Kuinka monta pyhäjärveä Suomessa on?
Pyhäjärvi (täsmennyssivu)
Pyhäjärvi on yleinen järvennimi Suomessa. Ympäristöhallinnon Hertta-tietopalvelussa Pyhäjärviä on 38 kpl, joukossa useita suuria ja tunnettuja järviä. Nimi on esiintynyt myös kolmen kunnan nimenä Suomessa sekä muiden asuttujen paikkojen nimenä ja sukunimenä.
Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Pyhäjärven alueella on lähes sata järveä tai lampea. Pyhäjärven lähialueen ojat ovat lyhyitä ja niiden kautta laskevat vain pieniä järviä, joita on yli 30. Suurin niistä on Tottijärvi (69 ha). Laajanojan valuma-alue jää Pyhäjärvestä pohjoiseen Ylöjärven järviylängölle, missä siihen kuuluu 16 järveä. Tampereen etelä- ja kaakkoispuolelle jäävät Vihnusjärven valuma-alue, jossa on 7 järveä, Vihiojan valuma-alue, jossa on vain 3 järveä, ja Härmälänojan valuma-alue, jossa on 10 järveä. Pirkkalan luoteispuolelle laskee Sikojoki, jonka valuma-alueella sijaitsee 13 järveä. Vastinjoen valuma-alueella on vain yksi järvi. Järvi-Suomi
Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10–15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin. Pyhäjärvi (Hauho)
Järvellä on kartan mukaan 11 saarta. Suurin saarista on järven itärannan tuntumassa sijaitseva kallioinen Kokonsaari, joka on 350 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Pyhälammin lahdensuun edustalla sijaitsevat Hiilensaaret ja Halminlahden edessä Niuruansaaret. Tampereen maantiede
Tampereen eteläpuolella sijaitseva Pyhäjärvi on pinta-alaltaan 124 km² ja syvin kohta on 46 metriä. Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön ja se on vesistön keskusjärvi. Pyhäjärveen laskee vettä Näsijärvestä Tammerkosken kautta sekä Vanajavedeltä. Pyhäjärvestä vesi taas laskee Nokianvirran kautta Kuloveteen ja sieltä Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Pyhäjärvi (Kymenlaakso)
Pyhäjärvi on järvi Kymenlaakson maakunnan pohjoisosassa Iitin ja Kouvolan kuntien alueella. Kymijoki virtaa Pyhäjärven kautta, ja järvi on Kymijoen Päijänteestä alkavan järvireitin viimeinen järvi ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella, minkä jälkeen alkaa Kymijoen lähes järvetön osuus Suomenlahteen. Pyhäjärvi (Juva)
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Pukkisaari on yli hehtaarin suuruinen ja muista saarista 11 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kartasta mitattuna Pukkisaaren pituus on 500 metriä ja leveys on 350 metriä. Sen pinta-ala on alle 10 hehtaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pukkisaaren lähellä Kalliosaari, Pyhälahdella Heinäsaari ja Kalliosaari, mutta Sääkssaari on nimestään huolimatta niemi. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 52 miljoonaa m³ eli 0,052 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Haukiniemen- ja Saunaniemenkärjen puolivälissä ja Honkasaaresta 400 metriä itään. Siinä kohdassa on järvin laajin yli 10 metriä syvä syvänne. Kolme muuta yli 10 metristä syvännettä ovat 150 metriä Muikkusaaresta lounaaseen, Selkäsaarista 400 metriä itään, jossa on jopa 15,6 metriä syvää, ja vielä yksi Kumpusen ja läntisen Selkäsaaren puolivälissä. Hanhijärvi
Hanhijärvi on Suomessa hyvin yleinen paikannimi. Kansalaisen Karttapaikan mukaan Hanhijärven paikkoja tai vesistöjä on 64 kappaletta. Suomen kansallismaisemat
Pihlajavedellä ovat nähtävissä perinteisen itäsuomalaisen järviluonnon piirteet, laajat selkävedet sekä saaret. Pihlajavesi on myös saimaannorpan tärkeimpiä elinalueita. Järvi onkin otettu mukaan valtakunnalliseen rantojensuojeluohjelmaan. Suojelu ei kuitenkaan kiellä järvellä liikkumista ja Pihlajavesi onkin vesilläliikkujien suosiossa kesäisin.
Pihlajavesi on Suomen saarisin järvi. Järvessä on 3819 saarta ja sen pinta-ala on 341 km². Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin. Näsijärvi
Näsijärven lähialueella on 72 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Näsijärven itärantalla Niihamajärvi (8 ha), joka laskee Aitolahteen, Vääräjärvi (32 ha), joka laskee Tervalahteen, Valkeajärvi (31 ha) ja Kukonjärvi (16 ha), jotka laskevat Paarlahden Matehiseen sekä Ahvenlammi (15 ha) ja Syväjärvi (13 ha), jotka laskevat Paarlahden pohjukkaan, sitten on Haikanlahteen laskevat Iso Ripojärvi (21 ha) ja Kuusjärvi (16 ha), ja vielä Toijalanjärven lahteen laskeva Taulajärvi (50 ha). Näsijärven länsirannalla on Ylöjärvellä Siivakkalanlahteen laskeva Ilmarinjärvi (19 ha), Laakonselälle laskevat Mastosjärvi (15 ha), Antaverkanlammi (4 ha) ja Kaitijärvi (17 ha), Lempiäniemellä Perttulanlahteen laskeva Kohmalanjärvi (6 ha), Ylisen pohjoispuolelle laskeva Säynäväjärvi (7 ha) ja Kyöstilän Kaskilahteen laskeva Himotunjärvi (9 ha) sekä Huhkaankylältä Kaiharinlahteen tuleva Majajärvi (6 ha). Lopulta suureen Pengonpohjaan laskevat Koijärvi (10 ha), Leppäjärvi (25 ha) ja Iso Haapajärvi (13 ha). 
Vankaveden alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Vanhankylänjärvi (13 ha) ja Pimeäjärvi (10 ha), jotka laskevat Kukkulanperään, Yläisjärvi (20 ha), joka laskee Kurunlahteen, Iso Majajärvi (10 ha), joka laskee Paappasenlahteen, ja vielä Keskinen (13 ha), joka laskee Murolelahteen. Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Tämä on luettelo Suomen pinta-aloiltaan sadasta suurimmasta järvestä. Luettelo perustuu ympäristöhallinnon julkaisemiin luetteloihin ”Suomen järvet yli ” ja ”Suomen järvet ”. Pyhäjärvi (Konnevesi)
Pyhäjärvi on osa Natura 2000 järviluonnon suojelualuetta lähellä Pohjois-Keitele- järveä. Se kuuluu rantojensuojeluohjelmaan jossa järven runsas linnusto saatiin palautettua padon ja avovesilampareiden avulla. Ohessa Pyhäjärven sijainti Googlen kartalla. 
Alueella voi tavata mm. joutsenia, sorsia, suokukkoja, kapustarintoja, kanahaukkoja, ruskosuohaukkoja ja nuolihaukkoja. Harvinaisuuksista on havaittu mm. kiljukotka, punajalkahaukka, lampiviklo ja allihaahka. Lisätietoa lajistosta löytyy Natura
2000 -kohdekuvauksesta . Järvi
Järvet peittävät maapallon maapinta-alasta 1,8 prosenttia eli 2,7 miljoonaa neliökilometriä. Maapallon järvien kokonaismäärä on yli kymmenen miljoonaa. Yli 500 neliökilometrin suuruisia järviä on 254, joista 190 on makeavetisiä ja 64 suolaisia. Suomalainen maantieteilijä J. G. Granö (1882–1956) määritteli järveksi vähintään 200 metrin pituisen vesialtaan. Myöhemmin Suomessa pidettiin järvenä vesiallasta, jonka läpimitta oli vähintään 200 metriä. Ihmiset käyttävät vesialtaiden nimissä osioita ”järvi” ja ”lampi” määritelmistä huolimatta hyvin eri tavalla. Autiokirkko
Ympäristöministeriön ja museoviraston ylläpitämällä sivustolla on lueteltu 39 suomalaista autiokirkkoa. Keskiaikaisia autiokirkkoja on seitsemän, joista Sipoossa ja Keminmaalla keskiaikainen kivikirkko ja uudempi kirkko sijaitsevat samassa avoimessa kulttuurimaisemassa sen historiallisina maamerkkeinä. Tunnettu on myös tuhopolton jälkeen kunnostettu Tyrvään Pyhän Olavin kirkko. Tunnetuimpia puisia autiokirkkoja ovat Pyhämaan uhrikirkko Uudessakaupungissa, Paltaniemen kuvakirkko Kajaanissa, Unescon maailmanperintöluettelon otettu Petäjäveden vanha kirkko ja ”kristikansan suurin puukirkko” Kerimäellä. Pyhävesi
Pyhävesi on Mäntyharjun reittiin kuuluva järvi Mäntyharjussa Etelä-Savossa. Sen vedenpinnan taso on sama kuin Kallavedellä, joten sitä voi pitää Kallaveden järvenosana. Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Pohjois-Pohjanmaa on vähäjärvistä aluetta (järvisyys alle 6 %). Poikkeuksen muodostaa Kuusamon seutu, jossa järvisyys on 12–14 % maa-alasta. Maakunnan koillisosan järvet ovat jääkautisen mannerjään vaikutuksesta melko säännöllisesti suuntautuneita. Koillismaan suurimpia järviä ovat Kitkajärvet (Yli- ja Ala-Kitka) Kuusamon ja Posion rajalla sekä Pudasjärven Puhosjärvi ja Jongunjärvi, Kuusamon Muojärvi, Kuusamojärvi, Iijärvi, Iso-Kero ja Irnijärvi ja Taivalkosken Kostonjärvi ja Tyräjärvi. Ainoa vähäjärvisellä rannikkoseudulla sijaitseva suurempi järvi on Iin Oijärvi. Laajin kokonaan Pohjois-Pohjanmaan alueella sijaitseva järvi ja maakunnan nimikkojärveksi valittu Pyhäjärven Pyhäjärvi sijaitsee puolestaan Suomenselän alueella maakunnan eteläkulmalla, jossa Keski-Suomi ja Pohjois-Savo tulevat nopeasti vastaan ja maisemat vaihettuvat Pohjanmaasta Järvi-Suomeksi. Haapavesi
Kunnan metsämaista noin kaksi kolmasosaa on soistunut, Lähes puuttomia nevoja on kunnan pinta-alasta noin 30 prosenttia. Nevoista suurimmat ovat Piipsanneva kunnan itärajalla, Haaponeva Pirnesjärven eteläpuolella sekä Susineva kunnan kaakkoisosassa. Piipsanneva on Pohjoismaiden laajin yhtenäinen turvetuotannon kunnostettu suoalue. Haapavettä halkova Pyhäjoki kerää vedet koko kunnan alueelta. Suurimpia järviä ovat Korkattijärven, Rytkyjärven ja Haapajärven lisäksi Iso ja Pieni Vatjusjärvi kirkonkylän eteläpuolella sekä Osmanki ja Ainali kirkonkylän pohjoispuolella. Osmanki ja Ainali kuuluvat Suomen parhaimpiin lintujärviin. Längelmävesi
Längelmävesi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Orivedellä Kangasalan ja Oriveden keskustaajamien lähellä sijaitseva järvi. Koillisessa oleva Koljonselkä on yhteydessä Längelmäveteen Rönnin salmien kautta, joten niitä voidaan pitää saman järven eri järvialtaina, vaikka vesi virtaakin Koljonselältä Längelmäveteen. Yksinään Längelmävesi on Suomen 36. suurin järvi. Längelmäveden ympäristössä on muitakin järviä, joiden vedenpinnan korkeus on sama 84,2 metriä mpy. Nämä muodostavat yhdessä vesistön, jota kutsutaan Suur-Längelmävedeksi. Se olisi puolestaan Suomen 9. suurin järvi. Kangasjärvi (Isojoki)
Kangasjärvi keskikokoinen järvi Etelä-Pohjanmaan Isojoella. Se kuuluu Lapväärtinjoen päävesistöön. Suomessa on 38 Kangasjärvi-nimistä järveä. Kangasjärvelle suuntautuu kalastusmatkailua, ja ohjattua toimintaa järjestetään ympäri vuoden. Pyyvesi
Pyyveden lähialueelta laskee suoraan tai välillisesti Pyyveteen 41 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Hietalampi (44 ha), Huosiinen (41 ha), Iso Valkealampi (27 ha), Iso-Musta (18 ha), Koirilampi (18 ha), Ristilampi (17 ha), Rauvaslampi (14 ha) ja Putkonlampi (12 ha). Tampere
Tampereen kunnan alueella on noin 160 järveä. Niistä kaksi kolmasosaa on alle kymmenen hehtaarin suuruisia. Yli 50 hehtaarin suuruisia järviä on noin kymmenen prosenttia. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi ja Pyhäjärvi. Näsijärvi on Suomen 16. suurin järvi: se on 44 kilometriä pitkä, ja sen vedet ulottuvat Ylöjärven ja Ruoveden kuntiin. Se on muodostunut kolmesta suuresta selästä, Koljonselästä, Näsinselästä ja Vankavedestä. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvessä on laskettu olevan 46 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Särkisaari, Mustasaari, Muikkusaari ja Varpastensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muut 41 saarta ovat yli aarin suuruisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa isoista saarista sijaitsevat järven koillisosassa. Ne kuuluvat Saunaniemeä ja vastarannan niemiä, Ahvenniemeä ja Haukiniemeä, yhdistävään saariketjuun. Täällä olevia nimettyjä saaria ovat Muikkusaari, Honkasaari, Ruumissaari, Saunasaari, Mustasaari ja Kaidansaari. Näiden yhteydessä Haukilahdessa ovat vielä Juuvinsaari, Talassaari ja Pohjassaari. Järvenselällä sijaitsevat molemmat Selkäsaaret sekä Kumpunen. Järven eteläpää on matalaa ja kivistä aluetta. Siellä ovat Selkäluodot, Varpastensaari sekä joukko pikkusaaria. Pyhä vuori
Vuoria on pidetty monissa uskonnoissa pyhinä siksi, että ne ovat lähellä taivasta tai ikään kuin maan ja taivaan välissä. Vuorelle kiipeäminen vienyt ihmisiä lähemmäksi taivasta, joka on jumalien todellisuus. Esimerkiksi Vanhassa testamentissa kristinuskon Jumala antoi Siinain vuorella Moosekselle kymmenen käskyä. Myös joidenkin vuorten vulkaaninen toiminta on herättänyt kunnioitusta. Vuori on voitu kokea jopa maailmanpylvääksi, joka kannattaa taivasta ja yhdistää sen maahan. Vuori on voitu ajatella maailman keskukseksi. Pyhille vuorille viedään uhrilahjoja tai niillä käydään hakemassa uskonnollisia kokemuksia. Pyhä vuori voi olla seudun vuorista suurin tai näyttävin, mutta ei välttämättä. Se voi olla myös erikoisen muotoinen, eri kivilajia kuin muut tai huomiota herättävässä paikassa. Vuoren pyhyys voi johtua myös siellä tapahtuneesta asiasta (todesta tai legendasta), esimerkiksi Neitsyt Marian väitetään käyneen Athos-vuorella. Saattaa tosin olla, että joskus paikkaa on ensin kunnioitettu ja sitten kehitetty tätä kunnioitusta tukeva legenda.Pyhiä vuoria ovat vastanneet alueilla, joilla ei ole korkeita vuoria, pienemmät mäet, tunturit ja vaarat. Lapissa saamelaiset ovat pitäneet useita tuntureita pyhinä, muun muassa Haltia ja Saanaa. Suomessa melko pieniäkin mäkiä on pidetty pyhinä. Tällainen on ollut esimerkiksi Koli. Kolilla on käyty uhraamassa vuorenhaltijoille. Kansalaisen karttapaikan mukaan Suomessa on kaksikymmentä Pyhävuori, -mäki tai -kallio -nimistä kohoumaa. Palovesi
Suoraan tai välillisesti Jäminginselän–Ruhalanselän alueelle laskee neljä yli hehtaarin kokoista järveä, jotka ovat Ruoveden taajamassa Koukkulammi (5 ha), Utukkalammi ja Nahkurinlammi, järvenosan pohjoisrannassa Lehriönjärvi (57 ha) ja Mäyrälammi (1 ha) sekä sen etelärannalla Ullikkajärvi (18 ha). Vastaavasti Paloveden lähialueeseen laskee 18 järveä tai lampea, joista huomattavaimpia ovat seuraavat: Riekkoselälle laskevat Pihlajajärvi (7 ha), Pahalammi (1 ha), Sammakkolammi, Pajajärvi, Iso Kivijärvi (15 ha), Pikku Kivijärvi (3 ha) ja näistä hieman idempää Helvettijärvi (2 ha) ja Hakajärvi (2 ha), sitten Paloveden länsirantaan Valkeajärvi (7 ha), Hammonjärvi (8 ha), Pikku Hammonjärvi (1 ha), Iso Kantojärvi (4 ha) ja Lehmusjärvi (7 ha), Siikalhdella Urtinlahteen Urtinlammi, Kolunjärvi (8 ha), Särkijärvi (12 ha), Ahvenjärvi (8 ha) ja Hakojärvi (3 ha), Paloveden lounaisrantaan Sarvananjärvi (29 ha), itäosan Juurakkolahteen Kompanjärvi (4 ha) ja Muroleen kanavan edustalle Armasjärvi (12 ha). Vanajanselän alue
Vesistöalueen keskusjärvi on Vanajavesi, joka on samalla sekä Vanajaveden alaosan alueen että Vanajanselän alueen (35.23) keskusjärvi. Alue alkaa Hiidenjoesta ja päättyy Sääksmäen kohdalla Vihdassaariin. Vanajanselän alueeseen kuuluu vielä yli 30 järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Vanajavesi (16 631 ha), Lehijärvi (704 ha), Katumajärvi (378 ha), Kankaistenjärvi (273 ha) ja Aulangonjärvi (78 ha). Alueen asukasluku kohoaa kymmeniin tuhansiin, joiden asukkaille järvien virkistysarvolla on merkitys suurelle joukolle sen asukkaita. Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Hämeenlinnan kaupunki, Hattulan keskustaajama, Ritvalan- ja Lepaan taajamat sekä myös Kalvolan taajama. Pelkosenniemi
Kunnassa on kaikkiaan 171 järveä, joista suurimmat ovat Pyhäjärvi, Säynäjäjärvi ja Tuormusjärvi. Kristiinankaupunki
Kristiinankaupungissa on kaikkiaan 35 järveä. Niistä suurimmat ovat Härkmerifjärden, Storträsket ja Blomträsket. Pyhäjärvi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhäjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Pyhäjärvi (Konnevesi)
Pyhäjärvi on yksi Keski-Suomen merkittävistä lintujärvistä ja osa Natura 2000 järviluonnon suojelualuetta Konneveden Pyhälahdessa. Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven pituus on noin 25 km ja sen suurin leveys noin 9 km. Järven pinta-ala 155 km², mutta sen tilavuus on vain 0,85 km³. Tämä johtuu järven pienestä keskisyvyydestä 5,5 metriä. Järven pohja on melko tasainen johtuen mannerjäätiköstä, joka kulutti hiekkakiveä liikuessaan kaakkoon. Hiekkakiven pehmeys selittää tasaisen kulumisen lukuun ottamatta länsirannan suuntaista Mannilan edessä olevaa 26-metristä syvännettä, jonka aiheuttaja on täyttymätön kallioruhje. Ruhje alkaa Yläneenjoen keskivaiheelta ja jatkuu järven pohjassa Mestilän kohdalle asti. Pyhäjärven alue (Tampere)
Edellisten valuma-alueiden välissä juoksee Pirkkalan taajaman läpi Pyhäjoki, joka laskee Pyhäjärveen valtatie 3 itäpuolelle. Sen suurin järvi on Vähäjärvi, joka sijaitsee Pirkkalan keskustaajaman sisällä. Vähäjärveen laskevat Vähä Naistenjärven ja nimettömän lammen yhteinen laskuoja ja yhden nimettömän toisen lammen oja. Pyhäjärvi (Hauho)
Pyhäjärven itäpäähän laskee Leheestä alkava lyhyt Kopsjoki, joka on Ormajoen valuma-alueen (35.79) laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 299 neliökilometriä. Kun Pyhäjärven omalta valuma-alue on lisäksi 33 neliökilometriä, on veden laskennallinen viipymä järvessä 608 vuorokautta. Järven omalta valuma-alueelta laskee järveen suoraan tai välillisesti yli hehtaarin suuruisia järviä 14. Niistä huomattavimpia ovat Pyhälampi (65 ha), joka laskee Pyhäjärven pohjoisrantaan yhdessä Paskurin (9 ha) kanssa, sekä Kotkijärvi (81 ha), jonka laskuojan Koskenojan kautta laskevat myös Akkijärvi (86 ha), Veittijärvi (9 ha), Särkemä (14 ha), Luijanen (10 ha) ja Kortejärvi (5 ha). Pyhä Yrjö
Pyhä Yrjö on myös Georgian, Kanadan, Latvian, Konstantinopolin, Genovan, Saksan, Kreikan, Maltan, Etiopian, Serbian, Montenegron, Palestiinan ja Venetsian suojelupyhimys. Myös partioliike kunnioittaa häntä suojeluspyhimyksenään. Suomessa partiolaiset käyttävät hänestä nimitystä Pyhä Yrjänä. Šintolainen pyhäkkö
Jokaisessa japanilaisessa kylässä on šintopyhäkkö. Se on kylän oma, itsenäinen organisaatio, josta kyläläiset itse huolehtivat. Pyhäköstä ja sen jumalasta huolehtii kyläyhteisö eli seurakunta, "ujiko" tai "miyaza". Tällainen pienen pyhäkön jumala kuuluu vain paikallisyhteisölleen, ja pyhäkön suojelukseen kuuluva alue on tarkasti tiedossa. Jotkin suurten kaupunkien suuret pyhäköt katsotaan kuitenkin kuuluvaksi koko Japanille. Pyhäkköšintolaisuuden organisaatiot ovat vuoden 1945 jälkeen olleet kokonaan kylien valvonnan alaisia: sitä ennen ne olivat vielä valtion laitoksia. Pyhäkköšintolaisuuden keskusjärjestö Jinja Honcho perustettiin 1946, ja siihen kuuluvat useimmat pyhäköt, yhteensä noin 80 000. Myös alueellisia pyhäkköjen yhteenliittymiä on olemassa. Pyhäjärvi (Saarijärvi)
Pyhäjärvi on järvi Saarijärven ja Äänekosken kuntien alueella. Haapajärvi (Virtasalmi)
Suomessa on 38 Haapajärvi-nimistä järveä. Iisalmen Haapajärvi on niistä toiseksi suurin. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdessa, Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä ja Akaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pyhäjärvi kuuluu Pyhäjärven lähialueeseen ja se on 39:nneksi suurin suomalainen järvi. Pyhäjärvi (Artjärvi)
Pyhäjärvi on järvi Koskenkylänjoen vesistössä Orimattilan (vuoteen 2010 Artjärven) ja Lapinjärven kuntien alueella. Järvi on keskisyvyydellä mitattuna Suomen toiseksi syvin järvi 20,8 metrillään. Suurin mitattu syvyys on 68 metriä. Pyhäjärvi (Juva)
Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan ja Kotijärven lähialueelta. Huosiosjoen–Tylhyjoen valuma-alueella on 37 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista neljä laske suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kotijärvi (501 ha), jonka laskujoki Salmenjoki laskee itäpään lahteen, Ranttionlampi (4 ha) ja Pieni Koverolampi, joiden yhteinen laskuoja laskee järven pohjoisrannan Ranttionlahteen, Iso Koverolampi (2 ha) ja Vasikkalampi, joiden laskuoja laskee luoteispään Hovinlahteen, ja vielä Vaimolampi (2 ha), joka laskee kaakkoispäässä Kähärälahteen. Suomen järvet
Se, nimitetäänkö vesistöä lammeksi vai järveksi, on käytännön kannalta yhdentekevää. Tämän huomaa helposti järvien nimiä tutkiessa, koska välillä on lampareita nimitetty järviksi, ja toisaalta lampia ovat voineet olla suuretkin järvet (vertaa Haisjärvi ja Sokslammi). Vesistöjen luokittelijat ovat kuitenkin yrittäneet vetää näiden väliin yksikäsitteisen rajan. On esimerkiksi esitetty, että kaikki läpimitaltaan 200 metriä tai suuremmat vesistöt olisivat järviä. Silloin 188 000 lasketusta järvestä muodostaisivat lammet noin 150 000 vesistön suuruisen enemmistön. Pyhäntä
Suurimpia järviä ovat Iso Lamujärvi, josta alkaa Siikajoen sivuhaara Lamujoki ja Pyhännänjärvi. Pyhännänjärvi laskee Pyhännänjoen kautta Siikajokeen, joka virtaa kunnan koillisosan kautta. Kunnassa on useita luonnonsuojelualueita. Kansanneva, Kurkineva ja Muurainsuo sekä Törmäsenrimpi ja Kolkanneva on rauhoitettu soidensuojelulain perusteella. Kontiokangas ja Ison Ahvenjärven harjut kuuluvat valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan. Pyhäjärvi (Kitee)
Pyhäjärvi () on Kiteellä ja Parikkalassa sijaitseva Suomen 21. suurin järvi. Sen pinta-ala on 206,79 km². Järvi sijaitsee Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puolella järvi on Kiteen ja Parikkalan kuntien alueilla ja Venäjän puoleinen kuuluu Karjalan tasavaltaan. Entisten Kesälahden ja Uukuniemen kuntien kirkonkylät ovat järven rannalla. Kirkkojärvi (Vihanti)
Kirkkojärvi on pieni järvi Raahessa, Vihannin kirkonkylässä Pohjois-Pohjanmaalla. Järvi on ollut välillä kuivattuna, mutta nyttemmin se on jälleen täytetty. Kirkkojärvi laskee Vihanninjokena Piipsanjokeen ja sitä kautta Piipsjärveen Oulaisten kaupungin pohjoispuolelle. Järvirekisteri Järviwikissä on kaikkiaan 17 "Kirkkojärvi"-nimistä järveä, mutta Vihannin Kirkkojärveä ei ole mukana. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Näsijärvestä Tammerkosken kautta laskevat vedet ovat hieman puhtaamat kuin Pyhäjärven vesi, koska sitä rasittavat Tampereen Viinikanlahden (200 000 asukasta) ja Raholan (60 000 asukasta) jätevedenpuhdistamojen päästöt. Pyhäjärven vedet eivät ole varsinaisesti reheviä, mutta niiden ravinnepitoisuuksissa on normaalia korkeampia arvoja. Vanajaveden suunnasta tulevat vedet saavat matkallaan pohjoiseen lisäkuormitusta sekä Lempäälästä ja Vesilahdelta että Pyhäjärveä ympäröivien maatilojen hajakuormituksesta. Täällä Pyhäjärvi on selvästi rehevöitynyt. Vanajaveden pohjoisosiin laskee Urjalan, Toijalan ja Valkeakosken jätevesipuhdistamojen vedet ja Valkeakosken teollisuuden puhdistetut jätevedet. Etelästä siihen saadaan kauempaa Hämeenlinnasta yhdyskunta- ja teollisuuspäästöjä. Vanajavesi on maatalousvaltaista seutua ja suuri osa sen hajakuormituksesta on maatilojen aiheuttamaa. Miemalanselältä Vanajavedelle olevalla alueella esiintyy kesäisin leväkukintoja. Kun pohjoisesta ja etelästä tulevat vedet sekoittuvat Nokianvirran kohdalla, virtaa Kokemäenjoen alajuoksulle lievästi rehevöityneen järven vettä. Näiden lisäksi Nokianvirtaan päästetään vielä Kullaanvuoren (26 900 asukasta) jätevesipuhdistamon jätevedet. Luettelo Suomen vesistöistä
Päävesistöalueita on Suomessa perinteisesti käytössä olleen jaotuksen mukaisesti 74. Kun tiedot vesistöalueitten pinta-aloista tarkentuivat, löytyi yli 200 km² suuruisia valuma-alueita kaksi lisää (Vöyrinjoki ja Kalimeenoja), ja kaksi päävesistöalueisiin luettua vesistöaluetta (Oravaistenjoki ja Piehinginjoki) havaittiin pinta-alaltaan pienemmiksi kuin 200 km². Tunnuksia ei kuitenkaan näiden osalta muutettu, vaan ensinmainitut luetaan edelleen päävesistöalueisiin ja viimeksimainitut pieniin rannikkovesistöalueisiin. Pieniä rannikkovesistöalueita ja raja-alueiden pieniä vesistöalueita on Suomen vesistöaluejakoon otettu 177. Vaikka Laatokkaan laskevat Suomen vesistöt ovat osa Suomenlahteen laskevaa Nevan vesistöä, luetaan ne Suomessa nykyisessä, vuonna 1993 käyttöön otetussa vesistöaluejaossa omiksi vesistöikseen. Raja-alueiden pieniä vesistöjä on käytössä olevassa olevassa vuoden 1993 vesistöaluejaossa määritelty vain Venäjän raja-alueella (86) Suomen ja Venäjän rajalla, mutta ei Ruotsin ja Norjan raja-alueella (85) Suomen ja Norjan rajalla. Pyhäjärvi (Hauho)
Pyhäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Se luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa. Suomen järvet
Suomessa järviä on nimetty usealla eri kielellä. Valtaosa järvien nimistä on suomenkielisiä, mutta joukossa on paljon ruotsinkielisiä ja saamenkielisiä järvennimiä. Järvillä voi olla ruotsinkieliset nimet Pohjanlahden rannikolla, Suomenlahden rannikolla, saaristossa ja Ahvenanmaalla. Eri saamenkielien nimiä esiintyy lähinnä Pohjois-Lapissa. Joillakin järvillä on nimet usealla eri kielellä. Kaikilla järvillä ei ole suomenkielistä nimeä ja suurehko osa karttojen pienistä järvistä on täysin nimettömiä. Pyhäkylä
Kylän ympärillä sijaitsee neljä järveä, Pyhäjärvi, Iso-Kontainen, Haukijärvi sekä Korvuanjärvi. Kylän pääelinkeinot ovat maanviljely ja metsätalous. Kylällä ei ole nykyisin omaa koulua. Suomen järvet
Heti jääkauden päätyttyä oli vielä yli puolet Suomesta muinaisen Itämeren alla ja loput jäätiköiden peittämää. Itämeri muodosti suuren Baltian jääjärven, joka huuhtoi vähiä vedenpinnalla olevia rantoja. Etenkin Itä-Suomessa ja Lapissa on ollut jääkauden loppuvaiheilla monia lyhytikäisiä jäätikköjärviä sekä tavallisia järviä. Itä-Suomessa sijaitsevatkin Suomen vanhimmat järvet, jotka syntyivät jäätikön sulaessa noin 12 000 vuotta sitten. Mannerjään reunan vetäytyessä Etelä-Suomessa luoteeseen ja Itä-Suomessa ja Lapissa länteen, alkoi paljastua uusia järviä. Kun kaikki jää oli Suomesta hävinnyt, laskivat kaikki merkittävien järvien valuma-alueet kohti luodetta eli muinaiseen Pohjanlahteen ja Perämereen. Fennoskandiassa kohosi juuri Perämeren ympäristössä maaperä nopeammin kuin muualla. Monet Suomen suurjärvistä olivat aluksi pitkiä merenlahtia, mutta niidenkin laskukynnys kohosi merenpinnan yläpuolelle ja ne kuroutuivat yksitellen erilleen merestä. Kaikki nykyisen Järvi-Suomen suurimmat vesistöt olivat kuroutuneet järviksi noin 9 000 vuotta sitten. Maankohoaminen synnytti uusille maa-alueille uusia järviä, joita syntyi pieniinkin painanteisiin. Maankohoaminen vaikutti myös olemassa oleviin järviin siirrellessään niiden rantaviivoja ja jopa yhdistäen niitä. Suurin esimerkki oli Muinais-Suur-Saimaan ja Muinais-Päijänteen yhdistyminen noin 7 000 vuotta sitten. Tätä Sisä-Suomen suurjärveksi kutsuttua vaihetta kesti vain 200 vuotta ja se laski Perämereen. Loimijoen valuma-alue
Pyhäjärven alueen kaksi keskusjärveä ovat Pyhäjärvi ja Kuivajärvi. Pyhäjärven alueeseen ei pohjoisen harjujakson alueelta laske merkittäviä ojia. Idästä laskee Saarensalmen kautta suurin osa Pyhäjärveen tulevasta valumasta, mikä on peräisin Kuivajärvestä. Kuivajärven pohjoispuolen vedet laskevat järveen Myllyjoen kautta ja eteläpuolelta ne laskevat Turpoonjoen kautta. Pyhäjärven alueella on 8 järveä tai lampea ja Myllyjoen valuma-alueella niitä on yli 70.
Valuma-alue voidaan jakaa pienempiin alueisiin. Uudenmaan maakunta
Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Alueen kaksi suurinta järveä ovat Pyhäjärvi ja Vanajavesi. Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Nämä ovat: Seinäjoki
Seinäjoen kaupungin alueella on kaikkiaan 27 järveä, joista suurimmat ovat Hirvijärven tekojärvi, Kalajärvi ja Kyrkösjärven tekojärvi. Pyhäjärvi
Aikaisemmin kunnasta käytettiin nimitystä "Pyhäjärvi Ol" (Oulun läänin Pyhäjärvi) erotukseksi Uudenmaan ja Viipurin lääneissä sijainneista samannimisistä kunnista (Pyhäjärvi Ul ja Pyhäjärvi Vpl). Pyhäjärvi Vpl jäi kuitenkin sodan jälkeen luovutetulle alueelle, ja myöhemmin vuonna 1969 Pyhäjärvi Ul liitettiin Karkkilaan. Kun Oulun läänin Pyhäjärvi täten jäi Suomen ainoaksi tämännimiseksi kunnaksi, nimen yhteydessä käytetty tarkenne Ol jäi tarpeettomana pois käytöstä. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Pyhäjärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä sijaitseva järvi. Sen lähellä on Pyhäjärven kylä, jonka mäki kohoaa 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle kilometrin etäisyydellä järvestä. Pyhäjärvi Vpl
Pyhäjärven kirkonkylän Pyhäkylän venäläinen nimi on vuodesta 1948 lähtien ollut Plodovoje, joka kattaa myös entiset naapurikylät Larjavan ja Taubilan. Se on nykyisin Käkisalmen piirin Pyhäjärven eli Plodovojen maalaiskunnan keskus. Nykykunta sijaitsee Suomen Pyhäjärven kunnan keskiosassa. Suomen Pyhäjärven länsi- ja eteläosat kuuluvat nykyiseen Sakkolan eli Gromovon maalaiskuntaan, luoteiskolkka Räisälään (Melnikovo) ja koilliskolkka Norsjokeen (Larionovo). Pyhäjärven asemakylän nimi on nykyisin Otradnoje. Pyhäjärven alue (Tampere)
Vesistöalueen keskusjärvi on Tampereen Pyhäjärvi, johon laskee joukko lyhyitä nimettömiä ojia ja lisäksi Laajanoja, Viinikanoja, Vihioja, Härmälänoja, Siko-oja, Naarvanoja ja Vastinoja. Näiden ojien alueella sijaitsee yli 100 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Pyhäjärvi (12 161 hehtaaria, ha), Kaukajärvi (141 ha), Sääksjärvi (80 ha), Tottijärvi (69 ha), Vihnusjärvi (69 ha) ja Iidesjärvi (64 ha). Alueen asukasluku kohoaa satoihin tuhansiin, joten järvien virkistysarvolla on merkitys suurelle joukolle sen asukkaille. Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Tampere, Nokian rantataajamia Pitkäniemestä Sorvaan, Vesilahti ja Narva sekä Lempäälä ja Nurmi. Saarijärvi (täsmennyssivu)
Saarijärvi on Suomessa hyvin yleinen paikannimi. Sen nimisiä järviä on OIVA-tietopalvelussa 199 kpl. Pyhäjärven alue (Tampere)
Pyhäjärven lähialueella tarkoitetaan sitä valuma-alueen lähiympäristöä, jossa järveen laskee vain lyhyitä ojia tai pienien valuma-alueiden jokia. Ne järvet, jotka sisältyvät lähialueeseen, muodostavat usein vain pienen valuma-alueensa. Joillakin järvillä ei ole edes laskuojaa Pyhäjärveen. Tällaisia järviä ovat esimerkiksi pohjoisessa Likolammi ja Tohloppi, johon tosin laskee Pikku-Tohloppi. Vaakkolammi laskee Tohlopin eteläpuolella omaa laskuojaansa myöten Pyhäjärveen. Reisjärvi
Reisjärvellä on yli 150 järveä tai lampea. Keskusjärviä ovat Vuohtojärvi, Reisjärvi ja Kiljanjärvi. Reisjärven itäpäässä alkaa Kalajoki, joka mutkittelee pohjoiseen ja laskee Haapajärveen. Muita huomattavia järviä ovat Pitkäjärvi ja Korpisenjärvi. Pyhäjärvi
Pyhäjärvi on vedenjakajaseutua, kuntaa halkoo lounais-koillissuunnassa Suomenselän vedenjakaja. Pääosassa kuntaa vedet virtaavat Pyhäjoen kautta Perämereen. Kunnan itäosista vedet laskevat Saimaan vesistöön, etelästä Päijänteeseen ja lännestä Kalajoen vesistöön. Kunnan keskusjärvi on suuri ja rantaviivaltaan polveileva Pyhäjärvi, johon laskee useita pieniä jokia ja puroja. Järvi jakautuu viiteen altaaseen: Piiponselkään, Kesonselkään, Isoonselkään, Kirkkoselkään ja Junttiselkään. Rautatie ja maantie ylittävät järven Pyhäsalmen taajaman luona. Pyhäjärven vedet virtaavat Junttiselän pohjoispäästä säännöstelypadon kautta Pyhäjokeen. Pyhäjoen koskista on valjastettu Vesikoski ja Kalliokoski. Pyhäjärven jälkeen suurimpia järviä ovat Komujärvi, Parkkimanjärvi ja sekä osittain Haapajärven puolella sijaitseva Kuonanjärvi. Nurmesjärvi on kansainvälisesti merkittävä lintuvesi Pyhäjärven ja Kärsämäen rajalla. Merkittäviä lintuvesiä ovat myös Lohvanjärvi ja Särkijärvi. Nokia (kaupunki)
Nokian maisemakuvaa hallitsevat Pyhäjärvi, Nokianvirta ja Kulovesi. Pyhäjärvi on Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi, jossa yhtyvät etelästä Vanajaveden reitin ja pohjoisesta Näsijärven reitin vedet. Pyhäjärvi laskee syvässä rotkolaaksossa virtaavaa Nokianvirtaa myöten Kuloveteen, johon laskevat pohjoisluoteesta Ikaalisten reitin vedet Siuronkoskea myöten. Länsirajalla Kuloveteen laskee vielä Mouhijärven suunnasta tuleva vesistö Leukaluiden salmessa sekä etelärannalla Sarkolanlahden pohjukkaan Vesilahden länsiosan järvistä alkunsa saava Lanajoki. Pienempiä järviä Nokian alueella ovat Vihnusjärvi, Kalliojärvi, Ylinenjärvi ja Alinenjärvi Nokianvirran pohjoispuolella sekä Teernijärvi sen eteläpuolella. Pyhäjärvi (Tammela)
Runsan levätilanne ruokkii epäsuorasti kalakantoja ja Pyhjärvessä onkin runsaasti kalaa. Ilman hoitokalastusta järven kalakanta ei olisi niin petokalavaltaista, kuin se on nykyään. Rehevän järven valtakalat ovat särkikaloja. Vuonna 2012 tehty koekalastus löysi tyypillisiä kalalajeja: ahven, kuha, kiiski, hauki, särki, salakka, pasuri, lahna, sulkava ja sorva. Näistä kuhaa, särkeä, ahventa ja lahnaa oli eniten. Pyhäjärven alue (Tampere)
Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 35.21) on Pirkanmaalla Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä, Akaassa ja Vesilahdella sijaitseva Pyhäjärven ja sen ympäristön jokien ja ojien valuma-alueiden muodostama vesistöalue. Längelmävesi
Längelmäveden lähialueella sijaitsee 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Raikunjärvi (38 ha), joka laskee etelässä järvimäiseen Heposelkään. Villikanselällä Vääksynjoen viereen laskee lyhyttä ojaa myöten Nuorronjärvi (18 ha). Pispalanselkään Kautialan kohdalla järveen laskee Vähäjärven läpi pieni Salaksenjärvi (8 ha). Ponsanselän etelärannassa Noksioislahteen laskee Pohjanlahden kautta Pietijärvi (6 ha). Nuuruslahteen laskee pieni Pikkujärvi, jonka kautta laskevat Tervaojaa myöten myös Tervajärvi (7 ha), Pentojärvi (35 ha), Kalliojärvi (7 ha) ja Vähäjärvi (5 ha) sekä Karmunojaa myöten Lakeenjärvi (9 ha), joka on bifurkaatiojärvi. Ponsanselän vastarannalle Ponsanlahteen laskee Pikkujärvi (20 ha). Enonselän pohjukassa olevaan Puntarinlahteen laskee salmea myöten Tervaniemenlahti (entinen Tervajärvi, 68 ha), joka on oma järvensä. Pappilanselän Koivulahteen laskee Rajalahti (61 ha, järvi sekin) lyhyttä ojaa myöten. Pappilanselän pohjoisrantaan Orivedenaseman kohdalle laskevat Iso Teerijärvi (39 ha), Vähä Teerijärvi (12 ha) ja Koskuenjärvi (12 ha). Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Pyhäjärvenjoki on Pyhäjärven alueen laskujoki ja sen yhtymäkohta Harjunpäänjoessa on hieman Kissainojaa ylempänä. Sen pääjärvi Pyhäjärvi on laskettu ja samoin ovat sen yläpuoliset Palusjärvi ja Palojärvi sekä näidenkin yläjuoksulla sijaitseva Tyvijärvi. Näiden laskeminen liittyi soiden kuivattamiseen pelloiksi. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaan maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen vesialueeseen. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi (265 km²), Vanajavesi (179 km²), osittain Kanta-Hämeen maakunnan alueella), Längelmävesi (178 km²), Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi (124 km²), Keurusselkä (119 km², osittain Keski-Suomen maakunnan alueella), Mallasvesi ja Roine (yhteensä 107 km²), Kyrösjärvi (96,2 km²), Ruovesi (66,1 km²), Kukkia (46,7 km²) ja Pälkänevesi (45,9 km²). Maakunnan pohjois- ja luoteisosat kuuluvat Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, ja muutamat Kihniön ja Virtain läntisen osan järvet laskevat Kyrönjokea myöten Perämereen. Pyhäjärvi (Kitee)
Pyhäjärvi kuuluu Vuoksen vesistöön ja laskee pohjoisosistaan Puhoksenkosken kautta Saimaan Oriveteen. Puhoksenkoskessa on vesivoimalaitos. Keskimääräinen pinnankorkeus merenpinnasta on 79,6 m. Järvessä on 365 saarta. Suurimmat saaret ovat Suitsansaari sekä Sarvisalo, jonne pääsee siltaa pitkin. Kuorevesi (järvi)
Kuoreveden lähialueella on 18 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat järven länsirantaan Vuohiselkään laskeva Vittajärvi (30 ha) sekä sen viereinen Rauhalammi (3 ha). Vuohiselän eteläpuolisella niemimaalla kantatien 58 ympärillä sijaitsevat Valkeajärvi (11 ha), Heikinjärvi (4 ha), Säynäänjärvi (3 ha) ja Umpianjärvi (6 ha). Itärannalla sijaitseva Riihosjärvi on Kuoreveden lahti, mutta siihen laskee Saarijärvi (17 ha). Muita järviä ovat länsirantaan laskevat Pikkujärvi (3 ha), Pohjanlammi (2 ha), Särkijärvi (8 ha) ja Monninjärvi (2 ha). Itärantaan laskevat Paskolammi (1 ha), Särkisjärvi (3 ha), Pikkujärvi (3 ha) ja Virkajärvi (3 ha). Melasjärveen laskee vain Kapakkalammi (1 ha). Pyhäjärvi (Saarijärvi)
Järvi on melko syvä. Syvin kohta on Iissalon lounaispuolella. Saaria on järvessä 114. Veden laatu on erinomainen ja oligotrofinen ja vesi kirkasta: näkösyvyys on yli 4 metriä. Matalissa lahdissa esiintyy kuitenkin rehevöitymistä. Keihäsjärvi
Keihäsjärvi on harvinainen järvennimi Suomessa. Kansalaisen karttapaikassa Keihäsjärviä on 11 kpl. Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven laskujoki on Eurajoki, joka alkaa Euran Kauttualta ja laskee mereen Eurajoen kunnassa. Järveen vastaavasti laskee kaksi suurempaa jokea. Yläneenjoki, jonka valuma-alue on 233 km² ja Pyhäjoki, jonka valuma-alue on 77 km². Pieni "Luhtoja" laskee vetensä Mannilanlahteen Euran puoleisella länsirannalla. Pyhäjärvi
Maakirjojen mukaan Pyhäjärvellä oli vuonna 1553 jo kuusi taloa. 1600-luvulta lähtien asutus eteni nopeasti. Vuonna 1749 asukkaita oli 740, 1805 3 670 ja 1920 6 424. Pyhäjärven seutu kuului Salon kirkkopitäjään vuoteen 1563 asti, jolloin Pyhäjokilaakso erotettiin Pyhäjoen seurakunnaksi. Pyhäjärvestä tuli Pyhäjoen kappeliseurakunta 1650. Kun Kärsämäki erotettiin 1856 omaksi kirkkopitäjäksi, Pyhäjärvi liitettiin siihen. Pyhäjärven seurakunta itsenäistyi kuitenkin jo 1861. Pyhäjärven ensimmäinen kirkko oli vuonna 1647 rakennettu vaatimaton puukirkko Rauhalahden talon lähellä. Uusi kirkko valmistui 1739 Väisälänmäelle. Kirkko paloi salaman sytyttämänä 1895 ja seuraava vuonna paloi myös lähes valmis kirkko. Sebastian Grinpenbergin suunnittelema kirkko valmistui 1897. Kangasjärvi (Kestilä)
Suomessa on 38 Kangasjärvi-nimistä järveä, joista suurin on Mikkelin Kangasjärvi. Orivesi
Suomen luonnonsuojeluliitto juhlisti 100-vuotiaista Suomea valitsemalla sata "suomalaista luontohelmeä". Orivesi oli ainoa paikkakunta, josta valittiin kaksi luontohelmeä: Eräpyhä ja Pukala. Suomi
Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584. Pyhäjärvi (Kullaa)
Pyhäjärvi on Satakunnassa Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella sijaitseva järvi. Pyhäjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Järvi sijaitsee noin 2,5 kilometriä Kullaan kuntakeskuksesta luoteeseen. Pyhäjärvi (Hauho)
Järven tilavuus on 95 miljoonaa kuutiometriä eli 0,095 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 10 metriä ja suurin syvyys on 35 metriä. Järven rantaviivan pituus on 31 kilometriä. Järven etelärannat ovat pääasiassa peltomaata, mutta pohjoisrannoilla peltomaata on vain harvassa. Järven rannoilla ei sijaitse taajamia, vaikka Hauhon kirkonkylä sijaitsee yli kolmen kilometrin päässä. Järven asutus on pääasiassa haja-asutusta, jonka seassa on runsaasti vapaa-ajan asutusta, ja sen rannoilla sijaitsee muutama kulmakunta. Järven länsipäässä ovat lähekkäin Joenkylä, Lehdesmäki, Porras ja Sotjala. Itäpään kyliä ovat Sulastenkulma ja Juttila. Valtatie 12 ohittaa järven etelärannat monesti yli kilometrin päässä, vaikka se sivuaakin rantaa Kotkijärven kohdalla. Valtatieltä haarautuu Sotjalan ja Porraksen kautta yhdystie 13925. Se yhtyy Porraksessa sen kautta kulkevaan yhdystie 3223, ylittää Lehdsmäenjoen Joenkylän puolelle. Sulastenkulman läpi kulkeva yhdystie 13928 yhtyy Sairialasta lakavaan yhdystiehen 3222, joka kiertää Pyhäjärven kaukaa ja yhtyy Pyhälammen pohjoispuolella Mustilassa yhdystiehen 13931, joka lähtee Joenkylästä ja vie myös kauemmaksi järvestä. Järven pohjoispuoli onkin laajemaa metsä- ja suoaluetta. Osmajärvi (Leppävirta)
Osmajärven alueella on 16 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Särkilahteen laskeva Hyväjärvi (76 ha), jonka kautta laskevat myös Lahnanen (5 ha), Ahvenlampi (9 ha) ja Heinälampi (6 ha), Haukiselkään laskeva Pyylampi (8 ha), Pöksänlahteen laskeva Pöksänlampi (4 ha) ja Olkolanlampi (5 ha), ja itärantaan laskevat Levälampi (9 ha) ja Kurjenlampi (5 ha). Kurkijärvi (täsmennyssivu)
Kurkijärvi on melko yleinen järvennimi Suomessa (Kansalaisen Karttapaikassa Kurkijärviä on 21 kpl) Pyhäjärvi
Pyhäjärven kunta oli vuoteen 1968 saakka "Pyhäjärvi Ol"-niminen, vuosina 1969–1992 "Pyhäjärvi", vuosina 1993–1995 "Pyhäsalmi" ja taas vuodesta 1996 "Pyhäjärvi"-niminen. Muita Pyhäjärvi-nimisiä kuntia Suomessa ovat olleet Pyhäjärvi Ul, joka nykyään kuuluu Karkkilaan, ja Pyhäjärvi Vpl, joka sijaitsi luovutetussa Karjalassa. Savitaipale
Savitaipaleella on kaikkiaan 167 järveä, joista suurimmat ovat Kuolimo, Virmajärvi ja Rautjärvi. Niemisvesi
Niemisveden alueella on 16 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Renkainen (67 ha), Saarinen (61 ha), Pyhikki (37 ha), Haapolampi (16 ha), Likolampi (15 ha) ja Iso-Nuoramo (13 ha). Pyhäjärven alue (Tampere)
Koska Pyhäjärvi on alueensa keskusjärvi, laskevat useimmat joet ja ojat juuri tänne. Seuraavassa kierretään Pyhäjärven rantoja ensin Tammerkoskesta myötäpäivään ja tämän jälkeen vastapäivään niin, että kuvaukset kohtaavat Hiidenveden kohdalla siellä, missä Vanajavesi purkautuu Pyhäjärveen. Suuremmat pikkuojien valuma-alueet on kuvailtu alempana omissa luvuissaan ja Pyhänjärven alueen ulkopuoliset suuremmat valuma-alueet esitellään omissa artikkeleissaan. Pyhäjärvi Ul
Pyhäjärvestä tuli Vihdin seurakunnan kappeliseurakunta vuonna 1654. Paikkakunta tunnettiin alkujaan Pahajärvenä. Nimi vakiintui Pyhäjärveksi 1600-luvun lopulla tai 1700-luvulla. Pyhä
Saamelaisten pyhät järvet ovat Saivo-järviä ja pyhät maakohteet, kuten kivet seitoja. Eura
Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20), sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Koskeljärvi Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen. Järvi
Järvien määrän arviointia vaikeuttaa se, että järvelle ei ole täsmällistä kokomääritelmää. Suomessa on 187 888 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on vähintään 0,05 hehtaaria. Näistä järvistä noin 56 000 on yli hehtaarin ja noin 2 600 on yli neliökilometrin suuruisia. Suomen järvien kokonaispinta-ala on 32 600 neliökilometriä. Järvien keskisyvyys Suomessa on noin kuusi metriä ja niiden yhteistilavuus on noin 235 kuutiokilometriä, neljäsosa Laatokan tilavuudesta. Pyhä lehto
Suomessa pyhät lehdot sijaitsivat keskeisellä paikalla, eivät syrjässä. Nykyäänkin monien entisten pyhien lehtojen sijainti on nähtävissä sitä kiertävinä Hiisi-alkuisina paikanniminä. Pyhiinvaellus
Katolinen kirkko Suomessa on järjestänyt vuodesta 1950 pyhiinvaelluksia Köyliönjärven Kirkkokarille, jossa legendan mukaan Pyhä Henrik sai surmansa. Pyhiinvaellus on jokavuotinen tapahtuma ja se järjestetään kesäkuun toisena sunnuntaina jolloin juhlitaan pyhäinjäännösten Turkuun siirtämistä (translaatio) 18.6. ("kesä-Heikki"). Vuonna 1980 aloitti ryhmä nuoria katolilaisia Pyhän Henrikin pyhiinvaelluksen Yläneeltä Köyliöön (Kirkkokarille). Tämäkin pyhiinvaellus on jokavuotinen ja järjestettiin vuonna 2009 jo 30. kerran. Vuohijärvi
Vuohijärvi on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva keskikokoinen järvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakunnissa, Kouvolan ja Mäntyharjun kuntien alueella. Vuohijärven pinta-ala on 86 km² ja se on Suomen järvistä 52. suurin . Järven pituus noin 21 km ja suurin leveys noin 8 km. Syvin kohta on 75,5 metriä, joka sijaitsee Lautaniemestä kaakkoon Selkäluodon itäpuolella. Sen keskisyvyys on 16,3 metriä. Vuohijärvi on Kymenlaakson syvin järvi, ja koko Suomen järvien syvyystilastoissa sijoilla 8. (keskisyvyys) ja 7. (suurin syvyys). Vuohijärvi on kirkasvetinen ja ekologiselta tilaltaan erinomainen. Pyhäjärvi (Saarijärvi)
Iissalo, Kiihkelesaari, Vintta, Kotisaari, Majasaari, Kouvalainen, Talassaari, Palavasaari, Kanasaaret, Joussaari, Hässössaari, Kuokkasaari, Lohiluoto, Lohisaari, Iso Kanasaari, Pieni Kanasaari, Aittoluoto, Maapenkka, Lusikkasaari, Kärääsaari, Marjasaari, Räätälinkuppi, Koirasaari, Lukkarinsaari, Honkasaari, Rumputtavansaari, Junninsaari, Koukkusaari, Vihtasaari, Rökönen, Kurjensaari, Linnansaari, Pitkänniemenluoto, Sikasaari, Selkäsaari, Saunaluoto, Tervasaari, Lonkuttavaluoto, Talviaissaaret, Lehtiröykönsaaret, Pentinluoto, Rautasaaret, Jääsaari, Vääräsaari, Akkosaari, Husunsaaret, Risunsaaret, Lunttisluoto, Pieni Töyrisaari, Töyrisaari, Matinsaari, Nyhtävänluoto, Talatsaaret, Kirvesluoto, Honkosensaari, Kanisaari, Hietasaari, Pöykynsaaret Pyhälahti (Konnevesi)
Pyhälahden tien varrella Pyhäjärven lintuvesi on Natura 2000 -kohde. Se on merkittävä lintujen kevätmuuton aikainen levähdyspaikka ja pesimäalue Konneveden ja Sumiaisten rajalla. Matala järvi on yksi Keski-Suomen parhaimmista lintujärvistä ja osa rantojensuojeluohjelmaa. Pyhäjärvi on kunnostettu, osin peltojen ympäröimä lintujärvi, jonka Pyhälahden puoleisessa rannassa on lintutorni. Tietoa lajistosta löytyy Natura 2000 -kohdekuvauksesta. Pyhäjärvi (Tammela)
Pyhäjärvellä on 70 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia. Valtaosa eli 54 saarta ovat pinta-alaltaan 10 aarin ja hehtaarin väliltä ja näitä pienempiä luotoja on 14 saarta. Saarten yhteinen osuus järven ranta-viivasta on 8,1 kilometriä ja saaret sijaitsevat yleensä rannan läheisyydessä. Poikkeuksena ovat Vohlesaari ja Haitaset, jotka ovat ulapalla. Muita saaria ovat nimeltään Huhtiluoto, Neittyenkivi, Partalankivi, Patasaari, Ruohosaari, Puttisaari, toinen Puttisaari, Pitkäsaari ja Kirrinluoto. Saarensalmessa sijaitsevat Honkisaari ja Raatosaari. Kaikki alle kaksi metriä korkeat saaret ovat syntyneet 1800-luvun alussa järvenlaskun seurauksena. Ennen järvenlaskua oma selvärajainen saari oli Kuivajärven ja Pyhäjärven erottava Saari, jolla sijaitsee Saaren kartano. Vedenpinnan alenemisen vuoksi Saaren pohjoispään salmi on kasvanut umpeen ja myöhemmin salmi suljettiin tiepenkereellä. Vuosina 2009–2012 toteutetussa hankkeessa vesiväylä avattiin uudelleen rakentamalla penkereen läpi vesirumpu. Pyhiinvaellus
Tunnetuin Suomessa järjestettävä pyhiinvaellus on ekumeeninen Pyhän Henrikin pyhiinvaellus, joka järjestetään joka kolmas vuosi Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa koko Pyhän Henrikin tien mittaisena ja välivuosina jollakin pyhiinvaellusreitin osalla. Vaelluksia on järjestetty vuodesta 1983. Pyhäjärvi (Juva)
Pyhäjärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi. Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)
Pyhäjärven rannoilla oli Suomelle kuuluessaan 15 kylää, muun muassa järven pohjoisosaan työntyvällä niemellä sijainneet Pyhäjärven kirkonkylä eli Pyhäkylä, Orola, Sumpula, Lahnavalkama ja Larjala sekä niemen välittömässä läheisyydessä samannimisellä saarella sijainnut Ivaskansaari, järven länsirannalla Pyhäjärven asemakylä, Pölhölä, Kivipaarina ja Suhapaarina, etelärannalla sijainneet Jaama, Tolsterniemi ja Kostermaa sekä itärannalla Matiskala, Salitsanranta ja Inkilä. Pyhä Jaakko Suomessa
Kaikille näille rannikolla sijaitseville Pyhän Jaakon kulttia palvoville paikkakunnille oli yhteistä, että niihin oli jo varhain muuttanut skandinaaveja. Pirkkala, jonka suojeluspyhimys on niin ikään Pyhä Jaakko, sijaitsee kaukana sisämaassa, mutta laajan vesireittiverkoston solmukohdassa. Se on ollut kuuluisa kauppapaikka, johon sen nimikin viittaa Birkan suomalaisena johdannaisena. Birka on alkujaan friisinkielinen sana, joka on tarkoittanut erikoisehdoin toimivaa kauppa-aluetta. Birka-nimisiä alueita on useita, ja kun suomalaiset ovat yrittäneet sen suomentaa, on syntynyt Koivisto-niminen kauppapaikka. Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)
Pyhäjärvi (v:sta 1948 ) on järvi Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi kuului Suomelle ennen toisen maailmansodan alueluovutuksia. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Pyhäjärven (Vpl) kuntaan, jolle järvi oli antanut nimensä.