Milloin Ateena on perustettu?
Mykeneläinen Ateena
Ateena on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kivikaudella. Varhaisimmat merkit asutuksesta ovat peräisin noin ajalta 4000 eaa. Merkittävimmät löydöt ovat jo tuolla ajalla Akropolis-kukkulan ympäristöstä. Kreikkalaiset heimot saapuivat alueelle myöhemmän pronssikauden alussa noin 1600 eaa. Varsinaisena kaupunkina Ateenasta voidaan puhua 1500-luvulta eaa. lähtien. Perinteen mukaan kaupunki olisi perustettu vuonna 1581 eaa. Akropolis säilyi asutuksen keskuksena myös tällä niin kutsutulla mykeneläisellä ajalla. Antiikin Ateena
Ateenan kaupunki (katso: Mykeneläinen Ateena) oli olemassa jo mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvulla eaa., jolloin Akropoliilla jo oli kuninkaan palatsi. Perimätiedon mukaan Ateena oli varhaisimpina aikoina kuningaskunta, jonka monista, enimmäkseen kuitenkin tarunomaisista kuninkaista kuuluisin oli Theseus. Perinnöllinen kuninkuus kuitenkin lakkautettiin Ateenassa vuonna 683 eaa., minkä jälkeen valtiota johtivat arkontit. Ateena
Varhaisimmat jäänteet asutuksesta Ateenassa ovat neoliittiselta kaudelta noin 4000–3000 eaa. Tuolloin asutus keskittyi Akropolis-kukkulalle, mutta viimeistään keskisellä pronssikaudella 2000–1600 eaa. asutus oli levinnyt myös kukkulaa ympäröivälle tasangolle muun muassa myöhemmän Agoran alueelle. Varsinaisena kaupunkina Ateenasta voidaan kuitenkin puhua vasta mykeneläisellä ajalla 1500-luvulta eaa. lähtien, jolloin Athene-jumalatar voitti tarun mukaan kaupungin herruuden meren jumala Poseidonilta. Samoihin aikoihin sijoittuu myös tradition mukaan kaupungin perustaminen, joka tapahtui Kekropsin hallituskaudella vuonna 1581 eaa.
Aitolia
Peloponnesolaissodan alkaessa aitolialaiset eivät olleet liitossa sen enempää Ateenan kuin Spartankaan kanssa. Aitolialaiset liittyivät Spartan puolelle vasta sen jälkeen, kun ateenalaiset tunkeutuivat heidän alueelleen vuonna 455 eaa. Tuolloin messenialaiset, jotka ateenalaiset olivat asuttaneet Naupaktokseen ja jotka tämän jälkeen olivat saaneet kärsiä aitolialaisten ryöstöretkistä, saivat ateenalaisen kenraali Demostheneen hyökkäämään Aitoliaan tarkoituksena vallata apodotien, ofioneiden ja eurytanien alueet. Tämän onnistuessa Ateena olisi hallinnut koko aluetta Ambrakianlahden ja Parnassos-vuoren välillä. Ateenalaisten hyökkäys kuitenkin epäonnistui, ja aitolialaiset voittivat nämä Aigitionissa. Bysanttilainen Ateena
Noin vuonna 850 Ateenasta tuli arkkipiispanistuin, mistä alkaa kaupungin keskibysanttilainen kausi. Tuolla kaudella kehittyi oma, keskibysanttilainen ateenalainen kirkkotyyppi, pienet kreikkalainen risti neliössä -arkkitehtuuria edustavat kahdeksansivuisella, punatiilikattoisella kupolilla varustetut kirkot. Kirkoissa hyödynnettiin usein antiikin aikaisten rakennusten osia. Varhaisimpia esimerkkejä Ateenassa on Agoran laidalla sijaitseva Pyhien apostolien kirkko. Bysanttilainen Ateena
Keskibysanttilainen kausi päättyi neljänteen ristiretkeen vuonna 1204. Seuranneella myöhäisbysanttilaisella kaudella Ateenaa hallitsivat frankit, katalaanit, firenzeläiset ja venetsialaiset. Kaupungista käytettiin nimimuotoja "Setíne(s)", "Setína(s)", "Satíne(s)" ja "Stínes" (Σετίνε(ς), Σετίνα(ς)), Σατίνε(ς), Στίνες), mitkä nimitykset olivat peräisin ilmaisusta "stin Athína" (στην Αθήνα, ”Ateenaan”). Akropoliin alue ympäröitiin Rizokastro(n)-muurilla. Muurin osina hyödynnettiin jälleen antiikin aikaisten rakennusten, kuten Herodes Atticuksen odeionin ja Eumeneen stoan, seiniä. Propylaia muutettiin frankkihallitsijan palatsiksi ja Erekhtheion sotajoukkojen päämajaksi. Parthenonista tehtiin katolinen Notre Damen kirkko, ja siihen rakennettiin kellotorni. Lisäksi Akropoliille rakennettiin muun muassa niin kutsuttu Frankkien torni sekä muita torneja ja linnoitteita. Ateenan yliopisto
Ateenan yliopisto perustettiin 3. toukokuuta 1837. Se toimi aluksi uusklassisessa rakennuksessa Ateenan Akropoliin pohjoispuolella. Kyseinen rakennus toimii nykyään yliopistomuseona. Yliopiston nimi oli alun perin "Ottolainen yliopisto" (Οθώνειον Πανεπιστήμιον) Kreikan ensimmäisen kuninkaan Otto I:n kunniaksi. Yliopistoon kuului neljä tiedekuntaa, jotka olivat teologinen, oikeustieteellinen, lääketieteellinen ja filosofinen tiedekunta. Yliopiston opettajia oli alussa 33, ja siinä aloitti tuolloin 52 opiskelijaa. Suomen Ateenan-instituutti
Instituutti aloitti työnsä Paavo Castrénin johdolla syyskuussa 1984. Se toimi aluksi vaatimattomassa huoneistossa johtajan asunnossa Makrygiánnin
kaupunginosassa. Käytännön asioissa suomalaiset saivat paljon apua Ruotsin Ateenan-instituutista. Perustamisen aikaan Ateenassa toimi arkeologisia instituutteja kahdestatoista muusta maasta. Instituutti sai tieteellisen (arkeologisen) instituutin statuksen 14. toukokuuta 1985 ja sen avajaiset järjestettiin Ateenan Akatemian tiloissa 21. toukokuuta. Joonian kapina
Joonian kapina oli ensimmäinen suuri konflikti Kreikan ja Persian välillä. Kapinointi kesti vuodesta 499 eaa. aina vuoteen 494 eaa. asti, jolloin kapina päättyi Persian voittoon. Kapina sai alkunsa Joonian kreikkalaisissa siirtokunnissa protestiliikkeenä tyranni Aristagorasta vastaan, joka hallitsi Miletoksen kaupunkia itsevaltaisin ottein 500-luvun lopussa eaa. ja seuraavalla vuosisadalla. Kapinahenki levisi muihin persialaisten hallitsemiin kaupunkeihin Kreikassa ja Vähässä-Aasiassa sekä Kyproksella. Attika
Keskiajalla Attika oli muun Kreikan tavoin osa Bysantin valtakuntaa. 1200-luvulla ristiretkeilijät perustivat Ateenan herttuakunnan, joka käsitti Attikan ja alueita aina Makedonian rajalle asti. Kreetan historia
400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotiin tai vuosisadan loppupuolen peloponnesolaissotaan Kreeta ei ottanut osaa. Klassisella kaudella vuosina 480–330 eaa. kreetalaiset kaupunkivaltiot taistelivat yhä keskenään ja saarella vallitsi poliittinen ja taloudellinen sekasorto. Kaupunkivaltioista vahvin oli Gortyn. Kukoistuskauttaan elävästä Ateenasta kuljettiin Kreetalla pyhiinvaelluksilla, sillä suurimman osan Ateenan kulttuurista ymmärrettiin olevan lähtöisin Kreetalta. Akropolis (Ateena)
Athene Poliaalle eli kaupunkia suojelevalle Athenelle omistettu temppeli oli Akropoliin vanha Athenen temppeli. Se sijaitsi myöhemmän Erekhtheionin eteläpuolella, samalla paikalla kuin linnavuoren kaikkein varhaisin Athenelle omistettu temppeli. Temppeli rakennettiin arkaaisella kaudella noin 529–520 eaa. ja tuhoutui persialaissodissa vuonna 480 eaa. Antiikin Ateena
Vuonna 490 eaa. Miltiadeen johtamat ateenalaiset torjuivat Persian ensimmäisen kuningas Dareioksen johtaman hyökkäyksen Marathonin taistelussa. Vuonna 480 eaa. persialaiset palasivat uuden kuninkaansa Kserkseen johdolla. Spartan ja sen kuninkaan Leonidaan johtama Kreikan kaupunkivaltioiden liittouma marssi Thermopylain taisteluun muutamalla tuhannella miehellä satoja tuhansia persialaisia vastaan. Samaan aikaan Sparta johti Artemisionin meritaistelua. Nämä viivyttävät toimet eivät riittäneet persialaisten torjumiseen: he marssivat pian Boiotiaan, ottivat Theban kaupungin tukikohdakseen ja hyökkäsivät eteläiseen Kreikkaan. Tämä pakotti ateenalaiset evakuoimaan persialaisten valtaaman Ateenan ja pyrkimään turvaamaan laivastonsa. Lopulta ateenalaiset liittolaisineen voittivat Persian laivaston Themistokleen johdolla Salamiin meritaistelussa. Spartan johtoasema siirtyi vähitellen Ateenalle. Voitot mahdollistivat sen, että Ateena saattoi yhdistää suuren osan Aigeianmeren aluetta ja osan muutakin Kreikkaa sen itsensä johtamaan Deloksen meriliittoon. Ateena
Persialaiset lyötiin lopullisesti Plataian taistelussa 479 eaa. Sen jälkeen Ateena jälleenrakennettiin. Klassisen antiikin aikana Ateena oli merkittävin kreikkalainen kaupunki ja koko kreikkalaisen maailman kulttuurin ja kaupankäynnin keskus. Kaupunkiin rakennettiin myös suuri kaupunginmuuri, Themistokleen muuri, sekä myöhemmin Pireuksen satamakaupunkiin ulottuvat niin kutsutut Pitkät muurit. Ateena perusti niin sanotun Deloksen meriliiton, johon kuului suurin osa Aigeianmeren saarista. Seuraavien vuosikymmenien aikana liitosta muodostui Ateenan imperiumi ja muista liiton jäsenistä tuli Ateenan alamaisia. Tuon ajan merkittävin johtaja oli Perikles. Akropoliin suuret rakennushankkeet, mukaan lukien Parthenon, toteutettiin 447–425 eaa. Leontinoi
Vuonna 417 eaa. Leontinoista maanpakoon joutuneet kehottivat yhdessä Segestan asukkaiden kanssa Ateenaa tulemaan sotaretkelle Sisiliaan. Tämä johti Ateenan Sisilian sotaretkeen vuosina 415–413 eaa., ja sen yksi päämääristä oli Leontinoin vapauttaminen. Sotaretken täydellinen epäonnistuminen jätti kaupungin kuitenkin Syrakusan valtaan vuoteen 406 eaa. saakka. Tuolloin syrakusalaiset sallivat Karthagon tuhoaman Akragaan asukkaiden asettua Leontinoihin. Seuraavana vuonna myös Gelan ja Kamarinan pakolaiset asettuivat kaupunkiin, ja samalla Leontinoista aiemmin maanpakoon joutuneet asukkaat palasivat sinne ja julistivat kaupungin itsenäiseksi. Tämä asema vahvistettiin Syrakusan Dionysioksen ja Himilkonin solmimassa rauhassa vuonna 405 eaa. Sparta
Spartan alue on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kivikaudella. Pronssikaudella ja erityisesti mykeneläisellä kaudella noin 1400–1200 eaa. se kehittyi merkittäväksi keskukseksi.
Mykeneläiselle kaudelle sijoittuvassa kreikkalaisessa mytologiassa Spartan perustaja oli Lakedaimon, joka oli Zeuksen poika. Tämän puoliso oli Eurotas-joenjumalan tytär najadinymfi Sparte. Myyteissä Spartan kaupunki esiintyy yhtenä Peloponnesoksen kolmesta merkittävimmästä keskuksesta Mykenen ja Pyloksen ohella. Sparta oli kuningas Menelaoksen ja tämän puolison, kauneudestaan tunnetun Helenan kotipaikka, siinä missä Mykeneä hallitsi Menelaoksen vanhempi veli Agamemnon. Kummatkin olivat keskeisiä sotapäälliköitä Troijan sodassa, joka sai alkunsa Pariksen vietyä Helenan mukanaan Troijaan. Kertomusten mukaan Menelaoksen suvun valta kesti vielä kaksi sukupolvea Troijan sodan jälkeen. Sen jälkeen pohjoisesta saapuneet doorilaiset valloittajat, jotka esitetään Herakleen jälkeläisinä, valloittivat Peloponnesoksen. Aineia
Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin perustajana pidettiin Aineiasta, josta paikka myös sai nimensä. Kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään varhaisella rautakaudella noin 1000–800 eaa. Historiallisella ajalla Aineias oli mahdollisesti Korintista tulleiden asuttajien perustama siirtokunta. Se löi hopearahaa jo 500-luvulla eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Aineatēs" (). Eitea (Antiokhis)
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi tai kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eiteaios" (). Antiikin Thessalonike
Thessalonike (, ; myös ja , usein "Tessalonika"; ) oli antiikin aikana hellenistisellä ja roomalaisella kaudella pohjoisen Kreikan merkittävimpiä kaupunkeja. Kaupunki perustettiin hellenistisen kauden alussa vuonna 316/315 eaa. Se oli tämän jälkeen Makedonian valtakunnan keskuksia. Roomalaisella kaudella se toimi Macedonian provinssin pääkaupunkina. Thessalonike oli kristinuskon varhaisia keskuksia, ja säilyi läpi bysanttilaisen keskiajan kehittyen nykyiseksi Thessalonikin kaupungiksi. Ateena
Ateena (, ) on Kreikan pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Se on myös Attikan alueen pääkaupunki. Plataiai
Plataiai on ollut olemassa viimeistään mykeneläisellä kaudella. Thebalaiset pitivät kaupunkia perustamanaan. Varhaisin maininta Plataiaista on Homeroksen "Iliaan" laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhtenä boiotialaisista kaupungeista, joka lähetti laivoja Troijan sotaan. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Plataiasta, joka oli Asopoksen tytär.
Theba yritti liittää Plataiain itseensä 500-luvulla eaa. Vuonna 519 eaa. kaupunki pääsi Ateenan suojelukseen Thebaa vastaan. 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissodissa kaupunki oli Thespiain ohella Boiotian ainoa, joka oli kreikkalaisten puolella Persiaa vastaan. Se oli Ateenan liittolainen ja osallistui Marathonin ja Artemisionin taisteluihin. Marathonin taisteluun plataiailaisia osallistui , ja Marathonin tunnetuimpiin muinaisjäänteisiin kuuluu plataiailaisten kaatuneiden hautakumpu. Persialaiset tuhosívat Plataiain kaupungin vuonna 480 eaa.
Persialaissotien lopulla vuonna 479 eaa. Plataiain koillispuolella käytiin eräs sodan tärkeimmistä taisteluista, Plataiain taistelu, jossa Spartan, Ateenan ja muiden kreikkalaisten kaupunkivaltioiden yhteiset joukot kukistivat persialaiset. Taistelun muistoksi kaupungissa vietettiin joka viides vuosi Eleutheria-juhlia Zeus Eleutherioksen (”Zeus Vapauttaja”) kunniaksi. Ateenan valtiomuoto
Säilynyt osa on jaettu 69 lukuun. Se voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäisessä esitetään Ateenan perustuslain historia vuoteen 403 eaa. saakka. Toisessa osassa esitetään Ateenan perustuslaki sellaisena, kuin se oli tutkielman kirjoitusajankohtana. Tetrapolis (Attika)
Perinteisen ateenalaisen käsityksen mukaan Tetrapolis oli yksi Attikan alueen kahdestatoista alkuperäisestä Kekropsin perustamasta kaupungista tai kyläkunnasta, joista Ateenan kaupunkivaltio muodostettiin "synoikismoksessa", joka myyteissä laitettiin Theseuksen nimiin. Kreikkalaiset itse sijoittivat Attikan synoikismoksen niinkin kauas kuin vuoteen 1259/1258 eaa. Erään nykyaikaisen teorian mukaan prosessi olisi ollut pidempi, ja Tetrapolis olisi yhdistetty Ateenaan viimeisten alueiden joukossa vasta noin 600-luvulla eaa., samoin kuin esimerkiksi Eleusis. Yhtä mahdollista on kuitenkin sekin, ettei myytillä ole juurikaan historiallisia perusteita. Peloponnesolaissota
Vuonna 413 eaa. Sparta ilmoitti aloittavansa sodan uudelleen. Ateenalaisen luopion Alikibiadeen neuvoa noudattaen spartalaiset linnoittivat Ateenan lähellä olevan Dekeleian kaupungin, joka sijaintinsa ansiosta esti ateenalaisia kuljettamasta elintarvikkeita maateitse. Ateenaa oli huollettava tämän jälkeen kokonaan meritse. Aikaisemmat spartalaiset hyökkäykset Attikaan olivat kestäneet vain lyhyen ajan, mutta nyt spartalaiset saattoivat estää ateenalaisia maanviljelijöitä palaamasta tiloilleen vuoden ympäri. Lisäksi Ateena kärsi rahapulasta ja se oli menettänyt suurimman osan parhaista merimiehistään Sisiliassa. Sparta pystyi myös estämään Ateenalle elintärkeät viljakuljetukset Sisiliasta ja Egyptistä. Viljaa tuli nyt Ateenaan vain Hellespontoksen kautta Krimiltä. Samalla Sparta sai avunpyyntöjä Ateenan alamaisilta Jooniasta. Euboialla, Khioksella ja Lesboksella Ateenan valtaan tyytymättömät ryhmät alkoivat myös kapinoida. Astraiusioi
Kaupungin olemassaolo tunnetaan vain yhdestä piirtokirjoituksesta. Sen mukaan Astraiusioi oli jäsenenä toisessa Ateenan liitossa 300-luvulla eaa., ainakin sen perustamisen aikaan vuonna 378/377 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Astraiūsios" (). Ensimmäinen peloponnesolaissota
Vuonna 462 eaa. Spartaan iski maanjäristys, jossa kuoli tuhansia spartalaisia. Messenian helootit näkivät tämän sopivaksi tilaisuudeksi kapinoida Spartaa vastaan ja aloittivat kapinan joka tunnetaan nimellä kolmas Messenian sota. Sparta pyysi kaikkia liittolaisiaan avuksi kapinaa kukistamaan. Ateenalaiset lähettivät Kimonin johdolla armeijan auttamaan, mutta spartalaiset lähettivät pian ateenalaiset takaisin kotiin, ehkä siksi, että ateenalaiset alkoivat sympatisoida messenialaisten kanssa. Tämä tapahtuma sai kuitenkin Spartan ja Ateenan entisen lämpimät suhteet viilenemään ja vuonna 460 eaa. Ateena solmi liiton Spartan perivihollisen Argoksen kanssa. Samalla Korintin ja Megaran välille puhkesi riita, joka sai Megaran myös jättämään Spartan johtaman Peloponnesolaisliiton. Ateenalaiset auttoivat megaralaisia linnoittamaan alueensa ja alkoivat myös itse rakentaa niin sanottuja pitkiä muureja Ateenan ja sen satamakaupungin Pireuksen välillä. Ateena
Viimeistään 600-luvulla eaa. Ateenan hallintoa johtivat arkontit, eikä kuningasta enää ollut. Mainitun vuosisadan arkonteista tunnetuin on Drakon, joka myös sääti Ateenan vanhimmat tunnetut lait.
Viimeistään arkaaisella ajalla 500-luvulla Akropoliilla oli varhaisia temppelirakennuksia. Solon uudisti kaupungin hallintoa, lakeja ja taloutta noin 594 eaa. Uudistuksia voidaan pitää eräänä Ateenan demokratian alkupisteistä. Hieman myöhemmin Peisistratos kuitenkin nousi kaupungin tyranniksi. Peisistratoksen suvun tyrannia kesti vuodet 561–555 ja 546–528 eaa. Pysyvästi demokratian vakiinnutti vasta Kleistheneen valtiosääntöuudistus vuonna 510 eaa. Uudessa järjestelmässä Ateenan köyhimmätkin vapaat miespuoliset kansalaiset saivat olla mukana päättämässä valtion asioista, sitä vastoin eivät edelleenkään naiset, orjat eivätkä kansalaisoikeutta vailla olevat maahanmuuttajat. Kansalaiset kokoontuivat niin sanotussa kansankokouksessa ("Ekklesia"). Antiikin Ateena
Kserkses poltatti kaupungin vuonna 480 eaa., mutta se rakennettiin pian uudelleen Themistokleen hallintokaudella, ja julkisia rakennuksia rakennettiin Kimonin ja erityisesti Perikleen aikana. Jälkimmäisen kaudella 461–429 eaa. Ateena nousi suurimpaan kukoistukseensa. Ateenan kauneus oli ennen kaikkea sen julkisten rakennusten ansiota, sillä yksityiset rakennukset olivat melko merkityksettömiä ja kadut kehnoja. Aitna (kaupunki)
Aitna löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Jossakin vaiheessa 400-lukua eaa. kaupunki jäi syrakusalaisten valtaan, ja nämä perustivat sinne vahvan varuskunnan. Vuonna 426 eaa. Lakheen johtamat ateenalaiset epäonnistuivat kaupungin valtaamisessa. Ateenan suuremman Sisilian sotaretken aikaan 415–413 eaa. Aitna oli läheisen Hybla Geleatiksen tavoin liitossa Syrakusan kanssa, ja ateenalaiset tuhosivat kaupungin aluetta. Panathenaia
Panathenaia (, , ”Kaikkien ateenalaisten juhla”) oli antiikin Ateenassa vuosittain vietetty juhla, joka oli omistettu Athene Poliaalle. Sitä vietettiin Hekatombaion-kuun 28. päivän ympärillä eli nykyisen heinä-elokuun aikoihin. Panathenaia oli Ateenan vanhin ja tärkein juhla, ja siihen kuului musiikki-, runous- ja urheilukilpailuita sekä uhritoimituksia. Eitea (Akamantis)
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Akamantis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen, fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Akamantis-fyleen ja vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eiteaios" (). Bysanttilainen Ateena
Ateenan ja koko Kreikan varhaiskristillistä ja bysanttilaista aikaa esittelee kaupungin Bysanttilainen ja kristillinen museo. Deloksen meriliitto
Peloponnesolaissota johti lopulta liiton hajoamiseen, Ateenan imperiumin romahtamiseen ja itse kaupungin antautumiseen vuonna 404 eaa. Sodan jälkeen asetelma kääntyi, ja Spartan vallan kasvu sai useat entiset liittolaiset kääntymään jälleen Ateenan puoleen. Tämän seurauksena muodostettiin niin kutsuttu toinen Ateenan liitto vuosiksi 378–355 eaa. Ateena ei kuitenkaan koskaan saanut takaisin entisen kaltaista valta-asemaansa. Antiikin Kreikka
500-luvulla eaa. Persia nousi kuningas Kyyroksen aikana maailman siihen mennessä suurimmaksi valtakunnaksi. Se alisti valtaansa myös Vähän-Aasian länsirannikon kreikkalaiset kaupungit, muun muassa Miletoksen ja Efesoksen. Nämä tekivät vuonna 500 eaa. kapinan, jonka persialaiset kukistivat, mutta joka aloitti persialaissodat (500–449 eaa.). Kostaakseen kapinallisia auttaneille Ateenalle ja Eretrialle Persian kuningas Dareios I Suuri lähetti laivaston Kreikan vesille. Se laski sotajoukon maihin Attikassa, mutta Miltiadeen johtamat ateenalaiset voittivat sen Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa. Stageira
Stageira perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 655 eaa. Se oli alun perin Androkselta tulleiden joonialaisten siirtokunta. Myöhemmin kaupunkiin muutti Khalkiin asukkaita Euboialta. Stageiran huippukautta oli noin aika 500–350 eaa. Persialaissotien aikaan kaupunki oli persialaisten valtaama. Sodan jälkeen Stageira liittyi Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Vuonna 424 eaa. se kuitenkin hakeutui eroon liitosta ja antautui Brasidaan johtamille spartalaisille joukoille. Vuonna 422 eaa. Ateena yritti vallata takaisin Staigeiran ja muut alueelta menettämänsä kaupungit, kuten Akanthoksen ja Amfipoliin, mutta epäonnistui. Tämän jälkeen kaupunki ei enää palannut liittoon Ateenan kanssa. Catania
Antiikin ajan Katane oli yksi Sisilian varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia, ja perustettiin vuonna 730/729 eaa. Katane tuli Rooman valtapiiriin ensimmäisen puunilaissodan myötä vuonna 263 eaa. Ajan kuluessa se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi. Octavianus teki siitä roomalaisen colonian. Ateenan ensimmäinen hautausmaa
Hautausmaa perustettiin vuonna 1837 ja se oli nimensä mukaisesti nykyaikaisen Ateenan ensimmäinen hautausmaa. Siitä tuli pian ennen kaikkea tunnettujen henkilöiden hautapaikka. Sinne on haudattu sekä merkittäviä kreikkalaisia henkilöitä että ulkomaisia filhelleenejä. Monet merkkihenkilöiden haudoista ovat suurikokoisia mausoleumeja. Monet vanhimmista ja monumentaalisimmista haudoista ovat heti hautausmaan sisäänkäynnin lähellä. Hautausmaalla ovat Ágioi Theódoroi sekä Ágios Lázaros -kirkot. Agora (Ateena)
Ateenan alkuperäinen agora, Theseuksen perustamana pidetty niin kutsuttu Arkaainen agora sijaitsi eri paikassa kuin nykyisin Agorana tunnettu paikka. Sen sijaintipaikkaa ei kuitenkaan tunneta. Koska alueelle ei vielä tuolloin rakennettu monumentaalirakennuksia, paikka saattaa jäädä pysyvästi arvoitukseksi. Erään teorian mukaan Arkaainen agora olisi sijainnut Akropoliin itäpuolella Kolmijalkojen kadun eli Tripodien kadun varrella, nykyisen Plákan kaupunginosan alueella. Siellä sijaitsi mahdollisesti muun muassa Ateenan vanha Prytaneion. Tutkimuksessa myöhempi Agora erotetaan Arkaaisesta agorasta kutsumalla sitä esimerkiksi "Klassiseksi" eli "Klassisen kauden agoraksi". Patras
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin nimimuodossa Patrai (lat. "Patrae"). Kaupungin paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla ja mykeneläisellä kaudella. Patrain kaupunki syntyi Kreikan pimeiden vuosisatojen aikana Peloponnesoksen doorilaisvalloituksen jälkeen. Tällöin alueelle muutti Lakoniasta tulleita akhaijeja, joiden johtajaksi mainitaan kaupungille nimensä antanut Patreus.
Arkaaisella ja klassisella kaudella Patrai oli suhteellisen syrjässä kreikkalaisen maailman suurista tapahtumista, eikä se ottanut osaa persialaissotiin. Peloponnesolaissodassa se oli Ateenan puolella. Vuonna 280 eaa. kaupunki oli perustamassa uutta Akhaian liittoa Makedoniaa vastaan. Roomalaisten vallattua alueen vuonna 146 eaa. Patrai tuhoutui. Roomalaisella kaudella kaupungista tehtiin kuitenkin merkittävä hallitokeskus ja varuskuntakaupunki, ja se toimi tärkeänä satamana. Pääosa kaupungin antiikin aikaisista jäänteistä on peräisin roomalaiselta kaudelta. Merkittävimpiin kuuluvat roomalaisen odeionin rauniot. Atene
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Antiokhis ja sillä oli kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja vuodesta 201/200 eaa. Attalis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella neljä bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Atēneus" (). Antigonis
Antigonis () oli antiikin ajan Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen fyle eli ”heimo” tai ennemminkin äänestyspiiri, joka perustettiin hellenistisellä kaudella vuonna 307/306 eaa. Ateenalaiset kunnioittivat tuolloin Makedonian kuningasta Antigonos I Monoftalmosta nimittämällä tämän eponyymiksi heerokseksi ja antamalla tälle oman fylen. Samaan aikaan perustettiin fyle Demetrias. Fylet tunnettiin yhdessä ”makedonialaisina fyleinä”. Ateena
Antiikin aikana klassiselta ajalta aina roomalaisajalle kaupungissa toimi useita filosofikouluja, joista tunnetuimmat olivat Platonin Akatemia ja Aristoteleen perustama Lykeionin peripateettinen koulu. Kyyninen koulukunta sai nimensä Kynosargeen gymnasionista, stoalainen koulukunta puolestaan Stoa poikilesta. Ateena säilyi tärkeänä opiskelukaupunkina vuoteen 529, jolloin keisari Justinianus I lakkautti siellä toimineet filosofikoulut. Kaupungin pakanallisia temppeleitä muutettiin kirkoiksi 400-luvulta lähtien. Akropolis (Ateena)
Ateenan asutus syntyi alun perin Akropoliille ja sen välittömään ympäristöön. Akropoliin paikka on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kivikaudella noin 4000 eaa. Linnoituksena sitä on käytetty viimeistään mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvulla eaa., jolloin se toimi mykeneläisen Ateenan kuningaskunnan keskuksena. Siellä oletetaan sijainneen Ateenan kuninkaiden palatsi. 1200-luvulla eaa. kukkula suojattiin vahvalla Pelasgimuuriksi ("Pelasgikon") kutsutulla muurilla, josta on säilynyt joitakin osia varsinkin kukkulan lounaisosassa. Sen lisäksi kukkulalta on löydetty vähäisiä muita mykeneläisen ajan rakennusten osia. Kukkulan muut varhaisemmat jäänteet ajoittuvat geometriselle kaudelle. Mykeneläinen Ateena
Ateenan asutus keskittyi jo esihistoriallisella ajalla Akropolis-kukkulan ympäristöön. Kukkulalla on jäänteitä mykeneläisellä ajalla rakennetusta kyklooppimuurista, joka tunnetaan nimellä Pelasgimuuri. Se osoittaa kukkulan olleen linnoitettu jo tuolloin. Muuri on säilynyt parhaiten myöhemmän Athene Niken temppelin läheisyydessä, ja temppelin perustuksissa on mykeneläisaikaisen tornin kiveystä. Muurissa oli sisäänkäynnit länsisivulla myöhemmän Propylaian paikalla, sekä pohjoissivulla, josta oli salainen käynti vesilähteelle. Antiikin Ateena
Perikles, ateenalainen kenraali, poliitikko ja puhuja, erottuu aikansa muiden ateenalaisten suurmiesten joukosta. Hän nousi "strategokseksi" vuonna 445 eaa. ja toimi virassa kuolemaansa 429 eaa. saakka, aina Ateenan kansankokouksen uudelleen valitsemana. Perikles suosi taiteita ja kirjallisuutta ja antoi Ateenalle kukoistuksen, joka ei ole palannut kaupungin historian aikana myöhemmin. Hän toteutti suuren joukon julkisia rakennushankkeita ja pyrki parantamaan kansalaisten elämää. Tämän vuoksi Perikleen aikaa on kutsuttu Ateenan kultakaudeksi. Meriliiton jäsenten maksamilla veroilla oli suuri merkitys tämän vaurauden luomisessa. Agora (Ateena)
Agoran alue hylättiin suurelta osin slaavien kansainvaellusten aikaan 500-luvun lopulla. Alueesta tuli asuinalue jälleen keskibysanttilaisena aikana ja se säilyi sellaisena läpi osmanivallan ajan. Hefaistoksen temppeli toimi Pyhälle Yrjölle omistettuna kirkkona. Ateenan tultua Kreikan pääkaupungiksi vuonna 1834 alueen asutus laajeni. Aineia
Herodotos mainitsee Aineian. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Myöhemmin alue tuli osaksi Makedonian valtakuntaa. Aineia oli olemassa vielä hellenistisen kauden lopulla Makedonian roomalaisia vastaan käymien sotien aikaan, mutta suurin osa sen väestöstä oli ilmeisesti siirretty Thessalonikeen sen perustamisen 316/315 eaa. jälkeen. Kreikan historia
Kreikkalaisista kaupunkivaltioista huomattavimpia olivat Ateena ja Sparta. Kaupunkivaltioita syntyi runsaasti myös nykyisen Kreikan ulkopuolelle, erityisesti Vähä-Aasian länsirannikolle ja Etelä-Italiaan (Magna Graecia) sekä muuallekin Välimeren rannikoille, kreikkalaisten perustaessa siirtokuntia näille alueille. Filosofia kehittyi Vähässä-Aasiassa Joonian rannikon kreikkalaisissa siirtokunnissa noin 600 eaa. Ateena tunnetaan erityisesti demokratiastaan, joka kehittyi 500-luvun lopulta eaa. alkaen. Peloponnesolaissota
Vuonna 433 eaa. ateenalaisten ja kerkyralaisten laivastot kukistivat korinttilaiset Sybotan taistelussa ja estivät Korinttia hyökkäämästä Kerkyraa vastaan. Samoihin aikoihin Ateena alkoi piirittää Khalkidiken niemimaalla sijaitsevaa Poteidaian koloniaa. Poteidaia oli aikoinaan Korintin perustama, vaikka se tuolloin oli osa Ateenan liittoa. Ateenalaiset pelkäsivät, että Poteidaia kapinoisi ja vetäisi mukaansa muitakin kaupunkeja, ja vaativat muun muassa, että poteidaialaiset hajottaisivat kaupunkinsa muurit. Tähän poteidaialaiset eivät kuitenkaan voineet suostua. Ateenalaiset päättivät, että Poteidaia oli pakko pakottaa suostumaan Ateenan vaatimuksiin. Vuonna 432 eaa. ateenalaiset aloittivat Poteidaian piirityksen. Sybotan taistelun ja Poteidaian kiistan jälkeen Korintti yritti saada liittolaisiaan ja erityisesti Spartaa julistamaan sodan Ateenalle. Spartalaiset olivat kuitenkin haluttomia aloittamaan sodan näiden tapahtumien vuoksi. Ateenalaisten stoa
Ateenalaisten stoa () oli antiikin aikainen stoa Delfoissa Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat Apollonin pyhäkköalueen keskellä Apollonin temppelin eteläisen terassimuurin alapuolella.
Stoan rakennuttivat ateenalaiset varhaisella klassisella kaudella noin vuonna 478–470 eaa. heti persialaissotien jälkeen. Se oli osa Perikleen rakennusohjelmaa ja tarkoitettu kiitokseksi sotavoitosta. Stoassa oli esillä persialaisilta otettuja sotasaaliita ja muita voitonmerkkejä. Voitonmerkit olivat peräisin muun muassa Salamiin ja Mykalen taisteluista vuodelta 480 eaa., ja niihin kuului muun muassa persialaisten laivojen keuloja tai keulakoristeita sekä köysiä Kserkseen Hellespontoksen yli rakentamasta sillasta, jonka kreikkalaiset tuhosivat vuonna 478 eaa. Tyana
Tyana tai Tyanna () oli antiikin aikainen kaupunki Vähässä-Aasiassa. Kreikkalaisen legendan mukaan sen perusti Traakian kuningas Thoas, ja kaupunkia kutsuttiin nimellä "Thoana". Luwiaksi sen nimi oli "Tuhana" tai "Tuwanna" ja se oli itsenäisen kuningaskunnan pääkaupunki. Myöhemmin sitä hallitsivat kreikkalaiset ja roomalaiset. Ksenofon mainitsee Tyanan nimellä "Dana" ja kertoo sen olleen suuri ja varakas kaupunki. Kreikkalainen filosofi Apollonios oli syntynyt Tyanassa. Rooman keisari Caracallan aikana kaupungista tuli roomalainen colonia, "Antoniana colonia Tyana". Antiikin demokratia
Ateenan demokratia on tunnetuin esimerkki demokratioista kreikkalaisessa maailmassa, ja vastaavasti Ateena tunnetaan valtiomuodoltaan ennen kaikkea demokratiana, jollainen se oli kukoistusaikanaan klassisella kaudella. Valtiomuoto vaihteli kuitenkin myös Ateenassa historian kuluessa. Kaupungissa oli aluksi vallalla aristokratia, josta siirryttiin oligarkiaan ja sen jälkeen joksikin aikaa tyranniaan. Demokratiaan siirryttiin Kleistheneen johdolla noin vuonna 508/507 eaa. Varhaista demokratiaa jalostivat ennen kaikkea Efialtes ja Perikles. Demokratia säilyi vuoteen 322/321 eaa. saakka. Segesta
Ateenan ensimmäisen, Lakheen johtaman Sisilian sotaretken aikaan vuonna 426 eaa. segestalaiset liittoutuivat ateenalaisten kanssa ilmeisenä tarkoituksena paremman aseman saaminen Selinusta vastaan. Sotaretki ei kuitenkaan johtanut toivottuun lopputulokseen. Selinuslaiset pyysivät ja saivat tämän jälkeen apua Syrakusasta Segestaa vastaan. Segesta puolestaan pyysi ensin apua Agrakaasta ja jopa Karthagolta, ja kääntyi sitten jälleen Ateenan puoleen vuonna 416 eaa. Tämä johti Ateenan suurempaan Sisilian sotaretkeen 415–413 eaa. Thukydides kertoo segestalaisten saaneen ateenalaiset auttamaan itseään petoksella, jossa esittivät rikkaampia kuin olivatkaan. Toisaalta segestalaiset rahoittivat sotaretkeä heti alkuun 60 talentilla ja vielä 30 talentilla lisää ateenalaisten saavuttua. Thurioi
Kaupungin sisäiset erimielisyydet jatkuivat, kun ateenalaista alkuperää olleet kiistelivät kaupungin perustajuudesta muiden asuttajien kanssa. Delfoin oraakkeli yritti sovitella kiistaa ja ilmoitti, ettei kaupungilla ole muuta perustajaa kuin Apollon. Ateenan Sisilian sotaretki vuonna 415 eaa. sai aikaan uusia erimielisyyksiä, osan kaupunkilaisista tukiessa ja osan vastustaessa Ateenan toimia. Aluksi jälkimmäiset olivat voitolla, ja kaupunki pysyi puolueettomana muiden Suur-Kreikan kaupunkien tavoin, mutta 413 eaa. ateenalaispuolue pääsi voitolle, ja thurioilaiset avustivat Demosthenestä ja Eurymedonia ja osallistuivat sotaan miehellä. Saksan arkeologinen instituutti Ateenassa
Saksan arkeologisen instituutin Ateenan osasto perustettiin vuonna 1874. Se oli tuolloin toinen Kreikkaan perustettu ulkomainen instituutti Ranskan École française d’Athènes'n jälkeen. Ateena
Ateena on Kreikan politiikan, talouden, yritysmaailman, teollisuuden ja kulttuurin keskus. Antiikin aikaan Ateena hallitsi muuta Attikaa ja oli yksi Kreikan johtavista kaupunkivaltioista. Kaupungista ovat lähtöisin niin länsimainen demokratia-käsite kuin filosofiakin. Ateenan nimi pohjautuu kreikkalaisen jumaltaruston Pallas Athene -nimiseen viisauden jumalattareen. Antiikin Ateena
Kreikan muiden kaupunkivaltioiden tyytymättömyys Ateenan johtoasemaan johti vuonna 431 eaa. alkaneeseen peloponnesolaissotaan, joka asetti Ateenan ja sen yhä enemmän kapinoivan meriliiton Spartan johtamia mantereella sijainneiden kaupunkivaltioiden liittoa vastaan. Sota päättyi Ateenan täydelliseen tappioon, ja sen seurauksena Ateena menetti meriherruutensa. Peloponnesolaissota
Sodan alkuvaihetta kutsutaan yleensä nimellä Arkhidamoksen sota Spartan kuninkaan Arkhidamoksen mukaan. Sodan alkuvuosina Perikleen johtama Ateena yritti välttää taisteluja. Perikles kuitenkin kuoli ruttoon, joka iski Ateenaan vuonna 430 eaa. Sodan ensimmäinen vaihe loppui vuonna 421 eaa., kun osapuolet solmivat niin sanotun Nikiaan rauhan. vuoteen 415 eaa., jolloin ateenalaiset lähettivät Nikiaan johdolla retkikunnan Sisiliaan avustamaan liittolaisiaan Syrakusaa vastaan. Ateenalaisten Sisilian sotaretki epäonnistui, kun spartalaisten oma retkikunta kukisti ateenalaiset täydellisesti. Sisilian sotaretken epäonnistuttua Ateenan vallassa olleet Joonian kaupungit kapinoivat spartalaisten innoittamina. Myös Persian valtakunta alkoi tämän jälkeen avustaa Spartaa. Alkibiadeen johdolla Ateenan laivasto voitti kuitenkin Spartan laivaston, ja vuoteen 406 eaa. mennessä Ateena oli vallannut takaisin suurimman osan entisestä valtakunnastaan. Sodan lopullinen käännekohta oli, kun spartalainen Lysandros sai vallattua Hellespontoksen. Spartalainen laivasto tuhosi täydellisesti ateenalaisten laivaston vuonna 405 eaa., ja Ateena antautui vuonna 404 eaa. Kekrops I
Kekrops oli Ateenan ja Attikan tarunomainen ensimmäinen kuningas ja sen kulttuurin sekä linnan perustaja. Hän on puolimyyttinen henkilö, joka on taruissa puoliksi ihminen ja puoliksi käärme. Hänen ajatellaan hallinneen noin vuosina 1556 - 1506 eaa. Ateenaa kutsutaan antiikin lähteissä joskus "Kekropsin kaupungiksi". Amfipolis
Amfipolis oli alun perin Ateenan siirtokunta. Miletoslaiset yrittivät perustaa paikalle siirtokunnan jo arkaaisen kauden lopulla vuonna 497 eaa. tyranni Histiaioksen johdolla, mutta edonit ajoivat nämä pois. Ateenalaiset yrittivät siirtokunnan perustamista ensimmäisen kerran vuonna 465 eaa. miehellä, mutta myös tämä yritys epäonnistui. Siirtokunnan perustaminen onnistui lopulta Agnonin Nikiaan pojan johdolla vuonna 437 eaa. Siirtokunnan perustamisessa käytettiin tukikohtana persialaisten vanhaa linnoitusta Eionissa joen suussa. Se oli ollut ateenalaisten kauppa-asemana ("emporion") jo vuodesta 476 eaa.
Amfipolis kukoisti Pangaion-vuoren kullan ansiosta, ja ateenalaiset vaikuttavat pitäneen kaupunkia eräänlaisena kruununjalokivenään. Sparta valtasi kaupungin peloponnesolaissodan aikaan vuonna 424 eaa. Brasidaan johdolla. Paremmin historioitsijana tunnetun Thukydideen johtama takaisinvaltausyritys epäonnistui. Ateena yritti valtausta uudelleen Kleonin johdolla vuonna 422 eaa., mikä johti Amfipoliin taisteluun. Sparta sai pidettyä Amfipoliin myös tässä taistelussa, mutta sekä Brasidas että Kleon kuolivat. Ateena sai pidettyä Eionin. Brasidas haudattiin kaupunkiin ja häntä kunnioitettiin heeroksena ja kaupungin perustajana, ja hänen kunniakseen perustettiin vuotuinen juhla. Antiokia
Antiokia sijaitsi ikivanhojen kauppareittien varrella. Kaivaukset ovat osoittaneet, että jo minolaiset ovat käyneet kauppaa Tell Atshanan palatsia asuttaneiden heettiläisten kanssa 1000-luvulla eaa. Antiokian paikan lähellä El Minassa on ollut ateenalainen kauppa-asema 400-luvulla eaa. 300-luvun eaa. lopulla kreikkalaiset perustivat alueelle kaksi kaupunkia Aleksanteri Suuren sotaretken yhteydessä ja sen jälkeen. Aleksanteri itse perusti Aleksandrettan satamakaupungin matkalla rannikolta Issokseen. Antigonos I puolestaan perusti Antigoneian (Antigonia) Oronteen rannalle vuonna 307 eaa. Ateena
Ateenasta tuli vastasyntyneen Kreikan kuningaskunnan pääkaupunki 18. syyskuuta 1834. Perusteluna valinnalle oli lähinnä kaupungin loistava menneisyys. Tuolloin kaupungissa oli asukkaita vain noin 8 000. Kuningas ja hovi muuttivat Ateenaan Náfpliosta. Ateenaa alettiin rakentaa maan pääkaupungiksi. Valtionhallinto toimi aluksi kirkoissa ja moskeijoissa. Kythera
Ensimmäiset asukkaat saapuivat Kytheralle luultavasti 4000-luvun eaa. lopulla eli neoliittiselta kaudella. Saaren eteläosan Kálamoksen kylästä, Ágia Sofían luolasta, on löydetty muutamia keraamisia maljakoita tältä ajalta. Minolaiset saapuivat saarelle 2000-vuosituhannen eaa. lopulla ja ottivat alueen hallintaansa. Saarten kylien lukumäärä kasvoi suuresti 2000-vuosituhannella eaa. Minolaiset perustivat Palaiópoliin merikaupankeskuksen ja käyttivät saaren strategista sijaintia taistelussaan Egeanmeren merirosvoja vastaan. Kytheran minolainen asutus väistyi mykeneläisten tieltä 1400-luvun eaa. lopulla. Samoihin aikoihin myös Kreetan saaren minolaiset kaupunkivaltiot tuhoutuivat. Toisen lähteen mukaan Kytheran minolaisasutus olisi hävinnyt vasta 1200-luvulla eaa. Saaren mykeneläisasutus hävisi 1100-luvulla eaa. Tämän jälkeen vuosisadan lopun tienoilla Kytheran asuttivat doorilaiset. Tällöin saari oli Argoksen kaupunkivaltion alaisuudessa. Foinikialaisten saapumisen ajankohta on toisen lähteen mukaan yhä arvoitus, kun taas toinen kertoo foinikialaisten asuttaneen Kytheraa vuosina 900–800 eaa.
Spartalaiset ottivat Kytheran saaren hallintaansa 500-luvun eaa. puolivälissä. Peloponnesolaissodan aikana vuonna 424 eaa. Ateena miehitti Kytheran. Takaisin Spartalle saari palautui vuonna 421 eaa. solmitussa Nikiaan rauhassa. Kytherasta tuli itsenäinen 100-luvulla eaa. Kytherasta tuli osa Rooman valtakuntaa sen laajentuessa itään. Saaren kaakkoisrannikolla sijainnut Skándian kaupunki tuhoutui täysin vuonna 365 jaa. suuressa maanjäristyksessä. Mykeneläinen Ateena
Ateena oli mykeneläisellä ajalla (noin 1600–1100 eaa.) yksi pronssikautisen Kreikan kaupungeista ja linnoituksista, vaikkakaan se ei vielä ollut aikakauden kaikkein merkittävin keskus. Kaupungin asutus keskittyi sen linnavuoren Akropoliin alueelle. Mykeneläisen ajan päättymisestä Ateena vaikuttaa selvinneen muita keskuksia rauhallisemmin. Ateena
Akropoliin länsipuolella sijaitsee Areiopagin kukkula. Siellä toimi antiikin aikana Ateenan korkein tuomioistuin, jonka tehtävät tosin eri aikoina vaihtelivat. Areiopagi on tullut tunnetuksi myös apostoli Paavalin siellä Raamatun (Ap.t. 17:19-34) mukaan pitämästä puheesta, jonka vaikutuksesta syntyi Ateenan ensimmäinen kristillinen seurakunta. Puhe on nykyisin kaiverrettuna myös paikalle kiinnitettyyn metallilaattaan. Kreikka
Kreikkalaisista kaupunkivaltioista huomattavimpia olivat Ateena ja Sparta. Kaupunkivaltioita syntyi runsaasti myös nykyisen Kreikan ulkopuolelle, erityisesti Vähä-Aasian länsirannikolle ja Etelä-Italiaan (Magna Graecia) sekä muuallekin Välimeren rannikoille, kreikkalaisten perustaessa siirtokuntia näille alueille. Filosofia kehittyi Vähässä-Aasiassa Joonian rannikon kreikkalaisissa siirtokunnissa noin 600 eaa. Ateena tunnetaan erityisesti demokratiastaan, joka kehittyi 500-luvun lopulta eaa. alkaen. Prytaneion (Ateena)
Prytaneion () oli antiikin aikainen prytaneion eli prytanien kokoontumispaikka Ateenassa Kreikassa.
Prytaneion oli alun perin mahdollisesti Theseuksen perustama, kun tämä yhdisti Attikan kylät yhdeksi Ateenan kaupungiksi. Prytaneion toimi eräänlaisena Ateenan kaupungintalona. Se oli kaupungin ydin ja sen yhteydessä toimi muun muassa Hestian pyhäkkö, jonka alttarilla oli ikuisesti palanut tuli. Prytaneionissa kunnioitettiin ansioituneita kaupunkilaisia. Solonin lait olivat esillä rakennuksessa, ja siellä pidettiin joitakin oikeuden istuntoja. Ateenan metro
Ateenan metron alku on Ateenan vanhan keskustan ja Pireuksen sataman yhdistäneessä rautatiessä, nykyisessä Linjassa 1, joka oli alun perin koko Kreikan ensimmäinen rautatie. Ensimmäisen ehdotuksen sen rakentamisesta teki Frederic Ferald vuonna 1835. Vuonna 1843 samaa ehdotti Aléxandros Rízos Ragkavís. Rakennusprojekti myönnettiin lopulta vuonna 1867 englantilaiselle liikemiehelle Edward Pickeringille. Ensimmäinen osuus oli kahdeksan kilometrin pituinen rata Pireuksen satamasta (asema Pireus) Thiseíoon (asema Thiseío). Rata kulki kokonaan maan päällä ja sillä käytettiin höyryjunia. Linja valmistui 17. helmikuuta 1869 ja sen viralliset avajaiset olivat 27. helmikuuta 1869.
Tämän jälkeen linjaa laajennettiin kohti pohjoista vaiheittain. Ensimmäinen maanalainen osuus oli Thiseío–Omónoia vuonna 1895. Rata sähköistettiin vuonna 1904. Vuonna 1957 linja saavutti Kifisián. Tämän jälkeen linjalle rakennettiin uusia väliasemia. Koska vanha linja on pääosin maanpäällinen, se muistuttaa käytännössä paikallisjunarataa enemmän kuin metrorataa. Azenia
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Azēnieus, Azēniathen" (). Euroopan historia
Vuosisadan alussa kreikkalaiset joutuivat sotaan Ateenan ja Spartan johdolla persialaisia vastaan. Vaikka kaupunkivaltioilla oli keskinäisiä sotia, pystyivät ne liittoutumaan ja nousemaan yhteistä vihollista vastaan. Kreikkalaiset voittivat idästä uhanneen suurvallan. Persialaissotien jälkeen Ateenan ja Spartan väliset suhteet kärjistyivät uudelleen. Ateena rikastui merenkulun ja verotuksen ansiosta. Johtavat poliitikot, erityisesti Perikles, pystyivät sijoittamaan yhä enemmän rahaa arkkitehtuuriin, teatteriin, kirjallisuuteen ja kuvataiteeseen. Taiteilijoita ja muita oppineita alkoi virrata Ateenaan ympäri kreikkalaista maailmaa. Valtapolitiikka johti kuitenkin sotaan Spartan kanssa. Tätä sotaa kutsutaan peloponnesolaissodaksi. Sodan lopputuloksena Kreikka antautui Spartalle ja Ateena menetti poliittisen asemansa. Ateena kuitenkin säilyi kulttuurin keskipisteenä vielä useita vuosisatoja. Antiokia
Antiokia perustettiin hellenistisenä kaupunkina vuonna 301 eaa. Se toimi Syyrian kreikkalaisten kuninkaiden pääkaupunkina. Antiokiasta tuli kreikkalaisen kulttuurin keskus alueella ja koko pohjoisen Syyrian merkittävin kaupunki. Lopulta se oli Aleksandrian ohella koko Lähi-idän suurimpia kaupunkeja, ja suurimmillaan siellä oli noin puoli miljoonaa asukasta. Antiokiasta tuli merkittävä varhaiskristillinen keskus ensimmäiseltä vuosisadalta lähtien. Keskiajalla kaupunki alkoi taantui ja lopulta hylättiin. Antiikin Pireus
Työ Pireuksen laivastotukikohdan rakentamiseksi jatkui persialaissotien jälkeen. Thukydides antaa ymmärtää, että Themistokles olisi jopa suunnitellut, että Pireuksesta olisi tehty uusi Ateenan kaupungin keskus muinaisen yläkaupungin sijaan. Joka tapauksessa Pireuksesta kasvoi erillinen, oma kaupunkinsa, joka ei ollut pelkästään Ateenan satama. Noin vuonna 450 eaa. Hippodamos Miletoslainen suunnitteli Pireukseen asemakaavan, joka oli yksi varhaisimpia koko Kreikassa. Samoihin aikoihin noin 465–446 eaa. Pireus yhdistettiin Ateenaan niin kutsutuilla Pitkillä muureilla, joiden tarkoitus oli suojata sisämaassa olleelle Ateenalle elintärkeää yhteyttä merelle. Thera (kaupunki)
Arkaainen kausi oli saaren ensimmäistä kukoistuskautta. Theralaiset perustivat Kyrenen siirtokunnan nykyisen Libyan alueelle vuonna 631 eaa. saatuaan tähän kehotuksen Delfoin oraakkelilta. Peloponnesolaissodan alussa 431/430 eaa. Thera oli Ateenan liittolainen. Ateenan hävittyä Aigospotamoin taistelun vuonna 405 eaa. kaupunki ja saari päätyivät Spartan alaisuuteen. Vuodesta 376/375 eaa. Thera oli jälleen Ateenan liittolainen Makedoniaa vastaan, mikä päättyi Khaironeian taisteluun vuonna 338 eaa. Antiikin Attika
Ateenalaisen perinteen mukaan Attikan kaksitoista kaupunkia ja kylää yhdistettiin myöhemmin yhdeksi Ateenan polikseksi eli kaupunkivaltioksi, ja niistä tuli sen osia. Tämä yhdistyminen ("synoikismos") tapahtui viimeistään geometrisella kaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa Attikan yhdistäjänä pidetään Theseusta, jolloin sen esitetään tapahtuneen jo varhemmin mykeneläisellä kaudella. Paroslainen kronikka ajoittaa sen noin vuoteen 1259/1258 eaa. Thespiai
Peloponnesolaissodassa Thespiai taisteli Theban rinnalla ateenalaisia vastaan vuonna 424 eaa., sillä valtaa kaupungissa pitivät Theban tukemat oligarkit. Seuraavana vuonna Theba kuitenkin tuhosi Thespiain muurit syyttäen tätä ateenalaisten puolella olemisesta. Vuonna 414 eaa. kaupungin Ateenan tukemat demokraatit yrittivät kaapata vallan, mutta hävisivät Theban tultua oligarkkien apuun, minkä jälkeen demokraatit karkotettiin Ateenaan. Thespiai vapautui Theban vallasta vuonna 387 eaa. Vuosina 379–372 eaa., Korintin sodan aikaan ja sen jälkeen, kaupunki tarjoutui Spartan tukikohdaksi Thebaa vastaan, ja spartalaiset linnoittivat sen. Theba tuhosi kaupungin muurit vuonna 372 eaa. Leuktran taistelun jälkeen thespiailaiset ajettiin kokonaan pois Boiotiasta. Myöhemmin kaupunki rakennettiin uudelleen, ja se kukoisti vielä vuonna 146 eaa. alkaneella roomalaisella kaudella, jolloin se nautti vapaakaupungin ("civitas libera et immunis") asemasta vuodesta 47 eaa. Kaupungin tiedetään olleen olemassa vielä 500-luvulla jaa. Ateena
Ateena sijaitsee manner-Kreikassa Attikan niemimaan eteläreunalla. Kaupunki levittäytyy Attikan tasangolle, jonka itäpuolella kohoaa Ymittós- eli Hymettosvuori, koillispuolella Pentéli- eli Pentelikonvuori, pohjoispuolella Párnitha- eli Parnesvuori ja länsipuolella Aigáleo- ja Poíkilo-vuoret. Lounaassa kaupunkialue ulottuu Saroninlahdelle. Tasangolla kaupungin alueella sijaitsee useita kukkuloita, joista tunnetuin on Akropolis, muinaisen Ateenan linnavuori. Muita kukkuloita ovat Akropoliin viereiset Areiopagi, Filopáppou (Filopappos) ja Pnyks sekä Akropoliista koilliseen sijaitseva Lykavittós (Lykabettos). Ilisós- ja Kifisós-jokien laaksot sijaitsevat Ateenan länsiosissa. Roomalainen Kreikka
Kreikan niemimaa tuli Rooman hallittavaksi vuonna 146 eaa. Makedoniasta tuli Rooman provinssi, ja myös eteläistä Kreikkaa hallitsi Makedonian prefekti. Egeanmeren saaret liitettiin Roomaan vuonna 133 eaa. Ateena ja muut kreikkalaiskaupungit tulivat Rooman valtaan Sullan vallattua Kreikan niemimaan. Jotkut kreikkalaiskaupungit kuitenkin säilyttivät itsenäisyytensä ja verotusoikeuden. Themistokleen muuri
Muuri rakennettiin Ateenan suojaksi Themistokleen johdolla vuonna 479 eaa. välittömästi persialaissotien jälkeen. Sodassa persialaiset olivat tuhonneet koko kaupungin. Muuri rakennettiin kiireellä ja sen rakentamiseen käytettiin jopa Kerameikoksen hautausmaan hautakiviä sekä keskeneräisen Olympieionin temppelin osia. Myöhemmin muurin yhteyteen rakennettiin niin kutsutut Pitkät muurit, jotka johtivat Pireuksen ja Faleronin satamiin ja suojasivat kaupungille elintärkeää yhteyttä merelle. Antiikin tiede
Vuonna 499 eaa. joukko joonialaisia nousi kapinaan isäntäänsä Persian valtakuntaa vastaan, johon Vähän-Aasian kaupunkivaltiot olivat kuuluneet Kyyroksen valloitettua Lyydian saaden samalla kaupunkivaltiot hallintaansa. Kreikkalaiset lähettivät kapinoitsijoille apua. Voitokkaan alun jälkeen Joonia jäi persialaisille ja Joonian helmeksi kuvailtu Miletos hävitettiin vuonna 479 eaa. Miletos oli jo aiemmin menettänyt valtansa Mustanmeren kaupassa ja ateenalaiset käyttivät tilanteen hyväkseen nousten uudeksi Mustanmeren kauppamahdiksi. Deloksen meriliitto perustettiin vuonna 478 eaa. 150 kreikkalaisen kaupunkivaltion kesken. Liittoon kuuluneet jäsenet maksoivat jäsenmaksua erilliseen kassaan. Sen tarkoitus oli estää persialaisten eteneminen pidemmälle, mutta kun persialaisuhka hävisi Kalliaan rauhan myötä. Ateenasta oli kasvanut suurin jäsen ja se kaappasi liiton kassan varat itsellensä. Attikasta vuonna 483 eaa. löytynyt hopea vain lisäsi Ateenan vaurastumista. Ateena seurasi Jooniaa kulttuurillisena mahtina. Vuodesta 479 eaa. katsotaan alkaneen niin sanotun Ateenan kultakauden. Riippuen tulkinnasta, se kesti Peloponnesolaissodan alkamiseen tai hallitsija Perikleen kuolemaan saakka. Poteidaia
Ateenalaisten vallattua Poteidaian sen väestö sai lähteä, ja kaupunki asutettiin uudelleen tuhannella ateenalaisella. Spartalaiset yrittivät vallata Poteidaian Brasidaan johdolla, mutta yritys epäonnistui. Peloponnesolaissodan jälkeen vuonna 404 eaa. Ateena menetti Poteidaian. Vuonna 382 eaa. kaupunki oli olynthoslaisten hallussa. Ateena valtasi kaupungin takaisin vuonna 364/363 eaa., mutta menetti sen uudestaan noin vuonna 358 eaa. Makedonian Filippos II:lle. Filippos antoi tuhota kaupungin Olynthosta vastaan käymänsä sodan yhteydessä vuonna 348 eaa. Kreikkalainen väestö surmattiin tai myytiin orjiksi. Kassandros rakennutti Poteidaian raunioiden paikalle uuden Kassandreian kaupungin vuonna 316 eaa. Bysanttilainen Ateena
Myöhemmin noin 500-luvulta lähtien kaupunkiin alettiin rakentaa myös uusia kirkkoja. Tuossa vaiheessa ne edustivat basilika-arkkitehtuuria. Muutoin kaupungin varhaisbysanttilaisesta kaudesta tiedetään suhteellisen vähän. 600-luvulla kaupunki ja sen ympäristö olivat ilmeisesti lähes autioina. Toisaalta 700-luvulla keisarinna Irene oli kotoisin Ateenasta, mikä kertoo, että kaupungissa oli tuolloin jonkinlaista yläluokkaa. Ateena
Klassisen Ateenan maamerkkejä olivat myös Akropoliin etelärinteellä sijainnut Dionysoksen teatteri, jolla useimmat meille säilyneistä antiikin kreikkalaisista näytelmistä on kantaesitetty. Akropoliin etärinteessä sijaitsevat myös Asklepioksen kulttipaikka Asklepieion, Eumeneen stoa ja hyvin säilynyt Herodes Atticuksen odeion, jossa järjestetään edelleen näytelmä- ja musiikkiesityksiä.
Roomalaisaikana kaupungin painopiste siirtyi agoralta hieman itään, minne muodostui uusi torialue, Roomalainen agora. Se sijaitsee nykyisen Monastiráki-aukion lähellä. Roomalaisajan innokkaimpia kaupungin uudistajia oli keisari Hadrianus 100-luvulla jaa. Hän rakennutti muun muassa suuren kirjastorakennuksen, niin kutsutun Hadrianuksen kirjaston, roomalaisen agoran tuntumaan, sekä saattoi loppuun noin 650 vuotta aiemmin aloitetun Zeus Olympioksen temppelin (Olympieion) rakentamisen noin puoli kilometriä Akropoliista kaakkoon sijaitsevalla alueella, jossa on tehty myös muita arkeologisia löytöjä. Kyseinen temppeli on suurin antiikin kreikkalaisista temppeleistä. Athenen temppeli (Paestum)
Athenen temppeli on antiikin aikainen Athenelle omistettu kreikkalainen temppeli Poseidonian eli roomalaisittain Paestumin kaupungissa Suur-Kreikassa (Magna Graecia) nykyisessä Italiassa. Se rakennettiin kaupungin kreikkalaisella kaudella noin 500 eaa. Thurioi
Kaupunki perustetiin alun perin suoraan Sybariin paikalle, mutta siirrettiin myöhemmin hieman eri paikkaan ilmeisesti oraakkelin kehotuksesta. Ateena kykeni suojelemaan uutta kaupunkia Sybariin entistä vihollista Krotonia vastaan, ja kaupunki nousi nopeasti. Sitä pidettiin merkittävänä satamapaikkana jo vuonna 426 eaa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Thūrinos" (), myöhemmin latinaksi "Thurinus". Anakaia
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Anakaieus" (). Arkhelaos (Makedonia)
Arkhelaoksen astuessa valtaan Ateena oli juuri kokenut tappion Sisilian sotaretkellä. Ateena tarvitsi uuden laivaston, ja Makedonia oli ainoa paikka josta sellaisen voisi hankkia. Arkhelaos halusi vahvistaa ja uudelleen organisoida Makedonian valtion ja ateenalaiset olivat valmiita auttamaan häntä tässä. Ateenalaiset auttoivat Arkhelaosta Pydnan piirityksessä. Pydna oli tuolloin itsenäinen kreikkalainen kaupunki keskellä Makedoniaa. Ateenalaisten avulla kaupunki vallattiin, siirrettiin jonkin matkaa sisämaahan ja perustettiin uudelleen makedonialaisena kaupunkina. Ateena
Antiikin aikana kaupunki levittäytyi Ateenan linnavuoren Akropoliin ympärille. Muinaisen kaupungin rakennuksista on jäljellä jonkin verran raunioita eri puolilla keskustaa. Persialaissotien aikana vuonna 480 eaa. Akropoliin koko siihenastinen rakennuskanta hävitettiin, mutta pian sen jälkeen alueelle rakennettiin entistä komeampia rakennuksia, joista osa on säilynyt nykyaikaan saakka. Kuuluisin on Athene-jumalattarelle omistettu Parthenonin temppeli, jota ollaan parhaillaan restauroimassa. Akropoliilla sijaitsi myös muita temppeleitä, muun muassa Erekhtheion, joka on tunnettu naishahmoisista pylväistään eli karyatideista, sekä pieni Nikelle eli voiton jumalattarelle omistettu temppeli kukkulan länsireunalla. Ainoa sisääntuloreitti kukkulalle oli antiikin aikaan, kuten nykyäänkin, sen länsireunalla, jossa edelleen kohoaa mahtava porttirakennelma, Propylaia. Arnold J. Toynbee
Tyypillisimpänä esimerkkinä edellä mainitusta Toynbee piti antiikin kreikkalaisen kulttuurin kehitystä. Se itse oli aikoinaan syntynyt noin 1100 eaa. minolaisen kulttuurin hajottua. Sen suurinta kasvun aikaa oli Ateenan suuruuden aika 400-luvulla eaa. Kohtalokas käänne tapahtui kuitenkin jo peloponnesolaissodan alkaessa 431 eaa. Tällöin alkanut levottomuuksien kausi päättyi vasta, kun Augustus tasan 400 vuotta myöhemmin, 31 eaa., sai vihdoin aikaan pitkäaikaisen rauhan, Pax Romanan. Rooman valtakunnan loppuvaiheissa kristinusko tuli valtauskonnoksi, ja sen perivät myös ne molemmat jälkeläiskulttuurit, länsimainen ja ortodoksinen, jotka valtakunnan lopullisen hajoamisen jälkeen syntyivät sen entisten alueiden eri osissa. Ateenalainen Apollonin temppeli
Ateenalainen Apollonin temppeli oli antiikin aikainen Apollonille omistettu temppeli Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Deloksen Apollonin ja Artemiin pyhäkköaluetta.
Ateenalainen Apollonin temppeli rakennettiin klassisella kaudella noin vuonna 425–417 eaa. Sen rakennuttivat Delokselle ateenalaiset, joiden vallassa saari tuohon aikaan oli. Temppeli oli myöhäisin kolmesta Deloksen Apollonille omistetusta temppelistä, ja sijaitsi niistä keskimmäisenä. Sen eteläpuolella sijaitsi jonkin verran aiemmin rakennettu Deloslainen Apollonin temppeli ja pohjoispuolella arkaainen niin kutsuttu Poros-temppeli. Ateenalainen Apollonin temppeli tunnetaan myös nimellä Seitsemän veistoksen temppeli. Antiikin Kreikka
Ateenassa, yhtyneen Attikan pääkaupungissa, alemman kansan tyytymättömyys oikeudelliseen mielivaltaan ja taloudelliseen ahdinkoonsa aiheutti kirjoitettujen lakien säätämisen (katso Drakon, Solon). Noin vuosina 560–510 eaa. Ateenaa – joka muiden valtioiden tavoin oli aikoinaan ollut kuningaskunta, mutta sitten karkottanut kuninkaansa – hallitsivat tyrannit, ensin Peisistratos ja hänen jälkeensä Hipparkhos ja Hippias. Heidän kukistuttuaan Ateenasta tuli kansanvaltainen tasavalta, jossa tosin arkontit ja areiopagi edelleen säilytettiin rajoitetuin valtuuksin, mutta jossa kansa kansankokouksen kautta sai entistä suuremman sananvallan. Vapaudelle vaaralliset kansalaiset saatettiin äänestyksellä karkottaa maanpakoon (katso ostrakismos). Ateenan herttuakunta
Vuonna 1381 Ateena siirtyi Aragonian kuningaskunnan haltuun. Tämä myi sen merkittävälle firenzeläiselle Acciaiuolin suvulle vuonna 1388. Vuosien 1395 ja 1402 välisenä aikana venetsialaiset hallitsevat hetkellisesti herttuakuntaa. Vuonna 1444 Ateena siirtyi Konstantinos XI Palaiologoksen, Morean despootin, alaisuuteen. Osmanien valtakunta valloitti Ateenan herttuakunnan jäänteet vuonna 1456. Akropolis (Ateena)
Mykeneläiselle ajalle sijoittuvassa kreikkalaisessa mytologiassa Akropolis oli paikka, jossa Athene ja Poseidon kilpailivat kaupungin omistuksesta. Poseidon loi paikalle suolavesilähteen. Athene voitti kilvan luotuaan kaupunkilaisia enemmän miellyttäneen oliivipuun. Akropoliihin liittyvät myös muun muassa kertomukset Kekropsista, tämän tyttäristä Aglauroksesta, Hersestä ja Pandrosoksesta, sekä Erikhthonioksesta ja Erekhtheuksesta. Antiikin ajalla monet myytit yhdistettiin ennen kaikkea Erekhtheionin temppelin paikkaan. Bysanttilainen Ateena
Ateena (myöhäisbysanttilaisella kaudella mm. "Setína", Σετίνα) oli Bysantin valtakunnan aikana (noin 300/600–1400-luvut) eli Kreikan keskiajalla edelleen merkittävä kaupunki, vaikkakin se oli menettänyt antiikin aikaisen asemansa kulttuurissa, koulutuksessa, politiikassa ja kaupassa pääkaupungille Konstantinopolille ja muille suuremmille keskuksille, kuten Thessalonikille ja myöhemmin Mystrakselle. Ateenan bysanttilaista kulta-aikaa olivat erityisesti keskibysanttilaisen kauden vuodet 1000–1200, jolta ajalta kaupungissa ja sen lähialueilla on säilynyt useita kirkkoja ja luostareita. Theba (Kreikka)
Vuonna 457 eaa. Sparta ja Ateena ajautuivat sotaan. Tässä peloponnesolaissodassa Theba soti Spartan puolella Ateenaa vastaan. Ateenalaiset valtasivat Boiotian. Theba perusti uuden Boiotian liiton ja yritti vuonna 431 eaa. jällen vallata Plataiain, mutta yritys epäonnistui. Lopulta spartalaiset auttoivat thebalaisia kaupungin valtaamisessa vuonna 427 eaa. Theba liitti itseensä myös Thespiain vuonna 423 eaa. Kun peloponnesolaissota päättyi vuonna 404 eaa., thebalaiset halusivat tuhota perivihollisensa Ateenan, mutta tähän spartalaiset eivät suostuneet.
Myöhemmin Spartan vallan kasvaessa Theba liittoutui vuonna 395 eaa. lyhyeksi aikaa sitä vastaan yhdessä Ateenan, Argoksen ja Korintin kanssa. Liiton ja Spartan välinen Korintin sota päättyi ilman selvää voittajaa. Sparta kuitenkin kukisti kaupungin Koroneian taistelussa vuonna 394 eaa. Vuonna 382 eaa. spartalaiset valtasivat Theban linnoituksen, mutta thebalaiset karkottivat spartalaiset kaupungistaan kolme vuotta myöhemmin. Samalla demokraatit saivat vallan Thebassa. Ateena
Antiikin aikaisen kaupungin keskusta sijaitsi Agoralla eli torilla Akropoliin luoteispuolella. Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1930-luvulta lähtien, ja löytöihin kuuluu muun muassa useita stoia eli pylväshalleja (esim. Kuninkaallinen stoa ja Stoa poikile), roomalaisaikainen Agrippan odeion, temppeleitä ja hallintorakennuksia (esim. bulen kokoontumispaikka Buleuterion). Alueen näyttävimpiä rakennuksia ovat Hefaistoksen temppeli, jota kutsuttiin aiemmin virheellisesti Theseuksen temppeliksi, sekä 1950-luvulla uudelleen rakennettu Attaloksen stoa. Ateenan valtiomuoto
Ateenan valtiomuoto () on Aristoteleen nimiin laitettu ja joko Aristoteleen tai jonkun hänen oppilaansa kirjoittama tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa ja sen historiaa. Kos (antiikin kaupunki)
Kosin kaupunki perustettiin vuonna 366 eaa. saaren aiempien asutusten yhteenliittymänä ("synoikismos"). Se korvasi vanhan keskuksen Astypalaian, joka alkoi tämän jälkeen taantua, ja rakennettiin aiemman Kos Meropiksen paikalle tai lähelle korvaten samalla myös sen. Uuden kaupungin perustamisen taustalla oli todennäköisesti Astypalaiassa johtavassa asemassa ollut Asklepiadien suku. Uusi kaupunki oli muun muassa merenkulun kannalta ja kauppapaikkana aiempaa huomattavasti parempi. Kaupunki löi pronssirahaa heti 300-luvulta eaa. lähtien.
Vuonna 357 eaa. Kos soti Ateenaa vastaan ja päätyi Kaarian kuninkaan Mausoloksen alaisuuteen. Kaupunki tuli Makedonian valtaan Aleksanteri Suuren kukistettua Halikarnassoksen vuonna 334 eaa. Vuoden 309 eaa. jälkeen saari oli Ptolemaiosten alaisuudessa, kunnes Antigonos Gonatas voitti nämä vuonna 260 eaa. Myöhemmin saari tuli pitkälti Rhodoksen valtaan ja 100-luvun eaa. alkupuolella Rooman vallan alle. Mithridates valtasi Kosin ja tuhosi sitä vuonna 88 eaa. Syrakusa (antiikin kaupunki)
Ateena hyökkäsi Syrakusaan osana peloponnesolaissotaa tukeakseen Leontinoita ja Segestaa Syrakusaa vastaan. Epäonninen sotaretki, joka tunnetaan Sisilian sotaretkenä, alkoi vuonna 415 eaa. Sen johdossa olivat Demosthenes ja Nikias, kun taas Syrakusan puolustusta johti Spartan lähettämä Gylippos. Ateenalaiset tekivät ensimmäisen hyökkäyksen Syrakusaa vastaan jo kyseisen vuoden syksyllä. Tuolloin ateenalaiset purjehtivat kaupungin satamaan ja linnoittautuivat Daskoniin Anapos-joen suulle. Talvella ateenalaiset kuitenkin vetäytyivät Kataneen. Syrakusan varsinainen piiritys alkoi keväällä 414 eaa. Tuolloin ateenalaiset rantautuivat Leoniin Syrakusan pohjoispuolelle, noin 6–7 stadioninmittaa Epipolaista, ja asettuivat Thapsoksen niemelle. Maajoukot valtasivat Epipolain ja Syken, ja linnoittautuivat alueelle, kun taas Ateenan suurikokoinen laivasto hyökkäsi Syrakusan Suureen satamaan mereltä. Syrakusalaiset saivat vallattua osan maalinnoituksista, ja voittivat Ateenan laivaston merellä. Krioa
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Kriōeus" (). Antiikin Ateena
Vuonna 546 eaa. Peisistratos kaappasi vallan ja tuli Ateenan tyranniksi. Hänen valtakautenaan Ateena kehittyi Kreikan johtavaksi talousmahdiksi. Peisistratoksen kuoltua Ateenaa hallitsivat hänen poikansa Hippias ja Hipparkhos. Akropolis (Ateena)
Viimeistään arkaaisella kaudella 700-luvulla eaa. Akropoliista tuli pyhä paikka ja Ateenan uskonnollisen elämän keskuksia. Tuolloin paikalle perustettiin kaupunkia suojelevan Athene Poliaan kultti, sekä rakennettiin tämän varhaisin temppeli, joka sijaitsi myöhemmän Athene Poliaan temppelin paikalla. Hekatompedon-temppeli eli varhaisin myöhemmän Parthenonin paikalla ollut Athenen temppeli rakennettiin noin 570–566 eaa. Laajemmin Akropolista alettiin rakentaa tyranni Peisistratoksen toimeksiannosta. Tuolloin rakennettiin muun muassa varhaisempi Propylon eli porttirakennus sekä ensimmäinen myöhemmän Athene Niken temppelin paikalla ollut jumalattaren pyhäkkö. Peisistratoksen aikana perustettiin myös Ateenan merkittävin uskonnollinen juhla Panathenaia, jonka eräänä keskuksena kukkula toimi. Athene Poliaan temppeli rakennettiin noin 529-520 eaa. Tenedos (saari)
Ateenalla oli laivastotukikohta saarella 400- ja 300-luvuilla eaa. Demosthenes mainitsi, että Apollodoros, erästä laivaa komentanut trierarkki, ehdotti, että laivan olisi pitänyt poiketa Tenedokseen ostamaan ruokaa, minkä jälkeen hän olisi voinut luovuttaa päällikkyyden Polykleelle. Vuonna 493 eaa. persialaiset valloittivat Tenedoksen ja joukon muita kreikkalaisten asuttamia saaria mutta noin vuonna 450 eaa. Ateena ilmeisesti perusti sinne entistä voimakkaamman tukikohdan. Ksenofonin mukaan spartalaiset hyökkäsivät saareen vuonna 389 eaa., mutta Ateenan laivasto voitti heidät, kun he kaksi vuotta myöhemmin yrittivät samaa uudestaan. Aiakeion (Ateena)
Aiakeion rakennettiin arkaaisella kaudella 500-luvun lopulla eaa. Delfoin oraakkelin kehotuksesta ja omistettiin aiginalaiselle heerokselle Aiakokselle. Oraakkelinlausuman mukaan ateenalaisten tuli hankkia Aiakoksen suosio, mikäli he halusivat menestyä sodissaan euboialaisia, boiotialaisia ja peloponnesolaisia vastaan. Aiakos oli kreikkalaisessa mytologiassa yksi tuomareista manalassa eli Haadeessa. Tähän liittyen ateenalaisten oikeusistuimien tuomiot kiinnitettiin rakennuksen seiniin.
300-luvun alussa Aiakeionia käytettiin viljavarastona. Hellenistisenä aikana rakennuksesta tuli osa Agoran eteläosan rakennuskokonaisuutta, johon kuuluivat myös heti sen itäpuolella sijainnut Etelästoa ja pohjoispuolella sijainnut Keskistoa. Pyhäkkö oli käytössä ainakin vuoteen 86 eaa. saakka, jolloin se pääosin tuhoutui roomalaisten hyökkäyksessä Sullan johdolla.