Onko Syldavian virallinen kieli on syldaavi?
Syldaavi
Syldaavi on kuvitteellinen kieli, jota puhutaan Hergén Tintti-sarjakuvissa esiintyvässä Syldavian valtiossa. Kielelle pohjana oli hollannin murre marol, jota on puhuttu Brysselin ympäristössä. Kielen on analysoinut Mark Rosenfelder. Syldavian kieltä esitellään ensi kerran vuosina 1938–1939 ilmestyneessä Tintti-seikkaulussa "Kuningas Ottokarin valtikka". Tarinassa on paljon horjuntaa sen suhteen, kirjoitetaanko syldaavia latinalaisilla vai kyrillisillä aakkosilla. Esimerkiksi nimikilvistä ja tienviitoista osa käyttää latinalaisia ja osa kyrillisiä aakkosia.
Swazin kieli
Swati on virallinen kieli Swazimaassa ja Etelä-Afrikan tasavallassa. Mosambikissa sitä äidinkielenään puhuvia on ainoastaan hieman yli 700. Tanskan kielipolitiikka
Virallinen kieli on tanska, jota puhuu yli 90% väestöstä. Saksalla on tunnustettu vähemmistökielen asema pohjois-Slesvigissä. Š
Slaavilaisista valtiollisista kielistä "š"-kirjainta käyttävät nykyään tšekin lisäksi ainakin kroaatti, sloveeni ja slovakki sekä, milloin niitä kirjoitetaan latinalaisin kirjaimin, bosnia, montenegro ja serbi. Pienemmistä slaavilaisista kielistä "š":ää käyttää ainakin sorbi. Sen sijaan puolan kieli ei käytä "š":ää. Kirjain ei luonnollisesti esiinny myöskään niitten slaavilaisten kielten oikeinkirjoituksissa, jotka käyttävät pelkästään kyrillisiä kirjaimia, mutta sitä käytetään usein näitten kielten latinaistamiseen, esimerkiksi kansainvälisen ISO 9 -standardin mukaan. Pohjoismaiden neuvosto
Pohjoismaiden neuvoston työkielet ovat ruotsi, tanska ja norja. Suomi ja islanti on hyväksytty virallisiksi kieliksi ja se toteutetaan käytännössä v. 2020 alusta alkaen. Ruotsi on toinen Suomen virallisista kielistä ja Islannin kouluissa opiskellaan pakollista tanskaa. Serbokroaatin kieli
Serbokroaatin kieli on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva eteläslaavilainen kieli, jota puhutaan Serbiassa, Kroatiassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Montenegrossa. Kielellä on nejä standardisoitua muotoa: serbian kieli, kroatian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Eroja niiden välillä voi verrata brittienglannin ja amerikanenglannin eroon. Ne eivät siis haittaa ymmärtämistä. Kroaattia, montenegroa, serbiaa ja bosniaa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin, montenegroa, bosniaa ja serbiaa kyrillisin. Bosniaa voi virallisesti kirjoittaa kyrillisin kirjaimin, mutta näin harvoin tehdään.
Serbokroaatti on myös äänestetty joskus slavistien kongressissa slaavilaiskielistä kaikkien kauneimmaksi. Lyydin kieli
Varsinaisesti lyydin kielen tutkimuksen katsotaan alkaneen, kun vuonna 1845 D. E. D. Europaeus tutustui runon- ja sanastonkeruumatkallaan Päljärven ja Prääsän lyydiläisiin. Prääsässä Europaeus tallensi "Seppoi Ilmorin starinan", sadun, joka julkaistiin Suomettaressa vuonna 1847. Pertti Virtarannan mukaan se on varhaisin lyydin kielen näyte. 1850-luvulla August Ahlqvist matkusti Karjalaan muun muassa lyydiläisen perinnemusiikin tallentamiseksi. Vieraillessan Soutjärvellä hän ei kuitenkaan tallentanut lyydiläislauluja, koska niitä ei hänen mukaansa ollut. Laulelmat olivat venäjäksi, ja niiden laulajat eivät ymmärtäneet niiden sisältöä täydellisesti. Tästä huolimatta Ahlqvist totesi, ettei venäläistäminen ollut edennyt Soutjärvellä vielä niin pitkälle kuin pohjoisemmilla alueilla elävillä muilla itämerensuomalaisilla kansoilla, ennen kaikkea karjalaisilla. Hän totesi kirjoitti vuonna 1859: "Lüüdiköillä oma-kielistä laulua ei ole ollut koskaan, ja kielen rakennuskin on senkaltainen, että sitä ei voi eikä ole voitu käyttää runoksi". Tärkeää on tässä kuitenkin tietää, että erityisesti lyydiläisillä ja vepsäläisillä oman kansan ja kielen käsitteet vaihtelevat ristikkäin riippuen siitä, millä kielellä näistä asioista puhutaan. Ahlqvist on siis mahdollisesti erehtynyt. Lyydiläisten perinnemusiikkia on sittemmin 2000-luvulla tallennettu, ja lyydiläismusiikkia esittävä kuoro on esiintynyt Suomessakin 1990-luvulla. Indrin kieli
Indri on Etelä-Sudanin Länsi-Bahr el-Ghazalin osavaltiossa sijaitsevan Rajan eli Ragan lähiössä puhuttava kieli. Kielen puhujat ovat indrit, jotka mm. heikon järjestäyneisyytensä takia ovat kautta aikojen joutuneet vaikutusvaltaisempien naapurikansojen alistamiksi ja assimiloimiksi. 1930-luvulla heidät alisti samassa osavaltiossa asuva kaligien kansa ja indrit puhuvatkin oman kielensä ohella myös kaligien kieltä eli ferogea, joka kuuluu samaan kieliryhmään kuin indrin kieli, sekä arabiaa. Ethnologue luokittelee indriä kuolevaksi kieleksi. Palindromi
Palindromeja esiintyy monissa länsimaisissa kielissä, mutta erityisen paljon englannissa ja suomessa. Suomea on kuvailtu ”palindromien kieleksi”. Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman pisin palindromisana on suomen kielen "saippuakivikauppias". Suomi on fonemaattinen kieli, tästä syystä Suomen kielen palindromit ovat kaksinkertaisesti palindromeja: sekä ääneen luettuina että kirjoitettuina. Näin ei muissa kielissä enimmäkseen ole: englannin "eye" on palindromi vain kirjoitettuna. Yksi ranskan harvoista fonemaattisista palindromisanoista on "été" (kesä). Swahilin kieli
Swahili on Tansanian ensimmäinen virallinen kieli ja Kenian, ja Ugandan toinen virallinen kieli englannin ohella sekä yksi Kongon demokraattisen tasavallan kansallisista kielistä. Lisäksi sitä puhutaan Burundissa, Mosambikissa, Sambiassa, Somaliassa, Ruandassa, Komoreilla ja Madagaskarilla. Yleensä swahili on opittu kieli, mutta äidinkielisiä puhujia on yhä enemmän, erityisesti suurkaupungeissa. Salomonsaaret
Salomonsaarilla on 74 kotoperäistä kieltä, joista 70 kieltä puhutaan yhä. Kielien suuren lukumäärän seurauksena esimerkiksi muutaman kilometrin päässä asuvien kylien ihmiset eivät välttämättä pysty ymmärtämään toisiaan. Vaikka englanti onkin maan virallinen kieli, puhuu sitä ainoastaan noin 1–2 prosenttia väestöstä. Alkuperäisiä melanesialaisia kieliä ovat muun muassa rennell ja bellona, tikopia, anuta, fatutaka, sikaiana ja ontong java (tunnettu myös nimellä luaniua). Myös kiribatia puhutaan. Slaavilainen kantakieli
Slaavilaisella kantakielellä ei ollut kirjoitettua kieltä. Tutkijat käyttävät kyseistä transkriptiota kirjoittaessaan kieltä:
Vaikka slavistiikka syntyi jo 1800-luvun alussa (slavistiikan isänänä pidetään Josef Dobrovskýa), slaavilaisen kantakielen rekonstruointi aloitettiin paljon myöhemmin. Ensimmäinen kuvaus slaavilaisesta kantakielestä ilmestyi vuonna 1858 A. Schleicherin artikkelissa, "Slaavilaisen kielten lyhyt historia» saksaksi: "Kurzer Abriss der Geschichte der slavischen Sprache". Jugoslavia
Jugoslavian viralliset kielet olivat toisen maailmansodan jälkeen serbokroaatti, sloveeni ja makedoni. Serbokroaatti jakautui sosialistisen Jugoslavian ja Jugoslavian liittotasavallan hajoamisten myötä kroaatiksi, serbiaksi, bosniaksi ja montenegroksi. Serbeille ja kroaateille oli pyritty luomaan yhtenäinen kirjakieli jo 1800-luvun puolivälissä. Vielä ensimmäisen maailmansodan jälkeen Jugoslaviaa perustettaessa myös slovenia luettiin samaan murrejatkumoon, jolloin puhuttiin serbokroaattisloveenista. Myöhemmin sloveeni luettiin omaksi kielekseen. Maan eteläosissa puhuttu makedoni taas eroaa näistä kielistä ja muistuttaa läheisesti bulgariaa. Eurovision laulukilpailu 1990 järjestettiin Zagrebissa. Siwin kieli
Kieli toimii yhteisön suullisen kanssakäymisen välineenä. Lähes kaikki siwalaiset puhuvat toisena kielenään arabiaa. Yhteisössä vallitseva endogamia näyttää turvaavan siwin kielen tulevaisuuden. Yleistyvissä seka-avioliitoissa syntyneet lapset puhuvat kuitenkin enimmäkseen arabiaa. Kirkkoslaavi
Suomen ortodoksisessa kirkossa keskeiset jumalanpalvelustekstit käännettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suomeksi, jolloin suomi vakiintui jumalanpalveluskielenä. Joissakin seurakunnissa jumalanpalveluksia on tähän päivään saakka toimitettu myös kirkkoslaaviksi tai slaavia on voitu käyttää suomen ja muiden kielten rinnalla. Helsingin seurakunnassa slaavinkieli oli hyvin kauan, aina 1980-luvulle asti, hallitseva kieli: Uspenskin katedraalin palvelukset toimitettiin miltei yksinomaan kirkkoslaaviksi. Viime aikoina kirkkoslaavin käyttö on slaavilaisen maahanmuuton seurauksena jälleen ollut yleistymässä. Slaavilainen mytologia
1800-luvulla julkaistu Veda Slovena on bulgarialaisten kansanlaulujen ja -legendojen kokoelma, jossa on paljon viittauksia slaavilaiseen mytologiaan mutta jota useimmat tutkijat pitävät väärennöksenä. Tuoreempi esimerkki on kiistelty Velesin kirja, jonka väitetään olevan alkuperäinen kirjallinen slaavilaista mytologiaa kuvaava lähde 800- tai 900-luvuilta. Se on kirjoitettu kyrillisiä aakkosia muistuttavilla kirjaimilla, mutta slaaveilla ei voida osoittaa olleen minkäänlaista kirjallista järjestelmää ennen kristinuskoon kääntymistään puhumattakaan siitä, että he olisivat käyttäneet kyrillistä kirjaimistoa. Slaavilaiset uuspakanat pitävät Velesin kirjaa pyhänä kirjanaan ja väittävät sen olevan aito. Alkuperäinen puulle kirjoitettu teos on todennäköisesti hävinnyt, eikä sen aitoutta voida siksi tarkistaa. Skotin kieli
Skotin kieltä puhutaan Skotlannin Alamailla ("Lallands"); Ylämaat ("Hielans") puolestaan ovat gaelin kielen aluetta. Skotti ja gaeli ovat täysin eri kieliä: gaeli kuuluu kelttiläisiin kieliin, kun taas skotti on osa germaanista kieliryhmää. Skotin kielellä on virallinen asema alueellisena kielenä. Peruskouluissa ei opeteta skottia, mutta sitä saatetaan käsitellä englannin kielen tunneilla. Skottia voi opiskella yliopistoissa. Skotin kielen puhujien määrästä ei ole tarkkaa tietoa, ja osa kielen puhujista pitää puhettaan vain murteena. Viimeisin virallinen tieto kielen puhujista on vuoden 1996 väestönlaskennassa saatu tulos 1,5 miljoonaa puhujaa. Vuoden 2001 väestönlaskennassa ei kysytty skotin kielen taitoa. Makedonia
Maa vältti väkivaltaisuudet Jugoslavian hajotessa, mutta etniset kiistat veivät sen sisällissodan partaalle kymmenen vuotta myöhemmin. Sen noin kahdesta miljoonasta asukkaasta 65 prosenttia puhuu makedoniaa, neljännes albaniaa. Makedonian tasavalta kattaa vain osan muinaisaikaisen Makedonian valtakunnan alueesta, josta suuri osa kuuluu Kreikan Makedonian maakuntaan. Tämän vuoksi Kreikka ei ole hyväksynyt Makedonia-nimen käyttöä, ja kiista valtion yleisesti hyväksytystä nimestä on kestänyt vuosikymmeniä. Tämä on vaikeuttanut Makedonian pyrkimyksiä päästä Naton ja EU:n jäseneksi. Kreikka ja Makedonia pääsivät sopuun maan nimestä kesäkuussa 2018. Sopimuksen mukaan maan nimeksi tulee Pohjois-Makedonia (Северна Македонија, "Severna Makedonija") tai virallisesti Pohjois-Makedonian tasavalta (Република Северна Македонија, "Republika Severna Makedonija"). Sekä Makedonia että Kreikka ovat tammikuussa 2019 hyväksyneet tehdyn sopimuksen nimenmuutoksesta. Nimenmuutos astuu voimaan erilaisten muodollisuuksien jälkeen arviolta 8. helmikuuta 2019 mennessä. Syldavia
Kieli: Syldavian virallinen kieli on syldaavi, jonka puheasussa on slaavilaisia piirteitä. Kieli kuitenkin kuuluu länsi-germaaniseen kieliryhmään ja sitä kirjoitetaan kyrillisillä kirjaimilla. Latinalaista kirjaimistoa kuitenkin käytetään virallisissa kuninkaallisissa yhteyksissä. Erityispiirteenä voidaan mainita se, että jotkut konsonanttiäänteet kirjoitetaan sekä latinalaisilla että kyrillisillä kirjaimilla kahdella konsonantilla, esimerkiksi ”sz” kirjoitetaan ”сз” eikä ”ш”. Kieli myös muistuttaa paljon Brysselissä puhuttavaa flaamilaisperäistä, ranskalaisia sanoja sisältävää slangia, "Marols"ia (myös "Marolien"), jota Hérge oppi isoäidiltään. Serbian kieli
Serbian kieli (serb. Српски језик, "Srpski jezik") eli serbia (serb. Српски, "Srpski") on eteläslaavilaisten kielten läntiseen haaraan kuuluvan serbokroaatin kielen Serbiassa käytettävä standardisoitu muoto. Saman kielen muita standardeja ovat kroatian kieli, bosnian kieli ja montenegron kieli. Kaikki nämä muodot perustuvat läntisen eteläslaavin štokaaviseen murteeseen, joka jakautuu ekaavin, jekaavin ja ikaavin äänneryhmiin. Swahilin kieli
Swahili on leviämässä myös maantieteellisesti. Vuonna 2011 Etelä-Sudanin Kenian suurlähettiläs ilmoitti swahilin kielen aseman vahvistamisesta Etelä-Sudanissa . Vuonna 2015 Zimbabwessa ilmoitettiin suunnitelmista tehdä swahilista pakollinen oppiaine kouluissa . Suomen kieli
Suomen itsenäistymisen jälkeen hallitusmuodossa säädettiin, että Suomen kansalliskielet ovat suomi ja ruotsi. Suomen kielen asema oli kuitenkin vahvistunut niin paljon, että kyse oli enemmänkin ruotsinkielisen kansanosan oikeuden takaamisesta. Nykyään suomi on myös yksi Euroopan unionin 24 virallisesta kielestä. Slovenia
Slovenian virallinen kieli on sloveeni (puhujia 91,1 %), joka on latinalaisilla aakkosilla kirjoitettu slaavilainen kieli. Italia ja unkari ovat virallisia kieliä kyseisen kielen vähemmistöjen asuttamissa kunnissa. Vuoden 2002 väestönlaskennassa sloveenin lisäksi merkittävin kieli oli serbokroatia (4,5 %), muiden kielten puhujia oli 4,4 %. Sköldvikin rautatieasema
Sköldvik on Suomen ainoa rautatieasema, jonka ensisijainen nimi on ruotsinkielinen. "Kilpilahti" on aseman virallinen, harvoin käytetty suomenkielinen nimi. Vaikka Porvoo onkin kaksikielinen kunta, jonka ensimmäisenä kielenä on suomi, asema sijaitsee alueella, joka kuului vuoden 1997 alussa lakkautettuun Porvoon maalaiskuntaan. Se oli vuoteen 1983 saakka enemmistöltään ruotsinkielinen kunta. Koska asema ja öljynjalostamo aiemmin tunnettiin yleisesti Sköldvikinä, vaikka suomennettukin nimi oli virallisesti olemassa, on aseman nimi toistaiseksi säilytetty ruotsinkielisenä liikenneturvallisuuteen vedoten. Euroopan unioni
Euroopan unionilla on 24 virallista kieltä: bulgaria, englanti, espanja, hollanti, iiri, italia, kreikka, kroaatti, latvia, liettua, malta, portugali, puola, ranska, romania, ruotsi, saksa, slovakki, sloveeni, suomi, tanska, tšekki, unkari ja viro. Kaikki EU:n asetukset ja muu lainsäädäntö julkaistaan kaikilla näillä kielillä iiriä lukuun ottamatta, ja EU-kansalaisilla on oikeus kommunikoida unionin toimielinten kanssa millä tahansa virallisella kielellä. EU-maissa puhutaan yli 60:tä alkuperäistä alue- ja vähemmistökieltä, kuten saamea, ja näillä kielillä on noin 40 miljoonaa puhujaa. EU:lla on monikielisyyspolitiikka, jonka tavoitteena on tukea Euroopan kielellistä monimuotoisuutta sekä edistää kieltenoppimista. Sleesian kieli
Sleesian kieli on kieli, jota puhuu äidinkieleenään Ylä-Sleesian alueella Puolassa asuva 
väestö. Vuonna 2011 noin 509 000 ihmistä ilmoitti sleesian äidinkielekseen, mutta puhujien määräksi on arvioitu 1 250 000 henkilöä. Romanian kieli
Moldovassa puhutusta romanian kielestä käytetään joskus nimitystä moldavia (mold. "limba moldovenească"). Kysymys moldavian kielen asemasta on poliittinen, sillä moldavian kirjakieli on identtinen romanian kirjakielen kanssa. Virallisissa yhteyksissä on käytetty usein nimitystä "limba de stat" eli 'valtion kieli', jolloin ei tarvitse ottaa kantaa kielen nimeen. Moldovan kielellä oli omat ISO-koodinsa marraskuuhun 2008 asti, jolloin ne korvattiin romanian kielen koodeilla. 5.12.2013 Moldovan perustuslakituomioistuin päätti, että maan virallinen kieli on romania. Kroatian kieli
Toisen maailmansodan jälkeen muodostettu sosialistinen Jugoslavian kansantasavalta (vuodesta 1963 alkaen Jugoslavian sosialistinen liittotasavalta) perustui ainakin näennäisesti kaikkien sen kansallisuuksien tasa-arvoisuuteen. Tähän sisältyi kaikkien kansojen – ainakin niiden, jotka Jugoslaviassa käsitettiin kansoiksi – oikeus käyttää omaa kieltään. Vuoden 1945 perustuslaissa tunnustettiin neljä virallista kansallista kieltä: serbia, kroaatti, sloveeni ja makedonian kieli. Kielikysymys nousi kuitenkin taas esiin 1950-luvulla, jolloin alettiin uudestaan keskittää hallintoa ja yhtenäistää kieltä. Makedonian nimikiista
Eteläslaavilaiset kielet levisivät varhaiskeskiajalla suurimpaan osaan Balkania, myös nykyisen Makedonian tasavallan alueelle. Makedonian kieli on läheistä sukua bulgarian kielelle, eikä sitä edes pidetty erillisenä kielenä vaan bulgarian murteena siihen saakka, kunnes Titon hallitus vuonna 1946 lähinnä poliittisista syistä julisti sen erilliseksi kieleksi, ja sille kehitettiin myös oma kirjakielensä. Tällä pyrittiin ennen kaikkea torjumaan Bulgarian mahdolliset aluevaatimukset, ja ilmeisesti makedonialaiset itse ovat olleet ratkaisuun tyytyväisiä, sillä vaatimuksia alueen liittämisestä Bulgariaan ei Jugoslavian hajottuakaan esitetty. Altain kieli
Altaita käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla sitä opetetaan aineena. Altaiksi julkaistaan oppikirjoja sekä kauno- ja lastenkirjallisuutta. Sillä ilmestyy sanomalehti "Altaidyŋ tšolmony", kaunokirjallinen aikakauskirja ja lastenlehti. Kieltä käytetään myös radiossa, televisiossa ja teatterissa. Vuonna 1993 tasavallassa hyväksyttiin kielilaki, joka antaa altaille virallisen kielen aseman venäjän kielen rinnalla. Virallinen kieli
Noin puolella maailman maista on virallinen kieli, yksi tai useampia. Yhden virallisen kielen valtioita ovat mm. Albania, Liettua, Ranska (vaikkakin kansallisia kieliä on useampia) ja Saksa. Virallisesti kaksikielisiä valtioita ovat Suomen lisäksi esimerkiksi Kanada ja Irlanti. Joissakin valtioissa on useampia kansallisia kieliä, esimerkiksi Sveitsissä neljä ja Etelä-Afrikassa yksitoista. Useita virallisia kieliä on lisäksi sellaisilla mailla kuin Afganistan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Paraguay ja Valko-Venäjä. Serbian kieli
Serbian kirjakieli eli Belgradin standardi on ekaavista, mutta esimerkiksi Etelä-Serbian ja Bosnian serbit puhuvat jekaavia. Muuten serbokroaatin eli keskisen eteläslaavin muut muodot (kroatia, bosnia, montenegro) ovat jekaavisia. Aiemmin montenegrossa puhuttua keskistä eteläslaavia on pidetty jekaavisena (tai ijekaavisena) serbiana, mutta itsenäistymisen myötä (2006) on alettu käyttää nimitystä montenegron kieli, jolle kehitetään omaa standardia. Vuoden 2013 Montenegron sisäisessä selvityksessä noin 40 prosenttia montenegrolaisista katsoi puhuvansa serbiaa. Makedonian kieli
Makedonian kieli on indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieli. Se kuuluu slaavilaisten kielten eteläslaavilaiseen haaraan ja on läheistä sukua bulgarian kielelle. Sitä kirjoitetaan kyrillisin kirjaimin. Makedonian kieltä puhuu noin 1,4 miljoonaa ihmistä, joista suurin osa asuu Makedoniassa. Sardinia
Sardiniassa puhutaan italian lisäksi sen sukulaiskieltä sardia (sardiksi "sardu"). Vaikka italia on syrjäyttänyt sardin virallisissa yhteyksissä ja kielen asema hiipuu nuorten keskuudessa, sen asema erityisesti Cagliarin seudulla on vielä vahva. Saaren pohjoisosissa puhuttu murre ei ole sardia, vaan korsikan kielen muoto. Algheron kaupungissa on vanhastaan puhuttu myös katalaanin kieltä. Syyrian kieli
Syyria (ܣܘܪܝܝܐ "suryoyo", "suryāyā") on aramean sukuinen, itäaramealainen kieli, jota aikoinaan puhuttiin laajalti hedelmällisen puolikuun alueella. Laajimmassa määritelmässään syyriaa käytetään usein viittaamaan kaikkiin itä-aramealaisiin kieliin, joita puhutaan alueen erilaisten kristinuskoa tunnustavien ryhmien kuten assyrialaiskristittyjen parissa; erityisimmässä merkityksessään sillä viitataan Edessan klassiseen kieleen, josta muotoutui syyrialaisen kristillisyyden kieli. Syyriaa kirjoitetaan oikealta vasemmalle kuten arabiaa ja hepreaa. Mordvalaiset
Neuvostoliiton hajotessa Mordvien ASNT julistautui suvereeniksi Mordvan tasavallaksi, josta tuli osa Venäjän federaatiota. Mordvankielinen opetus alkoi lisääntyä kouluissa, myös Mordvan ulkopuolisilla alueilla. Myös omankielistä kulttuuria on. Yksi tunnetuimmista ersänkielistä musiikkia esittävistä yhtyeistä on OYME. Toinen ulkomaillakin esiintynyt mordvalaisyhtye on vuonna 2005 Saranskissa perustettu Mordens, jonka nimi viittaa ensimmäiseen mahdolliseen mordvalaisten nimitykseen. Yhtye yhdistelee musiikissaan kansanmusiikkia ja rockia tavoitteenaan kunnioittaa kansansa perinteitä modernein soundein. Vendan kieli
Venda on bantukieli, jota puhutaan Etelä-Afrikassa ja Zimbabwessa. Se on yksi Etelä-Afrikan tasavallan virallisista kielistä. Kielellä on kaikkiaan noin 1 294 000 puhujaa. Serbit
Useimmat serbit puhuvat serbian kieltä, joka kuuluu slaavilaiseen kieliryhmään. Kyrillisten aakkosten käytöstä huolimatta kieli on samankaltainen kuin kroatian kieli ja bosnia, joten nämä kielet luokitellaan kielitieteellisesti yhdeksi serbokroatian kieleksi. Saksan kieli
Sveitsinsaksa on yhteisnimitys Sveitsissä puhuttaville alemannimurteille, jotka eroavat saksasta niin paljon, ettei saksalainen ymmärrä sveitsinsaksaa helposti. Sveitsinsaksa on Sveitsissä jokapäiväinen puhekieli. Virallisissa yhteyksissä käytetään kuitenkin standardisaksaa sveitsiläisin muunnelmin. Sanavarastossa on joitakin ranskalaisia lainasanoja, kuten "Glace" (jäätelö, yleiskielellä "Eis") ja "Velo" (polkupyörä, yleiskielellä "Fahrrad"). Sveitsissä kiitetään sanomalla "merci", kuten ranskassa. Sveitsiläiset käyttävät kuitenkin virallisissa yhteyksissä ja muutenkin kirjoittaessaan useimmiten saksan kirjakieltä. Yläsaksan ß kirjoitetaan Sveitsissä ss, kuten "Strasse" (katu), joka kirjoitetaan Saksassa ja Itävallassa "Straße." Sidamo
Sidamo on afroaasialaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhutaan Etiopiassa. Sillä on 2,98 miljoonaa puhujaa. Kieltä on mahdollista opiskella yliopistossa pääaineena ja sitä käytetään myös hallituksen työskentelykielenä. Ennen vuotta 1993 oli käytössä etiopialainen kirjaimisto, sen jälkeen latinalainen. Sudanilaiset kielet
Sudanilaiset kielet oli 1900-luvun alku­puolella käytetty yhteis­nimitys joukolle afrikkalaisia kieliä, joita puhutaan pää­asiassa päiväntasaajan pohjois­puolella, Etiopiasta Senegaliin ulottuvalla alueella. Nimitys ei johdu Sudanin valtiosta vaan maan­tieteellisestä käsitteestä Sudan, jolla tarkoitetaan lähinnä Afrikan savannivyöhykettä. Slevi
Slevi on Kanadan orjaintiaanien puhuma athabasca-kieli. Kieli voidaan jakaa maantieteellisesti eristäytyneisiin pohjois- ja eteläslevin murteisiin. Molemmilla on virallisen kielen asema Kanadan Luoteisterritorioiden provinssissa. Ruotsin kielipolitiikka
Ruotsin kielipolitiikka tarkoittaa Ruotsin valtion suhdetta eri kieliin ja eri kieliä puhuviin ihmisryhmiin. Ruotsi on maan puhutuin kieli, ja sitä osaa yli 90 % maan väestöstä. Ruotsi on maan virallinen kieli, ja viidellä kielellä (suomi, meänkieli, romani, saame ja jiddiš) on virallinen vähemmistökielen asema. Mordvalaiset kielet
Mordvalaiset kielet ovat yksi uralilaisen kielikunnan kieliryhmistä. Saamelaiskielten ohella mordvalaiskieliä pidetään uralilaisista kielistä itämerensuomalaisille eli suomen lähisukukielille läheisimpinä. Aikaisempi käsitys, jonka mukaan mordvalaiskielet olisivat läheistä sukua marille ja muodostaisivat tämän kanssa uralilaisen kieliperheen volgalaisen haaran, ei pidä paikkaansa. Kroatian kieli
Vuonna 1974 Jugoslavian perustuslakiin kirjattiin, että kroaatin kirjakieli oli Kroatian sosialistisen tasavallan virallinen kieli. Georgian kieli
Georgia (gruusia) on eteläkaukasialainen tai "kartvelilainen" kieli. Vaikka etelä- ja pohjoiskaukasialaiset kielet usein niputetaan yhteen ryhmään, niiden sukulaisuutta ei ole pystytty osoittamaan tyydyttävällä tavalla – eteläkaukasialaisilla kielillä ei siis ole tunnettuja sukulaisia. Georgia on ylivoimaisesti ryhmänsä suurin kieli. Kaikkien muiden eteläkaukasialaisten kielten, svanin, mingrelin ja lazin puhujamäärät jäävät alle puolen miljoonan. Mingrelin ja svanin puhujille georgia toimii "lingua francana", kun taas lazin puhujat ovat kaksikielisiä turkissa. Svanin kieli on näistä arkaaisin ja eronnut ryhmästä aikaisimmin (4 000 vuotta sitten). Ruotsi
Suurin vähemmistökieli on suomi. Euroopan unionin direktiivin johdosta viiden vähemmistökielen asema kirjattiin lakiin 1999; näitä ovat saame, meänkieli (suomen murre), suomi, romanikieli ja jiddiš. Näillä kielillä on virallinen asema valtion virastoissa, oikeudessa, päiväkodeissa ja vanhainkodeissa tiettyjen kuntien alueella. Saamen kielellä on virallinen asema Arjeplogin, Jällivaaran, Jokimukan ja Kiirunan kunnissa. Suomi ja meänkieli ovat virallisia Jällivaaran, Haaparannan, Kiirunan, Pajalan ja Ylitornion kunnissa. Vuonna 2010 uudistettu kielilaki toi suomen vähemmistökieleksi 18 kuntaan Keski- ja Etelä-Ruotsissa, ja helmikuussa 2011 vielä viiteen muuhun kuntaan. Romanilla ja jiddišillä on asema historiallisina vähemmistökielinä, ja Ruotsin hallituksella on tietty velvollisuus tukea niitä. Ruotsissa on paljon vähemmistökieliä suuren maahanmuuton seurauksena. Ruotsin väestö
Ruotsissa puhutaan pääasiassa ruotsia, joka on lainsäädännössä vuonna 2009 määritelty sekä maan pääkieleksi että viralliseksi kieleksi. Suurin vähemmistökieli on suomi. Euroopan unionin direktiivin johdosta viiden vähemmistökielen asema kirjattiin lakiin 1999; näitä ovat saame, meänkieli (suomen murre), suomi, romanikieli ja jiddiš. Näillä kielillä on virallinen asema valtion virastoissa, oikeudessa, päiväkodeissa ja vanhainkodeissa tiettyjen kuntien alueella. Saamen kielellä on virallinen asema Arjeplogin, Jällivaaran, Jokimukan ja Kiirunan kunnissa. Suomi ja meänkieli ovat virallisia Jällivaaran, Haaparannan, Kiirunan, Pajalan ja Ylitornion kunnissa. Vuonna 2010 uudistettu kielilaki toi suomen vähemmistökieleksi 18 kuntaan Keski- ja Etelä-Ruotsissa, ja helmikuussa 2011 vielä viiteen muuhun kuntaan. Romanilla ja jiddišillä on asema historiallisina vähemmistökielinä, ja Ruotsin hallituksella on tietty velvollisuus tukea niitä. Ruotsissa on paljon vähemmistökieliä suuren maahanmuuton seurauksesta. Syldavia
Hergé loi Syldavian ja sen naapurimaan Bordurian vuosina 1938–1939 "Le Petit Vingtième" -lehdessä ilmestyneeseen Tintti-seikkailuun "Kuningas Ottokarin valtikka" (varhaisempi suomennos nimellä "Ottokarin valtikka"). Tarina on allegoria ennen kaikkea maaliskuussa 1938 tapahtuneesta Itävallan liittämisestä Saksaan ja myös seikkailun ilmestymisen aikoihin tapahtuneesta Sudeettialueiden kriisistä ja Tšekkoslovakian miehityksestä – Borduria symboloi valloitushaluista natsi-Saksaa. Syldavia syntyi kuitenkin yhdistelmänä useista Itä-Euroopan maista. Venäjä
Venäjän 160 etnisen ryhmän edustajat puhuvat yhteensä noin sataa eri kieltä. Vuoden 2002 lukemien mukaan 142,6 miljoonaa ihmistä puhuu venäjää. Toiseksi suurin kieliryhmä ovat tataaria puhuvat (5,3 miljoonaa puhujaa) ja kolmantena saksankieliset (2,9 miljoonaa). Venäjä on keskushallinnon ainut virallinen kieli, mutta perustuslaki antaa yksittäisille tasavalloille oikeuden ottaa oman alueensa alkuperäiskieli alueen toiseksi viralliseksi kieleksi. Huolimatta laajasta alueellisesta levinneisyydestään venäjän kieli on varsin homogeenistä koko maassa. Venäjä on Euraasian maantieteellisesti laajimmalle levinnyt kieli ja puhujamäärältään suurin slaavilainen kieli. Venäjän kieli kuuluu indoeurooppalaisten kielten perheeseen ja on yksi kolmesta elävästä itäslaavilaisesta kielestä (muut ovat valkovenäjä ja ukraina). Vanhaa itäslaavilaista venäjän kieltä on löydetty kirjoitetussa muodossa 900-luvulta lähtien. Nykyään yli neljännes maailman tieteellisistä julkaisuista julkaistaan venäjäksi. Venäjän kieli on yksi Yhdistyneiden kansakuntien kuudesta virallisesta kielestä. Eteläslaavilaiset kielet
Eteläslaavilaiset kielet ovat lähinnä Balkanin alueella puhuttuja kieliä. Ne kuuluvat indoeurooppalaisen kielikunnan slaavilaiseen haaraan. Kielistä sloveenia ja kroaattia kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Bulgariaa ja makedoniaa kirjoitetaan kyrillisin aakkosin. Serbiaa, montenegroa ja bosniaa kirjoitetaan sekä latinalaisilla että kyrillisillä aakkosilla. Kajkaavi
Pohjois-Kroatian ulkopuolella murretta puhutaan myös Itävallan Burgenlandissa ja useiden eksklaavien alueella Unkarissa pitkin Itävallan ja Kroatian rajaa, sekä Romaniassa. Vaikka kajkaavin puhujat ovat pääasiassa kroaatteja ja kajkaavia pidetään serbokroaatin murteena, sen lähin sukulainen on kuitenkin sloveenin kieli. Kajkaavi on osa murrejatkumoa, jossa ovat myös sloveeni ja čakaavi. Malajalam
Malajalam eli malayalam on pääasiassa Intiassa puhuttava dravidakieli. Sillä on lähes 36 miljoonaa puhujaa ja kansallisen kielen asema Intiassa. Malajalam on virallinen kieli Keralan osavaltion lisäksi Lakkadiiveillä ja Pondicherryssä. Älvdalska
Älvdalska on ruotsin kielen murre, jota puhutaan Älvdalenin kunnassa Taalainmaan läänissä Ruotsissa. Sitä on vanhastaan pidetty ruotsin murteena, mutta sille on ajettu oman kielen asemaa. Kieltä puhuu noin 3 000 henkilöä, ja se on äärimmäisen uhanalainen. Tästä syystä kielelle on ajettu Ruotsin virallisen vähemmistökielen asemaa, joka takaisi sille valtion suojeluksen. Älvdalska eroaa ruotsin kielestä siinä määrin, että ruotsinkieliset puhujat eivät täysin ymmärrä sitä. Slaavilainen kantakieli
Slaavilainen kantakieli on kantakieli, josta slaavilaiset kielet ovat kehittyneet. Slaavilaisesta kantakielestä ei ole säilynyt kirjoitettua tekstiä, joten kieli on rekonstruoitu vertaamalla slaavilaisia ​​ja muita indoeurooppalaisia kieliä. Slaavilainen kantakieli ei ollut samanlainen koko ajan, vaan se muuttui ajan myötä ja sen muoto voidaan rekonstruoida eri tavoin, riippuen kronologisesta ajankohdasta. Moldavian kieli
Moldovan kielellä oli omat ISO-koodinsa marraskuuhun 2008 asti, jolloin ne korvattiin romanian kielen koodeilla. Mordvalaiset kielet
Vaikka mordvalaiskielet ovat puhujamäärältään yksi suurimmista uralilaisten kielten ryhmistä, on niiden sosiokulttuurinen asema heikko. Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan mordvalaisten määrä oli Venäjällä 744 200. Mordvalaiskielten puhujien määrä oli 393 000 (vuonna 2002 määrä oli vielä 614 000, vuoden 2010 väestönlaskentatiedot saattavat tosin jonkin verran liioitella kielenpuhujien määrän laskua, koska ei ole tiedossa sisältääkö luku itsensä ersän- (36 700) tai mokšankielisiksi (1 500) ilmoittaneita). Suuri osa kaupungistuneista mordvalaisista ei hallitse kansansa kieltä.Ensimmäinen mordvalainen kirja lienee 1806 ilmestynyt katekismus. Kansanrunokokoelmia ovat julkaisseet "Oikeauskoisen lähetysseura" (1882, 1883), H. Paasonen (1891, 1894) ja A, A. Šahmatov (1910). Ensimmäisen maailmansodan jälkeen on mordvalaisilla kielillä ilmestynyt kaikenlaista "valistuskirjallisuutta". Sergei Okulov
Tällöin päätettiin suosia palveluskielenä ensisijaisesti slaavia mutta suomeakin voitaisiin käyttää tarpeen vaatiessa. Isä Kiprian päätti opetella suomen kielen perusteellisesti voidakseen tehdä työnsä kunnolla. Myös muut Karjalan Veljeskuntaan kuuluvat tai liittyvät papit saivat käskyn opetella joko suomen tai ainakin karjalan kielen kunnolla. Säännöt valmistuivat pikaisesti ja synodi hyväksyi ne 23./10. elokuuta samana vuonna. Toiminta lähtikin vauhdilla käyntiin. Syldaavi
czei – tämä 
tot – tuo Kyrillinen kirjaimisto
Kyrillistä kirjaimistoa käytetään nykyään monien slaavilaisten sekä Venäjällä ja lähialueilla puhuttavien uralilaisten, turkkilaisten, mongolilaisten, luoteiskaukasialaisten, pohjoiskaukasialaisten ja dagestanilaisten kielten kirjoittamiseen. Kyrillistä kirjaimistoa käyttäviä slaavilaisia kieliä ovat venäjä, ukraina, valkovenäjä, bulgaria, makedonia, serbia (käyttää myös latinalaista kirjaimistoa) ja kirkkoslaavi. Etelä-Sudan
Sudanin aikana osavaltiot tunnettiin arabiankielisillä nimillään. Jo autonomian ehtoihin kuului, että englannista tuli Etelä-Sudanin virallinen kieli. Kielen vaihtaminen käy kuitenkin hitaasti. Latvian venäläiset
Maan virallinen kieli on latvia ja vain liivin kielellä on virallisen vähemmistökielen asema. Suuri osa Latvian venäläisistä, erityisesti nuorempi sukupolvi, osaa latvian kieltä. Venäläiset ovat Latvian vähemmistökansallisuuksista suurin ja venäjä on suurin vähemmistökieli. Noin 26% maan kaikista oppilaista käy koulua venäjä pääkielenään. Venäjän kielen opetusta antavia kouluja on 250 ja niitä on melkein kaikissa suurissa kaupungeissa. Useat televisio- ja radiokanavat lähettävät ohjelmaa venäjäksi. Venäläinen vähemmistö on syyttänyt toistuvasti Latviaa oikeuksiensa loukkaamisesta. Latviassa järjestettiin 18. helmikuuta 2012 äänestys venäjän kielen virallistamisesta. Äänestysaktiivisuus nousi yli 70 prosentin, ja virallistamista kannatti noin 25 prosenttia äänestäneistä. Kroatian kevät
Joukko kroaattilukeneistoa ei ollut tyytyväinen vuonna 1967 julkaistuun serbokroatian sanakirjaan, jossa esitettiin kroatia serbian kielen murteena. Serbit olivat artikkelin tehneiden mukaan hylänneet kroatian kielen. Silti serbien mukaan serbokroatia koostui tasapuolisesti kahdesta kielestä. Osa kroaattiälymystöä vaati serbian ja kroatian tunnustamista eri kieliksi. Serbiälymystön mielestä vastaavasti Kroatian serbien oli saatava viralliset asiapaperit kyrillisin aakkosin. Moldavian kieli
Vuonna 2004 suoritetussa Moldovan väestönlaskennassa noin 60 % ilmoitti äidinkielekseen moldavian ja noin 16 % romanian. Sisilian kieli
Sisilia on pääasiassa Sisilian saarella ja jonkin verran muualla Italian eteläosissa puhuttava romaaninen kieli. Kieltä puhuu äidinkielenään noin 4,7 miljoonaa ihmistä. Sisilia on läheistä sukua italialle ja kielet ovat pitkälti keskenään ymmärrettäviä. Myös sisilialla on joitakin murteita. Kielessä on lainoja muun muassa kreikasta, arabiasta, katalaanista ja espanjasta. Syyrian Kurdistan
Syyrian Kurdistan (myös Länsi-Kurdistan tai Rojava, kur. "Rojavayê Kurdistanê", , "Kurdistan Al-Suriyah") on Syyrian pohjoisosassa sijaitseva autonominen alue, joka on myös Kurdistanin osa. Alueesta yleisesti käytetty nimi ”Rojava” on kurdin kieltä ja tarkoittaa länttä. Makedonian kieli
Nykyisen makedonian kielen käyttö kirjallisesti alkoi 1700-luvun lopun eteläslaavilaisen nationalismin myötä. Aluksi makedonialaiset ja bulgarialaiset kirjailijat tekivät yhteistyötä, mutta yhteistä perustaa kirjakielelle ei saatu luotua, mikä johti 1800-luvun puolivälissä välirikkoon, ja bulgarialaiset hylkäsivät makedonialaismurteet ja alkoivat vaatia makedonialaisia opettelemaan standardi-bulgariaa. Maailmansotien välisessä Jugoslaviassa makedoniaa ei myöskään hyväksytty, vaan sitä pidettiin serbian murteena, ja kouluissa opetettiin valtakunnan yhteistä serbokroatiaa, vaikkakin kieltä siedettiin kansanperinteenä. Toisen maailmansodan aikana Makedonian miehittivät Bulgarian fasistit, jolloin kouluissa opetettiin standardi-bulgariaa. Kieli vakioitiin kirjakieleksi viimein osana titolaista kulttuuriautonomiaa 1940-luvulla ja saavutti lopullisen muotonsa 1950-luvun alussa. Tuvan kieli
"Tuvan kirjaimisto"
Vuonna 1993 Tuvassa hyväksyttiin kielilaki, joka antaa tuvalle tasavallan virallisen kielen aseman venäjän kielen rinnalla. Tuvaa käytetään opetuskielenä alkeis- ja keskikouluissa sekä osittain myös ammattioppilaitoksissa ja korkeakouluissa. Venäjänkielisissä oppilaitoksissa tuvaa opiskellaan aineena. Kielellä julkaistaan oppikirjoja, kauno- ja lastenkirjallisuutta sekä tietokirjoja. Tuvaksi ilmestyy parikymmentä sanoma- ja aikakauslehteä ja sitä käytetään radiossa ja televisiossa. Kyzylissä toimii kolme tuvankielistä ammattiteatteria. Tuvaa käytetään jonkin verran myös paikallishallinnon ja oikeuslaitoksen kielenä. Syldavia
Asutus: Syldaavien asuttaman kuningaskunnan väkiluku on 624 000 ja sen pääkaupunki on Klow, alun perin "Zileheroum", jonka väkiluku on 122 000 (vuonna 1938). Pääkaupunki Klow sijaitsee "Wladir" ja "Moltus" jokien yhtymäkohdassa. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Niedzdrow, Istow, Dbrnouk ja Zlip. Abhaasin kieli
Abhaasi on yksi Abhasian tasavallan virallisista kielistä. Sitä käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla. Ylemmillä luokilla kieltä opetetaan aineena. Abhaasiksi julkaistaan sanoma- ja aikakauslehtiä, kaunokirjallisuutta, yhteiskunnallista ja tietokirjallisuutta. Kieltä käytetään radiossa, televisiossa ja teatterissa.
Georgiasta irtautuneessa Abhasiassa kieltä on alettu voimakkaasti elvyttämään. Presidentti Sergei Bagapš allekirjoitti loppuvuodesta 2007 määräyksen, jonka mukaan kieltä on käytettävä vuodesta 2010 lähtien presidentin, hallituksen ja parlamentin kokouksissa ja vuodesta 2015 virkamiesten on osattava sitä. Suunnitelman toteutumista haittaa opettajien ja varojen puute. Ruotsin kielipolitiikka
Ruotsissa on äidinkielenään ruotsia puhuvia noin 7 800 000, ja lopuista asukkaista suurin osa puhuu sitä toisena kielenään. Ruotsin kielellä on useita murteita, joista muutamia pidetään joissakin yhteyksissä omina kielinään. "Älvdalskaa" puhuu noin 3 000 henkilöä Älvdalenin kunnassa Taalainmaan maakunnassa. "Jämtiä" puhuu 30 000–60 000 henkilöä Jämtlandin maakunnassa. "Skånea" puhuu noin 800 000 henkilöä Skoonen maakunnassa, eräät kielitieteilijät pitävät skånea tanskan murteena. Iiri
Iiri ("Gaeilge") on Irlannin ensimmäinen virallinen kieli. Vuosina 2003–2004 järjestetyn Stádas-kampanjan jälkeen Irlannin hallitus haki sille myös virallisen kielen asemaa Euroopan unionissa, joka sille kesäkuussa 2005 päätettiin antaa vuodesta 2007 alkaen. Iiri on kelttiläinen kieli ja kuuluu kelttikielten niin sanottuun Q-kelttiläiseen tai gaelilaiseen (goidelilaiseen) alaryhmään. Iirin kielen lähimmät sukulaiset ovat Skotlannin Ylämaan gaelin eli skottigaelin kieli ("Gàidhlig") sekä Mansaaren 1970-luvulla sukupuuttoon kuollut, mutta kielenharrastajien vielä ylläpitämä manksin kieli (engl. "Manx Gaelic", omakielinen nimitys "Gaelg" tai "Çhengey-ny-Mairey Vannin"). Kaukaisempaa sukua ovat kymri (wales) ja Bretagnessa puhuttu bretoni, jotka kuuluvat kelttiläisessä kieliryhmässä toiseen alaryhmään, brittiläisiin kieliin eli P-kelttiläisiin kieliin. Nämä eroavat iiristä ja muista goidelilaisista kielistä niin paljon, että esimerkiksi kymri on iirinpuhujalle tuoreita englantilaisia lainasanoja lukuun ottamatta täysin vieras ja käsittämätön kieli. Makedonian translitterointi
Makedonian translitterointi on makedoniankielisen tekstin esittämistä jollakin muulla muulla kirjaimistolla kuin kyrillisellä. Suomen kielessä makedonian translitterointiin käytetään Suomen Standardisoimisliiton laatimaa SFS 4900 -standardia. Kansainväliseen käyttöön on tarkoitettu Organisation internationale de normalisationin ISO 9 -standardi. Syyria
Syyrian virallinen ja käytetyin kieli on arabia, jota puhuu äidinkielenään arviolta 85 % maan väestöstä. Maan pohjoisosaan keskittynyt kurdiväestö muodostaa 9 % maan väestöstä ja puhuu valtaosin kurdia. Syyrian pienet armenialais- ja turkmeenivähemmistöt puhuvat myös omia kieliään. Lisäksi noin 200 000 henkilöä, etupäässä assyrialaiskristittyjä, puhuu yhä arameaa (vuoden 1998 julkaisun mukaan). Moldavian kieli
1.10.2009 Moldovan pääministeri Vlad Filat totesi: "Samoin kuin amerikkalaiset puhuvat englantia, moldovalaiset puhuvat romaniaa." Filatin mukaan perustuslain muutos tullaan tekemään aikanaan. Syksyllä 2009 kielen nimi vaihdettiin myös Moldovan hallituksen ja parlamentin internet-sivustoissa. Virallinen kieli
Joissakin maissa, kuten Espanja, Irak ja Italia on yksi virallinen kieli, mutta joillakin tärkeillä alueilla sen rinnalla on muita virallisia kieliä. Joissakin valtioissa, muun muassa Yhdysvalloissa, ei ole virallista kieltä, mutta joissakin osavaltioissa on. Joissakin valtioissa virallista kieltä ei ole olemassa millään tasolla, tällainen maa on esimerkiksi Australia, ja tähän ryhmään kuului vuoteen 2009 asti myös Ruotsi. Slaavilaiset kielet
Eteläslaavilaiset kielet Gagauzin kieli
Vuonna 1998 hyväksytyn Gagauzian perustuslain mukaan itsehallintoalueen virallisia kieliä ovat gagauzi, moldavia ja venäjä. Käytännössä virkakielenä sekä koulujen opetuskielenä toimii venäjä. Kouluissa gagauzia opetetaan aineena. Kieltä käytetään myös tiedotusvälineissä, kaunokirjallisuudessa ja muussa kulttuuritoiminnassa.Gagauziassa vuonna 1998 suoritetun kyselytutkimuksen mukaan 93,5 % gagauzeista osaa sujuvasti gagauzia ja 92,5 % venäjää. Keski-ikäisten ja nuorison käyttökielenä toimii kuitenkin yhä useammin venäjä. Bulgarian alueella gagauzi on väistymässä bulgarian kielen tieltä. Bosnian kieli
Itävalta-Unkarin miehityksen aikana bosnian kieli otettiin alueen viralliseksi kieleksi. Tämä on "Bošnjaštvo"-politiikan mukaista ja tavoitteena oli nostaa bosnialaisten kansallistuntoa. Vuonna 1907 viralliseksi kieleksi määrättiin kuitenkin serbokroatia, jona tilanne pysyi sekä Itävalta-Unkarin hajoamiseen asti sekä Jugoslavian ajan. Somalian aakkostot
Siirtomaaisännät, Englanti ja Italia toivat Somaliaan latinalaisen kirjoitusjärjestelmän, jota alettiin käyttää arabialaisen aakkoston rinnalla. Maan itsenäistyessä 1960 ei kuitenkaan päästy yksimielisyyteen somalin kielen kirjoittamisesta, ja virallisiksi kieliksi tulivat italia ja englanti. Koraanikouluissa, uskonnollisissa kirjoituksissa, runoissa ja lakiteksteissä käytettiin arabiaa. Somalian itsenäistyttyä nimitettiin somalin kielen komitea selvittämään, mikä olisi paras tapa kirjoittaa maan kieltä. Komitealla oli valittavanaan yhdeksän erilaista kirjoitusjärjestelmää. Mordvalaiset kielet
Uralilaisen kantakielen vokaalijärjestelmän selvittämisessä mordvalaiset kielet ovat itämerensuomen, saamelaiskielten ja samojedikielten ohella avainkieliä, joiden vokaalihistoria selvitettiin pääpiirteissään jo varhain (lähinnä Heikki Paasosen ja Paavo Ravilan tutkimusten ansiosta). Slaavilainen mytologia
Toisin kuin kreikkalaisella tai egyptiläisellä mytologialla, slaavilaisen mytologian tutkimuksella ei ole käytettävissään kirjallisia alkuperäislähteitä. Slaaveilla ei voida todistaa olleen minkäänlaista kirjoitusjärjestelmää ennen kristinuskon saapumista, vaikka joitakin kiistanalaisia tapauksia on olemassa (esimerkiksi Velesin kirja). Sen vuoksi kaikki uskomukset ja perinteet siirrettiin suullisesti sukupolvelta toiselle, ja monet niistä painuivat unohduksiin kristinuskon saapumista seuranneina vuosisatoina. Kirjakielen slaaveille loivat 800-luvulla veljekset Kyrillos ja Metodios, kyrillistä aakkostoa edeltäneen glagoliittisen kirjaimiston isät, jotka Bysantin keisari lähetti slaaveja opettamaan. Kirjoitettu slaavi jäi kuitenkin pienen kaupungeissa asuneen hengellisen kansanosan yksinoikeudeksi, ja slaavinkieliset tekstit olivat voimakkaasti sidoksissa kristinuskoon. Maaseudun väestö jatkoi elämää entiseen tapaan, ja heidän uskomuksensa siirtyivät edelleen ainoastaan suullisesti. Ei-slaavilaiset kristityt lähetystyöntekijät kirjoittivat muistiin joitakin harvoja merkintöjä slaavien uskonnosta, mutta he eivät suhtautuneet pakanauskomuksiin kovinkaan objektiivisesti tai kiinnostuneina. Sri Lankan historia
Jayawardenen hallinto pyrki elvyttämään taloutta elvyttämällä yksityistä sektoria ja houkuttelemalla maahan ulkomaista pääomaa. Maahan laadittiin myös uusi perustuslaki, jossa maa julistettiin Sri Lankan demokraattiseksi sosialistiseksi tasavallaksi. Samalla hylättiin brittiläistyylinen valtiosääntö ja valtaa keskitettiin presidentille Ranskan mallin mukaisesti. Jayewardene nimitti itsensä presidentiksi ja pääministeriksi tuli Ranasinghe Premadasa. Valtion kansallisiksi kieliksi tunnustettiin singaleesi ja tamili, mutta singaleesi oli virallinen kieli. Moldavian kieli
Moldovan kirjakieli on identtinen romanian kirjakielen kanssa. Virallisissa yhteyksissä käytetään kielestä usein nimitystä "limba de stat" eli 'valtion kieli', jolloin ei tarvitse ottaa kantaa kielen nimeen. Slovakki
Tšekkoslovakian jakaannuttua vuonna 1993 Slovakiaksi ja Tšekiksi slovakista tuli Slovakian ainoa virallinen kieli. Lyydin kieli
2000-luvulla Suomessa on järjestetty säännöllisesti lyydin kielen kursseja. Vuonna 2008 suomalainen Lyydiläinen Seura ja karjalainen Trias-nuorisojärjestö perustivat Lyydilaine-sanomalehden, jossa on artikkeleita lyydin ja venäjän kielillä. Lehti ilmestyy Petroskoissa. Seuran vuosijulkaisun nimi on puolestaan Lüüdilaine, ja se on ilmestynyt kerran vuodessa vuodesta 2005 lähtien. Lehden artikkelit ovat lyydiksi (pääosin latinalaisilla kirjaimilla, joilla lyydin kirjakieltä kirjoitetaan, mutta myös kyrillisillä aakkosilla), suomeksi ja venäjäksi. Kansalaisjärjestöt ovat yhteistyössä järjestäneet muun muassa kielileirejä nuorille sekä lyydinkielisiä kudontapiirejä. Leirien osanottajat ovat olleet 7–16-vuotiaita lyydiläislapsia ja -nuoria eri lyydiläispaikkakunnilta. Leirien yksi päämäärä on luoda verkosto lyydiläislasten välille kielen oppimisen ohella. 2010-luvulla lyydiläiset ovat vastanneet itse leirien järjestämisestä. Lyydin kieli
Lyydi on suomalais-ugrilaisiin kieliin kuuluva itämerensuomalainen kieli tai karjalan kielen murteisto, joka kuuluu uralilaiseen kielikuntaan. Suomalaisen kielitieteen perinne pitää kuitenkin tavallisesti lyydiä omana kielenään. Kieli on hyvin uhanalainen, ja sitä puhuu vain noin 300 henkeä. Lyydin kielen perinteinen puhuma-alue sijaitsee Karjalan tasavallan itäosassa Petroskoin ympäristössä ja sen eteläpuolella Äänisen rannoilla. Nämä puhujat elävät enimmäkseen Kontupohjan, Prääsän ja Aunuksen piirin kylissä – alueella, jota kutsutaan Lyydinmaaksi. Syldaavi
Yksikkö: "on" Kroatian kieli
Kroaatin kieli kuuluu slaavilaisten kielten eteläslaavilaiseen läntiseen haaraan. Kroaatin kirjallinen traditio on syntynyt latinalaisen kirjaimiston katolisen kulttuuritradition yhteydessä kun taas serbia on pohjautunut kyrillisin kirjaimin kirjoitettuun kirkkoslaavin paikalliseen varianttiin ja serbialainen kirjallinen kulttuuri ortodoksiseen kulttuuritraditioon. Kirkkoslaavi
Kirkkoslaavi (vanh. "kirkkoslavonia") on muinaisen bulgarian kielen ilmeisesti makedonialaisesta murteesta kehittynyt kieli. Kieli on otettu slaavilaisissa maissa ortodoksisen kirkon kirkkokieleksi (vrt. katolisuus ~ latina). Kirkkoslaavin edeltäjä on muinaiskirkkoslaavi. Lyydin kieli
1.12.1998 perustettu Lyydiläinen Seura ry (Lüüdilaine Siebr) on yrittänyt tehdä lyydiläisyyttä ja lyydin kielen asemaa tunnetuksi. Seuraan kuuluu noin sata jäsentä, jotka ovat lyydiläisalueen ulkopuolella asuvia lyydiläisiä, heidän ystäviään ja tukijoitaan. Seura pyrkii tavoittamaan myös ruotsinlyydiläisiä kielensä ja kulttuurinsa eheyttämiseksi muun muassa Suomen kulttuurirahaston tukemana. Lisäksi Karjalassa toimii lyydiläisyhdistyksiä. Niiden toiminta keskittyy Kuujärvelle, Pyhäjärvelle, Petroskoihin ja Kentjärvelle. Muuten lyydiläisten kieltä ja kulttuuria on pitänyt yllä Pitk Randaane -perinneryhmä, josta on käytetty myös kirjoitusasuja Pit´k randaane ja Pitk’randaaset. Vuonna 2003 Lyydiläinen Seura järjesti yhdessä Maailman musiikin keskuksen kanssa lyydiläisen musiikin tallennusmatkan Joensuun kylään, jossa tarkoituksena oli tallentaa yhtyeen musiikkia. Tallenteen pohjalta julkaistiin myöhemmin CD ja laulukirja, Pajod. Syldavia
Syldavia on Hergén luomissa Tintti-sarjakuvissa esiintyvä, Balkanin niemimaalla sijaitseva kuvitteellinen valtio, joka joutuu usein naapurimaansa Bordurian uhkaamaksi. Syldavia esiintyi ensimmäisen kerran vuosina 1938–1939 ilmestyneessä tarinassa "Kuningas Ottokarin valtikka". Syldavia
Syldavian sijainnista ei varmasti tiedetä muuta kuin että "Kuningas Ottokarin valtikassa" Brysselistä lähtevä Tintti matkustaa sinne lentäen Frankfurtin ja Prahan kautta ja että sen ”on pieni itäisen Euroopan valtio” ja sijaitsee Balkanilla. Gaeli
Gaeli ei ole koskaan ollut koko Skotlannin kieli. Se oli kuitenkin Skotlannin kuningaskunnan kansallinen kieli siihen asti, kunnes kuningas Máel Coluim mac Donnchada, joka meni naimisiin englantia äidinkielenään puhuneen prinsessan kanssa, muutti hovinsa kieleksi englannin (tai tarkkaan ottaen alamaan skottienglannin). Tällöin gaeli alkoi vetäytyä ylämaille ja jäi vähemmistökieleksi. Gaeli säilyi kuitenkin melko elinvoimaisena, kunnes sen alamäki alkoi Cullodenin taistelun jälkeen vuonna 1746. Tämän jälkeen alkoivat Ylämaan puhdistukset, jolloin suuri osa gaelia puhuneista muutti joko Skotlannin eteläosiin tai Britannian siirtomaihin. Sergei Okulov
Salmissa törmättiin kuitenkin odottamattomaan seinään: kuntalaiset pitivätkin suomen kielen käyttöä jumalanpalveluksessa rienauksena! Okulovin johdolla tehdyt parannusyritykset tuntuivat pitkät ajat menevän kuuroille korville: todellisina uskovaisina itseään pitävien ihmisten aivan liian yleinen käsitys oli se, että slaavinkieli oli pyhää, suomenkieli rienausta! Käsityksessä olikin todellinen poisjuuriminen – aivan kuten oli ollut 1500-luvun Suomessa Agricolan aikana, kun latina korvattiin ruotsin tai suomen kielillä; eritoten suomenkieltä pidettiin raakana ja sopimattomana pyhään käyttöön. Sri Lanka
Sri Lankan virallisia kieliä ovat sinhala, tamili ja englanti. Ethnologue-kirja listaa maassa puhuttavan kuutta kieltä, srilankalaista kreolimalaijia puhuu 46 000 henkeä, veddahia noin 300 ja indo-portugalia 30. Väestön pääryhmät ovat singaleesit (75 prosenttia) ja tamilit (18 prosenttia). Singaleesit ovat pääosin Theravada-buddhalaisia, tamilit ovat pääosin hinduja ja asuvat ympäri saarta, pääosin kuitenkin maan pohjois- ja itäosissa sekä keskiosissa teen viljelyalueilla. Älvdalska
Ensimmäiset kirjalliset maininnat älvdalskasta ovat 1600-luvulta. Kielen tärkeimpiin tutkijoihin kuului Lars Levander, joka tutki kieltä ja Älvdalenin alueen kulttuuria 1900-luvun alussa. Hän kirjasi ylös kielen sanoja. Vuonna 1916 perustetussa paikallislehdessä "Skansvaktenissa" julkaistiin älvdalskaksi runoja ja novelleja. Vielä siihen aikaan suurin osa alueen asukkaista osasi kieltä, joten ymmärtämisvaikeuksia ei ollut. Kieli menetti kuitenkin asemaansa ajan kuluessa ruotsille. Etelä-Intia
Etelä-Intia on dravidakieliä puhuvien kansojen kanta-aluetta; kieliä puhutaan muuallakin, ja Etelä-Intiassa on muitakin kansoja. Alueen virallisia kieliä ovat kannada Karnatakassa, malajalam Keralassa ja Pondicherryssä, tamil Tamil Nadussa, telugu Andra Pradeshissa sekä urdu, englanti ja ranska. Suomen kielen hallintoalue
Ruotsissa uudistettiin kielilakia 1. heinäkuuta 2009, jossa määritettiin, että Ruotsissa on yksi yhteinen kieli, ruotsi. Tämän lisäksi määritettiin viisi virallista vähemmistökieltä, jotka ovat suomi, saame, meänkieli, romani ja jiddiš, joita tulee suojella ja tukea. Laki astui voimaan 1. tammikuuta 2010. Heti tämän jälkeen suomen kielen hallintoaluetta laajennettiin, kun siihen liitettiin 18 Mälarinlaakson kuntaa mukana muun muassa Tukholma, Södertälje ja Eskilstuna. Myöhemmin toukokuussa liittyivät Surahammar, Västerås ja Borås. Vuoden 2011 helmikuussa alueeseen liittyivät Göteborgin, Hoforsin, Kainuun, Skinnskattebergin, Sundbergin ja Uumajan kunnat. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Serbia ja Portugali ovat ainoat maat, jotka ovat voittaneet kielivapauden aikana täysin omakielisellä kappaleella (Marija Šerifović – "Molitva" 2007 serbiaksi ja Salvador Sobral – "Amar pelos dois" 2017 portugaliksi). Lisäksi Ukrainan molemmissa voittokappaleissa kuullaan omaa kieltä: 2004 ukrainaa (Ruslana – "Wild Dances") ja 2016 krimintataaria (Jamala – "1944"). Kielisäännön vapautumisen jälkeen 1999 mukana olleista maista jokainen on käyttänyt lauluissaan englantia. Vuoteen 2015 ja Bojana Stamenovin kappaleeseen "Beauty Never Lies" asti jälleen Serbia oli ainoa, joka oli esittänyt kaikki laulunsa kokonaan omalla kielellään. Sen sijaan useampi maa on käyttänyt joka kerta omaa kieltään ainakin osittain: Andorra, Italia, Monaco, Portugali ja Ranska. Vasta vuonna 2015 myös Israel esitti ensimmäistä kertaa täysin englanninkielisen kappaleen (Nadav Guedj – "Golden Boy") ja Espanja vuonna 2016 (Barei – "Say Yay!"). Myös Luxemburg ja Marokko ovat käyttäneet pelkästään omia kieliään, mutta maat eivät ole olleet mukana kielisäännön vapautumisen jälkeen. Syldavia
"Kuningas Ottokarin valtikkaan" sisältyy usean sivun mittainen kuvitteellinen matkailuesite, jossa kerrotaan Syldavian maantieteestä, historiasta ja väestöstä.