Milloin Korisliiga on perustettu?
Korisliiga
Suomen Koripalloliitto kokosi keväällä 1939 kahdentoista joukkueen sisäsarjan kilpailemaan ensimmäistä kertaa koripallon miesten Suomen-mestaruudesta. Ensimmäisellä kaudella mukana oli kahdeksan joukkuetta pääkaupunkiseudulta, kaksi joukkuetta Kotkan seudulta sekä kaksi joukkuetta Viipurista. SM-historian ensimmäiset pisteet teki Eiran Kisa-Veikkojen Kaarlo Einiö. Sarjajärjestelmänä ensimmäisellä kaudella oli kahden häviön cup, josta loppusarjaan pääsi mukaan neljä parasta joukkuetta. Kauden ottelut pelattiin maalis-huhtikuun aikana. Loppuotteluun selviytyivät Eiran Kisa-Veikot sekä Ylioppilaskoripalloilijoiden ykkösjoukkue. Kisa-Veikot kuitenkin luovuttivat ottelun, koska jalkapallosarjat olivat jo ehtineet jo alkaa ja samat miehet edustivat seuraa myös jalkapallossa. Historian ensimmäisen Suomen-mestaruuden voitti siis Ylioppilaskoripalloilijat.
Koripallon Bundesliiga
Sarja perustettiin vasta vuonna 1966, mutta koripallon mestaruudesta oli Saksassa pelattu jo vuodesta 1939 lähtien. Ensimmäisen Saksan mestaruuden voitti LSV Spandau vuonna 1939. Eniten mestaruuksia on TSV Bayer 04 Leverkusenilla, joka on voittanut Saksan mestaruuden 14 kertaa. Ensimmäisen kerran sarjassa oli 18 joukkuetta kaudella 2006–2007. Aris Thessaloniki BC
Seuran ensimmäinen Kreikan mestaruus tuli vuonna 1930, heti kahdeksan vuotta koripallojaoston perustamisen jälkeen. Hiljaiseloa kesti aina vuoteen 1979 saakka, jolloin seura voitti toisen Kreikan mestaruutensa. Vuonna 1985 Aris voitti ensimmäisen "tuplansa" eli sekä Kreikan mestaruuden että Kreikan Cupin. Seuran kulta-aikaa olivat erityisesti vuodet 1985-1991, jolloin se voitti Kreikan mestaruuden 7 kertaa peräkkäin. Vuonna 1985 Aris pääsi myös Korać Cupin semifinaaleihin, mutta tie kuitenkin pysähtyi Pallacanestro Varesen voitettua kreikkalaiset. Tällöin Arisissa pelasivat muun muassa Nikos Galis ja Panagiotis Giannakis. Koripallon I-divisioona
I-divisioona on ollut Suomen toiseksi korkein sarjataso koripallossa. Nykyisin I-divisioona on jaettu A- ja B-divisiooniin. Kaudesta 2008–2009 lähtien sarjassa on pelattu jälleen pudotuspelejä. A-divisioonan pudotuspelien voittaja nousee Korisliigaan. Korisliiga
Suomen Koripalloliitto liittyi vuonna 1946 Suomen Voimistelu- ja Urheiluliittoon. Tämän johdosta TUL katkaisi kahdeksan vuotta kestäneen yhteistyösopimuksensa Koripalloliiton kanssa. Koripalloliitto kirjoitti kuitenkin huhtikuussa 1947 uuden liittokohtaisen yhteistyösopimuksen TUL:n kanssa ja liitot sopivat, että vuoden 1947 Suomen-mestari ratkaistaan kummankin liiton sisäisten mestareiden keskinäisessä ottelussa. Suomen-mestaruuden voitti SKL:n sarjassa pelannut Helsingin NMKY voittamalla finaalissa TUL:n mestarin Työväen Maila-Pojat. Korisliiga
Lokakuussa 2014 Korisliiga ja seurat aloittivat kolmivuotisena projektina kaikkien Korisliigaotteluiden suoratoiston KorisliigaTV:n välityksellä. Ottelut olivat katsottavissa ympäri maailman. Kameratuotanto tapahtui vastaavaa palvelua muun muassa Euroliigaan tuottavan belgialaisyrityksen avulla, ja jakelualustan tuotti suomalaisyritys. Palvelu tuotettiin liikkeen tunnistavien automaattikameroiden avulla. Lisäksi KorisliigaTV tuotti koosteet otteluista, valmentajahaastattelut sekä reaaliaikaisia huippuhetkiä otteluista. Kaikkia otteluita ei selostettu. KorisliigaTV oli maksullinen, ja katseluoikeuksia pystyi ostamaan runkosarjassa joko yksittäisiin otteluihin, tietyn joukkueen kaikkiin otteluihin tai kaikkien joukkueiden kaikkiin otteluihin. Pudotuspeleistä KorisliigaTV näytti, osin muuta kautta televisioitavien ottelujen vuoksi, 12–31 ottelua. KorisliigaTV:n lisäksi Yleisradio esitti Korisliiga-otteluita Urheiluviikonloppu-lähetyksissään. Urheilusanomat esitti otteluita tilaajilleen viikoittain, ja VeikkausTV lähetti muutamia otteluita. Korisliiga-kausi 2015–2016
Juuri ennen kauden alkua Koripalloliitto ilmoitti vaihtavansa Korisliigan logon mainostoimistolta tilattuun, tekstipainotteiseen uuteen versioon, mikä liittyi liiton laajempaan visuaalisen ilmeen uudistamiseen. Uusi logo otettiin vastaan huomattavan ristiriitaisin mielipitein. Korisliiga-kausi 2005–2006
Runkosarja käynnistyi 30. syyskuuta 2005 ja päättyi 18. maaliskuuta 2006. Korisliigan 12 joukkuetta pelasivat kaikki nelinkertaisen sarjan. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta pääsivät kevään pudotuspeleihin. Kauhajoen Karhu (koripallo)
Vuoteen 2000 asti seuran edustusjoukkue pelasi aluesarjoissa nimellä Kauhajoen Pesukarhut. Joukkueen noustua keväällä 2000 miesten koripallon I-divisioonaan vaihtui edustusjoukkueen nimi samalla seuran nimen mukaisesti Kauhajoen Karhuksi. Edustusjoukkue ehti pelata seitsemän kautta I-divisioonaa, kunnes nousi Korisliigaan kaudeksi 2007–2008. Ensimmäinen kausi liigassa päättyi runkosarjan viimeiseen sijaan ja sarjasta putoamiseen. Yhden I-divisioonassa vietetyn kauden jälkeen joukkue nousi kuitenkin heti takaisin Korisliigaan, jossa on pelannut tästä eteenpäin yhtäjaksoisesti. Korisliiga-kausi 2015–2016
Toukokuun päätöksellä Korisliigaa päätettiin täydentää 12 joukkueeseen ja runkosarjan ottelumäärä pudotettiin 34:ään. Päätöksen tarkoitus oli auttaa kansainvälisiä otteluita pelaavia joukkueita ja antaa joukkueille enemmän harjoitusaikaa kauden aikana, minkä toivottiin myös auttavan pelaajien kehittymisessä. Runkosarja oli tarkoitus pelata kolminkertaisena sarjana ja paikallistasauspelinä, jolloin jokainen joukkue olisi pelannut 17 kotiottelua. Pudotuspeleistä puolivälierät pelataan vanhaan tapaan paras viidestä -järjestelmällä, mutta sekä välierät että loppuottelusarja pidennettiin paras seitsemästä -muotoon. NKL-Pantterit
1980-luvulla NKL:n taloudellinen perusta oli "Korirengas ry.", joka harjoitti ammattimaista jakelutoimintaa Itä- ja Kaakkois-Helsingissä pääasiakkainaan "Tildun Tieto ja Uutinen" sekä "Alueuutiset". Korirenkaan toiminnan voitolla varmennettiin, että jäsenmaksut olivat edulliset. Korirengas ry:n perustamisidean toi esiin edustusuimarinakin tunnettu Aulis "Aku" Kähkönen. Merkittävin tuon nuorisokoripalloiluun keskittyneen seuran kehittäjä oli, alkujaan kotkalainen, maajoukkuekoripalloilija Veijo Nielsen. Hän toimi vuosia Korirengas ry:n ammattimaisena toiminnanjohtajana. Suomen koripallon historia
Jatkosodan aikana koripallo levisi edelleen muualle Suomeen. Turun Riento ja Tampereen Pyrintö ottivat lajin ohjelmistoonsa. Turussa oli vuonna 1942 myös oma paikallissarja, jossa pelasi kymmenen joukkuetta. Vuoden päästä siitä kaupungissa pelattiin myös oma sotasarja, jossa oli mukana 11 joukkuetta. Lisäksi kaupungin oppikoululaiset pelasivat omaa sarjaa, jossa oli kahdeksan joukkuetta. Turkua voitiinkin pitää aikansa koripallokaupunkina. Vuonna 1941 pelattiin myös ensimmäinen virallinen naisten ottelu. Sotavuosina oman mausteensa Suomen koripalloon toivat virolaiset pelaajat, jotka olivat tulleet Suomeen. Sodan loppupuolella pelaaminen muuttui vaaralliseksi pommitusten takia ja pelit saattoivat venyä jopa kuuden tunnin mittaisiksi. Rintamalla pelattiin myös paljon koripalloa itserakennetuilla pelikentillä. Nils Fabricius
Nils Erik Verner Fabricius (8. marraskuuta 1913 Helsinki, Suomi – 7. heinäkuuta 1995 Ruotsi) oli suomalainen koripallovaikuttaja. Fabricius oli mukana perustamassa Suomen Koripalloliittoa vuonna 1939. Korisliiga-kausi 2014–2015
Suomen mestaruus oli 34-vuotiaille Teemu Rannikolle ja Korisliiga-ikoni Petri Virtaselle uran ensimmäinen. Kyseessä oli myös seuralle historian ensimmäinen mestaruus. Jesse Niemellä oli kaksi aikaisempaa mestaruutta kasvattajaseuransa Tampereen Pyrinnön joukkueesta, ja kolmas mestaruus oli 25-vuotiaalle Niemelle jo viides SM-mitali. Joukkueen apuvalmentajana toimi Tuomas Oja. ASK Rīga
Seura perustettiin neuvostoaikana vuonna 1925. ASK Rīgan kulta-aikaa oli 1960-luvun vaihe, jolloin se hallitsi Euroopan koripalloa. Euroliiga perustettiin vuonna 1958, jolloin ASK voitti sen. Finaaleissa se kaatoi Academic Sofian otteluvoiton 2–0. Kaudella 1958–1959 joukkueet kohtasivat uudestaan Euroliigan finaalissa, jolloin ASK oli taas parempi. Kotiottelunsa ASK voitti 20 000 ihmisen edessä 79–58 ja vieraissa se voitti 69–67. Seuraavaksi kaudeksi FIBA otti mukaan BC Dynamo Tbilisin, joka pelasi itsensä finaaliin ASK:n vastustajaksi. ASK:n valmentaja Aleksandr Gomelski peluutti pelissä Jānis Krūmiņšia, joka hallitsi korinalustaa ja toi voiton ASK:lle. Euroliiga
Vuonna 1954 ranskalainen "L’Équipe"-lehden journalisti Gabriel Hanot innostui jalkapallon seurajoukkueiden välisestä sarjasta nähtyään Wolverhamptonin ja Budapest Honvédin välisen jalkapallon ystävyysottelun. Palattuaan Ranskaan hän jutteli ideasta työnantajansa kanssa, joka päätti pyytää Euroopan suurimpien jalkapalloseurojen puheenjohtajat tapaamiseen, mistä sai alkunsa jalkapallon Euroopan cup. Pian myös koripallopiirit kiinnostuivat ajatuksesta, ja uudesta sarjasta keskusteltiin FIBAn edustajien kesken vuoden 1957 EM-kisojen aikana. Sarja päätettiin aloittaa ja FIBAn pääsihteeri Renato William Jonesin asettama komissio pyysi Euroopan maiden koripalloliittoja lähettämään siihen oman maansa mestarijoukkue. Palkintopokaalin lahjoitti "L’Équipe". Suomen Koripalloliitto
Suomen Koripalloliitto on suomalaisen koripalloilun kattojärjestö. Sen tarkoituksena on sääntöjensä mukaan toimia Suomessa koripalloilua järjestävien, yhdistysrekisteriin merkittyjen yhdistysten liittona ja edustaa jäseniään kansainvälisessä koripalloliitossa FIBA:ssa (Fédération Internationale de Basketball, A-kirjain juontuu hylätystä sanasta Amateur). Suomen koripalloliittoon kuuluu noin 250 koripalloseuraa. Koripallon Suomen cup
Koripallon Suomen cup on suomalaisille koripallon seurajoukkueille tarkoitettu kilpailu. Sitä on pelattu vuodesta 1968 lähtien. Naisissa sitä pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1973. Cupin menestynein seura on kotkalainen KTP-Basket yhdeksällä mestaruudella. 2000-luvulla menestynein seura on ollut Lappeenrannan NMKY, joka voitti neljä mestaruutta vuosina 2005-2008. Korisliiga
Toista kertaa Suomen-mestaruudesta pelattiin syksyllä 1940. Tämä oli ensimmäinen varsinainen koripallon mestaruussarja, sillä ensimmäistä kertaa sarjan kaikki kahdeksan joukkuetta kohtasivat toisensa kertaalleen. Mestaruussarjan otteluita otettiin myös juuri perustetun vedonlyöntitoimisto Oy Tippaustoimisto Ab:n (myöh. Veikkaus Oy) vetokohteiksi. Koripallon suosio Suomessa kasvoikin vedonlyönnin ansiosta huomattavasti. Sarjan voittajaksi ylsi vuonna 1940 Eiran Kisa-Veikot, joka sai samalla ensimmäistä kertaa Oy Perkko Ab:n lahjoittaman karhunkuvioin koristellun kiertopalkinnon. Kiertopalkinnon perusteella mestaruussarjaa alettiin kutsua myös Karhunpokaalisarjaksi. Vuosien 1940 ja 1941 mestaruussarjoissa kaikki kahdeksan joukkuetta olivat helsinkiläisiä, lisäksi mukana oli myös armeijan joukko-osastoja. Vuoden 1941 mestaruussarjan voittikin Kadettikoulun joukkue. Vuoden 1941 alussa Koripalloliitto asetti mestaruussarjaan koripallon nykytilanteeseen nähden erikoisen rajoituksen, sillä rajoituksen mukaan sarjaa eivät saaneet pelata pelaajat, joiden pituus ylitti 190 senttimetriä. Suomen koripallon historia
Suomessa koripallon asema oli alhainen ja medialla oli runsaasti ennakkoluuloja lajia kohtaan. Esimerkiksi Suomen Urheilulehti sanoi lajin oleva tyttökoululaisille sopiva ja tyrmäsi lajin kokonaan. Kaikesta vastustuksesta huolimatta Koripalloliitto kokosi keväällä 1939 kahdentoista joukkueen SM-sarjan. Ensimmäisen kauden loppuotteluun selvisivät Ylioppilaskoripalloilijat ja Eiran Kisa-Veikot mutta ottelu jäi pelaamatta, kun Kisa-Veikot joutui luovuttamaan. Monet Kisa-Veikkojen pelaajista pelasivat myös jalkapalloa Palloliiton Helsingin sarjoissa, jotka olivat jo ehtineet alkaa. Korisliiga-kausi 2015–2016
Loppuottelut pelattiin neljästä voitosta. Kotiedun saanut Kouvot lähti ottelusarjaan ennakkosuosikkina. Runkosarjassa voitot menivät Kouvoille 3–1. Kumpikin finalistijoukkue pelasi kotiottelunsa tavallista suuremmilla areenoilla jo kolmantena kautena peräkkäin. Pyrintö oli voittanut aikaisemmin Suomen mestaruuden vuosina 2010, 2011 ja 2014. Kouvot oli voittanut aikaisemmin kolme mestaruutta, viimeisimmän vuonna 2004. HyPo Koris
Naisten Korisliiga-kausi 2014–2015 lähti käyntiin HyPolla ensimmäistä kertaa uuden nimen alla vanhan Naisten SM-sarjan vaihduttua Naisten Korisliigaksi edelliskautena. B.League
B.League syntyi, kun Japanin koripalloliiton hallinnoima mestaruussarja ja yksityisomisteinen bj league yhdistyivät FIBAn vaatimuksesta ja suljettua Japanin koripalloliiton ulos toiminnastaan. Sarjan ensimmäisen kauden voitti Link Tochigi Brex. Leppävaaran Pyrintö
LePy perustettiin Leppävaarassa 23. marraskuuta 1931. Alkuvuosikymmeninä LePyllä oli toimintaa muissakin lajeissa, kuten suunnistuksessa, hiihdossa ja voimistelussa. Seurassa toimi myös mieskuoro ja ompeluseura. Koripalloilu aloitettiin LePyssä melko pian sen jälkeen, kun Nils Fabricius toi lajin Suomeen vuonna 1937. 1960-luvulta lähtien LePy on ollut koripallon erikoisseura. Naisten Korisliigan vuoden tulokas
Naisten Korisliigan vuoden tulokas valittiin ensimmäisen kerran kaudella 1990–1991. Vuosittain palkinto on jaettu kaudesta 1993–1994 lähtien. Korisliiga-kausi 2014–2015
Lähde: Suomen koripallon historia
2000-luvun alussa helsinkiläisseurojen määrä kahdella korkeimmalla tasolla laski merkittävästi. Sarjapaikasta luopui muun muassa lukuisia Suomen mestaruuksia voittanut Helsingin NMKY. Pantterit putosi I-divisioonasta eikä ole onnistunut nousemaan takaisin. Muita pääkaupunkiseudun seuroja, jotka ovat vetäytyneet korkeimmilta tasoilta ovat Vantaan Pussihukat ja Rekolan Urheilijat.
FIBA teki vuonna 2003 uudistuksen, jolla maajoukkueet jaettiin A- ja B-divisioonaan. Uudistuksen arveltiin nostavan Suomen juniorimaajoukkueiden mahdollisuuksia nousta arvokisoihin. Uudistuksen myötä EM-karsinnat toimisivat myös olympiakarsintoina, jolloin Olympiakomitealta toivottiin lisäystä tukirahoihin. Korisliiga-kausi 2015–2016
Korisliiga-kausi 2015–2016 oli 76. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Kauteen lähti hallitsevana mestarina Joensuun Kataja, joka voitti runkosarjan mutta putosi Korisliigan ensimmäisenä runkosarjavoittajana jo puolivälierissä. Runkosarja alkoi 3. lokakuuta ja päättyi 26. maaliskuuta. Mestaruuden voitti historiansa neljännen kerran Kouvot, joka voitti loppuotteluissa 4–1-voitoin Tampereen Pyrinnön. Sarjasta putosi lapualainen Kobrat. Korisliiga
Korisliiga on miesten koripallon pääsarja Suomessa. Miesten pääsarjaa on pelattu Korisliiga-nimellä kaudesta 2005–2006 lähtien. Kaudella 2004–2005 sarjasta käytettiin sen pääsponsorin mukaan nimeä Sparliiga. Kaudet 1999–2004 sarjaa pelattiin nimellä SM-koris ja tätä ennen sarjasta on käytetty nimeä miesten koripallon SM-sarja. Korisliiga-kausi 2006–2007
Ulkomaalaispelaajien määrää rajoittavat säännöt poistuivat ensi kertaa pääsarjan historiassa kaudeksi 2006–07. Liigaa kävikin pelaamassa kauden aikana ennätykselliset 91 ulkomaalaisvahvistusta.Runkosarja käynnistyi 30. syyskuuta 2006 ja päättyi 24. maaliskuuta 2007. Korisliigan 12 joukkuetta pelasivat kaikki nelinkertaisen sarjan. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta pääsivät kevään pudotuspeleihin. Korisliiga-kausi 2008–2009
Kausi 2008–2009 oli 69. kausi, jolloin pelattiin koripallon miesten Suomen mestaruudesta. Korisliiga-kauteen lähti sarjanousijana viiden I-divisioonassa vietetyn kauden jälkeen Forssan Koripojat ja hallitsevana mestarina Espoon Honka. Korisliiga
Jatkosodan takia koripallon SM-sarja jäi pelaamatta vuosina 1942 ja 1943. Urheilujärjestöt pyrkivät pitämään kuitenkin toimintaa yllä vaikeinakin aikoina henkisen terveyden ylläpitämiseksi. Suomen Koripalloliitto oli sotavuosien yksi aktiivisimmista urheilujärjestöistä ja SM-sarjan sijaan sotavuosina koripalloa pelattiinkin niin sanotussa sotasarjassa, jonka otteluita löytyi myös veikkauslistalta. Korisliiga-kausi 2014–2015
Korisliiga ja seurat aloittivat 24. lokakuuta 2014 lähtien kolmivuotisena projektina kaikkien Korisliigaotteluiden suoratoiston KorisliigaTV:n välityksellä. Ottelut olivat katsottavissa ympäri maailman. Kameratuotanto tapahtui vastaavaa palvelua muun muassa Euroliigaan tuottavan belgialaisyrityksen avulla, ja jakelualustan tuotti suomalaisyritys. Palvelu tuotettiin liikkeen tunnistavien automaattikameroiden avulla. Lisäksi KorisliigaTV tuotti koosteet otteluista, valmentajahaastattelut sekä reaaliaikaisia huippuhetkiä otteluista. Kaikkia otteluita ei selostettu. KorisliigaTV oli maksullinen, ja katseluoikeus oli ostettavissa runkosarjassa joko yksittäisiin otteluihin, tietyn joukkueen kaikkiin otteluihin tai kaikkien joukkueiden kaikkiin otteluihin. Pudotuspeleistä KorisliigaTV näytti, osin muuta kautta televisioitavien ottelujen vuoksi, 12–31 ottelua. KorisliigaTV:n lisäksi Yleisradio esitti Korisliiga-otteluita Urheiluviikonloppu-lähetyksissään näytettyään kauden aikana kahdeksan runkosarjaottelua ja kaikki loppuottelut, joista kaksi ensimmäistä YLE Areenassa. Lisäksi YLE lisäsi valikoimaansa Naisten Korisliigan otteluita. Urheilusanomat näytti tilaajilleen verkkosivuillaan Korisliiga-otteluita keskiviikkoisin marraskuusta alkaen, ja VeikkausTV lähetti muutamia otteluita. Yhteensä YLE, VeikkausTV ja ISTV näyttivät 55 runkosarja ja 5–8 pudotuspeliottelua, joita selostivat mun muassa Toni Flink, Saku Mäkinen ja Tuomas Pakkanen. Tampereen Pyrintö (koripallo)
Kun koripallo alkoi kehittyä Pyrinnössäkin ammattimaiseksi lajiksi 1970-luvulla, otettiin joukkueen historian ensimmäisen ulkomaalaisvahvistuksen hankkimista varten 70 000 markan laina. Myös suomalaispelaajat alkoivat vaatia korvauksia pelaamisestaan, ja Pyrinnön koripallojaosto ajautui velkakierteeseen, jota se paikkasi emoseuran kustannuksella muiden lajijaostojen osoittaessa tyytymättömyyttään. Kierre saatiin sittemmin katkaistuksi. Nykyisin paljon vapaaehtoistyötä käyttävä ja kulujen minimoimista ohjenuoranaan käyttävä Pyrinnön koripallojaosto tekee vuosittain Korisliigan osalta suunnilleen nollatuloksen. Vuodesta 1983 lähtien Suomen mestaruuden voittaneista 11 joukkueesta Pyrinnön lisäksi ainoastaan Kataja ei ole ajautunut konkurssiin tai pahoihin julkisuudessa ruodittuihin talousvaikeuksiin. Suomen koripallon historia
Helsingin Kisa-Toverit kuului 1960-luvun puolivälissä tuloksellisesti Euroopan parhaimpien seurojen joukkoon. Kotimaassa seura voitti viisi Suomen mestaruutta vuosina 1961–1965 valmentajansa Pentti Salmen johdolla. Suomen mestaruuksien ansiosta joukkue sai ainoana suomalaisjoukkueena mahdollisuuden edustaa maataan Euroopan Cupissa. Kaudella 1963–1964 ”Kisis” eteni Euroopan Cupissa aina puolivälieriin saakka, jossa se sai vastaansa Italian suurseuran Simmenthal Milanon. Ensimmäisen Helsingissä pelatun osaottelun HKT voitti luvuin 97–88, mutta Italiassa kärsityn tappion takia kausi oli HKT:n osalta ohi. Saavutus on paras suomalaisen koripallojoukkueen saavutus Euroopan kentillä. Kaudella 1964–1965 HKT oli taas mukana ja pääsi karsintakierrokselta jatkoon. Ensimmäisellä varsinaisella kierroksella tuli vastaan Euroopan parhaiten menestynyt seura Real Madrid Baloncesto. Ensimmäinen peli pelattiin Helsingissä ja se päättyi HKT:n tiukkaan tappioon. Ottelu oli historian ensimmäinen Euroopan Cup -peli, jossa molemmat joukkueet tekivät yli 100 pistettä. Vieraspelin Madridissa HKT hävisi selvästi. Kauden lopulla Real Madridista tuli Euroopan mestari kun se voitti loppuotteluissa TsSKA Moskovan. Saman kauden lopussa HKT:n pelaajat Martti ja Kari Liimo valittiin Euroopan tähdistöjoukkueeseen. Korikobrat
Koripalloa alettiin pelata Lapualla vuonna 1961 Timo Vihlan johdolla. Tuolloin lajia harrastettiin Lapuan keskikoulun liikuntakerhossa. Myöhemmin Lapuan Virkiä otti lajin ohjelmistoonsa. 1960-luvun loppupuolella Virkiä nousi kohti Maakuntasarjan kärkeä ja nousikin Suomisarjaan vuonna 1970. Se vakiintui seuran sarjatasoksi 1970-luvun lopulla. Vuoden 1989 toukokuussa Lapualle perustettiin Mauri Mäenpään vetämä koripallon erikoisseura. Tuolloin nykyinen Korikobrat perustettiin nimellä Lapuan Koripojat eli LaKoPo. Samalle myös rekisteröitymispaperit lähtivät eteenpäin, mutta viivästysten vuoksi virallinen rekisteröitymispäivä on vasta 14. elokuuta 1990. Ensimmäisen kautensa LaKoPo pelasi kuitenkin 1989–1990. Korisliiga-kausi 2017–2018
Korisliiga-kausi 2017–2018 on 78. kausi, jolloin pelataan miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Mestaruuden kauden päätteeksi voitti Kauhajoen Karhu, joka kaatoi finaalisarjassa Vilpas Vikingsin otteluvoitoin 4-2. Runkosarjan voittaja oli Vilpas Vikings. Korisliiga
Lähteet: Kauhajoen Karhu kaudella 2007–2008
Kauhajoen Karhu pelasi historiansa ensimmäisen Korisliigan ottelunsa 6. lokakuuta 2007 kotisalissa Torpan Poikia vastaan. Karhun liigahistorian ensimmäiset pisteet teki amerikkalaisvahvistus Josh Gross kolmen pisteen korillaan. Ottelu päättyi Torpan Poikien voittoon lukemin 86–98. Karhun paras pistemies ottelussa oli Darryl Hudson 26 pisteellä. Korson Palloilijat
Korson Palloilijat on vantaalainen palloilulajeihin keskittynyt urheiluseura. Se perustettiin vuonna 1959 lajinaan jalkapallo. Nykyisin seuran riveissä pelataan jalkapallon lisäksi lentopalloa, kaukalopalloa ja salibandya. Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1908
Perustamisvuoden 1907 lopussa Suomen Palloliittossa oli 12 jäsenseuraa: Helsingistä Akateeminen Jalkapalloklubi, Helsingin Jalkapalloklubi, Idrottsklubben Unitas, IF Stjärnan, ja Polyteknikkojen V.- ja U.- seura, Kokkolasta Gamlakarleby Idrottsvänner, Pietarsaaresta Jakobstads Idrottsförbund, Tammisaaresta Ekenäs Idrottsförbund, Tampereelta Pyrintö, Turusta Åbo Idrottsvänner ja Turun Jalkapalloseura ja Viipurista Viborgs Hockeyklubb. Lisäksi 4 muuta seuraa olivat jo ilmoittautuneet jäsenehdokkaiksi: Helsingfors Skridskoklubb, IF Kamraterna Helsingistä ja Viipurista sekä Viipurin Reipas. CE Europa
Europalla on toimintaa myös koripallossa, ja se on lajissa yksi Espanjan vanhimpia. Maan ensimmäinen virallinen koripallo-ottelu pelattiin Europan ja Laietà BC:n välillä 8. joulukuuta 1922; Europa voitti 8–2. Europa voitti myös koripallon Katalonian-mestaruuden vuosina 1924 ja 1926. Neuvostoliiton koripalloliiga
Neuvostoliiton koripalloliiga oli vuosina 1924–1992 toiminut Neuvostoliiton koripallon pääsarja. Vuosina 1924, 1928, 1934–1936, 1956, 1959, 1963 ja 1967 Neuvostoliiton mestaruus ratkaistiin kaupunkien, alueiden tai miehityshallintojen kesken. Naisten Korisliiga
Naisten Korisliiga on naisten koripallon korkein sarjataso Suomessa. Naisten mestaruudesta on pelattu vuodesta 1944 lähtien. Sarjan nimi vaihdettiin Naisten Korisliigaksi kaudelle 2013–2014. Kausina 1944–2013 sarjaa pelattiin nimellä koripallon naisten SM-sarja. Korisliiga-kausi 2005–2006
Runkosarjan kahden heikoimmin sijoittuneen joukkueen oli tarkoitus pelata I-divisioonan toiseksi ja kolmanneksi tulleen joukkueen kanssa kaksinkertaisen sarjan yhdestä Korisliiga-paikasta. Aura Basketin vetäydyttyä karsintasarjasta, sarja pelattiin kolmen joukkueen voimin. I-divisioonan voittaja, Team Componenta nousi suoraan Korisliigaan. SM-karsintasarja alkoi 22. maaliskuuta ja päättyi 2. huhtikuuta. Koripallon suomalais-ruotsalainen liiga
Sarja pelattiin ensimmäistä kertaa kaudella 1998–1999, jolloin liigan loppuottelussa Alviks BK voitti Piilosetin. Ensimmäisellä kaudella sarjassa oli mukana kymmenen joukkuetta, mutta toisella kaudella joukkuemäärä pudotettiin kahdeksaan. Kaudella 2000–2001 sarjassa ei pelattu viime vuosien tapaan loppuottelua, vaan maiden parhaiten sarjassa sijoittuneet joukkueet saivat toisen kierroksen karsintapaikan koripallon Pohjois-Euroopan liigaan. Sulkapallo
Jo 1908–1909 Viipurissa ilmestynyt Wiborgs Nyheter esitteli sulkapalloa lajina ja uutisoi kisojen tuloksista. Lajia alettiin harrastaa laajemmin 1940-luvulla. Suomen Sulkapalloliitto perustettiin 1954. Laji pysyi aluksi Suomessa varsin pienenä, mutta 1980-luvun lopulla alkanut harrastajamäärien jyrkkä nousu vei sulkapallon jopa tenniksen ja squashin ohi. Tähän nousuun lienee melkoisesti vaikuttanut Pontus Jäntin kansainvälinen menestys ja panos Suomen sulkapalloilun kehittämiseen. Hän on voittanut muun muassa nuorten EM-kisoissa kultaa Helsingissä vuonna 1987. Rullakiekko
Ensimmäiset Kansainvälisen rullaluisteluliiton (FIRS) järjestämät maailmanmestaruuskilpailut pelattiin vuonna 1995. Samana vuonna Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) otti rullakiekon lajivalikoimaansa, ja vuodesta 1996 eteenpäin onkin vuosittain pelattu kummankin järjestäjän maailmanmestaruuskilpailut. Kummallakin järjestöllä on omat sääntönsä, jotka poikkeavat hieman toisistaan. Tämän lisäksi Yhdysvaltain ammattilaissarjoilla on omat versionsa säännöistä. Vuonna 1999 kuopatun RHI:n perinnettä jatkavat vuonna 1998 perustettu Major League Roller Hockey (MLRH) ja vuonna 2002 perustettu Professional Inline Hockey Association (PIHA). Rullakiekko on kuulunut myös World Gamesin ohjelmaan vuodesta 2005. Suomen koripallon historia
Sotien jälkeen Suomen koripallopiirit kärsivät taloudellisista vaikeuksista. Esimerkiksi Koripalloliiton liittohallituksen jäsenet joutuivat takaamaan henkilökohtaisesti liiton lainoja. Myös välineistä ja pelipaikoista oli huutava pula. Vuonna 1945 hallitilanne oli pahimmillaan Helsingissä ja pelejä jouduttiin siirtämään jopa Karhulaan saakka. Välinepula alkoi hellittää pari vuotta myöhemmin, kun Työväen Urheiluliitto ja Koripalloliitto päättivät hankkia 200 palloa seuroille. Vaikka pallojen saanti helpotti välinepulaa, oli vielä 1950-luvullakin monella seuralla käytössä ainoastaan yksi pallo. Vuonna 1946 Koripalloliitto liittyi Suomen Valtakunnan Urheiluliittoon. Samana vuonna Turun NMKY pelasi yhdysvaltalaista kauppalaivan miehistöä vastaan koripallopelin Turussa. Pelistä historiallisen tekee se, että ensimmäistä kertaa Suomessa nähtiin mustaihoisia amerikkalaisia pelaamassa. Kaiken lisäksi Turun NMKY voitti pelin. Vuoden synkimpänä hetkenä Koritalkoot-kirjan kirjoittanut Erkki Vasara pitää Geneven EM-kisoja. Suomi oli jo lähettämässä kisoihin oman joukkueensa mutta joutui lopulta vetäytymään pois kisoista, koska liitolla ei ollut varaa lähettää joukkuetta kisoihin. Luettelo Korihaiden tilastoista ja ennätyksistä Korisliigassa
Uudenkaupungin Korihait on suomalainen koripalloseura, joka pelaa kaudella 2018–2019 Korisliigassa. Tämä on luettelo Korihaissa pelanneiden koripalloilijoiden seuraennätyksistä sekä joukkueen tilastoista Korisliigassa. Korisliiga-kausi 2015–2016
Kahden joukkueen sarjasta luopumisen johdosta Koripalloliitto kokoontui kuitenkin uudestaan kesäkuun puolivälissä ja muutti päätöstään. Sarjalisenssi myönnettiin kymmenelle joukkueelle, jotka pelaavat nelinkertaisen runkosarjan. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta jatkavat pudotuspeleihin ja viimeinen putoaa Divisioona A:han. Ottelumäärän pienenemisen toivottiin jälleen helpottavan kansainvälisiin kilpailuihin osallistuvien joukkueiden urakkaa. Sarjajärjestelmä vahvistettiin ja otteluohjelma julkaistiin 21. heinäkuuta 2015. Naisten Korisliiga-kausi 2015–2016
Naisten Korisliiga-kausi 2015–2016 on kolmas kausi, kun koripallon naisten Suomen mestaruudesta pelataan Naisten Korisliiga -nimellä. Kauteen lähtivät hallitsevana mestarina Catz Lappeenranta ja sarjanousijana Espoo Basket Team. Korisliiga-kausi 2007–2008
Suomen Koripalloliitto käsitteli liigajoukkueiden liigalisenssejä 17. kesäkuuta 2008 pitämässään kokouksessa. Tähän mennessä Lappeenrannan NMKY oli saanut taloutensa jo kuntoon siten, että Koripalloliitto pystyi myöntämään heille liigalisenssin kaudeksi 2008–09. Liitto oli kuitenkin ennen liigalisenssien käsittelyä ehtinyt pyytää selvitykset myös Kauhajoen Karhulta sekä Lapuan Korikobrilta liigaan osallistumisesta. FIBA
Kansainvälinen koripalloliitto perustettiin Genevessä vuonna 1932. Tuolloin kahdeksan valtiota olivat mukana perustamassa FIBAa: Argentiina, Tšekkoslovakia, Kreikka, Italia, Latvia, Portugali, Romania sekä Sveitsi. Ensimmäistä kertaa laji oli mukana kesäolympialaisten ohjelmistossa vuoden 1936 olympialaisissa. Kisojen aikana koripallon keksijä James Naismith nimettiin liiton kunniapresidentiksi. Korisliiga-kausi 2013–2014
Neljä joukkuetta osallistui Korisliigan ohella kansainvälisiin sarjoihin. Loimaa pelasi Euroopan toiseksi korkeinta joukkuekilpailua Eurocupia ensimmäisenä suomalaisjoukkueena 15 vuoteen, KTP-Basket sekä Joensuun Kataja EuroChallengea ja Tampereen Pyrintö Baltian liigaa. Koripallo kesäolympialaisissa 1936
Vuoden 1936 kesäolympialaisten koripallo järjestettiin 7. elokuuta – 14. elokuuta 1936 Berliinissä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun koripallokilpailut järjestettiin olympialaisissa lukuun ottamatta vuoden 1904 kesäolympialaisten koripallon näytöstapahtumaa. Kisoihin osallistui 199 urheilijaa, joista kaikki olivat miehiä, 23 maasta. Nuorin osanottaja oli virolainen Heino Veskila (17 vuotta ja 237 päivää) ja vanhin uruguaylainen Leandro Gómez (34 vuotta ja 140 päivää). Kilpailun voitti Yhdysvallat, hopealle tuli Kanada ja pronssille Meksiko. Koripallon naisten Euroliiga
Koripallon naisten Euroliiga on FIBA Europen vuosittain järjestämä naisten koripallon ammattilaisliiga. Se on korkein naisten kansainvälinen koripallosarja Euroopassa. Koripallon Mestarien liiga
Koripallon Mestarien liiga (, lyh. BCL) on FIBA Europen ylläpitämä, vuonna 2016 perustettu kansainvälinen koripallosarja. Korisliiga-kausi 2012–2013
Korisliiga-kausi 2012–2013 oli 73. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Korisliiga-kauteen sarjanousijana lähtivät Forssan Koripojat sekä Korikobrat. Hallitseva mestari oli Nilan Bisons, joka myös uusi mestaruutensa. Korisliiga-kausi 2016–2017
Korisliiga-kausi 2016–2017 oli 77. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Uusikaupunkilainen Korihait nousi sarjaan täksi kaudeksi M1DA-mestaruutensa myötä. Suomen koripallon historia
Vuonna 1950 pidettiin ensimmäiset koripallon maailmanmestaruuskilpailut, joihin myös Suomi karsi. Nizzassa järjestetyissä karsinnoissa Suomi sijoittui lopulta kuudenneksi eikä päässyt mukaan kisoihin. Vaikka Suomi olisi päässyt jatkoon kahdeksan joukkueen aluekarsinnasta, olisi kisamatka kaiketi jäänyt toteutumatta, sillä joukkueen lähettämistä Argentiinaan pidettiin lähes mahdottomana talousvaikeuksien takia. Suomalaisten peli kehittyi karsintaturnauksen loppua kohden ja oli aivan eri luokkaa kuin vuoden 1939 kisoissa. Paikallislehti Le Patriot de Nice et du Sud-Est kehui suomalaisten atleettisuutta ja povasi joukkueelle loistavaa tulevaisuutta. Suomi onnistui turnauksessa voittamaan Itävallan ja Hollannin. Koripallo
Suomessa koripallon pääsarjan nimi on nykyään Korisliiga. Kaudella 2004–2005 käytettiin nimeä Sparliiga. Suomessa on pääsarjatason lisäksi miehille kuusi alempaa divisioonatasoa ja naisille neljä. Suomen Koripalloliiton jäsenenä on noin 250 koripalloseuraa. Kanadan urheilu
Koripallon keksi kanadalainen liikunnanohjaaja James Naismith vuonna 1891. Suomen koripallon historia
Vuonna 2006 Korisliigassa jatkettiin sääntöuudistuksia, joilla poistettiin ulkomaalaisrajoitukset sarjasta. Ennen sarjassa sai käyttää kahta ulkomaalaista pelaajaa, joiden lisäksi saattoi olla Cotonoun sopimuksen perusteella muitakin ulkomaalaisia. Kauden lopussa seurat tekivät rajoitusten poistamisen takia herrasmiessopimuksen, jonka nojalla seuroissa saisi olla ainoastaan kolme ulkomaalaista pelaajaa. Suomen Koripalloliitto
Vuosina 1952–1959 Liitto käytti nimeä Suomen Koripallo- ja Lentopalloliitto. Lentopallo kuului liiton ohjelmaan jo vuodesta 1939 alkaen aina siihen saakka, kun vuonna 1959 perustettu Suomen Lentopalloliitto vuonna 1962 liittyi SVUL:n jäseneksi. Jääpallo
Helsingissä järjestettiin vuonna 1907 monen lajin yhteiset talvikisat, jonka yhteydessä pelattiin bandyturnaus, jossa oli myös ruotsalaisia ja pietarilaisia joukkueita. Kisojen jälkeen lajin parissa toimineet vakuuttuivat kansallisen lajiliiton perustamisen tarpeesta ja toukokuussa 1907 perustettiin Suomen Palloliitto, jonka piiriin kuului bandyn lisäksi kesälajina jalkapallo. Palloliitto järjesti ensimmäisen Suomen mestaruusturnauksen vuonna 1908. Kaikki turnauksen ottelut pelattiin Helsingin edustalla meren jäällä. Myöhemmin samana kesänä Suomen mestaruudesta pelattiin myös jalkapallossa ja vesipallossa, joten jääpallolle kuuluu kunnia Suomen vanhimmasta palloilulajien SM-kilpailusta. Historiallisen mestaruuden voitti helsinkiläinen Polyteknikkojen urheiluseura. Korisliiga-kausi 2006–2007
"Lyhenteet: # = Sijoitus runkosarjassa, O = Pelatut ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, P/O = Tehdyt pisteet ottelua kohti, P/O- = Päästetyt pisteet ottelua kohti, P = Pisteet"Runkosarjan kaksi heikointa joukkuetta pelasivat I-divisioonan toiseksi ja kolmanneksi tulleen joukkueen kanssa kaksinkertaisen sarjan yhdestä Korisliiga-paikasta. I-divisioonan voittaja, Kauhajoen Karhu nousi suoraan Korisliigaan. SM-karsintasarja alkoi 31. maaliskuuta ja päättyi 8. huhtikuuta. Euroliiga
Sarjan alkuvuodet olivat Itä-Euroopan maiden hallintaa, sillä koripallo ei vielä ollut suuri laji Italiassa ja Espanjassa. Ensimmäinen Itä-Euroopan ulkopuolelta tullut joukkue, joka esiintyi loppuottelussa, oli Real Madrid. Se pääsi kaudella 1961–1962 loppuotteluun, jolloin loppuottelu pelattiin ensimmäistä kertaa neutraalilla peliareenalla. Syyt olivat taas poliittiset, sillä Franco ei päästänyt Real Madridia kommunistiseen maahan. Vaikka joukkue hävisi loppuottelun, oli vuosikymmen Real Madridille silti menestyksekäs. Ensimmäisen kerran Real Madrid voitti mestaruuden kaudella 1963–1964, kun joukkue onnistui voittamaan Spartak Brnoon. Voitto oli myös ensimmäinen kerta, kun Länsi-Euroopan rikas seura onnistui voittamaan mestaruuden. Myös italialaisseura Simenthal Milan onnistui voittamaan vuosikymmenen aikana Euroliigan mestaruuden. Naisten Korisliiga-kausi 2013–2014
Liigasta ei pudonnut eikä paikastaan joutunut karsimaan kauden päätteeksi yhtään joukkuetta. Liiga laajennetiin seuraavalle kaudelle kymmenen joukkueen laajuiseksi. I-divisioonan pudotuspelien voittaja Vimpelin Veto nousi suoraan Korisliigaan. Runkosarjassa neljänneksi sijoittunut HoNsU Jyväskylä, sekä kuudenneksi sijoittunut Keravan Energia Team luopuivat kauden jälkeen sarjapaikoistaan. HoNsU anoi paikkaa I-divisioonasta vedoten avainpelaajien lähtöön seurasta. Kerava ilmoitti luopumisen syyksi resurssipulan ja siirtyi pelaamaan alueellista II-divisioonaa. I-divisioonan finaalit Vimpelin Vedolle hävinnyt Hyvinkään Ponteva sekä välierävaiheessa Pontevaa vastaan pudonnut Tampereen Pyrintö nousivat seuraavaksi kaudeksi jyväskyläläisten ja keravalaisten tilalle liigaan. Korisliiga
Sotavuosien jälkeen SM-sarja pääsi kolmen vuoden tauon jälkeen käyntiin syksyllä 1944, jolloin seitsemän joukkueen yksinkertaisen sarjan voitti helsinkiläinen Kiri-Veikot. Samana vuonna pelattiin ensimmäistä kertaa myös naisten Suomen-mestaruudesta, jonka vei nimiinsä Helsingin Tarmo. Koripalloliitto oli tehnyt yhteistyötä jo monen vuoden ajan Työväen Urheiluliiton kanssa ja liitot järjestivätkin vuosina 1945 ja 1946 yhteisen Suomen-mestaruussarjan. Vuonna 1945 SM-sarjassa pelasi kahdeksan joukkuetta, joista voiton vei Kiri-Veikot. Seuraavana vuonna sarjassa pelasi kymmenen joukkuetta, joista Suomen-mestaruuden voitti Helsingin NMKY. Suomen koripallon historia
1960-luvun menestysvuosien jälkeen Suomen koripallon taso alkoi laskea. Laji kuitenkin laajeni Helsingin ulkopuolelle niin, että pääsarjatason joukkueita oli Joensuussa asti. Kaudeksi 1972–1973 SM-sarjassa sallittiin merkittävänä uudistuksena ulkomaalaisten pelaajien palkkaaminen seuraan. Ensimmäisellä kaudella Suomessa pelasi kolme yhdysvaltalaista pelaajaa sekä yksi turkkilainen pelaaja. Seuraavana kautena sarjassa otettiin käyttöön pudotuspelit, joiden malli lainattiin NBA:sta. FIBA Europen jäsenmaista Suomi otti systeemin ensimmäisenä käyttöön. Myöhemmin pääsarja jaettiin lohkoihin, mutta siitä luovuttiin, koska yleisö ei pitänyt järjestelmästä. Suomen koripallon historia
Talvisota vaikutti myös koripalloon. Lajia pystyttiin jatkamaan vasta syksyllä 1940, mutta silloinkin rahaa oli vaikea saada lajin pariin. Tämä pyrittiin ratkaisemaan perustamalla Veikkaus, mihin Koripalloliittokin oli osallisena. Samalla Koripallon SM-sarjasta tuli yksi Veikkauksen pelikohteista. Vuonna 1941 SM-sarjassa tehtiin Erkki Vasaran mielestä melko huvittava sääntöuudistus, jonka mukaan yli 190 cm pitkä pelaaja ei saanut olla mukana normaalissa koripallo-ottelussa. Suomen koripallon historia
Kotimaan sarjassa mestarien joukkoon nousi ensimmäistä kertaa Helsingin ulkopuolinen seura kun Kotkan TP voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa vuonna 1958. Kauden paras helsinkiläisseura oli vasta kolmanneksi sijoittunut Helsingin Jyry. Lierse SK
Koninklijke Lierse Sportkring perustettiin 1906. Seura nousi pääsarjatasolle ensimmäisen kerran 1927–1928. Toisen maailmansodan loppuun mennessä Lierse voitti kaksi mestaruutta ja sijoittui yleensä neljän parhaan joukkoon. Kauden 1947–48 päätteeksi seura kuitenkin putosi alemmalle sarjatasolle. Lierse pelasi jälleen pääsarjatasolla vuosina 1953–1986 ja 1988–2007, ja voitti mestaruuden 1960 ja 1997. Liigaan se nousi takaisin 2010. Alexela Korvpalli Meistriliiga
SEB Korvpalli Meistriliiga on Viron koripallon pääsarja. Ensimmäisen mestaruuden voitti Tallinna Sport vuonna 1925. Nykyinen sponsorinimi otettiin käyttöön vuonna 2004. Korisliiga
Urheilusanomien tammikuussa 2015 julkaiseman artikkelin mukaan Korisliiga on Euroopan 15. paras kansallinen pääsarja. KK Olimpija
Koripalloseura perustettiin vuonna 1946 osana Svoboda-urheiluseuraa. Saman vuoden lopulla nimeksi vaihdettiin Enotnost, joka oli seuralla aina vuoteen 1954 asti. Tällöin nimeksi vaihdettiin AŠK OLIMPIJA. Ensimmäisen Jugoslavian mestaruuden joukkue voitti vuonna 1957. Union Olimpija voitti vielä viisi mestaruutta ennen kuin Slovenia itsenäistyi. Kun Jugoslavia kaatui, kaatui myös sen korkeatasoinen koripallokulttuuri, jolloin Slovenian piti viedä koripalloaan eurooppalaisempaan suuntaan. Maan itsenäistyessä alkoikin seuran kultakausi, kun joukkue voitti seitsemän liigamestaruutta ja -cupia 1990-luvulla. Paras kansainvälinen menestys osui vuoteen 1994, kun joukkue voitti Saporta Cupin finaalissa Taugres Vitorian. Vuonna 1997 joukkue pääsi Euroliigan final fouriin, jossa se hävisi kuitenkin kauden voittaneelle Olympiakosille. Kouvot
Kouvot on koripalloiluun erikoistunut urheiluseura, jonka kotikaupunki on Kouvola. Seura on perustettu vuonna 1964. Junioritoiminta on kasvanut 1990-luvulta alun jälkeen voimakkaasti. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen pääsarjassa eli Korisliigassa ja on voittanut Suomen mestaruuden neljästi vuosina 1995, 1999, 2004 ja 2016. Edustusjoukkueen kotisalia, Mansikka-ahon koulun urheiluhallia, pidetään yhtenä sarjan parhaista areenoista. Myös yleisömäärät ovat aina 1990-luvun keskivaiheen nousuhuumasta lähtien kuuluneet sarjan suurimpiin. Korisliiga-kausi 2013–2014
Korisliiga-kausi 2013–2014 oli 74. kausi, jolloin pelattiin miesten koripallon Suomen mestaruudesta. Mestaruuden voitti historiansa kolmannen kerran Tampereen Pyrintö, joka voitti myös runkosarjan uudella voittoennätyksellä. Hopeaa saavutti Joensuun Kataja ja pronssia loimaalainen Nilan Bisons, joka lähti kauteen hallinneena mestarina. Sarjanousijana kauteen lähti Tapiolan Honka, I-divisioonaan putosi Korihait. Katolinen liiga (Saksa)
Katolisen liigan perusti Baijerin herttua Maksimilian I, jonka lisäksi sen tärkeimmät jäsenet olivat Kölnin, Trierin ja Mainzin arkkipiispat. Katolisen liigan armeijan menestys jatkui kolmikymmenvuotisessa sodassa vuoteen 1631 asti, jolloin se hävisi ensimmäisen suuren taistelun Breitenfeldissä ruotsalaisia vastaan. Armeijan komentajana oli 1610–1632 Johann Tilly ja 1632–1634 Johann von Aldringen. Korisliiga-kausi 2007–2008
Runkosarja käynnistyi 6. lokakuuta 2007 ja päättyi 22. maaliskuuta 2008. Runkosarjan kahdeksan parasta pääsivät pudotuspeleihin, runkosarjan viimeinen putosi suoraan I-divisioonaan ja runkosarjan viimeistä edellinen joutui liigakarsintaan I-divisioonan toiseksi tulleen kanssa. Lappeenrannan NMKY:n otteluohjelmaa kevennettiin puoleen joukkueen selviytyessä 27. marraskuuta 2007 Eurocupissa lohkovaiheeseen. Tämän johdosta Korisliigan sarjataulukon järjestys määräytyi 5. joulukuuta 2007 alkaen voittoprosenttien perusteella aiemman pistepohjaisen sarjataulukon sijaan. Koripallon Serie A
Koripallon kansallista sarjaa on pelattu Italiassa vuodesta 1920 lähtien. Ensimmäisen mestaruuden voitti SEF Costanza Milano. Sarjan menestynein joukkue on Olimpia Milano, joka on voittanut mestaruuden 25 kertaa. 2000-luvun menestynein seura on ollut Montepaschi Siena, joka on voittanut kahdeksan mestaruutta. Korisliiga-kausi 2015–2016
Edelliskauden päätyttyä taloutensa kanssa ongelmissa ollut Tapiolan Honka päätti olla hakematta lisenssiä kaudelle 2015–2016, ja seuran taustayhtiö Korishonka Oy lopetti toimintansa. Toinen talousongelmista kärsinyt seura, vuodesta 1990 pääsarjassa pelannut Namika Lahti, ilmoitti toukokuun 2015 viimeisenä päivänä luopuvansa Korisliigan sarjapaikastaan. Seuraavana päivänä tiedotettiin seuran miesten edustusjoukkueen taustayhdistys Lahden NMKY:n hakeutumisesta konkurssiin. Namika Lahti pelasi kotiottelunsa yhdessä Suomen hienoimmista koripalloareenoista, Lahden suurhallissa, ja seuran A-pojat olivat juuri voittaneet ikäluokkansa Suomen mestaruuden. Tärkeäksi syyksi Namikan konkurssiin kerrottiin sitoutuvien taustahenkilöiden puute. Toinen konkurssiin hakeutumisen syy olivat talousongelmat, etenkin vanhat velat. Myös uuden areenan vuokra oli vanhaan nähden kaksinkertainen. Namika Lahden velkamääräksi kerrottiin lopulta 400 000 euroa. Luettelo 500 ottelua pelanneista Korisliiga-pelaajista
Tämä on luettelo 500 runkosarjaottelua pelanneista koripallon miesten SM-sarjan pelaajista. Vähintään 500 runkosarjaottelua nykyisin Korisliiga-nimisessä sarjassa on kirjannut 13 pelaajaa. Ensimmäinen yli 600 runkosarjaottelua pelannut oli Jarkko Tuomala, jolle runkosarjaotteluita kertyi 623 kappaletta. Vuonna 2017 myös Timo Heinonen ja Antero Lehto ylittivät 600 ottelun rajan ja Heinonen ohitti myös Tuomalan ennätyksen. Luettelon viidettä sijaa hallussaan pitävä Gerald Lee Sr. on ainoa saavutukseen yltänyt ei-suomalaissyntyinen koripalloilija. Sami Lehtoranta saavutti rajapyykin 1. maaliskuuta 2012, Samu Kaaresvirta 8. tammikuuta 2014, Timo Heinonen 2. huhtikuuta 2014, Antero Lehto 8. joulukuuta 2014 ja Petri Virtanen 7. helmikuuta 2015. Svenska Basketligan
Svenska Basketligan tai Basketligan on Ruotsin koripallon miesten pääsarja, jonka voittaja on Ruotsin mestari. Sarjaa on pelattu kaudesta 1992–1993 lähtien. Joukkueita Basketliganissa on ainoastaan yhdeksän kaudesta 2016–2017 lähtien.Ruotsin koripalloliitto Svenska Basketbollförbundet päätti ylimääräisessä vuosikokouksessa 1990 käynnistää uuden pääsarjan, Basketligan, kaudesta 1992–1993. Basketligan korvaisi aikaisemman pääsarjan, Elitserienin. Samana vuonna urheilun kattojärjestö Riksidrottsförbundet hyväksyi sarjamuutoksen. Kaudella 1992–1993 Basketligan korvasi Elitserienin. Sarjan nimi oli Basketligan vielä kaudella 2005–2006, mutta lokakuussa 2006 sveitsiläinen investointiyhtiö Obol Investment kirjoitti sopimuksen liiton (SBBF) kanssa ja sarjan nimeksi tuli "Obol Basketball League". Sveriges Radion P1-kanavan ohjelma Kaliber esitti 3. joulukuuta 2006 ohjelman jossa tutkittiin yhtiön taustaa. Ohjelman seurauksena liitto päätti tammikuussa 2007 vaihtaa sarjan nimeä. Loppukauden sarjasta käytettiin nimeä "Ligan". Kaudesta 2007–2008 lähtien sarjan nimi on ollut "Svenska Basketligan". Loimaan Korikonkarit
Loimaan Korikonkarit (lyhyemmin LoKoKo) on vuonna 1964 perustettu loimaalainen koripalloseura. Sen edustusjoukkue pelasi vuodet 2011–2016 Korisliigassa nimellä Bisons Loimaa, joka osallistui myös EuroCupiin ja VTB United-liigaan. Bisons keräsi pääsarja-aikanaan julkisuutta nimekkäillä pelaajaostoilla ja talousvaikeuksillaan. Linkki Kuopio
Linkki perustettiin 12. toukokuuta 1967, ja se oli Kuopion ja Pohjois-Savon ensimmäinen koripallon erikoisseura. Seura teki tähänastisen ennätyksensä jäsenmäärässään (324) vuonna 1993. Linkki nousi ensimmäisen kerran miesten I-divisioonaan kaudeksi 1980–1981 mutta putosi yhden kauden jälkeen alemmalle sarjatasolle. Uusi nousu I-divisioonaan tapahtui 1990-luvulla, ja vuonna 1997 seura oli lähellä nousta miesten SM-sarjaan. 1980- ja 1990-lukujen taitteessa Linkki pelasi myös pyörätuolikoripallon SM-sarjaa sijoittuen parhaimmillaan neljänneksi.Linkillä on kaksi miesten joukkuetta itäisen alueen harrastesarjassa, kolme eri ikäluokkien poikajoukkuetta ja kerhotoimintaa kahdessa ikäluokassa. Naisten joukkueen lisäksi seuralla on tytöillä poikien tapaan kolme juniori-ikäluokkajoukkuetta ja kahden ikäluokan kerhotoimintaa. Suomen koripallon historia
Ensimmäisenä suomalaisjoukkueena kansainvälisiä pelejä pelasi Pantterit, joka kaudella 1957–1958 osallistui juuri perustettuun Euroopan Cupiin. Joukkue sai vastaansa puolalaisen Legia Varsovan, jonka se ensimmäisessä osaottelussa voitti. Toisessa ottelussa Pantterit kuitenkin hävisi neljällä pisteellä ja Legia Varsova pääsi jatkoon yhteiskorin turvin. Nykyisin sarjasta käytetään nimitystä Euroliiga. Suomen Koripalloliitto
Suomen Koripalloliitto vastaa valtaosasta Suomessa pelattavista koripallosarjoista alkaen miesten mestaruussarjasta (kaudesta 2005–2006 Korisliiga) aina alueellisiin junioreiden harrastesarjoihin asti. Liitto toteuttaa toimintaansa kuuden alueorganisaation avulla, jotka ovat eteläinen, läntinen, kaakkoinen, keskinen, itäinen ja pohjoinen alue. Naisten Korisliiga
1990-luvun menestynein seura oli Forssan Alku, joka voitti vuosikymmenen aikana seitsemän mestaruutta perättäin. 2000-luvulla eniten mestaruuksia voitti Pantterit, joka juhli SM-kultaa viidesti. Euroliiga
Euroliiga () on ULEB-liiton vuosittain järjestämä koripallon ammattilaisliiga, johon kuuluu 31 seurajoukkuetta Euroopan korkeimmista koripallosarjoista. Se on korkein kansainvälinen koripallosarja Euroopassa. Euroliiga
Koripallon Euroopan cupin ensimmäinen kausi aloitettiin helmikuussa 1958 ja ensimmäinen ottelu pelattiin Brysselissä. Ensimmäisen kauden loppuottelussa olivat vastakkain neuvostoliittolainen ASK Rīga sekä bulgarialainen Academic Sofia. ASK Rīgalla oli ollut onnea välierissä, sillä Real Madrid ei voinut pelata toista välieräottelua. Syynä oli Espanjan silloisen diktaattorin Francisco Francon määräys, jonka mukaan joukkue ei saanut matkustaa Neuvostoliittoon. Ensimmäinen mestaruus ratkaistiin kaksiosaisella loppuottelulla, joiden molempien voitot vei ASK Rīga. Pantterit
Korisliigan korikuningas Meistriliiga (jääkiekko)
Meistriliiga (kaudella 2017–2018 Nordic Power Hokiliiga, kaudesta 2018–2019 Coolbet Hokiliiga) on jääkiekon korkein sarjataso Virossa. Sarja on perustettu vuonna 1934. Välillä siinä on pelannut kuusikin joukkuetta samalla kaudella, mutta kaudesta 2015–2016 alkaen joukkueita on ollut vain neljä. Bandyliiga
Suomessa jääpallon kilpailutoiminta alkoi organisoitua Suomen Palloliiton perustamisen myötä vuonna 1907. Vuonna 1908 ratkaistiin ensimmäinen Suomen-mestaruus, kun Polyteknikkojen Urheiluseura (PUS) voitti Helsingin IFK:n finaalissa maalein 8–3. Jääpallo sai näin kunnian olla ensimmäinen joukkuepallopeli, jossa ratkaistiin Suomen-mestaruus. Siitä lähtien jääpallon Suomen-mestaruus on ratkaistu vuosittain. Ainoastaan vuosina 1918, 1940 ja 1942 mestaruus jäi ratkaisematta sotien vuoksi. Korisliiga-kausi 2009–2010
Kauden päätteeksi Tampereen Pyrintö voitti historiansa ensimmäisen Suomen mestaruuden. Finaalisarjan hävinnyt Torpan Pojat voitti hopeaa ja Kouvot pronssia. Runkosarjan voitti Tampereen Pyrintö. Runkosarjan viimeiseksi jäänyt Forssan Koripojat putosi kahden Korisliiga-kauden jälkeen takaisin koripallon I-divisioonaan. Espoon Honkaa edustanut Tuukka Kotti valittiin vuoden pelaajaksi. Korisliiga-kausi 2015–2016
Suomen Koripalloliitto päätti ensimmäisen kerran toukokuussa 2015 kaudella 2015-2016 voimaan tulevista säännöistä. Eritoten muokattiin rangaistuspykäliä edustuskelvottoman pelaajan peluuttamisesta ja pelaamisoikeuden laajentamisesta rinnakkaislisenssillä. Pelaajien edustuskelvottomuudesta kiisteltiin kaudella 2014–2015 huomattavasti, ja uusien sääntöjen mukaan vanhan 0–40-pisteisen tappiorangaistuksen lisäksi edustuskelvotonta pelaajaa peluuttanutta joukkuetta voidaan rankaista mm. pistemenetyksellä, kotikenttäedun menetyksellä tai pelaamisella tyhjälle katsomolle. Rinnakkaislisenssillä pelaaminen Korisliigassa aiheutti edelliskaudella aiheettomiksi todettuja valituksia, ja uusien sääntöjen mukaan kaksoislisensoidun pelaajan pelaamisoikeus säilyy kummassakin joukkueessa kauden loppuun asti. Vanhojen sääntöjen mukaan kaksoislisenssipelaajan oli siirtotakarajan umpeutuessa päätettävä, kumpaa joukkuetta hän loppukauden edustaa. Korisliiga
Miesten koripallon Suomen mestaruudesta on pelattu vuodesta 1939 lähtien, jolloin mestaruuden voitti Ylioppilaskoripalloilijat Helsingistä. Eniten Suomen mestaruuksia (kaikkiaan 14) on voittanut Pantterit. Korisliiga-kausi 2014–2015
Korisliigan kauden 2014–2015 runkosarjassa kukin joukkue pelasi toisia joukkueita vastaan kaksi koti- ja kaksi vierasottelua. Runkosarja alkoi 1. lokakuuta 2014 ja päättyi 15. huhtikuuta. Runkosarjan kahdeksan parasta joukkuetta selvisivät pudotuspelivaiheeseen. Runkosarjan viimeisen joukkueen oli tarkoitus pudota toiseksi korkeimmalle sarjatasolle, I-divisioona A:han, ja tämän sarjan voittaja nousi Korisliigaan seuraavaksi kaudeksi. Koripallon Bundesliiga
Koripallon Bundesliiga (Basketball-Bundesliga) on Saksan pääsarja koripallossa. Koripallon Israelin cup
Koripallon Israelin Cup on Israelin liigan jälkeen maan toiseksi tärkein koripallokilpailu jonka järjestää Israelin Koripalloliitto. Kilpailu on järjestetty joka vuosi vuodesta 1955 lähtien lukuun ottamatta kausia 1956–1957, 1959–1960, 1966–1968 ja 1973–1974. Cupin menestyksekkäin joukkue on ylivoimaisesti Maccabi Tel Aviv BC joka on voittanut 44 kertaa mestaruuden. Ainoastaan 13 kertaa cupin historian aikana mestaruuden on voittanut joku muu seura.