Missä Egeanmeren saaret sijaitsevat?
Egeanmeren saaret
Egeanmeren saaret sijaitsevat Manner-Kreikan itäpuolella Manner-Kreikan ja Vähän-Aasian (Turkin) välissä. Egeanmeren ja koko Kreikan suurimmat saaret ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei kuitenkaan aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi kokonsa puolesta myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Egeanmeren muut pienemmät saaret on vanhastaan jaettu kahteen ryhmään, merialueen keskelle kehämäisesti sijoittuviin Kykladeihin ("Kykládes") sekä eri puolilla näiden ympärillä hajanaisesti sijaitseviin Sporadeihin ("Sporádes"). Nykyään Sporadeilla viitataan kuitenkin yleensä lähinnä Pohjoisiin Sporadeihin. Egeanmeren saaret
Egeanmeren saaret (; ) on joukko Kreikalle kuuluvia saaria Egeanmeressä ja yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Laajasti ottaen Egeanmeren saariin voidaan lukea myös Turkille kuuluvat Egeanmeressä sijaitsevat saaret, joista suurimmat ovat Imbros (Gökçeada) ja Tenedos (Bozcaada). Kreikka
Kreikan saariston suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos, Ródos, Chíos, Kefaloniá ja Korfu. Saaret jaetaan ylätasolla Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitseviin Egeanmeren saariin ja Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla sijaitseviin Jooniansaariin. Egeanmeren saaristo jakaantuu edelleen alisaariryhmiin, jotka ovat Kykladit, Dodekanesia, Argo-Saroniset saaret, Pohjoiset Sporadit ja Pohjoisen Egean saaret. Kreetaa ja Euboiaa ei aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Kreikan maantieteelliset alueet
Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Korkeimmat vuoret ovat Samothrákin Sáos ja Sámoksen Kérkis. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Lesboksen Mytilíni, Chíoksen kaupunki ja Kosin kaupunki. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Hallinnollisesti saaret jakautuvat useaan alueeseen. Kreikan maantiede
Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Kreikan maantiede
Kreikan merialueet ovat Välimeren osia. Merkittävin on Egeanmeri, joka sijaitsee Manner-Kreikan ja Vähä-Aasian välissä. Se liittyy eteläosassaan muuhun Välimereen ja koillisosassa Mustaanmereen. Egeanmeren pinta-ala on noin 215 000 neliökilometriä. Meren pituus pohjois-eteläsuunnassa on noin 610 kilometriä ja leveys itä-länsisuunnassa noin 300 kilometriä. Egeanmeren länsi- ja pohjoisrannikko sekä useimmat saaret kuuluvat Kreikkaan, ja itärannikko Turkkiin. Meren pohjoisosaa kutsutaan Traakianmereksi, itäosaa Ikaríanmereksi, länsiosaa Myrtóonmereksi ja eteläosaa Kreetanmereksi. Itäosassa Peloponnesoksen niemimaan ja Keski-Kreikan välissä sijaitsee Saroninlahti. Egeanmeressä sijaitsevat Egeanmeren saaret. Egeanmeri
Egeanmeri eli "Aigeianmeri" (, ) on Balkanin niemimaan ja Vähän-Aasian välissä sijaitseva saarekas Välimeren osa. Se liittyy Mustaanmereen Dardanellien, Marmaranmeren ja Bosporinsalmen kautta. Egeanmeren saaret kuuluvat Kreikalle muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Meri on Kreikan merkittävin merialue Joonianmeren ohella. Kreikan saaret
Kreikan saaria on eri arvioiden mukaan yhteensä noin 1 400–6 000, riippuen saaren koolle asetetusta kriteeristä. Saaret voidaan jakaa kahteen pääryhmään: Egeanmeren saariin, jotka sijaitsevat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sen ja Vähän-Aasian rannikon välissä, sekä Jooniansaariin, jotka sijaitsevat Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla. Kreikan saaret
Egeanmeren saaret jaetaan edelleen seitsemään alisaariryhmään, jotka ovat Pohjoisen Egean saaret, (Pohjoiset) Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia, sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret. Kreikan suurin saari Kreeta sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja osa Kreetan alueen saarista tarkemmin ottaen Egeanmeren sijasta Libyanmeressä saaren eteläpuolella. Lisäksi osa Dodekanesian itäisimmistä saarista Ródoksen itäpuolella sijaitsee Egeanmeren ulkopuolisella itäisellä Välimerellä.
Egadisaaret
Egadisaaret sijaitsevat noin kuuden kilometrin päässä Sisiliasta länteen. Kaikki saaret ovat vuoristoisia. Korkein kohta on Marettimon saarella sijaitseva Monte Falcone (686 m). Holoseenikaudella Välimeren ollessa matalampi Egadisaaret kuuluivat Sisilian saareen. Ágios Minás (saari)
Ágios Minás () on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään ja tarkemmin Foúrnoin saariin. Saaren pinta-ala on 2,343 neliökilometriä ja asukasluku 3 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ágios Minás kuuluu Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Etelä-Egean saaret
Etelä-Egean saaret () eli Etelä-Egean saarten alue (Περιφέρεια Νοτίου Αιγαίου, "Periféreia Notíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ermoúpoli. Dodekanesia
Dodekanesia (, ”Kaksitoista saarta”; ; ) on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosissa. Dodekanesian saarista käytetään myös nimitystä Eteläiset Sporadit (Νότιες Σποράδες, "Nóties Sporádes"). Useimmat saarista sijaitsevat lähellä Turkin rannikkoa. Límnos
Límnos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin sen itäisimpiin saariin eli Itäisiin Sporadeihin. Sen lähimmät saaret ovat Samothráki ja Turkille kuuluva Imbros koillisessa sekä Ágios Efstrátios lounaassa. Kauempana luoteessa on Chalkidikí ja Athoksen niemimaa, kaakossa Lesboksen saari. Kreikka
Kreikka jaetaan perinteisesti yhdeksään historiallis-maantieteelliseen alueeseen. Nämä ovat Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia, Traakia eli Länsi-Traakia, Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Näitä alueita ei tule sekoittaa osin samannimisiin hallinnollisiin alueisiin. Kreikan maantieteelliset alueet
Egeanmeren saaret Välimeri
Välimeren rannikkovaltiot ovat myötäpäivään tarkasteltuna: Espanja, Ranska, Monaco, Italia, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Albania, Kreikka, Turkki, Syyria, Libanon, Israel, Egypti, Libya, Tunisia, Algeria ja Marokko. Välimeren saarivaltioita ovat Malta ja Kypros. Lisäksi Välimeren rannikolla sijaitsevat Ison-Britannian hallinnassa oleva Gibraltar Atlantin ja Välimeren yhtymäkohdassa Espanjan ympäröimänä sekä Gazan kaista Israelin ja Egyptin välissä sekä Espanjan Ceuta ja Melilla Marokon ympäröiminä. Aatami etsii Eevaa
Sarja kuvattiin Gyalín saarella, joka sijaitsee Egeanmeressä Kosin eteläpuolella. Saari esitettiin ”autiona paratiisisaarena”, mutta todellisuudessa se ei ole asumaton ja suuren osan siitä täyttää suurikokoinen avolouhos. Vega (saaristo)
Vegan saaristo sijaitsee Norjan länsirannikolla hieman pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Saaristo on muodostunut tuhansista saarista, jotka kohoavat matalasta merestä. Saaristoon kuuluu noin 6 500 saarta, luotoa ja karia. Niistä selvästi suurin on Vegan saari, joka sijaitsee 10 kilometrin päässä mantereelta. Ikaría
Ikaría sijaitsee Egeanmeren itäosassa, tarkemmin saaren mukaan Ikaríanmereksi kutsutulla merialueella. Sen lähimmät saaret ovat Foúrnoi-saaret ja Sámos sen itäpuolella, Pátmos kaakkoispuolella sekä Mýkonos kaueampana lännessä. Ikaría on vuoristoinen ja sen läpi kulkee pituussuunnassa vuorijono, joka on jyrkempi saaren eteläpuolella ja loivempi pohjoispuolella.
Ikaríalla on radioaktiivisia kuumia lähteitä, joissa ihmiset ovat käyneet vuosisatojen ajan. Lähteissä käydään yhä rentoutumassa ja hakemassa parantumista. Kýthnos
Kýthnos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se kuuluu Kykladien luoteisimpiin saariin. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Kéa pohjoispuolella ja Sérifos eteläpuolella. Punainenmeri
Punaisessameressä on useita pieniä saaria, jotka muodostavat saaristoja. Näihin kuuluvat Dahlakin saaristo Eritrean rannikolla, Hanish-saaret Jemenin ja Eritrean välissä sekä Farasan-saaret Saudi-Arabian rannikolla. Myös meren pohjoispäässä, Siinain niemimaan kärjen tuntumassa on lukemattomia pieniä saaria, joiden välissä on koralliriuttoja. Skántzoura
Skántzoura sijaitsee Egeanmeressä Alónnisoksen ja Skýroksen saarten välissä. Alónnisoksen ja Skántzouran välissä sijaitsevat puolestaan pienemmät Adelfoín saaret sekä Peristéra. Skántzouran ympärillä on joukko pienempiä saaria ja kareja. Agathonísi
Agathonísi sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Sámos pohjoispuolella, Arkoí ja Leipsoí lounaispuolella ja Farmakonísi eteläkaakossa. Etäisyys Turkin rannikkoon idässä on noin 20 kilometriä. Egeanmeren kulttuurit
Kykladinen kulttuuri oli Egeanmeren alueen kulttuureista varhaisin. Sen alku sijoitetaan noin vuoteen 3200 eaa., mutta sillä oli jo neoliittisen kivikauden edeltäjiä. Kulttuuri vaikutti Kykladien saarilla, jotka sijaitsevat Egeanmeren saariston eteläisissä keskiosissa. Merenkurkku – Höga kusten
Höga kusten / Merenkurkun saaristo on kaksiosainen Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Siihen kuuluu Merenkurkun saaristo Suomen länsirannikolla Vaasan lähistöllä, ja Höga kustenin rannikko sitä vastapäätä Ruotsin puolella. Uloimmilta saarilta on matkaa Ruotsiin vain 25 kilometriä. Astakidonísia
Astakidonísia () on pieni Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Dodekanesiaan kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saariryhmän saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ródos
Ródos on yksi Dodekanesian saariryhmän kahdestatoista pääsaaresta. Se on saariryhmän saarista suurin ja Kreikan saarista neljänneksi suurin Kreetan, Euboian ja Lesboksen jälkeen. Ródos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä ja on sen itäisin saari. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Sými pohjoispuolella, Alimiá ja Chálki länsipuolella sekä Kárpathos lounaispuolella. Turkin rannikko sijaitsee saaren pohjoispuolella, ja etäisyys sinne on noin 18 kilometriä. Egeanmeri
Egeanmeren pohja muodostuu mereen vajonneesta ylätasangosta, jonka vuorenhuiput muodostavat Egeanmeren saariston. Koko Egeanmeren alue on maanjäristysherkkää aluetta. Merialueen alla on oma pieni mannerlaatta, Egeanmeren laatta. Se puristuu yhdessä sen itäpuolella sijaitsevan Anatolian laatan kanssa toisiaan lähestyvien Afrikan ja Euraasian laattojen väliin. Afrikan laatta työntyy Egean laatan alle Kreetan eteläpuolella, kun taas Egean laatan ja Euraasian laatan kontaktialue on merialueen pohjoisosissa. Antíparos
Antíparos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Páros itäpuolella ja Despotikó lounaispuolella. Antíparoksen ja Pároksen erottaa toisistaan noin 1,1 kilometriä leveä salmi. Egeanmeren laatta
Egeanmeren laatta (myös "Egean/Aigeian (meri)laatta", "Helleeninen laatta") on pieni mannerlaatta Egeanmeren alueella Kreikan ja Turkin välissä. Laatalla sijaitsevat Egeanmeren ja Egeanmeren saarten pääosan lisäksi Peloponnesoksen niemimaa, Keski-Kreikka ja Kreeta sekä Vähän-Aasian länsiosa. Laatan pohjoispuolella sijaitsee Euraasian laatta, eteläpuolella Afrikan laatta, länsipuolella Adrianmeren laatta ja itäpuolella Anatolian laatta. Thessalia
Kaakkoisosassa Thessaliaan kuuluu Pílion niemimaa, joka rajaa Pagasitikóslahden Egeanmerestä. Niemimaan itäpuolella sijaitsevat Thessaliaan luetut Pohjoisten Sporadien pohjoisimmat saaret, joista suurimmat ovat lännestä itään Skiáthos, Skópelos ja Alónnisos. Saariryhmän pääsaarista eteläisempi Skýros ei kuulu Thessaliaan. Kreikan maantiede
Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä. Agkístri
Agkístri sijaitsee Välimereen kuuluvalla Egeanmerellä Attikan ja Peloponnesoksen niemimaan välissä sijaitsevalla Saroninlahdella. Sen lähin suurempi saari on Aígina, joka sijaitsee noin 6 kilometriä itään. Etäisyys Peloponnesoksesta erkanevalle Méthanan niemelle on noin 4,5 kilometriä. Egean yliopisto
Egean yliopisto () on yliopisto, joka toimii kuudella eri Egeanmeren saarella Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1984. Sporadit
Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista. Aígina
Aígina sijaitsee Egeanmereen kuuluvan Saroninlahden keskellä noin 16 meripeninkulmaa (noin 30 kilometriä) Attikan rannikosta ja Ateenasta lounaaseen. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Agkístri länsipuolella ja Salamis pohjoispuolella. Peloponnesokseen kuuluva Méthanan niemi sijaitsee noin 4,3 meripeninkulmaa (noin 8 kilometriä) lounaaseen. Pohjois-Egean saaret
Hallintoalue käsittää nimensä mukaisesti joukon saaria Egeanmeren pohjoisosassa. Siihen kuuluvat muun muassa Pohjoisen Egean saarten saariryhmän suurimmat saaret Lesbos, Chíos, Sámos ja Límnos. Saariryhmän saarista kaikki, kuten Thásos ja Samothráki, eivät kuitenkaan kuulu hallintoalueeseen. Alueen pinta-ala on 3 836 neliökilometriä ja asukasluku 199 231 (vuonna 2011). Tría Nisiá
Tría Nisiá (, ”Kolme saarta”) on Kreikan kolmen pienen saaren ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee kaakkoisessa Egeanmeressä Astypálaian ja Sýrnan saarten kaakkoispuolella. Saaret ovat Mesonísi (Μεσονήσι), Stefánia (Στεφάνια) ja Plakída (Πλακίδα). Suurimman saaren Plakídan pinta-ala on 0,51 neliökilometriä. Saaret ovat asumattomia (2011). Hallinnollisesti Tría Nisián saaret kuuluvat Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kreikan maantiede
Saariston pääsaariryhmät ovat Egeanmeren saaret Egeanmerellä sekä Jooniansaaret Joonianmerellä. Egeanmeren saaret jaetaan edelleen Pohjoisen Egean saariin, (Pohjoisiin) Sporadeihin, Argo-Saronisiin saariin, Kykladeihin ja Dodekanesiaan, ja niihin luetaan joskus myös Kreikan suurimmat saaret Kreeta ja Euboia pienempine lähisaarineen. Monet saarista ovat suosittuja turistikohteita. Tunnetuimpiin lukeutuvat Kreetan lisäksi muun muassa Korfu, Kos, Ródos ja Santoríni. Pohjois-Egean saaret
Pohjois-Egean saaret () eli Pohjois-Egean saarten alue (Περιφέρεια Βορείου Αιγαίου, "Periféreia Voreíou Aigaíou") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Egean hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Mytilíni. Astypálaia
Astypálaia sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Se on Dodekanesian läntisin saari ja sijaitsee Kykladien ja Dodekanesian saarten puolessa välissä erillään muista saariryhmänsä saarista. Aiemmin se itse asiassa luettiin kuuluvaksi Kykladeihin. Astypálaian lähimmät suuremmat saaret ovat Amorgós luoteispuolella, Anáfi lounaispuolella, Sýrna kaakkoispuolella ja Kos itäkoillisessa.
Astypálaia on jotakuinkin perhosen muotoinen. Vuoristoinen saari muodostuu kahdesta niemimaasta, joiden välillä on kapeimmillaan vain 105 metriä leveä mutta korkea kannas. Saaren leveys on suurimmillaan 18 km ja pituus 13 km pinta-alan ollessa noin 97 km. Saaren rannikko on hyvin rikkonainen ja täynnä lahtia ja pienempiä poukamia. Saaren korkein kohta on Várdia (482 metriä). Saari on huomattavasti muita Dodekanesian pääsaaria harvemmin asuttu. Pagan (saari)
Pagan on yksi Pohjois-Mariaanien saarista Tyynellämerellä. Se sijaitsee Agrihanin etelä- ja Alamaganin pohjoispuolella. Aigeiansisilisko
Aigeiansisilisko ("Podarcis erhardii") on muurisisilisko, joka elää Balkanilla ja Egeanmeren saaristossa. Mantereella sen levinneisyysalue ulottuu Albaniasta, Makedoniasta ja Etelä-Bulgariasta Kreikkaan Koillis-Peloponnesokselle. Se elää useimmilla Egeanmeren saarilla, mutta puuttuu Míloksen saariryhmästä, jonka ainut sisiliskolaji on meloksensisilisko. Egean saaret, Kreeta
NUTS-alue koostuu kolmesta hallinnollisesta alueesta (periferiasta), jotka vastaavat samalla NUTS 2 -alueita: Pohjois-Egean saaret, Etelä-Egean saaret ja Kreeta. Kéa
Kéa sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Itä-Attikan rannikosta ja Soúnion niemestä kaakkoon. Se on Kykladien saariryhmän luoteisin saari. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Kýthnos kaakkoispuolella, Makrónisos länsipuolella Attikan rannikon edustalla, Euboia pohjoispuolella ja Gyáros itäpuolella. Psará
Psará sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren itäosissa. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Antípsara aivan saaren länsipuolella sekä Chíos kauempana idässä ja Lesbos koillisessa. Etäisyys Chíokselle on noin 19 kilometriä. Pohjoisen Egean saaret
Hallinnollisesti suurin osa Kreikan Pohjoisen Egean saarista kuuluu Pohjois-Egean saarten alueeseen. Thásos ja Samothráki kuuluvat Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Farmakonísi
Farmakonísi sijaitsee Egeanmeren itäosassa noin 10 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Sen lähimmät Kreikan saaret ovat Agathonísi pohjoisessa, Leipsoí lännessä ja Léros lounaassa. Vestmannasaaret
Vestmannasaaret (, "lännen miesten saaret") on pieni saariryhmä Islannin etelärannikolla. Asutusta on vain saariston suurimmalla saarella Heimaeylla. Amorgós
Amorgós sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren keskiosissa. Se on Kykladien saariryhmän itäisin saari. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Náxos luoteispuolella, Íos länsipuolella ja Astypálaia kaakkoispuolella. Náxoksen ja Amorgóksen välissä sijaitsevat Pienet Kykladit, kuten Kéros ja Koufonísi. Egeanmeri
Kreetan Egeanmeren puoleiset lahdet ovat lännestä itään Kíssamoksenlahti, Chaniánlahti, Soúdanlahti, Almyróksenlahti, Iraklioninlahti, Málianlahti ja Mirampéllonlahti. Peloponnesoksen itärannikolla ovat Epídavros Limirán lahti ja Argoliinlahti. Saroninlahti sijaitsee Peloponnesoksen ja Attikan välissä. Euboian erottavat mantereesta Pohjoinen ja Eteläinen Euboianlahti. Pelionin niemimaan kainalossa sijaitsee Pagasitikóslahti ja Chalkidikín niemimaan kainalossa Egenmeren pohjoisosassa Thermaïkóslahti. Chalkidikín niemet erottavat toisistaan Kassándranlahti eli Toronaíoslahti sekä Singitikóslahti eli Pyhänvuorenlahti. Idempänä meren pohjoisrannikolla ovat Strymonikóslahti ja Kaválanlahti. Saroksenlahti, Edremitinlahti, Dikilinlahti, Çandarlinlahti, Izmirinlahti, Kuşadasinlahti, Gökovanlahti ja Güllükinlahti sijaitsevat Turkin puolella. Egeanmeren kulttuurit
Egeanmeren kulttuurit (myös "aigeialainen kulttuuri", "Aigeian sivilisaatiot") eli Kreikan pronssikauden kulttuurit on yleisnimi Kreikan alueella pronssikaudella vallinneille kulttuureille. Ne ovat saaneet nimensä Egeanmerestä, jonka alueelle kulttuurit sijoittuvat. Kreikan pronssikausi käsittää suunnilleen vuodet 3200–1050 eaa. Ballenysaaret
Ballenysaaret on asumattomien tuliperäisten saarten ryhmä Eteläisellä jäämerellä. Suurimmat saarista ovat Sturge-, Young- ja Buckle-saaret. Tiettävästi ensimmäistä kertaa paikan päälle päästiin vuonna 1839. Pelagiset saaret
Pelagiset saaret (, ) ovat Italialle kuuluva tuliperäinen saariryhmä Välimeressä Maltan saariston ja Tunisian rannikon välissä. Saariryhmä koostuu kolmesta saaresta: Lampedusasta, Linosasta ja Lampionesta. Hallinnollisesti saaret muodostavat Lampedusa e Linosan kunnan, joka kuuluu sisilialaiseen Agrigenton maakuntaan. Pelagiset saaret ovat Italian eteläisin osa. Metsien hävittämisen vuoksi saaret ovat hyvin karuja. Nykyään tärkeimmät elinkeinot ovat kalastus ja matkailu. Traakianmeri
Traakianmeri () on merialue Egeanmeren pohjoisosassa Kreikassa. Se käsittää Egeanmeren kaikkein pohjoisimman osan, jota ympäröivät Kreikalle kuuluvat kreikkalaisen Makedonian ja Länsi-Traakian rannikot sekä Itä-Traakian eli Euroopan puoleisen Turkin rannikko.
Traakianmeren saariin kuuluvat Kreikan saarista Thásos ja Samothráki sekä Turkille kuuluvat Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos). Meren lahtiin kuuluvat Kreikan puolella Strymonikóslahti ja Kavalánlahti sekä Turkin puolella sijaitseva Saroksenlahti. Mereen laskevat joet Évros, Néstos, Líssos ja Vosvózis. Portugali
Portugalin tasavalta () eli Portugali on valtio Pyreneiden niemimaalla, Euroopan lounaisosassa. Se on manner-Euroopan läntisin maa. Portugali rajoittuu idässä ja pohjoisessa Espanjaan, lännessä ja etelässä Atlantin valtamereen. Manner-Portugalin lisäksi maalla on Atlantilla kaksi saaristoa, Azorit ja Madeira. Lisäksi Selvagenssaaret ovat hallinnollisesti osa Madeiraa. Jooniansaaret
Jooniansaarten lisäksi Kreikan saaristoon kuuluvat Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitsevat Egeanmeren saaret. Sámos
Sámos sijaitsee Ikaríanmeressä Egeanmeren pohjoisosassa, ja se on Pohjoisen Egean saarten kolmanneksi suurin saari. Kreikan saarista se on kahdeksanneksi suurin. Saari sijaitsee vain vajaan parin kilometrin päässä Turkin rannikosta, joka on lähimmillään saaren kaakkoispuolella. Saaren länsipuolella sijaitsee Ikarían saari, lounaispuolella Foúrnoin saariryhmä, etelässä Agathonísi sekä hieman kauempana Leipsoí-saaret ja Pátmos. Aivan Sámoksen eteläpuolella sijaitsee pieni Samiopoúlan saari eli ”Pieni Sámos”. Ikaríanmeri
Merialueen saariin kuuluvat Ikarían ja Sámoksen lisäksi muun muassa Foúrnoisaaret, Pátmos, Agathonísi, Leipsoí ja Léros. Pohjoisimmat saaret kuuluvat Pohjoisen Egean saariin ja sen Itäisen Egean saarten aliryhmään, kun taas eteläisemmät saaret kuuluvat Dodekanesiaan. Kreetanmeri
Kreetanmeri () on merialue Egeanmeren eteläosassa Kreikassa. Se käsittää Kreetan saaren ja Kykladien saariston eteläisimpien saarten, kuten Míloksen ja Santorínin saarten, väliin jäävän lähes saarettoman alueen. Lännessä merialueen rajana toimivat suurin piirtein Kytheran ja Antikytheran saaret ja idässä Kásos ja Kárpathos. Tínos
Tínos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren keskiosissa ja kuuluu pohjoisimpiin Kykladien saarista. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Ándros luoteispuolella, Mýkonos kaakkoispuolella, Delos ("Dílos") eteläpuolella ja Sýros lounaispuolella. Välimeri
Välimeressä on useita saaria ja saariryhmiä. Italian edustalla sijaitsevat suurimmat yksittäiset saaret Sisilia ja Sardinia sekä neljänneksi suurin saari Korsika. Kypros on pinta-alaltaan Välimeren kolmanneksi suurin saari Välimeren itäosassa. Espanjalle kuuluvaan autonomiseen Baleaarien saariryhmään kuuluvat muun muassa Mallorca, Menorca ja Ibiza. Kreikan saaristossa suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos ja Ródos. Kroatian edustalla on hyvin laaja saaristo johon kuuluu 718 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 300 neliökilometriä . Skýros
Skýros sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Euboian itäpuolella erillään muista Pohjoisten Sporadien saarista, jotka sijaitsevat Magnesian rannikolla Skýroksesta luoteeseen. Salamis (saari)
Salamis sijaitsee Saroninlahdessa Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä aivan Attikan rannikon tuntumassa Ateenan metropolialueen ja Pireuksen sataman edustalla. Ainoastaan kapea salmi erottaa sen sekä Attikasta että Megariksesta. Salamiin ja Pireuksen välissä sijaitsee pieni Psyttáleian saari. Kauempana saaren eteläpuolella sijaitsee Aíginan saari. Kásos (kunta)
Kásoksen kunta sijaitsee Egeanmeren saarilla, Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä Kárpathoksen ja Kreetan saaren välissä. Kunta käsittää koko Kásoksen saaren. Sen lisäksi kuntaan kuuluvat seuraavat pienemmät saaret: Armáthia, Karofýlla, Koúrika, Lítra, Makronísi, Pláti, Pontikonísia (Mikró Pontikonísi ja Megálo Pontikonísi), Porionísi ja Strongýli. Saaret kuuluvat Dodekanesian saariryhmään. Mariaanit
Mariaanit ovat saaristo Tyynellämerellä Filippiinienmeren länsireunalla. Ne muodostavat Mikronesian alueen pohjoisimmat saaret. Mariaanit koostuvat Guamista ja Pohjois-Mariaaneista. Molemmat kuuluvat Yhdysvalloille. Mariaaneilla sijaitsee maailman syvin kohta Mariaanien hauta. Mariaanit ovat saaneet nimensä 1600-luvulla eläneen Espanjan kuningattaren ja Kaarle II:n äidin, Maria Anna Itävaltalaisen mukaan. Agía Eiríni (Kéa)
Agía Eiríni on yksi Egeanmeren saarten merkittävimpiä esihistoriallisia kohteita. Asutus on syntynyt viimeistään neoliittisen kivikauden lopulla noin 3000 eaa. ja se on ollut käytössä noin vuoteen 1450 eaa., jolloin se tuhoutui suuressa maanjäristyksessä. Asutuksella on ollut käytössään suojaisa satama. Keramiikkalöytöjen perusteella asutus on harjoittanut laajaa kauppaa Egeanmeren alueella ja on se ollut kiinteissä yhteyksissä sekä Kreetan minolaisen kulttuurin että Manner-Kreikan kanssa. Agía Eirínin arvellaan toimineen yhdyslinkkinä minolaisen ja mantereen mykeneläisen kulttuurin välillä 1700-luvulta eaa. lähtien. Kreikan maantiede
Kreeta on Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkein vuori on Ída. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion ja Chaniá. Islas Chafarinas
Islas Chafarinas on kolmen Espanjalle kuuluvan kalliosaaren muodostama ryhmä Välimeressä, Marokon rannikolla. Islas Chafarinas on yksi Espanjan viidestä territoriosta Marokon rannikolla (Plazas de soberanía). Saaret sijaitsevat 11 kilometriä Moulouya-joen suulta luoteeseen, 48 kilometriä Melillasta itään ja 3,5 kilometrin päässä mantereella sijaitsevasta Ra'su l-Ma'n kaupungista. Saaret ovat nimeltään Isla del Congreso, Isla de Isabel II ja Isla del Rey, joista ensin mainittu on 190 miehen varuskunnan miehittämä. Lisäksi siellä on majakka. Muut saaret ovat asumattomia. Hellenic Seaways
Hellenic Seaways liikennöi Egeanmeren alueella noin 35 satamaan. Reitit yhdistävät ennen kaikkea Pireuksen, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Kreetan (Iraklion), Sporadit, Pohjoisen Egean saaret sekä Egeanmeren pohjoisrannikon (Kavála) (vuonna 2017). Lisäksi yhtiö liikennöi rahtiliikennettä Joonianmerellä ja Adrianmerellä. Reitit eivät kata Dodekanesiaa eivätkä Jooniansaaria. Yhteyksiä ja vuoroja on eniten kesäkaudella. Kímolos
Kímolos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Mílos eteläpuolella, Polýaigos kaakkoispuolella ja Sífnos koillispuolella. Kímoloksen ja Míloksen erottaa toisistaan noin 1,6 kilometriä leveä salmi. Egeanmeren kulttuurit
Egeanmeren kulttuureihin sisältyvät Kykladien saarilla vaikuttanut kykladinen kulttuuri, ennen kaikkea Kreetan saarella vaikuttanut minolainen kulttuuri sekä pääosin Manner-Kreikassa vaikuttanut helladinen kulttuuri, jonka loppuvaihe tunnetaan mykeneläisenä kulttuurina. Kulttuurien katsotaan saaneen alkunsa alueen pronssikauden alussa noin 3200–3100 eaa., mutta niillä oli edeltäjiä neoliittisen kauden Kreikassa. Kulttuurit kukoistivat yhtä aikaa, ja niillä oli paljon vuorovaikutusta toistensa kanssa. Loppuvaiheessaan ne käytännössä sulautuivat yhteen. Egeanmeren kulttuurit romahtivat noin 1100–1050 eaa., mitä seurasivat Kreikan nk. pimeät vuosisadat. Niiden jälkeen alueella nousi antiikin Kreikan kulttuuri. Egeanmeren laatta
Egeanmeren laatan reunat ovat selvimmät laatan länsi-, lounais- ja etelälaidalla, missä reuna kulkee Jooniansaarten länsipuolelta, Peloponnesoksen lounaispuolelta ja Kreetan eteläpuolelta. Laatan raja Anatolian laatan kanssa on epäselvempi. Joskus Egeanmeren ja Anatolian laatat esitetään yhtenä laattana, sillä niiden liikkeet voidaan mallintaa yhdessä suhteellisen samansuuntaisina. Maanjäristysten ja laattojen nopeuden perusteella ne vaikuttaisivat kuitenkin olevan erillisiä laattoja. On mahdollista, että kyseessä on yksi laatta, joka on hiljalleen repeytymässä kahtia. Selvagenssaaret
Selvagenssaaret on pieni Portugalille kuuluva saariryhmä Pohjois-Atlantilla. Se kuuluu Makaronesian saariryhmään ja sijaitsee Madeiran ja Kanariansaarten välissä. Saaret sijaitsevat noin 300 kilometriä Madeiran pääkaupungista Funchalista etelään, mutta ainoastaan noin 160 kilometriä pohjoiseen Kanariansaariin kuuluvasta Santa Cruz de Tenerifen kaupungista. Mýkonos
Mýkonos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren keskellä ja kuuluu Kykladien pohjoisimpiin saariin. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Tínos luoteispuolella, Ríneia länsipuolella sekä Páros ja Náxos eteläpuolella. Kauempana idässä sijaitsee Ikaría. Argo-Saroniset saaret
Argo-Saroniset saaret () on Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat joko Saroninlahdella Attikan ja Peloponnesoksen niemimaan välissä, Argoksenlahdella Argoliin niemimaan eteläpuolella, tai näiden välisellä alueella Peloponnesoksen itärannikolla. Saariryhmästä käytetään myös nimitystä Saroniset saaret (Νησιά Σαρωνικού, "Nisiá Saronikoú") silloin, kun puhutaan lähinnä Saroninlahden saarista. Saarista käytetään myös nimitystä Läntiset Sporadit (Δυτικές Σποράδες, "Dytikés Sporádes"). Pohjoinen jäämeri
Jäämeren reunameriä ja siihen liittyviä lahtia ovat: Meressä on myös muutamia suurempia saarikeskittymiä. Norjan hallinnoimat Huippuvuoret (Svalbard, entinen Spitsbergen) sijaitsevat Norjan pohjoisrannikon ja pohjoisnavan välissä, ja Venäjään kuuluvat Novaja Zemlja ja Frans Joosefin maa ("Zemlya Frantsa Iosifa") ovat Siperian rannikon pohjoispuolella. Pohjois-Amerikan pohjoisrannikolla on laaja Kanadan arktinen saaristo. Suurimmaksi osaksi jäätikön peittämä Grönlanti sekä tuliperäinen Islanti rajoittuvat pohjoisessa Jäämereen, etelässä Atlanttiin. Kálymnos
Kálymnos sijaitsee Välimereen kuuluvassa Egeanmeressä. Sen lähimmät suuremmat saaret ovat Léros luoteispuolella ja Kos eteläpuolella. Muita sen lähellä sijaitsevia saaria ovat Télendos länsipuolella, Kalólimnos koillispuolella, Nerá eteläpuolella sekä Pláti ja Psérimos itäpuolella. Tenedos (saari)
Tenedos ( "Tenedhos", ) on Turkkiin kuuluva saari Egeanmeren koillisosassa. Hallinnollisesti se kuuluu Çanakkalen maakuntaan ja muodostaa Bozcaadan piirikunnan. Sen pinta-ala on 39,9 km, ja se on Turkin kolmanneksi suurin saari Imbroksen (Gökçeada) ja Marmaran jälkeen. Vuonna 2011 saaren asukasluku oli 2 472. Saarelaisten pääelinkeinoja ovat matkailu, viinin tuotanto ja kalastus. Saari on ollut vuosisatojen ajan kuuluisa viinirypäleistään, viineistään ja punaisista unikoistaan. Sesklí
Sesklí sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Sýmin eteläpuolella. Saari kuuluu Natura 2000 -verkoston piiriin ja on myös osa kansainvälisesti tärkeää lintualuetta, johon kuuluvat Sými lähisaarineen. Kreikan maantieteelliset alueet
Jooniansaaret kattavat kaikki Kreikalle kuuluvat Joonianmeren saaret, jotka sijaitsevat Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Suurimmat Jooniansaaret ovat Kefaloniá, Korfu, Zákynthos, Lefkas ja Kythera. Korkein vuori on Kefalonián Aínos. Suurimmat kaupungit ovat Korfun kaupunki ja Kefalonián Argostóli. Saaret ovat Egeanmeren saaria vehreämpiä. Jooniansaaria maantieteellisenä alueena ei tule sekoittaa hallinnolliseen Jooniansaarten alueeseen, joka kattaa vain osan maantieteellisestä alueesta. Egeanmeri
Egeanmeri on muodostunut viimeisen 120 miljoonan vuoden aikana, kun mannerlaattojen liikkeet ovat kaventaneet yhteyden muihin merialueisiin. Nykyiselleen alue muotoutui merenpinnan noustessa viimeisen jääkauden jälkeen. Välimeri
Saaret ja niemet jakavat Välimeren useisiin altaisiin, joita ovat (myötäpäivään) Alboránin-, Baleaarien-, Ligurian-, Tyrrhenan-, Joonian-, Adrian- ja Egeanmeri. Aluetta Kreetan ja Libyan välillä nimitetään Libyanmereksi. Jooniansaaret
Jooniansaaret ( tai Επτάνησα, "Eptánisa", ”Seitsemän saarta”; ; ) on Kreikalle kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Joonianmeren itärannikolla. Pinta-alaa saariryhmällä on 2 307 km² ja asukkaita on 209 608 (2001). Saariryhmän pääsaaret ovat Korfu ("Kérkyra"), Paxós, Lefkas ("Lefkáda"), Kefaloniá, Ithaka ("Itháki"), Zákynthos ja Kythera ("Kýthira"). Egeanmeri
Alue on myös vulkaanista aluetta. Tulivuoritoiminta on keskittynyt niin kutsutun helleenisen kaaren alueelle, joka ulottuu Kreikasta Turkkiin kulkien eteläisten Kykladien kautta. Suuri osa tulivuoritoiminnasta on nykyisin sammunutta tai uinuvaa. Aktiivisinta toiminta on Santorínilla, jonka suuri purkaus noin 1650–1600 eaa. on voimakkain 10 000 vuoteen. Gyáros
Gyáros sijaitsee Egeanmeren keskellä ja se kuuluu Kykladien pohjoisimpiin saariin. Sen lähimmät saaret ovat Ándros koillispuolella ja Tínos itäpuolella. Saari on karu ja sen mainitsivat tunnettuna äärimmäisen kolkkona paikkana jo muutamat antiikin kirjailijat kuten Tacitus ja Juvenalis. Rooman valtakunnan aikana Gyárosta ja eräitä muitakin Egeanmeren pieniä saaria käytettiin toisinaan keisarin epä­suosioon joutuneiden henkilöiden karkotus­paikkana. 1900-luvulla saari tuli tunnetuksi vankilasta, jossa varsinkin Kreikan sisällissodan aikana ja sen jälkeen vuodesta 1945 sekä uudestaan sotilasjuntan hallitessa 1967–1974 pidettiin tuhansia poliittisia vankeja. Nykyään saarelle on suunniteltu suuria tuulivoimaloita, jotka tuottaisivat kymmenen prosenttia Kreikan tarvitsemasta sähköenergiasta. Egeanmeri
Egeanmeren ja muun Välimeren sekä Atlantin vedet sekoittuvat toisiinsa suhteellisen vähän, ja Egeanmeren vesi on Atlanttia suolaisempaa. Vuorovesi on suhteellisen heikko, mutta voimakas paikoin, kuten Évripossalmessa. Merellä vallitsee pohjoistuuli. Helleeninen kaari
Helleeninen kaari on itäisellä Välimerellä sijaitseva tektoninen kaari eli kohta, jossa kaksi litosfäärilaattaa kohtaavat. Se ulottuu Adrianmeren länsirannikolta Kreikkaan kuuluvien Kreetan ja Ródoksen saarten kautta Turkin etelärannikolle. Afrikan litosfäärilaatta työntyy kaarella kohti pohjoista ja Euraasian laattaa. Se työntyy eli subduktoituu pienemmän Euraasian laattaan kuuluvan mereisen Egeanmeren laatan (Helleeninen laatta) alle. Nykyisin Afrikan laatta työntyy Egeanmeren laatan alle vuodessa miltei 40 millimetriä. Anatolian laatta taas työntyy kohti Egeanmeren laattaa idästä päin. Egeanmeren saaret
Kreikalle kuuluvat Egeanmeren saaret kuuluvat hallinnollisesti seitsemään eri alueeseen. Suurin osa saarista kuuluu Pohjois-Egean saarten tai Etelä-Egean saarten alueeseen, jotka kuuluvat Egean hajautetun hallinnon alueeseen. Kreeta muodostaa oman alueensa, Kreetan alueen. Argo-Saroniset saaret kuuluvat Attikan alueeseen, Euboia ja Skýros Keski-Kreikan alueeseen, muut Sporadit Thessalian alueeseen ja osa Pohjoisen Egean saarista Itä-Makedonian ja Traakian alueeseen. Foúrnoi
Foúrnoi (; myös "Foúrni") eli Foúrnoi Korséon (Φούρνοι Κορσέων) tai "Foúrnoi Ikarías" (, ”Ikarían Foúrnoi”) on pieni Pohjoisen Egean saariin kuuluva saariryhmä Kreikassa. Sen saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Ikaríanmeressä Ikarían ja Sámoksen välissä Pátmoksen pohjoispuolella. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kanariansaaret
Kanariansaaret sijaitsevat hitaasti (1–2 cm vuodessa) lännestä itään liikkuvalla Afrikan litosfäärilaatalla Atlantin valtameressä, joten on luontevaa aloittaa alueen geologisen kehityksen kuvaus Atlantin valtameren avautumisella. Atlantin valtameri syntyi Pangea-supermantereen hajotessa noin 230 miljoonaa vuotta sitten, jolloin meri avautui toisistaan etääntyvien mantereiden välille. Mereisen laatan ikä Kanariansaarten kohdalla vaihtelee itäisten saarten 180 miljoonasta vuodesta läntisten saarten noin 155 miljoonaan vuoteen. Vulkaaninen aktiivisuus meren alla alkoi noin 60 miljoonaa vuotta sitten ja saaret ovat nousseet merenpinnan yläpuolelle purkausten seurauksena viimeisen 20 miljoonan vuoden aikana. Friiseinsaaret
Friiseinsaaret ovat saariryhmä Euroopan luoteisosassa, Pohjanmeren kaakkoisosassa. Saaret sijaitsevat Alankomaiden, Saksan ja Tanskan rannikoilla Friisinmaan edustalla. Friiseinsaaret jakautuvat kolmeen pienempään saariryhmään: Egadisaaret
Egadisaaret (, , ) on Italialle kuuluva saariryhmä Sisilian länsipuolella Välimerellä. Se koostuu pienistä saarista, joiden yhteispinta-ala 37,45 km². Egadisaaret kuuluvat hallinnollisesti Trapanin maakuntaan. Kanariansaaret
Kanariansaaret () on Espanjalle kuuluva itsehallinnollinen saariryhmä Atlantin valtamerellä lähellä Afrikan rannikkoa. Saariryhmä koostuu 13 saaresta, joista kahdeksan on asuttuja. Saaret ovat vulkaanisia. Saaret kuuluvat Makaronesian saariryhmään, johon kuuluu Kanariansaarten lisäksi Azorit, Madeira ja Kap Verde. Kanariansaarista on tullut miellyttävän ilmaston, hiekkarantojen ja luonnonnähtävyyksien ansiosta suosittu matkailukohde. Iraklion (alueyksikkö)
Iraklionin alue sijaitsee Kreetan saaren keskiosassa ja rajautuu etelässä Välimereen kuuluvaan Libyanmereen ja pohjoisessa vastaavasti Egeanmereen, joka myös on osa Välimerta. Lännessä alue rajautuu Réthymnon alueyksikköön ja idässä Lasíthin alueyksikköön. Lännessä alue rajautuu Psiloreítis-vuoriin ja idässä Lasíthi-vuoriin. Alueen keskiosassa sijaitsee hedelmällinen Messarán tasanko. Ofidoússa
Ofidoússa sijaitsee Egeanmeren kaakkoisosassa noin 5,4 meripeninkulmaa (noin 10 kilometriä) Astypálaian saaresta länteen. Saarten välissä sijaitsee Pontikoúsan saari. Santorínin kaldera
Santorínin kaldera on suuri, pääosin vedenalainen, eteläisellä Egeanmerellä sijaitseva kaldera. Kreetan saaresta 120 km pohjoiseen sijaitseva Kreikan Kykladien saariin kuuluva Santorínin saariryhmä koostuu kalderan vedenpinnan yläpuolella olevista osista. Pääsaari Thíra sekä Thirasían ja Aspronísin saaret sijaitsevat kalderan reunalla ja Néa Kaménin ja Palaiá Kaménin saaret keskiosassa. Nímos
Nímos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Sýmin pohjoispuolella. Se on kuiva ja hedelmätön saari. Saaren pohjoisrannikot ovat jyrkät. Saarelta on löydetty jälkiä ihmistoiminnasta neoliittiselta kaudelta lähtien mykeneläisen kulttuurin ajalle saakka. Nímoksella on myös hellenistiseltä kaudelta peräisin olevia rakennuksia. Vielä vuonna 1971 saarella asui kuusi asukasta, jotka olivat ilmeisesti paimenia. Makaronesia
Makaronesia (kreikan kielestä, "siunatut saaret") on itäisellä Pohjois-Atlantilla Iberian niemimaan ja Länsi-Afrikan edustalla sijaitseva saaristo. Siihen kuuluu viisi erillistä saariryhmää: Portugalille kuuluvat Azorit, Madeira ja Selvagenssaaret, Espanjalle kuuluvat Kanariansaaret sekä itsenäinen valtio Kap Verde. Asuttuja saaria on yhteensä 28 ja asumattomia vain muutamia, kuten Selvagenssaaret, Desertassaaret Madeiralla sekä Santa Luzia Kap Verdessä. Makaronesia on maantieteellis-biologinen termi, jota käytti ensimmäisenä englantilainen kasvitieteilijä Philip Webb 1800-luvulla. Lesbos
Lesbos sijaitsee Egeanmeren itäosassa Edremitinlahden eli Adramyttioninlahden suulla lähellä Vähä-Aasian, nykyisen Turkin rannikkoa. Se on Kreikan kolmanneksi suurin saari Kreetan ja Euboian jälkeen, ja sen pinta-ala on 1 630 km². Lesboksen lähimmät Kreikan saaret ovat Chíos ja Psará etelässä sekä Ágios Efstrátios ja Límnos luoteessa. Ágios Efstrátios
Ágios Efstrátios sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosien keskellä erillään muista saarista. Sen lähin suurempi saari on Límnos pohjoisessa. Etäisyys Límnokselle on noin 17 meripeninkulmaa (noin 31 kilometriä). Pohjoisiin Sporadeihin kuuluva Pipéri sijaitsee länsilounaassa noin 31 meripeninkulman (noin 57 kilometrin) päässä ja Lesbos kaakossa noin 42 meripeninkulman (noin 77 kilometrin) päässä.
Saaren korkein kohta on Simádi (298 metriä). Léros
Léros sijaitsee Egeanmeren itäosassa ja kuuluu Dodekanesian saaristoon. Sen lähimmät saaret ovat Kálymnos etelässä, Leipsoí pohjoisessa ja Pátmos luoteessa. Etäisyys Kálymnokselle on alle 2 kilometriä, ja välissä on useita pieniä saaria. Siksi saarten välille on joskus suunniteltu siltaa, jota ei kuitenkaan ole rakennettu. Fokionísia
Fokionísia () on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Astypálaian pohjoispuolella. Saariryhmän pääsaari on Megálo Fokionísi (Μεγάλο Φωκιονήσι), josta käytetään usein samaa nimeä kuin koko saariryhmästä. Sen pinta-ala on 0,569 neliökilometriä. Saariryhmä on asumaton (2011). Hallinnollisesti Fokionísia kuuluu Astypálaian kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Maameren tarinat
Maameri on merialue, jossa on lukuisia saaria. Meri jakautuu Pohjoisiin, Itäisiin, Eteläisiin ja Läntisiin rajavesiin, joiden keskelle jäävät suurimmat saaret sekä Ean meri, Sisin meri ja Pelnishin meri. Koillisessa sijaitsevat Kargien maat. Keskeisiä tapahtumapaikkoja ovat Havnor (suurin saari), Roke ja Gont sekä kargien hallitsema Atuan. Maameren asukkaiden tekniset taidot vastaavat kutakuinkin rautakautta. Kos
Kos sijaitsee Egeanmeren itäosassa alle 5 kilometrin päässä Turkin rannikosta. Kosin pohjoispuolella sijaitsevat saaret Kálymnos ja Psérimos, eteläpuolella Nísyros. Kosin koillispuolella on Turkin Bodrum ja sen niemimaa, kaakkoispuolella puolestaan Turkin puoleinen pitkä Datçan niemimaa. Kosin saari työntyy jonkin verran näiden kahden niemimaan väliseen pitkään Gökovanlahteen. Imbros
Imbros (, aiemmin "Imroz") on Turkkiin kuuluva saari Egeanmeren koilliosassa Saroksenlahden suulla Gallipolin niemimaan edustalla. Se on Turkin suurin saari ja läntisin kohta, ja se on läheisen Tenedoksen ohella ainoa Turkille kuuluva suurempi Egeanmeren saari; muut saaret kuuluvat Kreikalle. Joonianmeri
Joonianmeren suurimmat saaret ovat Kreikalle kuuluvat Jooniansaaret, jotka ovat saaneet merestä nimensä. Ne sijaitsevat merialueen itälaidalla Manner-Kreikan länsirannikon edustalla. Saariryhmän pääsaaret ovat (pohjoisesta etelään) Korfu, Paxós, Lefkas, Kefaloniá, Ithaka ja Zákynthos sekä Kythera, joka sijaitsee kaueampana Manner-Kreikan eteläpuolella Joonianmeren ja Egeanmeren rajalla. Saarten yhteispinta-ala on 2 307 km². Monet saarista ovat suosittuja matkailukohteita. Pohjoisen Egean saaret
Pohjoisten Egean saarten suurimmat saaret ovat: