Koska Pyhän Kristoforoksen muistopäivää vietetään ortodoksisessa kirkossa?
Pyhä Kristoforos
Ortodoksisessa kirkossa Pyhän Kristoforoksen muistopäivä on 9. toukokuuta. Katolisen kirkon tridentiininen kalenteri salli Pyhän Kristoforoksen muistoa vietettävän 25. heinäkuuta ainoastaan yksityisessä messussa. Tämä rajoitus kumottiin vuonna 1954. Vaikka katolinen kirkko yhä sallii häneen kohdistuvat hartaudenharjoitukset ja mainitsee hänet 25. heinäkuuta muistettavien pyhimysten joukossa, paavi Paavali VI poisti hänet katolisesta pyhimyskalenterista vuonna 1969 antamallaan motu propriolla "Mysterii Paschalii". Tuolloin kirkko julisti, että hänen muistopäivänsä ei kuulunut vanhaan roomalaiseen perinteeseen vaan oli tullut käytäntöön jokseenkin myöhään (noin 1550), mutta muistopäivää vietetään yhä paikallisesti.
Avrami Paleostrovilainen
Pyhittäjä Avrami Paleostrovilaisen omaa muistopäivää vietetään Suomen ortodoksisessa kirkossa elokuun 21. päivänä. Rita Cascialainen
Pyhä Rita Cascialainen (1386 Roccaporena – 22. toukokuuta 1456 Cascia) oli roomalaiskatolinen naispyhimys, vaimo, äiti, leski ja augustiinolainen nunna. Hän on pahoinpitelyn uhrien, yksinäisyyden, steriiliyden, ruumiillisten vaivojen, epätoivoisten tapausten, vaikeiden avioliittojen, unohdettujen tapausten, mahdottomien tapausten, hedelmättömyyden, menetettyjen tapausten, vanhemmuuden, sairaiden ihmisten, sairauden, avioliittoväkivallan, leskien ja haavojen suojeluspyhimys. Pyhän Ritan tunnuksia ovat piikkikruunua pitelevä nunna, ruusuja pitelevä nunna, ruusuja ja viikunoita pitelevä nunna, sekä nunna haava otsassaan. Nainen eli seuraavan 8 paavin hallintokautena: Urbanus VI, (1378-89) Bonifatius IX, (1389-1404) Innocentius VII, (1404-06) Gregorius XII, (1406-15) Martinus V, (1417-31) Eugenius IV, (1431-47) Nikolaus V (1447-55) ja Calixtus III. (1455-58) Paavi Leo XIII kanonisoi pyhän Ritan Jeesuksen Kristuksen taivaaseenastumisen juhlana 24. toukokuuta 1900, ja katolisessa kirkossa pyhän Ritan muistopäivää vietetään 22. toukokuuta eli hänen kuolinpäivänään. Aleksanteri Roomalainen
Pyhä Aleksanteri Roomalainen oli kristitty pyhimys ja marttyyri. Hänen kuolinpäivänsä on tuntematon, mutta hänen kerrotaan kristityksi julistautumisensa jälkeen menehtyneen marttyyrinä Italian Roomassa 38 seuralaisen kanssa, joiden nimiä ei myöskään tiedetä. Pyhimyksen muistopäivää vietetään 9. helmikuuta. Bollandistit uskovat Aleksanteri Roomalaisen olevan identtinen Kreikan Kyproksen Solissa kuolleen Aleksanterin kanssa, jota muistetaan myös 9. helmikuuta. Aleksi Uginelainen
Tämä kanonisointi, jossa äiti Marian lisäksi kanonisoitiin hänen poikansa Georgi Skobtsov (1921–1944), isä Dimitri Klepinine (1904–1944) ja Elia Fondaminski (1880–1942), oli ensimmäinen kerta, kun ortodoksinen kirkko kanonisoi Länsi-Euroopassa asuneita henkilöitä. Ranskan uusmarttyyrien yhteiseksi muistopäiväksi Konstantinopolin Pyhä Synodi määräsi heinäkuun 20. päivän. Joosef (Marian puoliso)
Katolisessa kirkossa pyhää Joosefia muistetaan 19. maaliskuuta Pyhän Joosefin, Neitsyt Marian puolison juhlapyhänä, joka oli Suomessa ennen vuoden 2012 muutosta kirkon jäseniltä liturgiaan osallistumista velvoittava juhlapyhä, ja 1. toukokuuta Pyhän Joosefin, työläisen päivänä, sekä Pyhän perheen juhlana, jota vietetään 30. joulukuuta tai joulun jälkeisenä sunnuntaina. Uskonpuhdistuksen muistopäivä
Uskonpuhdistuksen muistopäivä on 22. sunnuntai helluntaista. Tällöin muistellaan uskonpuhdistusta. Liturgisena värinä toimii vihreä. Ensimmäinen lukukappale on joko Jes. 33: 20–22 tai Jer. 3: 14–15. Toinen lukukappale voi olla sekä Room. 1: 16–17 että Ef. 6: 10–18. Evankeliumina toimii Joh. 4: 46–53. Joona Jaasjärveläinen
Ortodoksinen kirkko muistelee Karjalan valistajaa, pyhittäjä Joona Jaasjärveläistä vuosittain syyskuun 22. päivänä sekä Karjalan valistajien päivän yhteydessä lokakuun viimeisen päivän ja marraskuun 6. päivän välisenä lauantaina. Pyhän Nektarioksen kirkko
Pyhän Nektarioksen kirkko () on ortodoksinen kirkko Aíginan saarella Kreikassa. Se on omistettu Pyhälle Nektarios Aiginalaiselle (Eginalaiselle).
Kirkon paikalla oli bysanttilaisella ajalla Eläväksitekevän lähteen ("Zoodóchos Pigí") luostari. Pyhä Nektarios kunnosti sen vuonna 1904 Pyhän Kolminaisuuden luostariksi. Hän kuoli vuonna 1920 ja hänet julistettiin pyhäksi vuonna 1961. Nektoriokselle omistetun kirkon rakentaminen alkoi vuonna 1973 ja se otettiin käyttöön toukokuussa 1994. Kirkko on osa luostaria, joka tunnetään nykyisin Pyhän Nektarioksen ja Pyhän Kolminaisuuden luostarina. Pyhä Yrjö
Ortodoksinen kirkko kunnioittaa Pyhä Georgios Voittajan muistoa muistopäivänä, jota vietetään kirkossa vuosittain 23. huhtikuuta. Knuut Pyhä
Roomalaiskatolinen kirkko muistaa Knuut Pyhää tammikuun 19. päivä, Ruotsin ja Suomen kirkot tammikuun 13. päivä jolloin on samalla kulunut 20 päivää joulupäivästä. Loppiainen
Teofanian karjalankielinen nimitys on "vieristä", sanasta risti, koska silloin ortodoksisessa kirkossa toimitetaan suuri vedenpyhitys upottamalla risti kolme kertaa veteen ja rukoilemalla, että Pyhä henki pyhittäisi veden. Tämä vihkiminen tapahtuu yleensä joen tai järven rannalla, jos siihen on mahdollisuus. Vedenpyhitys on muistutus Jeesuksen kasteesta. Teofania on yksi ortodoksisen kirkon 12 suuresta juhlasta. Bartolomeus
Bartolomeuksen roomalaiskatolinen muistopäivä on 24. elokuuta, joka nykyisin Suomessa on Pertun nimipäivä. Monien muiden apostolien muistopäivien tavoin se oli ennen vuotta 1774 Suomessakin pyhäpäivä.. Eufemia Khalkedonilainen
Pyhä suurmarttyyri Eufemia Kaikkienylistämä Khalkedonilainen on keisari Diocletianuksen hallituskaudella (284-305) Khalkedonissa elänyt ja uskonsa tähden kidutettu suurmarttyyri. Hän koki martyyrikuoleman noin vuonna 304. Häntä kidutettiin erittäin julmalla tavalla ja lopuksi heitettiin petojen eteen. Pyhä Eufemia teki ihmeen kotikaupungissaan järjestetyssä Neljännessä yleisessä kirkolliskokouksessa, jonka kautta monofysiittien eksytys tuomittiin harhaopiksi.
Ortodoksinen kirkko muistelee tätä suurmarttyyria vuosittain syyskuun 16. päivänä ja hänen tekemänsä ihmeen heinäkuun 11. päivänä. Ehtoollinen
Katolinen kirkko juhlii ehtoollisen asettamista Pyhän ruumiin juhlapäivänä ("Corpus Christi"), joka sijoittuu Pyhän Kolminaisuuden päivän jälkeiseksi torstaiksi, 60 päivää pääsiäisen jälkeen. Joulu Suomessa
Suomalaisessa kansanperinteessä jouluajan on usein katsottu alkavan Tuomaan päivästä 21. joulukuuta ja jatkuvan Nuutin päivään saakka 13. tammikuuta. Tätä heijastavat monet lorut, kuten "Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuutti pois sen viepi". Ennen vuotta 1774 vietettiin Suomessa pyhäpäivinä myös kolmatta joulupäivää eli apostoli Johanneksen päivää 27. joulukuuta sekä neljättä joulupäivää eli viattomien lasten päivää 28. joulukuuta.. Kuningas Kustaa III kuitenkin vähensi ne kahteen, koska aatelisten ja porvarien mielestä pitkät pyhät laiskistivat palkollisia liikaa. Kolmatta ja neljättä joulupäivää on nimitetty myös "pikkupyhiksi" tai "arkipyhiksi". Suomen ortodoksinen kirkko viettää joulua samaan aikaan kuin läntiset kirkkokunnat. Pyhä Telesforus
Pyhä Telesforus oli 8. paavi. Hän oli paavina vuodesta 126 vuoteen 136, tai vuoteen 137. Luotettavimmat lähteet kertovat hänen kuolleen noin vuonna 137. Syntyisin Telesforus oli Calabrian kreikkalainen, mutta muutti myöhemmin uskonopin vuoksi Roomaan. Hänen muistopäivänsä on 5. tammikuuta. Simon Kananeus
Katolisessa pyhimyskalenterissa Simon Kananeuksen ja Juudas Jaakobin pojan yhteinen muistopäivä on 28. lokakuuta. Sen mukaisesti päivä on myös Simon ja Simonin nimipäivä, ja ennen vuotta 1774 sitä vietettiin Suomessakin pyhäpäivänä.. Sen sijaan ortodoksisessa kirkossa Simon Kananeuksen muistopäivä on 10. toukokuuta. Pyhän Olavin päivä
Pyhän Olavin päivä (, ) on Norjan ensimmäisen kristityn kuninkaan, Pyhän Olavin muistopäivä, jota vietetään 29. heinäkuuta. Sanottuna päivänä vuonna 1030 Pyhä Olavi sai surmansa Stiklestadin taistelussa kapinallisia vasallejaan vastaan. Muistopäivä kuuluu varsinaisesti katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta sitä on juhlittu laajalti pohjoismaissa uskonpuhdistuksen jälkeenkin. Nykyäänkin se on Norjassa perinteinen juhlapäivä ja liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on samalla myös pyhäpäivä. Suomessakin sitä juhlitaan erityisesti Savonlinnassa. Päivä on myös Olavin nimipäivä. Kreikka
Merkittävä yleiskreikkalainen juhla- ja pyhiinvaelluspaikka Maria-juhlien yhteydessä 25. maaliskuuta ja 15. elokuuta on Tínoksen Panagía Evangelístrian kirkko. Muita merkittäviä pyhiinvaelluskohteita Kreikassa ovat Pátmoksen Johannes Teologin luostari sekä Athosvuori. Athokselle on kuitenkin pääsy vain miehille. Vappuna eli 1. toukokuuta ("Protomagiá") juhlitaan kevättä ja työläisiä. 28. lokakuuta vietetään isänmaallista Óchi-päivää. Liturgia
Ortodoksisessa perinteessä on käytössä kolme liturgian kaavaa, joista useimmin toimitetaan pyhän Johannes Krysostomoksen kirjoittamaa versiota. Lähinnä suurina juhlapyhinä kymmenen kertaa kirkkovuoden aikana toimitetaan pyhän Basileos Suuren liturgia. Palvelukset eroavat toisistaan lähinnä vain eukarisitisten rukousten osalta. Apostoli Jaakobin, Herran veljen muistopäivänä 23. lokakuuta toimitetaan hänen nimeään kantavaa liturgiapalvelusta, joka eroaa monilta osin kahdesta muusta liturgian kaavasta. Merkittävimmät erot ovat rukousten lausuminen kansaan päin kääntyneenä ja ehtoollisen jakaminen erillisenä ilman muissa liturgioissa käytettävää lusikkaa. Lisäksi Jaakobin liturgia oli aluksi nimenomaan piispan toimittama liturgian muoto, mutta arkkipiispa Paavali laati siitä nykyaikaistuksen jossa myös pappi voi toimittaa tämän palveluksen. Eniten tätä palvelusta toimitetaan apostoli Jaakobille pyhitetyssä Helsingin ortodoksisen seurakunnan Kotikirkossa apostolin muistopäivänä 26. lokakuuta. Pyhä Kristoforos
Legendan mukaan Kristoforos oli kanaanilainen, viisi kyynärää (noin 2,25 metriä) pitkä, ja hänellä oli pelottavat kasvot. Palveltuaan aikansa Kanaanin kuningasta hän päätti poistua ja palvella ”suurinta kuningasta, joka on olemassa”. Hän meni suurimpana tunnetun kuninkaan luokse, mutta eräänä päivänä hän hän näki kuninkaan tekevän ristin­merkin, kun paholainen mainittiin. Todettuaan, että kuningas pelkäsi paholaista, Kristoforos päätti mennä paholaisen luo. Hän kohtasi joukon rosvoja, joista yksi väitti olevansa paholainen, ja hän päätti palvella tätä. Mutta kun hän huomasi, että hänen uusi isäntänsä karttoi tien varressa olevaa ristiä, hän päätteli paholaisen pelkäävän Kristusta, hylkäsi rosvojoukon ja ryhtyi tiedustelemaan ihmisiltä, missä Kristus oli. Hän kohtasi erakon, joka perehdytti hänet kristilliseen uskoon. Kristoforos kysyi häneltä, miten Kristusta voitiin palvella. Kun erakko suositteli paastoa ja rukousta, Kristoforos vastasi, ettei hän kyennyt sellaiseen. Sen jälkeen erakko ehdotti, että suuren kokonsa ja voimansa vuoksi Kristoforos voisi palvella Kristusta auttamalla ihmisiä kulkemaan erään vaarallisen joen yli, missä monet olivat menehtyneet sitä yrittäessään. Erakko lupasi, että tällainen palvelus miellyttäisi Kristusta. Margareeta (pyhimys)
Margareetan muistopäivä on on 20. heinäkuuta, keskiajan Suomessa 13. heinäkuuta. Ortodoksinen kirkko kunnioittaa suurmarttyyri Marinan muistoa vuosittain heinäkuun 17. päivänä. Katolisen kirkon pyhimyskalenterista Margareeta on poistettu epähistoriallisena 1960-luvulla. Nikodemos
Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko kunnioittavat Nikodemosta pyhimyksenä. Hänen muistopäivänsä on 3. elokuuta. Hänen mukaansa on saanut nimensä apokryfinen Nikodeemuksen evankeliumi, jota on väitetty hänen kirjoittamakseen. Pyhä Sylvester I
Paavi Sylvester I on haudattu Rooman Priscillan katakombiin. Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko kunnioittavat häntä pyhimyksenä. Hänen muistopäivänsä on katolisessa kirkossa 31. joulukuuta, joka on Suomessakin Sylvesterin nimipäivä, ortodoksisessa kirkossa sen sijaan 2. tammikuuta. Pyhä Florianus
Pyhä Florianus (kuoli n. 304 jaa.) on kristillinen pyhimys, joka on palomiesten, nuohoojien ja saippuantekijöiden sekä Linzin ja Krakovan kaupunkien suojelija. Hänen muistopäivänsä on 4. toukokuuta. Pyhä Mauritius
Katolisen kirkon pyhimyskalenterin Pyhä Mauritiuksen muistopäivä on 22. syyskuuta. Samana päivänä on suomalaisen kalenterin Maurin nimipäivä. Pyhän Karitsan ritarikunta
Pyhän Karitsan ritarikunta perustettiin 20. kesäkuuta 1935, kun Suomen ortodoksisen kirkon neljäs varsinainen kirkolliskokous vahvisti ritarikunnan ohjesäännön. Ritarikunnan vuosipäivä on 26. marraskuuta eli ortodoksisesta kirkkokunnasta vuonna 1918 annetun ensimmäisen asetuksen antopäivä. Ortodoksisen maailman ritarikunnista Pyhä Karitsa on yksi arvostetuimmista. Tämä näkyy mm. siinä, että ritarikunta noteerataan yleensä kansainvälisissä teoksissa, vaikka monet vanhempien kirkkojen ritarikunnat jätetään mainitsematta. Asemaltaan Suomen valtiollisiin ritarikuntiin nähden se on puolivirallinen ritarikunta. Sen esikuvana oli Viron ortodoksisen kirkon Pyhän Platonin ritarikunta. Pyhä Nikanor
Pyhä Nikanor (myös Nicanor, Nicanore, Nicanor Diakoni tai Kyproksen Nicanor; ; kuollut n. 76 Kypros) oli juutalainen Kyprokselta, diakoni, lähetystyöntekijä ja marttyyri. Apostolien tekojen mukaan (jae 6:5) hän oli yksi seitsemästä diakonista Stefanoksen, Philipin, Prokhoroksen, Timonin, Parmenaksen ja Nikolaksen kanssa, jotka asetettiin helleenisten leskien tueksi. Kyproksen natiivi ja Jerusalemin kristitty kansalainen, tradition mukaan hän palasi Kyprokselle tekemään lähetystyötä, jossa miestä kidutettiin monin tavoin ja hän kuoli marttyyrikuoleman keisari Vespasianuksen hallituskaudella 69-79. Hänen muistopäiväänsä on vietetty 4. tammikuuta, 10. tammikuuta, 6. toukokuuta, 28. heinäkuuta ja 28. joulukuuta. Johannes Paastoaja
Pyhän Johannes Paastoajan muistopäivää vietetään ortodoksisessa kirkossa vuosittain syyskuun 2. päivänä. Pyhä Valentinus
Pyhä Valentinus on laajalti tunnettu 200-luvulla elänyt roomalainen pyhimys. Hän on rakkauden, mehiläistenhoitajien, ruton, kihlattujen, epilepsian ja onnellisten avioliittojen suojelupyhimys. Hän koki marttyyrikuoleman 14. helmikuuta vuonna 269. Nykyään päivä 14. helmikuuta on nimetty hänen kunniakseen. Tästä päivästä on tullut monessa maassa rakastavaisten juhla, Valentines Day, joka Suomessa tunnetaan nimellä ystävänpäivä. Pyhä Valentinuksen juhlan seuraavana päivänä oli roomalainen hedelmällisyyden juhla Lupercalia, josta johtuu Valentinuksen päivän yhdistäminen rakkauteen. Nikolaos Ihmeidentekijä
Pyhän Nikolaoksen muistopäivä on sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 6. joulukuuta. Ortodoksisessa kirkossa häntä muistellaan myös viikoittain joka torstai. Vainajien muistopäivä
Vainajien muistopäivä on juhlapäivä, joka on omistettu vainajille. Niiden alkuna on pakanallinen vainajien palvonta. Kristillinen vaikutus on joko syrjäyttänyt kansanomaiset vainajien muistopäivät tai ne ovat yhdistyneet, kuten esimerkiksi kekri. Kristillisistä kirkkokunnista protestanttisissa muistopäivää vietetään pyhäinpäivänä, roomalais-katolisessa on erityinen vainajien päivä. Ortodoksisessa kirkossa vainajien muistopäiviä on useita, esimerkiksi radunitsa pääsiäisen jälkeisenä tiistaina ja helluntailauantai. Luukas (nimi)
Evankelista Luukkaan muistopäivä on sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa vanhastaan 18. lokakuuta. Sama päivä on suomenruotsalaisessa kalenterissa Lukasin ja vuodesta 2010 lähtien myös suomenkielisessä kalenterissa Luukkaan nimipäivä. Pyhä Modestus
Pyhä Modestus (myös Modeste tai Modest; kuollut 489 Trier, Saksa) oli Trierin 19. piispa, pyhän piispa Miletuksen seuraaja ja itsekin pyhimys. Miehen elämästä tiedetään hyvin vähän, mutta hänen kerrotaan saarnanneen kaupunkinsa kaduilla, paastonneen järjestelmällisesti ja taistelleen väkensä köyhyyttä, papiston kuria ja korruptiota vastaan. Pyhimys hallitsi aikana, jolloin kaupunki joutui frankkien hallinnon alaiseksi, erityisesti frankkien kuninkaiden Meroveon ja Kilderik I:n invaasion aikana. Piispa kärsi paljon tuona vaikeana aikana, kuoli lopulta luonnollisista syistä ja haudattiin Trieriin Sant’Eucarion kirkkoon, joka 1100-luvulta lähtien on kantanut nimeä pyhä Matthias. Hänen muistopäiväänsä vietetään 24. helmikuuta. Athanasios Athoslainen
Pyhittäjä Athanasios Athoslaisen muistopäivää vietetään ortodoksisessa kirkossa vuosittain heinäkuun 5. päivänä. Titus (apostoli)
Ortodoksisessa kirkossa Tituksen muistopäivä on 25. elokuuta, kun taas katolisessa kirkossa Tituksen ja Timoteuksen yhteinen muistopäivä on 26. tammikuuta. Elafónisos
Elafónisoksen suojeluspyhimys on Pyhä Spyridon, jota juhlitaan 12. joulukuuta. "Panagíaa" eli Neitseen Marian kuolonuneen nukkumista juhlitaan 15. elokuuta. Elokuun lopussa saarella vietetään kymmenen päivän ajan ”kalastajafestivaalia”, sillä enemmistö saarelaisista saa elantonsa kalastuksesta. Saaren Kreikkaan liittämistä juhlitaan 6.–9. kesäkuuta. 26. joulukuuta
26. joulukuuta on toinen joulupäivä eli tapaninpäivä. Sitä vietetään ensimmäisen marttyyrin Stefanoksen muistoksi. Suomessa ja monissa muissa maissa tapaninpäivä on pyhäpäivä ja sellaisena yleinen vapaapäivä. Englanninkielisissä maissa sama päivä tunnetaan nimellä Boxing Day.Katso myös: kalenteri ~ 25. joulukuuta, 27. joulukuuta Neitseen Marian kuolonuneen nukkuminen
Neitsyt Marian kuolonuneen nukkuminen (, ) on yksi ortodoksisen kirkkovuoden suurista juhlista. Juhlaa vietetään Jumalansynnyttäjän kuolinpäivän muistona ja se on Jumalansynnyttäjän juhlista suurin. Muistopäivä on vuosittain elokuun 15. päivänä eli samana päivänä, jolloin katolisessa kirkossa vietetään hänen taivaaseenottamisensa juhlapäivää. Kreikka
Suurin juhla Kreikassa on jokakeväinen pääsiäinen ("Páscha"), joka ajoittuu ortodoksisen kalenterin mukaisesti. Suuri viikko ("Megáli Evdomáda") huipentuu pääsiäisyön liturgiaan, jolloin tervehditään "Christós anésti!" (”Kristus nousi kuolleista!”). Toiseksi merkittävä uskonnollinen juhlapäivä Kreikassa on Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen ("Koímisis tis Theotókou") päivä 15. elokuuta. Kumpaankin juhlaan kuuluu sukulaisten tapaaminen. Kreikan kansallispäivä on 25. maaliskuuta, ja se muistaa Kreikan vapaussodan vuonna 1821 aloittanutta kansannousua. Sama päivä on myös Marian ilmestyspäivä ("Evangelismós"). Outokummun ortodoksinen kirkko
Outokummun ortodoksisen kirkon praasniekkaa vietetään Pyhän Hengen päivänä (helluntain jälkeinen maanantai), joka on riippuvainen pääsiäisen ajankohdasta. Vuonna 2019 Pyhän Hengen päivää juhlitaan 10. kesäkuuta, vuonna 2020 päivä on 1. kesäkuuta. Piispa Henrik
Piispa Henrikin muistona 19. tammikuuta on Suomessa edelleen Heikin, Henrikin ja Henrin nimipäivä. Henrikiä muistetaan Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lisäksi Suomen katolisessa kirkossa, jonka pääkirkko on Helsingissä sijaitseva Henrikille omistettu Pyhän Henrikin katedraali. Turun tuomiokirkossa on tapana järjestää Henrikin muistopäivän iltana rukoushetki kirkon suojeluspyhimyksen muistoksi. Nousiaisten, Köyliön ja Kokemäen kuntien vaakunoissa on kansanperinteeseen pohjautuen kuva piispa Henrikistä. Uusivuosi
Roomalaiset alkoivat ennen ajanlaskun alkua viettää uutta vuotta tammikuun ensimmäisenä päivänä, kun aikaisemmin sitä oli vietetty maaliskuussa. Kristityt pyrkivät korvaamaan kalendae-juhlan jouluun liittyvällä paastopäivällä. Myöhemmin päivä nimettiin Jeesuksen ympärileikkaamisen muistopäiväksi ja sittemmin myös Jeesuksen nimipäiväksi. Katolinen kirkko viettää tammikuun ensimmäistä Neitsyt Marian juhlana kun taas luterilaiset ja ortodoksit Kristuksen ympärileikkaamisen muistoksi. Pyhä Kristoforos
Kristoforos tunnetaan myös monien paikkakuntien suojeluspyhimyksenä. Niitä ovat Baden, Braunschweig ja Mecklenburg Saksassa, Barga Italiassa, Rab Kroatiassa, Saint Kitts, Girona Espanjassa, Mondim de Basto Portugalissa, Agrinion Kreikassa, Vilna Liettuassa, Riika Latviassa, Havanna Kuubassa ja Paete Filippiineillä. Johannes Kastaja
Katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko muistavat Johannes Kastajaa 24. kesäkuuta pyhän Johannes Kastajan syntymän juhlapyhänä ja 29. elokuuta pyhän Johannes Kastajan mestauksen muistopäivänä.. Ortodoksinen kirkko muistaa Johannes kastajaa myös hänen sikiämisensä päivänä 23. syyskuuta, Kristuksen kasteen jälkeisenä päivänä 7. tammikuuta, sekä kahtena muistopäivänä (helmikuun 24. päivä ja toukokuun 25. päivä), jolloin hänen reliikkinsä löytyivät. Jeesuksen ylösnousemus
Jeesuksen ylösnousemus on keskeisin kristillinen uskonkappale. Uuden Testamentin evankeliumien mukaan Jeesus nousi kuolleista kolmantena päivänä ristiinnaulitsemisensa jälkeen. Tällä tarkoitetaan Jeesuksen ruumiin ja sielun uudelleen yhtymistä sekä ruumiin kirkastumista. Kristityt muistelevat ja juhlivat tapahtumaa joka vuosi pääsiäisenä. Perinteisen kristinuskon mukaan Jeesuksen ruumiillinen ylösnousemus on kristillisen opin keskeisin kysymys, jota pidetään yleensä kynnyskysymyksenä määriteltäessä kristikunnan rajoja. Jotkut liberaalikristityt eivät hyväksy kirjaimellista ruumiin ylösnousemusta. Ei-kristityt pitävät usein Jeesuksen ylösnousemusta legendana tai allegoriana. Katariina Aleksandrialainen
Pyhä Katariina Aleksandrialainen on legendan mukaan 200-luvun lopulla elänyt kristitty, joka kärsi marttyyrikuoleman noin vuonna 305. Hänen olemassaolostaan ei ole saatu varmoja todisteita, ja häntä onkin epäilty täysin keksityksi henkilöksi. Tämän vuoksi katolinen kirkko poisti hänet pyhimyskalenteristaan vuonna 1969, mutta palautti hänet kalenteriin vuonna 2002. Hänen muistopäivänsä on 25. marraskuuta, joka on Suomessakin Katariinan nimipäivä. Osa historioitsijoista arvelee hänen historialliseksi esikuvakseen Hypatia Aleksandrialaista. Ortodoksinen kalenteri
Kirkkovuoden jokaiselle päivälle, niin sanottuja suuria liikkumattomia juhlia lukuun ottamatta, on ortodoksisessa kalenterissa nimetty kyseisen päivän pyhä tai useampi pyhä. Kyseisenä päivänä muistellaan tätä tai näitä pyhiä ihmisiä kirkon kanonisoimina hurskaina kilvoittelijoina ja esimerkkeinä muille ihmisille. Ambrosius
Pyhä Ambrosius (n. 340 – 4. huhtikuuta 397) oli Milanon piispa ja merkittävimpiä kristillisen kirkon kirkkoisiä 300-luvulla. Miestä kunnioitetaan katolisuudessa, ortodoksisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Yhdessä Augustinuksen, Hieronymuksen ja Gregorius Suuren kanssa hänet lasketaan yhdeksi neljästä katolisen kirkon antiikin ajan kirkonopettajasta. Piispa on esimerkiksi mehiläisten, kynttilöiden valmistajien, kotieläinten, hanhien, Milanon, poliisien ja opiskelijoiden suojeluspyhimys. Hänen juhlaansa vietetään 7. joulukuuta. Pyhimyksen mukaan on nimetty alun perin vuosina 379–386 rakennettu basilika "Basilica di Sant'Ambrogio" Milanossa ja kirkko "Sant'Ambrogio" Firenzessä. Pyhä Ambrosius tunnetaan myös pyhän Augustinuksen kastajana. Lucian päivä
Lucian päivää vietetään Pyhän Lucian muistoksi vuosittain 13. joulukuuta. Muistopäivä kuuluu alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta nykyisin sitä vietetään ennen kaikkea ruotsinkielisessä kulttuurissa. Perinteeseen kuuluu Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoisiin vaatteisiin, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun ja pitää kädessään kynttilää. Nikolai Japanilainen
Japanilaiset ortodoksit olivat jo Nikolain eläessä kunnioittaneet häntä omana apostolinaan ja tämän haudasta tuli heti pyhiinvaelluskohde. Venäjän ortodoksinen kirkko kanonisoi Nikolain vuonna 1970. Hänen muistopäivänsä on vanhan ajanlaskun mukaisesti 3. helmikuuta ja uuden ajanlaskun mukaisesti 16. helmikuuta. Pyhänä hänestä käytetään arvonimiä apostolienvertainen sekä Japanin valistaja. Pyhä Olavi
Olavia alettiin pian pitää pyhimyksenä, ja hänen haudastaan Trondheimin tuomiokirkossa tuli pohjoismaiden keskeisin pyhiinvaelluskohde. Pyhän Olavin päivä (, ), 29. heinäkuuta, on nykyäänkin Norjassa liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on siellä myös pyhäpäivä. Herman Solovetskilainen
Ortodoksinen kirkko muistaa pyhittäjä Hermania hänen muistopäivänään 30. päivänä heinäkuuta. Maria (Jeesuksen äiti)
Sekä katolinen että ortodoksinen kirkko viettävät Marian kuoleman tai taivaaseen ottamisen muistopäivää 15. elokuuta, mutta niillä on eri käsitys juhlan merkityksestä. Katolisen kirkon käsityksen mukaan Maria otettiin ruumiineen taivaaseen, mikä vuonna 1950 julistettiin dogmiksi ("Assumptio Mariae"). Tämän vuoksi juhlapäivän nimi on esimerkiksi ranskaksi "Assomption", italiaksi kuitenkin "Ferragosto". Ortodoksisessa kirkossa ei tällaista dogmia ole, mutta sekin viettää päivää suurena juhlapäivänä, jonka täydellinen nimi on "Jumalansynnyttäjän Neitseen Marian kuolonuneen nukkumisen muistopäivä". Siitä käytetään myös lyhempää nimeä "Uspenie". Päivää vietetään pyhäpäivänä monissa Etelä-Euroopan maissa. Jeesuksen kirkastuminen
Ortodoksinen kirkko viettää yhtenä kirkkovuoden suurista juhlapäivistä Kristuksen kirkastumisen juhlaa ja katolinen kirkko Herran kirkastumisen juhlaa 6. elokuuta. Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää vastaavasti kirkastussunnuntaita aina kahdeksantena sunnuntaina helluntaista. Katolisessa kirkossa kirkastuminen kuuluu ruusukko-rukouksen valoisiin salaisuuksiin. Aleksandr Hotovitski
Venäjän ortodoksinen kirkko kanonisoi Hotovitskin vuonna 1994 ja vuoteen 2012 saakka hänen muistopäiväänsä vietettiin Suomessa ja Pohjois-Amerikassa 4. joulukuuta, hänen kanonisointipäivänänään. Vuodesta 2012 lähtien pappismarttyyri Aleksanderin muistopäivä on hänen kuolinpäivänään 19. elokuuta. Nicolaus Flüeläinen
Vaikka veli Kaus kuoli 21. maaliskuuta ja katolisessa kirkossa normaalisti nimetään kuolinpäivä pyhimyksen muistopäiväksi, paavi Pius XII määräsi pyhän Nicolaus Flüeläisen virallisen muistopäivän olevan 25. syyskuuta. Tämä siitä syystä, että maaliskuun 21. päivä on jo Euroopan suojeluspyhimyksen Benedictus Nursialaisen muistopäivä (Suomessa Pentin nimipäivä). Kirkastussunnuntai
Kirkastussunnuntai on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista. Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17: 1–8) muistoksi. Omofori
Kerran vuodessa eli apostoli Jaakobin muistopäivänä 26. lokakuuta toimitettavassa Jaakobin liturgiassa piispa kantaa suurta omoforia koko palveluksen ajan felonin päällä, koska tässä liturgian alkuperäisimpänä pidetyssä muodossa ei käytetä Bysantin tai Venäjän keisarillisista hoveista periytyviä tunnuksia kuten sakkosta, mitraa, kotkamattoa tai siunauskynttilöitä. Sen sijaan piispansauva kuuluu tässäkin palveluksessa asiaan. Taddeus Petroskoilainen
Pyhä Taddeus Petroskoilainen (; k. 21. elokuuta 1726) eli 1700-luvulla nykyisen Petroskoin lähellä. Saadakseen sanomansa paremmin perille hän tekeytyi ajoittain myös niin sanotuksi Kristuksen tähden houkaksi. Ortodoksinen kirkko muistelee häntä vuosittain kuolinpäivänä 21. elokuuta (3. syyskuuta). Anafora
Anafora on ortodoksisen liturgian eli ehtoollisjumalanpalveluksen pääkohta, jonka aikana Pyhä Ehtoollinen siunataan. Eukaristia, kiitosuhri eli Pyhän Ehtoollisen asettaminen on ortodoksisen kirkon sakramenteista keskeisin ja tärkein. Siksi se kuuluu keskeisenä osana liturgiapalvelukseen. Pääsiäinen
Pääsiäistä edeltää palmusunnuntaista alkava viikko, jota läntisessä kristillisessä perinteessä nimitetään hiljaiseksi viikoksi tai pyhäksi viikoksi, itäisessä perinteessä suureksi viikoksi. Suomessa on läntisen perinteen mukaisesti hiljaisen viikon eri päiville omat nimensä:Ortodoksisessa eli itäisessä perinteessä kyseisen viikon eli suuren viikon päivien nimitykset ovat erilaiset. Viikon aikana kirkossa muistellaan Jeesuksen kärsimystietä. Kiirastorstaina muistellaan ehtoollisen asettamista. Kiirastorstain illasta alkaa "triduum sacrum" eli pyhä kolmen päivän aika, ristin ja ylösnousemuksen muistelu, joka ulottuu pääsiäispäivän iltaan. Pitkäperjantaina muistetaan Jeesuksen kuolemaa ihmiskunnan syntien sovittamisena. Pitkäperjantain liturginen väri luterilaisessa kirkossa on musta. Pitkäperjantaita seuraavana hiljaisena lauantaina muistetaan Jeesuksen haudassa oloa. Pääsiäinen on surun ja ilon juhla, ja koska Jeesus nousi haudasta, liturginen väri vaihtuu luterilaisessa kirkossa mustasta valkoiseen. Pääsiäisen jälkeen paaston alusta lopetettu ylistyksen laulaminen jatkuu taas. Runo (etunimi)
Ortodoksisessa kalenterissa Runon nimipäivä on 15. huhtikuuta, ja siihen liittyvä pyhä on apostoli Trofimos. Simeon (Luukkaan evankeliumi)
Myös Armenian kirkko viettää Simeonin muistopäivää 3. helmikuuta, mutta sen lisäksi myös 15. helmikuuta ja 29. lokakuuta. Koptilaisessa kirkossa hänen muistopäivänsä on 2. helmikuuta. Johannes Kastaja
Katolisessa ja ortodoksisessa kirkossa vietetään myös Johannes Kastajan kuolinpäivää 29. elokuuta. Okko
Okon nimipäivä on 13. elokuuta. Ensimmäisen kerran nimi otettiin kalenteriin vuonna 1929. Vuonna 1950 se poistettiin kalenterista, mutta nimen yleistyttyä se palautettiin samalle päivälle vuodesta 2015 lähtien. Ortodoksisessa nimipäiväkalenterissa Okon nimipäivää vietetään 27. helmikuuta, koska se on käsitetty lyhentymäksi Prokopius-nimen muunnoksesta Prokko. Elisabet (Raamattu)
Ortodoksisessa kirkossa Elisabetin ja hänen miehensä Sakariaan yhteistä muisto­päivää vietetään 5. syyskuuta. Myös joissakin luterilaisissa kirkoissa kuten amerikkalaisessa Missouri-synodissa Sakariaan ja Elisabetin muisto­päivä on 5. syyskuuta. Feodorit Kuolalainen
Myöhemmin pyhä Feodorit asui useissa luostareissa ollen välillä myös igumenina. Hän kuoli Solovetskin luostarissa elokuun 17. päivänä 1571 ja kyseinen kuolinpäivä on hänen ortodoksinen muistopäivänsä. Pyhän Nektarioksen kirkko
Luostari ja kirkko ovat suosittuja pyhiinvaelluskohteita, erityisesti niiden juhlapäivänä 9. marraskuuta. Kaikkien murheellisten ilo
Suomen ortodoksinen kirkko viettää tämän Jumalanäidin ikonin muistopäivää vuosittain lokakuun 24. päivänä, mutta Venäjällä muistopäiviä on kaksi muutakin (osoitettuina saman ikonin eri kopioille), toinen kesäkuun 23. päivänä, toinen marraskuun 19. päivänä. Pyhä Kristoforos
Kristoforos on laajalti suosittu pyhimys, jota pidetään urheilijoiden, merimiesten, lautturien ja matkailijoiden suojelus­pyhimyksenä. Häntä kunnioitetaan yhtenä neljästä­toista pyhästä auttajasta. Häneltä pyydetään myös suojelusta muun muassa ukkosta, kulkutauteja, epilepsiaa, tulvia ja myrskyjä vastaan, ja hän on myös jousiampujien, opiskelijoiden, merimiesten, kirjansitojien, puutarhurien ja kuljettajien suojeluspyhimys. Claudia Procula
Claudia Procula on ortodoksisen kirkon ja Etiopian ortodoksisen kirkon pyhimys. Ortodoksinen kirkko viettää Claudia Proculan muistopäivää 27. syyskuuta ja Etiopian ortodoksinen kirkko viettää Cladia Proculan ja Pontius Pilatuksen yhteistä muistopäivää 25. kesäkuuta. Diodor Jurjemäkeläinen
Pyhittäjä Diodoria muistellaan ortodoksisessa kirkossa marraskuun 20. päivänä. Hänen elämäkertansa on kuitenkin sijoitettu ortodoksiseen kalenteriin kuolinpäivän marraskuun 27. päivän kohdalle. Pyhä Kristoforos
Pyhän Kristoforoksen elämään ja kuolemaan liittyy useita legendoja, jotka ensin kirjoitettiin kreikaksi, mahdollisesti 500-luvulla, ja tunnettiin jo 800-luvulla Ranskassakin. Walter Speyeriläinen kirjoitti niistä 1000-luvulla oman versionsa, mutta tunnetuimmat muunnelmat ovat peräisin Kultaisesta Legendasta 1200-luvulta. Pyhäinpäivä
Venäjän kielessä pyhäinpäivää nimitetään vanhempienpäiväksi. Silloin on vanhastaan käyty haudoilla ja muisteltu kuolleita ystäviä ja sukulaisia.Nykyinen suomalainen pyhäinpäivä on yhdistelmä kahdesta varsinkin katolisen kirkon keskiajalta lähtien viettämästä juhlasta, jotka ovat "kaikkien pyhien päivä" 1. marraskuuta ja "kaikkien uskovien vainajien muistopäivä" 2. marraskuuta. Alun perin kaikkien pyhien päivää alettiin viettää 300-luvulla Syyriassa ja kaikkien uskovien vainajien muistopäivää 900-luvulla Ranskassa. Suomessa siitä on tullut yleinen vainajien muistopäivä. Silloin monet vievät läheisten haudalle esimerkiksi kynttilän tai kukkia kuolleiden muistoksi. Kotona voidaan myös sytyttää kynttilä läheisen muistoksi. Sergei Radonežilainen
Ortodoksinen kirkko viettää pyhittäjä Sergei Radonesilaisen muistopäivää 5. heinäkuuta. Kreikka
Muita merkittäviä uskonnollisia juhlia ovat laskiaisen karnevaalisunnuntai ("Apokriés") ja paaston alun puhdas maanantai ("Katharí Deftéra"), Kristuksen taivaaseenastumisen päivä ("Análipsi"), helluntai ("Pentikostí"), Neitsyt Marian syntymäpäivä ("Génnisis tis Theotókou") 8. syyskuuta, joulu ("Christoúgenna") 25. joulukuuta sekä Jumalansynnyttäjän juhla ("Sýnaxis tis Theotókou") 26. joulukuuta. Joululahjat annetaan uutena vuotena, ja ne tuo joulupukin eli Pyhän Nikolaoksen sijasta Pyhä Basileios ("Ágios Vasíleios"), jota juhlitaan juuri 1. tammikuuta. Kirkon pyhille omistettuina päivinä juhlivat erityisesti näille omistetut kirkot, luostarit ja paikkakunnat. Nämä ovat suuria kyläjuhlia ("panigýri"), joihin kuuluu ulkoilmaillallisia sekä kansanlauluja- ja tansseja. Nämä päivät ovat samalla kyseisten pyhien mukaan nimettyjen ihmisten nimipäiviä, joita juhlitaan enemmän kuin syntymäpäiviä. Merkittäviä tällaisia päiviä ovat nimien yleisyyden vuoksi paitsi Marian ilmestyspäivä, jolloin juhlivat nimet María, Déspoina, Panagióta ja Panagiótis, myös muun muassa 23. huhtikuuta (Geórgios), 21. toukokuuta (Konstantínos ja Eléni), 30. kesäkuuta (Ágioi Apóstoloi eli kaikki apostolit), 26. lokakuuta (Dimítrios), 8. marraskuuta (Michaíl ja Gavriíl) sekä 6. joulukuuta (Nikólaos). Pyhä Kristoforos
Pyhän Kristoforoksen legendaan liittyy kaksi tärkeää historiallista seikkaa, joiden perusteella hänet on samastettu Pyhään Menakseen. Ensinnäkin kreikkalaisten ja latinalaisten legendojen mukaan Kristoforos kuului Valerianuksen kolmanteen Marmantean kohorttiin (), Pohjois-Afrikan Marmaricassa Egyptin ja Libyan rajamailla toimineeseen sota­väen­osastoon, jonka kuitenkin perusti vasta keisari Diocletianus. Toiseksi Pyhä Kristoforos kärsi marttyyri­kuoleman Antiokiassa. Pyhä Kristoforos
Pyhän taiteen museossa Pyhän Justinen kirkossa (Sveti Justina) Rabissa Kroatiassa on kullattu pyhäinjäännöslipas, jossa väitetään sisältävän Pyhän Kristoforoksen pääkallon. Kirkon mukaan pää­kallo tuotiin sinne 1000-luvulla, ja kun se sijoitettiin kaupunginmuurin päälle, se tuhosi saraseenien armeijan, joka parhaillaan piiritti kaupunkia. Maria (Jeesuksen äiti)
Kirkkoisien mielipiteet muovaavat yhä merkittävästi ortodoksien kuvaa Mariasta. Ortodoksisen kirkon näkökulmat hänestä ovat kuitenkin usein doksologisia eivätkä akateemisia, koska ortodoksit kunnioittavat häntä hymnien, ylistyksen, liturgisen runouden ja ikonien muodossa. Eräs suosituimmista ortodoksiakatistoksista, jota kutsutaan usein vain Akatistoshymniksi, on omistettu Marialle, kuten myös viisi ortodoksisen kirkon kahdestatoista suuresta juhlasta. Suuren Paaston ensimmäisenä sunnuntaina vietettävä Ortodoksisuuden sunnuntai yhdistää Neitsyt Marian suoraan Jumalansynnyttäjäksi ikonien kunnioituksen avulla. Jumalansynnyttäjää kuvaavat ikonit liittyvät useisiin muihinkin ortodoksijuhliin. Pyhä Julius I
Julius on pyhä katolisessa kirkossa, ja ortodoksinen kirkko puolestaan kunnioittaa hänen tukemaansa pyhää Atanasios Suurta ortodoksisuuden isänä. Ristisaatto
Näin myös pitkäperjantain eli ortodoksisittain Suuren Perjantain ristisaatossa eli Kristuksen hautauspalveluksessa: saattoon kuuluu vain lyhty, risti ja Kristuksen hautausikoni, jonka alla kulkee evankeliumikirjaa kantava pappi. Kanttori ja mahdollinen kuoro kulkevat aina heti ristin takana, vasta sitten tulevat muut. Kuoro laulaa tämän ristisaaton aikana Pyhän Kolminaisuuden virttä:
Jos evankeliumia kantaa piispa, voidaan hautakuvan yläpuolella pidellä ripidejä. Joulu
1500-luvulla paavi Gregorius XIII määräsi otettavaksi parannetun, gregoriaanisen kalenterin hyppäämällä lokakuun 15. päivästä 1582 lokakuun 25. päivään. Uudistus tuli ensin käyttöön vain katolisessa kirkossa, mutta myöhemmin se on otettu käyttöön muuallakin. Monissa ortodoksisissa kirkoissa juhlapäivien ajankohta määräytyy yhä juliaanisen kalenterin mukaan, vaikka ne toimivatkin maissa, joissa gregoriaaninen kalenteri on muutoin käytössä. Ero on nykyään 13 päivää. Tästä syystä esimerkiksi Venäjällä joulu on 7. tammikuuta, jolloin juliaanisen kalenterin mukaan on 25. joulukuuta. Suomen ortodoksinen kirkko viettää kuitenkin joulua samaan aikaan kuin läntiset kirkkokunnat. Egyptin koptilainen kirkko käyttää omaa koptilaista kalenteria ja viettää joulua sen mukaisesti "koiak"-kuun 29. päivänä, joka vastaa joulukuun 25. päivää juliaanisen ja nykyisin tammikuun 7. päivää gregoriaanisen kalenterin mukaan. Daniel Styliitta
Pyhän Danielin muistopäivä on 11. joulukuuta sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa. Päivä on Suomessakin Danielin nimipäivä. Vakhtang I
Vakhtang otettiin Georgian ortodoksisen kirkon kalenteriin virallisesti 1990-luvun alussa ja hänen kunniakseen rakennettiin kirkko Rustaviin. Häntä on kuitenkin oletettavasti pidetty pyhänä jo pitkään. Georgian kirkko juhlistaa häntä vuosittain 30. marraskuuta. Vakhtang Gorgasalin ritarikunta luotiin vuonna 1992 ja se on yksi Georgian korkeimmista sotilaallisista kunniamerkeistä. Pyhä Spyridon
Pyhä Spyridon () (n. 270 – 12. joulukuuta 358) on ortodoksisen kirkon pyhä. Demetrios Mirhanvuodattaja
Pyhä Demetrios on Thessalonikin kaupungin suojeluspyhä ja hänen muistoaan kunnioitetaan kaupungissa monin tavoin. Kaupungissa sijaitsee Pyhän Demetrioksen kirkko, jossa säilytetään hänen pyhäinjäännöksiään. Ortodoksinen kirkko kunnioittaa pyhän Demetrioksen muistoa vuosittain lokakuun 26. päivänä. Elisabet Pyhä
Elisabet kuoli 17. marraskuuta ja haudattiin kaksi päivää myöhemmin. Hänen muistopäivänsä katolisessa pyhimyskalenterissa oli vuosi­satojen ajan hautajaisten vuosi­päivänä 19. marraskuuta, joka nykyäänkin on muun muassa Suomessa Elisabetin ja sen muunnelmien kuten Liisan nimipäivä.
Vuonna 1969 katolinen kirkko kuitenkin siirsi muistopäivän hänen kuolin­päiväänsä 17. marraskuuta. Louis de Montfort
Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset "Secret of Mary" ja "Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin." Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI, (1676-89) Aleksanteri VIII, (1689-91) Innocentius XII (1691-1700) ja Klemens XI. (1700-21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana. Simeon (Luukkaan evankeliumi)
Simeonin muistopäivä on sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa 3. helmikuuta, välittömästi Herran temppeliintuomisen juhlaa eli kynttilänpäivää seuraavana päivänä. Niissä ortodoksisissa kirkoissa, joissa juhlapäivät yhä määräytyvät vanhan juliaanisen kalenterin mukaan, tämä vastaa kuitenkin helmikuun 16. päivää nykyisen gregoriaanisen kalenterin mukaan. Matrona Moskovalainen
Matrona Moskovalainen on Venäjän ortodoksisen kirkon pyhä. Pyhän Matrona Moskovalaisen muistopäivä on 19. huhtikuuta.
Matrona syntyi vuonna 1885 Sebinossa Venäjällä. Hän syntyi sokeana, ilman silmiä. Tarinan mukaan Matronan vanhemmat Natalja Nikonova ja Dmitrij Nikonov halusivat antaa sokean lapsensa pois lastenkotiin. Natalja näki kuitenkin unessaan kauniin valkoisen mutta sokean linnun, joka istuutui hänen rinnalleen, ja siksi muutti päätöksensä.
Kun Matrona kastettiin, pappi havaitsi vaalean hyväntuoksuisen pilven nousevan lapsen ylle ja sanoi "Olen kastanut monta lasta, mutta mitään sellaista en ole koskaan nähnyt. Tästä lapsesta tulee pyhä". 
Noin 7-vuotiaana Matrona sai näkemisen ja parantamisen lahjan ja hänen luokseen tuli lukuisia ihmisiä, joiden sairauksia hän paransi rukouksien ja viisaiden neuvojen avulla. Kun hänen luoksensa tuli pahoja ihmisia, hän sairasti. Kun eräs nainen kävi 17-vuotiaan Matronan luona, pyhä sai halvauksen eikä voinut enää kävellä. Pyhä Lucia
Lucian päivää vietetään 13. joulukuuta. Muistopäivä kuuluu alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta nykyisin sitä vietetään ennen kaikkea ruotsinkielisessä kulttuurissa. Perinteeseen kuuluu Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoisiin vaatteisiin, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun ja pitää kädessään kynttilää. Paavali
Paavalia kunnioitetaan katolisessa kirkossa 25. tammikuuta pyhän apostoli Paavalin kääntymyksen juhlana ja 29. kesäkuuta pyhien apostolien Pietarin ja Paavalin juhlapyhänä. Hänen mukaansa nimettyjä sääntökuntia ovat esimerkiksi "Congregatio Clericorum Regularium S. Pauli, Missionalis Societas Sancti Pauli, Societas a Sancto Paulo Apostolo" ja "Societas Sacerdotum Missionariorum a Sancto Paulo Apostolo". Tähän mennessä kuusi paavia on ottanut nimekseen Paavali ja kaksi nimen Johannes Paavali. Muita Paavali-nimisiä pyhimyksiä ovat pyhä Paavali Yksinkertainen (kuollut 339), pyhä Theban Paavali (229-342) ja pyhä Ristin Paavali (1694-1775). Paavali Tarsolainen on esimerkiksi missioiden, teologien, ei-juutalaisten kristittyjen, telttojen valmistajien, kirjoittajien, journalistien, julkaisijoiden, Maltan, Rooman, Puolan, Pennsylvanian, Kentuckyn ja Massachusettsin suojeluspyhimys. Hänen symboleitaan ovat muun muassa kirja ja miekka. Ehtoollinen
Kristinuskossa ehtoollista vietetään Jeesuksen ja hänen ristiin­naulitsemisensa muistoksi. Jeesus itse asetti ehtoollisen viimeisellä ateriallaan opetuslastensa kanssa ennen ristiinnaulitsemistaan. Tästä ateriasta kerrotaan kaikissa synoptisissa evankeliumeissa sekä myös Paavalin ensimmäisessä kirjeessä korinttolaisille. Ateria oli juutalainen pääsiäisen juhla-ateria. Juutalaisten tapojen mukaan tällaisella aterialla nautittiin lammasta, happamatonta leipää ja viiniä Egyptistä vapautumisen muistona. Jeesus antoi aterialle uuden merkityksen, joka siirtyi ehtoollisperinteeseen. Apostolisessa uskontunnustuksessa III uskonkohdassa mainitaan ""minä uskon...pyhäin yhteyden""; tämä on jakautumattoman kirkon aikoina laaditun tunnustuksen mielessä ehtoollisyhteys [Kristuksen lihaan ja vereen], jota katolinen, ortodoksinen sekä luterilainen kirkko tunnustaa; tämän ulkopuolelle jäävät reformoidut kirkot sekä ns. vapaat suunnat, jotka selittävät sanojen "Tämä on minun ruumini" tarkoittavan "Tämä merkitsee minun ruumistani". Antonios Suuri
Pyhä Antonios Suuri (Kreikaksi: Ἀντώνιος, Antṓnios; latinaksi: Antonius, koptiksi: Ⲁⲃⲃⲁ Ⲁⲛⲧⲱⲛⲓ; n. 250 – 356) oli kristitty erakko ja apotti, joka vaikutti Egyptin alueella ja jota pidetään luostarijärjestelmän ja ensimmäisen varsinaisen kristillisen luostarin perustajana. Pyhää Antoniosta kunnioitetaan katolisuudessa, ortodoksisuudessa, koptilaisuudessa, anglikaanisuudessa ja luterilaisuudessa. Katolisuudessa ja ortodoksisuudessa hänen juhlaansa vietetään 17. tammikuuta ja koptilaisuudessa 30. tammikuuta. Pyhimys oli esimerkiksi kirkkoisien Basileios Suuri (n. 330–379), Gregorios Nazianzilainen (n. 330–389) ja Athanasios Suuren (n. 298–373) aikalainen. Pyhä Antonios on muun muassa ihotautien, haudankaivajien, korientekijöiden ja harjojentekijöiden suojeluspyhimys. Ristisaatto
Saattoja järjestetään muiden muassa praasniekan ja joskus myös teofanian suuren vedenpyhityksen yhteydessä. Ristisaatoista tunnetuin lienee silti ortodoksisen kirkon pääsiäisyönä järjestämä ristisaatto, jossa kierretään kirkon ympäri keskiyöllä. Pyhä Kristoforos
Kertomus Pyhän Menaksen marttyyri­kuolemasta on yksityis­kohtia myöten samankaltainen kuin Pyhän Kristoforoksenkin. Teorian mukaan, joka samastaa nämä kaksi pyhimystä, "Kristoforos", joka tarkoittaa "Kristuksen kantajaa", oli kunnianimi, joka annettiin Antiokiassa kuolleelle urhoolliselle Menakselle. Koska hän ei ollut maan synty­peräinen asukas, hänen nimeään ei tunnettu ja niinpä häntä kutsuttiin vain kunnia­nimellä "Kristoforos" eli Kristuksen kantaja. Koptilaisessa perinteessä Pyhä Menas on matkustajien suojeluspyhimys, aivan samoin kuin Kristoforos kreikkalaisessa ja latinalaisessa perinteessä. Pyhäinpäivä
Itäisessä kristillisyydessä "kaikkien pyhien sunnuntaita" vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Marras­kuinen pyhäin­päivä ei kuulu ortodoksiseen juhla­kalenteriin, mutta Suomen ortodoksinen kirkko viettää nykyään samana päivänä (lauantaina aikavälillä 31.10.–6.11.) Karjalan pyhittäjäisien ja valistajien muisto­päivää. Dorothea Caesarealainen
Dorothea ja Theophilus mainitaan roomalaisessa martyro­logiassa Kappadokian Caesarean marttyreinä, ja hänen muistopäivänsä on 6. helmikuuta. Häntä pidetään siis virallisesti pyhimyksenä, mutta koska hänestä ei ole juuri muuta kuin tietoa kuin legendat, hän ei ole enää vuoden 1969 jälkeen ollut mukana katolisen kirkon pyhimyskalenterissa. Tampereen ortodoksinen kirkko
Kirkon temppelijuhlia vietetään 23. marraskuuta Pyhän Aleksanteri Nevskin ja 6. joulukuuta Pyhän Nikolaoksen kunniaksi.