Mikä on pyhajärven pinta-ala?
Pyhäjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 2 290 hehtaaria eli 22,9 km² ja sen pituus on 8,6 kilometriä ja leveys 5,2 kilometriä. Pyhäjärven koko valuma-alueen pinta-ala on 639 km², josta järven oma lähivaluma-alue käsittää 115 km² ja Kuivajärven valuma-alue 524 km². Pyhäjärveen laskee idästä Saarensalmen kautta, Kaukolanharjun ja Saaren kansanpuiston luona Kuivajärvi. Lounaasta Pyhäjärveen ovat laskeneet nykyään pelloksi kuivattu Kalliojärvi ja umpeenkasvanut Talpianjärvi, joka nykyään on osa Torronsuon kansallispuistoa. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 115 kilometriä pitkä Loimijoki, joka virtaa Forssan, Jokioisten, Ypäjän, Loimaan, Vampulan ja Huittisten läpi ja yhtyy siellä Kokemäenjokeen. Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven pituus on noin 25 km ja sen suurin leveys noin 9 km. Järven pinta-ala 155 km², mutta sen tilavuus on vain 0,85 km³. Tämä johtuu järven pienestä keskisyvyydestä 5,5 metriä. Järven pohja on melko tasainen johtuen mannerjäätiköstä, joka kulutti hiekkakiveä liikuessaan kaakkoon. Hiekkakiven pehmeys selittää tasaisen kulumisen lukuun ottamatta länsirannan suuntaista Mannilan edessä olevaa 26-metristä syvännettä, jonka aiheuttaja on täyttymätön kallioruhje. Ruhje alkaa Yläneenjoen keskivaiheelta ja jatkuu järven pohjassa Mestilän kohdalle asti.
Pyhäjärvi (Hauho)
Pyhäjärven itäpäähän laskee Leheestä alkava lyhyt Kopsjoki, joka on Ormajoen valuma-alueen (35.79) laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 299 neliökilometriä. Kun Pyhäjärven omalta valuma-alue on lisäksi 33 neliökilometriä, on veden laskennallinen viipymä järvessä 608 vuorokautta. Järven omalta valuma-alueelta laskee järveen suoraan tai välillisesti yli hehtaarin suuruisia järviä 14. Niistä huomattavimpia ovat Pyhälampi (65 ha), joka laskee Pyhäjärven pohjoisrantaan yhdessä Paskurin (9 ha) kanssa, sekä Kotkijärvi (81 ha), jonka laskuojan Koskenojan kautta laskevat myös Akkijärvi (86 ha), Veittijärvi (9 ha), Särkemä (14 ha), Luijanen (10 ha) ja Kortejärvi (5 ha). Vähäjärvi (Akaa)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on 1,2 metriä korkeampi kuin Jalannin vedenpinta. Vähäjärvi laskee Jalantiin 150 metristä laskuojaa myöten. Tulo-ojia on kaksi, joihin kertyy metsistä ojitettujen soidan kuivatusvesiä. Ne virtaavat alajuoksulla peltomaiden läi ennen laskemistaan Vähäjärveen. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvi on autio. Valtatie 9 ohittaa järven sen ja Jalannin välistä ylittäen samalla järven laskuojan. Piispajärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 7,8 kilometriä pitkä ja 6,1 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin L-kirjaimen muotoinen ja järven pituus keskilinjaa seuraten on 11 kilometriä ja sen suurin poikittainen leveys on silloin 2,3 kilometriä. Kapeudestaan johtuen järvi on suojainen, jota lisäävät vielä monet saaret ja niemet. Vähäjärvi (Ylöjärvi, Kyöstilä)
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. Järveen ei näy kartassa johdettuja ojia eikä sillä vaikuta olevan laskuoja. Pellot viettävät kuitenkin järveen päin, joten sinne päätyy hieman pintavaluntaa. Vähäjärvi (Sääksmäki)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Alueella sijaitsee neljännen jakovaiheen Vanajanselän lähialue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja on Sillansuunoja, joka muuttuu Multiusojaksi ennen laskemistaan Vanajanselän Nuutalanlahteen. Järveen laskee vain kolme lyhyttä ojaa. Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja järvi on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sitä ympäröivät peltomaat lounaista suuntaa lukuun ottamatta. Länsipuolen rinteet kuuluvat taimitarhalle. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja se on pääasiassa heinikkoista tai soistunutta rantaa. Järvi sisältyy kokonaan luonnonsuojelualueeseen, johon sisältyy myös soistuneita ranta-alueita. Sen itärannalla on lintutorni. Järveä kiertää sen eteläpuolelta ja Vanajaveden välistä kulkeva yhdystie 3071. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki on "Pyhäjoen valuma-alueen" laskujoki. Sen valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Pohjoisessa valuma-alue rajautuu "Köyliönjärven valuma-alueeseen", joka kuuluu myös Eurajoen valuma-alueeseen. Idässä on "Loimijoen valuma-alue", joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Etelässä on "Yläneenjoen valuma-alue", joka sekin kuuluu Eurajoen vesistöön. Vehkajärvi (Ylöjärvi, Karjula)
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Pyhtää
Pyhtään pinta-ala 743,26 km², josta 9,01 km² on sisävesistöjä. Kallioperältään se kuuluu Kaakkois-Suomen rapakivialueeseen. Kunta sijaitsee mantereen puolelta kokonaan Kymijoen suuhaarojen välissä, ja Pyhtäänhaara virtaa kokonaan kunnan alueella. Kunnan eteläosissa on viljelysmaisemaa Siltakylänjoen varrella, Heinlahdessa, Purolassa ja Pyhtäänhaaran varrella sekä pohjoisessa Hirvikosken kylässä. Pienen Siltakylänjoen vesistöalue jää Kymijoen suuhaarojen väliin. Pohjoisessa on laajoja suoalueita, jotka kuuluvat Valkmusan kansallispuistoon. Eteläisen Kymenlaakson suurimman järven Tammijärven itäosat kuuluvat Pyhtääseen. Muuten järviä on vähän, niihin kuuluvat Länsikylänjärvi, Huutjärvi, Kärsäjärvi ja Teutjärvi. Vehkajärvi (järvi Kangasalla)
Järven pinta-ala on 2 608 hehtaaria eli 26 neliökilometriä. Se on 8,8 kilometriä pitkä ja 6,7 kilometriä leveä. Järvi on muodoltaan melko selväpiirteinen, mutta siitä erottuu kaksi kaakkoon työntyvää kapeaa lahtea Ansiolahti ja Ylävirta, sekä järven eteläosassa länteen työntyvä Nurmenlahti. Ansiolahti on 1,8 kilometriä pitkä, mutta alle 250 metriä leveä. Ylävirta on 2,3 kilometriä pitkä ja alle 300 metriä leveä. Ylävirta päättyy Kasiniemessä 100 metriä pitkään lasku-uomaan, jossa vedenpinta laskee kaksi metriä alemmaksi Vesijaon tasolle. Järven eteläosan mutkikkaasta rantaviivasta erottuu 100 metriä leveän lahdensuun takana aukeava 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä Nurmenlahti. Vehkajärvellä on yli viisi kilometriä pitkä ja kolme kilometriä saareton järvenselkä, joka käsittää pääosan järven etelä- ja kaakkoisosasta. Pohjoisosassa on saaristoa, joka on muodostunut melko matalaan veteen. Järven pohjoispäässä saariston takana sijaitsee Pappistenselkä, jolla on koilliseen työntyvä Rajalahti. Kah’ovkan tekojärvi
Tekojärven pituus on 240 kilometriä ja leveys enimmillään 23 kilometriä. Pinta-ala on 2 155 neliökilometriä eli noin kaksi kertaa Päijänteen ala, keskisyvyys 8,4 metriä (vaihteluväli 3-26 m; maksimi 32 m). Tekoaltaan kokonaisvesitilavuus on 18,15 kuutiokilometriä (noin 1,5 kertaa Päijänteen tilavuus), josta 6,78 km on käytettävissä. Helmikuussa 2018 oli rakenteilla Kah’ovkan 2. vesivoimala, jolla vesivoimayhtiö UkrHidroenerho pyrkii optimoimaan vesivoiman tuotantoa Kah’ovkan tekojärvestä. Tämä tuo valmistuessaan aiemman 335 MW:n voimalan (HES-1) lisäksi 250 MW uutta voimalakapasiteettia (HES-2). Pyhäjärvi Vpl
Pyhäjärvi Vpl oli Suomen Viipurin läänin kunta Karjalankannaksella Laatokan rannalla. Asukasluku oli 8 128 (1939) ja pinta-ala ilman vesiä 522 km². Pyhäjärven kunta sijaitsi Käkisalmen eteläpuolella Kiimajärven, Pyhäjärven ja Yläjärven ympärillä. Kunnan nimen lopussa ollut tunnus Vpl tarkoittaa Viipurin lääniä, sillä Suomessa oli tuolloin kaksi muutakin Pyhäjärvi-nimistä kuntaa: Pyhäjärvi Ol eli nykyinen Pyhäjärvi Oulun läänissä sekä nykyään Karkkilaan kuuluva Pyhäjärvi Ul Uudenmaan läänissä. Syväjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen välisessä painaumassa. Itäpuolinen mäki on Toikanmäki, joka kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuta mäet ovat Haukkavuoren Särkikalliot ja etelärannasta kohoavat kaksi kalliolakista ja nimetöntä mäkeä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Säynäjärven kylältä. Kirkkojärvi (Kangasala, Sahalahti)
Järven pinta-ala on 250 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä ja se on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Se on lähes joka suunnassa peltomaiden ympäröimänä. Pohjoisessa Sahalahden kirkonkylän taajama-alue ulottuu rantaan asti. Järven rannoilla sijaitsevat myös Töykänän kylä ja Isolahden kulmakunta. Järven ympäristö on alavaa peltomaata ja suuret mäet sijaitsevat kauempana. Vain Kurmittavuoren silhuetti näkyy järvelle asti. Vähäjärvi (Forssa)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi sitten kuuluu. Se on 700 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Järvi sijaitsee heti Ruunavuoren alla. Siihen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista Postilanoja on Kivijärven laskuojana huomattavin. Järven vedenpinnan korkeus on 108,0 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee vain 0,3 metrin pudotuksen jälkeen Matkunjärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 9 alkavalta yhdystieltä 13573. Vähäjärvi (Orivesi, Leväslahti)
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoalueen eteläreunalla yhdessä Mikkolanjärven kanssa. Järven kaakkoisrantaan laskeutuu kallioiselta Vähävuorelta rinne rantaviivalle asti. Järven luoteispää on ilmavalokuvista päätellen hyvin matalaa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3280. Kuhajärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan itäpuolella Siankinkunmäen lounaispuolella ja Välikankaan mäen länsipuolella niiden juurella. Erämaajärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Kisõjärv
Järvi olisi metsäjärvi ellei pohjoispuolella olisi suuri Põnnin kylän peltoaukea. Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järven keskikohdassa on niemi, jonka erisuuntiin osoittavat haarat erottavat järvelle kolme vesiallasta. Itään kurkottava niemi Vaivsaar erottaa 600 metriä pitkän eteläisen altaan, pohjoiseen kurkoittava niemi Küpärsaar erottaa 500 metrisen pohjoisosan ja sen viereen jää 700 metrinen länsiallas. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 183,0 m mpy. Järveen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista yksi tuo Laihjärven eli Luikijärven vesiä. Laskuoja lähtee järven kaakkoiskulmasta ja laskee Pahijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,2 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järvenpohja on mutainen, mutta lounaassa esiintyy hiekkapohjaa. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 km³ eli 1,3 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja rannat ovat matalaa metsämaata. Rannat ovat turvepohjaista metsämaata ja pohjoisessa ja koillisessa maaperä on hiekkaista. Vähäjärvi (Orivesi, Eräslahti)
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Eräsjärven ja Koljonselän Eräslahden välisessä laaksossa, jonka rannat ovat paikoin jyrkät. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yksi toimiva maatila. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Pyhävesi
Järvessä on laskettu olevan 121 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 51 ha, mikä on noin 3,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 on yli hehtaarin suurisia, 80 yli aarin ja loput 31 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa saarista sijaitsevat järven pohjoisosassa, joka on saarien, salmien, lahdelmien ja niemien sokkeloa. Huomattavimmat saaret ovat siellä lännestä itään lueteltuina Nuottisaari, Mustikkasaari, Suutarinsaari, Hanhisaari, Yläsalmensaari, Lauttasaari, Huhtsaari, Laihosaari, Likosaari, Selkäsaari, Muuttosaari ja Pyhäsaari. Syväjärvi (Jämsä, Pihlaisto)
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,7 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0037 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,5 metriä ja suurin syvyys on 17,6 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 3 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,02 hehtaaria, mikä on noin 0,03 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä.. Pyhäjärven piiri
Piirin pinta-ala oli 2 900 km², ja siihen kuului 84 kylää. Piirissä oli 6 kyläneuvostoa: Terunkylän, Vuohtijärven, Kaskenniemen, Pyhäjärven, Vahojärven ja Simaniston kyläneuvostot. Piirin keskuksena toimi Pyhäjärven kylä. Neuvostoliiton vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan piirissä oli 7 568 asukasta, joista 133 oli venäläisiä, 7 381 karjalaisia, 47 suomalaisia ja 7 muita kansallisuuksia. Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu lyhyt oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Sen sijaan sen rantasuolta lähtee kaivettu oja alamäkeen ja sen vedet on ohjattu Kempuralammen kautta Ison Kaukajärven suuntaan. Vähäjärvi (Multia)
Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 361 200 kuutiometriä eli 0,361 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 7,8 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.. Pyyvesi
Järven pinta-ala on 2 980 hehtaaria eli 29,8 km². Se on 13,4 kilometriä pitkä ja 6,3 kilometriä leveä. Järvialtaan länsipäässä sijaitsee isojen saarien rikkoma Hanhiselkä, josta työntyy kaakkoon Vuorilahti. Länsi- ja itäpään välissä on melko suora ja yli kilometrin leveä järviosuus. Itäpäässä järvialue laajenee etelään ja siellä aukeaa ensin Syvänniemenselkä, joka haarautuu lahtiin, joista suurin on idänpuoleinen Kokkolahti. Länsipuolella on karttoihin nimetty vain Siikalahti ja Luotolahti. Järven tilavuus on 316 miljoonaa m³ eli 0,316 km³. Järven keskisyvyys on 10,6 metriä ja suurin syvyys on 47,2 metriä.
Järvessä on laskettu olevan 126 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 322 ha, mikä on noin 9,8 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista 18 on yli hehtaarin suurisia, 100 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saarista ei ylitä neliökilometriä. Hanhiselällä sijaitsevat Hirvisaari, Ristisaari, Pylkönsaari, Sepänsaari ja Peukalosaari jotka ovat luonnonsuojelualueita. Itäpäässä sijaitsee Metsosaari, joka on lähes kokonaan suojeltu, ja Nimetön. Etelään työntyvissä lahdissa sijaitsee esimerkiksi Murtosaari ja Ollinsaari. Jylhäjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Väkevänjärvi
Järven pinta-ala on 452 hehtaaria eli 4,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä leveä järvenselkä, joka katkeaa Väkevänsaareen. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jota reunustaa vain muutama mäki. Näitä ovat länsirannassa Ottopojanmäki, Hujakanniemessä sijaitseva Hietamäki ja Pirunpesän mäki. Lisäksi voidaan mainita järven eteläosassa sijaitseva Salmenkangas, jonka kiertää lasku-uoma Nurmelansalmi ja siitä jatkava Urpalanjoki. Järven keskiosia hallitsee Väkevänsaari, jonka taakse jää Oilahdensalmi. Salmen kummallakin puolella on omat laajemmat järvenosat ja sen eteläpuolella aukeaa järvenselkä. Järvenselän länsiosaan on muodostunut Räisynniemen erottama järven lahdelma, jonka pohjukka on lähes kaksi kilometriä pitkä Hujakansalmi. Hujakansalmeen laskevat Kuistinsalmen kautta Suurijärven vedet. Myös eteläosassa sijaitseva Iskunlahti, Ryönänlahti ja Salajärvi ovat maininnan arvoisia. Salajärveä käsitellään viranomaistiedoissa omana järvenään. Vähäjärvi (Ikaalinen)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Se on täysin peltojen ympäröimä ja siihen laskeekin kymmenen tulo-ojaa. Yksi tulo-ojista tuo suoalueiden vettä valuma-alueen pohjoisosista asti. Järvi on jakautunut valtatie 3 penkereen vuoksi kahteen altaaseen, jotka ovat yhteydessä toisiinsa valtatien sillan avulla. Järven luusua sijaitsee sen itäpäässä ja sieltä laskee 1,1 kilometriä pitkä laskuoja Kyrösjärven Heittolanlahden pohjukkaan Jouttulahteen. Laskujoki virtaa suon läpi, jossa siihen yhtyy pieni sivuoja ja sen Paskolampi. Järven eteläranta on laajaa avosuota, jossa on metsäsaarekkeita. vaikkaympäristössä on useita maatiloja, ei järven rannoilta löyty vapaa-ajan asuntoja. Röyhänjärvi
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien ympäröimässä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299. Hähkäjärvi
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha. Tampereen maantiede
Tampereen eteläpuolella sijaitseva Pyhäjärvi on pinta-alaltaan 124 km² ja syvin kohta on 46 metriä. Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön ja se on vesistön keskusjärvi. Pyhäjärveen laskee vettä Näsijärvestä Tammerkosken kautta sekä Vanajavedeltä. Pyhäjärvestä vesi taas laskee Nokianvirran kautta Kuloveteen ja sieltä Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Pyhäjärvi (Tammela)
Pyhäjärvellä on 70 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia. Valtaosa eli 54 saarta ovat pinta-alaltaan 10 aarin ja hehtaarin väliltä ja näitä pienempiä luotoja on 14 saarta. Saarten yhteinen osuus järven ranta-viivasta on 8,1 kilometriä ja saaret sijaitsevat yleensä rannan läheisyydessä. Poikkeuksena ovat Vohlesaari ja Haitaset, jotka ovat ulapalla. Muita saaria ovat nimeltään Huhtiluoto, Neittyenkivi, Partalankivi, Patasaari, Ruohosaari, Puttisaari, toinen Puttisaari, Pitkäsaari ja Kirrinluoto. Saarensalmessa sijaitsevat Honkisaari ja Raatosaari. Kaikki alle kaksi metriä korkeat saaret ovat syntyneet 1800-luvun alussa järvenlaskun seurauksena. Ennen järvenlaskua oma selvärajainen saari oli Kuivajärven ja Pyhäjärven erottava Saari, jolla sijaitsee Saaren kartano. Vedenpinnan alenemisen vuoksi Saaren pohjoispään salmi on kasvanut umpeen ja myöhemmin salmi suljettiin tiepenkereellä. Vuosina 2009–2012 toteutetussa hankkeessa vesiväylä avattiin uudelleen rakentamalla penkereen läpi vesirumpu. Pahkajärvi (Laitila)
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan suo- tai metsäojaa, joista yksi tuo Valkkisjärven ja Lampsjärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 3,8 kilometriä pitkä Pahkajärvenoja, joka yhtyy Malvanjokeen. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta. Pyhäjärvi (Kullaa)
Järven pinta-ala on 179 hehtaaria ja sen pituus on 2,9 kilometriä ja leveys 900 metriä. Järvi on hyvin matala, sen keskisyvyys on vain noin 70 senttiä ja suurin syvyys noin kaksi metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 2,0 kilometriä pitkä Pyhäjärvenjoki, joka yhtyy Kullaanjokeen noin 9 kilometriä Joutsijärvestä alajuoksulle päin. Ainoa merkittävä tulo-oja on Pyhäjärven pohjoispuolella sijaitsevasta Palusjärvestä laskeva Palusjoki. Pyhäjärven valuma-alue on 21 km, mistä on erotettu Palusjärven valuma-alue, jolloin todellinen valuma-alue on yhteensä 104,86 km. Lisäksi Pyhäjärveen laskevat sen luoteispuolella olevan Palojärven vedet Palusjokeen yhtyvää Alhonojaa pitkin. Pyhäjärvi (Hauho)
Järven pinta-ala on 949 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvellä on koko järven pituinen järvenselkä, joka on kaakko-luoteis-suuntainen. Järven muoto on varsin selkeä eikä se ole kovin rikkonainen. Pyhäniemen länsipuolelta pohjoiseen työntyy leveäsuinen Halminlahti ja itäpuolelta kapeneva nimetön lahti, johon laskee pitkä Pyhälampi. Järven etelärannassa on 1,2 kilometriä pitkä Kotkonniemi, joka on leveimmillään vain 200 metriä leveä. Niemen suojaan jää Hovinkartanonlahti. Pyhtönen
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä.. Pohjasjärvi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järveen laskee ympäröiviltä pelloilta pelto-ojia. Sen luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 1,4 kilometriä pitkä laskuoja Kortejärven Niuranlahteen. Iso Hanhijärvi
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee aivan kantatien 66 tuntumassa Jouttijoen eteläpuolella sijaitsevan ojitetun Hanhisuon laidalla. Alue sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäpuolella. Järvi jakaantuu keskellä sijaitsevan niemen takia kahdeksi osaksi, joita yhdistävät toisiinsa 50 metriä leveä salmi. Niemen eteläpuolella sijaitsee Lussinlahti, jonka suorannalla on kuntarajan pyykki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila, joka on nykyään vapaa-ajankäytössä. Rakennuksille tulee tie kantatieltä. Juupajoen kuntaraja ylittää järven siten, että suurin osa järven eteläosasta jää Oriveden puolelle. Matalajärvi (Mouhijärvi)
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja sen pituus on 1,0 kilometriä ja leveys yli 100 metriä. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta sillä on neljä tulo-ojaa. Yksi niistä on Syväjärven laskuoja. Vähäjärvi (Pälkäne, Kuohijoki)
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Põlva järv
Tekojärvi on muodostunut sen pohjoispäähän tehdyn padon eteläpuolelle. Järven pinta-ala on 36 ha (hehtaaria). Saaria on vain yksi Roosaar ja sen pituus on 130 metriä ja sen pinta-ala on 0,59 ha. Järvellä mainitaan toinenkin saari Mäntysaar, mutta se puuttuu kartasta . Järven läpi virtaa Ora jõgi, joka yhtyy pohjoisessa Ahja jõgeen. Ora jõgi saa alkuunsa 13 kilometrin päässä Lahedan Roosissa. Järven valuma-alueen laajuus on 154 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00100 km (kuutiokilometriä) eli 1,00 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja rannat ovat melko jyrkät ja korkeat. Põlvan tajaman asuin- ja teollisuusalueet ympäröivät järven jokaiselta suunnalta. Lähes järven etelärantaan ulottuu Põlvan kirkon hautausmaa. Sitä vastapäätä toisella rannalla on yleinen uimaranta laitureineen. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Vanajaveden–Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 35.2) on Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue. Se käsittää Kokemäenjoen vesistössä alueen, joka kerää vedet Tampereen, Nokian, Vesilahden, Pirkkalan, Lempäälän, Kangasalan, Valkeakosken, Akaan, Urjalan, Hattulan ja Hämeenlinnan kuntien alueilta ja laskee ne Nokian Nokianvirran kautta Kuloveteen, joka kuuluu Kokemäenjoen alueeseen (35.1) ja jonka laskujoki Kokemäenjoki laskee Porissa Selkämereen. Alue rajoittuu etelässä Miemalanselkään ja pohjoisessa Tammerkoskeen sekä Nokianvirtaan. Vesistön alueen alarajana on Melon voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 073,13 neliökilometriä ja järvisyys 14,19 %. Prossa järv
Järven pinta-ala on 24 ha (hehtaaria) ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 km (kuutiokilometriä) eli 0,724 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen. Suur-Päijänteen alue
Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %. Pyhäjärvi (Säkylä)
Järvi on vähäsaarinen pinta-alaansa nähden. Saaria on 99 ja niiden yhteispinta-ala 51,4 ha ja niillä on rantaviivaa yhteensä 23,3 km. Saarista 88 on pinta-alaltaan yli 100 m² ja alle 1 ha kun taas suurimmat 11 saarta ovat alle 1 km². Säkylän matalikolla on suurimmat saaret. Suurin saari on "Iissalo", joka sijaitsee 1 km:n päässä Pihlavasta Säkylän keskustan edustalla. Iissalon lähistöllä on vielä 7 muuta pienempää saarta. Toiseksi suurin suurin saari on "Emäkari", joka sijaitsee keskellä järveä 2,5 km:n päässä Pyhäjoelta neljän muun pikkusaaren kanssa. Eurasta löytyy Mestilästä "Lahnasaari" eli "Lahnassaari", joka on 400 metrin päässä rannasta. Kauttualla järven pohjoispäässä ovat "Himmi", "Kalasaari" ja "Isoluoto". Erikoisuutena on mainittava "Hiittenkari", joka on puolen kilometrin pituinen niemen nokka, jonka leveys on keskimäärin 10-30 metriä. Se on syntynyt jääkaudella, kun jäätikköjoki kasasi tunnelissa hiekka- ja sora-ainekset harjuksi. Kauhajärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja leveys 300 metriä. Siihen laskee kaksitoista suo-ojaa, joista yksi tuo Mätäslammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkuunsa 5,5 kilometriä pitkä Tammenoja, joka muuttaa nimensä alajuoksulla Kauhaojaksi. Oja laskee lopuksi Liesjärveen. Vähä Haapajärvi
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella aivan Peränteen länsiuolella ja se on pitkänomainen järvi. Sen hallitsevimmat piirteet ovat pitkä Haapasaari ja pohjoisesta etelään työntyvä kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä Montinniemi. Sen itäpuolelle jää suojaan Montinlahti, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lahden yli on rakennettu Montinniemeen ylikulkusilta, jonka silta-aukko on kartan mukaan 40 metriä leveä. Pitkäjärvi (Ikaalinen, Helteenkylä)
Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee enimmäkseen metsämaastossa, mutta järven itäpäätä kiertää pellot. Länsipään rannat ovat soistunutta metsää. Siihen laskee kolme ojaa, joista yksi tuo vettä Sahrikkaasta. Järven oma laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja virtaa 400 metriä Luhdikkaaseen. Järven lähistöllä sijaitsee viisi maatilaa ja järven 1,7 kilometriä pitkällä rannalla sijaitsee useita vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa metsätiet, jotka haarautuvat Helteenkylän kylätieltä. Iso Vehkajärvi (Virrat)
Järven pinta-ala on 134 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvi on nykyään kaksiosainen, josta alaosaa kutsutaan Isoksi Vehkajärveksi ja yläosaa Vähäksi Vehkäjärveksi. Järvialtaita yhdistää toisiinsa noin 60 metriä leveä ja alle 600 metriä pitkä Viitasensalmi. Vähä Vehkajärvi on soikean muotoinen järvenosa, mutta Iso Vehkajärvi on vaihtelevamman muotoinen. Sillä on pohjoisrannassa kaksi niemeä Pihtiniemi ja Harjumäki. Niiden välissä sijaitsee kapea mutta 350 metriä pitkä Pihtilahti. Myös etelärannassa on kaksi niemeä, joista pitempi on nimeltään Honkaniemi. Näidenkin niemien välissä sijaitsee Pihtilahti, jonka lahdensuu on edellistä leveämpi. Ylempänä järvi on leveämpi ja siellä sijaitsevat pohjoisessa Vehkalahti ja etelässä Majalahti. Järven lounaispää kapenee luusuaksi, josta alkaa lyhyt Pylkkäänkoski. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Yksi luotomainen saari sijaitsee Vähässä Vehkajärvessä Viitasensalmen suulla. Kaksi muuta saarta sijaitsevat Viitasensalmen alasuulla. Neljäs saari sijaitsee järven lounaispään itärannassa olevan pienen niemen edustalla. Pyhävesi
Valuma-alue saa pääosan vedestään reitin edelliseltä Simunanjoen valuma-alueelta (14.974), jonka laskujoki Simunanjoki tuo 50 neliökilometrin suuruiselta valuma-alueelta vettä Pyhäveteen. Valuma-alueen alimmat järvet ovat Lietjärvi (55 ha), Rahikkajärvi (38 ha), Rokkalampi (7 ha) ja Lovas (12 ha). Muut siihen laskevat vesistöt ovat pieniä. Pyhäveden lähialueella on 15 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pieni Pyhävesi (177 ha), Mäntysenlampi (18 ha) ja läntinen Myllylampi (12 ha). Kuivajärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 824 hehtaaria eli 8,2 km² ja sen pituus on 6,9 kilometriä ja leveys 1,8 kilometriä. Järven keskisyvyys on vain 2,2 metriä ja syvin kohta 9,9 metriä sijaitsee keskellä järven selkää Saaren kansanpuiston kohdalla. Järven välittömään valuma-alueeseen kuuluvat järven itäpuolella olevat Liukonlammi, jolla on oma laskuoja, ja laskuojaton Paskolammi. Länsirannalla sijaitsee Kaukolanharju ja sen läheisyydessä olevat supat. Näistä ainakin Suujärvi, Määrlammi ja Tanilanlammi kuuluvat välittömästi Kuivajärven vaikutuspiiriin. Ennen Pyhäjärven järvenlaskua Suujärvi oli Kuivajärven lahti. Kuivajärven pohjoispäähän laskee Pehkijärvestä alkunsa saava Myllyjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 265 km² ja jossa sijaitsee yli 70 järveä tai lampea. Etelästä Kuivajärveen laskee Tammelan Liesjärvestä alkunsa saava Turpoonjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 235 km² ja jossa sijaitsee yli 80 järveä tai lampea. Järven luusuana toimii järven länsirannalla oleva 20 metriä leveä ja 300 metriä pitkä salmi, joka joka on kaksi kilometriä pitkän Saarensalmen alkuosa. Vedet virtaavat salmen kautta Pyhäjärveen, jonka vedenpinta on noin 10 senttimetriä Kuivajärven vedenpintaa alempana. Eurajoen vesistö
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 77,5 km². Joki on alajuoksulla 10 kilometrin matkalta yli 5 metriä leveä. Se saa vetensä Säkylänharjun pohjavedestä, peltojen ojista ja metsä- ja suo-ojista. Valuma-alueeseen kuuluu suuriakin lähteitä, kuten esimerkiksi Myllylähde. Joelle on tyypillistä suuret korkeuserot, jotka ovat suurimmillaan 50 metriä. Vahojärvi (Parkano)
Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 2,1 kilometriä ja pinta-ala 265 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 14 kilometriä kaakkoon. Järvi on karkeasti sanoen kolmiosainen. Pääosa järvestä muodostuu järven selästä, joka on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Toisena osana voi pitää selästä etelään työntyvää 1,6 kilometriä pitkää Hähkiölahtea, jonka suu on 450 metriä leveä. Kolmas osa jää koillispäässä Rankanlahdella 50 metriä leveän salmen taakse, jossa sijaitsee Juvelanlahti, Soljanlahti ja Haukilahti. Aurejoki laskee Haukilahteen ja virtaa Juvelanlahden poikki Rankanlahdelle. Soljalahti jää näistä selvästi sivuun. Selän keskiosassa on matalikko, jossa on paljon kiviä ja kuusi saarta. Suurin saari Talassaari on 150 metriä pitkä. Muita saaria ovat Puskakari, Mustasaari ja Matales. Hähkiöniemen itäpuolella sijaitsevat pienet Haisevasaari ja Joopinkari. Jokaisen saaren pinta-ala on alle hehtaarin ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saarten rantaviivan yhteispituus on 1,2 kilometriä. Sahrajärvi (järvi Juupajoella)
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Sahajoen laaksosta erkanevassa kalliomurrokseen syntyneessä laaksossa, jota ympäröi eri suunnilla matalat mäet. Kaakossa kohoaa kuitenkin Tuhkurinmäki 55 metrin korkeuteen. Järveä ympäröi monelta suunnalta peltomaat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltoa tai metsämaata. Sen haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja, sekä kahdesta vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdystieltä 14297, joka yhdistää Kopsamon ja Hirvijärven toisiinsa. Vasajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat luoteessa metsämaata ja kaakossa suota. Järven luoteispäässä on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Sappeesta. Kangasalan vastainen kuntaraja ylittää Vasajärven luoteispään. Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas. Pyhäjärvi (Hauho)
Pyhäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Se luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa. Mäyräjärvi (Hämeenkyrö)
Järvi sijaitsee Hämeenkankaalla Pinsiönkankaan pohjoispuolella. Järvi on 450 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järveen laskee ympäröiviltä soilta suo-ojia ja Pihlajaniemenjärveltä tuleva laskuoja. Yksi suo-ojista toimii samalla järven laskuojana. Se yhtyy 1,6 kilometrin jälkeen pelto-ojaan, joka laskee Pirttijärveen. Järvellä on yksi suurehko saari. Rantaviivaa on 1,6 kilometriä metsämaata, josta puolet soistunutta. Muille rannoille on rakennettu tiiviisti vapa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa mökkitie, johon pääsee tienhaarasta valtatieltä 3. Järven rannan tuntumassa kulkee korkeajännitelinja. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärven muoto on pitkien niemien ja saarien erikokoisiin selkiin jakama pitkä ja kaarevan muotoinen järvi. Järven pituus on sen kaarevaa muotoa seuraten vajaa 50 kilometriä. Järven pohjoisosan jakaa kahtia suuri saari Luoto, jonka pohjoispäässä on Sotkan taajaman kohdalla alle 50 metriä leveä salmi. Saaren eteläpäässä kulkee toinen yli 50 metriä leveä salmi Kaivanto. Tampereen ja Pirkkalan väliin sekä valtatien 3 katkaisemana Pyhäjärveen aukeaa laaja kymmenen kilometriä pitkä ja kolme kilometriä leveä selkä. Tampereen kautta järveen laskee Tammerkosken kautta tähän järvenosaan Näsijärven vedet. Tammerkosken viereen laskee Viinikanoja ja, siitä vähän etelämmäksi, Vihioja vetensä. Tampereen ja Pirkkalan kaupunkien rajaojana toimii Härmälänoja. Tämän vesialueen kaikki rannat ovat pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta rakennettuja. Valtatie 3 lounaispuolelle jää seitsemän kilometriä pitkä ja enimmillään kolme kilometriä leveä järvenosa, jonka eteläinen osa on nimeltään Saviselkä. Nokialla ja Pirkkalankylää vastapäätä sijaitsee Pyhäjärven laskujoen Nokianvirran luusua ja sitä vastapäätä järveen laskee Savijoki. Pohjoisesta järveen laskee Vihnusjärven kautta Myllypuro ja Leppioja. Nokianvirtaan laskee suoraan Laajanoja pohjoisesta. Tämän järvenosan pohjoisrannat ovat lähes kaikki rakennettuja. Kivijärvi (Urjala)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä järvi kuuluu Nuutajoen valuma-alueeseen. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on yksi saari Kissankallion edustalla. Kivijärvestä laskee Postilanoja kolme metriä alempana sijaitsevaan Vähäjärveen. Kivijärven laskevia tulo-ojia on seitsemän, joista huomattavimmat tuovat ojitettujen Kaita- ja Kaakkosuon kuivatusvesiä. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa, mutta niiden tilojen viljely on vähentynyt oleelisesti. Järven rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Valtatie 9 ohittaa järven kaakossa. Hankajärvi (Tampere)
Järven pinta-ala on 105 hehtaaria eli 1,05 neliökilometriä. Se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Metsäjärven muoto on melko selkeä, mutta siitä työntyy länteen yli 800 metriä pitkä lahti, joka on kahdesta kohtaa alle 20 metriä leveä. Lahtea kutsutaan Myllyvuolteeksi. Piikajärvi
Piikajärven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja sen pituus on 550 metriä ja suurin leveys 150 metriä. Järvi on asemoitunut luoteis-kaakkois-suuntaan. Järvellä ei ole laskujokea ja sadevesi suotuu harjun pohjaveteen. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki Säkylässä Satakunnassa. Se on yhdessä Yläneenjoen kanssa toinen Säkylän Pyhäjärveen laskevasta kahdesta suuremmasta joesta ja se kuuluu Eurajoen vesistön "Pyhäjärven valuma-alueeseen." Pyhäjoki on pinta-alaltaan 71 km² suuruisen "Pyhäjoen valuma-alueen" laskujoki. Huomattavin asutus joen varressa on joesta nimensä saanut Säkylän Pyhäjoen kylä. Haapajärvi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 393 hehtaaria ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi pitempää niemeä, Piiliönniemi ja Kirkkosaari, sekä järvenselällä oleva Isosaari, jotka tekevät järvestä monimuotoisen. Saaria on 10, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 7 ovat yli aarin ja yksi alle aarin kokoinen. Saarten yhteispinta-ala on 16 ha. Isosaari on lähes 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Muita saaria ovat Taimisaari, Koivusaari, Haapasaari ja Pirttisaari. Pahajärvi (Kangasala)
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Kelhäjärvi
Järven pinta-ala on 58,2 hehtaaria ja sen pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 500 metriä. Järven kapein kohta on 150 metriä leveä. Järveen laskee useita metsäojia ja sen luusua sijaitsee järven xxrannalla, josta saa alkuunsa 950 kilometriä pitkä Kelhäoja, joka laskee Ahmausjärveen. Järvessä on kuusi saarta, joilet ovat esimerkiksi Isosaari ja Mäntysaari. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 52 miljoonaa m³ eli 0,052 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Haukiniemen- ja Saunaniemenkärjen puolivälissä ja Honkasaaresta 400 metriä itään. Siinä kohdassa on järvin laajin yli 10 metriä syvä syvänne. Kolme muuta yli 10 metristä syvännettä ovat 150 metriä Muikkusaaresta lounaaseen, Selkäsaarista 400 metriä itään, jossa on jopa 15,6 metriä syvää, ja vielä yksi Kumpusen ja läntisen Selkäsaaren puolivälissä. Pääjärvi (Lammi)
Järven pinta-ala on 1 340 ha ja se on 10,1 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvi sijoittuu itä-länsisuuntaan ja järvenselkä on keskeltä levein ja kummassakin päässä järveä on kapeammat lahdelmat. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 199 400 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 14,8 metriä ja suurin syvyys on 85,0 metriä, minkä perusteella se luokitellaan Suomen neljänneksi syvimmäksi järveksi. Syvin kohta sijaitsee aivan järven leveimmän kohdan luoteispuolella. Sen leveimmällä kohdalla aivan saarten länsipuolella on koko ajan yli 20 metriä syvää. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Längelmäveden–Hauhon reitti laskee alueeseen Valkeakosken kautta. Vanajavesi laskee Pyhäjärveen Lempäälän Herralanvuolteen ja Lempäälän kanavan kautta. Pyhäjärvi, joka sijaitsee Tampereen eteläpuolella, on koko alueen keskusjärvi. Se laskee Nokianvirran Melon voimalaitoksen kautta alapuoliseen Kuloveteen. Pohjoisen ja eteläisen reitin vesimäärät vastaavat hyvin toisiaan. Vanajaveden–Pyhäjärven alueen pinta-ala on 2 759,16 neliökilometriä ja alueen järvisyys on 14,44 %. Jauhojärvi (Ähtäri)
Järven pinta-ala on 239 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä. Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Alavuksen ja Virtain rajojen lähellä Ison Haapajärven länsipuolella. Järven ympäristö on alavaa metsämaata. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka järvellä kaksi pientä saarta Jauhosaari ja Kotikari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Jokilahdeksi. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Pyhäjärven alueella on lähes sata järveä tai lampea. Pyhäjärven lähialueen ojat ovat lyhyitä ja niiden kautta laskevat vain pieniä järviä, joita on yli 30. Suurin niistä on Tottijärvi (69 ha). Laajanojan valuma-alue jää Pyhäjärvestä pohjoiseen Ylöjärven järviylängölle, missä siihen kuuluu 16 järveä. Tampereen etelä- ja kaakkoispuolelle jäävät Vihnusjärven valuma-alue, jossa on 7 järveä, Vihiojan valuma-alue, jossa on vain 3 järveä, ja Härmälänojan valuma-alue, jossa on 10 järveä. Pirkkalan luoteispuolelle laskee Sikojoki, jonka valuma-alueella sijaitsee 13 järveä. Vastinjoen valuma-alueella on vain yksi järvi. Pitkäjärvi (Kuhmoinen, Kylämä)
Järven pinta-ala on 214 hehtaaria eli 2,1 neliökilometriä ja se on 5,9 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 10 saarta. Sen rantaviivan pituus on 24,3 kilometriä. Pyhäjärvi (Juva)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 37 miljoonaa kuutiometriä eli 0,037 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 20,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pyhälahden syvänteessä. Järvellä on Isoselän alueella 12,5 metriä syvä ja 11 metriä syvä syvänne, sekä itäosan lahdessa on vielä yli 10 metriä syvä syvänne. Vanajaveden–Pyhäjärven alueen lasketut järvet
Pyhäjärven vedenpintaa on Nokianvirran perkaamisen avulla laskettu useita kertoja eli yhteensä pari metriä. Perkaukset tapahtuivat pääasiassa 1750–1770-luvuilla. Pinnanlasku oli suunnilleen saman suuruinen kuin oli järven luontainen vedenpinnan maksimaalinen korkeusvaihelu vuoden aikana. Sen jälkeen kun järveä alettiin Melon voimalaitoksen valmistumisen jälkeen säännöstellä vuonna 1962, ovat vedenpinnan korkeusvaihtelut jääneet vähiin. Kun ajatellaan, että vesi nousi muinoin jopa kolme metriä korkeammalle kuin nykyään, niin silloin ymmärtä hyvin, miksi tietyt alueet Pyhäjärven ympärillä eivät aikoinaan olleet raivattuja pelloiksi. Ne tulvivat säännöllisesti eivätkä siksi ehtineet kesällä kuivua riittävästi. Perkaamisen aiheuttaman järvenlaskun merkkejä esiintyy Pyhäjärven rannoilla paljon ja nämä alueet ovat vasta sen jälkeen otettu viljelykäyttöön. Pihlajajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Vähäjärvi (Pälkäne, Kukkola)
Järvi ja sitä ympäröivä kosteikko on luonnonsuojelualuetta. Se kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan (FI0338004) ja sen suojellun alueen pinta-ala on 47 hehtaaria. Se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja sen pohjoisrannassa sijaitsee lintutorni. Järven länsipää on kasvamassa umpeen. Pukarajärvi
Järven pinta-ala on 195 hehtaaria eli 1,9 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 27,1 metriä. Siinä on laskettu olevan 15 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 2,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 12 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 20,4 kilometriä. Kuhmajärvi
Järven pinta-ala on 510 hehtaaria eli 5,1 neliökilometriä ja se on 4,5 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on suuri järvenselkä, joka rikkoontuu järven pohjoisosan saaristoon. Vähä Hankajärvi
Vähä Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä. Kuohijärvi
Järven pinta-ala on 3 470 hehtaaria eli 34,7 neliökilometriä. Se on 17 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi laajaa järvenselkää, joiden välissä sijaitsee Hietasalon ympäristössä pieni saaristo. Hietasalon pohjoispuolella on kuusi kilometriä pitkä järvenselkä ja sen eteläpuolella toinen lähes yhtä pitkä. Järven itärannasta työntyy etelään yli kaksi kilometriä pitkä Porrasniemi, jonka itäpuolelle jää suojaa kaksi suurehkoa lahtea. Itään työntyvä lahti on Kankkalahti. Pyhäselkä (järvi)
Järven pinta-ala on 36 100 hehtaaria eli 361 neliökilometriä. Se on 37,7 kilometriä pitkä ja 18,6 kilometriä leveä. Järvi voidaan jakaa kahteen suuren osaan sen keskellä olevien saarien kohdalta. Järven poikki kulkee harjujakso, jonka alku sijaitsee Liperin kirkonkylässä ja toinen pää sujahtaa Pieni- ja Suuri-Onkamon välistä Salpausselälle. Itärannan Vuoniemi saa Vuosalmen takana jatkokseen Tikansaaren, joka on joskus katkaistu Tikankaivannolla keskeltä poikki. Harjujakson pohjoista osaa kutsutaan Pyhäseläksi ja eteläpuolta Jänisseläksi. Suuremmalla Pyhäselällä aukeaa 32 kilometriä pitkä järvenselkä, joka on paikoin 14 kilometriä leveä. Saaret saartavat Tutjunniemeä vastaan Pieniselän, joka on 8 kilometriä pitkä, vaikka harjujakson huiput näkyvät selällä kapeina saarina. Järviselkä jakaantuu Tikanseläksi, joka sijaitsee Tutjunniemen ja Nenäniemen välisen linjan pohjoispuolella. Hämeenselkä sijaitsee Hyytsaaren eteläpuolella ja on 5,6 kilometriä pitkä. Pääjärvi (Karjalan tasavalta)
Pääjärvi (karjalaksi "Piäjärvi"; ) on Koutajoen vesistöön kuuluva järvi, joka sijaitsee Venäjällä Karjalan tasavallan pohjoisosassa Louhen piirin Kiestingin kunnassa. Järveltä on Suomen rajalle linnuntietä alle 30 kilometrin matka. Pääjärven pinta-ala on 659 km² ja järven pinta on tyypillisesti 100–101 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven vesitilavuus on 9,95 km, keskisyvyys 15,4 metriä ja suurin syvyys 49 metriä. Pääjärven suurin pituus on 77 kilometriä ja suurin leveys noin 30 kilometriä. Järvessä on yli 30 saarta joista useat suurehkoja. Järven pintaveden lämpötila kohoaa heinäkuussa 18–19 °C:een. Järvi on jäässä marraskuusta toukokuulle. Keihäsjärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)
Järvi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa soistuneessa painaumassa. Järveen ei laske ojia, mutta lounaassa olevan ojitetun suon läpi virtaa sen laskuoja, joka yhtyy 1,5 kilometrin päässä Tavinojaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 460 vuorokautta. Rantaviiva on 1,4 kilometriä pitkä. Rannan läheisyyteen tai aivan rantaan on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet läheiseltä Nisunperän ja Luhalahtea yhdistävältä kylätieltä. Järven kaakkoiskärjen ohi kulkee voimalinja. Iso Haapajärvi (Ähtäri)
Järven pinta-ala on 218 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä. Se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, jota viljellään järven tuntumassa. Järvellä on avoin järvenselkä, vaikka sen keskellä sijaitsee Isosaari. Järvi on selväpiirteinen, mutta sillä on kuitenkin kaksi terävää niemeä. Pitkäniemi sijaitsee itärannassa ja sen taakse jää Talaslahti. Tämän vastarannalla on Hirviniemi, jonka taakse jää Hirvilahti. Järven pohjoispäässä sijaitsee kallioinen Vuorikallio, jossa veteen putoaa pitkä jyrkänne. Järvessä on kartan mukaan kolme saarta. Isosaari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on autio. Muita saaria ovat Pitkäniemen edustalla sijaitseva Pienisaari ja järven pohjoispäässä sijaitsee nimetön saari. Järven pohjoispäätä kutsutaan Vuorilahdeksi ja eteläpäätä Joronlahdeksi. Eteläpään itärannalla sijaitsee Konttikallio, jossa on kaksi jyrkännettä. Haapajärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Syväjärvi (Mouhijärvi)
Järven pinta-ala on 12,4 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 250 metriä. Järvellä on vain yksi tulo-oja läheiseltä suolta. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 900 metriä pitkä laskuoja Matalajärveen. Vähä Naistenjärvi
Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee 2,4 kilometriä Pyhäjärven rannasta etelään Pirkkalan taajaman eteläpuolella ja valtatie 3 vieressä sen pohjoispuolelle. Järven rantojen lähimetsät ovat soistuneet, mutta järveen ei laske ojia. Järven laskuoja lähtee pohjoisrannan keskikohdasta kohti pohjoista ja se juoksee vajaa 2,5 kilometriä mutkitellen ja osittain koneellisesti kaivettua uomaa pitkin Vähäjärven lounaiskulmaan. Rantaviivan pituus on 700 metriä ja järvi on autio. Järvelle johtaa ainoastaan kuntorata, joka ohittaa järven länsirantojen lähettyviltä. Kuntorata ylittää valtatien 3 aivan järven kohdalla. Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)
Pyhäjärvi on hevosenkengän muotoinen, kirkasvetinen ja noin 30 metriä syvä. Järven hevosenkengänmuotoisuus johtuu pohjoisrannalta keskelle järveä työntyvästä suuresta niemestä. Pohjoisesta työntyvä niemi ja eteläosan saaret jakavat järven kahteen selkään, josta hieman isompi läntinen selkä on 13 kilometriä pitkä. Pyhäjärven pinta on 19,4 metriä merenpinnan yläpuolella ja se kuuluu Vuoksen vesistöön. Pyhäjärveen laskee idästä Yläjärvi. Pyhäjärvi puolestaan laskee vetensä kolme kilometriä pitkää Pikonjokea pitkin Pyhäjärven länsipuolella olevaan Kiimajärveen. Pyhäjärven suurimmat saaret ovat Kiskonsaari ja Heinsaari järven eteläosassa ja Ivaskansaari järven pohjoisosassa. Murhajärvi
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Murhavuoren ja Lullinvuoren välisessä kallioperän murroksessa. Järven lounaisrannassa on pieni jyrkännekin. Järven yläpuolella terassilla on sijainnut maatila, jota ei enää viljellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamatta. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Iso Haapajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Pyhänpohtianjärvi
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkänevedestä nousevan harjujakson itäpuolella aivan Pälkäneveden tuntumassa. Harjujakso tunnetaan järven kohdalla nimillä Lukko ja Konkinharju ja niiden rinteet laskevat suoraan se länsirantaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen etelä- ja pohjoispuolella sijaitsee peltoja ja maatila. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Pyhännänjärvi
Pyhännänjärvi on Pyhännän kunnassa sijaitseva, pinta-alaltaan 3,8 neliökilometrin kokoinen järvi. Kirkonkylä sijaitsee järven rannalla. Järven rannalla on uimaranta, jossa on myös rantalentopallokenttä. Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven lähelle tulee metsäautotie. Laihajärvi (Jämsä, Kuusjärvi)
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisellä ylängöllä olevassa pienessä painaumassa Kuusjärven ja Ylä-Partalan kulmakuntien välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järvelle ei johda myöskään tietä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pyhäjoen vesistö
Pyhäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 54) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Pyhäjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 3 711,89 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 5,16 %. Loimijoki
Loimijoen lähdejärven Pyhäjärven (2 284 ha) koko valuma-alueen pinta-ala on 639 km², josta järven lähivaluma-alue käsittää 115 km² ja Pyhäjärveen idästä Saarensalmen kautta laskevan Kuivajärven (824,9 ha) valuma-alue 524 km². Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson länsipuolella Syrjäharjun rinteen juurella olevassa painaumassa. Tämän vuoksi sillä ei ole myöskään laskuojaa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat joko Syrjäharjun (vanha nimi Lemmettylänharju ) rinnettä tai vastarannalla olevaa suota tai avosuota. Suon takana sijaitsee Kukkolan peltoaukeaa. Järven länsirannan lähellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto ja etelärannalla viisi kiinteän asumisen lisäksi. Järven pohjoispuolelta kulkee seututie 322. Kauhajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 48 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. Paljavesi
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,2 kilometriä pitkä ja 8,7 kilometriä leveä. Järvi muodostuu pääpiirteissään kahdesta lähes suorasta järvenosasta, jotka tekevät järvestä T-kirjaimen muotoisen. Toinen järvenosista alkaa Anttolasta ja jatkuu länsi-lounaaseen 11 kilometriä, missä se kohtaa Kalmon ja Tarholan yhdistävän, kapean ja vajaa neljä kilometriä pitkän poikittaisen lahden. Kähkölänsaarista Anttolaan olevaa järvenosaa kutsutaan Vitjaseksi. Lahden pohjukat ovat nimeltään Kylälahti ja Tarholanlahti. Toinen T-kirjaimen muodostava järveosa on Parkkilasta alkava kuusi kilometriä pitkä ja kapea lahtimainen osa, joka on myös hyvin suoran muotoinen. Järvenosan nimi on Siiskonsalmi, jonka pohjoispäässä on Kiviniemenselkä ja sen lahtina ovat Enonlahti ja Punkanlahti. Nämä järvenosat kohtaavat kohtisuorasti Outulan kylän kohdalla. Kohtaamispaikalla sijaitsee Paljasaari, jonka eteläpuolelle etelään työntyy lyhyt Keskuslahti. Kapeasuista Keskuslahtea vartioivat lännessä Outulanniemi ja idässä Kaamalanniemi. Kaamalanniemen itäpuolella työntyy etelään 2,5 kilometriä pitkä Kalliosalmen ja Hampunsalmen yhteinen lahti. Se päättyy etelässä Outulanvirtaan, josta Paljavesi laskee Niiniveteen.