Onko Afganistanissa vuoria?
Afganistan
Afganistan (, ), virallisesti Afganistanin islamilainen tasavalta (, ) on islamilainen sisämaavaltio Aasiassa. Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Afganistan on vuoristoinen sisämaavaltio. Sen noin 31 miljoonasta asukkaasta 80 prosenttia on sunnimuslimeita. Maassa puhutaan yli 30 kieltä, joista suurimmat ovat dari ja paštu, ja suurimmat etniset ryhmät ovat pataanit ja tadžikit.
Afganistanin historia
Vuoden 1893 sopimus määräsi Afganistanin ja Brittiläisen Intian (nyk. Pakistan) rajaksi Sir Mortimer Durandin mukaan nimetyn ns. Durandin linjan. Afganistan
Kuivuuden takia Afganistanin yleisin kasvillisuustyyppi on matala ja harva pensaikko. Jos keväällä sataa runsaammin, tasangoille nousee yksivuotisia kukkia. Maan itäosien vuoret ovat aikoinaan olleet metsien peitossa, mutta niitä on hakattu polttopuiksi. Nykyisin maa-alasta on metsää enää kaksi prosenttia, lähinnä Afganistanin koillisosassa. Aikaisemmin maassa oli myös runsaasti eläinlajeja. Amu Darjan laaksossa maan pohjoisosassa vaelsi siperiantiikereitä, aavikolla eli antilooppeja ja gaselleja. Maassa tavattiin 380 lintulajia. Eläimistön nykytilasta sodan ja kuivien vuosien jälkeen ei ole tietoa. Afganistanin sota (2001–)
Vielä maaliskuussa 2002 Yhdysvaltain ja Afganistanin heimojen joukot joutuivat hyökkäämään 1 000–5 000 uudelleen ryhmittynyttä Taliban-taistelijaa vastaan yli 3 000 metrin korkeudessa Paktian maakunnassa (Operaatio Anaconda). Hyökkäykseen osallistui noin kaksi tuhatta sotilasta. Kahdeksan amerikkalaista kuoli, 82 haavoittui. Afgaanien tappioista ei ole tietoja. Afganistanin historia
1800-luvulla sodittiin kaksi afgaanisotaa kun Iso-Britannia yritti valloittaa Afganistanin estääkseen Venäjää saamasta sitä. Ensimmäisessä sodassa 1838–1842 britit valtasivat maan Persian pyrittyä alueelle Venäjän kannustamana ja asettivat valtaistuimelle Shuja Shah Durranin. Afgaanit ajoivat miehittäjät maasta ja Kabulin 4 000 miehen varuskunnasta vain yksi pääsi pakoon Jalalabadiin. Tämän jälkeen toinen brittiläinen retkikunta kävi vapauttamassa vangit Kabulista.
Toinen afgaanisota käytiin 1878–1880 kun emiiri Shere Ali kieltäytyi hyväksymästä Ison-Britannian lähetystöä Kabulissa. Kenraali Sir Frederick Roberts valloitti Kabulin ja Kandaharin 1880 ja valtaistuimelle asetettiin emiiri Abdur Rahman Khan (1880–1901). Shere Ali joutui maanpakoon ja Afganistan joutui luovuttamaan ulkopoliittisen määräysvallan Isolle-Britannialle, mutta säilytti sisäisen itsehallinnon. Afganistanin sota
Afganistanin ja Neuvostoliiton suhteet olivat katketa, kun Amin kieltäytyi Neuvostoliiton neuvoista tilanteen rauhoittamiseksi ja hallituksensa vakauttamiseksi. Neuvostoliiton johto alkoi olla kyllästynyt Amin hallintoon ja tämän kyvyttömyyteen toimia yhteistyössä niin kommunistileirin kuin kenenkään muunkaan kanssa. Suunnitelmissa oli suorittaa Kabulissa jonkinlainen palatsivallankumous, mutta Amin pysyi koko ajan tapahtumien edellä. Kreml otti loukkauksena Aminin marraskuussa 1979 antaman määräyksen, jossa hän käski Neuvostoliiton suurlähettilään poistua maasta. Samassa kuussa puna-armeijan marsalkka Sergei Sokolov ryhtyi keskittämään joukkoja rajan pintaan Temeziin, Uzbekistanin neuvostotasavaltaan. George W. Bush
Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan joukot aloittivat 7. lokakuuta 2001 Afganistanin pommitukset, jotka johtivat Pohjoisen liiton joukkojen saapumiseen Kabuliin 13. marraskuuta. Joulukuuhun 2001 mennessä YK oli järjestänyt Bonnin sopimuksen, jonka perusteella asetettiin väliaikainen Afganistanin hallitus, jota johti Hamid Karzai, ja Afganistanin järjestyksen ylläpitoon tulivat kansainväliset ISAF-joukot. Yritykset surmata tai vangita al-Qaidan johtaja Osama bin Laden epäonnistuivat, kun hän pakeni joulukuussa 2001 vuoristoiselta Tora Boran alueelta. Myöskään al-Qaidan kakkosmiestä tohtori Aiman al-Zawahria tai Afganistanin Talibanin johtajaa Mullah Omaria ei saatu kiinni. Maata ei saatu täydellisesti hallituksen valvontaan. Vaikka Talibanin vastarinta näytti lyödyltä vuonna 2003, se alkoi myöhemmin voimistua. Nato otti ISAF-joukkojen komennon syyskuussa 2006, ja Yhdysvallat lupasi maahan 12 000 miestä lisää joukkoja. Lokakuussa 2006 maassa oli 41 000 ulkomaista sotilasta. Afganistanin valioliiga
Afganistanin valioliiga on Afganistanin jalkapallon pääsarja. Afganistanin islamilainen emiraatti
Afganistan islamilainen emiraatin ei ollut kansainvälisesti tunnustettu Yhdistyneissä kansakunnissa joka piti Pohjoisen liiton hallitsemaa Afganistanin islamilaista valtiota virallisena Afganistanin edustajana kansanvälisessä yhteisössä vaikka sen hallitsema alue koostui vain 10 prosenttia koko maan pinta-alasta. Himalaja
Himalaja (sanskritiksi हिमालय "Himālaya"; jossa "hima" tarkoittaa 'lumi' ja "ālaya" tarkoittaa 'koti') on Aasiassa sijaitseva vuoristo, joka erottaa Intian niemimaan Tiibetin ylängöstä. Laajemmassa merkityksessä Himalaja on massiivinen vuoristoryhmä, joka käsittää myös Karakorumin, Hindukušin ja joitain pienempiä vuoristoja. Himalaja erottaa sen pohjoispuolella sijaitsevan Tiibetin Intiasta ja Pakistanista, jotka jäävät vuoriston eteläpuolelle. Nepal ja Bhutan sijaitsevat vuoriston etelärinteellä. Wakhanin käytävä
Neuvostoliiton hyökättyä Afganistaniin vuonna 1979 neuvostojoukot ylläpitivät alueella useita varuskuntia. Alue välttyi kuitenkin suuremmilta tuhoilta. Esimerkiksi muulle Afganistanille tyypillisiä miinakenttiä ei tehty. Alue on ollut myös syrjässä sittemmin muuta Afganistania vaivanneista väkivaltaisuuksista ja konflikteista. Herat
Herat on näytellyt huomattavaa osaa myös Afganistanin nykyhistorian aikana. Heratilainen varuskunta kapinoi Afganistanin demokraattista tasavaltaa vastaan vuonna 1979 ja sata neuvostoliittolaista neuvonantajaa surmattiin. Tapahtumat käynnistivät Afganistanin sodan, jonka aikana Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat kaupunkia ja valtasivat sen vuonna 1980. Kaupungista tuli tärkeä tukikohta Neuvostoliitolle, mutta kapinalliset hallitsivat sitä ympäröivää seutua. Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista vuonna 1989 ja Heratin johtoon nousi yksi kapinallisten komentajista Ismail Khan. Taliban valtasi kaupungin vuonna 1995. Ismailista tuli yksi Pohjoisen liiton komentajista ja hän johti kaupungin takaisin vallannutta hyökkäystä uuden Afganistanin sodan sytyttyä vuonna 2001. Sittemmin hän on toiminut eri viroissa ainakin muodollisesti Hamid Karzain alaisuudessa, jonka lisäksi Heratissa vaikuttavat iranilaiset. Luettelo maailman korkeimmista vuorista
Useimmat luettelon vuoret sijaitsevat Himalajan ja Karakorumin vuoristoissa. Kaikki maailman yli 7 000 metriä korkeat vuoret sijaitsevat Keski-Aasiassa, suorakulmiossa jota rajaavat Noshaq (7 492 m) Afganistanin ja Pakistanin rajalla lännessä, Peak Jengish Chokusu (Tomur Feng) (7 439 m) Kirgisian ja Sinkiangin rajalla pohjoisessa, Gongga Shan (Minya Konka) (7 556 m) Sichuanissa idässä ja Kabru (7 412 m) Sikkimin ja Nepalin rajalla etelässä. Kansallinen rintama (Afganistan)
Kansallinen rintama oli Afganistania vuosina 1978-1990 hallinneen Afganistanin kansandemokraattisen puolueen kattojärjestö. Järjestö perustettiin tohtori Saleh Muhammad Serayn johdolla 15. kesäkuuta 1981 nimellä Kansallisisänmaallinen rintama. Afganistan
Vuoden 1928 sisällissotaa seurasi pitkä vakauden aika pääasiassa kuningas Muhammad Zahir Šahin alaisuudessa, kunnes hänen serkkunsa Mohammed Daoud Khan syöksi hänet vallasta 1973. Vuonna 1978 kommunistinen PDPA nousi valtaan saur-vallankumouksessa. Kommunistihallinto ajatui pian kaaokseen sotilaskapinoiden ja islamistisissien uhkaamana, mikä puolestaan uhkasi Neuvostoliittoa. Vonna 1979 Neuvostoliitto miehitti Afganistanin ja seuranneessa Afganistanin sodassa Neuvostoliiton joukkoja ja sen valtaan nostamaa uutta Afganistanin hallitusta vastassa olivat mujahideen-sissit, joita Kiina, Pakistan, Saudi-Arabia ja Yhdysvallat tukivat. Neuvostoliiton joukot vetäytyivät maasta 1989. Vuodesta 1986 presidenttinä toiminut Mohammad Najibullah menetti tärkeimmän tukijansa Neuvostoliiton luhistuttua 1991. Afganistanin demokraattinen tasavalta kukistui huhtikuussa 1992 kun mujahideen-joukot valtasivat Kabulin. Uudeksi presidentiksi tuli sissipäällikkö Burhanuddin Rabbani. Sota jatkui eri ryhmittymien välisenä sisällissotana, johon ulkovallat Saudi-Arabia, Pakistan ja Iran sekaantuivat. Afganistan
Koillisosissa on seismistä aktiivisuutta. Kasvillisuudeltaan Afganistan on pääasiassa aavikkoa ja puoliaavikkoa, poikkeuksena muutamat hedelmälliset laaksot kuten Heratin laakso. Tärkeimmät joet ovat Amudarja, Helmand ja Kabul. Vain Kabul laskee Indusjoen kautta mereen, monet muut vain johtavat aavikolle ja kuivuvat siellä. Jokiin on tehty kolme suurta patoa: Arghandabin pato lähellä Kandaharia, Kajakain pato Helmand-joessa ja Naglun pato Kabuljoessa Jalalabadin länsipuolella. Saharan maisematyypit
Saharan keskiosissa kohoaa muutamia vuoria, joita voidaan pitää kallioaavikkona. Korkein kohta on Ahaggar (Hoggar)-vuoristossa, jonka lähellä on ylätasanko Tassili n Ajjer. Tibesti on tuliperäinen vuoristo. Pienempiä vuoristoja ovat Air, Ennedi ja Adrar n Iforas. Vuoristoisen alueen ympärillä oleva suurin osa Saharasta on pääosin lohkeillutta kalkkikivestä ja hiekkakivestä koostuvaa kuivaa ylätasankoa, peneplaania jonka on noin 180-360 m korkeudessa merenpinnasta. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Uusin Afganistanin sota alkoi lokakuussa vuonna 2001. Yhdysvallat pommittivat talibaneja Kabulissa, Kandaharissa ja Jalalabadissa. Guardian-sanomalehti arvioi pelkästään Afganistanin sodan saattaneen tappaa ensimmäisen neljän kuukauden aikana epäsuorasti noin 20 000 siviiliä, koska ihmiset joutuivat pakenemaan kodeistaan. YK:n arvion mukaan 160 000 ihmistä pakeni kodeistaan rajan yli Pakistanin puolelle. Iranin viranomaisten mukaan yli 60 000 ihmistä pakeni Iranin puolelle. Matkan aikana kuolleiden tarkkaa lukumäärää ei tiedetä. Kabul
Kabul () on Afganistanin pääkaupunki. Se sijaitsee Kabul-joen laaksossa Khyberin solan lähellä. Hindukušvuorten alta kulkee tunneli Kabulista Tadžikistanin rajalle. Kabulissa valmistetaan vaatteita, huonekaluja, juurikassokeria ja ammuksia. Durand-linja
Raja halkoo pataanien heimoalueita. Afganistan ei tunnusta rajalinjaa, vaan väittää heimoalueiden kuuluvan sille. Oopiumiunikko
Aikaisemmin suurin osa oopiumiunikkopelloista oli niin sanotun "kultaisen kolmion" alueella Thaimaassa, Burmassa ja Laosissa. Nykyään viljely on siirtynyt niin sanotun "kultaisen puolikuun" alueelle Iraniin, Pakistaniin ja Afganistaniin. Afganistanissa on nykyään maailman eniten oopiumiunikon viljelypinta-alaa ja se tuottaa 90 % maailman laittomasta oopiumista (2014). Afganistanin historia
Turvallisuusvastuu on vähitellen 17. heinäkuuta 2011 alkaen siirtymässä Afganistanin omille voimille. Epävarmuutta kuitenkin lisää kahden presidentti Hamid Karzaille merkittävän henkilön joutuminen terrorihyökkäyksen kohteeksi. Hänen veljensä Ahmed Wali Karzai ammuttiin 12. heinäkuuta ja hänen neuvonantajansa Jan Mohammad Khan 17. heinäkuuta, jolloin kuoli myös kansanedustaja Mohammad Hashem Watanwal. Sola
Soliin on usein rakennettu autoteitä, joskus myös rautateitä. Tärkeimmillä kulkureiteillä solien ali on rakennettu maantie- tai rautatietunneleita. Kuuluisia solia ovat muun muassa Simploninsola ja Iso Sankt Bernhardin sola Alpeilla sekä Khaibarsola Afganistanin ja Pakistanin välillä. Afganistan
Afganistan sijaitsee strategisten kulkureittien varrella, ja sen historiaa värittävät lukuisat sodat. Jatkuvan sotimisen jäljiltä maan infrastruktuuri ja väestön koulutustaso ovat kurjassa tilassa. Afganistan tuottaa huumeita, etenkin oopiumia. Afganistanista on löydetty runsaat ja monipuoliset mineraalivarat, joiden hyödyntäminen toisi maalle vaurautta. Afganistan (televisiosarja)
Afganistan on Subilla huhtikuussa 2011 alkanut dokumentaarinen televisiosarja. Ohjelma seuraa Afganistanin Mazar-i-Sharifissa työskentelevien suomalaisten rauhanturvaajien rauhanturvaoperaatiota sekä koulutusprosessia. Sarjaa tullaan esittämään perjantaisin klo. 21.30 alkaen. Afganistanin presidentti
Afghanistanin islamilaisen tasavallan presidentti on Afganistanin valtiopäämies. Presidentti on myös maan asevoimien ylipäälikkö. Farah
Neuvostoliitto teki sotilaallisen väliintulon Afganistanin sodassa vuonna 1979 ja Farahin alueella käytiin ankaria taisteluja neuvostojoukkojen ja paikallisten mujahidien välillä. 1980-luvun puolivälillä Neuvostoliitto rakennutti sotilas- ja lentotukikohdan läheiseen Shindandiin. Yhdysvaltojen johtama liittouma hyökkäsi Afganistaniin vuonna 2001 ja Farah on kärsinyt niin liittouman ilmaiskuista kuin Taliban-liikkeen toiminnasta alueella. Pakistan
Pakistanin pohjoiset ja läntiset alueet ovat vuoristoisia. Pohjoisessa sijaitsevat Pakistanin osa Hindukušista ja Himalajasta. Pakistanin hallussa olevat alueet Kashmirissa sisältävät osan maailman korkeimmista vuorista, mukaan lukien K2. Kaakossa Pakistanin raja Intian kanssa kulkee Tharin autiomaan halki. Läntinen Belutšistan Iranin ja Afganistanin rajalla on aavikkoylänköä, jota ympäröivät matalat vuorijonot. Punjabin maakunta ja osa Sindhiä on hedelmällistä ja tärkeää maatalousmaata. Afganistanin historia
1980-luvulla Afganistanin sota sekä vei Neuvostoliiton resursseja että heikensi sen suhteita kaikkiin länsimaihin ja islamilaisiin maihin. Vuonna 1988 solmittiin Geneven sopimukset Pakistanin, Afganistanin, Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä, joissa sovittiin etteivät suurvallat puuttuisi maiden sisäisiin asioihin ja luvattiin pakolaisten paluu maahan ilman pelkoa rangaistuksista. Neuvostoliiton joukkojen vetäytymisen sovittiin tapahtuvan 15. helmikuuta 1989 mennessä. Afganistanin jalkapallomaajoukkue
Afganistanin jalkapallomaajoukkue pelaa ottelunsa Ghazi Stadiumilla ja sen kapasiteetti on 25 000. Afganistan ei pelannut ollenkaan kansainvälisiä otteluita vuosina 1986–2003. Afganistanin demokraattinen tasavalta
Afganistanin demokraattinen tasavalta (dariksi جمهوری دمکراتی افغانستان‎, "Jumhūri-ye Dimukrātī-ye Afghānistān", paštuksi دافغانستان دمکراتی جمهوریت‎, "Dǝ Afġānistān Dimukratī Jumhūriyat"), vuodesta 1987 Afganistanin tasavalta (dariksi جمهوری افغانستان‎, "Jumhūrī-ye Afġānistān", paštuksi د افغانستان جمهوریت‎, "Dǝ Afġānistān Jumhūriyat"), oli valtio Keski-Aasiassa vuosina 1978–1992. Tänä aikana Afganistania hallitsi kommunistinen Afganistanin kansandemokraattinen puolue. Se tuli valtaan Mohammed Daud Khanin hallinnon syrjäyttäneessä Saur-vallankumouksessa. Afganistanin islamilainen valtio
Rabbani oli vaikeassa asemassa, kun hänen entiset liittolaisensa, kuten sotapäällikkö Rashid Dostum ja muut puolueisiin kuulumattomat klaanipäälliköt, eivät tunnustaneet Afganistanin islamilaisen valtion laillisuutta. Vuonna 1996 Afganistanin islamilainen valtio perusti "Afganistanin yhdistyneen islamilaisen pelastusrintaman", tunnetummin Pohjoisen liiton, sotilas-poliittiseksi kattojärjestöksi, joka kokoaisi kaikki yhteen Talibanin-vastaisen lipun alle siten, että eri sota- ja klaanipäälliköiden poliittisia mielipiteitä kunnioitettaisiin. Tämä löyhä sateenvarjo-organisaatio perustettiin Afganistanin islamilaisen valtion asevoimaksi. Kabul kuitenkin menetettiin samana vuonna ja Rabbani pakeni muiden johtohenkilöiden kanssa Pohjoiseen. Parhaimmillaan Afganistanin islamilainen valtio hallitsi 30 prosenttia maasta. Rabbanilla oli Pohjoisen liiton johtaja, mutta keskushallituksella oli heikosti valtaa ja henkilövaihdokset hallinnossa olivat tiheitä. Ainoaa vakautta oli se, että puolustusministereinä toimivat Ahmad Shah Massoud ja Mohammed Fahim. Loya jirga
Loya jirga (, ) on afganistanilainen poliittinen foorumi, jirgan muoto, jossa heimopäälliköt kokoontuvat päätöksentekoon. Loya jirga merkitsee "suurta kokousta" tai "korkeaa neuvostoa". Loya jirga on Afganistanin poliittisten vallanpitäjien kokous, jossa valitaan uudet kuninkaat, päätetään perustuslain muutoksista tai muista tärkeistä poliittisista kysymyksistä. Hazaran kieli
Hazaran kieli on Afganistanissa ja sen lähialueilla asuvien hazarojen puhumista iranilaisista murteista käytetty nimitys. Niiden puhujat asuvat Afganistanissa varsinkin maan keskiosassa sijaitsevalla Hazaradžatin vuoristoseudulla, Iranissa Mašhadin ja Quchanin piirikunnissa, Pakistanin länsiosassa sekä muutamissa Turkmenistanin ja Tadžikistanin kylissä. Nykyään hazaroita arvioidaan olevan Afganistanissa 15–20 % väestöstä ja Iranissa yli miljoonaa henkeä. Pakistanissa heitä on noin 600 000. Afganistan
Perinteiseen afgaanimusiikkiin kuuluvat maan omat perinnesoittimet rubab ja dombur. 2000-luvulla myös rockista on tullut suosittua nuorison keskuudessa. Iran
Iranin maisemaa hallitsevat jylhät vuorijonot, jotka erottavat syvänteitä tai mannerlaattoja toisistaan. Maan läntinen osa, jossa suurin osa väestöstä elää, on vuoristoista. Siellä on vuorijonoja kuten Kaukasus, Zagros ja Alborz-vuoret, joista viimeksi mainittu sisältää Iranin korkeimman kohdan, Damavandvuoren (5 604 metriä). Maan keskiosa on laaja tasanko 300–900 metrin korkeudessa, ja sen itäosassa sijaitsee kaksi suola-aavikkoa, Iso Suola-aavikko eli Dasht-e Kavir ja Iso Hiekka-aavikko eli Dasht-e Lut suolajärvineen. Monin paikoin vuoret ulottuvat Persianlahden rannalle asti, ja maassa on vain kaksi alankoaluetta: Mesopotamian alangon jatke maan lounaisosassa ja Kaspianmeren rannikon alanko. Afganistanin sota
Neuvostojohtoa huolestutti heikosti mennyt sota mujahideen-sissejä vastaan. Afganistanin hallitus pyysi Neuvostoliitolta jatkuvasti lisää rahallista ja aseellista tukea, mutta ei suostunut ohjattavaksi Moskovasta. Aminin kaappaus sai maiden välit erityisen kireäksi, Neuvostoliiton tuettua tappiolle jäänyttä ryhmää valtapuolueen sisällä. Aminin kommunismi oli nationalistissävytteistä, ja hänen radikaalin uudistuspolitiikkansa nähtiin Neuvostoliitossa vaarantavan neuvostomielisen hallinnon jatkuvuuden, pyrkimyksenä oli vähentää riippuvuutta Neuvostoliitosta ja kehittää kommunismia Kiinaan turvaten. Kremlissä Aminin epäiltiin jopa suunnittelevan liittoutumista Yhdysvaltojen kanssa. Lisäksi pelättiin, että Iranin islamilainen vallankumous voisi saada kannatusta Afganistanissa ja levitä sieltä Neuvostoliiton islamilaisiin tasavaltoihin, kuten Turkmenistaniin ja Uzbekistaniin. Andrei Gromyko esitti politbyroon kokouksessa vuonna 1979, että Afganistania ei voida missään nimessä menettää. Sekavassa tilanteessa Neuvostoliitto päätti varmistaa maan pysymisen omassa kontrollissaan ja se ryhtyi sotilaalliseen interventioon. Afganistanin historia
Kesäkuussa 2002 kutsuttiin kokoon "Loya Jirga", perinteinen suuri neuvosto, joka koostui lähes kahdesta tuhannesta eri ryhmien ja alueiden edustajasta. Neuvosto hyväksyi uuden väliaikaishallituksen (Transitional Authority/Transitional Islamic State of Afghanistan; TISA) ja sen johtoon presidentti Hamid Karzain. Entinen kuningas Zahir Shah palasi maahansa, mutta hänellä ei ollut virallista asemaa. Hänellä oli kuitenkin arvonimi Valtakunnan isä, joka ei ollut periytyvä. Afganistanin historia
Mujahideen-ryhmittymät eivät olleet osallisena sopimuksessa ja kieltäytyivät sen ehdoista. Sisällissota jatkui Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen ja Afganistanin sen hetkinen Najibullahin hallitus romahti viimein vuonna 1992 uzbekkikenraali Abdul Rashid Dostumin loikkaukseen. Mujahideenit valtasivat Kabulin, jota seurasi uusi taistelu eri ryhmittymien välillä. Kabulia hallitsemaan perustettiin huhtikuussa 1992 islamilainen jihad-neuvosto. Toukokuussa itsensä presidentiksi valitutti kuitenkin professori Burhanuddin Rabbani. Elokuussa 1992 presidentin ja Gulbuddin Hekmatyarin Hezb-i-Islamin kannattajien välillä puhkesi raskaita taisteluja. Taistelut jatkuivat hajanaisina tammikuuhun 1994 asti, jolloin kenraali Abdul Rashid Dostumin puolenvaihto aiheutti raskaita taisteluja Kabulissa ja maan pohjoisosassa. Tadžikkien Rabbani ja Ahmad Shah Massoud Jamiat-liike piti hallissaan Kabulin. Afganistan paralympialaisissa
Afganistan on osallistunut kesäparalympialaisiin viidesti: vuosina 1996, 2004, 2008 ja 2012 sekä 2016, joka kerta yhden, kahden tai kolmen urheilijan joukkueella. Maa ei ole saavuttanut mitaleita, eikä se ole osallistunut talviparalympialaisiin. Afganistan
Afganistanissa vallitsee äärevä mannerilmasto. Talven kylmyys on purevaa korkean sijainnin takia suuressa osassa maassa. Kesällä melkein kaikkialla on kuumaa, alankoalueilla kuten Iranin rajan läheisessä Sistanin laaksossa suorastaan tukalaa. Talvella ja keväällä sää on vaihtelevaisinta, ja suurin osa sateesta saadaan niiden aikana. Useimmat talven sateita aiheuttavat matalapaineet kehittyvät Välimerellä. Eteläisten naapurimaiden monsuunisateet eivät ulotu korkeiden vuorten suojaaman Afganistanin puolelle. Kabulin sääolot edustavat laajemminkin maan vuoristoista itä- ja keskiosaa. Siellä keskimääräinen päivän alin lämpötila on pakkasen puolella marraskuusta helmikuuhun. Päivän ylin lämpötila ylittää 30 astetta kesä-, heinä- ja elokuussa. Sadetta saadaan marraskuusta toukokuuhun. Mogolit
Mogolit polveutuvat mongoleihin kuuluneista negüdereista, jotka asettuivat Sistanin provinssiin nykyisen Afganistanin ja Iranin rajalle noin vuonna 1270. Mogolien kaksi tunnettua klaaninimeä "Burghut" ja "Arghun" ovat olleet käytössä muualla vain niin sanotussa Sinisessä ordassa. Timur Lenk alisti negüderit vuonna 1383. 1500- ja 1600-luvun historiallisissa lähteissä heitä kuvaillaan paimentolaisiksi. Baburin tiedetään todenneen, että osa heistä puhui edelleen mongolin kieltä vielä hänen elinaikanaan. Vielä 1800-luvun alussa mogolit asuttivat yksinomaan vuoristolaaksoja Ghoratin provinsissa, mutta pataanien aiheuttaman paineen takia he muodostivat useita kyliä lähelle Heratia vuonna 1815 ja vuonna 1935 myös Meimanan ja Pol-e Khomrin lähistöille. Ghoratissa mogolit harjoittivat viljelyä keinokastelun avulla ja kesäisin he elivät jurtissa karjansa laiduntaessa niityillä niiden lannoittamista varten. Klaanijako burghuteihin ja arghuneihin muistettiin, mutta sillä ei ollut käytännön merkitystä. Heratin mogolit olivat vuokraviljelijöitä ja Pol-e Khomrin mogolit harjoittivat osittaista paimentoliasuutta. Vuonna 1954 mogolien määräksi arvioitiin useita tuhansia. Heratin mogolit säilyttivät kielensä pitkään, kun taas Ghoratissa kieli vaihtui dariin ja Pol-e Khomrissa pataaniin. Kuitenkin Heratissakin kieli oli 1900-luvulla jo rappeutunutta ja esimerkiksi kaikista numeroista viidestä ylöspäin käytettiin darin kielisiä nimityksiä. Afganistanin sodan vaikutuksia yhteisöön ja sen jälkeistä kehitystä ei tunneta kunnolla. Afganistanin sotahistoria
Afganistanin sotahistoria käsittää sekä valloitusyrityksiä, sisällissotia, että useita konflikteja, joissa muut ovat kiistelleet valtapiiriensä rajoista Afganistanin alueella. Afganistan
Vuonna 1994 alkoi voimistua Taliban-liike, jonka sissit valtasivat Kabulin vuonna 1996 ja teloittivat miltei ensi töikseen julkisesti entisen presidentin Najibullahin. Maassa otettiin käyttöön šaria-laki erittäin ankarasti tulkittuna. Vuoden 1998 lopulla Taliban hallitsi 90 prosenttia maasta. He tuhosivat muun muassa yhtä maan tärkeimmistä vientiartikkeleista, unikkopeltoja, sillä islamin lakien mukaan päihteiden (alkoholi, huumeet ym.) käyttö on kiellettyä. Vuonna 2001 Yhdysvallat ja Britannia hyökkäsivät Afganistaniin syyttäen Talibaneja New Yorkiin ja Washingtoniin suunnattujen terrori-iskujen takana olleen Al-Qaida terrorijärjestön tukemisesta, ja Talibania vastustava Pohjoisen liittouma syöksi Talibanin vallasta. Yhdysvaltojen ja Iso-Britannian lisäksi useat muut länsimaat lähettivät maahan omia sotilaitaan osana Yhdistyneiden Kansakuntien valtuuttamia ISAF-joukkoja. Talibania vastustavat afganistanilaisryhmät tapasivat joulukuussa 2001 Bonnissa ja solmivat sopimuksen maan vakauttamisesta. Hamid Karzai nimitettiin väliaikaishallinnon (Afghan Interim Authority) puhemieheksi vuonna 2001, ja valittiin presidentiksi vuonna 2004 ja toiselle kaudelle marraskuussa 2009. Nelivarvaskilpikonna
Luonnossa nelivarvaskilpikonnia tavataan Afganistanin, Kazakstanin, Turkmenistanin, Iranin, Länsi-Kiinan sekä Kaspianmereltä itään jäävän entisen Neuvostoliiton alueella. Nelivarvaskilpikonnat asustavat luonnossa vuoristoissa, 800–2 300 metrin korkeudessa sijaitsevilla aavikoilla ja aroilla. Yleisimmin konnia tavataan lähteiden ja vuoristopurojen varsilta. Nelivarvaskonnat suosivat kuivaa maaperää (savea ja hiekkaa), johon ne saattavat kaivaa jopa 2 metrin pituisen käytävän minne suojautua päivän kuumuutta. Se elää yli 150 vuotta. Afganistanin islamilainen valtio
Afganistanin islamilainen valtio oli Afganistanin nimi vuosina 1992–2001. Vaikka valtio ja sen hallitus tunnustettiinkin viralliseksi, jäi sen valta Afganistanissa lähinnä nimelliseksi, kun valtion perustaneet mujahideenit alkoivat taistella keskenään. Valtion johdossa oli islamilaisen lain professori ja sissipäällikkö, presidentti Burhanuddin Rabbani, jonka valta käsitti lopulta enää vain pääkaupunki Kabulin ympäristön. Afganistanin sota (2001–)
Vältettyään taisteluja kesän 2002 talibanjoukkojen rippeet aloittivat syksyllä värväyksen pastualueilla Afganistanissa ja Pakistanissa. Taistelut jatkuivat hajanaisina. Lyödyksi luultu Taliban keräsi voimia ja aktivoitui uudelleen keväällä 2006. Kesällä 2006 ISAF:in vastuualue laajennettiin koko maahan ja se siirrettiin NATO-johtoon ja siihen liitettiin myös Yhdysvaltain terrorismin vastaiset joukot. Länsimaisten joukkojen vastaiset taistelijat alkoivat hyödyntää tienvarsipommeja ja itsemurhapommituksia. Kesällä 2006 NATO suoritti kaksi suurta operaatiota, kesäkuussa Operaatio Mountain Thrustin ja syyskuussa Operaatio Meduusan. Afganistaninpaimenkoira
Runkoa peittävät yleensä tummat läiskät, jotka eivät erotu karvapeitteen läpi. Läiskiä voi olla myös suussa, kuononselässä ja vatsassa. Karvan pituus ja laatu eivät ole merkittäviä tekijöitä. Tavallisimmin pidempi, karheampi karva peittää koko selkälinjan, kun taas niskassa erottuu sekä tiheä ja liukas pohjavilla että hieman pidempi karva kuin muualla rungossa. Väritys vaihtelee suuresti, eikä ole tärkeä ominaisuus. Hazaradžat
Hazaradžat käsittää alueita Afganistanin Bamiyanin, Ghaznin, Ghowrin, Uruzganin ja Vardakin maakunnissa. Alue on vuoristoista ja sen pienet kaupungit on rakennettu tavallisesti aluetta halkovien jokien laaksoihin. Hazarat muodostavat alueen väestön valtaosan, mutta alueella asuu myös esimerkiksi Ghelzai-heimon paštuja. Afganistanin sota (2001–)
Lähde: En-wiki, Civilian_casualties_in_the_War_in_Afghanistan Afganistan olympialaisissa
Afganistanin ainoa olympiamitalisti on taekwondoin Rohullah Nikpai, joka sai Pekingissä 2008 pronssia alle 58-kiloisten sarjassa ja Lontoossa 2012 pronssia alle 68-kiloisten sarjassa. Nesar Ahmad Bahave oli Pekingissä höyhensarjassa seitsemäs ja sijoittui Lontoossa viidenneksi. Pistesijalle, eli kahdeksan parhaan joukkoon, ovat selviytyneet lisäksi maan maahockeyjoukkue, joka oli jaetulla viidennellä sijalla Berliinissä 1936 ja jaetulla seitsemännellä sijalla Lontoossa 1948 sekä vapaapainija Mohammed Ebrahimi, joka sijoittui viidenneksi höyhensarjassa Tokiossa 1964. Afganistanin islamilainen emiraatti
Afganistanin islamilainen emiraatti tai Afganistanin islamilainen emiirikunta oli Talibanin johtaman Afganistanin valtion nimi ja hallitusjärjestelmä tosiasiallisesti vuosina 1996–2001. Hallinto ei ollut kansainvälisesti tunnustettu missään kansainvälisessä järjestössä.
Afganistanin islamilainen emiraatti hallitsi suurimmillaan 90 prosenttia Afganistanin maa-alueesta. Afganistan
Afganistan on monikielinen ja -kulttuurinen maa. Afgaaneja eli pataaneja on 40–45 prosenttia väestöstä, seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat tadžikit (noin 27 prosenttia), hazarat (hetsarit, 9 prosenttia) sekä uzbekit (noin 10 prosenttia). Pienempiä väestöryhmiä ovat aimaqit, turkmeenit ja belutšit. Afganistan
Afganistanin alueella sijaitsi Baktrian kuningaskunta 500-luvulle eaa. saakka, jolloin se liitettiin Persian valtakuntaan ja Baktriasta tuli Persian maakunta. Afganistan kuului Persiaan, kunnes Aleksanteri Suuri valloitti sen 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuren valtakuntaa seurasi Seleukidien valtakunta, jonka vallasta uusi Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta itsenäistyi 250-luvulla eaa. Baktria oli hellenistisen maailman itäisin kolkka. Luettelo maailman korkeimmista vuorista
On erittäin epätodennäköistä, että kaikki luetellut korkeudet olisivat edes metrin tarkkuudella oikein. Merenpinnan taso on usein hankala määritellä, kun vuori sijaitsee kaukana merestä. Eri lähteet poikkeavat toisistaan useilla metreillä ja annetut korkeudet saattavat poiketa muualla Wikipediassa esiintyvästä tiedosta. Äärimmäisenä esimerkkinä Ulugh Muztagh mainitaan usein 7 723 - 7 754 metriä korkeaksi, mutta on ilmeisesti vain 6 973 - 6 987 metriä. Monilla Karakorumin vuorilla korkeustiedot eri kartoissa saattavat poiketa yli 100 metrillä. Jopa korkein kaikista, Mount Everest, vaihtelee tuoreissakin mittauksissa välillä 8 844 - 8 850 metriä. Afganistaninpaimenkoira
Afganistaninpaimenkoira on kotoisin maan keski- ja pohjoisosista sekä naapurimaiden lähialueilta. Sen alkuperäinen persialainen nimi "sage kuchi" viittaa sen jalostaneeseen kuchi-paimentolaisheimoon. Sillä on sama geneettinen tausta kuin keskiaasianpaimenkoiralla, jota se muistuttaa ja joksi sitä toisinaan virheellisesti nimitetään. Se on vartio- ja työkoira, joka seuraa paimentolaisia ja suojelee karavaaneja ja lammas-, vuohi-, kameli- ja karjalaumoja susilta, suurilta kissapedoilta ja varkailta. Hazaradžat
Hazaradžat on vuoristoinen alue Keski-Afganistanissa. Alueen valtaväestö muodostuu hazaroista. Alue oli pitkään Afganistanin keskushallinnon vallan ulkopuolella ja varsinaisesti se vallattiin vasta 1800-luvun lopulla. Badakhšan
Badakhšan on vuoristoinen alue Amudarjajoen yläjuoksulla. Alue on jakautunut nykyisin Afganistanin ja Tadžikistanin puoleisiin alueisiin. Badakhšanilla oli itsenäisiä hallitsijoita aina 1800-luvulle saakka, jolloin alue jakautui Venäjän keisarikunnan ja Afganistanin hallitsemiin puoliin. Alueen väestö koostuu tadžikeista, niin sanotuista vuoristo-tadžikeista, uzbekeista ja kirgiiseistä. Vilayat Khorasan
Isis ajautui kahnauksiin Afganistanin kapinaliikettä hallitsevan Talibanin ja al-Qaidan kanssa, jonka taistelijat se pyrki karkottamaan tai liittämään nre omiin joukkoihinsa. Isisin paikallinen tuki jäi kuitenkin ilmeisesti odotettua pienemmäksi ja sen levittäytyminen muuttui hitaaksi. Lopulta järjestö menetti suuren osan hallitsemistaan alueista Afganistanin länsi- ja eteläosissa Talibanille tai Naton ja Yhdysvaltojen tukemalle Afganistanin armeijalle. Aluemenetysten myötä Isisin toteuttamat tienvarsipommi-iskut ja murhat ovat lisääntyneet. Sen kohteita ovat olleet esimerkiksi järjestöä vastustavat heimopäälliköt ja uskonnolliset johtajat. Järjestö on ollut vastuussa myös useista Afganistanin viime aikojen verisimmistä terrori-iskuista, joista monet on tehty maan pääkaupunki Kabulissa. Osa iskuista on tehty myös Pakistanin puolella. Afganistaninpiiskujänis
Afganistaninpiiskujänis on päiväeläin, ja on kaikkein aktiivisin aamuisin. Ne elävät pieninä perheryhminä. Ryhmät ovat kuitenkin hyvin epävakaita. Keväällä ryhmät koostuvat yhdestä uroksesta ja sen alueella elävistä muutamasta naaraasta. Naaraille ja niiden poikasille riittää useimpiin aktiviteetteihin halkaisijaltaan 30 metrin kokoinen alue, joka menee lisäksi huomattavasti päällekkäin. Kuivuuden aikaan tilanne muuttuu rajusti, jolloin jokainen yksilö alkaa puolustaa omaa pientä aluettaan, jonka keskus on eläimen pesäkolo. Afganistaninpiiskujänis ei nuku talviunta, vaan kerää ravintokasveja pinoihin kuivumaan ja vie ne pesäänsä myöhempää käyttöä varten. Se käyttää kuivuneita kasveja nukkumisalustana ja ruokana. Ne voivat varastaa sitä myös lajitovereilta, linnuilta tai muilta pieniltä nisäkkäiltä. Ravintoa ovat ohdakkeet ja muut vähällä vedellä pärjäävät kasvit. Viiden kilon kasvipaalista on löydetty 58 eri kasvilajia. Varastot täytetään yleensä kahdesti vuodessa, eli keväisin ja syksyllä. Afganistaninpiiskujänis
Afganistaninpiiskujäniksen kesäturkissa selkä ja kyljet ovat harmaanruskeita. Kupeiden ja vatsapuolen väritys vaihtelee harmaasta harmaanvalkoiseen, ja siinä on usein myös kellertävä häivähdys. Kesäturkissa on myös selkeä, kermanvärinen kaulus, jonka etu- ja takaosassa on punaruskea rajaus. Kaulus erottuu talviturkista vain heikosti. Talviturkki on tiheä, ja tasaisen ruskea. Nisiä on neljä paria. Kallo on suuri, ja yleensä hieman kaareva. Korvat ovat pyöreät ja pienet. Afganistaninpiiskujäniksen lyhyiden jalkojen tassunpohjia peittää tiheä, eristävä karvoitus. Dust Muhammad Khan
Dust Muhammadilla oli edessään useita eri ongelmia. Brittien suhteen hän halusi noudattaa varovaista politiikkaa. Afgaanisodan yhteydessä suureen kansansuosioon noussut Dust Muhammadin poika Muhammad Akbar Khan kannatti kuitenkin sotaa brittejä vastaan. Muhammad Akbar kuoli Dust Muhammadille suotuisaan aikaan, joidenkin huhujen mukaan isänsä myrkyttämänä. Samaan tapaan kun britit joutuivat hankalaan asemaan Intiassa vuonna 1857 syttyneen sepoy-kapinan aikana, Dust muhammad ei käyttänyt hyväkseen brittien ahdinkoa Pešawarin tai muiden paštualueiden jälleenvaltaamiseksi. Britit suhtautuivat aluksi Dust Muhammadiin samaan tapaan pyrkien olematta puuttumatta maan asioihin. Lopulta briteistä ja Dust Muhammadista tuli kuitenkin liittolaisia. Britit tukivat emiiriä asein ja rahoin ja pakottivat myös Heratiin jälleen hyökänneen Persian vetäytymään uudelleen. Afganistan oli sisäisesti edelleen hajanainen, mutta Dust Muhammad alkoi toisella valtakaudellaan yhdistää hajanaisia alueita. Ensin valloitettiin uzbekkien ja tadžikkien alueet maan pohjoisosissa ja hieman myöhemmin valloitettiin myös Ghelzaiden hallussaan pitämä Kandahar. Vallattujen alueiden kuvernööreiksi Dust Muhammad nimitti poikiaan. Valtakautensa lopussa Dust Muhammadin onnistui liittää alueisiinsa myös Heratin. Afganistanin ulkopuolelle jäivät Badakhšan, sikhien aikanaan valtaamat paštualueet ja aikanaan Dorrani-valtakuntaan kuulunut Balučestan. Dust Muhammadia on joskus kuitenkin pidetty nykyaikaisen Afganistanin isänä, jonka toisella valtakaudella maa sai suurin piirtein nykyiset rajansa. Afganistanin sota
Afganistanin sota jatkui Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen sisällissotana. Najibullahin johtama kommunistihallinto menetti vähitellen otteensa tukialueistaan ja mujahideen-sissit valtasivat Kabulin vuonna 1992. Najibullah pelastautui tällöin YK:n suojaamaan kotiarestiin. Maassa on tämän jälkeen ollut vain lyhyitä rauhallisempia kausia ja maa on käytännössä sotatilassa tälläkin hetkellä. Afganistanin sota
Vuonna 1987 solmittiin ensimmäinen väliaikainen aselepo, jossa Neuvostoliiton tuen menettänyt Karmal syrjäytettiin vallasta. Uudeksi presidentiksi tuli Mohammed Najibullah. Marraskuussa 1987 Neuvostoliiton ulkoministeriön edustaja ilmoitti Neuvostoliiton tehneen "poliittisen päätöksen" joukkojensa vetämisestä Afganistanista 7–12 kuukauden kuluessa. Vuonna 1988 YK:n avulla solmittiin Afganistanin ja sissien suurimman tukijan Pakistanin välinen sopimus sekä sopimus Neuvostoliiton joukkojen vetämisestä maasta. Vetäytyessään pois Afganistanista Neuvostoliiton joukot halusivat vaikuttaa vastustajaansa suorittamalla häirintäluontoisia kostoiskuja ballistisilla Scud-ohjuksilla. Kaksi ohjusta osui Asadabadin kaupungin torille, jolloin 300 ihmistä kuoli ja 500 haavoittui. Helmikuussa 1989 viimeinen neuvostosotilas poistui Afganistanista. Jouluaattona 1989 Neuvostoliiton kansanedustajien kongressi tuomitsi – vuoden 1939 Molotov–Ribbentrop-sopimuksen ja siihen liittyneen salaisen lisäpöytäkirjan ohella – neuvostojoukkojen lähettämisen Afganistaniin joulukuussa 1979. Muhammad Zahir Šah
Zahir Šah nousi nyt setiensä varjosta Afganistanin hallituksen keulakuvaksi. Ennen vuotta 1963 hän oli viettänyt vuosia kierrellen maata ja keräten kansansuosiota. Keväällä 1963 kuningas ilmoitti uuden perustuslain laadinnasta. Sen valmistelussa kuultiin Afganistanin kansalaisia ennennäkemättömässä laajuudessa. Asiantuntijoiden valmistelema perustuslakiluonnon annettiin luja džergan käsiteltäväksi syyskuussa 1964. Luja džergassa olivat edustettuna suhteellisen todenmukainen otos maan väestöstä. Mukana oli myös yksi hindu ja neljä naista. Monet edustajista olivat lukutaidottomia, mutta lahjakkaita puhujia. Kymmenen päivää myöhemmin luja džerga hyväksyi perustuslain, jolla Afganistanista tuli perustuslaillinen monarkia ja maa otti askeleen kohti demokratiaa. Afganistan
Toiset arviot mineraalivarannoista ovat vielä suuremmat ja arvioivat luonnonvarojen suuruudeksi jopa yli 3 biljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Afganistanin mineraalivarantojen merkittävyyttä lisää strategisten metallien suuri osuus. Kokonaisuudessaan Afganistanin luonnonvarat ovat erittäin merkittävät, mahdollisesti suurimmat yksittäisen maan maailmassa. Hindukuš
Hindukuš (pers. هندوکش) on vuoristo, joka ulottuu Afganistanista Pakistanin Pohjoisille alueille. Se on Himalajan ja Karakorumin muodostaman vuoristojärjestelmän läntisin osa. Afganistan
Tunnettuja afganistanilaisia mattoja tekevät turkmeenit ja belutšit, maan pohjois- ja länsiosan paimentolaiset. Paimentolaiset viettävät kesät ylänköalueilla ja laskeutuvat talveksi laaksoihin. Heillä on kahdenlaisia telttoja: keskiaasialaisia jurttia ja Lähi-idälle tyypillisiä mustasta vuohenkarvasta tehtyjä telttoja. Paimenet voivat yöpyä tilapäisesti myös ruokomajoissa tai luolissa. Maanviljelijät asuvat tyypillisesti linnoitetuissa savesta ja oljesta rakennetuissa monikerroksisissa taloissa. Afganistanin sota
Afganistania pidettiin Neuvostoliittoon päin kallellaan olevana sitoutumattomana maana. Länsimaissa sen oletettiin kuitenkin olevan suurvaltojen varsinaisten hegemoniatavoitteiden ulkopuolella. Maata pidettiin yleisesti varsin vaikeasti kontrolloitavana köyhyydestä, sosiaalisesta pirstaleisuudesta ja vuoristoisuudesta johtuen. Se oli silti vahvasti Neuvostoliiton luotottama ja taloussuhteet pohjoiseen suurvaltanaapuriin olivat olleet maalle elintärkeät koko toisen maailmansodan jälkeisen ajan. Afganistanin sota
Ajan mittaan kävi ilmi, että Afganistanista muodostui Neuvostoliitolle sotilaallinen ongelmapesäke. Vaikka tiedusteluraporteista oli ollut luettavissa Afganistanin armeijan surkea kunto, olivat puna-armeijan johtajat uskoneet sen selviytyvän vastarintaryhmistä ja puna-armeijan tulisi ainoastaan antaa materiaaliapua ja miehittää strategisia kohteita. Todettuaan afgaanijoukkojen surkean kunnon, neuvostoliittolaiset tajusivat joutuvansa vastuuseen varsinaisesta taistelutoiminnasta. Mitään suunnitelmaa tähän ei ollut ja tilannetta ei parantanut se, että sotilaita ei oltu koulutettu taistelemaan vuoristossa piileskeleviä muutaman miehen ryhmittymiä vastaan, vaan taistelemaan Naton panssarijoukkoja vastaan. Afganistan
Afganistan on osallistunut olympialaisiin 13 kertaa ajoittain vuodesta 1936. Sen ainoat mitalit, kaksi pronssia, on tuonut Rohullah Nikpai taekwondosta. Vuori
Koska vuoria sijaitsee kaikilla mantereilla ja eri ilmastovyöhykkeillä, niillä on vastaavasti suuri määrä erilaisia ekosysteemejä. Vuorten kasvillisuus vaihtelee korkeuden mukaan lämpötilan, sademäärän ja tuuliolosuhteiden muuttuessa. Tiettyyn pisteeseen saakka sademäärä ja ilmankosteus kasvavat. Erityisesti tropiikissa ja muilla suhteellisen lämpimillä alueilla vuorten ekosysteemit tukevat suurta biodiversiteettiä; kuivillakin alueilla vuorilla saattaa kasvaa puita, kosteilla alueilla taas ikivihreitä pilvimetsiä. Korkeammalla ilmasto on liian kylmä ja kuiva tukemaan puiden kasvua. Puurajan yläpuolella alpiinisella vyöhykkeellä on matalaa kasvillisuutta, sitä ylempänä lunta ja jäätä.
Tropiikissa sijaitsevan vuoren kasvillisuusvyöhykkeet saattavat muistuttaa korkeimpien leveysasteiden biomeita. Noin 5 000 metriä korkean vuoren rinteillä voi olla trooppista sademetsää, lehtimetsää, havumetsää, ruohokasveja ja lopulta jäätä. Toisin kuin korkeimmilla leveysasteilla, tropiikissa aurinko paistaa kuitenkin korkeammalta ja lämmittää koko vuoden, minkä vuoksi vettä on saatavilla huonommin kuin arktisilla alueilla, joilla ikirouta tarjoaa sitä lyhyen kasvukauden aikana. Afganistanin kansallislaulu
Afganistanin kansallislaulu (paštun kielellä Da Melli Souroud; laululla ei toistaiseksi ole muuta virallista nimeä) on vuodesta 2006 Afganistanin uusi kansallislaulu. Laulun on sanoittanut Abdul Bari Jahani ja säveltänyt Babrak Wasa. Sekä laulun säveltäjä että sanoittaja elävät ulkomailla, jonne he joutuivat pakenemaan maan epävakaita oloja. Luettelo Afganistanin valtionpäämiehistä
Tämä on luettelo Afganistanin valtionpäämiehistä (ennen vuotta 1881 Kabul ja Herat). Elburs
Elburs tai Elbursvuoret on vuorijono Iranin pohjoisosissa. Se ulottuu Armenian rajalta Kaspianmerelle ja idässä Turkmenistanin ja Afganistanin rajoille. Lähi-idän korkein vuori Damavand (5 604 m) on osa Elbursia. Afganistan
1800-luvulla sodittiin kaksi afgaanisotaa, kun Iso-Britannia yritti valloittaa Afganistanin estääkseen Venäjää saamasta sitä. Afganistan joutui luovuttamaan määräysvallan ulkopolitiikasta Isolle-Britannialle, mutta säilytti itsenäisyytensä sisäisissä asioissaan. Kolmas afgaanisota käytiin heti ensimmäisen maailmansodan jälkeen brittiläistä Intiaa vastaan ja britit tunnustivat Afganistanin ulkopoliittisen itsenäisyyden 1919. Sodan jälkeen solmitun Rawalpindin sopimuksen allekirjoituspäivää 19. elokuuta juhlitaan nykyisin Afganistanin itsenäisyyspäivänä. Afganistan
Vuonna 2009 Afganistan julkaisi ensimmäisen luettelon maan rauhoitetuista lajeista. Niihin kuului 20 nisäkästä, seitsemän lintua, neljä kasvia, yksi sammakkoeläin ja yksi hyönteinen. Vasta nyt suojeltiin metsästäjien tavoittelema lumileopardi. Afganistanin sota
Afganistanin sota käytiin Neuvostoliiton, sen tukeman Afganistanin demokraattisen tasavallan ja tätä vastustavien konservatiivisten muslimien ja heimojen välillä. Kesään 1978 mennessä Itä-Afganistanista alkanut kapina oli levinnyt maanlaajuiseksi. Loppuvuodesta Afganistan ja Neuvostoliitto solmivat YYA-sopimuksen. 24. joulukuuta 1979 Neuvostoliiton laskuvarjojoukot miehittivät Kabulin, tappoivat Hafizullah Aminin ja vaihtoivat pääministeriksi maanpaossa olleen Babrak Karmalin. Lopulta neuvostoliittolaisia soti maassa 120 000. Afganistanin afgaani
Afganistanissa on käytössä 1, 2 ja 5 afganin kolikot ja 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 500, 1 000 afganin setelit. Laghmanin maakunta
Laghman (myös: Lagman, pastuksi/ ), on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Laghmanin asukasluku oli vuonna 2006 noin 386 400, ja arvio vuodeksi 2010 oli 391 148. Maakunnan pinta-ala on 3 842,58. Vuori
Valtaosa maailman vuorista on muodostunut litosfäärilaattojen rajoille, ja onkin löydettävissä hyvin pitkiä, laattojen rajoja seurailevia vuoristoalueita. Lähes kaikki maailman vuoristot voidaan sijoittaa joko Tyynenmeren tulirenkaan tai Pohjois-Afrikasta ja Euroopasta Himalajalle ja Kaakkois-Aasiaan ulottuvan ketjun yhteyteen. Maailman korkeimmat huiput ovat Himalajalla: Mount Everest (8 850 m) ja K2 (8 611 m). Muhammad Zahir Šah
Vuosia myöhemmin Afganistanissa valtaan noussut Taliban-hallinto kaatui Yhdysvaltain hyökättyä maahan Afganistanin sodassa vuonna 2001. Monet tahot Afganistanissa toivoivat nyt Zahir Šahin palaavan maahan jo ottavan mahdollisesti myös takaisin menettämänsä kruunun. Zahir Šah palasikin Afganistaniin huhtikuussa 2002, mutta ei asettunut ehdolle maan hallituksen johtoon, vaan tuki Hamid Karzaita. Hän sai kuitenkin seremoniallisen arvonimen "Kansakunnan isä". Viimeisinä vuosinaan Zahir Šah matkusti useampaan otteeseen ulkomaille sairauksiensa hoidon takia. Zahir Šah kuoli Kabulissa 23. heinäkuuta 2007. Khaibarsola
Khaibarsola (, ) yhdistää Afganistanin ja Pakistanin vaikeakulkuisessa vuoristossa. Sola sijaitsee noin tuhannen metrin korkeudessa. Se on ollut vuosisatojen ajan tärkeä reitti Keski- ja Etelä-Aasian välillä, ja sillä on ollut suuri strateginen merkitys. Solan ympäristö on pataanien kotiseutua; Peshawarin kaupunki Pakistanin Luoteisprovinssissa sijaitsee sen suulla. Dagestan
Maantieteellisesti Dagestan voidaan jakaa viiteen osaan: Kaspianmeren rannikko ja soinen tasanko Terek ja Sulak -jokien välissä ovat alankoa, Terekin pohjoispuolinen alue kuuluu Nogaiaroon, maan eteläosaa hallitsevat korkeat Kaukasusvuoret, maan sisäosat ovat vuorista ylätasankoa, ja tämän ylätasangon ja rannikon alangon välillä on kumpuilevaa ylänköä. Dagestanin korkein vuori on Bazar-Dyuzi (4 480 m), joka sijaitsee Azerbaidžanin vastaisella rajalla. Atlasvuoret
Atlasvuoret ovat Pohjois-Afrikassa sijaitseva poimuvuoristo. Vuorijonon pituus on yli 2 000 kilometriä, ja se ulottuu Marokon, Algerian sekä Tunisian alueelle. Ensimmäinen afgaanisota
Nykyisen Afganistanin edeltäjä Dorrani-valtakunta oli 1830-luvulla lakannut olemasta. Valtakunta oli käytännössä jakaantunut eri paštupäällikköjen keskenään kahnaaviin pienoisvaltakuntiin. Dust Muhammad oli vallannut pääkaupungin vuonna 1826, mutta hän oli luopunut kuninkaan tittelistä "šah" ja alkoi käyttää titteliä emiiri. Poliittinen hajaannus merkitsi sitä, että lukuisat eri tahot etsivät omaksi tuekseen liittolaisia maan ulkopuolelta. Intian niemimaan osia hallinneet britit olivat huolestuneita Afganistanin tilanteesta. Intiaa uhkasi Venäjän vaikutusvallan leviäminen ja britit halusivat nostaa Afganistanin valtaistuimelle itselleen myötämielisen hallitsijan, joka olisi myös riittävän vahva torjumaan Venäjän laajenemisen alueelleen. Dust Muhammad oli heille huono vaihtoehto. Hän kiisteli Sikhivaltion kanssa Peshawarin kaupungin omistuksesta ja britit halusivat puolestaan pitää yllä hyviä suhteita sotilaallisesti vahvoihin sikheihin. Britit alkoivatkin tukea Šudža' Šahin pyrkimystä nousta hallitsijaksi. Vuonna 1834 hän yritti sikhien ja brittien tuella vallata Kabulia, mutta Dust Muhammad voitti hänen armeijansa Kandaharin lähistöllä. Afgaaninvinttikoira
Afgaaninvinttikoira on Afganistanista kotoisin oleva koirarotu. Afgaaninvinttikoira on rotuna hyvin vanha, joskin sen tarkkaa ikää ei voida määritellä. Afganistanissa on käytetty vinttikoiria eli tazeja metsästys- ja vahtikoirina todennäköisesti yli tuhat vuotta. Rotu on läheistä sukua Etu-Aasian muille metsästäville vinttikoirille, salukille, taiganille ja taseille. Muhammad Zahir Šah
Heinäkuussa 1973 Zahir Šah matkusti Italiaan hoidattamaan noidannuoltaan mutakylpylässä lähellä Napolia. Muhammad Daudin johtama vallankaappaus käynnistyi 17. heinäkuuta. Sotilasosastot miehittivät Kabulin avainkohteet ja asevoimien komentaja 'Abd al-Wali Khan pidätettiin. Vallankaappaus oli lähes veretön ja Zahir Šah ei voinut vastata siihen kaukana Euroopassa. Daud julisti Afganistanin tasavallaksi ja itsensä maan presidentiksi. Zahir Šah ilmoitti 24. heinäkuuta luopuvansa kruunusta ja jäävänsä Roomaan. Näin sai päätöksensä Afganistanin 226 vuotta vanha Dorrani-dynastia. Dust Muhammad Khan
Sekava tilanne Afganistanissa herätti huolta ulkomailla niin sanotun suuren pelin, eli Venäjän keisarikunnan ja brittien Keski-Aasian valtakamppailun vallitessa. Britit olivat liittoutuneet afgaanien vihollisten sikhien kanssa. Sikhit olivat vallanneet Pešawarin, jota Dust Muhammad ei voinut hyväksyä. Afganistanin valtaistuimelle haluttiin hallitsija, joka myöntyisi sikhien valtaan Pešawarissa ja toisaalta olisi riittävän vahva pitääkseen venäläiset loitolla. Britit pyrkivät ottamaan tilanteen haltuunsa tukemalla Šudža' Šahin yritystä nousta valtaistuimelle vuonna 1834, mutta Dust Muhammad voitti Šudža' Šahin joukot lähellä Kandaharia käydyssä taistelussa. Tilanne kiristyi entisestään venäläisten alettua tukemaan Persiaa. Qadžarien Muhammad Šah teki vuonna 1837 sotaretken Heratiin, mikä olisi saattanut uhata brittien hallitsemaa Intian niemimaata. Lisäksi Dust Muhammadin hoviin saapui venäläisten edustaja kapteeni Ivan Viktorovitš Vitkevitš. Dust Muhammad avasi diplomaattiyhteydet Venäjälle toivoen voivansa näin painostaa brittejä luovuttamaan Pešawarin. Britit tämä vakuutti kuitenkin vain hallitsijan vaihtamisen tarpeellisuudesta. Persialaiset joutuivat vetäytymään brittien vallattua saaria Persianlahdella ja yhdessä Šudža' Šahin ja sikhien kanssa he alkoivat myös suunnitella Afganistanin vallanvaihdosta, joka johti ensimmäiseen afgaanisotaan. Afganistan
Maan ensimmäinen rautatielinja avattiin kesällä 2011. 75 kilometriä pitkää rataosuutta pitkin kuljetetaan rahtia Uzbekistanin Hairatanin kaupungin ja Mazar-i-Sharifin välillä.. Uusia reittejä on suunnitteilla viisi. Rahoitusta niihin on saatu ulkomailta, sillä maassa on rikkaat luonnonvarat, joita monet maat ovat kiinnostuneet hyödyntämään. Rautateiden toivotaan myös vakauttavan väkivaltaisen maan elämää kehittämällä sen taloutta. Afganistan
Khaibarsola Afganistanin ja Pakistanin rajalla on ollut tärkeä kulkureitti satojen vuosien ajan. Kotal-e Latabandin solaan, joka on Kabuljoen jylhin rotko, rakennettiin 1950-luvulla tie, joka lyhensi Kabulin ja Pakistanin rajan välisen matka-ajan kahdesta päivästä muutamiin tunteihin. Afganistanin islamilainen valtio
Samana vuonna, kun viimeiset 15 000 neuvostosotilaasta vedettiin pois Afganistanista 1989, perustivat Afganistanin demokraattisen tasavallan kommunistista hallitusta vastustaneet mujahideen-sissipäälliköt Pakistanissa pakolaishallituksen. Mujahideenit aloittivat hyökkäyksensä kohti Kabulia ja valtasivat sen lopulta vuonna 1992 syrjäyttäen ulkoisen avun menettäneen presidentti Mohammad Najibullahin kommunistihallituksen. Mujahideenit perustivat Afganistanin islamilaisen valtion ja antoivat sille lipun, jossa oli vihreävalkomusta vaakasuoraan jaettu trikolori. Lipun ylimmässä vihreässä kentässä luki "Allah on kaikkivaltias" ja keskellä valkoisessa kentässä luki muslimien uskonnontunnustus "Ei ole muuta jumalaa kuin Allah ja Muhammed on hänen profeettansa". Tämä lippu oli käytössä vuoden, minkä jälkeen se korvattiin viimeisimmällä lipulla. Aimaqit
Aimaqit tai čahar aimaqit ovat nykyisin persiaa puhuva etninen ryhmä Afganistanissa. He asuvat pääasiassa Afganistanin luoteisosassa ja muodostavat noin viisi prosenttia koko maan väestöstä. Uskonnoltaan aimaqit ovat sunnalaisia muslimeja, ja he ovat paimentolaisia tai puolipaimentolaisia. Afganistan
Afganistanissa on kaikkiaan 52 lentokenttää, joista 23:n kiitotiet on päällystetty. Vesiteitä on 1 200 kilometriä, lähinnä Amudarja-joella. Kabulin lentoasema on maailman vilkkaimpia yhden kiitotien lentokenttiä, koska sitä käyttävät ulkomaiset sotilasjoukot. Niiden lisäksi kentältä lentää kolme afganistanilaista lentoyhtiötä 10–15 lentoa päivässä. Chaghcharanin lentoasema
Chaghcharanin lentoasema on Chaghcharanin kaupunkia palveleva lentoasema Afganistanissa. Lentoasema sijaitsee 2 250 metriä merenpinnan yläpuollella. Lentoasemalla on yksi päällystämätön kiitotie, joka on 1 800 metriä pitkä. Band-e Amir
Band-e Amir () on Afganistanissa Bamiyanin maakunnassa Hazarajatissa sijaitsevat kuusi tummansinistä järveä, joita erottavat toisistaan travertiiniesiintymien muodostamat luonnolliset padot. Järvet sijaitsevat Keski-Afganistanin Hindukušvuoristossa noin 3 000 metrin korkeudessa, kuuluisien Bamiyanin buddhapatsaiden länsipuolella. Afganistan olympialaisissa
Afganistan osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Berliinissä 1936. Yhteensä maa on osallistunut olympialaisiin 13 kertaa. Talviolympialaisiin maa ei ole osallistunut. Andkhoi
Andkhoi sijaitsee Afganistanin luoteisosassa tasangolla, joka päättyy Amudarjajokeen noin 50 kilometriä Andkhoista pohjoiseen. Andkhoi on Andkhoijoen varrella ja kaupungin paikka on Karakumin aavikon eteläreunalla. Kaupungin korkeus merenpinnasta on noin 330 metriä. Afganistan
Yhdysvaltojen geologian tutkimuslaitoksen (USGS) mukaan Afganistanissa arvioidaan olevan merkittävät öljy- ja maakaasuvarannot. Öljyä arvioidaan olevan 1,6 miljardia tynnyriä, maakaasua 440 miljardia kuutiometriä ja kaasulähtöisiä nesteitä (NGL) 562 miljoonaa tynnyriä. Alagaësia
Beorvuoret ovat Alagaësian korkeimmat vuoret. Vuoret ovat yli kymmenen mailia korkeita (melkein kaksi kertaa niin korkeita kuin Mount Everest, maapallon korkein vuori). Vuoristo sijaitsee Valtakunnan kaakkoisosissa, Hadaracin autiomaan etelälaidalla. Vuoret ovat jyrkkiä ja melkein labyrinttimaisia laaksojensa ja halkeamiensa takia, ja vain vuorten juurella on kasvillisuutta. Kääpiöt ovat tehneet vuorten alle kaupunkeja, joista suurin on Tronjheim, joka sijaitsee Farthen Dûrissa. Sisäpuolella elävät kääpiöt uskovat, että heidän jumalansa Helzvog on luonut heidät elävästä graniitista. Afganistan
Merkittävimmät vientituotteet ovat kuivatut hedelmät ja pähkinät, matot, villa, puuvilla, nahkatuotteet, oopiumi ja puolijalokivet. Vienti suuntautuu Pakistaniin, Intiaan, Yhdysvaltoihin, Tadžikistaniin ja Saksaan. Tuontia on eniten Yhdysvalloista, Pakistanista, Intiasta, Venäjältä ja Saksasta.