Mikä on Romanian pinta-ala?
Romania
Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä. Suuren osan Bulgarian ja Serbian vastaisesta rajasta muodostaa Tonava. Moldovan vastaisen rajan muodostava Prutjoki liittyy Tonavaan. Romanialla on kaistale Mustanmeren rantaa. Maan länsiosaa hallitsevat Karpaatit, joiden korkein huippu Moldoveanu nousee 2 544 metrin korkeuteen. Karpaatit erottavat Tonavan keskijuoksun ja alajuoksun, joiden valuma-alue on suurelta osin Romanian aluetta. Romania
Romania () on maa Kaakkois-Euroopassa. Sen naapurimaita ovat Ukraina, Moldova, Bulgaria, Serbia ja Unkari. Romanialla on myös kaistale Mustanmeren rantaa. Romanian pinta-ala on 238 391 neliökilometriä ja maassa on noin 19 miljoonaa asukasta. Maan pääkaupunki on Bukarest. Karpaattien vuoristo ja Tonavan valuma-alue hallitsevat sen pinnanmuotoja.
Luettelo Romanian hallitsijoista
Romanian kansallisvaltion katsotaan syntyneen Valakian ja Moldavian ruhtinaskuntien yhdistyessä 1859, vaikka valtion nimenä Romania otettiinkin käyttöön vasta uuden perustuslain myötä 1866. Romania sai tunnustuksen itsenäistymiselleen osmanien vallasta 1878, ja 1881 ruhtinas Kaarle I julistettiin kuninkaaksi. Romanian monarkia lakkautettiin 1947, kun maassa vallan ottaneet kommunistit ajoivat kuningas Mikael I:n maanpakoon ja julistivat maan kansantasavallaksi. Bulgarian maantiede
Bulgarian pinta-ala on 110 879 km² Romania
Romanialainen kansanmusiikki on usein surumielistä kuten maan koillisosan doina. Yleisiä soittimia ovat nai (panhuilu), tembal (eräänlainen kielisoitin), bacium (pitkulainen puupuhallin), gorduna (pienikokoinen basso) ja viulut. Monet kansanmuusikot ovat romaneita. Tunnettu romanialainen viulisti ja säveltäjä on George Enescu. Basarabeascan piiri
Piirin pinta-ala on 660 km, ja arvioitu väkiluku vuoden 2014 alussa oli 29 200. Piirin väkiluku on pysynyt likimain ennallaan vuodesta 2004, mutta sitä ennen, Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen väki väheni runsaalla parilla tuhannella (31 612 as., vuonna 1989). Romanian kehittämisalueet
Kehittämisalueita on kahdeksan, ja ne on nimetty niiden maantieteellisen sijainnin perusteella (lukuun ottamatta Bucureşti-Ilfovia). Aina kaksi kehittämisaluetta muodostaa yhden suuralueen (NUTS 1-taso). Luettelo väestönlaskennoista maittain
The first census in Romania was carried out in 1859. It is now carried out every ten years by the Institutul Naţional de Statistică (INSSE). The last census was in 2011. Makedonia
Makedonian tasavalta (), käytännössä Makedonia, YK:n jäsenenä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia – EJTM (makedoniaksi Πоранешна Југословенска Република Македонија – ΠJРМ, "Poranešna Jugoslovenska Republika Makedonija – PJRM") on vuonna 1991 Jugoslaviasta itsenäistynyt sisämaavaltio Balkanin niemimaalla Euroopan kaakkoisosassa. Sen rajanaapureita ovat etelässä Kreikka, idässä Bulgaria, pohjoisessa Serbia ja Kosovo sekä lännessä Albania. Makedonian pinta-ala on 25 713 neliökilometriä ja asukasluku noin kaksi miljoonaa. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Skopje. Portugali
Portugali sijaitsee Lounais-Euroopassa Pyreneiden niemimaalla. Sen ainoa naapurimaa on Espanja, jonka kanssa maalla on yhteistä maarajaa 1 214 kilometriä. Portugalilla on rantaviivaa Atlanttiin 1 793 kilometriä. Portugalin pinta-ala on 92 090 km², johon luetaan mukaan Portugalille kuuluvat Azorit ja Madeira. Pinta-alasta 620 km² on vettä. Röömi
Lammen pituus on 350 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Se sijaitsee Honkakeitaan itäpuolella maaston painaumassa ja se on jätetty keitaan turvetuotantoalueen ulkopuolelle. Lampeen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Sen rannoilla ei ole rakennuksia eikä sille johda teitä. Lähin asutus sijaitsee parkanon puolella Korteskylällä, minne on matkaa kilometrin. Kankaanpään ja Parkanon välinen raja kulkee 100 metriä lammen pohjoisrannasta. Aghireșu
Aghireșu (, ) on kunta Romanian Clujin piirikunnassa maan luoteisosassa. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 7 116 asukasta. Sen pinta-ala on 105,79 neliökilometriä. Romanian jääkiekkomaajoukkue
Romanian jääkiekkomaajoukkue edustaa Romaniaa kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Romania on 27. IIHF:n rankingissa. Romania on osallistunut jääkiekkoon olympialaisissa neljä kertaa. Romanian paras sijoitus A-sarjassa MM-kisoissa on seitsemäs, vuodelta 1947. Romania on voittanut B-sarjan kahdesti vuosina 1976 ja 1959. Joukkueen kotihallina toimii Bukarestissa sijaitseva Mihai Flamaropol -areena, johon mahtuu 8000 ihmistä. Puola
Puolan tasavalta () eli Puola () on valtio Keski-Euroopan itäosassa Itämeren etelärannalla. Sen rajanaapureita ovat lännessä Saksa, lounaassa Tšekki, etelässä Slovakia, kaakossa Ukraina, idässä Valko-Venäjä ja koillisessa Liettua ja Venäjään kuuluva Kaliningradin alue. Puolan pääkaupunki on Varsova. Maan pinta-ala on 312 679 neliökilometriä, ja siellä asuu noin 38 miljoonaa asukasta. Sudeettien ja Karpaattien vuoria lukuun ottamatta Puola on jääkausien muovaamaa hedelmällistä tasankoa, jota halkovat Veiksel ja Oder sivujokineen. Romania
Romanian metsien hallitsevat puulajit ovat pyökki ja kuusi. Armenia
Armenia on Aasiassa sijaitseva sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Alue on suurimmaksi osaksi vuoristoista muutamine metsineen. Korkein kohta on 4 090 metriin nouseva Aragats-vuori, eikä mikään osa maassa ole alle 400 metrin korkeudella merenpinnasta. Turkin puolella sijaitseva Ararat-vuori on armenialaisille maan symboli, alueen korkein vuori. Cluj (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 674 km². Noin kolmasosa alueesta on vuoristoa. Alueella virtaavat Crişul Repede, Someşul Mic ja Arieşjoet. Caraș-Severin
Piirikunnan pinta-ala on 8 514 km², mikä tekee siitä Romanian kolmanneksi suurimman piirikunnan Timişin ja Suceavan piirikuntien jälkeen. Tonava virtaa Romanian puolelle piirikunnan alueella Rautaportin kautta. Alueen pinta-alasta 67 % on Karpaattien peittämää. Covasna (piirikunta)
Covasna () on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Sfântu Gheorghe. Sen pinta-ala on 3 710 km² ja siellä on noin 208 603 asukasta (vuonna 2014). Romanian piirikunnat
Vuoden 1923 perustuslain ja 1925 säädetyn hallinnon yhdenmukaistamislain nojalla Romania jaettiin 71 piirikuntaan () sekä edelleen 489 seutukuntaan () ja 8 879 kuntaan (). Taulukon väkilukutiedot perustuvat vuoden 1930 väestönlaskentaan. Romania
Romaniassa on kolme vallitsevaa kasvillisuusvyöhykettä: vuoristot, metsät ja aro. Metsistä iso osa on luonnontilaisia, ja niissä elää suuri määrä susia ja karhuja. Karpaateilla elää oma kotoperäinen gemssin alalaji. Nicolae Ceaușescu
Romania panosti raskaaseen teollisuuteen, mutta kevyempi teollisuus oli pahoin alimitoitettua. Romanialaisten piti jonottaa pesukonetta kolme vuotta, väritelevisiota 2–3 vuotta ja autoa 7–10 vuotta. Tuotteet olivat teknisesti vanhentuneita. Puhelinverkko oli yksi Euroopan huonoimmin toimivista, ja 23 miljoonaan asukkaan Romaniassa oli vuonna 1989 ainoastaan 700 000 puhelinliittymää. Televisiolähetyksiä oli vain kaksi tuntia päivässä, ja nekin koostuivat poliittisesta propagandasta. Romanialaiset pyrkivätkin katsomaan naapurimaiden televisiolähetyksiä laittomilla antenneilla ja pienoissatelliittiantenneilla. Odessan alue
Alueen maantieteellinen ulottuvuus pohjois–eteläsuunnassa on noin 330 kilometriä ja itä–länsisuunnassa 230 kilometriä. Alue rajoittuu etelässä Tonavan toiselle puolelle jäävään Romaniaan, lännessä Moldovaan, pohjoisessa Vinnytsjan ja Kirovohradin alueet, idässä Mykolajivin alue ja kaakossa Mustameri. Wienin toinen välitystuomio
Neuvottelut asiasta Unkarin ja Romanian välillä alkoivat 16. elokuuta 1940 Romanian Turnu Severin -kaupungissa. Unkarin valtuuskunta esitti laajoja aluevaatimuksia, kun taas Romania esitti vain väestönsiirtoja pienillä rajakorjauksilla. Unkarin alueelliset vaatimukset olivat 69,000 km², jossa asui 3,8 miljoonaa ihmistä ja niistä 2/3 romanialaisia. Neuvottelut ajautuivat umpikujaan 24. elokuuta 1940. Neuvottelujen katkettua Unkari mobilisoi 400 000 miestä. Romanialla puolestaan oli Transilvaniassa aseissa 450 000 miestä. Rajalla syntyi myös kahakoita. Unkari esitti Saksan ja Italian osallistumista jälleen välimiehinä Transsilvanian asian järjestelyyn. Koska natsi-Saksa ei halunnut riidan eskaloituvan Unkarin ja Romanian välillä, natsi-Saksa ja sen kanssa akseliliitossa ollut fascistinen Italia päättivät rauhoittaa tilanteen. Saksa halusi erityisesti, että Ploiestin öljyn kuljetuksissa ei tapahdu mitään häiriötä. Ranskan maantiede
Ranskan naapurimaat ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja ja Andorra. Etelä-Amerikassa Ranskan Guyanaa rajaa Brasilia ja Suriname. Ranskan valtion pinta-ala on 547 030 neliökilometriä, mutta Ranskalle kuuluvat myös Ranskan merentakaiset alueet, ja ne mukaan laskettuna Ranskan hallitsemien alueiden yhteisala on 674 843 neliökilometriä. Hunedoara (piirikunta)
Hunedoara () on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Deva. Sen pinta-ala on 7 063 km² ja siellä on noin 407 892 asukasta (vuonna 2014). Romanian parlamenttitalo
Rakennus on kooltaan 270 × 240 m ja 86 m korkea, ja se ulottuu 92 m maan alle. Sen lattiapinta-ala on 330 000 neliömetriä, siellä on 1 100 huonetta, 12 maanpäällistä kerrosta ja kuusi kellarikerrosta. Rooman maakunta
Rooman maakunnan pinta-ala oli 5 352 neliökilometriä ja asukasluku toiminnan päättyessä 4 321 244. Maakunta muodostui 121 kunnasta, pääkaupunki oli Rooma. Masuria
Masuria on alue Puolan koillisosassa. Se ulottuu noin 290 kilometriä Veiksel-joelta itään Liettuan vastaiselle rajalle asti. Alueen pinta-ala on noin 52 000 km². Siellä on noin kaksituhatta järveä. Alföld
Alföld () eli Unkarin suuri alanko on laaja tasankoalue, joka kattaa Unkarin itä- ja eteläosat, läntisen Romanian, pohjoisen Serbian ja itäisen Kroatian. Sen pinta-ala on noin 100 000 neliökilometriä, ja se kattaa puolet Unkarin pinta-alasta. Luonnontilassa alföld on aroa, jota rikkovat tulva-alankojen lehdot ja suot, mutta keinokastelun, tulvapatojen ja soiden kuivatuksen avulla laajat maa-alueet on saatu viljelykelpoisiksi. Puolan maantiede
Puolan maantiede kattaa itäisen Keski-Euroopan suurimman valtion, vaikkakin Puola on selvästi pienempi kuin itänaapurinsa Ukraina ja Venäjä. Puolan väkiluku on 38,1 miljoonaa ja pinta-ala 312 685 neliökilometriä. Pääkaupunki on Varsova, ja muita suuria kaupunkeja ovat Krakova, Łódź, Wrocław, Poznań, Gdańsk, Szczecin, Bydgoszcz, Lublin, Katowice ja Białystok. Constanța (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 7 071 km². Alue sijaitsee Mustanmeren rannalla ja sen läpi virtaa Tonava. Romanian suuralueet
Romanian suuralueet () luotiin vuonna 1998 Romanian valmistautuessa Euroopan unionin jäsenyyteen. Suuralueita on neljä, ja ne muodostavat Romaniassa EU:n alueluokitusjärjestelmän NUTS 1-tason. Suuralueilla ei kuitenkaan ole käytännön merkitystä. Romanian leu
Romanian leu (, monikko "lei", ISO 4217: RON) on Romanian rahayksikkö. Se jakaantuu sataan baniin ("ban", mon. "bani"). Nykyinen leu otettiin käyttöön 1.7.2005, jolloin se korvasi 10 000 vanhaa leuta (ROL). Leu tarkoittaa leijonaa. Unkari
Unkarin rajanaapureita ovat Romania, Slovenia, Slovakia, Kroatia, Serbia, Ukraina ja Itävalta. Unkarin itä- ja eteläosa on alavaa tasankoa, lännessä on kukkuloita ja pohjoisessa vuoria. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 miljoonaa. Unkari ehti olla itsenäinen kuningaskunta 700 vuoden ajan vuodesta 1000 alkaen. Sen jälkeen se oli Habsburgien vallassa ja osa Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiaa. Maailmansotien välissä maa oli jälleen itsenäinen. Toisen maailmansodan jälkeen se oli Varsovan liittoon kuuluva kansandemokratia. Vuodesta 1999 Unkari on kuulunut Natoon ja vuodesta 2004 Euroopan unioniin. Unkarilaisesta musiikkimaailmasta tunnetaan etenkin Franz Liszt, Zoltán Kodály ja Béla Bartók. Imre Kertész sai kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuonna 2002. Entinen maatalousmaa teollistui kommunistihallinnon aikana ja tuottaa nykyisin etenkin koneita ja tarvikkeita. Hungaroringin moottoriurheilurata on formulaharrastajien tuntema urheiluareena. Joukkuelajeista maa on menestynyt vesi-, lento- ja koripallossa. Viro
Viron pinta-ala on noin 45 339 neliökilometriä. Alueeltaan se on näin ollen Baltian maista pienin. Se on suurempi kuin esimerkiksi Alankomaat, Sveitsi tai Tanska. Idästä länteen Virolla on leveyttä 350 kilometriä ja pohjoisesta etelään pituutta 240 kilometriä. 
Muiden valtioiden pääkaupungeista Tallinnaa lähinnä on Helsinki: Suomenlahden yli matka on noin 85 kilometriä. Romanian liittyminen euroalueeseen
Kun Romanian uusi leu (10 000 vanhaa leuta = 1 uusi leu) otettiin käyttöön vuonna 2005, uusilla leuseteleillä on samanlaiset mitat kuin euroseteleillä pankkiautomaattien mukauttamiseksi euroa varten, lukuun ottamatta 200 leun seteliä (ei vastaavanmittaista euroseteliä) ja 500 leun seteliä (200 euron setelin mitat). Vanhat leusetelit olivat hieman leveämpiä kuin uudet. Rossin alusmaa
Alueen pinta-ala on 450 000 km². Vertailun vuoksi mainittakoon, että Suomen pinta-ala on 337 030 km². Romanian piirikunnat
Romania on jaettu hallinnollisesti 41 piirikuntaan (, määräisessä muodossa "județul", monikko "județe"). Pääkaupunki Bukarest on piirikuntajaon ulkopuolella muodostaen oman erikoishallintoyksikkönsä ("Municipiul București"). Liettua
Liettua rajoittuu pohjoisessa Latviaan, idässä Valko-Venäjään, etelässä Puolaan ja Venäjään (Kaliningradin alue). Länsiraja kulkee Itämerellä. Liettua on pinta-alallaan 65 300 km² suurin Baltian maista. Tämä vastaa noin viidesosaa Suomen pinta-alasta. Merenrantaa Liettualla on tarkastelutavasta riippuen 90 kilometriä tai enemmän. Liettuan korkein kohta, "Aukstojas", on 293,8 m merenpinnan yläpuolella. Liettuan pisin joki on Valko-Venäjän puolelta alkava 917 kilometriä pitkä Nemunas (Niemen). Slovenia
Slovenia lasketaan kuuluvaksi Keski-Eurooppaan, ja sen rajanaapureita ovat Italia, Kroatia, Itävalta ja Unkari. Valtion pinta-ala on 20 273 neliökilometriä, ja sillä on hieman yli 45 kilometriä rantaviivaa Adrianmerellä. Romanian presidentti
Romanian presidentti on Romanian valtionpäämies, joka valitaan viiden vuoden välein. Presidentin kaudet on rajoitettu kahteen. Presidentin tehtäviin kuuluu muun muassa nimittää pääministeri. Romanian nykyinen presidentti on Klaus Iohannis. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Ranska
Ranskan tasavalta () eli Ranska () on valtio Länsi-Euroopassa. Ranskan pinta-ala on , ja sen väkiluku on noin , kun lukuun otetaan mukaan myös merentakaiset alueet. Ranskan eurooppalainen ydinalue, jota kutsutaan termillä "France métropolitaine", sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä lukuun ottamatta aivan eteläisintä seutua, jossa vallitsee välimerenilmasto. Euroopan Ranskan pinta-ala on , joten se on maanosansa kolmanneksi laajin valtio Venäjän ja Ukrainan jälkeen. Satu Mare (piirikunta)
Satu Mare () on piirikunta Romanian Crișanan ja Maramureșin historiallisilla alueilla. Piirikunnan pääkaupunki on Satu Mare. Sen pinta-ala on 4 418 km² ja siellä on noin 340 986 asukasta (vuonna 2014). Constanța (piirikunta)
Constanța on piirikunta Romanian Dobrudžassa. Piirikunnan pääkaupunki on Constanța. Sen pinta-ala on 7 071 km² ja siellä on noin 684 257 asukasta (vuonna 2014). Olt (joki)
Olt on Tonavan sivujoki, joka lähtee Romaniassa Karpaateilta 1440 metrin korkeudesta ja yhtyy Tonavan päävirtaan lähellä Turnu Măgurelen kaupunkia Teleormanin piirikunnassa. Joen pituus on 615 kilometriä, mikä tekee siitä pisimmän maan sisällä virtaavan joen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 24 050 km². Oltin piirikunta on saanut nimensä joen mukaan. Oltissa on lähes 30 patoa ja vesivoimalaitosta. Suomenlahti
Suomenlahden pinta-ala on 29 500 neliökilometriä. Pituutta sillä on 428 kilometriä, ja sen suurin leveys on 120 kilometriä. Leveys Suomenlahden suulla on 75 kilometriä ja Porkkalanniemestä Tallinnan edustalla sijaitsevaan Rohuniemeen 52 kilometriä. Itäpäässään Suomenlahti kapenee 22 kilometrin pituiseksi ja 15 kilometrin levyiseksi Nevanlahdeksi. Toisin kuin monissa muissa Itämeren osissa, Suomenlahtea ei erota muusta Itämerestä mikään geologinen kynnys tai muu raja. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankonimen kärjestä Osmussaareen. Suurin lahti pohjoisrannikolla on Viipurinlahti, etelärannikolla Narvanlahti. Suomenlahden keskiulapan suurimmat saaret ovat Suursaari, Tytärsaari, Lavansaari ja Seiskari. Dâmbovița (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 054 km². Alueella on kolmea eri maastonmuotoa: vuoristoa, ylänköä ja alankoa. Moldova
Moldovan pinta-ala on 33 851 neliökilometriä. Maasta yli 54 prosenttia on maanviljelykäytössä, metsät peittävät yhdeksän prosenttia pinta-alasta. Maan korkein kohta Dealul Balanesti kohoaa vain 430 metriin merenpinnasta. Botoșani (piirikunta)
Piirikunta sijaitsee Siret- ja Prutjokien välissä Romanian koilliskulmassa Ukrainan ja Moldovan rajalla. Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 4 986 km², mikä on 2,1 % Romanian pinta-alasta. Romania
Romania on semipresidentiaalinen tasavalta. Romanian lakiasäätävänä elimenä on kaksikamarinen parlamentti. Senaatissa ("Senat") on 137 jäsentä ja edustajainhuoneessa ("Camera Deputaților") 334 jäsentä. Molempien edustajilla on neljän vuoden kausi. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiskaudelle (vuoteen 2004 asti nelivuotiskaudelle). Presidentti nimittää pääministerin, joka muodostaa hallituksen. Hallituksen on saatava parlamentin hyväksyntä. Suceava (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 8 554 km². Alueen länsiosassa kohoaa Karpaattien vuoristo. Itään päin siirryttäessä maasto muuttu alavaksi. Piirikunnan läpi virtaa Siretjoki. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Suomenlahti
Suomenlahti (, , ) on Itämeren itäisin lahti Suomen ja Viron välissä. Sen itäosat kuuluvat Venäjälle. Lahden pinta-ala on noin 29 500 neliökilometriä, ja geologisesti sitä ei rajaa Itämerestä minkäänlainen kynnys. Käytännössä länsireunana pidetään linjaa Hankoniemen kärjestä Osmussaareen. Suurimmat Suomenlahteen laskevista joista ovat Nevajoki, Kymijoki, Narvanjoki ja Luga. Turda
Turda on kaupunki Clujin piirikunnassa Romanian lounaisosassa. Vuonna 2011 kaupungissa oli 47 744 asukasta ja sen pinta-ala on 91,56 neliökilometriä. Sosiaalidemokraattinen puolue (Romania)
Sosiaalidemokraattinen Puolue (, PSD) on merkittävä sosiaali-demokraattinen poliittinen puolue Romaniassa. Se on parlamentin suurin puolue: aluksi 63 paikkaa Senaatissa ja 158 paikkaa Edustajainhuoneessa, sillä on myös eniten kaupunginjohtajia ja lääninjohtajia ja se on vaikutusvaltaisin poliittinen voima maassa. Se on ollut aina kahden suurimman puolueen joukossa. Nykyinen PSD:n puheenjohtaja on Liviu Dragnea, joka valittiin, kun entinen pääministeri Victor Ponta erosi 12. heinäkuuta 2015 syytettynä korruptiosta. Vormsi
Saaren pinta-ala on 91 neliökilometriä, ja se on Viron neljänneksi suurin saari Saarenmaan, Hiidenmaan ja Muhun jälkeen. Saaren länsiosassa on Rumponniemi, jonka nimi tulee ruotsin kielen sanasta "rumpa" eli häntä. Niemi muistuttaakin eläimen häntää tai linnun pyrstöä. Romanian historialliset alueet
Romanian historiallisilla alueilla ei nykyisin ole käytännön merkitystä. Hallinnollisesti maa on jaettu piirikuntiin. Suomi
Suomen pinta-ala on 338 449 km² (2017). Lukuun sisältyvät maa- ja sisävesialueet. Merialueita on lisäksi 52 471 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Maapinta-alasta on rakennettua 4 %, maatalousmaata 9 %, metsää 77 % ja muuta maata 10 %. Maan eteläosa ja Pohjanmaan rannikko ovat tasaisia, mutta Keski-Suomessa maasto muuttuu kumpuilevaksi. Itä-Suomen vaarat ja Lapin tunturit ovat jäänne muinoin Itä-Karjalasta Lappiin ulottuneesta Karelidien vuoristosta. Käsivarren Lapin korkeimmat tunturit kuuluvat Skandeihin, joiden kallioperä on iältään 400–450 miljoonaa vuotta. Suomen korkein kohta on Skandeihin kuuluva Haltitunturi, jonka rinne kohoaa Suomen puolella 1 324 metriin merenpinnasta. Romanian kieli
Romanian kieli (romaniaksi "română", Moldovassa myös "limba moldovenească") on romaanisten kielten ryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli, jota puhuu noin 24 miljoonaa ihmistä. Enemmistö puhujista asuu Romaniassa. Lisäksi romaniaa puhutaan muun muassa Moldovassa, Serbiassa, Ukrainassa, Unkarissa ja Saksassa. Tulcea (piirikunta)
Tulcea on piirikunta Romanian Dobrudžassa. Piirikunnan pääkaupunki on Tulcea. Sen pinta-ala on 8 499 km² ja siellä on noin 208 242 asukasta (vuonna 2014). Kambodžan maantiede
Kambodža on pinta-alaltaan 181 035 neliökilometriä, ja se on itä-länsi-suunnassa on 580 kilometriä ja pohjois-etelä-suunnassa 450 kilometriä pitkä. Sitä rajoittavat lännessä Thaimaa, pohjoisessa Thaimaa ja Laos, idässä Vietnam ja etelässä Siaminlahti. Suurin osa Thaimaan vastaisesta rajasta kulkee pitkin Dângrêkvuorten vedenjakajaa. Muuten ranskalaiset siirtomaaisännät ovat sopineet maan rajoista. Kambodžalla on ollutkin rajariitoja sekä Thaimaan että Vietnamin kanssa. Sisä-Mongolia
Pinta-alaltaan Sisä-Mongolia on noin 1,2 miljoonaa km². Alue voidaan jakaa maantieteellisesti kolmeen osaan. Mongolian rajalla kulkeva tasanko ja aavikko muodostavat osan Mongolian ylänköä. Itäinen Sisä-Mongolia Hingganvuorten toisella puolella on puolestaan osa Mantšurian tasankoja ja Yin Shan -vuorten eteläpuolinen alue on osa Pohjois-Kiinan tasankoa reunustavaa ylänköä. Keltainenjoki halkoo näitä ylänköjä ja erottaa aavikon Ordosin tasangosta. Alueella vallitsee kuiva mannerilmasto ja vuosittainen sadanta on 150-400 millimetriä. Suurin osa alueesta on aroa, joskin paikoitellen esiintyy myös dyynejä ja pieniä metsiköitä. Alueen lounaisosat ovat aavikkoa ja Hingganvuorten pohjoisosat havumetsää. Romania
Romaniassa on kaksitoista kansallispuistoa ja kaikkiaan yhteensä yli 500 luonnonsuojelualuetta. Useimmat suojelualueet sijaitsevat Karpaateilla, ja vain muutamilla on matkailijoille palveluita. Tonavan suisto on Unescon maailmanperintökohde ja Euroopan suurin kosteikko. Rautaportti Serbian ja Romanian rajalla tarjoaa hienoja maisemia. Piatra Craiuluin kansallispuistossa tavataan susia, kauriita ja karhuja, Retezatin kansallispuistossa mustia vuorivuohia, karhuja, kettuja ja munkkikorppikotkia. Klaus Johannis
Klaus Johannis kuuluu historiallisesti Transilvanian sakseina tunnettuun saksalaisvähemmistöön, joka muutti nykyisen Romanian alueelle 1100-luvulla. Johannis on ensimmäinen Romanian presidentti, joka ei ole etniseltä taustaltaan romanialainen. Romanianhamsteri
Romanianhamsteri eli romaniankultahamsteri ("Mesocricetus newtoni") on kultahamstereiden sukuun kuuluva laji. Se on hamsteria pienempi, noin 13-18 cm pitkä. Sen selkäpuoli on ruskea ja vatsapuoli lähes valkoinen. Se on läheistä sukua kultahamsterile. Sitä esiintyy Mustanmeren läheisyydessä Romaniassa ja Bulgariassa. Romanianhamsteri on IUCN:n listalla luokiteltu silmälläpidettäväksi. Laji on menettänyt elintilaansa maatalouden vaikutuksen myötä. Vaslui (piirikunta)
Vaslui on piirikunta Romanian Moldaviassa. Piirikunnan pääkaupunki on Vaslui. Sen pinta-ala on 5 318 km² ja siellä on noin 389 463 asukasta (vuonna 2014). Plaza de España
Romania: Romanian väestö
87 % ortodokseja, 5,4 % katolilaisia (4,5 % roomalaiskatolilaisia ja 0,9 % idän katolilaisia eli uniaatteja), 6,8 % protestantteja, 0,3 % muslimeja, 0,1 % muita, 0,2 % kirkkokuntiin kuulumattomia. Alba (piirikunta)
Alba () on piirikunta Romanian Transilvaniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Alba Iulia. Sen pinta-ala on 6 242 km² ja siellä on noin 337 658 asukasta (vuonna 2014). Romania
Molotov–Ribbentrop-sopimuksen mukaan Neuvostoliitto sai 1940 Moldavian ja Pohjois-Bukovinan, Unkari Saksan ja Italian tukemana Transilvanian pohjoisosan ja Bulgaria Etelä-Dobrogean. Kuningas Kaarle II:n myönnyttyä luovutuksiin armeija kaappasi Ion Antonescun johdolla vallan ja liittyi toiseen maailmansotaan Saksan ja Italian puolella saadakseen takaisin Neuvostoliitolle luovutetut alueet. Hitler luovutti Romanialle alueita, mutta kuningas Mikael I:n vallankaappaus elokuussa 1944 syöksi diktaattori Antonescun vallasta ja Romanian armeija joutui Puna-armeijan komentoon. Romania koki suuria lisämenetyksiä taistellessaan Saksaa vastaan Unkarissa ja Tšekkoslovakiassa. Vietnam
Vietnam (), virallisesti Vietnamin sosialistinen tasavalta (), on valtio Kaakkois-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kambodža, Kiina ja Laos. Vietnamin pinta-ala on noin 330 000 neliökilometriä ja asukasluku yli 95,2 miljoonaa eli se on väestöltään maailman 15. suurin maa. Monaco
Monacon ruhtinaskunta eli Monaco (ranskaksi "Principauté de Monaco", monegassiksi "Principatu de Múnegu") on valtio Euroopassa. Se on pinta-alaltaan maailman toiseksi pienin itsenäinen valtio heti Vatikaanin jälkeen. Valtion pinta-ala on 1,95 neliökilometriä, ja asukkaita on noin 30 500. Ainoa rajanaapuri Ranska ympäröi maata pohjoisen, lännen ja osittain etelän puolelta. Kaakkois- ja itäpuolella Monaco rajautuu Välimereen. Neamț (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 896 km². Alueella sijaitsee Romanian suurin tekojärvi Bicaz. Călărași (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 088 km². Alueen länsiosassa virtaavat Argeș- ja Dâmbovițajoet muodostavat leveän laakson ennen yhtymistään Tonavaan. Luxemburg
Luxemburgin sijainti läntisen Euroopan sydämessä on ollut maalle sekä positiivinen että monesti negatiivinen seikka. Maan pinta-ala on 2 586 neliökilometriä, pohjois–eteläsuuntaan pituutta on enimmillään 82 kilometriä ja leveyttä 57 kilometriä lännestä itään. Maa kuuluu siis niin sanottuihin Euroopan pienvaltioihin, joskin niissä suurimpien joukkoon. Euraasia
Euraasia on manner (tai osa Vanhaa mannerta), jota ympäröivät Pohjoinen jäämeri, Atlantin valtameri, Välimeri, Punainenmeri, Intian valtameri ja Tyynimeri. Sen pinta-ala on 54,8 milj. km² ja on maapallon mantereista suurin. Mantereella sijaitsee kaksi maanosaa, joiden mukaan se on nimetty: Eurooppa ja Aasia. Jako Eurooppaan ja Aasiaan on kuitenkin pikemmin historiallinen kuin maantieteellinen. Rajaksi on katsottu yleensä Uralvuoret ja Kaukasus sekä Musta- ja Kaspianmeri. Eurooppaa voidaan pitää Euraasian niemimaana. Romanian piirikunnat
Kun Romania ensimmäisen kerran jaettiin piirikuntiin 1800-luvulla, mallia otettiin Ranskan departementeista. Piirikuntien lukumäärä ja rajat ovat muuttuneet useaan otteeseen. Nykyinen jako on peräisin vuodelta 1981, jolloin entiset Ilfovin ja Ialomițan piirikunnat järjestettiin uudelleen muodostaen pienemmät Giurgiun, Călărașin, Ialomițan ja Ilfovin piirikunnat. Vuoteen 1997 Ilfov ei ollut itsenäinen piirikunta, vaan se oli riippuvainen pääkaupunki Bukarestista. Romanien syrjintä
Romaniassa romanien asuinalueita on hävitetty ja asukkaita häädetty sillä perusteella, että alueet ovat sotkuisia ja romanit varastelevat naapureiltaan. Vuoden 2008 jälkeen kunnat ovat uhanneet häädöllä tai häätäneet romaneja Cluj-Napocassa, Piatra Neamtissa, Baia Maressa, Tulceassa, Eforiessa, Eforie Sudissa ja Caracalissa. Romanian hallitus on myöntänyt pakkohäätöjen ongelmallisuuden ja luvannut uudistaa niihin liittyviä säännöksiä ja ohjeistuksia. Kolumbian maantiede
Kolumbia sijaitsee Etelä-Amerikan luoteisosassa rajautuen pohjoisessa Karibianmereen ja lännessä Tyyneenmereen. Kolumbia on pinta-alaltaan 1 138 910 neliökilometriä, johon luetaan mukaan myös saaret sekä vesialueet. Maapinta-alaa Kolumbialla on yhteensä 1 038 700 neliökilometriä. Kolumbian naapurivaltioita ovat Ecuador ja Peru etelässä, Brasilia ja Venezuela idässä ja Panama lännessä. Kolumbialla on 3 208 kilometriä rantaviivaa ja on Etelä-Amerikan ainoa valtio joka rajaa sekä Karibianmerta että Tyyntämerta. Kolumbialla on selvittämättömiä aluekiistoja Nicaraguan ja Venezuelan kanssa. Sibiu (piirikunta)
Sibiu () on piirikunta Romaniassa Transilvanian historiallisella alueella. Piirikunnan pääkaupunki on Sibiu. Sen pinta-ala on 5 432 km² ja siellä on noin 400 193 asukasta (vuonna 2014). Romania
Romanian väkiluku on 19 042 936. Väestöstä 89,5 prosenttia on romanialaisia, 6,6 prosenttia unkarilaisia ja 2,5 prosenttia romaneja (2002). Romanien eli sikaanien (cigány eli mustalaiset) lukumäärän määrittely on vaikeaa, sillä joidenkin lähteiden mukaan he pyrkivät rekisteröitymään mieluummin romanialaisiksi tai unkarilaisiksi. Eräiden lähteiden mukaan heitä on noin kaksi miljoonaa eli 10 prosenttia väestöstä. Kaikilla ei ole henkilöpapereita, joten he jäävät väestönlaskennan ulkopuolelle. Armenian maantiede
Armenia on Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Romania
Romania on saanut nimensä Rooman valtakunnalta. Keskiajalla se oli jakautuneena Valakian, Moldavian ja Transilvanian ruhtinaskunniksi. Maata hallitsivat osmanit ja Habsburgit. Toisen maailmansodan jälkeen Romaniasta tuli kommunistinen kansantasavalta, jota Gheorghe Gheorghiu-Dej ja Nicolae Ceaușescu johtivat yhteensä 40 vuoden ajan 1945–1989. Ceausescun syrjäyttäneen kansannousun jälkeen maasta on kehittynyt monipuoluedemokratia, joka liittyi Natoon ja Euroopan unioniin. Romanian ongelmia ovat korruptio, inflaatio ja maatalouden vanhanaikaisuus. Romania
Romaniasta muodostettiin 1948 kommunistinen kansantasavalta, ja kuningas lähti maanpakoon. Romania oli aluksi taloudellisesti ja sotilaallisesti vahvasti Neuvostoliiton ohjailema. Neuvostomiehityksen aikana suuri määrä ihmisiä pidätettiin mielivaltaisesti, arviot liikkuvat kymmenissä tuhansissa. Suurin osa poliittisista vangeista vapautettiin vuosien 1962–1964 armahduksissa. Maassa käytiin myös valtakamppailu kommunistisen puolueen fasistien valtakaudella ja sodan aikana Moskovassa viettäneen ”moskovalaisryhmän” ja sodan Romaniassa viettäneen ”vankilaryhmän” välillä. Se huipentui vuonna 1952 puolueen johtajan Ana Paukerin vangitsemiseen ja Gheorghe Gheorghiu-Dejin valtaannousuun. Bistrița-Năsăud
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 5 355 km². Kolmannes sen pinta-alasta on Karpaattien vuoristoa. Ionel Brătianu
Brătianu kutsuttiin kolmen vuoden tauon jälkeen tammikuussa 1914 jälleen pääministeriksi tarkoituksenaan toteuttaa suuri maareformi. Ensimmäisessä maailmansodan puhjettua myöhemmin samana vuonna hänen tavoitteenaan oli alun perin Romanian pitäminen puolueettomana. Lopulta Brătianu kuitenkin hyväksyi maan liittymisen sotaan elokuussa 1916 ympärysvaltojen puolelle, sillä vastineeksi Romanialle luvattiin Itävalta-Unkarille kuulunut Transilvanian alue sodan jälkeisissä rauhanjärjestelyissä. Lyhyen alkumenestyksen jälkeen kahden rintaman sota Itävalta-Unkaria, Saksaa ja Bulgariaa vastaan muodostui Romanialle katastrofaaliseksi. Kun keskusvallat miehittivät maan pääkaupungin Bukarestin, Brătianu pyysi eroa, mutta kuningas Ferdinand I:n pyynnöstä hän jatkoikin pääministerinä ja kokosi laajapohjaisemman hallituksen, joka asettui Iașiin. Venäjän irtautuminen sodasta teki lopulta taistelun jatkamisen Romanialle täysin mahdottomaksi. Brătianu jätti pääministerin paikkansa helmikuussa 1918, jotta Romania voisi solmia rauhan keskusvaltojen kanssa. Ilfov (piirikunta)
Ilfov on piirikunta Romanian Munteniassa. Ilfovin piirikunta ympäröi joka puolelta maan pääkaupunkia Bukarestia, joka ei kuulu piirikuntaan vaan on hallinnollisesti itsenäinen metropolialue. Ilfovilla ei ole varsinaista pääkaupunkia, vaan piirikunnan hallintoelimet sijaitsevat Bukarestissa, Otopenissa ja Bufteassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 583 km² ja siellä on noin 417 825 asukasta (vuonna 2014). Unkarin maantiede
Unkarin on maantieteellisesti jaettu kolmeen topografiseen alueeseen, laajaan Suuren Unkarin tasankoon eli Alföldiin, Alppien esivuoristoista muodostuvaan Transdanubiaan ja pohjoisen vuoristoalueeseen. Alföld on laaja Tiszajoen valuma-alueeseen muodostunut tasanko, joka tunnetaan myös pustana. Pääosa Unkarista on alankoa, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat pohjoisen vuoristoalueella. Tisza ja Tonava ovat Unkarin tärkeimmät joet. Maan järvet ovat pääasiassa pieniä, mutta Balaton on Keski-Euroopan suurin järvi. Unkarin pinta-ala on 93 028 neliökilometriä, ja sillä on rajaa seitsemän valtion kanssa. Suomen maantiede
Vuoden 2013 alussa Suomen kokonaispinta-ala oli Maanmittauslaitoksen mukaan 390 905 km². Lukuun sisältyivät maa-alueet, makean veden alueet ja merialueet. Maa-alueita oli 303 891 km², makean veden alueita 34 544 km² ja merialueita 52 470 km². Maankohoamisen vuoksi maapinta-ala kasvaa vuosittain noin 7 km². Craiova
Craiova on Romanian kaupunki Oltenian alueella Doljin piirikunnassa. Se sijaitsee Tonavan sivujoen Jiun varrella. Kaupungissa on vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 269 506 asukasta ja sen pinta-ala on 81,41 neliökilometriä. Romanian NUTS-aluejako
Romanian NUTS-aluejako on kolmetasoinen kansainvälisiin tilastointitarkoituksiin kehitetty aluejako. NUTS1-tasolla Romania jakaantuu neljään suuralueeseen, NUTS2-tasolla kahdeksaan alueeseen ja NUTS3-tason muodostavat 42 piirikunnan tasoista yksikköä. Armenian maantiede
Armenian pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Siitä maatalousmaata on 1,4 miljoonaa hehtaaria, josta viljelykelpoista 495 000 ha, monivuotisia istutuksia 64 000 ha, noin 140 000 ha nurmiviljelyssä ja 649 000 ha laidunmaina. Kambodža
Kambodžan pinta-ala on noin 181 035 neliökilometriä, josta 4 520 neliökilometriä on sisävesiä. Maalla on 803 kilometrin raja Thaimaan kanssa pohjoisessa ja lännessä, 541 kilometrin raja Laosin kanssa koillisessa ja 1 228 kilometrin raja Vietnamin kanssa idässä ja kaakossa. Kambodžalla on lisäksi 443 kilometrin pituinen rantaviiva Siaminlahdella. Transilvania
Transilvanian erottavat eteläisestä Valakiasta Transilvanian Alpit, idässä Moldaviasta ja Bukovinasta Itä-Karpaatit. Transilvania on 305–488 m korkeaa ylätasankoa, josta vedet virtaavat Tonavaan Mureș- ja Someșjokien kautta. Suurimpia kaupunkeja ovat Cluj-Napoca, Timișoara, Brașov, Oradea, Sibiu ja Târgu Mureș. Transilvania on Romanian kehittyneintä seutua, jossa on myös runsaita mineraalivaroja ja metsää. Caraș-Severin
Caraș-Severin () on piirikunta Romanian Baanaatin historiallisella alueella. Caraș-Severinin piirikunnan pääkaupunki on Reșița. Sen pinta-ala on 8 520 km² ja siellä on noin 288 925 asukasta (vuonna 2014). Romanian väestö
Romanialaisten eliniänodote on hiukan eurooppalaisten keskiarvojen alapuolella. 
Vuonna 2007 arvioitiin, että Romania on saavuttanut kolme: nälän ja köyhyyden vähentämiseen, odottavien äitien terveyteen ja HIV/AIDSin rajoittamiseen liittyvät tavoitteet. Globaalin kumppanuuden tavoite on todennäköinen, ja kolmen muun saavuttaminenkin on mahdollista. Romanianpaimenkoira
Romanianpaimenkoira on kookas, voimakas ja näyttävä rotu. Nartut eivät ole yhtä suuria ja voimakkaita kuin urokset. Pää on kohtalaisen leveä ja niskakyhmy on havaittavissa. Silmät ovat keskikokoiset ja hieman vinossa - väriltään hasselpähkinänruskeat, tummanruskeat tai hieman vaaleammat. Ilmeen tulisi olla älykäs ja rauhallinen. Korvat ovat V-muotoiset ja noin 10-15 cm pitkät. Romanianpaimenkoiran karva on suoraa, karheaa ja ainakin 10 cm pitkää. Väritykseltään rodun edustajat ovat kirjavia tai yksivärisiä (harmaa/valkoinen). Uroksen säkäkorkeuden täytyy olla vähintään 70 cm ja nartun 65 cm. Wienin toinen välitystuomio
Saksan ulkoministeri Joachim von Ribbentrop ja Italian ulkoministeri Galeazzo Ciano kutsuivat osapuolet Wieniin Belvedereen 30. elokuuta 1940. Neuvotteluissa Unkarin vaatimuksia supistettiin kolmanneksella unkarilaisten alkuperäisiin vaatimuksiin nähden niin, että Unkarille siirtyisi sovintoesityksen mukaan Transilvanian pohjoisosasta 43,492 km², jossa asui lähes 2,7 miljoonaa ihmistä: Heistä runsas miljona oli romanialaisia. Romaniaan jäävään osaan Transsilvaniaa jäi vielä noin 400 000 unkarilaista. Heille jäi vuoden pituinen harkinta-aika siirtyä Unkariin. Maramureș (piirikunta)
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 6 304 km², mistä 43 % on Rodnavuoristoa. Piirikunnan lävitse virtaa Tisza. Suomen luonto
Suomessa on 1 865 Natura 2000 -aluetta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on viisi miljoonaa hehtaaria. Tästä maa-alueita on kolme neljäsosaa ja vesialueita yksi neljäsosa.
Lähes kaikki valtion maille perustetut Suomen luonnonsuojelualueet, erämaat ja retkeilyalueet ovat osa Natura-verkostoa. Niiden hoito on Metsähallituksen vastuulla. Luonnonsuojelualueisiin kuuluvat Suomen 39 kansallispuistoa ja 19 luonnonpuistoa. Kaikkiaan Suomen pinta-alasta on suojeltu luonnonsuojelu- ja erämaalailla yhdeksästä kymmeneen prosenttia.