Miten paljon täysikasvuinen ahma painaa?
Ahma
Ahmaa tavataan Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Venäjällä sekä Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se on väriltään tummanruskea ja hartioiden kohdalta vajaat puoli metriä korkea. Naaras painaa keskimäärin noin 10 kg ja uros jopa 28 kg. Ahma on raadonsyöjä ja peto.
Aasianvilliaasi
Aasianvilliaasi muistuttaa ulkonäöltään hevosen ja afrikanvilliaasin välimuotoa: sillä on pienemmät korvat kuin afrikanvilliaasilla, mutta hevoseen verrattuna sillä on isompi pää ja häntä on aasimainen. Aasianvilliaasin korkeus vaihtelee metrin ja 150 senttimetrin välillä ja se painaa normaalisti alle 290 kg. Aasianvilliaasin ääntely muistuttaa enemmän hevosten hirnuntaa kuin afrikkalaisten aasien kiljuntaa. Harmaaorava
Harmaaorava on väriltään pääosin harmaa. Turkin selkäpuolella on hajanaisia, ruosteenruskeita karvoja. Vatsa on väriltään vaaleampi. Harmaaorava on pituudeltaan noin 20–31 senttiä, ja sen häntä on lähes ruumiin pituinen, noin 20–25-senttinen. Aikuinen yksilö painaa 510–700 grammaa. Karhu
Karhu on Euroopan suurin petoeläin. Eurooppalaisen ruskeakarhun pituus on 135–250 senttimetriä ja hännän pituus on 5–15 senttimetriä. Naaraskarhun säkäkorkeus on 80–90 senttimetriä ja uroksen 90–125 senttimetriä. Naaraat painavat 60–200 kilogrammaa, urokset 100–300 kilogrammaa. Suurin punnittu luonnossa elänyt suomalainen karhu on painanut 373 kilogrammaa. Kuusamon Suurpetokeskuksessa elävän kesyn Juuso-karhun painoksi on punnittu 483 kilogrammaa. Pohjoisamerikkalaiset alalajit harmaakarhu ja kodiakinkarhu voivat kasvaa huomattavasti suuremmiksi ja painaa jopa 650 kilogrammaa. Kaikkein pienin alalaji on syyriankarhu. Liito-orava
Liito-orava on tavallista oravaa pienempi. Ruumiin kummallakin sivulla etu- ja takaraajojen välissä on liitopoimu. Häntä on litteä. Silmät ovat suuret. Naaras painaa keskimäärin noin 150 grammaa ja uros noin 125 grammaa. Ruumis on 15–17 senttimetriä pitkä, häntä 11–12 senttimetriä. Kyhmyhaahka
Kyhmyhaahka on pienempi kuin sukulaisensa haahka. Koiraalla on mustavalkoinen vartalo, harmaa niska, kellertävä poski ja oranssi kyhmy otsassa. Kyhmyhaahkanaaras sen sijaan on ruskea ja muistuttaa haahkanaarasta. Linnun pituus on 43–63 cm, siipien kärkiväli 105 cm ja paino 1 400 – 2 100 g. Suomenlammas
Kooltaan suomenlammas on keskikokoinen. Aikuinen pässi painaa 85–105 kilogrammaa ja uuhi 65–75 kilogrammaa. Väriltään suomenlammas on yleisimmin valkoinen, mutta myös mustaa, ruskeaa ja harmaata tyyppiä esiintyy. Pään ja jalkojen sileät peitinkarvat ovat samanvärisiä kuin villa. Päässä voi esiintyä pieni villainen otsatukka. Villa on pääsääntöisesti keskihienoa. Siinä voi olla jonkin verran peitinkarvoja, mutta ongelmallista ydinvillaa esiintyy vain vähän. Aikuisen lampaan keskimääräinen villantuotos yhdellä kerintäkerralla on noin kolme kilogrammaa. Ahool
Jos Ahool on elävä eläin eikä pelkkä taruolento, se on todennäköisesti jokin suurikokoinen lepakko- tai pöllölaji. Ulkonäöltään sitä on kuvattu lepakkomaiseksi, mutta huhuilu viittaisi pikemminkin lintuun. Nopeasti nähtynä pöllön pää voi tuoda mieleen apinan naaman. Sekä lepakoista että pöllöistä tunnetaan lajeja, jotka saalistavat ruuakseen kaloja. Suurimpien nykyisin tunnettujen lepakoiden siipiväli on vain puolitoista metriä, joten Ahoolin väitetty koko vaikuttaa varsin epäuskottavalta. Suurimpien pöllöjen, kuten huuhkajan ja äyriäishuuhkajan, ruumiin pituus sen sijaan voi olla lähes metrin ja siipivälikin kaksi metriä, joten pöllöksi Ahool ei olisi välttämättä niin luonnottoman kokoinen. Senkokoinen eläin pystyisi vielä lentämäänkin, sillä se olisi suunnilleen saman kokoinen kuin suurimmat nykyajan lentävät linnut jättiläisalbatrossi ja andienkondori. Tosin suuri siipiväli ei olisi käytännöllinen sademetsässä ja luolissa liikkuvalle eläimelle. Kryptozoologien mielestä Ahool voisi olla myös sukupuutolta välttynyt lentoliskolaji, kuten Afrikan väitetty Kongamatokin. Aavikkoilves
Aavikkoilveksen pituus on noin 60–90 cm ja sen hännän pituus on noin 25–30 cm. Aikuisen aavikkoilveksen korkeus on 40–50 cm ja se painaa 6–19 kg. Jalat sillä ovat pitkät ja solakat. Norsueläimet
Aasiannorsu, aiemmin intiannorsu on afrikkalaisia lajeja pienikokoisempi, enimmillään noin kolmen metrin korkuinen ja 5 000 kilogramman painoinen. Aasiannorsulla vain osalla uroksista on syöksyhampaat. Aasiannorsun korvat ovat pienemmät ja iho vähemmän ryppyinen kuin metsänorsun ja savanninorsun. Sen päässä on kaksi selvästi erottuvaa kyhmyä. Aasiannorsulla on alalajista riippuen 19 tai 20 paria kylkiluita, kun afrikkalaisilla lajeilla niitä on 22 paria. Isomuurahaiskarhu
Isomuurahaiskarhu on muurahaiskarhuista kookkain. Sen ruumiin pituus on 100–130 senttimetriä ja hännän 65–90 cm. Uros painaa 24–39 kilogrammaa ja naaras 22–35 kg. Väriltään laji on harmaa ja ruskea, ja harteilla ja selässä on mustia juovia. Isomuurahaiskarhulla on kummassakin eturaajassaan kaksi jopa 10 cm:n mittaista ja terävää kynttä, joilla se puolustautuu. Isomuurahaiskarhulla on pitkä, putkimainen kuono, jonka avulla se kerää hyönteisiä keoista ja koloista. Hevosen rakenne
Yleisrakenteen kuvaus käsittää hevosen ulkonäön kuvauksen ja käsittää yleensä seuraavat osat:
Pään profiili kuvastaa usein myös hevosen vartalon mittasuhteita.
Hevosten korkeus vaihtelee suuresti. Jotkin miniatyyrihevosrodut eivät ylitä edes aikuisina 50 cm korkeutta, kun esimerkiksi shirehevoset voivat olla jopa kaksi metriä korkeita. Hevosen korkeus mitataan sä'än kohdalta. Pienimmillään se on metrin luokkaa, kuten falabellalla ja shetlanninponilla. Kaikkien aikojen kookkain tunnettu hevonen on vuonna 1846 syntynyt shirehevonen Sampson, joka oli 219 cm korkea.
Aikuinen ratsuhevonen painaa keskimäärin 500 kg, mutta raskaat kylmäveriset, erityisesti shirehevoset voivat painaa kg. Hevoseläinten paino on yleensä suhteessa niiden mittasuhteisiin siten, että pitkärunkoiset ovat kevyitä ja lyhytrunkoiset ovat painavia. Painon lisäksi puhutaan rakenteeltaan kevyistä, keskipainoista ja raskaista roduista. Kevytrakenteisen hevosen luusto on siro ja lihaksisto kevyttä, raskasrakenteisen luusto on jykevää ja lihakset suuret. Harmaakarhu
Harmaakarhu, joka voi kasvaa jopa kolmen metrin mittaiseksi ja 180–600 kilogrammaa painavaksi, ilmentää voimakkaasti sukupuolidimorfismia: uros on keskimäärin 1,8 kertaa naarasta painavampi. Väri vaihtelee vaaleasta tummanruskeaan, jopa mustaan, asuinpaikasta riippuen. Erot johtuvat pääasiassa erilaisesta lämpötilasta ja ruokavaliosta. Amerikanlehmus
Amerikanlehmus on nopeakasvuinen puu, joka alkaa tuottaa siementä 15 vuoden iässä ja voi elää yli 200 vuoden ikäiseksi. Yleensä se kasvaa 23–40 metriä korkeaksi ja rinnankorkeusläpimitaltaan 90–120 senttimetriä paksuksi. Suotuisissa olosuhteissa se voi kuitenkin kasvaa jopa 43 metriä korkeaksi ja 140 senttimetriä paksuksi. Arohilleri
Arohilleri on tavallista hilleriä suurempi. Koiras saattaa painaa jopa 2 kg keskipainon ollessa 1,4 kg. Täysikasvuinen arohilleri on 38–56 cm pitkä. Kuten monella muullakin näätäeläimellä, myös arohillerillä naarat ovat koiraita hivenen pienempiä. Muulipeura
Muulipeura painaa 43-150 kg, keskimäärin noin 95 kg. Se on saanut nimensä suurista, muulin korvia muistuttavista korvistaan, sekä mustasta hännän päästä, joka erottaa sen valkohäntäpeurasta. Toisin kuin valkohäntäpeuralla, muulipeuran sarvet haarautuvat dikotomisesti, aina kahteen jokseenkin yhtä vahvaan haaraan. Vain uroksilla (hirvailla) on sarvet. Se kasvattaa uudet sarvet joka vuosi. Äyriäiset
Pienimmät äyriäiset painavat gramman kymmenesosan, suurimmat yli 20 kiloa. Vimpa
Vimpa kasvaa korkeintaan 40 senttimetrin pituiseksi ja kilon painoiseksi. Kutuasussa koiraan selkäpuoli on tumman siniharmaa ja vatsa kellertävä. Vimman erottaa lahnasta sen turpeasta nokkamaisesta yläleuasta. Muita vimpaa jonkin verran muistuttavia suomalaisia kalalajeja ovat seipi, siika, sorva, särki, säyne, toutain ja turpa. Afrikankääpiöorava
Afrikankääpiöorava kasvaa noin seitsemän senttimetriä pitkäksi, ja sen häntä voi olla kuusisenttinen. Aikuinen yksilö painaa noin 15 grammaa. Se on maailman pienin orava. Norsut
Norsut ovat painavimpia maanisäkkäitä. Ne ovat myös toiseksi korkeimpia, vain kirahvit ovat niitä korkeampia. Norsun poikasen sikiönkehitys on pisin maaeläimillä tunnettu, 20–22 kuukautta. Syntyessään norsunpoikanen painaa noin sata kilogrammaa. Norsu elää normaalisti 60–70 vuoden ikäiseksi, jollei sitten kuole ennenaikaisesti esimerkiksi salametsästäjien surmaamana. Suurin koskaan punnittu norsu ammuttiin Angolassa vuonna 1975. Tuo yksilö painoi 10,4 tonnia. Tyypillisesti savanninorsu-uros kasvaa neljä metriä korkeaksi ja 7 500 kilogramman painoiseksi. Naaras painaa noin puolet uroksen painosta. Shetlanninponi
Shetlanninponi on pienestä koostaan huolimatta vahva poni, joka jaksaa kantaa noin 60-kiloista ratsastajaa. Ratsastaja voi olla korkeintaan noin 150–160 cm pitkä. Riippuen poniyksilön iästä ja koosta ratsastajan suositeltava koko voi olla pienempikin. Perussääntönä ratsastajan maksimipaino on 10–15 % ponin normaalipainosta, eli esimerkiksi 200-kiloisella ponilla voi ratsastaa korkeintaan 30 - 35-kiloinen lapsi. Liian painava ratsastaja voi vahingoittaa ponin ristiselkää. Liian pitkä ratsastaja taas ei voi istua luontevasti pienen ponin selässä, ja jalat voivat käytännössä raahata maata. Shetlanninponi saavuttaa täyden mittansa vasta 6–7-vuotiaana, joten sen ratsukoulutus aloitetaan useimpia muita rotuja myöhemmin, noin neljäntenä ikävuotena. Amerikanhelmipöllö
Aikuiset yksilöt ovat yleensä 18-21 cm pitkiä ja niiden siipien kärkiväli on noin 42-48 cm. Paino vaihtelee välillä 65-151 g. Pää on kasvopuolelta vaalea, reunoilla ja takana on ruskeita raitoja. Vaalea vartalo on ruskeiden läikkien täplittämä. Silmät ovat keltaiset ja nokka musta. Molemmat sukupuolet ovat saman näköisiä. Jättihylkyahven
Jättihylkyahven voi kasvaa jopa 250 cm pitkäksi ja painoa voi kertyä yli 250 kg. Jättihylkyahvenet ovat myös hyvin pitkäikäisiä korkein raportoitu ikä oli sata vuotta. Nuoret jättihylkyahvenen poikaset ovat väriltään kirkkaan oransseja suurin mustin täplin. Myöhemmin väritys muuttuu pronssinväriseksi. Kalan kasvaessa täplät häviävät ja kalan väritys muuttuu tummemmaksi harmaaksi. Suuret kalat säilyttävät kuitenkin kyvyn tuoda täplät esille. Aasiannorsu
Aasiannorsu ("Elephas maximus") on yksi kolmesta nykyisestä norsulajista. Se on Aasian suurin maanisäkäs, joka painaa 2 700–5 000 kilogrammaa, on kuutisen metriä pitkä ja lähes kolme metriä korkea. Aasiannorsu on pienempi ja karvaisempi kuin afrikannorsu, ja sillä on pienemmät korvat. Naarailla ei ole suuria syöksyhampaita, ja ne voivat puuttua myös uroksilta. Kuha
Kuha muistuttaa pitkänomaista ahventa (lajinimi "lucioperca" tarkoittaa kirjaimellisesti "haukiahventa").
Kuhalla on suuri terävähampainen suu ja kaksi selkäevää, joista etummainen on täynnä teräviä piikkejä samaan tapaan kuin ahvenella. Kuhan selkä on harmaanvihertävä. Sinertäviä, hopeanharmahtavia tai kullahtavia kylkiä koristaa kymmenkunta poikkijuovaa. Kuhan pituus on yleensä 30–60 cm ja paino 0,4–2,5 kg. Suotuisissa olosuhteissa kuha saattaa kasvaa yli viisikiloiseksi, ja yli kymmenkiloisiakin kuhia saadaan joka vuosi. Suomen kaikkien aikojen suurin kuha on saatu 1967 Piikkiössä, ja se painoi 16,7 kg. 2000-luvun Suomen ennätyskuha taas on 14,1 kilon painoinen kala. Pahkasika
Pahkasian tunnistaa kahdesta parista ulkonevia torahampaita, joita se käyttää aseena puolustautuessaan petoja vastaan. Pahka-nimi tulee kahdesta sarvennysästä. Pahkasian pituus on 0,9–1,5 metriä ja paino 50 ja 150 kilon välillä.
Naaraan tunnistaa kahdesta pahkasta ja uroksen neljästä. Vaarallisimmat torahampaista ovat alimmat joten niitä on yhteensä neljä kappaletta. Haahka
Täysikasvuisen haahkan pituus on noin 50–70 cm ja siipien kärkiväli 110 cm. Haahka painaa noin 1,2–2,2 kiloa. Alaskanmalamuutti
Alaskanmalamuutti on yleisvaikutelmaltaan suuri ja voimakas koira. Ulkonäöltään se muistuttaa sutta, vaikka ei ole sille erityisen läheistä sukua. Rotumääritelmän mukaan toivottava työkoiran säkäkorkeus on nartuilla 58,5 cm, uroksilla 63,5 cm ja paino 34–38,5 kg, mutta malamuuteilla on luonnollista kokovaihtelua. Ruumiinrakenne on vankka ja luusto raskas. Koiran turkki on tiheä ja kaksikerroksinen kuten pohjoiselle koiralle sopii, hiukan karkeampi kuin siperianhuskyn. Aluskarva on tiheää ja villavaa. Tavallisimmat värit ovat mustavalkoisen, harmaanvalkoisen ja punavalkoisen eri sävyt. Vatsanaluksessa, raajoissa, käpälissä ja osassa päätä vallitseva väri on aina valkoinen. Värimerkit päässä ovat rodulle tunnusomaisia: esimerkiksi valkoinen laikku otsassa ja valkoinen kaulus ovat toivottavia. Myös kokonaan valkoinen väritys on mahdollinen mutta harvinainen. Turkkia täytyy harjata silloin tällöin, mutta muuten se on helppohoitoinen eikä sen leikkaamista suositella. Karvanlähtöaika on kaksi kertaa vuodessa, ja silloin alusvillaa irtoaa paljon. Ampuhaukka
Ampuhaukan pituus on 28–30 cm, paino 150–260 g ja siipien kärkiväli 50–65 cm. Naaras on huomattavasti koirasta kookkaampi. Naaraiden keskipaino on noin 230 g ja koiraiden noin 165 g. Kinkaju
Kinkajut painavat täysikasvuisina 2–4,6 kiloa. Niillä on paksu hunajanruskea turkki, josta tosin eri alueilla voi olla eri värimuotoja. Karva on lyhyttä. Ruumis on pitkähkö ja jalat ovat lyhyet. Pyöreässä päässä ovat suuret silmät, pyöreät korvat ja pieni kuono. Sukupuolet ovat lähes samannäköiset. Ruumiin pituus on 42–57 cm ja hännän pituus 40–56 cm. Kinkajusta tunnetaan seitsemän alalajia. Ahma
Suomen metsästyslainsäädännössä ahma, toisin kuin muut suurpedot, on ollut täysin omassa luokassaan, ja uhanalaisuutensa takia täysin rauhoitettu. Ahman tapporahan maksaminen lopetettiin vuonna 1975, laji rauhoitettiin poronhoitoalueen eteläpuolella 1977 ja koko maassa se sai rauhoituksen 1982. Italianpaimenkoira
Koiran koko vaihtelee keskikokoisesta suureen. Kookkaudestaan huolimatta se on erittäin ketterä ja voimakas. Urokset ovat 62-70 cm ja nartut 56-65 cm korkeita. Paino on uroksilla 35-45 kg ja nartuilla 25-35 kg. Ahma
Ahma lisääntyy hitaasti. Naaraat saavat ensimmäiset poikasensa 3–4-vuotiaana. Poikaset syntyvät maalis-huhtikuussa lumen alla olevassa pesässä, ja tavallisesti niitä syntyy kerrallaan kahdesta neljään. Syvälle lumikinokseen kaivettuun onkaloon voi johtaa yksi tai useampia käytäviä. Toisinaan ahmaemo siirtää poikaset syntymäonkalosta toiseen onkaloon imetysajaksi. Isokuonohai
Isokuonohailla on nimensä mukaan iso ja pitkä kuono, jossa näkyvät sieraimet. Ne ovat väritykseltään harmaita. Suurin mahdollinen pituus noin 300. Urosten pituus on 216 senttimetri, kun taas naaran koko on 226-282 senttimetriä. Syntymäkoko 70-90 senttimetriä. Niiden paino voi olla 167 kilogrammaa. Yöapinat
Yöapinoiden turkki on väriltään selkäpuolelta harmaa ja vatsasta punaoranssi. Niiden pää on pyöreä ja silmät ovat suuret ja eteenpäin suuntautuneet. Yöapinat ovat suhteellisen pieniä apinoita. Niiden koko vaihtelee 24 ja 37 senttimetrin ja paino 0,6 ja 1,3 kilogramman välillä. Häntä on yleensä muuta vartaloa pidempi, mutta se ei pysty toimimaan tarttumahäntänä. Afrikannorsut
Vastasyntynyt naaraspoikanen painaa 90–100 kiloa, urospoikanen parikymmentä kiloa enemmän. Naaras imettää poikasta noin kaksi vuotta, mutta poikaset pysyttelevät emonsa mukana sen jälkeenkin; uros jättää lauman vasta kymmenen-kahdentoista ikävuoden tienoilla. Lumilammas
Lumilammaspässit ovat 162–178 cm pitkiä, 90–100 cm korkeita ja painavat 90–120 kg. Naaraat eli uuhet ovat huomattavasti pienempiä kuin pässit. Poro
Urosporon paino voi olla 70–100 kg ja lapakorkeus jopa 127 cm; naarasporo on jonkin verran pienempi, 60–80 kg. Vastasyntynyt vasa painaa 4–6 kg. Poron pituus on hännästä turvan kärkeen 150–210 cm. Poron elinikä voi olla 18–20 vuotta. Munkkihylje
Munkkihylje on 2,5–3-metrinen ja jopa 300 kilon painoinen. Naaraat ovat koiraita suurempia. Väri vaihtelee alueittain hieman. Selkä on yleensä tummanharmaa tai ruskehtava. Toisinaan rinnasta alavatsalle ulottuu suuri valkeankellertävä alue. Poikanen on musta. Aikuisen karva on korkeintaan 5 senttiä pitkä. Takaevät ovat myös karvaiset. Ankka
Yleensä ankka syödään 1,5–3 kuukauden ikäisenä, mutta nuoremmat ankanpojat painavat tavallisesti noin 1,6–1,8 kg, ja ne valmistetaan yleensä paistamalla kokonaisena. 7-viikkoiset Pekingin ankat voivat painaa 3,2 kg. 13-viikkoisen myskisorsakoiraan rintalihas voi painaa 700 g. Tavallisen ankan rintalihas eli lentolihas on vaatimaton, koska se ei lennä. Myskisorsan liha on huomattavasti vähärasvaisempaa kuin Pekingin ankan. Ahma
Ahmalla on voimakasrakenteinen ruumis, lyhyet jalat, leveät käpälät ja litteä pää. Väriltään ahma on tummanruskea tai ruskeanmusta, ja kyljessä sillä on vaaleahko raita. Päässä on vaaleita ja tummia kuvioita ikään kuin sillä olisi naamio. Kaulassa ja rinnassa voi olla vaaleita läikkiä.Talviturkki on pidempi ja tuuheampi kuin kesäturkki, ja talvella ahman jalkoja peittää tukeva karva, joka helpottaa lumessa liikkumista. Arktinen susi
Arktiset sudet ovat yleensä susiksi keskikokoisia ja joskus hyvinkin suuria, joskin koossa sen voittavat suden kolme suurinta alalajia. Pituudeltaan ne ovat noin 1–2 metriä häntä mukaan lukien; urokset ovat isompia kuin naaraat. Säkäkorkeus on noin 60–80 senttimetriä. Arktiset sudet painavat keskimäärin 45 kiloa ja ovat painavampia kuin Suomessakin elävät euraasiansudet. Painavin arktinen susi kaadettiin Alaskassa vuonna 1939. Se painoi 79 kg. Suhteessa arktisen suden korvat ovat pienet ja niillä sinisilmäisyys on joillain seuduilla yleistä. Laumakoko on yleensä noin 3–8 sutta. Afganistaninmastiffi
Rotu on äärimmäisen kookas. Sen lihakset ovat voimakkaat ja leuat vahvat. Niskan ja pään löysän kaulanahkan tarkoituksena on ollut suojella koiraa tappelussa. Häntä on korkealle kiinnittynyt ja selän ylle kiertynyt. Lyhyt, tiheä ja runsas karvapeite voi olla joko erittäin tumma, lähes mustaan vivahtava ruskea (ns. tummasävyinen soopeli) tai brindle Vain erittäin pienet valkoiset merkit sallitaan. Koska koirilla on erittäin samanlainen karvapeite, tappeluissa niiden häntään täytyy maalata eriväriset merkit jotta tiedettäisiin kumpi puoli voitti. Säkäkorkeus on noin 86,5 cm ja maksimipaino 91 kg, mikä tekee rodusta yhden sekä maailman kookkaimmista että painavimmista. Esimerkiksi bernhardinkoiran maksimipaino on niin ikään 91 kg, ja sekä tanskandoggi että irlanninsusikoira yltävät säkäkorkeudeltaan keskimäärin samoihin mittoihin afganistaninmastiffin kanssa. Valkohäntäpeura
Kooltaan valkohäntäpeura on hirveä paljon pienempi, mutta metsäkaurista suurempi. Täysikasvuisen yksilön ruumiinpituus on 150–180 cm, säkäkorkeus 90–105 cm ja paino 70–140 kg. Koska koko kuitenkin vaihtelee alalajin mukaan, mainitut mitat ovat tyypillisiä vain suurimmille alalajeille, kuten Suomessakin esiintyvälle "O. v. borealis"-muodolle. Amerikassa elävien pienimpien alalajien yksilöt painavat vain noin 20 kg. Urokset kasvavat huomattavasti suuremmiksi kuin naaraat. Suomessa täysikasvuisen naaraan teuraspaino on noin 35–40 kg, kun uroksella se vaihtelee yleensä 45–75 kilon välillä, mutta vanhat yksilöt voivat olla painavampiakin. Kultatöyhtökakadu
Aikuisen linnun pituus on 45–55 senttimetriä ja paino 815–975 grammaa. Juovahyeena
Juovahyeenan turkissa on mustia juovia, muttei lainkaan pilkkuja. Turkki on yleensä saven värinen. Juovahyeena on varsinaisista hyeenoista pienin, ruumiinpituudeltaan 85 - 130 cm ja hartioiden korkeudelta 60-80 cm. Aikuinen eläin painaa 22–55 kiloa, keskipainon ollessa noin 35 kg. Juovahyeena voi elää 24-vuotiaaksi. Aurinkoahven
Aurinkoahven on noin 20 cm pitkä korkeaselkäinen kala, jolla mustat täplät kiduskansissa sekä päässä olevat siniset säteittäiset juovat. Tyypillinen paino on 230 grammaa, mutta suurimmat yksilöt ovat painaneet yli 600 g. Amerikannäätä
Amerikannäädällä on pitkänomainen, hoikka keho, matalat jalat ja tuuhea häntä, jonka pituus on noin kolmasosan sen koko pituudesta. Uros on naarasta kookkaampi: sen pituus on 36–45 senttimetriä ja paino 470–1300 grammaa. Naaras on yleensä vain 32–40 senttimetrin pituinen ja 280–850 gramman painoinen. Aasiannorsu
Vastasyntynyt poikanen painaa syntyessään noin 90 kiloa. Poikanen imee maitoa emosta ja muista lauman naaraista noin puolentoista vuoden vuoden ajan, vaikkakin poikanen oppii samalla syömään myös kasveja. Villamammutti
Villamammuttiuroksen säkäkorkeus oli tavallisimmin 2,7–3,4 metriä, mikä on sama kuin suurimman nykyisin elävän maanisäkkään, afrikannorsun. Näin ollen mammutit painoivat 3–6 tonnia. Eläimen painosta oli pään osuus 12–25 %.. Koiralohi
Meressä koiralohen väritys on hopeanhohtoisen sinivihreä. Kutuajan lähestyessä se saa purppuranvärisiä laikukkaita raitoja pyrstöevän tuntumaan. Kuteville koiraille kasvaa tyypillisesti suuri koukkuleuka ja ulostyöntyvät hampaat. Koiralohi voi elää 6-7-vuotiaaksi. Alaskan koiralohet saavuttavat sukukypsyyden viiden vuoden iässä. Aikuinen koiralohi painaa tyypillisesti 4,5 - 10 kiloa ja on keskipituudeltaan noin 60 cm. Suurin kiinni saatu koiralohi pyydystettiin Brittiläisestä Kolumbiasta ja se painoi 16 kiloa ja oli 102 cm pitkä Afgaaninvinttikoira
Afgaanin ihannekorkeus on uroksilla 68–74 cm ja nartuilla 63–69 cm. Aikuinen uros painaa koosta riippuen 24–33 kg, narttu 18–25 kg. Kaikki värit ovat sallittuja, ja väriasteikko vaihtelee vitivalkoisesta kerman- ja kullanvärisen eri sävyjen kautta monenlaisiin harmaisiin, eri värien yhdistelmiin ja täysmustaan. Yleisimpiä värejä ovat mustamaskinen kullanvärinen ja musta ruskein merkein. Alces americanus
Yhdessä euraasialaisen sukulaisensa kanssa "Alces americanus" on suurin hirvieläin, jonka pää ja vartalo ovat 240–310 senttimetriä pitkät, hartiakorkeus 140–235 senttimetriä ja paino 200–825 kilogrammaa. Uros on suurempi kuin naaras. Uroksen sarvet ovat litteät, niiden leveys voi olla kaksi metriä ja paino jopa 30 kiloa. Gepardi
Gepardin ruumiin pituus on 110–160 cm ja hännän pituus 60–80 cm. Säkäkorkeus on 67–94 cm. Gepardi painaa 45–65 kg. Gepardi on harvoja kissaeläinlajeja, jotka eivät kykene vetämään kynsiään kokonaan sisään. Taakse vedettynäkin osa kynnestä jää näkyville, mikä auttaa eläintä kiihdyttämisessä ja tunnetusti vauhdikkaan juoksunsa ohjailussa. Gepardin ruumiinosat soveltuvat suuren nopeuden saavuttamiseen. Pitkä häntä pitää yllä tasapainoa juoksussa. Juostessa gepardin selkä liikkuu kuin jousi. Myös sydän, keuhkot, maksa ja jopa sieraimet ovat hyvin suuret; niiden avulla hapen saanti ja hyväksikäyttö on mahdollisimman tehokasta.
Eteläisessä Afrikassa tavattavaa poikkeuksellisen tummaa, niin kutsuttua kuningasgepardia pidettiin aiemmin omana lajinaan "Acinonyx rex". Sen selän täplät ovat yhtyneet läikikkäiksi juoviksi. Jotkut arvelivat että se olisi leopardin ja gepardin jälkeläinen, hybridi. Sittemmin 1980-luvun alussa on todettu sen olevan vain geneettinen värimuunnelma. Amerikanhömötiainen
Amerikanhömötiainen on 12-15 senttimetriä pitkä ja painaa 9-14 grammaa. Amerikanhömötiaisella on musta pää ja leukalappu, valkoiset posket, harmaa selkä, siivet ja pyrstö sekä valkoinen vatsa ja ruskeat kupeet. Oravasaimiri
Oravasaimiri on kolltaan noin 28-37 senttimetriä pitkä, pois lukien 37-45 senttimetriä pitkä häntä. Oravasaimiri painaa noin 550-1250 grammaa. Sen turkki on kellertävänharmaa, kädet ja jalat oranssit ja naama valkoinen lukuun ottamatta mustaa kuonoa. Villisika
Aikuinen villisika on väritykseltään talvella ruskeanmusta tai mustanharmaa ja kesällä vaaleanharmaa. Sen tiheässä turkissa on paljon pitkiä harjaskarvoja. Talviturkki on lyhyt- ja tiheäkarvainen. Karjun peitinkarvoitus voi keskikesällä olla hyvin vähäistä, ja eläin saattaa silloin näyttää vaalealta ja lähes kaljulta. Pienet porsaat ovat harmaankeltaisen, vaaleanruskean ja valkoisen kirjavia. Villisikanaaras eli emakko painaa noin 100 kilogrammaa, ja suotuisalla alueella elävä aikuinen uros eli karju voi painaa Euroopassa 300 kiloa ja Aasian länsiosissa jopa noin 400 kiloa. Suomessa elävät yksilöt painavat kuitenkin enintään 230 kilogrammaa, ja Ruotsissa ne saavuttavat harvoin edes 200 kilon painoa. Villisian säkäkorkeus on 70–110 senttimetriä, ja pituutta eläimen vartalolla voi olla 185 senttimetriä. Häntä on 17–26 senttiä, joskus jopa 40 sentin mittainen. Karjuilla on suuret ja voimakkaat kulmahampaat. Emakolla on kuusi paria nisiä. Hirvi
Naaras synnyttää keväällä tai alkukesästä yleensä yhden tai kaksi vasaa. Myös kolmosvasoja on tavattu. Vastasyntynyt vasa painaa 11–16 kilogrammaa. Se seuraa emoaan vuoden ajan, kunnes emo ajaa sen pois uuden vasan syntymän aikoihin. Norsut
Aasiannorsu on afrikkalaisia lajeja pienikokoisempi, enimmillään noin kolmen metrin korkuinen ja 5 000 kilogramman painoinen. Aasiannorsulla vain osalla uroksista on syöksyhampaat, afrikkalaisilla lajeilla syöksyhampaat on molemmilla sukupuolilla. Aasiannorsun korvat ovat pienemmät ja iho vähemmän ryppyinen kuin metsänorsun ja savanninorsun. Sen päässä on kaksi selvästi erottuvaa kyhmyä. Aasiannorsulla on alalajista riippuen 19 tai 20 paria kylkiluita, kun afrikkalaisilla lajeilla on niitä 22 paria. Ihmisaivot
Aikuisten ihmisaivojen paino on keskimäärin 1,3–1,5 kilogrammaa, tilavuus 1 350 kuutiosenttimetriä ja pinta-ala 2 500 neliösenttimetriä. Keskimääräiset aivot ovat 167 millimetriä pitkät, 140 millimetriä leveät ja 93 millimetriä korkeat. Aikuisen aivot ovat noin kaksi prosenttia ja vauvan aivot noin 12 prosenttia koko ruumiin painosta . Miehen aivot ovat keskimäärin hiukan painavammat kuin naisen aivot. Isosarvikuono
Isosarvikuono on lähes karvaton ja väriltään harmaa. Se painaa – ja sillä on korkeutta –. Sillä on kuonossaan kaksi sarvea, joista suurempi on pohjoisella zairenleveähuulisarvikuonolla noin metrin mittainen ja etelänleveähuulisarvikuonolla jopa pitkä. Isosarvikuonot lisääntyvät hitaasti mutta elävät 40–60-vuotiaiksi. Raskaus kestää 16 kuukautta, ja poikasia syntyy kahdesta kolmeen vuoden välein. Ahma
Ahma ("Gulo gulo"), joka tunnetaan myös nimillä osma, osmo, kätkä (pohjoissaamen kielestä geatki) ja kamppi, on Euroopan suurin näätäeläin, hieman mäyrää suurempi. Koko maailman näätäeläimistäkin vain jättiläissaukko ja merisaukko voivat kasvaa sitä suuremmiksi. Gorilla
Gorillan pituus vaihtelee välillä 150–180 senttimetriä ja paino on yleensä 70–180 kg. Tosin tunnetaan myös huomattavasti suurempia gorilloja, joiden paino on ollut yli 250 kiloa. Gorillat ovat kädellisistä suurimpia ja rotevimpia. Naaraat ovat uroksia paljon pienempiä, mutta kookkaat naaraat saattavat saavuttaa yli sadan kilon painon – painavimmat naaraat painavat noin 140 kilogrammaa. Gorillan ruumis on vankka, lihaksikas sekä massiivinen ja hartiaväli on noin metrin verran. Ahma
Vaikka ahmalle sopivia elintiloja onkin Skandinaviassa ja Venäjällä, ovat suuret erämaat harvassa. Sopivien elintilojen vähennettyä pieni ahmojen määrä on pirstoutunut pieniksi populaatioiksi, jotka ovat pieniä ja erillään toisista, minkä vuoksi ahma on vaarassa kadota kokonaan. Pienissä populaatioissa geneettinen vaihtelu on vähäistä, mikä voi heikentää kantaa. Okapi
Okapi on noin kaksi metriä pitkä ja säkäkorkeudeltaan 1,5–2 metriä. Sen häntä on reilut 30–40 cm pitkä. Paino on 200–250 kg.
Okapin vartalonmuoto muistuttaa hevosta, mutta pää enemmänkin kirahvia. Sen korvat ovat suuret ja höröttävät. Karva on tummanruskea muualta, mutta jalat ja takapuoli ovat mustavalkoraidalliset, kuten seepralla. Aasianleijona
Aasianleijona on pienempi kuin afrikkalaiset leijonat. Tyypillisesti naaras painaa 110–120 kilogrammaa ja uros 160–190 kilogrammaa. Aasianleijonan harja on keskimäärin pienempi kuin afrikkalaisilla lajitovereilla, joten sen korvat ovat koko ajan näkyvissä. Vatsapuolella on alalajille tyypillinen ihopoimu. Kalliomarsu
Kalliomarsulla ei ole häntää, ja korvat ovat pienet. Aikuinen painaa noin kilon. Pieni amerikanpaimenkoira
Pieni amerikanpaimenkoira on sopusuhtainen, hieman korkeuttaan pidempi pienikokoinen koirarotu. Urosten tavoiteltu säkäkorkeus on 35,5 - 46 cm ja narttujen vastaavasti 33 - 43 cm. Paino suhteutuu säkäkorkeuteen ja on noin 9-18 kg. Häntä voi olla pitkä tai luonnollisesti töpö, Suomessa hännän typistäminen ei ole sallittua. Harjalammas
Harjalampaan kaulassa ja molempien etujalkojen sivuilla on hyvin pitkää karvaa. Vanhoilla pässeillä karvat ulottuvat maahan asti. Aikuisen yksilön ruumis on 155–165 senttimetrin pituinen ja se painaa 120–140 kilogrammaa. Sen säkäkorkeus on 90–100 senttimetriä ja hännän pituus 20–25 senttimetriä. Ahma
Kuten eläimillä yleensä, myös ahmalla kuolleisuus on suuri juuri nuorilla ahmoilla. Normaali elinikä on 4–6 vuotta, mutta täysikasvuiseksi päästyään se voi elää jopa 13-vuotiaaksi. Ikneumoni
Ikneumoni on kissaa vähän isompi, ja sen notkea ruumis tuo mieleen näätäeläimet. Aikuinen painaa noin 3,5 kiloa ja on häntineen noin metrin mittainen. Sen turkki on yleisväriltään kiiltävän harmaa, mutta hännän kärki on musta. Mongoliangerbiili
Aikuisen mongoliangerbiilin vartalo on noin 12 cm pitkä ja häntä voi olla yhtä pitkä. Turkki on ohuehko, luonnonmuodon karvat ovat juuresta harmahtavat, yleissävyltään kellanruskeat ja aivan karvan kärki on musta. Vatsapuolen karva on valkoista ja karvattomissa käpälissä näkyy vaaleanpunainen iho. Koiraat ovat hiukan suurempia kuin naaraat: koiraiden keskipaino on 60 grammaa, naaraiden 50–55 grammaa.Lemmikkigerbiilin paino on uroksilla noin 70-120 grammaa ja naarailla noin 60-90 grammaa.Paino riippuu myös gerbiilin koosta ja rakenteesta,lemmikin ei tulisi olla pulskan(maha osuu kävellessä melkein tai osittain maahan) tai liian laihan(luut tuntuvat selkeästi tai näkyvät)näköinen. Lemmikkigerbiileistä on useita värimuunnoksia, esimerkiksi honey fox, argente cream, capuccino, grey agouti ja siamese. Lammas
Aikuinen lammas painaa 35–180 kilogrammaa. Lampaalla on tuuhea karva. Lampaalla on hajurauhaset kasvoissaan ja takaraajoissaan. Sillä on yleensä lyhyt häntä. Ahma
Monet yksityiset järjestöt, kuten vuonna 1996 perustettu The Wolverine Foundation, ovat keskittyneitä ahmojen suojelemiseen ja tutkimiseen. Lisäksi moni eläintarha ja eläinpuisto, kuten Korkeasaari ja Ranuan eläinpuisto, osallistuvat ahmojen suojeluun eurooppalaisten eläintarhojen suojeluohjelman kautta. Aikaisemmin ahmojen lisääntyminen tarhaoloissa oli harvinaista. Esimerkiksi juuri Ranualla syntyi ahman pentu viimeksi vuonna 2014 ja sitä ennen vuonna 2003. Nykyisin tarhoissa on noin 70 ahmaa. Eurooppalaisten eläintarhojen suojeluohjelma pyrkii pitämään tarhakannan pitämään elinvoimaisena. Juovabassi
Nuorena juovabassi on solakka ja virtaviivainen mutta muuttuu raskasrakenteisemmaksi saavutettuaan 2–4 kilogramman painon. Täysikasvuisena se on keskimäärin 120 senttimetriä pitkä ja voi painaa jopa 45 kilogrammaa. Suurin koskaan pyydetty juovabassi oli 2 metriä pitkä ja painoi 57 kilogrammaa. Naaraat ovat koiraita suurempia ja painavampia kaikissa ikävaiheissa. Juovabassin selän väritys vaihtelee oliivinvihreästä sinertävän teräksenharmaaseen ja jopa mustaan. Sillä on valkoinen vatsa ja hopeanhohtoiset kyljet, jotka vivahtavat joskus vihreään. Kyljissä on sivusuunnassa seitsemän tai kahdeksan tummaa juovaa, joista kala on saanut nimensä. Nuorilla yksilöillä juovat ovat katkonaiset. Oliivipaviaani
Oliivipaviaani eli anubispaviaani ("Papio anubis") on afrikkalainen apinalaji. Täysikasvuinen uros on lähes 100 senttimetriä pitkä, sen häntä on 70 senttimetriä ja painoa saattaa olla jopa 45 kiloa. Naaraat ovat vain puolet uroksen koosta. Ankerias
Ankerias ("Anguilla anguilla") on käärmemäinen kala, pituudeltaan normaalisti 40–100 cm ja painoltaan 200–1 500 g, mutta se voi kuitenkin painaa jopa yli kuusi kilogrammaa. Se muuttaa muotoaan elämänsä aikana: nuoria ankeriaita sanotaan toukiksi tai lasiankeriaiksi. Näitä noin viiden sentin pituisia, läpikuultavia otuksia luultiin ensin eri lajiksi, jolloin ankeriaiden luultiin syntyvän aikuisina, ja mitä kummallisimpia tarinoita kerrottiin niiden lisääntymisestä. Ahma
Suomessa siirtoistutettiin vuosina 1979–1998 kaikkiaan 16 ahmaa poronhoitoalueelta pääasiassa Keski- ja Länsi-Suomeen, yksi yksilö myös Itä-Suomeen Ilomantsiin. Suomenselälle on siirtojen seurauksena muodostunut tiettävästi maailman ainoa istutettu ahmapopulaatio. Vuoden 2014 ahman hoitosuunnitelmassa ehdotetaan istutusten aloittamista uudelleen. Juovahylje
Aikuinen juovahylje on 1,5–1,8 metriä pitkä ja painaa 90–150 kilogrammaa. Koiras on pohjaväriltään naarasta tummempi, tumman ruskea tai musta. Turkissa on neljä leveää valkoista juovaa: yksi rengas kaulan ympärillä, toinen ruumiin takaosan ympäri takaraajojen kohdalla, ja yksi laaja rengaskuvio kummallakin kyljellä. Naaras on vaaleamman ruskea tai harmaa ja valkoiset juovat eivät erotu yhtä hyvin kuin koiraalla. Kuutit ovat syntyessään täysin valkoisia ja vaihtavat turkkinsa viiden viikon ikäisinä. Lehmäturpiaali
Linnun pituus on 15–20 senttiä ja paino 40–50 grammaa. Koiras on kiiltävän musta ja sen pää, niska ja kaula ovat ruskeat. Naaras on joko harmahtava tai ruskea. Harmaa nokka on siemensyöjälinnun korkea tukeva kekonokka. Ahma
Ruotsissa ahma rauhoitettiin vuonna 1969. Ruotsissa ovat voimassa myös ahman suojelua säätelevät Bernin sopimus ja luontodirektiivi, jossa ahma kuuluu ensisijaisesti suojeltavana lajina liitteeseen II. Ahman toimenpideohjelmassa tavoitteena on 90 pentuetta vuosittain. Vuonna 2010 myönnettiin ensimmäiset poikkeusluvat ahmojen kaatamiseen. Hauki
Naarashauki voi kasvaa suotuisissa oloissa jopa puolitoistametriseksi ja 35-kiloiseksi. Koiras voi kasvaa noin 135 senttimetriä pitkäksi. Naaraan keskimääräinen pituus on 55 ja koiraan 40 senttimetriä. Aroseepra
Savanniseepra painaa 155–320 kg, on 2,2-2,5 m pitkä ja sen säkäkorkeus on 1,1-1,45 m.. Savanniseeproilla on haaremeita, joissa ori johtaa jopa kuuden tamman laumaa. Toisaalta on poikamieslaumoja, joissa on noin 15 urosta. Orit taistelevat keskenään tammoista. Tammat synnyttävät varsoja parin vuoden välein, melko harvoin, vain silloin kun tuoretta ruohoa on saatavilla. Näätä
Näätä on keskikokoinen lihansyöjä, ja se on noin suuren kotikissan kokoinen. Ruumiin pituus on 45–58 senttimetriä ja hännän pituus 16-28 senttimetriä. Näätä painaa 500–1 800 grammaa. Koossa on selvää vaihtelua maantieteellisesti, ja koiraat ovat 12–30 prosenttia painavampia kuin naaraat. Naakka
Naakan pituus on 34–37 senttimetriä, siipiväli 64–73 cm ja paino 182–265 grammaa. Koiras painaa keskimäärin 233 g ja naaras 219 g. Puku on tummanharmaa ja kauempaa se voi näyttää kokotummalta. Kaulansivut sekä pää ovat vaaleamman harmaat. Silmät eroavat useimpien muiden lintujen silmistä, sillä tummaa pupillia ympäröi hopeanvalkoinen iiris. Nokka on selvästi pienempi kuin variksella. Kaula näyttää paksulta ja lyhyeltä sekä nokka pieneltä, mikä saa pään näyttämään typäkältä. Almikit
Almikit muistuttavat päästäisiä. Niillä on pitkä ja rustoinen kuono, pitkä ja karvaton häntä, pienet silmät sekä karhea tummanruskea tai musta turkki. Almikit ovat 70–80 senttimetriä pitkä hännästä kuononkärkeen ja painavat noin yhden kilogramman. Vehnäterrieri
Vehnäterrieri on voimakasrakenteinen, kestävä, vankka ja korkeajalkainen terrieri. Säkäkorkeus on 45–55 senttimetriä ja paino noin 14–20 kilogrammaa. Vehnäterrierejä on vaaleasta vehnänväristä aina kullanpunaiseen vivahteeseen. Aikuisessa koirassa ei saa olla mustaa rungossa, eikä se saa olla kokonaan valkoinen. Vehnäterrierit ovat syntyessään tummia, ja niillä on yleensä tumma tai musta naamio. Väri puhdistuu koiran kasvaessa aikuiseksi. Vehnäterrierin kirsu on musta. Afrikanhiirihaukka
Aikuisen afrikanhiirihaukan pituus on 55-60 senttimetriä ja paino yksi kilogramma. Sen siipiväli on 125-135 senttimetriä. Eurooppalainen metsäkissa
Tämä kissa on yleensä painavampi ja tukevampi kuin kesykissa. Aikuinen eläin on noin 80–90 senttimetriä pitkä. Uros painaa noin viisi kiloa, naaras 3,5 kiloa. Suhteellisen lyhyessä ja paksussa hännässä, joka ei ole teräväpäinen, on kolme sille tyypillistä tummaa rengasta. Silmät ovat kaukana toisistaan. Tassuissa on pienet mustat läiskät. Raajojen turkki on sisäpuolelta punertava, muuten turkissa ei ole erityisiä värivastakohtaisuuksia. Metsäkissan ja kotikissan erottaminen luotettavasti ei kuitenkaan ole helppoa. Siamanki
Siamangilla on hyvin kehittyneet aivot kuten kaikilla ihmisapinoilla. Gibbonilajeista se on paitsi suurikokoisin ja äänekkäin, myös taitavin kävelemään pystyasennossa. Sekä naaras että uros ovat täysikasvuisena noin 75–90 senttimetrin pituiset ja 10 kilogramman painoiset. Toisin kuin muilla gibboneilla, siamangilla on ihopoimu toisen ja kolmannen varpaan välissä. Väritykseltään se on musta lukuun ottamatta punaruskeita kulmakarvoja, ja sen takapuolen iho on paksu ja kovettunut. Tämän ansiosta se pystyy viettämään yönsä istuen puunoksalla, missä se on turvassa saalistajilta. Ahma
Ihmisasutus ja karjanhoito levittäytyvät ahman elinalueille, ja karjaa syöviä ahmoja metsästetään kannanhoidon nimissä. Norjassa ahmat tappavat vuosittain noin 10 000 lammasta, ja siellä annetaan vuosittain tietty kiintiö ahmankaatolupia. Lampaiden ja porojen suojelun nimissä esiintyy myös salametsästystä sekä Norjassa, Suomessa että Ruotsissa. Venäjällä ahmaa metsästetään turkiseläimeksi. Yhdysvalloissa ahmaa metsästetään Montanan ja Alaskan osavaltioissa. Ilves
Ilves painaa tavallisesti 8–25 kilogrammaa. Uros on naarasta kookkaampi. Suomessa aikuiset urokset painavat keskimäärin noin 18 kilogrammaa ja naaraat 14 kilogrammaa. Äyriäishuuhkaja
Äyriäispöllö voi olla suurin pöllölaji, se on kooltaan 60–72 cm. Uros painaa 3–3,75 kg, naaras 3–3,75 kg asti. Siipien kärkiväli voi olla 185–240 cm. Ulkoisesti se näyttää euraasialaiselta huuhkajalta, mutta on vaaleampi ja sillä on leveät takkuiset korvatupsut. Sen yläpuoli on viirullinen ruskeankeltainen, yläpuoli on ruskeankeltainen. Kurkku on valkoinen. Silmäterä on keltainen (huuhkajalla oranssi). Amerikanmäyrä
Amerikanmäyrä muistuttaa ulkonäöltään Euroopassa tavattavaa mäyrää. Eläin on helposti tunnistettavissa pään mustavalkoisesta kuvioinnista. Amerikanmäyrät kasvavat keskimäärin 60–75 cm pitkiksi. Naaraat painavat enintään noin 7 kg ja koiraat jopa 12 kg. Vesiagama
Vesiagama on heimonsa suurin laji, ja voi kasvaa jopa 145 senttiä pitkäksi. Kuonosta peräaukkoon mitattuna 42,5-senttisen vesiagaman painoksi on arvioitu noin 2,2 kiloa. Vesiagaman häntä muodostaa kaksi kolmasosaa liskon pituudesta. Häntä on kärjestä litistynyt, mikä auttaa sitä uimisessa. Vesiagaman selkäranka tukee suurta, jäykkää harjaa, joka kulkee sen päästä häntään. Koiraan harja muodostaa takaraajojen taakse, hännän tyveen 12 senttiä korkean ”purjeen”. Harjan tarkkaa merkitystä ei tiedetä, mutta sitä käytetään mahdollisesti kosintamenoissa tai koiraiden välisissä taisteluissa. Naaraan harja on pienempi eikä sillä ole ”purjetta”. Liskon väri vaihtelee tummanvihreän, täplikkään vihertävänruskean ja tummanharmaan välillä, ja sen selässä ja hännässä on ohuita, vaaleita raitoja tai mustia ja tummanvihreitä verkkokuvioita. Viidakkokissa
Viidakkokissan pituus on täysikasvuisena noin 50–94 cm ja sen hännän pituus on 23–31 cm. Täysikasvuinen yksilö painaa 4–16 kg. Lajin turkki on väriltään hiekanvärinen tai ruskehtavan harmaa ja sen kuviointi on epäselvä. Lyhyehkössä hännässä on tummia renkaita. Susi
Susi on suurikokoisin nykyisin elävä koiraeläinlaji. Urokset ovat tyypillisesti kookkaampia kuin naaraat. Suden pituus on 100–140 senttimetriä ja paino yleensä 20–50 kilogrammaa. Suurimmat sudet elävät Kanadassa ja Alaskassa, ja siellä on tavattu muutamia yli 77 kilogramman painoisia yksilöitä. Suurin punnittu susi oli Alaskassa vuonna 1939 tapettu 80 kilogrammaa painanut harmaasusi. Anatoliankoira
Anatoliankoira on erittäin kookas molossikoira: uros on 74–81 cm korkea ja painaa 50–65 kg, narttu 71–79 cm ja 40–55 kg. Mustamaskinen fawn on yleisin väritys. Resessiivisesti periytyviä usein esiintyviä muita värejä ovat kolmivärinen, valkoinen ja punainen, harvinaisempina myös brindle, harmaa ja musta. Australiassa ja Yhdysvalloissa on omat rotujärjestöt kangalille, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa virallinen kennelliitto AKC tunnustaa vain anatoliankoiran. Valkoinen muunnos akbas muistuttaa ensi vilkaisulta aavistuksen verran isoja valkoisia laumanvartijoita, kuten slovakiancuvacia tai owczarek podhalanskia. Sillekin on Yhdysvalloissa oma yhdistys. Puuma
Puuma (tieteellinen nimi vuodesta 1993 "Puma concolor", sitä ennen "Felis concolor") on Amerikassa elävä kissaeläin. Sen levinneisyysalueeseen kuuluu periaatteessa koko Keski- ja Etelä-Amerikka lukuun ottamatta niitä melko laajoja alueita, joilta ihminen on sen hävittänyt. Pohjois-Amerikassa sitä esiintyy Kalliovuorten alueella Yukonin territorion etelärajoille saakka, sekä Floridassa, jossa elää erillisenä populaationa uhanalainen floridanpuuma. Puumasta on suomeksi käytetty myös nimityksiä kuguaari (englannin sanasta "cougar"), vuorileijona ("mountain lion"), amerikanleijona, puuleijona ja hopealeijona, mutta nykykielessä puuma on vakiintunut lajin lähes yksinomaiseksi nimeksi. 
Kylmillä seuduilla puuma saattaa kasvaa jopa yli 120 kilogramman painoiseksi, mutta vastaavasti trooppisilla seuduilla se saattaa hyvinkin olla alle 50 kilogramman painoinen. Puuman vartalo on noin 150–200 cm:n pituinen; lisäksi sen häntä on noin 80 cm. Säkäkorkeus on noin 60–100 cm. Turkin väri vaihtelee harmaasta yleisempään punertavaan vaaleanruskeaan. Puuman kasvoissa ja vatsassa on harmaita tai beigejä merkkejä. Ahma
Ahmoja esiintyy Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Venäjällä, Kiinassa (Heilongjiang, Sinkiang, Sisä-Mongolia), Mongoliassa, Kanadassa ja Yhdysvalloissa (Alaska, Wyoming, Idaho, Montana, Washington, Oregon ja Kalifornia), lähinnä 60. leveyspiirin pohjoispuolella. Ahma hävisi 1800-luvulla eurooppalaisen levinneisyysalueensa eteläosista vainoamisen ja ympäristönmuutosten takia. Afrikanpikkukotka
Linnun pituus on 45–61 cm ja paino 685–1 045 g. Se on kotkaksi pienikokoinen ja on päältä musta ja alapuolelta vaalea tummin juovin ja täplin. Päälaella on pieni töyhtö ja koivet ovat höyhenpeitteiset. Naaras on koirasta suurempi, ja siltä yleensä puuttuu koiraalla esiintyvä valkoinen otsatäplä.