Milloin Suomen positiivisen psykologian yhdistys on perustettu?
Positiivinen psykologia
Suomessa positiivisen psykologian pioneereja ovat mm. emeritusprofessori Markku Ojanen Tampereen yliopistosta sekä filosofi, professori Esa Saarinen Aalto-yliopistosta. Positiivista työpsykologiaa ja työn imua tutkitaan yliopistojen ohella myös esimerkiksi Työterveyslaitoksella. Suomen positiivisen psykologian yhdistys on perustettu syksyllä 2015.
Suomen aktiivinen vastustuspuolue
Zilliacus perusti nyt uuden puolueen nimeltä "Suomen Aktiivinen Vastustuspuolue" saadakseen myös suomalaiset mukaan yhteistoimintaan Venäjän hallitusta vastaan. Uuden puolueen perustava kokous pidettiin 17. marraskuuta 1904, jolloin sen puheenjohtajaksi valittiin Johannes Gummerus. Puolueella oli myös oma taistelujärjestönsä jonka tehtävänä oli terroritekojen suunnittelu ja toteutus. Tämä järjestö hakeutui pian yhteistyöhön keväällä 1904 toimittaja Matti Turkian johdolla toimintansa aloittaneiden työläisaktivistien kanssa. Yhteistyön tuloksena perustettiin useita työläisaktivistien ryhmiä ympäri Suomea. Työläisaktivismi oli voimakasta muun muassa Viipurissa ja Kymenlaaksossa. Positiivinen psykologia
Kun yhdysvaltalainen Pennsylvanian yliopiston psykologian professori Martin Seligman vuonna 1998 valittiin Yhdysvaltain psykologiliiton (American Psychological Association) puheenjohtajaksi, hän julisti hyvinvoinnin kyseisen vuoden teemaksi. Tämä oli näkyvä lähtölaukaus uudelle aallolle ihmistieteiden alalla. Vuonna 1999 järjestettiin ensimmäinen positiiviseen psykologiaan keskittynyt kokous Yhdysvalloissa. Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki
SYT:n perustivat antikommunistiset asevelihenkiset porvarispiirit 8. toukokuuta 1952. Sitä perustamassa olivat vuorineuvos Ralph Erik Serlachius, varatuomari Tapani Virkkunen, varatuomari Ukko Kivi-Koskinen ja Suomen pankin osastopäällikkö Keijo Alho. Vuonna 1950 epäilyt kommunistien salahankkeista, kuten soluttautumis- ja vakoiluaikeista elivät voimakkaina poliittisten päättäjien mielissä ja vaikuttivat heidän toimiinsa. Kylmän sodan syttyminen oli heikentänyt kommunismin kannatusta Länsi-Euroopassa, mutta Suomessa se oli juurtunut syvälle. SKDL:n kannatusta vuoden 1951 eduskuntavaaleissa pidettiin todisteena tästä. SYT:n toiminnanjohtajana oli vuoteen 1974 Osmo Kupiainen. Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys
Suomen nuorisopsykiatrinen yhdistys on vuonna 1977 perustettu yhdistys, jonka perustamiseen vaikuttivat erityisesti Tor-Björn Hägglund, Vappu Taipale ja Kari Pylkkänen. Jussi Silvonen
Subjektieteen käsite kehittyi Berliinissä 1990-luvulla, mutta ihmisen toimintakykyä, subjektiviteettia on tarkasteltu tieteellisen psykologian piirissä akateemisen psykologian alkuajoista saakka. Silti psykologiassa käydään jatkuvaa kiistaa erilaisten ihmismieltä koskevien selitysmallien välillä. Näiden kiistojen ja vastakkaisasettujen jatkuva uusiutuminen sai Silvosen kiinnostumaan psykologian historiasta. Hän on edustanut ajattelutapaa, joka korostaa historiantutkimuksen metodologista funktiota, historiallisen analyysin roolia nykyisyyden ymmärtämisen välineenä. Lähestymistavan taustalla on ranskalainen filosofi Michel Foućault, mutta psykologian kentällä sitä on kehitetty erityisesti Yorkin yliopistossa, Kanadassa. Suomen Elämäntarinayhdistys
Kärsämäellä 29.8.1999 perustetun Suomen Elämäntarinayhdistyksen keskeisimpiä tavoitteita on edistää henkilökohtaisen historian arvostusta ja kannustaa luovaan elämäkerralliseen ilmaisuun. Elämäntarinayhdistyksessä on yli 400 jäsentä eri puolilta Suomea, Ruotsista, Saksasta ja Ranskasta. Elämäntarinayhdistys sai vuonna 2005 Alfred Kordelinin kannustuspalkinnon suomalaisten elämäkertakirjoittamisen lisäämiseen. Suomen Antimilitaristinen liitto
Suomen Antimilitaristinen liitto perustettiin 31. maaliskuuta 1923 Aarne Selinheimon kotonaan Helsingin Kruununhaassa järjestämässä kokouksessa. Taustalla oli hänen tyytymättömyytensä kolme vuotta aiemmin perustettuun Suomen Rauhanliittoon, joka toimintansa alkuvuosina korosti puolueettomuuttaan ja jossa antimilitaristiset ajatukset eivät siksi päässeet tarpeeksi esiin. Rauhanliitosta poiketen Suomen Antimilitaristinen liitto tähtäsi kaiken sodan ja militarismin hävittämiseen ja suuntasi vasemmistolaisesti värittyneen sanomansa erityisesti työväestölle. Liitto liittyi pian jäseneksi Kansainväliseen Antimilitaristiseen toimistoon IAMB:hen. IAMB tunnettiin maailmalla selvästi WRI:a radikaalimpana järjestönä ja se oli ohjelmassaan sitoutunut myös vallankumoukseen. Selinheimo vastusti sitkeästi antimilitaristisen liiton rekisteröimistä, koska halusi pitää sen luonteen anarkistisena. Rekisteröitymisajatuksesta luovuttiin sosiaalihallituksen hylättyä hakemuksen liian radikaalin ohjelman vuoksi, mutta vuoden 1924 lopussa järjestö haki sen sijaan Suomen Rauhanliiton jäsenyyttä. Myös tämä jäsenhakemus hylättiin, sillä rauhanliiton porvarillinen puheenjohtaja Arvi Grotenfelt ei halunnut yhdistää rauhanliittoon näin radikaalia järjestöä, joka lisäksi pyrki lainvastaiseen tavoitteeseen eli kaikkien aseiden hävittämiseen. Etsivä Keskuspoliisi (EK) piti Suomen Antimilitaristista liittoa maan turvallisuudelle vaarallisena ja solutti jo syksyllä 1924 myyränsä sen johtokuntaan. EK:n näkökulmasta Liiton toiminta oli vaarallisuudessaan rinnastettavissa kommunismiiin, vaikka liitto olikin avoimesti eri linjoilla kommunistien kanssa. Myös oikeiston lehdet yhdistivät sen useasti kommunisteihin, sillä Selinheimo esiintyi eräissä kommunistien tilaisuuksissa ja hänen kirjoituksiaan julkaistiin runsaasti heidän lehdissään. Arvo Lehtovaara
Arvo Johannes Lehtovaara (vuoteen 1907 Lindberg; 29. joulukuuta 1905 Kaarina – 13. kesäkuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen psykologi, psykologian professori Jyväskylän kasvatustieteellisessä korkeakoulussa 1939–1952 ja Helsingin yliopistossa vuosina 1952–1970. Jyväskylässä hän oli Suomen ensimmäinen virkaan nimetty sielutieteen professori (Niilo Mäki hoiti Jyväskylän virkaa 1936–1939). Jyväskylässä Lehtovaara laati Suomen ensimmäiset yhtenäiset psykologian opintovaatimukset vuonna 1944. Lehtovaara siirtyi Helsinkiin ylimääräiseksi psykologian professoriksi vuonna 1952, mutta hänen professuurinsa perustettiin virallisesti vasta 1966, jolloin Lehtovaara opetusalana oli soveltava psykologia ja Kai von Fieandtin opetusalaksi määriteltiin yleinen psykologia. MARK Suomen Markkinointiliitto
Vuonna 1936 Mainosmiesten Kerhosta tuli Suomen Mainosyhdistys, joka hyväksyi jäsenikseen myös naisia. Vuonna 1950 nimeksi otettiin Suomen Mainos- ja Myyntiyhdistys SMMY. Vuoden 1956 nimenmuutos Suomen Myynti- ja Mainosyhdistykseksi kuvastaa järjestön silloisia valtataisteluja. Markkinointi-käsitteen vakiinnuttua suomen kieleen otettiin järjestön nimeksi vuoden 1979 alusta lukien Suomen Markkinointiliitto (SML). Vuodesta 2003 järjestö on käyttänyt nimeä MARK Suomen Markkinointiliitto. Zonta International
Zonta International perustettiin vuonna 1919 Buffalossa, Yhdysvalloissa, ja toiminta on levinnyt sen jälkeen 68 maahan, jotka on jaettu 32 piiriin. Suomen ja Viron Zonta-kerhot muodostavat Zonta International piiri 20:n. Helsingissä toimi niin sanottu Torstaikerho jo vuonna 1934. Tästä ryhmästä tuli Suomen ensimmäinen Zonta-kerho vuonna 1947. Vuonna 2013 kerhoja oli Suomessa 61 ja Virossa neljä kerhoa. Jäseniä piiri 20:ssä oli vuonna 2013 noin 1 740.
Suomessa Zontat ovat organisoineet muun muassa valtakunnallisia Keltaisen Ruusun kampanjoita, joiden tuotto on aina käytetty kokonaisuudessaan naisten ja tyttöjen hyväksi. Tunnettu kampanja on Luetaan Yhdessä, jota Piiri 20 rahoitti sekä organisoi opetusta yhdessä silloisen Suomen Unifemin kanssa. Luetaan Yhdessä -kampanjan myötä maahanmuutajanaisia opetettiin lukemaan ja autettiin integroitumaan suomalaiseen yhteiskuntaan. Kampanja sai uraauurtavasta työstään muun muassa NNKY:n 11 000 euron palkinnon. Nykyisin Suomen Akateemiset Naiset jatkavat kampanjaa kulttuurirahastojen tuella.
Keväällä 2014 Zonta Piiri 20 järjesti hyväntekeväisyyskonsertin täydelle yleisölle Finlandia-talossa. Tuotto lahjoitettiin Zonta International Foundationin palvelurahastoon käytettäväksi äidistä vastasyntyneeseen siirtyvän HIV/AIDS-tartunnan ehkäisytyöhön Ruandassa. Tuomo Tikkanen
Tuomo Tikkanen on suomalainen erikoispsykologi ja psykoterapeutti, joka toimi Suomen psykologiliiton puheenjohtajana 22 vuotta vuosina 1994–2015. Hän toimi vuosina 1999–2007 myös alan eurooppalaisen kattojärjestön, Euroopan psykologiliittojen federaation (EFPA) puheenjohtajana. Rooleinsa kautta hän on osallistunut useasti psykologiaa tai psykologeja käsittelevään ammatilliseen tiedottamiseen ja keskusteluun julkisuudessa. Psykoanalyysi
Psykoanalyysi oli Suomessa pitkään kustannuspoliittisessa paitsiossa. Ensimmäinen Freud-suomennos ilmestyi vasta vuonna 1954: "Arkielämämme psykopatologiaa". Vuonna 1962 julkaistiin "Omaelämäkerrallinen tutkielma" yhteisniteenä Stig Björkin yleiskatsauksen kanssa. Erkki Puranen suomensi mm. "Johdatuksen psykoanalyysiin" ja "Unien tulkinnan". Nykyinen suomenkielinen käsitteistö on paljolti Purasen ja Kuloveden kehittämää. Mirja Rutanen suomensi 1980–90-luvulla Freudin kulttuurianalyyttisia teoksia (mm. "Toteemi ja tabu", "Johdatus narsismiin ja muita esseitä") ja Markus Lång 2000-luvulla. Myös muu julkaisu- ja käännöstoiminta on kehittynyt vireäksi. Suomen psykoanalyyttisilla yhdistyksillä on omat julkaisusarjansa. Christopher Peterson
Christopher Peterson (18. helmikuuta 1950, Niles, Illinois – 9. lokakuuta 2012, Ann Arbor, Michigan) oli yhdysvaltalainen Michiganin yliopiston psykologian professori. Hän oli positiivisen psykologian keskeisiä henkilöitä äkilliseen, sydänperäiseen kuolemaansa saakka. Psykologien Sosiaalinen Vastuu
"Psykologien Rauhantoimikunta" perustettiin 7.5.1982, joka vuonna 1991 järjestäytyi yhdistykseksi nimellä Psykologien Sosiaalinen Vastuu. Yhdistys rekisteröitiin vuonna 1998. Positiivinen psykologia
Tämä jako muuttui dramaattisesti 2. maailmansodan traumatisoituneiden sotilaiden palatessa rintamalta kotiin. Psykiatriassa ei riittänyt voimavaroja masentuneiden ja itsetuhoisten veteraanien hoitamiseen. Siksi myös psykologian resurssit ja tutkimus suuntautuivat tarkastelemaan ihmisen pahoinvointia ja parantamaan sairauksia. Psykiatria sai avukseen kliinisen psykologian (ja psykoterapian). Järjestely palveli aikakautta ja tarjosi huikeita edistysaskelia mielenterveysongelmien diagnosoimisen ja hoitamisen saralla. Psykologian pääsuuntaus jäi kuitenkin kohti tätä sairausmallia. Ihmisyyden kokemuksen toinen puoli, psyykkinen hyvinvointi, jäi huomiotta. Martin Seligman
Seligman kuuluu positiivisen psykologian tunnetuimpiin edustajiin. Musiikkiterapia
Suomessa musiikkiterapian laajempi käyttö alkoi 1960-luvun alkupuolella ensin kokeiluina Nikkilän, Hesperian ja Lapinlahden psykiatrisissa sairaaloissa. Ensimmäinen musiikkiterapiakoulutus käynnistyi Sibelius-Akatemiassa 1972 (alan koulutusta annettiin jo 1960-luvulla Jyväskylän yliopistossa), ja Suomen musiikkiterapiayhdistys perustettiin 1973. Ennen vuotta 1994 alkaneen musiikkiterapeutin koulutuksen suorittaneille TEO myös myönsi aikoinaan oikeuden käyttää psykoterapeutin ammattinimikettä. Sen jälkeen Valvira (aiempi TEO) totesi vasta Oulun yliopiston järjestämän VET (vaativan erityistason) musiikkiterapiakoulutuksen vuosina 2007-2011 johtavan psykoterapeutin ammattiin ja ammattinimikkeeseen (psykodynaaminen yksilöpsykoterapia). Naisasialiike Suomessa
Suomessa perustettiin vuonna 1966 Yhdistys 9, joka keskittyi sekä miesten että naisten sukupuolirooleihin eikä siis ollut varsinaisesti radikaalifeminismin innoittama. Yhdistys oli enimmäkseen akateeminen liike ja sen jäsenistössä oli sekä miehiä että naisia. Margaretha Mickwitz, joka toimi yhdistyksen ensimmäisenä puheenjohtajana, kuvaa, että Yhdistys 9 perusti toimintansa radikaaliin sukupuolirooli-ideologiaan, jonka mukaan sekä naisella että miehellä on kaksi roolia; ansiorooli ja perherooli. Ainoa ratkaisevan ero sukupuolten välillä oli se, että nainen synnyttää. Yhdistys oli ensimmäinen tämänkaltainen toimija Suomessa, ja se edistikin laajasti tasa-arvoa koskevien epäkohtien tulemista yleiseen tietoisuuteen ja julkiseen keskusteluun, minkä lisäksi se vaikutti myös viralliseen sukupuolten epätasa-arvoa koskevaan linjaan. Esimerkiksi vuonna 1967 Suomen hallituksen vastaus YK:n pääsihteerin kyselyyn, jossa selvitettiin naisten osallistumisesta valtioiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen perustui suurelta osin yhdistykseltä pyydettyyn lausuntoon. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Lainsäädännöllisesti ja organisatorisesti mielenterveystyö on yhdistetty muuhun terveydenhuoltoon sen jälkeen, kun erillinen mielisairaalajärjestelmä ja vuodelta 1952 peräisin oleva ja 1970-luvulla merkittävästi muutettu mielisairaslaki (1897/52) lakkautettiin mielenterveyslailla (1116/1990). Sen jälkeistä lainsäädännöllistä ja organisatorista muutosta voi arvioida vertaamalla alkuperäistä 1.1.1991 voimaan tullutta lakia nykyiseen tilanteeseen. Muutoksia on tehty erityisesti kahdessa kohdassa:
Hyvin perusteellisesti suomalaisten terveyttä tutkittiin 1980-luvulla Kelan "Mini-Suomi" –tutkimuksessa ja sittemmin Kansan­terveys­laitoksen "Terveys 2000" -tutkimuksessa, joka järjestettiin koko Suomessa syksystä 2000 kevääseen 2001. Psykiatrinen sairaala
1950-luvulta alkaen Suomeen perus­tet­tiin vähi­tel­len useita psy­ko­te­ra­pian kou­lu­tusyh­tei­söjä, mikä paransi osaamista. Vuonna 1958 perustettiin Therapeia-säätiö ja vuonna 1967 Suo­men psy­koa­na­lyyt­ti­nen yhdis­tys. Etelä-Suomen Spanielikerho
Yhdistys aloitti toimintansa 22.10.1947 nimellä Suomen Spanielikerho ry. – Finska Spanielklubben rf. toimialueenaan koko Suomi. Koirien jalostus oli yhdistyksen tärkeimpiä tehtäviä sen ensimmäisinä toimintavuosina. Uusia koiria tuotiin maahan laajentamaan jalostukseen käytettävää koirakantaa. Näyttelytoiminta alkoi 1951 ja jatkui aina 1990-luvulle asti. 1950-luvun alussa toiminta laantui ja jäsenmäärä laski. Ester Selesten aloittaessa puheenjohtajana vuonna 1954 alettiin miettimään uusia toimintamuotoja jäsenmäärän lisäämiseksi. Yhdistys alkoi järjestämään säännöllisesti kerhoiltoja, joihin kutsuttiin eri alojen koira-asiantuntijoita luennoimaan. 1954 alettiin pitämään koulutuksia nuorille koirille sekä näyttelykoulutuksia. Vuodesta 1961 yhdistys on järjestänyt taipumuskokeita 1-2 kertaa vuodessa. Paikallisten spanielikerhojen syntyessä eri puolille maata, perustettiin vuonna 1964 Suomen Spanieliliitto – Finlands Spanielförbund ry, joka otti hoitaakseen rotujärjestön tehtävät. Yhdistys jatkoi nimellä Etelä-Suomen Spanielikerho - Syd-Finska Spanielklubben ry:n ja alkoi toimia alueellisena spanielikerhona. Vuonna 1966 alettiin järjestämään MEJÄ-kokeita ja vuonna 1970 MEJÄ-mestaruuskokeita. 1970-luvulla kerhon toiminta jatkui vilkkaana. Kerho julkaisi omaa lehteä. Suurimmillaan kerhon jäsenmäärä oli 80- ja 90-luvun vaihteessa, jolloin se oli 900. Suomen Suojelusliitto
Suomen Suojelusliitto ("Finlands Skyddsförbund") oli suomalainen vuonna 1923 perustettu kommunismin vastainen järjestö, joka kuului vuodesta 1924 alkaen jäsenenä Pariisissa perustettuun kansainväliseen kommunismin vastustamisliittoon ("Entente internationale contre la III:e internationale"). Suomen Suojelusliitto toimi vuoteen 1944 saakka joskin aktiivisimmillaan se oli 1920-luvulla ja 1930-luvun alussa. TK-komppania
Vuonna 1937 perustettiin Propagandaliitto, jossa olivat mukana muun muassa Jaakko Leppo, V. K. Latvala, Sulo Kolkka, Pekka Tiilikainen, Enzio Sevón, Armas J. Pulla, Olavi Paavolainen, Mika Waltari, Ralph Enckell, Göran Stenius, Kalle Lehmus, Ilmari Turja, Eino Honko ja Arvi Kivimaa. Liiton puheenjohtajaksi valittiin mainosmies V. K. Latvala. Käytännön toimia varten liitto perusti yksityisen Finlandia Uutistoimiston. Propagandaliitto oli ensimmäinen pr-organisaatio Suomessa. Alun perin Propagandaliiton tehtävä oli markkinoida maailmalle Suomen vuoden 1940 olympialaisia. Jussi Pikkusaari
Vuonna 1968 Pikkusaari oli perustamassa Suomen humanistiyhdistystä ja toimi yhdistyksen puheenjohtajana 1982–1992. Tuona aikana yhdistys muovautui vuonna 1987 perustetuksi Suomen humanistiliitoksi. Vuosina 1990–1991 hän oli myös liiton perustaman "Humanisti"-lehden päätoimittaja. Myöhemmin hän on toiminut liiton hallituksen jäsenenä sekä Länsi-Uudenmaan humanistiyhdistys ry:n puheenjohtajana. IAAP
IAAP (International Association for Analytical Psychologists) on Carl Jungin perustama analyyttisen psykologian kansainvälinen ammattilaisten liitto, eli nk. jungilaisten psykoanalyytikoiden ja psykoterapeuttien liitto. Jäseniä noin kolme tuhatta (v. 2005) tavallisimmin järjestäytyneinä maakohtaisiin alaryhmiin. Suomen Asperger-yhdistys
Suomen Asperger-yhdistys ry (ASY) on vuonna 2006 perustettu yhdistys, jonka tavoitteena on edistää aspergereiden ja muiden lievästi autististen ihmisten verkostoitumista, parantaa heidän elinolosuhteitaan ja yhteiskunnallista asemaansa sekä vähentää heihin kohdistuvaa marginalisointia. Yhdistyksen tavoitteita ovat muun muassa terveydenhuollon, sosiaaliturvan ja opetusmenetelmien parantaminen sekä aspergereiden työllistymisen ja yleisen esteettömyyden edistäminen. ASY on Autismi- ja Aspergerliiton jäsenyhdistys. Positiivinen psykologia
Richard Lazarus esitti jo vuonna 2003 nelikohtaisen yleisen kritiikin positiivisen psykologian alaa kohtaan. Positiivisen psykologian liike vie hänen mukaansa psykologiantutkimuksen väärään suuntaan seuraavista syistä. Ensinnäkin, positiivisen psykologian edustajat nojaavat psykologisesti kestämättömään vastakkainasetteluun positiivisen ja negatiivisen välillä sen sijaan, että pyrkisi integroimaan nämä.  Toiseksi, positiiviselle psykologialle keskeisiä käsitteitä kuten "hyvä elämä", "positiivinen" ja "negatiivinen" käytetään epäselvästi, niitä ei ole määritelty selkeästi. Kolmanneksi, hän väitti, että positiivisen psykologian tutkimukset saattoivat johtaa vain ihmiselämää koskeviin liiallisiin yleistyksiin jättäessään huomiotta pitkäkestoiset tutkimukset. Neljänneksi Lazarus kyseenalaisti positiivisen psykologian edustajien kuvauksen psykologian historiasta nimenomaan negatiiviseen keskittyneenä tutkimusalana, johon positiivisen psykologian liike toi muutoksen. Sándor Ferenczi
Sándor Ferenczi kuului aikansa tuotteliaimpiin psykoanalyytikkoihin. Hän toimi Kansainvälisen Psykoanalyyttisen Yhdistyksen (IPV) puheenjohtajana vuodet 1918–1919, ja hän perusti Unkarin Psykoanalyyttisen Yhdistyksen. Ferenczi pyrki kehittämään psykoanalyyttisen terapian tekniikkaa aktiivisempaan suuntaan yhdessä Otto Rankin kanssa, mutta Freud suhtautui varauksellisesti hänen uudistuksiinsa, ja heidän välinsä alkoivat viiletä 1920-luvulla. Lisäksi Ferenczi arvioi mielisairauksien etiologiaa toisin kuin Freud ja piti ulkoisia traumoja ratkaisevina ja tavallaan elvytti viettelyteorian, josta Freud oli luopunut 1890-luvulla. Suomen Rauhanliitto
Rauhanliitto on ollut perustamisestaan lähtien International Peace Bureaun jäsen. International Peace Bureau on maailman vanhin rauhanjärjestö; se on perustettu vuonna 1892. IPB palkittiin Nobelin rauhanpalkinnolla vuonna 1910. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Mielenterveystyön siirtyessä 1980-luvulta lähtien ja erityisesti 1990-luvun alussa laitoksista avohoitoon perustettiin Pohjanmaalla, Kaakkois-Suomessa ja Uudellamaalla yhteensä kymmenkunta sosiaalipsykiatrista yhdistystä. Ainakin seuraavat sosiaalipsykiatriset yhdistykset tuottavat kuntien ja terveydenhuollon kuntayhtymien käyttöön asumis- ja kuntoutuspalvelujaAlan tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että mielenterveydenhäiriöt eivät ole lisääntyneet väestötasoisena terveysongelmana. Kuitenkin masennus työkyvyttömyyseläkkeen perusteena kasvoi 1990-luvun alkuvuosista vuoteen 2005 noin kaksinkertaiseksi; myös kolminkertaisesta kehityksestä on näyttöä. Mikä selittää sen, että masennus terveysongelmana ei ole lisääntynyt, kun se työongelmana on kasvanut enemmän kuin mikään muu terveydellinen haittatekijä. Tavanomainen selitys on, että työelämä ei siedä masentuneita eikä muitakaan mielenterveyskuntoutujia, tai työ on muuttunut niin voimia kuluttavaksi, että vähäinenkin mielialan häiriö johtaa pahaan kielteiseen kierteeseen. Psykoterapia
Lääkäriseura Duodecim ja Suomen Akatemia kutsuivat vuonna 2006 koolle kokouksen, jossa etupäässä lääkäreistä koostuva 12-henkinen paneeli laati konsensuslausuman kokouksessa pidettyjen esitelmien, esitelmöitsijöiden toimittaman materiaalin sekä kokouksessa käytyjen keskustelujen pohjalta. Lausuman mukaan psykoterapia tuottaa tavallisesti vähintään yhtä hyviä tuloksia kuin aktiivinen vertailuhoito, ja psykoterapialla hoidettujen potilaiden tilanne hoidon jälkeen on parempi kuin 80 %:lla hoidotta jääneistä. Lausumassa todettiin myös, että kontrolloituja vaikuttavuustutkimuksia on tehty lähinnä lyhytkestoisista psykoterapioista, jolloin tuloksena on ollut, että noin puolet psyykkisistä häiriöistä kärsivistä potilaista toipuu ja vielä useampi hyötyy hoidosta. Pitkäkestoisten psykoterapioiden sekä pari- ja perheterapioiden näyttö pohjautuu lähes pelkästään tavanomaisessa hoitokäytännössä toteutettuihin ei-kokeellisiin tutkimuksiin, mutta näyttöön pohjautuvan tutkimuksen puuttumisesta ei voida silti päätellä, etteivätkö nämä hoitomuodot voisi olla tehokkaita. Pedofilia
Pedofiilien ansiot omien tarkoitusperiensä saavuttamiseksi ovat nykyaikana jääneet kuitenkin verrattain vähäisiksi. Tähän on syynä lisääntynyt tietoisuus lasten seksuaalisesta hyväksikäyttöstä ja virkavallan ankara puuttuminen seksuaalirikoksiin. Lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastainen aktivismi saa kannatusta maailmanlaajuisesti ja erityisesti hyväksikäytön uhrit profiloituvat myönteisen ajattelun vastustajina, vaikka eivät vältämättä sitä julki toisikaan. Suomessa toimii seksuaalisesti hyväksikäytettyjen etu- ja tukijärjestö Suomen Delfins, joka on perustettu vuonna 1997. Paasikivi-seura
Paasikivi-seura (ruots. Paasikivi-samfundet, engl. Paasikivi Society) on suomalainen ”yöpakkasten” jälkeen perustettu yhteiskunnallinen ulkopoliittinen seura, jonka tarkoituksena oli vakiinnuttaa Paasikiven–Kekkosen linja Suomen ulkopolitiikassa sisäpoliittisesti erityisesti sitä epäilevien yhteiskunnallisten vaikuttajien piirissä. Seura on nimetty Suomen presidenttinä toimineen J. K. Paasikiven mukaan. Seura aloitti toimintansa epävirallisena keskustelukerhona (”Victorian piiri”) syksyllä 1956, virallisesti seuran toiminta käynnistyi marraskuussa 1958 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran talossa Helsingissä pidetyssä kokouksessa. Seuran toiminnan keskeinen alkuunpanija oli Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori Jan-Magnus Jansson. Seura julkaisi 1960-luvulla Ulkopolitiikka-lehteä. Euroopan psykologiliittojen federaatio
Euroopan psykologiliittojen federaatio (lyh. EFPA; ) on psykologien tieteellinen ja ammatillinen edunvalvontajärjestö Euroopassa. Järjestön jäseniä ovat kansalliset psykologien ammattijärjestöt, kuten Suomen Psykologiliitto. Sosiaalipedagogiikka
Suomen sosiaalipedagoginen seura ry. perustettiin Porissa vuonna 1997, sen tarkoituksena on edistää kansallisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä sosiaalipedagogista tutkimusta ja koulutusta, myötävaikuttaa sosiaalipedagogiikan kehittymiseen ja toimia keskustelufoorumina sosiaalipedagogiikan tutkimuksen ja käytännön työn välillä. Suomen sosiaalipedagoginen seura järjestää valtakunnallisia koulutuspäiviä vuosittain ja julkaisee Sosiaalipedagogista aikakauskirjaa. Psykoanalyysi
Ensimmäinen suomalainen psykoanalyytikko oli tamperelainen Yrjö Kulovesi. 1920-luvun alkupuolelta lähtien hän oli alkanut perehtyä psykoanalyyttisiin kirjoituksiin, erityisesti Freudin teksteihin, ja hän matkusti v. 1924 Wieniin koulutusanalyysia varten. Hän olisi halunnut Freudin oppiin, mutta tämä ohjasi hänet Eduard Hitsch­mannin luo. Analyysi jäi kesken, ja seuraavana vuonna Freud ohjasi hänet Paul Fe­der­nin vastaanotolle. Palattuaan Suomeen vuoden 1926 alussa Kulovesi keskittyi entistä enemmän neu­roo­sien psykoanalyyttiseen hoitamiseen ja julkaisi huomattavan määrän kirjoituksia sekä koti- että ulkomaisissa julkaisuissa. Hän osallistui Skandinavian Psykoanalyyttisen Yhdistyksen perustamiseen vuonna 1931. Ratkaisukeskeinen psykoterapia
Suomalaiset ratkaisukeskeisen työtavan kehittäjät ovat vuonna 1995 perustaneet oman Ratkes-yhdistyksen. Positiivinen psykologia
Yenin mukaan kritiikki osoittaa, että alaa vaivaa heikko itseymmärrys. Positiivisen psykologian johtavilla auktoriteeteilla on esimerkiksi tapana korostaa, että alan juuret yltävät antiikin moraalifilosofisiin traditioihin, erityisesti Artistoteleeseen. Kriitikot kuitenkin väittävät, että vaalittu käsitys Aristoteleesta ei ole historiallisesti kestävä. Esimerkiksi Woolfork ja Wasserman kritisoivat Seligmania siitä, että siinä missä Aristoteles ymmärsi eudaimonian koskevan elämän kokonaisuutta ja sen päämäärää (telos), Seligman ja hänen seuraajansa puhuvat yksilöllisistä kokemuksista. He kirjoittavat, että tältä pohjalta ponnistavalle positiivisen psykologian edustajalle ei ole mahdollista erottaa natsin tai inkvisaattorin onnellisuuden kokemusta filantroopin tai pyhimyksen kokemuksesta. Woolforkin ja Wassermanin kanssa samankaltaiseen kritiikkiin on päätynyt Kristjánsson (2010). Filosofi Martha C. Nussbaum (2012) on myös arvioinut kreikkalaisiin vetoavan Seligmanin ajattelevan tavalla, joka olisi ollut kreikkalaisille vieras. Lisäksi Nussbaum päätyy toteamaan, että positiivisen psykologian tapa käsitellä hyvinvointia on käsitteellisesti niin sekava ja normatiivisesti naiivi, että alan olisi parempi pysähtyä hetkeksi ja saattaa perusasiat kuntoon. Sigmund Freud
Freud solmi Yhdysvaltain-matkalla muutamia tärkeitä ystävyyssuhteita (muun muassa James Putnamiin), jotka auttoivat psykoanalyysin kansainvälistä leviämistä. Kansainvälinen psykoanalyyttinen yhdistys ("Internationale Psychoanalytische Vereinigung", IPV) perustettiin vuonna 1910 ja Jung valittiin ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Anna Sahlstén
Sahlstén aloitti opetustyön jo 21-vuotiaana ja toimi oppikoulun piirustuksenopettajana vuosina 1882–1926 yhteensä 46 vuotta. Vuonna 1906 hän oli mukana perustamassa Suomen Piirustusopettajayhdistystä, joka on nykyisin Kuvataideopettajat ry ja vuotta myöhemmin sen jäsenlehden Styluksen. Yhdistys oli maamme ensimmäinen aineenopettajayhdistys. Hänestä tuli yhdistyksen ensimmäinen ja pitkäaikainen puheenjohtaja. Liitossa oli aluksi 116 jäsentä, joista helsinkiläisiä oli 30. Hän teki opintomatkoja Venäjälle, Pohjoismaihin ja Italiaan. Hän maalasi kansantyyppejä, savolaisia ja pohjalaisia usein tupa- tai kirkkoympäristössä. Lisäksi hän maalasi alttaritauluja. Häntä pidetään psykologisen realismin taitajana. 1900-luvulla töihin tuli huumoria. Pauligin kahvin erikoispussin "Kolme kahvia juovaa mummoa" tulivat ihmisille tutuiksi. Taulun omistaja Robert Paulig on valmistanut sen perusteella erityisen kahvimerkin "Anna Sahlsténin kahvi". Olvi-Säätiö omistaa yhden Sahlsténin näistä mummoista maalaamista tauluista. Tästä taulusta oli tehty näyttelyjuliste vuonna 2009 pidettyyn juhlanäyttelyyn. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Sopimusvuori ry on vuodesta 1970 Tampereella toiminut yhdistys, joka tarjoaa sosiaalipsykiatrisia kuntoutuspalveluja mielenterveyskuntoutujille. Sopimusvuorella on yli 20 kuntoutusyhteisöä, joissa on noin 500 kuntoutuspaikkaa ja 100 työntekijää. Jokainen kuntoutusyhteisö toimii terapeuttisen yhteisön periaatteen mukaisesti. Tämä tarkoittaa, että asiakkaat ja henkilökunta työskentelevät yhdessä kuntoutustavoitteiden saavuttamiseksi. Kaikki päätökset tehdään koko yhteisön voimin. Psykologi
Suomen Psykologiliitolla on lisäksi Ammattieettinen lautakunta, joka valmisteluelimenä yhtäältä käsittelee psykologien ammattieettisiä kysymyksiä ja toisaalta selvittää periaatteita vastaan mahdollisesti tehtyjä rikkomuksia. Psykiatrian vastaisuus
Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon 15. kesäkuuta 1906. Christian Sibeliusta (1869–1922) pidetään varsinaisen suomalaisen tieteellisen psykiatrian alullepanijana. Hän vaikutti muun muassa alan koulutukseen ja yliopistollisen klinikan perustamiseen sekä psykiatrisen hoidon sisältöön uudistaen sitä potilasystävällisempään suuntaan. Sibelius sai oppinsa Saksasta ja opiskeli Kraepelinin luona. Kuitenkin vielä Suomen itsenäistymisen jälkeenkin lääketieteessä hyljeksittiin psykiatriaa. Psykiatriasta oli muodostunut ajan kuluessa lääketieteen erikoisala, johon kuului mielentilalausuntojen antaminen oikeudenkäyntejä varten. Suomen Elävät Vedet
Nicolosin teokseen "Reparative Therapy of Male Homosexuality: A New Clinical Approach" (1991) vedoten Aslan ilmoittaa suhtautuvansa klassiseen (freudilaiseen) psykoanalyysiin erittäin kriittisesti. Aslan suhtautuu muun ex-gay-liikkeen tavoin kriittisesti Freudin jälkeen tulleeseen psykoanalyytikkopolveen (Sandor Rado, Edmund Bergler, Irving Bieber, Charles Socarides), jotka näkivät homoseksuaalisuuden sairautena. Myös psykoanalyysi, psykiatria ja psykologian valtavirta ovat irtisanoutuneet heidän teorioistaan vuoden 1973 jälkeen, jolloin Yhdysvaltain psykiatriyhdistys APA poisti homoseksuaalisuuden sairausluokituksesta ja jonka päätöstä Yhdysvaltain psykologiyhdistys APA seurasi pian. Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders
Amerikan psykiatrinen yhdistys (, APA) päätti 1960-luvun alussa kehittää havaittaviin oireisiin perustuvan, sairauden (usein vain oletetuista) syistä ja psykiatrisista koulukunnista riippumattoman diagnoosijärjestelmän: DSM ("Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders"). Vuoden 2013 toukokuuhun asti, jolloin julkistettiin DSM-5, käytössä oli järjestelmän neljäs versio DSM-IV. DSM:n kehittäminen aloitettiin paljolti siksi, että Maailman terveysjärjestön WHO:n kehittämän laajemman, lääketieteen eri osa-alueet kattavan kansainvälisen tautiluokitusjärjestelmän (nykyisin ICD-10, "International Classification of Diseases", versio 10) psykiatriset diagnoosit olivat usein riittämättömiä tai ylimalkaisia ja sen vuoksi eivät kovin käyttökelpoisia psykiatrisen diagnostiikan työvälineitä. Molemmissa järjestelmissä useimmat diagnoosinimekkeet vastaavat sisällöltään toisiaan, vaikka erojakin on. DSM:n kehittämisen tarkoitus oli luoda teoriakehyksiin ja koulukuntiin sitoutumaton työväline, joka tekisi psykiatrisesta diagnostiikasta (vrt. ”"dia"” "läpi", ”"gnosis"” "tieto", ”"seuloa tiedon läpi"”) vähemmän mielivaltaista, erityisesti vähemmän riippuvaista psykologian ja psykiatrian koulukunnista tai paikallisista käsityksistä ja kulttuurista. Suomen Kirjallisuusterapiayhdistys
Suomen Kirjallisuusterapiayhdistys on vuonna 1981 perustettu yhdistys, jonka tehtävänä on kehittää kirjallisuusterapiaa ja tehdä sitä tunnetuksi. Yhdistys harjoittaa julkaisu-, koulutus- ja valistustoimintaa, ja se myös pyrkii edistämään kirjallisuusterapiasta kiinnostuneiden yhteistyötä. Yhdistyksen puheenjohtaja on Jaana Huldén. Psykoanalyysi
IPV hyväksyi Suomeen vuonna 1965 kansallisen opintoryhmän, joka oli alkuna Suomen Psykoanalyyttiselle Yhdistykselle (SPY). Anomuksen olivat allekirjoittaneet kaikki Suomessa tuolloin työskennelleet IPV:läiset analyytikot: Stig Björk, Henrik Carpelan, Pentti Ikonen, Allan Johansson, Tapio Nousiainen, Eero Rechardt, L.-J. Schalin, Veikko Tähkä ja Gunvor Vuoristo (Johansson siirtyi sittemmin Therapeian toimintaan). Historialliselle ensimmäiselle kurssille (alkoi 1965) osallistuivat mm. Kalle Achté, Yrjö O. Alanen ja Tor-Björn Hägglund. SPY hyväksyttiin IPV:n liitännäisjäseneksi vuonna 1967 ja itsenäiseksi jäsenyhdistykseksi 1969. Suomen PEN
Suomen PEN perustettiin vuonna 1928 kirjailija Aino Kallaksen aloitteesta. Viron suurlähettilään ja kirjailijan Oskar Kallasin puoliso Aino Kallas asui Lontoossa vuosina 1922–1934. Hän liittyi vuonna 1921 perustettuun Lontoon PEN-klubiin ja ehdotti klubin perustamista myös Suomeen. Kallas otti yhteyttä myös Kirjailijaliittoon, jossa asiaa teoriassa kannatettiin. Ensimmäinen epävirallinen kokous oli lokakuussa 1927 ja paikalla 34 jäsentä. Perustajajäseniä olivat muun muassa Kersti Bergroth, Otto Manninen, Anni Swan, V. A. Koskenniemi, F. E. Sillanpää ja monet muut suomalaisen kirjallisuuden keskeiset vaikuttajat. Myös kustantajat, etenkin WSOY:n Jäntit ja Otavan Reenpäät, olivat aktiivisesti mukana. Ruotsin Penin mukaan laadittiin säännöt, jotka vahvistettiin toukokuun 26. päivänä 1928. Tämä on siis Suomen Penin virallinen syntymäpäivä. Suomen humanistiliitto
Suomen humanistiliitto on Kansainvälisen humanistisen ja eettisen liiton jäsen. Suomen humanistiyhdistys perustettiin Helsingissä 1968. Liitoksi järjestö muuttui 1987. C. G. Jung
Jungin analyyttinen psykologia laajeni, kun oppilaita ja seuraajia varten perustettiin 1948 ensimmäinen C. G. Jung -instituutti Zürichiin. Instituutti siirrettiin läheiseen Küsnachtiin vuonna 1979. Nykyään koulutusyhteisöjä ja -instituutteja on ympäri maailmaa: Keski-Eurooppa, Yhdysvallat, Brasilia, Israel ja Japani ovat voimakkaimmin edustettuina. Kansainvälisen ammattiliiton IAAP:n jäsenistössä jungilaisia psykoterapeutteja (analyyttinen psykologi) on luultavasti kaikkiaan noin kolmetuhatta (2005). Alan säännöllisistä tutkimusjulkaisuista tunnetuimmat ovat "Journal of Analytical Psychology", (JAP) Lontoo, ja "Analytische Psychologie", (AP) Basel. Suomen Kirjailijaliitto
Suomen Kirjailijaliitto ry on suomeksi kirjoittavien kaunokirjailijoiden aatteellinen ja ammatillinen järjestö. Liitto perustettiin vuonna 1897. Kesäkuussa 2018 siihen kuului 773 jäsentä. Jäseneksi voidaan hyväksyä henkilö, joka on julkaissut vähintään kaksi itsenäisesti luotua suomenkielistä kaunokirjallista teosta, ja jota tuotantonsa taiteellisen ja ammatillisen tason perustella voidaan pitää kirjailijana. Vuoden 2018 alussa liiton puheenjohtajana aloitti Sirpa Kähkönen. Häntä edelsi tehtävässä vuosina 2015–2017 Jyrki Vainonen ja vuosina 2009–2014 Tuula-Liina Varis. Suomen sosiaalipsykologit
Suomen sosiaalipsykologit ry on yhdistys, johon kuuluu sekä valmistuneita että vielä opiskelevia sosiaalipsykologian maistereita. Suomen sosiaalipsykologit ry on perustettu vuonna 1999. Yhdistyksen tarkoituksena on sosiaalipsykologian maistereiden ammatillisen ja yhteiskunnallisen aseman parantaminen, tunnetuksi tekeminen ja valmistuneiden ammattitaidon kehittäminen. Yhdistys pyrkii myös edistämään alan koulutusta ja tutkimusta sekä toimimaan yhdistävänä elimenä. Yhdistys julkaisee lehteä Sosiaalipsykologi. Sosiaalipoliittinen yhdistys
Sosiaalipoliittinen yhdistys (ruots. Socialpolitiska Föreningen) on vuonna 1909 perustettu tieteellinen seura, jonka tavoitteena tehdä tunnetuksi suomalaista sosiaalipolitiikkaa ja vaikuttaa sen kehitykseen. Sosiaalipoliittinen yhdistys kehittää myös toimintansa kautta sosiaalipolitiikkaa ja sen tutkimusta sekä pyrkii herättämään tieteellistä keskustelua alallaan. Yhdistys julkaisee yhdessä Sosiaalityön tutkimuksen seuran kanssa neljästi vuodessa ilmestyvää Janus-lehteä. Humanistinen psykologia
Humanistinen psykologia sai alkunsa 1950-luvulla kun joukko humanistisesti suuntautuneita psykologeja halusi korjata behaviorismin sekä psykodynaamisen psykologian puutteita. A-klinikkasäätiö
A-klinikkasäätiö perustettiin 10.10.1955. Sen perustajayhteisöjä olivat Oy Alko Ab, Alkoholitutkimussäätiö, Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, Finska Läkaresällskapet rf, Kansan Raittiusapu (sulautunut toiseen järjestöön), Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto, Kirkkopalvelut ry, Suomen Kirkon Sisälähetysseura ry, Suomen Kuntaliitto, Suomen Lääkäriliitto, Suomen Mielenterveysseura, Suomen Punainen Risti, Suomen Raittiusjärjestöjen liitto (lakkautettu), Työterveyslaitos (nykyinen edustaja Kuntoutussäätiö), VAK ry ja Väestöliitto. Analyyttinen filosofia
Amerikassa syntynyt Willard Van Orman Quine (1908–2000) sai koulutuksensa amerikkalaisen pragmaattisen koulukunnan kautta. Looginen positivismi oli Wienin piirin jäsenten muuton (mm. Carnapin) myötä alkanut vaikuttaa merkittävästi myös Amerikassa. Quine kiinnostui loogisesta positivismista ja arvosteli sitä ankarasti. Quine pyrki selvittämään empirismin ja loogisen positivismin ongelmaa, joka koski matemaattisen ja loogisen tiedon luonnetta. Spiritismi
Spiritismistä tai pöytätanssista kirjoitettiin 1850-luvulla Suomen ruotsinkielisessä lehdistössä, koska suomeksi sai kirjoittaa vain uskonnosta tai taloudesta. Topelius uskoi, että spiritismillä oli yhteys alitajuntaan, ehkä jopa pahoihin henkiin. Aluksi spiritismi liitettiin ilmiönä sähköön, myöhemmin koputtajahenkiin. Spiritismi miellettiin lähinnä hyväuskoisten, etenkin naisten harrastukseksi. 1893 Minna Canth kirjoitti tyttärelleen spiritismi-istunnosta Kuopiossa. Hän käytti aihetta myös näytelmässään "Spiritistinen istunto - Ilveily yhdessä näytöksessä" 1894. Siinä nuori mies tekeytyy hengeksi saadakseen morsiamensa tädin hyväksynnän avioliitolle. Näytelmä toistaa jakautunutta suhtautumista asiaan. Toiset ovat uskoivat ja toiset suhtautuivat epäillen. Suomen spiritistinen seura ja Spiritisti-lehti perustettiin 1909 ja ne olivat aktiivisia muutaman vuoden Spiritismiä tutkinut historoitsija Juuso Järvenpää lukee spiritismi-innostuksen olleen yksi yritys vastata ajan aatteellis-yhteiskunnallisiin olosuhteisiin. Teosofi Pekka Ervast uskoi, että spiritismi voisi olla tehokas keino vakuuttaa ihmiset henkimaailman olemassaolosta ja auttaa ihmiskuntaa materialismin aiheuttamassa henkisessä hädässä, vaikka sen piirissä harrastettaisiinkin petkutusta. Eräässä istunnossa Ervastille saatiin uskoteltua, että hän keskustelee meedion välityksellä setävainajansa kanssa. Spiritismiä teki tunnetuksi myös Helmi Krohn etenkin kääntämällä alan englanninkielistä kirjallisuutta sekä kirjoittamalla uusia suomeksi. Helmin sisko Aino Kallas piti spiritismiä sairaalloisena ja tympäisevänä. Myös Gerda Ryti osallistui käännöstyöhön, kuuli ääniä ja uskoi ennustuksiin. Spiritismin vaiheisiin perehtynyt Tea Holm tulkitsee, että spiritualistinen usko saattoi kannatella Gerda Rytiä vaikeina vuosina. Psykoanalyysi
II maailmansota katkaisi psykoanalyysin kehittymisen Suomessa, eikä sodan jälkeen maassa ollut analyytikoita. Lähin koulutuspaikka oli Tukholma, ja suo­ma­laiset analyytikot alkoivat hakeutua koulutukseen sinne sekä Sveitsiin. Ruotsiin matkustivat mm. Stig Björk v. 1948, Tapio Nousiainen 1950, Pentti Ikonen 1951 ja Veikko Tähkä 1953, Sveitsiin mm. Martti Siirala. Heillä on ollut tärkeä merkitys suo­malaisen psykiatrian uudelleenmuotoutumisessa ja Suomen Psykoanalyyttisen Yhdistyksen toiminnassa. Nousiainen aloitti ensimmäisenä vastaanottotoiminnan Helsingissä vuonna 1953. Väinö Voipio -palkinto
Väinö Voipio -palkinto on Vapaa-ajattelijain liiton myöntämä palkinto. Se on nimetty liiton entisen puheenjohtajan, tuomari ja kirjailija Väinö Voipion mukaan. Ensimmäinen palkinto myönnettiin neurologian professori Jorma Palolle Voipion syntymäpäivänä 12. joulukuuta 1993. Palkinnon tarkoitus on antaa julkista tunnustusta henkilölle, joka on myönteisellä tavalla tuonut esille humanistista elämänasennetta, puolustanut tieteellistä todellisuuskäsitystä ja edistänyt yhteiskunnan uskontoriippumattomuutta. Liikkeenjohdon konsultit LJK
Suomalaiseen tyyliin järjestötoiminta alkoi liikkeenjohdon konsulttien keskuudessa jo aikaisessa vaiheessa 1960-luvulla. Rastorin toimitusjohtaja Leo Suurla sai tietoonsa, että Eurooppaan oltiin perustamassa kansallisten liikkeenjohdon konsultoinnin järjestöjen kattojärjestöä. Tämä vuonna 1960 perustettu järjestö sai nimekseen FEACO. Samana vuonna aloitti Suomessa toimintansa Liikkeenjohdon Konsultit LJK ry, joka hyväksyttiin heti FEACO:n jäseneksi. LJK on ollut perustamisestaan mukana Tehokkaan Tuotannon Tutkimussäätiössä, joka on on Elinkeinoelämän keskusliitton hallinnoima säätiö. LJK:n 50-vuotishistoriikki Voimaa, nöyryyttä, viisautta ilmestyi vuonna 2011 Pekka Kurvisen toimittamana . Suomen Standardisoimisliitto SFS ry julkaisi vuonna 2012 suomeksi johdon konsultoinnin Euroopan laajuinen standardin, joka toi konsultointiin yhteiset pelisäännöt . Psykologia
Suomen ensimmäinen yliopistollinen psykologian laboratorio perustettiin Turun Suomalaiseen yliopistoon sen perustamisvuonna 1922. Laboratorio oli tuolloin filosofian professorin alaisuudessa; sen perustaja oli filosofian professori Eino Kaila. Ensimmäinen psykologian professuuri perustettiin Turun yliopistoon vuonna 1956. Psykoanalyysi
Edistämisyhdistyksen tavoitteena oli Kansainvälisen Psykoanalyyttisen Yhdistyksen (IPV) vaatimusten mukainen analyytikkokoulutus, mutta koska IPV:n edustama ”puhdasoppinen” psykoanalyysi ei kiinnostanut 1950-luvun lopulla kaikkia psykoanalyysin harrastajia, suomalainenkin liike jakaantui: vuonna 1958 perustettiin Therapeia-säätiö, joka ei kuulu IPV:n alaisuuteen. Säätiö alkoi kouluttaa mm. psykoanalyytikkoja, mutta nimikkeenä oli vuoteen 1979 asti ”analyyttinen psykoterapeutti”. Säätiön pioneereihin kuuluvat Martti Sii­rala, Kauko Kaila ja Allan Johansson, ja he ovat kiinnostuneet ennen kaikkea psykoanalyysin soveltamisesta psykoosien hoitoon. Tämän vuoksi psykoanalyyttinen tieto ja käytäntö on pyritty suhteellistamaan. Therapeia-säätiön tausta on monitasoisempi kuin IPV:läisten yhdistysten: Freudin lisäksi eksistentiaalianalyysi, Martin Heideggerin filosofia, teologia, antropologinen lääketiede, yhteisöpatologinen tutkimus ym. Positiivinen psykologia
Positiivisen psykologian tutkima onnellisuus liittyy vähemmän mielihyvään ja hyvänolon tuntemuksiin, ja enemmän hyvän elämän elämiseen. Se liittyy kiinteästi Aristoteleen kreikankieliseen käsitteeseen "eudaimonia", joka viittaa kokonaisvaltaiseen onnellisuuteen ja sellaiseen aktiiviseen toimintaan, joka tuottaa onnea (ei vain itselle vaan myös muille). Seligman jakaa hyvinvoinnin viiteen eri osa-alueeseen, jotka ovat positiiviset emootiot, tiivis kiinnittyneisyys omaan elämään ja sen kokemiseen, ihmissuhteet, merkitys ja päämäärien saavuttaminen (PERMA; positive emotions, engagement, relationships, meaning and accomplishment). Muutos parempaan on usein vaikeaa, mutta tutkimukset ovat osoittaneet, että se on mahdollista. On olemassa työkaluja, joiden avulla yksilö voi kiivetä hyvinvoinnin tikapuita ja pyrkiä luomaan paremman elämän itselleen ja läheisilleen. Suomalaisuuden liitto
Suomalaisuuden liitto ry on suomalainen yhdistys, jonka tavoitteena on herättää ja vahvistaa kansallista tietoutta ja ajattelutapaa sekä edistää suomalaista ja suomenkielistä kulttuuria. Suomalaisuuden liitto perustettiin kirjailija Johannes Linnankosken aloitteesta vuonna 1906. Psykologianopettajat PSOP
Psykologianopettajat PSOP on vuonna 1971 perustettu suomalainen pedagoginen yhdistys, jonka jäsenistä valtaosa on lukion psykologian opettajia. Mukana on myös sosiaali- ja terveydenhoitoalan opettajia ja muiden ammatillisten oppilaitosten psykologian opettajia.
Yhdistys pyrkii turvaamaan ja kehittämään psykologian opetusta erityisesti toisen asteen oppilaitoksissa. Se järjestää syksyllä syyskoulutuspäivät, joiden yhteydessä pidetään yhdistyksen vuosikokous. Yhdistys julkaisee jäsenlehteä, joka ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Tärkeimpänä jäsenpalveluna on psykologian yo-kirjoitusten pisteytysohjeet. Psykiatrian Tutkimussäätiö
Psykiatrian Tutkimussäätiö on vuonna 1971 perustettu mielenterveystyötä tukeva suomalainen säätiö. Se jakaa malla tutkimusapurahoja sekä tukee alan julkaisutoimintaa. Säätiön tytäryhtiö Psychiatria Fennica Oyh julkaisee suomalaista psykiatrian alan vuosikirjaa Psychiatria Fennicaa. Suomalainen naisliitto
Suomalainen naisliitto on vuonna 1907 perustettu poliittisesti sitoutumaton naisjärjestö. Se julkaisee Minna-lehteä, joka on nimetty kirjailija Minna Canthin mukaan. Aaku Mäki
Mäki kuului 1900-luvun alussa teosofian ja tolstoilaisuuden kannattajiin. Hän päätti suurlakon jälkeen vuonna 1907 luopua opettajan ja toimittajan työstä ja liittyi samana vuonna kristillispohjaista pasifismia kannattaneeseen Suomen Rauhanliittoon toimien liiton ensimmäisenä asiamiehenä. Aaku Mäki muutti sittemmin nimekseen Sampsa Luonnonmaa ja hän perusti 1920-luvulla luontaishoitolan Paimioon. Paimioon luonnonparantola toimi kansanparantolana jossa hoidettiin vähävaraisia mahdollisimman edullisin maksuin. Suomen Taikapiiri
Suomen Taikapiiri ry on Suomen ensimmäinen taikurien yhdistys. Yhdistys on perustettu vuonna 1945. Perustajajäseniä olivat Julius Sundman, Börje Stenman, Heikki Marttila, Matti Nurminen ja H. J. Viherjuuri. Taikapiirin säännöt rekisteröitiin 2.3.1946. Jäsenmäärä päätettiin aluksi rajoittaa 21 henkilöön. Taikureiden lisäksi yhdistykseen on koko ajan kuulunut muita taiteilijoita ja sitä on luonnehdittu myös taikurivetoiseksi taiteilijaseuraksi. Suomen Vanhempainliitto
Suomen Vanhempainliitto sai vuonna 2017 Väestöliiton myöntämän Perheystävällinen työpaikka -sertifikaatin. Suomen Vanhempainliitto perustettiin vuonna 1907 nimellä "Kotikasvatus-Yhdistys". Yhdistyksen perustajana pidetään kansakouluntarkastaja Kaarlo Kerkkosta. Aluksi yhdistyksen tarkoituksena oli tukea kotien harjoittamaa kasvatustyötä. Työtä riittikin erityisesti maaseudulla, jossa yhdistyksen puhujat kiersivät esitelmöimässä tuhatpäisille kuulijajoukoille. Positiivinen psykologia
Eniten positiivisen psykologian kohtaamasta kritiikistä julkisuutta on saanut Brownin, Sokalin ja Friedmanin osoittamat ongelmat Barbara Fredricksonin ja Marcia Losadan erittäin paljon viitatussa tutkimusartikkelissa ”Positive Affect and the Complex Dynamics of Human Flourishing”. Artikkelin kirjoittajat väittivät löytäneensä tunnekokemusten suhdeluvun (”positivity ratio”), joka kertoo, että kukoistaakseen ihmisten on koettava vähintään kolme kertaa enemmän positiivisia kuin negatiivisia tunteita. Brown (et al) osoittivat, ettei tälle tuhansia kertoja viitatulle tulokselle ole osoitettu perusteita, väite korrelaatiosta ei siis pidä paikkaansa. Kriitikot osoittivat artikkelissa myös perusteellisia käsitteellisiä ongelmia. Kritiikin kannalta on oleellista se, että positiivisen psykologian tutkijayhteisö ei nostanut tutkimuksen ongelmia tehokkaasti esiin vaan ongelmat jäivät päinvastoin laajalti huomaamatta myös alan tunnetuimmilta tutkijoilta. Losada vetäytyi seuranneesta keskustelusta ja Fredrickson väitti, että vaikka tarkkaa suhdelukua ei voikaan tutkimuksen perusteella määrittää, niin todisteet korkean suhdeluvun hyödyistä ovat vankat. Omassa vastineessaan kriitikot toistivat, että suhdeluvulle ei ole minkäänlaista evidenssiä. Toisaalta, he pitävät itsestäänselvyytenä sitä, että positiivisten tunteiden kokeminen on hyväksi ja arvelevat, että laskutoimitusten tarkoitus on ollut luoda tieteellinen vaikutelma. Aforismi
Vuonna 2005 perustettiin Suomen aforismiyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää aforismin asemaa ja koota yhteen aforismeja kirjoittavat ja niistä kiinnostuneet henkilöt. Yhdistys myöntää vuosittain ansioista aforistiikan alalla Samuli Paronen -palkinnon sekä valitsee Vuoden aforismikirjan. Suomen aforismipäivää vietetään joka vuosi huhtikuun 18. päivänä. Maaliskuussa 2008 perustettiin Lontoossa Maailman aforismijärjestö, World Aphorism Organization (WAO). Varsinais-Suomen Kansanopistolla on vuodesta 2004 vietetty kesäisin Aforismipäiviä. Christian Sibelius
Sibelius nimitettiin psykiatrian dosentiksi Helsingin yliopistoon vuonna 1900. Hän kuului Alexander Homénin koulukuntaan ja toi neurologiaa Lapinlahden, Kivelän ja Marian sairaalaan. Hänen väitöstutkimuksensa ohjaajana toimi Homén, ja tutkielma käsitteli selkäytimen patologiaa; väitöskirja tunnustettiin erittäin ansiokkaaksi. Vuonna 1904 Sibeliuksesta tuli Lapinlahden mielisairaalan ylilääkäri ja vuonna 1908 Helsingin yliopiston psykiatrian ylimääräinen professori. Hän perusti Lapinlahteen neuropatologisen laboratorion ja hänen johdollaan sai alkunsa Suomen Psykiatriyhdistys vuonna 1913. Psykologi
Psykologien toimintaa Suomessa ohjaavat Pohjoismaiden psykologien (Islannin, Norjan, Ruotsin, Suomen ja Tanskan) ammattieettiset periaatteet. Periaatteet ovat hyvin linjassa myös psykologian alan maailmanjärjestöjen (International Union of Psychological Science; International Association of Applied Psychology) asettaman työryhmän linjausten sekä eurooppalaisten psykologien ammattieettisten periaatteiden (European Federation of Psychologists' Associations) kanssa. Henrik Carpelan
Carpelan oli vuonna 1952 perustamassa Psykoanalyysin edistämisyhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi vuosina 1955–1957. Palattuaan Sveitsistä Suomeen hän toimi Suomen psykoanalyyttisen opintoryhmän sihteerinä vuosina 1964–1967. Carpelan toi Suomeen psykodynaamisen ryhmäpsykoterapian ja vakiinnutti sen aseman psyykkisten sairauksien hoitomuotona. Hän toimi Suomen ryhmäpsykoterapiayhdistyksen ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1972–1978. Ritva Kajamaan kanssa hän kehitti lasten ryhmäpsykoterapiamenetelmän. Suomi aloitti vuonna 1994 maailman ensimmäisenä maana lasten ryhmäpsykoterapeuttien koulutuksen, Carpelan toimi koulutuksen suunnittelijana ja kouluttajana toukokuuhun 1999 saakka. American Psychological Association
American Psychological Association (lyhyemmin APA) on vuonna 1892 perustettu yhdysvaltalainen psykologien ammatillinen ja tieteellinen järjestö. Järjestöön kuuluu 150 000 jäsentä, ja sillä 70 miljoonan dollarin vuosibudjetti. Porin nuorkauppakamari
Positiivisin porilainen on haussa jälleen vuonna 2016. Hän on elämänmyönteinen henkilö, jonka olemus henkii ylpeyttä myös juuristaan. Kilpailun järjestävät Porin Nuorkauppakamarin kanssa yhteistyössä Radio Pori ja Satakunnan Viikko. Positiivisimmaksi porilaiseksi valittu henkilö kilpailee positiivisimman suomalaisen tittelistä. Psykologien Sosiaalinen Vastuu
Psykologien Sosiaalinen Vastuu ry on yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää jokaisen ihmisen oikeutta psyykkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin, sekä kannustaa psykologeja, psykologian opiskelijoita ja muiden ammattialojen edustajia toimimaan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Yhdistys järjestää toimintaa sekä koti- että ulkomaissa. Käynnissä olevia kehitysyhteistyöhankkeita on vuoden 2017 alussa Turkissa ja Libanonissa. Aiempia hankkeita on toteutettu mm. Palestiinassa ja Namibiassa. Hankkeiden tavoitteina on ollut mielenterveystyön kehittäminen mm. sotatraumojen ennaltaehkäisyllä ja niistä kärsivien kuntouttamisella. Positivismi
Positivismi on varsinaisesti 1800-luvulla syntynyt filosofinen suuntaus, jonka mukaan todellista tietoa on vain tieteellinen tieto, jollaista voidaan synnyttää ainoastaan päätymällä positiiviseen lopputulokseen tieteellisten teorioiden pätevyydestä tiukkaa tieteellistä menetelmää hyödyntämällä. Tämän vuoksi positivismi pyrki rajoittumaan välittömiin havaintoihin, tehden mahdollisimman vähän käsitteellisiä oletuksia. Norberto R. Keppe
Suomessa Keppen oppeja edistää vuonna 1990 rekisteröity Suomen Analyyttinen Trilogia -yhdistys ry. Vuonna 1997 yhdistyksellä oli kolme terapeuttia ja postituslistalla noin 7000 ihmistä. Ensimmäisten joukossa Keppen aatteita teki Suomessa tunnetuksi toimittaja Anja Niemelä. Yliopistolehdessä apulaisprofessori Risto Vuorinen kertoo, että Norberto Keppe teki asiallisen vaikutuksen 1980-luvun alkupuolella, mutta "uskonto osana terapiaa sotii tärkeitä periaatteita vastaan". Keppen kannattajiin kuuluu muun muassa psykoanalyytikko Pertti Simula. Kritiikkiä on esittänyt muun muassa Markku Siivola. Suomen Psykologinen Seura
Suomen Psykologinen Seura on psykologian alan tieteellinen yhdistys, joka pyrkii tukemaan ja kehittämään psykologista tutkimus- ja julkaisutoimintaa sekä psykologian alan käytännön toimintaa Suomessa. Vuonna 1952 perustettu yhdistys osaltaan tuo yhteen ja luo kanssakäymistä psykologian perustutkimuksen ja soveltavan psykologian edustajien välille Suomessa. Suomen Kirjailijaliitto
Kirjailijaliiton perustamisen juuret ovat 1800-luvun lopussa syntyneessä ammatillisessa heräämisessä. Taiteilijaseurassa aiemmin jäseninä olleet kirjailijat järjestäytyivät Suomen Kaunokirjaliitoksi 22. toukokuuta 1897. Aloitteentekijöinä olivat muun muassa J. H. Erkko, Santeri Ingman, Teuvo Pakkala ja Wilho Soini. Liiton varsinainen perustava kokous pidettiin nykyisenä suomalaisen kirjallisuuden ja Aleksis Kiven päivänä 10. lokakuuta 1897. Suomen Kaunokirjaliiton nimi muutetiin Suomen Kirjailijaliitoksi vuonna 1906. Neurolingvistinen ohjelmointi
NLP:tä soveltaa myös moni koulutusyhteisö ja kouluttaja, auttaen henkilöitä nopeuttamaan kehittymistään one-on-one. Suomessa on toiminut vuodesta 1990 alkaen Suomen NLP-yhdistys, joka on 20 vuotta tutkinut, kehittänyt ja kouluttanut NLP:tä Suomessa. Jäseniä yhdistyksessä oli helmikuussa 2010 n. 830. Suomen NLP-yhdistys julkaisee sivustollaan kansainvälisen käytännön mukaisia NLP-koulutuksia (NLP Practitioner, NLP Master Practitioner, NLP Trainer) jotka täyttävät kriteerit niin kouluttajan, keston (perustasolla 132 h) kuin koulutuksen sisällön osalta. Lisäksi alkuperäisen NLP-suuntauksen edustaja on Society of NLP. Vastaavia koulutusyhteisöja maailmalla on useita mm. NLPU, IANLP, IANLPt jne. Positiivinen psykologia
Pelkkä sairauden puuttuminen ei ole hyvinvointia eikä keskivertoisuuden tutkimus riitä ihmisen kukoistuksen kartoittamisessa. Vastoinkäymiset ovat elämän väistämätön elementti ja kukaan ei voi piiloutua niiltä. Positiivisen psykologian ytimessä on kuitenkin ajatus, että me voimme omalla toiminnallamme vaikuttaa ratkaisevasti siihen, miten nopeasti toivumme eli pääsemme vaikeuksien jälkeen takaisin raiteille. Voimme valjastaa hyvät hetket palvelemaan meitä. Positiivinen psykologia on tutkinut hyvinvoinnin, onnellisuuden ja luonteenvahvuuksien lisäksi yhä enenevässä määrin psykologisten voimavarojen teemoja. Tällaisia aihepiirejä ovat vastoinkäymisistä kumpuava kasvu (post-traumatic growth) ja henkinen lujuus (resilience ja grit). On myös väitetty, että suomalainen käsite sisu on tällainen psykologinen voimareservi. Psykologian historia
1960-luvulta eteenpäin psykologiassa alettiin taas tutkia tietoisuutta ja mielen toimintaa. Nykyajan merkittävimmät psykologiset suuntaukset ovat biologinen psykologia, kognitiivinen psykologia ja psykodynaaminen psykologia. Suomen humanistiliitto
Vuonna 1987 Suomen Humanistiyhdistys muuttui Helsingin humanistiyhdistykseksi, ja yhdessä muutaman muun paikallistason humanistiyhdistyksen kanssa yhdistykset perustivat Suomen humanistiliiton. Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa Jussi Pikkusaari (1982–1992) ja Pekka Elo (1999–2013). Psykosynteesi
Italian Firenzessä toimii Instituto de Psicosintesi Dr Piero Ferruccin johdolla. Muualla muun muassa The Psychosynthesis & Education Trust (perustettu 1965, Britannia), Institute of Psychosynthesis (1986, Uusi-Seelanti) ja The Association for the Advancement of Psychosynthesis (AAP) (1995, Yhdysvallat) sekä Suomessa Suomen Psykosynteesiyhdistys ry (2011, Helsinki). Psykiatria
Suomen ensimmäinen psykiatrian professuuri perustettiin Helsingin yliopistoon 15. kesäkuuta 1906. Christian Sibeliusta (1869–1922) pidetään varsinaisen suomalaisen tieteellisen psykiatrian alullepanijana. Hän vaikutti muun muassa alan koulutukseen ja yliopistollisen klinikan perustamiseen sekä psykiatrisen hoidon sisältöön. Kuitenkin vielä Suomen itsenäistymisen jälkeenkin lääketieteessä hyljeksittiin psykiatriaa. Suomen Urheilupsykologinen yhdistys
Suomen urheilupsykologinen yhdistys SUPY järjestää ja koordinoi Suomessa urheilupsykologista toimintaa. SUPY on toiminut vuodesta 1978 lähtien ja sen tehtävänä on järjestää kotimaisia ja kansainvälisiä seminaareja, välittää liikuntapsykologista tietoa ja tehdä aloitteita liikuntapsykologiseen tutkimustoimintaan. Yhdistyksen tehtäviin kuuluu myös asiantuntijarekisterin ylläpitäminen. Yhdistyksellä on noin 100 jäsentä ja sen tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat opetusministeriö, Suomen valmentajat Ry, Suomen Olympiakomitea, Suomen Liikunta ja Urheilu ry (SLU) sekä eri urheilulajien lajiliitot. Suomen Syöpäyhdistys
Suomen Syöpäyhdistys on perustettu vuonna 1936. Sen yhteyteen perustettiin vuonna 1948 Syöpäsäätiö, jonka yhteydessä puolestaan toimii vuonna 1969 perustettu Syöpätautien Tutkimussäätiö. Syöpäsäätiölle lahjoitetuista varoista 90 % menee syöpäsairauksien tutkimukseen. Vuonna 2015 Syöpäsäätiön tuki tieteelle oli yli viisi miljoonaa euroa. Syöpäyhdistys on kehittänyt kuntoutuskurssitoimintaa ja syöpään liittyvää neuvontaa. Se on myös pannut alulle kaikki Suomessa kansanterveystyönä tehtävät syöpäseulonnat: kohdunkaulan syövän seulontaohjelma alkoi 1960-luvulla, rintasyövän mammografiaseulonnat 1980-luvulla ja suolistosyöpien seulonnat 2000-luvulla. Yhdistys on rahoittanut Pohjoismaiden ensimmäisen palliatiivisen hoidon professuurin Tampereelle ja tukenut professuureja Tampereen ja Turun yliopistoissa. Se on perustanut saattohoitokoteja. Ensimmäinen saattohoitokoti perustettiin Pirkanmaalle ja samana vuonna Helsinkiin Terhokoti. Lounais-Suomen Syöpäyhdistys on ollut perustamassa saattohoitokotia Turkuun (Karinakoti). Suomen Antimilitaristinen liitto
Suomen Antimilitaristinen liitto oli vuosina 1923–1941 toiminut suomalainen rauhanjärjestö, joka edusti aikanaan radikaalia ja vasemmistohenkistä antimilitaristista suuntausta. Liiton keskushenkilö koko sen toiminnan ajan oli rauhanaktivisti Aarne Selinheimo. Viimeisinä toimintavuosinaan Suomen Antimilitaristinen liitto oli kansainvälisen War Resisters' International (WRI) -järjestön Suomen osasto. Suomennettu psykologinen kirjallisuus
Psykologia kehittyi 1900-luvun alussa nopeasti. August Forelin teoksen "Hermoston hoito ja henkinen terveys" esipuheessa tekijä tiivisti ajattelutavan muutoksen: ”Ihmisellä samoin kuin eläimillä ovat aivot sielun [mielen] elimenä. Vertaileva sielutiede [psykologia] on siten osa aivojen vertailevaa fysiologiaa. Tämän seikan tosin kieltää vanha skolastiikka metafyysillisine järjestelmineen.” (suom. Väinö Jokinen 1917) Suomen Rauhanpuolustajat
Suomen Rauhanpuolustajat - Fredskämparna i Finland ry on 18. toukokuuta 1949 perustettu kansalaisjärjestö, joka ilmoittaa olevansa poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonJärjestö (www.rauhanpuolustajat.fi) linkki. Rauhanpuolustajat on Kansainvälisen rauhantoimiston (International Peace Bureau) jäsen. Rauhanpuolustajien nykyinen puheenjohtaja on Markku Kangaspuro. Järjestöllä on noin 2 500 jäsentä, keskustoimisto Helsingissä ja paikallista toimintaa ympäri maata. Suomi 1940-luvulla
Eino Leinon Seura perustettiin 1947. Psykologian historia
Psykologian itsenäisenä tieteenalana katsotaan syntyneen vuonna 1879, kun Wilhelm Wundt perusti Leipzigiin ensimmäisen psykologian tutkimuslaboratorion. Aluksi psykologian katsottiin tutkivan ihmisen tietoisuutta. Suomen Psykiatriyhdistys
Suomen Psykiatriyhdistys on suomalainen järjestö, jonka tarkoituksena on edistää psykiatrian tieteellisen ja ammatillisen toiminnan edellytyksiä sekä mielenterveystyötä. Tarkoituksensa toteuttamiseksi yhdistys järjestää kokouksia ja koulutusta, osallistuu kansainväliseen psykiatrian alan toimintaan, toimittaa julkaisuja, myöntää apurahoja, tekee aloitteita ja esityksiä sekä antaa asiantuntijalausuntoja.Yhdistyksen jäseneksi voidaan hyväksyä jokainen Suomessa laillistettu lääkäri, jonka toimiala vastaa yhdistyksen tarkoitusta. Suomen Psykiatriyhdistyksen toimitilat sijaitsevat Helsingissä. Sosiaalipoliittinen yhdistys
Sosiaalipoliittisen yhdistyksen historia alkaa vuodesta 1908, jolloin sen perustamista alettiin valmistella. Virallisesti Sosiaalipoliittinen yhdistys perustettiin vuonna 1909 nimellä "Suomen Työväensuojelus- ja Sosiaalivakuutusyhdistys – Föreningen för Arbetareskydd och Socialförsäkring i Finland". Alkuvuosinaan yhdistys mm. edusti Suomen suurruhtinaskuntaa kansainvälisissä sosiaalipolitiikan kokouksissa. Itsenäisen Suomen synnyttyä yhdistys kokosi poliittisesti ja sosiaalisesti kuohuvan maan kehittämisestä kiinnostuneita kansalaisia joskus paremmalla, joskus heikommalla menestyksellä. Sodan jälkeen yhdistys pyrki aktiivisesti vaikuttamaan sosiaalipolitiikan kehitykseen Suomessa mm. laatimalla 60-luvun sosiaalipoliittista ohjelmaa. Sosiaalipoliittinen yhdistys on 1970-luvun lopulta alkaen järjestänyt vuosittain Sosiaalipolitiikan päiviä. Sodan ja Fasisminvastainen Työ
Sodan ja Fasisminvastainen Työ (SFT) on suomalainen vuonna 1946 perustettu rauhanjärjestö. Järjestön perustajajäsenistä valtaosa oli sodan aikana turvasäilöön otettuja vasemmistolaisia. SFT:n puheenjohtaja on Timo Kangasmaa. Suomen Psykosynteesiyhdistys
Suomen Psykosynteesiyhdistys ry - Psykosyntesföreningen i Finland rf on kaksikielinen (suomi, ruotsi) joulukuussa 2011 perustettu järjestö, jonka tarkoituksena on edistää psykosynteesin tunnettuutta Suomessa. Tämän lisäksi yhdistys edistää psykosynteesin piirissä toimivien ammatinharjoittajien yhteisiä etuja ja psykosynteesin yleisiä toimintaedellytyksiä Suomessa. Yhdistys järjestää koulutusta psykosynteesin perusteista sekä jatkokouluttaa ja kehittää jäsenistöään erilaisten tapahtumien avulla ja kautta. Suomen Psykologiliitto
Suomen psykologiliitto kuuluu kansallisena jäsenjärjestönä noin 300 000 psykologin suuruiseen Euroopan psykologiliittojen federaatioon (EFPA). Se on luonut muun muassa standardisoitun EuroPsy-pätevyysjärjestemän psykologien ammattipätevyyden osoittamiseksi toisessa maassa.