Onko Tanskassa käyty sisällissotaa?
Kreivisota
Kreivisota () oli Tanskassa vuosina 1533–1536 käyty sisällissota, jonka seurauksena Tanskassa tehtiin uskonpuhdistus. Sodassa olivat vastakkain hansakaupunki Lyypekin tukema luterilainen porvaristo ja aateliston tukema Tanskan kuningas Kristian III. Myös Ruotsi liittyi sotaan, kun Lyypekki ja hansaliitto julistivat sodan Tanskalle ja Ruotsille. Tanskan historia
Tanskan kirkko itsenäistyi saksalaisesta Hampuri-Bremenin arkkihiippakunnasta, kun Lundin arkkipiispanistuin perustettiin vuonna 1104. Tanskassa oli 1100-luvulla monia sisällissotia. Valdemar I yhdisti kuningaskunnan piispa Absalonin kanssa. Hänen hallintoaikanaan Kööpenhaminasta tuli tärkeä kauppapaikka. Tanskasta tuli hetkellisesti Itämeren suurvalta. Valdemar ja hänen seuraajansa tekivät useita ristiretkiä varsinkin nykyisen Viron alueelle, jossa legendan mukaan Dannebrog putosi alas taivaasta taistelussa vuonna 1219. Tanskan mahti romahti 1220-luvulla.
Tanskan lippu
Christiern Pedersen kirjoitti 1520-luvulla Tanskan kuningas Valdemar II Sejrin retkestä Viroon vuonna 1208, jolloin samaan tapaan taivaasta laskeutui punainen, valkoraitainen lippu. Samaten 1520-luvulla elänyt munkki Peder Olsen (Peter Olai) siteeraa latinankielistä tuntematonta lähdettä, jonka mukaan Valdemar II:n aikana Viljandissa Liivinmaalla vuonna 1208 taistelleet tanskalaiset rukoilivat Jumalalta apua tappiolle kääntyneessä taistelussa, mikä johti valkoristisen lipun putoamiseen taivaasta. Tämän lisäksi he kuulivat äänen, joka kertoi heidän saavuttavan voiton, kuten sitten tapahtuikin. Valdemar I
Valdemar asui nuorena Asser Rigin luona. Asserin pojista Absalonista ja Esbern Snaresta tuli myöhemmin Valdemarin läheisimpiä ystäviä ja poliittisia liittolaisia. Valdemarin ollessa 16-vuotias kuningas Eerik III Lam luopui kruunusta. Syttyi sisällissota Eerik II Emunen pojan Sven Grathen, Niilo Sveninpojan lapsenlapsen Knuut Maununpojan ja Valdemarin välillä. Valdemar hallitsi tuolloin Jyllantia. Sisällissota jatkui vuoteen 1157, jolloin Sven murhasi Knuutin. Valdemar kukisti tämän jälkeen Svenin Grathe Heden taistelussa. Tämän jälkeen Valdemar oli Tanskan kiistaton hallitsija. Lyndanisen taistelu
Lyndanisen taistelu käytiin 15. kesäkuuta 1219 nykyisen Tallinnan lähellä tanskalaisten ja virolaisten välillä. Tanskalaisia johti kuningas Valdemar II. Legendan mukaan tanskalaiset voittivat taistelun ja valloittivat linnoituksen sen jälkeen, kun Dannebrog, Tanskan lippu, putosi taivaasta taistelun ollessa jo kääntymässä virolaisten voitoksi. Tanskan vallan vakiinnuttua rakennettiin alueelle "Taani linn" () eli Tallinna. Tanskan Länsi-Intia
Napoleonien sotien aikana Iso-Britannia miehitti saaret kahdesti – 1801 ja vuosina 1807–1815, minkä jälkeen ne palautettiin Tanskan hallintaan. Samalla saarten afrikkalaisperäinenkin vapaa asujaimisto alkoi ottaa haltuunsa yhä merkittävämmän roolin taloudessa. Vuonna 1816 saaret lähettivät kaksi edustajaa Tanskaan vaatimaan yhtäläisiä oikeuksia valkoihoisen väestön kanssa. Tanskalainen upseeri Peter von Scholten, joka toimi saarten kenraalikuvernöörinä 1827–1848, yritti myös osaltaan parantaa saarten eri väestöryhmien välisiä suhteita. Saarilla säädettiinkin laki yhtäläisistä oikeuksista 1834. Hän työskenteli myös parantaakseen orjien asemaa ja lisätäkseen heidän vapaa-aikaansa, lasten koulutusta ja mahdollisuuksia ostaa itsensä vapaaksi. Vuonna 1848 orjien kapinointi johti orjuuden lakkauttamiseen 3. heinäkuuta. Siitä huolimatta monien työläisten olot olivat ankarat ja vuonna 1878 oli jälleen väkivaltainen työläiskapina. Sosiaalidemokraatit (Tanska)
Sosiaalidemokraatit ( tai "Socialdemokratiet") on vuonna 1871 perustettu tanskalainen sosiaalidemokraattinen puolue. Sosiaalidemokraattien puheenjohtajana on toiminut kesäkuusta 2015 lähtien Mette Frederiksen. Suomen sisällissota
Suomen sisällissota käytiin Suomen senaatin eli hallituksen ja sitä vastaan kapinoineen Suomen kansanvaltuuskunnan johtamien joukkojen välillä 27. tammikuuta – 15. toukokuuta 1918. Senaatin asevoimina olivat valkoiset joukot ja kansanvaltuuskunnan joukkoina Suomen Punainen Kaarti eli punaiset. Saksan keisarikunnan armeija tuki valkoisia valtaamalla Helsingin, Lahden ja muita eteläsuomalaisia kaupunkeja. Neuvosto-Venäjä tuki punaisia lahjoittamalla heille aseita. Kolding
Vuonna 1658 Ruotsin kuningas Kaarle X Kustaa hyökkäsi Tanskan kimppuun jäätyneiden Tanskan salmien yli, ja Tanskan puolustajien voittoisa taistelu käytiin saman vuoden joulupäivänä Koldingissa. Myös parisataa vuotta myöhemmin käydyssä ensimmäisessä Saksan–Tanskan sodassa käytiin Koldingin lähellä taistelu 23. huhtikuuta 1849. Suomen sisällissodan nimet
Tukholman pormestari ja vasemmistososialistina tunnettu Carl Lidhagen käydessään vuoden 1917 lopulla ja seuraavan vuoden alkupuoliskolla Suomessa puhui ikimuistoisista ajoista lähtien vallinneesta 'ylä- ja alaluokan välisestä luokkataistelusta'. Hän näki kansalaissodan luokkien, rotujen ja kieliryhmien välisenä sotana. Sosialistit julistivat taistelevansa vuoden 1917 jälkipuoliskolla ja seuraavan vuoden alussa virkavaltaisuutta vastaan. Tahtoen tai tahtomattaan he tulivat samalla vastustaneeksi Ruotsin vallan ajalta periytyvää leimallisesti ruotsia käyttävää virkakoneistoa. Lindhagen samaisti 'herrat', joita vastaan punaiset julistivat taistelevansa, ruotsinkieliseksi yläluokaksi. Ruotsinkieliset itse, kuten hän totesi, näkivat olevan ensisijaisesti kysymys rotu- ja kielitaistelusta. Lindhagen tuki väitettään myös sillä, että valkoisen armeijan johto oli ruotsinkielinen. Anker Jørgensen
Anker Henrik Jørgensen (13. heinäkuuta 1922 Kööpenhamina – 20. maaliskuuta 2016 Kööpenhamina) oli tanskalainen poliitikko, joka toimi Tanskan pääministerinä kahteen otteeseen: 1972–1973 ja uudelleen 1975–1982, johtaen yhteensä viittä hallitusta. Jørgensen toimi vuonna 1978 lyhyesti myös Tanskan ulkoministerinä. Hän edusti Sosiaalidemokraatteja. Tanskan historia
Maaorjuus lakkautettiin vuonna 1788, mikä teki talonpojista maanomistajia. Samoihin aikoihin valistusajattelu ja nationalismi alkoivat kasvattaa suosiotaan. Tanskalla oli 1600-luvulta alkaen useita siirtokuntia Euroopan ulkopuolella. Grönlanti ja Islanti sijaitsivat Pohjois-Atlantilla. Trankebarin siirtokunta perustettiin Intian etelärannikolle vuonna 1620 ja Karibianmerellä oli kolme siirtokuntaa. Afrikan länsirannikolta otettiin orjia. Suomen sotien Korkeajännitys
Sisällissodan sytyttyä 1918 Vilho ja Pekka ajautuivat eri puolille; Pekka punaisten ja Vilho valkoisten puolelle. Vilhon rinnalla sisällissodassa taisteli muun muassa Heimo Pohjonen ja ruotsalainen vapaaehtoiskapteeni Kalmarsjö. Sisällissodan lopulla Vilho ja Kalmarsjö olivat osana valkoisten voittoisaa hyökkäystä Tampereelle ja sota Vilhon osalta päättyi siihen. Vilho kuitenkin törmäsi teloitettavaksi tuomittuun lapsuudenystäväänsä Pekkaan ja onnistui pelastamaan tämän varmalta kuolemalta. Sisällissodan jälkeen Pekan ja Vilhon tiet taas erkanivat. Isabella (Tanskan prinsessa)
Prinsessa Isabella ("Isabella Henrietta Ingrid Margrethe, Tanskan prinsessa, Monpezatin kreivitär", s. 21. huhtikuuta 2007 Kööpenhamina, Tanska) on Tanskan kruununprinssi Frederikin ja tämän puolison kruununprinsessa Maryn toiseksi vanhin lapsi. Isabellalla on myös isoveli, prinssi Christian. Prinsessa Isabella on Tanskan kuningatar Margareeta II:n ja hänen puolisonsa prinssi Henrikin neljäs lapsenlapsi ja kruununperimysjärjestyksessä kolmas heti isänsä ja isoveljensä jälkeen. Vollsmose
Vollsmose on Odensen lähiö Tanskassa 3 km Odensen keskustasta koilliseen. Siellä asuu 12000 ihmistä.
65 % Vollsmosen asukkaista on ulkomaalaistaustaisia tai näiden jälkeläisä enintään kolmannessa sukupolvessa. Vollsmose tunnetaan Tanskassa korkeista rikosluvuista. Vollsmosessa asuu 80 kansallisuuteen kuuluvia ihmisiä, eniten siellä asuu maahanmuuttajia Somaliasta, Irakista ja Palestiinan alueelta, mutta minkään kansallisuuden osuus ei ole kovin suuri. Tanskassa on 29 ulkomaalaisten asumia ongelmalähiöinä pidettyjä gettoja, jotka halutaan ongelmaperheiden pois siirroilla ja muilla toimilla rauhoittaa ja liittää takaisin yhteiskunnan osiksi . Tanska
1970-luvulla valuuttapolitiikka ja öljykriisi aiheuttivat talouden alamäkeä, ja 1980-luvun alussa työttömyys nousi yli kymmeneen prosenttiin ja valtionvelka 70 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Vuonna 1982 Poul Schlüteristä tuli ensimmäinen konservatiivinen pääministeri sataan vuoteen. Hän erosi 1993 tamilipakolaisiin liittyvän skandaalin vuoksi ja tilalle nousi sosiaalidemokraatti Poul Nyrup Rasmussen. Vuoden 2001 vaalit voitti konservatiivien ja liberaalien vaaliliitto johdossaan Anders Fogh Rasmussen, ja oikeistopopulistinen Tanskan kansanpuolue sai 22 paikkaa. Maahanmuutto oli yksi Rasmussenin vaaliteemoista. Rasmussen menestyi myös vuosien 2005 ja 2007 vaaleissa. 2009 hän siirtyi Naton johtotehtäviin ja hänen tilalleen nousi Lars Løkke Rasmussen. Tanska
Tanska jaetaan viiteen alueeseen () ja (). Nykyinen jako astui voimaan 1. tammikuuta 2007 koko maan kattaneen kuntauudistuksen myötä. Ennen sitä Tanska jaettiin ja . World League for Freedom and Democracy
Tanskassa useat poliitikot ovat olleet yhteydessä WACLiin. Muun muassa Tanskan kansanpuolueen Pia Kjærsgaard oli 1988 vieraana järjestön kokouksessa Taipeissa. Tanskan WACL:n johtaja on ollut kunnallispoliitikko Erik Dissing. Evankelis-luterilainen vapaakirkko Tanskassa
http://www.vivit.dk/ Ruotsin sotahistoria
Ruotsin eläessä rauhassa ruotsalaisia on lähtenyt vapaaehtoisina muiden maiden sotiin, välillä "suurinkin" joukoin. Esimerkkejä tästä ovat Tanskan sodat Preussia vastaan 1840- ja 1860-luvuilla, Suomen sisällissota 1918, Suomen talvisota 1939–1940 ja jatkosota 1941–1944. Toisen maailmansodan jälkeen ruotsalaisia on kunnostautunut varsinkin YK:n rauhanturvaamisoperaatioissa. Tanskan historia
Tanska oli suhteellisen voimakas 1500- ja 1600-luvuilla. Sen talous hyötyi kahdeksankymmenvuotisesta sodasta, koska Alankomaista saapui paljon ammattitaitoisia pakolaisia. Tanska kuului kolmikymmenvuotisen sodan häviäjiin, koska Kristian IV arvioi väärin voimansa hyökätessään Saksaan. Ruotsi hyökkäsi vuonna 1643 Lennart Torstenssonin johdolla Tanskaan, mikä johti Tanskan kannalta epäedulliseen Brömsebron rauhaan. Siinä Tanska joutui luovuttamaan Ruotsille Jämtlandin, Härjedalenin, Hallandin, Gotlannin ja Saarenmaan. Vuonna 1658 Tanska kävi toisen tappiollisen sodan Ruotsia vastaan. Roskilden rauhan tuloksena Tanska luovutti Ruotsille Skånen, Blekingen, Bornholmin saaren sekä Bohusin ja Trondheimin läänit. Tämän jälkeen käytiin vielä sota, jossa Ruotsi yritti valloittaa Tanskan kokonaan, mutta tämä hanke epäonnistui. Vuonna 1660 Kööpenhaminassa solmitussa rauhansopimuksessa Tanska sai takaisin Trondheimin läänin ja Bornholmin saaren. Carl Theodor Zahle
Zahle oli suutarin poika, joka kouluttautui lakimieheksi. Hän toimi vuodesta 1891 Politiken-lehden toimittajana ja oli edustajana kansankäräjillä vuodesta 1895 alkaen. Hän kuului aluksi liberaaliin Venstrereformpartiet-puolueeseen, jonka hajottua vuonna 1905 hänestä tuli Radikaalin Venstren johtohahmo. Zahle onnistui kaatamaan epäluottamuslauseella Ludvig Holstein-Ledreborgin hallituksen ja tuli itse ensimmäisen kerran pääministeriksi lokakuussa 1909, mutta joutui eroamaan seuraavan vuoden heinäkuussa. Hän pyrki tuolloin muuttamaan varsinkin maanpuolustuslakia siten, että Tanskan armeijaa kevennettäisiin. Vuosina 1911–1913 Zahle toimi Stegen kaupungin pormestarina. Carl Christian Hall
Carl Christian Hall (25. helmikuuta 1812 Kööpenhamina – 14. elokuuta 1888 Kööpenhamina) oli tanskalainen poliitikko, joka toimi Tanskan pääministerinä vuosina 1857–1859 ja 1860–1863. Hänen politiikkansa johti toisen Saksan–Tanskan sodan syttymiseen. Kolmikymmenvuotinen sota
Yhdistetyt katoliset sotajoukot marssivat pohjoiseen valloittaen ja ryöstäen Mecklenburgin, Pommerin ja 1627 koko Jyllannin. Wallenstein ei kuitenkaan saanut vallatuksi Själlannin saarella olevaa Tanskan pääkaupunkia, sillä hansakaupungit ja Puola eivät sallineet keisarin laivaston rakentamista Itämerelle. Hän aloitti Stralsundin piirityksen. Kaupunki oli ainoa sotaakäyvien valtioiden kaupunki, jossa oli tarpeelliset telakat laivaston rakentamiseksi Tanskaa vastaan. Armeijan ylläpito maksoi kuitenkin kohtuuttoman paljon verrattuna siihen, mitä sodasta Tanskaa vastaan olisi voinut saada. Ensimmäinen Saksan–Tanskan sota
Alkuun saksalaiset menestyivät sodassa, mutta tanskalaiset onnistuivat lopulta kääntämään sodan voitokseen. Schleswigin luona 23. huhtikuuta 1848 käyty pääsiäistaistelu alkoi Friedrich von Wrangelin johtamien preussilaisten hyökkäyksellä. He olivat miesmäärältään ylivoimaisia, mutta kärsivät tanskalaisten tavoin suuria menetyksiä. Tanskalaiset vetäytyivät pimeän tullen taistelukentältä. Sota jatkui pari vuotta, kunnes 25. heinäkuuta 1850 käydyn Istedin taistelun jälkeen se oli käytännössä ohi, sillä saksalaisten oli joulukuussa 1850 hajotettava armeijansa Venäjän painostuksen vuoksi. Eider-politiikka
Eider-politiikka oli Tanskan nationalistien vaatimus, että maan eteläraja olisi siirrettävä kulkemaan Eiderjokea pitkin, koska se oli historiallisesti ollut Schleswigin ja Holsteinin välinen raja. Suuntaus vaikutti voimakkaimmin 1830-luvulta 1860-luvulle. Vaatimus esitettiin hallituspiireissä vuonna 1842, jolloin sen toteuttaminen näytti kruununperimyksen kannalta mahdolliselta. Kun Tanska kärsi tappion Toisessa Saksan–Tanskan sodassa 1864, jouduttiin Eider-politiikasta luopumaan. Viihdeohjelma Tukholma
"1918" kertoo sisällissodan ajan Suomesta ja kahdesta eri aatteen omaavasta veljeksestä, valkoisiin kuuluvasta porvarista (Kivinen) ja punakaartiin kuuluvasta kapinallisesta (Petelius), jotka kohtaavat toisensa vuosien jälkeen. Tanskan kansankäräjävaalit 2011
Edellisten vaalien voittaja, pääministeri Anders Fogh Rasmussen, erosi 5. huhtikuuta 2009 tultuaan valituksi Naton pääsihteeriksi. Mielipidemittausten mukaan tanskalaisten enemmistö olisi halunnut uudet vaalit Rasmussenin eron jälkeen, ja sosiaalidemokraattien Thorning-Schmidtillä oli jo tuolloin suurempi kannatus pääministeriksi kuin valtiovarainministeri Lars Løkke Rasmussenilla. Lars Løkke Rasmussen kykeni kuitenkin muodostamaan hallituksen ilman uusia vaaleja, kun Pia Kjærsgaard ilmoitti Tanskan kansanpuolueen jatkavan oikeistohallituksen tukemista. Muhammed-pilapiirrosjupakka
Tanskalaisista 58 prosenttia piti syyllisinä jupakkaan tanskalaisia imaameja, 22 prosenttia "Jyllands-Postenia" ja 11 prosenttia Rasmussenin johtamaan Tanskan hallitusta Megafon pollin mielipidetiedustelun perusteella. Ranskassa "La Croix" -lehden 10. helmikuuta julkaiseman mielipidetiedustelun mukaan 58 prosenttia kysellyistä oli sitä mieltä, ettei kuvien julkaisemisesta ole etua sananvapauskeskustelussa, kuvien julkaisemista kannatti 38 prosenttia vastaajista. Norjassa 57 prosenttia vastaajista ei kannattanut kuvien julkaisemista, kun taas 30 prosenttia uskoi, että ne oli oikeus julkaista Kustaa III
Ruotsin naapurimaille vallankaappaus oli huono uutinen, sillä se vähensi niiden mahdollisuuksia vaikuttaa Ruotsin sisäisiin asioihin. Venäjä, Preussi ja Tanska olivat jopa aiemmin julistaneet, että muutokset Ruotsin hallitusmuotoon ovat casus belli, eli oikeutus sotatoimille. Venäjä oli kuitenkin vallankaappauksen aikaan sodassa Turkkia vastaan, ja lisäksi sitä työllisti Puolan ensimmäinen jako, johon myös Preussi osallistui. Tanska puolestaan kyllä keskitti joukkoja Ruotsin rajalle ja uhkasi sodalla, mutta ei lähtenyt kuitenkaan yksin sotaan Ruotsia vastaan. Kolmikymmenvuotinen sota
Tanska oli saavuttanut ajan mittakaavassa merkittävän vaurauden ja vakauden tason Juutinrauman verojen ja Ruotsin maksamien sotakorvausten ansiosta. Hampuri oli pakotettu Tanskan alaisuuteen 1621 ja Tanskan kruununperijästä oli tehty Bremen-Verdenin piispa. Ainoa yhtä hyvin toimeentuleva maa Euroopassa oli Baijeri. Tanskan kuningas Kristian IV (1577–1648) pelkäsi protestanttisen valtakuntansa puolesta ja johti armeijansa keisarikuntaa vastaan Saksan protestanttiruhtinaiden hakiessa turvaa. Englanti, Ranska ja muut vallat huolestuivat Habsburgien vallan kasvusta, mutteivät voineet liittyä sotaan sisäisten ongelmien vuoksi. Ranskan valtionhoitaja kardinaali Richelieu oli myös valmis maksamaan Tanskan sotaretkestä Saksaan. Tanskaa kismitti myös Habsburgien valta Holsteinin ruhtinaskunnassa. Tanska
1100- ja 1200-luvuilla Tanska oli ristiretkien myötä Itämeren alueen voimakkain valtio. Tanska piti ristiretkien jälkeen Viroa hallinnassaan 1300-luvun puoliväliin saakka, jolloin se joutui luovuttamaan Viron saksalaiselle ritarikunnalle. Tämän jälkeen Tanska kamppaili Itämeren herruudesta saksalaista Hansaliittoa vastaan. Tanskan miehitys
Tanskan miehitys on Tanskan historian ajanjakso toisessa maailmansodassa, joka alkoi Saksan vallatessa maan 9. huhtikuuta 1940 ja päättyi Saksan antautumiseen 5. toukokuuta 1945. Miehitys kesti siis yli viisi vuotta. Muista Saksan valtaamista alueista poiketen pääosa Tanskan hallinnosta jatkoi toimintaansa kuten ennen valtausta aina vuoteen 1943. Tanskan hallitus ja kuningas eivät poistuneet sodan aikana maasta, vaan tanskalainen hallinto jatkoi pääosin toimintaansa lakkauttamiseensa saakka 1943. Tanska
Tanskan hallitus harjoittaa toimeenpanovaltaa ja se muodostetaan kansankäräjien koostumuksen perusteella. Hallituksen nimittää kuningatar ja sitä johtaa Tanskan pääministeri. Mikään puolue ei ole saanut enemmistöä parlamentissa vuoden 1909 jälkeen. Maan hallitukset ovatkin usein olleet vähemmistöhallituksia, jotka ovat hallinneet apupuolueiden turvin. Sen vuoksi Tanskan politiikkaa ovat luonnehtineet puolueiden sisäiset kompromissit. Kansankäräjät säätää lakeja yhteistyössä hallituksen kanssa. Kun lakiehdotus on hyväksytty kansankäräjillä, hallituksen ja kuningattaren täytyy vahvistaa se. Kuningatar ei kuitenkaan voi estää lakiehdotuksen läpimenoa, vaan hänen roolinsa on seremoniallinen. Pitäjä
Tanskassa pitäjien () katsotaan muodostuneen jokseenkin lyhyen ajan kuluessa. Jo 1000-luvulla Adam Bremeniläinen mainitsi, että Tanska oli jaettu suureen määrään pitäjiä. Sjællandin ja Skånen kirkkolaeista noin vuodelta 1170 ilmenee, että pitäjälaitos oli jo täysin kehittynyt. Kun Tanskaan 1800-luvulla perustettiin kunnallinen itsehallinto, vanhoista kirkkopitäjistä muodostettiin "pitäjäkuntia" ("sognekommun"), jotka pysyivät itsenäisinä kuntina vuoden 1970 kuntauudistukseen saakka. Tanskan hallitsija
Tanskan nykyinen kuningatar Margareeta II nousi valtaistuimelle isänsä Fredrik IX:n kuoltua vuonna 1972. Tanskan alkuperäinen kruununperimysjärjestys mahdollisti kruunun perimisen vain miehille, mutta koska Fredrik IX:lle syntyi vain tyttäriä, muutettiin kruununperimyslakia vuonna 1953 siten, että hallitsijan tytär saattoi periä kruunun poikien puuttuessa. Vuonna 2009 lakia muutettiin uudelleen siten, että hallitsijan vanhin lapsi perii kruunun automaattisesti sukupuolestaan riippumatta. Muhammed-pilapiirrosjupakka
Sanomalehti "Suomenmaa" julkaisi 3. helmikuuta 2006 Ruotsin islamneuvoston imaami Abd al Hagg Kielan haastattelun, minkä mukaan pilapiirroskysymys on tapahtumasarja, joka on saanut muslimit kautta maailman reagoimaan. "- Kyseessä on prosessi, joka on jatkunut pitkään. Tanskan siirtolaisvihamielinen puolue Pia Kjærsgaardin johdolla on vuosikausia ajanut rasistista kampanjaan islaminuskoisia kohtaan." Ostoboikottien vaikutuksesta hän toteaa: "- Arlalle Jyllands-Postenin pilapiirros maksaa yli miljoona euroa päivässä. "Suomesta imaami totesi, ettei ole kuullut yhdenkään Suomessa asuvan muslimin sanovan, että heitä vainottaisiin. "- Sen sijaan Tanskan muslimit ovat olleet koko ajan vainon kohteena." Tanskan Länsi-Intia
Vuonna 1733 St. Janilla oli orjakapina, minkä yhteydessä joitakin tanskalaisia upseereja ja useita plantaasinomistajia tapettiin. Tanska palautti asemansa saarella vasta Ranskan Antilleilta saapuneen avun jälkeen toukokuussa 1734. Kapina oli luultavimmin organisoitu vastatulleiden orjien toimesta, jotka halusivat sekä palauttaa vapautensa että saada haltuunsa maata ja muutkin orjat joukkoonsa. Tanskan kuningaskunta
Tanskan kuningaskunta () tai Tanskan valtakunta on kolmesta autonomisesta osasta koostuva perustuslaillinen monarkia. Tanskan valtakuntaan kuuluvat Tanska, Färsaaret ja Grönlanti. Alueen hallinnollinen keskus sijaitsee Tanskassa. Osien suhteet on määritetty dokumentissa nimeltä "Rigsfællesskabet". Kolmesta alueesta vain Tanska kuuluu Euroopan unioniin. Anders Sunesen
Sunese oli Absalonin veljenpoika ja uskonnollisen poliittisen eliitin jäsen. Hän oli matkustanut paljon ja opiskellut teologiaa ja filosofiaa Pariisissa, sekä oikeutta Bolognassa ja Oxfordissa. Hän omaksui Euroopassa vallinneet ideat Kristittyjen Ristiretkistä. Vuonna 1202 hän johti veljensä kanssa ristiretkeä Suomeen ja pyrki myös vaikuttamaan Paaviin, jotta tämä aloittaisi ristiretket myös Baltian kansoja vastaan. Lopulta hän sai luvan perustaa piispan istuimen Tallinnaan ja vuonna 1219 hän seurasi Valdemar II hänen sodassaan virolaisia vastaan, joka oli osa Pohjoisia ristiretkiä. Tanskan laajentumista oikeuttavan myytin mukaan, tanskan lippu, Dannebrog, ilmestyi taivaalle ja putosi Valdemar II käsiin kun Sunesen nosti kätensä ja rukoili Tanskan voittoa virolaisia vastaan käydyn Lyndanisen taistelun aikana 15. kesäkuuta 1219. Tanskan pääministeri
Tanskasta tuli perustuslaillinen monarkia vuonna 1849. Tanskan valtiopäämies on Tanskan monarkki. Pääsiäiskriisi
Kriisin taustalla oli Tanskan liike-elämän ja oppositiossa olleen Venstre-puolueen jo pitkään jatkunut tyytymättömyys radikaalien hallitusta kohtaan. Syinä tähän olivat muun muassa sota-ajan säännöstelyn jatkaminen rauhan aikana ja suunniteltu uusi vaalilaki, joka olisi saattanut vaikuttaa puolueiden voimasuhteisiin. Lopullinen kiista syntyi Tanskan ja Saksan välisen rajan siirtämisestä ensimmäisen maailmansodan jälkeisen rauhanteon yhteydessä. Zahlen hallitus kannatti rajan vetämistä kansallisuuksien mukaan, mutta voimakas nationalistinen kansanliike vaati myös eräiden enemmistöltään saksankielisten alueiden, varsinkin Flensburgin kaupungin liittämistä Tanskaan. Vaatimusten esittäminen jatkui myös Keski-Schleswigissä 14. maaliskuuta 1920 pidetyn kansanäänestyksen jälkeen, vaikka äänestyksessä 80 % alueen asukkaista oli kannattanut Saksaan kuulumista. Tanskan johtavat oikeistopuolueet Venstre ja Konservatiivinen kansanpuolue asettuivat tukemaan nationalistien rajavaatimuksia kaataakseen hallituksen. Hallitus sai kuitenkin niukalla enemmistöllä luottamuslauseen 26. maaliskuuta pidetyssä äänestyksessä, minkä jälkeen kansankäräjät jäivät pääsiäislomalle. Tanska
Tanskan virallinen kieli on tanska. Saksalla, fäärillä ja grönlannilla on virallinen vähemmistökielen asema. Saksaa puhutaan Etelä-Jyllannissa, grönlantia Grönlannissa ja fääriä Färsaarilla. Tanskan hallitsemassa Grönlannissa tanska ei ole enää vuoden 2009 jälkeen ollut käytössä virallisena kielenä. Tanskan miehitys
Vastarinta alkoi kasvaa vahvemmaksi. Sabotaaseja tehneiden vastarintaliikkeiden lisäksi tanskalaiset alkoivat lakkoilla. Kymmeniä lakkolaisia surmattiin, ja vastarintaliike otti hengiltä noin 400 tanskalaista ilmiantajaa. Ilmiantajien murhista yli puolet tehtiin sodan viimeisinä kuukausina vuonna 1945. Tanskan hallitsija
Tanska on kuningaskunta, jonka nykyinen hallitsija on Margareeta II. Tanskan hallitsijoilla ei käytännössä juurikaan ole poliittista valtaa. Carl Christian Hall
Hall toimi Tanskan pääministerinä toukokuusta 1857 alkaen vuoden 1863 lopulle, lukuun ottamatta lyhyttä katkosta talvella 1859–1860. Hän toimi myös ulkoministerinä heinäkuusta 1858 alkaen sekä Holsteinin asioiden ministerinä maaliskuusta 1861 alkaen. Hall kannatti muiden kansallisliberaalien tavoin Slesvigin sitomista osaksi Tanskan yhtenäisvaltiota, jonka tulisi ulottua Eiderille asti. Hän pyrki edistämään tätä päämäärää pääministerikautenaan, vaikka se ajoikin Tanskan kohti yhteentörmäystä Preussin ja muiden Saksan maiden kanssa. Hall vastasi Preussin nootteihin valtio-oikeudellisilla argumenteilla ja puolustelemalla Tanskan riippumattomuutta samaan aikaan kun hän neuvotteli puolustusliitosta Ruotsin ja Norjan kanssa. Hän yritti löytää Preussin kanssa Holsteinin itsenäisyyteen perustuneen neuvotteluratkaisun, mutta Tanskan kuningas Fredrik VII:n kuolema vuonna 1863 johti suunnitelman kariutumiseen. Tämän jälkeen Hall ajoi pikavauhtia läpi niin sanotun marraskuun perustuslain hyväksymisen, minkä tarkoituksena oli yhdistää Slesvig Tanskaan. Tämän seurauksena Saksan valtiot julistivat Tanskalle sodan. Hall väistyi ja D. G. Monrad kokosi uuden hallituksen joulukuussa 1863. Tappiollisen sodan jälkeen Hall kannatti Tanskalle nöyryyttävien rauhanehtojen hyväksymistä. Luettelo presidentti Relanderin valtiovierailuista
Oslon Grand-Hotelissa oli Norjan poliisi pidättänyt intialaisen miehen jota epäiltiin suunittelevan Relanderin murhaamista.
Relanderin Tanskan vierailu alkoi 7. lokakuuta 1926 hyvin värikäästi. Kuningas Kristian X oli järjestänyt hänen kunniakseen Kööpenhaminan Kansallisteatteriin näytöksen, jonne saapui myös radikaalikommunisti-aktivisteja. Aktivistit levittelivät lentolehtisiä, jossa viitattiin Relanderin olleen kova lahtari-oikeistoporvari. Kommunistit alkoivat laulaa "Kansainvälistä", mutta teatterin orkesteri reagoi tapaukseen ja alkoi soittaa Tanskan kansallishymniä, johon yleisö yhtyi. Relanderin vierailu päättyi 9. lokakuuta. Kalmarin sota
Tanskaa johti kuningas Kristian IV. Ruotsin johdossa oli sodan alussa Kaarle IX, ja sodan päätti hänen poikansa Kustaa II Aadolf. Vallan linnake
Vallan linnake () on tanskalainen televisiosarja, jonka tuotanto alkoi vuonna 2010. Se kuvaa fiktiivistä Tanskan hallituspolitiikkaa nopeatempoisesti. Suomessa Yleisradio on esittänyt jokaisen sarjan kolmesta tuotantokaudesta. Kreivisota
Uskonpuhdistuksen jälkeen Tanska jakautui uskonnollisesti kahtia: toisena puolena oli luterilaiset porvaristo ja talonpojat ja toisena katolinen aatelisto. Tämän seurauksena aatelisto päätti vuonna 1533 kuningas Fredrik I:n kuoleman jälkeen asettaa maahan väliaikaishallituksen. Vaihtoehtona oli Fredrikin pojan, luterilaisen Kristianin nousu valtaan. Kristian oli myös Holsteinin herttua. Aatelistoa vastaan alkoi kapina, jota tuki Lyypekin hansakaupunki. Kapinallisten ja Lyypekin tavoitteena tavoitteena oli nostaa Tanskan kuninkaaksi Kalmarin unionin sisällissodassa vuonna 1523 asemansa menettänyt entinen kuningas Kristian II ja tehdä Kööpenhaminasta ja Malmöstä hansakaupunkeja. Fredrik VI
Sen jälkeen kun Tanska menetti Norjan Ruotsille Napoleonin sotiin liittyneessä Kielin rauhansopimuksessa 1814, Fredrik otti konservatiivisemman linjan ja korosti itsevaltiuttaan, jota vastustettiin maassa laajasti. Kuningas yritti rauhoittaa liikehdintää perustamalla neuvoa-antavia elimiä. Entisestä suurvallasta tuli Fredrikin hallituskaudella yksi Euroopan pienistä valtioista. Valesota
Valesodan aikana käytiin sotaa muilla rintamilla. Talvisota käytiin Suomen ja Neuvostoliiton välillä. Saksa miehitti Tanskan 9. huhtikuuta, ja 15.–16. huhtikuuta liittoutuneet nousivat maihin Norjaan, jonka Saksa valloitti kahdessa kuukaudessa. Tanska
Viikingit levittäytyivät laajalle. He hallitsivat osia Britteinsaarista ja siellä ollutta tanskalaishallintoa 800-luvun alusta 950-luvulle kutsutaan nimellä Danelagen. Ranskan kuningas Kaarle Yksinkertainen luovutti tanskalaisille viikingeille Normandian vuonna 911. Kuningas Harald Sinihammas vakiinnutti kristinuskon aseman maassa ja antoi kastaa itsensä vuonna 965. Hän myös yhdisti Tanskan ja Norjan. Knuut Suuren valtakaudella 1018–1037 Tanskasta tuli Pohjanmeren voimakkain valtakunta. Hän hallitsi Tanskaa, Norjaa, Etelä-Ruotsia, Pohjois-Saksaa ja Englantia. Kuolemanrangaistus
Kuolemanrangaistuksen oikeutusta ja tarkoituksenmukaisuutta alettiin 1800-luvun kuluessa yhä enemmän kyseenalaistaa. Kun samaan aikaan vankilaolot järjestettiin Euroopan maissa siten, että vakavimmatkin rikokset voitiin rauhan aikana sovittaa vankeudella, kuolemanrangaistuksen käyttöä vähennettiin voimakkaasti. Muun muassa Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa kuolemanrangaistus poistettiin rangaistusjärjestelmästä 1900-luvun alkupuolella, joskin Norjassa ja Tanskassa sitä sovellettiin poikkeuksellisesti rangaistuksena muutamista törkeimmistä toisen maailmansodan aikana tehdyistä maanpetoksista (esim. Norjan saksalaismielisen nukkehallituksen pääministeri Vidkun Quisling). Tanska
9. huhtikuuta 1940 Saksa hyökkäsi puolueettomaan Tanskaan. Tanska oli Saksan miehittämä lähes koko toisen maailmansodan ajan, 9. huhtikuuta 1940 – 5. toukokuuta 1945. Aluksi se säilytti itsemääräämisoikeuden sisäisissä asioissa, mutta vuonna 1943 tanskalaisten aktiivinen vastarinta sai saksalaiset ottamaan täyden määräysvallan. Tuhannet Tanskan juutalaiset pääsivät pakenemaan Ruotsiin. Vuonna 1944 Islanti itsenäistyi. Yrjönyön kapina
Kapinan syynä on pidetty Tanskan heikkoa otetta sen Viron-alueista, mikä taas johtui Tanskan sisäisistä ristiriidoista. Tallinnan piispalla ei ollut lainkaan maallista valtaa. Tanskan hallitsemien Harjumaan ja Virumaan vasallisto koostui pääasiassa saksalaisista, jotka olivat järjestäytyneet omaksi korporaatiokseen vuonna 1259. Tämä taas johti siihen, että saksalaiset alkoivat toteuttaa mielivaltaisuuksia virolaisia kohtaan. Kapinalla voidaan nähdä olleen myös useita muitakin taloudellisia, uskonnollisia ja poliittisia syitä. Kööpenhaminan terrori-iskut 2015
Tiistaina 17. helmikuuta Thorning-Schmidt lupasi, että Charlie Hebdon iskun jälkeen käynnistetty selvitys Tanskan turvallisuusresursseista valmistuisi pian. Puolueet vaativat hallitukselta selvitystä myös radikalisoitumisen ehkäisystä. Keskiviikkona neljä oppositiossa olevaa oikeistopuoluetta julkistivat terrorismin vastaisen ohjelmansa, jossa vaaditaan poliisille enemmän resursseja ja radikalisoitumisen tehokkaampaa ennaltaehkäisyä. Tanskassa on parlamenttivaalit viimeistään syyskuussa, joten iskut nousivat vaaliteemaksi. Tanska
Tanska on yksi maailman vanhimmista monarkioista. Vuoden 1849 perustuslain uudistuksesta alkaen sitä on hallinnut myös kaksikamarinen parlamentti. Tanska on perinteinen maatalousmaa, joka tuottaa sianlihaa ja maitotuotteita. Se on myös pitkälle teollistunut, ja tuottaa merkittävän osan maailman tuulivoimaloista. Tanskalaisista kirjailijoista H. C. Andersen tunnetaan kaikkialla maailmassa. Hizb al-Tahrir
Sitä on yritetty kieltää Tanskassa useita kertoja, mutta kiellolle ei ole löytynyt laillisia perusteita. Loppuvuodesta 2010 oikeusministeri Lars Barfoed selvitti kieltoa järjestön julkaistua rukouskutsun, jossa ylistettiin taistelua tanskalaisia sotilaita vastaan Afganistanissa.
Vuonna 2007 Kööpenhamina lakkautti järjestön hallitseman päiväkodin. Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu
Sigismundin ja Kaarlen valtataisteluksi kutsutaan vuosina 1597–1599 käytyä Ruotsin sisällissotaa kuningas Sigismundin ja Kaarle-herttuan (myöhemmin Kaarle IX) kannattajien välillä. Sota oli ensimmäinen osa kuusikymmenvuotisessa sodassa (1598–1660) Puola-Liettuan ja Ruotsin välillä. Sisällissotaa käytiin myös Suomessa, joka oli Sigismundin tukialuetta. Suomen sisällissodan nimet
Nimeä sisällissota voidaan pitää neutraalina. Se ei painota kummankaan suomalaisen osapuolen osuutta konfliktissa eikä "syyllistä" kumpaakaan sodan suhteen. Termiä on kuitenkin arvosteltu siitä, että se jättää huomiotta sodan kansainvälisen luonteen ja keskeisesti sodan syttymiseen, kulkuun ja tapahtumiin puuttuneet ja vaikuttaneet ulkopuoliset sodan osapuolet, Saksan ja bolsevikkivallankumouksellisen Venäjän. Sana sisällissota on käännöslaina ruotsin sanasta "inbördeskrig", ja suomessakin sitä on vanhastaan käytetty esimerkiksi Yhdysvaltain (1861–1865) ja Espanjan (1936–1939) sisällissodista. Hemming (Tanska)
Hemming oli Tanskan kuningas, joka nousi valtaan vuonna 810 ja kuoli 811 tai 812. Hän oli edellisen kuninkaan Godfredin veljenpoika ja hallitsi sisällissodan aikana, jolloin Tanskalla oli useita kilpailevia hallitsijoita yhtä aikaa. Hemming solmi vuonna 811 Frankkivaltakunnan hallitsijan Kaarle Suuren kanssa rauhan, jonka yhteydessä Tanskalle määriteltiin ensimmäisen kerran selkeä eteläraja Eiderjoelle. Suomalaisen taruston maantiede
"Tanimarkki" tai "Taani" eli Tanska mainitaan lähinnä suuren taistelun tapahtumapaikaksi. Joissakin runoissa äiti suree poikansa lähtöä "Ruotsin suureen sotaan" ja "Tanimarkin tappeluun". Eräässä runossa kylän neidot valittavat, kun sulhaset ovat menneet sotaan. Neidot suunnittelevat, että jos miehet eivät tule takaisin, kutovat he kultaisen nuotan, jolla vetävät veden väestä itselleen sulhaset. Joissain runoissa taas vanhemmat neuvovat lastaan pitämään varansa Tanimarkin tappelussa; menemään keskelle joukkoa ja lipunkantajan lähelle. Myös sotasaaliista kerrottiin: Tanskan valtaus
Ensimmäinen yhteenotto Tanskan ja Saksan joukkojen välillä tapahtui Lundtoftbjergissä, jossa kahdella 20 millimetrin panssarintorjuntatykillä ja konekiväärillä varustettu Tanskan armeijan joukkue oli sulkenut tien. Lyhyen kahakan jälkeen tanskalaiset vetäytyivät. Saksalaiset menettivät kaksi panssaroitua ajoneuvoa ja kolme moottoripyörää ja tanskalaiset yhden miehen kaatuneena ja toisen haavoittuneena. Tanskan historia
Tanska valloitti 1600-luvulla myös siirtomaita. Niitä olivat Tanskan Länsi-Intia, joka käsitti nykyiset Yhdysvaltain Neitsytsaaret vuosina 1671–1917, sekä Tranquebar Intiassa 1620–1845. Myös Grönlanti oli siirtomaan asemassa vuoteen 1953 saakka, jolloin se muutettiin Tanskan maakunnaksi. Tanskan historia
2. maailmansodan päättymisestä 1960-luvun loppuun kansantalouden kehitys oli suotuisaa ja väestö kaupungistui, mutta 1970-luvulla valuuttapolitiikka ja öljykriisi aiheuttivat talouden alamäkeä, ja 1980-luvun alussa työttömyys nousi yli kymmeneen prosenttiin ja valtionvelka 70 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Vuonna 1982 Poul Schlüteristä tuli ensimmäinen konservatiivinen pääministeri sataan vuoteen. Hän erosi 1993 tamilipakolaisiin liittyvän skandaalin vuoksi ja tilalle nousi sosiaalidemokraatti Poul Nyrup Rasmussen. Vuoden 2001 vaalit voitti konservatiivien ja liberaalien vaaliliitto johdossaan Anders Fogh Rasmussen, ja oikeistopopulistinen Tanskan kansanpuolue sai 22 paikkaa. Maahanmuutto oli yksi Rasmussenin vaaliteemoista. Rasmussen menestyi myös 2005 ja 2007 vaaleissa. 2009 hän siirtyi NATOn johtotehtäviin ja tilalle nousi Lars Lokke Rasmussen. Tanskan Viro
Liivinmaan sodan aikana vuonna 1559 Saarenmaan-Läänemaan hiippakunta Pyhän Marian maalla myi maansa Tanskan kuninkaalle Fredrik II:lle 30 000 taalerin hintaan. Tanskan kuningas antoi alueen nuoremmalle veljelleen Magnukselle, joka saapui Saarenmaalle armeijan kera vuonna 1560. Koko Saarenmaasta tuli Tanskan hallitsema vuonna 1573 ja pysyi sellaisena, kunnes se siirrettiin Ruotsille vuonna 1645. Tanska
Rauha loppui, kun britit hyökkäsivät Tanskan laivaston kimppuun. Kööpenhaminan pommitus sai tanskan turvautumaan Napoleoniin, ruotsalaiset liittoutuivat Englannin kanssa. Wienin rauhassa 1815 Norja erosi Tanskasta. Valtionkassa oli vararikon partaalla 1813, mutta kulttuuri kukoisti kultakaudellaan. Ajan nimiä olivat H. C. Andersen, Søren Kierkegaard ja N.F.S. Grundtvig. Tanskan historia
Napoleonin sotien kustannukset näännyttivät Tanskan ennestään hyvän talouden. Brittien laivasto hyökkäsi Kööpenhaminaan vuonna 1801. Kilpailu merten herruudesta kiihtyi, ja vuonna 1807 britit takavarikoivat Tanskan laivaston itselleen, mikä johti Tanskan liittoutumiseen Ranskan kanssa ja liittymiseen sotaan Ruotsia vastaan. Vuoteen 1813 mennessä Tanskan valtion kassa oli kuitenkin tyhjentynyt ja kuningas Fredrik VI antautui briteille ja ruotsalaisille vuonna 1814. Samana vuonna solmittiin Kielin rauha, jonka seurauksena Norja siirtyi Ruotsille ja Tanskalle luvattiin Pommerin alue. Tanskan valtaus
9. huhtikuuta kello neljä aamulla Saksan suurlähettiläs Cecil von Renthe-Fink soitti Tanskan ulkoministerille Peter Rochegune Munchille ja vaati saada tavata hänet välittömästi. He tapasivat 20 minuuttia myöhemmin, jolloin Renthe-Fink kertoi Saksan joukkojen ylittäneen rajan ja olevan Tanskan maaperällä auttaakseen Tanskaa mahdollisesti tulevaa Ranskan tai Ison-Britannian hyökkäystä vastaan. Hän vaati Tanskaa pidättäytymään kaikesta vastarinnasta tai muuten Saksan ilmavoimat ryhtyisivät pommittamaan Kööpenhaminaa. Helle Thorning-Schmidtin II hallitus
Helle Thorning-Schmidtin II hallitus oli Tanskan hallitus, joka toimi helmikuun 2014 alusta kesäkuun 2015 loppuun. Hallitus toimi vähemmistöhallituksena ja sen muodostivat sosiaalidemokraatit ja Radikaali Venstre. Kansankäräjillä hallituksen tukipuolueina olivat vasemmistolaiset Sosialistinen kansanpuolue ja Yhtenäisyyslista. Tanskan kansanpuolue
Tanskan kansanpuolue perustettiin 6. lokakuuta 1995. Sen perustivat Edistyspuolueen jäsenet Pia Kjærsgaard, Kristian Thulesen Dahl, Poul Nødgaard ja Ole Donner. Puolue on toiminut oikeistolaisten vähemmistöhallitusten tukipuolueena vuosina 2001-2011 ja uudelleen vuodesta 2015 lähtien. Puolue haluaa Tanskan eroavan Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksesta, se ei kannata Tanskan liittymistä EMUun eikä se kannata Euroopan unionin puolustuspolitiikkaa, vaan pitää tavoitteenaan itsenäistä Tanskaa Naton yhteydessä. Ruotsin sotahistoria keskiajalla
Ingen pojan Inge nuoremman kuoltua noin vuonna 1120 alkoi taas pitkä sisällissota eri kuningasehdokkaiden välillä. Ruotsin naapurimaat käyttivät tilannetta hyväkseen hyökkäämällä Ruotsiin. Norjalaiset tekivät muun muassa sotaretken Smålandiin ja tanskalainen prinssi Maunu Nielsen mainitaan tuohon aikaan Ruotsin kuninkaana. Sekasorto päättyi noin vuonna 1130, kun itägötanmaalainen suurmies Sverker vanhempi sai maan valtansa alle. Sverker vanhemman aikana ruotsalaiset yrittivät vallata Bohuslänin, joka silloin kuului Norjan alaisuuteen, mutta yritys epäonnistui. Tanska
Tanskan perustuslain 6. artiklan mukaan kuninkaallisten täytyy kuulua kirkkoon. Noin kolme prosenttia maan väestöstä on muslimeja. Forn Siðr -uuspakanauskonto tunnustettiin hiljattain valtion taholta. Vuonna 2010 tehdyssä kyselytutkimuksessa tanskalaisista ilmoitti uskovansa jumalaan, ilmoitti uskovansa johonkin korkeampaan voimaan ja ilmoitti etteivät he usko kumpaakaan edellisistä. Hannibal Sehested
Sehested osallistui Tanskan sodanjohtoon vuosien 1643–1645 sodassa Ruotsia vastaan. Sen yhtä vaihetta nimitetään hänen mukaansa "Hannibalsfejdeniksi". Rauhan tultua hän pyrki Norjan kenraalikuvernöörinä parantamaan Norjan asemaa Tanskan osana, mutta nämä pyrkimykset johtivat hänen kukistamiseensa vuonna 1651. Hän palasi kuitenkin merkittävään asemaan toimimalla sovittelijana ja neuvottelijana Ruotsin ja Tanskan sodassa 1658–1660. Sen jälkeen hän toimi muun muassa Tanskan kamarikollegion presidentin tehtävässä. Tanska
Tanskalaiset syövät ja juovat kaikissa sosiaalisissa tilanteissa, mutta yhdessä syöminen ja juominen on tärkeämpää kuin se, mitä syödään tai juodaan. Tanskalainen voileipä, "smørrebrød", tunnetaan kautta maailman. Jouluaterialle kuuluvat paahdettu sian-, ankan- tai hanhenliha, ruskean sokerin kanssa paistetut perunat, etikkapunakaali ja ruskea kastike. Jouluna ja pääsiäisenä myydään myös erityisiä maustettuja olutlaatuja. Tanskan kansallisjuomina pidetään kuitenkin Carlsbergin ja Tuborgin oluita. Akvaviittia tehdään perunasta Aalborgin kaupungissa. Kolme kruunua
Tanskan kuninkaat säilyttivät kolmen kruunun vaakunan vielä senkin jälkeen, kun Ruotsi oli Kustaa Vaasan aikana lopullisesti eronnut unionista. Vaakunasta tulikin yksi niistä monista kiistakysymyksistä, jotka johtivat Pohjoismaiden seitsenvuotiseen sotaan 1560-luvulla. Tanskan vaakunassa on yhä tänäkin päivänä kolme kruunua, mutta ne nähdään lähinnä historiallisena symbolina keskiaikaiselle unionille. Välirauha
Pian talvisodan päättymisen jälkeen Euroopassa tapahtui isoja muutoksia. Ensiksi Saksa miehitti Tanskan ja Norjan huhtikuussa 1940. Tämän jälkeen Saksa valtasi Ranskan, Alankomaat, Belgian ja Luxemburgin touko–kesäkuussa. Yhdistynyt kuningaskunta jäi yksin vastustamaan Saksaa ja taistelu Britanniasta alkoi. Baltian maat olivat taipuneet vuoden 1939 loppupuolella järjestetyissä neuvotteluissa Neuvostoliiton sotilaallisin vaatimuksiin, joiden tarkoitus oli antaa puna-armeijalle tukikohtia eri puolilta Baltiaa. Baltian maat painostettiin liittymään järjestetyissä kansanäänestyksissä yksi toisensa jälkeen osaksi Neuvostoliittoa loppukesällä 1940. Mahdollisesti myös matkustajakone Kalevan alas ampuminen Tallinnan edustalla. Pohjan sota
Alankomaiden tukemana Tanska julisti 1. kesäkuuta 1657 sodan Ruotsille, tavoitteenaan vallata Bremenin ja Verdenin hiippakunnat. Fredrik III:n luulo, että Ruotsi olisi täysin työllistetty Puolassa osoittautui vääräksi, kun Kaarle käänsikin huomionsa sotaan Tanskaa vastaan. Kaarle marssitti armeijansa Puolasta Holsteiniin ja valtasi Bremenin hiippakunnan takaisin Tanskalta. Syksyn aikana Ruotsi otti koko Jyllannin haltuunsa. 
Kaarle X Kustaan oli saatava sota Tanskaa vastaan nopeasti päätökseen. Itämeren herruus oli tanskalais-hollantilaisella laivastolla, eikä Kaarle päässyt nousemaan maihin Tanskan saarille pakottaakseen Tanskan rauhaan. Apuun tuli kuitenkin poikkeuksellisen ankara talvi, Tanskan salmet jäätyivät ja Kaarle pääsi etenemään Tanskan saarille uhkaamaan Kööpenhaminaa. Tanska pakotettiin 26. helmikuuta 1658 solmimaan raskas Roskilden rauha, jossa Tanska menetti Etelä-Ruotsin maakuntansa, Trondheimin ja Bornholmin. Huhtikuussa saatiin aikaan myös välirauha venäläisten kanssa, mutta Brandenburg, keisari ja Puola jatkoivat taistelua Ruotsia vastaan. Tanskan vastarintaliike
Tanskan vastarintaliike on yhteisnimitys niille tanskalaisille ryhmille, jotka muun muassa sabotaasi-iskuilla ja salamurhilla taistelivat natsi-Saksan miehitystä vastaan toisen maailmansodan aikana. Taistelutoimintaan osallistui vain pieni osa tanskalaisista. Kaksi suurinta järjestöä olivat "Holger Danske" ja "BOPA" (Borgerlige Partisaner, "kansalaispartisaanit"). Holger Danskissa oli noin 350 jäsentä, joista 64 surmattiin. BOPAssa oli korkeimmillaan noin 400 jäsentä (sodan loppuvaiheessa 175), joista 38 surmattiin. Tanskan historia
Esiroomalaisella rautakaudella yhteydet etelään ja kelttiheimoihin tiivistyivät. Monenlaisten löytöjen perusteella Tanskalla oli myös yhteyksiä Rooman valtakuntaan. Rautakaudelta ovat lisäksi peräisin kuuluisat soihin uhratut ruumiit, kuten Tollundin mies. Toinen Saksan–Tanskan sota
Toinen Saksan–Tanskan sota käytiin vuonna 1864. Sota alkoi saksalaisvaltioiden hyökkäyksellä Tanskaa vastaan. Taustalla oli pitkään jatkunut rajakiista Schleswig-Holsteinin alueesta. Sota päättyi saksalaisten voittoon kestettyään noin viisi kuukautta. Tanska joutui luovuttamaan Preussille ja Itävallalle Schleswig-Holsteinin. Preussi valtasi koko alueen Itävallalta vain kahta vuotta myöhemmin vuonna 1866, ja Schleswig-Holsteinista tuli osa Saksan keisarikuntaa. Muhammed-pilapiirrosjupakka
Lännessä korostettiin sananvapautta, johon puuttumista ei ole katsottu sopivaksi. Boikottia vastaan jopa järjestettiin "osta tanskalaisia tuotteita"-kampanja. Tanskan pääministeri Anders Fogh Rasmussen sanoi olevansa sanaton siitä, että ihmiset, joiden on annettu tulla asumaan Tanskaan, ovat kampanjoimassa ympäri arabimaita lietsoen vihaa Tanskaa ja tanskalaisia kohtaan. 2. helmikuuta Fogh Rasmussen esiintyi al-Arabiya-kanavalla, jossa hän kiisti Tanskan hallituksen vastuun kuvista ja toivoi, ettei kriisiä syvennettäisi entisestään. Ristiretket vendejä vastaan
Vendejä vastaan käydyt sodat saivat siis nyt pyhän sodan leiman. Tanskalaiset ja saksalaiset eivät kuitenkaan olleet taistelleet vendejä vastaan uskonnollisista syistä. Nytkin he ajattelivat, että ei kannattaisi yrittää käännyttää pakanoita väkisin, sillä se olisi vaatinut liikaa voimavaroja. Saksit halusivat etupäässä paavin hyväksynnän sodille, joita he muutenkin kävivät. Ennen kuin saksit ja tanskalaiset ehtivät aloittaa sodan, vendikuningas Nyklot hyökkäsi holsteinilaisten asutuksia vastaan heinäkuussa 1147. Vuoden 1147 ristiretkestä tulikin näin vastahyökkäys.
Tanskan kuninkaat Sven ja Knuut lähtivät yhdessä sotaan vendejä vastaan. He vihasivat toisiaan, mutta luultavasti arkkipiispa Eskil sai heidät tekemään yhteistyötä. Tanskalaisten tarkoitus oli hyökätä Nyklotin linnoittamaa Dobinia vastaan mereltä samaan aikaan, kun Bremenin piispa Adelbero ja Henrik Leijona hyökkäisivät sinne maitse. Samalla Anselm Havelburgilaisen johtama armeija hyökkäisi Diminiin. Tanskalaiset valtasivat helposti Dobinin sataman, mutta vendit hyökkäsivät tanskalaisten laivastoa vastaan sen jälkeen, kun osa joukoista oli noussut maihin. Vendit kukistivat helposti tanskalaisten laivaston. Yksi syy tanskalaisten tappioon oli, etteivät jyllantilaiset halunneet auttaa hätään joutuneita skånelaisia. Kun Sven ja Knuut kuulivat laivaston tappiosta, he kiirehtivät Dobinista paikalle ja onnistuivat ajamaan vendien laivaston pakoon. Sven menetti kuitenkin laivansa taistelun aikana, ja hänen joukkonsa kärsivät suurempia tappioita kuin Knuutin joukot. Sven päätti palata Tanskaan, missä hän taas aloitti taistelun Knuutia vastaan. Myös Knuut päätti tämän jälkeen jättää ristiretken, joten saksit saivat yksin taistella Dobinia vastaan. Lopulta dobinilaiset antautuivat sillä ehdolla, että he vapauttivat kaikki vankinsa ja ottivat vastaan kasteen. Vallan linnake
Sarjan päähenkilö on fiktiivisen Maltilliset-puolueen (tansk. De Moderate) uutena puheenjohtajana aloittava Birgitte Nyborg (Sidse Babett Knudsen). Muita päähenkilöitä ovat nuori toimittaja Katrine Fønsmark (Birgitte Hjort Sørensen) sekä ensimmäisellä ja toisella kaudella Birgitte Nyborgin PR-avustajana toimiva Kasper Juul (Pilou Asbæk). Nyborgin pahin kilpailija on Liberaalisen puolueen johtaja ja entinen pääministeri Lars Hesselboe (Søren Spanning). Sarja sijoittuu suurelta osin Kööpenhaminassa sijaitsevaan Christiansborgin linnaan, jossa toimivat Tanskan parlamentti, pääministeri ja korkein oikeus. Sarjan tanskankielinen alkuperäisnimi, "Borgen", on Christiansborgin linnan kutsumanimi. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Tanskalaiset ovat kokeneet Afganistanin sodassa kovia, sillä väkilukuun suhteutettuna heitä on kuollut kaikista eniten kansainvälisistä ISAF-joukoista. Heinäkuussa tehdyn mielipidemittausten mukaan enemmistö tanskalaisista haluaisi kotiuttaa joukkonsa Afganistanin sodasta. Tanskan hallituksen oli määrä syksyllä 2010 pohtia joukkojen kotiuttamista.
Elokuussa tehdyn tutkimuksen mukaan puolet norjalaisista haluaisivat vetää joukot pois Afganistanin sodasta. Norjalaiset poliitikot vastustavat kuitenkin nopeaa vetäytymistä sodasta. Norjalaiset sotilaat herättivät syyskuussa kohua lausunnoillaan, joiden mukaan norjalaissotilaat tappavat ihmisiä innoissaan. Sotilaat korostivat etteivät he ole Afganistanissa pelastamassa maailmaa, vaan ovat mukana "kunnon sodassa". Oli kerran sota
Oli kerran sota on tanskalainen elokuva vuodelta 1966. Se kertoo viisitoistavuotiaan pojan maailmasta pari kuukautta sen jälkeen kun Saksa oli miehittänyt Tanskan. Suuri pohjoismainen jengisota
Suuri pohjoismainen jengisota oli moottoripyöräkerhojen Bandidoksen, Helvetin enkeleiden ja näiden tukikerhojen välillä Pohjoismaissa vuosina 1994–1997 käyty jengisota. Huumekauppaan liittyvistä erimielisyyksistä alkaneen jengisodan katsotaan alkaneen 26. tammikuuta 1994, ja sotaa käytiin etenkin Kööpenhaminassa, Helsingissä, Oslossa, Helsingborgissa ja Malmössä. Jengisodassa sai surmansa 11 henkilöä ja 96 henkilöä loukkaantui. Sota päättyi 25. syyskuuta 1997, kun Bandidoksen ja Helvetin enkeleiden Euroopan-aluekerhojen presidentit kättelivät tanskalaisten uutiskameroiden edessä. Tanska
Kuningas Kristian IV rakennutti monia kauniita taloja ja kaupunkeja, mutta arvioi voimansa väärin ja hävisi merkityksellisiä sotia. 1600-luvulla Tanska kävi monta tappiollista sotaa Ruotsia vastaan ja menetti Itämeren valta-aseman sille. Saarenmaan, Gotlannin ja Öölannin lisäksi nykyisen Etelä-Ruotsin maakunnat Skåne, Blekinge ja Halland olivat pitkään osa Tanskaa, mutta ne jouduttiin luovuttamaan suurvallaksi nousseelle Ruotsille Pohjan sodan jälkeen Roskilden rauhassa 1658. Vuonna 1814 Napoleonin sotien jälkeen Tanska joutui luovuttamaan Norjankin Ruotsille. Vallan linnake
Lehdissä sarjan alun tapahtumien on spekuloitu olleen ennakointia syyskuun 2011 parlamenttivaaleista. Esimerkiksi ”Vapauspuolue” muistuttaa Tanskan maahanmuuttovastaista kansanpuoluetta, hallitseva pääministeripuolue ”Liberaalit” vuosien 2001–2011 liberaalia pääministeripuoluetta Venstreä, vasemmistoblokkia johtava suuri ”Työväenpuolue” sosiaalidemokraatteja, ”Solidarisk Samling” äärivasemmiston Yhtenäisyyslistaa, konservatiivinen ”Ny Højre” konservatiivipuoluetta ja niin edelleen. Kaarle X Kustaa
Elokuussa 1658 Kaarle lähetti armeijansa jo toiseen kertaan Tanskaa vastaan. Tällä kertaa tavoitteena oli pyyhkiä Tanska kokonaan pois maailmankartalta. Sota ei sujunutkaan niin hyvin kuin ensimmäisellä kerralla. Lokakuussa 1658 Alankomaiden laivasto saapui Tanskan avuksi. Kööpenhamina saatiin piiritettyä, ja Ruotsin armeija teki epäonnistuneen rynnäkön kaupunkia vastaan helmikuussa 1659. Samalla Itävalta, Puola ja Brandenburg tulivat Tanskan avuksi ja valloittivat Jyllannin. Ruotsin joukot lyötiin marraskuussa 1659, ja Kaarle ehdotti rauhaa Tanskalle ja Puolalle, vaikka vielä toivoikin, että sotaonni kääntyisi hänelle edulliseksi. Helle Thorning-Schmidtin I hallitus
Helle Thorning-Schmidtin I hallitus oli Tanskan hallitus, joka toimi lokakuusta 2011 helmikuuhun 2014. Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan Helle Thorning-Schmidtin johtaman hallituksen muodostivat Kansankäräjien vasemmistolaiset puolueet vuoden 2011 vaalivoiton myötä. Hallitus erosi helmikuun 2014 alussa Sosialistisen kansanpuolueen eron vuoksi, minkä jälkeen muodostettiin sosiaalidemokraateista ja Radikaalista Venstrestä koostunut Helle Thorning-Schmidtin II hallitus. Tanskan miehitys
Tanskan ja Saksan hallinnon yhteistyö loppui elokuussa 1943. Maahan julistettiin poikkeustila, ja Tanskan armeija riisuttiin aseista. Saksa alkoi koventaa otettaan maasta. Syksyllä 1944 Saksan armeija pidätti 2000 tanskalaista poliisia ja lähetti heidät keskitysleirille syytettyään heitä yhteistyöstä vastarintaliikkeen kanssa. Sisällissota
Usein valtion sisällä sotaa käyviä osapuolia tuetaan valtion ulkopuolelta, joko suoraan tai peitetysti. Tuki voi olla vaikkapa rahaa aseiden ostoon, aseita, joukkojen koulutusta tai vieraan armeijan mukanaoloa sodassa jonkun puolella. Pelkkää humanitäärisen avun tarjoamista ei yleensä pidetä sodan tukemisena, vaikka sen tarjoaja rajoittaisi antamansa avun vain toiselle osapuolelle. Usein myös joko toinen tai molemmat osapuolet pyytävät vierailta mailta apua. Kun etenkin suurvallat osallistuvat sotaan tukemalla sen eri osapuolia, voidaan puhua sijaissodasta. Tämän tyyppiset laajentuneet sisäiset konfliktit, kuten Kreikan sisällissota, Korean sota ja Vietnamin sota olivat yleisiä etenkin kylmän sodan aikana, vaikka ensimmäisenä 1900-luvun sijaissotana voidaan pitää Espanjan sisällissotaa. Suurvaltojen valtapolitiikasta seurannut sekaantuminen sisällissotiin on usein kasvattanut niiden ulkopoliittista roolia sekä laajentanut niitä, kun ilman sekaantumista ne olisivat voineet jäädä paikallisiksi ja mahdollisesti lyhytaikaisemmiksi ilmiöiksi. Muhammed-pilapiirrosjupakka
Tanskan ja Norjan lippuja poltettiin laajoissa mielenosoituksissa muslimimaissa. Palestiinalaisalueella poltettiin lisäksi Tanskan pääministerin Anders Fogh Rasmussenin kuvia 1. helmikuuta 2006. Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan mielenosoituksissa ei ole kyse vihasta vaan islamilaisessa maailmassa yleisestä tavasta reagoida asioihin. Nämä reaktiot saattavat Hämeen-Anttilan mukaan kulttuurierojen takia tuntua skandinaaveista ylimitoitetulta. Luettelo Tanskan hallitsijoista
Tämä on luettelo Tanskan hallitsijoista. Tanska on ollut kuningaskunta 900-luvulta asti, ja se on yksi Euroopan vanhimpia kuningaskuntia. Luettelo alkaa Gorm Vanhasta ja loppuu nykyiseen kuningattareen Margareeta II:seen. Ensimmäinen Saksan–Tanskan sota
Sota alkoi Schleswigin ja Holsteinin herttuakuntien saksalaisväestön kansallisaatteen sytyttyä ja herttuakuntien irrottautuessa Tanskan hallinnasta. Preussi tuki kapinoivia herttuakuntia, mutta Tanska pyrki palauttamaan alueet sotatoimin hallintaansa. Tanska
Tanskan valtiollinen yleisradio, Danmarks Radio (DR), lähettää ohjelmaa kahdella televisiokanavalla ja valtakunnallisilla ja alueellisilla radiokanavilla. Sen toiminta rahoitetaan lupamaksuilla. Valtio omistaa myös kaupallisen televisiokanavan. Yksityisiä televisiokanavia jaetaan satelliitilla ja kaapelilla. Kaupallisia ja yhteisöjen hallinnoimia paikallisradioita on noin 250. Päivittäisiä sanomalehtiä on kuusi: "Jyllands-Posten", "Berlingske" ja saman yhtiön tabloidikokoinen "BT", "Politiken", "Ekstra Bladet" ja "Dagbladet Information". Ruotsin sotahistoria
Keskiajalla Ruotsi soti etupäässä Tanskaa ja Novgorodia vastaan. Ruotsia vaivasivat myös sisäiset kiistat kuninkuutta havittelevien sukujen välillä. Myös Ruotsin ja Norjan väliset kiistat ja Ruotsin laajentumisyritykset Suomenlahden eteläpuolella aiheuttivat sotia. Keskiajalla jopa yli 25 prosenttia Ruotsin käymistä sodista oli sisällissotia. Sisällissota
Suurin osa sisällissodista 1960-luvulta alkaen on käyty Afrikan mantereella. Näiden sotien poliittinen tausta on usein sidoksissa eurooppalaisten siirtomaavaltojen aiemmin mantereella harjoittamaan politiikkaan. Siirtomaavallat käyttivät afrikkalaisia siirtomaitaan lähinnä hyödykseen, eivätkä tukeneet niiden infrastruktuurin kasvua. Lisäksi eurooppalaisten valtioiden poliittiset ratkaisut mantereella perustuivat niiden omiin tarpeisiin ja heijastelivat länsimaiden politiikkaa, eivätkä ne ottaneet huomioon paikallisia oloja. Siksi esimerkiksi Afrikkaan syntyi valtioita, joiden rajoja muodostettaessa ei huomioitu alkuperäiskansojen perinteisiä rajoja. Nämä seikat eivät ole ainoa syy etenkin nykyisiin afrikkalaisiin konflikteihin ja sisällissotiin, joiden taustoissa piilee monenlaisia ja usein paikallisia tekijöitä, mutta ne muodostivat niille hedelmällisen maaperän, kun 1960-luvulla afrikkalaiset valtiot alkoivat itsenäistyä. Yksi sisällissotia pitkittävistä ja ylläpitävistä voimista on kansainvälinen asekauppa. Asekauppiaat ovat rikkoneet räikeästi esimerkiksi Somalian sisällissodan osapuolten aseistamista koskevia kansainvälisiä rajoituksia. Rajoituksista piittaamaton asekauppa on ollut voimakasta lähes kaikissa Afrikan mantereen konflikteissa. Sosiaalidemokraatit (Tanska)
Sosiaalidemokraattien vaikutus Tanskan politiikkaan on ollut muiden Pohjoismaiden tapaan merkittävä. Ensimmäiset sosiaalidemokraatit valittiin kansankäräjille vuonna 1884. Thorvald Stauningista tuli Tanskan ensimmäinen sosiaalidemokraatteja edustanut pääministeri vuonna 1924. Køge
Kaupunki perustettiin virallisesti vuonna 1288 kauppakaupungiksi, ja oli myöhäiskeskiaikana tärkeä kauppakaupunki. Køgen noitavainoissa (1608–1615) ainakin 15 henkilöä tuomittiin noituudesta ja poltettiin roviolla. Køge kärsi Tanskan ja Ruotsin välillä käydyistä sodista (1643–1720) ja Napoleonin sotien alueella käydyssä Køgen taistelussa vuonna 1807. Kaupunki pysyi pienenä 1800-luvun lopulle asti, kunnes teollisuuden kehittyminen toi lisää asukkaita kaupunkiin. Nykyään Køge on Tanskan 18. suurin taajama.