Onko Syyrian perustuslain mukaan tasavallan presidentti asevoimien ylipäällikkö?
Syyrian asevoimat
Syyrian asevoimat muodostavat Syyrian valtiolliset puolustusvoimat. Syyrian arabitasavallan voimassa olevan vuoden 1973 perustuslain 1. luvun 1. osion 11. artiklan mukaan "asevoimat ja muut puolustusorganisaatiot ovat vastuussa isänmaan alueellisesta puolustuksesta ja vallankumouksen tavoitteiden yhtenäisyyden, vapauden ja sosialismin suojelemisesta." Lisäksi perustuslain 2. luvun 1. osion artikla 93.2 määrittelee, että tasavallan presidentti on asevoimien ylipäällikkö.
Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja
Yhdysvaltain perustuslaki ei suoraan määrittele korkeimmalle oikeudelle puheenjohtajaa, mutta Ensimmäisen Artiklan ("Article I") mukaan tuomioistuimen puheenjohtaja johtaa senaatissa käytävää oikeudenkäyntiä presidentin virkasyytteen tapauksessa. Korkeimman oikeuden tuomareilla ei ole mitään muodollisia pätevyysvaatimuksia, mutta tehtävään valituilla on kaikilla ollut lainopillinen tausta. Turkki
Turkin valtionpäämies on tasavallan presidentti. Presidentti Erdogan on 2010-luvulla pyrkinyt vahvistamaan presidentin valtaoikeuksia, vaikkakaan hänen valtapyrkimyksensä eivät ole täysin toteutuneet. Presidentin valitsee seitsemän vuotta kestävälle kaudelle maan parlamentti, mutta presidentin ei tarvitse olla parlamentin jäsen. Toimeenpanovaltaa Turkissa harjoittaa pääministerin ja ministerineuvoston muodostama hallitus, kun taas lainsäädäntövalta on yksikamarisella parlamentilla, [Turkin suurella kansankokouksella. Oikeuslaitos on itsenäinen, ja perustuslakituomioistuin päättää lakien ja asetusten yhteensopivuudesta maan perustuslain kanssa. Turkin valtioneuvosto on korkein oikeusaste hallintoon liittyvissä tapauksissa. Portugali
Portugali on Euroopan unioniin kuuluva demokraattinen tasavalta. Sen valtionpäämies on presidentti, joka parlamentin esityksestä nimittää pääministerin. Presidentillä on oikeus hajottaa hallitus ja parlamentti ja oikeus julistaa sota tai rauha. Hän on myös asevoimien ylipäällikkö. Presidentti valitaan viisivuotiskausille kansanvaalilla. Hän voi toimia virassaan enintään kaksi peräkkäistä kautta. Etiopia
Etiopia on parlamentaarinen liittotasavalta, jonka nimellinen johtaja on presidentti. Vuoteen 1974 saakka maa oli parlamentaarinen monarkia. Suurempi valta on hallitusta johtavalla pääministerillä, joka vastaa liittotasavallan korkeimman oikeuden tuomareiden nimityksestä ja johtaa maan puolustusvoimia. Presidenttiehdokkaat valitsee alahuone ja ehdokas tarvitsee kaksi kolmasosaa ala- ja ylähuoneen jäsenten äänistä tullakseen valituksi. Pääministerin valitsee alahuone jäseniensä keskuudesta. Presidentin valitsee maan parlamentti kuusi vuotta kestävälle kaudelle, mutta sama henkilö voi olla presidenttinä vain kaksi kautta. Maan nykyinen perustuslaki tuli voimaan vuonna 1995 ja sen mukaan jokainen 18-vuotias etiopialainen on äänioikeutettu ja oikeutettu asettumaan ehdolle vaaleissa. Kreikan asevoimat
Kreikan asevoimat () koostuvat maavoimista, merivoimista, ilmavoimista ja puolustusesikunnasta. Asevoimien ylipäällikkö on Kreikan presidentti. Kreikassa on yleinen asevelvollisuus, ja naiset voivat hakeutua vapaaehtoisesti. Maa on EU:n ja Naton jäsen, ja se osallistuu rauhanturvaamiseen eri maissa. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Kun Syyriassa alkoi arabikevään kansannousu, länsimaat tuomitsivat Assadin asejoukkojen protestien kukistamisessa käyttämät raa'at keinot. Yhdysvaltain presidentti Obama vaati vuonna 2011 Assadin poistumista vallasta. Samana vuonna EU asetti Syyrian ensin asevientikieltoon, sitten kieltäytyi ostamasta maasta öljyä.
Länsimaat yrittivät saada voimatoimiin oikeuttavaa päätöslauselmaa YK:ssa. Saparmurat Nijazov
Perustuslain mukaan presidentin kuollessa parlamentin puhemies ottaa presidentin valtaoikeudet, ja uudet vaalit järjestetään kahden kuukauden kuluessa. Parlamentin puhemies oli Ovezgeldy Atajev, jonka tiedotusvälineet aluksi kertoivat asettuvan johtoon. Maan oikeusministeri nosti kuitenkin syytteen häntä vastaan edes poistamatta puhemiehen syytesuojaa, ja hänet pidätettiin kaksi tuntia myöhemmin. Maan turvallisuusneuvosto nimitti hätäkokouksessaan johtoon varapääministeri Gurbanguly Berdimuhammedovin, joka voitti helmikuussa 2007 järjestetyt presidentinvaalit. Bašar al-Assad
Bašar al-Assad (, s. 11. syyskuuta 1965 Damaskos) on Syyrian arabitasavallan presidentti ja Syyrian Baath-puolueen sihteeri. Hän on 1971–2000 hallinneen presidentti Hafiz al-Assadin poika. Assadin perhe kuuluu šiialaisiin alaviitteihin, joita on noin 11 prosenttia maan asukkaista. Hän on naimisissa brittiläisen Asma Akhrasin kanssa. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Kenraali, joka johtaa armeijan ylipäällikkönä sotajoukkoja, saa toimia vapaan harkintansa mukaisesti. Ylipäällikön velvollisuutena on ainoastaan ilmoittaa kongresille toimistaan. Rooman tasavallan esimerkin mukaisesti ylipäälliköksi nimitetty saa myös diktaattorin arvonimen. Asevoimien korkein neuvosto
Perjantai-iltana 11. helmikuuta varapresidentti Omar Suleiman ilmoitti televisiopuheessaan Mubarakin eronneen ja luovuttaneen vallan armeijalle. Samalla armeijan tiedottaja ilmoitti, ettei sotilasneuvosto aio korvata hallitusta, koska se ei olisi kansan silmissä legitiimiä. Armeija myös antoi tunnustuksensa ja kiitoksensa mielenosoitusten "marttyyreille, jotka uhrasivat henkensä vapauden ja maansa turvallisuuden puolesta". Syyria
Syyrian presidentti on Bašar al-Assad, edellisen presidentin Hafiz al-Assadin poika. Hafiz al-Assad johti maata vuodesta 1971 kuolemaansa vuonna 2000 saakka. Perhe kuuluu šiialaisten alaviittien lahkoon. Presidentti valitsee ministerit ja pääministerin, jotka muodostavat hallinnon toimeenpanovallan. Bašar al-Assad valittiin kolmannelle kaudelleen 3. kesäkuuta 2014. Presidentin vaalikausi on seitsemän vuotta, ja vuonna 2012 hyväksytty perustuslaki sallii jatkossa enintään kaksi kautta. Ihmisoikeudet Turkmenistanissa
Perustuslaki uusittiin 26. syyskuuta 2008. Nijazovin lainsäädäntö ja hallintoelin Halk Maslakhaty lakkautettiin. Uuden perustuslain mukaan presidentti nimittää ja erottaa tuomarit ilman parlamentaarista arviointia, kokoaa vaalilautakunnan ja voi julkaista sitovia määräyksiä. Presidentin valtakausi on rajoittamaton. Poliittiset puolueet ovat sallittuja. Sprengtportenin perustuslakiehdotus
Tasavallan sotavoimia johtaa tasavallan sotamarski, jonka valitsee kongressi. Sotamarski tekee esitykset armeijan virkojen täyttämiseksi vänrikistä everstiin asti. Esitykset everstiä ylemmistä viroista tekee neuvosto. Kaikissa esityksissä tulee olla ansioluettelo. Sotamarski ei saa lähettää sotajoukkoa sotaretkelle, perustaa linnoituksia tai varustuksia, rakentaa uusia laivoja tai muutta linnoitusväen lukua ilman kongressin lupaa. Sotamarskilla on läsnäolo- ja puheoikeus neuvostossa, muttei äänioikeutta. Suomen puolustusvoimat
Sodan aikana tai poikkeusoloissa tasavallan presidentti voi asetuksellaan antaa puolustusvoimille lisätoimivaltuuksia siten, miten puolustustilalaissa on säädetty. Vastaavasti valtioneuvosto voi yhteistoiminnassa presidentin kanssa poikkeusoloissa antaa puolustusvoimille lisätoimivaltuuksia siten, miten on valmiuslaissa on säädetty. Adygeia
Adygeian tasavallan valtionpäämies on presidentti, jonka virkakausi on viisi vuotta. Voidakseen asettua ehdolle presidentinvaaliin ehdokkaan tulee osata adygen kieltä. Presidentti Hazret Sovmenin virkakausi kesti 2002–2006. Presidentti johtaa hallitusta ja nimittää pääministerin kansallisen neuvoston hyväksynnällä. Vuonna 2006 Adygeian pääministerinä toimii Asfar Hagur. Presidentti Putin nimitti 6. joulukuuta 2006 Adygeian presidentiksi Aslan Thakušinovin, minkä parlamentti vahvisti 13. joulukuuta äänin 52/53. Ranskan perustuslakineuvosto
Puheenjohtajan valitsee ja nimittää tasavallan presidentti. Suomen poliittinen järjestelmä
Presidentti on puolustusvoimien ylipäällikkö ja nimittää upseerit. Presidentti päättää hallituksen esityksestä puolustusvoimien liikekannallepanosta. Sodasta ja rauhasta presidentti päättää eduskunnan suostumuksella. Abdel Fattah al-Sisi
Arabikeväässä 2011 armeijan oli vaikea saada kansan luottamusta, sillä se oli tukenut presidentti Mubarakia. Silloin al-Sisi, joka oli kenraalikunnan nuorin, nousi julkisuuteen puolustamaan sotilasjohtoa. Vuoden 2012 vaalien lähestyessä keulakuviksi muodostuivat Muslimiveljeskunnan tukema Mohammed Mursi ja sotilasjohdon al-Sisi. Tultuaan valituksi presidentiksi Mursi nimitti al-Sisin puolustusministeriksi maata käytännössä hallinneen Muhammad Hussein Tantawin tilalle. Tantawi oli kuulunut Mubarakin lähipiiriin. Syyria
Syyria on semipresidentiaalinen tasavalta. Se on virallisesti demokraattinen, mutta sitä hallitsee totalitaarinen arabisosialistisen Baath-puolueen hallinto vuoden 1963 kaappauksen jälkeen. Puolueella on 2/3 enemmistö 250 paikan parlamentissa, josta loppu on jaettu riippumattomien ehdokkaiden kesken. Maa oli poikkeustilalainsäädännön alainen vuodesta 1963 kevääseen 2011. Israel on miehittänyt Syyrialle kuuluvia Golanin kukkuloita vuodesta 1967, ja maiden välit ovat muutenkin hyvin kireät. Libanon oli käytännössä pitkään Syyrian miehittämä ja maassa oli parikymmentä tuhatta Syyrian sotilasta. Keväällä 2005 Syyria vetäytyi Libanonista. Egyptin presidentti
Arabikevään jälkeen Asevoimien korkein neuvosto käytti presidentin valtaa kahteen otteeseen. Vietnam
Vuoden 2001 perustuslaissa puolueen asema ei ole enää yhtä vahva, vaan se alistettiin perustuslaille ja laeille. Perustuslain mukaan Kansalliskokous on korkein valtioelin. Se on 496-jäseninen yksikamarinen parlamentti, joka valitaan viisivuotiskausiksi. Kansalliskokous nimittää presidentin, pääministerin, hallituksen, korkeimman kansanoikeuden prokuraattorit sekä valvontaelimen. Vietnamissa on monen ehdokkaan vaalit, mutta virallisen ehdokkuuden saamiseksi on saatava isänmaan rintaman tuki. Noin 75 prosenttia kansalliskokouksen jäsenistä on puolueen jäseniä. Somalimaa
Somalimaan perustuslain mukaan Somalimaa on tasavalta, jossa vallitsee demokratia ja monipuoluejärjestelmä. Somalimaan hallinto koostuu lakiasäätävästä ja toimeenpanevasta elimestä, sekä oikeuslaitoksesta. Toimeenpanevaa elintä johtaa presidentti ja siihen kuuluu myös varapresidentti ja presidentin nimittämät ministerit. Lakiasäätävä elin on Somalimaan kaksikamarinen parlamentti. Parlamentin ylähuoneen muodostavat perinteiset klaaninvanhemmat ("gurti") ja alahuoneen vaaleilla valittavat edustajat. Muhammad Hussein Tantawi
Sotamarsalkka Muhammad Hussein Tantawi Suleiman (usein myös "Mohamed Hussein Tantawi Soliman", lausutaan , ) (s. 31. lokakuuta 1935) on Egyptin armeijan korkeimman neuvoston puheenjohtaja ja samalla Egyptin presidentti de facto. Egyptin presidentti Hosni Mubarak nimitti hänet neuvoston puheenjohtajaksi erotessaan virastaan 11. helmikuuta 2011 laajojen mielenosoitusten aiheuttaman vallankumouksen seurauksena. Mubarakin erotessa valta siirtyi armeijalle, jonka arvojärjestyksessä Tantawi on korkein. Aiemmin neuvoston puheenjohtajana oli presidentti itse. Yhdysvaltain perustuslaki
Perustuslakiin kirjattiin vallan kolmijako ensimmäisenä maailmassa, ja valtiomahtien välille niin sanottu valvonnan ja tasapainon periaate (checks and balances), jonka mukaan valtionhallinnon haarat valvovat ja tasapainottavat toistensa toimia. Presidentti johtaa hallitusta, mutta on sidottu noudattamaan lakeja. Kongressi säätää lait, mutta vain presidentin suostumuksella. Presidentti valitsee tuomarit, mutta vain senaatin hyväksynnällä. Tuomarit langettavat tuomiot, mutta presidentillä on armahdusoikeus. Myöhemmin on vielä muodostunut periaatteeksi, että korkein oikeus valvoo lainsäädäntötyötä päättämällä lakien perustuslainmukaisuudesta. Adjutantti
Suomessa tasavallan presidentin adjutantit ovat puolustusvoimien palveluksessa olevia upseereja, jotka on komennettu tasavallan presidentin kansliaan presidentin avustajiksi. Tasavallan presidentin 1. adjutantti on kansliapäällikön ohella kanslian keskeinen henkilö, ja heidän tehtävänsä nivoutuvat läheisesti toisiinsa. 1. adjutantti on ylin valtionpäämiehen turvallisuudesta vastaava henkilö ja tässä tarkoituksessa hänen on pidettävä jatkuvasti yhteyttä Puolustusvoimiin, Rajavartiolaitokseen ja poliisiviranomaisiin. Hän toimii myös protokollapäällikkönä, joka esittelee presidentille hänen ohjelmaansa kuuluvat asiat, vastaanottaa ja lajittelee presidentille saapuvan postin, vastaa valtiovierailujen käytännön toteutuksesta, valmistelee presidentin lomamatkat, seuraa presidenttiä matkoilla kotimaassa ja ulkomailla sekä vastaa niiden teknisistä järjestelyistä. 2. ja 3. adjutantit toimivat lähinnä 1. adjutantin avustajina eri tehtävissä ja hänen sijaisinaan. Suomen poliittinen järjestelmä
Puolustusvoimien tärkein tehtävä on Suomen sotilaallinen puolustaminen. Tämän lisäksi puolustusvoimien tehtävä on tukea muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa sekä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan. Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio koostuu Pääesikunnasta ja sen alaisesta viidestä laitoksesta, maa-, meri- ja ilmavoimista sekä Maanpuolustuskorkeakoulusta. Puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti. Saksan liittopresidentti
Saksan perustuslaki määrittelee presidentin valta-aseman epäselvästi. Käytännössä presidentin asema on kuitenkin pääosin seremoniallinen, ja hän toimii lähinnä liittohallituksen neuvosta. Toisin kuin useissa perustuslaeissa, Saksan perustuslain mukaan valtionpäämies ei ole edes muodollisesti asevoimien ylipäällikkö, vaan tehtävä kuuluu rauhan aikana puolustusministerille ja siirtyy perustuslain artikla 65a:n mukaan sodan aikana liittokanslerille. Sotatilaa ei kuitenkaan voida julistaa ilman presidentin hyväksyntää. Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen tasavallan presidentti on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri. Georgian presidentti
Presidentin virka muuttuu vuonna 2018 uudella perustuslailla seremonialliseksi, eikä vaali ole enää suora kansanvaali. Presidentiksi marraskuussa 2918 valitulla Salome Zurabišvilillä ei näin ollen ole entisenlaista valtaa hänen astuessaan virkaan 16. joulukuuta 2018. Mohammed Mursi
Armeija syrjäytti Mursin vallasta 3. heinäkuuta 2013. Väliaikaisesti valtaan tuli Egyptin perustuslakituomioistuimen puheenjohtaja Adli Mansur. Vallankaappauksen jälkeen Mursi vangittiin syytettynä oppositioaktivistien murhiin yllyttämisestä presidenttinä sekä vankilapakojen järjestämisestä ja poliisien murhista vuoden 2011 kansannousun aikaan. Mosambikin presidentti
Mosambikin presidentti on Mosambikin valtionpäämies. Hän on myös puolustusvoimien ylipäällikkö, ja saa nimittää ja erottaa ministerit. Presidentti valitaan yleisillä suorilla enemmistövaaleilla viiden vuoden kaudeksi. Sama presidentti voi olla vallassa korkeintaan kaksi peräkkäistä kautta, mutta oltuaan viisi vuotta syrjässä, hän voi asettua taas uudelleen ehdokkaksi. Alaviitit
Hafez al-Assadin poika Bašar al-Assad peri vallan vuonna 2000, ja käytännössä kaikki Syyrian nykyiset sotilaalliset ja tiedusteluelinten johtajat ovat alaviitteja. Assadien aikana maan johto on välttänyt korostamasta alaviittien ja muun muslimiväestön eroja. Syyrian kansannousun yhteydessä osa alaviiteista on liittynyt opposition kannattajiin. Bašar al-Assad
Bašar al-Assad on Syyrian edellisen presidentin Hafiz al-Assadin poika. Bašar al-Assad kävi ranskalais-arabialaista koulua Damaskoksessa. Hän opiskeli lääketiedettä erikoistuen silmätautioppiin. Vuonna 1988 hän palveli Tishrinin sotilassairaalassa Damaskoksessa ja valmistui 1992, minkä jälkeen hän jatkoi lääketieteen opintojaan Britanniassa. Suomen tasavallan presidentti
Suomen perustuslain mukaan Suomen tasavallan presidentin virkatoimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
19. helmikuuta Suojeluyksiköt ja Syyrian keskushallinto (SAA) sopivat yhteistyöstä Turkin hyökkäystä vastaan. Keskushallinto hallitsee New York Timesin mukaan noin kolmea viidesosaa Syyrian pinta-alasta ja suojeluyksiköt yhtä viidesosaa. Al-Assad on ilmoittanut toistuvasti, että hän haluaa koko Syyrian takaisin keskushallinto SAA:n haltuun, mutta hän ja kurdit ovat puhuneet pitkän tähtäimen sopimuksesta keskenään.
24. helmikuuta YK:n turvallisuusneuvosto sopi vähintään 30 päivän välittömästä tulitauosta koko Syyriaan. Sopimuksessa ei mainittu erikseen Afrinia, vaikka Syyrian keskushallinto niin vaati. 26. päivä Ranskan presidentti Emmanuel Macron sanoi, että 30 päivän tulitauko koskee myös Afrinia. Yhdysvaltain mukaan Turkin pitäisi lukea tulitaukosopimus nähdäkseen mitä maailma sanoo siitä. 28. päivä Turkin hallitus sanoi, ettei tulitauko päde Afrinissa. Sen mukaan Yhdysvallat oli ymmärtänyt tulitaukosopimuksen laajuuden väärin sekä syytti Ranskaa väärän tiedon levittämisestä. Kazakstanin poliittinen kriisi 1995
Perustuslakituomioistuin totesi 6. maaliskuuta 1995, että ääntenlaskumenetelmä, jota Kazakstanin keskusvaalilautakunta käytti, luonteeltaan muutti laissa määrätyn vaalijärjestelmän. Tämän vuoksi perustuslakituomioistuin katsoi niin ikään, että keskusvaalilautakunta oli ylittänyt toimivaltansa Kazakstanin perustuslain 60. kappaleen mukaisesti, ja että tämä asettaa kyseenalaiseksi vaalituloksen sekäs sen seurauksena valtiopäivien laillisuuden. Kaksi päivää myöhemmin, 8. maaliskuuta 1995, Kazakstanin presidentti vei perustuslakituomioistuimelle vastalauseensa perustuslakituomioistuimen päätöksestä. Seuraavana päivänä, 9. maaliskuuta 1995, Kazakstanin korkeimman neuvoston puhemies A. Kekilbajev vei samanlaisen vastalauseen perustuslakituomioistuimelle. 10. maaliskuuta 1995 perustuslakituomioistuin hylkäsi vastalauseet. 11. maaliskuuta korkein neuvosto hyväksyi lain muutoksista perustuslakiin ja sen lisäyksiin sekä asetuksen perustuslakituomioistuimen toiminnan keskeyttämisestä. Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajev lisäksi kysyi perustuslakituomioistuimelta sen 6. maaliskuuta 1995 tekemän päätöksen seurauksista:Perustuslakituomioistuin antoi lisäselvityksen presidentin kysymyksiin. Korkein neuvosto hajotettiin. Samana päivänä presidentti kirjoitti ukaasin toimenpiteistä, jotka aiheutuvat korkeimman oikeuden päätöksestä 6. maaliskuuta 1995. Lain mukaan presidentti sai lisävaltuudet. Hallitus esitti eronpyynnön, jonka presidentti hyväksyi. Presidentti nimitti hallituksenmuodostajaksi A. Kažegeldinin. Presidentti hyväksyi myös Kazakstanin keskusvaalilautakunnan eron. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Turkki ja Kurdistanin työväenpuolue taistelivat keskenään aseellisesti 2004–2013. Syyriassa alkoi sisäinen sota vuonna 2011, kun ihmiset alkoivat vastustaa aseellisesti epäkansanvaltaista vuosikymmeniä virassa toiminutta presidenttiä Bašar al-Assadia. Vuonna 2012 kurdit perustivat myös Syyrian alueella aseistetut Ihmisten suojeluyksiköt (YPG). Afganistanin presidentti
Afghanistanin islamilaisen tasavallan presidentti on Afganistanin valtiopäämies. Presidentti on myös maan asevoimien ylipäälikkö. Euroopan unionin taistelujoukot
Lakia koskevan hallituksen esityksen hylkäsi perustuslakivaliokunnan enemmistö, jonka mukaan päätöksen suomalaisjoukkojen lähettämisestä osana taisteluosastoa tekisi tasavallan presidentti ylipäällikkönä, joka perustuslain mukaan vastaa ulkopolitiikasta yhdessä eduskunnan kanssa. Perustuslakivaliokunnan kannan vuoksi hallitus veti takaisin hallituksen esityksen kriisinhallintalaiksi. Hallituksen esitykselle kriittistä kantaa edustivat muun enemmistön ohessa puheenjohtaja Kimmo Sasi ja varapuheenjohtaja Arja Alho. Pääministeri Matti Vanhasen mielestä perustuslakivaliokunnan kanta merkitsisi käytännössä tasavallan presidentin alentamista ylipäälliköstä adjuntantiksi tai sotilaalliseksi neuvonantajaksi eikä ole loogista, että eräiden Suomen armeijan osastojen lähettämisestä päättäisi pääministeri ja muiden osastojen lähettämisestä tasavallan presidentti ylipäällikkönä. Syyrian asevoimat
Syyrian sisällissodan aikana Syyrian asevoimien toiminnassa ilmeni useita heikkouksia joukkojen johtamisessa, aseistuksessa ja sissisodankäynnin vastaisessa toiminnassa. Asevoimat ovat tukeutuneet paljolti tulivoimaan panssarivaunuilla ja tykistöllä ja sittemmin puolisotilaalliset joukot kuten Hizbollah ovat osallistuneet enenevissä määrin myös lähitaisteluihin kapinallisten kanssa. Puolisotilaallisten joukkojen merkitys on kasvanut etenkin asvoimiin otettujen asevelvollisten määrän pudotessa kutsuntojen välttelyn takia. Niin maavoimat kuin ilmavoimatkin ovat kärsineet raskaita materiaalitappioita. Asevoimat ovat saaneet tukea etenkin Iranista ja Venäjältä. Venäjä
Venäjän perustuslaillisen kriisin jälkeen 12. joulukuuta 1993 suoritetussa kansanäänestyksessä hyväksytyn nykyisen perustuslain mukaan Venäjä on semipresidentiaalinen liittovaltio, jossa presidentti on valtionpäämies. ja pääministeri on hallituksen johtaja. Liittovaltio on rakennettu edustuksellisen demokratian periaatteiden mukaan. Hallintoa säädellään vallan kolmijako -opin mukaan perustuslain määrittelemällä tavalla. Perustuslaki toimii maan ylimpänä laillisena dokumenttina sekä yhteiskuntasopimuksena maan kansalaisille. Kongon demokraattisen tasavallan presidentti
Kongon demokraattisen tasavallan presidentti on Kongon demokraattisen tasavallan valtiopäämies ja asevoimien ylipäälikkö. Ylipäällikkö
Ylipäällikkö on lähes poikkeuksetta valtionpäämies, yleensä presidentti, ja esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki on käytännössä asevoimien muodollinen ylipäällikkö. Kansainyhteisön maista Australiassa ja Uudessa-Seelannissa ylipäällikkö on Britannian monarkin nimittämä kenraalikuvernööri ja Kanadassa kenraalikuvernöörin tai monarkin on allekirjoitettava sodanjulistukset. Hizbollah
Hizbollah tukee Syyrian sisällissodassa presidentti Bašar al-Assadin hallitusta. Hizbollahin joukot valtasivat kesäkuussa 2013 tärkeän al-Qusairin kaupungin. Niinpä järjestön uskotaan vaikuttavan merkittävästi sodan kulkuun. Bachir Gemayel
Bachir Gemayelin sijaan presidentiksi nostettiin hänen vanhempi veljensä Amine Gemayel, joka hallitsi 1982–1988. Syyrian kansallissosialistisen puolueen (SSNP) jäsen Habib Tanius Shartuni tunnusti iskun ja hänet tuomittiin vankilaan, josta etenevä Syyrian armeija vapautti hänet lokakuussa 1990. Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa
Kapinalliset olivat edenneet vuosina 2014-2015 ja Isis uhkasi
Aleppoa ja Damaskosta. Syyriaa käytännössä hallitsevien alaviittien ydinalue uhkasi joutua kapinallisten hyökkäyksen kohteeksi. Syyrian armeija oli miespulassa vuosien taistelujen jälkeen ja presidentti armahti kesällä sotilaskarkurit. Tarkkailijat uskoivat Venäjän pyrkivän varmistamaan, että Syyrian hallitukselle jäisi Välimeren rannalla oleva alaviittialue, jos maa hajoaisi osiin. Suomen tasavallan presidentti
Presidentin oikeuksia hallituksen muodostamisessa ja eduskunnan hajottamisessa rajoitettiin 1990-luvulta lähtien ja edelleen 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleessa perustuslain kokonaisuudistuksessa. Nykyään eduskunta valitsee pääministerin, jonka presidentti muodollisesti nimittää. Pääministerin ehdotusten mukaisesti tasavallan presidentti nimittää muut ministerit. Kreikan presidentti
Presidentti on Kreikan asevoimien ylipäällikö. Hän voi myöntää kunniamerkkejä kotimaisille ja ulkomaisille saajille. Presidentti ottaa vastaan ulkomaisten diplomaattien akkreditointikirjeet ja antaa kreikkalaisten ulkomaille lähtevien diplomaattien akkreditointikirjeet. Presidentti voi armahtaa rikoksista tuomittuja tietyissä rajoissa. Valko-Venäjä
Maan presidentti toimii asevoimien ylipäällikkönä. Käytännössä maan puolustusministeri, kenraaliluutnantti Juri Žadobin ja hänen apunaan toimivat kenraalimajurin arvoiset varapuolustusministerit johtavat puolustusministeriön ja asevoimien keskeisiä osia. Egyptin presidentti
Egyptin presidentti on Egyptin valtionpäämies. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Syyrian sisällissota ja länsimaat käsittelee länsimaiden suhtautumista ja asennetta Syyrian sisällissotaan sekä Syyrian sisällissodan vaikutusta länsimaihin. Länsivallat Yhdysvallat, Englanti, Ranska, Saksa jne ovat vastustaneet presidentti Bašar al-Assadin hallintoa tämän hallinnon harjoittamien ihmisoikeusrikkomusten takia. Ne ovat myös vastustaneet radikaaleina, terroristisina pitämiään jihadistijärjestöjä, kuten al-Nusran rintama ja Isis. Länsi onkin tukenut eniten Syyrian 
maltillisen opposition poliittista siipeä ja maltillisena pitämäänsä FSA:ta. Yhdysvallat on kouluttanut ja aseistanut kapinallisia. Lisäksi länsimaat ovat tehneet vuodesta 2014 ilmaiskuja Isisiä vastaan. Länsimaiden ongelmia ovat esimerkiksi aseavun joutuminen jihadistien käsiin ja vaikeus löytää kyllin suurta "maltillisten" taistelijoiden ryhmää.
Jotkut lännen liittolaiset, muun muassa Saudi-Arabia, tukevat jihadisteja, vaikkei länsi näitä suoraan tuekaan. Lännen Assadia vastustavan politiikan takana on myös nähtävissä kamppailu Lähi-idässä Venäjän ja Iranin kanssa vaikutusvallasta.
Syyrian sisällissodan pakolaisvirta on kohdistunut enenevissä määrin myös länsimaihin. Syyrian asevoimat
Vuoden 1948 sodan myötä Syyria ajautui jatkuvien sotilasvallankaappausten kierteeseen, joka käytännössä esti vakaan hallitusvallan syntymisen ja hävitti armeijan ammattimaisuuden. Huhtikuussa 1949 pääesikuntapäällikkö, kenraali Husni al-Za'im, teki Syyrian ensimmäisen sotilasvallankaappauksen. Elokuussa 1949 sotilasvallankaappauksen tekivät kenraali Adib al-Shishakli ja eversti Sami al-Hinnawi, josta tuli juntan johtaja. Lopulta saman vuoden lopulla joulukuussa al-Shishakli kaappasi vallan ja piti maan johdossaan vuoden 1954 sotilasvallankaappaukseen asti. Tämänkin jälkeen upseerikunta osallistui toinen toistaan seuraaviin sotilasvallankaappauksiin, joissa aina pyrittiin kilpailijoiden syrjäyttämiseen. Suomen tasavallan presidentti
Suomen tasavallan presidentti () on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri. Kirgisia
Kirgisia on tasavalta, jonka valtionpäämies on presidentti. Hänellä on merkittävät valtaoikeudet, vaikkakin ne vähenivät vuoden 2010 perustuslakiuudistuksen yhteydessä, kun Kirgisia muuttui parlamentaariseksi valtioksi. Hallituksen johdossa on pääministeri, joka ehdottaa muita ministereitä presidentin hyväksyttäväksi. Maanpuolustukseen liittyvät ministerit presidentti kuitenkin nimittää yksin. Siten presidentti on selvästi pääministeriä vahvemmassa asemassa, eikä täydestä parlamentaarisuudesta voida puhua. Ranska
Ranska on semipresidentiaalinen tasavalta. Ranskan nykyinen, viidennen tasavallan perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksellä vuonna 1958. Perustuslaki vahvisti presidentin ja ministereiden valta-asemaa parlamenttiin nähden. Presidentti valitaan suoralla vaalilla viisivuotiskaudeksi. Hän vahvistaa lait, nimittää pääministerin, johtaa hallitusta ja asevoimia sekä allekirjoittaa kansainväliset sopimukset. Vuodesta 1962 presidentti on valittu suoraan kaksivaiheisella vaalilla. Suomen presidentti-instituution historia
Myös presidentin nimitysoikeuksia on karsittu. Poliisiylijohtajan nimitysvalta siirrettiin tasavallan presidentiltä valtioneuvostolle vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa. Myös presidentin oikeus nimittää piispat kumottiin. Aikaisemmin tasavallan presidentti nimitti valtioneuvoston suosituksesta maaherrat, mutta vuonna 2009 ensimmäiset aluehallintovirastojen ylijohtajat, joiden virkatehtäviin kuuluu suuri osa entisistä maaherrojen virkatehtävistä, nimitti valtioneuvosto eikä presidentti (Suomen läänit ja niiden mukana maaherrojen virat lakkautettiin 1.1.2010). Vuoden 2009 jälkeen tasavallan presidentti ei enää ole nimittänyt yliopistojen ja korkeakoulujen kanslereita virkoihinsa, vaan yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse. Vuonna 2010 kumottiin tasavallan presidentin oikeus nimittää Suomen jäsenet pysyvään välitystuomioistuimeen Haagiin, vaikka presidentin kanslia tätä vastusti. Sen sijaan kotimaassa presidentti edelleen nimittää tuomarit tehtäviinsä. Turkin vallankaappaus 1960
On epäselvää, kuinka keskeinen rooli kenraali Gürselillä oli kaappaukseen. Hän otti kuitenkin jo kaappausiltana 27. toukokuuta 1960 vastaan valtionpäämiehen, pääministerin ja puolustusministerin tehtävät ja aloitti uuden perustuslain laatimisen. Hän pyrki siihen, että sotilasvallan kausi jäisi mahdollisimman lyhyeksi. Niinpä hänet valittiin vuonna 1961 siviilipresidentiksi samana vuonna hyväksytyn perustuslain mukaisesti. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentin oikeudesta vuosilomaan tai siihen rinnastettavaan vapaaseen ei ole säädetty erikseen. Tasavallan presidentti on koko ajan käytettävissä presidentin tehtävien hoitoa varten. Hänellä ei ole työ- tai virka-aikaa eikä varsinaista vuosilomaa. Iran
Iranin presidentti on vastuussa toteuttamaan perustuslakia ja toimimaan hallinnon johtajana muissa kuin uskonnollisen johtajan toimistolle kuuluvissa asioissa. Sama presidentti voi hallita korkeintaan kaksi peräkkäistä kautta ja lisäksi kolmannen kauden, mutta ei edellisten perään. Vuodesta 2013 virassa on ollut Hassan Rouhani. Hänet valittiin uudelleen toukokuussa 2017. Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
4. huhtikuuta 2017 kuoli kymmeniä siviilejä, joukossa monia naisia ja lapsia, hermokaasuun Syyrian Idlibin provinssin kapina-alueella lähellä rintamaa. Kaasu vapautui ilmaan Syyrian asevoimien tekemien ilma- ja raketti-iskujen jälkeen. Syyria kiisti armeijansa käyttäneen kemikaaleja tuon päivän hyökkäyksessä. Syyrian hallituksen ja Venäjän mukaan kapinalliset varastoivat taistelukaasua kohteena olleeseen asevarastoon. Mutta länsivallat syyttivät Syyrian armeijaa kaasuaseiden käytöstä. Yhdysvaltain presidentti Donald Trump määräsi armeijansa tulittamaan risteilyohjuksile lentokenttää, josta 
kaasun vapautumiseen johtanut ilmaisku oli tehty. Kaikki merkittävät länsivallat hyväksyivät tämän Syyrian kurittamisen, mutta Venäjä ja Iran vastustivat sitä. Venäjä katsoi iskujen haittaavan terrorismin kukistamista Syyriassa. Venäjä sanoi maansa vähentävän yhteistyötä terrorismin vastaisessa sodassa yhdysvaltain kanssa. Kiina kehotti ulkomaita malttiin Syyriassa, mutta myös tuomitsi kemikaalien käytön. Suomen perustuslaki
Perustuslain kahdestoista luku sisältää sääntelyn puolustuslaitoksen perusteista. Kaikille kansalaisille säädetään velvollisuus osallistua isänmaan puolustukseen, mutta samalla todetaan, että oikeudesta kieltäytyä aseellisesta maanpuolustuksesta säädetään tavallisella lailla. Lisäksi tässä luvussa säädetään presidentin tehtävästä puolustusvoimien ylipäällikkönä. Eräissä muissa Euroopan maissa on perustuslaissa varsin laaja poikkeusoloja koskeva säännöstö. Suomessa ei tällaiseen laajaan poikkeussääntelyyn ole kuitenkaan perustuslain tasolla nähty tarvetta eikä perustetta. Poikkeusoloissa perusoikeuksiin tehtäviä rajoituksia koskeva pykälä on sijoitettu perustuslain toiseen lukuun. Sotamarsalkka
Egyptissä asevoimien komentajana toimii sotamarsalkka, tällä hetkellä ainoana Muhammad Hussein Tantawi toimien myös valtionpäämiehenä eli Egyptin sotilasneuvoston puheenjohtajana. Ennen vuotta 1953 sotamarsalkan arvo kuului Egyptin monarkille. Egyptin tasavallan aikana sotamarsalkkana on toiminut asevoimien komentaja eli ammattiupseeri. Isis (järjestö)
Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista. Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua.
Yhdysvalloissa on ollut tiettyä haluttomuutta puuttua Isisin toimiin Syyriassa. Esimerkiksi arvovaltaisen, demokraatteja lähellä olevan The New York Timesin ulkomaankolumnisti Thomas Friedman on vuonna 2015 ehdotellut aseiden toimittamista Isisille ja kyseenalaistanut presidentti Trumpin toimet järjestöä vastaan Syyriassa. Tämän logiikan takana on se, että Isis taistelee Syyrian hallitusta, Iranin joukkoja, Hizbollahia ja Venäjää vastaan. Friedman vertaa Isisiä Afganistanin mujahideeneihin, joita USA tuki 1980-luvulla. Algerian presidentti
Algerian presidentti on Algerian valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden välein. Presidentti on asevoimien ylipäällikkö ja nimittää pääministerin. Nykyinen presidentti on Abdelaziz Bouteflika vuodesta 1999 lähtien. Ylin valtiovalta
Suomen perustuslain mukaan valtiovalta kuuluu kansalle, jota edustaa eduskunta. Se käyttää lainsäädäntövaltaa. Hallitusvaltaa käyttävät tasavallan presidentti ja valtioneuvosto. Tuomiovaltaa käyttävät riippumattomat tuomioistuimet. Suomen hallinto
Suomen valtionpäämies on presidentti, joka valitaan kuudeksi vuodeksi kerrallaan suoralla kansanvaalilla. Presidentti vahvistaa lait, nimittää korkeimmat virkamiehet ja johtaa ulkopolitiikkaa yhteistyössä valtioneuvoston kanssa. Presidentti on myös puolustusvoimain ylipäällikkö. Intian presidentti
Intian presidentti on Intian valtionpäämies ja Intian asevoimien ylipäällikkö. Intian perustuslain 53. artiklan mukaan presidentillä on hallitus- ja toimeenpanovalta liittovaltion asioissa, ja hän voi käyttää sitä suoraan tai luovuttaa se viranomaisille, jotka toimivat hänen valvonnassaan. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta hallitus- ja toimenpanovaltaa Intiassa käyttää kuitenkin käytännössä liittovaltion hallitus, jota johtaa pääministeri. Oikeus ja kehitys -puolue
Vain vuotta myöhemmin Yıldırım väistyi AKP:n johdosta presidentti Erdoğanin palattua puheenjohtajaksi ylimääräisessä puoluekokouksessa toukokuussa 2017. Aiemmin huhtikuussa järjestetyssä kansanäänestyksessä oltiin hyväksytty perustuslain muutokset Turkin siirtymisestä AKP:n ajamaan presidenttijohtoiseen järjestelmään. Muutokset tekivät myös mahdolliseksi presidentti Erdoğanin liittymisen takaisin puolueeseen. Yıldırım puolestaan valittiin puoluekokouksessa samalla AKP:n uudeksi varapuheenjohtajaksi. Kyproksen tasavalta
Kypros on presidentillinen tasavalta. Kyproksen presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja, joten erillistä pääministerin virkaa ei ole. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viiden vuoden välein, samoin kuin 80-paikkainen kansanedustuslaitos eli Kyproksen edustajainhuone. Vuoden 1960 perustuslain mukaan varapresidentti on kyproksenturkkilainen, ja paikka on nykyisin täyttämättä. Samoin parlamenttipaikoista 56 on varattu kreikkalaisille ja 24 turkkilaisille, mutta turkkilaisten paikat ovat täyttämättä. Recep Tayyip Erdoğan
Puolueen säännöt estivät Erdoğania jatkamasta pääministerinä. Vuonna 2010 muutetun perustuslain mukaan presidentti valittiin vuonna 2014 suoralla kansanvaalilla. Erdoğan sai alustavien tulosten mukaan lähes 52 % äänistä. Presidentin asema on ollut lähinnä symbolinen, mutta Erdoğan ilmoitti käyttävänsä kaiken perustuslain suoman vallan. Syyria
Noustuaan kaappauksella valtaan 1970 Hafez al-Assad järjesti maahan nopeasti hallintoa ja valtarakenteita. Perustettiin 175 jäsenen parlamentti, johon baath sai enemmistön. Puoluejohtoon tuli 21-jäsenen neuvosto, jonka johtoon valittiin al-Assad. Hänet valittiin myös presidentiksi 7 vuoden kaudelle vuonna 1971. Vallan siirtoa Jadidilta Assadille pidettiin kaikkiaan maltillisena ja askeleena pois radikaalista kommunismista. Korean demokraattinen kansantasavalta
Valtarakenne on keskitetty, eikä vallan kolmijakoa sovelleta. Vuoden 1972 perustuslakiin vuosina 1992, 1998 ja 2009 tehtyjen lisäysten mukaan hallitusta johtaa pääministeri ja teoriassa puheenjohtajan johtama keskuskansankomitea. Oikeuslaitos on vastuussa korkeimmalle neuvostolle (kansaneuvostolle), joka nimittää myös korkeimman oikeuden tuomarit. Asevoimien korkein neuvosto
Asevoimien korkein neuvosto (myös Egyptin sotilasneuvosto) (, "") on 11. helmikuuta 2011 lähtien toiminut Egyptin korkeimpana vallankäyttäjänä eli siitä lähtien, kun asevoimat syrjäyttivät presidentti Hosni Mubarakin vallankumouksessa. Neuvoston muodostaa 20 Egyptin armeijan korkea-arvoisinta ja kokeneinta upseeria. Angolan presidentti
Angolan tasavallan presidentti on Angolan valtionpäämies, sekä maan hallituksen päämies. Vuoden 2010 perustuslain mukaan pääministeriin virkaa ei ole ja presidentillä on toimeenpanovalta. Presidentti on Angolan asevoimien ylipäällikkö. Agostinho Neto oli Angolan ensimmäinen presidentti. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentti nimittää tasavallan presidentin kanslian kansliapäällikön ja esittelijät, oikeuskanslerin ja apulaisoikeuskanslerin, valtakunnansyyttäjän ja apulaisvaltakunnansyyttäjän, edustustojen päälliköt, Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan ja johtajat, Suomen Pankin pääjohtajan, puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen upseerit, korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ja jäsenet, hovioikeuksien presidentit ja hovioikeuksien muut jäsenet sekä muut vakinaiset tuomarit siten kuin laissa erikseen säädetään. Virkanimitykset valmistellaan ja esitellään asianomaisissa ministeriöissä, ei tasavallan presidentin kansliassa. Portugalin presidentti
Perustuslain mukaan presidentti ""edustaa Portugalin tasavaltaa"" sekä ""takaa kansallisen itsenäisyyden, valtiollisen yhtenäisyyden ja demokraattisten instituutioiden toimivuuden"". Presidentti on myös asevoimien ylipäällikkö. Useimpien muiden Euroopan maiden tapaan presidentin virka on Portugalissa pitkälti seremoniallinen, mutta hänellä on oikeus hajottaa parlamentti, määrätä uudet vaalit ja lähettää lakiehdotukset perustuslakituomioistuimen arvioitavaksi. Presidentti myös nimittää maan pääministerin tehtäväänsä. Asevoimien korkein neuvosto
13. helmikuuta ilmoitettiin, että sotilasneuvosto on hajottanut parlamentin ja kumosi perustuslain. Samalla maassa 30 vuotta vallinnut poikkeustila lakkautettiin. Egyptiin ilmoitettiin muodostettavan aikaisintaan puolen vuoden päästä siviilihallitus vaalien myötä. Parlamenttivaalien jälkeen pidettäisiin presidentinvaalit. Samalla sotilasneuvosto ilmoitti perustavansa uuden perustuslakikomitean, jonka luomasta uudesta perustuslaista olisi tarkoitus äänestää. Park Chung-hee
Vuoden 1963 perustuslaki rajoitti presidentin virkakaudet kahteen, mutta Park sai läpi perustuslain lisäyksen, joka salli sillä hetkellä istuvalle presidentille lisäkauden. Juuri ennen kolmannen kautensa alkua hän julisti maan hätätilaan, hajotti parlamentin ja julisti perustuslain mitättömäksi. Vuonna 1972 otettiin käyttöön Yusinin perustuslaki, joka lisäsi merkittävästi presidentin valtaa. Park valittiin uudelleen vuosina 1972 ja 1978. Suomen presidentinvaali 2000
Valmistauduttaessa vuoden 2000 presidentinvaaliin tiedettiin, että uusi perustuslaki, joka astui voimaan samanaikaisesti tasavallan presidentin toimikauden alkamisen kanssa, siirsi valtaoikeuksia presidentiltä lähinnä pääministerille ja valtioneuvostolle, mutta osittain myös eduskunnalle. Tästä seurasi, että suomalaisten kärkipoliitikkojen mielenkiinto presidentin tehtävää kohtaan näytti hiipuvan. Esimerkiksi SDP:n puheenjohtaja Paavo Lipponen ei missään vaiheessa osoittanut kiinnostusta vaihtaa pääministerin tehtävää Mäntyniemen isännän paikkaan. Luettelo Syyrian sisällissodan osapuolista
Presidentti Bashar al-Assadin hallituksen puolella taistelevat Syyria
Valtaa pitävä Baath on virallisesti sekulaarinen puolue, ja kun se muutti perustuslakia poistaen vaatimuksen presidentin muslimitaustasta 1973, muslimit nousivat kapinaan. Jännitteitä on ollut myös enemmistönä olevien sunnien ja šiialaisten alawi-lahkoon kuuluvan eliitin välillä. Sunnimuslimien veljeskunta aloitti aseellisen taistelun Syyrian hallitusta vastaan vuonna 1976. Vuonna 1980 Iranin islamilainen vallankumous rohkaisi myös syyrialaisia muslimeja mielenosoituksiin. Vuonna 1982 Syyrian armeija pommitti Haman kaupungin melkein maan tasalle. Lukuisia siviileitä sai surmansa. Valtionpäämies
Tasavalloissa valtionpäämiehenä on yleensä muutaman vuoden määräajaksi valittava presidentti. Yleensä presidentti on maan ylin poliittinen vallankäyttäjä, mutta varsinkin Euroopassa on myös vahvasti parlamentaarisia tasavaltoja, joissa presidentin, samoin kuin vahvasti parlamentaarisissa monarkioissa monarkin, asema on lähinnä edustuksellinen ja todellinen johtaja on yleensä pääministeri. Presidentti valitaan useimmiten valtiomiesten joukosta. Jos presidentillä on laajat valtaoikeudet, valinta tehdään ainakin epäsuorasti kansanäänestyksellä. Sen sijaan maissa, joissa presidentin asema on lähinnä edustuksellinen, on yleistä, että valinnan tekee parlamentti, yleensä molemmat kamarit yhdessä tai muuten laajennettuna, ansioituneiden valtiomiesten joukosta. Abdel Fattah al-Sisi
Al-Sisi on entinen puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän erosi armeijan palveluksesta maaliskuussa 2014 asettuakseen ehdolle presidentinvaaleihin. Sisi voitti ne ylivoimaisesti. Äänestysprosentti jäi alhaiseksi, sillä useat ryhmät boikotoivat vaaleja. Suomen presidentti-instituution historia
Presidentin oikeuksia hallituksen muodostamisessa ja eduskunnan hajottamisessa rajoitettiin 1990-luvulta lähtien ja edelleen 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleessa perustuslain kokonaisuudistuksessa. Nykyään eduskunta valitsee pääministerin, jonka presidentti muodollisesti nimittää. Pääministerin ehdotusten mukaisesti tasavallan presidentti nimittää muut ministerit. Ihmisoikeudet Syyriassa
Laki No. 69 (30.9.2008) antaa vastuuvapauden turvallisuusjoukoille, poliisille ja tullille virassa tehtyjä rikoksia vastaan. Puolustustilalaki
Puolustustila saatetaan voimaan tasavallan presidentin asetuksella, joka on voimassa joko koko maassa tai osassa maata. Asetus säätää, mitä puolustustilalain säännöksiä sovelletaan. Vain ne valtuudet, jotka ovat välttämättömiä tilanteen hoitoon, on luvallista ottaa käyttöön. Lisäksi ensisijaisesti on hyödynnettävä valmiuslain valtuuksia. Asetus on voimassa enintään kolme kuukautta kerrallaan ja se viedään välittömästi eduskunnan hyväksyttäväksi. Jos eduskunta niin päättää, asetus kumoutuu. Thaimaa
Hallitusmuodoltaan Thaimaa on perustuslaillinen monarkia, joka on ollut 22. toukokuuta 2014 tapahtuneesta sotilasvallankaappauksesta lähtien sotilasjuntan johtama. Maassa kaappauksen jälkeen voimaan tullut sotatilalaki kumottiin virallisesti 1. huhtikuuta 2015. Juntan nimi on ”Rauhan ja järjestyksen kansallinen neuvosto” (NCPO) ja sitä johtaa kaappauksen toteuttanut asevoimien komentaja, kenraali Prayut Chan-o-cha, jonka aseman toimeenpanovallan edustajana kuningas on vahvistanut. Uuden 21. heinäkuuta 2014 voimaan tulleen perustuslain mukaan lainsäädäntövaltaa käyttää yksikamarinen ei vaaleilla valittava 220-jäseninen parlamentti eli kansalliskokous, jonka jäsenet NCPO valitsee ja kuningas nimittää. Kansalliskokous valitsi yksimielisesti kenraali Prayut Chan-o-chan pääministeriksi 24. elokuuta 2014. Prayuth luopui asevoimien komentajan tehtävistä 30. syyskuuta 2014. Kosovon presidentti
Kosovon tasavallan presidentti on Kosovon valtionpäämies. Kosovon presidentin ulkopoliittisiin valtaoikeuksiin kuuluu muun muassa useimpien kansainvälisten sopimuksien hyväksyminen. Sisäpolitiikassa uudet lait vaativat presidentin hyväksynnän, joskin Kosovon parlamentti voi tietyissä tilanteissa kiertää tämän. Asevoimien korkein neuvosto
Ennen helmikuuta 2011 kansallista hätätilaa varten olemassa oleva neuvosto oli aiemmin historiassa kokoontunut vain kaksi kertaa ja silloinkin lähinnä muodollisesti Israelia vastaan käytyjen sotien aikana. Neuvosto kokoontui ensi kerran 9. helmikuuta 2011 ja otti hallitusvallan käsiinsä kaksi päivää myöhemmin. Sitä johtaa sotamarsalkka Muhammad Hussein Tantawi Suleiman, joka on toiminut Egyptin puolustusministerinä vuodesta 1991 alkaen. Neuvoston jäseninä on myös muita armeijan komentajia, kuten ilmavoimien komentaja, kenraali Reda Mahmud Hafiz Muhammad, pääesikunnan päällikkö, kenraaliluutnantti Sami Hafiz Annan, ilmapuolustuksen komentaja, kenraaliluutnantti Abdul Aziz Saif-al-Din ja merivoimien komentaja, vara-amiraali Muhab Muhammad Hussein Mamish. Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa
Venäjä toimi sen takia, että presidentti Assadin hallinto oli jäämässä tappiolle sisällissodassa ja pyysi apua. Venäjä siirsi syyskuussa Syyriaan ilmavoimiaan ja Putin julisti YK:ssa Isisin vastaista toimintaa. Bašar al-Assad
Bašar al-Assad kutsuttiin takaisin Syyriaan, kun hänen isoveljensä Basil al-Assad kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 1994. Bašar meni Homsin sotilasakatemiaan ja ylennettiin everstiksi tammikuussa 1999. Puola
Valtionpäämies on presidentti, joka valitaan kansanvaalilla viisivuotiskaudeksi. Kansa valitsee myös parlamentin eli kansalliskokouksen, jossa on 460-jäseninen alahuone ("Sejm") ja 100-jäseninen ylähuone. Alahuoneen jäsenet valitaan D'Hondtin menetelmällä nelivuotiskausiksi. Puolueilla on 5 prosentin äänikynnys, mikä ei kuitenkaan koske kansallisten vähemmistöjen puolueita. Ylähuoneen jäsenet valitaan lohkovaalilla vaalipiireittäin.Puolalla on kaksi korkeinta oikeusinstituutiota: korkein oikeus ja perustuslakituomioistuin. Korkeimman oikeuden jäsenet valitsee presidentti kansalliskokouksen suosituksen perusteella. perustuslakituomioistuin tuomarit valitsee parlamentin alahuone yhdeksänvuotiskausille. Alahuone asettaa myös (senaatin hyväksynnällä) asiamiehen valvomaan kansalaisoikeuksien toteutumista. Niitä koskevia lakeja yritettiin muuttaa kesällä 2017, mikä aiheutti laajoja mielenosoituksia Puolassa ja EU:n komissio uhkasi rangaistusmenettelyllä. Yleensä Laki ja oikeus -puolueeseen myötämielisesti suhtautuva presidentti Andrzej Duda käytti kuitenkin veto-oikeuttaan. Korkeimman oikeuden tuomarien nimitysoikeus olisi siirtynyt poliitikoille, samoin poliitikot olisivat valinneet enemmistön jäsenistä neuvostoon, joka valitsee alempien oikeusistuimien tuomarit. Call of Duty 4: Modern Warfare
Nimettömässä Lähi-idän arabimaassa sotilaskomentaja nimeltä Khaled Al-Asad syöksee vallasta presidentti Yasir Al-Fulanin ja teloittaa tämän suorassa televisiolähetyksessä. Yhdysvaltain mielestä Al-Asadin toiminta on vastuussa levottomuuksista Lähi-idässä, ja Yhdysvaltain merijalkaväelle annetaan käsky miehittää valtio. Force Reconnaissancen kersantti Paul Jackson osallistuu luutnantti Vasquezin johdolla merijalkaväen operaatioon pidättää Al-Asad, mutta sotilastiedustelun saamien virheellisten tietojen seurauksena tehtävä epäonnistuu. Yhdysvaltain asevoimat käynnistää hyökkäyksensä maan pääkaupunkiin; Jackson osallistuu operatioon CH-46 Sea Knight -helikopterin tykkimiehenä, mutta yhdysvaltalaiset paikantavat Al-Asadin palatsista toimintakykyisen ydinpommin. Makarovin sotilaat laukaisevat pommin (selviää Modern Warfare 3:ssa) ja ydinräjähdys pyyhkäisee kaupungin maan tasalle. Luutnantti Vasquez ja muut helikopterissa menehtyvät räjähdyksessä Jacksonia lukuun ottamatta. Hän lähtee pois pudonneesta kopterista, mutta menehtyy säteilymyrkytykseen. Griggs ehtii pois alueelta. Suomen perustuslaki
Perustuslain ensimmäinen luku sisältää säännökset valtiosäännön perusperiaatteista. Näissä määritellään Suomen itsenäisyys, tasavaltainen hallitusmuoto ja säädetään valtakunnan alueesta sekä Suomen kansalaisuuden perusteista. Valtiosääntö lähtee kansansuvereenisuuden periaatteesta: Tämän periaatteen mukaan eduskunta on ylin valtioelin, jolle sekä hallitus- että tuomiovalta ovat alisteisia. Välittömästi tämän jälkeen perustuslaki määrää, että valtioneuvoston jäsenten tulee nauttia eduskunnan luottamusta. Koska tasavallan presidentin vallankäyttö tapahtuu hallituksen esittelystä tai myötävaikutuksella, parlamentarismin periaatteen mukainen poliittinen vastuu läpäisee koko hallintokoneiston. Tuomioistuinten sen sijaan määritellään olevan riippumattomia. Niiden toimintaa eduskunta saa säännellä ainoastaan yleisellä tasolla säätämällä lakeja. Sen sijaan yksittäistapauksissa jokainen tuomioistuin on kaikista muista valtiollisista toimijoista riippumaton.
Suomen valtiollisen vallan rajat määrittelevät valtion alue ja sen kansalaisten piiri. Näistä valtion alueen pysyvyyttä korostetaan säätämällä siitä ensimmäisessä luvussa. Sitä voidaan muuttaa ainoastaan eduskunnan päätöksellä, joka toisaalla perustuslaissa säädetään tehtäväksi kahden kolmasosan määräenemmistöllä. Syyrian sisällissodan tausta
Hafez al-Assadin kuoltua valtaan nousi vuonna 2000 hänen poikansa Bašar al-Assad. Baath oli ainoa sallittu puolue. Assadit olivat luoneet henkilönpalvontaan pohjautuvan järjestelmän, joka jakeli suosionsoituksia tukijoilleen ja murskasi vastustuksen kovin ottein. Assadin suvulla oli suurimmat omaisuudet Syyriassa. Vapaata tiedonvälitystä ei käytännössä ollut, ja järjestelmä oli hyvin korruptoitunut. Korruptio lisääntyi 2000-luvulla ja oli Lähi-idän pahimpia.. Tasavalta
Uusimmissa tasavalloissa valtionpäämiestä kutsutaan presidentiksi. Muita käytössä olleita nimityksiä ovat mm. konsuli, doge ja arkontti. Demokraattisissa tasavalloissa valtionpäämiehen tehtävän saa vaalit voittanut henkilö. Suorassa vaalissa äänestetään suoraan valtionpäämiehestä, epäsuorassa vaalissa valitaan ensin valitsijamiehet, jotka valitsevat valtionpäämiehen. Presidentin valtakausi vaihtelee neljästä seitsemään vuoteen. Joissain maissa perustuslaki rajaa vaalikausia, eli kertoja, jotka sama henkilö voi tulla valituksi presidentiksi. Suomen perustuslaki
Perustuslain viides luku sisältää sääntelyä mm. presidentin valinnasta, toimikaudesta ja päätöksenteosta. Valtioneuvoston osalta lukuun on koottu säännökset valtioneuvoston muodostamisesta ja erosta, valtioneuvoston päätöksentekomuodoista ja asioiden valmistelusta valtioneuvostossa. Tasavallan presidenttiä ja valtioneuvostoa koskevan sääntelyn yhdistäminen samaan lukuun on välttämätöntä presidentin ja valtioneuvoston päätöksenteon toiminnallisen yhteyden kannalta. Ranskan politiikka
Ranska on semipresidentialistinen tasavalta, jossa valtionpäämiehenä on presidentti. Tasavallan presidentti valitaan viiden vuoden välein, ja hänellä on huomattavia valtaoikeuksia. Presidentti esimerkiksi nimittää pääministerin, johtaa hallitusta sekä on asevoimien ylipäällikkö. Lainsäädäntövaltaa käyttää parlamentti, joka koostuu alahuoneesta eli kansalliskokouksesta ja ylähuoneesta eli senaatista. Kansalliskokouksen jäsenet valitaan viiden vuoden välein. Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää tasavallan presidentti, mutta valtaa on kuitenkin osittain jaettu pääministerin johtaman valtioneuvoston kanssa. Pääministerin tulee nauttia alahuoneen luottamusta. Tilannetta jossa presidentti ja pääministeri ovat eri puolueista kutsutaan cohabitationiksi. Syyria
Syyriaa 1971–2000 hallinneen presidentti Hafez al-Assadin poika Bašar al-Assad nousi valtaan vuonna 2000. Hän vapautti heti aluksi 600 poliittista vankia. Muslimiveljestö ilmoitti aloittavansa jälleen poliittisen toiminnan, ja muutenkin toivo vapaammasta ajasta autoritäärisen isän jälkeen heräsi. Kuitenkin syyskuussa 2001 pidätettiin muutosta ajaneita kansanedustajia. Suomen puolustusvoimat
Puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti Sauli Niinistö. Puolustusvoimain komentajana toimii vuodesta 2014 alkaen kenraali Jarmo Lindberg.