Onko Nokian ja Tampereen välillä lyhyehkö moottoritieosuus?
Valtatie 12
Nokian ja Tampereen välillä on lyhyehkö moottoritieosuus. Toisin kuin valtatiet 3 ja 9, valtatie 12 on viitoitettu Tampereella kulkemaan kehätien sijaan keskustan kautta Rantatunnelia pitkin. Tämä on Suomen vilkasliikenteisin tie pääkaupunkiseudun ulkopuolella, ja tieosuus ruuhkautuu säännöllisesti työmatkaliikenteen aikana.
Länkipohja
Länkipohja on taajama Jämsässä Längelmäveden vesistön koillispäässä. Vuoden 2007 kuntaliitokseen asti se oli Längelmäen keskustaajama. Länkipohjan pohjoispuolitse kulkee Tampereen ja Jyväskylän välinen valtatie 9. Valtatietä pitkin on matkaa Tampereelle 65 kilometriä, Jyväskylään 85 kilometriä sekä Jämsään ja Orivedelle kumpaankin 25 kilometriä. Länkipohjasta lähtevät lisäksi seututiet Kuhmoisiin (30 km), Eräjärvelle (entinen kunta, nykyisin Orivettä, 30 km) ja Kuhmalahdelle (entinen kunta, nykyisin Kangasalaa, 35 km). Längelmäen kirkonkylään Hakosalmelle on matkaa 10 kilometriä. Nokianvirta
Valtatie 12 ylittää Nokianvirran sen niskalla vuonna 1961 valmistunutta Putaansiltaa pitkin ja Nokian eteläiset ja pohjoiset kaupunginosat yhdistävä Emäkoskentie virran puolivälin tienoilla vuonna 1957 valmistunutta Emäkosken siltaa eli Pitäjänsiltaa pitkin. HERE
HERE-kartat ovat tarjolla tietokoneiden ja tablettien lisäksi myös matkapuhelimille. HERE tukee useissa puhelimissa offline-karttoja, jolloin karttojen käyttämiseen ei tarvita datayhteyttä eikä karttojen käytöstä tule datamaksuja esimerkiksi ulkomailla. Tuettuina ovat perinteisesti olleet Nokian käyttämät Symbian-, MeeGo- ja Windows Phone -alustat. Tämän lisäksi HERE on kuitenkin saatavilla myös Applen App Storesta. Android-sovelluskehittäjille HERE-palvelun kehitystyökalut ovat olleet saatavilla vuoden 2013 alkupuolelta. Nokia tarjosi paikkatietopalveluita myös Firefox OS:lle, ja muita asiakkaita ovat muun muassa Bing, Yahoo!,Toyota, BMW, Ford ja Mercedes-Benz. Myös Windows-kartat ainakin Windows 10:ssä käyttävät HERE:n karttoja. Neljä viidestä autoon sisäänrakennetusta navigointijärjestelmästä käyttää Nokian sijaintitietoja. Nokian rautatieasema
Nokian rautatieasema kuuluu Porin radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Asemarakennus on valmistunut Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan viimeistään vuonna 1895 – samoin piirustuksin kuin esimerkiksi Siuron, Karkun, Kiikan ja Kauvatsan asemarakennukset – ja sitä on laajennettu vuosina 1900 ja 1906 arkkitehti Bruno Granholmin suunnitelmien mukaan. Myöhempinä vuosikymmeninä aseman sisätiloja ja ulkonäköä on muutettu useaan kertaan. Rataosa Tampereelta Nokialle avattiin Nokian tehtaan kuljetuksille jo vuonna 1893 ja asema-alueelta rakennettiin tehdasalueelle kapearaiteinen rata. Asema-alueelle rakennettiin tehtaan varastomakasiinit. Nokian tehtaan radalla oli tehdasalueelta rautatieasemalle alun perin hyvin jyrkkä nousu, jota loivennettiin myöhemmin voimalaitoksen kanavatöiden yhteydessä. Vuonna 1952 rakennettiin leveäraiteinen pistoraide tehdasalueelta Porin radan alitse ratapihalle. Kapearaiteinen rata asemalta tehdasalueelle purettiin vuonna 1961 ja tehdasalueen sisäinen kapearaideliikenne lopetettiin vuonna 1972. Asemalta rakennettiin pistoraiteet myös kumitehtaalle vuonna 1925 ja SOK:n suurmyllylle vuonna 1940 sekä öljyraide valtion varmuusvarastolle vuonna 1971. Nokia-missio
Koivisto osallistui Tampereen piispanvaaliin talvella 2008, mutta sai ehdokkaista vähiten ääniä. Pian tämän jälkeen hän ilmoitti eroavansa kirkosta ja perustavansa Nokia Mission rinnalle uuden kirkkokunnan saman vuoden syksyllä. Nokia (kaupunki)
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Nokian keskustaajama ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Nokian lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 334 112 asukasta ja sen pinta-ala on 276,23 neliökilometriä. Tampere-Pirkkalan lentoasema
Lentoasema sijaitsee noin 15 kilometriä Tampereen keskustasta lounaaseen. Seututie 308 (Lentoasemantie) yhdistää lentoaseman pohjoiseen Tampereen kehätielle Tampereen ja Nokian suuntiin ja yhdystie 3003 etelään Lempäälän suuntaan. Tammer Tehtaat
Tammer Tehtaat Oy yhdistettiin 1969 Oy Nokia Ab:hen. Tämä jälkeen Kalkussa sijainnut tehdas keskittyi hihnojen ja telamattojen valmistukseen kun taas paloletkujen valmistus siirtyi Tampella Oy:lle. Tampereen hihnatehtaan omistajina olivat Nokian jälkeen Trelleborg Ab, Svedala Industri Ab ja vuodesta 2001 Metso Oyj. ContiTech Finland Oy osti vuonna 2013 Metso Minerals Finland Oy:n kuljetinhihnaliiketoiminnan ja kuljetinhihnoja valmistavan Tampereen hihnatehtaan. Orivesi
Orivesi sijaitsee noin puolen tunnin ajomatkan päässä Tampereelta. Tampereelle on noin 40 km ja Jyväskylään 109 km. Oriveden kautta kulkee valtatie 9 Turusta Tampereen, Jyväskylän, Kuopion ja Joensuun kautta Tohmajärven Niiralaan, ja siltä erkanevat kantatie 66 Virtain kautta Lapualle sekä kantatie 58 (johon kuuluu myös Kangasalan Huutijärveltä tuleva entinen valtatie 9) Mänttään. Nokia N900
Nokia N900:ssa on OMAP 3430 ARM Cortex A8, joka on Texas Instrumentsin valmistama järjestelmäpiiri (), joka pohjautuu 65 nanometrin CMOS-prosessiin. OMAP 3430 koostuu kolmesta mikroprosessorista; Cortex A8 kellotaajuudella 600 MHz (tukee kellotaajuuksia jopa 1,15 GHz saakka oikein toteutetun ylikellotuksen avulla), jota käytetään käyttöjärjestelmän ja sovellusten pyörittämiseen, Imagination Technologiesin valmistama PowerVR SGX 530 -grafiikkaprosessori, joka tukee OpenGL ES 2.0:aa ja pystyy tekemään jopa 14 MPolys/s ja TMS320C64x, digitaalinen signaaliprosessori, jonka kellotaajuus on 430 MHz ja se huolehtii kuvanprosessoinnista (kamera), äänen prosessoinnista (puhelinominaisuudet) ja tiedonlähetyksestä. TMS320C64x:n päätarkoitus on vapauttaa Cortex A8 ääni- ja videosignaalin prosessoinnista. Lisäksi joidenkin N900-laitteiden OMAP 3430 on onnistuneesti ylikellotettu jopa 1150 MHz saakka muokatun ytimen avulla sekä muokkaamalla ytimen virta-asetustiedostoa. Järjestelmällä on 256 MB omaa korkean suorituskyvyn keskusmuistia (Mobile DDR), jonka parina on käyttöjärjestelmän hallinnoima 768 MB:n sivutustila. Tämä tarjoaa yhteensä 1 GB:n verran virtuaalista muistia. Nokia Networks
Vuonna 1981 Nokia osti Televan osake-enemmistön ja nimesi sen Telenokia Oy:ksi. Vuonna 1992 Nokia osti valtion osuuden Telenokiasta ja antoi sille nimen Nokia Telecommunications. Lokakuussa 1999 yhtiön nimeksi tuli Nokia Networks, koska se oli keskittynyt tietoliikenneverkkoihin. Vuonna 2007 Nokia ja Siemens yhdistivät verkkoliiketoimintansa nimelle No­kia Sie­mens Net­work­s (NSN). Kesällä 2013 Nokia osti Siemensin puolikkaan yrityksestä, jolloin siitä tuli Nokian tytäryhtiö Nokia Solutions and Networks (NSN) Vuonna 2014 verkkoliiketoiminnasta oli jo tullut Nokian päätoimiala, tappiollinen matkapuhelintoiminta myytiin Microsoftille, NSN nimettiin Nokia Networksiksi ja sen toimitusjohtaja Rajeev Surista tuli koko Nokian uusi toimitusjohtaja. Bochum
Kaupunki on merkittävä teollisuuskeskus, jossa on runsaasti etenkin metalli-, kone- ja kulkuneuvoteollisuutta. Siellä on General Motorsin tehdas, jossa valmistetaan Opel Astraa. Tämän lisäksi kaupungissa oli Nokian tehdas, jossa valmistettiin aluksi televisioita ja myöhemmin matkapuhelimia. Nokia kuitenkin sulki tehtaan kesällä 2008. Uusi korvaava matkapuhelintehdas on rakennettu Romaniaan. Valtatie 12
Valtatiellä 12 kulkee etenkin kaupunkien läheisyydessä lyhyen matkan vakiovuoroja sekä joitain pidempiä vakiovuoroja. Näiden lisäksi tiellä on lukuisia pikavuoroja, jotka kulkevat Raumalta Huittisiin. Osa vuoroista jatkaa Helsinkiin, osa päättyy Huittisiin, josta on vaihtoyhteyksiä Tampereelle. Tampereen ja Lahden välillä on kattava pikavuorotarjonta, joista osa jatkaa Kouvolan tai Loviisan kautta Kotkaan. Nokia (yritys)
Saksan Bochumin tehdas suljettiin kesäkuussa 2008 ja yhtiö ilmoitti marraskuussa 2008 aloittavansa neuvottelut Turun toimipisteen lopettamisesta tammikuussa 2009. Helmikuussa 2009 Nokia ilmoitti sulkevansa Jyväskylän toimipisteensä (320 työntekijää), joka oli siirretty Jyväskylään Äänekoskelta 1990-luvun lopulla. Pirkan Hölkkä
Pirkan Hölkkä on vuotuinen syksyisin Valkeakoskelta Tampereelle juostava tai käveltävä kaikille avoin tapahtuma. Hölkän järjestää Tampereen Taivaltajat ja Valkeakosken Retkeilijät. Lähtö tapahtuu joka vuosi lokakuun ensimmäisenä sunnuntaina yhteislähtönä klo 9.00 Valkeakosken Tehtaan kentältä. Maali on Tampereen aikuiskoulutuskeskuksen pihassa Nirvan kaupunginosassa. Matkan pituus on 33 km. Reitti on vaihtelevasti katuosuutta, pururatoja, metsäteitä ja -polkuja. Asfaltin osuus reitillä on vain noin viisi kilometriä. Järjestäjien tavoitteena on ollut sisällyttää reitille mahdollisimman paljon metsäpolkuja ja pikkuteitä, jotta syksyinen luonto tulisi lähelle hölkkään osallistujia. Valtatie 3
Tampereen läntinen kehätie oli pitkään hyvin ruuhkautunut. Tiehallinto aloitti vuonna 2003 kehätien rakentamisen moottoritieksi. Ensimmäisessä vaiheessa syksyllä 2006 Rajaniemen ja Kalkun välille valmistui seitsemän kilometrin moottoritieosuus, johon sisältyi kolme eritasoliittymää sekä uusi Rajasalmen silta. Vuonna 2006 aloitetussa toisessa vaiheessa rakennettiin yhteensä 13,3 kilometriä moottoritietä väleille Lakalaiva–Pirkkala ja Kalkku–Soppeenmäki. Toisessa vaiheessa kolmostiellä parannettiin neljää olemassa olevaa eritasoliittymää sekä rakennettiin uudet Pikku-Ahveniston, Myllypuron ja Linnakorven eritasoliittymät. Lisäksi parannettiin Maatialan eritasoliittymää valtatiellä 12 ja rakennettiin uusi Kankaantaan eritasoliittymä valtatielle 11. Toinen vaihe valmistui vuonna 2008. Koko hanke maksoi noin 114 miljoonaa euroa. Valtatien 4 historia
Vuonna 1992 valmistui Jyväskylän eteläpuolelle Pukinniityn ja Pumperin välille 3,9 kilometrin pituinen moottoritie. Nelostien siirryttyä vuonna 1996 Päijänteen itäpuolelle siirtyi se Jyväskylän seudulla kulkemaan Vaajakosken ja Jyväskylän välistä moottoritietä. Pukinniityn ja Pumperin välinen moottoritie, samoin kuin Rantaväylä aivan pohjoisinta osuutta lukuun ottamatta jäivät osaksi valtatietä 9. Samana vuonna valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa. Yhdystie 3495
Yhdystie 3495 on Tampereella Lakalaivasta Tammelaan kulkeva yhdystie. Tie on tärkein etelästä Tampereen keskustaan liikennettä välittävä väylä. Tie oli ennen osa valtatietä 3, mutta 1990-luvun puolivälissä valtatie linjattiin kulkemaan Tampereen läntisen kehätien kautta. Teisko
Kunnassa sijaitsee myös Teiskon radio- ja televisioasema (maston korkeus 325 m). Teiskossa on kaksi koulua: yhtenäiskouluna (ylä- ja alakoulu) toimiva Kämmenniemen koulu sekä sen Terälahden toimipiste (alakoulu). Teiskon tärkein liikenneväylä on Tampereen ja Ruoveden välinen seututie 338, joka kulkee kaikkien suurimpien kylien – Kämmenniemen, Terälahden ja Velaatan – kautta. Maisansalossa on SF-Caravan Pirkanmaa ry:n leirintäalue ja sen lähellä toimii Metallityöväen liiton kurssikeskus Murikka-opisto. Nokian rautatieasema
Henkilöliikenne Nokian asemalla aloitettiin uudelleen vuonna 2003, ja siellä pysähtyvät kaikki Tampereen ja Porin väliset junat (seitsemän vuoroparia). Rautatieaseman vieressä on linja-autoasema, jossa Matkahuollon asiamiespiste, taksiasema ja kahvila-kioski sekä liikekeskus, jossa sijaitsevat muun muassa poliisiasema ja vohvelikahvila. Lipunmyynti tapahtuu lippuautomaatista. Tampere
Tampereen kaupunki vastaa joukkoliikenteen viranomaisena Tampereen lisäksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan, Vesilahden ja Ylöjärven alueella. Vuonna 2013 sisäisestä joukkoliikenteestä vastasi 71-prosenttisesti liikennelaitos Tampereen Kaupunkiliikenne. Bussiliikenteen lisäksi Tampereelle on rakenteilla raitiotie. Tampereen kaupunginvaltuusto päätti rakentamisesta marraskuussa 2016 ja ensimmäisen vaiheen rakennustyöt alkoivat vuonna 2017. Lähijunaliikettä yritetään parantaa liikennejärjestelmän toimivuutta ja palvelutasoa lisäämällä, sekä panostamalla lippujärjestelmään ja liikennöintiin. Kaupungissa toimi myös johdinautoliikenne vuosina 1948–1976. Norrköping
Kaupungissa on pieni lentokenttä, josta lennetään Visbyhyn, Kööpenhaminaan, Müncheniin, Helsinkiin ja Alicanteen. Helsingin ja Norrköpingin väliä lentää Flybe Nordic. Alicanten ja Norrköpingin väliä lentää Ryanair. Syväsatamaan tulee isojakin rahtialuksia, ja niissä pääsi aiemmin matkustajana myös Helsingistä Norrköpingiin. Moottoritie E4 kulkee kaupungin ohi sen länsipuolelta ohikulkutienä. Eurooppatie E22 Kalmariin ja Malmöhön alkaa Norrköpingistä. Rautateitse pääsee Tukholmaan kahdessa tunnissa InterCity-junalla ja X2000-junalla puolessatoista tunnissa. Junamatka Malmöhön kestää noin 3 tuntia ja Kööpenhaminaan 3 h 40 min. Kaupungin sisäisessä liikenteessä voi matkata myös raitiovaunuilla.Hageby–Navestad on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan aluetta, jonka paikalliset rikolliset ovat ottaneet hallintaansa ja alueilla tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja kiristystä. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia hyökkäysten vuoksi. Nokian Renkaat
Kesäkuussa 2015 Tampereen käräjäoikeuteen jätettiin haastehakemus, jossa useita yrityksen entisiä, vuoden 2011 paikkeilla irtisanoutuneita työntekijöitä epäillää tuote- ja tuotannonkehitystietojen vuotamisesta. 2017 kahdeksan entistä työntekijää sai ehdollista vankeutta ja kaksi sakkoja. Päätekijät asetettiin liiketoimintakieltoon. TERN-tieverkko
TERN-tieverkon tavoitteena on, että perusverkko on vuoteen 2030 ja kattava verkko 2050 mennessä moottoritietasoinen. Pohjoisessa Suomessa tästä kuitenkin tingittäneen liikennemäärien takia. Kuitenkin korkealaatuisen tieverkon vaatimuksena on eritasoliittymät ja tasoliittymien poisto, käytännössä moottoritien toinen ajorata eli moottoriliikennetie. Lapissa ensimmäinen pidempi moottoriliikennetie on merkitty maakuntakaavaan Koivun ja Rovaniemen välille. Tämä on mahdollista jatkaa saman projektin yhteydessä Kemiin nykyisen tien linjaukselle, koska nykyisellä tiellä on jo rinnakkaistie. Näin koko osuus Tyrnävältä Rovaniemelle olisi 2030-luvun alkuun mennessä joko moottoritietä tai moottoriliikennetietä. Keski-Suomen maakuntavisioon 2035 on merkitty valtateiden 4 ja 9 rakentaminen maakunnan alueella moottoritieksi. Kanta-Hämeen maakuntavisioon 2035 on merkitty valtateiden 2 ja 9 rakentaminen maakunnan alueella moottoritieksi. Myös Forssan kaupunki ajaa koko valtatien 2 rakentamista moottoritieksi. Valtatie 3 saatetaan linjata tulevaisuudessa Seinäjoen kautta Kurikan sijasta liikennemäärien, parempilaatuisen tien takia sekä Etelä-Pohjanmaan keskuskaupungin yhdistämiseksi runkoverkkoon. Nokia (kaupunki)
Matka-aika Nokialta Tampereelle on junalla 14 minuuttia ja linja-autolla nopeimmillaan 20 minuuttia. Nokian ja Porin välinen matka kestää junalla nopeimmillaan tunnin ja 15 minuuttia sekä linja-autolla tunnin ja 10 minuuttia. Matka-aika Nokian ja Helsingin välillä on nopeimmillaan junalla tunnin ja 49 minuuttia sekä linja-autolla 2 tuntia ja 45 minuuttia. Suomen rautatieliikenne
Suomessa matkat kaupunkien välillä ovat pitkät ja asukkaita on vähän. Tämä matkustajapotentiaalin vähäisyys johtaa siihen, että junia ajetaan yleensä melko harvoin. Poikkeuksena tähän sääntöön ovat Helsingistä Turkuun, Tampereelle ja Kouvolaan johtavat radat, joilla kysyntä on suurempaa ja junaliikenne tiheää. Lisäksi ns. Pohjanmaan radalla Tampereelta Ouluun kysyntää on merkittävästi, mutta radan yksiraiteisuus ja kohtauspaikkojen puute rajoittavat junaliikenteen tiheyttä. Nokia Nseries
Nokia Nseries oli Nokian vuosina 2005–2011 valmistama matkapuhelinsarja. Aluksi Nokia markkinoi Nseries-laitteita "multimediatietokoneina". Yhteisiä piirteitä niille olivat monipuoliset tiedonsiirtoyhteydet, kamera sekä musiikki- ja videosoitin. Käyttöjärjestelmänä oli Symbian tai Maemo. Nokian Renkaat
Maaliskuussa 2007 Nokian Renkaat järjesti Pohjanlahdella Oulun edustalla jäälläajon maailmanennätyskoe. Kuskina toiminut Juha Kankkunen saavutti luonnonjäälle auratulla radalla 321 km/h huippunopeuden. Autona oli Bentley Continental GT, jossa oli normaalit tieliikennekäyttöön hyväksytyt Nokian Hakkapeliitta Sport Utility 5 – nastarenkaat. Nokia (kaupunki)
Pinnanmuodoiltaan Nokian alue on hyvin vaihtelevaa ja maaston korkeuserot ovat monin paikoin varsin suuria. Kaupungin korkein maastonkohta on pohjoisosassa Ruokejärven pohjoispuolella olevalla kalliolla (188 m mpy.). Kuloveden eteläpuolella sijaitseva Kivipyykkivuori (163 m mpy.) oli 1970-luvulle saakka Nokian, Suoniemen ja Tottijärven rajojen yhtymäkohta. Kaupungin keski- ja länsiosan viljelysmaat ovat keskittyneet kapealle kaistaleelle vesistön rannoille. Nokia kuuluu Pirkkalan lehtokeskuksen ydinalueeseen, mutta asutuksen myötä lehdot ovat suureksi osaksi hävinneet. Nokianvirran rantalehdot tuhoutuivat suurelta osin veden pinnan nousun vuoksi. Jäljelle jääneissä lehtometsiköissä kasvaa muiden muassa jalavaa ja pähkinäpensasta. Tampereen maantiede
Tampereen pisin katu on Hervannan valtaväylä, jonka pituus on 7,8 kilometriä. Toisena on Lempääläntie ja Aitolahdentie (6 km). Lyhin katu on 23,47 metriä pitkä Helenankuja, jonka varrella olevan talon seinään ruuvattiin asiasta kertova muistolaatta vuonna 1996. Silloista pisin on Lakalaivassa sijaitseva Postitorven Risteyssilta 386 metrillään. Toiseksi pisin on Vuorekseen heinäkuussa 2011 valmistunut Särkijärven silta, joka ylittää Särkijärven 310 metrin pituisena. Kolmanneksi pisin on Lakalaivassa sijaitseva Rotatorin Risteyssilta (299 m). Arranmaan Ratasilta Peltolammilla on 291 metriä. Nokia-missio
Nokia Missio Church korosti soluseurakuntamallia ja sen puitteissa kokoontui Tampereella noin 30 solua eli pienryhmää, myös muilla paikkakunnilla oli pienryhmiä. Paikallisseurakunta Nokia Missio Churchilla oli Tampereella, Helsingissä, Jyväskylässä, Raumalla, Rovaniemellä ja Hämeenlinnassa. Nokia Missio Church vaihtoi nimekseen Uuden toivon seurakunnat. Uuden toivon seurakunnilla on toimintaa Tampereella, Jyväskylässä, Raumalla ja Hämeenlinnassa. Aiemmin myös Helsingissä, mutta se lopetti toimintansa. Tampereen seudun joukkoliikenne
Joukkoliikenneuudistus muuttaa reittejä, aikatauluja ja linjanumeroita erityisesti ympäryskunnissa, mutta myös Tampereen alueella. Esimerkiksi Nokialla siirryttiin liityntäpohjaiseen linjastoon, jossa ideana on vaihtaa nopeaan runkoyhteyteen lyhemmiltä lähiölinjoilta. Myös Kangasalan suunnalla hyödynnetään samaa jossain määrin, ja aikaisemmin Teiskossa on hyödynnetty liityntäpohjaista liikennettä. Uudistuksen myötä linjanumerointi päivitettiin, jolloin linjoista 1-10 muodostettiin tärkeimmät runkolinjat. Mobilia
Mobilia on tieliikenteen alan valtakunnallinen erikoismuseo, joka tallentaa, tutkii ja esittelee suomalaisen tieliikenteen historiaa. Museo sijaitsee Längelmäveden rannalla Kangasalla, noin puolen tunnin ajomatkan päässä Tampereen keskustasta. Museo on auki ympäri vuoden. Nokian rautatieasema
Rautatiellä oli suuri merkitys Nokian kehitykselle Pirkkalan kunnan keskustaajamaksi. Vanha Pirkkalan kunta jaettiin vuoden 1922 alussa Pohjois- ja Etelä-Pirkkalaksi, jolloin Nokia jäi edellisen kaupalliseksi ja hallinnolliseksi keskukseksi. Pohjois-Pirkkala muuttui kauppalaksi vuoden 1937 alussa ja vuotta myöhemmin se otti uudeksi nimekseen Nokian. Kunnallislain muutoksen nojalla Nokiasta tuli kaupunki vuoden 1977 alussa. Vilkastuva linja-autoliikenne vähensi kuitenkin junamatkustusta Tampereen ja Nokian välillä ja henkilöliikenne Nokian asemalla lopetettiin vuonna 1992. Valtatie 21
Valtatie 21 eli "Neljän tuulen tie" on Torniosta Muonion kautta Enontekiön Kilpisjärvelle johtava valtatie. Tien pituus on 466 kilometriä. Tie kulkee koko matkan Ruotsin vastaisen valtionrajan ja Tornion–Muonionjoen ja Könkämäenon tuntumassa. Valtatie 21 on koko pituudeltaan myös osa E8-tietä, joka etelässä jatkuu Turkuun ja pohjoisessa Norjan Tromssaan. Tie on kaksikaistainen, mutta vähäisten liikennemäärien vuoksi liikenne sujuu yleensä hyvin. Pohjoisin osuus Palojoensuusta Kilpisjärvelle on kapeampaa ja nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h. Tiellä sijaitsee Suomen maanteiden korkein kohta Muotkatakka (565 metriä merenpinnasta), joka on vajaat 20 kilometriä Kilpisjärveltä kaakkoon. Tampereen historia
Tampereeseen on liitetty kolme kuntaa kokonaisuudessaan: Messukylä vuonna 1947, Aitolahti vuonna 1966 ja Teisko vuonna 1973. Alueliitosten myötä tulleita uusia kaupunginosia olivat Messukylässä Takahuhti ja Vehmainen ja Aitolahdessa Olkahinen. Vuonna 1950 siirrettiin Lielahden alue Ylöjärvestä Tampereeseen. Täten Tampereen pinta-ala on moninkertaistunut. Messukylän kunnan entinen alue on nykyään suurelta osin tiheään rakennettua kaupunkialuetta, mutta Näsijärven itärannalla sijaitsevat Aitolahden ja Teiskon alueet ovat edelleen varsin harvaan asuttuja.
Tampereen teollisuutta kohtasi 1990-luvun vaihteessa voimakas rakennemuutos. Erityisesti Tampellan ja Tampereen tekstiiliteollisuuden tuotanto oli painottuneet voimakkaasti bilateraaliseen kauppaan Neuvostoliiton kanssa, joka maan romahtaessa lakkasi. Äkillisen muutoksen seurauksena Finlayson ja Suomen trikoo supistivat voimakkaasti toimintaansa. Tampella meni puolestaan konkurssiin. Jo aiemmin 1980-luvulla Verkatehdas oli siirtänyt toimintansa pois keskustasta Hankkion alueelle. Muita teollisuusalueita, joilla toimii pääasiassa pienehköjä yrityksiä, ovat 1970- ja 1980-lukujen aikana muodostetut Sarankulma, Lakalaiva, Rusko ja Myllypuro. Muutoksen seurauksena kaupungin keskustaan jäi valtava määrä tyhjää teollisuustilaa, joka on 2000-luvun alkupuolella saatu hiljalleen muuhun käyttöön. Nykyään Tampereen kaupunkikuvaa leimaa ennen kaikkea tietotekniikan alan yritystoiminta, josta merkittävimpänä voidaan mainita Nokian Tampereen tutkimus- ja tuotekehitysyksiköt. Tampereen kehätie
Tampereen kehätie on ollut moottoritietä koko pituudeltaan vuodesta 2009 lähtien. Lakalaivan kohdalla on Suomen ainoa nelitasoliittymä. Myös kantatie 60:n/valtatie 3:n ja valtatie 12:n eli kahden moottoritien eritasoliittymä Nokialla on massiivinen Suomen mittakaavassa. Kyseiseen liittymään rakennettiin 25 siltaa vuosina 2003–2006. Moottoritie
Suomi on harvaan asuttu maa ja liikennemäärät ovat yleensä pieniä. Tämän vuoksi Suomeen ei ole ollut tarpeellista rakentaa samanlaista kattavaa moottoritieverkkoa kuin esimerkiksi Saksassa on. Vuoden 2018 alussa Suomessa oli 893 kilometriä moottoriteitä. Pisimmät yhtäjaksoiset moottoritiet ovat Vantaan ja Ylöjärven välinen osuus valtatiellä 3, Helsingin ja Turun välinen osuus valtatiellä 1, Helsingin ja Haminan välinen osuus valtatiellä 7 sekä Helsingin ja Heinolan välinen osuus valtatiellä 4. Muut moottoritiet ovat yleensä lyhyehköjä osuuksia suurimmissa kaupungeissa. Myös valtatiellä 9 on moottoritietä noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella. Nokia (kaupunki)
Nokialle on hyvät tie- ja ilmayhteydet naapurikaupunki Tampereen ansiosta. Kaupungin alueella kulkevat Tampereen ja Porin välinen rautatie sekä valtatiet 11 ja 12. Viimeksi mainitulla on Sarkolassa yksi Suomen päätieverkon jyrkimmistä nousuista. Myös valtatie 3 sivuaa Nokian itärajaa. Vuodesta 2002 lähtien, kymmenen vuoden tauon jälkeen, Nokialla ovat pysähtyneet myös Poriin menevät junat. Nokian rautatieasema on yksi Porin radan alkuperäisistä liikennepaikoista. Tampere-Pirkkalan lentoasema on vain vajaan kymmenen kilometrin päässä Nokian keskustasta. Tampereen raitioliikenne
Raideliikenne-projektin jälkeen pikaraitiotietä on jatkokehitelty TASE 2025 -liikennejärjestelmäsuunnitelmassa, jossa on korjattu duo-pikaratikan puutteita kritiikin pohjalta. Rataverkon hyödyntämiseen perustuvaa pikaraitiotievaihtoehtoa kutsuttiin "pikaraitiotieksi" ja katuverkossa kulkevaa pikaraitiotievaihtoehtoa kutsuttiin "moderniksi katuraitiotieksi" tai vain "raitiotieksi". Näiden lisäksi edelleen tutkittiin raitiotien ohella lähijunaliikenteeseen ja bussiliikenteeseen perustuvat joukkoliikennejärjestelmävaihtoehdot, jotka palvelisivat pääasiallisesti Nokiaa ja Lempäälää sekä osin Ylöjärveä. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan tieverkko on Suomen tihein ja liikennemäärät ovat suomalaisittain isot. Vuonna 2015 maanteitä oli 9 694 kilometriä, josta moottoriteitä oli 462 kilometriä. Maakuntaa halkovat Helsingistä Turkuun (valtatie 1/E18), Tampereelle (valtatie 3/E12) ja Lahteen (valtatie 4/E75) johtavat moottoritiet. Pietarin suuntaan vievä valtatie 7/E18 kulkee moottoritienä Itä-Uudenmaan halki Helsingistä Loviisan kautta Haminaan. Valtatie 1:stä erkanee Vihdissä Nummelan ja Karkkilan kautta Poriin johtava yksiajoratainen valtatie 2. Helsingistä lähteviä valtaväyliä yhdistää Hangosta Lohjan, Hyvinkään ja Mäntsälän kautta Porvooseen kulkeva valtatie 25/kantatie 55. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaan kantatiet:
Liikennemäärät heijastelevat asutustiheyttä. Ne ovat Tampereen pohjoispuolella vähäisempiä kuin maakunnan eteläosassa. Vilkkaimmat reitit, kuten Tampereen kehätie ja valtatie 3:n osuus Ylöjärveltä Helsinkiin, on rakennettu moottoriteiksi. Nokia (yritys)
Nokian organisaatio koostui 1. heinäkuuta 2010 alkaen kolmesta toimialaryhmästä, jotka olivat Mobile Solutions, Mobile Phones ja Markets.Näiden lisäksi keskeisessä asemassa olivat tytäryhtiöt Nokia Networks ja Navteq.Nokian toimitusjohtajana toimii Rajeev Suri. Edeltävänä väliaikaisena toimitusjohtajana toimi Timo Ihamuotila. Aiempi toimitusjohtaja Stephen Elop siirtyi 3. syyskuuta 2013 Devices & Services -yksikön johtoon. Elop siirtyi Microsoftilta Nokialle syyskuussa 2010, kun hänen edeltäjänsä Olli-Pekka Kallasvuo erotettiin toimitusjohtajan tehtävästään. Järviradio
Vuoden 2014 alussa Järviradion Helsingin tilapäiseksi taajuudeksi tuli 107,4 MHz ja Ouluun Järviradion taajuudeksi tuli 98,1 MHz. Helmikuussa 2014 Tampereen lähetin siirrettiin Nokialle Järviradion saadessa pitkäaikaisen toimiluvan aiemmin Radio Mantan Ylöjärvellä käytössä olleelle taajuudelle 107,4 MHz. Nokian lähetinasema lähettää 18. helmikuuta 2014 alkaen 2 kW:n erp teholla. Järviradiolle on myönnetty toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Ouluun, Parkanoon, Riihimäelle, Saloon ja Savonlinnaan. Oulussa ja Riihimäellä Järviradio on lähettänyt aikaisemmin lyhytaikaisilla luvilla. Valtatie 3
Valtatie 3 alkaa Helsingistä Mannerheimintien päästä. Helsingin Kivihaan ja Vantaalla sijaitsevan Kehä III:n eritasoliittymän välillä valtatie 3 on hyvälaatuista nelikaistaista valtatietä, jonka kaikki liittymät ovat eritasoliittymiä (ei kuitenkaan moottoritietä). Kehä III:n ja Ylöjärven välinen osuus on kokonaisuudessaan nelikaistaista moottoritietä. 180 kilometrin pituisena se on Suomen pisin moottoritie. Pääkaupunkiseudulla tiestä käytetään myös nimeä "Hämeenlinnanväylä", joskus puhekielessä myös "Tampereenväylä". Aikaisemmalta nimeltään tie on "Nurmijärventie". Moottoritien liikennemäärät ovat varsin suuret koko sen matkalla. Esimerkiksi Riihimäen kohdalla tien liikennemäärä on noin 30 000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Valtatie 4
Jyväskylän Vaajakoskella tiehen yhtyvät valtatiet 9, 13 ja 23. Nämä kulkevat yhtenä moottoritienä kuuden kilometrin matkan Jyväskylän keskustan tuntumaan, missä valtatiet 9, 18 ja 23 eroavat etelään ja 4 ja 13 jatkuvat pohjoiseen. Etu-Palokan ja Kirrin välillä on taas kuuden kilometrin pituinen moottoritie. Jyväskylän lentoaseman ohitettuaan tie saapuu Laukaan ja Uuraisten rajaa myötäillen Äänekoskelle, jossa eroaa valtatie 13 Kokkolaan. Seuraavina ovat Viitasaari ja Pihtipudas. Sitten saavutaan Pohjois-Pohjanmaalle, jossa ovat Pyhäjärvi, Kärsämäki, Siikalatvan kunnan Pulkkilan ja Rantsilan taajamat sekä Tyrnävän kunnan Temmeksen taajama. Limingan Haaransillalla eroaa valtatie 8 Kokkolan kautta kohti Turkua ja näiden liittymästä alkaa "Pohjantie"-niminen moottoritie, joka johtaa Kempeleen ja Oulun ohi. Kantatie 65
Kantatie 65 on Tampereelta Virroille Näsijärven länsipuolta kulkeva kantatie. Tien pituus on 95 kilometriä. Nokia (kaupunki)
Nokian silloiselle länsirajalle syntyi 1940-luvulla käytännössä tyhjästä kokonainen uusi yhdyskunta, kun Valmet Oy:n Linnavuoren tehdas perustettiin. Tehdas päätettiin sijoittaa vuoren sisään louhittaviin tiloihin. Rakentaminen alkoi vuonna 1942 ja tuotanto käynnistyi vuonna 1946. Tehdas valmisti aluksi lentokoneiden moottoreita, mutta sillä oli suuri osuus myös sotakorvaustoimituksissa laivojen ja veturien moottorien sekä kompressorien valmistajana. Vuonna 1957 aloitettiin traktorien dieselmoottorien tuotanto, ja myöhemmin mukaan tulivat myös työkoneiden ja veneiden moottorit, työstökoneet, aggregaatit ja moottoriruiskut. Tampereen rantatunneli
Rantatunneli (myös Vt 12 Tampereen tunneli) on Tampereella Näsijärven rantaa mukaileva 2,3 kilometriä pitkä maantietunneli, mikä tekee siitä Suomen pisimmän maantietunnelin. Se on osa Tampereen keskustan pohjoispuolelta ohittavaa valtatietä 12. Tunnelin läpi ajaa 36 000 ajoneuvoa päivässä. Valtatie 12
Raumalta Huittisiin valtatie 12 kulkee satakuntalaisessa maaseutumaisemassa. Huittisten kohdalla tie kulkee lyhyen matkan yhdessä valtatien 2 kanssa. Huittisten ja Tampereen väli seurailee Kokemäenjoen suuntaa ja tämä osuus on etenkin Vammalan ja Nokian välillä valtatieksi poikkeuksellisen mäkinen. Nokian Sarkolassa, Rauman suuntaan ajettaessa, on yksi Suomen valtateiden suurimmista nousuista. Kahdessa alueella sijaitsevassa jyrkässä mäessä on ohituskaistat. Lisäksi varsinkin Huittisten ja Nokian välillä, mutta myös Huittisten ja Köyliön välillä on vuosittain sattunut useita hirvieläinonnettomuuksia. Tampereen seudun joukkoliikenne
Samalla Tampereen joukkoliikenteen alueella siirryttiin vaiheittain vyöhykepohjaiseen hinnoitteluun. Välivaiheessa vuosina 2014-2016 vyöhykkeitä oli kolme, joista ensimmäinen oli sisin ja sen hintataso vastaa nykyistä Tampereen taksavyöhykettä. Ykkösvyöhyke kuitenkin laajeni Kangasalan Vatialaan, Nokian Pitkäniemeen, Lempäälän Sääksjärvelle ja Höytämöön sekä koko Pirkkalan kunnan alueelle kuntien kasvattaman joukkoliikennetuen ansiosta. Lisäksi Ylöjärven Siivikkala oli jo useita vuosia kuulunut Tampereen taksavyöhykkeeseen, joten sekin oli osa ykkösvyöhykettä. Kakkosvyöhykkeen muodosti ympäryskunnat, vyöhykkeelle kuului suurin osa Nokiaa, Lempäälää ja Kangasalaa. Kolmosvyöhykkeeseen kuului Nokian Tottijärven alue ja koko Vesilahti. Tampereen kehätie
Tampereen kehätie on Tampereen kaupunkiseutua kiertävä kehätie ja merkittävä ohikulkuliikenteen reitti. Se oli aikoinaan kantatie, jonka numero oli alun perin 45, myöhemmin 60, mutta nykyisin sen länsiosa muodostaa osan valtatiestä 3, itäosa taas valtatiestä 9. Tien osista käytetään usein myös omia nimiään Tampereen läntinen kehätie ja Tampereen itäinen kehätie. Läntisen ja itäisen kehätien rajaajana toimii Helsinki–Tampere-moottoritien ja kehätien risteys eli Lakalaivan eritasoliittymä. Läntisen osan pituus on 21 kilometriä ja itäisen 10 kilometriä. Lännestä itään kehätien osat ovat tunnettuja myös nimillä "Nokiantie", "Ylöjärventie" ja "Pyhäjärventie". Längelmäki
Längelmäen halki kulkeneesta Oriveden ja Jämsän välisestä maantiestä, joka oli osa Vanhaa Laukaantietä, tuli vuonna 1938 Tampereen ja Jyväskylän välisen valtatie 9:n osa. Längelmäki pääsi linja-autoliikenteen piiriin tamperelaisen Väinö Paunun avattua Tampereen ja Jyväskylän välisen linjan vuonna 1929. Nokia (kaupunki)
Nokia on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Nokian naapurikunnat ovat Hämeenkyrö, Pirkkala, Sastamala, Tampere, Vesilahti ja Ylöjärvi. Nokian vaakunan suunnitteli Gustaf von Numers, ja se vahvistettiin vuonna 1951. Nokia on väkiluvultaan Pirkanmaan toiseksi suurin kunta maakuntakeskus Tampereen jälkeen. Nokia (kaupunki)
Kaikki Nokian junayhteydet Tampere-Pori-radan ulkopuolelle edellyttävät junanvaihtoa Tampereella. Linja-autojen suorilla pikavuoroilla Nokialta pääsee Tampereelle, Poriin, Helsinkiin, Raumalle ja Turkuun. Matka-aika Nokian ja Turun välillä kestää linja-autolla nopeimmillaan 2 tuntia ja 10 minuuttia sekä junalla 2 tuntia ja 14 minuuttia.Nokialla on yksi jäähalli ja 4 jalkapallokenttää, Menkalan tekonurmi, Keskuskenttä, Keskuskenttä 2 ja 3. Keskuskentän ympärillä on myös juoksurata. Nokian taistelu
Nokian taistelu käytiin joulukuun lopussa 1596 silloisessa Pirkkalan pitäjässä osana Nuijasotaa. Vastakkain olivat Klaus Flemingin johtamat huovit ja nihdit sekä Jaakko Ilkan, Martti Tuomaalan ja Yrjö Kontsaan johtama noin 1000 miehen osasto. Flemingin 2500 miehen joukolla oli taistelussa yksi tykki. Taistelussa talonpojat puolustautuivat Nokian Kalmaanmäellä murroslinjan takana Flemingin hyökkäyksiltä nuijapäälliköiden majaillessa Viikin kartanossa. Kartanohuoneeseen, jossa päälliköt olivat, osui tykinkuula. Taistelu ei vaatinut paljoa kaatuneita, mutta nuijasoturien lähdettyä pakosalle Flemingin joukot saivat kiinni ja surmasivat kymmeniä, ehkä jopa satoja taistelukentältä paenneita talonpoikia. Ilkka lähimpine miehineen pakeni Pohjanmaalle, jossa heidät mestattiin alkuvuodesta 1597. Eurooppatie E8
Tiellä on lyhyet moottoritieosuudet Tornion ja Kemin välillä sekä Oulun, Vaasan ja Turun seuduilla. Muuten tie on pääosin kaksikaistainen. Nokian Renkaat
Vuonna 1968 valmistui Nokian Alisenjärvelle yhtiön ensimmäinen testirata. Rata oli 1,2 kilometriä pitkä. Seuraavana vuonna yhtiöön palkattiin ensimmäiset testikuljettajat ja hankittiin omat testausautot. Tampereen kehätie
Tampereen kehätien vanhin osa on vuonna 1973 valmistunut Rajasalmen (vanha) silta. Läntinen kehätie on valmistunut kokonaisuudessaan 1970- ja 1980-luvun vaihteen tienoilla. Tie oli alun perin moottoriliikennetietä Lakalaivan ja Rajaniemen välillä ja tavallista kaksikaistaista maantietä Rajaniemen ja Ylöjärven välillä. Syksyllä 2006 valmistui Rajaniemen ja Kalkun välinen moottoritieosuus. Samassa yhteydessä valmistuivat Rajasalmen uudet sillat, ja vanha silta jäi palvelemaan paikallista liikennettä. Kehätien loputkin osuudet valmistuivat moottoritieksi vuonna 2008, kun Destia rakensi läntisen kehätien moottoritieksi 114 miljoonan euron kustannuksilla. Nokian Renkaat
Vuonna 1986 Nokian Renkaat perusti kiinteän testikeskuksen Ivaloon. Ivalon testikeskus eli ”White Hell” on maailman pohjoisin rengastestikeskus. Se on pinta-alaltaan 700 hehtaaria ja siellä on yli 20 erilaista testirataa, joiden yhteispituus on 100 kilometriä. Radoilla testataan mm. ajokäytöstä lumella ja jäällä sekä renkaan kiihdytys- ja jarrutusominaisuuksia. Testikausi Ivalossa kestää marraskuusta toukokuuhun. Kiikka
Kokemäenjoki jakoi Kiikan kahteen erilliseen osaan. Joen poikki oli aiemmin vain lossiyhteys, kunnes kirkonkylän kohdalle valmistui vuonna 1953 nykyinen terässilta, joka oli edelleen ainoa yhteys kunnan eri osien välillä. Sillan ylittää nykyisin kantatie 44, joka yhtyy valtatie 12:een pari kilometriä kirkonkylän eteläpuolella. Kiikasta on matkaa Tampereelle 60 kilometriä, Poriin 80 kilometriä, Raumalle 90 kilometriä ja Turkuun 105 kilometriä. Rahola
Rahola on Tampereella sijaitseva kaupunginosa, joka kuuluu kaupungin läntisiin kaupunginosiin. Kaupunginosa rajoittuu pohjoisessa Tampere–Pori-rataan, idässä Kalkkuun ja Villilään sekä etelässä Pyhäjärveen. Se sijaitsee lähellä Tampereen ja Nokian rajaa, ja se voidaan jakaa kahteen maantieteelliseen alueeseen, Ala-Raholaan ja Ylä-Raholaan. Rantaväylä
Kiertotiesuunnitelma haudattiin ja korvattiin kaupunkialueen kautta kulkevalla läpikulkutiellä. Ensimmäinen suunnitelma läpikulkutiestä laadittiin vuonna 1957 juuri varmistumassa olleen Keljon ja Keskussairaalantien välisen tien jatkoksi. Tie olisi kulkenut leveänä väylänä Seminaarinmäen laitaa pitkin Harjun taakse jatkuen sieltä Tuomiojärven rannan kautta Taulumäelle. Taulumäelle olisi rakennettu suuri liikenneympyrä, josta nelostien lisäksi olisi erkaantunut Laukaantie sekä Tourujoen vartta pitkin Vaajakoskelle rakennettava tie. Kaupunki ei kuitenkaan hyväksynyt tietä. Suunnitelmaan liittynyt Keljon ja Keskussairaalantien välinen moottoritie rakennettiin kuitenkin vuosina 1962–1965 soratienä ja kestopäällysteisenä vuonna 1968. Tie jäi historiaan Suomen lyhimpänä moottoritienä. Nykyään tie ei ole enää moottoritie. Nokia N95
N95 on Nokian ensimmäinen puhelinmalli, jossa on käytössä 3.5G:n evoluutioversio HSDPA. Tiedonsiirto tukiasemasta matkapuhelimeen tapahtuu maksimissaan nopeudella 3,6 Mbit/s. N95 on Nokian ensimmäinen Euroopan markkina-alueelle suunnattu puhelinmalli, jossa on integroitu GPS-vastaanotin.Nokia N95-puhelimen 8 Gt:n versio julkaistiin elokuussa 2007. Erottuvin muutos on sen 8 gigatavun sisäinen Flash-muisti. Muistikorttipaikka on näin ollen jätetty pois. RAM-muistin määrä on kaksinkertaistettu 64:stä 128 megatavuun. Normaalista N95:stä 8GB-versio eroaa muutoin muun muassa suuren näytön, mustan värityksen ja huomattavasti tehokkaamman akun (valmiusaika n. 280 tuntia, puheaika 5 tuntia GSM) osalta. Suuremman akun tieltä on jätetty pois kameran linssin suojus. Myös normaaliversion helposti hajoavan takakuoren kiinnitystä on parannettu. N95 8Gb painaa 128 grammaa eli 8 grammaa enemmän kuin tavallinen N95. Tottijärvi
Tottijärven luoteis- ja pohjoisosan kautta kulkee 1960-luvun alussa valmistunut Tampereen ja Turun välinen valtatie 9, joka on nykyisin Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Tottijärven halki kulkenut, aikaisemmin mutkainen ja mäkinen Nokian ja Vesilahden välinen maantie on 1970- ja 1980-luvuilla peruskorjattu valtatie 12:lta Vesilahteen saakka. Lähin rautatieasema sijaitsee Nokialla ja lähin lentokenttä on Tampere–Pirkkalan lentoasema.
Pajulahden kylästä oli suuren osan 1900-lukua sulan veden aikana laivayhteys Tampereelle. Laivalla matkustaminen kuitenkin hiipui Lauttakylän Auto Oy:n aloitettua 1930-luvulla linja-autoliikenteen Tottijärven seudulla. Viimeinen tätä väliä liikennöinyt höyrylaiva "Alho" lopetti kulkunsa vuonna 1964 ja se on nykyisin hylkynä Pyhäjärven pohjassa Pirkkalassa.Tottijärveen kuuluu 14 kylää: Sorva, Lamminperä, Huhtaa, Pajulahti, Kirkonkylä, Joutsijoki, Joenpohja, Myllykylä, Metsäkulma, (Tottijärven) Rämsöö, Tolppa, Pohjanloukko sekä osa Palhon ja Vakkalan kylistä. Nokia (kaupunki)
Entisessä Pitkäniemen kartanossa aloitti vuonna 1900 toimintansa mielisairaala, joka toimi Pitkäniemen hoitolaitoksen nimellä vuoteen 1932. Vuonna 1955 sairaala siirtyi valtiolta 28 kunnan muodostaman Pohjois-Hämeen mielisairaanhuoltopiirin omistukseen. Nykyisin se toimii Pirkanmaan sairaanhoitopiirin omistuksessa osana Tampereen yliopistollista sairaalaa.
Vuonna 1922 Pirkkalan kunta jaettiin Pohjois- ja Etelä-Pirkkalaan rajan kulkiessa Pyhäjärvessä, jonka yli ei tuolloin ollut tieyhteyttä. Vuonna 1937 Pohjois-Pirkkala jakautui, kun Pispala liitettiin Tampereeseen ja kunnan jäljelle jääneestä osasta muodostettiin kauppala. Pohjois-Pirkkala otti nimekseen Nokia vuonna 1938 ja samalla Etelä-Pirkkala otti takaisin vanhan emäpitäjän nimen Pirkkala, joka sillä on edelleenkin. Nokian kauppalan ensimmäinen asemakaava vahvistettiin vuonna 1941. Sotien aiheuttaman viivästyksen jälkeen kauppalan kehitys pääsi vauhtiin 1940-luvun loppuvuosina. Vuonna 1940 Nokialla oli 10 066 asukasta, vuonna 1950 asukasluku oli 15 376 ja vuonna 1960 asukkaita oli 18 410. Nokian ja Pirkkalan välinen tieyhteys Rajasalmen yli valmistui vuonna 1973 ja se muutettiin moottoritieksi vuonna 2006, jolloin siitä myös tuli osa valtatie 3:a. Koskue
Valtatie 3 kulkee Koskuen läpi pohjois–etelä-suunnassa. Tampereentie eli paikallistie 17073 kulkee pohjois–eteläsuunnassa Ala-Koskuen, Koskuen kirkonkylän ja Yli-Koskuen läpi. Tie oli vuoteen 1994 saakka osa valtatietä 3. Tampereentie yhdistyy Ala-Koskuella ja Yli-Koskuella valtatiehen 3, joka tunnetaan Koskuen kohdalla nimellä Koskuen kehätie. Seututie 273 alkaa Koskuen ja Keskikylän rajalta ja johtaa Ilvesjoen ja Karvian kautta Kankaanpäähän. Koskuen kirkonkylältä on matkaa Jalasjärven keskustaan 17 kilometriä, Keskikylään 9 kilometriä, Ilvesjoelle 9 kilometriä, Ylivalliin 7,5 kilometriä, Alavalliin noin 17 kilometriä, Hirvijärvelle noin 21 kilometriä ja Jokipiihin noin 21 kilometriä. Parkanoon matkaa on 42,5 kilometriä, Kihniöön 31,5 kilometriä, Kauhajoelle 42 kilometriä, Seinäjoelle 51,5 kilometriä ja Helsinkiin 310 kilometriä. Valtatie 9
Vuonna 2000 valmistui Helsingin ja Tampereen välinen moottoritie ja siinä yhteydessä myös 9-tie sai uuden reitin: Kylmäkosken pohjoispuolelta rakennettiin noin kahdeksan kilometriä uutta tietä Toijalan luoteispuolelle, jossa 9-tie yhtyy valtatiehen 3. Turun ja Tampereen välinen matka piteni muutamalla kilometrillä, mutta toisaalta reitille syntyi 19 kilometriä uutta moottoritieosuutta. Vanha tie Kylmäkoskelta Lempäälään sai numeron 190. Nokia (kaupunki)
Emäkoski perattiin 1700-luvulla, minkä ansiosta alueelle syntyi runsaasti lisää viljelysmaita, mutta itse koski käytti vielä 1800-luvun puolivälissä vain kolmea pientä myllyä. Insinööri Fredrik Idestam rakennutti kosken partaalle puuhiomon, Nokian ensimmäisen teollisuuslaitoksen, vuonna 1868. Puuhiomo muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1871, jolloin sen nimeksi tuli Nokia Oy. Yritys aloitti paperin tuotannon vuonna 1880 ja vuonna 1885 sen yhteyteen rakennettiin Suomen ensimmäinen sulfiittiselluloosatehdas. Tehtaiden yhteydessä toimivat myös saha, mylly ja tiilitehdas. Tehtaiden toiminnalle ratkaiseva edistysaskel oli Tampereen-Porin rautatien valmistuminen vuonna 1895; Nokia Oy:n omille kuljetuksille rata oli avattu Tampereelle saakka jo vuonna 1893. Teollinen toiminta vilkastui entisestään, kun Suomen Gummitehdas Oy muutti Helsingistä Nokialle vuonna 1903. Kumitehdas aloitti autonrenkaiden tuotannon vuonna 1932 ja autojen talvirenkaiden valmistuksen vuonna 1937 ensimmäisenä maailmassa. Vuonna 1921 aloitti toimintansa Nokian Kutomo Oy (nykyisin Nanso Group Oy). Vuonna 1941 valmistui SOK:n Nokian mylly. Valtatie 9
Pirkanmaan ELY-keskus suunnittelee Tampereen ja Oriveden välisen tieosuuden muuttamista nelikaistaiseksi. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui marraskuussa 2010 ja se asetettiin maantielain mukaisesti nähtäville helmikuussa 2011. Yleissuunnitelman mukaan nykyiseen maastokäytävään sijoittuva tie toteutetaan moottoritienä Tampereen Alasjärven ja Kangasalan Ruutanan välisellä osuudella ja siitä Orivedelle nelikaistaisena keskikaiteellisena sekaliikennetienä. Hankkeen kustannusarvio on 110 M€. Yhteysvälin parantaminen on mukana vuoden 2012 liikennepoliittisen selonteon vuosien 2016–2022 liikenneverkon kehittämisohjelman suunnittelukohteena. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen suunnitteluvalmiutta edistetään ja jatkosuunnittelussa arvioidaan vaihtoehtoisia ratkaisuja ja monipuolisten keinojen hyödyntämistä. Valtatie 4
Haukiputaalla moottoritie muuttuu moottoriliikennetieksi ja Iissä tavalliseksi maantieksi, joka jatkuu Lapin puolella Simoon. Simon Maksniemessä alkaa moottoritie, joka jatkuu Kemiin kaupungin ohi. Keminmaassa nelostie muuttuu tavalliseksi maantieksi ja jatkuu sisämaahan Tervolan kautta Rovaniemelle, jossa on lyhyehkö nelikaistainen osuus. Rovaniemen pohjoispuolella paikkakuntia on enää harvassa; tie kulkee Sodankylän sekä Inarin kuntaan kuuluvien Saariselän ja Ivalon kylien kautta. Tie loppuu Utsjoelle Norjan vastaiselle raja-asemalle. Välittömästi rajan takana on E6-tie. Tampere
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkia kiertää kehätie, jota pitkin kulkevat muun muassa valtatiet 3 ja 9. Paasikiventie (Valtatie 12) alittaa Tampereen keskustan tunnelissa. Muita keskustan merkittävimpiä sisääntuloväyliä ovat ovat Vaasantie (kantatie 65), Nokian moottoritie (valtatie 12), Teiskontie (valtatie 12) ja Valtatien 3 jatke (yhdystie 3495). Valtatie 3:sta pitkin kulkee Helsinkiin Suomen pisin moottoritie. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä. Suomen tienumerointijärjestelmä
Eurooppatiejärjestelmä uusittiin 1980-luvun lopulla ja lyhyen siirtymäajan jälkeen Suomi otti käyttöön uuden numeroinnin vuonna 1992. Uudessa numeroinnissa E3 muuttui Suomessa :ksi, E78 :ksi, E79 :ksi ja E80 :ksi. Helsingin ja Utsjoen välinen nelostie sai numeron ja E4 jäi elämään vain Keminmaan ja Tornion välille. Myöhemmin E63 on jatkettu Kuopiosta Sodankylään ja E8 Oulusta Turkuun. E8:n muutoksen jälkeen E4 on Suomessa vajaan kilometrin mittainen osuus Tornionjoen itäpuolelta Tornion ja Haaparannan väliselle raja-asemalle. Mouhijärvi
Mouhijärven halki kulkevat Tampereen ja Porin välinen valtatie 11 sekä Vammalan ja Hämeenkyrön välinen seututie 249, jotka risteävät Häijäässä. Kolmas merkittävä väylä on Laviaan kulkeva seututie 259, joka noudattelee valtatie 11:n vanhaa reittiä. Myös Turun ja Tampereen välinen valtatie 9 kulki 1960-luvun alkuun saakka Mouhijärven alueella. Mouhijärveltä on matkaa Vammalaan ja Nokialle 25 kilometriä, Tampereelle 40 kilometriä ja Poriin 70 kilometriä. Tampere–Pori-rata sivuaa Mouhijärven kaakkoiskulmaa Karkun ja Siuron välillä. Lähin rautatieasema sijaitsee Karkussa ja lähin lentokenttä on Tampere–Pirkkalan lentoasema. Nokianvirta
Nokianvirta on Kokemäenjoen vesistöön kuuluva joki Nokialla. Se virtaa Tampereen Pyhäjärvestä Kuloveteen. Putouskorkeus on 20 metriä. Ennen Nokianvirtaa kutsuttiin myös Mäkijoeksi, mikä kuvasi hyvin sen vaikeakulkuisuutta. Nykyään Nokianvirrassa ei ole lainkaan koskimaisia osuuksia, mutta joki kulkee syvässä rotkossa. Jylhimmillään rotko on Melon voimalaitokselta alajuoksun suuntaan. Markku Koivisto
7. tammikuuta 2008 Koivisto asettui ehdolle Tampereen hiippakunnan piispanvaaliin mutta jäi vaalin ensimmäisellä kierroksella 12. maaliskuuta viimeiseksi. 23. maaliskuuta Koivisto ilmoitti eroavansa pappisvirasta ja perustavansa Nokia Mission rinnalle uuden kirkkokunnan Nokia Missio Churchin, joka aloitti toimintansa elokuussa 2008. Koivistosta tuli kirkkokunnan hengellinen johtaja. Tampereen maantiede
Tampereella on muun muassa Pispalan, Pyynikin ja Kalevan soraharjut. Nämä harjut kuuluvat 200 kilometriä pitkään harjujaksoon, joka alkaa Salpausselältä ja jatkuu kaakkois-luoteissuunnassa Kankaanpäähän asti. Paarlahti on samansuuntainen Näsijärven lahti, joka on nimitetty Suomen ainoaksi vuonoksi. Pyynikinharju on maailman suurin soraharju. Nokia (kaupunki)
Nokian alueelta on tehty satunnaisia kivikautisia esinelöytöjä, mutta pysyvä asutus syntyi vasta rautakaudella. Useita rautakautisia kalmistoja, joista vanhimmat ovat 500-luvulta ajanlaskun alun jälkeen, on löydetty pitkin vesistön rantoja Kulovedeltä Pyhäjärvelle. Asutuksen on päätelty saapuneen Nokian alueelle Kokemäenjokea pitkin sen alajuoksun suunnasta. Siuron linnavuori on yksi Kokemäenjoen varren muinaislinnoista. Emäkoski oli keskiaikaisen Suur-Pirkkalan keskuspaikka. Kuopio
Valtatie 5 kulkee moottoritienä kaupungin etelärajalta Vehmasmäestä aina Siilinjärvelle saakka. Ensimmäinen osa moottoritietä, keskustasta Päivärantaan valmistui 1968, ja toinen osa moottoritietä Hiltulanlahti–Vehmasmäki on vuodelta 2000. Lisäksi tie on ainoa yhteys Kuopiosta pohjoiseen. Rinnakkaistie, jota käyttävät myös hitaat ajoneuvot, valmistui 2014 moottoritien eteläpuolelle. Rautatie Päivärannan ja Vuorelan välillä sijoittuu moottoritien ja rinnakkaistien väliin. Junaliikennettä palvelee Savon rata, jota pitkin on suorat yhteydet Helsingin, Oulun ja Turun suuntiin. Lisäksi on hyvät vaihtoyhteydet Pieksämäen kautta länteen ja itään (Jyväskylä, Tampere, Turku, Joensuu). Pendolino-junilla pääsee Helsinkiin/Helsingistä kahta reittiä, joko Tampereen tai Kouvolan kautta. Syksyllä 2006 valmistunut Kerava–Lahti-oikorata yhdessä VR:n aikataulumuutosten kanssa lyhensi matka-aikaa Helsinkiin noin tunnin. Murhasaari
Murhasaari sijaitsee Nokialla valtatie 11:n varrella. Nimen sanotaan olevan peräsin siitä, että saaressa on joskus aikoinaan tehty murha. Aikojen saatossa Murhasaaressa on sattunut monia kolareita, sillä kapean sillan ylittäjät jäävät ihailemaan maisemia eivätkä huomaa muuta liikennettä. Tampere–Pori-rata
Tampere–Pori-rata seuraa koko matkallaan Kokemäenjokea ja sen vesistöjä. Joen ylitys tapahtuu Kokemäen Risteellä neljän sillan kautta. Rata laskee Tampereelta Poriin yli sata metriä, joskaan erityisen jyrkkiä paikkoja ei ole kuin Nokian ja Siuron välillä. Radan ainoa tunneli on Siuron Linnavuoren entisellä sivuraiteella, mutta jyrkkiä kallioleikkauksia on useita. Jyrkimpiä radalla olleita mutkia oiottiin Nokian ja Vammalan alueilla sekä Kokemäen Ristellä 1960–1980-luvuilla, jolloin se siirtyi eräillä kohdilla kokonaan uuteen paikkaan, mutta vielä nykyisinkin rata seuraa alueella monin paikoin Kuloveden ja Rautaveden rantoja. Valtatie 11
Tie sai numeronsa vuoden 1938 tienumerointijärjestelmän käyttöönoton yhteydessä. Tie oli tuolloin varsin kiemurteleva: Tampereelta tie kulki yhdessä valtatien 9 kanssa Nokian keskustaan, josta edelleen Nokian Siuron kautta Suoniemen Salmin kylään. Täällä valtatiet haarautuivat ja 11-tie kulki Mouhijärven, Suodenniemen, Lavian ja Kullaan kirkonkylien kautta Porin Ruosniemelle ja edelleen Poriin. Länsipäässään tie kulki melko tasaisessa maastossa, mutta Lavian ja Tampereen välillä oli useita jyrkkiä ja korkeita mäkiä. Vanhaa valtatien reittiä noudattavat nykyiset seututiet 257, 259 ja 2505. Vesilahti
Vesilahti sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien lähellä noin 30 kilometriä Tampereelta lounaaseen. Lähin rautatieasema on naapurikunnassa Lempäälässä, jonne on matkaa kymmenen kilometriä. Lempäälän kautta kulkee myös Tampereen ja Hämeenlinnan suuntiin moottoritienä valtatie 3. Tampere-Pirkkalan lentoasema sijaitsee 30 kilometrin päässä Pirkkalassa. Lempäälästä Sastamalan Stormiin valtatielle 12 johtava seututie 301 kulkee Vesilahden Kirkonkylän ja Narvan kylän kautta. Seututie 301 erkanee Kuralan kylän kohdalla maantie 2992 Nokian Tottijärvelle ja edelleen valtatielle 12. Narvan eteläpuolelta seututie 301 erkanee maantie 2986 Punkalaitumelle ja Kirkonkylän länsipuolelta erkanee maantie 2985 Koskenkylän kautta Akaan Viialaan. Lisäksi kunnan alueella kulkee useita lyhyempiä kunnan sisäisiä maanteitä. Tapani Yli-Saunamäki
Yli-Saunamäki toimi Nokian neuvottelijana vuonna 1988 Kansainvälisen hiihtoliiton (FIS) kanssa kun aloitteleva matkapuhelinvalmistaja Nokia sponsoroi mm. mäkihyppyä. Nokia kuitenkin vetäytyi mäkihypyn tukemisesta ja keskittyi mm. tennikseen. Vuonna 1994 Nokian voitto oli nelisen miljardia markkaa ja Yli-Saunamäki neuvotteli Formula 1 Tyrrell Racing -tallin kanssa pääsponsorin sopimuksesta. Tallin nimeksi tuli Nokia-Tyrrell-Yamaha. Tyrrell-tallissa ajoi tuolloin mm. Mika Salo. Nokia kuitenkin vetäytyi hankkeesta loppuvuodesta 1995 perustellen vetäytymistään mm. näkyvyyden puutteella ja Mika Häkkisen ajamalla onnettomuudella. Liikenne Tampereella
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Nokia Oyj:n historia
Vuonna 1981 Nokia osti Televan osake-enemmistön ja nimesi sen Telenokia Oy:ksi. Vuonna 1992 Nokia osti valtion osuuden Telenokiasta ja antoi sille nimen Nokia Telecommunications. Lokakuussa 1999 yhtiön nimeksi tuli Nokia Networks, koska se oli keskittynyt tietoliikenneverkkoihin. Vuonna 2007 Nokia ja Siemens yhdistivät verkkoliiketoimintansa nimelle No­kia Sie­mens Net­work­s (NSN). Kesällä 2013 Nokia osti Siemensin puolikkaan yrityksestä, jolloin siitä tuli Nokian tytäryhtiö Nokia Solutions and Networks (NSN) Vuonna 2014 verkkoliiketoiminnasta oli jo tullut Nokian päätoimiala, tappiollinen matkapuhelintoiminta myytiin Microsoftille, NSN nimettiin Nokia Networksiksi ja sen toimitusjohtaja Rajeev Surista tuli koko Nokian uusi toimitusjohtaja. Kantatie 65
Kantatie 65 lähtee Tampereen Lielahdesta Paasikiventie-nimisenä Ylöjärvelle, jossa se sivuaa Helsingistä Vaasaan kulkevaa valtatie 3:ea. Ylöjärvellä tie kääntyy pohjoiseen ja kulkee Kuruun. Kurusta tie jatkuu edelleen Vaskiveden kylän kautta Virtain keskustan länsipuolelle, jossa se päättyy valtatie 23:een, joka kulkee Porista Virtain ja Jyväskylän kautta Joensuuhun.
Kantatie 65 on kaksiajoratainen Tampereelta Ylöjärvelle asti, ja tämä osuus palveleekin erityisesti Tampereelta Vaasaan suuntautuvaa liikennettä. Osuus Ylöjärveltä entisen Viljakkalan kunnan rajalle on rakennettu 2000-luvulla ja tätä osuutta kutsutaankin nimellä Uusi Kuruntie. Sen sijaan osuus tästä pohjoiseen on kapea, mutkainen ja mäkinen. Ylöjärvi
Ylöjärvi sijaitsee Tampereesta luoteeseen Näsijärven rannalla ja on osa Tampereen kaupunkiseutua sekä Tampereen keskustaajamaa. Matkaa Tampereelle on 14, Helsinkiin 189 ja Turkuun 164 kilometriä. Ylöjärven kautta kulkevat Tampere–Seinäjoki-rata, valtatie 3 Tampereelta Vaasaan ja kantatie 65 Ylöjärveltä Virroille. Vuonna 1971 valmistuneella rautatiellä ei ole henkilöliikennepaikkoja Ylöjärven alueella, joten linja-autot hoitavat kaiken julkisen liikenteen. Nokian tehdasrata
Saksalaisen Schöma-yhtiön (Christoph Schöttler Maschienenfabrik G.m.b.H) vuonna 1969 valmistama CFL 60-DC -dieselveturi numero 3151/1969 saapui Helsingin länsisatamasta autokuljetuksena Nokian tehdasradalle. Tämä Suomen uusin kapearaideveturi toimitettiin Nokian tehtaalle valmistajan kirjanpidon mukaan 29. huhtikuuta 1969. Veturi oli 0-4-0-tyyppinen ja painoi noin 8000 kg. 4-sylinterinen Deutz-yhtiön valmistama moottori tuotti 72 hevosvoimaa, ja tehtaan ilmoittama huippunopeus oli vaatimaton 15 km/h. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaan halki kulkee kaksi keskeistä raideliikenteen väylää: niin kutsuttu päärata Helsingistä Ouluun ja ratayhteys Turusta Jyväskylään. Rataosuudet yhtyvät Toijalassa ja erkanevat jälleen Tampereella, joka on maakunnan ja koko Suomen raideliikenteen solmukohta. Tampereelta on myös ratayhteys Nokian ja Vammalan kautta Poriin ja Raumalle. Pienivolyymista henkilöliikennettä on Pirkanmaan koillisosan kautta kulkevalla rataosalla Orivesi–Vilppula–Kolho–Haapamäki. Pirkanmaan radat on sähköistetty lukuun ottamatta Orivesi–Haapamäki-yhteyttä sekä Valkeakoskella ja Mäntässä sijaitsevia teollisuuskäytössä olevia pisteratoja. Kylpylähotelli Eden (Nokia)
Eden sijaitsee valtatie 12:n varrella. Paunu ajaa päivittäin muutamia linja-autopikavuoroja Helsingistä Tampereen kautta Edenin pihaan ja takaisin. Fagervikintie
Fagervikintie on museotieksi otettu osa Raaseporin ja Inkoon välistä yhdystie 1050:aa Inkoon Fagervikissä. Se on Suomen lyhyin museotie, sen pituus on vain 1,1 kilometriä. Tie johtaa Fagervikin kylän ja ruukkialueen läpi. Ruukinalue sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin, kuten myös Suuri Rantatie. Myös museotienä oleva Tallimäki–Virojoki-tie Kymenlaaksossa on Suuren Rantatien osa. Tampereen historia
Itäosa Pohjois-Pirkkalasta, muun muassa Pispala, liitettiin Tampereeseen vuonna 1938; kunnan jäljelle jäänyt osa muutettiin samalla Nokian kauppalaksi. 1930-luvun lopulla muodostunutta kansallista yhteisymmärrystä kuvasti se, ettei kaupungin työväestövaltaisuus estänyt Valtion lentokonetehtaan perustamista Tampereelle. Toisaalta teollisuuden rakennemuutoksen ensimmäisenä merkkinä Frenckellin vanhanaikaiseksi jäänyt paperitehdas meni konkurssiin jo vuonna 1932. Eritasoliittymien numerointi
Jossain vaiheessa valtatien 4 liittymänumeroita tullaan muuttamaan Oulun ja Kemin välillä. Tie kuuluu TERN-tieverkkoon koko matkalta, ja on E18-tien lisäksi ainut eurooppateiden runkoverkon osuus Suomessa. TERN-tieverkon suunnitelmissa on tavoitteena, että runkoverkko olisi kokonaan moottoritietasoinen 2030 ja kattava verkko 2050. Alhaisten liikennemäärien takia Pohjoismaissa rakennettaneen osittain todennäköisesti vain moottoritien toinen ajorata, eli moottoriliikennetie. Oulun ja Kemin välin liittymänumeroita korotettaneen tässä yhteydessä 120 numeroa isommaksi, esim. nykyinen liittymä 3 Tupoksella olisi tulevaisuudessa liittymä 123 ja nykyinen liittymä 42 Kallinkankaalla olisi tulevaisuudessa liittymä 162. Liittymänumerointia jatkettaneen TERN-tieverkon parantamisen yhteydessä Rovaniemelle. Valtatie 11
Valtatie 11 on Nokialta Poriin johtava itä-länsi-suuntainen valtatie. Tie on verraten lyhyt, 101 kilometriä. Valtatie 11 on tärkeä teollisuuden kuljetusten käyttämä reitti. Tie on kokonaisuudessaan kaksikaistainen. Haukijärvi (Nokia)
Järvi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Siihen ei laske yhtään ojaa, mutta sillä on järven kaakkoispäästä alkuunsa saava laskuoja Leppioja, joka yhtyy kolmen kilometrin päässä Haukiluomassa Pohjajärvestä tulevaan laskuojaan. Nämä jatkavat Myllypuron nimisenä etelään laskien Nokianvirtaan. Järven rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on muualla soistuvaa metsää, mutta eteläranta on moreenimäen rinnettä. Mäellä sijaitsee kaksi kiinteistöä ja neljä vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee Ylöjärven Soppeenmäen ja Nokian Lähdeniittyn yhdistävältä tieltä. Kuntien välinen raja ylittää järven niin, että yli puolet jää Nokian puolelle. Järven kaakkoisrannassa on rajapyykki, josta saa alkuunsa myös Tampereen ja Ylöjärven välinen Leppiojaa seuraava raja. Valtatie 3
Myös Tampereen läntinen kehätie on ollut pitkään hyvin ruuhkautunut heti sen jälkeen kun osuus Helsinki–Tampere valmistui moottoritieksi. Tampereen Läntisen Kehätien ensimmäinen osa valmistui vuonna 2006 Rajaniemen ja Kalkun välillä. Tampereen eteläisen nelitasoliittymän ja Rajaniemen sekä Kalkun ja Ylöjärven väliset osuudet valmistuivat moottoritieksi vuonna 2008. Nokia Asha 200
Nokia Asha 200 on kahdella SIM-kortti-paikalla ja QWERTY-näppäimistöllä varustettu matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama matkapuhelin, joka julkistettiin lokakuussa 2011 Nokia World-tapahtumassa Lontoossa. Se muistuttaa hyvin paljon Nokia Asha 201:tä, ainoa merkittävä ero on SIM-korttipaikkojen lukumäärä (200:ssa kaksi, 201:ssä yksi). Nokia Asha 200:n hintaluokka on noin 60 euroa ilman veroja. Technopolis Kuopio
Technopolis Kuopio on pärjännyt odotettua paremmin taantumassa. Tilojen käyttöaste oli Q2/2009 jälkeen paras Tampereen ja pääkaupunkiseudun kanssa. Se oli käytännössä 100 %, sillä 50 000 neliöstä oli vapaana vain 550, jotka pidetään tietoisesti väliaikaisina tiloina pikaisia tarpeita varten. Kuopio erottui erityisesti Jyväskylästä, jonka vahva ICT-painotus ajoi ongelmiin Nokian ilmoitettua lähdöstä paikkakunnalta. Nokia ei itse ollut vuokralla Technopoliksella, mutta sen lähtö vaikutti voimakkaasti koko alan yritysverkostoon paikkakunnalla. Technopoliksen toimitusjohtaja Keith Silverangin mukaan Kuopion menestyksekkääksi osoittautunut konsepti levitetään strategiamuutoksen kautta koko konserniin. ICT-painoa vähennetään houkuttelemalla lääke- ja hyvinvointialan yrityksiä. Myös julkisyhteisöjä, esimerkiksi alueellistamishankkeissa siirtyviä laitoksia, havitellaan vuokralaisiksi Kuopion mallin mukaisesti. Technopolis Kuopion toimitusjohtaja Hannu Eronen kertoi lokakuussa 2009 myös uuden investoinnin, 16-kerroksisen tornitalon ja ison parkkihallin rakentamisen vaatiman asemakaavamuutosprosessin olevan loppusuoralla. Silverang visioi, että Technopolis Kuopion koko voisi kaksinkertaistua kymmenessä vuodessa. Eurooppatie E8
Nordkjosbotnin ja Markkinan välisen osuuden tie kulkee yhdessä E6:n kanssa, Keminmaan ja Limingan välisen osuuden E75:n kanssa sekä lyhyen matkan Vaasan seudulla E12:n kanssa. Tie risteää E4:n kanssa Torniossa sekä E18:n ja E63:n kanssa Turun seudulla. Kaaresuvannossa lyhyt seututie 959 tarjoaa yhteyden Ruotsin puolelle E45:lle.