Missä Haukivesi sijaitsee?
Haukivesi
Haukivesi on Vuoksen vesistöön kuuluva Saimaan selkä Savonlinnan ja Varkauden kaupunkien välissä Etelä-Savossa ja Pohjois-Savon eteläisimmässä osassa (Enonkosken, Heinäveden, Joroisten, Rantasalmen, Savonlinnan ja Varkauden alueilla). Haukiveden pinta-ala on 562 neliökilometriä. Pisimmästä kohdastaan Varkauden Siitinselän ja Savonlinnan Haapaveden välillä se on 80 kilometriä pitkä. Haukivesi
Haukivesi on Saimaan merkittävä keskusjärvi, joka kerää 4/5 siitä vedestä, joka myöhemmin virtaa Vuoksessa Laatokkaan. Pääasiassa vesi tulee Kallaveden reittiä ja Pielisen reittiä pitkin Oravin suunnalta Tappuvirran sekä Oravinkosken ja Haponlahden kanavan kautta ja Varkauden suunnalta pohjoisesta Unnukalta Pirtinvirran ja Ämmäkosken kautta. Lisäksi merkittäviä määriä vettä laskee Kuvansinjokea pitkin Joroisten, Leppävirran ja Suonenjoen alueilta Siitinselälle. Haukivedestä vesi virtaa Matarinsalmen kautta Haapaveteen, josta edelleen Laitaatsalmen, Haapasalmen ja Kyrönsalmen kautta Pihlajaveteen.
Niinivesi
Niinivesi on Kymijoen vesistön Rautalammin reittiin kuuluva järvi Rautalammin, Vesannon ja Tervon kuntien alueella Pohjois-Savossa. Järven pinta-ala on 75 km², ja pinnankorkeus 97,9 m merenpinnan yläpuolella. Niinivesi saa vetensä lännestä Kiesimästä, joka laskee järveen Kerkonjokea pitkin. Myös itäpuolisen, samassa tasossa sijaitsevan Iisveden vedet virtaavat Niiniveteen Vaajavirran, Säynätsalmen ja Putaansalmen lävitse. Niinivesi laskee kaakossa Miekkaveteen Nokisenkosken kautta. Vähä Haukijärvi (Juupajoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme ojaa, joista kaksi tulee pohjoispuolen ojitetulta suolta. Järven etelärantaan tulee Jouttijärven laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee eteläpäästä ja se laskee 200 metrin päässä Isoon Haukijärveen. Molempien järvien vedenpinnat ovat samalla tasolla. Vesireitti jatkaa Vähäjärven läpi Jouttijokeen. Vähä Haukijärvi (Juupajoki)
Vähä Haukijärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Haukijärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Hyvelässä sijaitseva järvi. Haukijärvi (Orivesi, Löytäne)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)
Haukijärven vedenlaatua on tutkittu toistuvasti 1970-luvun puolivälistä lähtien. Aiemmin kaatopaikan valuma- ja suotovedet laskivat suoraan järveen. Vuonna 1983 kaatopaikan reunaan ja järven viereen rakennettiin penkereet, jonka keräämät vedet johdettiin saostusaltaaseen. Nämä vedet sadetettiin eteläpuolisiin metsiin. Vuonna 1992 kaatopaikan vedet on johdettu viemärillä pois alueelta. Järvi on kaatopaikan vesien pilaama eikä se osoita toipumisen merkkejä. Epäillään, että kaatopaikalta kulkeutuu edelleen likavettä järveen. Sen typpipitoisuudet ovat korkeat ja järven happitalous on sekaisin. Järvi on käytännössä välillä hapeton. Järvellä ei ole mitään virkistysarvoa. Haukijärvi (Hämeenkyrö,Vesajärvi)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrön ja Sastamalan rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen. Haukivaara (Korpiselkä)
Haukivaara oli kylä Korpiselän kunnan pohjoisosassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Haukivaaran kyläkeskus sijaitsi Tolvajoen itäpuolella Ala-Tolvajärveen pohjoisesta laskevan pienen Haukilammen rannalla noin 30 kilometriä kirkonkylästä itään. Haukivaaran naapurikyliä olivat koillisessa Yläjärvi, idässä Kitilänselkä ja Ägläjärvi sekä etelässä Tolvajärvi. Haukivaaran johti kylätie, joka yhtyi Tolvajärvellä Korpiselän kirkonkylästä Suojärvelle vievään maantiehen. Haukineva
Haukinevan Pohjanmaan radan puoleisessa reunassa on Vapon ja Kekkilän tehtaat. Tehtaissa tuotetaan kasvuturvetta ja turvepellettejä. Lisäksi alueella on käytöstä poistettu koksitehdas, joka suljettiin 1980-luvun lopulla. Haukijärvi (Kuru, Luode)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haukkajärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 166,3 metriä mpy. Haukineva
Haukineva on puoleksi Kurikan ja puoleksi Seinäjoen puolella sijaitseva suo. Se sijaitsee entisen Jalasjärven kunnan alueella Peräseinäjoen keskustasta noin kuusi kilometriä länteen. Suurin osa siitä on turvetuotannossa. Suo kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen ja suurimmaksi osaksi Jalasjoen ja Seinäjoen valuma-alueeseen. Haukineva rajoittuu pohjoisosassa Valkianevaan ja Valkiajärveen. Muissa ilmansuunnissa taas moreeniin ja hiekkamuodostumiin. Haukijärvi (Hämeenkyrö,Vesajärvi)
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 3,2 metriä pitkä ja Leppälammin kanssa yhteinen laskuoja Sävijokeen. Haukipudas
Haukiputaan päävesistö on Kiiminkijoki, joka laskee entisen Kiimingin kunnan puolelta Haukiputaan keskiosien kautta kirkonkylän pohjoispuolitse mereen. Joki meanderoi, kiemurtelee paikoin voimakkaasti ja tulva-aikana monet vanhat uomat joutuvat veden valtaan. Kiiminkijoen suu on muuttunut huomattavasti viimeisten sadan vuoden aikana, sillä jatkuva maankohoaminen ja joen mukanaan tuomat lietteet ovat muuttaneet monet entiset lahdet ja salmet pajuttuneiksi rantaniityksi. Kiiminkijoen vielä kahlitsemattomista koskista huomattavimmat ovat Jalo-, Jokelan-, Kärppä-, Allikko-, ja Puuperänkoski. Kalimenoja virtaa Haukiputaan etelärajan tuntumassa ja laskee Kellon eteläpuolitse Perämereen. Martimojoki virtaa Haukiputaan itäosien suomaiden halki kaakosta luoteeseen ja laskee Yli-Iin puolella Iijokeen. Rannikkovyöhykkeellä on maatalouden edistämiseksi tehty laajoja suokuivatuksia ja lukuisia järvienlaskuja. Laskettuja järviä ovat muiden muassa Iso Liesjärvi, Heikistö, Utalampi, Isolahti, Hetejärvi ja Rautionlahti. Haukilammi (Tampere, Terälahti)
Haukilammi on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Kynsivesi
Kynsivesi (Kynsivesi-Leivonvesi, SYKE:n järvinumero 14.352.1.001) on Rautalammin reitin eteläisin järvi. Se sijaitsee Hankasalmen, Konneveden ja Laukaan kuntien alueilla. Kynsivesi on salmien ja Kaivannonkanavan kautta yhteydessä samassa tasossa olevaan Leivonveteen, joka laskee Simunankosken kautta länteen Kuusveteen. Haukilampi (Keuruu, Tiusala)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Hepolammen valuma-alueeseen (35.625) se kuuluu. Ahvenaiset (Orivesi, Hanhilahti)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy. Haukijärvi (Ahmaus)
Järven rantaviiva on 0,94 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin ojitettua ja metsäistä suota, jota kutsutaan "Haukisuoksi". Suon laitaa sivuaa kantatie 41 ja siihen liittyvä "Sääksjärven" kylän kautta kulkeva maantie. Haukivuoren rautatieasema
Haukivuoren rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Savon radalla Mikkelin Haukivuorella. Kiuruvesi (järvi)
Kiuruvesi (SYKE:n järvinumero 04.523.1.001) on Vuoksen vesistön Iisalmen reittiin kuuluva pienehkö järvi samannimisen kaupungin keskustan tuntumassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 14,32 km², ja pinnankorkeus 88,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on hyvin matala ja sen vedenkorkeutta säännöstellään. Haukipudas
Haukipudas on tasaista lakeutta ja tasankoa, joka on kohonnut merestä varsin myöhään. Luonnonoloiltaan Haukipudas jakautuu kahteen osaan. Haukiputaan länsiosa kuuluu Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan jokimaahan ja Yli-Iin ja Kiimingin väliin pistävä itäpuoli nevalakeuteen. Länsiosa on metsäisempää ja käsittää enemmän peltoa kuin itäosa. Haukilammi (Tampere, Ukaa)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy. Hauki-Heikinjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy. Haukijärvi (Padasjoki)
Haukijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Haukijärvi (Orivesi, Maunus)
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen pohjoispuolen mäkisellä ylänköalueella olevassa painanteessa. Sen kolmella eri sivulla kohoaa korkeat mäet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolelle mäelle tulee metsäautotie yhdystieltä 14299. Haukkajärvi (Ruovesi)
Järven laskujoki on Haukkajoki, joka alkaa Haukkajärven lounaispään Heinälahdelta. Se virtaa matkallaan Kuusijärven (147 ha) läpi, ja se jatkaa järvimäisenä Alanenjärven (21 ha) ja Mäkelänjärvenä (10 ha) Kuttuniskalle. Tästä voidaan katsoa Karjulanjoen alkavan. Karjulanjoki laskee Näsijärven Vankaveteen Innanlahden viereen Haukkaojansuun nimisenä. Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)
Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Mäntynummin kylän lähellä sijaitseva lampi. Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy. Suomen kansallismaisemat
Heinäveden reittiä pitkin kulkee yhä laivaliikennettä Kuopion ja Savonlinnan välillä. 1930-luvun lopulla reitti oli vesistön äärellä asuville tärkein kulkureitti, jota pitkin hoidettiin niin kaupunkikäynnit kuin ostosreissutkin. Heinäveden reitti on ollut huvivene- ja matkustajaliikenteen lisäksi hyvin tärkeä tukinuittoväylä; kaksi kolmasosaa kaikista Suomen kanavissa sulutetuista tukeista kulki Heinäveden reitin kanavien kautta. 1970-luvulla tukinuitto kuitenkin hiipui melkein olemattomiin reitillä. Reitillä on rahdattu muutakin kun tukkeja, muun muassa Outokummun kuparia. Ouluvesi
Ouluvesi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärin keskustaajamassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haukilampi (Ähtäri, Tuhkio)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Hännättömänjoen valuma-alueeseen (35.636) se kuuluu. Haukkalammi (Ruovesi)
Haukkalammi on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Hiidenvesi
Hiidenvesi on järvi Uudenmaan maakunnan länsiosassa. Se sijaitsee Lohjan kaupungin ja Vihdin kunnan alueella. Kaiken kaikkiaan Hiidenveden pinta-ala on noin 30,3 km², ja se on näin toiseksi suurin järvi Uudellamaalla heti Lohjanjärven jälkeen. Hiidenveden korkeus merenpinnasta on 32 metriä, ja se laskee vetensä Väänteenjoen kautta Lohjanjärveen, jonka kanssa sen pinta on samalla tasolla, ja jonka kautta myös Hiidenveden vedet laskevat mereen. Kuten Lohjanjärvikin, Hiidenvesi kuuluu Karjaanjoen vesistöön. Hiidenveden valuma-alue on 935 km². Haukiahven
Haukiahven ("Dinolestes lewini") on ahvenkaloihin kuuluva kalalaji. Sitä tavataan Tyynestämerestä Australian rannikon läheisyydestä. Haukiahven on ainoa laji haukiahventen heimossa (Dinolestidae). Haukivuoren kirkko
Haukivuoren kirkko on Mikkelin Haukivuorella sijaitseva tiilikirkko. Se on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema ja valmistui vuonna 1951. Rakennus on saanut vaikutteita funktionalismista ja keskiajan kirkoista. Kirkon alttaritaulu on Veikko Vionojan maalaama ja se esittää ylösnoussutta Kristusta Pátmoksen saarella apostoli Johannesta lohduttamassa. Haukivuori
Haukivuoren nimikkoruokia ovat tappaiskeitto ja puolukkavelli. Kolmanneksi pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla keskikesän helleruoka "sevokas", kokkopiimän ja talkkunajauhon sekoitus. Haukijärvi (Orivesi, Siitama)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi. Haukineva
Korkeutta suolla on merenpinnasta mitattuna 93–98 metriä. Haukineva on kokonaan ojitettu. Ruovesi
Ruoveden halkaisee kahtia Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Näsijärven, Ruoveden ja Tarjanneveden muodostama vesistö, joka kokoaa kunnan alueella Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reittien vedet. Ähtärin reitin vedet laskevat Visuveteen, joka laskee Kaivoskannan kanavan kautta Tarjanneveteen. Pihlajaveden reitti purkautuu Tarjanneveteen pohjoisesta Virtain puolelta. Tarjannevesi laskee Salonsaaren ympäri Syvinginsalmen ja Salmiansalmen kautta Ruoveteen, johon yhtyy idästä Keuruun reitti. Ruovesi puolestaan laskee Kautun kanavan kautta Jäminginselkään ja tämä lopulta Muroleen kanavaa myöten Näsijärveen. Järvenselkiin yhtyy lisäksi monia pienempiä jokia ja puroja. Ruoveden poikki kulkee myös vesistön katkoma harjujakso kaakosta Siikakankaalta kirkonkylän ja Visuveden kylän kautta luoteeseen. Etelässä Oriveden rajalla sijaitseva laaja Siikaneva kuuluu koko Etelä-Suomen huomattavimpiin suoalueisiin. Suolle on rakennettu retkeilyreitti pitkospuineen. Kirkonkylän luoteispuolella sijaitsee Helvetinjärven kansallispuisto. Haukijärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan lyhyttä suo-ojaa, joista koilispään oja toimii myös laskuojana Isoon Teerijärveen. Liivesjärvi
Liivesjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuukuu Kokemäenjoen vesistöön. Haukipudas
Pääosa Haukiputaasta on loivaa tasankoa. Maaston korkeus meren pinnasta mitattuna vaihtelee 10–20 metrin välillä. Martimojoen alueella maasto kohoaa 50 metrin tasolle ja muuttuu samalla epätasaisemmaksi. Rannikon korkein kohta on Isonniemen Runtelin harju. Se kohoaa melko jyrkkänä 34,5 metrin korkeuteen vain 400 metrin päässä rannasta ja erottuu selvästi muuten tasaisen laakeasta maisemasta. Rannikon edustalla ovat muun muassa Kraaselin, Kotakarin ja Hietakarin saaret. Haukivuori
Haukivuori on ollut asutettuna keskiajan lopulta lähtien. 1570-luvulla kylä oli Suur-Savon vauraimpia, ja siksi Haukivuorta ehdotettiinkin uuden Haukivuori-Pieksämäen seurakunnan pääpaikkakunnaksi ja -kirkonkyläksi. Keskus sijoitettiin kuitenkin nykyiseen Pieksämäkeen, sillä Haukivuori oli pitäjään nähden syrjässä.
Vuonna 1873 Haukivuori erotettiin kokonaan itsenäiseksi kunnaksi. Haapavesi (Saimaa)
Haapavesi on noin yksitoista kilometriä pitkä järvi Savonlinnan pohjoispuolella, 75,8:n metrin korkeudella merenpinnasta. Haapavesi on eteläisin osa Haukivettä. Haapavesi saa vetensä pääasiassa Matarinsalmen läpi Haukivedestä ja virtaa Savonlinnassa Laitaatsalmen, Haapasalmen ja Kyrönsalmen läpi Pihlajaveteen. Rannat ovat paljolti kallioisia, ja Savonlinnan kaupunki muodostaa suuren osan järven etelärannasta. Haapaveden erottaa Pienestä Haukivedestä Tolvanniemi, jossa sijaitsee Joel Lehtosen "Putkinotko"-kirjassa esiintyvän Putkinotkon tilan esikuva Inhanmaan tila. Haukilammi (Lohja)
Haukilammi on Uudellamaalla Lohjalla oleva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Järvi kuuluu Liesjärveen laskevan Mustijoen valuma-alueeseen. Ahvensalmi
Kylällä on Savonlinnan-Säämingin seurakunnan hautausmaa ja siunauskappeli. Ahvensalmesta ja sen naapurikylästä Oravista on tehty yhteinen kyläkirja Vesikansaa (1999, toim. Tuomo Loikkanen). Ahvensalmen kylää ympäröivä Haukivesi on Suomen kuudenneksi suurin järvi ja osa Suur-Saimaata. Ahvensalmella ei syrjäisestä sijainnistaan johtuen ole enää juuri lainkaan kunnallisia tai kaupallisia palveluja; lapset käyvät alakoulun Juvolan kylässä (n. 20 km:n päässä) ja yläkoulun Enonkoskella (n. 35 km:n päässä). Ahvensalmen oma kyläkoulu ehti toimia n. 70 vuotta ennen kuin lakkautettiin v. 1993. Lähin kauppa sijaitsre Oravissa, mutta vielä 1970-luvulla kauppoja kesäkioskeineen oli kylällä kaksikin. Haukijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 100 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 4,3 kilometriä pitkä "Haukioja", joka laskee Harjunpäänjokeen "Rankhuhdassa". Hauk-Kierinka
Hauk-Kierinka Hauk-Kierinen on Pirkanmaalla Ruovedellä Pihlajalahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haukilahti
Haukilahden näkyvimmän maamerkin, vesitornin huipulla 76 metrin korkeudessa sijaitsee 150-paikkainen näköalaravintola Haikaranpesä. Satamassa toimivat Haukilahden ranta- ja Haukilahden paviljonki -ravintolat, jonka tiloissa toimii myös venekerho Espoon Merenkävijöiden (EMK) toimisto. Mellstenin rannassa osan vuodesta auki oleva kahvila Café Mellsten, jossa on 60 asiakaspaikkaa sisällä ja 320 terassilla. Kauppakeskus Länsiviitassa toimivat ravintolat Ra-Yu Sushi ja E.T. Charlie. Haukilahdensolmun läheisyydessä sijaitsevassa, vuonna 1978 valmistuneessa, toimistorakennuksessa oli joulukuussa 2018 muun muassa Norilsk Nickel toimisto. Rakennuksessa oli myös Talvivaara Kaivososakeyhtiön toimisto ennen yhtiön konkurssia vuonna 2018. Nykyisin nimellä AHTI Business Park tunnettu rakennus on aiemmin toiminut Datasaab-Valmetin pääkonttorina. Haukilammi (Hämeenlinna, Akkijärvi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy. Haukkasuo
Haukkasuo on Oulun kaupunginosa Oulujoen pohjoispuolella, Hiukkavaaran kaupunginosan kaakkoispuolella ja Korvensuoran ja Talvikankaan kaupunginosien kaakkoispuolella. Kaupunginosa muodostettiin 6. syyskuuta 2010 erottamalla se Hiukkavaaran kaupunginosasta. Haukiahven
Haukiahventa tavataan Australian etelärannikolta vyöhykkeeltä, joka Uudesta Etelä-Walesista Tasmaniaan ja Länsi-Australian eteläosiin. Se on lauhkeiden vesien laji, joka liikkuu usein parvina kivikkoisilla riutoilla. Iso Haukijärvi (Sastamala)
Iso Haukijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Rautajoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Rautajoki laskee Rautaveteen Vammalan Kallialassa. Vähä Haukijärvi (Padasjoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140 metriä mpy. Kallavesi
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Haukiveden–Kallaveden alueen (04.2) Kallaveden yläosan alueella (04.28), jonka Kallaveden–Ala-Ruokoveden alueeseen (04.281) järvi kuuluu. Hauklampi
Hauklampi on yksi Luukin ulkoilualueen lammista Espoon pohjoisosassa. Se sijaitsee Vihdintien pohjoispuolella, lähellä Käärlampea ja Hepolampea. Hieman erillään niistä sijaitsevat lännempänä Mustlampi, Väärälampi ja Halkolampi. Myllyjärvi on kaakossa; Vihdintien eteläpuolelle jäävät Kaitalampi ja Luukinjärvi. Haukijärven koulu
Haukijärven kansakoulu oli Hämeenkyrön Haukijärven kylään vuonna 1898 perustettu koulu. Ensimmäiset vuotensa koulu toimi nykyisen tontin naapurissa sijainneen Suojan pirtissä. Yläkoulurakennus valmistui nykyiselle tontille vuonna 1902 ja alakoulurakennus vuonna 1941 (laajennus 1954). Koulun kaikkien aikojen tunnetuin oppilas lienee siellä koulunkäyntinsä aloittanut myöhempi Nobel-palkittu kirjailija F. E. Sillanpää. Koulun toiminta päättyi kevätlukukauden 2009 lopussa. Nykyisin tiloissa toimii Arteles Creative Center. Haukkalammi (Ruovesi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Nenos-Kieringan valuma-alueeseen (35.323) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,2 metriä mpy. Haukijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy. Kallavesi
Kallavesi on Kallaveden reitin keskusjärvi. Sieltä lähtee vesi- ja veneilyreittejä pohjoiseen Iisalmeen (Iisalmen reitti), Vieremälle ja Kiuruvedelle, koilliseen Siilinjärvelle, Juankoskelle ja Nilsiään (Nilsiän reitti), kaakkoon Heinävedelle (Heinäveden reitti) ja edelleen Savonlinnaan sekä etelään syväväylä Leppävirralle, Varkauteen (Leppävirran reitti) ja Savonlinnaan. Haukilampi (Ikaalinen, Kovero)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kansallispuiston eteläosassa ja Seitsemisjoen eteläpuolella olevalla suoalueella. Lammen länsipuolella sijaitsee pohjois-etelä-suuntainen Haukilamminharju, jonka korkein kohta sijaitsee lammen vieressä. Lampeen ei tule suo-ojia eikä sillä ole laskuojaa. Seitsemisjoki virtaa ohitse noin 350 metriä pohjoisessa. Rantaviivan pituus on 550 metriä ja rannat ovat suomaata ja lampi on autio. Harjulta poikkeaa itään kävelypolku, josta tulee lammelle lyhyt polku. Haukilammi (Tampere, Ukaa)
Haukilammi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Iso Haukijärvi (Juupajoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi suo-ojaa sen itäpuolelta. Vähä-Haukijärvestä tulee luontainen tulo-oja. Järven laskuoja lähtee järven etelärannasta ja se laskee Vähäjärven läpi Jouttijokeen. Haukivuoren vaakuna
Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 15. helmikuuta 1955. Vaakunan selitys on ”mustassa kentässä kolmoisvuoren yläpuolella hauki; kaikki kultaa”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2007, kun Haukivuoren kunta liitettiin Mikkelin kaupunkiin. Haukiputaan rautatieasema
Haukiputaan rautatieasema () sijaitsee Kiiminkijoen pohjoisrannalla Oulun kaupungin Haukiputaan Asemakylässä rataosalla . Liikennepaikan etäisyys ratakilometreinä Helsingin päärautatieasemalta Haapamäen kautta on 775,2. Asemarakennuksen on suunnitellut Bruno Granholm, ja se edustaa rataosalle tyypillistä kansallisromanttista arkkitehtuuria. Asemarakennus on valmistunut vuonna 1903. Vuosina 1938–1986 Haukipudas oli myös risteysasema, kun Martinniemen radalla oli vielä runsaasti tavaraliikennettä. Haukiputaan kirkonkylä
Haukiputaan kirkonkylä on vuonna 2013 Ouluun liitetyn entisen Haukiputaan kunnan keskus, joka sijaitsee Kiiminkijoen etelärannalla, joen ja seututien 847 eli "vanhan nelostien" risteyskohdassa, noin 22 kilometriä pohjoiseen Oulusta ja noin kolme kilometriä itään Kiiminkijokisuulta. Kirkonkylä käsittää Santaholman, Ukonkaivoksen ja Annalankankaan välisen alueen. Kirkonkylän väkiluku on 6 514 (1.1.2005). Haukijärvi (Orivesi)
Erämaajärven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alle kaksi kilometriä Oriveden keskustaajamasta länteen Ison Teerijärven länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat suota. Sen lähelle tulee metsäautotie valtatieltä 9. Myös Teerijärven hiihtolatu seuraa järven etelärantoja. Haukilampi (Ähtäri, Tuhkio)
Haukilampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Tuhkion kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haukijärvi (Orivesi, Korvenkylä)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi. Haukijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi. Haukijärvi (Ahmaus)
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja sen halkaisija on 300 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 4,5 kilometriä pitkä "Haukioja", joka laskee Sammakkalahteen ja siitä Sääksjärveen. Pekka Haukijärvi
Pekka Haukijärvi (s. 13. joulukuuta 1953) on lahtelainen amatöörikitaristi. Hän soittaa Hauki Blues Band -nimisessä yhtyeessä, joka on toiminut eri kokoonpanoilla vuodesta 1979 lähtien. Haukijärven aiempia yhtyeitä ovat mm. Nexus (Lahti, 1979-83) ja Manalan Lautturit (Kuhmoinen, 1970-72). Lisäksi Haukijärvi on vaikuttanut pitkään Bottleneck Duo:ssa yhdessä Ismo Haaviston kanssa. Haukilahti
Haukilahden keskustassa kauppakeskus Länsiviitan lähellä sijaitsee Espoon kaupungin ylläpitämä Haukitalo, joka toimii alueen ikäihmisten kohtaamispaikkana. Rakennuksessa järjestettävään senioreille suunnattuun toimintaan kuuluvat erilaiset liikunta- ja hyvinvointiryhmät. Haukitalossa toimii myös kunnallinen hammashoitola, ja rakennusta on käytetty Espoon työväenopiston opetuspaikkana. Rakennuksessa toimii myös lounasravintola Haukitalo. Haukijärvi (Nokia)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta. Ahvenaistenjärvi
Ahvenaistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Poikmetsän kylän lähellä sijaitseva järvi. Haukijärvi (Pälkäne, Rautajärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Haukijärvenrahkalta kuivatusvesiä. Suo-ojista on kaivettu oja pohjoiseen, missä se laskee Iso-Laippaan. Iso-Laippa laskee Vähä-Laipan kautta Lammasojaan, joka laskee vuorostaan Isoon Saksijärveen. Haukivuori (kaupunginosa)
Haukivuori on Mikkelin 50. kaupunginosa. Se on muodostettu entisestä Haukivuoren kunnasta. Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy. Viereisen suon ojitus on kytketty lampeen kaivetulla ojalla. Ojia myöten ylimääräiset vedet virtaavat etelään Haukijokena, joka yhtyy pelloilla Lähdeojaan. Se puolestaan yhtyy Heinäjokeen sen alajuoksulla juuri ennen Heinäjoen yhtymistä Puujokeen. Puujoki laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Hauki-Heikinjärvi
Hauki-Heikinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Haukijärvi (Ulvila)
Haukijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kaasmarkun alueeseen". Ulvilassa on toinenkin Haukijärvi. Haukijärvi (Kuru, Kallio)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Työtönjoen–Pitkäjärven alueeseen (35.352) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy. Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)
Haukijärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Haukilampi (Ikaalinen, Kovero)
Harjua myöten tulee polku, joka yhdistää Iso Seitsemisjärven ja Koveron maatilan. Haukilammen kohdalta siitä erkanee itään polku, joka on osa Torpparin taivalta. Lammen kohdalla on retkeilijöille osoitettu leiri- ja nuotiopaikka, jossa on lisäksi käymälä. Ahvenaiset (Orivesi, Hanhilahti)
Ahvenaiset on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi. Haukilammi (Mänttä-Vilppula)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu. Haukilammi (Ylöjärvi, Kaidankylä)
Haukilammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Haukilammi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu Seitsemisen kansallispuistoon. Haukivesi
Haukivedellä sijaitsee Linnansaaren kansallispuisto. Haukijärvi (Orivesi, Yröskulma)
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Haukilampi (Parkano, Aurejärvi)
Lammen pituus on 300 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Se sijaitsee laajalla ojitetulla suoalueella ja lampeen on kaitettu yhdeksän suo-ojaa. Siitä laskee vedet eteläistä ojaa pitkin länteen Kynnysharjun kannaksen ylitse. Vedet johdetaan ojia myöten niin, että ne päätyvät lopulta Liesijärveen. Rantaviiva on 900 metriä pitkä ja se on kokonaan suota. Lampi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Lammen ohitse kulkee kuitenkin alle 100 metrin päässä seututieltä 332 lähtenyt Karttiperälle johtava tie. Haukijärvi (Kangasala, Pohja)
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Elmonjärveltä yli kilometrin päässä itään ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, joka on harvasti ojitettu. Järven itäpuolella kulkee metsäautotie, joka alkaa Pohjassa. Pohjoisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Haukiniemi
Haukiniemi on kylä Savonlinnan koillisosassa, entisen Säämingin kunnan alueella. Haukiniemellä sijaitsee kirjailija Joel Lehtosen synnyinkoti Harju. Alueella on säilynyt elävä kulttuurimaisema ja se on merkitty maakuntakaavaan maakunnallisesti arvokkaaksi alueeksi. Kylän urheiluseura Haukiniemen Haka harjoittaa jalkapallo- ja pesäpallotoimintaa. Vuonna 2013 alueelle valmistui Haukiniemen kyläyhdistyksen rakentama ortodoksinen rukoushuone tsasouna, jonka rakentamisesta yhdistys teetti myös 45 minuutin dokumenttielokuvan. Pihlajavesi (järvi Keuruulla)
Pihlajavesi on Keski-Suomessa Keuruulla Haapamäen pohjoispuolella entisen Pihlajaveden kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haukilampi (Keuruu, Kamppiperä)
Haukilampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Asemakylä (Haukipudas)
Haukiputaan Asemakylä sijaitsee Kiiminkijoen ja Oulu–Tornio-rautatien risteyskohdassa, noin 2,5 kilometrin päässä keskustasta. Kylä on muodostunut pääosin Haukiputaan rautatieaseman ympärille. Asemakylällä on myös koulu, esikoulu, päiväkoti, yleinen uimaranta sekä pubi. Nykyisin Asemakylä on kasvava kylä. Leppävirran reitti
Leppävirran reitti on läntisempi niistä kahdesta vesireitistä, joiden kautta Kallaveden reitti laskee Haukiveteen. Se kuuluu Vuoksen vesistöön ja kulkee Soisalon saaren länsipuolitse Leppävirran kautta Varkauteen. Reitin vedet purkautuvat Haukiveden Siitinselälle Varkauden Huruskosken ja Ämmäkosken läpi. Näistä ensimmäisessä sijaitsee Stora-Enson omistama vesivoimalaitos. Haukijärvi (Orivesi)
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven etelärannoille. Kyyvesi
Kyyveden ainoa venesatama on Haukivuoren keskustaajamassa. Järven vesi on humuspitoista ja väriltään ruskeaa. Haukijärvi (Orivesi, Maunus)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi. Haukilahti
Haukilahti () on Espoon kaupunginosa, joka kuuluu Suur-Tapiolan suurpiiriin. Kaupunginosa sijaitsee Suomenlahden rannalla, ja sen maa-alue on vanhaa maankohoamisaluetta, joka on kohonnut merestä viimeisen jääkauden jälkeisinä vuosituhansina. Kaupunginosaa reunustavat 20–30 metrin korkuiset mäet, jotka nousivat ensimmäisenä merenpinnan yläpuolelle. Haukilahdessa oli vuoden 2017 alussa 5 746 asukasta, ja sen väestötiheys oli 1 787 henkilöä neliökilometriä kohden. Haukilammi (Ylöjärvi, Kaidankylä)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee kansallispuistossa Soljastensuon pohjoisosassa Hiittehautakankaalla. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa. Kaakosta siihen laskee Musta-Soljasen ja Kirkas-Soljasen yhteinen laskuoja. Luoteinen oja on Haukilammen oma laskuoja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Liesijokeen. Rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat pohjoisrantaa lukuun ottamatta suota. Lammelle ei johda teitä, mutta Alaiselta Särkilammelta tuleva tie ohittaa sen 250 metrin etäisyydeltä.