Mihin Emäjoki laskee?
Emäjoki
Emäjoki on Oulujoen vesistön Hyrynsalmen reitin pääjoki Kainuussa. Se alkaa Suomussalmen Kiantajärvestä ja virtaa Hyrynsalmen Hyrynjärven kautta Iijärveen Ristijärvellä. Sieltä joki jatkuu Kiehimänjokena Paltamoon saakka, jossa se laskee Oulujärveen. Jokireitin kokonaispituus on 105 kilometriä, josta varsinaisen Emäjoen osuus on 65 kilometriä.
Eväjärvi (järvi)
Evijärvi laskee 250 metristä Myllypuroa myöten Velhonveteen (32 ha). Järvien korkeusero on kolme metriä. Alajuoksun vesistö laskee 6,5 kilometrin päässä Länkipohjassa Längelmäveden Säkkiin. Kokemäenjoen vesistö
Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi on Pyhäjärvi, johon laskevat pohjoisesta Näsijärvi Tammerkosken kautta ja etelästä Vanajavesi Herralanvuolteen sekä tulvatilanteissa myös Lempäälän kanavan kautta. Näsijärveen laskevat pohjoisesta Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reitit. Vanajaveteen laskevat laskevat Längelmäveden, Hauhon ja Vanajaveden reitit. Pyhäjärvestä johtaa Nokianvirta Kuloveteen, josta varsinainen Kokemäenjoki alkaa ja johon laskee pohjoisesta Ikaalisten reitti. Etelästä Kokemäenjokeen laskee Loimijoki. Vesistössä on 26 vesivoimalaa. Vähäjoki (Turku)
Vähäjoki (yläjuoksulla nimenä myös Paattistenjoki) on joki Turussa. Joki saa alkunsa Turun Paattisista ja laskee Aurajokeen Maarian kirkon luona. Joki virtaa alajuoksullaan Maarian kaupunginosassa, ja sen varrelle on padottu vedenottoa varten 74 hehtaarin Maarian allas, joka on myös Aurajoen vesistöalueen toiseksi suurin järvi. Seinäjärvi (Virrat)
Järven laskujoki Sulkueenjoki yhtyy yli kolmen kilometrin päässä Kurjenjokeen muuttuen sitten Seinäjoeksi. Se virtaa Luoman ja Peräseinäjoen kautta Seinäjoelle, missä joki yhtyy Kyrönjokeen. Kyrönjoki laskee Mustasaaressa Merenkurkkuun. Aurajoki
Aurajoki () on Aurajoen vesistön Varsinais-Suomen halki virtaava noin 70 kilometrin pituinen laskujoki. Aurajoki alkaa Oripään harjualueilta ja laskee Turun kohdalla Saaristomereen. Längelmäveden alue
Koljonselkä on järvenä oikaeastaan osa Längelmävettä, mutta koska järvialtaita erottavat salmet ovat kapeat ja viranomaiset tilastoivat altaita kuin erilliset järvet, lienee viisianta seurata tätä menettelyä. Koljonselkä laskee Längelmäveteen Koppalassa. Koljonselkään laskee pohjoisesta Leppähampaanjoen valuma-alue (35.75, katso yllä), joka käsitellään omassa yhteydessä. Siihen laskevat myös Äväntäjärveltä, Eväjärveltä ja Iso-Löytäneeltä laskujoket, joita käsitellään alempana. Tässä yhteydessä on helpointa esitellä Koljonselän lähialueen vesistöjä. Mustijoki
Mustijoki ("Svartsån") on Mustijoen vesistön Suomenlahteen laskeva laskujoku, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Uudenmaan maakunnan alueella ja pieneltä osin Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntien alueella. Joen tärkeimmät latvahaarat ovat Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki. Vesistön valuma-alueen järvisyys on 1,5 %. Vehkajoki
Vehkajoki saa alkunsa Haminan ja Kouvolan rajaseudun järvistä, lammista ja soista. Soita on erityisesti vesistön pohjois- ja keskiosissa. Eteläosiltaan joki virtaa savi- ja hiesualueiden halki. Vesistön latvaosien päähaara on Mustajoki, jonka reitin järviä ovat muun muassa Hainus, Pyhältö ja Salmento. Toinen merkittävä latvahaara on Piutulanjoki, jonka reitin järviä ovat Haapajärvi ja Piutulanjärvi. Mustajoki ja Piutulanjoki yhtyvät Ihamaan kylän seudulla Piutulanjärven eteläpuolella. Täältä Vehkajoki virtaa Ihamaanjärven, Vuorisenjärven ja Paijärven kautta Vehkjärveen (Vehkajärvi). Vehkjärveen yhtyy luoteesta Kannusjärvestä virtaava haara Myllyjoki-Välijoki. Alajuoksulla jokeen yhtyy idästä Mäntjoki. Vehkajoki laskee vetensä Kirkkojärveen ja sieltä edelleen Mullinkosken ja Salmenvirran kautta Suomenlahteen. Kirkkojärveen virtaavat myös Pyölinjoki (Husulanjoki) lännestä ja Lelunjoki idästä. Äkäsjoki
Äkäsjoki saa alkunsa Äkäsjärvestä, josta se laskee Kukaslompolon kautta Äkäslompolojärveen. Sivujoista Kaupinjoki ja Kesänkijoki laskevat myös Äkäslompolojärveen, josta Äkäsjoki jatkuu edelleen Hannukaisen kautta Äkäsjokisuuhun, missä se yhtyy Muonionjokeen. Äkäsjoen valuma-alue on pääosin asumatonta Lapin tunturi- ja vaara-aluetta, eikä se sisällä juurikaan peltoalueita. Valuma-alueen pinta-ala on 649 km² ja järvisyysprosentti 3,1 %. Keskivirtaama on Hannukaisen kohdalla 5,4 m³/s ja Äkäsjokisuun kohdalla 7,2 m³/s. Keskimääräinen vuotuinen ylivirtaama Äkäsjokisuulla kevättulvan aikana on 110 m³/s. Kana (joki)
Kana () on 50 km pitkä joki Kuolan niemimaan lounaisosassa Murmanskin alueella Venäjällä. Se on Umbajoen sivujoki. Joen lähteet ovat Imandrajärven kaakkoispuolisissa metsissä, noin 25 km etelään Apatityn kaupungista. Sieltä se virtaa kaakkoon pääasiassa asumattomien soitten ja metsien kautta ja laskee Umbajoen varella sijaitsevan Kanozero () -järven pohjoispäähän. Saman järven itälaitaan laskee Umbajoen toinen sivujoki Muna (). Mätäjoki
Mätäjoki on entinen Vantaanjoen lasku-uoma ja se saa alkunsa Kaivokselan alueella soistuneesta jokiuomasta. Suuren valuma-alueen vuoksi Mätäjoki reagoi herkästi sateisiin, ja rankkasateet saavat sen helposti tulvimaan yli äyräidensä. Mätäjoen suurimpia sivuojia ovat Pajamäenoja, Lassilanoja, Konalanoja, Malminkartanonoja ja Hakuninmaanoja. Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen. Lamminjärvi (Eura)
Lamminjärvi tai Lammijärvi sijaitsee Eurassa Mestilän ja Mannilan kylissä Satakunnassa ja kuuluu Eurajoen vesistön Vähäjärven valuma-alueeseen, joka laskee Säkylän Pyhäjärveen. Mätikkö (Uotsola)
Mätikkö on Pirkanmaalla Sastamalassa Uotsolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Myllyjoki (Tammela)
Myllyjoki on 8 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Tammelan alueella. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se laskee Kuivajärveen, joka kuuluu Pyhäjärven alueeseen. Joen valuma-alueen keskusjärvi on Pehkijärvi, joka sijaitsee noin 7 kilometriä Tammelan kirkolta itä-koilliseen. Joen valuma-alueen pinta-ala on 267 km² , johon sisältyy yli 70 järveä. Eurajoki (joki)
Noin neljän kilometrin jälkeen se saavuttaa Huhdan ja Irjanteen, jossa ovat Saharin- ja Faltun kosket ja padot. Joki mutkittelee itsensä lounaaseen vielä seitsemän kilometrin matkan Eurajoen keskustaan. Joki on täällä padottu Pappilankosken voimalaitoksen takia. Voimalaitoksen alapuolella noin kilometrin päässä Eurajokeen yhtyy Juvajoki, joka tuo vedet Turajärvestä. Merelle on paikasta 8 kilometriä. Matkalla ovat vielä Suutalankosken pato, Nolponkoski, Masinikoski, Vuojoen kartano ja Tiironkoski. Joki laskee Eurajoensalmeen vierekkäin Lapinjoen kanssa. Uuksunjoki
Uuksunjärvestä Uuksunjoki virtaa edelleen kaakkoon, mutta kääntyy sitten etelään. Noin 20 kilometrin jälkeen siihen laskee pohjoisesta Sääksjärven reitti, joka tuo vettä Kotajärvestä, Ruokojärvestä ja Kivijärvestä, Maitojärvestä ja Sääksjärvestä, sekä koillisesta Loimolanjoen reitti (alajuoksun nimenä myös Pensasjoki). Loimolanjoen yhtymäkohdan jälkeen Uuksunjoessa on useita koskia, joista suurimmat ovat Jukokoski (250 m pitkä, 4,4 m korkea, 0,66 MW), Sirnitsankoski (115 m pitkä, 2,7 m korkea, 0,4 MW), Kivikulmankoski (320 m pitkä, 5,1 m korkea, 0,76 MW), Ylä-Sahankoski (120 m pitkä, 4 m korkea, 0,6 MW) ja Uuksunkoski (4,8 m korkea, 0,72 MW). Tämän jälkeen Uuksunjoki laskee entisen Salmin kunnan (nykyisin Pitkärannan) Uuksun kylän luona Laatokan Uuksunlahteen, muodostaen pienen suiston. Kymijoen vesistö
Vesistön pääjärven Päijänteen lisäksi muita suuria järviä ovat Keitele ja Puula. Päijänteen pohjoispuolella ovat Saarijärven, Viitasaaren ja Rautalammin reitit. Päijänteen itäpuolella oleva Mäntyharjun reitti virtaa Pyhäjärveen ja Salpausselkien välissä virtaava Valkealan reitti Kymijokeen. Vesistön laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Kokemäenjoki
Kokemäenjoki () on Satakunnan ja Pirkanmaan maakuntien suurin joki, joka on myös Kokemäenjoen vesistön laskujoki. Kokemäenjoki alkaa Sastamalan Liekovedestä, kulkee Huittisten, Kokemäen, Harjavallan, Nakkilan ja Ulvilan kautta, virtaa Porin sivuitse neljänä suuhaarana ja yhtyy Selkämereen Pihlavanlahdella. Kopanjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Siihen on johdettu lyhyt metsäoja ja sen oma laskuoja lähtee etelärannasta. Oja kiertää Lappalaiskallion ja laskee Eväjärven keskiosaan. Ojajärvi (Kangasala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, ja sen laskuoja Ojajärvenoja, lähtee järven luoteispäästä ja se laskee kilometrin päässä Myllyojaa. Se laskee vuorostaan Keljonjärveen ja siitä eteenpäin Längelmäveden Saksalonselkään. Emäjoki
Emäjoen koskireitti sisälsi ennen joen valjastamista kymmenen koskea, 14 kilometrin matkalla joessa oli pudotusta 40 metriä. Joki oli aiemmin tärkeä uittoväylä. Voimalaitoskäyttöön sen valjasti Oulujoki Osakeyhtiö 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa. Jokeen rakennettiin kolme vesivoimalaa, Kiantajärvestä alkaen Ämmän, Aittokosken ja Seitenoikean voimalaitokset. Kiehimänjoessa reitin alavirralla on lisäksi Leppikosken voimalaitos. Avijärvi (Hämeenlinna)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen. Lanajoki
Lanajoki eli Sarkolanjoki (aiemmin myös Miemojoki ja Niemojoki) on 10 kilometriä pitkä joki Pirkanmaalla Nokialla ja Vesilahdella. Se on Sarkolanjoen valuma-alueen laskujoki, joka laskee Kuloveteen Sarkolanlahdessa Sarkolan kylässä Nokialla. Valuma-alueen pinta-ala on 106 km². Lanajoki on osa Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen aluetta, joka laskee Kokemäenjoen mukana Selkämereen Porin edustalla Pihlavanlahdella. Turajärvi (järvi)
Turajärvi on järvi Rauman kaupungin (aiemmin Lapin kunnan) sekä Eurajoen ja Euran kuntien alueella Satakunnassa, mutta pääosa järvestä kuuluu Euran kuntaan, jossa siihen rajoittuu myös Turajärven kylä. Järvi kuuluu Eurajoen vesistön Juvajoen valuma-alueeseen, joka yhtyy Eurajoen keskustassa Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Eurajoki joka laskee edelleen Eurajoensalmessa Selkämereen.
Järven pinta-ala on 257 hehtaaria eli 2,6 km² ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 1,6 kilometriä leveä. Järvi on melko tasapohjainen, koska yli 3 metriä syviä paikkoja on vain 1,5 hehtaaria ja yli 2 metriä syviä kohtia on jo 72 hehtaaria. Kun yli 1 metrin syvyisiä kohtia on jo 176 hehtaaria, on alle metrin syvyyttä 31% eli 81 hehtaaria järven pohjasta. Syvin kohta sijaitsee lähes keskellä järveä. Eurajoen vesistön lasketut järvet
Pyhäjärven, jota itseäänkin on laskettu 1,8 metriä, länsirannalla lähellä Säkylän rajaa sijaitsee Vähä Karstujärvi. Vuonna 1930 tilanomistaja Toivo Sillanpää haki lupaa laskea järveä ja sai siihen luvan samana vuonna. Kiperinniemen kohdalla sijaitsi Kiperjärvi, joka kuivatettiin kokonaan pelloksi. Kartoissa lukee järven kohdalla edelleen Kiperjärvi. Mestilän kylässä sijaitsee Ämmäjärvi, jonka pintaa on alennettu. Kauttualla sijaitsee pieni Ämmänlammi , joka oli 1700-luvulla lampi ja on nykyään avosuota. Ypäjoki
Ypäjoki on 11 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Ypäjällä ja Varsinais-Suomessa Loimaalla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen, ja se on Loimijoen pohjoinen sivujoki. Ypäjoki yhtyy Kokemäenjoen sivujokeen Loimijokeen 76 kilometriä tämän suun yläpuolella. Ypäjoen valuma-alueen pinta-ala on 59 km² ja sen järvisyys on 0,03 %. Luontaisia järviä on vain yksi: Äijälammi. Mynäjoki
Mynäjoki on Mynäjoen vesistössä Mynämäen (aiemmin myös Mietoisten) ja Pöytyän (aiemmin Yläneen) kuntien alueella kulkeva joki, joka virtaa Mynämäen keskustan ja Mietoisten laajojen peltoaukeiden halki Mietoistenlahteen. Se saa alkunsa Kurjenrahkan kansallispuiston laidalla sijaitsevasta Mynäjärvestä. Joen toinen päähaara alkaa nimillä Raasinoja ja Raasinjoki Yläneeltä Raasin suoalueilta. Mynäjokeen tuovat vettä myös monet muut alueen soilta alkavat pienet joet ja purot, joten joen vesi on ruskeaa ja humuspitoista. Koska valuma-alueen järvisyys on vain 0,3 prosenttia, ovat virtaaman vaihtelut suuria. Niitä ovat lisänneet myös viime vuosikymmenten tehokkaat ojitukset joen alkuosien metsä- ja suoalueilla. Lähes kaikkiin Mynäjoen alajuoksun pieniin koskiin on joskus rakennettu saha tai mylly. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki on "Pyhäjoen valuma-alueen" laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Pohjoisessa valuma-alue rajautuu "Köyliönjärven valuma-alueeseen", joka kuuluu myös Eurajoen valuma-alueeseen. Idässä on "Loimijoen valuma-alue", joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Etelässä on "Yläneenjoen valuma-alue", joka sekin kuuluu Eurajoen vesistöön. Poikajoki (Muhos)
Poikajoki on yli 20 kilometriä pitkä joki Pohjois-Pohjanmaalla. Se alkaa Utajärven Kormunkylästä itään olevilta soilta ja laskee Murronkylän kautta Muhosjokeen Hepoharjun kohdalla Muhosperällä Muhoksella. Ekojoki
Ekojoki on Sastamalassa sijaitseva joki. Se saa alkunsa Ekojärvestä ja joen laskupaikka on Rautaveden Evonlahti. Ekojoesta on mitattu jonkin verran kohonneita nikkeli- ja sulfaatti-pitoisuuksia sekä lieviä määriä arseenia. Joki virtaa Sastamalan Stormin kylän alueella. Temmesjoki
Temmesjoki on joki Pohjois-Pohjanmaalla. Sen laskupaikka on Liminganlahti Limingassa. Joen pituus on 80 kilometriä. Tyrnävänjoki ja Ängeslevänjoki laskevat Temmesjokeen, ja ne ovat osa Temmesjoen vesistöaluetta. Keinotekoinen kanava yhdistää myös Liminganjoen Temmesjokeen. Temmesjoki on Suomen 74. pisin joki. Muonionjoki
Muonionjoki saa alkunsa Könkämäenon ja Lätäsenon yhtymäkohdassa Enontekiön ja Kiirunan rajalla Markkinan kylän lähellä. Se virtaa enimmäkseen etelään, kunnes yhtyy Tornionjokeen Lappean kylän pohjoispuolella Kolarin ja Pajalan rajalla. Muonionjokeen laskevat muun muassa Suomen puolelta Tarvanto-, Palo- ja Äkäsjoki sekä Ruotsin puolelta Merasjoki ja Parkajoki. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki Säkylässä Satakunnassa. Se on yhdessä Yläneenjoen kanssa toinen Säkylän Pyhäjärveen laskevasta kahdesta suuremmasta joesta ja se kuuluu Eurajoen vesistön "Pyhäjärven valuma-alueeseen." Pyhäjoki on pinta-alaltaan 71 km² suuruisen "Pyhäjoen valuma-alueen" laskujoki. Huomattavin asutus joen varressa on joesta nimensä saanut Säkylän Pyhäjoen kylä. Liminganjoki
Liminganjoki on joki Limingassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sen luonnollinen laskupaikka on Liminganlahti, mutta nykyinen päähaara Naistenväylä – joka on keinotekoinen kanava – laskee Temmesjokeen. Vielä 1960-luvulla virtaus oli toiseen suuntaan, eli Temmesjoesta virtasi vettä Liminganjokeen. Liminganjoki on hyvin vähävetinen, koska sen alkulähde Liminganjärvi on kuivattu. Kiimajärvi (Ekojärvi)
Kiimajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Ekojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa. Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven laskujoki on Eurajoki, joka alkaa Euran Kauttualta ja laskee mereen Eurajoen kunnassa. Järveen vastaavasti laskee kaksi suurempaa jokea. Yläneenjoki, jonka valuma-alue on 233 km² ja Pyhäjoki, jonka valuma-alue on 77 km². Pieni "Luhtoja" laskee vetensä Mannilanlahteen Euran puoleisella länsirannalla. Etu-Mustijärvi
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Luhdanjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,1 metriä mpy. Järveen laskee muutama oja tiheästi ojitetulta Mustijärvensuolta ja sen lyhyt laskuoja laskee Palojärvi (Hämeenlinna)|Palojärveen]]. Simojoki
Simojoki on Simojoen vesistön Lapin maakunnan eteläosassa sijaitseva 193 kilometrin pituinen laskujoki, jonka alkulähde on Simojärvi Ranualla. Simojoki laskee Perämereen Kemijoen suun kaakkoispuolella Simossa. Simojoen vesi on runsaan humuksen värjäämää, sillä valuma-alueella on runsaasti ojitettuja metsiä ja turvetuotantoalueita sekä maataloutta etenkin joen keski- ja alajuoksun osalta. Muhojoki
Muhojoki on Iin kunnassa sijaitseva joki. Se virtaa kokonaisuudessaan Iin kunnan alueella ja laskee Perämereen hieman toistakymmentä kilometriä Iistä pohjoiseen Muhoperässä. Muhosuolta ja -lammelta on jokea pitkin merelle matkaa parisenkymmentä kilometriä. Korkeuseroa tällä matkalla kertyy yli neljäkymmentä metriä. Asutusta Muhojoen varrelle on keskittynyt varsin vähän. Näsykkäjärvi
Näsykkäjärvi () on Petsamonjoen vesistöön kuuluva järvi Petsamon kunnan länsiosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Järvi sijaitsee Petsamonvuonon ja Vuoremijoen välisellä alueella Petsamon kaupunkityyppisen taajaman länsipuolella. Järven pinta on 66 metriä merenpinnan yläpuolella. Näsykkäjärveä ympäröivät tunturit; lännessä Kivitunturi, pohjoisessa Selkätunturi ja idässä Parkkinatunturit. Näsykkäjärveen laskee pohjoisesta muutama pieni järvi, joista isoimmat ovat Pieni-Näsykkä ja Saarijärvi. Näsykkäjärvi puolestaan laskee eteläpäästään alkavaa Näsykkäjokea pitkin Petsamonjokeen juuri ennen kuin Petsamonjoki laskee Petsamonvuonoon. Näsykkäjärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Näsykkäjärven laskujoen suulla sijaitsi Suomen aikana Näsykän kylä. Petäjoki
Petäjoki virtaa ensin Hattulan ja Sieppalan kylien takamailla Petäjoen kulmakunnan alueella, sitten Piltolan, Karhulan ja Puujalkalan kylien sivuitse ennen kuin se laskee Loimijokeen Hirvikoskella. Ala-Akkajärvi
Ala-Akkajärvi () on Tuulomajoen vesistöön kuuluva järvi Petsamon piirin eteläosassa Murmanskin alueella Venäjällä. Ala-Akkajärven eteläpäähän laskee Ylä-Akkajärvi. Ala-Akkajärvi puolestaan laskee Akkajokeen, joka laskee edelleen Luttojokeen. Ala-Akkajärvi sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan eteläosassa. Järven pohjoispäässä sijaitsee Priretšnyi niminen kylä, jonne johtaa 51 kilometriä pitkä maantie Nikkelin eteläpuolelta. Keltainenjoki
Keltaisenjoen keskijuoksun pituus on noin 2 900 kilometriä ja valuma-alue noin 60 000 km². Keskijuoksu virtaa ensin koilliseen läpi Ningxian hiekkaperäisen maan ja Ordosin aavikon läpi. Noin 880 kilometrin jälkeen joki kääntyy itään ja kulkee Sisä-Mongolian läpi noin 800 kilometrin verran. Tämän jälkeen joki kääntyy terävästi etelään muodostaen Shanxin ja Shaanxin maakuntien rajan. Täällä joki laajenee huomattavasti kun siihen yhdistyvät sen kaksi suurta sivuhaaraa, Fen- ja Weijoki. Weijoen yhtymäkohdassa Keltainenjoki kääntyy jälleen terävästi itään. Suurin osa Keltaisenjoen keskijuoksun alueesta on lössiylänköä. Keskijuoksu päättyy Pohjois-Kiinan tasankoon Zhengzhoun kaupungin paikkeilla. Kemijoki
Kemijoki (, ) on Suomen pisin joki, pituutta sillä on 550 kilometriä. Joki laskee Kemijärven ja Rovaniemen kautta Pohjanlahteen Kemin ja Keminmaan rajalla. Kemijoen valuma-alue, eli siihen laskevien sadevesien alue, kattaa merkittävän osan Pohjois-Suomea ja ulottuu Venäjälle asti. Vesistöalueen pinta-ala on 51 000 neliökilometriä. Kemijoen keskivirtaama jokisuulla on noin 556 kuutiometriä sekunnissa. Pääjärvi (Lammi)
Järven itäpäähän Rantalanlahteen laskee Mustajoki, jokka on eri osissa erilaisia nimityksiä. Putulassa, missä Isojoki ja Vähäjoki yhtyvät toisiinsa, alkaa alajuoksun osuus, jonka yläosaa kutsutaan Putulanjoeksi ja toista kilometriä myöhemmin Mustajoeksi. Vähäjoki on lyhyempi haara ja jonka nimitys yläjuoksulla on Koskurinjoki, joka saa alkuunsa Viitailan Likosista. Isojoen haara on pitempi ja sen nimi ylempänä on Arrajoki ja siitä vielä ylempänä Ränskälänoja. Se toimii monin paikoin rajajokena Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen välillä. Se saa vetensä kumpuilevan maaston soilta ja lukuisista pikkulammista. Merijoki (Yläne)
Merijoki on Laajoen vesistöön kuuluva joki Yläneellä Pöytyän kunnassa. Se on Elijärven ainoa laskujoki ja se laskee Lampsijärveen. Myös Vaskijärven luonnonpuistossa sijaitsevan Iso-Valasen vedet virtaavat Merijokeen. Lisäksi joki saa vettä sen eteläpuolisilta Haraissuolta ja Pajusuolta. Ähtävänjoki
Ähtävänjoki () on Ähtävänjoen vesistön Lappajärven laskujoki Pohjanmaalla. Joki laskee Evijärven kautta luoteeseen. Pietarsaaren itäpuolella se lopulta laskee Pohjanlahdesta erotettuun keinotekoiseen Luodonjärveen. Aurejärven valuma-alue
Valuma-alueen pääjoki on Poltinjoki, joka on Leppäsjärven laskujoki. Poltinjoki yhtyy Parkanonjärven Vääräjokeen aivan sen alajuoksulla. Vääräjoki laskee Kyrösjärven Heittolanlahteen. Poltinjoessa sijaitsee Teurulampi eli Niskalampi, jonka läpivirtausjoki se on. Leppäsjärven lähialueessa sijaitsee muutama pieni järvi tai lampi, joka laskee suoraan siihen. Sellaisia ovat Mutalampi, joka laskee Aureperään, Vatavesi ja Karhujärvi, jotka laskevat samaa laskuojaa myöten myös Aureperään, Leppäslampi, joka laskee Totkulahteen. Seuraavat seitsemän järveä tai lampea laskevat yhteistä laskuojaa myöten Ojalahteen. Suurin on Ojajärvi, jonka yläjuoksulla sijaitsee Vähä Ojajärvi. Ojajärven itärantaan laskee Huhtalampi. Vähä Ojajärveen laskevat Ahvenlampi ja Aittolampi. Teerijärvi sijaitsee muita vesitöjä pohjoisempana ja se laskee Ojajärven laskuojan luusuan alapuolelle. Pitkäjärvellä on oma laskuoja, joka yhtyy Ojajärven laskuojaan paljon alempana. Ruojärvi laskee Leppäsjärveen yli kolme kilometriä pitkän lasku-uoman kautta. Uoman yläjuoksulla sijaitsee Muuraslampi ja hieman sen alapuolella Leppäkosken voimalaitos, jonka omistaa Leppäkosken Sähkö. Ojajärvi (Sastamala)
Ojajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Ekojoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Ekojoki laskee Evonlahdessa Rautaveteen Ekossa. Salmijärvi (Jämsä, Halli)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy. Järven etelärantaan laskee puro, johon on johdettu suon kuivatusojia. Järven laskuoja yhtyy Halijärven laskuojaan ja jatkaa siitä Saarijärveen. Sen laskuoja Vehko-oja laskee Eväjärveen, jonka kautta vesireitti kulkee Koljonselkään. Hepojärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi pelto-ojaa. Sen laskuoja laskee Maivian kautta Hiukkaanlahdelle, joka on Koljonselän Säkin lähes umpeen kasvamalla siitä kuroutunut lahdenpohjukka. Samaa laskuojaa käyttävät myös Iso-Heiniä ja Vähä-Heiniä. Vantaanjoki
Vantaanjoki () on Vantaanjoen vesistön 101 kilometriä pitkä laskujoki eteläisessä Suomessa. Vantaanjoki alkaa Hausjärveltä Erkylänjärvestä ja laskee Suomenlahteen Helsingissä Vanhankaupunginlahdella. Valuma-alueen pinta-ala on 1 685 km² ja sen vaikutusalueella asuu noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Vantaanjoki kulkee Hausjärven, Riihimäen, Hyvinkään, Nurmijärven, Vantaan ja Helsingin kautta. Pitkäkosken yläpuolelta Keravanjoen yhtymäkohtaan saakka se on Helsingin ja Vantaan rajana. Joen valuma-alue ulottuu myös Tuusulan, Keravan, Järvenpään, Mäntsälän, Sipoon, Espoon, Vihdin ja Lopen alueelle. Ämmän voimalaitos
Ämmän voimalaitos on Emäjoessa Ämmänsaaressa Suomussalmella sijaitseva Aarne Ervin suunnittelema vesivoimalaitos. Oulujoki Oy rakensi voimalaitoksen vuonna 1959 Ämmän ruukin paikalle. Sen putouskorkeus vaihtelee 10–13 metrin välillä, sillä se on samalla Kiantajärven säännöstelyvoimalaitos. Voimalassa on yksi Kaplan-turbiini. Teho oli valmistumisaikaan 14 500 kW., nyt se on 16 MW. Kuusjärvi (Hämeenlinna)
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen. Eväjärvi (järvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,6 metriä mpy. Ylinen Äimäjärvi
Ylinen Äimäjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Oikolanjoen valuma-alue
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen kuudes osa-alue (35.26), joka laskee Vanajaveden alaosan alueeseen (35.22). Valuma-alue on jaettu vielä kolmeen kolmannen jakovaiheen osa-alueiseen. 
Ensimmäinen on Oikolanjoen alaosan alue (35.261), joka alkaa Äimäjärven luusuasta ja päättyy joensuuhun Vanajaveteen. Toinen on Äimäjärven alue (35.262), joka sisältää ne ojat, jotka laskevat järveen lukuun ottamatta Totunojaa. Totunoja, jonka nimitys on yläjuoksulla Myllyoja, muodostaa Myllyojan valuma-alueen (35.263). Oikolanjoen valuma-alueella sijaitsee 11 järveä ja lampea. Niistä merkittävimmät ovat Äimäjärvi (858 hehtaaria eli ha), Keihäsjärvi (105 ha), Alinen Savijärvi (94 ha) ja Saarioisjärvi (53 ha). Alueella asuu pääasiassa entisen Kalvolan alueen asukkaita, joita on arviolta yli kolme tuhatta. Kymijoen vesistö
Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kymijoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,34 %. Vesistön alue on pääasiassa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Vesistön reitit ulottuvat myös Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntien alueelle. Eurajoki (joki)
Eurajoki on Eurajoen vesistön laskujoki Lounais-Suomessa Satakunnassa. Se saa alkunsa Säkylän Pyhäjärven pohjoispäästä Euran Kauttualta ja virtaa entisen Kiukaisten ja Eurajoen halki laskien Eurajoensalmeen Selkämereen. Joki on Eurajoen vesistön kokoava joki. 2018 happamoituminen aiheutti joessa kalakuolemia Ämmänsaari
Emäjoki lähtee Kiantajärvestä kahtena haarana, Ämmäkoskena ja Jalonkoskena, jotka yhtyvät noin kilometrin kuljettuaan. Näiden jokihaarojen väliin jäävä alue on nimeltään Ämmänsaari. Nykyisin Jalonkoski on padottu suvannoksi ja käytännössä kaikki vesi virtaa Ämmäkoskeen vuonna 1959 valmistuneen voimalaitoksen kautta. Vain tavaraliikenteen käytössä oleva Ämmänsaaren rautatieasema sijaitsee joen pohjoisrannalla. Espoonjoki
Espoonjoen 132 neliökilometrin valuma-alue sijaitsee suurimmaksi osaksi Espoon alueella, mutta siihen kuuluu myös Kauniaisten pohjoisosa, ja koillisessa valuma-alue ulottuu koillisessa Vantaan Martinlaaksoon asti. Vesistön suurimmat järvet ovat Bodominjärvi, Pitkäjärvi, Matalajärvi ja Lippajärvi. Eurajoen vesistö
Järven länsirantaan Lahnasaaren suojaan laskee Vähäjärven valuma-alueen lyhyt Vähäjärven laskuoja. Sen 17,1 km² valuma-alueeseen kuuluu alueensa suurin Lamminjärvi, joka laskee Vähäjärveen. Lamminjärveen laskevat puolestaan Mestilän länsipuolella oleva Ämmäjärvi ja Lamminjärven vieressä oleva Särkijärvi. Eurajoki (joki)
Kokemäenjoesta johdetaan vettä Harjavallasta putkea pitkin Köyliönjokeen. Se täydentää Eurajoen virtausta kuivaan aikaan, kun siitä otetaan Pappilankosken kohdalla vettä Rauman kaupungille johtaen se Äyhönjärvelle. Aurejärven valuma-alue
Tämä on pieni osa-alue, johon laskevat Liesijärven valuma-alue ja Aurejärven alue. Sen johtouomassa on kolme osaa: Melajoki ja sen järviketju, Vahojärvi sekä Aurejoen osuudet. Muut vesistöt laskevat tähän vesistöketjuun. Ruojärveen laskee 2,5 kilometriä pitkä Melajoki, joka on Hankajärven laskujoki. Joella on pudotusta 5,4 metriä, joka syntyy pääasiassa Lierunkoskessa ja Riihikoskessa. Alueen suurin järvi on Vahojärvi, jonka vesi virtaa kapean salmen kautta Vähäjärveen ja siitä edelleen Tililammesta 400 metriä pitkää jokea myöten ensin Hankalampeen ja sitten Hankajärveen. Pienet lammet, Kaakkurilampi ja Haverinlampi, laskevat yhteisen laskuojan kautta Hankalampeen. Ojajärvi (Loppi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Ojajoen valuma-alue kuuluu. Järveen laskee muutamia lyhyitä metsäojia ja ojia Lopen taajama-alueen suunnalta. Suurin kuormitus tulee Järvenperänkorven suolta, jonka kautta laskee myös osa Lellansuon vesiä. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä. Laskuojan nimi on Ojajoki eli Pikkujoki. Se yhtyy Nummistenjokeen, joka laskee Loppijärvestä Kesijärveen. Kivijärvi (Ekojärvi)
Kivijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, paikan kartta joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Sarkolanjoen valuma-alueesta, jonka laskujoki Lanajoki laskee Sarkolanlahdessa Kuloveteen Sarkolassa. Tömäjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Alajärven alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy. Järveen laskee pari metsäojaa sekä Mustalammin ja Hepolammin laskuojat ja Tömäjärven laskuoja Kivioja lähtee Envallinlahdesta. Kivioja laskee Alajärven Inkalanlahteen. Espoonjoki
Espoonjoki () on Espoossa sijaitseva noin seitsemän kilometrin pituinen joki, joka virtaa 1950-luvulla Turunväylän rakennustöiden yhteydessä kuivatetun Kirkkojärven ja Espoonlahden välillä. Joki alkaa, kun Glimsin- ja Glomsinjoki yhtyvät Karvasmäessä Bembölen eteläpuolella. Ahmasoja (Eura)
Ahmasojan lähde on Ahmasjärvi, joka sijaitsee Euran kunnan länsiosassa laajan "Omasuon" laidassa Neittamon ja Mestilän kylien välissä. Ahmasjärvi on tyypillinen metsäjärvi, jonka rannoilla on mökkejä ja pieni maatila. Sen korkeus merenpinnasta on 46,5 metriä. Ahmasjärveä ympäröivä Omasuo on ojitettu 1960-luvun lopussa ja sen ojien vedet on ohjattu suoraan Ahmasojaan. Ahmasojan pääuoma on 8,6 kilometriä pitkä ja sen suu sijaitsee 32,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Paamajoki
Paamajoki on noin nelisen kilometriä pitkä joki, joka laskee Paamajärvestä Tornionjokeen Pellossa Turtolan kylän pohjoispäässä. Alun perin joki laski Tornionjokeen kylän eteläpäässä vanhan säästöpankin kohdalla, mutta vuonna 1874 Paamajärven kuivausta varten kaivettiin uusi joki, josta Paamajärven vesi virtasi pois Turtolan ylipäässä. Paamajärven laskun yhteydessä alkuperäinen Paamajoki kuivui pieneksi puroksi ja Paamajärven laskuvedet tekivät pääuomaksi vaihtuneesta Petäjäojasta uuden Paamajoen. Alempi Rajajärvi
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen. Eurajoen vesistö
Eurajoen tästä alueesta voidaan nostaa esille muutama seikka. Anssemenojan ja Vähäjoen jälkeen Eurajoki virtaa sitten Irjanteen kylän läpi, jonka kohdalla joki on läpäissyt hiekkaharjun. Kyläjärvenoja on syntynyt, kun Kolhan poikki kaivettiin 1,2 kilometriä pitkä tyhjennyskanava läheisen järven tyhjentämiseksi ja kuivattamaiseksi. Alue on nykyään Järvikylän peltoa. Sitten joki virtaa Saharinkosken kautta ja ohittaa Huhdan kylän. Tästä ylöspäin joki virtaa luoteeseen. Kuohanojan valuma-alueella on kaksi kuivatettua järveä: Kotojärvi ja Peräjärvi. Kauruunojan ja Kahalanojan jälkeen joki virtaa pääasiassa lounaaseen. Raakkuunojan latvoilla on laskettu järvi Raakkuunjärvi. Raakkuunojan jälkeen Panelian keskustassa joki läpäisee taas hiekkaharjun ja polveilee siinä kohdassa voimakkaasti. Panelian kirkon pohjoispuolella virtaa vähävetinen Paneliankoski, jonka vedentuloa säännöstelee Paneliankosken voimalaitos, ja pääosa vedestä ohjataan viereistä uomaa pitkin turbiinien läpi. Joki lohkaisee erilleen niin sanotun Papinsaaren kapealla sivu-uomallaan. Karrankulman yläpuolella joki virtaa lähes länteen, kunnes siihen Kiukaistenkylän kohdalla yhtyy oikealta Köyliönjoki. Iijoki
Iijoki on Pohjois-Pohjanmaan läpi virtaava joki, jonka pääuoman pituus on noin 370 kilometriä. Joen lähteiden katsotaan olevan Iijärven seudulla Kuusamossa, josta se virtaa Taivalkosken, Pudasjärven ja Oulun Yli-Iin kautta Iihin. Iijoki laskee Perämereen Iin kirkonkylän eli Iin Haminan kohdalla. Korkeuseroa latvajärviltä jokisuuhun on 250 metriä. Omenajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä pelloilta kuivatusojia ja sen laskuoja yhtyy suoraksi kaivettuna Uiherlanjoen keskijuoksulle. Se puolelstaan on Eräjärven laskujoki, joka laskee Längelmäveden Enonselälle. Vantaanjoki
Vantaanjoki virtasi ennen mereen nykyistä Mätäjoen uomaa pitkin mm. Pitäjänmäen läpi ja laski Isoon Huopalahteen. Maankohoaminen ja kallionselänteen paljastuminen hiekkamaan alta sai aikaan sen, että joki alkoi kiertää selänteen sen itäpuolelta. Lopulta Vantaanjoki yhtyi Keravanjokeen Helsingin pitäjän kirkonkylän kohdalla. Temmesjoen vesistöalue
Temmesjoen vesistöalue (vesistöaluetunnus 58) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Temmesjoki laskee Perämereen. Se sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla pääasiallisesti Limingan ja Tyrnävän kuntien alueella. Vesistöalueen pinta-ala on 1180,71 neliökilometriä ja järvisyys on 0,5 %. Vesistöalue muodostuu Temmesjoen lisäksi Tyrnävän- sekä Ängeslevänjoista. Myös Liminganjoki on yhdistetty Temmesjokeen kanavalla. Vesistöalueen putouskorkeus on 105 metriä ja laskupaikka Liminganlahti. Vesistöalueelle tunnusomaisia piirteitä ovat Limingan–Tyrnävän laajat peltolakeudet alajuoksulla sekä laajat suo- ja metsäalueet yläjuoksulla. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi. Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)
Mustajoki laskee Pääjärveen sen itäpäähän. Putulassa joen alajuoksu muodostuu kahdesta sivuhaarasta Isojoesta ja Vähäjoesta. Vähäjoen uomaa kutsutaan yläjuoksulla Koskurinjoeksi ja se tuo Paakkolasta saakka vettä. Isojokea nimitetään Vestolan yläpuolella Arrajoeksi ja vielä Ränskälänkorven yläpuolella Ränskälänojaksi. Oja on pitkältä matkalta kuntien rajajokena. Ränskälänojan latvajärviä ovat pienten nimettömien lampien lisäksi Tervajärvi, Ruuttanajärvi ja Rajajärvet. Ränskälänoja jatkaa alas Alemman Rajajärveen, johon yhtyy Alisen Kaakkolammin laskuoja. Oja ohittaa myös Niemisjärven vierestä ja siihen laskee alueen laajojen ojitettujen soiden kuivatusvedet. Niiden mukana tulee myös Möläkän vedet. Arrajokeen yhtyy kaukaa lännestä Viipsjärven ja Ahveniston yhteinen laskuoja, mutta pieni Kuusjärvi laskee vasta Isojokeen ennen Putalaa. Äimäjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 858 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on 10,3 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sillä on kaksi erilaista järviallasta. Kutilasta luoteeseen järvi on yli 6 kilometriä pitkä ja alle kilometrin kapea. Kutilasta etelään aukeaa Rastinselkä, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja alle 2 kilometriä leveä. Järvellä on kahdeksan saarta, jotka Kuoresaarta lukuun ottamatta ovat pieniä luotoja. Autio Kuoresaari on 200 metriä pitkä ja yli 60 metriä leveä ja se sijaitsee alle 100 metrin päässä Rastinselän itärannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Syvin kohta on lähes 10 metriä syvä ja se sijaitsee aivan Kuoresaaren edustalla alle 200 metrin päässä rannasta. Järveen laskee yli 20 pelto-ojaa, joista Totunoja, Kupparinoja, Valkosenoja, Myllyoja (eteläinen) ja Savijoki ovat huomattavimmat. Keihäsjärven laskuoja Myllyoja (kahdesta samannimisestä se pohjoisin) yhtyy Totunojaan aivan sen alajuoksulla. Järven laskujoki on Oikolanjoki, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa seitsemän kilometrin päässä Saarioisjärven läpi ja laskee sitten Vanajaveden Rautunselkään. Kymijoki
Kymijoki (myös pelkkä Kymi, ) on Kymijoen vesistön laskujoki Suomessa. Se sijaitsee Päijät-Hämeen, Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntien alueella. Joki alkaa Kymijoen vesistön pääjärvestä Päijänteestä ja laskee Suomenlahteen viitenä suuhaarana. Kymijoessa on monia vesivoimaloita ja ennen se oli tärkeä puutavaran kuljetusväylä. Sen varrella sijaitsevia kaupunkeja ovat Heinola, Kouvola ja joen suistoalueella sijaitseva Kotka. Oikolanjoen valuma-alue
Valuma-alueen laskujoki on Oikolanjoki, joka saa alkuunsa valuma-alueen pääjärvestä Äimäjärvestä. Oikolanjoki virtaa laajan peltoaukean läpi ja laskee Saarioisjärveen ennen Vanajavettä. Saarioisjärvi on ollut aikoinaan lahti, jonka lahdensuu oli nykyistä leveämpi. Äimänjärvi muodostaa oman alueensa keskusjärven, johon laskee pieniä ojia lähinnä jäven eteläpuolelta. Idästä järveen laskee Savijoki, joka on Alisen Savijärven, Ylisen Savijärven ja pienen Kuivajärvi yhteinen laskuoja. Äimäjärven eteläosan Myllyojanlahteen laskee Myllyoja, joka on laajojen soiden kuivatusoja ja pienen suolammen Ohralanlammen laskuoja. Äimäjärven luoteispäähän laskee Totunojaa myöten Myllyojan valuma-alueen vedet. Myllyojan pääjärvi on Keihäsjärvi, joka kerää alueen vedet. Keihäsjärven länsirantaan laskee oja, joka on sekä Karvojalammen että Takalammin laskuoja. Keihäsjärven etelärantaan laskee Murhalamminoja, joka on Murhalammin ja Leinamonjärven laskuoja. Laajoen vesistö
Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %. Längelmäveden alue
Eväjärven valuma-alueen pääjärvi on Eväjärvi, jonka laskujoki on Haapaoja. Haapaoja laskee Koljonselän Säkkiin valtatien 9 ja Orivesi-Jyväskylä-rautatien alitse Länkipohjassa Vilkkilän kylässä. Valuma-alueella sijaitsee yli hehtaarin kokoista järviä tai lampia yli 50 , jotka ovat yhteydessä toisiinsa lyhyiden ojien ja purojen kautta. Eväjärven lisäksi merkittävin yläjuoksun järvi on Kuusjärvi, mutta laskureitin varrelta voidaan merkittäviksi nimetä myös Kalkunjärven, Myllyveden ja Väärä-Kalkun. Alajärvi (Hämeenlinna)
Varsinkin etelästä laskee järveen ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Huomattavin laskujoki on Hattulan puolelta Inkalanlahteen laskeva Alajoki. Se on Takajärven laskujoki, johon yhtyy Myllyoja, joka on Teerisuon pohjoispuolelta alkavan valuma-alueen laskuoja, sekä sen lisäksi vielä pienen Verilammin laskuoja. Takajärveen laskee 25 muuta järveä tai lampea. Alajärven Inkalanlahteen laskee myös Kivioja, joka on Tömäjärven laskuoja. Tömäjärven kautta laskevat myös Mustalammi, Hepolammi ja Omettalammi. Vesajoki laskee järven eteläiseen lahteen, aivan Pimeälahden viereen. Se on Pyyttämön laskuoja, jonka kautta laskevat myös Vesajärvi ja Suvitiellinen. Jumallahden itärantaan laskee vielä Kaakkolammi. Näätämöjoki
Näätämöjoki (, ) on Näätämöjoen vesistön laskujoki ja se alkaa Suomen Iijärvestä laskien jälkeen Norjan puolella Pohjoisen jäämeren Näätämövuonoon. Suomen puolella on jokea noin 50 kilometriä. Tällä matkalla vesi laskeutuu Iijärven tasosta (193 metristä) noin 130 metriä alemmas. Joki levenee muutamin kohdin järviksi, joista suurimpia ovat Kaarttilompolo, Vuodasluobal ja Opukasjärvi. Iijärvi (Kuusamo)
Järveen laskee lännestä Oijusluoman valuma-alueen (61.342) laskujoki Oijusjoki, jonka pääjärvi on Oijusluoma, ja pohjoisesta siihen laskee Perjakkakoski, joka on Naamankajärven valuma-alueen (61.343) reitin laskujoki. Sen pääjärvi on pitkä Naamankajärvi. Järven itäpäähän siihen laskee Matalajoen valuma-alueelta (61.344) Rajajoki, joka on yläjuoksulla nimeltään Matalajoki. Kaakon suunnalta Penikkalahteen laskee leveä Penikkajoki, joka alkaa Penikkajärvestä. Se on Penikkajoen valuma-alueen (61.345) pääjärvi. Iijärven laskujoki on Kapea, jonka pohjapadolla säännöstelty koski johtaa Poussunjärveen. Se kuuluu jo Soivionjärven alueella (61.33) Poussunjärven alueeseen (61.333). Vesireitin kulku on tämän jälkeen pääpiirteittäin Soivionjärvi, Raakunjärvi, Iso-Kero, Irnijärvi, Irnijoki ja lopulta Iijoki, joka laskee Iissä Perämereen. Räikälänjoen valuma-alue
Alajärven alueeseen kuuluvat itse Alajärvi ja sen lähialue sekä Välijoki ja sen järvet, joita ovat Iso-Munakas ja Pikku-Munakas. Alajärveen laskee suoraan vain Kaakkolammi, mutta muut laskevat pitkiä yhteisiä ojia pitkin. Järven etelärantaan laskee Vesajoki, joka on Pyyttämön laskujoki. Sen valuma-alueeseen kuuluvat myös Suvitiellinen ja Vesajärvi. Järven luoteispäähän laskee Tömäjärven laskuoja Kivioja. Tömäjärven valuma-alueeseen kuuluvat myös Mustalammi, Hepolammi ja Omettalammi. Ämmätsänjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ämmätsänjärven–Myllyojan valuma-alueeseen (35.785) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Vammala
Vammalan halki virtaa Kokemäenjoen vesireitti. Siihen kuuluvat Liekovesi, Rautavesi ja osittain Nokian puolella oleva Kulovesi. Kaupungin keskusta sijaitsee Vammaskosken partaalla, Rauta- ja Liekoveden väliin etelästä työntyvällä niemekkeellä. Huomattavimmat vesistöön laskevat joet ja purot ovat pohjoispuolelta Kotajärvestä alkava Vaunujoki, Pääjärvestä alkava Rautajoki ja Riippilänjärvestä laskeva Koskenoja sekä eteläpuolelta Ylistenjärvestä lähtevä Pesurinoja, Ekojärvestä laskeva Ekojoki ja Masojärvestä laskeva Kärppälänjoki. Huomattavimpia järviä ovat vesistön pohjoispuolella Pääjärvi ja Riippilänjärvi sekä eteläpuolella Ylistenjärvi, Ekojärvi ja Ylinen Piimäsjärvi. Lisäksi on kymmeniä pienempiä järviä ja lampia. Ekojärvi, jonka pintaa on laskettu 1800-luvun lopulla, on Etelä-Suomen arvokkaimpia lintujärviä ja sen rannalla on lintutorni. Toinen lintutorni sijaitsee Keskistenjärvellä kymmenkunta kilometriä Vammalan keskustasta etelään. Ypäjoki
Joki saa alkunsa Ypäjän Ypäjänkylästä, jonka historiallinen kylätontti on joen rannalla, ja virtaa pääosin Ypäjänkylän alueella kunnes laskee Loimijokeen Loimaan Kauhanojalla. Ensimmäinen sivuhaara yhtyy Ypäjokeen nimettömän lammen tai joen laajentuman kohdalla 3,6 kilometriä Loimijoelta. Sivujoki on nimeltään Haaranoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 22 km². Haaranoja on neljä kilometriä pitkä ja saa alkuunsa Ypäjän taajaman pohjoispuolelta Kartanonkylästä, josta se virtaa Vaivaskoskenojan nimisenä. Haaranojan toinen haara on Rääsänoja. Haaranoja on voimakkaasti perattu ja oiottu, mutta alajuoksulla se meanderoi selvästi. Ylängöllä Äijälamminsuolla sijaitsee Jokioisen kunnan puolella sijaitsee Äijälammi, jonka sadevedet kulkeutuvat laskuojattomana Isorahkan läpi kohti etelää, missä Haaranoja ja sen sivuhaara Letkunoja kuljettavat ne Ypäjokeen. Mätäjoki
Mätäjoki, Vantaan puolella Mätäoja () on kaupunkipuro, joka sijaitsee Helsingin ja Vantaan kaupunkien alueella ja laskee Isoon Huopalahteen. Sen valuma-alue on 24,4 km², ja sen alueella asuu noin 72 000 ihmistä. Geologiselta historialtaan se on Vantaanjoen entinen uoma. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki laskee Pyhäjärveen Pyhäjoen kylän kohdalla järven itärannalla. Seututie 204 ylittää joen Pyhäjoen kylän itäpuolella. Eräs Pyhäjoen määrittelijä on Säkylänharju, jonka suuntainen joki on. Harjun pohjavesiä purkautuu harjun juurella lukuisista lähteistä ja suonreunamilta ja vastaa siten osasta joen virtaamasta. Joki seuraa harjua kaakko-luode-suuntaisena. Vaikka joki virtaa joen alajuoksulla sen luonnollisessa uomassaan, on monet joen sivuhaarat suoristettu ja liitetty laajempaan ojitusverkkoon. Pisimmälle joen valuma-alue ulottuu Korpiniitulla, joka rajautuu idässä Virttaaseen. Korkeuseroa Korpiniitulta joen suulle kertyy 35 metriä. Emälammi
Lammen pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lampi jää yhdessä muiden järvien kanssa Porttilanharjun ja Vinjalamminharjun sisältävän harjujakson eteläpuolelle. Lammessa on neljä luotomaista nimetöntä saarta. Suurin niistä on yli 20 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Säämäjärvi (järvi)
Säämäjärvi (, ) on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Prääsän piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Sen pinta-ala on noin 270 neliökilometriä. Järven pituus on 22 kilometriä ja suurin leveys 14 kilometriä. Keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys 24,5 metriä. Järven ulappa on aava. Saaria on noin 80. Säämäjärveen laskee pohjoisesta päin monia pieniä jokia. Säämäjärvi puolestaan laskee Säpsäjokea pitkin Vahatjärveen, jonka kautta kulkeva Suojoki laskee Äänisjärveen. Ilmajoki
Entinen emäpitäjä Ilmajoki on maisemaltaan ja luonnoltaan pohjalaista lakeusmaisemaa. Ilmajoen halki virtaavan Etelä-Pohjanmaan suurimman joen Kyrönjoen rantamaat ovat Suomen vilja-aittoja. Kyrönjoki on valittu yhdeksi Suomen kansallismaisemaksi. Eurajoen vesistö
Köyliönjoen haaran yläpuolella joki virtaa Eurakosken läpi. Siellä on edelleen olemassa pato, josta vesi putoaa kosken läpi. Noin 5,9 km Köyliönjoesta ylävirtaan päin yhtyy Järvioja (4,4 km, 23 km²) Eurajokeen sen vasemmalta puolelta. Järvioja saa vetensä 1800-luvulla kuivatetusta Vaaniin Neittamonjärven pelloilta. Eurajokeen yhtyy noin 2 kilometriä ylöspäin Euraniitulla Ruonoja (9,3 km, 35,9 km²), jonka yhden haaran Ruosteojan lähteenä on pieni Vähäjärvi. Ahmasojalle on tästä vielä matkaa 5,2 km ja Pyhäjärvelle 8,8 km. Joen yläjuoksu virtaa Kauttuan peltojen ja Euran keskustan halki. Ems
Ems (, ) on joki luoteisessa Saksassa. Se saa alkunsa Nordrhein-Westfalenin osavaltion Schloß Holte-Stukenbrockista ja virtaa läpi Ala-Saksin. Joki laskee Pohjanmereen Dollartin lahteen Emdenin kaupungin alueella. Sen pituus on 371 kilometriä. Suurimpia kaupunkeja joen varrella ovat Emden, Rheine ja Gütersloh. Moisionjoen valuma-alue
Moisionjoki on noin 8 kilometriä pitkä Ruotasjärven laskujoki, joka laskee Vanajaveden laskujoken Herralanvuolteen mutkaan Lempäälän taajaman Moisiossa. Joki putoaa matkallaan Ruotasjärvestä Vanajaveden vuolteille yli 15 metriä. Joen uomaa on oikaistu ja ruopattu monin tavoin ja esimerkiksi joessa oleva Moisionlampi on toimenpiteiden takia laskenut pieneksi lammeksi. Jokeen yhtyy lännestä pienen Sorvalammin laskuoja ja vähän ylempänä Ahostenjärven Houkkalammin yhteinen laskuoja. Itäpuolella jokea sijaitsee Kylälammi, jonka pitkä laskuoja ohittaa Ideaparkin ennen laskemistaan Herralanvuolteeseen. Se ei siten ole Moisionjoen sivuhaara. Linnajärven laskujoki on kapea Linnajoki, joka laskee Ruotasjärveen. Ruotasjärveen laskee Höytämönjärven laskujoki. Siihen yhtyy idästä Hankajärven ja Paskolammin yhteinen laskuoja. Kemijoen vesistö
Kemijoen vesistö (vesistöaluetunnus 65) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kemijoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 51 127,28 neliökilometriä, josta 1 659,9 neliökilometriä kuuluu Venäjän puolelle. Alueen järvisyys on 4,3 %.