Onko Ruotsi demokratia?
Ruotsi
Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma.
Margot Wallström
Ulkoministeri Walgot Wallström sanoi Dagens Nyheterin haastattelussa, että Ruotsin kantokyvyllä pakolaiskriisissä on rajansa. Hän myös toteaa, että ruotsidemokraateilla on vastuunsa vastaanottokeskusten paloista Ruotsissa. "Uskon, että useimmat katsovat, ettemme voi ylläpitää järjestelmää, jossa 190 000 ihmistä saattaa saapua Ruotsiin vuosittain."
-tuoden esiin huolen että Ruotsi voi romahtaa, josta myös Norjassa ollaan huolestuneita.
Ruotsin korruption vastainen syyttäjä asetti tammikuussa 2016 Wallströmin esitutkintaan tämän otettua ammattiliitto Kommunalilta vastaan hyvin halvan vuokra-asunnon ohi 10–20 vuoden asuntojonon. Wallströmin mukaan hän oli toiminut tuolloin hyvässä uskossa ja saanut takuun siitä, että Kommunal oli toiminut asiassa oikein. Oikeustieteen professori Dennis Töllborg piti asiaa selvänä lahjuksena ja korkean tason korruptiona, mutta syyttäjä ei löytänyt asiasta viitteitä rikoksesta ja kertoi esitutkinnan päättymisestä toukokuussa. Ruotsin maantiede
Seuraavat kartat kuvaavat Ruotsin valtiopäivävaalien tuloksia vuodesta 1973 vuoteen 2006. Kartat eivät kerro kunnan suurinta puoluetta, vaan eniten ääniä saaneen puolueen oikeisto- tai vasemmistoblokin sisällä riippuen siitä kumpi näistä blokeista on saanut suhteellisesti enemmän ääniä kunnassa. Sinisellä on Maltillinen kokoomus, vihreällä Keskustapuolue, vaaleansinisellä Kansanpuolue liberaalit tummansinisellä Kristillisdemokraatit ja punaisella Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue. Ruotsidemokraatit
20. elokuuta 2015 ruotsalaisen Metro-lehti uutisoi YouGovilta tilaamansa mielipidemittauksen tuloksista, joissa SD tuli suosituimmaksi puolueeksi. Lehden haastattelema Göteborgin yliopiston valtiotieteen professori Sören Holmberg selitti tulosta sillä, että 46% äänestäjistä piti pakolais- ja maahanmuuttopolitiikkaa sen hetken tärkeimpänä asiana. Myös ulkomaalaisten rikollisuus ruokki hänen mukaansa puolueen kannatusta. Kristillisdemokraatit (Ruotsi)
Puolue on aikaisemmin vastustanut aborttia mutta hyväksyy sen nykyään. Ruotsin seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia ajava järjestö RFSL on kuitenkin väittänyt kristillisdemokraattien olevan homovastainen. Esimerkiksi kristillisdemokraattien nuorisoliiton puheenjohtaja Erik Slottner pakotettiin eroamaan tehtävästään homoutensa vuoksi vuonna 2005. Kristillisdemokraatit itse väittävät taistelevansa yhteiskunnan kaikkien ryhmien syrjimistä vastaan. Demokratian historia
Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906. Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epä­demo­kraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”. Vapaa Pohjola
Ruotsi Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on ollut Pohjoismaiden neuvoston jäsen sen perustamisesta saakka. Vuonna 1995 Ruotsi liittyi yhdessä Suomen ja Itävallan kanssa Euroopan Unioniin. Ruotsi on myös aktiivijäsen YK:ssa ja muissa järjestöissä kuten OECD ja IMF. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue on dominoinut ruotsalaista politiikkaa vuodesta 1930 lähtien ja ollut hallituspuolueena vuoden 1932 kaksikamarisista vaaleista vuoteen 1976 valtiopäivävaaleihin asti, paitsi lyhyen ajan kesällä 1936, kun Pehrsson-Bramstorpin hallitus oli vallassa. Tämä on länsimaissa ainutlaatuinen tapaus. Vuonna 1982 sosiaalidemokraatit sai hallitusvaltansa takaisin ja säilytti sen Ruotsin valtiopäivävaaleihin 2006 asti, paitsi vuosina 1991–94, kun maata johti porvarillinen koalitiohallitus. Ruotsin maatalous
Ruotsin maatalous on elinkeino, joka tuottaa Ruotsiin enimmäkseen viljaa. Muita maataloustuotteita maassa ovat juurikaskasvit kuten sokerijuurikas ja peruna. Myös maitotuotteita ja lihaa tuotetaan. Maan pinta-alasta noin kymmenen prosenttia on maatalousmaata, ja tästä suurin osa keskittyy eteläosiin kuten Skåneen, Blekingeen ja Hallandiin. Ruotsin bruttokansantuotteesta maatalouden osuus vuonna 2007 oli noin kaksi prosenttia. Maan omavaraisuusaste on 80 prosenttia. Laiton siirtolaisuus
Ruotsissa asuu arvion mukaan 30 000–50 000 ihmistä laittomasti. Vuonna 2005 Ruotsin valtiopäivillä kaatui lakialoite, joka olisi antanut kauan laittomasti maassa asuneille oleskeluluvan. YK:n ihmisoikeustarkkailija on arvostellut Ruotsin olevan tylyimpiä maita Euroopassa laittomille siirtolaisille. Laittomat siirtolaiset eivät ole oikeutettuja muun muassa ilmaiseen terveydenhoitoon. Laittomilla siirtolaisilla on merkittävä rooli maan harmaassa taloudessa. Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivillä on 349 edustajapaikkaa, joista 310 valitaan 29 vaalipiiristä ja 39 valitaan tasauspaikkoina, joilla taataan puolueille valtakunnallisen suhteellisuuden tarkempi toteutuminen. Vaalipiirien paikkaluvut määräytyvät piirin asukasmäärän perusteella. Valtiopäivävaalien äänikynnys on valtakunnallisesta tuloksesta laskettava 4%. Henkilökohtaiset äänet asettavat valtiopäivävaaleissa ehdokkaan ohi puoluelistan, jos ehdokas saa 8% tai enemmän puolueen saamasta äänimäärästä. Ruotsalaisten puolue
Ruotsalaisten puolue () oli Ruotsissa toiminut uusnatsitaustainen puolue, joka määritteli itsensä nationalistiseksi. Ruotsin kansallissosialistinen rintama perustettiin alun perin vuonna 1994, ja vuonna 2008 sitä seurasi "Folkfronten"; nykyisellä nimellään liike on toiminut vuodesta 2009. Puolue lopetti natsisymbolien käytön ja lievensi voimakasta antisemitismiä hankkiakseen lisää kannattajia. Se sai kunnallisen edustuksen ensimmäistä kertaa, kun sen johtaja Daniel Höglund tuli valituksi Grästorpin valtuustoon vuonna 2010. Hän joutui kuitenkin jättämään valtuuston, kun kävi ilmi, että hän ei asunut kunnassa. Demokratia
Marxistiortodoksien keskuudessa on vihamielisyyttä yleisesti kutsuttua ”liberaalia demokratiaa” kohtaan. Tällä he yksinkertaisesti viittaavat parlamentaariseen demokratiaan usein sen keskitetyn luonteen vuoksi. Koska marxistit, leninistit ja trotskilaiset halusivat tuhota kapitalistisen yhteis­kunnan poliittisen eliitin, he uskovat kommuunijärjestelmän tai neuvostojen avulla toteutettuun suoraan demokratiaan. Tämä järjestelmä pohjimmiltaan julistaa itseänsä neuvostodemokratiana ja ensi alkuun työpaikkademokratiana. (Katso demokratia marxismissa) Jessica Ohlson
Ohlson ja SDU vastustavat Ruotsidemokraattien käsitystä avoimesta ruotsalaisuudesta. Se oli puolueelle merkittävä reformi, jonka tarkoituksena oli valtavirtaistaa puoluetta. Käsityksen ajatus on, että maahanmuuttajasta voi tulla ruotsalainen, jos hän täyttää puolueen määritelmän ruotsalaisuudesta ja hylkää synnyinmaansa kulttuurin. Ohlson ei pidä ruotsalaisuuden määritelmää niin yksinkertaisena, vaan katsoo, että ruotsalaisuuteen liittyy myös syntyperä ja etnisyys. Ruotsi
Vuoden 2014 valtiopäivävaalien jälkeen pääministeriksi tuli sosiaalidemokraattien puheenjohtaja Stefan Löfven. Toisena puolueena hallituksessa on ympäristöpuolue. Hallituksella ei ole enemmistöä valtiopäivillä, ja hallituksen ensimmäistä budjettia ei hyväksytty valtiopäivillä. Hallituspuolueet pääsivät kuitenkin sopimukseen keskustaoikeiston puolueiden kanssa, ja uusilta vaaleilta vältyttiin. Sopimuksen on tarkoitus olla voimassa vuoden 2022 vaaleihin asti, ja siinä sovittiin, että myöskään seuraavien vaalien jälkeen oppositioon jäävä blokki ei kaada mahdollista vähemmistöhallitusta. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on jaettu 21 lääniin, joita johtaa lääninhallitus. Jokaisessa läänissä Gotlannin lääniä lukuun ottamatta toimii myös maakäräjät. Ruotsissa on 290 kuntaa. Ruotsi
Ruotsi on erittäin menestynyt maa sekä kesä- että talviurheilulajeissa, joissa molemmissa Ruotsissa on hyvät harjoitteluolosuhteet. Maa on saanut kansainvälistä menestystä erityisesti jalkapallossa, jääkiekossa, golfissa, hiihdossa, yleisurheilussa ja tenniksessä. Olympialaisiin Ruotsi on osallistunut joka kerta, lukuun ottamatta St. Louisin kisoja 1904. Ruotsi on isännöinyt kesäolympialaisia kertaalleen, kun ne järjestettiin 1912 Tukholmassa. Lisäksi Tukholmassa kilpailtiin vuoden 1956 kesäolympialaisten ratsastuskilpailut Australian karanteenilakien vuoksi. Kaikki muut lajit kilpailtiin Melbournessa. Ruotsissa on lisäksi järjestetty muun muassa jalkapallon MM-kilpailut 1958, EM-kilpailut 1992, yleisurheilun MM-kilpailut 1995 ja useasti hiihdon ja jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Ruotsin valtiopäivävaalit 2010
Göteborgissa nuorisojoukko tunkeutui ennakkoäänestyksen aikaan äänestyskoppeihin ja uhkaili äänestäjiä. Erään äänestäjän mukaan nuoret ahdistelivat äänestäjää, joka aikoi äänestää ruotsidemokraatteja. Vaalien jälkeisenä päivänä erästä miestä puukotettiin Tukholmassa, koska puukottaja luuli häntä ruotsidemokraatiksi. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Kuninkaalla ei ole vuoden 1975 perustuslakiuudistuksesta lähtien ollut enää edes muodollista toimeenpanovaltaa, vaikka hän toimii ulkoasiainvaliokunnan johtajana. Kuninkaalla on kuitenkin suuri vaikutusvalta ja monarkialla on Ruotsissa vankka suosio. Kuningas nähdään kansakunnan henkilöitymänä poliittisen vallan puuttumisesta huolimatta. Ruotsidemokraatit
Ruotsidemokraatit haluaa keventää eläkkeiden verotusta. Puolue vaatii nykyistä kovempia otteita rikollisuutta vastaan. Puolue haluaa palauttaa asevelvollisuuden ja käyttää selvästi nykyistä enemmän määrärahoja Ruotsiin keskittyvään maanpuolustukseen. Perhepolitiikassaan ja tasa-arvopolitiikassaan puolue korostaa perheiden ja yksilöiden itsemäärämisoikeutta valtiollisen ohjauksen sijaan. Ruotsidemokraatit vastustaa yksinasuvien, homo- ja lesboparien sekä moniavioisten ryhmien adoptio-oikeutta, lukuun ottamatta tapauksia, joissa uudet vanhemmat ovat lapsen lähisukulaisia tai läheisiä tuttuja. Ruotsin valtiopäivävaalit 2006
Ruotsin valtiopäivävaalit 2006 järjestettiin 17. syyskuuta 2006. Yhteensä valittiin 349 edustajaa. Vaalit voitti neljän porvaripuolueen liittouma Allians för Sverige. Yhteensä Maltillinen kokoomus, Ruotsin keskustapuolue, Ruotsin liberaali kansanpuolue ja Ruotsin kristillisdemokraatit saivat 178 valtiopäiväpaikkaa. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue kärsi vaaleissa tappion ja sai yhteistyöpuolueidensa Ruotsin vasemmistopuolueen ja Ruotsin vihreä ympäristöpuolueen kanssa vain 171 paikkaa. Äänestysprosentti oli 81,99, eli 1,88 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuoden 2002 valtiopäivävaaleissa. Ruotsi
Ruotsi on ollut Yhdistyneiden kansakuntien jäsen vuodesta 1946, vuosi YK:n perustamisen jälkeen. Ruotsalainen Dag Hammarskjöld oli YK:n pääsihteeri vuosina 1953–1961. Ruotsi ei kuulu sotilasliittoihin, mutta käytännössä se on ollut läheisessä yhteistyössä läntisten maiden kanssa. Se on esimerkiksi toiminut Naton rauhankumppanina Balkanilla ja Afganistanissa. Ruotsin perustuslait
Toisin kuin monella maalla Ruotsilla on neljä perustuslakia: hallitusmuoto, Kruununperimysjärjestys, painovapausasetus ja sananvapausperustuslaki. Ruotsin vaalijärjestelmä
Ruotsalainen äänestystapahtuma on sikäli poikkeuksellinen, että äänestäjä valitsee äänestyspaikalla julkisesti näkyvillä olevasta telineestä haluamansa puolueen äänestyslipukkeen tai useamman, jos vaaleja on monta. Lipukkeita jakavat myös eri puolueiden aktiivit äänestyspaikan ulkopuolella, ja äänestäjä voi halutessaan jo etukäteen tilata lipukkeen itselleen postitse. Äänestäjä voi poimia mukaansa niin monen puolueen lipukkeet kuin haluaa, esimerkiksi yrittäessään säilyttää vaalisalaisuuden. Äänestäjä merkitsee äänestyskopissa haluamaansa lipukkeeseen ruksin ehdokkaan kohdalle ja palauttaa lipukkeen kuoressa vaalivirkailijalle. Ruotsi
Toisen maailmansodan jälkeen vallassa on ollut pääasiassa sosiaalidemokraattinen puolue. Sen johtoon ja pääministeriksi tuli 1969 hyvinvointivaltion rakentajana ja maailmanpolitiikan ”omanatuntona” tunnettu Olof Palme. Vuodesta 1976 vuorottelivat lyhytaikaiset kansanpuolueen ja keskustapuolueen hallitukset. Palme palasi valtaan 1982. Hänet murhattiin 1986. Seuraavaksi pääministeriksi tuli Ingvar Carlsson. Vuoden 1991 laman aikaan pääministeriksi tuli Carl Bildt keskusta-oikeistolaisen kokoomuksen, liberaalien ja kristillisdemokraattien hallituksen johdossa. Carlsson palasi pääministeriksi 1994 vaalien jälkeen. Hän luopui virasta 1996, josta lähtien pääministerinä oli Göran Persson. Vuoden 1998 vaaleissa sosiaalidemokraatit menettivät kannatustaan ja liittoutuivat vasemmistopuolueen ja ympäristöpuolueen kanssa. Hallitusratkaisu jatkui vuodesta 2002. Sosiaalidemokraatit kärsivät tappion vuoden 2006 valtiopäivävaaleissa, ja pääministeriksi tuli kokoomuspuolueen Fredrik Reinfeldt. Hän jatkoi pääministerinä myös vuoden 2010 valtiopäivävaalien jälkeen. Reinfeldtin hallituksen puolustusministeri Sten Tolgfors erosi Saudi-Arabian kanssa tehtyjen asekauppojen vuonna 2012 aiheuttaman kohun vuoksi. Seuraajaksi tuli huhtikuussa 2012 Karin Enström. Ruotsin akatemia
Ruotsin akatemia () on yksi Ruotsin kuninkaallisista akatemioista. Sen perusti kuningas Kustaa III 20. maaliskuuta vuonna 1786. Akatemia on mukaelma Ranskan akatemiasta. Ruotsin akatemialla on yhteensä 18 jäsentä, ja Ranskan akatemian tapaan jäsenyys on elinikäinen. Aftonbladet
Vuoden 2009 EU-vaalien alla "Aftonbladet" herätti närkästystä poistamalla Ruotsin Piraattipuolueen (Piratpartiet), Feministit (Feministiskt Initiativ) ja Ruotsidemokraatit (Sverigedemokraterna) vaalikoneestaan. Lukijoiden valitettua "Aftonbladetille" ja kyseistä vaalikonetta ylläpitävälle EUProfilerille ne palautettiin takaisin näkyville. Ruotsin historia
Ruotsalaiset tuomioistuimet langettivat poliittisia tuomioita vuosina 1907–1911 pakkotyönä yhteensä 90 vuotta ja vankeutta 15 vuotta. Suurin osa tuomituista oli sosiaalidemokraattisia agitaattoreita ja mielenosoittajia. Ruotsin kirkko
Ruotsin kirkko () on Ruotsin suurin kirkko. Se tunnustaa luterilaisuutta. 6,0 miljoonalla jäsenellään se on yksi maailman suurimmista luterilaisista kirkoista. Vuonna 2000 kirkko menetti asemansa Ruotsin valtionkirkkona. Vuonna 2017 Ruotsin kirkkoon kuului 59,4 prosenttia ruotsalaisista. Se on alhaisin luterilaiseen kirkkoon kuuluvuusprosentti Pohjoismaissa. Kirkon johtaja on Uppsalan arkkipiispa Antje Jackelén. Ruotsin historia
Kun Venäjällä alkoi Vallankumous 17. maaliskuuta 1917, Saksa lähetti vallankumousjohtaja Vladimir Leninin Ruotsin kautta Venäjälle sekoittamaan maan poliittista tilannetta ja tekemään rauhan Saksan kanssa. Lenin saapui seurueineen Tukholmaan 13. huhtikuuta ja jatkoi matkaa Haaparannan kautta Venäjälle, jossa hän onnistuikin järjestämään saksalaisten toivoman kaaoksen maahan. Vallankumous aalto koetteli tässä yhteydessä myös Ruotsia työläisten mellakointina ja lakkoiluna. Sosiaalidemokraatit pyrkivät puhumalla rauhoittelemaan massoja, samalla porvareilta ja kuningashuoneelta lypsettiin lisää poliittisia myönnytyksiä. Vasemmistopuolueet menestyivät jälleen hyvin syksyn 1917 vaaleissa. Ruotsin valtiopäivävaalit 2018
Ruotsin valtiopäivävaalit 2018 järjestettiin 9. syyskuuta 2018. Vaaleissa valittiin 349 kansanedustajaa Ruotsin valtiopäiville (). Vaalien jälkeen muodostettiin ennätyspitkien hallitusneuvottelujen jälkeen Löfvenin II hallitus, joka nimitettiin 21. tammikuuta 2019. Ruotsin historia
Ruotsi saavutti poliittisen taistelun jälkeen demokratian 1900-luvun alkupuolella. Yleisestä äänioikeudesta oli kiistelty pitkään 1850-luvulta lähtien ja se toteutui vuoden 1911 vaaleissa. Ensimmäiset todelliset demokraattiset valtiopäivävaalit järjestettiin vuonna 1911. Vaaleissa menestyi erityisesti poliittinen vasemmisto. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on nykyaikainen parlamentaarinen monarkia, jossa muodollisena valtionpäämiehenä on kuningas, mutta ylin poliittinen valta on pääministerillä. Kuningas on ollut vuodesta 1973 Kaarle XVI Kustaa ja pääministeri vuodesta 2014 Stefan Löfven. Ruotsidemokraatit
Puolue haluaa myös lisätä kirkon valtaa kouluissa. Vuoden 2011 vaalikampanjassaan puolue vaati paluuta yksikulttuuriseen 1950-luvun Ruotsiin. Puolue on kannanotoissaan vastustanut monikulttuurisuutta ja etenkin islamia. Ruotsin historia
Unionin poliittinen painopiste oli Tanskassa, ja osa ruotsalaisista alkoi pyrkiä eroon unionista jo Eerikin aikana. Vuonna 1438 puhkesi laaja unionivastainen kapina. Erilaisten vaiheiden jälkeen unioni palautui, mutta 1400-luvun loppu oli Ruotsissa rauhatonta. Osa Ruotsin ylimyksistä halusi erota unionista, osa tuki unionikuningasta. Vuonna 1471 tanskalaiset ja heidän ruotsalaiset kannattajansa lyötiin Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. Ruotsissa nousi valtaan valtionhoitaja Sten Sture. Hänen valtakaudellaan uhkatekijäksi muodostui Tanskan ohella Venäjä, joka oli yhdistynyt Moskovan suuriruhtinaiden alaisuuteen. Erimielisyydet Ruotsin itärajan kulusta johtivat sotaan Venäjää vastaan. Vuosina 1495 - 1497 Viipurin linna ja Olavinlinna kuitenkin kestivät venäläisten piiritykset. Ruotsi
Ruotsissa on monipuoluejärjestelmä. Ruotsin valtiopäiväpuolueita ovat vuonna 2018 seuraavat (suluissa valtiopäiväedustajien määrä):
Vuodesta 1970 vuoteen 1994 valtiopäivävaalit järjestettiin joka kolmas vuosi. Nykyään vaalit pidetään joka neljäs vuosi syyskuun kolmantena sunnuntaina. Äänioikeutettuja ja vaalikelpoisia ovat viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet. Pohjoismaiden ja EU-maiden Ruotsissa asuvat kansalaiset saavat äänestää kunnallis- ja maakäräjävaaleissa. Maassa on 29 vaalipiiriä. Käytössä on suljettu listavaali, mutta 1998 lähtien myös osittainen henkilövaali. Yli 8 prosenttia puolueen äänistä saanut nousee henkilöäänimäärän mukaisessa järjestyksessä listan kärkeen. Kunnallis- ja maakäräjävaaleissa raja on 5 prosenttia ja vähintään 100/50 ääntä. Valtiopäivävaaleissa puolueen on ylitettävä 4 prosentin äänikynnys tai 12 prosenttia yhdessä vaalipiirissä saadakseen yhtään edustajia. Euroopan parlamentin vaaleissa raja on myös 4 prosenttia. Maakäräjävaaleissa äänikynnys on 3 prosenttia, mutta kunnallisvaaleissa äänikynnys ei ole käytössä. Ruotsidemokraatit
Jokisipilän mukaan Ruotsi on yksi maailman vahvimmista monikulttuurisuuden kannattajista, joten "siksi on vaikea ja kivulias prosessi ottaa SD mukaan poliittiseen päätöksentekoon." Hänen mukaansa ennemmin tai myöhemmin SD:n kohdalla tultaisiin toimimaan kuten Suomessakin, eli maahanmuuttokriittinen puolue otetaan hallitukseen. Kunhan puolueen kuntatason edustajista on poistettu ne, joilla on "vahvaa taustaa muukalaisvihamielissä äärijärjestöissä". Jimmie Åkesson
Åkesson on kuulunut ruotsidemokraatteihin vuodesta 1995 lähtien. Vuonna 1998 hän liittyi puolueen nuorisojärjestöön, Sverigedemokratisk Ungdomiin, ja toimi sen puheenjohtajana vuosina 2000–2005. Ruotsidemokraattien jäseneksi hänet houkutteli puolueen silloinen varapuheenjohtaja Tina Hallgren Bengtsson. Puolueen puheenjohtajana hän on Mikael Janssonin seuraaja. Ruotsin valtakunta
Ruotsin valtakunta oli eurooppalainen suurvalta, joka hallitsi muun muassa pitkälti koko Suomea ja Baltian maiden aluetta 1600-luvulta 1700-luvulle. Valtakunnan katsotaan yleensä alkaneen Kustaa II Aadolfin valtaistuimelle noususta vuonna 1611 ja päättyneen suuren Pohjan sodan aluemenetyksiin vuonna 1721. Kansallisdemokraatit (Ruotsi)
Nationaldemokraterna (ND, "Kansallisdemokraatit") on Ruotsidemokraatit-puolueesta vuonna 2001 lohjennut äärilaita, konservatiivinen nationalistipuolue. Heidän mukaansa Ruotsidemokraatit ovat luopuneet etnisyyskäsitteestä. Ruotsin perustuslait
Ruotsin perustuslait ovat ne neljä perustuslakia, joissa on säädetty Ruotsin valtiojärjestyksestä. Nämä neljä perustuslakia ovat vuonna 1974 annettu Hallitusmuoto (), vuonna 1809 annettu Kruununperimysjärjestys (), vuonna 1949 annettu Painovapausasetus () ja vuonna 1991 annettu Sananvapausperustuslaki (). Nämä lait asetetaan kaikkien muiden lakien edelle tärkeysjärjestyksessä, ja näiden lakien puitteessa säädetään myös Ruotsin muut lait. Perustuslakien lisäksi Euroopan ihmisoikeussopimus ja jotkin YK:n ja EU:n asiakirjat myös luovat peruspuitteet Ruotsin lainsäädännölle. Hjalmar Branting
Brantingin tavoitteiden mukainen äänioikeusuudistus toteutui Ruotsissa vuosina 1918–1921, jolloin mm. Ruotsin naiset saivat äänioikeuden. Tämä uudistus mahdollisti sosiaalidemokraattisen puolueen äänisaaliin suuren kasvun, ja nosti sen Ruotsin suurimmaksi puolueeksi. Brantingista tuli Ruotsin pääministeri vuonna 1920, mikä merkitsi samalla sitä, että hänestä tuli maailman ensimmäinen demokraattisesti valtaan päässyt vasemmistolainen. (Suomessa oli ollut sosialisti Oskari Tokoin johtama senaatti vuonna 1917, mutta tällä senaatilla ei ollut Venäjän vallan alla samanlaisia valtaoikeuksia kuin Ruotsin hallituksella.) Ruotsidemokraatit
Joulukuussa 2014 Aftonbladet julkaisi selvityksensä, jonka mukaan ruotsidemokraattien valtiopäiväedustajat tekevät yhtä paljon tai jopa enemmän rikoksia kuin maahanmuuttajat. Lehden mukaan ruotsidemokraatit ja maahanmuuttajat tekevät kaikkia rikoksia noin kaksinkertaisen määrän verrattuna kantaruotsalaisiin. Väkivaltarikoksissa heidän eronsa oli kolminkertainen. Huumausainerikoksia puolueen valtiopäiväedustajat tekivät nelinkertaisen määrän kantaväestöön ja kaksinkertaisen määrän maahanmuuttajiin nähden. Toisen polven maahanmuuttajat puolestaan tekivät kaikissa ryhmissä vähemmän rikoksia kuin ruotsidemokraatit. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Valtiojärjestys ja perustuslait määrittävät poliittisen järjestelmän.Vuodesta 1932 lähtien sosiaalidemokraatit olivat vuosikymmenien ajan suurin ja vaikutusvaltaisin hallituspuolue. Siihen ovat kuuluneet monet pitkäaikaiset pääministerit kuten Tage Erlander ja Olof Palme Ruotsin valtiopäivävaalit 2018
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Blokit
! colspan="2"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="30"| Paikat
! width="35"|+/– Ruotsin vaalijärjestelmä
Ruotsi on jaettu kahteenkymmeneen maakäräjäkuntaan, joihin valitaan väkiluvusta riippuen 31-149 edustajaa maakäräjävaltuustoihin. Näissä vaaleissa vaalipiirit ovat yksittäisiä kuntia tai kuntien yhdistelmiä. 9/10 paikoista jaetaan kiinteinä vaalipiiripaikkoina ja 1/10 on tasauspaikkoina jaettavia. Äänikynnys on valtiopäivävaaleja alhaisempi 3% ja henkilökohtaisia ääniä tarvitaan vain 5% listan ohittamiseen. Maakäräjävaaleissa samoin kuin kunnanvaltuustojen vaaleissa äänestyskelpoisia ovat viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet kyseisessä maakunnassa tai kunnassa asuvat Ruotsin kansalaiset, EU-maiden sekä Islannin ja Norjan kansalaiset ja pysyvästi yhtämittaisesti Ruotsissa kolme vuotta asuneet muiden maiden kansalaiset. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
Nykyisen ohjelman mukaan Ruotsin sosiaalidemokraatit hyväksyvät markkinatalouden, mutta eivät ehdottomasti. Heidän mielestään yhteiskunnan täytyy puuttua talouden kehitykseen työttömyyden ja muiden kielteisten ilmiöiden torjumiseksi. Ruotsin europarlamenttivaalit 2014
Ruotsin europarlamenttivaalien 2014 tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolue
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Europuolue
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="40"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="30"|+/–
Lähde: Valmyndigheten The Pirate Bay
Ruotsalainen Svenska Dagbladet on referoinut Ruotsissa käytyä keskustelua tekijänoikeuslainsäädännöstä huomauttaen, että siihen suhtaudutaan varsin kriittisesti Ruotsiin on perustettu tekijänoikeuslakia sen nykymuodossa vastustava yhden asian puolue Piratpartiet (piraattipuolue) ja useimmat Ruotsin perinteisten puolueiden nuorisojärjestöt sekä yksittäiset kansanedustajat haluaisivat kumota lain katsoen, ettei ole pitkän päälle kestävää kriminalisoida toimintaa, jota harjoittaa päivittäin yli miljoona ruotsalaista. Ruotsalaisen Sifo-nimisen mielipidemittauksia tekevän yrityksen haastattelututkimuksen mukaan joka toinen ruotsalainen katsoo, että toiminta tulisi laillistaa. Tutkimuksen - siinä haastateltiin 1000 ruotsalaista - mukaan 48 prosenttia kannattaa toiminnan laillistamista ja 34 prosenttia vastustaa sitä. Muut eivät osanneet tai halunneet ottaa kantaa. Käsitykset vaihtelevat kuitenkin huomattavasti ikäryhmittäin. Esimerkiksi 15-29-vuotiaista 64 prosenttia on laillistamisen puolesta kun taas yli 65-vuotiaista vain 28 prosenttia on tällä kannalla. Myös erot eri puolueiden välillä ovat huomattavia.. Ruotsin vaalijärjestelmä
Ruotsissa voidaan järjestää neuvoa-antavia kansanäänestyksiä tai perustuslaillisia, sitovia kansanäänestyksiä. Esimerkkeinä näistä ovat neuvoa-antava kansanäänestys vuonna 1955 oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisestä ja vuoden 2003 äänestys euron käyttöönotosta. Ruotsin poliittinen järjestelmä
1900-luvun ajan ruotsalainen ulkopolitiikka on perustunut liittoutumattomuuteen rauhan aikana ja puolueettomuuteen sodan aikana. Kylmän sodan aikana Ruotsi ei liittynyt Natoon eikä Varsovan liittoon, ja se vastaanotti vain pienen avun Marshallin suunnitelmasta. Viime aikoina Ruotsi on kuitenkin tehnyt myös sotilaallista yhteistyötä läntisten Nato-maiden kanssa, mutta ei ole liittynyt jäseneksi. Demokratia
Edustukselliseen demokratiaan sitoutuneita vastaajia, jotka eivät hyväksyneet mitään epädemokraattista hallintomuotoa, oli eniten Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Euroopan unionin 10 tutkitun jäsenmaan mediaani oli 37 prosenttia, Yhdysvaltain 40 prosenttia ja Kanadan 44 prosenttia. Suomi ei tutkimuksessa ollut mukana. Lähi-idässä keskiarvo oli 27 prosenttia, latinalaisessa Amerikassa 19 prosenttia, Saharan eteläpuolisessa Afrikassa 18 prosenttia ja Aasian ja Tyynenmeren alueella 15 prosenttia. Yksittäisistä maista korkeinta sitoutuminen edustukselliseen demokratiaan oli Ruotsissa, 52 prosenttia. Yli 40 prosentissa Euroopan maista olivat myös Saksa, Alankomaat ja Kreikka. Vähiten edustukselliseen demokratiaan sitoutuivat venäläiset, 7 prosenttia vastaajista. Myös Intiassa, Meksikossa ja Vietnamissa luku oli alle 10 prosenttia. Ruotsin valtiopäivävaalit 1991
Ruotsin valtiopäivävaalit 1991 järjestettiin 15. syyskuuta 1991. Vaalien suurimmat voittajat olivat kristillisdemokraatit ja oikeistopopulistinen Uusi demokratia jotka molemmat olivat myös uusia valtiopäiväpuolueita. Sen sijaan Ympäristöpuolue vihreät menetti kaikki paikkansa koska sen kannatus jäi alle 4 prosentin äänikynnyksen. Timothy Snyder
Ruotsin uutiset siteerasi kirjaa Nelson Mandelan 100-vuotispäivän kunniaksi seuraavasti:
1. Kaikkien on tärkeää äänestää. Jokainen ääni voi olla ratkaiseva.
2. Älä huuda ”vahvan johtajan” perään: Voi olla itsestään selvää etteivät ruotsalaiset halua vahvaa ruotsalaista Trumpia tai ruotsalaista Putinia, mutta puolueiden monopoleista on esimerkkejä Euroopassa: Puola ja Unkari. Monipuoluejärjestelmä on parempi.
3 Kieltäydy itsesensuurista: Kun paine sananvapautta ja journalismia kohtaan vahvistuu, lehdistö saattaa rajoittaa itse sananvapautta ja kritiikkiä. Jos valtio kieltää historian analyysin tai karikatyyrit kielletään, ollaan liian pitkällä. 
4. Rajoita aseiden leviämistä ja käyttöä: Valtio ei vahvistu aseiden leviämisestä.
5. Kuuntele vaarallisia sanoja: Kun poliitikot puhuvat ”tilapäisistä laista” tai ”poikkeuksista”. Poikkeuksia käytetään aina vastustajia vastaan. Mitkä organisaatiot tulisi kieltää?
Lopuksi: Poliittinen väkivalta tulisi aina kieltää. Nelson Mandela uskoi demokratiaan kaikille. Demokratia
Alkuaan Amerikan ja Ranskan vallankumousten jälkeen oli avoin kysymys, pitäisikö demokratiassa olla tarkistamattoman enemmistösäännön rajoittamiseksi elitistinen ylähuone, jonka jäseniksi saatettaisiin valita ansioituneita asiantuntijoita tai muita henkilöitä, joilla olisi elin­ikäinen virassa­pysymis­oikeus, tai pitäisikö perustuslaillisella monarkilla olla rajoitettua mutta todellista valtaa. Joissakin maissa kuten Britanniassa, Alanko­maissa, Belgiassa, Skandinavian maissa ja Japanissa monarkia säilyi, mutta hallitsijan valtaa rajoitettiin yhä enemmän, kunnes hänelle jäi vain symbolisia tehtäviä. Usein monarkian mukana lakkautettiin aristokraattinen järjestelmä, kuten tehtiin Yhdysvalloissa, Ranskassa, Kiinassa, Venäjällä, Saksassa, Itä­vallassa, Unkarissa, Italiassa, Kreikassa ja Egyptissä. Useimpien maiden lain­säädäntö­elimiin kuului edelleen elitistinen ylä­huone, jonka jäsenillä oli usein elinikäinen virassapysymisoikeus, mutta lopulta nämä senaatit menettivät valtaa (kuten Britanniassa) tai niistäkin tuli vaaleilla valittavia, jolloin ne saattoivat säilyttää valtansa (kuten Yhdysvalloissa). Vuoden 1772 hallitusmuoto
Vuoden 1772 hallitusmuoto on Ruotsin valtion yksinvaltainen hallitusmuoto, jonka Ruotsin kuningas Kustaa III esitteli ja säädyt yksimielisesti hyväksyivät 21. elokuuta 1772. Hallitusmuoto siirsi valtaa säädyiltä kuninkaalle ja päätti siten yli puoli vuosisataa kestäneen parlamentaarisen aikakauden. Hallitusmuodon voimaansaattamista on pidetty verettömänä vallankaappauksena. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja sinetöi kuninkaan yksinvaltiuden. Hallitusmuoto oli voimassa Ruotsissa vuoteen 1809 asti, jolloin Ruotsin kuninkaaksi valittiin ranskalainen Jean-Baptiste Bernadotte. Sen sijaan Suomessa vuoden 1772 hallitusmuoto oli voimassa aina vuoteen 1919 asti, jolloin itsenäiselle Suomelle saatiin oma hallitusmuoto. Vuoden 1772 hallitusmuoto sekä yhdistys- ja vakuuskirja olivat voimassa koko Suomen suuriruhtinaskunnan olemassaolon ajan, koska ne tukivat Venäjän keisarin yksinvaltaista hallintotapaa. Ruotsin valtiopäivävaalit 2010
Valtiopäivävaalit ovat Ruotsin hallitusmuodon mukaan salaiset. Käytännössä eri puolueiden erilaiset äänestysliput ovat avoimesti nähtävillä ja valittavana. Ennakkoäänestyksen aikana vaalivirkailijat havaitsivat tilanteita, joissa joku virkailijan käsityksen mukaan erehdyksessä otti väärän puolueen lipun. Vaalivirkailijoiden keskuudessa oli epätietoisuutta siitä, miten tällaisissa tilanteissa tulisi menetellä; kysymys oli heidän mukaansa hyvin vaikea. Jotkut virkailijat opastivat tällöin äänestäjiä aktiivisesti, jotkut olivat passiivisempia. Jotkut vaalivirkailijat myös kieltäytyivät ottamasta vastaan pienpuolueiden äänestyslippuja esille asetettavaksi. Ruotsin valtiopäivätalo
Ruotsin valtiopäivätalo on Ruotsin valtiopäivien istuntopaikka. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Tukholmassa, Helgeandsholmenin pienellä saarella Stadsholmenin ja Norrmalmin välissä. Arkkitehti Aron Johanssonin suunnittelema valtiopäivätalo rakennettiin vuosina 1897–1905. Johansson otti rakennukseen vaikutteita saksalaisesta uusbarokista. Ruotsin vaalijärjestelmä
Vaaleissa voidaan äänestää ennakkoon ja vaalipäivänä äänestysaika on klo 8–20 (eurovaaleissa klo 21:een asti). Ennakkoon annettu ääni voidaan kumota vaalipäivänä ja äänestää uudelleen. Äänestäessä on todistettava henkilöllisyys. Ruotsidemokraatit
Europarlamentaarikko Jussi Halla-aho ja professori Markku Jokisipilä ovat olleet sitä mieltä, että Ruotsidemokraattien eristäminen johtuu ennen kaikkea muiden puolueiden valitsemasta maahanmuuttopoliittisesta linjasta, eikä niinkään siitä, että puolue itsessään poikkeaisi merkittävästi muista Euroopan kansallismielisistä puolueista. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsin eduskuntapuolueet ja niiden valtiopäiväedustajien lukumäärät ovat vuonna 2010:
Ruotsalainen oikeuslaitos perustuu länsimaiseen oikeusjärjestelmään, joka on saanut vaikutteita mm. Rooman valtakunnan lainsäädännöstä ja Napoleonin lakikokoelmasta (Code Civil). Siviili- ja prosessioikeutta koskeva lainsäädäntö perustui pitkälti 1900-luvulle saakka keskeisiltä osiltaan vanhaan vuoden 1734 lakiin, mutta on nykyisin lähes kauttaaltaan uudistettu. Ruotsidemokraatit
Marraskuussa 2012 puolueen kansanedustaja ja talouspoliittinen vastaava Erik Almqvist joutui eroamaan, kun julkisuuteen levisi video, jossa Almqvist ja toinen ruotsidemokraattien poliitikko solvasivat ja huorittelivat kolmea maahanmuuttajaa ja myöhemmin hyökkäsivät heidän kimppuunsa rautaputkin aseistautuneena. Videon kuvaaja oli puolueen kansanedustaja ja oikeuspoliittinen vastaava Kent Ekeroth, joka joutui myös eroamaan. Muutamaa päivää myöhemmin puoluetta ravisteli uusi rasimikohu, kun kansanedustaja Lars Isovaara solvasi rasistisesti parlamentin maahanmuuttajataustaista vahtimestaria. Isovaara muun muassa väitti, että hänen reppunsa oli varastettu, mutta todellisuudessa hän oli humalassa unohtanut sen ravintolaan. Myös Isovaara erosi valtiopäiviltä. Ruotsin historia
Ruotsin historia aloitetaan joskus viikinkiajasta, joskus 1000-luvusta. Tätä edeltänyttä aikaa kutsutaan Ruotsin esihistoriaksi. Ruotsin kuningaskunta syntyi 1000–1200-lukujen kuluessa. Vuosina 1397–1523 Ruotsi oli ajoittain valtioliitossa Tanskan ja Norjan kanssa (Kalmarin unioni). 1600-luvulla Ruotsi nousi tilapäisesti eurooppalaisen suurvallan asemaan. Ahvenanmaan sosiaalidemokraatit
Suomen itsenäistymisen aikoihin Ahvenanmaalle syntyi liike, joka ajoi alueen liittämistä Ruotsiin. Sosiaalidemokraatit suhtautuivat hankkeeseen kriittisesti. Suomea pidettiin esimerkiksi ruotsalaista järjestelmää demokraattisempana. Suhtautuminen muuttui sisällissodan tappion jälkeen, kun ahvenanmaalaisvastaiseksi koettu oikeisto sai vallan Suomessa. Asennemuutos synnytti skismaa ahvenmaalaisten ja SDP:n johdon välille. SDP ja erityisesti sen ruotsinkieliset pyrkivät lähentämään välejä 1920-luvulla, mutta epäluottamus jatkui eivätkä ahvenanmaalaiset juurikaan halunneet olla tekemisissä suomalaisten kanssa. Ruotsin sosialidemokraattisen työväenpuolueen lehdellä oli enemmän tilaajia kuin SDP:n ruotsinkielisellä äänenkannattajalla. Ruotsin valtiopäivät
Ruotsalaiset puolueet ovat jakautuneet kahteen ryhmittymään eli blokkiin. Porvarillinen allianssi koostuu maltillisesta kokoomuksesta, liberaaleista, keskustapuolueesta ja kristillisdemokraateista. Punavihreään blokkiin kuuluvat Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue, vasemmistopuolue ja ympäristöpuolue vihreät. Vuoden 2010 vaaleissa valtiopäiville nousseet ruotsidemokraatit eivät ole osa kumpaakaan blokkia. Antifascistisk aktion (Ruotsi)
Maaliskuun 7. päivä vuonna 2008 turvallisuuspoliisi julkaisi kuntien ja valtion luottamushenkilöihin kohdistuvia uhkia käsittelevän raportin. Raportissa todetaan, että Ruotsidemokraatteihin "kohdistuu jatkuvasti uhkauksia ja tekoja, joiden takana on joko AFA tai henkilöt, jotka käyttävät AFA:n symboleita". Turvallisuuspoliisi kirjoittaa myös, että mainitun toiminnan "pääasiallinen tarkoitus vaikuttaa olevan se, että poliitikot saataisiin jättämään virkansa". Ruotsi
Perinteisesti Ruotsi jaetaan myös kolmeen pääalueeseen ("landsdel", aikaisemmin "hufvuddel"), jotka ovat Sveanmaa, Götanmaa ja Norlanti. Ruotsissa on myös 25 maakuntaa ("landskap"). Maakunnilla ja pääalueilla ei nykyään ole minkäänlaista asemaa Ruotsin hallinnossa. Listavaali
Ruotsissa oli käytössä ennen vuotta 1997 suljettu listavaali, josta on siirretty puoliavoimeen listavaaliin. Ruotsissa ehdokkaat valitaan puolueen asettamassa järjestyksessä, paitsi jos joku saa 5 % (8 % 1.1.2011 saakka) puolueensa äänistä vaalipiirissä, hänet valitaan ensin. Ruotsissa ehdokkaan äänestäminen ei ole pakollista, joten muutos ei ole juurikaan vaikuttanut vaalitulokseen. Ruotsin valtiopäivävaalit 2010
Ennen vaaleja keskusteltiin siitä mahdollisuudesta, että kumpikaan blokki ei saisi enemmistöä kansanedustajista. Väläyteltiin, että tällöin oikeistoblokin saadessa enemmän kansanedustajia kuin punavihreät voisi Ympäristöpuolue tehdä yhteistyötä oikeiston kanssa, jotta ruotsidemokraatit ei pääsisi vaa'ankielen asemaan. Puolueet torjuivat mahdollisuuden yhteistyöstä ruotsidemokraattien kanssa. Cecilia Malmström
Malmström kannattaa Ruotsin liittymistä Euroopan yhteisvaluutta euroon. Elokuussa 2007 hän ehdotti uutta kansanäänestystä euron käyttöönotosta Ruotsissa. Ensimmäinen äänestys oli vuonna 2003, jolloin euroa ei haluttu ottaa Ruotsissa käyttöön. Kristillisdemokraatit (Ruotsi)
Kristillisdemokraattien läpimurto tapahtui vuonna 1991, kun se sai valtiopäivävaaleissa 7,1 % äänistä ja sen seurauksena 26 edustajanpaikkaa. Vaalimenestyksen myötä puolue sai myös kolme hallituspaikkaa. Vuoden 1994 vaaleissa kristillidemokraateista tuli jälleen oppositiopuolue, kun se sai vain 4,1 % äänistä ja 15 edustajanpaikkaa. Vuoden 1998 vaaleissa puolue sai 11,8 % äänistä ja 42 paikkaa, vuonna 2002 9,1 % äänistä ja 33 paikkaa. Vuonna 2006 kristillisdemokraatit saivat 6,6 % äänistä ja 24 paikkaa. Vaalien myötä myös Ruotsin hallitus uudistui ja kristillisdemokraatit saivat kolme hallituspaikkaa. Vuoden 2010 vaaleissa kristillisdemokraatit saivat 5,6 % äänistä ja porvarillisten puolueiden muodostama "Alliansen-liittouma", jossa myös kristillisdemokraatit ovat mukana, voitti vaalit. Kristillisdemokraatit saivat jälleen kolme hallituspaikkaa. Ruotsidemokraatit
Örebron yliopiston valtiotieteen professori Mats Lindbergin mukaan ”protestipuolue” ja ”muukalaisvastainen puolue” ovat harhaanjohtavia nimityksiä puolueelle. Hänen mukaansa ruotsidemokraatit on nationalistinen puolue, joka ajaa nykyaikaistettua kansallissosialistista ideologiaa. Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue () on ruotsalainen sosiaalidemokraattinen puolue. Puolue on perustettu vuonna 1889. Nykyinen puheenjohtaja on Stefan Löfven, joka valittiin eronneen Håkan Juholtin seuraajaksi 27. tammikuuta 2012. Ruotsissa puolueen nimestä käytetään lyhennettä SAP tai (s). Uusi demokratia (ruotsalainen puolue)
Uusi demokratia (, lyhenne "NyD", "nyd" tai "nd") oli Ruotsissa vuosina 1991–2000 toiminut puolue. Vuoden 1991 valtiopäivävaaleissa puolue sai 25 valtiopäiväedustajaa, mutta vuosien 1994 ja 1998 vaaleissa se ei enää saanut edustajia valtiopäiville. Puolue menestyi valtiopäivävaaleissa seuraavasti: Ruotsin historia
Ruotsi oli muodollisesti puolueeton ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, joskin toisen maailmansodan aikana Ruotsi teki pitkälle meneviä myönnytyksiä Saksan suuntaan ja antoi tukea Suomelle. Kylmän sodan aikana Ruotsi pysyi virallisesti puolueettomana, mutta oli todellisuudessa läheisessä yhteistyössä länsivaltojen kanssa. Ruotsi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, muttei ole toistaiseksi liittynyt yhteisvaluutta euroon. Ruotsin valtiopäivävaalit 1994
Ruotsin valtiopäivävaalit järjestettiin maassa 18. syyskuuta 1994. Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue säilytti asemansa valtiopäivien suurimpana puolueena, ja se muodostikin vaalien jälkeen vähemmistöhallituksen. Ympäristöpuolue vihreät palasi valtiopäiville ylitettyään neljän prosentin äänikynnyksen. Valtiopäiville vuoden 1991 vaaleissa noussut populistinen Uusi demokratia menetti suurimman osan kannatuksestaan ja samalla kaikki edustajanpaikkansa. Jessica Ohlson
Syyskuussa 2015 Sverigedemokratisk Ungdom valitsi seuraajan puheenjohtaja Gustav Kasselstrandille. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja Jimmie Åkesson oli ennen vaalia ilmoittanut, että puolue katkaisee välinsä nuorisojärjestöönsä, jos Ohlson valittaisiin sen johtoon. Järjestön vaalitoimikunta kuitenkin ehdotti Ohlsonia tehtävään. Puolue tuki järjestön puheenjohtajaksi 19-vuotiasta Tobias Anderssonia, joka hävisi Ohlsonille äänin 44–38. Ohlsonin valinnan jälkeen puolue irtisanoutui nuorisojärjestöstään ja erotti Ohlsonin. Koko järjestön hallitus sai ilmoituksen, etteivät he enää ole tervetulleita toimimaan ruotsidemokraattisesa puolueessa. Lokakuussa 2015 Ohlson ilmoitti muuttavansa Nyköpingiin ja sitä kautta luopuvansa ruotsidemokraattina saamistaan paikoistaan Uppsalan kaupunginvaltuustossa ja läänin maakäräjillä. Ruotsin perustuslait
1. tammikuuta 1975 vuonna 1974 annettu hallitusmuoto astui voimaan. Laissa on 13 lukua, joissa on valtiojärjestyksen perusteet ja säännöt, valtion hallintoa koskevia säädöksiä ja organisatorisia asioita. Tässä myös säädetään valtiopäivävaaleista, valtionpäämiehen roolista, valtioneuvoston perustamisesta ja työskentelemisestä sekä valtion tehtävistä. Näihin tehtäviin kuuluvat muun muassa lainsäädäntövalta, finanssivalta, suhteet muihin valtioihin, tuomiovalta ja valvontavalta. Ruotsin hallitusmuoto poikkeaa muiden maiden vastaavasta muodosta siinä, että lain luku 13 käsittää maan sodanaikaista hallintoa ja sodanvaaraa. Demokratia
Siirtymät liberaaliin demokratiaan ovat tapahtuneet perättäisinä “demokratian aaltoina”, vaihtelevasti sotien, vallankumousten, siirtomaavallan purkautumisen ja taloudellisten asianhaarojen seurauksena. Suomessa otettiin käyttöön yleisillä vaaleilla valittu sukupuolia erottelematon yksikamarinen kansaneduskunta vuonna 1906. Tällöin Suomi oli vielä autonominen Venäjän suuriruhtinaskunta, ja suuriruhtinaalla oli veto-oikeus kansaneduskunnan säätämiin lakeihin. Tilanne muuttui oleellisesti vuoden 1917 vallankumouksen yhteydessä, minkä seurauksena Suomesta tuli itsenäinen tasavalta. Ensimmäinen maailmansota sekä Ottomaanien valtakunnan ja Itävalta-Unkarin hajoaminen johtivat uusien kansallisvaltioiden luomiseen Eurooppaan, ja useimmat uusista valtioista olivat ainakin nimellisesti demokraattisia. 1920-luvulla demokratia kukoisti, mutta Suuri lama aiheutti pettymystä ja useimmat Euroopan, Latinalaisen Amerikan ja Aasian maat muuttuivat vahvan miehen valloiksi tai diktatuureiksi. Fasismi ja diktatuurit rehottivat natsi-Saksassa, Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa sekä muissakin epä­demo­kraattisiksi kehittyneissä maissa kuten Baltian ja Balkanin maissa, Brasiliassa, Kuubassa, Kiinassa ja Japanissa. Samaan aikaan myös Josif Stalin sai Neuvostoliitossa diktaattorin aseman. Niinpä 1930-luku tunnetaankin “diktaattoreiden aikakautena”. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Usein sanotaan, että Ruotsin ensimmäiset valtiopäivät olivat vuonna 1435 pidetty Arbogan kokous, vaikka kuninkaat olivat jo aiemmin saaneet neuvoja maan vaikuttajilta. Vuosien mittaan valtiopäivien toiminta ja valta ovat vaihdelleet huomattavasti, esimerkiksi pitkään ne toimivat säätyvaltiopäivinä. Vuoteen 1680 saakka kuningas ja aatelisraati jakoivat vallan keskenään, minkä takia aatelisista tuli vaikutusvaltaisia. Vuoden 1680 Isossa peruutuksessa valtiomuoto muuttui absoluuttiseksi monarkiaksi. Ruotsidemokraatit
Puolueen nuorisojärjestö Sverigedemokratisk Ungdom toimi 1990-luvulla keskeisenä äärioikeiston yhteen kokoajana. Sen ensimmäinen puheenjohtaja Robert Vesterlund, jonka tausta on natsiskini-liikkeessä, saatiin kiinni käsikranaatin kanssa Vasemmistopuolueen silloisen johtajan Gudrun Schymanin vappupuheen yleisöstä. Useista väkivaltarikoksista tuomittu Vesterlund on edelleen merkittävä hahmo ruotsalaisessa äärioikeistoissa, muttei enää aktiivinen puolueessa. Piraattipuolue (Ruotsi)
Piraattipuolue () on Rickard Falkvingen 1. tammikuuta 2006 perustama ruotsalainen puolue, joka suhtautuu kriittisesti immateriaalioikeuksiin kuten tekijänoikeuksiin ja patentteihin. Vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa se oli Ruotsin viidenneksi suosituin puolue ja sai Euroopan parlamenttiin kaksi edustajaa. Vuoden 2014 eurovaaleissa puolue sai vain parin prosentin kannatuksen ja jäi ilman edustajia. Ruotsin valtiopäivävaalit 2010
Vaalien alla Ruotsissa sattui joukko levottomuuksia ja väkivaltatapauksia, joita kohdistui erityisesti maahanmuuttokriittiseen Ruotsidemokraatit-puolueeseen. Joitakin ruotsidemokraattien poliitikkoja pahoinpideltiin ja puolueen vaalitilaisuuksia häirittiin tai kokonaan peruutettiin turvallisuuden puutteen vuoksi. Jotkut esimerkiksi häiritsivät puoluejohtaja Jimmie Åkessonin puhetta Sergelin torilla Tukholmassa puhaltamalla vuvuzela-torviin. Ydinvoimakeskustelu
Ruotsissa pidettiin 1980 kansanäänestys ydinvoiman käytöstä. Äännestyksessä tarjottiin kolme vaihtoehtoa, jotka kaikki sisälsivät ydinvoimasta luopumisen. Kaksi vaihtoehdoista oli olennaisesti samat ydinvoimasta luopumista koskien ja edellyttivät ydinvoimaloiden sammuttamista 2010 mennessä. Yksi vaihtoehto tarjosi nopeamman aikataulun. Ydinvoimasta hitaimmalla tarjotulla aikataululla luopuva vaihtoehto voitti. Koska äänestyksessä ei tarjottu vaihtoehtoa säilyttää ydinvoiman käyttö saati sitten laajentaa sitä, on äänestystä kritisoitu ennaltamäärättynä. Esimerkiksi Helsingin yliopiston valtio-opin johdantokurssilla äänestystä käytetään malliesimerkkinä huonosti toteutetusta kansanäänestyksestä, joka ei tarjonnut todellisia vaihtoehtoja ja joka salli poliitikkojen pestä kätensä vaikeasta päätöksestä. Bert Karlsson
Vuonna 1991 Karlsson perusti Ian Wachtmeisterin kanssa Skarassa Uusi demokratia -puolueen, jonka ideologia oli oikeistolainen ja nationalistinen. Syyskuun parlamenttivaaleissa puolue sai 6,73 %:n kannatuksen. Karlsson istui kauden Ruotsin valtiopäivillä (1991–1994) ja perusti sen jälkeen Skarassa uuden lyhytikäisen paikallispuolueen. Vuoden 1994 vaaleissa Ny Demokratin kannatus oli enää 1,24 %. Ruotsin historia
Vuonna 1611 Ruotsia alkoi hallita kuningas Kustaa II Aadolf. Yhteistyössä kansleri Axel Oxenstiernan kanssa kuningas uudisti valtakunnan hallinnon perusteellisesti. Baltian sodassa Ruotsi sai nyt yliotteen ja Puolan oli pakko suostua rauhaan vuonna 1625. Liivinmaa (nykyisten Viron ja Latvian alueella) siirtyi Ruotsin hallintaan.
Tukholmasta tuli virallisesti valtakunnan pääkaupunki vuonna 1629. Demokratia
Sosialistisella ajattelulla on useita eri näkemyksiä demokratiasta. Sosialidemokratia, demokraattinen sosialismi ja proletariaatin diktatuuri – tavallisesti pantu toimeen neuvostodemokratian myötä – ovat joitakin esimerkkejä. Monet demokraattiset sosialistit ja sosialidemokraatit uskovat edustuksellisella demokratialla yhdistettyyn osallistuvan demokratian sekä työpaikkademokratian muotoon. Ruotsi
Ruotsin ilmastoon vaikuttavat sen pohjoinen sijainti ja Skandien antama suoja Atlantin lämpimiltä, kosteilta tuulilta. Suuressa osassa maata ilmasto on melko mantereinen, kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä. Poikkeus on Göteborgin seudun länsirannikko, missä meri pysyy useimmiten sulana ja pitää talvet leutoina. Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Ruotsin eteläosissa ja rannikoilla vallitsee lämminkesäinen mannerilmasto, pohjoisosissa ja sisämaassa subarktinen mannerilmasto. Tuntureilla on paikoin myös tundraa. Suomen ruotsalainen kansanpuolue
1800-luvulla svekomanian poliittiseksi ilmentymäksi perustettiin Ruotsalainen puolue, joka oli (muiden ajan puolueiden tavoin) lähinnä parlamentaarikkojen ympärille muodostuva parlamentaarinen eliittipuolue. Suomen muututtua demokratiaksi puolue vaihtoi nimensä Ruotsalaiseksi kansanpuolueeksi. Kun fennomania oli sivistyksellisesti radikaali, mutta poliittisesti konservatiivinen liike, perustui svekomania pääasiassa liberaalille arvopohjalle. Valtaosa Liberaalisen puolueen jäsenistöstä siirtyi Ruotsalaiseen puolueeseen 1880-luvun aikana. Antifascistisk aktion (Ruotsi)
Ruotsin turvallisuuspoliisi pitää AFA:a yhtenä tärkeimmistä järjestöistä autonomisen vasemmiston keskuudessa. Järjestön ei katsota uhkaavan Ruotsin demokraattista järjestelmää, mutta sitä pidetään vakavana uhkana tiettyjä henkilöitä kohtaan. Turvallisuuspoliisi sanoo AFA:n kannattajien kartoittavan laajamittaisesti Valkoinen ylivalta -liikkeen jäseniä, tekevän uhkauksia ja hyökkäyksiä yksittäisiä henkilöitä vastaan sekä puolustavan militantteja ja symbolisia toimia. Suomen kuningaskuntahanke
Jo sodan aikana jotkut Ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) ja Suomalaisen puolueen eli vanhasuomalaisten poliitikot sekä itsenäisyysaktivistit pohtivat ja pian sodan päätyttyä julkisesti ehdottivat demokratian tasapainottamista esimerkiksi lisäämällä eduskuntaan ylempi kamari, jonka jäseniä ei valittaisi vaaleilla vaan korporatistisesti yhteiskunnan eri intressiryhmistä niiden painoarvon perusteella. Taustalla oli sisällissodan ja siihen johtaneen kehityksen herättämä epäluulo liiallista demokratiaa kohtaan. Ajatus intressiedustuksesta mainittiin 14. toukokuuta julkaistussa monarkiaa vaatineessa adressissa, jonka allekirjoittajina olivat liki kaikki monarkistien johtajat. RKP:n keskushallinto hyväksyi samassa kuussa sitä vaatineen ohjelman. Näitä kaavailuita ei kuitenkaan sisällytetty monarkistisiin hallitusmuotoesityksiin, sillä vanhasuomalaisten matillisemmat johtajat pitivät niitä epärealistisina ja tarkoituksenmukaisempana keskittyä pelkästään monarkian ajamiseen. Vaalisalaisuus
Ruotsissa eri puolueita äänestetään eri äänestyslipuilla. Äänestyslipun valitessaan äänestäjä tulee samalla paljastaneeksi, mitä puoluetta aikoo äänestää. Muun muassa Euroopan unionin komissio ja parlamentti ovat arvostelleet Ruotsin poikkeuksellista äänestysmenettelyä. Vaalisalaisuus otetaan Ruotsissa käyttöön mahdollisesti tammikuusta 2019 alkaen. Voimassa olevan hallitusmuodon mukaan vaalit ovat Ruotsissa salaiset. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Nykyään Ruotsin lainsäädännössä on neljä perustuslakia, josta tärkein on vuonna 1974 annettu Hallitusmuotolaki, sillä siinä määritellään poliittisen elämän perusteita sekä kansalaisten perusoikeuksia ja -vapauksia. Vuonna 1809 annettu Laki kruununperimysjärjestyksestä on sopimus silloisten säätyvaltiopäivien ja Bernadotte-kuningassuvun välillä, ja se säätelee suvun jäsenten oikeuksia nousta Ruotsin valtaistuimelle. Ruotsidemokraatit
Valtiotieteilijä Karl Loxbo yhtyi Aftonbladetin haastattelussa näkemykseen maahanmuuttokysymyksen tärkeydestä ihmisille. Hänen mielestään Ruotsissa ainutlaatuisesti muut puolueet olivat jättäneet koko pakolaiskysymyksen yksin Ruotsidemokraateille, mikä takasi sille merkittävän kannatuksen. Ruotsin vaalijärjestelmä
Ruotsista valittiin viimeksi 18 edustajaa vuoden 2009 vaaleissa europarlamenttiin. Europarlamentin vaaleissa koko maa on yhtenä vaalipiirinä, tasauspaikkoja ei ole ja listan ohittamiseen tarvitaan henkilökohtaisia ääniä 5%. Europarlamentin vaaleissa saavat äänestää 18-vuotiaat EU-maiden kansalaiset, joilla ei ole oikeutta äänestää muualla EU-parlamentin vaaleissa. Ruotsi
Ruotsi on perustuslaillinen, parlamentaarinen monarkia. Ruotsin vuonna 1975 voimaan tulleen nykyisen valtiosäännön mukaan kuningas ei enää käytä edes muodollista toimeenpanovaltaa. Kuningas hoitaa valtionpäämiehelle kuuluvia edustustehtäviä sekä toimii ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana, mutta yleisesti ottaen kuninkuus on nykyään hyvin symbolista ja ylin poliittinen valta on pääministerillä. Silti kuninkaalla on laaja vaikutusvalta ja useimmat ruotsalaiset haluavat säilyttää monarkian. Nykyinen kuningas on Kaarle XVI Kustaa ja pääministeri Stefan Löfven. Kansallisdemokraatit (Ruotsi)
Puolue on konservatiivinen, nationalistinen ja äärioikeistolainen. Se haluaa muuttaa Ruotsin etnisesti yhtenäiseksi ja vastustaa maahanmuuttoa ei-länsimaista, liiallista ulkomaista yritysomistusta, moskeijoita, homoadoptioita, kivuliaita eläinkokeita ja EU:ta. Puolue kannattaa konservatiivisia perhearvoja. Euro
Ruotsissa pidettiin kansanäänestys vuonna 2003 kruunujen vaihtamisesta euroihin. 55,9 % vastusti euron käyttöönottoa ja 42,0 % kannatti. Toisin kuin Britannia ja Tanska, Ruotsi liittyi mukaan EU:hun Maastrichtin sopimuksen ollessa voimassa, mikä periaatteessa velvoittaa sen vaihtamaan yhteisvaluuttaan. Ruotsi on pyytänyt EU:lta, että se saisi säilyttää oman valuuttansa. Muodollisena syynä on, että ERM-vaiheeseen liittyminen on vapaaehtoista ja sen tulee edeltää euron käyttöönottoa. Ruotsissa keskustelu euroista oli kansanäänestyksen aikoihin hyvinkin kiivasta. Vaihtoehto Ruotsille
Vaihtoehto Ruotsille (, AfS) on ruotsalainen poliittinen puolue. Puolueen perusti entinen ruotsidemokraatti Gustav Kasselstrand joulukuussa 2017. Kasselstrandin mukaan puolue ottaa mallia saksalaisesta Vaihtoehto Saksalle ja ranskalaisesta Kansallinen liittouma -puolueista. Ruotsin historia
Ruotsin 1800-lukua leimasivat paineet liberaaleihin uudistuksiin, mikä johti talouselämän vapautumiseen ja äänioikeus- ja veroreformien aloittamiseen. Liberaalien peruslähtökohtana oli yksilö ja hänen perusoikeutensa. Kuninkaan ja Liberaalien välinen kiista huipentui vuosien 1840-41 valtiopäivillä, jolloin liberaalinen koalitio saavuti enemmistön kaikissa neljässä säädyssä. Lopputulos johti kuninkaan vaikutusvallan olennaiseen kaventumiseen. Koalitio laati listan uudistukista, joista tärkein oli keskiaikaisten säätyvaltiopäivien korvaaminen uudenaikaisella parlamentilla. Liberaaleja ajatuksia levitti erityisesti uusi moderni päivällä painettu sanomalehti Aftonbladet.