Missä Vladimir Solovjov syntyi?
Vladimir Solovjov
Vladimir Sergejevitš Solovjov (; 28. tammikuuta 1853 Moskova – 13. elokuuta 1900 Uzkoje) oli venäläinen filosofi, runoilija ja mystikko. Hän oli vapaamielinen älykkö, joka yhdisti ajattelussaan sekä filosofisen loogisuuden että aidon uskonnollisen kokemuksen tavoittelun. Hän kuului 1900-luvun alussa vaikuttaneeseen niin sanottuun sofiologiseen koulukuntaan, johon kuuluivat myös Sergei Bulgakov ja Pavel Florenski. Solovjov haaveili universaalista kirkosta, protestanttien, katolisten ja ortodoksien yhdistymisestä takaisin vanhaksi alkukirkoksi. Hän vastusti uskonnollisten vähemmistöjen sortoa ja kuolemanrangaistusta.
Vladimir Horowitz
Isä väärensi 1903 syntyneen Vladimirin iän vuotta nuoremmaksi, jotta poika välttäisi asepalveluksen: tämä syntymävuosi 1904 esiintyy yhä eräissä lähteissä. Vladimir Bill-Belotserkovski
Vladimir Bill-Belotserkovski syntyi köyhään juutalaisperheeseen. Hän työskenteli merimiehenä ja asui seitsemän vuotta Yhdysvalloissa. Vuonna 1917 hän palasi Venäjälle, liittyi bolševikkipuolueeseen ja osallistui Venäjän kansalaissotaan. Mihail Lomonosov
Lomonosov syntyi kalastajan poikana Pohjois-Venäjällä sijaitsevassa Deniskovkan kylässä. Opiskeli 1736-41 Marburgissa ja Freiburgissa. Hän meni opiskelemaan saksalaiseen Marburgin yliopistoon, joka oli yksi tärkeimmistä eurooppalaisista yliopistoista aikana, jolloin yliopistot olivat yleisesti rappiolla. Marburg oli Lomonosovin mielenkiinnon kohteena, koska siellä opiskeli myös saksalainen filosofi Christian Wolff. Lomonosov opiskeli Wolffin kanssa ja hänestä tuli yksi tämän henkilökohtaisista opiskelijoista filosofiassa ja tieteessä. Vladimir Markov
Vladimir Ivanovitš Markov (26. heinäkuuta 1859 Hamina – elokuu 1919 Pietari) oli Suomessa syntynyt venäläistaustainen kenraaliluutnantti, senaatin talousosaston varapuheenjohtaja 1909–1913 ja ministerivaltiosihteeri 1913–1917. Aleksandr Solovjov
Aleksandr Solovjov syntyi virkamiehen perheeseen. Vuosina 1865–1866 hän opiskeli Pietarin yliopistossa, mutta joutui varattomana keskeyttämään opintonsa. Vuonna 1867 hän suoritti opettajan tutkinnon ja työskenteli sen jälkeen opettajana Toropetsin kihlakuntakoulussa. Vuonna 1876 hän liittyi Zemlja i volja -järjestöön. Vuosina 1877–1878 hän levitti vallankumouksellista propagandaa Volgan alueen talonpoikaiston keskuuteen. Aleksandr Solženitsyn
Aleksandr Isajevitš Solženitsyn (; 11. joulukuuta 1918 Kislovodsk – 3. elokuuta 2008 Moskova) oli venäläinen kirjailija ja historioitsija. Erityisesti hänet tunnetaan Neuvostoliiton ojennustyöleirijärjestelmästä kertovista teoksistaan, joihin kuuluvat muiden muassa "Ivan Denisovitšin päivä" (1962), "Syöpäosasto" (1968), "Ensimmäinen piiri" ja "Vankileirien saaristo" (1973–1976). Hänen kuollessaan maailmassa oli myyty yli 30 miljoonaa hänen kirjoittamaansa kirjaa. Niitä oli käännetty noin 40 eri kielelle. Solženitsynille myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1970. Vladimir Trošin
Trošin syntyi toukokuussa 1926 Mihailovskissa Sverdlovskin alueella, joka alkaa Uralvuoriston itäiseltä rinteeltä. Hän oli työläisperheen kymmenes lapsi. Nuori Trošin oli hyvin innostunut musiikista ja laulamisesta. Pian hän oppi soittamaan balalaikkaa ja harmonikkaa. Vuonna 1943 Trošin valittiin Moskovan teatterikouluun. Hän opiskeli näyttelemistä Maria Knebelin ja Vasili Toporkovin johdolla ja laulua Natalia Kuprijanovan valvonnassa. Trošin valmistui näyttelijäksi vuonna 1947. Vladimir Voronkov
Vladimir Petrovitš Voronkov (, 20. maaliskuuta 1944 Tšuvassien ASNT, Venäjän SFNT – 25. syyskuuta 2018) oli Neuvostoliittoa edustanut maastohiihtäjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Solomon Lozovski
Lozovski syntyi opettajan perheeseen. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1901 ja teki puoluetyötä Pietarissa, Kazanissa ja Harkovassa. Vuonna 1905 hän osallistui Venäjän vallankumoustapahtumiin ja Tampereen puoluekokoukseen. Vuosina 1909–1917 Lozovski asui Genevessä sekä Pariisissa, jossa hän osallistui Ranskan sosialistipuolueen ja ammattiyhdistysliikkeen toimintaan. Venäjälle palattuaan hänet valittiin Venäjän ammattiliittojen keskusjärjestön sihteeriksi. Joulukuussa 1917 Lozovski erotettiin bolševikkipuolueesta, mutta vuonna 1919 hänet hyväksyttiin uudelleen sen jäseneksi. Vladimir Titov
Vladimir Titov (; s. 1. tammikuuta 1947 Sretensk), on entinen Venäjän ilmavoimien eversti ja neuvostoliittolainen kosmonautti. Viktor Jerofejev
Viktor Vladimirovitš Jerofejev (; s. 19. syyskuuta 1947 Moskova) on venäläinen kirjailija, joka on joutunut toisinajattelijan kirjoihin niin Leonid Brežnevin Neuvostoliitossa kuin Putinin Venäjälläkin. Vladimir Popovkin
Vladimir Aleksandrovitš Popovkin (, 25. syyskuuta 1957 Dušanbe, Tadžikistanin sosialistinen neuvostotasavalta – 18. kesäkuuta 2014 Israel) oli Venäjän avaruusjärjestön pääjohtaja ja Venäjän ensimmäinen apulaispuolustusministeri. Hän siirtyi eläkkeelle aktiivipalvelusta (1975–2009) Venäjän avaruusjoukoista kenraalin arvoisena. Sauli Zinovjev
Sauli Zinovjev (s. 1988 Lahti) on suomalainen säveltäjä. Zinovjev on opiskellut pianonsoittoa Lahden konservatoriossa sekä sävellystä Sibelius-Akatemiassa ja Karlsruhen musiikkikorkeakoulussa Saksassa, opettajinaan Tapio Nevanlinna sekä Wolfgang Rihm. Marraskuussa 2014 Sauli Zinovjevin orkesteriteos ”Gryf” sai kolmannen palkinnon kolmannessa kansainvälisessä Uuno Klami -sävellyskilpailussa. Vladimir Bukovski
Vladimir Konstantinovich Bukovski (, s. 30. joulukuuta 1942 Belebei, Neuvostoliitto) on venäläinen aktivisti, joka tuli tunnetuksi yhtenä johtavista Neuvostoliittoa kritisoineista venäläisistä toisinajattelijoista. Bukovski oli yksi ensimmäisistä aktivisteista, jotka saivat selville Neuvostoliiton hallituksen käyttävän psykiatrista sairaalahoitoa toisinajattelijoita vastaan. Bukovski vietti poliittisena vankina yhteensä 12 vuotta Neuvostoliiton vankiloissa, työleireillä sekä psykiatrisissa pakkohoidoissa. Vladimir Aksjonov
Vladimir Aksjonov (Влади́мир Ви́кторович Аксёнов) (s. 1. helmikuuta 1935 Giblitsy, Venäjän neuvostotasavallassa) on entinen neuvostoliittolainen kosmonautti. Vladimir Bogomolov
Vladimir Osipovitš Bogomolov (, 3. heinäkuuta 1926 Moskovan alueen Kirillovon kylä – 30. joulukuuta 2003 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija. Vladimir Nabokov
Vladimir Vladimirovitš Nabokov (; 22. huhtikuuta 1899 Pietari, Venäjän keisarikunta – 2. heinäkuuta 1977 Montreux, Sveitsi) oli venäläis-yhdysvaltalainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja perhostutkija. Hän kirjoitti urallaan useita romaaneja, runokokoelmia, novelleja sekä omaelämäkerran ja kirjallisuuskritiikkejä. Nabokovin tunnetuin teos on "Lolita". Ivan Solovjov
Ivan Vladimirovitš Solovjov (, s. 29. maaliskuuta 1993 Kaluga) on venäläinen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa FC Lahtea lainasopimuksella Venäjän valioliigan FK Zenit Pietarista. Pelipaikaltaan vasenjalkainen Solovjov on vasen keskikenttäpelaaja. Vladimir Šmeljov
Vladimir Konstantinovitš Šmeljov (; s. 31. elokuuta 1946 Magadan) on Neuvostoliittoa edustanut nykyaikainen viisiottelija. Hän kilpaili vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä ja jäi yksilökilpailussa viidennelle sijalle, mutta kuului kultaa voittaneeseen joukkueeseen. Vladimir Sahnov
Vladimir Nikolajevitš Sahnov (s. 25. huhtikuuta 1961 Kamenka, Tselinogradin alue, Kazakstan) on entinen neuvostoliittolainen hiihtäjä. Hän saavutti vuosina 1987 ja 1988 MM- ja olympiahopeaa Neuvostoliiton viestijoukkueessa. Grigori Zinovjev
Grigori Jevsejevitš Zinovjev (, oikea nimi Ovsel-Geršon Aronovitš Radomyslsky, tunnettu myös nimellä Hirsch Apfelbaum; 23. syyskuuta 1883 Jelisavetgrad, Hersonin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 25. elokuuta 1936 Moskova, Neuvostoliitto) oli bolševikkeja edustanut vallankumouksellinen ja neuvostoliittolainen poliitikko. Hän toimi Kommunistisen internationaalin eli Kominternin ensimmäisenä puheenjohtajana vuosina 1919–1926 sekä Neuvostoliiton kommunistisen puolueen Leningradin-johtajana vuosina 1918–1926. Zinovjev oli yksi Neuvostoliiton vaikutusvaltaisimmista johtajista Vladimir Leninin sairauden ja kuoleman aikoihin vuosina 1922–1925. Hän muodosti Josif Stalinin ja Lev Kamenevin kanssa puoluetta johtaneen troikan, jolla oli ratkaiseva merkitys Lev Trotskin ja vasemmisto-opposition syrjäyttämisessä. Stalin syrjäytti vuosina 1926–1927 sekä Zinovjevin että Kamenevin puoluejohdosta. Stalinin vainojen käynnistyttyä heidät tuomittiin vuonna 1936 näytösoikeudenkäynnissä kuolemaan ja teloitettiin. Vladimir Solovjov (kosmonautti)
Vladimir Aleksejevich Solovjov (s. 11. marraskuuta 1946 Moskova) on entinen neuvostoliittolainen kosmonautti. Leonid Solovjov
Leonid Vasiljevitš Solovjov (; 19. elokuuta 1906 Tripoli, Libanon – 9. huhtikuuta 1962 Leningrad) oli venäläinen neuvostokirjailija. Vladimir Bogoraz
Bogoraz syntyi juutalaisen opettajan perheeseen ja vietti lapsuutensa Taganrogissa. Hän aloitti opinnot Pietarin yliopistossa vuonna 1880. Bogoraz osallistui narodnikkien toimintaan ja joutui useaan kertaan pidätetyksi ja karkotetuksi. Venäjän kaukoitään karkotettuna hän kiinnostui pohjoisten kansojen historiasta ja kulttuurista ja osallistui vuonna 1895 Aleksandr Sibirjakovin rahoittamaan tutkimusretkeen keräten aineistoa tšuktšien ja eveenien keskuudessa. Vladimir Sofronitski
Vladimir Vladimirovitš Sofronitski (; 8. toukokuuta 1901 Pietari – 26. elokuuta 1961 Moskova) oli venäläinen pianisti, joka tunnetaan parhaiten venäläisen säveltäjän Aleksandr Skrjabinin teosten tulkitsijana; hän oli myös naimisissa Skrjabinin tyttären kanssa. Tudor Vladimirescu
Vladimirescu syntyi Vladimirin kaupungissa Olteniassa. Noin 12-vuotiaana hän meni töihin Craiovaan pajari Ioan Glogoveanun palvelukseen, missä hän oppi kielioppia, retoriikkaa sekä kreikan kieltä. Hänestä tuli pajareiden kiinteistöjen hoitaja sekä Cloşanin pitäjän miliisien johtaja "vătaf". Hänen kokemuksensa miliisista oli tärkeää, sillä hän oppi eri yhteiskuntaluokkien tapoja, perinteitä sekä ajatusmaailmaa. Vallankumouksen aattona hän pystyikin olemaan rinta rinnan aatelisten ja työväen joukossa. Vladimir Plavunov
Vladimir Plavunov (s. 15. elokuuta 1949) on Neuvostoliittoa edustanut jääpalloilija. Hän oli Moskovan Dynamon ja Neuvostoliiton maajoukkueen pelinrakentaja, joka pelasi 160 maaottelua ja valittiin useita kertoja maailmanmestaruuskilpailujen tähdistöjoukkueeseen. Pelaajauransa jälkeen hän on valmentanut Moskovan Dynamoa sekä Venäjän maajoukkuetta. Vladimir Agopov
Vladimir Agopov (s. 23. marraskuuta 1953 Luhansk, Ukrainan SNT) on suomalainen säveltäjä ja musiikinopettaja. Armenialaistaustainen Agopov syntyi Ukrainassa, suoritti sävellysdiplomin Moskovassa 1977 ja muutettuaan Suomeen jatkoi opintoja Sibelius-Akatemiassa Paavo Heinisen johdolla 1978–1984. Hän on säveltänyt muun muassa jousikvartettoja ja konserton sellolle. Hän on toiminut lehtorina Sibelius-Akatemiassa vuodesta 1988. Mihail Šolohov
Šolohov syntyi Venäjän keisarikunnan Donin kasakoiden alueella 1905. Sisällissodan aikana hän liittyi bolševikkeihin ja joutui kaksi kertaa lähes teloitetuksi tämän vuoksi. Vuonna 1922 hän siirtyi Moskovaan ja ryhtyi kirjallisella uralle. Vuoden 1924 jälkeen hän kuitenkin palasi lapsuudenseuduilleen ollakseen lähempänä tarinoidensa tapahtumapaikkoja. Aleksandr Solovjov
Aleksandr Konstantinovitš Solovjov (, 30. elokuuta 1846 Luga – 9. kesäkuuta 1879 Pietari) oli venäläinen vallankumouksellinen narodnikki, joka yritti murhata keisari Aleksanteri II:n. Vladimir Dubrovštšik
Vladimir Vladimirovitš Dubrovštšik (; s. 7. tammikuuta 1972 Hrodna) on valkovenäläinen entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili kiekonheitossa. Hän voitti hopeaa sekä Atlantan olympialaisissa 1996 että Göteborgin MM-kisoissa 1995. Dubrovštšik voitti kultaa Helsingin EM-kisoissa 1994. Hän osallistui myös Sydneyn olympialaisiin 2000, joissa hän sijoittui seitsemänneksi. Vladimir Solouhin
Vladimir Solouhin varttui maanviljelijäperheen poikana, ja hän innostui runoudesta jo varhain. Solouhin kävi aluksi teknillisen koulun, mutta esitti itse oman elämänsä taitekohtana olleen moskovalaiseen Gorkin kirjallisuusinstituuttiin pääsyn vuonna 1946, jolloin hän oli 22 vuoden ikäinen. Myöhemmin Solouhin alkoi kirjoittaa novelleja sekä proosatekstejä, sekä tiettävästi yhden romaaniteoksen nimeltä Leskenlehti ("Mat-matšeha"). Dmitri Sokolov (jääkiekkoilija)
Dmitri Sokolov (; s. 14. huhtikuuta 1998 Omsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija, joka pelaa OHL-joukkue Sudbury Wolvesissa. Hän toimii joukkueen varakapteenina. Sokolov on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. "The Sports Forecaster" -sivuston mukaan Sokolov on monipuolinen maalintekijätyyppinen pelaaja, joka luistelee vahvasti, omaa hyvät kädet ja laukoo terävästi ranteella. Hänellä on kuitenkin kehitettävää liikkeessä ja Sokolovin tulisi merkitä vastustajansa paremmin. Vladimir Sorokin
Vladimir Georgijevitš Sorokin (, s. 7. elokuuta 1955 Bykovo, Moskovan oblast) on postmoderni venäläinen kirjailija ja dramaturgi. Vladimir Oravsky
Vladimir Oravsky (s. 22. tammikuuta 1947, Tšekkoslovakia) on ruotsalainen kirjailija ja elokuvaohjaaja. Vladimir Solovjov
Solovjovin sanotaan olleen merkillinen yhtymä länsieurooppalaista rationaalisuuta - älyperäisyyttä - ja itämaisen kirkon välityksellä saatua aasialaista mystisyyttä, - yhtymä, jonka teki eheäksi mahtava persoonallisuus sekä pyrkimys selvyyteen ja lempeään, mutta tinkimättömään miehekkyyteen. Hän eli niin kuin opetti, ja jokaiseen, joka tuli hänet tuntemaan tai vain näkemään, kerrotaan hänen tehneen aivan erikoisen, puolittain yliluonnollisen vaikutuksen. Vladimir Kornilov
Kornilov syntyi vuonna 1806 Tverin kuvermentissä lähellä Rjasnja-kylää Irkutsin ja Tobolskin kuvernööriperheeseen. Vladimir Gabulov
Vladimir Borisovitš Gabulov (, , s. 19. lokakuuta 1983 Mozdok, Pohjois-Ossetian ASNT, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Gabulov edustaa Venäjän pääsarjassa pelaavaa Dynamoa, ja aikaisemmin hän on pelannut muun muassa Kubanissa. Hän on pelannut myös Venäjän maajoukkueessa. Anatoli Solovjov
Anatoli Solovjovin isä Jakov Solovjov kuoli vuonna 1980. Hänen äitinsä Antonia Pavlovna asuu Riiassa. Anatoli Solovjov on naimisissa Natalia Solovjovan kanssa, ja perheessä on kaksi poikaa: Gennadi (s. 1975) ja Ilja (s. 1980). Solovjovin perhe asuu Tähtikaupungissa Venäjällä. Vladimir Antonov-Ovsejenko
Vladimir Aleksandrovitš Antonov-Ovsejenko (, oikea sukunimi "Ovsejenko", puoluenimi "Štyk", Штык, kirjallinen salanimi "A. Galski", А. Гальский; 21. maaliskuuta 1883 Tšernigov – 10. helmikuuta 1939) oli ukrainalaissyntyinen bolševikki, sotilas, neuvostoliittolainen poliitikko ja diplomaatti. Ukki Väinämöinen
Vaseli Sidoroff syntyi Vienan Karjalassa Tunguan pitäjän Koivuniemen kylässä vuonna 1855 tai 1856. Hän elätti itsensä kulkukauppiaana Suomessa Turkin sodan aikana. Hän nousi tunnetuksi henkilöksi, kun hänet valittiin itäkarjalaisten vapautusjärjestön "Karjalan Metsäsissijärjestön" kolmihenkiseen hallitukseen kansannousun henkiseksi johtajaksi. Hänet valittiin tähän tehtävään, koska hän oli vankka antibolševikki uskonnollisista ja kansallisista syistä. Tämän lisäksi hän oli varma kansansa ja isänmaansa ystävä. Hänen persoonansa myös kiinnitti huomiota. Vaseli Levonen sopi kansannousun isähahmoksi, koska hän oli lyhyt, pitkäpartainen ja hänellä oli voimakkaat karjalaisen talonpojan piirteet muistuttaen näin ilmiselvää kalevalaista johtajaa. Tähän kalevalaiseen johtajaan viittasi myös hänen kansannousua varten ottamansa salanimi "Ukki Väinämöinen". Vladimir Jurzinov
Vladimir Vladimirovitš Jurzinov (, s. 20. helmikuuta 1940 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkovalmentaja ja entinen pelaaja. Viktor Suvorov
Viktor Andrejevitš Suvorov ( Ви́ктор Суво́ров; oikealta nimeltään Vladimir Bogdanovitš Rezun, Влади́мир Богда́нович Резу́н, s. 20. huhtikuuta 1947) on ukrainalaissyntyinen entinen neuvostoliittolainen, joka loikkasi vuonna 1978 Isoon-Britanniaan, josta haki poliittista turvapaikkaa. Suvorov on ollut ennen lännessä alkanutta kirjallista uraansa mahdollisesti Neuvostoliiton sotilastiedustelun GRU:n palveluksessa. Vladimir Voinovitš
Vladimir Nikolajevitš Voinovitš (, 26. syyskuuta 1932 Stalinabad – 27. heinäkuuta 2018) oli venäläinen kirjailija. Volodja Semitjov
Volodja Semitjov, oik. "Vladimir Semitjov", myös W. Semitjov, Vladimir Semitjof, Vladimir Semitjov (1. heinäkuuta 1912 Pietari, Venäjä – 10. tammikuuta 1985 Tukholma, Ruotsi), oli venäläissyntyinen ruotsalainen toimittaja ja käsikirjoittaja. Hänen isänsä oli kirjailija Vladimir Semitjov ja veljensä kirjailija ja toimittaja Eugen Semitjov. Vladimir Tendrjakov
Vladimir Tendrjakov syntyi virkailijaperheeseen. Hän haavoittui toisessa maailmansodassa, työskenteli opettajana ja Komsomolin piirisihteerinä. Vuonna 1945 Tendrjakov muutti Moskovaan, jossa hän opiskeli Neuvostoliiton elokuvakoulussa ja myöhemmin Gorkille nimetyssä kirjailijainstituutissa, josta hän valmistui vuonna 1951. Kirjailija liittyi NKP:hen vuonna 1948. Solomon Volkov
Volkov syntyi Tadžikistanissa ja opiskeli viulunsoittoa ja musiikkitiedettä Leningradin konservatoriossa sekä työskenteli taiteellisena johtajana kokeellisessa kamarioopperateatterissa. Hän on tutkinut erityisesti Neuvostoliiton ja Venäjän kulttuurihistoriaa sekä musiikkipsykologiaa. Vladimir Andrejev (koripalloilija)
Vladimir Georgijevitš Andrejev (, s. 14. heinäkuuta 1945 Astrahan, Venäjän SFNT) on kilpauransa päättänyt, Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija. Vladimir Artjomov
Vladimir Nikolajevitš Artjomov (, s. 7. marraskuuta 1964 Vladimir, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. Ivan Kaljajev
Ivan Kaljajev syntyi poliisin ja köyhtyneen puolalaisen aatelisperheen tyttären perheeseen. Vuosina 1897–1898 hän opiskeli Moskovan yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Vuonna 1898 hän siirtyi Pietarin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Pietarissa Kaljajev liittyi Taisteluliitto työväenluokan vapauttamiseksi -järjestöön. Vuonna 1899 hänet pidätettiin opiskelijalevottomuuksiin osallistumisen takia ja karkotettiin kahdeksi vuodeksi Jekaterinoslaviin, jossa hän liittyi sosiaalidemokraattien paikallisjärjestöön. Vuonna 1902 hän yritti turhaan päästä takaisiin Pietarin yliopistoon. Samana vuonna Saksan poliisi pidätti Kaljajevin ja luovutti hänet Venäjän viranomaisille, jotka karkottivat hänet Jaroslavliin. Syksyllä 1903 Kaljaev matkusti ulkomaille, missä hän liittyi sosialistivallankumouksellisten taistelujärjestöön. Vuonna 1904 hän osallistui sisäministeri Vjatšeslav von Plehwen murhayritykseen Pietarissa. Helmikuussa 1905 hän tappoi pommilla Moskovan kenraalikuvernöörin suuriruhtinas Sergei Aleksandrovitšin. Kaljajev tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Pähkinälinnan linnoituksessa. Vankilassa hän kirjoitti runoja, jotka julkaistiin kuoleman jälkeen. Aleksei Golovan
Aleksei Ivanovitš Golovan (s. 2. helmikuuta 1966, Dubnassa, Moskovan alueella, Neuvostoliittossa) (venäjäksi Алексей Иванович Головань) oli Venäjän federaation presidentti Dmitri Medvedevin täysivaltainen lasten oikeuksien edustaja (venäjäksi Уполномоченный при Президенте Российской Федерации по правам ребёнка) vuonna 2009. Vsevolod Ivanov
Vsevolod Ivanov syntyi opettajan perheeseen, kävi alkeiskoulun ja lähti varhain maailmalle kierrellen pitkin Siperiaa, Uralia ja Kazakstania ja kokeillen eri ammatteja. Hänen ensimmäiset teoksensa ilmestyivät vuonna 1915. Vuonna 1921 Ivanov asettui Pietariin, jossa hän liittyi Serapion-veljien kirjailijaryhmään. Vuosina 1921–1923 hän julkaisi joukon Venäjän kansalaissotaa kuvaavia ”partisaanikertomuksia”. Niistä tunnetuin on "Panssarijuna 14–69" ("Bronepojezd 14–69", 1922), jonka kirjailija muokkasi näytelmäksi vuonna 1927. Mihail Lomonosov
Mihail Vasiljevitš Lomonosov (, 19. marraskuuta 1711 Demirovka, Arkangelin kuvernementti – 15. huhtikuuta 1765 Pietari) oli venäläinen kirjailija ja tieteilijä, joka vaikutti merkittävästi maansa kirjallisuudessa, koulutuksessa ja tieteessä. Häntä kutsutaankin joskus ”Venäjän Da Vinciksi”. Vladimir Kovin
Vladimir Kovin (s.20. kesäkuuta, 1954, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija. Vladimir Putin
Vladimir Putin syntyi Leningradissa 7. lokakuuta 1952 työläisperheen kolmantena poikana. Sekä isä Vladimir Spiridonovitš Putin (1911–1999) että äiti Maria Ivanovna (1911–1998) työskentelivät tehtaassa. Isä oli toisen maailmansodan veteraani ja äiti kokenut Leningradin saarron. Putinin äiti oli ortodoksi, joten hän sai ortodoksisen kasteen. Putinin isoisä Spiridon Putin (1879–1965) oli ollut Vladimir Leninin, ja Leninin kuoleman jälkeen Josif Stalinin, henkilökohtainen kokki. Putinin kaksi vanhempaa veljeä kuolivat nuorena, ja hän jäi perheen lapsista ainoana eloon. Vladimir Belousov
Vladimir Pavlovitš Belousov (, s. 14. heinäkuuta 1946 Seuloskoi, Leningradin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen, Neuvostoliittoa edustanut mäkihyppääjä, jonka uran parhaat vuodet ajoittuivat 1960-luvun lopulle. Mihail Veller
Mihail Iosifovitš Veller (; 20. toukokuuta 1948 Kamjanets-Podilskyi, Ukrainan SNT , toisten tietojen mukaan Tšitan alue, Siperia Neuvostoliitto) on venäläinen kirjailija. Mihail Krug
Mihail Vorobjov syntyi 7. huhtikuuta 1962 Kalininissa (nyk. Tver), Neuvostoliitossa. Hänen isänsä oli rakennusinsinööri ja äitinsä kirjanpitäjä. Lapsuutensa ja nuoruutensa hän asui vanhassa työläiskaupunginosassa, josta kertoi myöhemmin laulussaan "Milyi moi gorod" ("Rakas kaupunkini"). Hän harrasti jääkiekkoa maalivahtina. Hänen koulumenestyksensä oli heikko. Ystävät ja sukulaiset muistelevat hänen lintsailleen. Konstantin Gorovikov
Konstantin Vladimirovits Gorovikov () (s. 31. elokuuta 1977 Novosibirsk, Venäjä, Neuvostoliitto) on uransa lopettanut venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Gorovikov pelasi koko uransa, lukuun ottamatta kahta Yhdysvaltain IHL-liigassa vuosituhannen vaihteessa pelattua kautta, Venäjän Superliigassa ja sitä seuranneessa KHL-liigassa. Kaikkiaan Gorovikov pelasi 974 ottelua Venäjän pääsarjassa. Vladimir Salnikov
Vladimir Valerjevitš Salnikov (, s. 21. toukokuuta 1960 Leningrad, Neuvostoliitto) on venäläinen uimari, joka teki urallaan 12 maailmanennätystä 400, 800 ja 1 500 metrin vapaauinneissa. "Swimming World Magazine" nimesi Salnikovin vuoden 1982 miesuimariksi. Vladimir Žirinovski
Vladimir Volfovitš Žirinovski (, s. 25. huhtikuuta 1946) on venäläinen äärikansallinen poliitikko, duuman jäsen ja Venäjän liberaalidemokraattisen puolueen (LDPR) perustaja ja johtaja. Žirinovski on liberaalidemokraattisen puolueen ehdokkaana presidentinvaaleissa 2018. Vladimir Romanovski
Vladimir Vаtslаvovitš Romаnovski (, 21. kesäkuuta 1957 Slonim, Valko-Venäjän SNT – 13. toukokuuta 2013) oli Neuvostoliittoa edustanut ratameloja, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Vladimir Nabokov (poliitikko)
Vladimir Nabokov syntyi Venäjän oikeusministerin Dmitri Nabokovin perheeseen. Hän valmistui Pietarin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta, työskenteli Venäjän valtakunnanneuvoston kansliassa ja rikosoikeuden professorina. Liberaalina tunnettu Nabokov toimi Perustuslaillisdemokraattisen puolueen eli ”kadettien” keskuskomitean jäsenenä vuodesta 1905 lähtien. Hän toimitti puolueen äänenkannattajaa "Retšiä" ja vuonna 1906 hänet valittiin Venäjän duuman jäseneksi. Vladimir Mainov
Vladimir Nikolajevitš Mainov (1845–1888) oli venäläinen kansatieteilijä. Hän teki 1870-luvun lopulla Venäjän Maantieteellisen seuran toimeksiannosta tutkimusretkiä itäisten suomensukuisten kansojen keskuuteen. Hänen mordovalaisia käsitteleviä tapaetnologisia tutkimuksiaan on myös suomennettu. Vladimir Tšelomei
Tšelomei syntyi Siedlcessä Venäjällä vuonna 1914. Kun hän oli kolmivuotias, perhe joutui pakenemaan Saksan joukkoja Pultavaan. Vladimir Lenin
Vladimir Iljitš Lenin (; yleensä V. I. Lenin), alkuperäiseltä nimeltään Vladimir Iljitš Uljanov, ( ) (22. huhtikuuta 1870 Simbirsk – 21. tammikuuta 1924 Gorki) oli venäläinen vallankumouksellinen, bolševikkipuolueen johtaja ja leninistisen ideologian perustaja. Vladimir Bontš-Brujevitš
Vladimir Bontš-Brujevitš syntyi aatelissukuisen maanmittarin perheeseen. Hän opiskeli Moskovan maanmittausinstituutissa ja valmistui Kurskin maanmittarikoulusta. Vuodesta 1892 lähtien Bontš-Brujevitš osallistui marksilaisten kerhojen toimintaan ja vuonna 1895 hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen. Anatoli Solovjov
Solovjov valmistui Lenin Komsomolin l. Tsernigovin sotilaskorkeakoulusta vuonna 1972. Vuosina 1972-76 hän toimi Kaukoidän sotilaspiirissä. Elokuussa 1976 hän pääsi kosmonauttikoulutukseen, joka päättyi tammikuussa 1979. Solovjovin ensimmäinen avaruuslento tapahtui vuonna 1988. Hän lensi Mir-asemalla 11.2.-9.8.1990. Vladimir Borovikovski
Vladimir Lukitš Borovikovsky (, ; 4. elokuuta 1757 Myrhorod – 18. huhtikuuta 1825 Pietari) oli ukrainalaissyntyinen venäläinen taidemaalari, joka hallitsi Venäjän muotokuvamaalausta 1700-luvun ja 1800-luvun vaihteessa. Vasili Solovjov-Sedoi
Vasili Pavlovitš Solovjov-Sedoi (, 25. huhtikuuta 1907 Pietari, Venäjä − 2. joulukuuta 1979 Leningrad, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen säveltäjä, joka on tunnettu erityisesti sävellyksestään Unohtumaton ilta, suoraan suomennettuna Moskovan iltoja ("Podmoskovnyje vetšera"). Solovjov-Sedoin sävellys ”Leningrad” ("Vetšernaja pesnja") kuullaan Topi Sorsakosken ja Agentsin levyllä Half and Half. Mihail Konovalov
Mihail Konovalov syntyi talonpojan perheeseen nykyisen Udmurtian Možgan piirin Akaršurin kylässä. Vuonna 1922 hän pääsi Možgan opettajaopistoon, josta valmistuttuaan hän työskenteli opettajana. Vuonna 1929 Konovalov liittyi Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen. Vuonna 1930 hän muutti Iževskiin, jossa toimi mm. Udmurt kommuna-lehden toimittajana. Vuonna 1934 hän osallistui Neuvostoliiton kirjailijaliiton ensimmäiseen edustajakokoukseen. Vuosina 1935–1937 Konovalov työskenteli Jukamenskissa "Udarnik"-lehden toimittajana. Sergei Koroljov
Sergei Pavlovitš Koroljov (; , "Serhi Pavlovytš Korolov", 12. tammikuuta 1907 Žytomyr, nyk. Ukraina – 14. tammikuuta 1966 Moskova) oli Neuvostoliiton johtava raketti-insinööri ja avaruusalusten suunnittelija avaruuskilpajuoksun aikoina 1950- ja 1960-luvuilla. Elinaikanaan hänet tunnettiin yksinkertaisesti "pääinsinöörinä". Hän alkoi kehittää raketteja 1930-luvun alussa ja täten kuuluu alan pioneereihin.
Koroljov opiskeli ensin Kiovassa ja sitten Moskovassa lentokoneinsinööriksi. Hän suunnitteli ja rakensi ensimmäisen K-5-liitokoneensa jo 17-vuotiaana, vuonna 1924. Hän valmistui Moskovan teknillisestä korkeakoulusta (MVTU) vuonna 1929. Siellä hän suunnitteli SK-4-liitokoneen. Kuten moni muukin Neuvostoliiton raketti-insinööreistä, hän hylkäsi lentokoneiden suunnittelutyön Konstantin Tsiolkovskin avaruustekniikan kirjojen innostamana. Lokakuussa 1929 hän matkusti tapaamaan Tsiolkovskia ja keskusteli tämän kanssa stratosfääriin noususta (moottoroidulla) purjelentokoneella. Keskustelu Tsiolkovskin kanssa suuntasi Koroljovin tavoitteet uudelleen. Vladimir Horowitz
Horowitz itse on kertonut syntyneensä Kiovassa, Ukrainassa, tuolloisessa Venäjän keisarikunnassa. Jotkin lähteet mainitsevat kuitenkin, että synnyinpaikka olisi Berdytšiv. Hänen serkkunsa Natasha Saitzoff sanoi haastattelussa 1991, että kaikki perheen neljä lasta olisivat syntyneet Kiovassa. Horowitzin vaimo Wanda Toscanini taas on ollut Berdytšiv-mahdollisuuden kannalla. Vladimir Solovjov
Kolme keskustelua Vladimir Žarkov
Vladimir Žarkov (s. 10. tammikuuta 1988) on venäläinen jääkiekkohyökkääjä, joka pelaa KHL-joukkue Salavat Julajev Ufassa. Kaudella 2012–2013 alkaneella KHL-urallaan Žarkov on pelannut 262 KHL:n runkosarjaottelua tehopistein 26+25=51 ja 60 pudotuspeliottelua tehopistein 4+8=12. Vuosina 2009–2012 Žarkov pelasi 82 NHL-ottelua New Jersey Devilsissä tehopistein 2+12=14. Žarkov pelaa leftin mailalla. Vladimir Kramnik
Vladimir Kramnik syntyi Tuapsessa, Mustanmeren rannikolla. Hänen isänsä oli kuvanveistäjä, joka jätti työnsä taiteilijana viedäkseen poikaansa shakkiturnauksiin. Perheellä oli oma, vaikkakin pieni asunto, mikä oli silloisessa Neuvostoliitossa etuoikeus. Kramnik osoitti lahjakkuutta shakissa jo nelivuotiaana, vaikkei hänen perheessään kukaan voinut opettaa häntä. Kramnikin kehitykseen vaikutti ratkaisevasti hänen isänsä ostama kirja, Anatoli Karpovin parhaiden pelien kokoelma, jota Kramnik tutki päivin ja öin. Kuusivuotiaana hän pääsi shakkikerhoon ja alkoi pelata turnauksissa. Niissä hän kantoi mukanaan isoisänsä valmistamaa puulaatikkoa, jonka hän asetti tuolinsa alle nähdäkseen pelilaudan. Seitsenvuotiaana hän oli jo jonkinlainen paikallinen kuuluisuus voitettuaan synnyinkaupunkinsa aikuisten mestaruuden, ja samanikäisenä hän saavutti Neuvostoliitossa ensimmäisen kategorian tason, joka vastasi suurin piirtein ELO-lukua 2 000. Kramnik pääsi 11-vuotiaana Mihail Botvinnikin oppilaaksi tämän perustamaan shakkikouluun, jossa hän sai opetusta myös Garri Kasparovilta. Koulun oppilaana hänen oli mahdollista pelata vakavasti otettavissa tapahtumissa, kuten alle 18-vuotiaiden Neuvostoliiton mestaruusturnauksessa, jossa Kramnik sijoittui 12-vuotiaana viidenneksi noin sadan pelaajan joukosta tammikuussa 1988. Kramnik voitti 15-vuotiaana alle 26-vuotiaiden Neuvostoliiton mestaruuden ja seuraavana vuonna alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden. Tuolloin hän matkusti pariksi kuukaudeksi Brasiliaan pelatakseen useissa avoimissa turnauksissa, joissa hänen ELO-lukunsa hyppäsi 90 pistettä 2 590:een. Vladimir Repjev
Vladimir Georgievitš Repjev (; 11. heinäkuuta 1956 Rostov-na-Donu – 4. tammikuuta 2009 Moskova) oli Neuvostoliittoa edustanut käsipalloilija ja olympiamitalisti. Hän pelasi seuratasolla SKIF Krasnodaria. Repjev pelasi Moskovan olympialaisissa 1980 yhden ottelun maansa joukkueessa, joka voitti hopeaa. Vladimir Suharev
Vladimir Suharev (ven. Владимир Георгиевич Сухарев) (10. heinäkuuta 1924, Tuya-Mukon, Osh Oblast, Kirgistan – 30. huhtikuuta 1997) oli neuvostoliittolainen yleisurheilija. Vladimir Muravjov
Vladimir Pavlovitš Muravjov (, s. 30. syyskuuta 1959) on neuvostoliittolainen pikajuoksija, joka voitti useita mitaleita 1980-luvulla Neuvostoliiton pikaviestijoukkueessa. Vladimir Konstantinov
Vladimir Konstantinov (s. 19. maaliskuuta 1967 Murmansk, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Detroit Red Wings varasi hänet vuoden 1989 varaustilaisuudessa numerolla 221. Hän myös edusti koko NHL-uransa samaa seuraa. Ennen NHL:ään siirtymistään hän ehti pelata seitsemän kautta Neuvostoliiton pääsarjassa Moskovan ZSKA:n joukkueessa. Häntä pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista venäläisistä pelaajista. Hän myös muutti käsityksen venäläispelaajista, jotka tunnettiin taitavina, mutta jotka eivät kestäneet fyysistä pelaamista.Konstantinovia pidetään yleisesti yhtenä kaikkien aikojen parhaista taklaajista. Hänen uransa katkesi aikaisin vakavaan loukkaantumiseen auto-onnettomuudessa vain kuusi päivää Detroit Red Wingsin Stanley Cup -voiton jälkeen 13. heinäkuuta 1997. Konstantinov oli koomassa viisi viikkoa ja siitä heräämisen jälkeen toipuminen oli hidasta. Onnettomuuden seurauksena Konstantinov joutui pyörätuoliin. Vaikkei hän pelannutkaan vuoden 1998 mestarijoukkueessa, hänen nimensä on silti kirjoitettu Stanley Cup-pokaaliin kyseisen vuoden kohdalle. Nikolai Vavilov
Nikolai Ivanovitš Vavilov (; 25. marraskuuta 1885 Moskova – 26. tammikuuta 1943 Saratov) oli merkittävä venäläinen kasvitieteilijä ja geneetikko. Hänet tunnetaan parhaiten tunnistamistaan viljelykasvien alkuperäisistä geenikeskuksista, joita on ryhdytty kutsumaan Vavilovin geenikeskuksiksi. Vavilov muotoili myös teoreettisen säännön samasyntyisyyden sarjoista geneettisessä muuntelussa. Vavilov omistautui elämänsä aikana ennen kaikkea viljelykasvien geneettisten ominaisuuksien tutkimiseen ja niiden jalostamiseen. Hän oli myös Neuvostoliiton Korkeimman Neuvoston jäsen, yleisliittolaisen Maantieteellisen Yhdistyksen puheenjohtaja ja arvostetun Lenin-palkinnon saaja. Vladimir Šuhov
Šuhov syntyi lähellä Belgorodia, joka sijaitsee nykyisen Ukrainan rajan tuntumassa. Hän opiskeli Moskovan Keisarillisessa teknillisessä koulussa, josta valmistui insinööriksi 1876. Työurallaan hän suunnitteli yli viisisataa siltaa ja sata vesitornia. Tehdessään yhteistyötä vuonna 1878 öljyteollisuutta käynnistävän ruotsalaisen Nobel-suvun kanssa hän otti käyttöön öljyputken, kaasuputken ja sylinterinmuotoisen metallisen öljysäiliön. Vsevolod Ivanov
Vsevolod Vjatšeslavovitš Ivanov (, 24. helmikuuta 1895 Semipalatinskin läänin Pavlodarin kihlakunnan Lebjažje – 15. elokuuta 1963 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija. Vladimir Arnold
Arnold syntyi Odessassa Ukrainassa ja valmistui vuonna 1959 Moskovan valtiollisesta yliopistosta, jonka professoriksi hän itsensä vuonna 1965 valittiin. Hän oli Venäjän tiedeakatemian jäsen vuodesta 1990, ja hän oli myös Royal Societyn ulkomaalaisjäsen. Vladimir Farkas
Farkas syntyi vuonna 1925 Tšekkoslovakian Košicessa juutalaisperheeseen. Hänen isänsä oli Mihály Farkas (aik. Lőwy). Vladimir Farkas nimettiin Vladimir Leninin mukaan. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Košicen kaupunki oli liitetty Tšekkoslovakiaan. Uudessa Tšekkoslovakiassa perhettä inhottiin juutalaisuutensa ja unkarilaisuutensa takia. Farkasin äiti pakeni Ranskaan, jossa hän liittyi Ranskan kommunistipuolueeseen, kun taas Farkas pakeni isänsä kanssa Neuvostoliittoon. Viktor Vladimirov
Viktor Mihailovitš Vladimirov (17. lokakuuta 1922 – 17. helmikuuta 1995) oli neuvostoliittolainen KGB-upseeri ja diplomaatti, joka toimi Neuvostoliiton Helsingin-lähetystössä lähetystösihteerinä vuosina 1954–1960, lähetystöneuvoksena 1970–1971 ja ministerineuvoksena 1977–1984. Hän oli merkittävin ”kotiryssä” eli Suomen poliittisten johtajien yhteyshenkilö Neuvostoliiton lähetystössä. Suomen palvelusvuosiensa välissä 1960-luvulla Vladimirov toimi KGB:n sabotaasi- ja salamurhaosaston, Osasto 13:n johtajana. Hän oli julkiselta asemaltaan Neuvostoliiton asevoimien everstiluutnantti. Vladimir Komarov
Vladimir Mihailovitš Komarov (; 16. maaliskuuta 1927 Moskova – 24. huhtikuuta 1967 Orenburgin alue) oli neuvostoliittolainen kosmonautti. Hän oli ensimmäinen ihminen, jonka tiedetään kuolleen avaruustehtävän aikana (Sojuz 1), ja ensimmäinen neuvostoliittolainen kosmonautti, joka matkusti avaruuteen useammin kuin kerran. Sergei Solovjov
Sergei Solovjov (, s. 25. elokuuta 1944 Vienan Kemi, Karjalais-suomalainen sosialistinen neuvostotasavalta) on venäläinen elokuvaohjaaja, -tuottaja, -käsikirjoittaja ja näyttelijä. Hänen tuotannosta valtaosa on syntynyt Neuvostoliiton aikana. Hänen tunnetuimpia elokuvaohjauksiaan ovat "Sata lapsuuden jälkeistä päivää" (1975, parhaan ohjauksen Hopeinen karhu Berliinin elokuvajuhlilla), "Valkoisen yön sävelmät" (1977), "Villikyyhky" (1986) sekä perestroikan vuosina tehty, Neuvostoliiton underground-rockmusiikkia julkisuuteen tuonut "Assa" (1987) ja sen kaksi jatko-osaa (1989 ja 2008). Vladimir Voltškov
Vladimir Nikolajevitš Voltškov (, ; s. 7. huhtikuuta 1978 Minsk) on valkovenäläinen tennispelaaja. Hän ylsi semifinaaliin Wimbledonin tennisturnauksessa vuonna 2000. Hän on pelannut Davis Cupissa sekä olympialaisissa vuosina 2000, 2004 ja 2008. Vladimir Ljahov
Vladimir Afanasjevitš Ljahov (, 20. heinäkuuta 1941 Antratsyt, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto – 20. huhtikuuta 2018) oli neuvostoliittolainen kosmonautti. Vladimir Jevtušenkov
Vladimir Petrovitš Jevtušenkov (, s. 25. syyskuuta 1948 Smolenskin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen oligarkki. Hän omistaa suurimman osan holding-yhtiöstä AFK Sistema (). Yhtiöllä on omistusta 200 yrityksen verran aina mikrosiruista lelukauppoihin. Sergei Kovaljov
Kovaljov syntyi ukrainalaisessa Seredina-Budan kaupungissa lähellä Sumya. Vuonna 1932 hänen perheensä muutti Podlipkin kylään lähelle Moskovaa. Hän valmistui 1954 Moskovan valtionyliopistosta. Kovaljoville kertyi yli 60 biofysiikan alan tieteellistä julkaisua. 1950-luvun puolivälistä alkaen hän vastusti Trofim Lysenkon teorioita, joita Neuvostoliiton kommunistinen puolue kannatti. Vladimir Bartol
Vladimir Bartol (24. helmikuuta 1903 Trieste, Itävalta-Unkari, nyk. Italia – 12. syyskuuta 1967 Ljubljana, Jugoslavia nyk. Slovenia) oli syntyperältään italiansloveeni kirjailija. Hänen merkittävin teoksensa on "Alamut", joka on käännetty monille kielille. Vladimir Solouhin
Vladimir Aleksejevitš Solouhin (, 14. kesäkuuta 1924 Alepinon kylä – 4. huhtikuuta 1997 Moskova) oli venäläinen sekä neuvostoliittolainen runoilija ja kirjailija. Solouhin vaikutti Vladimirin alueella, joka sijaitsee keskisellä Venäjällä Vladimirin läänissä. Hänen teoksiaan suomennettiin. Vladimir Dal
Vladimir Dal syntyi Venäjän kansalaisuuden ottaneen tanskalaisen lääkärin perheeseen Venäjän keisarikunnan silloisen Uuden Venäjän kuvernementin Luganskin kylässä, joka nykyisin tunnetaan Luhanskin kaupunkina Ukrainassa. Hän opiskeli Pietarin merisotakoulussa vuosina 1814–1819 ja palveli vuoteen 1826 saakka armeijassa. Vuonna 1829 hän valmistui lääkäriksi Tarton yliopistosta ja työskenteli sen jälkeen lääkärinä ja virkamiehenä. Vuonna 1838 Dal valittiin Pietarin tiedeakatemian kirjeenvaihtajajäseneksi hänen laatimansa Orenburgin seudun kasvi- ja eläinkokoelman perusteella. Leonid Solovjov
Leonid Solovjov syntyi venäläis-arabialaisten koulujen tarkastajan perheeseen. Myöhemmin perhe muutti Keski-Aasian Kokandiin. Solovjov työskenteli siellä muun muassa opettajana ja lehtimiehenä. Vuonna 1932 hän valmistui Neuvostoliiton elokuvainstituutin käsikirjoittajalinjalta. Sittemmin Solovjov työskenteli elokuvakäsikirjoittajana ja kirjailijana. Toisen maailmansodan aikana hän palveli Mustanmeren laivastossa kirjoittaen merimiesaiheisia kertomuksia. Sodan jälkeen hän oli jonkin aikaa vankilassa tai karkotettuna. Vladimir Putin
Vladimir Vladimirovitš Putin (, s. 7. lokakuuta 1952 Leningrad, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko, nykyinen Venäjän federaation presidentti ja entinen pääministeri. Häntä tukee Yhtenäinen Venäjä -puolue, jolla on enemmistö Venäjän parlamentissa. Vladimir Smirnov (suomenvenäläinen bolševikki)
Vladimir Martynovitš Smirnov (, suomessa ja ruotsissa myös muodossa Wladimir Smirnoff; 17. syyskuuta 1876 Pihkova, Venäjä – 1952 Ruotsi) oli venäläinen Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtori, vallankumouksellinen ja myöhemmin neuvostodiplomaatti. Vladimir Solovjov
Maailman sielu Vladimir Stepanov
Vladimir Sevastianovitš Stepanov (s. 21. maaliskuuta 1927 Kontupohja, Karjalan tasavalta, Neuvostoliitto) on entinen neuvostoliittolainen diplomaatti ja tiedustelu-upseeri, joka toimi maansa Suomen-lähettiläänä joulukuusta 1973 heinäkuuhun 1979. Joidenkin lähteiden mukaan hän oli KGB:n Helsingin toimiston päällikkö lähetystöneuvoksen nimikkeellä vuosina 1964–1970.