Millä geoteknistä monitorointia tehdään?
Geotekninen monitorointi
Perinteisesti monitorointi on suoritettu manuaalisesti, mutta suurin osa mitattavista muuttujista on mahdollista mitata myös automaattisella mittauslaitteistolla. Automatisoinnista on suurin hyöty mittauskohteissa, jotka vaativat tiheätä ja säännöllistä mittausta tai laitteisto on asennettu vaikeapääsyiseen kohtaan. Automatisoitu mittauslaitteiston etuja ovat ihmisestä riippuvien mittausvirheiden poistuminen, mahdollisuus suureen mittaustiheyteen, hälytykset sallittujen rajojen ylittyessä ja mahdollisuus seurata mittaustuloksia etänä. Geotekninen monitorointi
Inklinometri on maaperän siirtymien monitorointiin yleisesti käytetty mittauslaite, joka mittaa asentoa suhteessa maan vetovoimaan. Inklinometrin tyypillisiä mittauskohteita ovat sortuman liukuvyöhykkeen määrittäminen, vaakasiirtymän nopeuden ja suuruuden määrittäminen maaperässä ja maarakenteissa, kuten patopenkereissä, pehmeälle maaperälle tehdyissä penkereissä ja kaivannoissa sekä siirtymien mittaaminen tukiseinissä, paaluissa ja tukimuureissa. Geotekninen monitorointi
Maatutka (Ground Penetrating Radar GPR) on ainetta rikkomaton geofysikaalinen maan pintakerroksien tutkimusmenetelmä. Maatutka lähettää korkeataajuuksista sähkömagneettista signaalia, joka heijastuu maaperässä olevista rajapinnoista, sähköisen ominaisuuksien muutospinnoilta, takaisin. Maatutkalla voidaan luoda mitattavasta rakenteesta jatkuva profiili mittauksen suunnassa. Maatutkalla voidaan mitata roudan syvyyttä, sillä maassa olevan veden jäätyminen muuttaa maan sähköisiä ominaisuuksia, jolloin jäätyneen ja sulan maan rajapinta on mahdollista havaita. Maan suhteellista kosteuspitoisuutta on myös mahdollista mitata maatutkalla. Geotekninen monitorointi
Ekstensometrillä mitataan kahden pisteen välistä etäisyyden muutosta. Ekstensometreissä on eri toimintaperiaatteella toimivia mittauslaitteita, mutta kaikki mittaavat yksittäisten pisteiden liikettä tiettyyn vertailupisteeseen nähden. Ekstensometrillä voidaan mitata etäisyyden kasvua tai pienenemistä riippuen käytettävästä laitteistosta ja niitä valmistetaan useata käyttötarkoitusta varten. Tavallisimpia sovellutuksia ovat betoni- ja kalliorakenteiden pintahalkeamat sekä maan painumien ja kallion halkeamien mittaaminen kairareiän suunnassa.
GOCE
Satelliitissa on kolme instrumenttia, joista tärkein on "Electrostatic Gravity Gradiometer" (EGG). Tämä instrumentti mittaa painovoimagradienttia satelliitin paikalla avaruudessa. Mittauksista voidaan monimutkaisen inversiomenetelmän avulla rekonstruoida Maan painovoimakenttä. Tämän kentän eräs tasa-arvopinta taas on geoidi, joka pitäisi olla sama kuin keskimerenpinta, mutta muun muassa merivirtausten vuoksi näin ei ole. Pintojen välinen poikkeama on metrin luokkaa oleva. Meritopografia mahdollistaa merivirtausten mallittamisen. Geotekninen monitorointi
Tärinää aiheutuu tavallisimmin rakentamistyön yhteydessä tehtävästä räjäyttämisestä, lyöntipaalutuksesta, maan tiivistämisestä, louhimisesta ja rikotuksesta sekä maansiirrosta. Tärinän mittaaminen voi olla tarpeen, jos lähistöllä on rakennuksia tai laitteita, joita tärinä voisi vahingoittaa. Tärinä voi myös häiritä lähistön ihmisiä. Tärinää mitataan tavallisesti laitteistolla, joka koostuu tarvittavasta määrästä geofoneja, joka on liitetty tallentimeen. Geofonit sijoitetaan tavallisesti tietyin etäisyysvälein tärinälähteestä sekä kohtiin, jotka ovat kriittisiä tärinän suhteen. Heilahdusnopeus on usein tärkein mitattava suure, mutta useimmilla laitteistoilla voidaan mitata myös kiihtyvyyttä ja taajuutta. Tarvittaessa tärinämittauksen yhteydessä voidaan mitata lisäksi paineaaltoa ja äänenpainetta. Goalkeeper CIWS
Goalkeeper CIWS on alankomaalainen ohjustentorjuntajärjestelmä. Lyhenne CIWS tulee sanoista "close-in weapon system", "Goalkeeper" puolestaan viittaa järjestelmän tehtävään suojata maalivahdin tavoin aluettaan. Järjestelmän muodostavat konetykki ja kehittynyt tutkaan perustuva valvontajärjestelmä. Goalkeeper on elektroniikkakonserni Thales Groupin valmistama, sen 30 mm gatling-tyyppinen konetykki on peräisin General Electriciltä. Tykki on samaa GAU-8 Avenger -tyyppiä, mitä käytetään A-10 Thunderbolt II -maataistelukoneessa. Järjestelmän pääasiallinen käyttöympäristö on sotalaivoissa joissa se torjuu vihollisen ampumia meri- ja ilmatorjuntaohjuksia, mutta sitä voidaan käyttää myös lentokenttien suojaamiseen. Monitori (audio)
Monitori eli tarkkailukaiutin on äänentoistossa kaiutin, jota käytetään esimerkiksi esiintymislavalla. Monitoroinnin tarkoituksena on varmistaa, että esiintyjät kuulevat itsensä ja toisensa. Monitoroinnin merkitys esityksen onnistumisen kannalta on erittäin suuri. Studiomonitori on äänentoistoltaan hyvin laadukas passiivi- tai aktiivikaiutin, jota käytetään esimerkiksi äänitysstudiossa. Geodynamiikka
Geodynamiikka on maapallon ja maan kiinteiden osien liikkeitä
tutkiva tieteenala. Tutkimuskohteisiin kuuluu:Käytetyt mittaustekniikat ovat Geokätköily
Useimmilla älypuhelimilla voi myös etsiä geokätköjä, koska niissä on tarvittava GPS-vastaanotin. Android ja iOS laitteisiin on saatavilla Groundspeakin ja muiden julkaisemia kätköilyohjelmia. Kartoitus
Nykyisin käytetyin runkomittaustekniikka on GPS, mutta suosittu kartoitusmittaustekniikka on edelleen stereokartoitus, jolloin yksityiskohtien mittaus tapahtuu stereokuvaparien muodostamassa ns. stereomallissa. Jälkirekognosointi on silloin aina tarpeen, koska kaikki yksityiskohdat eivät näy ilmakuvista. Valvontakamera
Valvontakameran kuvaama näkymä voidaan tallentaa ja/tai näyttää turvallisuusnäytöllä, joka on yleensä valvontakameroilla varustetun rakennuksen erityisessä huoneessa. Tällöin ruuduille tarvitaan erityiset valvojat. On olemassa myös valvontakameroita, jotka tallentavat näkymiä vain esimerkiksi 30 sekunnin välein tai liiketunnistimella varustetun kameran kuvat suoraan palvelimelle tai sähköpostiin. Tällöin tallennus käynnistyy vasta kameran havaitessa liikettä. Yleensä vaikkapa rikosta ei ehdi tapahtua tuolla välillä siten, että sitä ei huomattaisi ollenkaan. Säähavainto
Säähavaintoon kuuluvat yleensä vähintään lämpötilan, tuulen ja ilmanpaineen mittaus. Miehitetyillä säähavaintoasemilla tehdään havainnot myös pilvistä, sadekuuroista ja näkyvyydestä. Monilla paikoilla tarkkaillaan samalla ilmanlaatua ja siitepölyn määriä. Synop on laajimmalle levinnyt kansainvälisesti standardoitu säähavainnon tyyppi. Erityisiä säähavaintoja tehdään eri käyttäjäryhmien tarpeisiin. Lentoliikenne tarvitsee erityisen yksityiskohtaisia tietoja pilvistä ja näkyvyydestä. Vaihdettavat lentosäähavainnot on standardoitu metar-koodiin. Kulunvalvonta
Kulunvalvonta eli kulunseuranta on tietyllä alueella tai tietyssä rakennuksessa liikkuviin henkilöihin kohdistuvaa, vartioinnilla tai teknisillä laitteilla toteutettua valvontaa. Tietotekniikan liiton ATK-sanakirjan mukaan kulunvalvonnalla tarkoitetaan oviin ja kulkuväyliin kohdistuvaa valvontaa ja tarkkailua. Valvonnan yleinen syy on asiattomien henkilöiden kulun estäminen. Kulunvalvonnalla voidaan lisätä valvottavan alueen turvallisuutta ja ehkäistä ilkivaltaa. Sen osana voidaan käyttää kulunvalvontajärjestelmiä, joihin on liitetty esimerkiksi RFID-lukijoita ja valvontakameroita. Google Earth
Google Earth on karttapalvelu, joka yhdistää satelliitti- ja ilmakuvia sekä paikkatietoja muodostaen maapallon kolmiulotteisen kuvan. Ohjelman kuva-aineisto on heijastettu pallopinnalle, josta syntyy lumemaapallo. Tämän pinnalla on korkeusmalli, jonka avulla tarkastelukorkeutta (kartan mittakaavaa) voi säätää. Samalla karttapistettä voi muuntaa siirtämällä sitä hiirellä. Katseluvaikutelma vastaa karttapallon pyörittämistä. Katselukulmaa voi myös kääntää maan pinnan kanssa vaakatasoon. Korkeusmallin ansiosta esimerkiksi vuoristojen syvyysvaikutelma säilyy. Samankaltaisia kolmiulotteisia ohjelmia ovat Virtual Globe, NASA World Wind, TerrainView-Globe ja Bing Maps. Ajotietokone (polkupyörä)
Eri suureiden mittaus tapahtuu pinnaan kiinnitetyn pienen magneetin ja etuhaarukassa olevan anturin avulla. Anturi koostuu reed-releestä, eli kytkimestä, joka sulkeutuu ja alkaa johtaa sähköä jouduttuaan riittävän voimakkaaseen magneettikenttään. Jokaisella renkaan kierroksella pinnaan kiinnitetty magneetti ohittaa haarukkaan kytketyn anturin ja aiheuttaa näin lyhyen sähköpulssin ajotietokoneelle. Ajotietokone on sulautetun järjestelmän sovellus eli koostuu mikro-ohjaimesta, johon sähköpulssi ohjataan. Mikro-ohjaimeen ladattu ohjelma laskee kahden tai useamman reed-releeltä tulleen pulssin välisen ajan. Ennalta asetetun renkaan halkaisijan ja pulssien välisen ajan perusteella mikro-ohjain pystyy laskemaan yllä mainitut suureet ja näyttämään ne nestekidenäytössä. On olemassa myös ajotietokoneita, joissa tieto anturilta välittyy ajotietokoneelle langattomasti. Lisäksi joidenkin ajotietokoneiden nopeus- ja matkatieto saadaan GPS-järjestelmän satelliiteista. Geotekninen monitorointi
Geotekninen monitorointi tarkoittaa maan käyttäytymisen tai geoteknisten rakenteiden toiminnan seuraamista rakentamista ennen, sen aikana ja/tai sen jälkeen. Monitorointi käsittää mittaamisen lisäksi mittausten suunnittelun ja tulosten analysoinnin. Monitoroinnilla pyritään osoittamaan kiinnostuksen kohteena olevan rakennuskohteen hyväksyttävä käyttäytyminen, jolloin rakenteen kestävyys ja turvallisuus voidaan varmistaa. Tavallisempi tapa on ollut lisätä rakenteen kestävyyttä siten, että mahdolliset oletuksista poikkeavat kuormitukset eivät aiheuta vaurioita. Suomessa geoteknistä monitorointia edistää Suomen geoteknillisen yhdistyksen SGY:n vuonna 2011 perustettu Monitorointitoimikunta. Ydinase
Suurvallat ja kansainväliset järjestöt seuraavat monesti ydinaseiden kehittelystä epäiltyjen maiden, esimerkiksi Iranin toimia.
Jonkun maan pinnalla tai ilmakehässä tekemiä ydinkokeita voidaan havaita esimerkiksi yhdysvaltalaisilla Vela-satelliiteilla, jotka havaitsevat valonvälähdykset ja gammasäteilyn. Yllättävä maanjäristys alueella, jossa niitä ei yleensä esiinny, voi liittyä maanalaiseen ydinkokeeseen. Myös maanalaisesta ydinkokeesta voi vuotaa joskus ulos säteilyä, jonka vakoilijat voivat mitata paikan päällä. Maanalaisten ydinkokeiden aiheuttamia maanjäristyksiä voidaan vaimentaa tai eliminoida suorittamalla ydinkoe suolakupoliin öljyllä syövytetyssä ontossa tilassa. Tarkoitukseen sopivat puhtaat suolakerrostumat ovat harvinaisia. Monitori (audio)
Termiä monitorointi voidaan käyttää myös esiintymislavan kuuntelun järjestämisestä äänentoiston keinoin pukuhuone- ja muissa taustatiloissa. Tämä voi tapahtua siirreltävien monitorikaiuttimien lisäksi esimerkiksi keskusradion kautta. EGP-satelliitti
Satelliitti kiertää Maapalloa, ja sen tarkoitus on geodeettinen. Suuntaamalla satelliittiin laservaloa ja mittaamalla säteen paluuaikaa, voidaan määrittää tarkka maantieteellinen sijainti. Tämän lisäksi tulee tuntea satelliitin radan ominaisuuksia. Tätä tekniikkaa on hyödynnetty Japanin saarten sijaintien määrittämiseen. Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus
Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus (Real Time Kinematic, RTK) on etenkin maanmittauksessa käytettävä GPS-satelliittipaikannuksen mittausmenetelmä, jossa tehdään paikannussatelliitin kantoaallon vaihetta ja mittaustukiasemaa hyväksi käyttäen tarkkuusmittauksia. Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (2013 alkaen)
The New York Times -lehden mukaan, NSA valvoo noin 100 000 tietokonetta maailmanlaajuisesti Quantum -nimisellä vakoiluohjelmalla. Quantumilla on kaksi tarkoitusta. NSA voi käyttää sitä näiden tietokoneiden valvontaan sekä rakentamaan "digitaalisen väylän", jolla voi suorittaa kyberhyökkäyksiä. Hyökkäyksien kohteiden joukossa ovat muun muassa Kiinan ja Venäjän armeijat sekä Euroopan unionin taloudelliset laitokset. Lehti raportoi myös, että NSA voi päästä sisään ja muuttaa tietokoneita, jotka eivät ole Internetissä kiinni. Tämä teknologia on heidän mukaan ollut NSA:n käytössä vuodesta 2008 asti. Edellytyksenä on radiotaajuudella toimivan laitteiston fyysinen asentaminen. Tämän voi tehdä vakoilija, laitteiston tuottaja tai tietämätön käyttäjä. Teknologia on riippuvainen salaisesta radioaaltokanavasta, jonka lähettimenä toimii pienet piirilevyt ja USB-kortit, jotka voidaan asentaa laitteisiin huomaamattomasti. Radioaallot lähetetään joissain tapauksissa salkun kokoiselle välitysasemalle, joka voi olla usean kilometrin etäisyydellä kohteesta. Teknologiaa voidaan myös käyttää toimittamaan haittaohjelmia tietokoneeseen. Helsingin metro
Metron kulunvalvontajärjestelmä poikkeaa valtion rataverkolla käytetystä kulunvalvontajärjestelmästä siten, että metron kulunvalvontajärjestelmä perustuu tiettyihin pisteisiin (pääopastimien kohdalle kiskojen väliin) sijoitettuihin ratalaitemagneetteihin. Junan pohjassa ohjaamon alapuolella on tätä magneettia vastaava anturi. Nämä ratalaitemagneetit deaktivoituvat, kun opastimeen asettuu ajoon oikeuttava opaste. Mikäli metrojuna sivuuttaa punaisen opastimen (jolloin magneetti on aktiivisena), laukaisee ratalaitemagneetti junassa hätäjarrutuksen (ns. pakkojarru). Metron kulunvalvonta ei siis periaatteessa estä kuljettajaa sivuuttamasta punaista opastinta, mutta käytännössä punaisen opastimen ohituksen yhteydessä tapahtuu pakkojarrutus. Lisäksi metroradalla on neljässä paikassa vastaavalla ratalaitemagneetilla toimivaa nopeudenvalvontapistettä, joissa ratalaitemagneetti aktivoituu ja laukaisee pakkojarrutuksen, jos juna sivuuttaa magneetin yhteydessä olevan nopeudenmittauspisteen ylinopeudella. Valtion rataverkolla kulunvalvonta on toteutettu pistemäisin radalla sijaitsevin anturein (baliisein), jotka välittävät veturin kulunvalvontalaitteelle tietoa edessäpäin olevilta opastimilta, ja siten valvovat, ettei kuljettaja ylitä ajonopeuksia tai ohita punaisia opastimia. Geodesia
Nykyisin GPS-laitteet käytetään apuna geodeettisten verkkojen mittauksessa, sekä valtakunnallisessa että maailmanlaajuisessa mittakaavassa. Se on osaltaan korvannut perinteisempiä mittausmenetelmiä ja antaa pisteiden paikat globaalisessa, geosentrisessa WGS 84 -järjestelmässä. Suomeen, kuten moneen muuhun maahan, on rakennettu jatkuvasti toimivien GPS-mittausasemien verkko geodynamiikan tutkimusta varten ja GPS-tosiaikaiskäytön tueksi. Verkko, joka perustettiin jo 1990-luvulla, on uusittu ja koostuu nykyisin 20 asemasta. Maa-asema
Maa-asema () on avaruusalusten lennon ohjaukseen liittyvä laitos. Termi maa-asema on – kuten monet muutkin avaruusalan termit – suora käännös vastaavasta englanninkielisestä termistä. Maa-asema valvoo esimerkiksi satelliitin lentoa (esimerkiksi mittaa sen lentoradan parametrit), vastaanottaa sen lähettämää tietoa ja lähettää sille komentoja. Maa-asemaan liittyy yleensä suhteellisen suuret paraboliantennit. Usein radiohäiriöiden välttämiseksi maa-asemat sijoitetaan harvaanasutuille alueille. Valvontarangaistus
Suomessa valvontarangaistus on yhdyskuntaseuraamus, joka ankaruudeltaan sijoittuu yhdyskuntapalvelun ja ehdottoman vankeuden väliin. Se voidaan tuomita enintään kuuden kuukauden ehdottoman vankeuden sijasta. Tuomitun ranteeseen, nilkkaan tai vyötärölle kiinnitetään tekninen valvontaväline ja Rikosseuraamuslaitoksen työntekijä pitää riittävän usein yhteyttä tuomittuun ja hänelle määrättyyn toimintapaikkaan, kuten esimerkiksi työ- tai opiskelupaikkaan. Tuomitun asuntoon tehdään ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä, joilla valvotaan tuomitun paikallaoloa ja päihteettömyyttä. Viikosta vähintään kymmenen tuntia täytyy käyttää työhön rinnastettavaan pakolliseen toimintaan. Maankohoaminen
Maannousun seuranta tapahtuu seuraavilla menetelmillä:Geodeettisen GPS-menetelmän avulla voidaan seurata postglasiaalista maannousua jopa kolmessa ulottuvuudessa: se sisältää myös (pienen) vaakakomponentin. Puhutaan mieluummin postglasiaalisesta muodonpalautusilmiöstä (postglacial rebound). Painovoimamittaukset ovat riippumaton tapa tutkia nousun tarkkaa mekanismia, etenkin "miten" massa virtaa takaisin Fennoskandian maankuoren alle. Maannousututkimuksen avulla voidaan myös selvittää Maan vaipan ns. viskositeetti, eli kuinka tehokkaasti vaipan kalliomassat vastustavat plastista deformaatiota eri syvyyksillä. Ks. kuva. Mareografinen ja tarkkavaaitusten antamat mittaukset kohdistuvat jonkin vuoden keskimerenpintaan ja niiden avulla määritetään ns. "havaittu maankohoaminen", joka eroaan maan keskipisteestä mitatusta "absoluuttisesta maankohoamisesta". Geokätköily
Maisemakätkö eli geokohde eli maakätkö () on kätkö, jonka löytämiseksi kätköilijän tulee vierailla koordinaattien ilmoittamassa geologisesti mielenkiintoisessa paikassa ja osoittaa käyntinsä suorittamalla kätkökuvauksessa kerrottu tehtävä, esimerkiksi ottamalla valokuva ja liittämällä se kätkön Internet-lokiin. Osa suomalaisista geokätköilijöistä on alkanut kutsua tätä kätkötyyppiä nimellä geokohde. EGNOS
Suomessa toimii yksi Geodeettisen laitoksen rakentama nykyisin Euroopan komission omistama RIMS (Range and Integrity Monitoring Station). Se sijaitsee Virolahdella, aivan Kaakkois-Suomessa. Maanjäristysaalto
Kallioperän seismisissä luotauksissa synnytetään tarkoituksella seismisiä aaltoja esimerkiksi täryttimillä ja räjäytyksillä. Geofoneilla eli "maakuulokkeilla" voidaan sen jälkeen koota tietoa signaalin taittumisesta ja heijastumisesta eri kallioperäkerroksissa. Suomessa tätä on tehty 1980-luvulla BALTIC-linjan luotauksen ohessa sekä 2000-luvulla reflektioseismiikkaa edustavien HIRE- ja FIRE-projektien yhteydessä. Tutkimukset ovat paljastaneet muun muassa Mohorovičićin seismisen olkauspinnan sijaitsevan meillä varsin syvällä, minkä lisäksi eräitä heijasteita on tulkittu jäänteiksi muinaisesta subduktiosta mannerlaattamme alueella. Lisäksi projektien tuottamaa dataa hyödynnetään mineraalien etsinnässä. Crotale
Järjestelmän valvonta- ja tulenjohtotutkien toimintasäde on 20 kilometriä, ja televisioseuranta toimii 15 kilometriin asti. TV-seurannassa voidaan käyttää joko päivänvalo- tai lämpökameroita tarpeen mukaisesti. Järjestelmän avulla voidaan seurata kahdeksaa uhkaavinta maalia samanaikaisesti. Tulenjohtojärjestelmä pystyy seuraamaan yhtä hyvin leijunnassa olevaa helikopteria kuin yli kahden Machin nopedella lentävää hävittäjää. Järjestelmän omien sensorien ohella se voi hyödyntää muiden ohjusvaunujen lähettämää signaalia, optiselta maalinosoittimelta lähetettävää tietoa ja ilmatorjunnan viestiverkosta saatavaa ilmatilannekuvaa.Suomen puolustusvoimat käyttää Crotalen NG järjestelmän modernisoitua versiota CrotaleNG MOD, jonka merkintä Suomen puolustusvoimissa on Ilmatorjuntaohjus 90M tai ItO 90M. Vuonna 2007 aloitettu modernisointiprojekti saatiin päätökseen vuonna 2010. Toisiotutka
Toisiotutkajärjestelmä muodostaa nykyisin siviililennonvarmistuksen perustan. Lennonjohto tunnistaa ilmassa liikkuvat ilma-alukset lennonjohdon niille antaman transponderikoodin perusteella. Lennonjohtojärjestelmä yhdistää koodiin lentosuunnitelman. Lentosuunnitelmassa kerrotaan lentokoneen lähtö ja määräkentät sekä noudatettava lentoreitti ja radiokutsu. Siksi lentokone näkyy tutkaseurannan laitteilla, ilmatilannetta esittävällä tietokoneen näytöllä, yksilöitynä merkkinä ja lennonjohtaja voi valvoa lennon sujumista. Jos lentokoneen transponderi kytketään pois päältä katoaa lentokone lennonjohdon toisiotutkan näytöltä. Ensiötutkalla se voi silti näkyä. Vikaantumisen varalta interrogatorit ja transponderit on usein kahdennettu. Lodjaus
Lodjausta ja geokätköilyä ei pidä sekoittaa toisiinsa, vaikka on olemassa letterbokseja muistuttavia hybridikätköjä. Ne ovat kuitenkin nimenomaan geokätköjä ja niistä puuttuu usein letterboksille pakollinen leimasin. Geokätköjen tarkastuksen tekee vapaaehtoinen kätkötarkastaja, ei lodjaaja. Näin ollen myös letterbox-hybridien lodjattavuus, eli johtolangan seuraaminen ilman gps-laitetta tai reaaliaikaista internet-yhteyttä on usein vaikeaa tai jopa käytännössä mahdotonta. Myös maastollisesti vaarallisia ja siten perinteisten lodjaussääntöjen vastaisia hybridejä julkaistaan. GRAVES
GRAVES (Grand Réseau Adapté à la Veille Spatiale) on ranskalainen avaruutta valvova tutkajärjestelmä, joka on samankaltainen kuin Yhdysvaltain NAVSPASUR. GRAVESin avulla Ranskan ilmavoimat seuraavat eri satelliittien lentoratoja. Ranska on kehittänyt järjestelmäänsä 15 vuotta. Siitä tuli operatiivinen järjestelmä marraskuussa 2005.
GRAVES on bi-staattinen tutka, joka käyttää Doppler ilmiötä satelliittien lentoratojen mittaukseen. Sen toimintataajuus on 143,050 MHz. Lähetin sijaitsee entisellä lentokentällä Broyes-les-Pesmesissa ja vastaanotin entisellä ohjustestialueella Revest du Bionissa . Tietojenkäsittelykeskus on Balardin lentokeskuksessa Pariisissa. Tekninen tarkkailu
Teknisellä tarkkailulla tarkoitetaan siis tarkemmin sanottuna: Monitori (audio)
Monitorointia käytetään myös äänitarkkailuun, editointiin, miksaukseen, masterointiin ja tehosteiden luomiseen. Lavamonitoreihin/ korvamonitorointiin ajetaan myös usein "klikki" tempon kontrolloimiseksi. Geodesia
Nykyiset geodesian tutkimuskohteet ovat mm. tarkka satelliittipaikannus (GPS, GLONASS, Galileo), globaaliset vertausjärjestelmät, Maan muodon tarkka seuranta (geodynamiikka) GPS:n, satelliittilaserin ja pitkäkantainterferometrian (VLBI) avulla, Maan painovoimakentän tarkka mallinnus satelliittimittausten (CHAMP, GRACE, GOCE) avulla, ja henkilökohtainen navigointi. Jäävuori
Tietoja kerätään tarkkailulennoilla, mutta tietoja saadaan myös esimerkiksi kauppalaivoilta ja yksittäisiin jäävuoriin kiinnitetyistä GPS-paikantimista. Eri lähteistä kerättyjen tietojen perusteella käytetään muun muassa jääennusteiden laatimiseen, josta on hyötyä esimerkiksi laivoille ja öljynporausyrityksille. Maanjäristys
Kallioperän liikettä pitää havainnoida kolmessa suunnassa, jotta sen liike pystyttäisiin havaitsemaan täydellisesti. Suunnat eli komponentit ovat pystysuunnan vertikaaliliike sekä pohjois- ja itäsuuntainen horisontaaliliike. Aikaisemmin seismografit piirsivät paperille värähtelyä osoittavan käyrän, mutta seismogrammit tallentuvat nykyään tietokoneelle. Ne välittyvät myös tiedonsiirtoolinjaa pitkin keskusasemille, joissa eri asemien rekisteröinnit kerätään talteen. Geotekninen monitorointi
Vaaituksessa verrataan mitattavan kohteen pystysuuntaista asemaa kiintopisteeseen. Vaaituksessa käytetään optista laitteistoa, joka asetetaan vaakasuoraan. Mittaamisessa käytetään apuna mittalattaa, jolla korkeusero mittauskohteiden ja vaaituskojeen välillä voidaan määrittää. Siirtymä lasketaan kiintopisteen ja mittauspisteen korkeuseron muutoksesta. Saavutettava tarkkuus riippuu ainakin vaaituskojeesta, mittausetäisyydestä ja ympäristöolosuhteista. Gnomoninen projektio
Gnomonista projektiota käytetään muun muassa seisomologiassa, koska maan­järistys­aallot yleensä etenevät isoympyröitä pitkin. Sitä käytetään myös laivastoissa suunnan­määrityksessä, sillä radio­signaalit kulkevat iso­ympyröitä pitkin. Myös meteorit kulkevat iso­ympyröitä pitkin, ja gnomoninen Atlas Brno 2000.0 on Kansain­välisen meteorij­ärjestön (IMO) suosittelema sarja tähti­karttoja meteorien havain­noin­tiin. Paikannus
Nykyiset paikannusmenetelmät perustuvat hyvin usein erilaisiin radioaaltotekniikoihin. Ilmailussa VOR, DME, LORAN, TACAN jne. järjestelmät ovat olleet käytössä 1930-luvulta nykyaikaan. Satelliittipaikannus, GSM-paikannus ja tutkat perustuvat kaikki radiosignaalin kulkuun. Signaalin kulkua eri pisteistä mitataan, ja näin voidaan laskea vastaanottavan laitteen sijainti vaihtelevalla tarkkuudella. Seismometri
Seismometri eli maanjäristysanturi on maanliikkeen mittaukseen käytettävä laite, jota käytetään erityisesti maanjäristysten ja ydinkokeiden havainnointiin. GPS
GPS:n mukana on geodesiassa luotu ensimmäiset aidosti globaaliset, geosentriset vertausjärjestelmät, joiden ansiosta paikkatietojen vaihto kansainvälisestikin helpottuu. Järjestelmien maailmanlaajuinen tarkkuus liikkuu muutaman senttimetrin tasolla, jolloin voidaan jo seurata laattatektoniikkaa ja postglasiaalista maannousua. Kaunispään kolmiomittaustorni
Geodeettinen laitos ja Maanmittauslaitos valvoivat kolmiomittaustyön vuosikymmenien aikana mittaustornien kuntoa. Parhaimmillaan Suomessa oli tuhansia torneja, valtion laitosten tai kuntien rakennuttamia. Monet tornit olivat maamerkkejä ja ne toimivat myös näkötorneina. Puiset tornit luonnollisesti lahosivat, jolloin ne uusittiin. Mittausten kannalta tarpeettomiksi käyneet, 1980-luvun lopulla yleistyneen nopean ja tarkan satelliittimittauksen tiellä olleet tai vaarallisiksi lahonneet tornit purettiin.
Kaunispään piste G 275 on säilyttänyt paikkansa Suomen kolmiomittausverkossa: se oli mukana ensimmäisessä eurooppalaisen koordinaattiverkon luomiseksi tehdyssä järjestelmässä, jonka mittaukset alkoivat 1980-luvun lopulla ja myös vuosina 1996–1997 mitatussa suomalaisessa EUREF-FIN –verkossa, joka liittyy eurooppalaiseen ja myös maailmanlaajuiseen pisteverkkoon. Vaalitarkkailu
Vaalitarkkailu on siviilikriisinhallinnan toimi, millä pyritään varmistamaan tarkkailtavan maan poliittista vakautta tukemalla vaalien järjestämistä siten, että ne täyttävät vapaille vaaleille asetetut vaatimukset. Vaalitarkkailu koostuu kenttätyöstä vaalipaikoilla, havaintojen rekisteröimisestä ja raportoinnista vaalitarkkailun johdolle. Johto kokoaa tarkkailun tulokset ja antaa vaalitarkkailusta kokonaisuutena julkisen lausunnon, mikä sisältää yleisen arvion vaalijärjestelyjen onnistumisesta vaalitarkkailussa hyväksyttyjen kriteerien mukaan. Geotekninen monitorointi
Värähdyslanka-anturiin perustuva lämpötilamittari, koostuu metallisesta ulkokuoresta. Lämpötilan muutos aiheuttaa kuoreen muodonmuutoksen, joka vaikuttaa värähdyslangan jännitykseen. Värähdyslangan taajuus muutetaan muuntokertoimien avulla lämpötilaksi. GPS
GPS-satelliitit lähettävät kantoaallon päälle moduloituna ns. näennäissatunnaista signaalia (PRN, "Pseudo Random Noise"). Signaali ei läpäise kiinteitä rakenteita, joten paikantimen käyttö vaatii suoran ”näköyhteyden” taivaalle. GPS toimii kahdella päätaajuudella (L1 ja L2): Buddhalainen meditaatio
Hengityksen tarkkaaminen, , on meditaatiotekniikka, jossa meditaation kohteena on sisään- ja uloshengitys. Hengitystä voidaan tarkkailla laskemalla tai keskittymällä hengityksen aiheuttamaan tuntemukseen. Pan-STARRS
Panoramic Survey Telescope and Rapid Response System (Pan-STARRS) on Haleakalan observatoriossa toimiva tähtitieteellinen tutkimusohjelma, jonka käyttämät astronomiset kamerat, teleskoopit ja tietokoneet seuraavat tähtitaivasta jatkuvasti, paikallistaakseen aikaisemmin tuntemattomia, liikkuvia taivaankappaleita. Se toimittaa myös astrometria- ja fotometriadataa jo tunnetuista kohteista. Tekninen seuranta
Tekninen seuranta tarkoittaa Suomessa erästä salaista pakkokeinoa, jota voidaan käyttää esitutkinnassa salassa sen kohteelta ja josta säädetään vuoden 2011 pakkokeinolain 10. luvussa. Iso-Heikkilän tähtitorni
Tarkkojen karttojen valmistus edellyttää suuressa mittakaavassa tehtävää
maanmittausta eli geodesiaa. Suomessa on tätä varten tehty vuodesta 1748 alkaen
kolmiomittausta, jonka kolmioverkoston mittaustorneista on mitattu tarkat kulmat lähimpiin muihin torneihin. Kartan mittakaavaa ei tällöin kuitenkaan
vielä tiedetä. Kun mitataan vielä kahden tornin välimatka, perusviiva, saadaan
laskettua verkon kaikki muutkin välimatkat. Säteenseuranta
Reaaliaikainen fotorealistinen grafiikka ei ole nykytietokoneilla mahdollista säteenseurantamenetelmällä, mutta aiheesta on tehty demoja sekä laitteistotuella tehtävää käsittelyä on esitelty. GPGPU-ohjelmoinnilla tehtävästä säteenseurannasta on tehty tutkielmia.
Reaaliaikaisessa grafiikassa kuten videopeleissä käytetään tyypillisesti rasterointi-menetelmää valaistukseen sääteenseurannan sijaan. EL/M-2083
EL/M-2083 on kiintopallon yhteydessä oleva ilmavalvontatutka. Pystyy havaitsemaan erityisesti matalalla olevia lentokoneita. Tarpeeksi korkealla olevia ilma-aluksia se voi havaita 500 kilometrin etäisyydeltä. Se perustuu phased array tutkatekniikkaan. GPS
Geodeettisessa käytössä mitataan yleensä pseudosatunnaiskoodien (PRN) sijasta (tai niiden lisäksi) kantoaaltojen vaihekulmat, jolloin saavutettava tarkkuus on senttimetrien luokkaa metrien sijasta. Ei-reaaliaikaisessa käytössä voidaan lisäksi käyttää jälkilaskennan avulla generoituja rataelementtejä, jolloin tarkkuus kasvaa entisestään. GEO-IK
Geodeettisia mittalaitteita on viisi. Satelliitin 9,4 GHz tutka mittaa lentokorkeuden maan tai merenpinnasta 4-5 metrin tarkkuudella, tästä voidaan mitata maan pinnan korkeudet. Doppler-mittauksia tehdään 150 MHz ja 400 MHz taajuuksilla saavuttaen 1-3 cm mittaustarkkuus. Näitä mittauksia tehdään 12 tuntia vuorokaudessa. 5,7/3,4 GHz transponderi mittaa etäisyyttä tarvittaessa 3-5 metrin tarkkuudella. Laserpeilit satelliitin "kulmissa" mahdollistavat maasta tehtävän lasermittauksen 1,5 metrin tarkkuudella. Satelliitissa on vilkkuvalot (800-1200 J), jotka toimivat 1/3 Hz taajuudella ja observatoriot voivat mitata niiden avulla yöllä satelliitin aseman 1,5 kaarisekunnin tarkkuudella. Valo välähtää enintään 55 kertaa vuorokaudessa. INTEGRAL
Satelliitissa on tanskalais-suomalainen JEM-X-röntgeninstrumentti, röntgenmonitori. Sen mittaama energia-alue on 3 – 35 keV. Sen näkökentän määrittää nk. "coded aperature mask", koodattu maski, ja sen näkökenttä on 4,8°. Sen suomalaisosuuden toteutti Helsingin yliopiston observatorion johtamana espoolaiset Metorex-yritys (2004 lopusta Oxford Analytical Instruments), VTT ja Ideal Engineering-yritys. Suomessa suunniteltiin ja valmistettiin kaasutäytteinen röntgendetektori, jossa signaalin luku tehdään mikrostrip-ilmaisimella. Säteilyä kerätään 500 cm² alalle. Detektoreita on instrumentissa kaksi kappaletta. Ilmakehän kaukokartoitus
Ilmakehän kaukokartoitus on ilmakehän ominaisuuksien havaitsemista laitteilla, jotka eivät ole kosketuksissa ilmakehän mitattavan osan kanssa: radioluotaus ei ole kaukokartoitusta, sääsatelliitti- ja säätutkahavainnot ovat. Ilmakehän kaukokartoitus on olennainen osa kaukokartoitusta. Meteorologiassa ollaan kiinnostuneita ilman lämpötilan ja kosteuden pystyjakaumasta. Muissa yhteyksissä ollaan kiinnostuneita poistamaan ilmakehän vaikutus. Ilmakehäkorjaukseksi kutsutaan menetelmiä joilla maanpinnan mittaukset eri ajanhetkinä ja erilaisista mittauskulmista saadaan vertailukelpoisia. VIRVE
Käyttäjän sijainti voidaan määritellä karkeasti tukiasemien perusteella ja tarkemmin lyhytsanomilla tapahtuvan GPS-paikannuksen avulla. Sijaintia voivat seurata esimerkiksi hätäkeskus tai muut kiinteiden päätelaitteiden (DWS) käyttäjät sekä esimerkiksi kenttäjohtamisjärjestelmien käyttäjät. Useissa päätelaitteissa on sisäänrakennettu GPS-vastaanotin, jonka antama paikannustiedon tarkkuus on 10 metrin luokkaa. Päätelaitteen sisäisen GPS:n tuottamaa tietoa voidaan seurata reaaliaikaisesti. Keskivalvontatutka
Keskivalvontatutka on keskipitkille, noin 300 km:n, valvontaetäisyyksille tarkoitettu tutka. Sen ominaisuuksiin yleensä kuuluu korkea keilan ulottuvuus, eikä niinkään suuri kantama. Usein se rakennetaan 3D-tutkaksi jolloin se mittaa suunnan ja etäisyyden lisäksi myös (lentävän)maalin korkeuden. Sen toimintataajuus on yleensä 3 GHz (aallonpituus 10 cm). Se yleensä toimii osana tiheää verkostoa joka muodostaa lennonvarmistuksen tai ilmapuolustuksen ilmatilannekuvan perustan. Baltian ilmavalvonta
Itsenäistyttyään Viro, Liettua ja Latvia jäivät ilman valvontakykyä. Tämä teki niiden alueellisen koskemattomuuden valvonnan vaikeaksi, koska ei ollut keinoja tutkavalvontaan eikä hävittäjiä, joita lähettää tunnistuslennoille. Nato-jäsenyyden myötä asia ratkaistiin siten, että Liettuaan Kaunasin lähelle Karmelavan tukikohtaan perustettiin vuonna 2000 Viron, Liettuan ja Latvian yhteinen ilmavalvonta-aluekeskus BALTNET, johon hankittiin yhdysvaltalainen Lockheed-Martin TPS-117 -kaukovalvontatutkakalusto. BALTNET ja lentokone ovat osa Naton järjestelmää. Kaukovalvontatutkalla pystyy valvomaan ilmatilaa Baltian ulkopuolelle noin 400 kilometrin päähän 30 kilometrin korkeudelle. Natolla on vastaavia tutka-asemia kymmenisen kappaletta Naton itärajalla Romaniasta Liettuaan. Geotekninen monitorointi
Pneumaattinen mittari perustuu kaasun paineen mittaukseen. Huokospainemittarissa kairareikään on asennettu kaksi letkua, jotka on tiivistetty anturin yläpuolelta. Mittari perustuu taipuisaan välikalvoon, jonka toisella puolella on huokosvedenpaine ja toisella kaasunpaine. Mitatessa pneumaattinen mittari liitetään pääteasemaan tai suoraan putkeen, josta kaasua johdetaan syöttöletkua pitkin kalvon taakse, kunnes kaasunpaine ylittää huokosvedenpaineen ja kaasu pääsee vuotamaan välikalvon ohi paluuletkuun. Kaasun syöttö lopetetaan ja kaasun paine laskee, kunnes huokosvedenpaine sulkee välikalvon. Kaasunpaine luetaan painemittarista ja se vastaa mittauspisteessä vallitsevaa huokosvedenpainetta. Geologinen ajanlasku
Geologinen ajanlasku on geologiassa ja paleontologiassa käytetty stratigrafiaan perustuva mittausmenetelmä, joka jakaa maapallon historian kansainvälisesti sovittuihin ajanjaksoihin. Ajanjaksoilla voi olla päällekkäisiä historiallisia ei-kansainvälisiä nimityksiä. Kansainvälinen International Commission on Stratigraphy -järjestö (ICS) on perustettu muun muassa standardisoimaan ajanjaksojen nimityksiä ja ajoituksia. Ilmavalvonta
Tutkailmavalvonnan peruselementtinä on tutka, joka voi olla kantamansa ulottuvuuden mukaisesti kaukovalvontatutka, keskivalvontatutka tai lähivalvontatutka. Ne voivat olla liikkuvia tai kiinteitä asemia. Sotilaallisten vaatimustensa vuoksi, niiden on kestettävä elektroninen sodankäynti ja muodostettava toisiinsa kytketty laaja ja nopeasti mukautuva tutkaverkko. Kun suurvaltojen on valvottava omia etujaan laajoilla alueilla, joille ei läheskään aina voi omia tutka-asemia rakentaa, on kehittynyt lukuisa joukko lentokoneeseen asennettuja pitkän kantaman tutkia. Sellaisia voi myös nopeasti ottaa käyttöön liittolaismaiden kriiseissä ilmatilannekuvan aikaansaamiseksi. Myös satelliittivalvonta toimii hyvänä apuna, mutta ei voi täysin kattaa maanpäällisen ilmavalvonnan tarpeita. Siihen tarvitaan pitkän kantaman tutka, jollaisesta yksi esimerkki on venäläinen, nykyaikainen Voronež. Valvonta
Osana Kiinan "Golden Shield Project" -nimistä hanketta, useat yhdysvaltalaiset yhtiöt (mukaan lukien IBM, General Electric ja Honeywell) ovat tehneet läheistä yhteistyötä Kiinan hallituksen kanssa asentamaan miljoonia valvontakameroita ympäri Kiinaa. Hankkeeseen sisältyi myös kehittyneiden videoanalysointi- ja kasvojentunnistusohjelmistojen käyttöönotto. Laitteet voivat näin tunnistaa ja seurata ihmisiä minne tahansa he menevät. Laitteet tulevat olemaan yhdistettynä keskitettyyn tietokantaan ja seurantakeskukseen, joka tulee hankkeen valmistuttua sisältämään kuvan jokaisesta Kiinassa olevasta 1,3 miljardista ihmisestä. Hanketta johtavan "Information Security Technology" -viraston johtaja Lin Jiang Huai on sanonut, että Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen järjestelmät olivat "Golden Shield" -hankkeen inspiraatio.
Yhdysvaltain asevoimien tutkimusorganisaatio (DARPA) rahoittaa "Combat Zones That See" -nimistä tutkimusohjelmaa, jonka tavoitteena on yhdistää kaupungissa olevat valvontakamerat keskitettyyn seurantakeskukseen, tunnistaa ja seurata henkilöitä ja ajoneuvoja sekä ilmoittamaan "epäilyttävästä" toiminnasta (esimerkkeinä käsien heiluttaminen, vilkuilu ja ryhmässä seisominen). Ilmakehän rajakerros
Ilmakehän rajakerrosta voidaan havainnoida "in situ" -mittauksilla (eli paikallisset mittaukset) tai kaukokartoitustekniikoilla. Mittauksissa havainnoidaan joko ilmakehän keskimääräistä käyttäytymistä (esim. 30 min keskiarvot) tai turbulenssia (<1 s). Tyypillisimpiä keskimääräistä käyttäytymistä kuvaavia "in situ" mittauksia ovat mastossa mitatut lämpötila- ja tuuliprofiilit sekä pinnan nettosäteily. Eniten käytetty turbulenssia havainnoiva "in situ" menetelmä on pyörrekovarianssi-tekniikka. Tyypillisiä kaukokartoitustekniikoita ovat eri menetelmät, joilla mitataan keskimääräis- tai turbulenssisuureiden pystyprofiileja, esimerkiksi lidar, sodar ja ceilometri. Sodar-laitteella voidaan lisäksi määrittää matalan (<400m) ja lidar-laitteella paksumman rajakerroksen korkeus. Seilometriä on perinteisesti käytetty paljon lentokentillä pilvien alarajan korkeuden määrittämiseen. Geotekninen monitorointi
Painumaletkulla voidaan mitata painumaa tai selvittää jatkuva painumakuvaaja poikkileikkauksesta. Painumaletku asetetaan tutkittavan pohjamaan varaan ja rakenne, kuten penger rakennetaan päälle. Nesteellä täytetyn letkun paine mitataan paineanturilla ja verrataan painetta tunnettuun kiintopisteeseen. Paine letkussa kasvaa lineaarisesti syvyyden kasvaessa, josta voidaan laskea syvyyssuuntainen siirtymä. Paineanturi voi olla liikuteltava tai kiinteästi letkuun asennettu, jolloin useita antureita voidaan asentaa samaan letkuun. Kellokortti
Kellokortti on laite, jolla työnantaja valvoo työtunteja työntekijän tekemien leimausten perusteella. Tavallisesti työntekijä leimaa korttinsa työpaikalle tullessaan ja sieltä pois tullessaan sekä pitäessään taukoja. "Työ ja terveys" -tutkimuksessa (2006) hieman yli puolet (55 %) suomalaisista palkansaajista ilmoitti, että omalla työpaikalla seurataan työajan käyttöä. Kellokortilla tai kulunvalvonnalla valvotaan tutkimuksen mukaan joka kolmatta työntekijää. Aiemmin kellokortit olivat mekaanisia, ja työntekijä leimasi kellokorttinsa käsin. Tieto- ja viestintäteknologian kehitys 1900-luvun viimeisinä vuosikymmeninä on kuitenkin tuonut tullessaan elektroniset valvontajärjestelmät digitaalisine leimauspäätteineen. Monissa nykyisissä kellokorttilaitteissa hyödynnetään matkapuhelimista tuttua tekniikkaa: laitteen sisällä on SIM-kortti, jonka avulla se toimii langattomasti GPRS-verkossa yhteydessä internetiin. GPS
Reaaliaikainen kinemaattinen mittaus on käytetyin GPS-mittausmenetelmä maanmittauksessa. Se perustuu signaalin kantoaallon vaihe-eron mittaukseen itse pseudoetäisyyden määrittämisen lisäksi. Koska kantoaallon lähetystaajuus on yli tuhatkertainen itse PRN- signaaliin verrattuna, päästään tekniikalla erittäin tarkkoihin mittaustuloksiin. Menetelmän hankaluudeksi muodostuu se, että koska jokainen signaalin kierros on samanlainen, on mahdotonta pelkästään mittaamalla selvittää kuinka monta kokonaista aallonpituutta signaali heittää, ja tämä aiheuttaa mittaustarkkuuteen allonpituuden tai sen moninkerran suuruista virhettä, joka on L1- signaalin tapauksessa noin 20 senttimetriä. Tästä syystä reaaliaikaista kinemaattista mittausta käytetään pseudoetäisyyden mittauksen lisänä, jolloin pseudoetäisyydestä arvioidaan kokonaisten aallonpituuksien lukumäärä Geokätköily
Kullakin geokätköllä on Internetissä oma kätkökuvauksensa, joka voi varsinaisten ohjeiden lisäksi sisältää myös taustatietoa kätkön sijaintipaikasta tai lisävihjeitä helpottamaan kätkön etsimistä. Kätkön koordinaatit voidaan joko antaa suoraan (peruskätkö) tai jonkin arvoituksen tai tehtävän ratkaisuna (multikätkö, mysteerikätkö, wherigokätkö). Geocaching.com-sivustolla koordinaattien näkeminen edellyttää rekisteröitymistä sivustolle. Suomen maataloustukijärjestelmä
Peltoalaperusteisia tukia valvotaan tilakäynneillä sekä ristiintarkastuksilla. Hakemuksien tietoja verrataan eri rekisterien tietoihin. Jos lohkoille on ilmoitettu suurempi pinta-ala, kuin minä se on digitoitu, tarkastetaan ala paikan päällä tai kuulemismenettelyllä. Ilmavalvonta
Ilmavalvonta on osa ilmapuolustusta. Sillä seurataan ilmatilassa liikkuvia tai sinne tulevia ilma-aluksia. Ilmavalvonta voi olla aistitähysteistä tai tutkailmavalvontaa. Aisti-ilmavalvonta on edelleen käytössä Suomessa (sodan ajan kokoonpanossa), mutta viime sotien aikana se oli tärkeä osa kaikkialla tapahtuvaa sodankäyntiä. Etenkin taistelu Britanniasta oli menestyksekäs juuri ilmavalvonnan eri osien, tähystyksen ja tutkaverkon (josta käytettiin nimeä Chain Home) tehokkaasta yhteiskäytöstä ja johtokeskusmenettelystä johtuen. Aistivalvonta on maailmalla vähentynyt ja korvautunut tekniikalla, kuten tutkilla ja lentävillä tutka-asemilla, kuten AWACS-koneet. Tarkoitus kuitenkin on kaikkialla sama: Ajantasaisen ilmatilannekuvan ylläpito. Se on perusedellytys ilmapuolustuksen kokonaisuuden onnistumiselle. Geotekninen monitorointi
Takymetrillä mitatessa siirtymät saadaan määritettyä kolmen koordinaatin suunnassa. Mittauslaitteen ja mitattavan pisteen välillä täytyy olla näköyhteys. Takymetrimittaus voidaan tehdä käsin tai robottitakymetrillä, joka mahdollistaa mittausten tekemisen automaattisesti ja reaaliaikaisesti. Vesivarat
Maailman vesivaroja ja niihin liittyviä ongelmia tutkitaan ympäri maailmaa. Tämän tutkimusalan nimi on hydrologia ja siinä käytetään apuna lähes kaikkia nykyisin olemassa olevia tutkimusmenetelmiä. Satelliitti- ja ilmakuvista voidaan seurata veden pinnan ja vesistön koon vaihtelua sekä levätilannetta ja lisäksi satelliiteilla ja lentokoneilla seurataan, ettei kukaan saastuta vesistöä. Veden laatua seurataan vesinäytteistä, joita otetaan joka puolelta vesistöä. Nasa on tärkeimpiä vesivarojen tutkijoita. Suomessa maailman vesivaroja tutkitaan muun muassa Helsingin teknillisessä korkeakoulussa. Veden määrää koskevat luvut ovat aina arvioita, jotka on tehty monien tietolähteiden avulla ja siksi ne vaihtelevat hieman eri lähteiden välillä. Näkötutkimus
Näkötutkimus () on monitieteinen tutkimusala, joka tarkastelee näköjärjestelmän toimintaa. Näkötutkimusta voidaan harjoittaa esimerkiksi havaintopsykologian, kognitiivisen psykologian, neurotieteen, silmälääketieteen, biotieteiden tai tietojenkäsittelytieteen menetelmin. Usein näkötutkimushankkeissa hyödynnetään usean eri tieteenalan menetelmiä. Geotekninen monitorointi
Värähdyslankaan perustuva huokospainemittari on sähköinen mittauslaite, joka soveltuu hyvin jatkuvaan mittaukseen ja tarjoaa nopean vasteajan. Huokospainemittarin toiminta perustuu siihen, että välikalvoon kohdistuva paine jännittää värähdyslangan, joka saadaan soimaan ominaistaajuudellaan. Taajuuslukema muutetaan näyttölaitteessa huokosvedenpaineeksi. Menetelmää voidaan käyttää muun muassa luiskien ja maapatojen stabiliteetin monitorointiin. Etäluettava sähkömittari
Etäluettava sähkömittari mittaa käyttöpaikan kulutusta sekä jännitetasoja ja tallentaa ne muistiinsa tuntisarjoina. Mittaustiedot siirretään yleensä keskittimelle, joka sijaitsee jakelumuuntamolla tai kerrostalon kellarissa, josta mittaustiedot on sähköyhtiön luettavissa. Tiedot siirretään keskittimelle yleensä PLC-tekniikalla, joskus käytetään myös langatonta Mesh-verkkoa tai sarjaväylätekniikoita. Tietojen luennan hoitaa sähköyhtiö etänä matkapuhelinverkon välityksellä ja tiedot tallennetaan mittaustietokantaan. Mittarin tietojen tulee säilyä sähkökatkosten aikana ja mittaustiedot tulee toimittaa asiakkaalle seuraavan vuorokauden kuluessa. Haja-asutusalueilla tieto saatetaan siirtää matkapuhelinverkolla suoraan mittarilta mittaustietokantaan. Geokätköily
Geolodju () on peruskätkön muunnelma, lodjun ja geokätkön yhdistelmä. Geolodjun täytyy olla saavutettavissa myös ilman koordinaatteja vihjeiden perusteella, mutta geokätköilijät voivat hakea sen pelkillä koordinaateillakin, mikäli koordinaatit osoittavat suoraan geolodjun kätkörasialle. Geopolitiikka
Geopolitiikka on politiikantutkimuksen ja poliittisen maantieteen tutkimussuunta, joka on tarkastellut maantieteen vaikutusta politiikkaan. Se on eri tieteiden välistä tutkimusta, jossa on monia tutkimussuuntia. Geopolitiikka voidaan määritellä joko poliittisen maantieteen ala-alueeksi, kansainvälisen polittisen realismin keskeiseksi osaksi tai historialliseksi maailmanpolitiikan rakenteeksi. Suomen maataloustukijärjestelmä
Tiloista valvotaan 1 % vuosittain. Täydentävät ehdot liittyvät hyvään maatalouteen ja ympäristöön, kansanterveyteen, eläinten sekä kasvien terveyteen liittyviin hoitovaatimuksiin, eläinten hyvinvointiin liittyviin hoitovaatimuksiin. Valvonta suoritetaan tarkastuskäynnein tiloilla tai hallinnoliisesti TE-keskuksissa. Kuitenkin tilakäynnit pyritään tekemään muiden tukien valvontakäyntien yhteydessä. John Moore (geofyysikko)
Vuonna 2016 Moore johti "Earth System Modelling and Geoengineering" -tutkimushanketta, jossa jääkentiltä kerätyistä näytteistä saatavan informaation avulla pyritään mallintamaan erilaisten ilmastomuokkausmenetelmien vaikutuksia maapallon ilmastoon. Projektiivinen geometria
Termillä "projektiivinen gemeotria" tarkoitetaan toisinaan alan perustana olevaa yleistä abstraktia geometriaa, toisinaan tiettyä, erityistä huomiota osakseen saavaa geometriaa, esimerkiksi taso­geometriaa, jota tutkitaan homogeenisten koordinaattien avulla ja johon euklidinen geometria voidaan upottaa, minkä vuoksi projek­tiivista tasoa kutsutaankin myös "laajennetuksi euklidiseksi tasoksi". Valvonta
Valvontakameroita käytetään valvomaan alueita. Ne on usein yhdistetty tallennuslaitteeseen tai IP-verkkoon ja niitä voi tarkkailla esimerkiksi vartija. Kamerat ja tallennusvälineet olivat aikoinaan suhteellisen kalliita ja vaativat henkilökuntaa seuraamaan kuvamateriaalia. Nykyisin materiaalin analysoinnin on tehnyt helpommaksi automatisoidut ohjelmistot, jotka järjestävät kuvamateriaalin tietokantoihin sekä Viratin ja HumanID:n kaltaiset analysointiohjelmistot. Kuvamateriaalin määrä on myös huomattavasti pienempi liiketunnistimien ansiosta. Tunnistimien takia videota kuvataan vain silloin kun ne havaitsevat liikettä. Halpojen tuotantomenetelmien ansiosta, valvontakamerat ovat riittävän yksinkertaisia ja halpoja käytettäväksi kodin turvajärjestelmissä jokapäiväiseen valvontaan. Projektiivinen geometria
Projektiivinen geo­metria on geometrian ala, joka tutkii ominaisuuksia, jotka säilyvät keskeisprojektioissa tasolta tasolle. Projektiivisessa geo­metriassa pisteiden oletetaan sijaitsevan projek­tiivisessa avaruudessa, jossa voidaan intui­tiivisesti ajatella olevan "enemmän" pisteitä kuin yhtä moni­ulotteisessa euklidisessa avaruudessa, ja näiden "yli­määräisten" pisteiden eli ideaalipisteiden voidaan ajatella olevan äärettömän kaukana. Projek­tiivisessa geo­metriassa sallitaan myös sellaiset geo­metriset muunnokset, joissa nämä ideaali­pisteet kuvautuvat tavan­omaisen avaruuden pisteille tai päin­vastoin. Metsäpalo
Metsäpalojen rajoittamisen kannalta on tärkeää, että palot havaitaan ajoissa. Joillakin alueilla käyteään torneja, joissa päivystää ihminen tai kamera. Myös lentokoneista seurataan mahdollisia savuvanoja. Lämpötila-anomalioiden kaukokartoitus satelliittien avulla on tehnyt mahdolliseksi metsäpalojen havaitsemisen laajoilla, asumattomilla alueilla. Tutkailmavalvonta
Tutkailmavalvonnassa voidaan käyttää ulottuvuuden perusteella erityyppisiä tutkia, jotka voivat olla kaukovalvontatutkia, keskivalvontatutkia tai lähivalvontatutkia. Ne voivat olla liikkuvia tai kiinteitä asemia. Takymetri
Takymetri on kartoituksen ja rakennusmittauksen yleistyökalu. Sen kanssa kilpailee lähinnä satelliittipaikannustekniikka. Satelliittipaikannus ei kuitenkaan kelpaa takymetrimittausten tilalle seuraavissa tapauksissa: 
Takymetri voi olla myös ns. robottitakymetri, jolloin kojetta ohjataan kauko-ohjauksella. Robottitakymetri pystyy automaattisesti seuraamaan heijastinprisman liikkeitä. Näin koje ei tarvitse ketään sitä suuntaamaan. Käyttäjä voi suorittaa mittaustyön yksinään siirtelemällä heijastinta mitattaviin kohteisiin ja antamalla kauko-ohjaimella mittauskäskyt. Vastaavasti hän voi yksinään merkitä maastoon kojeen muistiin ennalta tallennetut pisteet siirtämällä heijastinta kojeen antamien merkkien ohjaamana. Kun heijastin on saatu merkittävän pisteen kohdalle, käyttäjä tekee maahan näkyvän merkin. InSight
Aiemmat ja samalla ensimmäiset seismometri olivat 1970-luvun puolivälissä laskeutuneissa Viking-luotaimissa. Niissä seismometrit olivat kiinteästi laskeutujien rungossa kiinni, mikä johti siihen että ne mittasivat lopulta enemmän Marsin pinnan läheisyydessä puhaltavia tuulia kuin maaperän järistyksiä. InSightin seismometri nostetaan käsivarrella suoraan kiinni maaperään ja sitten sen päälle nostetaan vielä erillinen tuulisuoja. Lähivalvontatutka
Suomen ilmapuolustuksessa on lähivalvontatutkia muiden ilmavalvontajärjestelmien täydentämiseksi. 1990-luvulla hankittu lähivalvontatutkakalusto, LÄVA, koostuu ruotsalaisvalmisteisesta Ericsson Giraffe 100 AAA -tutkasta ja kotimaisesta Sisu-maastokuorma-autosta. Myös antennin pyörityskoneisto ja masto ovat kotimaista valmistetta. Se on liikkuva ja kestää hyvin taisteluolosuhteita. Siinä on myös toisiotutka siviili-ilmailun valvomiseksi. Sodankylän geofysiikan observatorio
Sodankylän geofysiikan observatorio (lyhenne SGO) on Sodankylässä toimiva geofysiikan mittauksia ja tutkimusta tekevä Oulun yliopiston erillisyksikkö. Observatoriolla on mittauslaitteita yli 20 paikkakunnalla ympäri Suomea sekä Pohjois-Skandinaviassa. Geofysiikan observatorio perustettiin 1. syyskuuta 1913 Sodankylän Tähtelässä ja jatkuva virallinen havaintotoiminta alkoi vuoden 1914 alusta. Vuodet 1913-1997 observatorio toimi Suomalainen Tiedeakatemian alaisuudessa ja rahoitus tuli pitkään veikkausvaroista. Vuodesta 1997 lähtien Sodankylän geofysiikan observatorio on toiminut Oulun yliopiston alaisuudessa valtakunnallisena erillislaitoksena. Observatorion johtaja on Esa Turunen. Uraanikaivos
Fysikaalisten mittalaitteiden avulla on mahdollista selvittää kallioperän ominaisuuksia paksunkin maannoksen alta. Pääasiassa käytetään viittä menetelmää:Näitä kaikkia sovelletaan nykyisin pääosin lentomittauksina, lukuun ottamatta gravimetrisiä menetelmiä. Yksityiskohtaisemmat mittaukset on tehtävä maanpinnalla. Kenttätutkimuksissa tyypillisiä uraanin etsinnän työkaluja ovat näytteenottovälineet ja radioaktiivisuuden mittauslaitteet kuten skintillometri ja geigermittari. Näytteiden avulla maastosta voidaan muodostaa karttoja, joista alkuaineiden pitoisuuksien avulla on etsittävissä suunnat joissa uraanin pitoisuudet ovat kasvavia. Geotekninen monitorointi
Lämpötilan mittaukseen soveltuvia valokuituantureita ovat Fibre Bragg Grating -valokuituanturi ja Brillouinsirontaan perustuva valokuituanturi. Evävakain
Halpaan palleköliin verrattuna evävakain on kallis, sillä se tarvitsee monimutkaisen ohjausjärjestelmän, joka säätää evän kohtaamiskulmaa. Evän kääntymistä ohjaava tietokone saa tiedon laivan keinunnasta pyörivän hyrrän, gyroskoopin avulla. Tavallisesti mitataan keinunnan kulman suuruutta, kulmanopeutta ja kulmanopeuden hidastumista tai kiihtymistä. Lisäksi tietokone tarvitsee tiedon laivan nopeudesta ja evävakaimen asennosta. Myös evään asennettuja venymäliuska-antureita saatetaan käyttää mittaamaan evään kohdistuvia voimia. Tietokone ohjaa evää kääntävää hydraulijärjestelmää yleensä niin, että evä kääntyy ääriasennosta toiseen alle kahdessa sekunnissa. GEO-IK
GEO-IK satelliittien mittauksia tehdään 5 vuorokautena viikossa ja loput kaksi päivää käytetään suunnitelmien ja ennusteiden tekoon. Paikkatietojärjestelmä
Paikkatietoanalyyseihin kuuluu iso joukko taustaltaan hieman erilaisia menetelmiä. Tärkeimpiä taustatieteitä ovat (spatiaalinen) tilastotiede, laskennallinen geometria ja graafien teoria. Analyysit on toteutettu paikkatietojärjestelmissä aliohjelmina, ohjelmien lisämoduuleina, erillisinä ohjelmina, osana paikkatietokantaa tai esimerkiksi verkkopalveluina, ja ne on yleensä toteutettu joko rasteriaineistoille tai vektoriaineistoille, s.o. kyseinen analyysi vaatii aineiston joko rasteri- tai vektoriaineistona. Planeettatutkimus
Planeettatutkimus on huomattavan poikkitieteellinen tutkimusala, joka yhdistelee tähtitiedettä, planetaarista geologiaa, astrokemiaa ja ilmakehätieteitä (esim. hydrologia). Lisäksi aihetta sivuavat avaruusfysiikka, joka tutkii Auringon vaikutuksia Maan lähiavaruuteen, sekä astrobiologia. Tutkimukseen kuuluu sekä teoreettista että havaitsevaa työtä. Teoreettinen työ on pääasiallisesti tietokoneella tehtävää matemaattista mallinnusta. Havaitseva työ sisältää avaruusluotainten ja maanpäällisten tutkimuslaitosten tekemät havainnot ja niiden käsittelyn. Maanpäällisten havaintojen puolesta eniten havaitaan asteroideja. InSight
Laite havainnoi järistysaaltoja, joita oletettavasti synnyttää maanjäristykset, impaktit ja kaasukehän ilmiöt kuten tuulet ja pölymyrskyt. Varsinaisen heiluriseismometrin toimintaa tukee joukko tuuli-, paine-, lämpötila- ja magneettikenttäsensoreita. Pohjarakennus
Pohjarakennus on talonrakennukseen ja sillanrakennukseen liittyvien maanpinnan alapuolisten, maata tai maarakenteita vasten olevien rakenteiden tekemistä. Siihen liittyy läheisesti geotekniikka, joka tutkii maa- ja kallioperän teknisiä ominaisuuksia ja pohjarakenteiden mitoitusmenetelmiä. Earth Observing System
Earth Observing System (EOS) on NASAn satelliittien avulla tehtävä kaukokartoitusohjelma. Lähivalvontatutka
Lähivalvontatutka on lennonvarmennuksen lähestymisalueen tutka (Terminal Area Radar, TAR), ja ilmapuolustuksen muiden järjestelmien tutkakatvealueiden täyttämiseen tarkoitettu tutka. Se on suhteellisen lyhyille, noin 100 km, mittauseetäisyyksille tarkoitettu. Sille sopivia taajuuaslueita ovat X-alue 10 GHz (aallonpituus 3 cm), C-alue 8 GHz (aallonpituus 5 cm) ja S-alue 3 GHz (aallonpituus 10 cm). Se on ylensä 2D-tutka ja mittaa siis maalin suunnan ja etäisyyden. Siinä on usein samassa kompleksissa myös toisiotutka. Valvonta
Tietokoneet voivat olla valvonnan kohteita niissä säilytetyn yksityisen tiedon takia. Jos joku kykenee asentamaan ohjelmistoja tietokonejärjestelmään, he voivat helposti päästä käsiksi tähän dataan. Tämän mahdollistavia ohjelmistoja voidaan asentaa paikallisesti tai etäältä. Toinen tapa suorittaa tietokonevalvontaa, tunnettu nimityksellä "van Eck phreaking", käsittää tietokoneista emittoivan sähkömagneettisen säteilyn lukemisen jopa satojen metrien etäisyydeltä. NSA:lla on Pinwale -niminen tietokanta, johon se kerää suuria määriä sähköposteja sekä yhdysvaltalaisilta että ulkomaalaisilta. Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto
Horisontti 2020 puiteohjelmassa, vuosina 2014-2020, DG ENT rahoittaa avaruustutkimusta noin 1,5 miljardilla eurolla. Painotus on teollisessa avaruustoiminnassa, mutta 60% rahoituksesta panostettaneen Galileo- ja Copernicus-tutkimukseen. Copernicus on GMESin uusi nimi. DG ENT on myös perustamassa eurooppalaista avaruudessa kulkevien esineiden seurantajärjestelmää (SST, Space Surveillance and Tracking). Galileo-ohjelma saa kyseisenä kautena 7 miljardin euron rahoituksen, täten se on vuosikustannuksiltaan saman kokoinen kuin Yhdysvaltain GPS on ollut. Uraanikaivos
Käytännössä Safeguards-valvontaa toteutetaan niin, että maat, joilla ei ole ydinaseita, tarkastetaan niin usein, ettei niiden ole teknisesti mahdollista valmistaa ydinasetta valvontakäyntien välillä niiden hallussa olevista ydinaineista tai niiden lähtöaineista. Nykyisin tarkastuskäyntien välillä tapahtuu myös kaukovalvontaa sinetöidyillä valvontalaitteilla kuten kameroilla. Ydinaineiden kuljetukset maasta toiseen ilmoitetaan etukäteen IAEA:lle. RUAG Ranger
Miehittämättömiä ilma-aluksia käytetään tiedusteluun, valvontaan ja maaliosoitukseen kauaskantoisille asejärjestelmille. Miehittämättömille ilma-aluksille erityisesti sopivia tehtäviä ovat pitkäkestoiset valvontatehtävät, säteily- tai muuten saastuneen alueen tiedustelu sekä korkean vihollisuhan alueella toimiminen eli Dull, Dirty & Dangerous -tyyppiset tehtävät. Ranger-lentotiedustelujärjestelmässä maavalvonta-asemalta lennätetään datalinkkiyhteyden päässä olevaa miehittämätöntä ilma-alusta. Ilma-aluksen sensorin kuvaa seurataan maavalvonta-asemalla.