Milloin piparkakut on keksitty?
Piparkakku
Jo faraoiden Egyptissä valmistettiin piparkakkujen edeltäjiä, hunajakakkuja. Hunajaa pidettiin jumalten ruokana, ja antiikissa siinä uskottiin piilevän pitkän iän salaisuus. Hunajakakkuja uhrattiin jumalille, ja jotta jumalat ymmärtäisivät paremmin, mitä niiltä pyydetään, kakkuja alettiin muotoilla erilaisiksi hahmoiksi.
Haarukka
Varhaisimmat ruokailuhaarukat olivat esikuviensa mukaan kaksipiikkisiä. Niillä oli kuitenkin hankala syödä pieniä ruoanpalasia. Ranskassa 1600-luvulla kehitettiin haarukoita, joissa oli neljä käyristettyä piikkiä. Useimmat piikit helpottivat pienempien palasten syömistä, ja käyristetty muoto mahdollisti haarukan käytön myös lusikan tavoin. Vada pav
Monet vada pavin valmistukseen käytetyistä raaka-aineista ovat peräisin Intian niemimaan ulkopuolelta. Peruna ja sämpylät tulivat alueelle portugalilaisten mukana 1600-luvulla. Mumbailaisen Ashok Vaidyan sanotaan keksineen ruokalajin vuonna 1966 ja ensimmäinen vada pavia myynyt koju toimi lähellä Dadarin rautatieasemaa. Rautatieasemaa käyttivät tekstiilitehtaille matkustavat työntekijät ja kun monet jäivät työttömiksi tehtaiden sulkemisen myötä 1970- ja 1980-luvuilla osa perusti uusia vada pavia myyviä kojuja. 1990-luvulla Mumbaihin saapuivat kansainväliset pikaruokalaketjut, kuten McDonalds. Vada pav säilytti suosionsa pikaruokaloiden tarjonnan ohella ja niiden mallin mukaisesti paikalliset pikaruokalaketjut, kuten JumboKing, alkoivat myydä vada pavia 2000-luvun alussa. Pikaruokaloiden ohella monet mumbailaiset vada pavia myyvät kojut ovat säilyttäneet suosionsa. Paperitaide
Tiedetään, että jo 1700-luvulla käytettiin paperimassaa erilaisten kädentaitoa vaativien esineiden valmistuksessa. Kuitenkin vasta 1900-luvun taitteessa suhtautuminen paperiin materiaalina alkoi muuttua, ja sitä alettiin käyttää taiteessa nykyiseen länsimaissa tunnettuun tapaan. Paperi sai uuden merkityksen, kun taidegrafiikka irrottautui omaksi taiteenlajikseen kirjapainokäytössä olleista menetelmistä. Tunnetuimmat varhaiset paperitaideteokset syntyivät, kun kubistit Pablo Picasso ja Georges Braque tekivät revityistä paperiarkeista kollaaseja ja reliefejä. Piparkakku
Sokerikuorrutettua piparkakkutaikinasta valmistettua leivonnaisista sanotaan "pumpernikkeliksi". Piparkakkutalo
Piparkakkutalo on piparkakkutaikinasta rakennettu syötävä koriste, joka on suosittu etenkin jouluna. Piparkakkutalot voivat olla muodoltaan esimerkiksi mökkejä, linnoja tai kirkkoja. Piparkakkutalon osat muotoillaan aluksi taikinasta, paistetaan erilleen ja kootaan rakennuksen muotoiseksi kiinnittämällä ne toisiinsa sulatetun sokerin tai sokeriveden avulla. Talo voidaan koristella esimerkiksi makeisin, hedelmin, sokerivesikuorrutteella tai tomusokerilla. Piparkakkutalo pohjautuu saksalaisiin satuihin. Mehujää
Jäisiä mehutankoja on syöty jo 1800-luvulla. Ensimmäinen suuressa mittakaavassa markkinoitu tuote oli Frank Eppersonin (1894-1983) patentoima Popsicle-mehujää. 11-vuotiaana, vuonna 1905, Epperson jätti yöksi ikkunalaudalle lasin limonadia, jossa oli sekoitustikku. Seuraavana aamuna hän huomasi, että irrotettuaan limonadin kuumalla vedellä hän pystyi syömään jäätynyttä limonadia käyttäen tikkua pidikkeenä. Vuonna 1923 Epperson hankki vuosien takaiselle keksinnölleen patentin. Keksinnön englanninkielinen nimi oli ”Epsicle ice pop”, mutta lastensa ehdotuksesta Epperson antoi tuotteelle myöhemmin nimen ”Popsicle”. Mehujään ensimmäinen julkinen tarjoilu oli vuonna 1922 Oaklandissa pidetyissä tanssiaisissa, joissa mehujäätä tarjoiltiin paikallisille palomiehille. Vuonna 1925 Epperson myi tuotteen oikeudet Joe Lowe -nimiselle yhtiölle. Nykyään oikeudet ovat Good Humor -yhtiöllä. Patakypärä
Patakypärä on pataa tai tynnyriä muistuttava keskiaikainen kypärämalli, joka suojaa koko päätä. Ensimmäiset patakypärät otettiin käyttöön 1100-luvun puolessavälissä, ja niistä tuli ritarien yleisin kypärämalli 1100-luvun loppuun mennessä. 1200-luvulle tultaessa patakypärä oli jo täysin kehittynyt. Se pysyi käytössä 1300-luvun alkuun saakka, minkä jälkeen basinetti alkoi syrjäyttää sitä taistelukäytössä. Turnajaiskäytössä patakypärä säilyi 1400-luvulle saakka. 1200-luvun puolestavälistä lähtien patakypärän huippu alettiin pyöristämään "sokeritopan" muotoon. Kypärään alettiin myös kiinnittämään tuolloin kuumuudelta suojaava kypäränpeite sekä käyttäjän tuntomerkiksi kypäränkoriste. Koska patakypärä peittää kasvot, sen käyttöönotto merkitsi, ettei omaa taistelijaa enää voitu erottaa vihollisesta kasvojen perusteella, vaan taistelijan tunnistamiseksi vaadittiin muita keinoja; tämä merkitsi heraldiikan kehittymistä. Leivänpaahdin
Leivänpaahdin on leivän paahtamiseen tarkoitettu pienkone. Sillä paahdetaan yleensä paahtoleipäviipaleita, mutta siinä voidaan paahtaa myös muita leipiä ja lisävarusteiden avulla myös esimerkiksi sämpylöitä paahtimen yläpuolella. Varhaisimmat leivänpaahtimet kehitettiin 1800- ja 1900-lukujen taitteessa, mutta paahdin, josta leipä ponnahtaa esiin, kehitettiin 1919. Suklaa
Eurooppaan ensimmäiset kaakaopavut tuotiin viimeistään vuonna 1544, kun kekchi-intiaanien valtuuskunta saapui tapaamaan Espanjan kruununprinssiä. Ensimmäisen kaakaolastin tiedetään saapuneen Sevillaan vuonna 1585. Tämän jälkeen nestemäinen suklaajuoma alkoi saavuttaa suosiota Espanjan hovissa. Suklaata alettiin tarjoilla kylmänä, ja chilin sijaan sitä maustettiin sokerilla, kanelilla, manteleilla ja pähkinöillä. Quaker Oats Company
Ohiolainen kaurahiutaleita valmistanut mylläri Henry Seymour rekisteröi vuonna 1877 tuotemerkikseen kveekarin (Quaker), koska koki kveekarien arvojen kuvaavan valmistamiaan kaurahiutaleita. Henry Parsons Crowell osti vuonna 1881 yrityksen, ja sen arvokkaan tuotemerkin. Useita myllyjä liittyi yhteen yhtiöksi, joka otti 1901 nimekseen Quaker Oats Company. Se kokeili markkinoinnissaan monia ennennäkemättömiä asioita kuten kuluttajapakkaukseen painettuja leivontaohjeita. Tiramisu
Tiramisun alkuperästä ei ole yksimielisyyttä, sillä siitä ei ole kirjallisia mainintoja ennen vuotta 1983. Vuonna 1998 Fernando ja Tina Raris väittivät, että jälkiruoka on tuore keksintö. He korostavat, että vaikka muiden kerrosjälkiruokien reseptit ja historiat ovat samantapaisia, tiramisu mainitaan ensimmäisen kerran julkisuudessa kreikkalaisessa keittokirjassa. Eräässä artikkelissa olisi mainittu, että tiramisu kehitettiin vuonna 1971 Trevisossa. Tut-Ank-Amonin taikaa
Tut-Ank-Amonin taikaa on Aku Ankan Aikakone -sarjakuvakirjasarjan 4. osa vuodelta 2006, joka kertoo seikkailuista Egyptissä ja se ihmeistä. 
Kirjassa pohditaan mm. pyramidien ja sfinksin rakentamista sekä pizzan alkuperää. Kirjan yhdeksästä tarinasta seitsemän on Suomessa ennen julkaisemattomia. Polkagris
Polkagris on perinteinen ruotsalainen makeinen. Se keksittiin Grännan kaupungissa ja on siellä perinne. Se on tavallisesti tangonmuotoinen, väriltään valko-punainen ja maistuu piparmintulle. Sitä valmistetaan sulattamalla makeista noin tunnin ajan liekeissä. Typografia
150 vuotta ennen ajanlaskun alkua oli pergamentti korvannut papyruksen kirjoituspintana. Tämä mahdollisti kirjoitetun tiedon paremman säilymisen, sillä pergamenttiin voitiin kirjoittaa molemmille puolille ja asiakirja voitiin taittaa sen rikkoontumatta. Paperi kehitettiin noin vuonna 150 Kiinassa. Croque monsieur
Tämän niminen leipä keksittiin Pariisissa vuonna 1910. Joulupukki
Vuonna 1804 Yhdysvalloissa New Yorkin historiallinen seura otti Nikolaoksen suojeluspyhimyksekseen, ja vuonna 1809 historiallinen seura vietti ensimmäisen kerran Pyhän Nikolauksen päivää. Puupiirroksessa piispan seurana on pieni hahmo, Sancte Claus. Vuonna 1821 kirjanpainaja William Gilley julkaisi Sancte Clausista kertovan Children’s Friend -kirjan, jossa tämä jouluaattoyönä tuo lahjoja kilteille lapsille. Gilleyn ystävä Clement Clarke Moore kirjoitti vuonna 1823 runon pulskasta, piippua polttelevasta Santa Clausista. Kuvittaja Thomas Nast piirsi mustavalkoisen piirroksen lahjasäkkiä kantavasta Santa Clausista Harper’s Weeklyyn. Runoilija George Webster keksi nimetä pohjoisnavan Santa Clausin asuinpaikaksi vuonna 1869. Thomas Nast piirsi samana vuonna ensimmäisen punapukuisen Santan. Seuraavana vuonna 1870 Yhdysvalloissa ja Kanadassa Santa Claus -hahmosta tuli suosittu hahmo tavaratalojen joulukampanjoissa. Vuonna 1931 Haddon Sundblom keksi piirtää Coca-Cola-pukin ja Santa Claus -hahmo levisi mainosten avulla koko maailmaan. Kruunukorkki
Hiilidioksidipitoiset juomat olivat suosittuja jo 1880-luvulla, mutta hiilidioksidia sisältävien pullojen tiivis sulkeminen oli ongelmallista. Useimmat tuon ajan pullonsulkijoista olivat epäluotettavia ja vuotavia. Useimmat pullonsulkijoista myös pilasivat juoman joutuessaan kosketukseen juoman kanssa. William Painter kehitti pullonsulkijaongelman ratkaisuksi kruunukorkin vuonna 1891 ja sai sille vuotta myöhemmin patentin nro 468,258. Painterin kruunukorkki oli yksinkertainen, taloudellinen, kertakäyttöinen ja edullinen valmistaa. Tiiviste oli alun perin tehty korkista, jonka päällä käytettiin usein paperitiivistettä estämään juoman ja metallikorkin kosketus keskenään. Nutella
Nutellan loi italialainen Pietro Ferrero 1940-luvulla, jolloin kaakaosta ja suklaasta oli pula toisen maailmansodan säännöstelyn vuoksi. Ferrero päätti käyttää suklaan jatkeena hasselpähkinöitä, joita oli runsaasti saatavilla Piemontessa, Italiassa. Italia
Kaksi italialaista ruokalajia on levinnyt kaikkialle maailmaan: pasta ja pizza. Jo muinaiset kreikkalaiset ja foinikialaiset paistoivat litteitä, yrteillä päällystettyjä leipiä kuumien kivien päällä. Tomaatit levisivät Italiaan 1700- ja 1800-luvun vaihteessa. Niiden käyttäminen pizzan päällä oli napolilainen keksintö. Pizzaa myivät siellä ensin katukauppiaat, sitten kioskit ja 1830-luvulla aloitti ensimmäinen varsinainen pizzeria ”Antica Pizzeria Port’Alba”. Jo etruskit paistoivat uunissa vehnäjauhosuikaleita, mutta kuivatun pastan keittäminen keksittiin ilmeisesti Sisiliassa 700-luvulla. Löytöretkeilijät ja merenkulkijat suosivat säilyvää ja ravitsevaa pastaa. Koneiden kehittyminen mahdollisti eri muotoiset pastat, ja niitä on kehitetty yli 350 erilaista. Nykyisin italialaiset syövät vuodessa kolmisenkymmentä kiloa pastaa henkeä kohti. Popcorn
Asteekki-intiaanit tekivät jo ennen 1400-lukua popcornia. Intiaanit käyttivät popcornia sekä ruokana että seremonioissa. Vanhimmat löydetyt popcornit ovat 4 000 vuotta vanhoja ja löytyivät Uuden Meksikon luolista. Twinkie
Twinkiet kehitettiin 6. toukokuuta 1930 leipuri James Dewarin johdolla käyttäen pikkupullapannua, jollaista yleensä käytettiin vain mansikkakauden aikana. Alun perin twinkiet sisälsivät banaanikermatäytteen, mutta tämä korvattiin vaniljakermalla toisen maailmansodan ajan tuontikatkojen vuoksi. Sacherkakku
Sacherkakku () on perinteinen wieniläinen suklaakakku, jossa on kerros aprikoosihilloa sekä suklaakuorrutus. Ruhtinas Klemens Wenzel von Metternichin keittiömestari Franz Sacher kehitti kakun vuonna 1832. Toruń
Kuuluisin Toruńissa syntynyt on tähtitieteilijä Nikolaus Kopernikus, jonka kotitalo on suosittu matkailukohde. Kaupunki on tunnettu piparkakkuperinteestään. Piparkakkumuseossa pääsee leipomaan pipareita. Keksi
Varhaisimmat keksin tai pikkuleivän tyyppiset leivonnaiset tehtiin Persiassa, nykyisen Iranin alueella 600-luvulla. Joulukinkku
Joulukinkkuperinne juontaa juurensa todennäköisesti jo aikaan ennen kristinuskoa. Esimerkiksi islantilaisessa mytologiassa villisika uhrattiin talvipäivänseisauksen juhlassa hedelmällisyyden jumalalle Freyrille. Omenastruudeli
Stuudelitaikinan alkuperä on luultavasti Arabian niemimaalla, mistä se tuli Egyptin, Palestiinan ja Syyrian kautta Turkkiin. Sieltä resepti tuli Konstantinopolin valloituksen jälkeen vuonna 1453 turkkilaisen baklavan tai kenties täytetyn pitaleivän reseptistä edelleen kehiteltynä Balkanin kautta Wieniin. Hyvin säilyvänä sitä käytettiin armeijoiden muonituksessa. Itävalta-Unkarin keisarikunnan aikana tuli omenastruudeli (unkariksi: "Almás rétes") Unkarista Wieniin. Unkarilaiset oppivat paperinohuen taikinan valmistuksen Wienin turkkilaispiirityksen aikana 1500- ja 1600-luvuilla. Omenastruudeli mainitaan kirjallisesti ensimmäistä kertaa vuonna 1696. Minttu (juoma)
Minttu kehitettiin alun perin Chymoksella Alkon taholta tulleen idean pohjalta. Alko oli saanut näyte-erän amerikkalaista piparminttulikööriä vuonna 1986 Italiassa alan messuilla. Amerikkalaisilla oli ollut ajatus, että siitä pitää kehittää uusi, ainutlaatuinen ja eksoottinen tuote, ja siksi se piti valmistaa kaukaisena ja kylmänä pidetyssä Pohjolassa. Lisäksi amerikkalaiset halusivat, että juoma on kirkasta ja että nimessä pitää olla snapsia tarkoittava sana ”schnapps”. Tuotteen vahvuuden oli oltava 100 proof, joka tarkoittaa 50 tilavuusprosenttia. Näin uusi tuote erottuisi muista markkinoilla olleista piparminttulikööreistä. Alko ei ollut kiinnostunut, mutta se tarjosi Chymokselle mahdollisuutta ryhtyä kehittämään suomalaiseen makuun sopivaa juomaa, joka kelpaisi myös amerikkalaisille. Lämpöputki
Lämpöputken idean esitteli ensimmäisenä Angier March Perkins, joka työskenteli yksifaasisen väliaineen parissa. Hän patentoi 1831 ilmatiiviin putkikattilan ns. lämpösifonin. Hänen jälkeläisensä Jacob Perkins patentoi 1836 ns. Perkinsin-putken, jonka käyttö levisi kuljetusvälinetekniikkaan ja leivontauuneihin. Perkinsin-putki toimii kuten lämpösifoni. Hulikakku
Hulikakku on perinteinen oululainen ruisreikäleipä, jota valmistettiin 1900-luvun alkupuolelta 1990-luvulle asti. Hulikakun nimi on johdettu ruotsinkielisestä ”hålkaka”-sanasta ("reikäkakku"). Hulikakku oli ensimmäinen koneellisesti valmistettu leipä. Pyöreä reikäleipä oli noin 1,5 cm paksu, ja se oli jaettavissa kuuteen osaan. Taikina oli tehty pääasiassa ruisjauhoista, mutta siihen oli lisätty noin 10 % vehnäjauhoja. Mignon
Karl Fazer toi Mignon-munan idean työmatkaltaan Saksasta. Vuodesta 1896 valmistettu makeinen on siitä asti kuulunut suomalaiseen pääsiäisperinteeseen. Aikoinaan tätä pääsiäisherkkua valmistettiin muun muassa Venäjän tsaariperheelle. Joulupukki
Yhdysvaltalainen Haddon Sundblom, jonka isä oli ahvenanmaalaista syntyperää ja äiti Ruotsista, piirsi vuonna 1931 Coca-Colalle joulumainoksen, jossa oli joulupukki. Ensimmäistä kertaa Sundblomin Pukki esiintyi "Saturday Evening Postissa" vuonna 1931. Sundblom sai tehtäväkseen seuraavienkin vuosien joulumainoksen piirtämisen, ja aina hän teki Pukille punaiset vaatteet. Lyhyessä ajassa tämä hahmo vakiintui, ja niinpä nykyisinkin ovia kolkuttelee punanuttuinen Pukki. Kuppikakku
Kuppikakku () eli vuokaleivos on pieni ja makea leivonnainen, jossa on yleensä kuorrutus. Kuppikakkuja on syöty Yhdysvalloissa jo 1800-luvun alusta alkaen. Lego
Lego-palikat keksi tanskalaisen puusepän poika Godtfred Kirk Christiansen Tanskan Billundissa. Hän alkoi vuonna 1949 valmistaa isänsä Ole Kirk Christiansenin kanssa muovisia toisiinsa lukittuvia palikoita. Nykyisin käytössä oleva kiinnitysjärjestelmä patentoitiin vuonna 1958, jonka jälkeen palikoista tuli nopeasti hyvin suosittuja. Suosio johtuu luultavasti palikoiden yhdistämismahdollisuuksien valtavasta määrästä. Coca-Cola
Coca-Colaa on myyty Yhdysvalloissa vuodesta 1886 lähtien. Sen kehitti atlantalainen farmaseutti John Pemberton lääkkeen kaltaiseksi piristeeksi. Coca-Cola sai Yhdysvaltain kansallisjuoman aseman 1900-luvun alussa, ja vuosisadan aikana se levittäytyi yhdysvaltalaisten sotilaiden myötävaikutuksella joka puolille maailmaa. Nykyisin sitä saa melkein jokaisesta maailman maasta, Pohjois-Koreaa ja Kuubaa lukuun ottamatta. Pikkujoulu
Pikkujoululla on juuret adventin vietossa: adventista alkoi Kristuksen odotus ja paasto, joka päättyi jouluna. 1800-luvulla adventtia kutsuttiin toisinaan pikkujouluksi. Varsinaisen pikkujoulun vietto alkoi vakiintua Helsingissä ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Lähtökohtana olivat koulujen kuusijuhlat. Adventin aikaan vietetyistä ylioppilasosakuntien syyskauden viimeisistä iltamista vähitellen muotoutui nykyinen pikkujoulu. Opiskelijoiden viettämiä pikkujoulujuhlia alettiin juhlia 1930-luvulla myös muissa yhteisöissä. Ennen toista maailmansotaa käytettiin myös termiä puurojuhla. Kananugetti
Kananugettien kehittäjänä pidetään usein erheellisesti McDonaldsia. Kananugetit kehitti yhdysvaltalainen Robert C. Baker 1950-luvulla. McDonalds patentoi oman reseptinsä vuonna 1979 ja markkinointi alkoi vuonna 1980. Coca-Cola
Coca-Colan kehitti vuonna 1886 atlantalainen farmaseutti John Pemberton. Hän oli kehittänyt ensin "Ranskalainen viinikoka" -nimisen juoman, jossa oli viiniä, eteläamerikkalaisesta kokapensaasta saatua kokauutetta sekä kolakasvin pähkinöistä saatua uutetta. Kun alkoholi kiellettiin piirikunnassa kesällä 1886, Pemberton korvasi juomassaan viinin sokerilla ja soodavedellä. Juomaa toimitettiin apteekkeihin siirappina, johon myyntipaikassa lisättiin soodavesi. Pembertonin liikekumppani Frank Robinson keksi nimetä juoman Coca-Colaksi sen pääainesosien mukaan ja loi sille kursiivikirjoitusta käyttäen omaperäisen logon vuonna 1887. Sakkaroosi
Markkinat eivät olleet mitkään aivan pienet, sillä keskiajalla sokerin sanottiin olevan manteleiden ohella Euroopan suurimpia tuontiartikkeleita. Englannista peräisin oleva tieto vuodelta 1319 väittää paunan (450 g) sokeria maksavan kaksi šillinkiä, joka nykyrahassa vastaisi noin 100 euroa kilo. Tosin vasta vuonna 1099 ristiretkeläiset toivat ensimmäiset sokerimaistiaiset Englantiin. Platina sen sijaan mainitsee, että jo ensimmäisellä vuosisadalla elänyt roomalainen historioitsija Plinius vanhempi olisi kirjoittanut sokerista. Samaan hengenvetoon hän kylläkin hieman ihmettelee, miksi tätä ”mainiota maustetta” ei juuri esiinny vanhoissa resepteissä. Platina toteaa, että mitä valkoisempaa sokeri on, sen parempaa se on. Panda (makeisvalmistaja)
Pandan käyttö logona periytyy 1950-luvulta Panda Pop -suklaalevystä, jonka kääreeseen oli piirretty tyylitelty pandakarhu. Myöhemmin pandasta tuli koko tehtaan symboli ja nimeksikin muutettiin vuonna 1961 Panda Suklaatehdas. Vuonna 1969 vanhan margariini- ja makeistehtaan viereen valmistui uusi tehdasrakennus vain suklaan valmistusta varten. Ulkomaanvienti alkoi samalla vuosikymmenellä, kun lakritsia alettiin viedä Yhdysvaltoihin. George Crum
George "Speck" Crum (1822–1914) oli yhdysvaltalainen pikaruokalan kokki, jonka uskotaan keksineen perunalastut vuonna 1853. Stargazy pie
Piirakan uskotaan olevan peräisin Mouseholen kylästä Cornwallista, ja sitä syödään perinteisesti Tom Bawcock’s Eve -festivaalin aikaan tarkoituksena juhlistaa Tom Bawcockin sankarillisesti talvimyrskyssä pyydystämää kalansaalista. Pfizer
Pfizer perustettiin vuonna 1849 Yhdysvalloissa. Saksalaiset maahanmuuttajaserkukset Charles Pfizer ja Charles Erhart perustivat Charles Pfizer & Company -nimisen yrityksen Brooklyniin, New Yorkiin. Serkuksista toinen oli kemisti ja toinen sokerileipuri. He kehittivät Pfizerin ensimmäisen innovaation: karamellilta näyttävän toffeenmakuisen matolääkkeen. Pfizerin tutkijat kehittivät 1880-luvulla fermentoinnin. Menetelmällä kyettiin valmistamaan sokerista teollisesti sitruunahappoa. Seuraavalla vuosisadalla keksittiin, miten fermentointimenetelmää voitiin hyödyntää penisilliinin teolliseen tuotantoon ja teollisessa mitassa. Pyramiditekstit
Pyramiditekstit ovat kokoelma muinaisegyptiläisiä uskonnollisia kirjoituksia vanhan valtakunnan ajalta. Pyramiditekstit ovat mahdollisesti maailman vanhimmat hengelliset tekstit. Tekstit on kirjoitettu vanhalla egyptin kielellä ja kaiverrettu Sakkaran pyramidien seiniin ja faraoiden sarkofageihin vanhan valtakunnan 5. ja 6. dynastian aikaan. Vanhimmat tekstit on ajoitettu vuosille 2400–2300 eaa. Toisin kuin myöhemmät arkkutekstit ja Kuolleiden kirja, pyramiditekstit kirjoitettiin ainoastaan faraolle, eivätkä tekstit sisällä taidokkaiden hieroglyfien lisäksi muuta kuvitusta. Aiemman Palermon kiven lisäksi pyramiditekstit ovat vanhin lähde, joka mainitsee myöhemmin keskeiseksi nousseen Osiris-jumalan. Piparkakku
Jotkin piparkakkuihin liitetyistä uskomuksista kulkevat kansanperinteessä vielä tänäkin päivänä. Useimmiten näillä uskomuksilla haviteltiin onnea, rikkautta ja menestystä. Aikoinaan esimerkiksi uskottiin, että pitämällä piparkakkua kirkonmenojen ajan taskussa vältyttiin sairauksilta. Kakkuun siunaantui voimaa, ja sitä syömällä välttyi tarttuvilta taudeilta. Luostareiden kahvipöydissä esiintyneiden eläinhahmoisten piparkakkujen tarkoituksena oli taas karjaonnen turvaaminen. Kristillisessä perinteessä piparkakkujen ja muiden makeiden joululeivonnaisten sanottiin kuvaavan synnitöntä Kristusta, enkelten leipää. Nakkisämpylä
Nakkisämpylän alkuperää ei tunneta varmasti. Sen väitetään olevan peräisin Wienistä tai Frankfurtista 1400-luvulta. Keksijäksi on mainittu myös 1600-luvun teurastaja Johann Georghehner, joka olisi tuonut ruokalajin Baijerin Coburgista Frankfurtiin. Saksalainen Charles Feltman alkoi myydä nykyisen nakkisämpylän kaltaisia tuotteita Yhdysvalloissa 1870-luvulla. Muiksi keksijöiksi on mainittu baijerilainen makkaratehtailija Anton Ludwig Feuchtwanger, joka olisi myynyt nakkisämpylöitä maailmannäyttelyssä – joko Chicagossa vuonna 1893 tai Saint Louisissa vuonna 1904. Samppanja
Vuonna 1844 keksittiin metallinen korkin sidelanka. Belgialainen Armand Walfart kehitti 1884 menetelmän, jolla pullon kaulaan valunut sakka saatiin aiempaa helpommin pois jäädyttämällä kaula suolaliuoksessa. Samppanja oli ollut aina makeaa, kunnes Louise Pommery toi 1874 markkinoille ensimmäisen kaupallisen kuivan samppanjan. Seuraavien vuosikymmenten kuluessa se syrjäytti makean samppanjan. Da Capo (makeinen)
Da Capo on Fazerin valmistama suklaapatukka ja -konvehtimakeinen, jota on valmistettu vuodesta 1916. Da Capo -patukka on Fazerin ensimmäinen suklaapatukka Rinkeli (leivonnainen)
Rinkeli yleistyi Euroopassa keskiajalla. Sen omintakeinen muoto kuvaa rinnan päälle ristiin asetettuja käsivarsia, mikä oli keskiajalla yleinen tapa rukoilla. Tarinan mukaan eräs italialainen munkki olisi 600-luvulla kehittänyt tämän tavan pohjalta leivonnaisen. Hän antoi oppilailleen lahjaksi pieniä leipiä, jotka oli muotoiltu muistuttamaan lasten ristikkäin asettamia käsiä. Leivonnaisen nimeksi tuli "pretiolas" – pieni palkinto. Leipurit ympäri Euroopan omaksuivat ajatuksen, ja rinkelistä tuli onnen, pitkän elämän ja menestyksen symboli. Esimerkiksi saksalaiset lapset ripustivat uutenavuotena kaulaansa rinkeleitä. Camembert
Todennäköisempää on kuitenkin, että nykyisenkaltaisen camembertin juuret ovat teollisen juustonvalmistuksen alkuvaiheissa eli 1800-luvun lopulla. Vuonna 1890 insinööri M. Ridel keksi kuljettaa juustoa puisissa rasioissa. Näin juustoa voitiin viedä entistä kauemmaksi, erityisesti Amerikkaan, missä siitä tuli erityisen suosittu. Samanlaisia rasioita käytetään edelleenkin. Leivos
Suomen ensimmäisen konditorian avasivat Porvooseen Sveitsin Graubüdenista tulleet sokerileipurit vuonna 1820. Vuonna 1891 Karl Fazer avasi Helsinkiin konditoriansa. Hän toi ulkomailta kinuskin, jonka merkitys kasvoi paitsi kakun kuorrutteena myös leivoksissa. Myytyään leivonnaisia omasta leipomostaan jo muutaman vuoden kondiittori Fredrik Edvard Ekberg avasi vuonna 1865 Helsingin Aleksanterinkatu 52:ssa konditorian. Ensimmäisessä lehti-ilmoituksessaan se mainosti aleksanterinleivoksia, masariinileivoksia, napoleonleivoksia ja runebergintorttuja. Ekbergiä kutsutaan helsinkiläisen ja suomalaisen leivoskulttuurin isäksi. Eräs hänen tunnetuimpia leivoksiaan on kilpikonnaleivos. Pikitippakoe
Koe alkoi, kun professori Thomas Parnell Queenslandin yliopistosta kaatoi pikinäytteen suljettuun lasisuppiloon vuonna 1927. Pien annettiin asettua suppilossa kolme vuotta, minkä jälkeen suppilon nokka katkaistiin vuonna 1930. Näin piki alkoi valua alla olevaan astiaan. Yhden pisaran muodostuminen ja putoaminen kestää noin vuosikymmenen. Kahdeksas tippa putosi 28. marraskuuta 2000. Se mahdollisti pien viskositeetin määrittämisen. Se oli noin 100 miljardia kertaa veden viskositeetin suuruinen. Schwarzwaldin kakku
Schwarzwaldin kakun tarkkaa syntypaikkaa tai -aikaa ei tunneta. Kunnia kakun keksimisestä annetaan usein Bodenjärven tuntuman Radolfzell am Bodenseen kaupungissa eläneelle Josef Kellerille (1887–1981). Kellerin sanotaan keksineen kakun vuonna 1915, kun hän työskenteli Bad Godesbergissa Café Agnerissa. Joidenkin muiden lähteiden mukaan kakku syntyi vasta vuonna 1930, ja sen keksijä oli Tübingenissa asunut kokki. Dr. Oetkerin julkaisema "Backen macht Freude" mainitsee kakun vasta vuonna 1951. On todennäköistä, että resepti oli alun perin vain ammattilaisten käytössä, ja se levisi tavallisen kansan käyttöön tätä kautta. Sittemmin resepti on yleistynyt Saksan ohella eri puolilla maailmaa. Munkki (leivonnainen)
Sana "munkki" on ollut käytössä leivonnaisen nimityksenä ainakin jo 1600-luvulla. Se juontuu vertauskuvallisesta assosiaatiosta luostarimunkkeihin: ”kun nokare munkkitaikinaa pannaan kuumaan rasvaan, se pullistuu nopeasti hyvinvoivan ruskeakaapuisen munkin kaltaiseksi”. Imukuppi
Imukuppeja käytettiin ensimmäisen kerran 300 eaa. Ne valmistettiin kurpitsasta. Niitä käytettiin pahan veren imemiseen pois sairaista ihmisistä. Hippokrateen uskotaan kehittäneen tämän menetelmän. Pokeri
Kiinalaisten väitetään keksineen pokerin jo runsaat tuhat vuotta sitten, vaikka tuolloin pelikortteja ei vielä tunnettu. Kiinalainen pokerin varhainen edeltäjä on kuitenkin mainittu hallitsija Mu Tsungin kirjoituksissa vuonna 969 eaa. Ilmeisesti peliä pelattiin tuolloin dominoilla, jotka olivat hyvin suosittu ajanviete muinaisessa Kiinassa. Mariekeksi
Mariekeksi kehitettiin Isossa-Britanniassa vuonna 1874, jolloin lontoolainen leipomo Peek Freans alkoi valmistaa niitä juhlistaakseen kuningatar Viktorian toiseksi vanhimman pojan, prinssi Alfredin avioitumista Venäjän suuriruhtinatar Maria Aleksandrovna Romanovan kanssa. Morsiamen mukaan nimetystä keksistä tuli suosittu ympäri Euroopan ja monissa Brittiläisen kansainyhteisön maissa. Alkuperämaassaan Englannissa suositummaksi nousi mariekeksin muunnelma "Rich tea biscuit", jota ei ole maustettu vaniljalla. Nukkekoti
Miniatyyrejä on tehty tuhansia vuosia. Vanhimmat tunnetut esimerkit ovat egyptiläisistä haudoista noin 5000 vuoden takaa. Nämä puiset mallit palvelijoista, huonekaluista, veneistä, karjasta ja kotieläimistä sijoitettiin pyramideihin lähes ainoastaan uskonnollisia tarkoituksia varten. Egyptiläisen rahainvartijan Meket-Ren haudasta löytyneet nukkeja sisältäneet pienoismallit (noin 2000 eaa.) esittivät puutarhaa, panimoa, leipomoa, puusepän pajaa, teurastamoa, venettä ja ompelimoa . Varhaisimmat eurooppalaiset nukkekodit ovat 1500-luvulta. Nämä kaappi- tai kabinettitalot tavoittelivat ajan ihannesisustusta, johon kuului paljon yksityiskohtaisia huonekaluja ja laitteita. Vaikka nukkekaapit olivat pitkään lähinnä aikuisten keräilyesineitä, niitä käytettiin myös nuorten tyttöjen opetusvälineinä taloudenpidon alkeissa. Kustaa Aadolfin leivos
Ensimmäisen tätä nimeä kantaneen leivoksen loi vuonna 1909 kondiittori Carl Bräutigam, Göteborgissa sijainneen leipomo Bräutigamsin omistaja, joka halusi kunnioittaa kaupungin perustajan muistoa. Leivoksen pintaa koristava reliefikuva saattaa kuitenkin olla peräisin 1890-luvulta. Kondiittorisuku Arnholt katsoo olevansa kuninkaan päätä esittävän suklaakohokuvan luoja. Tippaleipä
Tippaleipä on vapun ruokaperinteisiin kuuluva makea leivonnainen, joka valmistetaan uppopaistamalla. Tippaleipä on syntynyt 1700-luvulla suomalaisissa säätyläiskodeissa vappujuhlissa tarjotuksi herkuksi. Toblerone
Toblerone on Mondelez Internationalin omistama suklaapatukoiden tuotemerkki, jonka keksivät Theodor Tobler ja Emil Baumann Bernissä, Sveitsissä vuonna 1908. Patukan nimi on yhdistelmä Toblerin sukunimestä ja eräänlaista nougat-makeista tarkoittavasta italiankielisestä sanasta "torrone". Patukan kolmionmuotoiset palaset viittaavat Sveitsin ja Italian rajalla sijaitsevaan Matterhorn-vuoreen. Kolmiomainen muoto ja murrettavien palojen välien suhteellisen suuri leveys vaikuttavat osaltaan mielikuvaan patukan koosta. Paketeissa on myös Matterhornin kuva. Kuvaan on piilotettu karhu symboloimaan Berniä, Tobleronen synnyinkaupunkia. Pandoro
Pandoro on perinteinen italialainen joulun ajan leivonnainen, kotoisin Veronasta. Sen alkuperä ei ole täysin selvä: joidenkin mukaan resepti tulee Itävallasta, jossa tuotettiin niin sanottua Wienin leipää. Toisten mukaan taas pandoro olisi "pane de doro", "kultaleipä", jota tarjoiltiin rikkaille venetsialaisille. Pyramidologia
Robert Bauval ja Graham Hancock esittivät vuonna 1995, että Gizan kolmen pyramidit suunniteltiin ja niiden perustukset rakennettiin jo noin vuonna 10 500 eKr, vaikka itse pyramidit rakennettiin­kin valmiiksi vasta noin vuonna 2500 eKr. He ovat myös väittäneet, että pyramidit on sijoitettu toisiinsa nähden sillä tavoin, että ne muodostavat ikään kuin kartan Orionin vyön kolmesta tähdestä. Väitteidensä perusteella he ovat myös esittäneet oman arvionsa Gizan sfinksiin iästä. Hattara (makeinen)
Nykyisenlaisen hattaran keksijöiksi on useita ehdokkaita. Ilmeisesti ensimmäisen hattarakoneen keksivät kaksi Nashvillessa asunutta makeisvalmistajaa, William Morrison ja John C. Wharton vuonna 1897. Heidän laitteessaan sokeri kaadettiin kuumennetulle levylle, joka sulatti sen. Levy pyöri hyvin nopeasti, jolloin keskipakoisvoima pakotti sulaneen sokerin pienten reikien läpi. Wharton ja Morrison saivat laitteelleen patentin vuonna 1899. Ensimmäisen kerran sitä käytettiin vuonna 1904 Saint Louisin maailmannäyttelyssä. Keksijät kutsuivat tuotetta nimellä "fairy floss" ja myivät sitä laatikoissa 25 sentin hintaan annokselta. Tuohon aikaan hinta oli hyvin kallis: puolet näyttelyn pääsymaksusta. Siitä huolimatta hattaraa myytiin näyttelyssä 68 655 laatikollista. Pizza
200-luvulla eaa. Marcus Porcius Caton kirjoittama "Rooman historia" mainitsee ”litteän kivillä paistetun taikinapyörylän, jossa on täytteenä oliiviöljyä, yrttejä ja hunajaa”. Roomalaiset käyttivät hunajaa lähes ruoassa kuin ruoassa. Lisää todisteita on löydetty Pompejista, jonka kaivauksista löydettiin pizzerioita muistuttavia kauppoja. On väitetty, että Persian kuninkaan Dareios Suuren (521–486 eaa.) sotilaat valmistivat pitkän marssipäivän päätteeksi kilpensä päällä litteää leipää, jonka he päällystivät taateleilla ja juustolla. Myllyn Paras
Vuonna 2011 Myllyn Paras järjesti Suomen ensimmäiset piparinleivonnan SM-kisat ja on siitä lähtien järjestänyt niitä vuosittain. Kisoissa palkitaan se, joka muotoilee, paistaa ja koristelee valmistaikinasta upeimman piparkakun. Pizza
Ensimmäiset napolilaiset pizzantekijädynastiat ("pizzaioli") syntyivät tuohon aikaan. Vuoteen 1830 asti pizzaa myytiin ulkoilmakojuissa kaduilla, mutta silloin maailman ensimmäinen oikea pizzeria, Antica Pizzeria Port’Alba, avautui Napolissa ja on yhä toiminnassa osoitteessa Via Port’Alba 18. Pizza sopi aateliseen makuun (Napolin kuningas Ferdinando II nautti suuresti pizzasta) ja vielä enemmän kansan suuhun. Siitä tuli pian päivittäin syötävä ruokalaji. Pihlaja (makeinen)
Pihlaja on Fazerin tuottama marmeladimakeinen. Sen valmistus alkoi vuonna 1895 Fazerin Kluuvikadun konditoriassa, ja se on Fazerin vanhin makeinen, joka on edelleen myynnissä. Tuotteen resepti on peräisin Venäjältä, josta Karl Fazer toi sen palatessaan Suomeen opiskeluvuosiensa jälkeen. Pihlajat on kääritty keltapunaiseen paperiin, jossa on ketun kuva. Karkki tunnetaan ketun kuvan takia epävirallisesti myös ”kettukarkkina”. Pihlaja on laktoositon ja gluteeniton (alle 0,02 % gluteenia). Laskiaispulla
Mantelimassaa lisättiin vasta 1800-luvun lopussa. Konditoriat lisäsivät kermavaahtoa vasta 1900-luvulla. Laskiaispullia on tarjoiltu lämpimässä maidossa jo 1700-luvulla vuoden ajasta riippumatta jälkiruokana rikkaille. Pulla leivottiin hienoista valkoisista vehnäjauhoista, joihin vain rikkailla oli varaa. Mausteina käytettiin siihen aikaan joskus vähän suolaa (nykymaun mukaan vain vähän) makean pullan vastapainoksi ja joillakin Ruotsin alueilla kanelia. Pippuri
Valkopippuri ja mustapippuri tunnettiin jo keskiajalla, mutta viherpippurin valmistusprosessin keksi Claude Terrail 1960-luvulla. Pippuri on maailman yksi käytetyimmistä mausteista. Joulupukki
Philadelphialainen kauppias J. W. Parkinson palkkasi noin vuonna 1841 markkinointitemppuna Criscringle-asuisen miehen kiipeämään kauppansa savupiippuun. Vuonna 1863 pilapiirtäjä Thomas Nast kehitti oman versionsa Joulupukista. Hän lisäsi hahmolle viikset ja parran sekä puki sen turkikseen. Hänen vuonna 1881 julkaistu teoksensa "Merry Old Santa Claus" on jo melko lähellä nykyään tuntemaamme joulupukkia. Vuonna 1885 bostonilainen kirjanpainaja Louis Prang painoi joulukortteja, joissa hän esitteli punapukuisen joulupukin. Tätä ennen Joulupukin asut olivat olleet vaihtelevasti sinisiä, vihreitä, violetteja tai harmaita. Mentos
Mentos-pastilleja tuotettiin aluksi Hollannissa 1950-luvulla. Sen toi markkinoille Perfetti Van Melle Corporation. Pitkulaisen makeispakkauksen sisällä on yleensä 14 Mentos-pastillia. Makuja on seitsemän erilaista, ja niihin kuuluvat: mansikka, minttu, hedelmä, raikas minttu, omena, Tropical Fruits ja Sour mix. Sour mixin sisältämien pastillien maut ovat sitruuna, omena ja viinirypäle. Pakkaus
Ruoan ja erilaisten tavaroiden säilytyksessä ja kuljettamisessa on aina tarvittu jonkinlaisia pakkauksia. Kuivien ja kiinteiden tavaroiden kuljettamiseen käytettiin luonnonmateriaaleista käsin valmistettuja kääreitä, naruja, koreja, pusseja, säkkejä, tuokkosia, vakkoja tai arkkuja. Nestemäisille aineille tarvittiin keraamisia, metallisia tai lasisia astioita ja pulloja, nahasta tai eläinten rakosta valmistettuja leilejä eli lekkereitä, puisia tynnyreitä tms. Keraamisia ja lasiastioita tehtiin jo Egyptissä 3000 eaa., peltilaatikoita alettiin valmistaa 1700-luvulla ja metalliset säilyketölkit keksittiin 1810-luvulla Napoleonin armeijan muonitustarpeisiin. Vielä 1950-luvulla länsimaisissakin kodeissa käytettiin uudelleen tavaroiden mukana tulleet narut, pussit ja muut pakkaukset, ja maitoa haettiin kaupasta tai läheisestä maatalosta omalla astialla. Nykyinen kertakäyttöpakkausten valtakausi alkoi oikeastaan vasta 1960-luvulla. Maitosuklaa
Maitosuklaan keksi vuonna 1875 sveitsiläinen Daniel Peter kehittäessään maitojauheen, jota hän sekoitti kaakaojauheeseen ja -voihin sokerin kera . Punahilkka
Satu on lähtöisin 1600-luvun Ranskasta, joskin samantapaisia satuja on ollut jo aiemmin. Ensimmäinen laajalti tunnettu muistiin kirjattu versio on vuodelta 1697 ja Charles Perraultin käsialaa; tämä varhaisempi versio loppuu suden syötyä Punahilkan. Nykyisin on tunnetumpi 1800-luvulta peräisin oleva Grimmin veljesten versio, jossa on onnellisempi loppu: Punahilkan syötyään susi menee nukkumaan, ja ohikulkenut puunhakkaaja avaa suden mahan, josta Punahilkka ja isoäiti tulevat ulos vahingoittumattomina. Italian kulttuuri
Kaksi italialaista ruokalajia on levinnyt kaikkialle maailmaan: pasta ja pizza. Jo muinaiset kreikkalaiset ja foinikialaiset paistoivat litteitä, yrteillä päällystettyjä leipiä kuumien kivien päällä. Tomaatit levisivät Italiaan 1700- ja 1800-luvun vaihteessa. Niiden käyttäminen pizzan päällä oli napolilainen keksintö. Pizzaa myivät siellä ensin katukauppiaat, sitten kioskit, ja 1830-luvulla aloitti ensimmäinen varsinainen pizzeria "Antica Pizzeria Port'Alba". Jo etruskit paistoivat uunissa vehnäjauhosuikaleita, mutta kuivatun pastan keittäminen keksittiin ilmeisesti Sisiliassa 700-luvulla. Löytöretkeilijät ja merenkulkijat suosivat säilyvää ja ravitsevaa pastaa. Koneiden kehittyminen mahdollisti eri muotoiset pastat, ja niitä on kehitetty yli 350 erilaista. Nykyisin italialaiset syövät vuodessa kolmisenkymmentä kiloa pastaa henkeä kohti. Piparkakkutalo
Piparkakkutaloperinne on paljon uudempi kuin piparkakut. Suomen ensimmäinen piparkakkutalo tehtiin Lucian päivän tienoilla vuonna 1919, minkä jälkeen tapa on yleistynyt. Piparkakkutalot ovat peräisin Saksasta, jossa Grimmin veljesten Hannu ja Kerttu -satu innosti kotileipureita tekemään jouluisin noita-akan mökkejä. Paperinukke
Paperinuket ovat olleet edullisia lasten leikkivälineitä vuosisatojen ajan. Käsintehtyjä papaerinukkeja on ollut melkein yhtä kauan kuin paperia on ollut yleisesti saatavissa, Euroopassa ainakin 1600-luvulta lähtien ja Aasiassa jo vuosisatoja aikaisemmin. Nürnbergissä, Saksan kansallismuseossa on värjätyllä puulaatalla Augsburgissa painettu nukkearkki, joka on ajoitettu vuoteen 1650/1660. Paperinukeilla ovat leikkineet kaikkien yhteiskuntaluokkien lapset. Suomessa muun muassa monet aikakauslehdet julkaisivat 1900-luvulla sivuillaan varsin usein paperinukkeja. Nukkejen ja niiden vaatteiden leikkaaminen irti oli lapsille hyvää hienomotorista harjoitusta. Peruna
Perunan nimitys suomen kielessä tulee ruotsin sanasta "päron", päärynä, sillä ruotsin kielessä on perunaa aikaisemmin kutsuttu maapäärynäksi, "jordpäron". Maapäärynän lisäksi perunaa on pidetty myös maaomenana. Ranskankielinen sana "pomme de terre" samoin kuin hollannin kielen "aardappel" tarkoittavat maaomenaa. Ruotsissa ensimmäiset perunat viljeltiin 1600-luvulla Uppsalan linnan puutarhassa maaomenina. Perunan ruotsinkielinen nimi, en potatis, on ensimmäistä kertaa Johan Asltrömerin käyttämä ja se perustuu juureksen englanninkielisen nimen monikkoon "potatoes". Kreivitär Eva Ekblad kirjoitti Ruotsin tiedeakatemialle tutkielman siitä, miten perunaa voidaan käyttää viinan, perunajauhojen sekä puuterin valmistamiseen. Tämän ja keksintöjensä vuoksi hänet nimitettiin ensimmäisenä naisena tiedeakatemian jäseneksi. Stroopwafel
Stroopwafel on peräisin Goudan kaupungista Alankomaista. Erään tarinan mukaan stroopwafelit keksi ensimmäistä kertaa leipuri nimeltä Gerard Kamphuiden. Tämän tarinan mukaan vohvelien alkuperä juontaisi juurensa vuosien 1810 ja 1840 väliin. 1800-luvulla Goudassa oli noin 100 siirappivohveleita valmistavaa leipomoa. Gouda oli myös ainoa kaupunki, jossa siirappisia stroopwafeleita valmistettiin ennen vuotta 1870. Sacherkakku
Sacherkakku on nimetty Franz Sacherin mukaan. Sacher toimi ravintoloitsijana Wienissä ja Bratislavassa 1800-luvun puolivälillä. Hänen poikansa Eduard Sacherin tarinan mukaan hän aloitti uransa työskentelemällä Klemens von Metternichin keittiössä harjoittelijana. Vuonna 1832 tuolloin 15-vuotiasta Franzia pyydettiin valmistamaan päivällinen von Metternichille ja muutamalle tämän ystävälle, ja hän valmisti tässä yhteydessä ensimmäisen sacherkakun. Franz Sacher itse kertoi toisenlaista tarinaa. Vuonna 1906 "Neues Wiener Tagblatt" -lehdelle antamassaan haastattelussa hän mainitsi tehneensä ensimmäisen kakun Bratislavassa 1840-luvulla, jossa hän tuolloin omisti ravintolan ja pitopalvelun. Tarinaa ei voida varmentaa muista lähteistä, eikä tiedetä, kumpi niistä on oikea. Python kisat
Ensimmäiset Python kisat pidettiin ilmeisesti noin vuonna 591/590 eaa. Niihin kuului alun perin ainoana lajina hymni Apollonin kunniaksi (paiaani) kitharan säestyksellä. Tämän jälkeen seuraavat kisat järjestettiin kahdeksan vuotta myöhemmin vuonna 582 eaa., jolloin kisoista tuli yhdet panhelleenisistä kisoista, ja ne alettiin järjestää joka neljäs vuosi. Postikortti
Ensimmäiset joulukortit olivat peräisin Englannista: ensimmäinen tunnettu joulukortti painettiin Lontoossa 1843. Ensimmäinen suomalainen joulukortti on vuodelta 1871, mutta joulukortit yleistyivät Suomessa vasta 1920-luvulla. Aluksi joulukorttien kuva-aiheet eivät olleet kovin jouluisia, vaan kuvissa saattoi olla vaikkapa kukkia. Myös uskonnollisia aiheita oli ensin paljon enemmän kuin nykyään. Nykyään yleisiä kuva-aiheita ovat esimerkiksi joulupukki ja tontut. Aikaisemmin oli erikseen myös uudenvuoden kortteja, mutta nykyisin ne on yleensä yhdistetty joulukortteihin siten, että molemmat tervehdykset ovat samassa kortissa. Pääsiäiskorttien perinne puolestaan on nykyään katoamassa. Piparkakku
Eurooppaan hunajakakut tulivat Kreikan kautta Egyptistä sekä idän kauppamatkoilta ja ristiretkeläisten mukana. Pitkään tätä jumalten herkkua saivat valmistaa vain luostarit, joille kertyi ylijäämähunajaa muun muassa mehiläisvahakynttilöiden valmistuksesta. Vähitellen myös leipurit oppivat tuntemaan reseptin. Kun Kaukoidästä alettiin tuoda eksoottisia mausteita, niitä lisättiin taikinaan ja hunajan tilalle tuli sokeri. Piparkakku on saanut nimensä maustepippurista, joka oli ensimmäisiä pipareissa käytettyjä mausteita. Koodeksi
Koodeksien historia alkaa ensimmäiseltä vuosisadalta, jolloin Martialis kokeili menetelmää. Papyrusten huvilassa Herculaneumissa, joka hautautui tuhkaan vuonna 79, kaikki tekstit ovat kääröjä, mutta noin vuodelta 390 olevat Nag Hammadin tekstit ovat kaikki papyruskoodekseja. Todisteiden perusteella etenkin kristityt suosivat koodekseja. Domino (keksi)
Domino-keksin kehitti Fazer 1950-luvulla. Tätä ennen kuitenkin vastaavanlaisia keksejä oli olemassa, kuten vuonna 1912 lanseerattu Oreo ja vuonna 1908 Hydrox. Pizza
Pizzasta tuli Yhdysvalloissa pian kasvavien ravintolaketjujen tuote. Varhaisia pizzaketjuja olivat muun muassa Shakey’s Pizza ja Pizza Hut, jotka perustettiin 1954. Elintarviketeknologian kehityksestä merkittävä osa on mennyt pizzan hyväksi – tärkeimpiä haasteita ovat olleet täytteen ja taikinan pitäminen erillään toisistaan ja jäädyttämistä ja kuumentamista jäykistymättä kestävän pizzapohjan kehittäminen. Aachen
Aachenissa tehdään perinteisiä piparkakkuja, Aachener Printen, jotka on legendan mukaan kehitetty pyhiinvaeltajien evääksi. Piparkakut ovat yleensä neliömäisiä ja koristeltu sulamattomalla ruskealla sokerilla ja maustettu tyypillisellä mausteseoksellaan. Polkupyörä
Joidenkin väitteiden mukaan takapyörää vivuilla käyttävät polkimet keksi polkupyörään jo vuonna 1839 skotlantilainen seppä Kirkpatrick MacMillan. Vuonna 1861 ranskalainen vaunuseppä Pierre Michaux asensi kooltaan takapyörää suuremman etupyörän napaan siihen kiinteästi liittyvät poljinkammet ja laitteen patentoi hänen palveluksessaan toiminut Pierre Lallemet vuonna 1866 Yhdysvalloissa. Niiden etupyörän halkaisija saattoi olla jopa 150 cm ja takapyörän noin 50 cm. Kumi
Etelä- ja väli-Amerikan intiaanien tiedetään käyttäneen kumipalloja peleissä jo ennen eurooppalaisten saapumista. Ensimmäisiä kumin käyttökohteita oli pyyhekumi, jonka keksi englantilainen Joseph Priestley 1770. Toinen historiallinen maininta kumista Euroopassa samalta vuodelta 1770 kertoo, että Edward Nairne myi raakakumikuutioita kaupassaan Lontoossa. Pyyhekumeiksi tarkoitettuja paloja myytiin hämmästyttävän korkeaan kolmen sillingin kappalehintaan. Piikkilanka
Varhaisin yhdysvaltalainen piikkilankapatentti annettiin vuonna 1868 Michael Kellylle. Hän matki piikkilangassaan piikkipensaiden muotoa. Kellyn piikkilankaa tuotti yhtiö "Thorn Wire Hedge Company", joka jäi vuonna 1874 patentoidun menestyneemmän illinoislaisen Joseph F. Gliddenin piikkilangan jalkoihin. Gliddenin patentissa kehitettiin eteenpäin aikaisemmin keksittyjä, paljon tehottomampia pistäviä vaijereita, joita olivat esimerkiksi 1865 patentoitu ranskalaisen Louis Janninin piikkilanka. Uuni
Suomen ensimmäiset takat muurattiin linnoihin 1400-luvun lopussa tai 1500-luvun alussa. Sture- ja Tott -sukujen aikana rakennettiin takkoja Olavinlinnaan. Linnoista takat levisivät muualle Suomeen, missä niillä oli useita nimityksiä, kuten "piisi" ja "totto". Takka soveltui kuitenkin lähinä vain huoneen valaisemiseen, keittämiseen ja jossain määrin lämmitykseen, muttei tietenkään leipomiseen eikä se varannut lämpöä. Tuonaikainen takka oli lähinnä savupiipun alapään avoin laajennus eli samantapainen kuin lapintakka tai nykyiset "avotakat". Oreo
Oreo on Yhdysvalloista peräisin oleva keksi, jota valmistaa nykyisin Kraft Foodsista eriytynyt Mondelez International. Oreot kehitettin vuonna 1912. Vuoden 2017 paikkeilla niitä valmistettiin 40 miljardia kappaletta vuodessa 18 eri maassa, mikä teki Oreosta maailman myydyimmän keksin. Orkla Confectionery &amp; Snacks Finland
Pandan toiminta juontaa juurensa vuoteen 1920, jolloin Vaajakoskelle perustettiin makeistehdas, josta vuosien saatossa kehittyi Panda-makeistehdas. Kiss-Kiss
Kiss-Kiss on Fazerin vuonna 1897 lanseeraama makeinen. Ne ovat Fazerin kolmanneksi vanhimpia makeistuotteita. Kiss-Kissiä myydään nykyisin joulun alla erillisissä paketeissa ja ympäri vuoden Fazerin Parhain -pussissa muiden makeisten joukossa. Se on suippo, päältä pehmeä, rapea ja vaaleanpunainen ja kätkee sisälleen venyvää ja sitkeää toffeeta. Kahvi
Etiopialaisten arvellaan nauttineen kahvipapuja ensimmäisenä jo ennen 1000-lukua. He jauhoivat kahvimarjoja, sekoittivat jauheen eläinrasvaan, ja käyttivät näin saatuja patukoita energiaa antavina matkaeväinä. Jotkut syövät Etiopiassa edelleen tällaista ruokaa. Kahvin keksimisestä kerrotaan tarinaa, jossa etiopialainen vuohipaimen nimeltä Kaldi havaitsi vuohiensa valvovan öitä, kun ne olivat syöneet kahvipensaan marjoja. Luostarissa marjoista ryhdyttiin tekemään juomaa, jonka maine kiiri hitaasti Arabiaan. Paperitehdas
Hill mainitsee, että paperitehtaita on mainittu varhaisissa kristillisissä katalonialaisissa lähteissä 1150-luvulta lähtien, joka voi viitata islamilaisiin perinteisiin, mutta varmoja lähteitä tälle ei ole. Karjalanpiirakka
Täytettyjä piirakka-tyyppisiä leivonnaisia tunnetaan Suomesta ja Kiinaan ulottuvalta alueelta. Karjalaisten piirakoiden avointa ja soikeaa mallia alettiin kutsua karjalanpiirakaksi erotukseksi muualla tehdyistä piirakoista. Nykyisenlaista karjalanpiirakkaa on 1600–1700-luvulta alkaen nykyisen Itä-Suomen alueelle, josta se on levinnyt muun muassa siirtokarjalaisten mukana ympäri Suomea ja muuallekiin. Ensimmäiset kirjalliset tiedot karjalanpiirakasta ovat vuodelta 1686. Lusikka
Vanhimmat lusikat ovat kivikaudelta, eli noin 4000-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Vanhimmat tunnetut lusikat on tehty puusta, mutta ensimmäiset lusikat on saatettu tehdä tuohesta. Löydetyt lusikat oli tehty hakkaamalla kiveä puuta vasten ja hiomalla hiekkaa ja vettä aihiota vasten. Tällaisia lusikoita on löydetty kolme. Ne on tehty sembramännystä, ja niiden varsiin on kaiverrettu eläinten päitä. Muodoltaan ne poikkeavat paljon nykylusikoista: niissä on lyhyt varsi ja iso, kämmentä jäljittelevä syvennys. Tällaisia lusikoita käytettiin koko kädellä. Pepero
Pepero (빼빼로) on suklaalla kuorrutettu keksitikku, jota on valmistanut Lotte Confectionery Etelä-Koreassa vuodesta 1983 lähtien. Pepero on saavuttanut Etelä-Koreassa niin suuren suosion, että siellä järjestetään vuosittain ystävänpäivän kanssa samankaltainen Peperonpäivä ("Pepero Day") 11. marraskuuta. Almond Joy
Almond Joy -patukan loi Mounds-patukan kehittäjäPeter Paul Candy Manufacturing Co. Patukka esiteltiin vuonna 1946. Vuonna 1978 Peter Paul sulautui Cadburyn kanssa. Hershey's osti Yhdysvaltain markkinointiosuudet yhdistetyltä yhtiöltä vuonna 1988. Vaikka Peter Paulia ja yhtiötä ei ole enää olemassa, nimi esiintyy siitä huolimatta yhä patukoiden käärepapereissa osana patukan brändinimeä.