Kuinka öljykriisi syntyy?
Öljykriisi
Öljykriisi tarkoittaa kansantaloudessa tapahtuvaa öljyn saatavuuden suurta vähenemistä tai hinnannousua. Energiakriisi vaikuttaa usein koko talouteen, ja useita taantumia väitetään syntyneen öljykriisin seurauksena. Öljyn hinta vaikuttaa lukuisten kulutushyödykkeiden hintaan muoveista ruokaan, ja monissa maissa sähkön hinta voi öljykriisin seurauksena nousta, mikä myös vaikuttaa valmistuskustannuksiin. Kuluttajan näkökulmasta etenkin autojen ja muiden ajoneuvojen käyttämän bensiinin hinta nousee, mikä johtaa alentuneeseen kuluttajaluottamukseen ja vähentyneeseen rahan käyttöön. Öljykriisi
Öljyn hinnan muodostuminen markkinataloudessa noudattaa kysynnän ja tarjonnan lakia, mikä voi aiheuttaa nopeita muutoksia öljyn hintaan, kun joko kysyntä tai tarjonta äkisti muuttuu. Joissakin tapauksissa öljykriisi voisi osittain johtua markkinoiden epäonnistumisesta hintojen määrittämisessä. Kriisi voi myös aiheutua vapaiden markkinoiden puuttumisesta. Kuluttajien käyttäytyminen voi pahentaa öljykriisin taloudellisia vaikutuksia esimerkiksi protestien ja "paniikkiostojen" muodossa. Jotkut taloustieteilijät ovat sitä mieltä, että vuoden 1973 öljykriisi vaikeutui hintasäännöstelyn takia. Öljykriisi
Öljykriisi voi johtua useista syistä. Tässä on esitetty joitakin jo tapahtuneita tai spekulatiivisia syitä jotka saattavat aiheuttaa öljykriisin.Ennen öljykriisiä maailmanpoliittinen tilanne on usein kiristynyt. Jos suuri öljyntuottaja, esimerkiksi OPEC, yrittää vaikuttaa maan tai maiden politiikkaan öljyntuotantoa vähentämällä, tämä aiheuttaa öljyn saatavuuden vaikeutumista. Kun öljyntuottaja kieltäytyy myymästä öljyä, hankaloituu öljyn saanti usein hyvin paljon. Jos tuotantoa vähennetään tarpeeksi, öljyn hinta lopulta nousee, mikä voi johtaa pitkäaikaiseen öljykriisiin. Näin tapahtui esimerkiksi vuoden 1973 öljykriisissä.Jos jossain suuressa öljyntuottajamaassa syttyy sota tai maassa syntyy kriisi, öljyntuotanto kärsii ja voi loppua kokonaan, mikä voi vaikeuttaa öljyn saatavuutta. Esimerkiksi monet Lähi-idässä tapahtuneet sodat, kriisit ja vallankumoukset ovat johtaneet öljykriiseihin. Myös luonnonkatastrofi öljyntuotantoalueella tai öljynkuljetuksille tärkeällä alueella vaikeuttaa öljyn saatavuutta. Kun suuren öljyntuottajan öljyntuotanto on näin estynyt, öljyn saatavuus vaikeutuu huomattavasti. Kun öljyn tuotanto heikkenee ja maan elinkeino on kadonnut, se voi johtaa maan taloudessa entistä pahempaan kriisiin, mikä voi entisestään vaikeuttaa öljyn tuotannon käynnistämistä uudelleen.Kiinan nopea talouskasvu on aiheuttanut öljyn saatavuuden vaikeutumista. Kun talous ja kysyntä kasvavat liian nopeasti suhteessa tuotantomääriin, öljyn saatavuus vaikeutuu ja voi syntyä suoranainen öljykriisi. Nopea tuotannon lasku toimii samalla lailla; tuotanto ei vastaa kysyntää, mikä voi pitkään jatkuessaan johtaa öljykriisiin. Nykyisin kysyntä on kasvanut niin nopeasti, ettei tuotanto enää ole pystynyt saavuttamaan sitä, mikä syksyllä 2005 johti pienimuotoiseen öljykriisiin.Öljyhuippu, öljyntuotannon väheneminen tai öljyn loppuminen kokonaan johtaa myös öljykriisiin. ASPO onkin ennustanut, että öljyhuippu on tullut tai tulee lähiaikoina.
Exxon Valdezin öljyonnettomuus
Terävä riutta repäisi auki kahdeksan aluksen 16 säiliöstä, ja raakaöljyä alkoi suihkuta suurella voimalla mereen. Komentosillalle juossut Hazelwood otti komennon itselleen ja määräsi, että miehistö herätetään ja pelastusveneet sekä muut pelastuslaitteet pannaan valmiiksi. Hän myös pyrki tasapainottamaan alusta, joka oli jo kallistunut hieman. Suurimpana vaarana oli se, että runko katkeaisi omasta painostaan ja että miehistö joutuisi öljyiseen ja jääkylmään veteen, jossa se ei pystyisi millään pysymään hengissä. Hazelwood lähetti Kunkelin tarkkaamoon selvittämään aluksen kuntoa. Kunkel havaitsi, että öljyä oli vuotanut mereen jo 100 000 barrelia. Tämä tarkoitti sitä, että puolessa tunnissa meressä oli noin 15 miljoonaa litraa öljyä. Karl Marx
Marx vertaa porvaristoa tuotantovoimineen taikuriin, joka ei pysty hillitsemään esiin manaamiaan henkivoimia, vaan nämä kääntyvät tätä vastaan. Kapitalismin ristiriitaisen luonteen osoituksena Marx pitää kauppakriisejä, jotka johtuvat ylituotannosta. Kapitalismissa tuotanto on levittäytynyt laajalle, eikä sillä ole vastaavanlaista yhteyttä tuotteiden käyttöarvoon kuin aikaisemmissa tuotannonmuodoissa. Voittojen tavoitteluun keskittyvässä järjestelmässä mikä tahansa katkos kysynnän ja tarjonnan välillä voi aiheuttaa ongelmia. Kriisit ovat ikään kuin kapitalismin säätelevä tekijä. Kriisit laukaisevat spiraalimaisen tapahtumaketjun (voitot laskevat, sitten investoinnit. Tästä seuraa työttömyyttä, mikä johtaa pienempään kulutukseen ja voitot laskevat taas), joka päätyy lopulta uuteen tasapainotilaan, missä pääoma on entistä keskittyneempää ja proletariaatin (jonka palkat putoavat kriisissä) luokkatietoisuus kasvanut entisestään. Kriisit ovat vain väliaikainen ratkaisu ylituotanto-ongelmiin. Öljykriisi
Öljyn kysyntä on heikosti joustavaa, ja jousto tapahtuu lyhyellä aikavälillä öljyä polttoaineena käyttävän liikenteen ajettujen kilometrien vähentymisellä ja käytettäviä kulkunopeuksia alentamalla. Kuluttajien vähäisempi liikkuvuus ja kuljetuskustannusten nousu vahingoittavat taloutta. Osa öljyn kysynnästä tulee kaupalliselta sektorilta, joka käyttää öljytuotteita esimerkiksi liikenteeseen, sähköntuotantoon ja lämmitykseen. Öljyn kysyntä riippuu muun muassa talouskasvusta ja vuodenajasta: pohjoisen pallonpuoliskon maat esimerkiksi kuluttavat talvisin enemmän öljyä kotien lämmityksessä. Kylmä talvi Yhdysvalloissa, joka kuluttaa maailman öljyntuotannosta noin neljänneksen, voi vaikuttaa öljyn hintoihin maailmanlaajuisesti ja pitkäaikaisesti. Viime vuosina kehittyvät taloudet ovat lisänneet öljyn kysyntää, ja öljyn saatavuus on niiden talouskehityksen kannalta tärkeää. Hertfordshiren öljyvaraston palo
Poliisi tutki tapausta onnettomuutena, mutta esimerkiksi Italian televisio uutisoi tapauksen mahdollisena terrori-iskuna. Tutkintalautakunta ilmoitti, että onnettomuuden tutkinta oli poikkeuksellisen hankalaa, koska paikka tuhoutui niin totaalisesti. Räjähdyksen aiheutti tankki 912:n täyttyminen, joka aiheutti öljyvuodon ja räjähtävien kaasujen muodostumisen. Öljykriisi
Ison-Britannian öljyprotesteilla tarkoitetaan saarivaltakunnassa öljyn hinnan nousun takia tapahtuneita protesteja ja niistä seurannutta kriisiä, jonka vaikutukset muistuttivat aikaisempia öljykriisejä. Ensimmäiset protestit tapahtuivat syyskuussa 2000. Järjestäjät ja osanottajat (varsinkin kuorma-autoilijat, maanviljelijät, taksinkuljettajat) vaativat polttoaineveron laskemista. Vuoden 2000 kriisi johti taloudellisen toiminnan ja yhteiskunnallisten perustoimintojen huomattavaan hidastumiseen ja vaikeutumiseen polttoaineiden saatavuuden vähennyttyä. Öljykriisi
Auton käyttämä energia täytyy kuitenkin tuottaa jollakin, kulki auto sitten vedyllä tai akkuihin ladatulla sähköllä. Japanin historia
1970-luvulle tultaessa voimakkain talouskasvu lakkasi: halpaa työvoimaa ei ollut enää saatavilla, teknologia oli kehittynyt huomattavasti ja kilpailu raskaassa teollisuudessa vähentynyt. Myös ympäristöongelmat herättivät nyt aiempaa enemmän huolta. Öljykriisi ja sen aiheuttama lama toivat esiin Japanin talouden heikkoudet, riippuvuuden Lähi-idän öljystä ja ulkomaisista elintarvikkeista sekä ylituetun maatalouden. 1970- ja 1980-luvuilla Japani alkoikin monipuolistaa talouspohjaansa ja liittää sitä vahvemmin maailmantalouteen. Maan runsaasti energiaa kuluttava raskas teollisuus on saanut tehdä tilaa tietotekniikka-, mekatroniikka-, ja bioteknologia-alan yrityksille. Öljykriisin jälkeen Ydinvoiman käyttöä lisättiin ratkaisuna energiaongelmaan ja energian säästöä kasvatettiin yrityksissä huomattavasti. 1980-luvulla Japani nousi yhdeksi maailman suurimmista talouksista, jonka bruttokansantuote henkeä kohden oli suurempi kuin Yhdysvalloissa. Japani oli nyt maailman suurin kehitysavun antaja. Talouden menestyksen takana oli valtava vienti, jonka kasvattaminen nähtiin tärkeänä 1970-luvun kriisien jälkeen ja joka kompensoi vähäistä kasvua kotimaassa. Vienti ja öljyn hinnan lasku kuitenkin toivat maalle valtavan suuren positiivisen kauppataseen, joka aiheutti kiistoja Yhdysvaltojen ja Euroopan valtioiden kanssa. Ne syyttivät Japania oman markkinansa sulkemisesta, ja Japani alkoikin onnistuneesti avata talouttaan laskemalla tariffeja ja poistamalla sääntelyä ja rajoituksia. Öljykriisi
2000-luvun alussa öljyn hinta on noussut, ja tuotannon tehostaminen on käynyt vaikeammaksi. Epävarmuus, spekulointi ja jalostamokapasiteetin puute ovat aiheuttaneet sen, että öljyn hinta on noussut korkeammalle kuin pitkään aikaan. Öljyntuotantokalustosta ja osaavasta henkilökunnasta on puutetta. Monet suuret öljykentät ovat ehtyneet tai alkaneet ehtyä, ja ASPO on ennustanut että öljyhuippu on tapahtunut 2004, tai on juuri tapahtumassa. Öljyn kulutus kasvaa kovaa vauhtia, ja tuotannon nousu on ollut riittämätöntä. Myös Yhdysvaltojen ja Irakin sota ja levottomuudet Lähi-idässä ovat johtaneet öljyn hinnan nousuun. Poliittinen tilanne monissa öljyntuottajamaissa, kuten Nigeriassa ja Venezuelassa, on lisännyt hintapainetta. Finanssikriisi (2007–2009)
Asuntolainojen arvopaperistaminen otettiin alun perin käyttöön Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Timo Harakan kirja "Luoton loppu" korostaa, että subprime-kriisistä kehittyi finanssikriisi, koska asuntoluotot arvopaperistettiin tekemällä niistä edelleenmyytäviä, nimellisarvoltaan monikymmenkertaisia johdannaisia kansainvälisille markkinoille. Yhdysvaltojen asuntomarkkinabuumissa maan pankit arvopaperistivat laajamittaisesti taseissaan olevia asuntolainoja, erityisesti niin sanottuja subprime-lainoja, "asuntovelkavakuudellisiksi arvopapereiksi" (Mortgage-Backed Security, MBS). Nämä MBS-tuotteet olivat tuottorakenteeltaan joukkovelkakirjojen kaltaisia johdannaisia, jotka edustivat vaadetta tietyn asuntolainamassan tuottamaan kassavirtaan. Asuntolainanottajien maksaessa lyhennyksiä pankeille ne jaettiin tuottoina eteenpäin MBS-sijoittajille. Asuntomarkkinaspekuloinnissa käytetty lainamassa oli jaettu tietyillä säännöillä eriasteisiin riskiluokkiin, jossa matalinta riskiä edustanut MBS-luokka jyvitettiin ensimmäisenä. Lainanottajien maksuhäiriöt leikkasivat siis viimeiseksi tämän matalimman MBS-riskiluokan tuottoja. Tämä luokittelu mahdollisti MBS-arvopapereiden myymisen eri riskiprofiilien sijoittajille. Asuntovelkavakuudelliset MBS-arvopaperit olivat vain jäävuoren huippu räjähdysmäisesti kasvaneilla johdannaismarkkinoilla. Arvopaperistaminen ja johdannaiset olivatkin perimmäisin syy finanssikriisin taustalla. Monimutkaisten johdannaisten kohde-etuuksiin liittyi vaikeasti hahmotettavissa olevia yhteyksiä erilaisten markkinatoimijoiden välillä. Läpinäkymättömyys teki systemaattisten riskien hahmottamisesta jos ei mahdotonta, niin ainakin erittäin haasteellista ja vaikeaa. Tämän johdosta pankkien ja rahoituslaitosten keskuudessa vallitsi virheellinen illuusio näiden riskien hallittavuudesta, mikä osaltaan vaikutti riskien kasvamisessa kestämättömälle tasolle. Kriisi
Kriisi on ihmisen tai organisaation kohtaama uusi tilanne, jossa aiemmin opitut ongelmanratkaisukeinot eivät välttämättä toimi. Kriisi yleisesti tarkoittaa kreikkalaisen sanan "krisis" () mukaisesti käännekohtaa, jossa yksilön tai organisaation tulevaisuuden suunta määräytyy paremmaksi tai huonommaksi toimiemme mukaan. Hubbertin teoria
Kun öljyreservi löydetään, tuotanto on aluksi vähäistä, johtuen siitä että tarvittavaa infrastruktuuria ei ole asennettu. Uusia lähteitä porataan ja parempaa kalustoa asennetaan askeleittain, jotta öljyä saataisiin porattua enemmän. Jossain vaiheessa saavutetaan huipputuotanto, jota ei pystytä ylittämään edes lisäkalustolla. Huipun jälkeen tuotanto laskee, ensin hitaasti, sitten jyrkästi. Huipun jälkeen toinen merkittävä käännekohta tapahtuu, kun öljyn tuottamiseen kuluu enemmän energiaa kuin tuotetusta öljystä saadaan. Tällöin öljykenttä yleensä hylätään. Ydinonnettomuus
Ydinvoiman historiassa onnettomuuksia on siis tapahtunut useammin kuin nykyisten riskianalyysien mukaan pitäisi. Mutta vakavaa onnettomuutta ei ole koskaan tapahtunut sellaisella reaktorilla, jolle olisi tehty kunnollinen todennäköisyysperusteinen riskianalyysi. Three Mile Islandin ja Tšernobylin onnettomuuksien aikaan riskianalyysien menetelmiä oltiin vasta kehittämässä. Fukushiman riskianalyysi taas oli pahasti puutteellinen, ja siinä ei arvioitu ollenkaan tsunamin tai yleensäkään tulvan todennäköisyyttä. Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n mukaan huolella tehty riskianalyysi olisikin paljastanut Fukushiman onnettomuusriskit etukäteen. Öljykriisi
Öljykriisit ovat johtaneet varmuusvarastojen keräämiseen ja muiden energianlähteiden hyödyntämisen kasvuun ja energiatehokkuuden paranemiseen. Usein varsinkin ydinvoimaan panostetaan öljykriisien aikana massiivisesti. Öljykriisit voivat aiheuttaa valtioiden välien kiristymistä ja jännitteitä etenkin silloin kun kriisi johtuu poliittisista syistä, millä voi olla pidempiaikaisia seurauksia myös maailmantalouteen.Vuonna 1973 Jom Kippur -sodan aikana ja jälkeen OPEC:in arabijäsenistä sekä Egyptistä ja Syyriasta koostuva OAPEC (Organization of Arab Petroleum Exporting Countries) yritti öljyn tuotannon leikkauksilla pakottaa Yhdysvallat liittolaisineen lopettamaan tukensa Israelille, joka oli sotinut arabimaita vastaan useissa sodissa. Öljykriisin lopettamiseksi Yhdysvallat uhkasi arabimaita ja niitä usein avustanutta Neuvostoliittoa viljatoimitusten lopettamisella. Samoihin aikoihin OPEC päätti rajuista öljynhinnan nostoista. Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat
Entinen huumepoliisi Michael Ruppert on pääasiallisesti ”Öljyhuippu”-kriisistä raportoivan vaihtoehtoisen “From the Wilderness” –uutisjärjestön luoja. “The Truth and Lies of 9/11” –luennossaan hän väittää, että pääasiallinen motiivi syyskuun 11. päivän tapahtumille ja sitä seuraaville sodille oli tarve saada tekosyy sodan käynnistämiseksi viimeisistä jäljellä olevista öljylähteistä. Hän myös korostaa huumeiden salakuljetus­teollisuuden tärkeyttä ja arvoa maailman taloudelle, arvioiden huumebisneksen olevan melkein 600 miljardin dollarin arvoinen Wall Streetille ja bisneksen luomaa rahaa peseville yhdysvaltalaisille pankeille. Ruppert pohdiskelee, että vuosien 2000 ja 2001 aikana Talibanin käytännöllisesti katsoen hävittämä Afganistanin oopiumiteollisuus on saattanut olla syy siihen, että maa valittiin Lähi-idän ”öljysotien” aloituspaikaksi. Öljyntuotanto
Öljyhuippu-käsitteellä tarkoitetaan maailmanlaajuisen öljyntuotantohuipun ajankohtaa ja erityisesti sen ennustamista. Öljyntuotannon määrä voi vaikuttaa kansantalouksien kehitykseen, ja saatavuusongelmien seurauksena on historian aikana syntynyt useita öljykriisejä. Lämpökarkaaminen
Lämpökarkaaminen voi johtua korkean lämpötilan eksotermisistä sivureaktioista, jotka käynnistyvät kun seosta vahingossa lämmitetään tarkoitettua kuumemmaksi. Tästä johtui Seveson onnettomuus, jossa 2,4,5-triklorofenolia valmistettaessa reaktori päästettiin vapaasti lämpenemään, sillä seurauksella että käynnistyi tuotteen eksoterminen dimerointireaktio 2,3,7,8-tetraklorodibentso-p-dioksiiniksi. Reaktorin murtolevy särkyi ja kuuma dioksiinipitoinen reaktioseos pääsi suihkuamaan ympäristöön. Öljyhuippu
Vuonna 1971 Hubbert ennusti käytettävissä olevien reservitietojen perusteella, että öljyhuippu tapahtuisi vuosien 1995 ja 2000 välillä. Tätä huippua ei tapahtunut ja malli onkin siksi kiistanalainen. Joidenkin puolustajien mukaan virhe johtui esimerkiksi 1970-luvun öljykriisistä, Persianlahden sodasta ja taantumista, jotka johtivat kulutuksen vähentymiseen. Eräät öljyanalyytikot, kuten Michael Lynch ovat sitä mieltä, että Hubbertin käyrässä oleva terävä huippu ei voi toteutua maailmanlaajuisesti. Öljykausi
Maaöljyn varsinainen kultakausi koitti kuitenkin vasta toisen maailmansodan jälkeen. Seuranneilla vuosikymmenillä löydettiin joka vuosi valtavia öljylähteitä ja tuotanto kasvoi rajoituksetta eksponentiaalista käyrää noudattaen. Länsimaiden ja Neuvostoliiton taloudet kasvoivat jättiharppauksin, sosiaalisia järjestelmiä uudistettiin horjumattomassa kasvu-uskossa ja mikään ei näyttänyt mahdottomalta – pääsihän ihminen kuuhun asti. Kultakausi kuitenkin päättyi vuonna 1970, jolloin Yhdysvaltain öljyntuotanto saavutti huippunsa ja uusien öljylähteiden löytämisen tahti hidastui. Seurannutta 1970-lukua leimasivat öljyntuotannon kasvun hidastuminen, öljykriisit, osittainen paluu kivihiileen energianlähteenä sekä Yhdysvallojen epäonnistunut yritys kasvattaa maan energiaomavaraisuutta biopolttoaineilla. Talousjärjestelmiä liberalisoitiin ja Yhdysvaltojen valtiontalous aloitti velkaantumisensa.
Ronald Reaganin hallitus palautti länsimaiden uskon öljyn tulevaisuuteen 1980-luvulla samaan aikaan, jolloin Neuvostoliiton tuotanto alkoi hidastumaan. Neuvostoliiton tuotanto saavutti huippunsa vuonna 1987 ja maa hajosi vuonna 1991. Länsimaissa sen sijaan liberaali kauppapolitiikka sekä Yhdysvaltojen sotilaallis-taloudellinen hegemonia mahdollisti halvan öljyn hankkimisen loputtomasti kasvavaa velkaa vastaan tuottajamaista kuluttajamaihin, jolloin 1990-lukua leimasi alentuneiden kuljetuskustannusten myötä teollisuustuotannon siirtäminen halvemman työvoiman maihin. Öljyntuotannon kasvu kuitenkin pysähtyi ja öljyn hinta lähti kasvuun vuonna 2005, jolloin koko maailma todennäköisesti saavutti M. King Hubbertin vuonna 1956 ennustaman öljyhuipun. Tuhokapitalismin nousu
Boazin mukaan šokit ovat johtaneet useasti taloudellisen vapauden lisääntymisen sijasta sääntelyn lisääntymiseen. Robert Higgs osoittaa kirjassaan Crisis and Leviathan (1987), ja Obaman henkilöstöpäällikkö Rahm Emanuel sanoi haluavansa käyttää finanssikriisin momenttia sääntelyn lisäämiseen. Myös Klein itse vaatii finanssikriisin hyödyntämistä järjestelmän muuttamiseksi radikaalisti kuten 1930-luvullakin (kun sääntelyä lisättiin). Alkaanit
Korkeassa lämpötilassa ja paineessa saattavat hiiliatomien väliset sidokset katketa. Reaktiota sanotaan krakkaukseksi. Tällöin syntyy välivaiheena erittäin reaktioherkkiä vapaa radikaaleja, jotka ovat lyhytikäisiä ja reagoivat keskenään muodostaen uusia, yleensä alkuperäistä pienimolekyylisempiä hiilivetyjä. Krakkauksella on suuri merkitys öljynjalostuksessa. Ei-alkoholiperäinen rasvamaksa
Rasvamaksan syntyyn uskotaan olevan kaksi tärkeää vaihetta. Ensin insuliiniresistenssi sekä hyperinsulinemia lisääntyvät ylipainon ja sokeriaineenvaihdunnan häiriön seurauksena. Toiseksi oksidatiivinen stressi aiheuttaa tulehdusta, joka johtaa endotoksiinien ja sytokiinien vapautumiseen. Näiden seurauksena maksasolukko tuhoutuu ja fibroosi lisääntyy. Öljykriisi
Autoliikenteen öljyriippuvuus voidaan ratkaista esimerkiksi akkukäyttöisillä sähköautoilla. Sähköauto saadaan kulkemaan jo noin 400 kilometriä kertalatauksella. Tätä pidempi ajomatka voidaan saavuttaa sarjahybridillä, jossa sähköautoon on lisätty polttomoottori tuottamaan akuille ja sähkömoottorille virtaa esimerkiksi etanolin voimin. Näin kerta-ajomatka ei rajoitu akkujen lataukseen. Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004
Kriisi voi aiheutua muun muassa sotilaallisista, poliittisista tai taloudellisista syistä tai näiden yhdistelmästä. Kriisi voi myös syntyä suuronnettomuuden, ympäristökatastrofin tai Suomen ulkopuolisten yhteiskunnallisten ongelmien seurauksena. Alueellinen kriisi voi olla myös kauempana Suomen alueesta kehittyvä Euroopan tai maailman turvallisuutta uhkaava kriisi. Geysir
Geysirejä esiintyy tuliperäisillä alueilla, joiden maaperässä on halkeamia, maanpinnalle ulottuvia onkaloita ja pohjavettä. Onkaloon valuva vesi kuumenee vulkaanisen lämmön vaikutuksesta onkalon pohjalla. Vedenpaineen takia vesi voi ylikuumentua, eli sen lämpötila voi nousta yli sata-asteiseksi. Lopulta vesi kuitenkin alkaa kiehua. Höyry työntää nyt vettä pois onkalosta ja vesipatsaan näin mataloituessa sen paino ja siis veden paine pohjalla alenee. Ylikuumentunut vesi höyrystyy tällöin nopeasti ja työntää lisää vettä pois onkalosta. Tämä ketjureaktio saa aikaan purkauksen.
Jos onkalo on ylöspäin suppeneva, purkauksesta tulee näyttävä kun suuri määrä höyryä purkautuu kapeasta aukosta. Öljykriisi
Öljyhuippu (engl. "peak oil") koskee maailman öljyntuotannon huippua ja sen jälkeistä laskuun kääntymistä. Tämän niin kutsutun Hubbertin teorian puolustajat huomauttavat, että öljyä käytetään paljon suuremmalla nopeudella kuin uusia varoja löydetään. Kun vanhojen öljykenttien tuotanto kääntyy laskuun, uusien tuotanto ei usein pysty korvaamaan menetettyä tuotantoa. Useat asiantuntijat väittävät, että tämä tapahtuu vuosikymmenen kuluessa, osa on jopa sitä mieltä että olemme keskellä huippua, ja tuotanto ei nykyisestä enää merkittävästi nouse vaan kääntyy laskuun. Öljyhuippu voi eräiden arvioiden mukaan johtaa pitkään taantumaan ja geopoliittisiin seurauksiin, koska kyseessä ei ole tilapäinen, poliittisista syistä johtuva energiakriisi aikaisempien suurten öljykriisien tapaan. Hubbertin teoria
Kaikki kolme arviota tuottivat samankaltaisen lopputuloksen, joka tunnetaan Hubbertin käyränä. Käyrä muistuttaa muodoltaan kirkonkelloa, jossa korkein kohta edustaa huipputuotannon hetkeä. Hubbert ennusti vuonna 1956, että öljyntuotanto Yhdysvalloissa olisi suurimmillaan 1970-luvun alussa. Ennustus osui kohdalleen ja Yhdysvaltain öljyntuotanto laski siitä lähtien, aina Barack Obaman presidenttikauden alkuun. Vuonna 2009 raakaöljyn tuotanto kääntyi kuitenkin uusien tuotantomenetelmien ansiosta jyrkkään nousuun, ja vuodelle 2019 on odotettu kaikkien aikojen tuotantoennätystä. Hubbertin mallin mukaan Yhdysvaltain öljyvarat ehtyvät kokonaan ennen vuotta 2100 – noin 130 vuotta huippuvuoden jälkeen. Sydämen sulamisonnettomuus
Sydämen sulamisonnettomuus voi tapahtua, jos reaktorin teho kasvaa äkillisesti (kuten Tšernobylissä) tai jos sydämen jäähdytys menetetään (kuten Three Mile Islandissa ja Fukushimassa). Tavallisissa kevytvesireaktoreissa tehon kasvun aiheuttaman onnettomuuden riski on äärimmäisen pieni. Suuremmat riskit liittyvät jäähdytyksen menetykseen. Reaktori tuottaa jälkilämpöä vielä ketjureaktion pysäyttämisen jälkeen. Jos jälkilämpöä ei saada poistettua reaktorista, polttoaine voi ylikuumentua ja sulaa. Jäähdytyksen menetys voidaan pelkistää kahteen perustapaukseen: jäähdytysvesi vuotaa pois, tai lämmönsiirto primääripiiristä ei toimi, jolloin jäähdytysvesi vähitellen kiehuu pois varoventtiilien kautta. Nykyaikaisissa ydinreaktoreissa on onnettomuuksien ehkäisemiseksi ja niiden seurausten rajoittamiseksi kehitetyt turvallisuusjärjestelmät. Suojarakennuksen tehtävänä on estää radioaktiivisten aineiden pääsy ympäristöön onnettomuustilanteessa. Hubbertin teoria
Hubbertin teoria esittää öljyntuotannon noudattavan yksittäisen esiintymän, maantieteellisen alueen ja koko maailman öljyntuotannon tapauksissa normaalijakaumaa, jota teorian yhteydessä kutsutaan Hubbertin käyräksi. Öljy ja muut fossiiliset polttoaineet muodostuivat, kun orgaaninen materiaali joutui puristuksiin maankuoressa miljoonia vuosia sitten. Ne ovat rajallisia eli uusiutumattomia luonnonvaroja. Öljynjalostus
Öljynjalostus on teollinen, öljynjalostamoissa käytetty petrokemiallinen prosessi, jossa raakaöljystä valmistetaan hyödyllisiä öljytuotteita. Öljy on erilaisten hiilivetyjen seos, josta öljynjalostusprosessissa erotetaan tislaamalla eri jakeita. Jakotislauksen tuotteena tulee raskasöljyä, kevyttä polttoöljyä, petrolia ja bensiiniä sekä kaasumaisia osia, joita käytetään nestekaasussa ja muovien polymeroinnissa. Öljynjalostuksen yksi vaihe on krakkaus, jossa öljyn suuria hiilivetymolekyylejä pilkotaan pienemmiksi. Jalostuksessa raakaöljystä poistetaan suola ja tislaustuotteista rikki. Indiana
1970-luvun öljykriisi vaikutti autoteollisuuteen. Lämpökarkaaminen
Eksoterminen eli lämpöä tuottava kemiallinen reaktio voi johtaa lämpökarkaamiseen, jos reaktioastiaa ei pystytä jäähdyttämään riittävällä teholla. Lisäksi sivureaktiot nopeutuvat, ja eksotermiset hajoamisreaktiot tai radikaalireaktiot käynnistyvät tietyn lämpötilan yläpuolella. Lämmöntuotannon hallitsemattoman nopeutumisen vuoksi astian sisältö höyrystyy, ja jos astia on suljettu, paine kasvaa kunnes astia räjähtää. Lämpökarkaaminen on aiheuttanut useita kemianteollisuuden vakavia onnettomuuksia, esimerkiksi Texas Cityn ammoniumnitraattiräjähdys laivan lastiruumassa vuonna 1947 ja Bhopalin metyyli-isosyanaattipurkaus. Maailman ruokakriisi 2007–2008
EREC:n mukaan nälkä perustuu köyhyyteen, ei ravinnon puutteeseen. EREC:n mukaan pääsyiksi elintarvikkeiden hintojen nousuun on arvioitu Aasian kysynnän kasvu, ilmastosta aiheutuneet (kuivuus, tulvat) satotappiot joissain päätuottajamaissa, vientirajoitukset, taloudellinen spekulointi ja kallis öljy. Merrill Lynch:n mukaan öljyn hinta olisi 15 % korkeampi ilman biopolttoaineita. Alle prosentti maailman maatalousmaasta käytetään biopolttoaineiden tuotantoon.
Euroopan komission ja Euroopan parlamentin mukaan 20-22.5.2008 EU:n biopolttoaineita ei voida pitää syynä ravinnon hinnan nousuun viimeisten 18 kuukauden aikana. EU:n maatalousmaasta käytetään vain 2-3 % biopolttoaineiden tuotantoon. Sen sijaan biopolttoaineet lisäävät energiaturvallisuutta, estävät ilmastonmuutosta ja ovat ainoa kestävä vaihtoehto fossiiliselle öljylle. Öljykriisi
Öljyn tarjontaa hallitsevat suurelta osin kansalliset öljy-yhtiöt maissa, joissa on merkittäviä halvan ja energiatehokkaasti tuotettavan öljyn reservejä. Näihin kuuluvat esimerkiksi Kuwait, Norja, Saudi-Arabia, Venezuela ja Yhdistyneet Arabiemiraatit. Useat näistä maista kuuluvat OPEC-nimiseen ("Organization of Petroleum Exporting Countries") kartelliin. OPEC hallitsee hyvin suurta osaa maailmanlaajuisista öljymarkkinoista ja se voi siten vaikuttaa hintoihin. Jos OPEC päättää vähentää jäsenmaidensa tuotantokiintiöitä, se nostaa öljyn hintaa. Aikaisemmin OPEC on myös voinut tuotantoa nostamalla laskea hintoja. Ydinturvallisuus
Ketjureaktion hallinnan menettäminen voi johtaa ns. reaktiivisuusonnettomuuteen, jossa ydinreaktorin teho kasvaa äkillisesti. Tällöin reaktorin polttoaine kuumenee nopeasti, mikä voi johtaa sen vaurioitumiseen tai sulamiseen ja radioaktiivisten aineiden vapautumiseen. Näin tapahtui Tšernobylin onnettomuudessa. Öljyhuippu
3. elokuuta 2009 kansainvälisen energiajärjestön IEA:n pääekonomisti Fatih Birol arvioi, että maailman öljytuotanto saavuttaa huippunsa kymmenen vuoden sisällä. IEA:n korkea-arvoisen virkailijan mukaan IEA vähättelee öljyn loppumisen uhkaa Yhdysvaltain painostuksesta ja on todennut haastattelussa: ""Olemme saavuttaneet öljyhuipun ja tilanne on erittäin paha"". Noottikriisi
Noottikriisi on Suomen ja Neuvostoliiton välisissä suhteissa vuonna 1961 tapahtuneesta poliittisesta kriisistä käytetty nimitys. Noottikriisi alkoi 30. lokakuuta 1961 Neuvostoliiton jätettyä Suomelle nootin, jossa se YYA-sopimukseen vedoten esitti konsultaatioita ”toimenpiteistä molempien maiden rajojen puolustuksen turvaamiseksi Saksan liitto­tasa­vallan ja sen kanssa liitossa olevien valtioiden taholta ilmenevän sotilaallisen hyökkäyksen uhan johdosta”. Nootti kytkeytyi samana vuonna tapahtuneeseen Berliinin kriisiin. Öljykausi
Maailman öljyntuotannon kasvun pysähtyminen vuonna 2005 on nostanut keskustelun öljykauden päättymisestä entistä ajankohtaisemmaksi. Sinänsä ajatus ei ole uusi, vaan jo 1940-luvulla atomivoiman kehittäminen sai monet odottamaan öljykauden päättävää atomikautta. Nykyisessä keskustelussa esiintyy useita eri linjoja, joista yhden mukaan öljykauden loppu ei ole runsaiden öljyvarantojen ansiosta näkyvissä vielä pitkään aikaan. Muut öljykauden loppua ennustavat linjat voidaan jakaa seuraavalla tavalla: Öljykriisi
Öljykriisi hidasti talouskasvua, kiihdytti inflaatiota, laukaisi taloustaantumaa, aiheutti joissakin maissa lamaa ja sen seurauksena Britannia ja Norja aloittivat laajat öljyn etsinnät Pohjanmerellä. Yhdysvallat reagoi energiakriisin opetuksiin myöntämällä lupia ydinvoimaloiden rakentamiseen. Suomessa alkoi voimakas panostaminen kivihiilen käyttöön perusvoiman tuotannossa öljyn sijaan ja myös ydinvoimaprojektit saivat vauhtia. Neuvostoliiton kanssa neuvoteltiin maakaasutoimituksien aloittamisesta, jolloin riippuvuus arabien öljystä väheni. Samoin menettelivät myös Ranska ja Saksa USA:n vastustuksesta huolimatta. Ranskassa toteutettiin massiivista ydinvoimarakentamista, jonka seurauksena tätä nykyä Ranska tuottaa miltei 80% sähköstään ydinvoimalla. OECD-maat perustivat kansainvälisen energiajärjestön IEA:n. Korkeimmillaan öljyn hinta oli kuitenkin vasta kriisin jälkeen, 1970-luvun lopulla. Öljyonnettomuus
Öljyonnettomuus on onnettomuus, jossa öljyä päätyy luontoon. Yleensä suuria öljyonnettomuuksia aiheuttavat säiliöalukset merellä, jolloin öljyä leviää lauttoina laajemmalle alueelle. Suuret öljypäästöt aiheuttavat laajamittaisia ekologisia katastrofeja.Suurimpia öljytankkerionnettomuuksia: Öljykriisi
Polttoainekäyttöisten koneiden polttoaineena ja yleiskäyttöisenä energianlähteenä öljyn voi korvata biokaasu, biomassa, vety, tai maakaasu. Kriisi
Kriisi on organisaation itsensä tai jonkun ulkopuolisen tekijän aiheuttama poikkeustila, joka uhkaa organisaation pääomaa ja vaatii välitöntä viestintää. Öljyhuippu
Eräät epäilevät, että öljyntuotannon hiipuminen iskee rajusti länsimaiseen kulttuuriin ja nykyaikaiseen tietoyhteiskuntaan, jotka ovat hyvin riippuvaisia öljystä. Yli 90 prosenttia Yhdysvaltain liikenteestä on öljystä riippuvaista. Jotkut ennustavat, että tapahtuu malthusilainen katastrofi, kun öljyn tuotanto käy yhä hankalammaksi. Mitään muuta yhtä helposti tuotettavaa ja kuljetettavaa energianlähdettä ei tunneta. Vuoden 1954 nootit
Suomessa 1950 alkanut öljykriisi liittyi suomalais-neuvostoliittolaisten suhteiden huonontumiseen ja siitä seuranneeseen poliittiseen kriisiin. Kriisin taustalla oli kommunistien tipahtaminen ulos hallituksesta pari vuotta aikaisemmin, mikä sai aikaan tapahtumaketjun, joka huipentui maiden välisten kauppaneuvotteluiden jäädyttämiseen. Suomen huoltotilanne vaikeutui ja maa oli öljykriisin partaalla, kun idäntoimitukset, jotka kattoivat yli puolikkaan Suomen tarpeista, uhkasivat katketa. Länsivallat reagoivat nopeasti tarjoamalla Suomelle apua, ja öljyhuolto pyrittiin turvaamaan yhteistyössä suurten anglo-amerikkalaisten yhtiöiden kanssa, joita olivat esimerkiksi Jersey Standard, Esso, Shell ja Gulf. Tarkoituksena oli myös lisätä Suomen vastustuskykyä Kremlin taloudellista painostusta vastaan Suomen läntisten vienti-intressien ohella. Kevään 1950 kriisi ei kuitenkaan aiheuttanut Suomen kaupallisen kytkeytymisen suunnanmuutosta. Öljynjalostus
Krakkausprosessissa öljyn hiilivetyjä pilkotaan pienemmiksi. Krakkauksen tarve riippuu raakaöljyn laadusta (mitä raskaampaa, sitä enemmän krakataan) ja siitä, mitä lopputuotteita jalostamo haluaa pääasiassa tuottaa. Tuotantopaikan mukaan raakaöljy voi koostua pitkistä hiilivedyistä ja hiilivetyrenkaista ollen olemukseltaan rasvamaista tai ohutta ja juoksevaa. Krakkausprosesseja on useita erilaisia ja niiden avulla saadaan öljystä haluttuja lopputuotteita. Krakkauksen jälkeen öljy tislataan uudelleen jakeiden erottamiseksi. Lähi-idän historia
Arabiasta löytyy öljyä 1900-luvulla ja monesta köyhästä maasta tulee vauras öljyntuottaja.
Arabit ja Israel ajautuivat sotaan monta kertaa 40- ja 60-luvuilla. Nahistelu jatkui pienemmässä mitassa arabimilitanttien terrorismina ja Israelin vastaoperaatioina mm Libanonissa ja Gazassa. Iranissa tapahtui islamilainen vallankumous ja maa joutui Irakin kanssa sotaan. Irak miehitti Kuwaitin ja juuttui pitkälliseen konfliktiin kansainvälisen yhteisön kanssa. Yhdysvallat vapautti Kuwaitin Persianlahden sodassa 1990 ja kaatoi Saddam Husseinin hallinnon Irakin sodassa vuonna 2003. Monissa arabimaissa oli kansannousuja vuosina 2010-2011. Egyptissä protestointi johti ensin islamistien valtaan, sitten sotilasvaltaan. Syyriassa arabikevät vei tuhoisaan sisällissotaan ja humanitaariseen katastrofiin eli pakolaiskriisiin. Irakin ja Syyrian sisällissodat nostivat kalifaattiin pyrkivän jyrkän linjan islamilaisen Isis-järjestön maailmanpolitiikan keskiöön. Suurvallat sekaantuivat 1900- ja 2000-luvulla moneen otteeseen Lähi-idän tapahtumiin, milloin tukien sotijoita, milloin pyrkien rauhaa rakentamaan. Öljyhuippu
Energiapula voi estää kehitysmaita koskaan saavuttamasta länsimaista elintasoa. Optimistit ovat kuitenkin eri mieltä, vaikka siirtymäkausi vaihtoehtoisiin energiamuotoihin voi aiheuttaa väliaikaisia ongelmia. Öljyn hinnan nousu vuosina 2004 ja 2005 on aiheuttanut monissa kehitysmaissa vakavia ongelmia esimerkiksi kuljetusten järjestämisessä ja lisännyt poliittista epävakautta. Hyman Minsky
Minsky rakensi teoriaansa finanssikriiseistä 1950-luvulta alkaen. Teorian perusajatus on, että vakaus luo epävakautta. Kun talous on vakaa, yritykset pankit ja kotitaloudet ovat luottavaisia, ja sen myötä luotonanto, velkaantuminen ja riskit kasvavat. Tällöin alkaa keinottelu. Kuplan puhkeamista kutsutaan Minsky-hetkeksi. Kyseisellä hetkellä alkaa hallitsematon syöksy ja seurauksena on talouden romahdus, josta voi selvitä vain elvytyksen ja keskuspankin tukitoimien avulla. Minskyn mukaan epävakauden merkittävimpiä aiheuttajia ovat pankit ruokkiessaan kuplan syntymistä. Oil Pollution Act
Onnettomuuden tapahtumisaikaan uudesta öljyvuotoja käsittelevästä laista oli keskusteltu jo noin vuosikymmenen ajan, mutta useita erillisiä lakeja yhdistävää lakia ei oltu saatu sovittua erinäisten erimielisyyksien takia. "Exxon Valdezin" onnettomuus antoi kuitenkin poliittista voimaa uuden lain säätämiseksi. Vaikka uuden lain takana olivat sekä demokraatit, republikaanit, teollisuuden edustajat ja ympäristöjärjestöt lain muodostamisesa kesti 18 kuukautta. Walter B. Jones, Sr. ehdotti sitä 16. maaliskuuta 1989, ja se vahvistettiin 18. elokuuta 1990. Maaöljy
Öljyn tulevaisuus on epäselvä. On raportoitu, että öljy säilyisi varteenotettavana polttoaineena vain 40 vuotta ja tuotannon huippu saavutetaan jo tällä vuosikymmenellä. Toisaalta jotkut pitävät öljyvaroja lähes ehtymättöminä, koska maailmassa on vielä valtavia tunnettuja hiilivetyreservejä, esimerkiksi öljyliuske tai kivihiili. Jo aikaisempien energiakriisien yhteydessä on myös todettu, että markkinamekanismi siirtää automaattisesti energiantuotannon muihin menetelmiin niiden tultua hinnaltaan öljyä edullisemmiksi. Konflikti
Konflikti voi kokoustilanteessa olla yksilöiden välinen tai myös yksilöiden ja ryhmän näkemysten välinen ristiriita. Lisäksi se voi myös olla muiden ryhmien tai tahojen välinen. Se on syvä ristiriita, etujen tai näkemysten, vastustuksen, erimielisyyden tai eriävien mielipiteiden yhteensopimattomuudesta johtuvan tilan kärjistyneempi kriisin muoto. Politiikassa konflikti on kriisiä asteen verran vakavampi tapaus tai tilanne. Konflikti ilmenee toisen osapuolen mitätöimisenä ja jopa tuhoamisyrityksinä. Konflikti kahden tai useamman henkilön välillä johtaa usein väkivaltaisuuteen. Öljyhuippu
Eräät kriitikot, kuten Leonardo Maugeri, osoittavat että Hubbertin teorian tukijat kuten Campbell ovat aiemmin ennustaneet maailman öljyhuipun tapahtuvan vuosina 1989 ja 1995. Nämä ennustukset on perusteltu saatavilla olevilla tiedoilla öljyvaroista. Maugeri on sitä mieltä, että arviot eivät ota huomioon epätavallisia öljyn lähteitä, kuten öljyhiekkaa. Vaikka näiden tuotantokustannukset ovat korkeat, ne tulevat laskemaan tulevaisuudessa paremman tekniikan ansiosta. Lisäksi hyödynnettävissä olevan öljyn määrä on viime vuosina ollut nousussa uuden tekniikan ansiosta ja tämä suunta säilynee. Maugerin mukaan nämä parannukset ovat toteutuneet pienillä investoinneilla. Pankkikriisi
Pankkikriisit liittyvät yleensä lamaan tai muuhun kriisiin, joka laukaisee luottotappioaallon. Pankkikriisin on usein katsottu aiheutuneen holtittomasta luotonannosta.
Lähes puoleen pankkikriiseistä liittyy myös valuuttakriisi. Myös mittavat likviditeettioperaatiot ovat kriiseille tyypillisiä. Pankkikriisien nettokustannukset ovat yleensä mittavia, keskimäärin 13,3 prosenttia bruttokansantuotteesta. Öljykriisi
Hinnannousun seurauksena mielenosoittajat ja kuorma-autot estivät 5. syyskuuta vuonna 2000 pääsyn Englannin kanaalin tunneliin ja Shellin öljynjalostamoon. Kymmenes päivä syyskuuta saarrot laajenivat kuuteen kahdeksasta maan suuresta öljynjalostamosta, mistä seurasi suuria bensiinin ostomääriä jakeluasemilla ja saatavuusongelmien pahenemista. Kahden päivän kuluttua kolmannes maan tankkausasemista oli vailla polttoainetta, ja jonot olivat pitkiä; kriisin aikana yli 90 % maan bensa-asemista oli suljettuna jossakin vaiheessa. Öljykriisi
Kivihiiltä maapallolla on noin 300 vuodeksi, joten sillä saadaan tuotettua sähköä vielä pitkään öljyn loputtua. Öljyhuippu
Öljyhuipun kannalta oleellista on, miten öljyn kysyntä kehittyy. Raakaöljyn kysyntä on nyt 86 miljoonaa barrelia päivässä. Kysyntä kasvoi keskimäärin 1,76 prosenttia vuosittain 1994–2006 ja 3,4 prosenttia vuosittain 2003–2004. Öljyn kysynnän arvioidaan kasvavan 37 prosenttia vuoteen 2030, pääasiassa autoilun lisääntymisen vaikutuksesta. Intian ja Kiinan kehittyvät taloudet ovat kasvattaneet öljyn kysyntää, mutta myös Yhdysvalloissa kysyntä on kasvanut vuosina 1995–2005 17,7 miljoonasta barrelista päivässä 20,7 miljoonaan barreliin. Öljyntuotanto on vuosien 2005-2008 aikana ollut tasaista, ilman merkittävää kasvua tai laskua. Tammikuussa 2007 julkaistun International Energy Agency:n (IEA) raportin mukaan globaali tuotanto (sisältäen raakaöljyn tuotannon, nestemäiset biopolttoaineet, ei-raakaöljylähtöisen bensantuotannon ja öljyreservien käytön) vuonna 2006 oli keskimäärin 85,24 miljoonaa barrelia päivässä Öljyhuippu
1970-luvulla tapahtunut öljyn kysyntää pienempi tuotanto eli öljypula oli kuitenkin lyhytaikainen. Tulevaisuudessa öljyn tuotantomäärien pienentyessä öljyn hinta noussee jatkuvasti, eikä laske enää entiselle tasolleen. Eräänä vaihtoehtona on esitetty niin kutsuttu kuoppaisen tasanteen skenaario, jolloin muutamien vuosien aikana öljyn hinta, taloudelliset taantumat ja kasvun aika vaihtelevat ennen tuotannon lopullista vähenemistä. Talouskasvun perustuessa pitkälti edullisen energian varaan on varsin luultavaa, että öljyn hinnan pysytellessä korkealla tai sen noustessa jatkuvasti myös muu hintataso pysyy korkealla tai nousee sen mukana. Talouden taantuma tai lama voi olla, 1970-luvun öljykriisistä poiketen, pysyvä ilmiö, joka vaikuttaa jokaisen ihmisen elämään. Öljykausi
Öljyn piiloutumista talousanalyyseistä saattaa osaltaan selittää se, että öljyn helppo saatavuus ja sen korkea EROEI-suhde ovat historiallisesti pitäneet öljyn hinnan alhaalla suhteessa siitä saatavaan hyötyyn. Toisaalta asiaa on arvioitu myös laajemmasta näkökulmasta. Sosiologi William Catton kutsuu “ihmisen erivapauksellisuuden paradigmaksi” sitä tapaa, jolla länsimaisessa ajattelussa on yhteiskunnallinen kehitys nähty sosiaalisesti, poliittisesti ja älyllisesti määrittyneenä sen sijaan, että ympäristön ja sen tarjoamien resurssien merkitys olisi tunnistettu ja tunnustettu. Ekologi William E. Rees puolestaan yhdistää saman ilmiön kartesiolaisen dualismin ja länsimaisen "valistusprojektin" tuottamaan tekno-teolliseen yhteiskuntaan, joka katsoo jollakin tavalla olevansa erillään biofyysisestä maailmasta. Sen sijaan ympäristöekologian ja ympäristösosiologian tutkimusalueilla sekä öljyhuippua koskevan keskustelun sisällä energian merkityksen yleensä katsotaan olevan yhteiskunnallisen kehityksen kannalta kriittinen. George W. Bush
Yhdysvaltain talouskriisi alkoi kesällä 2006 asuntotaantumana, subprime-kriisi alkoi kesällä 2007 ja kuluttajiin se alkoi vaikuttaa kesällä 2008. Syksyllä 2008 lyhyessä ajassa asuntoluotottajat Fannie Mae ja Freddie Mac otettiin valtion haltuun, investointipankki Lehman Brothers ajautui konkurssitilaan ja Merrill Lynch myytiin kilpailijalle. Suuret IndyMac Bank ja Countrywide-pankit hävisivät myös kartalta. Tammikuuhun 2008 mennessä Yhdysvalloissa oli Bushin presidenttiyden aikana ollut historiallisen pitkä ja voimakas talouskasvu, kun työllisyys oli lisääntynyt 52 kuukautta yhtäjaksoisesti. Öljyhuippu
Taloustieteilijöiden mukaan maailman talous nykyään on kuitenkin vähemmän riippuvainen öljystä, kuin aikaisempien öljykriisien eli öljyn korkeiden hintojen aiheuttamien kriisien aikana. Usein arvellaan myös talouden taantuman tai laman olevan ohimenevä vaihe, jonka jälkeen tilanne palautuu takaisin entiselleen, kuten tapahtui 1970-luvun öljykriisin aikana. Jeremy Leggett
Leggettin mukaan 90 % liikenteestä kulkee öljyllä ja 95 % tavaroista ja elintarvikkeista on tuotettu öljyn avulla. Hänen mukaansa hiilidioksidi vangitsee lämpöä ilmakehään ja öljy on rajallinen luonnonvara ja loppuu. Öljynetsijät olivat käyneet maailman läpi jo 1960-lukuun mennessä. 65 maasta, jossa oli löydetty öljyä vuonna 2005 yli 60 oli ohittanut löytöjen ja 49 tuotannon lakipisteen. ASPO:n "Association for the Study of Peak Oil" mukaan kaiken öljyn ja kaasun huippu saavutetaan vuonna 2015. Öljyhuippu
Polttonesteiden hinnan kasvu vaikuttaa myös öljypohjaisiin tuotteisiin kuten muoveihin ja kuljetusten hintaan ja sitä kautta globaaliin maailmantalouteen, jossa ruokaa tuotetaan kaukaa. Kun tuottajan kustannukset nousevat, hinta nousee ja lähiruoka muuttuu kannattavammaksi kuin kaukaisen tuottajan ja maailmankauppa vähenee. 2000-luvun ensikymmen
2000-luvun alussa suurin osa maailman ravinnosta tuotettiin kehittyneissä länsimaissa, samalla kun kehitysmaissa eli suurin osa maapallon väestöstä. Lannoitteet ja koneet olivat kehittyneet siinä määrin, että teollisuusmaissa viljelysalan ei uskottu enää kasvavan. Myös kehitysmaissa oletettiin tuotannon ennemmin tehoistuvan kuin laajentuvan. Kuitenkin vuonna 2007 alkoi kansainvälinen ruokakriisi, sillä ruuan hinnat alkoivat nousta voimakkaasti. Syitä tähän olivat muun muassa öljyn kallistuminen, viljavarastojen pieneneminen ja ilmastonmuutoksesta aiheutuneet satojen menetykset. Myös vuosikymmenen lopulla kehitetyt biodieselit kasvattivat ravintokasvien tarvetta. Kriisissä ruuan hinta nousi korkeimmalle 30 vuoteen, mikä johti mellakoihin miltei 40 maassa. Talouskasvu
Uusiutumattomien luonnonvarojen ehtyminen on globaali ongelma. Ongelma se on erityisesti fossiilisten polttoaineiden kohdalla, koska niitä ei voi kierrättää ja energia edustaa teollisessa valmistuksessa kykyä tehdä työtä. Vuonna 1972 julkaistun ja myöhemmin päivitetyn "Kasvun rajat" -raportin mukaan väestönkasvu, ruoantuotannon kasvu ja uusiutumattomien luonnonvarojen kulutuksen kasvu eivät voi jatkua loputtomiin, mikä asettaa globaalin talouden kasvulle rajoja. Yhdysvaltalainen energiakonsultti Robert Hirsch ennustaa öljyhuipun seurausten voivan aiheuttaa talouskasvun hidastumista korkean energian hinnan seurauksena. Öljyhuipun on pelätty aiheuttavan tulevaisuudessa jopa maailmanlaajuisen laman tai taantuman, jos se tapahtuu ennen kuin vaihtoehtoisiin energianlähteisiin on siirrytty riittävän laajassa mittakaavassa. Länsimaissa ns. bruttokansantuotteen öljykorrelaatio eli se, kuinka paljon öljyä kulutetaan bruttokansantuotteen yksikköä kohden, on pienempi kuin kehittyvissä maissa, kuten Kiinassa. Öljykriisi
Zimbabwessa keskeytyivät syyskuussa 2005 muun muassa ambulanssi-, vanki- ja hautauskuljetukset muun liikenteen ja joidenkin teollisuudenhaarojen ohella. Maa on poliittisten, taloudellisten ja hallinnollisten ongelmiensa takia erityistapaus, mutta öljyn hinnan nousu on vaikeuttanut tilannetta entisestään. Jemeniläisissä mellakoissa kuoli kymmeniä ihmisiä, jotka protestoivat valtion bensiinin hintatuen vähentämistä vastaan.
Öljyvarojen ehtyminen tai öljyn hinnan muodostuminen niin kalliiksi, että sitä voi käyttää vain valikoituihin tilanteisiin, aiheuttaisi nykyisessä tilanteessa vakavan energiakriisin. Mitään muuta yhtä helposti kuljetettavaa, moni- ja helppokäyttöistä polttoainetta ei tunneta. Öljyntuotannon ehtyminen aiheuttaisi lievimmässäkin tapauksessa vaikeuksia yhteiskunnan eri alueilla ja pahimmillaan katastrofin, joka voisi saada länsimaisen yhteiskuntamuodon jopa kokonaan romahtamaan. Synteettinen öljy
Vetykrakkauksessa pilkotaan suurimolekyylisiä hiilivetyjä (kuten parafiinivahaa) pienemmiksi, jolloin öljyn kuuman- ja kylmänkestävyys parantuvat. Krakattuja tuotteita on paljon erilaisia: krakattujen öljyjen laatu voi vaihdella mineraaliöljyä vastaavasta lähes PAO-öljyä vastaavaksi. Valmistajasta ja krakatun öljyn tyypistä riippuen käytetään lyhenteitä EHVI, VHVI tai XHVI. Krakattuja perusöljyjä käytetään yleisesti liikenteen "budjetti" voiteluaineina ja sekoitettuna esimerkiksi PAO-öljyihin, jotta tuotteen hinta ei nouse niin korkeaksi mitä se olisi täysin PAO-perusöljystä valmistettuna. Öljyhuippu
Öljyhuipun seuraukset voivat olla merkittävät. Öljy ja fossiiliset polttoaineet ovat suurelta osin vastuussa teollisen vallankumouksen jälkeisestä talouskasvusta. Helmikuussa 2005 valmistunut raportti "Peaking of world oil production: impacts, mitigation, & risk management" Yhdysvaltain energiaministeriölle esittää, että kyseessä on "ennennäkemätön riskienhallintaongelma", jonka kaltaista modernit teolliset yhteiskunnat eivät ole aikaisemmin joutuneet kohtaamaan. Raportin tekijät analysoivat seurauksia kolmen skenaarion avulla (ei toimenpiteitä ennen huippua, toimenpiteitä 10 tai 20 vuotta ennen huippua), joilla on vaihtelevia taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia. Yleisesti käsitykset öljyhuipun seurauksista kuitenkin vaihtelevat. OPEC
OPECin päätöksillä on huomattava vaikutus kansainvälisiin öljyhintoihin. Esimerkiksi vuoden 1973 öljykriisin yhteydessä OPEC kieltäytyi kuljettamasta öljyä länsimaihin, jotka olivat tukeneet Israelia Jom kippur -sodassa Egyptiä ja Syyriaa vastaan. Tämä johti öljyn hinnan nelinkertaistumiseen viideksi kuukaudeksi. Exxon Valdezin öljyonnettomuus
Sunnuntaiaamuna öljy oli levinnyt jo 259 neliökilometrin alueelle, ja päivällä Alaskan kuvernööri Steve Cowper julisti osavaltioon hätätilan, minkä vuoksi kansalliskaartikin tuli apuun. Pelastussuunnitelmien mukaan öljyä olisi pitänyt olla kerättynä tässä vaiheessa noin 100 000 barrelia, mutta todellisuudessa sitä oli vasta alle 3 000 barrelia. Ilma oli ollut tyyni, mutta sunnuntai-iltana sää alkoi muuttua. Yöllä alkoi tuulla huomattavan voimakkaasti, jopa 32 metriä sekunnissa. Suunnitelmat öljyn polttamisesta jouduttiin perumaan, ja dispergointiaineita levittävät koneet joutuivat pysymään maassa. Myrsky sekoitti veden ja öljyn eräänlaiseksi hyytelöksi, jota ei pystynyt enää polttamaan, ja ajoi sen rannoille. Samalla tuhoalue laajeni niin paljon, että se oli mahdoton puhdistaa. Hypertensiivinen kriisi
Hypertensiivinen kriisi (myös verenpainekriisi) on voimakas verenpaineen nousu, jossa alapaine on vähintään 120 ja yläpaine 180–200. Sellaisessa kiirellisessä tilanteessa, jossa on kohde-elinvaurioita, kuten esimerkiksi aivo-oireita, aortan repeämä tai sydämen tai munuaisen vajaatoiminta, verenpaine pitää laskea välittömästä mieluiten suonensisäisellä lääkkeellä. Kiireellisessä tilanteessa, jossa elinvaurioita ei ole, voidaan hoito aloittaa suun kautta otettavalla lääkkeellä, ja tilanne on tarkistettava 1–3 vuorokauden päästä. Keskipitkä- tai pitkävaikutteiset kalsiumkanavan salpaajat ovat hyviä lääkkeitä. Lyhytvaikutteista nifedipiiniä ei saa käyttää. Öljykriisi
Vuonna 1979 Iranissa tapahtui vallankumous. Koska Iran on suuri öljyntuottajamaa, näkyi vallankumous maailmanlaajuisesti piikkinä öljyn hinnassa ja öljyn tuotantokin väheni rajusti. Öljystä oli kova pula, ja öljykriisi johti samantapaisiin vaikutuksiin kuin vuoden 1973 öljykriisi – maakaasun ja hiilen tuotanto ja käyttö lisääntyi ja uusia ydinvoimaloita rakennettiin paljon. Öljyntuotanto
Öljyntuotanto ja esiintymien etsintä on kallista, riskialtista ja aikaa vievää, minkä takia siitä vastaavat usein suuret öljy-yhtiöt tai öljyntuottajamaat yhteistyössä erikoistuneiden yritysten kanssa. Viive esiintymän löydöstä ja koeporauksista sen hyödyntämisen aloittamiseen on normaalisti yli viisi vuotta. Barreleissa mitattaviin tuotantomääriin voivat vaikuttaa esimerkiksi luonnonkatastrofit, taantumat, lakot ja pitkällä aikavälillä tehdyt investoinnit. Vuoden 1973 öljykriisi
Öljykriisin seurauksena polttonesteiden hinnat nousivat Suomessa voimakkaasti. Tammikuussa 1974 raskaan polttoöljyn hinta nousi 2,8-kertaiseksi, kevyen polttoöljyn hinta 1,8-kertaiseksi, dieselöljyn hinta 1,4-kertaiseksi ja bensiinin hintakin neljänneksellä vain yhdessä yössä. Anglo-Iranian Oil Company
Anglo-Iranian Oil Companyn kansallistaminen johti Iranin Abadanin kriisiin vuosiksi 1951–1954. Kriisin tuloksena Iranin pääministeri Mohammed Mossadegh poistettiin vallasta. Kaappauksen aikana, koodinimellä Operaatio Ajaxilla, Yhdysvaltojen CIA ja Englannin MI6-tiedustelupalvelu nostivat shaahi Mohammad Reza Pahlavin uudelleen valtaan Iranissa. Öljyhuippu
Öljyhuipun seurauksena öljyn tarjonta ei pysty vastaamaan sen kysyntään, ja tämän seurauksena sen hinta nousee. Kun kysyntä pyrkisi kasvamaan samaan aikaan kun tarjonta vähenee, öljyn hinta voi nousta paljonkin pienessä ajassa. Öljyn kysyntä on melko joustamatonta lyhyellä aikavälillä, mutta pidemmällä aikavälillä kysyntä mukautuu vastaamaan tarjontaa. Yhteiskunnallinen romahdus
Keskusteluissa teollisen yhteiskunnan romahduksesta ajankohtaisimmaksi aiheeksi nousee useimmiten M. King Hubbertin määrittelemä maailman öljyntuotannon huippu, jota seuraa vääjäämätön kokonaistuotannon lasku. Koska öljy on maailman tärkein energianlähde ja sen merkitys korostuu entisestään yhteiskunnan infrastruktuurin tärkeimmillä osa-alueilla, öljyhuipun katsotaan olevan ylitsekäymätön ongelma ja romahduksen syy. Ajankohtaiseksi aiheen tekee se, että useat tahot olettavat öljyhuipun ohitetun vuosien 2005 ja 2011 välissä, jolloin maailmantalous olisi jo saavuttanut huippunsa ja lähtisi pian taantumaan. Esimerkiksi vuosien 2007-2009 finanssikriisin katsotaan olleen seurausta öljyhuipusta. Meksikonlahden öljyonnettomuus 2010
Öljyvahinkoa pyrittiin torjumaan öljypuomein ja öljyä hajottavilla aineilla. 16. toukokuuta 2010 BP onnistui asentamaan vuotokohtaan öljyputken, joka keräsi vuotavaa öljyä tankkeriin. 18. toukokuuta yhtiö ilmoitti, että 40 prosenttia vuotavasta öljystä saatiin jo talteen, mutta myönsi, ettei ollut vielä kyennyt tukkimaan vuotoa. Onnettomuuden takia neljään viidestä Meksikonlahden rannalla olevaan Yhdysvaltain osavaltioon, Louisianaan, Mississippiin, Alabamaan ja Floridaan julistettiin hätätila. Öljyhuippu
Öljyhuippu on hetki, jolloin öljyntuotannon maksimi saavutetaan ja jonka jälkeen tuotanto alkaa väistämättä vähentyä geologisten ja fysikaalisten syiden vuoksi. M. King Hubbertin vuonna 1956 kehittämän Hubbertin teorian avulla voidaan ennustaa yksittäisen esiintymän, maantieteellisen alueen tai koko maailman öljyntuotantoa. Varsinainen huippuvuosi tiedetään kuitenkin vasta kun öljyntuotanto on jo vähentynyt pari vuotta. Täytyy huomioida, että öljyhuippu ei tarkoita öljyn loppumista vaan öljyntuotantomaksimin saavuttamista, jonka jälkeen öljyä ei kyetä tuottamaan enää yhtä paljon kuin aikaisemmin. Öljykriisi
Koska Iran oli vallankumouksen jälkeen heikko, Irak hyökkäsi sinne vuonna 1980 saadakseen haltuunsa Iranin öljykenttiä. Kaikkiaan kahdeksan vuotta kestänyt Irakin–Iranin sota laski öljyn hintoja 1980-luvulla, koska molemmat maat tarvitsivat öljytuloja sodan rahoittamiseen. Vaihtoehtoiset energianlähteet öljylle
Molemmat seikat voivat vaikuttaa öljyn hintaan, jolloin ennustamisesta tulee hankalaa. Loppujen lopuksi uusi teknologia ei voi estää öljyntuotantoa hiipumasta, sillä öljy on rajallinen luonnonvara. Uusi tekniikka saattaa siirtää öljyhuippua kauemmaksi tulevaisuuteen, mutta toisaalta myös lisätä tuotantoa ja entisestään nopeuttaa öljyntuotannon vähenemiskehitystä. Kehittyneen tekniikan käyttö johtaa usein nopeampaan tuotannon putoamiseen: pudotus on ollut yksittäisten kenttien kohdalla jopa yli 15 prosenttia vuodessa. Ylituotanto voi johtaa kentän vahingoittumiseen ja nopeaan romahdukseen. Öljykriisi
Öljyntuotannon vähenemisen aiheuttamaa energiakriisiä tai öljyshokkien taloudelle muodostamaa uhkaa voidaan yrittää lievittää uudella teknologialla.
Ydinvoimalla voidaan tuottaa energiaa jo pienillä polttoainemäärillä erittäin paljon. Jotta se pystyisi korvaamaan kaiken nykyisen fossiilisilla polttoaineilla tuotetun energian, pitäisi tuotantoa kasvattaa rajusti. Käytännössä nykyiset voimalat tuottavat myyntiin vain sähköä. Lämmön yhteistuotanto ei ole voimaloiden syrjäisen sijoituksen takia yleensä kannattavaa. Liikennepolttoaineita voidaan korvata vedyllä, mutta sen tuottaminen ei ole taloudellisesti kannattavaa ennen uuden sukupolven ydinvoimaloiden käyttöönottoa. Hydrauliikkaöljy
Kavitaatio syntyy, kun virtaavan nesteen paine alenee höyrystymispaineeseen, ts. neste kiehuu. Tämä ilmiö voi tapahtua lämpötilasta riippumatta. Syrjäytyspumpuissa paineen aleneminen syntyy nesteen suuresta nopeudesta, nestemassan kiihdytyksestä ja imukanavien virtausvastuksen vaikutuksesta. Kun neste höyrystyy, pumpun työkammio täyttyy imujakson aikana vain osittain öljyllä ja loppu on höyryn täyttämää. Haittavaikutuksena on tilavuusvirran pieneneminen ja samalla muiden suoritusarvojen aleneminen. Täten paineen kasvaessa, iskeytyvät höyrykuplat kokoon, jolloin syntyy paikallisesti hyvin korkeita paineita. Tästä seuraa nestettä ympäröivien metallipintojen vaurioituminen, eli kavitaatioeroosio. Eroosion karheuttama pinta voi johtaa kiinnileikkautumiseen voitelun heikentyessä. Iskut pumpulle ja putkistolle aiheuttavat kuormitusta ja värähtelyä ääni-ilmiöineen. Öljyhuippu
Jotkut asiaa seuraavat, kuten öljyasiantuntijat Kenneth S. Deffeyes ja Matthew Simmons uskovat nykyaikaisen liikenteen, maanviljelyn ja teollisuuden riippuvuuden halvasta öljystä ja öljynhinnan nousemisen yhdistelmän aiheuttavan negatiivisia vaikutuksia maailmantalouteen. Ennustukset näistä vaikutuksista poikkeavat paljon toisistaan. Öljyntuojamailla, kuten Suomella, tilanne on vielä vakavampi, sillä vientimaamallin mukaan öljyntuottajamaan tuotannon vähetessä vientiin riittävän öljyn määrä vähenee tuotantoa nopeammin viejämaan oman kulutuksen kasvun ansiosta. Öljyhuipun seurausten lieventämiseksi öljyn kulutusta täytyy vähentää. Sydämen sulamisonnettomuus
Sydämen sulamisonnettomuuden aikana kuuma polttoaine kiehuttaa vettä ensin reaktorissa ja myöhemmin suojarakennuksessa. Syntyvä höyry kasvattaa vähitellen suojarakennuksen painetta. Jos painetta ei saada alennettua, suojarakennus voi lopulta rikkoutua ylipaineen takia, kuten kävi Fukushiman kakkosyksiköllä . Suojarakennuksen painetta pyritään alentamaan ruiskuttamalla sinne kylmää vettä spray-järjestelmällä tai päästämällä höyryä ulos suodattimien läpi. Öljykriisi
OPECin toimintavapaudella on kuitenkin rajoituksia. Jos OPEC nostaa hinnan liian korkeaksi, kulutus vähenee ja öljyntuotanto epätavanomaisista lähteistä, esimerkiksi öljyhiekasta, tulee kannattavaksi. Öljynviejämaiden taloudet ovat lisäksi riippuvaisia öljytuloista ja maailmantalouden tilasta, ja näin ollen tuotantorajoituksilla olisi kielteisiä vaikutuksia. Rajoittavina tekijöinä ovat myös jalostus- ja kuljetuskapasiteetti sekä pitkällä aikavälillä tehdyt investoinnit. Venäjän talous
Elokuussa 1998 Venäjä ajautui talouskriisiin, joka oli seurausta valtionbudjetin huomattavasta alijäämästä. Alijäämää kattaakseen federaatio oli ryhtynyt kauppaamaan lyhytaikaisia GKO-velkakirjoja. Aluksi velkakirjoista saatu tuotto tasoitti federaation inflaatiota niin, että rupla voitiin liittää yhdysvaltojen dollariin crawling peg -tekniikalla. Samalla Venäjän talous joutui kuitenkin myös alttiiksi kansainvälisten markkinoiden muutoksille. Vuoden 1997 Aasian talouskriisin myötä polttoaineiden kysyntä ja hinnat laskivat ja sijoitusten määrä laski. Koska valtaosa Venäjän viennistä perustui tuolloin öljyn, maakaasun ja metallien viennille, kasvatti niistä saatavien tulojen väheneminen federaation budjetin jo ennestään huomattavaa alijäämää. GKO-velkakirjojen korot nousivat ja lopulta elokuussa 1998 Venäjä ajautui maksukyvyttömyyteen ja joutui devalvoimaan ruplan. Talouskriisi johti useiden pankkien romahdukseen ja laski venäläisten tuloja entisestään. Keskipalkka tippui kriisiä edeltäneestä 180 dollarista 70 dollariin samalla kun inflaatio kasvoi 84 prosenttiin. Öljyhuippu
"Halvan öljyn loppu" viittaa kahteen asiaan: öljyn harvinaistumisesta johtuvaan hinnannousuun tai öljyntuotannon kasvavaan tehottomuuteen. Kun öljyntuotanto alkoi 1900-luvulla, suurimpien lähteiden tuotannosta viideskymmenesosa kului itse tuotantoon. Nykyään viidesosa tuotetusta energiasta voi mennä energian tuotantoon. Siinä vaiheessa, kun energiaa kuluu enemmän kuin tuotannosta saadaan, tuotanto loppuu. Öljyntuotanto
Öljyntuotantoalueista merkittävin on perinteisesti ollut Lähi-itä. Öljyntuotanto sijoittuu yleensä öljykentille. Merellä öljyä porataan öljynporauslautoilla. Poraustorniin kiinnitetyn onton teräsputken ja timantti- tai kovametalliterän avulla porattavan reiän syvyys on tyypillisesti nykyisin muutamasta sadasta metristä kymmeneen kilometriin. Öljylähteestä pumpattu raakaöljy käsitellään öljynjalostamossa, joka voi tuottaa esimerkiksi bensiiniä ja dieselöljyä muiden tisleiden lisäksi. Petrodollari
Petrodollarin historia on siinä, että kaikki raaka-aineet on pitkään hinnoiteltu dollareissa. Öljyn hinnoitteleminen dollareissa ei siis ole poikkeus, sillä muutkin raaka-aineet hinnoitellaan dollareissa. Tarkemmin öljy on hinnoiteltu dollareissa WTI- ja Brent-öljysopimusten ollessa dollareissa. Petrodollarin historia on kuitenkin myös siinä, että vuoden 1973 öljykriisin mainingeissa Yhdysvallat on vuonna 1974 tehnyt Saudi-Arabian kanssa sopimuksen Saudi-Arabian sotilaallisesta puolustamisesta ja sotakaluston myynnistä Saudi-Arabialle vastineeksi siitä että Yhdysvallat ostaa öljyä Saudi-Arabialta dollareissa ja Saudi-Arabia käyttää dollaritulot Yhdysvaltain valtionvelkakirjojen ostamiseen. Se että Saudi-Arabia ostaa Yhdysvaltojen valtionvelkakirjoja tukee Yhdysvaltojen kulutusta. Petrodollari
Petrodollariin liittyy se, että Yhdysvallat pystyy tuomaan öljyä omassa valuutassaan. Toinen petrodollariin liittyvä asia on, että öljynviejät kerryttävät itselleen suuria varantoja dollareita silloin kun öljyn hinta on korkea. Tällaisia ajanjaksoja on ollut vuosina 1974–1981 ja 2005–2014. Kolmas petrodollareihin liittyvä asia on, että öljynviejät kierrättävät öljykaupasta saamiaan dollareita. Tämä tarkoittaa, että kun öljynviejämaa ei löydä investointikohteita kotimaasta, se ostaa Yhdysvaltojen valtionvelkakirjoja. Kolmas petrodollariin liittyvä asia on se, että dollarin käyttö öljykaupassa luo Yhdysvaltain dollarille valtavan kysynnän maailmanlaajuisesti. Tämä tukee dollarin arvoa. Noin kaksi kolmasosaa maailman valuuttareserveistä on Yhdysvaltain dollareita. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että öljynviejämaat käyvät öljykauppaa Yhdysvaltain dollareissa. Öljykriisi
Öljykriisin tapahtuessa talous usein kokee taantuman. Etenkin kehitysmaissa, joilla ei ole varaa kilpailla länsimaiden kanssa, öljyn hinnalla on suuri merkitys, mitä korostaa monien valtioiden subventoima bensiini. Kalliit hinnat voivat näkyä esimerkiksi julkisen liikenteen toimimattomuutena. M. King Hubbert
Öljykriisin jälkeen vuonna 1975 Yhdysvaltain tiedeakatemia vahvisti hyväksyntänsä Hubbertin öljyntuotannon vähenemiseen liittyville laskelmille ja tunnusti, että heidän aikaisemmat, optimistisemmat arvionsa olivat olleet virheellisiä. Tämä toi Hubbertille suurta huomiota tiedotusvälineissä. Irakin kriisi
Monet maailman valtiot vastustavat jyrkän sunnifundamentalistista Isis:iä, joka tekee terrori-iskuja. Isis uhkasi Yhdysvaltojen etuja siten, että se rakensi terrorismin tukialuetta ja pyrki kaappaamaan itselleen ainakin merkittävän osan Irakin öljystä. Irakin öljyn joutuminen osittain Isis:n käsiin ja siihen liittyvä pelko jopa koko Irakin öljyn joutumisesta Isis:n vallan alle nostivat öljyn hintoja. Kriisi
Kriisit voidaan jakaa kehitys- eli elämänkriiseihin ja traumaattisiin kriiseihin. Kehityskriisit syntyvät sinänsä normaaleista elämäntilanteen muutoksista, kuten lapsen syntymä, avioero tai eläkkeelle jääminen. Traumaattinen kriisi syntyy äkillisestä ja ennalta-arvaamattomasta tapahtumasta, johon henkilö tai organisaatio ei ole voinut varautua. Ready Player One
Vuonna 2045 maailmassa on meneillään fossiilisten polttoaineiden vähenemisen ja ilmaston lämpenemisen aiheuttama energiakriisi. Paetakseen tätä kurjaa todellisuutta, ihmiset viettävät aikaa virtuaalitodellisuussimulaatiossa nimeltä OASIS (Ontologisesti Aistit Sulauttava Ihmiskeskeinen Simulaatio). Se toimii paitsi massiivisena monen pelaajan verkkoroolipelinä että virtuaalisena yhteiskuntana. OASISin loi mies nimeltä James Halliday, jonka kuoleman jälkeen kaikkien muiden käyttäjien sähköpostiin ilmestyi videoviesti, jossa Halliday ja tämän oma avatar Anorak kertovat piilottaneensa OASISiin pääsiäismunan, jonka ensimmäisenä löytänyt henkilö perisi hänen koko omaisuutensa sekä hänen yhtiönsä Gregarious Simulation Systemsin (GSS). Pääsiäismunan sijainnin selvittämiseksi täytyy löytää kolme avainta. Phillipsin käyrä
Öljykriisi synnytti 1970-luvulla stagflaation, jolloin lama, korkea inflaatio ja suurtyöttömyys vallitsivat yhtä aikaa. Se sai ekonomistit Milton Friedmanin johtamana kritisoimaan Phillipsin käyrää. Nykyään vallitsee taloustieteellinen konsensus, että pitkällä aikavälillä Phillipsin käyrä on pystysuora, eli työttömyys on riippumaton inflaation tasosta I-U -koordinaatistossa (I=pystyakseli, U=vaaka-akseli). Hirschin raportti
Hirschin raportti (engl. "Hirsch Report") oli Yhdysvaltojen energiaviraston tilaama tutkimus, jossa selvitettiin öljyhuipun ajankohtaa, seurauksia ja vastausta riskien hallitsemiseksi. Raportin virallinen nimi oli "Peaking of World Oil Production: Impacts, Mitigation, and Risk Management". Raportti julkaistiin helmikuussa 2005. Pääkirjoittajana toimi energia-alan asiantuntija Robert L. Hirsch, jonka mukaan raporttia on nimitetty. Raportin johdanto alkoi sanoilla, että öljyhuippu on ennennäkemätön riskienhallintaongelma. Kehitysmaa
On esimerkiksi esitetty, että öljyhuippu ja sitä todennäköisesti seuraava energiapula voi estää kehitysmaita koskaan saavuttamasta länsimaista elintasoa. Optimistit ovat kuitenkin eri mieltä, vaikka siirtymäkausi vaihtoehtoisiin energiamuotoihin voi aiheuttaa väliaikaisia ongelmia. Öljyn hinnan nousu vuosina 2004 ja 2005 on aiheuttanut monissa kehitysmaissa vakavia ongelmia esimerkiksi kuljetusten järjestämisessä ja lisännyt poliittista epävakautta. Subprime-kriisi
Subprime-kriisi oli Yhdysvalloissa vuosina 2007–2009 koettu asuntomarkkinoiden lainakriisi. Se johti samalla rahoitussektorin finanssikriisiin ja loppuvuodesta 2008 maailmanlaajuiseen taantumaan. Kriisin syynä oli asuntoluottojen myöntäminen riskiasiakkaille, joiden lainanhoitomahdollisuudet olivat heikot. Pankit antoivat tällaisia lainoja, koska riski jaettiin useille tahoille johdannaismarkkinoiden avulla. Asuntojen hinnat yli kaksinkertaistuivat Yhdysvalloissa 1998–2005. Kun asuntojen hintakupla puhkesi ja hinnat laskivat, pankit saivat suojaustoimistaan huolimatta suuria luottotappioita. Öljynjalostus
Ennen kuin oli opittu hyödyntämään öljyntislausta, raakaöljyä käytettiin sellaisenaan höyrykoneissa ja lamppuöljynä. Tämä oli kuitenkin vaarallista, sillä raakaöljystä muodostui sen lämmetessä paljon kaasumaisia hiilivetyjä jotka aiheuttivat räjähdyksiä. Nykypäivänä jalostamoissa on varoventtiilijärjestelmä, joka purkaa paineiden noustessa "soihtuun" (liekki, joka palaa joka jalostamolla tolpan nokassa). Planeettakuntien synty
Tähdet ja planeetat syntyvät tiivistymällä tähtienvälisestä aineesta, jota on kaasu ja pöly. Jotta synty lähtisi käyntiin, tähtienvälisen aineen on oltava riittävän tiheää. Linnunradassa on monia molekyylipilviä, joiden lämpötila on alhainen ja joissa olevat tiheät ytimet saattavat alkaa kutistua tähdiksi. Laukaisevana tekijänä voi olla esimerkiksi aikaisemmin syntyneen tähden räjähtäminen. Räjähdys tuottaa tiheää pilveä kokoon puristavan paineaallon. Molekyylipilven osa alkaa kutistua, kun sen sisäinen paine on pienempi kuin pilven oma painovoima. Sisäinen paine aiheutuu muun muassa magneettikentistä, pyörimisestä ja kaasun osasten lämpöliikkeestä. Kun pilvi kutistuu, sen tiheä ydin kutistuu hyvin nopeasti kuumentuen. Kuumeneminen johtuu kaasun putoamisesta ja pyörimisestä sekä pyörteilystä aiheutuvasta kitkasta. Pilven pyörimisliike kiihtyy, kun se kutistuu. Keskipakoisvoima pitää pilven päiväntasaajan suunnassa olevaa osaa kaukana keskustähdestä, napojen suunnassa kutistuminen on nopeaa. Näin ytimen ympärillä oleva kaasu litistyy kiekoksi. Kiekkoa ohentavat entisestään kiekon osasten sisäiset törmäykset. Tiheä keskus kuumenee kutistuessaan jatkuvasti, ensin kaasumolekyylit hajoavat ja lopuksi ionisoituvat. Kuuma ionisoitunut kaasu säteilee ympäristöön ensin infrapunasäteilyä, lopulta näkyvää valoa.