Mitä ovat akronyymit?
Lyhenne
Kirjainlyhenteitä saatetaan kutsua myös akronyymeiksi, mutta oikeastaan akronyymi eli lyhennesana on pikemminkin kirjainlyhenteen muunnelma. Akronyymia ei äännetä kirjain kirjaimelta vaan tavallisen sanan tavoin, minkä vuoksi vakiintuneimpien akronyymien lyhennealkuperä saattaa hämärtyä ja unohtuakin. Akronyymeihin ei kirjoiteta lyhennepisteitä, ja suomen kielessä ne kirjoitetaan mieluiten pienaakkosin: laser ("engl." ’light amplification by stimulated emission of radiation’), Kela (’Kansaneläkelaitos’), Nato ("engl." ’North Atlantic Treaty Organization’). Akronyymi ja kirjainlyhenne
Sana ”akronyymi” on muodostettu kreikan sanoista ("akros", ’korkein, äärimmäinen’) ja ("onoma", ’nimi’). Se viittaa siis nimisanaan, joka muodostuu jonkin ilmauksen näkyvimmistä tai äärimmäisistä osista. Alun perin akronyymillä on tarkoitettu nimenomaan sanoja, jotka on muodostettu muiden sanojen alkukirjaimista tai ‐tavuista. Varhaisimmat tunnetut maininnat ovat englannin kielestä vuodelta 1943. Akronyymi ja kirjainlyhenne
Akronyymit ja kirjainlyhenteet ovat jonkin moniosaisen ilmauksen alkukirjaimista muodostuvia koostelyhenteitä. Muista lyhennetyypeistä ne eroavat siten, että lyhentäminen ei koske pelkästään kirjoitusasua vaan ilmaukset tavallisesti myös lausutaan lyhentyneinä – joko tavanomaisen sanan tavoin tai kirjain kirjaimelta.
Äänne
Äänne on abstrakti kuvausyksikkö, jossa ei oteta huomioon sellaisia yksilötason piirteitä kuin puhujan sukupuoli tai terveydentila. Lisäksi äänteet ovat diskreettejä eli jatkumollisesta äänivirrasta erillistettyjä yksiköitä, joista on poistettu konkreettisessa ääntämisessä tyypillinen siirtymäinformaatio. Sama äänne voi näin ollen realisoitua käytännössä rajattomana määränä toisistaan poikkeavia äännöksiä, mutta on tarkoituksenmukaista kuvata nämä äännökset samana äänteenä. Äänteet ovat siis äännösjoukkoja kuten foneemitkin, äänteet on vain määritelty yksittäisistä kielijärjestelmistä riippumattomalla tavalla, foneemit sen sijaan kielikohtaisesti. Rekursiivinen akronyymi
Rekursiivinen akronyymi on itseensä viittaava lyhennesana (tai toisinaan oikeammin kirjainlyhenne), joka toistuu lyhenteen auki kirjoitetussakin muodossa. Rekursiiviset akronyymit ovat kehämääritelmiä, sillä niissä lyhenne määritellään itsensä avulla. Kiraalisuus
Useimmilla kiraalisilla molekyyleillä on yksi tai useampi kiraliakeskus, mutta joillain ei ole yhtäkään, kuten BINAP:llä ja joillain alleeneilla. Näillä yhdisteillä on kuitenkin akseli, jonka suhteen ryhmät sijoittuvat epäsymmetriseksi ja tätä kutsutaan aksiaaliseksi kiraalisuudeksi. Jotkin useamman kiralikeskuksen omaavat molekyylit ovat vaihtoehtoisten "isomeeriensä" kanssa oikeasti identtisiä ja siten akiraalisia. Nämä ovat mesoyhdisteitä. Eponyymi
Eponyymeistä nimensä ovat saaneet esimerkiksi Foneemi
Äännös on tapahtuma, kun taas äänne on tyyppi. Olisi joutavaa kuvata jokainen äännös omaksi äänteekseen, joskin akustisessa fonetiikassa näin tehdäänkin, tietenkin vain otoksenomaisesti. Spektrogrammin avulla kuvatut äänteet ovat nimittäin yksittäisen informantin äännöksiä, joiden äänteiksi tulkinta tapahtuu hermeneuttisen menetelmän perusteella: äännös ymmärretään tietyn äänteen äännökseksi. Näin ollaankin tiedonhankintaprosessissa siirrytty lingvistisesti relevantille tasolle, äänteisiin. Lyhenne
Lyhenne (lyhenne lyh.) on tilan tai kirjoitusvaivan säästämiseksi käytetty lyhyempi versio jostakin sanasta tai usean sanan kokonaisuudesta. Yleensä lyhentäminen on nimenomaan kirjoitusasuun liittyvä ilmiö ja lyhennetyt sanat oletetaan lausuttavan lyhentämättöminä. Ääntämyksellisesti poikkeavia lyhennetyyppejä ovat kuitenkin kirjainlyhenteet sekä lyhennesanat eli akronyymit. Willard Van Orman Quine
Quinen mukaan ei ole mahdollista erottaa yleisesti tiedettyä kollateraalista tietoa ja käsitteellistä (analyyttista) totuutta. Analyyttiset väitteet voidaan synonyymeja vaihtamalla muuntaa muodollisiksi totuuksiksi. Quine pitää ongelmallisena sitä, millä perustein voimme tietää jotkin ilmaukset synonyymeiksi. Sanakirjaan vetoaminen ei auta, koska voidaan kysyä, mistä sanakirjan tekijä on tiennyt asian. Emme voi myöskään vedota synonyymiutta selittäessämme siihen, että synonyymit ovat analyyttisia totuuksia, koska tavoitteena on juuri analyyttisen totuuden määrittely, joten tällöin kierrettäisiin kehää. Ei voida myöskään vedota yleiseen kielenkäyttöön, koska tällöin analyyttiset totuudet olisivatkin empiirisiä, synteettisiä totuuksia. Quinen oman filosofian ongelmana on kuitenkin pidetty sitä, että se ei anna mitään vaihtoehtoista vakuuttavaa selitystä sille, miksi jotkin lauseet tuntuvat intuitiivisesti analyyttisilta ja toiset eivät. Pariisista Papukaijannokkaan
Teoksessa on ajantasaiset eksonyymien eli vakiintuneiden suomenkielisten nimien kirjoitusohjeet sekä oikeinkirjoitushistoriaa. Pääosa teoksesta muodostuu paikannimistä. Ne ovat kahtena luettelona taulukkomuodossa. Ensimmäisessä luettelossa on kullekin nimelle on ensin paikan suomenkielinen nimi, sitten paikan laji ja sijainti, ja oma paikallinen nimi sekä englanninkielinen nimi. Yksi sarake sisältää lisätietoja, esimerkiksi nimen jollakin paikan kannalta merkittävällä kielellä. Toinen taulukko-osa sisältää ensin endonyymit eli paikalliset nimet ja englanninkieliset nimet ja niiden jälkeen on nimen kieli, paikan laji ja sijainti sekä suomenkielinen nimi. Lyhenne
Lyhenteiden kolme perustyyppiä ovat katkaisulyhenteet, sisälyhenteet, ja poimintalyhenteet. Lyhenteisiin voidaan rinnastaa myös eräät erikoismerkit. Anonyymi
Anonyymi ( "anōnymos" < a privativum, kieltävä etuliite + "onoma" 'nimi') tarkoittaa nimetöntä, nimeään ilmoittamatonta, nimeltä tuntematonta. Esimerkiksi anonyymi kirjoitus ei sisällä kirjoittajansa nimeä. Anonyymius (joskus anonymiteetti < ) tarkoittaa nimettömyyttä, nimen säilymistä salassa. Peitenimi
Peitenimet ovat osa salaisen viestinnän kryptografiaa: peitenimet ovat koodeja, jotka korvaavat selväkielisen tekstin kokonaisia sanoja koodatussa tekstissä. Yksittäisten merkkien korvaaminen puolestaan on salakirjoitusta. Ihmisaivot
Jokainen neuroni on itsenäinen toiminnallinen yksikkö. Siinä on haarakkeet, jotka vastaanottavat ja lähettävät hermosignaaleja. Neuronit muodostavat ajan ja käytön myötä kytköksiä toisiinsa. Synapsit ovat kommunikaatiokeskuksia, joissa neuronit siirtävät hermoimpulsseja toisilleen. Internet-slangi
Internet-slangi viittaa useisiin erilaisiin slangeihin, joita Internetissä käytetään. Sen tarkka määrittely on hankalaa johtuen siinä tapahtuvista jatkuvista muutoksista. Sen voidaan sanoa olevan slangi, jonka Internetin käyttäjät ovat keksineet, ja joka on levinnyt yleisempään käyttöön. Internet-slangin tarkoitus on usein säästää näppäinten painalluksia tai saada teksti mahtumaan tilaan, jossa on käytössä rajallinen määrä merkkejä. Akronyymit, näppäimistön erikoismerkit ja lyhenteet ovat yleisiä Internet-slangissa. Backronym
Backronyymejä muodostetaan joskus myös olemassa olevan oikean akronyymin tilalle tai rinnalle. DVD-levyjen nimi keksittiin ensin sanoista ”digital video disc”, mutta kun huomattiin, että tekniikka on hyödyllinen myös muuntyyppisen kuin videodatan tallentamiseen, lanseerattiin epävirallinen lyhenteen selitys ”digital versatile disc”. Suomalainen esimerkki on SAK, joka oli alun perin lyhennys Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliitosta, mutta kun tämä yhtyi 1960-luvun lopussa toisen keskusjärjestön SAJ:n (Suomen Ammattijärjestön) kanssa, perustetun yhteisen liiton lyhenteenä pysyi SAK, mutta nimeksi tuli Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö. Krypto (sanaristikko)
Krypto on sanaristikko, jossa vihjeet ovat vastausruutuihin merkittyjä kirjainten koodimerkkejä. Yleensä kryptossa on niin monta koodinumeroa kuin siinä on eri kirjaimia, tavallisesti ykkösestä alkaen. Vihjeeksi on koodimerkkien lisäksi usein annettu myös kuvallinen vihje. Kokonaan vihjeetöntä kryptoa kutsutaan sokkokryptoksi. Esimerkiksi kryptossa voi olla pääkuvassa siili ja siitä lähtevässä sanassa numerot 1,2,2,3,2. Tästä voi päätellä, että jokaiseen ruutuun, jossa on numero 1, pannaan S, kakkosen sisältäviin ruutuihin I ja L ruutuihin, joissa on numero 3. Seuraavat kirjaimet pitää päätellä näiden kuvasta saatavien kirjainten perusteella. Jos tehtävässä on vaikkapa sana 1,2,2,4,2, nelonen voi olla P tai R (sana tällöin siipi tai Siiri). Nettikryptoissa on yleensä mukana sovellus, joka täyttää kaikki samannumeroiset ruudut, kun panee yhteen niistä kirjaimen. Akronyymi ja kirjainlyhenne
Erityistapauksia ovat sellaiset yhdyslyhenteet, joissa kirjaimittain ääntyvä lyhenne liittyy sananomaisesti ääntyvään akronyymiosaan: ”CD-rom” [see-dee-rom], ”JPEG” [jii-peg]. Aminohapot
Kolmikirjaimiset lyhenteet saadaan englanninkielisistä nimistä niin, että aina vähintään kaksi ensimmäistä kirjainta kolmikirjaimisessa lyhenteessä vastaa koko nimen ensimmäisiä kirjaimia (kahta tai kolmea; esim. fenyylialaniini, eng. Phenylalanine, kolmikirjaiminen lyhenne on Phe) paitsi isoleusiinin tapauksessa, jossa lyhenne on "Ile" eikä esimerkiksi "Iso" tai "Isl" (Ile painottaa sitä, että isoleusiini on nimenomaan isomeeri leusiinille.) Koska englannin aakkosia on 26 kappaletta ja tavallisia aminohappoja 20, saadaan yksikirjaimiset lyhenteet hieman kolmikirjaimisia monimutkaisemmin seuraavasti; Aneurysma
Aneurysma tarkoittaa valtimon pullistumaa. Etymologisesti sana on peräisin kreikan sanoista "ana" (=ylös, esiin) ja "eurynein" (=laajentaa). Aneurysmia voi esiintyä monissa elimissä. Yleisimmin termiä aneurysma käytetään verisuonissa (esimerkiksi aivoaneurysma ja aortta-aneurysma) esiintyvistä pullistumista, mutta sitä voidaan käyttää esimerkiksi myös sydämen paikallisesta pullistumasta, jollainen voi syntyä esimerkiksi sydäninfarktin seurauksena. Suurten verisuonten, varsinkin aortan, aneurysmat liittyvät ihmisillä verisuonten rappeutumiin, kalkkeutumiin ja muihin sairauksiin, joissa sidekudos heikkenee. Kotieläimillä aneurysmat liittyvät useimmiten suurten verisuonten heikkenemiseen ja arpeutumiseen, joita yleisimmin aiheuttavat sisäloisten toukkamuodot, jotka porautuvat verisuonten seinämiin. Suuren verisuonen, esimerkiksi aortan, aneurysma voi puhjeta ennalta arvaamatta, jolloin seurauksena on nopea verenhukka, joka ilman välitöntä kirurgista hoitoa johtaa potilaan kuolemaan.
Aivoaneurysma saattaa harvoissa tapauksissa puhjeta kaatumisesta johtuneen päänkolahduksen seurauksena. Eponyymi
Eponyymi tarkoittaa joko kuvitteellisen hahmon tai todellisen henkilön nimeä, jonka mukaan jokin kansa, paikka tai muu asia on nimetty. Makromolekyyli
Makromolekyylisiä yhdisteitä esiintyy kaikkialla elollisessa luonnossa, ja niillä on keskeinen biokemiallinen merkitys. Sellaisia ovat esimerkiksi nukleiinihapot (DNA ja RNA), proteiinit, selluloosa ja tärkkelys. Rakenneyksikköinä ovat nukleiinihapoissa eräät yksinkertaiset sokerit ja orgaaniset emäkset sekä fosforihappo, proteiineissa aminohapot, selluloosassa ja tärkkelyksessä glukoosi. Rekursiivinen akronyymi
GNU-projektin tavoin myös Linux-käyttöjärjestelmän nimen on joskus arveltu muodostuneen rekursiivisena akronyyminä sanoista "Linux is not Unix" (’Linux ei ole Unix’). Emergenssi
Stabiilien mutta muuttumiskykyisten alikokonaisuuksien, hahmojen, syntyminen kompleksiseen järjestelmään on emergenssiä. Aivoissa hahmon voidaan ajatella olevan jollain tasolla ajatus, biologiassa yksi solun reaktioketju (ja ketjujen verkko solun aineenvaihdunta), taloudessa yritys (ja yritysten verkkotalous), teknologiassa järjestelmä (ja järjestelmien verkkoteknologia) jne. Erityyppisiä emergenttejä ilmiöitä ei kuitenkaan voida samastaa suoralta kädeltä keskenään. Avainromaani
Avainromaani () on kirjallisuudentutkimuksen käsite. Romaanityyppinä avainromaani sisältää todellisten, tunnistettavien ihmisten kuvauksia. Nimet on kuitenkin yleensä muutettu. Aihe on usein kirjoittajan oman elämän vaiheista, ja teos on siten aikalaiskuvaus. Menneiden aikojen henkilöitä ja tapahtumia kuvaavaa romaania sanotaan historialliseksi tai dokumenttiromaaniksi. Avainromaani voi kuvata myös organisaatioita tai paikkoja. Avoin lähdekoodi
Vaikka termistössä ja ajattelutavoissa on siis vivahde-eroja, avoimen lähdekoodin ja vapaiden ohjelmistojen liikkeiden väliset ristiriidat eivät ole olleet yhteensovittamattomia. Käytännössä kaikki vapaat ohjelmistot ovat myös avoimen lähdekoodin ohjelmistoja ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot vapaita. Englanniksi vapaista ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoista käytetäänkin usein yhdistettyä akronyymiä FOSS ("free and open source software") tai FLOSS ("free/libre and open source software"). Suomeksi voidaan vastaavasti joskus käyttää akronyymiä VALO. Ad acta
Ad acta (lyh. a.a. tai aa) on latinaa ja tarkoittaa "liitetään asiakirjoihin, arkistoon"; "asiakirjojen joukkoon liitettäväksi, joka ei aiheuta toimenpiteitä". Esimerkiksi jokin ilmoitus liitetään aktiin ilman, että se aiheuttaisi rekisterimerkintöjä. Tällöin lyhenne lisätään päätetävän asian diaariin. Akrostikon
Akrostikon on lyriikkaan liittyvä termi, jolla yleensä tarkoitetaan runoa, jonka säkeiden tai säkeistöjen alkukirjaimet muodostavat aakkosellisen kokonaisuuden. Akronyymi ja kirjainlyhenne
Käytännössä sekä lyhennesanojen että kirjainlyhenteiden kirjoitusasu kuitenkin vaihtelee. Etenkin englannista lainautuneet lyhennesanat saatetaan kirjoittaa kokonaan suuraakkosin, koska tämä on englannissa yleinen kirjoitusasu. Suuraakkosia saatetaan käyttää myös siksi, että ne saavat lyhennesanan näyttämään virallisemmalta ja nimenomaan lyhenteeltä. 
Kirjainlyhenteet puolestaan saatetaan kirjoittaa pienaakkosin, jos ne koetaan hyvin arkisiksi: ”tv”, ”atk”. Adobe Connect
Adobe Connect (ent. Acrobat Connect Pro, usein lyh. ACP) on Adoben luoma verkkokokousympäristö, joka on suunniteltu toimimaan erilaisilla alustoilla. Se hyödyntää useimmilla tietokoneilla jo valmiina olevaa Adobe Flash Playeria: Flash Playerin käyttäjät pääsevät verkkokokouksiin, virtuaalisiin luokkahuoneisiin ja esityksiin ilman erillisten ohjelmistojen asentamista. Adobe Connect toimii useissa eri käyttöjärjestelmissä (esimerkiksi Microsoft Windows, Mac OS, Linux ja Solaris). Iktys
Iktys ei ole vain kala, vaan se on akronyymi. Toisaalta se voidaan tulkita myös akrostikoniksi. Tästä yksinkertaisesta kalaa muistuttavasta kuviosta muodostuu alkukristillinen uskontunnustus. Sana "iktys" sisältää kreikkalaiset kirjaimet:
Näistä kirjaimista voidaan johtaa alkukristillinen uskontunnustus:
Eli iktyksessä on viisi kirjainta, jotka ovat uskontunnustuksen sanojen alkukirjaimet. Uskontunnustus on suomeksi: Attribuuttikielioppi
Attribuuttikielioppi määrittelee attribuutit formaalin kielen pääte- ja välikesymboleille sekä produktioille ominaiset laskusäännöt, joissa attribuuttien arvoja käytetään. Laskusääntöjä kutsutaan myös semanttisiksi toiminnoiksi. Laskusäännöillä ei saa olla sivuvaikutuksia. Kieliopista voidaan muodostaa abstrakti syntaksipuu ja attribuuttien laskusäännöt ovat puun solmukohdissa. Attribuutit voivat olla joko "synteettisiä" tai "periytyneitä". Synteettiset attribuutit ovat aina attribuuttien laskusääntöjen tuloksista saatuja ja periytyneet ovat vanhemmilta solmukohdilta saatuja. Käyttöjärjestelmän ydin
Käyttöjärjestelmän ytimiä on kahta päätyyppiä: monoliittisia ja mikroytimiä. Monoliittinen ydin (makroydin) sisällyttää kaikki käyttöjärjestelmän ominaisuudet samaan osoiteavaruuteen (). Muun muassa sulautetuissa järjestelmissä suosittu mikroydin puolestaan huolehtii vain osasta käyttöjärjestelmän toiminnoista. Nykyaikaiset käyttöjärjestelmät eivät ole rakenteeltaan puhtaasti monoliittisia tai mikroytimeen perustuvia, vaikka edelleen selviä esimerkkejä näistä kahdesta mallista on olemassa. Sen sijaan modernit käyttöjärjestelmät soveltavat monillakin tavoilla toistensa ideoita. Asiasana
Asiasana on hallittuun asiasanastoon kuuluva sallittu avainsana. Muista avainsanoista poiketen asiasana ei siis ole täysin vapaasti valittavissa: asiasanastossa kutakin käsitettä voi kuvata vain yksi termi. Asiasanaksi valitun termin synonyymeja käytetään asiasanastossa ohjaustermeinä, jotka johdattavat käyttäjän käyttämään sallittua synonyymiä. Aasinsilta
Aasinsilta () on a) kirjallinen siirtymätekniikka, jossa tekstiin lisätään irrallinen tai kömpelö viittaus siihen, mitä aiotaan käsitellä seuraavaksi, b) vaikea tai ongelmallinen tehtävä sekä c) tehtävän suorittamisen tai muistamisen apukeino. Ilmauksen merkitys vaihtelee kielestä toiseen: suomessa (ja myös suomenruotsissa) merkitykset ovat lähellä toisiaan, ja niissä aasinsilta tarkoittaa useimmiten kirjallista siirtymätekniikkaa ja joskus myös muistamisen apukeinoa. Oscar-palkinto
Oscar-palkinnot ( ’akatemian palkinnot’) eli ”Oscarit” (engl. "Oscars") ovat Yhdysvaltain elokuva-akatemian ("Academy of Motion Picture Arts and Sciences") vuosittain jakamia palkintoja, joita jaetaan eri kategorioissa vuoden parhaille elokuville ja näiden tekijöille. Nimitys "Oscar" tulee palkintoina olevasta miestä esittävästä patsaasta, jota nimitetään Oscariksi. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta ensimmäinen viittaus palkintoon Oscarina tehtiin vuonna 1934. Palkintojen saajat äänestetään akatemian jäsenten kesken. Jäseniä on yli 6 000. Heteronyymi (kirjallisuus)
Heteronyymi on kirjallisuudessa kirjailijan luoma kuvitteellinen kirjoittajahahmo. Erotukseksi pelkästä taiteilijanimestä tai pseudonyymistä heteronyymi on kokonainen kuvitteellinen henkilö, jolla voi olla oma kirjoitustyyli, henkilöhistoria, persoonallisuus ja ulkonäkö. Sanakirja
Synonyymisanakirja esittää synonyymejä ja lähimerkityksisiä sanoja, ja antonyymisanakirja esittää vastakohtailmauksia. Käsitesanakirjassa eli tesauruksessa (tesaurus on myös suursanakirja) semanttisesti yhteen kuuluvat sanat (esimerkiksi synonyymit, hyponyymit ja hyperonyymit) on esitetty systemaattisesti ryhmittäin. Akronyymi ja kirjainlyhenne
Alkukirjainlyhennettä tarkoittava englannin sana ”initialism” puolestaan esiintyi arvovaltaisessa englannin sanakirjassa Oxford English Dictionaryssä ensimmäisen kerran vuonna 1899, mutta yleiseen käyttöön se ilmaantui vasta 1960-luvulla. Koska kirjainlyhenteiden ja akronyymien käyttö on yleistynyt vasta 1900-luvulla lukemisen ja kirjoittamisenkin arkistuessa, erityistä nimeä ilmiölle ei aiemmin ilmeisesti tarvittu. Homonymia
Koska suomen kirjoitus on suhteellisen foneemista, suomen kielen homonyymit ovat yleensä sekä homografeja että homofoneja. Joissain yhteyksissä tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Puhekielessä sanat "kuin" ja "kun" saatetaan molemmat lausua [ku(n)], mutta, jos ne silti kirjoitetaan eri tavalla, ne ovat homofoneja olematta samalla homografeja. Esimerkiksi englannin kirjoitusjärjestelmän idiosynkrasia tarjoaa enemmän mahdollisuuksia. Sanat "two" ja "too" ovat homofoneja, mutteivät homografeja. "Lead" merkityksessä 'johtaa' ja "lead" 'lyijy' taas ovat homografeja, mutteivät homofoneja ([li:d] vs. [lɛd]). Mahdollista on myös, että sanat ovat osassa muodoistaan toisilleen homonyymit mutteivat kaikissa, esim. suomen substantiivi kuusi ja lukusana kuusi, joista ensin mainittu taipuu esim. kuusen, kuusessa, kuusta, kuuseen, mutta viimeksi mainittu kuuden, kuudessa, kuutta, kuuteen. Raunio
Rauniot ovat ihmisten tekemien rakennusten hylättyjä ja osittain tuhoutuneita jäännöksiä. Tunnetuimpia raunioita ovat antiikin Kreikan ja Rooman sekä muinaisen Egyptin aikaisten rakennelmien jäännökset. Tunnettuja rauniokohteita ovat muun muassa Ateenan Akropolis sekä Rooman Forum Romanum. Lyhenne
Kirjainlyhenne (myös alku- tai isokirjainlyhenne) eli initialismi on koostelyhenteen erityistapaus, joka muodostetaan yhdyssanan tai sanaliiton osien alkukirjaimista ja lausutaan kirjain kirjaimelta: HTML [hoo-tee-äm-äl] (engl. ’hypertext markup language’), STT [äs-tee-tee] (’Suomen Tietotoimisto’), USA [uu-es-aa] (engl. ’United States of America’). Lähtökohtaisesti kirjainlyhenteet kirjoitetaan yleensä kokonaan suuraakkosin ja ilman lyhennepisteitä. Suomen kielen aakkoset
Eräät suomen foneemit voivat toteutua eli ääntyä useana selvästi erilaisena äänteenä eli allofonina. Mm. voi ääntyä soinnittomana  tai soinnillisena ; puolestaan voi ääntyä suhuässänä tai soinnillisena []:na. , ja ääntyvät toisinaan soinnittomina (, , ). Tällaiset äänne-erot eivät (yleensä) muuta sanan merkitystä, eikä niitä merkitä kirjoituksessa näkyviin. Apokryfiset kirjat
Apokryfiset kirjat eli apokryfikirjat tai apokryfit ovat juutalaisia tai alkukristillisiä kirjoituksia, jotka on jätetty kaanonin eli ohjeellisen tekstikokoelman ulkopuolelle. Juutalaisuudessa kanonisoitu tekstikokoelma on heprealainen raamattu Tanak ja kristinuskossa Raamattu. Apokryfisiä kirjoja on eri tekstikokoelmissa vaihtelevasti eri aikoina ja eri kirkkokunnissa. Apokryfinen () tarkoittaa ”kätketty”. Nimitys juontuu siitä, ettei apokryfisiä kirjoja yleensä luettu kristillisissä jumalanpalveluksissa, vaikka ne olivat saatavilla. Akatemia
Koska sanaan "akatemia" liittyi ja liittyy yhä paljon myönteisiä mielleyhtymiä älyllisestä loistosta, monet laitokset ja koulut ovat valinneet sen osaksi nimeään. Nykyään akatemioiksi kutsutaan korkeakouluja, yliopistoja, tiede-, taide- tai kirjallisuusseuroja, ja "akateemisella" ajatellaan tarkoitettavan mitä tahansa nimenomaan korkeakouluihin ja yliopistoihin sekä korkeaan tieteelliseen tutkimukseen liittyvää. Ääkköset
Ääkkösillä tarkoitetaan suomalaisissa yhteyksissä kirjaimia å, ä ja ö, joita käytetään muun muassa suomen ja ruotsin kielissä. Joskus ääkkösiä kutsutaan skandinaavisiksi merkeiksi, skandinaavisiksi kirjaimiksi tai skandeiksi, mikä on harhaanjohtavaa, koska niitä käytetään skandinaavisten kielten lisäksi esimerkiksi suomen, viron, unkarin, turkin ja saksan kielissä (jossa ä, ö ja ü kutsutaan umlauteiksi). Muissa Pohjoismaissa taas käytetään osittain samoja, osittain eri kirjaimia (kuten Æ ja Ø), mutta niistäkin saatetaan toisinaan käyttää samaa nimitystä. Ääkkösistä puhutaan lähinnä tietotekniikan käytön ongelmallisuuden takia. Entsyymi
Entsyymit ovat biologisia katalyyttejä, eli ne nopeuttavat kemiallisia reaktioita. Entsyymit ovat tyypillisesti proteiineja, mutta myös RNA-molekyylit voivat olla entsyymejä, jolloin puhutaan ribotsyymeistä. Monissa proteiinientsyymeissä aktiivinen keskus koostuu muusta kuin aminohapoista, usein aminohappoihin koordinoituneesta yhdestä tai useammasta metalli-ionista. Näitä entsyymiä auttavia ryhmiä kutsutaan kofaktoreiksi ja tavallisimpia näistä ovat kupari-, rauta- ja sinkki-ionit. Jos kofaktori on orgaaninen molekyyli, puhutaan koentsyymistä. Entsyymiin kiinnittyneitä kofaktoreita ja koentsyymejä kutsutaan prosteettisiksi ryhmiksi. Molekyyliä, johon entsyymin toiminta kohdistuu, kutsutaan substraatiksi. TEOTWAWKI
Albumin nimi on akronyymi lauseesta "The End of the World as We Know It". Antonyymi
Antonyymi on sana, joka on jonkin toisen sanan vastakohta, esimerkiksi hyvä–paha, musta–valkoinen, sileä–rosoinen ja niin edelleen. Sähkötys
Kutsut tai asematunnukset ovat lyhenteitä, jotka identifioivat liikennöijän ja joita voidaan käyttää ilmaisemaan, ketä kutsutaan. Meriradioliikenteessä ja radioamatööriliikenteessä kutsuun sisältyy kansallisuuden ilmaiseva etuliite. Sotilaallisessa viestiliikenteessä kutsut saattavat olla näennäisen satunnaisia merkkiyhdistelmiä ja niitä voidaan liikenneanalyysin vaikeuttamiseksi vaihtaa määräajoin. Allofoni
Äännös on fysikaalinen tapahtuma, joka synnyttää ääniaaltoja ja on aina yksilöllinen. Äänne on konkreettisesta äännöksestä abstrahoitu kuvausyksikkö, jossa ei oteta huomioon yksilöpuhujan piirteitä. Foneemianalyysin kannalta äänteitä on maailman kielissä äärellinen määrä. Kyse on tällöin hyvin määritellystä äännejoukosta, jonka jäsenillä on kullakin oma kirjoitussymbolinsa. Jokaisen yksittäisen kielijärjestelmän äänteistö käsittää tämän universaalisen äänteistön osajoukon, ts. kaikki äänteet eivät esiinny kaikissa kielissä. Anakronia
Anakronia luodaan useimmiten ennakoinnin tai takauman avulla. Anakronian alalajeihin kuuluu myös esimerkiksi akronia. Se tarkoittaa tilannetta, jossa kerrotun tapahtuman sijainti tekstin kronologiassa jää lukijalle auttamattoman hämäräksi. Rekursiivinen akronyymi
Pine-sähköpostiohjelman nimen kerrotaan usein tulevan sanoista "Pine is not Elm" (’Pine ei ole Elm’) viitaten Elm-sähköpostiohjelmaan, mutta eräs Pinen alkuperäisistä kehittäjistä on sanonut, että alun perin ohjelman nimi ei ollut lyhenne lainkaan. Nykyisin ohjelman nimi on virallisesti "Program for Internet News and E-mail" (’Internetin uutisryhmien ja sähköpostin [luku]ohjelma’). Anglismi
Näennäisanglismi eli pseudoanglismi tarkoittaa sanaa, joka näyttää tulevan englannista mutta joka onkin englannin kielen puhujille vieras tai merkitykseltään toinen. Esimerkiksi saksan "Handy", joka äännetään englannin kielen mukaisesti [händi], tarkoittaa yleisesti matkapuhelinta, vaikka sanalla ei ole tavanomaisessa englannin kielessä tätä merkitystä. Näennäisanglismeja on paljon esimerkiksi saksan ja japanin kielessä mutta ei juuri suomessa. Esimerkki suomalaisesta näennäisanglismista on sana "farmarihousut" (> farkut), joka ei pohjaudu englannin vastaavaan sanaan ("jeans") vaikka viittaakin Yhdysvaltoihin. Aakkoset
Joihinkin aakkostoihin ja kirjaimistoihin sisältyy rinnakkaisia aakkoslajeja, kuten latinalaisen kirjaimiston suur- ja pienaakkoset, jotka parikohtaisesti edustavat samaa äännettä mutta erilaisissa tilanteissa. Arkkitehti
Arkkitehdin ammattinimike on yleensä "arkkitehti", mutta se voi olla myös esimerkiksi "asemakaava-arkkitehti", "kaupunginarkkitehti" tai "yliarkkitehti". Arkkitehdit toimivat usein myös "rakennusvalvojina". Suomessa arkkitehdin ammattinimikettä voivat käyttää myös muut kuin arkkitehdin tutkinnon suorittaneet, sillä toisin kuin monissa muissa EU-maissa ammatti ei ole Suomessa suojattu tai auktorisoitu. Suomen arkkitehtiliittoon, SAFA:an kuuluvat voivat käyttää titteliä "arkkitehti SAFA". SAFAn jäseneksi pääsevät pääsääntöisesti vain ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneet arkkitehdit. Arkkitehti on rakennusarkkitehtiin verrattuna perusteellisempi tutkinto, jossa luovia ratkaisuja sekä estetiikkaa ja funktionaalisuutta käsitellään monipuolisesti kokonaisuutena. Toiminimi
Avoin yhtiö: "Avoin yhtiö", ruotsiksi "öppet bolag". Yhtiömiesten sukunimet esim. ”Virtanen & Sjölund” hyväksytään avoimen yhtiön tunnukseksi eikä sanoja avoin yhtiö tällöin tarvitse ottaa nimeen. Lyhennettä "ay" tai "öb" ei voi käyttää. Yritysarkkitehtuuri
Henkilöitä, jotka pyrkivät ymmärtämään, kuvaamaan, viestimään ja kehittämään yritysarkkitehtuuria, kutsutaan yritysarkkitehdeiksi. Yritysarkkitehdit käyttävät erilaisia liiketoiminnan mallintamismenetelmiä ja -välineitä ymmärtääkseen ja dokumentoidakseen yrityksen rakenteita ja suhteita. Näin tehdessään he tuottavat dokumentteja ja malleja, artefakteja. Nämä artefaktit kuvaavat yrityksen liiketoiminnan strategioiden, metriikoiden, kyvykkyyksien, prosessien, tietolähteiden, liiketoimintajärjestelmien ja verkostoinfrastruktuureiden loogisen kokonaisuuden. Yritysarkkitehtuurikuvaukseksi voidaan kutsua riittävän kattavaa artefaktien kokoelmaa, joka kuvaa yritystä sitä hyödyttävällä tavalla. Yritysarkkitehtuurien kehittämiseen ja monimutkaisten artefaktikokonaisuuksien hallitsemiseksi on kehitetty erilaisia arkkitehtuurikehyksiä. Tällaisia kehittämismalleja tai viitearkkitehtuureja ovat mm. TOGAF ja Zachman. Monet niistä määrittelevät tarvittavat artefaktit yritysarkkitehtuurikuvaukseen, niiden kehittämiseen kypsyysasteelta toiselle sekä erilaiset yritysarkkitehtuurin hallitsemisen välineet.
Yritysarkkitehtuurikehys on kokoelma välineitä, prosessimalleja ja ohjeistuksia, joita arkkitehdit käyttävät kuvatessaan, kehittäessään ja hallitessaan yritysarkkitehtuurikuvausta. Niiden perustehtävä on tarjota välineet pitää yritysarkkitehtuuri ajan tasaisena, joka on edellytys YA:n hyödyntämiselle. Tarkempia tietoja kehyksistä löytyy kunkin yritysarkkitehtuurikehyksen artikkelista tai sivustoilta. Asynkroninen kommunikaatio
Asynkronista kommunikaatiota ovat esimerkiksi kirjeenvaihto tai tietotekniikan puolella sähköposti, blogi ja uutisryhmät. Anakronismi
Anakronismi (kreikan ανά (ana) 'vastaan' ja χρόνος (khronos) 'aika') tarkoittaa jonkin asian sijoittamista väärään aikakauteen. Anakronistinen voi siis tarkoittaa ajoitukseltaan väärää, epäajanmukaista tai vanhentunutta, mutta myös liian uudenaikaista asiaa vanhassa ympäristössä. Erisnimi
Erisnimi on nimisana, jolla yksilöidään jokin kohde erotukseksi muista vastaavaan luokkaan tai lajiin kuuluvista jäsenistä. Erisnimet ovat yksiviitteisiä eli niillä on vain yksi tarkoite. Joskus erisnimen ja yleisnimen välinen raja ei ole selvä. Ilmauksen tehtävästä käy kuitenkin useimmiten ilmi, onko kyseessä erisnimi vai yleisnimi. Esimerkiksi lause ”Hän on oikea einstein.” ei yksilöi henkilöä vaan luokittelee hänet Albert Einsteinin kaltaiseksi neroksi. Erisnimen määritelmä voi myös riippua kielestä: esimerkiksi saksalaisille tutkijoille kielten kansallisuuksien nimitykset ovat erisnimiä. Tyypillisiä erisnimiä ovat paikan- ja henkilönnimet sekä tuotemerkit Sopimus
Monet nykypäivän kansainvälisen kaupan sopimustekniset termit perustuvat englanninkielisiin termeihin ja niistä johdettuihin akronyymeihin, joita joskus käytetään myös suomenkielisissä asiakirjoissa. Sopimusterminologiaan kuuluu esimerkiksi lupa aloittaa työ (, ATP), työn aloitus (, KO). COSPAS-SARSAT
Akronyymi kirjoitetaan myös COSPAS/SARSAT, jonka tausta on Kroneemi
Kroneemi on foneemi, jonka äännearvo on sama kuin edellisen. Se erottaa akustisesti identtisiä äänteitä pituutensa perusteella. Infografiikka
Termi "infografiikka" on lyhenne yhdyssanasta "informaatiografiikka" eli "tietografiikka". Käsite on melko uusi ja vakiintumaton, ja sillä on joskus tarkoitettu esimerkiksi samaa kuin tiedon visualisoinnilla. Randy Krumin (2013) mukaan infografiikkaan kuuluu tiedon visualisointikaavioiden lisäksi kuitenkin myös kuvitusta ja tekstiä, jotka yhdessä luovat kokonaisen kertomuksen. Laajimmillaan infografiikat muistuttavatkin enemmän artikkeleita tai puheita kuin pelkkiä kaavioita. BRICS
BRICS tai BRICS-maat on taloudessa ja kansainvälisessä politiikassa käytetty akronyymi, jolla tarkoitetaan viittä kehittyvää maata: Brasiliaa, Venäjää, Intiaa, Kiinaa ja Etelä-Afrikkaa ja niiden taloudellisen vaikutusvallan kasvua. Lyhenne on muodostettu näiden maiden englanninkielisten nimien alkukirjaimista. Neljää ensimmäistä kutsutaan nimellä BRIC-maat. BRICS-lyhenteen rinnalla on alettu käyttää myös vastaavanlaista lyhennettä MINT, jolla viitataan neljään BRICS-maihin kuulumattomaan nousevan talouden maahan. Eponyymi
Vuosia on nimetty poliittisten eponyymien perusteella Akronyymi ja kirjainlyhenne
Toisaalta on kyseenalaista, voidaanko sellaisia lyhennesanoja kuin ”luomu”, ”KalPa” (Kalevan Pallo) tai ”Kotus” (Kotimaisten kielten tutkimuskeskus) pitää alkukirjainlyhenteiden alaryhmän edustajina, kun ne suurimmaksi osaksi muodostuvat muista kuin alkukirjaimista. Aakkoset
Lähes kaikki nykyisin käytössä olevat aakkostot ovat kehittyneet muinaisseemiläisestä aakkostosta. Niiden syntyyn vaikuttivat osaltaan egyptiläiset hieroglyfit. Hieroglyfikirjoituksessa käytettiin sekä kokonaista sanaa että jotakin äännettä tarkoittavia merkkejä, mutta seemiläisissä aakkosissa oli alusta lähtien vain äänteiden merkkejä. Alkujaan siinä oli merkit vain konsonanteille, kuten nykyisinkin on laita heprealaisissa ja arabialaisissa aakkosissa. Etiopiassa puhuttavan amharan kielen kirjoitus on kehittynyt lisämerkein tavukirjoitukseksi. Akronyymi ja kirjainlyhenne
Taivutettaessakin lyhennesana pääpiirtettäin käyttäytyy kuin tavallinen sana, joten taivutuspääte lisätään siihen suoraan: ”mopo” : ”mopoon” : ”mopossa”, ”Nato” : ”Natoon” : ”Natossa”. Toisin kuin tavallisissa sanoissa, taivuttaminen ei kuitenkaan välttämättä vaikuta sanan vartaloon: vrt. ”lato” : ”ladon” mutta ”Nato” : ”Naton” (vaikka toisaalta ”Kotus” : ”Kotuksen”). Vaikka lyhennesana kirjoitettaisiin muuten suuraakkosin, taivutuspääte tavataan kirjoittaa pienaakkosin: ”NATOon” : ”NATOssa”. (Tämä on väärä esimerkki, koska Natoa ei kirjoiteta suuraakkosin.) Atomilause
Avoimet kaavat, eli lyhyemmin kaavat, sisältävät yhden tai useamman vapaan muuttujan, ja niiden totuus riippuu vapaiden muuttujien arvosta (tai arvoista). Esimerkiksi "x on Suomen pääkaupunki" ja "7 + y = 2" ovat avoimia lauseita. Avoimia lauseita voidaan kutsua myös "predikaateiksi". Aku Ankka (lehti)
Useimmat nimiväännöksistä ovat kertakäyttöisiä vitsejä, jotka liittyvät jonkin yksittäisen tarinan tapahtumapaikkaan, sivuhenkilöön tai ohimennen mainittuun ankkamaailman kuvitteelliseen kuuluisuuteen. Muutamat väännökset mainitaan kuitenkin lukuisissa tarinoissa, ja ne ovat vakiintuneet osaksi Ankkojen maailmaa. Tällaisia ovat esimerkiksi ”Ankallismuseo” (Kansallismuseo), ”Ankallispankki” (Kansallispankki), rantalomakohde ”Ankkapulco” (Acapulco) ja tavaratalo ”Tukkimies” (Stockmann). Sanakirja
Lyhennesanakirja selittää hakusanoina olevat lyhenteet tai päinvastoin antaa hakusanoina oleville ilmauksille lyhennevastineet. Anakronia
Anakronia on narratologian eli kertovan tekstin tutkimuksen käyttämiä käsitteitä. Anakronia tarkoittaa tilannetta, jossa kerronta poikkeaa tarinan kronologiasta eli tapahtumat esitetään tekstin lukijalle ikään kuin "väärässä" järjestyksessä. Académie
Académie tarkoittaa ranskalaisia laitoksia ja opinahjoja, usein se viittaa pariisilaisiin taidekouluihin. Académie voi tarkoittaa: Kalkyyli
Kalkyyli on yksinkertaisimmillaan aksioomista ja syntaktisista päättelysäännöistä muodostuva merkkijonoihin liittyvä formaali systeemi. Aksioomat ja päättelysäännöt (tai laskusäännöt) esittävät, mitä kalkyylissä voidaan päätellä, eli ne esittävät sen, kuinka mielivaltaista lausetta on lupa käsitellä. Apokryfiset kirjat
Katolinen kirkko nimittää apokryfisiksi pelkästään Raamatun kaanonin ulkopuolisia kirjoja. Niitä kirjoja, jotka kuuluvat kristilliseen Raamattuun, se nimittää deuterokanonisiksi kirjoiksi. ACD-kehitysvammaoireyhtymä
ACD on akronyymi sanoista "alopecia" (kaljuus), "contractures" (kutistumat) ja "dwarfism" (kääpiökasvuisuus). Aurinkokunnan pienkappale
Määritelmä erottelee asteroidit ja transneptuniset kohteet, jotka ovat pikkuplaneettoja. Asteroidi-nimityksen voikin katsoa viittaavan vain Aurinkokunnan sisäosien pikkuplaneettoihin. Suuri osa asteroideista ja ulommista pikkuplaneetoista, kuten TNO:ista, on juuri pienkappaleita, mutta ne, jotka ovat muodoltaan pyöreitä, luetaan kääpiöplaneettoihin. Suurimmat pikkuplaneetat luetaan siis kääpiöplaneetoiksi ja pienemmät pienkappaleiksi. Atomilause
Predikaattilogiikassa yksilöolioita (eli partikulaareja) kuvaavista yksilövakioista ja yksilömuuttujista sekä ominaisuuksia ja relaatioita (eli universaaleja) kuvaavista predikaateista voidaan muodostaa kahdenlaisia kaavoja: suljettuja ja avoimia. Suljetut kaavat, eli lauseet, eivät sisällä vapaita muuttujia, ja ne ovat joko tosia tai epätosia annetusta tulkinnasta riippuen. Esimerkiksi "Helsinki on Suomen pääkaupunki" ja "7 + 1 = 2" ovat suljettuja kaavoja, ensimmäinen tosi ja jälkimmäinen epätosi. Orgaaninen yhdiste
Orgaanisessa yhdisteessä voi olla myös monia substituentteja, jolloin orgaanisia molekyylejä voidaan luokitella ja nimetä funktionaalisten ryhmien mukaan. Funktionaalisia ryhmiä ovat mm. alkoholit, eetterit, tiolit, sulfidit, alkyylihalidit, aldehydit, ketonit, amiinit, nitriilit, karboksyylihapot ja niiden johdokset. Yhdistettä, jossa on sekä karboksyylihappo- että aminoryhmä, sanotaan aminohapoksi. Kansainvälinen foneettinen aakkosto
Kansainvälinen foneettinen aakkosto (myös "kansainvälinen foneettinen kirjaimisto"; , IPA) on foneettiseen merkitsemiseen tarkoitettu kirjaimisto. Nimestään huolimatta se ei ole aakkosten kokoelma, joka palvelisi jonkin tietyn kielen oikeinkirjoitusta ja määrittäisi aakkosjärjestyksen, vaan foneettisessa kirjoituksessa pyritään vakioimaan merkintätavat, joiden avulla voidaan esittää minkä tahansa luonnollisen kielen äänteitä ja foneemeja. Kirjoitusjärjestelmä
Lähes kaikki spontaanisti syntyneet tai luodut kirjoitusjärjestelmät, kuten cherokeen järjestelmä, ovat tavukirjoitusjärjestelmiä. Korean kielen hangul-järjestelmässä puolestaan äännemerkeistä muodostetaan tavumerkkejä.Aakkosto on joukko kirjaimia, joista kukin vastaa karkeasti puhutun kielen foneemia. Täydellisesti foneettisessa aakkostossa foneemit ja kirjaimet vastaavat toisiaan yksikäsitteisesti: kirjoittaja voi päätellä sanan kirjoitusasun sen äänneasusta, ja lukija voi päätellä sanan äänneasun sen kirjoitusasusta. Kaikissa kielissä on yleisiä sääntöjä kirjaimen ja foneemin suhteesta, mutta kielestä riippuen sääntöjä noudatetaan enemmän tai vähemmän epäsäännöllisesti. Mitä mutkikkaampi ja epäsäännöllisempi kirjainten ja foneemien yhteys on, sen vaikeampi kirjoitusjärjestelmä on oppia. Nykyisin kielitieteilijät pyrkivätkin tekemään uusista aakkostoista täysin foneettisia käyttäen pohjana yleensä jotain tieteellistä tarkekirjoitusjärjestelmää, kuten kansainvälistä foneettista aakkostoa. Abjadit olivat varhaisimpia aakkostoja. Niissä jokaiselle konsonantille on oma kirjaimensa, mutta vokaalikirjaimet puuttuvat kokonaan, tai niitä käytetään vain poikkeustapauksissa. Käytännössä kaikki tunnetut abjadit periytyvät seemiläiselle kielelle kehitetystä aakkostosta. Muiden muassa heprealainen ja arabialainen kirjoitus kuuluvat abjadeihin (sana "abjad" tulee arabian kielen sanasta, joka tarkoittaa aakkostoa).Abugida-aakkostoissa perusmerkit edustavat konsonanttia ja sitä seuraavaa perusvokaalia, ja kyseistä konsonanttia seuraavat muut vokaalit esitetään tekemällä kirjaimeen pieni säännöllinen muutos. Abugida-aakkostossa ei esimerkiksi olisi merkkiä konsonantille "k", mutta sen sijaan siinä voisi olla merkki tavulle "ka" (jossa "a" on perusvokaali). Tällöin "ke" kirjoitettaisiin muuttamalla "ka"-tavun kirjoitusmerkkiä tavalla, joka olisi vastaava kuin kirjoitusmerkin "la" muuttamisessa merkiksi "le". Suurimman ryhmän abugida-aakkostoja muodostavat brahmi-kirjoituksesta kehittyneet aakkostot, joihin kuuluvat lähes kaikki Intian ja Kaakkois-Aasian kotoperäiset kirjoitusjärjestelmät.Kirjoitusjärjestelmät, joissa symbolien muodot jäljittelevät joitain foneettisia ominaisuuksia, kuten ääntöelimistön asemaa foneemia äännettäessä. Aakkoslaji
Aakkoslaji on yläkäsite, joka kuvaa eräiden äännekirjoitusjärjestelmien tapaa jakaa kirjaimet "suuraakkosiin" ("versaalit" eli "majuskelit", arkikielessä usein "isot kirjaimet") ja "pienaakkosiin" ("gemenat" eli "minuskelit", arkikielessä usein "pienet kirjaimet"). Näistä kahdesta aakkoslajista voidaan erottaa toisiinsa rinnastuvia kirjaimia, jotka edustavat samaa äännettä mutta erilaisissa tilanteissa. Niinpä esimerkiksi suuraakkonen "A" ja pienaakkonen "a" ymmärretään yleensä saman kirjaimen vaihtoehtoisiksi ja toisiaan täydentäviksi muodoiksi. Luettelo lyhenteistä
Tämä luettelo ei sisällä:
A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S T U V W X Y Z Å Ä Ö X-Men (elokuvasarja)
Lyhenteiden merkitykset GNU Hurd
Hurd-nimi on rekursiivinen akronyymi sanoista "Hird of Unix-Replacing Daemons" ("joukko Unixin korvaavia taustaprosesseja"), ja "HIRD" puolestaan on määritelty akronyymiksi sanoista "Hurd of Interfaces Representing Depth" ("joukko syvyyttä edustavia ohjelmointirajapintoja"). Sanoina sekä "HURD" että "HIRD" ovat vain tätä varten keksittyjä muunnelmia englannin sanasta "herd", joka tarkoittaa laumaa — kaikki sanat lausutaan [həːd]. Koko nimi "GNU HURD" on siis gnuulaumaan viittaava sanaleikki. Kadunnimi
Kadunnimi on taajama-alueella sijaitsevan tien, kadun, polun tai muun väylän nimi. Termiä voidaan käyttää myös laajemmin tarkoittamaan mitä tahansa kaavanimeä eli asemakaavassa tai muussa vastaavassa kaavoituksessa nimettyä kohdetta, kuten puistoa tai aukiota. Kadunnimiä ja muita kaavanimiä käytetään yleensä osana kiinteistöjen osoitteita. Nimet merkitään maastoon tavallisesti katukilvillä. Kadunnimiä voidaan vaihtaa, mutta nimen ja osoitteiden muuttaminen voi hankaloittaa kadun varrella asuvien tai asioivien ihmisten elämää. Salanimi
Salanimi, taiteilijanimi, sotanimi, pseudonyymi (kreikkaa, ψευδώνυμος ’väärä nimi’) ja alias ovat nimiä, joita käytetään virallisen nimen asemasta. Joissain tapauksissa salanimestä on tullut käyttäjänsä virallinen nimi. Taiteilijanimiä ja pseudonyymejä käyttävät usein esimerkiksi taiteilijat ja vallankumouspoliitikot. Kirjailijat ja pakinoitsijat käyttävät muun muassa salanimiä ja nimimerkkejä. Oikeusviranomaiset ovat harkinneet salanimiä todistajille, joita on uhkailtu. Erityisesti sotilaallisessa käytössä puhutaan salanimen sijaan peitenimestä. Tiedostojärjestelmä
Nykyiset tiedostojärjestelmät sisältävät käyttäjälle näkyviä tiedostoja, jotka organisoituvat hierarkkiseksi (tai joskus jopa verkkomaiseksi) järjestelmäksi hakemistojen () avulla. Graafisissa käyttöliittymissä hakemistot yleensä hahmottuvat kansioiksi (), joiden sisällä voi olla tiedostoja ja myös muita kansioita eli alihakemistoja. Teknisestä näkökulmasta hakemistot ovat kuitenkin vain erityisiä tiedostoja, joihin kirjautuu tieto siitä, mitkä tiedostot kuuluvat keskenään samaan ryhmään. Homonymia
Homonyymeilla leikittely on suosittu harrastus. Tuttuja homonyymisia lauseita ovat "Osta kiikari, sillä näet nimittäin" sekä "Ensin saunotaan ja sitten syödään vasta." Moni tunnettu mainos- ja iskulause rakentuu homonymian huomioarvolle: "Voita ei mikään voita." "Ravista rahaa." "Älä aja sataa kun sataa." "Stadissa saa pyöriä." "Jano tulee ennen pitkää" (olutmainos). "Haetaan lakkaa satamasta, kun lakkaa satamasta." "Piilevät piilevät piilevät piilevissä piilevissä." "Tukki tukki tukkitien." "Etsivät etsivät aitoja aitoja kepeillä kepeillä." Idiomi
Idiomit ovat yleensä kieli- ja kulttuurisidonnaisia, joten vieraan kielen idiomeja voi olla vaikea ymmärtää. Idiomit eivät yleensä ole mielekkäästi käännettävissä sanasta sanaan, vaikka useissa kielipareissa onkin idiomeja, jotka ovat sanastoltaan ja merkitykseltään hyvinkin samanlaisia. Idiomeja lienee kaikissa kielissä, ja monet niistä juontavat juurensa todella kauaksi historiaan. Toisin kuin sananlaskut, jotka ovat kokonaisia virkkeitä tai puheenvuoroja, idiomit ovat tyypillisesti vain muutaman sanan sanaliittoja. Metaforan eli vertauskuvan ja idiomin raja puolestaan on melko häilyvä, sillä vallalla olevan ajatusmallin mukaan idiomi on vakiintunut metafora. Tällöin metaforan ja idiomin välille muodostuu jatkumo, jolla ilmaukset liikkuvat vakiintuessaan metaforapäästä idiomeiksi. Esimerkkejä alun perin metaforina olleista idiomeista lienee luontevinta etsiä erisnimiä sisältävistä idiomeista: "tehdä konoset" tarkoittaa oksentamista ja vakiintui yleiseen käyttöön mahdollisesti lehdistön tai urheiluselostajien edesauttamana sen jälkeen, kun kävelijä Valentin Kononen oksensi Helsingin EM-kisoissa urheilusuorituksensa aikana. Anakoreetti
Anakoreetti, myös 'anakoriitti' tai 'ankoriitti', (englanniksi naispuolinen 'anchoress') (kreikan sanasta "anakhoretes" 'se joka on vetäytynyt maailmasta', verbistä "anakhoreo" 'vetäytyä', 'astua syrjään') tarkoittaa ihmistä, joka uskonnollisista syistä vetäytyy sekulaarista yhteiskunnasta voidakseen viettää intensiivisesti rukoukseen keskittynyttä, askeettista ja olosuhteiden salliessa eukaristiakeskeistä elämää. Termi on käytössä erityisesti eriteltäessä eri (yleensä kristillisen) asketismin muotoja: anakoreetti on vetäytynyt maailmasta yksinäisyyteen osana omaa askeettikilvoitteluaan, kenobiitti puolestaan kilvoittelee yhteisön jäsenenenä, nunnana tai munkkina. Näiden lisäksi on myös muita asketismin muotoja, esimerkiksi alkukristillisyydessä mahdollinen kilvoittelutapa oli kotiasketismi, eristäytyminen omaan tai perheen kotiin. Aforismi
Aforismien kirjoittajaa kutsutaan nimellä "aforistikko" ja "aforisti". Sana "aforistinen" tarkoittaa aforismin luonteista, ytimekkäästi sanottua. Aforismi-termi tulee kreikan kielen sanasta "aphorismós", joka tarkoittaa rajoitettua, määriteltyä. Suomessa sana aforismi tuli käyttöön 1800-luvun loppupuolella. Aforistiikan laajempaa muotoa kutsutaan "fragmentiksi", joka on eräänlainen pienoisessee. Skunk Works
Termiä "Skunk works" tai "skunkworks" käytetään yleisesti liike-elämässä ja suunnittelussa sekä muissa teknisissä yhteyksissä tarkoittamaan yksikköä, jolla on suuri autonomia ja jota ei rajoiteta byrokratialla. Tämänkaltaisen yksikön tehtävät ovat yleensä vaativia tai salaisia. XML
Elementtien aloitusmerkinnät voivat sisältää attribuuttien tapaan myös "nimiavaruusmäärittelyjä". Niillä voidaan erottaa muuten saman nimiset elementit (tai attribuutit) eri nimiavaruuksiin, jolloin eri XML-dokumentteja yhdisteltäessä vältytään tahattomilta nimien yhteentörmäyksiltä. Nimiavaruusmäärittely voi luoda joko oletusnimiavaruuden tai nimiavaruusetuliitteen. Yksikäsitteisyyden varmistamiseksi nimiavaruuden arvo on muodoltaan URI. Esimerkki SVG-dokumentista, jossa määritellään SVG:n oletusnimiavaruus ja etuliitteen avulla käytettävä XLink-nimiavaruus:
Esimerkissä elementit codice_5 ja codice_6 kuuluvat SVG-nimiavaruuteen, kun taas attribuutti codice_7 kuuluu XLink-nimiavaruuteen, sillä nimen edessä on nimiavaruutta vastaava etuliite kaksoispisteellä codice_8 erotettuna. Asteroidivyöhyke
Asteroidivyöhykkeellä tarkoitetaan yleensä Marsin ja Jupiterin ratojen välissä sijaitsevaa aluetta, jossa Aurinkoa kiertää suuri määrä pienehköjä taivaankappaleita ja pikkuplaneettoja, joita kutsutaan asteroideiksi. Asteroidi-nimityksellä on aikaisemmin viitattu kaikkiin pikkuplaneettoihin, mutta nykyisin kaikki eivät pidä Aurinkokunnan ulkolaitojen pikkuplaneettoja asteroideina. Planeetan määritelmässäkin asteroidit ja TNO:t mainitaan erikseen. Asteroidi-nimityksen voidaankin katsoa viittaavan Aurinkokunnan sisäosien pikkuplaneettoihin. Niistä suurin osa on juuri asteroidivyöhykkeellä, mutta koska on olemassa myös Maan lähelle tulevia asteroideja ja troijalaisia asteroideja, Marsin ja Jupiterin väliseen vyöhykkeeseen viitataan myös nimellä päävyöhyke. Asteroidivyöhykkeen kohteita kutsutaankin "päävyöhykkeen asteroideiksi". Suurin osa asteroideista on epäsäännöllisen muotoisia aurinkokunnan pienkappaleita. Allofoni
Foneemi on kielen rakenteen osa, pienin distinktiivinen eli merkityksiä erottava yksikkö. Eräs tapa määritellä foneemi on sanoa, että se on äännejoukko, jonka jäsenet ovat komplementaarisessa distribuutiossa eli täydennysjakaumassa ja lisäksi foneettisesti samankaltaisia. Myös keskenään vapaasti vaihtelevat foneettisesti samankaltaiset äänteet edustavat samaa foneemia, ts. ne ovat yhden ja saman foneemin realisaatioita eli toteutumia. Tällaiset "subfonemaattiset" yksiköt ovat allofoneja. Erään näkemyksen mukaan ihminen ei "kuule" allofoneja vaan ainoastaan foneemeja. Näin ollen foneemit olisivat kognitiivisia yksikköjä, eräänlaisia suodattimia tai tulkintakehikkoja. Ohjelmisto
Ohjelmisto tai tietokoneohjelmisto on useista tietokoneohjelmista, niiden käyttämistä tiedostoista ja niihin liittyvästä dokumentaatiosta muodostuva kokonaisuus. Ohjelmistoja ovat esimerkiksi niin tavalliset toimisto-ohjelmistot ja videopelit kuin kokonaiset käyttöjärjestelmätkin. Usein termejä "ohjelma" ja "ohjelmisto" käytetään sekaisin sekä toistensa synonyymeina. Arkeologia
Taksonomia on järjestelmä, jossa esineet luokitellaan monien yksittäisten piirteiden avulla hierarkkisesti moneen tasoon, samantapaisesti kuin biologiassa. "Numeerinen taksonomia" on luonnontieteitä painottavan esinetutkimuksen käyttämä menetelmä. Siinä suurta muuttuja- ja attribuuttijoukkoa käsitellään tilastollisin menetelmin, kuten diagrammien, avulla. Esineistä tilastoidaan esimerkiksi pituuksia ja niiden keskiarvoja ja keskihajontaa. Havaitut poikkeamat voivat viitata jonkin tradition muuttumiseen. Akroleiini
Akroleiini eli 2-propenaali eli akryylialdehydi on yksinkertaisin tyydyttymätön aldehydi. Se on myrkyllinen, syöpävaarallinen ja reaktiivinen yhdiste, jota muodostuu useiden eri yhdisteiden palamisessa. Tavallisesti akroleiinille altistutaan erityisesti tupakan ja puun savua hengittämällä sekä paljon vähäisemmässä määrin eri ruokien valmistuksen höyryjä hengittämällä ja näitä ruokia syömällä. Maailmanperintöluettelo
Maailmanperintösopimuksen ensimmäisessä artiklassa määritellään kulttuuriperintökohteet, joita voivat olla monumentit, rakennusryhmät ja paikat. Monumentteja ovat arkkitehtoniset työt, merkittävät veistokset ja maalaukset, piirtokirjoitukset, luola-asumukset ja näiden yhdistelmät, joilla on maailmanlaajuista arvoa historiallisesti, taiteellisesti tai tieteellisesti. Rakennusryhmiksi lasketaan rakennukset, jotka muodostavat maailmanlaajuisesti arvokkaan kokonaisuuden arkkitehtuurinsa, yhtenäisyytensä tai sijaintinsa ansiosta. Muita paikkoja ovat ihmisen tai ihmisen ja luonnon yhdessä muovaamat työt ja alueet, kuten arkeologiset kohteet, jotka ovat merkittäviä historiallisesti, esteettisesti, kansatieteellisesti tai antropologisesti.