Minä vuonna tapahtui taivaallisen rauhan aukion verilöyly?
Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitukset alkoivat 15. huhtikuuta ja päättyivät 4. kesäkuuta vuonna 1989 Tiananmenin aukiolla Pekingissä, Kiinassa. Kiinassa oltiin siirtymässä sosialistiseen markkinatalouteen. Uudistusmieliset ja vanhoilliset kamppailivat vallasta. Opiskelija-aktivistit tukivat yleensä uudistusmielisiä.
Wonderlandin murhat
Wonderlandin murhat tapahtuivat vuoden 1981 kesällä Los Angelesissä, jossa Laurel Canyonin Wonderland Avenuella murhattiin neljä ihmistä. Murhat vaikuttivat ensin tavallisilta huumemurhilta, kunnes selvisi, että tapaukseen oli sekaantunut myös pornonäyttelijä John Holmes. Murhien tapahtuessa Holmes oli jo vajonnut pornoteollisuuden isoimman ja kuuluisimman tähden asemasta taloudelliseen rappiotilaan ja huumehelvettiin. My Lain verilöyly
My Lain verilöyly oli Vietnamin sodan aikainen yhdysvaltalaisten sotilaiden toteuttama vietnamilaisten siviilien joukkomurha, joka tapahtui 16. maaliskuuta 1968. Amerikkalaiset joukot surmasivat satoja aseettomia vietnamilaisia siviilejä, joista suurin osa oli naisia ja lapsia. Tapauksesta tuli Yhdysvaltojen Vietnamissa tekemien sotarikosten symboli, ja se herätti laajalti suuttumusta maailmalla. Lisäksi se vähensi Vietnamin sodan kannatusta Yhdysvalloissa. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Merkittäviin henkilöihin mielenosoituksessa sisältyvät: journalisti Liu Binyan, monikielinen Pekingin yliopiston fyysikko Fang Lizhi, sivilisaatiokriittinen filosofi Liu Xiaobo ja opiskelijajohtajat Wang Dan ja Chai Ling. Verilöyly
Verilöylyjä tunnetaan lähes jokaisen valtion alueella ja jokaisen kansan keskuudessa, mutta tunnetuimpia ovat muun muassa Kiinassa tapahtunut Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen yhteydessä tehty verilöyly, Ruandan kansanmurha, Yhdysvaltain sisällissodan verilöylyt, Kosovon sodan verilöylyt sekä 2000-luvun alussa tapahtuneet koulusurmat niin Yhdysvalloissa kuin Suomessakin. Dallas
Dealey Plaza on aukio, jossa presidentti John F. Kennedyn salamurha tapahtui 22. marraskuuta 1963. Sen laidalla entisessä koulukirjavarastossa sijaitsee Kennedylle omistettu Kuudennen kerroksen museo, Sixth Floor Museum. Amritsarin verilöyly
Amritsarin verilöyly eli Jallianwala Baghin verilöyly (, "Jallianwala Bāġa Hatyākāṇḍ") on nimitys 13. huhtikuuta 1919 Amritsarissa, Pohjois-Intiassa tapahtuneelle verilöylylle, jossa 50 Britannian Intian armeijan sotilasta avasi tulen prikaatikenraali Reginald Dyerin komennosta aseistamattomaan väkijoukkoon, jossa oli miehiä, naisia ja lapsia. Ampuminen kesti kymmenestä viiteentoista minuuttia, kunnes panokset vähenivät. Dyer käski sotilaita lataamaan kivääriensä lippaat useaan kertaan, ja heidät määrättiin ampumaan tappaakseen. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Tiananmenin aukiolla osoitettiin mieltä ja mellakoitiin myös pääministeri Zhou Enlain kuoltua alkuvuodesta 1976. Silläkin kertaa valtiovalta lopetti kansalaisten spontaanit mielenilmaukset lyhyeen. Ennen vuotta 1989 julkaistuissa lähteissä "Tiananmenin mielenosoituksilla" viitataan kevään 1976 tapahtumiin. Virginia Techin verilöyly
Virginian verilöyly vaati yli kaksinkertaisesti kuolonuhreja verrattuna vuonna 1999 Columbine High Schoolissa sattuneeseen Columbinen verilöylyyn, joka sekin sai runsaasti julkisuutta. Ennen Virginian verilöylyä eniten uhreja vaatinut tapaus sattui 1966 Texasin yliopistossa Austinissa, kun kellotorniin linnoittautunut Charles Whitman tappoi ampumalla 15 ihmistä. Israelin–Palestiinan konflikti
Palestiinalaisjärjestöt aloittivat 1970-luvun alussa laajan terrorikampanjan israelilaisia vastaan. Palestiinalaiset tekivät iskuja israelilaisia siviilikohteita vastaan ja iskivät myös ulkomailla. Palestiinalaisterrorismi huipentui vuonna 1972 Sabenan lennon 572 kaappaukseen, Tel Avivin lentoasemaiskuihin ja Münchenin verilöylyyn eli israelilaisten olympiaurheilijoiden kaappaamiseen. Israel vastasi Münchenin verilöylyyn aloittamalla Operaatio Jumalan koston, jossa surmattiin Münchenin iskun tekijöiksi epäiltyjä palestiinalaisia ympäri Eurooppaa sekä tekemällä iskun PLO:ta vastaan Libanonissa. Palestiinalaiset jatkoivat terroritekoja, kuten Air Francen lentokoneen kaappauksen vuonna 1976 Ugandaan, josta israelilaiset erikoisjoukot kävivät vapauttamassa panttivangit Operaatio Entebbessä. Temppeliaukion kirkko
Keskusrikospoliisi epäili kesäkuussa 2017, että kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. Näkyvät tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kesäkuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta epäillyn henkilön tavoittamiseksi, mutta tätä ei tavoitettu. Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkempaa syytä. Maanantaina paikalle tuotiin betoniesteitä, jotka Töölön kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan järjestettiin paikalle Töölön seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Suojelupoliisi oli nostanut yleistä terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei välttämättä ollut yhteyttä viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta. Kesäolympialaisten 2008 kritiikki
HRW:n mukaan tapahtuma on yksi merkittävimpiä kansalaiskiistoja vuoden 1989 taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen jälkeen. Sadat munkit aloittivat rauhanomaiset protestit 10. maaliskuuta 2008 vajaa 10 km Lhasasta länteen. He vaativat uskonnollisten rajoitusten purkua ja vangittujen munkkien vapauttamista. Kulkueet käynnistyivät Tiibetin vuoden 1959 Kiinan vallan vastarinnan vuosipäivänä. Kesäolympialaisten 2008 kritiikki
Suomen puolustusministeri Jyri Häkämies esitti myönteiset arvionsa Pekingissä kesäkuussa 2008 tavatessaan virkaveljensä Liang Guanglien. Tapaaminen tapahtui Taivaallisen aukion verilöylyn 19. vuosipäivänä. Häkämies vaikeni ihmisoikeuksista Kiinassa ja hänen mukaansa Kiina on Suomelle taloudellinen mahdollisuus eikä turvallisuuspoliittinen haaste. Useiden länsilähteiden mukaan Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksessa useita satoja siviilejä ammuttiin tai yliajettiin sotapanssareilla Kiinan armeijan vallatessa kaupungin. Taivaallisen rauhan aukio
Sen jälkeen tehtiin laajoja, väkivaltaisiakin, pidätyksiä protestien tukahduttamiseksi. Kiina kielsi ulkomaalaisien lehdistöjen raportoinnit ja Kiinan omaa lehdistöä valvottiin tiukasti. Väkivaltainen protestien tukahdutus on aiheuttanut laajaa tuomitsemista Kiinan hallitusta kohtaan. Kiinan historia
Kovempien otteiden uhka sai mielenosoitukset laantumaan, mutta tilanne muuttui kun Hu Yaobang kuoli keväällä 1989. Hu oli opiskelijoiden keskuudessa hyvin suosittu ja nämä järjestivät joukkokokouksia hänen muistokseen. Nämä kehittyivät mielenosoituksiksi, jotka täyttivät Taivaallisen rauhan aukion toukokuussa 1989. Zhao Ziyang yritti tuloksetta löytää pitkittyneeseen mielenosoitukseen rauhanomaista ratkaisua. Dengille Zhaon sovittelevat toimet eivät käyneet ja tilanne johti Zhaon erottamiseen virastaan. Deng Xiaoping otti komennon takaisin omiin käsiinsä ja käski armeijan lopettaa mielenosoitukset voimatoimin. Kesäkuun 4. päivänä armeija hajotti mielenosoituksen väkivalloin ja aiheutti satoja kuolonuhreja. Verilöyly aiheutti talousuudistusten keskeyttämisen kolmeksi vuodeksi ja suhteiden heikentymisen länsimaihin. Place de l’Hôtel-de-Ville
Aukio oli aikoinaan Pariisin tärkein teloituspaikka, jossa järjestettiin hirttäjäisiä ja roviolla polttamisia. Täällä teloitettiin muun muassa vuonna 1610 Ranskan kuningas Henrik IV:n murhannut François Ravaillac, joka revittiin hevosilla neljään osaan. Ensimmäinen raatihuone rakennettiin aukion laidalle Étienne Marcelin aikana vuonna 1357. Nykyinen kaupungintalo on vuosina 1873–1892 rakennettu kopio 1500-luvulla rakennetusta edellisestä kaupungintalosta, joka tuhoutui tulipalossa Pariisin kommuunin kukistamisen yhteydessä vuonna 1871. Aukio muutettiin kokonaan jalankulkualueeksi vuonna 1982. Grand Rapidsin verilöyly
Grand Rapidsin verilöyly sai alkunsa torstaina 7. heinäkuuta 2011, kun aseistautunut mies tappoi seitsemän ihmistä Grand Rapidsin kaupungissa Michiganin osavaltiossa. Epäilty ampuja Rodrick Dantzler tappoi myöhemmin itsensä pidettyään kolmea ihmistä panttivankinaan poliisien takaa-ajettua häntä. Aleksanteri Syväriläinen
Lokakuun 23.-24. päivänä 1918 Aunuksen erikoiskomitean työntekijät löysivät munkkien piilottaman Aleksanteri Syväriläisen hopeisen arkun. Aleksanterin ruumis otettiin pois arkusta, sille tehtiin lääketieteellinen tutkimus ja se asetettiin näytteille palvelemaan vallankumouksellisen uskonnonvastaisuuden propagandan tarkoitusperiä. Tämän jälkeen reliikit hävisivät, kunnes ne löydettiin Pietarista Sotilaslääketieteellisen akatemian laitokselta, seinäkaapin takaa syksyllä 1997. Tämän jälkeen pyhäinjäännökset tutkittiin Pietarin oikeuslääketieteellisessä laboratoriossa, jossa todettiin jäännösten ikä ja etninen alkuperä. Aleksanteri Syväriläisen turmeltumattomat pyhäinjäännökset, reliikki, palautettiin metropoliitta Vladimirin siunauksella Syvärin Pyhän Kolminaisuuden luostarin Kristuksen kirkastuksen kirkon luostariin 23. marraskuuta 1998, jossa ne ovat taas suuren kirkollisen kunnioituksen kohteena. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Toimittaja-aktiivi Yang Tonguan sai 10 vuotta vankeutta kritisoituaan Taivaallisen rauhan aukion verilöylyä vuonna 1989. Sen jälkeen hänet vangittiin pariin kertaan alle vuoden vankeuteen. Nyt hänet on vangittu 2006-2018. Perustelu: ”Sananvapaus ja kokoontumisvapaus ovat perustuslain takaamia oikeuksia kansalaisille, mutta perustuslaki sanoo selkeästi, että käyttäessään näitä oikeuksia kansalaiset eivät saa vaarantaa valtion etuja tai turvallisuutta". Syytteen mukaan Yang vehkeili valtiovallan kumoamiseksi kirjoittamalla ulkomaisille nettisivuille mielipiteitään. Kouvolan ja Korian joukkomurhat
Kouvolan ja Korian joukkomurhat tapahtuivat Suomen sisällissodan aikana keväällä 1918. Kouvolassa teloittajina olivat ensin punaiset, jotka surmasivat Kouvolan veripelloksi kutsuttuun paikkaan yli sata valkoista, joukossa kymmeniä Kymiyhtiön virkamiehiä. Seuraavaksi samoihin hautoihin teloitettiin kymmeniä punakaartilaisia. Korian sillalla tapahtui teloituksia huhtikuun loppupuolella 1918. Ammuttujen joukossa olivat Kymiyhtiön johtaja Gösta Björkenheim ja kirurgi Kaarlo Hjelt. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Muutenkin mielenosoitukset levisivät yhä useampaan kaupunkiin. Pekingissä oli suuri 30 000 − 200 000:n ihmisen marssi. Suuri määrä opiskelijoita marssi Taivaallisen rauhan aukiolle. Puoli miljoonaa muuta pekingiläistä kerääntyi reitin varrelle auttamaan opiskelijoita. Työläisjoukot estivät armeijaa toimimasta. Poliisi päästi lopulta rauhalliset opiskelijat jatkamaan marssiaan. Münchenin verilöyly
Lokakuussa 1972 Musta Syyskuu kaappasi Beirutista lähteneen lentokoneen. Lunnaina Saksa vapautti kolme terroristia. To the Struggle Against World Terrorism
To the Struggle Against World Terrorism (Suom. Kamppailu maailman laajuista terrorismia vastaan) tunnetaan myös nimillä Tear of Grief ja the Tear Drop Memorial on Venäjän valtion lahjottama muistomerkki syyskuun 11. päivän iskussa kuolleiden muistolle. Muistomerkki sijaitsee Bayonnen kaupungissa Hudsonin piirikunnassa New Jerseyn osavaltiossa Amerikan Yhdysvalloissa. Muistomerkki paljastettiin 11. syyskuuta 2006 ja muistomerkin paljastivat Yhdysvaltain entinen presidentti Bill Clinton ja Venäjän silloinen pääministeri Vladimir Putin. Helmikuun 28. päivän verilöyly (Taiwan)
Helmikuun 28. päivän verilöyly () tai yksinkertaisesti 228 alkoi nimensä mukaisesti 28. helmikuuta vuonna 1947, jolloin verisesti hajotettu mielenosoitus johti yleiseen kansannousuun Taiwania hallinnutta Kuomintangia vastaan. Tapahtumissa sai surmansa tuhansia paikallisia ja siitä puhuminen oli pitkään kielletty. Presidentti Lee Teng-hui pyysi tapahtumia anteeksi vuonna 1995. Taivaallisen rauhan aukio
Mao Zedong julisti Taivaallisen rauhan aukiolla Kiinan kansantasavallan syntyneeksi 1. lokakuuta 1949. Nykyiseen kokoonsa aukio laajennettiin 1950-luvulla. Kulttuurivallankumouksen aikana aukiolla järjestettiin lukuisia suurkokouksia. Vuonna 1976 Zhou Enlain kuoleman jälkeen aukiolla pidettiin valtava spontaaniksi mielenosoitukseksi muodostunut muistotilaisuus, joka nujerrettiin kovin ottein maan johdon määräyksestä. George H. W. Bush
Päätavoitteekseen nostamassa ulkopolitiikassa Bush jatkoi uskollisesti edeltäjänsä linjaa. Kiinan Taivaallisen rauhan aukion tapahtumat 1989 ja Itä-Euroopassa alkanut reaalisosialismin romahdus nostivat Yhdysvaltojen mallin arvostusta kansainvälisesti. Vallinneessa ilmapiirissä Bush esiintyi rauhan ja vaurauden puolestapuhujana ja kehittää suhteita yhteiskunnallisesti ja taloudellisesti vapautuneeseen Neuvostoliittoon. Anna Demidova
Anna Demidovan ruumiin jäännökset löydettiin 1991 joukkohaudasta Koptjakin metsästä, ja hänet haudattiin Pietari-Paavalin linnoituksen kirkkoon heinäkuussa 1998 päivälleen 80 vuotta surmatyön jälkeen. Demidovan maine palautettiin vuonna 2009.
Jurovski kuitenkin väitti polttaneensa Demidovan, mutta tämä on kuitenkin osoitettu Jurovskin valheeksi. Nguyễn Ngọc Loan
Nguyễn Ngọc Loan oli Vietnamin tasavallan ilmavoimien prikaatinkenraali ja kansallisen poliisin päällikkö vuosina 1966–1968. Hän tuli kansainvälisesti tunnetuksi Associated Pressin valokuvaaja Eddie Adamsin valokuvasta, jossa Loan teloittaa kansallisen vapautusrintaman jäseneksi epäillyn vangin päähän ampumalla Saigonissa vuonna 1968. Valokuva kuuluu Vietnamin sodan kuuluisimpiin. Loan menetti poliittisen vaikutusvaltansa Nguyễn Văn Thiệun noustua presidentiksi ja Saigonin kukistuessa vuonna 1975 hän pakeni Yhdysvaltoihin, jossa hän kuoli vuonna 1998. Falun Gong
Falun Gongin vastaus Kiinan käynnistämään tukahduttamiskampanjaan alkoi heinäkuussa 1999 vetoomuksilla paikallisten ja maakunnallisten virastojen sekä Pekingin valtiollisten vetoomustoimistojen luona. Pian tämän jälkeen alkoivat suuremmat mielenilmaukset Taivaallisen rauhan aukiolla, kun sadat Falun Gongin kannattajat matkustivat päivittäin aukiolle harjoittamaan Falun Gongin liikesarjoja tai pitämään kädessään banderolleja, jotka puolustivat harjoitusta. Turvallisuusjoukot hajottivat nämä mielenilmaukset säännönmukaisesti, ja niihin osallistuneet harjoittajat pidätettiin, toisinaan väkivaltaisesti. Huhtikuun 25. päivään 2000 mennessä, kun Zhongnanhain mielenilmauksesta oli kulunut vuosi, yli 30 000 Falun Gongin harjoittajaa oli pidätetty Taivaallisen rauhan aukiolla, ja tammikuun 1. päivänä 2001 järjestetyssä mielenilmauksessa pidätettiin yhteensä 700 harjoittajaa. Julkiset protestit jatkuivat pitkälle vuoteen 2001. "Wall Street Journalissa" Ian Johnson huomioi, että ”Falun Gongille uskolliset ovat keränneet kokoon luultavasti kaikkein pitkäaikaisimman haasteen auktoriteeteille kommunistien 50-vuotisen valtakauden aikana”. Vapaudenaukio (Tallinna)
Vapaudenaukio () on aukio Tallinnan vanhankaupungin eteläpäässä Kesklinnan kaupunginosassa Virossa. Neuvostomiehityksen aikana aukio tunnettiin nimellä Voitonaukio (Võidu väljak). Aukion laidoilla sijaitsevat muun muassa Viron vapaussodan muistoksi vuonna 2009 paljastettu 23,5 metriä korkea Viron vapaudenpatsas sekä Pyhän Johanneksen kirkko. Wairaun verilöyly
Wairaun verilöyly on 17. kesäkuuta 1843 Uudessa-Seelannissa maorien ja New Zealand Companyn tuomien eurooppalaisten siirtolaisten välillä puhjennut yhteenotto. Siinä kuoli 22 eurooppalaista ja ainakin neljä maoria. Maorit surmasivat 11 eurooppalaista näiden antauduttua. Tapahtumien taustalla oli kiistat maan myynnistä, ja verilöyly oli ensimmäinen merkittävä yhteenotto maorien ja siirtolaisten välillä Waitangin sopimuksen jälkeen. Verilöyly tapahtui Wairaun laaksossa, noin 10 kilometrin päässä nykyisestä Blenheimistä. Tlatelolcon verilöyly
Arvioiden mukaan 6 000–15 000 ihmistä oli kokoontuneena aukiolle, kun poliittisen opiskelijajärjestön jäsenet alkoivat puhua Chihuahua-rakennuksen kolmannen kerroksen parvekkeelta ihmisjoukolle kello 18. Reilun kymmenen minuutin kuluttua kaksi helikopteria lensi alueen yli ja armeijan joukot aloittivat toimenpiteensä. Tarkka-ampujat rakennusten huipuilta alkoivat ampua yleisöjoukkoon ja rakennuksiin. Olympiapataljoonan miehet hyökkäsivät lisäksi Chihuahua-rakennukseen. Tulitus kesti noin tunnin ja keskiyöhön mennessä aukio oli täysin armeijan hallinnassa. Viipurin puhdistus 1918
Viipurin puhdistus oli valkoisten Suomen sisällissodan loppuvaiheessa huhti-toukokuussa 1918 Viipurissa suorittama etninen puhdistus, jonka yhteydessä surmattiin vähintään 360 kaupungissa ollutta venäläistä sekä ainakin 30 muiden maiden kansalaista, joista 327:n henkilöllisyys on tiedossa. Heistä vain muutamilla oli kytköksiä punakaartiin, sen sijaan suurin osa uhreista oli avoimesti valkoisten puolella. Pääosa teloituksista tehtiin heti valkoisten vallattua kaupungin 28.–29. huhtikuuta, mutta viimeinen toimeenpantiin yli kuukausi sodan päättymisen jälkeen 16. kesäkuuta 1918. Pyhän Annan kruunu -linnoituksen valleilla suoritettiin suurin yksittäinen puhdistus 29. huhtikuuta, jonka muistoksi paikalle on pystytetty muistomerkki. Verisunnuntai (1905)
Verisunnuntai oli Pietarissa 22. tammikuuta 1905 (Venäjällä käytössä olleen juliaanisen kalenterin mukaan 9. tammikuuta) tapahtunut välikohtaus, jossa keisari Nikolai II:n henkivartiokaarti ampui aseettomia mielenosoittajia. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Puolueessa kamppailivat hitaita ja nopeita uudistuksia kannattavat. Ensimmäinen "porvarillisen liberalismin" vastainen kampanja oli 1981. Vuonna 1982 keskusteltiin humanismista ja sosialismista. Tuolloin oli "henkisen saasteen" vastainen kampanja. Vuonna 1985 opiskelijat osoittivat mieltään Japania vastaan. Vuosien 1986 ja 1987 vaihteessa opiskelijat osoittivat mieltään Deng Xiaopingin arvostellessa uudistusmielistä ja suosittua Hu Yaobangta. Protestien taustavaikuttajia olivat toisinajattelijat astrofyysikko Fang Lizhi ja kirjailija Wang Ruowang. Protestit ratkaistiin pääosin neuvotteluin, mutta johtivat niiden tukijoina pidetyn Hun erottamisen puolueesta. 1987−1988 puolueen vanhoilliset aloittivat "porvarillisen liberalisaation" vastaisen kampanjan. Seuraavana vuonna opiskelijat protestoivat taloudellisten asioiden takia. Syynä oli hintojen vapauttaminen, mikä johti rahan arvon laskuun. Se uhkasi kansan enemmistön toimeentuloa ja hintauudistus peruttiin. Tammikuussa 1989 Fang vaati mielipidevankien vapauttamista. Seuraavassa kuussa 34 tiede- ja kulttuurivaikuttajaa allekirjoitti vetoomuksen Fangin puolesta. Maaliskuussa Pekingin yliopiston alueelle ilmestyi demokratiasalonkeja, ja tiede- ja kulttuurivaikuttajat uusivat vetoomuksensa. Jokelan koulusurmat
Yhdysvaltalaisissa kouluissa kuolonuhreja vaatineita ampumavälikohtauksia on tapahtunut viime vuosikymmeninä lukuisia. Niistä tunnetuimpia ovat vuonna 1999 tapahtunut Columbinen verilöyly, Virginia Techin verilöyly huhtikuussa 2007 ja viimeisimpänä Marjory Stoneman Douglas High Schoolissa, Floridan Parklandissa tapahtunut kouluammuskelu helmikuussa 2018. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Aukiota lähestyvät joukot ja protestoijat joutuivat rajuihin taisteluihin keskenään. Ne alkoivat jo 1. kehätien kohdalla, mutta muuttuivat raivokkaiksi 2. ja 3. kehäteillä. Väkijoukko kivitti ja haukkui poliisia ja armeijaa, jotka mm. heittelivät kyynelkaasukranaatteja ja ampuivat ilmaan. Ihmiset eivät aina uskoneet armeijan käyttävän voimaa, mikä ehkä lisäsi uhrilukua. Väkijoukko pysäytti armeijan etenemisen barrikadille, joka oli museon kohdalla noin 6 km päässä Taivaallisen rauhan aukiosta. Sotilaat vastasivat tähän ampumalla väkijoukkoa kohti kovilla. Väkijoukko pakeni. Ihmisiä kuoli ja loukkaantui myös läheisissä rakennuksissa. Panssarit mursivat tiesulut eri puolilla. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Mielenosoituksen aloittaneet opiskelijat vaativat poliittista ja taloudellista vapautta lisääviä uudistuksia, mutta heidän ei ollut tarkoitus yrittää muuttaa Kiinan johtoa, koska he eivät uskoneet, että se onnistuisi. Myöhemmin mukaan liittyi muita, ja kaikilla mielenosoittajilla ei ollut samoja tavoitteita. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Uudistusmielinen kommunistisen puolueen johtaja Zhao Zhiyang saapui varhain aamulla 19. toukokuuta Taivaallisen rauhan aukiolle puhumaan opiskelijoille, yrittäen neuvotella näiden kanssa. Zhao kehotti protestoijia lopettamaan nälkälakkonsa ja sanoi että nämä olivat liian nuoria uhraamaan terveytensä. Zhaon vetoomuksilla vuoropuhelusta ei ollut vaikutusta opiskelijoihin. Samana päivänä hallituksen poikkeustilasuunnitelma oli vuotanut opiskelijoiden korviin, jotka lopettivat nälkälakon, mutta jäivät aukiolle. Tuolloin aukiolla oli jopa 1,3 miljoonaa mielenosoittajaa. Place de la République
Aukiolla järjestettiin suuria mielenilmauksia tammikuussa 2015 Charlie Hebdon terrori-iskun jälkeen ja uudelleen marraskuussa 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen. Tammikuussa 2016 aukiolle sijoitettiin iskujen uhreille omistettu muistolaatta. Kölnin verilöyly
Kölnin verilöyly oli 11. kesäkuuta 1964 Kölnissä tapahtunut joukkomurha, jossa Walter Seifert tunkeutui 42-vuotispäivänään katoliseen peruskouluun ja tappoi kaikkiaan kymmenen ihmistä. Lopulta hän otti myrkkyannoksen, joka johti hänen kuolemaansa seuraavana päivänä sairaalassa. Buddhalainen kriisi
Kriisi sai alkunsa yhdeksän aseettoman siviilin ampumiseen johtaneista tapahtumista Huến kaupungissa 8. toukokuuta 1963. Siviilit protestoivat buddhalaisen lipun käyttökieltoa. Kriisi päättyi Vietnamin tasavallan armeijan tekemään vallankaappaukseen ja presidentti Ngô Đình Diệmin salamurhaan 2. marraskuuta 1963. Taivaallisen rauhan aukio
Aukion koko on 880 metriä etelä-pohjoissuuntaan ja 500 metriä itä-länsisuuntaan. Pinta-alaksi tästä tulee yli 440 000 neliömetriä, mikä tekee siitä maailman suurimman kaupungin keskustassa sijaitsevan aukion. Harmaat sudet
Harmaat sudet osallistuivat vuosina 1976–1980 Turkin poliittisiin väkivaltaisuuksiin, joissa kuoli yli 5 000 ihmistä. Väkivaltaisuudet johtivat vuoden 1980 sotilasvallankaappaukseen. Harmaat sudet tappoivat yli sata aleviittiä Maraşin verilöylyssä vuonna 1978. Järjestön on epäilty toteuttaneen myös Taksim-aukion verilöylyn vuonna 1977. Paavi Johannes Paavali II:n murhaa yrittänyt Mehmet Ali Ağca oli Harmaiden susien jäsen. Jerusalemin kolmas temppeli
Kesällä 1983 Goren ja muutamat muut rabbit keskustelivat asiasta Länsimuurilla rabbi Jehuda Getzin janssa, joka toimi uskonnollisten asioiden ministeriössä. Getzin johdolla Temppeli­vuoren alla oli tehty kaivauksia, joissa hän ja Goren väittivät Liiton­arkin löytyneen. Kun kaivauksissa oli löydetty maan­alainen käytävä, alueella puhkesi suuri tappelu nuorten juutalaisten ja arabien välillä. Israelin poliisi muurasi käytävän nopeasti umpeen. Gorenin yritystä saada Temppeli­vuorelle rakennetuksi synagoga on myöhemmin jatkanut hänen lankonsa, Haifan päärabbi She'ar Yashuv Cohen. Münchenin verilöyly
Sittemmin Israelin tiedustelupalvelu Mossad aloitti Operaatio Jumalan koston yhdentoista Münchenin verilöylyssä toimineen palestiinalaisen salamurhaamiseksi. Mossad sai operaatioon apua myös eurooppalaisilta tiedustelupalveluilta. Heinäkuussa 1973 Mossadin agentit ampuivat Beretta-pistooleilla Norjan Lillehammerissa marokkolaisen tarjoilijan Ahmed Bouchikin, koska luulivat tätä Musta syyskuu -järjestön johtajaksi Ali Hassan Salamehiksi. Israel maksoi murhatun omaisille korvauksia vuonna 1996. Grattanin verilöyly
Grattanin verilöyly oli vuonna 1854 Wyomingissa Yhdysvalloissa sattunut välikohtaus, jossa kaikki aliluutnantti John L. Grattanin johtaman sotilasosaston miehet surmattiin. Tapahtumien alkusyynä oli mormoneilta karannut nauta. Asteittain edennyt tapahtumasarja johti tilanteeseen, jossa Grattan menetti malttinsa lakotojen kylässä ja antoi miehilleen kohtalokkaan tulituskäskyn. Surmansa saaneiden joukossa olivat muun muassa kaikkien siouxien ylipäällikkö (Yhdysvaltain antama arvonimi) Valloittava Karhu ja aliluutnantti Grattan. Verilöyly aloitti vuosikymmeniä kestäneen intiaanisotien sarjan suurilla tasangoilla, kunnes yhteenotot päättyivät lopullisesti 1890 Wounded Kneen verilöylyyn. Suomen sisällissota
Merkittävä osa punaisesta terrorista toteutettiin Kouvolan-Kymenlaakson ja Toijalan seudun ns. terrorikeskuksissa. Niissä teloitettiin kaikkiaan 300–350 uhria. Punaisten huomattaviin väkivallantekoihin tammikuusta huhtikuuhun, 1918, lukeutuvat myös mm. seuraavat joukkosurmat:Valkoisessa terrorissa tuhottiin kapinaan nousseita ja heidän tukijoitaan kautta linjan. Pääpaino oli punakaartien johtajien sekä punaisten hallintoon, punaiseen terroriin ja sotatoimiin osallistuneiden rankaisussa. Suhteellisesti voimakkain jälkipuhdistus kohdistui venäläisiin sotilaisiin. Valkoisessa terrorissa menehtyneiden määrä kohosi lopulta huomattavasti korkeammaksi kuin punaisessa terrorissa kuolleiden määrä: 7 000–10 000 uhriin. Teloitukset jakaantuivat ajallisesti eri tavoin kuin vastaava punainen väkivalta. Sodan alkuvaiheessa helmikuussa 1918 surmattiin noin 350, maaliskuussa noin 500, huhtikuussa noin 1 800, toukokuussa noin 4 600 ja kesäkuussa 1918 noin 300 henkilöä. Sodan alkupuolella valkoisen terrorin merkittävin tapahtuma oli Varkauden valtauksen yhteydessä 21. helmikuuta 1918 toteutettu verilöyly, jossa teloitettiin 80–90 punaista. Tapausta on kutsuttu nimellä "Huruslahden arpajaiset". Varkaudessa teloitettiin maaliskuun puoliväliin 1918 mennessä yhteensä 100–140 henkilöä. Henkilötappioiltaan selvästi vähäisempi, 13 uhria, mutta symboliarvoltaan merkittävä terroriteko oli Harmoisten sairashuoneen veriteot 10. maaliskuuta 1918. Peterloon verilöyly
Peterloon verilöyly oli Manchesterin St. Peter’s Fieldsissä 16. elokuuta 1819 tapahtunut väkivallanteko. Osapuolina verilöylyssä olivat yleistä äänioikeutta sekä muita uudistuksia vaatineiden mielenosoittajien joukko ja paikalliset sotilasyksiköt, jotka hajottivat mielenosoituksen väkivaltaisesti. Mielenosoittajien päämiehinä toimivat Samuel Bamford sekä Henry Hunt, jota nimitettiin myös ”Orator” Huntiksi hänen puhetaitojensa vuoksi. Paikallisten talonpoikien ratsuväen osastoa komensivat kapteeni Hugh Birley ja majuri Thomas Trafford. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Vastauksena opiskelijoiden vaatimuksiin puolue vahvisti vuoden 1987 liberalismin vastaisen kampanjan tuomiot. Columbinen verilöyly
Columbinen verilöyly oli Eric David Harrisin (9. huhtikuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) ja Dylan Bennet Kleboldin (11. syyskuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999), 20. huhtikuuta 1999 tekemä joukkomurha Columbinen lukiossa Coloradossa Yhdysvalloissa. He ampuivat hengiltä 12 oppilasta ja yhden opettajan sekä haavoittivat 21 muuta. Verilöyly päättyi heidän ammuttuaan lopuksi itsensä. Platz der Republik
Kyseessä oli alkujaan Preussin armeijan paraatikenttä, joka 1860-luvulla nimettiin "Königsplatziksi" eli ”Kuninkaanaukioksi”. Aukion länsilaidalla oli 1844 valmistunut Kroll-ooppera, joka vaurioitui pahoin toisen maailmansodan pommituksissa ja purettiin sodan jälkeen. Itälaidalle rakennettiin vuosina 1884–1894 valtiopäivätalo entisen kreivi Raczyńskin palatsin paikalle. Aukion nimi muutettiin vuonna 1926 Platz der Republikiksi eli ”Tasavallan aukioksi”. Vanha nimi palautettiin kansallissosialistien noustua valtaan Saksassa vuonna 1933, mutta vuodesta 1948 aukio on ollut jälleen Platz der Republik. Ha Jin
Taivaallisen rauhan aukion verilöylyn jälkeen Jin totesi, ettei voisi kirjoittaa vapaasti Kiinassa, joten hän jäi Yhdysvaltoihin. Toisin kuin muut maanpaossa olevat kiinalaiskirjailijat, Jin kirjoitti englanniksi, vaikka kirjoittaminen vaatikin paljon työtä ja aikaa, mutta toisaalta myös vapautta. Jinin taiteilijanimen toinen osa tulee Harbinin kaupungin nimestä. Kaarlo Julius Kalpa
Tamperelaisissa valkoisten lehdissä ja niiden jälkeen useissa muissakin lehdissä julkaistiin huhtikuussa 1918 valaehtoiseksi esitetty silminnäkijäkertomus punakaartilaisten terroriteoista Mouhijärven, Suodenniemen ja Lavian seudulla. Kertomuksen olivat allekirjoituksillaan varmentaneet sisällissotaan valkoisten puolella osallistuneet vapaaehtoiset ruotsalaiset kapteeni Orvar Lidholm ja upseerioppilas Ragnar Alühr. Kertomuksen mukaan valkoisten joukkojen edettyä Suodenniemelle 20. maaliskuuta 1918 oli löydetty alastomaksi riisuttu K. J. Kalpan ruumis nojaamasta kirkkopihan aitaa vasten kahden pistimellä varustetun kiväärin varaan tuettuna, kirkosta varastettu Raamattu kainalossa ja silmät puhkottuna. Valkoisten päämajassa, jonne kertomus oli päätynyt valkoisten Satakunnan Ryhmän komentajan eversti Ernst Linderin tietämättä, tietoja pidettiin epäilyttävinä ja asiassa määrättiin suoritettaviksi tutkimukset. Tutkimuksissa kävi ilmi, että valkoiset olivat kylläkin päässeet Suodenniemen kirkonkylän liepeille 20. maaliskuuta 1918, mutta itse kirkko oli tuolloin ollut vielä punaisten hallussa. Ennen kaikkea väite Kalpan ruumiin löytymisestä kirkon aidan vierestä 20. maaliskuuta ei mitenkään voinut pitää paikkaansa, sillä kirkkoherran lumihankeen kätketty ruumis oli luovutettu omaisille jo 18. helmikuuta – yli kuukauden päivät ennen sen väitettyä löytymistä – ja laskettu hautaan 4. maaliskuuta. Samassa kertomuksessa oli lisäksi kuvaus Mouhijärvellä muka tapahtuneesta kirkkoherran murhasta ja hänen ruumiinsa häpäisemisestä; Mouhijärven kirkkoherraa ei ollut tosiasiassa ensinkään murhattu. Sisällissodan terroria tutkinut Jaakko Paavolainen on arvellut, että joko kuvauksen laatijoiden tarkoituksena oli valkoisen yleisön perinpohjainen järkyttäminen ja punaisten vankien mahdollisimman ankara rankaiseminen, tai sitten kyse oli päihtyneiden nuorten upseerien ajattelemattomasta pilasta. Wounded Kneen verilöyly
Wounded Kneen verilöyly on taistelu, joka käytiin joulukuun lopulla 1890 Wounded Knee -joen lähellä Etelä-Dakotassa. Tuolloin Yhdysvaltain armeijan sotilaat surmasivat noin 150–300 lakota-intiaania. Tapahtuma oli Pohjois-Amerikan intiaanisotien viimeinen merkittävä taistelu. Ammuttujen intiaanien lisäksi tuntematon määrä pakoon päässeitä lakotoja paleltui kuoliaaksi. Yleisen käsityksen mukaan verilöyly alkoi vahingonlaukauksesta, kun armeijan sotilaat yrittivät ottaa pois erään lakotasoturin kivääriä. Kuolleiden intiaanien joukossa oli heidän johtajansa Iso Jalka, lakotanimeltään Si Tanka eli Täplikäs Hirvi. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Vuonna 1976 Tiananmenille kerääntyi paljon edesmenneen Zhou Enlain surijoita. Kiinaa hallinnut "Neljän kopla" hätääntyi siitä, kukisti mielenosoituksen kovakouraisesti ja erotti Deng Xiaopingin. Mutta puolue syrjäytti pian Neljän koplan. Valtaan noustuaan Deng Xiaoping irtautui Maon ajamasta puhtaasta sosialismista, ja alkoi vuosina 1978−1980 ajaa maata kohti sosialistista markkinataloutta. Mutta Deng joutui tasapainoilemaan uudistusmielisten ja vanhoillisten välillä. Deng rehabilitoi Tiananmenin vuoden 1976 tapahtumat. Dengiä tukeneet uudistusmieliset olivat enemmistönä puolueessa 1978. Muodolliseen valtaan vasta nousemassa olleen Dengin politiikka vapautti 1978 myös poliittista ilmapiiriä. "Pekingin kevät" merkitsi toisinajattelulle poliittista "suojasäätä". Erääseen "Demokratiamuuriksi" kutsuttuun Xidanin linja-autovarikon tiilimuuriin alkoi ilmestyä poliittisia julisteita. Demokratiamuuriliikkeen edustajien enin osa oli sosialisteja, mutta joukossa oli länsimielisiä liberaalejakin, kuten Wei Jingshing. Liikkeen oikeistosiipi alkoi esittää yhä jyrkempiä vaatimuksia. Shanghaissa protestoijat pysäyttivät helmikuun alussa 1979 junaliikenteen ja ottivat haltuunsa puolueen rakennuksia. Tämän ja horjuvan asemansa takia Deng lakkautti tukensa liikkeelle, koska halusi pelastaa ajamansa uudistuspolitiikan. Keväällä Deng pidätytti kymmeniä oikeistosiiven johtajia. Syksyllä Deng hyökkäsi myös liikkeen vasemmistosiiven kimppuun. Deng kiisti "suojasään" olemassaolon. Deng pyrki tukahduttamistoimillaan saamaan puolueen vanhoillisten tuen vielä istuvaa Hua Guofengiä vastaan. Vuonna 1980 vanhoilliset hyväksyivätkin Huan erottamisen.. Deng nosti korkeisiin virka-asemiin kaksi keskenään usein riitelevää uudistusmielistä poliitikkoa, Hu Yaobangin ja Zhao Zijangin. Neue Synagoge
Kristalliyönä 9.–10. marraskuuta 1938 Neue Synagoge pelastui hyökkäykseltä ja tuhopoltolta, koska Wilhelm Krützfeld -niminen poliisi asettui suojelemaan sitä sillä perusteella, että kyseessä oli suojeltu rakennus. Synagoga kuitenkin tuhoutui suurelta osin toisen maailmansodan pommituksissa vuonna 1943. Päärukoushuoneen jäännökset purettiin vuonna 1958, minkä jälkeen rakennuksesta jäi pystyyn vain julkisivu. Se julistettiin 1966 sodan ja fasismin vastaiseksi muistomerkiksi. Synagogan jälleenrakennus aloitettiin vuonna 1988 DDR:n valtion tuella. Puoluejohtaja Erich Honeckerin tarkoituksena oli ilmeisesti saada itselleen suosiota Yhdysvalloissa tukemalla näkyvästi synagogan restaurointihanketta, mutta hän kukistui ennen sen valmistumista. Rakennus avattiin uudelleen toukokuussa 1995. Suurta päärukoushuonetta ei rakennettu uudelleen ja sen paikalla on nykyisin vain valkoisella merkitty sorakenttä, josta rakennukset alkuperäiset mittasuhteet voi nähdä. Taivaallisen rauhan aukio
Taivaallisen rauhan aukio () eli Tian’anmen-aukio sijaitsee Pekingin keskustassa, Kielletyn kaupungin edessä. Itse asiassa "Tian’anmen" tarkoittaa "Taivaallisen rauhan porttia", itse portti sijaitsee aukion pohjoispuolella ja johtaa keisarilliselle palatsialueelle, Kiellettyyn kaupunkiin. Baugnezin risteys
Baugnezin risteyksen ja siinä sijaitsevan kahvilarakennuksen Café Bodarwén eteläpuolella olevalla pellolla tapahtui Kampfgruppe Peiperiin kuuluneiden SS-miesten suorittama noin 80 amerikkalaisen sotavangin joukkomurha 17. joulukuuta 1944. Sotarikos tunnetaan Malmedyn verilöylynä. Noin 60 metrin päähän tapahtumapaikasta on pystytetty verilöylystä kertova muistomerkki. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Opiskelijat juhlivat tapahtunutta. Hallitus vastasi määräämällä eliittijoukot kukistamaan protestoinnin. Armeija käytti ensin kyynelkaasua. Mutta kun työläiset pysäyttivät armeijan osastot, nämä alkoivat ampua protestoijia kuoliaiksi. Protestoijat vastasivat tähän polttopulloin, kivin ja veitsin. Muutamia sotilaita kuoli. Armeija ja poliisi saartoivat aukion. Taivaallisen rauhan aukiolla ammuttiin jonkin verran, mikä ajoi opiskelijoita pakoon. Suurin osa kuolonuhreista tuli läheisillä kaduilla, missä armeija tappoi 200−3000 aseetonta mielenosoittajaa. Jitzhak Rabin
4. marraskuuta 1995 Jigal Amir -niminen äärioikeistolainen israelilainen (s. 1970) ampui Jitzhak Rabinia Tel Avivin kuninkaiden torilla (nyt Rabinin tori) rauhanmielenosoituksen jälkeen. Rabin kuoli hetkeä myöhemmin sairaalassa. Hänen murhapäivänsä on kansallinen muistopäivä Israelissa. Pyhä allianssi
Pyhä allianssi (; ) oli Venäjän, Itävallan ja Preussin välinen vuonna 1815 Venäjän keisarin Aleksanteri I:n aloitteesta solmittu liitto. Pyhää allianssia voidaan pitää maailman ensimmäisenä kansainvälisenä rauhanturvaamisjärjestönä, vaikka se perustuikin omiin poliittisiin kuvioihinsa. Pyhä allianssi yhdistetään yleensä samana vuonna muodostettuun neliliittoon ja Aachenin konferenssissa 1818 muodostettuun viiden valtion liittoon, mutta erona on se, että jälkimmäisissä olivat mukana myös Britannia ja Ranska. Lopulta allianssiin liittyivät kaikki Euroopan valtiot Britanniaa, Vatikaania ja Osmanien valtakuntaa lukuun ottamatta. Pyhä allianssi yritti saada jalansijaa myös Latinalaisessa Amerikassa, mutta Britannia ja Yhdysvallat estivät aikeet. Vapaudenpatsas (Tampere)
Muistomerkin ympäristöä remontoitiin vuonna 1997, jolloin Pirkankadun ja Kauppakadun välinen yhteys katkaistiin. Samalla veistosta ympäröivä aukio laajeni, ja sen pohjoispäähän sijoitettiin veden päällä pyörivä graniittipalloveistos. Vuonna 2017 aloitetun Tampereen raitiotien rakentamisen vuoksi muistomerkkiä tullaan todennäköisesti siirtämään 20 metriä pohjoisemmaksi, jolloin sen uudeksi sijaintipaikaksi Hämeenpuistossa tulee Pirkankadun ja Kauppakadun risteys. Samassa yhteydessä veistosta on myös tarkoitus korjata. Raitiotien valmistumisen myötä "Vapauden aukio" pienenee ja sen pohjoispäässä oleva graniittipallo siirretään pois muistomerkin tieltä. Münchenin verilöyly
Münchenin verilöyly tapahtui vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä, Saksassa, kun palestiinalaiset terroristit ottivat yksitoista israelilaista olympiaedustajaa panttivangeiksi ja surmasivat heistä kymmenen. Ainoastaan Gad Tsobari pääsi pakenemaan. Lisäksi kaappauksessa kuoli saksalainen poliisi ja viisi terroristia. Matthew Goniwe
27. kesäkuuta 1985 turvallisuuspoliisi kaappasi Matthew Goniwen ja muut Cradockin nelikön jäsenet heidän palatessaan Cradockiin Port Elizabethissa pidetystä kokouksesta. Nelikkö kuljetettiin Olifantshoekin solaan ja edelleen Port Elizabethiin, missä heidät pahoinpideltiin ja murhattiin. Turvallisuuspoliisi poltti ruumiit ja niiden kuljetukseen käytetyn auton. Seitsemän poliisia (Eric Alexander Taylor, Gerhardus Johannes Lotz, Nicholas Janse van Rensburg, Harold Snyman, Johan Martin van Zyl, Hermanus Barend du Plessis ja Eugene de Kock) anoivat Totuuskomissiolta armahdusta murhasta vuonna 1998. Malmedyn verilöyly
Malmedyn verilöyly on sotarikos, johon saksalainen sotilasyksikkö Kampfgruppe Peiper syyllistyi 17. joulukuuta 1944 Belgiassa Ardennien taistelun aikana toisessa maailmansodassa. Tätä sotarikosta kutsutaan Malmedyn verilöylyksi joukkomurhan tapahtumapaikan lähellä sijainneen Malmedyn kaupungin mukaan. Välikohtauksessa murhattiin amerikkalaisia sotavankeja. Verilöyly ei ollut suurin eikä raain Waffen-SS:n sotarikoksista, mutta se on yksi eniten julkisuutta saaneista. Kansallislipun aukio
Kansallislipun aukion avajaiset pidettiin 1. syyskuuta 2010. Joidenkin lähteiden mukaan vihkiäisseremoniasta nautittiin tunnustusta vailla Vuoristo-Karabahin itsenäisyyspäivän aattona ja vain päivä sen jälkeen, kun konfliktialueella tapahtui Azerbaidžanin armeijan ja tämän armenialaisenemmistöisen alueen puolustusvoimien joukko-osastojen välinen kahakka. Osapuolet syyttelevät toisiaan jo pitkään jatkuneista hyökkäyksistä. Aukion lipputanko pääsi 29. toukokuuta 2011 Guinnessin ennätystenkirjaan maailman suurimpana salkona. Ennätys rikottiin jo toukokuussa v. 2011, jolloin Tadžikistanin pääkaupunki Dušanbe sai 165 metrin korkuisen lipputangon. Vuonna 2014 Bakun lipputanko oli kolmanneksi korkein maailmassa, koska pisimmäksi nousi 171 metrinen salko saudiarabialaisessa kaupungissa Jedda. Azerbaidžanin postimerkkien tuotannosta ja myynnistä vastaava viestintä- ja tietoliikenneministeriön alaisuudessa toimivan valtionyhtiön "Azermarka" () toimesta 9. marraskuuta 2011 esittelyyn tuli tasavallan lipulle omistettu postimerkki, jossa on kuva kansallislipun aukiosta. Työläisaktivismi
Työläisaktivistien suorittamat väkivaltaisuudet ja terroriteot sijoittuvat vuosiin 1905–1907 ja niitä tehtiin lähinnä Viipurin ja Kuopion seuduilla. Välittömästi suurlakon päättymisen jälkeen marraskuun alussa 1905 tapahtui useita räjähdysaine- ja asevarkauksia, joiden takana olivat työväenyhdistysten liepeillä toimineet maanalaiset järjestöt. Helmikuussa 1906 puolestaan joukko latvialaisia bolševikkeja ryösti suomalaisen aktivistin K. E. Primus-Nymanin avustamana Venäjän valtionpankin Helsingin konttorin, josta alkoi aina seuraavan vuoden syksyyn saakka jatkunut väkivaltaisuuksien sarja. Uskonpuhdistus
Erimielisyydet purkautuivat paitsi sotina, myös verilöylyinä ja vainoina. Tunnetuimpiin niistä kuuluu Pärttylinyön verilöyly, jossa arvioidaan saaneen surmansa noin 30 000 ihmistä. Myös "Pariisin verihäinä" tunnettu verilöyly oli katolilaisten väkivaltaista mellakointia protestanttisia hugenotteja vastaan. Pärttylinyön verilöyly
Pärttylinyön verilöyly (tunnettu myös nimellä Pariisin verihäät) oli joukko poliittisia murhia ja niitä seurannut katolisten väkivaltaisten mellakoiden aalto hugenotteja vastaan Ranskassa vuonna 1572. Mellakan yllyttäjänä on pidetty Katariina de' Mediciä, Kaarle IX:n äitiä. Se alkoi 24. elokuuta, Pyhän Bartolomeuksen (Pärttylin, nyk Pertun) päivänä, vuonna 1572 hugenottien johtajan Gaspard de Colignyn murhalla ja levisi yli Pariisin ja myöhemmin muihin kaupunkeihin sekä maaseudulle. Mellakointi kesti kuukausia ja vaati tuhansien, mahdollisesti jopa kymmenien tuhansien ihmisten hengen. Se oli käännekohta Ranskan uskonsodissa radikalisoidessaan hugenotteja. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Aukion muista tapahtumista on ollut liikkeellä ristiriitaista tietoa. Jotkut väittävät siellä tapahtuneen suuren verilöylyn. Joka tapauksessa aukiolla ammuttiin, mutta opiskelijoiden äitien järjestöjen mukaan vain muutama kuoli siellä. Muun muassa Liu Xiaobo ja Hou neuvottelivat paikallisen sotilaskomentajan kanssa aukion rauhanomaisesta tyhjentämisestä . Panssarit ajoivat styroxista tehdyn demokratian jumalpatsaan murskaksi. Opiskelijat poistuivat aukion kulmauksesta. Poistumiskäskyä noudattamatta jättäneitä pahoinpideltiin pampuilla. Theodor-Heuss-Platz
Aukio rakennettiin vuosina 1904–1908 edustusaukioksi. Aluksi sen nimi oli "Reichskanzlerplatz" (”Valtakunnankanslerinaukio”). Vuonna 1933, natsien noustua valtaan, aukion nimeksi tuli "Adolf-Hitler-Platz". Adolf Hitlerin ja hänen luottoarkkitehtinsä Albert Speerin suunnitelmissa aukion piti olla tulevan Welthauptstadt Germanian itä–länsi-akselin ("Ost-West-Achse") läntinen päätepiste. Edelleen aukio sijaitsee yli 11 kilometriä pitkällä viivasuoralla katuakselilla, johon kuuluvat muun muassa Straße des 17. Juni ja Unter den Linden. Toisen maailmansodan jälkeen aukio sai alkuperäisen nimensä takaisin. Vuonna 1963 se nimettiin "Theodor-Heuss-Platziksi" kuusi päivää aiemmin kuolleen ensimmäisen Saksan liittopresidentin Theodor Heussin mukaan. Bostonin verilöyly
Bostonin verilöyly (yhdysvaltalaisten käyttämä nimitys, ) tai King Streetin välikohtaus (brittien käyttämä nimitys, ) oli Bostonissa 5. maaliskuuta 1770 sattunut välikohtaus Britannian armeijan ja bostonilaisen väestön välillä. Välikohtaus sai alkunsa bostonilaisten uhkailtua brittisotilaita sanallisesti ja heiteltyä näitä kohti lumipalloja ja muita esineitä. Lopulta brittisotilaat ampuivat ilman esimiestensä käskyä kohti väkijoukkoa tappaen viisi ja haavoittaen kuutta ihmistä. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Noin kello kuusi aamulla armeija avasi tulen aukiolta vetäytyneisiin ja sinne pyrkineisiin opiskelijoihin ja kaupunkilaisiin. Taivaallisen rauhan aukio
Taivaallisen rauhan portti rakennettiin Ming-dynastian aikana 1417. Kiinan keisariaikana (1911 saakka) varsinaista aukiota ei ollut, vaan paikka oli täynnä ministeriöiden toimistoja. Nämä vaurioituivat pahasti boksarikapinan yhteydessä, niiden lopullinen hävittäminen loi aukion. Siouxit
Tapahtuma alkoi 27.2.1973 kun noin 200 Amerikan intiaaniliikkeen (AIM) jäsentä miehitti Wounded Kneen kylän lakotojen kansakunnan nimissä. Panttivankeja siepanneet intiaaniaktivistit ottivat haltuunsa Pyhän Sydämen katolilaisen hautausmaan ja kaivautuivat poteroihin valmiina käymään sotaa Yhdysvaltoja vastaan. Paikalle hälytetyt liittovaltion poliisit (FBI) ja raskaasti aseistetut armeijan yksiköt piirittivät hautausmaan ihmisten seuratessa tilannetta television ja lehtien välittäminä ympäri maailmaa. Valtaajien johtajat neuvottelivat FBI:n edustajien kanssa asettamillaan tiesuluilla, ja vaativat monia intiaanien kanssa tehtyjä sopimuksia rikkonutta senaattia tilille teoistaan. Aseistetut intiaaniaktivistit halusivat myös reservaatin järjestyksestä vastanneen Dick Wilsonin pikaista eroa. Tuntematon kapinallinen
Tuntematon kapinallinen tai Tankkimies (eng. Tank man) on nimitys miehelle, joka pysäytti 19 Kiinan armeijan panssarivaunua Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksissa vuonna 1989. Tapahtuma saatiin videoitua ja siitä otettiin useita valokuvia, minkä ansiosta tapahtuma levisi nopeasti länsimaisessa mediassa. Kuuluisimman kuvan tapahtumasta otti yhdysvaltalainen valokuvaaja Jeff Widener. Katolisen kirkon historia
Uskonpuhdistusta seuraavaa vuosisataa Euroopassa leimasivat uskonsodat katolilaisten ja protestanttien välillä. Uskonpuhdistuksen levitessä syntyi myös avointa väkivaltaa protestanttien ja katolilaisten välillä, mistä esimerkkinä voidaan mainita Ranskan uskonsodat sekä 1600-luvun kolmikymmenvuotinen sota. Erimielisyydet purkautuivat paitsi sotina, myös verilöylyinä ja vainoina. Tunnetuimpiin niistä kuuluu Pärttylinyön verilöyly, jossa arvioidaan saaneen surmansa noin 30 000 ihmistä. Myös "Pariisin verihäinä" tunnettu verilöyly oli katolilaisten väkivaltaista mellakointia protestanttisia hugenotteja vastaan. Tiananmenin aukion välikohtaus
Tiananmenin aukion välikohtaus oli 5. huhtikuuta 1976 Tiananmenin aukiolla Pekingissä tapahtunut väkivaltainen selkkaus. Se alkoi spontaanina kansalaisten kokoontumisena kuolleen pääministeri Zhou Enlain muistoksi, mutta määrättiin hajotettavaksi, koska tapahtuma nähtiin poliittisena mielenilmauksena Kiinan kommunistisen puolueen johtoa ja diktaattori Mao Zedongia vastaan. Helsingin Asema-aukion pahoinpitely
Helsingin Asema-aukion pahoinpitely tapahtui 10. syyskuuta 2016, kun uusnatsistisen Suomen vastarintaliikkeen aktiivi Jesse Torniainen potkaisi hyppypotkulla vastarintaliikkeen mielenosoittajien kanssa sanaillutta ohikulkijaa. Potkun seurauksena 28-vuotias Jimi Joonas Karttunen kaatui, löi päänsä katuun ja sai aivoverenvuodon. Hänet vietiin Töölön sairaalaan hoidettavaksi, josta hän sittemmin poistui vastoin sairaalahenkilökunnan suositusta. Mies kuoli noin viikon päästä pahoinpitelystä 16. syyskuuta 2016 Meilahden sairaalassa. Tekijällä oli rikostaustaa. Guatemalan sisällissota
Esimerkiksi vuoden 1958 "Miss Guatemala Universum" Rogelia Cruz murhattiin 27-vuotiaana vuonna 1968 raa'asti kiduttaen ja raiskaten. Tämä ilmeni siitä, että siepatun Cruzin ruumis löytyi sillalta Escuintlan läheltä. Cruz luultavasti tapettiin koska oli Guatemalan nuorten työväenpuolueen JPT:n johtajan Leonardo Castillo Johnsonin tyttöystävä. Tieto Cruzin murhasta levisi melko hyvin maailmalle. Murha käynnisti kosto- ja vastakostomurhien sarjan, jossa kuoli pari amerikkalaista sotilashenkilöä ja itse Johnson. Sissisotaa johtanut kovaotteinen kenraali Arana voitti vuoden 1970 vaalit, joissa suurin osa Guatemalan kansasta ei saanut edes äänestää. Arana hellitti väkivaltaa kautensa lopulla. Aranan seuraaja kenraali Laugerud näytti alussa haluavan uudistuksia, vaikka maaseudun Laugerudin sallimien osuuskuntien aktiivejakin katosi kymmenittäin. Terrori lisääntyi taas Laugerudin kauden lopulla 1976 ja maa ajautui pian historiansa pahimpaan väkivallan kierteeseen. Kun Yhdysvallat ei enää myynyt aseita Guatemalaan, maa sai aseita Argentiinasta ja Israelista. Toukokuussa 1978 valtaan nousseen uuden kenraalin Lucas Carcian aikana väkivalta jatkui pahana. Sri Chinmoy
Yli 1100 maamerkkiä ympäri maailman on omistettu rauhan asialle. Näitä paikkoja kutsutaan nimellä Sri Chinmoy Peace-Blossoms. Jokaisen Peace-Blossoms-paikan muistolaatta muistuttaa ihmiskunnan yhteisestä pyrkimyksestä tasapainoon ja harmoniaan.
Suomessa rauhan asiasta muistuttavat Helsingin Töölönlahden puistossa sijaitseva Suomen Peace-Blossoms-Nations-muistolaatta (1998), rauhanmaileiksi nimetyt juoksureitit Helsingissä (1986) ja Vaasassa (1988), Pellon rauhansilta (1992) ja Tornion ja Haaparannan Green Zone -golfkenttä (1992). Vuonna 1992 Pellon rauhansiltaa olivat vihkimässä Ruotsin ulkoministeri Margaretha af Ugglas ja Suomen ulkoministeri Paavo Väyrynen. Green Zone -golfkentän vihki Tornion kaupunginjohtaja Hannes Manninen. Vuonna 1998 Töölönlahden puistossa sijaitsevan muistolaatan paljastustilaisuudessa olivat paikalla keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Aapo Saari sekä Sri Chinmoy. Taivaallisen rauhan aukio
Aukiota alettiin hyvin pian käyttää poliittisena kokoontumispaikkana. Oleellisimmat varhaiset kokoontumiset ovat toukokuun neljännen päivän liikkeen mielenosoitukset vuonna 1919. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
30. toukokuuta hallitus alkoi pidättää aktivisteja, mistä opiskelijoiden puoluekontaktit olivat jo aiemmin varoittaneetkin. Taivaallisen rauhan aukio
Pekingissä hallitus antoi sotilaallisen vastauksen protesteihin ja monet siviilit tapettiin tai he loukkaantuivat. Hallituksen mukaan tapauksessa oli 200–300 uhria, New York Timesin mukaan 300–800 ja Kiinan opiskelijayhdistyksen sekä Kiinan punaisen ristin mukaan 2 000 – 3 000 uhria. Natsi-Saksan sotarikokset
Saksa kohteli koko sodan ajan siviiliväestöä ja sotavankeja surkeasti. Itärintamalla saaduista sotavangeista arviolta joka neljäs kuoli. Länsirintamalla sota ei ollut niin raakaa, mutta Saksa syyllistyi muun muassa 27. toukokuuta 1940 Ranskassa Le Paradisin joukkomurhaan, jossa Waffen-SS tappoi 97 99:stä antautuneesta brittisotilaasta. Tunnetuin sotarikos länsirintamalla oli 17. joulukuuta 1944 tapahtunut Malmedyn verilöyly, jossa saksalaiset teloittivat yhdysvaltalaisia sotavankeja. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Hallitus lähetti eliittijoukot Pekingin ulkopuolelta. Panssarivaunurykmentit tulivat sisämaasta ja niillä ei ollut henkilökohtaisia suhteita pääkaupunkiin. Muutaman päivän operaation jälkeen Pekingissä oli yli 150 000 sotilasta Opiskelijaliikkeessä osa kannatti uhrautumista, vaikka armeija hyökkäisi asein. Maailman rauha (patsas)
Maailman rauha on Moskovan kaupungin Helsingin kaupungille lahjoittama pronssiveistos, jonka on veistänyt kuvanveistäjä Oleg Kirjuhin. Se sijaitsee Hakaniemenrannassa ja paljastettiin 14. tammikuuta 1990, kaksi kuukautta Berliinin muurin murtumisen jälkeen. Vastavuoroisesti Helsingin kaupunki lahjoitti Moskovan kaupungille kuvanveistäjä Antti Neuvosen veistoksen "Rauhan lapset". Tasavallan aukio (Jerevan)
Vuonna 2003 Tasavallan aukiolla aloitettiin maisemointityöt, jolloin kaivaustöiden yhteydessä tuli esille kiviseiniä, laatat punaista ja mustaa tuffia, vesijohtoja ja savikannujen jäännöksiä. Odottamaton havainto antoi syytä arkeologisiin kaivauksiin ja tutkimuksiin, jonka aikana tehtiin kolme avokaivantoa ja löydettiin myös jäännöksiä 1600-luvun kellareista. Tutkimukset suoritettiin suhteellisen lyhyessä ajassa ja koska aukion piti olla uudelleen käytettävässä kunnossa, kaivaukset jäädytettiin ja löydökset peitettiin paksun hiekkakerroksen alle. Camp Davidin rauha
Rauhan sovittelijana toimi Yhdysvaltain presidentti Jimmy Carter. Sopimus sisälsi kaksi puitesopimusta, jotka koskivat rauhaa Egyptin ja Israelin välille, Israelin vetäytymistä Siinailta sekä alueen poliittisia järjestelyjä, esimerkiksi palestiinalaisten asemaa. Rauhanaloitteen tekijä, Egyptin presidentti Anwar Sadat, joutui arabimaissa kritiikin kohteeksi, ja islamistit murhasivat hänet vuonna 1981. Pariisin verilöyly
Pariisin verilöyly oli 17. lokakuuta 1961 Pariisissa tapahtunut joukkomurha, jolloin poliisi surmasi useita kymmeniä rauhanomaiseen mielenosoitukseen osallistuneita algerialaisia. Arviot uhrien lukumäärästä vaihtelevat 50 ja 200 välillä. Tapahtumat olivat osa tuolloin seitsemättä vuotta jatkunutta Algerian itsenäistymissotaa. Times Squaren autopommiyritys 2010
Times Squaren autopommiyritys oli 1. toukokuuta 2010 tapahtunut yritys räjäyttää autopommi New Yorkin Times Squarella Yhdysvalloissa. Pakistanilais-amerikkalainen Kashmiri Faisal Shahzad pysäköi tummanvihreän vuosimallia 1993 olevan Nissan Pathfinder -maastoauton lähelle "Viacom" -yhtiöiden päämajaa. Paikalla ollut Vietnamin sodan veteraani teki ajoneuvosta ilmoituksen poliisille, kun se alkoi savuta. Poliisi evakuoi Times Squaren aukioalueen kello kahdeksan aikaa illalla. Paikallinen poliisi on toiminut yhteistyössä liittovaltion poliisin FBI:n kanssa. Lauri Johansson
Toinen Johanssonin tunnustamista henkirikoksista tapahtui 31. elokuuta 1998. Uhrina oli helsinkiläinen liikemies ja rock-muusikko Remu Aaltosen veli Jari Aaltonen. Aaltosen oli tuona päivänä tarkoitus tavata Johansson. Aaltonen astui bensiiniasemalla Mellunmäessä tummansiniseen Audiin ja katosi jäljettömiin. Poliisi epäili alusta alkaen, että Aaltonen oli joutunut henkirikoksen uhriksi ja käynnisti laajat tutkimukset ja aloitti etsinnät ruumiin löytämiseksi. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Väkivaltaa ei käytetty puolin ja toisin. Torille saapui sotilasjoukkoja. Nämä sotilaat olivat samanikäisiä nuoria samalta seudulta. Heillä ei ollut lupaa ampua. Opiskelijat pysäyttivät heidät barrikadeilla. Monesti sotilaat ja opiskelijat juttelivat keskenään. Tilanne kesti muutaman päivän ajan. Opiskelijat varautuivat muun muassa tiedustelemalla armeijan hyökkäykseen. 21. toukokuuta osoitettiin mieltä poikkeustilaa vastaan. Armeija vetäytyi 22. päivänä. Place de la Nation
Ranskan vallankumouksen aikana 10. elokuuta 1792 aukion nimi muutettiin muotoon "Place du Trône-Renversé" ("Kaadetun valtaistuimen aukio"). Silloin se oli edelleenkin vain aukea paikka keskellä avara maisemaa. Sen varjoisempaan etelälaitaan, lähelle oikeanpuoleista Ledoux'n paviljongeista, pystytettiin 14. kesäkuuta 1794 giljotiini. Thermidorin vallankaappaukseen mennessä, joka tapahtui saman vuonna 27. heinäkuuta (vallankumouskalenterin mukaan 9. päivänä thermidor-kuuta vuonna II), siellä oli teloitettu poliittisista syistä 1306 henkilöä, jotka haudattiin joukkohautaan Cimetière de Picpusiin. Luxorin verilöyly
Luxorin verilöyly tapahtui 17. marraskuuta 1997 Deir el Bahrin arkeologisessa kohteessa Luxorin lähistöllä Egyptissä. Ääri-islamilaiset terroristit surmasivat neljä egyptiläistä ja 58 turistia, joista 35 Sveitsin kansalaista. Tasavallan aukio (Jerevan)
Kahdesti vuodessa, vappuna ja lokakuun vallankumouksen vuosipäivänä 7. marraskuuta patsaan korokkeelle asettui ministerineuvosto, joka avasi sotilaallisen paraatin. Sotilaallisia vappuparaateja järjestettiin vuoteen 1969, jolloin Moskovassa päätettiin, että sen on oltava työväenparaati. Vuonna 1961 täällä vieraana oli Nikita Hruštšov ja vuonna 1970 Leonid Brežnev. Itsenäisyystaistelujen aikana helmikuussa vuonna 1991 tämä Merkurovin yksi näyttävin taideteos töhrittiin maalilla ja räjähteet tuhosivat patsaan jalustan metallioven. ja sen lähellä olevat koristeet. Patsas purettiin pois 13. huhtikuuta v. 1991 ja joidenkin lähteiden mukaan hyvin brutaalisella tavalla. Joidenkin mukaan se irrotettiin juhlallisesti jalustaltaan ja talletettiin kuten sen aikakautensakin Armenian historian museon sisäpihalle. Kuparilla viimeistelty, koristeellinen ja liioittelematta arkkitehtuurin mestariteoksena pidetty jalusta pysyi tyhjänä viisi vuotta ennen kuin se purettiin heinäkuussa vuonna 1996. Näiden vuosien aikana lujatekoisen jalustan arkkitehtonisen käyttöratkaisun löytyminen nousi hyvin ajankohtaiseksi. Järjestettiin jopa kilpailu, mutta yhtään hanketta ei hyväksytty. Noin parin vuoden kuluttua politiikko ja kirjailija Vano Siradegjan vaati ns. sokkelin purkaamista. Vuonna 2001, kun täyttyi 1700 vuotta Armenian kuninkaan Tiridates III:n (armeniaksi "Trdat") päätöksestä tunnustaa viralliseksi valtionuskonnoksi kristinusko, Leninin patsaan paikalle pystytettiin metallinen risti, mutta ympäriövään arkkitehtuuriin mitenkään sulautumaton risti poistettiin pian. Vuonna 2006 järjestettiin uudelleen arkkitehtonisten hankkeiden kilpailu, joka nytkään ei tuottanut tulosta. Toimittaja Tevos Nersisjan ehdotti paikalle pyöreää tornimaista pylvästä armenialaisen taisteluhengen voitolle. Tämän valtavan pilaripatsaan oli määrä seisoa aivan keskellä aukiota yhdistämään kaikkia armenialaisia eri puolilla maailmaa. Lisäksi Nersisjanin ideana oli rakentaa vihreä kupolikatto taidegalleriaan. Armenian suhdetoiminnan e. PR kehityskeskus ehdotti Leninin paikalle viereistä hotellirakennusta kaksi kertaa korkeampaa metallista rakennelmaa nimeltään "Kansojen sukupuu” siinä merkityksessä, että kaikki maailman kansat ovat peräisin armenialaisista. Asiantuntijoiden mielestä hankkeella oli arkkitehtuurista arvoa kuitenkin yhtä vähän kuin Nersisjanin ehdottamalla pylväällä. Taiteilijan ja muotoilijan Edward Vaneskehianin mukaan kaupungin keskusta tarvitsisi riemukaaren, johon hän suunnittelisi maailman suurimman, mahdollisesti Guinnessin ennätystenkirjaan päätyvän Armenian vaakunan. Ammattimaisempaa elementtiä paikan symboliikkaan olisi tuonut mukanaan kuvanveistäjän Georgi Franguljanin ja arkkitehtien Ruben Tšahmatšjanin ja Vardges Šahbazjanin ehdottama museomuistomerkki. Taas kerran hanke oli tietyssä "maantieteellisessä keskipisteessä” sijaitseva "muistomerkki armenialaisten yhtenäisyydelle eri puolilla maailmaa" ja museosta oli määrä tulla "kansallinen symboli", joten pyrkimyksen nähtiin olevan vaille panosta aukion arkkitehtuurin erityisominaisuuksien tai tekniseen taituruuteen säilyttämiseen. Taivaallisen rauhan portti
Taivaallisen rauhan portti (yksinkertaistetut merkit: 天安门 ; perinteiset merkit: 天安門; pinyin: Chéngtiānmén) on rakennus joka sijaitsee Taivaallisen rauhan aukiolla, Pekingissä, Kiinassa. Portti on yksi Kiinan tärkeimmäistä symbooleista. Rakennus valmistui Ming-dynastian aikana vuonna 1420. Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Ehkä Zhaon puheen takia mielenosoittajia alkoi häipyä aukiolta, mutta tilalle saapui maakunnista uusia. Kovan linjan opiskelijat vaativat protestin jatkamista 20. kesäkuuta asti. Hongkongin historia
Vuoden 1989 levottomuudet Pekingissä päättyivät, kun Kiinan demokratialiike kukistettiin verisesti Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksessa. Tämä jätti jälkensä myös Hongkongiin, jonka väestö huolestui alueen tulevaisuudesta Kiinan tapahtumien takia. Epävarmuus kiihdytti muuttoliikettä pois Hongkongista. Hongkongilaisia muutti 1980-luvun lopusta vuoteen 1997 asti pois maasta satojatuhansia. Muuttoliike kohdistui etenkin Kanadaan ja Australiaan. Kiinan demokratialiikkeen kannattajat taas löysivät pakopaikan Hongkongista. Rosa-Luxemburg-Platz
Aukio rakennettiin vuosina 1905–1907 entisen ”latokorttelin” ("Scheunenviertel") paikalle. Paikka oli saanut nimensä 1600-luvun lopulla siitä, että siellä oli ollut heinälatoja, joissa oli säilytetty rehua läheisen karjatorin (nykyinen Alexanderplatz) eläimiä varten. Aukion nimi oli vuosina 1907–1910 "Babelsberger Platz" Potsdamissa sijaitsevan Babelsbergin linnan mukaan, sitten 1910–1933 "Bülowplatz", 1933–1945 "Horst-Wessel-Platz", 1945–1947 "Liebknechtplatz" ja 1947–1969 "Luxemburgplatz", minkä jälkeen se sai nykyisen nimensä. Nimi viittaa vallankumousjohtaja Rosa Luxemburgiin. Aukiolla tapahtui vuonna 1931 kuuluisa kahden poliisin, Paul Anlaufin ja Franz Lenkin murha, jonka suorittajina oli joukko kommunisteja. Murhatuille poliiseille pystytettiin 1934 muistopatsas, joka kuitenkin tuhoutui toisen maailmansodan aikana. Vuonna 1950 Erich Mielke, yksi murhaan osallistuneista, määräsi sen hävitettäväksi lopullisesti.