Kuinka pitkä Gotthardin pohjatunneli on?
Gotthardin pohjatunneli
Gotthardin pohjatunneli (, ) on 57-kilometrinen rautatietunneli Sveitsissä. Tunneli avattiin virallisesti 1.6.2016, ja aikataulun mukainen henkilöliikenne tunnelissa alkoi 11. joulukuuta 2016. Gotthardin pohjatunneli on maailman pisin rautatietunneli, kolme kilometriä seuraavaksi pisintä Japanin Seikan-tunnelia (pituus 53,9 kilometriä) pidempi. Helsinki–Tallinna-rautatietunneli
Vuonna 2015 valmistuneessa esiselvityksessä esiteltiin viisi linjausvaihtoehtoa, joista parhaana pidettiin linjausta Pasila–Muuga–Ülemiste. Tämä tarjoaisi nopeimmat matka-ajat Helsingin ja Tallinnan välillä sekä parhaat vaihtoyhteydet muihin liikennevälineisiin kummassakin päässä tunnelia. Tunnelin pituudeksi muodostuisi tällöin 85 kilometriä. Vuonna 2016 maailman pisin rautatietunneli on 57 kilometriä pitkä Gotthardin pohjatunneli Sveitsissä. Gotthardin tunneli
Gotthardin tunneli on Alppien läpi kulkeva rautatietunneli Sveitsissä välillä Göschenen-Airolo, reitillä Zürich-Milano. Tunneli on osa Gotthardin rautatietä. Tunneli on yksiaukkoinen ja kaksiraiteinen. Tunnelin pohjoispäässä on päätunnelin rinnalla lyhyt, 196-metrinen aputunneli Göschenenin ratapihan lisäraiteita varten.. Tunnelin pituus on noin 15 km: alun perin tunnelin pituus oli 15 003 metriä, mutta sitä pidennettiin tien rakentamisen yhteydessä eteläpäästään 42 metrillä 15 045-metriseksi vuonna 1972.
Gotthardin tunneli
Gotthardin tunneli on ollut merkittävä junareitti Italiasta pohjoiseen. Sen merkitys kuitenkin väheni, kun valtaosa liikenteestä siirtyi Gotthardin pohjatunneliin loppuvuodesta 2016 alkaen. Pohjankurun rautatietunnelit
Tunneli kulkee lähimpänä rantaa kolmesta tunnelista ja on lyhyin pituudeltaan, 156 metriä. Sen molempiin päihin tehtiin rakennustöiden yhteydessä harmaakiviset holvit vesivuotojen takia. Pariisin katakombit
Yleisölle avoinna olevat osat ovat vain pieni osa Pariisin alla kulkevista käytävistä. Yhteensä tunneleita on yli 300 kilometriä. Katakombeihin pääsee kuitenkin joistakin kohdin myös Pariisin viemäri- ja metroverkoston kautta. Myös räjähteitä tiedetään käytetyn, ja katakombit houkuttelevatkin huumekauppiaita, erikoisuudentavoittelijoita ja salaisten kokouksien pitäjiä. Innokkaimmat käytävien ystävät kutsuvat itseään katafiileiksi ("cataphiles") ja saattavat viettää maan alla päiväkausia. Syyskuussa 2004 katakombeista löydettiin sinne piilotettu salainen elokuvateatteri. Katakombeissa käyminen on kuitenkin ollut laitonta jo vuodesta 1955 lähtien. Määräyksen rikkojia odottaa sadan euron sakko, ja katakombeissa seikkailevia vahtii erityinen tunnelipoliisi. Jotkut vaarallisimmista osuuksista on kokonaan suljettu. Valokuvatessa katakombeissa salamavalon käyttö on kielletty. Päijännetunneli
Päijännetunneli on Päijänteestä Helsingin seudulle johtava raakavesitunneli, joka tuo vettä noin miljoonan asukkaan ja teollisuuden käyttöön. 120 kilometriä pitkänä se on maailman toiseksi pisin tunneli heti New York Cityyn vettä kuljettavan 137 kilometrin pituisen Delawaren vesitunnelin jälkeen. Yli miljoona suomalaista saa käyttövetensä Päijännetunnelin vedestä pääkaupunkiseudulla. Fehmarnin Belt
Vuonna 2011 Tanskan kansankäräjät päätti alustavasti runsaat viisi miljardia euroa maksavasta tunnelista. Suunnitellussa tunnelissa kulkisi yhteensä neljä maantiekaistaa (kaksi kumpaankin suuntaan) ja kaksiraiteinen rautatie. Kolmesta varsinaisesta rinnakkaisesta tunnelista koostuvan tunnelihankkeen oli alkujaan tarkoitus ajoittua ajanjaksolle 2014–2020. Loppuvuonna 2015 tunnelihanke oli vasta rakennustyötä edeltävässä suunnittelu-, lupa-, lainsäädäntö- ja valmisteluvaiheessa. Hankkeen kokonaiskustannuksiksi arvioitiin huhtikuussa 2015 liikenneliittymineen Tanskalle noin 8–9 miljardia ja Saksalle noin 2,2 miljardia euroa. Zimmerbergin tunneli
Tunneli on osa valtiollisen SBB:n rataverkkoa. Tunnelin pituus on 1 984 metriä. Tunneli on otettu käyttöön 1.6.1897 osana Thalwil–Arth-Goldau-yhteyttä. Tunneli on yksiaukkoinen ja yksiraiteinen ja se rajoittaa yhdessä Albistunnelin kanssa liikennekapasiteettia Zürichistä Italian suuntaan. Tunneliyhteyden kapasiteettia on suunniteltu parannettavan Zimmerbergin pohjatunnelilla, jonka rakentaminen on puolitiessä. Färjsundin tunneli
Färjsundin tunneli () on Ahvenanmaalla Finströmissä Godbyn kylässä oleva maantietunneli. 51-metrinen tunneli on valmistunut vuonna 1980 ja sijaitsee Färjsundin sillan läheisyydessä. Se on Suomen ensimmäinen ja Ahvenanmaan ainoa maantietunneli. Tunnelin läpi johtaa Ahvenanmaan päätie 2. Lötschbergin tunneli
Tunnelin kautta kuljetetaan vuosittain noin 1,3 miljoonaa henkilöautoa välillä Kandersteg–Goppenstein tai Simplonin tunnelin kautta välillä Kandersteg–Iselle. Lötschbergin radalle on vuonna 2007 avattu myös Lötschbergin pohjatunneli, joka osittain on korvannut vanhemman yhteyden. Kööpenhaminan metro
Metro koostuu kahdesta linjasta ja 22 asemasta. Asemista yhdeksän on maanalaisia. Laiturit ovat noin 60 metriä pitkiä ja 20 metriä leveitä. Linjojen yhteenlaskettu pituus on noin 21,3 kilometriä, josta noin yhdeksän kilometriä on tunnelissa. Pisin tunneli on M2-linjalla välillä Fasanvej–Lergravsparken. Se on 7,5 kilometriä pitkänä Tanskan toiseksi pisin tunneli. Seikan-tunneli
Seikan-tunneli ( tai ) on 53,85 kilometriä pitkä rautatietunneli Japanissa, josta 23,3 kilometrin mittainen osuus on merenalainen. Tunneli kulkee Tsugarunsalmen alitse ja yhdistää Aomorin prefektuurin Honshūn saarella Hokkaidōn saareen muodostaen osan Japanin rautateitten Kaikyō-linjaa. Tunneli oli maailman pisin rautatietunneli ennen Gotthardin pohjatunnelin valmistumista Sveitsiin vuonna 2016. Se on jäänyt melko vähälle käytölle halvan ja nopean lentoliikenteen takia. Kangasvuoren rautatietunneli
Kangasvuoren rautatietunneli on rautatietunneli Jyväskylässä, noin kilometri rautatieasemalta pohjoiseen Jyväskylä–Äänekoski–Saarijärvi–Haapajärvi-rataosalla. Tunneli on valmistunut vuonna 1964, kun rataosaa perusparannettiin (vanha rata kulki Jyväskylästä pohjoiseen Seppälänkankaan kautta). Tunneli on 2 735 metriä pitkä. Valmistuessaan se oli Suomen pisin liikennetunneli, mutta myöhemmin valmistuneet Lahdenvuoren tunneli (4 290 m, vuonna 1974) Orivesi–Jyväskylä-rataosalla, Vuosaaren satamaradan Savion tunneli (13,5 km, vuonna 2008) ja Kehäradan tunneli (8,2 km, vuonna 2015) ovat sitä pidempiä. Tunnelin pohjoinen suuaukko on Sulun kaupunginosassa Kangaslammella. Zimmerbergin pohjatunneli
Hankkeen toteuttaja on AlpTransit Gotthard AG -yhtiö, joka on valtiollisen rautatieyhtiö SBB-CFF-FFS:n tytäryhtiö. Keskustan huoltotunneli
Ajotunneli on muutoin kaksiajoratainen, paitsi niin sanotun "Kluuvin ruhjeen" kohdalla on kummallekin liikennesuunnalle oma ajotunneli noin parinsadan metrin matkalla. Kohdan läpäisy vaati mittavaa kallion vahvistamista sekä ennen että jälkeen louhinnan. Lisäksi tunnelia louhittiin vain lyhyt pätkä kerrallaan. Liikennetilan leveys tunnelissa on 12,3 metriä ja ajoneuvon suurin sallittu korkeus 4 metriä. Pituutta ajoneuvolla voi olla korkeintaan 12 metriä.
Ajotunneli on normaalia katualuetta ja liikennöintiä siellä valvoo poliisi. Suurin sallittu nopeus tunnelissa on 30 km/h, nopeusrajoitusta valvotaan kameroin. San Bernardinon tunneli
Tunnelin pituus on 6,6 kilometriä. Se otettiin käyttöön 1.12.1967. Tunneli on yksiaukkoinen, ja tie on kaksikaistainen. Hiidenkallion tunneli
Tunnelin pituus on 495 metriä ja se oli valmistuessaan vuonna 2000 Suomen pisin maantietunneli. Kaledonian kanava
Kaledonian kanava on noin 97 kilo­metrin pituinen ja kulkee koillis–lounais-suunnassa. Vain kolmas­osa sen pituudesta on keino­tekoista kanavaa, muun osan siitä muodostavat järvet Loch Dochfour, Loch Ness, Loch Oich ja Loch Lochy. Kanava ja järvet sijaitsevat Skot­lannin poikki kulkevassa Great Glenin eli Glen Moren laaksossa. Kanavassa on 29 sulkua, joista kahdeksan liittyy välittömästi toisiinsa muodostaen Banaviessa sijaitsevan Neptunuksen portaikon (). Lisäksi kanavassa on neljä akveduktia, ja sen yli johtaa kymmenen siltaa. Kanaalin tunneli
Kanaalin tunneli käsittää kolme rinnakkaista tunnelia: kaksi 7,6 metrin läpimittaista rautatietunnelia 30 metrin etäisyydellä toisistaan, sekä niiden välissä 4,8 metrin huoltotunneli pienille huoltoajoneuvoille ja hätäliikenteelle. Raideleveys on 1 435 mm. Hågahögen
Turvetta kasattiin kiviröykkiön ylle niin paljon, että hautakummun korkeudeksi tuli 7 metriä ja sen pohjan halkaisijaksi tuli 45 metriä. Kun haudan ydin muodostui neljä metriä korkeasta röykkiöstä, tuli sen päälle kasata vielä neljä metriä ruohoturvetta. Hautakummun rakentamiseksi on täytynyt tutkijoiden mukaan tehdä noin 7 500 miestyöpäivää työtä. Ruohoturve irroitettiin lapiolla maasta turvelevyinä ja ne kuljetettiin kummun päälle. Ruohoturvetta on nostettu kumpuun noin kuuden jalkapallokentän kokoiselta alueelta. Gotthardin tunneli
Tunneli otettiin yksiraiteisena käyttöön 1.1.1882. Kaksiraiteinen käyttö alkoi 1.6.1883. Tunneliosuus sähköistettiin vuonna 1920. Eurooppatie E10
Vuoden 2007 lopussa E10 lyheni 30 kilometrillä, kun uusi Lofast-tieyhteys tunneleineen valmistui. Sen jälkeen reitti ei enää käytä Melbun ja Fiskebølin välistä lauttayhteyttä. Uuteen tieyhteyteen sisältyy seitsemän tunnelia, joiden yhteispituus on 15 kilometriä. Alpit
Italia ja Ranska sopivat yhteisestä tunnelihankkeesta vuonna 1949. Sveitsi tuli mukaan hankkeeseen vuonna 1953. Tunnelin rakentaminen kesti 6,5 vuotta, ja sen saattaminen suunnitelmien tekemisestä lähtien kokonaan valmiiksi 19 vuotta. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Seitakorvan voimalaitos
Voimalaitoksen alueella on yhteensä 3,3 kilometriä maapatoja ja 122 metriä betonipatoja. Tulva-aukkoja laitoksen säännöstelypadossa on kaksi. Voimalaitoksen itäpuolelle on rakennettu uiton käyttöön puutavaranippujen siirtolaite ja ränni. Voimalan alakanavan pituus on 1,1 kilometriä ja pohjan leveys 20:stä 40:een metriin. Voimalaitosta varten rakennettiin myös säännöstelykanava, jonka pituus on 8 kilometriä, pohjan leveys 20 metriä ja veden syvyys kymmenestä yhdeksääntoista metriin. Kanavan teon aikana käsiteltiin 7,5 miljoonaa kuutiometriä massoja ja louhittiin 180 tuhatta kuutiometriä kalliota. Jungfraubahn
Jungfraubahnin rataverkon pituus on 9,3 kilometriä, josta tunnelia on 7,6 km. Rataverkko on kapearaiteinen (1000 mm) ja varustettu koko matkaltaan hammasrattain. Rantarata
Uusimman perusparannuksen valmistuttua 1995 rantaradalla on ollut käytössä 16 tunnelia yhteispituudeltaan 5 851 metriä. Useimmat tunnelit on rakennettu perusparannuksen yhteydessä 1990-luvun alussa. Kaiken kaikkiaan eri aikoina tehtyjä tunneleita on 19. Valtatie 1
Uuteen osuuteen sisältyi kahdeksan eritasoliittymää ja seitsemän tunnelia, joiden yhteispituus on 5,1 kilometriä. Tunneleista pisin, Karnaisten tunneli, on 2,3 kilometriä pitkä ja Suomen toiseksi pisin maantietunneli. Koko Lohjanharju–Muurla-tien kustannusarvio oli 335 miljoonaa euroa, mikä sisälsi myös valtatiehen 25 kuuluvan Lohjan läntisen sisääntulotien. Tietä on rakennettu niin sanotulla elinkaarimallilla, jossa Tieyhtiö Ykköstie Oy rakensi tien ja myös vastaa tien kunnossapidosta vuoteen 2029 asti. Tien käyttöönoton yhteydessä myös osa vuonna 2005 valmistuneesta moottoritieosuudesta muutettiin valtatieksi 1. Kun uusi moottoritie avattiin liikenteelle, valtatiestä 1 tuli kokonaan vähintään nelikaistainen. Valtatie 1 onkin valtatie 29:n ohella ainoa Suomen valtatie, joka on kokonaisuudessaan kaksiajorataista tietä. Albulatunneli
Vanhan tunnelin viereen rakennetaan vuosina 2015–2022 uusi tunneli korvaamaan vanha tunneli, joka jää varauloskäynniksi. Tunnelin suunnittelu alkoi vuonna 2011 ja rakennustyöt syksyllä 2015. Uusi tunneli on 5 860 metriä pitkä ja yksiraiteinen. Tunnelin rakennuskustannusten arvioidaan olevan 345 miljoonaa Sveitsin frangia, josta liittovaltio maksaa 85 % ja kantoni 15 %. Crypta Neapolitana
Tunneli kulkee Posilipon kukkulan, antiikin Pausilypoksen kukkulan (lat. "Mons Pausilypus"), läpi. Sitä pitkin kulki tie, joka yhdisti antiikin Neapoliin kaupungin lännempänä sijaitsevaan Puteoliin. Tietä varten rakennettiin tunneli, koska kukkula muodosti merkittävän esteen ja hankaloitti kulkemista paikkojen välillä. Vaihtoehtoinen, pidempi tie kulki ylhäältä kukkuloiden kautta. Tunneli on kaivettu kukkulan tuffikiveen. Sen pituus on nykymuodossaan noin 711 metriä, leveys noin 4,5 metriä ja korkeus noin 4,6–5,2 metriä. Leveys mahdollisti kaksien hevoskärryjen kulkemisen rinnakkain. Tunneliin johtaa viistosti ylhäältä kummankin pään suunnasta ilmastointi- ja valokuilut, joista idänpuoleinen on 145 metriä pitkä ja lännenpuoleinen 100 metriä pitkä. Eurooppatie E69
Tiellä on kakkiaan viisi tunnelia, joiden yhteispituus on 15,5 kilometriä. Tunneleista pisin on vuonna 1999 valmistunut, meren alittava Nordkappin tunneli, joka on 6,9 kilometriä pitkä ja kulkee syvimmillään 212 metriä merenpinnan alapuolella. Sveitsin talous
Sveitsissä on Euroopan tihein, yli 5 000 kilometrin pituinen rautatieverkko, joka kuljettaa noin 474 miljoonaa matkustajaa vuosittain (vuonna 2011). Vuonna 2007 sveitsiläiset matkustivat rautateitse keskimäärin 2 103 kilometrin matkan, mikä tekee heistä maailman innokkaimpia rautatiematkustajia (ennen japanilaisia). Merkittävin rautatieliikennöijä on valtollinen rautatieyhtiö SBB-CFF-FFS. Maassa on lisäksi useita kymmeniä kapearaiteisia rautateitä ja yksityisiä rautatieyhtiöitä. Esimerkiksi Graubündenin kantonissa toimii Rhätische Bahn -rautatieyhtiö, jonka verkostoon kuuluu myös kaksi Unescon maailmanperintöluetteloon otettua rautatielinjaa. AlpTransit-hankkeeseen liittyy useiden pitkien tunnelien rakentaminen Alppien läpi rautatieyhteyksien nopeuttamiseksi. Näistä pisin on Gotthardin pohjatunneli, joka avattiin vuonna 2016. Hitra
Saarelle pääsee mantereelta merenalaista Hitratunnelia pitkin. Tunneli oli avattaessaan 8. joulukuuta 1994 maailman syvin merenalainen tunneli (264 metriä merenpinnan alapuolella), pituutta tunnelilla on 5 645 m. Maanteitse matkaa Trondheimin kertyy noin 120 km. Lahdenvuoren rautatietunneli
Lahdenvuoren tunneli on Jyväskylän Korpilahdella sijaitseva rautatietunneli Orivesi–Jyväskylä-rataosalla. Sen pituus on 4 290 metriä ja se rakennettiin vuosina 1974–1976. Tunnelin louhintatyöt saatiin valmiiksi vuoden 1975 alussa ja lujitustyöt 2. marraskuuta 1976. Tunnelin leveys on 5,2 m, korkeus 7,5 m ja poikkileikkausala 36,1 m². Louhintatöiden urakkamäärittelyssä käytettiin kattavasti kallioluokitusmäärittelyä, jossa kallio jaettiin neljään luokkaan lujitustarpeen mukaan. Vähäisen lujitustarpeen I ja II -kallioluokkaa oli yhteensä 76 % tutkitusta pituudesta. Aikanaan tunneli oli Suomen pisin liikennetunneli, ja valmistumisestaan vuoteen 2008 se oli pisin rautatietunneli. Nykyisin se on Suomen kolmanneksi pisin rautatietunneli Vuosaaren satamaradan 13,5 kilometrin pituisen Savion tunnelin ja Kehäradan 8,2 kilometrin pituisen tunnelin jälkeen. Gudvangan tunneli
Gudvangan tunneli () on Aurlandin kunnassa, Sognin ja Fjordanen läänissä, Norjassa sijaitseva maantietunneli. Tunneli yhdistää Gudvangenin kylän, Nærøyfjordin suulla, Undredalin laaksoon, ja on osa Eurooppatie E16:ta. Se on Norjan toiseksi pisin tietunneli 11 428 metrin pituudellaan. Se avattiin 17. joulukuuta 1991. Angkor Wat
Nelikulmion muotoisen temppelialueen pitempi sivu on 1025 metriä ja lyhyempi sivu 802 metriä pitkä. Se on 4,5 metriä korkea ja sitä ympäröivät 30 metrin levyinen tasamaa ja 190 metrin levyinen vallihauta. Pääsy temppelille tapahtuu maasiltaa pitkin idästä ja hiekkakivipengertä pitkin lännestä; jälkimmäinen, pääsisäänkäynti, on myöhempi lisäys, joka mahdollisesti korvasi aiemman puusillan. Jokaisessa pääilmansuunnassa on gopura-sisäänkäyntirakennus; läntinen on niistä suurin, ja sillä on kolme raunioitunutta tornia. Glaize huomauttaa, että tämä gopura paitsi piilottaa myös toistaa päätemppelin muotoa. Eteläisen tornin alla on Vishnun patsas, joka tunnetaan nimellä "Ta Reach" ja joka on aiemmin saattanut olla temppelin pääpyhäkössä. Tornien välillä on pylväskäytävät, jotka jatkuvat gopurien molemmilla puolilla oleville ylimääräisille sisäänkäynneille, joita nimitetään usein kokonsa vuoksi "elefanttiporteiksi". Pylväskäytävillä on ulkosivulla ("lännessä") neliömäiset pilarit ja sisäsivulla ("idässä") suljettu muuri. Pilarien välinen katto on koristeltu lootusruusukkeilla, muurin länsipuoli tanssivilla hahmoilla ja itäpuoli ikkunoilla, tanssivilla mieshahmoilla ratsastamassa hyppivillä eläimillä ja devata-veistoksilla. Viimeisiin kuuluu (sisäänkäynnin eteläpuolella) temppelin ainoa, jonka hampaat ovat näkyvissä. Petäjäskosken voimalaitos
Voimalaitoksen alueella on maapatoa 838 metriä, korkeimmillaan 23 metriä, sekä betonipatoa 230,5 metriä. Voimalaitoksen padossa on seitsemän tulva-aukkoa. Putouskorkeus on 20,5 metriä ja siinä on kolme pystyakselista koneistoa. Niissä on Kaplan-turbiinit, jotka tuottavat tehoa yhteensä 153 MW eli kukin 50,7 MW. Turbiinien juoksupyörän halkaisija on 6,2 metriä ja pyörimisnopeus 100 kierrosta minuutissa. Keskivesiolosuhteissa laitoksen vuotuinen energiantuotto on 638 GWh, kun rakennusvirtaama on 830 kuutiota vettä sekunnissa. Voimalaitoksen alakanava on 3,3 kilometriä pitkä. Lillgårdin rautatietunneli
Lillgårdin rautatietunneli on Rantaradalla Siuntion kunnassa sijaitseva rautatietunneli. Tunnelin pituus on 187 metriä ja se on valmistunut vuonna 1985 Kelan ja Viiman välisen rataoikaisun yhteydessä. Tunnelin aukon poikkipinta-ala on 38,6 m². Tunnelissa junien suurin sallittu nopeus Pendolinoilla on 180 km/h, kaksikerrosvaunuista koostuvilla junilla 120 km/h ja muilla junilla 160 km/h. Norja
Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 kilometriä, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella. Sveitsi
Sveitsissä on Euroopan tihein, yli 5 000 kilometrin pituinen rautatieverkko, joka kuljettaa vuonna 2009 noin 450 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Vuonna 2007 sveitsiläiset matkustivat rautateitse keskimäärin 2 103 kilometrin matkan, mikä tekee heistä maailman innokkaimpia rautatiematkustajia (ennen japanilaisia). Merkittävin rautatieliikennöijä on valtiollinen rautatieyhtiö SBB-CFF-FFS. Maassa on lisäksi useita kymmeniä kapearaiteisia rautateitä ja yksityisiä rautatieyhtiöitä. Esimerkiksi Graubündenin kantonissa toimii Rhätische Bahn -rautatieyhtiö, jonka verkostoon kuuluu myös kaksi Unescon maailmanperintöluetteloon otettua rautatielinjaa. AlpTransit-hankkeeseen liittyy useiden pitkien tunnelien rakentaminen Alppien läpi rautatieyhteyksien nopeuttamiseksi. Näistä pisin on Gotthardin pohjatunneli. Seikan-tunneli
Tunnelia kaivettiin sekä pohjoisesta että eteläisestä päästä samanaikaisesti. Kuivan maan osuudet hoidettiin perinteisillä kaivausmenetelmillä yhdellä päätunnelilla. 23,3 kilometriä pitkän merenalaisen osuuden osalta kaivettiin kolme läpimitaltaan kasvavaa tunnelia, kokojärjestyksessä; ensimmäinen pilottitunneli, huoltotunneli ja lopuksi päätunneli. Huoltotunneli on yhdistetty päätunneliin yhdystunneleilla 600–1 000 metrin välein. Pilottitunneli toimi huoltotunnelina 5 km:n mittaiselle keskiosalle. Essingeleden
Solnan jälkeen moottoritie kulkee Kungsholmenin läpi, Lilla ja Stora Essingen -saarien yli Gröndalin, Aspuddenin ja Liljeholmenin kautta Västbergaan. Essingeledeniin kuuluu kaksi siltaa: 400 metriä pitkä Gröndalin silta () ja 470 metriä pitkä Essingensilta (). Se kulkee myös 210 metriä pitkän Fredhällin tunnelin läpi, joka on yksi Euroopan eniten liikennöidyistä tunneleista. Furkan tunneli
Furkan tunneli on Alppien läpi kulkeva rautatietunneli Sveitsissä, Urin ja Wallisin kantoneiden rajalla, välillä Oberwald-Realp, reitillä Brig-Andermatt. Tunnelin pituus on 1 874 metriä ja se on korkeimmillaan 2 162 metrin korkeudessa. Alun perin tunneli on otettu käyttöön vuonna 1925. Tunneli jäi Furkan pohjatunnelin käyttöönoton myötä tarpeettomaksi vuonna 1982, mutta otettiin uudelleen käyttöön osana museorataa vuonna 2000. Tunnelin omistaa Dampfbahn Furka-Bergstrecke AG (DFB). Welthauptstadt Germania
Suunnitelman keskeisin osa oli noin viisi kilometriä pitkä ja 120 metriä leveä puistokatu "Prachtallee" ("Mahtikatu") tai "Nord-Süd-Achse" (Pohjois-etelä-akseli). Se olisi kulkenut pohjois-eteläsuunnassa vanhan valtiopäivätalon edustalta, hieman nykyisen Straße des 17. Junin pohjoispuolelta, vanhan Siegesalleen kohdalla Tiergartenin puistoalueen poikki jatkuen lähelle Tempelhofin lentokenttää. Keskuskatu oli suunniteltu vain jalankulkijoille ja juhlatilaisuuksissa sotilasparaateihin, joten ajoneuvoliikennettä varten Speer suunnitteli maanalaisen tunnelin, joka olisi sijainnut Nord-Süd-Achsen alapuolella. Osa tunnelista rakennettiinkin, ja se on yhä olemassa. Itse paraatikadun rakentamista sen sijaan ei edes aloitettu, joskin Speer vuonna 1938 siirsi vanhan Siegesalleen Tiergartenissa toiseen kohtaan vapauttaakseen täten tilaa paraatikadulle. Tunneli
Suomen pisin tunneli ja tiettävästi maailman toiseksi pisin yhtenäinen kalliotunneli on Päijänteestä vettä pääkaupunkiseudulle tuova Päijännetunneli, joka on 120 kilometriä pitkä. Maailman pisin tunneli on 137-kilometrinen Delawaren vesitunneli Yhdysvalloissa.Tunneli voi tarkoittaa myös näennäisyhteyksiä tietoliikenteessä, esimerkiksi yrityksen eri toimipisteiden välillä olevaa suojattua yhteyttä. Katso tarkemmin artikkelista VPN. Chesapeakenlahden silta-tunneli
Chesapeakenlahden silta-tunneli ("The Chesapeake Bay Bridge-Tunnel, CBBT") on Yhdysvalloissa sijaitseva 28,3 kilometriä pitkä siltoja ja tunneleita sisältävä tieyhteys. Se kulkee Chesapeakenlahden suun poikki yhdistäen Delmarvan niemimaahan kuuluvan Virginian Eastern Shoren ja Virginia Beachin ja Hampton Roadsin metropolialueen. Valmistuessaan vuonna 1964 se korvasi 1930-luvulla alkaneen lauttaliikenteen South Hampton Roadsin ja Virginian niemimaan välillä. Hsuehshan-tunneli
Tunneli kulkee Hsuehshan vuoren lävitse. Se liittää pääkaupunki Taipein koilliseen Yilanin kuntaan lyhentäen aiemman kaksituntisen matkan noin puoleen tuntiin. Tunneli ohittaa Pinglinin maakunta-alueen, jonka läpi ennen tunnelin valmistumista kulki suuri osa paikallisesta liikenteestä. Yksi tunnelin rakentamisen päämääristä oli yhdistää Taiwanin saaren läntinen rannikko, jossa noin 95% väestöstä asuu, itäiseen rannikkoon ja täten tasapainottaa Taiwanin alueellista kehitystä. Tunneli koostuu kahdesta erillisestä tietunnelista, joilla erotetaan itään ja länteen suuntautuva autoliikenne toisistaan. Tunnelin kokonaispituus on 12,942 kilometriä ja se on maailman viidenneksi pisin maantietunneli. Cueva de los Verdes
Cueva de los Verdes () on 7 kilometriä pitkä laavatunneli Lanzaroten saarella Espanjan Kanariansaarilla. Se muodostui noin 3 000–5 000 vuotta sitten Monte de la Corona -tulivuoren purkauksessa. Osa tunnelista on avoinna yleisölle ja siellä on myös konserttisali. Pispalan uittotunneli
Pispalan uittotunneli sijaitsee Tampereella. Se kulkee Hyhkyn, Ala-Pispalan ja Santalahden kaupunginosien ali. Sitä alettiin rakentaa syksyllä 1966, ja se valmistui vuonna 1968. Tunnelia pitkin oli tarkoitus uittaa puutavaraa nippuina Näsijärvestä Pyhäjärveen. Tukinuittoon sitä ei kuitenkaan tarvittu, vaan se säilyi käyttämättömänä yli 40 vuotta, kunnes se otettiin vuonna 2013 käyttöön veneiden kuljetustunnelina sekä kävelijöiden ja pyöräilijöiden kulkuväylänä. 
Uittoväylän tunneliosuuden pituus on noin 280 metriä. Tunneliaukon halkaisija on 5,2 metriä. Vastavalmistuneessa tunnelissa tehtiin muutamia koeuittoja, mutta se jäi lopulta käyttämättömäksi, koska tukkien kuljetus siirtyi samoihin aikoihin kuorma-autoilla tehtäväksi. Tunneli oli suljettu aina kesäkuuhun 2013 saakka. 2000-luvun alussa tunnelin Pyhäjärven puolella sijainnut tukkienkäsittelylaitteisto purettiin, niin että jäljelle jäivät vain veteen vievät kiskot ja vanha tukkien kuljetusvaunu. Sommen taistelun ensimmäinen päivä
Ennen hyökkäystä englantilaiset räjäyttivät suuria maahan kaivettuja räjähdyspanoksia lähellä saksalaisten linjoja. Sommen kalkkipitoiseen maahan oli helppo kaivaa tunneleita. Miinojen tarkoitus oli tuhota saksalaisten asemia ja suojata etenevää jalkaväkeä etulinjan puolustajien tulelta. 8 suurta ja 11 pienempää miinaa kaivettiin maan alle. 3 miinaa oli suurta, yli 20 tonnin. Seitsemän miinan räjähdemäärää oli kussakin 2,3 tonnia. Miinat räjäytettiin hyökkäyksen painopistealueella Albert-Babaumen tien molemmin puolin. Paikka oli Albertista itäkoilliseen lähellä La Boissellen kylää. Tien pohjoispuolinen miina oli "Y Sap" ja eteläinen "Lochnagar Mine" eli "Lochnagarin miina". Kolmas suuri miina oli Hawthornen harjanteella Hamelista pohjoiseen. Lochnagarin miina painoi 27 tonnia. Se koostui kahdesta suuresta ammonaalipanoksesta, joista toinen oli 16 ja toinen 11 tonnia, 16 m syvällä 310 m pitkän tunnelin päässä. Tunneli ei ollut aivan saksalaisten rintaman kohdalla, mutta lähellä sitä ei-kenenkään maalla. Kun Lochnagarin miina räjähti 7:20 1. heinäkuuta 1916, maata nousi patsaana jopa 1200 m korkeuteen. Räjähdys silpoi ja hautasi elävältä ainakin 300 miestä. Tuolla alueella oli oli saksalaisen 32. divisioonan 110. rykmentin 5. komppania, josta miina tappoi lähes kaikki. Miinaräjähdys hävitti noin sata metriä saksalaisten juoksuhautoja. Jonkun ajan kuluttua myös toinen suuri miina räjäytettiin. Räjähdyskraatterin läpimitta oli 67 metriä ja syvyys 16.5 metriä. Kraatterin reunavallin korkeus oli jopa 4,6 m ja sen ulkorajan läpimitta oli 137 metriä. Kraatteri on jätetty muistomerkiksi. "Y Sap" ei tiettävästi tappanut yhtään saksalaista, mutta jätti muutamia tilapäisesti loukkuun maanalaisiin suojiin. Hawthorn Ridgen iso miina tappoi noin 32 saksalaista ja jätti muita loukkuun maanalaisin suojiin. Heistä vain pieni osa pakeni ja loput pääsivät maan päälle vasta brittien hyökkäyksen jälkeen. Settle–Carlisle Line
Kaikkien vaikeuksien lisäksi rautatielle piti rakentaa 14 tunnelia sekä 22 viaduktia. Silloista huomattavin on kivestä muurattu 24-kaarinen 31,7 metrin korkuinen ja 402 metrin pituinen Ribblehead Viaduct, joka on rakennettu suomaalle. Sillan betonivahvisteiset perustukset on upotettu yli seitsemän metrin syvyyteen turpeen sisään. Sillan lähellä sijaitsee 2 404 metrin pituinen Blea Moorin tunneli, joka käy syvimmillään 150 metrin syvyydessä. Pontcysyllten akvedukti
Pontcysyllten akveduktia kannattelee 19 valurautaista kaarta, jotka lepäävät korkeiden muurattujen pylväiden päällä. Akvedukti on kaikkiaan yli 300 metriä pitkä. Jokaisen kaaren pituus on noin 13,7 metriä ja pylväiden korkeus noin 35,4 metriä. Akveduktissa on noin 1,5 miljoonaa litraa vettä. Kanavan leveys on noin 3,4 metriä ja syvyys noin 1,6 metriä. Burgundin kanava
Kanava on 242 kilometriä pitkä, ja siinä on 209 sulkua. Se kulkee halki Yonnen ja Côte-d'Orin departementtien. Korkeimmillaan se osuudella Pouilly-en-Auxois'n kohdalla, jossa se on 378 metriä meren pinnan yläpuolella. Alimmillaan se on kohdassa, jossa se yhtyy Yonne-jokeen 79 metriä meren pinnasta. Autobahn A2 (Sveitsi)
A2 kulkee kahdeksan kantonin alueella. Tie on koko matkaltaan, lukuun ottamatta Gotthardin maantietunnelia, vähintään 2-kaistainen. Moottoritien pituus on noin 290 kilometriä. Mont Blancin tunneli
Mont Blancin tunneli on Mont Blancin vuoren läpi kulkeva maantietunneli Ranskan ja Italian välillä. Tunneli avattiin 19. heinäkuuta 1965, ja se on 11,6 kilometriä pitkä. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Tunneli lyhensi Rooman ja Pariisin välistä ajoaikaa noin 20 tunnilla. Tunneli alittaa yli 4 000 metriä korkeat Mont Blancin massiivin huiput noin 1 300 metrin korkeudessa. IJsselmeer
Hanke on jatkunut siitä asti monivaiheisena. Koepatojen jälkeen ensimmäinen suuri rakennusvaihe oli sulkupadon (holl. Afsluitdijk) pystyttäminen lahden suulle. Padon pituus on yli 30 kilometriä ja leveys 90 metriä. Rakentamiseen kului 32 miljoonaa kuutiometriä hiekkaa ja 14 miljoonaa kuutiota savea. Nykyisin sulkupadon päällä kulkee E22-moottoritie. Norjan talous
Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 kilometriä, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella. Samos (antiikin kaupunki)
Eupalinoksen tunneli
Eupalinoksen tunneli on noin kilometrin pituinen tunneli-akvedukti eli vesitunneli, joka kulkee Kástron kukkulan läpi ja toi vettä kaupunkiin kukkulan pohjoispuolelta. Sen tarkoitus oli turvata kaupungin vedensaanti myös piirityksen aikana. Tunnelin pituus on metriä, ja leveys ja korkeus sisällä noin 1,8 x 1,8 metriä. Vesitunnelin rakentaminen kesti noin 10 vuotta ja se valmistui noin vuonna 550 eaa. Tunneli on ensimmäinen, jota kaivettiin työn nopeuttamiseksi yhtä aikaa kummastakin päästä niin, että tunnelinosat saatettiin yhteen pelkästään matemaattisten laskelmien avulla. Tunneli sai nimensä sen suunnittelijasta Eupalinoksesta. Nykyisin tunnelin eteläosa on avoinna yleisölle, ja se on mahdollisesti tarkoitus kunnostaa ja avata myöhemmin koko matkaltaan. Gotthardin rautatie
Runkoradan pohjoinen pää on Luzernin lähellä Immenseen kylässä Küssnachtissa, Schwyzin kantonissa, Zuginjärven länsirannalla. Radan eteläinen pää on Chiassossa, Ticinon kantonissa, Italian ja Sveitsin rajalla. Alkuperäinen rata alittaa Alpit Gotthardin solan alapuolella Gotthardin tunnelissa Göschenenin ja Airolon välillä. Uusi, alempana kulkeva Gotthardin pohjatunneli alittaa Alpit Erstfeldin ja Biascan pohjoispuolella sijaitsevan Bodion välillä. Lötschbergin pohjatunneli
Pohjatunneli on tehty erityisesti nopean (maks. 250 km/h) matkustajaliikenteen käyttöön välille Basel–Bern–Visp-Brig–Milano. Uusi rautatieyhteys lyhensi matka-aikaa pohjoisesta Valais'n kantoniin yli tunnilla. Tunneli korvaa osittain vanhan Lötschbergin tunnelin (Goppenstein-Kandersteg), joka edelleen on hitaamman tavara- ja paikallisliikenteen käytössä. Möykynmäen rautatietunneli
Möykynmäen tunneli on Jyväskylän Vesangassa sijaitseva rautatietunneli. Se sijaitsee keskeisellä paikalla, puolitoista kilometriä Vesangan asemalta itään, ja sen pituus on 350 metriä. Tunneli valmistui vuonna 1926 osana Haapamäki–Jyväskylä-rataosan perusparantamista. Se on rataosan ainoa tunneli. Albistunneli
Tunneli on osa valtiollisen SBB:n rataverkkoa. Tunnelin pituus on 3 360 metriä. Tunneli on otettu käyttöön 1.6.1897 osana Thalwil–Arth-Goldau-yhteyttä. Yksiraiteinen Albistunneli, yhdessä samalla osuudella olevan Zimmerbergin tunnelin kanssa, rajoittaa liikennekapasiteettia Zürichistä Italian suuntaan. Yhteyden kapasiteettia on suunniteltu parannettavan Zimmerbergin pohjatunnelilla, joka ohittaa molemmat yksiraiteiset osuudet. Wellandin kanava
Wellandin kanava on Etelä-Ontariossa sijaitsevan Niagaran niemimaan poikki rakennettu sisävesikanava, jonka pituus on 44 kilometriä ja putouskorkeus sata metriä. Se yhdistää Ontariojärven Eriejärveen ohittaen vuolaan Niagarajoen ja siihen kuuluvat Niagaran putoukset. Pönttövuoren rautatietunneli
Vanha tunneli kävi liian matalaksi, kun Jyväskylä–Pieksämäki-rataosuutta sähköistettiin vuonna 1995. Tunnelia olisi pitänyt laajentaa, mutta halvemmaksi tuli rakentaa vanhan viereen lähes 200 metriä pidempi uusi tunneli. Uuden tunnelin pituus on 1 421 metriä. Vuosaaren tietunneli
Vuosaaren tietunneli on seututiellä 103 Helsingissä sijaitseva tietunneli. Tunnelin pituus on 1 520 metriä, ja se on Suomen kolmanneksi pisin tietunneli. Syvimmillään tunneli kulkee Porvarinlahden kohdalla 25 metriä merenpinnan alapuolella. Vuosaaren tunneli valmistui vuonna 2007, ja yleiseen käyttöön se avattiin 9. lokakuuta. Rakennustyöt kestivät kolme vuotta ja kustannukset olivat 43 miljoonaa euroa. Syksyllä 2016 tunnelissa suoritettiin mittavia kunnostustöitä, jonka aikana se oli yli kuukauden suljettuna. Simplonin tunneli
Tunnelia louhittiin dynamiitilla, jota varten tunneliporat tekivät kallioon vain suhteellisen pieniä reikiä. Noin puolen tonnin päivittäinen dynamiittimäärä tuotti tunnelista poistettavaksi noin 450 kuutiometriä kiveä. Lämpötila tunnelissa saattoi ajoittain nousta yli 50 °C:n. Rakentajat osuivat vesisuoneen 228 kertaa rakennustöiden aikana. Italian puolella vastaan tuli pehmeä kalkkiliuskekerros, joka oli louhittava käsivoimin. Kolmesti tyytymättömät työntekijät menivät lakkoon. Vaativasta työstä ja monista vastoinkäymisistä johtuen aikataulua jouduttiin lykkäämään. Uudeksi valmistumisajankohdaksi sovittiin 30. huhtikuuta 1905. Tämäkään aikataulu ei pitänyt. Tunnelit yhtyivät lopulta 24. helmikuuta 1905. "Max Rosenmundin" laatimat laskelmat olivat osoittautuneet tarkoiksi; korkeuseroa tunneleilla oli 20 ja sivusuunnassa 9 senttimetriä. Edessä oli vielä mittava työ tunnelin muuttamiseksi rautatiekäyttöön sopivaksi. Iso Sankt Bernhard
Sola kulkee koillis-lounaissuunnassa Valais'n Alppien poikki. Sen korkein kohta on 2 469 metrin korkeudella meren pinnasta. Solan alittaa 1 915 metrin korkeudessa vuonna 1964 rakennettu Sankt Bernhardin tunneli, jonka kautta kulkee eurooppatie E27. Vanha solan kautta kulkeva tie on liikennöintikelponen vain kesäaikana, kesäkuusta syyskuuhun. Tie onkin menettänyt aikaisemman, tärkeän liikenteellisen merkityksensä. Delawaren vesitunneli
Delawaren vesitunneli on vesitunneli, joka johtaa juomavettä New Yorkin kaupunkiin. Vesitunnelin kautta kulkee puolet New Yorkissa käytetystä vedestä. 137 kilometriä (85 mailia) pitkä vesitunneli on maailman pisin yhtämittainen tunneli. Delaware-vedenjakelujärjestelmä () on rakennettu vuosina 1935–1965. Maailman toiseksi pisin tunneli on Päijännetunneli. Luettelo maailman pisimmistä rautatietunneleista
Itävaltaan on rakenteilla 55 kilometriä pitkä Brennerin pohjatunneli. Se on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2026. Gotthardin rautatie
Gotthardin rautatie () on osa sveitsiläisen SBB-rautatieyhtiön rataverkkoa Keski- ja Etelä-Sveitsissä välillä Immensee-Chiasso. Gotthardin rautatie on otettu koko pituudeltaan käyttöön 1.6.1882. Rataosuuden pituus on 206 kilometriä. Merkittävimmät paikkakunnat rautatien varrella ovat Schwyz, Altdorf, Biasca, Bellinzona ja Lugano. Pönttövuoren rautatietunneli
Pönttövuoren tunneli on rautatietunneli Jyväskylä–Pieksämäki-rataosuudella lähellä Lievestuoretta. Tunneleita on kaksi, niistä vanhempi valmistui 1917 ja uusi 1995.
__notoc__
Jyväskylä–Pieksämäki-rataa rakennettaessa vuonna 1914 päätettiin alun perin kiertää Pönttövuori. Ratalinjan oikaisemiseksi päädyttiin kuitenkin tunnelin rakentamiseen. Sitä ennen Suomessa oli puhkaistu vain 156-metrinen Pohjankurun tunneli rantaradalla. Tunnelin vaativuuden vuoksi otettiin ensimmäisen kerran Suomessa käyttöön runsaasti koneita. Tunnelin rakentaminen alkoi vuonna 1914. Sitä valmistui käsityönä 30 ja konetyönä lähes 60 metriä kuukaudessa. Juhannusaattona 1917 tunnelia kummastakin päästä louhineet ryhmät kohtasivat vuoren sisällä. Kiskot Pönttövuoren tunneliin saatiin vuoden 1918 alussa. Vanha tunneli on 1 223 metriä pitkä, ja se oli Suomen pisin tunneli vuoteen 1964 saakka, jolloin Jyväskylä–Haapajärvi-rataosuudelle valmistui 2 734 metrin pituinen Kangasvuoren tunneli. Welthauptstadt Germania
Paraatikadun pohjoispäähän, jossa sijaitsi "Königsplatz" eli nykyisen Platz der Republik, suunniteltiin paljon laajempaa, 350 000 neliömetrin suruista "Großer Platz" -nimistä aukioita. Sitä olisivat ympäröineet kaikkein suurimmat rakennukset. Aukion länsipuolella olisi Führerin palatsi aikaisemman Krollin oopperatalon paikalla, kun taas itäpuolella olisi säilynyt vuonna 1894 rakennettu valtiopäivätalo. Aukion eteläreunalle, Prachtalleen pohjoispään kummallekin puolelle, suunniteltiin valtakunnankanslian ja Saksan armeijan päämajan rakennukset. Aukion pohjoislaidalle, Spreejoen yläpuolelle, olisi rakennettu suunnattoman suuri kupolimainen rakennus, Volkshalle ("kansan halli"), jonka Hitler luonnosteli itse. Jos se olisi toteutettu, se olisi edelleen maailman suurin katettu rakennus. Vaikka sota ehti alkaa ennen kuin rakennustyöt tällä alueella edes aloitettiin, kaikki tarvittavat maa-alueet oli jo ehditty hankkia ja insinöörit laativat tarvittavat suunnitelmat. Volkshalle olisi ollut yli 200 metriä korkea ja läpimitaltaan 250 metriä, 16 kertaa niin suuri kuin Rooman Pietarinkirkon kupoli. Gotthardin rautatie
Gotthardin rautatie on rakennettu monissa vaiheissa: ensin rakennettiin yksittäisiä ja yksiraiteisia osuuksia, jotka myöhemmin yhdistettiin, sähköistettiin ja rakennettiin kaksiraiteisiksi.
Rautatie on kaksiraiteinen. Se on normaalilevyinen (1 435 mm) ja sähköistetty (15 kV, 16,7 Hz). Radan suurin jyrkkyys on 28 ‰, eikä siinä ole hammasrataosuuksia. Bundesautobahn 4
A 4:n linjausta Görlitzistä Puolan rajalle muutettiin luonnonsuojelullisista syistä. Osuuteen kuuluu Saksan toiseksi pisin moottoritietunneli, 3,3-kilometrinen Tunnel Königshainer Berge, joka rakennettiin 1996–1999. Vestvågøy
Länteen päin Flakstadsøyalle on rakennettu merenalainen tunneli "Nappstraumtunnelen". Tunneli avattiin 11.7.1990. Se on 1 776 metriä pitkä ja käy syvimmillään 63 metriä merenpinnan alapuolella. Englannin kanaali
Englannin kanaalin alittavan tunnelin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1987 ja liikenne Ranskan ja Englannin välillä käynnistyi 1994. Kanaalin tunneli eli Eurotunneli Englannin Folkestonesta Ranskan Coquellesiin on 50 kilometrin pituinen, 38 kilometriä siitä kulkee Kanaalin alla Doverinsalmen kohdalla, keskimäärin 40 metriä merenpohjan alapuolella. Gotthardin pohjatunneli
Rautatietunneli koostuu kahdesta erillisestä, noin 40 metrin päässä toisistaan kulkevasta tunnelista, joista itäistä pitkin junat kulkevat etelään ja läntistä pohjoiseen. Itäisen tunnelin pituus on 57,104 kilometriä ja läntisen 57,017 kilometriä. Tunnelit on yhdistetty turvallisuustekijöiden vuoksi käytävällä 325 metrin välein. Kaiken kaikkiaan tunneleita, kuiluja ja kulkureittejä kaivettiin 151,8 kilometriä. Kuparivuoren tunneli
Kuparivuoren tunneli on maantietunneli seututiellä 189 Naantalissa. Tunneli valmistui vuonna 1989 Naantalinsalmen ylittävän, vuonna 1986 käyttöön otetun Naantalinsalmen sillan päähän. Tunnelin pituus on 320 metriä, ja se oli valmistuessaan manner-Suomen ensimmäinen maantietunneli. Rakennustyöt kestivät vuodesta 1985 vuoteen 1988. Cenerin pohjatunneli
Rautatietunneli koostuu kahdesta erillisestä tunnelista: itäistä pitkin junat kulkevat etelään ja läntistä pohjoiseen. Itäisen tunnelin pituus on 15 465 metriä ja läntisen 15 288 metriä. Tunneli nousee etelään päin kuljettaessa niin, että eteläinen suuaukko, Veziassa, on noin 100 metriä Viginassa olevaa pohjoispäätä korkeammalla. Tunnelien välille kaivetaan turvallisuustekijöiden vuoksi käytäviä noin kolmensadan metrin välein. Széchenyin ketjusilta
Sillan kokonaispituus on 380 metriä ja leveys 14,8 metriä. Pilareiden väli on 202 metriä, ja pilarit nousevat 48 metrin korkeuteen. Joki on pilareiden kohdalla noin 13 metrin syvyinen. Norjan tieverkko
Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 km, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella. Large Hadron Collider
LHC:n pääkiihdytin sijaitsee ympyrän muotoisessa tunnelissa, jossa aiemmin sijaitsi LEP-törmäytin. Tunnelin piiri on 26 659 metriä ja sen poikkileikkaus on halkaisijaltaan 3,8 metriä. Tunneli on 50–150 metrin syvyydessä maan sisällä. Maanalaisen laitteiston lisäksi LHC:en kuuluu maanpinnalla olevia laitteistoja kuten kompressorit, ilmanvaihtolaitteistot, ohjauselektroniikka ja jäähdytyslaitteistot. Gotthardin maantietunneli
Gotthardin maantietunneli on merkittävä ajoreitti Italiasta Sveitsiin ja Saksaan. Tunnelin kautta kulkee vuosittain noin 6 miljoonaa autoa, joista miljoona on kuorma-autoja. Cenerin pohjatunneli
Cenerin pohjatunneli (, ) on rakenteilla oleva rautatietunneli Sveitsissä, Bellinzonan ja Luganon välillä. Tunnelin suunniteltu pituus on noin 15,4 kilometriä, mutta kaiken kaikkiaan tunneleita, kuiluja ja kulkureittejä kaivetaan 39,8 kilometriä. Tunneli on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2019. Riddarbackenin rautatietunneli
Riddarbackenin rautatietunneli on Rantaradalla Siuntion kunnassa sijaitseva rautatietunneli. Tunnelin pituus on 286 metriä ja se on valmistunut vuonna 1985 Kelan ja Viiman välisen rataoikaisun yhteydessä. Tunnelin aukon poikkipinta-ala on 38,6 m². Tunnelissa junien suurin sallittu nopeus Pendolinoilla on 180 km/h, kaksikerrosvaunuista koostuvilla junilla 120 km/h ja muilla junilla 160 km/h. Brennerin pohjatunneli
Brennerin pohjatunnelin pituuskaltevuus on pohjoisosassa 6,7 promillea ja eteläosassa 4 promillea. Korkein kohta on 790 metriä merenpinnan yläpuolella ja 580 metriä Brennersolan alapuolella. Gotthardin pohjatunneli
Tunnelin pohjoinen suuaukko on Rynächtin liikennepaikan (456 metriä meren pinnan yläpuolella) eteläpuolella, lähellä Altdorfia, Urin kantonissa. Eteläinen suuaukko on Pozzo Negrossa (310 metriä meren pinnan yläpuolella), Biascan lähellä, Ticinon kantonissa. Tunneli nousee keskikohtaa kohti kuljettaessa siten, että korkein kohta on 550 metriä meren pinnan yläpuolella. Tunnelissa on kaksi raiteenvaihtopaikkaa, Tujetsch (22,3 kilometrin päässä Rynächtistä) ja Polmengo (17,2 kilometrin päässä Pozzo Negrosta).
Pohjatunneli liittyy laajaan hankkeeseen, jolla parannetaan Sveitsin ja Saksan sekä Italian välisiä ratayhteyksiä. Gotthardin tunneleiden lisäksi Zürichin ja Milanon välillä tulee olemaan Cenerin ja Zimmerbergin pohjatunnelit. Pohjatunnelin käyttöönoton jälkeen matka-aika Zürichistä Milanoon on vuonna 2017 kolme tuntia ja 26 minuuttia, kun se vuonna 2016 oli neljä tuntia ja kolme minuuttia . Nopeimmat junat voivat kulkea tunnelissa 250 kilometrin tuntinopeudella. Tunnelin päivittäinen kapasiteetti on noin 315 junaa, josta henkilöjunien osuus on arviolta 65 (keskimäärin noin kaksi junaa tunnissa suuntaansa päiväaikaan). Harecastlen tunneli
Brindley-tunneli suljettiin vuonna 1914 sen kärsittyä osittaisesta romahtamisesta. Tunnelin tutkiminen lopetettiin 60-luvulla, eikä sitä ole sen jälkeen tutkittu. Tunnelin suihin on asetettu kalterit, jotka estävät sisälle pääsyn. Kuitenkin vuonna 1979 olympia-melojat "Jon Goodwin" ja "Robin Winter" meloivat vanhan tunnelin läpi.
Uudempi tunneli on 2,67 kilometriä pitkä. Uusi tunneli rakennettiin, kun ensimmäinen tunneli loi kanavaverkostoon pullonkaulan. Rakentajana oli "Thomas Telford". Uudempien louhimismenetelmien vuoksi tunneli valmistui kolmessa vuodessa ja se avattiin käyttöön vuonna 1827. Uusi tunneli toimi aluksi yhdessä ensimmäisen tunnelin kanssa niin, että liikenne kulki yhtä aikaa kumpaankin suuntaan. Wellandin kanava
Kanava on noin 8 metriä syvä ja 95 metriä leveä lukuun ottamatta vuonna 1973 rakennettua osuutta, jonka syvyys on 9 metriä ja leveys lähes 107 metriä. Sulkuja on yhteensä kahdeksan – seitsemän kanavan pohjoispäässä Ontariojärven ja Thoroldin välillä sekä yksi Port Colbornessa lähellä sen eteläpäätä. Sulut 4–6 muodostavat kuuluisan parillisen portaikon, jonka kokonaispituus on 1,25 kilometriä ja putouskorkeus 43 metriä. Suurin laivakoko on 222,5 × 23,8 × 8 metriä ja alikulkukorkeus 35,5 metriä. Kanavan poikki on rakennettu kolme tunnelia, yksitoista nostosiltaa ja yksi kiinteä silta, ja kesäkaudella sen yli liikennöi kevyen liikenteen lautta. Lötschbergin pohjatunneli
Tunnelin omistaa rautatieyhtiö BLS Netz AG. Tunnelin rakentamiskustannukset olivat 4,3 miljardia CHF. Itävallan moottoritieverkko
Itävallan moottoritieverkolle on rakennettu vuoristojen takia yli 150 tunnelia, joista pisin on Arlbergin tunneli (n. 14 km) Moottoriliikennetiellä 16. Muista moottoriteistä pitkiä tunneleita löytyy mm. moottoriteiltä 9 ja 10, joista molemmilla on kaksi yli 5 kilometrin mittaista tunnelia. Tällä hetkellä maassa on rakenteilla parikymmentä ja suunnitteilla n. 50-100 uutta moottoritietunnelia. Pisimmät suunnitteilla olevat tunnelit ovat Ahrntalin tunneli Itävallan ja Italian rajalla ja Donau-Lobaun tunneli Wienin kehätiellä. Kyrönniemen rautatietunneli
Kyrönniemen rautatietunneli sijaitsee Savonlinnassa -rataosalla. Tunneli louhittiin vuonna 1965 ja avattiin liikenteelle 13. kesäkuuta 1969. Tunneli on 336 metriä pitkä, josta kaakkoispuolelta betonielementeillä katettuna on 163 mertiä. Tunneli rakennettiin osana 1965–1969 toteutettua 2,5 kilometrin rataoikaisua, jossa rata oikaistiin suoraksi nykyiseltä Kyrönniemenkujalta. Tunnelissa on 90 km/h nopeusrajoitus. Brunkebergin tunneli
Brunkebergin tunneli () on jalankulkijoille tarkoitettu 231 metriä pitkä tunneli, joka kulkee Brunkebergin harjun läpi Tukholman keskustassa Norrmalmilla. Tunneli louhittiin insinööri Knut Lindmarkin johdolla vuosina 1884–1886. Tunneli on avoinna päivittäin klo 6–22. Alpit
Alppialueella on valtateitä kaikkiaan noin 4 200 kilometriä. Tieverkko on tihein Sveitsissä. Laajin tiestö on Itävallan Alpeilla (1 500 km), suppein Sloveniassa (100 km). Merkittävimmät tavaraliikenteen tieyhteydet Alppien poikki ovat Gotthardin maantietunneli, Brennerin solatie ja Tarvision tunneli, joiden kaikkien kautta kulki 2,1–2,2 miljoonaa kuorma-autoa vuonna 2004. Näiden lisäksi henkilöliikenteen merkittäviä reittejä ovat Välimeren rantatie Ventimiglian kautta, Montgenèvren sola, Frejusin tunneli, Mont Blancin tunneli, Ison Sankt Bernhardin tunneli, Simplonin solatie, San Bernardinon tunneli, Reschensolan ylittävä tie, Tauernin tunneli ja Wechselin solatie sekä Schoberpassin ja Semmeringin reitit. Brennerin pohjatunneli
Brennerin pohjatunneli on rakenteilla oleva rautatietunneli Itävallan ja Italian välillä Brennersolan lähellä. Valmistuttuaan tunneli kulkee noin 55 kilometriä Itävallan Innsbruckin läheltä Italian Fortezzaan ja korvaa osan nykyisestä yli 150 vuotta vanhasta Brennerin rautatiestä, joka kulkee Brennersolan kautta. Innsbruckissa tunneli yhdistyy olemassaolevaan rautatietunneliin, jolloin yhtenäisen Alpit alittavan tunnelisysteemin pituudeksi tulee 64 kilometriä, mikä tekee siitä maailman pisimmän rautatietunnelin. Tunnelin arvioidaan valmistuvan vuonna 2026. Hakkōda
Hakkōdan läpi kulkee 26,455 kilometrin pituinen rautatietunneli. Hakkōdan tunneli rakennettiin Tōhoku Shinkansenin laajennukseksi ja se oli valmistuessaan maailman pisin tunneli. Uusi rautatielinja on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2010. Furkan pohjatunneli
Furkan pohjatunneli on Alppien läpi kulkeva rautatietunneli Sveitsissä, Matterhorn Gotthard Bahnin rataverkolla, välillä Oberwald-Realp, reitillä Brig-Andermatt. Tunnelin pituus on 15,442 km ja se on korkeimmillaan 1 564 metriä mpy. Tunneli on otettu käyttöön vuonna 1982. Rautatie on yksiraiteinen. Tunnelissa on kaksi asemaa, Rotondo ja Geren, junien ohitusta varten. Airolo
Airolo on liikenteen solmukohta: Gotthardin tunnelin ja Gotthardin maantietunnelin sekä Gotthardin solatien eteläpää ovat Airolossa. Moottoritie A2, valtatie N2 ja Gotthardin rata (Zürich-Milano) kulkevat kunnan kautta. Glacier Express
Glacier Expressin reitti on 275 kilometriä pitkä. "Pikajuna" kulkee reitin noin kahdeksassa tunnissa . Reitti on kapearaiteinen (1000 mm). Reitin korkein kohta on MGI:n rataverkossa, Oberalpissa (2 033 metriä). Reitin jyrkimmissä kohdissa, MGI:n rataosalla, on hammasraide. Reitillä on 91 tunnelia, joista pisin on Furkan pohjatunneli. Päijännetunneli
Päijännetunneli kulkee 30–100 metrin syvyydellä maan pinnasta ja sen poikkipinta-ala on 16 neliömetriä. Päijännetunnelista vetensä ottavat Helsinki, Vantaa, Espoo, Kauniainen, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Sipoo ja Tuusula. Ajoittain myös Porvoo käyttää sen vettä. Yhteensä yli miljoona suomalaista käyttää Päijännetunnelin vettä, mutta myös alueen teollisuuslaitokset käyttävät samaa vettä. Tunneli voi toimia vesijohdon ohella myös vesivarastona esimerkiksi sodan ja muun kriisin aikana. Tunnelin tilavuus on noin kaksi miljoonaa kuutiometriä. Vesi virtaa Päijännetunnelin läpi noin yhdeksässä päivässä. Tower Subway
Rautatie otettiin käyttöön 2. elokuuta 1870. Tunnelin tarkoitus oli alun perin palvella matkustajaliikennettä joen poikki. Pieni kaapelirautatievaunu (tunnelin operaattoreiden nimitys "omnibus") kuljetti enimmillään 12 matkustajaa 410 metriä pitkuista halkaisijaltaan 2,1 metrin yksiputkista tunnelia pitkin 760 mm:n kiskoilla. Matka kesti noin 70 sekuntia. Neljän hevosvoiman (3 kW) höyrykone sijaitsi tunnelin eteläpäässä ja toimi kiskoradan voimanlähteenä. Vereinan tunneli
Vereinan tunneli on Alppien läpi kulkeva 19 kilometriä pitkä rautatietunneli Sveitsissä Klostersin ja Sagliainsin välillä. Tunnelin kautta on yhteys Engadinin laaksosta pohjoiseen. Tunneli on luotettava yhteys myös talvella, jolloin alppisolat (Flüela, Julier, Albula) voivat olla kiinni. Tunneli on kapearaiteinen (1 000 mm) ja pääosin yksiraiteinen. Tunnelin puolivälissä ja molemmissa päissä on kaksiraiteiset ohitusosuudet. Tunneli otettiin käyttöön vuonna 1999. Kehärata
Rata on noin 18 kilometriä pitkä. Se alittaa Helsinki-Vantaan lentoaseman kahdeksan kilometrin pituisessa tunnelissa. Rata liittyy päärataan Koivukylän ja Hiekkaharjun asemien välillä ja jatkaa Tikkurilaan. Ensimmäisen rakennusvaiheen asemia olivat Vehkala, Kivistö, Aviapolis, Lentoasema ja Leinelä, joista Aviapolis ja Lentoasema ovat tunneliasemia. Lisäksi rataosuudella on neljä asemavarausta: Petas, Lapinkylä sekä tunneliasemat Viinikkala ja Ruskeasanta. Näiden toteuttamiseen myöhemmin on varauduttu tunnelia louhittaessa. Lentoasemalla junat alkoivat pysähtyä vasta 10. heinäkuuta, jolloin avattiin Tietotien sisäänkäynti. Terminaalin sisäänkäynti avattiin 18. joulukuuta 2015. 10 kilometriä pitkällä maanpäällisellä rataosuudella on 23 siltaa. Lentoaseman liukuportaat otettiin käyttöön 17. maaliskuuta 2016.