Mitä rautamalmirikaste on?
Rikaste
Useimmiten rikasteella tarkoitetaan rautamalmirikastetta; sitä valmistetaan kaivoksissa, koska rauta louhitaan kalliosta ja malmin mukana tulee runsaasti sivukiveä, joka on siirtokuljetuksessa turhaa painoa ja joka on yhtä kaikki poistettava ennen jalostusta.
Ilmeniitti
Ilmeniitin eli rautatitaanioksidin kemiallinen kaava on FeTiO, joka merkitään usein myös FeO*TiO. Yhdisteen painosta 36,8 prosenttia on rautaa, 31,6 prosenttia titaania ja 31,6 prosenttia happea, mutta käytännössä luonnon ilmeniitissä on aina muitakin alkuaineita. Rauta voi esiintyä ilmeniitissä kolmiarvoisessa muodossa (FeO-muodossa) ja rautaa voivat korvata esimerkiksi kaksiarvoinen mangaani, magnesium tai kromi. Yleisesti puhutaan ilmeniitistä, jos se sisältää 35–65 prosenttia titaanidioksidia. Ilmeniitti kuuluu ilmeniittiryhmän mineraaleihin, ja se muodostaa isomorfisen seossarjan (engl. "solid solution") hematiitin kanssa yli 1 050 °C:ssa. Se muodostaa seossarjan myös geikieliitin (MgTiO) kanssa. Rapakivi
Rapakivet ovat meta- ja peralumiinisia laatan sisäisiä A-tyypin graniitteja. Rapakiviin ovat rikastuneet K, Rb, Pb, Nb, Ta, Zr, Hf, Zn, Ga, Sn, Th, U, F ja REE alkuaineista. Rapakivet ovat köyhtyneet Ca, Mg, Al, P ja Sr alkuaineista. Näiden lisäksi rapakivissä on korkeat Fe/Mg, K/Na ja Rb/Sr -suhteet. SiO-pitoisuus on 70,5 wt. % kivestä, mikä tekee rapakivistä happamia graniitteja. Kondriittiin normalisoidut REE-alkuainepitoisuudet antavat rapakivigraniiteille vahvan Eu minimin. Sintraus
Rautamalmirikaste sintrataan rautapelleteiksi ennen kuin se syötetään masuuniin. Maalaji
Maa-aineksen raekoko selvitetään seulomalla se seulasarjalla. Kun seulonnan tuloksista piirretään graafinen käyrä (rakeisuuskäyrä), nähdään minkä raekoon kohdalle osuu läpäisyprosentti 50. Tämä raekoko eli keskiläpimitta ilmaistaan tunnuksella d. Raekokosuhde C on raekoko läpäisyprosentin 60 kohdalla jaettuna raekoolla läpäisyprosentin 10 kohdalla eli d / d. Maalaji on tasarakeinen, jos sen raekokosuhde on ≤ 5, sekarakeinen, jos sen raekokosuhde on > 5...15 ja suhteistunut, jos sen raekokosuhde on > 15. Kulta
Malmi on kalliomassa, joka voidaan taloudellisesti kannattavasti hyödyntää sen sisältämien arvometallien tai -mineraalien vuoksi. Suomen yli 200:sta kulta-aiheesta vain muutama on tähän mennessä täyttänyt nämä vaatimukset ja niitä voitaisiin kutsua varsinaisiksi malmiesiintymiksi. Monissa tapauksissa hyödynnettäviä metalleja tai mineraaleja on useita, ja hyödynnettävien ainesten yhteisarvo saattaa ratkaista sen, onko kohde malmia vai ei. Useimmissa kultamalmeissa kulta on joko ainoa tai ylivoimaisesti merkittävin arvometalli. Rautalampi
Vuonna 1997 Rautalammille perustettiin ratsastuspainotteinen lukio elvyttämään kunnan lukiotoimintaa. Opiskelijat voivat valita tavallisten lukioaineiden lisäksi erilaisia hevosiin ja ratsastukseen liittyviä aineita. Lukion kanssa yhteistyössä ratsastus- ja hevosaineiden kanssa toimii Rautalammin Ratsastuskeskus ja Elämysten ja Ystävyyden kartano. Pegmatiitti
Pegmatiittien raekoko ja koostumus vaihtelevat. Raekoko on tyypillisesti suurimmillaan juonten keskiosissa. Kaikkein karkearakeisimmissa pegmatiiteissa rakeiden koko voi olla jopa useita metrejä; esimerkiksi Norjasta tunnetaan jopa yli 10 metrin kokoisia maasälpärakeita. Muita esimerkkejä jättiläismäisistä rakeista ovat Intian 85 tonnin painoiset muskoviittikiteet, Brasilian 200 tonnin painoiset beryllikiteet ja Yhdysvaltojen Etelä-Dakotan 16 metrin kokoiset ja 90 tonnin painoiset spodumeenikiteet. Rikastamo
Painovoimamenetelmät perustuvat mineraalien välisiin tiheyseroihin. Klassinen esimerkki painovoimamenetelmistä on käsikäyttöinen vaskooli. Teollisessa mittakaavassa toimiva vastaava laite on tärypöytä. Raskasta väliainetta voidaan käyttää myös painovoimarikastukseen: kevyempi sivukivi nousee kellumaan väliaineen (esimerkiksi kvartsihiekka-vesiliete) pinnalle kun painavammat malminkappaleet painuvat väliaineen pohjalle. Painovoimamenetelmiä käytetään esimerkiksi metallisen kullan ja kromimalmin rikastukseen. Rasvahappometyyliesteri
Rasvahappometyyliesteri, eli FAME (eng. "Fatty Acid Methyl Ester") tarkoittaa rasvahapon metyyliesteriä, joka on valmistettu rasvahaposta ja metanolista vaihtoesteröinnillä. FAMEt ovat yleisiä kasviöljypohjaisissa biopolttoaineissa. FAMEja valmistetaan yleensä emäs-katalysoiduin reaktioin. Emäksenä käytetään esimerkiksi natriumhydroksidia, natriummetoksidia tai kaliumhydroksia. FAMEja käytetään biopolttoaineiden valmistuksessa koska vapaat rasvahapot voivat syövyttää aikaa myöden moottoreiden metallia, polttoaineen valmistuslaitosten laitteistoja jne. Toisin kuin neutraalit FAMEt, vapaat rasvahapot ovat vain heikosti happamia, mutta niiden käytössä niiden aiheuttama syöpyminen kertyy. Toinen parannus on se, että FAMEilla on myös 12–15 suurempi setaaniluku suhteessa niiden esteröimättömiin muotoihin. Vaahdotusrikastaminen
Vaahdotus rikastusmenetelmänä yleistyi Yhdysvalloissa 1900-luvun alussa kivihiilen, kuparin ja nikkelin erotusmenetelmänä. Nykyisistä rikasteista vaahdotuksella tuotetaan noin kolmannes, vaahdotus on yleisin menetelmä rikastaa useita malmeja ja teollisuusmineraaleja. Vaahdotuksessa mineraalin pinta pyritään erilaisin apuainein saamaan alkuperäistä hydrofobisemmaksi. Laboratorio-olosuhteissa vaahdotusmenetelmiä tutkitaan osana metallurgiaa ja tällöin päästään mikrometrien raekokoon, teollisuudessa raekoot ovat kertaluokkaa suurempia. Ilmeniitti
Jokiympäristöjen rikastamista esiintymistä tärkein on Gbangbaman esiintymä Sierra Leonessa, jossa päämineraalina on rutiili. Sitä on louhittu vuodesta 1967 lähtien. Muita samantyyppisiä esiintymiä on esimerkiksi Pacoima Canyon Kaliforniassa, Otter Creek Oklahomassa ja Roseland Virginiassa. Näihin esiintymiin liittyy usein myös titaanipitoisuudeltaan rikkaat isäntäkivet, kuten Kaliforniassa San Gabrielinin ferrodioriitit. Jokiympäristön esiintymät ovat usein verrattain köyhiä eikä niiden louhinta olisi taloudellisesti kannattavaa vain titaanimineraalien takia. Malesiassa, Indonesiassa ja Thaimaassa näiden kaivosten päämalmi on tina, Kaliforniassa päätuotteena ovat hiekka ja sora. Rautamyrkytys
Yleisin rautamyrkytyksen potilas on lapsi, joka on syönyt aikuisille raudanpuuteanemian hoitoon tarkoitettuja rautaa sisältäviä hivenainetabletteja (joissa vaikuttava aine on yleensä rauta(II)sulfaattia). Jo 3 g annos voi olla kuolettava kaksivuotiaalle lapselle, ja jo 1 g aiheuttaa vakavan myrkytyksen. Rautamyrkytyksiä ei ole raportoitu tapahtuneeksi raudan tai muiden metallien louhinnan yhteydessä tai malmin ja metallien käsittelyssä teollisuudessa. Malmi
Pelkästään riittävä koko ja laatu vallitsevassa hintasuhdanteessa eivät yksin tee malmia. Mineraaliesiintymän on myös oltava laadultaan sellainen, että siitä on mahdollista erottaa metalleja taloudellisesti. Esimerkiksi rikkikiisu (FeS) ei ole malmimineraali vaikka se sisältääkin rautaa, koska raudan erottaminen siitä on erittäin kallista, ja koska rautaa on mahdollista erottaa helpommin esimerkiksi magnetiitista. Vaikka kaikki edellä esitetyt ehdot toteutuisivat, mineraaliesiintymän on sijaittava myös tarpeeksi hyvien liikenneyhteyksien päässä, jotta siitä louhittua raaka-ainetta voitaisiin taloudellisesti kuljettaa jalostuslaitokselle. Esimerkiksi iso, rikas ja hyvälaatuinen mineraaliesiintymä voi olla epäkannattava (eli ei-malmi), jos tarpeeksi lähellä ei ole tarvittavaa liikenneverkostoa ja infrastruktuuria. Raastin
Raastin on yleisesti ruoanlaitossa käsin käytettävä apuväline. Sen tehtävänä on leikata ruoka-aineksesta ohuita palasia tai suikaleita. Raastimen synonyyminä käytetään usein myös termiä "riivinrauta". Uraanikaivos
Malmin rikastamisesta kertyvä sivukivi ja rikastushiekka läjitetään kaivosalueelle. Joissain tapauksissa, etenkin tunnelikaivosten ollessa kyseessä, voidaan kaivosjätteet palauttaa kaivokseen sen sulkemisen jälkeen. Tällöin läjittäminen on väliaikainen ratkaisu. Koska uraanikaivoksissa louhitaan radonia muodostavia kivilajeja, jatkuu radonin muodostus myös kaivosjätteessä. Sivukivi ja rikastushiekkaläjät voivat kasvattaa kaivoksen ympäristössä ilman radonpitoisuutta. Oikeilla toimenpiteillä radonin pääsyä ympäristöön on mahdollista vähentää. Näitä toimenpiteitä on syytä soveltaa kaikissa kaivoksissa jotka toimivat radonia muodostavassa kallioperässä, ei pelkästään uraanikaivoksissa. Rautalampi
Rautalammilta tunnetaan useita kivikautisia löytöjä. Yksi tuoreimmista tutkituista asutuspaikoista löydettiin Kaposaarelta uuden ranta-asemakaavan tarkastelemisen yhteydessä vuonna 2015, kun Museovirasto suoritti alueella kaivauksia ja löysi viitteitä nuoremmalle kivikaudelle ajoittuvasta asumisesta sekä kivikauden lopun tai varhaisen metallikauden aikaisesta toiminnasta. Hankaveden rantayleiskaava-alueen vuoden 2004 muinaisjäännösinventoinnissa puolestaan löydettiin neljä esihistoriallista asuinpaikkaa sekä Toussunlinnan kalliomaalaus. Kivi- ja metallikautista esineistöä on nähtävillä myös Rautalammin museossa. Ruukki (varhainen teollisuusalue)
Suomen teollinen kehitys alkoi rautaruukeista, joista ensimmäisiä perustettiin jo 1600-luvulla. Suomalaisten rautaruukkien masuunit käyttivät järvimalmia pitkälle 1800-luvun lopulle, kunnes rautakaivosten rautamalmi syrjäytti sen raudan raaka-aineena. Rautalammi (Juupajoki)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,0 metriä mpy. Rautalammi on läpivirtausjärvi, joka saa pääosan vedestään Vähän Petääjärven ja Hirvijärven välisestä Luhtaanjoesta. Romurauta
Romurauta on rautapitoista jätemetallia, jota syntyy esimerkiksi konepajoissa ja autohajottamoilla. Raudan valmistuksen vaatiman suuren energian vuoksi rauta on kierrätetty sen keksimisestä alkaen sikäli kuin se on ollut mahdollista. Kaatopaikoille joutuvan romuraudan määrä on pienehkö ja tämä materiaalivirta tulee pääosin kotitalouksien kautta. Merkittävin romuraudan käyttäjä on terästeollisuus, joka sulattaa romuraudan ja valmistaa siitä uudelleen teräslevyjä, tankoja, lankoja jne. Romuraudalle asetetaan teräksen raaka-aineena puhtausvaatimuksia, eli se ei saa sisältää merkittäviä määriä muita metalleja, kuten esimerkiksi lyijyä, kuparia, mangaania, sinkkiä, alumiinia tai muuta sellaista. Siksi romurauta on lajiteltava. Esimerkiksi romutettavista autoista täytyy ehdottomasti erottaa pois lyijyakut sekä kupari- ja alumiiniosat. Kiisumalmi
Kiisumalmi (, kiisu) on malmi, joka sisältää eri metallien sulfidimineraaleja. Tällaisessa mineraalissa metalli on sitoutunut rikkiin sulfidiksi. Kiisumalmeja ovat esimerkiksi Rauta
Pitkäaikaisessa raudan yliannostuksessa voi syntyä hemosideroosi, jossa rautayhdisteitä kertyy moniin kudoksiin runsaasti ilman kudosvaurioita. Kudosvaurioiden ilmaantumisen jälkeen tilasta käytetään nimitystä hemokromatoosi. Rautalampi
Nykyisen Rautalammin seudun on arveltu kuuluneen esihistoriallisena aikana hämäläisten reuna-alueisiin ja olleen erämaata, jonka pysyvä asutus oli vähäistä tai väliaikaista. Vuosisadan vaihteessa elänyt rautalampilainen historioitsija K. J. Jalkanen piti kotiseutunsa alkuperäisinä asukkaina lappalaisia, jotka 1900-luvun alun historiantutkimus yleensä yhdisti saamelaisiin. Jalkasen näkemyksen mukaan hämäläisiä alkoi siirtyä alueelle keskiajan loppupuolella ja näiden tieltä viimeiset lappalaiset olisivat poistuneet uuden ajan alkuaikoihin. Alueen uusien tulokkaiden Jalkanen puolestaan tulkitsi joutuneen pian riitoihin myös asutustaan levittäneiden savolaisten kanssa, jotka Pähkinäsaaren rauhan myötä olivat menettäneet omien erämaidensa nautinta-alueita Novgorodille. Malmi
Malmi tarkoittaa sellaista luonnollista mineraaliesiintymää, josta voidaan taloudellisesti tuottaa metalleja. Tällaisia mineraaleja kutsutaan malmimineraaleiksi. Tämän määritelmän mukaan esimerkiksi timantti ei ole malmimineraali, koska siitä ei valmisteta metalleja.
Jotta mineraaliesiintymä eli mineralisaatio olisi malmi, sen on täytettävä ainakin seuraavat kriteerit:Nämä tekijät yhdessä määräävät sen, onko mineralisaatio malmi, eli onko se taloudellisesti hyödynnettävissä. Nämä tekijät eivät ole ehdottomia, vaan ne ovat hyvin suhteellisia ja vaihtelevia. Esimerkiksi jos mineraaliesiintymä on määrältään pienehkö, se voi silti olla taloudellisesti hyödynnettävissä, jos se on tarpeeksi rikas. Se, mikä on tarpeeksi iso ja tarpeeksi rikas, riippuu metallien markkinahinnoista. Jos metallien hinnat ovat alhaiset, voi suhteellisen iso tai rikas mineralisaatio olla epätaloudellinen, eli se ei määritelmän mukaan ole malmi. Päinvastainen tilanne voi syntyä metallien markkinahintojen noustessa: aiemmin kannattamattomasta mineraaliesiintymästä voi tulla malmi. Elijärven kaivos
Vuosittainen tuotantokapasiteetti palarikasteelle on noin 400 000 tonnia ja hienorikasteelle noin 850 000 tonnia. Rikasteiden pitoisuudet ovat vastaavasti 36 % ja 45 % kromioksidia. Rikasteet kuljetetaan kuorma-autoilla Tornion ferrokromitehtaalle. Rautalampi
Ruotsin lainsäädäntö oli jo aiemmin pyrkinyt hillitsemään kaskeamista, koska metsien polttamisen katsottiin haittaavan vuoriteollisuutta. 1600-luvulla määrätyillä kaskeamisrajoituksilla ei kuitenkaan ollut juuri käytännön vaikutusta Rautalammilla, joka sijaitsi kaukana valtakunnan kaivoskeskittymistä. Polttopuiden ja metsälaidunten lisäksi metsät tarjosivat mahdollisuuden tervanpolton harjoittamiseen, joka 1600-luvun Rautalammilla oli eräs tapa saada käteistä rahaa: rahalla puolestaan hankittiin suolaa ja maksettiin verot, vaikka muuten pitäjä oli pitkälti omavarainen. Terva kuljetettiin Rautalammin reittiä pitkin Lappeenrannan syysmarkkinoille ja sieltä Viipurin tapulikaupungin kautta ulkomaille. Tervakauppa ei kuitenkaan ehtinyt koskaan nousta erityisen merkittäväksi elinkeinoksi Rautalammilla, sillä tervakomppanioille 1600-luvun puolivälissä annetut monopolioikeudet laskivat alkutuottajien voittoja ja tekivät tervan polttamisesta vähemmän houkuttelevaa valtakunnan reuna-alueille. Kun vielä 1638 Lappeenrannan markkinoilla oli ollut seitsemäntoista rautalampilaista myyjää 385 tynnyrin kanssa, vuonna 1702 heitä oli enää kaksi ja tervaa 74 tynnyriä. Viimeistään valtakunnan itäisten alueiden menettäminen Turun rauhassa 1743 pudotti Rautalammin pois tervamarkkinoilta, sillä yhteydet Pohjanmaan rannikkokaupunkeihin olivat liian vaivalloiset raskaan tervan kuljettamiseksi. Rikki
Vapaana alkuaineena esiintyvän rikin atomit muodostavat ketjuja tai renkaita, joissa kahden atomin välisen sidoksen pituus on keskimäärin 206 pm. Rikillä on kuitenkin useita allo­trooppi­sia muotoja. Tärkeimmät ovat "rombinen" eli α-"rikki" ja "mono­kliininen" eli β-"rikki". Molemmat koostuvat kahdeksan atomin muodostamista rengas­maisista mole­kyyleistä S (ns. "syklo-oktarikki"). Renkaiden välillä vaikuttavat van der Waalsin voimat. Yksittäisen renkaan rakenne S on α- ja β-muodoissa sama, mutta niillä on eri kiderakenne. S kiteytyy ortorombisessa (α-rikki, 2,07 g/cm) ja mono­kliinisessa (β-rikki, 1,94 g/cm) muodossa. Tiheysero johtuu pakkautumisesta. Ferriitti
Ferriitti (α-Fe) on raudan ja rautavaltaisten metalliseosten kiderakenne (tilakeskinen kuutio) tai mikrorakenteen faasi. Ferriitillä on suuri magneettinen permeabiliteetti, minkä takia sitä käytetään monissa sähkötekniikan sovelluksissa. Ferromagneettiset teräkset ja valuraudat sisältävät aina jotain ferriitin muotoa. Telamiinaeste
Telamiinaeste käsittää korkeintaan sata panssari- ja ajoneuvomiinaa, joista pohjamiinoja voi olla korkeintaan 20 %. Lisäksi voidaan käyttää enintään viittä kappaletta sakaramiinoja panssarimiinaa kohden. 10 % telamiinoista varustetaan vähintään 20 kg lisäpanoksilla. Lisäpanoksilla pyritään vaurioittamaan tai tuhoamaan hyökkääjän raivauspanssarivaunut. Samarium
Samarium on harvinaisiin maametalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Sm ja järjestysluku 62. Samarium löytyi samarskiittimineraalista 1800-luvun lopulla. Samariumia ei esiinny luonnossa vapaana alkuaineena, vaan ainoastaan mineraaleissa, kuten pääasiassa monatsiitissa ja bastnäsiitissä. Samariumin tärkeimpiä sovelluskohteita ovat samarium–kobolttimagneetit.
Samarium on kiiltävää, melko kovaa ja hopeanvalkoista metallia, jonka kovuus on samaa luokkaa kuin raudalla. Se kuuluu harvinaisiin maametalleihin ja lantanoideihin. Samarium käyttäytyy kuten useimmat muut metallit, ja sillä on joitakin samankaltaisia käyttökohteita kuin muilla harvinaisilla maametalleilla. Rautalammin reitti
Rautalammin reitti on todettu yhdeksi valtakunnan arvokkaimmista reittivesistä. Alueena se on suuri, monimuotoinen ja melko luonnontilainen. Veden laatu on hyvä. Reitin vesissä on tavattu 27 luontaisesti lisääntyvää kalalajia. Valurauta
Suomugrafiittivaluraudassa (GJL, G = valu, J = rauta, L = suomugrafiitti) on keskimäärin 3,4 % hiiltä ja n. 2,2 % piitä. Näitä pitoisuuksia pienentämällä voidaan lisätä valuraudan lujuutta ja kovuutta. Tällöin kuitenkin rakenteen epätasaisuus kasvaa ja eritoten nopeasti jäähtyvät nurkkaukset saattavat jähmettyä valkoiseksi valuraudaksi. Suomugrafiittivaluraudan nimitys tulee murtopinnan väristä, jossa grafiitti esiintyy suomuina. Suomugrafiittivaluraudassa murtuma etenee pitkin grafiittisuomuja, jotka ovat muodostuneet grafiitin jähmettymisen yhteydessä, ja tämän takia murtopinnasta tulee himmeä. Siitä tuleekin suomugrafiittivaluraudan toinen nimi, harmaavalurauta (grey cast iron). Rautalampi
Vuoden 2017 lopussa Rautalammilla oli 3 255 asukasta, joista 1 544 asui taajamissa, 1 667 haja-asutusalueilla ja 44 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Rautalammin taajama-aste on 48,1 %. Rautalammin taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Rautalammin kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 544 asukasta. Reumafaktori
Reumafaktori eli reumatekijä on verestä mitattavissa oleva arvo, joka koholla ollessaan viittaa reumaan. Kyseessä on elimistön omia proteiineja, immunoglobuliineja vastaan kehittynyt vasta-aine, jonka pitoisuutta voidaan mitata. Reumafaktorin arvo on tosin 30 %:lla potilaista nivelreuman alkuvaiheessa normaali. Vääriä positiivisia tuloksia voivat aiheuttaa mm. sarkoidoosi, kollageenisairaudet, kuppa, virushepatiitti, maksakirroosi, bakteerien aiheuttamat tulehdukset, korkea ikä sekä Sjögrenin syndrooma. Järvimalmi
Eräissä germaanisissa ja balttilaisissa kielissä suo- ja järvimalmia on nimitetty punaista tarkoittavalla sanalla, jota vastaa esimerkiksi nykyruotsin "röd". Suomen sana "rauta" perustuu joihinkin näistä järvimalmin nimityksistä. Rautameteoriitti
Rautameteoriitti on meteoriittityyppi, joka koostuu enimmäkseen raudasta ja nikkelistä. Lisäksi niissä on pieniä määriä sulfidi- ja karbidimineraaleja tai kobolttia ja kuparia. Rautameteoriittien oletetaan olevan peräisin asteroidien ytimistä. Ne ovat sulaneet jossain vaiheessa, jolloin rauta on muodostanut meteoriittiin metallisen ytimen. Järvimalmi
Limoniitti on yleisnimitys vesipitoisille rautaoksidisaostumille, joita tavataan järvien ja soiden pohjassa, joissa ja lähteiden reunoilla. Siitä on esiintymispaikasta riippuen käytetty nimityksiä järvimalmi, lähdemalmi tai suomalmi. Kalsiumsyanamidi
Kalsiumsyanamidia käytetään lannoitteissa hidastamaan lannoitteiden sisältämän ammoniumtypen vapautumista, koska yhdisteestä muodostuvat syanamidi ja disyandiamidi estävät ammoniumsuolojen nitrifikaatiota nitraateiksi. Sitä käytetään myös muiden yhdisteiden valmistamiseen. Kalsiumsyanamidista valmistetaan muun muassa kalsiumsyanidia, syanamidia, disyandiamidia, melamiinia ja 1900-luvun alussa se oli ammoniakintuotannon lähtöaine. Kalsiumsyanamidia voidaan käyttää myös rikkaruohomyrkkynä ja puuvillan viljelyssä lehtien pudotuttamiseen ennen sadonkorjuuta. Vaahdotusrikastaminen
Vaahdotusrikastaminen eli vaahdotus on mineraalien rikastusmenetelmä. Pitkärannan kaivos
Pitkärannan raudan tuotantoa haittasi se että malmi sisälsi vain 20–25% rautaa. Kaivoksen johtajana toiminut Gröndal kehitti 1890-luvulla rikastusmenetelmän jolla siitä saatiin 60-65-prosenttista. Neljän kilometrin päähän kaivoksesta Ristiojalle valmistui 1897 sähkömagneettinen rikastuslaitos joka sai tarvitsemansa sähkön läheisen Uuksunjoen koskiin rakennetuista Uuksun, Kivenkulman ja Jukakosken voimalaitoksista. Sähkö johdettiin 7 800 voltin jännitteellä 1898 valmistunutta 7,5 kilometrin pituista voimalinjaa pitkin Ristiojalle ja Lupikon kaivokselle. Voimansiirtolinja oli ensimmäinen laatuaan Suomessa. Ristiojan laitos sijaitsi Laatokan rannalla ja rikaste voitiin kuljettaa vesitse Pietariin. Rautapitoisuus (limnologia)
Ihmisessä olevan raudan kokonaismäärä on noin 4 grammaa. Ihminen tarvitee vuorokaudessa useita milligrammoja rautaa korvatakseen kehosta poistuvan raudan. Miehillä tarve on 7 mg ja naisilla 11 mg vuorokaudessa. Raudan pitkäaikainen puute aiheuttaa anemiaa, sillä punaisten verisolujen hemoglobiini rakentuu raudan ympärille. Hemoglobiinin rauta tarttuu verenkierrossa happeen ja kuljettaa sen soluihin ja palatessaan keuhkoihin se kuljettaa soluista pois hiilidioksidia. Lihasten punaisuus johtuu myoglobiinista, joka sisältää myös rautaa. Rauta osallistuu useisiin ihmiskehon prosesseihin ja sitä tarvitaan jatkuvasti riittävä määrä kehossa. Jos rautaa on riittävästi, raudan ylimäärää varastoituu maksaan, haimaan, pernaan, sydämeen ja luuytimeen. Jos rautaa kertyy liikaa, alkaa se vaurioittaa näitä varastoelimiä. Ihminen hyödyntää ravinnostaan juuri hapettunutta rautaa (Fe) sen eri yhdisteissään, jota se saa ravinnosta ja juomavedestä. Jatkuva yli 200 mg/l pitoisen juomaveden nauttiminen aiheutta lopulta tällaisen vaarallisen tilan. Tappava pitoisuus on kuitenkin 10–50 g kehossa. Rautasulfidi
Rautasulfidit ovat raudan ja rikin muodostamia yhdisteitä. Sellaisia ovat ainakin: Graniitti
Graniitti on rakeinen syväkivilaji, joka kuuluu magmakiviin. Se koostuu kvartsista, kiilteestä, maasälvästä ja joskus myös sarvivälkkeestä, ja sen väri vaihtelee maasälvän mukaan tumman punaruskeasta vaaleanharmaaseen. Graniitti on ominaisuuksiltaan kovaa ja kestävää. Se on saanut nimensä latinan sanasta "granum" eli rae. Staattori (konetekniikka)
Sähkömagnetoiduissa staattoreissa käämitys on sylinterimäisen rautasydämen ympärillä. Rautasydän on piiteräslaminaattia joka vähentää hystereesihäviöitä ja estää koneen kuumenemista ja energiahäviöitä aiheuttavien pyörrevirtojen muodostumisen. Magnetiitti
Magnetiitti (FeO) on spinelliryhmään kuuluva oksidimineraali ja tärkeä rautamalmimineraali. Puhdas magnetiitti sisältää 72 % rautaa. Magnetiitti voi myös sisältää prosentin verran vanadiinia tai titaania. Nimensä mukaisesti magnetiitti on vahvasti magneettinen materiaali, tarkemmin sanottuna ferrimagneetti. Ruostumaton teräs
Ruostumaton teräs (aikaisemmin myös "jaloteräs", puhekielessä "rosteri") on rautaseosta, joka sisältää kromia enemmän kuin 10 prosenttia. Kaivannaistoiminta
Ylivoimaisesti tärkein teollisuuden metalli on rauta, jonka osuus kaikista louhituista ja jalostetuista metalleista on 95 %. Se on myös halvin metalli, jota käytetään. Rauta on maankuoren yleisimpiä alkuaineita. Sen hinta määräytyy pääasiassa louhinnan ja kuljetuksen aiheuttamista kustannuksista. Eniten rautamalmia on vanhassa ja kuluneessa kallioperässä, missä sitä tavallisesti louhitaan avolouhoksissa. Parhaimmillaan malmeissa on rautaa yli 50 prosenttia. Merkittävimpiä rautamalmintuottajamaita ovat Kiina, Brasilia, Venäjä, Ukraina sekä Australia. Kivihiilen avulla pelkistämällä valmistetaan terästä. Terästeollisuudessa hiilen kulutus on erittäin suurta, minkä seurauksena edullisimmat rautamalmin esiintymät ovat kivihiiliesiintymien läheisyydessä, esimerkiksi Ukrainan itäosassa Donetsin laakiolla sekä Koillis-Yhdysvalloissa. Suurimmat teräksentuottajamaat ovat Kiina, Japani, Venäjä ja Yhdysvallat, mutta 1980-luvulla lähtien kehitysmaiden, esimerkiksi Brasilian, Intian ja Korean tasavallan terästeollisuus on kehittynyt erittäin voimakkaasti. Koska kehitysmaiden teräs on halpaa, on se aiheuttanut hankaluuksia rikkaiden teollisuusmaiden teräsyhtiöille. Viime vuosina teräksen kulutus maailmalla on laskenut ja sitä on pyritty korvaamaan muilla aineilla. Rautamyrkytys
Rautamyrkytykset ovat suhteellisen tavallisia raskaudenaikaisia myrkytyksiä. Rautaylimäärä ei todennäköisesti läpäise istukkaa ainakaan merkittävissä määrin, joten siitä ei ole suoraan haittaa sikiölle. Vaikeaan rautamyrkytykseen liittyy kuitenkin riski äidin metabolisesta asidoosista, koagulopatiasta ja hemodynamiikan pettämisestä, jotka voivat olla fataaleja sikiöllekin. Raumaster
Raumasterin tuotteisiin kuuluvat myös pneumaattiset kuljettimet, joita suunnitteleva ja valmistava yksikkö sijaitsee Sastamalassa. Niitä tarvitaan tyypillisesti jauhemaisten aineiden kuten hiekan, kalkin ja kipsin käsittelyssä. Rautaristi
Rautaristi () oli korkea saksalainen kunniamerkki, joka perustuu alkuaan Saksalaisen ritarikunnan käyttämään ristitunnukseen. Magma
Yleisesti ottaen "mafiset" eli runsaasti magnesiumia ja rautaa sisältävät magmat kuten ne, joista muodostuu basalttia, ovat kuumempia ja vähemmän viskooseja kuin eniten piitä sisältävät, joista muodostuu esimerkiksi ryoliittia. Alhainen viskositeetti johtaa heikompiin, vähemmän räjähdys­mäisiin purkauksiin. Fumaraattireduktaasi
Fumaraattireduktaasi on yleensä, esimerkiksi kolibakteerilla, tetrameeri ja koostuu neljästä keskenänä erilaisesta alayksiköstä. Näistä alayksikkö A on kooltaan 69 kDa ja se on sitotutunut kovalenttisesti histidiiniaminohapon välityksellä FAD-molekyyliin ja sisältää myös substraatin sitoutumiskohdan. Fumaraattireduktaasin alayksikkö B on kooltaan 25 kDa sisältää kolme rautasulfidiklusteria, jotka ovat katalyyttisesti tärkeitä. Entsyymi on siis rauta-rikkiproteiini. Alayksikkö C on kooltaan 15 kDa ja alayksikkö D on 13 kDa:n kokoinen ja näiden alayksiköiden tehtävä on kiinnittää fumaraattireduktaasi solukalvoon. Entsyymissä elektroneja luovuttavana kofaktorina toimii menakinoli, joka hapettuu menakinoniksi. Eräillä bakteereilla. kuten "Wolinella succinogenes"-lajilla C ja D-alayksiköt ovat yksi alayksikkö, jonka prosteettisena ryhmänä on hemi B-molekyyli. W. succinogenes kykenee elämään käyttäen pelkästään muurahaishappoa ja fumaarihappoa energianlähteenään. Pilbara Rail
Rautatiellä liikennöidään lähes yksinomaan rautamalmikuljetuksiin tarkoitetuilla junilla. Rautamalmia kuljettavat junat ovat 2,2 kilometrin mittaisia, ja ne muodostuvat kolmesta dieselveturista ja 226 rautamalmivaunusta. Kukin vaunu voi kuljettaa 105 tonnin rautamalmikuorman. Yhdessä junassa kuljetetaan noin 23 500 tonnia rautamalmia, junapainon ollessa noin 27 100 tonnia. Rautapitoisuus (limnologia)
Raudan alkuperä on kallioperän mineraaleissa. Kallioiden pohjavesi uuttaa sitä kallion raoista, joista se liukenee veteen Fe-ioneina. Myös hiekassa, sorassa ja moreenissa on samaa rautaa, joka liukenee nyt tavalliseen pohjaveteen. Sieltä se kulkeutuu ihmisravinnoksi haja-asutuksien kaivoista tai kunnallisen vesijohtoverkon kautta. Keskitetty vedenotto huomioi rautapitoisuuden ja riski saada liian paljon rautaa tätä kautta on pieni. Yksityisen kaivon rautapitoisuutta voi omistaja itse tutkitutta, mutta sen voi havaita itsekin suoraan juomalasin veden ruskeasta väristä tai raudan saostumisesta ruosteväriksi kodinkoneen pintoihin. Widmanstättenin kuvio
Widmanstättenin kuviot ovat ainutlaatuisia pitkiä nikkeli-rautakiteitä, joita on niin sanotuiksi oktaedriiteiksi luokitelluissa rautameteoriiteissa. Ne koostuvat limittäisistä kamasiitti- ja tanniittinauhoista, joita sanotaan lamelleiksi. Ne ovat saaneet nimensä kreivi Alois von Beckh Widmanstätten mukaan. Kovametalli
Uudemmassa tavassa volframikarbidi valmistetaan yksittäiskiteinä suoralla volframimalmin pelkistämisellä. Malmi sekoitetaan rautaoksidin, alumiinin, hiilen ja kalsiumkarbidin kanssa. Tällöin korkean lämpötilan (2500 °C) eksoterminen reaktio tuottaa sulan massan, joka jäähdytettynä koostuu volframikarbidista dispergoituneena rautaan. Lopuksi kiteinen volframikarbidi erotetaan kemiallisesti rautamatriisista. Pampalon kultakaivos
Pampalon rikastusprosessi koostuu murskauksesta, jauhatuksesta, ominaispainoerotuksesta, vaahdotuksesta sekä kuivauksesta ja varastoinnista. Rikastuksessa ei käytetä syanidia vaan hienojakoinen kulta erotetaan sivukivestä mekaanisesti. Rikastamon käynnistyksestä alkaen (2/2011) elokuun 2012 alkuun mennessä rikastamo oli tuottanut vaahdoterikastetta noin 8500 tonnia sisältäen noin 1000 kg kultaa. Pampalon kaivokselta lähtee viikoittain noin 100 tonnia vaahdotekultarikastetta jatkokäsittelyyn Bolidenin Harjavallan sulattoon sekä kerran kuussa korkeamman kultapitoisuuden omaavaa painovoimarikastetta Norjaan jatkojalostettavaksi. Kaivos työllistää vakituisesti yli 80 henkeä; alueella työskentelee myös noin 30 urakoitsijayritysten henkilöä. Rima
Peiterima on rakennusten pystylaudoituksella verhotussa ulkoseinässä käytettävä lautojen välisen raon peittävä ohut ja kapea rima. Sen tarkoituksena on peittää lautojen välinen rako näkyvistä, estää sadeveden pääsy rakoon ja sallia kosteusvaihtelun aiheuttama lautojen leveyden muutos. Peiterimalaudoituksessa riman koko on tavallisesti 22 × 38 millimetristä 22 × 50 millimetriin. Ulkoverhouksessa käytettävä puutavara on lähes aina kuusta.
Rimoitus tarkoittaa lyhyiden rimojen asettamista kuivaamoon siirrettävään sahatavaraerään eri kerrosten väliin poikittain, jotta ilma pääsee kiertämään myös kappaleiden väleissä. Tammiarkkuhauta
Tällainen rautaa sisältävä kuorikerros oli nähtävillä Storhøjn kummussa, mistä löytyi Egtvedin tytön luurangon jäänteet tammiarkustaan. Aiemmin ajateltiin, että rautainen maakerros oli rakentajien sinne lisäämä. Nykyään sen ajatellaan syntyneen siitä maalajista, josta turvelaatat irrotettiin. Hapettomassa tilassa raudan ferroyhdisteet muuttuvat ferriyhdisteiksi ja ne muodostavat hapekkaissa oloissa suomalmiksi tai punamullaksi kutsuttua mineraalia kovaksi kuoreksi. Rautalammin reitti
Rautalammin vesireitti on vanha kulkutie, jota pitkin hämäläiset eränkävijät liikkuivat Savon metsissä jo 1300-luvulla. Alueella on runsaasti kivikautisia asuinpaikkoja. Rautalammilla Hankavedellä on Toussunlinnan kalliomaalaus ja muun muassa Konneveden saarissa on useita lapinraunioita. Kalliomaalauksia on myös Laukaan Saraakalliolla ja Paanalansaaren Uittovuorella. Bhilai
Kaupungissa toimii yksi maailman suurimmista terässulatoista, joka työllistää yli viisikymmentä tuhatta henkeä, lähes kymmenesosan kaupungin asukkaista. Rautamalmi saadaan läheisistä kaivoksista. Rautamuodostuma
Rautamuodostumat () kivissä ovat hapettunutta rautaa, yleensä 3 000–1 800 miljoonaa vuotta vanhoja. Niitä on erilaisissa kivilajeissa, joissa on rautaa ja serttiä. 
Näissä malmeissa on ohuita rautajuovia ja niukasti rautaa sisältäviä hyvin ohuita juovia.
Ne ovat syntyneet yhteyttävien syanobakteerien vapauttaessa rautaa hapettavaa happea ilmakehään tai rautaa hapettamaan kykenevien bakteerien toiminnan tuloksena. 
Hapettunutta piipitoista rautaa pidetään yhtenä osoituksena muinaisesta happea tuottavasta mikroskooppisesta elämästä. Takoniitti on myös hapettunutta rautaa. Rautalampi
Kymmenysluetteloiden perusteella koko pitäjän tilallisten ja lampuotien vuosittaiset kylvömäärät vaihtelivat 1600-luvulla noin viidestäsadasta kuuteensataan tynnyriin. Tärkeimmät viljelykasvit olivat pääosin kaskeamalla saatu ruis ja peltoviljelyllä kasvatettu ohra, minkä lisäksi kasvatettiin myös jonkin verran hernettä, naurista, pellavaa ja hamppua sekä vähäisessä määrässä kauraa ja humalaa. Ruotsin vallan ajan merkittävin maaseudun elinkeinoihin vaikuttanut uudistus oli 1700-luvulla toimeenpantu isojako, jolla korvattiin vanha sarkajärjestelmä. Uudistus hyödytti Rautalammilla tilansa omistavia talonpoikia, kun taas tilaton väki menetti mahdollisuuksiaan entisten yhteismaiden hyödyntämiseen ja erityisesti kaskenpolttoon. Upamalmi
Upamalmi on raskaiden mineraalien tai pelkän metallin muodostama jäännössedimenttinen malmi. Upamalmit syntyvät gravitaation vaikutuksesta, kun painavammat aineet erottuvat keveämmistä sedimentaation aikana. Monet rikkaat kultaesiintymät ovat upamalmeja, ja varhaiset kultaryntäykset suuntautuivat juuri sellaisten alueille. Ruuvimeisseli
Ruuvimeisseli eli ruuvitaltta on työkalu, jolla väännetään ruuveja. Yleisimmin ruuvimeisselit ovat tasa- ja ristipäisiä. Tasapäisiä sanotaan yleisesti myös talttapäisiksi. Ristipäisiä ruuvimeisseleitä eli ristiuratalttoja on mm. "Pozidriv"- ja "Phillips"-standardien mukaisia. Uudempia tulokkaita ovat kuusisakaraisen tähden muotoinen "Torx"-kanta ja 12-kulmainen XZN-kanta. Myös kuusiokoloavaimia on ruuvitalttoina. Ruuvimeisseleitä on eri kokoisia isoista ruuvimeisseleistä aivan pieniin säätö- ja kellosepän ruuvimeisseleihin. On tärkeää, että ruuvimeisseli on valittu oikein ruuvin kannan tyypin ja koon mukaan, sillä muutoin sekä ruuvi että meisseli voivat vahingoittua. Rautaruukki (yritys)
Ruukki Constuctionin ratkaisuja käytetään muun muassa seuraavissa suurissa kohteissa:Vuonna 2002 Raahessa otettiin käyttöön suorasammutustekniikka nauhavalssauslinjalla ja 2006 levyvalssauslinjalla. Ruukin patentoimaa suorasammutustamentelmää pidetään yhtenä terästeollisuuden merkittävimmistä keksinnöistä ja sitä pidetään erikoisterästen menestyksen tukipilarina. Keksinnössä yhdistetään termomekaaninen valssaus ja perinteinen karkaisu: austeniittirae muokataan optimaaliseksi kuumavalssaamalla, karkaisemalla se muutetaan lujaksi ja sitkeäksi martensiitiksi tai hienorakeiseksi monifaasiteräkseksi . Erikoisterästen osuus teräsliiketoiminnasta on vuonna 2012 reilu kolmannes. Työntöalus
Rautaruukki Oy ostaa Ruotsista rautamalmia, joka tuodaan meritse jauhemaisena rikasteena Raahen ja Koverharin terästehtaille Suomeen. Perillä aine sintrataan kiinteiksi kappaleiksi, jotka ladataan masuuniin yhdessä kalkkikiven ja koksin kanssa, jolloin siitä tulee rautaa. Graniitti
Graniitissa on pieniä määriä uraania ja toriumia, jotka aiheuttavat radioaktiivista säteilyä. Yleensä säteilymäärät ovat erittäin pieniä, mutta joskus merkittäviä. Muiden materiaalien tuottajat ovat kampanjoineet graniittisten työtasojen vaarallisuudesta vedoten radioaktiivisuuteen. Keskimäärin graniitissa on 3 ppm (40 Bq/kg) uraania ja 17 ppm (70 Bq/kg) toriumia. Ne hajoavat radoniksi, jolla on terveysvaikutuksia varsinkin huonosti tuuletetuissa tiloissa. Skandinaviassa kuitenkin maaperästä tulevat radon on yleensä huomattavasti rakennusmateriaaleja suurempi altistaja. Rapakivi
Alkalimaasälpä muodostaa noin 50 tilavuusprosenttia kivestä. Se on runsain päämineraali ja väriltänsä se on punainen. Se esiintyy 1–5 cm:n kokoisina rakeina ja se on muodoltansa pyöreähkö ovoidi. Rodium
Rodium on yksi harvinaisimmista metalleista maankuoressa. Sen pitoisuudeksi on arvioitu 0,0001 ppm. Rodium esiintyy tavallisesti muiden platinaryhmän metallien kanssa samoissa mineraaleissa. Tärkeitä mineraaleja ovat rhodiitti, sperryliitti ja iridosmine. Sitä esiintyy myös nikkelin, hopean ja kullan kanssa samoissa mineraaleissa. Rodiumia voidaan saada myös nikkelisulfidin ja kuparin louhinnan sivutuotteena. Erityisesti Sudburyssa rodiumia saadaan nikkelin tuotannon sivutuotteena. Uraanin hajoaminen tuottaa rodiumia, joten sitä voidaan teoriassa erottaa myös ydinjätteestä. Rodiumin suurimmat tuottajat ovat Etelä-Afrikka, joka tuottaa yli 80 % rodiumista, Venäjä ja Kanada. Rodiumia tuotetaan noin 20 tonnia vuosittain. 100 grammaa puhdasta rodiumia maksaa noin 12 000 euroa. Rikastamo
Rikastamo on laitos, jossa kaivoksesta louhitusta raaka-aineesta eli malmista poistetaan hyödyttömät mineraalit eli harmeet. Rikastuksen tavoitteena on myös nostaa raaka-aineesta eli syötteestä saatavan tuotteen arvoainepitoisuutta. Rikastuksen tuotetta sanotaan rikasteeksi. Sitä käytetään jatkojalostuksen raaka-aineena. Finn-Balticin onnettomuus
Proomuun lastattu rautamalmirikaste oli ollut Luulajassa ulkovarastoituna, jolloin se oli päässyt kastumaan. Koska kosteusmittaukset tehtiin pinnasta, ongelmaa ei havaittu. Lastauksen jälkeenkin alusyhdistelmä joutui seisomaan useita vuorokausia satamassa joulunpyhinä vallinneen kovan tuulen vuoksi, jolloin sen irtolasti oli kastunut lisää proomun avoimen rakenteen vuoksi (proomussa ei ole lastia suojaavaa kantta). Ferrokromi
Ferrokromi on metalliseos, joka sisältää pääasiassa rautaa ja kromia metallisessa muodossa. Kromipitoisuus voi olla esimerkiksi 40–70 % riippuen malmin kromipitoisuudesta. Epäpuhtauksina ferrokromissa on esimerkiksi hiiltä, piitä ja fosforia. Ferrokromin tyypillinen käyttökohde on ruostumattoman teräksen raaka-aineena. Rauta
Vaikka rautaa on lähes kaikissa kivilajeissa, sen valmistamiseksi kannattaa yleensä louhia vain sellaisia malmeja, joissa sitä on vähintään 30 prosenttia. Magnetiitti on perinteinen rautaa sisältävä mineraali, jota on louhittu esimerkiksi Ruotsin Kiirunassa ja Pohjois-Amerikassa. Nykyisin suuri osa raudasta saadaan hematiitti­esiintymistä, joissa louheen rautapitoisuus on noin 60 %. Raakarautaa valmistetaan rautaoksidi­malmista hiilellä pelkistämällä masuuneissa. Tällöin osa hiilestä liukenee sulaan rautaan, ja tuloksena saadaan raaka- eli harkkorautaa, jossa on noin 4 % hiiltä. Terästä, jonka hiilipitoisuus on alhaisempi, valmistetaan puhaltamalla sulaan raakarautaan ilmaa, jolloin siinä oleva happi polttaa osan hiilestä. Nykyaikanakin on kehitetty myös uusia suorapelkistysmenetelmiä, mutta niiden käytännöllinen merkitys on vähäisempi. Rauta
Rauta on neljänneksi yleisin alkuaine ja toiseksi yleisin metalli maankuoressa, jossa sitä on noin 5 prosenttia. Sitä esiintyy luonnossa jonkin verran vapaanakin, meteoriittirautana. Maankuoressa sitä on kuitenkin paljon enemmän erilaisina yhdisteinä. Tärkeitä mineraaleina esiintyviä rautayhdisteitä ovat rautaoksidit kuten magnetiitti (FeO) ja hematiitti (FeO) sekä rautasulfidi, rikkikiisu eli pyriitti (FeS). Myös rautasälpää eli sideriittiä, joka on rautakarbonaattia (FeCO), louhitaan rautamalmina. Luonnossa rautaa on runsaasti myös silikaattimineraaleina, jotka yleensä ovat väriltään tummia, mutta niillä ei ole merkitystä malmina. Räme
Räme on Suomessa kehitettyyn metsätyyppioppiin kuuluva kuivahko ja puustoinen suotyyppi, jonka valtapuu on mänty. Keidassoilla rämettä esiintyy suon laiteilla ja keskustan rämemättäillä eli kermeillä. Aapasoiden reunoilla on tavallisesti rämettä. Rämeet ovat pinta-alaltaan merkittävin suotyyppi Suomessa, noin 60 prosenttia kaikista soista on rämeitä. Niitä esiintyy kaikkialla, jopa kallioisilla meren saarilla. Radium
Radium () on maa-alkalimetalleihin kuuluva alkuaine, jonka kemiallinen merkki on Ra, järjestysluku 88 ja CAS-numero 7440-14-4. Se on radioaktiivinen, hopeanvalkoinen, pehmeä metalli, jonka elektronegatiivisuus on 0,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 510 kJ/mol. Sen löysivät Pierre ja Marie Curie vuonna 1898 Joachimsthalin (nyk. Jáchymovin) pikivälkkeestä. Kymmenestä tonnista piki­välkettä saatiin kuitenkin vain milli­gramma radiumia.
Radium muistuttaa kemiallisilta ominaisuuksiltaan bariumia, mutta on sitä reaktiivisempaa. Radiumyhdisteet värjäävät liekin voimakkaan punaiseksi. Luulajan satama
Rahtimääriä ovat nostaneet viime vuosina muun muassa LKAB:n kaivosten rautamalmikuljetukset Malmbanan-rautatietä Norjan Narvikin ohella Luulajan sataman Sandskärin laiturin kautta. Osa malmista jatkaa meritse Rautaruukkin terästehtaalle Suomen Raahen sataman kautta. Rautamalmi
Rautamalmi on kiveä, josta kannattaa erottaa metallista rautaa. Rauta itse on yleensä oksideina eli joko magnetiittina (FeO) tai hematiittina (FeO). Puhtaat magnetiitti- tai hematiittiesiintymät alkavat olla jo lopussa, joten nykyisin louhitaan takoniitin tyyppisiä kivilajeja, joissa rautapitoisempi aines on sekoittuneena runsaaseen sivukiveen. Sen takia rautakaivokset tuottavat runsaasti jätemateriaalia, joka on monin paikoin ympäristöongelma. Kaupallinen tuote ovat rautamalmipelletit. Rautameteoriitti
Pian putoamisensa jälkeen löydetyistä meteoriiteista on 6 % rautameteoriitteja, mutta pidempään maassa olleista löydöistä 40 % on rautaisia, koska ne säilyvät kivisiä meteoriitteja paremmin. Toisaalta ne kestävät myös Maahan putoamisen paremmin, joten todennäköisesti monet kraatterit ovat rautameteoriittien aiheuttamia. Rauta
Rauta on painavin tähdissä nukleosynteesin kautta syntyvä alkuaine. Jaksollisessa järjestelmässä rauta on 26. alkuaine. Se on hopean värinen, kiiltävä ja ferromagneettinen metalli, jolla on useita hyödyllisiä käyttökohteita. Puhtaana se on jokseenkin pehmeää, mutta monet sitä pääaineksenaan sisältävät metalliseokset ovat erittäin kovia. Niitä käytetään muun muassa työkaluihin, rakennustarvikkeisiin, koneisiin, ajoneuvoihin ja aseisiin. Tärkeimpiä rautaseoksia ovat teräkset ja valuraudat. Rautapitoisuus (limnologia)
Meriveden keskimääräinen rautapitoisuus on 1–3 ppm = 1–3 mg/l = 1000–3000 μg/l. Pitoisuudet vaihtelevat merialueittain ja ne ovat erisuuruiset esimerkiksi Tyynellämerellä ja Atlantissa. Jokivedessä pitoisuudet vaihtelevat kallio- ja maaperän mukaan. Tavallisesti ne ovat 0,5–1,0 ppm = 500–1000 mg/l ja keskiarvona ilmoitetaan myös 0,7 mg/l = 700 μg/l. Pohjavesi sisältää noin 0,5–10 mg/l = 500–10000 μg/l. Joskus pohjaveden rautapitoisuus voi kohota 50 mg/l = 50000 μg/l. Karbidi
Karbidi on hiilen ja sitä vähemmän elektro­negatiivisen aineen yhdiste. Karbidit voidaan yleisesti ottaen jaotella kemiallisen sidos­tyypin mukaan seuraaviin ryhmiin: (i) suolamaiset, (ii) kova­lent­tiset karbidit, (iii) väli­sija­karbidit ja (iv) "väli­muotoiset" siirtymämetallien karbidit. Esi­merkkinä kustakin ryhmästä voidaan mainita kalsiumkarbidi, piikarbidi, volframikarbidi ja rautakarbidi eli sementiitti, joilla kaikilla on suuri teollinen merkitys. Ionisten karbidien nimeäminen ei ole systemaattista. Räme
Karuimpia rämeitä ovat rahkarämeet (RR), joiden paksu rahkaturvekerros estää kasvillisuutta saamasta pohjavettä. Koivu ja kuusi eivät samasta syystä menesty rahkarämeellä, mäntykin on hyvin kitukasvuista. Ainoa tärkeä ruoho on suomuurain, tupasvillaa voi myös esiintyä runsaasti. Rahkarämeen näkyviä merkkejä ovat mättäiköt ja niiden välissä olevat kosteat sammalikot. Kenttäkerroksessa rahkarämeen peittää tiivis ja raaka rahkasammalkerros, jossa on suovarpuja, saroja sekä mättäillä joskus myös jäkälää. Maalaji
Suomalmi eli limoniitti on turpeissa esiintyvää kovaa rautaoksidia. Järvimalmiksi kutsutaan järvien pohjaan saostunutta rauta(III)hydroksidia. Järvikalkki on valkoista, miltei puhdasta kalsiumkarbonaattia (CaCO). Doppleriitti on lähes puhdasta turpeesta irronnutta humusta, joka liuettuaan veteen on kerrostunut suon pohjalle. Tätä pikimustaa hyytelömäistä massaa voidaan nimittää orgaaniseksi suomineraaliksi. Vedenlaatu
Rautapitoisuus (limnologia)
Veteen voi liueta kallio- tai maaperästä erilaisia metalleja tai muita mineraaliyhdisteitä, jotka ovat eliöille ja ihmisellekin haitallisia. Tällaisia ovat esimerkiksi rauta, mangaani ja arseeni. Rautapitoisuus (limnologia)
Rautapitoisuus on kullekin vesistölle tyypillinen arvo. Toiset järvet ovat rautapitoisia ja toisissa sitä on vähemmän. Pienimmät pitoisuudet esiintyvät kirkkaissa ja karuissa vesissä, joissa pintaveden rautapitoisuus on yleensä 50–200 µg/l. Humusvesissä taso on selvästi korkeampi, koska rauta on sitoutunut humusyhdisteisiin. Normaalina tasona voidaan pitää 400–600 µg/l. Erittäin ruskeissa humusvesissä, kuten esimerkiksi suovesissä, rautapitoisuus kohoaa jopa 1000 µg/l = 1,0 mg/l. Rikaste
Rikaste on malmin puhdistetun osan käsittävä, tavallisesti jauhemainen aine, jota syntyy rikastuksen tuloksena. Rajalammi (Rautajoki)
Rajalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa Rautajoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Rautajoki laskee Rautaveteen Vammalan Kallialassa. Rautalammin reitti
Rautalammin vesireitti kuuluu Kymijoen vesistöön, aivan sen latvavesiin, ja ulottuu Pielavedelle asti. Vesireitti jakaantuu Pohjois-Savon ja Keski-Suomen alueille, joskin pieni alue ulottuu myös Etelä-Savon puolelle. Keiteleen kanava yhdistää Rautalammin reitin Päijänteeseen. Reitti on kansainvälisesti merkittävä vesireitti, joka on säilynyt pitkälle erämaisena alueena. Sitä onkin kutsuttu myös Kansallisvedeksi (vrt. kansallismaisemat). Reitin varrella sijaitsevat Pielaveden, Keiteleen, Tervon, Rautalammin ja Konneveden kirkonkylät. Ferrexpo
Ferrexpo Plc on brittiläinen kaivosteollisuuskonserni. Yhtiön päätuote on metalliteollisuudelle myytävät rautamalmipelletit, joita se tuottaa Ukrainan Pultavan alueen Horišni Plavnissa sijaitsevien Euroopan suurimman rautamalmiesiintymän (joka ilmenee myös Krementšukin magneettinen anomaliana) avokaivostensa raaka-aineesta rikastamoillaan. Vuonna 2016 yhtiö tuotti 11,2 miljoonaa tonnia rautamalmipellettejä. Tuotanto viedään osin rautateitse, osin yhtiön omilla joki- ja valtameriliikenteeseen soveltuvilla laivoilla Euroopassa ja Aasiassa toimiville teräksen valmistajille. Asiakasyrityksen kotimaa voi olla esimerkiksi Itävalta, Saksa, Slovakia, Tšekki, Turkki, Intia, Japani, Taiwan, tai Etelä-Korea. Saarilammi (Rautajoki)
Saarilammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa Rautajoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Rautajoki laskee Rautaveteen Vammalan Kallialassa. Rauta
Rauta on ihmiskunnan tärkein metalli. Sitä käytetään monta kertaa enemmän kuin kaikkia muita metalleja yhteensä – on jopa arvioitu, että 95 % ihmiskunnan käyttämästä metallista on rautaa. Rauta on pääainesosa erityyppisissä teräksissä lukemattomiin eri käyttötarkoituksiin käytettynä. Valurautojen tärkein ainesosa on raudan ohella hiili, joka esiintyy puhtaana joko suomugrafiittina tai pallografiittina rautamatriisissa, joka muodostuu hiiliteräksissäkin esiintyvistä faaseista: ferriitti, perliitti, martensiitti, jäännösausteniitti ja seostuksen avulla aikaansaadut erilaiset metallikarbidit. Hiilipitoisuuden mukaan rautaseokset jaotellaan seuraavasti:Rautaa käytetään sen ferromagneettisuuden vuoksi myös erilaisiin magneetteihin muun muassa elektroniikassa ja sähkömoottoreissa. Eräisiin sähköteknisiin tarkoituksiin käytetään myös elektrolyysin avulla valmistettua puhdasta rautaa, "elektrolyyttirautaa", jossa ei ole lainkaan hiiltä. Maalaji
Maatalousmaa luokitellaan raekoostumuksen lisäksi maan multavuuden mukaan. Multavuus tarkoittaa eloperäisen aineksen osuutta maassa. Seuraavassa ensin nimitys, lyhenne ja eloperäisen aineksen osuus painoprosentteina: Betoniraudoitus
Raudoittamiseen yleisimmin käytettävää terästankotyyppiä kutsutaan "harjateräkseksi". Lattioissa ja vastaavissa etenkin paikallavalettavissa rakenteissa käytetään raudoitukseen myös metalliverkkoa. Sen tehtävänä on lujittamisen ohella ehkäistä kutistumishalkeamia. Kaivannaistoiminta
Kaivannaistoiminta on toimintaa, jossa kallioperästä louhitaan teollisuuden raaka-aineina tärkeitä malmeja ja muita kaivannaisia. Arvokkaat mineraalit jaetaan malmimineraaleihin ja epämetallisiin kaivannaisiin. Tärkeimpiä teollisuuden tarvitsemia metalleja ovat muiden muassa rauta, alumiini ja kupari. Merkittäviä epämetallisia kaivannaisia ovat muiden muassa graniitti, kalkkikivi, timantit ja vuorisuola. Kaivannaiset ovat uusiutumattomia luonnonvaroja, mutta silti niiden niukkuus eli reaalihinta on pikemminkin vähentynyt kuin kasvanut vuosikymmenten ja vuosisatojen mittaan. Louhinnalla on ympäristölle monia vahingollisia vaikutuksia. Nyky-yhteiskunta perustuu kuitenkin edelleen suurelta osin kaivannaisteollisuuden tuottamien raaka-aineiden varaan, joten siitä ei täysin voida luopuakaan. Rautapitoisuus (limnologia)
Rautapitoisuus on vesistöjen tutkimuksessa yksi luonnonveden ja talousveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla määritetään vesistössä olevan eri rautaionien yhteispitoisuus. Suomalaisissa vesistöissä rautapitoisuus on yhteydessä vedenväriin ja humuksen esiintymiseen. Juomavesissä rautapitoisuus liittyy kallioiden ja moreenimaan pohjavesien käyttökelpoisuuteen. Rautaioinit muodostavat hapen kanssa rautaoksidia ja ruosteenvärisiä yhdisteitä, jotka samentavat ja värittää juomavettä sekä värjää kodinkoneita ja kosteita tiloja. Rautapitoisuus vedessä ilmaistaan joko mikrogrammoina litrassa vettä (µg/l) tai milligrammoina litrassa (mg/l). Anglikaanisissa maissa yksikkönä käytetään miljoonasosia (ppm) tai miljardisosia (ppb). Kun vesitutkimuksessa esitellään monia erilaisia pitoisuuksia, erotetaan raudan pitoisuudet yksiköillä µgFe/l tai mgFe/l (lyhenne Fe tarkoittaa rautaa). Metalliseos
Teräs on yksi tunnetuimmista ja käytetyimmistä metalliseoksista. Teräs on raudan ja hiilen metalliseos, jossa hiilipitoisuus on alle 2,14 %. Tätä suuremmilla hiilipitoisuuksilla puhutaan valuraudasta. Lisäämällä teräkseen muita metalleja, saadaan erilaisia teräslaatuja, kuten ruostumatonta terästä. Rodium
Rodium () on siirtymämetalleihin kuuluva alkuaine. Sen kemiallinen merkki on Rh, järjestysluku 45 ja CAS-numero 7440-16-6. Rodium kuuluu platinaryhmään ja on hyvin kestävä metalli. Sen sulamispiste on 1 964 °C ja tiheys 12,41 g/cm. Rodiumia käytetään muun muassa autojen katalysaattoreissa tuhoamaan typenoksideja, muissa katalyyttisissä systeemeissä, metalliseoksissa ja monissa teknisissä laitteissa. Rodiumilla on korkea sähkön- ja lämmönjohtavuus, ja se heijastaa hyvin valoa. Kuparihohde
Kuparihohdetta esiintyy mm. karsikivissä, pegmatiiteissa, kvartsijuonissa ja tummissa vulkaniiteissa.
Kuparihohde on kuparirikas mineraali, jossa on noin 80% kuparia. Muualla maailmassa se on tärkeä kuparimalmimineraali, mutta Suomessa sen merkitys on pieni. Rømme
Rømme on hapankermaa ja ranskankermaa muistuttava täyteläinen norjalainen maitotuote. Rømme valmistetaan joko täysmaidon ja kerman sekoituksesta tai kermasta, ja se sisältää 10–35 prosenttia rasvaa. Rasvaisinta on perinteinen seterrømme, jota käytetään rømmegrøtin valmistamiseen. Kevyempi lettrømme sisältää yleensä 20 prosenttia rasvaa mutta ei sovellu kuumennettavaksi.