Minä vuonna Suomessa aloitettiin pelaamaan miesten koripalloa?
Suomen koripallon historia
Ensimmäiset kosketukset lajiin tapahtuivat jo 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, jolloin muun muassa raittiusyhdistys Koiton jäsenet pelasivat koripalloa muistuttavaa peliä Helsingin Hakasalmen puistossa. Pelissä pallo heitettiin umpikoriin, josta se otettiin pois kepillä tai riu'ulla. Pääkaupungista laji alkoi levitä muuallekin Suomeen ja vuosina 1917 ja 1918 Kotkassa pelattiin samantapaista peliä. Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenet tekivät vuonna 1922 matkan Neuvostoliittoon, jossa lajia pelattiin jo enemmän. Matkalaisten joukossa heräsi halu tuoda laji myös Suomeen ja tarkoituksena oli ottaa koripallo lajiohjelmien joukkoon. Suomessa ollut hallipula sekä innostuksen puute kuitenkin latistivat haaveet tästä.
Leppävaaran Pyrintö
Naisten koripallossa seura nousi vuonna 1955 lyhyeksi aikaa mestaruussarjaan. Miesten puolella joukkue nousi vuonna 1960 Suomensarjaan, jossa se pelasi yhtäjaksoisesti 18 vuotta. Seura aloitti voimakkaan satsauksen junioritoimintaan 1970-luvulla, ja siitä tulikin seuran päätehtävä. LePyllä on kuitenkin koko ajan ollut joukkueita sekä junioreissa että aikuisissa. Lentopallon miesten mestaruussarjakausi 1955
Lentopalloa pelattiin Työväen Urheiluliiton lisäksi Suomen Koripallo- ja Lentopalloliitossa. Molemmat liitot järjestivät omat mestaruussarjansa ja vaikka yhteistoimintaakin oli, ei varsinaista Suomen mestaruutta ratkaistu. Lauri Pihkala
Pesäpallon kehitettyään Pihkala havaitsi, että suomalaiset tarvitsivat myös syksyisin pelattavan pelin, jossa sai juosta. Hänen mielestään jalkapallo, koripallo, käsipallo ja maahockey eivät sopineet suomalaisten tarpeisiin ja koulupihoille. Hän alkoikin 1930-luvulla kehitellä amerikkalaista jalkapalloa ja rugbya muistuttavaa mutta vähemmän rajua salamapalloa (alun perin "soikkopallo"). Peliä alettiin esitellä suomalaisille 1960-luvulla, mutta siitä ei koskaan tullut suosittua. Joensuu
Vuoden 1990 Maailman vahvin mies -kilpailu järjestettiin Joensuussa.
Joensuun suurimpia urheiluseuroja on vuonna 1900 perustettu Joensuun Kataja, jonka lajeihin kuuluvat koripallo, taitoluistelu, voimistelu, hiihto ja yleisurheilu. Katajan miesten koripallojoukkue on menestynyt viime vuosina SM-tasolla saavuttaen 2000-luvulla kaksi kultaa, kuusi hopeaa ja neljä pronssia. Koripallojoukkue on pelannut mestaruussarjatasolla 1970-, 1980- ja 2000-luvuilla. Koripalloiluharrastus Joensuussa virisi 1950-luvulla. Suomen koripallon historia
1980-luvulla Suomen menestyksestä vastasivat juniorimaajoukkueet. Vuonna 1981 Suomi oli ensimmäistä kertaa mukana B-poikien EM-lopputurnauksessa, joka pidettiin Kreikassa. Ensimmäisissä otteluissa Suomen nuoret saivat vastaansa kovat koripallomaat Neuvostoliiton ja Jugoslavian, joille Suomi hävisi selvästi. Jugoslavian paras pelaaja ottelussa oli 35 pistettä heittänyt Dražen Petrović, joka valittiin kuolemansa jälkeen Basketball Hall of Fameen. Tämän jälkeen Suomi voitti Ranskan, Espanjan ja Israelin. Voittoputki katkesi selvällä tappiolla Italialle, mutta Suomi pääsi silti pronssiotteluun. Sen Saksa voitti luvuin 78–64. Neljäs sija on edelleen Suomen maajoukkueiden historian paras EM-sijoitus. Suomen paras pistemies turnauksessa oli Jyrki Kutvonen, joka teki seitsemässä ottelussa yhteensä 117 pistettä. Hukkabasket
Seura perustettiin vuonna 1989. Sillä on edustusjoukkueet sekä miehissä että naisissa. Miesten edustusjoukkue on pelannut parhaimmillaan III-divisioonassa kaudella 1994–1995. Seuran junioritoiminta aloitettiin kaudella 2005–2006, jolloin sen lisenssimäärä kolminkertaistui, ja jolloin Hukkabasket oli prosentuaalisesti eniten lisenssimääräänsä kasvattanut koripalloseura koko Suomessa. Kaudella 2014–2015 seuran junioritoiminta kattoi pojissa A-, B- ja C-poikien sekä minipoikien ikäluokat ja tytöissä B- sekä minityttöjen ikäluokat. Lisäksi seura järjesti koripallokoulua. Seuran tunnetuin kasvatti lienee Mikael Aalto. Suomen koripallon historia
Sotien jälkeen Suomen koripallopiirit kärsivät taloudellisista vaikeuksista. Esimerkiksi Koripalloliiton liittohallituksen jäsenet joutuivat takaamaan henkilökohtaisesti liiton lainoja. Myös välineistä ja pelipaikoista oli huutava pula. Vuonna 1945 hallitilanne oli pahimmillaan Helsingissä ja pelejä jouduttiin siirtämään jopa Karhulaan saakka. Välinepula alkoi hellittää pari vuotta myöhemmin, kun Työväen Urheiluliitto ja Koripalloliitto päättivät hankkia 200 palloa seuroille. Vaikka pallojen saanti helpotti välinepulaa, oli vielä 1950-luvullakin monella seuralla käytössä ainoastaan yksi pallo. Vuonna 1946 Koripalloliitto liittyi Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon. Samana vuonna Turun NMKY pelasi yhdysvaltalaista kauppalaivan miehistöä vastaan koripallopelin Turussa. Pelistä historiallisen tekee se, että ensimmäistä kertaa Suomessa nähtiin mustaihoisia amerikkalaisia pelaamassa. Kaiken lisäksi Turun NMKY voitti pelin. Vuoden synkimpänä hetkenä Koritalkoot-kirjan kirjoittanut Erkki Vasara pitää Geneven EM-kisoja. Suomi oli jo lähettämässä kisoihin oman joukkueensa mutta joutui lopulta vetäytymään pois kisoista, koska liitolla ei ollut varaa lähettää joukkuetta kisoihin. Suomen koripallomaajoukkue
Vuosikymmenen aikana Suomi sai järjestettäväkseen historiansa ensimmäiset EM-kilpailut. Kisat järjestettiin vuonna 1967 ja Suomi sai kisaisännyyden myötä osallistumisoikeuden kisoihin. Alkulohkossaan Suomi hävisi vain kaksi ottelua ja voitti muun muassa Tšekkoslovakian, jota pidettiin yleisesti yhtenä maanosan parhaimmista maista. Kisojen kuumin ottelu käytiin Suomen ja Jugoslavian kesken. Ottelu jouduttiin muun muassa keskeyttämään ja ottelu jatkui vasta kun FIBA:n pääsihteeri uhkasi sulkea Suomen ulos kisoista. Ottelu päättyi lopulta Suomen tappioon, ja joukkue menetti mahdollisuutensa voittaa EM-mitalin. Sijoitusotteluissa Suomi saavutti voiton sekä tappion ja sijoittui kuudenneksi, mikä on edelleen maajoukkueen historian paras saavutus. Arto Koivisto (koripalloilija)
Karhun Poikien kasvatti Koivisto aloitti koripalloilijanuransa vuonna 1947 pelatessaan juniorien liitto-otteluissa. Urheilumme Kasvot 3 -teoksen mukaan Koivisto oli mukana miesten SM-sarjassa jo vuonna 1948. Pesäpallo
Pesäpallon kilpailutoiminta alkoi sekavasti, ja lajina se kuului ensin Suomen Palloliiton alaisuuteen. Se jäi siellä kuitenkin jalkapallon ja jääpallon varjoon. Suomen-mestaruudesta alettiin pelata 1922. Ensimmäisen mestaruuden voitti HPL. Ensimmäiset mestaruudet ratkaistiin cup-muodossa. Sarjamuotoon siirryttiin 1930, ja seuraavana vuonna perustettiin niin sanottu Suursarja ja sen alle myöhemmin niin sanottu valtakunnansarja. Suursarja jaettiin 1932 edelleen itä- ja länsilohkoon, joiden voittajat pelasivat Suomen-mestaruudesta. Kuningaspallo
Kuningaspallo on Suomessa 1800-luvun loppupuolelta noin vuoteen 1914 pelattu pallonlyöntipeli. Kuningaspallon ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Kuningaspallon säännöt kirjattiin ylös ja julkaistiin Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustaja Ivar Wilskmanin kirjassa vuonna 1903. Korisliiga
Toista kertaa Suomen-mestaruudesta pelattiin syksyllä 1940. Tämä oli ensimmäinen varsinainen koripallon mestaruussarja, sillä ensimmäistä kertaa sarjan kaikki kahdeksan joukkuetta kohtasivat toisensa kertaalleen. Mestaruussarjan otteluita otettiin myös juuri perustetun vedonlyöntitoimisto Oy Tippaustoimisto Ab:n (myöh. Veikkaus Oy) vetokohteiksi. Koripallon suosio Suomessa kasvoikin vedonlyönnin ansiosta huomattavasti. Sarjan voittajaksi ylsi vuonna 1940 Eiran Kisa-Veikot, joka sai samalla ensimmäistä kertaa Oy Perkko Ab:n lahjoittaman karhunkuvioin koristellun kiertopalkinnon. Kiertopalkinnon perusteella mestaruussarjaa alettiin kutsua myös Karhunpokaalisarjaksi. Vuosien 1940 ja 1941 mestaruussarjoissa kaikki kahdeksan joukkuetta olivat helsinkiläisiä, lisäksi mukana oli myös armeijan joukko-osastoja. Vuoden 1941 mestaruussarjan voittikin Kadettikoulun joukkue. Vuoden 1941 alussa Koripalloliitto asetti mestaruussarjaan koripallon nykytilanteeseen nähden erikoisen rajoituksen, sillä rajoituksen mukaan sarjaa eivät saaneet pelata pelaajat, joiden pituus ylitti 190 senttimetriä. Oulun NMKY (koripallo)
Vuonna 1948 emoseura Oulun NMKY:n lajivalikoimaan nousi koripallo, jota pelattiin alkuun Oulun keskikoulun salissa. Korilevyjä ei käytetty, vaan koritelineet oli kiinnitetty korkeushyppytelineisiin. Vuonna 1951 valmistui Ynnin suurhalli, jolloin seura aloitti koripallon juniori- ja sarjatoiminnan. ONMKY pelasi piiri- ja maakuntasarjoissa ja karsi kerran Suomensarjaan taipuen kuitenkin vaasalaisvastustajille.
Vuonna 1957 seuran varttunut A-juniorien sukupolvi muodosti rungon seuran edustusjoukkueelle, ja Martti Ahtisaaren johdolla joukkue nousi Suomensarjaan. Joukkue kuului sarjan kärkipäähän ja karsi välillä miesten SM-sarjaan pääsystä tässä kuitenkaan onnistumatta. Keväällä 1966 omista kasvateistaan koostunut ONMKY nousi SM-tasolle. Kaudella 1966–1967 se sijoittui kuudella voitolla ja 12 tappiolla kymmenen joukkueen sarjassa yhdeksänneksi ja putosi sarjatasoa alemmas. Sieltä se karsi jälleen pääsystä SM-sarjaan tuloksetta. Karsintojen kautta joukkue nousi myöhemmin perustettuun I-divisioonaan ensimmäisen ulkomaalaisvahvistuksensa, yhdysvaltalaisen Hugh McMahonin johdolla. Ulkomaalaispelaajia alkoi myös näkyä Oulussa myös jatkossa. Koripallo kesäolympialaisissa 1960
Vuoden 1960 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 26. elokuuta – 10. syyskuuta Land Rover Arenalla Bolognassa ja Palazzetto dello sport'ssa Roomassa. Tämä oli viides kerta, kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Koripallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 192 pelaajaa 16 eri maasta. Koripallo
Tammikuussa 1892 pelin säännöt ilmestyivät ensimmäistä kertaa painettuina ja kaksi kuukautta tämän jälkeen pelattiin lajin ensimmäinen virallinen ottelu. Ottelu käytiin Naismithin koulun oppilaiden ja opettajien kesken oppilaiden voittaessa luvuin 5–1. Peleissä käytettiin aluksi pallona jalkapalloa, mutta vuoden 1894 aikana käyttöön otettiin oma varsinainen koripallo. Koripallo kesäolympialaisissa 1996 – miesten turnaus
Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 1996 alkoi 20. heinäkuuta 1996 ja päättyi 4. elokuuta 1996. Koripallo kesäolympialaisissa 1956
Vuoden 1956 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 22. marraskuuta – 1. joulukuuta 1956 Royal Exhibition Building Melbournessa. Tämä oli neljäs kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Koripallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 174 osanottajaa 15 eri maasta. Koripallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus
Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2008 alkoi 10. elokuuta 2008 ja päättyi 24. elokuuta 2008. Olympiakultaa voitti Yhdysvallat. Suomen koripallomaajoukkue
Suomen miesten haastajamaajoukkueen tehtävä on toimia varsinaiseen maajoukkueeseen pelaajia valmentavana joukkueena. Haastajajoukkueen otteluohjelmaan kuuluvat joka toinen vuosi järjestettävät universiadit ja maaottelut muiden maiden haastajamaajoukkueita vastaan. Vuonna 2015 Suomen miesten haastajamaajoukkueeseen kuuluu 19 vuosina 1991–1994 syntynyttä pelaajaa. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1952 oli 12. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Joukkueet jaettiin kahteen 9 joukkueen lohkoon, joissa pelattiin kaksinkertainen runkosarja. Parhaat jatkoivat otteluita Suomen mestaruudesta ja muista mitaleista. Mestaruus ratkesi 11. tammikuuta 1953, jolloin HOK-Veikot kukisti TMP:n 51-44. Sörnäisten NMKY vei hopeaa voittamalla Työväen Maila-Pojat 49-43. Ottelu pelattiin 30. tammikuuta. Suomen koripallon historia
Suomi eteni vuonna 1995 EM-kilpailuihin kahdeksantoista vuoden tauon jälkeen. Hanke lähti käyntiin jo vuonna 1991, jolloin maajoukkueen valmentajaksi hankittiin Henrik Dettmann. Hän sai takakentälle palaamaan Kari-Pekka Klingan, joka oli vuoden 1989 EM-karsintojen episodin jälkeen jäänyt pois maajoukkueesta. Ensimmäisessä Unkarissa pidetyssä EM-kisojen karsintaturnauksessa Suomi sai vastaan Englannin, Romanian, Valko-Venäjän, Albanian ja Luxemburgin. Joukkue selvitti tiensä finaaliin, vaikka pelit eivät olleet helppoja. Viimeisessä ratkaisupelissä Suomi voitti Englannin niukasti ja pääsi jatkamaan karsintoja. Pian karsintojen jälkeen Klinga sanoi jättävänsä maajoukkueen, koska ei mielestään saanut tarpeeksi vastuuta Petri Niirasen takana. Yllättävä käänne tapahtui kuitenkin pian kun Niiranen loukkaantui sen verran pahasti, ettei hän olisi päässyt loppukaudeksi pelaamaan. Klingaa pyydettiinkin pian takaisin maajoukkueeseen ja hän suostui pienen taivuttelun jälkeen. Koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1979
Vuoden 1979 koripallon Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin Italiassa 9. – 19. kesäkuuta. Kisoihin osallistui 12 maata. Mestaruuden voitti historiansa 12. kerran Neuvostoliitto, hopeaa, ensimmäisen miesten olympia-, MM- tai EM-mitalinsa, saavutti Israel ja pronssia Jugoslavia. Turnauksen arvokkain pelaaja oli Israelin Miki Berkovich ja korikuningas Puolan Mieczysław Młynarski. Suomen koripallomaajoukkue
Vuonna 1950 järjestettiin koripallon maailmanmestaruuskilpailut, joihin osallistumisesta myös Suomi karsi Nizzassa. Suomi oli karsintojen kuudes eikä näin ollen päässyt kisoihin. Helsingin olympialaisten koripalloturnaukseen Suomi pääsi automaattisesti mukaan kisaisäntänä. Suomen joukkue hävisi kaikki kolme alkulohkopeliään Neuvostoliitolle, Bulgarialle ja Meksikolle. Seuraavat arvokisat olivat vuoden 1953 EM-kilpailut, joihin Suomi osallistui. Suomen sijoittui alkulohkossaan neljänneksi ja voitti turnauksessa Libanonin. Suomen lopullinen sijoitus oli kahdestoista. Kaksi vuotta myöhemmin Suomi osallistui Unkarin EM-kilpailuihin, joissa joukkue hävisi kaikki kolme alkusarjaotteluaan. Suomen lopullinen sijoitus oli kymmenes. Maa osallistui EM-kisoihin vielä kaksi kertaa vuosikymmenen aikana. Bulgarian kisoissa Suomi sijoittui yhdenneksitoista ja Turkin kisoissa maan sijoitus oli kolmastoista. Yhdysvaltain urheilu
Koripallon pääsarjan nimi on NBA. Sarjaa on pelattu vuodesta 1946 lähtien ja nykyisin mukana on yksi joukkue Kanadasta, jossa laji myös kehitettiin. Naisten koripalloa pelataan WNBA-sarjassa, joka perustettiin vuonna 1996. Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin tosin vasta vuotta myöhemmin. Lahden Sampo
Seura voitti koripallossa ensimmäisen SM-mitalinsa vuonna 1966, jolloin se saavutti naisten SM-sarjan mestaruuden. Vuosina 1969, 1970, 1977, 1982, 1985, 1987 ja 1988 seura voitti myös naisten koripallon SM-kultaa. Kaiken kaikkiaan seuran naisten joukkue pelasi pääsarjassa 36 kautta. 1990-luvun alussa seuran juniorijoukkueet siirtyivät vastaperustetun SB-Girlsin alaisuuteen. Aluksi ainoastaan A-juniorit pelasivat Lahden Sammon alaisuudessa, mutta lopulta myös heidän joukkueensa siirrettiin SB-Girlsin alaisuuteen. Kesällä 1995 Lahden Sammon naisten paikka I-divisioonassa luovutettiin SB-Girlsille. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1946
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1946 oli 6. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päättyessä Turun Riento ja Helsingin NMKY olivat tasapisteissä ja mestaruus oli ratkaistava uusintaottelussa, Viron koripallomaajoukkue
Viro pelasi ensimmäisen koripallon arvoturnauksensa Berliinin olympialaisissa 1936. Koripallo oli tuolloin ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa ja kisojen avausottelussa Viro voitti Ranskan pistein 34–29. Viro sijoittui kisoissa lopulta yhdeksänneksi. Koripallomuseo
Koripallomuseohanke alkoi vuoden 2008 alussa Kotkassa palkaten päätoimisen työntekijän. Samaan aikaan Vantaalla avattiin piennäyttely Vantaan Energia Areenalla esittelemään lajin historiaa. Kaksi eri puolilla samaan aikaan alkanutta museota yhdistettiin 2010 Suomen Koripallomuseoksi. Vuoden 2009 kesäkuussa koripallomuseoprojekti avasi Kotkan kauppakeskus Pasaatiin näyttelyn, joka esitteli suomalaisen koripalloilun historiaa sekä vaihtuvateemaisilla näyttelyillä koripalloon liittyviä ihmisiä, yhteisöjä ja ilmiöitä. Päänäyttelyn lisäksi Koripallomuseo antaa asiantuntija-apua yhteistyönäyttelyille. Koripallo
NBA:n varhaisemmassa historiassa on ollut monia hyvin kuuluisia pelaajia, kuten esimerkiksi George Mikan, Bill Russell, Wilt Chamberlain (ainoa pelaaja NBA:n historiassa, joka on tehnyt yhdessä ottelussa 100 pistettä), Oscar Robertson ja Jerry West. Koripallo tuli erityisen suosituksi 1980- ja 1990-luvulla, jolloin pelin suurimpia tähtiä olivat Kareem Abdul-Jabbar, Earvin "Magic" Johnson, Larry Bird ja maailman kaikkien aikojen parhaaksi koripalloilijaksi arvostettu Michael Jordan. Kolme viimeksi mainittua olivat myös todella suuria urheilijatähtiä vuonna 1992 Barcelonassa pidetyissä kesäolympialaisissa, jossa Yhdysvaltain joukkue (lempinimeltään Dream Team) voitti ylivoimaisesti kultamitalin. Suomen koripallomaajoukkue
1960-luvun alussa maajoukkuetta nuorennettiin ja uusia pelaajia ajettiin sisään joukkueeseen. Tulosta ei kuitenkaan näkynyt vielä EM-kisoissa 1961 eikä 1963, joissa Suomi sijoittui neljänneksitoista. Päävalmentajana toiminut Kalevi Tuominen luotti joukkueeseensa ja halusi lähettää sen olympiakarsintoihin Geneveen. Olympiakomitea suostui maksamaan matkan sillä ehdolla, että Suomi selviytyisi olympialaisiin. Karsinnoissa Suomi voitti lohkonsa ilman tappioita. Ratkaisevassa ottelussa Suomi kohtasi Bulgarian, jonka joukkue voitti loppukirin ansiosta. Voitto varmisti myös Suomen pääsyn olympialaisiin. Suomen koripallomaajoukkue onkin edelleen ainoa suomalainen palloilujoukkue, joka on selviytynyt karsintojen kautta olympialaisiin. Olympialaiset Suomi aloitti voitolla Etelä-Koreasta. Toisessa ottelussa Suomen joukkue kohtasi Yhdysvallat ja johti ottelua alussa. Yhdysvallat kuitenkin voitti ottelun luvuin 51–77. Viimeisessä alkusarjan ottelussa Suomi hävisi Uruguaylle, mihin kaatuivat mahdollisuudet mitaleille. Jatkolohkossa Suomi voitti Australian ja Perun, ja joukkue pääsi pelaamaan sijoista 9–12. Ensimmäinen sijoitusottelu päättyi tappioon Japania vastaan. Sijoista 11–12 käydyssä ottelussa Suomi voitti Meksikon 73–72 . Koripallon miesten SM-sarjakausi 1961
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1961 oli 21. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena keväästä syksyyn 1961. Kauden päätteeksi Helsingin Kisa-Toverit voitti Suomen mestaruuden. HKT:n joukkue: Matti Räty, Jaakko Manssila, Martti Liimo, Kari Liimo, Raimo Vartia, Jorma Neva-aho, Teijo Finneman, Kari Nyqvist, Erkki Ruotsalainen, Matti Köli, Pertti Risku, Heikki Lehtinen, Kalevi Kääriäinen. Kuusamon Pallo-Karhut
Pallo-Karhujen salibandytoiminta käynnistyi vuonna 1997. Ensimmäisenä vuonna toiminta oli kerhotyylistä ja virallisiin sarjoihin eivät joukkueet ottaneet osaa. Vuonna 1998 ensimmäiset joukkueet osallistuivat harrastesarjaan, jota pelattiin Oulun Heinäpään palloiluhallissa. Vuonna 1999 miesten joukkue aloitti V-divisioonassa. Koripallo kesäolympialaisissa 2000 – miesten turnaus
Miesten koripalloturnaus kesäolympialaisissa 2000 alkoi 17. syyskuuta 2000 ja päättyi 1. elokuuta 2000. Tyrnävän Tempaus
Pesäpalloa on harrastettu Tyrnävällä jo 1920-luvulla suojeluskunnan ja muiden yhdistysten toimintamuotona. Tempauksessa pesäpallo on noussut miesten osalta jo 1940-luvulta ja naisten osalta 1980-luvulta lähtien mukaan tärkeänä osana toimintaa. Miesjoukkue pelasi Suomensarjassa jo 1950-luvulla, mutta joukkue hajosi 1960-luvun alussa. Uusilla voimilla miesjoukkue nousi 1972 Suomensarjaan säilyen sarjassa muutaman vuoden, pudoten jälleen maakuntasarjaan vuonna 1976. Vuonna 1980 paluu Suomensarjaan onnistui seitsemäksi vuodeksi. Tämän jälkeen joukkueen kokoaminen on aaltoillut Suomensarjan ja joukkuettomuuden välillä. Tunnetuin Tempauksen miespesäpalloilija on Pentti Lipponen, joka on kuusinkertainen Itä-Länsi-pelaaja ja voitti lyöjäkuninkuuden Imatran Pallo-Veikkojen joukkueessa v. 1986. Korisliiga
Sotavuosien jälkeen SM-sarja pääsi kolmen vuoden tauon jälkeen käyntiin syksyllä 1944, jolloin seitsemän joukkueen yksinkertaisen sarjan voitti helsinkiläinen Kiri-Veikot. Samana vuonna pelattiin ensimmäistä kertaa myös naisten Suomen-mestaruudesta, jonka vei nimiinsä Helsingin Tarmo. Koripalloliitto oli tehnyt yhteistyötä jo monen vuoden ajan Työväen Urheiluliiton kanssa ja liitot järjestivätkin vuosina 1945 ja 1946 yhteisen Suomen-mestaruussarjan. Vuonna 1945 SM-sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta, joista voiton vei Kiri-Veikot. Seuraavana vuonna sarjassa pelasi kymmenen joukkuetta, joista Suomen-mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1950
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1950 oli 10. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Yhdysvaltain koripallomaajoukkue
Ensimmäiset koripallon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Argentiinan Buenos Airesissa syksyllä vuonna 1950. Yhdysvaltain miehistö koostui kokonaisuudessaan AAU-joukkue Denver Chevroletsin pelaajista. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1993–1994
Kausi 1993–1994 oli 54. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kotkan Työväen Palloilijat. Torpan Pojat voitti hopeaa ja Forssan Koripojat pronssia. Runkosarjan voitti KTP. Tampereen Pyrintö (koripallo)
Tampereen Pyrinnön koripallojaosto perustettiin vuonna 1941, kun seuran yleisurheilijoiden kuntoharjoitteluna käytetty laji liitettiin Pyrinnön silloisen puheenjohtajan Into Harjun aloitteesta seuran harjoittamien lajien joukkoon. Alussa koripalloilijat heittivät palloa korkeushyppytelineen päälle laitettuun renkaaseen tai seinään piirrettyyn ympyrään Frenckellin salissa. Pyrintö menestyi valtakunnallisessa koripallossa ensimmäisen kerran vuonna 1945 voitettuaan A-poikien Suomen mestaruuden, ja seuran miehet voittivat maakuntasarjan vuonna 1947. Seuraavaksi Pyrinnön miehet pelasivat Suomensarjassa ja vuosina 1949–1952 Koripalloliiton mestaruussarjassa. Vuonna 1949 Pyrinnön Seppo Aarnivala esiintyi SKL:n voitokkaassa Ruotsi-maaottelussa, jossa huoltajana toimi Teuvo Tuominen. Vuonna 1952 miesten sarjat yhdistettiin. Koripallo kesäolympialaisissa 1968
Vuoden 1968 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 13. – 23. lokakuuta 1968 Palacio de los Deportesissa, Méxicossa. Tämä oli seitsemäs kerta kun laji oli mukana olympialaisten ohjelmassa virallisena lajina. Koripallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 191 osanottajaa 16 eri maasta. Suomen koripallomaajoukkue
Maajoukkueen ensimmäinen valmentaja oli virolainen Alois Suurna, joka toimi Suomen pelaajavalmentajana vuoden 1939 EM-kilpailuissa. Vasta vuonna 1950 maajoukkueeseen tuli varsinainen päävalmentaja, kun Keijo Viianen hankittiin joukkueen päävalmentajaksi. Eniten maajoukkueotteluja valmentajista on maajoukkuetta vuodesta 2004 lähtien valmentaneella Henrik Dettmannilla, joka elokuuhun 2016 mennessä on valmentanut maajoukkuetta 250 ottelussa. Koripallo
Suomen miesten maajoukkue on osallistunut EM-kilpailuihin 15 kertaa. Parhaan sijoituksen arvokisoissa joukkue saavutti vuonna 1967 kun Suomi oli 6. Euroopan mestaruuskilpailujen lopputurnauksessa. Suomen miesten koripallomaajoukkuetta kutsutaan nimellä Susijengi. Suomen naisten maajoukkue on osallistunut viidesti EM-kisojen lopputurnaukseen, paras sijoitus on 11. tila vuosina 1952 ja 1956. Vesipallo
Naisten vesipalloa on Suomessa pelattu vuodesta 1985. Ensimmäisenä kautena sarja pelattiin epävirallisena koska sarjaan ilmoittautui vain kolme joukkuetta. Virallisen ensimmäisen mestaruuden voitti 1986 Kuopion Uimaseura. -90 luvun vaihteessa lajia hallitsi Oulun Vespa voittaen monia mestaruuksia. Vuosina 2015 ja 2017 naisten Suomen mestari oli Porin Sentterit. Sentterit ovat voittaneet yhteensä kymmenen Suomen mestaruutta. Vuonna 2016 mestaruuden voitti Uinti Tampere ja vuonna 2018 Turun Uimarit. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1967–1968
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1967–1968 oli 28. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi Tapion Honka voitti Suomen mestaruuden. Koripallo
National Basketball Association (NBA) perustettiin Yhdysvalloissa vuonna 1946 koordinoimaan yhdysvaltalaisten huippujoukkueiden välisiä otteluita. Tämän jälkeen pelin suosio kasvoi entisestään, ja nykyään koripallo (erityisesti myös yliopistokoripalloilu) onkin yksi neljästä suuresta yleisön seuraamasta amerikkalaisesta pallopelistä (muut ovat amerikkalainen jalkapallo, baseball ja jääkiekko). Koripallon miesten SM-sarjakausi 1949
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1949 oli 9. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Koripalloliitto ja Työväen Urheiluliitto pelasivat yhteisessä sarjassa ja molemmat ratkaisivat erillään myös liittokohtaiset mestaruudet. Suomen Koripalloliitto
Suomen Koripalloliitto vastaa valtaosasta Suomessa pelattavista koripallosarjoista alkaen miesten mestaruussarjasta (kaudesta 2005–2006 Korisliiga) aina alueellisiin junioreiden harrastesarjoihin asti. Liitto toteuttaa toimintaansa kuuden alueorganisaation avulla, jotka ovat eteläinen, läntinen, kaakkoinen, keskinen, itäinen ja pohjoinen alue. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1960
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1960 oli 20. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena. Kauden päätteeksi Torpan Pojat voitti Suomen mestaruuden. Kausi oli viimeinen, jolla tasapeli hyväksyttiin lopputulokseksi. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1951
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1951 oli 11. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1977–1978
Kausi 1977–1978 oli 38. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Torpan Pojat. Playhonka voitti hopeaa ja Pantterit pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa. Runkosarjan länsilohkon voitti Torpan Pojat ja itälohkon Playhonka. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1974–1975
Kausi 1974–1975 oli 35. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Turun NMKY. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1962
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1962 oli 22. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Sarjakausijärjestelyjen takia kausi pelattiin viimeisen kerran keväästä syksyyn ja syyskierroksen ottelut jäivät voimaan kaudelle 1962-1963. Näin ollen sarjasta ei syksyllä pudotettu yhtään joukkuetta. FIBA
Kansainvälinen koripalloliitto perustettiin Genevessä vuonna 1932. Tuolloin kahdeksan valtiota olivat mukana perustamassa FIBAa: Argentiina, Tšekkoslovakia, Kreikka, Italia, Latvia, Portugali, Romania sekä Sveitsi. Ensimmäistä kertaa laji oli mukana kesäolympialaisten ohjelmistossa vuoden 1936 olympialaisissa. Kisojen aikana koripallon keksijä James Naismith nimettiin liiton kunniapresidentiksi. Argentiinan koripallomaajoukkue
Argentiina isännöi koripallon ensimmäisiä maailmanmestaruuskilpailuja 1950. Finaalissa isäntämaa voitti Yhdysvallat pistein 64–50 ja vei kultaa. Argentiinan Oscar Alberto Furlong oli kisojen toiseksi paras pistemies. Helsingin 1952 olympialaisissa Argentiina hävisi pronssiottelussa Uruguaylle 68–59 ja sijoittui neljänneksi. NKL-Pantterit
Nuorten Koripalloliiga (NKL) oli vuonna 1970 toimintansa aloittanut ja pääasiassa Itä-Helsingissä toiminut koripalloseura, joka tunnettiin vahvana kasvattajaseurana. NKL on saavuttanut kymmeniä SM-mitalisijoja joukossa useita Suomen mestaruuksia sekä tyttöjen että poikien sarjoissa. Vuonna 1985 helsinkiläinen mestaruussarjaseura Pantterit ja NKL yhdistyivät, jolloin syntyi sen hetken maan suurin koripalloseura NKL-Pantterit. Suomen koripallon historia
Koripalloa on pelattu Suomessa 1900-luvun alusta alkaen. Laji oli pitkään keskittynyt Helsinkiin ja muualle pääkaupunkiseudulle, kunnes se levisi 1940–luvun jälkeen rajusti muualle Suomeen. Koripallon menestysvuodet elettiin Suomessa 1960–luvulla, jolloin Suomen koripallomaajoukkue pääsi karsintojen kautta kesäolympialaisiin historian ainoana suomalaisena palloilujoukkueena. Helsingin NMKY
Helsingin NMKY:n on organisaatio, joka on tuonut koripallon Suomeen. Laji rantautui Suomeen Helsingin NMKY:n urheilusihteerin Vilho Nuorevan matkassa vuonna 1927 Kööpenhaminasta pelatuista YMCA:n maailmankisoista. Siitä lähtien Helsingin Namikassa koripalloa on pelattu tauotta. Helsingin NMKY on Suomen suurimpia koripalloseuroja. Lisenssipelaajia seuralla on n. 900 ja harrastajien yhteismäärä seurassa on n. 1200. Ensimmäiset viralliset koripallopelit Suomessa on pelattu Vuorikatu 17 osoitteessa Helsingin Kaisaniemessä sijaitsevan Hotelli Arthurin nykyisessä auditoriotilassa Vilho Nuorevan ideoimina. Nuoreva oli perustamassa myös Suomen koripalloliittoa 1939. Suomen urheilu
Kori-, lento- ja käsipallo tuotiin Suomeen 1920-luvulla, jolloin aloitettiin myös Lauri Pihkalan kehittämän pesäpallon kilpailutoiminta. Miesten koripallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa kotikisojen 1952 lisäksi vuonna 1964. MM-kilpailuissa maajoukkue pelasi ensi kerran vuonna 2014. EM-kilpailuissa Suomi on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi vuonna 1967. Miesten lentopallomaajoukkue on sijoittunut parhaimmillaan MM-kilpailuissa yhdeksänneksi vuonna 2014 ja EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007. Suomen koripallon historia
Riitaa ei saatu sovittua ennen EM-kisojen alkua, ja Pesäpalloliitto lähetti oman joukkueensa kisoihin. Kisat sujuivat Suomen maajoukkueelta masentavasti, sillä se hävisi kaikki kahdeksan otteluaan selvästi. Suurin tappio oli Liettualle kärsitty 112–9 tappio. Ottelussa Viroa vastaan Suomi teki ainoastaan yhden pisteen. Kisojen jälkeen Pesäpalloliitto vetäytyi koripallosta ja Koripalloliitto sai vetovastuun toiminnasta. Samana vuonna Suomi hyväksyttiin jäseneksi Kansainväliseen koripalloliittoon. BC Nokia
Koripalloa on pelattu Nokialla 1940-luvulta lähtien. Kankaantaan Kisa pelasi miesten SM-sarjassa 1960–1970-lukujen vaihteessa, putosi välillä miesten Suomen sarjaan ja nousi vuonna 1986 takaisin miesten ykkösdivisioonaan, jonne 1990-luvun alkupuolella nousi myös toinen nokialaisjoukkue, Korinokia (aik. Nokian Palloseura). Kauden 1994–95 päätteeksi KanKi nousi miesten SM-sarjaan, muutti nimensä Kisanokiaksi ja sijoittui SM-sarjassa parhaimmillaan neljänneksi kaudella 1995-1996. Naisten SM-sarjassa Nokian Urheilijoiden joukkue voitti mestaruuksia. Tampereen Pyrintö (koripallo)
Kun koripallo alkoi kehittyä Pyrinnössäkin ammattimaiseksi lajiksi 1970-luvulla, otettiin joukkueen historian ensimmäisen ulkomaalaisvahvistuksen hankkimista varten 70 000 markan laina. Myös suomalaispelaajat alkoivat vaatia korvauksia pelaamisestaan, ja Pyrinnön koripallojaosto ajautui velkakierteeseen, jota se paikkasi emoseuran kustannuksella muiden lajijaostojen osoittaessa tyytymättömyyttään. Kierre saatiin sittemmin katkaistuksi. Nykyisin paljon vapaaehtoistyötä käyttävä ja kulujen minimoimista ohjenuoranaan käyttävä Pyrinnön koripallojaosto tekee vuosittain Korisliigan osalta suunnilleen nollatuloksen. Vuodesta 1983 lähtien Suomen mestaruuden voittaneista 11 joukkueesta Pyrinnön lisäksi ainoastaan Kataja ei ole ajautunut konkurssiin tai pahoihin julkisuudessa ruodittuihin talousvaikeuksiin. Tennispalatsi
Tennispalatsi valmistui vuonna 1937, ja se oli alun perin tarkoitettu autojen huoltorakennukseksi vuodeksi 1940 anottuihin Olympialaisiin. Kaarirakenteet ja neljä tenniskenttää, joista rakennus sai nykyisen nimensä, rakennettiin vuotta myöhemmin. Rakennus oli tarkoitettu tilapäiseksi ja se vuokrattiin kymmeneksi vuodeksi Auto-palatsi Oy:lle autojen ja varaosien myyntitilaksi. Tennispalatsi toimi pitkän aikaa Suomen keskeisimpänä tennisrakennuksena. Toimintaa piti yllä Helsingin verkkopalloseura. Vuoden 1952 olympialaisissa rakennuksessa pelattiin koripalloa. Torpan Pojat
ToPo aloitti yleisesti urheiluseurana, jonka lajeihin kuului muun muassa jalkapalloilu, maahockey ja nyrkkeily. Koripallo tuli mukaan 1950-luvun alussa aluksi pihalla pelattuna harrastuskoripallona ja myöhemmin kilpaurheiluna. ToPo nousi mestaruussarjaan vuonna 1956. ToPo voitti ensimmäisen mestaruutensa 1960 ja edustusjoukkue pääsi pelaamaan seuran ensimmäisiä kansainvälisiä pelejä Eurooppa Cupiin. Myöhemmin 1960-luvulla seura otti useita juniorimestaruuksia, mille pohjautui myöhempi pitkäaikainen menestys. Vuonna 1966 Torpan Pojat voitti toisen mestaruutensa. 1970-luvun alukupuolella ToPon menestys oli laihaa, ja edustusjoukkue putosikin SM-sarjasta 1973, mutta onnistui nousemaan heti seuraavana vuotena takaisin sarjaan. Vuonna 1974 joukkueeseen palkattiin seuran historian ensimmäinen ulkomaalaisvahvistus, Brian Ashbaugh. Vuonna 1978 ToPo saavutti seuran kolmannen mestaruuden. 1980-luvulla ToPo voitti kolme mestaruutta (1981, 1983 ja 1986), jolloin joukkueessa pelasivat muun muassa Anssi Rauramo, Kari-Pekka Klinga, Kalevi Sarkalahti, Heikki Kasko sekä Veli-Pekka Sirola. Karhulan Veikot
Miesten koripallossa Karhulan Veikot nousi vuonna 1985 II-divisioonaan ja vuonna 1987 I-divisioonaan, jossa se pelasi vielä 1990-luvun alkupuolella. Vuosikymmenen loppupuolella seura aloitti yhteistyön Peli-Karhujen kanssa, jonne koottiin miesten edustuskoripallo. Kaudella 2010–2011 miesten edustusjoukkue pelaa kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla II-divisioonassa. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1968–1969
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1968–1969 oli 29. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi Tapion Honka voitti toisen peräkkäisen Suomen mestaruuden. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1954
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1954 oli 14. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Pantterit, joka kauden päätteeksi voitti seitsemännen perättäisen Suomen mestaruutensa. Panttereiden pistemenetykset tulivat 4, huhtikuuta, jolloin Kipo yllätti sen 70-54 ja 1. joulukuuta jolloin Työväen Maila-Pojat voitti 70-64. Lisäksi joukkue pelasi 62-62 -tasapelin HU -41:n kanssa 17. marraskuuta. Mestaruus varmistui ennen viimeistä sarjakierrosta, kun Pantterit 8. joulukuuta kukisti Sörnäisten NMKY:n 70-59. Sörnäinen voitti päätöskierroksella 12. joulukuuta Karhun Pojat 88-76 ja vei hopeamitalit ennen TMP:tä. Suomen koripallon historia
Kaudella 1975–1976 perustettiin koripallon I-divisioona, koska SM-sarjan ja silloisen Suomen-sarjan tasoeroa pidettiin liian suurena. Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat (koripallo)
Koripallo oli sodanjälkeisessä Jyväskylässä marginaalilaji ja vasta pelaajien siirryttyä HoNsU:n siipien suojaan laji alkoi hitaasti mutta varmasti lisätä suosiotaan. 1960–luvun alussa joukkue nousi Suomi-sarjaan ja vuonna 1969 HoNsU:n A-pojat saavuttivat SM-hopeaa. Näistä pelaajista koostuva miesten joukkueen runko oli nousta mestaruussarjaan kaudella 1970, mutta karsintasarjan ainoa tappio oli kohtalokas ja nousu jäi sillä kertaa haaveeksi. Tappio oli kohtalokas myös siinäkin mielessä, että joukkueen avainhenkilöiden välit kärjistyivät ja joukkue hajosi. Suomen koripallon historia
Suomi aloitti karsinnat selvällä voitolla Unkarista luvuin 80–58. Seuraavaksi Suomi voitti Israelin, Sveitsin, Itä-Saksan ja Itävallan. Ennen Itävalta-peliä Suomi oli jo varmistanut lohkovoiton, mutta nyt Suomi voitti A-lohkon ilman tappioita. Ratkaisupeleissä vastaan tuli Bulgaria, jota Suomi ei ollut aiemmin voittanut kertaakaan. Peli oli tasaista viime minuuteille saakka kunnes päävalmentaja Kalevi Tuominen otti aikalisän ja komensi pelaajat paikkaprässiin, jonka hän oli oppinut Yhdysvalloissa ollessaan. Viimeiset minuutit Suomi vei luvuin 14–2 ja varmisti kisalipun olympialaisiin. Suomen koripallomaajoukkue onkin edelleen ainoa suomalainen palloilujoukkue, joka on selviytynyt karsintojen kautta olympialaisiin. Olympiakomitea joutui pitkin hampain lähettämään joukkueen pitkälle matkalle Tokioon, mutta kinaa syntyi siitä, kuinka monta pelaajaa lähetetään mukaan kisoihin. Suomen päävalmentajan Kalevi Tuomisen järkkymätön mielipide oli, että kisoihin lähetetään kaksitoista pelaajaa, kun taas Olympiakomitea halusi kustantaa ainoastaan kymmenen pelaajan matkan. Lopulta Olympiakomitea joutui taipumaan Tuomisen kahteentoista pelaajaan. Suomen koripallomaajoukkue
Sotien jälkeen koripallo kärsi Suomessa talousvaikeuksista. Vuonna 1946 maa oli jo lähtemässä Geneven EM-kilpailuihin, mutta joutui lopulta vetäytymään taloudellisten syiden takia. Kaksi vuotta tämän jälkeen Suomeen saapuivat mormonit, jotka levittivät koripalloa muualle maahan. Maahan saapuneesta ryhmästä Robert Petersen jäi Suomeen. Linkki Kuopio
Linkki perustettiin 12. toukokuuta 1967, ja se oli Kuopion ja Pohjois-Savon ensimmäinen koripallon erikoisseura. Seura teki tähänastisen ennätyksensä jäsenmäärässään (324) vuonna 1993. Linkki nousi ensimmäisen kerran miesten I-divisioonaan kaudeksi 1980–1981 mutta putosi yhden kauden jälkeen alemmalle sarjatasolle. Uusi nousu I-divisioonaan tapahtui 1990-luvulla, ja vuonna 1997 seura oli lähellä nousta miesten SM-sarjaan. 1980- ja 1990-lukujen taitteessa Linkki pelasi myös pyörätuolikoripallon SM-sarjaa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi.Linkillä on kaksi miesten joukkuetta itäisen alueen harrastesarjassa, kolme eri ikäluokkien poikajoukkuetta ja kerhotoimintaa kahdessa ikäluokassa. Naisten joukkueen lisäksi seuralla on tytöillä poikien tapaan kolme juniori-ikäluokkajoukkuetta ja kahden ikäluokan kerhotoimintaa. Suomen koripallon historia
Ensimmäisenä suomalaisjoukkueena kansainvälisiä pelejä pelasi Pantterit, joka kaudella 1957–1958 osallistui juuri perustettuun Euroopan Cupiin. Joukkue sai vastaansa puolalaisen Legia Varsovan, jonka se ensimmäisessä osaottelussa voitti. Toisessa ottelussa Pantterit kuitenkin hävisi neljällä pisteellä ja Legia Varsova pääsi jatkoon yhteiskorin turvin. Nykyisin sarjasta käytetään nimitystä Euroliiga. Turun Riento (koripallo)
Turun Riento on turkulainen, vuonna 1906 perustettu urheiluseura, jonka lajivalikoimaan koripallo otettiin vuonna 1942. Riennon miehet voittivat SM-hopeaa 1946 ja naiset voittivat 1960-luvun aikana yhden hopean ja kaksi pronssia. Naiskoripallo päätettiin kuitenkin lopetettaa vuonna 1964 taloudellisista syistä. Kausi 1964–1965 jäikin Riennon naisten viimeiseksi koripallokaudeksi yli vuosikymmenen ajaksi. Riennon miehet voittivat vielä pronssia 1968 ja hopeaa 1971, mutta putosivat seuraavana vuonna mestaruussarjasta. Miesten koripallotoiminta loppui kokonaan 1995 ja poikien harrestetoiminta hiipui pois 2000-luvun puolivälissä. Nykyään turkulaisesta mieskoripallosta huolehtii naapuriseura Turun NMKY. Riennon miehet pelasivat korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 15 kautta. Korisliiga
Miesten koripallon Suomen mestaruudesta on pelattu vuodesta 1939 lähtien, jolloin mestaruuden voitti Ylioppilaskoripalloilijat Helsingistä. Eniten Suomen mestaruuksia (kaikkiaan 14) on voittanut Pantterit. Suomen koripallon historia
Helsingin Kisa-Toverit kuului 1960-luvun puolivälissä tuloksellisesti Euroopan parhaimpien seurojen joukkoon. Kotimaassa seura voitti viisi Suomen mestaruutta vuosina 1961–1965 valmentajansa Pentti Salmen johdolla. Suomen mestaruuksien ansiosta joukkue sai ainoana suomalaisjoukkueena mahdollisuuden edustaa maataan Euroopan Cupissa. Kaudella 1963–1964 ”Kisis” eteni Euroopan Cupissa aina puolivälieriin saakka, jossa se sai vastaansa Italian suurseuran Simmenthal Milanon. Ensimmäisen Helsingissä pelatun osaottelun HKT voitti luvuin 97–88, mutta Italiassa kärsityn tappion takia kausi oli HKT:n osalta ohi. Saavutus on paras suomalaisen koripallojoukkueen saavutus Euroopan kentillä. Kaudella 1964–1965 HKT oli taas mukana ja pääsi karsintakierrokselta jatkoon. Ensimmäisellä varsinaisella kierroksella tuli vastaan Euroopan parhaiten menestynyt seura Real Madrid Baloncesto. Ensimmäinen peli pelattiin Helsingissä ja se päättyi HKT:n tiukkaan tappioon. Ottelu oli historian ensimmäinen Euroopan Cup -peli, jossa molemmat joukkueet tekivät yli 100 pistettä. Vieraspelin Madridissa HKT hävisi selvästi. Kauden lopulla Real Madridista tuli Euroopan mestari kun se voitti loppuotteluissa TsSKA Moskovan. Saman kauden lopussa HKT:n pelaajat Martti ja Kari Liimo valittiin Euroopan tähdistöjoukkueeseen. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1959
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1959 oli 19. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Kotkan Työväen Palloilijat. Kauden päätteeksi Pantterit voitti kolmannentoista Suomen mestaruutensa. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1941
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1941 oli 3. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Hallitsevana mestarin kauteen lähti Eiran Kisa-Veikot. Kauden päätteeksi Kadettikoulu voitti historiansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Sarjan kaikki joukkueet olivat helsinkiläisiä. Suomen koripallon historia
Lajin leviäminen Suomessa pysähtyi hieman ja se säilyi vauraimpien alueiden harrastuksena. Vuonna 1951 Suomi lähti Pariisin EM-kisoihin. Kisat pelattiin Vélodrome d'hiverissa, joka oli pyöräilyyn tarkoitettu sisävelodromi. Pelaaminen sisähallissa oli noihin aikoihin vielä harvinaisuus Länsi-Euroopassakin. Suomi sijoittui lohkonsa kolmanneksi ja oli lopulta turnauksen yhdeksäs. Pentti Salmi tuomitsi otteluita ensimmäisenä suomalaisena arvokisaerotuomarina. Vuonna 1952 Suomen naisten koripallomaajoukkue pelasi ensimmäisen kerran EM-kilpailuissa ja sijoittui turnauksessa yhdeksänneksitoista. Ainoa voitto tuli turnauksen viimeiseksi sijoittunutta Itä-Saksaa vastaan luvuin 45–27. Suomen tehokkain ottelussa oli 12 pistettä heittänyt Anja Lamminpää. Samana vuonna Suomen Koripalloliitto vaihtoi nimekseen Suomen Koripallo- ja Lentopalloliitto, jotta toiminnassa mukana ollut lentopallo tulisi paremmin näkyviin. Nimi pidettiin yhdeksän vuoden ajan kunnes lentopallo sai oman liittonsa. National Basketball Association
Suurten jääkiekkoareenoiden omistajat perustivat Pohjois-Amerikkaan uuden koripallon Basketball Association of American (BAA) -ammattilaissarjan 6. kesäkuuta 1946. Sarjan ensimmäinen peli pelattiin 1. marraskuuta 1946, jolloin Torontossa olivat vastakkain Toronto Huskies sekä New York Knickerbockers. Sarjassa oli sen ensimmäisenä kautena (1946–1947) mukana 11 joukkuetta, jotka pelasivat keskenään 60 ottelun runkosarjan. Sarjan ensimmäisen mestaruuden vei Philadelphia Warriors, joka kukisti finaaleissa otteluvoitoin 4–1 Chicago Stagsin. Kaudeksi 1947–1948 runkosarjan pituus lyhennettiin 48 otteluun matkustuskustannusten pienentämiseksi. Neljä joukkuetta edelliskaudelta luopui sarjasta ja tilalle tuli ABL-liigasta Baltimore Bullets. Sarja pelattiin siis ainoastaan kahdeksan joukkueen kesken. Mestaruuden voitti tulokasjoukkue Bullets.
Vaikka BAA-sarjaa pelattiinkin isoimpien kaupunkien parhailla areenoilla, pelasivat valtakunnan parhaat pelaajat kuitenkin NBL-sarjaa. Tilanne muuttui kaudeksi 1948–1949, kun NBL-liigan neljä parasta joukkuetta liittyi BAA:han tuoden mukanaan koripallon ensimmäisen todellisen supertähden George Mikanin. Hänen siirtymisellä BAA-sarjaan oli monia vaikutuksia. 205-senttinen Mikan aloitti isojen miesten tulemisen sarjaan ja lisäksi hänen siirtymisellään oli vaikutuksia NBL-sarjan kuihtumiseen. NBL- ja BAA-sarjat yhdistyivätkin kaudeksi 1949–1950 ja sarjan nimi muuttui National Basketball Associationiksi (NBA). Sarjaa pelasi siten 17 joukkuetta. Mikanin johdolla Minneapolis Lakers voitti kausien 1948–1949 ja 1953–1954 välillä viisi mestaruutta. Ainoastaan kaudella 1950–1951 Rochester Royals pystyi voittamaan Lakersin pudotuspeleissä ja yltämään siten mestaruuteen. Vaikka BAA:ssa pelasikin jo kaudella 1947–1948 japanilaisamerikkalainen Wataru Misaka, pidetään NBA:n todellisena rotuerottelun loppumisena kautta 1950–1951, jolloin NBA:han tekivät sopimuksen ensimmäiset afroamerikkalaiset pelaajat. Italian koripallomaajoukkue
Koripallo oli ensimmäisen kerran virallisena lajina olympialaisissa Berliinissä 1936 ja Italia oli mukana sijoittuen seitsemänneksi. Lontoossa 1948 maa jäi sijalle 17 eikä selviytynyt mukaan kaksiin seuraaviin kisoihin. Kotikisoissaan Roomassa 1960 Italian joukkue sijoittui neljänneksi, kun pronssia lopulta vienyt Brasilia oli välierälohkon ottelussa parempi pistein 75–78. Seuraavissa kisoissa tuloksena olivat sijat 5 ja 8 ja Münchenissä 1972 neljäs sija, kun pronssiottelussa Kuuba oli parempi pistein 65–66. Montrealissa 1976 Italia sijoittui viidenneksi. Porin Veto
Porin Vedon menestyksekkäin palloilulaji oli koripallo. Miesten edustusjoukkue pelasi SM-sarjassa yhteensä viisi kautta; 1952, 1960, 1962, 1962/1963 ja 1964/1965. Vedon naisten joukkue oli yksi 1940- ja 1950-lukujen parhaita seuroja Suomessa. Se voitti yhden Suomen mestaruuden ja kolme SM-hopeaa. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1994–1995
Kausi 1994–1995 oli 55. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Kouvot. UU-Korihait voitti hopeaa ja Torpan Pojat pronssia. Runkosarja pelattiin kahdessa lohkossa, itälohkon voitti Kouvot ja länsilohkon Torpan Pojat. Koripallo kesäolympialaisissa 1948
Vuoden 1948 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 30. heinäkuuta – 13. elokuuta 1948 Lontoossa. Tämä oli toinen kerta kun koripallo järjestettiin olympialaisissa virallisena lajina. Koripallo järjestettiin ainoastaan miehille. Mukana oli 285 osanottajaa 23 eri maasta. Kari Liimo
Liimo nousi Suomen maajoukkueeseen jo 17-vuotiaana. Kesäkuussa 1964 hän oli maajoukkueen kantavia hahmoja Genevessä järjestetyssä olympiakarsinnassa, jossa Suomi taisteli itselleen paikan Tokion olympialaisissa. Olympiaturnauksessa Suomi sijoittui yhdenneksitoista. Liimo osallistui Suomen paidassa neljiin EM-kisoihin: 1961, 1963, 1965 ja 1967. Suomi selvisi Liimon johdolla kotikisoissaan 1967 kaikkien aikojen parhaaseen EM-sijoitukseensa sijoittumalla kuudenneksi. PM-kultaa Liimo oli voittamassa 1962, 1964 ja 1970. Yhteensä hän pelasi 160 A-maaottelua, joissa teki 2446 pistettä (keskiarvo 15,3). Parhaassa ottelussaan vuonna 1964 Liimo heitti 35 pistettä. Hänet valittiin kuusi kertaa Suomen parhaaksi koripalloilijaksi. Hän on ensimmäinen suomalainen joka on varattu NBA:han. Varauksen teki Los Angeles Lakers seitsemännellä kierroksella 1969. Liimo jätti ammattilaistilaisuuden käyttämättä koska häntä peloteltiin maajoukkueuran katkeamisella. Koripallo
Suomessa koripallon pääsarjan nimi on nykyään Korisliiga. Kaudella 2004–2005 käytettiin nimeä Sparliiga. Suomessa on pääsarjatason lisäksi miehille kuusi alempaa divisioonatasoa ja naisille neljä. Suomen Koripalloliiton jäsenenä on noin 250 koripalloseuraa. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1948
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1948 oli 8. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Koripalloliitto ja Työväen Urheiluliitto pelasivat jälleen yhteisessä sarjassa vaikka molemmat ratkaisivat erillään myös liittokohtaiset mestaruudet. Suomen koripallon historia
Vuonna 1995 Jukka Suomela siirtyi Torpan Poikien puheenjohtajaksi ja seura ilmoitti tavoitteekseen nousta lähelle Euroopan kärkeä. Joukkueen kokoaminen aloitettiin hankkimalla seuraan yhdysvaltalainen valmentaja Aaron McCarthy. Suomalaiset pelaajat suhtautuivat ulkomaalaisen valmentajan palkkaamiseen pienellä varauksella mutta valmentajan lajituntemus oli suurempi kuin suomalaisilla, joten pelaajatkin tottuivat valmentajaan. Ensimmäisellä kaudella 1995–1996 seura voitti heti Suomen mestaruuden. Seuraavaksi kaudeksi ToPo:on siirtyi Saksasta Pekka Markkanen ja joukkue pääsi pelaamaan myös Euroopan Cupia. Heti syksyllä se nousikin suomalaisjoukkueiden Eurocup-voittojen listalla kärkeen. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1970–1971
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1970–1971 oli 31. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi Tapion Honka voitti neljännen peräkkäisen Suomen mestaruuden. Käsipallo
Miesten maajoukkue on pelannut kertaalleen MM–kilpailuissa. Tämä tapahtui vuoden 1958 MM–kilpailuissa. Olympialaisiin tai EM–kilpailuihin miesten maajoukkue ei ole koskaan selviytynyt. Naisten maajoukkue ei ole selviytynyt mihinkään arvokilpailuihin. Suomessa käsipallotoimintaa hallinnoi Suomen käsipalloliitto. Käsipalloliitolla on noin 4 200 aktiivista jäsentä. Se on perustettu vuonna 1941. Suomen koripallon historia
Itse olympialaisissa Suomi aloitti urakkansa kahdeksan pisteen voitolla Etelä-Koreasta. Toisessa ottelussa vastaan asettui kisojen ehdoton ennakkosuosikki Yhdysvallat. Suomi aloitti ottelun yllättävän hyvin ja oli alkuminuutit johdossa. Lopussa yhdysvaltalaisten fysiikka kuitenkin tuli esille ja Suomi hävisi ottelun luvuin 51–77. Suomen parhaan pistemiehen (19) Kari Liimon mukaan tulos oli loppujen lopuksi ihan hyvä. Viimeisen alkusarjapelinsä Suomi hävisi Uruguaylle, mihin kaatuivat mahdollisuudet mitaleille. Jatkopeleissä Suomi sai samaan lohkoon Brasilian, Australian, Perun ja Jugoslavian. Suomi voitti Australian ja Perun, jolloin se pääsi pelaamaan sijoista 9–12. Vastaan tuli isäntämaa Japani, jolle Suomi hävisi. Sijoista 11–12 käyty kamppailu päättyi Suomen 73–72 voittoon Meksikosta. Suomen pelaajat uskoivat, että mahdollisuudet olisivat olleet parempiinkin sijoituksiin. Muun muassa Suomen joukkueen pelaaja Risto Kala on myöhemmin sanonut Suomen sijoituksesta: Suomen koripallomaajoukkue
Suomen Koripalloliitto perustettiin helmikuussa 1939 Helsingin Osuuskaupan kerhohuoneistossa. Pari kuukautta aikaisemmin Suomen Pesäpalloliitto oli päättänyt ottaa koripallon omaan ohjelmistoonsa. Koripallotoimintaa pyörittivät maassa siis samanaikaisesti kaksi liittoa. Kun selvyyttä asiaan ei ehditty saada ennen vuoden 1939 EM-kilpailuita, päätti Pesäpalloliitto lähettää oman joukkueensa EM-kilpailuihin. Ensimmäisissä EM-kilpailuissaan Suomi hävisi kaikki seitsemän otteluaan. Suurimman tappion, 112–9, maa koki Liettuaa vastaan. Kisojen jälkeen Pesäpalloliitto luopui koripallotoiminnasta ja vastuu toiminnasta siirtyi Koripalloliitolle. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1975–1976
Kausi 1975–1976 oli 36. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti Playboys. Suomen koripallon historia
Vuonna 1977 Suomi pääsi kymmenen vuoden tauon jälkeen EM-kisoihin. Suomi järjesti karsinnat kisoihin Helsingissä ja voitti ratkaisupelissä Unkarin. Usko Suomen mahdollisuuksiin EM-kisoissa oli kotimaassa kuitenkin vähäinen. Belgiassa pidetyt EM-kisat eivät sujuneetkaan Suomelta aivan parhaalla tavalla. Joukkue hävisi kaikki alkusarjan pelinsä ja päätyi pelaamaan sijoista 9–12. Ensimmäisessä sijoitusottelussaan Suomi voitti Ranskan niukasti yhdellä pisteellä. Toisessa pelissään Suomi hävisi selvästi Espanjalle. Tämän jälkeen Suomi jäi 18 vuoden ajaksi arvokisojen ulkopuolelle. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1969–1970
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1969–1970 oli 30. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauden päätteeksi pelatussa loppusarjassa Tapion Honka voitti kolmannen peräkkäisen Suomen mestaruuden. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1939 oli 1. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kahden häviön cupina ja se alkoi 17. maaliskuuta Helsingissä Pikku Robertinkadun tennishallissa, jossa kohtasivat Ylioppilaskoripalloilijat ja NMKY. YK voitti ottelun 24-16 ja vei myöhemmin myös mestaruuden. Viipurilaisten keskinäisessä väännössä Vesa voitti NMKY:n 29–16. Kaikkiaan kahdestatoista joukkueesta kahdeksan oli Helsingistä, kaksi Karhulasta ja kaksi Viipurista. Toisella kierroksella Viipurin Vesa nuiji Karhulan Katajaiset 62–0. Välierissä Vesa hävisi Eiran Kisaveikoille Helsingissä 24–32, Kisaveikot kuitenkin luovuttivat ottelutta Ylioppilaskoripalloilijoille, koska jalkapallosarjat olivat jo ehtineet jo alkaa ja samat miehet edustivat seuraa myös jalkapallossa. Pronssit vei Ylioppilaskoripalloilijoiden 2-joukkue voittamalla Vesan 33–20. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1991–1992
Kausi 1991–1992 oli 52. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. SM-Koriksen mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Pantterit voitti hopeaa ja Uudenkaupungin Urheilijat pronssia. Runkosarjan voitti Pantterit. Suomen koripallon historia
Vuonna 1950 pidettiin ensimmäiset koripallon maailmanmestaruuskilpailut, joihin myös Suomi karsi. Nizzassa järjestetyissä karsinnoissa Suomi sijoittui lopulta kuudenneksi eikä päässyt mukaan kisoihin. Vaikka Suomi olisi päässyt jatkoon kahdeksan joukkueen aluekarsinnasta, olisi kisamatka kaiketi jäänyt toteutumatta, sillä joukkueen lähettämistä Argentiinaan pidettiin lähes mahdottomana talousvaikeuksien takia. Suomalaisten peli kehittyi karsintaturnauksen loppua kohden ja oli aivan eri luokkaa kuin vuoden 1939 kisoissa. Paikallislehti Le Patriot de Nice et du Sud-Est kehui suomalaisten atleettisuutta ja povasi joukkueelle loistavaa tulevaisuutta. Suomi onnistui turnauksessa voittamaan Itävallan ja Hollannin. Koripallon miesten SM-sarjakausi 1958
Koripallon miesten SM-sarjakausi 1958 oli 18. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kausi pelattiin kaksinkertaisena. Kauden päätteeksi Kotkan Työväen Palloilijat voitti Suomen mestaruuden. Samalla se oli ensimmäinen mestaruuden voittanut joukkue, joka ei tullut Helsingistä. Myös hopeamitalit menivät Helsingin ulkopuolelle, kun Tampereen Pyrintö saavutti seuran ensimmäisen miesten koripallon SM-mitalin. Pronssijoukkue Helsingin Jyryn Eero Salonen saavutti viidennen peräkkäisen korikuninkuutensa. Turun Urheiluliitto ja Helsingin Visa putosivat pääsarjasta. Koripallo kesäolympialaisissa 1936
Vuoden 1936 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 7. elokuuta – 14. elokuuta 1936 Berliinissä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun koripallokilpailut järjestettiin olympialaisissa lukuun ottamatta vuoden 1904 kesäolympialaisten koripallon näytöstapahtumaa. Kisoihin osallistui 199 urheilijaa, joista kaikki olivat miehiä, 23 maasta. Nuorin osanottaja oli virolainen Heino Veskila (17 vuotta ja 237 päivää) ja vanhin uruguaylainen Leandro Gómez (34 vuotta ja 140 päivää). Kilpailun voitti Yhdysvallat, hopealle tuli Kanada ja pronssille Meksiko. Suomen koripallon historia
Timo Makkonen voitti vuonna 1982 samassa Pohjois-Carolinan yliopiston joukkueessa Michael Jordanin kanssa ensimmäisenä suomalaisena mieskoripalloilijana arvostetun NCAA-mestaruuden.