Mikä on Pälkäneveden pinta-ala?
Pälkänevesi
Järven kokonaispinta-ala on 4 633 hehtaaria eli 46 neliökilometriä. Se on 15,5 kilometriä pitkä ja 8,3 kilometriä leveä. Pälkäneveden järviallas voidaan jakaa usealla tavalla erilaisiin järvenosiin, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Viranomaistietoja on jaettu myös usealla tavalla, mutta tässä artikkelissa käytetään Suomen ympäristökeskuksen laatimaa kaksiosaista jakoa. Siinä järven länsiosa muodostuu järvenosasta, joka jää Luikalan ja Taurialan kylien välissä sijaitsevien niemien Kuurunkärjen ja Karinkärjen länsipuolelle. Niemien välisen Karinsalmen itäpuolella aukeaa Jouttesselkä, joka on järven länsiosaa hieman pienempi.
Leppäveden–Kynsiveden alue
Leppäveden–Kynsiveden alue (vesistöaluetunnus 14.3) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 2 531,19 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 16,68 %. Vesistön alueen alarajana on Vaajakosken voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 17 683,85 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,98 %. Huntilan linnavuori
Linnamäki sijaitsee Pälkänevedellä Hyrttilänlahden ja Huntilanlahden yhtymäkohdassa. Se on kalliopohjainen soramäki, jonka huippu kohoaa 25 metriä Pälkäneveden pinnan yläpuolelle. Linnamäen kaakkoisen jyrkänteen alapuolella sijaitsee kannas, joka yhdistää Parinsalon saaren mantereeseen. Ennen vuotta 1604 tilanne oli kuitenkin toinen. Linnamäen eteläpuolella lainehti Pälkänevesi, joka tuona vuonna mursi itselleen uuden lasku-uoman Kostianvirran kohdalta. Kun vielä vuonna 1830 Längelmävesi mursi Kaivannon kanavan kohdalta uuden uoman, laski Längelmävesi pari metriä ja Iharinkoski jäi kuivaksi. Linnamäen ympäristö ei siten vastaa enää rakentamisajankohtaa. Linnan muut ilmansuunnat olivat jyrkkien kallioseinämien vuoksi luontaisesti suojaisat, mutta luoteisrinne oli loivaa. Mäen koillisreunaa seuraa noin 50 metriä pitkä kivinen vallinjäänne. Se on rakennettu suurista kivistä, joista suurimmat ovat kuutiometrin kokoisia. Mäen laki on tasaista ja siellä kasvaa metsää. Kylökkäänjärvi
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Riuttajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Koskijärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö laskee niin, että yläpuolella oleva Linnajärvi on 21,5 metriä korkeammalla kuin Pälkänevesi, johon Koskijärvi laskee 13,3 metriä ylempänä. Virtaavassa vedessä on siten koskia. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rantaan on rakennettu talo ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3231. Ahvenainen (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukuun ottamatta mäkien rinteitä. Oksijärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa. Särkijärvi (Pälkäne, Pohjalahti)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se virtaa kaakkoon ja laskee Pälkäneveteen Ajoksenlahteen Pohjanlahden kylässä. Jyväsjärvi
Jyväsjärven pinta-ala on 330 hehtaaria ja järven pinnan korkeus merenpinnasta 78,3 metriä. Suurimman osan vesistään järvi saa Tourujoen kautta, jota pitkin järveen laskevat muun muassa Tuomiojärven, Palokkajärven ja Alvajärven vedet, mutta Jyväsjärveen laskee myös Köyhänoja Köhniönjärvestä. Jyväsjärvi on yhteydessä Päijänteeseen kapean ja noin 700 metriä pitkän Äijälänsalmen kautta. Pälkänevesi
Järven länsiosan pinta-ala on 3 047 hehtaaria eli 30 neliökilometriä, mikä on 66 prosenttia koko järven pinta-alasta. Se on 13,3 kilometriä pitkä ja 8,2 kilometriä leveä. Siinä on saarien ja niemien erottamia järvenselkiä. Pohjoisin niistä on Tyrynselkä, joka sijaitsee Luikalan pohjoispuolella. Luikalan kylä sijaitsee suurimmalla Luikalan saarella (420 ha ), jonka koillispuolelta kulkee kapea Siltasalmi kohti kaakossa sijaitsevaa Jouttesselkää. Tyrynselältä lounaaseen aukeaa laaja Kelppiänselkä, jonka eteläpäässä on Pappilanlahdessa järven laskujoen Kostianvirran luusua. Pappilanlahden vieressä Peräniemen takana on vielä toinen lahti Kuulialanlahti. Kelppiänselän luoteispäässä työntyy luoteeseen pitkä Hyrttiänlahti ja siitä työntyy eteenpäin Iharin ohitse ja Heposelän kautta Längelmäveden historiallisen salmen jäänne, josta oli aikoinaan leveä yhteys Längelmäveteen. Nykyään siitä kulkee ruopattu veneväylä. Länsiosan kaakkoispäässä sijaitsee Kukkolanselkä, josta on Karinsalmen kautta yhteys järven itäosaan Jouttesselkään. Kukkolanselän itäosassa ovat Kukkolanlahti ja Niittystenlahti ja eteläosassa Lammaslahti. Iso Roinevesi
Sen tilavuus on 221 miljoonaa kuutiometriä eli 0,221 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,2 metriä ja suurin syvyys on 73 metriä. Järven rantaviivan pituus on 147 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, mutta peltomaata on myös runsaasti. Asutus on haja-asutusta, jonka väliin on rakennettu vapaa-ajan asutusta. Varsinaisia taajamia ei rannoille levittäydy, mutta kyliä ja kulmakuntia on runsaasti. Sellaisia ovat esimerkiksi Touru, Vitsiälä, Kalaila, Lehdesmäki, Joenkylä, Rukkoila, Sappee, Vihavuosi, Torvoila ja Miehoila. Järvi kuuluu jähes kokonaan Hämeenlinnaan, mutta pohjoispäässä Koivulahdella on pieni osa Pälkänettä. Päijänne
Päijänne oli viimeisen jääkauden jälkeen osa Yoldiamerta ja myöhemmin Ancylusjärven lahti. Maankohoamisen vaikutuksesta se kuroutui erilliseksi järveksi noin 6500 eaa. Päijänteen vedet virtasivat alun perin pohjoiseen Hinkuan- ja Kalajoen kautta Pohjanlahteen. Saimaan laskukynnys alkoi kuivua maankohoamisen epätasaisuudesta johtuen. Kun laskujoki lopulta kuivui, tulvi Saimaa Pielavedellä olevan kynnyksen yli ja Saimaalle syntyi uusi lasku-uoma. Saimaan vedet laskivat Päijänteen kautta Perämereen varsin kauan. Maankohoamisen epätasaisuus aiheutti myös Päijänteellä lasku-uoman madaltumisen ja Päijänne alkoi tulvia nostaen vedenpinnan Saimaan tasolle. Näin Päijänne ja Saimaa muodostivat Suomen luonnonhistorian suurimman järven. Tätä kutsutaan Sisä-Suomen suurjärveksi. Vaihe kesti vain pari sataa vuotta, kun epätasainen maakohoaminen katkaisi yhteyden Pielavedellä. Iso Hirvijärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä. Äväntäjärvi
Siinä on laskettu olevan 25 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 39 hehtaaria, mikä on noin 10,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kalasaari, Köllinsaari ja Koskensaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 11 muuta saarta ovat yli aarin ja loput 11 ovat alle aarin kokoisia saaria. Pitkävedessä on viisi pientä saarta, joista suurimmassa on rakennuksia. Tämä saari on välillä piirretty yhtenä saarena ja toisinaan kolmena saarena. Lepistönvesi on saareton. Pääaltaassa Kalasaari on yli 20 hehtaarin kokoinen, Köllinsaari yli 10 hehtaarin kokoinen ja Koskensaari noin hehtaarin kokoinen. Viimeksi mainittujen saarten väliin jäävät Virransaari, Talassaari ja Antinsaari. Kalasaaren ja Maunuksenniemen väliin jää Kamarisaari. Muut pääaltaan saarista ovat sekä nimettömiä että pieniä luotoja. Längelmäveden reitti
Reitin keskiosan järvien Längelmäveden, Roineen, Vesijärven ja pälkäneveden virtaussuhteet ovat muuttuneet historiallisella ajalla osin luonnonvoimien, osin ihmisen toiminnan vaikutuksesta. Alun perin vuoteen 1604 Längelmävesi, Vesijärvi ja pääosa Pälkäneveden vesistä laski Sarsanvirran kautta Roineeseen osan Pälkäneveden vesistä laskiessa vähäisen Hykiänkosken kautta Mallasveteen. Vuonna 1604 Hykiänkosken paikalle syntyi veden uurtamana suurempi uoma, Kostianvirta ja tämän tuloksena Sarsanvirta kuivui. Entisen salmen paikalle Längelmä- ja Pälkänevesien välille muodostui Iharinkoski, jota pitkin Vesijärven ja Längelmäveden vedet alkoivat virrata Pälkäneveteen ja täältä edelleen Kostianvirran kautta Mallasveteen. Tämän jälkeen virtaussuhteet muuttuivat vielä vuonna 1830, kun Roineen ja Längelmäveden välisen Kaivannon kannaksen poikki silloin rakennetun Kaivannon kanavan sulut murtuivat ja Längelmäveden pinta laski nopeasti Roineen tasoon. Samalla Iharinkoski Längelmäveden ja Pälkäneveden välillä kuivui. Näin Kaivannon kanavasta tuli Längelmäveden lasku-uoma, mutta Kostianvirta säilyi edelleen Pälkäneveden lasku-uomana. Vuonna 2014 Längelmäveden ja Pälkäneveden välille syntyi kapea yhteys, kun Iharinkosken uomassa ollut kannas poistettiin. Päijänne
Päijänteen eteläosassa sijaitsee Padasjoen, Asikkalan ja Sysmän kuntien alueelle jakaantuva Päijänteen kansallispuisto. Kansallispuiston ydinalue on Kelventeen etelä-pohjoissuuntainen, kahdeksan kilometriä pitkä ja 50–800 metriä leveä harjusaari. Kelventeen suojaisat laguunilahdet ovat suosittuja veneilykohteita. Pälkäne
Pälkäneen maisemakuvaa hallitsevat useat järvet, joista suurimmat ovat Mallasvesi Onkkaalan länsipuolella ja Pälkänevesi sen itäpuolella, sekä osittain Kangasalan puolella oleva Roine ja Hauhon (Hämeenlinnan) puolella oleva Ilmoilanselkä. Luopioisten järvistä huomattavin on Kukkia. Vähä Hirvijärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järven pohjoisrannasta kohoaa lähes 50 metriä vedenpintaa korkeammalle Tulivuori niminen kalliolakinen kukkula. Sen nimi tulee kokkojen polttamisesta mäen päällä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet pohjoisesta Rajalan kämpältä tai etelästä Haltiasta. Iso Hirvijärven puoleisella kannaksella on sijainnut Hirvijärven kylä, joiden rakennuksia on säilynyt alkuperäisinä. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 6,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvi on melko selväpiirteinen ja sen järvenselkä on suuri ja avoin. Järven pohjoisrannassa on kaksi 1,3 ja 1,5 kilometriä pitkää niemeä, jotka ovat Ahvenniemi ja Haukiniemi. Ne jakavat järven pohjoispään kolmeen lahteen. Itäinen Haukilahti muodostaa oman järvenosan yhdessä Haukiniemeä vastapäätä sijaitsevan Saunaniemen ja niiden välisen saariryhmän vuoksi. Järvenosan eteläosaa kututaan Lammusteenlahdeksi. Keskimmäinen on Ahvenlahti, jonka suuta vartioi pieni saariryhmä. Läntisin lahti on myös suurin, mutta sen pohjukassa sijaitsee lyhyt Kiviniemi, jonka eri puolilla ovat Sammakkolahti ja Pumppulahti. Pumppulahdella on vastarannalla Pirttilahti, sillä sitä suojaa järvenselältä pohjoiseen osoittava Pirttiniemi. Järven eteläosa on muuta järveä kapeampi. Se on 1,5 kilometriä leveä koko sen 3,5 kilometrin matkalta. Sappee (Pälkäne)
Sappee on Pälkäneen kunnan kylä, joka sijaitsee kunnan pohjoisosassa Pälkäneveden ja Ison Arajärven välissä. Kylästä on matkaa Pälkäneen keskustaan 26 kilometriä. Sappee sijaitsee Laipanmaan laidalla. Siellä on Pälkäneen korkein paikka Sappeenvuori, jolla sijaitsee Sappeen hiihtokeskus. Sappeessa on vuonna 1902 rakennettu kirkkovene Ulla, joka kunnostettiin ja otettiin uudelleen käyttöön 2002. Sappeen järvistä merkittävimmät ovat Sappeenjärvi ja Iso Arajärvi. Pälkänevesi
Sen tilavuus on 232 miljoonaa kuutiometriä eli 0,232 kuutiokilometriä, mikä on 65 prosenttia koko järven tilavuudesta. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 43,9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 138 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 63 kilometriä. Rannat ovat silmämääräisesti puoliksi peltomaata ja puoliksi metsää. Asutus enimmäkseen haja-asutusta tai vapaa-ajan asutusta. Kostianvirran varressa sijaitsee Pälkäneen keskustaajama ja järvenosan kaakkoispäässä Kukkolanlahden pohjukassa Kukkolan taajama. Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)
Pälkäneen 11. suurin järvi, vesiala 73,5 ha
Korkeus merenpinnasta 98,5 m
Suomessa on 172 Pitkäjärveä, näistä Pälkäneellä yksi !
Rehevöityminen näkyy kasvillisuuden runsastumisena. Koijärvi (Pälkäne, Aitoo)
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä. Leppäjärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Leppäjärvenvuoren pohjoispuolella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Välimaan kylästä tulee järvelle tie, joka ohittaa sen pohjoispuolelta. Pälkäneen vastainen kuntaraja sijaitsee järvestä yli 200 metriä etelään. Kalajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Luopioinen
Luopioinen () oli Pirkanmaalla sijainnut Suomen kunta, joka yhdistettiin Pälkäneeseen vuonna 2007. Kunnassa asui sen lakkautushetkellä 2 395 ihmistä, ja sen pinta-ala oli 392,12 km², josta 70,47 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 7,4 asukasta/km². Uurajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,9 kilometriä. Põldealune laht
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta. Pälkäne
Vuoden 2017 lopussa Pälkäneellä oli 6 567 asukasta, joista 3 665 asui taajamissa, 2 833 haja-asutusalueilla ja 69 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pälkäneen taajama-aste on 56,4 %. Pälkäneen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Vuorilammi (Pälkäne)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä kuivatusojaa, jotka tulevat Jylhänkorvelta, ja kaksi muuta lyhyttä ojaa. Sen laskuoja virtaa 300 metrin päässä sijaitsevaan Pikkulammiin, josta vedet jatkavat Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen. Pielavesi (järvi)
Luode–kaakkosuunnassa Pielavedellä on pituutta 22 km. Järvi on 4–7 km leveä, ja sitä luonnehtii runsas saarien määrä ja varsin rikkonainen rantaviiva (rantaviivan pituus 419 km). Järven yli 500 saaresta ylivoimaisesti suurin on Kirkkosaari; myös järven pohjoisosassa sijaitseva Salonsaari on maininnan arvoinen. Suurimmat selät ovat pohjoinen Hirvenselkä, keskiosan Jylhänselkä sekä Kirkkosaaren ja muiden saarien erottama eteläinen Murtoselkä. Pielaveden kirkonkylä sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järvi on tunnettu kookkaasta muikustaan. Pälkänevesi
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 on Kostianvirran nimeksi kirjoitettu ”Kostianjoki”. Kartassa on joitakin eroavuuksia nykyisiin karttoihin. Luoteispäässä Parinsalo on kartassa oma saarensa, ja siihen nykyään kiinni maatunut Kotisaari oli myös omana saarenaan. Ahvenainen (Pälkäne)
Ahvenainen on Pirkanmaalla Pälkäneellä [└[Laipanmaa]]n metsäalueella sijaitseva lampi. Mallasvesi
Mallasvesi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Valkeakoskella Pälkäneen keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi. Toisen tulkinnan mukaan se on vain järvenosa, sillä se liittyy Hausalon kummallakin puolella olevien salmien kautta pohjoisempana olevaan Roineeseen, jonka vedenpinta on samalla tasolla kuin Mallasvedellä. Yhdessä Roineen kanssa se on 42. suurin suomalainen järvi. Hiirenvesi
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 8,5 kilometriä pitkä ja 6,8 kilometriä leveä. Se on muodostunut Kaltimon voimalaitoksen patoaltaasta, joka on tulviessaan yhdistänyt järviä yhdeksi järveksi. Pielisjoen virtapaikat ovat yleisen tulkinnan mukaan jokea, mutta seisovat allasalueet ovat järviä. Tällainen järviallas alkaa Pajarinniemen kohdalla ja se loppuu Enon kohdalla olevan Kaltimon siltaan. Pajarinniemestä alkavaa järvenselkää kutsutaan Hiirenvedeksi. Se on 6,7 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Hiirenveden eteläpäässä siitä työntyy itään erillinen järviallas Joukiinen, joka on 3,3 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Kolmas järviallas alkaa Putaan- ja Häihänsaarista ja päättyy Enossa Pielisjoen ylittävän pengertien ja Kaltimon sillan kohdalla. Sitä osuutta kutsutaam Niskavedeksi ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Längelmävesi
Järven tilavuus on 909 miljoonaa kuutiometriä eli 0,909 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 59,3 metriä. Järven rantaviivan pituus on 470 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 204 kilometriä. Monilla rannoilla ovat korkeussuhteet suuret, mutta vuosina 1604 ja 1830 tapahtuneiden järven vedenpinnan alenemisten vuoksi on myös laajoja alavan maan rantoja. Villikanselältä näkyy kaakossa Valkeisvuori, joka kohoaa 90 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen edessä on pienempi Keikanvuori ja Majaalahdella oleva kallioinen Pihovuori, jotka kohoavat molemmat 60 metrin korkeuteen. Vaikuttavan näköinen on Ristinselällä oleva Eräpyhän niemi, jonka huippu nousee 80 metrin korkeuteen, sekä Papinselältä näkyvä ja Neulaniemessä sijaitseva Korrinvuori, joka on myös 80 metrin korkuinen. Iso-Ahvenainen (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomäkien painaumassa Ahvenaiskorkeen mäen pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie Majaalahdelta. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Kangasalan ja Pälkäneen raja käy kääntymässä 150 metrin päässä kaakossa. Kauhajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 48 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä. Vihajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 262 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 9,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0091 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 12,8 metriä. Siinä on laskettu olevan 5 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5 hehtaaria, mikä on noin 1,9 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 1 on yli hehtaarin suuruisia, 4 yli aarin ja alle aarin kokoisia ei ole. Sen rantaviivan pituus on 19,4 kilometriä. Jouttijärvi (Pälkäne, Laitikkala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeella, jonka kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 95,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on kaksialtainen siten, että altaita yhdistää 700-metrinen, matala ja leveimmillään 100-metrinen salmi. Järven ainoa saari sijaitsee itäaltaassa. Siihen laskee 8 ojaa, joista järven itäpäähän laskeva oja on huomattavin. Järven länsipäähän laskeva oja on myös Mustalammin järvenlaskun vesijättömaan kuivatusoja. Jouttijärven laskuoja lähtee järven länsipään etelärannasta ja se laskee vajaa neljä kilometriä Lampiseen. Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä. Sekä itäaltaan että länsialtaan ympäristössä sijaitsee runsaasti peltomaata. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa sekä Talaankärjen rantasauna. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Kolmen kunnan rajat yhtyvät länsialtaan keskellä niin, että suurin osa järveä kuuluu Pälkäneelle. Yläne
Yläne on entinen Suomen kunta joka on nykyään osa Pöytyää. Se on osa Varsinais-Suomen maakuntaa ja oli itsenäisenä kuntana osa Länsi-Suomen lääniä ja aiemmin Turun ja Porin lääniä. Kunnassa asui ennen kuntaliitosta ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Maisenjärvi
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson delta-alueen länsisivulla Syrjäharjun rinteen juurella. Harjualueen kainalossa olevaa aluetta kutsutaan Maiseksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelässä pellot ulottuvat järven rantaan asti. Järvelle tulee tie Aitoolta. Arajärvi (järvi Pälkäneellä)
Järven pinta-ala on 18,1 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Päijänne
Päijänteen pinta-ala on 1 118 km². Järvi on 119 kilometriä pitkä, ja sen suurin leveys on 28 kilometriä. Päijänteen suurimpia selkiä ovat keskiosan Tehinselkä ja Judinsalonselkä, eteläosan Asikkalanselkä ja pohjoisosan Vanhanselkä ja Ristinselkä. Suomen sisävesien syvin kohta (95,3 m) sijaitsee Ristinselällä Toivakan kunnassa Rappukallion edustalla. Syvänne on merkitty Päijänteen Ristinselälle sekä Päijänteen merikarttasarjaan erikoismerkillä. Useissa tietosanakirjoissa esiintyvä virheellinen tieto, jonka mukaan kohta olisi peräti 104 metriä syvä, perustuu venäläisten mittaustulosten virheelliseen tulkintaan. Päijänteen keskisyvyys on 16,2 metriä. Suuria saaria ovat muun muassa Virmailansaari, Salonsaari, Judinsalo, Onkisalo, Paatsalo, Muuratsalo, Haukkasalo ja Vuoritsalo, ja kaikkiaan saaria on 1 886 kappaletta. Lapinjärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven länsipuolella olevalla Lapinsuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvelle ei tule tietä. Pälkäneen kirkko
Pälkäneen kirkko on uusgoottilaista tyylisuuntaa edustava tiilinen kirkkorakennus Pälkäneellä. Kirkko on arkkitehti Carl Ludvig Engelin piirtämä ja se rakennettu vuosina 1836–1839. Professori P. E. Limnellin vuonna 1841 maalaama alttaritaulu esittää Jeesusta Getsemanessa. Kirkon vieressä on hautausmaa, jonne on haudattu 165 pälkäneläistä sankarivainajaa. Hautausmaalla on Bertel Strömmerin suunnittelema muistokivi. Vuonna 1961 kirkkopihaan pystytettiin Karjalaan jääneiden vainajien muistokivi "Elämän kirja". Pälkänevesi
Järven laskujoki Kostianvirta on 1,9 kilometriä pitkä ja noin 20–70 metriä leveä. Se virtaa Pälkäneen keskustaajaman läpi ja sen ylittävät yhdystien 13982 ja valtatien 12 sillat. Pälkäneveden ja Mallasveden vedenpinnat ovat samalla korkeudella, joten joki virtaa melko rauhallisesti. Jyrkeejärvi
Järven pinta-ala on 286 hehtaaria eli 2,9 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sillä on avoin järvenselkä, joka jakautuu eteläpäässä Hakemanimen molemmille puolille lahdiksi. Läntinen lahti on nimeltään Kankaanpäänlahti ja länsirannastaan Rapalahti. Se sijaitsee alavalla metsäalueella, mutta sen rantoihin ulottuu muutama peltoalue. Ainoa korkea mäki on Liesvuori, joka kohoaa 25 metriä järveä korkeammalle ja joka näkyy järvelle sen länsirannassa. Järvessä ei ole saaria. Kissalammi (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Pälkäne
Pälkäneeseen aikaisemmin kuulunut Roineen länsipuolella sijaitseva, muusta kunnasta erillään ollut Painon kylä siirrettiin Valkeakoskeen vuonna 1975. Pälkäne ja Luopioinen yhdistyivät kuntaliitoksessa 1. tammikuuta 2007. Uuden kunnan nimeksi tuli Pälkäne ja vaakunaksi Luopioisten vaakuna. Kuntaliitokseen saakka käytössä olleen vaakunan oli suunnitellut Gustaf von Numers ja se oli vahvistettu vuonna 1956.
Kuntien yhdistyessä Pälkäneen 27-jäseninen ja Luopioisten 21-jäseninen kunnanvaltuusto yhdistyivät. Kunnanvaltuusto toimi 48-jäsenisenä vaalikauden 2005–2008 loppuun, minkä jälkeen aloitti uusi 27-jäseninen valtuusto. Vähäjärvi (Pälkäne, Padankoski)
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Pikkulammi (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee jyrkkärinteisen Nuorisovuoren koillisrinteen juurella heti Vuorilammin alapuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen alapuolella avautuu peltoaukea ja Säynäjärveltä tulee tie, joka kulkee lammen ja rinteen välistä. Ilmoilanselkä
Järven tilavuus on 65 miljoonaa kuutiometriä eli 0,065 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Järven rantaviivan pituus on 52 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Lyhyitä osuuksia rantaviivasta on myös metsämaata, joiden takana alkaa kuitenkin usein peltomaita. Asutus on haja-asutusta, jonka välistä löytyy runsaasti vapaa-ajan asutusta. Tulojoen varrella sijaitseva Alvettulan taajama on järven lähialueen ainoa taajama, mutta se ei vaikuta suoraan järveen. Rannolla on sen sijaan pienempiä kulmakuntia, joita ovat esimerkiksi Jurvanmäki, Matkantaka, Aikkola, Niemikylät, Lehtelä, Ilmoila, Laitikkala, Kuisema ja Lautsia. Järven koillisrantaa seuraa tiiviisti valtatie 12, josta haarautuu järven itäpuolelle yhdystie 3062 ja josta haarautuu edelleen järven eteläpuolelle yhdystie 13927. Tämä kohtaa järven länsipuolella Lehtelässä kantatien 57, joka seuraa järven länsirantaa pohjoiseen Laitikkalaan. Pälkäneen raja ylittää järven pohjoispään, jolle se siten kuuluu, ja muu osa järveä on Hämeenlinnan puolella. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Sen pinta-ala on ja kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Puisto muodostuu hajallaan olevista suoalueista, joista suurin on 1 630 hehtaarin kokoinen Kauhaneva. Toinen suuri alue sijoittuu Pohjankankaan harjujaksolle. Kansallispuistoon saatiin maisemallisesti merkittävä lisä, kun Katikankanjoni liitettiin osaksi kansallispuistoa 2010-luvulla. Kansallispuisto soveltuu päiväretkikohteeksi, ja sitä hoitaa Metsähallitus. Sydänmaanjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Pälkäneen vesitorni
Pälkäneen vesitorni sijaitsee Syrjänharjulla, Pälkäneellä. Torni on rakennettu 1970-luvulla noin 150 metriä korkealle Syrjänharjulle, joka jatkuu Kangasalan kautta Tampereen Pyynikille. Tornin tilavuus on 800 kuutiometriä. Iso-Pyhäntä
Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 km². Se on 9,9 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Järvestä voidaan erottaa kolme järvenosaa. Järven kaakkoispäässä oleva 1,5 kilometriä pitkä Hoikanselkä on erotettu omaksi järvenosaksi kantatien 89 tienpenkereellä, jonka takia on myös siirretty Häyrysenjoen suun paikkaa. Penkereen yli 20 metriä leveä aukko toimii Tuomaanjoen ja Hiisijoen Petronjärven kautta kulkevana laskureittinä. Pengertien takana aukeaa Karhuselkä, joka on kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä. Se on Kauhasalmen välityksellä yhteydessä Pieniselkään, jota voi jo pitää pohjoisosan järvenosan eteläpäänä. Karhuselältä työntyvät lounaaseen 900 metriä pitkä Karhulahti ja kaakkoon kilometrin pituinen Ahmolahti. Järven pohjoisosa on avointa järvenselkää, joka on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Selältä työntyy lounaaseen 1,7 kilometriä pitkä Molosenlahti. Ironsaaresta etelään järvi kapenee ja siitä haarautuu 700 metriä leveä ja yhtä pitkä Savilahti kohti länttä. Lahdensuuta vartioi Lamposaari. Saaresta etelään työntyy matala Kotilahti. Järven luusua jää Huutoniemen taakse Multisalmesta aukeavan kilometrin pituisen lahden perälle. Siltä alkaa Pyhännänjoen padottu osuus, joka edeltää Pyhännänkoskeen rakennettua voimalaitosta. Kallavesi (Mäntyharju)
Järven pinta-ala on 1400 hehtaaria eli 14 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut varsin kapeisiin maaston painanteisiin. Painanteet ovat kallioperässä olevia murroslinjoja, joita viimeinen jääkausi on laajentanut. Järven länsipäässä on on pohjois-etelä-suuntainen murros, joka on seitsemän kilometriä pitkä. Tämän linjan pohjoispäässä on kapea poikittainen linja, jonka itäpää on Suivaanlahti ja länsipää jatkuu 4,5 kilometrin jälkeen Kiepinsalmen länsipuolella Pyhävetenä. Pohjois-etelä-suuntaisen murroksen pohjoispuoliskosta erkanee itään kuusi kilometrinen linja, joka päättyy Laanaselällä. Siitä jatkaa kaakkoon 4,5 kilometriä pitkä murros, jonka itäpäässä Kallavesi haarautuu itään ja pohjoiseen työntyviksi Taipaleenlahdeksi ja Raajoenlahdeksi, sekä kaakkoon työntyväksi 2,5 kilometriä pitkäksi lahdeksi, jonka päässä sijaitsee kapean salmen takana lahdenpohjukaksi tulkittava Haapalampi. Pälkäne
Pälkäneen kautta kulkee Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12. Myös valtatie 3:n Hämeenlinnan ja Tampereen välinen osuus kulki 1960-luvulle asti Pälkäneen kautta; valtatiet yhtyivät Laitikkalassa. Tuolloin vielä sorapintainen tie rakennettiin uudelleen 1960- ja 1970-lukujen taitteessa ja nykyisin se on kantatie 57. Valtatie 3:n vanha linjaus noudattaa historiallisen, Hämeestä Pohjanmaalle kulkeneen maantien reittiä. Pälkäneeltä lähtevät seututiet Sahalahdelle ja Kuhmalahdelle (molemmat kuuluvat nykyisin Kangasalaan), Valkeakoskelle, Hauholle (nykyisin osa Hämeenlinnaa) ja Padasjoelle. Haukijärvi (Pälkäne, Rautajärvi)
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien ympäröimän Haukijärvenrahkan itäpäässä ja sillä on kaksi lahtea. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on yli 50 metriä pitkä. Saari suojaa toista lahtea. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärannassa on vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Niittylahdelta. Vähä Hirvijärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy. Järveen tulee Ison Hirvijärven satametrinen laskuoja ja järven oma laskuoja lähtee järven länsipään pohjukasta ja se oja laskee Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen. Pielavesi (järvi)
Pielavesi on Kymijoen vesistön Rautalammin reittiin kuuluva järvi Pielaveden kunnassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 110 km², ja pinnankorkeus 102,3 m merenpinnan yläpuolella. Pielavesi saa vetensä Kymijoen vesistön latvajärvistä: luoteesta Koivujärvestä Koivujokea pitkin sekä koillisesta Lampaanjärvestä Lampaanjokea pitkin. Muut Pielaveteen laskevat vesistöt ovat pieniä. Pielaveden vedet puolestaan jatkavat matkaansa etelässä Säviänvirran kautta samassa tasossa sijaitsevaan Nilakkaan. Suur-Längelmävesi
Suomessa oli 1600-luvun alussa runsaslumisia talvia ja viileitä kesiä. Lumet sulivat ja täyttivät järvialtaat tavallista korkeammalle. Jostakin syystä Pälkänevedellä nousi vedenpinta riittävän korkealle juuri touko- ja kesäkuussa 1604, jotta Hykiänpuron koskessa alkoi veden syövyttävä vaikutus. Puron uoma laski Mallasveteen harjulla, joka oli muodostunut hiekasta, sorasta ja kivistä. Maa-aines oli irtonaista ja se tempautui helposti virtaavan veden mukaan. Syvenevä koski päästi läpi enemmän vettä ja veden voiman kasvaessa nopeutui pohjan syöpyminen. Lopulta vesi syövytti koko harjun poikki Hykiänpuron kohdalta muodostaen joen, jota kutsutaan nykyään Kostianvirraksi. Koski pauhasi ja kumisi joenrantojen täristessä muutaman viikon. Sinä aikana Pälkäneveden vedenpinta laski 3–4 metriä alemmaksi Mallasveden tasolle. Vähäjärvi (Pälkäne, Kuohijoki)
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. Järveen ei näy kartassa johdettuja ojia eikä sillä vaikuta olevan laskuoja. Pellot viettävät kuitenkin järveen päin, joten sinne päätyy hieman pintavaluntaa. Iharinkoski
Vuonna 1604 Pälkänevedelle syntyi uusi lasku-uoma, Kostianvirta, ja järven vedet alkoivat virrata sitä pitkin Mallasveteen. Pälkäneveden pinta aleni tällöin nopeasti noin 3,5 metriä, Mallasveden tasolle. Myös Längelmäveden pinta laski, mutta vähemmän kuin Pälkäneveden, ja näitä järviä yhdistäneen salmen paikalle syntyi koski, jonka kautta Längelmävesi laski Pälkäneveteen. Samalla Sarsanvirta, jota pitkin Längelmävesi ja Pälkänevesi olivat laskeneet Roineeseen, kuivui 10. kesäkuuta 1604 yhdessä yössä. Siihen aikaan ajateltiin Iharinkosken olevan syyllinen Sarsan kuivumiseen ja syntyi sanonta ""Ilkeä Iharin koski saatti Sarsan vaivaiseksi"". Todellinen syyllinen Sarsan kuivumiseen oli siis Kostianvirta. Suur-Päijänteen alue
Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %. Niemisjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Kailajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen jyrkät itärannat viettävät järveen, mutta länsirannat ovat alavaa maata. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Kailajärveä reunustaa sama mäkialue kuin Pikku-Kailaa ja Syväjärveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota. Suur-Längelmävesi
Suur-Längelmäveden vesiala eli kokonaispinta-ala on noin 410 neliökilometriä ja se sijaitsee pääosin Pirkanmaalla, alle viidesosaltaan Kanta-Hämeessä ja vain pieneltä osin Keski-Suomessa. Suur-Längelmävesi on sokkeloinen ja erilliset järvialtaat ovat yhteydessä toisiinsa salmien ja jokien kautta. Yläneenjoki
Yläneenjoki on 38 kilometriä pitkä joki Pöytyällä Yläneellä Varsinais-Suomessa. Se laskee Säkylän Pyhäjärveen ja kuuluu Eurajoen vesistön "Pyhäjärven valuma-alueeseen". Yläneenjoki on pinta-alaltaan 239 km² suuruisen "Yläneenjoen valuma-alueen" laskujoki. Se laskee Pyhäjärveen sen eteläpäässä "Pehkurannan" länsiosassa "Kromonokan" vierestä. Joen keskimääräinen virtaus vaihtelee vuosittain pääasiassa sademäärien mukaan 1,2 m³/s−3 m³/s. Löytänä (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Velhonvesi
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuvat kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle. Pälkäne
Pälkäneellä on 1400- ja 1500-lukujen vaihteen tienoilla rakennettu kivikirkko, joka hylättiin uuden kirkon valmistuttua. Nykyisin käytössä oleva tiilikirkko, jonka suunnitteli arkkitehti Carl Ludvig Engel, valmistui kesällä 1839. Sappeen kylässä on hiihtokeskus. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen Hämeen tutkimusasema toimi Myttäälän entisessä sotilasvirkatalossa vuosina 1927–2005. Muita huomattavia maatiloja ovat Ruotsilan, Ruokolan ja Kuiseman kartanot. Laipanmaa
Laipanmaa on metsäalue Pirkanmaalla Pälkäneen ja Kangasalan alueilla. Metsäalue jää Längelmäveden, Pälkäneveden ja Kukkian väliselle alueelle. Laipanmaan pinta-ala on noin 15 000 hehtaaria eli 150 neliökilometriä, ja se on suurimmaksi osaksi talousmetsää. Suurin metsänomistaja on UPM Kymmene. Suur-Längelmävesi
Suur-Längelmävesi tai Iso-Längelmävesi tai myös Kangasalan vedet tarkoittaa Längelmäveden ympäristössä usean järven muodostamaa aluetta, missä järvien vedenpinnat ovat lähes samalla korkudella. Suur-Längelmäveteen katsotaan kuuluvan Längelmävesi, Mallasvesi, Roine, Pälkänevesi, Koljonselkä, Iso Roinevesi, Hauhonselkä, Ilmoilanselkä, Pyhäjärvi ja Pintele. Järvien yhteispinta-alana se olisi Suomen 9. suurin järvi. Nykyinen tilanne on syntynyt vuonna 1830, kun Kaivannon kanavan rakenteet tuhoutuivat. Pälkänevesi
Jouttesselän pinta-ala on 1 586 hehtaaria eli 16 neliökilometriä. Se on 8,7 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Jouttesselkä jää Luikalan saaren ja kaakosta työntyvän Konkinharjun ja Lukon nostaman niemen taakse. Harjussa on yli 150 metriä leveä aukko, josta vesiliikenne järvenosien välillä sujuu helposti. Järvenosa on luoteis-kaakko-suuntainen, mutta siitä työntyy etelään kaksi lahtea Hasialahti ja Kankahuvenlahti. Pohjoisrannassa sijaitsee pieni Huikonlahti ja luoteessa Ahvenlahti ja Lumikistonlahti. Pielavesi
Pielavesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pielaveden yritykset kuuluvat Pielaveden Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Ansajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Längelmäveden alue
Längelmäveden alue (vesistöaluetunnus 35.72) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 1 065,24 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 22,77 %. Vesistön alueen alarajana on Kaivannon kanava, jonka koko yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 2 179,7 neliökilometriä ja sen järvisyys on 16,75 %. Reitin vedet laskevat kanavasta seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Mertajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Tykölänjärvi
Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä. Järven lähiympäristössä on viisitoista maatilaa ja saman verran vapaa-ajan asuntoja. Seututie Pälkäneeltä Valkeakoskelle kiertää järven eteläiset rannat. Laskuojien yli kulkee Äimälän kautta kiertävä kylätie. Valkeakosken ja Pälkäneen välinen raja ylittää järven Isosaaren kohdalta lännestä itään. Eteläinen suurempi osa järveä kuuluu Valkeakoskelle. Pihlajavesi (järvi Keuruulla)
Järven pinta-ala on 2 070 hehtaaria eli 20,7 neliökilometriä. Se on 10,8 kilometriä pitkä ja 7,6 kilometriä leveä. Järvellä on samalla laajoja järvenselkiä ja toisaalta laajoja suojaisia lahtia. Vaajalahti on 5,8 kilometriä pitkä ja leveimmillään kilometrin leveä lahti. Sen vastapäätä sijaitsee pienempi Kurslahti, jota suojaa suuret saaret. Pohjoisrannasta työntyy järvelle Sällinniemi ja Varisniemi, joiden väliin jää Sällinlahti ja itäpuolelle pohjoiseen työntyvä 3,8 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä lahtimainen järvenosa. Siellä järvenselkää rikkoo eräät harjumaiset niemet ja niiden suojissa sijaitsevat lahdet. Selvimmät niemet ovat Ilmoniemi, Mustaniemi ja Sääksniemi ja lahtina voidaan nimetä Kelkkalahti, Vuorilahti ja Sammakkolahti. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Kotalahti. Järven kaakkoispäässä on lahtimainen järvenosa, jonne laskee Liesjärven kautta tuleva Pihlajaveden latvaosien vesireitti. Järven lounaiskulmassa on lyhyt Karansalmi, jonka takana on heti Pihlaislampi. Pyhtää
Pyhtään pinta-ala 743,26 km², josta 9,01 km² on sisävesistöjä. Kallioperältään se kuuluu Kaakkois-Suomen rapakivialueeseen. Kunta sijaitsee mantereen puolelta kokonaan Kymijoen suuhaarojen välissä, ja Pyhtäänhaara virtaa kokonaan kunnan alueella. Kunnan eteläosissa on viljelysmaisemaa Siltakylänjoen varrella, Heinlahdessa, Purolassa ja Pyhtäänhaaran varrella sekä pohjoisessa Hirvikosken kylässä. Pienen Siltakylänjoen vesistöalue jää Kymijoen suuhaarojen väliin. Pohjoisessa on laajoja suoalueita, jotka kuuluvat Valkmusan kansallispuistoon. Eteläisen Kymenlaakson suurimman järven Tammijärven itäosat kuuluvat Pyhtääseen. Muuten järviä on vähän, niihin kuuluvat Länsikylänjärvi, Huutjärvi, Kärsäjärvi ja Teutjärvi. Pälkänevesi
Vesijärvi, Längelmävesi ja Pälkänevesi muodostivat ennen yhtenäisen järvialtaan. Pälkäneveden vedet kulkivat silloin Huntilan, Iharin ja Raikun kautta Iharin salmen läpi Längelmävedelle, mistä ne virtasivat sitten Vesijärven ja Längelmäveden yhdistävälle Sarsansalmelle. Siellä sijaitsi Sarsanuoman luusua. Vuonna 1604 oli runsasluminen talvi, jonka aiheuttama tulva mursi Pälkäneellä Tynkäojan kohdalle uuden lasku-uoman Mallasveteen. Ojan pohja kului tulvavuoksen alla leveäksi Kostianvirraksi, joka on edelleen järvien välinen laskujoki. Sarsanuoma kuivui ja Längelmäveden laskusuunta kääntyi etelään. Pälkäneveden vedenpinta laski reippaasti, jolloin Iharinsalmi madaltui ja muodosti lopuksi Iharinkosken, jota pitkin Längelmävesi laski Pälkäneveteen. Tilanne olisikin jäänyt tällaiseksi nykypäiviin asti, elleivät Kangasalla vuonna 1830 rakennetun Kaivannon kanavan rakenteet olisi murtuneet. Tämä tulva pyyhkäisi kanavarakenteet mennessään ja paikalle jäi avoin kanava Roineeseen. Längelmäveden pinta laski noin kaksi metriä, mikä jätti Iharinkosken kuiville ja katkaisi vesiyhteyden Pälkäneveden ja Längelmäveden väliltä. Kotajärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Onkkaala
Onkkaala sijaitsee Pälkäneveden ja Mallasveden välisellä kannaksella, jonka halki virtaa järviä yhdistävä Kostianvirta. Valtatie 12 kulkee Onkkaalan läpi, mutta Onkkaalan asutus sijaitsee pääosin valtatien 12 länsipuolelle jäävällä alueella. Onkkaalassa sijaitsevat monet Pälkäneen palvelut kuten kunnanvirasto, terveysasema, linja-autoasema, kirjasto, perusopetuksen koulut, lukio, paloasema, kirkko ja seurakuntatalo. Onkkaalassa toimii asiamiesposti, ja alueen postiosoite on 36600 Pälkäne. Kaupallisiin palveluihin kuuluvat muun muassa kaksi pankkikonttoria ja Sydän-Hämeen Lehden toimitus. Majoituspalveluita tarjoaa mm. hotelli-liikenneravintola. Asutus on omakotivaltaista, mutta viime vuosikymmeninä on rakennettu myös rivi- ja kerrostaloja. Ruovesi (järvi)
Ruoveden (järvinumero on 35.331.1.001) järvenosan pinta-ala on 4 135 hehtaaria eli 41,4 neliökilometriä. Se on 14 kilometriä pitkä ja 11 kilometriä leveä. Ruovesi on rakenteeltaan Paloselkää selkeämpi. Sen eteläisin järvenselkä on Pöytäselkä, joka alkaa Kautussa, missä järvi laskee Kautunvuolteen kautta Paloveden Ruhalanselkään. Paloselän itäosaa kutsutaan Väärinseläksi, jonka itäosat haarautuvat neljään lahteen. Lahdista Tallusselkä ja Enonlahti ovat suurimmat. Pöytäselän länsirannalla sijaitsee Ruoveden keskustaajama, jonka vierestä erottuu Pappilanlahti. Järvi kapenee pohjoisessa ja ahtautuu Karkausniemen ohitse Mustaselälle. Sen pohjoisrannat kuuluvat Salonsaarelle, jonka molemmilta puolilta Tarjannevesi laskee etelään. Salonsaaren länsipuolella sijaisee Syvinkisalmi ja itäpuolella Salonsalmi, mistä Tarjanteen vedet virtaavat. Mustaselän itäpuolella aukeaa heti ilman selkeää rajaa Sotkanselkä, joka on varsin saaristoinen järvenosa. Sotkansaaren itäpuolella oleva Koljonsaari on nykyään niemi, jonka pohjoispuolelle jäävä Ruokoselkä on lahti. Koljonsaaren eteläpuolelta sen sijaan pääsee vielä Hanhonvuolteelle, mistä alkaa Paloselän järvenosa. Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson länsipuolella Syrjäharjun rinteen juurella olevassa painaumassa. Tämän vuoksi sillä ei ole myöskään laskuojaa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat joko Syrjäharjun (vanha nimi Lemmettylänharju ) rinnettä tai vastarannalla olevaa suota tai avosuota. Suon takana sijaitsee Kukkolan peltoaukeaa. Järven länsirannan lähellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto ja etelärannalla viisi kiinteän asumisen lisäksi. Järven pohjoispuolelta kulkee seututie 322. Hirvijärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Hauhon alue
Hauhon alue (vesistöaluetunnus 35.77) on Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 312,4 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 15,37 %. Vesistön alueen alarajana on Mallasvesi, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1 702,04 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,64 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Mallasveden ja Pälkäneveden alueeseen (35.71). Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)
Järven pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Tämä on järven levein kohta, mutta yleisesti se on paljon kapeampi. Sillä on kolmikärkisen haarukan muoto ja sen varsi työntyy 1,4 kilometriä pitkänä lahten koilliseen päin. Haarukan kaakkoinen lahti on Rankuanlahti, joka jää Kakkoniemen taakse, ja läntinen lahti jää Omenaniemen taakse. Niemien välissä sijaitsee lyhyt ja kapea lahti, joka on Hernesalmen luusua. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jonka katkaisevat peltopalstat. Järven rantojen rinteet ovat paikoi jyrkät, vaikka ne eivät nousekkaan kovin korkealle. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3281 haarautuvilta kyläteiltä. Kytöjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Ylinen-Pylppynä
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 170 metriä ja leveys 120 metriä. Sillä on kolme tulo-ojaa, jotka liittyvät suon ojitukseen ja yksi lisäksi on Saarijärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Keskiseen-Pylppynään, jonka vedet laskevat Alisen-Pylppynän kautta Lumiaisojaan, joka yhtyy Sävijokeen. Kyläjärvi (Pälkäne, Puutikkala)
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Pähkinäinen
Pähkinäinen on Turun kaupungin ja Metsähallituksen omistama saari nykyisen Naantalin kaupungin alueella, entisen Rymättylän kunnan Pakinaisten kylässä. Saaren pinta-ala on noin 175 hehtaaria. Maankohoamisen seurauksena Pähkinäisestä on maayhteys myös Kenkämaahan ja Koissaareen. Näiden kolmen saaren, jotka nyt ovat yhtä saarta, pinta-ala on 282 hehtaaria. Saarissa asui vuonna 2009 kaksi vakituista asukasta ja vapaa-ajan asuntoja saarilla oli kolme, pois lukien vapaa-ajan asunnot, joissa asutaan pysyvästi. Saarelle ei ole kiinteää tieyhteyttä Pähkinäisiin liikennöi yhteysalus M/S Kaita Otavan Haapalasta. Pälkäne
Väestötiheys on asukasta/km². Kirkonkylästä Onkkaalasta on matkaa Valkeakoskelle 23 kilometriä, Hämeenlinnaan 44 kilometriä, Tampereelle 35 kilometriä, Lahteen 91 kilometriä ja Helsinkiin 145 kilometriä. Onkkaalan ohella Pälkäneen suurimpia asutuskeskittymiä ovat Iltasmäki ja Laitikkala sekä Luopioisten kirkonkylä, Aitoo, Puutikkala, Rautajärvi ja Kyynärö. Särkijärvi (Pälkäne, Sappee)
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 15 metriä Vähän Arajärven yläpuolella mäkien välisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen kalliolakinen Haukkavuori. Sen rinteen jyrkänne laskeutuu suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteessa olevia peltomaita. Järven itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä. Vähä-Laippa
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat kapeaa rantasuota. Pälkäneen kuntaraja ylittää järven eteläosan sen rantoja viistäen. Pälkänevesi
Pälkänevesi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Pälkäneen keskustaajaman lähellä sijaitseva 85. suurin suomalainen järvi.