Milloin Turun yliopisto on perustettu?
Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Vuonna 1922 perustetun Turun yliopiston opiskelijat perustivat vuosina 1925–1928 viisi maakuntakerhoa. Vuonna 1928 perustettiin Turun Yliopiston Pohjalainen Kerho, jonka tarkoituksena oli alusta alkaen pohjalaisuuden ja pohjalaisen hengen säilyttäminen opiskelupaikkakunnalla. Toisena tavoitteena oli tehdä Turun Yliopistoa tunnetuksi opiskelijoiden kotiseudulla. Kahdenkymmenenkolmen opiskelijajäsenen lisäksi Pohjalainen Kerho sai taustavoimikseen professorit V. A. Koskenniemen, J. G. Granön ja M. H. Palomaan. Turun yliopisto
Yliopistollinen opetus tuli takaisin Turkuun pian Suomen itsenäistymisen jälkeen vuonna 1918, kun kaupunkiin perustettiin ruotsinkielinen Åbo Akademi. Nykyisen Turun yliopiston perusti vuonna 1920 Turun Suomalainen Yliopistoseura suomenkieliseksi monialayliopistoksi ruotsinkielisen Åbo Akademin ja kaksikielisen Helsingin yliopiston rinnalle. Yliopiston alkuaikoja leimasi vahva suomalaiskansallinen henki, ja se toimikin aluksi nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Yliopiston tunnuslause ""Vapaan kansan lahja vapaalle tieteelle"" kuvaa itsenäisyyden alkuajan aatetta ja 22 040:ä vapaaehtoista lahjoittajaa, jotka mahdollistivat yliopiston perustamisen. Hotelli Phoenix
Yksityinen Turun Suomalainen Yliopisto oli perustettu vuonna 1920. Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki rakennuksen vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Järjestely oli tarkoitettu tilapäiseksi mutta kesti lopulta 36 vuotta. Venäjän Kirkkokatu sai yliopiston myötä uuden nimen, Yliopistonkatu. Phoenixin talo kävi ahtaaksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun huomattavan testamenttilahjoituksen turvin yliopistolle voitiin hankkia uudet tilat. Arkkitehti Aarne Ervin suunnittelemat rakennukset valmistuivat Vesilinnanmäelle (Ryssänmäelle) 1950-luvulla, jolloin Phoenixin talo jäi tyhjilleen. Talolle yritettiin löytää uutta omistajaa, ja sitä tarjottiin Turun kaupungillekin. Kaupunginvaltuusto kuitenkin kieltäytyi kaupasta. Turun yliopisto
Turun yliopisto (lyhenne TY tai UTU) on ensimmäinen täysin suomenkielinen yliopisto, joka perustettiin 1920. Yliopisto on kansainvälisesti kilpailukykyinen tiedeyliopisto, jonka toiminta perustuu korkeatasoiseen ja monialaiseen tutkimukseen.
Turun yliopisto
Yliopistonmäellä sijaitsevien rakennusten rakentamisen jälkeen kampusta on jatkuvasti laajennettu mäen ympärille, muun muassa puolustus­voimien aiemmin käyttämälle Turun vanhalle kasarmialueelle. Siellä sijaitsevat muun muassa yliopiston kemian laitoksen rakennus Arcanum, oikeustieteellisen tiedekunnan rakennus Calonia, kasvatustieteellisen tiedekunnan Educarium ja yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan Publicum. Kasarmialueen vanhoissa rakennuksissa toimii yliopiston humanistisen tiedekunnan laitoksia. Esimerkiksi humanistiseen tiedekuntaan kuuluva historian laitos siirtyi vuonna 2006 aiemmin Turun sotilaspiirin esikuntana toimineeseen, vuonna 1834 valmistuneeseen Pehr Johan Gylichin suunnittelemaan empiretyyliseen rakennukseen Sirkkalan kasarmialueelle. Teknillinen yliopisto
Ensimmäinen Suomeen perustettu teknillinen yliopisto oli Teknillinen korkeakoulu, joka aloitti toimintansa 1908. Sen juuret ovat kuitenkin kauempana, sillä teknillinen opetus aloitettiin Suomessa 1849 perustamalla teknilliset reaalikoulut Helsinkiin, Turkuun ja Vaasaan. Helsingin teknillisen reaalikoulun nimi muutettiin vuonna 1872 Polyteknilliseksi kouluksi, seitsemän vuotta myöhemmin vuonna 1879 Polyteknilliseksi opistoksi ja 1908 Teknilliseksi korkeakouluksi. Vuoden 2010 alusta Teknillinen korkeakoulu muodosti Aalto-yliopiston yhdessä Helsingin kauppakorkeakoulun ja Taideteollisen korkeakoulun kanssa. Turun Suomalainen Yliopistoseura
Yliopistoseura vastasi yliopiston alkuvuosina sen taloudesta ja hallinnosta. Vuonna 1927 seura luopui sille kuuluvasta määräämisoikeudesta yliopiston asioissa ja luovutti koko omaisuutensa Turun yliopiston hallintaan. Yliopistosta tehtiin itsenäinen säätiö, jonka hallitukseen tuli kuulumaan kolme Turun Suomalaisen Yliopistoseuran valitsemaa jäsentä. Osakunta
Muiden Suomen yliopistojen piirissä toimivat, osakunta-nimiset järjestöt keräävät jäseniään pääosin heidän kotipaikkansa mukaan, mutta ne ovat myöhempää perua eivätkä ne ole juridisesti osakuntia vaan ne yksityisoikeudellisia, "rekisteröityjä yhdistyksiä" ("ry"), joita säätelee yhdistyslaki. Esimerkiksi Turun yliopistossa on neljä 1920-luvulla perustettua osakuntaa. Yliopiston farmasiakunta
Yliopiston farmasiakunta - Universitetets farmaciekår ry eli YFK on Helsingin yliopiston toiseksi vanhin ainejärjestö. YFK aloitti toimintansa syyslukukauden alussa 1888 Enqvistin kahvilassa, jolloin yhdistyksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin C. G. Toppelius. Vuosipäiväänsä ainejärjestö kuitenkin viettää maaliskuun 26. päivänä, jona päivänä vuonna 1640 annettiin Turun Akatemian perustamiskirja. Varsinaissuomalainen osakunta
Varsinaissuomalainen osakunta (VSO) on yksi Helsingin yliopiston osakunnista. Osakunta aloitti toimintansa 1.7.1906. Vuosipäiväänsä osakunta kuitenkin viettää maaliskuun 26. päivänä, jona päivänä vuonna 1640 annettiin Turun Akatemian perustamiskirja. Pietari Brahe
Kuningatar Kristiina perusti kuninkaallisen Turun Akatemian Brahen ja Turun piispa Isaacus Rothoviuksen tuella. Suurvaltakaudella koulutukseen ja sivistykseen alettiin kiinnittää Ruotsissa aiempaa enemmän huomiota. Voimakas Turun akatemian perustamisen ajaminen oli myös osa Brahen poliittista toimintaa. Brahe vastusti keskittämistä, jolla Upsalasta ajateltiin tehtävän Ruotsin ainut keskusyliopisto. Hänellä oli Ruotsissa kyvykäs tukija, Västeråsin hiippakunnan piispa Johannes Rudbeckius. Brahen ja Rudbeckiuksen toimia helpotti se, että Kustaa II Aadolf nosti vuonna 1632 Tarton kymnaasin yliopistoksi. Brahe avasi perustamansa Turun akatemian 15. heinäkuuta 1640 ja toimi sen ensimmäisenä kanslerina vuodesta 1646 kuolemaansa saakka. Turun Akatemia oli Ruotsin kolmas yliopisto. Muut sijaitsivat Uppsalassa ja Tartossa. Isaacus Rothovius
Turun akatemiaa eli yliopistoa perustettaessa hankkeen puuhamiehiä olivat Rothovius ja Brahe, molemmat kirkollisen täysortodoksian kannattajia. Sovintokaavan mukainen teologia sai siten lujan aseman, varsinkin kun Brahesta tuli yliopiston kansleri ja Rothoviuksesta varakansleri. Turun yliopiston varsinaisen perustamiskirjan hallitus allekirjoitti vasta 26. maaliskuuta 1640. Turun yliopiston kirjasto
Kirjaston ensimmäiset toimitilat olivat vuonna 1878 valmistuneessa hotelli Phoenixin talossa, jonka Turun Suomalainen Yliopistoseura hankki vuonna 1920 yliopiston päärakennukseksi. Keskeisellä paikalla Turun kauppatorin laidalla sijaitseva rakennus oli aiottu alun perin vain yliopiston väliaikaisiksi tiloiksi, mutta vasta 1940-luvun lopulla saadun talousneuvos K. F. Joutsenen huomattavan lahjoituksen turvin yliopisto vapautui ahtaista tiloistaan. Turun seudulta lähtöisin olleet K. F. Joutsen ja hänen veljensä A. F. Johnson olivat 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa vaurastuneet kullankaivulla Alaskassa, josta he palasivat Suomeen vuonna 1905. K. F. Joutsenen lahjoittama omaisuus mahdollisti yliopiston uudisrakentamisen aloittamisen Turun Ryssänmäelle eli Vesilinnanmäelle. Ensimmäiseen rakennusvaiheeseen vuosina 1953 – 1954 kuuluivat kirjasto sekä fysiikan ja kemian laitosrakennukset. Aarne Ervin suunnittelema kirjastotalo on siten vanhin Vesilinnanmäen yliopistorakennuksista. Se avattiin yleisölle marraskuussa 1954 ja vihittiin käyttöön kesäkuussa 1955 promootiojuhlallisuuksien yhteydessä. Tampereen historia
Vanhan teollisuuskaupungin muutosprosessi tärkeäksi kasvukeskukseksi alkoi 1950-luvun lopulla, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi kaupunkiin ja muutti nimensä Tampereen yliopistoksi. Vuonna 1965 Tampereelle perustettiin Teknillisen korkeakoulun filiaali, joka vuonna 1972 itsenäistyi Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi, myöhemmäksi Tampereen teknilliseksi yliopistoksi. Paikallinen teknillinen seura aloitti myös televisiotoiminnan, jonka Yleisradio sittemmin osti. Tästä sai alkunsa Tampereen Ristimäessä toimiva TV2. Turun yliopisto
Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja se koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala. Tampereen teknillinen yliopisto
Tampereen teknillinen yliopisto (TTY, , "TUT") oli Tampereella Hervannan kaupunginosassa sijaitseva, korkeinta teknillistä opetusta ja tutkimusta harjoittava yliopisto. Se aloitti toimintansa vuonna 1965 Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakouluna ja itsenäistyi vuonna 1972 Tampereen teknilliseksi korkeakouluksi (TTKK). Tampereen teknillisen korkeakoulun nimi muuttui Tampereen teknilliseksi yliopistoksi 1. tammikuuta 2003. Yliopisto lakkautettiin ja toiminnot siirtyvät 1.1.2019 uuteen Tampereen yliopistoon, johon myös myös aiempi samanniminen yliopisto liittyi. Collegium Musicum Turku
Orkesteri perustettiin alun perin vuonna 1927 ja sen toiminta jatkui aina 1990-luvun alkupuolelle asti. Uusi opiskelijaorkesteri Turun yliopistolle syntyi vuonna 2004, kun kapellimestari Markus Yli-Jokipii perusti Kampus sinfonietan. Vuoden 2012 alusta Kampus sinfonietta otti käyttöönsä vanhan emo-orkesterinsa nimen ja jatkaa näin Turun yliopiston orkesteriperinteitä nimellä Collegium Musicum Turku. Turun ylioppilasteatteri
Turun ylioppilasteatteri on Turussa toimiva harrastajateatteri, joka perustettiin vuonna 1959. Teatteri tuottaa vuosittain 4-5 näytelmää sekä kabaree-esityksen vapunaattona. Teatterilla on noin 100 jäsentä ja se järjestää esitysten lisäksi myös teatterialan koulutusta. Teatterin riveistä on vuosien varrella noussut monia teatterialan ammattilaisia ja suunnannäyttäjiä. Liedon Vanhalinna
Mauno Wanhalinna sai tilan hoitaakseen vuonna 1930, jolloin kartanokeskuksen massiivinen uusklassinen päärakennus oli juuri valmistunut. Avioiduttuaan vuonna 1944 Mauno ja Ester Wanhalinna alkoivat rakentaa kodistaan elävää museota. Wanhalinnat halusivat turvata elämäntyönsä lahjoittamalla tilan silloin vielä yksityiselle Turun yliopistolle Snellmanin päivänä vuonna 1956. Turun yliopisto valtiollistettiin vuonna 1974, jolloin Vanhalinna jäi muun yliopiston lahjoitusomaisuuden tavoin Turun Yliopistosäätiön omistukseen. Vuonna 1998 Turun Yliopistosäätiö perusti erillisen Liedon Vanhalinna -säätiön kehittämään kartanon toimintaa museo-, kulttuuri- ja seminaarikeskuksena. Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Opiskelijakunnan toiminta on käynnistynyt elokuun alussa 2006, jolloin aiemmin opiskelijakunnan tehtäviä ammattikorkeakoulussa hoitaneen Turun ammattikorkeakoulun opiskelijayhdistys TUKKO ry:n toiminta siirrettiin opiskelijakunta TUOlle. TUKKO on alun perin perustettu nimellä Turun ammattikorkeakoulun ylioppilaskunta ry jo huhtikuussa 1996. Tuolloin voidaan katsoa TUOn toiminnan varsinaisesti saaneen alkunsa. Perustamisen yhteydessä valittua ylioppilaskunta-nimeä ei kuitenkaan voitu käyttää sen viitattua yliopistolain mukaisiin ylioppilaskuntiin, joten rekisteriviranomaisten vaatimuksesta yhdistys rekisteröitiin nimellä TUKKO. Tampere
Tampere on yliopistokaupunki, ja kaupungissa toimivat Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto sekä avointa koulutusta tarjoava Tampereen kesäyliopisto. Tampereen yliopisto perustettiin 1960, kun Yhteiskunnallinen korkeakoulu siirtyi Helsingistä Tampereelle. Tampereen teknillinen korkeakoulu sai alkunsa 1965, kun sinne syntyi Teknillisen korkeakoulun sivukorkeakoulu. Tampereen teknillinen korkeakoulu itsenäistyi 1972 ja muutti myöhemmin nimensä Tampereen teknilliseksi yliopistoksi. Suomalaisen filosofian historia
Filosofia on Suomen samoin kuin maailmankin ensimmäinen akateeminen oppiaine. Turun Akatemiaa perustettaessa vuonna 1640 sen opettajakuntaan nimitettiin oikeustieteen, lääketieteen ja kolmen teologian professorin lisäksi kuusi filosofisen tiedekunnan professoria. 2000-luvun filosofialla on Suomessa kaikki tieteen ulkoiset tunnusmerkit: vakiintunut asema akateemisena oppiaineena, omat julkaisusarjat, tieteelliset seurat, kongressit ja kansainvälisen yhteistyön järjestöt. Tampereen yliopisto (vanha)
Yliopiston pohjana oleva korkeakoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1925 nimellä Kansalaiskorkeakoulu. Perustamisvuonna opiskelijoita oli 72, ja valittavina olivat sanomalehtimiestutkinto, hallinnollinen tutkinto ja osuustoimintatutkinto. Kansalaiskorkeakoulu ehti toimia tällä nimellä ainoastaan viisi vuotta, kun sen nimi muutettiin vuonna 1930 muotoon Yhteiskunnallinen korkeakoulu (YKK). Promootio
Turun yliopistossa promootio on nykyisin kaikkien tiedekuntien yhteinen tohtoripromootio. Turun yliopiston ensimmäinen kaikkien tiedekuntien promootio järjestettiin vuonna 1927 ja seuraava promootio järjestetään toukokuussa 2017. Vuoden 2009 promootio oli 17. tohtoripromootio, johon osallistuivat kaikki yliopiston tiedekunnat. Helsingin yliopisto
Itsenäistymisen aikaan yliopistossa oli 56 professoria ja noin 3 000 opiskelijaa. Pian itsenäistymisen jälkeen Helsingin yliopisto menetti vanhan asemansa maan ainoana yliopistona, kun 1919 perustettiin Åbo Akademi ja 1922 Turun yliopisto. Se säilyi kuitenkin ainoana valtionyliopistona vuoteen 1958 saakka, jolloin Oulun yliopisto perustettiin. Turku
Keskiajan jälkeenkin Turku säilytti asemansa Suomen suurimpana kaupunkina. Juhana-herttuan pitäessä hoviaan Turun linnassa vuosina 1556–1563 turkulaiset saivat nähdä välähdyksiä keskieurooppalaisesta loistosta. Turun linnaa piiritettiin 1500-luvulla yhteensä kuusi kertaa Ruotsin valtataistelujen yhteydessä, mutta 1600-luvulla kaupungin olot olivat paljon rauhallisemmat. Turun asema laajan alueen keskuksena korostui 1600-luvun aikana, kun sinne perustettiin lukuisia koulu- ja hallintolaitoksia. Esimerkiksi lääninhallitus perustettiin Turkuun vuonna 1617 ja Suomen ensimmäinen hovioikeus, Turun hovioikeus vuonna 1623. Kuningatar Kristiina antoi käskyn perustaa Turkuun Suomen ensimmäinen yliopisto, Turun akatemia, vuonna 1640. Turussa asui 1600-luvulla noin 3 000 asukasta, jotka olivat paitsi pappeja, kauppiaita, käsityöläisiä ja palvelijoita, nyt myös virkamiehiä, opiskelijoita ja yliopiston henkilökuntaa. Kreivi Pietari Brahe toimi Suomen kenraalikuvernöörinä vuosina 1637–1640 ja 1648–1654 tehtävänään alueen hallinnon hoitaminen. Tätä tehtävää varten Turun linnassa oli kenraalikuvernöörin virasto. Turun akatemia
Promootioperinne rantautui Suomeen Uppsalasta, ja ensimmäinen promootio järjestettiin Turun akatemian aikana vuonna 4. toukokuuta 1643. Silloin promovoitiin 10 filosofian maisteria mukana muun muassa Abraham Kollanius. Siitä lähtien promootioperinne on jatkunut katkeamattomana Keisarillisessa Aleksanterin-Yliopistossa ja Helsingin yliopistossa sekä myöhemmin Suomen muissakin yliopistoissa koko yliopistohistorian ajan. Turun yliopisto
Yliopiston tiedekunnista nuorin, kasvatustieteiden tiedekunta, perustettiin vuonna 1974. Samana vuonna Turun yliopisto useiden muiden yliopistojen tapaan valtiollistettiin. Yliopiston kasvu on jatkunut 1970-luvulta nykypäivään asti. Muun muassa opiskelijoiden ja perustutkintojen määrät ovat lisääntyneet jatkuvasti ja yliopisto on laajentunut lukuisiin uusiin rakennuksiin Yliopistonmäen ympärille. LUT-yliopisto
Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT eli LUT-yliopisto (; vuoden 2018 loppuun saakka "Lappeenrannan teknillinen yliopisto", "LTY", "LUT"; vuoteen 2002 "Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu", "LTKK") on vuonna 1969 perustettu tekniikan ja talouden tutkimukseen ja opetukseen erikoistunut tiedeyliopisto Lappeenrannassa ja Lahdessa. Perustutkinto-opiskelijoita yliopistossa oli vuonna 2017 noin 4 500 ja opetus- ja tutkimushenkilöstöä noin 550. Turku 1200-luvulla
Tuomiokirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin 1280-luvulla ja se vihittiin käyttöönsä kesäkuussa 1300. Pyhälle Olaville pyhitetty dominikaanikonventti oli perustettu Turkuun jo vuonna 1249, ja se on saattanut sijaita alusta asti Kaskenmäessä. Keskiaikaisen kaupungin ulkopuolelle Aurajoen suulle perustettiin 1200-luvun lopulla Turun linna ruotsalaisten vallan tukikohdaksi lounaiselle rannikolle. Turun normaalikoulu
Turun normaalikoulun edeltäjä, Käkisalmen yhteiskoulu (aik. Käkisalmen reaali- ja porvariskoulu), perustettiin vuonna 1892. Sodan aikana koulun toiminta oli muutaman vuoden lamaannuksissa, ja lopulta koulu siirrettiin valtioneuvoston päätöksellä Turkuun, ensiksi torin laidalle, jossa toimittiin Turun yhteislyseon nimellä. Turku
Kaupungin arvioidaan syntyneen 1200-luvulla, mikä tekee siitä Suomen vanhimman kaupungin. Vuosi 1229 mainitaan usein perustamisvuotena. Turku oli pitkään Suomen merkittävin asutuskeskus, maan ensimmäinen pääkaupunki 1809–1812, ja 1840-luvulle saakka myös Suomen suurin kaupunki. Turku on yhä alueensa paikallishallinnollinen, taloudellinen ja kulttuurinen keskus. Kaupunki on Lounais-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka ja Varsinais-Suomen maakunnan pääkaupunki. Turussa sijaitsee lisäksi Suomen arkkipiispanistuin. Useat valtion virastot siirrettiin Helsinkiin 1810-luvun alkupuolella, mutta piispanistuin jäi Turkuun. Yliopisto siirrettiin uuteen pääkaupunkiin Turun palon jälkeen. Turun yliopisto
Turun yliopiston nopeimman kasvun vuodet ajoittuivat 1960-luvulle, jolloin opiskelijoiden määrä yliopistossa yli kaksinkertaistui noin kolmesta tuhannesta yli seitsemään tuhanteen. Yliopistoon myös perustettiin kaksi uutta tiedekuntaa – oikeustieteellinen tiedekunta vuonna 1960 ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta vuonna 1967. Koulutus Suomessa
Suomeen koulut tulivat keskiajalla kirkon mukana. Suomen ensimmäiset koulut olivat Turussa. Turun tuomiokirkon yhteydessä annettiin koulutusta tuleville papeille 1200-luvulla perustetussa katedraalikoulussa, minkä lisäksi kaupungissa oli dominikaanien ylläpitämä luostarikoulu. Ensimmäinen lukio perustettiin Turkuun 1630. Suomen ensimmäinen yliopisto oli Kuninkaallinen Turun akatemia, joka perustettiin 1640.
Kansanopetus oli 1800-luvun puoleen väliin kirkon hallinnassa. Periaatteessa kaikilla vanhemmilla oli velvollisuus opettaa lapsensa lukemaan ja tuntemaan kristinopin alkeet. Tätä valvottiin 1600-luvun lopulta alkaen kinkereillä, joilla papisto kuulusteli lasten ja aikuisten kristinopin tuntemista. Vanhempien työtä autettiin kuitenkin kirkon järjestämässä kiertokoulussa, jossa opettaja siirtyi opetuspaikasta toiseen useaan kertaan vuoden aikana. Kiertävä opettaja mahdollisti oppilaille alkeellisen opiskelumahdollisuuden, kun omalla kylällä tai paikkakunnalla ei ollut mahdollisuutta saada kansakouluopetusta. Yliopiston almanakka
Vuonna 1650 Suomessa ilmestyi ensimmäinen almanakka Forsiuksen almanakkojen jälkeen. Sen julkaisija oli Helsingin yliopiston edeltäjä, Turun akatemia. Ensimmäinen suomenkielinen almanakka oli Laurentius Tammelinin "Almanach eli Ajan-Lucu", joka ilmestyi vuodelle 1705 Turussa. Vuonna 1713 alkaneen ison­vihan vuoksi almanakkojen julkaiseminen jouduttiin kolmeksi vuodeksi keskeyttämään. Tammelin julkaisi niitä edelleen pakolaisena Tukholmassa, mutta vuosille 1717–1725 julkaistiin vain ruotsinkieliset almanakat. Turun hovioikeus
Turun hovioikeus () on Suomen vanhin hovioikeus. Turun hovioikeuden perusti 15. kesäkuuta 1623 antamallaan kuninkaallisella valtakirjalla Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf. Syyksi uuden hovioikeuden perustamiselle kuningas mainitsi valtuutuksessaan sen, että pitkät matkat ja korkeat kustannukset saivat monet Suomessa asuvat alamaiset luopumaan Tukholmaan matkustamisesta. Tästä syystä he eivät päässeet laillisiin oikeuksiinsa Svean hovioikeudessa. Uuden hovioikeuden perustaminen Suomeen takaisi siksi paremmin oikeuden ja oikeudenmukaisuuden tapahtumisen Ruotsin valtakunnassa, uskoi kuningas. Turun ammatti-instituutti
Nykyinen Turun ammatti-instituutti aloitti toimintansa vuonna 1998 silloisen Turun Ammatti-instituutin, Turun Kauppaoppilaitoksen - Handelsläroverket i Åbon, Turun Teknillisen ammattioppilaitoksen ja Turun terveydenhuolto-oppilaitoksen yhdistyessä. Torinon yliopisto
Torinon yliopisto (, UNITO) on vuonna 1404 perustettu yliopisto Torinossa Piemonten maakunnassa luoteis-Italiassa. Sitä pidetään Italian neljänneksi tärkeimpänä yliopistona ja se on jaetulla 57 sijalla Euroopan yliopistojen vertailussa. Yliopistossa opiskelee noin 67 000 opiskelijaa. Torinon yliopisto
Yliopisto perustettiin vuonna 1404 Ludovico di Savoian aloitteesta. Se kuitenkin suljettiin vuonna 1536 ja avattiin uudelleen herttua Emanuele Filiberton päätöksellä 30 vuotta myöhemmin. Tällöin se alkoi muuttua nykyaikaisempaan suuntaan Bolognan yliopiston esimerkin mukaan, vaikkakaan suurta kehitystä ei tapahtunut ennen Vittorio Amedeo II:n tekemiä uudistuksia. Turku 1800-luvulla
Suomen pääkaupunkina Turku ehti virallisesti olla vain kolme vuotta, mutta suurimpana kaupunkina Turku pysyi vielä parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Uuden pääkaupungin suunnittelijaksi valittiin arkkitehti C. L. Engel ja viimeisetkin Turkuun jääneet virastot siirrettiin Helsinkiin Turun palon (1827) jälkeen. Turun akatemia, joka oli vielä tuolloin maan ainoa yliopisto, siirrettiin Helsinkiin 1828. Se nimettiin samalla uudelleen "Suomen Keisarilliseksi Aleksanterin Yliopistoksi" ja myöhemmin Suomen itsenäistyttyä siitä tuli Helsingin yliopisto. Turun yliopisto
Turun yliopiston laitokset sijaitsevat Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Turun kauppakorkeakoulun yhteisellä kampusalueella Turun ensimmäisessä kaupunginosassa. Kampuksen yhteydessä sijaitsevat myös muun muassa Turun yliopistollinen keskussairaala, ylioppilastalot ja ylioppilaskylä. Turku 1600-luvulla
1600-luvun Turku, oli aiempia vuosisatoja rauhallisempi. Vielä Ruotsin sisällissota 1590-luvulla toi rauhattomuutta Turkuun, mutta 1600-luvulla kaupunki ei enää joutunut taistelutantereeksi. 1600-luvulla Turun asema laajan alueen keskuksena korostui entisestään, kun sinne perustettiin lukuisia uusia hallinto- ja koululaitoksia. Lääninhallitus kaupunkiin perustettiin vuonna 1617, Turun hovioikeus 1623, lukio 1630 ja Turun akatemia, Suomen ensimmäinen yliopisto, vuonna 1640. Ruotsi sai Itämeren alueella itselleen suurvalta-aseman, kun muut valtiot olivat 1600-luvun alun aikana heikentyneet. Turun yliopisto
Turun yliopisto on sijoittunut lukuisissa kansainvälisissä yliopistojen vertailuissa suomalaisyliopistojen parhaimmistoon. Vuonna 2006 yliopisto sijoittui kiinalaisen Shanghain Jiao Tong -yliopiston viidensadan parhaan tutkimusyliopiston listalla toiseksi parhaana suomalaisyliopistona jaetulle sijalle 201. Eurooppalaisista yliopistoista Turun yliopisto arvioitiin sijalle 79. Brittiläisen The Times Higher Education Supplement -lehden maailmanlaajuisella listalla Turun yliopisto sijoittui samana vuonna sijalle 317, ja vuonna 2007 sijalle 237. Toulouse
Toulousen yliopisto on perustettu vuonna 1230. Nykyisin se on osa kuuden korkeakoulun ryvästä, johon kuuluu yhteensä 163 laitosta. Vuonna 2009 niissä opiskeli yhteensä 94 000 opiskelijaa. Turun kristillinen opisto
Turun kristillisen opiston perustamisvuosi on 1925. Perustamista suunniteltiin vuodesta 1917 lähtien. Aloitteentekijöinä olivat Turun lähetysyhdistyksen johtaja K. R. Kares sekä suuri joukko alueen maanviljelijöitä, joita yhdisti Frans Hannulan nimeen liittynyt varsinaissuomalainen lähetysherätys. Perustamista hankkivassa kokouksessa lokakuussa 1917 toivottiin, että ”opistosta on tuleva elävän kristillisyyden ja sitkeän maahengen tyyssija”. Turun yliopiston kasvatustieteiden tiedekunta
Kasvatustieteiden tiedekunta on eräs Turun yliopiston tiedekunnista. Se perustettiin vuonna 1974 ja on siten nuorin yliopiston tiedekunnista. Tätä ennen oli toiminut erillinen "Turun va. opettajakorkeakoulu", joka perustettiin vuonna 1949. Tarton yliopisto
Tarton yliopisto () on Viron vanhin ja merkittävin korkeakoulu. Se on perustettu Tartossa 30. kesäkuuta 1632, ja sen perustamisasiakirjan allekirjoitti Ruotsin kuningas Kustaa II Aadolf sotaleirillä lähellä Nürnbergiä. Yliopistossa on 3 500 työntekijää, joista 1 700 on akateemisissa viroissa ja näistä 180 on professoreita. Opiskelijoita on 13 400, ja heistä yli 800 on ulkomaalaisia. Tohtoreiksi opiskelevia on 1 250 ja vuosittain yliopistossa tehdään 80−90 väitöskirjaa. Turun yliopistollinen keskussairaala
Lääninsairaala muuttui vuonna 1946 Yliopistolliseksi opetussairaalaksi, ja vuonna 1958 siitä tuli Turun yliopistollinen keskussairaala. U-sairaala valmistui vuonna 1968. Tukholman yliopisto
Tukholman yliopisto () on ruotsalainen valtiollinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1878 Tukholman korkeakouluna (). Nykyinen nimi otettiin käyttöön vuonna 1960. Vuoden 1970 jälkeen suurin osa yliopiston toiminnasta on keskittynyt yliopiston kampukselle Frescatin alueelle Östermalmin pohjoisosaan. Turun akatemia
Turun akatemia toimi pitkään useissa Tuomiokirkon ympäristössä sijainneissa rakennuksissa, kunnes Ruotsin kuninkaan Kustaa IV Aadolfin hallituskaudella vuonna 1802 aloitettiin Akatemiatalon rakennustyöt arkkitehti Carl Christoffer Gjörwellin laatimien suunnitelmien mukaan. Rakennustöiden johtamisesta vastasi italialaissyntyinen Charles Bassi. Vuonna 1815 valmistunut rakennus edustaa yleiseurooppalaista uusklassistista empiretyyliä, joka levisi 1700-luvun lopulla myös Ruotsiin ja Suomeen. Akatemiantalon rakentaminen oli huomattava hanke koko valtakunnan mittakaavassa ja se kuvasti osaltaan Turun Akatemian merkitystä. Nykyisin Vanhana Akatemiantalona tunnettu rakennus lukeutuu Suomen arvokkaimpien kulttuurihistoriallisten muistomerkkien joukkoon ja Turussa toimivat yliopistot käyttävät sitä edelleen akateemisiin juhlamenoihin. Suomen keskiaikaiset kaupungit
Suomen vanhimman kaupungin Turun tarkkaa perustamisvuotta ei tiedetä, koska kaupunkioikeudet myöntävä asiakirja ei ole säilynyt. Yhtenä perustamisajankohtana pidetään vuotta 1229, jolloin piispanistuin siirrettiin Nousiaisista Turun Koroisiin. Varsinaisesti kaupunki alkoi kuitenkin kehittymään vasta 1280-luvun jälkeen, kun Turun tuomiokirkkoa alettiin rakentamaan. Samaan aikaan perustettiin myös Turun linna. Vuonna 1318 novgorodilaiset polttivat linnaa lukuun ottamatta koko kaupungin. Pähkinäsaaren rauhan jälkeen Turusta muodostui Ruotsin valtakunnan itäisen osan epävirallinen pääkaupunki, joka oli koko nykyisen Suomen alueen kirkollinen, hallinnollinen ja taloudellinen keskus. Kaupungissa sijaitsi muun muassa dominikaaniluostari sekä katedraalikoulu, lisäksi Turussa toimivat Suomen ainoat laamannit ja 1400-luvulla kaupungissa kokoontui maan korkeinta tuomiovaltaa käyttävä tuomioistuin, Turun maaoikeus. Teknillinen yliopisto
Vaasan yliopisto aloitti DI-koulutuksen yhteistyössä Teknillisen korkeakoulun kanssa vuonna 1990. Noin puolet opinnoista suoritettiin Vaasan yliopistossa, jonka jälkeen tutkinto viimeisteltiin Teknillisessä korkeakoulussa. Turun yliopistossa DI-koulutus aloitettiin vuonna 1999 yhteistyössä Åbo Akademin kanssa. Turun yliopisto vastasi opinnoista kandidaattitasolle asti ja Åbo Akademi siitä eteenpäin DI-tutkintoon. Vuodesta 2004 lähtien Vaasan ja Turun yliopistoilla on ollut oikeus myöntää itsenäisesti teknis-tieteellisiä tutkintoja. Turun historia
Turku on Suomen vanhin kaupunki, ja se oli pitkään myös maan suurin kaupunki. Kaupungin historia aloitetaan usein kirjeestä, jonka paavi Gregorius IX päiväsi 23. tammikuuta 1229. Kirjeessä annettiin lupa siirtää Suomen piispanistuin soveliaampaan paikkaan. Ilmeisesti tämä tarkoitti siirtoa Nousiaisista Koroisiin. Aurajokilaakso oli ollut vaurasta ja suhteellisen tiheästi asuttua aluetta jo rautakaudella, joten ei ole yllättävää, että hiippakunnan keskus siirrettiin sinne. Viime vuosina suoritetut kaivaukset eri puolilla Turun keskustaa ovat antaneet lisävalaistusta kaupungin historiaan. Koulutus Turussa
Turkuun perustettiin vuonna 1249 Pyhän Olavin dominikaaniluostari. Dominikaaniveljeskunnissa tieteellä ja koulutuksella oli vahva jalansija ja luostarilla oli oma koulunsa. Coimbra-ryhmä
Coimbra-ryhmä on vuonna 1985 perustettu eräiden merkittävän aseman saavuttaneiden eurooppalaisten yliopistojen muodostama verkosto, jossa on nykyään 38 jäsentä 23 maasta. Suomalaisista yliopistoista ryhmään kuuluvat Turun yliopisto ja Åbo Akademi. Ryhmä on nimetty siihen kuuluvan portugalilaisen Coimbran yliopiston mukaan. Koulutus Turussa
Ensimmäinen oppikoulu perustettiin 1879. Tämä yksityinen koulu sai nimekseen Turun Suomalainen Yhteislyseo, joka tunnettiin myöhempinä vuosikymmeninä nimellä Turun suomalainen klassillinen lyseo. Turun historia
Suomen pääkaupunkina Turku ehti virallisesti olla vain kolme vuotta, mutta suurimpana kaupunkina Turku pysyi vielä parikymmentä vuotta tämän jälkeen. Uuden pääkaupungin suunnittelijaksi valittiin arkkitehti C. L. Engel, ja viimeisetkin Turkuun jääneet virastot siirrettiin Helsinkiin Turun palon (1827) jälkeen. Turun akatemia, joka oli vielä tuolloin maan ainoa yliopisto, siirrettiin Helsinkiin 1828. Se nimettiin samalla uudelleen "Suomen Keisarilliseksi Aleksanterin Yliopistoksi" ja myöhemmin Suomen itsenäistyttyä siitä tuli Helsingin yliopisto. Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu
Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu () on yliopisto Tukholmassa. Se perustettiin vuonna 1827 ja on Ruotsin vanhin ja suurin teknillistä opetusta tarjoava yliopisto. Se kouluttaa diplomi-insinöörejä, insinöörejä ja arkkitehtejä sekä tekee sekä kansallisesti että kansainvälisesti merkittävää teknis-luonnontieteellistä tutkimusta. Helsingin yliopisto
1700-luvulla, valistuksen ja hyötyajattelun aikakaudella, akatemiassa ryhdyttiin harjoittamaan teologian ja klassisten aineiden rinnalla myös käytännönläheisempää tutkimusta. Lääketieteen sekä maatalous- ja metsätieteen kaltaisilla aloilla ryhdyttiin harrastamaan tutkimus- ja valistustyötä, tarkoituksena levittää uusia oppeja maakuntiin akatemiasta valmistuvien pappien ja virkamiesten mukana. Esimerkiksi ensimmäinen talousopin professori Pehr Kalm perusti yliopistoon kasvitieteellisen puutarhan ja teki uraauurtavaa tutkimusta viljelytalouden alalla. Kaunopuheisuuden professorin Henrik Gabriel Porthanin historiallisten tutkimusten ansiosta syntyi 1700–1800-luvun taitteessa ns. Turun romantiikka, jonka edustajat tutkivat suomen kieltä ja kansallista kulttuuria. Turun kauppatieteiden ylioppilaat
Turun KY perustettiin vuonna 1950. Varsinainen perustamiskokous pidettiin 12. lokakuuta 1950. Syyskuun 25. päivän iltana 1950 kokoontui Lehtisen kahvilaan Yliopistonkadun varrelle kahdeksan opiskelijaa äskettäin sadan opiskelijan voimin aloittaneen silloin yksityisen Turun Kauppakorkeakoulun neljältä vuosikurssilta. Tapaamisessa keskusteltiin oman ylioppilaskunnan perustamisesta ja sääntöehdotusta laatimaan valittiin Jyrki Valtanen, ylioppilaskunnan ensimmäinen puolestapuhuja. Perustavassa kokouksessa 12. lokakuuta 32 opiskelijaa vahvisti säännöt, valitsi hallituksen ja näin loi pohjan ylioppilaskunnan toiminnalle. Maaliskuun alussa 1951 runsaan puolen vuoden ikäinen ylioppilaskunta järjesti ravintola Itämeressä korkeatasoiset illallistanssiaiset. Menestyksellinen tapaus huomattiin laajalti ja seuraavina vuosina turkulaiset seurapiirit odottivat jännityksellä, mihin Uncle Baltic - pyörähtelevä herrasmies Merkuriuksen sauvoineen - suvaitsee heitä kutsua. Syksyllä 1953 ylioppilaskunta sai koulutalon kellarista 30m2:n oleskelu- ja toimistotilan, joka sijaintinsa mukaan nimettiin Montuksi. Kerho- toiminta laajeni, ja muutenkin vuodet 1953–1954 olivat ylioppilaskunnan ensimmäisen kymmenvuotiskauden aktiivisimmat. Helsingin yliopistomuseo
Helsingin yliopistomuseo on Helsingin yliopiston ylläpitämä museo Helsingissä. Keväällä 2015 avattiin museon uusi päänäyttely ”Ajattelun voimaa - Helsingin yliopiston tarina” yliopiston päärakennuksen uuden osan (Fabianinkatu 33) kolmannessa kerroksessa. Näyttelyssä esitellään yliopiston historiaan sekä tieteeseen ja tutkimukseen liittyviä kokoelmia Kuninkaallisen Turun akatemian perustamisesta, vuodesta 1640 lähtien nykypäiviin asti. Vuosina 2003–2015 museo sijaitsi entisessä kemian laboratorio- ja museorakennuksessa Arppeanumissa Senaatintorin kulmassa. Tuolloin sen perusnäyttelyssä esiteltiin laajasti lääketieteen, eläinlääketieteen, hammaslääketieteen ja käsityötieteen historiaa. Ajattelun voimaa -näyttelyssä näiden rooli on pienempi. Turun Tauti
Turun Tauti on vuonna 1988 perustettu turkulainen hardcore punk -yhtye. Yhtye on julkaissut kolme albumia ja seitsemän EP:tä/minialbumia. Lisäksi sen kappaleita on useilla punk-kokoelmilla. Turun Tauti on esiintynyt Suomen ohella useana vuonna muualla Euroopassa. Turun yliopisto
Turun yliopiston alumnitoiminnan tavoite on säilyttää yhteys yliopiston ja sen kasvattien välillä. Turun yliopiston alumneja ovat kaikki Turun yliopistossa tai Turun kauppakorkeakoulussa tutkinnon suorittaneet, opiskelleet ja työskennelleet. Turun yliopiston kasvatit ovat asiantuntijoita ja vaikuttajia monenlaisissa yhteiskunnan rooleissa. Alumnit osallistuvat yliopiston kehittämiseen sekä tukevat opiskelijoita esimerkiksi toimimalla mentoreina. Turun yliopisto
Yliopiston Turun kampus sijaitsee kaupungin keskustan alueella Yliopistonmäen läheisyydessä. Yliopisto toimii Turun lisäksi Raumalla (lastentarha-, luokanopettaja- ja käsityöopettajakoulutus) ja Porissa (kauppakorkeakoulu, kulttuurituotanto ja maisemantutkimus). Turun akatemia
Venäjän hyökättyä Suomeen 1808 syttyi Suomen sota, minkä päättäneessä Ruotsin ja Venäjän välisessä Haminan rauhassa vuonna 1809 keisari Aleksanteri I päätti Suomen liittämisestä Venäjään autonomisena Suuriruhtinaskuntana. Tähän päättyi samalla Kuninkaallisen Turun Akatemian aika, sillä yliopiston nimi muutettiin "Keisarilliseksi Turun Akatemiaksi". Yliopisto toimi Venäjän keisarin alaisuudessa, ja sen toimintaa laajennettiin. Turkuun rakennettiin esimerkiksi tähtitorni akatemian käyttöön saksalaisen arkkitehti Carl Ludvig Engelin suunnitelmien mukaan. Turun ylioppilaslehti
Turun ylioppilaslehti (puhekielessä "Tylkkäri") on Turun yliopiston ylioppilaskunnan julkaisema lehti. Se on perustettu vuonna 1931 ja ilmestyy nykyisin kahdeksan kertaa vuodessa, eli noin kerran kuukaudessa lukukausien aikana. Lehden päätoimittajana toimii Nella Keski-Oja. Sen tärkein lukijaryhmä ovat Turun yliopiston opiskelijat. Turun yliopisto
Vuodesta 1995 lähtien Turun yliopisto on kuulunut vanhojen eurooppalaisten yliopistojen muodostamaan Coimbra-ryhmään. Turku
Turussa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yliopistoja ovat Turun yliopisto ja Åbo Akademi, ammattikorkeakouluja Turun ammattikorkeakoulu, Diakonia ammattikorkeakoulu, Humanistinen ammattikorkeakoulu ja Yrkeshögskolan Novia. Yhteensä kaupungissa on yli 40 000 korkeakouluopiskelijaa. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018-2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä. Turun yliopisto
Turun yliopisto koostuu seuraavista kuudesta tiedekunnasta ja tieteenalayksiköstä, Turun kauppakorkeakoulusta (suluissa perustamisvuosi):Tiedekuntiin kuuluvien laitosten lisäksi Turun yliopistoon kuuluu seitsemän erillistä laitosta: Aurajoki
Ensimmäinen asutus joen rannalla syntyi vähintään 6 000 vuotta sitten. Nimi ”Aurajoki” on yhdistetty muinaisruotsin vesiväylää merkinneeseen sanaan ”aathra”. Samaa perua on nykyruotsin suonta merkitsevä sana åder. Varhaisimmat maininnat Aurajoen ja samalla koko Suomen vesimyllyistä ovat vuodelta 1352. Joen alajuoksulle rannalle syntyi 1200-luvulla Turku, Suomen vanhin ja pitkään myös suurin kaupunki. Aurajoki on vaikuttanut Turun historiaan merkittävästi. Ohittamattomana luonnonelementtinä se myös määrää asioita kaupungissa. Aurajoki jakaa Turun kahteen puoleen. Kaupunki syntyi joen itäpuolelle (eli eteläpuolelle). Siellä sijaitsevat tai ovat sijainneet muun muassa Turun tuomiokirkko, Turun akatemia, Vanha Suurtori, Raatihuone ja ensimmäiset koulut. Tämän historian takia Turussa joen itäpuoli on "täl pual jokke" ja nykyisen ydinkeskustan ja kauppatorin puoli "tois pual jokke". Nämä määritelmät ovat absoluuttisia eivätkä riipu siitä, kummalla puolen jokea niiden sanoja seisoo. Joen eri puolia kutsutaan myös Åboksi ("täl pual") ja Turuksi ("tois pual") kaupungin yliopistojen (Turun yliopisto ja Åbo Akademi) vanhojen sijaintipaikkojen mukaan. Nimiä käytetään erityisesti, kun kerrotaan "förin" vievän ihmisiä Åbosta Turkuun. Kulttuurihistoria
Kulttuurihistoriaa voi Suomessa opiskella pääaineena ainoastaan Turun yliopistossa, jossa alan koulutus ja tutkimus alkoi vuonna 1972. Kulttuurihistoriaa voi opiskella myös Turun yliopiston avoimessa yliopistossa, jossa järjestetään muun muassa verkko-opintoja, joihin voi osallistua paikkakunnasta riippumatta. Avoimen yliopiston kokonaisuudet ovat rinnastettavia tutkintoihin kuuluviin kokonaisuuksiin, ja niitä voi liittää  HuK- ja FM-tutkintoihin muissakin yliopistoissa kuin Turun yliopistossa. Turun yliopiston tieteentekijät
Turun yliopiston tieteentekijät järjestää vuosittain yliopistolla ajankohtaisia yliopistoasioita käsitteleviä seminaareja. TYT oli keväällä 2008 mukana järjestämässä Suomen ensimmäistä Lasten yliopistoa, jossa Turun yliopiston professorit luennoivat 7–10-vuotiaille koululaisille. Lasten ollessa luennolla vanhemmat sijoitettiin Turun yliopiston tieteentekijöiden järjestämään "äiti- ja isiparkkiin", jossa päivystävät tieteentekijät kertoivat tutkimuksesta Turun yliopistossa. Turun yliopiston humanistinen tiedekunta
Humanistinen tiedekunta on yksi Turun yliopiston tiedekunnista. Se on perustettu vuonna 1920 ja on siten yhdessä matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan ohella yliopiston vanhin tiedekunta. Viidellä tuhannella opiskelijallaan humanistinen tiedekunta on Turun yliopiston suurin tiedekunta. Vakinaista henkilökuntaa tiedekunnan palveluksessa työskentelee noin 200 henkilöä, minkä lisäksi muuta henkilöstöä on yli sata henkeä. Tiedekunnassa on yli kolmekymmentä oppiainetta, joita opetetaan kahdella laitoksella. Turun yliopisto
Turkuun perustettiin jo vuonna 1640 yliopisto, Turun Akatemia, joka on nykyisen Helsingin yliopiston edeltäjä. Se oli kolmas Ruotsin valtakuntaan perustettu yliopisto ja Suomen ainoa. Turun palon jälkeen vuonna 1827 Akatemia siirrettiin Helsinkiin. Akatemian siirtämisen jälkeen yliopistollinen opetus Turussa loppui vuoteen 1917 asti. Koulutus Turussa
Turun kauppakorkeakoulun sulauduttua vuonna 2009 Turun yliopistoon kaupungissa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Turun yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa ja seitsemän erillistä laitosta. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018-2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä. QS Rankingin kansainvälinen tieteenalakohtainen vertailu listaa maailman parhaat yliopistot 48 tieteenalalla. Vuoden 2018 vertailussa Turun yliopistosta parhaiten sijoittuivat hoitotiede (sija 44) ja kasvatustiede (sijaluku 151‒200). Turun yliopiston lisäksi Turussa toimii Åbo Akedemi, joka on Suomen ainoa monitieteinen ruotsinkielinen yliopisto.. Turun ammattikorkeakoulussa on mahdollista suorittaa ylempi ammattikorkeakoulututkinto viidellä eri alalla: insinööri, kulttuuriala, master of business administration, sosiaali- ja terveysala ja tradenomi. Suuri osa toiminnasta sijoittuu Kupittaan kampuksen alueelle, jossa sijaitsevat muun muassa ICT-City, Koneteknologiakeskus ja Lemminkäisenkadun toimipiste.Korkeakouluja ovat Turun ammattikorkeakoulun lisäksi Yrkehögskolan Novia, Diakonia-ammattikorkeakoulu ja Humanistinen ammattikorkeakoulu. Turussa toimii tekniikan verkostoyliopisto FITech, joka pyrkii vastaamaan Lounais-Suomeen tarvittavien huippuosaajien koulutuksen varmistamisesta. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yhteensä kaupungissa on noin 40 000 opiskelijaa. Turun Akateeminen Sosialistiseura
TuASS perustettiin 12. toukokuuta 1946, kun kansandemokraatteja kannattaneet opiskelijat marssivat ulos sosialidemokraattien koolle kutsumasta kokouksesta. Kansandemokraatit olisivat halunneet perustaa vasemmiston yhteisen järjestön, mutta demarit torjuivat ajatuksen. TuASS liittyi SKDL:n kunnallisjärjestöön ja se teki yhteistyötä muun muassa koululaisten, nuorten ja telakkatyöläisten kanssa. Järjestö jäi pieneksi ja toiminta hiipui 1950-luvun alussa. Toukokuussa 1958 yhdistys aloitti uudelleen, kun opiskelijoiden kiinnostus poliittista toimintaa kohtaan kasvoi. Yliopiston muut poliittiset toimijat suhtautuivat TuASS:aan viileästi eikä yhteistyötä juurikaan syntynyt. Turku
Turku sijaitsee Saaristomeren rannalla Aurajoen suulla. Kaupungin keskustan halki virtaava Aurajoki on Suomen merkittävimpiä ja Varsinais-Suomen suurimpia jokia. Aurajokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki on vaikuttanut Turun historiaan merkittävästi. Kaupunki syntyi joen itäpuolelle (eli eteläpuolelle), ja siellä sijaitsevat tai ovat sijainneet muun muassa Turun tuomiokirkko, Turun akatemia, Vanha Suurtori, Raatihuone ja ensimmäiset koulut. Paikalliset kutsuvat sen vuoksi Aurajoen itäpuolta nimellä ”täl pual jokke” ja nykyisen ydinkeskustan ja Kauppatorin puolta nimellä ”tois pual jokke”. Joen eri puolia kutsutaan myös Åboksi (”täl pual”) ja Turuksi (”tois pual”) kaupungin yliopistojen (Turun yliopisto ja Åbo Akademi) vanhojen sijaintipaikkojen mukaan. Nimiä käytetään erityisesti, kun kerrotaan förin vievän ihmisiä risteilylle reitillä Turku–Åbo–Turku. Turun yliopistollinen keskussairaala
Turun yliopistollisen keskussairaalan perustamispäivänä pidetään 17. joulukuuta 1756, jolloin kuningas Aadolf Fredrik allekirjoitti Turun Lasaretin perustamiskirjan. Yhdeksänpaikkainen sairaala aloitti toimintansa Linnankadun ja Ågatanin (nyk. Läntisen Rantakadun) välisen kujan varrella, nykyisen Eskelinkadun eteläisessä kulmassa vuonna 1759. Tyks on täten Suomen vanhin ja Pohjoismaiden toiseksi vanhin edelleen toimiva sairaala. Turun akatemia
Kuninkaallinen Turun Akatemia (, ) on Turussa vuosina 1640–1828 toiminut Suomen ensimmäinen yliopisto. Suomen sodan jälkeen 1809 sen nimeksi tuli Keisarillinen Turun Akatemia. Yliopisto siirrettiin Turun palon jälkeen Helsinkiin vuonna 1827 ja sen nimi muutettiin Keisarilliseksi Aleksanterin-yliopistoksi. Suomen itsenäistyttyä yliopiston nimeksi vaihdettiin Helsingin yliopisto vuonna 1919. Turkuun perustettiin samoihin aikoihin kaksi uutta yliopistoa: vuonna 1918 ruotsinkielinen Åbo Akademi ja vuonna 1920 suomenkielinen Turun yliopisto. Turun Suomalainen Yliopistoseura
Vallalla olleen suomalaisuusaatteen värittämän sivistystahdon auttamana kymmenen miljoonan markan suuruinen keräystavoite saavutettiin muutamassa vuodessa. Lahjoittajia kertyi lopulta 22 040. Yliopisto perustettiin vuonna 1920 nimellä Turun Suomalainen Yliopisto. Osakunta
Alkuperäisinä Turun Akatemiaan 1643 perustettujen osakuntien perillisinä Helsingin yliopistossa on osakuntia, jotka vastaavat määrättyjä maan alueita. Sama alue voi kuitenkin olla kahden tai useamman osakunnan yhteisenä osakunta-alueena, kanta-alueena. Opiskelija voi kuulua vain yhteen Helsingin yliopiston osakuntaan. Lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa on 1872 perustettu ruotsinkielinen osakunta, Teknologföreningen. Turku 1200-luvulla
Paavi Gregorius IX:n vuonna 1229 myöntämän luvan mukaisesti piispanistuin siirrettiin Nousiaisista Koroisiin, joka sijaitsee lähellä Turun nykyistä keskustaa. Mikään ei viittaa siihen, että varsinaista Turun kaupunkia olisi vielä tässä vaiheessa ollut olemassa. Kaupunkia ei kuitenkaan perustettu asumattomalle maalle, vaan paikalla oli peltoja ja luultavasti myös talonpoikaiskylä. Arkeologi Markus Hiekkanen on arvellut, että kaupunki perustettiin kuninkaan, piispan ja vuonna 1249 perustetun dominikaanikonventin yhteisestä aloitteesta 1280- tai 1290-luvulla. Perustamisvuotta ei tiedetä, koska mitään aiheeseen liittyvää asiakirjaa ei ole säilynyt. Turun Suomalainen Yliopistoseura
Turun Suomalainen Yliopistoseura on Turun yliopiston yhteydessä toimiva yhdistys. Se perustettiin 4. marraskuuta 1917 järjestämään varojen keräystä suomenkielisen yliopiston perustamiseksi Turkuun. Nykyisin yhdistyksellä on noin 1200 jäsentä ja sen toimintaan kuuluu muun muassa apurahojen jakamista ja erilaisten yliopiston toimintaan liittyvien tilaisuuksien järjestämistä. Helsingin yliopisto
Akatemia järjestettiin eurooppalaisen mallin mukaan. Siinä oli neljä tiedekuntaa: filosofinen, teologinen, oikeustieteellinen ja lääketieteellinen. Opiskelijan oli ensin suoritettava monialaiset perusopinnot filosofisessa tiedekunnassa, minkä jälkeen hän sai erikoistua teologiaan, lakiin tai lääketieteeseen. Suurin osa ylioppilaista valmistui papeiksi, ja akatemian toimintaa säätelikin luterilainen puhdasoppisuus. Varsinaista tieteellistä tutkimusta ei ensimmäisen vuosisadan aikana juuri harjoitettu, vaan akatemia oli leimallisesti opetuslaitos. Eurooppalaisessa mittakaavassa Turun Akatemia oli pieni: perustamisvuonna 1640 siinä aloitti työnsä 250 opiskelijaa ja yksitoista professoria, eikä määrä kasvanut merkittävästi ennen 1800-lukua. Turun yliopiston ylioppilaskunta
TYY on perustettu vuonna 1922, ja se liittyi Suomen ylioppilaskuntien liittoon vuonna 1927. Se on Suomen kolmanneksi suurin ylioppilaskunta. Jäseniä TYYssä on yhteensä noin 15 000. Toimintaa sillä on Turussa, Raumalla ja Porissa. Turun yliopisto
Uuteen yliopistoon perustettiin seitsemän professuuria – neljä humanistisiin aineisiin ja kolme luonnon­tieteisiin. Yliopiston ensimmäiset professorit olivat kotimaisen ja yleisen kirjallisuushistorian professori V. A. Koskenniemi, suomen kielen ja sen sukukielten professori Heikki Ojansuu, Suomen historian professori Artturi H. Virkkunen, kasvitieteen professori Johan Liro, eläintieteen professori W. M. Linnaniemi, filosofian professori Eino Kaila ja kemian professori M. H. Palomaa. Yliopiston ensimmäiseksi rehtoriksi valittiin professori Virkkunen. Satakuntalainen Osakunta
Osakunta on perustettu Turun Akatemian kansakuntana 1654. Yliopiston muutettua Helsinkiin, osakunnan jäsenmäärä kääntyi laskuun, ja osakunta pyysi vuonna 1846 yhdessä Borealisen ja Turkulaisen Osakunnan kanssa yliopiston konsistoria liittämään nämä kolme osakuntaa yhdeksi. Pyyntöön suostuttiin ja uuden osakunnan nimeksi tuli Länsisuomalainen Osakunta. Turun Suomalainen Yliopistoseura
Turun Suomalainen Yliopistoseura perustettiin keräämään varoja suomalaisen yliopiston perustamista varten vuonna 1917. Keskeisiä henkilöitä seuran toiminnassa olivat tuolloin muun muassa Uuden Auran päätoimittaja, filosofian maisteri K. N. Rantakari, tuolloinen lakitieteen kandidaatti T. M. Kivimäki ja hovioikeuden presidentti Aleksi Käpy. Turku 1800-luvulla
Ruotsin hävittyä sodan Venäjän kanssa ja luovutettua Suomen alueen Haminan rauhassa, Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen pääkaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan tärkeitä virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus. Turun kasarmi (Turku)
1970-luvun puolivälissä Turun yliopisto alkoi laajentamaan toimintaansa kasarmin alueelle. Suurin osa kasarmialueen rakennuksista ja rakennelmista purettiin. Kansallisarkiston Turun toimipaikka
Turun maakunta-arkisto (TMA) perustettiin vuonna 1932. Maakunta-arkiston perustamista nopeuttivat paikallisten yliopistojen, Turun yliopiston ja Åbo Akademin tieteellisen työskentelyn ja kasvavan opiskelija- ja tutkijakunnan tarpeet. Turku oli ensimmäinen paikkakunta, johon maakunta-arkistolle rakennettiin oma, arkistotarkoitukseen suunniteltu rakennus. Klassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Yrjö A. Waskinen. Tässä kiinteistössä arkisto on toiminut koko toimintansa ajan, joskin vuonna 1986 arkiston yhteyteen valmistui lisärakennus ja vanha rakennus peruskorjattiin vuonna 1987. Turun Historiallinen Yhdistys
Turun Historiallinen Yhdistys ry perustettiin 17. lokakuuta 1923. Turun yliopistolla oli takanaan vain yksi kokonainen lukuvuosi, kun yhdistys perustettiin. Tuolloin yliopistolla oli vain seitsemän professoria ja hieman yli sata opiskelijaa. Perustajajäseniä olivat lehtori Julius Finnberg, maisteri Kaarlo Jäntere, tohtori Arvi Korhonen, professori V. A. Koskenniemi, maisteri K. I. Lindeblom, tohtori Knut Svanljung, professori A. H. Virkkunen ja pankinjohtaja Kaarlo Österbladh. Yhdistyksen toiminnan periaatteena oli toimia yhdyssiteenä Turun yliopiston historiantutkimuksen ja historian harrastajien välillä historiatieteellisten harrastusten edistämiseksi sekä vahvistaa toimintansa avulla nuoren Turun yliopiston mahdollisuuksia historiantutkimuksessa. Yhdistys oli ensimmäinen Turun yliopiston yhteydessä perustettu tieteellinen seura ja sillä on alusta alkaen ollut tiivis suhde Turun yliopistoon. Yhdistyksen toiminta vakiintui heti säännölliseksi. Toimintaan kuului heti alusta alkaen esitelmätilaisuuksien ja retkien järjestäminen sekä julkaisutoiminta, joka aloitettiin jo 1924. Vaikka esitelmissä ja julkaisuissa Turku -aiheiset teemat olivat keskeisiä ja yhdistyksellä oli tiivis suhde kotikaupunkiinsa, esitelmät ja julkaisut eivät aiheiltaan rajoittuneet vain Turkuun. Yhdistys toimi tieteellisenä seurana, jonka intressit olivat laaja-alaiset. Turku Science Park
Turun Tiedepuiston sekä koko Turun seudun elinkeino- ja innovaatiotoiminnan kehittämistä tukee kehitysyhtiö Turku Science Park Oy. Turku Science Park Oy:n perustamishetkenä voidaan pitää päivämäärää 7.9.1988. Tuolloin aloitti toimintansa Oy DataCity Center Ab ja tiedepuistoalueen rakentaminen pääsi vauhtiin. Uudenlainen, ICT- ja bioaloihin keskittynyt tiedepuisto osoittautui vuosituhannen vaihteessa tarpeelliseksi, ja Turku Science Park Oy perustettiin joulukuussa 2001. Turun yliopisto
Turun Akatemian ajoista Turun yliopistolla muistuttavat nykyisin muun muassa Akatemiatalo ja yliopiston päärakennuksen vierellä sijaitseva "Kolme vekkulia" -niminen monumentti, joka esittää vuonna 1822 Turun Akatemiassa opintonsa aloittaneita J. V. Snellmania, Elias Lönnrotia ja J. L. Runebergia. Tulanen yliopisto
Tulanen yliopisto on yksityinen yliopisto New Orleansissa, Louisianassa. Se perustettiin vuonna 1834 ja se kasvoi kokonaiseksi yliopistoksi. Koulu yksityistettiin Paul Tulanen ja Josephine Louise Newcombin lahjoitusten seurauksena. Turun kauppakorkeakoulu
Turun kauppakorkeakoulu () on vuonna 1950 liike-elämän aloitteesta perustettu kauppakorkeakoulu, joka on vuodesta 2010 alkaen ollut osa Turun yliopistoa. Kauppakorkeakoulun dekaanina on vuodesta 2012 lähtien toiminut laskentatoimen ja rahoituksen professori Markus Granlund. Turku Science Park
Turun Tiedepuisto (engl. Turku Science Park) on Turussa sijaitseva korkeakoulujen, tutkimuslaitosten sekä erilaisten innovaatiotoimijoiden ja liike-elämän keskittymä. Kävelymatkan päässä kaupungin keskustasta sijaitsevalla alueella toimivat muun muassa Turun yliopisto, Åbo Akademin ja Turun ammattikorkeakoulu, Turun yliopistollinen keskussairaala Tyks ja yli 300 muuta yritystä ja yhteisöä. Turun Tiedepuiston alueella käy työssä arviolta 16 000 ja opiskelee 35 000 henkilöä. Tohtoreita alueen yliopistoista valmistuu vuosittain noin 200. Tarton yliopisto
Venäjän vallan aikana Tarton yliopiston toiminta päättyi ja korkeamman asteen koulutusta haluavat suuntasivat Saksaan. Venäjän keisarinna Katariina II:n tultua valtaan yliopistokysymys heräsi uudelleen henkiin. Kiistaa syntyi siitä pitäisikö uuden yliopiston sijaita Pärnussa vai Tartossa. Liivinmaan ritarikunta esitti vuonna 1768 suunnitelman yliopiston perustamiseksi Tarttoon, mutta suunnitelmien toteutus lykkääntyi rahan puutteen vuoksi. Vuonna 1798 keisari Paavali I antoi luvan yliopiston avaamiselle Baltiassa. Päätös johtui uhkaavasta akateemisen työvoiman pulasta. Venäjän keisarikunnassa toimi vain Moskovan yliopisto ja yliopiston kaltainen suurherttuan koulu Liettuassa. Lisäksi antaessaan luvan yliopiston perustamiseen keisari oli samalla kieltänyt Ranskan vallankumouksen takia opiskelun muissa yliopistoissa. Kuurinmaalaisten vaikutuksesta yliopisto avattiinkin Jelgavassa Tarton sijasta. Vuonna 1801 Paavali murhattiin ja valtaan noussut Aleksanteri I määräsi yliopiston sijoitettavaksi Tarttoon. Hän varmisti sille rahoituksen, joka oli riippuvainen ritarikuntien tuesta. Tarton yliopistosta tuli "Landesuniversität". Aateli painotti kyseessä olevan oppilaitoksen Viron- ja Liivinmaan ritarikuntien jäsenille, vaikkakin opistoon oltiin valmiita ottamaan myös ulkomaalaisia aatelisia. Yliopisto avattiin keväällä vuonna 1802.
Aluksi yliopistossa oli seitsemän professoria ja 19 ylioppilasta. Professoreita ei miellyttänyt riippuvuussuhde ritarikunnista ja vararehtori Georg Friedrich Parrot onnistuikin saamaan Aleksanterin muuttamaan mieltään ja allekirjoittamaan uuden perustamiskirjan, jolla yliopisto siirrettiin kansainvalistusministeriön alaisuuteen. Vuoden 1802 yliopisto perustettiin uudelleen keisarillisena valtakunnanyliopistona "Kaiserliche Universität zu Dorpat". Pian perustamisen jälkeen valmistuivat Johan Wilhelm von Krausen suunnittelemat yliopistorakennukset. Uudelleen perustetussa yliopistossa oli jälleen neljä tiedekuntaa, teologinen, filosofinen, oikeustieteellinen ja lääketieteellinen. Oppilaita oli ensimmäisellä viisivuotiskaudella 118 ja vuonna 1809 jo 193. Enemmistö oppilaista oli liivinmaalaisia ja vähemmistö tuli Kuurin- ja Vironmaalta. 1810-luvulla opiskelijoista vain kymmenen oli virolaisia. Maaorjat saivat kirjautua yliopistoon vain kartanoherran suostumuksella. Alkuvaiheen tunnettuja oppilaita olivat muun muassa Benjamin Jäsche, Karl Friedrich Burdach ja Ferninand Giesen.
Tarton yliopiston toiminta vaikeutui Nikolai I:n valtakaudella. Tarttoa pyrittiin sitomaan lähemmin venäläisiin kouluihin ja opetuskieleksi aiottiin ottaa asteittain venäjän kieli. Venäläistämistä ajoi voimakkaasti kansanvalistusministeri Sergei Uvarov. Hänen vaikutuksestaan Nikolai antoi muun muassa määräyksen, jonka mukaan kaikkien professorien tuli osata venäjää. Uvarov joutui kuitenkin perääntymään suunnitelmistaan ritarikuntien voimakkaan vastustuksen takia. 1840-luvulla yhteenotot hallitusvallan ja yliopiston välillä johtivat useiden professorien erottamiseen ja eroamiseen. Vuoden 1848 eurooppalaisen vallankumousliikehdinnän takia yliopiston rehtori määrättiin valvomaan professorien luentoja. Vuodesta 1850 kansainvalistusministeri nimitti suoraan yliopiston rehtorin, eikä tämän tarvinnut olla professori. Aleksanteri II:n vapaamielisempi hallinto helpotti alkuun Tarton yliopiston toimintaa. Vuonna 1865 laadittiin uusi perustuskirja, jonka mukaan yliopisto saisi valita rehtorin itsenäisesti. Tilanne muuttui vuonna 1866 kun kansanvalitusministeriksi tuli Dmitri Tolstoi. Venäläistämispolitiikka ja valvonta voimistuivat ja Aleksanteri III:n valtaantulo merkitsi näiden toimien kiihtymistä entisestään. Vuonna 1884 Venäjän yliopistojen autonomia lakkautettiin, mutta Tarton yliopisto menetti itsehallintonsa vasta 1889. Vuonna 1892 Tarton yliopiston pöytäkirjakieleksi tuli yksinomaan venäjä. Vuonna 1893 yliopiston nimi muutettiin Tarton uuden nimen mukaan Jurjevin yliopistoksi. Vuodesta 1894 oppilaiden tuli siirtyä venäläisten univormujen käyttöön. Professorikunta venäläistyi: vuonna 1889 saksalaisia oli 86,9 % professoreista, mutta vuonna 1900 enää 19,4 %, kun taas venäläisiä oli 75,5 %. Yliopiston tieteellinen taso heikkeni Saksan tiedemaailman yhteyksien katketessa. 1890-luvun alusta lähtien professorien enemmistö tuli Moskovan ja Pietarin yliopistoista. Arvi Kontu
Konnun vanhemmat olivat talollinen Samuel Johan Kontu ja Fredrika Vilhelmina Puttaa ja puoliso vuodesta 1914 Signe Vilhelmina Granqvist, Vuonna 1908 agronomiksi valmistuneen Konnun koko työura sivusi maataloutta, erityisesti kotieläintaloutta. Hän oli ollut kuusi vuotta Lounais-Suomen maanviljelysseuran karjatalouskonsulenttina, kun Lounais-Suomen Osuusteurastamo palkkasi hänet vuonna 1916 osuuskuntaan ns. toiseksi johtajaksi. Vuonna 1918 Kontu nimitettiin Osuusteurastamon toimitusjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa asti 1945. Konnulla oli runsaasti luottamustehtäviä kotimaakunnassaan Varsinais-Suomi Varsinais-Suomessa. Hän oli lähtöisin ympäristöstä, missä koulun kynnys oli vielä korkea, ja siksi hän suosi kouluttautumista. Hän oli muun muassa perustamassa ja ylläpitämässä Turun Suomalaista Yliopistoseuraa, jonka keräämin varoin perustettiin Turun Suomalainen Yliopisto vuonna 1920. Turun ammattikorkeakoulu
Turun ammattikorkeakoulu (lyh. "Turun AMK", ) on Varsinais-Suomessa toimiva yksi Suomen suurimmista ammattikorkeakouluista. Turun AMK aloitti toimintansa Turun väliaikaisena teknillisenä ammattikorkeakouluna syksyllä 1992. Nykyisin Turun ammattikorkeakoulu toimii kahdella paikkakunnalla ja tarjoaa opetusta neljällä eri koulutusalalla. Opiskelijoita tutkintoon johtavassa koulutuksessa on noin 9 300 ja päätoimista henkilökuntaa noin 700. Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus
Turun tietotekniikan tutkimus- ja koulutuskeskus (lyh. TUCS, , ) on Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen tutkimus- ja opetuskeskus. TUCS on perustettu 21.3.1994. Sen tehtävänä on koordinoida yhteistä tietoteknologian tutkimusta ja opetusta sekä yritysyhteistyötä. TUCS:n tavoitteena on keskittää yliopistojen laaja tarjonta IT-alan syventävistä opinnoista ja tutkimuksesta. Keskuksen tilat sijaitsevat Turussa Turku Science Parkin alueella. Helsingin yliopisto
Kun Suomi liitettiin Venäjään 1809, Kuninkaallinen Turun Akatemia muuttui Keisarilliseksi Turun Akatemiaksi. Keisari Aleksanteri I laajensi akatemiaa kaksinkertaistamalla sen budjetin ja perustamalla kuusi uutta professuuria sekä lukuisia muita opetusvirkoja. Muutos oli niin dramaattinen, että keisaria alettiin nopeasti kunnioittaa akatemian toisena perustajana. Vuonna 1815 valmistui uusi muhkea Akatemiatalo, jonka juhlasalin kunniapaikalle sijoitettiin . Turun Suomalainen Yliopistoseura
Vuonna 2017 Yliopistoseura juhlii 100-vuotista historiaansa näyttävästi erilaisin juhlamenoin. Keväällä 2017 järjestettiin Turussa ja maakunnassa kiertänyt näytelmähanke Eläköön 22040!, joka käsitteli Turun Suomalaisen Yliopiston perustamiseen johtanutta kansalaiskeräystä. Teatteriprojekti kiersi Turussa, Uudessakaupungissa, Salossa ja Loimaalla. Juhlavuoden kunniaksi Yliopistoseura myös alkuaikojen perinteitä kunnioittaen järjesti jäsenhankintakampanjan ja lahjoitti jokaisen vuoden 2017 toukokuun loppuun mennessä liittyneen henkilöjäsenen tai yhteisöjäsenen ensimmäisen jäsenmaksun Turun yliopiston varainhankintaan. Tukeakseen ja kunnioittaakseen akateemisen tutkimuksen merkitystä Turussa Yliopistoseuran jakaa juhlavuotensa huipentumana Phoenix-tiedepalkinnon uutta luovalle tutkimukselle. Turun linna
1881 perustettiin Turun kaupungin historiallinen museo, jolle annettiin aluksi yksi huone esilinnasta. Museo sai vähitellen lisää huoneita haltuunsa kunnes 1901 se sai koko esilinnan haltuunsa. Samanaikaisesti päälinnasta oli tullut varasto ja sellaisena se rappeutui kaikenaikaa huonompaan kuntoon.