Mikä on Hanty-Mansijskin asukasluku?
Hanty-Mansijskin piiri
Hanty-Mansijskin piiri () on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan keskiosassa Venäjällä sijaitseva paikallishallinnon ylemmän tason alue.
Kunnallispiirissä asui Venäjän vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 19 362 henkeä. Piirin hallinnollinen keskus Hanty-Mansijsk (80 151 asukasta vuonna 2010) on myös koko Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupunki. Paikallishallinnossa Hanty-Mansijsk muodostaa ympäröivästä kunnallispiiristä erillisen kaupunkipiirikunnan. Hanty-Mansijsk
Aluehallinnossa piirikunnan pääkaupunki muodostaa oman Hanty-Mansijskin kaupunkipiirin, mutta kaupunki toimii myös ympäröivän Hanty-Mansijskin piirin hallintokeskuksena. Kaupunki on kasvanut nopeasti 2000-luvulla. Vuonna 2002 siellä oli noin 53 000 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskenta antoi kaupungin asukasluvuksi jo 80 151 asukasta. Ympäröivässä Hanty-Mansijskin piirissä asui tuolloin 19 362 henkeä. Hanti-Mansia
Kaupunkeja piirikunnassa on yhteensä 16 (2010), joista 13 toimii kaupunkipiirin keskuksena ja kolme on hallinnollisesti kunnallispiirin alaisuudessa. Suurimmat kaupungit ovat: Surgut (306 675 as.), Nižnevartovsk (251 694 as.), Neftejugansk (122 855 as.), pääkaupunki Hanty-Mansijsk (80 151 as.), Kogalym (58 181 as.) ja Njagan (54 890 as.).
Hanty-Mansijskin piiri
Paikallishallinnon yksityiskohtaisemmalla tasolla Hanty-Mansijskin kunnallispiiri jakautuu 12 maalaiskuntaan (selskoje poselenije). Maalaiskunnat ovat: Mansin kieli
Mansi kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat hanti ja unkari. Mansia ja hantia kutsutaan puhuma-alueensa mukaan obinugrilaisiksi kieliksi. Obinugrilaisten ja unkarilaisten esivanhemmat lienevät eronneet toisistaan ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella eaa. Surgutin kansainvälinen lentoasema
Surgutin kansainvälinen lentoasema () on Venäjän öljykeskus Surgutin kaupungista kymmenen kilometriä pohjoiseen sijaitseva kansainvälinen lentoasema. Lentoasemalla on yksi 2 790 metriä pitkä kiitotie. Se on ollut Hanti-Mansian vilkkain lentoasema. Vuonna 2012 lentoasemaa käytti 1 150 000 matkustajaa. Berjozovon piiri
Berjozovon piiri () on kunnallinen itsehallintoalue Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan luoteisosassa Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 90 000 neliökilometriä. Asukkaita oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 25 744 henkeä. Hănty jasaŋ
Hanty jasaŋ on perustettu vuonna 1957 nimellä "Lenin pant huvat" (”Leninin tietä pitkin”). Nykyisen nimensä se sai vuonna 1991. Julkaisijoina toimivat Hanti-Mansian duuma ja hallitus. Hanty jasaŋin ja mansinkielisen Lūimā sēripos -lehden yhteisen toimituksen päätoimittaja on Raisa Rešetnikova. Ugrilaiset kansat
Ugrilaiset kansat on perinteinen yhteisnimitys ugrilaisia kieliä puhuville hanteille, manseille ja unkarilaisille. Hantit ja mansit asuvat Länsi-Siperiassa Uralin itäpuolelta Ob-joen varsille ulottuvalla alueella. Myös unkarilaisten esi-isien oletetaan eläneen tämän alueen läheisyydessä. Nykyisille asuinsijoilleen Keski-Euroopassa Tonavan alueella unkarilaiset saapuivat vasta varhaiskeskiajalla. Hanty-Mansijsk
Kaupungin paikalla oli aikoinaan Samarovo-niminen linnoitettu ostjakkikylä, josta löytyy historiallinen maininta vuodelta 1582. Talvella 1583 kasakkapäällikkö Jermak, joka oli Stroganovien kauppiassuvun toimeksiannosta hyökännyt Siperian kaanikuntaan ja valloittanut etelämpänä Irtyšin varrella sijainneen Kašlykin (Sibir) kaupungin kesällä 1582, lähetti kasakkaosaston pohjoiseen kohti joen alajuoksua. Ohitettuaan Irtyšin sivujokien Kondan ja Pelymin vogulien maat, kasakkajoukko kohtasi Samarovon asutuksen suojamuurit. Kasakkojen hyökkäys talvella yllätti ostjakkiasukkaat ja heidän johtajansa, arvostettu ruhtinas Samar menehtyi. Samarovolaiset antautuivat. Hantin kieli
Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 22 300 hantia ja 14 200 hantin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan hanteista 60,8 % ilmoitti äidinkielekseen hantin ja 38,5 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 28 700 hantia ja 13 600 hantin puhujaa. Alueellisesti he jakautuivat seuraavasti: Ala-Saksi
Ala-Saksi (, alasak. Nedersassen) on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Pohjanmeren rannikolla. Ala-Saksin pinta-ala on 47 618 neliökilometriä ja väkiluku 7,78 miljoonaa (2011). Pääkaupunki on Hannover. Hantit
Hantit (aikaisemmin "ostjakit", hantiksi hanti tai hanti jah ’hantikansa’, ) ovat suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuuluva, Venäjällä Uralvuoriston itäpuolella Siperiassa Ob-joen ja sen sivujokien Kazymin, Pymin, Tremjuganin, Again, Tromaganin, Vahin ja Vasjuganin varsilla asuva kansa. Ugrilaiset kansat
Unkarilaiset ovat suurin uralilainen kansa ja heidän lukumääräkseen arvioidaan 14 500 0000. Hantit ja mansit ovat hyvin pieniä kansoja; hanteja on noin 31 000 ja manseja noin 12 000 henkeä. Hantien ja mansien yhteisnimitys on obinugrilaiset kansat. A. V. Filipenkon talviurheilukeskus
Siellä on järjestetty ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 2003 ja 2011. Lisäksi stadion on isännöinyt ampumahiihdon maailmancupin osakilpailuja 2000-luvulla liki vuosittain. Yleensä Hanty-Mansijsk sai lumivarmuutensa vuoksi toimia maailmancupin finaalien isäntänä maaliskuussa. Vuonna 2016 Tjumenin uusi ampumahiihtokeskus syrjäytti Hanty-Mansijskin Venäjän merkittävimpänä ampumahiihtokeskuksena, ja Hanty-Mansijsk siirrettiin hakemaan IBU-Cupin kilpailuja. Stadionin ensimmäiset IBU-Cupin kilpailut järjestettiin kaudella 2017–2018. Antratsytin piiri
Antratsytin piiri (, ) on yksi Ukrainan Luhanskin alueen hallinnollisista piireistä. Piirin hallinnollinen keskus on Antratsytin kaupunki (53 641 as., ), joka ei kuitenkaan ole osa piiriä vaan toimii myös oman kaupunkipiirinsä keskuksena. Itä-Ukrainan sodan seurauksena piiri ja sen hallintokeskus ovat kuuluneet vuodesta 2014 Ukrainan hallituksen kontrollin ulkopuolelle jääneisiin kapinallisalueisiin.
Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 30 389 ihmistä (1.1.2017). Kaupunkilaisiksi tilastoitiin 16 660 asukasta, jotka asuivat jossain piirin kuudesta kaupunkityyppisestä taajamasta: Jesauivka (Єсаулівка, 1 448 as.), Ivanivka (Іванівка, 7 172 as.), Krasnyi Kut (Красний Кут, 2 438 as.), Malomykolajivka (Маломиколаївка, 1 678 as.), Nižni Naholtšyk (Нижній Нагольчик, 1 639 as.), Faštšivka (Фащівка, 2 285 as.). Mansin kieli
Vuonna 1989 Venäjällä laskettiin olevan 8 300 mansia ja 3 400 mansin kielen puhujaa. Kansallisuudeltaan manseista 36,7 % ilmoitti äidinkielekseen mansin ja 62,7 % venäjän. Vuoden 2002 väestölaskennassa rekisteröitiin 11 400 mansia ja 2 700 mansin puhujaa. Hanty-Mansijsk
Korkea-asteen opetusta antaa Hanty-Mansijskissa toimiva Jugran valtionyliopisto. Neftejuganskin piiri
Piirin hallintokeskus on Neftejuganskin kaupunki, joka sijoittuu maantieteellisesti Neftejuganskin piirin pohjoisrajalle ja muodostaa piiristä erillisen paikallishallinnon ylemmän tason alueensa, Neftejugarskin kaupunkipiirin (122 855 as.). Piirin sisällä sijaitsee myös erillinen Pyt-Jahin kaupunkipiiri (41 488 as.). Neftejugansk sijaitsee linnuntietä noin 195 kilometriä piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijsksta itäkoilliseen. San Antonio (Texas)
Vuonna 1968 San Antonio sai maailmanmainetta, kun siellä järjestettiin maailmannäytteli HemisFair ’68. Kaupungin väkiluku oli 1970 yli 700 000 asukasta, ja niistä yli puolet oli latinoja, jotka alkoivat hiljalleen vaikuttaa myös kunnallispolitiikassa. Vuonna 1981 valittu Henry Cisneros oli ensimmäinen merkittävän kaupungin espanjalais-amerikkalainen pormestari. 1900-luvun loppu oli San Antoniolle kehityksen aikaa, ja esimerkiksi 1990-luvulla rakennettiin Alamodome, joka oli kaupungin ensimmäinen suuren luokan kokous- ja tapahtumakeskus. Hankasalmi
Asema, Hankasalmen kirkonkylä ja Niemisjärvi ovat osittain taajama-aluetta. Kylien asukasmäärä vaihtelee 100:n ja 1 500:n välillä. Koulu toimii neljällä kylällä. Asemakylällä on toiminut sahayritys vuodesta 1916 alkaen. Njagan
Njagan () on nuori teollisuuskaupunki Venäjän Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan länsiosissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä 230 kilometriä piirikunnan pääkaupunki Hanti-Mansijskista luoteeseen ja 1 730 kilometriä Moskovasta itäkoilliseen. Hanty-Mansijskin lentoasema
Hanty-Mansijskin lentoasema eli Hanty-Mansijskin kansainvälinen lentoasema (, ) on Länsi-Siperiassa sijaitsevan Venäjän federaation Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan pääkaupungin Hanty-Mansijskin kansainväliseen liikenteeseen hyväksytty lentoasema. Lentoasema sijaitsee maanteitse 5 kilometriä pääkaupungin ydinkeskustan koillispuolella. Mantova
Mantova on kaupunki Mantovan maakunnassa Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se sijaitsee järvikannaksella. Kaupungissa on vajaat 50 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 64 neliökilometriä. Mantova on otettu yhdessä läheisen Sabbionetan kaupungin kanssa Unescon maailmanperintöluetteloon ja se tunnetaan maalari Andrea Mantegnan ja arkkitehti Giulio Romanon mestariteoksista. Hanti-Mansia
Hanti-Mansia eli Hantien ja mansien autonominen piirikunta () on yksi Venäjän federaation 83 federaatiosubjektista. Se sijaitsee Ob-joen vesistöalueella Länsi-Siperiassa Aasiassa. Pinta-alaltaan puolitoista kertaa Suomen kokoinen Hanti-Mansia on osa vielä laajempaa Tjumenin aluetta. Hanoi
Nykyisen nimensä Hanoi kaupunki sai vuonna 1831. Ranska valtasi kaupungin vuonna 1884. Hanoista tuli Ranskan Indokiinan kenraalikuvernöörin päämaja ja kaupungissa aloitettiin infrastruktuurihankkeita. Kaupungin keskustaan rakennettiin suoria teitä ja Punaisen joen yli rakennettiin kenraalikuvernööri Paul Doumerin mukaan nimetty silta. Tyypillisimpiä ranskalaistyylisiä rakennuksia olivat kenraalikuvernöörin toimistot, oopperatalo ja Pyhän Joosefin katedraali. Ranskalaisten mukana tulivat myös raitio- ja rautatieliikenne. Toisaalta kaupungin sitadelli purettiin. Kun Vietnamin demokraattinen tasavalta perustettiin syyskuussa 1945 Hanoista tuli maan pääkaupunki. Indokiinan sodan lopussa vuonna 1954 Hanoilla oli kokoa noin 130 km² ja sen väkiluku oli noin 380 0000. Vuonna 1961 se käsitti jo 900 km². Vietnamin sodan aikana Yhdysvallat vältteli aluksi Hanoin pommittamista, mutta Richard Nixon hyväksyi kaupungin ilmapommitukset yrityksenä pakottaa Pohjois-Vietnam myönnytyksiin Pariisin rauhanneuvotteluissa. Etenkin Operaatio Linebacker II:n kohteena oli Hanoi ja sen ilmapuolustuksen pommittaminen. Kaupunki koki merkittäviä hävityksiä ja kaupungin jälleenrakentaminen alkoi sodan jälkeen. Sitten vuoden 1975 kaupunki on kasvanut tasaiseen tahtiin ja niellyt itseensä sitä ympäröineitä asutuskeskuksia. Kaupungin 1 000-uotissyntymäpäivä vietettiin 10. lokakuuta 2010. Hanty-Mansijsk
Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Geologia-, öljy- ja kaasumuseo, kansallinen museokeskus "Luonto ja ihminen" (eli Ihmisen ja luonnon museo) sekä kansantieteellinen, hantien ja mansien perinteitä esittelevä ulkoilmamuseoalue "Torum Maa". Manhušin piiri
Manhušin piiri , , toukokuuhun 2016 saakka "Peršotravnevan piiri") on hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella. Piirin hallinnollinen keskus on Manhušin kaupunkityyppinen taajama (; 8 186 as., ). Piirin ja sen hallintokeskuksen nimi muutettiin Ukrainan parlamentin päätöksellä 12.5.2016 osana maan pyrkimystä luopua kommunistisen ja fasistisen perinteen mukaisista paikkakuntanimistä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 26 510 ihmistä (1.1.2017). Kaupunkilaisiksi katsottiin Manhušin ohella Jaltan kaupunkityyppisen taajaman (Ялта, 5 159 as.) asukkaat. Hanty-Mansijsk
Vuonna 1637 tsaari Mikael Romanovin käskystä paikalle perustettiin kauppapaikka (Samarovski Jam). Vuonna 1708 paikkakunta liitettiin osaksi Pietari Suuren perustamaa Siperian kuvernementtia. Mantšut
Nykypäivänä mantšut ovat pitkälti sulautuneet ympäröivään han-kiinalaiseen kulttuuriin. Jotkut tutkijat ovatkin sitä mieltä, että heitä ei edes pitäisi laskea enää erilliseksi etniseksi ryhmäkseen. Mantšut ovat keskittyneet Liaoningin alueelle ja merkittäviä määriä on myös Jilinin ja Heilongjiangin alueilla. Hajanaisia yhteisöjä löytyy myös eri puolilta Kiinaa Hebein, Gansun, Shandongin, Ningxian ja Sisä-Mongolian alueilta, sekä suurissa kaupungeissa kuten Pekingstä, Chengdusta, Xianista ja Guangzhousta. Varsinaista enemmistöä he eivät muodosta mistään. Mantšun kieli on jo lähes hävinnyt ja sitä puhuu enää muutama henkilö vanhemmasta ikäpolvesta. Kielen viimeiset saarekkeet ovat Sanjiazin kaupungissa Heilongjiangissa, sekä Dawujian kaupungissa Anhuissa. Shanxi
Shanxi jakautuu 11 prefektuuritason kaupunkiin, jotka jakautuvat edelleen 119 kaupunkipiiriin, piirikuntatason kaupunkiin ja piirikuntaan.Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Shanxissa oli 35 712 111 asukasta. Shanxin asukkaiden suuri valtaosa on han-kiinalaisia etnisten vähemmistöjen muodostaessa vain noin 0,5 % alueen asukkaista. Vähemmistöihin kuuluvat hui-kiinalaiset, mongolit ja mantšut. Alueen han-kiinalainen väestö jakautuu kuitenkin maantieteen mukaan niin kulttuurillisesti kuin murre-erojenkin kautta. Paikalliset puhuvat kiinan kielen murteisiin kuuluvaa mandariinikiinaa. Suurin osa Shanxilaisista asuu maaseudun kylissä. Kaksi tärkeintä kaupunkia alueella ovat pääkaupunki Taiyuan, sekä teollisuuden ja kaivostoiminnan keskus Datong. Hantit
Pääosa heistä asuu Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan alueella. Pohjoisimmat hantit asuvat Jamalin Nenetsian autonomisen piirikunnan alueella Ob-joen alajuoksun itärannalla lähellä piirikunnan pääkaupunkia Salehardin kaupunkia. Pohjoisessa hantien tärkeitä taajamia ovat Kazym ja Šuryškary, etelämpänä heidän keskuspaikkojaan ovat Hanti-Mansijskin ja Surgutin kaupungit. Mäntymäki
Mäntymäen väkiluku on 1 514 (2007). Asukkaista 10,28 % on alle 15-vuotiaita ja 21,76 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,33 % asukkaista, ruotsia 6,85 % ja muita kieliä 2,82 %. Alueella sijaitsee Puropellon koulu (yläluokat) sekä mormonien toimintakeskus MAP-kirkko. Sen sijaan Mäntymäen sairaalaksi kutsuttu Turun kaupunginsairaala ja Mäntymäen terveysasema sijaitsevat Luolavuorentien itäpuolella Kurjenmäen kaupunginosassa. Mansit
Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Venäjällä oli 8 300 mansia, joista 6 600 asui Hanti-Mansiassa ja reilut 200 Jamalin Nenetsiassa. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan manseja oli 10 800, joista 9 900 Hanti-Mansiassa ja 259 Sverdlovskin alueella. Hanti-Mansian koko väestöstä mansit muodostivat vain 0,7 % vuonna 2002. Nenetsia
Nenetsian koko muu alue muodostaa vuonna 2005 perustetun, yhteensä 20 432 asukkaan Zapoljarnyin piirin. Tähän erittäin laajaan kunnallispiiriin kuuluu yksi kaupunkikunta (Iskatelei, kaupunkityyppinen taajama, 6 881 as.), ja 18 maalaiskuntaa, joista yksi on maaseututaajama (Amderma) ja 17 kyläneuvoston nimeä käyttävää maalaiskuntaa. Yhden maalaiskunnan keskus eli Harutan taajama sijaitsee eksklaavina Komin tasavallan pohjoisosissa, mutta kuuluu silti Nenetsian paikallishallinnon piiriin. Obinugrilaiset kansat
Obinugrilaiset kansat ovat suomalais-ugrilaiseen kieliryhmään kuuluvia obinugrilaisia hantin ja mantsin kieliä puhuvia hanteja ja manseja. Hantien asuma-alue on perinteisesti ollut Obin ja Irtysin alajuoksun seuduilla, mansien taas lännessä Uralin ja Obin välisella alueella. Vuonna 1989 hanteja oli 22 500, manseja oli 1989 alle 8 500. Vuonna 2010 hanteja oli väestönlaskennan mukaan 30 900, manseja 12 300. Hanti-Mansia
Ob ja sen monet sivujoet ovat kalastoltaan monipuolisia. Piirikunnassa tavataan ainakin 42 eri kalalajia. Perinteisessä hantien ja mansien kulttuurissa kalastus oli monin paikoin metsästystä keskeisempi elinkeino. Vesistöstä on pyydetty muun muassa haukia, mateita, särkiä, säynäviä, siikoja, nelmoja, muikkua muistuttavia peledsiikoja, sampikaloihin lukeutuvia sterlettejä, ahvenia ja kiiskiä.
Hanti-Mansiassa vallitsee mannerilmasto. Ilmaston keskeisiä osatekijöitä ovat ilmakehän vallitseva länsivirtaus, piirikunnan länsiosan Ural-vuoret sekä avoin pohjois- ja eteläosa, joka sallii sekä arktisen pohjoisen että eteläisen trooppisemman ilmamassan virtaamisen alueelle. Ilmavirtauksen vaihtuminen voi muuttaa säätä ja lämpötilaa nopeasti ja voimakkaasti. Eteläinen ilmavirtaus voi nostaa ilman lämpötilan kesällä +35 celsiusasteeseen ja talvella suojan puolelle. Pitkä talvikausi kestää lokakuulta huhtikuulle. Terminen kevätkausi ja syksy (eli keskilämpötilaltaan 0 – +10 °C kaudet) kestävät noin 30–45 vuorokautta. Näiden väliin sijoittuu terminen kesä, joka alkaa tavallisesti toukokuun 27. päivän ja kesäkuun 14. päivän välillä ja päättyy 1.–14. syyskuuta. Honshū
Honshūn väkiluku vuonna 2006 oli 103 420 000 henkeä, yli 80 prosenttia Japanin väkiluvusta. Väestö on keskittynyt alaville maille – noin 25 prosenttia väestöstä asuu Kantōn tasangolla Suur-Tokion alueella. Sen tärkeimpien keskusten Tokion ja Jokohaman lisäksi muita suuria ja tärkeitä kaupunkeja ovat Kioto, Osaka, Kōbe, Hiroshima, Sendai ja Nagoya. Saari jaetaan yleisesti viiteen alueeseen, jotka ovat lounaasta koilliseen Chūgoku, Kansai, Chūbu, Kantō ja Tōhoku. Hallinnollisesti saari jakautuu 34 prefektuuriin. Smaljavitšy
Smaljavitšy () eli Smolevitši () on Minskin alueella Valko-Venäjällä sijaitseva pääkaupunki Minskin itäinen esikaupunki ja piiri (raion). Vuoden 2009 loppupuolella kaupungissa asui 15 092 ihmistä. Maaseutuvaltaisen hallintopiirin väkiluku on korkeampi (42 917 as.), mikä sisältää maaseutuväestön, Smaljavitšyn kaupungin ja pienen Zjaljony Borin kaupunkimaisen taajaman (1 142 as.). Vaikka teollisuuskaupunki Žodzina sijaitsee maantieteellisesti piirin sisällä, se on suoraan maakuntahallinnon alaisuudessa. 
Minskistä itään Oršaan vievä junanrata kulkee Smaljavitšyn piirin läpi, ja Minskin lähiliikenteen junat pysähtyvät useilla piirin asemilla ja seisakkeilla. Minskistä kaupunkiin pääsee sujuvasti Minskin kansalliselle lentoasemalle johtavaa M2 valtatietä ja P53 kantatietä pitkin; matkaa on maanteitse 43 kilometriä. Myös Valko-Venäjän läpi moottoritienä kulkeva Varsova-Brest-Minsk-Orša-Moskova valtatie M1 (E30) kulkee vain 6 kilometriä Smaljavitšyn keskustan eteläpuolelta ja luo nopean valtatieyhteyden niin Puolaan kuin Venäjällekin. Klintsy
Kaupunki on alueellisesti merkittävän Klintsyn kaupunkipiirin keskus, jossa asui vuonna 2010 kaikkiaan 70 350 henkeä. Heistä 7 840 oli maaseutuasukkaita ja itse kaupungissa asui 62 510 henkeä. Klintsy toimii myös ympäröivän Klintsyn piirin (20 503 as.) keskuksena.
Kaupungin perustamisvuotena pidetään vuotta 1707. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu kotiseutumuseo. Belojarski
Belojarski () on kaupunki Venäjän Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan luoteisosassa, Obin itärannalla. Linnuntietä kaupunki sijaitsee noin 325 kilometriä piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijskista pohjoisluoteeseen. Nancy
Nancy on Ranskan kunta ja kaupunki, joka sijaitsee Meurthe-et-Mosellen departementissa Koillis-Ranskassa. Se sijaitsee useiden kukkuloiden välissä metsäisellä tasangolla. Nancyssa on 105 468 (2006) asukasta, mutta koko suur-Nancyn alueella asuu yhteensä noin 300 000 ihmistä. Hanti-Mansia
Hantien ja mansien autonominen piirikunta on 26. huhtikuuta 1995 hyväksytyn perustuslakinsa mukaan Venäjän federaation subjekti, mutta myös Tjumenin aluen osa. Piirikunnan hallinnosta vastaavat Hanti-Mansian kuvernööri, hallitus ja duuma. Piirikunnan lainsäädäntövaltaa käyttävässä duumassa on 35 yleisillä vaaleilla valittavaa edustajaa, joista kolmen tulee olla alkuperäiskansojen edustajia. Kuvernöörinä on Natalja Komarova. Hanti-Mansian pääkaupunki on Hanty-Mansijsk (nimenä vuoteen 1940 "Ostajako-Vogulsk"). Manbij
Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 99 497 ja koko piirikuntaan 408 143 asukasta. Vuonna 1945 kaupungin asukasluku oli 4 653, vuonna 1960 8 577, 1970 14 635 ja 1980 30 844. Kaupungin asukkaat ovat etniseltä taustaltaan kurdeja, arabeja ja tšerkessejä. Monet paikalliset kuuluvat suufilaiseen Naqshbandi-veljeskuntaan. Merkittävä yhteiskunnallinen merkitys on myös heimojaolla. Tedjärvi
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Novyi Posjolokin ja Mäntselän aseman (ven. "Stantsija-Mjanselga") taajamat, Aitniemen ("Vatnavalok"), Ilomselän, Lisman, Lukinsaaren ("Lukin Ostrov") ja Mäntselän ("Mjanselga") kylät sekä Lisman asema. Mäntselän asemalla ja Lukinsaaressa ei ole lainkaan vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 83 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 8 % karjalaisia, 5 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia. Nižnevartovskin piiri
Nižnevartovskin piiri () on kunnallispiiri Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan itäosissa Venäjällä. Se on Venäjän paikallishallinnon ylemmän tason alue. Piiri on pinta-alaltaan erittäin suuri ja kattaa 118 500 neliökilometriä (mikä on yli 1/3:aa Suomen pinta-alasta). Hanty-Mansijsk
Kaupungin eteläosassa on näköalapaikka Irtyš-joelle, ja tällä Samorovon mäellä korkea, osin lasinen muistomerkki. Hanty-Mansijsk
Rooli hallinnollisena keskuksena sai alkunsa, kun vuonna 1930 paikalle perustettiin Ostjako-Vogulsk-niminen työläisasutus Ostjakkien ja vogulien kansallisen piirikunnan keskukseksi. Nykyisen nimensä se sai 1940. Vuonna 1950 siihen liitettiin silloinen naapurikylä Samarovo ja asutuksesta tuli kaupunki. Hatayn maakunta
Hatayn maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannikolla ja sillä on maaraja Syyrian kanssa. Maakunnan pinta-ala on 5 524 km² ja vuonna 2014 sen väkiluku oli 1 519 836. Hatayn pääkaupunki on Antakya. Ambarnyi
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Enkijärven taajama ja Kälkäjärven rautatieasema. Enkijärvellä on yli 500 ja Kälkäjärvella alle 50 asukasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 81 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % karjalaisia, 7 % valkovenäläisiä, 2 % ukrainalaisia ja 1 % suomalaisia. Antony
1900-luvun alussa Antony oli vielä maaseutumainen mutta kaupungistui nopeasti maailmansotien välillä ja kasvatti asukaslukuaan neljästä tuhannesta pariinkymmeneen tuhanteen. 1960-luvulla väkiluku nousi nopeasti 50 tuhanteen Algerian itsenäistymisen myötä kotiutuneen väestön myötä. Vuoden 2012 väestölaskennassa Antonyn asukasluku oli 61 624. Hănty jasaŋ
Hănty jasaŋ (Хӑнты ясаң, ”Hantin sana”) on Venäjällä Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan pääkaupungissa Hanty-Mansijskissa ilmestyvä hantinkielinen sanomalehti. Hantit
Aikoinaan hantit ja mansit asuivat hyvin laajalla alueella Länsi-Siperian suurten jokien varsilla. Hanteja oli vuonna 1989 jäljellä 22 521 henkilöä. Hanteja eli ostjakkeja on 20 000 ja manseja eli voguleja noin 7500. Hantin kieltä puhuvia oli 1990-luvun puolivälissä noin 13 000 henkeä äidinkielenään (noin 50 prosenttia väestöstä). Puhujien määrä vähenee vuosittain huomattavasti ja sen takia hantin kieli on kuoleva kieli. Retšytsa
Retšytsa (, IPA ['rɛtʂɨtsa]) eli Retšitsa (; ) on keskikokoinen kaupunki ja hallintopiiri Homelin alueella Valko-Venäjän eteläosissa. Homel sijaitsee 50 kilometriä Retšytsan itäpuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 64 731 ihmistä. Kaupungin nimeä kantavan hallintopiirin asukasluku oli 104 781, mihin sisältyivät Retšytsan kaupunki, Vasilevitšyn pikkukaupunki (3 923 as.) ja Zaretštšan kaupunkityyppinen taajama (2 447 as.) sekä ympäröivä maaseutu kylineen. Slantsy
Slantsy tarkoittaa suomeksi liuskekiveä ja asutus onkin syntynyt vuonna 1930 perustetun liuskekivilouhoksen yhteyteen. Vuonna 1934 Slantsysta tuli Leningradin alueen Outovan piiriin kuulunut taajama ja vuonna 1941 samannimisen piirin keskus. Toisessa maailmansodassa se tuhoutui pahoin. Vuonna 1949 Slantsyyn liitettiin Bolšije Lutškin taajama ja se sai kaupungin statuksen. 1990-luvun alun jälkeen Slantsyn väkiluku on laskenut voimakkaasti (42 600 asukasta vuonna 1992). Haute-Savoie
Haute-Savoie (”Ylä-Savoiji”) on Ranskan departementti numero 74. Se sijaitsee Ranskan itärajalla Rhône-Alpesin hallintoalueella. Se on osa historiallisesta Savoijin valtiosta. Departementti on pinta-alaltaan 4 388 neliökilometriä, ja siellä on 696 254 asukasta (2006). Haute-Savoien pääkaupunki on Annecy. Haute-Savoie on jaettu edelleen neljään arrondissementtiin, 34 kantoniin ja 294 kuntaan. Mansaari
Perinteisesti Mansaari on jaettu kuuteen hallintoalueeseen joita kutsutaan nimellä "sheading". Alueet ovat Ayre, Glenfaba, Garff, Michael, Rushen ja Middle. Alueilla on nykyään merkitystä vaalipiireinä ja lainsäädännön yksikköinä. Nykyinen paikallishallintolaki on vuodelta 1927, ja se jakaa Mansaaren 24 kuntaan. Kunnat ovat:Vuonna 2006 saarella asui 80 058 henkilöä, joista 26 218 asui pääkaupungissa Douglasissa. Vuonna 2016 saaren väkiluku oli 83 314. Mansaaren alkuperäistä kelttiläistä väestöä kutsutaan mankseiksi. He muodostavat nykyisin saaren vähemmistön, sillä Mansaaren asukkaista vain 38 069 (47,6 %) henkilöä on syntynyt saarella. Saaren muualla syntyneistä asukkaista 29 785 (37,2 % koko väestöstä) oli syntynyt Englannissa, 2 707 (3,4 %) Skotlannissa. Kanaalisaarien ja EU:n ulkopuolella syntyneitä oli 3 434, eli 4,3 % väestöstä. Kansallisuudeltaan suurin osa ilmoitti vuonna 2006 olevansa brittejä (75 104), iiriläisiä oli 1 966, muita eurooppalaisia 1 077 ja aasialaisia 837. Kadijivka
Kadijivka (; ennen 13.5.2016:ta "Stah’anov" () tai "Stahanov" ()) on teollisuuskaupunki Luhanskin alueella Itä-Ukrainassa, 63 kilometriä Luhanskista länteen. Vuonna 2013 siellä oli noin 77 500 asukasta. Kadijivkan kaupunkipiirin (91 962 as.) alueeseen kuuluvat myös Almaznan (4 325 as.) ja Irminon (10 044 as.) kaupungit.
1800-luvulla (1814) paikkakunnalle perustettiin hiilikaivostaajama Kadijivka (Кадіївка). Tälle myönnettiin kaupungin asema vuonna 1932. Sodan aikana (1937–1943) kaupunki kulki vähän aikaa nimellä Serho (Серго), mutta sitten aiempi nimi palautettiin. Nimen Stahanov kaupunki sai neuvostovallan aikana vuonna 1978 kuuluisan, tuolloin edesmenneen neuvostoliittolaisen työn sankarin, kaivosmies Aleksei Stahanovin (1905-1977) muistoksi. Stahanov oli elokuussa 1935 tehnyt kaupungin kaivoksessa tuotantoennätyksen hiilen kaivamisessa. Tästä sai alkunsa neuvostotyön tuottavuutta kohottamaan pyrkinyt stahanovilainen liike. Vuonna 2016 Ukrainan parlamentti palautti paikkakunnan alkuperäisen nimen 12. toukokuuta 2016 julkaistulla säädöksellä, joka astui voimaan seuraavana päivänä. Hanti-Mansia
Hanti-Mansia on muuttunut erityisesti öljylöytöjen jälkeisen muuttoliikkeen johdosta maaseutuvaltaisesta syrjäseudusta vahvasti kaupungistuneeksi, muualta lähtöisin olevan väestön ja heidän alueella syntyneen jälkipolven varaan rakentuneeksi teollisuusalueeksi. Väkiluku on kasvanut yli 16-kertaiseksi runsaassa 80 vuodessa eli vuosien 1939 ja 2010 välillä. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Hanti-Mansian asukasluku on 1 532 243 (2010) ja väestötiheys on 2,9 as./km². Otto von Sadovszky
Otto von Sadovszky on antropologian professori California State Universityssä. Hän on tullut tunnetuksi siitä, että hän väittää todistaneensa suomalais-ugrilaisten kielten hantin ja mansin sukulaisiksi 80 prosentille kielistä, joita on käyttänyt 19 intiaaniheimoa Kaliforniassa. Hän todistelee sukulaisuutta 10 000 erilaisella sanallisella ja kieliopillisella piirteellä. Kyseiset intiaanikansat asuivat Kalifornian rannikolla Montereystä Bodega Bayhin ja Sacramentoon ynnä San Joaquinlaaksoon. Vinnytsjan alue
Vinnytsjan alueen suurimmat, yli 15 000 asukkaan kaupungit olivat (vuoden 2017 alun asukaslukuarvioineen): Vinnytsja (372 672 as.), Žmerynka (34 698 as.), Mohyliv-Podilskyi (31 238 as.), H'milnyk (28 120 as.), Haisyn (25 786 as.), Kozjatyn (23 916 as.), Ladyžyn (22 634 as.), Kalynivka (18 987 as.), Bar (16 236) ja Tultšyn (15 274 as.). 
Aluehallintoa varten Vinnytsjan alue oli vuonna 2012 jaettu 27 piiriin ja kuuteen alueellisesti merkittävään, aluehallinnon alaiseen kaupunkiin. Kaikkiaan alueella oli tälläin 18 kaupunkia, 29 kaupunkityyppistä taajamaa ja 1 466 kylää. Mantsinsaari
Ennen toista maailmansotaa saari kuului Suomelle osana Salmin kuntaa. Suomelle kuuluessaan saarella oli kolme kylää ja 1 750 asukasta. Suurin kylistä oli saaren pohjoispäässä sijainnut Peltoinen, jossa oli noin 815 asukasta vuonna 1939 eli noin puolet saaren väestöstä. Peltoisen kylän eteläpuolella sijaitsivat Oritselän kylä (310 asukasta) ja saaren eteläpäässä Työmpäisen kylä (400 asukasta). Saaren väestö harjoitti elinkeinoinaan pääasiassa maataloutta ja kalastusta. Mantsinsaarelle ei johtanut siltaa vaan sinne oli lossiyhteys Lunkulansaaresta, josta oli siltayhteys mantereelle. Mantsinsaaren lossirannassa oli 1 120 metriä pitkä laituri. Lisäksi kesäisin oli säännöllinen laivayhteys Salmin kirkonkylään, Pitkärantaan, Sortavalaan ja Valamoon. Manksit
Vuoden 2006 väestönlaskennan mukaan Mansaarella asui 80 058 asukasta, joista 47,6 % oli syntynyt Mansaarella. Tässä väestönlaskennassa manksia ei tarjottu erillisenä vaihtoehtona etnistä taustaa kysyttäessä, vaan heidät luettiin britteihin. Vuoden 1981 väestönlaskennassa 73 % asukkaista eli noin 47 000 henkilöä ilmoitti olevansa mankseja. Mansaarella on ollut useita nationalistisia liikeitä, kuten Mec Vannin, jotka tavoittelevat Mansaarelle suurempaa itsehallintoa tai jopa itsenäisyyttä. Hantin kieli
Hantien perinteistä asuinaluetta ovat Objoen keski- ja alajuoksu Narymista Salehardiin sekä Irtyšin alajuoksu sivujokineen. Hallinnollisesti alue käsittää suurimman osan Tjumenin alueeseen kuuluvasta Hanti-Mansian autonomisesta piirikunnasta, Jamalin Nenetsian lounaisosan sekä Tomskin alueen luoteisosassa sijaitsevat Aleksandrovskojen ja Kargasokin piirit. Asipovitšy
Asipovitšy () eli Osipovitši () on pienehkö kaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnassa, pääkaupunki Minskin ja maan toiseksi suurimman kaupungin Homelin (Gomel) välisen junanradan varrella. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa 32 543. Asipovitšyn hallintopiiri (52 447 as.) pitää kaupungin ja ympäröivän maaseudun ohella sisällään myös kaksi pientä kaupunkimaista taajamaa: Tatarka (771 as.) ja lasitehdaspaikkakunta Jelizava (2 672 as.). Hanti-Mansia
Piirikunnan talous perustuu maaöljyn ja maakaasun tuotantoon ja jalostukseen. Hanti-Mansia on yksi Venäjän suurimmista öljyntuotantoalueista. Venäjän suurimpiin öljy-yhtiöihin kuuluva Lukoil sai nykyisen nimensä 1991 kolmen Hanti-Mansian kaupungin ympäristöön sijoittuneen paikallisen öljy-yhtiön mukaan (Langepasneftegaz, Uraineftegaz ja Kogalymneftegaz). Maan neljänneksi suurimman öljyntuottajan Surgutneftegazin päätoimipiste on yhä öljykaupunki Surgutissa. Myös muilla viiteen suureen kuuluvilla öljy-yhtiöllä eli Rosneftillä, TNK-BP:llä ja Gazprom Neftillä on toimintaa Hanti-Mansian alueella, joka tuottaa 51 prosenttia Venäjän ja 5 prosenttia koko maailman maaöljystä. Antakya
Muslimit valloittivat Antiokian vuosina 637–638, johon mennessä useat eri katastrofit kuten maanjäristykset olivat vähentäneet kaupungin merkitystä huomattavasti. Arabit nimesivät kaupungin Antakiyaksi ja muslimivallan aikoihin myös alueen strateginen ja taloudellinen merkitys muuttui. Muslimivaltakunnat keskittyivät pikemminkin Syyrian sisäosiin, Iraniin ja Arabian niemimaahan kuin Välimeren rannikkoon. Lisäksi kaupungin sijainti uudella rajavyöhykkeellä teki sen alttiiksi jatkuville hyökkäyksille. Bysantin valtakunta valloitti kaupungin ja piti sitä hallussaan vuosina 969–1084 ja ristiretkeläiset vuosina 1098–1268. Samaan aikaan Aleppo peri Antakyan entisen aseman alueen taloudellisena keskuksena kauppareittien siirtyessä turvallisempaan sisämaahan. Mamelukit hallitsivat kaupunkia vuosina 1268–1517 ja heitä seurasi Osmanien valtakunta vuoteen 1918 saakka. Osmanien valtakunnassa Antakya muodosti vain pienen alueellisen hallinnon keskuksen. Kaupunki oli oma piirikuntansa ("qadha") Aleppon maakunnassa ("sanjak", myöhemmin "vilayet"). Maanjäristykset tekivät lopulta Orontesjoen purjehduskelvottomaksi ja alueen pääasialliseksi satamaksi nousi Antakyan sijaan İskenderun.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen ympärysvallat loivat Alexandrettan sanjakin. Vuonna 1935 Antakya oli sanjakin suurin kaupunki ja asukkaita siellä oli noin 34 000. Noin 58 % kaupungin asukkaista oli etnisiä turkkilaisia, mikkä oli enemmän kuin etnisesti monimuotoisen alueen muissa kaupungeissa. Kaupungista tuli turkkilaisen kansallismielisyyden keskus alueella, jonka asema ensimmäisen maailmansodan jälkeen oli epäselvä. Kesällä 1938 turkkilainen väestö julisti alueen itsenäiseksi Hatayn tasavallaksi, joka liitettiin seuraavana vuonna Turkkiin. Osana Turkkia Antakya on jälleen kohonnut alueellisen keskuksen asemaan. Kaupunki on hyötynyt esimerkiksi sen lähialueiden elpyneestä maataloudesta alueen maanjäristysten luomien soiden kuivattamisen jälkeen. Tätä kautta kaupunkiin on syntynyt maataloustuotteiden jalostuksen teollisuutta. Kaupunki on myös kaupan keskus lähialueen asukkaille. Mežduretšenski
Taajama sijaitsee historiallisesti obinugrilaisten mansien asuinalueella Konda-joen äärellä. Sittemmin neuvostoaikana taajamaan rakennettiin Konda-joen satama, etelästä saapuvan radan pääteasema (Ustje-Aha, Устье-Аха) ja Tjumeniin johtavan öljyn siirtoputken pumppausasema. Vuoden 1995 alkupuolesta lähtien tämä nykyään 11 058 (2010) asukkaan kaupunkityyppinen taajama on toiminut nyt 34 494 asukkaan Kondan piirin hallintokeskuksena. Annecy
Annecyn asukasmäärän kehitys
Annecyssa on kaksi korkea-asteen oppilaitosta:Annecy on moottoritie A41:n (E712) varressa, joka yhdistää Geneven ja Lyonin. Myös Italiaan on hyvät kulkuyhteydet Mont Blancin alittavan tunnelin kautta. Rautatieasemalta lähtee tavallisia- ja TGV-junia. TGV-junat saavuttavat kuitenkin huippunopeutensa vasta Lyonissa tai Mâconissa. Kaupungissa on myös lentokenttä, jolta lähtee useita päivittäisiä vuoroja Pariisin Orlyn lentoasemalle. Bussit ovat Annecyn ainoa julkisen liikenteen muoto. Langepas
Langepas () on kaupunki on kaupunki Hanti-Mansian piirikunnan Nižnevartovskin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Obin varrella 545 kilometriä Hanti-Mansijskista itään. Kaupungin kautta kulkee Surgutin ja Nižnevartovskin välinen rautatie (Langepasin asema). Asukkaita on 41 800 (vuonna 2008). Mäntyharju
Vuoden 2017 lopussa Mäntyharjulla oli 6 054 asukasta, joista 3 754 asui taajamissa, 2 249 haja-asutusalueilla ja 51 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Mäntyharjun taajama-aste on 62,5 %. Mäntyharjun taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Mäntyharjun asemanseutuun, jossa oli vuoden 2017 lopussa 3 754 asukasta. Mežduretšenski
Mežduretšenski () on kaupunkityyppinen taajama Venäjän Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan lounaisosassa, Obin sivujoki Irtyšin läntisen sivuhaaran Kondan etelärannalla. Taajama sijaitsee linnuntietä noin 233 kilometriä piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijskista lounaaseen. Hanti-Mansia
Hanti-Mansia on tunnettu muun muassa siellä järjestetyistä shakin ja ampumahiihdon kansainvälisistä kilpailuista. Vuonna 2010 siellä järjestettiin 39. shakkiolympialaiset. Sants-Montjuïc
Sants-Montjuïc on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Se sijaitsee kaupungin eteläosassa ja siihen kuuluvat laaja Montjuïc-kukkula sekä Sants, joka oli aikanaan oma kaupunkinsa. Vuoden 2005 väestönlaskennassa alueella oli 177 636 asukasta. Hanti-Mansia
Öljyputkien tai niiden liitosten pettämisen johdosta alueella tapahtuu lukuisia erisuuruisia öljyvahinkoja vuosittain. Vuotojen kokonaismääräksi vuonna 2000 arvioitiin Hanti-Mansiassa yli 1,5 miljoonaa tonnia vuodessa. Sittemmin arvioita putkistoista valuvan öljyn määrästä on selvästi suurennettu. Vuotoja tapahtuu runsaasti erityisesti öljyn tuotantoyhtiöiden paikallisista putkistoista ennen kansallisen öljyputkiyhtiö Transneftin maanlaajuista ja valvotumpaa siirtoputkistoa, joka sekin on osavastuussa vahingoista. Vuodot johtuvat osaltaan ikääntyneistä, huonoon kuntoon päässeistä siirtoputkista, joita on erityisesti Länsi-Siperiassa. Petrokemian teollisuus ja erityisesti saastuminen muuttaa erityisesti alkuperäisväestön elinpiiriä, koska kalastus, metsästys, marjastus ja poronhoito ovat riippuvaisia luonnonoloista. Osa luontoon päässeestä öljystä jatkaa kulkuaan mereen saakka. Ympäristöjärjestö Greenpeacen mukaan Pohjoiseen jäämereen valuu Ob-jokea pitkin Hanti-Mansiasta ja Jamalin Nenetsiasta noin 125 000 tonnia öljyä vuosittain. Hanti-Mansia
Hanti-Mansia kuuluu pääasiassa Länsi-Siperian alankoon, vain alueen länsiosa kuuluu Uralvuoristoon. Vuoriston korkein huippu Narodnaja (1 895 metriä) sijaitsee Hanti-Mansian luoteisrajalla. Tärkein joki on Ob; sen merkittävimpiä sivujokia Hanti-Mansiassa ovat Severnaja Sosva, Irtyš, Bolšoi Jugan ja Vah. Irtyšin alajuoksun sivuhaaroista piirikuntaan osuu Konda. Ljantor
Paikkakunnalla oli jo vuonna 1932 Pim-niminen kalastajakylä. 1967 sinne perustettiin geologiaan ja öljynporaukseen keskittyvä asuinalue, joka nimettiin vuonna 1978 Ljantorskiksi. Se sai 1980 kaupunkityyppisen taajaman statuksen. Ljantorin kaupunki siitä muodostettiin 1992. Nykyisessä Hanti-Mansian aluehallinnossa se on laajan, Surgutin piirin (113 515 as.) alaisuudessa toimiva kaupunki, jossa vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan asui 38 992 henkeä. Mäntymäki
Kunnallissairaalantien varteen rakennettiin 1940-luvun loppupuolella kaksi- ja kolmekerroksisia harjakattoisia vuokrakerrostaloja, osittain hätäasuntotuotantona asuntopulan nopeaksi avuksi. Nykyajan vaatimuksista jälkeen jääneet ja remonteista huolimatta ankeiksi koetut TVT Asunnot Oy:n talot päätettiin toukokuussa 2017 vähitellen purkaa. Seuraavan 15 vuoden aikana rakennetaan tilalle uusia vuokrataloja, jolloin Kunnallissairaalantie 36–52:n alueen väkimäärä kasvaa kolmesta sadasta lähelle tuhatta henkeä. Hantsavitšy
Rautatieasema "Gantsevitši" sijaitsee keskustan tuntumassa; kaupungin kautta kulkee päivittäin useita henkilöliikenteen junia. Hallintopiirissä on muitakin Valko-Venäjän rautateiden Baranavitšy–Luninets -rataosuuden seisakkeita tai asemia. Hanty-Mansijskin lentoasema
Lentoasema on Hanti-Mansian tärkeimpiä, joskin piirikunnan kahden suurimman öljyteollisuuskaupungin lentoasemien matkustajamäärät ovat 2010-luvulla olleet piirikunnan pääkaupunki Hanty-Mansijskin lentoasemaa suurempia (Surgutin ja Nižnevartovskin lentoasema). Vuonna 2011 Hanty-Mansijskin lentoaseman kautta kulki kaikkiaan 240 298 lentomatkustajaa. Hanti-Mansia
Piirikuntaan saapuu etelästä kolme rautatielinjaa. Näistä merkittävin on itäisin rata, joka saapuu Tjumenista Tobolskin kautta Surgutiin ja jatkaa sieltä koilliseen Ult-Jaguniin, ja edelleen pohjoiseen Kogalymiin ja Jamalin Nenetsian suurimpiin taajamiin. Ult-Jagunista lähtee sivurata itään Nižnevartovskiin. Rautatielinjoista keskimmäisin saapuu Jekaterinburgin suunnalta Jegoršinon kautta ja ulottuu vain Kondan äärellä sijaitsevaan Mežduretšenskin taajamaan (asema Ustje-Aha). Rautatielinjoista läntisin saapuu Jekaterinburgin suunnalta Serovin ja Ivdelin kautta Sovetskiin ja Njaganiin ja edelleen Obille (Priobjen pääteasema). Hanti-Mansia
Alueen historiallinen nimitys on Jugra. Nestorin kronikassa mainitaan, että vuonna 1096 pohjoisten maiden tuntemattomat "jugra"-kansat (hantit) ja vogulit (mansit) kohtasivat alueelle tulleet venäläiset tutkimusmatkailijat. Kertomus mainitsee myös samojedit (nenetsit). 1200- ja 1300-luvun kertomukset novgorodilaisten retkistä Jugran alueelle kertovat soopeli-, kärppä-, naali- ja oravaturkisten keruusta. Nämä olivat aikansa ylellisyystuotteita myös Moskovan Venäjällä. Tjumenin alue
Tjumenin alueen (vain eteläinen ydinalue) asukasluku oli 1 340 608 (2010) ja asukastiheys 8,3 as./km². Alueen suurin kaupunki on Tjumen (581 907 as.). Muita kaupunkeja ovat Tobolsk (99 694 as.), Išim (65 243 as.), Jalutorovsk (36 493 as.) ja Zabodoukovsk (25 647 as).
Tjumenin ydinalueen pohjoispuolella sijaitsevat Hanti-Mansia (1 532 243 as.) ja Jamalin Nenetsia (522 904 as.) mukaan lukien Tjumenin alueen asukasluku oli 3 395 755 ja asukastiheys 2,9 as./km² (2010).Tjumenin alue on yksi Venäjän federaation alueista (subjekti) ja sen pääkaupunki on Tjumen. Tjumenin alueeseen kuuluvat myös alueen pohjoispuolella sijaitsevat Hanti-Mansian ja Jamalin Nenetsian autonomiset piirikunnat, mutta ne ovat myös suoraan Venäjän federaation alueita (subjekteja) eli federaation hallinnossa ne ovat tasavertaisia Tjumenin alueen kanssa. Irtyš
Irtyšin lähdejoki Kara-Irtyš (Musta Irtyš) saa alkunsa Altailta Kiinan Xinjiangin autonomiselta alueelta. Sieltä joki virtaa Kazakstanin koillisosaan, jossa se kulkee Öskemenin vesivoimalan tekoaltaan kautta. Irtyš jatkaa Venäjän puolelle, jossa se kulkee miljoonakaupunki Omskin kautta ja lopulta laskee Hantien ja mansien autonomisen piirikunnan pääkaupungin Hanty-Mansijskin luoteispuolella Obiin (1162 km Obin suulta yläjuoksulle). Hanti-Mansia
Alue siirtyi Siperian kaanikunnalta Moskovan Venäjän valtapiiriin 1500-luvun lopun ja 1600-luvun alkupuolen aikana Stroganovien kauppiassuvun rahoittaman kasakkajoukon valloittamana. Manzhouli
95% alueen väestöstä on han-kiinalaisia, loput mongoleja ja matsuja sekä määrältään vähälukuisempia vähemmistökansallisuuksia. Haningen kunta
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Östorp och Ådranin taajamassa on 244 asukasta, ja se kuuluu pääosin Huddingen kuntaan. Masty
Masty () eli Mosty (; ; ) on pieni kaupunki ja samanniminen piiri Hrodnan alueella Valko-Venäjän länsiosissa. Kaupungin väkiluku on 16 500 ja koko piirin 34 900. Hanty-Mansijsk
Kaupungissa pelattiin myös vuoden 2010 shakkiolympialaiset sekä shakin maailmancup vuosina 2005 ja 2007. Hantin kieli
Hanti kuuluu suomalais-ugrilaisten kielten ugrilaiseen ryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat mansi ja unkari. Hantia ja mansia kutsutaan puhuma-alueensa mukaan obinugrilaisiksi kieliksi. Obinugrilaisten ja unkarilaisten esivanhemmat lienevät eronneet toisistaan ensimmäisen vuosituhannen alkupuolella eaa. Hanti-Mansia
Ob sivujokineen muodostaa historiallisestikin tärkeän liikenneväylän laivoille ja pienemmille aluksille. Yleiset tieyhteydet kattavat vain osan piirikunnasta, jossa on laajoja erämaita tieyhteyksien ulottumissa. Useisiin pienempiin syrjäkyliin johtaa vain vaatimaton kärrypolku tai talvitie tai sinne ei ole tietä lainkaan; jokia pitkin tapahtuva huoltoliikenne on erityisen merkittävää. Mustamännistö
Mustamännistö on Hyvinkäällä sijaitseva omakotitalovaltainen kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin keskustan itäpuolella rajoittuen pohjoisessa Sahanmäkeen ja etelässä Tanssikallioon. Mustamännistön asukasluku on noin 5 000. Hanty-Mansijsk
Vuonna 2008 hyväksytyn Venäjän rautateiden pitkänajan strategiaohjelman mukaan uusi, sosiaalisesti tärkeänä pidetty rautatieyhteys pyritään aikavälillä 2016–2030 rakentamaan Hanty-Mansijskiin kaakosta, Neftejuganskin piirin Salymin rautatieasemalta lähtien. Kansk
Kansk () on kaupunki Krasnojarskin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Jenisein sivujoen Kanin varrella 247 kilometriä Krasnojarskista itään. Kaupunki on Kanskin piirin hallinnollinen keskus, mutta ei itse kuulu sen yhteyteen, vaan muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan. Kanskin kautta kulkee Siperian rata (Kansk-Jeniseiskin asema) sekä Novosibirskin ja Irkutskin välinen M53-valtatie. Asukkaita on 97 300 henkeä (vuonna 2009). Hanti-Mansia
Piirikunta rajoittuu pohjoisessa Jamalin Nenetsiaan, idässä Krasnojarskin aluepiiriin, kaakossa Tomskin alueeseen, etelässä Tjumenin alueeseen, lounaassa Sverdlovskin alueeseen ja lännessä Komin tasavaltaan. Hantit
Hanti ja mansi eli voguli kuuluvat obinugrilaisiin kieliin, jotka ovat pieniä pohjoisia kieliä. Suomalais-ugrilaisessa kieliperheessä heidän lähimpiä sukulaisiaan ovat unkarilaiset. Surgut
Surgut () on Hanti-Mansian autonomisen piirikunnan suurin kaupunki ja Venäjän tärkeimpiä öljyntuotannon keskuksia. Se sijaitsee Länsi-Siperian alangolla Objoen varrella. Vuonna 2010 kaupungin asukasluku oli 306 675. Hanty-Mansijsk
Kaupunki sijaitsee Obin mahtavan Irtyš-haaran suulla. Joet toimivat yhä tärkeänä liikenneväylänä piirikunnassa. Kaupungissa on keskeinen matkustajasatama ja useita tavaraliikenteen laitureita. Kaupunkiin johtaa maantie Tobolskista Pyt-Jahin kautta. Rautatieyhteyttä ei ole; lähin rautatieasema on idässä Pyt-Jahissa noin 250 kilometrin päässä. Vuonna 2004 Hanty-Mansijskin kohdalle valmistui Irtyšin ylittävä 1 315,9 metriä pitkä silta. Kaupungista on tieyhteys myös Njaganiin lännessä, mistä voi jatkaa maanteitse miljoonakaupunki Jekaterinburgiin. Hanty-Mansijskin lentoasema kuuluu piirikunnan keskeisimpiin lentokenttiin. Jugra Hanty-Mansijsk
Jugra Hanty-Mansijsk () on venäläinen jääkiekkoseura, joka on kotoisin Hanty-Mansijskista, Hanti-Mansian autonomisesta piirikunnasta Länsi-Siperiasta. Seura siirtyi kaudeksi 2010–2011 KHL:ään. Kauden 2017-2018 päätteeksi seura tiputettiin KHL:stä pois. Tällä hetkellä seurta pelaa VHL-liigassa ja toimii KHL-joukkue Avangard Omskin yhteistyöseurana. Hebei
Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Hebein alueella asui yhteensä 71,854 miljoonaa ihmistä. Väestöntiheys vaihtelee voimakkaasti alueittain pohjoisen vuoristoalueiden ja lännen maatalousalueiden Pohjois-Kiinan tasangon välillä. Vuonna 2006 62 % alueen väestöstä asui maaseudulla. Suurin osa Hebein asukkaista on etnisiä han-kiinalaisia. Vähemmistöt muodostavat noin 4 % maakunnan väestöstä. Suurin etnisistä vähemmistöistä ovat mantšut ja heistä suuri osa asuu Chengden prefektuurissa pohjoisessa. Muita vähemmistöjä olivat hui-kiinalaiset ja mongolit. Kamensk-Šahtinski
Kamensk-Šahtinski () on Etelä-Venäjällä Rostovin alueella Donetsin etelärannalla sijaitseva teollisuuskaupunki. Ukrainan Luhanskin alueen rajalle on noin 30 kilometrin matka. Vuonna 2010 kaupunkipiirissä oli 95 306 asukasta. Vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan varsinaisen Kamensk-Šahtinskin kaupungin väkiluku oli 75 632, kun koko 98 232 kaupunkipiirissä oli 98 232 asukasta. Kaupunkipiiriin kuuluivat tällöin myös "Zavodskoi"n (Заводской, 8 962 as.) ja "Lihovskoi"n (Лиховской, 13 638 as.) kaupunkityyppiset taajamat. Hanti-Mansia
Hanti-Mansian alue oli osa Pietari Suuren vuonna 1708 perustamaa laajaa Siperian kuvernementtiä. Hanti-Mansia
Venäjän tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 Hanti-Mansian osuus Venäjän bruttokansantuotteesta oli 1 976,2 miljardia Venäjän ruplaa, mikä muodosti 5,3 prosentista koko Venäjän bruttokansantuotteesta (37 398,5 mrd. RUB). Laskennallinen BKT henkeä kohti on piirikunnassa Venäjän korkeimpia ja vuonna 2010 se oli lähes 31 600 EUR vuodessa (493 % maan keskiarvotasosta 6 413 EUR).