Voiko vankeus helpottaa rikoskierteeseen suistumista?
Vankeus
Vankeusrangaistus on toisaalta tehokas keino eristää rikoksentekijöitä ja antaa yhteiskunnalle signaali jonkin toiminnan epäsuotavuudesta, toisaalta vankeus helpottaa rikoskierteeseen suistumista, kun vankiloissa rikoksentekijät tapaavat muita rikollisia ja muodostavat verkostoja. Näin ollen vankeus ei yleensä edistä rikollisten paluuta takaisin normaaliyhteiskuntaan. Sen sijaan tapahtuu sitoutumista rikolliseen alakulttuuriin, ja rikoksettoman elämäntavan ylläpitämistä edistävät sosiaaliset sidokset heikkenevät. Lisäksi vankilassa pito on kallista (vuonna 2011 keskimäärin 205 €/päivä/vanki). KRIS
Vankilatyön tavoitteena on tukea vankeja ja vankilasta vapautuneita irtaantumaan päihde- ja rikoskierteestä, kannustaa päihteettömyyteen ja rikoksettomuuteen sekä edistää entisten rikollisten integroitumista yhteiskuntaan. Vankilatyössä pyritään jakamaan tietoa erilaisista mahdollisuuksista ja tukimuodoista, tuetaan vertaiskokemuksen kautta vankien muutosprosessia ja annetaan informaatiota vapautumiseen liittyvissä asioissa näin myötävaikuttaen uusintarikollisuuden vähentämiseen ja rikollisuutta ylläpitävän syrjäytymiskehityksen katkaisemiseen. Vankilatyö sisältää mm. henkilökohtaisia tukitapaamisia (vertaistukihenkilö, palveluohjaus, tukityö ja neuvonta), teemaryhmiä, intensiivistä lomatukea poistumisluvan aikana, tuetuttuja asiointilomia, portilta hakuja vapautuessa, palveluohjausta, opiskelu- ja työmahdollisuuksien kartoitusta sekä yhdessä tekemistä mm. erilaisten harrastusten parissa.
Erityisestävyys
Erityisestävyys on kriminaali- ja kontrollipoliittisten toimenpiteiden ajateltu (toivottu) vaikutus niiden kohteeksi joutuneeseen henkilöön. Esimerkiksi vankilaan joutunut ihminen pidättyisi vastaisuudessa sanktioidusta teosta. Samoin vankilan erityisestävyys perustuu siihen, että vankila eristää rikollisen potentiaalisista uhreistaan. Asevelvollisuus Suomessa
Argentiinassa asepalvelukseen arpomalla pakotettujen todennäköisyys tehdä rikoksia myöhemmässä elämässä on ollut korkeampi kuin palveluksesta arvan perusteella vapautettujen. Asepalvelukseen pakotettujen menestys työelämässä on taas ollut vapautettuja heikompi. Suomessa pakollisen palveluksen vaikutuksia rikollisuuteen ja työelämässä pärjäämiseen on vaikea selvittää, sillä vapautuksia palveluksesta myönnetään mm. mielenterveysongelmien perusteella, eikä vertailukelpoista tutkimusaineistoa vapautetuista ja pakotetuista näin ollen ole saatavilla. Ehdollinen rangaistus
Ehdollista rangaistusta ei pidä sekoittaa ehdon­alaiseen vapauteen, johon vanki tietyin edellytyksin päästetään, kun hän on jo ollut vankeudessa määräosan hänelle tuomitusta rangaistus­ajasta. Rikosoikeus
Vielä yhtenä rikosoikeuden osa-alueena voidaan pitää kansainvälistä ja eurooppalaista rikosoikeutta. Kansainvälinen rikosoikeus on osa kansainvälistä oikeutta ja se sisältää kansainväliset rikosoikeudelliset yleissopimukset kuten Geneven sopimus, rikostuomioistuimet kuten Kansainvälinen rikostuomioistuin ja tietyt kansainvälisiä rikoksia koskevat opit ja käytännöt. Eurooppalainen rikosoikeus taas tarkoittaa ensisijaisesti Euroopan neuvoston ja EU:n puitteissa toteutettuja rikosoikeudellisia toimenpiteitä ja käytäntöjä. EU-rikosoikeus kuuluu EU:ssa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden piiriin. Nämä vaikuttavat kansallisesti pääasiassa rikosoikeuden erityiseen osaan, mutta varsinkin Eurooppalainen rikosoikeus on vaikuttanut myös sen yleiseen osaan ja seuraamusjärjestelmään. EU-rikosoikeudessa rikosoikeudellisen yhteistyön käsite on vakiintunut tarkoittamaan aineellisen rikosoikeuden lähentämistä ja rikosprosessuaalista yhteistyötä. Aineellinen rikosoikeus tarkoittaa tässä yhteydessä lähinnä rikoslain erityistä osaa ja sen rikossännösten tunnusmerkistöjä, mutta tietyiltä osin myös yleiseen osaan kuuluvia seuraamuksia. Rikosprosessuaalisen yhteistyön tarkoituksena on esimerkiksi rikoksentekijöiden helpompi luovuttaminen jäsenmaasta toiseen ja sitä tapahtuu jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaiden välillä esimerkiksi tuomioiden ja päätösten vastavuoroisen tunnustamisen muodossa. Kansainvälisen ja Eurooppalaisen rikosoikeuden kehitys on ollut merkittävää ja sen vaikutus kansalliseen rikosoikeuteen ja kriminaalipolitiikkaan on ollut merkittävämpää kuin on osattu odottaa. Sillä on ollut myös rikosoikeuden monialaisuutta lisäävä vaikutus koska EU-rikosoikeus kytkeytyy yleiseen EU-oikeuteen jonka yleiset periaatteet ja EU-tuomioistuimen käytännössä kehittyneet opit EU-oikeuden oikeusvaikutuksista ovat tulleet merkitykselliseksi myös kansallisessa rikosoikeudessa. Vankila
Työtoiminta ja erilaiset kuntouttavat toimintaohjelmat kuuluvat nykyisin jo melkein joka vankilan arkeen. Aiemmin ajateltiin, että työ on lääke suunnilleen kaikkeen, mutta ulkomaisten tutkimusten ja esimerkkien mukaan on osoittautunut, että jotkut kuntouttavat ohjelmat toteuttavat työtoimintaa paremmin Rikos­seuraamus­laitoksen tavoitetta vähentää uusintarikollisuutta. Tämä tietenkin koskee vain osaa vangeista, koska elämäntilanteet ja tarpeet ovat yksilöllisiä. Terapeuttinen eli korjaava teoria
Terapeuttisessa rangaistusteoriassa eli reformi- tai hoivateoriassa rikollisuus nähdään yhteiskunnan sairautena. Teorian mukaan rangaistuksen tehtävä on ensi sijassa rikollisen parantaminen paremmaksi ihmiseksi. Teorian ihmiskäsitys on varsin ihanteellinen. Se näkee rikollisuuden yhteiskunnan syynä ja näin liu’uttaa varsinaiselta tekijältä vastuuta pois. Vankilaan pistämisen sijasta teoria ehdottaa rikollisen parantamista terveeksi muilla keinoilla. Suomen rikoslaki
Aiemmin rangaistuksiin kuuluivat myös kuritushuone ja kuolemanrangaistus. Monista rikoksista seurasi ennen vuotta 1969 varsinaisen rangaistuksen ohella myös lisärangaistuksia, joista yleisin oli kansalaisluottamuksen menetys. Sitä vastoin aikaisempien lakien tuntemat raippa- ja häpeärangaistukset poistettiin käytöstä jo silloin, kun vuoden 1889 rikoslaki säädettiin.
Kurinpidolliset seuraamukset ovat myös luonteeltaan ei-toivottavasta käyttäytymisestä seuraavia rangaistuksia. Tällaisia seuraamuksia on käytössä esimerkiksi virkamiehiä, sotilaita tai vankeja koskevissa kurinpitojärjestelmissä. Rikosoikeudellinen kurinpito on eri asia kuin "hallinnollinen kurinpito", jonka kohteeksi virkamies voi joutua esimerkiksi rikoksen takia. Vankeusrangaistus voidaan määrätä "ehdollisena", jolloin rangaistava välttää rangaistuksen suorittamisen, mikäli hän ei syyllisty uusiin rikoksiin koetusaikana (rikoslaki 2b luku). Korruptio
Yksi selitys sanoo korruption olevan seurausta köyhyydestä. Koska köyhä kansa tarvitsee enemmän julkisia palveluita kuin mihin varaton valtio pystyy budjettinsa puitteissa tarjoamaan, äveriäimmät valtaavat nämä niukat palvelut maksamalla lahjuksia. Koska oikeusvaltioperiaate on köyhässä maassa hatara, virkakunta pystyy helposti nyhtämään lahjuksia. Korruption kitkeminen tulee tämän selityksen mukaan mahdolliseksi vasta, kun maahan muodostuu riittävän suuri keskiluokka. Reindeerspotting – pako Joulumaasta
Jani jää kiinni yrittäessään murtoa teollisuusalueella. Hän on pidätettynä kolmen päivän ajan, mutta enimmäkseen vaikenee kuulusteluissa. Lopulta rikoshistoriaa omaavalle Janille tuomitaan vuoden vankeus ehdottomana. Vankilaan joutumistakaan hän ei pidä suurena onnettomuutena: onhan ruoka ja majoitus taattu. Odottaessaan tuomion täytäntöönpanoa Jani murtautuu marketin kassakaappiin ja varastaa 5 000 euroa, joiden turvin hän lähtee toteuttamaan haavettaan ulkomaanmatkasta. Jani kulkee Tukholman kautta Ranskaan, Italiaan ja Espanjaan ja on onnensa kukkuloilla, lopettaa jopa hetkeksi piikittämisen. Matkakassa kuitenkin loppuu ja Jani joutuu palaamaan Suomeen, missä hänet pidätetään. Lopputekstit toteavat Janin ajautuneen vuosien vankilakierteeseen.
Helsingin Sanomien viikkoliitteen Tv-Nytin viisi kriitikkoa antoivat elokuvalle tähtiä keskiarvolla 2,8. Pakottaminen
Helsingin raastuvanoikeus otti huomioon ostajaehdokkaan aiemman rikoshistorian ja katsoi tämän olevan ilmeisen piittaamaton lain kielloista ja käskyistä. Lisäksi hänen katsottiin olevan vailla täyttä ymmärrystä. Tuomioksi tuli pakottamisesta ja ryöstöntapaisesta kiristämisestä 10 kuukautta vankeutta ja ostajaehdokkaan kaveri sai ryöstöntapaisesta kiristämisestä samanpituisen vankeusrangaistuksen. Molemmat tuomittiin myös korvauksiin myyjälle. Helsingin hovioikeus muutti tuomiota vain siten, että yhdisti vankeusrangaistukseen ostajaehdokkaan muista rikoksista tuomittuja rangaistuksia. Korkein oikeus muutti hovioikeuden tuomiota siltä osin, että ei tuominnut pakottamisesta, vaan ainoastaan ryöstöntapaisesta kiristämisestä 8 kuukautta vankeutta pidennettynä muista rikoksista saaduilla rangaistuksilla. Matti Kid Hytönen
Sittemmin Hytönen pääsi irti vankilakierteestä, ja hän oli vuodesta 2003 alkaen entisiä vankeja auttavan "KRIS-Etelä Suomi ry":n toiminnanjohtajana. Käänne Hytösen elämässä tapahtui 1998, kun hän raitistui ja lopetti päihteiden käytön. Suomen rikoslaki
Rikosoikeudellisista toimenpiteistä voidaan luopua. Poliisi voi jättää epäilemänsä rikoksen ilmoittamatta syyttäjälle ja syyttäjä voi jättää syytteen nostamatta tai oikeus jättää seuraamuksen tuomitsematta. Tämä on mahdollista, jos rikos on vähäinen ja anteeksiannettava, ja kun yleinen etu ei vaadi muuta. Syyttämättä tai tuomitsematta jättäminen on mahdollista myös huumausaineen käyttörikoksen kohdalla. Luotettavuuslausuntoa annettaessa tai kansalaistamisen nuhteettomuusvaatimuksen täyttymistä tutkittaessa tällaiset seurauksenomainen syyttämättä tai tuomitsematta jättäminen kuitenkin huomioidaan, sillä asiassa on kuitenkin todettu henkilön syyllistyneen rikokseen. Jos henkilö, jonka syyttäjä toteaa syyllistyneen rikokseen, mutta jättää jostain syystä syyttämättä, vastustaa syyttäjän näkemystä syyllisyydestään, hänellä on oikeus määräajan kuluessa vaatia syyttäjää nostamaan rikoksesta syyte, jolloin asia tutkitaan tuomioistuimessa ja ratkaistaan tuomiolla. Vankeus
Joissain maissa vankeusrangaistukset voivat ylittää syytetyn todennäköisen eliniän. Esimerkiksi Filippiineillä on tuomittu 14 000 vuoden vankeusrangaistukseen. Vankilaoikeus
Vankilaoikeuden tai sen määräämän henkilön oli tutkittava vaarallisena pidetyn henkilön tapaus ja annettava hänelle tiedoksi ne syyt, joiden perusteella eristämistä vaadittiin. Vangille oli varattava tilaisuus tehdä muistutuksia vankilaoikeuden istunnossa. Tähän hän sai käyttää avustajaa tai asiamiestä. Vuodesta 1971 lähtien rikolliselle voitiin myöntää maksuton oikeudenkäynti vankilaoikeudessa ja määrätä hänelle oikeudenkäyntiavustaja. Yleinen kiinniotto-oikeus
Yleinen kiinniotto-oikeus (ennen jokamiehen kiinniotto-oikeus) on Suomen pakkokeinolaissa säädelty oikeus ottaa kiinni verekseltä tai pakenemasta tavattu rikoksesta epäillyn, jos rikoksesta saattaa seurata vankeutta tai rikos on lievä pahoinpitely, näpistys, lievä kavallus, lievä luvaton käyttö, lievä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus, lievä vahingonteko tai lievä petos. Vapausrangaistus
Ruotsissa vuoden 1864 rikoslaki tunsi kaksi vapausrangaistusta, pakkotyön ja vankeuden. Pakkotyö oli ankarampi rangaistusmuoto ja se saatettiin tuomita elinajaksi. Vain pakkotyöhön oli yhdistetty työvelvollisuus. Vuonna 1965 voimaan astuneen rikoskaaren mukaan ainoa Ruotsissa käytössä oleva vapausrangaistuksen muoto on vankeus. Näyttöön perustuva lainvalvonta
Käytäntöjä määriteltäessä voidaan huomioida koko väestön kattavia prioriteetteja. Tiedetään esimerkiksi, että voimakeinoin pakottamisen vähäisyys on yhteydessä onnellisempaan väestöön. Tämä voi auttaa päätöksenteossa koskien voimankäyttöä tai toimia, jotka nimellisesti ylläpitävät lakeja mutta käytännössä lisäävät yhteisöjen väkivaltaisuutta. Lainvalvontaa koskevia päätöksiä voidaan tehdä rikosten läpivirtausvaikutusten perusteella. Vuodelta 2011 olevan meta-analyysin perusteella huumemarkkinoiden häiriöt, esimerkiksi laittomien materiaalien takavarikoinnit tai järjestäytyneen rikollisuuden toimijoiden pidätykset, lisäävät väkivaltaa ja oheisrikollisuutta. Tämä kyseenalaistaa tietyt huumevalvonnan strategiat. Laitonta kauppaa koskevassa tutkimuksessa todettiin, että rikollisjärjestöön kuulumisella ei ollut merkitystä resurssien kulkuun kilpailevien väkivaltaisten ryhmien välillä. Kun huomion kohteena on vaikutukset yhteisöihin, tämä kyseenalaistaa jengeihin kuulumisen kieltämisen. Tällainen todistusaineiston soveltaminen johtaa toisinaan lainvalvontapäätöksiin, jotka ovat ristiriidassa yleisen mielipiteen kanssa. Jengien jäseniä ei esimerkiksi kielletä liittymästä Yhdysvaltain armeijaan. Syyksiluettavuus
Armahdus vaikuttaa vain tuomitun rangaistuksen täytäntöönpanoon, ei siihen että rikosta ei katsottaisi tekijänsä syyksi. Armahdettu rangaistus saattaa mahdollisesti edelleen olla merkityksellinen esimerkiksi uusimisvaikutuksen osalta. Uhriton rikos
Uhriton rikos on teko, joka ei kohdistu suoraan toiseen yksilöön mutta on kuitenkin oikeudellisesti tuomittava. Esimerkkeinä voivat toimia huumeidenkäyttö, auton etupenkillä turvavyön käyttämättä jättäminen, joissakin maissa väärän uskonnon harjoittaminen tai oman tahdon mukainen prostituutio, ja laajimman tulkinnan mukaan myös vaikkapa veronkierto. Pirkko Arhippa
Arhippa sanoo ymmärtävänsä myös rikollisia, ainakin tiettyyn rajaan saakka: ”Sen olen oppinut ettei elämä ole yksinkertaista, harvoin on asetelmaa, jossa on joku todella paha ja toisaalla taasen joku todella hyvä. Usein elämä sijoittuu siihen keskivaiheille. Vaikkei rikollisuutta hyväksyisikään saattaa ihmisille tulla tilanteita, joissa laillisen raja ylittyy. Siitä seuraa rangaistus, aina ei kuitenkaan tarvittaisi enää lisärangaistusta ymmärtämättömien asenteiden muodossa. Näitä tuntoja haluan kertoa myös kirjoissani”, Pirkko Arhippa toteaa "Kirjatyö"-lehden haastattelussa 2001. Kannabis
Suomessa huumeiden käyttö kriminalisoitiin vuonna 1966. Samalla tuli laittomaksi myydä, välittää, luovuttaa toiselle tai muulla tavoin levittää kannabista. Myös kannabiksen hallussapito tai kasvattaminen on laitonta. Huumausainerikokseen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai enintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen, ja törkeästä huumausainerikoksesta vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin. Kiinnijäämisestä tulee aina pysyvä merkintä poliisin rekistereihin. Useat koulut ja työpaikat järjestävät huumetestejä. Nuoren kohdalla merkintä rikosrekisterissä tai positiivinen testitulos voi estää ajokortin saamisen tai johtaa opiskelujen keskeytymiseen. Se voi myös estää joihinkin tiettyihin ammatteihin tai työpaikkoihin pääsemisen tulevaisuudessa. Kannabista kokeilleille nuorille on tarjolla apua järjestöistä, klinikoilta ja terveyskeskuksista ja auttavista puhelimista. Ihmisoikeudet Nigeriassa
Oikeuteen ja poliisin toimintaan sisältyy Amnestyn mukaan väkivaltaa ja kuolemanrangaistuksia. Tuomiot voivat perustua kiduttamalla saatuihin todisteisiin. Köyhyyteen yhdistyy vakava korruptio, mikä vaikuttaa myös poliisin toimiin. Kolme viidestä vankilaan suljetusta ei ole saanut oikeudenkäyntiä. Suomen rikoslaki
Turvaamistoimenpiteet voivat kuulua myös rikoksen seuraamuksiin. Luonteeltaan ne eivät ole kuitenkaan rangaistuksia. Turvaamistoimenpiteiden tarkoituksena on estää välittömästi uudet oikeudenloukkaukset. Turvaamistoimenpiteitä ovat esimerkiksi: Vaikka turvaamistoimenpiteiden tarkoituksena ei olekaan rankaiseminen, ne ovat niiden kohteen kannalta haitallisia. Ne voivat tosiasiallisesti merkitä niiden kohteeksi joutuvalle yhtä suurta haittaa kuin varsinaiset rangaistuksetkin. Niillä on merkitystä myös varsinaisen rangaistuksen mittaamisessa. Esimerkiksi pitkään ajokieltoon määrääminen voidaan ottaa huomioon rangaistusta mitattaessa, toisin sanoen varsinainen rangaistus voi lieventyä tällöin. Pakkolaitokseen eristäminen on suuri harvinaisuus. Sitä vastoin menettämisseuraamus on tavallinen. Tuomioistuin voi julistaa menetetyksi rikoksen tekovälineen, muun omaisuuden ja rikoksella saadun hyödyn (rikoslaki 10. luku). Yleensä esine voidaan tuomita valtiolle menetetyksi vain omistajaltaan. Tämä asia on aiheuttanut ajoittain vilkasta keskustelua mietittäessä rattijuopon auton kohtaloa; auto ei likikään aina ole kuljettajan. Jos se tuomittaisiin menetetyksi, seuraamus kohdistuisi eri henkilöihin eri tavoin. Retributiivinen rangaistusteoria
Filosofeista Georg Wilhelm Friedrich Hegel ja Immanuel Kant on perinteisesti mielletty sovitusteorioita kannattaneiksi ajattelijoiksi, mutta nykyään Kantin osalta tulkinta ei ole yksiselitteinen. Näissä retributiivisissä teorioissa rangaistuksen oikeutus ja tarkoitus johdetaan suoraan tarkastelemalla menneisyydessä tapahtunutta tekoa eikä rangaistuksesta syntyvillä yhteiskunnallisilla seurauksilla ole asiassa merkitystä. Historiallisesti sovitusteoriat perustettiin usein esimerkiksi jumalan sanaan jolloin rikos käsitettiin synniksi ja rangaistus synnin sovitukseksi. 1900-luvun alkupuolella perustana saatettiin käyttää yleistä moraalilakia tai oikeuspositivistista ajatusta lain velvoittavuudesta. Nykyisin sovitusteoriat nauttivat kannatusta lähinnä angloamerikkalaisessa maailmassa jossa uudempi kannatusta saanut perusta on ajatus rikoksentekijän saavuttamasta epäoikeudenmukaisesta edusta (unfair advantage). Tämän perustelun mukaan oikeuden tarkoituksena on turvata kaikille tietyt edut kuten vapaus ja turvallisuus ja yksi keino tähän on rikoslaki. Kaikki ovat etukäteen hyväksyneet esimerkiksi rikosoikeudelliset rajoittamistoimenpiteet, jotka on rikoslaissa ilmaistu. Rikoksentekijä hyötyy tässä mallissa turvatuista oikeuksista, mutta ei suostu jakamaan turvaamisen vaatimia rajoituksia. Syntynyt epäoikeudenmukainen etu riistetään tekijältä rangaistuksella. Helsingin vankila
Vankiluku laski koko maassa ja vuosikymmenen loppuun tultaessa määrä oli laskea alle 200:n. Väkivalta- tai huumerikoksen tehneiden vankien määrä kasvoi, jonka johdosta otettiin käyttöön huumetestit ja lisättiin henkilökunnan tarkastusvaltuuksia sekä perustettiin osastoja, jotka keskittyivät päihdekuntoutukseen. Vares – Sukkanauhakäärme
Kakolan vankilassa valmistelee pakoaan vaarallinen kuritushuonevanki, Torsten Rapp.
Varatuomari Pauli Kontio epäilee vaimoaan uskottomuudesta.
Naistenhurmaaja ravintolapianisti Jesus Maria Lobo liikkuu vikkelästi ympäri kaupunkia perässään toinenkin yksityisetsivä, Wasenius.
Voitto Fjäderin ja Ingan kuntosalilla liikkuu kummallista väkeä.
Tuoreilla jäljillä kulkevan Vareksen elämä on taas vaakalaudalla ja moni henki on halpa Turussa.
Sukkanauhakäärmeen arvoitus raottuu sitä mukaa kuin ruumiskasa kasvaa. Pyramidihuijaus
Sakko- tai vankeusrangaistuksen lisäksi rikoksella saatu hyöty voidaan tuomita valtiolle menetetyksi. Vankila
Vankila on velvollinen järjestämään vangeille heidän tarvitsemansa terveyden- ja sairaanhoidon. Haaste on suuri, sillä vangeilla on keskimääräistä enemmän erilaisia terveydellisiä ongelmia, joista suurin osa johtuu epäterveellisistä elämäntavoista. Vangeille tarjotaan kuitenkin laitoksissa mahdollisuus päihteettömään elämäntapaan ja terveyden ylläpidon kannalta riittävään liikuntaan. Laitoksissa on myös ravinto-opillisesti tasapainotettu ruoka ja erityisryhmien ruokavaliot. Kanttiinista vangilla on 
mahdollisuus ostaa laitoksessa luvallisia esineitä ja ruoka-aineita. Suosikkiartikkeleita ovat kahvi sekä pikakahvi (vankilaslangilla "Nessi" Nestlen Nescafe-tuotemerkin mukaan), muovipulloissa olevat virvoitusjuomat, liha- ja makkaratuotteet, säilykkeet, makeiset, sätkätupakka sekä sätkäpaperi. Vankeusvanki saa käyttää kuukaudessa korkeintaan 120 euroa ostoksiin. Hertta (Mikki Hiiri)
Hertta esiintyy monissa tarinoissa, joissa Musta Pekkakin, yleensä jonkinlaisena apurina (kuten alibin vahvistamisessa tai vankilasta pakenemisessa). Vaikka monissa tarinoissa hän auttaakin Pekkaa rikoksissa, jostain syystä hän ei aina joudu vankilaan (usein syytä ei edes kerrota). Kuritushuone
Kuritushuonerangaistus oli vapausrangaistus, jossa vankeja pidettiin ankarammissa olosuhteissa kuin tavanomaisessa vankeusrangaistuksessa sikäli, että tuomitun sosiaalista kanssakäymistä rajoitettiin enemmän pitämällä vanki tiukemmasti eristettynä muista. Sen sijaan minkäänlaista varsinaista konkreettista kurittamista tuomio ei nimestään huolimatta sisältänyt. Lievin kuritushuonerangaistus oli kestoltaan kuusi kuukautta. Tämä merkitsi rikoksesta rangaistusta kärsimään lähtevälle vähintään kuuden kuukauden vapaudenmenetystä. Kuritushuonetta voitiin määrätä myös elinkaudeksi. Opioidikorvaushoito
Opioidikorvaushoitoa pidetään rikollisuuden hallintakeinona. Suomalaisessa tutkimuksessa huumeongelmaisia seurattiin kolme vuotta ennen ja jälkeen korvaushoidon aloittamisen, yhteensä kuuden vuoden ajan. Tutkimuksen mukaan korvaushoito vähentää huumeiden käytöstä johtuvaa rikollisuutta alle puoleen siitä, mitä se oli huumeiden käytön aikana. Jon Nödtveidt
Vuonna 1997 Nödtveidt tuomittiin vankilaan 38-vuotiaan homoseksuaalin algerialaismiehen, Josef Ben Maddourin murhan avunannosta. Vankilassa hän sävelsi ja sanoitti "Reinkaos" -levyn sekä opiskeli ja tutki okkultismia. Hänet vapautettiin vankilasta vuonna 2004, jonka jälkeen hän kokosi Dissectionin uudelleen. Ehdonalainen vapaus
Ehdonalainen vapaus tarkoittaa ehdottomaan vankeusrangaistukseen tuomitun vangin päästämistä suorittamaan loppuosa rangaistuksesta vapaudessa. Se koittaa Suomessa, kun vanki on suorittanut hänelle kuuluvan määräosan rangaistuksestaan. Ajankohdan laskemisen pohjana on aina tuomioistuimen määräämän ehdottoman vankeusrangaistuksen pituus. Määräosan laskemisen jälkeen saadusta osamäärästä vähennetään aika, jonka henkilö on ollut "tämän asian vuoksi" vapautensa menettäneenä. Puhekielessä ehdonalainen vapaus ja ehdollinen vankeusrangaistus sekoitetaan usein keskenään. Ne ovat kuitenkin eri käsitteitä. Rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen
Luovuttaminen edellyttää tiettyjen vähimmäisedellytysten täyttymistä. Tällaisia ovat esimerkiksi epäillyn rikoksen vakavuusasteeseen tai tuomitun rangaistuksen pituuteen ja kaksoisrangaistavuuteen liittyvät seikat. Vankila
Suomessa vankilat ovat osa Rikosseuraamuslaitosta. Vankilan tarkoitus on eristää julkisen vallan eri tavoin yhteiskunnalle jollain tapaa haitallisiksi toteamat henkilöt yhteiskunnasta, jolloin henkilöt eivät pysty jatkamaan haitallista toimintaa. Vankila perustuu myös ajatukseen, että vankilaan joutumisen uhka, vapauden menettäminen, toimisi rikoksia ehkäisevästi. Vankila on suunniteltu siten, että sieltä karkaaminen on mahdollisimman vaikeaa. Vankilat ovat tavanomaisesti aidattuja ja vartioituja. Vankilan kaltaisia laitoksia ovat keskitysleirit. Psykiatristen sairaaloiden alkuhistoria on samankaltainen kuin vankiloiden. Vankeus
Ehdoton vankeusrangaistus suoritetaan joko suljetussa vankilassa tai avolaitoksessa. Avovankiloihin sijoitetaan henkilöitä, joiden katsotaan sinne soveltuvan ja joiden ei voida olettaa poistuvan sieltä ilman lupaa. Avolaitoksissa voidaan tehdä työtä tai opiskella. Työstä maksetaan palkkaa, josta menee kuitenkin ennakonpidätyksen lisäksi ylläpitokustannuksia. Avolaitokset eroavat huomattavasti suljetuista vankiloista. Rikos
On mahdollista, että teosta on nostettu syyte ja vastaaja on saatu haastettua, mikä katkaisee syyteoikeuden vanhentumisen. Jos vastaajaa ei kuitenkaan saada oikeuteen tai oikeudenkäynti pitkittyy jostain muusta syystä, rangaistuksen tuomitseminen voi viivästyä. Tällöin rangaistusta ei saa tuomita, jos rangaistukseen tuomitsemisen estävä vanhentumisaika ylittyy. Rauhanvakuus
Rauhanvakuus on rikosoikeudellinen säännöstö, jonka mukaan tuomioistuimessa rikokseen syylliseksi todettu henkilö välttää vankeusrangaistuksen antamalla rahavakuuden siitä, ettei enää tee uutta rikosta. Määräajaksi annettu vakuus palautetaan, ellei henkilö syyllisty uuteen rikokseen. Jos henkilö syyllistyy rikokseen, hän menettää vakuuden ja joutuu kärsimään rangaistuksen kaikista rikoksistaan. Rauhanvakuus muistuttaa monessa suhteessa ehdollista rangaistusta ja sillä pyritään korvaamaan lyhytkestoiset vapausrangaistukset Mellakka
Rangaistusten ankaruus tepsii sekin mutta kiinnijäämisriski on tehokkaampi. Katujengi
Vaikka moni liittyy katujengiin turvallisuutensa vuoksi, katujengiläiset kokevat tutkimusten mukaan enemmän väkivaltaa kuin jengien ulkopuolella olevat. Katujengissä väkivalta on kuitenkin ennalta-arvattavampaa kuin jengien ulkopuolella, minkä on arveltu tekevän siitä helpomman sietää. Pitkäaikainen jengiin kuuluminen johtaa usein koulun keskeyttämiseen, rikosrekisteriin ja vankeuteen sekä päihteiden käyttöön ja terveysongelmiin vielä kauan jengistä eroamisen jälkeenkin. Kriminaalipolitiikka
Kriminaalipolitiikan ensisijaisena keinona on rikosten ennakkotorjunta ja ennaltaehkäisy. Muita alueita ovat oikeuslaitoksen oikeudenkäyttö, rangaistuskäytännöt ja rikosseuraamuslaitos. Kriminaalipolitiikan avulla ohjataan vankeus- ja sakkorangaistuksia, alaikäisten rikoksentekijöiden kohtelua ja rikosten uhrien asemaa. Kidutus
Tutkimusten mukaan kidutuksen uhka voi vaikuttaa uhriin enemmän kuin varsinaisen tuskan aiheuttaminen. Kidutuksella uhkaaminen onkin käytännössä lähes yhtä tehokasta kuin varsinainen kidutus. Kidutuksen voidaan sanoa alkavan siitä hetkestä, kun vangittu tietää joutuneensa kidutushaluisten ihmisten käsiin. Yleisestävyys
Yleisestävyys eli yleisehkäisy on kriminaali- ja kontrollipoliittisten toimenpiteiden ajateltu ohjaava ja pelottava vaikutus. Toimenpiteellä (esimerkiksi vankeus tai sakko) osoitetaan hyväksyttävän käyttäytymisen rajat. Tämän ajatellaan riittävän useimpien ihmisten käyttäytymisen ohjaamiseen. Toinen, vahvempi yleisestävyyteen liittyvä vaikutus on pelote; seuraamusten (esimerkiksi vankilaan joutumisen) mahdollisuuden ajatellaan ohjaavan ihmisiä hyväksyttävän käyttäytymisen suuntaan. Rattijuopumus
Tyyppitapauksesta poikkeavassa tapauksessa tuomio on joko lievempi tai ankarampi. Vamman- ja kuolemantuottamukset lisäävät rangaistuksen määrää. Uusija saa ensikertalaista hieman ankaramman rangaistuksen. Ensikertalaisille vankeustuomiot ovat lähinnä ehdollisia ja ehdottoman käyttöä harkitaan ensikertalaisilla lähinnä vasta promillemäärän ollessa yli 2,60. Ehdollisen ohella tuomitaan melkein aina oheissakko, ja sen määrä on päiväsakoissa puolet ehdollisen pituudesta, eli vaikkapa 40 päivän ehdollisen ohella tuomittaisiin täten 20 päiväsakkoa. Yrityksen saattohoito
Arviolta joka kymmenennessä konkurssissa esiintyy lain kannalta arveluttavia toimia, mutta valtaosa talousrikollisuudesta on piilorikollisuutta. Talousrikoksissa kiinnijäämisen riski ja rangaistukset ovat myös huomattavasti pienempiä kuin muussa rikollisuudessa. Pakkotila
Pakkotilapykälän toinen momentti antaa tulkintaohjeen, jonka mukaan lievät pakkotilan rikkomukset eivät aiheuta rangaistusta. Tämä on tarkoitettu inhimillistämään tuomioita: Lämpimässä oikeussalissa pitkän harkinnan jälkeen saattaa löytyä keino, jolla olisi voitu välttää rikos. Voi olla kuitenkin kohtuutonta vaatia tätä yksilöltä kiireellisessä tilanteessa. Tämän vuoksi myös pakkotilassa toimineen henkilön mielentila muodostuu tekijäksi pohdittaessa toiminnan oikeutusta. Ehdonalainen vapaus
Vangin vapautuminen riippuu hänen iästään rikoksen tekohetkellä ja mahdollisista aiemmista rikoksistaan. Rikos ja rangaistus
"Rikoksessa ja rangaistuksessa" nuori ylioppilas Rodion Romanovitš Raskolnikov tekee rikoksen 1800-luvun Pietarissa: murhaa koronkiskojaeukon ja tämän paikalle sattuneen sisaren. Hän ei tee murhaa niinkään ryöstöaikeissa vaan kokeillakseen ja todistaakseen itselleen olevansa moraalisesti valioihminen. Ryöstösaaliilla hän pystyisi tekemään hyviä tekoja, jotka hyvittäisivät murhan. Kirja kuvaa teon henkisiä ja fyysisiä vaikutuksia Raskolnikoviin. Raskolnikovia vaivaavat syyllisyydentunteet ja vainoharhat siitä, että kaikki epäilevät häntä. Hän tapaa hurskaan prostituoidun, Sonjan, jonka vaikutuksesta lopulta tunnustaa teon ja joutuu kahdeksaksi vuodeksi Siperian pakkotyöleirille, jonne Sonja seuraa häntä. Korruptio
Korruptio oikeuslaitoksessa on Transparency Internationalin mukaan ongelma monissa maailman maissa, ja se vaarantaa usein ihmisten perusoikeuden puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Oikeuslaitoksen korruptoituneisuus hankaloittaa kansainvälisen yhteisön pyrkimyksiä rajoittaa kansainvälistä rikollisuutta ja terrorismia ja vähentää kaupankäyntiä, talouskasvua sekä inhimillistä kehitystä. Lahjottavissa olevat oikeuslaitokset vähentävät ihmisten luottamusta hallituksiin ja mahdollistavat korruption muillakin julkisen elämän alueilla. Hukkaamiskielto
Pakkokeinolain mukaan, jos on olemassa vaara, että se jota on syytä epäillä rikoksesta tai se, joka voidaan rikoksen johdosta tuomita korvaamaan vahinko tai menettämään valtiolle rahamäärä, pyrkii välttämään sakon, korvauksen tai menetettäväksi tuomittavan rahamäärän maksamista kätkemällä tai hävittämällä omaisuuttaan, pakenemalla tai muulla näihin rinnastettavalla tavalla, saadaan hänen omaisuuttaan panna hukkaamiskieltoon enintään määrä, joka oletettavasti vastaa tuomittavaa sakkoa, korvausta ja menettämisseuraamusta. Ne bis in idem
Ne bis in idem -periaate soveltuu myös pakkokeinojen käyttöön. Helsingin hovioikeus kumosi vangitsemispäätöksen katsoen, ettei henkilöä voitu vangita rikoksesta, josta hänet oli jo tuomittu ulkomailla rangaistukseen ja rangaistus oli siellä kärsitty. Pako New Yorkista
Vuonna 1988 rikollisuus on kasvanut äkkiä 400 prosenttia ja tilanteen ratkaisemiseksi Yhdysvallat päättää muuttaa Manhattanin saaren New Yorkissa jättimäiseksi vankilaksi. Saari on ympäröity korkealla muurilla, ja merireitit on miinoitettu. Rikolliset elävät vankilassa täysin eristäytyneinä omaa elämäänsä. Saarelle elinkaudeksi tuomituilla rikollisilla on mahdollisuus valita ennen vankilaan menemistään myös pikainen teloitus sen vaihtoehtona. Rikollisuus
Rikoksista vain pieni osa voidaan selvittää johtuen poliisin rajallisista voimavaroista ja siitä, että rikoksista valtaosa tapahtuu tilanteissa, joissa ei voida aloittaa menestyksekästä rikostutkintaa. Tämän vuoksi rikollisuuden vähentämisessä tehokkainta on ennaltaehkäisy. Pakottaminen
Rikoksen estämiseksi yksityishenkilö voi joutua käyttämään voimakeinoja. Harvoin on kyse hätävarjeluna sallitusta uhkaavan hyökkäyksen torjumisesta ja jokamiehen kiinniotto-oikeus ei välttämättä tule sovellettavaksi. Tällöin voidaan käyttää periaatteessa laittomia keinoja, mutta vedotaan siihen, että tarkoitus pyhittää keinot. Poliisille ilmoittaminen on tietenkin sallittua, mutta voiko itse käyttää voimakeinoja ettei rangaistaisi pakottamisesta? Rikoksen estämiseen käytettävien keinojen tulee olla lievimpiä mahdollisia ja välttämättömiä. Lisäksi niillä pitää olla puolustettavissa oleva suhde rikoksen vakavuuteen. Sallituksi voidaan siten katsoa, jos yksityishenkilö takavarikoi rattijuopon auton avaimet, tai estää toisen itsemurhan voimakeinoja käyttäen. Singaporen politiikka
Singaporessa on matalat rikostilastot, mitä usein selitetään ankaralla rangaistuskäytännöllä. Pienistäkin rikkeistä, kuten roskaamisesta tuomitaan sakkoja. Lakia valvotaan lisäksi tarkasti, sillä esimerkiksi vuonna 2008 roskaamisesta tuomittiin yli 33 000 ihmistä. Heistä pääosa heitti kadulle jonkin pienen esineen, kuten tupakantumpin tai bussilipun.
Singaporessa rangaistukset rikoksista ovat ankaria. Joistakin rikoksista saattaa seurata raskaat sakot, kepitys- tai kuolemanrangaistus. Maassa teloitetaan Amnesty Internationalin arvion mukaan asukaslukuun nähden eniten ihmisiä maailmassa. Kuolemantuomio voidaan langettaa ensimmäisen asteen murhasta ja huumausainerikoksista. Suurin osa vuosien 1991 ja 2004 välillä hirtetyistä 400 ihmisestä syyllistyi huumausaineiden salakuljetukseen. Keppirangaistusta käytetään tehostamaan vankeusrangaistuksia. Vankeus
Määräaikaisen vankeusrangaistuksen (yksittäisen rikoksen rangaistuksen) pituus on 14 päivän ja 12 vuoden välillä. Useista samalla kertaa tuomittavista rikoksista voidaan antaa yhdistetty rangaistus, enintään 15 vuotta vankeutta. Useista eri kerroilla tuomituista vankeusrangaistuksista yhteen laskettava jäljellä oleva vapaudenmenetysaika voi olla enintään 20 vuotta. Raiskaus
Pakottamisesta sukupuoliyhteyteen eli raiskauksen lievästä muodosta tuomittiin vuonna 2002 yksittäisrikoksena viisi ihmistä. Kaikkien tuomiot olivat ehdollisia ja niiden keskipituus oli 6,3 kuukautta. Päärikoksena vuosina 2000–2002 taas tuomittiin pakottamisesta sukupuoliyhteyteen yhteensä 24 tuomiota. Kaksi näistä oli ehdottomia ja 22 ehdollisia. Ehdottomien keskipituus oli 14 kuukautta ja ehdollisten 8,3 kuukautta. Tästä teosta käytetään toisinaan nimitystä "lievä raiskaus". Pakkotyö
Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa vuoden 1734 laki määräsi pakkotyön rangaistukseksi muun muassa rahanväärentämisestä, oikeuden tuomiokirjojen ja eräiden muiden virallisten asiakirjojen väärentämisestä, eräissä tapauksissa varkaudesta ja julkisten varojen kavaltamisesta, salavuoteudesta, mikäli tuomittujen varat eivät riittäneet siitä säädetyn sakon maksamiseen, sekä prostituutiosta. Suomessa nykyinen rikoslaki ei tunne pakkotyötä erillisenä rangaistuksena, mutta vankeuteen tuomitut ovat lain mukaan velvolliset vahvistettuna työaikana osallistumaan vankilan järjestämään ja hyväksymään toimintaan. Muuntorangaistus
Muuntorangaistus tarkoittaa Suomen lainsäädännössä rangaistusta, jonka sakkoon tuomittu joutuu kärsimään vankeutena, kun hän ei ole maksanut sakkoja. Vankeudeksi voidaan muuntaa vain tuomioistuimen määräämät sakot, ei poliisin rangaistusmääräysmenettelyssä antamia sakkoja. Lyhyin muuntorangaistuksen pituus on neljä päivää, ja kolmea päiväsakkoa vastaa yhden päivän vankeus. Kun uhkasakko muunnetaan vankeudeksi, jokaista täyttä 30 euron määrää vastaa yhden päivän vankeus. Vapausrangaistus
Kovennettu vapausrangaistus tarkoitti sitä, että rangaistuksen tehostamiseksi vangeille annettiin ravinnoksi ainoastaan vettä, leipää ja suolaa. Vankimäärien pienentämiseksi Suomessa otettiin 1930 käyttöön vapaaehtoinen vesileipärangaistus, jossa tuomitulla oli mahdollisuus lyhentää vankilassa oloaikaansa elämällä pelkällä vedellä ja leivällä. Yksi päivä tätä kovennettua rangaistusta vastasi viittä päivää tavallista vankeutta. Huonosti käyttäytyville vangeille saatettiin määrätä kurinpitorangaistuksena pimeään koppiin sulkeminen, ravinnon määrän vähentäminen tai kova makuualusta. Rikos
Kerran tuomittu rangaistus voi jäädä täytäntöönpanematta esimerkiksi viranomaisen virheen tai tuomitun karkaamisen vuoksi. Tällöin tarpeeksi kauan kestänyt pakoilu voi merkitä sitä, että rangaistus raukeaa. Jos rangaistuksen täytäntöönpanoa ei ole lainkaan aloitettu, sen raukeamisaika lasketaan tuomitsemishetkestä. Muutoin raukeaminen lasketaan hetkestä, jolloin täytäntöönpano keskeytyi esimerkiksi karkaamisen vuoksi. Pakottaminen
Monessa tapauksessa pakottamisen tunnusmerkistö täyttyy, vaikka käytetään täysin laillisia keinoja, jos teon tavoite on laiton. Esimerkiksi rikollisryhmä voi pakottaa irtautumaan haluavan jäsenensä pysymään ryhmässä uhkaamalla häntä ilmiannolla poliisille. Toisaalta vaikka tekoa voitaisiin pitää pakottamisena, teosta saatetaan jättää syyttämättä ja tuomitsematta, jos sen tavoite on hyvää tarkoittava. Tuomiota tuskin tulee, jos alkoholistin puoliso kaataa löytämänsä alkoholin viemäriin ja takavarikoi puolisonsa rahat ja maksukortit. Sen sijaan yleispäteviä ohjeita ei voida antaa siitä, milloin keinon ja tavoitteen suhde on väärä? Jos suhde ei ole puolustettavissa, on tapaus oikeudetonta pakottamista. Keinolla ja tavoitellulla asiantilalla pitäisi olla ainakin jonkinlainen perusteltavissa oleva yhteys. Pirkko Jalovaara
Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Jalovaaran huhtikuussa 2017 kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen rahankeräysrikoksesta. Käräjäoikeus katsoi, että Jalovaara ja toinen tuomittu suhtautuivat piittaamattomasti rahankeräysluvassa olleisiin ehtoihin ja että teon tahallisuus, rikoksen pitkä tekoaika ja sillä saatu erittäin suuri hyöty puolsivat ankaraa rangaistusta. Jalovaara määrättiin menettämään rikoksen tuottama taloudellinen hyötynä yli 164 000 euroa valtiolle. Kahdeksan kuukauden ehdollisen tuomion sai myös Jalovaaran lähipiiriin kuuluva mies, joka määrättiin maksamaan valtiolle yli 67 000 euroa. Hovioikeus lyhensi Jalovaaran rangaistuksen pituutta kuukaudella, eli hovioikeuden määräämä rangaistus on seitsemän kuukautta ehdollista vankeutta ja hänet määrättiin maksamaan valtiolle 395 000 euroa. Samoin lyheni Rukousystävät-yhdistyksessä vastuuasemassa olleen miehen rangaistuksen pituus. Mellakka
Professori Glaeserin mukaan mellakoinnin laajentuessa kiinnijäämisriski pienenee, mikä houkuttelee lisää mellakoitsijoita jne. Tämä johtaa negatiiviseen kierteeseen. Tällainen saa alkunsa helposti jaetun vihan tilanteissa, joissa yhden aloittaessa voi luottaa muidenkin mellakoivan. Huumausainerikos Suomessa
Mahdolliset rangaistusta lieventävät tai koventavat seikat huomioidaan törkeysarvostelussa ja rangaistuksen mittaamisessa. Oikeuskäytännössä kertahallussapidosta on määrätty yleensä vankeusrangaistus, kun määrä on:Tuomioistuin ei kuitenkaan ole sidottu mihinkään em. kaltaiseen taulukkoon, vaan se harkitsee rangaistuksen tapauskohtaisesti rikoslain vähimmäis- ja enimmäisrajojen puitteissa. Vuonna 2010 huumesyyttäjät yhtenäistivät käytäntöjä kannabiksen kotikasvatuksen kohdalla, koska samasta kasvimäärästä saatettiin antaa sakkoa tai ehdollista samassa käräjäoikeudessa. Syyttäjien seuraamussuosituksessa on määritelty sakon ja ehdollisen vankeusrangaistuksen raja kasvatustapauksissa. Taitekohta on 7-10 kasvia tai 175-250 grammaa. Yhden kasvin tuottoarvio on 25g, johon turvaudutaan silloin, kun muuta selvitystä marihuana-saannosta tai tavoiteltavasta marihuanamäärästä ei ole saatavilla. Niissä tilanteissa, joissa esimerkiksi vastaaja kertoo tuoton/tuottoarvion suuremmaksi, se voidaan ottaa arvioinnin lähtökohdaksi. Suomen rikoslaki
Syyntakeisuus. Alaikäisen ja henkisiltä toiminnoiltaan syvästi henkisesti häiriintynyt henkilö jäävät rangaistuksetta, koska he eivät voi rikosoikeudellisesti syyllistyä rikokseen. Heiltä puuttuu kyky tahdonmuodostukseen eli itsenäisiin valintoihin. Suomen rikoslaki jakaa henkisesti häiriintyneet kahteen luokkaan: ymmärystä vailla oleviin (syyntakeettomat) ja täyttä ymmärrystä vailla (alentunut syyntakeisuus) oleviin. Jälkimmäiseen ryhmään sijoitettu voi saada muita lievemmän rangaistuksen, mutta alentunut syyntakeisuus ei kuitenkaan vaikuta käytettävissä olevaan enimmäisrangaistukseen. Oikeudenkäynti rikosasiassa Suomessa
Tutkinnan yhteydessä voidaan käyttää myös ns. rikosprosessuaalisia pakkokeinoja, joista osa on tutkintaviranomaisten määrättävissä, osa taas vaatii tuomioistuimen luvan tai päätöksen. Pakkokeinoja käytettäessä pakkokeinojen kohteeksi joutuneiden suojattuja oikeuksia ei saa loukata enempää kuin on tarpeen. Pakkokeinojen käytön edellytyksenä on aina, että voidaan tietyllä todennäköisyydellä olettaa, että on tapahtunut rikos. Pakkokeinojen tulee olla tarpeen rikosoikeudenkäynnin häiriöttömän kulun turvaamiseen, todisteiden hankkimiseen ja turvaamiseen tai rikosprosessuaalisten vaatimusten täytäntöönpanon turvaamiseen kannalta. Kunkin laissa mainitun pakkokeinon käytölle on lisäksi säädetty erityiset edellytykset, joihin sisältyy pakkokeinon tarkoitus. Pakkokeinoja saadaan käyttää vain siinä laajuudessa, kuin ne ovat tarpeen edellä mainittujen tarkoitusten toteuttamiseen. Voimakkain pakkokeinoista on vangitseminen, joka voidaan kohdistaa vain rikoksesta epäiltyyn. Suomen rikoslaki
Rangaistukset ovat tärkein rikosoikeudellisten seuraamusten ryhmä, määritelläänhän jo itse rikoskin teoksi, josta oikeusjärjestyksen mukaan tulee seurata rangaistus. Rangaistusuhalla pyritään ehkäisemään haitallisena pidettyä käyttäytymistä jo ennakolta. Suomessa mahdollisia rangaistuksia ovat Virkarikoksesta voidaan tuomita myös varoitus tai viraltapano. Peloteteoria
Oikeustieteessä pelote tarkoittaa sitä, että ihmiset välttävät rikoksia rangaistusten pelossa. Rangaistus ajatellaan pelotteena, ja sillä pyritään estämään tulevaisuuden rikoksia. Rangaistuksella ajatellaan olevan erityisesti kaksi tehtävää: y"leisestävä" ja "erityisestävä" vaikutus. Yleisestävä vaikutus estää muita syyllistymästä samaan rikokseen, koska muut pelkäävät saavansa myös tuomion. Erityisestävän vaikutuksen tehtävä on turvata ulkopuolisia ja eristää vaarallinen rikollinen ulkomaailmasta sekä antaa rikolliselle mahdollisuus rangaistuksen kärsittyään ymmärtää, ettei rikos kannata. Argentiina
Rikollisuus Argentiinassa lomittuu koko yhteiskuntaan eikä ole pelkästään marginaaliryhmien ongelma. Muun muassa presidentti Carlos Menem sotkeutui laittomaan asekauppaan ja joutui puoleksi vuodeksi kotiarestiin. Yllättäen maan korkein oikeus kuitenkin perui syytteet. Argentiina on huumeiden markkina-aluetta ja välityskeskus muualle maailmaan. Rikollisuus murentaa valtion taloutta, ja yhdeksi keinoksi kovien huumeiden aiheuttaman ongelman vähentämiseksi Argentiinan korkein oikeus laillisti 2009 pienimuotoisen kannabiksen käytön, jotta huomio kääntyisi kannabiksenkäyttäjistä huumekauppiaisiin. Päätökseen kohdistui arvostelua, ja muun muassa Buenos Airesin yliopiston kriminologian professori Elias Neuman oli sitä mieltä, että se on askel huumeidenkäytön yleiseen vapauttamiseen ja siten ongelman laajenemiseen. Kritiikkiä on tullut myös maassa vaikutusvaltaisen katolisen kirkon taholta ja huumeiden käyttäjien omaisten perheiltä. Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan kuusi prosenttia 12–64-vuotiaista oli käyttänyt kannabista. Osuus oli kolminkertaistunut vuodesta 2004, kun se oli aiemmin ollut laskusuunnassa. Minna Craucher
Tampereelle muutettuaan Maria Lindell katkaisi suhteet sukuunsa. Elämä oli liikkuvaa: työpaikat ja osoitteet vaihtuivat tiheään ja hänen mukaansa lähti usein myös toisille kuuluvaa tavaraa. Hän alkoi joutua yhä tiheämmin tekemisiin poliisin ja oikeuslaitoksen kanssa. Marian jouduttua ensimmäisen kerran vankilaan maksamattomien sakkojen takia hänen yhteiskunnalliseksi asemakseen kirjattiin ”sakkolainen ja irtolainen”. Sakkotuomioon johtivat ilmitulleet varkaudet hänen viettäessään ”työtöntä ja epäsiveellistä elämää”. Innocence Project
Innocence Project () on yhdysvaltalainen yleishyödyllinen järjestö, jonka tavoitteena on vapauttaa väärin perustein vankeuteen tuomittuja ihmisiä todistamalla heidän syyttömyytensä. Se toteuttaa tavoitettaan hyödyntämällä DNA-tutkimuksia, sekä pyrkimällä uudistamaan rikoslainsäädäntöä niin, ettei vastaavia epäoikeudenmukaisia tuomioita enää ilmenisi. Organisaation perustivat Barry C. Scheck ja Peter J. Neufeld vuonna 1992. Järjestö toimi aluksi Yeshivan yliopiston Benjamin N. Cardozo School of Law:ssa, mutta erosi siitä itsenäiseksi järjestöksi vuonna 2004. Järjestön perustamisen jälkeen yli 200 rikoksista tuomittua vankia on DNA-tutkimusten perusteella todettu syyttömiksi ja vapautettu. Osa syyttömiksi todetuista oli tuomittu kuolemaan ja he odottivat tuomion täytäntöön panemista vangittuna. Organisaatiolla on jatkuvasti arvioitavanaan 6 000–8 000 tapausta. Lisäksi se vastaanottaa vuosittain noin 3 000 uutta avunpyyntöä vankeuteen tuomituilta, jotka haluavat todistaa syyttömyytensä. Rikos
Yleisen syyteoikeuden vanhentumisen vaikutus on se, että ellei syytettä ole nostettu määräajassa rikoksen tekemisestä, rangaistusta ei saa tuomita. Vanhentumisen vaikutus katsotaan aineellisoikeudelliseksi, se poistaa teon rangaistavuuden. Vanhentumisajan pituus on yleensä porrastettu rikoksesta määrätyn enimmäisrangaistuksen mukaan. Jos rikoksesta voi seurata elinkautisrangaistus, se ei vanhennu. Myöskään rikokset ihmisyyttä tai rauhaa vastaan eivät vanhennu riippumatta siitä, mikä on ankarin mahdollinen niistä seuraava rangaistus. Valvottu koevapaus
Koevapaus edellyttää, että vanki sitoutuu olemaan päihteetön koko koevapauden ajan, noudattamaan hänelle asetettuja yhteydenpitovelvoitetta ja koevapaudelle määrättyjä muita ehtoja. Koevapauden aikana vanki velvoitetaan osallistumaan erilaisiin toimintoihin, joita voivat olla esimerkiksi työ, opiskelu, asevelvollisuus tai kuntoutus. Pääsääntöisesti koevapauteen sijoitetun on oltava yöaikaan (yleensä kello 21–6 välisenä aikana) kotona, ellei esimerkiksi säännöllisen työssä käymisen johdosta ole tarkoituksenmukaista sopia toisin. Seksuaalirikoksista tuomituilla voidaan asettaa ehdoksi myös sitoutuminen rikoksen uusimisen ehkäisemiseksi tarkoitettuun lääkehoitoon. Vesileipävankeus
Vuoden 1734 laki määräsi vankeuden vedellä ja leivällä rangaistukseksi useista rikoksista. Vuoden 1889 rikoslaki poisti vesileipävankeuden muutoin käytöstä, mutta se voitiin määrätä rangaistukseksi kuritushuonevankien vankilassa tekemistä rikoksista. Huumeiden dekriminalisointi
Huumeiden dekriminalisoinnilla tarkoitetaan sellaista päihdepoliittista mallia, jossa huumekieltolakeja kevennetään tai poistetaan. Tämä voi tarkoittaa huumausaineiden käytön ja hallussapidon rangaistavuuden vähentämistä tai poistamista ja huumekaupan ja -valmistuksen sallimista valtion kontrollin alaisuudessa. Dekriminalisointia perustellaan sillä että kieltolakipolitiikka ei ole onnistunut vähentämään käyttöä rikosoikeudellisilla seuraamuksilla, huumekaupan verottamisen mahdollisuudella, huumeisiin liittyvän rikollisuuden vähentämisen mahdollisuudella ja aikuisen ihmisen itsemääräämisoikeudella. Jotkut perustelevat dekriminalisointia myös sillä, että rankaiseminen leimaa käyttäjiä, aiheuttaa syrjäytymistä ja heikentää heidän hakeutumistaan sosiaali- ja terveyspalveluiden pariin. Rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen
Kaksoisrangaistavuutta koskeva vaatimus edellyttää teon olevan säädetty rangaistavaksi kummassakin valtiossa. Yleensä edellytetään lisäksi, että teosta tuomittava enimmäisrangaistus on kummassakin valtiossa vähintään yksi vuosi vankeutta. Pyydettäessä luovuttamista vankeusrangaistuksen täytäntöönpanoa varten tuomitun rangaistuksen tulee olla vähintään neljä kuukautta vankeutta teosta, joka olisi rangaistava myös sen valtion lain mukaan, jolta luovuttamista pyydetään. Valvontarangaistus
Suomessa valvontarangaistus on yhdyskuntaseuraamus, joka ankaruudeltaan sijoittuu yhdyskuntapalvelun ja ehdottoman vankeuden väliin. Se voidaan tuomita enintään kuuden kuukauden ehdottoman vankeuden sijasta. Tuomitun ranteeseen, nilkkaan tai vyötärölle kiinnitetään tekninen valvontaväline ja Rikosseuraamuslaitoksen työntekijä pitää riittävän usein yhteyttä tuomittuun ja hänelle määrättyyn toimintapaikkaan, kuten esimerkiksi työ- tai opiskelupaikkaan. Tuomitun asuntoon tehdään ennalta ilmoittamatta tarkastuskäyntejä, joilla valvotaan tuomitun paikallaoloa ja päihteettömyyttä. Viikosta vähintään kymmenen tuntia täytyy käyttää työhön rinnastettavaan pakolliseen toimintaan. Takavarikko
Pakkokeinolain mukainen takavarikko rikosasiassa on kumottava niin pian kuin se ei ole enää tarpeen. Takavarikko on kumottava myös, jollei syytettä sen aiheuttaneesta rikoksesta nosteta neljässä kuukaudessa esineen takavarikoimisesta. Tuomioistuin saa
pidättämiseen oikeutetun virkamiehen edellä tarkoitettuna määräaikana tekemästä pyynnöstä pidentää tätä aikaa korkeintaan neljäksi kuukaudeksi kerrallaan (Pakkokeinolaki 4 luku 11 §). Rikoskirjallisuus
Kultakauden brittidekkareissa rikosten syynä nähtiin tyypillisesti yksittäisten henkilöiden moraalinen vajavuus (etenkin Agatha Christie), kun taas yhteiskunta ja suurin osa ihmisistä oli kunnollisia. Maailma ja yhteiskunta olivat pohjimmiltaan sopusointuisia ja murha vain väliaikaisesti järkytti niitä: syyllisen jäätyä kiinni tasapaino palautui. Kovaksikeitetyssä dekkarissa rikollisuuden syyt ovat enemmänkin koko yhteiskunnassa ja yleisessä ihmisluonnossa eikä yksittäisissä ihmisissä tai tapahtumissa. Kovaksikeitetty etsivä tietää, ettei yksittäisten rikosten ratkaiseminen paranna maailmaa ja on siksi kyynisempi kuin kultakauden salapoliisi. Ehdollinen rangaistus
Rikoksen alle 21-vuotiaana tehnyt voidaan tuomita ehdollisen vankeuden tehosteeksi valvontaan. Valvonnan kesto on yksi vuosi kolme kuukautta. Valvonta voidaan tuomita, jos sitä on pidettävä perusteltuna tekijän sosiaalisen selviytymisen edistämiseksi sekä uusien rikosten ehkäisemiseksi. Syyntakeettomuus
Arkikielessä syyntakeettomuus usein merkitsee samaa kuin kyvyttömyys ottaa vastuuta teoistaan ja niiden seurauksista. Jos tuomioistuin jättää rikoksesta syytetyn mielentilan vuoksi rangaistukseen tuomitsematta, tuomioistuin voi saattaa kysymyksen hänen psykiatrisen sairaanhoidon tarpeestaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen selvitettäväksi. Tuomioistuin voi samalla määrätä hänet säilytettäväksi vankilassa, kunnes Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen päätös on annettu. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tulee tarpeen tullen määrätä syytetty hoitoon hänen tahdostaan riippumatta. Rikosoikeus
Kommunikatiivisessa rangaistusteoriassa pyritään välittämään tekijälle moitearvostelua ja vastavuoroiseen keskusteluun teosta tekijän ja muun yhteiskunnan kanssa. Sekä lainsäädäntö että prosessi tukevat tätä tavoitetta. Teoria pohjautuu ajatukseen kansalaisesta rationaalisena moraalisena toimijana, jolle voidaan antaa käskyjä ja kieltoja tämä muistaen. Se ei pyri pelottelemaan kansalaista kuuliaiseksi tai saamaan tätä sokeasti noudattamaan vaan kansalaisten kunnioittamiseen perustuvaan sääntöjen ymmärtämiseen ja tästä syystä tapahtuvaan noudattamiseen. Rikosoikeus välittää kansalaisille tietyn poliittisen yhteisön arvoja, jotka ovat tai joiden pitäisi olla yhteisiä. Lainsäätäjä pyrkii vakuuttamaan kansalaiset rikolliseksi määrittelemänsä teon moitittavuudesta ja nämä vastaavat toiminnallaan. Oikeudenkäynnillä on erityisesti tekijän osalta suuri merkitys: siinä hänen kanssaan voidaan kommunikoida teosta, kun hänet kutsutaan vastaamaan teostaan ja ottamaan osaa prosessiin, jossa syyte julkisesti käsitellään. Samalla rikosprosessilla vaikutetaan kommunikatiivisesti myös toistaiseksi tekoa tekemättömiin mahdollisiin tekijöihin. Teorialla on välillisesti yleispreventiivisen teorian kanssa yhteneväisyyksiä. Ne eroavat ekspressiivisistä rangaistusteorioista siinä, että niissä pyritään tähän vastavuoroisuuteen eikä vain moitteen välittämiseen. 
EU-rikosoikeudessa on omaksuttu tehokkuuden, oikeasuhtaisuuden ja varoittavuuden periaate. Lähestymistapa on pikemminkin pragmaattinen kuin rangaistusteoreettinen. Oikeasuhtaisuus tässä viittaa sovitusteorioihin, rangaistuksen on oltava tekoon nähden kohtuullinen ja rikosoikeudellisen järjestelmän tasolla eri teoista annettavien rangaistusten tulee olla oikeassa suhteessa toisiinsa. Varoittavuus on peräisin peloteteoriaan liittyvästä "deterrence" -käsitteestä. Tehokkuusajatus rikollisuuden poistamiseen tähtäävän rikollisuuden vastaisen taistelun kaltainen. Oikeasuhtaisuuden osalta Suomen ja Euroopan Unionin rangaistusteoreettinen ideologia on yhtenevä. Varoittavuus ja tehokkuus ovat puolestaan ongelmallisempia, koska peloteteorian lähtökohdat eroavat huomattavasti Suomessa vallalla olevasta välillisen yleisprevention ajatuksesta ja tehokkuuden vaatimukseen liittyvästä ajatuksesta Suomessa on luovuttu jo 60- ja 70-lukujen taitteessa. Lähtökohtien eroavuudesta voi syntyä ongelmia, kun EU-tason rangaistusteoreettinen ja kriminaalipoliittinen ideologia vaikuttaa kansalliseen lainsäädäntöön tiettyjen tekojen rangaistustasoja vahvistamalla ja esimerkiksi rangaistusten keskinäinen oikeasuhtaisuus vääristyy. Toinen ongelmallinen piirre on, että tehokkuuden, oikeasuhtaisuuden ja varoittavuuden periaate ei ole EU:ssa vain rikosoikeudellinen vaan yleinen EU-oikeudessa. Esimerkiksi sukupuolisyrjintää koskevassa korvauslainsäädännössäkin sitä käytetään, ja voidaankin kysyä, miten hyvin se sopii rikosoikeudellisen lainsäädännön lähtökohdaksi. Kidutus
Kidutetut usein jäävät myös usein kidutuksella aiheutetun häpeän vangeiksi; häpeämään sitä, etteivät ole pystyneet herättämään hyväksymisen halua eikä ymmärtämisen pyrkimystä niissä, joiden varassa he ovat. Häpeä voi saada ihmisen tuntemaan, että hän on parantumattomasti avuton, kykenemätön, ajatuskyvytön, lamaantunut tai minuutta vailla oleva. Traumatisoituneelle saattaa olla ratkaisevaa tiedostaa häpeän olemassaolo, sen monet vaikutukset, ja se, ettei hänen tarvitse suojautua "pohjatonta ja korjaamatonta huonoutta" vastaan. Singapore
Singaporessa rangaistukset rikoksista ovat ankaria. Joistakin rikoksista saattaa seurata raskaat sakot, raipparangaistus tai kuolemanrangaistus. Maassa teloitetaan Amnesty Internationalin arvion mukaan asukaslukuun nähden eniten ihmisiä maailmassa. Kuolemantuomio voidaan langettaa ensimmäisen asteen murhasta ja huumausainerikoksista. Suurin osa vuosien 1991 ja 2004 välillä hirtetyistä 400 ihmisestä syyllistyi huumausaineiden salakuljetukseen. Purukumi oli pitkään kokonaan pannassa, mutta Yhdysvaltojen kanssa solmitun vapaakauppasopimuksen jälkeen niin sanottuja terveyspurukumeja voi nyt ostaa apteekeista. Asiakkaiden henkilöllisyys tarkistetaan ja tiedot rekisteröidään oston yhteydessä. Sylkemisestä tai roskan maahan heittämisestä voi joutua pidätetyksi, ja rattijuoppoudesta joutuu vankilaan. Carlito’s Way
Elokuva kertoo Carlito Brigantesta (Pacino), joka viiden vankilavuoden jälkeen vapautuu vankilasta asianajajansa (Penn) ansiosta. Carlito on saanut tarpeekseen rikollisesta elämästä ja päättää lopettaa huumebisneksensä ja aloittaa uuden rehellisen elämän. Mutta Carliton rikollinen menneisyys pitää häntä lujassa otteessaan, ja lupauksetkin alkavat pikkuhiljaa lipsua. Samalla Davidin huumeriippuvuus pahenee ja saa hänet mukaan rikoksiin. Vankeus
Ehdolliseen vankeuteen liittyy aina koeaika, jonka pituus vaihtelee yhdestä kolmeen vuoteen. Mikäli tuomittu elää koeajan ilman uusia rikoksia, rangaistusta ei panna täytäntöön. Mikäli vanki koeaikana syyllistyy uuteen samankaltaiseen rikokseen, tuomioistuin harkitsee uutta rangaistusta määrätessään, onko lisäksi myös entinen ehdollinen rangaistus pantava täytäntöön. Myös tuomion lieventäminen on mahdollista. Ehdollinen rangaistus
Ehdollinen rangaistus on useissa oikeuskulttuureissa käytetty tapa puuttua lähinnä ensikertalaisten tai nuorten rikoksiin. Jossain kulttuureissa ehdollista rangaistusta kutsutaan lykätyksi rangaistukseksi. Idea on kuitenkin sama, eli tuomioistuin tuomitsee rikoksesta rangaistuksen, jota ei kuitenkaan panna täytäntöön, jos tuomittu parantaa tapansa, eikä enää jatkossa syyllisty uuteen rikokseen. Ehdolliseen rangaistukseen saattaa sisältyä tietty ajanjakso, jonka kuluttua rangaistus raukeaa, jos uutta rikosta ei ilmene. Oikeusvoima
"Ne bis in idem" -periaate on varsinkin kansainvälisen yhteistyön lisäännyttyä erityisesti EU:n puitteissa johtaneet useisiin kansainvälisiin lainsäädäntöhankkeisiin. Näillä pyritään estämään henkilön tuomitseminen samasta rikoksesta useassa eri maassa. Suomen rikoslaki kieltää syyttämästä henkilöä teosta, jos samasta teosta on annettu lainvoimainen tuomio tekopaikan valtiossa tai toisessa Euroopan unionin jäsenvaltiossa. Tuomion tulee kuitenkin olla pääasiaratkaisu: pelkkä syytteen tutkimatta jättäminen ei estä syytteen nostamista Suomessa. Jos syyte koskee kuitenkin
syyte voidaan nostaa. Mikäli asiassa on aiemmin kärsitty vapausrangaistus toisessa valtiossa, tämä vähennetään suomalaisesta tuomiosta. Muissa EU-maissa on lainsäädännön harmonisoinnin myötä vastaava lainsäädäntö. Suomen kansalaisuus
Nuhteettomuusedellytyksen tarkoituksena on estää rikollisia saamasta Suomen kansalaisuutta. Edellytystä tulkitaan laajasti: myös rikos, josta ei ole tuomittu rangaistusta voidaan ottaa huomioon, jos hakija on siihen syyllistynyt. Pelkät rikesakot eivät vaikuta kansalaisuuden saamiseen. Maahanmuuttovirasto voi määrätä odotusajan, joka hakijan on elettävä nuhteettomasti ennen kansalaistamista. 
Odotusaika voi useiden rangaistuksen takia pidentyä kuitenkin enintään kyseisestä lajista annettavaan maksimiaikaan. Odotusaika ulottuu aina vähintään ehdollisen vankeusrangaistuksen koeajan tai lähestymiskiellon loppuun. Odotusajan jälkeen on tehtävä uusi hakemus. Rangaistus
Rangaistuksen oikeutuksen perustelemiseksi on esitetty useita eri rangaistus­teorioita:Suomen rikoslain mukaan rangaistus­muotoina ovat lievimmästä ankarimpaan: rikesakko, päiväsakko, nuorisorangaistus, ehdollinen vankeus, yhdyskuntapalvelu, valvontarangaistus ja ehdoton vankeus. Virkarikoksista voidaan tuomita myös viraltapano ja varoitus. Sotilasrikoksista voidaan määrätä myös erityisiä kurin­pito­rangaistuksia ja -ojennuksia. Vankeus
Suomen rangaistuskäytäntö keskittyy lähinnä vapaus- ja varallisuusrangaistuksiin. Vapausrangaistuksista käytössä ovat vankeus ja sakon muuntorangaistus. Yhdyskuntapalvelu ja nuorisorangaistus ovat vapaudessa suoritettavia rangaistusseuraamuksia. Rikosoikeus
Kansainvälisessä rikosoikeudessa rangaistusteorialla on sovitusteoreettiset lähtökohdat ja myös sillä on myös erityispreventiivisiä tavoitteita. Tämä ilmenee hyvin Rooman perussäännön johdantokappaleista, jossa asiaa painotetaan. Kansainvälisen rikosoikeudessa keskeisiä ovat tietyt ydinrikokset ("core crimes"), joiden rangaistus oikeutetaan sillä, että niiden tekijät eivät saa välttyä rangaistukselta, vaikka kansallinen lainsäädäntö ei niitä rangaistavaksi olisikaan määrännyt. Tämän katsotaan johtuvan näiden ydinrikosten, kuten esimerkiksi etnisten puhdistusten, erikoisluonteesta. Katsotaan, että loukkaisi koko kansainvälistä yhteisöä, jos tämän tyyppisiä rikoksia voisi rangaistuksetta tapahtua. Toisaalta tämä merkitsee poikkeamista rikos­oikedessa yleensä sovelletusta territoriaali­periaatteesta, jonka mukaan teon rangaistavuus määräytyy sen maan lain mukaan, jossa se on tehty. Rangaistus
Joitakin yleisiä rikosnimikekohtaisia rangaistusasteikkoja ovat Suomen rikoslain (39/1889) mukaan esimerkiksi:
Osavaltioissa, joissa 18 vuoden ikäraja koventaa rangaistuksia eniten, ikärajan saavuttaminen vähentää rikollisuutta eniten. Professori Marko Terviön mukaan tämä Steven Levittin survey-tutkimus onnistuu erottamaan ennalta ehkäisevän vaikutuksen estävästä vaikutuksesta. Estävyys tarkoittaa sitä, että vankilassa jo olevan on vaikeampi tehdä rikoksia. Rangaistus
Rikesakkoa käytetään lähinnä lievissä liikenne­rikkomuksissa. Vuonna 2012 määrätään 10–115 euron suuruisia rikesakkoja määrättiin Suomessa liikennerikkomuksista 263 458 kertaa ja muista rikkeistä 6 203 kertaa. Kahdeksan kuukauden tai sitä lyhemmän ehdottoman vankeus­rangaistuksen asemesta voidaan tuomita yhdyskuntapalvelua. Ehdollisen vankeus­rangaistuksen lisäksi voidaan tuomita oheissakko. Kun tekoja on monta, lasketaan rangaistus useimmiten ottaen pohjaksi ankarin rangaistus ja lisäämällä päälle kolmasosa seuraavista rangaistuksista. Alle 18-vuotiaiden rangaistukset ovat täysi-ikäisiä alempia. Samoin alennetut rangaistukset ovat henkilöille, joilla on alentunut syyntakeisuus. Rikosoikeus
Vuoden 1995 perusoikeusuudistuksen jälkeen valtiosääntöoikeuden merkitys suhteessa rikosoikeuteen on entisestään kasvanut. Hallituksen esityksissä ja perustuslakivaliokunnassa rikosoikeudellisia lainsäädäntöehdotuksia käsitellään usein valtiosääntöoikeudellisesta näkökulmasta ja rikosoikeudellisessa tutkimuksessakin sen asema on korostunut. Tämä on luonnollista koska rikosoikeudellisen järjestelmän keinoin on mahdollista vaikuttaa usealla tavalla perusoikeuksiin. Rikosoikeudelliset rangaistukset puuttuvat niihin periaatteessa aina: vankeusrangaistus henkilökohtaiseen vapauteen ja sakkorangaistus omaisuuteen. Lisäksi yksittäiset rangaistavaksi säädetyt teot voivat rajoittaa jonkin perusoikeuden kuten sananvapauden tai yhdistymisvapauden käyttöä. Asekätkentä
Rangaistuksia sai kaikkiaan 1 488 henkilöä ja vankeustuomioiden yhteenlaskettu pituus oli lähes 400 vuotta. Nuorin syytteeseen asetetuista ja tuomituista oli ollut toiminnan alkaessa 16-vuotias, vanhin 78-vuotias. Tiedossa olevien kuulusteltujen ikäjakauma oli vieläkin laajempi, 12–87 vuotta. Tuomitut olivat pääosin miehiä, mutta joukossa oli myös yhdeksän naista. Suurin osa vankeustuomioista oli ehdollisia kolmen vuoden koetusajalla. Ankarimman tuomion, kuusi vuotta kuritushuonetta, sai everstiluutnantti Usko Haahti. Ainoa vankeuteen tuomittu kenraalikuntaan kuulunut oli kenraalimajuri Erkki Raappana, joka sai kuuden kuukauden tuomion avunannosta asekätkentään. Hänelläkään ei ollut virallista asemaa hajavarastointiorganisaatiossa, vaan hän joutui mukaan toimintaan velvollisuudentuntonsa ajamana halutessaan auttaa alaisiaan. Kenraalimajuri Pietari Autti ehti olla perättömäksi osoittautuneen ilmiannon vuoksi pidätettynä kuukauden ajan. Riippulukko
Lukittu riippulukko voidaan murtaa joko rikkomalla lukko (sahaaminen, lyöminen, vääntäminen) tai rikkomatta lukkoa (eri yhdistelmien kokeileminen, oikean avaimen kopionti, lukkopesän tiirikointi). Luvaton lukon murtaminen liittyy yleensä murtovarkauteen, jolloin tunkeudutaan rakenteellisesti suojattuun omaisuuden säilytystilaan sen rakenteita tai lukkoja vahingoittaen. Riippulukkojen koko ja suojausominaisuudet vaihtelevat käyttötarpeen ja suojattavan omaisuuden arvon mukaan: päiväkirjan lukitsemiseen käytettävä riippulukko ei yleensä edusta niin suurta suojausluokkaa tai kokoa, mitä esimerkiksi tehdasalueen lukitsemiseen käytetään. Lupa tappaa
Etsivä Burke saa kuvernööriltä tehtävän tutkia Harrisonin vankilassa tapahtuneita selittämättömiä murhia. Hän saa avukseen vastavalmistuneen asianajaja Amanda Beckettin, joka auttaa Burkea vankilan ulkopuolelta. Burke soluttautuu vankilaan rikolliseksi ja onnistuu ystävystymään Hawkins ja Priest -nimisten vankien kanssa. Burken sellitoverin päästyä liian lähelle totuutta hänet murhataan, ja DeGraff siirtää Burken eristysselliin. Myöhemmin Burkin ampuma Sandman tuodaan Harrisonin vankilaan. Tunnistettuaan Burken Sandman kertoo vangeille Burken olevan poliisi. Beckettin avustuksella Burke saa selville jonkun murhaavan vain tiettyjä ihmisiä. Pian Burke joutuu myös itse samalle listalle. Hän yrittää paeta vankilasta kahden kontaktinsa avustuksella, mutta joutuu kohtaamaan Sandmanin kaksintaistelussa. Campbell-verkosto
Campbell-verkoston ladatuin katsaus koskee koululuokanhallintamenetelmiä
. Katsaus kognitiivisen terapian vaikutuksia rikoksista tuomituille on ladatuin rikollisuuteen liittyvistä katsauksista. Molemmat edellä mainituista katsauksista löysivät näyttöä toimivista interventioista. Luetuin katsaus, joka käsittelee interventiota, jonka vaikutukset ovat näytön perusteella haitallisia, on katsaus Scared Straight -hankkeista, jossa käytösongelmaiset oppilaat tapaavat vankeja. Tarkoituksensa vastaisesti kokeilut Scared Straight hankkeista osoittivat että kokeiluryhmään arvottujen oppilaiden todennäköisyys syyllistyä rikoksiin myöhemmässä iässä kasvoi.