Mikä on Grönlannin pinta-ala?
Grönlanti
Valtaosa Grönlannin yli kahden miljoonan neliökilometrin pinta-alasta on jäätikön peitossa. Saaren noin 57 000 asukasta keskittyvät jäättömälle 350 000 neliökilometrin laajuiselle alueelle, jolla voidaan harjoittaa jopa maanviljelyä. Kalastus ja metsästys ovat aina olleet tärkeitä elinkeinoja Grönlannissa.
Lincolninmeri
Lincolninmeri on pieni, suppilonmuotoinen Pohjoisen jäämeren reunameri, joka on ympärivuotisesti merijään peittämä. Se yhtyy etelässä Baffininlahteen Naresinsalmen kautta ja rajoittuu idässä Grönlannin luoteisrannikkoon ja lännessä Ellesmerensaaren koillisrannikkoon. Pinta-alaltaan se on 64 000 neliökilometriä, tilavuudeltaan 16 000 kuutiokilometriä ja keskisyvyydeltään 257 metriä, mikä tekee siitä yhden syvimmistä mannerjalusta-alueista Jäämerellä. Globen
Globen, "Ericsson Globe", on areena Tukholmassa Ruotsissa. Se vihittiin käyttöön 19. helmikuuta 1989 ja on maailman suurin pallomainen rakennus. Rakennuksen halkaisija on 110 metriä ja korkeus on 85 metriä, tilavuus on 605 000 kuutiometriä, ja on rakennettu teräksestä, betonista, ja lasista. Rakennelman kantaa 48 taivutettua teräspilaria. Rakennuksen ja ympärillä olevan alueen suunnitteli Berg Arkitektkontor AB. Grönlanninkoira
Ulkonäöltään grönlanninkoira on tyypillinen pystykorva: korvat ovat kolmionmuotoiset ja pystyt, turkki tuuhea ja häntä kiertynyt selän päälle. Se on voimakasrakenteinen, kestävä ja sopeutunut ankaraan työhön arktisissa olosuhteissa. Kuono on vahva. Kaikki värit ja väriyhdistelmät ovat sallittuja albiinoa lukuun ottamatta. Säkäkorkeus on uroksilla vähintään 60 cm ja nartuilla vähintään 55 cm. Grönlanti
Grönlannin koillisosa muodostaa maailman laajimman kansallispuiston. Grönlanninmeri
Grönlanninmeri sijaitsee Grönlannin, Huippuvuorten sekä Norjanmeren ja Islannin välissä. Grönlannin maantiede
Suurin osa Grönlannista kuuluu kylmään ikijään ilmastoon (Köppenin tyyppi EF, jäättömät alueet tundratyyppi ET). Ilmasto vaihtelee arktisesta subarktiseen: kesät ovat viileitä ja talvet kylmiä. Kesäisin etelässä on päivisin enimmillään 10–18 °C lämmintä ja pohjoisessa 5–10 °C. Talvisin etelässä voi olla −20 °C, kun taas pohjoisemmassa pitkään jatkuvat −40 °C pakkaset eivät ole harvinaisia. Islannin saari
Islannin saari on Euroopan toiseksi suurin saari. Sen pinta-ala on 101 826 km² Islannin valtio koostuu sen lisäksi vain vähäisistä pikkusaarista ja luodoista.Vain seitsemän niistä on yli kahden neliökilometrin kokoisia. Grönlanti
Grönlanti irtosi Euroopan mantereesta noin 54–55 miljoonaa vuotta sitten. Nykyisin Grönlanti on maailman suurin saari, josta valtaosa on maailman toiseksi suurimman jäätikön peitossa. Noin 85 prosenttia Grönlannin alueesta on jäätikön peitossa, jonka keskipaksuus on noin 1,5 kilometriä. Jäätikkö virtaa keskustan harjanteista ja jääkupoleista kiihtyvällä vauhdilla mereen. Toisaalta satelliittimittaukset osoittavat jäätikön paksuuden kasvavan keskimäärin 5,4±0,2 senttiä vuodessa. Nettovaikutus on kuitenkin negatiivinen: Jäätä sulaa enemmän kuin muodostuu, joten jäätikön massa pienenee. Nykyisin jäätikön pinta-ala on 1,8 miljoonaa neliökilometriä ja jäättömän alueen 350 000 neliökilometriä. Grönlanninlokki
Linnun pituus on 52–60 cm, siipien kärkiväli 140–150 cm ja paino 720–1100 g. Aikuinen grönlanninlokki on kauttaaltaan vaalea, selkäpuolelta harmahtava, ja niiltä puuttuvat mustat siipikuviot. Nuoret yksilöt ovat vaaleanruskean kirjavia ja niiden nokka on tumma. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Kanadan kilpi
Grönlannin osuutta lukuun ottamatta kilpi on lähes pyöreä, minkä vuoksi se muistuttaa soturin kilpeä ja hevosenkenkää. Kilven keskellä on Hudsoninlahti. Kilpi kattaa suuren osan Grönlannista, Labradorin, suurimman osan Québecistä, suuren osan Ontariosta, pieniä osia New Yorkia, Michigania, Wisconsinia ja Minnesotaa, suuren osan Manitobaa, pohjoisen Saskatchewanin, pienen osan koillista Albertaa, sekä arktisten alueiden itäosia eli yhteensä noin 8 miljoonan neliökilometrin laajuisen alueen. Kilpi ulottuu itse asiassa jopa lännen Kordillieereille ja idän Appalakeille, mutta muodostumat ovat yhä maanalaisia. Härjedalen
Härjedalen () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Härjedalenin pinta-ala on 12 228,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 9 822 asukasta, joten väentiheys oli 0,8 asukasta neliökilometriä kohti. Finnmarkin lääni
Finnmarkin lääni (, , kveeniksi "Finmarkun fylkki") on Norjan lääni maan koillisosassa Pohjois-Norjan alueella. Se on Norjan lääneistä pohjoisin, pinta-alaltaan suurin ja väkiluvultaan pienin. Lääni rajautuu lännessä Tromssan lääniin, etelässä Suomeen, idässä Venäjän Murmanskin alueeseen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Sen hallinnollinen keskus on Vesisaari. Läänissä on 75 758 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 48 631,08 neliökilometriä. Grönlannin lippu
Grönlannin lippu (, ’lippumme’) otettiin käyttöön 21. kesäkuuta 1985. Lipun suunnitteli grönlantilainen Thue Christiansen. Siinä on kaksi vaakasuoraa ja yhtä paksua palkkia, valkoinen ja punainen, jotka kuvaavat jäätiköitä ja valtamerta. Keskikohdasta tankoon päin on suuri ympyrä, jonka punainen osa kuvaa vuonoja ja valkea osa jäävuoria ja ahtojäätä. Lipun on myös tulkittu kuvaavan nousevaa tai laskevaa aurinkoa. Grönlantilaiset
Grönlantilaiset ovat inuitteihin kuuluva kansa, jotka asuvat pääasiassa Grönlannissa. 89% Grönlannin asukkaista ovat grönlantilaisia, eli 51 349. Noin 20 000 grönlantilaista asuu Tanskassa. Grönlanti
Grönlannissa eläviä nisäkkäitä ovat jääkarhu, mursu, susi, naali, jänikset, myskihärkä, peura ja sopulit sekä monet valaat ja hylkeet, kuten sarvivalas, maitovalas, norppa ja grönlanninhylje. Lintuja pesii noin 60 lajia, ja niiden lisäksi maassa pysähtyy noin 150 muuttolintulajia. Kaloja ja äyriäisiä on runsaasti sekä merialueilla että Grönlannin makeissa vesissä. Liikakalastus on vahingoittanut turskan, kampasimpukan ja ruijanpallaksen kantoja. Joista saadaan edelleen runsaasti nieriää, meristä muita lohikaloja, ja lisäksi pyydystetään katkarapuja ja taskurapuja. Mainland
Mainland on Shetlandsaarten pääsaari. Se on 967 neliökilometrin suuruinen, mikä tekee saaresta Skotlannin kolmanneksi suurimman ja Britteinsaarten viidenneksi suurimman saaren. Pääosa Shetlannin asukkaista asuu Mainlandilla. Vuonna 2011 sen asukasluku oli 18 765. Uusi-Guinea
Uusi-Guinea on Australian pohjoispuolella sijaitseva saari, joka on pinta-alaltaan maailman toiseksi suurin Grönlannin jälkeen. Sen pinta-ala on noin 790 000 neliökilometriä. Saari jakautuu poliittisesti kahteen suunnilleen yhtä suureen osaan: 141. pituuspiirin länsipuolinen osa, Länsi-Uusi-Guinea, kuuluu Indonesian valtioon ja itäpuolinen osa muodostaa suurimman osan Papua-Uuden-Guinean valtiosta. Pohjois-Jyllannin alue
Pohjois-Jyllannin alue () on yksi Tanskan viidestä alueesta (). Alueen pinta-ala on 7 874,0 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 579 996 asukasta. Väentiheys alueella oli 73,7 asukasta neliökilometriä kohti. Alueen pääkaupunki ja suurin taajama on Aalborg. Ranska
Ranskalle kuuluu myös merentakaisia hallintoalueita, joista suurin on Ranskan Guayana (ransk. la Guyane française) Karibianmeren etelärannikolla. Lisäksi hallintoalueisiin kuuluu Uuden-Kaledonian saariryhmä (la Nouvelle-Calédonie), Ranskan Polynesia (ransk. la Polynésie française) ja lukuisia muita pieniä saaria ja atolleja ympäri maailmaa. Merentakaisten alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on 91 927 neliökilometriä. Näin ollen valtion kokonaispinta-ala on 643 801 neliökilometriä. Tästä alueesta vesistöä on 3 374 km². Rantaviivaa valtiolla on 4 853 kilometriä. Grönlannin maantiede
Merissä elää useita erilaisia hylkeitä ja valaita sekä mursuja. Grönlannin alueella tavattavia valaita ovat esimerkiksi pallopäävalaat, sillivalas, seitivalas, lahtivalas, miekkavalas ja ryhävalas. Myös pyöriäisiä, maitovalaita ja sarvivalaita esiintyy. Hylje-eläimistä tavallisia ovat mursu, norppa, kuplahylje, partahylje, täplähylje ja grönlanninhylje. Grönlannissa tavataan sekä makean että suolaisen veden kaloja. Kalalajeja ja muita mereneläviä tavataan alueella yli sataa eri lajia, mikä on maailmanlaajuisesti suurimpia lukuja. Dalsland
Dalsland (, latinalaiselta nimeltään "Dalia") on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Dalslandin pinta-ala on 3 708,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 49 709 asukasta, joten väestötiheys oli 13,4 asukasta neliökilometriä kohti. Västerbottenin lääni
Pinta-alaltaan Västerbottenin lääni on Ruotsin toiseksi suurin. Läänin luonto vaihtelee karusta rannikkomaisemasta mahtavaan tunturiluontoon lännessä Norjan vastaisella rajalla. Näiden välissä sisämaassa on laajoja metsiä ja suoalueita. Läänissä sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto Åselen kunnassa ja 180 luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueet kattavat noin 800 000 hehtaaria eli 13 % läänin pinta-alasta. Vindelfjällenin suojelualue Sorselen ja Storumanin kunnissa on 560 000 hehtaarillaan Pohjois-Euroopan suurin suojeltu alue. Gotlanti
Gotlanti sijaitsee 90 kilometrin päässä Ruotsin mantereesta ja noin 130 kilometrin päässä Baltian rannikosta. Sen pinta-ala on 3 151,4 km², mikä on 0,8 % Ruotsin kokonaispinta-alasta. Rantaviivaa on noin 800 km, Fårön saari mukaan luettuna. Saaren leveys on 52 km ja pituus 176 km. Saaren ja samalla koko Gotlannin maakunnan korkein kohta on Lojsta hed, joka kohoaa 82 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurin järvi on Bäste träsk, pinta-alaltaan 6,3 km². Uusi-Britannia
Uusi-Britannia () on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvien Bismarckinsaarten suurin saari, joka sijaitsee Uuden-Guinean koillispuolella. Se on maailman 37. suurin saari ja maansa toiseksi suurin pääsaaren jälkeen. Karkeasti sirpin muotoinen saari on noin 600 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 80 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 36 520 neliökilometriä ja asukasluku 404 641 (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan). Luettelo Grönlannin kunnista
Tämä on luettelo Grönlannin kunnista. Grönlanti on jaettu viiteen kuntaan. Lisäksi saaren koiliskulmassa oleva Koillis-Grönlannin kansallispuisto on kunnallishallinnoton alue. Bornholm
Bornholm on Tanskalle kuuluva saari Itämeressä, Ruotsin Skånen ja Puolan Pommerin rannikon välillä sekä saarella sijaitseva samanniminen kunta. Saari on syntynyt lohkoliikunnan tuloksena horstimuodostumaksi. Saaren pinta-ala on 587 neliökilometriä ja suurin pituus 40 kilometriä. Saaren pohjois- ja keskiosat ovat pääosin gneissigraniittia, etelästä löytyy kerrostuneita kivilajeja. Bornholmin pääelinkeinoja ovat maanviljely, sikojen ja lampaiden hoito, kalastus, saviteollisuus ja turismi. Saarella on 39 922 asukasta (2014). Suurin taajama on Rønne. Hallinnollisesti saari muodostaa Bornholmin kunnan (), joka kuuluu Pääkaupunkialueen hallintoalueeseen. Mainland (Orkneysaaret)
Mainland on Orkneysaarten pääsaari. Saaren pinta-ala on 523 neliökilometriä. Suurin osa Orkneysaarten väestöstä asuu Mainlandilla. Vuonna 2011 saaren asukasluku oli 17 162. Luettelo Grönlannin kunnista
Grönlannissa toteutettiin vuonna 2009 kuntauudistus. Uudistuksessa läänit () lakkautettiin ja kaikki 18 entistä kuntaa korvattiin neljällä uudella kunnalla. Koillis-Grönlannin kansallispuisto ja Thulen lentotukikohta olivat vanhassa jaossa kunnallishallinnottomia alueita.Vuoden 2018 alussa Qaasuitsupin kunta jaettiin Qeqertalikin ja Avannaatan kunniksi. Skotlanti
Skotlanti muodostaa pohjoisen kolmanneksen Ison-Britannian saaresta. Sen kokonaispinta-ala on . Skotlannilla on ainoan naapurinsa Englannin kanssa yhteistä rajaa . Se kulkee itärannikolta Tweedjoelta länteen Solway Firthiin. Skotlannin lounaiskärjestä päässä sijaitsee Irlanti, päässä koillisessa on Norja ja pohjoisessa Tanskan Färsaaret. Skotlantia ympäröivät Atlantti ja Pohjanmeri. Gotlannin kunta
Kunnan maapinta-ala on 3 134,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 57 391 henkeä (31.12.2015). Vuonna 2007 kunnassa oli 854,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 27,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Stora Karlsö
Stora Karlsön pinta-ala on 1 166 hehtaaria, ja korkein kohta on 51,6 metriä merenpinnasta. Saari on syntynyt samaan aikaan kuin Gotlanti eli noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Södermanland
Södermanland (puhekielessä "Sörmland", ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Södermanlandin pinta-ala on 8 388,9 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 230 982 asukasta, joten väentiheys oli 146,7 asukasta neliökilometriä kohti. Mannerjäätikkö
Etelämantereen mannerjäätikkö on suurin maapallolla oleva yhtenäinen jäämassa. Se sisältää noin 25 miljoonaa kuutiokilometriä jäätä 12,3 miljoonan neliökilometrin alueella. Transantarktinen vuoristo jakaa sen suurempaan itäiseen ja pienempään läntiseen osaan. Grönlannin mannerjäätikkö on selvästi pienempi: sen tilavuus on noin kolme miljoonaa kuutiokilometriä ja pinta-ala 1,7 miljoonaa km². Björnlandet
Björnlandet on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä lähellä Fredrikan taajamaa ja kuuluu Åselen kuntaan. Kansallispuisto muodostettiin vuonna 1991. Se on pinta-alaltaan noin 1100 hehtaarin suuruinen. Björnlandetin erikoisuuksiin kuuluu muun muassa laaja aarniometsä. Alueella on merkkejä vanhoista metsäpaloista. Viimeinen suurempi metsäpalo oli alueella vuonna 1831. Tanskan siirtomaat
Norjan ja Tanskan persoonaaliunionin purkauduttua vuonna 1814 Grönlanti jäi Tanskalle. Vuonna 1931 Norja esitti Grönlannin itärannikon eräitä osia koskevia aluevaatimuksia, mutta niitä ei kansainvälisesti hyväksytty. Saint Vincent ja Grenadiinien maantiede
Valtion kokonaispinta-ala on 389 km², josta peräti 344 km² on Saint Vincentin saarta. Grönlanti
Grönlannissa kasvaa noin 500 putkilokasvilajia. Niihin kuuluu viisi kämmekkälajia. Suojaisimmissa vuonojen perukoissa elää puitakin, mutta yleisin puuvartinen kasvi on miehen korkuiseksi kasvava harmaalehtinen paju. Kansalliskukka on pientä maitohorsmaa muistuttava naalinhorsma, grönlanniksi "niviarsiaq". Ångermanland
Ångermanland (joskus myös , ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Ångermanlandin pinta-ala on 19 894,3 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 131 086 asukasta, joten väentiheys oli 6,6 asukasta neliökilometriä kohti. Koillis-Grönlannin kansallispuisto
Puisto avattiin 22. toukokuuta 1974, ja se käsitti Ittoqqortoormiitin asumattomat alueet. Vuonna 1988 puisto laajeni 272 000 neliökilometrillä ja saavutti nykyisen kokonsa. Tammikuussa 1977 puisto lisättiin kansainvälisten biosfäärialueiden verkostoon. Puiston nykyisten rajojen sisäpuolella sijaitsevat myös käytöstä poistetut Eismitten ja North Icen tutkimusasemat. Färsaaret
Färsaaria ympäröi noin 21 000 neliökilometrin laajuinen mannerjalusta. Skotlannista Grönlantiin kulkeva selänne jakaa Färsaarten merialueet kahteen osaan. Saarten lounaispuolella on useita matalikkoja, mutta koillispuolella Färsaarten merialueet jatkuvat Norjanmeressä 3 000 metrin syvyyteen. Färsaarten merialueiden pintavedet ovat pääosin lämpimiä ja suolapitoisia, ja ne virtaavat Atlantilta Norjanmereen. Alueen pohjoisosiin vaikuttaa arktista merivettä tuova Itä-Islannin merivirta. Vuorovesi-ilmiö vaikuttaa voimakkaasti Färsaarilla ja sekoittaa ympäri vuoden mannerjalustan vesiä. Koska Färsaaret on kahden merialtaan välissä, siihen vaikuttaa niiden molempien vuorovedet. Tästä syystä salmen vastakkaiset päät saattavat olla vuoroveden eri vaiheissa, mikä aiheuttaa salmiin voimakkaita vuorovesivirtoja. Grönlannin mannerjäätikkö
1990-luvun puolivälissä sulamisvedet nostivat merenpintaa 0,13 millimetriä vuodessa, kun taas 1997-2003 vuosittainen määrä oli jo 0,25
millimetriä. Jos mannerjäätikkö sulaisi kokonaan, se nostaisi merenpintaa kuudella metrillä. Nuukin lentoasema
Nuukin lentoasema (IATA GOH, ICAO BGGH) on Nuukin, Grönlannin pääkaupungin, lentoasema. Se sijaitsee noin neljä kilometriä kaupungin keskustasta koilliseen. Kentällä on yksi kiitotie, joka on vain 950 metriä pitkä. Sen takia pääosan Grönlannin kansainvälisestä liikenteestä hoidetaan Kangerlussuaqin lentoasemalta ja Narsarsuaqin lentoasemalta. Kesällä 2008 Air Iceland aloitti kuitenkin lennot Reykjavíkiin. Lentoasema on Air Greenlandin päämaja. Sieltä liikennöi de Havilland Canada Dash 7 -lentokoneita. Lentoasema on suljettu sunnuntaisin. Jyllanti
Jyllannissa on asukkaita noin 2,6 miljoonaa asukasta. Näin ollen Tanskan asukkaista lähes puolet on jyllantilaisia. Alueen pinta-ala on 29 776 km² ja asukastiheys 86 asukasta neliökilometrillä. Grönlanti
Grönlannin asutut alueet jakautuvat neljään kuntaan: Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata ja Sermersooq. Maan pohjoisosan kansallispuisto ja Thulen lentotukikohta Pituffikissa ovat kuntajaon ulkopuolella. Grönlannin maantiede
Puita kasvaa vain joillakin alueilla etelässä. Suurin osa jäättömästä Grönlannista on varpujen, ruohojen, kukkien, sammalten ja jäkälien peitossa. Grönlannissa on hyvin vähän viljelyskelpoista maata eikä metsiä lainkaan. Rannikko on vuoristoinen ja monien vuonojen rikkoma. Suurin osa Grönlannista on kasvitonta lumista jäätikköä ja kalliota. Vähäinen kasvillisuus on useimmiten matalia ruohoja, kukkakasveja, varpuja, sammalia, jäkäliä eli tyypillistä tundraa. Joillakin alueilla kasvaa vaivaiskoivua, katajaa ja pajuja. Joitakin Grönlannissa esiintyviä kukkia ovat esimerkiksi kissankello, voikukka, leinikit ja katkerot, varvuista tyypillisiä ovat esimerkiksi erilaiset variksenmarjat. Grönlannin vaakuna
Grönlannin vaakuna on Grönlannin tunnus lipun ohella. Vaakuna on sininen kilpi, jossa on jääkarhu vasemmalla kyljellä. Tunnus sijoitettiin vuonna 1666 Tanskan vaakunaan merkiksi siitä, että Grönlanti kuuluu Tanskalle, ja se löytyy yhä Tanskan kuningasperheen vaakunasta. Jääkarhu seisoi aluksi neljällä jalalla, mutta vuonna 1819 se muutettiin kahdelle jalalle. Grönlanninvita
Grönlanninvita kasvaa 10–50 senttimetriä pitkäksi. Se muistuttaa lehdiltään ahvenvitaa, mutta lehdet kasvavat tiheässä ja kasvi on kasvutavaltaan taajempi. Sen lehtiasento on vastakkainen, kun vidoilla on kierteinen lehtiasento. Länsi-Götanmaa
Länsi-Götanmaa on yksi (, ) Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Länsi-Götanmaan pinta-ala on 16 672,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 257 284 asukasta, joten väestötiheys oli 75,4 asukasta neliökilometriä kohti. Manner
Mantereiksi luetaan tavallisimmin seuraavat maa-alueet: Näitä pienempiä erillisiä maa-alueita pidetään saarina. Rajanveto perustuu lähinnä sovittuun määrittelyyn, sillä maapallon pienin manner, Australia (noin 7,7 milj. km), on vain runsaat kolme kertaa niin suuri kuin suurin saari, Grönlanti (noin 2,2 milj. km). Värmlanti
Värmlanti (joskus myös "Vermlanti", ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Sveanmaan pääalueella. Värmlannin pinta-ala on 18 227,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 310 914 asukasta, joten väestötiheys oli 17,1 asukasta neliökilometriä kohti. Greenwich Island
Greenwich Island on Eteläisiin Shetlandsaariin kuuluva saari Eteläisessä jäämeressä. Saari sijaitsee Robert Islandin ja Livingston Islandin välissä noin 115 kilometriä Grahaminmaasta pohjoiseen. Saaren pinta-ala on 142.7 neliökilometriä, ja sen pohjoisosassa sijaitsevat chileläinen Arturo Pratin tutkimusasema ja ecuadorilainen Maldoladon tutkimusasema. Shetlandinsaaret
Shetlandinsaarten pinta-ala on 1 468 neliökilometriä. Pääsaaren Mainlandin pinta-ala on 899 neliökilometriä. Mainlandin itäpuolella ovat Whalsay ja Bressay sekä pohjoispuolella Yell, Fetlar ja Unst. Yell (212 neliökilometriä) on toiseksi suurin saarista ja Unst (120 neliökilometriä) kolmanneksi suurin. Muut saaret ovat alle 40 neliökilometrin suuruisia. Unst on pääsaarista pohjoisin, ja puolitoista kilometriä sen pohjoispuolella on Muckle Fluggan kalliosaari, jossa on Britannian pohjoisin kohta. Vestlandet
1. heinäkuuta 2009 Vestlandetissa asui 1 253 610 henkilöä (26,0 % väestöstä) ja alueen pinta-ala on 58 560,4 km² (18,1 % maan kokonaispinta-alasta). Newfoundlandin matalikko
Newfoundlandin matalikko () on n. 500 kilometrin pituinen merialue Atlantilla Kanadan itärannikolla, Newfoundlandin saaren kaakkoispuolella. Matalikon keskisyvyys on 50-100 metrin välillä. Se sijaitsee Labradorin- ja Golfvirran kohtaamispaikassa ja se on syntynyt Golfvirran sulattaessa Labradorinvirran mukana pohjoisesta kulkeutuneita jäävuoria, jolloin vuorten mukana kulkeutunut sora on painunut pohjaan. Alueella on useita erillisiä matalikkoja, joista suurimpien nimet ovat "Grand", "Green" ja "St. Pierre". Matalikkoalueiden, joiden syvyys on alle 200 metriä, yhteenlaskettu pinta-ala on noin 282 500 km². Grönlanninhylje
Grönlanninhylkeet elävät usein suurina laumoina. Sen ruokavalioon kuuluu vähintään 67 kalalajia ja 70 lajia erilaisia selkärangattomia, kuten äyriäisiä. Sen luonnollisia vihollisia ovat jääkarhut, jäähait ja miekkavalaat. Grönlanninhylje voi elää 35-vuotiaaksi. Grönlanninvalas
Grönlanninvalas on ainoa hetulavalas, joka elää koko elämänsä arktisilla merialueilla. Pohjoisesta jäämerestä levinneisyys ylettyy Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisimpiin osiin. Vesturland
Vesturland on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin luonteisosassa ja on pinta-alaltaan 9 554 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 14 000 ja sen suurin kaupunki on noin 6 500 asukkaan Akranes. Nuuk
Nuuk (, Nuukin murretta "Nook/Нooк") on Grönlannin pääkaupunki, sekä sen suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Grönlannin länsirannikolla Godthåbsfjordenin lahden suulla, noin 240 kilometriä napapiiriltä etelään. Vuonna 2013 Nuukin asukasluku oli 16 583. Gästrikland
Gästrikland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Gästriklandin pinta-ala on 4 181,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 148 714 asukasta, joten väentiheys oli 35,6 asukasta neliökilometriä kohti. Qeqertarsuaq
Qeqertarsuaq eli Disko on saari Grönlannin länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 8 578 neliökilometriä, joten se on yksi maailman sadasta suurimmasta saaresta. Saaren etelärannikolla sijaitsee Qeqertarsuaqin kaupunki (ent. Diskofjord), jossa on muun muassa satama. Kaupungissa on noin tuhat asukasta. Saarella on Kööpenhaminan yliopiston arktinen tutkimusasema. Siellä on myös ruskohiili- ja rautamalmiesiintymiä. Islannin maantiede
Islannin saaren kokonaispinta-ala on noin 103 000 neliökilometriä, josta 2 757 neliökilometriä eli 2,68 prosenttia on vettä. Antarktis
Etelämantereen pinta-ala on noin 14 000 000 neliökilometriä. Sitä ympäröivien, Antarktikseen kuuluvien saarien pinta-ala on noin 89 000 neliökilometriä. Mannerjäätikkö
Mannerjäätiköt ovat yli 50 000 km²:n laajuisia, poikkileikkaukseltaan litteitä jäätiköitä. Mannerjäätiköitä on nykyään vain Grönlannissa ja Etelämantereella, mutta jääkaudella suuria mannerjäätiköitä oli myös Pohjois-Amerikan, Euroopan ja Aasian päällä. Nykyisten mannerjäätiköiden keskipaksuus on yli kilometrin ja ne sitovat 90 % Maapallon makeasta vedestä. Niiden sulaminen nostaisi merenpintaa 63,9 metriä. Valtavat jäämassat litistävät maankuorta jonkin verran alapuoleltaan. Grönlanti
Tärkeimmät luonnonvarat ovat hiili, sinkki, lyijy, rautamalmi, kulta, platina, molybdeeni, kala, hylkeet ja valaat. Viennistä 72 prosenttia on kalaa ja kalatuotteita, 10 prosenttia metalleja. Grönlanti
Yhdysvallat miehitti Grönlannin vuonna 1940 sen jälkeen, kun Saksa oli miehittänyt Tanskan. Grönlanti oli Yhdysvaltain hallinnassa toisen maailmansodan loppuun, vuoteen 1945 saakka. Tanskan ja Yhdysvaltojen välille solmittiin 27. huhtikuuta 1951 puolustussopimus. Thuleen perustettiin ensimmäinen amerikkalainen sotilastukikohta. Vuonna 1953 maan siirtomaa-asema kumottiin. Kuninkaallisella kauppaseuralla ollut kaupallinen monopoli lakkautettiin, ja Grönlannista tuli Tanskan täysvaltainen maakunta, joten se sai oikeuden lähettää kaksi edustajaa Tanskan valtiopäiville. Vuonna 1979 Grönlannista tuli autonominen alue. Samana vuonna pidetyissä parlamenttivaaleissa sosiaalidemokraattinen ja kansallismielinen puolue Siumut nousi suurimmaksi puolueeksi ja puolueen johtaja Jonathan Motzfeldt muodosti hallituksen. Helmikuussa 1982 järjestettiin kansanäänestys, jossa 53 prosenttia äänestäjistä kannatti Grönlannin eroa Euroopan yhteisöstä. Ero astui voimaan 1. helmikuuta 1985. Siumutin johtoon noussut Lars Emil Johansen muodosti hallituksen vuonna 1991, mutta Motzfeldtista tuli jälleen pääministeri vuonna 1997, ja hän jatkoi tehtävässä myös vuoden 1999 vaalien jälkeen. Vuoden 2002 vaalien jälkeen hänen seuraajakseen tuli Hans Enoksen. Islannin maantiede
Islannin korkein kohta on 2 119 metriä korkea Hvannadalshnúkur. Matalin kohta, joka on noin 260 metriä merenpinnan alapuolella, sijaitsee Jökulsárlónin laguunissa. Geologisesti Islanti on nuori maa ja sen muotoutuminen on edelleen käynnissä. Jähmettyessään tulivuorten purkauksien levittämät laavavirrat muodostavat kuhmuraisia laavikoita. Saaren rannikko on eteläosan ehjää rantaviivaa lukuun ottamatta muodostunut lukemattomista vuonoista ja poukamista. Rantaviivaa saarella on 4 988 kilometriä. Luonto on muovannut Þingvellirin kansallispuistoon mannerlaattojen saumakohtaan erääseen niemekkeeseen amfiteatteria muistuttavan muodostelman, jota Islannin parlamentti piti kotipaikkana. Grenadan maantiede
Grenada on maantieteellisesti monimuotoinen, vaikka sen kokonaispinta-ala on vain 344 neliökilometriä. Grenadaan kuuluu useita saaria, joista suurin on samanniminen pääsaari, pinta-alaltaan 310 neliökilometriä. Seuraavaksi suurimmat saaret ovat Carriacou ja Petite Martinique, jotka kuuluvat Grenadiinien saariryhmään. Grenada on vuoristoinen ja Carriacou kukkulainen. Petite Martinique on muodostunut yhdestä tulivuoresta. Saaret ovat vulkaanisia, mutta niiden tulivuoret ovat jo sammuneet. Grenadan pääsaaren vuoristoja halkovat monet pienet joet, jotka ovat uurtaneet vuoristoon jyrkkäreunaisia ja syviä laaksoja. Grönlannin maantiede
Grönlannin maantieteen erityispiirteitä ovat saaren laaja pinta-ala ja pohjoinen sijainti: Grönlanti on maailman suurin saari, ja se sijaitsee Pohjoisen jäämeren ja Pohjois-Atlantin välissä. Tanska on hallinnut Grönlantia vuodesta 1721 alkaen. Norja
Norjan pinta-ala on 323 802 neliökilometriä. Maa on suurimmaksi osaksi vuoristoa. Laajoja tasaisempia alueita on etupäässä vain maan kaakkoisosassa Oslonvuonon itäpuolella. Pohjoisempana Norjan ja Ruotsin rajalla on Skandien poimuvuoristo eli Kölivuoret. Norjan korkein vuori on Galdhøpiggen, joka sijaitsee Jotunheimenin vuoristossa. Se on 2 469 metriä korkea ja samalla Pohjois-Euroopan korkein vuori. Grönlannin maantiede
Maa on jaettu neljään kuntaan, jotka ovat Kujalleq, Qaasuitsup, Qeqqata ja Sermersooq. Nuukin lisäksi muita suurempia asutuskeskuksia ovat Sisimiut (Holsteinsborg, 5 965 asukasta), Ilulissat (Jakobshavn, 4 533 asukasta), Qaqortoq (Julianehåb, 3 144 asukasta), Aasiaat (Egedesminde, 3 100 asukasta) ja Maniitsoq (Sukkertoppen, 2 859 asukasta). Asutus on keskittynyt jäättömälle rannikolle, ja Länsi-Grönlannin rannikolla asuukin 91 prosenttia väestöstä. Kaupunkien välillä ei käytännössä ole ollenkaan teitä, vaan liikenne tapahtuu lentämällä tai vesiteitä pitkin. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Grönlannin maantiede
Grönlanti on suureksi osaksi mannerjään peitossa. Saaren pinta-ala on 2 175 600 neliökilometriä, josta jäätöntä aluetta on 375 600 neliökilometriä. Toisen lähteen mukaan pinta-ala on 2 166 086 neliökilometriä ja jäätön ala 410 449 neliökilometriä. Jään peitossa on 1,7 miljoonaa neliökilometriä eli noin 80 prosenttia pinta-alasta. Rannikolla on runsaasti saaria. Grönlannin alue sijaitsee noin leveysasteilla 59–84° N, joten saaren eteläosa on samoilla leveysasteilla kuin Suomi. Grönlannin pohjoisin kohta on Kap Morris Jesup (83°20' N) ja eteläisin Cape Farewell (59°45' N). Grönlannin korkein kohta on Gunnbjørn 3 700 metriä merenpinnasta. Grönlannin mannerjäätikkö
Grönlannin mannerjäästä 7% laskeutuu mereen Sermeq Kujalleqista (Jakobshavn Isbræ, "eteläinen jäätikkö") ja se synnyttää myös enemmän jäävuoria kuin mikään muu pohjoisen pallonpuoliskon jäätiköistä. Grœnlendinga-saaga
Eerik lähtee Snæfellsjökullin läheltä, saapuu Grönlannin rannikolle, ja purjehtii etelään etsien asumuskelpoista aluetta. Kahden vuoden päästä hän palaa Islantiin ja kertoo löydöstään. Hän nimeää maan Grönlanniksi (ms: Grœnland), vihreäksi maaksi, koska uskoo nimen houkuttelevan ihmisiä. Vietettyään talven Islannissa, Eerik varustaa laivaston asuttaakseen Grönlannin. 30 laivasta vain 14 pääsee perille. Eerik perustaa siirtokunnan Brattahlidiin, Lounais-Grönlantiin. Hänestä tulee arvostettu johtaja. Hän saa Thjodhildin kanssa pojat Leifin, Thorvaldin ja Thorsteinin, sekä tyttären Freydisin. Qaanaaq
Qaanaaq (myös Thule) on Grönlannin luoteisosassa sijaitseva kaupunki, joka aiemmin muodosti samannimisen kunnan ja on nykyisin osa Qaasuitsupin kuntaa. Qaanaaq oli aikaisemmin samannimisen kunnan ainoa kaupunki ja myös Avannaa/Nordgrønlandin maakunnan (amt) ainoa kunta. Qaanaaqin kaupungissa on 640 asukasta ja koko kunnassa 850 (1.1.2005). Qaanaaq perustettiin, kun Thule luovutettiin Yhdysvaltojen lentotukikohdaksi ja koko väestö siirrettiin uuteen kaupunkiin. Kunnan pinta-ala on 225 500 km², josta suurin osa jäätikköä. Halland
Halland () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Hallandin pinta-ala on 4 785,7 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 308 981 asukasta, joten väentiheys oli 64,6 asukasta neliökilometriä kohti. Grönlanti
Tärkeä osa Grönlannin kulttuuria on aina ollut oma kieli. Vuonna 2009 voimaan tulleen Grönlannin itsehallintolain (Lov om Grønlands Selvstyre, 20 §) mukaan ainoa virallinen kieli on grönlanti. Aikaisemmin toinen virallinen kieli oli tanska. Öölanti
Öölanti () on saari Ruotsissa Smålandin rannikolla ja yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Öölannin pinta-ala on 1 341,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 24 760 asukasta, joten väestötiheys oli 18,5 asukasta neliökilometriä kohti. Ruotsin maantiede
Ruotsin merialueilla ja sisävesissä on 221 800 saarta. Suurimmat saaret ovat Gotlanti, Öölanti, Orust, Hisingen ja Värmdö. Suurimmat järvet ovat Vänern, jonka vesipinta-ala on 5 585 km, Vättern 1 912 km, Mälaren 1 140 km ja Hjälmaren 484 km. Pisimpiin jokiin kuuluvat Klarjoki–Götajoki 720km (joista 520 km Ruotsin puolella), Muonionjoki-Tornionjoki 570 km, Daljoki 520 km, Uumajanjoki 460 km, Luulajanjoki 450 km ja Ångermanjoki 450 km. Grönlannin mannerjäätikkö
Grönlannin mannerjäätikkö yhdistyi useammista yksittäisistä jäätiköistä isoksi jäämassaksi kahdesta yhteen miljoonaa vuotta sitten. Grönlannin jäätikkö oli nykyistä laajempi jääkaudella, mutta se oli hieman nykyistä pienempi tuhansia vuosia sitten holoseenin lämpöhuipun aikoihin. Grönlannissa oli nykyistä lämpimämpää vielä keskiajan lämpökaudella, jolloin viikingit kävivät siellä. Grönlannin maantiede
Jää sulaa jäätikön reunaa ympäröivällä sulamisalueella, jossa lämpötila nousee kesällä kyllin korkeaksi. Sulamisalue on ollut esimerkiksi vuonna 2007 40 prosenttia koko jäätiköstä. Sen reunalla jää on noin 500 metriä paksua. Sulamista tapahtuu alueella huhti–lokakuussa ja tämä alue laajenee huhti–lokakuun välillä. Yöpakkasia on tällä alueella kesälläkin, ja ne jäädyttävät pinnan yöksi. Nopeimmin jäätikkö sulaa reunoiltaan, kun taas keskellä jäätikköä on havaittu myös jään paksunemista. Seilandin kansallispuisto
Seilandin kansallispuisto (, ) on Seilandin saarella Finnmarkin läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se on perustettu 8.12.2006. Pinta-alaltaan puisto on 316,3 neliökilometriä, josta maa-alueita on 306,7 ja merialueita 9,6 neliökilometriä. Sjælland
Sjælland (suomeksi myös "Själlanti" , , ) on Tanskan ja koko Itämeren alueen suurin saari. Sitä ympäröivät Ison-Beltin ja Juutinrauman salmet. Saaren pinta-ala on 7 031 neliökilometriä ja sen korkein kohta on Gyldenløves høj (126 metriä). Saarella asuu yli kaksi miljoonaa asukasta, joista valtaosa maan pääkaupungissa Kööpenhaminassa sekä sen ympäristössä. Tanskan suurin järvi Arresø sijaitsee Sjællandissa. Bretagne
Pinta-alaltaan Bretagne on 27 209 km². Alueen kallioperä on pääasiassa graniittia ja liuskekiveä, ja maaperä on myös hyvin hapanta. Bretagnella on yli 2 000 kilometriä vaihtelevaa rannikkoa: paikasta riippuen rannikolla on dyynejä tai kallioita. Vuoroveden vaikutus rannikolla on huomattava, ja erityisen huomattavaa se on St-Brieucin ja St-Michelin lahdilla, joissa laskuveden aikaan paljastuu kilometreittäin meren hiekkapohjaa. Etelärannikko on maanmuodostukseltaan matalaa ja tasaista, kun taas lännessä ja pohjoisessa rannikolla tyypillisiä ovat korkeat kalliot. Sisämaassa on suurehkoja metsäalueita ja maaperän peittämiä graniittisia tasankoja. Aikoinaan sisämaalle oli tyypillinen myös pensasaitojen muodostama maisema, mutta se on paljolti kadonnut maatalouden kehittymisen myötä. Lännessä on "Monts d´Arrée" nimellä tunnetut mäet, jotka muodostavat Bretagnen korkeimmat kohdat. Suðurland
Suðurland on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin eteläosassa ja on pinta-alaltaan maan suurin alue (24 526 km). Sen asukasluku oli vuonna 2010 noin 23 000, ja se on väkiluvultaan Islannin kolmanneksi suurin alue. Alueen suurin kaupunki on noin 6 400 asukkaan Selfoss. Hälsingland
Hälsingland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Keski-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Hälsinglandin pinta-ala on 14 239,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 129 221 asukasta, joten väestötiheys oli 9,1 asukasta neliökilometriä kohti. Prinsessa Madeleine on Hälsinglandin herttuatar. Gibraltar
Gibraltarin alue on 6,5 neliökilometriä laaja. Se on kasvanut kahden viime vuosikymmenen aikana, kun mereltä on vallattu lisää maata. Amund Ringnesin saari
Saaren pinta-ala on 5 255 km², ja se on Kanadan 25. ja maailman 111. suurin saari. Saaren korkein kohta on Anderseninlahden luoteispuolella oleva nimeämätön selänne, jonka korkein kohta on 265 metriä merenpinnasta. Grönlannin maantiede
Grönlannin luonnonvaroja ovat kivihiili, rautamalmi, lyijy, sinkki, molybdeeni, timantit, kulta, platina, niobium ja uraani, mahdollisesti myös öljy ja kaasu. Noin puolet Pohjanmeren öljyvarannoista arvioidaan olevan Grönlannin rannikkovesillä. Öljynetsintälupia on myönnetty useammalle yhtiölle. Öljy- ja kaasuvaroja arvioidaan olevan Luoteis- ja Koillis-Grönlannissa 50 miljardin barrelin verran. Mercatorin projektio
Todellisuudessa leveyspiirit ovat sitä lyhyempiä, mitä lähempänä napoja ne sijaitsevat ja pituuspiirit yhtyvät navoilla. Siten kartan mittakaava kasvaa länsi-itä-suunnassa napoja kohti. Jotta kulmat pysyisivät oikeansuuruisina, myös pohjois-eteläsuuntainen mittakaava kasvaa napoja kohti samassa suhteessa. Tästä seuraa, että kaukana päiväntasaajasta sijaitsevat alueet näkyvät Mercatorin projektion mukaan tehdyssä kartassa suhteettoman suurina verrattuna samansuuruisiin päiväntasaajan seudulla sijaitseviin alueisiin. Esimerkiksi Grönlanti näyttää suunnilleen Afrikan kokoiselta, vaikka todellisuudessa sen pinta-ala on alle 10 % Afrikan pinta-alasta. Myös Eurooppa näyttää Mercatorin kartassa suunnilleen Afrikan kokoiselta, vaikka todellisuudessa Euroopan pinta-ala on noin kolmasosa Afrikasta. Grönlannin maantiede
Grönlannin mannerjäästä seitsemän prosenttia laskeutuu mereen Sermeq Kujalleqista (Jakobshavn Isbræ, ”eteläinen jäätikkö”) ja se synnyttää myös enemmän jäävuoria kuin mikään muu pohjoisen pallonpuoliskon jäätiköistä. Jämtland
Jämtland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Jämtlandin pinta-ala on 34 219,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 112 702 asukasta, joten väestötiheys oli 3,3 asukasta neliökilometriä kohti. Grönlanti
Parlamenttivaalit järjestettiin 24. huhtikuuta 2018. Pääpuolueet kannattavat Grönlannin itsenäisyyttä. Vaaliin osallistui seitsemän puoluetta, joista sosialidemokraattinen Siumut ja vihervasemmistoa edustava Inuit Ataqatigiit muodostivat hallituksen päättyneellä vaalikaudella. Vähäisen kannatuksen Yhteistyöpuolue ei kannata itsenäisyyttä. Siumut säilytti asemansa suurimpana puolueena, mutta ääniosuus pieneni 34 prosentista 27,2 prosenttiin, ja Inuit Ataqatigiitin kannatus supistui 25,5 prosenttiin, kun taas keskustalaisen Demokraterne-puolueen kannatus kasvoi 19,6 prosenttiin. Irlanti
Irlanti (, ) on valtio, joka käsittää Irlannin saaren ja edustan pienemmät saaret, mutta ei kuitenkaan Irlannin saaren koillisosaa, Britanniaan kuuluvaa Pohjois-Irlantia. Valtion kokonaispinta-ala on 70 273 km ja sen väkiluku runsaat 4,6 miljoonaa. Se on ollut Euroopan unionin (aik. EEC) jäsen vuodesta 1973 alkaen. Irlannin pääkaupunki on itärannikolla sijaitseva Dublin. Erik Punainen
Saagojen mukaan Erik retkeili kolme vuotta pitkin Islannin länsipuolelta löytämänsä maan rannikkoa, ja palattuaan antoi sille nimen Grönlanti, vihreä maa. Vietettyään talven Islannissa Erik keräsi joukon uudisasukkaita ja muutti Grönlantiin vuonna 985. Uudisasutus kasvoi yli 3000-päiseksi ja menestyi hyvin, ja Erikin asema sekä vaikutusvalta kasvoivat. Erik löysi poikansa Leif Erikssonin kanssa Viinimaan, jonka katsotaan olevan Newfoundland. Vuonna 1002 tullut uudisasukkaiden joukko toi mukanaan kulkutauteja. Skandinaavisperäinen asutus sinnitteli 1400-luvun pieneen jääkauteen asti. Norðurland eystra
Norðurland eystra on yksi Islannin kahdeksasta alueesta. Se sijaitsee Islannin koillisosassa ja on pinta-alaltaan 21 968 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 29 900 ja sen suurin kaupunki on noin 17 000 asukkaan Akureyri. Grönlanti
Grönlanti jäi Tanskalle, kun Norja erosi Tanskasta 1814. Yhdysvallat tunnusti alueen Tanskan omaisuudeksi vuonna 1916, mutta Norja vaati vuonna 1931 tunnustusta itärannikolla, 71. ja 75. leveysasteen välissä, hallussaan olleelle alueelle. Kansainvälinen oikeus tunnusti vuonna 1933 Grönlannin osaksi Tanskaa. Götanmaa
Götanmaa (myös Göötanmaa, ) on eteläisin Ruotsin kolmesta pääalueesta. Muut pääalueet ovat Sveanmaa ja Norlanti. Götanmaan maapinta-ala on 87 262,1 km². Vuoden 2011 lopussa alueella oli 4 543 533 asukasta, joten alueen väentiheys oli 52,1 asukasta neliökilometriä kohti. Yhdysvallat
Yhdysvaltain kokonaispinta-ala on 9 826 630 km², mistä maata on 9 161 923 km² ja vettä 664 707 km². (Pinta-alaan lasketaan mukaan Yhdysvaltain ”manneralue” ja Alaska sekä Havaiji.) Se on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio. Grönlanninlokki
Grönlanninlokki pesii Kanadan arktisissa osissa ja Grönlannin rannikoilla. Lajin elinympäristön ala on 100 000–1 000 000 neliökilometriä ja maailman populaation koko on 190 000–400 000 yksilöä. Se talvehtii etelämpänä Atlantilla, muun muassa Islannissa ja Ison-Britannian saarilla sekä Yhdysvaltain itärannikolla ja Suurten järvien alueella. Suomessa laji on tavattu noin 28 kertaa.