Miten pitkä on Tornionjoki?
Tornionjoki
Tornionjoki (, , meänkielellä "Tornionväylä") on Tornionjoen vesistön 510 kilometriä pitkä laskujoki Pohjois-Ruotsissa ja -Suomessa. Joki alkaa Ruotsin puolelta, mutta alajuoksu Muonionjoen yhtymäkohdasta etelään on Ruotsin ja Suomen rajajokea. Tornio
Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen myötä. Yli 500 kilometriä pitkänä se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vettä virtaa 367 kuutiometriä sekunnissa, enimmillään 3 180 kuutiometriä sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vyöhykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja mänty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sisältää suota. Korkein Tornion kohta on 189 metriä korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan nähden 6–8 millimetriä vuosittain maankohoamisen myötä. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Perämeren kansallispuistoon.
Ponoi
Ponoi () eli "Pyönne" on joki Venäjällä Kuolan niemimaalla. Ponoi on 480 kilometriä pitkä ja näin ollen niemimaan pisin joki. Sen valuma-alue on 15 500 km². Iijoki
Iijoki on Pohjois-Pohjanmaan läpi virtaava joki, jonka pääuoman pituus on noin 370 kilometriä. Joen lähteiden katsotaan olevan Iijärven seudulla Kuusamossa, josta se virtaa Taivalkosken, Pudasjärven ja Oulun Yli-Iin kautta Iihin. Iijoki laskee Perämereen Iin kirkonkylän eli Iin Haminan kohdalla. Korkeuseroa latvajärviltä jokisuuhun on 250 metriä. Tumenjoki
Tumenjoki (, , "Túmenjiāng") on rajajoki osin Kiinan ja Pohjois-Korean sekä alajuoksullaan 17 kilometrin matkalla Venäjän ja Pohjois-Korean välissä. Joen kokonaispituus on 525 kilometriä, toisen lähteen mukaan 521 kilometriä. Valuma-alueen koko on vain 4 059 neliökilometriä. Tornionjoki
Tornionjoki alkaa Torniojärvestä, Kiirunan kunnasta Ruotsista ja laskee Perämereen Tornion ja Haaparannan rajalla. Tornionjoen sivujokia ovat Lainiojoki, Muonionjoki, Tengeliönjoki ja Könkämäeno. Yli puolet Tornionjoen yläjuoksun vedestä virtaa Pajalan Junosuvannosta noin 50 kilometriä pitkää Tärännönjokea pitkin Kainuunväylään eli Kalixjokeen. Ilmiötä kutsutaan bifurkaatioksi. Tornion-Kalix-joen bifurkaatio on maailman toiseksi suurin. Saramojoki
Saramojoki eli Saramonjoki on joki ja jokireitti Nurmeksessa Pohjois-Karjalassa. Joki laskee pohjoisesta Pielisen pohjoispäähän, Lautiaiseen. 
Joen pituus on n. 30 km ja valuma-alue 935 km², jonka perusteella se on 89. Suomen joista. Keskivirtaama on 11 m³/s, huippuvirtaama 85 m³/s ja minimivirtaama 2 m³/s. Joen latvoilla on Metsähallituksen Peurajärven retkeilykalastusalue. Peurajärveltä vedet virtaavat alas Peurajokena. Palojoen-Kolkonjoen latvoilla on taas Mujejärven retkeilyalue. Saramojoki saa alkunsa Maanselän vedenjakaja-alueelta, Kainuun puolelta. Saramojoella on neljä merkittävämpää sivujokea. Pohjoisessa joen latvoilla on kolme eri jokireittiä, joissa on paljon pieniä järviä ja lampia. Saramojoen alajuoksulla on v. 1958 valmistunut Louhikosken vesivoimalaitos (putouskorkeus 11 m), jonka omistaa Nurmeksen Sähkö Oy
Saramojoen vesistö on tunnettu myös melontareittinä. Joistolla voi valita aloituskohdaksi kolme eri eripituista latvajokea eritasoisine koskineen tai laskea pelkästään runsasvetisimmän Saramojoen. Kokonaispituus latvajokineen on n. 25 - 35 km. Joen laskettuaan voi jatkaa Pielisen Lautiaista pitkin Nurmekseen, jolloin reitin kokonaispituudeksi tulee n. 40 km. Muonionjoki
Muonionjoki saa alkunsa Könkämäenon ja Lätäsenon yhtymäkohdassa Enontekiön ja Kiirunan rajalla Markkinan kylän lähellä. Se virtaa enimmäkseen etelään, kunnes yhtyy Tornionjokeen Lappean kylän pohjoispuolella Kolarin ja Pajalan rajalla. Muonionjokeen laskevat muun muassa Suomen puolelta Tarvanto-, Palo- ja Äkäsjoki sekä Ruotsin puolelta Merasjoki ja Parkajoki. Tornio
1700-luvulla Torniossa vieraili muutamia keskieurooppalaisia tutkimusmatkailijoita, jotka tulivat tutkimaan arktisia alueita. Merkittävin tutkimusmatka tapahtui vuosina 1736–1737, kun Pierre Louis Moreau de Maupertuis tutkimusryhmineen Ranskan akatemiasta saapui tekemään mittauksia Tornionjoen varrelle. Muun muassa Aavasaksan laelta tehtyjen kolmiomittauksien avulla onnistuttiin todistamaan, että Maa on navoiltaan litistynyt pallo, geoidi. Tuulosjärvi
Järvi on 800 metriä pitkä, 600 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee moreenimaaston painaumassa, mutta vajaa puolet sen alavista rannoista ovat suota. Järvessä on kaksi ojaa, joista suurin on 60 metriä pitkä ja pienempi alle 30 metriä pitkä ja samalla hyvin kapea. Huomattavin tulo-oja on Hurusuntinoja, joka laskee järven eteläpäähän. Ojan latvat sijaitsevat aivan Suonojärven rantojen tuntumassa. Järveen laskee vielä noin kymmenen muutakin metsä- ja suo-ojaa, joista enemmistö tuo järveen Paunukorven kuivatusvesiä. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja juoksee Kolunkulman maatalojen peltojen läpi Ylisentyrynojana. Se yhtyy lopulta Kallasojaan, jonka nimi muuttuu Kallaskosken jälkeen Sakkoonojaksi ja vielä alempana Vassinjoeksi. Valuma-alueen koko suhteutettuna järven tilavuuteen selittää veden nopean vaihtumisen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 240 vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Luoteisrannat ovat suota ja ilmeisesti suo-ojista johtuu pohjoisosan rehevät vesikasvustot. Eteläosan kasvustot voidaan selittää Hurusuntinojasta. Järven pohjoisranaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 2992 Joenpohjan luoteispuolelta. Eteläosan Kotaniemen kalliolla sijaitsee Nokian ja Vesilahden välisen rajan pyykki. Naamijoki (joki)
Naamijoki on yksi Tornionjokeen laskevista joista. Tengeliönjoki
Tengeliönjoki on Tornionjoen sivujoki, joka laskee Tornionjokeen Aavasaksalla Ylitorniolla. Joki saa alkunsa Miekojärvestä Pellon ja Ylitornion rajoilla. Keyritynjoki
Joen pituus on 85 kilometriä, eli se on 64. pisin Suomen joista. Pituudesta on Rautavaaran alueella 67 kilometriä. Joen korkeusero melontareitillä on 85 metriä. Keyritynjoen valuma-alue on 1 285 neliökilometriä ja järvisyysprosentti on 6,4 %. Keskivirtaama on 16 m³/s, keskim. minimivirtaama 3 m³/s ja huippuvirtaama 70 m³/s. Gilajoki
Gilajoki () on Coloradojoen sivujoki Yhdysvaltojen lounaisosassa Arizonan ja New Mexicon osavaltioissa. Se on noin 1 044 kilometriä pitkä. Tornionjoki
Tornionjoki tunnetaan runsaana lohijokena. Se on Euroopan pisin vapaana virtaava, valjastamaton joki. Paikalliset käyttävät siitä nimitystä "Väylä". Tornionjoki on merkittävä tekijä Tornionlaakson kulttuurissa. Kahteen valtakuntaan jakautuvassa jokilaaksossa joesta on varsinkin viime aikoina pyritty tekemään yhdistävää, ei erottavaa tekijää. Tornionjoen kuuluisia koskia ovat muun muassa Kukkolankoski, Matkakoski, Vuennonkoski, Kattilakoski, Korpikoski, Valkeakoski. Kilpisjärvi (järvi)
Kilpisjärvi on järvi Suomen Enontekiön ja Ruotsin Kiirunan kuntien rajalla lähellä Norjan rajaa. Järven pinta on 473 metriä merenpinnan yläpuolella. Kilpisjärveen kuuluu Ylinen Kilpisjärvi (pohjoissaam. "Bajit Gilbbesjávri") ja Alanen Kilpisjärvi ("Vuolit Gilbbesjávri"). Kilpisjärvestä laskee Könkämäeno Muonionjoen kautta Tornionjokeen. Lohijoki
Lohijoki () on Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 25 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 302 neliökilometriä. Kotajoki (Kemijärvi)
Kotajoki on yksi Suomen lyhimmistä joista leveyteensä nähden. Sen pituudeksi voidaan katsoa noin kymmenen metriä. Se sijaitsee Kemijärven Isokylässä. Sen ylittää Kemijärveltä itään Kuusamon suuntaan kulkeva Valtatie 5 sillalla, jota myöten on linjattu myös Sallan rautatie. Joki kerää Kemijokeen joitain idästä päin virtaavia vesistöalueita kuten Joutsijärven alueen. Ennen Kemijärven säännöstelyä Kotajoen pohjoispuolella oli selkeästi erottuva Kotajärvi, joka voitaneen nykyään laskea Kemijärven altaaseen kuuluvaksi. Tonejoki
Tonejoki () on joki Kantōssa, Japanissa. Se on Japanin toiseksi pisin joki Shinanojoen jälkeen. Joen pituus on 322 km ja valuma-alue on 16 840 km², mikä on Japanin suurin. Joen lempinimi on Bandō-Tarō. Bandō on Kanton vanhentunut nimitys ja Tarō on tyypillinen japanilainen vanhimman pojan nimi. Valtimonjoki
Valtimojoen pituus on 45 kilometriä. Se on järjestyksessä 63. suurin vesistöalue Suomen joista. Vesialueen pinta-ala 1285 km². Järvien osuus vesistöalueesta on 4,6 %. Keskivirtaama 15 m³/s, vuoden keskimääräisesti suurin virtaama 165 m³/s ja pienin virtaama 3 m³/s Torttijärvi
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä. Kirkkojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,0 kilometriä, leveys 700 metriä ja sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustassa. Vuorijoki on suurin joki, joka laskee järveen. Se tuo Vuorijärven vedet Kirkkojärveen. Muut ojat tuovat vettä keskustan pohjoispuolen- ja lounaispuolen soilta. Järven oma laskujoki Kirkkojoki on vain 850 metriä pitkä ja se yhtyy neljä kilometriä pitkään Viinikkajokeen 700 metriä ennen sen laskemista Parkanonjärveen. Coloradojoki
Coloradojoki on Lounais-Yhdysvalloissa ja Luoteis-Meksikossa virtaava joki. Sen pituus on arviolta noin 2 330 kilometriä ja valuma-alueen pinta-ala 637 000 km. Pietarjoki
Pietarjoki on Satakunnassa Eurassa 11,3 kilometriä pitkä joki, joka laskee vetensä Turajärveen. Pietarjoki on Haajanojan ja Naarjoen valuma-alueen laskujoki ja sen valuma-alueen pinta-ala on 47,6 km². Se kuuluu laajempaan Eurajoen vesistöön. Koko vesistön laskujoki on Eurajoki, joka purkaa vetensä Selkämereen Eurajoensalmessa Eurajoen kunnassa. Torisevan rotkojärvet
Syvin järvistä on Keskinen-Toriseva, jonka syvyys on 38 metriä ja keskisyvyys 20 metriä. Suurin järvistä on Alainen-Toriseva, joka on vain 50–70 m leveä, mutta 1 120 m pitkä. Yläinen-Toriseva on 600 metrin pituinen. Järvien rantakalliot ovat suurelta osin hyvin jyrkkiä. Winnipegjoki
Joen valuma-alueen pinta-ala on 150 000 km², josta 29 000 km² on Yhdysvaltojen puolella Minnesotan osavaltion alueella. Joen pituus Kenoran säännöstelypadolta Lake of the Woodsin järveltä Winnipegjärvelle on 235 kilometriä. Joen valuma-alue alkaa Rainy Lake -järvestä josta se Rainyjoen, Lake of the Woodsin, Winnipegjoen, Winnipegjärven ja Nelsonjoen kautta laskee Hudsoninlahteen, jolloin koko pituus on 813 kilometriä. Niinijoki (joki)
Niinijoki on 46 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Kokemäenjoen sivujoen Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Niinijoen suu sijaitsee 46 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Niinijoen valuma-alueen pinta-ala on 226 km² ja se ulottuu pääasiassa vain Loimaan kaupungin alueelle. Joen valuma-alueella on vain kaksi pientä järveä, ja sen järvisyys on 0,03%. Sikojärvi
Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Järvi on Sikojoen pääjärvi, jonka länsirannoille päättyvä pellot ja itärannat ovat metsää. Järveen laskee Sorkkalan kylän peltoaukean kuivatusoja sekä Tampere-Pirkkalan lentoaseman ojia. Etelästä järveen laskee Keskinenjärven 400 metriä pitkä laskuoja. Järven oma laskuoja on Sikojoki, joka alkaa järven pohjoispäästä. Se virtaa aluksi pohjoiseen ja kääntyy koilliseen alittaessaan seututien 308. Iharinkosken kohdalla siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Sikojoki laskee Isolammiin, josta se jatkaa vielä hetken Pyhäjärveen. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Itärannalle on rakennettu moottoriurheilijoiden rantasauna ja länsirannalle neljä kiinteistöä. Lentokentän toiminta vaikuttaa voimakkaasti järven melumaisemaan. Tornion ja Haaparannan posti-ilmarata
Tornion ja Haaparannan posti-ilmarata rakennettiin ensimmäisen maailmansodan aikana Tornion ja Haaparannan välille. Tornionjoen ylittävä rata muodostui suurista hirsitorneista, joiden varaan oli jännitetty noin 1,3 kilometrin pituiset vaijerit. Vaijereiden varassa kulki 45 kuljetuskoria 17 metrin korkeudessa. Myllyjoki (Tammela)
Teuronjoki on 10,7 kilometriä pitkä Pehkijärveen laskeva joki, jonka valuma-alue on 117 km² laajuinen ja siihen kuuluu yli 40 järveä tai lampea. Joki alkaa Rautijärvestä Pihonjoen nimisenä ja virtaa Kuuslammin läpi jatkaen Teuronjoen nimisenä Pehkijärveen asti. Matkalla sen uoma on padottu Mannilan kohdalla. Tämän jälkeen se alkaa meanderoida Teuron kylän ylä- ja alapuolella. Lopuksi se laskee Pehkijärveen Teurossuun kylässä. Joen suisto on maatunut pitkälle muodostaen pitkänomaisen deltan. Sen synty liittyy Pehkijärven vedenpinnan laskuun. Aakenusjoki
Aakenusjoen pituus on noin 34 kilometriä. Aakenusjoki on hyvä kanoottiretkeilykohde. Joessa on runsaasti koskia, joista osa saattaa olla varsin haastavia tulvan aikana. Kuivana aikana koskissa on vähän vettä ja hankala melottava kanootilla. Joen varrella Linkupalossa on muinainen tulivuori, jonka vuoksi joen kivet ovat terävämpiä kuin alueen muissa joissa. Tornio
Tornio sijaitsee Perämeren pohjoisrannikolla Suomen ja Ruotsin rajalla. Tornion keskusta on Suensaaressa, joka on maankohoamisen myötä ja keinotekoisen maantäytön vuoksi laajentunut Ruotsin rajalle asti. Ruotsin ja Suomen välinen rajanvedon periaate, jonka mukaan valtakunnanraja kulkee Muonion- ja Tornionjokien syvimmässä uomassa, tekee Tornion keskustan kohdalla poikkeuksen. Kojonjoki
Kojonjoki (myös Koenjoki tai Koijoki ) on 70 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa, Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä Loimaan, Humppilan, Urjalan ja Forssan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen oikeanpuoleinen sivujoki, joka on sen sivujoista pisin. Joen lähdejärvi on Koijärvi, joka sijaitsee Forssassa. Valuma-alueen pinta-ala on 447 km² tai 466 km² , johon sisältyy seitsemän järveä. Alattionjoki
Alattionjoki eli Altajoki (, , kveeniksi "Alattionjoki") on Ruijassa, Pohjois-Norjassa sijaitseva joki, jonka pituus on 240 km. Se alkaa Koutokeinosta Suomen ja Norjan rajalta samalta tunturiseudulta, josta lähtee päinvastaiseen suuntaan myös Ounasjoki. Alattionjoki kulkee Euroopan suurimpiin kuuluvassa kanjonissa ja laskee Alattionvuonoon. Alattionjoki tuli kuuluisaksi vuonna 1981, jolloin sinne rakennettiin vesivoimalaitosta. Rakennushanketta vastustivat suuresti niin paikalliset asukkaat kuin luonnonsuojelijatkin. Alattionjoen ylempi osa, joka sijaitsee Koutokeinon kunnassa, tunnetaan nimellä Koutokeinojoki (, ). Alattio-Koutokeinojoen vesistön valuma-alue on laajuudeltaan 8 963 km², mikä tekee siitä yhden Pohjois-Norjan suurimmista vesistöistä. Tornionjoen alaosan alue
Tornionjoen alaosan alue (vesistöaluetunnus 67.1) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 882,81 neliökilometriä, ja josta 938,21 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 944,6 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 0,32 %. Vesistön alueen alarajana on Perämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 40 131,35 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,63 %. Torniojärvi
Järviallas on jääkauden muovaama. Torniojärven suurin syvyys on 168 metriä ja se on näin Ruotsin toiseksi syvin järvi. Järveä peittää jääkuori joulukuusta kesäkuuhun. Muonionjoki
Muonionjoki () on Tornionjoen sivujoki, ja se muodostaa osan Ruotsin ja Suomen rajasta. Se sijaitsee Länsi-Lapissa ja sen pituus on 230 kilometriä. Putouskorkeutta on tällä matkalla 205 metriä. Päijänne
Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä. Tengeliönjoki
Tengeliönjoki on suosittu kalajoki, vaikka sen alajuoksulle rakennettu Portimokosken voimalaitos estääkin vaelluskalojen nousun Tornionjoesta. Saaliskaloja ovat muun muassa hauki, ahven, taimen, siika ja harjus. Ylitornio
Noin 7 kilometriä kuntakeskuksesta pohjoiseen sijaitsee 242 metriä korkea vaara, Aavasaksa, joka on yksi Suomen 27 virallisesta kansallismaisemasta. Kuntakeskus sijaitsee rehevässä Tornionjokilaaksossa, joka on perinteistä viljelysmaata. Maisemaa hallitsevat Torniojoki ja jylhät vaaramaisemat. Turun nähtävyydet
Aurajokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema ja kenties myös koko Varsinais-Suomen merkittävin kulttuuriympäristö. Aurajoki virtaa Turussa hieman alle yhdeksän kilometrin matkan itä–länsi-suunnassa. Se on keskimäärin noin 50 metriä leveä. Turun keskustan kohdalla joen syvyys on 2,5–5 metriä, mutta tuomiokirkolta ylöspäin veneilykelpoinen uoma kapenee ja madaltuu huomattavasti. Paikoin rautatiesillan jälkeen Nummessa olisi mahdollista ylittää joki juuri ja juuri kävellen. Veneilyä tuomiokirkkosillasta yläjuoksulle päin haittaavat myös karit. Aurajoki soveltuu kuitenkin hyvin melontaharrastukseen. Joen ylittää kaupungissa yhdeksän siltaa, jotka edustavat eri tyylilaje ja aikakausia 1800-luvulta 1900-lukuun. Lisäksi joen ylittää lähellä sen alajuoksua föri, joka on valittu Suomen parhaaksi matkustajalautaksi ja on olennainen osa kaupunkilaisten arkea. Urvantajärvi
Järven pituus on 200 metriä, leveys 50 metriä ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Järvi on muodostunut moreenimäen taakse ja sen ympäristö on peltomaata lukuun ottamatta pohjoista suota, joka on entistä järvenpohjaa. Siihen laskee yksi pelto-oja ja suurempi Säijoen pääuoma, joka alkaa Kaakkolammista. Aivan järven yläpuolelle yhtyy lännestä Toritunoja, joka saa alkuunsa Tampere-Pirkkalan lentokentältä Hahmojärvestä. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja juoksee kaksi kilometriä peltojen halki ja laskee Säijärveen. Rantaviiva on kilometrin pitkä, mutta se on täysin autio. Lähin maantie on yhdystie 3003, joka ohittaa sen 50 metrin päästä. Tärännönjoki
Tärännönjoki eli Täränönväylä () on noin 50 kilometriä pitkä bifurkaatiojoki Ruotsin Pajalan kunnassa. Se johtaa pääosan Tornionjoen yläjuoksun vedestä Junosuvannosta Kainuunväylään eli Kalixjokeen Täräntöön. Väinäjoki
Väinäjoki (, (”Läntinen Dvina”), , , , liiviksi "Vēna") on 1 020 kilometriä pitkä Itämeren Riianlahteen laskeva joki. Se on Latvian tärkein ja Valko-Venäjän toiseksi tärkein joki. Aapajärvi
Aapajärvi on sekä Tornion suurin järvi että 128 asukkaan kylä. Se sijaitsee noin kymmenen kilometrin päässä Karungin kylän keskustasta sisämaahan päin. Tornion keskustaan Aapajärveltä on matkaa 38 kilometriä. Kylän asutus sijaitsee Aapajärven rannalla, sen länsi- ja pohjoisrannoille levittäytyen. Tornionjoen silta
Tornionjoen silta on Tornionjoen ylittävä maantiesilta valtatiellä 29 Torniossa. Silta valmistui 1979 vain muutama sata metriä vanhan Hannulan sillan alapuolelle. Samalla rakennettiin myös uusi tullausalue ja linjattiin Suomen ja Ruotsin välinen tie uudelleen. Hannulan silta jäi edelleen käyttöön, mutta raskas liikenne ja kansainvälinen kauttakulkuliikenne ohjattiin uudelle sillalle. Kojonjoki
Kojonjoen alajuoksulla on vain pieniä sivujokia. Sellaisia ovat Majanoja (17 km, 9 km²), joka tuo Kojonsuolta vettä, Kurkisuonoja (24 km, 14 km²) ja Rautaoja (29 km, 38 km²). Rautaoja, joka on laskenut kuivatettuun Rautajärveen, on Kiipunjärven laskujoki. Brasilia
Amazonjoen ja sen sivujokien lisäksi Brasiliassa on muitakin pitkiä jokia. Maan koillisosassa sijaitsevan São Francisco -joen pituus on 3160 kilometriä, Tocantins-joen pituus on noin 2400 kilometriä, Parnaíba-joen pituus on noin 1700 kilometriä, Paraná-joen pituus on noin 2570 kilometriä ja Paraguay-joen pituus on 2549 kilometriä. Tenniöjoki
Tenniöjoki on Kemijoen vasen sivujoki. Tenniön latva on kaksihaarainen: oikeanpuoleinen haara, Lautakotaoja, alkaa Sorsatunturin Venäjän-puoleiselta alueelta ja toinen haara virtaa valtakuntainrajan tuntumassa. Tenniöjoki laskee Kemijokeen Savukosken kirkonkylän lähellä. Joki on 126 kilometriä pitkä, ja 62 kilometriä siitä on Suomen puolella. Haaparannan rautatieasema
Tornionjoen ylittävällä rautatiesillalla kulkee nelikiskoraide, jossa lomittain ovat 1 524 mm ja 1 435 mm:n raideleveydet. Tätä osuutta voivat käyttää sekä suomalaiset että ruotsalaiset junat. Tornion terästehdas
Tehdasalueella sijaitsee kaikki terästuotannon osastot: terässulatto, kuumavalssaamo ja kylmävalssaamo. Myös ferrokromitehdas ja Tornion satama sijaitevat samalla tehdasalueella. Pinta-alaltaan yli 600 hehtaarin tehdasalueella työskentelee tehtailla 2 150 henkilöä ja urakoitsijoilla sekä yhteistyökumppaneilla noin 300 henkilöä. Rakennettuja kerrosneliömetrejä alueella on yli 560 000 neliömetriä eli 56 hehtaaria. Tornion terästehtaan merkittävin raaka-aine on kierrätysteräs, jonka osuus on yli 80 prosenttia valmiista tuotteesta. Keminmaalla sijaitsevassa Kemin kaivoksessa louhittua ruostumattoman teräksen valmistuksessa keskeisenä raaka-aineena käytettävää ferrokromia kuljettaa Tornion terästehtaalle yli 30 kuorma-autoa päivässä. Lyhyen kuljetusmatkan takia kaivoksen merkitys terästehtaalle on suuri. Kilpailuetuna pidetään myös sitä, että ferrokromi siirretään sulana teräksen valmistukseen. Tehtaan valmiit tuotteet kuljetetaan meriteitse sekä osa raaka-aineista tuodaan myös laivoilla. Vuonna 2016 kylmävalsaammon tuotantokapasiteetti oli 900 000 tonnia vuodessa ja tehdas oli Euroopan suurin ruostumattoman teräksen tuottaja 3-4 prosentin osuudella. Tornion terästehtaan työllistävä vaikutus koko seutukunnalle on arviolta 7 500–8 000 henkilöä. Terästehtaan kylmävalssaamo oli Suomen suurin rakennus vuonna 2003. Kylmävalssaamo 2 on lähes 800 metriä pitkä ja pituudeltaan Suomen toiseksi pisin rakennus. Tornionlaakso
Tornionlaaksolla (joskus myös Tornionjokilaakso) on maantieteellinen alue Pohjois-Suomessa ja Pohjois-Ruotsissa. Nimityksellä tarkoitetaan Tornion- ja Muonionjoen varressa Suomen ja Ruotsin rajalla molemmin puolin jokia sijaitsevia kuntia. Alue muodostaa yhtenäisen murrealueen, ja on historiallisesti kuulunut samaan Ruotsin Länsipohjan maakuntaan vuoteen 1809 asti, jolloin alue jaettiin Ruotsin ja Keisarillisen Venäjän kesken vetämällä näiden valtakuntien raja aluetta halkoviin Tornion- ja Muonionjokiin. Suomen itsenäistyttyä joki on muodostanut Suomen ja Ruotsin välisen valtakunnanrajan. Tukkijoki (Särkänniemi)
Särkänniemen Tukkijoki on Suomen ensimmäinen vesivuoristorata. 440 metriä pitkällä radalla virtaa 270 000 litraa vettä, jota kierrätetään Näsijärveltä radalle ja takaisin. Tukkijoki on alusta lähtien ollut yksi huvipuiston suosituimmista laitteista, ja sinne joutuu usein jonottamaan pitkään. Tornio
Tornion väkiluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Haapajoki (Jokioinen)
Joki saa alkunsa Torronsuon länsipäästä Jokioisten ja Tammelan väliseltä rajalta Tammelan Torron kylästä. Torronsuon eteläpuolella Tammelan Torron kylässä joen pisimpänä latvahaarana on Äijänsuonoja, jonka nimi muuttuu ensin Jokioisten Luodesuolla Luodesuonojaksi (valuma-alue 21 km²) ja tämän jälkeen Haapajoeksi. Lännestä Haapajokeen yhtyy Peto-oja (myös "Petojoki" tai "Koisthuhdanoja", valuma-alue 17 km²), joka saa alkunsa Someron Koisthuhdan kulmakunnalta lähellä jokioisten rajaa. Tornio
Tornion urheiluelämä on viimeisen sadan vuoden aikana ollut vilkasta. Tornionseudun ensimmäiset urheilukilpailut olivat hiihtokilpailut Tornionjoen jäällä 1894. Torho
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodoltaan melko pyöreä, mutta kaakkoisrannassa sillä on pyöreä niemi. Järvi on matala ja ruohottunut. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Osa rannoista ovat soistuneita ja etenkin ojien suut ovat liettyneitä. Järven lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja niiden pellot, mutta rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Tengeliönjoen valuma-alue
Tengeliönjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.9) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 3 117,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 8,65 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tornionjoki. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Eurajoen vesistö
Juvajoen jälkeen Eurajoki nousee mutkitellen tasaisella savitasangolla ja kulkee 28,3 kilometriä eri taajamien kautta, kunnes siihen yhtyy seuraava suuri sivujoki on Köyliönjoki. Jokien välissä pääuomaan yhtyy seuraavia suuria ojia (suluissa pituus ja valuma-alueen pinta-ala): Anssemenoja (3,9 km ja 16,6 km²), Vähäjoki (6,6 km, 26,5 km²), Kyläjärvenoja (3,1 km, 11,9 km²), Kuohanoja (4,2 km, 21,4 km²), Kauruunoja (3,1 km, 26,5 km²), Kahalanoja (2,9 km, 16,3 km²) ja Raakkuunoja (8,1 km, 24,0 km²). Tornionjoen vesistö
Tornionjoen vesistö (vesistöaluetunnus 67) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Tornionjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 40131,35 neliökilometriä, josta 14 280 neliökilometriä kuuluu Ruotsin tai Norjan puolelle. Alueen järvisyys on 4,63 %. Poikkeusjärvi (Parkano)
Järvi on 2,2 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 65 hehtaaria. Järvi muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita erottavat toisistaan kapea alle 10 metriä leveä salmi. Salmen kohdalla järven ylittää Tampere-Seinäjoki-rata. Pohjoinen järviallas on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pohjoispäässä Naapunniemen taakse työntyy 250 metriä pitkä lahti, joka leventää pohjoista allasta lisää. Eteläinen järviallas on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven laskuoja lähtee eteläisen järvialtaan koillispäässä olevasta Petsamonlahdesta ja laskee 1,5 kilometrin jälkeen Pitkäjärveen. Järveen laskee useita metsä- ja suo-ojia. Niitä myöten laskee myös Ahvenuslammen vedet. Rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Rannoilla on maatila sekä yli 20 loma-asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23. Järven yli kulkee Tampere–Seinäjoki-rata ja sen eteläpuolelta kulkee seututie 332. Jänisjoki
Vesistöalueen pinta-ala on Suomen ympäristöhallinnon mukaan 3 860,4 km. Venäjän nykyinen vesistötietokanta antaa joen pituudeksi puolestaan 70 kilometriä ja valuma-alueen laajuudeksi 3 900 km. Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)
Järvi sijaitsee Tornionjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 67) Tengeliönjoen valuma-alueen (67.9) Lohijärven alueella (67.92), jonka Törmäsjärven valuma-alueeseen (67.927) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy. Pello
Kunnan läpi Tornionjoen vartta ja siten kunnan länsirajaa myötäillen kulkee valtatie 21 Torniosta Kilpisjärven kautta Norjaan. Kirkonkylältä alkaa poikittaisyhteys kantatie 83 Sinetän kautta Rovaniemelle. Pellon halki kulkee myös Tornio-Kolari -rautatie, ja VR:n henkilöliikenteen Kolarin yöjunat pysähtyvät Pellossa. Junia kulkee tammi-huhtikuussa sekä kesä-joulukuussa ja vuoroväli vaihtelee kahdesta junasta viikossa kahteen junaan päivässä matkailusesongin mukaan. Orankijoki
Orankijoki on pieni joki Pellon kunnassa Lapin maakunnassa. Joki alkaa Orajärven luoteispäästä ja jokea pitkin Orajärven vedet laskevat Naamijokeen ja edelleen Tornionjokeen. Koskiensuojelulaki
47) Tornionjoen – Muonionjoen sivuvesistöissä Enontekiön, Kittilän, Kolarin, Muonion, Pellon ja Ylitornion kunnissa, Rovaniemen maalaiskunnassa sekä Tornion kaupungissa; Torajärvi (Tammela)
Järven rantaviiva on 1,7 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreenipohjaista metsämaastoa. Järvi rajautuu idässä Toraharjuun, jonka jyrkät rinteet päättyvät järven rantaveteen. Harjun pinnalle pyrkivät pohjavedet ovat soistuttaneet järven rantoja, jonka vuoksi rakentaminen on ollut järkevää vasta kauempana. Keskellä järveä on pituudeltaan 100 metrinen saari, joka on rauhoitettua aluetta. Toinen rauhoitettu alue sijaitsee harjun päällä kohdassa, missä sijaitsee Saarnakivi. Järven sivuitse kulkee yhdystie 2846. Aavasaksan silta
Aavasaksan silta on Tornionjoen ylittävä Suomen ja Ruotsin rajasilta Aavasaksalta Matarenkiin. Silta on 9-aukkoinen teräsbetonikantinen teräspalkkisilta, jonka kahdessa suurimmassa aukossa on Langer-palkki. Kokonaispituudeltaan 471 metriä pitkä silta otettiin käyttöön 1965. Kokkijärvi
Vesistöaluejaossa järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen ja tämän sisällä Tampinkosken alueesen. Järven pinta-ala on 91 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee mäkisessä maastossa olevassa laajasa painaumassa, missä siihen ohjautuu lukuisia pieniä ojia valuma-aleen eri suunnilta. Järven laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se putoaa yli 25 metriä matkallaan Tampinkoskelle, missä se yhtyy Tarpianjokeen. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut seitsemän maatilaa, joiden pelloista vielä osaa viljellään nykyäänkin. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2847, joka on Urjalan ja Toijalan välinen maantie. Järven länsipäässä laskuojan luusuassa kohtaavat kolmen kunnan rajat, josta järven yli kulkee Hämeenlinnan raja niin, että Urajalan puolelle jää hieman yli puolet järvestä. Aapajärvi
Pienen järven pinta-ala on 106,9 hehtaaria, suurin syvyys 4,7 metriä ja rantaviivan pituus 10,1 kilometriä. Järveen on istutettu planktonsiikaa ja pohjasiikaa. Järvi kuuluu Tornionjoen päävesistöön, ja sen keskisyvyys on 1,4 metriä. Suurin syvyys on 4,7 metriä. Niili
Niilin tarkkaa pituutta ei ole helppo määritellä, mutta yleinen arvio on 6 650 kilometriä. Niiliä pidetään yleisesti nykyisin maailman pisimpänä jokena. Määrittelyssä on otettu huomioon varsinaisen Niilin pisin alkujoki Valkoinen-Niili alkujokineen. Joidenkin 2000-luvulla tehtyjen mittausten valossa pisin joki olisi kuitenkin Amazon, joka on myös vesimäärältään yli 40 kertaa Niiliä suurempi. Tämä arvio ei ole kuitenkaan saanut yleistä hyväksyntää. Inkeri
Suomenlahden pohjukka on matalaa ja vesi vähäsuolaista. Suurimmat lahdet ovat Narvan, Laukaan, Kaprion ja Pietarin lahdet. Jokia ja järviä on paljon, mutta ne ovat pääasiassa pieniä. Suuri poikkeus on Nevajoki, joka on 74 kilometriä pitkä ja keskimäärin 500 metriä leveä. Putous on Laatokasta Suomenlahteen vain 4 metriä. Lännempänä Suomenlahteen laskevista joista merkittävimmät ovat Narvanjoki ja Laukaanjoki. Narvanjoen tekoallas Narvan kaupungin yläpuolella on pinta-alaltaan yli 190 km². Laukaanjoki on 300 kilometriä pitkä. Järviä on eniten Pohjois-Inkerissä, muun muassa Siestarjoenjärvi, Hepojärvi ja Lempaalan järvet. Länsi-Inkerissä on myös runsaasti pieni järviä, mm. Koppano, Baabina ja Valkeajärvi. Suurin järvi on Euroopan suurin järvi Laatokka, josta tosin vain lounaiskulma rajoittuu Inkeriin. Toronto
Torontolla on 43 km yhteistä rantaviivaa Ontariojärven kanssa (138 km, jos kaikki järvenpoukamat ja saaret otetaan mittauksessa huomioon), ja kaupungin kautta laskee Ontariojärveen useita jokia, joiden yhteenlaskettu pituus on 307 km. Donjoki virtaa keskustan itäpuolella ja Humberjoki länsipuolella, ja niiden jokilaaksot ovat tärkeitä viheralueita. Aurajoki
70 kilometrin pituinen Aurajoki saa alkunsa Oripään harjualueelta, josta se virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se kulkee läpi kaupungin keskustan laskien Saaristomereen. Putouskorkeutta joella on 70 metriä ja sen virtaama on noin 7 kuutiometriä sekunnissa. Porvoonjoen vesistö
Porvoonjoki on pituudeltaan 143 kilometriä ja joenlatvan korkeusero Suomenlahteen verrattuna on 68 metriä. Porvoonjoen valuma-alue on pinta-alaltaan 1 270 neliökilometriä. Porvoonjoen valuma-alueen järvisyysprosentti on 1,34. Porvoonjoen valuma-alueen eteläosan vallitsevin maalaji on savi ja yläjuoksulla hieta, hiesu ja moreeni. Noin kolmannekselle valuma-alueen pinta-alasta on peltoja. Porojärvi
Porojärvi on järvi Tornionjoen päävesistössä. Se sijaitsee Enontekiöllä, Käsivarren erämaassa, Lapin maakunnassa. Järven rannalla oleva eräkämppä on nimetty tunnetuimman käyttäjänsä mukaan "Kekkosen kämpäksi". Järvi kuuluu koskimelojien suosimaan yli 500 kilometrin pituiseen melontareittiin Könkämäeno–Muonionjoki–Tornionjoki. Tornio
Tornio on kahden valtatien alkupää. Vain 16 kilometrin pituinen valtatie 29 Keminmaahan tarjoaa nopeat kulkuyhteydet Kemiin. Valtatie on pohjoisin moottoritie maailmassa ja suurin osa siitä on nimellä "Perämerentie". Valtatie 21 myötäilee Ruotsin rajaa Kilpisjärvelle asti. Eurooppatie 8 myötäilee valtateitä 21 ja 29. Eurooppatie 4 alkaa Torniosta; tie on vain muutamia satoja metrejä Suomen puolella ja se jatkuu koko Ruotsin läpi Helsingborgiin etelässä. Tornion ja Haaparannan rajan yli kulkee 18 000 ajoneuvoa päivittäin, mikä tekee rajasta pohjoismaiden vilkkaimman. Joki
Joet ovat kautta historian toimineet kulkureitteinä ihmisille. Ne ovat olleet selkeitä maamerkkejä liikuttaessa pidempiä matkoja vierailla seuduilla. Haapiot, ruuhet ja muut alkeelliset veneet ovat olleet käytössä tavarankuljetuksessa. Aina 1700–1800-luvuille asti joet ovat olleet useiden valtioiden tärkeimpiä tavarankuljetusreittejä, milloin suuria ainemääriä on pitänyt siirtää paikasta toiseen. Vasta rautatien ja myöhemmin auton kehittäminen ovat siirtäneet valtaosan kuljetuksista maalla tapahtuvaksi. Uitto ja kivihiilen kuljetus lotjissa Englannissa jatkuivat vielä pitkään tämän jälkeenkin. Suomessa viimeiset jokiuitot suoritettiin Iijoella vuonna 1988 ja Kemijoella vuonna 1989. Jokien vesimäärä kuitenkin vaihtelee, ja joen pohjaan voi muodostua särkkiä, joten aina ei ollut varmuutta siitä minkälaisen syväyksen omaavat jokilaivat pääsevät niitä pitkin kulkemaan. Tämä johti ennen pitkää jokien ruoppaamiseen ja vesiliikenteeseen sopivien kanavien rakentamiseen. Kiinan Keisarinkanavaa on käytetty kuljetuksiin jo 600-luvulta alkaen. Kosket ovat olleet toinen este jokia pitkin tapahtuvalle kuljetukselle, ja sulkuportteja on rakennettu monien jokien koskipaikkoihin. Pienemmissä joissa on liikuttu myös kanooteilla ja lautoilla. Suuret joet ovat voineet toimia heimojen alueiden rajoina. Nykyäänkin monet joet toimivat valtioiden rajajokina, esimerkiksi Tornionjoki ja Muonionjoki muodostavat suuren osan Suomen ja Ruotsin välisestä rajasta. Vantaanjoki
Vantaanjoki () on Vantaanjoen vesistön 101 kilometriä pitkä laskujoki eteläisessä Suomessa. Vantaanjoki alkaa Hausjärveltä Erkylänjärvestä ja laskee Suomenlahteen Helsingissä Vanhankaupunginlahdella. Valuma-alueen pinta-ala on 1 685 km² ja sen vaikutusalueella asuu noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Vantaanjoki kulkee Hausjärven, Riihimäen, Hyvinkään, Nurmijärven, Vantaan ja Helsingin kautta. Pitkäkosken yläpuolelta Keravanjoen yhtymäkohtaan saakka se on Helsingin ja Vantaan rajana. Joen valuma-alue ulottuu myös Tuusulan, Keravan, Järvenpään, Mäntsälän, Sipoon, Espoon, Vihdin ja Lopen alueelle. Karunginjärvi
Karunginjärvi on Tornionjoen suvanto, jonka Suomen puoleinen osa kuuluu Tornioon (aikaisemmin Karungin kuntaan) ja Ruotsin puoleinen osa Ruotsin Ylitornion kuntaan. Nimestään huolimatta Karunginjärvi on nimenomaan Tornionjoen suvanto eikä järvi. Karunginjärvi on noin 9 km pitkä ja leveimmältä kohdaltaan noin 1 km leveä. On sanottu, että Karunginjärvi on Kemin-Tornion seudun paras vesilintumuuton levähdyspaikka sekä keväällä että varsinkin syksyllä. Vuonna 2004 Karunginjärvi liitettiin Naturaan. Karunki (taajama)
Karunki on kylä ja taajama Tornion kaupungissa Tornionjoen itäpuolella. Taajama oli vuoden 1972 loppuun asti entisen Karungin kunnan keskustaajama. Karunki sijaitsee valtatien 21 varrella 25 kilometriä Tornion keskustaajamasta pohjoiseen. Vuoden 2011 lopussa Karungissa asui 520 asukasta. Taajama rajoittuu Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajalle Tornionjokeen, jonka länsirannalla sijaitsee Ruotsin Karungin taajama. Ennen valtakunnan rajan vetämistä Tornionjokeen, Ruotsin ja Suomen Karungit olivat samaa kylää. Afrikka
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6 690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4 630 km), Sambesi (2 735 km) ja Nigerjoki (4 100 km). Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Ison hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi. Coloradojoki (Texas)
Coloradojoki on Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa sijaitseva 1 387 kilometriä pitkä joki. Se on Yhdysvaltojen 18. pisin joki. Tornionjoen rautatiesilta
Siltakannella oleva Suomen ja Ruotsin välinen rautatieosuus on raideleveyseron vuoksi jouduttu toteuttamaan nelikiskoraiteena. Suomessa käytössä on leveäraiteinen 1524 mm:n raideleveys, kun taas Ruotsissa on käytössä standardilevyinen 1435 mm:n raideleveys. Naamijoen valuma-alue
Naamijoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.8) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 266,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,88 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Tornionjoki. Albany (joki)
Albany on joki Ontarion provinssissa Kanadassa. Joen pituus on 982 kilometriä ja se on Ontarion pisin joki. Valuma-alue on 135 200 neliökilometrin laajuinen. Sen tärkeimmät sivujoet ovat Ogoki- ja Kenogamijoki. Albany saa alkunsa Saint Josephin järvestä Luoteis-Ontariossa, josta se virtaa itään ja muodostaa Ebyn putouksen syöksyessään alas Kanadan kilven reunakallioilta. Vesiputouksen jälkeen joki virtaa savisella Hudsoninlahden alamaalla ja laskee lopulta Jamesinlahteen Fort Albanyn kohdalla. Aurajoki
Aurajoki () on Aurajoen vesistön Varsinais-Suomen halki virtaava noin 70 kilometrin pituinen laskujoki. Aurajoki alkaa Oripään harjualueilta ja laskee Turun kohdalla Saaristomereen. Lohijärvi (järvi Ylitorniossa)
Lohijärvi on Tengeliönjoen läpivirtausjärvi, sillä suurin osa järven vedestä tulee ja poistuu Tengeliönjoesta, joka on pohjoisesta tuleva Miekojärven laskujoki. Etelästä Vähä Lohijärveen laskee lisäksi pieni Merijoki, joka on Törmäsjärven valuma-alue (67.927) laskujoki. Kaakosta Isoon Lohijärveen laskee Kuijasjoki, joka tuo Kuijasjoen valuma-alueen (67.99) vesiä. Lohijärven lähialueella on vain yksi yli hehtaarin kokoinen lampi, jotka laskee suoraan järveen. Tengeliönjoki jatkaa Lohijärvestä länteen Portimojärven läpi ja kierrettyään Aavasaksan, se yhtyy Aavasaksan kylässä Tornionjokeen. Loimijoen valuma-alue
Haapajoki (91 km, 57 km²) on 14 kilometriä pitkä joki, jonka lähteenä on pääasiassa Torronsuon reuna-alueet. Ainoa luontainen avovesi on pieni Hirvilähde, josta sivuhaarasta Haaranoja saa alkuunsa. Joen uoma on sen keskijuoksulla poikkeuksellisen leveä. Lätäsenon valuma-alue
Lätäsenon valuma-alue (vesistöaluetunnus 67.7) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 2 152,09 neliökilometriä, ja josta 2 039,18 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 112,91 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 3,21 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Könkämäeno. Liakanjoki
Liakanjoki on Tornionjoesta Tornion kaupunkiin kuuluvan Karungin Kukkolan kylän pohjoispuolelta Tornionjoen levikkeestä Karunginjärvestä erkaneva noin 20 kilometriä pitkä suistohaara. Joki on tunnettu aikaisemmin nimellä Liedakanjoki, joka johtuu saamen kielen sanasta "liedehk" (monihaarainen kukinto, poronsarvi tms.). Sana kuvastaakin joen alajuoksun monihaaraisuutta. Liakanjoen kautta virtaa noin seitsemäntoista prosenttia Tornionjoen keskivesimäärästä. Liakanjoki on paikallisten kalastajien suosiossa hyvän harjuskantansa ansiosta. Joessa on lukuisia pieniä koskia, joissa kalat viihtyvät. Lapin lääni
Suomen korkein kohta oli läänin alueella Enontekiön kunnassa, 1 324 metrin korkeudessa Haltin rinteessä. Läänin alavimmat seudut puolestaan löytyivät Peräpohjolasta Perämeren rannikolta. Läänin suurin ja Suomen kolmanneksi suurin järvi oli Inarijärvi (1 040 km²). Lapin merkittävin vesistö oli Kemijoen vesistö, jossa sijaitsi kaksi suurta tekojärveä, Lokka ja Porttipahta. Vesistön laskujoki, Kemijoki, oli 483 kilometrin mittaisena Suomen pisin joki. Kemijoen vesistön voimalaitokset muodostivat suuren osan maan sähköntuotantokapasiteetista. Läänin toinen merkittävä joki, rajajoki Tornion-Muonionjoki oli rakentamaton. Tonava
Tonava on Euroopan toiseksi pisin joki. Se saa alkunsa Saksan Schwarzwaldista ja virrattuaan 2 850 kilometriä laskee Romaniassa Mustaanmereen. Se muodosti aikoinaan Rooman valtakunnan pitkäaikaisen pohjoisrajan. Nykyisin se kulkee kymmenen valtion alueella ja on monin paikoin myös valtioiden rajana. Tonava on Euroopan suurista joista ainoa, joka virtaa lännestä itään. Kolarin rata
Kolarin radalla tarkoitetaan Suomen rataverkon osuutta Tornion asemalta Kolariin. Rataosan pituus on 186,6 km, ja se seurailee Tornionjokea halki Tornionlaakson. Junien suurin sallittu nopeus rataosalla on 100 km/h. Perämeri
Perämereen laskee useita jokia sekä Ruotsin että Suomen puolelta. Suurimmat Perämereen laskevat joet ovat Tornionjoki, Suomen pisin joki Kemijoki sekä Oulujoki. Ruotsin puolella mereen laskevat muun muassa Kalixjoki ja Luulajanjoki. Keskimäärin Perämereen laskee 115 kuutiokilometriä makeaa vettä vuodessa. Perämeri on lähes suolaton, sen pintaveden suolapitoisuus on vain noin 0,30–0,35 prosenttia. Brazosjoki
Brazosjoki on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa virtaava joki. Se on pituudeltaan 1 352 kilometriä ja virtaa Llano Estacadosta läpi keski-Texasin ja laskee Meksikonlahteen. Brazos on Texasin pisin joki. Ounasjoki
Ounasjoki () on Kemijoen suurin sivujoki ja samalla Suomen pisin yksittäinen sivujoki. Se on samalla myös suurin kokonaan Suomen rajojen sisäpuolella oleva rakentamaton joki. Sen pituus on 280 kilometriä (eräiden lähteiden mukaan 299,6 kilometriä) ja valuma-alue 13 968 km² – 27 prosenttia Kemijoen valuma-alueesta. Ounasjoki saa alkunsa Enontekiöllä sijaitsevasta Ounasjärvestä ja se kohtaa Kemijoen Rovaniemen kohdalla. Joella itsellään on vielä 36 sivujokea, joista merkittävimpinä mainittakoon Loukinen ja Meltausjoki. Tornion 9 metrin väylä
Tornion 9 metrin väylä on Perämereltä Tornioon Röyttän satamaan johtava nimelliskulkusyvyydeltään yhdeksän metrin syvyinen vesiväylä. Väylän pituus on 27,5 kilometriä ja se muodostuu neljästä linjatauluin merkitystä linjasta. Alun perin kahdeksan metrin nimelliskulkusyvyyteen harattu väylä on syvennetty vuosina 2007–2008. Kuttasen–Kaaresuvannon alue
Kuttasen–Kaaresuvannon alue (vesistöaluetunnus 67.5) on Tornionjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, 
jonka pinta-ala on 2 943,09 neliökilometriä, ja josta 1 677,65 neliökilometriä kuuluu Suomen puolelle ja 1 265,44 neliökilometriä kuuluu Ruotsin puolelle. Alueen järvisyys on 3,86 %. 
Vesistön alueen alarajana on Palojoki, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 7 824,49 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,3 %. Juvajoki
Turajärvi ja siihen laskevan Pietarjoen eli Haajanojan ja Naarjoen valuma-alue muodostavat suuremman valuma-alueen, jonka pinta-ala on 75,8 km². Turajärven osuus pinta-alasta on vaatimaton, mutta sen takana aukeavat laajat suo- ja metsämaastot keräävät paljon vettä. Pietarjoki syntyy pääasiassa kahden suuren ojan Haajanojan ja Naarjoen tuomista vesistä. Noin 6,3 kilometriä pitkän Haajanojan, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15,72 km², virtaa idässä Isosuon läpi ja sen lähteenä on Saarikonjärvi. Noin 6,4 kilometrinen Naarjoen valuma-alue on noin 17,9 km² ja se kerää vetensä lähinnä Turajärven eteläpuolelta. Naarajoen lähteenä on Loukonen. Lohijärvi (järvi Ylitorniossa)
Lohijärvi on muodoltaan kaksiosainen Tengeliönjoen läpivirtausjärvi ja sen järvialtaita yhdistää toisiinsa alle 300 metriä leveä salmi. Koko järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,4 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Itäistä järviallasta kutsutaan Isoksi Lohijärveksi ja se on 5,6 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Läntistä allasta kutsutaan Vähäksi Lohijärveksi ja se on 6,3 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä.