Mitä yksisirkkainen tarkoittaa?
Yksisirkkaiset
Yksisirkkaiset ("Liliopsida" synon. "Monocotyledonae") ovat kasveja, joilla on vain yksi sirkkalehti eli alkeislehti. Ne muodostavat toisen koppisiemenisten kasvien luokista kaksisirkkaisten ohella. Yksisirkkaiset ovat "monofyleettinen" ryhmä, joka kehittyi todennäköisesti alkeellisesta kaksisirkkaisesta kasvista. Varhaisimmat fossiililöydöt ovat peräisin liitukauden alusta.
Sisilisko
Sana "sisilisko" on uralilaista perua: se ei ole alkujaan yhdyssana, vaan se on johdettu sanasta "sisal". Johdoksen varhaisin muoto on luultavasti ollut "sisalikko". Suomen kielessä sen kirjasi ensimmäisenä Mikael Agricola vuonna 1551 muodossa "siseliskot". Vuoden 1872 teoksessaan "Fauna Fennica - Suomen elämistö, nuorisolle" luonnontutkija Aukusti Juhana Mela erotti sanan loppuosan tarkoittamaan kaikkia liskoja, ja "sisiliskon" hän jätti tarkoittamaan yhtä liskolajia. Suosirkka
Suosirkka ("Stethophyma grossum") on suurikokoinen, oliivinvärinen heinäsirkkalaji. Nimensä mukaisesti se viihtyy soilla ja järvien rannoilla. Laji on yleinen koko Suomessa. Ikk Oankar
Ikk Oankar (pandžabiksi ਇੱਕ ਓਅੰਕਾਰ "ikk oaṅkār"; äännetään ) on sikhiläisyydessä käytetty termi, joka viittaa ”jumalan absoluuttiseen monoteistiseen ykseyteen”. Se on yksi sikhiläisyyden keskeisistä termeistä ja sitä kuvaava gurmukhi-symboli ੴ on muodostunut sikhiläisen identiteetin tärkeäksi osaksi. Sikhiläisyyden merkkiteos "Adi Granth" alkaa sanoilla ”Ikk Oankar”. Ykkösmatriisi
Ykkösmatriisi tarkoittaa "n×m"-matriisia, jonka kaikki alkiot ovat ykkösiä. Mäkirikko
Mäkirikko ("Saxifraga tridactylites") on yksivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava rikkokasvi. Dioscoreales
Dioscoreales on yksisirkkaisiin kuuluva koppisiemenislahko. Sen tunnetuimpia edustajia ovat suoliljat ("Narthecium") ja jamssit ("Dioscorea"). Yksitasoinen lentokone
Yksitasoinen lentokone eli yksitaso on lentokone, jossa on vain yksi siipi, toisin kuin kaksitasoissa ja kolmitasoissa. 1930-luvulta lähtien yksitasolentokone on ollut käytännössä lentokoneiden standardimuoto. Yksitasot jaetaan lisäksi ala-, keski- ja ylätasoisiin sen mukaan, missä kohdassa kantosiipi sijaitsee lentokoneen runkoon nähden. Mäntykukat
Mäntykukat ("Monotropa") on kanervakasveihin kuuluva suku, johon kuuluu kaksi pohjoisen pallonpuoliskon metsissä esiintyvää monivuotista kasvilajia. Mäntykukat ovat matalia, täysin lehtivihreättömiä kasveja, joilla on pienet suomumaiset lehdet ja nuokkuvat kukinnot. 
Mäntykukat ovat melko erikoistuneita loiskasveja, sillä ne elävät myko-heterotrofeina eli ne hankkivat ravintonsa puiden, kuten vaikkapa männyn, juuristossa elävillä sienillä loisimalla. Kun sieni rihmastollaan hankkii maaperästä vettä isäntäpuulle ja saa vastineeksi puulta ravintoa, mäntykukat imevät itselleen osan sienen saamasta ravinnosta. Koska mäntykukat eivät yhteytä lainkaan, niiden luontainen kasvuympäristö on pimeä metsänpohja. Yksipyöräinen
Yksipyöräisellä ajo vaatii kehittyneempää ajotaitoa kuin kaksipyöräisellä ajaminen, joten monesta ajamisen hallitsevasta on tullut sittemmin viihdetaiteilija. Vuosien aikana suunniteltiin monenlaisia yksipyöräisiä, kuten istuimettomia ("ultimate wheel") ja korkeita (lempinimi "kirahvi") yksipyöräisiä. Jotkut extreme-urheilun harrastajat kiinnostuivat yksipyöräisistä 1980-luvun loppupuolella, joka johti maastoyksipyöräilyn (MUni) syntymiseen. Yksisarvinen
Monet keskiaikaiset tarinat kertovat yksisarvisen metsästyksestä sen arvokkaan sarven vuoksi. "Physiologuksessa" kerrotaan, että yksisarvinen saatiin kiinni houkuttelemalla se ansaan kauniin neidon avulla, jonka syliin se mielellään tuli painamaan päänsä. Tämä ansoitustapa tunnettiin ennen Eurooppaa myös Etiopiassa, Lähi-idässä ja Intiassa. Kiinassa yksisarvista ei metsästetty. Yksisarvinen
Yksisarvisen sarvijauhetta tehtiin usein muiden eläinten sarvista ja luista, ja sitä käsiteltiin jotta se vaikuttaisi aidolta testeissä. Joskus sarvia kaiverrettiin ja suoristettiin norsunluusta tai mursun syöksyhampaista. Stalagmiitteja ja fossilisoituneita luita esiteltiin usein yksisarvisen fossiloituneina sarvina. Sarvikuonon sarvia uskoteltiin yksisarvisen sarviksi ennen kuin sarvikuonot opittiin erottamaan yksisarvisista. Pohjoisissa vesissä elävän sarvivalaan sarvi oli yleisin yksisarvisen sarveksi uskoteltu esine, ja suurin osa säilyneistä väärennöksistä on juuri sen sarvia, joita skandinaaviset kalastajat löysivät ja myivät Eurooppaan ja itämaihin. Tanskan kuninkaat valvoivat sarvivalaan sarvikauppaa pitkään. Huijaus paljastui vasta 1600-luvulla, ja sarven hinta romahti. Liiriat
Liiriat ("Ixiolirion") on yksisirkkaissuku, johon kuuluu kolme lajia ja joka on Ixioliriaceae-heimon (lahko Asparagales) ainoa suku. Sipuli (kasvinosa)
Syötävät sipulit saadaan sipulien eli laukkojen sukuun kuuluvista kasveista. Sipuli esiintyy monilla muillakin kasveilla, jotka kaikki kuuluvat yksisirkkaisiin. Sellaisia ovat esimerkiksi: Tasakylkinen puolisuunnikas
Tasakylkinen puolisuunnikas on geometriassa nelikulmainen monikulmio, jossa on kaksi yhdensuuntaista sivua ja kaksi muuta erisuuntaista sivua (eli kylkeä), jotka ovat saman pituiset. Kahden sivun yhdensuuntaisuudesta johtuen kuvio luokitellaan puolisuunnikkaaksi, mutta tasakylkisyytensä vuoksi se on siitä erikoistapaus. Kuvio on symmetrinen, ja se esiintyy tämän takia monissa arjen tilanteissa. Caelifera
Caelifera on suorasiipisten lahkoon kuuluva hyönteisten alalahko, johon kuuluvat heinäsirkat ja okasirkat. Ne ovat yleensä kasveja syöviä hyönteisiä, joilla on pitkät takajalat. Voimakkaiden takajalkojensa avulla heinäsirkat pystyvät tekemään pitkiä hyppyjä. Houkutellakseen naaraita luokseen koiraat hankaamalla takajalkojaan siivenreunoihin. Leksikologia
Yksikielisessä terminologisessa sanastossa termi on selitettynä (laveasti) toisin sanoin. Kaksi- tai useampikielisessä sanastossa termille annetaan vain yksisanainen vastine. Usein kahden kielen termit eivät kuitenkaan täysin vastaa toisiaan, jolloin joudutaan yhden kielen termi selittämään toisella kielellä hyvinkin laajasti. Tällöin jälleen joudutaan pohtimaan sanakirjan leksikografista puolta: mikä on monikielisen termisanaston ns. normikieli, jonka suhteessa sanat pitää selittää muilla kielillä. Suunnikas
Jos nelikulmiolla on vain yksi sivupari, jotka ovat yhdensuuntaisia, kutsutaan sitä puolisuunnikkaaksi. Jos sillä ei ole yhtään yhdensuuntaista sivuparia, se on epäkäs. Yhdensuuntaisuus
Yhdensuuntaisuus on geometriaan liittyvä käsite. Geometriassa suorien sanotaan olevan yhdensuuntaisia, jos ne ovat samassa tasossa eivätkä leikkaa toisiaan. Unikeko
Unikeko on antanut nimensä myös jyrsijöiden lahkoon kuuluvalle unikekojen heimolle ("Gliridae"). Suomen kielen sanasto
Yhdyssanat voivat kuulua eri sanaluokkiin, ja ne voivat koostua eri sanaluokkiin kuuluvista sanoista. Esimerkiksi "nuoripari" on yhdyssubstantiivi, joka koostuu adjektiivista ja substantiivista, kun taas "tähtikirkas" on yhdysadjektiivi, joka muodostuu substantiivista ja adjektiivista. Tavallisimpia ovat yhdyssubstantiivit ja etenkin kahden substantiivin yhdistelmät, kuten "ruokapöytä" ja "kädensija". Yhdysverbejä suomessa on vähän, esimerkiksi "irtisanoa" ja "valokuvata". Yhdistymiskirkko
Yhdistymiskirkko eli moonilaisuus eli unifikationismi on synkretistinen eli moniin uskontoihin pohjautuva uususkonto. Liikkeen johtaja oli messiaaksi julistautunut korealainen Sun Myung Moon. Moonin kuoltua liikkeen johdossa on hänen vaimonsa Hak Ja Han. Moonilaisuudessa on aineksia kristinuskosta, taolaisuudesta, buddhalaisuudesta ja kungfutselaisuudesta. Yhdistymiskirkko pyrkii nimensä mukaisesti luomaan yhteyttä tieteen, uskonnon ja kulttuurin eri alojen välillä. Yksikköjuuri
Yksikköjuuri tai ykkösenjuuri on kompleksiluku, joka korotettuna annetun positiivisen kokonaisluvun "n" osoittamaan potenssiin on 1. Toisin sanoen "n":nnet yksikköjuuret ovat yhtälön
ratkaisuja kompleksilukujen joukossa. Juurakko
Kasvitieteessä juurakko tarkoittaa versokasvin monivuotista maanalaista vartta, joka on sisältämänsä vararavinnon vuoksi heikosti paksuuntunut. Se on muodostunut varsista eli siinä on sekä juuria että lehtiä. Juurakko on siis eri asia kuin juuristo, joka on muodostunut vain juurista. Juurakko on joko vaakasuora vaakajuurakko eli maavarsi tai pystyjuurakko. Muunlaisia maavarsia ovat maarönsyt, sipuliversot ja mukulavarsi. Juurakon pitkä, moninivelinen ja lyhytnivelvälinen rankaosa on siitä lähteviä juuria paksumpi. Juurakon pituuskasvu tapahtuu haarajatkoisesti tai varsijatkoisesti samalla kun vanhin osa lahoaa. Vaakasuora eli suikertava juurakko on tavallisesti kokonaan maanpinnan alapuolella kasvaen sivusuunnassa. Pystyjuurakko kasvaa kohtisuoraan tai hieman viistoon maanpintaa vastaan ja sen yläosassa on usein kasvulehtiä. Yleensä juurakko haaroo vain vähän. Tästä kasvutavasta poikkeavat kuitenkin eräät saprofyyttiset kämmekkäkasvit. Sienet
Jotkin sienet ovat yksisoluisia, ja niistä käytetään yleisnimeä hiiva. "Hiiva" ei kuitenkaan tässä yhteydessä ole taksonominen käsite, vaan tarkoittaa tiettyä ulkoista muotoa ja elintapaa. Hiivamaisia sieniä on niin yhtymäsienten, kotelosienten kuin kantasientenkin kaarissa. Varsinaisilla hiivoilla tarkoitetaan taksonomisessa mielessä kotelosienten Saccharomycotina-ryhmää, johon kuuluu mm. leivinhiiva. Rihmastolliset sienet muodostuvat solujonosta muodostuvista sienirihmoista. Rihmastollisilla sienillä yksittäistä sienisolua ympäröi soluseinä, kuten kasveilla, mutta se ei koostu selluloosasta, vaan kitiinistä, jota on myös hyönteisten kuoressa. Soluseinän sisällä, solulimakalvon ympäröimässä solulimassa ovat soluelimet. Ne ovat samanlaisia kuin eläimillä ja kasveilla. Sienisolussa ei kuitenkaan ole viherhiukkasia. Nisäkkäät
Nisäkkäillä on täydellinen kaksinkertainen verenkierto. Tämä tarkoittaa sitä, että nisäkkäiden sydän on nelilokeroinen (oikea kammio ja eteinen; vasen kammio ja eteinen) ja sydämessä on väliseinä, joka estää hapettoman ja hapekkaan veren sekoittumisen. Kaksinkertaisuus tarkoittaa sitä, että nisäkkäiden verenkierrossa on kaksi lenkkiä, joista toinen eli keuhkoverenkierto alkaa sydämen oikeasta kammiosta, josta sydän pumppaa sen keuhkorakkuloihin. Keuhkorakkuloissa happi siirtyy vereen ja hiilidioksidi keuhkoihin diffuusion avulla. Keuhkoista veri siirtyy aorttaan ja muihin valtimoverisuoniin. Nisäkkäillä aortta kaareutuu aina vasemmalle. Linnuilla aortta kaareutuu oikealle, kun taas sammakkoeläimillä ja matelijoilla aortta kaareutuu molempiin suuntiin. Valtimot kuljettavat hapekkaan veren kudoksiin ja laskimot siirtävät hiilidioksidin uudelleen sydämeen ja pieneen verenkiertoon. Yksisarvinen
Skotlannin vaakunassa ja sen seurauksena myös Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunassa esiintyy yksisarvinen. Skotlannin vaakunassa yksisarvinen on ollut ainakin 1300-luvun lopulta lähtien. Yksisarvinen nähtiin keskiajalla usein Jeesuksen symbolina, minkä johdosta moni kardinaali ja piispa otti yksisarvisen koristeaiheekseen. Myös monet ritarit yhdistivät yksisarvisen ja ritarillisuuden toisiinsa. Leijona kuvattiin yleensä yksisarvisen päävihollisena. Yksilö
Biologiassa yksilö on eliön yksittäinen, muista erillinen esiintymä. Se voi koostua yhdestä tai useammasta solusta, mutta sillä on vain yksi perimä. Taccaceae
Viiksikit ovat ruohoja, joiden varsi on mukulamainen tai jotka ovat juurakollisia. Yksisirkkaisten valtaosasta poiketen niillä ei ole juurissakaan putkiloita. Karvat ovat monisoluisia. Lehdet sijaitsevat tyviruusukkeena, ovat ruodillisia, ja niiden lavat ovat yksinkertaisia tai pari- tai sormiosaisia. Kanta on hieman tuppimainen. Kukinto on vanallinen, sarjamainen tai koostuu viuhkomaisista ryhmistä. Kukinnon suojuslehdet ovat terälehtimäisiä, kukkien suojuslehdet taas pitkiä ja rihamamaisia, ikään kuin viiksiä kukkien joukossa. Itse kukat ovat keskikokoisia, ja niiden kehä on lyhyttorvinen, usein tumman purppurainen. Heteet kiinnittyvät kehätorven tyveen, ja ponsissa on leveät ja huppumaiset lokerositeet eli konnektiivit. Sikiäin on kehänalainen ja luotti on usein terälehtimäinen. Siemenaiheet kiinnittyvät laitaistukoihin. Hedelmä on marja, harvoin kota. Uurrepintaisessa siemenessä on lyhyt tai vähäpätöinen alkio. Istukkanisäkkäät
Istukkanisäkkäät eli istukalliset nisäkkäät ("Eutheria") on synnyttävien nisäkkäiden ("Theria") alaluokkaan kuuluva nisäkkäiden osaluokka, jonka lajeille tyypillinen piirre on selvästi kehittynyt istukka. Suurin osa nykyään elävistä nisäkkäistä on istukallisia, ja myös ihminen ja kaikki Suomessa tavatut nisäkäslajit kuuluvat istukkanisäkkäisiin. Nykyisin elävistä nisäkkäistä vain pussieläimet ja nokkaeläimet eivät kuulu istukkanisäkkäisiin. Apilat
Seoskasvustossa viljeltäessä apilan kasvinsuojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota. Seoskasvustoissa apilan kumppanina viljellään yleensä heinämäisiä kasveja kuten viljoja tai nurmiheiniä. Heinämäiset kasvit kuuluvat yksisirkkaisiin, kun taas apilat kaksisirkkaisiin. Kaksisirkkaisia ovat myös useimmat nurmista torjuttavat rikkakasvit. Tästä syystä monet nurmiheinille ja viljoille suunnitellut rikkakasviaineet hävittävät myös apilan kasvustoista. Neljäkäs
Neljäkäs on geometriassa nelikulmio, jonka kaikki neljä sivua ovat yhtä pitkät. Tämä ominaisuuden takia se kuuluu tasasivuisiin monikulmioihin. Toisaalta neljäkäs kuuluu myös suunnikkaisiin, sillä sen vastakkaiset sivut ovat aina yhdensuuntaiset. Neljäkkäästä käytetään myös nimiä "rombi" ja "vinoneliö". Yksivuotinen kasvi
Yksivuotinen kasvi eli annuelli on sellainen kasvi, joka sekä itää, kasvaa että kuolee saman vuoden aikana. Näiden kevätyksivuotisten lisäksi on syysyksivuotisiksi sanottuja kasveja, jotka itävät syksyllä mutta kukkivat vasta seuraavana vuonna. Syysviljat ovat syysyksivuotisia. Monia luonnostaan monivuotisia kasveja kasvatetaan puutarhassa yksivuotisina. Monivuotisuuden voi estää esimerkiksi liian kylmä ilmasto, jolloin pakkanen tappaa talvella luonnostaan monivuotisen kasvin juurakon. Tällaisia ovat esimerkiksi tomaatti ja bataatti. Sisar
Sisar, varsinkin puhekielessä myös sisko, on jonkun toisen kanssa samoista vanhemmista syntynyt naispuolinen henkilö tämän toisen kannalta. Ilmaisulla tarkoitetaan usein myös "sisarpuolta" tai "kasvattisisarta". "Sisko" on puhekieltä, sitä käytetään usein tuttavallisessa kielenkäytössä. Nisäkkäät
Nisäkkäät elävät joko yksin tai muodostavat yhdyskuntia. Yhdyskunnassa vallitsee selvä hierarkia, jonka johdossa on esimerkiksi vanhin naaras tai uros. Yhdyskuntien rakenne vaihtelee lajeittain, sillä joskus samassa yhdyskunnassa voi olla sekä naaraita ja uroksia, mutta tietyissä tapauksissa vain yksi uros ja muut naaraita. Lauman vanhimmalla uroksella on yleensä etuoikeus paritella haareminsa naaraiden kanssa. Hierarkiassa muiden tehtävänä on hankkia ruokaa, hoivata jälkeläisiä tai varoittaa muita uhkaavasta vaarasta. Yksikkömatriisi
tai Kroneckerin deltan avulla Suunnikas
Suunnikas on geometriassa nelikulmio, jonka vastakkaiset sivut ovat määritelmän mukaan pareittain yhdensuuntaiset. Tästä seuraa, että suunnikkaalla ovat myös vastakkaiset sivut yhtä pitkät ja vastakkaiset kulmat yhtä suuret. Jokainen suunnikas on yksinkertainen. Suunnikkaan lähin vastine avaruusgeometriassa on suuntaissärmiö. Porilainen
Porilainen on grilliruoka, joka koostuu kahdesta paahtoleivästä ja niiden välissä olevasta noin sentin paksuisesta palasta sipulimakkaraa, nykyään kyseistä makkaraa valmistetaan nimellä "Metsästäjä". Sipulimakkaran ja leivän lisäksi Porilaisessa on raakaa sipulia hakkeena tai renkaina, kurkkusalaattia, sinappia ja ketsuppia. Aidon Porilaisen tunnistaa nimenomaan oikeasta leivästä ja tietynlaisesta makkarasta. Yksikköpallo
Geometriassa yksikköpallo on koordinaatistossa oleva pallo, jonka keskipiste on origo ja säde 1. Avaruuden formula_1 yksikköpallo on joukko formula_2 Kun formula_3, yksikköpalloa kutsutaan useimmiten "yksikköympyräksi". Yleisessä metrisessä avaruudessa formula_4 yksikköpallo on joukko formula_5 Yksinhuoltaja
Yksinhuoltaja on perheen ainoa huoltaja. Huoltaja on lapsesta huolehtiva henkilö, joka on yleensä tämän vanhempi, mutta voi olla myös joku muu henkilö, jolle lapsen huolto on valtuutettu. Lapsen vanhempi ja huoltaja eivät siis tarkoita samaa asiaa. Huoltajalla on lain mukaan velvollisuus taata lapsen tasapainoinen kehitys ja hyvinvointi lapsen yksiöllisten tarpeiden, taitojen ja toivomusten mukaisesti. Huoltaja on vastuussa lapsen hoidosta, kasvatuksesta, valvonnasta ja huolenpidosta. Huoltaja päättää myös lapseen kohdistuvista yhteiskunnallisista toimista, kuten koulutuksesta, terveydenhoidosta, vakaumuksellisuudesta, nimen ja asuinpaikan vaihtamista koskevista seikoista sekä tiedonsaantioikeuksista. Yhteishuoltajuudessa molempien huoltajien on tehtävä päätökset yhdessä. Puolisuunnikas
Puolisuunnikkaan sivut ovat yleensä eripituiset, mutta vähintään kaksi niistä on oltava yhdensuuntaisia. Kuviossa ne ovat sivut "AB = a" ja "CD = c". Yhdensuuntaisia sivuja kutsutaan yleensä "kannaksi" ja sivuja "AD = d" ja "BC = b" kutsutaan "kyljiksi". Yksipyöräinen
Yksipyöräinen on lihasvoimalla toimiva kevyt kulkuväline, jossa on nimensä mukaisesti vain yksi pyörä. Se on samankaltainen kuin kaksipyöräinen polkupyörä, mutta rakenteeltaan yksinkertaisempi. Yksikotisuus
Yksikotisia ovat kasvit, joiden heteet ja emit sijaitsevat samassa kasviyksilössä. Kaksikotisilla kasveilla heteet ja emit ovat eri yksilöissä. Sika
Sika on hyvin sosiaalinen eläin, joka elää laumassa. Sian poikanen on nimeltään "porsas". Aikuinen naaras on "emakko" ja uros on "karju". Itäiset perinteiset nimitykset ovat "potsi", "porsas", "imisä" ja "orasa". Puhekielessä porsasta, kuten myös uudempaa termiä "possu" käytetään usein sian tai sianlihan synonyyminä. Imisä voi tarkoittaa myös teuraaksi kasvatettavaa naarassikaa ja orasa kastroitua teuraaksi kasvatettavaa urossikaa. Sika elää noin 20-vuotiaaksi, jos sitä ei teurasteta. Yksikkömatriisi
Identiteettimatriisi toimii neliömatriisien renkaan ykkösalkiona. "n×n" -identiteettimatriisia merkitään formula_1 tai vain formula_2, jos "n":n arvosta ei ole epäselvyyttä. Matriisirenkaiden formula_3 identiteettimatriisit ovat Plurale tantum
Plurale tantum () on latinankielinen sanonta, joka tarkoittaa substantiiveja, joilla on vain monikkomuoto. Plurale tantum -sanoja on monissa kielissä, kuten englannin "scissors" ja "pants", ruotsin "inälvor". Yksisarvinen
Sarven aitous voitiin yrittää selvittää testeillä, esimerkiksi upottamalla se veteen, jolloin veden pitäisi kuplia, tai sulkemalla se astiaan skorpionien kanssa, jotka aidon sarven pitäisi tappaa. Aito sarvi myös hikoilee myrkyn lähellä ja tuoksuu makealta poltettaessa. Hämähäkin uskottiin välttävän aitoon sarveen kastetun veden ylittämistä. Sarven aitoutta kehotettiin 1600-luvulla testaamaan antamalla sitä arsenikilla myrkytetylle kyyhkyselle. Tasakylkinen puolisuunnikas
Koska kulmio on syklinen, voidaan sisäkulman suuruus laskea
missä s on alempana esiteltävä "puolipiiri".
Tasakylkisyydestä seuraa, että yhdensuuntaisten sivujen a ja b väliin jäävät yleensä erisuuntaiset kyljet, jotka ovat nyt yhtä pitkät c. Jos kyljet ovat yhdensuuntaiset, muuttuu kuvio suunnikkaaksi. Samoin käy, jos yhdensuuntaiset sivut a ja b ovat yhtä pitkät. Yhdensuuntaisuus
Vektorilaskennassa yhdensuuntaisuus määritellään seuraavasti:
Olkoon "V" vektoriavaruus, jonka kerroinkuntana on "K". Kahden nollasta poikkeavan vektorin "a" ja "b" sanotaan olevan yhdensuuntaisia, jos on olemassa kerroin formula_1 siten, että "a = kb". Jos "k" on > 0, vektorit ovat samansuuntaiset, mutta jos "k" < 0, vektorit ovat vastakkaissuuntaiset. Tasasivuinen monikulmio
Kolmijanaisesta murtoviivasta voidaan muodostaa kolmio yhdellä ainoalla tavalla. Tasasivuisessa kolmiossa on kolme yhtä pitkää sivua, mutta rakenteen ainutlaatuisuuden vuoksi kulmatkin ovat yhtä suuret. Kuvio on samalla säännöllinen.
Tasasivuiset nelikulmiot ovat kaikki konvekseja monikulmioita. Niitä kutsutaan neljäkkäiksi, jonka kulmat voivat vaihdella formula_1. Neljäkäs on suunnikas, sillä vastaiset sivut ovat aina yhdensuuntaiset. Kun yksikin kulma on suora, muuttuu neljäkäs neliöksi, jossa kaikki kulmat ovat suoria ja nelikulmio säännöllinen. Työsyrjintä
Työsyrjintä on työrikos, jossa työnantaja syrjii työnhakijaa tai työntekijää hänen henkilökohtaisiin ominaisuuksiinsa, taustaansa tai yksityiselämäänsä liittyvien seikkojen vuoksi. Tällaisia seikkoja voivat olla esimerkiksi rotu, ihonväri, kieli, sukupuoli, ikä, perhesuhteet, seksuaalinen suuntautuminen, terveydentila, uskonto tai poliittinen toiminta tai ammatillinen toiminta tai muu näihin rinnastettavissa oleva seikka. Työsyrjintä voi liittyä työpaikasta ilmoittamiseen, työhönottoon, työtehtäviin tai palvelussuhteen kestoon, ja siihen voi syyllistyä työnantaja tai työnantajan edustaja. Suomessa yhdenvertaisuuslaki edellyttää työnhakijoiden tasavertaista kohtelua. Työelämän syrjintä kielletään myös työsopimuslaissa. Yksilö
Yksilö on sellainen, jolla on ominaisuuksia ja relaatioita. Määritelmä ei vaadi, että yksilöt ovat elollisia. Yksilö voi olla esimerkiksi henkilö, biologinen yksilö, tai yleisemmin jonkin joukon yksittäinen jäsen. Yksikkövektori
Matematiikassa yksikkövektoriksi kutsutaan vektoria, jonka pituus on 1. Näin ollen mielivaltainen vektori x on yksikkövektori, jos ja vain jos se toteuttaa ehdon Monisolu-ukkonen
Yksisoluinen ukkosmyrsky jota harvoin englanniksi on kutsuttu nimellä "pulse storm" yksittäinen ukkospilvi, lyhytikäinen, noin 20-30 minuuttia tai tunnin. Ulosvirtausalueella tapahtuva sade luo nopeasti alas laskevan virtauksen, joka tuhoaa ukkospilven. Nämä ovat Suomessa tavallisimpia. Niihin liittyy harvoin trombi tai tornado. Heinäkuiset "iltapäiväkuurot" ovat näitä. Commelinids
Ryhmä on yksisirkkaisten kasvien sisällä ainoa erikseen nimetty, joka on lahkoatasoa laajempi. Siihen kuuluvat yksisirkkaisten kladogrammin ylimmät haarat, neljä viimeisenä yksisirkkaisten kehityshaarassa eriytynyttä lahkoa: "Arecales", "Poales", "Commelinales" ja "Zingiberales". APG III -luokittelussa siihen sisältyi erillisenä heimona "Dasypogonaceae" joka on myöhemmin viety "Arecales"-lahkoon. "Asparagales"-lahko on Commelinids-haaran sisarryhmä. Laskennalliset arviot ryhmän iästä vaihtelevat, mutta Angiosperm Phylogeny Group esittää noin 90 miljoonan vuoden iän luotettavaksi arvioksi. Toisin sanoen ryhmä on syntynyt kasvien evoluutiossa liitukauden keskivaiheilla. Yksinomaissakko
Oikeudenkäymiskaaren 32 luku määräsi, että tavalliset sakot, joita ei ollut määrätty kenellekään erityisesti, menivät kolmijakoon. Kuningas (valtio) sai yhden osan, kaupunki tai kihlakunta toisen ja asianomistaja kolmannen osan. Jos asianomistaja ei ollut kanteen nostaja, meni hänen osansa kanteen nostajalle, kunhan tällä oli oikeus kanteen nostamiseen. Kihlakunnan sakko-osasta sai kihlakunnantuomari yhden kolmasosan, lautakunta toisen ja kihlakunta kolmannen osan. Raastuvanoikeudessa pormestari sai kaksinkertaisen osan raatimieheen verrattuna. Sakkorahojen jakoa muutettiin hieman useaan otteeseen vuosien varrella. Esimerkiksi kuninkaallinen kirje 16. marraskuuta 1785 määräsi, että hovioikeuden kanneviskaali sai puolet hovioikeudessa tuomituista yksinomaissakoista. Isosittiäinen
Isosittiäinen eli sontiainen "(Geotrupes stercorarius)", puhekielessä usein "sittisontiainen", on sittiäisiin kuuluva kovakuoriaislaji. Parsa
Ruokaparsa eli parsa ("Asparagus officinalis") on yksisirkkainen kasvilaji, joka on tunnettu vihanneksena. Sen nuoria versoja, tankoparsaa, viljellään ravintokasvina. Unitarismi
Unitarismi on kristinuskon suuntaus, jonka mukaan Jumalalla on vain yksi persoona. Kolminaisuusoppiin uskovien näkökulmasta unitarismi on heresia ja eräs modalismin muoto. Käsite ”unitarismi” juontuu latinan sanasta ’unitas’, joka tarkoittaa ykseyttä. Tämä kirkkohistoriallinen käsite otettiin käyttöön modernin unitarismin kehittyessä 1500-luvulla viimeisenä uskonpuhdistus- ja reformiliikkeenä Euroopassa kolminaisuusoppia vastaan. Yksisarvinen
Yksisarvisen silmien kerrotaan olevan syvänsiniset ja täynnä tähtiä. Yksisarvinen pystyy keskustelemaan ihmisen kanssa sanattomasti, telepaattisesti. Se ääntelee harvoin, mutta saattaa karjua raivokkaasti ja kauhistuttavasti jouduttuaan ahdistetuksi. Yksisarvinen ei ärsyynny helposti ja on luonteeltaan rauhallinen ja kiltti, jopa leijonan ystävä. Vangitsemisen edessä se kuitenkin taistelee urheasti viimeiseen asti. Yksisarvisen sarvi erittää myrkkyä, joten muut eläimet väistävät sitä esimerkiksi lähteellä ja myös pyrkivät suojelemaan sitä vihollisilta. Niidet
Arkikielessä käytetään yksioikoisesta, yksinkertaisesta tai typerästä ihmisestä tai päätöksestä joskus sanaa ”yksiniitinen”, esim. ”Hän suhtautuu asiaan liian yksiniitisesti.” Kielikuva perustuu tosiasiaan, ettei yksiniitistä kangasta voi kutoa, vaan kankaan kudontaan tarvitaan aina vähintään kahdet niidet. Runkokynsikäs
Runkokynsikäs ("Hypsizygus ulmarius"), aiemmin myös runkovalmuska tai kantovalmuska luettu myös sukuihin "Pleurotus", (Osterivinokkaat) ja "Lyophyllum", (kynsikkäät), on Suomessakin luontaisesti esiintyvä syötävä helttasieni. Lajin taksonomia on aiheuttanut päänvaivaa. Itiöemät esiintyvät elävän lehtipuun rungossa yksittäin ja tuppaina. Laji aiheuttaa valkolahoa. Uniforminen monitahokas
Uniforminen monitahokas on monitahokas, jonka kaikki sivutahkot ovat säännöllisiä monikulmioita ja joka on kärkitransitiivinen, toisin sanoen se voidaan aina kuvata yhtenevyyskuvauksella itselleen siten, että mikä tahansa kärki voidaan kuvata mille tahansa toiselle. Tästä seuraa, että sen kaikki kärjet ovat yhtenevät. Lehti (kasvitiede)
Eri muotoisista lehdistä käytetään suhteellisen vakiintuneita termejä, kuten esimerkiksi "soikea" (ellipsiä muistuttava), "suikea" (edellisen kaltainen, mutta pitkänomaisempi) ja "puikea" (ruodin lähellä leveä, mutta kärkeä kohti kapeneva). Liuskainen lehti voi olla "sormiliuskainen" kuten metsävaahteralla ("Acer platanoides") tai "pariliuskainen" kuten tammella ("Quercus robur"). Kerrannaislehteä voidaan pitää liuskaisen lehden äärimuotona. Siinä lehtilapa on jakautunut erillisiin osiin, lehdyköihin, joilla kuitenkin on yhteinen ruoti ja kanta. Kerrannaislehtiä ovat esimerkiksi herneen "tasapariset kärhelliset", kotipihlajan ("Sorbus aucuparia") "päätepariset" ja valkoapilan ("Trifolium repens") "kolmisormiset" lehdet. Sikurit
Sikurit ("Cichorium") on suku asterikasvien heimossa. Siihen kuuluu kymmenen lajia. Useita lajeja ja jalostettuja lajikeryhmiä viljellään ruokakasvina.Endiivin viljelymuotoja ovat siloendiivi ja kähäräendiivi (eli frisée). Sikurin viljelymuotoja ovat endiivisalaatti, salaattisikuri, punasikuri ja juurisikuri. Yksiavioisuus
Yksiavioisuus eli monogamia viittaa avioliiton muotoon, jossa henkilöllä on vain yksi aviopuoliso kerrallaan. Yksiavioisuus saattaa kuitenkin viitata yleisempään tilaan, jossa henkilöllä on yksi partneri ja tätä saatetaan soveltaa kaikkien eläinten sosiaaliseen käyttäytymiseen. Asteranae
Ylälahkon kasveissa on usein iridoideja toissijaisen aineenvaihdunnan tuotteina. Tensio- eli vetopuu (rakenteeltaan normaalista poikkeavaa puusolukkoa, joka kehittyy esim. oksaan yläpuolelle eli vetojännityksen puolelle) on hyvin epätavallista. Teriö peittää hetiön ja emiön kukkanupussa. Teriö on usein yhdislehtinen (mistä yhdisteräiset-nimitys), joskin yhdisteräisyys on toisinaan ilmeistä vain kukan varhaisessa kehitysvaiheessa, minkä jälkeen terälehdet kehittyvät erillisiksi. Mesiäinen sijaitsee monesti sikiäimessä. Yhdislehtinen sikiäin koostuu kahdesta emilehdestä, vartaloita on yksi, ja se on pitkä. Siemenaiheet ovat (yleensä) yksikalvoisia, kalvo on paksu ja siinä on endoteeli. Siemenaiheen sydämen eli nukelluksen epidermi eli päällysketto ei ole pysyvä. Siemenkuoressa on eksotesta-kerros (uloin solukerros) jopa silloin kuin siemenaihe on yksikalvoinen, ja sen solut ovat ligninoituneita soluseiniltään. Siemenen ravintovarasto eli endospermi syntyy sellulaarisesti: sen kaikkia solujakoja seuraa soluseinän muodostuminen. Kärsäpussipäästäinen
Kärsäpussipäästäinen on yksi harvoista nisäkkäistä, jotka käyttävät ravinnokseen pelkästään mettä. Sillä on pitkä teräväkärkinen nokka ja samanlainen kieli kuin mesikoilla ja kolibreilla. Eläin on pääasiassa yöllinen liikkuja, mutta saattaa tulla etsimään ruokaa myös viileinä päivinä. Yleensä kärsäpussipäästäiset viettävät päivänsä suojassa kivenkoloissa, ontossa puussa tai hylätyssä linnunpesässä. Oravamaiset jyrsijät
Oravamaiset jyrsijät ("Sciuromorpha") on yksi jyrsijöiden lahkon alalahkoista. Se käsittää kolme heimoa, oravat ("Sciuridae"), unikeot ("Gliridae") ja vuorimajavat ("Aplodontidae"). Näkemykset alalahkon koostumuksesta ovat kuitenkin olleet epävakaat; aiemmin siihen on luettu mm. majavat ja taskurotat. Suomensukuinen
Suomensukuinen tarkoittaa suomensukuista eli uralilaista kieltä puhuvaa kansaa tai ihmistä. Suomensukuisiksi kieliksi lasketaan yleisimmin suomalais-ugrilaiset kielet. Niistä muita kuin itämerensuomalaisia kieliä sanotaan usein suomen kielen etäsukukieliksi. Termi ”suomensukuinen” on kuitenkin alun perin viitannut kielellisen sukulaisuuden lisäksi geneettiseen ja kulttuuriseenkin sukulaisuuteen, jonka uralilaisten kielten puhujia ajateltiin yhdistävän. Tämä merkitys on edelleen melko yleinen maallikkojen keskuudessa, ja aiheuttaa edelleen väärinymmärryksiä. Nisäkkäät
Nisäkkäisiin kuuluu niin päivällä kuin öiseenkin aikaan aktiivisia eläimiä, jotka käyttävät ravintonaan joko lihaa, kasveja tai hyönteisiä. Jotkin nisäkkäät, kuten ihminen ja rotat, ovat kaikkiruokaisia, eli eivät ole erikoistuneet mihinkään tiettyyn ravintotyyppiin. Kulkusirkka
Kulkusirkka on yleisnimi joukolle heinäsirkkalajeja. Näillä lajeilla on tapana muodostaa ajoittain valtavia parvia, jotka vaeltaessaan ravinnon perässä aiheuttavat tällöin mittavia vahinkoja viljelyksille syöden hyvin lyhyessä ajassa käytännössä kaiken vihreän kasvillisuuden. Kulkusirkkaparvi voi peittää satojen neliökilometrien kokoisen alueen ja siihen voi kuulua miljoonia kulkusirkkoja. Yksipuolinen tuomio
Yksipuolinen tuomio on riita-asiassa käräjäoikeudessa annettava ratkaisu, joka perustuu jommankumman osapuolen passiivisuuteen. Yleensä yksipuolinen tuomio annetaan velkojan eduksi, kun velkoja vaatii velallisen velvoittamista maksamaan velkansa. Jos velallinen ei vastaa saamaansa haasteeseen, käräjäoikeus voi antaa haasteessa ilmoitetun määräajan kuluttua yksipuolisen tuomion. Yksipuolinen tuomio annetaan myös vastapuolen vaatimuksesta, jos toinen osapuoli ei saavu oikeuden istuntoon saamastaan kutsusta huolimatta. Hurrikaspalkinto
Hurrikas-sanasta kirjoitetaan Suomen perinneatlaassa seuraavaa: "Pohjois-Suomessa ensikertalaisen karsikkoa on nimitetty hurrikkaaksi. Sana tarkoittaa ensikertalaista, aloittelijaa, uutta tulokasta, esimerkiksi työryhmän uutta jäsentä. Hurrikas perinne on ollut ilmeisen vakiintunutta ja käytöltään laaja-alaista. Hurrikas on tehty jopa ensi kertaa taloon tulleelle vieraalle, kuten talon tyttären luo yöstelemään tulleelle pojalle. Ensikertalaisen pyynti- ja työkunnan jäsenen nimityksenä hurrikas on ollut tunnettu ainakin jo keskiajalla." Totuudentekijä
David Lewis on ehdottanut maltillisempaa teoriaa totuudentekijöistä. Sen mukaan totuudentekijöitä vaaditaan vain positiivisille väittämille. Näin sellainen väittämä kuin ”hevosia on olemassa” vaatii totuudentekijän, mutta sellainen väittämä kuin ”yksisarvisia ei ole olemassa” ei vaadi. Negatiivinen väittämä "p" on tosi sillä perusteella, ettei sillä ole epätotuudentekijää, eli "p":n negaatiolla ei ole totuudentekijää. Näin se, mikä tekee väittämästä ”yksisarvisia ei ole olemassa” totta, on se, ettei väittämällä ”yksisarvisia on olemassa” ole totuudentekijää, eli se, että yksisarvisia ei ole todellisuudessa olemassa. Monokokki
Monokokki eli itsekantava kori on yksiosainen rakennetyyppi, jossa rakenteen kuori kantaa suuren osan kuormasta. Sana ”monokokki” tulee ranskankielisestä sanasta "monocoque", ’yksikuorinen’. Tasakylkinen kolmio
Tasakylkisellä kolmiolla yksi sivu on yleensä erimittainen kuin muut sivut. Tätä kutsutaan kannaksi. Kannan pituus on pisimmillään lähes kaksi kertaa kyljen pituus. Tasakylkisiä kolmioita kohdataan usein sovelluksissa, jossa ihmisen rakennelma on pystytetty symmetrisesti. Nimitys "kanta" lienee käytännöllistä perua. Esimerkiksi niin sanotut A-tikkaiden muoto on tasakylkinen kolmio, jossa kanta on luonnollisella tavalla kolmion alin sivu. Sirkku
Sirkku on suomalainen naisen etunimi. Sirkka ~ sirkku -sanapari tarkoittaa myös alku- eli itulehteä. Luonnossa ne esiintyvät eri lajien nimissä, kuten heinäsirkka ja keltasirkku. Yksivärinen (hevonen)
Yksivärinen on hevosten väreihin liittyvä käsite, joka tarkoittaa ei-kirjavaa. Termi voi helposti hämmentää maallikkoa, koska yksiväriseksi kutsutussa hevosessa voi käytännössä olla vaikkapa kolmea eri väriä: esimerkiksi ruunikossa, jolla on merkkejä, on ruskeaa, mustaa ja valkoista. Yksivärisyys tarkoittaakin lähinnä sitä, että hevosen karva on rungossa kauttaaltaan tietyn väristä (yleensä ruskeaa tai mustaa), eikä karvan seassa tai joillakin rungon alueilla ole valkoista karvaa. Kyttyräselkäisyys
Kyttyräselkäisyydeksi, kumaraselkäisyydeksi tai köyryselkäisyydeksi ("kyphosis") kutsutaan rintarangan kaaren eli kyfoosin sairaalloista käyristymistä taaksepäin. Kyttyräselkäisyyden voivat aiheuttaa esimerkiksi lapsihalvaus, Scheuermannin tauti, riisitauti tai nikamanmurtuma. Yksipyöräinen
Maantieyksipyörä Yksisarvinen
Yksisarvisen sarven juuressa on uskottu olleen joskus salaperäinen punainen ”rubiini”. Sen on arveltu suojelevan myrkyltä, rutolta sekä surulta ja painajaisilta, kun sitä pidettiin amulettina tai nautittiin jauheena. Rubiini mainitaan usein esimerkiksi Aleksanteri Suuren legendoissa. Yksipyöräinen
Street Asparagales
Asparagales on yksisirkkaisten (Liliopsida = ylälahko Lilianae) kasvien lahko, jonka heimojen on aiemmin katsottu kuuluvan lahkoon Liliales ja osan suvuista jopa heimoon Liliaceae. Jotkin järjestelmät erottavat ryhmästä omiksi lahkoikseen kämmekkämäiset kasvit (Orchidales) ja kurjenmiekkamaiset kasvit (Iridales). APG ("Angiosperm Phylogeny Group") on kasvitieteilijöiden laajalti käyttämässä luokittelussaan sisällyttänyt lahkoon tässä artikkelissa mainitut heimot. Carson McCullers
"Yksinäisen sydämen" keskeinen henkilö on kuuromykkä John Singer, ja kirja kertoo hänen vuorovaikutuksestaan etelävaltiolaisen pikkukaupungin muiden syrjäytyneiden kanssa. Yksinomaissakko
Yksinomaissakko on vuoden 1734 laissa rangaistuksena ollut sakko, joka maksettiin vain yhdelle saajalle. Vanhassa Ruotsin ja Suomen oikeudessa tietyn rahamäärän menettämiseen tuomitsemisella oli paitsi rangaistuksen myös vahingonkorvauksen luonne. Tämä ilmeni siten, että asianomistaja eli rikoksen vuoksi välitöntä vahinkoa kärsinyt henkilö sai osan sakosta muun osan mennessä kuninkaalle ja kihlakunnalle. Suomessa vasta vuoden 1889 rikoslain voimaanpanoasetuksessa (39/1889, 6 ja 47 §) säädettiin, että sakko meni aina kokonaisuudessaan valtiolle. Rikoslaki tuli voimaan vuoden 1891 alussa. Nisäkkäät
Nisäkkäät (Mammalia) ovat tasalämpöisiä, selkärankaisia eläimiä, jotka yleensä synnyttävät eläviä poikasia. Emot ruokkivat poikasia maitorauhasten erittämällä maidolla nisäksi kutsuttujen rakenteiden kautta. Nisäkkäiden eli vanhalta nimeltään "imettäväisten" ominaispiirre on myös se, että tiineysaikana emon elimistöstä siirtyy happea ja ravintoaineita sikiölle istukan kautta. Muita tyypillisiä piirteitä ovat hikirauhaset, ihoa peittävä karvapeite, kolme keskikorvan luuta (vasara, alasin ja jalustin), neljä jalkaa, isokorteksi-alue aivoissa ja yhdestä luusta koostuva alaleuka. Nisäkkäiden lihaksikas pallea erottaa sydämen, keuhkot ja muita elimiä vatsaontelosta, kun taas muilla selkärankaisilla pallea on joko kalvomainen tai sitä ei ole lainkaan. Useimmilla nisäkkäillä on eri ruokatyyppeihin erikoistuneet hampaat. Nisäkkäillä on myös nelilokeroinen sydän, kaksinkertainen ja täydellinen verenkierto sekä toisin kuin muilla selkärankaisilla niiden (täysin kehittyneissä) punasoluissa ei ole tumaa. Lisäksi nisäkkäillä on vain vasemmalle kaareutuva aortankaari, kun linnuilla on oikealle kaartuva ja kaloilla, matelijoilla ja sammakkoeläimillä on molempiin suuntiin kaareutuvat aortankaaret. Polkupyörä
Yksipyöräisessä on nimensä mukaisesti vain yksi pyörä, jonka päällä istutaan hieman 1800-luvun ordinary-pyörän tapaisesti. Yksipyöräistä käytettiin usein sirkustempuissa, mutta viimeisen kymmenen vuoden aikana on kehitelty useita uusia yksipyöräilyn muotoja, eikä suurimmalla osalla yksipyöräilijöistä ole nykyisin mitään tekemistä sirkuksen kanssa. Unikakkias
Unikakkias eli unikakkiainen eli unihuppio eli unikekko on suomalaisissa uskomuksissa esiintyvä unenhaltija. Tarinoiden mukaan unikakkias ilmestyy unessa, ja näyttää aarnihaudan eli maahan kätketyn aarteen sijaintipaikan. Joidenkin tietojen mukaan unikakkias on saattanut herättääkin nukkujan johdattaakseen tämän aarteen luo. Yksisirkkaiset
APG II:n ("Angiosperm Phylogeny Group") mukainen luokittelu jakaa yksisirkkaiset kymmeneen lahkoon sekä kahteen heimoon, joita ei ole vielä yhdistetty mihinkään lahkoon:Cronquistin järjestelmän mukaiset alaluokat ovat: Ihtiriekko
Ihtiriekko (myös äpärä, liekkiö, sikiö) on suomalaisten uskomusten mukaan siunaamatta, kastamatta tai väärään paikkaan haudatun lapsen tai sikiön kummitus. Usein ihtiriekon kerrottiin olevan haudatun äitinsä talon alle ja itkevän karmaisevalla tavalla. Nykyisin ihtiriekoksi voidaan kutsua nuorta meluavaa häirikköä. Yksisarvinen
Yksisarvinen on länsimaisen taruston mukaan valkoinen hevosen kaltainen olento, jolla kasvaa kierteinen, terävä sarvi otsasta. Yksisarvinen on arka ja välttelevä eläin, ja siitä säteilee mystistä rauhaa ja viisautta. Joskus yksisarvinen on kuvattu vaaleanpunaisena tai vuohena. Yhdyssanamuoto
Myös joillakin "a":han ja "ä":hän päättyvillä substantiiveilla on eri vokaaliin päättyvä yhdys­sana­muoto, mutta niiden käyttö rajoittuu muutamiin hyvin vakiintuneisiin yhdys­sanoihin, esimerkiksi "sika" > "sikolätti" ja "sikotauti", "jalka" > "jalkopää", "lehmä" > "lehmikarja" ja "ikä" > "iki­vanha". Särmiö
Nimitystä "uniforminen" tai "semiregulaarinen" särmiö käytetään sellaisista särmiöistä, joiden sivutahkot ovat neliöitä, sillä ne kuuluvat myös uniformisten monitahokkaiden joukkoon. "Uniformisen "p"-kulmaisen särmiön" Schläflin symboli on t{2,p}. Esimerkiksi kuutio on uniforminen 4-kulmainen särmiö. Suorat särmiöt, joilla on säännölliset pohjat ja yhtä pitkät särmät, muodostavat toisen kahdesta äärettömästä semiregulaaristen monitahokkaiden sarjasta; toisen tällaisen sarjan muodostavat antiprismat. Nummiokasirkka
Nummiokasirkka ("Tetrix bipunctata") on yleinen, pieni ja rotevanoloinen okasirkkalaji. Yhdessä rantaokasirkan kanssa se on Suomen yleisimpiä okasirkkoja ja Suomessa sukunsa selvästi laajimmalle levinnyt laji. Kroneckerin delta
Lineaarialgebrassa yksikkömatriisi on matriisi, jonka päälävistäjällä kaikki luvut ovat ykkösiä, muualla nollia: Yksisarvinen
Varhaisin maininta yksisarvisesta länsimaisessa kirjallisuudessa on vuodelta 416 eaa. Ktesiakselta, joka oli nähnyt yksisarvisen Intiassa. Hänen kuvauksensa valkoisesta yksisarvisesta säilyi hyvin samanlaisena keskiaikaan saakka. Ktesiaksen yksisarvisen sarvi tosin oli valko-musta-punainen. Myös kreikkalainen Megasthenes kertoi yksisarvisesta bramiineilta kuulemiaan tarinoita käytyään Intiassa. Plinius vanhempi kuvaili ensimmäisellä vuosisadalla jaa. sarvikuonoa yksisarvisen nimellä (kreikk. "monoceros"), ja hänen uskottiin pitkään kuvanneenkin juuri yksisarvista. Pliniuksen jälkeen roomalainen Claudius Aelianus kirjoitti paljon yksisarvisesta ja kuvaili sen taistelutapoja. Pyökkimäiset
Lahkoa luonnehtivia ominaisuuksia ovat sienijuurten yleisyys (niiden välityksellä kasvit ovat yhteydessä sienirihmastoon), flavonolien ja ellagihapon esiintyminen, korkkijällen esiintyminen myös varren kuoriosan eli korteksin ulkokerroksessa, siiviläputkien yksinkertaiset tai porrasmaiset perforaatiot ja proteiinikappaleet. Silmut ovat suomuisia. Lehdet ovat hammaslaitaisia. Kasvit ovat yksikotisia eli yksineuvoiset emi- ja hedekukat sijaitsevat samassa kasviyksilössä. Kukinto on tähkä tai norkko ja hyvin pienet kukat ovat niissä tiheissä viuhkomaisissa ryhmissä. Kukissa on kehälehtiä ja siitepölyhiukkaset ovat vaihtelevissa määrin piikkipintaisia. Mesiäinen puuttuu ja kukat ovatkin pääasiassa tuulipölytteisiä, joten hyönteisiä ei tarvitse houkutella. Sikiäin on kehänalainen ja siinä on kutakin emilehteä kohden kaksi riippuvaa ja 1-kalvoista siemenaihetta, jotka eivät vielä pölytyksen tapahtuessa ole kunnolla kehittyneet, joten hedelmöitys on viivästynyt. Siitepölyhiukkasen siiteputki kasvaa alkiorakkoa kohden siemenaiheen varren kiinnittymiskohdan eli kalatsan kautta (kalatsogamia). Emin luotit ovat johteisia ja erittämättömiä. Hedelmä on kuiva ja yksisiemeninen pähkinä tai pähkylä. Yksilönvapaus
Yksilönvapaus on poliittinen käsite, joka viittaa siihen mitä ihmiset saavat tehdä, ja mitä ihmisille saa tehdä. Yksilönvapauden puolustajien mukaan yksilöllä on vapaus toimia halunsa mukaan niin kauan kuin hän ei loukkaa muiden vastaavaa vapautta. Yksilönvapautta maksimoivia aatteita ovat libertarismi ja anarkismi. Yksilönvapaus liittyy individualismiin eli yksilökeskeisyyteen kollektivismin sijaan, jossa yksilö alistetaan yhteisön tahdolle. Kaikki järjestäytyneet yhteiskunnat, jotka ovat muodostaneet valtion, rajoittavat yksilönvapautta. Ykseyshelluntailaisuus
Ykseyshelluntailaisuus () on kristillisen kolminaisuusopin kieltävä helluntailaisuuden suuntaus. Suuntauksen ykseysoppi on lähellä antiikin modalistista monarkianismia: sen mukaan on olemassa yksi persoonaltaan jakamaton Jumala, joka tuo itsensä julki tai ilmentää itsensä maailmassa eri tavoin ja eri muodoissa, muun muassa Isänä, Poikana ja Pyhänä Henkenä. Perinteisen kolminaisuusopin mukaan on yhtä aikaa yksi Jumala, mutta kolme persoonaa. Mäntysirkku
Mäntysirkku ("Emberiza leucocephalos") eli aiemmalta nimeltään taigasirkku on sirkkujen sukuun kuuluva siperialainen varpuslintulaji.