Onko sunnuntai länsimaissa lakisääteinen vapaapäivä?
Sunnuntai
Länsimaissa sunnuntai on perinteellinen viikoittainen lepopäivä ja samalla lakisääteinen vapaapäivä ja nykyisin laajalti muuallakin. Joillakin työpaikoilla on kuitenkin tehtävä työtä myös silloin, mutta työaikalain mukaan on pyhätyöstä maksettava korotettu palkka, ja lisäksi on vastaava vapaapäivä järjestettävä jonakin muuna viikonpäivänä.
Työaika
Työaika on järjestettävä niin, että työntekijä saa kerran viikossa vähintään 35 tuntia kestävän keskeytymättömän vapaa-ajan, joka on mikäli mahdollista sijoitettava sunnuntain yhteyteen. Viikoittainen vapaa-aika voidaan järjestää keskimäärin 35 tunniksi 14 vuorokauden ajanjakson aikana. Vapaa-ajan tulee olla kuitenkin vähintään 24 tuntia viikossa. Kesäloma
Vuoteen 1970 saakka Suomen kansa- ja oppikouluissa kesälomaa olivat kesä-, heinä- ja elokuu kokonaisuudessaan. Kouluun palattiin syyskuun ensimmäisenä arkipäivänä. Syyslukukauden 1971 alusta Suomen kouluissa siirryttiin viisipäiväiseen työviikkoon eli lauantait tulivat eräin poikkeuksin vapaapäiviksi (aikaisemmin ne olivat olleet lyhyitä päiviä). Jotta koulupäivien lukumäärä vuodessa ei olisi vähentynyt kovin paljon, lyhennettiin samalla kuitenkin kesälomaa loppupäästä ja koulu alkoi jo elokuussa. Koulupäivien määrä vähentyi noin kahdestasadasta noin sataanyhdeksäänkymmeneen. 1990-luvulla päätösvalta koulujen lomista siirrettiin osittain kunnille, kuitenkin siten, että nykyisen asetuksen mukaan kaikissa kunnissa kevätlukukausi päättyy viikon 22 lauantaina. Tämä merkitsi samalla, että useimpina vuosina koulua käydään vielä muutama päivä kesäkuun alussa. Vuonna 2018 viikon 22 lauantai on 2. kesäkuuta. Lankalauantai
Lankalauantai, pääsiäislauantai tai hiljainen lauantai (, "Pyhä lauantai", ) on päivä pitkänperjantain ja pääsiäispäivän välissä. Päivä on hiljaisen viikon eli suuren viikon viimeinen päivä. Yhdysvallat
Liittovaltion tasolla on määritelty seuraavat kymmenen juhlapäivää. Ne ovat yleisiä vapaapäiviä, ja jos ne osuvat viikonloppuun, työntekijät saavat vastaavasti edellisen perjantain tai seuraavan maanantain vapaaksi. Juutalaisuus
Yksi keskeisimpiä käskyjä koskee lepopäivää ("šabbat"), joka on viikon seitsemäs päivä. Viikon lasketaan alkavan sunnuntaista, joten seitsemäs päivä on lauantai, samoin kuin oli Suomessakin virallisesti ennen vuonna 1973 käyttöön otettua viikkonumerointijärjestelmää. 200-luvulle tultaessa kristillinen kirkko halusi tehdä selvän eron juutalaisuuteen sekä teologisista että poliittisista syistä, ja kristittyjen lepopäiväksi tuli viikon ensimmäinen päivä, sunnuntai, Kristuksen ylösnousemuksen päivä. Raamatun luomiskertomuksen mukaisesti sapatti alkaa perjantai-iltana auringon laskiessa. Sapatin vietto alkaa puoli tuntia ennen auringon laskua perjantai-iltana ja se päättyy lauantai-iltana kolmen tähden ilmestyttyä taivaalle eli noin puoli tuntia auringonlaskun jälkeen. Napapiirin yläpuolella, missä keskikesällä ja -talvella on mahdotonta havainnoida auringonnousua ja -laskua, noudattaa alueella matkustava uskova juutalainen joko lähimmän juutalaisen seurakunnan tai Jerusalemin aikoja omasta perinteestään riippuen. Päivämääräraja
Matkustettaessa päivämäärärajan yli idästä länteen siirrytään ajanlaskussa seuraavaan päivään, lännestä itään matkustettaessa takaisin edelliseen päivään. Kun sen itäpuolella on sunnuntai, on sen länsipuolella maanantai. Perjantai
Perjantai (lyhenne pe tai perj.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon viides päivä ja tavallisimmin viikon viimeinen työpäivä. (Lauantai on viikon viimeinen arkipäivä.) Torstai on perjantaita ennen ja lauantai sen jälkeen. Perjantai on muslimien pyhäpäivä.
Perjantai on yhdessä lauantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja käydä erilaisissa vapaa-ajan vietoissa kuten elokuvissa, teatterissa ja ravintolassa. Monet voivat valvoa huoletta perjantaina ja lauantaina tavallista pidempään, koska seuraava päivä on monissa ammateissa ja koulussa vapaapäivä. Perjantai on myös tavallisin juhlien pitopäivä. Maanantai
Venäjällä ja Virossa maanantaita on jo vanhastaan pidetty viikon ensimmäisenä päivänä. Venäjän kielellä maanantai on "понеде́льник", ’pyhän jälkeinen päivä’, ja viron kielellä "esmaspäev", ’ensimmäinen päivä’. Helluntai
Suomessa helluntai on kirkkolain mukainen kirkollinen juhlapäivä. Koska se on aina sunnuntai, se ei useimmilla työ­paikoilla kuitenkaan vaikuta työaikajärjestelyihin. Hullut Päivät
Kyseessä ei ole varsinainen alennusmyynti, sillä myyntitapahtuman aikana myydään sitä varten hankittuja tuotteita Stockmannin normaaliin hintatasoon verrattuna edulliseen hintaan. Hulluja Päiviä vietetään myös Stockmannin verkkokaupassa sekä useissa tavaratalon vuokralaisten liikkeissä, kuten Akateemisessa Kirjakaupassa, Powerissa, Musti ja Mirrissä ja Hugo Bossilla.
__notoc__
Hullut Päivät järjestettiin alun perin kerran vuodessa, sittemmin kahdesti vuodessa huhti- ja lokakuussa. Vuoteen 2009 asti tapahtuma oli nelipäiväinen keskiviikosta lauantaihin, mutta joulukuussa 2009 voimaan astuneen sunnuntaikaupan vapauttaneen kauppojen aukioloajan lakimuutoksen myötä tapahtuma laajeni viisipäiväiseksi. Hulluja Päiviä vietetään Suomen lisäksi Venäjän, Viron ja Latvian Stockmann-tavarataloissa. Lukuvuosi
Lisäksi kouluvuodesta on säädetty, että peruskoulussa on kesäloma ja vähintään kymmenen päivän pituinen joululoma ja että lauantait ovat vapaapäiviä, ellei kunta toisin päätä. Kesäloma alkaa koulutyön päättyessä ja päättyy seuraavan kouluvuoden koulutyön alkaessa kunnan päättämänä ajankohtana yleensä elokuun puolenvälin aikoihin. Kuolleiden päivä
Juhla on erityisen merkittävä Meksikossa, jossa se on yleinen vapaapäivä. Synkästä juhlinnan aiheesta huolimatta se on iloinen, jopa riehakas juhla. Kuolleiden päivää vietetään myös Yhdysvalloissa, jossa on suuri meksikolaisvähemmistö, Filippiineillä sekä joissakin Latinalaisen Amerikan maissa. Brasiliassa se on yleinen vapaapäivä, ja monet juhlivat sitä käymällä kirkoissa ja hautausmailla, sytyttäen kynttilöitä ja rukoillen. Pyhäpäivä
Ruotsalainen ja suomalainen arkipyhien poistelu ja siirtely on ainutlaatuista maailmassa. Perusteena siirroille on useimmissa tapauksissa ollut halu mahduttaa vuoden varteen mahdollisimman paljon normaalimittaisia, yhtenäisiä työviikkoja. Kun Suomessa useimmat lauantait tulivat vapaapäiviksi, sovittiin aluksi sellainen poikkeus, että muualla kuin lauantailla tai sunnuntailla olevaa arkipyhää seuraava lauantai oli työpäivä, joten paitsi työviikot, myös viikonloput rikkoontuivat. Kirkko on vastustanut siirtoja. Monissa muissa maissa on enemmän arkipyhiä, jotka ovat työpäiviä. Kauppojen aukioloajat
Myös useimmat ei-kristilliset kulttuurit tuntevat viikoittaisen lepopäivän. Islamilaisissa maissa lepopäivää vietetään perjantaina, kun taas juutalaiset pyhittävät "sapatin" – lepopäivän – lauantaina. Maailmanlaajuisesti yleisin lepopäivä on kuitenkin sunnuntai. Juhannus
Juhannus on virallinen liputuspäivä, Suomen lipun päivä Muista liputuspäivistä poiketen silloin liputus alkaa jo aattoiltana kello 18 ja jatkuu yön yli yhtäjaksoisesti juhannuspäivän iltaan kello 21 saakka. Juhannus on myös kirkollinen juhlapäivä. Pyhäpäivä
Kauppojen auki pitäminen pyhäpäivinä oli aikaisemmin eräin poikkeuksin kielletty. Myös pyhäpäivien aattoina kaupat oli suljettava tavallista aikaisemmin, joulu- ja juhannusaattona eri aikoina voimassa olleiden säännösten mukaan jo klo 12 tai 13. Kieltoja ja rajoituksia lievennettiin asteittain 1900-luvun lopulta lähtien, ja vuoden 2016 alussa ne kumottiin kokonaan. Perjantai
Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa –, tulee Freija- tai Frigg-nimisen aasajumalattaren nimestä. Tästä juontaa juurensa myös viron "reede", joka poikkeaa muista numerointiin perustuvista arkipäivistä (päivät maanantaista ja torstaihin ovat "esmas-, teisi-, kolma-" ja "neljapäev)". Kiitospäivä
Kiitospäivän valmisteluun onkin hyvä tilaisuus, sillä Yhdysvalloissa juhlapäivä on osa neljän päivän pituista lomaa kouluista ja yliopistoista. Useimmilla työntekijöillä (78% vuonna 2007) sekä kiitospäivä että sen jälkeinen perjantai ovat palkallisia vapaapäiviä. Kiitospäivän jälkeinen perjantai aloittaa joulusesongin kaupoissa ja sitä pidetään usein sesongin kiireisimpänä yksittäisenä kauppapäivänä, vaikka sen myynti jääkin usein alle kahden juuri joulua edeltävän viikonlopun päivien arvon. Päivää nimitetään "mustaksi perjantaiksi ()". Sunnuntai
Sunnuntai (lyhenne su tai sunn.) on lauantain ja maanantain väliin jäävä viikonpäivä. Se on nykyään eurooppalaisen SFS-EN 28601-standardin mukaan seitsemäs ja viimeinen viikonpäivä. Ennen vuotta 1973 sunnuntai oli viikon ensimmäinen ja lauantai viimeinen päivä. Tällöin kyseinen muutos toteutettiin Kansainvälisen standardoimis­järjestön (ISO) suosituksesta. Boxing Day
Englannissa, Kanadassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa Boxing Day tunnetaan pääasiassa lomapäivänä, jolloin tehdään ostoksia, samaan tapaan kuin Kiitospäivän jälkeinen Black Friday Yhdysvalloissa. Alennusmyynnit ovat tavallisia. 6. heinäkuuta
6. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 187. päivä (188. päivä karkausvuonna). Päivä on Suomessa Eino Leinon päivä, joka on nimetty myös "runon ja suven päivä"ksi, ja se on yleinen liputuspäivä. Vuodesta on jäljellä 178 päivää. Labor Day
Labor Day on Yhdysvalloissa virallinen vapaapäivä. Sitä vietetään vuosittain syyskuun ensimmäisenä maanantaina. Sitä ei pidä sekoittaa Suomessa vappuna tunnettuun työläisten juhlapäivään, jota vietetään 1. toukokuuta. Ensimmäistä kertaa Labor Dayta vietettiin 5. syyskuuta 1882 New Yorkissa. Yhdysvalloissa sitä pidetään kesän päätösjuhlana. Silloin järjestetään muun muassa paraateja ja eväsretkiä tai ihmiset grillaavat pihoillaan. Poliittisten puheiden tai mielenosoitusten osuus on pienempi kuin vastaavana toukokuussa vietettävänä kansainvälisenä työläisten päivinä. Vuosiloma
Vuosilomasta säädettiin ensimmäistä kertaa vuoden 1922 työsopimuslaissa, jolloin sen vähimmäispituudeksi määriteltiin 7 päivää. Vuoden 1939 vuosilomalaissa lomaoikeus piteni 9–12 päivään ja vuonna 1960 18–24 päivään. Vuoden 1973 vuosilomalaki toi neljän viikon loman ja vuoden 1977 muutos viidennen, niin sanotun talvilomaviikon vähintään 10 vuotta työsuhteessa olleille. Martin Luther Kingin päivä
Martin Luther King Day on Yhdysvalloissa kansallinen vapaapäivä, joka on omistettu kansalaisoikeustaistelija Martin Luther King, Jr. muistolle. Päivää vietetään tammikuun kolmas maanantai, koska se on maanantai joka sattuu lähimmäksi Kingin syntymäpäivää (15. tammikuuta). Ronald Reagan allekirjoitti muistopäivän laiksi vuonna 1983 ja sitä vietettiin ensimmäisen kerran 20. tammikuuta 1986. Päiväsakko
Päiväsakko on sakko, joka lasketaan tuomitun päivätulojen perusteella. Teoriassa päiväsakko vastaa ansionmenetystä, joka seuraa yhdestä vankilapäivästä eli poissaolosta töistä. Suomessa sakko on kuitenkin paljon pienempi. Päiväsakkojärjestelmä on käytössä Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Saksassa, Meksikossa ja Macaossa. Pyhäpäivä
Juutalaisuudessa arkipäiviä ovat perinteisesti kaikki muut päivät paitsi lauantai, joka on juutalaisten pyhäpäivä eli sapatti. Sapatti on lauantaina, koska se on juutalaisen viikon viimeinen päivä. Nykyään monet ovat kuitenkin tottuneet pitämään sapattia sunnuntaina. Aatto
Nykyisin muun muassa Suomessa joulu- ja juhannusaatto ovat useimmilla työpaikoilla vakiintuneen 
käytännön ja monilla aloilla myös työehtosopimusten mukaan vapaapäiviä, vaikka ne eivät olekaan almanakkaan merkittyjä pyhäpäiviä (paitsi jouluaatto sunnuntaiksi sattuessaan). Valtion virastojen osalta asiasta on säädetty asetuksella. Varhaisempi käytäntö 1960-luvulle saakka oli, että pyhäpäivien aattoina työpäivä oli tavallista lyhempi, usein neli- tai viisituntinen mutta viisipäiväiseen työviikkoon siirryttäessä joulu- ja juhannusaatto muutettiin vapaapäiviksi, kun taas muiden pyhäpäivien aattoina työpäivä pidennettiin normaalin pituiseksi. Joulu- ja juhannusaatto rinnastetaan pyhäpäiviin myös esimerkiksi säädettyjen määräaikojen laskemisesta. Vähittäiskaupat oli ennen lain mukaan suljettava aattopäivinä tavallista aikaisemmin, viimeksi vuosina 2009–2015 voimassa olleen lain mukaan joulu- ja juhannusaattona kello 12:een, uudenvuoden- ja vapunaattona klo 18. Uskonnoton tapakulttuuri
Muun muassa Amerikan ateistit ovat ehdottaneet, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: kevätpäiväntasausta ja syyspäiväntasausta sekä talvipäivänseisausta ja kesäpäivänseisausta. Erityisiä uskonnottomien järjestöjen kannattamia juhlapäiviä ovat olleet muun muassa Darwinin päivä 12. helmikuuta, Maan päivä 22. huhtikuuta, ateistien solidaarisuuspäivä kesäpäivänseisauksena 21. kesäkuuta ja ihmisoikeuksien päivä 10. joulukuuta. Jouluaatto
Päivittäistavarakaupat saivat vuosina 2009–2015 olla jouluaattona auki kello 12 saakka (sitä ennen klo 13 asti). Vaikka jouluaatto ei olekaan virallinen pyhäpäivä, se on nykyisin useimmilla työpaikoilla vapaapäivä ja täten jouluaattona töitä tekeville pitää maksaa kaksinkertaista palkkaa; tämäkin riippuu työehtosopimuksesta. Memorial Day
Memorial Day () on Yhdysvalloissa virallinen vapaapäivä, jota vietetään vuosittain toukokuun viimeisenä maanantaina. Memorial Day on Yhdysvaltain asevoimien palveluksessa kaatuneiden miesten ja naisten muistopäivä samaan tapaan kuin Suomessa vietettävä Kaatuneiden muistopäivä. Vappu
Välitön esikuva tuli siis Amerikasta, mutta taustalla vaikutti myös keskieurooppalainen perinne. Myös Euroopassa vapun mielenosoitusten taustalla olivat työväenluokan elinolot. Suomessa työläisten vappujuhlien iskulause oli vuosikymmeniä ”kahdeksan tuntia työtä, kahdeksan tuntia virkistystä, kahdeksan tuntia lepoa”. Yhdysvalloissa 1. toukokuuta vietettiin vuodesta 1921 ”amerikkalaistumispäivänä”, koska työväenpäivän ("Labor Day") viettämistä 1. toukokuuta pidettiin kommunistisena. Virallisesti 1. toukokuuta on ollut vuodesta 1958 ”uskollisuuspäivä” ("Loyalty Day"). Työläisten päivää juhlittiin varsinkin sosialistisissa maissa kuten Neuvostoliitossa. Myös vappua seuraava päivä oli Neuvostoliitossa vapaapäivä. Skotlannin vapaa presbyteerikirkko
Kirkko omaksui hyvin tiukan kannan kymmenestä käskystä löytyvän lepopäivän pyhittämisen suhteen. Vuonna 1921 se vahvisti kannan, jonka mukaan kirkolliset oikeudet ja toimitukset kuten kaste eivät olleet sallittuja niille, jotka tekivät työtä lepopäivänä eli sunnuntaina (jota kirkko kutsuu sapatiksi), lukuun ottamatta välttämättömiä tai laupeuteen liittyviä töitä. Sama koski niitä, jotka sytemaattisesti laiminlöivät pyhäpäivän pitämistä lepopäivänä matkustamalla junalla tai linja-autolla kyseisenä päivänä. Tämä johti kiistaan Ontarion Chesleyn pastorin William Mathesonin kanssa, mikä kiista johti lopulta hänen ja hänen seurakuntansa eroon kirkosta vuonna 1930. Pyhäpäivä
Vuodesta 2005 lähtien Ruotsissa toinen helluntaipäivä poistui, mutta Ruotsin kansallispäivä tuli vapaaksi. Kynttilänpäivä
Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi. Afrikaanerit
Perinteisesti afrikaanerit ovat kunnioittaneet sunnuntaita lepopäivänä, jolloin kaupat ja elokuvateatterit ovat olleet kiinni eikä urheilukilpailuja ol järjestetty. Ihmisten odotettiin osallistuvan jumalanpalveluksiin. Nykyään tilanne on muuttunut, vaikka sunnuntai on edelleen muita viikonpäiviä hiljaisempi. Arkipäivä
Arkipäivä tarkoittaa vanhemmassa merkityksessä kaikkia muita päiviä paitsi sunnuntaita ja kirkollisia juhlapäiviä, tai uudemmassa merkityksessä päiviä maanantaista perjantaihin, yleisiä juhlapäiviä yleensä lukuun ottamatta. ANZAC-päivä
Australiassa päivää pidetään merkittävänä kansallisena juhlapäivänä, ja se on kansallinen vapaapäivä. Päivän aikana aamunkoitteessa, jolloin Gallipolin maihinnousu alkoi, pidetään juhlajumalanpalveluksia. Myöhemmin päivällä suurimmissa kaupungeissa sotaveteraanit osallistuvat seremoniallisiin marsseihin. Varsinaisia virallisempia juhlaseremonioita vietetään ympäri maan sotamuistomerkeillä.
Uudessa-Seelannissa Anzac-päivä on ollut kansallinen vapaapäivä vuodesta 1921. Juhlallisuuksia vietetään samaan tapaan kuin Australiassa. Sotaveteraanit marssivat aamunkoitteessa sotamuistomerkeille, joilla pidetään lyhyt jumalanpalvelus. Myöhemmin päivällä järjestetään sotilasparaateja, johon myös puolustusvoimat osallistuvat. Paraatit päättyvät muistomerkeille, jossa esitetään puheita ja muistelmia. Kiirastorstai
Nykyään kiirastorstaita vietetään pyhäpäivänä muun muassa Norjassa ja Tanskassa. Suomessakin kiirastorstai oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä, sen jälkeen hiljainen puolipyhä iltajumalanpalveluksineen ja työrajoituksineen. Päivä oli myös tärkein ripittäytymisen ja synninpäästön päivä. Kansallinen etätyöpäivä
Kansallista etätyönpäivää vietetään eurooppalaisen liikkujan viikon (European mobility week) ensimmäisenä päivänä. Viikon viimeinen päivä on autoton päivä. Kesäaika
Kesäaikaan siirtymistä ei käytetä lainkaan esimerkiksi Islannissa, Venäjällä, Intiassa eikä Kiinassa. Lisäksi useissa maissa kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa osavaltiot ja provinssit voivat itsenäisesti päättää, käyttävätkö ne kesäaikaa. 24. kesäkuuta
24. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 175. päivä (176. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 190 päivää. 24. kesäkuuta on perinteinen juhannuspäivä. Suomessa ja Ruotsissa juhannus on kuitenkin nykyisin aina lauantaina, joka on 20. kesäkuuta – 26. kesäkuuta välinen.
Katso myös: kalenteri ~ 23. kesäkuuta, 25. kesäkuuta Maailmankalenteri
Ehdotusta yhden tai kahden vuoden päivistä jättämiseksi viikkolaskun ulkopuolelle on vastustettu muun muassa uskonnollisilla perusteilla, sillä sekä juutalaiset, kristityt että muslimit ovat yleensä katsoneet uskonnollisten syiden edellyttävän, että viikoittaisen lepo- ja jumalanpalveluspäivän (useimmilla kristityillä sunnuntain, juutalaisilla ja joillakin kristillisillä suuntauksella kuten adventisteilla lauantain eli sapatin, muslimeilla perjantain) on ehdottomasti oltava juuri tiettynä ajankohtana siten, että se toistuu poikkeuksetta joka seitsemäs päivä, kuten se on toistunut jo satojen ellei tuhansien vuosien ajan; maailmankalenterissa lepopäivät sattuisivat tässä mielessä kohdalleen vain keskimäärin joka seitsemäntenä vuotena. Pyhäpäivä
Pyhäpäivä on sunnuntai tai kirkollinen juhlapäivä. Pääsääntöisesti pyhäpäivä on työelämässä yleinen vapaapäivä, joskin 2000-luvulla sunnuntain merkitys pyhä-/vapaapäivänä on muuttunut rajusti. Kesäpäivänseisaus
Eteläisellä pallonpuoliskolla kesäpäivänseisaus on vastaavasti 21. tai 22. joulukuuta, jolloin pohjoisella pallonpuoliskolla on talvipäivänseisaus. 21.-22. joulukuuta on eteläisen pallonpuoliskon pisin päivä, eikä aurinko laske lainkaan eteläisen napapiirin eteläpuolella. Palmusunnuntai
Palmusunnuntai on kristillisen kirkkovuoden juhla, joka on viikkoa ennen pääsiäissunnuntaita. Palmusunnuntain ajankohta vaihtelee vuosittain, sillä pääsiäinen on kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeinen sunnuntai ja palmusunnuntai viikkoa ennen sitä. Aikaisintaan palmusunnuntai voi olla 15. maaliskuuta ja myöhäisimmillään 18. huhtikuuta. Palmusunnuntai aloittaa niin sanotun hiljaisen viikon, jolloin muistellaan Jeesuksen kärsimyksiä. Kesäloma
Kesäloma on peruskoululaisten, opiskelijoiden ja monien työpaikkojen loma. Työntekijöiden oikeudesta lomaan säädetään vuosilomalaissa. Kouluissa kesäloma on useimmissa Euroopan ja Pohjois-Amerikan maissa vuoden pisin loma. Vuosiloma
Vuosilomasta on annettava 24 arkipäivää lomakautena, joka on 2. toukokuuta – 30. syyskuuta. Mahdollisesti jäljelle jäävä osa voidaan pitää talvilomana.
Kesä- ja talviloma on oikeus pitää yhtenäisinä jaksoina.
Lauantait lasketaan lomapäiviksi, sunnuntaita ei, ei myöskään kirkollisia juhlapäiviä, itsenäisyyspäivää, vapunpäivää, jouluaattoa, juhannusaattoa eikä pääsiäislauantaita. Viikko on siis yleensä 6 lomapäivää. Jos työntekijä pitää lomaa kokonaisen viikon maanantaista sunnuntaihin, lomaa kuluu kuusi päivää, eli päivät ma-la kuluttavat lomaa riippumatta siitä, tekeekö työntekijä koskaan töitä lauantaina. Sunnuntai
Ensimmäisillä vuosisadoilla kristityt joutuivat kokoontumaan jo ennen auringonnousua, sillä sunnuntai oli tavallinen työpäivä Rooman valtakunnassa. (Gaius Pliniuksen kirje Keisari Trajanukselle). 300-luvulla Keisari Konstantinus määräsi sunnuntain Rooman valtakunnan viralliseksi lepopäiväksi. Tämä johtuu siitä, että hän oli kääntynyt kristityksi ja halusi nyt tarjota kristityille paremmat mahdollisuudet vanhaan käytäntöönsä kokoontua sunnuntaisin. Helluntai
Varsinainen helluntaipäivä on aina sunnuntaina, mutta useissa maissa myös seuraava maanantai, toinen helluntaipäivä, on pyhäpäivä. Niin oli Suomessakin vuoteen 1972 saakka. Ruotsissa ja Suomessa ennen vuotta 1774 myös seuraava tiistai ja keskiviikko olivat pyhäpäiviä. Myöhemmin, vuosina 1973–1991, Suomessa vietettiin pyhäpäivänä varsinaisen helluntaipäivän lisäksi myös edeltävää lauantaita, jonka nimi oli tuolloin "helluntain valmistuspäivä." Toisen helluntaipäivän palauttamisesta Suomessa on käyty vilkasta keskustelua. Ruotsissa toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä vuodesta 2005 lähtien, jolloin Ruotsin kansallispäivästä 6. kesäkuuta tuli vapaapäivä. Esimerkiksi Norjassa toinen helluntaipäivä on edelleen pyhäpäivä. Sunnuntai
Useissa kielissä sunnuntain nimi on nykyään kristillisperäinen latinasta tuleva Herran päivä (Dominicus tai Dies Domini): espanjassa ja portugalissa Domingo, ranskassa dimanche ja italiassa Doménica. Venäjässä sunnuntaita kutsutaan ylösnousemuksen päiväksi (). Lukuvuosi
Suomessa peruskoulun lukuvuosi alkaa perusopetuslain 23 §:n mukaan 1. elokuuta ja päättyy 31. heinäkuuta, ja lukuvuodessa on 190 työpäivää. Jos itsenäisyyspäivä, vappu tai loppiainen sattuu muuksi arkipäiväksi kuin lauantaiksi, lukuvuosi voi olla vastaavasti lyhyempi. Etelä-Afrikka
Etelä-Afrikan lainsäädännön mukaan tapauksissa, jossa kansallinen vapaapäivä osuu sunnuntaille, sitä seuraava maanantai on yleinen vapaapäivä.Hallitus Karkausvuosi länsimaisessa ajanlaskussa
Karkauspäivänä pidetään Euroopassa yleisesti helmikuun 29. päivää, vaikka Julius Caesarin määräyksen mukaan karkauspäivä onkin karkausvuosien helmikuun 24., ei 29. päivä. Karkauspäivä vain lisätään helmikuuhun. Luonnollinen ajatus on, että päivä on 29. helmikuuta, jonka numeroista päivää ei helmikuussa karkauspäivättöminä vuosina olekaan. Ruotsissa ja Suomessa kuitenkin noudatettiin 1990-luvulle asti Julius Caesarin määräyksen mukaista käytäntöä, jossa almanakkoihin karkauspäivä merkittiin helmikuun 24. päiväksi. Tämän jälkeen helmikuun lopussa olevat nimipäivät siirtyivät karkausvuosina seuraavaan päivään, esimerkiksi Matin päivä oli muutoin 24. helmikuuta mutta karkausvuosina 25. helmikuuta. Suomessa karkauspäivä päätettiin siirtää helmikuun 29. päiväksi vuonna 1998. Karkauspäivä oli perinteisellä paikallaan 24. helmikuuta ensimmäisestä Ruotsin kalenterista vuodesta 1608 alkaen. Ruotsi päätti 1990-luvun puolivälissä siirtää karkauspäivän helmikuun 29:ksi päiväksi, ja Suomi teki samoin vuonna 1998. Molemmissa maissa oli karkauspäivä ensi kertaa 29.2. vuonna 2000. Yleiset vapaapäivät Valko-Venäjällä
Oheisessa taulukossa on lueteltu yleiset vapaapäivät Valko-Venäjällä. Maassa on myös muutamia muita virallisia kansallisia juhlapäiviä (kuten 15. maaliskuuta vietettävä Perustuslain päivä ), mutta käytännössä nämä ovat useimmille valkovenäläisille työpäiviä. Sekä ortodoksisen että katolisen kirkon viettämä Pääsiäispäivä on vapaapäivä; se osuu sunnuntaille. Arkipäivä
Arkipäivät ovat rajoitusten alaisten tabupäivien ulkopuolisia päiviä. Vilkuna (1994) selittää, että viikonpäivistä on aluksi nimetty pyhä eli myöhempi sunnuntai sekä sen aatto eli lauantai, kylpypäivä (esimerkiksi muinaisnorjan "laugardag", pesupäivä, kylpypäivä). Muut olivat tavanomaisia työpäiviä eli arkipäiviä. Sapatinrikos
Rikoslain säädös sapatinrikoksesta koski ainoastaan niitä päiviä, joita Suomen evankelisluterilainen kirkko vietti pyhäpäivinä. Sellaisia olivat kaikki sunnuntait sekä kirkkolaissa luetellut kirkolliset juhlapäivät: joulupäivät, uudenvuodenpäivä ja loppiainen, Marian ilmestyspäivä, pitkäperjantai, toinen pääsiäispäivä, helatorstai, toinen helluntaipäivä ja Johannes Kastajan päivä. Työmiehen lauantai
Laulun tekemisen aikoina työviikko Suomessa oli 6-päiväinen. Lauantai oli lyhennetty työpäivä, ja työntekijä pääsi kotiin ajan mittapuulla aikaisin, jo iltapäivällä. Ainoa täysi vapaapäivä oli sunnuntai. Työaika
Sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä saa teettää työtä vain, jos sitä laatunsa vuoksi tehdään säännöllisesti mainittuina päivinä tai jos siitä on työsopimuksella sovittu taikka jos työntekijä antaa siihen erikseen suostumuksensa. Avioliitto
Samaa sukupuolta olevien avioliitto on sallittu Alankomaissa, Argentiinassa, Belgiassa, Espanjassa, Etelä-Afrikassa, Islannissa, Kanadassa, Norjassa, Portugalissa, Ranskassa, Ruotsissa, Suomessa, Tanskassa, Uruguayssa, Uudessa-Seelannissa, osassa Brasiliaa ja Meksikoa sekä kaikissa Yhdysvaltojen 50 osavaltiossa. Suomessa eduskunta hyväksyi avioliittolain muuttamiseen tähtäävän kansalaisaloitteen vuonna 2014, ja laki on astunut voimaan 1. maaliskuuta 2017. Monissa maissa kahden samaa sukupuolta olevan henkilön on mahdollista solmia välilleen rekisteröity parisuhde. Seitsemännen päivän adventismi
Seitsemännen päivän adventistit ovat maailmanlaajuisesti merkittävin adventistiryhmä. Sanoilla "seitsemännen päivän adventistit" viitataan tapaan viettää pyhäpäivää sapattina, (perjantain auringonlaskusta lauantain auringonlaskuun) sunnuntain sijaan. Liikkeen raamatuntulkinnan mukaisesti sunnuntai on viikon ensimmäinen päivä ja lauantai seitsemäs. Raamatussa vuorokausi vaihtuu auringon laskiessa, eikä keskiyöllä. Martinus Toursilainen
Martinus Toursilainen oli ensimmäinen läntisessä kirkossa pyhimyksen arvon saanut henkilö, joka ei kuollut marttyyrina. Martinus Toursilaisen, Pyhän Martin, muistoksi vietetään katolisissa maissa yhä Martinpäivää 11. marraskuuta, joka oli hänen hautajaispäivänsä. Protestanttisissa maissa päivän vietto on siirtynyt päivää aiemmaksi, jolloin on myös Martti Lutherin syntymäpäivä (ja sen vuoksi myös Suomessa nykyisin Martin nimipäivä). Ruotsissa ja Suomessa martinpäivän viettäminen rajoittuu joidenkin viettämään juhlaillalliseen, jossa syödään pääruokana kokonaisena paistettu hanhi, martinhanhi. Lauantai
Latinassa viikonpäivät saivat alkujaan nimensä babylonialaisen esimerkin mukaisesti Auringon, Kuun ja planeettojen tai samannimisten roomalaisten jumalien mukaan. Lauantai oli Saturnuksen päivä ("Dies saturni"). Nimi on yhä muuntuneena käytössä hollannissa ("Zaterdag") ja englannissa ("Saturday"). Saturnus-planeetan mukaan lauantai on saanut nimensä myös eräissä itäaasialaisissa kielissä: thain "wan sao" on Saturnuksen päivä, ja japaniksi lauantain voisi ensi arvauksella luulla tarkoittavan maan päivää (土曜日 "doyōbi"), mutta kyseessä on lyhenne Saturnuksen (土星 "dosei") viikonpäivästä (曜日 "yōbi"). Suomen itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyspäivä on virallinen liputuspäivä. Liputus päättyy muista talven liputuspäivistä poikkeavasti vasta klo 20. Pyhäpäivä
Sunnuntai on aina pyhäpäivä. Pääsiäispäivä ja helluntai ovat aina sunnuntaina, mutta ne mainitaan kirkkolaissa myös kirkollisten juhlapäivien luettelossa. Lisäksi seuraavilla sunnuntaipäivillä on erityisnimi, ja moniin niistä liittyy myös yleisiä juhlaperinteitä. 
Näistä kumpikin on sidottu kiinteään päivämäärään (vappu aina 1. toukokuuta ja itsenäisyypäivä aina 6. joulukuuta), niistä on säädetty erityislait ja ne rinnastetaan lainsäädännössä monessa suhteessa kirkollisiin juhlapäiviin. Pyhäpäivien tavoin nekin yleensä merkitään almanakkoihin punaisella. Näistä vain itsenäisyyspäivä ja vappu ovat lain mukaan palkallisia vapaapäiviä, tosin työehtosopimuksesta riippuen muutkin pyhäpäivät saattavat olla palkallisia vapaapäiviä. Itsenäisyyspäivänä Suomen kirkoissa järjestetään jumalanpalvelus.Nämä eivät almanakan mukaan ole pyhäpäiviä (paitsi sattuessaan sunnuntaiksi), mutta lähinnä työehtosopimusten nojalla nekin ovat useimmilla työpaikoilla palkallisia vapaapäiviä. Suomen juhlapäivät
Seuraavat päivät ovat virallisia vapaapäiviä. Arkipäivä
Laissa (esim. "laki säädettyjen määräaikain laskemisesta" ja vuosilomalaki) arkipäivällä tarkoitetaan vanhemman merkityksen mukaista käytäntöä eli lauantait lasketaan arkipäiviksi. Karnevaali
Suomessa ja muissa protestanttisissa maissa ei ole varsinaista omaa karnevaaliperinnettä. Suomessa ja Pohjoismaissa karnevaaleja vastaava juhla on laskiainen. Laskiaissunnuntaina ja -tiistaina on juhlittu varsinkin leikkimällä (muun muassa laskemalla mäkeä) ja herkuttelemalla (kuten laskiaispullia), ennen kuin on ”laskeuduttu” paastoon. Viikko
Länsimaissa viikko on vanhastaan ollut käytössä ennen kaikkea uskonnollisista syistä. Nykyajan maallistuneessa yhteiskunnassakin sillä on silti tärkeä merkitys ennen kaikkea työaikajärjestelyihin liittyvistä syistä. Viikon välein toistuvat useimpien työntekijöiden säännölliset vapaapäivät, jotka tavallisimmin ovat viikonloppuna. Lukuvuosi
Suomessa kouluvuosi kesti aiemmin syyskuun alusta toukokuun loppuun, joten kesäloma oli kokonaiset kolme kuukautta. Koulua käytiin kuutena päivänä viikossa, joskin yleensä kerran kuukaudessa oli yksi arkipäivä vapaata (ns. kuukausiloma), usein lauantaina tai maanantaina. Kun syyslukukaudesta 1971 lähtien lauantait muutettiin eräin poikkeuksin vapaapäiviksi, koulun alkua aikaistettiin elokuun puolelle. Koulutyö päättyi aikaisemmin yleensä 31. toukokuuta, ellei se sattunut pyhäpäiväksi, mutta 1990-luvun alussa päättymispäivä siirrettiin viikon 22 lauantaihin, joka useimmiten on kesäkuun puolella. Viikko
Viikko oli varhain käytössä myös juutalaisilla, jotka uskoivat sen periytyvän maailman luomisesta saakka. Viikon välein toistuu heidän joka lauantai viettämänsä pyhäpäivä, sapatti. Raamatun luomiskertomuksen mukaan se sai alkunsa, kun Jumala loi maailman kuudessa päivässä ja lepäsi seitsemäntenä. Kristityt sitä vastoin ovat varhaisista ajoista viettäneet pyhäpäivänä sunnuntaita. Muslimeillakin yksi viikonpäivä, perjantai, on uskonnollisesti muita merkittävämpi, mutta ei varsinainen lepopäivä. Pyhäpäivä
Vuodesta 1953 lähtien Ruotsissa siirrettiin juhannus ja pyhäinmiestenpäivä lauantaiksi. Vuodesta 1955 lähtien tehtiin Suomessa samoin, minkä lisäksi Suomessa siirrettiin sitä ennen aina 25. maaliskuuta vietetty Marian ilmestyspäivä sunnuntaihin. Marianpäivän siirto sunnuntaiksi lisäsi työpäiviä, mutta koska tuolloin lauantait yleensä olivat työpäiviä, pyhäinmiestenpäivän siirto sunnuntaista lauantaiksi vähensi työpäiviä ja keskimäärin juhannuskin, kun juhannus ei enää voinut sattua sunnuntaiksi. Työaika
Säännöllisenä työaikana tehdystä sunnuntaityöstä on maksettava 100 prosentilla korotettu palkka. Jos työ on lisä-, yli- tai hätätyötä, on siitä suoritettava myös niistä säädetty korvaus, joka lasketaan työntekijän korottamattomasta palkasta. Sunnuntai
1900-luvun loppupuolella Suomessa ja monissa muissakin maissa yleistyi viisipäiväinen työviikko, jolloin sunnuntain lisäksi myös lauantai on laajalti vapaapäivä, joskaan ei virallinen pyhäpäivä. Voitonpäivä
Päivä on vapaapäivä kymmenessä entisessä neuvostotasavallassa: Armeniassa, Azerbaidžanissa, Kazakstanissa, Kirgisiassa, Moldovassa, Tadžikistanissa, Ukrainassa, Uzbekistanissa, Valko-Venäjällä ja Venäjällä. 25. joulukuuta
25. joulukuuta on joulupäivä. Monissa maissa joulupäivä on pyhäpäivä ja yleinen vapaapäivä. Kanttaanpyhät
Myös Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa käyntipäivät säilyivät pitkään uskonpuhdistuksen jälkeenkin, joskin kulkueet jäivät pois. Vuoden 1571 evankelisessa kirkkojärjestyksessä mainittiin rukoussunnuntain ohella sitä seuraava maanantai ja tiistai käyntipäivinä. Ne eivät kuitenkaan olleet varsinaisia pyhäpäiviä, vaan silloin pidettiin vain aamulla yleiset rukoukset, minkä jälkeen mentiin normaalisti työhön. Jo 1600-luvulla niitä lakattiin monin paikoin viettämästä. Almanakassa ne kuitenkin säilyivät vuoteen 1773 saakka. Kansanperinteessä ne säilyivät paikoitellen 1800-luvun lopulle saakka. Kauppojen aukioloajat
Uskonnolliset syyt ovat vaikuttaneet kauppojen aukioloaikoihin, samoin kuin työaikalainsäädäntöönkin, koska Raamatussa sanotaan, että määräajoin on pidettävä lepopäivä. Useimmissa kristillisissä kirkkokunnissa tätä lepopäivää vietetään sunnuntaina.. Kristityt katsovat, että myös kaupankäynnistä tulisi luopua sunnuntaisin . Keskiajalla monissa paikoissa katsottiin rehkimisen ja kaupankäynnin sunnuntaina olevan synti. Kuukausiloma
Kun työelämässä 1960-luvulla vähitellen siirryttiin viisi­päiväiseen työ­viikkoon, tehtiin samoin vaiheittain myös kouluissa. Syyslukukauden alusta 1968 lähtien olivat syyskuussa lauantait lupa­päiviä, samoin toukokuussa paitsi silloin, kun samalle viikolle sattui jokin muu yleinen pyhä- tai vapaapäivä (vappu, helatorstai tai toinen helluntaipäivä). Muuna aikana luku­vuodesta oli vapaa­päiviä sunnuntaiden ja muiden pyhä­päivien sekä loma-aikojen lisäksi enää yhteensä vain neljä.. Koko vuodeksi viisi­päiväiseen työ­viikkoon siirryttiin kouluissa syysl­uku­kauden alusta 1971, jolloin samalla kesä­lomaa lyhennettiin, aluksi väliaikaisella säännöksellä, seuraavasta vuodesta lähtien vakinaisesti. Vapaiden lauantaiden lisäksi ei kouluissa enää tämän jälkeen annettu pidetty vanhan käytännön mukaisia kuukausilomia. Jumalanpalvelus
Suurin osa kristikunnasta kokoontuu jumalanpalvelukseen sunnuntaisin, mutta esimerkiksi Seitsemännen päivän adventistit kokoontuvat lauantaisin. Sunnuntai on kristinuskossa Jeesuksen ylösnousemuksen päivä, viikon ensimmäinen päivä ja sapatin jälkeinen päivä. Nykyään käytössä olevan viikkojärjestyksen mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä, mutta tämä on varsin myöhään tehty muutos (v.1973 muutettu). Aikaisemmin sunnuntai oli viikon ensimmäinen päivä ja tämä käytäntö on ollut voimassa koko ajan Suomen ortodoksisessa kirkossa. Evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko järjestävät seurakunnissaan pääjumalanpalveluksen jossain seurakunnan kirkossa sunnuntaina kello 10. Seurakunnan pääjumalanpalvelus, josta kirkkojärjestys käyttää nimeä päiväjumalanpalvelus (KJ 2:2), voidaan pitää messun, sanajumalanpalveluksen, perhemessun, perhejumalanpalveluksen, konfirmaatiomessun tai kirkkovuoden juhla-ajan erityisjumalanpalveluksen kaavan mukaan. Päiväjumalanpalvelus pidetään seurakunnan kirkossa sunnuntaisin ja kirkollisina juhlapäivinä. Jos kirkkoja on useita, kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto päättää, missä kirkossa tai kirkoissa jumalanpalvelus kulloinkin pidetään. Jumalanpalvelus voidaan pitää myös muualla kuin kirkossa. Päiväjumalanpalvelus aloitetaan yleensä kello 10. Perustellusta syystä jumalanpalvelusaika voidaan muuttaa kirkkovaltuuston tai seurakuntaneuvoston päätöksellä, jonka tuomiokapituli vahvistaa. (KJ 3:2) Pyhäinpäivä
Itäisessä kristillisyydessä "kaikkien pyhien sunnuntaita" vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Marras­kuinen pyhäin­päivä ei kuulu ortodoksiseen juhla­kalenteriin, mutta Suomen ortodoksinen kirkko viettää nykyään samana päivänä (lauantaina aikavälillä 31.10.–6.11.) Karjalan pyhittäjäisien ja valistajien muisto­päivää. Laskiainen
Laskiaiseen kuuluvia juhlapäiviä ovat "laskiais­sunnuntai" sekä kaksi päivää myöhemmin oleva "laskiais­tiistai", useissa maissa myös niiden välinen maanantai, joka esimerkiksi Saksassa tunnetaan nimellä "Rosen­montag" (”ruusu­maanantai”). Suomessa sanaa laskiainen on käytetty juuri laskiais­tiistaista. Vuonna 2017 se oli 28. helmikuuta. Vuonna 2018 laskiaistiistai oli 13. helmikuuta. Laskiaistiistain jälkeinen tuhkakeskiviikko aloittaa 40 päivää kestävän paastoamisen. Uusivuosi
Nykyisessä länsimaisessa ajanlaskussa vuoden viimeinen päivä on 31. joulukuuta ja vuoden ensimmäinen päivä 1. tammikuuta. Uudenvuodenpäivä on Suomessa ja useissa muissa maissa yleinen pyhä- ja vapaapäivä. Loppiainen
Loppiainen (myös "teofania", tai "epifania") on kristillinen juhlapäivä, joka päättää joulun pyhäpäivät. Sitä nimitetään myös Jumalan ilmestymisen juhlaksi, ja se on todennäköisesti joulua vanhempi kristillinen juhla. Loppiaista vietetään 6. tammikuuta. Suomessa loppiainen oli vuosina 1973–1991 työmarkkinajärjestöjen toivomuksesta aina lauantaina, aikaisintaan 6. ja viimeistään 12. tammikuuta. Joissakin maissa loppiaista on vietetty 1970-luvulta alkaen tammikuun ensimmäistä päivää seuraavana sunnuntaina. Juhlan merkitys vaihtelee eri kirkkokunnissa. Lakko
Ammattiliitot käyttävät lakkoa ja lakolla uhkaamista aseena muun muassa palkkaneuvotteluissa. Erityisesti maissa, joissa järjestäytyminen on heikkoa, lakkoja esiintyy myös ilman ammattiliiton myötävaikutusta. Toisinaan työntekijät menevät lakkoon myös painostaakseen valtiota tai myötätuntolakkoon tukeakseen toisen alan työtaistelua.
Lakossa työntekijä rikkoo tekemäänsä työsopimusta, jolla hän on sitoutunut työskentelemään tietyn ajan tai toistaiseksi. Siksi lakkoja pidettiin aikaisemmin laittomina. Useimmissa länsimaissa lakot laillistettiin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa työntekijöiden oikeuksien kasvaessa. Nykyisin lakko-oikeus kuten ammatillinen järjestäytyminen katsotaan työntekijöiden perusoikeudeksi ja se on tunnustettu useimmissa perustuslaeissa. Tunnetaan kuitenkin laittoman lakon käsite. Lauantai
Lauantailla ei ole Suomessa lakisääteistä asemaa vapaapäivänä, mutta työaikalain mukaan viikoittainen säännöllinen työaika on enintään 40 tuntia, mikä vakiintuneen käytännön ja useilla aloilla voimassa olevan työehtosopimuksen mukaan on useimmiten jaettu viidelle muulle arkipäivälle niin, että lauantaisin ei tarvitse tehdä työtä. Vuoden 1971 syyslukukauden alusta lähtien lauantait ovat olleet myös Suomen kouluissa vapaapäiviä. Tästä poikkeuksena on esimerkiksi koulun kevätjuhla, joka on yleensä lauantaina. Diwali
Toisten myyttien mukaan diwalia juhlitaan Raman Sri Lankassa kukistamien demonien voiton kunniaksi. Diwali on virallinen vapaapäivä Intiassa, Nepalissa, Sri Lankassa, Myanmarissa, Mauritiuksella, Guyanassa, Trinidad ja Tobagossa, Surinamessa, Malesiassa, Singaporessa ja Fidžisaarilla. Sapatti
Sapatti () on juutalaisuudessa viikoittainen lepopäivä, jota vietetään juutalaisen viikon viimeisenä päivänä, lauantaina. Sapatti perustuu Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomiskertomukseen, jossa Jumala lepäsi luomisen seitsemäntenä päivänä. Sapatti on asetettu myös neljäntenä käskynä kymmenessä käskyssä (2. Moos. 20:8–12). Juutalaiset ovat noudattaneet sapattia mahdollisesti jo 1000-luvulta eaa. alkaen. Sapattia vietti pyhäpäivänään myös kristillinen alkuseurakunta, ja sitä viettää edelleen osa nykyisistä kristillisistä seurakunnista. Suurin sapattia viettävä kristillinen ryhmä on seitsemännen päivän adventistit. Pyhäinpäivä
Ennen reformaatiota katolinen kirkko vietti Suomessakin vuosittain monia juhlapäiviä pyhimysten muistoksi, ja monet niistä olivat samalla pyhäpäiviä. Kun Suomi kuninkaan käskyllä siirtyi luterilaisuuteen, useimpia pyhimysten päiviä lakattiin viettämästä, mutta ”kaikkien pyhien päivä” eli "pyhäin miesten päivä" säilyi. Pyhimysten käyttäminen ihmisen ja Jumalan välisenä välittäjänä eikä pyhimysten palvonta kuulu protestanttisuuteen. Kauppojen aukioloajat
Nykyisin aukioloaikoja rajoitetaan lakisääteisesti muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä eräissä Saksan ja Yhdysvaltain osavaltioissa. Sen sijaan Suomessa asiaa koskenut laki kumottiin vuoden 2016 alussa. Myöskään esimerkiksi Ruotsissa, Virossa ja Venäjällä aukioloaikoja ei nykyisin ole lailla rajoitettu. Sapatinrikos
Työnteko ja liikkeiden aukiolo, joka erityisissä laeissa oli sallittu sunnuntaisin, ei ollut rangaistavaa sapatinrikkomisena. Pääsiäinen
Pääsiäistä edeltää palmusunnuntaista alkava viikko, jota läntisessä kristillisessä perinteessä nimitetään hiljaiseksi viikoksi tai pyhäksi viikoksi, itäisessä perinteessä suureksi viikoksi. Suomessa on läntisen perinteen mukaisesti hiljaisen viikon eri päiville omat nimensä:Ortodoksisessa eli itäisessä perinteessä kyseisen viikon eli suuren viikon päivien nimitykset ovat erilaiset. Viikon aikana kirkossa muistellaan Jeesuksen kärsimystietä. Kiirastorstaina muistellaan ehtoollisen asettamista. Kiirastorstain illasta alkaa "triduum sacrum" eli pyhä kolmen päivän aika, ristin ja ylösnousemuksen muistelu, joka ulottuu pääsiäispäivän iltaan. Pitkäperjantaina muistetaan Jeesuksen kuolemaa ihmiskunnan syntien sovittamisena. Pitkäperjantain liturginen väri luterilaisessa kirkossa on musta. Pitkäperjantaita seuraavana hiljaisena lauantaina muistetaan Jeesuksen haudassa oloa. Pääsiäinen on surun ja ilon juhla, ja koska Jeesus nousi haudasta, liturginen väri vaihtuu luterilaisessa kirkossa mustasta valkoiseen. Pääsiäisen jälkeen paaston alusta lopetettu ylistyksen laulaminen jatkuu taas. Toinen pääsiäispäivä
Toinen pääsiäispäivä on pääsiäispäivää seuraava maanantai. Päivänä muistetaan sitä, että Raamatun mukaan ylösnoussut Jeesus ilmestyi opetuslapsille ja joillekin naisille. Suomessa toinen pääsiäispäivä on laissa säädetty vapaapäivä. Luettelo itsenäisyyspäivistä
Itsenäisyyspäivä on useassa valtiossa vuosittainen juhlapäivä. Itsenäisyyspäivien juhlien syyt vaihtelevat; joissakin maissa juhlistetaan valtion riippumattomuutta, valtion vapautumista siirtomaavallasta tai toisen valtion alaisuudesta, perustuslain muodostamista, valtiomuodon muuttumista tai sotilaallisen miehityksen päättymistä. Monissa maissa juhlapäivä on kansallinen vapaapäivä, kun taas toisissa maissa itsenäisyyspäivä on tavallinen arkipäivä, ja joissakin maissa juhlapäiviä on useampi kuin yksi. Kaikissa maailman maissa ei ole itsenäisyyspäivää, vaan niissä saatetaan viettää kansallispäivää muista syistä. Tammisunnuntai
Tammisunnuntaita vietetään vuosittain tammikuun viimeisenä sunnuntaina Suomen sisällissodan eli niin sanotun vapaussodan alkamisen muistoksi. Alun perin nimityksellä on tarkoitettu sunnuntaita 27. tammikuuta 1918, jolloin sodan on katsottu alkaneen. Kirkkovuosi
Useissa länsimaisissa kirkkokunnissa kuten katolisessa, luterilaisessa ja anglikaanisessa kirkossa kirkkovuosi alkaa ensimmäisestä adventtisunnuntaista ja päättyy tuomiosunnuntaihin. Se jaetaan tavallisesti joulu-, pääsiäis- ja helluntaipiiriin. Jokaiseen kirkkovuoden pyhäpäivään liittyy tietyt kohdat Raamatusta, jotka kirkoissa silloin luetaan ja joihin myös saarna periytyy.Näihin piireihin varsinaisesti kuulumattomia juhlapäiviä ovat: Sunnuntai
Roomalaisessa ja juutalaisessa kalentereissa sunnuntai on viikon ensimmäinen päivä. Päivä on egyptiläisen ajanlaskun mukaan perinteisesti nimetty suurimman taivaankappaleen eli Auringon mukaan ("dies solis"). Maanantai
Maanantai (lyhenne ma tai maan.) on sunnuntain ja tiistain väliin jäävä viikonpäivä. Septuagesima
Septuagesima on useiden läntisten kirkkokuntien vanhastaan käyttämä nimi kirkkovuoden sunnuntaille, joka on kaksi viikkoa ennen laskiaissunnuntaita ja yhdeksän viikkoa ennen pääsiäistä. Nimi on edelleen käytössä muun muassa Ruotsin luterilaisessa kirkossa, mutta ei enää katolisessa eikä anglikaanisessa. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa nimitys on edelleen käytössä; kirkkokäsikirjoihin kuuluvassa evankeliumikirjassa se on rinnakkaisnimitys 3. sunnuntaille ennen paastonaikaa. Boxing Day
Boxing Day (kirjaimellisesti ”lahjapakettipäivä”) on joulupäivän jälkeinen, tapaninpäivää vastaava, maallinen juhlapäivä Kansainyhteisön maissa. Perinteisesti työnantajat antoivat palvelijoilleen, jotka pääsivät joulun jälkeen tapaamaan omaisiaan, joululahjoja tai joulurahaa. Boxing Dayn vietosta määrätään tarkemmin eri maissa. Boxing Dayta vietetään pääasiassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ugandassa, Hongkongissa, Australiassa, Kanadassa, Uudessa-Seelannissa ja Etelä-Afrikassa. Talvipäivänseisaus
Eteläisellä pallonpuoliskolla talvipäivänseisaus on vastaavasti 21. tai 22. kesäkuuta eli samaan aikaan kuin pohjoisella pallonpuoliskolla on kesäpäivänseisaus. 21.–22. kesäkuuta on eteläisen pallonpuoliskon vuoden lyhin päivä, eikä Aurinko nouse lainkaan eteläisen napapiirin eteläpuolella. Aurinko on silloin suoraan Kravun kääntöpiirin yläpuolella.