Mistä Kanada on saanut nimensä?
Kanada
Kanadan nimen uskotaan tulleen irokeesien sanasta "kanata", joka tarkoittaa ’kylää’ tai ’asutusta’. Vuonna 1535 paikalliset asukkaat käyttivät sanaa kertoakseen Jacques Cartierille, missä Stadacona, nykyisen Québecin kaupungin alue, sijaitsee. Cartier viittasi sanalla "Canada" Stadaconan lisäksi Stadaconan heimopäällikkö Donnaconan vallan alaisiin alueisiin. Vuonna 1547 kartoissa alettiin käyttää samaa nimeä alueesta ja sen ympäristöstä. Lopulta nimitys vahvistui käsittämään suurin piirtein nykyistä Kanadaa, kun Britannian Pohjois-Amerikan siirtomaat yhdistettiin 1867 Kanadan dominioksi.
Kanada
Ensimmäisten ihmisten arvellaan saapuneen Pohjois-Amerikkaan viimeisen jääkauden aikana Beringinsalmen kohdalla olleen Beringian maakannaksen yli noin 30 000–12 000 vuotta sitten. Noin 10 000 vuotta sitten vetäytyvän jään perässä muuttaneet paleointiaanit olivat asuttaneet Kanadan eteläosat. Toinen muuttoaalto alkoi noin 4 500 vuotta sitten, jolloin pohjoisosiin muuttivat inuittien esi-isät. Ensimmäiset kuuluivat Dorsetin kulttuuriin, jonka syrjäytti noin vuonna 1000 Thulen kulttuuri. Viikingit kävivät Newfoundlandin rannikolla jo noin vuonna 1000.
Vuonna 1497 Englannin palveluksessa purjehtinut venetsialainen John Cabot nousi maihin Newfoundlandiksi kutsumallaan alueella mahdollisesti Saint Lawrence -joen suulla. Ei ole kuitenkaan varmaa, saapuiko Cabot todella nykyiseen Newfoundlandiin, Nova Scotiaan vai Maineen. Cabotin jälkeen Newfoundlandin rannikolle tuli muun muassa eurooppalaisia kalastajia ja portugalilaisia retkikuntia. Merkittävimmiksi tutkimusmatkoiksi osoittautuivat ranskalaisen Jacques Cartier’n kolme matkaa Saint Lawrence -joelle, jolle hän saapui 1535. Cartier’n oletetaan antaneen Kanadalle myös sen nimen. Kanadan liikenne
Rautatieliikenne oli merkittävässä osassa Kanadaa muodostettaessa, mutta sen merkitys on vähentynyt viime vuosikymmeninä pääosin moottoriajoneuvojen suosion vuoksi. Kanadassa on 46 552 kilometriä rautateitä. Verkon pituus henkeä kohti onkin yksi maailman suurimmista, mutta varsinainen provinssien välinen rataverkko sijoittuu lähinnä maan eteläosiin. Maan itäosissa se ulottuu pohjoisimpaan, mutta sielläkään ei silti Albertan Edmontona ja Brittiläisen Kolumbian Prince Rupertia pohjoisemmaksi. Pohjoiseen johtaa kuitenkin paikallislinjoja, jotka ulottuvat Manitobassa Churchilliin, Ontariossa Moosoneehen ja Quebecissa Scheffervilleen. Kanadassa käytetään standardiraideleveyttä lukuun ottamatta Pohjois-Amerikan rautatiejärjestelmästä eristäytyneillä, pienillä, esimerkiksi kaivos- ja metsäteollisuuden käyttämillä, rautateillä. Saint Lawrence (joki)
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier löysi Saint Lawrencen suun Pyhän Laurentiuksen muistopäivänä vuonna 1535 ja nimesi joen pyhimyksen mukaan. Tutkiessaan joen yläjuoksua hän löysi sen varrelta kaksi irokeesikylää, Stadaconan ja Hochelagan, nykyisen Quebecin ja Montrealin paikalta. Ennen kuin Cartier’n antama nimi joelle vakiintui 1600-luvun alussa, eurooppalaiset käyttivät siitä nimeä "Rivière du Canada" ja mohawkit nimeä "Kaniatarowanenneh" eli ’suuri vesitie’.
Saint Lawrencella on ollut erittäin suuri merkitys Kanadan valtion syntymiselle ja kehittymiselle nykyiselleen. Ranskalaiset tutkimusmatkailijat, kauppiaat ja uudisasukkaat käyttivät sitä kulkuväylänä Pohjois-Amerikan sisäosiin. 1700-luvun puoliväliin mennessä suurin osa joen rannoista Montrealin ja Quebecin välillä oli jo asutettu ja valjastettu maanviljelyn käyttöön. Aluksi Saint Lawrencea pitkin kuljetettiin turkiksia sisämaasta rannikolle ja Eurooppaan; myöhemmin kauppatavaraksi vaihtui sahapuu. Vuonna 1959 valmistui Saint Lawrencen vesitie, sarja kanavia ja sulkuja, jotka yhdistävät joen ja Suuret järvet toisiinsa. Tämän jälkeen joesta muodostui nopeasti yksi maailman merkittävimmistä liikenneväylistä.
1900-luvulla tapahtuneen voimakkaan väestönkasvun ja teollistumisen myötä Saint Lawrencen vesi saastui pahoin. 2000-luvun alussa suoritetut tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että joen tila on kohentunut ja eliöpopulaatioiden määrä on kääntynyt nousuun lisääntyneen vesistönsuojelun ansiosta. Kain
Kanadan Labradorin osavaltiota kutsuttiin ennen sen asuttamista nimellä "Maa, jonka Jumala antoi Kainille". Ylä-Kanada
Ylä-Kanada syntyi vuonna 1791, kun brittiläiset uudisasukkaat ja amerikkalaiset lojalistit halusivat alueelle britannialaiset laitokset ja lainsäädännön, erityisesti brittiläisen maanomistuslain. Samaan aikaan luodussa Ala-Kanadassa käytettiin ranskalaista lainsäädäntöä. Territoriot lakkasivat olemasta vuonna 1840, kun ne yhdistyivät Kanadan provinssiksi. Kanada
Kanadalla on kaksi virallista kieltä, englanti ja ranska. Quebecin virallinen kieli on ranska, ja New Brunswick on maan ainoa virallisesti täysin kaksikielinen provinssi. Manitobassa ranska on englannin ohella virallinen kieli oikeuslaitoksissa, julkishallinnossa ja koulutusta on lain mukaan saatavilla molemmilla kielillä. Muiden provinssien ainoa virallinen kieli on englanti. Useilla alkuperäisasukkaiden kielillä on virallinen asema Luoteisterritorioissa. Inuittikielet on Nunavutin puhutuimmat kielet, ja niillä on myös virallinen asema territoriossa. Kanadan vaakuna
Kanadan kuninkaallinen vaakuna (, virallisesti "The Arms of Her Majesty in Right of Canada") on Kanadan liittovaltion virallinen vaakuna. Sen vahvisti käyttöön Britannian kuningas Yrjö V 21. marraskuuta vuonna 1921. Vaakuna muistuttaa huomattavasti Britannian vaakunaa. Kanada
Hallinnollinen valta on pääministerillä ja hallituksella. Kenraalikuvernööri nimittää liittoparlamenttivaaleissa eniten ääniä saaneen puolueen johtajan pääministeriksi. Yleensä vaalit voittanut puolue pystyy muodostamaan enemmistöhallituksen, ja loput ministerit nimitetään pääministerin suosituksesta. Hallituksen jäsenet tulevat joko edustajainhuoneesta tai senaatista – pääosa edustajainhuoneesta. Kanadan historian ensimmäinen pääministeri oli John A. Macdonald. Nykyinen pääministeri on Liberaalipuolueen johtaja Justin Trudeau. Kanadan parlamentti koostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa istuu 308 vaaleilla valittua jäsentä, ja parlamenttivaalit pidetään viiden vuoden välein. Edustajainhuoneella on enemmän valtaa, ja esimerkiksi vain se pystyy tekemään lakialoitteita, jotka vaativat julkisten varojen käyttöä. Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat
Vuonna 1975 kaikki lentoliikenteen yksiköt fuusioitiin ja perustettiin uusi lennostoyksikkö AIRCOM. Lennosto sai nimekseen ”Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat” elokuussa 2011. Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat on toiminut toisessa maailmansodassa, osallistunut Korean sotaan ja ensimmäiseen Persianlahden sotaan sekä useisiin YK:n rauhanturvaoperaatioihin ja Naton toimintaan. Lisäksi se on Naton jäsenenä pitänyt läsnäolollaan yllä voimatasapainoa Euroopassa kylmän sodan aikana. Kanadan provinssi
Kanadan provinssi (, ) oli brittiläinen siirtokunta Pohjois-Amerikassa, joka luotiin 23. heinäkuuta 1840 hyväksytyssä säädöksessä ja julistettiin voimaan 10. helmikuuta 1841. Säädös lakkautti Ylä- ja Ala-Kanadan lakia säätävät elimet ja perusti samalla poliittisen entiteetin, Kanadan provinssin. Säädöksen myötä entisestä Ala-Kanadasta tuli Itä-Kanada ja Ylä-Kanadasta Länsi-Kanada. Amerikanjääkuikka
Amerikanjääkuikka on Kanadan kansallislintu ja sen kuva on yhden Kanadan dollarin kolikossa, jonka lempinimeksi linnun englanninkielistä nimeä "loon" mukaillen on tullut "loonie" (). Amerikanjääkuikka on myös Ontarion provinssin sekä Yhdysvaltain Minnesotan osavaltion tunnuslintu. Kanadalainen kulttuuri
Kanada on osallistunut Moskovan 1980 kisoja lukuun ottamatta jokaisiin olympialaisiin kesäolympialaisista 1904 lähtien. Montrealissa oli kesäolympialaiset 1976, Calgaryssä talviolympialaiset 1988 ja Vancouverissa talviolympialaiset 2010. Kanadan menestyneimmät olympiaurheilijat ovat pyöräilijä ja pikaluistelija Clara Hughes ja pikaluistelija Cindy Klassen, jotka ovat molemmat voittaneet kuusi olympiamitalia. Kanada
Puurajan eteläpuolella, Alaskasta Kanadan pohjoisten territorioiden yli Newfoundlandiin, sijaitsee yksi maailman suurimmista havupuualueista. Se koostuu paljolti valko- ja mustakuusesta. Muita puita ovat palsamipihta, banksinmänty ja jotkin lehtipuut, kuten paperikoivu ja haavat. Idässä, Suurilta järviltä Atlantin rannikolle, kasvaa pääasiallisesti sekametsiä, joissa esiintyy muun muassa sokerivaahteroita, amerikanpyökkejä, koivuja, mäntyjä ja kanadanhemlokkeja. Etelärajan hedelmälliset alangot ovat olleet lehtimetsien peitossa ennen kuin alueet otettiin viljelysmaaksi. Siellä kukkii kuitenkin harvoissa metsätilkuissa vielä jalopähkinäpuiden, tammien ja jalavien lisäksi amerikankastanjoita, vaahteroita sekä hikkoreita. Lännen vuoristoalueella ovat kuuset, douglaskuuset ja kontortamännyt laajimmin levinneitä. Ylängöillä kasvaa lisäksi haapoja ja keltamäntyjä. Sateisen Tyynenmeren rannikon kasvillisuutta hallitsevat paksut ja korkeat douglaskuuset, jättituijat ja hemlokit. Kanadalainen kulttuuri
Kanada on monikulttuurinen valtio, ja monikulttuurisuudesta tuli jopa virallinen politiikka vuonna 1971. Kanadalainen kulttuuri on käytännössä brittiläisen, ranskalaisen ja yhdysvaltalaisen kulttuurin sekoitus. Lisäksi siihen on antanut omat vivahteensa myös monet muut ulkomaalaissyntyiset ja Kanadan alkuperäisasukkaat. Siinä missä Yhdysvaltoja kutsutaan usein kansojen ”sulatusuuniksi”, Kanadaa on kutsuttu kansojen ”mosaiikiksi”, jossa kaikki kansanryhmät muodostavat oman värikkään mosaiikkipalan. Warner Music Canada
Warner Music Canada on kanadalainen Warner Music Groupin alainen Kanadassa toimiva yritys ja sen omistaa Edgar Bronfman Jr.. Sen nimi on vaihtunut useasti ja yhtiö sai tämän nimen vuonna 1990. Kyynelten valtatie
Kyynelten valtatie () on Kanadan läntisimmän provinssin, Brittiläisen Kolumbian, poikki johtavasta valtatie 16:sta käytetty nimitys. Nimi johtuu siitä, että jopa 43 naisen uskotaan kadonneen sen varrella viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana. Monet uskovat, että katoamisten takana on sarjamurhaaja, joka saalistaa nuoria naisia. Toiset uskovat, että naiset olisivat joutuneet Kanadan karun luonnon uhreiksi. Kanada olympialaisissa
Kanada on osallistunut olympialaisiin vuoden 1900 kisoista lähtien. Se on saavuttanut yhteensä 448 mitalia. Talviolympialaisten mitalitilastossa se on viides 170 mitalillaan, joista 62 on kultaisia. Olympialaiset on järjestetty Kanadassa kolme kertaa: Montréalin 1976 kesäolympialaisissa ja Calgaryn 1988 talviolympialaisissa isäntämaa ei voittanut yhtään kultamitalia, mutta Vancouverin 2010 talviolympialaisissa Kanada oli mitalitaulukon ykkönen 14 kultamitalillaan. Kanadalainen kulttuuri
Torontosta on joukkue sekä baseballin MLB:ssä että koripallon NBA:ssa. Kummankin lajin juuret ovat lisäksi osittain kanadalaiset. Yhtä baseballin versiota pelattiin jo 1830-luvulla Londonin alueella, ja koripallon kehittäjä oli kanadalaissyntyinen James Naismith. Koska suuri osa kanadalaisista asuu hyvin lähellä Yhdysvaltoja, voivat monet kanadalaiset katsoa myös Yhdysvaltojen ammattilaisliigojen, kuten NASCARin ja NFL:n, tapahtumia. Muita suosittuja kanadalaisten harrastamia urheilulajeja ovat esimerkiksi luistelu, hiihto, golf, uinti, baseball ja softball. As Long as You Love Me
Kanada Kanadan talous
Kanadalainen talous eroaa huomattavasti eri alueilla. Perinteisesti Ontario on ollut Kanadan talousmoottori, koti kolmannekselle sen väestöstä ja suurimmasta osasta teollisuutta. Viime vuosina lännessä on ollut nopeahkoa kasvua kaupassa Aasian kanssa, josta varsinkin Brittiläinen Kolumbia on hyötynyt rikastumalla, ja myös Albertan ja Saskatchewanin öljyvarannot ovat toimineet kasvun veturina. Kanadan urheilu
Jääkiekko on kuitenkin selvästi seuratuin laji Kanadassa, jossa nykyaikainen jääkiekko onkin syntynyt. Kanadan seitsemälla suurimmalla metropolialueella on edustussopimus NHL-liigaan, ja liigassa on enemmän pelaajia Kanadasta kuin kaikista muista maista yhteensä. Liigassa pelaavat kanadalaisjoukkueet ovat: Kanadan ratsupoliisi
Kanadan kuninkaallinen ratsupoliisi (, RCMP; , GRC) on Kanadan kansallinen ja liittovaltion poliisi, joka huolehtii myös territorioiden ja useimpien provinssien sekä monien kuntien lain- ja järjestyksen­valvonnasta. Ranskan­kielinen nimi heijastaa sen taustaa santarmi­laitoksena. Kanadan kilven arkaainen perinne
Kanadan kilven arkaainen perinne (engl. "Shield Archaic Tradition/Culture") oli metsästykseen, kalastukseen ja keräilyyn pohjautunut kivikautinen intiaaniperinne Kanadassa Yläjärven ja Hudsoninlahden välisillä alueilla noin 6500 - 0 eaa. Tämän perinteen on arveltu tulleen eteläisemmiltä metsäalueilta ja olleen myöhempien algonkin-kielisten kulttuurien edeltäjä. Perinteen jäljiltä on kaivausten yhteydessä löydetty erilaisia kiviesineitä kuten kirveitä ja lovettuja keihäänkärkiä. Kanadan kilpi
Kanadan kilpi on suuri kratoni koillisessa Pohjois-Amerikassa, pääosin Kanadassa ja Grönlannissa. Kilpi koostuu karusta kivestä, joka on muodostunut prekambrisella ajalla, 4 500–540 miljoonaa vuotta sitten. Kanadan historia
Kanada oli toisen maailmansodan voittajavaltioita, ja se ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada olikin yksi niistä 50 valtiosta, jotka allekirjoittivat YK:n peruskirjan San Franciscossa 1945. Maa oli tämän jälkeen aktiivinen monien YK:n organisaatioiden luomisessa; YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö perustettiin Quebecissa lokakuussa 1945, ja kanadalaiset vaikuttivat voimakkaasti Maailman terveysjärjestön ja Unicefin perustamiseen 1948. Montrealiin lisäksi sijoitettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestön päämaja. Kanadan historia
Ensimmäiset kanadalaiset olivat suurriistan metsästäjiä. Paleointiaanit alkoivat levittäytyä Amerikkaan, ja mannerjäätikön vetäytyäessä he alkoivat asuttaa yhä pohjoisempia seutuja. Vaikka Wisconsin-jääkauden aikana lähes koko Kanada oli mannerjäätikön alla, niin Kalliovuorten itäpuolella oli jäätön käytävä. Noin 10 000 vuotta sitten paleointiaanit olivat asuttaneet nykyisen Kanadan eteläosat, ja noin 7 000 vuotta sitten mannerjäätikkö oli sulanut. Noin vuonna 4000 eaa. Kanadan pohjoisimpiin osiin muutti metsäasumiseen tottuneita ihmisiä Yhdysvaltain itäosista. Lämpimämpi ajanjakso mahdollisti metsien kasvamisen pohjoisessa, mutta noin vuonna 2000 eaa. alue muuttui uudestaan tundraksi, ja arktiset kulttuurit valtasivat pohjoisosat. Noin vuonna 500 eaa. paleoeskimoiden kulttuurista kehittyi Dorsetin kulttuuri, jonka syrjäytti vuodesta 1000 alkaen Alaskasta tullut inuittien Thulen kulttuuri. Kanada
Kanada on perustuslaillinen monarkia, mikä on Amerikan mantereella poikkeuksellista, sillä lähes kaikki muut Amerikan maat ovat tasavaltoja. Kanadan muodollinen valtionpäämies on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki, vuodesta 1952 Elisabet II, mutta Kanadan ylin todellinen vallankäyttäjä on Kanadan pääministeri. Kanadan poliittisen järjestelmän pääasiallisena esikuvana on entisen siirtomaaisännän Yhdistyneen kuningaskunnan järjestelmä, eikä siinä ole varsinaisesti erotettu lainsäädäntö- ja toimeenpanovaltaa. Hallintojärjestelmä on parlamentaarisen demokraattinen kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassakin. Kuitenkin se eroaa brittiläisestä järjestelmästä siinä, että maa on provinsseista ja territoriosta koostuva liittovaltio ja siinä, että maalla on kirjoitettu perustuslaki, joka ohjaa maan laillisia puitteita ja muodostuu kirjoitetusta tekstistä sekä kirjoittamattomista käytännöistä. Perustuslain tärkeimmät osat ovat liittovaltion valtiomuodon ja perustuslailliset elimet asettanut vuoden 1867 säädös ja vuoden 1982 lisäys. Kanadan historia
Brittiläisen Pohjois-Amerikan kuvernööri Guy Carleton antoi vuoden 1774 Quebec Actissä kanadanranskalaisile oikeuden omaan uskontoonsa ja hakea poliittisia tehtäviä sekä palautti ranskalaisen säädösoikeuden. Näin hän pystyi säilyttämään ranskalaisten uskollisuuden, ja Amerikan vallankumouksen (1775–1783) aikana suurin osa kanadanranskalaisista kieltäytyivät tarttumasta aseisiin. Vallankumouksen jälkeen Kanadaan muutti noin 50 000 brittihallinnolle uskollista lojalistia, vaikkakin monet muuttajista olivat halvan maan perässä. Suurin osa saapui Nova Scotiaan ja New Brunswickiin. Noin 8 000 muutti Quebeciin, ja he muodostivat sen ensimmäisen merkittävän englanninkielisen vähemmistön. Kanadan historia
Pienen eliitin valta kasvoi erityisesti vuoden 1812 sodan jälkeen. Turhautuminen hallintoon laukaisi 1837 lopulta kapinan kummassakin siirtokunnassa. Vaikka kapinat tyrehdytettiin, ne antoivat briteille merkin siitä, ettei vallitseva tilanne voi jatkua. John Lambton lähetettiin selvittämään kapinoiden syitä. Hän tunnusti etnisten ristiriitojen olevan ongelmien taustalla, ehdotti ranskalaisen kulttuurin sulauttamista brittikultuuriin ja sai näin lempinimekseen "Radical Jack" (”Radikaali-Jack”). Ajatukset sisällytettiin lopulta vuoden 1840 Union Actiin. Pian Ylä- ja Ala-Kanada yhdistettiin Kanadan provinssiksi, ja niitä hallinoimaan muodostettiin parlamentti, johon kumpikin entisistä siirtokunnista sai yhtä monta edustajaa. Suurin osa kanadanenglantilaisista kannatti uutta järjestelmää, mutta kanadanranskalaisia olivat pettyneitä lakiin sisällytettyyn englannistamistavoitteeseen. Kanadantylli
Kanadantylli ("Charadrius semipalmatus") on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Lajin nimesi Charles Lucien Bonaparte 1825. Kanada
Kanadan liikenne muodostuu pääasiallisesti suurista maantie- ja rautatiejärjestelmistä, jotka yhdistävät maan suuret kaupungit itä-länsisuunnassa. Maan arktisten alueiden liikennejärjestelmä on näiltä osin merkittävästi kehittymättömämpi, minkä vuoksi lentoliikenne onkin näille alueille hyvin tärkeässä osassa.
Rautatieliikenne oli merkittävässä osassa Kanadaa muodostettaessa, mutta sen merkitys on vähentynyt viime vuosikymmeninä pääosin auto- ja lentoliikenteen suosion vuoksi. Maassa on suuri ja kehittynyt rautatiejärjestelmä, jota käytetään nykyään pääasiassa tavarakuljetukseen. Maassa toimii kaksi suurta yksityistä tavaraliikennettä hoitavaa rautatieyhtiötä, Canadian Pacific Railway ja Canadian National Railway. Valtion omistama VIA Rail hoitaa matkustajaliikennettä lähes koko maan alueella. Kanadan tärkeimmät rautatielinjat ovat kaikki maan eteläosissa, ja suurin osa matkustajaliikenteestä on keskittynyt erityisesti niin sanotun Québecin–Windsorin käytävän alueelle. Maanalaista metroliikennettä Kanadassa on vain Torontossa ja Montrealissa. Vancouverissa on sen sijaan maanpäällinen monorail. Lisäksi Calgaryssä, Edmontonissa ja Ottawassa on toimiva pikaraitiotiejärjestelmä. Kanadanhanhi
Euroopan ensimmäiset kanadanhanhet tuotiin Pohjois-Amerikasta Britanniaan vuonna 1678 riistalinnuiksi. Ne olivat nimialalajia "B. c. canadensis", mutta joukossa on saattanut olla myös "B. c. maxima" -alalajin yksilöitä. Britannian hanhet muistuttavat "maxima"-alalajia suurelta kooltaan, poskilaikun muodoltaan, kesyydeltään ja heikolta muuttotaipumukseltaan. Britanniassa kanta kasvoi hitaasti, ja vasta lähes 300 vuoden kuluttua, 1960-luvulla, sen koko ylitti 10 000 yksilön rajan. Mahdollisesti joitain yksilöitä on tullut Atlantin yli luonnostaankin muuttoharhailijoina. Nykyisin lajilla on pesiviä kantoja Britteinsaarilla (nykyisin noin 47 000 paria), Färsaarilla, Alankomaissa, Belgiassa, Ranskassa, Saksassa, Itävallassa, Tšekissä, Ukrainassa, Puolassa ja Skandinaviassa. Lisäksi lajia tavataan Aasian ja Oseanian puolella Siperiassa, Kamtšatkalla, Kiinassa, Japanissa ja Uudessa-Seelannissa. Kanadan kilpi
Grönlannin osuutta lukuun ottamatta kilpi on lähes pyöreä, minkä vuoksi se muistuttaa soturin kilpeä ja hevosenkenkää. Kilven keskellä on Hudsoninlahti. Kilpi kattaa suuren osan Grönlannista, Labradorin, suurimman osan Québecistä, suuren osan Ontariosta, pieniä osia New Yorkia, Michigania, Wisconsinia ja Minnesotaa, suuren osan Manitobaa, pohjoisen Saskatchewanin, pienen osan koillista Albertaa, sekä arktisten alueiden itäosia eli yhteensä noin 8 miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen. Kilpi ulottuu itse asiassa jopa lännen Kordillieereille ja idän Appalakeille, mutta muodostumat ovat yhä maanalaisia. Kanada
Kanada, Yhdysvallat ja Meksiko perustivat 1992 NAFTA-vapaakauppasopimuksen. Vaikka Kanadan ja Yhdysvaltain taloudelliset suhteet ovat olleet tiiviit, niin maiden välistä politiikkaa hiersi kuitenkin muun muassa Jean Chrétienin hallinnon päätös jättää Kanada Irakin sodan ulkopuolelle. Liberaalipuolue menetti johtavan asemansa, kun marraskuussa 2005 Paul Martinin hallitus sai epäluottamuslauseen korruptioskandaalin takia. Stephen Harper nousi tämän jälkeen pääministeriksi. Harperin aikana parlamentti antoi Quebecin provinssille kansakunnan statuksen. Vuonna 2008 alkaneesta taantumasta Kanada selvisi muita G8-maita paremmin. Joulukuussa 2011 Kanada irtaantui ensimmäisenä valtiona Kioton pöytäkirjasta. Kanadan maantiede
Kanada sijaitsee Tyynenmeren ja Atlantin välissä, mistä tulee maan motto "A Mari Usque Ad Mare" (""Mereltä merelle""). Maan ainoa rajanaapurimaa on Yhdysvallat etelässä ja luoteessa (Alaska). Pohjoisessa Kanada rajoittuu Pohjoiseen jäämereen, ja aivan Kanadan koillispuolella sijaitsee Grönlanti. Itäosassa sijaitsevan Newfoundlandin saaren etelärannikon edustalla sijaitsee Ranskalle kuuluva merentakainen saariryhmä Saint-Pierre ja Miquelon. Vuodesta 1925 lähtien Kanada on pitänyt pohjoisnapa-aluetta välillä 60°W–141°W omanaan, mutta tätä väitettä ei ole tunnustettu kansainvälisesti. Magneettinen pohjoisnapa sijaitsee tällä alueella, mutta mittausten mukaan se on hiljalleen siirtymässä kohti Siperiaa. Alouette 1
Alouette 1 oli Kanadan ensimmäinen satelliitti ja ensimmäinen satelliitti, jonka rakentajavaltio oli muu kuin Yhdysvallat tai Neuvostoliitto. Kanada ei ollut kuitenkaan kolmas valtio, jonka satelliitti oli kiertoradalla: Britannian Ariel 1 edelsi Alouette 1:stä, mutta se oli NASAn rakentama. Nimi "Alouette" tuli ranskan "kiurua" eli leivosta tarkoittavasta sanasta ja suositun kanadanranskalaisen kansanlaulun "Alouette" nimestä. Kanadan maantiede
Kanada sisältää suuria vesivarantoja: sillä on noin 7 % koko maailman järvivesistä, neljännes kosteikkomaista ja kolmanneksi eniten jäätiköitä Etelämantereen ja Grönlannin jälkeen. Laajan jäätiköitymisen vuoksi Kanadassa on yli kaksi miljoonaa järveä. Täysin Kanadan rajojen sisällä olevista järvistä 31 000 on pinta-alaltaan 3–100 km², ja 563 järveä on pinta-alaltaan yli 100 km². Ottawa Macdonald-Cartierin kansainvälinen lentoasema
Ottawa Macdonald-Cartierin kansainvälinen lentoasema () on kansainvälinen lentoasema Kanadan Ontarion provinssissa, 10 km maan pääkaupungista Ottawasta etelään. Kenttää ylläpitää Ottawa Macdonald-Cartier International Airport. Lentoasema on yksi Air Canadan ja Air Canada Jazzin tärkeitä kohteita ja First Airin kotikenttä. Asema on nimetty Kanadan ensimmäisen pääministerin John A. Macdonaldin ja kanadan-ranskalaisen poliitikon George-Étienne Cartierin kunniaksi. Kanadan urheilu
Jalkapallolla on Kanadassa pitkä historia. Ensimmäinen nykyaikaisilla säännöillä pelattu ottelu pelattiin Torontossa vuonna 1876, ja ensimmäinen jalkapalloliiga, "Dominion Football Association", muodostettiin seuraavana vuonna. Kanada oli varhainen jalkapallomahti, ja se voittikin vuoden 1904 olympialaisissa kultaa. Joukkueen taso alkoi kuitenkin laskea, kun kanadalaisesta jalkapallosta ja jääkiekosta tuli suositumpia lajeja. Perinteisistä jalkapallomaista virranneet maahanmuuttajat pitivät pelin jonkinmoista suosiota yllä, mutta siitä ei enää tullut valtavirran laji. Kanada
Ulkopoliittisesti Kanadan tärkein liittolainen on Yhdysvallat; maiden suhteet ovat erityisen tärkeitä taloudellisesti, sillä merkittävä osa kummankin maan viennistä suuntautuu naapurimaahan. Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon välillä on solmittu NAFTA-vapaakauppasopimus. Maat eivät kuitenkaan aina myötäile toistensa poliittisia ratkaisuja, ja esimerkiksi Kanadan jättäytyminen Irakin sodan ulkopuolelle herätti närää Yhdysvalloissa. Kanada toimii ulkopolitiikassa laaja-alaisesti, ja se kuuluu kaikkiin keskeisiin maailmanjärjestöihin, kuten Yhdistyneisiin kansakuntiin, Natoon, Maailman kauppajärjestöön, OECD:hen, G8-ryhmään, Maailmanpankkiin ja Kansainväliseen valuuttarahastoon. Ontario
British North America Act perusti vuonna 1867 Dominion of Canadan johon kuului neljä provinssia: Nova Scotia, New Brunswick, Quebec ja Ontario. Quebec ja Ontario jaettiin kielirajojen mukaan: Quebec ranskankielisille, Ontario englanninkielisille. Kanadan parlamentti
Kanadan parlamentti (, ) on Kanadan lainsäädäntövaltaa käyttävä elin, ja se koostuu kolmesta osasta: monarkista, edustajainhuoneesta ja senaatista. Parlamenttirakennus sijaitsee Ottawassa Parlamentin kukkulalla. Kanadan kansallissymbolit
Kanada tunnetaan metsistään ja vuorijonoistaan, ja niissä asustelevista eläimistään, kuten hirvestä, karibusta, kanadanmajavasta, jääkarhusta, harmaakarhusta ja kanadanhanhesta. Kanada
Kanadalainen keittiö vaihtelee paljon alueittain. Itäisten provinssien keittiöön on vaikuttanut meren läheisyys, ja niissä syödään esimerkiksi paljon hummereita ja turskaa. New Brunswickissä on jo nähtävissä ranskalaisvaikutteet, ja siellä tarjoillaan sianlihalla täytettyjä perunoita, "poutine râpée". Quebecin ruokakulttuuri on hyvin ranskalaista, mutta osavaltio on myös maailman suurin vaahterasiirapin tuottaja. Ontario puolestaan on Kanada pienoiskoossa, ja siellä yhdistyvät monien alueiden ruoat. Alberta on Kanadan naudanlihapääkaupunki. Manitobassa on laajat itäeurooppalaiset vaikutteet, ja sinne on tullut heidän mukanaan muun muassa pierogeita ja makkaroita. Brittiläisessä Kolumbiassa merenantimet ovat jälleen pääosassa. Alkuperäisasukkaiden keittiö on ihan omanlaisensa, ja esimerkiksi inuiteilla on monia eksoottisempia ruokalajeja, kuten valaanihosta tehty "maktaaq". Kanadankoiransilmä
Kanadankoiransilmä ("Conyza canadensis", syn. "Erigeron canadensis" kallioisten suvussa) on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva asterikasvi, joka on levinnyt erittäin laajasti Euraasiassa. Se on yleistymässä myös Suomessa. Sfinx
Sfinx eli Sphynx (englanniksi myös Canadian Hairless) on harvinainen kissarotu, joka luonnollisen mutaation aiheuttaman geenivirheen vuoksi on lähes karvaton. Rotu sai alkunsa Kanadassa 1960-luvulla ja vaikka se onkin vielä Suomessakin varsin huonosti tunnettu, se on herättänyt paljon keskustelua erikoisen ulkonäkönsä vuoksi. Se on kuitenkin saavuttanut aseman muiden kissarotujen joukossa. Rotu on saanut nimensä egyptiläisen taruolennon, sfinksin mukaan. Kanadalainen kulttuuri
Kanadalainen musiikki on pääasiallisesti syntynyt maahan muuttaneiden kansojen perinnemusiikista, mutta se on kehittynyt omaan suuntaansa. Kanadalainen musiikki yhdisteleekin usein elementtejä eri kulttuurien perinnemusiikista. Oma lukunsa on maan alkuperäiskansojen musiikki. Tärkeimmät vaikutteet ovat tulleet englantilaisesta, ranskalaisesta (erityisesti Québecissä), irlantilaisesta ja skotlantilaisesta musiikista, sekä intialaisten ja inuitikansojen musiikista. Kanadan dollari
Kanadan dollari (valuuttakoodi CAD) on ollut Kanadan rahayksikkönä vuodesta 1858 asti. Se merkitään yleensä dollarimerkillä $, tai vaihtoehtosymbolilla C$, jolla se halutaan erottaa muista dollariyksiköistä. Yksi Kanadan dollari on 100 senttiä ("cent"). Kanadanpyy
Kanadanpyy on kotoisin Pohjois-Amerikan pohjoisosista. Nimensä mukaisesti sen levinneisyysalue käsittää lähes koko Kanadan. Sitä tavataan myös Yhdysvaltojen pohjoisimmissa osavaltioissa. Kanadan historia
Kanada osallistui toiseen maailmansotaan itsenäisenä valtiona, ja sodan jälkeen se osallistui aktiivisesti kansainvälisten järjestöjen muodostamiseen. Kanada oli muun muassa YK:n ja Naton perustajajäsen. Kanada ajoi Nobelin rauhanpalkinnon saaneen Lester B. Pearsonin johdolla YK:n rauhanturvajoukkoja, joihin se on sittemmin osallistunut aktiivisesti. Ranskankielisen Quebecin ja muun Kanadan välinen suhde alkoi kärjistyä 1960-luvulla, ja Quebec on pyrkinyt eroamaan Kanadasta kansanäänestyksellä vuosina 1980 ja 1995. Lopullisesti Kanada irtautui Britanniasta vasta 1982, kun Britannialta vietiin viimeiset valtaoikeudet. Yhdysvallat, Kanada ja Meksiko sopivat vuonna 1992 NAFTA-vapaakauppa-alueen perustamisesta, ja vuonna 2006 Stephen Harperin hallinto antoi Quebecille kansakunnan aseman. Kanadalainen jalkapallo
Kanadalaista jalkapallo kutsuttiin alun perin rugbyksi, ja se onkin Montreal Football Clubin ja McGill-yliopiston 1860- ja 1870- luvuilla pelaaman rugby unionin jälkeläinen. Kun McGill-yliopisto haastoi Harvardin yliopiston pelaamaan peliä, levisi laji Yhdysvaltoihin amerikkalaisena jalkapallona. Kanadan historia
Ranskalaiset aloittiva turkiskaupan intiaanien kanssa Labradorin eteläosissa 1500-luvun puolivälissä, ja vuosisadan lopulla rannikolla vieraili vuosittain useita kauppalaivoja. Ranskalaiset myönsivät 1588 ensimmäisen turkiskaupan monopolin, ja tästä käynnistyi taistelu kaupan hallinnasta. Tadoussacista kehittyi merkittävä kauppakeskus, ja sinne suunniteltiin siirtokunnan perustamista. Ensimmäisistä alueella talvella 1600–1601 talvehtineista eurooppalaista selvisi vain viisi kuudestatoista. Pierre Dugua de Mons sai 1603 turkiskaupan yksinoikeuden. Hän perusti kesällä 1604 ensimmäisen tukikohdan Saint Croix’n saarelle (nykyisin Mainessa, Yhdysvalloissa). Keväällä 1605 tukikohta siirrettiin Nova Scotian Port Royaliin. Kumpikaan paikoista ei ollut kuitenkaan hyvä sisämaan turkiskaupan valvomiseen. Jatkossa turkiskauppaa valvottiin Stadaconan intiaanikylästä, jonka läheisyyteen Samuel de Champlain rakennutti 1608 muutaman puisen talon ja sitä ympäröivän paaluaidan intiaanien mallin mukaan. Paikasta kehittyi Quebecin kaupunki. Lakimies Marc Lescarbot oli asunut Port Royalissa, ja hänen vuonna 1609 julkaistuissa muistiinpanoissa mainittiin ensimmäisen kerran Uusi-Ranska.
Ranskalaiset hallitsivat turkiskauppaa käytännössä seuraavien vuosikymmenien ajan. Ranskalaiset perustivat Montrealin vuonna 1642, ja vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta-Ranskasta Ranskan siirtomaan. Tilanne muuttui, kun kaksi ranskalaista turkiskauppiasta Pierre-Esprit Radisson ja Médard des Groseilliers kertoivat briteille, että parhaat turkisalueet olivat Yläjärvestä länteen ja alueelle pääsisi helposti Hudsoninlahden kautta. Kaarle II perusti pian Hudson's Bay Companyn ja antoi tälle yksinoikeuden Hudsoninlahden valuma-alueelle. Rupertinmaaksi kutsuttu alue käsitti noin 40 prosenttia nykyisestä Kanadasta, ja siihen kuului läntinen Quebec, luoteinen Ontario, Manitoba, suurin osa Saskatchewanista ja Albertasta sekä osia Luoteisterritorioista ja Nunavutista. Ottawa
1800-luvulla uudisasukkaat alkoivat hakata puuta Ottawajokea reunustavista aarniometsistä metsäteollisuuden käyttöön. Chaudièren ja Rideaun putouksille rakennettiin suuria sahoja, ja kaupungista kehittyi nopeasti puutavarakaupan keskus. Vuonna 1857 Ottawasta tuli Kanadan uusi pääkaupunki kuningatar Viktorian määräyksestä. Syynä tähän oli kaupungin varallisuuden nopea kasvu ja edullinen sijainti englannin- ja ranskankielisen Kanadan rajalla. Ottawan muodonmuutos piskuisesta sahakaupungista Kanadan pääkaupungiksi alkoi 1860, kun uusgoottilaiset parlamenttirakennukset valmistuivat korkealle kukkulalle Ottawajoen rannalle. Kanada
Kanadassa on 36 kansallispuistoa ja 6 kansallista luonnonsuojelualuetta. Kanadan kansallispuistojärjestelmän tarkoituksena on suojella alueita jokaiselta Kanadan 39 maantieteelliseltä alueelta. Puistolla on suuria kokoeroja, sillä Saint Lawrencen saarten kansallispuisto on alle yhdeksän neliökilometrin laajuinen, kun Wood Buffalon kansallispuisto on lähes 45 000 neliökilometriä. Tunnetuimpia puistoja ovat Banffin ja Jasperin kansallispuistot. Kanadan historia
Kanada selviytyi vuonna 2008 alkaneesta taantumasta paremmin kuin monet muut G8-valtiot tarkasti säädellyn pankkijärjestelmän ansiosta. Kanadasta tuli joulukuussa 2011 ensimmäinen Kioton pöytäkirjasta irtautunut maa. Kanadan talous
Historiallisesti tärkeä asia Kanadan politiikassa on, että vaikka läntinen Kanada on yksi maailman suurimpia energian lähteitä, eteläisellä Ontariolla ja Quebecilla on vähemmän luonnonvaroja hyödynnettävänään. Se on kuitenkin halvempaa Albertalle viedä laivayhteyksien kautta öljynsä Yhdysvaltoihin kuin itäisen Kanadan on. Itäinen Kanada täten vie huomattavia summia öljyä merten yli, ja Ontario hyötyy huomattavasti ydinvoimastaan. Jänisintiaanit
Jänisintiaanit () elävät havumetsän ja tundran rajalla itäisen Kanadan subarktisen alueen pohjoisosassa napapiirin tienoilla Luoteisterritorioissa. Eurooppalaiset antoivat heille tämän nimen koska lumikenkäjänis oli kansalle merkittävin ruoan ja vaatteiden lähde. Kanadan kansalliskirjasto ja -arkisto
Ennen nykyistä organisaatiota Kanadan kansalliskirjasto ja arkisto toimivat erillisinä laitoksina. Kansallisarkiston pohjana oli vuonna 1872 perustettu Maatalousministeriön osasto. Vuonna 1912 siitä muodostettiin itsenäinen arkistolaitos (Public Archives of Canada). Tämä nimettiin vuonna 1987 Kanadan kansallisarkistoksi (the National Archives of Canada). Kansalliskirjasto Kanadaan perustettiin puolestaan vuonna 1953. Mohawkit
Ranskan kuningas Henrik IV päätti maansa sisällissodan päättymisen kunniaksi hankkia uusia siirtomaita Pohjois-Amerikasta. Kuninkaallisen määräyksen alla Samuel de Champlain purjehti Huhtikuussa 1603 Tadoussaciin, joka oli ranskalaisten perustama kauppa-asema Saguenayn ja Saint Lawrencen yhtymäkohdassa nykyisessä Kanadassa. Tadoussecin lähialueilla Champlain liittoutui paikallisten huron-intiaanien kanssa, jotka tunsivat seudun ja toimivat oppaina. Tutkimusmatkat veivät ylös St. Lawrencea ja sen sivujokia ja johtivat paikkaan, joka sai nimekseen Quebec. Tämä tapahtui 8.7.1608 ja päivästä tuli Kanadan syntymäpäivä. Kanadanhanhi
Kanadanhanhi ("Branta canadensis") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva suurikokoinen hanhilaji, joka on istutettuna levinnyt Eurooppaan ja myös Suomeen. Kanadan historia
Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat Ranskalle, joka alkoi pian asuttaa Kanadaa. Britannia alkoi kiinnittää enemmän huomiota alueeseen, kun se sai vihjeitä hyvistä turkismaista. Turkiskauppaa siihen asti hallinnut Ranska joutui jatkossa kilpailemaan brittien perustaman Hudson's Bay Companyn kanssa. Ranska alkoi hiljalleen menettää asemiaan Kanadassa ja seitsenvuotisen sodan päättäneessä Pariisin rauhassa 1763 se menetti Kanadan Britannialle. Kanadanhanhi
Alun perin kanadanhanhi on kotoisin Pohjois-Amerikasta, missä se pesii Kanadassa ja Yhdysvaltojen pohjoisosissa, ja talvehtii muualla Yhdysvalloissa ja Meksikossa. Se on Pohjois-Amerikan yleisin hanhilaji, niitä arvioidaan elävän mantereella 9–10 miljoonaa yksilöä. 1800-luvun lopulla laji oli paikoitellen hyvin uhanalainen, mutta nykyään kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee sen elinvoimaiseksi. Kanada-päivä
Kanada-päivälle on tyypillistä isänmaalliset juhlamenot. Useimmat kaupungit järjestävät omat juhlansa, joissa esiintyy usein ilotulituksia. Ohjelmanumeroissa on yleensä kanadalainen teema. Monilla ihmisillä on juhlinnassa mukanaan Kanadan lippuja, ja jotkut jopa maalaavat naamansa Kanadan kansallisväreillä, punaisella ja valkoisella. Montreal tunnetaan suurimpana juhlakaupunkina. Erityisesti Ottawassa juhlintaan käytetään paljon rahaa. Siellä joka vuosi sadattuhannet juhlijat kokoontuvat parlamenttikukkulalle juhlimaan. Kanadan historia
Moderni Kanada syntyi Charlottetownissa, kun edustajia Nova Scotiasta, New Brunswickistä, Prinssi Edwardin saarelta, Ontariosta ja Quebecistä kokoontui muotoilemaan uuden kansakunnan perustuslain. Ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran 1864, ja parlamentti hyväksyi perustuslain 1867. Alkujaan itsehallinnollinen Kanada tunnettiin nimellä Kanadan dominio. Kanada
Vuoden 1812 sota, käytiin Yhdysvaltain ja Britannian välillä. Siinä Kanadasta tuli merkittävä taistelukenttä. Sodan aikana Yhdysvallat yritti liittää Kanadan itseensä, mutta sota päättyi lopulta umpikujaan. Gentin rauhassa 1814 palautettiin sotaa edeltävä tilanne, mutta siinä myös määritellään Yhdysvaltain ja Kanadan raja Lake of the Woodsille asti. Britannian kiinnostus oli suunnattu enemmän Euroopassa käytyihin Napoleonin sotiin, joiden päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan. Vuoden 1812 sodan jälkeen pienen eliitin valta kasvoi, mikä kärjistyi 1837 kummassakin siirtokunnassa alkaneeseen kapinaan. Tämän jälkeen siirtokunnat liitettiin 1840 yhteen Kanadan provinssiksi ja perustettiin Kanadan parlamentti, johon kumpikin siirtokunnista sai yhtä monta paikkaa.
Moderni Kanada syntyi, kun Nova Scotian, New Brunswickin, Prinssi Edwardin saaren, Ontarion ja Quebecin edustajat muotoilivat kansakunnan perustuksen. Perustuslaki hyväksyttiin 1867 ja itsehallinnollista konfederaatiota kutsuttiin alkujaan Kanadan dominioksi. Se alkoi heti pyrkimään laajentumaan länteen, ja ensimmäisen pääministerin John A. Macdonaldin hallitus osti 1869 Hudson’s Bay Companylta Rupertinmaan 300 000 punnalla. Louis Rielin johtaman Redjoen kapinan takia osto virallistui vasta seuraavana vuonna. Lisäksi kapinan seurauksena métiseille lohkaistiin uudesta Luoteisterritoriot-nimellä tunnetusta alueesta Manitoban provinssi. Brittiläinen Kolumbia liittyi 1871 dominioon talousvaikeuksien takia, ja sille luvattu Canadian Pacific Railway valmistui 1885. Kanada
Kanadassa on syntynyt useita tunnettuja elokuvanäyttelijöitä ja -ohjaajia, mutta he tekevät uraansa usein Hollywoodissa eivätkä näin yleensä saa tunnustusta kanadalaisina. Kanadassa tuotetaan myös monia Hollywood-elokuvia, ja erityisesti Vancouverin seutua on alettu kutsua Pohjois-Hollywoodiksi. Kanadan oma elokuvatuotanto on kuitenkin vaikeuksissa, sillä yhdysvaltalaiset elokuvat valtaavat usein maan elokuvateatterit, joihin on vaikea saada mahtumaan kotimaassa tehtyjä elokuvia. Tunnetuimpia kanadalaisia ohjaajia ovat muun muassa David Cronenberg, Paul Haggis ja James Cameron. Tunnettuja näyttelijöitä ovat muun muassa Jim Carrey, Michael J. Fox, Keanu Reeves ja Donald Sutherland. Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat
Kanadan ilmavoimat (CAF) perustettiin vuonna 1920 ensimmäisessä maailmansodassa Euroopassa toimineiden ilmavoimien lyhytaikaisten kahden laivueen seuraajaksi. Uudet ilmavoimat oli pitkälti keskittynyt siviilioperaatioihin, kuten metsätalous, maanmittaus ja salakuljetuksen vastainen partiotoiminta. Vuonna 1923 ilmavoimat yhdistettiin Maanpuolustuskorkeakoulun kanssa, ja vuotta myöhemmin CAF:lle myönnettiin nimi Kanadan kuninkaalliset ilmavoimat (RCAF). 1920-luvun lopulla ilmavoimista kehittyi enemmän sotilaallinen järjestö. RCAF kärsi määrärahojen puutteesta 1930-luvun alussa, mutta kehittyi vuosikymmenen jälkipuolella. Kuitenkin 1930-luvun lopulla RCAF:ta ei pidetty merkittävänä. Toisen maailmansodan aikana RCAF oli huomattavasti laajentunut neljänneksi suurimmaksi liittoutuneiden ilmavoimiksi. Sodan aikana RCAF oli mukana taistelutoiminnassa Isossa-Britanniassa, Luoteis-Euroopassa, Pohjois-Atlantilla, Egyptissä, Italiassa, Sisiliassa, Maltalla, Ceylonilla, Intiassa, Burmassa ja kotimaan puolustuksessa. Kanadan urheilu
Kanadalla on kaksi virallista urheilulajia. Valtion perustamisesta lähtien vuoteen 1994 ainoa virallinen laji oli alkuperäiskansojen kehittämä haavipallo eli lacrosse. Vuonna 1994 hallitus esitti, että ainoastaan jääkiekkoa pidettäisiin maan virallisena urheilulajina. Alkuperäiskansat kuitenkin vastustivat ehdotusta, sillä niiden mukaan se olisi laiminlyönyt alkuperäiskansojen ainutlaatuisen lajin. Näin ollen 12. toukokuuta 1994 jääkiekosta tehtiin Kanadan virallinen talviurheilulaji, ja haavipallosta virallinen kesäurheilulaji. Kanadan historia
Kanadan ja Yhdysvaltain läheiset suhteet johtivat 1988 vapaakauppasopimukseen maiden välilä. Vuonna 1992 se laajeni, ja perustettiin NAFTA, johon kuului myös Meksiko. Sopimuksen laajentamisesta muuallekin latinalaiseen Amerikkaan on ollut sen jälkeen puhetta. Vaikka erityisesti Yhdysvaltain ja Kanadan taloudellinen suhde on hyvä, maiden välillä oli vuonna 2003 poliittista kinaa Irakin sodasta. Jean Chrétienin hallitus piti Kanadan virallisesti sodan ulkopuolella, mikä herätti vastustusta erityisesti konservatiivisessa oppositiossa. Myös Yhdysvaltain Kanadan-suurlähettiläs Paul Cellucci moitti Kanadan linjaa, ja Chrétien jopa uhkasi lähettää Celluccin takaisin kotiin. Samana keväänä Torontoa koitteli pahin SARS-epidemia Aasian ulkopuolella. Labrador
Alueen nimi on yksi Kanadan vanhimpia eurooppalaisperäisiä nimiä. Nimi tulee luultavasti johdoksena portugalilaiselta merenkävijältä João Fernandesilta, joka oli "labrador" eli maanomistaja ("landowner") Azoreilta. Hän havaitsi Labradorin ensimmäisenä eurooppalaisena yhdessä Pedro de Barcelosin kanssa vuonna 1492. Kanadan historia
1800-luvun lopulla teollistuminen, Yukonin kultalöydökset ja kanadalaistuotteiden kysynnän kasvu saivat maan talouden kukoistamaan. Lisäksi rautatie avasi helpomman mahdollisuuden uudiasutuksille, joten vuosien 1885–1914 aikana noin 4,5 miljoonaa siirtolaista tuli Kanadaan. Näihin kuului isoja ryhmiä muualta Amerikasta ja Itä-Euroopasta, erityisesti Ukrainasta. Optimismi valtasi kanadalaiset, ja pääministeri Wilfrid Laurier julisti, että 1900-luku on Kanadan vuosisata. Monet muuttivat preerioiden maatalousalueille, jossa uudisasukkaille irrotettiin 1905 kaksi uutta provinssia, Alberta ja Saskatchewan. The Canadian Press
The Canadian Press () on Kanadan tunnetuin ja merkittävin uutis- ja tietotoimisto. Se on perustettu vuonna 1910 ja on maansa suurin uutistoimisto. Yhtiön kotipaikka on Toronto. Tämän lisäksi tietotoimistolla on aluetoimistoja myös 12 muulla paikkakunnalla Kanadassa ja yksi toimisto Yhdysvaltain pääkaupunki Washingtonissa. Sen ulkomailta välittämästä uutisaineistosta valtaosa tulee yhdysvaltalaiselta Associated Pressiltä ja brittiläiseltä Reutersilta. Kanadan maantiede
Puurajan eteläpuolella, Alaskasta Kanadan pohjoisten territorioiden yli Newfoundlandiin, sijaitsee yksi maailman suurimmista havupuualueista. Idässä, Suurilta järviltä Atlantin rannikolle, kasvaa pääasiallisesti sekametsiä, joissa esiintyy muun muassa sokerivaahteria, pyökkejä, mäntyjä ja kanadanhemlokkeja. Etelärajan alangot ovat lehtimetsien peitossa. Siellä kukkii pähkinäpuiden, tammien ja jalavien lisäksi kastanjoita, metsävaahteria sekä saksanpähkinäpuita. Kanadan liikenne
Suuri valtatiejärjestelmä, Trans-Canada Highway, yhdistää kaikki kymmenen provinssia toisiinsa itä-länsisuunnassa. Siihen kuuluva Yellowhead Highway on suuri järjestelmään kuuluva valtaväylä, joka yhdistää Brittiläisen Kolumbian, Albertan, Saskatchewanin ja Manitoban. Kanadassa ei kuitenkaan ole kattavaa kansallistä valtatiejärjestelmää, koska päätökset teiden rakentamisesta kuuluvat provinsseille. Vuosina 2000 ja 2001 hallitus harkitsi rahoittavansa koko Trans-Canada Highwayn muuttamisen moottoritieksi. Vaikka rahoitus mahdollistettiin joillekin provinsseille joidenkin järjestelmän teiden osalta, hallitus lopulta päätti olla jatkamatta sitä. Rahoitusta vastustettiin joidenkin tiejärjestelmän osuuksien vähäisen liikenteen vuoksi. Kanadan kansallissymbolit
Lippu on toiminut virallisena Kanadan lippuna vuodesta 1965 alkaen, jolloin kuningatar Elisabet II julisti sen viralliseksi. Sitä ennen, ensimmäisen maailmansodan jälkeen, Kanada käytti useita variaatioita Red Ensign -lipusta, joka toimi Vaahteralipun käyttöönottoon asti Kanadan de facto -lippuna. Kanada
Ilmasto on vaihtelevaa Kanadan eri osissa. Yli puolet maasta on subarktisen ilmaston vaikutusalueella. Siellä kesät ovat viileitä ja talvet erittäin kylmiä. Keskisissä eteläosissa, tasankoalueilla on puolestaan tyypillinen mannerilmasto kuumine kesineen ja kylmine talvineen. Suuret järvet puolestaan leudontavat Etelä-Ontarion ja Quebecin ilmastoa. Kanada-cup 1991
Mestaruuden vei Kanada, joka löi loppuotteluissa Yhdysvallat. Kanada-cupin viiden turnauksen historiassa ainoastaan tänä vuonna voittajamaa ei hävinnyt turnauksessa yhtään ottelua. Suomi sijoittui turnauksessa kolmanneksi, ja pääsi ensimmäistä kertaa historiassa välieriin asti. Neuvostoliitolle turnaus oli taas pettymys verrattuna aikaisempiin Kanada-cup turnauksiin. Taustalla oli vaikuttamassa Neuvostoliiton poliittinen tilanne, moni pelaaja kieltäytyikin maajoukkuekutsusta ennen turnausta. Tämä oli myös viimeinen turnaus jossa Neuvostoliiton jääkiekkojoukkue oli mukana. Ottawan yliopisto
Ottawan yliopisto on julkinen kaksikielinen yliopisto Kanadan pääkaupungissa Ottawassa. Se on Pohjois-Amerikan suurin kaksikielinen yliopisto; opetusta annetaan sekä englannin että ranskan kielellä. Yliopisto on yksi Kanadan vanhimmista, sillä se on alkujaan perustettu vuonna 1848 nimellä "College of Bytown". Oppilaitoksen nimi muutettiin muotoon "College of Ottawa" 1861. Yliopistoksi se nimettiin vuonna 1866. Kanadan kivikausi
Kanadan kivikausi oli aikaa, jolloin alkuperäiskansat saapuivat Kanadaan, ja vaelsivat siellä, sieltä ja sinne. Epäillään paleointiaanien kulkeneen nykyisten Yhdysvaltain alueelle ja etelämmäs Kanadan kautta jääkauden lopuilla, jolloin mannerjäätikkö oli jo osin sulanut. Alussa kulttuuri pohjautui pitkälti metsästykseen ja keräilyyn, mutta myöhemmin maanviljely levisi Etelä-Kanadaan. Kanada
Kanada oli mukana ensimmäisessä maailmansodassa osana brittiläistä imperiumia. Sodan alkuvuosina yli 300 000 vapaaehtoista lähti sotaan, mutta vuonna 1917 otettiin maassa käyttöön asevelvollisuus, mikä kiristi erityisesti quebecilaisia. Sodan jälkeen William Lyon Mackenzie King alkoi ajaa Kanadan itsenäisyyttä, ja vuonna 1919 Kanadasta tuli Kansainliiton jäsen. Kanada itsenäistyi 1931, kun Britannian parlamentti hyväksyi Westminsterin säädöksen. Britannialle jäi silti oikeus puuttua Kanadan perustuslakiin. Kanadan politiikka
Kanadan puolustuspolitiikan tärkeimmät tekijät ovat järjestyksessä Kanadan turvallisuus, Pohjois-Amerikan turvallisuus ja kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden edistäminen. Keskeisenä tekijänä Kanadan puolustuspolitiikassa on Nato, johon se on kuulunut järjestön perustamisesta lähtien. Kanadan ja Yhdysvaltain välillä on ollut puolustuspoliittista yhteistyötä jo pitkään. Maat solmivat 1940 Ogdensburgin sopimuksen. Sitä ennen Kanada oli puolustuspoliittisesti ollut läheisessä suhteessa Britanniaan, mutta natsi-Saksan uhka Euroopassa laittoi maan kääntymään Yhdysvaltain puoleen. Naton lisäksi Yhdysvallat ja Kanada tekee yhteistyötä muun muassa Pohjois-Amerikan ilmapuolustuksesta vastaavassa NORAD-organisaatiossa. Newfoundland ja Labrador
Newfoundland ja Labrador (engl. "Newfoundland and Labrador", ransk. "Terre-Neuve-et-Labrador", iir. "Talamh an Éisc agus Labradar", latin. "Terra Novaon") on Kanadan kronologisesti kymmenes provinssi. Tämän aseman se saavutti 1946 Newfoundlandin nimellä. Vuodesta 1964 nimeen liitettiin loppuosa Labrador, joka kuvaa paremmin aluetta. Puolet provinssista on suurella Newfoundlandin saarella, joka sijaitsee Atlantin valtameressä. Toinen puoli provinssista on valtavan Labradorin niemimaan pohjoisosa – eteläosa kuuluu Québecin provinssiin. Kanadantuija
Kanadantuija ("Thuja occidentalis") on sypressikasveihin kuuluva havupuu, joka kasvaa luonnonvaraisena Kanadan kaakkoisosassa ja Yhdysvaltojen koillisosassa. Kanadantuija oli varhaisimpia Pohjois-Amerikasta Eurooppaan tuotuja puita (noin vuonna 1566). Kanadan maantiede
Pohjoinen vedenjakaja valuttaa Albertan, Manitoban ja Brittiläisen Kolumbian pohjoisosien, joidenkin Yukonin osien, sekä pääosan Luoteisterritorioiden ja Nunavutin vedestä. Kanadan pisintä jokea, Mackenzietä, lukuun ottamatta se ei ole paljon vesivoimakäytössä. Vedenjakajan muita suurimpia jokia ja järviä ovat Peacejoki, Athabascajoki, Iso Karhujärvi ja Iso Orjajärvi – jotka ovat kaksi suurinta järveä, jotka ovat täysin Kanadan rajojen sisällä. Kaikki nämä joet ja järvet ovat yhteydessä Mackenzieen, joten sitä pitkin virtaa suurin osa pohjoisen vedenjakajan vedestä. Kanadan historia
Ensimmäiset amerikkalaiset saapuivat Aasiasta Beringinsalmen ylittänyttä Beringian maakannasta pitkin 20 000–40 000 vuotta sitten. New Mexicon Clovisista löydettyjen nuolenkärkien perusteella maakannas ylitettiin noin 16 000 vuotta sitten. Clovisin nuolenkärjet ovat vanhin varmistettu todiste ihmisistä Pohjois-Amerikasta, mutta vanhempiakin, epävarmempia löytöjä on tehty ympäri Pohjois-Amerikkaa. Yukonista Old Crow Flatsin eläinten luut ovat yli 80 000 vuotta vanhoja, mutta tutkijat eivät ole varmoja, ovatko luut ihmisten käsittelemiä. Kanadan maantiede
Vaikka suurin osa arktisesta Kanadasta on nähtävästi pysyvää jäätä ja tundraa puurajan pohjoispuolella, se käsittää vaihtelevia geologisia alueita, muun muassa maailman pohjoisimman vuoriston. Arktiset alangot ja Hudsoninlahti käsittävät huomattavan osan Kanadan kilvestä. Arktisen alueen maaperä muodostuu pääosin ohuen pintamaan alla olevasta ikiroudasta, mikä tekee rakentamisesta vaikeaa ja usein riskialtista, sekä maanviljelyä käytännössä mahdotonta. Alueelta on löydetty öljyä ja kaasua, mutta niiden hyödyntäminen on ollut vaikeaa suurien kustannuksien takia. Kanadan lippu
Aikaisemmin, vuodesta 1868 alkaen, Kanada käytti useita variaatioita "Red Ensign" -lipusta, joka toimi Vaahteralipun käyttöönottoon asti "de facto" Kanadan lippuna. Vuonna 1964 Kanadan pääministeri Lester Pearson esitti lippuehdotuksen, joka oli samanlainen kuin Kanadan nykyinen lippu paitsi että punaisten raitojen tilalla oli siniset raidat symboloimassa Tyyntämerta ja Atlanttia. Valkoinen neliö kuvaa lumista Kanadaa. Vaahteranlehti on Kanadan vanha tunnus, joka perustuu siihen, että vaahteraa kasvaa erittäin paljon Kanadassa. Kanadan kansallisväreiksi saivat riittää punainen ja valkoinen (toisin kuin Pearsonin ehdotuksessa, raidoista tuli punaiset). Punainen väri symboloi verta, jonka kanadalaiset sotilaat vuodattivat maailmansodissa. Lippu tuli käyttöön 15. helmikuuta 1965, kun kuningatar Elisabet II vahvisti sen. Kanada-päivä
Kanada-päivä (, ) on Kanadan kansallispäivä, jota juhlitaan vuosittain 1. heinäkuuta. Kanada-päivä on kansallinen juhlapäivä, jota juhlitaan kaikissa provinsseissa ja territorioissa. Kanadalainen kulttuuri
Kanada tunnetaan metsistään ja vuorijonoistaan, ja niissä asustelevista eläimistään, kuten hirvestä, karibusta, majavasta, jääkarhusta, harmaakarhusta ja kanadanhanhesta. Majavan vertauskuvallinen asema on peräisin siitä, että Kanadan varhainen talous oli sidottu turkiskauppaan. Muita tunnettuja symboleja ovat esimerkiksi Kanadan ratsupoliisi ja maan luonnonvaroista tehdyt tuotteet, kuten vaahterasiirappi. Brittiläinen Pohjois-Amerikka
Brittiläinen Pohjois-Amerikka () oli 1700- ja 1800-luvuilla käytetty nimitys Britannian hallitsemille alueille Pohjois-Amerikan mantereella. Alueet muodostavat nykyisen Kanadan sekä osia nykyisistä Yhdysvalloista. Nimitys oli yleisessä käytössä Yhdysvaltain vapaussodan jälkeen vuodesta 1783 vuoteen 1867 asti, jolloin Kanadan dominio muodostettiin. Kanadan politiikka
Kanada on liittovaltio ja perustuslaillinen monarkia, ja sen valtionpäämies ja muodollinen hallitsija on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija, Elisabet II. Valtionpäämiehen edustajana toimii kenraalikuvernööri, jolla ei ole suoranaista poliittista valtaa. Britannian hallitsija asettaa kenraalikuvernöörin virkaansa, ja nykyinen Kanadan 28. kenraalikuvernööri on David Johnston. Liittovaltioon kuuluu kymmenen provinssia ja kolme territoriota, jotka eivät ole yhtä itsenäisiä kuin provinssit. Kanadan kansallissymbolit
"O Canada" (englanniksi), "Ô Canada" (ranskaksi) tai "O'Kanata" (inuktitutiksi) on Kanadan kansallislaulu. Musiikin sävelsi Calixa Lavallée ja alkuperäiset sanat kirjoitti Sir Adolphe-Basile Routhier, kanadanranskalainen patriootti isänmaalliselle Société Saint-Jean-Baptiste -järjestölle. Englanninkieliset sanat kirjoitti Robert Stanley Weir vuonna 1908. Ne eivät ole kuitenkaan käännös alkuperäisestä. Kanada
Maantieteellisesti Kanada voidaan jakaa kuuteen alueeseen: Kanadan kilpeen, sisämaan tasankoihin, Suurten järvien–Saint Lawrencen alankoon, Appalakeihin, Kordillieerehin ja arktisiin saariin. Kanadan kilpi on vanha peruskallioalue, joka muodostaa noin puolet Kanadan pinta-alasta. Alue on muinaista kulunutta vuoristoa, joka ympäröi Hudsoninlahtea. Kanadan kilven kaakkoispuolella on Suurien järvien ja Saint Lawrence -joen alue, joka ulottuu Ontarion eteläosista Quebecin lounaisosiin. Quebecin itäpuolella kohoavat Appalakit. Kanadan kilvestä lounaaseen on Kanadaan ulottuva Suurten tasankojen jatke. Länteenpäin mentäessä maa kohoaa. Tasankojen länsipuolella onkin useista vuoristoista muodostunut Kordillieerit. Kalliovuoret kohoavat tasankojen länsipuolella, ja Yukonissa sijaitseva Kanadan korkein vuori Mount Logan (5 959 m) kuuluu Saint Eliasin vuoriin. Kanadan pohjoisosan muodostavat arktiset saaret, jossa on monia suuria saaria. Kanadalainen kulttuuri
Kanadan kirjallisuusperinne on monimuotoinen, mutta nuori. Se syntyi 1700-luvun loppupuolella, kun pääasiassa ranskalaiset ja englantilaiset tutkimusmatkailijat ja myöhemmin siirtolaiset saapuivat alueelle ja kuvasivat kirjallisesti uutta siirtokuntaa eurooppalaisille lukijoille. Kanadalainen kirjallisuus on pitkään noudattanut vahvasti eurooppalaista kirjallisuusperinnettä, mutta se on alkanut myös kehittyä omaan suuntaansa, jonka tarkoituksena on ollut luoda aidosti kanadalainen kirjallisuusperinne ja ilmaisutyyli. Kanada
Paleointiaanit saapuivat Kanadaan noin 16 000 vuotta sitten, ja nykyisten inuitien edeltäjä Thulen kulttuuri muodostui noin vuonna 1000. Viikingit asuttivat itärannikkoa hetkellisesti samoihin aikoihin, mutta Kanadan varsinaisesti löysi John Cabot tai Jacques Cartier. Ranska alkoi asuttaa maata 1530-luvulla ja Britannia kiinnostui alueesta sen turkismaiden ansiosta. Hudson’s Bay Company hallitsi pitkään suurta osaa Kanadasta, ja Ranska menetti 1763 Kanadan Britannialle. Kanada itsenäistyi 1931 ja on sen jälkeen toiminut aktiivisesti kansainvälisissä järjestöissä, muun muassa YK:n ja Naton perustamisessa. Kanadan historia
Kanadan historia alkoi vuosituhansia sitten, kun ensimmäiset ihmiset saapuivat nykyisen Kanadan alueelle Beringinsalmen kautta noin 16 000 vuotta sitten. Paleointiaanit levittäytyivät seuraavien vuosituhansien aikana Kanadaan, kun mannerjäätikkö vetäytyi pohjoiseen. Paleoeskimoiden Dorsetin kulttuuri kehittyi noin 2 500 vuotta sitten, mutta sen syrjäytti noin vuonna 1000 inuittien Thulen kulttuuri. Intiaanit olivat asuttaneet Kanadan, kun ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat alueelle. Viikingit asuttivat itärannikkoa hetkellisesti vuoden 1000 paikkeille, ja Kanadan varsinaisesti löysi 1497 Englannin alaisuudessa purjehtinut John Cabot. Kanada
Kanada on hyvin vauras, korkean teknologian teollisuusyhteiskunta, joka muistuttaa Yhdysvaltoja kauppaan keskittyneellä talousjärjestelmällään, tuotantomalleillaan ja korkealla elintasollaan. 1900-luvulla tapahtunut kasvu lopputuotannossa, kaivostoiminnassa ja palvelualalla on tehnyt maatalousyhteiskunnasta teollistuneen ja kaupungistuneen. Kanada on sekä OECD:n että G8:n jäsen, joten se on myös yksi maailman rikkaimmista ja merkittävimmistä talousmahdeista. Vuonna 2012 Kanadan bruttokansantuote oli Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan maailman kymmenenneksi suurin. Kanada
Kanada on monikulttuurinen valtio, mutta maahan ovat vaikuttaneet erityisesti englantilainen, ranskalainen ja amerikkalainen kulttuuri. Yhdysvaltalaisen kulttuurin on pelätty syrjäyttävän oman kulttuurin, joten hallitus on rohkaissut mediaa tuomaan esiin kanadalaista kulttuuria. Populaarikulttuurin edustajista useimmat ovat tehneet uransa ulkomailla, ja esimerkiksi useimmat tunnetuimmista kanadalaisista näyttelijöistä yhdistetään Hollywoodiin. Kanadan suosituin urheilulaji on jääkiekko, joka on haavipallon kanssa maan virallinen kansallisurheilulaji. Kanadan historia
Kanada julisti yhdeksän päivää Puolan offensiivin alkamisen jälkeen 10. syyskuuta 1939 sodan natsi-Saksalle. Alkuun Kanada pyrki pysymään erossa varsinaisista sotatoimista ja lähinnä toimitti raaka-aineita, ruokaa ja ammuksia Liittoutuneille sekä koulutti niiden lentosotilaita. Kanada ajautui kuitenkin sodan jatkuessa mukaan taisteluihin, ja esimerkiksi elokuun 1942 epäonnistunut Dieppen maihinnousu suoritettiin pitkälti kanadalaisin voimin. Suurimman panoksensa kanadalaiset antoivat taisteluun Atlantista, ja Normandian maihinnousussa kanadalaisten johtoon annettiin yksi viidestä rannasta, joille maihinnousu tehtiin. Kaikkiaan sotaan osallistui yli miljoona kanadalaista, ja heistä 42 000 kuoli. Sodan jälkeen Kanadan väkiluku kasvoi yli miljoonalla, kun eurooppalaisia siirtolaisia muutti maahan. Samalla maan talous koki uuden kasvukauden, ja Newfoundland liittyi lopulta 1949 liittovaltioon. Kanada
Vuonna 2016 1 673 785 kanadalaista eli 4,9 % väestöstä ilmoitti kuuluvansa alkuperäiskansoihin. Alkuperäiskansat Kanadassa käsittävät ensimmäiset kansat, métisit ja inuitit. Ensimmäisiin kansoihin kuului 977 230 henkilöä, métiseihin 587 545 ja inuiteihin 65 025. Yli puolet ensimmäisistä kansoista asuu Kanadan länsiosissa. Suhteellisesti eniten heitä oli Luoteisterritorioiden väestöstä (32,1 %) ja määrällisesti eniten Ontariossa (1,8 % provinssin väestöstä, 24,2 % ensimmäisistä kansoista). Métisseistä 80,3 % asui Kanadan länsiosissa ja Ontariossa. Suurin keskittymä heitä oli Ontariossa (120 585). Inuiteista 72,8 % asui inuitien historiallisella asuinalueella, joka tunnetan myös nimellä Inuit Nunangat. Sen alueella inuiteista 63,7 % asui Nunavutissa ja 24,9 % Nunavikissa.