Mikä oli Demokraattisen Kamputsean pinta-ala?
Kambodža
Kambodžan pinta-ala on noin 181 035 neliökilometriä, josta 4 520 neliökilometriä on sisävesiä. Maalla on 803 kilometrin raja Thaimaan kanssa pohjoisessa ja lännessä, 541 kilometrin raja Laosin kanssa koillisessa ja 1 228 kilometrin raja Vietnamin kanssa idässä ja kaakossa. Kambodžalla on lisäksi 443 kilometrin pituinen rantaviiva Siaminlahdella.
Kuznetsin hiililaakio
Kuznetsin hiililaakio (lyh. Kuzbass, ) on Venäjän Kemerovon alueella, pieneltä osin myös Novosibirskin alueella Länsi-Siperian eteläosissa sijaitseva laaja hiilentuotannon ja liitännäisteollisuuden alue. Alueen pinta-ala on 26 700 neliökilometriä, sen pisin pituus on 335 kilometriä ja leveys 110 kilometriä. Alue oli aikoinaan Neuvostoliiton 2. suurin hiiliesiintymä, edellään vain Itä-Ukrainassa ja Rostovin alueella sijaitseva "Donetskin hiililaakio" eli Donbassin esiintymä. Đà Lạt
Đà Lạt on 1500 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen pinta-ala on 393,29 neliökilometriä. Alueella vallitsee lauhkea ilmasto: keskilämpötila on 18-25 celsiusastetta. Kambodžan maantiede
Kambodžassa on seitsemän kansallispuistoa ja 16 muuta luonnonsuojelualuetta. Maan ensimmäinen suojelualue perustettiin vuonna 1925 Angkorin temppeleitä ympäröivän metsän suojelemiseksi. Vuonna 1969 maassa oli jo kuusi kansallispuistoa, mutta pitkä sisällissota raunioitti suojeluohjelman. Vasta 1993 suojelujärjestelmä palautettiin ja kuninkaallisella julistuksella määrättiin 23 suojelualuetta. Ne peittävät noin 18 prosenttia maan pinta-alasta, eli yhteensä noin 33 000 neliökilometriä. Ylä-Uele
Ylä-Uele eli Haut-Uélé on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Isiro. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Orientalen maakunnasta. Sen pinta-ala on 89 683 neliökilometriä. Kambodžan maantiede
Kambodžan maantiedettä hallitsee kaksi topografista piirrettä: Mekongjoki ja Tônlé Sab -järvi. Niiden hedelmällisellä keskustasangolla asuu suurin osa valtion ihmisistä. Tulva-aikana Mekongin pinta nousee useita metrejä ja Tônlé Sabin pinta-ala kasvaa yli 10 000 neliökilometriin. Keskustasankoa reunustaa lounaassa ja pohjoisessa vuoristoja. Maan lounaisosassa on lisäksi Siaminlahden kapea rannikkotasanko. Kambodžalla on yhteistä rajaa Thaimaan, Laosin ja Vietnamin kanssa. Pinta-alaa valtiolla on 181 035 neliökilometriä. Luovutettu Karjala
Luovutetun Karjalan asukasluku oli 410 000 henkilöä ennen talvisotaa. Alueen pinta-ala oli 24 739 km² eli noin 6,5 % koko Suomen pinta-alasta (382 801 km²). Alue oli hyvin suomenkielinen. Viipurin läänissä oli vuonna 1920 ruotsinkielisiä vain 1,4 %, kun keskimäärin Suomessa lukema oli 13 %. Alueella oli 450 teollisuuslaitosta ja kokonaistuotanto vastasi 10 % Suomen teollisuustuotannosta. Erityisen tärkeitä olivat selluloosatehtaat, joiden tuotanto oli neljäsosa koko maan selluloosatuotannosta. Alueella oli 12 % maan peltopinta-alasta ja 11 % metsäpinta-alasta. Demokraattinen Kamputsea
Sihanouk oli Demokraattisen Kamputsean ensimmäisen valtionpäämies, vaikka hänellä olikin vain näennäinen valta. Virallisesti valtiosta tuli Demokraattinen Kamputsea 5. tammikuuta 1975, kun uusi perustuslaki hyväksyttiin. Huhtikuussa Sihanouk erosi, ja hänet asetettiin kotiarestiin. Khieu Samphan seurasi Sihanoukia valtionpäämiehenä, vaikka todelliset johtajat pysyivätkin piilossa vuoteen 1977. Pol Pot valittiin marraskuussa 1976 parlamenttiin, ja seuraavassa kuussa hänestä tuli pääministeri. Vasta syyskuussa 1977 Pol Pot kertoi viisituntisessa puheessaan Kamputsean kommunistisen puolueen olemassaolosta ja sen historiasta. Monte Plata
Monte Plata on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Sen pääkaupunki on Monte Plata. Provinssin pinta-ala on 2613 km ja väkiluku noin 190 000. Antigua
Saaren pinta-ala on 280 km². Saarella vallitsee trooppinen meri-ilmasto jossa on pienet kausittaiset lämpötila vaihtelut. Maaperältään Antigua on alavaa kalkkikivimaastoa ja korallisaaria. Saarella on myös korkeampia vulkaanisia alueita. Saaren korkein kohta on Boggy Peak 402 m. Kâmpóng Spœ (maakunta)
Kâmpóng Spœ tai Kampong Speu on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Maakunnan pinta-ala on 7 017 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 716 517. Maakunta jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan. Sen pääkaupunki on Kâmpóng Spœ. Ruanda
Ruandan tasavalta eli Ruanda on keskiafrikkalainen sisämaavaltio. Sen rajanaapureita ovat lännessä Kongon demokraattinen tasavalta, pohjoisessa Uganda, etelässä Burundi ja idässä Tansania. Sen pinta-ala on noin 26 000 neliökilometriä ja asukkaita on noin 12 miljoonaa. Ruanda on brittiläisen kansainyhteisön 54. jäsen (vuodesta 2009), vaikka sillä on historiallisia siteitä pikemminkin ranskankieliseen maailmaan Belgian entisenä siirtomaana. Ieng Sary
Kun Demokraattinen Kamputsea ajautui 1978 sotaan entisen liittolaisensa Vietnamin kanssa, Ieng Sary pyrki parantamaan maan suhteita ulkomaihin. Vietnamin joukot onnistuivat jo tammikuussa 1979 kaatamaan Demokraattisen Kamputsean hallinnon. Samana vuonna Phnom Penhissä järjestetyssä näytösoikeudenkäynnissä muun muassa Ieng Sary ja Pol Pot tuomittiin poissaolevina kuolemaan. Ieng Sary oli karannut Thaimaan puolelle, missä jatkoi punaisten khmerien ulkoministerinä. Hän muun muassa organisoi vuodesta 1982 alkaen kiinalaisia asekuljetuksia punaisten khmerien tukikohtiin. Hän oli myös edelleen Demokraattisen Kamputsean maanpaossa olevan hallituksen virallinen edustaja YK:ssa. Kampin keskus
Kauppakeskuksen bruttopinta-ala on 135 000 neliömetriä, mistä liiketilaa on 35 000 neliötä. Terminaalissa on maanalaisia tiloja noin 3 hehtaaria. Afrikka
Afrikan pinta-ala on 30,365 miljoonaa neliökilometriä. Suomen Yliopistokiinteistöt
Kampusareena on vuonna 2015 valmistunut monikäyttäjäkohde Tampereen teknillisen yliopiston kampuksella Tampereen Hervannassa. Kampusareena on poikkitieteellinen kohtaamispaikka tutkijoille, opiskelijoille ja yrityksille. Käyttäjinä ovat Tampereen teknillinen yliopisto, yritykset ja yritysyhteisö Kampusklubi, jonka yritykset tekevät yhteistyötä Tampereen teknillisen yliopiston kanssa. Rakennuksen pinta-ala on noin 15 000 m Punaiset khmerit
Puolueen keskuskomitean toimeenpaneva komitea oli seuraava:Khmerien valtakausi päättyi Kambodžan–Vietnamin sotaan, jossa vietnamilaiset valloittivat Phnom Penhnin 7. tammikuuta 1979. Meni vielä jonkin aikaa, ennen kuin Vietnamin joukot saivat suurimman osan maasta hallintaansa. Vietnam valtasi maan, koska punaiset khmerit hyökkäilivät monia kertoja rajan takaa. Vietnamilaisia maahantunkeutujia auttoivat jonkin verran myös punaisissa khmereissä toimivat vastarinta-aktivistit, jotka muodostivat maan tulevan hallinnon ytimen. Khmerit jatkoivat maan länsiosissa, kontrolloiden Thaimaan rajaa vuosikausia rahoittaen toimintaansa timanttien ja puutavaran salakuljetuksella. Vuonna 1985 Khieu Samphan siirtyi virallisesti Punaisten khmerien johtoon. Puolue nimettiin Kamputsean Demokraattiseksi Puolueeksi ja se harjoitti jossain määrin itsekritiikkiäkin. Kreikka
Kreikan alue sijoittuu leveydelle 34°48′03″N – 41°44′56″N ja pituudelle 19°22′24″E – 29°38′42″E. Maan pinta-ala on 131 957 neliökilometriä, josta maapinta-alaa on neliökilometriä ja vesialaa neliökilometriä. Tämä tekee Kreikasta pinta-alaltaan maailman 97. suurimman valtion. Maan suurin pituus pohjois-eteläsuunnassa on 793 kilometriä ja suurin leveys itä-länsisuunnassa 992 kilometriä. Kreikan maarajojen yhteispituus on noin kilometriä. Tästä Albanian vastaista rajaa on 212 kilometriä, Bulgarian rajaa 472 kilometriä, Makedonian tasavallan rajaa 234 kilometriä ja Turkin rajaa 192 kilometriä. Kreikan rannikon yhteispituus on mutkikkaan rantaviivan ja laajan saariston ansiosta kilometriä, mikä on suurin rantaviivan pituus koko Euroopassa ja 11. suurin koko maailmassa. Noin puolet rantaviivasta on saaristossa. Kambodžan maantiede
Kambodža on pinta-alaltaan 181 035 neliökilometriä, ja se on itä-länsi-suunnassa on 580 kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa 450 kilometriä pitkä. Sitä rajoittavat lännessä Thaimaa, pohjoisessa Thaimaa ja Laos, idässä Vietnam ja etelässä Siaminlahti. Suurin osa Thaimaan vastaisesta rajasta kulkee pitkin Dângrêkvuorten vedenjakajaa. Muuten ranskalaiset siirtomaaisännät ovat sopineet maan rajoista. Kambodžalla on ollutkin rajariitoja sekä Thaimaan että Vietnamin kanssa. Burkina Faso
Maan pinta-ala on 274 200 km. Volta sivujokineen halkoo melko tasaista maata. Pohjoisosa on savannia, Sahel ulottuu pohjoisimpaan osaan. Eteläosissa kasvaa metsää. Azua
Azua on provinssi Dominikaanisessa tasavallassa. Siellä on 214 311 asukasta (vuonna 2010) ja sen pinta-ala on 2 683 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Azua de Compostela. Oman
Omanin pinta-ala on maan omien virallisten lukujensa mukaan noin 300 000 neliökilometriä, mutta 1990-luvun ulkomaalaiset arviot olivat vain 212 000 neliökilometriä. Nykyään CIA:n mukaan maan pinta-ala on kuitenkin 309 500 neliökilometriä. Lampedusa
Saaren pinta-ala on 20,2 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on noin 5 500. Matkaa Sisiliaan saarelta on 205 kilometriä ja Tunisiaan 113 kilometriä. Kalastus, maanviljely ja matkailu ovat saaren tärkeimmät elinkeinot. Adamaoua (Kamerun)
Adamaoua on Kamerunin maakunta, joka sijaitsee maan keskiosassa. Maakunnan pinta-ala on 63 701 neliökilometriä. Sen asukasluku on 884 289 (2005). Adamaouan hallinnollinen keskus on Ngaoundéré. Krakovan vapaakaupunki
Krakovan vapaakaupungin alue käsitti noi 50 kilometriä leveän alueen Veikselin varrella. Pinta-alaa vapaakaupungilla oli kokonaisuudessaan 1 164 km² ja siihen kuului itse Krakovan kaupungin lisäksi Chrzanówin, Trzebinian ja Nowa Góran pikkukaupungit ja 224 kylää. Alue rajautui lännessä Preussin hallitsemaan Sleesiaan, Venäjän Kongressi-Puolaan pohjoisessa ja Itävallan Galitsiaan Veikselin etelärannan puolella. Vuonna 1843 alueella asui yhteensä noin 145 000 asukasta, joista noin 80 % oli katolilaisia ja 20 % juutalaisia. Kenia
Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä. Digital Combat Simulator
Normandia 1944 maastomoduuli on julkaistu alpha-versiona DCS 2.1:lle 26.5.2017. Moduuli lisää 93 000 neliökilometriä aluetta. Jamaikan maantiede
Jamaikan levein kohta kulkee itä-länsisuunnassa ja on 233 kilometriä ja pohjois-eteläsuunnassa 80 kilometriä. Jamaikan pinta-ala on 10 991 neliökilometriä. Etäisyys Jamaikan pääkaupungista, Kingstonista, Helsinkiin on noin 8910 kilometriä. Demokraattinen Kamputsea
Välittömästi valtaannousunsa jälkeen punaiset khmerit aloittivat maan muuttamisen maolaiseksi maatalousyhteiskunnaksi. Muutamassa päivässä Phnom Penhin ja maakuntien suurimpien kaupunkien väestö siirrettiin maaseudulle. Kaikki ihmiset marssitettiin pois kaupungeista, myös sairaat, vanhukset ja heikot. Tottelemattomuudesta seurasi yleensä kuolema. Punaiset khmerit uskoivat, että Kambodžan ongelmat juontuivat siirtomaaisännistä, ja siksi maan oli palattava alkukantaiseen maatalousyhteiskuntaan. Uutta alkua nimitettiin ”nollavuodeksi”, ja punaiset khmerit lakkauttivat rahan, koulut ja sanomalehdet. Keski-Kasai
Keski-Kasai, Kasaï-Central eli Lulua on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kananga. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Länsi-Kasain maakunnasta. Sen pinta-ala on 59 111 neliökilometriä. Antiokia
Suurimmillaan Antiokia käsitti koko tasangon Orontes-joen ja vuorten välissä, ja sen pinta-ala oli noin 3,2 x 1,5 kilometriä. Kaupunki oli ympäröity useissa eri vaiheissa rakennetuilla muureilla. Ympärysmuurin kokonaispituus oli laajimmassa vaiheessa noin 18 kilometriä. Länsisivulla muuri seurasi joen rantaa ja ympäröi kaupungin vanhan ytimen, joessa olleen saaren. Kaupungin itäsivulla muuri kiipesi akropoliille eli linnoitukselle, joka sijaitsi Silpion-vuorella kaupungin itäosassa. Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon demokraattinen tasavalta (, ) on valtio Keski-Afrikassa. Erotuksena Kongon tasavallasta eli "Brazzavillen Kongosta" maasta käytetään toisinaan täsmennystä Kinshasan Kongo tai Kongo-Kinshasa maan pääkaupungin mukaan. Kongon naapurimaat ovat Kongon tasavalta, Keski-Afrikan tasavalta, Etelä-Sudan, Uganda, Ruanda, Burundi, Sambia, Tansania ja Angola. Maalla on pieni 37 kilometriä pitkä rannikkokaistale Guineanlahdella. Köpingin kunta
Kunnan maapinta-ala on 604,27 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 25 557 henkeä (31.12.2015). Karpasia
Karpasia sijaitsi Kyproksen koillisosassa olevalla pitkällä niemimaalla, joka nykyisin tunnetaan myös nimellä Karpasía. Kaupungilla oli pieni luonnonsatamalahti. Karpasian vastapäätä Vähän-Aasian Kilikian rannikolla sijaitsi Sarpedonin niemi. Karpasian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavalta
Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavalta oli lyhytikäinen valtio Pohjois-Kaukasiassa vuosina 1917–1920. Nykyisin sen alueella ovat Tšetšenian, Ingušian ja Dagestanin tasavallat, jotka kuuluvat Venäjän federaatioon. Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavallan pinta-ala oli noin 70 000 neliökilometriä ja asukasluku noin miljoona. Tasavallan pääkaupunki oli Temir-Han-Šura (nykyinen Buinaksk). Mikronesian liittovaltio
Mikronesian liittovaltio koostuu 607 saaresta noin 2 900 kilometriä leveässä Karoliinien saaristossa Filippiinien itäpuolella. Saarista 65 on asuttuja. Valtion pinta-ala on 702 neliökilometriä. Guinea-Bissau
Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Itä-Kasai
Itä-Kasai eli Kasaï Oriental on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Mbuji-Mayi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa maakunnasta erotettiin Lomamin ja Sankurun maakunnat (entiset piirikunnat). Niinpä maakunnan pinta-alaksi jäi vain 9 481 neliökilometriä, joten se on alaltaan Kongon pienin. Kambodžan–Vietnamin sota
Vietnam hyökkäsi Kambodžaan 22. joulukuuta tavoitteena maan hallinnon Demokraattisen Kamputsean kukistaminen. Vietnamilaisten joukkoihin kuului 120 000 miestä, ja niitä tuki vahva tykistö. 17 päivää kestäneen salamasodan jälkeen Vietnam valtasi Phnom Penhin 7. tammikuuta 1979. Demokraattisen Kamputsean armeija pakeni Thaimaan rajan suuntaan, ja Vietnam perusti maahan Kamputsean kansantasavallan, jonka johtoon tuli Heng Samrin. Kambodžan sisällissota
Huhtikuussa 1970 Yhdysvaltain ja Etelä-Vietnamin joukot hyökkäsivät Kambodžaan ja pyrkivät hävittämään Pohjois-Vietnamin ja Vietkongin joukot maasta. Hyökkäyksen seurauksena kommunistit tunkeutuivat edelleen syvemmälle maahan. Kambodžan armeija oli pieni, eikä se pystynyt vastustamaan vietnamilaisten joukkoja ja punaisia khmerejä. Muutamassa kuukaudessa kommunistit hallitsivat jo lähes toista puoliskoa maasta. Yhdysvallat oli jo vuonna 1969 aloittanut salaisen pommituskampanjan kohteisiin, joita epäiltiin kommunistisiksi. Neljän vuoden ajan B-52-koneet mattopommittivat Itä-Kambodžaa. Jotkut historioitsijat ovat arvelleet, että pommituksissa kuoli jopa 250 000 kambodžalaista. Todennäköisesti pommitukset auttoivat punaisia khmerejä rekrytoimaan lisää väkeä joukkoihinsa maaseudulta.
Khmerien tasavallan armeijan koko kasvoi sodan aikana Yhdysvaltain, Etelä-Vietnamin ja Thaimaan tuella 35 000 miehestä 200 000 mieheen. Joukkoja vaivasi kuitenkin korruptio, ja niistä tuli jatkuvasti heikommat, kun ne hävisivät useita taisteluita tärkeistä asemista. Kun Yhdysvallat veti joukkonsa Indokiinasta Pariisin rauhansopimuksen mukaan, tilanne Kambodžassa muuttui nopeasti. Kommunistiset joukot pitivät hallussaan pian 80 prosenttia maan pinta-alasta. Vuonna 1974 pääkaupungin Phnom Penhin väkiluku oli kasvanut kahteen miljoonaan, kun maaseudun ihmiset olivat paenneet sotatoimia. Kambodžan sisällissota
Taistelut alkoivat pian sen jälkeen, kun Lon Nol oli syrjäyttänyt kuningas Norodom Sihanoukin, joka liittoutui punaisten khmerien kanssa. Sihonouk oli vain nimellisesti Lon Nolia vastaan sotineiden joukkojen johdossa, ja todellista valtaa piti Pol Pot lähimiehineen. Khmerien tasavallan heikko armeija sortui pian, ja kommunistiset joukot valtasivat suuria osia maasta. Pääkaupunki Phnom Penh joutui lopulta huhtikuussa 1975 punaisten khmerien valtaan. He perustivat Demokraattisen Kamputsean, jonka hallintoaikana maassa tehtiin laaja kansanmurha. Kambodža
Jayavarman II (hallitsi n. 770–834) perusti Khmerien valtakunnan 802. Angkorin alueen ensimmäinen pääkaupunki perustettiin 800-luvun lopulla ja sitä seurasi joukko muita pääkaupunkeja samalla alueella. Angkor olikin maailman suurin kaupunki esiteollisella ajalla: sen pinta-ala oli 3 000 km² ja asukasluku 700 000-1 900 000. Khmerien valtakunnan vauraus perustui työvoimaan ja ainoa tapa lisätä sitä oli valloittaa uusia alueita. 800-luvun loppuun mennessä valtakunta oli jo laajentunut nykyistä Kambodžaa suuremmalle alueelle ja Angkorin suuruuden ajan päättyessä n. 1150 se hallitsi suurinta osaa Kaakkois-Aasian mannerta. 1177 Champa valloitti Angkorin, mutta Jayavarman VII:n (hallitsi 1181–1218) onnistui vallata valtakunta takaisin ja laajentaa sitä entisestäänkin. Katanga
Katanga on historiallinen kuningaskunta ja entinen maakunta Kongon demokraattisen tasavallan eteläosassa. Sen pääkaupunki oli Lubumbashi. Silloin kun maassa oli 11 maakuntaa, Katangan pinta-ala oli 496 877 neliökilometriä. Vuonna 2005 määriteltiin uusi 26 alueen jako, ja nämä tulivat voimaan vuonna 2015. Katanga jaettiin Ylä-Katangan, Lomamin, Lualaban ja Tanganyikan maakuntiin. Romania
Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä. Suuren osan Bulgarian ja Serbian vastaisesta rajasta muodostaa Tonava. Moldovan vastaisen rajan muodostava Prutjoki liittyy Tonavaan. Romanialla on kaistale Mustanmeren rantaa. Maan länsiosaa hallitsevat Karpaatit, joiden korkein huippu Moldoveanu nousee 2 544 metrin korkeuteen. Karpaatit erottavat Tonavan keskijuoksun ja alajuoksun, joiden valuma-alue on suurelta osin Romanian aluetta. Mosambik
Mosambikin tasavalta () eli Mosambik () on valtio eteläisessä Afrikassa. Sen rajanaapurit ovat Etelä-Afrikka, Swazimaa, Zimbabwe, Sambia, Malawi ja Tansania. Idässä se rajoittuu Intian valtamereen. Mosambikissa on maan tilastokeskuksen arvion mukaan noin 26,4 miljoonaa asukasta, ja sen pinta-ala on hieman alle 800 000 neliökilometriä. Mosambikin pääkaupunki on Maputo, ja maa on monipuoluedemokratia, jonka valtionpäämies on presidentti. Washington (osavaltio)
Washingtonin pinta-ala on 184 824 km², josta 172 348 km² on maata ja 12 317 km² vettä. Veden osuus on 6,67 %. Pansion työväentalo
Rakennuksen pinta-ala oli 2 000 neliömetriä. Presidentti Mauno Koivisto ja Tellervo Koivisto tutustuivat työväentalon tansseissa. Takutea
Takutea on asumaton saari Polynesiaan kuuluvilla Cookinsaarilla Tyynellämerellä. Saaren pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Sen korkein kohta on kuusi metriä merenpinnan yläpuolella. James Cook vieraili saarella ensimmäisenä eurooppalaisena vuonna 1777. Kambodžan–Vietnamin sota
Kambodžan–Vietnamin sota käytiin 1978–1989. Se alkoi, kun Vietnam hyökkäsi Kambodžaan. Vietnam valtasi Kambodžan nopeasti, syrjäytti punakhmerien johtaman Demokraattisen Kamputsean ja perusti maahan Kamputsean kansantasavallan. Miehitys jatkui vuoteen 1989, jolloin Vietnam vetäytyi Kambodžasta. Sota jatkui tämän jälkeen sisällissotana punakhmerien ja vietnamilaismielisen Kamputsean kansantasavallan välillä. Rauhaan päästiin vuonna 1991. Kambodža
Maan huomattavin maantieteellinen piirre on Tonle Sapin (Suuri järvi) tulvatasanko, joka on kuivana kautena 2 590 neliökilometrin suuruinen ja sadekautena noin 24 605 km². Tiheästi asutettu, riisinviljelyyn käytetty tasanko on Kambodžan keskeisin alue. Suurin osa maasta (noin 75 prosenttia) on alle 100 metrin korkeudella merenpinnasta. Poikkeukset ovat Krâvanhvuoret (korkein kohta 1 813 metriä) ja niiden kaakkoinen laajentuma Dâmreivuoret (noin 500–1 000 metrin korkuiset ”Elefanttivuoret”), sekä Dângrêkvuorten jyrkänne Thaimaan rajalla (korkeus noin 500 metriä). Kambodžan korkein kohta on 1 771 metriin kohoava Phnom Aoral Poŭthĭsătin lähellä maan keskiosassa. Gabún alue
Alue rajoittuu pohjoisessa Senegaliin, idässä ja etelässä Guineaan ja lännessä Tombalin ja Bafatán alueisiin. Sen pinta-ala on 9 150 neliökilometriä. Gabú on pinta-alaltaan maan suurin alue. São Tomén, Príncipen ja Annobónin kosteat alankometsät
Ekoalueeseen kuuluu kolme saarta, São Tomé (koordinaatit ), Príncipe () ja Annobón (), jotka ovat osa tuliperäistä ja mantereelle Kamerunille ja Nigeriaan jatkuvaa ”Kamerunin-linjaa” (). São Tomé ja Príncipe muodostavat São Tomé ja Príncipen valtion. Annobón puolestaan kuuluu Päiväntasaajan Guineaan. Saarista pinta-alaltaan suurin on 836 km²:n laajuinen São Tomé. Pohjoisimpana ja samalla lähimpänä Afrikan rannikkoa sijaitsee Príncipen saari, jolla on kokoa 128 km². Kaukaisin saarista on pieni 17 km²:n laajuinen Annobón. Länsi-Papuan tasavalta
Länsi-Papuan tasavalta oli tunnustamaton valtio Uuden-Guinean eli Papuan saaren länsiosassa Oseaniassa. Alue on ollut osa Indonesiaa vuodesta 1963 lähtien. Länsipapualaiset itsenäisyyden kannattajat haluavat luoda valtion uudelleen. Länsi-Papuan itsenäistymistä kannattavat Vanuatu ja Salomonsaaret. Länsi-Papuan pinta-ala on 420 520 neliökilometriä. Sen alueella asuu noin 3,5 miljoonaa ihmistä, joista puolet on indonesialaisia ja puolet alkuperäistä länsipapualaista väestöä. Saksan Uusi-Guinea
Saksan Uuden-Guinean maapinta-ala oli 249 500 neliökilometriä. Tite
Titen osa-alueen pinta-ala on 699,5 neliökilometriä. Kaupunkiväestön osuus on 6,3 %. Guinea-Bissaun itsenäisyyssota alkoi vuonna 1963 hyökkäyksellä Titessä sijainnutta portugalilaista varuskuntaa vastaan. Kárpathos
Kárpathos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren kaakkoisosassa Kásoksen ja Ródoksen saarten välissä. Se on Dodekanesian eteläisimpiä saaria. Pinta-alaa Kárpathoksen saarella on 300,15 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 180 kilometriä. Kárpathos on Dodekanesian pinta-alaltaan toiseksi suurin saari Ródoksen jälkeen ja Kreikan saarista 15. suurin. Saarta ympäröivät koralliriutat. Keratsíni-Drapetsóna
Keratsíni-Drapetsóna ( eli Δήμος Κερατσινίου-Δραπετσώνας, "Dímos Keratsiníou-Drapetsónas") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 9,66 neliökilometriä ja väkiluku 91 045 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Keratsíni. Demokraattinen Kamputsea
Pol Potin mukaan Kambodža jakautui ennen vallankumousta viiteen väestöryhmään: talonpoikiin, työläisiin, porvareihin, kapitalisteihin ja feodalisteihin. Demokraattisen Kamputsean perustuslaki jakoi kansan työläisiin, talonpoikiin ja ”muihin Kamputsean työntekijöihin”. Punaiset khmerit eivät sallineet muutokseen minkäänlaista siirtymävaihetta, jollainen oli ollut esimerkiksi Kiinassa, missä sallittiin paikallisten maanomistajien ja porvarien olla mukana rakentamassa sosialistista yhteiskuntaa. Etelä-Ubangi
Etelä-Ubangi eli Sud-Ubangi on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Gemena. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Equateurin maakunnasta. Sen pinta-ala on 51 648 neliökilometriä. Guatemalan vallankaappaus 1954
Suurin yksityinen maanomistaja Guatemalassa oli yhdysvaltalainen United Fruit, joka menetti 15 % maistaan, eli noin 200 000 hehtaaria. Pakkolunastuksen korvaushinta oli 2 dollaria hehtaarilta, vaikka yhtiö oli vaatinut korvaushintana 75 dollaria hehtaarilta. Luonnollisesti yhtiö ei ollut tyytyväinen Árbenzin politiikkaan, vaan alkoi kampanjoida häntä vastaan Yhdysvalloissa. Kylmän sodan aikaisessa Yhdysvalloissa ja presidentti Dwight D. Eisenhowerin hallinnossa Árbenz alkoi vaikuttaa kansainvälisen kommunismin marionetilta. Sitä paitsi sekä Yhdysvaltain tuolloinen ulkoministeri John Foster Dulles, että keskustiedustelupalvelu CIA:n johtaja Allen Dunes olivat aiemmin urallaan toimineet United Fruit -yhtiön lainopillisina neuvonantajina. Tulos oli, että Yhdysvalloissa päätettiin ryhtyä toimiin Árbenzin hallinnon horjuttamiseksi. Camp David
Camp Davidin nimi oli ensin "Hi-Catoctin", ja se rakennettiin Yhdysvaltain hallinnon työntekijöiden perheille. Se valmistui vuonna 1935. Valtio hankki sen vuonna 1942 presidentti Franklin D. Rooseveltin aikana ja nimeksi tuli "Shangri-La". Sitä ennen presidentin maaseutuhuvila oli "Rapidan Camp" Virginiassa presidentti Herbert Hooverin virkakaudesta. Presidentti Dwight Eisenhower nimesi huvilan Camp Davidiksi lapsenlapsensa mukaan vuonna 1953. Tämä vuoristoinen alue on pinta-alaltaan noin 0,5 neliökilometriä. Komin tasavalta
Komin pinta-ala on 416 800 km², joka on 2,8 % koko Venäjän pinta-alasta. Komin suurimmat pituudet ovat: lounaasta koilliseen 1 275 km, pohjoisesta etelään 785 km ja idästä länteen 695 km. Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon demokraattinen tasavalta sijaitsee päiväntasaajalla ja sen pinta-ala on 2 345 410 neliökilometriä, josta 3,3 prosenttia on vettä. Maa sijaitsee pääosin Afrikan sydämessä Kongo-joen altaassa ja se on sademetsävaltio. Jamaika
Jamaika sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä eli päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Sen pinta-ala on 10 991 km. Yhdysvaltain maantiede
Yhdysvallat on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio. Sen kokonaispinta-ala on 9 826 675 neliökilometriä, ja siitä maata on 9 161 966 ja vettä 664 709 neliökilometriä. Maalla on vain kaksi rajanaapuria, Kanada ja Meksiko, ja maarajaa sillä on 12 034 kilometriä. Yhdysvallat on jaettu 50 osavaltioon ja Washingtonin hallintopiiriin. Etiopia
Etiopia sijaitsee Afrikan sarvessa, vulkaanisesti aktiivisessa Isossa hautavajoamassa ja sen ympärillä, luoteis- ja kaakkoispuolella. Maa on pinnanmuodoiltaan hyvin rosoinen. Se on sisämaavaltio eli sillä ei ole pääsyä merelle. Valtion naapurimaita ovat pohjoisessa ja koillisessa Eritrea, idässä Djibouti ja Somalia, etelässä Kenia sekä lännessä Etelä-Sudan ja Sudan. Etiopian pinta-ala on 1,01 miljoonaa neliökilometriä, joka tekee siitä maailman 27. suurimman valtion. Malesian maantiede
Malesian pinta-ala on 329 847 km². Se on Malaijien saaristossa ainoa maa, jolla on maa-aluetta myös mantereella. Malesian Malakan niemimaan -puoleinen osa on 132 090 km² ja Borneon saarella Malesialle kuuluvan alueen pinta-ala on 198 847 km². Pinta-alasta on Itä-Malesiassa näin ollen noin 60 % ja Länsi-Malesiassa 40 %. Pinta-alasta on vesialaa 1 200 km². Rantaviivaa maalla on yhteensä 4 675 km, josta Länsi-Malesiassa 2 068 km ja Itä-Malesiassa 2 607 km. Demokraattinen Kamputsea
Demokraattisen Kamputsen perustuslain maassa oli uskonnonvapaus, mutta sen mukaan kaikki taantumukselliset ja valtiolle sekä kansalle vahingolliset uskonnot olivat kiellettyjä. Noin 85 prosenttia maan asukkaista oli theravada-buddhalaisia. Sisällissodan aikana punaiset khmerit olivat vielä hyväksyneet buddhalaiset munkit, joita oli maassa 40 000–60 000. Demokraattisen Kamputsean perustamisen jälkeen munkkeja alettiin vainota ja heitä pidettiinkin yhteiskunnan loisina. Monia teloitettiin ja pakotettiin orjatyöhön. Lisäksi temppeleitä ja pagodeita tuhottiin tai muutettiin varastoiksi tai vankiloiksi. Buddhalaisten lisäksi maan kristityt ja islaminuskoiset vähemmistöt joutuivat vainotuiksi. Phnom Penhin roomalaiskatolinen katedraali tuhottiin täysin ja lisäksi monia kristittyjä ja islaminuskoisia johtajia tapettiin. Kamerun
475 442 neliökilometrin suuruisena Kamerun on maailman 53. suurin valtio. Se on suunnilleen samankokoinen kuin Papua-Uusi-Guinea ja hieman suurempi kuin Kalifornian osavaltio Yhdysvalloissa. Maa sijaitsee Keski- ja Länsi-Afrikassa Bonnynlahdella, joka kuuluu Guineanlahteen ja Atlantin valtamereen. Matkailukirjallisuudessa Kamerunia kuvataan ”Afrikaksi pienoiskoossa”, sillä maan alueella on kaikkia maanosan ilmastoja ja kasvillisuusalueita: rannikkoa, autiomaata, vuoristoa, sademetsää ja savannia. Kamerunin naapurivaltiot ovat Nigeria lännessä, Tšad koillisessa, Keski-Afrikan tasavalta idässä sekä Päiväntasaajan Guinea, Gabon ja Kongon tasavalta etelässä. Campeche
Osavaltion pinta-ala on 57 924 neliökilometriä ja asukasluku noin 894 100 (2014). Kongo (joki)
Kongon valuma-alueen pinta-ala on 3,46 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa suurimman osan Kongon demokraattisesta tasavallasta, Kongon tasavallasta, Keski-Afrikan tasavallasta, itäisestä Sambiasta ja pohjoisesta Angolasta sekä osia Kamerunista ja Tansaniasta. Saksan demokraattinen tasavalta
Saksan demokraattiseen tasavaltaan kuulunut alue on suurelta osin tasaisella maaperällä. Pohjoisen viljavat alangot vaihtuvat alueen länsiosassa metsien ja peltojen täplittämäksi kumpuilevaksi ylängöksi. Etelässä on vuoristoa. Demokraattinen Kamputsea
Vuonna 1970 Lon Nol oli syrjäyttänyt prinssi Norodom Sihanoukin ja perustanut Khmerien tasavallan. Sihanoukin kannattajat alkoivat osoittaa maaseudulla mieltään, ja Sihanouk liittoutui punaisten khmerien kanssa. Pian yhteenotot kärjistyivät sisällissodaksi. Vaikka Sihanouk oli Kamputsean kansallisen liiton kuninkaallisen hallituksen johtaja, niin todellista valtaa piti sotilaallinen johtaja Pol Pot. Huhtikuussa 1975 Phnom Penh kaatui, ja punaiset khmerit nousivat valtaan. Kambodžan sisällissota
Punaiset khmerit perustivat vahvalle kansallisaatteelle pohjautuvan Demokraattisen Kamputsen, jossa valtaa pitivät Ieng Sary, Khieu Samphan ja Pol Pot. Punaisten khmerien terrorin aikana Kambodžassa kuoli jopa kaksi miljoonaa asukasta. Sisällissodan ja Demokraattisen Kamputsean ajan tarkkoja uhrilukuja ei ole olemassa. Sodassa arvioidaan kuolleen kuitenkin ainakin 200 000 ihmistä. Dominikaaninen tasavalta
Dominikaanisessa tasavallassa on 16 kansallispuistoa ja 67 muuta luonnonsuojelualuetta. Kansallispuistoista suosituimpiin kuuluvat Armando Bermúdezin kansallispuisto johon sisältyy Pico Duarten huippu sekä Jose del Carmen Ramirezin kansallispuisto. Jaraguan kansallispuisto on maan syrjäisimmässä osassa Pedernalesin niemimaalla. Se on pinta-alaltaan maan suurin, ja se tunnetaan monipuolisesta linnustostaan ja rannoilla pesivistä merikilpikonnista. Teotihuacán
Teotihuacán oli aikoinaan koko Amerikan suurin kaupunki. Sen pinta-ala oli yli 20 neliökilometriä, ja se oli kauttaaltaan urbaania aluetta. Kaupungilla on ruutuasemakaava, joka on asemoitu 15–25 astetta pohjoisesta itään. Pohjois-eteläsuuntainen pääkatu on nimeltään Kuolleiden valtakatu. Pohjois-eteläsuuntainen pääkatu ja itä-länsisuuntainen pääkatu jakavat kaupungin neljään lohkoon. Krâchéh (maakunta)
Kratié on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäisessä osassa rajautuen etelässä Kâmpóng Chamin maakuntaan, lännessä Kâmpóng Thumin maakuntaan, pohjoisessa Stŏeng Trêngin maakuntaan, idässä Môndôl Kirin maakuntaan ja kaakossa Vietnamiin. Mekong-joki virtaa maakunnan läpi pohjoisesta etelään noin 140 kilometrin matkan. Kratién maakunnan pinta-ala on 11 094 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskennassa 318 523. Maakunta jakaantuu kuuteen piirikuntaan. Mongala
Mongala on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Lisala. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Equateurin maakunnasta. Sen pinta-ala on 58 141 neliökilometriä. Etiopia
Etiopian demokraattinen liittotasavalta eli Etiopia (aiemmin "Abessinia"; amharaksi: ኢትዮጵያ /ʔitjoppʼɨja/) on sisämaavaltio Afrikan sarvessa, päiväntasaajan lähellä. Etiopiassa elää yli 90 miljoonaa ihmistä, mikä tekee siitä Afrikan toiseksi runsasväkisimmän valtion ja runsasväkisimmän sisämaavaltion. Etiopian pinta-ala on 1 127 127 neliökilometriä ja pääkaupunki on Addis Abeba. Rajanaapureinaan Etiopialla on pohjoisessa Eritrea ja Djibouti, idässä Somalia, etelässä Kenia ja lännessä Sudan sekä Etelä-Sudan. Suurimmat väestöryhmät ovat oromot ja amharalaiset. Noin kaksi kolmasosaa tunnustaa (koptilaista) kristinuskoa ja kolmasosa islamia. Vain muutama prosentti väestöstä harjoittaa alueen alkuperäisuskontoja tai muita uskontoja. Estuaire
Provinssin pinta-ala on 20 740 neliökilometria. Vuonna 1993 väkiluku oli 463 187. Se jakaantuu kolmeen pienempään osa-alueeseen, joiden ranskankielinen nimitys on "départements", nämä edelleen pienempiin alueisiin, joita kutsustaan nimellä "préfet" ja nämä vielä pienempiin "sous-préfet" -alueisiin. Kâmpóng Chhnăng (maakunta)
Kâmpóng Chhnăng tai Kampong Chhnang on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan keskiosassa ja on yksi Tônlé Sab -järveä reunustavista maakunnista. Maakunnan pinta-ala on 5 521 neliökilometriä, ja sen asukasluku oli vuoden 2008 väestönlaskussa 471 616. Kâmpóng Chhnăng jakaantuu kahdeksaan piirikuntaan. Bistrița-Năsăud
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 355 km². Kolmannes sen pinta-alasta on Karpaattien vuoristoa. Suomi
Suomen pinta-ala on 338 449 km² (2017). Lukuun sisältyvät maa- ja sisävesialueet. Merialueita on lisäksi 52 471 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Maapinta-alasta on rakennettua 4 %, maatalousmaata 9 %, metsää 77 % ja muuta maata 10 %. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko ovat tasaisia, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, joiden kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta. Kolumbian maantiede
Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa. Demokraattinen Kamputsea
Demokraattisella Kamputsealla oli ollut heti alkuun rajakahakoita Vietnamin kanssa. Ne helpottuivat hetkellisesti, mutta alkoivat uudelleen vuonna 1977. Samaan aikaan punakhmerit hyökkäsivät rajakyliin myös Thaimaassa ja Laosissa. Syyskuussa noin tuhat vietnamilaista siviiliä sai surmansa punaisten khmerien hyökkäyksessä. Seuraavassa kuussa vietnamilaiset hyökkäsivät maahan puolustusministeri Võ Nguyên Giápin johdolla. Vaikka Giáp uskoikin antaneen kambodžalaisille opetuksen, Pol Pot julisti voittoa, kun vietnamilaiset perääntyivät Giápin käskystä tammikuussa 1978. Samaan aikaan Pol Potin kenraali Tal Mok puhdisti maata. Puhdistus osui ankarimmin itäiselle alueella, jota pidettiin maltillisimpana alueena. Se oli myös Vietnamin rajaseutua. Djibouti
Djiboutin tasavalta eli Djibouti (, , ) on pieni valtio Afrikan itäosassa, niin sanotussa Afrikan sarvessa, Punaisenmeren ja Adeninlahden erottavan Bab el Mandebin salmen kohdalla. Djiboutin naapurimaat ovat pohjoisessa Eritrea, lännessä sekä etelässä Etiopia ja idässä Somalia. Maa oli Ranskan siirtomaana aina vuoteen 1977 saakka. Maan pääkaupunki on Djibouti ja maassa elää arvion mukaan vuonna 2011 noin 760 000 ihmistä, joista yli puolet elää pääkaupungissa. Djiboutilla on pinta-alaa 23 200 neliökilometriä, josta 20 neliökilometriä on sisävesiä ja 10 neliökilometriä keinokasteltua aluetta. Djibouti on sekä ilmastollisesti että maankin osalta hyvin kuivaa ja polttavan kuumaa aluetta, minkä vuoksi viljelyskelpoista maata ei ole kuin 0,4 prosenttia koko pinta-alasta. Djibouti onkin erittäin riippuvainen elintarvikkeiden tuonnista. Rumongen provinssi
Maakunnan pinta-ala on 1 080 neliökilometriä. Maankuntaan liitettyjen kuntien yhteenlaskettu väkiluku oli 352 026 (VL2008) ja kuntien väestöarvioista yhdistetty väestöarvio 2013: 411 764 asukasta. Kambodžan–Vietnamin sota
Vaikka Vietnam oli vapauttanut Kambodžan punakhmerien tyranniasta, suurin osa valtioista vastusti Vietnamin asettamaa nukkehallintoa, ja Pol Potin johtama Demokraattinen Kamputsea oli maan virallinen edustaja YK:ssa. Vietnamilla oli Kambodžassa noin 180 000 miehen joukot, ja vuoteen 1985 mennessä punaiset khmerit oli ajettu Thaimaan puolelle. Sieltä käsin he tekivät sissihyökkäyksiä ja asentivat maaseudulla tuhansia miinoja. Louisianan territorio
Louisianan territorio oli laaja Pohjois-Amerikan maa-alue, jonka Yhdysvallat osti Ranskalta vuonna 1803. Aiemmin Ranskan Louisianan nimellä tunnettu alue alkoi Meksikonlahdelta, ylettyi pohjoisessa Mississippin ja Missourin latvavesiin ja jatkui lännessä Kalliovuorille asti. Territorion pinta-ala oli 2 144 000 neliökilometriä 4. kesäkuuta 1812 alue nimettiin uudelleen Missourin territorioksi. Punaiset khmerit
Vielä valtaan noustuaankin punaiset khmerit säilyttivät salamyhkäisyytensä. Puolueen toiminta pidettiin edelleen käytännössä salaisena, joskin siihen viitattiin epämääräisesti nimellä "angkar" (järjestö). Alkuun virallisena valtionpäämiehenä toimi edelleen prinssi Sihanouk, mutta keväällä 1976 maan nimeksi muutettiin Demokraattinen Kamputsea, julkistettiin uusi perustuslaki ja valtionpäämieheksi nousi Khieu Samphan. Pääministeriksi nimettiin tällöin Pol Pot joka oli alkuun ulkomaailmalle täysin tuntematon nimi. Vasta Pol Potin kuvien julkistamisen jälkeen tämän tunnistettiin olevan oikealta nimeltään Saloth Sar. Kamputsean kommunistisen puolueen olemassaolo tehtiin ulkomaailmalle julkiseksi vasta 1977. Laajamittaisesta terrorista huolimatta oli punaisten khmerien keskushallinnon ote varsinkin aluksi heikko. Alueelliset ja paikalliset puoluejohtajat käyttivät merkittävää valtaa alueillaan ja elinolot vaihtelivatkin alueittain. Damaskoksen maakunta
Damaskoksen maakunta () on yksi Syyrian neljästätoista maakunnasta. Maakunnan pinta-ala on vain 105 km². Vuonna 2011, ennen sisällissotaa, sen väkiluvuksi arvioitiin 1,75 miljoonaa. Maakunnan pääkaupunki on Damaskos. Kalahari
Kalahari on noin 900 000 neliökilometrin kokoinen aavikko- ja aroalue eteläisessä Afrikassa. Se peittää noin 70 prosenttia Botswanasta sekä osia Zimbabwesta, Namibiasta ja Etelä-Afrikasta. Joissakin lähteissä Kalahari laajennetaan sisältämään myös alueita Angolassa ja Sambiassa. Tällöin alueen pinta-ala on noin 2,5 miljoonaa neliökilometriä. Ylä-Katanga
Ylä-Katanga eli Haut-Katanga on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Lubumbashi. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Katangan maakunnasta. Sen pinta-ala on 132 425 neliökilometriä. Duluth
Yhdysvaltain väestönlaskennan mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 226,2 km²). Duluth on pinta-alaltaan Minnesotan toinen Minnesotan suurimman Hibbingin jälkeen. Kaupungin pinta-alasta 77,89 % (176,1 km²) on maata, ja 22,11 % (50,0 km²) vettä. Duluthin kanaali yhdistää Yläjärven Duluth-Superior harboriin ja St. Louis Riveriin. Garamban kansallispuisto
Garamban kansallispuisto sijaitsee Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa. Se rajoittuu Etelä-Sudaniin ja on vain 75 kilometriä länteen Ugandan rajasta. Puiston pinta-ala on 4 920 neliökilometriä, ja sen ympärillä on kolme rauhoitusaluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 10 000 neliökilometriä. Georgian demokraattinen tasavalta
Georgian demokraattinen tasavalta (georgiaksi საქართველოს დემოკრატიული რესპუბლიკა, "Sakartvelos Demok'rat'iuli Resp'ublik'a") oli vuosina 1918–1921 ensimmäinen moderni georgialainen valtio. Tasavalta luotiin Venäjän vallankumouksen jälkeen tsaarinvallan romahdettua. Se rajoittui pohjoisessa Venäjään ja Pohjois-Kaukasuksen vuoristotasavaltaan, etelässä Turkkiin, Armeniaan ja Azerbaidžaniin. Valtion pinta-ala oli noin 107,600 km² (nykyisen Georgian valtion ala on vertailun vuoksi 69,700 km²) ja sen väkiluku oli noin 2,5 miljoonaa. Kuten nykyään, pääkaupunkina toimi Tbilisi ja virallisena kielenä georgia. Transkaukasian federaation hajottua 26. toukokuuta 1918 perustettua tasavaltaa johti sosiaalidemokraattinen menševikkipuolue. Sisäisten ja ulkopoliittisten ongelmiensa vuoksi nuori valtio ei pystynyt torjumaan Neuvosto-Venäjän joukkojen hyökkäystä maahan ja romahti helmi-maaliskuussa 1921 tullakseen Georgian neuvostotasavallaksi. Ituri
Ituri on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Bunia. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Orientalen maakunnasta. Sen pinta-ala on 65 658 neliökilometriä. Kândal
Kândal tai Kandal () on yksi Kambodžan 24 maakunnasta. Se sijaitsee maan eteläosassa ympäröiden pääkaupunki Phnom Penhiä. Maakunnan pinta-ala on 3 568 neliökilometriä ja sen väkiluku oli vuoden 2008 väestönlaskussa yhteensä 1 265 085. Maakunta jakaantuu yhteentoista piirikuntaan. Sen pääkaupunki on noin 50 000 asukkaan Ta Khmau (2010), joka sijaitsee noin 10 kilometriä Phnom Penhistä etelään. Bangassoun roomalaiskatolinen hiippakunta
Bangassoun roomalaiskatolinen hiippakunta on Keski-Afrikan tasavallassa toimiva katolisen kirkon hiippakunta. Se kattaa maantieteellisesti 134 284 neliökilometrin alueen, jonka asukkaista vuonna 2006 oli katolilaisia 27,5 %. Hiippakunta toimii Banguin alaisuudessa. Globus
Talon koristuksista puuttuvat jugendille usein tyypilliset luonto- ja kasviaiheet. Erikoisuutena on kattokoristeena oleva suuri maapallo, joka on alun perin toiminut vesisäiliönä. Rakennuksen kokonaispinta-ala on 1 880 m². Lomami
Lomami on yksi Kongon demokraattisen tasavallan 26 maakunnasta. Sen pääkaupunki on Kabinda. Vuoden 2005 perustuslakiin kirjatussa hallinnonuudistuksessa se erotettiin Itä-Kasain maakunnasta. Sen pinta-ala on 56 010 neliökilometriä.