällä 2002. Ensimmäisen Tampere-luennon esitti talousnobelisti James M. Buchanan. Kaikkiaan vuosien aikana Klubin jäsenistössä oli viisi nobelistia. Muut nobelistit olivat taloustieteilijät Thomas Schelling, Elinor Ostrom ja Bengt Holmström sekä Nobelin rauhanpalkinnon saanut presidentti Martti Ahtisaari. Klubin perustamisen alkuvuosina sen kunniapuheenjohtajana oli filosofi Georg Henrik von Wright. Tampereen hiippakunta
Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, Viipurin hiippakunnan 1554. Hävittyään suuren Pohjan sodan joutui Ruotsi Uudenkaupungin rauhassa 1721 luovuttamaan alueita Kaakkois-Suomessa, muun muassa Viipurin, minkä vuoksi Viipurin hiippakunta siirrettiin 1723 Porvooseen. Kaksisataa vuotta myöhemmin, 1923, perustettiin Porvooseen uusi ruotsinkielinen hiippakunta ja silloinen Porvoon hiippakunta siirrettiin Tampereelle. Tampere
Tampereesta alettiin 1960-luvulla rakentaa modernia teollisuuskaupunkia. Autoliikenteen lisääntyessä rakennettiin moottoritie etelään ja keskustan ohikulkuteitä. Väkiluvussa Tampere ohitti Turun Suomen toiseksi suurimpana kaupunkina. Asuinrakentamisen painopiste siirtyi länteen ja etelään. Vuosina 1965–1975 Tampereelle piti rakentaa asunnot noin 30 000 uudelle asukkaalle. Lähiöitä rakennettiin eri puolelle kaupunkia, esimerkiksi Hervantaa alettiin rakentaa 1973. Tampere Biennale
Tampere Biennale on ainoa uuteen suomalaiseen musiikkiin keskittyvä musiikkitapahtuma. Vuodesta 1986 järjestetyn tapahtuman ideoija ja ensimmäinen taiteellinen neuvonantaja oli säveltäjä Usko Meriläinen. Perustamisesta lähtien tavoitteena oli tuoda esiin nimenomaan suomalaista uutta musiikkia, koska nykymusiikille jo 1980-luvun alussa omistautuneet tapahtumat Helsinki Biennale ja Viitasaaren Musiikin Aika keskittyivät vahvasti kansainvälisyyteen. Tampere Biennale kuuluu osana Tampereen musiikkijuhlien festivaaliperheeseen. Tampereen Sähkölaitos
Torstaina, marraskuun 15. päivän iltana 1888 Tampereen kaupungin oma sähkölaitos ensi kertaa valaisi kaupunkia. Tällöin myös maan ensimmäinen kunnallinen sähkölaitos aloitti toimintansa. Se toimi vuosina 1888-2008 Tampereen kaupungin omistamana energialiikelaitoksena. Tampere maja
Tampere maja perustettiin 1997. Kiinteistöä hallitsee 1999 perustettu Tampere Maja -säätiö. Jean Monnet
Tammikuussa vuonna 2000 perustettiin Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan Eurooppa-keskus. Jo saman vuoden toukokuussa sen nimi muutettiin Jean Monnet-keskukseksi samassa yhteydessä kun Euroopan komissio myönsi yliopistolle "Jean Monnet European Centre of Excellence"-aseman. Vuonna 1995 Tampereen yliopisto sai ensimmäisen kerran rahoitusta Euroopan yhdentymistä käsittelevään tutkimushankkeeseen ja samana vuonna yhteiskuntatieteelliseen tiedekuntaan perustettiin Suomen ensimmäinen Jean Monnet-professuuri. Tästä alkoi Jean Monnet-keskuksen historia Tampereella. Hämeenlinna
Sotilas-, hallinto- ja koulukaupungiksi kehittynyt Hämeenlinna sai teollisuudelleen uutta puhtia vuonna 1862, kun 31. tammikuuta avattiin maan ensimmäinen rataosuus Helsingistä. Samalla laivaliikenne Vanajavettä pitkin Tampereelle vilkastui huomattavasti. Vuonna 1876 rautatietä jatkettiin Tampereelle. Suomen vanhin yhä samalla nimellä toimiva suomenkielinen sanomalehti Hämeen Sanomat perustettiin Hämeenlinnassa vuonna 1879. Tampere
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vuoreksen taajama sijaitsee pääosin Tampereella, mutta pieniltä osin myös Lempäälässä. Tampereen kaupunkiseudun lasketaan käsittävän Tampereen lisäksi Kangasalan, Nokian, Ylöjärven, Oriveden, Lempäälän, Pirkkalan ja Vesilahden (näistä Tampereen keskustaajama ulottuu muiden paitsi Oriveden ja Vesilahden alueelle). Se on pääkaupunkiseudun jälkeen Suomen toiseksi suurin kaupunkiseutu yli 380 000 asukkaallaan. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Tampereen yleinen sairaala
Sairaala aloitti toimintansa vuonna 1848 Nalkalan torin laidalla olleessa puutalossa, joka oli yksityiseltä vuokrattu tila. Kaupunki lahjoitti vuonna 1906 valtiolle tontin uutta sairaalarakennusta varten Kalevankankaalta. Toiminta käynnistyi uudessa 120-paikkaisessa sairaalassa vuonna 1910. Sairaalan toiminta loppui vuonna 1963, jolloin Tampereen keskussairaala valmistui. Tampereen Teatterikesä
Festivaali perustettiin 1968, ja ensimmäinen festivaali järjestestettiin seuraavana vuonna Tampereen Teatterikerhon tuella. Nykyisin festivaalilla nähdään vuosittain puolentoista sataa teatteriesitystä ja satoja oheistapahtumia. Vuonna 2015 Tampereen Teatterikesä oli suomalaisten festivaalien yhdeksänneksi suurin myytyjen lippujen perusteella ja neljänneksi suurin kävijämäärän perusteella, selviää Finland Festivalsin julkaisemista käyntitilastoista.
Tampereen Teatterikesän sisältö koostuu kuudesta ohjelmistosta: Pääohjelmisto, Ohjelmateltta, Ravintolafestivaali Encorebaana, OFF Tampere, Tapahtumien Yö sekä Muu ohjelmisto. Tampere-Härmälän lentoasema
Tampereen lentokenttä perustettiin vuonna 1936 Härmälään, mistä Finnairin edeltäjä Aero Oy lensi Helsinkiin, Vaasaan, Ouluun ja Kemiin. Jatkosodassa lentokenttä oli Lentorykmentti 2:n käytössä. Talvisodan jälkeen vuonna 1941 Härmälään rakennettiin ensimmäinen matkustajaterminaali. Kentällä oli sotilaallinen luonne, koska Valtion lentokonetehdas valmisti myös sotilaslentokoneita. Pirkanmaan maakunta
Nopean kasvun myötä Tampere nousi maakunnan keskukseksi. Siitä alkoi kehittyä maantieliikenteen ja 1870-luvulla rautatieliikenteen solmukohta. Tampereen vetovoima voitti Porin ja Hämeenlinnan. 1900-luvun alussa Tampere oli lähes Turun ja Viipurin tasoinen keskus. Tammela (Tampere)
Tammelan nimi juontuu alueella sijainneesta Tammela-nimisestä Hatanpään kartanon torpasta, joka mainitaan vuonna 1758 tehdyssä kartassa. Muita alueen torppia olivat muun muassa Puolimatka, Moisio, Mäkipää ja Välimaa, jotka ovat säilyneet myöhemmässä kadunnimistössä. Tampereen kaupunki osti Tammelan tulevan kaupunginosan alueen vuonna 1876 ja se päätettiin varata erityisesti työväestön asuinalueeksi. Alueelle vahvistettiin asemakaava vuonna 1886 ja sitä täydennettiin vuonna 1897, jolloin otettiin käyttöön runsaasti Kalevala-aiheisia kadunnimiä, muun muassa Ilmarinkatu, Tapionkatu, Kyllikinkatu ja Kullervonkatu. Nämä ovat Tampereen vanhimmat yhtenäisen ryhmän muodostavat kadunnimet. Tampereen historia
Kaupungin punakaartit osallistuivat sisällissodan alkuvaiheessa taisteluihin Vilppulan suunnalla, josta valkoiset karkottivat nämä maaliskuun alkupuolella. Maaliskuun lopussa Tampere joutui valkoisten saartamaksi sekä itä- että länsipuolelta. Koska länsipuolella oli vahva venäläisten rakentama linnoitusketju, valkoisten hyökkäys tapahtui itäpuolelta. Verisimmät taistelut käytiin Messukylässä, Kalevankankaalla (jonka taistelussa kaatui myös vapaaehtoisena valkoisten puolella taistellut, Ruotsin entisen pääministerin Olof Palmen samanniminen setä) ja keskustassa. Taisteluiden jälkeen noin 11 000 hengissä säilynyttä punaista kerättiin Kauppatorille ja vietiin Kalevankankaan vankileirille. Tampere-Seura
Tampere-Seuran lopullinen perustava kokous pidettiin 8.12.1937 Tampereen kaupungintalossa. Varatuomari Alpi Rytkösen toimiessa puheenjohtajana hyväksyttiin Tampere-Seuran säännöt ja valittiin väliaikainen johtokunta, jonka tehtäväksi annettiin yhdistyksen rekisteröiminen, mikä saatiinkin tehtyä 13.1.1938. Tampere
Tampereen rockkulttuuri alkoi kukoistaa 1970-luvulla, jolloin syntyi monia uusia yhtyeitä. Niiden tyyliään kutsutaan nimellä manserock. Manageri Epe Heleniuksen mukaan nimitys keksittiin Helsingissä ja oli alun perin ”haukkumasana suomenkieliselle junttirockille”, mutta sai menestyksen myötä ylimääräistä hohtoa. 1970-luvulla pinnalle nousivat muun muassa Juice Leskinen, Mikko Alatalo, Virtanen, Kaseva, Nolo et Rähjä, Tabula Rasa, Alwari Tuohitorvi, Popeda, Eppu Normaali, Kari Peitsamo ja Kontra. Lisäksi punkin menestys 1970-luvun jälkipuoliskolla synnytti Tampereelle Poko Rekords -levy-yhtiön ja uuden aallon yhtyeet Sensuuri, Kollaa kestää ja Karanteeni. 2000-luvulla Tampere on ollut tunnettu hip hop -musiikista mutta myös esimerkiksi glam rock -yhtye Negativen ansiosta. Tampereen yliopiston kirjasto
Kirjaston historia alkoi vuonna 1925, jolloin Kansalaiskorkeakoulu perustettiin Helsinkiin. Kansalaiskorkeakoulun kanssa samaan aikaan aloittanutta ja sen ohessa toiminutta kirjastoa voidaan pitää Tampereen yliopiston kirjaston edeltäjänä. Korkeakoulu muutti kirjastoineen Tampereelle vuonna 1961, ja sen nimi vaihtui "Tampereen yliopiston kirjastoksi" vuonna 1966, kun siihen oli yhdistetty Tampereelle perustettu Tampereen tieteellinen kirjasto. Tampere
Kukkaisviikkojen aikana Tampereella on erilaista ohjelmaa Keskustorilla. Sen alkuperäinen idea vuonna 1984 perustettaessa oli monipuolistaa Tampereen kesäohjelmaa. Valoviikot ovat puolestaan järjestetty jo vuodesta 1966. Ne kestää lokakuusta tammikuulle, ja niiden aikana Tampereen keskustan kauppakatujen ylle ripustetaan erilaisia valokuvioita. Kaksipäiväiset kalamarkkinat tuovat Laukontorille kahdesti vuodessa 40 000 – 50 000 kävijää. Ne järjestetään keväällä vappuna ja syksyllä Tampereen päivän yhteydessä. Tampereen historia
Rautatieyhteys Helsingistä Hämeenlinnan kautta Tampereelle valmistui vuonna 1876. Vuonna 1883 valmistui puolestaan rataosa Tampereelta Haapamäen kautta Vaasaan ja vuonna 1895 Poriin. Tampereen Sanomat
Lehti aloitti ilmestymisensä Tampereen ensimmäisenä sanomalehtenä 3. tammikuuta 1866 nimellä "Sanomia Tampereelta". Lehden nimi muutetiin kuitenkin Tampereen Sanomiksi saman vuoden heinäkuun alussa. Lehden perustaja oli tamperelainen kirjakauppias Emil Hagelberg joka toimi myös lehden vastaavana toimittajana aina 1880-luvun alkuun saakka. Punainen Tampere
Punainen Tampere tarkoittaa Tamperetta punaisen vallan aikana keväällä 1918. Tampereella oli ennen sisällissotaa joulukuussa 1917 pidetty punakaartien johdon edustava kokous työväentalossa, johon ottivat osaa muiden muassa Hugo Salmela ja Ali Aaltonen. Kokouksessa määritettiin kaartien toimintasuunnitelmia. Punaisen vallan aika alkoi 28. tammikuuta, samalla kun Helsingin työväentalon torniin nousi kertoman mukaan punainen lyhty merkkinä vallankumouksen alkamisesta. Punakaarti kaappasi vallan myös Tampereella, porvarillisten lehtien ilmestyminen kiellettiin, ja Tampereen punakaartikin sai Eino Rahjan Pietarista tuomasta asejunasta aseita. Tampereella toimi punakaartin piiriesikunta, johon kuuluivat muiden muassa Juho Tammela, Reino Kiiskinen, Frans Tähtinen ja Kustaa Mikko Evä. Punainen Tampere oli punakaartien koulutuskeskus, johon saapui sodan alettua maaseudulta punakaartilaiskomppanioita saamaan aseita ja koulutusta ja edelleen rintamille lähetettäviksi. Tampere (sanomalehti)
"Tampere" ilmestyi vuonna 1883 kolmesti ja vuodesta 1884 lähtien kahdesti viikossa. Sen levikki oli viimeisenä ilmestymisvuotena 500 kappaletta. Päätoimittajana työskenteli Axel B. Lindholm. Tampere
Tampereen keskustaajaman keskeisin osa sijaitsee järvi- ja harjualueella Näsijärven ja Pyhäjärven välisellä kannaksella, jonka läpi virtaa Tammerkoski Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tammerkosken putouskorkeus on 18 metriä. Sen rannoilla näkyvät punatiiliset tehdasrakennukset kertovat Tampereen teollisuushistoriasta. Tampere onkin historiallisesti Suomen ensimmäinen ja suurin teollisuuskaupunki. Tammerkosken koskimaisema on nimetty yhdeksi Suomen kansallismaisemista. Kustaa III perusti Tampereen 1779, mutta kaupunki alkoi kasvaa vasta 1800-luvun puolivälin jälkeen, kun siitä tuli merkittävä teollisuuskeskus. Varsinkin tekstiiliteollisuus oli mittavaa. Sittemmin teollisuustuotanto on muuttanut pois kaupungista, ja Tampereen talous on keskittynyt palveluihin ja korkean teknologian yrityksiin. Tampereen historia
Tampereen kaupungin ensimmäiset asukkaat tulivat syksyllä 1780, jolloin tontteja jaettiin 92 hakijalle. Kauppiaille annettiin paikka Kauppakadun varrelta ja käsityöläisille kaupungin reuna-alueilta. Vesivoimaa alallaan tarvitsevat yrittäjät, kuten värjärit, saivat tonttimaata koskelta. Asukkaista suurin osa muutti muualta. Tampereelle odotettiin jopa ulkomaalaisia, minkä takia Keskustorin reunoille varattiin paikat neljälle kirkkokunnalle. Tampereen historia
Sodan jälkeen kunnallinen äänioikeus muutettiin yleiseksi ja yhtäläiseksi, minkä seurauksena Tampereen kaupunginvaltuustoon muodostui sosiaalidemokraattinen enemmistö. Kaupunki kasvoi ja laajeni nopeasti. Suomen evankelisluterilaisen kirkon Tampereen hiippakunta perustettiin vuonna 1923, kun vanhan Porvoon hiippakunnan – alkujaan Viipurin hiippakunnan – piispanistuin siirrettiin Tampereelle. Samalla kehitettiin infrastruktuuria rakentamalla Hämeensilta ja rautatieaseman ali kulkeva tunneli. Vuonna 1938 valmistui linja-autoasema, joka oli parinkymmenen vuoden ajan Pohjoismaiden suurin. Tampereen historia
Tammerkosken seutu sai pysyvää asutusta rautakaudella noin 600-luvulla, jolloin lännestä tulleet uudisraivaajat asettuivat Takahuhdin viljelyspaikoille. Tampere
Suomen itsenäistymisen jälkeen syttyneen sisällissodan aikana Tampereella käytiin keväällä 1918 sodan ratkaisutaisteluita. Sisällissodan aikana Tampere oli punaisten hallinnassa. Valkoisten lähestyessä kaupunkia Tampere muuttui sekasortoiseksi sotilasleiriksi. Kaksi viikkoa kestäneissä valtaustaistelussa noin 2 000 ihmistä menetti kotinsa. Kyttälä ja Tammela kärsivät taistelussa eniten. Tampereen Pallo-Veikot
Tampereen Pallo-Veikkojen perustava kokous pidettiin 6. huhtikuuta 1930. Paikalle oli sapunut 28 aktiivipalloilijaa, jotka valitsivat keskuudestaan seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Olavi Vasaman. Pallo-Veikkojen perustajat olivat taustaltaan työväkeä ja seura päätti heti perustavassa kokouksessa liittyä Työväen Urheiluliittoon. Historiansa ensimmäisessä ottelussa TPV kaatoi paikalliskilpailija Tampereen Kisa-Toverit Pyynikin kentällä maalein 2-1. TPV:stä tuli nopeasti TUL:n sarjojen kestomenestyjä. Ensimmäinen liiton mestaruus tuli vuonna 1932, jolloin loppuottelussa kaatui Helsingin Kullervo. Vuonna 1946 seura juhli jo kuudetta TUL:n mestaruuttaan. Kyseisen vuoden Suomen mestaruus ratkaistiin SPL:n ja TUL:n mestareiden loppuottelussa. Vaasan IFK osoittautui kuitenkin liian vahvaksi paras kolmesta-järjestelmällä pelatussa ottelusarjassa. Vuosi 1946 oli seuralle menestyksekäs, sillä A-pojat voittivat SM-kultaa. Tampere United
Tampere United perustettiin vuonna 1998, kun paikalliset seurat Ilves ja TPV yhdistyivät. TamU peri tällöin Ilveksen paikan Ykkösessä. Seuraavana vuonna TPV kuitenkin irtautui uudesta seurasta. Aluksi TamU pelasi kotiottelunsa Tammelan stadionilla. Messukylä
Tampereen kaupunki syntyi alun perin Messukylän sisään 1779, mutta alueliitosten ja teollistumisen vuoksi kasvoi sen ohi. Messukylän liittyminen Tampereen osaksi otettiin esiin kyläkokouksessa vuonna 1939, mutta toinen maailmansota lykkäsi liitosta. Messukylän kunta liittyi Tampereen kaupunkiin kyläkokouksen puoltavalla äänestyksellä vuonna 1947. Liitoksen jälkeen Messukylän kirkon lähiympäristöstä muodostettiin Messukylän kaupunginosa, jonka ensimmäinen asemakaava vahvistettiin 1950-luvulla. Tampere-talo
Tampere-talo Oy on vuonna 1987 perustettu osakeyhtiö, jonka ainoa osakkeenomistaja on Tampereen kaupunki. Yhtiön toimitusjohtaja on vuodesta 2012 lähtien ollut Paulina Ahokas. Aiemmin Tampere-taloa ovat johtaneet Carl Öhman (1990–1997), Kaarina Suonio (1997–2004) ja Kalervo Kummola (2004–2011). Aputykkivene Tampere
Aputykkivene Tampere (aiemmin "Neva") oli Suomen merivoimissa Laatokan laivueessa lippulaivana ja samalla sen suurimpana aluksena palvellut alus. Se tuli Suomen merivoimiin 1918. Alus jouduttiin poistamaan palveluksesta heikon kunnon vuoksi 1930-luvun alussa, jolloin Laatokan laivueeseen ei jäänyt suurehkoa alusta. Tampere
Puuvillatehdas työllisti Tampereella 1850-luvulla jo 2 000 ihmistä, ja vuoden 1856 kaupungissa oli 4 000 asukasta. Teollisuus alkoi vähitellen myös monipuolistua, ja Finlaysonin rinnalle kaupunkiin tulivat Tampellan konepaja ja pellavatehdas, Frenckellin paperitehdas ja Tampereen verkatehdas. Finlaysonin kutomossa otettiin vuonna 1882 käyttöön Suomen ensimmäinen sähkövalo. Tampere
Tampereen kokonaispinta-ala on neliökilometriä, josta maata on neliökilometriä ja vettä neliökilometriä. Tampereen pohjoisin kohta sijaitsee Teiskon Vankavedessä, eteläisin Hervantajärven itäpäässä, itäisin Teiskon Paalijärven koilliskulmassa ja läntisin Haukijärven kaakkoiskulmassa. Tampere
Tammerkosken seutu sai pysyvää asutusta noin 600-luvulla, jolloin lännestä tulleet uudisraivaajat asettuivat Takahuhdin viljelyspaikoille. Tampereen seudun asutushistoria keskittyy Messukylän ja Pirkkalan pitäjiin, joiden yksittäisiä taloja sijaitsi kaupungin myöhemmällä alueella jo keskiajalla. Nykyisen Tampereen alueella oli keskiajalla noin 200 taloa. TRE! Tampereen viikko
TRE! Tampereen viikko oli Tampereella viikoittain ilmestynyt sitoutumaton kaupunkilehti. Sen ilmestymispäivä oli torstai. Lehti perustettiin vuonna 2017 ja lakkautettiin 2019. Tampereen vankileiri
Kalevankankaan vankileiri syntyi 6. huhtikuuta 1918 päättyneen Tampereen taistelun jälkeen, jolloin kaupungin vallanneet valkoiset ottivat vangiksi noin 11 000 punaista. Heidät sijoitettiin suurimmaksi osaksi Kalevankankaalla sijainneisiin vanhoihin Venäjän armeijan kasarmeihin. Alue ympäröitiin piikkilanka-aidalla ja sen kulmiin sijoitettiin konekiväärit. Vankeja pidettiin aluksi myös neljässä rakennuksessa kaupungin keskustassa, muun muassa Aleksanterin koulun tiloissa ja Emil Aaltosen kenkätehtaassa, mutta toukokuussa heidät keskitettiin Kalevankankaalle Raittiusseura Taiston taloon sijoitettuja punaisia lukuun ottamatta. Hämeenkatu (Tampere)
Alkujaan Messukylän pitäjään kuuluneen nykyisen Tampereen keskustan paikalla sijainneen Tammerkosken kylän halki kulki vanha kulkureitti, jonka linjaus vastasi likimain nykyistä Hämeenkatua. Hieman nykyisen Hämeensillan pohjoispuolella, kosken matalimmassa kohdassa, sijaitsi ikivanha ylityspaikka ja myöhemmin Tammerkosken ensimmäinen silta. Kun Tampere perustettiin vuonna 1779, myös nykyinen Hämeenkatu sisältyi ensimmäiseen asemakaavaan, mutta kaupungin pääkaduksi tuli aluksi "Kauppiaskatu" (myöh. Kauppakatu), joka idässä päättyi vanhalle puusillalle. Hämeenkadun paikalla sijainnut "Raatihuoneen Poikkikatu" oli nykyistä Hämeenkatua kapeampi eikä sen kohdalla ollut siltaa. Puusiltaa oli ajan saatossa uusittu lukuisia kertoja ja viimeinen rakennettiin vuonna 1848. Tampere
Tampereen elokuvajuhlat saivat alkunsa Tampereen lyhytelokuvapäivistä 1969. Seuraavana vuonna perustettiin Pohjoismaiden ensimmäinen elokuvafestivaali Tampereen elokuvajuhlat. Sen yhteydessä on sekä kansainvälinen että kotimainen lyhytelokuvakilpailu. Tampere-Seura
Aloite edistyi nopeasti. Jo neljän päivän kuluttua Pesosen kutsusta kokoontui sanalle henkilöitä, joiden arveltiin olevan kiinnostuneita Tampereen kehittämisestä entistä merkityksellisemmäksi ja huomattavammaksi muitten kaupunkien joukossa. Neuvottelukokoukseen osallistuivat Pesosen lisäksi varatuomari Kaapo Murros, taiteilija Gabriel Engberg, toimittajat Uuno Sinisalo ja Tapio Hiisivaara, rehtori Kyösti Kaukovalta, päätoimittaja Jaakko Tuomikoski sekä lehtori Lauri Kuusanmäki. Kokouksen osanottajat olivat sen ajan tamperelaisille tuttuja kulttuurielämän ja lehdistön kautta. Neuvottelujen tuloksena asetettiin toimikunta, jonka tuli kesän aikana valmistella sääntöehdotus ja ohjelmaluonnos seuran perustamista varten. Tampereen Vesi
Vuonna 2003 aloitettiin Tampereen seudun kuntien yhteinen tekopohjavesihanke, jota varten perustettiin Tavase Oy. Myöhemmin mm. Valkeakoski ja Kangasala ovat pyrkineet eroon hankkeesta. Tampereen historia
Tampere oli 1900-luvun alkuun tultaessa Suomen tärkein teollisuuskaupunki, jota leimasi työväestö. Väkiluku kasvoi nopeasti: vuonna 1910 asukkaita oli 44 000. Kaupungin ympärille oli syntynyt lukuisia esikaupunkeja. Näistä tärkeimpiä olivat Viinikka ja Pispala. Erityisesti esikaupungeissa työväestön elinolot olivat heikot. Tampere-Pirkkalan lentoasema
Tampereen lentokenttä perustettiin vuonna 1936 Härmälään, mistä Finnairin edeltäjä Aero Oy lensi Helsinkiin, Vaasaan, Ouluun ja Kemiin. Vuonna 1941 Härmälään rakennettiin ensimmäinen matkustajaterminaali. Härmälän kentällä oli myös sotilaallinen luonne, koska Valtion lentokonetehdas sijaitsi kentän läheisyydessä. Joulu Tampere
Joulu Tampere tai Tampereen joulun avaus on jokavuotinen tapahtuma, jota vietetään marraskuussa. Sen järjestää Tampere Tunnetuksi ry, joka edustaa yli 300 tamperelaista yritystä. Tamperelainen
Tamperelainen on Suomen vanhin kaupunkilehti, joka ilmestyy Tampereella, Kangasalla, Nokialla, Lempäälässä, Pirkkalassa ja Ylöjärvellä. Tampere
Työväenopistotoiminta Tampereella alkoi 1899, jolloin Tampereen työväenopisto perustettiin. Nykyinen Tampereen seudun työväenopisto muodostettiin vuonna 2013 Tampereen ja Ylöjärven työväenopistojen yhdistyessä. Opistolla on tarjolla lukuvuosittain yli 1100 kurssia ja yli 33 000 kurssilaista osallistuu opetukseen. Tammerkoski
Tammerkoski oli vuosina 1775–1870 rajana Hämeen läänin ja Turun ja Porin läänin välillä. Tampereen kaupunki perustettiin alkujaan kosken länsirannalle, ja vasta vuonna 1876 siihen liitettiin kosken itäpuolella oleva alue. Tampereen hallinto
Tampereen kaupunginjohtajan virka perustettiin vuonna 1929. Pormestarijärjestelmä tuli käyttöön vuodesta 2007 alkaen. Tampere
Tampereen väkiluku ja pinta-ala kasvoivat nopeasti 1800-luvun lopulla. Asukasluku kasvoi vuosien 1870 ja 1900 aikana 7 000:sta 36 000:een. Tampereen talouden nousukausi näkyi myös monien näyttävien kerrostalojen rakentamisessa. Asukasluvun kasvun takia Tampereeseen liitettiin uusia alueita. Pispalan rakentamista vauhditti myös Tampere–Pori-radan valmistuminen 1893. Tampereen historia
Tampereelle annetiin vapaakaupungin oikeudet. Kuka tahansa saisi muuttaa kaupunkiin ja toimia haluamassaan ammatissa. Maata kaupungissa ei kuitenkaan saanut viljellä. Toimeentulo hankittiinkin kaupasta ja käsityöstä, sillä tehtaita ei vielä ollut. Kaupunkiin sai myös tuoda ja viedä tavaraa ulkomailta ja Venäjältä ilman tullia. Lisäksi määrättiin, että kaupungin asukkailla oli oikeus tunnustaa mitä tahansa kristillistä uskoa. Tampereen historia
Tampereeseen on liitetty kolme kuntaa kokonaisuudessaan: Messukylä vuonna 1947, Aitolahti vuonna 1966 ja Teisko vuonna 1973. Alueliitosten myötä tulleita uusia kaupunginosia olivat Messukylässä Takahuhti ja Vehmainen ja Aitolahdessa Olkahinen. Vuonna 1950 siirrettiin Lielahden alue Ylöjärvestä Tampereeseen. Täten Tampereen pinta-ala on moninkertaistunut. Messukylän kunnan entinen alue on nykyään suurelta osin tiheään rakennettua kaupunkialuetta, mutta Näsijärven itärannalla sijaitsevat Aitolahden ja Teiskon alueet ovat edelleen varsin harvaan asuttuja.
Tampereen teollisuutta kohtasi 1990-luvun vaihteessa voimakas rakennemuutos. Erityisesti Tampellan ja Tampereen tekstiiliteollisuuden tuotanto oli painottuneet voimakkaasti bilateraaliseen kauppaan Neuvostoliiton kanssa, joka maan romahtaessa lakkasi. Äkillisen muutoksen seurauksena Finlayson ja Suomen trikoo supistivat voimakkaasti toimintaansa. Tampella meni puolestaan konkurssiin. Jo aiemmin 1980-luvulla Verkatehdas oli siirtänyt toimintansa pois keskustasta Hankkion alueelle. Muita teollisuusalueita, joilla toimii pääasiassa pienehköjä yrityksiä, ovat 1970- ja 1980-lukujen aikana muodostetut Sarankulma, Lakalaiva, Rusko ja Myllypuro. Muutoksen seurauksena kaupungin keskustaan jäi valtava määrä tyhjää teollisuustilaa, joka on 2000-luvun alkupuolella saatu hiljalleen muuhun käyttöön. Nykyään Tampereen kaupunkikuvaa leimaa ennen kaikkea tietotekniikan alan yritystoiminta, josta merkittävimpänä voidaan mainita Nokian Tampereen tutkimus- ja tuotekehitysyksiköt. Tampereen yliopisto (vanha)
Vuonna 1930 perustettiin taloudellis-yhteiskunnallinen opetusjaosto sekä hallinnollis-lainopillinen opetusjaosto. Opetusjaostot olivat korkeakoulussa välttämättömyys, sillä korkeakoulun tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti päteviä toimihenkilöitä myös muista kuin ylioppilaista – yliopistoon pääsyn edellytyksenä kun oli ylioppilastutkinto. Opetusjaostot säilyivät myöhemmän yliopistonkin rakenteissa aina 1990-luvulle saakka. Tampereen historia
Skotlantilainen, tuolloin Pietarissa työskennellyt insinööri James Finlayson perusti Tampereelle vuonna 1820 tehtaan, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa kehruukoneita Suomeen muodostettavaa tekstiiliteollisuutta varten. Tehdas sai suuren maa-alueen kaupungin pohjoislaidalta entisen kruunupolttimon alueelta. Radion ja television historia Suomessa
Tampereella Arvi Hauvosen rakentama radioasema aloitti lähetystoimintansa vuonna 1923. Vuonna 1924 perustettiin Tampereen radioyhdistys. Samana vuonna Tammerkosken rantaan perustettiin Tammerkosken asema, jonka lähetysantenni oli vedetty kosken yli. Tampereen Höyrypolttimo
Tampereella oli toiminut ensimmäinen kruunun omistama viinanpolttimo jo 1778–1785 sen jälkeen kun kuningas Kustaa III oli julistanut viinan polton kruunun yksinoikeudeksi 1775. Polttimo työllisti yli 100 henkilöä ja se oli Tampereen merkittävin teollisuuslaitos. Polttimon yhteyteen perustettiin myös kruununmakasiini jonka ansiosta Tampereesta tuli sisämaan viljakaupan merkittävä keskus. Polttimon lopetettua toimintansa sen rakennukset myytiin huutokaupalla 1801 ja myöhemmin polttimon paikalle rakennettiin Finlaysonin puuvillatehdas. Tampereen yliopisto (vanha)
Yliopiston pohjana oleva korkeakoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1925 nimellä Kansalaiskorkeakoulu. Perustamisvuonna opiskelijoita oli 72, ja valittavina olivat sanomalehtimiestutkinto, hallinnollinen tutkinto ja osuustoimintatutkinto. Kansalaiskorkeakoulu ehti toimia tällä nimellä ainoastaan viisi vuotta, kun sen nimi muutettiin vuonna 1930 muotoon Yhteiskunnallinen korkeakoulu (YKK). Tampereen historia
Finlayson ei saanut koneitaan kaupaksi, minkä takia tehdas siirtyi puuvillan kehräämiseen. Laajamittaisesta valtiontuesta huolimatta Finlaysonin tehdas pysyi kannattamattomana. Finlayson myi tehtaansa 1836 pietarilaisille Georg Rauchille ja Carl Nottbeckille. Ryhmä alkoikin kehittää tehdasta tarmokkaasti. Vesivoimaa alettiin hyödyntää entistä paljon tehokkaammin ja tehdas alkoi kasvaa. Teollisuuslaitoksen päärakennukseksi rakennettiin Kuusivooninkinen.
Muu teollisuus alkoi saapua Tampereelle 1840-luvulla, jolloin Messukylän puoleiselle koskenrannalle perustettiin Teiskon järvimalmia hyödyntänyt rautamasuuni. Tästä teollisuuslaitoksesta kehittyi myöhemmin Tampereen puuvillatehdas- ja konepajaosakeyhtiö, Tampella. Paperiteollisuutta edusti Frenckellin paperitehdas, joka rakennettiin Kauppatorin (myöh. Keskustori) ja Finlaysonin tehtaan väliin. Kauppatorin eteläpuolelle rakennettiin puolestaan Kattohuopatehdas (myöh. TAKO) ja Liljeroosin kehräämö. Kosken itärannalle syntyi nykyisen Koskikeskuksen alueelle Verkatehdas. Kaikki tehtaat saivat käyttövoimansa koskesta, jonka vesi kerättiin kosken rannoilla olleisiin ruuhiin. Ruuhista luovuttiin 1930-luvulla, jolloin rakennettiin keski- ja alakoskiin voimalaitokset. Emil Aaltonen siirsi kenkätehtaansa Hattulasta Tampereelle vuonna 1905, mikä merkitsi uuden teollisuudenhaaran läpimurtoa. Tampereen Sanomat
Vuonna 1881 Tampereen Sanomat uutisoi pilkallisesti J. V. Snellmanin 75-vuotispäiville osallistuneen tamperelaisen valtuuskunnan matkasta. Tämä suututti kyseiseen valtuuskuntaan kuuluneet lennätinpäällikkö F. V. Jalanderin ja tehtailija Anton Vuorisen niin, että he alkoivat puuhata uutta kilpailevaa lehteä Tampereelle. Tämän uuden lehden, Aamulehden, näytenumero ilmestyikin jo joulukuussa 1881. Tampereen Sanomat ilmestyi aina elokuuhun 1900 saakka, jolloin lehti jouduttiin talousvaikeuksien vuoksi lopettamaan. Lehti alkoi kuitenkin ilmestyä uudelleen syyskuusta 1905 alkaen.
Suomen sisällissodan aikana Tampereen Sanomien kirjapaino tuhoutui Tampereen taistelun aikana valkoisten tykkitulessa ja lehden ilmestyminen keskeytyi. Vuoden 1918 aikana Tampereen Sanomia painettiin vielä jonkin aikaa takavarikoidussa Kansan Lehden kirjapainossa. Lehti alkoi ilmestyä uudelleen 1920 "Maaseudun Sanomien" nimellä, mutta muutti sitten nimensä takaisin entiseen muotoon vuonna 1925. Tampereen eläintarha
Tampereen eläintarha oli Tampereella vuosina 1964–1972 toiminut eläintarha, jonka vetonauloihin kuuluivat muun muassa leijonat Tam ja Pere. Tampere Filharmonia
Tampere Filharmonian historia alkaa vuodesta 1930 ja Se kunnallistettiin vuonna 1947 Tampereen kaupungin orkesteriksi ja vuonna 2002 nimi vaihtui Tampere Filharmoniaksi. Orkesterin aiemmista ylikapellimestareista mainittakoon Hannu Lintu, John Storgårds, Eri Klas, Tuomas Hannikainen, Leonid Grin, Ari Rasilainen, Atso Almila, Paavo Rautio, Juhani Raiskinen ja Eero Kosonen. Eri Klas on Tampere Filharmonian kunniakapellimestari ja Jouni Kaipainen sen nimikkosäveltäjä. Tampereen Kamarioopperayhdistys
Tampereen Kamarioopperayhdistys ry perustettiin vuonna 2007 tarjoamaan Tampereelle ja Pirkanmaan ympäristöön pienimuotoista ja helposti lähetyttävää oopperakulttuuria. Sen ensiesiintyminen yleisölle oli Oopperakonsertti 11. toukokuuta 2008 Tampereen Vanhalla kirjastotalolla. Ensimmäinen varsinainen näyttämöprojekti, Gian-Carlo Menottin Vanhapiika ja varas, toteutettiin syksyllä 2008. Särkänniemi
Ensimmäiset Särkänniemen rakennukset olivat planetaario ja akvaario, jotka avattiin vuonna 1969. Idea planetaariosta syntyi joukolle tamperelaisia päättäjiä heidän Amerikan-matkansa aikana 1960-luvulla. Ajatus esiteltiin silloiselle kaupunginjohtajalle Erkki Lindforsille, joka tähtitieteen harrastajana hyväksyi idean. Lindforsin vierailtua Kuopiossa hän sai Puijon tornista idean näkötorniravintolasta, ja pian Tampereelle perustettiin toimikunta suunnittelemaan omaa näkötornia. Tampereen kaupunki perusti vuonna 1966 Tampereen Särkänniemi Oy:n. Tampereen kaupunginkirjasto
Tampereen kaupunginkirjasto perustettiin virallisesti 5. huhtikuuta 1861, mutta kaupungissa oli jo tätä ennen toiminut kaikille avoin lainakirjasto "Sällskapet för Låne Bibliothek i Tammerfors stad" (1837–1844). Kaupunginkirjastosta käytettiin vuoteen 1921 asti nimeä Tampereen kansankirjasto. Kirjastolla ei ollut aluksi omia tiloja, vaan se toimi vaihtuvissa vuokratiloissa muun muassa Kauppakadulla ja Puutarhakadulla. Tampereen historia
Hatanpään kartanon maille Kyttälään oli syntynyt työväestön asuttama esikaupunki, jonka rakennuskanta oli erittäin heikkoa. Kaupunginosan maat siirtyivät alueliitoksen yhteydessä kaupungin omistukseen. Tämän seurauksena kaupunki vaati talojen omistajia korjaamaan talonsa uuden asemakaavan mukaisiksi. Ne, jotka eivät tähän kyenneet, joutuivat muuttamaan Armonkallioon tai Pispalaan, joka kuului Pirkkalan kuntaan. Myöhemmin kaupunki osti Hatanpään kartanolta myös Viinikan ja lopulta koko kartanon alueen. 1900-luvun alussa Tampereella oli 15 virallista, roomalaisin numeroin merkittyä kaupunginosaa, joista useimmilla oli jokapäiväisessä kielenkäytössä omat epäviralliset nimityksensä, esimerkiksi Amuri (IV ja V kaupunginosat), Kaakinmaa (VI), Pyynikinrinne (VII) ja Tammela (XIV ja XV). Arkkitehti Theodor Deckerin suunnittelema Aleksanterin kirkko valmistui Hämeenpuiston varrelle vuonna 1881. Aivan 1800-luvun lopussa rakennettiin Tampereen ortodoksinen kirkko alkujaan venäläistä siirtokuntaa ja sotaväkeä varten. Tampereen historia
Tampereen pääkatuna oli aluksi Kauppakatu. Tärkeä markkinapaikka oli alusta lähtien Kauppatori, nykyinen Keskustori. Kaupungissa oli alkuvaiheessa 300 asukasta ja asukasluku kasvoi hitaasti. Kaupungin suurena ongelmana oli se, että sisämaan kulkuyhteydet olivat kehnot. Vaikka ajan merkantilistisessa hengessä yritettiinkin antaa määräyksiä siitä, minkä alueen talonpoikien olisi tehtävä kauppansa Tampereella, talonpojat kävivät usein myös muualla. Tamperelainen porvari, joka osti tavaraa talonpojilta, joutui kuljetuttamaan tavaransa edelleen rannikkokaupunkeihin, joten talonpoikien oli usein kätevämpää asioida suoraan rannikkokaupungeissa. Suomenselän talonpoikien oli usein kannattavinta kuljettaa tavaransa Pohjanmaan rannikkokaupunkeihin. Toisaalta Tampereen eteläpuolen talonpojat veivät tavaransa mieluiten suoraan Turkuun. Ennen Suomen sotaa tutkittiin mahdollisuuksia perata Kokemäenjoki laivaliikenteelle sopivaksi, mutta konkreettisiin töihin ei ryhdytty. Tampereen taistelu
Tampereella punakaarti kaappasi vallan viimeistään tammikuun lopussa 1918. Jo joulukuussa Tampereen työväentalossa oli pidetty punakaartien perustava kokous, johon otti osaa punakaartien johtoa kaikkialta Etelä-Suomesta. Mukana olivat esimerkiksi Hugo Salmela ja Viktor Ripatti Lappeenrannan punakaartista. Kaksi ja puoli kuukautta kestäneen rintamataisteluiden vaiheen aikana Tampereen joukkoja soti lähinnä Vilppulan ja Ikaalisten rintamilla. Valkoinen väestö joutui Tampereella kotitarkastusten ja ase-etsintöjen kohteiksi. Punainen terrori kaupungissa oli vähäistä, ulkopaikkakuntalaiset kaartilaiset tekivät kuitenkin muutamia surmatekoja. Mielialoja kiristi kuitenkin ennen kaikkea Suinulan verilöyly 28. tammikuuta. Tampereella surmattiin myös kassakaappitehtailija Kaarlo Granat Turun punakaartilaisten toimesta. Pyynikillä puolestaan ammuttiin kansanedustaja Ernst Saari ja pispalalainen huvilanomistaja Ernst Wahren valkoisten hyväksi toimimisesta 29. maaliskuuta. Tampereelle saapui Pietarista Eino Rahjan asejuna, jossa saatettiin tuoda Tampereen punaisille jopa tuhansia kiväärejä ja panssariauto. Lokomolla alettiin myös valmistaa panssarijunia. Rintama vakiintui kulkemaan Noormarkusta Kankaanpään kautta Ikaalisiin ja siitä edelleen Kurun ja Ruoveden kautta Vilppulaan ja edelleen Päijänteelle. Suurempia yhteenottoja tapahtui Kankaanpään–Lavian seudulla, Vilppulassa ja Väärinmajalla helmikuussa 1918. Taistelut jatkuivat pitkälle maaliskuuhun, kunnes punaisten rintama romahti Kurussa ja Vilppulassa maaliskuun keskivaiheilla. Tampereen taistelua edelsi punaisten niin sanotun Pohjoisen rintaman murtuminen maaliskuussa 1918 ja punaisten yleishyökkäyksen epäonnistuminen; Haapamäen risteysasemaa ei saatu vallattua. Punaisten johto Tampereella oli alkuaan Kustaa Mikko Evän piiriesikunnalla, kunnes Tampereen teknilliseen opistoon perustettiin Pohjoisrintaman yleisesikunta, jonka johtoon valittiin Kotkan punakaartiin kuulunut näyttelijä Hugo Salmela. Tampereella vaikuttivat myös punakaartin johtomiehet Ali Aaltonen, Eino Rahja ja Tuomas Hyrskymurto. Tampereen Työväenyhdistys
Tampereen Työväenyhdistys on vuonna 1886 perustettu Tampereella toimiva työväenyhdistys, joka on yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen jäsenjärjestöistä. Se omistaa muun muassa kaupungin keskustassa sijaitsevan Tampereen työväentalon sekä osittain samassa kiinteistössä toimivan Tampereen Työväen Teatterin. Tampereen Työväenyhdistys on Helsingin ja Vaasan jälkeen Suomen kolmanneksi vanhin työväenyhdistys, joka oli aluksi osa porvarillista wrightilaista työväenliikettä. 1890-luvun aikana yhdistyksen johtopaikat kuitenkin siirtyivat työväestön haltuun ja samalla se muuttui sosialistiseksi. Yhdistyksen nykyinen toiminnanjohtaja on Kari Laihanen. Pirkanmaan maakunta
Eräkauden jälkeen koitti 1800-luvun alkuun kestänyt aikakausi, jolloin kaupunkien puuttuminen ja tuotantorakenteen yksipuolisuus hidastivat maakunnan kehitystä. Ylä-Satakunta jäi jälkeen naapurimaakunnistaan. Yläsatakuntalaisten markkinamatkojen kohde oli yleensä Turku. Ajanjaksoa on kutsuttu myös nimellä ”Turun aika”. Kuningas Kustaa III teki periaatepäätöksen Tampereen kaupungin perustamisesta 6. kesäkuuta 1775. Virallisesti kaupunki perustettiin 1. lokakuuta 1779. Aluksi Tampere kasvoi hitaasti ja sen vaikutus oli vähäinen. 1840-luvulla kaupungista kehittyi koko Suomen merkittävin teollisuuskeskus. Muuallakin maakunnassa alkoi kehittyä teollisuutta. Uudet keksinnöt – puuhioke sekä selluloosan valmistus ja paperin teko molemmista – olivat keskeisiä Pirkanmaan kehitykselle. Tampereen ohella teollista toimintaa syntyi muun muassa Valkeakoskelle, Nokialle ja Mänttään. Orivedellä puolestaan aloitettiin kenkä- ja nahkateollisuus 1890-luvulla. Tampereen ammattikorkeakoulu
Koulu perustettiin nimellä Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitos (TTVO) vuonna 1991 Finlaysonin alueelle. Koulu oli yksi yhdistyneistä oppilaitoksista, joista muodostettiin Tampereen ammattikorkeakoulu vuonna 1996. Tampereen teknillinen yliopisto
Tampereen teknillinen yliopisto (TTY, , "TUT") oli Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva, korkeinta teknillistä opetusta ja tutkimusta harjoittava yliopisto. Se aloitti toimintansa vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna ja itsenäistyi vuonna 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi (TTKK). Tampereen teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Tampereen teknilliseksi yliopistoksi 1. tammikuuta 2003. Yliopisto lakkautettiin ja toiminnot siirtyvät 1.1.2019 uuteen Tampereen yliopistoon, johon myös myös aiempi samanniminen yliopisto liittyi. Tampere
Vaikka yrittäminen oli vapaata ja Tampereella oli merkittäviä tullietuja, teollistuminen oli hidasta. Suomi liitettiin Venäjään 1809, jolloin Tampereella oli edelleen alle tuhat asukasta. Pirkanmaan maakunta
Tampere ympäristökuntineen määriteltiin tieteellisesti Tampereen liikennealueeksi vuonna 1944. Läänin perustamista Tampereen talousalueelle suunniteltiin vuosina 1941, 1944 ja 1953. Eduskunnassa valmisteltiin jälleen 1960-luvun alussa Tampereen ja Satakunnan läänien perustamista. Uudistuksen vaatimat lainmuutokset oli jo tehty, mutta suunnitelma haudattiin. Seuraavan kerran Pirkanmaasta kaavailtiin lääniä 1980-luvulla nimellä Pirkanmaan lääni, mutta tuolloinkin suunnitelma kariutui eduskunnassa, joskin äärimmäisen niukalla äänten enemmistöllä. Vuonna 1997 maakunta liitettiin uuteen Länsi-Suomen lääniin, joka lakkautettiin 1. tammikuuta 2010. Yli neljännes läänin asukkaista asui Pirkanmaalla. Tampere
Tampereen keskusta-alue sekä myös Pyynikin, Ylä-Pispalan ja Ala-Pispalan kaupunginosat sijaitsevat Pyhäjärven ja Näsijärven välisellä kannaksella. Näsijärveä ja Pyhäjärveä yhdistää Näsijärvestä lähtevä ja Tampereen keskustan halki virtaava valjastettu Tammerkoski, jonka putouskorkeus on 18 metriä. Kaupungin sijainti vesivoimaa tuottavan kosken partaalla kahden pitkän vesistöreitin välissä oli eräs tärkeimmistä virikkeistä sen perustamiseen 1770-luvulla. Näsilinnankatu
Kun Tampereen kaupunki perustettiin vuonna 1779, nykyinen Näsilinnankatu oli asemakaava-alueen länsirajana. Sen länsipuolella sijaitsivat kaupunkilaisten kasvitarhat, ”plantaasit”. Asutus laajeni jo Ruotsin vallan aikana kadun länsipuolelle, ja vuonna 1830 vahvistettiin C. L. Engelin laatima laajempi asemakaava. Siten Näsilinnankatu menetti asemansa rajalinjana, vaikka kestikin vielä vuosia, ennen kuin Engelin asemakaavaa päästiin toteuttamaan käytännössä. Tampereen maantiede
Vuonna 1922 liitettiin Messukylän kunnasta Järvensivu ja kaupungin länsipuolelta Pohjois-Pirkkalan (nyk. Nokia) Harjun seurakunta 1937 eli Pispala, nykyisin myös Tahmela, Hyhky, Epilä, Tesomajärvi, Kalkku, Myllypuro, jne. Koko loppu Messukylä liitettiin 1947. 1950-luvulla alueelle rakennettiin Kalevan kaupunginosa. Vuonna 1950 liitettiin kaupunkiin Lielahti, jolloin Tampere saavutti nykyisen rajansa lännessä. Pohjoisessa kaupunkiin liitettiin vielä Aitolahti 1966 ja Teisko 1972. Muutaman tuhannen asukkaan Teisko lähes kolminkertaisti Tampereen maapinta-alan. Tampere (sanomalehti)
Tampere oli Tampereella vuosina 1882–1885 ilmestynyt sanomalehti. Tampereen tuomiokirkkoseurakunta
Tampereen seurakunta itsenäistyi Messukylän seurakunnasta vuonna 1904. Kaupungin väkiluku oli tuolloin jo yli 40 000. Messukylän emäseurakuntaan jäi noin 6 500 henkeä. Seurakuntalaisten kannalta huomattavin muutos oli, että avioliittoon aikovien ei enää tarvinnut käydä hakemassa kuulutuskirjoja Messukylän pappilasta. Tampereen Lehti
Tampereen Lehti oli Tampereella vuosien 1898–1899 vaihteessa ilmestynyt sanomalehti. Tampereen taistelu
Sodan jälkeen Tampere säilyi työväestön leimaamana kaupunkina. Vuonna 1919 ensimmäisen yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella valitun kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimi sama mies kuin punaisten laittoman valtuuston puheenjohtajana. Tampereen suojeluskunta harjoitteli kaupungin valtaamista 1920-luvun loppupuolelle saakka ja vielä 1930-luvulla Puolustusneuvosto epäröi, oliko Tampere poliittisesti liian epäluotettava sijoituspaikka Valtion lentokonetehtaalle. Tamperelainen
Vuonna 1957 perustettu "Tamperelainen" on Suomen vanhin kaupunkilehti. Toimittaja, myöhempi Lehtimiehet Oy:n kustantaja ja omistaja Urpo Lahtinen sai idean lehden perustamisesta nähtyään stipendimatkallaan Hollannissa ilmaisjakelulehti "De Echon". Tampereelle palattuaan Lahtinen perusti kollegansa kanssa T:mi Lehtimiehet Lahtinen & Kärkkäisen. Tampere
Tampereen kaupunki vastaa joukkoliikenteen viranomaisena Tampereen lisäksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella. Vuonna 2013 sisäisestä joukkoliikenteestä vastasi 71-prosenttisesti liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne. Bussiliikenteen lisäksi Tampereelle on rakenteilla raitiotie. Tampereen kaupunginvaltuusto päätti rakentamisesta marraskuussa 2016 ja ensimmäisen vaiheen rakennustyöt alkoivat vuonna 2017. Lähijunaliikettä yritetään parantaa liikennejärjestelmän toimivuutta ja palvelutasoa lisäämällä, sekä panostamalla lippujärjestelmään ja liikennöintiin. Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976. Tampereen historia
Vaikka Tamperella yrittäminen oli vapaata ja sillä oli merkittäviä tullietuja, teollistuminen oli hidasta. Abraham Häggmanin perustama lumppupaperitehdas aloitti 1783 ensimmäisenä kosken keskijuoksulla. Ruotsin vallan aikana Tampereen menestynein yritys oli valtion viinanpolttimo. Kun talonpoikien kotipoltto Suomen sodan jälkeen taas sallittiin, polttimon rakennukset jäivät vajaakäyttöisiksi. Tampere United
Tampere United (lyh. TamU) on tamperelainen jalkapalloseura, joka pelaa kaudella 2018 Kakkosessa. Tampere United perustettiin 1998 Ilveksen ja Tampereen Pallo-Veikkojen yhteistyönä, TPV irtautui kuitenkin projektista. Tampere United on voittanut kolmesti Suomen-mestaruuden (2001, 2006 ja 2007) ja kerran Suomen cupin (2007). Kaudella 2007 TamU ylsi myös Mestarien liigan kolmannelle karsintakierrokselle. Seuralla on yli sata lisenssipelaajia ja toistakymmentä joukkuetta. Tampere
Skotlantilainen James Finlayson perusti Tampereelle vuonna 1820 tehtaan, jonka alkuperäisenä tarkoituksena oli tuottaa kehruukoneita. Finlayson ei saanut koneitaan kaupaksi, minkä takia tehdas siirtyi puuvillan kehräämiseen. Finlayson myi tehtaansa 1836 pietarilaisille liikemiehille, mistä alkoi teollistumisen kasvu. Tampereen historia
Itäosa Pohjois-Pirkkalasta, muun muassa Pispala, liitettiin Tampereeseen vuonna 1938; kunnan jäljelle jäänyt osa muutettiin samalla Nokian kauppalaksi. 1930-luvun lopulla muodostunutta kansallista yhteisymmärrystä kuvasti se, ettei kaupungin työväestövaltaisuus estänyt Valtion lentokonetehtaan perustamista Tampereelle. Toisaalta teollisuuden rakennemuutoksen ensimmäisenä merkkinä Frenckellin vanhanaikaiseksi jäänyt paperitehdas meni konkurssiin jo vuonna 1932. Tampereen rautatieasema
Tampere oli alun perin vuonna 1876 avatun Hämeenlinna–Tampere-radan pohjoinen pääteasema. Vuoteen 1882 saakka se oli Suomen pohjoisin rautatieliikennepaikka, kunnes Vaasa syrjäytti sen. Tampereesta muodostui kuitenkin pian tärkeä kolmen suunnan risteysasema. Vuonna 1883 otettiin käyttöön ns. vanha Pohjanmaan rata, joka kaarsi ratapihan eteläpäästä kohti itää. Vuonna 1895 liikenteelle avattu Porin rata lähti ratapihan pohjoispäästä ja kääntyi Tammerkosken niskan yli kaupungin keskustan pohjoispuolitse länteen. Liikenteen lisääntyessä rakennettiin ratapihan pohjoispuolelle Kyttälän ja Tammelan kaupunginosat yhdistänyt ylikulkusilta vuonna 1898. Järjestelyratapiha rakennettiin pääradan varteen Hatanpään kohdalle. Tampereen seudun ammattiopisto Tredu
Tampereen ammattiopisto (, lyhenne TAO) perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä joukko Tampereen seudun ammatillisia oppilaitoksia. Liitettyihin kouluihin kuuluivat 1800-luvun puolella perustettu Tampereen kauppaoppilaitos sekä 1900-luvun alkupuolelta asti toimineet Poikain ja Tyttöjen ammattikoulu, sairaanhoitajakoulu ja metsäkoulu. Koulussa opiskeli vuosittain 4 500 nuorta. Lisäksi koulu järjesti aikuisille täydennyskoulutusta ja maahanmuuttajille valmistavaa koulutusta. TAOlla oli toimipisteitä Pirkankadulla, Metsätiellä, Santalahdessa, Sairaalankadulla, Sammonkadulla ja Hepolamminkadulla. TAO:n tunnuslause oli ”Juuret ja siivet”. Taranto
Taranto, antiikin "Taras", oli alun perin kreikkalainen siirtokunta, jonka perustivat spartalaiset noin vuonna 708–706 eaa. Taras kukoisti erityisesti 500–300-luvuilla eaa., ja se oli koko Magna Graecian eli Suur-Kreikan tärkeimpiä kaupunkeja ja merkittävä satama. Roomalaiset valloittivat kaupungin vuonna 272 eaa. Se kehittyi ajan kuluessa roomalaiseksi kaupungiksi nimellä "Tarentum", vaikkakin taantui kreikkalaiseen aikaan nähden. Tampere
Tampere ja sen lähiseutu kuuluvat Satakunnan historialliseen maakuntaan. Alue kuului 1831–1997 Hämeen lääniin, ja se on aikojen saatossa useasti katsottu kuuluvaksi myös maakunnallisesti Hämeeseen. Esimerkiksi 1960-luvulla julkaistussa "Uudessa Tietosanakirjassa" Tampereen seutu on esitetty osaksi silloista Hämeen maakuntaa. Suunnilleen 1950-luvulta alkaen Tampere ja sen ympäristö alkoivat vakiintua omaksi Pirkanmaan maakunnakseen. Tampereesta muodostui itseoikeutetusti Pirkanmaan keskus, ja maakunnan rinnakkaisnimityksenä käytettiinkin sen alkuaikoina useasti – esim. 1968 julkaistussa "Suomi-käsikirjassa" – myös "Tammermaata". Tampere
Alla oleva taulukko kuvaa Tampereen asukasluvun kehitystä vuosina 1815–1939. Kaupunki kasvoi tänä aikana nopeasti Suomen suurkaupunkien joukkoon.
Evakkojen asettumisen ja kaupungistumisen tuloksena väestö jatkoi kasvuaan 1940-luvulla ja sen jälkeenkin. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on tilanteen 1. tammikuuta 2013 mukainen. Tampereen vaakuna
Tampereen vanha vaakuna oli käytössä vuosina 1839–1960. Sen hankkimista alettiin suunnitella pian sen jälkeen kun keisari Nikolai I yhtenäisti Tampereen kaupungin hallintoa samanlaiseksi muiden Suomen kaupunkien kanssa 1830. Huhtikuussa 1838 Tampereen pormestari Fredrik Sacklén lähetti Turkuun läänin kuvernööri Lars Gabriel von Haartmanille anomuksen Arvid von Cederwaldin suunnitteleman vaakunaehdotuksen hyväksymiseksi. Everstiluutnantti ja Pyhän Annan ritarikunnan 3. luokan ritari Arvid von Cederwald toimi tuolloin koskenperkausinsinöörinä Suomen senaatin talousosaston koskenperkausjohtokunnassa. Vaakunaehdotusta ei hyväksytty sellaisenaan. Pyöreää vaakunaehdotusta pyydettiin muuttamaan nelikulmaisen kilven muotoon sekä piirtämään se suurempana. Vaakunan muuttaminen pyydettyyn muotoon annettiin Helsingin maanmittauskonttorissa työskennelleen taiteilija Magnus von Wrightin tehtäväksi. Hän jätti valmiin vaakunan senaatin esittelijäsihteeri Berndt Federleylle 12. tammikuuta 1839. Keisari hyväksyi Tampereen vaakunan 20. maaliskuuta 1839 ja päätös hyväksymisestä saapui Turun lääninkansliaan 9. toukokuuta 1839. Tampere
Tampere on kasvanut edelleen 2000-luvulla, ja kaupunki rikkoi 200 000 asukkaan rajan vuonna 2003.