Miten pitkä on Kiinan muuri?
Kiinan muuri
Kiinan muuri on monesta osasta koostuva, yleisten määritelmien mukaan 6 000 – 9 000 kilometrin mittainen ja laajimman määritelmän mukaan jopa yli 21 000 kilometrin mittainen muinainen rakennelma pohjoisessa Kiinassa. Muuri on suurimmaksi osaksi noin kahdeksan metriä korkea ja leveydeltään 6–8 metriä. Se on rakennettu maasta, kivestä ja tiilistä. Kiinan muuri
Kiinan muurin pituutta on vaikea määritellä, sillä Pohjois-Kiinassa on paljon eri aikoina rakennettuja erityyppisiä ja -kuntoisia muureja ja valleja, joista kaikkia ei yleensä lueta Kiinan muuriin. Kaikkien Pohjois-Kiinaan rakennettujen muurien yhteenlaskettu pituus on yli 50 000 kilometriä. Kiinan muurin viralliseksi ilmoitettu pituus on 8 851,8 kilometriä. Arvioon kuuluu rakennetun muurin lisäksi myös taisteluhautoja sekä luonnollisia esteitä, kuten vuoria, järviä ja jokia. Varsinainen muuri on arvioitu yli 6 200 kilometrin mittaiseksi. Arkeologisissa mittauksessa muurin pituudeksi kaikkine osineen on saatu tarkalleen 21 196,18 kilometriä. Muurin kaukaisimmat päät sijaitsevat 1 900 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Kiinalainen arkkitehtuuri
Kiinalaisesta linnoitusarkkitehtuurista tunnetaan parhaiten Kiinan muuri, jonka pituus on noin 6000 kilometriä. Muuri syntyi 200-luvulla eaa. ja sen nykyiset osat ovat peräisin Ming-dynastian ajalta. Ming-aikaisen muurin korkeus on noin 10 metriä ja leveys 5–8 metriä.
Kiinan suurnopeusjunaradat
Kiina on ensimmäinen ja ainoa valtio, jolla on suurnopeusratoja, jossa operatiivinen huippunopeus yltää 350 kilometriin tunnissa.
Esimerkki tällaisesta on suurnopeusjunarata Wuhan–Kanton, 968 kilometrin pituinen runkolinja. Matka Wuhanin ja Kantonin kaupunkien välillä kestää noin kolme tuntia. Huippunopeus on 350 km/h, keskimääräinen nopeus 310 km/h. Toinen esimerkki on 117 kilometrin pituinen suurnopeusjunarata Peking–Tianjin. Huippunopeus on 330 km/h ja keskimääräinen noin 234 kilometriä tunnissa. Shanghain maglev-juna, raideyhteys lentoasemalle, kulkee 30,5 kilometrin matkan noin seitsemässä minuutissa. Keskinopeus on noin 245 km/h ja huippunopeus 431 km/h. Kiinan muuri
Muuri syntyi 200-luvulla eaa. erillisten muurien yhdistämisellä suojaamaan Kiinaa pohjoisten paimentolaisheimojen hyökkäyksiltä, ja sen uusimmat osat rakennettiin 1600-luvulla. Joinain aikoina muurin rakentamiseen osallistui koko Kiinan miesväestö. Muurista tuli tarpeeton vuonna 1644, kun Kiina ulottui muurin pohjoispuolellekin. Muuri rapautui vuosisatojen ajan, kunnes 1900-luvulla se nostettiin Kiinassa tärkeäksi kansalliseksi symboliksi. Kyynelten muuri
Muurin rakentaminen lopetettiin vuonna 1959, kun rangaistussiirtolakin lakkautettiin. Se on 190 metriä pitkä, 9 metriä korkea ja perustaltaan 6 metriä leveä rakennelma. Se sijaitsee Puerto Villamilista seitsemän kilometriä länteen, ja siitä on tullut turistikohde. Kiinan muuri
Muurin itäisin osa sijaitsee Hebein maakunnassa. Siellä on myös muuria esittelevä museo. Muurin itäinen pää, nimeltään Laolongtou (”Vanha lohikäärmeenpää”), on lohikäärmeen pään muotoinen rakennelma neljä kilometriä rannikkokaupunki Shanhaiguanista etelään. Se ulottuu 23 metriä mereen, ja se rakennettiin vuonna 1579. Etelä-Kiinan karstialueet
Etelä-Kiinassa sijaitsee yksi maailman suurimmista karstialueista. Se on laajudeltaan noin 600 000 neliökilometriä. Etelä-Kiinan karstialueilla on tavallisimpia karstimuodostumia, mutta myös monia harvinaisempia. Alueella on noin 50 maailman 70 tunnetusta "tiankeng"-muodostumasta. Termillä viitataan sellaisiin doliineihin, jotka ovat syvyydeltään ja halkaisijaltaan yli satametrisiä. Näin laajan yksittäisen kohteen merkitseminen maailmanperintöluetteloon ei ole järkevää. Kohde koostuukin kolmesta alueesta, joka muodostaa läpileikkauksen karstialueen ominaispiirteistä. Yhteensä maailmanperintökohteen pinta-ala on 475,88 neliökilometriä. Alueista suurin on kaksiosainen Libo Karst, jonka pinta-ala on melkein 300 neliökilometriä. Myös kaksioisainen Shilin Karst on runsaan 100 neliökilometrin laajuinen ja kolmiosainen Wulong Karst on pinta-alaltaan yli 50 neliökilometriä.
Shilin Karstissa on niin sanottuja kivimetsiä. Sen tunnusmerkkeinä ovat korkeat kalkkikiviset pilarit, joita reunustaa syvät ja terävät karstivaot. Pilareita on monen muotoisia. Alueella on myös Zhiyunin luola, jossa on maanalaisia kivimetsiä. Muita alueen erikoispiirteitä on luola, jonka läpi puhaltaa elokuusta marraskuuhun 30 minuutin välein 2–3 minuuttia kestävä puhuri, noin kolme kilometriä pitkä ja vain 300 metriä leveä järvi, jonka pohjassa on tippukiviä. yi-kansaan kuuluva sani-heimo järjestää alueella vuosittain soihtujuhlan. Meng Jiangnü
Aikaisempien tarinoiden Qi Liang muuttuu kenraalista tavalliseksi kansalaiseksi. Hänet viedään monien muiden tavoin rakentamaan Kiinan muuria, mutta raskaan työn takia hän pakenee ja piiloutuu paikallisen ylimystön jäsenen puutarhaan. Siellä hän nän tapaa tämän lammikossa kylpevän tyttären, joka pyytää häntä naimisiin kanssaan. Liang ei aluksi suostu miehen alhaisen syntyperänsä ja karkumatkansa takia, mutta Jiangnü taivuttelee tämän vetoamalla siihen, että tämä on nähnyt hänet alasti, eikä näin sovi tapahtua kuin yhden miehen kanssa. Naimisiin mentyään Liang palaa Kiinan muurille, jossa hänen paostaan suuttunut työnjohtaja pieksee hänet kuoliaaksi. Sitten Liangin ruumis muurataan muuriin. Tästä kuultuaan Jiangnü saapuu muurille, jossa hän suree ja aikaisempien tarinoiden mukaisesti muuri lopulta murtuu tämän seurauksena paljastaen hänen miehensä luut, jotka hän sitten hautaa. Meng Jiangnü
Tarina muuttui edelleen Tang-dynastian aikana suurin piirtein nykyiseen muotoonsa. Japanissa kahden osittain säilyneen kertomuksen mukaan Jiangnü elikin 200-luvulla eaa. alkuperäisen 500-luvun sijaan. Myös alkuperäinen kaupungin muuri muuttuu Kiinan muuriksi. Kiinan muuri rakennettiin Qin-dynastian ensimmäisen keisarin valtakaudella 221-210 eaa, mikä selittänee tarpeen vaihtaa Jiangnün elinaikaa. Näissä kahdessa säilyneessä tarinassa kertomus on peruspiirteiltään samanlainen. Kiinan kansantasavallan ulkopolitiikka
Joulukuussa koillisarmeija ja pohjoiskorealaiset hyökkäsivät YK:n joukkoja vastaan ylivoimalla, vaikkakin heikosti aseistettuina ja saivat vastustajan perääntymään vasta tammikuussa 1951 hyökkäys pysähtyi 80 kilometrin päähän Korean demokraattisen tasavallan pääkaupungista, Pjongjangista etelään. Helmikuussa YK:n joukot aloittivat vastahyökkäyksen saavuttaen 38. leveyspiirin. Huhtikuussa kiinalaiset vapaaehtoiset ja pohjoiskorealaiset aloittivat vastahyökkäyksen, mikä torjuttiin. He joutuivat vetäytymään 38. leveyspiirin pohjoispuolelle ja rintama vakiintui. Rauhanneuvottelut kestivät kaksi vuotta päätyen Korean jaon jatkumiseen. Xanadu (kaupunki)
Keisarillisen palatsin sivut ovat noin 550 metriä pitkät. Pinta-ala vastaa lähes puolta Pekingin Kielletyn kaupungin alueesta.
Kaupungissa Kublai-kaani nousi valtaan, isännöi uskonnollisia väittelyitä ja viihdytti ulkomaalaisia matkailijoita, joiden kirjoitukset toimivat inspiraation lähteenä ja kaupunki saavutti muussa maailmassa legendaarisen maineen. Paikka edesauttoi myös tiibetiläisen buddhismin laajenemista. Filippoi
Kaupunginmuuri sai alkunsa akropoliilta ja ympäröi alakaupungin ja osan Filippoin tasangosta. Muuri rakennettiin kahdessa vaiheessa. Ensimmäinen vaihe rakennettiin Filippos II:n aikana 300-luvun eaa. puolessa välissä ja toinen keisari Justinianuksen aikana vuosina 527–565 eaa. Laajimmillaan muurin pituus oli noin 3,5 kilometriä ja sen paksuus oli noin 2,3–2,9 metriä. Muurin sisäpuolelle jää 67 hehtaarin alue, josta 38 hehtaaria on tasangolla. Muuria on säilynyt erityisesti ylhäällä akropoliilla sekä kaupungin itälaidalla. Tasangon puolella muurissa oli kolme porttia, joista itäpuolella sijaitsivat satamaan johtanut Neapoliin portti sekä teatterin vieressä ollut itäportti ja länsipuolella Krenideen portti. Niiden kautta kulki kaupungin läpi kulkenut Via Egnatia. Vuohi ja Kiinan muurin maraton
Vuohi ja Kiinan muurin maraton on Maailmanmatkaajan seikkailut -lastenlevysarjan toinen osa. Albumilla seikkailee Julia Vuoren luoma Vuohi. Kappaleet ovat Pessi Levannon säveltämiä ja Marjatta Levannon sanoittamia. Kiinan moottoritieverkko
Kiina on viitoittanut alusta alkaen moottoriteiden liittymänumeroinnin, toisin kuin useat muut maat (Sveitsissä ja Suomessa vuodesta 2002). Alun perin liittymänumerointi oli peräkkäinen (1, 2, 3..), mutta tienumerouudistuksessa vuonna 2010 liittymänumeroinnin perusteita muutettiin. Nykyinen numerointi perustuu etäisyyteen, esim. 237,3 km kohdalla oleva eritasoliittymä on numeroltaan 237 ja 844,8 km kohdalla oleva liittymä on numeroltaan 844. Kiinan moottoriteistä osa on hyvin pitkiä, joten todellinen etäisyys voi tien loppupäässä olla eri kuin viitoitettu numerointi. Heitto on kuitenkin yleensä vain muutaman kilometrin suuntaansa 1 000 kilometrin matkalla. Pitkistä moottoriteistä johtuen lähempänä tien loppupäätä olevat numerot voivat olla hyvin suuria. Tämän välttämiseksi virallinen sääntö on, että liittymänumerossa on vain 3 numeroa ja esim. 2266. kilometrin kohdalla liittymänumero on 266. Kuitenkin myös nelinumeroisia liittymänumeroita esiintyy huomattavan paljon viitoituksessa. Kiinan liittymänumerot ovat suuria G30 Lianhuo Expresswayn lisäksi myös G15 Shenhai Expresswaylla, jonka pituus on noin 3700 km. Kiinan muuri
Muuri pääsi välillä rappeutumaan, mutta Ming-dynastian aikana (1368–1644) se rakennettiin pääosin uudestaan, ja tällöin se sai nykyisen muotonsa. Ming-dynastian muuri ulottuu Liaoningin maakunnasta Kiinan ja Pohjois-Korean rajajoelta Jalulta Hebein, Tianjinin, Pekingin, Sisä-Mongolian, Shanxin, Shaanxin ja Ningxian kautta Gansun maakuntaan Taolaijoelle. Taivaallisen rauhan portti
Taivaallisen rauhan portti (yksinkertaistetut merkit: 天安门 ; perinteiset merkit: 天安門; pinyin: Chéngtiānmén) on rakennus joka sijaitsee Taivaallisen rauhan aukiolla, Pekingissä, Kiinassa. Portti on yksi Kiinan tärkeimmäistä symbooleista. Rakennus valmistui Ming-dynastian aikana vuonna 1420. Kiinan moottoritieverkko
Lähes kaikki moottoritiet keräävät tietulleja. Tullit ovat yleensä keskimäärin 0,5 yuania/km (0,05 €/km), huomattavasti länsimaita halvempia huomioon ottaen kiinalaisten moottoriteiden maaston, jonka takia moottoriteille joudutaan usein rakentamaan paljon tunneleita ja siltoja. Vähimmäismaksu on yleensä 5 yuania (50 snt), ja moottoriteiden hintataso voi vaihdella suuresti. Hintataso ei riipu myöskään tien laadusta, vaan halvempi tie voi olla kalliimpaa huomattavasti parempikuntoinen ja vähemmän ruuhkainen.
Moottoriteiden suunnittelusta vastaa Kiinan liikenneministeriö. Toisin kuin monessa muussa maassa, kiinalaisten moottoriteiden rahoitus ei tule suoraan valtiolta tai yksityiseltä yritykseltä vaan yhtiöltä, jossa yksityinen ja julkinen omistusosuus vaihtelee. Nämä tieyhtiöt myös omistavat moottoritiet ja keräävät niitä käyttäviltä autoilijoilta tietulleja. Kiinassa maakunnat vastaavat tienrakennuksesta, ja niiden vähistä varoista ja resursseista johtuen sekaomisteisia tieyhtiöitä on päädytty perustamaan, koska niillä on paremmat resurssit rakentaa ja paremmat mahdollisuudet lainata rahaa. Kiina
Kiinan maastomuodot laskevat kolmena portaana Himalajalta merenpinnalle. Ylimpänä on maan lounaisosassa sijaitseva Tiibetin ylänkö, joka keskikorkeudeltaan on noin 4 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Sitä ympäröivät korkeat Himalajan ja Kunlunin vuoristot, ja Himalajalla Kiinan ja Nepalin rajalla sijaitsee 8 850 metrin korkuinen, maailman korkein vuori Mount Everest. Pekingin metro
Pekingin metro on metrojärjestelmä Pekingissä, Kiinassa. Ensimmäinen linja avattiin vuonna 1971, nykyään linjoja on 14 ja asemia 172. Linjojen yhteispituus on 336 kilometriä. Pekingin metro on manner-Kiinan vanhin sekä toiseksi pisin ja käytetyin Shanghain metron jälkeen. Lugon roomalainen muuri
Lugon roomalaisaikainen kaupunginmuuri rajaa 34,4 hehtaarin kokoisen alueen. Muurin ympärysmitta on 2,117 kilometriä. Sen paksuus on 4,2 metriä, vaikka paikoin paksuus on jopa 7 metriä, ja korkeus vaihtelee 8 ja 12 metrin välillä. Muurin ulko- ja sisäseinä on rakennettu kivestä, ja niiden välissä on täyteaineena maata, kiviä ja palasia tuhotuista rakennuksista. Kiinan moottoritieverkko
Suuret tiekäytävät Kiinassa:
Pohjois-eteläsuunnassa:
G1211-G1-G15: Heihe - Hainan - jatke etelään?; itäinen rannikkotie => Magadaniin, Anchorageen, New Yorkiin/Los Angelesiin / mahdollisesti Hainanista meren yli Jakartaan, Sydneyhin
G1113-G1-G4-G15-G75: Dandong - Dongxing (AH1); Aasian valtatie AH1, ns. "Rannikon Silkkitie" => Hanoihin, Bangkokiin, Jakartaan / Souliin, Tokioon
G49: Mohe - Kanton; Amerikan-Aasian silkkitie => Magadaniin, Anchorageen, New Yorkiin/Los Angelesiin
Itä-länsisuunassa:
G6-G0612-G3012: Peking - Khunjerab; keskinen silkkitie => Teheraniin, Istanbuliin, Pariisiin
G30/G40: Lianyungang/Shanghai - Huorguosi; pohjoinen silkkitie => Moskovaan, Helsinkiin
G50: Shanghai - Nielamu; eteläinen silkkitie => Delhiin/Mumbaihin, Teheraniin, Istanbuliin, Dubaihin Ihmisoikeudet Kiinassa
Tiibet on Kiinan itsehallintoalue. 14. dalai-lama pakeni Intiaan vuonna 1959. Tiibet on protestoinut itsenäisyyden ja todellisen autonomian puolesta koko miehityksen ajan. Tiibetiläisiä on neljä miljoonaa, joista alle kolme miljoonaa asuu Tiibetissä. Kiina nujersi Amnesty Internationalin mukaan väkivaltaisesti Tiibetin mielenosoitukset maaliskuussa 2008 ja vakuutetusta lehdistövapaudesta huolimatta rajoitti viestimien raportointia asiasta. HRW:n mukaan tapahtuma on yksi merkittävimpiä kansalaiskiistoja vuoden 1989 taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen jälkeen. 10.3.2008 sadat munkit aloittivat rauhanomaiset protestit vajaa 10 km Lhasasta länteen. He vaativat uskonnollisten rajoitusten purkua ja vangittujen munkkien vapauttamista. Kulkueet käynnistyivät Tiibetin vuoden 1959 Kiinan vallan vastarinnan vuosipäivänä. Kulosaaren melumuurin graffititaideteos
Kulosaaren melumuurin graffititaideteos eli Kiinan muuri oli Helsingin Kulosaaressa sijainnut luvallinen 300 metriä leveä graffitimaalaus, jonka graffititaiteilijat maalasivat vuonna 1991 Itäväylän varren melumuuriin. Vuonna 2000 kaupunki peitti taideteoksen osana Stop töhryille -kampanjaa. Melumuuriin maalattiin uudet luvalliset graffitit kesäkuussa 2017. Kiinan maantiede
Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Noin 36 prosenttia Kiinan pinta-alasta kuuluu sisäiseen valuma-alueeseen. Kuitenkin vain noin viisi prosenttia vuotuisesta valunnasta ei päädy meriin. Yli 80 prosenttia joista päätyy Tyyneenmereen, 12 prosenttia Intian valtamereen ja alle prosentti Jäämereen. Badaling
Badaling on Kiinan muurin ruuhkaisin osa. Vuosittain siellä käy miljoonia matkailijoita. Kiinalaiset matkailijat ruuhkauttavat muurin erityisesti kansallisina lomapäivinä lokakuun alussa (1.-7.10.) ja toukokuun alussa (1.-3.5.). Myös kiinalaisten nuorten loma-aikaan heinä-elokuussa muurilla on vilkasta. Badalingin muuriin tutustumiseen vaadittava lippu sisältää pääsyn myös Kiinan muurin museoon (). Xi’an
Tang-dynastian lopulla vuonna 904 kaupunki tuhoutui suurimmalta osaltaan ja asukkaat pakotettiin muuttamaan uuteen pääkaupunkiin Luoyangiin. Vain pieni osa kaupungista jäi asutuksi. Ming-dynastia rakensi uuden muurin Chang’anin vain 12 km² peittäneen alueen ympärille.
Xi’anin alueen kuuluisin nähtävyys on ehdottomasti esikaupungista 40 kilometriä itään sijaitseva terrakotta-armeija. Yhdistyneen Kiinan ensimmäinen keisari Qin Shi Huangdi rakennutti itselleen mausoleumin ja tätä vartioimaan 8 099 hahmon armeijan. Kiina-ilmiö (elokuva)
Kiina-ilmiö ("The China Syndrome") on James Bridgesin ohjaama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1979. Elokuvassa Jane Fondan näyttelemä televisiotoimittaja Kimberly Wells kuvausryhmineen todistaa läheltä pitänyttä ydinvoimalan sydämen sulamisonnettomuutta. Elokuvan ensi-ilta oli vain 11 vuorokautta ennen Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuutta. Elokuva oli ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi parhaasta miespääosasta (Jack Lemmon), naispääosasta (Jane Fonda), alkuperäiskäsikirjoituksesta (Mike Gray, T. S. Cook ja James Bridges) ja lavastuksesta (Arthur Jeph Parker ja George Jenkins). Mantšuria
Mantšuriasta on historiallisesti käytetty myös nimeä Guandong (, Guāndōng), mikä sananmukaisesti merkitsee "solan itäpuolella" ja viittaa Shanhain solaan Qinhuangdaossa, nykyisessä Hebein maakunnassa, missä Kiinan muuri päättyy idässä Keltaiseen­mereen. Tämä käytäntö esiintyy nimityksessä "Chuǎng Guāndōng" (sananmukaisesti "ryntäys Guandongiin", jota käytetään Han-kiinalaisten joukkomuutosta Mantšuriaan 1800- ja 1900-luvuilla. Samaan tapaan on käytetty myös nimeä Guanwai (關外), "solan ulkopuolella". Nimi Guandong tuli myöhemmin käyttöön suppeammassa merkityksessä, jolloin sillä tarkoitetaan Kwantungin vuokra-aluetta Liaodongin niemimaalla. Berliinin tullimuuri
Berliinin tulli- ja aksiisimuuri () oli vuosina 1734–1737 rakennettu muuri, joka ympäröi silloista Berliinin kaupunkia. Muuri oli 14,5 kilometriä pitkä ja neljä metriä korkea. Muurissa oli kaikkiaan 14 porttia, joiden kautta oli mahdollista kulkea kaupunkiin ja sieltä ulos. Porteilla perittiin tulli kaikesta kaupunkiin tuotavasta tavarasta. Salakuljetuksen estämisen ohella tullimuuri esti kaupunkiin sijoitettuja sotilaita karkaamasta tai ei-toivottuja kulkijoita pääsemästä sisään. 1800-luvun alkupuolella rakennettiin vielä neljä porttia lisää. Tullimuuri purettiin 1860-luvulla kasvavan liikenteen ja uudisrakentamisen tieltä. Tullimuurin porteista on jäljellä vain kuuluisin, eli Brandenburgin portti. Melkein jokaisen portin sijainnista muistuttaa kuitenkin edelleen jokin sen tienoilla sijaitseva katu, aukio tai metroasema. Mitten kaupunginosan pohjoisrajana toimiva Torstrasse (”Porttikatu”) -kehäkatu noudattaa myös tullimuurin entistä linjausta. International Commerce Center 1
International Commerce Center 1 on rakenteilla oleva pilvenpiirtäjä Chongqingissa Kiinassa. Valmistuttuaan kansainvälisen liikekeskuksen korkein torni kohoaa Jialing-joen rannalla 468 metriin purjeen lailla. Kone toimittaa 105-kerroksiseen torniin 94 hissiä ja 36 liukuporrasta. Yksi hisseistä on maailman pisimmän yhtenäisen matkan kulkeva, 452 metriin nouseva "Kone MiniSpace". Rakennuskokonaisuuteen nousee yksi "superkorkea" torni, kaksi matalampaa tornia ja niitä yhdistävä rakennus. Suurnopeusjunarata Peking–Hongkong
Suurnopeusrata Peking–Hongkong on Pekingin ja Hongkongin välillä Kiinassa kulkeva maailman pisin suurnopeusjunarata. Pekingin ja Kantonin välinen osuus avattiin liikenteelle Mao Zedongin syntymäpäivänä 26. joulukuuta 2012, kun Zhengzhou–Peking-osuus valmistui. Pekingin ja Kantonin välinen osuus on 2 298 kilometriä pitkä ja siinä on 35 asemaa. Junamatka Pekingistä Kantoniin kesti aiemmin 22 tuntia. Uuden radan myötä matka taittuu noin 8 tunnissa. Kiinan suurnopeusjunaradat
Kiinan hallitus hyväksyi vuonna 2009 osana talouden elvyttämispakettia noin 200 miljardin euron ohjelman nopeiden junaratojen rakentamiseksi. Kiinan rautatieministeriö ilmoitti rakentavansa suurnopeusjunille sopivaa rautatietä 16 000 kilometriä vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on yhdistää maan suurimmat kaupungit nopeilla junayhteyksillä. Marco Polon sillan välikohtaus
Marco Polon silta, yksitoistakaarinen kaarisilta 1600-luvulta, oli Peking–Wuhan-radan solmukohta, ja ainoa reitti Pekingiin Guomindangin hallitsemalta alueelta maan eteläosista.Kesäkuun lopussa japanilaiset joukot (satoja sotilaita) leiriytyivät sillan länsipäähän ja pitivät siellä harjoituksiaan, mitä Guomindangin joukot seurasivat tarkasti linnoituksestaan Wanpingista. Heinäkuun 7. päivän aamuna japanilaiset sähköttivät Guomindagngiin haluavansa tulla sillan yli etsimään karannutta sotamiestä. Kiinalainen eversti Ji Xingwen kieltäytyi, esimiehensä kenraali Song Zheyuanin tukemana. Illalla japanilaiset antoivat kiinalaisille tunnin aikaa päästää heidät maahan, muuten alkaisi tulitus. Keskiyöllä tykistö alkoi pommittaa kaupunkia, ja aamunkoitteessa jalkaväkijoukot ja tankit lähtivät marssimaan sillalle. Ji Xingwen johdatti noin tuhat kiinalaista puolustamaan siltaa hinnalla millä hyvänsä. Japanilaiset tulivat kuitenkin läpi. Guomindang sai vahvistuksia ja pakotti japanilaiset takaisin seuraavana päivänä. Silloin japanilaiset pysähtyivät ja tarjosivat neuvotteluja. He kuitenkin pitivät leirinsä sillan länsipäässä. Kiinankuusi
Kiinankuusi ("Picea asperata") on kuusien sukuun (n. 35 lajia) kuuluva ainavihanta puu. Kiinankuusella on tumman sinertävänvihreät neulaset, jotka muistuttavat hopeakuusen neulasia. Hopeakuusella on oksanhaarojen kärkisilmut lyhyempiä, ja kävyt pienempiä ja pehmeäsuomuisia, mutta kiinankuusella kärkisilmut ovat jopa 12 mm ja käpysuomut kovia.
Puu voi kasvaa yli 15 metriä korkeaksi ja kuori on tummanpunertavanharmaa. Alemmat haarat ovat pitkät ja alaspäin kaartuvat, ja ylemmät voivat kaareutua ylöspäin. Laji on kotoisin Etelä-Kiinan vuorilta. Se menestyy ainakin Etelä-Suomessa hyvin. Kiinan tasavallan historia
Tšiang Kai-šek pystyi Saksan tukemana järjestämään armeijansa taistoon kommunisteja vastaan ja vuonna 1935 Kuomintangin joukkojen onnistui sotilallisesti nujertaa Jiangxin neuvostoalue. Kommunistien oli paettava Jiangxista ja he kykenivät murtautumaan Kuomintangin linjojen läpi ja vetäytymään 5000 kilometrin matkan Yan'aniin Pohjois-Shaanxiin, missä sijaitsi kommunistien pohjoinen tukikohta. Näin syntyi kommunistien legenda pitkästä marssista, josta selviytyi perille vain noin joka kymmenes marssille lähteneistä 90 000 hengestä, muiden kaatuessa matkan varrella taisteluissa tai karatessa. Merkittävin pitkän marssin tuoma muutos oli Mao Zedongin nousu johtamaan kommunistisen puolueen päätöksentekoa. Kiinan muuri
Suurin osa muurin hyvin säilyneistä osista rakennettiin Ming-dynastian aikana. Suosituimpia käyntikohteita on kunnostettu 1900-luvun loppupuolelta alkaen. Korean tasavalta
Koreoiden välisestä demilitarisoidusta vyöhykkeestä on tullut villieläinten ja harvinaisten kasvien suoja-alue. 220 km pitkä ja 5–18 km leveä rajavyöhyke on vahvasti linnoitettu, eikä siellä ole juuri liikkunut ihmisiä 55 vuoteen. Piikkilanka-aidat estävät myös suuria eläimiä tunkeutumasta sille, joten siitä on tullut turvapaikka monille harvinaisille lajeille. Vuohi ja Kiinan muurin maraton
Albumin avausraidalla Vuohi osallistuu painikilpailuun Mongoliassa. Seuraavaksi Vuohen matka vie Brasilian sademetsiin. Ukrainasa Vuohi tekee taikoja Kupala-jumalan juhannusjuhlassa. Maustematkailija kokeilee keittotaitojaan Turkissa ja juustoja maistellaan Ranskassa. Kiinan muurilla Vuohi osallistuu maratonjuoksuun, ja Venetsian karnevaaleissa Vuohi pukeutuu leijonaksi. Irlannissa Vuohi opettelee, kuinka epäonnea voi estää vanhojen uskomusten mukaan. Kaikkeuden kuivin paikka löytyy Atacaman aavikolta. Pohjois-Norjassa saamelaiset odottavat kaamoksen päättymistä ja Vuohi osallistuu auringon paluun juhlintaan leipomalla voisilmäpullia. USA:ssa Vuohi taiteilee Vapaudenpatsaan klemmareista. Saharassa Vuohi matkustaa tuaregien karavaanin mukana. Terrakotta-armeija
Kiinassa eli 500-luvulta eaa. seitsemän heimoa, jotka alkoivat taistella keskenään. Tätä kesti Qin Shi Huangdin hallituskauteen asti. Hän oli ensimmäinen Kiinan keisari. Qin syntyi 259 eaa. ja kuoli 210 eaa. Hän saavutti Qin-valtion johdon 13-vuotiaana ja 38-vuotiaana hän oli saanut koko Kiinan haltuunsa. Qin otti nimekseen Qin Shi Huangdi, . Qin pani terrakotta-armeijan rakennustyöt alulle 221. Aiemmissa hautalöydöissä oli ollut ihmisuhreja, mutta Qin ei voinut käyttää niitä, koska sodat olivat verottaneet väestöä liikaa. Siksi päätettiin rakentaa terrakotta-armeija pääasiassa luonnollisen kokoisista savipatsaista. Qin oli merkittävä valtiollinen uudistaja: hän rakennutti terrakotta-armeijan lisäksi Kiinan muuria, yhtenäisti valuutan, mittayksiköt ja kirjoitusmerkit. Kiinan kansantasavallan historia
Kiinan ja Neuvostoliiton välit lämpenivät 1952 Zhou Enlain vierailtua Moskovassa ja Neuvostoliiton palautettua Lüshunin ("Port Arthur") sekä Dalianin rautatiet Kiinalle. Itse kaupungit palautettiin Stalinin kuoleman jälkeen 1953. Vuoden 1953 väestönlaskussa kiinalaisia oli 582 miljoonaa eli sata miljoonaa enemmän kuin oli uskottu. Kiinan historia
Kiinan kansantasavallan alkuhetkeksi mielletään Mao Zedongin juhlallinen julistus Pekingin Taivaallisen rauhan aukiolla, lokakuussa 1949. Tätä edeltänyt sisällissota johti Kiinan jakautumiseen mantereella sijainneeseen kansantasavaltaan ja Taiwanin saarella toimineeseen Kiinan tasavaltaan. Rauhaa osapuolten välille ei ole koskaan solmittu. Keskeisin selitys kommunistisen vallankumouksen onnistumiselle on Kiinan ja Japanin välinen sota, joka loi pohjan kommunismin kasvavalle suosiolle. Länsimainen historiankirjoitus pitää sodan aiheuttamaa sekasortoa, joka raunioitti tasavallan talouden ja hyvän hallinnon elementit, suurimpana syynä kommunistien valtaannousulle. Kiinan kommunistinen puolue taas katsoo, että kommunistisessa vallankumouksessa kyse oli vapautuksesta, jolla Kiinan kansa kukisti kolonialismin. Badaling
Badalingin osuus on entisöity huolella ja vuonna 1957 se avattiin turisteille ensimmäisenä osana koko muurista. Vuonna 1988 Kiinan muuri lisättiin osaksi Unescon maailmanperintöluetteloon, joka lisäsi myös Badalingin tunnettavuutta.
Muurin ympäröivää aluetta on kehitetty matkailijoita palvelevaksi rakentamalla sinne hotelleja, ravintoloita ja köysirata. Badalingin osuus muurista on varsin helposti käveltävissä ja osaan muurista pääsee tutustumaan myös rullatuolilla. Mur des Fermiers généraux
Muuri oli 23 kilometrin pituinen. Se purettiin 1860-luvulla, kun Pariisin rajat siirrettiin Thiersin muurille. Nykyään sen paikalla ovat Pariisin ulommat bulevardit. Cun
Cun on yksi kymmenesosa "chi"tä eli kiinalaista jalkaa. Kun mitat standardisoitiin, cunin mitaksi määritettiin ~3.715 cm, joka on käytössä Hongkongissa. 1900-luvulla Kiinan kansantasavallassa mitat standardisoitiin metrijärjestelmään sopiviksi. Cunin mitta 3 1/3 cm on käytössä Kiinassa ja Taiwanilla. Sananvapaus maittain
Kiinan kansantasavallassa on aina sensuroitu ulkomaisia lehtiä ja mediaa. Nykyisin se ulottuu myös tietoverkkoon. sensuurin päävastuu on kommunistipuolueen julkisuusosastolla. Arvellaan, että internetin valvonta työllistää yli 100 000 kiinalaista. Valvonta perustuu kahteen menetelmään: niin sanottu "suuri palomuuri" estää kiinalaisten pääsyn hallituksen mielestä epämieluisille ulkomaisille verkkosivuille. "Kultainen suojakilpi" taas seuloo tiedonvälitystä maan sisällä. Sisäiset rajoitukset kohdistuvat ajatuksiin, jotka voisivat uhata kommunistipuolueen asemaa tai kannustaa järjestäytyneeseen kansalaistoimintaan. Nettirajoitusten takia maan tärkeimmät palveluntarjoajat ovat kiinalaisia: hakurobotti Baidu, sosiaalinen verkosto Renren, internetportaali Tencent ja microblogi Sina Weibo. Kaupunginmuuri
Kiinassa kaikkiin uusiin kaupunkeihin rakennettiin muuri aina 1900-luvun puoliväliin asti. Varhaisimmat muurit Kiinan kaupunkien ympärille rakennettiin jo yli 5000 vuotta sitten. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat yleensä neliönmuotoisia. Aluksi niitä rakennettiin puolustustarkoituksiin ja rajojen merkitsemiseksi. Alueen aitaaminen neljältä sivulta on aina ollut osa kiinalaista arkkitehtuuria, ja siten on rajattu niin asutusalueet, palatsit, hallinnolliset rakennukset kuin niiden sisällä olevat tilatkin. Kiinalaiset kaupunginmuurit olivat aluksi saviset, myöhemmin tiilellä ja kivellä päällystetyt. Ilman muureja kyseessä oli virallisesti vain kylä. Suurin osa kaupunginmuureista on jo purettu; parhaiten säilynyt muuri lienee Ming-aikainen Nanjingin muuri, jonka pituus on yli 30 kilometriä. Kiinan moottoritieverkko
Suunnitelmassa lisättiin myös 118 000 kilometrin verkkoon myös 18 000 kilometriä moottoriteitä, jotka merkittiin myöhemmin rakennettaviksi. Tämä 18 000 kilometriä ei ole mukana lasketussa moottoritieverkon pituudessa. Näin ollen todellinen suunnitellun moottoritieverkon pituus tulee olemaan 130 000 - 135 000 kilometriä, koska virallisissa luvuissa ei ole otettu huomioon myöskään päällekkäistä numerointia. Kiinan–Japanin sota (1937–1945)
Yleensä Kiinan-Japanin sodan katsotaan alkaneen Marco Polon sillan välikohtauksesta Pekingin eteläpuolella 7. heinäkuuta 1937, mutta jotkut kiinalaiset historioitsijat sijoittavat sen jo Mukdenin välikohtaukseen vuonna 1931. Marco Polon sillan taistelujen aloittajasta ei ole täyttä varmuutta: japanilaisten kaivaessa sillan lähellä tuliasemia niiden ja kiinalaisten joukkojen välille syntyi laukaustenvaihtoa. Pian sota oli jo täydessä käynnissä. Tšiang Kai-šek halusi estää japanilaisten uuden hyökkäyksen Shanghaihin ja käski pommittaa kaupungin satamassa olleita sotalaivoja, mutta hyökkäys epäonnistui ja kaksi pommia putosi kaupungin asuinkortteleihin. Japanilaiset vastasivat lähettämällä maihin lisää joukkoja, ja kiinalaiset sotilaat hakivat suojaa kansainvälisiltä toimilupa-alueilta. Taistelu Shanghain ympäristössä kesti yllättävän pitkään, ja molemmat puolet kärsivät suuria tappioita. Japanilaisten edetessä kiinalaiset lähtivät siirtämään tärkeää teollisuus- ja muuta kalustoa turvaan Lounais-Kiinaan. Aigunin sopimus
Aigunin sopimus (, , "Àihún Tiáoyuē") oli Venäjän keisari­kunnan ja Qing-dynastian hallitseman Kiinan vuonna 1858 tekemä sopimus, jolla Kiina luovutti Amur-joen pohjois­puolella olleen osan Mantšuriaa Venäjälle. Sopimus kumosi vuonna 1689 tehdyn Nertšinkin rauhan­sopimuksen, jonka mukaan Venäjän ja Kiinan rajana olivat Stanovoivuoret. Kiinan Venäjälle luovuttaman alueen pinta-ala oli yli 600 000 neliö­kilo­metriä. Kiinan muuri
Gansun maakunnassa sijaitseva Jiayuguanin osuus on yksi muurin läntisimmistä. Siihen kuuluu yksi Ming-osuuden suurimmista porteista ja parhaiten säilyneistä linnoituksista. Muurin läntisin pää on Jiayuguanin kaupungin lähellä. Sen rakentaminen aloitettiin 1372, ja se rakennettiin uudelleen 1539. Kiinan taide
Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perusosiltaan yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Samat tilankäsittelyn ja tekniikan piirteet esiintyvät yksityisistä asunnoista palatseihin ja temppeleihin. Puu on ollut Kiinassa perinteisesti tärkein rakennusmateriaali. Kiinalaisista rakennuksista tunnetuimpia ja omaleimaisimpia ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot ja 6000 kilometrin mittainen Kiinan muuri. Kiinalaisen arkkitehtuurin arvostetuin muoto on maan puutarha-arkkitehtuuri, jolla on ollut suuri vaikutus Euroopassakin. Demokratiamuuri
Kyseessä oli erään bussivarikon muuri, josta tuli suosittu kiinnityspaikka julisteille marraskuussa 1978, kun vuoden 1976 Tiananmenin välikohtauksen uudelleenarviointi innosti kiinalaisia vapaampaan mieleipiteiden ilmaisuun. Kiinan johtajaksi kohoamassa ollut Deng Xiaoping ilmaisi julkisen tukensa demokratiamuuriliikkeelle, joka suuntautuikin alkuvaiheessa pääasiassa hänen maolaisia vastustajiaan vastaan. Keväällä 1979 liike levisi Pekingistä eri puolille Kiinaa ja alkoi vähitellen arvostella yhä avoimemmin kommunistista puoluetta mielenosoituksissaan ja lehtisissään. Lopulta Deng kääntyi liikettä vastaan ja sen vaientaminen aloitettiin maalis–huhtikuussa 1979 pidättämällä joukko liikkeen oikeistosiiven johtavia edustajia. Maon ajoista poiketen pidätetyt demokratiamuuriliikkeen johtajat tuomittiin pelkästään vankeuteen, ei kuolemaan. Liikkeen maltillisempi suuntaus sai jatkaa toimintaansa, mutta mielenosoitusten alettua uudelleen liikkeen tukahduttamista jatkettiin marraskuussa 1979. Pekingin kaupunginhallitus ilmoitti joulukuussa 1979 Xidanin demokratiamuurin sulkemisesta. Erääseen Pekingin lähiöön kuitenkin perustettiin sen viralliseksi seuraajaksi uusi muuri, johon sai kiinnittää julisteita rekisteröitymällä omalla nimellään. Osa demokratiamuuriliikkeestä jatkoi toimintaansa vielä 1980-luvun alussa. Vapaaehtoisten marssi
Nouskaa! Te jotka ette halua olla orjia,
Omalla verellämme ja lihallamme rakennamme uuden Kiinan muurin!
Erittäin vaikeat ajat ovat koittaneet Kiinan kansalle,
Jokainen on pakotettu huutamaan viimeisen karjahduksensa!
Nouskaa, nouskaa, nouskaa!
Meitä on kymmeniätuhansia samanmielisiä
Kohtaamaan vihollisen tulitus, marssikaamme!
Kohtaamaan vihollisen tulitus, marssikaamme!
Marssikaamme!
Marssikaamme!
Eteenpäin! Kiinan muuri
Qin-dynastian aikaisen muurin rakennustyöt kestivät kymmenkunta vuotta. Muuri ulottui Jilinin maakunnassa Linzhaosta (nykyisen Gansun itäosissa) Liaodongiin. Kiinan maantiede
Tiibetin ylänkö sijaitsee Kiinan luoteisosissa, ja se on maailman suurin ylätasanko. Sen keskikorkeus on yli 4 000 metriä, ja sen korkeimmat huiput nousevat yli 7 200 metrin. Sitä ympäröivät vielä korkeammat vuoristot, kuten Himalaja ja Kunlun. Himalajan vuorista 40 kohoaa vähintään 7 000 metriin, ja Kiinan ja Nepalin rajalla oleva Mount Everest on maailman korkein vuori. Tiibetin ylängön matalimmalla oleva alue on sen luoteisosassa oleva Qaidamin allas, jonka leveä luoteisosa on 2 700–3 000 metrissä ja kapea kaakkoisosa hieman matalammalla.
Kunlunin ja Qilian Shanin pohjoispuolella sekä Qionglai Shanin ja Daliang Shanin itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen alue. Siellä useimmat vuoret kohoavat enää 900–1 800 metrin korkeuteen, ja vuoristojen välissä vaihtelevat altaat ja tasangot. Tiibetin ylängön pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa on kaksi laajaa painaumaa, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin allasta rajoittaa etelässä Kunlun, lännessä Pamir ja pohjoisessa Tienšan, joka erottaa sen Džungarian altaasta. Tarim on noin 557 000 neliökilometrin laajuinen, ja se on noin 750–1 400 metrin korkeudessa. Sen sisäosissa on Taklimakanin aavikko. Džungariaa rajoittaa Tienšanin lisäksi Altaivuoristo, joka erottaa sen Mongoliasta. Džungaria on tasaista seutua, joka viettää lievästi lounaaseen. Se on keskimäärin 300–450 metrin korkeudessa, mutta matalimmat kohdat ovat alle 200 metrissä.
Kiinan toiseen topografiseen alueeseen kuuluvat myös keskisessä Kiinassa olevat laajat tasangot ja ne toisistaan erottavat vuoristot. Mongolian ylänkö on pohjoisimpana, ja sen erottaa Lössiylängöstä Yinvuoristo. Mongolian ylänkö on kuiva tasanko. Lössiylänkö on puolestaan laaja alue, joka on muodostunut lössimateriaalin peittämistä kukkuloista ja karuista vuoristoista. Sen keskikorkeus on 1 200 metriä, ja suurin osa siitä on 50–80 metriä paksun lössikerroksen peitossa. Shaanxin maakunnan pohjoisosissa ja Gansun itäosissa lössikerros voi olla paljon paksumpi. Eteläinen Yunnanin–Guizhoun ylänkö tunnetaan erityisesti karstimuodostelmistaan. Keisarinkanava
Kanavan ensimmäisiä osia rakennettiin jo 400-luvulla eaa. Kanava otettiin käyttöön Sui-dynastian aikana 600-luvulla. Sitä jatkettiin massiivisilla rakennustyömailla, ja 1200-luvulla kanava oli yli 2 000 km pitkä ja yhdisti Kiinan viisi suurinta jokea. Silta
Sillan rakenteet voidaan karkeasti jakaa päällys- ja alusrakenteisiin. Päällysrakenteiden tehtävänä on siirtää kuormat silta-aukon yli alusrakenteille, joiden tehtävänä on siirtää kuormat eteenpäin kantavalle maaperälle. Päällysrakenteeseen kuuluvat kannatin- ja kansirakenne sekä varusteet ja laitteet. Alusrakenteisiin kuuluvat paalut, maatuet, välituet, kantamuurit holvi- ja kaarisilloissa, pylonit köysisilloissa ja peruslaatat kehäsilloissa.Maailman pisin silta on Danyang–Kunshan-silta Kiinassa Nanjingin ja Shanghain välillä. Se on vuonna 2011 avattu 164,8 kilometriä pitkä maasilta, jolla kulkee osa Pekingin ja Shanghain välisestä suurnopeusrautatiestä. Kiinanmuurahaiskäpy
Täysikasvuinen kiinanmuurahaiskäpy on häntineen 65-95 sentin pituinen ja painaa 2-7 kiloa. Se synnyttää yleensä yhden poikasen kerrallaan. Kiinamuurahaiskäpy on hidasliikkeinen ja liikkuu öisin. Amur
Amurin kaksi tärkeintä latvajokea ovat Kiinan Sisä-Mongoliasta virtaava Argun, joka on 1 620 kilometrin mittainen, sekä Venäjän Taka-Baikaliassa virtaava 555 kilometrin pituinen Šilka. Varsinainen Amur-niminen joki alkaa Argunin ja Šilkan yhtymäkohdasta Venäjän ja Kiinan rajalla, ja on näin mitaten 2 824 kilometrin pituinen ja koko pituudeltaan purjehduskelpoinen. Argunin latvoilta lukien joen pituus on 4 444 kilometriä. Kiinalainen kulttuuri
Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perustavilta elementeiltään yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Kiinalaisen arkkitehtuurin tunnetuimpia ja omaleimaisimpia piirteitä ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot, puutarhat ja 6 000 kilometrin pituinen Kiinan muuri. Kiinan muuri
Muuri on rakennettu eri aikoina vaihtelevasti tiilistä, kivistä, maasta ja puusta. Muurin varhaisimmat osat rakennettiin lähiseuduilta löytyneestä materiaalista. Rakennettaessa vuorille käytettiin kyseisten vuorten kiveä ja rakennettaessa tasangoille paikalta kaivettua maata, joka tiivistettiin harkoiksi. Aavikoilla hyödynnettiin jopa kasveja kuten ruokoja ja pensaita. Ming-dynastiaan asti muurit tehtiin lähinnä kehikkojen sisään tiivistetystä maasta ja kivistä. Ming-dynastian aikaan muuria alettiin rakentaa tiilistä, joita valmistettiin paikallisissa työpajoissa. Kiveä käytettiin kuitenkin edelleen muurin perustusten, reunojen ja porttien rakentamisessa, ja Badalingin osuus on rakennettu lähes kokonaan graniitista. Pienikokoisten tiilien käytön myötä muurin rakentaminen helpottui ja siitä tuli kantavampi ja kestävämpi. Ruudin keksimisen ja aseiden kehityksen myötä vanhat maamuurit eivät myöskään enää kestäneet hyökkäyksiä yhtä hyvin kuin tiili ja kivi. Kiinan muuri
Erilliset muurit yhdistettiin Qin-dynastian aikana ”ensimmäisen keisarin” Qin Shi Huangdin käskystä 200-luvulla eaa. Tämä muuri oli yli 5 000 kilometriä pitkä, ja sen rakentamiseen joutui osallistumaan pakkotyövoimana merkittävä osa Kiinan väestöä. Muurin rakentaminen oli osittain jo taistelevien läänitysvaltioiden kaudelta periytyvien lyhyempien muurien pohjoisosien yhdistämistä pohjoisen mongoleja vastaan. Pohjoisesta Kiinaa oli tuolloin alkanut uhata uusi vahva barbaariheimo tai -heimoliitto xiongnu. Vanhojen muurien tarpeettomat osat jätettiin rapistumaan. Muurin rakentamisen tarkoituksena oli paitsi mongolien torjuminen, myös levottomuuksien aiheuttajien ja armeijan työllistäminen sopivan kauas pääkaupungista. Muuri piti myös maan oloihin tyytymättömät kiinalaiset valtion rajojen sisällä. 1960-luku
Kylmän sodan keskellä DDR:n hallitus päätti 13. elokuuta 1961 rakentaa 155 km pitkän muurin Berliinin läpi. Berliinin muurin rakentamisen virallisena syynä oli estää "länsimaiden provokaatioiden virtaaminen itään", mutta tärkeämpänä syynä oli estää itäsaksalaisten joukkopako länteen: ennen muurin rakentamista oli länteen siirtynyt noin 2 000 ihmistä päivässä. Berliinin muurista tuli kylmän sodan aikaisen idän ja lännen vastakkainasettelun symboli. Kiinan muuri
Kiinan muuri rapautuu tuulen ja sateen sekä ihmisen vaikutuksen seurauksena pikku hiljaa, ja suurta osaa muurista ei huolleta. Jotkin kivestä ja tiilistä rakennetut osat, kuten Badaling, ovat silti edelleen hyvässä kunnossa. Syrjäisemmillä seuduilla muurista on kuitenkin usein jäljellä enää rikkinäisiä kiviä ja tiiliä, tai se on peittynyt hiekan alle. Maowusun ja Tenggelin aavikoiden muuri on jo kadonnut, ja Gansun, Ningxian, Shaanxin ja Shanxin muurit ovat rapautuneet osin jo niin, että muurin voivat havaita maasta vain asiantuntijat. Berliinin muuri
Vielä vähän ennen muurin rakentamista kesällä 1961 Itä-Saksan kommunistipuolueen johtaja Walter Ulbricht vannoi "Neues Deutschland" -lehdessä, ettei kellään ole aikomusta pystyttää muuria (”Niemand hat die Absicht, eine Mauer zu errichten”). 13. elokuuta 1961 40 000 Itä-Saksan kansallisen kansanarmeijan sotilasta, poliisia ja työläistä sulki Länsi-Berliiniin johtavat tiet ja kadut. Ensin kaupungin jako tehtiin piikkilangalla, mutta pari päivää myöhemmin ryhdyttiin rakentamaan muuria betoniharkoista. Itä-Saksan viranomaisten mukaan muuri oli ”antifasistinen suojavalli” ("antifaschistischer Schutzwall"). Kiinanpunapuu
Kiinanpunapuu on suurehko puu. Se kasvaa noin 45–50 metriä korkeaksi. Puun runko voi kasvaa rinnankorkeusläpimitaltaan noin 2,5 metriä leveäksi. Runko tavallisesti levenee tyveä kohti ja on vanhemmilla puilla usein lankkujuurinen. Latvus on nuorilla puilla kapean kartiomainen ja vanhemmilla puilla leveän kartiomainen tai pyöristynyt. Nuorten puiden kaarna on oranssin- tai punaisenruskeaa ja hilseilevää. Vanhemmilla puilla kaarna on punertavan ruskeaa tai harmahtavaa ja uurteista. Kiinan muuri
Vuonna 206 eaa. valtaan nousseen Han-dynastian vallan aikana muuria jatkettiin ja vahvistettiin. Muuri oli tällöin pisimmillään, idän Liaodaosta lännen Lop Nuriin yli 8 000 kilometriä pitkä. Myös Pohjoinen Wei-dynastia, Pohjoinen Qi-dynastia ja Sui-dynastia jatkoivat muurin rakentamista. Sen sijaan Tang-dynastian aikana (618–907) muuria ei vahvistettu, sillä Kiina oli tuolloin tarpeeksi vahva ilman muurin antamaa suojaakin. Mongolit valloittivat Kiinan kuitenkin Yuan-dynastian aikana (1271–1368), eikä muuria laajennettu mongolivallan aikana. Peking
Peking on Kiinan rautatieliikenteen keskus, ja huomattavia rautatielinjoja lähtee kaupungista kohti Shenyangia, Shanghaita, Kantonia, Hongkongia, Baotouta ja Taiyuania. Paikalliset linjat kulkevat eri kaupunkipiireihin itse Pekingin alueella. Pekingistä on junayhteys myös Moskovaan Venäjälle, Pjongjangiin Pohjois-Koreaan ja Ulan Batoriin Mongoliaan. Rautateiden lisäksi Pekingissä on tiheä tieverkosto. Vuoden 2016 lopussa Pekingin tieverkolla oli pituutta yhteensä 22 026 kilometriä. Moottoriteiden pituus oli 1013 kilometriä ja vuonna 2017 rakenteilla oli seitsemän uutta moottoritietä. Tieverkosto on kehittynyt nopeasti, mutta se ei ole silti pysynyt liikenteen vaatimusten tasalla. Ruuhkat ovat yleisiä ja lyhyillä matkoilla käytetään yleisesti polkupyöriä. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Kiinan muuri
Qing-dynastian aikana (1644–1911) muuri menetti puolustuksellisen merkityksensä, koska Kiina ulottui muurin pohjoispuolellekin. Muurin tarkoitus tällöin olikin pitää han-kiinalaiset ja mongolit poissa Mantšuriasta. Aikajärjestelmä
Aikavyöhykkeiden väli on keskimäärin 15 pituusastetta. Tarkkoja pituuspiirejä käytetään aikavyöhykkeiden rajoina lähinnä valtamerillä; maalla niistä pääsääntöisesti poiketaan valtioiden rajojen tai muiden vastaavien käytännön elämää helpottavien syiden vuoksi. Jotkut poikkeukset ideaaleista aikavyöhykerajoista ovat huomattavia: esimerkiksi noin 45 pituusastetta kattavan Kiinan pitäisi periaatteessa käyttää ainakin kolmea aikavyöhykettä, mutta se käyttää vain yhtä. Demokratiamuuri
Demokratiamuuri oli Pekingin Xidanin kaupunginosassa sijainnut muuri, johon ihmisten sallittiin vuosina 1978–1979 Kiinassa vallinneen lyhyen poliittisen suojasään aikana kiinnittää erilaisia poliittisia kannanottoja sisältäneitä viestejä. Muurin ympärille syntyi niin sanottu Demokratiamuuriliike, joka kukoisti jonkin aikaa. Carl Gustaf Emil Mannerheim
Mannerheim matkusti Aasian halki Kiinaan ratsain. Matkan pituus oli yhteensä noin 14 000 kilometriä ja se kesti kaksi vuotta (1906–1908). Retki tuotti paljon käyttökelpoista aineistoa ja Mannerheimin tekemä tieteellinen työ oli myös arvokasta. Hän otti peiteroolinsa vakavasti ja keräsi suuren määrän kansatieteellistä aineistoa lähes tutkimattomilta seuduilta. Ennen matkaa hän oli ottanut yhteyttä Suomalais-Ugrilaiseen Seuraan, josta hän oli saanut paljon ohjeita tieteellistä tutkimustyötä varten. Kai Donner kehui häntä valveutuneeksi löytöretkeilijäksi. Mannerheim tutustui myös Marco Polon muistiinpanoihin sekä Nikolai Prževalskin, Sven Hedinin ja Marc Aurel Steinin kirjoittamiin tutkimuskertomuksiin. Hän keräsi muun muassa Kansallismuseon kokoelmiin lähes 1 200 esinettä ja otti noin 1 500 valokuvaa. Suomalais-Ugrilaisen Seuran aikakauskirjan 27. osassa Mannerheim julkaisi kielitieteellisesti merkittävän kirjoituksen "A visit to the Sarö and Shera Yögurs". Sotilaallisista tuloksista mainittavimpia on noin 2 000 kilometrin mittaisen tien kartoittaminen. Sloan Great Wall
Sloan Great Wall (SCl 126) on galaksimuuri, joka oli löytöhetkellään vuonna 2003 suurin tunnettu maailmankaikkeuden rakenne. Muurin suurimmaksi dimensioksi arvioitu 1,37 miljardia valovuotta, mikä on noin 1/60 havaittavan maailmankaikkeuden halkaisijasta ja huomattavasti enemmän kuin ensimmäisen tunnetun galaksimuurin, Kalojen–Valaskalan superjoukkoryhmän (johon myös Linnunrata kuuluu) pituus. Lähimmillään muurin etäisyys Maasta on noin miljardi valovuotta. Kiinan muuri
Pekingistä pohjoiseen sijaitsevat Kiinan muurin suosituimmat ja aikoinaan myös tärkeimmät osat. Matkailijoiden eniten suosima ja parhaiten säilynyt osa on 7,6 kilometriä pitkä Badaling, joka sijaitsee Pekingistä luoteeseen. Badaling rakennettiin suurimmaksi osaksi 1500-luvulla. Läheisen Juyongguanin osuuteen kuuluu muurin lisäksi portti ja linnoitus. Juyongguanista itään on Mutianyun osuus, jonka rakentaminen aloitettiin Ming-dynastian alkuaikoina. Siihen kuuluu 22 tiheään rakennettua vartiotornia, ja se on suunniteltu vastustamaan hyökkäyksiä kummaltakin suunnalta. Mutianyusta itään on Gubeikoun portti sekä Jinshanlingin ja Simatain osuudet, joista jälkimmäinen on jyrkkä ja jo melko ränsistynyt. Kiinan moottoritieverkko
13. tammikuuta 2005 Kiinan liikenneministeri Zhang Chunxian ilmoitti, että maa tulee rakentamaan 85 000 kilometrin (53 000 mi) pituisen moottoritieverkon seuraavan kolmen vuosikymmenen aikana. Moottoritiet yhdistäisivät kaikki maakuntien pääkaupungit ja yli 200 000 asukkaan kaupungit. Suunnitelma nimettiin 7918-verkoksi, joka koostuu 7 Pekingistä lähtevästä säteittäisestä, 9 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi uuteen kansalliseen moottoritieverkkoon kuului 6 pitkää alueellista kehämoottoritietä, 36 kehämoottoritietä lähinnä maakuntien pääkaupungeissa sekä 39 yhdysmoottoritietä, jotka yhdistävät valtakunnallisia moottoriteitä toisiinsa ja maakuntien pääkaupunkeihin sekä raja-asemiin. Kiinan historia
Ulkoisen uhan Qin-dynastialle muodostivat pohjoisen paimentolaiskansat, joista voimakkaimpia olivat xiongnut. Valtakunnan pohjoisille rajoille alettiin rakentaa Kiinan muuria, jonka ensimmäiset osat olivat rakentaneet pohjoisimmat kiinalaisvaltiot jo taistelevien valtioiden aikakaudella. Muurit yhdistettiin Qin-dynastian aikana yhdeksi kokonaisuudeksi, joka ulottui maan luoteiskolkan Gansusta itään meren rannalle asti. Valtava muurinrakennushanke vaati satojentuhansien ihmisten työpanoksen ja se kulutti valtavasti kansan voimavaroja ja rasitti maan taloutta. Keisarinkanava
Keisarinkanava (myös: Kiinan suuri kanaali) on pisin ihmisen rakentama vesireitti maailmassa. Se on 1 800 kilometriä pitkä ja 40 metriä leveä. Se kuljettaa Jangtsen, Keltaisenjoen, ja pienempien jokien vettä Kiinan itärannikolla. Korkeuseroa kanavan joidenkin osien välillä on 42 metriä. Eteläinen ja keskinen osa kanavasta on edelleen vilkkaassa käytössä mutta Keltaisenjoen päässä kanava on huonokulkuinen veden ajoittaisen vähyyden vuoksi. Danyang–Kunshan-silta
Danyang–Kunshan-silta on Kiinassa sijaitseva maasilta. Se kulkee Shanghain ja Nanjingin välillä ja on osa Pekingin ja Shanghain välistä suurnopeusrautatietä. Silta on 164,8 kilometriä pitkä ja siten maailman pisin silta. Korkeudeltaan silta on keskimäärin 31 metriä maanpinnasta. Sillan läntinen pää on Danyangissa ja itäinen pää Kunshanissa lähellä Shanghaita. Sieltä rautatie jatkaa Shanghaihin maan tasolla. Amur
Amur on Venäjän ja Kiinan rajajoki lähes 2 000 kilometrin matkalla. Sen sivujokia ovat Bureja, Huma, Zeja, Songhua ja Ussuri. Ussurin yhtymäkohdasta Habarovskin kohdalla joki virtaa kokonaan Venäjällä pohjois-koilliseen, ja siihen yhtyy vielä Amgun. Etelä-Kiinan meren aluekiista
Suurinta aluetta kiistellyllä alueella on vaatinut itselleen Kiina. Kiinan vaatima alue tai niin sanottu yhdeksän katkoviivan U-linjaus ulottuu satojen kilometrien päähän Kiinan eteläosan Hainanin saaresta. Kiinan mukaan sen oikeus alueeseen ulottuu satojen vuosien päähän. Vuonna 1947 se teetätti kartan, jossa sen aluevaatimukset kuvailtiin tarkemmin. Samoja alueita väittää Kiinan 
tapaan omakseen myös Taiwan. Pitkä marssi -rakettiperhe
Kiina esitteli maaliskuussa 2009 Zhuhai Air Show-ilmailunäyttelyssä skaalamallineen Pitkä Marssi LM-5D-kantoraketista. Raketin pituus on 60 metriä ja sen lentoonlähtöpaino on 675 000 kg. Se pystyy nostamaan 12 000 kg geostationaariselle siirtoradalle. Raketin ensilentoa suunniteltiin vuodelle 2014. Sen ylimmän vaiheen moottoria voidaan käynnistää viikon ajan avaruudessa. Länsimaissa tästä on vedetty johtopäätöksiä "orbital killer satellites"-tappajasatelliiteista. Kyse on kuitenkin kyvystä asettaa kaupallisia tietoliikennesatelliitteja tarkkaan oikealle radalleen. Pitkä Marssi CZ-5 (=LM-5D) pystyy nostamaan 25 000 kg matalalle maan kiertoradalle, joten sitä voitaisiin käyttää myös esim. avaruusaseman moduulien nostoon radalle. Kiina alkaa kilpailla raskaampien tietoliikennesatelliittien laukaisuista Yhdysvaltain Sea Launchin, Venäjän Protonin ja Arianespacen Ariane 5:n kanssa. Syyskuussa 2011 kävi ilmi, että Pitkä Marssi 5-raketin prototyypin rakentaminen on edennyt osien valmistukseen ja raketin ensilento tehdään vuonna 2015. Vuoden 2012 maaliskuussa Pitkä Marssi 5:n arveltiin lentävän vuonna 2014. Kiinan kansantasavallan historia
Vuonna 2001 aloitettiin jälleen osana Tiibetin uudenaikaistamista Xiningista Lhasaan Qinghai–Tiibetin ylätasangon halki kulkevan rautatien rakennus, joka alkoi jo 1958, mutta keskeytyi 1984. Rautatien valmistumisesta ilmoitettiin 15. lokakuuta 2005. Muita suuria rakennushankkeita on mm. Kolmen solan pato. Shun Hing Square
Shun Hing Square on antenneineen laskettuna 384 metriä korkea pilvenpiirtäjä Shenzhenin kaupungissa, Kiinassa. Se on kattokorkeudeltaan 324,8 metriä korkea ja antennikorkeudeltaan 384 metriä. Se on Kiinan yhdeksänneksi korkein rakennus. Se on myös Kiinan korkein teräksestä tehty rakennus, sillä muut Kiinassa Shun Hing Squarea korkeammat rakennukset on rakennettu pääosin betonista.
Shun Hing Squaressa on 66 maan päällistä kerrosta ja kolme kerrosta, jotka sijaitsevat maan alla. Rakennus on muodoltaan hyvin omaperäinen. Sen suunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto K.Y. Cheung Design Associates. Rakennuksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1993 ja se valmistui vuonna 1996.
Shun Hing Squaressa on 36 hissiä ja sen lattiapinta-ala on 280 000 neliömetriä. Kiinan moottoritieverkko
Vuoden 2013 uudesta vuoteen 2030 asti ulottuvasta suunnitelmasta jätettiin pois monia uusia valtakunnallisia moottoriteitä. Muun muassa uusia numeroon 4 loppuvia teitä ei numeroitu, mutta ne on merkitty laajempaan suunnitelmaan kartalla. Tämä suunnitelma tullaan ottamaan käyttöön todennäköisesti 13. viisivuotiskaudella (2016-2020). Siihen kuuluu reilusti yli 150 000 kilometriä valtakunnallisia moottoriteitä. Lisäksi maakunnallisissa suunnitelmissa on joitain rinnakkaismoottoriteitä, jotka eivät ole vielä mukana 71118-suunnitelmassa. Nämä tullaan numeroimaan valmistuttua valtakunnallisiksi, esim. G22N Gansun maakunnassa ja G15E Shanghain ja Ningbon välillä. Uuden suunnitelmakartan pohjalta on tehty myös 12. viisivuotiskauden suunnitelma, joka on tästä supistettu versio. Kiinan joukkotuhoaseet
Kiina kokeili ydinasetta Lop Norin testialueella ensimmäistä kertaa 16. lokakuuta 1964. Kokeen nimi oli "596", laite uraani-imploosio-fissiopommi jonka teho oli 22 kilotonnia. Kokeen nimi tuli siitä kuukaudesta ja vuodesta, jolloin kävi selväksi ettei Neuvostoliitto anna Kiinalle ydinasetta. Pommi räjäytettiin 102 metriä korkeassa terästornissa. Kiinan moottoritieverkko
Kiinan moottoritieverkko on Kiinan valta- ja maakunnallisen tason moottoritieverkko, joka muodostaa maailman laajimman ja pisimmän moottoritiejärjestelmän. Vuoden 2017 lopulla sen kokonaispituus oli 136 500 kilometriä (60 494 mi), josta 5 527 kilometriä (7 711 mi) rakennettiin pelkästään vuonna 2017. Moottoritieverkko, joka tunnetaan virallisesti nimellä ”National Trunk Highway System” (kiinaksi (yksinkertaistettu): 中国国家高速公路网; kiinaksi (perinteinen): 中國國家高速公路網; pinyin: Zhōngguó Guójiā Gāosù Gōnglùwǎng) ja lyhennettynä NTHS, koostuu seitsemästä Pekingistä lähtevästä säteittäisestä moottoritiestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta moottoritiestä. Tämä verkko tunnetaan myös nimellä ”71111 network” (kiinaksi (yksinkertaistettu): 7918网; kiinaksi (perinteinen): 7918網; pinyin: 7918 wǎng). Tämän lisäksi jokaisella maakunnalla on oma moottoritiejärjestelmänsä. Daxin kulttuuri
Daxin kulttuuri on yksi niistä Kiinan kulttuureista, joissa oli jo varhain vallihautoja ja ympärysmuureja. Chengtoushanin kylä noin 4000 eaa. on yksi kiinan vanhimmista vallihauta-muuri-kylistä. Muuri on tehty puristetusta maasta. Chengtoushanista on löydetty varhaista riisiä ajalta 6500-3000 eaa. Tämä viittaa kylien välisten sotien alkaneen viimeistään tuolloin. Herkuleen–Pohjan kruunun galaksimuuri
Herkuleen–Pohjan kruunun galaksimuuri (Her-CrB GW) on marraskuussa 2013 löydetty galaksimuuri, joka on löytöhetkellään suurin tunnettu maailmankaikkeuden rakenne. Rakenne on pituudeltaan 10 miljardia valovuotta tai kolme gigaparsekia, mikä on noin yhdeksäsosa näkyvän maailmankaikkeuden halkaisijasta, ja leveydeltään 900 miljoonaa valovuotta (300 Mpc). Sen punasiirtymä on 1,6–2,1, mikä vastaa 9,6–10,5 miljardin valovuoden etäisyyttä. Länsimuuri
Laajemmassa merkityksessä Länsimuuriksi saatetaan sanoa koko 488 metrin pituista säilynyttä muuria Temppelivuoren länsilaidalla. Muurin sen osan edessä, jossa juutalaiset rukoilevat, on nykyisin laaja juutalais­kortteliin kuuluva aukio, kun taas muu osa muurista on piilossa muslimi­korttelin rakennusten takana lukuun ottamatta lyhyttä 8 metrin osuutta, niin sanottua "Pientä Länsimuuria". Se osa muurista, jota tavallisesti sanotaan Länsimuuriksi, on saanut erityisen merkityksensä pitkälsi sen vuoksi, koska se ei ole koskaan ollut kokonaan keskiaikaisten rakennusten peittämänä, ja siinä Herodeksen aikainen alkuperäinen kivirakenne on säilynyt paremmin kuin "Pienessä Länsimuurissa". "Pienellä Länsimuurilla" on kuitenkin periaatteessa suurempi uskonnollinen merkitys, koska sen otaksutaan olevan vielä lähempänä Kaikkeinpyhintä ja siten "Jumalan läsnäoloa" (Shechina) kuin varsinainen Länsimuuri, ja siihen liittyvä maanalainen Warrenin portti, joka 1100-luvulta lähtien on ollut suljettuna, vieläkin lähempänä. Thiersin puolustusmuuri
Muuri oli 33 kilometrin pituinen ja kulki enimmäkseen lähellä Pariisin nykyistä kunnallista rajaa. Sen sisäpuolelle jäi 78,02 neliökilometrin laajuinen alue. Kiinankeihäskuusi
Kiinankeihäskuusi on kasvuympäristöstä riippuen puu tai pensas. Se voi kasvaa 50 metriä korkeaksi ja rungon rinnankorkeusläpimitaltaan kolme metriä leveäksi. Latvus on yleensä kartiomainen. Oksat haarautuvat yleensä säteittäin, ja ne ovat kärjistään riippuvia. Kiinankeihäskuuset ovat usein monirunkoisia, mutta voivat olla myös yksirunkoisia. Kiinan keinotekoiset kuut
Kiinan keinotekoiset kuut ovat Kiinan suunnittelemia öisin valaisevia satelliitteja, jotka sijaitsevat 500 kilometrin korkeudessa avaruudessa. Keinotekoisen kuun kirkkaus ja sen 10-80 kilometrin valaisusäde ovat säädettävissä. Keinotekoinen kuu tuottaa auringonlaskua vastaavaa hohtoa. Keinotekoinen kuu on suunniteltu komplementoimaan oikeaa kuuta ja se on kahdeksan kertaa kirkkaampi. Ensimmäinen keinotekoinen kuu on suunniteltu Chengdun kaupunkiin vuonna 2020 ja vuoteen 2022 mennessä suunnitelmissa on kaksi muuta keinotekoista kuuta. Keinotekoista kuuta on testattu jo vuosia ja teknologia on kehittynyt riittävästi niin että laukaisu tapahtuu vuonna 2020. Keinotekoisten kuiden on tarkoitus korvata kaupunkien öinen katuvalaistus ja tuoda säästöä sähkön kulutukseen. Kiina
Saastuminen ja ympäristön pilaantuminen ovat nousseet Kiinassa vakaviksi ongelmiksi elintason nousun myötä. Pelkästään Hongkongissa ja muualla Etelä-Kiinassa lasketaan saasteiden aiheuttavan 10 000 kuolemaa vuosittain. Kiinan suurten jokien kuntoa pyritään parantamaan Euroopan unionin ja Maailmanpankin tuella. Ilmastonmuutos ja teollistuminen ovat nopeuttaneet Gobin ja Taklimakan aavikoiden laajenemista. Kiinan tavoite on pysäyttää aavikoituminen istuttamalla puita. Kiina on ollut lähes metsän peitossa. Nyt maasta on noin 10 % metsää. Jokainen 11 vuotta täyttänyt on velvollinen istuttamaan 5 puuntainta 5 vuoden aikana. Xi’anin metro
Xi’anin metro on metrojärjestelmä Xi’anin kaupungissa Kiinassa. Metron ensimmäinen osa avattiin 16. syyskuuta 2011. Nykyään järjestelmä sisältää kaksi linjaa. Suunnitelmissa on seitsemän linjan ja 243,2 kilometrin pituinen metroverkosto vuoteen 2021 mennessä. Peking
Vuonna 1969 avattu Pekingin metro kuuluu matkustajamäärältään maailman suurimpien joukkoon. Vuonna 2016 metrolla tehtiin 3,66 miljardia matkaa eli noin kymmenen miljoonaa matkaa päivässä. Pekingin metro on myös Shanghain metron jälkeen maailman pisin metro. Metroon kuuluu 19 linjaa ja 345 asemaa. Vuonna 2017 rakenteilla oli lisäksi 20 uutta linjaa yhteensä 350 kilometrin verran. Linjasta S1 tulee Kiinan ensimmäinen keski-hitaan nopeuden maglev-linja. Kiinankellosammakko
Kiinankellosammakko on 4–6 cm kokoinen. Sen selkäpuoli on vihreä tai ruskea ja maha kirkkaan oranssi, punainen tai keltainen. Kiinankellosammakoiden ruumista peittävät mustat täplät. Sen iholla on runsaasti myrkkyrauhasia, joista se hätätilanteessa erittää vaaleaa myrkkyä. Myrkyn voimakkuus vaihtelee yksilöittäin ja iästä riippuen. Sammakoiden pupillit ovat sydämen/kolmion muotoiset.Uhattuna kiinankellosammakko vääntelee kuin akrobaatti. Richard Nixon
Pekingin lentokentällä oli Nixonia tapaamassa ulkoministeri Zhou Enlai. Nixon tapasi myös puhemies Mao Zedongin, jolle hän totesi että on vain yksi Kiina ja se on Kiinan kansantasavalta. Kiinan vierailunsa aikana Nixon vieraili muun muassa Kiinan muurilla ja Shanghain satamakaupungissa. Taiwanissa Nixonin vierailua kommunistiseen Kiinaan protestoitiin äänekkäästi. Kiinalainen arkkitehtuuri
Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perustavilta elementeiltään yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Samat tilankäsittelyn ja tekniikan piirteet esiintyvät yksityisistä asunnoista palatseihin ja temppeleihin. Kiinalaisen rakennustaiteen tunnetuimpia ja omaleimaisimpia esimerkkejä ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot ja 6 000 kilometrin mittainen Kiinan muuri. Chunyun
Chunyun () tarkoittaa Kiinalaisen uudenvuoden aikaan tapahtuvaa erittäin kiivasta matkustusajankohtaa. Vuonna 2006 ajankohtana tehtiin yli 2 miljardia matkaa ja ilmiötä on kuvattu maailman laajimmaksi vuosittaiseksi muuttoliikkeeksi. Ruuhkat kohdistuvat erityiesti rautatieliikenteeseen. Matkustus alkaa yleensä 15 päivää ennen uutta vuotta ja kestää noin 40 päivää ja se on synnyttänyt useita sosiaalisia ongelmia. Kiinan ympäristöpolitiikka
Yli 40 % Kiinasta on autiomaata. 2000-luvun lopussa Kiinan aavikoituminen laajeni 3 600 km vuodessa. Gobin autiomaa on 150 km Pekingistä. Pohjois-Kiinan metsäkato ja aavikoituminen aiheuttavat hiekkamyrskyjä Pekingiin. Kiinalaiset arvioivat, että miljoona tonnia Gobin hiekkaa kulkeutuu Pekingiin vuosittain. Kiinan hiekkamyrskyt ulottuvat USA:n asti. Kiinan pyramidit
Kiinan pyramidit ovat Kiinassa sijaitsevat noin 100 pyramidimaista hautakumpua.
Ne muistuttavat karkealta muodoltaan tasalakisia, loivareunaisia pyramideja olen yleensä porrasmaisia. Monet niistä ovat 100 kilometrin säteellä Xi'an:ista, Qin Chuanin tasangoilla
"Kielletyllä alueella" Shaanxin maakunnassa Keski-Kiinassa. Erään pyramidin kanta on noin 50 metriä.