Mikä on Djiboutin pinta-ala?
Djibouti
Djiboutin tasavalta eli Djibouti (, , ) on pieni valtio Afrikan itäosassa, niin sanotussa Afrikan sarvessa, Punaisenmeren ja Adeninlahden erottavan Bab el Mandebin salmen kohdalla. Djiboutin naapurimaat ovat pohjoisessa Eritrea, lännessä sekä etelässä Etiopia ja idässä Somalia. Maa oli Ranskan siirtomaana aina vuoteen 1977 saakka. Maan pääkaupunki on Djibouti ja maassa elää arvion mukaan vuonna 2011 noin 760 000 ihmistä, joista yli puolet elää pääkaupungissa. Djiboutilla on pinta-alaa 23 200 neliökilometriä, josta 20 neliökilometriä on sisävesiä ja 10 neliökilometriä keinokasteltua aluetta. Djibouti on sekä ilmastollisesti että maankin osalta hyvin kuivaa ja polttavan kuumaa aluetta, minkä vuoksi viljelyskelpoista maata ei ole kuin 0,4 prosenttia koko pinta-alasta. Djibouti onkin erittäin riippuvainen elintarvikkeiden tuonnista.
Päiväntasaajan Guinea
Annobón löydettiin uudenvuodenpäivänä vuosien 1472–1475 välisenä aikana. Se on pieni vulkaaninen saari, jonka pinta-ala on 17 neliökilometriä. Ranta on erittäin jyrkkää lukuun ottamatta pohjoisosaa, jossa päätulivuori muodostaa pienen järven. Saarella asuu noin 5 000 asukasta. Djibo
Djibo on kaupunki Burkina Fasossa. Se sijaitsee 203 kilometriä Ouagadougousta pohjoiseen ja 65 kilometrin päässä Malin rajalta. Kaupunki perustettiin 1500-luvulla ja sen asukasluku vuonna 2006 oli 28 990. Nykyään tärkein kaupunkia asuttava etninen ryhmä ovat kurumbat. Djiboutin sisällissota
Djiboutin sisällissota oli vuosina 1991–1994 käyty sisällissota Djiboutin hallituksen ja Front pour la restauration de l'unité et de la démocratie -liikkeen (FRUD) välillä. Yhteenotot päättyivät osapuolten välisellä sopimuksella vuonna 1994, mutta FRUD-liikkeen sirpaleryhmä FRUD - AD jatkoi pienimuotoista vastarintaa, joka johti jälleen yhteenottoihin vuosina 1999–2000. Guinea-Bissau
Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Afarit
Afarit olivat alun perin karjankasvattajia, mutta siirtyivät ennen 1000-lukua paimentolaisuuteen nykyisille asuinalueilleen. 1200-luvulta 1600-luvulle afarien muodostamat muslimivaltiot kävivät useita sotia kristittyä Etiopiaa vastaan. Vuonna 1884 heidän alueilleen perusttiin Ranskan somalimaa, eli nykyinen Djibouti. Eritrea oli Italian siirtomaa ja vuodesta 1935 vuoteen 1941 Etiopia oli Italian miehittämä. Sodan jälkeen Eritrea päätyi Etiopialle, mutta alueella alkoivat vapaustaistelut vuonna 1961. Vuonna 1967 Ranskan Somalimaa uudelleen nimettiin Ranskan afarien ja issojen alueeksi. Vuonna 1975 aloitti toimintansa Afar Liberation Front eli ALF. Se toimi etenkin Djiboutin ja Etiopian vastaisella raja-alueella. Djibouti itsenäistyi vuonna 1977 ja vuonna 1979 paikalliset afarit aloittivat demokratian puolesta taistelevan maanalaisen liikkeen. Vuonna 1987 Djiboutista tuli yksipuoluevaltio ja Etiopiaan perustettiin autonominen afarien alue. Cuonna 1991 Eritrea itsenäistyi Etiopiasta ja Djiboutissa alkoi afarien aseellinen vastarinta viranomaisten pidätettyä 100 afariaktivistia. Vuonna 1994 Etiopiaan muodostettiin Afarin maakunta ja Djiboutissa aloitettiin rauhanneuvottelut hallituksen ja afarien välillä. Cape Bretonin saari
Saaren maasto kohoaa tasaisesti etelästä pohjoiseen; pohjoisimmassa osassa on ylänköalue, jonka korkein kohta White Hill on 532 metriä merenpinnasta. Saarella asuu noin 148 000 henkeä. Sen pinta-ala on 10 311 neliökilometriä. Suurin taajama on Sydneyn kaupunki, jossa toimii Cape Bretonin yliopisto. Saarella on kansallispuisto, ja siellä järjestetään kelttiläisen musiikin festivaali Djibouti
Teollisen vallankumouksen myötä eurooppalaiset hakivat raaka-aineita ulkomailta, minkä vuoksi he muun muassa alkoivat haalia siirtomaita Aasiasta ja Afrikasta. Britit olivat onnistuneet Kairo–Kapkaupunki-suunnitelman mukaisesti valtaamaan Egyptin, Sudanin ja osia Tansaniasta sekä Somaliasta. Italia taas hallitsi suurta osaa Somaliaa sekä Eritreaa. Ranskan mielenkiinto Punaisenmeren alueeseen heräsi Rochet d’Héricourtin tutkimusmatkojen jälkeen. Ranskassa tunnustettiin Punaisenmeren tärkeys kauppareittinä Intiaan, Mauritiukselle ja Madagaskariin varsinkin sen jälkeen, kun ranskalainen yritys oli alkanut vuonna 1859 rakentaa Suezin kanavaa. Djibouti osoittautui sopivaksi vaihtoehdoksi, kun briteillä oli jo osittainen herruus salmen toisella puolella Jemenissä. Ranska laati Henri Lambertin ja kapteeni Fleuriot de Langlen johdolla vuonna 1862 ystävyyssopimuksen Raheitan, Tadjouran ja Gobaadin sulttaanikuntien kanssa, joista tuli Ranskan protektoraatteja. Ranskalaiset ostivat myös satamapaikan Obockista. Vuosina 1884–1885 protektoraatit yhdistettiin Ranskan Somalimaaksi ja pääkaupunki siirrettiin Obockista Djiboutiin vielä ennen vuosisadan vaihtumista vuonna 1892. Neljä vuotta pääkaupungin muuttamisen jälkeen Ranska ja Etiopian hallitsija Menelik II sopivat keskenään Djiboutin uusista rajoista. Ranska oli valinnut siirtomaansa hyvin, sillä Djiboutilla on hyvä luonnonsatama ja yhteydet Etiopiaan erinomaiset, mitkä vetivät kauppakaravaanien ja somalikauppiaiden huomiot puoleensa. Yhteydet paranivat entisestään, kun vuonna 1897 aloitettu Djiboutista Etiopian Addis Abebaan ulottunut rautatie saatiin valmiiksi vuonna 1917.
Toisen maailmansodan kynnyksellä italialaiset miehittivät Etiopian. Sodan alettua lisääntyi myös Etiopian ja Ranskan Somalimaan välisellä rajalla ranskalaisjoukkojen ja italialaisten väliset yhteenotot. Akselivaltojen vallattua Ranskan, myös Ranskan Somalimaa siirtyi Vichyn nukkehallituksen hallintaan kesäkuussa 1940. Liittoutuneiden päästessä vallalle Euroopassa, britit hyökkäsivät myös Vichyn hallitsemaan Ranskan Somalimaahan, ja akselivalloille myönteinen hallitus kukistettiin lopullisesti joulukuussa 1942. Ranskan Somalimaasta lähti pataljoona vapauttamaan emämaataan vuonna 1944. Dioundiou (departementti)
Dioundiou on departementti Nigerin Dosson alueella. Sen pinta-ala on 1 508 neliökilometriä. Asukkaita on 109 615 henkeä (vuonna 2012, väestönlaskenta). Djiboutin sisällissota
Marraskuun puoliväliin mennessä FRUD oli vallannut kaksi kaupunkia Djiboutin pohjoisosassa. Djiboutin hallitus reagoi tähän pyytämällä apua Ranskasta ja 27. marraskuuta presidentti ilmoitti, että jonkinlaisista muutoksista järjestelmään tehtäisiin kansanäänestys. Kapinallisia hallitus väitti ulkomaalaisiksi sotilasjoukoiksi. Ranska ilmoitti lähettävänsä pohjoiseen sotilastarkkailijoita varmistamaan, että Djiboutin alueelle ei tulisi ulkomaalaisia sotilasjoukkoja. FRUD julisti joulukuussa tulitauon tarkkailijoiden päästämiseksi alueelle. Ranskan rooli kasvoi myös sen edustajien neuvoteltua molempien osapuolien kanssa. Edistysaskelia sodan ratkaisemiseksi otettiin vuonna 1992, kun Djibouti vapautti vangitun FRUD:in jäsenen Abbate Ebo Adoun. FRUD oli pitänyt tätä neuvottelujen aloittamisen ehtona. Neuvottelujen tuloksena saatiin aikaan aselepo helmikuussa 1992 ja maahan tuli ranskalaisia rauhanturvaajia. Maassa otettiin myös käyttöön useammat puolueet sallinut perustuslaki, mutta kun vaalit järjestettiin vain kahden oppositiopuolueen oli sallittu rekisteröityä. Väkivaltaisuudet alkoivat jälleen marraskuussa 1992 ja ranskalaiset rauhanturvaajat vetäytyivät. Huhtikuussa 1994 FRUD jakautui kahtia neuvotteluja ja rauhaa ajaneen Ahmed Ougoureh Kiblen kannattajien ja sodan jatkamista halunneen Ahmed Dinin välillä. Kiblen kannattajat neuvottelivat hallituksen kanssa ja saivat kesäkuussa 1994 aikaan sopimuksen, jolla tehtiin mahdolliseksi FRUD:in osallistuminen politiikkaan. Tätä sopimusta seurasi rauhansopimus joulukuussa, jonka mukaan FRUD sai paikkoja maan hallinnossa. Martinique
Martiniquen pinta-ala on yhteensä 1 128 neliökilometriä. Saari on noin 80 kilometriä pitkä ja noin 35 kilometriä leveä. Se on Ranskan merentakaisista alueista pienimpiä. Pinnanmuodoltaan saari koostuu kolmesta massiivista. Saaren korkein vuori on tulivuori Mont Pelée, joka kohoaa 1 397 metrin korkeuteen. Saaren keskustassa on Carbetvuoristo, jonka korkein kohta on 1 195 metriin kohoava Piton Lacroix. Saaren eteläosassa on lisäksi 504 metrin korkuinen Mont Vauclin. Saaren jokia ovat etelässä Mont Vauclinilta alkunsa saavat Salée ja Pilote, keskiosissa Carbetvuoristosta virtaavat Lorrain, Galion, Capot ja Lézarde. Myös pohjoisosissa on jokia, mutta ne ovat hyvin pieniä. Saaren pohjoinen rannikko on jyrkkää kalliota, joka loivenee etelään mentäessä. Saaren kaksi suurta lahtea ovat Fort-de-France ja Marin. Martiniquen ilmasto vaihtelee kausittain vain vähän. Keskimääräinen lämpötila on 26 °C, ja keskimääräiset alimmat lämpötilat ovat 20–22 °C ja korkeimmat 30–32 °C. Keskimäärin 300 päivänä vuodessa luoteesta puhaltavat pasaatituulet viilentävät ilmastoa jonkin verran. Etelästä tulevat lämpimät ja kosteat tuulet tuovat ajoittain mukanaan hurrikaaneja. Sadetta tulee alueen pinnanmuodoista riippuen vuosittain 1 000–10 000 millimetriä. Estuaire
Provinssin pinta-ala on 20 740 neliökilometria. Vuonna 1993 väkiluku oli 463 187. Se jakaantuu kolmeen pienempään osa-alueeseen, joiden ranskankielinen nimitys on "départements", nämä edelleen pienempiin alueisiin, joita kutsustaan nimellä "préfet" ja nämä vielä pienempiin "sous-préfet" -alueisiin. Diédougou (Dioïlan piiri)
Diédougoun kunnan pinta-ala on 955 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Dioïlan piirin N’Dlondougoun ja Jékafon, lännessä Dégnékoron ja Kilidougoun, pohjoisessa Dolendougoun ja Ségoun alueen Blan piirin Falon sekä idässä Sikasson alueen Koutialan piirin Koninan kuntiin. Länsirajalla virtaa Bagoé ja itärajalla Banifing. Dialloubé
Dialloubén kunnan pinta-ala on 1 400 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Moptin piirin Konnan, etelässä Kounarin ja Socouran, lännessä Ténenkoun piirin Togoro Kotian ja Togoré-Coumbén sekä pohjoisessa Youwaroun piirin Bembéré Taman ja Déboyen kuntiin. Dire Dawa
Poliittisesti kaupunki sijoittuu Oromian ja Somalin osavaltioiden välille, ja molemmat alueet haluaisivat sen hallintaansa. Lähellä sijaitsee myös Hararin osavaltio, Hararin kaupungin ympärillä sijaitseva alue, joka on itse asiassa pinta-alaltaan pienempi kuin Dire Dawa. Kolme lähekkäin sijaitsevaa kaupunkia, Dire Dawa, Harar ja somalialueen keskus Jijiga, muodostavat Etiopian toiseksi tärkeimmän talouskeskittymän, joka hyötyy Djiboutin pääkaupungin Djiboutin ja Somalimaan Berberan satamien läheisyydestä. Dire Dawan hallintoalueen väestöstä vajaa puolet on oromoja (galloja), runsas neljännes amharoja ja noin seitsemäsosa somaleja. Tilastotietojen mukaan alueen asukkaista noin 63 prosenttia on muslimeja ja noin 35 prosenttia ortodoksikristittyjä. Virallinen kieli on amhara. Dire Dawa erotettiin Oromian maakunnasta omaksi itsehallinnolliseksi kaupungikseen 1990-luvun loppupuolella ja sen hallintoneuvoston puhemiehenä on vuodesta 2003 alkaen toiminut Fisseha Zerihun. Ranska
Ranskan tasavalta () eli Ranska () on valtio Länsi-Euroopassa. Ranskan pinta-ala on , ja sen väkiluku on noin , kun lukuun otetaan mukaan myös merentakaiset alueet. Ranskan eurooppalainen ydinalue, jota kutsutaan termillä "France métropolitaine", sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä lukuun ottamatta aivan eteläisintä seutua, jossa vallitsee välimerenilmasto. Euroopan Ranskan pinta-ala on , joten se on maanosansa kolmanneksi laajin valtio Venäjän ja Ukrainan jälkeen. Ranska
Ranskalle kuuluu myös merentakaisia hallintoalueita, joista suurin on Ranskan Guayana (ransk. la Guyane française) Karibianmeren etelärannikolla. Lisäksi hallintoalueisiin kuuluu Uuden-Kaledonian saariryhmä (la Nouvelle-Calédonie), Ranskan Polynesia (ransk. la Polynésie française) ja lukuisia muita pieniä saaria ja atolleja ympäri maailmaa. Merentakaisten alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on 91 927 neliökilometriä. Näin ollen valtion kokonaispinta-ala on 643 801 neliökilometriä. Tästä alueesta vesistöä on 3 374 km². Rantaviivaa valtiolla on 4 853 kilometriä. Djibouti kesäolympialaisissa 2000
Djibouti osallistui Sydneyn kesäolympialaisiin vuonna 2000 kahden urheilijan joukkueella. Maan molemmat urheilijat osallistuivat yleisurheiluun. Maan lipunkantajana avajaisissa toimi Djama Robleh, vaikka hän ei edustanutkaan maata missään lajissa. Djibouti ei saavuttanut kisoista mitalia. Bokén alue
Bokén alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 31 186  neliökilometriä ja väkiluku oli 1,083 miljoonaa vuonna 2014. Aluetta rajaa lounaassa Atlantin valtameri, pohjoisessa Guinea-Bissau ja Senegal, idässä Guinean Labén ja etelässä Kindian alue. Équateur
Équateur on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbandaka. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa siitä erotettiin Mongalan, Pohjois- ja Etelä-Ubangin sekä Tshuapan maakunnat. Jäljelle jääneen osan pinta-ala on 103 903 neliökilometriä. Djibouti
Kuivuus rajoittaa maanviljelyn hedelmiin ja vihanneksiin. Maanviljely liittyy pääasiassa paimentolaisten omavaraistalouteen, ja maa tuottaa itse vain viisi prosenttia ruoantarpeestaan, joten ruoka joudutaan tuomaan ulkomailta. Maassa tuotettiin lihaa vuonna 2004 noin 11 200 tonnia ja maitoa vajaa 14 000 tonnia. Vuonna 2005 YK:n ruokaohjelma varoitti, että 30 000 ihmistä Djiboutissa kärsi vakavasta nälänhädästä kolme vuotta kestäneen niukkasateisuuden takia. Vuonna 2011 FAO:n raportissa arvioitiin, että sateiden vähäisyyden aiheuttaman laidunten ja juomaveden niukkuuden takia vuohilaumat olivat pienentyneet neljäsosaan ja maidontuotanto alle puoleen vuoden 2003 tuotantomääristä. Djiboutinfrankoliini
Lajia esiintyy ainoastaan Djiboutissa, kahdella pienellä alueella. Sieltäkin se on häviämässä, sillä vuonna 1977 nähtiin 5 600 lintua, 8 vuotta myöhemmin djiboutinfrankoliineja oli jäljellä vain 1 500 yksilöä. Sitä esiintyy pääosin katajametsissä 700–1 500 metrin korkeudessa merenpinnasta. Djibouti
Väestön kaksi suurinta ryhmittymää ovat issojen somaliheimo (60 %) ja Etiopian danakilien kanssa samantaustaiset afarit (35 %). Loput viisi prosenttia on ranskalaisia, italialaisia, (Jemenin) arabeja ja etiopialaisia. Lähes koko väestö on muslimeja (94–99 %), mutta maassa elää pieni kristittyjen vähemmistö. Djiboutin viralliset kielet ovat ranska ja tai’zziadenin arabia, joita väestöstä kuitenkin puhuu äidinkielenään alle kymmenen prosenttia. Suurin osa puhuu afaria ja somaliaa. Lukutaitoisuus vuonna 2003 oli 67,9 prosenttia. Maassa vallitsee laaja uskonnonvapaus, eikä käännytykseen suhtauduta myönteisesti. Maan ainoa kristillinen juhlapyhä on joulu. Moldova
Moldovan pinta-ala on 33 851 neliökilometriä. Maasta yli 54 prosenttia on maanviljelykäytössä, metsät peittävät yhdeksän prosenttia pinta-alasta. Maan korkein kohta Dealul Balanesti kohoaa vain 430 metriin merenpinnasta. Delhi
Delhin kansallinen pääkaupunkialue (NCT) on yhteensä 1483 neliökilometrin suuruinen, josta 783 neliökilometriä on maaseutua ja 700 neliökilometriä kaupunkialuetta. Delhin alueen suurin pituus on 51,9 kilometriä ja suurin leveys 48,48 kilometriä. Alueen kolmesta kaupungista suurin on Municipal Corporation of Delhi 1397 neliökilometrin alueellaan, kun taas New Delhi Municipal Committee pitää hallussaan vain 42,7:n ja Delhi Cantonment Board 43 neliökilometrin suuruisia alueita. Detroit
Detroit sijaitsee Detroitjoen pohjoisrannalla, Eriejärven ja St. Clairjärven välissä, Michiganin kaakkoisosassa. Detroitin koordinaatit ovat 42° 23' pohjoista leveyttä ja 83° 05' läntistä pituutta. Kaupungin pinta-ala on 370,2 neliökilometriä, josta maa-alueen osuus on 359,4 km² ja vesialueen 10,8 km². Hamtramckin ja Highland Parkin kaupungit ovat Detroitin enklaaveja. Dubai
Dubain emiraatti on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Abu Dhabin jälkeen. Dubai erottuu muista arabiemiraateista siten, että öljytulot muodostavat vain 6 % sen bruttokansantuotteesta. Suurin osa emiraatin tuloista perustuu Jebel Alin vapaasatama-alueelle ja kasvavalle matkailulle. Egypti
Egypti (, egyptinarabiaksi ', ) eli Egyptin arabitasavalta (, Egyptin virallinen nimi oli vuosina 1958–1971 Yhdistynyt arabitasavalta) on Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio. Sen naapurimaita ovat Israel koillisessa, Libya lännessä ja Sudan etelässä. Pohjoisessa Egypti rajautuu Välimereen ja idässä Punaiseenmereen. Egyptin pinta-ala on noin 1 001 450 neliökilometriä. Kiribati
Kiribatin tasavalta eli Kiribati on saarivaltio Tyynellä valtamerellä. Se koostuu 33 atollista 3 500 000 neliökilometrin alueella lähellä päiväntasaajaa. 21 saarella on asutusta. Maan nimi lausutaan paikallisittain [kiribæs], joka on sikäläinen tapa lausua pääsaariston englanninkielisen nimen "Gilbert Islands" lyhenne "Gilberts". Valtakieli kiribati on yksi harvoista Tyynenmeren kielistä, jonka valta-asemaa englanti ei uhkaa. Amboulin kansainvälinen lentoasema
Amboulin kansainvälinen lentoasema on lentoasema Djiboutin pääkaupunki Djiboutissa. Vuonna 2004 se palveli 182 641 matkaajaa. Ali Sabiehin alue
Ali Sabiehin alue on hallintoalue Djiboutin kaakkoisosassa Somalian ja Etiopian vastaisella rajalla. Alueen väkiluku vuoden 2009 väestönlaskennassa oli 86 949. El Seibo
El Seibo (myös El Seybo) on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 87 680 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 1 788 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Santa Cruz de El Seibo. Djidian
Djidianin kunnan pinta-ala on noin 400 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Souransan Tomoton ja Namala Guimban, idässä Sébékoron, etelässä Kita Nordin ja Boudofon ja lännessä Saboulan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja kukkulat. Tärkein vesistö on sadekauden jälkeen kuivuva Baoulén sivujoki Badinko. Ilmasto on sudanilais-sahelilainen. Didenko
Didenkon kunnan pinta-ala on 912 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Guémoukouraban, idässä Madinan, etelässä Namala Guimban ja Saboulan ja lännessä Kourouninkoton ja Djougounin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Etelärajalla sijaitsee Boucle du Baoulén kansallispuisto. Djibouti
Ranskan hallituksen vaatimukset alueen itsenäisyyteen kasvoivat vuosi vuodelta. Osana siirtymää itsenäisyyteen entistä ranskalaismielisiä afareja suosinut kansalaisuuslaki uudistettiin issoja suosivammaksi vuonna 1975. Lopulta toukokuussa 1977 järjestetyn kansanäänestyksen perusteella uusi Djiboutin tasavalta perustettiin 27. kesäkuuta 1977. Valtion ensimmäiseksi presidentiksi nousi Hassan Gouled Aptidon, joka nousi presidentiksi kolmesti peräkkäin (1977–1999). Ensimmäinen poliittinen puolue, Rassemblement Populaire pour le Progrès (RPP, ’Edistyksen kansanpuolue’) perustettiin vuonna 1979 ja maasta tuli yksipuoluetasavalta vuonna 1981. 1980-luvun loppua kohden afarit alkoivat tuntea yhä enemmän tyytymättömyyttä issapresidentti Aptidonin tapaan hoitaa maan asioita, ja joukko afarisissejä muodosti noin 3 000 taistelijan kokoisen FRUD:n ("Front pour la Restoration de l’Unité et de la Démocratie", ’Yhtenäisyyden ja demokratian palautusrintama’) vuoden 1991 lopulla. FRUD sai ison osan maan alueista hallintaansa, etupäässä pohjoiset ja läntiset alueet. Sotatila laukesi huhtikuussa vuonna 1992, kun Ranska toi maahan sotilaitaan. FRUD onnistui saamaan aluksi voittoja, mutta joutui lopulta alakynteen hallituksen joukoille. Monia oppositiojohtajia vangittiin sotilasvallankaappauksen suunnittelemisesta, muun muassa Ali Aref Bourhan. Hallitus joutui käyttämään kapinallisten taltuttamiseen vuoden 1993 budjetista lähes 35 prosenttia. Vuonna 1994 kapinallisjoukkojen rivit alkoivat hajaantua ja vuoden loppupuolella osapuolet onnistuivat solmimaan rauhan, jonka perusteella FRUD:n joukot riisuttiin aseista seuraavana vuonna. Afrikan sarvi
Afrikan sarvi on alue, johon kuuluvat Afrikan mantereen koillisosat. Termillä viitataan alueeseen, joka käsittää Somalian, Djiboutin, Etiopian ja Eritrean valtiot. Poliittisena kokonaisuutena alueeseen luetaan tämän lisäksi vielä Sudan, Etelä-Sudan, Kenia, ja Uganda. Alueen pinta-ala on 2 000 000 neliökilometriä ja siellä asuu noin 100 miljoonaa ihmistä (Etiopia: 85 milj., Somalia: 9,3 milj., Eritrea: 5,2 milj., ja Djibouti: 0,86 milj.) Djibouti
Maan rahayksikkö on Djiboutin frangi, joka on sidottu Yhdysvaltojen dollariin. Dominikaaninen tasavalta
Maan keskiosia hallitsee Haitin rajalta alkava Cordillera Central. Sen korkein kohta on 3 175 metriin kohoava Pico Duarte, joka on myös koko Karibian korkein vuori. Cordillera Central jatkuu itään Cordillera Orientalina, jonka eteläpuolella on 240 kilometriä pitkä ja 10–40 kilometriä leveä rannikkotasanko. Domininkaanisen tasavallan lounaisosassa ovat puolestaan Sierra de Neiba ja Sierra de Bahoruco sekä niitä erottava Hoya de Enriquillon laakso. Doubabougou
Doubabougoun kunnan pinta-ala on 151,88 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Katin piirin Diagon, idässä Kambilan, etelässä Mandén ja lännessä Dombilan kuntiin. Maisemaa leimaavat Mandinguevuoret. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on pensassavannia ja metsää. Tiibetin ylänkö
Tiibetin ylänkö (, Wylie: bod sa mtho; , pinyin Qīngzàng Gāoyuán) on maailman laajin ja korkeimmalla sijaitseva ylänkömaa Keski-Aasian eteläosassa Länsi-Kiinassa Kulunvuorten ja Himalajan välissä. Ylängön pinta-ala on lähteestä riippuen noin 2,2 tai 2,6 miljoonaa neliökilometriä ja se on keskimäärin 4 800–4 900 metriä merenpinnan yläpuolella. Ylängöllä on yli 7 000 m korkeuteen kohoavia lumihuippuisia vuoria. Kiinan hallinnollisista alueista Tiibetin autonominen alue ja Qinghai sijoittuvat kokonaisuudessaan ylängölle. Djibouti (kaupunki)
Sisällissodat vuosina 1991–1994 ja 1997–2000 aiheuttivat suuria tuhoja, minkä lisäksi kaupunkiin tuli suuria määriä pakolaisia ja kotinsa menettäneitä maaseudulta. Kaupungin ongelmia ovat myös köyhyys ja työttömyys. Arviolta puolet kaupungin asukkaista on työttömiä. AIDS on merkittävä terveysongelma. Työttömyyden vähentämiseksi koulutusta on pyritty parantamaan ja vuonna 2002 kaupunkiin perustettiin uusi yliopisto. Tahiti
Tahiti on Tyynellämerellä sijaitsevan Ranskan Polynesian suurin saari. Siellä asuu noin 184 000 ihmistä, joka on noin 69 prosenttia Ranskan Polynesian väestöstä. Tahitin pinta-ala on 1 048 km². Sen korkein kohta on 2 241 metriä merenpinnasta. Ranskan Polynesian pääkaupunki Papeete sijaitsee Tahitin luoteisrannikolla. Tahitilla sijaitsee Ranskan Polynesian ainoa yliopisto Université de la Polynésie française. Tahitilla käytetään sekä tahitin että ranskan kieliä. Matkailu on merkittävä elinkeino. Djibouti
Maa on pääasiassa ilmastoltaan kuumaa ja kuivaa aavikkoa. Ilmankosteus on erittäin korkea (vaihtelee yleensä välillä 60–80 %), vaikka maassa sataakin alle 20 senttimetriä vettä vuoden aikana. Rannikkoseuduilla sataa alle 13 senttimetriä, kun vuoristoalueet saavat lähes kolme kertaa suuremman sademäärän. Eniten sadepäiviä on tammikuussa, keskimäärin kolme, mutta niinä kertyvä sademäärä jää kuitenkin pienemmäksi kuin loka- tai marraskuussa. Huhtikuussa sademäärä on suurin, vajaa kolme senttimetriä. Korkein koskaan mitattu lämpötila Djiboutin pääkaupungissa on 46 celsiusastetta. Lämpötilaltaan 35 °C:n ylittäviä päiviä vuoden aikana on noin 96 ja vastaavasti 29 °C:n lämpötilan ylittäviä päiviä noin 239 kappaletta. Esimerkiksi heinä–elokuussa ei ole keskimäärin ainuttakaan 29 celsiusasteen alittavaa päivää. Maan korkeimmilla alueilla lämpötila laskee selvästi, esimerkiksi Day Forestin kansallispuiston seutuvilla noin kymmenen celsiusasteeseen. Simiyun alue
Alue sijaitsee maan pohjoisosassa ja sen pinta-ala on 25 212 neliökilometriä. Vuonna 2012 siellä oli 1 584 157 asukasta. Alueen pääkaupunki on Bariadi ja alueellisena komissaarina toimii Paschal Mabiti. Alue jakaantuu viiteen piirikuntaan. Djibouti
Djibouti on yleisilmeeltään paljasta aavikkoa, jossa kasvaa pääosin puskamaisia aavikko- tai puoliaavikkokasveja. Noin 90 prosenttia pinta-alasta on aavikkoa. Tadjouraninlahden pohjoispuolella kasvillisuus on monipuolisempaa. Siellä kasvaa katajia, akaasiapuuta ja villioliivia. Alueen uhanalaisiin eläimiin kuuluvat pahkasika ja dugongi. Maailman eläinlajien uhanalaisuutta tarkkailevan IUCN:n mukaan Djiboutin eliöstöstä uhanalaisia on kaikkiaan kahdeksan nisäkäslajia, kuusi lintulajia, 15 kalalajia, 50 selkärangattomien lajia ja kaksi kasvilajia. Tyypillisimpiä eläimiä ovat antiloopit, gasellit, hyeenat ja sakaalit. Djiboutin rantaviivan tuntumassa sijaitsevat koralliriutat ovat hyvin lajirikkaita, minkä takia Djiboutista on muodostunut suosittu sukelluspaikka. Djibouti (kaupunki)
Kun natsi-Saksa miehitti Ranskan vuonna 1940, Djibouti siirtyi Vichyn Ranskan hallintaan. Vastauksena tähän Iso-Britannia sulki sataman, mutta se ei voinut estää paikallisia ranskalaisia toimittamasta tietoja ohi kulkevista laivasaattueista. Vuonna 1942 noin 4 000 brittiläistä sotilasta miehitti kaupungin, ja sen hallinta luovutettiin Vapaalle Ranskalle vielä samana vuonna. Sodan jälkeen siirtomaahallinnon horjuminen vaikutti myös Djiboutissa, kun issat halusivat luoda Suur-Somalian ja afarit tukivat ranskalaishallintoa. Ranskalaiset suosivatkin afareja hallinnossaan. Kuuba
Kuuban tasavalta sijaitsee samannimisellä saarella Karibialla. Se on Karibian suurin saari. Kuuban saari on 1 200 km pitkä ja 32–145 km leveä ja kuuluu Isojen Antillien saariryhmään. Sen pinta-ala on 104 945 km. Maan toiseksi suurin saari Isla de la Juventud on pinta-alaltaan 2 200 km, pikkusaaret 3 715 km ja koko valtio yhteensä 110 860 km. Kuuba rajoittuu lännessä Meksikonlahteen ja Jukataninsalmeen, pohjoisessa Floridansalmeen ja Bahamasaariin, idässä Windwardin väylään ja etelässä Karibianmereen. Lähimmät naapurit ovat lännessä Jukatanin niemimaa (Meksiko), pohjoisessa Florida (Yhdysvallat) ja Bahamasaaret, idässä Haiti sekä etelässä Jamaika ja Caymansaaret (Yhdistynyt kuningaskunta). Etiopia
Etiopian demokraattinen liittotasavalta eli Etiopia (aiemmin "Abessinia"; amharaksi: ኢትዮጵያ /ʔitjoppʼɨja/) on sisämaavaltio Afrikan sarvessa, päiväntasaajan lähellä. Etiopiassa elää yli 90 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan toiseksi runsasväkisimmän valtion ja runsasväkisimmän sisämaavaltion. Etiopian pinta-ala on 1 127 127 neliökilometriä ja pääkaupunki on Addis Abeba. Rajanaapureinaan Etiopialla on pohjoisessa Eritrea ja Djibouti, idässä Somalia, etelässä Kenia ja lännessä Sudan sekä Etelä-Sudan. Suurimmat väestöryhmät ovat oromot ja amharalaiset. Noin kaksi kolmasosaa tunnustaa (koptilaista) kristinuskoa ja kolmasosa islamia. Vain muutama prosentti väestöstä harjoittaa alueen alkuperäisuskontoja tai muita uskontoja. Djibouti (kaupunki)
Djiboutin arkkitehtuuri käsittää tyylilajeja eri historiallisilta kausilta. Vanhassa kaupungissa on basaari kapeine katuineen. Basaari on paitsi liike-elämän keskus, myös asuinpaikka. Ranskan valtakausi on jättänyt jälkensä kaupunkiin ja sitä on kutsuttu "Ranskan Hong Kongiksi Punaisella merellä". Jamaika
Jamaika sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä eli päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Sen pinta-ala on 10 991 km. Guadeloupe
Guadeloupe (virallisesti Guadeloupen departementti) on saaristo Karibianmerellä. Sen pinta-ala on 1 704 neliökilometriä. Hallinnollisesti Guadeloupe on Ranskan merentakainen departementti ja hallintoalue ("département d'outre-mer" ja myös "région"). Osana Ranskaa se on myös osa Euroopan unionia ja euroaluetta. Asukkaita on 403 355 (vuonna 2010). Djibouti
Maan tiedotusvälineet ovat kaikki valtion omistamia, mutta perustuslain suomaa lehdistönvapautta on kerrottu noudatettavan. Viikoittain ilmestyvän "La Nation de Djibouti" -lehden levikki on vain noin 4 300 taloutta (2000). Maan oppositio julkaisee myös muutamia viikoittain tai kuukausittain ilmestyviä lehtiään. Vuonna 2001 maassa oli lisäksi yksi televisiokanava ja kolme radiokanavaa. Internet-yhteys löytyi 6 500 tilaajalta vuonna 2003. Matkapuhelimia oli samana vuonna 23 000 kappaletta ja lankapuhelimia 9 500 kappaletta. Djiboutin lippu
Djiboutin lippu on Djiboutin tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön Djiboutin itsenäistyttyä Ranskasta 27. kesäkuuta 1977. Lippu kuvastaa Djiboutin etnisiä ryhmiä, sillä vaaleansininen on issojen ja vihreä afarien väri. Kolmio puolestaan kuvastaa tasa-arvoa. Lisäksi lipun sininen väri kuvaa merta ja taivasta, vihreä vaurautta, valkoinen rauhaa ja punainen itsenäisyyttä. Etiopia
Etiopia sijaitsee Afrikan sarvessa, vulkaanisesti aktiivisessa Isossa hautavajoamassa ja sen ympärillä, luoteis- ja kaakkoispuolella. Maa on pinnanmuodoiltaan hyvin rosoinen. Se on sisämaavaltio eli sillä ei ole pääsyä merelle. Valtion naapurimaita ovat pohjoisessa ja koillisessa Eritrea, idässä Djibouti ja Somalia, etelässä Kenia sekä lännessä Etelä-Sudan ja Sudan. Etiopian pinta-ala on 1,01 miljoonaa neliökilometriä, joka tekee siitä maailman 27. suurimman valtion. Djibouti
Varhaisimmat fossiilit nykyihmisestä ovat 195 000 vuoden takaa Etiopiasta (Omo I ja Omo II). Nykyihminen muutti Afrikan ulkopuolelle onnistuneesti ensimmäisen kerran noin 85 tuhatta vuotta sitten Djiboutin kautta. Ihmiset saattoivat ylittää Punaisenmeren ja Adeninlahden erottavan nykyään noin 30 kilometriä leveän ja 135 metriä syvän Bab el Mandebin salmen, joka oli jääkauden aikana selvästi kapeampi, kun Maan merenpinta oli kymmeniä metrejä alhaisempi. Ihminen jatkoi kulkua sittemmin Arabian niemimaan kautta Intiaan ja Kaakkois-Aasiaan, josta lopulta Australiaan. Eurooppaan ihminen saapui 50 000 vuotta sitten. Saint David (Dominica)
Saint Davidin alue on yksi Dominican kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Alue rajautuu Saint Andrewiin pohjoisessa, Saint Josephiin, St. Pauliin ja St. Georgeen lännessä ja Saint Patrickiin etelässä. Alueen pinta-ala on 131,6 km² ja väkiluku vuonna 2001 oli 6 789, johon sisältyy noin 3 000 karibi-heimon jäsentä. Djibouti
Tieverkkoa on 2 890 kilometriä, josta 365 kilometriä on asfalttipäällysteistä. Maassa on myös 13 lentokenttää, joista vain kolmella on päällystetty kiitotie. Djoudjin kansallinen lintujensuojelualue
Djoudjin kansallinen lintujensuojelualue (ranskaksi "Parc national des oiseaux du Djoudj") sijaitsee Senegal-joen kaakkoisrannalla Senegalissa. Alueen pinta-ala on 16 000 ha. Se koostuu erilaisista kosteikkoalueista, jotka ovat muuttolintujen suosiossa vaivalloisen Saharan ylityksen jälkeen. Alue on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1981. Saudi-Arabia
Rajat Saudi-Arabian ja Arabiemiraattien, Omanin ja Jemenin välillä kulkevat asumattomalla aavikolla ja ovat määrittelemättä, joten maan tarkka koko on tuntematon, arviot ovat välillä: 2 149 690 – 2 240 000 km². Hallituksen arvio on 2 217 949 km². Eritrea
Maan rajanaapureita ovat Djibouti, Etiopia ja Sudan, joiden kanssa Eritrealla on rajaa yhteensä 1 626 kilometriä. Rannikkoa Eritrealla on 2 234 kilometriä, josta mantereen rantaviivan osuus on 1 151 kilometriä ja Punaisenmeren saarten osuus 1 083 kilometriä. Valtioon kuuluu Dahlakin saaristo ja muutama saari Hanishsaarista. Lanaudière
Lanaudière on hallinnollinen alue Quebecin provinssissa, Kanadassa. Lanaudièren hallintoalueen pinta-ala on 12 423 neliökilometriä ja väkiluku 494 796 (2016), toisen lähteen mukaan 502 152. Alueen hallintokeskus on Jolietten kaupunki (20 484 as., 2016), joka sijaitsee noin 60 kilometriä Montrealista koilliseen. Hallintoalueen suurimpia kaupunkeja ovat Terrebonne (111 575 as.), Repentigny ja Mascouche. Haiti
Haiti on pinta-alaltaan Karibianmeren kolmanneksi suurin valtio ja asukasluvultaan suurimpia. Haiti itsenäistyi 1. tammikuuta 1804 Ranskasta. Siitä tuli maailman ensimmäinen mustaihoisten hallitsema tasavalta, mutta hallinto oli epävakaata: 200 vuoden aikana Haitissa on tehty 32 vallankaappausta. Vuonna 1915 Yhdysvaltain presidentin Woodrow Wilsonin johdolla Yhdysvallat hyökkäsi Haitiin ja miehitti maata vuoteen 1934 asti. Vuodesta 1956 maata hallitsivat 30 vuoden ajan isä ja poika Duvalier, joiden diktatuurin aikana korruptio ja salaisen poliisin tekemät murhat kurjistivat oloja entisestään. Darfur
Darfur () on alue Sudanin länsiosassa. Sillä on yhteistä rajaa Etelä-Sudanin, Keski-Afrikan tasavallan, Tšadin ja Libyan kanssa. Alueen pinta-ala on 493,180 km² ja arvioitu asukasluku noin kuusi miljoonaa. Alue on lähes kokonaan tasaista ylänköaroa. Qatar
Qatarin pinta-ala on noin 11 586 neliökilometriä ja pääkaupunki Doha. Maassa sijaitsee suuri Yhdysvaltojen ilmavoimien tukikohta. Marokko
Marokon pääkaupunki on Rabat ja suurin kaupunki Casablanca. Casablanca on Marokon taloudellinen keskus. Maan pinta-ala on noin 446 550 km². Rantaviiva on yli 1 800 kilometriä pitkä, pohjoisessa Välimeren rannikko ja lännessä Atlantin valtameri. Libanon
Libanon on melko pieni maa (10 400 neliökilometriä) ja lähes suorakulmion muotoinen. Se on keskimäärin 56 kilometriä leveä, leveimmillään keskeltä 88 kilometriä, ja kapenee siitä etelään ja aivan pohjoiseen. Sillä on rantaviivaa 210 kilometriä sekä maarajaa Syyrian kanssa 375 kilometriä ja Israelin kanssa 79 kilometriä. Tubuai
Tubuai on Australsaarten saari Tyynellä valtamerellä. Se kuuluu Ranskan Polynesiaan ja sijaitsee noin 640 kilometriä Tahitista etelään. Tubuain pinta-ala on noin 45 neliökilometriä. Ranska otti Tubuain haltuunsa vuonna 1881. Saarella puhutaan muun muassa tahitin ja tubuain kieliä. Djibouti
Djibouti tuottaa sähköä polttamalla ulkomailta tuotua öljyä. Sillä ei ole omia maakaasu-, öljy- tai hiilivaroja. Djiboutin sataman merkityksen öljynviennissä on huomannut Arabiemiirikunnissa toimiva Dubai Ports Authority, joka on investoinut Djiboutin sataman öljyterminaalin parannus- ja laajennustöihin osana Doraleh-hanketta. Ranskan, Italian ja YK:n kehitysohjelman avustuksilla Djibouti on kartoittanut maan geotermisen energian varantoja, joiden se toivoo riittävän katkaisemaan energiantuotannon riippuvuuden öljystä ja tekemään Djiboutista energian suhteen omavaraisen. Namib
Namib on aavikko Afrikan lounaisrannikolla. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Namibian alueella ja myötäilee Atlantin rannikkoa 50–160 kilometrin levyisenä ja 1 600 kilometrin pituisena. Pinta-alaltaan aavikko on noin 50 000 neliökilometriä. Sana "namib" tarkoittaa ’valtavaa’ naman kielessä. Namibin arvellaan olevan vanhin nykyisistä aavikoista; se on syntynyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten, kun kylmä Benguelanvirta alkoi aiheuttaa viileän ja kuivan ilman laskeutumisen alueella. Namibin alueella sataa alle 10 millimetriä vuodessa ja se on suurimmaksi osaksi autiota. Eteläinen alue (Eritrea)
Debubin alueen pinta-ala on 8 000 neliökilometriä. Jamaika
Jamaika, jonka muodon sanotaan muistuttavan uivaa kilpikonnaa, on Karibianmeren kolmanneksi suurin saari. Sen levein kohta on itä-länsisuunnassa 235 kilometriä ja pohjois-eteläsuunnassa leveyttä on 35–82 kilometriä. Jamaikan pinta-ala on 10 911 neliökilometriä. Valtio muodostuu lähinnä pääsaaresta, tosin rannikon läheisyydessä sijaitsee muutamia yksittäisiä pikkusaaria. Jamaikan etäisyys Kuubaan on 145 kilometriä ja matkaa Haitiin on 160 kilometriä. Floridaan matkaa kertyy noin 800 kilometriä: Kingstonista Miamiin on 920 km.
Saaren läpi kulkee vuorijono aina saaren länsipäästä itäpäähän, jossa sijaitsee saaren korkein kohta Blue Mountain (2 256 m), joka on vain 16 kilometrin päässä rannikkoalangosta. Saaren pinta-alasta yli puolet sijaitsee vähintään 300 metrin korkeudella merenpinnasta. Korkeimmat kohdat sijaitsevat saaren keskiosassa, hieman enemmän saaren pohjoispuolella. Pohjoispuoli on kukkulaista ja ylänkömaata. Eteläpuolella on rannikkoalankoja. Diouman
Dioumanin kunnan pinta-ala on 1 854 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Dioïlan piirin Zan Coulibalyn ja idässä Ténindougoun, lännessä Katin piirin Baguinéda-Campin, N’Gouraban ja Tiélén sekä etelässä Sikasson alueen Bougounin piirin Méridiélan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja ylängöt. Kunnassa sijaitsee Sousanin suojelumetsä ja etelärajalla virtaa Baoulén sivujoki Banifing. Djibouti Air
Yhtiö lentää toistaiseksi vain Djiboutin ja Dubain välillä, mutta yhtiöllä on tarkoitus laajentaa toimintaansa muun muassa Keniaan, Jemeniin ja Somaliaan vuoden 2011 aikana. Myös toinen kone, Boeing 737-300 on tarkoitus hankkia yhtön käyttöön. Ensimmäisen kuukauden matkustajamäärätavoitteena yhtiöllä oli kuljettaa 1 500 matkustajaa. Djibouti
Djiboutin ilmoitettu asukasluku vaihtelee runsaasti riippuen lähteestä. Djiboutin valtiovarainministeriön mukaan maassa eli vuonna 2004 arviolta 632 000 asukasta. YK:n arvio on noin 833 000, ja CIA:n "World Factbookin" mukaan arvio heinäkuun 2011 asukasluvuksi on 757 074. Yli puolet väestöstä elää pääkaupungissa. Väestön kasvunopeus on noin 1,7–1,9 prosenttia. Kaupungistumisaste vuonna 2010 oli 76 prosenttia ja kasvaa 1,8 prosentilla vuodessa. Djibouti
Sisällissodan jälkeen kaksi FRUD:n johtajaa pääsivät maan ministereiksi, ja FRUD sai laillisen poliittisen puolueen aseman vuonna 1996, mikä merkitsi Djiboutin yksipuoluehallinnon loppua. FRUD:n radikaalisiipi vastasi vuosien 1997–1998 levottomuuksien aiheuttamisesta, mutta se ja hallitus sopivat erimielisyydet vuonna 2000. Presidentti Aptidonin hallintokausi on saanut osakseen runsaasti negatiivista huomiota ihmisoikeuksien osalta. Hänen hallintoa on syytetty muun muasta raiskauksista, pahoinpitelyistä, mielivaltaisista ja pitkittyneistä vankeustuomioista sekä poliittisten vastustajien murhaamisesta tai kadottamisesta. Esimerkiksi ranskalainen Djiboutin hallinnon pahoinpitelytapauksia tutkinut tuomari Bernard Borrel kuoli vuonna 1995 epämääräisissä olosuhteissa. Tapaus vietiin Haagin kansainväliseen tuomioistuimeen vuonna 2008, jonka päätöksen mukaan Ranskalla ei ole oikeutta vaatia tietoja Borrelin kuolintutkimuksista. Maan mediaan on myös kohdistunut uhkailua ja vainoamista. Aptidonin aikana vaalien äänestysprosentti on jäänyt useasti alle viidenkymmenen. Djiboutin sisällissota
Entinen Ranskan siirtomaa Djibouti itsenäistyi vuonna 1977. Maan kaksi suurinta etnistä ryhmää ovat afarit ja somalit. Somalien kaksi klaania, issat ja gadabousit, muodostavat maan väestön enemmistön ja heitä asuu pääosin maan eteläosassa afarien asuttaessa pohjoista. Djiboutin ensimmäinen presidentti Hassan Gouled Aptidon oli taustaltaan issa ja hän suosi hallinnossaan heitä. Vuonna 1981 oppositiopuolueet kiellettiin ja eri oppositioryhmittymät perustivat lopulta FRUD-liikkeen vuonna 1991. FRUD-liikkeen jäsenet olivat taustaltaan pääosin afareja ja liike aloitti hyökkäykset Djiboutin hallintoa vastaan marraskuussa 1991. Dubai
Dubai sijaitsee Persianlahden rannalla, Arabiemiraattien koillisosassa. Dubain kaupungin pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, ja emiraatin urbaanin alueen ala on 3885 neliökilometriä. Dubai aikoo laajentaa alansa kaksinkertaiseksi rakentamalla keinotekoisia saaria ja asuttamalla entistä autiomaata. Haiti
Pienempiä Haitiin kuuluvia saaria ovat La Gonâve, Tortuga, Grande Caye ja Ile a Vâche. Maan pinta-ala on yhteensä 27 750 neliökilometriä. Haitin suurin kaupunki on sen pääkaupunki Port-au-Prince, jossa on noin kaksi miljoonaa asukasta. Djibouti (kaupunki)
Djibouti menetti merkitystään satamana, kun ranskalaiset vetäytyivät Indokiinasta. Vuonna 1967 Djiboutissa pidettiin kansanäänestys ranskalaishallinnon jatkumisesta. Äänestystä leimasivat eri osapuolten yritykset peukaloida sitä, ja Djiboutin kaupungin ympärille pystytettiin piikkilanka-aita, jolla estettiin ”ulkopuolisten” pääsy äänestämään. Jo tuolloin yli puolet alueen asukkaista asui Djiboutin kaupungissa. Vähän ennen äänestystä 10 000 somalialaista karkotettiin ja opposition johtajat pidätettiin. Äänestyksessä valtaosa kannatti pysymistä Ranskan hallinnossa, mutta äänestystulos herätti vastarintaa etenkin somaleissa, jotka aloittivat aseellisen vastarinnan ranskalaisia vastaan. Kuuden päivän sota ja Suezin kanavan sulkeminen aiheuttivat suuria ongelmia satamaan tuleville laivoille tarjotuista palveluista riippuvaiselle kaupungin taloudelle. Kanavan avaamisen jälkeen vuonna 1975 elpyminen oli hidasta, mikä johtui paljolti sataman vanhentumisesta. Vuonna 1977 pidettiin uusi äänestys itsenäisyydestä. Djiboutin kaupungissa 92 % äänesti sen puolesta, ja maasta tuli itsenäinen 27. kesäkuuta 1977. Monet kaupungin eliitistä pakenivat Ranskaan. Itsenäisyyden jälkeenkin maa oli erittäin riippuvainen kaupungin sataman tuotoista. Gabún alue
Alue rajoittuu pohjoisessa Senegaliin, idässä ja etelässä Guineaan ja lännessä Tombalin ja Bafatán alueisiin. Sen pinta-ala on 9 150 neliökilometriä. Gabú on pinta-alaltaan maan suurin alue. Djibouti
Djibouti on pysytellyt puolueettomana Etiopian ja Eritrean välisissa konflikteissa (muun muassa vuosien 1998–2000 sodassa). Eritrea ehti katkaista diplomaattiset suhteensa Djiboutiin vuonna 1998 sodan alettua, mutta loi ne uudelleen sodan päätyttyä ja suhteet ovat paranemassa. Djiboutille on ollut kuitenkin Etiopian ja Eritrean kiistoista taloudellista hyötyä, sillä Etiopia on joutunut tuomaan tavaraa Djiboutin kautta Eritrean sijaan. Djibouti myös puoltaa yhtenäisen Somalian puolesta, eikä se ole tunnustanut Somalimaata. Djibouti
Djibouti on semipresidentiaalinen tasavalta. Presidentti valitaan vaaleilla kuusivuotiskaudelle, ja hänen pitää kuulua issoihin. Tällä hetkellä istuva presidentti Ismail Omar Guelleh (ja maan toinen) oli vuoden 2005 vaalien ainoa ehdokas, kun Ahmed Dini kuoli ennen vaaleja ja jätti opposition vaille kunnollista vastaehdokasta, minkä takia oppositiopuolueet boikotoivat vaaleja. Presidentin valtaoikeuksiin kuuluu muun muassa pääministerin ja ministerineuvoston ministereiden nimittäminen. Presidentti Guelleh valittiin uudelleen vuonna 2011, hän sai yli 80 prosenttia äänistä. Pääministeri on aina afari. Vastaavanlainen vallanjako koskee muitakin ministereitä, joista arabeille, isaaqeille ja gadabuurseille on varattu vähintään yksi salkku. Afareilla pitää olla kuitenkin yksi ministeri enemmän kuin issoilla. Korkeimman oikeuden tuomari on issa. Timbuktun alue
Timbuktun alue () on hallintoalue Malin pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 497 926 neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Timbuktu. Asukkaita on 674 800 henkeä (vuonna 2009). Djibouti
Djiboutin parlamentissa on 65 jäsentä, jotka valitaan viiden vuoden järjestettävissä parlamenttivaaleissa. Djiboutin vaalimenettely on luonteeltaan poikkeuksellinen, sillä vaalien suurien puolue saa kaikki paikat, mikä estää oppositiota vaikuttamasta maan asioihin. Djiboutin sisällissodan jälkeen aiempaa yksipuoluejärjestelmää muutettiin niin, että laki salli kolme puoluetta. Vuonna 2002 kolmen puolueen rajoitus lopetettiin ja Djiboutista tuli lainsäädännöllisestikin aito monipuoluetasavalta. Djibouti (kaupunki)
Djiboutin satamaan on vuonna 2000 rakennettu uudet kontti- ja öljyterminaalit. Satamaa hallinnoi Dubai Ports International, jolle annettiin samana vuonna 20 vuoden monopolioikeus. Yhtiö on investoinut satamaan 300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Vuonna 2007 satama oli maailman 104:nneksi suurin tavaraliikenteessä mitattuna, ja se tarjoaa suoraan 1 100 työpaikaa ja epäsuorasti 2 000. Satama onkin Djiboutin suurin yksittäinen työnantaja. Satama on pääasiallinen alueen viljantuontisatama ja Itä-Afrikan jatkuvien ruoka-ongelmien takia Maailman ruokaohjelma eli WFP tuo sataman kautta suuria määriä elintarvikkeita. Satama on kasvattanut merkitystään myös karjanvientisatamana ja toisaalta sinne tuodaan laittomasti karjaa Etiopian markkinoille. Vastaavasti lähes kaikki Etiopiassa tuotettu kahvi kulkee sataman kautta. Essaouiran provinssi
Essaouira () on provinssi Marrakech-Tensift-Al Haouzin hallintoalueella Marokossa. Pohjoisessa provinssi rajautuu Doukkala-Abdan hallintoalueeseen, idässä Marrakech-Tensift-Al Haouziin kuuluvaan Chichaouan provinssiin, etelässä Souss-Massa-Drâan hallintoalueeseen ja lännessä Atlantin valtamereen. Pinta-alaa provinssilla on 6 335 neliökilometriä. Asukkaita alueella oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 452 979, joista ulkomaalaisia oli 328. Kotitalouksia oli 84 750. Asukkaista noin 21 prosenttia asui kaupungeissa ja loput 79 prosenttia maaseudulla. Provinssin kaupunkiväestö kasvaa vuosittain noin 2,39 prosentia. Samaan aikaan maaseudulla asuva väestö kutistuu 0,02 prosentilla vuodessa. Kehitys on seurausta nuorison muuttamisesta maalta kaupunkeihin. Vuoden 1994 väestönlaskennassa väkiluku oli 433 681. Atlantin rannikolla sijaitseva provinssin samanniminen pääkaupunki tunnetaan medinastaan, joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Djibouti (kaupunki)
Nykyisen Djiboutin kaupungin kohdalla ei tiettävästi ollut pysyvää asutusta ennen siirtomaakautta. Ranskalaiset kiinnostuivat 1800-luvulla alueesta välipysäkkinä Indokiinan siirtomaihin ja Punaisenmeren maantieteellisen merkityksen takia. He hankkivat ensin alueen Obockista Djiboutin kaupungin Tadjouranlahden pohjoispuolelta vuonna 1862. 1880-luvun puolivälistä alkaen he alkoivat kuitenkin etsiä paikkaa suuremmalle satamalle ja päätyivät rakentamaan sen nykyisen kaupungin kohdalle vuonna 1888. Sataman taakse rakennettiin tieverkko. Paikka nimettiin Djiboutiksi. Vuonna 1896 Djiboutista tuli Ranskan Somalimaan pääkaupunki. Olot 1800-luvun Djiboutissa olivat kaoottiset, ja se tuli tunnetuksi khatin ja aseiden salakuljetuspaikkana. Aseiden kysyntä oli niin suurta, että yhden aseen ostamiseksi tarvitsi 300 kamelia. Vuonna 1897 Etiopian pääkaupungista Addis Ababasta rakennettiin rautatie Djiboutiin, josta tuli tärkeä Etiopian kaupan keskus. Réunion
Réunionin pinta-ala on 2 517 neliökilometriä, josta vain 10 neliökilometriä on sisävesiä lopun ollessa maata. Rantaviivaa on 207 kilometrin verran. Saari kuuluu Mascarenen tuliperäiseen alueeseen ja sillä sijaitsee aktiivinen tulivuori Piton de la Fournaise, joka on 2 631 metrin korkeudella merenpinnasta. Se purkautui viimeksi vuonna 2018. Saarella on kaksi vuoristoaluetta, joista vanhempi kattaa saaren länsiosan. Korkein vuorenhuippu on Piton des Neiges, joka on 3 069 metrin korkeudella merenpinnasta. Toinen vuorijono sijaitsee saaren kaakkoisosassa ja käsittää useita sammuneita tulivuoria sekä aktiivisen Piton de la Fournaisen. Kaakkoinen vuorijono on itäistä pienempi. Vuorijonojen välissä on ylätasankoa ja useita vuorilta laskevia jokia. Huhtikuusta lokakuuhun Réunionin ilmastoon vaikuttavat kaakosta puhaltavat, kosteutta tuovat pasaatituulet. Ne tuovat 4 000–8 000 millimetriä sadetta saaren etelä- ja itäosiin, mutta saaren länsi- ja pohjoisosiin sadetta tulee vuosittain vain noin 635 millimetriä. Muuhun tropiikkiin verrattuna Réunionin keskimääräinen lämpötila on suhteellisen viileä, etenkin korkeilla paikoilla. Kesäisin alamailla saattaa kuitenkin olla paikoitellen hyvinkin kuuma. Trooppiset syklonit ovat melko tavallisia. Boucle du Baoulé
Vuonna 1982 perustetun biosfäärialueen pinta-ala on 533 037 hehtaaria, puskurivyöhykkeineen ja siirtymäalueineen 2 500 000 hehtaaria. Sen ydin koostuu kolmesta suojelualueesta, jotka ovat Kongosambougou pohjoisessa (235 115 ha), Fina kaakossa (104 943 ha) ja Badinko lounaassa (192 979 ha). Mandinguen ylängöllä sijaitsevan alueen pohjoisosa kuuluu Sahelin ja eteläosa Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on pensas-, metsä- ja puusavannia sekä jokivarsien galleriametsiä. Alueen eläinkunta on kärsinyt suuresti maanviljelyn, karjanhoidon ja metsästyksen seurauksena. Siellä on myös lukuisia arkeologisia kohteita. Abhejärvi
Abhejärvi on suolajärvi Etiopian ja Djiboutin rajalla. Se on 340 neliökilometrin suuruinen. Alasta 230 neliökilometriä on Etiopiassa ja 110 neliökilometriä Djiboutissa. Järvi sijaitsee Afarin syvängön keskeisellä kohdalla, jossa kolme maankuoren palasta kohtaavat. Zantiébougou
Zantiébougoun kunnan pinta-ala on noin 1 500 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Bougounin piirin Kokélén, Dogon ja Domban, lännessä Bougounin, Kolan, Tiémala-Banimonotién ja Garalon, etelässä Définan ja idässä Débélinin, Koumantoun ja Kolondiéban piirin Kébilan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasanko ja kukkulat. Vesistöjä ovat Baoulé ja sen sivujoki Banifing. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia ja galleriametsiä. Kunnassa sijaitsee Siankadougoun metsäalue. Louvre Abu Dhabi
Louvre Abu Dhabi on 8. marraskuuta 2017 avattu taidemuseo Saadiyat Islandilla, Abu Dhabissa. Museon arkkitehti on ranskalainen Jean Nouvel. Museo on osa Abu Dhabin kaupungin ja Ranskan hallituksen välistä 30-vuotista sopimusta. Museon pinta-ala on noin 24 000 neliömetriä, josta noin 8 000 neliömetriä on gallerioita, mikä tekee siitä Arabian niemimaan suurimman museon. Duluth
Yhdysvaltain väestönlaskennan mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 226,2 km²). Duluth on pinta-alaltaan Minnesotan toinen Minnesotan suurimman Hibbingin jälkeen. Kaupungin pinta-alasta 77,89 % (176,1 km²) on maata, ja 22,11 % (50,0 km²) vettä. Duluthin kanaali yhdistää Yläjärven Duluth-Superior harboriin ja St. Louis Riveriin. Thibodaux
Thibodaux'n maantieteellinen sijainti on 29°47'32" pohjoista leveyttä, 90°49'12" läntistä pituutta. USA:n Census Bureaun mukaan kaupungin pinta-ala on 14,2 neliökilometriä. Djibouti
Djiboutin lähes koko väestö on muslimeja, joten islamilla on voimakas vaikutus maan kulttuuriin. Djiboutilaisia kirjallisia teoksia on vähän ja nekin ranskankielisiä. Kulttuuri välittyy sukupolvelta toiselle suullisen perinteen kautta. Afarit ovat kehittäneet rikkaan kansantaruston ja "ginnili"-sotarunoutta. Bretagne
Pinta-alaltaan Bretagne on 27 209 km². Alueen kallioperä on pääasiassa graniittia ja liuskekiveä, ja maaperä on myös hyvin hapanta. Bretagnella on yli 2 000 kilometriä vaihtelevaa rannikkoa: paikasta riippuen rannikolla on dyynejä tai kallioita. Vuoroveden vaikutus rannikolla on huomattava, ja erityisen huomattavaa se on St-Brieucin ja St-Michelin lahdilla, joissa laskuveden aikaan paljastuu kilometreittäin meren hiekkapohjaa. Etelärannikko on maanmuodostukseltaan matalaa ja tasaista, kun taas lännessä ja pohjoisessa rannikolla tyypillisiä ovat korkeat kalliot. Sisämaassa on suurehkoja metsäalueita ja maaperän peittämiä graniittisia tasankoja. Aikoinaan sisämaalle oli tyypillinen myös pensasaitojen muodostama maisema, mutta se on paljolti kadonnut maatalouden kehittymisen myötä. Lännessä on "Monts d´Arrée" nimellä tunnetut mäet, jotka muodostavat Bretagnen korkeimmat kohdat. Labén alue
Labén alue () on yksi Guinean kahdeksasta ylimmän tason hallintoalueesta. Alueen pinta-ala on 22 869 neliökilometriä ja väkiluku oli 994 458 vuonna 2014. Hallinnollinen keskus on Labé (141 730 as., 2014). Aluetta rajaavat idässä Guinean Faranahin, etelässä Mamoun, lounaassa Kindian ja lännessä Bokén alue sekä pohjoisessa Senegalin ja Malin tasavallat. Tite
Titen osa-alueen pinta-ala on 699,5 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 6,3 %. Guinea-Bissaun itsenäisyyssota alkoi vuonna 1963 hyökkäyksellä Titessä sijainnutta portugalilaista varuskuntaa vastaan. Daban
Dabanin kunnan pinta-ala on 737,36 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Katin piirin N’Tjiban, pohjoisessa ja idässä Kolokanin piirin Guihoyon ja lännessä Kayesin alueen Kitan piirin Kotouban kuntiin. Länsirajalla virtaa Baouléjoki. Diabaly
Kunnan pinta-ala on 1 538 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Dogofryn, idässä Ténenkoun piirin Karérin, etelässä Sirifila-Boundyn ja Toridaga-kon sekä lännessä Sokolon kuntiin. Seutu kuuluu kuivuudesta kärsivään Sahelin vyöhykkeeseen. YeDebub Biheroch Bihereseboch na Hizboch Kilil
YeDebub Biheroch Bihereseboch na Hizboch Kilil (, ) on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Awasa. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 105 887 neliökilometriä ja asukasluku noin 17,4 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.