Kuinka pitkä Helmijoki on?
Helmijoki
Helmijoki () on 177 kilometrin pituinen, usean joen alajuoksuna toimiva joki Guangdongissa, eteläisessä Kiinassa. Helmijoki laskee useana haarana Etelä-Kiinan mereen Hongkongin ja Macaon välillä. Joen suistoalue on yksi Kiinan saastuneimpia alueita.
Tohmajoki
Tohmajoki () on Laatokkaan laskeva joki Pohjois-Karjalassa Suomessa ja Suomen luovuttamalla alueella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Tohmajoki on venäjän vesistötietokannan mukaan noin 60 kilometriä pitkä, josta noin 10 kilometriä on Suomen puolella. Onkamonjärvi
Järvi sijaitsee Haukiputaan entisestä kuntataajamasta linnuntietä reilun kymmenen kilometrin päässä itäkoilliseen. Järven pituus luode-kaakkosuunnassa on noin 1,6 kilometriä ja leveimmillään sen leveys on noin 700 metriä. Tummavetisen järven rannat ovat osin alavia ojitettuja maita, lounaassa on kuitenkin kangasta ja pieni uimaranta-alue. Järven ympärillä on sekä vakinaista että kesäaustusta itärantaa lukuun ottamatta. Järven laskujoki on Onkamonoja, joka laskee Kiiminkijokeen ja saa alkunsa Onkamosta noin kymmenen kilometrin päässä koilliseen olevasta Alajärvestä. Narvanjoki
Narvanjoki eli Narvajoki (, ) on 77 kilometriä pitkä joki Viron ja Venäjän Leningradin alueen rajalla. Narvanjoki saa alkunsa Peipsijärvestä Vasknarvan kylän kohdalta, josta se virtaa pohjoiseen ja laskee Suomenlahteen kuuluvaan Narvanlahteen Narva-Jõesuun kohdalla. Narvanjoki on virtaukseltaan Viron suurin joki. Joen valuma-alue on 56 200 neliökilometrin suuruinen. Vehkajoki
Vehkajoki on joki Suomessa Kymenlaakson maakunnassa. Joen vesistöalue sijaitsee pääosin Haminan alueella, mutta latvaosat ulottuvat Kouvolan alueelle. Vehkajoen pituus on noin 40 km ja vesistön järvisyys 5,8 %. Suurimmat järvet ovat Kirkkojärvi ja Kannusjärvi. Emajoki
Emajoki () on itäisessä Virossa virtaava 101 km:n pituinen joki. Se Viron toiseksi suurimmasta järvestä Võrtsjärvestä Viljandimaan ja Tartumaan maakuntien rajalta ja laskee kohti itää Viron suurimpaan järveen Peipsijärveen. Riihijärvi (Hämeenkyrö)
Järvi on 500 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa, mutta sen pohjoispäässä on maatila ja itäpuolella on peltoja. Rantaviivaa on 1,1 kilometriä ja rannat ovat vain eteläpäässä soistuneet. Pohjoispäässä tulee järveen kaksi metsäojaa, joista pohjoisesta laskevan äärellä sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Rannoille johtaa vain kärrypolkuja. Etelästä laskee järveen suurempi pelto-oja. Ylöjärven ja Hämeenkyrön välinen raja jakaa järven kahtia. Simojärvi
Simojärvenä tunnettu vesistö muodostuu kahdesta laajasta järvialtaasta, joita keskellä sijaitseva kapea Kultisalmi. Sen kokonaispinta-ala on 8 990 hehtaaria eli 90 neliökilometriä ja kokonaispituus on noin 33 kilometriä. Jos mukaan luetaan myös samalla vedenpinnan korkeudella oleva Välttämönjärvi, tulisi järven pinta-alaksi 100 neliökilometriä. Koska järvi on muodotaan pitkä ja kapea, kutsutaan sen järvenosia tässä artikkelissa etelä- ja pohjoisosaksi. Eteläosan pinta-ala on 5 460 hehtaaria eli 55 neliökilometriä. Se on 13 kilometriä pitkä ja 7 kilometriä leveä. Sen pohjoispäässä sijaitsee laaja Porosaari, jonka koillispuolella sijaitsee pieni Vohonselkä, itäpuolella Soppananselkä ja järvenosan eteläpää muodotaa Isoselän, jonka eteläpässä avautuu pieni Lehtoperän lahti. Pohjoisosan pinta-ala on 3 530 hehtaaria eli 35 neliökilometriä. Se on 18 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Pohjoisosassa on kaksi järvenselkää, pohjoisessa Näskänselkä ja etelässä Pajuselkä, joita yhdistävät toisiinsa Kenttäsaaren ja Karhusaaren väliset Nuuskansalmet ja Takasalmi. Pajuselän eteläpäässä jää Koppelosaaren taakse kapeneva Koppeloselkä, josta haarautuu luoteeseen Kaarisalmi ja sen päässä Halkoselkä. Yli-Heinijärvi
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvessä on kaksi saarta, joista suurimman halkaisija on 30 metriä. Toista saarta kutsutaan nimellä Äijänkivi. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä ja rannat ovat alavaa metsämaata. Järven koillisrannassa sijaitsee maatila, mutta muuten ei järvellä ole edes vapaa-ajan asuntoja. Järven rantaan johtaa tie maatilan kautta. Keltainenjoki
Keltainenjoki eli Huanghe (yksink.: 黄河; perint.: 黃河; pinyin: Huánghé; Wade–Giles: Hwang-ho) on 5 464 kilometrin pituinen ja Kiinan toiseksi pisin joki. Sitä pidempi on vain Jangtse. Nimensä joki on saanut vedestään, joka kuljettaa mukanaan runsaasti sedimenttejä, jotka värjäävät joen veden kellanruskeaksi. Keltaisenjoen alkulähteet ovat 4 500 metrin korkeudessa Bayan Har Shan -vuorten pohjoisrinteellä Tiibetin ylängöllä Qinghain maakunnassa. Loimijoen valuma-alue
Kourajoki (19 km, 228 km²) on yli 45 kilometriä pitkä joki, jolla on kolme suurempaa sivujokea. Näistä kahdella on 54 km² ja 75 km² suuruiset valuma-alueet. Alueella on kolme pientä järveä, jotka ovat Leppijärvi (itäinen), Leppijärvi (läntinen) ja Lampijärvi. Ounasjoki
Ounasjoki () on Kemijoen suurin sivujoki ja samalla Suomen pisin yksittäinen sivujoki. Se on samalla myös suurin kokonaan Suomen rajojen sisäpuolella oleva rakentamaton joki. Sen pituus on 280 kilometriä (eräiden lähteiden mukaan 299,6 kilometriä) ja valuma-alue 13 968 km² – 27 prosenttia Kemijoen valuma-alueesta. Ounasjoki saa alkunsa Enontekiöllä sijaitsevasta Ounasjärvestä ja se kohtaa Kemijoen Rovaniemen kohdalla. Joella itsellään on vielä 36 sivujokea, joista merkittävimpinä mainittakoon Loukinen ja Meltausjoki. Halikko
Halikon pinta-ala ennen kuntaliitosta oli noin 381 neliökilometriä, josta vettä oli noin 25 neliökilometriä. Halikon ainoa järvi oli Hajalassa sijaitseva Kankareenjärvi, joka on alaltaan 11 hehtaaria. Halikkoon kuuluu yhteensä yhdeksän saarta, joista neljä kuului Angelniemeen. Angelniemen kuntaliitoksen jälkeen Halikkoon kuului myös Kemiön saaren pohjoisosa. Lännessä kuntaa rajasi Paimio, pohjoisesta Marttila, idästä Kuusjoki ja Salo, etelästä Kemiö ja lounaasta Sauvo. Kunnalla oli myös yhteistä vesirajaa Perniön kanssa. Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaalla ja sen rannat ovat puolittain soistuneita. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven länsipäästä. Se yhtyy 1,3 kilometrin jälkeen Tavinojaan, joka laskee Kyrösjärven Viljakkalanselkään. Valuma-alue on vain yksi neliökilometri, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 166 vuorokautta. Rantaviivan pituus 1,5 kilometriä. Rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja länsipuolella sijaitsee Lehmijärven maatila. Järvelle pääsee idästä yhdystieltä 2763 tai lännestä Hämeentaipaleelle johtavalta tieltä. Loitimo
Sen pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 7,7 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, jota pilkkoo etelästä työntyvät kaksi pitkää niemeä Kärnänniemi ja Suhanniemi. Niemien väliin jää kolme lahtea, josta keskimmäisessä on nimetty kaksi lahdenpohjukkaa Karhunlahdeksi ja Mustalahdeksi. Koska Jänisjokeen on rakennettu Ruskeakosken voimalan pato, on se nostanut myös lounaassa sijaitsevan Melakon vedenpinnan samalle tasolle. Järvenosia yhdistää toisiinsa entisen Oskolankosken 25 metriä leveä salmi. H-kirjaimen muotoinen Melakko mahtuu 4,0 ja 2,4 kilometrin suuruiselle alueella, vaikka se on parhaimmillaan vain 700 metriä leveä. Kaakossa järvi kapenee lahtimaiseksi kapeikoksi, mutta Länkisaaren takana aukeaa pohjoiseen pitkinä ja kapina peräkkäiset Ala-Lehmo ja Ylä-Lehmo. Pietarjoki
Noin 6,3 kilometriä pitkä Haajanoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15,72 km², virtaa idässä Isosuon läpi ja sen lähteenä on pieni metsälampi Saarikonjärvi. Tällä uomalla on laaja valuma-alue, sillä laajalta ja ojitetulta Isosuolta kertyy paljon sadevettä. Myös Välimaan tilan peltojen läpi kulkeva johto-oja yhtyy Haajanojaan sen vasemmalta puolelta tuoden Hankasuon ja peltoaukeansa sadevedet siihen. Oja alittaa valtatien 12. Hevaanjoki
Hevaanjoki eli Hevaajoki () on joki Inkerissä, Leningradin alueella. Se saa alkunsa Mustajoen ja Ruitsanjoen yhtymäkohdasta ja laskee Kaprionlahteen Sosnovyi Borin keskustan eteläpuolella. Joki on 38 kilometriä pitkä ja sen yläjuoksu on 27 metrin korkeudella merenpinnasta. Joki laskee keskimäärin 0,71 metriä kilometrin matkalla. Heinuu
Järven pituus on 1,7 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven itäpuolella Vähä Mustajärven ja Poikelisjärven välissä. Järven pohjoispään ympäristö on tasaista ja soistuvaa metsämaastoa, mutta eteläpään maasto on kumpuilevampaa. Järveen laskee kymmenisen suo-ojaa. Laskuojista yksi on Särkijärven laskuoja, joka laskee järven eteläpäähän. Suurin niistä on Heinuunoja, joka on Poikelisjärven laskuoja. Heinuunojaan laskee myös Ylisen-, Keskisen- ja Alisen Neulalammen yhteinen laskuoja. Heinuun oma laskuojan luusua sijaitsee pohjoispäässä ja laskee Vähä Mustajärven pohjoispäähän. Veden keskimääräinen viipymä järvessä on 22 vuorokautta. Vepsänjoki
Vepsänjoki, jota usein myös kutsutaan Horsmanjoeksi, on valjastamaton, kapea ja mutkitteleva Kiiminkijoen sivujoki, joka alkaa Vepsänjärvestä Oulun Vepsän kaupunginosasta. Siihen liittyvät muun muassa Vähä-Vuotunkijärvestä laskevat Heinäjoki ja Vuotonoja. Joen pituus on hieman yli 15 kilometriä ja se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Heinijärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 129 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 1,2 kilometriä. Järveen laskee useita suo-ojien laskuojia. Lounaisrantaan on ojattu Leikatunlahdensuon ja Hinnersuon ojat sekä Korpipohjasen laskuoja. Kutterinlahteen laskee useita suo-ojia sekä Suopohjasen että Hylönjärven laskuojat. Länsirantaan laskevat Heinisuon laskuojat sekä Luolalamminoja, joka on Luolalammin laskuoja. Heinijärveen laskevat myös kaksi Kuivajärvestä laskevaa ojaa. Toinen on Myllyoja, joka toimii matkallaan Tammelan ja Forssan välisenä rajana. Toinen laskee idempänä kulkien matkallaan kahden järven, Kiimalammin ja Mustalammin, läpi. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla lahdenpohjukassa, josta saa alkuunsa 4,8 kilometriä pitkä Heinijoki. Lohja järv
Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56 ha (hehtaaria) ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2  miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän. Hirvijärvi (Vesilahti)
Järvi on 800 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Se sijaitsee Onkimäen kylän lähellä ja siihen laskee viisi ojaa. Ojista suurin on Pussimäenoja, joka on Iso Arajärven laskuoja ja joka laskee suoksi kuivatetun Lamminjärven läpi. Pussimäenojaan yhtyvät kolme muutakin ojaa, joista suurin on Palujärvestä laskeva Inhanojan alaosuus. Se tuo vesiä laajalta alueelta ja muun muassa Vähä-Mälitystä, Iso-Inhasta ja Pikku-Inhasta. Pussimäenojan eteläpuolelta siihen laskee Riitaniitty, joka on lampi ja kosteikko. Hirvijärven laskujoki lähtee sen koillispäästä ja se putoaa neljä metriä 1,4 kilometrin matkallaan ennen kuin se laskee Onkimäenjärveen. Laskujokeen yhtyy oikealta Tupaniitynoja. Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä. Useita rantoja reunustaa peltomaa tai entinen peltomaa. Järven lähiympäristössä on kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Onkemäen kylän läpi kulkevalta tieltä. Hallijärvi
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee puoli kilometriä Elamonjärveltä kaakkoon päin kapealla ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan suota. Sen etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle tulee Sahurinmäen kautta tie Rautajärveltä. Hahmojärvi
Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se on syntynyt länsipuolella sijaitsevan Ristikallion taakse alavaan kohtaan. Järveen on johdettu muutama metsäoja, joista yksi tuo vettä lentoaseman liikennealueelta ja kaksi itäpuolen Raiskiojärvestä. Järven laskuoja on Toritunoja, joka lähtee järven länsipäästä. Se juoksee vajaa 6 kilometriä luontaisen näköisesti ensin metsän, niittyjen ja peltojen läpi länteen ja sitten kaakkoon kääntyen jatkaen Toritun peltoaukean läpi. Siellä se yhtyy Säijokeen Urvantajärven yläpuolella. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Ranta on kuivaa metsämaata lukuun ottamatta itäpäätä, missä suo erottaa sen Raiskiojärvestä. Koillisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie järveä kiertävältä lentokentän huoltotieltä. Lempäälän raja ohittaa järven aivan etelärantaa hipoen. Kuolajoki (Kemijoen vesistö)
Kuolajoki () on joki Kemijoen vesistössä Suomen ja Venäjän alueilla. Venäjän vesistörekisterin mukaan joen pituus on 58 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 471 neliökilometriä. Yläjoki (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 11,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Halikonjoen vesistö
Halikonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 26) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Halikonjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 306,57 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %. Lylyjärvi (Parkano)
Järven pituus on 2 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Se sijaitsee suovaltaisella metsäalueella Isonevan, Saarinevan ja Lylynevan välissä. Kaksi viimeistä suota ovat myös turvetuotantoalueita. Järveä ympäröivät suot ovat tiheään ojitettuja ja niiden suo-ojia on kaivettu järveen saakka yli kaksikymmentä. Osa ojista tuovat järveen Iso Hakonevan- ja Saarinevan tuotantoalueiden kuivatusojien vettä. Hakojärvestä laskee sen laskuoja, joka on ollut luontaisena aina olemassa ja ojan ympäristöä niitettiin vielä 1940-luvulla. Reppulammen laskuoja sen sijaan on tehty koneellisesti kaivamalla suo-ojituksen yhteydessä. Järven laskujoki on Haarainluoma eli entiseltä nimeltään Lylyjoki. Se lähtee järven lounaispäästä ja toimii viiden kilometrin matkallaan suoalueiden ojien johto-ojana Saaresjärveen asti. Järven rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä. Järvi on soiden ympäröimä, mutta soistuneita rantoja on vähän. Järven keskikohdasta työtyy itään 600 metriä pitkä Majalahti, joka on soistumassa umpeen. Järvi on kivinen ja Majalahdessa sekä sen suulla sijaitsevat järven ainoat kaksi saarta. Kaakkoisrannalla sijaitsee kaksitoista vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13357. Helmijoki
Jos Helmijoen alkuvirtana toimivia vesistön yläjuoksun jokia luetaan kokonaisuudeksi, kuten jotkut lähteet tekevät, Helmijoen vesistön pituudeksi saadaan noin 2 400 kilometriä. Tämä olisi Kiinan kolmanneksi pisin jokialue. Jänhijoki (joki)
Jänhijoki on 27 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Jokioisten, Forssan ja Tammelan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen pohjoinen sivujoki. Jänhijoen yhtymäkohta sijaitsee 94 kilometriä ylävirtaan Loimijoen liittymiskohdasta Kokemäenjokeen ja se on valuma-alueensa laskujoki. Jänhijoen valuma-alueen pinta-ala on 200 km², siinä on 29 järveä ja sen järvisyys on 3,85 % . Kanton
Kantonin keskusta sijaitsee Helmijoen suiston suulla noin 145 kilometriä Etelä-Kiinan mereltä sisämaahan. Kaupungin pääosa sijaitsee Helmijoen pohjoisrannalla. Kaupungin keskustan kaupunkipiireillä on pinta-alaa yhteensä 280 km² ja koko Kantonin alueella 7 434 km². Kaupungin keskusta on 382 metriä korkean Baiyunvuoren eteläpuolella. Baiyunvuoren kaakkoispuolella on Yuexiuvuori, jonka rinteiltä on tehty löydöt vanhimmista viitteistä asutuksesta alueella. Kaupunki laajentui pitkään etelään Helmijoen kaventuessa joen tuoman lietteen kasautuessa ja vuorien rajoittaessa kasvua pohjoiseen. 1980-luvulta lähtien kaupunki on kuitenkin laajentunut kaikkiin suuntiin, mutta sen ydin on pysynyt vanhalla paikallaan joen rannalla. Haapajoki (Jokioinen)
Joki saa alkunsa Torronsuon länsipäästä Jokioisten ja Tammelan väliseltä rajalta Tammelan Torron kylästä. Torronsuon eteläpuolella Tammelan Torron kylässä joen pisimpänä latvahaarana on Äijänsuonoja, jonka nimi muuttuu ensin Jokioisten Luodesuolla Luodesuonojaksi (valuma-alue 21 km²) ja tämän jälkeen Haapajoeksi. Lännestä Haapajokeen yhtyy Peto-oja (myös "Petojoki" tai "Koisthuhdanoja", valuma-alue 17 km²), joka saa alkunsa Someron Koisthuhdan kulmakunnalta lähellä jokioisten rajaa. Lohijärvi (järvi Ylitorniossa)
Lohijärvi on muodoltaan kaksiosainen Tengeliönjoen läpivirtausjärvi ja sen järvialtaita yhdistää toisiinsa alle 300 metriä leveä salmi. Koko järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,4 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Itäistä järviallasta kutsutaan Isoksi Lohijärveksi ja se on 5,6 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Läntistä allasta kutsutaan Vähäksi Lohijärveksi ja se on 6,3 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Heidelberg
Heidelberg sijoittuu Neckarjoen varteen, kohtaan, jossa tämä virtaa Odenwaldin keskivuoristosta Reinin aavaan, noin 40 kilometrin levyiseen laaksoon. Odenwaldin ja Reinin tasangon raja on varsin jyrkkä: Maasto nousee noin 110 metriä merenpinnan yläpuolella olevasta alavasta tasangosta noin kahden kilometrin matkalla yli 500 metrin korkuiseksi. Pohjois-eteläsuuntaan Odenwaldin reunaa pitkin kulkee Heidelbergin halki vanha Bergstraße-niminen tie. Neckarjoki virtaa tässä kohtaa idästä länteen ja suistuu 22 kilometriä Heidelbergin jälkeen Mannheimin kohdalla Reiniin. Heidelbergin vanha kaupunki sijaitsee kapeassa Neckarin laaksossa joen vasemmalla eli eteläisellä puolella Königstuhlvuoren (568 m) juuressa. Joen vastarantaan kohoaa Heiligenberg (445 m). Läntiset kaupunginosat sijaitsevat tasangolla. Heidelbergin alue kattaa 108,83 neliökilometriä. Asukastiheys on täten 1 314 asukasta neliökilometrillä. Lumijoki
Lumijoki on Suomen ainoa joki, joka virtaa lännestä itään, mutta laskee silti Itämereen. Lumijoen sivuhaaroja ovat Hirvasoja, Junkkosenoja ja Haarasuonoja. Muita pieniä vesistöjä kunnassa on esimerkiksi Miehojärvi ja Mustapäänlampi. Merenrantaa Lumijoella on 38 kilometriä. Mertiöjärvi
Järven pituus on 1,3 kilometriä, leveys 650 metriä ja pinta-ala 39 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Jämijärven eteläpuolella sen ja Hämeenkankaan kapeassa välissä. Siihen laskevat Poljankeitaan ja Tapoosnevan suo-ojien vedet sekä muutama lyhyt pelto-oja. Järven laskuoja on melkein kanava, joka yhdistää järven Jämijärveen 100-metrisellä kaivetulla uomalla. Uoman yli kulkee seututie 261. Rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä. Puolet rannasta rajautuu peltomaahan ja loput metsään. Järven eteläpäässä on Hangaslahti, joka on matala ja umpeen heinittymässä. Toinen on Kurkilahti, joka kurkottaa länteen 350-metrisenä, mutta joka sekin on heinittymässä pohjastaan umpeen. Järven luusuassa on sama ongelma, mutta veden kulku lasku-uomaan on varmistettu ruoppaamalla rannanmyötäinen vapaanveden kanava. Järven vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja kahdeksan vapaa-ajanasuntoa. Kaakkoisrannassa sijaitsee uusi toimintakeskus. Hanhijoki (joki Alastarolla)
Joki yhtyy Loimijokeen Alastaron Mälläisissä, missä Loimijoen jokilaakso on tasainen eikä vietä yhtään. Joella onkin siellä meanderoiva kulku, kun se laskee alhaalla savitasangolla. Yläjuoksulla Hanhijoki on käynyt läpi perkauksia ja oikaisuja viljelyn laajentuessa ylempänä oleville soilla. Hanhijoen pääuoma on 7,7 kilometriä pitkä ja sen yläpäähän yhtyy kaksi erisuuruista sivuhaaraa. Hilok (joki)
Hilok () on Baikaliin laskevan Selengan sivujoki Taka-Baikalian aluepiirissä ja Burjatian tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 840 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 38 500 neliökilometriä. Keskimääräinen virtaus 22 kilometrin päässä joen suusta on 101 kuutiometriä sekunnissa. Helmijoki
Joki on antanut nimensä muun muassa Zhujiangin panimolle ja sen olutmerkille. Tumenjoki
Tumenjoki (, , "Túmenjiāng") on rajajoki osin Kiinan ja Pohjois-Korean sekä alajuoksullaan 17 kilometrin matkalla Venäjän ja Pohjois-Korean välissä. Joen kokonaispituus on 525 kilometriä, toisen lähteen mukaan 521 kilometriä. Valuma-alueen koko on vain 4 059 neliökilometriä. Kojonjoki
Kojonjoki (myös Koenjoki tai Koijoki ) on 70 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa, Pirkanmaalla ja Kanta-Hämeessä Loimaan, Humppilan, Urjalan ja Forssan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen oikeanpuoleinen sivujoki, joka on sen sivujoista pisin. Joen lähdejärvi on Koijärvi, joka sijaitsee Forssassa. Valuma-alueen pinta-ala on 447 km² tai 466 km² , johon sisältyy seitsemän järveä. Lemmenjoen kansallispuisto
Lemmenjoen kansallispuisto () sijaitsee Suomen Lapissa, Inarin ja Kittilän kuntien alueella. Se on pinta-alaltaan (2 850 km²) Suomen suurin kansallispuisto ja Euroopan suurimpia metsäerämaita. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Lemmenjoen kansallispuisto on saanut nimensä aluetta halkovasta noin 80 kilometriä pitkästä Lemmenjoesta, jonka nimitys taas on peräisin saamenkielisestä sanasta "Leammijohka", joka tarkoittaa lämmintä jokea. Lemmenjoen kansallispuisto rajoittuu osaltaan Norjan Övre Anarjohka -kansallispuistoon. Kansallispuisto on valtion omistuksessa ja sitä hoitaa Metsähallitus. Livojoki
Livojoki on noin 130 kilometrin mittainen Iijoen sivujoki. Se saa alkunsa varsin kirkasvetisenä tunnetusta Livojärvestä Posion eteläpuolelta ja laskee Iijokeen suunnilleen Pudasjärven kirkon seutuvilla, joen varrella on varsin vähän asutusta. Joki on lähes rakentamaton. Siinä on runsaasti koskipaikkoja ja siitä kalastetaan muun muassa harjusta ja taimenta. Hayes (joki)
Hayes on 483 kilometrin pituinen erämaajoki Manitoban provinssissa Kanadassa. Se saa alkunsa Winnipegjärven koillispuolelta ja laskee Hudsoninlahteen. Joki on tärkeä kulkuväylä ja elinkeinon lähde seudulla asuville alkuperäiskansoille ja kanadalaisten suosima melonta-, retkeily- ja kalastuskohde. Se on nimetty Sir James Hayesin mukaan, joka oli Hudson's Bay Companyn perustajajäseniä.
Hayes muodostaa Echimamishjoen (67 km) ja Nelsonjoen yläjuoksun (43 km) kanssa 600 kilometrin mittaisen "Hayesjoen vesitien" York Factorysta Hudsoninlahden rannalla Norway Houseen Winnipegjärven pohjoispuolella. Se oli Kanadan sisäosien tärkein turkisten kauppatie lähes kaksisataa vuotta, kunnes kaupankäynnistä Yhdysvaltojen kautta tuli kannattavampaa 1870-luvulla. Vesitie on säilynyt rakentamattomana nykypäiviin saakka ja on ollut vuodesta 2006 asti luonnonperintökohde Kanadassa ().
Hayes saa alkunsa Molsonjärvestä (391 km²) Kanadan havumetsävyöhykkeeltä. Noin 20 kilometrin päässä järven alajuoksulla siihen yhtyy ainutlaatuinen Echimamisjoki. Echimamiksella on kaksi erillistä haaraa, joista toinen virtaa itään Hayesjoen valuma-alueelle ja toinen länteen Nelsonjoen valuma-alueelle. Jokihaarojen lähteitä erottaa toisistaan vain matala Painted Stonen kallionnyppylä, joka sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Hayesjoen uomasta.
Yläjuoksullaan Hayes virtaa sankkojen kuusimetsien halki Kanadan kilvellä, valtavalla prekambrisella graniittilaakiolla. Joki on uurtanut kallioon syviä laaksoja ja rotkoja, joihin se muodostaa paikoitellen koskia ja järviä – suurin rotko on 17 kilometriä pitkä Hell Gates ja suurimmat järvet ovat Oxford- ja Kneejärvi.
Kanadan kilven reunalla Hayesjoessa on Whitemudin putoukset, joiden alapuolella levittäytyy Hudsoninlahden alanko. Maasto muuttuu soiseksi ja valtapuulajeiksi vaihtuvat kitukasvuinen mustakuusi "(Picea mariana)" ja kanadanlehtikuusi "(Larix laricina)". Alangolla on suuria savikerrostumia, jotka syntyivät tuhansia vuosia sitten Laurentian mannerjäätikön vetäytyessä pohjoiseen. Joki on kovertanut saviseen maahan paikoitellen jopa 30 metrin syvyisen uoman. Täällä siihen laskee myös kaksi sivujokea, Fox- ja Godsjoki, jotka keräävät vettä lukemattomista pienistä erämaajärvistä.
Hayesjoen alajuoksulla maisema muuttuu vähitellen puuttomaksi tundraksi, jonka pohjoisreunalla joki laskee Hudsoninlahteen York Factoryn aavekaupungin kohdalla aivan Nelsonjoen tuntumassa. Jokien suulta työntyy kauas merelle vuorovesiaaltojen huuhtoma vattialue. Kiiminkijoki
Kiiminkijoki on rakentamaton ja suurelta osin luonnontilainen joki Pohjois-Pohjanmaalla. Joen pituus on 178 kilometriä, ja se kuuluu Kiiminkijoen vesistöalueeseen. Myllyjoki (Tammela)
Myllyjoki on 8 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelan alueella. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärveen, joka kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen valuma-alueen keskusjärvi on Pehkijärvi, joka sijaitsee noin 7 kilometriä Tammelan kirkolta itä-koilliseen. Joen valuma-alueen pinta-ala on 267 km² , johon sisältyy yli 70 järveä. Jänhijoki (joki)
Minkiön aseman kohdalla jokeen yhtyy pohjoisesta Lähdeoja (9 km, 20 km²), jonka valuma-alue ylettyy Humppilan taajamaan saakka. Siellä sijaitsevat Koivistonlammi ja Enttu. Kaakosta yhtyy lähes samaan kohtaan Syrjäniitunoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Rehtijärvi ja Laikkalammi, jotka ovat Kirmunharjun ja Kukonharjun pohjavesialueella. Havel
Havel on joki itäisessä Saksassa. Se saa alkunsa Mecklenburg-Etu-Pommerista, virtaa läpi Brandenburgin ja Berliinin ja laskee Saksi-Anhaltissa Elbeen. Joen pituus on noin 325 kilometriä ja valuma-alue 24 096 neliökilometriä. Joen varrella sijaitsee Berliinin lisäksi muun muassa Brandenburg an der Havelin, Oranienburgin ja Potsdamin kaupungit. Loimijoen valuma-alue
Petäjoki (61km, 63 km²) on 21 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alue jää Loimijoen ja Niinijoen väliin. Petäjoen latvat ulottuvat Öksysuolle saakka. Petäjoen suurin sivuhaara on Pempunoja. Petäjoen suuta vastapäätä Loimijoen varressa on entisen Loimaan kunnan keskustaajama Hirvikoski ja siitä vähän yläjuoksulle päin Loimaan keskustaajama. Haukivaho
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja sen ranta on suomaastoa. Järvi on autio ja Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja ohittaa sen 450 metrin etäisyydeltä. Hirvonjärvi (Hämeenkyrö)
Järven pinta-ala on 58,9 hehtaaria ja sen pituus on 1,6 kilometriä ja leveys 600 metriä. Noin 600 metriä pitkä Niemenjoki on Vesajärven laskujoki. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 6,3 kilometriä pitkä Toijasjoki, joka laskee Märkäjärveen. Iijoki
Iijoki on Pohjois-Pohjanmaan läpi virtaava joki, jonka pääuoman pituus on noin 370 kilometriä. Joen lähteiden katsotaan olevan Iijärven seudulla Kuusamossa, josta se virtaa Taivalkosken, Pudasjärven ja Oulun Yli-Iin kautta Iihin. Iijoki laskee Perämereen Iin kirkonkylän eli Iin Haminan kohdalla. Korkeuseroa latvajärviltä jokisuuhun on 250 metriä. Hanhijärvi (Hämeenkyrö)
Järven pituus on 400 metriä, leveys 170 metriä ja pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Rantaviivan kokonaispituus on kilometri ja rannalla sijaitsee kolme loma-asuntoa ja maatila. Järveen laskee kaksi tulo-ojaa, jotka tuovat vettä lähimetsistä. Järven eteläpäässä sijaitsevsta luusuasta lähtee yli neljä kilometriä pitkä laskuoja, joka laskee Kallioistenselkään. Siihen yhtyy idästä Pikku Samelusjärven ja Samelusjärven yhteinen oja. Hallijärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes 10 suo-ojaa, joista yksi vie vettä Sivinsuolle. Sieltä vesi jatkaa Vuortensuolle ja siitä pohjoiseen Myllyojaan. Se laskee Tervaniemenlahden pohjoisosaan ja matkaa sieltä Längelmäveden Enonselkään. Helmijoki
Helmijoen kautta mereen laskee esimerkiksi Länsijoki (Xī Jiāng), lännestä itään laskeva 1 960 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alue on 329 000 neliökilometriä. Länsijoen ohella keskeisimmät Helmijokeen laskevat joet ovat Beijoki (Běi Jiāng, ’pohjoisjoki’) ja Dongjoki (Dōngjiāng, ’itäjoki’). Weijoki
Weijoki (, pinyin: Wèi Hé, Wade–Giles: Wei Ho), myös "Wei He" tai "Weiho", on merkittävä joki Gansun ja Shaanxin maakunnissa Keski-Kiinassa. Se on myös Keltaisenjoen oikea sivujoki ja yhtyy pääjokeen Sanmenin tekojärven kohdalla. Se on sen suurin sivujoki. Weijoella on ollut suuri merkitys kiinalaisen kulttuurin alkuvaiheessa. Joen pituus on 818-864 kilometriä mittauksesta riippuen, ja sen muita sivujokia ovat Luojoki, Jingjoki ja Chishui. Hinjärvi
Järven pinta-ala on 786 hehtaaria eli 7,9 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Järven ulapalla on saaria niin, että saarettomia järvenselkiä on vain etelä- ja luoteisosissa. Järvi on pyöreän muotoinen ja niemet ja lahdet ovat pieniä. Poikeuksen tekee 1,5 kilometriä pitkä lahti Långviken, joka työntyy kaakkoisrannasta kohti koillista. Sen viereen jää yhtä pitkä niemi Skatan. Voi olla, että järvessä on suoritettu järvenlasku, koska kartoissa maanomisturajat päättyvät jo ennen rantaa järveä kiertävään rajaan, joka vaikutta olevan vesijättömaan raja. Ilman suoraa dokumenttia tieto on kuitenkin epävarma. Alinen Heinijärvi
Järven pinta-ala on 17,8 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 100 metriä. Järven läpi virtaa Heinijärvenoja, joka laskee Rautaveteen. Ainoa tulo-oja laskee lännestä. Se tuo mahdollisesti Perkojärven ja Maholammin vesiä Aliseen Heinijärveen. Järven rantaviiva on 3,2 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu lähinnä loma-asuntoja. Heinoon ja Hornion yhdistävä tie kulkee järven sivuitse. Kalajoki (joki)
Kalajoki on Kalajoen vesistön 130 kilometriä pitkä laskujoki Pohjanmaalla. Se alkaa Reisjärvestä ja laskee Perämereen. Kalajoen varrella on useita säännöstelyaltaita suurimpana Hautaperän tekojärvi Haapajärvellä, minkä tarkoitus on kevättulvien säännöstely ja sähköntuotanto. Kalajoesta tuli jääkauden jälkeen noin 8 000 vuotta sitten Päijänteen ja Saimaan yhteinen laskujoki. Muistona siitä on kanjoni Haapajärven Pitkäkankaalla. Päijänne mursi uuden laskujoen, Kymijoen, Heinolassa noin 6 100 vuotta sitten ja Saimaa uuden laskujoen, Vuoksen, Imatralla noin 5 000 vuotta sitten. Niinijoki (joki)
Niinijoki on 46 kilometriä pitkä joki Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Kokemäenjoen sivujoen Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Niinijoen suu sijaitsee 46 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Niinijoen valuma-alueen pinta-ala on 226 km² ja se ulottuu pääasiassa vain Loimaan kaupungin alueelle. Joen valuma-alueella on vain kaksi pientä järveä, ja sen järvisyys on 0,03%. Nummijärvi (Lohja)
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee kallioisen ylänköalueen kalliomurrosten pohjalla ja murrokset tekevät järvestä mutkikkaan ja sokkeloisen. Suurin järvenselkä on Torpinselkä, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvenselältä työntyy länteen kolme pientä lahtea Kortsuonlahti, Kakarlahti ja Ruisniemenlahti. Muu osa järveä muodostuu pitkistä lahdista ja saarien ja niemien väleistä. Järven eri osia yhdistää toisiinsa salmi, joka jää Äijänniemen ja Numijärven kylältä kurottavan niemen väliin. Se on vain hieman yli 200 metriä leveä ja jakaa järven kahteen erilaiseen osaan. Eteläosa haarautuu salmelta kolmeen suuntaan. Kaakon suunnassa sijaitsee Kylänlahti, josta haarautuu etelään Herniemenlahti. Salmesta etelään sijaitsee leveä Harakorvenlahti, jonka lahdensuu on vain 75 metriä leveä. Lounaaseen työntyy Raatosaaren taakse kapea lahti, jossa sijaitsee järven luusua. Uumajanjoki
Uumajanjoki () on eräs Pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 467 kilometriä ja valuma-alue 26 815 km². Joki saa alkunsa läheltä Norjan rajaa ja laskee Merenkurkkuun Uumajan kaupungin kohdalla. Joessa on 18 voimalaitosta, jotka tuottavat yhteensä 1 267 MW sähköä. Suurin voimalaitos on nimeltään Stornorrfors. Albany (joki)
Albany on joki Ontarion provinssissa Kanadassa. Joen pituus on 982 kilometriä ja se on Ontarion pisin joki. Valuma-alue on 135 200 neliökilometrin laajuinen. Sen tärkeimmät sivujoet ovat Ogoki- ja Kenogamijoki. Albany saa alkunsa Saint Josephin järvestä Luoteis-Ontariossa, josta se virtaa itään ja muodostaa Ebyn putouksen syöksyessään alas Kanadan kilven reunakallioilta. Vesiputouksen jälkeen joki virtaa savisella Hudsoninlahden alamaalla ja laskee lopulta Jamesinlahteen Fort Albanyn kohdalla. Veskilais
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä.
Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä. Telkko
Järvi on 650 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se jäänyt kahden korkean moreeniselänteen taakse ja se virtaa Pyhäjärveen niiden takaa. Järveen laskee viereisestä suosta kolme suo-ojaa. Rannat ovat joko tasaista ja soistuvaa metsämaata tai jyrkkiä moreenirinteitä, joille on raivattu muutama peltotilkku. Järven eteläsivu on asuttua, mutta soisella pohjoispuolella on vain kolme avaa-ajan asuntoa. Hämeenkankaantie eli yhdystie 13087 ohittaa järven läheltä. Kemijärvi (järvi)
Kemijärvi on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä. Eurajoen vesistö
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Joki on alajuoksulla 10 kilometrin matkalta yli 5 metriä leveä. Se saa vetensä Säkylänharjun pohjavedestä, peltojen ojista ja metsä- ja suo-ojista. Valuma-alueeseen kuuluu suuriakin lähteitä, kuten esimerkiksi Myllylähde. Joelle on tyypillistä suuret korkeuserot, jotka ovat suurimmillaan 50 metriä. Valkjärvi (Kärkölä)
Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143 ha ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25 metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15 metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus. Ilmetynjoki
Ilmetynjoki on 13 kilometriä pitkä joki Tammelassa ja Lopella Kanta-Hämeessä. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja laskee Turpoonjokeen sen alajuoksulla. Turpoonjoki puolestaan laskee Kuivajärveen, joka kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen lähdejärvi on Pääjärvi, joka sijaitsee Tammelan, Lopen ja Hämeenlinnan rajojen kohtaamispaikalla. Ilmetynjoen valuma-alueen pinta-ala on 58 km², johon sisältyy yli 30 järveä tai lampea. Tyrisevänjärvi
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järven eteläpää muodostaa suurimman järvialtaan, jonka pohjoisrannan muodostaa Mustaniemi. Sen takaa työntyy luoteeseen päin Ohra-ahonlahti. Lahti on katkaistu Haapamäki–Jyväskylä-rautatien ratapenkereellä, jonka itäpäässä sijaitsee pieni virtausaukko. Mustaniemen itäpuolella sijaitsee alle metrin syvä kapeikko, jossa Leponiemen takaa aukeaa koilliseen Keitaanlahti. Keitaanlahdella sijaitsee myös laskupuron luusua. Järven etelärannassa ovat Etelälahti ja Kaakkolahti. Järven lähiympäristössä sijaitsevien mäkien rinteet laskevat loivasti järveen. Tällaisia rinteitä muodostavat Eteläniemen mäki, Kaakkovuori ja Kiimavuoren luoteispään jatke järven itäpuolella. Lohijoki
Lohijoki () on Ääniseen laskeva joki Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pituus on 25 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 302 neliökilometriä. Hanhijoki (joki Alastarolla)
Hanhijoki on 15 kilometriä pitkä joki Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen vasemmanpuolinen sivujoki. Hanhijoen suu sijaitsee 38 kilometriä ylävirtaan Loimijoen suulta. Hanhijoen valuma-alue on pinta-alaltaan 92 km² ja se on valuma-alueensa laskujoki. Hanhijoen valuma-alue ulottuu Loimaan ja Oripään kuntien alueille. Loimijoen valuma-alue
Hanhijoki (38 km, 89 km²) on 20 kilometriä pitkä joki, jolla on kaksi suurempaa joenhaaraa. Pohjoinen haara laskee Virttaalta saaden vetensä Virttaankankaalta. Yläjuoksulla haaraa kutsutaan Sepänojaksi ja ennen yhtymäkohtaa taas Virtaojaksi. Eteläinen haara on nimeltään Hanhijoki ja sen lähteenä voidaan pitää Myllylähdettä. Lampi on tosiaan lähde ja se on aikanaan padottu myllyn toiminnan parantamiseksi. Valuma-alueen eteläpuoli päättyy Oripään lentokentälle. Heinivaho
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee toistakymmentä suo-ojaa ympröiviltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa noin 3,5 kilometriä pitkä suo-oja Lamminpäänlammiin. Pyhäjärvi (Hauho)
Järven pinta-ala on 949 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvellä on koko järven pituinen järvenselkä, joka on kaakko-luoteis-suuntainen. Järven muoto on varsin selkeä eikä se ole kovin rikkonainen. Pyhäniemen länsipuolelta pohjoiseen työntyy leveäsuinen Halminlahti ja itäpuolelta kapeneva nimetön lahti, johon laskee pitkä Pyhälampi. Järven etelärannassa on 1,2 kilometriä pitkä Kotkonniemi, joka on leveimmillään vain 200 metriä leveä. Niemen suojaan jää Hovinkartanonlahti. Ähtärinjärvi
Järven pinta-ala on 3 988 hehtaaria eli 39,9 neliökilometriä. Se on 28,2 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Pitkällä järvellä on neljä kapeikkoa. Yksi on Autionsalmi, joka sijaitsee Salmenkylässä. Se on kapeimmillaan vain 10 metriä leveä ja sen taakse jää lahtimainen järvenosa Ruokonen. Leveämpi kapeikko sijaitsee Suninkylän kohdalla ja kolmas etelämpänä Räntälänkylän kohdalla. Suninkylän Huutosalmen yli on rakennettu perngertie, jonka keskellä sijaitsee 50 metriä leveä silta-aukko. Salmi olisi muuten ollut alle 300 metriä leveä. Räntälänkylän kapeikko on yli 500 metriä leveä. Eteläosassa Oinonniemen kaventama salmi on 400 metriä leveä. Myös Ähtärinsalmi voisi olla yksi järven kapeikoista Väliveteen, mutta siinä kulkee järvien välinen raja. Järvellä on neljä merkittävää lahtea. Pohjoisin niistä on luonnollisesti Ruokonen, mutta yksi sijaitsee Ähtärinrannan edustalla. Se jää Hakimonniemen, Ollikkalanniemen ja -saaren taakse suojaan. Itä-Ähtärissä sijaitsee Mytkänlahti ja neljäs lahti sitä vastapäätä vastarannassa Karvaniemen vieressä. Iso-Huilu
Mittaamalla vuoden 1856 Kalmbergin kartastosta järven mittoja, voidaan mittakaavan avulla saada summittainen käsitys järven mitoista. Kartassa on järvellä sama muoto kuin nykyisellä suolla. Järven pituus olisi Kalmbergin kartan mukaan noin kilometrin pitkä ja 450 metriä leveä. Päijänne
Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä. Kymijoen vesistö
Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kymijoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,34 %. Vesistön alue on pääasiassa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Vesistön reitit ulottuvat myös Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntien alueelle. Koikeroinen
Järvi on kolmialtainen. Länsipäässä, missä sijaitsee myös laskuojan luusua, sijaitsee 30 metriä leveän kapeikon erottama Jaskaranlammi. Se on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja 3,7 metriä syvä lahdenperä. Noin 500×500 metriä suuri Heponiemi jakaa muun osan järvestä kahdeksi osaksi. Osat yhdistyvät Heponiemeä kiertävän Viitaansalmessa, joka on vain pari metriä syvä. Läntisessä osassa on kaksi seitsemänmetristä syvännettä ja 500 metriä pitkä lahti, jossa sijaitsee Syväojansaari. Itäisen osan pääallas muodostuu yli 9 metriä syvästä Oinonlahdesta ja sen etelään työntyvästä jatkeesta, joiden yhteispituus on 1,5 kilometriä. Altaassa on kaksi 30 ja 50 metriä leveät saaret. Järven pää muodostuu omasta noin 600 metriä itään työntyvästä lahdesta. Helylä
Helylän kunnan pinta-ala on 18,8 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kaalamon kuntaan ja muissa ilmansuunnissa Sortavalan kaupunkiin Kunnan alueella virtaa Tohmajoki. Järviä ovat Karmalanjärvi ja Helmijärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluu graniitti ja savi. Heinijoki (Puolanka)
Heinijoki on yksi Kiiminkijoen sivujoista. Heinijoki saa alkunsa Puolangan Rasinkylän Haukijärvestä. Haukijärvestä joki laskee Pieneen Vääräjärveen Haukijoki-nimisenä ja jatkaa Isosta Vääräjärvestä Heinijoen nimellä. Heinijoki on Puolangalla tunnettu tonkojoki. Joen varrella sijaitsee 24 metriä korkea putous Hepoköngäs, jonka alajuoksulla talvehtii koskikaroja. Jokiuoman viereisillä kallioilla majailee ilveksiä sekä muita jokea käyttäviä nisäkkäitä, kuten saukkoja ja minkkejä. Lestijoki
Joki saa alkunsa Lestijärven kunnan alueella sijaitsevasta Lestijärvestä. Lestijoki virtaa Lestijärven, Toholammin, Kannuksen, Himangan ja osin Lohtajan läpi laskien Pohjanlahteen Himangalla. Pituudeltaan Lestijoki on noin 110 kilometriä. Joen pudotuskorkeus on noin 140 metriä ja koskia joessa on 50. Joen leveys on 20–40 metriä ja keskisyvyys 1–2 metriä. Jänhijoki (joki)
Heinijärven valuma-alue on 38 km² ja se on vain 19% koko Jänhijoen valuma-alueesta. Silti siinä sijaitsee 22 järveä, mikä tekee 76% koko valuma-alueen järvistä. Alajuoksun savikkoalueilla järviä on syntynyt lähinnä vain harjujen yhteydessä suppiin kun taas yläjuoksulla ne ovat syntyneet epätasaisen ylängön syvänteisiin. Elänne
Järven pinta-ala on 310 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi on selkeän muotoinen. Siitä työntyy etelään puoli kilometriä pitkä lahti, jota kutsutaan Uittosalmeksi. Lahdenpohjukka jatkuu Tammikosken patoon päättyvään joenuomaan, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin järvellä. Koillispää on melko leveä järvenosa, joka jää Vuohisaaren taakse. Järven rannat ovat alavaa maata lukuun ottamatta etelärannasta kohoavaa Tammivuorta ja itärantaan viettävää Elämänmäkeä. Elämänmäki kohoaa yli 80 metriä järven vedenpintaa korkeammalle ja sen huomaa helposti järveltä käsin. Loimijoen valuma-alue
Kojonjoki (myös Koenjoki, Koijoki, (49 km, 446 km²) on 70 kilometriä pitkä joki, joka laskee Loimijoen ala- ja yläosan rajalle noin neljä kilometriä Alastaron kirkolta yläjoelle ja itään. Sillä on yksi suurempi sivuhaara Onkijoki. Siihen kuuluu seitsemän pientä järveä: Ahvenlammi, Halinanlammi, Sokealammi, Raitoonlammi, Valijärvi, Kiipunjärvi ja Koijärvi. Temmesjoki
Temmesjoki on joki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen laskupaikka on Liminganlahti Limingassa. Joen pituus on 80 kilometriä. Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki laskevat Temmesjokeen, ja ne ovat osa Temmesjoen vesistöaluetta. Keinotekoinen kanava yhdistää myös Liminganjoen Temmesjokeen. Temmesjoki on Suomen 74. pisin joki. Eurajoen vesistö
Yläneenjoki on 38 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 239 km². Se laskee Pyhäjärveen sen eteläpäähän Pehkurannan länsiosassa Kromonokan viereen. Joen leveys on ensimmäiset 13 kilometriä yli 5 metriä leveä. Suuria sivuhaaroja ovat Savonoja, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 27,2 km², Kreivilänoja (3,1 km pitkä ja 24,5 km²), Myllyoja (6,1 km ja 23,4 km²), Peräsuonoja (3,8 km ja 20,1 km²) ja joen latva (5,3 km ja 27,3 km²). Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Poikelisjärvi
Järven pituus on 2,4 kilometriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven itäpuolella noin 5,5 kilometriä Aurejärven kirkolta pohjoiseen. Siihen laskee toistakymmentä metsä- tai suo-ojaa ympäröiviltä metsäisiltä soilta. Suurin niistä on Myllyjoki, joka on Iso Mustajärven laskujoki. Toiseksi suurin on pitempi Teerioja, joka on ainoastaan Teerijärven laskuoja. Järven laskevat myös eteläpäässä Pahalammi ja pohjoispäässä Soppalammi. Järven oma laskuoja on Heinuunoja, joka laskee Heinuuseen. Veden laskennallinen vaihtuvuus järvessä on 50 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja puoliksi metsämaata. Rantojen läheisyydessä sijaitsee vain yhden maatilan peltoja ja rannalle on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet joko Aurejärveä kiertävältä maantieltä tai Iso Mustajärven ympärystieltä. Winnipegjoki
Joen valuma-alueen pinta-ala on 150 000 km², josta 29 000 km² on Yhdysvaltojen puolella Minnesotan osavaltion alueella. Joen pituus Kenoran säännöstelypadolta Lake of the Woodsin järveltä Winnipegjärvelle on 235 kilometriä. Joen valuma-alue alkaa Rainy Lake -järvestä josta se Rainyjoen, Lake of the Woodsin, Winnipegjoen, Winnipegjärven ja Nelsonjoen kautta laskee Hudsoninlahteen, jolloin koko pituus on 813 kilometriä. Mustijoki
Mustijoen alkupää on Sulkavanjärvi, ja joen pituus on 70 km. Joki virtaa kapeana ja rauhallisena jokena Mäntsälän keskusta-alueen halki. Joki saa toisesta pisteestä alkunsa Mäntsälän Saaren kylässä olevasta Hunttijärvestä. Mäntsälän keskustan pohjoispuolella siihen virtaa lännestä Saarenjoki. Mäntsälän keskustan eteläpuolella Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki yhtyvät Mustijoeksi. Joen alajuoksun varrella sijaitsee Pornaisten keskustaajama Kirveskoski. Mustijoki laskee Suomenlahteen Porvoon Kilpilahdessa. Suunujoki
Suunujoen pituus Himolanjärvestä Ääniseen on 276 (280) kilometriä pitkä. Toisinaan myös Himolanjärveen laskeva Soimijoki ja sen lähdehaara Koljakkoja lasketaan Suunujoen osiksi, jolloin joen pituus on 320 km. Suunujoen leveys on joen alajuoksulla noin 125 metriä. Suurin mitattu syvyys joessa on 13 metriä. Tungelmajoki
Tungelmajoki () on Vuoksen vesistöön kuuluvan Saijanjoen sivujoki Leningradin alueella Venäjällä. Sen pituus on 13 kilometriä. Alimmainen (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 15,6 ha ja se on 850 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Järven länsirannat ovat harjujakson veteen putoavia Alimmaisenharjun rinteitä ja järven pohjoispuolella sijaitsee sanduri tai delta . Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järven etelärantaan päättyy peltotilkun reuna. Järven pohjoispäässä sijatsi lahdenpohjukassa Hiissan maatila, jonka pellot on metsitetty. Siellä asutaan edelleen ja sen rannoille on rakennettu 12 vapaa-ajan asuntoa. Etelärannoilla on vielä kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2871 ohittaa järven Hissan kohdalla ja mökkien tiet tulevat siitä. Järven etelärannalla on uimaranta. Väinäjoki
Väinäjoki (, (”Läntinen Dvina”), , , , liiviksi "Vēna") on 1 020 kilometriä pitkä Itämeren Riianlahteen laskeva joki. Se on Latvian tärkein ja Valko-Venäjän toiseksi tärkein joki. Niinijoki (joki)
Sulajoen suulta ylöspäin on valuma-alueen suuruus 178 km² ja Niinijoen yläosa tästä ylöspäin on 36 kilometriä pitkä. Se kulkee nyt voimakkaasti meanderoiden ja muutamat joen kaaret ovat yhtyneet juoluoiksi. Valtatie 9 ylittää joen Mellilän alapuolella. Mellilän taajama sijaitsee Niinijoen ja Vihtonojan haarassa. Yläjuoksulla sivuhaarat ovat pieniä, koska joki jää lännessä harjumuodostuman ja idässä Petäjoen valuma-alueen väliin puristukseen. Huaijoki
Huaijoki on noin 1 100 kilometriä pitkä ja sen valuma-alue on 174 000 neliökilometriä. Raiskiojärvi
Järven pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se jää Hahmojärven ja Pikkujärvenäyrään väliin. Järven rannat ovat puoliksi soistuneet ja puoliksi kuivaa metsämaata. Siihen laskee idästä Luomakorven kuivatusoja ja pohjoisesta lyhyt metsäoja. Järvellä on kaksi kaivettua laskuojaa Hahmojärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio ja sitä reunustaa etelässä suoja-aita. Lentokentän huoltotie kulkee järven länsipuolelta läheltä ohi. Lempäälän raja ohittaa järven 150 metrin päässä. Ala-Lylyjärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 77 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Järven itäpuolella työntyy kaakkoon päin yli 600 metriä pitkä lahti. Järven eteläpäässä sijaitsee Kylmälahti, jonne suot laskevat vetensä. Pohjoisrannasta työntyy syvempään veteen lähes 100 metriä pitkä penger, jonka päässä sijaitsee saarimainen jatke. Täältä näkee järven jokaiseen poukamaan hyvin. Järvelle näkyy lähes 40 metriä korkea Niemenvuoren Helaakalliot, joiden rinteet laskevat etelärantaan. Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata tai matalan rannan luhtaa. Järven länsi- ja pohjoisrannat ovat asutuksen valtaamat ja rantojen takamaat on raivattu peltomaiksi. Haja-asutusta, joka muodostaa Lylyn kylän, levittäytyy eri puolille järven rantoja ja niiden välissä on rannoille rakennettu myös vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee tiet kantatieltä 58, yhdystieltä 14293 ja yhdystieltä 3422. Järven länsirantaa seuraa etelä-pohjois-suuntainen Tampere–Haapamäki-rautatie, jonka entinen Lylyn rautatieasema on järven rannan tuntumassa. Heinijärvi (Hämeenkyrö)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 550 metriä leveä ja sen pinta-ala on 48 hehtaaria. Järvi on lähes kokonaan peltomaiden ympäröimää. Rantoja, joita on 3,4 kilometriä, kiertää vyöhykkeenä yhtenäinen suoja-alue. Siihen laskee muutama pelto-oja sekä Kirvesjärven laskuoja. Luusua sijaitsee etelärannassa ja siitä lähtee kuivatetun Vähäjärven poikki kaivettu oja. Myllyojan alku syntyy Vähäjärvellä yhteen kerätyistä ojista. Järven ympäristössä on runsaasti asutusta. Yhdystiet 13123 ja 2621 risteävät järven itäpuolella.