Milloin 4G otettiin käyttöön?
4G
Mediassa 4G:llä viitataan usein LTE-teknologiaan. Tiukasti määritellen kyseessä on kuitenkin vielä ”3,9G”, sillä vasta LTE-Advanced on varsinaisesti neljännen sukupolven tekniikka. Esimerkiksi lehdissä kerrottiin TeliaSoneran avanneen Suomen ensimmäisen 4G-verkon koekäyttöön Turussa 2. kesäkuuta 2010. Elisa ilmoitti tämän jälkeen avanneensa vastaavanlaisen verkon Helsinkiin seuraavana päivänä. Molempien verkkojen käyttö oli kokeiluluontoista eikä niitä avattu asiakkaiden käyttöön, eikä sitä hyödyntäviä päätelaitteita ollut kuluttajien saatavilla. TeliaSoneralla oli tuolloin oman ilmoituksensa mukaan Tukholmassa kuluttajien käytettävissä oleva 4G-verkko. Marraskuussa 2010 TeliaSonera ilmoitti avaavansa vuoden loppuun mennessä 4G-verkon kaupalliseen käyttöön Turussa ja Helsingissä, tarkoittaen sillä LTE:tä. TeliaSonera ilmoitti yltäneensä 47,5 Mbit/s nopeuteen, todeten että kuluttaja ei tule kokemaan tällaista nopeutta. Elisa on oman ilmoituksena mukaan yltänyt 100 Mbit/s tiedonsiirtonopeuteen omassa 4G-verkossaan. 4G
Kesäkuussa 2010 Turussa koekäytössä ollut Soneran LTE-tekniikkaan perustuva 4G-mikroaaltoverkko avattiin kuluttajille joulukuussa 2010. Koekäytön aikana saavutettiin noin 47 Mb/s tiedonsiirtonopeuksia, mutta verkon todellinen käyttönopeus jäi ainakin aluksi huomattavasti testiolosuhteissa saavutettua alhaisemmaksi.
Elisa (yritys)
Vuonna 2004 Kolumbus-tuotemerkki tuotiin markkinoille uudelleen. Tällä kertaa kyseessä oli Elisan GSM-verkossa toimiva matkapuhelinliittymä, joka oli tarkoitettu halpaliittymämarkkinoille. Kolumbus alkoi toisena Suomessa Cubion jälkeen tarjota kiinteähintaisia puheluita. Kolumbus-merkkisten matkapuhelinliittymien uusmyynti päättyi vuoden 2009 alussa. Kolumbus-tuotemerkki on vielä 2013 kuitenkin edelleen käytössä vanhoilla matkapuhelinasiakkailla.Silloisen Radiolinjan verkossa soitettiin maailman ensimmäinen kaupallisessa verkossa soitettu GSM-puhelu vuonna 1991 ja 13. marraskuuta 2006 Elisan verkossa Vierumäellä soitettiin yhteistyössä Nokian kanssa maailman ensimmäinen UMTS 900 MHz -teknologiaan perustuva 3G-/HSDPA-puhelu. Tähän asti 3G-puhelut ovat kulkeneet 2,1 GHz taajuudella, mutta kokeilu osoitti GSM:n kanssa jaettavan taajuuden käytön olevan mahdollista. Samsung Galaxy Note 4
Samsung Galaxy Note 4 on Samsungin 29. syyskuuta 2014 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 4.4 "KitKat" -käyttöjärjestelmä. Micro Four Thirds
Vuonna 2014 Panasonic julkisti Depth From Defocus -menetelmän (DFD), jolla kontrastitarkennusta varten pystytään päättelemään tarkennuksen suunta myös tavanomaisen kennon tuottamasta kuvainformaatiosta. Helmikuussa 2014 julkaistu Panasonic GH4 oli ensimmäinen DFD-menetelmää tukeva Panasonicin kamera, ja toukokuussa 2015 julkaistun G7:n myötä teknologia on siirtynyt myös halvempiin malleihin. Menetelmä perustuu kuvan epätarkkuuden analysointiin, ja edellyttää tietoja käytössä olevan objektiivin optisista ominaisuuksista. Siksi DFD-tarkennus toimii vain Panasonicin objektiiveilla, joiden optinen informaatio on tallennettu joko kameran tai Panasonic-objektiivien muistiin. Kuten vaihetarkennus, myös DFD vähentää merkittävästi tarvetta tarkennuksen edestakaisiin siirtoihin, ja siten johtaa huomattavasti nopeampaan automaattitarkennukseen. Olli-Pekka Heinonen
Heinosen ollessa liikenneministerinä Sonera osti Saksasta 3G-oikeudet noin 3,5 miljardilla eurolla tiettyihin taajuusalueisiin. Nämä osoittautuivat myöhemmin arvottomiksi. Valtion omistus Sonerassa oli liikenne- ja viestintäministeriön hallussa. Oikeuskansleri Paavo Nikula selvitti Soneran kauppoja ja hallituksen toimintaa syksyllä 2002. Hän totesi päätöksessään, etteivät ministerit tai liikenne- ja viestintäministeriöiden virkamiehet rikkoneet virkavelvollisuuksiaan tai toimineet lainvastaisesti. Selvityksessä ei ilmennyt, että kaupoista olisi keskusteltu hallituksen piirissä tai hallituksen ja Soneran edustajien välillä. Radiolinja
Kun Radiolinja aloitti, Suomen vakiintunut matkapuhelinoperaattori Telecom Finland (nyk. Telia Finland) käytti ensimmäisen sukupolven matkaviestinnän verkkotekniikkaa (NMT). Näin Radiolinja ensimmäisenä GSM-operaattorina loi heti alusta matkaviestintäsektorille kilpailua Euroopassa. Monet "maailman ensimmäiset" tapahtuivat Radiolinjalla: sillä oli maailman ensimmäinen GSM-verkko, sillä lähetettiin ensimmäinen kahdenkeskeinen SMS-tekstiviesti vuonna 1993, se käynnisti ensimmäisen kiinteiden ja langattomien palveluiden nipun vuonna 1996 ja maailman ensimmäinen maksullinen soittoääni ladattiin vuonna 1998. Suomi 1990-luvulla
Internet teki läpimurtonsa 1990-luvulla. Tietokoneet olivat normaalisti liitetty lankapuhelinverkkoon (BBS); laajakaistayhteydet tekivät läpimurtonsa vasta vuosituhannen vaihteessa. Vuonna 1991 suomalaisopiskelija Linus Torvalds alkoi kehittää Linux-käyttöjärjestelmää. Vuosikymmenen puolivälissä Internet ylitti median uutiskynnyksen. Tästä alkoi Internetin nopea kehittyminen. Internetin laajempi leviäminen alkoi 1993, kun EUnet Finland alkoi tarjota nettiyhteyksiä yrityksille ja kotitalouksille. Samana vuonna yhteyksiä alkoivat tarjota myös Tele (nykyinen Telia) ja HPY (nykyinen Elisa). Vuosikymmenen puolivälissä alettiin puhua esimerkiksi ”tiedon valtatiestä”, ”netti-surffailusta” ja ”interaktiivisuudesta”. Vuosikymmenen lopulla tapahtui niin sanottu IT-kupla, kun Internet mobiiliteknologian ohella synnytti sijoittajissa epärealistisia tuotto-odotuksia. Suomi 1990-luvulla
1990-luvulla matkapuhelinteknologiassa siirryttiin ”toiseen sukupolveen” (2G), kun digitaalinen GSM-järjestelmä alkoi vähitellen syrjäyttää analogista NMT-tekniikkaa. Vuonna 1991 Nokia esitteli ensimmäisenä maailmassa tuotantovalmiin digitaalisen GSM-puhelimen. Maailman ensimmäinen GSM-puhelu soitettiin Nokian Radiolinjalle toimittamassa verkossa. Älypuhelin
Apple julkaisi ja toi myyntiin ensimmäisen älypuhelinmallinsa iPhonen vuoden 2007 aikana. Sen uudistetun 3G-version myynti Suomessa alkoi kesällä 2008. Niiden ja myöhempien versioiden käyttöjärjestelmä on Applen kehittämä iOS. 2010-vuosikymmenen alusta lähtien älypuhelimien käyttöjärjestelmien markkinoita hallinneesta Androidista esiteltiin 1.0-versio loppuvuodesta 2008. 1.5-versio ja sitä käyttäneet puhelinmallit julkaistiin seuraavana vuonna. Android valtasi markkinat hyvin nopeasti ja käytännössä jakoi ne iOS:n kanssa huolimatta Microsoftin merkittävistä yrityksistä vakiinnuttaa oman Windows Phonensa asemaa. 4G
Kansainvälisen televiestintäliiton ITU:n vuonna 2008 julkaiseman määritelmän mukaan 4G:n huippunopeus päätelaitteeseen tulisi olla 1 Gbit/s hitaasti liikuttaessa ja 100 Mbit/s nopeasti liikuttaessa. IPhone 4S
Pian iPhone 4S:n julkistuksen jälkeen Samsung ilmoitti haastavansa Applen oikeuteen Ranskassa ja Italiassa, koska Samsungin mukaan iPhone 4S rikkoo kolmea sen WCDMA-verkkotekniikkaan liittyvää patenttia. Samsung hakee puhelimelle myyntikieltoa näissä maissa ja aikoo jättää samanlaisen haasteen muissakin maissa. SGI
Monien muiden UNIX-työasemavalmistajien tapaan SGI siirtyi Motorola 68000-sarjasta RISC-suorittimiin 1990-luvun vaihteessa. Suorittimeksi valittiin MIPS Technologiesin 32-bittinen R3000, ja ensimmäinen sitä käyttävä työasemasarja sai nimen "4D". SGI osti MIPSin vuonna 1992 varmistaakseen jatkuvasti kehittyvien suorittimien saannin tuleviin koneisiinsa, ja myöhemmin samana vuonna SGI julkaisikin ensimmäisen 64-bittisen MIPS-suorittimen, R4000:n. R4000 oli yksi ensimmäisiä 64-bittisiä RISC-suorittimia DEC:n Alphan rinnalla, ja ensimmäinen sitä käyttänyt työasema oli vuonna 1993 julkaistu Indigo 2. Suomi 1990-luvulla
Televisiolähetysten tekniikka oli vielä lähes täysin analoginen, mutta käytännössä lähes aina värillinen. Lokakuussa 1997 Yle aloitti kahdelta lähettimeltä Suomen ensimmäiset digitaaliset koelähetykset lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Virallisesti digitaaliset lähetykset otettiin Suomessa käyttöön vasta vuonna 2001. Vastaanottimet olivat vielä lähes aina tilaa vieviä kuvaputkitelevisioita. Ford Mustang (1979)
Mallivuoden 1986 polttoaineen elektronisella ruiskutuksella varustettu GT 5.0 HO V8 on Mustangin historiassa vedenjakajamalli. Fordin ensimmäinen EEC "(electronic engine control)" -moottorinohjausjärjestelmä oli tullut markkinoille vuonna 1978 ja sen neljäs sukupolvi, EEC-IV, oli esitelty vuonna 1984. Vaikka GT:n teholukema oli 10 hevosvoimaa pienempi kuin vuotta aiemmin, sille kellotettiin paremmat 0-60 mph kiihtyvyys- ja varttimailiajat kuin kaasuttimella varustetulle edeltäjällään. Tämä oli uuden ruiskujärjestelmän ansiota, koska se antoi moottorille mm. laakeamman vääntökäyrän. Vuonna 1986 Yhdysvalloissa otettiin käyttöön keskelle-ylös asennettu jarruvalo pakollisena varusteena. Liftback-mallissa se on sijoitettu takaspoileriin, porrasperämallissa auton sisälle, takaikkunan alareunaan ja avomallissa vakiovarusteiseen takaluukun tavaratelineeseen. HSDPA
Elisa Oyj otti vuonna 2005 käyttöönsä HSDPA-tekniikan maksimissaan 2 Mbit/s –nopeudella. Nyt suuri osa 3G-verkosta tukee jopa 42 Mbit/s-siirtonopeuksia (Dual Carrier). Matkapuhelin
NMT oli maailman ensimmäinen matkapuhelinverkko joka mahdollisti puhelimen käyttämisen ulkomailla eli "roamingin". Yhdysvaltain ensimmäinen 1G verkko avattiin Chicagossa vuonna 1983. Useat muutkin maat avasivat omia matkapuhelinverkkojaan 1980-luvulla, muun muassa Iso-Britannia, Meksiko, Kanada. TV4 (Ruotsi)
TV4 on Ruotsin katsotuin kaupallinen televisiokanava. Kanava aloitti lähetyksensä vuonna 1990 satelliitin välityksellä. Vuonna 1992 kanava alkoi näkyä myös maanpäällisen verkon kautta. Kanavan omistaa Bonnier-konserniin kuuluva TV4-gruppen. Heinäkuussa 2018 julkaistiin tieto, että Telia ostaa Bonnierilta Bonnier Broadcastingin, joka omistaa MTV Oy:n, Mediahubin, C Moren ja ruotsalaisen TV4 AB:n. Kauppa vaatii toteutuakseen kilpailuviranomaisten hyväksynnän. Nokia 6630
Nokia 6630 oli ensimmäinen puhelin, joka tuki aidosti globaalia verkkovierailua; aikaisemmat GSM-puhelimet olivat kattaneet kaikki maat Japania lukuun ottamatta, mutta 6630-mallin 3G-tuen ansiosta puhelin toimi myös Japanissa. McDonnell Douglas F-4 Phantom II
Näistä 21 päivitettiin myöhemmin F-4G ”Wild Weasel” -koneiksi ja ainakin kuusi niistä oli taistelukäytössä Operaatio Desert Stormissa Irakissa 20 vuotta niiden Australiaan toimittamisen jälkeen.Israelin ilmavoimat (Heyl Ha’Avir) hankki F-4 Phantomeja vuodesta 1969 alkaen. Ensimmäinen F-4E otettiin palveluskäyttöön 5. syyskuuta 1969 ja israelilaiset saivat niillä ensimmäisen ilmavoiton 11. marraskuuta 1969 Egyptin ilmavoimien MiG-21-koneesta. Xiaomi Redmi 4 Prime
Xiaomi Redmi 4 Prime on Xiaomin 7. marraskuuta 2016 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä. 4G
4G-nimitystä käytetään Suomessa kahdesta eri tekniikasta: LTE ja DC-HSPA. Ajatus neljännen sukupolven verkoista perustuu osittain siihen, että tietoliikenne voi koostua EDGE-, HSDPA- ja WLAN-tekniikoiden yhdistelmästä. Pokémon 4Ever
Pokemon 4Ever (tunnettu myös lisänimillä Celebi - Metsän ääni tai Matka aikojen halki) (; ) on neljäs pitkä Pokémon-elokuva. Elokuvan ensi-ilta oli Japanissa vuonna 2001 ja Yhdysvalloissa vuonna 2002. Suomessa elokuva julkaistiin DVD:llä vuonna 2004. GAGAN
Vuonna 2009 Intian piti ottaa oma GSAT-4-tietoliikennesatelliittinsa tähän käyttöön, mutta se laukaisu viivästyi huhtikuuhun 2010 ja lopulta laukaisu epäonnistui. Silti Intia otti GAGANin käyttöönsä 10. elokuuta 2010. Toukokuussa 2011 laukaistu GSAT 8 antoi palvelulle kansallisen avaruusinfrastruktuurin, enää Intian ei tarvitse vuokrata transpondereita länsimaisilta satelliiteilta. FOMA
FOMA (engl. "Freedom of Mobile multimedia Access") on Japanin NTT DoCoMon kehittämä W-CDMA-pohjainen 3G-standardi ja sen markkinointinimi. FOMA lanseerattiin vuonna 2001 maailman ensimmäisenä kaupallisena 3G-palveluna.
Teoreettiset nopeudet 384 kb/s—2 Mb/s. Puhelimilla voidaan siirtää liikkuvaa kuvaa. MPEG-4
MPEG-4 kansainvälisen MPEG:n (Moving Picture Experts Group) kehittämä joukko videon ja äänen pakkaamistapoja. MPEG-4-standardi (ISO-14496) julkaistiin vuoden 1998 lokakuussa ja virallisesti siitä tuli kansainvälinen standardi vuoden 1999 alussa. MPEG-4-standardi on yhä kehitteillä ja se on jaettu kehitysvaiheittain "osiin" (part), joista oleellisimpia ovat DivX:n ja Xvid:n käyttämä MPEG-4 SP/ASP ja Quicktime 7:n ja Blu-rayn käyttämä uudempi MPEG-4 AVC. Päijät-Hämeen avoimet langattomat verkot
Mastonet on Lahden kaupungin omistaman Suomen 4G:n alkujaan perustama kaupallinen verkko, joka kunnallistettiin ja liitettiin Lahden kaupungin tukiasemin varustettavaan kouluverkkoon. Siihen lisättiin myöhemmin kaupungin virkistystoiminnalle oleellinen Lahden satama sekä kulttuuri- ja urheilutapahtumille oleelliset Lahden stadion ja Sibeliustalo. Timoniemi
Timoniemen ensimmäinen puhelin oli "Onnelan" talossa 1930-luvulla. Timoniemenvaaran ensimmäinen puhelin oli Tulisalmessa, lossissa 1960-luvulla. Ensimmäiset sähköt tulivat Timoniemelle koulun läheisyyteen ja Timoniemenvaaralle 1949.
Tällä hetkellä kylällä on Kaisanet Oy:n WiMax laajakaista ja alkuvuodesta 2011 Soneran avaama 3G-verkko. Volkswagen Typ 4
Mallia 411 valmistettiin vuosina 1968–1972 ja paranneltua 412:sta 1973–1974. Molempia sai sedanina ja farmarina. Farmarimallia sai vain 3-ovisena, mutta sedan-mallia oli saatavilla myös 4-ovisena. Moottorit oli varustettu kahdella kaasuttimella tai polttoaineen suihkutuksella, ollen yksi ensimmäisistä tätä tekniikkaa käyttävistä sarjatuotantoautoista. Malli oli esikuvana kun Volkswagen toi latinalaisen Amerikan markkinoille Volkswagen Brasilian. Viimeksi mainittua valmistettiin Brasiliassa vuosina 1973–1982, kunnes sen korvasi Volkswagen Gol. 3G-verkot Suomessa
UMTS-verkot otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2004. Ne kattoivat aluksi vain pääkaupunkiseudun ja suuret kaupungit. EDGE
Ensimmäinen kaupallinen EDGE-järjestelmä otettiin käyttöön Yhdysvalloissa vuonna 2003. Nykyään se on laajasti kaupallisessa käytössä eri GSM-operaattorien verkoissa ympäri maailmaa. Vuonna 2010 Global mobile Suppliers Association ilmoitti että maailmassa oli 487 GSM/EDGE -verkkoa. 3G-verkot Suomessa
Suomessa matkapuhelinten penetraatio on 109 % väestöstä, mikä merkitsee kypsää markkinaa yleensä GSM-matkapuhelinten osalta. Keväällä 2007 oli kaikista matkapuhelimista 700 000 3G-puhelimia. Liikenne- ja viestintäministeriö salli kytkykaupan 3G-puhelinten osalta, jotta kalliina pidettyjen 3G-puhelinten myynti lisääntyisi ja jotta muodostuisi markkina 3G-matkapuhelinpalveluille. Keväällä ja kesällä 2007 halpenivat yksinkertaisimmat 3G-puhelimet 100–250 euron hintaisiksi, minkä vuoksi omistusleasingin kaltainen 12 kuukauden tai 24 kuukauden kytkykauppa menetti osittain merkitystään ja laitteiden hinnan sijasta ratkaisevaksi tekijäksi muodostui teleoperaattoreiden tukiasemien levinneisyys ja niiden verkkojen laajentaminen. Nelitaajuuspuhelin
Yksi ensimmäisistä nelitaajuusmatkapuhelimista oli Nokian simpukkamallinen matkapuhelin Nokia 6125, jossa oli sekä molemmat eurooppalaiset että yhdysvaltalaiset GSM-taajuudet. 4G
Euroopassa 4G-verkkojen käyttöön varatut taajuusalueet ovat 1 800 MHz ja 2 600 MHz. Suunnitelmissa on ottaa käyttöön myös vastikään muusta käytöstä vapautunut 800 MHz:n taajuusalue. DC-UMTS/DC-HSPA -tekniikka käyttää tavanomaisten 3G-päätelaitteiden tavoin 3G-verkkojen taajuuksia. Pohjois-Amerikassa on 4G:n käyttöön varattu 700/800 MHz:n ja mahdollisesti 1 700/1 900 MHz:n taajuusalueet, Aasiassa 1 800 ja 2 600 MHz, sekä Australiassa 1 800 MHz. 2G
GSM:ään siirtyminen mahdollisti tekstiviestien lähettämisen, joiden suosio oli huipussaan vuonna 2012. 3G-verkot Suomessa
Yleisimmin tunnetun 3G:n määritelmän on luonut ITU-T. Myös 3GPP on osallistunut standardisointityöhön määrittelemällä alkuperäisen 3G UMTS:in. Kolmannen sukupolven matkapuhelinverkoille on ominaista esimerkiksi mahdollisuus videopuheluihin ja vähintään 384 kbps tiedonsiirtonopeus verkosta päätelaitteeseen. 3G-verkko-operaattoreilla on myös WCDMA:ta nopeampi tiedonsiirtojärjestelmä, HSPA, jolla päästään teoriassa jo lähelle kiinteiden laajakaistayhteyksien nopeuksia. Todellinen siirtonopeus voi olla usein vain 70–80 % nimellisestä kaikilla operaattoreilla. Taajuushuutokauppa
8. toukokuuta 2008 Ruotsin Posti- ja telehallinto PTS sai päätökseen 16-päiväisen SMRA-huutokaupan ("Simultaneous multiple-round ascending") yhdeksästä 15-vuotisesta 4G-taajuusluvasta, joiden kaistanleveys 2,6 GHz:n kaistalla oli yhteensä 190 MHz. Huutokauppa tuotti 226 miljoonaa euroa. Luvat olivat rajoittamattomia, siis ostaja saa käyttää ne parhaaksi katsomallaan tavalla, esimerkiksi matkapuhelin- tai laajakaistatoimintaan. Mitään ehtoja ei asetettu myöskään käytön aloittamishetkelle tai katetulle väestöosuudelle. PTS:n pääjohtaja, tohtori Marianne Treschow korosti sitä, miten arvokas resurssi sähkömagneettinen spektri on. Matkapuhelin
Ensimmäisen yhä käytössä olevan toisen sukupolven (2G) verkon avasi kaupalliseen käyttöön vuonna 1991 suomalainen Radiolinja, joka on sittemmin sulautunut osaksi Elisaa. Tuolloin käyttöön otettiin digitaaliset GSM-matkapuhelinverkot. Suomessa se merkitsi myös kilpailun alkamista matkapuhelinmarkkinoilla, sillä aiemmin niitä oli hallinnut yksinään Tele NMT450- ja NMT-900 -verkoillaan. 2G
Toisen sukupolven matkapuhelinjärjestelmille on luonteenomaista se, että ne ovat digitaalisia toisin kuin ensimmäisen sukupolven analogiset järjestelmät. 1990-luvun alussa esitellyissä verkoissa ei kaikissa ollut alun perin datayhteyksiä, mutta sittemmin niitä kehitettiin aluksi piirikytkentäisin menetelmin (esimerkiksi HSCSD GSM-verkoissa) ja vähän myöhemmin myös tietokonemaailmasta tutuin pakettikytkentäisin menetelmin (esimerkiksi GPRS GSM-verkoissa.) Matkapuhelinverkko
Matkapuhelinverkon 2G-tukiasemat käyttävät GSM-tekniikkaa. 3G-tukiasemat käyttävät sekä GSM- että CDMA- tai WCDMA-tekniikkaa. 4G-tukiasemat käyttävät edellä mainittujen lisäksi myös LTE-tekniikkaa. 4Matic
4Matic onMercedes Benzin kehittämä ja käyttämä älykäs nelivetotekniikka. Se on suunniteltu parantamaan pitoa ja ajoturvallisuutta liukkaissa olosuhteissa ajettaessa. 4Matic esiteltiin vuonna 1986. W124-sarja oli ensimmäinen mallisarja, jossa 4Matic oli saatavilla. Maanpäälliset digitaalitelevisiolähetykset Suomessa
Digisiirtymä Suomessa aloitettiin radiolähetyksistä. Ylellä oli vuodesta 1997 käytössä digiradion koeverkko, jonka toiminta lopetettiin vuonna 2005. Syy digiradion lopettamiseen oli se, että kuulijat eivät hankkineet digitaalisia vastaanottimia koska eivät kokeneet siitä saatavan lisähyötyä tavallisiin radiolähetyksiin verrattuna. Ensimmäinen digitaalinen radiokanava oli Radio Peili. Valtioneuvosto teki toukokuussa 1996 periaatepäätöksen rakentaa Suomeen digi-tv:n maanpäällisen lähetyksen kautta, ajatuksena oli siirtyminen kokonaan digitaaliseen televisioon vuoden 2006 loppuun mennessä. Yleisradio aloitti koelähetykset Espoon Kivenlahden ja Helsingin Santahaminan lähettimiltä 23. lokakuuta 1997 lähettäen kanavia TV1 ja TV2. Digita aloitti maanlaajuisen digitaalisen kuvasignaalin siirtoverkon rakentamisen kesäkuussa 1999. Ensimmäiset lähetykset näkyivät pääkaupunkiseudulla, Tampereella ja Turussa 1. syyskuuta 2000 alkaen. Digitaalitelevisio otettiin käyttöön virallisesti Suomessa 27. elokuuta 2001, jonka myötä myös digisovittimien myynti vauhdittui. Hallitus teki siirtymistä koskevan periaatepäätöksen maaliskuussa 2004, että analogiset lähetykset Suomessa suljetaan 31. elokuuta 2007. 2007 maaliskuussa päätettiin lisäksi, että kaapeliteitse saa tämän jälkeen lähettää analogisia lähetyksiä, jos niiden rinnalla lähetetään digitaalinen signaali. DNA (yritys)
Syksyllä 2016 DNA listautui Helsingin pörssiin. DNA:n 4G-verkko tavoitti vuoden lopussa 99,6 prosenttia Manner-Suomen väestöstä. DNA lanseerasi uuden sukupolven valokuituverkon ja gigan laajakaistan. NMT
450 MHz:n taajuusalueella toiminut NMT-450 otettiin ensimmäisenä kaupalliseen käyttöön Saudi-Arabiassa 1. syyskuuta vuonna 1981, kuukautta aikaisemmin kuin ensimmäinen verkko Pohjoismaissa. Ruotsissa NMT-verkko avattiin lokakuussa 1981 ja Norjassa marraskuussa. Tanskassa NMT-toiminta käynnistettiin vuoden 1982 tammikuussa ja Suomessa maaliskuussa. Verkkoja avattiin myös muissa maissa. Matkapuhelin
Nykyään käytetyin matkapuhelinteknologia on GSM. Se tunnetaan niin sanottuna toisen sukupolven (2G) teknologiana. Sitä ennen Suomessa oli käytössä ensimmäisen sukupolven analoginen NMT-tekniikka. Matkapuhelimilla toimivassa tiedonsiirrossa nykyään yleisin tekniikka on GPRS, joka mahdollistaa huomattavasti aiempaa nopeamman ja halvemman tiedonsiirron matkapuhelimiin. GPRS on niin sanottua 2,5. sukupolvea, eli 2,5G. Seuraavasta sukupolvesta, eli 3G, on olemassa useampia kilpailevia standardeja, joista yleisimmät ovat Euroopassa suosittu UMTS ja Pohjois-Amerikassa, Japanissa ja Korean tasavallassa suosittu CDMA2000. Neljännen sukupolven standardeja (4G) tulee olemaan mm. LTE ja erityisesti sen kehittyneempi versio LTE-Advanced. GSM-data
GSM-data on 1990-luvulla aloitettu ja nykyään jo valtaosin uudemmilla tekniikoilla korvautunut GSM-verkon tiedonsiirtopalvelu. Operaattorit tarjoavat silti yhä mahdollisuuden GSM-dataliikenteeseen vanhempia matkapuhelinmalleja silmällä pitäen. Yhteys on toteutettu piirikytkentäisenä (, CSD), uudempien mobiiliverkon tiedonsiirtomenetelmien ollessa pakettikytkentäisiä. GSM-datapuhelussa tiedonsiirtokaista pysyy varattuna koko sen ajan kun muodostettu yhteys on auki, eroten pakettikytkentäisestä jossa vapaata kaistaa varataan ainoastaan datapakettia siirrettäessä. GSM-datan suurin tiedonsiirtonopeus on 9,6 kbit/s, joka riittää WAP-palvelujen ja sähköpostin tarpeisiin. Nopeampaan datasiirtoon kehitettiin HSCSD-tekniikka joka kykeni enimmillään nelinkertaiseen nopeuteen.
Suomessa GSM-datapalvelua tarjosivat Sonera, Radiolinja sekä paikallisesti Telia City ja HPY City. Jotta palvelua pystyi käyttämään se täytyi kytkeä olemassaolevaan matkapuhelinliittymään, paitsi Telialla jossa se sisältyi hintaan. Sonera tarjosi myös pelkkään dataliikenteeseen käytettävää liittymää, jolla ei voinut soittaa puheluja. Saapuvan datapuhelun vastaanottoa varten tarvitaan oma erillinen numeronsa. GSM-datapuhelujen laskutus perustuu minuuttiveloitukseen. Datapuhelun minuuttihinta oli sama tai hieman alle kuin tavallisen puhelun. GSM-datan on tavallisen kuluttajan käytössä nykyään korvannut huomattavasti nopeammat GPRS-, EDGE- tai HSPA-yhteydet. Niiden veloitus perustuu joko siirrettyyn datamäärään tai kiinteään kuukausiveloitukseen. Xiaomi Redmi 4a
Xiaomi Redmi 4a on Xiaomin 11. marraskuuta 2016 julkaisema älypuhelin, jossa on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä Xiaomin MIUI-käyttöliittymällä. 1G
1G () on yleinen lyhenne ns. "ensimmäisen sukupolven" matkapuhelinteknologioille. Tämän ajattelun mukaan ensimmäistä sukupolvea (1G) edustavat analogiset standardit kuten Pohjoismainen NMT ja esimerkiksi Yhdysvalloissa käytetty AMPS. GSAT
GSAT-4 eli HealthSat oli teknologiakoe, joka laukaistiin 15. huhtikuuta 2010 intialaisella GSLV-kantoraketilla geostationaariselle kiertoradalle. Kantoraketin rakettimoottorit käyttivät ensi kertaa intialaista teknologiaa kryogeenivaiheissa, aiemmin teknologia on ollut venäläistä alkuperää. Satelliitti ei saavuttanut kiertorataa vaan syöksyi mereen kolmannessa rakettivaiheessa ilmenneen vian vuoksi. Rakettivaiheen Vernier-moottorit eivät käynnistyneet. Päämoottori toimi vain sekunnin ajan, minkä jälkeen polttoaineen syöttö polttoainepumpulle lakkasi. Volkswagen Golf IV
Volkswagen Golf IV (Typ 1J) on Volkswagenin Golf-mallin neljäs sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1997–2003, farmaria vuoteen 2006. Suomessa mallin toimitukset alkoivat vuoden 1998 puolella. Neljännen sukupolven Golfin sedan-korinen sisarmalli on nimeltään Bora, joka saapui syksyllä 1998. Golfia kehuttiin turvallisuudesta, laadukkaasta työstä ja hyvistä ajo-ominaisuuksista. Golf IV oli huomattavasti edeltäjäänsä vähävikaisempi auto ja sijoittui keskiarvon paremmalle puolelle vikatilastoissa. Alkuvuosien malleissa oli jonkin verran sähkövikoja ja ruostumisongelmia liiallisten säästötoimenpiteiden takia. Uudemmissa vuosimalleissa nämä ongelmat on kuitenkin saatu korjattua. Windows Phone
Ensimmäisen Windows Phone 8 -pohjaisen laitteen julkaisi Samsung elokuun 2012 lopussa. ATIV S -mallissa on 4,8-tuumainen kosketusnäyttö, yksi gigatavu keskusmuistia ja 1,5 GHz:n kaksoisydinprosessori. Takapuolen kamerassa on 8 megapikseliä ja etukamerassa 1,9 megapikseliä. Laitteessa on NFC-siru. Puhelin tukee myös ns. puoli-4G:tä eli DC-HSPA, eli tiedonsiirron enimmäisnopeus on 42 Mbit/s. HSDPA
Standardia ollaan päivittämässä. HSPA Evolved -standardi tukee nopeutta 42 Mbit/s ja enemmänkin. Markkinointisyistä eräät operaattorit ryhtyivät kutsumaan 42 Mbit/s nopeuteen yltävää tekniikkaa 4G:ksi, vaikka se tarkkaan ottaen oli yhä edellistä sukupolvea. VHF-monisuuntamajakka
Päälentoasema Helsingin VOR tuli käyttöön 10.3.1964, alun perin taajuudella 114.8 Mhz (nykyinen Doppler-VOR/DME toimii taajuudella 114.2 Mhz). Aluksi varustettiin VOR-asemilla länteen suuntautuvat lentoväylät, mitä vauhditti sekin, että Ruotsiin VOR oli saatu jo jonkin verran aiemmin. Erityisen hanakasti NDB-teknologiaa korvattiin VORilla 1980-luvulta alkaen vanhan laitekannan huoltokustannusten nousun myötä ja useiden onnettomuuksien aiheuttaman, NDB-teknologian luotettavuutta arvostelleen keskustelun seurauksena. VOR-verkosto laajeni aina 1990-luvun lopulle asti -- viimeinen uusi majakka perustettiin Orimattilaan 1997. @450
Verkon ensimmäinen vaihe valmistui vuoden 2007 huhtikuussa. Tässä vaiheessa verkko kattoi osan Lappia, etelärannikkoa sekä Tampereen ja Oulun seudut. Posion kunnan alueella on mahdollista käyttää langatonta laajakaistaa tehdyn Posio-liittymä-sopimuksen mukaisesti. Verkon toinen vaihe valmistui vuoden 2008 kesäkuussa. Tässä vaiheessa verkon on tarkoitus kattaa länsirannikko ja suuri osa Itä-Suomea. Verkon kolmannessa ja viimeisessä vaiheessa tarkoitus on kattaa lähes koko Suomi. Kolmannen vaiheen oli tarkoitus valmistua vuoden 2009 joulukuussa. Ukko Mobile ilmoitti päivittävänsä @450-verkon 4G LTE-tekniikkaan vuonna 2014. Verkko oli toiminnassa saman vuoden syksyllä. UMTS
Puhelinvalikoimassa oli aluksi toivomisen varaa. Kun UMTS otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2004, puhelinmalleja oli tarjolla vain muutama, kun vuotta myöhemmin niitä oli tarjolla jo yli kymmenen erilaista mallia. Puhelimia valmistivat mm. Nokia, Samsung ja Motorola. UMTS-puhelimien haluttavuutta alensi alkuun UMTS-verkkojen huono kattavuus Suomessa, joten loppukäyttäjälle ei ollut käytännössä hyötyä 3G-puhelimesta. Kysyntää lisäsi mobiilidatan hinnoittelu kuluttajaystävällisempään suuntaan. Radiotekniikan lisäksi UMTS-puhelimissa tulee olla olosuhteisiin nähden riittävän iso värinäyttö. Lisäksi haastavuutta puhelimien kehittämiseen toi se, että puhelimien tulee olla kooltaan pieniä ja kevyitä, sekä niiden tulee olla helppokäyttöisiä ja vähän virtaa kuluttavia. Lähinnä aasialaiset valmistajat hallitsivat aluksi 3G-puhelimien markkinoita. Nokia kuitenkin onnistui valtaamaan noin 40 prosentin markkinaosuuden vuoteen 2008 mennessä, sen sijaan Motorolan ja Sony Ericssonin myynti kääntyi laskuun. Sittemmin Nokia luopui kokonaan puhelimien valmistuksesta itse myydessään matkapuhelinosastonsa Microsoftille. Vuonna 2007 3G-puhelimien hinnat kytkyliittymissä olivat valmistajasta riippuen pääsääntöisesti 200–800 euroa, käteiskaupalla ilman kytkyliittymää noin 15 % kalliimpia. Matkapuhelin
Seuraavat kehitysvaihe GPRS:ää nopeamman EGPRS:n eli EDGE:n myötä olivat kamerapuhelimet, joista alkoi kehittyä multimediapuhelimia. Kun tietoliikenne ja puhe alkoivat siirtyä 3G-verkossa musiikin ja musiikkivideoiden lataaminen tuli mielekkääksi. Multimediapuhelimien vei melko pitkälle Sony Ericsson, jossa ruotsalaisen puhelinyritys Ericssonin kumppanina oli japanilainen viihde-elektroniikkayritys Sony. Samaan aikaan, kun mediapuhelimet yleistyivät, alettiin edullisempiin malleihin lisätä viihdytykseksi FM- eli ULA-radio, vaikkei puhelimissa ollut 3G:ä eikä kameraa. 2010-vuosikymmenen alusta älypuhelimet ottivat markkinoilla entistä suuremman roolin ja lopulta valtasivat ne niin kutsutuilta peruspuhelimilta. Älypuhelimia myytiin peruspuhelimia enemmän ensimmäistä kertaa vuonna 2013. Kanavalogo
Kanavalogoja käyttivät ensimmäisen kerran italialaiset ja länsisaksalaiset kanavat 1980-luvun puolivälissä. Tarkoituksena oli estää videopiratismia, sillä ilman logoa ohjelmia voitiin nauhoittaa helposti ja väittää levittäjän omaksi materiaaliksi. Myöhemmin käytäntö levisi kansainvälisille kanaville, esimerkiksi Music Televisionille vuonna 1993. Suomessa kanavalogot otettiin käyttöön 1996, aluksi PTV4:llä. Vuonna 1997 kanavalogo tuli käyttöön PTV4:n seuraajalla Nelosella, joka on käyttänyt kanavalogoa koko olemassaolonsa ajan. Vuoden 1998 alussa kanavalogo tuli käyttöön MTV3:lla ja elokuussa myös Ylen kanavilla. Tästä lähtien jokainen suomalainen tv-kanava on käyttänyt kanavalogoa. FST:llä ei ollut kanavalogoa ennen vuotta 2001, jolloin se sai oman kanavansa digitaalisten tv-lähetysten alkaessa. TV1:llä ja TV2:lla ei ollut FST:n osuuksien aikana kanavalogoa, vaan ainoastaan FST:n omalla digitaalisella kanavalla. IPhone 4
Applen iPhone 4 -puhelimessa on kaksi mikrofonia taustamelun vähentämiseksi. Puhelinta kiertävä metallikehys on osa antennirakennetta, jonka yhteydet on jaettu niin, että toisella puolella ovat Bluetooth-, WLAN- ja GPS-antennit, kun taas toisella puolella ovat UMTS- ja GSM-antennit. Puhelimessa on viiden megapikselin kamera, joka kykenee kuvaamaan videota 720p-resoluutiolla 30 kuvalla sekunnissa. Vaikka pikseleiden määrää on kasvatettu, niin pikseleiden kokoa kennolla ei ole pienennetty eli kennon kokoa on kasvatettu. Edessä olevaa VGA-laadulla kuvaavaa kameraa voi hyödyntää videopuheluissa. Muihin uusiin ominaisuuksiin kuuluu mm. 
Kun iPhone 4 tuli ennakkotilattavaksi 15. kesäkuuta 2010, sitä tilattiin yli 600 000 kappaletta yhdessä päivässä. Mittavat ennakkotilaukset saivat sekä Applen että operaattori AT&T:n iPhone 4 -varastot loppumaan, sillä he eivät osanneet odottaa näin suuria myyntilukuja:
Pian julkaisun jälkeen monet käyttäjät ilmoittivat ongelmista puhelimen antennin kanssa. Käyttäjien mukaan antennin signaalin voimakkuus heikkeni huomattavasti, kun puhelimen vasemman alakulman antennien välinen sauma peitettiin. Applen antaman lausunnon mukaan ongelmasta pääsee eroon "pitämällä puhelimesta kiinni toisella tavalla". Apple on myös pyytänyt asiakaspalvelijoitaan kertomaan kuluttajille, että "Kumisen tai muovisen suojuksen hankkiminen voi parantaa puhelimen suorituskykyä, sillä käsi ei tällöin kosketa mustaa raitaa suoraan." Metro
14. joulukuuta 1896 Glasgow’n metrosta tuli neljäs käyttöön otettu metro. Reittiä ajettiin aluksi kaapeliraitiotienä, ja se sähköistettiin vasta vuonna 1935. Myöskään vuonna 1898 avattu Wienin metro ei kulkenut alussa sähköllä vaan aina vuoteen 1925 asti höyryvetureilla. 2G
2G () on yleinen lyhenne ns. "toisen sukupolven" matkapuhelinteknologioille. Tämän ajattelun mukaan toista sukupolvea (2G) edustavat digitaaliset standardit kuten eurooppalainen GSM ja esimerkiksi Yhdysvalloissa käytetty IS-95. Valtatien 4 historia
Ohikulkutien suunnitteleminen Ouluun aloitettiin sangen varhain. Tie oli merkitty jokseenkin nykyiselle paikalleen jo vuonna 1952 laaditussa niin sanotussa Meurmanin–Ervin yleiskaavassa. Ohikulkutien ensimmäisen osuuden rakentaminen aloitettiin marraskuussa 1962 ja "Pohjantieksi" nimetty tie avattiin virallisesti liikenteelle 18. lokakuuta 1967, joskin tie oli ollut osittain käytössä jo rakennusaikana. Pohjantie oli yksi Suomen ensimmäisistä ohikulkuteistä ja ulottui tuolloin Kiviniemestä nykyisten seututeiden 815 ja 847 liittymästä Rajakylään silloisen Koskelantien risteykseen. Tie oli kaksikaistainen lukuun ottamatta Kontinkankaan ja Laanilan välistä 2,8 kilometrin moottoritieosuutta. Myös kaksikaistaiset osuudet oli tarkoitettu ainoastaan moottoriliikenteelle, joten ne vastasivat jokseenkin nykyisiä moottoriliikenneteitä. Tiellä oli eritasoliittymät Kontinkankaalla ja Laanilassa, mutta Iskon liittymä oli tasoliittymä. Laajakaista (Internet-yhteys)
Mobiili- eli langaton laajakaista perustuu tiedonsiirtoon ilmassa ja väliaineissa kulkevan mikroaaltosäteilyn avulla. Liikkuvan laajakaistan esiinmarssi alkoi suurinäyttöisten kosketusälypuhelinten tullessa markkinoille vuonna 2007, jolloin DNA toi mobiililaajakaistan Suomen markkinoille. IPhone 4S
iPhone 4S on Applen lokakuussa 2011 julkaisema älypuhelin. Se on yhtiön järjestyksessään viides puhelin iPhone-tuoteryhmässä. Laite paljastettiin Applen kutsuvierastapahtumassa 4. lokakuuta 2011. TIROS
TIROS IV oli edeltäjiensä kaltainen. Se laukaistiin avaruuteen 8. helmikuuta 1962. Satelliitin kameraa oli parannettu ja ensimmäistä kertaa siihen kuului paranneltu linssijärjestelmä, joka mahdollisti tarkemman kuvan. Satelliitin varustukseen kuului kaksi radiometriä ja nauhuri, joka taltioi kuvaustiedon, kun satelliitti oli maa-asemien ulottumattomissa. TIROS IV oli toiminnassa 161 päivän ajan. Tekniikan historia
Ensimmäinen kaupallinen lennätin otettiin käyttöön 1839 Lontoossa. Tämän viisilankaisen lennättimen kehittäjä oli Charles Wheatstone yhdessä William Cooken kanssa. Teknisesti voittaneen lennätintekniikan kehittivät Samuel Morse ja Alfred Vail hyödyntäen releitä signaalin vahvistukseen sekä yksilankatekniikkaa ja siinä merkkien koodausta, jota alettiin kutsua morsetukseksi. Morsen tekniikkaa hyödyntävä kaupallinen lennätinyhteys käynnistyi 1844 Washington DC:stä Baltimoreen. Helsinki-Pietari välillä lennätin käynnistyi 1855. Morsetusta käytettiin myöhemmin myös langattomassa tiedonsiirrossa. Sähkötys oli tärkeää rautatieliikenteelle, koska siellä turvallisuuden vuoksi täytyi varmistaa radan vapaus ennen junan lähettämistä seuraavalle asemalle. Lennättimien varaan perustettiin ensimmäiset tietotoimistot jo 1800-luvun puolivälissä. Nämä lähettivät taloudellisia tietoja kuten pörssikursseja. Yhdysvailtain sisällissodassa oli ensi kertaa käytössä vankkureilla siirrettäviä lennätin asemia. Sodanaikana vedettiin 25 000 kilometriä lennätinkaapelia. 1870-luvulla tulivat käyttöön ensimmäiset reikänauhasovellukset, jonka jälkeen sanomat saatiin talteen tai ne voitiin kirjoittaa ennen lähetystä reikänauhalle. 1840-luvulla laskettiin ensimmäisiä vedenalaisia kaapeleita. Atlantin poikki merikaapelia yritettiin vetää useampaan kertaan vuodesta 1855 alkaen, mutta vasta 1866 kaapelit saatiin toimimaan. 1900-luvun alussa olivat jo kaikki maailman merkittävimmät kaupungit yhdistetty lennätinverkkoon. Tietoliikennesatelliitti mahdollisti vuonna 1964 Tokion olympialaisten suoran TV-lähetyksen Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan. GKOS-näppäimistö
Menetelmä kehitettiin Suomessa vuonna 1999/2000 ja se julkaistiin 5. lokakuuta vuonna 2000. Sitä esitettiin ITU-R-työryhmässä standardiksi ja se listattiin yhtenä mahdollisena uutena teknologiana tuolloin tulossa olleeseen 3G-matkaviestinjärjestelmään. Se ei kuitenkaan ole ollut kaupallisessa käytössä kuin yksittäistapauksissa. Vuonna 2010 sekä iPhonelle että Androidille kuitenkin ilmestyi GKOS-näppäimistösovellus, samoin MeeGo Harmattanille syksyllä 2011 ja Windows Phone 7:lle helmikuussa 2012. Myöhemmin GKOS-menetelmää on kehitetty kosketusnäyttöisille älypuhelimille paremmin sopivaksi nimellä ComboKey, jota yltää käyttämään laitteen ollessa pystyasennossa myös yhdellä kädellä. Digitaalinen vallankumous
Kuluttajille digitaalitekniikan toi 1970-luvulta alkaen kotiin ensimmäisinä taskulaskimet, pelikonsolit ja kotitietokoneet. 1980-luvun alussa markkinoille tullut IBM PC loi yhtenäisen alusta, jota muutkin tietokonevalmistajat alkoivat käyttämään. Konekannan yhtenäistyminen laajensi tietokoneohjelmien ja -pelien markkinoita. Matkapuhelimista saatiin voimaan digitaalinen standardi GSM 1990-luvun alussa, jonka jälkeen puhelimien määrä lähti rajuun kasvuun. Matkapuhelimiin yhdistyi digitaalikamera ja satelliittipaikannusjärjestelmä ja siitä kehittyi Internetiin yhdistetty älypuhelin. 2010-luvulla puhelinliittymien määrä ylittää ihmisten määrän, vaikka kaikilla ei ole puhelinta, sillä suuri osa uusista liittymistä liittyy koneiden väliseen tiedonsiirtoon. Ariane 4
Sen kehitystyö alkoi 1983 ja ensimmäinen laukaisu tapahtui 15. kesäkuuta 1988. Kaikkiaan raketilla tehtiin 104 laukaisuyritystä joista kaikki paitsi kolme onnistuivat. 5G
5G viittaa niin sanottuun viidennen sukupolven mobiiliteknologiaan, jota voidaan käyttää muun muassa tietokoneissa sekä internetin avulla toimivissa koneissa ja ajoneuvoissa. 5G-tekniikkaan siirtyminen mahdollistaa muun muassa itseohjautuvat ajoneuvot, terveydenhuollon automaattisesti toimivat valvontalaitteet, edistyneen teollisuusautomaation sekä virtuaalitodellisuuden kokemisen älypuhelimen avulla. GSM
GSM-verkot koostuvat mobiilikeskuksista (MSC), tukiasemista (BS) ja niiden ohjausyksiköistä (BSC). GSM-verkot perustuvat digitaaliseen ISDN-puhelinverkkoon.Suomen ensimmäinen GSM-toimilupa myönnettiin Radiolinjalle (nykyinen Elisa) 1. lokakuuta 1990. Tuolloin Telecom Finlandilla (nykyinen Telia Finland) oli hallussaan NMT-matkapuhelinverkot, joten paikallisten oli aloitettava uudella tekniikalla. Sähkön ja elektroniikan historia
1920-luvulla keksittiin televisio ja laajempaa julkista tv-lähetystoimintaa on ollut 1950-luvulta lähtien. Suomessa kokeilulähetykset aloitettiin vuonna 1955. Alkuaikoina televisiokuva oli mustavalkoinen ja väritelevisiota kehitettiin 1940-luvulta lähtien. Värillisen TV-kuvan lähettämiseksi USA:ssa kehitettiin 1950-luvulla NTSC-järjestelmä ja Euroopassa 1960-luvulla PAL-järjestelmä. Vuonna 1969 Yleisradio aloitti tv-ohjelmien lähettämisen Suomessa värillisinä. Stereoääni tuli televisioon 1980-luvulla. Huawei
Telia ilmoitti maailman ensimmäisenä operaattorina kaupallisten 4G-verkon rakentamisesta Osloon vuonna 2010 ja valitsi Huawein tukiasemaverkon laitetoimittajaksi. DVB-H
Suomessa otettiin ensimmäinen DVB-H-verkko käyttöön 1. joulukuuta 2006 Helsingissä, Oulussa ja Turussa. Vuonna 2008 verkko rakennettiin jo ulottumaan 40 %:n väestöpeittoon eli yli kaksi miljoonaa suomalaista asuu verkon näkyvyysalueella. 
Vähäisen laitemäärän ja käytön vuoksi tekniikasta kuitenkin vähitellen luovuttiin, Suomessa yhtenä viimeisistä. Syyskuussa 2011 valtioneuvosto antoi Digitalle luvan luopua DVB-H-lähetyksistä. Digita sulki DVB-H-mobiili-tv-verkon kokonaan 5.3.2012. Kanavanippu on kuitenkin tarkoitus pitää tulevaisuudessakin mm. mobiilikäytössä DVB-T2Lite-tekniikalla. Nortel Networks
Nortel perustettiin yhtiömuotoisena vuonna 1895, mutta itse asiassa yhtiön alkujuuret ulottuvat aina vuoteen 1877. Tuolloin Alexander Graham Bell patentoi puhelimen Kanadassa ja niiden kehittämiseksi perustettiin Northern Electric Laboratories. Nortel kehitti mm. maailman ensimmäisen X.25 datakytkimen vuonna 1976, maailman ensimmäisen digitaalisen puhelinkeskuksen, DMS-100, vuonna 1979 sekä optisen kuidun käyttöön perustuvan siirtojärjestelmän (WDM) 1960 -luvulla. Toimittanut maailman ensimmäisen kaupallisen 3G (UMTS) -järjestelmän. 
Viimeiseksi läpimurroiksi jäivät kaupallinen 40G/100G teknologia optisiin verkkoihin sekä Live LTE mobiiliverkko vuonna 2008. W-CDMA
Ensimmäinen kaupallinen W-CDMA:ta käyttävä verkko oli japanilaisen NTT DoCoMon FOMA, joka otettiin käyttöön vuonna 2001. TeliaSonera avasi oman W-CDMA-palvelunsa Suomessa 13. lokakuuta 2004. UMTS
UMTS otettiin Suomessa käyttöön vuonna 2004. Toimiluvat UMTS-verkkojen rakentamiseen Suomessa on TeliaSoneran lisäksi Elisalla ja DNA:lla. Vuonna 2014 TeliaSoneran 2 100 MHz:n verkko kattoi pääkaupunkiseudun lisäksi suurimmat kaupungit ympäristöineen ja 900 MHz:n verkko suurimman osan Suomesta. Elisan 2 100 MHz:n verkko oli puolestaan suurimmissa kaupungeissa, lähes koko muu Suomi on katettu 900 MHz:n verkolla. DNA:n 2 100 MHz:n verkko kattoi suurimmat kaupungit ja useita pienempiä taajamia. DNA:n 900 MHz:n verkko kattaa lähes koko maan lukuun ottamatta muutamia Kainuun ja Etelä-Lapin alueita. Kaikilla kolmella operaattorilla on Lapin ja Koillismaan erämaa-alueilla laajoja alueita vailla minkäänlaista 3G-peittoa. Vuonna 2014 perustettu Suomen Yhteisverkko Oy rakentaa jatkossa yhteistyössä TeliaSoneran ja DNA:n matkapuhelinverkot Itä-Suomen ja Lapin alueille, jolloin kummankin operaattorin kuuluvuusalueet ovat niissä yhtenevät. IPhone (1. sukupolvi)
Ensimmäisessä iPhonessa oli tuki GSM- ja EDGE-matkapuhelinverkkoteknologioille ja langattomat Bluetooth 2.0- ja WLAN-yhteydet. Vuonna 2008 markkinoille tulleessa toisessa versiossa Iphone sai tuen 3G- ja HSDPA-matkapuhelinverkkoteknologioille sekä GPS-navigoinnille, jolloin sillä pystyi käyttämään 3G-mobiililaajakaistayhteyksiä. Puhelimen käyttöjärjestelmänä on iOS, jossa on mukana Safari-verkkoselain, iTunes, Google Maps, YouTube-sovellus ja tuki asennettaville sovelluksille, joita voi ladata App Storesta. iPhonessa ei ole tukea Flash- tai Java-tekniikalle. Google Maps -navigointisovellukseen tuli version 2.2 myötä useita parannuksia, mutta ääniopastus puuttui. DNA (yritys)
1920-luvulla suomalaiset puhelinyhtiöt perustivat yhteisen yhtymän, Puhelinlaitosten liiton, josta syntyi 1990-luvulla Finnet-liitto.
Vuonna 1999 Finnet-ryhmään kuuluvat puhelinyhtiöt perustivat kolme matkaviestinnän yhteistyöyhtiötä: Suomen 2G, Suomen 3G ja Suomen 3P. Lokakuussa 2000 Suomen 3P –yhtiöstä syntyi "dna Finland Oy". Brändin pääkohderyhmänä olivat "nuoret aikuiset, kokeneet ja paljon GSM-puhelinta ja Internetiä käyttävät kuluttajat". Brändillä haluttiin kuvastaa yksilöllisyyttä, helppokäyttöisyyttä ja nopealiikkeisyyttä. DNA:n asiakkaat käyttivät aluksi Suomen 2G Oy:n omistamaa verkkoa. Valtatien 4 historia
Pohjantietä on sittemmin parannettu useassa vaiheessa: Syksyllä 1977 valmistui moottoritien jatko Iskoon sekä Iskon eritasoliittymä. Lokakuussa 1981 otettiin käyttöön moottoritieosuus samassa yhteydessä rakennettuun Linnanmaan eritasoliittymään sekä moottoriliikennetieosuus edelleen Haukiputaan Kelloon. Lintulan eritasoliittymä rakennettiin 1980-luvulla. Syksyllä 1990 moottoriliikennetietä jatkettiin etelässä Kiviniemestä Kempeleeseen saakka. Haukiputaan ohittava moottoriliikennetie Kellosta Iin Räinänperälle otettiin käyttöön vuonna 1993. Samassa yhteydessä Linnanmaan ja Kellon välinen osuus rakennettiin moottoritieksi ja Raitotien kohdalle rakennettiin Pateniemen eritasoliittymä. Kiviniemen ja Kontinkankaan välinen osuus muutettiin moottoritieksi vuonna 1996, jolloin myös parannettiin Oulun eritasoliittymää ja Kontinkankaan tiejärjestelyjä. Viimeisimpänä avattiin liikenteelle vuonna 2003 moottoritie Haaransillalta Kiviniemeen. Matkapuhelin
Vuonna 2001 japanilainen NTT avasi ensimmäisen kaupallisen WCDMA-standardiin perustuvan kolmannen sukupolven (3G) matkapuhelinverkon. Digitaalinen vallankumous
Sähköisesti maailman tietoliikenteen yhdisti lennätin 1800-luvun lopulla. Kuvia kyettiin siirtämään kaapelia pitkin ennen puhelimen keksimistä. Modeemien avulla kyettiin yhdistämään digitaalisia tietokoneita keskenään 1960-luvulta lähtien. Puhelinliikenteen digitalisoituminen alkoi 1970-luvulla digitaalisten puhelinkeskusten, kuten Nokia DX 200-keskus, avulla. Digitaalinen puhelintekniikka mahdollisti nopeampia tietoliikenneyhteyksiä, joista ensin tuli ISDN ja sitten ADSL. D-AMPS
IS-54 oli ensimmäinen amerikkalainen 2G-matkapuhelinstandardi. Se perustui samaan taajuusalueeseen, jota analoginen AMPS-järjestelmä, IS-19, oli käyttänyt kaupallisesti vuodesta 1983 alkaen. IS-54 säilytti yhteensopivuuden taaksepäin vanhan analogisen järjestelmän kanssa, josta juontaa myös järjestelmän nimi D-AMPS. IEEE 802.11
IEEE julkaisi 26.7.1997 ensimmäisen WLAN-standardinsa, joka käytti nimeä 802.11. IEEE esitteli jo vuonna 1990 ensimmäisen versionsa standardista, josta kehittyi kuuden eri version kautta 1997 julkaistu 802.11-standardi. 802.11 määrittää pääasiassa OSI-mallin fyysisen kerroksen ja siirtokerroksen alemman osan, joka tunnetaan nimellä MAC "(Media Access Control)". Standardin määrittelemät verkkoyhteyksien nopeudet ovat 1 Mbps ja 2 Mbps. 802.11 toimii 2,4–2,4835 GHz:n vapaalla ISM-taajuusalueella ja se määrittelee välitystekniikoiksi infrapunan ja radiotien. Radiotaajuustekniikoista ovat käytössä "suorasekvenssihajaspektri-" (DSSS) ja "taajuushyppelyhajaspektritekniikat" (FHSS). DSSS-tekniikan tiedonsiirto tapahtuu lähettämällä "tieto11-bittisiä sarjoja (Barkerin sarja)" verkkokojeiden välillä. Verkkotopologioiksi standardi määrittelee "AdHoc-verkon", jossa mobiiliasemat (ms) ovat suoraan yhteydessä toisiinsa sekä "infrastruktuurin", jossa mobiiliasemat liikennöivät tukiasemien "(Access point, AP)" kautta. Nokia Lumia 900
Nokia Lumia 900 on Microsoft Mobilen valmistama älypuhelin. Sen julkisti Nokia tammikuussa 2012 CES 2012 -messuilla. Se oli ensimmäinen Nokian itse valmistama Windows-puhelin ja myös ensimmäinen Nokian älypuhelin, joka tukee LTE-verkkoa eli 4G-verkkoa. GSM
GSM-verkot käyttivät alun perin 900 MHz:n radiotaajuusalueella, mutta verkkojen kasvaessa ja käyttäjien lisääntyessä otettiin käyttöön myös 1 800 MHz:n taajuudet. Alkuperäinen nimi tälle järjestelmälle oli 'Digital Cellular System 1800' eli DCS 1800, ja se otettiin käyttöön Yhdistyneissä kuningaskunnissa 1998. Joissain maissa, lähinnä Pohjois-Amerikassa, GSM-verkkoja käytetään myös 1 900 MHz:n ja 850 MHz:n taajuuksilla. Myös muita taajuusalueita on käytössä eri puolilla maailmaa. HSUPA
900 MHz 3G-verkot ovat laajentuneet voimakkaasti 2010-luvulle tultaessa, ja niiden avulla hyvät HSUPA/HSDPA -nopeudet saadaan laajemmalla alueella. 900 MHz HSUPA:aa tukeva 3G-verkko antaa suurelle osalle suomalaisia mukavan nettilähetysnopeuden esim. kesämökiltä, maaseudulta tai junan kyydistä. 3G-sukupolvea edustavia HSUPA/HSDPA-tekniikoita seurasi entistä nopeammat 4G-sukupolven tiedonsiirtotekniikat. 3G
3G () on yleinen lyhenne ns. "kolmannen sukupolven" matkapuhelinteknologioille. 3G-verkkojen suunnittelussa oli jo lähtökohtaisesti ajateltu internetin kautta tapahtuvaa tiedonsiirtoa. ensimmäistä sukupolvea (1G) edustavat analogiset standardit, kuten NMT, ja toista sukupolvea digitaaliset standardit, kuten GSM. Kolmatta sukupolvea edustaa esimerkiksi Euroopassa yleisin standardi UMTS. Älypuhelin
Suomessa käytettiin vuonna 2016 eniten mobiilidataa maailmassa, seuraavalla sijalla olivat Ruotsi, Etelä-Korea ja Japani. Mobiilidatan käytön huima kasvu Suomessa johtuu muun muassa videopalveluiden yleistymisestä sekä nopean 4G-verkon laajenemisesta. Mobiilidatan käyttö on Suomessa myös poikkeuksellisen edullista. Leveäkaistatie
Suomeen leveäkaistateitä on rakennettu 1990-luvun alusta alkaen. Ensimmäinen leveäkaistainen tie otettiin käyttöön vuonna 1993. Niitä on kuitenkin sangen vähän, vain noin 120 kilometriä. Valtatie 4 on Haukiputaalla Oulun pohjoispuolella leveäkaistainen moottoriliikennetie. Valtatie 6:lla on useita eri leveäkaistaosuuksia, joista uusin on vuonna 2004 valmistunut Koskenkylästä Korialle vievä tieosuus. Myös valtatie 9:llä Liedosta Auraan on leveäkaistatieosuus, samoin kuin valtatie 12:lla Lahden ja Kouvolan välillä, tie on samalla myös moottoriliikennetie. Tietoliikenne
Langallisen lennättimen keksiminen oli suuri keksintö. Tietoa voitiin välittää sähköisesti muun muassa Atlantin poikki merikaapelia pitkin. Kun italialainen Guglielmo Marconi kehitti radioaalloilla toimivan langattoman lennättimen, kaapelia ei tarvinnut vetää kaikkiin niihin paikkoihin, joihin viestejä haluttiin lähettää. Puhelimen keksiminen johti talojen liittämiseen kiinteään puhelinverkkoon kuparikaapelilla. 1980-luvulla alettiin puhelinverkkoja digitalisoida ja siirryttiin myös optiseen tiedonsiirtoon valokuitukaapelia myöten. Matkapuhelin eli kännykkä sai alkunsa sotilaiden radiopuhelimista 1930-luvulla. Kännykkä-tyyppistä solukkopuhelinta alettiin kehittää Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Sen digitalisointi muutti puhelinta siten, että se alkoi muistuttaa pientä henkilökohtaista tietokonetta. Televisiokuvan, faksien ynnä muun datan siirtoon pitkillä etäisyyksillä on 1960-luvun alusta alkaen käytetty myös tietoliikennesatelliitteja. Langattomat verkot Suomessa
GPRS (lyhenne sanoista General Packet Radio Service) on alkuaan GSM-verkossa toimiva pakettikytkentäinen tiedonsiirtopalvelu, jota käytetään pääasiassa langattoman Internet-yhteyden muodostamiseen matkapuhelimen tai GPRS-sovittimen avulla. GPRS-verkot Suomessa toteutettiin kesään 2001 mennessä kaikkien kolmen teleoperaattorin eli Soneran (nyk. TeliaSonera), Radiolinjan (nyk. Elisa) ja DNA:n) verkoissa. Suomessa jokaisella operaattorilla GPRS-yhteys on käytettävissä maanlaajuisesti. Yaogan
Yaogan 4 laukaistiin 1. joulukuuta 2008. Huawei
Huawei aloitti vuonna 1994 valokuitutekniikkaan perustuvien SHD-laitteiden valmistuksen. Vuonna 1996 yhtiö toimitti valtameren ylittävän tietoliikenneverkon hongkongilaiselle Hutchison-Whampoa-teleoperaattorille. Vuonna 1997 Huawei julkaisi oman GSM-tukiaseman ja vuonna 1998 yritys teki konsultointisopimuksen IBM:n kanssa. Huawei solmi yhteisyrityksen Siemensin kanssa, jonka tavoitteena oli kehittää Kiinaan oma, länsimaista riippumaton matkapuhelinstandardi, TD-SCDMA. Huawei osti 16,5 % osuuden operaattoriliiketoimintansa myyneestä ja tappiollisesta 3Comsta vuonna 2003 noin 230 miljoonalla eurolla. 3Com oli ostanut aiemmin osan H3C-yrityksestä. Huawei nousi läntisten kilpailijoidensa (Ericsson, Nokia Telecommunications, Ericsson, Alcatel-Lucent) tietoisuuteen ja merkittäväksi kilpailijaksi vuonna 2004, kun se nappasi 3G-verkon tilauksen eurooppalaisten kotikentältä Hollannista. SuomiCom
SuomiCom syntyi vuonna 2001 Formus Communications -nimisen yhtiön vetäytyessä Suomen markkinoilta ja myydessä liiketoimintansa. Formus Communications oli erikoistunut nopeiden langattomien laajakaistayhteyksien toimittamiseen. SuomiCom jatkoi langattomien laajakaistayhteyksien toimittamista aluksi 26 Ghz:n ja myöhemmin 3,5 Ghz:n taajuuksilla. SuomiComilla oli hallussaan 3,5 Ghz:n lisenssit, eli nykyiset 5G:n lisenssit aina vuoden 2018 loppuun asti. Tällöin taajuudet päätyivät huutokaupassa kolmelle isolle operaattorille. IPod
Apple julkaisi neljännen sukupolven iPodin 19. kesäkuuta 2004. Uuden sukupolven parannukset ovat pidempi käyttöaika (n. 12 tuntia), click-wheel (iPod ministä), akun lataaminen USB:n kautta ja hinnan pudotus (tosin myyntipakkaus ei enää sisältänyt kauko-ohjainta tai telakointiasemaa). Koko ei kuitenkaan merkittävästi pienentynyt. Uusi iPod julkaistiin 20 ja 40 gigatavun versioina. Vuoden 2004 loppupuolella julkaistiin vielä iPod photo, jossa oli värinäyttö. iPod Photo tuki myös nimensä mukaisesti JPEG-muotoisia valokuvia, mutta siinä ei ollut videotoisto-ominaisuutta. LG G4
LG G4:ää on saatavilla kahta erilaista, 50 euroa kalliimpaa nahkakantista versiota, ja halvempaa metallijäljitelmäversiota.Suomeen LG G4 tuli myyntiin toukokuussa 2015. Maaliviivateknologia
Maaliviivateknologiaa käytettiin ensimmäisen kerran vuoden 2013 kesäkuussa Maanosaliittojen cupissa, johon Kansainvälinen jalkapalloliitto FIFA valitsi kymmenen ehdokkaan joukosta saksalaisen GoalControl-4D-tekniikan. Englannin Valioliigassa maaliviivateknologia tuli käyttöön kaudeksi 2013–2014. Vuoden 2014 maailmanmestaruuskilpailuissa käytettiin GoalControl GmbH -järjestelmää. Siinä stadionien kummallekin maalille oli sijoitettu seitsemän huippunopeuskameraa, joiden kuvasta erikoisohjelmisto laski pallon tarkan sijainnin ja nopeuden. Neljännen sukupolven pelikonsolit
Pelikonsoleiden neljäs sukupolvi oli markkinoilla noin vuodesta 1988 vuoteen 1995. Sukupolvea sanotaan myös 16-bittisten konsoleiden sukupolveksi. 4G
Melkein kaikki suomalaiset olivat 4G-verkon piirissä vuonna 2017. Suomi 2000-luvulla
2000-luvulla Suomessa oli käytössä televisiomaksu. Viranomaiset valvoivat kansalaisten koteja sen suhteen, kenellä on televisiolaite ja kenellä ei. Vuosikymmenen aikana Suomessa toteutettiin digisiirtymä. Digitaaliset koelähetykset oli aloitettu 1997. Digitaaliset lähetykset aloitettiin pääkaupunkiseudulla sekä Tampereen ja Turun kaupunkiseuduilla syyskuussa 2000. Vuonna 2005 digiverkon peittoalueen laskettiin kattavan 99,9 % Suomen väestöstä, eli verkon ulkopuolelle jäi vain viitisen tuhatta kansalaista. Lopullisesti digitekniikkaan siirryttiin Suomessa 1. syyskuuta 2007 kello 4.00. Teräväpiirtolähetysten aloittaminen jäi seuraavalle vuosikymmenelle. IPhone 4S
Apple esitteli iPhone 4 -älypuhelimen seuraajan 4. lokakuuta Cupertinossa sijaitsevassa päämajassaan. Ensimmäistä kertaa pitkään aikaan Applen kärkituotetta esitteli joku muu kuin yhtiön pitkäaikainen toimitusjohtaja Steve Jobs, joka kuoli esittelyä seuraavana päivänä. Applen toimitusjohtaja Tim Cook antoi kuitenkin esittelyvastuun muille. Sähkön ja elektroniikan historia
Myöhemmin alettiin suunnitella radioteitse toimivia puhelinlaitteita ja puhelinverkkoja, jotka olivat aluksi analogisia. Matkapuhelimet mahdollistivat puhelinyhteydet autoissa ja myöhemmin missä vain liikkuessa. Suomessa avattiin käsivälitteinen autoradiopuhelinverkko (ARP) 1971. Ensimmäiset NMT-matkapuhelimet tulivat käyttöön Pohjoismaissa 1981. Digitaaliset GSM-puhelinverkot tulivat käyttöön 1990-luvulla. 2000-luvulla tulivat multimedia- ja älypuhelimet.