Mikä on hiilinanoputki?
Nanoputki
Nanoputki on putki, jonka ulko-, sisähalkaisija tai seinämän paksuus on maksimissaan muutama sata nanometriä. Nanoputken pituus voi valmistustavasta riippuen vaihdella muutamasta mikrometristä jopa useisiin metreihin.
Hiilinanoputki on hiiliatomeista muodostunut molekyyli, jonka pituus voi olla jopa millimetrin suuruusluokkaa. Nanoputki on kuin venytetty fullereeni. Hiilinanoputket johtavat sähköä, ja niistä voidaan rakentaa myös mekaanisia nanokoneita. Nanoputket tai -renkaat saadaan pyörimään niihin suunnatun laserin avulla ja soveltuvat siksi niin kutsuttuihin nanorobotteihin. Sisäkkäiset nanoputket pyörivät ilman sanottavaa kitkaa. Niitä voidaan mahdollisesti myös käyttää vedyn varastoimiseksi ympäristöystävällisissä vetyakuissa. Myös tietotekniikassa on löydetty käyttötarkoitus. Nanoputket soveltuvat hyvin valon johtamiseen optisissa prosessoreissa.
Superkondensaattori
Hiilinanoputket ovat hiilimolekyylejä, joilla on sylinterimäinen nanorakenne. Ne ovat rakenteeltaan onttoja ja niiden seinät muodostuvat yhden atomin paksuisista grafeenilevyistä. Nämä levyt asettuvat tarkkaan, diskreettiin kulmaan, josta puhutaan myös kiraalisena kulmana. Kiraalinen kulma ja säde kontrolloivat eri ominaisuuksia, kuten sähkönjohtavuutta, elektrolyyttien kastumista ja ionien absorboitumista. Nanoputket voidaan luokitella yksi- tai moniseinäisiin nanoputkiin. Jälkimmäinen muodostuu yhdestä tai useammasta putkesta, jotka kapseloivat yksiseinäisen nanoputken muodostaen maatuskan tapaisen rakenteen. Yksiseinäisten nanoputkien halkaisija on suuruudeltaan yhdestä kolmeen nanometriä. Moniseinäisellä nanoputkella on paksummat koaksiaaliset seinät, joiden välissä 0.34 nanometrin välit. Lääketieteellinen röntgenkuvaus
Sivuikkunalliset röntgenputket () ovat nykyisin kaikkein yleisempiä röntgenputkia lääketieteessä. Sivuikkunallisen röntgenputken rakenne koostuu hehkulangasta, josta elektroneja sinkoutuu röntgenputkessa vallitsevassa tyhjiössä anodilautaselle. Putkessa syntyvä röntgensäteily muodostuu suurimmaksi osaksi elektronien jarrutussäteilynä ja anodilautasen materiaalin karakterisena röntgensäteilynä (). Anodilautanen on sivuikkunallisessa röntgenputkessa vinossa. Röntgensäteily poistuu anodilautasen kulman ansiosta suurimmaksi osaksi juuri putken kyljessä olevasta ikkunasta. Etelänukonputki
Etelänukonputki eli ukonputki ("Heracleum sphondylium") on monivuotinen putkikasvi ukonputkien ("Heracleum") suvussa. Sen lähisukuinen laji, mahdollisesti alalaji, on idänukonputki ("Heracleum sibiricum"). Guanosiinimonofosfaatti
Guanosiinimonofosfaatti eli GMP eli guanyylihappo (CHNOP) on nukleotidi, jonka nukleosidiosana on guanosiini. Yhdiste on osa RNA-molekyyliä. HIPPI
HIPPI () on tietokoneväylä suurinopeuksiseen tallennusmedian liitäntään. Väylän on nykyisin korvannut Fibre Channel. Nanoputki
Hiilinanoputkia voidaan valmistaa usealla eri menetelmällä. "Kaaripurkaus"-menetelmässä käytetään hiilielektrodeja, joiden läpi johdetaan 50–100 A tasavirtaa n. 20–30 V jännitteellä. Mikäli halutaan yksiseinäisiä nanoputkia on anodiin seostettava katalyytiksi sopivia metalleja kuten Fe, Co, Ni, Y, Mo, Gd. Prosessi suoritetaan inertissä matalapaineisessa kaasukehässä, jossa on 50–700 mbar paineessa argonin ja heliumin seosta. Hiilitankojen päät ovat millimetrin päässä toisistaan. Pahaputket
Pahaputket ("Oenanthe") on suku sarjakukkaiskasvien heimossa. Siihen kuuluu 40 lajia, joita esiintyy Euroopasta Australiaan. Pahaputket ovat useimmiten myrkyllisiä, sillä ne sisältävät polyasetyleenihiilivetyjä. Pahaputkien tieteellinen nimi "Oenanthe" on homonyymi kivitaskujen lintusuvun kanssa. Hiilikaasu
Hiilikaasu on hiilestä valmistettu palava kaasu. Suppeimmillaan se käsittää häkäpöntöissä muodostuneen kaasun, silloin kun polttoaineena oli puuhiili. Näitä hiilikaasuttimia oli käytössä toisen maailmansodan aikaan runsaasti. Puukaasutin syrjäytti hiilikaasuttimia sodan loppupuolelle mentäessä. 
Puukaasuttimen energiatalous on n. kaksi kertaa parempi kuin hiilikaasuttimen. Elektroniputki
Elektroniputki (myös tyhjiöputki, radioputki) on elektroniikassa käytetty aktiivinen komponentti, joka voi toimia muun muassa vahvistimena, kytkimenä ja muistin elementtinä. Eletroniputken toiminta perustuu elektronien kulkuun tyhjiössä tai joidenkin purkausputkien tapauksessa ionien kulkuun kaasuissa. Keuhkot
Keuhkoputkien seinämä muodostuu sileästä lihaksesta ja sidekudoksisesta tukirakenteesta. Kaikkein pienimpien keuhkoputkenhaarojen ympärillä ei ole lainkaan sileälihaskerrosta. Pääkeuhkoputkissa taas sileää lihasta ja sidekudosta suojaa lisäksi ohut lasirustoa oleva kerros. Hiilivedyt
Hiilivety on orgaaninen yhdiste, joka koostuu vain hiilestä ja vedystä. Hiilivedyt palavat yleensä hyvin ja liukenevat veteen huonosti. Hiilivetyjä käytetään energianlähteinä ja kemianteollisuudessa raaka-aineina. Lypsykone
Putkilypsyjärjestelmässä parsinavettaan on asennettu alipaineilmaputken lisäksi maitoputki, joka kuljettaa lypsetyn maidon suoraan maitotankkiin. Putkilypsyssä käytettävässä lypsykoneessa on lypsinosa ja putki, jonka kautta maito kulkee varsinaiseen maitoputkeen. Hiilinielu
Sekä Suomessa että EU:ssa nieluvaikutus on pääosin talousmetsissä, missä puuston määrää on kasvatettu tarkoituksellisesti vuosikymmeniä hakkuumahdollisuuksien lisäämiseksi. Samalla metsien puuston ja maaperän hiilivarat ja hiilensidontakyky ovat kasvaneet jopa kaksinkertaisiksi, ja kehitystä voidaan jatkaa vielä pitkälle tulevaisuuteen. Suoputket
Suoputket ("Peucedanum") on sarjakukkaiskasveihin kuuluva kasvisuku. Suoputkia voidaan viljellä monivuotisina koristekasveina. Rohtosuoputkea ja rihmasuoputkea on käytetty lääkekasvina. Yksi suoputkilaji, luhtasuoputki kasvaa luonnonvaraisena Suomessa. Sitä esiintyy koko maassa, paitsi Pohjois-Lapissa. Pakoputkisto
Pakosarja on kanavisto, jossa sylinteristä poistuva pakokaasu virtaa. Pakosarjan tärkein tehtävä on yhdistää eri sylintereistä virtaavat pakokaasut halutulla tavalla. Väinönputki
Väinönputki on hyvin vanha hyötykasvi. Mainintoja väinönputken käytöstä on kirjattu jo Olav Tryggvasonin saagaan 1200-luvulla. Pohjoiset kansat ovat syöneet väinönputken kukkimattomia nuoria versoja vihanneksena. Sitä on säilötty kuivaamalla ja hilloksi keittämällä. Sen juurista saatavia aromaattisia öljyjä on käytetty lääkkeenä muun muassa isorokon torjuntaan, sekä munkkiliköörien (Bénédictine ja Chartreuse) mausteena 1500-luvulta lähtien. Lisäksi juuria on käytetty Euroopassa ruton parantamiseen ja Yhdysvalloissa tupakasta vieroittamiseen. Keski-Euroopassa väinönputki on yhä yleinen viljelykasvi. Nord Stream
Baltialaiset ja puolalaiset ovat esittäneet putkea vastaan kritiikkiä pitäen sitä ympäristönsuojelullisesti kyseenalaisena, jopa vaarallisena. Viron oikeistolaisen Isänmaaliitto-hallituspuolueen puheenjohtaja Tonis Lukas pitää venäläis-saksalaista merenalaista maakaasuputkea iskuna Euroopan unionin kasvoille. Maakaasu
Maakaasun siirtoverkoston tärkeimmät osat ovat siirtoputkisto venttiiliasemineen, kompressoriasemat ja maakaasun luovutuspisteissä sijaitsevat paineenvähennysasemat. Maakaasu siirtyy käyttöalueiden läheisyyteen maanalaisissa siirtoputkistoissa, jotka asennetaan noin 1–2 metrin syvyyteen ja niiden sijainti merkitään maastoon valkoisin muovipylväin joiden yläosassa on keltainen tunnuslaatta. Nykyisissä siirtoputkissa kaasun paine on noin 30–54 baaria, mutta uusia putkia rakennetaan myös 80 baarin paineelle. Putket ovat raskaita ja kestäviä teräsputkia, jotka ovat pinnoitettu polyeteenimuovilla. Pinnoitteen korroosiosuojausta täydennetään katodisella suojausjärjestelmällä. Lämpöputki
Ajan hengen mukaisesti on lämpöputkien käyttöalue laajenemassa nanoteknologiaan. 1–10 mikrometrin mittaiset ja halkaisijaltaan 10–100 nanometriä olevia lämpöputkia säteilytettiin elektronimikroskoopissa 300 keV:in energialla. Olettaen työaineen olevan puhdasta vettä energiaa siirtyi nanoputken toisesta päästä toiseen päähän noin 2 nJ. Tämä nostaisi 5 mikrometrin kokoisen solun lämpötilaa noin 0,01 kelviniä. Hiilinielu
Suurten hiilivarastojen suojelun tulisi olla tärkeä osa ilmastopolitiikkaa ilmakehän hiilen sidonnan ohella sekä tropiikissa että Suomessa. Hiilinieluihin liittyy poliittinen ongelma, miten määritetään nielun lähtötaso, josta lukien hiilivaraston kasvamista voidaan alkaa ottaa huomioon kasvihuonekaasupäästöjä vähentävänä tekijänä. 2017 EU-parlamentti päätti että hakkuita voidaan lisätä, kunhan metsien hiilinielut pysyvät ennallaan vuoteen 2050 mennessä. Ilmastotutkija Timo Vesala sanoo että päätös on murheellinen eikä ota ilmastovaikutuksia huomioon. Tähtikaukoputki
Nykyajan suuret tähtikaukoputket ovat poikkeuksetta peilikaukoputkia ("reflektoreita"). On hyvin vaikeaa rakentaa suurta linssikaukoputkea ("refraktoria"), sillä linssikaukoputket ovat pitkiä ja suuret linssit ovat painavia. Koska linssi sijaitsee aivan putken yläpäässä, suuri kaukoputki tarvitsisi valtavat tukirakenteet. Peilikaukoputkissa raskain osa, itse peili, sijaitsee putken alapäässä ja peilikaukoputket ovat lyhyempiä kuin saman polttovälin omaavat linssikaukoputket, joten peilikaukoputkelle riittää huomattavasti pienempi ja yksinkertaisempi tukirakenne. Lisäksi akromaattilinssissä on neljä pintaa, jotka täytyy hioa tarkasti ja linssin materiaalin pitää kauttaaltaan olla virheetön, kun taas peilissä on vain yksi pinta, joka täytyy hioa ja peilin materiaalissa voi olla pieniä virheitä. Tämän vuoksi linssien hinta nousee jyrkästi koon kasvaessa. Maailman suurin linssikaukoputki on 102-senttinen. Se on rakennettu jo 1897, ja sijaitsee Yerkesin observatoriossa Yhdysvalloissa. Lämpöputki
Jäästä aiheutuvat ongelmat ovat tärkeä kohde suunniteltaessa lämpöputkia arktisille alueille. Ensimmäisiä suuria kohteita oli aiemmin mainittu Alaskan öljyputken pysyvän jään sulamisen estäminen. Japanilainen tutkijaryhmä kehitteli keinotekoisen jääsäiliön, jossa lämpöputken haihdutinpää sijaitsi maan sisällä ja lauhdutin ulkoilmassa, jolloin talvikuukausina lämpö kulkeutui maasta ilmaan jäädyttäen maaperän. Ulkolämpötilan kasvaessa keväällä toimii lämpöputki lämpödiodina estäen maan sulamisen. Lämpöputki
Lämpöputket jaetaan kahteen luokkaan sen mukaan onko niissä kapillaarista rakennetta vai ei. Ilman kapillaarirakennetta toimivia lämpöputkia kutsutaan lämpösifoneiksi, mutta lämpöputkea käytetään myös yleisnimityksenä kaikista suljettuun faasimuutokseen perustuvista laitteista. Nimetty putki
Nimetty putki (myös "FIFO" eli "First In, First Out" sen rajatummassa merkityksessä) on prosessien välinen kommunikaatiotapa, joka löytyy jossakin muodossa useista eri käyttöjärjestelmistä. Keuhkoputkentulehdus
Keuhkoputkentulehdus eli bronkiitti on henkitorven ja keuhkoputkien (lat. "bronchii") tulehdus. Useimmiten nimityksellä tarkoitetaan äkillistä (akuuttia) keuhkoputkentulehdusta, joka on infektiosairaus. Keuhkoputkentulehdus voi olla myös pitkäaikainen (krooninen), mikä liittyy yleensä tupakointiin ja katsotaan osaksi keuhkoahtaumatautia. Lämpöputki
Lämpöputki on suljettu säiliö, jossa on kapillaarisen rakenteen lisäksi sopiva määrä työainetta. Rakenteessa on erotettavissa pituussuunnassa kolme eri aluetta: haihdutinosa, adiabaattinen höyrynsiirtymisosa sekä lauhdutin. Lämpöputkella voi olla useita lämmönlähteitä ja –kohteita eikä adiabaattista lämmönsiirtymisosaa välttämättä ole riippuen suunnittelusta ja käyttötarkoituksesta. Vuohenputki
Vuohenputki kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, mutta se on levinnyt rikkaruohona Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on alkuperäinen ja yleinen varjoisten ja multavien lehtojen ja puronvarsien kasvi Etelä- ja Keski-Suomessa Suomenselän eteläpuolella. Se on hyötynyt asutuksesta leviämällä metsittyville pelloille, pellonpientarille ja puutarhoihin luontaisella esiintymisalueellaan ja myös Pohjois-Suomessa. Lämpöputki
70-luvun alussa alkoi voimakas kehitystyö maanpäällisten lämpöputkien parantamiseksi. Eräs suuri hanke oli Alaskan öljyputkessa olevan pysyvän jään sulamisen estäminen lämpöputkilla, jotta sulamisvesi ei aiheuttaisi maaperän vajoamista ja ongelmia putkea kannatteleville paaluille. McDonnell Douglas Astronautics –yritys valmisti 12 000 9–23-metristä lämpöputkea kuukaudessa. Kaukoputki
Linssikaukoputkesta poiketen objektiivin virkaa toimittaa peili putken pohjalla. Kuva heijastetaan "apupeilin" avulla joko putken sivulla sijaitsevaan "okulaariin" tai pääpeilin keskellä olevan reiän läpi putken taakse. Koska peilissä ei ole kuin yksi hiottava pinta, sen valmistus on edullisempaa verrattuna monielementtilinssiin ja lisäksi peili heijastaa kaikkia valon aallonpituuksia samalla tavalla, joten linssikaukoputkesta poiketen värivirhettä ei synny. Tosin peilikaukoputken erotuskyky ei ole yhtä hyvä kuin vastaavan kokoisen linssikaukoputken, koska apupeili on pääpeilin edessä aiheuttamassa diffraktiota kuvaan. Ennen peilit tehtiin metallista, mutta sen huonona puolena oli suhteellisen nopea tummuminen. Sitten siirryttiin käyttämään hopeapinnoitusta, mutta tämäkin tummui liian nopeasti. Nykyään peilit pinnoitetaan alumiinilla, joka ei tummu yhtä nopeasti, noin 5–10 vuodessa. Infra-alueen kaukoputkien peilit päällystetään kullalla, sillä alumiinipinta säteilee paljon voimakkaammin infrapunassa. Peilikaukoputken tyyppejä ovat Newton sekä Cassegrain, jonka alatyyppejä ovat klassinen Cassegrain, Ritchey-Chrétien (kuuluisin tämän lajin kaukoputki on Hubble-avaruuskaukoputki) sekä Dall-Kirkham. Hiilihappo
Hiilihappo on veden ja hiilidioksidin muodostama yhdiste. Se on heikko happo, jonka kemiallinen kaava on HCO. Hiilihappo ei ole sama asia kuin hiilidioksidi, vaikkakin hiilidioksidia on aiemmin kutsuttu myös hiilihapoksi. Slide-kitara
Putkena käytetään nykyään useimmiten noin otelaudan leveyden pituista metalliputkea, johon mahtuu sisälle yksi sormi (lukuun ottamatta peukaloa). Ensimmäiset slide-soittajat käyttivät usein metalliputken sijaan ennen vanhaan yleisesti saatavilla olleita pieniä lääkepulloja tai juomapullon katkaistua kaulaa. Englannin kielessä käytetäänkin lasiputkella soittamisesta usein sanaa "bottleneck guitar" (pullonkaulakitara). Myös esimerkiksi veitsiä ja sormuksia on käytetty putken sijasta. Eri materiaalista tehdyt esineet tuottavat hieman erilaisia äänenvärejä. Kielet viritetään usein slidea käytettäessä niin sanottuun avoimeen viritykseen. Tällöin avoimet kielet antavat jonkin täyssoinnun (esimerkiksi E-duurisoinnun) ja näin slide-putken avulla voidaan liu'uttaa kokonaisia sointuja ylös alas otelautaa. Jotkut soittajat käyttävät omia virityksiään. Monet slide-soittajat istuvat soittaessaan ja pitävät kitaraansa kanteleen tapaan vaakatasossa reisiensä päällä. Tätä soittotapaa kutsutaan englannin kielessä nimityksellä "steel guitar" tai "across knees". Tällöin sliden ei tarvitse välttämättä olla muodoltaan putki, vaan esimerkiksi juuri veitsi tai metallitanko käy yhtä hyvin. Vibrato tehdään sliden kanssa useimmiten värisyttämällä putkea kielten suuntaisesti tai joidenkin soittajien kohdalla myös pystysuunnassa, jolloin myös soitettavan kielen viereiset kielet värisevät hieman. Sähkökitaralla soittaessa jälkimmäinen tapa lisää äänen säröytymistä kevyesti. Meriputki
Meriputki ("Angelica archangelica" ssp. "litoralis") on sarjakukkaisiin kuuluva kaksi- tai kolmevuotinen onttovartinen putkilokasvi. Se on merenrannoilla kasvava väinönputken alalaji. Vantablack
Materiaali tuotetaan epätasaiseen alumiinipintaan istuttamalla siihen 20 nanometrin halkaisijan hiilinanoputkia tiheäksi metsiköksi. Materiaaliin osuva fotoni kulkee putkien väliseen tilaan, jossa se heijastelee putkien välillä ja lopulta imeytyy aineeseen. Valon energia muuttuu lopulta lämmöksi. Putkien kasvatus voidaan tehdä noin 400 °C:n lämpötilassa, kun taas NASAn valmistamat mustat pinnat vaativat 750 °C:n lämpötilan. Tämä mahdollistaa materiaalien kuten alumiinin käytön pohjana. Putki
Putki on pitkänomainen, poikkileikkaukseltaan tavallisimmin pyöreä, yleensä muovista tai metallista valmistettu ontto esine. Putkia tarvitaan niin rakennusteollisuudessa kuin lääketeollisuudessakin. Matematiikassa putki on kappaleena lieriö. Putkien halkaisijat ja pituudet vaihtelevat. Koeputkihedelmöitys
Koeputkihedelmöitys eli IVF () on hedelmöityshoitomenetelmä, jossa naisen munasolu hedelmöitetään miehen siittiöillä elimistön ulkopuolella. Hirvenputki
Suomessa hirvenputkea tavataan yleisimmin Ahvenanmaalla, sekä mantereella Varsinais-Suomessa. Uudeltamaalta laji on kadonnut. Elektroniputki
Katodisädeputki eli television ja oskilloskoopin kuvaputki, röntgenputki ja mikroaaltouunin magnetroni ovat myös elektroniputkia. Kvinoa
Kvinoa eli kinua ("Chenopodium quinoa") on eteläamerikkalainen hiilihydraattipitoinen ruokakasvi. Se ei ole heinäkasvi kuten viljat, mutta sitä käytetään ruoanvalmistuksessa viljojen tapaan. Sen lehtiä voidaan syödä lehtivihanneksen tapaan. Kvinoan tunnetuimpia sukulaisia ovat jauhosavikka, punajuuri ja pinaatti. Linnunrata
Linnunradan näkyvän kiekon ulkopuolella on kuumaa kaasua tasaisena sumuna, jonka lämpötila on jopa 2,5 miljoonaa astetta. Kaasua kutsutaan Linnunradan haloksi. Tämä pallomainen kuuma halo ulottuu joka puolella Linnunradan ympärillä vähintään sadan tai sadanviidenkymmenen kiloparsekin etäisyydelle. Sen tiheys on hyvin alhainen mutta massa valtava, yhtä suuri kuin kaikkien Linnunradan tähtien. Kuuma kaasu on syntynyt Linnunradan tähdistä, jotka ovat räjähtäneet supernovana ja singonneet ympärilleen nopeasti liikkuvaa kaasua. Kaasussa on tihentymiä ja aukkopaikkoja, jotka ovat syntyneet supernovaräjähdyksissä halon sisällä. Hirvenputki
Hirvenputki kasvaa 40–120 cm pitkäksi. Koko kasvi on karvainen. Varsi on ontto, mutta nivelkohdilta täyteläinen. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja niiden kannat ovat tuppimaisia. Lehtilapa on kapean pitkulainen, hyvin hienoliuskainen ja yksi- tai kaksikertaa parilehdykkäinen. Lehdykät ovat parihalkoisia. Kukinto on kerrannaissarja. Kukan pää- ja pikkusarjat ovat suojuksellisia, suojuksen lehdet ovat kapeita. Pikkusarjoja on 30–40 kappaletta. Kukan teriö ja verhiö ovat viisilehtisiä. Selkäpuolelta karvaiset terälehdet ovat valkoisia tai joskus hieman punertavia. Hedelmä on 2,5–4 mm pitkä, litteähkö, leveän sukkulamainen paksuharjuinen ja karvainen. Hiilivedyt
Useimmilla hiilivedyillä on isomeerejä eli yhdisteitä, joilla on sama molekyylikaava mutta erilainen rakenne. Avoketjuisilla alkaaneilla isomeerejä esiintyy butaanista lähtien. Tavallista butaania sanotaan n-butaaniksi; haaroittunut butaani on nimeltään isobutaani. Isobutaanin kiehumispiste on −11,7 °C, joka on hieman alempi kuin n-butaanin −0,5 °C. Ero johtuu siitä, että isobutaanin ulkopinta on pienempi kuin n-butaanin ja siten isobutaanimolekyylien välillä on vähemmän heikkoja van der Waalsin voimia. Koeputki
Koeputki on toisesta päästään suljettu putken muotoinen laboratoriolasi. Koeputkia käytetään näytteiden, yleensä nestemäisten, säilömiseen kemiallisten tutkimusten ja kokeiden aikana. Avoimessa päässä on usein kaatoreunus, joka helpottaa sisällön kaatamista esimerkiksi dekantterilasiin. Elektroniputki
Thyratron muistuttaa tyristoria, ja se on kaasutäytteinen. Täytekaasuja ovat muun muassa elohopeahöyry, neon, ksenon ja suurjännitesovelluksissa sekä sovelluksissa, joissa tarvitaan erittäin nopeita kytkentäaikoja, vety. Thyratron-putkia on sekä kuumennetulla että kylmällä katodilla varustettuina. Thyratronia ja sen muunnoksia käytetään edelleen erittäin suuritehoisissa laitteissa. Lämpöputki
http://www.heatpipe.com/heatpipes.htm Lämpöputki
Kaasu–neste – lämmönvaihtimet ovat harvinaisempia johtuen kaasu–kaasu – lämmönvaihtimien tehokkaasta rakenteesta. Myös keskipakoisvoimaan perustuvia lämmönvaihtimia on käytössä, joissa pyöreistä, levymäisistä lämpöputkista toinen pinta toimii haihduttimena ja toinen lauhduttimena. Kapillaarirakenteen ja keskeiskiihtyvyyden takia sekä lämmön-, että aineensiirto ovat tehokkaampia kuin tavallisissa lämpöputkilämmönvaihtimissa. Mahdollisia tulevaisuuden sovelluksia ovat pienoislämpöputkilämmönvaihtimet autoissa, mikroprosessoreissa ja kuljetusvälineiden jäähdyttiminä. Linolihappo
Linolihappo (LA, 18:2(n-6), CHO) on omega-6-rasvahappo ja ihmiselle välttämätön monityydyttymätön rasvahappo. Linolihaposta käytetään myös nimiä "pellavaöljyhappo", "9,12-oktadekadieenihappo" tai "oktadeka-9,12-dieenihappo". Parhaita linolihapon lähteitä ovat kasvisöljyt, siemenet ja pähkinät, etenkin auringonkukka-, maissi- ja soijaöljy sekä saksanpähkinä. 
Linolihappo on ihmiselle välttämätön rasvahappo, joka on saatava ruoasta. Siitä muodostuu arakidonihappoa, joka on pitkäketjuisten rasvahappojen (eikosanoidien) esiaste. Eikosanoidit ovat hormonien kaltaisia yhdisteitä, joilla on tärkeitä fysiologisia tehtäviä mm. verenkiertoelimistössä ja ruoansulatuskanavassa. Linolihappo toimii ihon rasvahappona ja sen puute aiheuttaa ihon kuivumista ja hilseilyä. Idänukonputki
Idänukonputki ("Heracleum sibiricum") on moni- tai kaksivuotinen sarjakukkaiskasvi ukonputkien suvussa. Sen lähisukuinen laji on etelänukonputki ("Heracleum sphondylium"), jonka alalajina idänukonputkea voidaan pitää. Idännukonputki on etelänukonputken tavoin melko kookkaaksi kasvava putkikasvi. Lajien erona on idänukonputken teriön kellanvihertävyys ja pikkusarjan laitakukkien teriö on symmetrisempi. Suomessa idänukonputki on yleinen tai melko yleinen koko maassa paitsi Pohjois-Lapissa. Ahvenanmaalla se on katsottu alkuperäiseksi lehtokasviksi, muualla Suomessa tulokkaaksi. Muunnoksista var. "chaetocarpum" on harvinainen itäeuroppalainen uustulokas. Hirvenputket
Hirvenputket ("Seseli") on sarjakukkaisiin ("Apiaceae") kuuluva ruohovartinen kasvisuku.
Siihen kuuluu lähes sata lajia. Ne ovat monivuotisia, kaljuja tai karvaisia kasveja, joilla on pystyasentoinen, uurrepintainen varsi. Lehdet ovat kaksi- tai kolmekertaa parilehdykkäisiä. Kukat ovat valkoiset tai punertavat. Nanonuppu
Nanonuppu on hiilen yhdistelmämateriaali, joka
muodostuu yksiseinäisistä nanoputkista ja niiden ulkopinnoille kiinnittyneistä
fullereeneista. Pallomaiset fullereenimolekyylit ovat kiinnittyneet nanoputkiin
kovalenttisilla sidoksilla. Putkien pinnoilla olevat pallomaiset rakenteet ovat
havaittavissa atomitason elektronimikroskooppikuvissa. Häkäpönttöauto
Häkäpönttöauto on auto, jonka moottorin pääasiallisena polttoaineena käytetään joko puusta tai hiilestä erityisellä kaasunkehitinlaitteistolla tuotettavaa kaasumaista polttoainetta (puukaasua tai hiilikaasua). Kaasu muodostuu kahdessa vaiheessa: Ensin happi yhtyy polttoaineeseen muodostaen hiilidioksidia, joka johdetaan hehkuvan hiilikerroksen läpi. Tällöin osa hiilidioksidista pelkistyy hiilimonoksidiksi, joka puhdistettuna johdetaan moottorin kaasuttimeen. Häkäpönttöauton ulkoinen tunnusmerkki on kehittimen säiliö, ”pönttö”, jossa kaasu muodostuu. Elektroniputki
Elektroniputki on käytännössä lasi- tai teräsputki, jossa on tyhjiö tai joka on täytetty jalokaasulla. Lisäksi siinä on katodi, anodi ja mahdollisesti hila tai useampia hiloja, joiden avulla toimintaa voidaan linearisoida ja tehdä luotettavammaksi. Elektroniputki, jossa ei ole hilaa, on "diodiputki". Yksihilaista elektroniputkea sanotaan "triodiksi" (ohjaushila), kaksihilaista "tetrodiksi" (lisäksi suojahila) ja kolmehilaista "pentodiksi" (lisäksi vielä jarruhila). Muita harvinaisempia malleja ovat heksodi, heptodi ja oktodi. Saman putken sisälle on usein pakattu useampia kokonaisuuksia. Esimerkiksi kaksoistriodi sisältää kaksi erillistä triodia. Tähtikaukoputki
Tähtikaukoputken tärkein ominaisuus on sen valovoima. Kaukoputken objektiivilla tarkoitetaan sen valoa keräävää elementtiä, linssikaukoputkissa linssiä ja peilikaukoputkissa pääpeiliä. Mitä suurempi on kaukoputken objektiivi, sitä enemmän valoa se kerää. Valovoima on verrannollinen objektiivin pinta-alaan, eli sen halkaisijan toiseen potenssiin. Ihmissilmän pupillin pinta-ala on noin neliösenttimetrin suuruusluokkaa ja suurten kaukoputkien peilit ovat kymmeniä neliömetrejä. Suuri kaukoputki siis kerää yli satatuhatta kertaa enemmän valoa ja näkee vastaavasti himmeämpiä kohteita. Nanoputki
Eläinkokeissa hiilinanoputkien on todettu vaikuttavan asbestikuitujen tapaan keuhkoihin, mikäli ne joutuvat sinne hengitysilman mukana. Kuluttajille ongelmia ei juurikaan ole odotettavissa, mutta runsaasti hiilinanoputkia käsittelevien tulisi suojautua. Vuohenputki
Vuohenputki ("Aegopodium podagraria") on monivuotinen, hyönteispölytteinen sarjakukkaiskasvi. Vuohenputki on kauppayrtti. Keuhkoputki
Keuhkoputket "(bronchus)" ovat henkitorvesta keuhkoihin johtavat hengitysteiden osat, jotka kuuluvat alahengitysteihin henkitorven lisäksi. Muut hengityselimet ovat keuhkot ja ylähengitystiet. Ylähengitysteihin kuuluvat nenäontelo sivuonteloineen, nielu ja kurkunpää. Henkitorvi päättyy, kun se jakautuu oikeaksi ja vasemmaksi pääkeuhkoputkeksi. Pääkeuhkoputket kulkevat vasemmasta ja oikeasta keuhkoportista yhdessä laskimoiden ja valtimoiden kanssa keuhkoihin. Keuhkoissa pääkeuhkoputket jakautuvat aina vain pienempiin keuhkoputkiin. Suurempien keuhkoputkien seinämässä on lähinnä rustokudosta, mutta aivan pienemmissä keuhkoputkissa on enää vain sileää lihaskudosta. Pienimmät keuhkoputket päättyvät alveoleihin eli keuhkorakkuloihin, joissa varsinainen kaasujen vaihto hengitysilman ja veren välillä tapahtuu. Keuhkoputkien pintaepiteeli on valekerrostunutta värekarvaepiteeliä eli hengitystie-epiteeliä, jossa on limaa liikuttavia värekarvoja eli siilioita. Värekarvojen sisällä on mikrotubuluksien muodostama rakenne, joka liikkuu liikeproteiinien avulla saaden aikaan värekarvojen liikkeen. Kaukoputken rakentaminen
Omatekoiset kaukoputket ovat lähes aina Newton-tyyppisiä peilikaukoputkia, koska tämä kaukoputkityyppi on helpoin rakentaa. Asiaan vihkiytyneet ovat tosin rakentaneet muitakin konstruktioita, mukaan lukien linssikaukoputket. Hyptoniitti
Hyptoniitti (engl. Hybtonite) on Amroy Europe Oyn rekisteröimä tavaramerkki nanoepoksimateriaalille. 
Hyptoniitit ovat komposiittimateriaaleja, joiden vahvisteena on käytetty hiilinanoputkia. Lämpöputki
Vaikka lämpöputki on tehokas lämmönsiirtoväline, on siinä kuitenkin useita lämmönsiirtoa koskevia rajoituksia. Rajoitukset määräävät siirtyvän lämpötehon vallitsevissa työolosuhteissa. Lämpöputken toiminnan kannalta tärkein rajoitus on edellisessä kappaleessa mainittu kapillaarirajoitus. Mikrokokoluokan sekä hyvin matalien lämpötilojen lämpöputkissa voi esiintyä höyryvirran ohentumista molekyyliseen tilaan, jolloin lämmönsiirto jää heikoksi. Lämpöputkissa, joissa kiinteässä olomuodossa oleva työaine joudutaan ennen höyrystämistä sulattamaan, on mahdollisuus, että höyry jähmettyy uudelleen adiabaattiosalla tai lauhduttimessa kuivattaen haihduttimen. Väinönputki
Väinönputki ("Angelica archangelica") on Euroopassa tavattava sarjakukkaisiin kuuluva monivuotinen kasvi. Väinönputkella tarkoitetaan yleensä alalajia "Angelica archangelica" subsp. "archangelica". Suomessa laji on yleinen Pohjois-Lapissa, mutta rauhoitettu entisen Oulun läänin eteläpuolella. Väinönputki on vanha rohdos- ja maustekasvi. Armenianjättiputki
Armenianjättiputki ("Heracleum sosnowskyi") on sarjakukkaiskasvien (Apiaceae) heimoon kuuluva kasvilaji. Se kuuluu kaukasian- ja persianjättiputken ohella Suomen jättiputkilajeihin. Se on meillä tavattavista kolmesta jättiputkilajista harvinaisin. Näiden lajien eroittaminen toisistaan on vaikeaa. Torpedoputki
Torpedoputki on torpedojen laukaisuun tarkoitettu laite, joita on sekä vedenpinnan alle että alusten kannelle asennettuina. Kannelle asennetut on yleensä suunniteltu tietyn tyyppiselle torpedolle. Pinnan alle ja erityisesti sukellusveneisiin asennetut ovat yleensä yleiskäyttöisiä laukaisulaitteita, joilla voidaan laukaista varsinaisten torpedojen lisäksi erilaisia ohjuksia ja miinoja. Väinönputki
Turun yliopiston kasvitieteen professorin ja Kevon tutkimusaseman perustajan Paavo Kallion aloitteesta perustettiin 1970-luvulla Kittilän Pakattiin väinönputkiviljelmä. Tutkimuksessa selvitettiin kasvin satoisuutta, aromaattisten öljyjen olemusta sekä yleisiä viljelymahdollisuuksia. Tutkimuksen tuloksina todettiin aromiainepitoisuuksissa olevan huomattava ero Lapin ja Etelä-Suomen kasvien välillä. Haihtuvien öljyjen määrän on eri tutkimuksissa todettu olevan suhteessa alhaiseen yölämpötilaan ja pitkään päivään. Lapin väinönputkien todettiin olevan selkeästi aromikkaampia kuin etelässä viljeltyjen väinönputkien. Kapillaari-ilmiö
Kapillaari-ilmiö eli hiusputki-ilmiö tai hiushuokoisuus on ilmiö, jossa neste etenee pinnan vettymisilmiön seurauksena kapeassa rakenteessa tai putkessa. Ilmiö on nähtävissä pystysuoraan asennetussa putkessa jossa neste nousee ylöspäin painovoimaa vastaan. Ilmiö johtuu siitä, että molekyylien väliset voimat ovat voimakkaampia nesteen ja kiinteän aineen välillä kuin pelkän nesteen sisällä. Kapillaari-ilmiö aiheuttaa nestepinnan kaareutumisen ylöspäin putken reunojen lähellä. Joissakin nesteissä, kuten elohopeassa, molekyylien väliset voimat ovat suurempia nesteen sisällä kuin nesteen ja kiinteän aineen välillä. Tällöin neste pyrkii sellaiseen muotoon, jossa sillä on mahdollisimman pieni ala. Kapillaari-ilmiö toimii siis päinvastaiseen suuntaan eli nestepinta kaareutuu alaspäin. Väinönputki
Väinönputki on tanakka ja suurikokoinen kasvi, jonka niukasti haarovat varret kasvavat jopa 150–200 senttimetriä korkeiksi. Varsi on tavalliseti punakirjava, yläosasta karvainen. Kolmiomaiset lehdet ovat isoja, iso- ja väljätuppisia ja kaksi tai kolme kertaa parilehdykkäisiä. Lehdykät ovat 3–5 senttimetriä pitkiä, puikeita ja epätasaisesti hammaslaitaisia tai liuskaisia. Päättölehdykkä on kolmiliuskainen. Lehtiruoti on liereä. Kukinnon sarjaperät ovat karvaisia tai kaljuhkoja, pikkusarjojen suojus on kukkaperien pituinen. Kukan teriö on valkoinen tai vihertävä. Hedelmä on noin 0,5 senttimetrin pituinen ja miellyttäväntuoksuinen. Väinönputki kukkii heinä–elokuussa. SodaStream
SodaStream toimii siten, että laitteen mukana toimitettavaan muovi- tai lasipulloon lasketaan puhdasta, mahdollisimman kylmää kraanavettä, ja siihen lisätään hiilidioksidia, joka lisää veteen hiilihappoa. Vesi hiilihapotetaan lisäämällä siihen elintarvikehiilidioksidia laitteen sisään sijoitetusta kaasupullosta. Yhdestä kaasupullosta valmistuu 50−60 litraa valmista juomaa riippuen hiilihapon määrästä. Loppuun käytetyn hiilidioksidipullon voi vaihtaa jälleenmyyjäliikkeessä täyteen pulloon. Hapotuksen jälkeen juoma on valmista hiilihapotettua vettä, josta voi valmistaa virvoitusjuomaa lisäämällä siihen makutiivistettä. Hiiliviljely
Viljelykierto on viljelymenetelmä, jossa viljelyalalla kasvatetaan vuorovuosin eri viljelykasveja. Viljelykiertoa pidetään monipuolisena, kun neljän vuoden kierrossa viljellään joka vuosi eri ryhmään kuuluvaa viljelykasvia (muun muassa erikoiskasveja, viljoja, palkokasveja, nurmia ja öljykasveja). Suomessa ja Ruotsissa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että nurmien mukana olo viljelykierrossa ylläpitää suurempaa hiilivarastoa maaperässä. Viljelemällä syväjuurisia kasveja, kuten sinimailasta, voidaan tuottaa eloperäistä ainesta pohjamaahan. Yksipuolisen ja viljapainotteisen viljelykierron monipuolistaminen parantaa maan mururakennetta ja tuottaa huomattavaa sadonlisäystä, jotka edesauttavat hiilen kertymistä maahan. Monipuolistamisen selvistä hyödyistä huolimatta Suomessa keskimäärin joka viidennellä lohkolla viljellään vuodesta toiseen pelkkää viljaa. Hukanputki
Hukanputken alalajeja ovat: rikkahukanputki ("Aethusa cynapium var. cynapium"), pikkuhukanputki ("Aethusa cynapium var. agrestis"), tarhahukanputki ("Aethusa cynapium var. domestica") ja isohukanputki ("Aethusa cynapium var. gigantea"). Koiranputki
Koiranputki ("Anthriscus sylvestris") on monivuotinen, hyönteispölytteinen, sarjakukkaiskasvi. Kasvia tavataan typpipitoisilla mailla, yleensä koirien ulkoilutusalueiden tienvierillä ja viljelemättömillä pelloilla. Geisslerin putki
Geisslerin putki on eräänlainen loisteputki. Putken kehitti saksalainen lasinpuhaltaja Heinrich Geissler. Hermostoputki
Hermostoputki on hermostolevystä kehittyvä putkimainen rakenne, josta muodostuu selkärankaisten keskushermosto eli aivot ja selkäydin ja silmien aiheet. Piippu (asetekniikka)
Piippu on ampuma-aseen osa jonka läpi ammus kulkee. Piippu on pitkä, suora ja poikkileikkaukseltaan pyöreä lähes poikkeuksetta metallista valmistettu kappale, jonka keskellä on pyöreä reikä ammusta varten. Reiän seinämässä on useissa asetyypeissä kiertyvä uritus, rihlaus, jonka tehtävänä on saada ammus pyörimään pituusakselinsa ympäri, jotta se lentäisi vakaasti. Halkaisijaltaan yli 20 mm piippuja kutsutaan putkiksi. Aaltoputki
Poikkileikkaukseltaan elliptinen tai pyöreä aaltoputki voi olla taipuisaa ja sillä saadaan aikaan jouhevia mutkia toisin kun suorakaideputkella, jossa käytetään yleensä jäykkiä kaaria ja kulmapaloja. Taipuisa suorakaideputki muodostuu haitarimaisista nivelistä, joiden vuoksi siihen syntyy häviöllissyyttä. Aaltoputkia käytetään 1 GHz taajuudesta ylöspäin, sillä tätä matalammilla taajuuksilla aaltoputken koko on huomattava. Mildred Dresselhaus
Dresselhaus siirtyi 1990-luvun aikana nanotieteiden pariin. Hänen tutkimuskohteenaan oli muun muassa hiilinanoputket. Dresselhaus, hänen miehensä ja Riichiro Saito ennustivat 1992, että hiilinanoputket olisivat muodosta riippuen joko puolijohteita tai semimetallisia. He todistivat väitteensä 1998. Lämpöputki
http://patrickendres.com/alaska_oil_pipeline.shtml Putkivinokas
Putkivinokas on kooltaan melko kookas. Lakki on keskeltä hieman kuopallinen. Väri on vaalea harmaa, punaruskea tai kellanruskea. Kermanvalkoiset heltat ovat pitkäjohteiset ja leveähköt. Jalka on valkoinen ja paksu. Malto on kiinteää ja valkoista. Tähtikaukoputki
Tähtikaukoputki on kaukoputki, joka on ensisijaisesti suunniteltu taivaankappaleiden tarkkailuun näkyvän valon aallonpituuksilla. Tähtikaukoputkella voidaan tarkkailla esimerkiksi Kuun pinnanmuotoja, Aurinkoa, tähtijoukkoja, galakseja, aurinkokunnan planeettoja, asteroideja jne. Tähtikaukoputki voi olla joko tieteellistä tutkimusta tai harrastuskäyttöä varten tehty. Tieteellisissä kaukoputkissa on yleensä kiinni jonkinlainen havaintolaite, esimerkiksi fotometri, CCD-kenno tai spektrometri. Harrastusputkissa on yleensä okulaari, jonka läpi kohteita katsotaan silmin ja sovite, johon kameran saa kiinni. Lämpöputki
Lämpöputki () on lämmönsiirrin, joka siirtää energiaa suljetussa kierrossa olevan nesteen yhtäjaksoisella haihtumis- ja lauhtumisprosessilla. Lämpöputkeen tuleva lämpö haihduttaa työaineena olevan nesteen ja syntynyt höyry kulkeutuu lämpöputken kylmempään päähän, jossa se tiivistyy nesteeksi luovuttaen lämpöä seinämän läpi. Neste palaa takaisin haihduttimelle ja uusi kierto alkaa. Daryl Hannah
Daryl Hannah on luonnonsuojeluaktivisti, joka on usein mukana mielenosoituksissa ja on jopa joutunut pidätetyksi muutaman kerran sen takia. Hän muun muassa vastustaa Keystone-öljyputkea, jota ollaan tekemässä Montanan ja Texasin välille. Hänellä on oma nettisivusto "dhlovelife.com". Hänen kotinsa toimii aurinkovoimalla ja hän ajaa biodieselautoa. Hän on yksi presidentti Obamalle ja kuvernööri Romneylle lähetetyn öljyputkea vastustavan avoimen kirjeen allekirjoittajista. Puhallusputki
Puhallusputki on ontto putki, jota käytetään kevyiden ammusten laukaisuun puhalluksen voimalla. Puhallusputkia on käytetty aseina monissa kulttuureissa, yleisimpänä esimerkkinä Etelä-Amerikan intiaanit, jotka metsästävät kastamalla ammuksena käytettävän pienen nuolen kurare-myrkkyyn. Lisäksi käytetään nuolimyrkkysammakoiden erittämää myrkkyä. Koiranputki
Koiranputki on syötävää, mutta sen makua pidetään hieman epämiellyttävänä. On myös oltava varovainen, sillä koiranputki muistuttaa ulkonäöltään myrkyllisiä hukanputkia ja myrkkykatkoa. Koiranputki on viime vuosikymmeninä levinnyt rajusti maaperän rehevöitymisen ja laidunnuksen vähenemisen takia. Montreal Nitro
Montreal Nitro on jääkiekkomaila jossa on käytetty nanoteknologiaa. Montreal käyttää mailoissa patentoitua Hyptoniitti-nanohartsia. Jääkiekkovalmistajista Montrealilla on yksinoikeus hyptoniittiin, jossa on hiilikuidun laminoinnissa käytettyyn epoksiin on lisätty vahvikkeeksi hiilinanoputkia. Norbornadieeni
Norbornadieeni (CH) on bisyklisiin dieeneihin kuuluva hiilivety. Sitä voidaan pitää norbornaanin ja norborneenin tyydyttymättömänä johdannaisena. Norbornadieeniä käytetään orgaanisessa synteesissä ja ligandina organometallikemiassa. Nanoputki
Kun järjestelmään kytketään sähkövirta syntyvä purkaus höyrystää toista hiilitangoista (anodi), jonka hiiliatomit lopulta muodostavat katodille ja reaktorin seinämiin tuotetta. Saanto riippuu plasmakaaren tasaisuudesta ja muodostuvan kappaleen lämpötilasta. Saatavien nanoputkien ominaisuuksia voidaan muuttaa monilla eri tavoilla modifioimalla prosessiparametrejä. Moniseinäisiä nanoputkia saadaan käyttämällä grafiitista valmistettuja seostamattomia elektrodeja. "Kaaripurkaus"-menetelmä synnyttää paljon erilaisia sivutuotteita kuten fullereeneja, amorfista hiiltä ja grafiitin nanohiukkasia, joiden seasta nanoputket on saatava talteen. Menetelmästä on olemassa monia eri variaatioita, joilla pyritään optimoimaan prosessia. Harry Potter -sarjan taikaolennot
Hiinokka () on Harry Potterissa esiintyvä taikaolento. Hiinokka on hevoskotka, sen ruumiin yläosa on sen kotka ja alaosa hevonen. Hiinokka esiintyy ensimmäisen kerran kirjassa Harry Potter ja Azkabanin vanki. Hiinokka tuomitaan teloitettavaksi, koska se runteli Draco Malfoyta tämän ärsytettyä Hiinokkaa vastoin Hagridin varoitusta. Vesiputkikattila
Vesiputkikattila on höyryvoimalaitoksissa käytettävä höyrykattila, jossa vesi höyrystetään vesiputkissa niiden ulkopuolella poltettavan polttoaineen energialla tai ydinvoimaloissa fissiosta vapautuneella energialla. Vesiputket on liitetty alaosasta jakokammioihin (jakotukkeihin) ja yläosasta kokoojakammioihin. Jakokammioihin vettä johdetaan joko pumpulta tai kattilan lieriöstä (lieriö kattilan päällä). Hiilinielu
Hiilinielu (myös hiilidioksidinielu) on hiilivarasto, jonka koko kasvaa. Se on vastakohta hiilen lähteelle. Pääasiallisia luonnollisia hiilinieluja ovat meret sekä kasvit ja muut organismit, jotka käyttävät fotosynteesiä. Fotosynteesissä hiiltä siirtyy biomassaan ilmakehästä, jossa sitä on hiilidioksidin muodossa. Myös suot ja metsät sitovat hiiltä. Jättiputket
Jättiputkien kasvinesteen sisältämät myrkylliset furanokumariinit aiheuttavat iholle päästyään auringonvalon vaikutuksesta palovammoja muistuttavia haavoja ja rakkuloita ihoon, jotka paranevat hitaasti. Kasvinesteen sisältämät yhdisteet voivat aiheuttaa jopa näön menetyksen joutuessaan silmiin. Nila
Nila eli floeemi (engl. "phloem") on putkilokasveissa oleva johtosolukon osa, joka kuljettaa orgaanisia aineita, erityisesti yhteyttämistuotteita lehdistä muualle kasviin. Nila on paljassiemenisillä yksinkertainen siiviläsolujen ketju. Koppisiemenisillä nila on monimutkaisempi ja koostuu siiviläputkista, nilatylppysoluista, seurasoluista ja niinisyistä. Nila ympäröi puuosaa yhtenäisenä kerroksena. Vantablack
Vantablack on hiilinanoputkilla päällystetty pinta, joka vuonna 2016 on mustin tunnettu musta materiaali. Materiaalia valmistaa brittiläinen Surrey Nanosystems. Elovena
Huhtikuussa 2008 Raisio lisäsi ensimmäisenä suomalaisena yrityksenä Elovena-kaurahiutaleisiin tuotteen hiilidioksidipäästöistä kertovan merkin. Myöhemmin merkkiä päivitettiin kertomaan laajemmin tuotteen hiilijalanjäljestä, jolloin lukuun otetaan hiilidioksidin lisäksi mukaan myös muita kasvihuonekaasuja. Merkki kertoo kaikkien tuotteiden aiheuttamien kasvihuonekaasujen yhteismäärän hiilidioksidiksi muutettuna. Laskennassa on huomioitu kaikki vaiheet viljelystä valmistukseen sekä matka kaupan varastoon. Elovena Kaurahiutaleiden koko tuotantoketju tuottaa 80 grammaa hiilidioksidia 100 grammaa valmista tuotetta kohti. Nanoputki
Hiilinanoputken keksi vuonna 1991 japanilaisprofessori Sumio Iijima. Hiilinielu
Metsien hiilivarantoon sisältyy puusto ja maaperä. Yli puolet metsiin sitoutuneesta hiilestä on varastoitunut maaperään. Maaperän hiilivarasto kasvaa luonnonmetsässä jopa tuhansien vuosien ajan. Maaperän hiilivarastosta tiedetään kuitenkin vähän. Silanolit
Silanolit eli hydroksisilaanit ovat silaanien hydroksyylijohdannaisia ja analogisia alkoholien kanssa. Silanolien rakennetta voidaan kuvata kaavalla RSiOH, missä R merkitsee hiilivetyryhmää. LED-valoputki
LED-valoputki on uudenaikainen valonlähde, jota käytetään pääasiassa G13-kantaisissa loisteputkivalaisimissa korvaamaan T8-loisteputket. LED-valoputken keskeisimpinä etuina loisteputkeen nähden ovat energiatehokkuus ja pitkäikäisyys. LED-valoputkesta käytetään myös termiä LED-loisteputki, mutta koska LED-valoputken valo tulee LED-komponenteista, eikä se loisteputken tavoin sisällä loisteainetta, on LED-valoputki oikeampi nimitys tuotteelle. Hiilitähti
Hiilitähti on tähti, jonka kaasukehässä on enemmän hiiltä kuin happea. Tähden pintakerroksissa ne muodostavat hiilimonoksidia, joka kuluttaa kaiken hapen kaasukehästä, jolloin hiili voi muodostaa muita yhdisteitä. Tällöin kaasukehän koostumus on "nokinen" ja tähden väri kirkkaan punainen. Hiilitähdet ovat harvinaisia. Hiilisykli
Hiilisykli (hiili-typpi-happi-sykli, CNO-sykli) on tähtien keskustassa tapahtuva ydinreaktio, jossa hiili katalysoi vedyn muuttumista heliumiksi. Tämä tarkoittaa sitä, että hiili helpottaa vedyn yhdistymistä heliumiksi. Hiilisykli alkaa toimia 13 megakelvinin (miljoonan kelvinasteen) lämpötilassa, mutta siitä tulee tärkeä osa tähden energiantuotannosta vasta 17 megakelvinin lämpötilassa. Toinen tähtien sisuksissa toimiva reaktio on protoni-protoni-reaktio, joka on vallitseva mm. Auringossa. Hiilisykli tuottaa hyvin vähän energiaa Auringossa. Aminohapposynteesi
Biologisten systeemien yleinen ongelma on saada käyttöönsä helposti hyödynnettävässä muodossa olevaa typpeä. Jotkin tietyt mikro-organismit ovat ratkaisseet ongelman pelkistämällä inertin N≡N -molekyylin (typpikaasu) kahdeksi ammoniakki-molekyyliksi yhdessä biokemian merkittävimmissä reaktiossa. Ammoniakkia voidaan käyttään typen lähteenä kaikille aminohapoille. Hiilirunko saadaan glykolyysistä, pentoosifosfaattireitistä tai sitruunahappokierrosta. Hiekkakupu
Hiekkakupu on höyryveturien kattilan päällä oleva kupumainen hiekkasäiliö, josta lähtevät pyörien väliin päättyvät hiekoitusputket, joilla kiskoille voidaan pudottaa hiekkaa parantamaan pitoa. Raskaassa vaihtotyössä käytetyissä vetureissa oli usein kaksi hiekkakupua. Vanhemmassa kalustossa ja kapearaiteilla järjestelmä toimii painovoimalla. Myöhemmin, kun vetureihin alettiin asentaa paineilmajärjestelmiä, myös hiekoitin siirrettiin toimimaan paineilmalla. Noki
Noki on hiilivetyjen tai muiden orgaanisten aineiden epätäydellisessä palamisessa syntyvä musta hiilipitoinen aine. Se sisältää yli 99 % hiiltä sekä lisäksi pieniä määriä vety-, happi- ja rikkiyhdisteitä. Noen sisältämä nk. orgaaninen hiili viilentää ilmastoa, kun taas nk. musta hiili lämmittää ilmastoa. Hiilinielu
Merten toimimista hiilinieluna on ehdotettu tehostettavaksi joko rautalannoitteiden avulla tai injektoimalla hiilidioksidia suoraan syvän meren alueille. Tämä voi aiheuttaa ennustamattomia häiriöitä ympäristössä. IPCC pitää merien lannoittamista ja hiilidioksidin sitomista kasvavaan fytoplanktonin massaan yhtenä mahdollisena tapana vähentää hiilidioksidin määrää ilmakehässä, mutta toteaa että ratkaisun ympäristövaikutuksia pitää tutkia lisää. Ei ole vahvaa näyttöä siitä että vaikka planktonin määrä saataisiin kasvamalla lannoittamalla vähäravinteisia merialueita, biologisesti sitoutunutta hiiltä vajoaisi syvyyksiin suuria määriä.