Missä on Suomen vanhin puukirkko?
Vöyrin puukirkko
Vöyrin puukirkko on Suomen vanhin käytössä oleva puukirkko Vöyrillä Pohjanmaalla. Länsitornillinen tukipilarikirkko valmistui vuonna 1626. Se laajennettiin ristikirkoksi 1777. Krusifiksi on kirkon tunnetuin taideteos. Sen on veistänyt tuntematon taiteilija luultavasti Lyypekissä noin 1375–1400. Kirkon vanhimpiin esineisiin kuuluu alttarikaappi, joka on tehty Lyypekissä 1400-luvun loppupuolella ja on luultavasti tuotu sotasaaliina Saksasta 1700-luvulla. Puutalo
Suomessa on muihin Euroopan maihin verraten suhteellisesti vähän säilyneitä vanhoja rakennuksia. Ennen vuotta 1921 valmistuineita rakennuksia on Suomen rakennuskannasta viisi prosenttia. Vanhin säilynyt Suomen ei-kirkollinen puurakennus on Kokkolan vanha pedagogio (1696) ja vanhin puukirkko Vöyrin kirkko (1626).
Nurmijärven kirkko
Nurmijärven kirkko on Nurmijärven seurakunnan vuonna 1793 valmistunut puukirkko, joka sijaitsee Nurmijärven kirkonkylässä. Kirkon rakentaja oli Matti Åkerblom. Kellotapuli on valmistunut vuonna 1795, ja sen rakensi Mats Åkergren. Kirkko on neljäs kirkonkylälle rakennettu puukirkko, edellinen 1692 rakennettu kirkko purettiin huonokuntoisena 1793. Tämän kirkon paikka oli nykyisellä hautausmaalla. Hautausmaan kiviaitaan on kiinnitetty kirkon muistotaulu. Vanajan kirkko
Vanajan kirkko on harmaakivestä 1490-luvun lopussa ja 1500-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä rakennettu harmaakivikirkko, joka sijaitsee entisessä Vanajan kunnassa, nykyisin Hämeenlinnan Vanajan kaupunginosassa. Vanaja on Hämeen vanhimpia seurakuntia, ja on hyvin luultavaa, että paikalla on sijainnut aiemmin rakennettu puukirkko. On myös hyvin todennäköistä, että vuonna 1324 mainittu Vanaansalon piispankartanon kappeli on ollut juuri tämä puinen kirkkorakennus. Pyhän Henrikin saarnahuone
Pyhän Henrikin saarnahuone on Kokemäellä Ylistaron kylässä sijaitseva keskiaikainen hirsiaitta, jossa perimätiedon mukaan Piispa Henrik saarnasi sekä vietti elämänsä viimeisen yön noin vuonna 1156. Vaikka tutkimus onkin osoittanut rakennuksen hirret vuosisatoja nuoremmiksi, se on silti tiettävästi Suomen vanhin säilynyt puurakennus. Rakentamisajankohta ja valmistumisvuosi eivät kuitenkaan ole tiedossa. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Suomen kirkkorakennuksia alettiin rakentaa kristinuskon levittyä Suomeen. 1100-luvun kirkkorakennuksen jäännökset löytyivät Kaarinan Ravattulasta 2013. Suomen vanhimmat säilyneet rakennukset ovat Ahvenanmaan kirkkoja 1200-luvun lopulta. Samoihin aikoihin tehtiin manner-Suomen varhaisimmat nykypäiviin säilynnet kivikirkot: Nousiainen, Turun tuomiokirkko (suurennettu myöhemmin) ja Mynämäki. Muualla Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa pääasiassa 1400-luvun alussa. Viimeiset keskiajalta peräisin olleet puurakenteiset kirkot paloivat 1900-luvun aikana, esimerkiksi Saloisten kirkko paloi 1930. Hattulan Pyhän Ristin kirkko
Hattulan seurakunnan perustamisajankohtana pidetään 1200-luvun alkupuolta, Birger Jaarlin ristiretken aikaa, todennäköisesti ennen vuotta 1250, joskin asiakirjamainintoja on vasta vuodelta 1318. Rakennushistorioitsija Markus Hiekkanen esittää, että ensimmäinen puukirkko olisi rakennettu pian seurakunnan perustamisen jälkeen ennen 1200-luvun puoliväliä ja niitä olisi ollut useampia peräkkäin. Näistä puukirkoista ei kuitenkaan ole muuta tietoa kuin että vuonna 1398 puukirkko on saanut runsaat aneoikeudet. Kirkon sijainti nykynäkökulmasta syrjäisellä paikalla selittyy sillä, että seutu oli pienilmastoltaan varsin suotuisa ja alueella on ollut kiinteää asutusta jo rautakaudella. Turun tuomiokirkon ohella se on ainoa tiilirakenteiseksi suunniteltu ja muurattu keskiaikainen kirkko Suomessa. Aure
Yksi Norjan suurimmista puukirkoista sijaitsee Auressa. Naantalin kirkko
Naantalin kivikirkkoa on edeltänyt puukirkko. Hiekkasen mukaan luostarin vihkimisvuoden 1462 aikaan olisi ollut käytössä puukirkko. Luostarin ensimmäinen kirkko oli Maskun Karinkylässä, jossa luostari alun pitäen sijaitsi. Se oli puinen ja käytössä vuodesta 1438 syksyyn 1443 tai kevääseen 1444, jolloin se purettiin. Hirret on ehkä siirretty Ailostenniemeen, jonne on alettu rakentaa kirkkoa noihin aikoihin. Kaivauksissa 1963–1964 on löydetty puukirkon perustus, kooltaan noin 27 × 15 metriä. Siinä on poikkeuksellinen rakenne, ehkä Itä-Götanmaalta rakentajan mukana tullut idea: hirsiseinän salvos nousee perustuksen yläpinnan kourusta. Tämä kirkko lienee poistunut käytöstä kivikirkon valmistuttua vuosisadan loppupuolella. Puukirkon jäänteet olivat kivikirkon sisällä, ja oletettavasti kivikirkko on rakennettu sen ympärille. Lapin kirkko
Lapin kirkko on Lapin kappeliseurakunnan kirkko Raumalla, entisen Lapin kunnan kirkonkylässä. Punainen puukirkko on vuodelta 1760. Kellotapuli on rakennettu kirkkomaan ulkopuolelle pienelle mäelle ja se on vuodelta 1806. Kirkossa on noin 500 istumapaikkaa. Sauvon kirkko
Ensimmäinen kirjallinen maininta Sauvon kirkosta on Turun tuomiokirkon rekistereissä vuodelta 1346. Sauvossa on kuitenkin ollut kirkko jo kauan ennen sitä. Nykyisen kivikirkon paikalla on sijainnut puukirkkoja, joista ensimmäinen on rakennettu ehkä 1200-luvun alussa. Korppoon kirkko
Kirkolle kuuluu on myös Suomen vanhin puuveistos, "Korppoon madonna", joka on valmistettu Reininmaalla noin vuonna 1225, mutta nykyään sitä säilytetään Kansallismuseossa Helsingissä. Loviisa
Kaupunki tunnetaan myös vanhasta kaupungistaan. Vanha kaupunki säästyi Loviisan suurelta tulipalolta vuonna 1855. Vanhassa kaupungissa sijaitsee Degerbyn ratsutilan sivurakennus, joka on peräisin 1600-luvulta. Se on yksi Suomen vanhimmista puurakennuksista. Kaupungissa on myös Suomen ainut tulipalolta säilynyt puinen seurahuone, jossa on entisöinnin jäljiltä kirjasto-mediateekki. Loviisan ensimmäinen kirkko tuhoutui kaupungin palossa. Nykyinen uusgoottilainen Loviisan kirkko on vihitty käyttöön 1865. Nousiaisten kirkko
Nousiaisten kirkko on keskiaikainen harmaakivikirkko Nousiaisissa. Kirkon tilalla tai aivan sen vieressä Nousiaisissa Hirvijoen rannalla Nousmäellä on luultavasti ollut useita puukirkkosukupolvia 1100-luvulta lähtien. Puukirkko oli Suomen piispanistuimen paikka varhaiselta keskiajalta lähtien. Ensimmäinen maininta Nousiaisten kirkosta löytyy aikalaislähteistä vuodelta 1232. Alueelta tiedetään kuitenkin vanhoja kalmistoja, jotka on ajoitettu jopa aivan toisen vuosituhannen alkuun. Piispa Henrikin jäännökset siirrettiin Nousiaisten kirkosta Turun tuomiokirkkoon 1290-luvulla. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Vaikka puukirkot olivat yleisiä 1600-luvulla, joitakin kivikirkkoja rakennettiin. Ensimmäinen keskiajan jälkeen rakennettu kivikirkko muurattiin Uuteenkaupunkiin 1623–29. Samalla vuosisadalla muurattiin myös Askaisten, Mietoisten, Paimion ja Tammisaaren kivikirkot. Keskiaikaiseen tapaan kirkko oli edelleen suorakaiteen muotoinen ja varsinkin pohjalaisiin puukirkkoihin lisättiin länsitorni, jotka olivat hyödyllisiä merimerkkeinä. Puukirkoista tukipilarikirkolla oli vahva asema. Pitkäkirkkojen rinnalle tuli ristikirkko, joiden vanhimmat toteutukset ovat 1660-luvulta. Uusi ristikirkkomuoti ei syntynyt Suomessa spontaanisti, vaan suurvallan johtava kirkkoarkkitehtuuri vaikutti siihen. Säkylän kirkko
Säkylän kirkko on Säkylässä sijaitseva vuonna 1776 käyttöön vihitty puukirkko. Kirkon rakensivat Antti ja Mikael Piimänen. 1600- ja 1700-lukujen kirkonrakentajista kirjoittanut Heikki Klemetti piti Säkylän kirkkoa yhtenä Suomen rakennustaiteen kauneimpana saavutuksena. Kirkon käyttöönvihkimisen tarkka päivämäärä on 4. elokuuta 1776. Säkylän kirkko koki mittavan remontin ja sisätilojen uudistuksen vuosina 2011–2012. Karuna
Karunan ensimmäinen kirkko, Arvid Hornin 1685 rakennuttama puukirkko, siirrettiin Helsingin Seurasaareen ja on ulkomuseon tärkeimpiä kohteita.
Broddböle, Tiikarla (Dikarböle), Eistilä (Eistböle), Eikniemi (Eknäs), Fröjdböle, Kustaali (Gussdal), Halslahti (Halslax), Haanniemi (Handby), Hintsholma (Hintsholm), Karinkorva, Karuna, Kasklahti (Kasklax), Kelturi, Nuuttiniemi (Knutnäs), Kupiluoto (Koppholm), Krooka (Kråknäs), Kärkkinen (Kärkis), Kärkniemi, "Liden", Lemminen (Lämmis), Maalu, Maanila (Mannböle), Orssaari, Tuomaala (Pukböle), Päisterpää, Rantola, Ruskola (Ruskulla), Santasaari (Sandö), Savisalo, Sitolahti (Sitolax), Voilahti (Smörvik), Tapola (Stappåker), Teininki (Steninge), Raumala (Strömsböle), Sydänmaa (Sydmo), Timari (Timböle), Tuomaala (Tomasböle), Torikka Yliskylän kirkko
Yliskylän kirkko on Salon seurakunnalle kuuluva kirkko Yliskylässä Perniössä Salossa. Kirkon paikalla on ollut rautakautinen kalmisto ja vanhin kirkko paikalla on ollut olemassa jo keskiajalla. Nykyisen puurakenteisen kirkon, joka on paikallaan kolmas, rakennutti Teijon ruukin patruuna Johan Kijk vuosina 1753–1756. Viipurin vanha tuomiokirkko
Viipurin seurakunta lienee perustettu kolmannen ristiretken yhteydessä, noin 1293 tienoilla. Se liittyi kiinteästi Viipurin linnan perustamiseen. Kivikirkkoa on edeltänyt useita puukirkkoja, joista viimeinen oli tuhoutunut kun novgorodilaiset polttivat sen vuoden 1411 piirityksen yhteydessä. Uusi kirkko päätettiin vuonna 1413 rakentaa kivestä. Kivikirkon kannalla on ollut myös paavi, joka 17. heinäkuuta 1418 päivätyssä kirjeessään lupaa kirkon rakennuskustannuksiin osallistuville synninpäästön seitsemäksi vuodeksi. Roskilden tuomiokirkko
Nykyisen tuomiokirkon paikalla on sijainnut aikaisemmin kolme tai mahdollisesti neljä kirkkoa, jotka eivät ole säilyneet nykypäiviin asti. Niistä ensimmäinen oli Harald Sinihampaan (kuollut n. 985) rakennuttama puukirkko. Puukirkon korvasi 1000-luvulla Harald Sinihampaan lapsenlapsen Estrid Svenintyttären rakennuttama kivikirkko. Varat kirkon rakentamiseen hän sai hyvityksestä, jonka hänen veljensä kuningas Knuut Suuri maksoi murhautettuaan siskonsa miehen jaarli Ulfin. Noin vuonna 1080 vihittiin uusi, piispa Svend Normandin rakennuttama kirkko. Epävarmaa kuitenkin on, oliko tämä kirkko paikan kolmas kirkkorakennus, vai oliko kyseessä Estrid Svenintyttären aloittaman kirkon vihkiminen. Kyseessä oli kolmilaivainen basilika, jonka länsipäädyssä oli vahvat tornit. Kirkko oli rakennettu travertiini-kalkkikivestä. Heinäveden kirkko
Kirkko on yksi Suomen suurimmista puukirkoista. Kirkolla on pituutta 40 metriä ja leveyttä 30 metriä ja sinne mahtuu noin 1 600 henkilöä. Pyhän Henrikin saarnahuone
On kuitenkin yhtä lailla mahdollista, että piispasta kertova perimätieto voi liittyä johonkin samalla paikalla aiemmin olleeseen toiseen rakennukseen. Useimmat hirret olivat alun perin kuuluneet johonkin toiseen rakennukseen eli hirsiä uusittaessa valittiin jo valmiiksi vanhan näköisiä, jotta rakennuskin säilyisi iäkkään näköisenä. Tämä tehtiin mahdollisesti pyhiinvaeltajia silmällä pitäen. On myös mahdollista, että rakennus on koottu tulipalon jälkeen kokonaan uudelleen ja siihen olisi käytetty hirsiä eri-ikäisistä vanhoista rakennuksista. Saarnahuoneen on joka tapauksessa yleensä sanottu olevan Suomen vanhin säilynyt puurakennus. Vartiokylän kirkko
Vartiokylän kirkko on arkkitehti Pekka Laurilan suunnittelema valkotiilinen kirkkorakennus Vartiokylän kaupunginosassa Helsingissä. Vartioharjun omakotitaloalueen keskellä sijaitseva kirkko valmistui vuonna 1958, ja on siten Suomen vanhimpia monitoimikirkkoja. Valmistuttuaan kirkko oli nähtävyys, jota tultiin katsomaan kauempaakin. Kiukaisten kirkko
Kiukaisten kirkko eli Pyhän Mikaelin puukirkko on vuonna 1761 rakennettu ristikirkko Eurassa, entisen Kiukaisten kunnan keskustaajamassa Eurakoskella. Kirkkoon tehtiin laajennus 1846. Alttaritaulun maalasi hovimaalari Felix Frang. Kirkko rakennettiin Lapin seurakunnan lukkarin Job Höckertin johdolla. Laajennus tehtiin P.J. Gyllichin piirustusten mukaan. Alttaritaulun ympärille on luotu vuonna 1989 ryhmä uskonnollisia lasimaalauksia. Porin ensimmäinen kirkko
Porin ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 1558, ja se tuhoutui vuonna 1698 kaupunkipalossa. Puukirkko sijaitsi nykyisen Hallituskadun kohdalla, Satakunnan Museon pääsisäänkäynnin edustalla. Merikarvian kirkko
Merikarvian kirkko on Merikarvian seurakunnan kirkko Merikarvian kunnassa. Merikarvian kirkko on yksi Suomen suurimmista kirkoista ja Pohjoismaiden suurin ympärivuotisessa käytössä oleva puukirkko. Kirkosta löytyy istumapaikkoja 2400–2500:lle hengelle. Kirkko on järjestyksessä neljäs, roomalais-katolinen kappeli mukaan lukien, kirkko samalla paikalla. Pyhämaan uhrikirkko
Pyhämaan uhrikirkko on vuosina 1647–1652 rakennettu torniton pitkäkirkko Pyhämaalla Uudessakaupungissa. Puukirkko on parhaiten säilyneitä 1600-luvun kirkkoja Suomessa. Suomi
Ennen 1800-lukua suurin osa Suomen taloista oli rakennettu puusta. Keskiajalta on säilynyt kivikirkkoja sekä linnoja. Merkittävin Suomen vanhoista kirkkorakennuksista on Turun tuomiokirkko, joka on Suomen ainoa goottilaistyyppinen katedraali. Maramureșin puukirkot
Neitsyt Marian kirkko rakennettiin vuonna 1720, ja siitä tuli kylän pääkirkko 1806. Kaksikerroksinen pylväshalli yhdistää länsipuolisen kellotornin portaikolla. Kirkko on alueen suurimpia puukirkkoja.
Nikolaos Ihmeidentekijän kirkko rakennettiin vuonna 1643. Rakennusvuosi katosi sen rakenteista vuoden 1923 laajennuksen aikana. Kirkon eritystuntomerkkinä on kellotornin neljä erillistä tornia. Jukkasjärven kirkko
Jukkasjärven kirkko () on Ruotsin Lapissa Kiirunan kunnan Jukkasjärvellä oleva kirkkorakennus. Sen vanhin osa on rakennettu 1607–1608. Kirkko on tyypiltään tukipilarikirkko, joita on rakennettu melkein pelkästään Suomeen Pohjanmaalle ja vain jokunen muualle Suomeen ja Pohjois-Ruotsiin. Kirkkoja on säilynyt 11, joista Jukkasjärven kirkko on ainoana Ruotsissa, muut 10 ovat Suomessa. Tukipilarikirkkojen vilkkainta rakennusaikaa oli 1600-luku. Uudenkaarlepyyn kirkko
Uudenkaarlepyyn kirkko on kirkkorakennus Uudessakaarlepyyssä, Pohjanmaan maakunnassa. Se on pyhitetty pyhälle Birgitalle. Kirkko vihittiin käyttöön vuonna 1708, mutta sen saarnastuoli ja alttari valmistuivat vasta 1750-luvulla. Kirkon on suunnitellut asessori Elias Brenner. Alttaritaulun on maalannut ruotsalainen maalari Daniel Hjulström, joka on myös koristellut sisäkattojen holvit ja ikkunoita ympäröivät draperiat. Holvissa on kuvattuna pilvien ja pasuunaenkelien keskellä kuningas Fredrik I:n monogrammi ja teksti ”Anno 1749 Vivat Frideric”. Kirkossa on yhdet Suomen vanhimmista uruista. Kahdeksanäänikertaiset urut on rakentanut Anders Telin vuonna 1768. Kirkon vieressä oleva pohjalainen renessanssitapuli on rakennettu vuonna 1702.
Kirkkorakennus on puinen päätytornillinen pitkäkirkko. Lapuanjokeen kuvastuva Uudenkaarlepyyn kirkko on suurin Suomen vanhimmista puukirkoista. Kaunis maalauskoristelu ja arvokas esineistö kuvastavat 1700-luvun porvariston ihanteita kotikirkkonsa kaunistamisessa. Sammatin kirkko
Sammatin kirkko Lohjan Sammatissa Uudellamaalla on Suomen vanhimpia ympärivuotisessa käytössä olevia puisia kirkkoja. Se rakennettiin 1754–1755 Mickel Göranssonin johdolla. Kirkko on tulipaloilta säästynyt kappale Lounais-Suomen keskiaikaisperäisistä ja vaatimattomista pitkäkirkoista. Kirkon vieressä on erillinen 1763 rakennettu kellotapuli, jossa on kellot vuosilta 1762 ja 1768. Kirkossa on 350 istumapaikkaa, ja sen ympärillä on tunnelmallinen hautausmaa. Mäntyharjun kirkko
Mäntyharjun kirkko on valmistunut vuonna 1822. Se on istumapaikkamäärältään Suomen toiseksi suurin puukirkko ja samalla Suomen suurin lamasalvosrakenteinen hirsirakennus. Kirkon alttaritaulun on maalannut Berndt Godenhjelm. Lattiapinta-alaa on 1 616 m², ja penkeille sopii istumaan noin 1 700 henkeä, toiseksi eniten Suomen puukirkoista. Kirkon suunnittelijana toimi valtionarkkitehti Charles Bassi, jonka suunnitelmissa kirkkoon olisi mahtunut lähes 6 000 henkeä, mutta toteutusvaiheessa suunnitelmia supistettiin. Kellotapuli valmistui 1891. Tuomiokirkkosilta
Turussa oli vuosisatoja vain yksi silta joen yli. Ensimmäinen maininta sillasta on vuodelta 1414 Turun tuomiokirkon mustakirjassa. Aurajoen puiset sillat on vuosisatojen mittaan korjattu ja rakennettu moneen kertaan. Ennen Turun paloa 1827 silta sijaitsi Vähätorin kohdalla. Palaneen sillan tilapäiseksi korvaajaksi rakennettiin puinen paalusilta, nimensä mukaisesti puisten paalujen varassa oleva silta. Uusi pysyvä puusilta, Tuomiokirkkosilta, rakennettiin parisataa metriä tilapäisestä paalusillasta ylävirtaan eli nykyisen sillan paikkeille. Puinen Tuomiokirkkosilta valmistui 1831. Toisen lähteen mukaan palaneen sillan tilapäiseksi korvaajaksi rakennettiin Aurakadun ja Kristiinankadun puoliväliin proomusilta, ensimmäinen Auransilta. Vantaan Pyhän Laurin kirkko
Pyhän Laurin kirkon yhteyteen rakennettu suomalainen puukirkko mainitaan asiakirjoissa ensimmäisen kerran 1660-luvulla. Se sijaitsi kivikirkon länsipuolella, silloisen kirkkotarhan ulkopuolella. Pikkuvihan aikana rappiolle päässeen kirkon tilalle rakennettiin 1740-luvulla uusi kahdeksankulmainen puukirkko. Tyyliltään se muistutti ilmeisesti samaan aikaan rakennettua Östersundomin kirkkoa. Kanta-Loimaan kirkko
Nykyistä Kanta-Loimaan kirkkoa on edeltänyt kaksi puukirkkoa, jotka ovat sijainneet Loimijoen rannassa, Oripään tien (seututie 210) varressa. Ensimmäinen kirkoista on todennäköisesti rakennettu jo 1400-luvun puoliväliin mennessä. Sen sakasti oli rakennettu kivestä, mutta jouduttu purkamaan uuden kirkon rakentamisen tieltä. Puukirkoista jälkimmäinen valmistui vuonna 1751 ja oli rakenteeltaan harvinainen tukipilarikirkko. Tämän kirkon käytyä pieneksi se purettiin ja siirrettiin Alastarolle. Alastaron kirkkona se on siellä edelleen käytössä. Nykyisin Vanhankirkon alueena tunnetulle paikalle on pystytetty muistokivi merkiksi kirkon sijainnista. Alueella on vielä jäljellä hirsiaita, joka on ympäröinyt kirkkomaata. Virolahden kirkko
Virolahden kirkko on Virolahdella sijaitseva puukirkko, joka on rakennettu kirkonrakentaja Tuomas Ragvaldinpoika Suikkasen johdolla vuosina 1765–1768. Kirkkotarhassa on keskiaikainen Virolahden sakaristo, jonka yhteyteen liittynyt puukirkko on purettu 1846. Tämä puukirkko oli järjestyksessään kolmas. Kirkkotarhaa reunustaa vuonna 1857 rakennettu kiviaita. Akira Takeuchi
Takeuchi aloitti väitöskirjan teon Tampereen teknillisessä korkeakoulussa ja sai työlleen apurahaa Kulttuurirahastolta ja Valtion rakennustaidetoimikunnalta. Hänen väitöskirjassaan tutkimiinsa kirkkoihin sisältyy myös muiden Pohjoismaiden kirkkoja. Tuorein kirkko on 1778 valmistunut Ruoveden kirkko. Takeuchi jatkaa sen jälkeen nuorempien kirkkojen tutkimusta. Väitöskirja on sikäli ainutlaatuinen, että suomalaisia puukirkkoja on sitä ennen tutkittu lähinnä taidehistoria näkökulmasta. Ravattulan keskiaikainen kirkko
Ravattulan keskiaikainen kirkko oli Kaarinassa Ravattulan kylän Ristimäessä sijainnut varhaiskeskiaikainen kirkko, josta nykyään on jäljellä enää kivinen perustus. Kyseessä on Suomen vanhin tunnettu kirkko, joka rakennettiin 1100–1200-lukujen vaihteessa. Sen jäännökset löydettiin vuonna 2013, mutta kaivauksia oli paikalla tehty jo vuodesta 2010 lähtien. Peltoaukean keskeltä sijaitsevasta metsäsaarekkeesta on kirkon kivijalan lisäksi löydetty kalmisto sekä sitä kiertäneen kiviaidan perustukset. Espoon tuomiokirkko
Espoon tuomiokirkko on mahdollisesti Vantaan Pyhän Laurin kirkon jälkeen pääkaupunkiseudun vanhin säilynyt rakennus. Markus Hiekkasen mukaan Espoon kirkon tyylipiirteet sekä puulustoanalyysi alkuperäisistä jalashirsistä ja rakennustelineistä osoittavat yksiselitteisesti, että kirkko rakennettiin vuosien 1485 ja 1490 välissä. Alun perin kirkko rakennettiin kolmilaivaiseksi suorakaiteen muotoiseksi hallikirkoksi, jossa oli pieni asehuone ja sakasti. Ikkunoita oli vähemmän kuin nykyään, ja ne olivat pienempiä. Seinät ja kattoholvit oli peitetty niin sanotuin munkkimaalauksin – kaikki eivät suinkaan osanneet lukea. Kiteen kirkko
Kiteen ensimmäinen kirkko on ollut Suorlahdella ja rakentamisajan arvellaan olleen 1640-luvulla. Vanhassa noin vuodelta 1650 olevassa kartassa on kirkko myös nykyisen kirkon paikalla kirkonkylässä, joten arvellaan pitäjässä olleen silloin kaksi kirkkoa, molemmat ilmeisesti tuhoutuivat ruptuurisodassa. Uusi puukirkko valmistui vuoden 1670 tienoilla ja kellotapuli 1690. Isovihan ja pikkuvihan hävityksessä kirkko rappeutui pahoin, samoin kellotapuli. Seuraavan kirkon rakentaminen alkoi 1757 ja kesti neljä vuotta. Tämä Ulriika Eleonooran mukaan nimetty ristikirkko sai vierelleen uuden erillisen kellotapulin 1819. Vuonna 1842 salama iski tapuliin, joka korjattiin perusteellisesti ja purettiin vasta 1897 tarpeettomana. Ulrika Eleonoran kirkko paloi kesällä 1876, sen syttymissyy jäi tuntemattomaksi. Urnesin sauvakirkko
Urnesin sauvakirkko on sauvakirkko Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa. Kirkon rakentamisajankohta on ajoitettu suunnilleen vuoden 1130 jälkeinen aika ja siten kirkko onkin yksi vanhimmista sauvakirkoista. Kirkon arkkitehtuuri yhdistää kahta eri tyyliä: eläinornamenteilla koristeltua viikinkityyliä ("urnes-tyyli") ja kristillistä sauvakirkkoarkkitehtuuria. Samalla paikalla on mahdollisesti sijainnut jo aikaisemmin yksi tai kaksi kirkkoa 1000-luvulla, jolta ajalta olisivat peräisin kirkon vanhimmat osat. Unescon maailmanperintöluetteloon kirkko lisättiin vuonna 1979. Kemin kaupungin historia
Seurakunnan ensimmäinen kirkko on perimätiedon mukaan sijainnut Valmarinniemessä. Venäläiset ryöstivät kirkon 1473 ja polttivat sen 1517. Uusi kirkko eli nykyinen Keminmaan vanha kirkko rakennettiin muutaman vuoden kuluttua vanhan kirkon polttamisesta. Kirkko on pohjoisin keskiaikainen kivikirkko Suomessa. Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot
Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot Raumalla ovat jäänteitä keskiajalla rakennetusta kivikirkosta. Kirkonraunion kaivausten rahalöytöjen mukaan ensimmäinen puukirkko rakennettiin paikalle aikaisintaan vuoden 1410 jälkeen. Pyhän Pietarin kirkko (Kööpenhamina)
Pyhän Pietarin kirkko (, ), on Tanskassa, Kööpenhaminan keskustan latinalaiskorttelissa sijaitseva saksankielinen evankelis-luterilainen kirkko. Kirkko on vanhin Kööpenhaminan sisäkaupungin säilyneistä kirkoista. Torni, keskilaiva ja kuori ovat peräisin 1400-luvulta. Kirkossa toimivassa saksankielisessä seurakunnassa on nykyään runsaat 900 jäsentä. Kirkon omistaa Tanskan valtiovarainministeriön alainen kiinteistötoimikunta. Jyväskylän Kaupunginkirkko
Kirkko korvasi Jaakko Jaakonpoika Leppäsen suunnitteleman vuonna 1775 valmistuneen puukirkon, joka sijaitsi nykyisessä Cygnaeuksen puistossa. Uutta kirkkoa oli kaivattu jo 1850-luvulta lähtien vanhan kirkon sijainnin ja vaarallisen huonon kunnon takia. Kun vuonna 1885 valmistui Taulumäelle maaseurakunnan puukirkko, jäi vanha puukirkko ilman käyttöä ja se purettiin vuonna 1888. Hailuodon vanha kirkko
Hailuodon vanha kirkko oli yksi Suomen vanhimmista puisista kirkkorakennuksista Hailuodon saarella Perämerellä. Sen rakentaminen aloitettiin 1610-luvulla ja saatiin päätökseen vuonna 1620. Rakennus oli 17,8 metrin pituinen ja yhdeksän metrin levyinen tukipilarikirkko, jonka länsitorni oli pystytetty rakennuksen länsipäädyn päälle. Kirkko oli koristeltu maalauksin, mutta maalarin nimi ei ole tiedossa. Koristelu uudistettiin vuonna 1659, jolloin maalaukset teki kirkkomaalari Christian Wilbrandt. Luvian kirkko
Luvian kappeliseurakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1558. Luvialla on ollut jonkinlainen kappelin tai kirkko jo ainakin 1600-luvulla, mutta tämän ensimmäisen kirkon paikkaa ei enää nykyisin tunneta. Nykyistä kirkkoa edeltänyt puukirkko rakennettiin vuosina 1745–1748 ja sen suunnitteli porilainen rakennusmestari Tuomas Ravonius (1705–1784). Itsenäinen seurakunta Luviasta tuli vuonna 1901, jolloin se itsenäistyi Eurajoen emäseurakunnasta. Hollolan seurakunta
Ensimmäinen maininta Hollolan seurakunnan kirkkoherrasta on vuodelta 1328. Seurakunnan pääkirkkona on ollut Hollolan keskiaikainen kivikirkko. Nykyisen Hollolan kirkon rakentamisaika on ajoitettu vuosiin 1495–1510; sakaristo valmistui noin 1495, kirkkosali 1500 ja asehuone 1505 jälkeen. Kirkko kuuluu kolmanteen suomalaiseen kivikirkkosukupolveen, joka rakennettiin noin vuosien 1480–1560 välisenä aikana. On todennäköistä, että nykyistä kivikirkkoa on edeltänyt ainakin kaksi puukirkkoa. Niistä ensimmäinen lienee ollut noin kahdeksan kilometriä etelämpänä, Salpausselän harjulla Porvoonjoen latvojen tuntumassa Untilan Kirkk'ailanmäellä. Kirkk'ailanmäen (=kirkkoaidanmäen) nimessä on säilynyt tieto Hollolan varhaiskeskiaikaisen puukirkon ja hautausmaan sijainnista. 1100–1300-luvulla käytössä olleesta kalmistosta on löydetty 1900-luvun kaivauksissa toistasataa hautaa. Ahvenanmaan maakunta
Jomalan kirkko on Suomen vanhin kivinen pitäjänkirkko ja vanhin muurattu kivirakennus. Myös Eckerön, Finströmin, Föglön, Getan, Hammarlandin, Kumlingen, Kökarin, Lemlandin, Saltvikin, Sundin ja Vårdön kirkot ovat keskiaikaisia kivikirkkoja. Lisäksi Lemlandissa on Lemböten kappeli, joka on keskiaikaisen kivikirkon raunio. Brändön, Lumparlandin ja Sottungan kirkot on rakennettu puusta. Maarianhaminassa sijaitsevat Pyhän Yrjön kirkko ja 1969 rakennettu Pyhän Martin kirkko. Kerimäen kirkko
Kerimäen kirkko on Savonlinnan kaupungissa Kerimäen kirkonkylässä sijaitseva kirkkorakennus, seurakunnan mukaan "kristikunnan suurin puukirkko ja Suomen suurin kirkkotila" ja maailman suurin puukirkko. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Savonlinnan keskustasta koilliseen Puruveden rannalla. Se on tyypiltään kahtamoinen eli kaksoisristikirkko. Kerimäen kirkon taidehistoriallinen merkitys on sen tyylihistoriallisessa asemassa ja koossa. Maramureșin puukirkot
Kirkko on alueen vanhimpia puukirkkoja. Se valmistui vuonna 1604. Sitä korotettiin 1700-luvulla ja 1800-luvulla siihen rakennettiin pylväshalli. Kirkon maalaukset ovat säilyneet hyvin, ja niitä yhdistää aikakauden sotaisuus ja siihen liittyvä uskonnollisuus. Jokioisten kirkko
Jokioisten kirkko on todennäköisesti yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Vuonna 1631 rakennetussa pitkäkirkossa on pitkillä sivuilla vastakkaiset lyhyet sakasti ja eteinen. Uusgoottilaisen ulkoasunsa ja tornin kirkko sai 1862, jolloin se uusittiin. Erillisessä tolpparakenteisessa matalaseinäisessä kellotapulissa on nelipäätyinen kattorakennelma. Tapuli on mahdollisesti kirkon ikäinen tai 1700-luvun alkupuolelta, kellot ovat vuosilta 1644 ja 1755. Kirkkoa on korjattu myös 1742, 1779, 1886 ja 1895. Sen pinta-ala on 178 neliömetriä ja siellä on istumapaikkoja 400 hengelle. Alttarin puisen 1650-luvulta peräisen olevan ristin kehykset suunnitteli Rafael Blomstedt 1931. Kirkon 15-äänikertaiset urut on valmistanut Hans Heinrich 1971. Hietamäen kappeli
Ei ole tiedossa, onko 1500-luvulla käytössä ollut sama rakennus kuin 1300-luvulla. On kuitenkin erittäin todennäköistä, että ainakin myöhemmät, 1700- ja 1800-luvun kuvaukset kappelista koskevat jossakin vaiheessa paikalle rakennettua toista puukirkkoa. Suomen keskiaikaisiin kirkkoihin perehtynyt tutkija Markus Hiekkanen toteaa, että useimmissa seurakunnissa kirkkosukupolvia on täytynyt olla useampia kuin yksi, päinvastoin kuin yleensä esitetään. Historiallisia ja arkeologisia tietoja keskiajan puukirkoista on kuitenkin erittäin vähän. Satakunnan maakunta
Vielä vanhemmasta Satakunnan historiasta kertovat muun muassa keskiaikainen pyhiinvaelluspaikka Köyliönjärven Kirkkokari sekä Kokemäellä sijaitseva Pyhän Henrikin saarnahuone, joka on Suomen vanhin puurakennus. Keskiaikaisia kivikirkkoja nykyisen Satakunnan maakunnan alueella on kolme; Pyhän Ristin kirkko Raumalla sekä Ulvilan ja Huittisten kirkot. Uudempia merkittäviä kirkkorakennuksia ovat muun muassa Keski-Porin kirkko sekä funkistyylinen Nakkilan kirkko. Savilahden kivisakasti
Kivisakasti pystytettiin vanhan puukirkon viereen luultavasti 1500-luvun ensi puoliskolla, todennäköisimmin vuosivälillä 1520–1560. Se oli tarkoitettu ensi askeleeksi kivikirkon rakentamiseen. Suunnitelma raukesi kruunun takavarikoitua seurakunnalta siihen tarkoitetut varat. Uusi puukirkko rakennettiin 1664, joskin sen puumateriaali on kaadettu Leniuksen tilan kirkkotallin puulustotutkimusten mukaan talvella 1661–1662. 1700-luvun alkupuolella kirkko oli jo pahasti rappeutunut, ja se alkoi käydä ahtaaksi seurakunnalle. Tästä syystä rakennettiin vuonna 1753–1754 seurakunnalle uusi kirkko nykyisen Kirkkopuiston koilliskulmaan. Kirkko paloi 1806 salaman sytytettyä sen. Iitin kirkko
Iitin seurakunnan ja pitäjän perustamispäivänä pidetään 2. kesäkuuta 1539, jolloin kuningas Kustaa Vaasa vahvisti Hollolan suuren kirkkopitäjän jaon. Sen itäosasta muodostettiin Iitin kirkkopitäjä, joka käsitti nykyisen Iitin lisäksi suurimman osan nykyisestä Kouvolasta (entiset Kouvola, Jaala, Kuusankoski ja Valkeala). Ensimmäinen puukirkko rakennettiin nykyisen kirkon paikalle 1500-luvun lopulla. Aikana, jolloin vesireitit olivat tärkeitä liikenneväyliä, Kymijoen vesistön ympäröimä kannas oli ihanteellinen ja helposti tavoitettava sijaintipaikka. Panelian kirkko
Panelian kirkko on Kiukaisten Paneliassa Eurassa sijaitseva entinen rukoushuone, joka vihittiin kirkoksi 1950. Toisin kuin suurimman osan Suomen kirkoista, kirkkoa ei omista seurakunta vaan rukoushuoneyhdistys. Ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1692, mutta se tuhoutui 1714 isonvihan aikaan koko kylän hävittäneessä tulipalossa. Kirkoksi rukoushuone vihittiin vuonna 1950 kellotornin rakentamisen jälkeen. Ajatus kellotornin rakentamisesta syntyi, kun sodan jälkeen Räisälän kirkon kelloa tarjottiin Paneliaan. Vaikka kirkko onkin rukoushuoneyhdistyksen omistuksessa, se toimii silti läheisessä yhteistyössä seurakunnan kanssa. Pedersören kunta
Pedersören seurakunta on Pohjanmaan vanhimpia. Ensimmäinen puinen kirkko rakennettiin jo 1200-luvun loppupuolella. Nykyinen kivikirkko, Pedersören kirkko rakennettiin todennäköisesti vuosina 1510–1520. Ylimarkku
Ylimarkku muodostettiin Närpiöön kuuluvaksi rukoushuonekunnaksi vuoden 1720 tienoilla ja se tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1871. Ylimarkun puukirkko on vuodelta 1878 (Theodor Granstedt). Hyvinkään vanha kirkko
Hyvinkään vanha kirkko on Hyvinkäällä sijaitseva kirkko, joka alun perin rakennettiin rukoushuoneeksi vuosina 1895–1896. Hiljaisen rautatieläiskylän arki vilkastui Ossian Donnerin perustettua silloin kylään villatehtaan. Hyvinkäälle tarvittiin oma rukoushuone, ja kylään rakennettiin Yrjö Sadeniuksen suunnittelema punainen puukirkko. Rakennus toimi Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) rukoushuoneena. Rakennus lahjoitettiin Hyvinkään seurakunnalle. SLEY:n Hyvinkään osasto on säännöllisesti järjestänyt kirkossa Ristinjuhlan, kirkkoiltoja ja muita tilaisuuksia. Kirkkoa on muutettu vuonna 1916 ja laajennettu 1923. Hyvinkään uuden kirkon valmistuttua vuonna 1961 siihen asti pääkirkoksi kutsutusta kirkosta tuli vanha kirkko, mutta vanha kirkko vihittiin kirkoksi vasta vuonna 1978. Hyvinkään keskustassa sijaitseva kirkko on suosittu vihkikirkko. Hailuoto
Hailuodon vakinainen asuttaminen alkoi ilmeisesti 1100-luvulla. Asukkaita tuli monelta suunnalta, etenkin Karjalasta. Ruotsalaiset, jotka kilpailivat kalavesistä, antoivat saarelle nimen "Karelö" (joka muuntui "Karlö"), Karjalan tai karjalaisten saari. Myös Hailuoto-nimi lienee yhdistävissä karjalaiseen kalastusnautintaan, se oli haili- eli silakkaluoto. Hailuoto kuului aluksi Saloisten suurpitäjään, mistä se erkani itsenäiseksi seurakunnaksi 1587. Vuosina 1610–1620 rakennettu kirkko oli pitkään Suomen vanhin käytössä oleva puukirkko, kunnes se paloi 1968. Nykyinen kirkko valmistunut vuonna 1972. Hailuodon pappilan tulipalossa 2. elokuuta 1901 tuhoutui seurakunnan arkisto lähes kokonaan. Kirkkonummen kirkko
Ennen kivikirkkoa Kirkkonummella on ollut useampia puukirkkoja. Ne ovat sijainneet mitä ilmeisimmin nykyisen kirkon paikalla. Keskiajalla suojaisa merireitti kulki kirkonmäen ohitse, nykyisen Hangontien eli kantatie 51:n eteläpuolitse. Irjanteen kirkko
Irjanteen kirkko on Eurajoen seurakunnan kirkko Eurajoen Irjanteen kylässä. Kirkko on rakennettu vuonna 1731, sen rakentamisesta vastasi Kaarle Killainen. Kirkko edustaa tyypillistä lounaissuomalaista pitkäkirkkotyyppiä. Sen suorakaiteen muotoisen runkohuoneen keskikohdalta erkanevat runkohuonetta matalammat eteinen ja sakaristo. Runkohuoneen sisäkatteena on puinen holvaus. 
Kirkko on Satakunnan vanhin puukirkko. Puinen kirkko sijaitsee tiiviissä rakennusryhmässä Eurajoessa olevan kosken partaalla ja on jo kolmas kirkko samalla paikalla. Samaan rakennusryhmään kirkon kanssa kuuluvat sipulikupolinen kellotapuli vuodelta 1758 ja kotiseutumuseona toimiva lainamakasiini vuodelta 1833. Kellotapulissa on kaksi kelloa, jotka ovat vuosilta 1741 ja 1794. Kirkko on osa Irjanteen kylän valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Kirkossa ei ole urkuja eikä lämmitystä. Alttaritaulu on nimeltään "Ehtoollisen asettaminen" ja sen tekijä on tuntematon. Nurmijärvi
Nurmijärvellä on kolme evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvaa kirkkorakennusta. Vanhin niistä on Nurmijärven kirkko, joka on vuonna 1793 valmistunut puukirkko Nurmijärven kirkonkylässä. Muut evankelis-luterilaiset kirkot ovat Rajamäen kirkko ja Klaukkalan kirkko. Klaukkalassa sijaitsee myös ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Lemi
Uusi Taipaleen seurakunta toimii myös Savitaipaleen ja Taipalsaaren kuntien alueilla. 1786 valmistunut, kirkonrakentaja Juhana Salosen suunnittelema Lemin kirkko on Museoviraston mukaan Suomen merkittävimpiä puukirkkoja. Muhos
Muhos kuului aluksi seurakunnallisesti Saloisten kirkkopitäjään. Limingan seurakunnan itsenäistyessä 1477 tuli Muhoksesta sen kappeli. Muhoksen ensimmäinen kirkko nousi Kirkkosaarelle todennäköisesti jo 1500-luvulla. Kirkon tuhouduttua uusi kirkko rakennettiin Kirkkoniemeen. Muhoksen kolmas kirkko rakennettiin v. 1634. Se on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Oulun seurakuntaan Muhos liitettiin 1610. Muhoslaiset eivät kuitenkaan olleet tyytyväisiä asemaansa Oulun yhteydessä ja ryhtyivät 1700-luvulla ajamaan seurakuntansa itsenäistymistä. Vuonna 1766 Muhos erotettiinkin itsenäiseksi seurakunnaksi. Muhoksen yhteyteen siirretty Utajärven kappeli itsenäistyi vasta v. 1900. Ruhnu
Ruhnussa on kaksi kirkkoa, Ruhnun vanha kirkko, joka on peräisin 1600-luvulta, on tehty puusta yksilaivaiseksi ja edustaa barokkityyliä ja Ruhnun uusi kirkko, joka on seiniensä alaosista kivinen ja yläosistaan puuta. Ruhnun barokkipuukirkossa penkit ovat kaiverretut kansallisin vertauskuvin. Ruhnussa on museo, Ruhnun museo, jossa on paljon kansatieteellisiä esineitä. Längelmäki
Antti Piimäsen suunnittelema ja rakentama Längelmäen puukirkko on vuodelta 1772. Piimänen oli kotoisin Eräsjärven kylästä. Karunan vanha kirkko
Karunan vanha kirkko on Karunaan 1685 valmistunut puukirkko, joka myöhemmin on siirretty Helsingin Seurasaaren ulkomuseoon. Se on ulkomuseon vanhin rakennus. Haukivuori
Haukivuoren puukirkko rakennettiin 1790-luvulla, mutta kirkko paloi sähkövian takia vuonna 1949. Uusi Veikko Larkaksen suunnittelema tiilikirkko valmistui vuonna 1951. Uuden kirkon katolla oleva risti hitsattiin väärinpäin kiinni, mutta jälkeenpäin tämä virhe korjattiin. Asikkalan kirkko
Asikkalan nykyinen tiilikirkko on Asikkalassa järjestyksessä toinen. Nykyistä kirkko edeltänyt puukirkko oli rakennettu todennäköisesti 1660-luvulla. Se oli puinen ristikirkko ja ensimmäisiä Suomessa rakennettuja ristikirkkoja. Kirkko purettiin 1892 uuden kirkon valmistuttua. On arveltu, että läheisellä Vähän-Äiniön niemellä olisi sijainnut pieni puukappeli jo 1500-luvulla, mutta siitä ei ole löydetty varmoja kirjallisia tai arkeologisia todisteita. Heinävesi
Heinäveden kirkko on vuosina 1890–1891 rakennettu uusgoottinen puukirkko. Sen suunnitteli helsinkiläinen kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck ja rakennusmestarina toimi E.J. Holopainen. Kirkkoon mahtuu 2 000 henkeä ja pituutta sillä on 40 metriä, leveyttä 30 metriä ja korkeutta noin 45 metriä. Tyypiltään kirkko on tornillinen, leveillä poikkisakaroilla varustettu pitkäkirkko. Kirkko on tyylisuunnallensa uusgotiikalle tyypillisesti täynnä pieniä yksityiskohtia. Erityisesti kirkon sisätiloissa huomaa nikkarityylin, jossa tiili- ja kivikirkkojen yksityiskohtia on sovellettu taitavasti puuhun. Käyttöön kirkko vihittiin 6. maaliskuuta 1892. Kirkko on Suomen kolmanneksi suurin puukirkko, Kerimäen kirkon ja Merikarvian kirkon jälkeen. Sippola (kirkonkylä)
Sippolan kirkonkylässä sijaitsee vuonna 1879 valmistunut Sippolan kirkko, joka on C. J. von Heidekenin suunnittelema tiilikirkko, sekä Sippolan hovi, joka on Suomen suurin puukartano, jonka uusrenessanssityylinen päärakennus on vuodelta 1836. Sippolan kirkonkylän ympäristössä järjestettiin Jukolan viestin viestisuunnistuskilpailu Sippu-Jukola vuonna 2005. Köyliön kirkko
Köyliö perustettiin Kokemäen kappeliseurakunnaksi vuonna 1445 ja itsenäiseksi seurakunnaksi se erotettiin 1587. Jo 1500-luvun alussa Kirkkosaareen oli tarkoitus rakentaa kivikirkko, mutta hankkeesta totetutui vain sakaristo. Tämän ns. Köyliön kivisakariston jäänteiden arvellaan sijaitsevan nykyisen kirkon pohjoispuolella Köyliönkartanon puistossa. Ensimmäinen varmasti tunnettu puukirkko saareen valmistui vuonna 1640. Se tuhoutui salamaniskusta syttyneessä tulipalossa 1751, jonka jälkeen rakennettiin Köyliön nykyinen kirkko. Evenes
Evenesin noin vuonna 1250 rakennettu kirkko oli Ofotenin ensimmäinen. Alkuperäinen ja sen jälkeen rakennettu kirkko ovat tuhoutuneet tulipalossa. Nykyinen puukirkko on peräisin 1800-luvulta. Koivulahti
Koivulahden puukirkko on rakennettu vuonna 1693 ja laajennettu ristikirkoksi vuonna 1795. 3. tammikuuta 1961 Ruotsinpyhtään kirkko
Ruotsinpyhtään kirkko (Strömforsin kirkko) on kirkkorakennus Loviisan Ruotsinpyhtäällä Uudellamaalla. Kirkko on rakennettu vuosina 1770–1771, sen suunnitteli yliluutnantti ja ritari Olof Glansenstjerna ja rakennusmestarina toimi Nils Gimberg. Muodoltaan kirkko on kahdeksankulmainen ja sen nykyinen ulkoasu edustaa uusgotiikkaa. Se on Suomen vanhin keskeiskirkko. Mikkelin Pitäjänkirkko
Mikkelin Pitäjänkirkko (vuoteen 2013 Mikkelin maaseurakunnan kirkko) on Mikkelissä sijaitseva puukirkko. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi ja se valmistui 1817. Kirkko on Suomen suurimpia puukirkkoja ja malliltaan kaksoisristikirkko, jonka pohjapiirroksessa on kaksi ristiä päällekkäin. Alttaritaulu on Amélie Lundahlin tekemä jäljennös Pierre Paul Prud'honin maalaamasta taulusta, joka kuvaa Kristusta ristillä. Kežmarokin puukirkko
Kežmarokiin rakennettiin ensimmäinen protestanttinen kirkkorakennus todennäköisesti 1687–1688. Se oli vain pieni talo, jossa kirkkoväki kokoontui. Siitä tuli kuitenkin nopeasti liian pieni sekä saksalaisille että slovakialaisille yhteisöille. Porvaristo keräsi varoja uuden kirkon rakentamiseen. Huhtikuussa 1717 vanha kirkkorakennus purettiin ja uuden rakentaminen aloitettiin. Uusi puinen kirkko valmistui todennäköisesti jo samana vuonna. Kirkko oli yksi niistä kirkoista, joita vainotut luterilaiset saivat luvan rakentaa Sopronin sopimuksessa. He joutuivat rakentamaan kirkkonsa kuitenkin kaupungin keskustan ulkopuolelle ilman kellotornia ja kirkonkelloja sekä täysin omilla varoillaan. Rautalammin kirkko
Rautalammin kirkko on Rautalammilla sijaitseva, Suomen suurimpiin lukeutuva puukirkko. Kirkkoon mahtuu istumaan noin 1 200 henkeä. Kirkko on Rautalammin seurakunnan neljäs kirkko. Mynämäen kirkko
Mynämäen kirkko, alkuperäiseltä katolilaiselta nimeltään "Pyhän Laurin kirkko", sijaitsee Mynämäen kunnassa Varsinais-Suomessa. Kirkko on Suomen toiseksi suurin keskiaikainen harmaakivikirkko ja se sijaitsee aivan Mynämäen ydinkeskustassa. Kirkko on omistettu Pyhälle Laurentiukselle ja Pyhälle Eerikille. Messukylän vanha kirkko
Messukylän vanha kirkko on keskiaikainen harmaakivikirkko Messukylän kaupunginosassa Tampereella. Kirkko on Tampereen vanhin rakennus. Sitä on kansankielessä kutsuttu suojeluspyhimyksensä Mikaelin mukaan myös Mikoksi. Lutherin kirkko (Lahti)
Sotavuosina seurakunnan toiminta siirtyi monilta osin pommitusten pelossa keskustan puukirkosta Sleyn rukoushuoneelle. Piispa Eelis Gulin vihki rukoushuoneen Lutherin kirkoksi piispantarkastuksen yhteydessä vuonna 1953. Siitä lähtien kirkossa on ollut säännöllisesti Sleyn omaa jumalanpalvelustoimintaa. Kirkko sai vuonna 1956 Tauno Äikään suunnittelemat urut. Kirkosta tuli Lahden vanhin kirkkorakennus, kun Keski-Lahden puukirkko purettiin 1970-luvulla. Lahden ja Nastolan kuntaliitoksen myötä 2016 vanhimmaksi kirkkorakennukseksi tuli Nastolan kirkko. Tohmajärvi
Eskil Colleniuksen 1751 rakentama Tohmajärven kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko. Humppilan vanha kirkko
Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toisen kirkon tilalle rakennettiin uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, 1853-1855 ja siihen käytettiin kaikki edellisestä kirkosta saatava kelvollinen materiaali. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko. Finströmin kirkko
Finströmin kirkko eli Pyhän Mikaelin kirkko on pääosin harmaakivestä 1400-luvulla tehty tornillinen pitkäkirkko Ahvenanmaalla Finströmissä. Tohtori Markus Hiekkanen on ajoittanut kirkon runkohuoneen rakentamisen vuosien 1445 ja 1460 välille ja liittää kirkon tyyliltään samaan aikaan rakennettuihin Varsinais-Suomen ja Uudenmaan kirkkoihin. Kirkon paikalla on erittäin todennäkoisesti sijainnut aiemmin puukirkko, jonka vanha kivisakasti on liitetty tähän kirkkoon. Kivisakasti on ajoitettu 1200-luvulle. Finströmin kirkko ei varmastikaan valmistunut kerralla, vaan sitä paranneltiin koko vuosisadan ajan. Kirkon sisäholvauksen, asehuoneen ja kellotornin arvellaan olevan peräisin vuosisadan loppupuoliskolta. Hiekkasen mukaan torni rakennettiin vuosien 1465 ja 1470 välisenä aikana. Humppilan kirkko
Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toinen kirkko rakennettiin 1773 ja se oli punaiseksi maalattu puukirkko. Se purettiin ja käyttökelpoinen materiaali käytettiin seuraavan kirkon aineiksi. Uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, tehtiin 1853–1855. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko. Piikkiö
Piikkiö kirkkopitäjänä on Suomen vanhimpia. Asiakirjoissa Piikkiö tosin tulee mainituksi vasta vuonna 1331. Nykyistä harmaakivikirkkoa on edeltänyt puinen keskiaikainen kirkko ja kivisakaristo, joka on purettu. Kirkon suojeluspyhimys on ollut todennäköisesti Pyhä Nikolaus. Nykyinen kirkko on valmistunut vuonna 1755. Sen rakentamiseen lienee pääosin käytetty läheisen Kuusiston piispanlinnan raunioiden kiviä. Muistumana suojeluspyhimyksestä kirkon päätykolmiossa on kirjaimet S ja N. Kirkkoon on viimeksi tehty laajoja korjauksia vuonna 2003. Korjausten yhteydessä paljastui saarnastuolin seinämaalaus. Ulrika Eleonoran kirkko (Kristiinankaupunki)
Ulrika Eleonoran kirkko on Kristiinankaupungissa Raatihuoneen pohjoispuolisella mäellä sijaitseva vuonna 1700 valmistunut puukirkko. Se on Kristiinankaupungin merkittävimpiä nähtävyyksiä ja suosittu vihkikirkko, mutta on ainoastaan kesäkäytössä, eikä se siten ole vakituinen seurakuntakirkko. Se edustaa kaupungin vanhinta rakennuskantaa. Kirkko kuuluu Suomen 1700-luvun puukirkoista merkittävimpiin, ja se on säilynyt poikkeuksellisen autenttisena. Halikon kirkko
Vanhin tieto kirkkorakennuksesta Halikossa on vuodelta 1352. Kyseessä oli puukirkko, jonka sijainnista ei ole varmaa tietoa. Se sijaitsi joko Rikalanmäellä tai nykyisen kirkon paikalla. Suomen arkkitehtuuri
Suomen keskiajan arkkitehtuurin tärkeimpiä rakennuksia olivat kirkot ja linnat. Vanhimmat kirkkorakennukset olivat puuta, ja niissä oli usein kivinen sakaristo. Suomessa on jäljellä 73 keskiaikaista kirkkoa ja toistakymmentä alkuaan puukirkon yhteyteen rakennettua kivisakaristoa. 
Vanhimmat kivikirkot rakennettiin Ahvenanmaalle. Niiden rakennusajankohdasta on ollut kiistoja, mutta todennäköisesti yli puolessa Ahvenanmaan 12 keskiaikaisesta kivikirkosta oli jo 1200-luvun lopulla valmis runkohuone. Ahvenanmaalle kulkeutui runsaasti eri tyylivaikutteita, sillä se sijaitsi keskiajan tärkeimpien vesireittien risteyksessä. Kivikirkot ovatkin huomattavan yksilöllisiä. Yhteisiä tekijöitä ovat muun muassa punainen rapakivi sekä ikkunoiden ja ovien puitteissa käytetty ahvenanmaalainen ordoviikkinen kalkkikivi. Vanhin kirkoista on Jomalan kirkko. Suomen arkkitehtuuri
Uudellamaalla kehittyi 1400-luvulla omaleimainen kirkkotyyppi, joka oli suorakaiteen muotoinen ja tiilipäätyinen salikirkko. Keskeisin tyylin syntymiselle oli Porvoon kirkko, jonka holvaukset ja päädyt muurasi 1450-luvulla rostockilainen rakennusmestari. Sitä jäljiteltiin useissa kirkoissa sekä Uudellamaalla että Varsinais-Suomessa. Satakunnassa rakennetut harmaakivikirkot olivat puolestaan tornittomia ja suorakaiteen muotoisia salikirkkoja, jotka olivat huomattavasti kapeampia kuin Uudenmaan kirkot. Satakunnan vanhin kirkko on Ulvilan kirkko, joka sai satakuntalaiset erityispiirteensä 1400-luvulla. Hämeen kirkoista keskeisin on Hollolan kirkko, jonka hämäläiskirkoille tyypilliset tiilipäädyt koristekerroksineen ovat aikakautensa komeimpia. Teiskon seurakunta
Teiskon kirkko on puukirkko, joka se sijaitsee Kirkkojärven rannalla. Teiskon kirkko on Tampereen toiseksi vanhin rakennus, se on valmistunut vuonna 1788. Osoite on Teiskon kirkkotie 114, 34260 Terälahti. Kirkkoon mahtuu 770 henkeä. Pihtiputaan kirkko
Pihtiputaan kirkko on Pihtiputaan kunnassa sijaitseva puinen ristikirkko. Kirkko on vanhin käytössä kirkkorakennus Keski-Suomessa. Äänekosken seurakunta
Äänekoskella sijaitsee kuusi kirkkoa eri aikakausilta. Konginkankaan ja Sumiaisten kirkot on rakennettu 1800-luvulla. Konginkankaan kirkko on seurakunnan vanhin kirkko ja valmistui ennen nälkävuosia vuonna 1866. Puutavara kaadettiin kylän metsistä ja konginkankaalaiset kansanrakentajat pystyttivät itselleen kirkon. Sen kerrotaan olevan viimeisiä kansanrakentajien suunnittelemia kirkkoja Suomessa. Janakkalan kirkko
Perimätiedon mukaan paikalle on rakennettu puukirkko 1200-luvulla. Se on saattanut sijaita nykyisen kellotapulin edessä, koska ohitse kulkevaa maantietä alennettaessa sieltä löytyi hautoja, jotka ovat saattaneet olla vanhan kirkon lattian alla. Petäjäveden vanha kirkko
Kirkon jäätyä käytöstä se oli hoitamattomana useita kymmeniä vuosia. Vain kirkon ympärillä oleva hautausmaa ja kellotorni olivat alkuperäisessä käytössään. Kirkon arkkitehtoniseen ja historialliseen arvoon kiinnitti ensimmäisenä huomiota itävaltalainen taidehistorioitsija Josef Strzygowski 1920-luvulla. Vuodesta 1929 lähtien kirkkoa on kunnostettu useita kertoja. Petäjäveden vanha kirkko hyväksyttiin vuonna 1994 Unescon maailmanperintökohteeksi tyypillisenä itäisen Skandinavian puuarkkitehtuuritradition edustajana. Se eroaa rakentamisessa käytetyn hirsisalvostekniikan vuoksi Länsi-Skandinavian vanhimmista puukirkoista (maailmanperintöluettelossa Norjan Urnesin sauvakirkko). Toisaalta se eroaa myös Pohjois-Venäjän hirsirakenteisista puukirkoista, jotka edustavat venäläistä ja ortodoksisista traditiota (maailmanperintöluettelossa Kižin kirkkorakennukset). Harjavallan vanha kirkko
Harjavallan vanha kirkko on Harjavallassa sijatseva puukirkko. Paikalle rakennettiin vuonna 1750 lounaissuomalaista tyyppiä edustanut pitkäkirkko, joka purettiin ja rakennettiin uudelleen nykyiseen muotoonsa vuonna 1870. Tuolloin kirkkoon lisättiin myös torni. Oletettavasti samalla paikalla on sijainnut myös tätä vanhempi, noin vuonna 1670 rakennettu kappelikirkko. Lohjan Pyhän Laurin kirkko
Kivikirkkoa on edeltänyt puukirkkoja, joista ensimmäinen rakennettiin seurakunnan perustamisen jälkeen 1230- tai 1240-luvulla. Puukirkoista tai niiden tarkasta sijaintipaikasta ei ole olemassa tietoja. Rahalöytöjen ajoituksen perusteella on kuitenkin pidetty mahdollisena, että puukirkko olisi ollut ennen 1300-lukua toisaalla. On myös oletettu, että kivikirkko olisi rakennettu puukirkon ympärille, kuten eräissä kirkoissa tiedetään tehdyn. Paavola (kunta)
Paavolan puukirkko on vuodelta 1756, ja sen on suunnitellut Matti Honka. Sodankylän vanha kirkko
Sodankylän vanha kirkko on yksi Suomen vanhimmista puukirkoista. Kirkko on rakennettu vuonna 1689 Kuninkaallisen Majesteetin eli Kaarle XI:n kustannuksella. Sodankylän kirkko oli vasta kolmas Kemin Lappiin rakennettu kirkko, Inarin ja Kemijärven kirkkojen jälkeen. Sodankylä sijoittuu näiden kahden paikkakunnan puoliväliin, ja sen kirkko oli tarkoitettu nykyisen Sodankylän, Kittilän, Pelkosenniemen ja Savukosken alueen silloisia asukkaita varten.