Missä Aristoteles syntyi?
Aristoteles
Aristoteles syntyi vuonna 384 eaa. Stageirassa, joka kuului Khalkidiken joonialaisiin siirtokuntiin. Hänen isänsä Nikomakhos oli Makedonian kuninkaan Amyntas III lääkäri ja ystävä sekä useiden luonnontieteellisten teosten kirjoittaja. On uskottu, että lääkärin toimi oli ollut Aristoteleen esi-isien hoidossa useiden Makedonian kuninkaiden aikana. Hänen äitinsä Faistis oli khalkidikelaista sukua. Aristoteles sai todennäköisesti vaikutteita isältään ja oli näin ollen tottunut luonnonilmiöiden tarkasteluun jo ennen kuin aloitti laajat opintonsa. Isä kuoli ennen kuin Aristoteles oli täyttänyt seitsemäntoista vuotta, ja hänet uskottiin erään Proksenoksen suojelukseen. Vuonna 367 eaa., täytettyään seitsemäntoista, Aristoteles muutti Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiassa. Platon oli tuolloin Sisiliassa. Platonin palattua Ateenaan vuonna 365 eaa. Aristoteleesta tuli hänen oppilaansa.
Kemian historia
Tieteen historian merkittävin filosofi on kuitenkin Aristoteles. Aristoteles laajensi Empedoklen ajatuksen neljästä alkuaineesta: Aristoteleen mukaan alkuaineet pystyivät muuttumaan toisiksi, ne kaikki koostuivat perusaineesta ("proto hyle") ja kaikkeen aineeseen liittyy "muoto", joka aiheuttaa aineiden ominaisuudet. Demokritos oli väittänyt atomien liikkuvan tyhjiössä, mutta Aristoteles kumosi väitteen väittämällä liikkeen olevan aineen luonteenomaista taipumusta. Aristoteles myös päätteli, että tyhjiötä ei ole olemassa: hänen mukaan maahan putoavan kappaleen nopeus on verrannollinen sen massaan, ja koska vedessä putoaminen hidastui, hän oletti putoamisnopeuden olevan verrannollinen väliaineen vastukseen. Tyhjiössä ei olisi vastusta, joten se putoaisi äärettömällä nopeudella, mikä olisi mahdotonta. Aristoteleen ajatukset olivat suosittuja aina 1500–luvulle saakka ja vaikuttivat mm. alkemisteihin. Nikomakhos (Aristoteleen poika)
Nikomakhos () (n. 325 eaa.) oli Aristoteleen poika. Hänen äitinsä oli Herpyllis, joka oli Aristoteleen rakastajatar hänen vaimonsa Pythiaan kuoleman jälkeen. Syntymisestä ja häviämisestä
Teoksessa esitellään neljä syytä ja neljä alkuainetta (maa, vesi, ilma ja tuli). Aristoteles tarjoaa neljän alkuaineen kautta selityksen asioille, joita atomistit olivat yrittäneet selittää atomien kautta. Aristoteleen mielestä ajatus atomeista oli absurdi. Sen sijaan hän opetti, että neljällä alkuaineella on neljä ominaisuutta: kuuma, kylmä, kuiva ja kostea. Näiden ominaisuuksien muuttuessa jossakin alkuaineessa se voi muuttua miksi tahansa toiseksi alkuaineeksi. Maailmankaikkeus on ikuisessa liikkeessä, jossa alkuaineet muuttuvat toisikseen, aiheuttaen sen minkä havaitsemme aineellisissa asioissa tapahtuvana syntymisenä ja häviämisenä. Aristoteleen biologia
Huomattava osa, noin kolmannes, Aristoteleen säilyneistä teoksista käsittelee biologiaa, ja noin neljännes eläinoppia. Nämä tutkielmat ovat todennäköisesti peräisin Aristoteleen varhaisemmilta vuosilta, jolloin hän suoritti luonnontieteellisiä tutkimuksia muun muassa Kallonínlahdella Lesboksella, eikä vielä johtanut Lykeionin peripateettista koulua Ateenassa. Tuona aikana hän tutki yli 500 eri eläinlajia, joita hän tarkkaili itse tai joita Aleksanteri Suuren alaiset toimittivat hänelle. Aristoteles suoritti ruumiinavauksia ja leikkauksia eläimillä — ihmisten ruumiinavaukset eivät kuitenkaan olleet tuolloin sosiaalisesti hyväksyttyjä. Adolf Hitlerin elämäkerta
Adolf Hitler syntyi 20. huhtikuuta 1889 Braunau am Innissä Itävalta-Unkarissa, Salzburger Vorstadt-kadun varrella olevan talon toisessa kerroksessa. Hänet kastettiin katolisen kirkon jäseneksi nimellä Adolfus Hitler. Pariskunta pelkäsi, ettei heidän neljäskään lapsensa sisarustensa tapaan selviäisi kovin vanhaksi; pariskunnan kuudesta lapsesta vain Adolf ja hänen nuorempi sisarensa Paula elivät aikuisikään asti. Kun hän kuitenkin jäi henkiin ja kasvoi, hemmotteli Klara poikaansa parhaansa mukaan. Lapsuudessaan Adolf joutui usein hakemaan yhä enemmän juopottelevan isänsä kotiin lähiseudun kapakoista. Kirjassaan "Taisteluni" ("Mein Kampf") Hitler kuvaa isäänsä tiukaksi kurinpitäjäksi, jonka karskin kuoren alla piili lempeä ja perheestään huolehtiva tunnollinen mies. Yksityisesti Hitler, muistellessaan lapsuuttaan, kuvasi isäänsä todellisuudessa sadistiseksi ja väkivaltaiseksi öykkäriksi, joka kulutti perheen rahat alkoholiin. Pierre Abélard
Abélard syntyi Nantesin lähellä yläluokkaiseen perheeseen, mutta hän ei halunut antautua perinteen mukaisesti sotilaaksi. Kuin ihmeen kautta hänen isänsä antoikin hänelle luvan lähteä opiskelemaan. Abélard oli nopea oppimaan, ja hän keskittyi tuolloin muodissa olleeseen dialektiikkaan, joka oli tullut tunnetuksi Aristoteleen teosten latinankielisten käännösten kautta. Tätä filosofian osa-aluetta opetettiin tuolloin vapaamielisimmissä katedraalikouluissa. Aristoteles
Aristoteleen käsityksen mukaan politiikkaa ja etiikkaa ei voikaan varsinaisesti erottaa toisistaan. Ihminen on luonnostaan yhteisöllinen olento, "zōon politikon" (), joka pyrkii elämään yhteisössä ja voi kehittyä ihmisenä ainoastaan yhteisön jäsenenä. Yhteisöllä Aristoteles tarkoitti pientä kaupunkivaltiota (kreikaksi , "polis"). Peripateettinen koulukunta
Aristoteles perusti peripateettisen koulun noin vuonna 335 eaa., sen jälkeen kun hän oli ensin lähtenyt Platonin Akatemiasta ja Ateenasta, ja palannut uudelleen Ateenan noin kaksitoista vuotta myöhemmin. Tuolloin hän alkoi opettaa Lykeionin gymnasionissa. Rakennus oli ollut olemassa jo 500-luvulla eaa., ja sen nimi tulee Apollon Lykeioksesta (”susien Apollon”), jolle se oli pyhitetty. Päinvastoin kuin opettajansa Platon, Aristoteles ei ollut Ateenan kansalainen, eikä näin ollen voinut omistaa maata tai rakennuksia. Siksi hän ja hänen oppilaansa käyttivät julkisen gymnasionin tiloja kokoontumispaikkanaan, aivan kuten sitä olivat käyttäneet monet aiemmatkin filosofit, kuten Sokrates. Lykeion sijaitsi Ateenan kaupunginmuurin itäpuolella ja sen ulkopuolella, Ilissos-joen varrella. Aristoteles
Aristoteleen etiikan keskiössä olivat hyveet ja oikea toiminta. Hänen mukaansa yksilön tulee käyttäytyä jatkuvasti hyveellisesti ja kehittää hyveitä sen sijaan että hän tekisi vain yksittäisiä hyviä tekoja. Aristoteles totesi, että kaiken inhimillisen pyrkimyksen lopullisena päämääränä on "eudaimonia", onnellisuus, kukoistus tai ehkä tarkemmin hyvä elämä. Tämä on jotain sellaista, jota tavoitellaan sen itsensä vuoksi eikä jonkin muun saavuttamiseksi. Aristoteleen toisena lähtökohtana oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen, teleologinen päämäärähakuisuus. Ihmiseen sovellettuna onnellisuus syntyy mielen korkeimmanasteisesta toiminnasta, kyvystä ajatella, sillä ihmisen erottaa eläimestä nimenomaan järki. Hyvä elämä koostuu näin tämän kyvyn käyttämisestä yhdessä hyveellisen toiminnan kanssa. Hierokles Aleksandrialainen
Hierokles Aleksandrialainen (400-luku) oli uusplatonilainen filosofi, joka oli aktiivinen vuoden 430 molemmin puolin. Hän opiskeli Plutarkhos Ateenalaisen alaisuudessa Ateenassa, ja opetti sen jälkeen jonkin aikaa kotikaupungissaan Aleksandriassa. Hänet karkotettiin kaupungista, ja hän siirtyi Konstantinopoliin, jossa hänen uskonnolliset mielipiteensä herättivät sellaista vastustusta, että hänet heitettiin vankilaan ja ruoskittiin julmasti. Aristoteles
Aristoteles (; 384–322 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Häntä pidetään opettajansa Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista. Aristotélis (kunta)
Aristotélis ( eli Δήμος Αριστοτέλη, "Dímos Aristotéli") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Chalkidikín alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnan pinta-ala on 739,9 neliökilometriä ja väkiluku 18 294 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Ierissós. Aristoteles
Aristoteleen ajattelu palasi laajempaan keskusteluun vasta ensimmäisellä vuosisadalla eaa., kun hänen teoksensa julkaistiin laajemmin. Tätä seurasi useita filosofeja, jotka puolustivat jonkinlaista aristotelismia, usein yhdistellen sitä platonismiin ja stoalaisuuteen, mutta joskus asettaen sen suoraan hellenistisen ajan koulukuntia vastaan. Aristoteleen rooli ei kuitenkaan ollut vielä antiikin aikana erityisen merkittävä: merkittävimpänä ja jäljitellyimpänä filosofina pidettiin yleisesti Platonia. Aristoteleen merkitys nousi vähitellen myöhäisantiikin kuluessa ja huipentui keskiajan skolastisessa ajattelussa. Renessanssin myötä aristoteelisen ajattelun vastustus lisääntyi. Aristotélis Onásis
Onásis syntyi Smyrnassa, silloisessa Osmanien valtakunnassa (nykyisin Turkki) keskiluokkaiseen kreikkalaiseen perheeseen. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Onásiksen perhe menetti omaisuutensa turkkilaisten vallattua takaisin vähän aikaa Kreikan miehittämänä olleen kaupungin ja siirtyi pakolaisina Kreikkaan. Aristotélis Onásis elvytti perheen tupakkaliiketoimintaa Argentiinassa 1920-luvun alussa. Vuonna 1925 hän sai Argentiinan ja Kreikan kansalaisuuden. Aleksandros Polyhistor
Aleksandros syntyi Miletoksessa tai Myndoksessa Kaariassa ja kukoisti noin vuonna 70 eaa. Hänet vangitsi roomalainen Lucius Cornelius Sulla. Ehkä tämän vuoksi hän otti nimen Cornelius saatuaan vapautensa. Vapauttamisensa jälkeen hän jatkoi elämää Italiassa Rooman kansalaisena. Hän oli niin tuottelias kirjailijana, että sai lisänimen "polyhistor". Pythias (Aristoteles)
Aristoteleella ja Pythiaalla oli tytär, jonka nimi myös oli Pythias (300-luvun loppupuoli eaa.). Tämä Pythias oli naimisissa kolmesti. Hänen ensimmäinen puolisonsa oli Nikanor, joka oli Aristoteleen sisaren Arimnesten poika. Aristoteleen testamentin mukaan Nikanorin tuli hoitaa perheen asioita kunnes hänen poikansa Nikomakhos tuli täysi-ikäiseksi. Pythiaan toinen puoliso oli Prokles Spartalainen, ja kolmas puoliso lääkäri Metrodoros. Hänen kerrotaan myös kuolleen ennen isäänsä. Harry Turtledove
Turtledove syntyi Los Angelesissa juutalaiseen perheeseen. Reputettuaan ensimmäisenä opiskeluvuonnaan Caltechissa hän siirtyi Kalifornian yliopistoon Los Angelesissa, josta hän sai filosofian tohtorinarvon Bysantin historiassa 1977. Hänen väitöskirjansa oli "The Immediate Successors of Justinian: A Study of the Persian Problem and of Continuity and Change in Internal Secular Affairs in the Later Roman Empire During the Reigns of Justin II and Tiberius II Constantine (AD 565–582)". Euripides
Euripideen tarkka syntymävuosi ei ole tiedossa. Tarinan mukaan Euripides syntyi vuonna 480 eaa. samana päivänä, jolloin persialaissotien suurin meritaistelu, Salamiin taistelu käytiin ja jolloin Kreikan vanhemmista näytelmä­kirjailijoista Aiskhylos osallistui itse taisteluun, kun taas Sofokles tanssi taistelun jälkeen voiton juhlassa. Todennäköisesti hän kuitenkin syntyi joitakin vuosia aikaisemmin Ateenan lähistöllä. Euripideen vanhemmista ja perheestä liikkuu erilaisia versioita. Hänen isänsä oli nimeltään Mnesarkhos tai Mnesarkhides. Komediakirjailija Aristofanes pilkkasi Euripidestä kertoen hänen tulevan köyhästä perheestä, mutta myöhemmässä kriittisessä tutkimuksessa köyhyys on kiistetty. Euripides oli kohtalaisen varakkaasta kodista, sai hyvän kasvatuksen ja monipuolista opetusta. Hänen tuttaviinsa kuuluivat muun muassa filosofit Anaksagoras ja Sokrates sekä sofistit Protagoras ja Gorgias. Aristoteles
Aristoteleen merkittävimmät biologiset tutkielmat ovat todennäköisesti peräisin hänen varhaisemmilta vuosiltaan, jolloin hän suoritti luonnontieteellisiä tutkimuksia muun muassa Lesboksella. Aristoteles kirjoitti laajasti eläinten lajeista, rakenteesta, syntymisestä ja kehittymisestä muun muassa teoksissa "Eläinoppi", "Eläinten syntymisestä" ja "Eläinten osista". Hän kehitti eläinlajien luokittelujärjestelmän, jossa hän käytti luokittelun perusteena ensimmäisenä eläinten toiminnallisia ominaisuuksia ja ruumiinosia. Hän esitti myös joitakin kasveja koskevia yleisluonteisia oppilauseita. Aristoteleen biologian tunteminen auttaa ymmärtämään myös hänen filosofiaansa, sillä hän käyttää biologian käsitteitä laajasti muun muassa psykologiaa, etiikkaa ja metafysiikkaa käsittelevissä teoksissaan. Kivistä
Theofrastos eli ja kirjoitti 300-luvun lopulla ja 200-luvun alussa eaa. Hän oli Aristoteleen oppilas peripateettisessa koulukunnassa ja myöhempi koulun johtaja, ja kirjoitti lukuisia teoksia filosofian ja luonnontieteen aloilta. Theofrastos oli kotoisin Lesboksen Eresoksesta. Seudun erikoinen ja tuliperäinen kivimaailma, joka näkyy nykyisinkin muun muuassa Lesboksen kivettyneessä metsässä, on saattanut olla eräänä innoittajana hänen kiviä käsittelevälle teokselleen, sillä hän on ensimmäinen, jonka tiedetään kirjoittaneen alueen fossiileista. Aristotélis (kunta)
Aristotéliin kunta käsittää Chalkidikín niemimaan itäisen osan ja Áthoksen niemen pohjoisimman osan lukuun ottamatta Athoksen eli Pyhän Vuoren autonomisen munkkivaltion itsehallintoaluetta. Kuntaan kuuluvat myös saaret Ammoulianí, Drénia, Eleftherónisos ja Kafkanás. Kunta syntyi, kun Arnaía, Panagía ja Stágira-Ákanthos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti. Kunta on nimetty sen alueella Stageirassa lähellä nykyistä Stágiran kylää syntyneen filosofi Aristoteleen mukaan. Antiikin tiede
Tässä ilmapiirissä elivät Sokrates, hänen oppilaansa Platon ja muut heidän aikalaisensa. Tieteen historian kannalta Platon on keskeisessä asemassa, koska hän perusti synnyinkaupunkiinsa Ateenaan Platonin Akatemian, josta tuli opillinen keskus seuraaviksi vuosisadoiksi. Tieteellisiä innovaatioita hän ei juuri tehnyt, mutta hänen puhtaaseen geometriaan perustuva ajatusmaailmansa tuli hallitsemaan useiden vuosisatojen ajan ihmisten kuvaa taivaankappaleiden liikkeestä. Platonin mielestä taivaankappaleet kiertävät Maata vakionopeudella ympyräradalla. Hän ei päätellyt tätä siksi, että näin näyttäisi olevan, vaan siksi että hän uskoi taivaankappaleiden olevan jumalallista alkuperää ja siksi ne olisivat täydellisiä. Tästä hän johti ajatuksen, että vain tasainen ympyräliike sopisi jumalallisille taivaankappaleille. Mallissa oli kuitenkin puute, sillä planeetat eivät näyttäneet liikkuvan näin, vaan joskus ne alkoivat liikkua päin vastaiseen suuntaan ja takaisin uudelleen alkuperäiseen suuntaan tehden pienen lenkin. Tämä jäi tähtitieteilijöiden pohdittavaksi, ja ongelmien esittäminen ajan tieteilijöille olikin Platonin yksi suurimmista ansioista tieteen saralla. Platonin oppilas Eudoksos paranteli mallia, jota vielä Kallippos, Aristoteles ja Apollonios parantelivat, minkä jälkeen malli oli erittäin monimutkainen, mutta sisälsi muutamia ongelmia: miksi Venuksen kirkkaus vaihtelee ja miksi vuodenaikojen pituus ei ole sama. Aristarkhos poikkesi muista tähtitieteilijöistä esittämällä ajatuksen, ettei Maa ole keskipiste, jota muut kappaleet kiertävät, vaan se on Aurinko. Aurinkokeskinen malli ei saanut kuitenkaan tukea vaan maakeskinen malli säilyi aina Klaudios Ptolemaioksen, joka esitti uudenlaisen ja matemaattisesti tarkemman maakeskisen aurinkokuntamallin, joka säilyi vallitsevana Aristoteleen kosmoskäsityksen kanssa aina tieteelliseen vallankumouksen alkuun saakka. Pindaros
Pindaros syntyi Thessalian Kynoskefalaissa Theban lähellä, kasvoi Ateenassa, vaikutti Thebassa ja vieraili Syrakusassa. Hellenistisenä aikana hänet luettiin yhdeksi yhdeksästä lyyrisestä runoilijasta. Pindaros ylisti muun muassa urheilulajeja, mutta hänen oodiensa pääpaino ei ole niinkään kilpailussa tai voittajassa vaan tarustossa, jonka on tarkoitus tuoda sankarillisuutta runoilijan omaan aikaan ja ylevöittää runoja. Kun Aleksanteri Suuren joukot hävittivät Theban, oli Pindaroksen talo ainoa, joka jätettiin tuhoamatta. Albert Einstein
Albert Einstein syntyi pienessä eteläsaksalaisessa kaupungissa, Ulmissa osoitteessa Bahnhofstraße B 135, maaliskuun 14. päivänä vuonna 1879 Pauline ja Hermann Einsteinin perheeseen. Einsteinin suvun juuret ovat Buchaun kaupungissa, 60 kilometriä hänen synnyinpaikkakunnaltaan etelään. Diogenes Apollonialainen
Diogenes oli kotoisin Apolloniasta, Kreetasta. Vaikka hän olikin doorilainen, hän kirjoitti joonialaisella murteella, kuten useimmat luonnonfilosofit. Hän vietti osan elämästään Ateenassa. Kerrotaan, että hän joutui siellä, todennäköisesti oletettujen ateististen mielipiteidensä vuoksi, sellaiseen epäsuosioon, että hänen henkensä oli vaarassa. Stageira
Stageira tunnetaan filosofi Aristoteleen syntymäpaikkana (384 eaa.). Makedonian uhan kasvaessa 300-luvulla eaa. kaupunki liittyi Khalkidiken liittoon, jota johti Olynthos. Filippos II valtasi ja tuhosi kaupungin Olynthoksen sodassa vuonna 349 eaa. Myöhemmin joko Filippos tai Aleksanteri Suuri, jonka opettajana Aristoteles toimi, kunnostutti kaupungin kiitollisuudesta Aristotelesta kohtaan. Kreikkalaisen perinteen mukaan Stageiran asukkaat siirrättivät Aristoteleen ruumiin kaupunkiin tämän kuoleman jälkeen. Haudalle rakennettiin alttari, hänet nimitettiin kaupungin ”perustajaksi” ja hänen kunniakseen perustettiin Aristoteleia-juhlat. Kosmas Aitolialainen
Pyhä apostolien vertainen pappismarttyyri Kosmas Aitolialainen (, maallikkonimeltään "Konstantínos") syntyi vuonna 1714 Mégas Déndroksessa Aitolian maakunnassa Luoteis-Kreikassa. Aristoteles
Aristoteles selvitti myös maailmankaikkeuden alkuperää ja ikää. Hänen mielestään maailmankaikkeus on ollut aina olemassa, ja se on myös ikuinen – jos maailmankaikkeus olisi syntynyt, sen tulisi myös hävitä. Syntymisen ja häviämisen sijasta taivaankappaleet ovat toisaalta mainitussa ikuisessa sfäärien pyörimisliikkeessä ja toisaalta sen elementit ikuisessa muuttumisliikkeessä. Dikaiarkhos
Dikaiarkhos oli Feidiaan poika, ja hän syntyi Messenessä, Suur-Kreikkaan kuuluneessa Sisiliassa. Hän vietti kuitenkin suurimman osan elämästään Kreikassa ja erityisesti Peloponnesoksella. Dikaiarkhos oli Aristoteleen oppilas Lykeionin peripateettisessa koulussa. Hän oli muun muassa Theofrastoksen ystävä, ja omisti tälle eräitä teoksistaan. Eräistä hänen teostensa säilyneistä katkelmista voidaan päätellä, että hän olisi elänyt vielä vuonna 296 eaa. ja kuollut noin vuonna 285 eaa. Kóstas Axelós
Kóstas Axelós (; 26. kesäkuuta 1924 – 4. helmikuuta 2010) oli Ateenassa, Kreikassa syntynyt filosofi, joka asui suurimman osan iästään Ranskassa. Hän opiskeli Pariisin yliopistossa, jossa hän myöhemmin opetti pitkään. Aristoteleen biologia
Yhtenä merkittävimmistä virheistä voidaan pitää sitä, että Aristoteles ajatteli ajattelun sijoittuvan sydämen ympärillä olevalle alueelle, eikä aivoihin, jota hän piti elimistöä viilentävänä elimenä. Toiseksi, hän ajatteli miesten olevan lämpimämpiä kuin naisten. Tosiasiassa tilanne on päinvastoin. Kolmanneksi, hän laittoi liikaa painoa miehen osuudelle lisääntymisessä. Hänen mukaansa miehet tarjoavat hedelmöittymiselle vaikuttavan, muotoa antavan ja lopullisen syyn, kun taas naiset tarjoavat sille vain materiaalisen syyn — eli miehet antavat lapselle muodon ja naiset aineen. Neljänneksi, hän erehtyi useissa pienissä yksityiskohdissa. Yleisesti viitataan hänen virheelliseen väitteeseensä, jonka mukaan naisilla olisi vähemmän hampaita kuin miehillä. Viidenneksi, hän opetti, että syntymistä voi tapahtua spontaanisti. Esimerkiksi hän havaitsi, että eläinten lannasta saattoi syntyä kärpäsiä, vaikka huolellisellakaan tarkkailulla ei voitu havaita yhdenkään kärpäsen paritelleen ja munineen lantaan. Hänelle ei ilmeisesti tullut mieleen, että lannassa saattoi olla jo valmiiksi munia. Split
Kaupunki on syntynyt keisari Diocletianuksen palatsin ympärille. Diocletianus oli kotoisin Dalmatian rannikolta. Diocletianuksen aikaan alueen merkittävin kaupunki oli Salona, joka sijaitsee Splitistä muutama kilometri sisämaahan päin. Hän asettui Splitiin rakennuttamaansa palatsiin erottuaan virasta heikon terveytensä takia noin vuonna 305. Diocletianus on haudattu palatsin alueella sijaitsevaan mausoleumiin, joka nykyisin toimii kirkkona. Palatsi ympäristöineen on Unescon maailmanperintökohde. Aristoteles
Aristotelesta sanotaan koko logiikan isäksi, ja hänen teoksensa muodostavat länsimaisen logiikan ja tieteenteorian perustuksen. Hänen logiikan pääteoksestaan käytetään nimitystä "Organon" ("Väline"), koska sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä. Aristoteles
Platonin kuoltua vuonna 347 eaa. Akatemian peri Platonin veljenpoika Speusippos ja hänen jälkeensä Ksenokrates. On ajateltu, että Platonin mielestä Aristoteles ei ollut tarpeeksi dialektinen Akatemian johtoon vaan enemmän luennoitsijatyyppiä. Aristoteles siirtyi Vähässä-Aasiassa sijainneen Atarneuksen tyrannin Hermiaan hoviin ja nai Pythiaan, joka oli Hermiaan sisarentytär ja adoptoitu tytär. Vuonna 344 eaa. Hermias murhattiin, ja Aristoteles lähti hänen perheensä kanssa Mytileneen Lesbokselle, missä hän suoritti biologisia tutkimuksia. Myöhemmin Aristoteles pystytti Hermiaalle patsaan Delfoihin. Fysiikka
Aristoteleen työtä fysiikan ja tieteen parissa voidaan pitää tieteenhistoriallisesti vaikuttavana, sillä hänen oppejaan käytettiin vielä 1600-luvulle asti. Aristoteleen mielestä kaikella pitää olla luonnollinen syy. Hänen ajattelemansa fysiikka sisälsi myös luonnon filosofian. Aristoteles pohti paljon maailmankaikkeuden toimintaan, muotoon ja rakenteeseen liittyviä asioita. Hän kuvasi Empedokleen keksimille neljälle alkuaineelle niiden peruslaadut. Tuolloin kuvitellut alkuaineet olivat tuli, vesi, maa ja ilma. Aristoteleen mukaan maailmankaikkeus on aina ollut olemassa, eikä sillä ole varsinaista syntyhetkeä. Hänen mukaansa, jos maailmankaikkeus olisi joskus syntynyt, pitäisi sen joskus myös tuhoutua. Tästä hän päätteli maailmankaikkeuden olevan ikuinen. Aristoteles kirjoitti myös teoksen "Fysiikka", jossa hän selvittää kaikkeuden syvintä olemusta ja rakennetta sekä pohtii aikaan liittyviä asioita. Aristoteles myös hylkäsi atomiopin, koska piti tyhjiötä mahdottomana. Hänen mukaansa jos aine koostuisi atomeista, niin niiden väliin jäisi väistämättä tyhjiö. Aristoteles
Aristoteles itse tutki sekä filosofian perustavia kysymyksiä, että pyrki hahmottelemaan eri aloja koskevan tiedon pääpiirteet. Hän uskoi, että havainto- ja ymmärryskykymme voi saada suoran kuvan maailmasta. Vastaavasti hän eteni kaikilla tutkimuksen aloilla nykyaikaisen luonnontieteilijän tapaan, tehden havaintoja, käyttäen järkeään pyrkiessään selittämään niitä, ja ongelmia kohdatessaan pyrkien selvittämään, mitä muut ovat samoista asioista aiemmin sanoneet. Aristotelismi
Skolastinen aristotelismi syntyi, kun varhaiset islamilaiset, juutalaiset ja myöhemmin kristityt filosofit omaksuivat Aristoteleen ajattelun. Tunnetuimpia keskiajan aristoteelisia filosofeja ovat Averroes, Maimonides ja Tuomas Akvinolainen. Averroismi oli eräs oppisuunta, joka pyrki yhdistämään aristoteelista ajattelua islamin ja kristinuskon oppeihin. Sen mukaan oli olemassa yksi totuus, mutta sen saavuttamiseen kaksi tietä. Tuomas sen sijaan katsoi, että kristinuskon ilmoitus täydentää Aristoteleen opetukset ja tekee ne täydelliseksi. Katolinen kirkko otti Tuomaalle ominaisen eli tomistisen ajattelun uudelleen käyttöön 1870-luvulta alkaen (uustomismi). Arkhimedes
Arkhimedes syntyi Sisilian saaren kaakkoisosassa sijaitsevassa Syrakusan kaupungissa. Hänen isänsä oli Feidias-niminen tähtitieteilijä, joten hän sai jo lapsena vahvan kosketuspinnan tieteeseen. Arkhimedeen isästä ei tiedetä juuri mitään, ainoa maininta hänestä on Arkhimedeen teoksessa "Hiekanlaskija" ("Psammitēs"). Myöskään Arkhimedeen äidistä tai mahdollisista veljistä, siskoista eikä jälkeläisistä ole jäänyt mainintoja nykypäivään asti. Arkhimedeen ystävä Herakleides kirjoitti kyllä Arkhimedeestä elämäkerran, mutta se on hävinnyt. Sydänkeskiajalla eläneen historioitsija Johannes Tzetzesin "Historioiden kirjan" mukaan Arkhimedes oli kuollessaan 75-vuotias, mistä on päätelty hänen synnyinvuodekseen 287 eaa. Fysiikan historia
Ennen Aristotelesta Demokritos ja hänen opettajansa Leukippos olivat kehittäneet opin, jonka mukaan kaikki aine koostuu pienistä jakamattomista ”jyvistä”, joita he kutsuivat nimellä "atomos" (jakamaton). Heidän mukaansa kaikella on luonnollinen syy eikä mitään yliluonnollista ole olemassakaan. Demokritoksen ja Leukippoksen ajatukset vastaavat pitkälle nykyajan käsitystä maailman rakenteesta. Demokritoksen ja hänen opettajansa mukaan atomos-jyvät olivat jakamattomia. Nykyään atomilla tarkoitetaan hiukkasta, jota voidaan vielä jakaa pienempiin osasiin. Aristoteles vaikutti vahvasti myös tässä teoriassa, tosin negatiivisesti: hän oli eri mieltä atomiopista ja hylkäsi sen täysin. Koska Aristoteleen opetukset hallitsivat tieteen alalla ja kirkko esti tieteen kehittymistä, oli atomiopin kehitys pysähdyksissä lähes 2000 vuotta. Hefaistion
Hefaistion (n. 356 - syksy 324 eaa.) oli makedonialainen aristokraatti, Amyntorin poika. Arrianoksen mukaan hän syntyi Makedonian pääkaupungissa Pellassa. Hänet tunnetaan Aleksanteri Suuren läheisimpänä ystävänä, toisena komentojärjestyksessä ja mahdollisesti Aleksanterin rakastajana. On mahdollista, että Aleksanteri ja Hefaistion tapasivat Miezassa ollessaan Aristoteleen oppilaana muiden ylhäisöön kuuluneiden poikien kanssa. Aristoteles kirjoitti Hefaistionille joukon kirjeitä, joten he ovat tavanneet ja olleet yhteyksissä toisiinsa. Aristoteelinen logiikka
Aristoteelinen logiikka eli syllogistiikka on yksinkertaista yksipaikkaisten (subjekti-objekti-predikaatti) väitelauseiden logiikkaa, jonka on kehittänyt Aristoteles. Se on saanut alkunsa hänen teoksissaan "Ensimmäinen analytiikka" ja "Tulkinnasta", jotka ovat osa kokoelmaa "Organon". Se kehittyi myöhemmin perinteiseksi logiikaksi eli termien logiikaksi. Anaksimandros
Anaksimandroksen elämästä ja ajattelusta ei tiedetä paljoa. Hänen tiedetään syntyneen Miletoksessa 42. olympiadin 3. vuotena, mistä saadaan syntymäajankohdaksi vuosi 610/609 eaa. Perhetaustasta tiedetään vain isän nimi, Praksiades. Anaksimandros mainitaan Thaleen oppilaaksi ja kumppaniksi. Itse hän puolestaan opetti Anaksimenesta ja mahdollisesti myös Pythagorasta. Thaleen tavoin hän oli monessa mukana. Anaksimandroksen poliittisesta toiminnasta tiedämme sen, että hän osallistui tuolloin käynnissä olleeseen miletoslaisten siirtokuntien perustamistoimintaan Mustanmeren rannikolle. Hänet mainitaankin nimenomaan Apollonia-nimisen kaupungin (nykyinen Sozopol) perustajaksi. Diogenes Foinikialainen
Diogenes Foinikialainen () (500-luku) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hänet tunnetaan lähes pelkästään siitä, että Agathias mainitsee hänet yhtenä niistä seitsemästä tunnetusta filosofista, jotka vaikuttivat Akatemiassa sen viimeisinä vuosina. Diogenes oli syntyisin Foinikiasta, ja näin useimpien muiden tuon ajan Akatemian johtohenkilöiden tapaan kotoisin Lähi-idästä. Aristoteles
Vuonna 342 eaa. Aristoteles matkusti Makedonian pääkaupunkiin Pellaan Filippos II:n hoviin opettamaan tämän pyynnöstä kruununperijä Aleksanteria, josta myöhemmin tuli Aleksanteri Suuri. Aleksanteri oli tuolloin noin 13-vuotias. Plutarkhos on kirjoittanut, että Aristoteles opetti Aleksanterille paitsi runoutta, puhetaitoa, etiikkaa ja politiikkaa, myös syvällisempää filosofiaa. On mahdollista, että Aristoteles osallistui myös Aleksanterin lapsuudenystävien koulutukseen. Plutarkhoksen mukaan heihin kuuluivat muiden muassa Kassandros ja Ptolemaios. Heihin saattoivat kuulua myös Hefaistion ja Harpalos. Aristoteleen biologia
Aristoteleen biologian tunteminen antaa paitsi kuvan luonnontieteen historiasta ja filosofiasta, myös auttaa ymmärtämään hänen muita töitään. Monet keskeiset biologiset konseptit esiintyvät myös Aristoteleen muissa kirjoituksissa, kuten psykologiaa, etiikkaa ja metafysiikkaa käsittelevissä teoksissa. Biologisissa teoksissaan Aristoteles kirjoitti laajasti erityisesti eläinten lajeista, rakenteesta, syntymisestä ja kehittymisestä. Biologisia tutkimuksia hän harjoitti sekä havainnoimalla että suorittamalla leikkauksia eri eläimillä. Aristoteles
Aristoteles opetti, että ihminen on järjellinen, tiedonhaluinen, utelias ja oppivainen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Aristoteleen mukaan filosofia ja kaikki tutkimus saa alkunsa ihmettelystä, ja sen vuoksi ihmiset pyrkivät selittämään kokemiaan asioita ja etenevät yhä uusiin ongelmiin. Albert Suuri
Albert Suuri syntyi ylhäisöperheeseen Bollstadtissa, Lauingenissa, Baijerissa, vuosien 1193 ja 1206 välillä. Hän kuoli vuonna 1280 Kölnissä. Koulutuksensa hän sai suurimmaksi osaksi Padovassa, jossa hän oppi tuntemaan Aristoteleen kirjoituksia. Hän liittyi dominikaaniseen sääntökuntaan vuonna 1223 (tai 1221), ja opiskeli teologiaa sen sääntöjen mukaan esimerkiksi Bolognassa. Hän sai opettajan paikan Kölnissä, ja myöhemmin hän työskenteli opettajana myös Regensburgissa, Freiburgissa, Strassburgissa ja Hildesheimissa. Vuonna 1245 hän muutti Pariisiin, sai tohtorin arvon ja opetti jonkin aikaa menestyksekkäästi. Herakleides
Herakleides oli kotoisin Pontoksesta (Heraklea Pontika), nykyisen Turkin Ereglistä. Hänen ylhäinen ja varakas isänsä lähetti hänet Ateenaan opiskelemaan Platonin Akatemiaan sen perustajan Platonin ja tämän seuraajan Speusippoksen alaisuuteen. Hän oli kuitenkin myös Aristoteleen oppilaana. Aristoteles
Kun Aleksanteri sai 20-vuotiaana Makedonian kruunun, Aristoteles toimi käytännössä hänen epävirallisena neuvonantajanaan. On todisteita siitä, että Aleksanteri hyötyi suuresti yhteyksistään suureen filosofiin. Vastaavasti Aristoteles käytti varovasti hyödykseen vaikutusvaltaansa nuoreen hallitsijaan. Hän sai laajat mahdollisuudet kirjallisuuden hankkimiseen ja tieteellisten tutkimusten tekemiseen. Plutarkhos ja Diogenes Laertios kertovat myös, että Filippos oli polttanut Aristoteleen kotikaupungin Stageiran 340-luvulla, ja Aristoteles sai Aleksanterin rakennuttamaan kaupungin uudelleen. Petrus Ramus
Ramus syntyi Cutsin kylässä Picardyssä aateliseen, mutta köyhtyneeseen perheeseen: hänen isänsä oli hiilenpolttaja. Ramus pääsi 12-vuotiaana Collège de Navarreeen ja teki työtä päivisin ja opiskeli öisin. Skolastiikkaa ja aristotelismia vastaan suuntautunut reaktio koulutuksessa oli tuohon aikaan edelleen täysissä voimissaan. Ramus voitti monet edeltäjänsä tässä kiihkossa. Väitöksessään "Quaecumque ab Aristotele dicta essent, commentitia esse" vuonna 1536 Ramus esitti Walter J. Ongin muotoilemana, että "kaikki asiat, mitä Aristoteles on sanonut, ovat epäjohdonmukaisia, koska ne on systematisoitu huonosti ja voidaan palauttaa mieleen ainoastaan mielivaltaisia muistitekniikoita käyttämällä" (Ong, "Ramus, Method, and the Decay of Dialogue: From the Art of Discourse to the Art of Reason", 1958: 46–47). Aristoteles
Vaimonsa Pythiaan kanssa Aristoteles sai tyttären, jonka nimi oli myös Pythias. Vaimonsa varhaisen, Aristotelesta suuresti koskettaneen, kuoleman jälkeen hän eli taloudenhoitajansa, entisen vaimonsa orjan Herpylliksen kanssa. Tämän kanssa Aristoteles sai pojan, Nikomakhoksen, jolle hän siis antoi isänsä nimen. Empirismi
Noin sata vuotta myöhemmin Aristoteles (384–322 eaa.) laittoi suuren painon aistien vastaanottamille asioille eli a posteriori -tyyppisille havainnoille. Aristoteleen näkemys oli osittain reaktio Platonin syvästi rationalistista ja hyvin teoreettista lähestymistapaa vastaan. Aristoteles sovelsi termiä luonnonfilosofia pyrkimykseen saada selvää luonnollisesta maailmasta. Hän käytti menetelmää, joka alettiin tuntea myöhemmin induktiivisena päättelynä, päästäkseen aistihavainnoilla luonnontieteessä esittämiinsä kategoriointeihin ja periaatteisiin. Tämä oli suoraan vastakkainen Platonin ideaopille, joka perustui hyvin pitkälti "a priori" -tyyppisille oletuksille. Myöhemmällä kaudellaan Aristoteleen epäluulo Platonin näkemyksiä kohtaan vain kasvoi ja hän alkoi vaatia kaikelta induktiiviselta päättelyltä yhä selvempää empiiristä vahvistusta ("Toinen analytiikka"). Aristoteles myös määritteli empirismin perusajatuksen, että inhimillinen tieto todellisuudesta perustuu aistikokemukseen. Arete
Aristoteleen (382- 322 eaa.) filosofiassa hyve ("arete") nousee keskiöön. Filosofi käsittelee hyveellisyyttä teoksessaan "Nikomakhoksen etiikka". Kyseisessä teoksessa esitetään näkemys hyveellisyydestä kultaisena keskitienä kahden paheen välissä. Kemia
Antiikin Kreikan filosofit kehittivät teorioita aineiden rakenteista. Empedokles (noin 490-luku eaa.–430 eaa.) väitti, että maailma koostuu neljästä perusaineesta: tulesta, vedestä, maasta ja ilmasta. Leukippoksen oppilas Demokritos (noin 460-luku eaa.–370 eaa.) esitti aineen koostuvan atomeista, joita ei voi jakaa pienempiin osiin. Hänen mukaansa uudet aineet syntyvät, kun atomit järjestyvät uudelleen. Aristoteles (384 eaa.–322 eaa.) rakensi oman teoriansa neljän alkuaineen pohjalle, mutta hän ei hyväksynyt atomioppia. Aristoteleen näkemyksiä pidettiin valtaosin oikeina 1500-luvulle saakka. Nikomakhos (Aristoteleen isä)
Nikomakhos oli kotoisin Stageirasta. "Sudan" mukaan hän oli Nikomakhoksen, Makhaonin pojan, jälkeläinen alenevassa polvessa. Makhaon puolestaan oli Asklepioksen poika. Nikomakhoksen puoliso oli Faistis (tai Faistias), joka oli myös Asklepioksen sukua. Heillä oli kaksi poikaa, Aristoteles ja Arimnestos, sekä tytär Arimneste. Nikomakhos kirjoitti useita luonnontieteellisiä teoksia. Aristoteles
Aristoteleen persoonasta ei tiedetä paljoakaan. Aristoteleesta tehdyt patsaat ja rintakuvat, jotka on mahdollisesti tehty peripateettisen koulun alkuvuosina, esittävät hänet tuimailmeisenä, hieman normaalia lyhyempänä. Hänen kerrotaan olleen huomattavan hyvä puhuja jonkinlaisesta puheviastaan huolimatta. Hänen kerrotaan myös kiinnittäneen tarkkaa huomiota ulkoiseen olemukseensa, kuten vaatetukseensa. Aristoteleen teokset, testamentti, hänen kirjeistään säilyneet katkelmat sekä puolueettomien aikalaisten kommentit antavat ymmärtää, että hän oli luonteeltaan ylevämielinen, hyväsydäminen ja oikeudenmukainen, ja hänen kerrotaan olleen omistautunut perheelleen ja ystävilleen. Kun aristotelismi nousi uudelleen keskiajalla, Aristoteles näyttäytyi aikakauden kristityille kirjailijoille "viisasten mestarina", tyynenä ja majesteettisena hahmona vailla moraalisia heikkouksia. Näin Aristoteles on usein esitetty filosofiansa ruumiillistumana. Apollonios Tyanalainen
Apollonios syntyi Tyanassa, Kappadokiassa, Vähässä-Aasiassa. Hän opiskeli lähellä sijainneessa Tarsoksessa. Hän oli kasvissyöjä ja alkoi jo nuorena seurata Pythagoraan opetuksia. Hän pukeutui pellavaisiin asuihin ja käveli paljain jaloin tai puun tuohesta tehdyin jalkinein. Hän ei juonut lainkaan viiniä ja antoi hiustensa kasvaa pitkiksi. Legendanomaiseksi hänen elämänsä muuttui, kun hänen kerrotaan käyneen Roomassa ja herättäneen erään senaattorin tyttären kuolleista. Toinen yleisesti tunnettu tarina kertoi, että keisari Domitianuksen aikaan, kun Apollonius oli Roomassa syytettynä, hän oikeussalissa satojen läsnäolijoiden edessä katosi ilmaan. Eläinoppi (Aristoteles)
Teokselle ei ole nykyään kovinkaan paljon filosofista merkitystä, mutta se antaa joitakin vihjeitä Aristoteleen omasta elämästä. Tutkijat ovat pitkään yrittäneet antaa tarkkoja ajoituksia Aristoteleen kirjoituksille. "Eläinoppia" tutkiessa on huomattu, että suurin osa siinä kuvatuista merieläimistä on sellaisia, joita löytyy nykyisen Turkin rannikolta. Tämän vuoksi on esitetty, että teos olisi kirjoitettu Aristoteleen ollessa Lesvoksella noin vuonna 343 eaa. Tällöin teos on mahdollisesti syntynyt niin, että paikalliset kalastajat ovat tuoneet hänelle erilaisia mallikappaleita kaloista, ja hän on kirjoittanut ylös niiden ominaisuuksia. Tämä selittäisi teoksen filosofisen latteuden ja melko sekavan luonteen. Eratosthenes
Eratosthenes syntyi kyreneläiseen perheeseen Kyrenessä (nyk. Shahhat, Libya). Hänen isänsä nimi oli Aglaos. Synnyinvuodesta ei ole täyttä varmuutta, mutta yleensä ilmoitetaan vuosi 276 eaa. Nuorena miehenä hän matkusti paljon. Vielä asuessaan Kyrenessä hän opiskeli grammaatikko Lysanias Kyreneläisen oppilaana ja myöhemmin mahdollisesti Aleksandriassa runoilija Kallimakhoksen oppilaana. Egyptin länsipuolella sijainnut Kyrenaika, jossa Kyrene sijaitsi, oli jo pitkään kuulunut hellenistisen kulttuurin piiriin, ja Kyrene oli yksi kreikkalaisen maailman sivistyneimmistä kaupungeista. Eratostheneen nuoruudessa Kyrenaikan maaherra Magas kapinoi veljeään Egyptin kuningas Ptolemaios II:a vastaan ja julistautui kuninkaaksi. Aristoteles (täsmennyssivu)
Aristoteles (; ) on kreikkalainen nimi. Elämän tarkoitus
Aristoteles esitti elämän tarkoitukselle teorian, jonka mukaan ihminen on järjellinen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Hänen lähtökohtanaan oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen järjellisenä olentona. Ihmiselämän päämäärä (samoin kuin kaikkien muidenkin olioiden) on siis toteuttaa lajilleen ominaisia toimia. Kun ihminen toimii kuten hänen lajilleen on ominaista, hän toimii auttamatta oikein ja elää hyvää elämää. Aristoteleen mukaan tämä ihmisen ihanne on "homo politicus" eli yhteisöllinen ihminen. Aristoteleen mukaan ihmiselämän päätavoite on siis yhteisölliseen toimintaan osallistuminen. Aristoteles eli aikana, jolloin vapaat miehet usein viettivät aikansa toreilla keskustelemassa tai väittelemässä politiikasta tai muista sen aiheista. Aristoteleen mukaan tieto siitä, millainen elämä on ominaista jollekin oliolle, saadaan tutkimalla suuren olioryhmän toimintaa tietyssä tilanteessa ja vetämällä siitä johtopäätös yleisestä menettelytavoista. Aristoteles olettaa tämän päämäärän koskevan kaikkia ihmisiä. Doksografia
Aristoteles oli ensimmäinen filosofi, joka esitti tiedon kehittyvän historiallisena prosessina. Hän esittää usein omissa teoksissaan huomioita edeltäjiensä ajatuksista ja vastaa niihin. Aristoteleelta erityisen merkittävä on teoksen "Metafysiikka" alkuosa. Hän aloittaa myös useat muut teoksensa edeltäjiensä ajatusten läpikäynnillä. Tieteen historia
Länsimaisen tieteen historian voidaan katsoa alkaneen antiikin niin sanotuista joonialaisista luonnonfilosofeista ja muista esisokraatikoista. Ensimmäisiä järjestelmällisiä pyrkimyksiä korkeamman koulutuksen järjestämiseen oli Sokrateen oppilaan Platonin Akatemia, jonka kasvatti oli myös Aristoteles. Platonin idealismi, platonismi, ja sen perustalle rakentunut uusplatoninen dualismi kahlitsivat kokeellista luonnontiedettä vuosisatoja. Aristoteles taas oli monialainen kokeellisen luonnontieteen uranuurtaja, jonka filosofia vaikutti tieteeseen vielä tuhansien vuosien jälkeenkin, tosin suuremmassa määrin vasta arabien valtakauden jälkeen, kun hänen teoksiaan käännettiin latinaksi. Antiikin tieteellisiä saavutuksia ei pidä millään muotoa väheksyä: esimerkiksi Aleksandrian akatemiassa 500-luvulla vaikuttanut Johannes Filoponos muotoili jo oleellisesti uudella ajalla Newtonin mekaniikassaan esittämiä luonnonlakeja. Aristoteles
Aristoteleen filosofia perustui vahvasti häntä edeltäneiden kreikkalaisten filosofien ajatteluun. Aristoteleen työn merkittävimpiä puolia oli hänen aikansa Kreikan tieteen systematisointi ja erittäin systemaattinen esittäminen sekä laajentaminen lähes kaikilla osa-alueilla. Toisin kuin edeltäjiään, varsinkin Platonia, Aristotelesta voidaan pitää jos ei modernina niin ainakin oman aikansa empiristinä, ja hänen voidaan nähdä laskeneen perustan sille, mistä vuosisatoja myöhemmin kehittyi tieteellinen menetelmä. Aristoteles ei kuitenkaan katsonut, että tiedon saaminen olisi mahdollista pelkästään havaintokokemuksen avulla; sen lisäksi tarvitaan myös järjen yleistävän ja selityksiä käsittävän kyvyn käyttöä. Kallisthenes
Kallisthenes Olynthoslainen (; n. 360-328 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historioitsija. Hän oli Aristoteleen veljenpoika. Tämän suosituksesta Kallisthenes osallistui Aleksanteri Suuren Aasian sotaretkelle historioitsijana. Diogenes Sinopelainen
Diogenes syntyi Sinopessa ja kuoli Korintissa, Diogenes Laertioksen mukaan samana päivänä kuin Aleksanteri Suuri kuoli Babylonissa. Thessalonikin Aristoteles-yliopisto
Thessalonikin Aristoteles-yliopisto () on yliopisto, joka toimii Thessalonikissa Kreikassa. Se on perustettu vuonna 1925 ja nimetty filosofi Aristoteleen mukaan. Yliopisto on Kreikan suurin. Aristoteles
Kirjoitukset logiikastaKirjoitukset fysiikasta ja luonnontieteistäKirjoitukset metafysiikastaKirjoitukset etiikastaKirjoitukset estetiikasta"Corpus Aristotelicumista" puuttuvat säilyneet teoksetOsa Aristoteleen kadonneista teoksista tunnetaan muiden antiikin aikaisten kirjailijoiden tekemien mainintojen tai näiden teoksissa säilyneiden katkelmien kautta. Eräitä tällä tavoin tunnettuja teoksia ovat:Aristoteles on yksi antiikin kahdesta merkittävimmästä ajattelijasta Platonin ohella ja myös yksi merkittävimmistä filosofeista kautta koko filosofian historian. Aristoteleen ajatusten suora vaikutus on kuitenkin vaihdellut eri aikoina. Aristoteleen eläessä ja jonkin aikaa hänen kuolemansa jälkeen Lykeionilla oli maine paikkana tieteen eturintamassa. Kun Aristoteles joutui jättämään Ateenan ja kuoli, peripateettisen koulun johdossa jatkoi Theofrastos. Koulussa toimi kuitenkin vain muutama sukupolvi mainittavia ajattelijoita; näihin kuului Theofrastoksen ohella muun muassa Straton. Hellenistisenä aikana koulukunta joutui kreikkalaisessa filosofisessa keskustelussa sivummalle: Aristoteleen ajattelusta ei juuri enää keskusteltu, eikä hänen teoksiaan juurikaan lainattu. Nikomakhos (Aristoteleen poika)
"Sudan" mukaan Nikomakhos oli kotoisin Stageirasta, filosofi, sekä Theofrastoksen oppilas ja "eromenos" eli poikarakastettu. Hänet oli nimetty Aristoteleen isän Nikomakhoksen mukaan. Aristoteleen testamentti määräsi Nikomakhoksen Aristoteleen ottopojan Nikanorin hoitoon. Hieronymus
Hieronymus syntyi Stridonissa, Pannonian ja Dalmatian rajalla, todennäköisesti nykyisessä Grahovo poljessa Bosnia ja Hertsegovinassa. Hänen vanhempansa olivat kristittyjä, mutta häntä ei kastettu ennen vuotta 360, kun hän oli mennyt Roomaan ystävänsä Bonosuksen kanssa opiskelemaan retoriikkaa ja filosofiaa. Roomassa hän opiskeli Aelius Donatuksen alaisuudessa, joka oli taitava latinan kielen grammaatikko. Hieronymus oppi myös koinee-kreikkaa, mutta hän ei vielä tuolloin opiskellut kreikkalaisten kirkkoisien kirjoituksia tai muitakaan kristillisiä kirjoituksia. Antiikin tiede
Biologiassa Aristoteleen ansioihin kuuluu eliöiden tieteellisen luokittelun aloittaminen. Kaiken kaikkiaan hän tunnisti 495 eri eläinlajia. Elollisen luonnon täydellisemmäksi eliöksi hän määritteli ihmisen ja kaikkein epätäydellisimmät olivat kasveja. Eläimet hän jakoi verettömiin ja verellisiin, jotka vastaavat nykyajan selkärangattomia ja selkärankaisia, jotka hän ryhmitteli vielä kaloihin, matelijoihin, nisäkkäisiin, lintuihin ja sammakoihin. Hän tutki myös elämään liittyviä ilmiöitä, kuten eliöiden kasvua. Kasvun Aristoteles selitti ”potentiaalin aktualisoitumisella”. Hänen mukaansa kaikkiin eläviin kappaleisiin oli varastoitunut tietynlainen potentiaali, joka tuli hiljalleen voimaan. Näin hän kiersi paradoksin, jossa kasvua olisi tapahtunut ikään kuin tyhjästä. Aristoteleen voidaan katsoa myös aloittaneen vertailevan sikiötutkimuksen tutkimalla kuoritumattomien lintujen munien sikiöitä. Anatomian tutkimuksissa Aristoteles ei aina osunut oikeaan, sillä hän väitti älykkyyden olevan peräisin sydämestä. Alkmaion oli jo aiemmin ehtinyt ehdottaa älykkyyden kumpuavan aivoista. Fysiikka (Aristoteles)
Aristoteleen teosten täsmällistä kirjoittamisjärjestystä ei tunneta, mutta on todennäköistä, että ainakin jotkut osat "Fysiikasta" ovat suhteellisen varhaisia ja syntyneet Aristoteleen ensimmäisellä Ateenan-kaudella, toisin sanoen tämän toimiessa Platonin Akatemiassa. Osa puolestaan saattaa olla myöhäisempiä lisäyksiä ja täydennyksiä, kun Aristoteleen ajattelu kehittyi ja hän luennoi luonnontieteistä laajemmin. Teos vaikuttaa Aristoteleen johdannolta luonnontieteisiin, jolloin se olisi toiminut tämän muiden luonnontieteellisten opetusten perustana. 6123 Aristoteles
6123 Aristoteles on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Roženin observatoriossa observatoriossa belgialainen tähtitieteilijä Eric Walter Elst vuonna 1987. Pikkuplaneetta sai nimensä antiikin kreikkalaisen filosofin Aristoteleen mukaan. Ennen nimeämistään tämä asteroidi tunnettiin tunnuksella 1987 SH2. Koska Aristoteleksen absoluuttinen magnitudi (H) on 13,7, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 5–12 kilometriä. Yhteiskuntatieteiden historia
Rationalistisen yhteiskunta-ajattelun isiä ovat antiikin Kreikan Platon ja Aristoteles. He erottivat ihmisestä ajattelevan järkiosan ja haluista muodostuvan aistillisen osan. Järjen tulee heidän mielestään olla määräävänä. Ajattelun avulla voidaan saavuttaa totuuden ja oikeuden yleiset periaatteet. Niiden mukaan järjestettävä valtio on älyllisesti johdettu aristokratia. Uuden ajan rationalismia edustivat filosofit Baruch Spinoza, Immanuel Kant ja Friedrich Hegel. Aristoteleen biologia
Aristoteleella biologia liittyy läheisesti filosofiaan sekä muihin luonnontieteisiin. Vaikka Aristoteles tunnetaan ennen kaikkea filosofina, häntä voidaan pitää myös länsimaisen tieteen ensimmäisenä biologina. Jo ennen häntä useat luonnonfilosofit ja lääkärit olivat tehneet huomioita kasvi- ja eläinkunnasta, mutta kukaan heistä ei ollut harjoittanut samanlaista systemaattista ja kriittistä empiiristä tutkimusta biologisista ilmiöistä. Aristotelesta voidaan pitää erityisesti eläinopin ja botaniikan perustajana. Aleksanteri Suuri
Vuodesta 342 eaa. Aleksanterin opettajana oli filosofi Aristoteles, jonka Filippos oli kutsunut Makedoniaan opettamaan poikaansa ja muita makedonialaisen ylimystön lapsia. Aristoteles opetti nuorelle prinssille retoriikkaa ja kirjallisuutta. Aristoteles teki suuren vaikutuksen nuoreen Aleksanteriin. Aristoteles perusti akatemian pienoismallin Miezan läheisyyteen. Ei ole tarkalleen tiedossa, mitä Aristoteles opetti nuorelle Aleksanterille ja muille oppilailleen. Plutarkhos kertoo Aristoteleen opettaneen ainakin politiikkaa ja etiikkaa. Erityisesti Homeroksen "Ilias" oli Aleksanterin suosikkikirja. Myös Pindaros kuului hänen suosikkeihinsa. Aleksanterin sanotaan osanneen Euripideen tuotannon ulkoa ja pitäneen historioitsija Filistosta suuressa arvossa. Lisäksi hänen kerrotaan pitäneen Telestoksen ja Filoksenoksen dityrambeista. Teoreettinen ja käytännöllinen filosofia
Kun filosofia syntyi antiikin Kreikassa, kaikki maailmaa koskevan tiedon hankinta luettiin filosofian alaan. Aristoteles jakoi ensimmäisenä tieteet kahteen osaan, teoreettisiin ja käytännöllisiin tieteisiin, mistä on peräisin nykyisinkin yleinen filosofian jako kahteen osaan, teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan. Fysiikan historia
Fysiikan historian kannalta merkittävimpänä kreikkalaisena fysiikan tutkijana pidetään Aristotelesta, joka oli Platonin oppilas. Platonista poiketen Aristoteles uskoi vain yhteen stabiiliin maailmaan, joka ei ole koskaan syntynyt eikä tuhoudu koskaan. Aristoteles ei kuitenkaan ollut varsinainen fyysikko vaan hän tutki fysiikkaa ennemminkin filosofian avulla. "Fysiikka"-teoksessaan Aristoteles myös hyväksyy Empedokleen käsityksen neljästä alkuaineesta: tulesta, ilmasta, vedestä ja maasta. Samoihin alkuaineisiin oli päädytty Intiassa jo muutamia satoja vuosia aiemmin. Aristoteles kehitti liikelakeja, jotka Galilei todisti 2 000 vuoden jälkeen vääriksi. Aristoteleen opetukset on monelta osin osoitettu virheellisiksi, mutta ne juurtuivat katolisen kirkon oppeihin niin syvälle, että ne säilyivät aina 1500-luvulle asti. Athanasios Athoslainen
Pyhittäjä Athanasios, siviilinimeltään Abraham, syntyi Trapesundissa (Trebezond) ja joutui varhain orvoksi. Elettyään hurskaan nunnan adoptoimana, hän siirtyi opiskelemaan Konstantinopoliin, josta siirtyi ensin kilvoittelemaan Kyminasin luostariin ja saatuaan munkkivihkimyksen, siirtyi myöhemmin Athokselle, jonne perusti muun muassa Bysantin keisari Nikeforos II Fokaan avustuksella Suuren lavran eli Athoksen ensimmäisen kinobioottisen luostarin. Uusplatonismi
Islamilainen uusplatonismi kehittyi ympäristössä, joka oli jo alun perinkin kyllästetty Plotinoksen ja Aristoteleen ajattelulla. Ensin mainittu opiskeli Aleksandriassa, ja aleksandrialaisiin piireihin kuuluivat myös monet muut uusplatonilaiset, kuten Porfyrios ja Proklos. Näihin oppineisiin liittyvät kaksi islamilaisen uusplatonilaisuuden kannalta tärkeää teosta, pseudo-Aristoteleen "Aristoteleen teologia" sekä "Liber de causis" ("Syiden kirja"). Ensiksi mainitulla ei ole todellisuudessa mitään tekemistä Aristoteleen kanssa, vaan se sisältää yhteenvedon "Enneadien" kirjoista IV-VI pienillä lisäyksillä. Viimeksi mainittu taas perustui Prokloksen teokseen "Teologian alkeet". Muita merkittäviä islamilaiseen filosofiaan liittyviä keskuksia Aleksandrian ohella olivat Gundishapur ja Harran. Aristobulos Paneaslainen
Aristobulos (n. 160 eaa.) oli hellenistinen juutalainen filosofi. Hän oli kotoisin Paneasta (Panias, Filippoksen Kesarea) ja vaikutti Aleksandriassa. Hän kuului peripateettiseen koulukuntaan, mutta hän sai vaikutteita myös platonilaisuudesta ja pythagoralaisuudesta. Häntä sata vuotta myöhemmin seuranneen Filon Aleksandrialaisen tavoin hän pyrki yhdistämään heprealaisia pyhiä kirjoituksia kreikkalaiseen ajatteluun. Diogenes Oinoandalainen
Diogenes oli kotoisin Oinoandasta, Lyykiasta. Hänen omasta elämästään ei tiedetä muuta kuin se vähä, mitä hän itse paljastaa meille piirtokirjoituksessaan. Kirjoitus itsessään on ajoitettu keisari Hadrianuksen ajalle noin vuoteen 120 jaa. Tuolloin Diogenes oli jo vanha ja sairas, joten hänen elämänsä on tuolloin ollut jo loppupuolella. Tällöin hän olisi syntynyt joskus ensimmäisen vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla. Evoluutio
Ehdotus että eläinlaji voisi polveutua toisen lajin eläimestä voidaan jäljittää ensimmäisiin esisokraattisiin kreikkalaisiin filosofeihin, kuten Anaksimandrokseen ja Empedoklekseen. Tämänkaltaiset ehdotukset selviytyivät antiikin Roomaan asti. Runoilija ja filosofi Lucretius seurasi Empedokleksen jalanjäljissä "Maailmankaikkeudesta" () -nimisellä teoksella. Vastapainona näille materialistisille näkemyksille Aristoteles käsitti kaikkien luonnollisten asioiden – ei vain elävien asioiden – olevan epätäydellisiä aktualisaatioita eri pysyvistä luonnollisista mahdollisuuksista, jotka tunnetaan "ideoina". Tämä oli osa hänen teleologista ymmärrystä luonnosta, jossa kaikilla asioilla on tietty rooli jumalallisessa kosmisessa järjestyksessä. Tähän ajattelutapaan perustuvista variaatioista tuli vakiokäsitys keskiajalla ja niitä integroitiin kristinuskon oppeihin. Aristoteles ei kuitenkaan vaatinut, että oikeat eläinlajit vastaisivat yksi-yhteen täsmällisten metafyysisten ideoiden kanssa, ja antoi esimerkkejä siitä miten uusia lajeja voisi syntyä. Nikomakhos (Aristoteleen isä)
Nikomakhos () (n. 375 eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri. Hän oli Makedonian kuninkaan Amyntas III:n ystävä ja hovilääkäri. Nikomakhos oli Aristoteleen isä. Pseudo-Aristoteles
Aristoteleen nimiin laitettuja teoksia kirjoitettiin erityisesti keskiajalla sekä Euroopassa, Pohjois-Afrikassa että arabien parissa. Teokset ovat päätyneet Aristoteleen nimiin joko siksi, että alkuperäinen kirjoittaja on kirjoittanut ne tämän nimissä, tai siksi, että niitä on myöhemmin pidetty virheellisesti tämän kirjoittamina. Aristoteles oli kirjoittanut niin monia teoksia niin monista aiheista, että hänen nimiinsä oli mahdollista laittaa kaikenlaisia tieteellisiä teoksia. Teoksen laittaminen Aristoteleen nimiin tuotti sille mainetta ja hyväksyntää, koska Aristotelesta pidettiin monien asioiden suhteen auktoriteettina sekä läntisten että islamilaisten oppineiden parissa. Aristoteleen psykologia
Aristoteleen mukaan kaikilla elävillä olennoilla on sielu. Hän määritteli, yleisen hylemorfistisen periaatteensa mukaisesti, että sielu on elävän olion muoto ja ruumis sen aine, toisin sanoen sielu on luonnollisen, elimellisen ja potentiaalisesti elävän ruumiin (eli aineellisen muodon) ensimmäinen aktuaalisuus (eli aineeton muoto). Näin ruumista ja sielua ei voi erottaa toisistaan. Hän opetti, että sieluja on kolmen tasoisia, kasvi-, eläin- ja ihmissieluja.Aristoteles opetti, että juuri sielu on se, mikä tekee ruumiista elävän olennon; se on vastuussa siinä tapahtuvasta muutoksesta ja liikkestä. Hän vastusti jossain määrin Platonin näkemystä siitä, että sielu olisi kuolematon ja ruumiista täysin erillinen. Sotades Maroneialainen
Sotades syntyi Maroneiassa Kreetalla. Hän eli Aleksandriassa Ptolemaios II Filadelfoksen aikana (285-246 eaa.). Eräs hänen runoistaan arvosteli sitä, että Ptolemaios oli nainut oman sisarensa Arsinoën. Tämän vuoksi hänet vangittiin. Hän onnistui pakenemaan Kaunoksen saarelle, mutta Ptolemaioksen upseereihin kuulunut Patroklos sai hänet kiinni. Sotades surmattiin ja heitettiin mereen. Theopompos
Theopompos oli kotoisin Khioksesta. Varhaisessa nuoruudessaan Theopompos vaikuttaa viettäneen jonkun aikaa Ateenassa yhdessä isänsä kanssa, joka oli karkotettuna spartalaismielisyytensä vuoksi. Ateenassa hänestä tuli Isokrateen oppilas, ja hän eteni nopeasti retoriikassa. Isokrateen kerrotaan sanoneen, että Eforos olisi tarvinnut kannuksia mutta Theopompos suitset (Cicero, "Brutus", 204). Täsmälleen samaa tarinaa kerrotaan Platonista, jonka kerrotaan sanoneen samaa koskien Ksenokratesta ja Aristotelesta. Aristoteles
Suurin osa Aristoteleen teoksista on kadonnut, lähinnä antiikin ajan jälkeen. Diogenes Laertioksen Aristoteleen elämäkerrassa antama kirjaluettelo – 155 teosta, 445 270 riviä tekstiä – näyttää, että tunnemme hänen tuotannostaan vain pienen osan. Luettelo saattaa olla peräisin juuri Aleksandrian kirjastosta. Lukács on laskenut, että noin yksi neljäsosa teoksista, 110 000 riviä, on säilynyt. Käytännössä yksikään nykyaikaan säilynyt Aristoteleen teosten käsikirjoitus ei ole 800-lukua varhaisempi. Teosten korpus on siis välittynyt meille monimutkaisen käsikirjoitushistorian kautta. Polis
Ensimmäisenä poliksia tutki järjestelmällisesti Aristoteles. Hän kirjoitti aiheesta erityisesti teoksessaan "Politiikka", sekä kokosi kaupunkivaltioiden valtiomuotoja kokoelmaansa "158 kaupungin valtiomuodot". Aristoteleen mukaan polisten synty oli luonnollisen kehityksen tulosta. Hän määritteli valtion ("polis") olevan täydellisin ihmisen muodostamista yhteisöistä ("koinōniā"), ja katsoi, että ”kaupunkivaltio kuuluu luonnostaan olemassa oleviin asioihin ja että ihminen on luonnostaan kaupunkivaltiossa elävä olento”. Tämä oli seurausta siitä, että ihminen on luonnoltaan moraalinen olento, päin vastoin kuin eläimet, ja toisaalta vailla jumalten kaltaista itseriittoisuutta, ja tällaisten olentojen yhteisöistä tulee luonnostaan tilayhteisöjä ja kaupunkivaltioita. Näistä kaupunkivaltio on ensisijainen, sillä kokonaisuus on aina ensisijainen osiinsa nähden. Jos joku ihminen eli poliksen ulkopuolella, tämän täytyi olla joko peto tai itseriittoinen kuin jumala. Agathokles
Agathokles syntyi Thermai Himeraiain kaupungissa Sisilian saarella. Hän muutti vuonna 343 eaa. synnyinseudultaansa Syrakusaan, missä hän palveli armeijaa. Agathokles karkotettiin kahteen otteeseen yritettyään syöstä hallitsevat oligarkit vallasta. Toisen karkotuksen jälkeen hän palasi kaupunkiin vuonna 317 eaa. Hänellä oli mukanaan vahva armeija, ja hän surmautti ja karkotutti arviolta 10 000 kaupunkilaista, mukaan lukien oligarkit. Hän nosti itsensä Syrakusan tyranniksi, jona hän oli aina kuolemaansa saakka. Jeesus
Ollessaan pieni lapsi Jeesus joutui pakenemaan Herodesta Egyptiin. Matteuksen evankeliumissa kerrotaan, että Jeesuksen synnyttyä Betlehemissä kuningas Herodeksen päivinä itäisiltä seuduilta tuli Jerusalemiin tähdistäennustajia, jotka sanoivat nähneensä hänen tähtensä ollessaan idässä. Kun Herodeksen kuuli tästä, hänessä heräsi pelkoa ja epäluuloa. Kun hän sai tietää ylipapeilta ja kirjanoppineilta, että Kristuksen oli määrä syntyä Betlehemissä, hän kutsui tähdistäennustajat luokseen ja otti heiltä selville tähden ilmaantumisajan. Herodes pyysi tähdistäennustajilta, että he tulisivat ilmoittamaan hänelle lapsen olinpaikan. Tähdistäennustajat eivät palanneetkaan Herodeksen luo, koska he saivat jumalisen varoituksen olla tekemättä niin. Tämä sai Herodeksen raivoihinsa ja hän määräsi surmattavaksi kaikkialta Betlehemistä ja sen seuduilta kaikki kaksivuotiaat ja sitä nuoremmat pojat. Jeesuksen vanhemmat olivat sillä välin vieneet hänet Egyptiin, koska Jumala oli varoittanut heitä. Konstantínos Tsátsos
Tsátsos syntyi Ateenassa ja siellä oli hänen Kreikan-kotinsa koko hänen elämänsä ajan. Hän opiskeli oikeustiedettä Ateenan yliopistossa. Opintojensa yhteydessä hän perehtyi myös klassiseen kreikkaan ja latinaan sekä nykykreikan kirjallisuuteen. Tsátsos julkaisi runoja ja näytelmiä salanimellä "Ývos Delfós" (Ύβος Δελφός) eli "Yves Delfos". Isidoros Miletoslainen
Isidoros Miletoslainen syntyi Miletoksessa, nykyisessä Turkissa 400-luvun lopulla tai 500-luvun alussa. Hänen varhaisista elämänvaiheistaan ei tiedetä paljoakaan, mutta oletettavasti hän sai arkkitehdin koulutuksen Bysantin pääkaupungissa Konstantinopolissa. Hän opetti ennen Hagia Sofian suunnittelua Aleksandriassa. Häntä arvostettiin paljon matemaatikkonakin, sillä hän korjasi Arkhimedeen tekemiä virheitä tämän teoksessa, sekä kirjoitti arvostelun Heron Aleksandrialaisen teoksesta. Aristoteles
Aristoteles kehitti logiikkansa todennäköisesti Akatemiassa saamiensa kokemusten perusteella. Platon oli jo kehittänyt Sokrateen menetelmää dialektiseksi filosofiaksi, jossa totuus pyritään samaan selville kysymysten ja vastausten avulla. Aristoteles jatkoi tätä työtä, ja periaatteena hänellä oli se, että tällaisen logiikan avulla väittelijä (alun perin: sokraattiseen keskusteluun osallistuva) voi puolustaa ja kritisoida erilaisia väittämiä pelkästään niiden loogisen totuusarvon perusteella, välittämättä siitä, mitä mieltä itse on kyseisistä väittämistä. Aristoteles
Kosmologiassa Aristoteles selvitti maailmankaikkeuden toimintaan, koostumukseen, kokoon ja muotoon liittyviä asioita. Hän opetti, että taivas koostuu sisäkkäin olevista kehistä, sfääreistä, jotka ovat jatkuvassa pyörivässä liikkeessä. Niiden alapuolella sijaitsee kuun alapuolella oleva maailma, joka taas koostuu neljästä peruselementistä, maasta, vedestä, ilmasta ja tulesta. Näillä on neljä ominaisuutta: kuuma, kylmä, kuiva ja kostea. Näiden ominaisuuksien muuttuessa jossakin elementissä se voi muuttua miksi tahansa toiseksi elementiksi. Näiden lisäksi oli viides elementti, josta muodostuivat taivaankappaleet ja jonka liike oli juuri ympyräliikettä. Galileo Galilei
Galileo Galilei (15. helmikuuta 1564 Pisa, Italia – 8. tammikuuta 1642 Arcetri, Italia) oli italialainen tähtitieteilijä, filosofi ja fyysikko. Hänen merkittävimmät saavutuksensa liittyvät tieteellisen menetelmän kehitykseen aristoteelisesta nykyiseen muotoonsa. Häntä on kutsuttu tieteen, klassisen fysiikan ja tähtitieteen isäksi. Aristoteles
Aristoteleen teokset voidaan jakaa kahteen pääryhmään. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles kirjoitti Platonin tyyliin dialogeja, jotka oli tarkoitettu suurelle yleisölle ja joissa hän kuvasi opetuksensa helposti ymmärrettävällä kielellä. Näistä Aristoteleen dialogeista, joista parhaiten tunnetaan "Eudemos", "Kehotus" ja "Filosofiasta", on säilynyt ainoastaan katkelmia ja kuvauksia. Esimerkiksi Cicero ylisti dialogien kaunopuheisuutta kutsuen kirjoittajaa "vuolaaksi kultavirraksi", antaen näin välähdyksen näihin muuten lähes kokonaan kadonneisiin teoksiin. Aristoteles
Nykyaikana kiinnostus Aristoteleen filosofiaa kohtaan on herännyt myös uudelleen. Uusi Aristoteles-tutkimus sai alkunsa 1800-luvulla. Hegelin sanotaan olleen ensimmäinen suuri filosofi, joka luki Aristotelesta pitkään aikaan ja vielä alkukielellä. Uuden kiinnostuksen myötä tutkijat pyrkivät muodostamaan kunnollisen laitoksen Aristoteleen säilyneistä teoksista. Tämä työ huipentui vuodesta 1831 alkaen julkaistuun Berliinin laitokseen. Bartolomeos I
Bartolomeos syntyi Imbroksen saarella (turk. "Gökçeada"), joka sijaitsee Turkin puoleisella Aigeianmeren rannikolla. Bartolomeos on Turkin kansalainen mutta etnisesti turkinkreikkalainen. Hän puhuu kreikkaa, turkkia, latinaa, ranskaa, italiaa, englantia, saksaa ja muinaiskreikkaa.