Mikä on metronomi?
Metronomi
Metronomi (kreik. "metronomos" = tahdinmittaaja), lyh. "M.M." tai "M." eli tahtimittari on soitettaessa käytetty sähköinen tai mekaaninen apuväline, joka tikittää, naksahtaa tai tuottaa jonkin muun ääni- tai valomerkin määrättyyn tahtiin. Sen tarkoitus on helpottaa soittajan pysymistä oikeassa tahdissa.
Herttoniemen metroasema
Herttoniemi oli yksi Helsingin metron ensimmäisenä avatuista asemista, 1. kesäkuuta 1982, ja sen suunnittelivat Jaakko Ylinen ja Jarmo Maunula. Se sijaitsee 1,442 kilometrin etäisyydellä Kulosaaren metroasemasta ja 1,367 kilometrin päässä Siilitien metroasemasta. NICAM
Suorana ulkolähetyksenä toteutettu ja 09.10.1988 klo 18.45 alkanut tv-ohjelma "Metro" oli maailman ensimmäinen säännöllisesti lähetettävä ohjelmasarja, jossa
stereoäänen lähettämiseen käytettiin digitaalista NICAM 728-järjestelmää maanpäällisissä tv-verkoissa. Datanomi
Datanomi ("tieto- ja viestintätekniikan perustutkinto, tieto- ja viestintätekniikan ammattitutkinto") on IT-alan toisen asteen tutkinto, johon sisältyy myös liiketaloudellisia elementtejä. Datanomi-tutkinnon kehitti ATK-instituutti ja ensimmäiset datanomit valmistuivat pitkään kyseisestä erityisoppilaitoksesta, kunnes tutkinto laajeni useimpiin kauppaoppilaitoksiin 1980-luvun alussa. Ennen toisen asteen tutkintouudistusta datanomi oli opistoasteen tutkinto. Datanomin tutkinnon laajuus on nykyään 120 opintoviikkoa, josta 40 opintoviikkoa on yhteisiä ammatillisia opintoja ja 50 opintoviikkoa koulutusohjelman opintoja. Tutkintoon sisältyy vähintään 20 opintoviikon työssäoppimisjakso ja 2 opintoviikon opinnäytetyö. Datanomeja toimii pääasiassa erilaisissa informaatioteknologian tuki- ja myyntitehtävissä sekä tietojärjestelmien kehittämistehtävissä. Polynomi
Suurinta lukua "n", jolla "a" ≠ 0 kutsutaan polynomin asteeksi. Alla esiintyvien laskulakien säilyttämiseksi myös nollapolynomin tapauksessa määritellään sille erikseen, että aste = -∞. Polynomin "f"("x") astetta merkitään deg("f"("x")), joka selkeyden vuoksi usein lyhennetään muotoon deg "f"("x"). Asteet toteuttavat muun muassa seuraavat laskulait:
Mikäli kyseessä oleva rengas on lisäksi kokonaisalue, on säännössä 1 voimassa yhtäsuuruus. Daktyylinen pentametri
Säkeen keskellä on diereesi eli sanaväli ja tauko, joka jakaa sen kahteen puoliskoon. Ensimmäisen puoliskon kahdessa ensimmäisessä metronissa daktyyli voi vaihtua spondeeksi. Jälkimmäinen puolisko pysyy aina samassa muodossa. Kreikkalainen metriikka
Kreikkalaisen runouden tavallisimmat metronit ovat (nousevassa järjestyksessä runojalkojen pituuksien mukaan):Puhemittoja käytetään muun muassa eeppisessä runoudessa, tragedioiden ja komedioiden puheosuuksissa, elegiarunoudessa, didaktisessa runoudessa ja pastoraalirunoudessa. Näitä mittoja luonnehtii pääsääntöisesti se, että jokainen säe ("stikhos", lat. "versus") on saman mittainen. Poikkeuksen muodostaa ennen kaikkea elegiarunous, jossa toistetaan määrämittaista säeparia, elegista distikonia. Madridin metro
Madridin metro () on Espanjan pääkaupunkia Madridia palveleva metrojärjestelmä. Se on linjapituudeltaan (293 km) maailman kahdeksanneksi laajin metro. Madridissa on myös laaja Renfen ylläpitämä Cercanías Madrid-lähiliikennejunaverkko, joka risteää monin paikoin metroverkon kanssa. Norma (nimi)
Norma on kansainvälinen, alun perin italialainen naisen etunimi. Nimen keksi Felice Romani 1800-luvulla "Norma"-oopperan päähenkilöä varten. Sana "norma" on latinaa ja merkitsee puutöissä käytettävää kulmamittaa. Metroid (pelisarja)
Metroideja nähdään "ia" lukuun ottamatta pelisarjan jokaisessa pelissä. Metroid on meduusaa muistuttava läpinäkyvä olento, jolla on lonkeroiden tilalla kolme tai neljä koukkumaista uloketta, joilla se uhrin päälle laskeuduttuaan imee tästä elinvoimaa. Metroidin imiessä elinvoimaa sen koko kasvaa ja siitä tulee entistä vahvempi. Metroidien suurin heikkous on kyvyttömyys kestää alhaisia lämpötiloja, minkä takia ne voidaan tuhota jäädyttämällä. Metroidit liikkuvat levitoimalla ja päästelevät korkeita, visertäviä ääniä. Osmo Leivo
Päivittäisen työnsä ohessa Osmo Leivo on suunnitellut useita liikemerkkejä ja logoja, kuten Metromyyrän. Myyräpiirros osallistui Helsingin metrotoimiston Metron tunnuskilpailuun, mutta sitä ei palkittu. Valintaraati päätyi siankärsämäisen Tunnelissa-merkkiin, jota ei kuitenkaan otettu käyttöön. Kun Helsingin Sanomat esitteli sivuillaan kilpailuun osallistuneita merkkejä ja järjesti varjokilpailun, kansa valitsi myyrän. Valinta oli kiusallinen Sanomille, koska yrityksen johto ei tiennyt Osmo Leivon olevan yrityksen palveluksessa Viikkosanomien taittajana. Metromyyrän ansiosta hänet valittiin yhdeksi Suomen Kuvalehden sadasta suomalaisesta vaikuttajasta vuonna 1971. Androidi
Androidi on ihmistä muistuttava robotti. Sanaa "androidi" () käytti ensimmäisen kerran ranskalainen kirjailija Mathias Villiers de l’Isle-Adam (1838–1889) kirjassaan "Huomisen Eeva". Termi on johdettu kreikan kielestä ja merkitsee suunnilleen ”miehen kaltainen”. Naispuolisesta androidista käytetään joskus termiä "gynoidi", mutta yleensä androidilla tarkoitetaan molempia sukupuolia. "Androidi" on nimenä harhaanjohtava; sekä ranskan "homme" että englannin "man" merkitsevät sekä 'ihmistä' että 'miestä'; sen sijaan kreikan "ανηρ" ("andros") merkitsee yksinomaan miestä. Oikeampi termi olisi "antropoidi" (kreikan "anthropos" = ihminen).
Androidin tarkoituksena on matkia ihmisen ruumiinrakennetta, jotta se voi liikkua ja toimia ihmisten rakentamassa maailmassa. Japanissa on kehitetty androideja, jotka ovat tavallista ihmistä lyhyempiä mutta pystyvät kävelemään ja joilla on kädet sekä näköaisti. Androiditekniikan kehittäminen saattaisi ratkaista työvoimapulan vaarallisissa ammateissa. Androidit saattaisivat myös pystyä työskentelemään tehokkaammin kuin ihminen. Buchholz in der Nordheide
Juna-asemalla pysähtyy Metronom-niminen juna, joka liikennöi Hampurin ja Bremenin välillä. Metronom on yleensä 5 vaunua pitkä kaksikerroksinen juna. Junat kulkevat Hampurin suuntaan ykkösraiteelta 00:59 ja 00:19. Viimeinen juna Hampurista Buchholziin saapuu aamu yhden aikaan. Aamun ensimmäinen juna Hampurista pysähtyy aamu viideltä. Lippu Hampuriin maksaa 6,10€ ja päivälippu suur-Hampurin alueelle 11,90€. Lippuja voi ostaa automaateista tai juna-asemalta. Automaatit hyväksyvät useimmiten vain pieniä seteleitä. Helsingin metro
Metrojunien normaali linjanopeus on 80 kilometriä tunnissa. Radalla olevat vaihteet on rakennettu joko 35 km/h tai 60 km/h nopeuksille. Molemmissa junasarjoissa on nopeudenrajoitin, joka on säädetty katkaisemaan vetoteho nopeudessa 80 km/h ja kytkemään päälle sähköjarru viimeistään 90 km/h nopeudessa. Junien telikonstruktiosta aiheutuva ns. rakenteellinen maksiminopeus on M100-sarjassa 100 km/h ja M200-sarjassa 120 km/h. Sandrew Metronome
Sandrew Metronome on pohjoismainen media-alan yritys. Se muodostettiin vuonna 1990 kun ruotsalainen elokuvayhtiö Sandrews ja tanskalainen mediayhtiö Metronome yhdistyivät. Yhtiön omistuspohja on vaihdellut; vuodesta 2013 asti sen omistajana on ollut sijoittajaryhmä, jota johtaa norjalainen, aiemmin yhtiön toimitusjohtajana toiminut Morten Kongrød. Yleinen lukukuntaseula
Valitaan kaksi jaotonta polynomia "f(x)" ja "g(x)", joilla on yhteinen juuri "m" (mod "n"). Nämä polynomit ovat kertalukua "m", vaikka niiden asteet ovat pienet luvut "d" ja "e". Toistaiseksi ei ole pystytty kehittämään algoritmia, joka todistettavasti osaisi antaa parhaimmat polynomit, mutta yleensä valinta tehdään ottamalla jokin "d"-asteinen polynomi ja esitetään "n" "m"-kantaisessa lukujärjestelmässä, missä "m" on luvun "n" kertaluku. Tämän tavoitteena on saada "f":n ja "g":n kertoimet mahdollisimman pieniksi. Toistaiseksi parhaiten tämä onnistuu Murphyn ja Brentin kehittämällä menetelmällä (). Pietarin metro
Pietarin metro () on Pietarin maanalainen metrojärjestelmä. Alueen pehmeän savisen maaperän vuoksi se on yksi maailman syvimmällä kulkevista metroista. Metroverkosto koostuu viidestä linjasta ja 63 asemasta. Heinäkuuhun 1992 saakka järjestelmän nimi oli Leningradin Leninin kunniamerkillä palkittu Leninin mukaan nimetty metro (). Julkinen liikenne
Kaupungeissa ero rautateiden, metron ja raitiovaunun välillä on joskus häilyvä. Termejä käytetään vaihtelevasti joten esim. metro voi tarkoittaa erilaisia ratkaisuja. Raitiovaunu on yleensä pienempi ja taipuisampi kuin juna tai metro, ja kulkee ainakin osittain kadulla. Metrot ja junat on yleensä eristetty kokonaan muusta liikenteestä. Metro- ja junaratoja sekä raitioteitä voidaan myös yhdistää esimerkiksi siten, että raitiovaunu kulkee osan matkasta juna- tai metroradalla (duoraitiovaunu). Esimerkiksi Amsterdamissa ja laajemmalla Randstadin alueella junat kulkevat usein 10 minuutin välein ja ottavat metron roolin, metro on vain osittain maan alla ja pikaraitiotie on perusrakenteeltaan raitiovaunu, joka kulkee suurinopeuksisella raideverkolla, muun muassa metrotunnelissa. Molossus
Molossus (, ”molossilainen”) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kolmesta pitkästä tavusta, eli sen kaava on ( = pitkä tavu): Aste (polynomi)
Monomin aste on potenssimerkinnässä olevan eksponentin arvo. Esimerkiksi potenssin
aste on viisi. Kun polynomissa on useita monomeita, tulee polynomin asteeksi korkein monomin aste. Esimerkiksi polynomi p(x)
muodostuu neljästä monomista eli termistä. Niiden asteet ovat vasemmalta lukien 6, 5, 2, 1 ja 0. Koska asteluku 6 on korkein aste, tulee se polynomin asteluvuksi. Tällöin sanotaan, että "polynomi p(x) on kuudetta astetta", ja se voidaan merkitä myös 
missä "deg" merkitsee englanniksi "degree". Metron
Kreikkalaisessa metriikassa ajan perusyksikkö on "mora" (mon. "morai", lat. "morae"). Lyhyt tavu on kestoltaan yhden moran ja pitkä tavu kaksi moraa. Yli kolmen moran pituisista tavuyhdistelmistä voi muodostaa runojalkoja. Kreikkalaisessa metriikassa runojalkoja ei kuitenkaan yleensä käytetä, vaan sen sijaan puhutaan metroneista. Metron vastaa yleensä runojalkaa, mutta jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa muodostuu kahdesta jalasta. Automaattirata
Automaattirata eli automaattimetro on metroliikenteen muoto, jossa kuljettaja on korvattu automaatiolla. Automaattiradat ovat aina metroja, koska automaatio soveltuu vain muusta liikenteestä kokonaan erotettuun liikenteeseen. Kolmioraide
Kaluston kääntäminen kolmioraiteella (Helsingin metrossa "kolmiokääntö") on tarpeen, kun kalustossa on ohjaamo vain yksikön toisessa päässä. Helsingin metrossa metrojunat käännetään, jotta kaluston pyöräkerrat ja telilaitteisto kuluisivat tasapuolisesti. Esimerkiksi höyryveturit on käännettävä kattila menosuuntaan, sillä tenderi edellä ajettaessa näkymä veturinkuljettajan paikalta on huono ja tenderi edellä ajettaessa on ajettava alhaisemmalla nopeudella. Myös useimmat pohjoisamerikkalaiset dieselveturit ovat yksiohjaamoisia. Metroid
"Metroid" oli yksi ensimmäisistä epälineaarisista peleistä kotikonsoleilla. Pelaaminen on sekoitus toimintaaseikkailua, ammuntaa ja tasohyppelyä. Pelaaja aloittaa pienellä määrällä varusteita ja joutuu käyttämään niitä saavuttaakseen seuraavan, aiemmin tavoittamattoman alueen. Metronomy
Metronomy on elektronista musiikkia soittava yhtye, jonka Joseph Mount perusti Devonissa, Englannissa vuonna 1999. Tällä hetkellä yhtyeessä soittavat Joseph Mount, Anna Prior, Oscar Cash ja Gbenga Adelekan. Mount julkaisee myös remiksejä Mentronomyn nimissä. Mount on remiksannut monia esiintyjiä, esimerkiksi Franz Ferdinandia, Klaxonsia, Goldfrappia, Zero 7:iä, Ladytronia, Kate Nashia ja Lykke Litä. Metro 2033 (romaani)
Teoksen nykyhetkessä aiemmin rauhallista, mutta syrjäistä asemaa ovat viime aikoina ryhtyneet terrorisoimaan maan päältä hyökkäyksiä tunneleihin tekevät mutantit. Mutantit ovat kiiltävän mustaihoisia, voimakkaita ja petomaisia, mutta ruumiinrakenteeltaan ihmisenkaltaisia. Mutantit herättävät pelkoa ja pakokauhua asemalla, ja ihmisiä on alkanut myös katoamaan mystisesti. Pian paikalle kutsutaan avuksi Hunter-niminen stalker. Stalkerit ovat ihmisiä, jotka oman henkensä uhalla nousevat aika ajoin maan pinnalle hankkimaan esimerkiksi polttopuuta ja muuta metron elämälle tarpeellista materiaalia ja ovat kohdanneet silmästä silmään säteilyn synnyttämät uuden maailman kauhut. Salassa muilta Artjom saa Hunterilta tehtävän viedä viesti stalker Melnikille metroverkoston keskiössä sijaitsevaan Polikseen, ellei hän palaa tietyssä ajassa tutkimusretkeltään mustien mutanttien alkulähteelle. Koska Hunter ei palaa sovittuun aikaan retkeltään, Artjom olettaa tämän kuolleen ja lähtee vaaralliselle matkalle kohti Polista. Teonomia
Termiä "teonomia" (kreikan kielen sanoista "theos" jumala, ja "nomos" laki) on käytetty kuvaamaan erilaisia näkemyksiä, jotka osoittavat Jumalan pitäneen Raamattua ihmisen etiikan ainoana aiheuttajana. Teonomia soveltaa Raamatun periaatteita neljältä hallinnon alalta - itsehallinnon tai omavalvonnan, perheen hallinnon, kirkon hallinnon ja valtion tai siviilihallinnon. Meripeninkulma
Meripeninkulma eli merimaili (), nykyinen tunnus M, lyhenteenä suomessa käytössä myös mpk, muualla maailmassa NM, Nm ja nmi) on pituusyksikkö, jota käytetään meri- ja ilmaliikenteessä. Yksi meripeninkulma on tasan 1 852 metriä Kyseessä ei ole SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä saa käyttää SI-järjestelmän yksiköiden rinnalla merenkulussa ja ilmailussa.. Meripeninkulman kymmenesosaa (185,2 m) kutsutaan kaapelinmitaksi. Metroplex
Metroplex muuttuu valtavaksi taisteluasemaksi tai kaupungiksi. Hänellä on valtavan voimakkaat aseet, ja hän on tärkeä osa Autobotteja. Hänen ainoat heikkoutensa ovat hitaus, jonka vuoksi hän on helppo maali, mutta hänen tulituksensa ja valtavat voimansa korvaavat tuon puutteen hyvin. Toinen heikkous on hänen aseissaan, sillä ohjuksien ampuminen voi kuluttaa kaiken energian Metroplexistä. Muita heikkouksia hänellä ei ole. Hän kestää valtavasti tulitusta ja on kaikin puolin loistava soturi.
Metroplex johtaa Gigantion-nimistä planeettaa,ja käyttää muiden gigantionlaisten tavoin Mini-Conia nimeltä Drill Bit. Metroplex ryhtyy auttamaan Optimus Primen johtamia Autobotteja. Voitettuaan Megatronin, Metroplex ja hänen oikeakädenmiehensä, Quickmix, ansaitsevat Autobottien merkin olkapäihinsä. Tästä lähin Metroplex on tärkeä osa Autobottien tiimiä.
Vaikka "Generation 1":n Metroplex eroaa Cybertronin Metroplexistä, heidän ulkonäkönsä on hieman samanlainen ja he ovat molemmissa sarjoissa yhtä päättäväisiä, tärkeitä Autoboteille ja ennen kaikkea hyväsydämisiä. Daktyyli
Daktyyli (, ”sormi”; ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä ja kahdesta lyhyestä tavusta. Tetranitrometaani
Tetranitrometaani eli TNM (CNO) on metaanin johdannainen, jossa vetyatomit ovat korvautuneet nitroryhmillä. Yhdistettä käytetään rakettien polttoaineena, orgaanisessa synteesissä ja biokemiallisissa tutkimuksissa. Mega
Mega (tunnus M) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljoonakertaista (10). Esimerkiksi yksi megawatti (MW) on tuhat kilowattia eli miljoona wattia. Sana johtuu kreikan sanasta "megas" (μέγας), joka tarkoittaa suurta. Mittarimaiset
Mittarimaiset (Geometroidea) on perhosten yläheimo. Siihen kuuluu maailmanlaajuisesti yli 26 000 lajia. Yläheimo ja monet sen lajit ovat saaneet nimensä "mittarimadoista"; toukista, jotka kulkevat liikuttaen vartaloaan kuin harppia ikään kuin ne mittaisivat kulkemaansa matkaa. Moskovan metro
Metrolippu ostetaan ylhäältä kassalta. Liput ovat luottokortin kokoisia pahvisia tai muovisia magneettikortteja, joita saa ostaa ja ladata eri matkamäärillä. Korttia vilautetaan portilla, jolloin valo muuttuu vihreäksi ja portista voi kulkea. Jokaisella metroasemalla porttien vieressä on valvontakoppi. Pienet lapset ja rattaiden kanssa kulkevat käyttävät valvontakopin vieressä olevaa porttia. Alas metroasemalle johtavat rullaportaat ovat heti porttien jälkeen. Rullaportaissa kuuluu seistä oikeassa laidassa, koska vasenta laitaa kävelevät ne joilla on kiire. Rattaiden kanssa liikkuville ei ole hissiä, vaan he joutuvat myös käyttämään rullaportaita. Yhdellä maksulla saa kulkea metrolla rajattomasti, niin kauan kun ollaan porttien sisäpuolella. Metrovaunuissa istutaan selkä seinää vasten. Kaikilla metroasemilla on hätätilanteita varten hätäpuhelin. Medianomi
Medianomi (amk) on 240 opintopisteen laajuinen ammattikorkeakoulututkinto. Suomessa medianomeja kouluttaa tällä hetkellä 16 ammattikorkeakoulua. Medianomikoulutuksen saaneet henkilöt voivat toimia viestinnän alalla erilaisissa tehtävissä. Medianomit erikoistuvat muun muassa seuraaviin tehtäviin:Medianomin tutkinto oli alun perin opistoasteinen tutkinto, jonka pystyi suorittamaan Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa ja Torniossa Länsi-Lapin Ammatti-instituutissa. Ensimmäiset medianomit aloittivat opiskelunsa vuonna 1991. Tutkinnon suorittaneet ovat opiskelleet laaja-alaisen viestinnän alan tutkinnon. Tera (kerrannaisyksikkö)
Tera (tunnus T, , "hirviö") on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa biljoonakertaista (10). Esimerkiksi terametri (Tm) on biljoona metriä, siis miljoona kertaa miljoona metriä. Runomitta
Runomitta eli "metrumi" kuvaa mitallisessa runoudessa käytettävän kielellisen muodon. Runomittoja käsittelevää oppia sanotaan "metriikaksi". Runomitat voidaan jakaa muun muassa poljennollisiin ja poljennottomiin runomittoihin. Metrojunan kuljettaja
Metrojunan ja metrotyöjunan kuljettamiseen sekä metron liikenteenohjaustehtäviin oikeuttavat luvat (metroliikennelupa) myöntää HKL:n metroliikenneyksikkö HKL-Metroliikenne. Luvassa on yksilöity, mihin edellä mainituista tehtävistä sen haltijalla on pätevyys. Metrojunankuljettajan pätevyys on myös Helsingin metron liikenteenohjaajilla sekä niillä HKL-Metroliikenteen palveluksessa olevilla teknisillä henkilöillä, jotka työnsä puolesta joutuvat liikuttamaan metrojunia. Metronome
Metronome () on japanilainen yhtye. Sitä kuvataan usein teknopunk-yhtyeeksi, mutta musiikissa on vaikutteita myös pop- ja rock-musiikista. Metronome kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella mikäli se ei aloita lausetta. Metronome on "indie-bändi", jonka suosio pohjautuu Tokiossa pieneen, mutta uskolliseen faniporukkaan ja faneihin ympäri maailmaa. Yhtye on julkaissut yhteensä 16 albumia ja singleä.Metronomen kakkoskitaristi Fukusuke vie eteenpäin omaa projektiaan nimeltä ADAPTER, jonka kappaleet ovat hieman metronomen tapaisia mutta poikkeavat lopulta kuitenkin aika roimasti. Kappaleissa hän laulaa ja soittaa itse. Mitoosi
Kompleksi, johon mikrotubulukset liittyvät kromosomeissa on nimeltään kinetokori (). Se on monimutkainen kompleksi erinäisiä proteiineja, joka rakennetaan sentromeerin päälle. Sentromeerin koko vaihtelee lajeittain, eläinten sentromeerit ovat miljoonia emäspareja, kun taas hiivojen yleensä n. 100 - muutama kymmenentuhatta emäsparia. Eläinsentromeerit koostuvat tuhansia kertoja toistetuista satelliittijaksoista, jotka liittyvät kinetokorikompleksiin. Esimerkiksi ihmisen formula_1-satelliitti on 171 emäsparin jakso, jota toistetaan n. 100 000 kertaa ja se koostuu sentromeerisestä heterokromatiinista. Tradenomi
Työelämässä tradenomi toimii usein johto-, kehittämis-, suunnittelu-, myynti-, markkinointi- ja koulutustehtävissä. Vuonna 2011 teknologiateollisuus (mukaan lukien tietotekniikan palveluala), tukku- ja vähittäiskauppa, finanssiala, valtio ja kunnat olivat toimialoista tradenomivoittoisimmat. Tyypillisiä tehtävänimikkeitä ovat muun muassa projektipäällikkö, kirjanpitäjä, myyjä, myymäläpäällikkö, myyntipäällikkö, järjestelmäasiantuntija, it-konsultti, toimistosihteeri ja palveluasiantuntija. Länsimetro
Metroradan varrella on 23 pinnalle ulottuvaa poistumistie-, paineentasaus-, savunpoisto- ja ilmanvaihtokuilua, jotka ovat keskimäärin 400–600 metrin etäisyydellä toisistaan. Ratatunnelissa on betoni- ja teräsritilärakenteinen 1,2–1,6 metriä leveä kulkukäytävä matkustajien poistumistienä. Poistumistien ja metrojunan väliin jää noin 30–40 senttimetriä tilaa riippuen junan kallistuksesta. Metro saa sähkönsä Keilaniemessä sijaitsevalta sähköasemalta. Milli
Milli (tunnus m) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa tuhannesosaa (10 eli 1/1000 eli 0,001). Esimerkiksi millimetri (mm) on metrin tuhannesosa ja milligramma (mg) on gramman tuhannesosa. Khoriambi
Khoriambi ("korijambi", , ) on nelitavuinen metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se muodostuu yhdestä trokeesta ja yhdestä jambista, ja sen kaava on ( = pitkä tavu, = lyhyt tavu): Dipodia
Dipodia (, ”kaksi jalkaa”) eli "kaksoisrunojalka" on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kahdesta runojalasta. Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, dipodia on samalla monometri (), eli siinä säe koostuu yhdestä metronista. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Latinankielisessä runoudessa tyyppi tunnetaan nimellä binaari (). Runomitta
Useimpien länsimaisten runomittojen juuret ovat antiikin kreikkalaisessa kirjallisuudessa, joka oli alun perin runomittaista. Kreikkalaisessa runoudessa metriikka perustui tavujen pituuksiin, toisin sanoen lyhyiden ja pitkien tavujen erotteluun tiettyjen sääntöjen mukaisesti. Lyhyistä ja pitkistä tavuista muodostettiin runojalkoja ja metroneita, ja metroneista puolestaan runosäkeitä. Puhemitoissa oli kussakin runomitan mukainen määrä metroneita, kun taas lyyrisen runouden mitoissa säkeet olivat vaihtelevampia. Trokee
Trokee (, , adjektiivina "trokeinen" tai "trokeeinen") on runojalka ja metron, joka tunnetaan sekä antiikin kreikkalaisesta metriikasta että muun muassa itämerensuomalaisesta runoudesta (kalevalamitta eli nelipolvinen trokee). Trokeejalka koostuu yhdestä pitkästä ja yhdestä lyhyestä tavusta. Agora (Ateena)
Metroon Metro 2033 (romaani)
Matkalla metrotunneleissa Artjom kulkee niin yksin kuin tiheästi vaihtuvien seuralaistenkin kanssa. Monien onnekkaiden sattumusten ja useiden vastoinkäymisten jälkeen Artjom pääsee lopulta Polikseen ja kohtaa siellä stalker Melnikin, jolle Hunterin osoittama viesti oli tarkoitettu. Viestin luettuaan Melnik vie Artjomin Polista hallinnoivan neuvoston eteen. Artjom saa tehtäväkseen nousta maanpäälliseen Suureen kirjastoon etsimään erästä erittäin salaista kirjaa, jossa ennustetaan maailman tulevaisuus. Tehtävä kuitenkin epäonnistuu, eikä kirjaa löydy. Artjom joutuu pakenemaan, sillä hän ei voi enää palata Polikseen saatuaan neuvoston vihat niskoilleen. Selvittyään pakomatkalta hän ryhtyy Melnikin kanssa selvittämään, miten mustien mutanttien maanpäällinen pesä voitaisiin tuhota. Selviää, että eräässä paikassa on olemassa vielä sodanaikaisia ohjuksia, mutta sinne pääsee ainoastaan salatun toisen metroverkoston kautta. Metrinen tensori
Metrinen tensori eli perustensori on avaruutta kuvaava symmetrinen tensori, joka kertoo kuinka etäisyydet kyseisessä avaruudessa tulee mitata. Se on siis avaruuden metriikan esitys. Jos avaruuden metrinen tensori tunnetaan, tunnetaan koko avaruuden geometria. Metrisellä tensorilla on aina kaksi indeksiä, mistä syystä se voidaan esittää matriisimuodossa. Creticus
Creticus (, , ”kreetalainen”) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytti ensimmäisenä kreetalainen Thaletas 600-luvulla eaa. Metronome (kappale)
Singlen toinen kappale on sanaton sävellys nimeltään "Moscow 1980", ja se viittaa tuona vuonna pidettyihin Moskovan olympialaisiin. Kappale päättyy juoksijan hengitysääniin urheilusuorituksen päättyessä.Erään arvion mukaan kappale "Moscow 1980" on oudon epämiellyttävää ja merkityksetöntä muzakia ja ennakoi yhtyeen välitöntä ja varmaa vaipumista unohduksiin: "Last time around, Manicured Noise produced an oddly unlovable, pointless piece of muzak called ´Moscow 1980´, which signalled imminent oblivion in no uncertain fashion;". Metroseksuaali
Termin alkuosa tulee sanasta "metropolis" ('suurkaupunki'), jolla viitataan miestyypin esiintymiseen erityisesti suurkaupungeissa, missä parhaat kaupat ovat. Ionicus
Ionicus (, ”joonialainen”) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta pitkästä ja kahdesta lyhyestä tavusta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin alun perin joonialaisilla alueilla, mahdollisesti Kybelelle omistetuissa kulttilauluissa. Mittayksikön etuliite
Aikaisemmin mikrometristä käytettiin usein nimeä mikroni, jota kuitenkaan ei ole hyväksytty SI-järjestelmään. Joillakin aloilla kuten kemiassa on ainakin aikaisemmin käytetty nanometrin sijasta yksikköä Ångström, joka on 0,1 nanometriä eli 10 metriä. Hiukkasfysiikassa femtometristä käytetään usein nimitystä fermi. Mikro
Mikro (tunnus µ) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljoonasosaa (10). Esimerkiksi mikrometri (µm) on miljoonasosa metriä (m) ja siten 1 000 000 μm = 1 m. Mittayksikön etuliite
Yleensä suositellaan käytettäväksi etuliitteitä, jotka vastaavat tuhannen potensseja. Esimerkiksi yksiköitä dekametri (dam) ja hehtometri (hm) ei juuri käytetäkään, vaan niiden sijasta puhutaan kymmenistä ja sadoista metreistä. Senttimetri (cm) on kuitenkin aivan yleisessä käytössä. Joissakin nykyaikaisissa rakennusstandardeissa se kuitenkin suositellaan korvattavaksi millimetrillä, koska "senttimetrien käyttö johtaa desimaalipilkun ylenmääräiseen käyttöön ja sekaannukseen. Siilitien metroasema
Siilitien metroasema () on yksi Helsingin metron maanpäällisistä asemista. Se palvelee Länsi-Herttoniemen eli Siilitien aluetta sekä Herttoniemen yritysaluetta Itä-Helsingissä. Asema sijaitsee Siilitien ja Itäväylän liittymäkohdassa osoitteessa Siilitie 2. Kyseessä on Helsingin ainoa kadun tai tien mukaan nimetty metroasema. Metro
Nimitys "metro" on peräisin vuonna 1900 avatusta Pariisin metrosta, jonka ranskankielinen nimi "chemin de fer métropolitain" (’suurkaupungin rautatie’) lyheni muotoon "métro". Metro-sanassa itsessään ei ole mitään maanalaisuuteen viittaavaa. Metri
Suomessa on käytetty etäisyyksien mittayksikkönä myös peninkulmaa, joka metrijärjestelmän käyttöönoton jälkeen määriteltiin tasan 10 kilometriksi. Nykyisessä mittayksikköasetuksessa ei sitä kuitenkaan enää ole. Tetrametri
Tetrametri (, ”nelimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä neljä kertaa. Jambisen, trokeisen ja anapestisen tetrametrin tapauksessa säkeessä toistuu kuitenkin neljä metronia, joissa kummassakin on kaksi jalkaa. Tetrametri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti. Dimetri
Dimetri (, ”kaksimitta”) on runomittojen tyyppi, jossa runojalka toistuu säkeessä yleensä kaksi kertaa. Jambisen, trokeisen ja anapestisen dimetrin tapauksessa säkeessä toistuu kuitenkin kaksi metronia, joissa kummassakin on kaksi jalkaa. Dimetri on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta, joka perustui pitkien ja lyhyiden tavujen vuorotteluun runomitan mukaisesti. Metroasema
Metroasema voi olla yksittäinen eli vain yhdellä metrolinjalla sijaitseva, tai linjojen välisen vaihdon mahdollistava, kahden tai useamman metrolinjan risteys- tai sivuamispaikassa sijaitseva asema. Metro
Metro liikennevälineenä on 1800-luvun jälkipuolella tapahtuneen pitkäkestoisen kehityksen tulos. Ensimmäisissä suunnitelmissa tavoitteena oli kahden kaukojunaliikenteen pääteaseman yhdistäminen. Tällaisia suunnitelmia oli jo vuonna 1844 Wienissä, ja vastaavat suunnitelmat toteutettiin ensi kerran Lontoossa vuonna 1863. Helsingin metro
Metroliikennealueella junien kulkuteistä huolehtii neljä asetinlaitetta. Ne ovat tyypiltään releasetinlaitteita ja mallia Siemens SpDrS 60. Kunkin toiminta-alue on noin kuusi kilometriä, ja ne sijaitsevat Hakaniemessä, Herttoniemessä, Kontulassa ja Vuosaaressa. Kaikkia neljää asetinlaitetta kauko-ohjataan Hakaniemen keskusvalvomosta tietokonepohjaisen käyttöliittymän (Alcatel SEL L90) avulla. Lisäksi Roihupellon metrovarikolla on oma Siemens SICAS -tietokoneasetinlaite, jota käytetään manuaalisesti metrovarikon liikenteenohjausvalvomosta. Normaalioloissa linjaliikenteen liikenteenohjauksen rutiinitoiminnot on automatisoitu siten, että tietokoneella toimiva ohjausjärjestelmä pyytää automaattisesti asetinlaitteelta kullekin junavuorolle aikataulun mukaan kulkutietä aina seuraavalle pääopastimen turvaamalle suojavälille. Liikennehäiriöiden sattuessa liikenteenohjaajat voivat kuitenkin myös asettaa junille kulkutiet manuaalisesti joko tietokoneelta tai myös täysin käsin perinteisestä asetinlaitetaulusta. Metrojunan kuljettaja
Metroliikenneluvan myöntämisedellytyksistä on säädetty kuntalain nojalla annetussa Helsingin kaupungin sisäisessä ohjesäännössä (metroliikennesääntö). Tärkeimmät vaatimukset metroliikenneluvan saamiseksi ovat hyvä kuulo ja näkö, erityisesti virheetön värinäkö, perehtyneisyys metrojunien rakenteeseen sekä se, ettei luvansaajalla ole sellaista direktiivin 91/439/ETY liitteessä III mainittua sairautta, joka voisi olennaisesti heikentää metron liikenneturvallisuutta. Liikenteenohjaukseen oikeuttavan metroliikenneluvan myöntämisedellytyksenä on edellisen lisäksi myös tehtävän edellyttämä perehtyneisyys metron turvalaitteiden tekniikkaan ja käyttöön. Fonologia
Foneemianalyysin avulla saadaan selville kielen foneemiparadigma, foneemit jotka kuuluvat kielen foneemistoon eli funktionaalisten äänteiden varastoon. Foneemi on abstraktinen yksikkö, joka voi toteutua äänteellisesti ja jolla on kielessä distinktiivinen eli merkitystä erottava funktio. Äänne eli fooni on kielikohtaisen foneemin universaalifoneettinen vastine, joka toteutuu konkreettisessa ja ainutlaatuisessa äännöksessä. Foneemin distinktiivinen funktio selviää minimiparitestin avulla, jossa pyritään selvittämään, ovatko vertailtavat äänteet allofoneja vai itsenäisiä foneemeja: [apu] : [asu], [puu] : [kuu], [pussi] : [bussi] ja niin edelleen. Joskus foneemi realistuu useana eri äänteenä, joilla ei kuitenkaan ole toisiinsa nähden merkitystä erottavaa tehtävää kuvattavassa kielisysteemissä. Tällöin puhutaan foneemin allofoneista. Esimerkiksi saksan kielessä foneemi /r/ voidaan lausua joko apikaalisena kielenkärjellä kuten suomessa [r] tai uvulaarisena "kurkkuärränä"[R] ilman että merkitys muuttuu. Kreikkalainen metriikka
Dimetri – kaksi samanlaista metronia peräkkäin.Trimetri – kolme samanlaista metronia peräkkäin.Tetrametri – neljä samanlaista metronia peräkkäin.Pentametri – viisi samanlaista metronia peräkkäin.Heksametri – kuusi samanlaista metronia peräkkäin.Lyyriset mitat ovat saaneet nimensä siitä, että niitä käyttänyt lyyrinen runous laulettiin alun perin lyyran säestyksellä. Osaa lyyrisistä mitoista käytettiin monodisessa runoudessa, esimerkkinä Sapfon ja Alkaioksen runous; osaa puolestaan kuorolyriikassa, kuten tragedioiden kuorojen lauluosuuksissa tai Pindaroksen epinikioneissa. Pariisin metro
Pariisin metroasemia osoittaa METRO-merkki tai joskus pelkkä M-kirjain. Hector Guimardin suunnittelemat art nouveau -tyyliset metroasemien sisäänkäynnit ovat erittäin tunnettuja. Näistä sisäänkäynneistä on jäljellä 86. Metroverkostoa täydentävät vielä RER-lähijunat (Réseau Express Régional). Sentti
Sentti (tunnus c) on sadasosaa (1/100 eli 0,01 eli 10) tarkoittava SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite. Esimerkiksi senttimetri (cm) on metrin sadasosa, ja siten 100 cm = 1 m. Metropoli
Metropoli eli suurkaupunki on yleensä suuri, alueellisesti merkittävä kaupunki tai kaupunkialue. Käsite on peräisin kreikan sanasta "metropolis", joka tarkoittaa emokaupunkia. Alle miljoonan asukkaan kaupunkialueita kutsutaan harvoin metropoleiksi. Myöskään kaupunkeja, jotka ovat osa laajempaa kaupunkirakennetta, ei kutsuta metropoleiksi, vaan sen osaksi. Helsingin metron opastinjärjestelmä
Pääopastimet ovat liikennettä ohjaavia opastimia, joilla annettavia opasteita kuljettajan on aina noudatettava. Pääopastimia käytetään suojaamaan risteäviä raiteita, sekä jakamaan rata lyhyempiin osiin eli suojaväleihin. Pääopastimet on nimetty kirjaintunnuksin, joista ensimmäinen ilmoittaa opastinta ohjaavan alueasetinlaitteen ja raiteen. Jälkimmäinen on juokseva järjestyskirjain ja ilmaisee opastimen sijainnin. Metronomi
Nykyään on käytössä myös erilaisia elektronisia metronomeja. Trokeinen tetrametri
Trokeinen tetrametri (myös "trokeeinen tetrametri") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa tetrametrisäkeet koostuvat neljästä trokeisesta metronista. Sitä käytettiin kreikkalaisessa näytelmäkirjallisuudessa, erityisesti komediassa mutta myös tragediassa, ajoittain jambin ohella. Aristoteleen mukaan se oli näytelmien dialogiosuuksien alkuperäinen runomitta. Anapestinen dimetri
Yksi anapestimetron on ja se koostuu poikkeuksellisesti yhden sijasta kahdesta anapestijalasta . Muiden kreikkalaisten runomittojen tapaan anapestinen dimetri on saanut nimensä siinä olevien metroneiden eikä jalkojen määrästä. Runomitassa kaksi lyhyttä tavua voidaan korvata yhdellä pitkällä ja yksi pitkä kahdella lyhyellä, millä anapestijaksoihin saadaan vaihtelua. Ajoittain säe voi koostua myös vain yhdestä metronista. Helsingin metro
Metron 1 522 millimetrin raideleveys on lähes sama kuin junaliikenteen 1 524 millimetrin raideleveys. Metron laiturit ovat rautatieasemien laitureita korkeampia. Helsingin metrossa sähkö syötetään radan sivussa sijaitsevaa virtakiskoa pitkin ja sähkönä on 750 voltin tasajännite. Alapuoliset virranottimet sijaitsevat päätyteleissä molemmin puolin junaa. M200-sarjan vaunujen katoille on rakennettu myös varaus yläpuoliselle virranottimelle, mikä mahdollistaa periaatteessa metron laajennusten toteuttamisen ilmajohtovirroituksella. Vaunuparin parittoman numeron vaunuissa oleva taajuusmuuttaja muuttaa tasavirran aina tietyn taajuiseksi vaihtovirraksi oikosulkumoottoreiden nopeudensäätöä varten. Metrojunien vaunut on tehty myös hieman paikallisjunia kevyemmiksi, koska niiden tulee kiihtyä nopeasti ja ne joutuvat pysähtymään usein. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Agronomi (agron.) on arvonimi, jonka Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta voi myöntää anomuksesta opiskelijalle, joka on suorittanut maatalous- ja metsätieteiden kandidaatin tutkinnon tai vastaavat opinnot sekä maatalous- ja metsätieteiden maisterin tutkinnon jossakin seuraavista pääaineista: biotekniikka (kasvi- ja kotieläinbiotekniikan opintosuunnat), kasvintuotannon biologia, kotieläintiede, maaperä- ja ympäristötiede, maatalousekonomia, maatalous- ja ympäristöekonomia, markkinointi ja ympäristöekonomia. Agronomin arvon myöntämisen edellytyksenä on, että opiskelija on suorittanut maataloustieteiden opintoja vähintään 25 opintopistettä. Vaadittavista opinnoista päättää maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan tiedekuntaneuvosto. Vastaavasti metsätieteellistä pääainetta (metsäekologia, metsäekonomia, metsävaratiede- ja teknologia ja puumarkkinatiede) lukeneet saavat käyttää metsänhoitajan (metsänhoit.) arvonimeä. Stereotesti
Stereotesti lähetettiin kerran viikossa Yleisradion Rinnakkaisohjelma-radiokanavalla 1972-1990 lukijanaan kuuluttaja Pentti Fagerholm. Kaiuttimesta toiseen liikkuvasta metronomin tikityksestä tuli päätellä, kuunteleeko todella stereoäänistä lähetystä, onko vastaanotin kytketty oikein ja onko vastaanotin kytketty stereokuuntelulle. Stereotestistä tehtiin myös parodia "Monotesti", jonka esitti Ylen radiokuuluttaja Carl-Erik Creutz. Helsingin metron opastinjärjestelmä
Helsingin metron opastinjärjestelmä on Helsingin metrossa käytettävä rautatieopastimien järjestelmä. Opastimilla annetaan metrojunien kuljettajille liikkumisluvat sekä tieto metrojunan käyttämällä kulkutiellä olevista rajoituksista. Opastinjärjestelmän tärkeimmät opastimet ovat pääopastimet, joilla annetaan kuljettajalle määräyksiä, sekä esiopastimet joilla annetaan kuljettajalle ennakkotieto seuraavan pääopastimen opasteesta. Mittayksikkö
Esimerkiksi pituuden mittaamiseksi pitää olla sovittuna jokin yleisesti tunnettu yksikkö, jotta annetulla pituuslukemalla olisi jotakin laajempaa merkitystä. Pituuden mittaamiseen sovittu yksikkö on metri (tunnus m) ja sen "kerrannaisyksiköt" kilometri, senttimetri, millimetri jne. (tunnukset km, cm ja mm). Näissä esimerkeissä kilo tarkoittaa tuhatkertaista, sentti sadasosaa ja milli tuhannesosaa. Mittaamiseen tarvitaan vertailukohdaksi sovitun yksikön lisäksi "mittaväline" tai "mittalaite" - pituuden tapauksessa esimerkiksi mittanauha. Mittaustoimenpiteen jälkeen voidaan siis ilmoittaa, että mies on kaksi metriä (2 m) pitkä. Metri
Metrin määritelmä uusittiin vuonna 1960 vastaamaan jo 1900-luvun alussa käyttöön otettua interferometristä määritelmää, joka perustui valon aallonpituuteen. Vuonna 1960 vahvistetun määritelmän mukaan metri oli 1 650 763,73 kertaa sen oranssinvärisen säteilyn aallonpituus tyhjiössä, joka syntyy krypton-86-atomin siirtyessä kvanttitilasta 2p10 tilaan 5d5. Kvaternaari
Kvaternaari () eli tetrapodia (, ”nelijalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu neljästä runojalasta. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään. Metro
Metro on julkisen liikenteen ja kaupunkiraideliikenteen muoto, jossa perinteisen määritelmän mukaan sähköjunat kulkevat muusta rautatieverkosta erillään tiheällä vuorovälillä. Saman määritelmän mukaan metrorata paitsi on erotettu muusta rautatieverkosta ja siinä ei ole tasoristeyksiä, kulkee myös merkittävältä osaltaan tunnelissa maan alla. Määritelmä ei ole kuitenkaan yksiselitteinen: eri puolilla maailmaa metroiksi nimitetyt järjestelmät voivat poiketa toisistaan merkittävästikin, ja toisaalta tekninen kehitys on kaventanut erottelua metro-, paikallisjuna- ja raitioliikennejärjestelmien välillä. Siten nykyisin metro voidaan määritellä myös raideliikennejärjestelmän rataverkon osaksi, jolla ei ole tasoristeyksiä ja joka on pääsääntöisesti rakennettu eritasoiseksi maanalaiseksi radaksi tai ilmaradaksi. Metronomi
Tavallisessa mekaanisessa metronomissa on tukipisteeseen kiinnitetty metallitanko. Tukipisteen alapuolella tankoon on kiinnitetty kiinteä paino ja yläpuolella toinen paino, joka voidaan asettaa tangon ympärille haluttuun kohtaan. Täten tanko ja siihen kiinnitetyt painot ovat tasapainossa tangon osoittaessa suoraan ylöspäin, muussa tapauksessa ne heilahtelevat heilurin tavoin edestakaisin tämän tasapainoaseman molemmin puolin siten, että heilahdusaika pysyy vakiona. Heilahdusaika on sitä pidempi eli tempo sitä hitaampi, mitä kauemmas tukipisteestä siirrettävä paino on asetettu. Metronomiin merkitty asteikko osoittaa, mihin kohtaan siirrettävä paino on asetettava, jotta se antaisi äänimerkin tietyn määrän kertoja minuutissa, sekä usein myös eri tempoista käytetyt termit. Äänimerkki, tikitys kuuluu heilahtelevan tangon saavuttaessa jommankumman ääriasentonsa. Kreikkalainen metriikka
Kreikkalaisen runouden puhemitat koostuvat metroneiden yhdistelmistä, ja siksi niistä käytetään nimitystä "kata metron", ”mitan mukaan”. Runomitat saavat yleensä nimensä metroneiden lukumäärästä ja laadusta. Jos säkeen viimeisestä metronista puuttuu viimeinen tavu, kyseinen runomitta on "katalektinen". Täydellinen säe on "akatalektinen". Neutronium
Neutronium (lyhennettynä Neutrium) on oletettavasti neutronitähdistä löytyvä aineen olomuoto. Sanan keksi Andreas von Antropoff 1926. Alun perin sanalla viitattiin hypoteettiseen alkuaineeseen, jonka järjestysluku on nolla ja joka sijoitettiin alkuaineiden jaksollisen järjestelmän yläpuolelle. Neutronitähtien löytyessä sanalla on alettu viitata neutronitähdistä löytyvään aineeseen. Oletetaan myös, että neutronit muodostaisivat pelkästään neutronista muodostuvia ytimiä; esimerkiksi tetraneutroni on neljän neutronin muodostama atomiydin. Tetraneutronien olemassaoloa ei ole pystytty todistamaan kokeellisesti ja niistä tehdyt tutkimukset olivat virheellisiä. Metri
Ensimmäisen tiedossa olevan esityksen pituudessa desimaalipohjaisen mittayksikön käyttöönotosta teki englantilainen filosofi John Wilkins vuonna 1668. Hänen ehdottamansa yksikkö oli nimeltään "universal measure" (). Vuonna 1675 italialainen tieteilijä Tito Livio Burattini käytti teoksessaan "Misura Universale" nimitystä "metro cattolico" (kirjaimellisesti "yleinen mitta"), joka oli johdettu kreikan sanoista "μέτρον καθολικόν" ("métron katholikón", ). Tähän nimitykseen pohjautui sanan "metri" alkumuoto, ranskan kielen sana "mètre", joka otettiin mittayksikön nimeksi Ranskassa vuonna 1799, kun maa siirtyi ensimmäisenä maailmassa metriseen järjestelmään. Metrijärjestelmä
Alusta lähtien oli tiedemiespiireissä epäselvyyksiä siitä, oliko kilogramma katsottava painon ja näin ollen voiman vai massan yksiköksi. Arkielämässä sekaannuksesta ei ollut suurta haittaa, mutta tieteellisesti ero oli ollut selvä siitä lähtien Isaac Newtonin mekaniikka ja painovoimalaki olivat tulleet tunnetuiksi. Pitkät ajat kilogrammaa käytetiin eri aloilla kummassakin merkityksessä, ja vasta 1900-luvulla vahvistettiin lopullisesti, että kysymys on massan yksiköstä. Sitä ennen oli useilla teknisillä aloilla käytetty niin sanottua teknistä mittajärjestelmää, jossa massayksikön, kilogramman, asemesta perusyksikkönä oli "kilogramman voima" eli kilopondi. Sentromeeri
Sentromeeriksi kutsutaan metafaasivaiheen kromosomin osaa, joka liittää kromatidit toisiinsa. Se on jakso emäspareja, jonka päälle kinetokori, eli mikrotubulukset kromosomiin yhdistävä proteiinikompleksi rakentuu. Sentromeerin koko vaihtelee lajeittain: eläinten sentromeerit ovat pituudeltaan miljoonia emäspareja, kun taas esimerkiksi hiivojen sentromeerien pituus voi olla vain n. 200 emäsparia. Eläinsentromeerit koostuvat tuhansia kertoja toistetuista satelliittijaksoista, jotka liittyvät kinetokorikompleksiin. Esimerkiksi ihmisen sentromeerisestä heterokromatidista koostuva α-satelliitti on 171 emäsparin jakso, jota toistetaan n. 100 000 kertaa. Tribrakhys
Tribrakhys (, ”kolme lyhyttä”; ) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kolmesta lyhyestä tavusta, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu): TNT-ekvivalentti
Megatonnia (lyhenne Mt tai Mtn) käytetään myös massan yksikkönä. Megatonni on miljoona tonnia – yksi teragramma (10 g). Trokee
Trokeejalkaa käytetään sellaisenaan kalevalamitassa, jossa säe koostuu neljästä peräkkäisestä trokeejalasta. Trokeemetronia käytetään puolestaan kreikkalaisissa runomitoissa, erityisesti trokeisessa tetrametrissä. Trokeeta esiintyy myös muun muassa daktyylisen katalektisen heksametrin viimeisenä metronina yhdessä spondeen kanssa. Ratakilometrijärjestelmä
Ratakilometri on määrämittainen, kahden kilometrimerkin välinen osa rataa. Kilometrimerkit on numeroitu ja jokainen ratakilometri on nimetty sitä rajoittavan numeroltaan pienemmän kilometrimerkin mukaan. Kalasataman metroasema
Kaupunginosan korrekti ruotsinkielinen nimi on "Fiskehamnen" (’Kalastussatama’), mutta vanhoista kartoista metroaseman nimeksi oli otettu "Fiskhamnen". Tammikuussa 2015 Kaisaniemen metroaseman nimenvaihdoksen yhteydessä aseman ruotsinkielinen nimi vaihdettiin "Fiskehamnens metrostationiksi". Syy tähän muutokseen oli, että "Fiskhamnen" viittasi enemmän kalaan kuin kalastukseen. Allofoni
Foneemi on kielen rakenteen osa, pienin distinktiivinen eli merkityksiä erottava yksikkö. Eräs tapa määritellä foneemi on sanoa, että se on äännejoukko, jonka jäsenet ovat komplementaarisessa distribuutiossa eli täydennysjakaumassa ja lisäksi foneettisesti samankaltaisia. Myös keskenään vapaasti vaihtelevat foneettisesti samankaltaiset äänteet edustavat samaa foneemia, ts. ne ovat yhden ja saman foneemin realisaatioita eli toteutumia. Tällaiset "subfonemaattiset" yksiköt ovat allofoneja. Erään näkemyksen mukaan ihminen ei "kuule" allofoneja vaan ainoastaan foneemeja. Näin ollen foneemit olisivat kognitiivisia yksikköjä, eräänlaisia suodattimia tai tulkintakehikkoja. Johann Nepomuk Mälzel
Vuonna 1815 Mälzel rakensi ja patentoi kannettavan metronomin, joka tunnetaan nykyään Mälzelin metronomina. Mälzel käytti keksinnössään useita Dietrich Nikolaus Winkelin muutamaa vuotta aikaisemmin keksimää ideaa. Kaupunkiraideliikenne
Automaattirata on metroliikenteen muoto, jossa kuljettaja on korvattu automaatiolla. Automaattiradat ovat aina metroja, koska automaatio soveltuu vain muusta liikenteestä kokonaan erotettuun liikenteeseen. Pikaraitiotie
Pikaraitiotie ja metro ovat Suomessa termeinä erotetut mutta kansainvälisesti vastaavaa erotusta ei aina tehdä, joten maailmalla pikaraitiotietä saatetaan myös kutsua metroksi. Metrijärjestelmä
Metrijärjestelmän perusyksikkönä oli pituusyksikkö metri, joka alkujaan määriteltiin kymmenesmiljoonasosaksi matkasta Pariisin pituuspiiriä pitkin päiväntasaajalta pohjoisnavalle. Toisena perusyksikkönä oli alkujaan painon yksiköksi käsitetty gramma, joka määriteltiin vesikuutiosenttimetrin painoksi. Käytännön syistä molemmille valmistettiin viralliset vertailukappaleet, ja gramman asemesta perusyksikkönä alettiin pian käyttää kilogrammaa. Myöhemmin ovat tarkemmat mittaukset osoittaneet, että molemmat vertailukappaleet poikkeavat jonkin verran alkuperäisistä määritelmistä, ja kun tämä havaittiin, yksiköt määriteltiin tarkalleen vertailukappaleiden suuruisiksi. Kreikkalainen metriikka
Kreikkalaisen runouden yleisimpiä puhemittoja metroneiden lukumäärän mukaan jaoteltuna ovat: Helsingin yliopiston metroasema
Helsingin yliopiston metroasema () on Helsingin metron asema, joka sijaitsee itäisessä Kluuvin kaupunginosassa. Se palvelee Helsingin ydinkeskustaa, Helsingin yliopiston keskustakampusta ja Kruununhaan kaupunginosaa. Asema avattiin 1. maaliskuuta 1995 ja se on Helsingin metron uusin tunneliasema Länsimetron asemia lukuun ottamatta. Aseman nimi oli vuosina 1995–2014 Kaisaniemen metroasema (). Aseman on suunnitellut arkkitehtitoimisto "Kontio - Kilpi - Valjento Oy".