Minä vuonna Suomi liitty EU?
Suomen EU-kansanäänestys
Suomen EU-kansanäänestys oli 16. lokakuuta 1994 Suomessa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Suomen liittymisestä Euroopan unioniin. Enemmistö (56,9 %) äänestykseen osallistuneista kannatti liittymistä ja eduskunta noudatti tulosta. Suomen EU-jäsenyys astui voimaan 1. tammikuuta 1995.
Euroopan yhteisö
Euroopan yhteisö eli EY (, lyhenne "EC") oli eurooppalainen valtioyhteisö. Vuonna 1957 luotiin Rooman sopimuksella Euroopan talousyhteisö eli ETY (, lyhenne "EEC"). Euroopan unionin (EU) muodostamisen myötä vuonna 1993 ETY sisällytettiin siihen ja nimettiin Euroopan yhteisöksi. Euroopan yhteisö lakkautettiin 1. joulukuuta 2009, kun Lissabonin sopimus astui voimaan. Tällöin kaikki EU:n toiminta yhdistettiin samaan organisaatioon. Maastrichtin sopimus
Maastrichtin sopimuksella perustettu Euroopan unioni ei siis korvaa Euroopan yhteisöjä (EY), vaan tuo ne saman katon alle uusien poliittisten ynnä muiden yhteistyömuotojen kanssa. Tässä yhteydessä puhutaan Euroopan unionin "kolmesta pilarista":Sopimuksen keskeisintä sisältöä on Euroopan talous- ja rahaliiton perustaminen kolmessa vaiheessa. Sopimustekstin mukaan EU:ssa otetaan käyttöön yhteinen valuutta (euro) aikaisintaan 1. tammikuuta 1997 tai viimeistään 1. tammikuuta 1999. Rahaliittoon osallistuvan valtion on täytettävä ns. lähentymiskriteerit, joiden tarkoituksena on varmistaa rahaliiton vakaus. Suomen alkoholipolitiikka
1. maaliskuuta 2004 Vanhasen hallitus laski alkoholiveroja. Muutosten perustana oli kasvava tuontipaine Suomen joutuessa luopumaan EU-jäsenyyden siirtymäajan rajoituksista 1.1.2004 ja erityisesti Viron liittyessä EU:n jäseneksi 1.5.2004. Euroopan unionin laajentuminen
Vuonna 2007 Romania ja Bulgaria liittyivät unionin jäseniksi. Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on ollut Pohjoismaiden neuvoston jäsen sen perustamisesta saakka. Vuonna 1995 Ruotsi liittyi yhdessä Suomen ja Itävallan kanssa Euroopan Unioniin. Ruotsi on myös aktiivijäsen YK:ssa ja muissa järjestöissä kuten OECD ja IMF. Euroopan unioni
Kun Rooman sopimus solmittiin 1957, myös jäsenmaiden merentakaisista alueista ja maista tuli unioniin assosioituneita maita. Siirtomaavalta purkautui 1960-luvulla, jolloin suhde muuttui itsenäisten valtioiden väliseksi kanssakäymiseksi. Liettuan poliittinen järjestelmä
Liettua liittyi puolustusliitto Naton jäseneksi 29. maaliskuuta 2004 ja Euroopan unionin jäseneksi 1. toukokuuta 2004. Suomen ympäristöpolitiikka
Suomi on Euroopan Unionin jäsen. EU-lainsäädäntö sitoo Suomea. Euroopan yhteisön ja unionin sitoumuksiin sisältyvät:
Suomi ei välttämättä kykene täyttämään EU:n monimuotoisuustavoitteita vuonna 2010. Korvausrahoitusvajeella metsien, avosoiden ja niittyjen suojelu voi viivästyä tai estyä. Suomen luonnon monimuotoisuuden laskun piti loppua Metso-ohjelman avulla vuonna 2010. Korvauksia maksavat pääasiassa elyt, mutta rahoitusvaje koskee myös Metso-ohjelmaa, metsähallitusta ja metsäkeskuksia. Erkki Tuomioja
Tuomioja oli 1960-luvun keskeisiä suomalaisia aktivistivaikuttajia. Hänen erikoisalana olivat kansainväliset ja kasvatusasiat. Tuomioja on toiminut lähes koko aikansa kansanedustajana ulkoasianvaliokunnassa ja on kirjoittanut useita taloudellista yhdentymistä sekä globalisaatiota kriittisesti käsitteleviä kirjoja ja artikkeleita. 1970-luvulla hän vastusti silloista EEC-vapaakauppasopimusta, mutta kannatti Suomen liittymistä Euroopan unioniin ennen kansanäänestystä vuonna 1994. Martti Ahtisaari
Myös ulkopolitiikka aktivoitui uudella tavalla Ahtisaaren kaudella. Presidentti Koiviston tavoin Ahtisaari kannatti Suomen EU-jäsenyyttä ja pani arvovaltansa peliin hankkeen toteutumisen puolesta. Myönteisen kansanäänestyspäätöksen jälkeen Suomi pääsi liittymään jäseneksi vuoden 1995 alusta lähtien. Ahtisaari jakoi samana vuonna pääministeriksi nousseen Paavo Lipposen näkemyksen Suomen roolista unionissa, pyrkimisestä kohti ytimiä ja Euroopan komission aseman tukemisesta. Ahtisaari osallistui pääministerin ohella Eurooppa-neuvoston huippukokouksiin, kuten myös seuraajansa Tarja Halonen. Käytäntö herätti kritiikkiä monissa perustuslaillisissa asiantuntijoissa. Yksi osoitus Ahtisaaren aktiivisen linjan tuloksista oli muun muassa presidenttien Bill Clintonin ja Boris Jeltsinin huipputapaaminen Helsingissä kevättalvella 1997. Tapaamisen aikana päästiin sovintoon muun muassa Naton laajenemisesta itäiseen Eurooppaan. Ottawan sopimus
Euroopan unionin parlamentti kannattaa päätöslauselmissaan kaikkia jäsenmaitaan liittymään Ottawan sopimukseen.
Suomi liittyi Ottawan sopimukseen marraskuussa 2011, kun eduskunta hyväksyi ehdotuksen äänin 110-47. Suomessa henkilömiinakieltoa ajoivat erityisesti rauhanjärjestöt, ulkoasiainministeriö ja presidentti Tarja Halonen. Puolustusministeriö taas vastusti sopimusta. Suomi oli ennen liittymistään ainoa Euroopan unionin jäsen, joka ei ollut allekirjoittanut Ottawan sopimusta. Euro
Vuoden 1998 toukokuussa päätettiin, mitkä valtiot olivat kelpoisia osallistumaan euroalueeseen. Päätöstä oli edeltänyt vähintään kahden vuoden pituinen ERM II ‑vaihe, jonka aikana kelpoisuus eli taloudellisten ehtojen täyttyminen kunkin maan osalta mitattiin. Kelpuutettuja valtioita oli yksitoista: Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Portugali, Ranska, Saksa ja Suomi. Samalla kaikkien euroalueeseen osallistuvien maiden valuuttakurssit sidottiin euroon kiinteällä, peruuttamattomalla kurssilla, jota ei enää kutsuttu valuuttakurssiksi vaan "muuntokertoimeksi". Nämä muuntokertoimet päätettiin määritellä virallisesti kuudella merkitsevällä numerolla. Taulukko niistä on jäljempänä. 2000-luvun ensikymmen
Euroopan unionin laajeneminen ja integraatio jatkui. Vuonna 2004 unioni laajeni 12 maalla: uudet jäsenmaat olivat Puola, Slovakia, Tšekki, Unkari, Latvia, Liettua, Viro, Slovenia, Kypros ja Malta. Vuonna 2007 vielä Bulgaria ja Romania pääsivät jäseniksi. Unionin uusi perussopimus Lissabonin sopimus astui voimaan 1. joulukuuta 2009. Sopimuksen myötä unionille valittiin ensimmäinen presidentti, Herman Van Rompuy. Euroopan unionin historia
Toisen maailmansodan jälkeen oli tarve sitoa vanhat kiistakumppanit Saksa ja Ranska riippuvaisiksi toisistaan, joka osaltaan ehkäisisi tulevia sotia. Tätä varten perustettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) vuonna 1950, johon liittyivät Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Länsi-Saksa, Italia ja Ranska. Nämä kuusi valtiota allekirjoittivat 18. huhtikuuta 1951 Pariisissa perustamissopimuksen. Sopimus tuli voimaan 23. heinäkuuta 1952 ja solmittiin 50 vuoden ajaksi. Suomi 1990-luvulla
Suomi oli 1990-luvulla jälkiteollinen noin viiden miljoonan asukkaan yhteiskunta. Politiikassa merkittävimpiä tapahtumia olivat Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen raukeaminen Neuvostoliiton romahtaessa vuonna 1991 ja Suomen liittyminen vuoden 1995 alussa Euroopan unionin jäseneksi. Edellistä vuosikymmentä vahvasti leimannut nousukausi päättyi 1990-luvun alussa Suomen historian syvimpään lamaan. Puolan historia
Euroopan unioni alkoi neuvotella Puolan kanssa jäsenyydestä 1998 ja joulukuun 2002 EU:n huippukokous kutsui Puolan jäseneksi. Maassa järjestettiin kansanäänestys jäsenyydestä kesäkuussa 2003 ja Puola liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. EU-jäsenyyden myötä suuri määrä puolalaisia lähti siirtotyöläisiksi Länsi-Eurooppaan. Useat vanhat EU-maat rajoittivat uusien jäsenmaiden kansalaisten pääsyä maahan, joten puolalaisten maahanmuuton kohdemaaksi muodostui Yhdistynyt kuningaskunta, jonne saapui vuoden 2004 jälkeen arviolta puoli miljoonaa puolalaista maahanmuuttajaa. Yksin Yhdistyneessä kuningaskunnassa puolalaisia on töissä miljoona ja ennen talouskriisiä neljän miljoonan asukkaan Irlannissakin ainakin 200 000. Suomen presidentinvaali 1994
Suomen kansainvälispoliittinen toimintaympäristö mullistui Mauno Koiviston jälkimmäisen presidenttikauden aikana. Berliinin muuri murtui marraskuussa 1989 ja entiset rautaesiripun takaiset Itä-Euroopan kansandemokratiat suuntautuivat kohti länttä. Saksat yhdistyivät lokakuun alussa 1990, kun niin aineelliseen kuin henkiseenkin vararikkoon ajautunut Itä-Saksa putosi Länsi-Saksan syliin. Suomi mitätöi Pariisin rauhansopimuksen vanhentuneiksi katsomansa määräykset syyskuussa 1990 yhteisymmärryksessä sopimuksen toisten osapuolien Neuvostoliiton ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Baltian maat itsenäistyivät vuoden 1991 aikana, Neuvostoliitto lakkasi olemasta vuoden 1991 lopussa ja Suomi tunnusti itsenäisiksi julistautuneet entiset neuvostotasavallat sisäisessä kaaoksessa ollutta Georgiaa lukuun ottamatta. YYA-sopimuksen todettiin rauenneen Suomen ja Neuvostoliiton seuraajavaltion Venäjän keskinäisellä noottien vaihdolla tammikuussa 1992. Keväällä 1992 Suomi jätti Ruotsin esimerkin mukaisesti jäsenhakemuksen Euroopan yhteisölle. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Virallisesti unioniin kuuluu koko saari, mutta käytännössä vain eteläosa. Maan talous kasvoi EU-jäsenyyden alkuvuosina, mutta vuonna 2009 se joutui Kreikan tavoin talouskriisiin osana maailmanlaajuista kriisiä. Yhtenä tekijänä maan ongelmissa olivat rahoitussektorin suuret lainat Kreikkaan. Kypros alkoi toipua kriisistä vuonna 2015. Suomen tienumerointijärjestelmä
Suomi liittyi vuonna 1965 yleiseurooppalaiseen eurooppatiesopimukseen. Tuolloin Suomeen määriteltiin neljä eurooppatietä:Myöhemmin tie E3 (Lissabon – Pariisi – Tukholma) jatkettiin Turun ja Helsingin kautta Vaalimaalle ja E80 siirrettiin reitille Turku – Kuopio. Maailman kauppajärjestö
Maailman kauppajärjestö aloitti toimintansa 1. tammikuuta 1995. Se korvasi vuodesta 1947 asti toimineen GATTin ("General Agreement on Tariffs and Trade") ja on kaupankäynnin osalta tärkein kansainvälinen elin. GATT oli perustettu toisen maailmansodan jälkimainingeissa väliaikaiseksi 23 maan järjestelyksi, jossa oli mukana Yhdysvallat ja Länsi-Euroopan maita. Vuosina 1947–1994 järjestettiin yhteensä kahdeksan GATT-neuvottelukierrosta, joiden myötä järjestöön liittyi lisää valtioita. Suomi liittyi GATT:iin vuonna 1950. Suomen poliittinen järjestelmä
Liittyessään EU:n jäseneksi vuonna 1995 Suomi liittyi suoraan Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) toiseen vaiheeseen. Kolmannessa vaiheessa, vuoden 1999 tammikuusta, euroa voitiin käyttää tilirahana. Vuoden 2002 alussa eurosetelit ja -kolikot korvasivat Suomen markan. Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä
Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet ovat poliitikkoja, jotka on valittu vaaleilla Euroopan parlamenttiin Suomesta. Suomalaisia on ollut Euroopan parlamentissa viidellä vaalikaudella: 1994–1999; 1999–2004; 2004–2009; 2009–2014 sekä 2014–2019. Ensimmäiset suomalaisedustajat parlamenttiin valitsi Suomen eduskunta vuoden 1995 alusta, sillä maa ei ehtinyt osallistua Europarlamenttivaaleihin 1994. Seuraavana vuonna uudet jäsenmaat järjestivät välikauden Europarlamenttivaalit 1996, jotka olivat Suomelle ensimmäiset vaalit. Suomi osallistui normaalisti muiden EU-maiden tavoin Europarlamenttivaaleihin 1999, 2004, 2009 ja 2014. Seuraavat vaalit ovat Europarlamenttivaalit 2019 normaalin viiden vuoden toimikauden jälkeen. Euroopan unioni
Vuonna 1985 Alankomaiden, Belgian, Luxemburgin, Ranskan ja Saksan hallitukset allekirjoittivat Schengenissä sopimuksen, joka helpotti matkustamista maiden välillä. Maat sopivat, että ne lopettavat kaikki henkilötarkastukset yhteisillä rajoillaan, yhdenmukaistavat muut kuin EU-maiden rajoilla tehtävät tarkastukset ja ottavat käyttöön yhteisen viisumipolitiikan. Näin syntyi Schengen-alueena tunnetun vyöhyke, jossa ei ole sisäisiä rajoja. Schengen-sopimuskokonaisuudesta on sittemmin tullut osa EU:n perussopimusta ja Schengen-alue on laajentunut. Nykyään sopimukseen kuuluu 26 maata: Euroopan unionin maat, Britanniaa ja Irlantia lukuun ottamatta, ja lisäksi Norja, Islanti ja Sveitsi. Suomen maatalous
Suomen liittyessä EU:hun neuvotteluiden keskeinen osa oli maatalouden asema. Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla, ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin. Suomen EU-kansanäänestys
Liittymissopimus hyväksyttiin eduskunnassa perustuslain alaan vaikuttavana kansainvälisenä velvoitteena niin sanotussa supistetussa perustuslainsäätämisjärjestyksessä, jolloin hyväksyntään riitti kahden kolmasosan määräenemmistö yhdessä käsittelyssä. Normaalia perustuslainsäätämisjärjestystä kannattaneet jäivät vähemmistöön perustuslakivaliokunnassa. Supistettua perustuslainsäätämisjärjestystä oli suosittanut Seppo Tiitisen johtama valtiosääntökomitea, ja sen hyväksyi myös viisi valiokunnan kuulemista kuudesta asiantuntijasta. Professori Antero Jyränki suositti kuitenkin normaalia perustuslainsäätämisjärjestystä. Eduskunta äänesti EU-jäsenyydestä viimein 18. marraskuuta, jolloin jäsenyys hyväksyttiin äänin 152–45 (1 tyhjä, 1 poissa). Äänestyksessä varsinkin keskustan ja vasemmistoliiton ryhmät hajosivat kahtia ja lähes puolet kummankin edustajista äänesti jäsenyyttä vastaan. Yhdistyneet kansakunnat
Suomi jätti jäsenhakemuksen heti Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan 1947. Suurvaltapoliittisista syistä Suomi samoin useat muutkin maat kuitenkin hyväksyttiin jäseniksi vasta 14. joulukuuta 1955. Jo edellisenä vuonna oli kuitenkin perustettu Suomen YK-liitto tiedotusta antamaan ja koulutusta järjestämään. Euroopan unionin historia
Vuonna 1973 EY:hyn liittyi Iso-Britannia, Irlanti ja Tanska, ja tämän jälkeen yhteisö alkoi hiljalleen laajeta nykyisiin mittoihinsa. Euro
Ennen vuotta 2004 EU:hun liittyneistä jäsenmaista euroa käytetään kaikissa paitsi Britanniassa, Tanskassa ja Ruotsissa. Vuonna 2004 EU:hun liittyneistä maista ensimmäisenä euron otti käyttöön Slovenia 1. tammikuuta 2007 Slovenian tolarin tilalle, ja maasta tuli EU:n 13. euromaa. Seuraavaksi 1. tammikuuta 2008 alkaen Malta ja Kypros siirtyivät käyttämään euroa Maltan liiran (MTL) ja Kyproksen punnan (CYP) sijaan, mihin ne saivat luvan EU:n ministerineuvostolta 10. heinäkuuta 2007. Tämä oli odotettavissa Euroopan unionin komission suositeltua toukokuussa 2007 siirtymistä, kun maat täyttivät tuolloin julkaistun lähentymisraportin mukaan lähentymiskriteerit. Toukokuussa 2008 varmistui Slovakian liittyminen euroalueeseen 1. tammikuuta 2009. Slovakiasta tuli 16. euroa käyttävä EU-valtio. Viro liittyi euroalueeseen 1. tammikuuta 2011 17. EU-valtiona Latviasta tuli osa euroaluetta 1. tammikuuta 2014 ja eurot otettiin saman tien käyttöön. Latviasta tuli 18. EU:n jäsenvaltio, joka otti euron käyttöön. 1. tammikuuta 2015 Liettuasta tuli 19. euroja valuuttana käyttävä maa. Itsenäisen Suomen historia
Ensimmäisenä EY-jäsenyyden puolesta otti kantaa Suomen talouselämän etujärjestöt 1990-luvun alussa. Poliitikot olivat ainakin julkisuudessa pitkään varauksellisia välttäen ärsyttämästä muutoksessa olevaa Neuvostoliittoa. Vielä Yleisradion vaalitentissä maaliskuussa 1991 puolueiden puheenjohtajista ainoastaan RKP:n Ole Norrback oli avoimesti jäsenyyden kannalla eikä EY-jäsenyyden hakemista kirjattu suoraan Esko Ahon (kesk.) hallitusohjelmaankaan. Presidentti Mauno Koivisto oli varovainen ja asetti sanansa myöhemmin keväällä 1991 tarkasti "En ole sitä viime aikoina paljon viitsinyt vastustaakaan". Kevään ja kesän 1991 aikana kokoomus ja oppositiopuolue SDP muuttivat kantansa EY-myönteisiksi ja kun vielä pääministeri Aho kääntyi jäsenyyden taakse syksyn mittaan, antoi hallitus tammikuussa 1992 selonteon eduskunnalle, jossa päädyttiin ehdottamaan jäsenyyden hakemista. Richard Brander
Richard Brander kirjoitti vuonna 2004 kirjan "Finland och Sverige i EU - tio år av medlemskap", joka tarkastelee Suomen ja Ruotsin taivalta EU-jäseniksi ja toimintaa EU:ssa vuosina 1990-2000. Vuonna 2007 Brander alkoi pitää "EU-bloggen" nimistä blogia. Suomen talous
Suomella on merkittävät metsävarat, jotka johtivat metsäteollisuuden kehittymiseen. Metalli-, konepaja- ja öljynjalostusteollisuudet kehittyivät sotakorvausten maksamisen ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan myötä. 1990-luvun alussa Suomi koki merkittävän laman, joka johtui Neuvostoliiton romahduksesta ja epäonnistuneesta rahapolitiikasta. Suomi elpyi tuhansia yrityksiä kaataneesta lamasta ja suurtyöttömyydestä erityisesti uusien kasvualojen vetämänä: informaatioteknologia, matkapuhelimet ja telekommunikaatiopalvelut siivittivät Suomen talouskasvua. Suomi liittyi Euroopan unioniin 1995 ja euroon 2001. Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen ulkopolitiikkaa määritteli 1900-luvulla – ja erityisesti jatkosodan jälkeen – pitkälti suhtautuminen Neuvostoliittoon. Paasikiven ja Kekkosen yli 30-vuotisen presidenttijakson aikana esimerkiksi hallitukseen ei haluttu sellaisia puolueita, jotka eivät hyväksyneet Paasikiven-Kekkosen linjaa. Neuvostoliiton tehdessä 1900-luvun lopulla kuolemaa se menetti merkityksensä Suomen ulkopolitiikkaa määritelleenä valtiona. Tällöin Suomi liittyi moniin eurooppalaisiin ylikansallisiin järjestöihin kuten Euroopan neuvostoon (1989), Euroopan talousalueeseen (1992) ja Euroopan unioniin (1995) ja epäviralliseen Euroryhmään (2002). Euroopan patenttijärjestö
Järjestöllä on 38 jäsenvaltiota (suluissa liittymisaika): Belgia (1977), Alankomaat (1977), Iso-Britannia (1977), Luxemburg (1977), Ranska (1977), Saksa (1977), Sveitsi (1977), Italia (1978), Ruotsi (1978), Itävalta (1979), Liechtenstein (1980), Espanja (1986), Kreikka (1986), Tanska (1990), Monaco (1991), Irlanti (1992), Portugali (1992), Suomi (1996), Kypros (1998), Turkki (2000), Bulgaria (2002), Slovakia (2002), Tšekki (2002), Viro (2002), Slovenia (2002), Unkari (2003), Romania (2003), Puola (1.3.2004), Islanti (1.11.2004), Liettua (1.12.2004), Latvia (1.7.2005), Kroatia (1.1.2008), Norja (1.1.2008), Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (1.1.2009), San Marino (1.7.2009), Albania (1.5.2010), Serbia (1.10.2010). Euroopan unionin historia
Ranskan ulkoministeri Robert Schuman ehdotti 9.5.1950 Jean Monnet'n ajatusten innoittamana Saksan liittotasavallan ja Ranskan hiili- ja teräsvarojen yhdistämistä. Uuden järjestelmän oli määrä olla avoin muillekin maanosan valtioille. Tätä päivää on alettu viettää Eurooppa-päivänä, unionin syntymäpäivänä. Euroopan talousalue
Vuonna 1992 Euroopan yhteisön 12 jäsenvaltiota ja kaikki Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet paitsi Sveitsi, mukaan lukien myös Suomi, neuvottelivat sopimuksen Euroopan talousalueesta. Sen tarkoituksena oli laajentaa Euroopan sisämarkkinoiden etuja. Sopimus allekirjoitettiin Portossa toukokuussa 1992 ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1994 (Liechtensteinin osalta 1. toukokuuta 1995). Pohjoismaat
Toisen maailmansodan jälkeen Pohjoismaiden välinen yhteistyö on ollut melko kiinteää. Pohjoismaasta toiseen muuttaminen ja matkustaminen on tehty keskinäisin sopimuksin hyvin helpoksi. Suomi korosti 1950-luvulla pohjoismaista yhteistyötä, sillä se oli yksi tapa korostaa sitä, että Suomi oli rautaesiripun länsipuolella. Viime vuosina yhteistyö on hieman rakoillut, koska vain osa Pohjoismaista kuuluu Euroopan unioniin. Euroopan yhdysvallat
1950-luvulla perustettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö, joka kehittyi Euroopan yhteisöksi (EY) ja myöhemmin nykyiseksi Euroopan unioniksi. Edes 1980-luvulle tultaessa 30 vuotta EY:n perustamisen jälkeen sen kiihkeimpien kannattajien idea Euroopan yhdysvalloista ei ollut toteutunut. Itse asiassa, vaikka sisäiset tullit oli poistettu, se ei ollut onnistunut lopettamaan edes kaikkia kaupan rajoituksia EY:n sisällä eikä sisäisten tullimuodollisuuksien poistamisessa. Euroopan yhdysvaltoja pidetään silti yhtenä EU:n kehitysvaihtoehdoista. Maastrichtin sopimus
Maastrichtin sopimus (virallisemmin Sopimus Euroopan unionista, SEU) allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992 Maastrichtissa, Alankomaissa, Euroopan yhteisön jäsenien kesken. Sopimus astui voimaan 1. marraskuuta 1993. Se syntyi talous- ja rahaliittoa ja poliittista yhteistyötä koskevien erillisten neuvottelujen tuloksena. Suomen EEC-vapaakauppasopimus
Suomen EEC-vapaakauppasopimus oli vuonna 1973 solmittu Suomen ja Euroopan talousyhteisön (ETY, engl. EEC) välinen vapaakauppasopimus. Se tuli voimaan vuoden 1974 alussa. Sopimuksen mukaan useimpien teollisuustuotteiden tullit poistuivat 1. heinäkuuta 1977 kokonaan Suomen ja EEC-maiden välisestä kaupasta, mutta pisimmän siirtymäajan saaneiden tuotteiden osalta vasta vuoden 1985 alussa. Itävallan historia
Neuvostoliiton romahdettua Itävalta lähestyi muita Euroopan maita ja liittyi Suomen ja Ruotsin mukana Euroopan unioniin vuonna 1995 ja otti ensimmäisten joukossa käyttöön euron vuonna 1999. Viron historia
Vuonna 1992 voimaan tuli vuoden 1937 muokattu versio, joka määritteli Viron tasavallan kansalaisiksi ennen miehitystä Viron kansalaisia olleet ja heidän jälkeläisensä. Uusi kansalaisuuslaki vuonna 1995 vahvisti ja selvensi tämän periaatteen. Viron alue oli joutunut neuvostoaikana suuren kolonisaation kohteeksi, joten maahan oli tullut 475 000 venäjänkielistä maahanmuuttajaa. Viron hallitus myönsi heille pysyvän oleskeluluvan ja heidän tuli naturalisaatioprosessin kautta hakea Viron, Venäjän tai jonkin muun maan kansalaisuus. Viimeiset Venäjän joukot vetäytyivät elokuuhun 1994 mennessä. Viro on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Suomen historia
Sotien jälkeen Suomesta rakennettiin pohjoismainen hyvinvointivaltio. Helsingissä järjestettiin olympialaiset 1952. Suomi liittyi Euroopan unioniin 1995. Vuonna 2002 euro korvasi markan Suomen virallisena valuuttana.Suomen historia osa-alueittain: Kroatian historia
EU-jäsenyyskeskustelut saatiin päätökseen kesäkuussa 2011. Tammikuussa 2012 järjestetyssä kansanäänesyksessä kaksikolmasosaa äänestäjistä hyväksyivät liittymisen EU:hun, mutta äänestysprosentti oli vain 43,6. Kroatiasta tuli virallisesti EU-jäsenmaa 1. heinäkuuta 2013. Euroopan unionin taistelujoukot
Suomi osallistuu 2007 alkaen Saksan johtamaan taisteluosastoon yhdessä Alankomaiden kanssa sekä Ruotsin johtamaan pohjoismaiseen taisteluosastoon 2008 alkaen. Suomen lisäksi pohjoismaisessa joukossa on Viro sekä Euroopan unioniin kuulumaton Norja. CEFTA
CEFTA eli Central European Free Trade Agreement on Keski- ja Lounais-Euroopan maiden talousliitto. Sen perustamisesta sovittiin vuonna 1992 Visegrád-ryhmään kuuluvien maiden Puolan, Tšekkoslovakian ja Unkarin kesken . Tšekkoslovakian hajotessa vuonna 1993 sekä Tšekki että Slovakia liittyivät sopimukseen. Sopimus astui voimaan vuonna 1994. Slovenia liittyi mukaan vuonna 1996, Romania vuonna 1997, Bulgaria 1999 ja Kroatia 2002. Vuonna 2004 Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, ja Unkari jättivät järjestön liittyessään Euroopan Unioniin. Vuonna 2006 Makedonia liittyi CEFTAan. Vuonna 2007 Bulgaria ja Romania jättivät järjestön liittyessään EU:hun. Samana vuonna CEFTAan kuitenkin liittyivät Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo, Moldova, Montenegro ja Serbia. Suomen EU-kansanäänestys
Äänestyksessä kysyttiin, "tulisiko Suomen liittyä Euroopan unionin jäseneksi neuvotellun sopimuksen (liittymissopimuksen) mukaisesti". Sopimuksen mukaista jäsenyyttä kannatti 56,9 % ja vastusti 43,1 %. Äänestysaktiivisuus oli 74,0 %. Kuudessa pohjoisimmassa vaalipiirissä yli puolet vastusti ja muissa vaalipiireissä yli puolet kannatti jäsenyyttä. Suomalainen rekisterikilpi
Suomen kuuluessa Euroopan unioniin on toukokuusta 2001 lähtien uusien kilpien vasempaan reunaan liitetty sininen kenttä, johon on sijoitettu EU:n tähtisymboli ja maatunnus. Tosin nykyäänkin voi saada vanhanmalliset EU-tunnuksettomat kilvet, mikäli omistaja erikseen pyytää sellaisia.Ensimmäisissä suomalaisajoneuvojen rekisterikilvissä vuosina 1922–1930 oli käytössä valkoiset konstruktivististyyliset kirjaimet ja numerot mustalla pohjalla. Merkit olivat kapeita, lihavia ja kulmikkaita. Vuosina 1931–1934 olivat käytössä art deco -⁠vaikutteiset kapeat ja korkeat merkit, kunnes vuonna 1935 otettiin käyttöön vielä nykyisinkin käytössä oleva rekisterikilpifontti. Pääsyynä sen käyttöön oli parempi luettavuus kaukaa ja liikkuvasta ajoneuvosta. Kirjaintyypin suunnittelijaa ei tiedetä eikä alkuperäispiirroksia ole säilynyt. Arvellaan, että kirjaimet olisi piirretty virkatyönä Helsingin vankilan rekisterikilpipajassa. Nykyiset kirjainten mallipiirrokset ovat peräisin 1970-luvulta. Niissä kukin merkki on piirretty 1:1-kokoon 73 millimetrin korkuisiksi. Marjatta Stenius-Kaukonen
1994 Vasemmistoliitto vastusti yksissä tuumin Suomen liittymistä Euroopan unioniin. Kun myönteinen päätös meni läpi, ja eduskunta sai valita puolueittain keskuudestaan 16 uutta europarlamentaarikkoa, annettiin EU-vastaiselle oppositiopuolueelle yksi paikka. Vasemmistoliitto lähetti Stenius-Kaukosen parlamenttiin vuoden 1995 alusta alkaen. Euroopan sosiaalinen peruskirja
Se allekirjoitettiin Torinossa 1961 ja tuli voimaan 1965. Suomi allekirjoitti sen vasta vuonna 1991. Tällä hetkellä sosiaaliseen peruskirjaan on liittynyt 22 Euroopan neuvoston jäsenmaata. Sopimusta on myöhemmin täydennetty lukuisilla lisäpöytäkirjoilla. Euroopan yhteisö
1. heinäkuuta 1967 tuli voimaan sulautumissopimus, jolla näiden kolmen yhteisön toimeenpanevat elimet yhdistettiin. Tästä ajankohdasta lähtien termiä EY, Euroopan yhteisö (tai tarkemmin yhteisöt) on usein käytetty viitattaessa yhteisesti näihin kolmeen Euroopan yhteisöön. Itsenäisen Suomen historia
Suomen ja Euroopan yhteisön lähentyminen alkoi syksyllä 1989 ensin päätöksellä liittyä EFTA:n EY:n talousalueet yhdistävään Euroopan talousalueseen (ETA). Se kuitenkin astui voimaan vasta 1. tammikuuta 1994, jolloin neuvottelut varsinaisesta jäsenyydestäkin olivat jo pitkällä. Suomen alkoholipolitiikka
Vuonna 2003 Suomessa kulutetusta alkoholista noin puolet juotiin oluena ja neljännes väkevinä viinoina. Vuonna 2004 Viro liittyi Euroopan unioniin, matkustajatuontikiintiöt poistettiin ja alkoholiveroa alennettiin; tämän seurauksena kulutus kasvoi 8,3 prosenttia vuodesta 2003 vuoteen 2005. Matkustajatuonti lisääntyi lähes 70 prosentilla vuosina 2003–2004 sekä vielä 16 prosentilla vuosina 2004–2005. Erityisesti väkevien viinojen myynti ja maahantuonti lisääntyi. Suomen perustuslaki
Maaliskuun 1. päivänä 2012 astui voimaan perustuslain muutos, jonka mukaan Suomi on Euroopan unionin jäsen. Kehitysapu
1990-luvulla puhuttiin yhä enemmän tasavertaisesta yhteistyöstä ja kumppanuudesta. Myös avunsaajan oma vastuu ja aktiivisuus kehityshankkeiden toteutuksessa korostui 1990-luvulta alkaen. Kun Suomi liittyi EU:hun, se alkoi antaa kehitysapua myös EU:n kautta. Suomen Nato-keskustelu
Neuvostoliiton heikkeneminen Mihail Gorbatšovin kaudella laajensi Suomen ulkopoliittista liikkumavaraa. Gorbatšov vakuutti esimerkiksi Suomen voivan päättää itsenäisesti suhtautumisestaan Euroopan yhteisöön (EY). Ulkopolitiikka koki merkittävimmän vapautumisensa Suomen historiassa 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliitto lopullisesti romahti. Suomi pystyikin valtion romahtamisen jälkeen liikkumaan länteen liittymällä alkuun pelkkään Euroopan talousalueeseen, jonka jäsenet hakivat jo ennen sopimuksen voimaantuloa Euroopan yhteisön täysjäsenyyttä. Suomesta tuli yhteisön perustalle rakentuneen unionin täysjäsen vuonna 1995. Euroopan talousalue
Sveitsi ei liittynyt Euroopan talousalueeseen, koska sveitsiläiset äänestivät kansanäänestyksessä liittymistä vastaan. Kolmesta EFTA-maasta on myöhemmin tullut EU:n jäseniä, joten EU:n jäsenvaltioiden lisäksi Euroopan talousalueeseen kuuluu ainoastaan kolme EU:n ulkopuolista maata: Islanti, Liechtenstein ja Norja. Perustamisensa jälkeen ETA on laajentunut EU:n uusien jäsenmaiden myötä. Euroopan yhteisöt
Euroopan yhteisöt oli nimitys Euroopan hiili- ja teräsyhteisön, Euroopan talousyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön muodostamalle kokonaisuudelle. Euroopan yhteisöt sekoitettiin usein Euroopan unioniin, vaikka ne olivat vain osa unionin rakennetta Lissabonin sopimuksen voimaan tulemiseen asti. Tällöin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ja Euroopan yhteisö sulautettiin Euroopan unioniin. EU:n historia on kuitenkin 1990-luvulle asti sama kuin Euroopan yhteisöjen historia. KEDO
Suomi oli järjestön ensimmäinen yleisjäsen. Suomi luopui jäsenyydestään vuonna 2001, jonka jälkeen Suomi päätti kanavoida oman osallistumisensa EU:n kautta. Kroatian politiikka
Kroatia liittyi WTO:n jäseneksi 30. marraskuuta 2000. Se anoi Euroopan unionin jäsenyyttä 2003, ja hyväksyttiin virallisesti vuonna 2004 hakijavaltioksi. Jäsenyysneuvottelujen ehtona oli yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTYn kanssa. Liittymisneuvottelut alkoivat syksyllä 2005 samanaikaisesti Turkin kanssa ja päättyivät 2011. 22. tammikuuta 2012 Kroatiassa pidettiin kansanäänestys EU-jäsenyydestä. Äänioikeutetuista 44 % kävi äänestämässä, joista kaksi kolmasosaa kannatti liittymistä Euroopan unioniin. Kroatia on ollut EU:n jäsen 1. heinäkuuta 2013 alkaen. Euro
EU:hun liittyi vuonna 2004 kymmenen uutta jäsenmaata, joista Slovenia siirtyi käyttämään euroa vuonna 2007, Kypros ja Malta 2008, Slovakia 2009, Viro 2011, Latvia 2014 ja Liettua vuonna 2015. Kotimaan liitto – Liettuan kristillisdemokraatit
Liettua liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004, ja puolue sai kaksi edustajaa saman vuoden europarlamenttivaaleissa. Vuoden 2004 parlamenttivaaleissa puolue sai 14,6 % äänistä ja 25 edustajaa Seimasiin. Euroopan unioni
Suurin osa Euroopan unionin maista käyttää yhteistä valuuttaa euroa. Se otettiin käyttöön muissa kuin käteismaksutapahtumissa 1999 ja kaikissa maksuissa vuonna 2002, jolloin laskettiin liikkeelle myös eurosetelit ja -kolikot. Tuolloisista 15 jäsenmaasta euron ovat ottaneet kaikki muut paitsi Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. Myöhemmin 2007 Slovenia otti käyttöön euron, 2008 Malta ja Kypros, 2009 Slovakia, 2011 Viro, 2014 Latvia ja vuonna 2015 Liettua. Muut uudet jäsenvaltiot valmistautuvat ottamaan euron käyttöön sitä mukaa kuin täyttävät vaaditut kriteerit. Euroopan keskuspankki valvoo rahapoliittista vakautta, ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään kasvua ja taloudellista lähentymistä.. Suomen EU-kansanäänestys
Suomessa pidettiin talvella alkuvuodesta 1994 presidentinvaali, jossa EU-jäsenyys oli näkyvästi esillä. Ehdokkaista muun muassa Keijo Korhonen ja Paavo Väyrynen olivat jäsenyyttä vastaan. Toiselle kierrokselle päässeet Martti Ahtisaari ja Elisabeth Rehn olivat jäsenyyden kannalla. Ingvar S. Melin
Hän oli innokas kansainvälistymisen kannattaja ja kirjoitti EEC-keskustelun aikana toimittaja Sakari Kumpulaisen kanssa pamfletin "Ikkunat auki Eurooppaan". Samoin hän tuki voimakkaasti Suomen liittymistä EU:hun jo vuoden 1991 eduskuntavaalikampanjassaan. Meliniä ei valittu, mutta eduskunta teki päätöksen unioniin hakemisesta. Ruotsin historia
Ruotsi oli muodollisesti puolueeton ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa, joskin toisen maailmansodan aikana Ruotsi teki pitkälle meneviä myönnytyksiä Saksan suuntaan ja antoi tukea Suomelle. Kylmän sodan aikana Ruotsi pysyi virallisesti puolueettomana, mutta oli todellisuudessa läheisessä yhteistyössä länsivaltojen kanssa. Ruotsi liittyi Euroopan unioniin vuonna 1995, muttei ole toistaiseksi liittynyt yhteisvaluutta euroon. Sopimus Euroopan perustuslaista
Suomen perustuslain muuttamiseen tarvitaan saman eduskunnan aikana 5/6:n enemmistöllä kiireelliseksi julistaminen, jotta muutos voidaan hyväksyä yksinkertaisella enemmistöllä. Tätä kiireelliseksi julistamista ei tulkittu tarvittavaksi Suomen liittyessä Euroopan unioniin, koska 16.10.1994 järjestettiin neuvoa-antava kansanäänestys, minkä tuloksena saavutetun yksinkertaisen enemmistön perusteella EU-jäsenyys hyväksyttiin 2/3:n enemmistöllä eduskuntasihteeri Seppo Tiitisen esittämän tulkinnan mukaisesti. Tulkintaongelma poistui vuonna 2000 voimaan astuneen ja Suomen EU-jäsenyyden huomioon ottavan aikaisemman hallitusmuodon, valtiopäiväjärjestyksen ja ministerivastuulain korvaavan Suomen perustuslain tultua hyväksytyksi yli 5/6:n enemmistöllä 1999. Länsi-Euroopan unioni
Länsi-Euroopan unioni perustettiin alun perin vuonna 1948 – ennen Naton ja Euroopan unionin edeltäjien perustamista. Ranska, Britannia ja Benelux-maat allekirjoittivat perustamissopimuksen, jossa ne lupailivat toisilleen keskinäistä poliittista ja sotilaallista tukea. Muita valtioita liittyi sopimukseen, mutta useiden vuosien ajan WEUn asema ei ollut käytännössä merkittävä. WEU uudistui 1980-luvun puolivälissä, jolloin EU-maat päättivät, että sen asemaa on vahvistettava siten, että siitä tulee Euroopan unionin puolustuskomponentti ja NATO:n eurooppalainen pilari. EU-kriittisyys
Lokakuun 1994 kansanäänestyksessä EU-jäsenyydestä jäsenyyden vastustajien osuus oli yli puolet Suomen Kristillisen Liiton (90 % vastusti), SMP:n (80 %), Vasemmistoliiton (76 %) ja Keskustan (64 %) kannattajien parissa. Maanviljelijöistä peräti 94 % vastusti Suomen EU-jäsenyyttä. Myös Pohjois-Suomessa asuvista sekä pelkän kansakoulun käyneistä yli puolet vastusti Suomen EU-jäsenyyttä. Suomen EU-kansanäänestys
Puolueilla oli erilaisia linjauksia suhteessa jäsenyyteen. Kansallinen kokoomus, Ruotsalainen kansanpuolue (RKP) ja Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) olivat asettuneet jäsenyyden tukijoiksi jo 1991. Pääministeri Aho sai vasta erouhkauksensa avulla oman puolueensa Suomen Keskustan asettumaan jäsenyyden tueksi kesäkuun 1994 puoluekokouksessa, vaikka yleisesti tiedettiin puolueen kannattajien enemmistön vastustavan jäsenyyttä. Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto eivät ilmoittaneet kysymykseen virallista kantaa, koska tiesivät jäsenkuntiensa olevan kahtiajakautuneet sen suhteen. Suomen Maaseudun Puolue (SMP) ja Suomen Kristillinen Liitto olivat ainoina eduskuntapuolueina avoimesti EU-jäsenyyttä vastaan ja jälkimmäinen puolue myös erosi Ahon hallituksesta kesällä 1994 kysymyksen vuoksi. Vapaakauppa
Vapaakauppasopimus Euroopan unionin ja Etelä-Korean välille allekirjoitettiin 15 lokakuuta 2009. Sitä aloitettiin soveltaa vuodesta 2011 lähtien. Sopimus astui virallisesti voimaan 2015, kun se ratifioitiin. Vapaakauppasopimuksista kyseinen sopimus on maailman toiseksi suurin NAFTA:n (North American Free Trade Agreement) jälkeen. Sopimus on myös kunnianhimoisin sopimus jonka Euroopan unioni on vienyt loppuun asti. Sopimus on myös toistaiseksi ainoa EU:n vapaakauppasopimus aasialaisen maan kanssa. Sopimuksessa suurin osa tulleista on purettu ja palvelu-ala on vapautettu kokonaan. Sopimuksen ansiosta Euroopan unionin vienti kasvoi 55% Etelä-Koreaan. Eurooppalaiset yritykset säästivät yhteensä 2,8 miljardia euroa. Vuonna 2015 Euroopan unionin ja Etelä-Korea saavuttivat kahden välisessä kaupassaan uuden ennätyksen. Kauppojen arvo oli yhteensä 90 miljardia euroa. Unkari
Varsovan liitosta vapautunut Unkari liittyi Natoon vuonna 1999 ja on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Suomen taloushistoria
Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. EU on ollut ennen muuta taloudellinen liitto, johon Suomen talous on yhä syvemmin integroitunut. Tästä esimerkkejä ovat EMU-maiden yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. EU helpotti myös palvelujen ja ihmisten liikkumista. Suomi 1950-luvulla
Suomi hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien jäseneksi joulukuussa 1955. Suomi 1980-luvulla
Sisäpoliittisesti merkittävimpiä tapahtumia oli presidentti Urho Kekkosen eroaminen terveyssyistä presidentin virasta vuonna 1981 ja Mauno Koiviston valitseminen presidentiksi vuonna 1982. Sisäpolitiikassa vallitsi konsensus (eli 'yhteisymmärrys', 'yksimielisyys-politiikka'), ilman suuria poliittisia kiistoja. Suomessa vallitsi vielä 1980-luvulla suomettumisen aika, joka päättyi lopullisesti vasta Neuvostoliiton hajoamiseen vuonna 1991. Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen voimassaoloa pidennettiin 20 vuodella vuonna 1983. Samalla kuitenkin jo lähennyttiin Eurooppaa: vuonna 1981 Suomessa otettiin muun Euroopan tyyliin käyttöön kesäaika ja vuonna 1989 Suomesta tuli Euroopan neuvoston jäsen. Vuodesta 1961 Euroopan vapaakauppajärjestön (EFTA) liitännäisjäsenenä ollut Suomi liittyi järjestön täysjäseneksi vuonna 1986. Euroopan unioni
Euroopan yhteisö laajeni vuonna 1973 kun siihen liittyivät Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Tanska. Kreikasta tuli jäsen vuonna 1981 ja Espanjasta ja Portugalista vuonna 1986. Euroopan unioni
Kun Euroopan unioni jatkoi laajentumistaan Itä- ja Keski-Eurooppaan, unionin toimielinrakennetta ja päätöksentekoa uudistettiin ja tehostettiin. Amsterdamin sopimuksella 1997 vahvistettiin yhteistyötä oikeus- ja sisäasioissa sekä lujitettiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Nizzan sopimus valmisti unionia vuoden 2004 laajentumiseen. Silloin Euroopan unioniin liittyi kymmenen uutta valtiota: Latvia, Liettua, Kypros, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. Jäsenmaiden määrä kasvoi 27:ään vuonna 2007 kun unioniin liittyivät myös Bulgaria ja Romania. Kroatia liittyi jäseneksi vuonna 2013. Romanian liittyminen euroalueeseen
Romanialla ei toistaiseksi ole määriteltyä tavoitepäivämäärää euroalueeseen liittymiselle. Aiemmin Romanian hallitus suunnitteli euroalueeseen liittymistä vuodeksi 2014. Romanian leu ei ole vielä osa ERM II:ta, johon leu oli tarkoitus liittää vuosina 2011-2012. Vuoden 2012 tietojen mukaan liittyminen euroon ei tule kyseeseen vielä vuonna 2015:kaan. Kööpenhaminan kriteerit
Kööpenhaminan kriteerit on Eurooppa-neuvoston Kööpenhaminan huippukokouksessa vuoden 1993 kesäkuussa asettamat kriteerit, jonka maan tulee täyttää voidakseen liittyä Euroopan unioniin. Viron reformipuolue
Viro liittyi Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004, jolloin Siim Kallas siirtyi Viron edustajaksi EU-komissioon ja aloitti myöhemmin Viron EU-komissaarina saman vuoden syksyllä. Reformipuolueen johtoon Kallaksen seuraajaksi valittiin marraskuun puoluekokouksessa Andrus Ansip. Partsin hallitus kaatui hallituskriisiin keväällä 2005, jolloin Ansip nousi pääministeriksi ja Viroon muodostettiin Ansipin I hallitus, johon tulivat mukaan Reformipuolueen lisäksi Keskustapuolue ja Kansanliitto. Riitta Myller
Kansainvälisestä yhteistyöstä kiinnostunut Myller suhtautui myönteisesti Suomen jäsenyyteen Euroopan unionissa, ja kun liittymispäätös oli vuonna 1994 tehty, valitsi SDP hänet yhdeksi neljästä Euroopan parlamentin suomalaisesta sosialidemokraattiedustajasta. Hän edusti Euroopan sosialidemokraattista puoluetta eli sosialistiryhmää. Myller aloitti työnsä europarlamentissa Suomen liittyessä unioniin vuoden 1995 alusta ja hänet valittiin edustajaksi myös vuoden 1996 ja vuoden 1999 eurovaaleissa. Hän sai lisävastuuta ryhmässään kun hänestä tuli vuonna 1997 sosialistiryhmän varapuheenjohtaja. Hän toimi tehtävässä seitsemän vuotta vuoden 2004 eurovaaleihin saakka. Myller sai vaaleissa Suomen kahdeksanneksi suurimman äänimäärän ja tuli valituksi kolmannelle kaudelleen yli 55 000 äänen turvin. Säädös
Säädökset voidaan Suomessa jaotella seuraavasti:Euroopan yhteisön (EY) oikeus tarkoittaa Euroopan unionin I pilaria (pilareista tarkemmin myöhemmin). Euroopan yhteisö perustettiin Roomassa vuonna 1957. Tämän kansainvälisen järjestön nimenä oli aluksi Euroopan talousyhteisö, mutta nimeksi tuli Euroopan yhteisö vuonna 1993, kun Euroopan unioni perustettiin. Suomea tämä yhteisöoikeus velvoittaa Suomen 1994 solmiman liittymissopimuksen perusteella. Euroopan unionin laajentuminen
Kymmenen jäsenmaata liittyi unioniin kerralla vuonna 2004 kun entisen itäblokin maat Latvia, Liettua, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro otettiin jäseniksi Maltan ja Kyproksen ohella. Turkki
Euroopan unioni on Turkin suurin kauppakumppani, ja vakiintuneen turkkilaisen diasporan läsnäolo Euroopassa on osaltaan vaikuttanut Turkin ja EU:n välisten suhteiden kehittymiseen. Turkista tuli Euroopan neuvoston jäsen vuonna 1949, ja vuonna 1959 maa haki Euroopan yhteisön (EU:n edeltäjän) liitännäisjäsenyyttä, jollaisen se sai vuonna 1963. Vuosikymmeniä kestäneiden neuvottelujen jälkeen Turkki haki EY:n täysjäsenyyttä vuonna 1987. Maa teki tullisopimuksen EU:n kanssa vuonna 1995 ja aloitti virallisesti jäsenyysneuvottelut 3. lokakuuta 2005. Jäsenyysprosessin uskotaan kestävän ainakin 15 vuotta Turkin koon ja joissakin asioissa vallitsevien syvien erimielisyyksien vuoksi. Euroopan unioni
Ehdokasmaiksi kutsutaan valtioita, jotka ovat hakeneet EU:n jäsenyyttä ja joiden hakemus on hyväksytty virallisesti. Tämänhetkisiä jäsenehdokasmaita ovat Albania, Makedonia, Montenegro, Serbia ja Turkki. Aiemmin jäsenehdokkaana ollut Islanti on vetänyt hakemuksensa pois. Jäsenyysneuvottelut Turkin kanssa alkoivat lokakuussa 2005, Islannin kanssa heinäkuussa 2010 (mutta keskeytyivät elokuussa 2013), Montenegron kanssa joulukuussa 2010, Serbian kanssa tammikuussa 2014 ja Albanian kanssa kesäkuussa 2014. Balkanin maiden kanssa EU:lla on erityisiä assosiaatiosopimuksia, joiden tarkoituksena on tasoittaa tietä EU:n jäsenyyteen. Euroopan unionin laajentuminen
EHTY:n perustivat Alankomaat, Belgia, Italia, Luxemburg, Saksa (Länsi-Saksa) ja Ranska. Ensimmäinen laajentuminen tapahtui kun Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti ja Tanska liittyivät yhteisöön vuonna 1973, Norja hylkäsi tuolloin jäsenyyden kansanäänestyksessä. Britannian liittyminen yhteisöön oli viivästynyt Ranskan presidentti Charles de Gaullen vastahakoisuuden takia. Ranskassa järjestettiin vuonna 1972 kansanäänestys Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin, Tanskan ja Norjan jäsenyydestä; äänestäjistä 68,32 % kannatti maiden liittymistä EEC:hen. Itsenäisen Suomen historia
1. tammikuuta 1995 Suomi liittyi Euroopan unioniin, joksi EY:tä nyt Maastrichtin sopimuksen voimaantulon myötä kutsuttiin. 1999 Suomen markka kiinnitettiin euroon pysyvästi siten, että 5,94573 markkaa on 1 euro. Vuonna 2002 eurosta tuli käteisvaluutta ja yli 140 vuotta käytössä ollut markka poistui käytöstä kahden kuukauden siirtymäajan jälkeen 1. maaliskuuta 2002. Suomi
Suomi liittyi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 1995. Yhteisvaluutta euron käyttöön Suomi siirtyi yhtenä ensimmäisistä maista 1. tammikuuta 2002. Kyproksen tasavalta
Kypros on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Saaren yhdistämisestä neuvoteltiin vuonna 2004. Saaren molemmilla puolilla järjestettiin kansanäänestys 24. huhtikuuta 2004. Siinä pohjoiskyproslaiset kannattivat yhdistymistä kaksinkertaisella enemmistöllä, mutta eteläkyproslaiset hylkäsivät sen kolminkertaisella enemmistöllä. Koska neuvottelut saaren puoliskojen yhdistämisestä eivät johtaneet tulokseen, liittyminen EU:hun koskee käytännössä vain saaren kreikkalaista osaa. Saaren yhdistämisestä neuvoteltiin Genevessä vuoden 2017 tammikuussa. AKEL
Kypros liittyi Euroopan unioniin vuonna 2004. Tuolloin järjestettiin myös saaren ensimmäiset europarlamenttivaalit. AKEL tuli niukasti toiseksi, saaden 27,9 % äänistä ja kaksi paikkaa europarlamenttiin. AKELin europarlamentaarikot ovat Adámos Adámou ja Kyriákos Triantafyllídis. AKELin edustajat kuuluvat Euroopan yhtyneen vasemmiston ja Pohjoismaiden vihreän vasemmiston ryhmään. Suomen talous
Suomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. Ennen sitä Suomi oli mukana tammikuun 1. päivästä 1994 Euroopan talousalueessa (ETA). Vuonna 2002 käyttöön tuli yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sekä tavaroiden ja pääomien vapaa liikkuminen. Liittyminen Euroopan talous- ja rahaliittoon poisti Suomelta mahdollisuuden itsenäiseen rahapolitiikkaan, ja Suomen Pankille jäi tehtäväksi ensisijaisesti hintavakauden ylläpitäminen. Koska monista muista asioista oli sovittu jo ETA-neuvotteluissa, EU-liittymisneuvottelujen keskeinen osa oli maatalouden asema. Ennen EU-jäsenyyttä suomalaisten viljelijöiden elintaso pyrittiin turvaamaan kansallisen hinta- ja tukipolitiikan avulla. Viljelijöiden saamat tuottajahinnat olivat lähes kaksinkertaiset EU:ssa maksettuihin tuottajahintoihin verrattuna. Kotimaisten tuotteiden kysyntä turvattiin tuontirajoituksilla ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien turvin ulkomaille. Jäsenyysneuvotteluissa Suomi vaati koko maata pohjoisen tuen sekä epäsuotuisten alueiden tuen (LFA) piiriin. Tämä hyväksyttiin vain maan pohjoisosan osalta, lisäksi Suomi sai luvan maksaa sopeutumista helpottavaa siirtymäkauden tukea viiden vuoden ajan. Jäsenyyden myötä maataloustuotteiden markkinahinnat laskivat. Maataloustuotanto ei silti romahtanut. Siirtymäkauden jälkeen viljelijät saavat suoraa tulotukea, jota ei ole sidottu korkeisiin tuottajahintoihin. Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustuspolitiikka
Maastrichtin sopimusta neuvoteltaessa ja sopiessa vuonna 1992, joka johti Euroopan Unionin ja Euron perustamiseen yhteistä puolustusta ei vielä uskallettu kirjata, mutta myöhemmin WEU:n tultua perustetuksi ja muodostettiin yhteinen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka Naton rakenteisiin perustuen Euroopan Unionissa Naton ministereiden kokouksessa Berliinissä vuonna 1996. Suomen EU-kansanäänestys
Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa yhtenä teemana oli Euroopan yhteisön (EY) jäsenyys. Vaalien jälkeinen Ahon hallitus merkitsi hallitusohjelmaansa, että EY-jäsenyys on mahdollinen. Euroopan historia
Idän ja lännen vastakkainasettelu purkautui Neuvostoliiton hajotessa 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Saksa yhdistyi vuonna 1990 ja Euroopan unioni (EU) sai nykyisen muotonsa ja laajeni. Euroopan yhdentymisen huipentuma koettiin vuonna 2002, kun 15 valtiota otti käyttöönsä euron virallisena valuuttanaan. Euroopan integraatio ei ole kuitenkaan sujunut kitkatta. 2010-luvulla EU:ta on vaivannut velkakriisi, jonka lisäksi vuonna 2014 alkanut Itä-Ukrainan sota on tuonut jännitteitä maanosaan. Euroopan unioni
Euroopan poliittinen tilanne muuttui radikaalisti Berliinin muurin murtuessa vuonna 1989 ja sosialistimaiden hakeutuessa pois Neuvostoliiton etupiiristä. Saksat yhdistyivät joulukuussa 1990, ja Neuvostoliitto lakkasi olemasta vuoden 1991 lopussa. Samaan aikaan jäsenvaltiot neuvottelivat uudesta sopimuksesta, jossa luotaisiin Euroopan unioni (EU). Euroopan unioni
Euroopan unioni (EU) on 28 eurooppalaisen jäsenvaltion muodostama taloudellinen ja poliittinen liitto. Unioniin voivat liittyä kaikki sellaiset Euroopan maat, jotka täyttävät jäsenvaltiolle asetetut demokraattiset ja taloudelliset kriteerit. Nimitys Euroopan unioni tuli käyttöön vuonna 1993 Maastrichtin sopimuksen myötä. Euroopan unionin merkittävimpään toimivaltaan kuuluvat muun muassa sisämarkkina-alue, euroalue, yhteinen maatalouspolitiikka ja kauppapolitiikka. Euroopan yleisradiounioni
Euroopan yleisradiounioni (European Broadcasting Union, EBU) on eurooppalainen televisio- ja radioliitto, jonka eurooppalaiset länsimaat Suomi mukaan lukien perustivat 12. helmikuuta 1950 Torquayssa Britanniassa OIRTin vastapainoksi. Se oli aiemmin suljettu muilta kuin yleisradiotoimintaa harjoittavilta julkisen palvelun kanavilta, mutta sittemmin pääsyvaatimuksia on lievennetty. Tanskan historia
Tanska julistautui puolueettomaksi toisen maailmansodan alkaessa, mutta Saksa miehitti sen hyökkäämättömyyssopimuksesta huolimatta 9. huhtikuuta 1940 operaatio Weserübungissa. Islanti julistautui itsenäiseksi vuonna 1944. Vuonna 1948 Tanska myönsi autonomian Färsaarille. Tanskasta tuli Yhdistyneiden kansakuntien jäsen vuonna 1945 ja Naton jäsen vuonna 1949. Vuonna 1959 Tanska liittyi Euroopan vapaakauppa-alueeseen ja vuonna 1973 kansanäänestyksen jälkeen EEC:hen. Mutta eurovaluutta torjuttiin kansanäänestyksessä vuonna 2000. Euroopan vapaakauppajärjestö
Suomi liittyi EFTAan liitännäisjäseneksi vuonna 1961 FINEFTA-sopimuksella. Vuonna 1986 Suomesta tuli EFTAn täysjäsen. Islannin ja Euroopan unionin suhteet
Islanti haki Euroopan unionin jäsenyyttä 16. heinäkuuta 2009. Hakemus hyväksyttiin 27. heinäkuuta. Islannin hallitus ilmoitti pyrkivänsä jäseneksi vuoteen 2012 mennessä. 17. kesäkuuta 2010 Islannista tuli virallinen hakija Kroatian, Makedonian ja Turkin rinnalle. Keskustelut aloitettiin 27. heinäkuuta 2010. Islanti on valmiiksi Euroopan talousalueen ja Schengen-alueen jäsen. Pääsyy Islannin hakemukseen oli talouslama. Suomi 1960-luvulla
Suomi osallistui myös 1960-luvulla YK:n rauhanturvaajaoperaatioihin Lähi-itään. EFTA-vapaakauppajärjestön jäseneksi Suomi liittyi vuonna 1961 ja OECD:hen vuonna 1968.