Mikä on evankelisluterilaisten osuus Suomen kansalaisista nykyään?
Suomen väestö
Suomi on uskonnon ja äidinkielen suhteen varsin homogeeninen maa, 88,0 prosenttia suomalaisista on suomenkielisiä ja 69,7 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon. Suurimman kielivähemmistön muodostavat suomenruotsalaiset, joita asuu etenkin Uudellamaalla ja Pohjanmaan rannikolla.
Suomen Nato-keskustelu
Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuosina 1998–2015 teettämissä Nato-kyselytutkimuksissa vastaajien kanta on pysynyt likimain samana suurimman osan vastustaessa Nato-jäsenyyttä. Vuoden 2015 talvella toteutetussa tutkimuksessa oli havaittavissa tosin jonkinasteinen mielipiteen muutos Nato-myönteisempään suuntaan, sillä jäsenyyttä kannattavien ja siitä epävarmojen luvut kasvoivat useilla prosenttiyksiköillä edellisten neljän vuoden lukuihin nähden. Kannatusluvut eivät toisaalta olleet poikkeuksellisia, sillä kyselyn tulokset olivat samansuuntaisia vuosina 1998 ja 2009. EVA:n tutkimuksessa Nato-myönteisyys oli alimmillaan talven 2012 tutkimuksessa, jossa vain 14 prosenttia kannatti 65 prosentin vastustaessa jäsenyyttä. Perinteisesti kannatusluvut liikkuivat tutkimuksessa noin 20 prosentissa, epävarmojen muodostaessa noin 25–30 prosenttia vastaajista. Vastustajat muodostivat tutkimuksessa yleisimmin noin puolet vastaajista. Tutkimuksen virhemarginaali oli 2–3 prosenttia suuntaansa.
Yleisradion vuosina 2013–2015 teettämät tutkimukset vastaavat tuloksiltaan hyvin läheisesti EVA:n tutkimuksia, joiden tapaan puolet vastaajista vastusti, kolmasosa oli epävarmoja ja noin 20 prosenttia kannatti jäsenyyden hakemista. Ylen vuoden 2015 tutkimuksen mukaan Nato-jäsenyyden kannatus nousisi 35 prosenttiin, jos Suomen naapurimaa Ruotsi liittyisi puolustusliittoon. Vastaajista 47 prosenttia sanoi tosin vastustavansa Suomen jäsenyyttä, vaikka Ruotsi liittyisi. 63 prosenttia vastaajista halusi mahdollisesta jäsenyydestä kansanäänestyksen. Unkarin evankelisluterilainen kirkko
Unkarin evankelisluterilainen kirkko () on Unkarissa toimiva luterilainen kirkkokunta, jolla on 179 618 jäsentä. Kirkon johtava piispa on Péter Gáncs. Suomenruotsalaiset
Ruotsinkielisten suhteellinen osuus Suomen väkiluvusta on menneinä aikoina ollut huomattavasti nykyistä suurempi. On arvioitu, että vuonna 1610 ruotsinkielisiä oli Suomessa noin 70 000, mikä oli peräti noin 17–18 % koko maan väestöstä. Tämä on varhaisin ajankohta, jonka suhteen ruotsinkielisten määrästä on esitetty arvio. Vuonna 1880 osuus oli noin 14,3 %. 1970-luvun alkupuolella ruotsinkielisiä oli 302 000 henkeä, joka oli silloin noin 6,5 % väestöstä. Osassa Suomen sisämaakaupungeistakin oli aikaisemmin kaupungin kokoon nähden suuri ruotsinkielinen vähemmistö, mm. Mikkelin asukkaista oli 1800-luvulla ruotsinkielisiä peräti 27 %. Suomenruotsalaisten suhteellinen osuus Suomen väestöstä on ollut ainakin 1880-luvulta lähtien laskussa, vaikkakin absoluuttinen määrä nousi vuoteen 1940 asti. 1950- ja 1960-luvuilla maastamuutto vähensi huomattavasti ruotsinkielisten osuutta. 1970-luvulta lähtien suomenruotsalaisten absoluuttinen määrä ja suhteellinen osuus Suomen väestöstä ovat laskeneet hitaasti (302 000–289 596). Kirkosta eroaminen Suomessa
Kirkon vuonna 2017 teettämän kustannuspainelaskelman mukaan nykykehityksellä 2030-luvun puolivälin jälkeen vain puolet suomalaisista on evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä. Kirkosta eroaminen Suomessa
Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen lähetysjohtaja Pekka Huhtinen ennusti 2011, että kirkon jäsenosuus laskee alle 50 prosentin vuoteen 2030 mennessä. Tanskan väestö
Suurin osa tanskalaisista ovat luterilaisia. Vuonna 2017 75,9 prosenttia oli Tanskan kansankirkon jäseniä. Espoo
Vuonna 2003 Espoon asukkaista 79,5 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon, 18,0 prosenttia ei kuulunut uskonnollisiin yhdyskuntiin, 1,2 prosenttia kuului Suomen ortodoksiseen kirkkoon, 0,4 prosenttia oli katolisia ja 0,2 prosenttia Jehovan todistajia. Suomen Vapaakirkon jäseniä, mormoneja, juutalaisia, muslimeja, muita ortodokseja ja metodisteja oli 0,1 prosenttia kutakin. Evankelis-luterilainen seurakunta
Evankelis-luterilainen seurakunta on evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluva seurakunta. Monissa Keski- ja Pohjois-Euroopan maissa maissa enemmistö evankelis-luterilaisista seurakunnista kuuluu valtionkirkkoon tai kirkkoon, joka ennen on ollut valtionkirkon asemassa. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Evankelis-luterilainen kirkko on osallistunut aktiivisesti myös kirkkojen ekumeeniseen eli yleiskirkolliseen liikkeeseen, joka etsii kirkkojen välistä yhteyttä. Kirkko on Kirkkojen maailmanneuvoston jäsen. Suomessa kirkko on Suomen ekumeenisen neuvoston (SEN) jäsenkirkko. Kristinusko Yhdysvalloissa
Yhdysvaltojen suurin uskonto on kristinusko, jota tunnustaa 70.6 % väestöstä. Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan Yhdysvaltain väestöstä 46.5 % on protestantteja, 20.8 % katolilaisia, 1.6 % mormoneja, 0.8 % jehovan todistajia, 0.5 % ortodokseja, 0.4 % muita kristittyjä, 5.9 % muita uskontoja ja 22.8 % uskontokuntiin kuulumattomia. Suurin protestanttinen kirkkokunta on Eteläinen baptistikonventio, johon kuuluu 15,2 miljoonaa jäsentä eli 4,7 % koko väestöstä. Espoo
Vuoden 2016 lopussa espoolaisista 61,2 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2018 aluejaon mukaan Espoossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Espoon seurakuntayhtymän (). Nicaragua
Vuoden 2005 väestötilastojen mukaan maan suurin uskontokunta on katoliset, 58,5 prosenttia. Evankelisia protestantteja asukkaista on noin 23 prosenttia. Jehovan todistajia 0,9 prosenttia, muita 1,6 prosenttia ja 15,7 prosenttia ei kuulu mihinkään uskontokuntaan. Vuoden 2017 Latinobarometri-kyselyssä Nicaraguan väestöstä katolilaisia oli 40 prosenttia, protestantteja 32 prosenttia, muita uskontoja 3 prosenttia, uskonnottomia 25 prosenttia ja 1 prosentti ei kertonut vakaumustaan. Maan yli 15-vuotiaista lukea ja kirjoittaa osaa 82,8 prosenttia. Viro
Virossa ei ole valtionkirkkoa. Kirkkokunnista merkittävimmät ovat evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko. Uskonto ei juurikaan näy jokapäiväisessä elämässä, ja Viro onkin varsin maallistunut maa.
Vuoden 2005 Eurobarometrin kyselyn mukaan 16 prosenttia virolaisista uskoo Jumalaan, kun taas 54 prosenttia uskoo olevan olemassa jonkinlaisen henkiolennon tai elämänvoiman, ja 26 prosenttia ei usko, että olisi olemassa minkäänlaista henkiolentoa, jumalaa tai elämänvoimaa. Tämän tutkimuksen mukaan virolaiset ovat Euroopan unionin vähiten uskonnollinen kansa. Valko-Venäjä
Väestön uskonnollisesta suuntautumisesta ei ole virallisia lukuja. Valkovenäjän ulkoministeriön raportin mukaan vuonna 2011 väestöstä 48,3 prosenttia oli ortodokseja, 7,1 prosenttia katolilaisia, 3,5 prosenttia muita uskontoja ja 41,1 prosenttia väestöstä oli uskontokuntiin kuulumattomia. Valko-Venäjän ortodoksit kuuluvat hallinnollisesti Moskovan patriarkaattiin omana eksarkaattina. Maan uskonnonvapaudesta ja uskonnollisten tilastojen edustavuudesta on esitetty kritiikkiä. Yhdysvaltojen mukaan valtio suosii ortodokseja ja esimerkiksi katolisen kirkon itse ilmoittaman jäsenmäärän perusteella katolisia olisi loppuvuonna 2010 lähes 15 % koko väestöstä (1,4 miljoonaa 9,5 miljoonasta). Vuonna 2011 kansallisen tiedeakatemian jumalanpalveluksissa kävijöiden haastetteluun pohjautuvan arvion mukaan 57,3 % väestöstä olisi ortodokseja, 34,5 % katolisia ja 3,1 % protestantteja. Viron kansanäänestys uskonnollisesta opetuksesta 1923
Viron luterilaiseen kirkkoon kuului maan väestöstä vuonna 1922 78 prosenttia ja kirkko oli hitaasti virolaistunut saksalaisuuden vaikutuksesta. Vuonna 1917 pidetyssä kirkolliskokouksessa päätettiin asettaa tavoitteeksi vapaa kansankirkko, joka olisi riippumaton valtiovallasta sekä ulkomaisesta määräysvallasta. Vuonna 1919 kirkko päätti, että valtio ja kirkko pysyisivät erillään, mikä kirjattiin samana vuonna myös maan perustuslakiin. Vaikka Suomessakin oli luterilainen kansankirkko, oli tilanne Viroon verrattuna siis täysin erilainen. Näihin päätöksiin vaikutti se, että Virossa vasemmistolaisuus oli hallitseva suuntaus aina vuoteen 1920 asti, jolloin alkoi oikeistopuolueiden valta-aika. Uskonnottomien syrjintä Suomessa
Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä oli 6,1 prosenttia kaikista Suomen peruskoululaisista vuonna 2016. Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä on ollut viimevuosina tasaisessa kasvussa. Uskontokuntiin kuulumattomia koululaisia on kaikista oppilaista noin 10–15 prosenttia. Agnostisismi
Vuonna 2014 tehdyn tutkimuksen mukaan Hollannissa 31 % piti itseään agnostikkoina, 27 % korkeampaan voimaan uskovina, 25 % ateisteina ja 17 % teisteinä. Vuoden 2016 kyselyn mukaan Suomessa 37 % väestöstä uskoi luterilaisen kirkon Jumalaan, 27 prosenttia ei uskonut jumalaan tai korkeampaan voimaan ja 21 prosenttia uskoi johonkin korkeampaan voimaan. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuu itseään kansankirkoksi, koska se katsoo olevansa kiinteä osa Suomen kansan historiaa ja kulttuuria. Kirkon mukaan se ei kuitenkaan ole valtionkirkko. Eduskunnan oikeusasiamiehen ja Tilastokeskuksen mukaan evankelis-luterilainen kirkko on valtionkirkko. Kirkosta eroaminen Suomessa
Vapaa-ajattelijain liitto on ennustanut 2014, että Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenosuus laskee alle 50 prosentin väestöstä 2040 mennessä, jos kirkon jäsenmäärän lasku jatkuisi nykyisellä noin 1 prosenttiyksikön tasolla vuodessa. Liiton mukaan raja voidaan saavuttaa jo 2030-luvun alkupuolella, jos erotahti kiihtyisi nykyisestä. Liiton mukaan asian lykkääntyminen vuoden 2050 tienoille on epätodennäköistä. Liitto ennustaa, että pääosa suomalaisista tulee olemaan uskontokuntaan kuulumattomia. Tunnustuksellinen evankelisluterilainen kirkko Meksikossa
Tunnustuksellinen evankelisluterilainen kirkko Meksikossa on luterilainen kirkko, joka toimii Meksikossa Keski-Amerikassa. Kirkon jäsenmäärä on lähteestä riippuen 650 - 718. Suomen luterilainen tunnustuskirkko
Suomen luterilainen tunnustuskirkko (SLT) on 23. elokuuta 2004 rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta. Yhdyskunnan perustamiskirja on allekirjoitettu 12. heinäkuuta 2002 Porvoossa. Kirkkoon kuuluu kaksi seurakuntaa, jotka sijaitsevat Helsingissä ja Haukiputaalla. Teologinen koulutus tapahtuu neljässä seminaarissa, jotka sijaitsevat Ljungbyssä Ruotsissa, Leipzigissa Saksassa sekä Milwaukeessa Yhdysvalloissa ja Manitobassa Kanadassa . Kirkon johtaja Suomessa on pastori Juhani Viitala. Kirkko kuuluu jäsenenä vuonna 1993 Oberwerissä Saksassa perustettuun järjestöön Confessional Evangelical Lutheran Conference (CELC). Jäseniä maailmalla on 450 000. CELC:in sääntöjen mukainen jäsenyyden edellytyksenä on oppineuvotteluissa todettu yksi ja sama luterilainen usko, oppi ja pelastus. Yhteisöllä oli Suomessa 25 jäsentä vuonna 2007. Yhdysvaltain väestö
Vuonna 2007 tehdyn arvion mukaan Yhdysvaltain väestöstä 51,3 prosenttia on protestantteja, 23,9 % prosenttia katolisia, 1,7 % mormoneja, 1,6 % muita kristittyjä, 1,7 % juutalaisia, 0,7 % buddhalaisia, 0,6 % muslimeja ja uskontokuntiin kuulumattomia 12,1 %. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Vuonna 1930 kirkolla oli Suomessa seitsemän seurakuntaa. Korkeimmillaan jäsenmäärä oli vuonna 1934, jolloin jäseniä oli 438. Jumalanpalvelukset pidettiin pitkään jäsenten kodeissa, samoin rippikoulu. Vuonna 1933 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous hyväksyi lakiehdotuksen, jonka mukaan Kansankirkosta erillisen luterilaisen yhdyskunnan perustaminen ei ole sallittua. Ehdotus ei kuitenkaan saanut lainvoimaa. Ehdotusta käsiteltäessä SLEY:n pitkäaikainen toiminnanjohtaja rovasti K. W. Tamminen puolusti tunnustuksellisten seurakuntien olemassaolon oikeutta ja vetosi esimerkiksi siihen, että koska kaikki Kansankirkon papit eivät opillisesti olleet todellisuudessa luterilaisia ja ohjasivat kirkkoa pois sen tunnustuksesta, piti luterilaisilla kristityillä olla oikeus erota sellaisesta kirkosta ja perustaa uusi sellaisella tunnustuksella, joka on lähtökirkonkin virallinen tunnustus. Tamminen siis, vaikka itse pysyi Kansankirkossa ja edisti siinä pysymistä, kuitenkin puolusti tunnustuksellisten luterilaisten seurakuntien olemassaolon oikeutta. STLK:n (silloinen Suomen Vapaa Evankelis-Luterilainen Kirkko) pastori Uppala toteaakin teoksessaan "Kirkkokysymys" Tammisen olevan aivan oikeassa ja kirkkonsa syntyneen juuri tällaisen ajattelun pohjalta. Kirkkoa vaivasivat 1930-luvulla talousvaikeudet, minkä vuoksi pastori R. G. Wegeliuksen oli siirryttävä 1930-luvun lopulla papinvirasta muihin tehtäviin. Thaimaan evankelisluterilainen kirkko
Kirkolla on 4 766 jäsentä.. Se jakautuu hallinnollisesti kuuteen rovastikuntaan, jotka sijaitsevat Keski-, Koillis- ja Pohjois-Thaimaassa. Kirkolla oli vuoden 2017 lopussa lähes 30 seurakuntaa, joista 8 Bangkokissa, sekä useita saarnapaikkoja. Kirkko on vuodesta 1994 kuulunut Luterilaiseen maailmanliittoon. Herännäisyys
Herännäisyys on evankelisuuden ohella Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntien työntekijöiden tyypillisin hengellinen viiteryhmä. Vuoden 2009 työntekijäkyselyn mukaan noin 14 prosenttia seurakunnan työntekijöistä kuuluu herännäisyyteen, näistä kiinteästi 4 prosenttia ja löyhästi 10 prosenttia. Lisäksi 24 prosentin ajattelussa on vaikutteita herännäisyydestä. Papistossa herännäisyys on selvästi yleisin herätysliike. Noin kolmannes papeista kuului herännäisyyteen joko löyhästi tai kiinteästi. Herännäistilaisuuksiin osallistui vuonna 2007 säännöllisesti 29 prosenttia papeista ja silloin tällöin 36 prosenttia papeista. Seurakuntien mukaan yhteistyössä herännäisyyden kanssa ei ollut lainkaan ongelmia. Tanska
Vuoden 2018 alussa tanskalaisista kuului luterilaiseen Tanskan kansankirkkoon (). Kööpenhaminalaisista kirkkoon kuului . Kirkon jäsenosuus on ollut selvässä laskussa. Vuonna 2000 kirkkoon kuului ja vuonna 1990 väestöstä. Vuonna 2016 lasten kasteosuus oli , kun vielä vuonna 2000 kasteosuus oli ja vuonna 1990 . Kööpenhaminalaisista lapsista kastettiin vuonna 2016 vain . Kirkkojen ja valtion suhde Suomessa
Rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on säädetty uskonnonvapauslaissa. Uskonnonvapauslaissa on säännökset yhdyskunnan perustamisesta, rekisteröinnistä ja yhdyskuntajärjestyksestä, ja osa pykälistä koskee kaikkia uskonnollisia yhdyskuntia eli rekisteröityjen uskonnollisten yhdyskuntien lisäksi evankelis-luterilaista ortodoksista kirkkoa Muun muassa uskonnonvapauslain säännökset uskonnolliseen yhdyskuntaan liittymisestä ja siitä eroamisesta koskevat myös mainittuja kirkkokuntia, joskin näihin liittymiselle on säädetty lisäehtoja myös kirkkolainsäädännössä. Rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan jäsenyys on Suomessa väestötieto ja se merkitään väestötietojärjestelmään. Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään. Myös ortodoksiset Moskovan patriarkaatin alaiset pyhän Nikolauksen ja pokrovan seurakunnat toimivat omina uskonnollisina yhdyskuntinaan. Suurimmat kristilliset yhdyskunnat ovat Suomen vapaakirkko ja katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta on nyt siirtymässä yhdyskunnaksi. Jos siirtymä etenee loppuun, tulee Suomen helluntaikirkosta ehdottomasti suurin yhdyskunta. Helsinki
Vuonna 2017 Helsingin asukkaista 54,7 prosenttia kuului evankelisluterilaiseen kirkkoon. Kirkkoon kuuluvien osuus on pienempi ja kirkosta erotaan useammin kuin muualla Suomessa. Yle Uutisten mukaan Helsinki oli vuonna 2017 Suomen vähiten luterilaisin kunta. Vuonna 2013 alle puolet Helsingissä syntyneistä kastettiin kirkon jäseniksi. Uskonto Romaniassa
Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan protestantit kattavat 5,2 % koko väestöstä. Suurimmat suuntaukset ovat Romanian reformoitu kirkko (3,2 %), helluntailaisuus (1,5 %), baptismi (0,6 %), Seitsemännen päivän adventistit (0,4 %), unitariaarit (0,3 %) ja joukko muita evankelikaalisia ryhmiä. Luterilaisuus
Luterilaisuus ei muodosta yksittäistä kirkkoa kuten esimerkiksi roomalaiskatolisuus, vaan se koostuu erilaisista alueellisista tai kansallisista kirkoista, kuten Suomen evankelis-luterilainen kirkko. Maailmanlaajuisesti luterilaisia kirkkoja on noin 140, joista 138 kuuluu vuonna 1947 perustettuun Luterilaiseen maailmanliittoon. 2000-luvun alussa maailmassa oli kaikkiaan 65 miljoonaa luterilaista. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on Suomen ortodoksisen kirkon kanssa erityinen julkisoikeudellinen asema. Sen hallinnosta ja järjestysmuodosta säädetään kirkkolailla, jonka säätämisjärjestys pohjautuu Suomen perustuslakiin. Evankelis-luterilaisella kirkolla on oikeus kerätä jäseniltään kirkollisveroa. Lisäksi evankelis-luterilainen kirkko saa erillistä valtion rahoitusta hautaustoimeen, väestökirjanpitoon ja kulttuurihistoriallisesti arvokkaiden rakennusten ja irtaimiston ylläpitoon liittyviin tehtäviin. Evankelis-luterilainen tunnustuskirkko
Evankelis-Luterilainen Tunnustuskirkko (ruotsiksi:"Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan") (ELBK) on evankelis-luterilainen vapaakirkko Ruotsissa ja Norjassa. Kirkko perustettiin vuonna 1974 ja sai nykyisen nimensä vuonna 1990. Kirkolla on kolme seurakuntaa Ruotsissa (Skellefteå, joka on perustettu 1975, Uppsala, Yxenhult) ja vuodesta 1978 yksi seurakunta Norjassa (Knapstad Hobølissa). Jäseniä oli noin 50 vuonna 2008 (110 vuonna 2006) . Uskonto Suomessa
Uskonnottomuus ja uskonnollisiin yhteisöihin kuulumattomuus ovat yleistyneet 1923 säädetyn uskonnonvapauslain myötä. Uskontokuntiin kuulumattomia oli vuoden 2017 lopussa 26,3 prosenttia väestöstä eli noin 1 451 000 henkilöä. Lisäksi noin 45 000 suomalaista eli vajaa prosentti väestöstä kuuluu yhdistysmuotoisiin helluntaiseurakuntiin, jotka eivät ole rekisteröityneet uskonnollisiksi yhdyskunniksi. Muslimeja Suomessa on kaikkiaan noin 40 000 henkeä, mutta heillä on useita toisistaan riippumattomia yhdyskuntia ja yhdistyksiä, joita ei kaikkia ole rekisteröity. Espoon tuomiokirkkoseurakunta
Tuomiokirkkoseurakunnassa on noin 48 000 jäsentä (vuonna 2011) ja se oli vuoden 2010 lopussa Suomen evankelis-luterilaisista seurakunnista viidenneksi suurin. Suomenruotsalaiset
Suomenruotsalaiset () ovat ruotsin kieltä äidinkielenään puhuvia syntyperäisiä Suomen asukkaita. Koko Suomen väestöstä oli vuoden 2016 lopussa ilmoitettu ruotsinkielisiksi 289 540 henkeä. Tämä vastaa 5,3 % kaikista Suomen asukkaista. Manner-Suomessa ruotsinkielisiä oli vuoden 2016 lopussa 263 948 henkeä, 4,8 % asukkaista. Suomenruotsalaiset asuvat enimmäkseen neljällä toisistaan erillisellä alueella, jotka ovat Uusimaa, Pohjanmaan rannikko sekä Ahvenanmaa ja Turun saaristo. Evankeliset opiskelijat
Evankeliset Opiskelijat (EO) on Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) opiskelijajärjestö. Sen tarkoituksena on levittää evankeliumia opiskelijoiden ja nuorten aikuisten keskuuteen. Perustana toiminnalle ovat Raamattu ja luterilainen tunnustus. Toimintaa on 11 paikkakunnalla. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueellisella tasolla hoitavat aluehallintovirastot. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan.
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yhdeksän hiippakuntaa: Turku, Tampere, Oulu, Mikkeli, Porvoo, Kuopio, Lapua, Helsinki ja Espoo. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa. Yhteensä Suomessa on 412 evankelis-luterilaista seurakuntaa. Baijerin evankelisluterilainen kirkko
Baijerin evankelisluterilaisessa kirkossa on 2 370 179 jäsentä (2017) 1.531 seurakunnassa. ELKB on näin ollen maailman 11. suurin luterilainen kirkko ja yksi Saksan suurimmista luterilaisista maakirkoista. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko (STLK) on rekisteröitynyt uskonnollinen yhdyskunta. Se ilmoittaa olevansa puhtaaseen luterilaisuuteen pitäytyvä uskonnollinen yhdyskunta ja tunnustavansa Raamatun ohella siitä otetun Luterilaisten Tunnustuskirjojen oppia. STLK:n ensimmäiset jäsenseurakunnat syntyivät vuonna 1923. Seurakunnat järjestäytyivät kirkkokunnaksi (Suomen Vapaa Evankeli-Luterilainen Kirkko) vuonna 1929. Kirkko on rekisteröity uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 22. elokuuta 1929. STLK eroaa Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta muun muassa siinä, että se edellyttää papistoltaan ja jäsenistöltään opillisten käsitysten yhtenäisyyttä eikä hyväksy useampien oppien esiintymistä saman kirkon sisällä. Kirkko myös torjuu naispappeuden. Varsinaisia seurakuntia on kaksi, Helsingin ja Tampereen. Kirkossa oli 283 jäsentä vuonna 2016. Suomi
Ulkomailta Suomeen muuttaneiden osuus väestöstä on EU-maiden pienimpiä, vaikka se onkin noussut merkittävästi vuoden 1990 jälkeen. Nelisen prosenttia maan väestöstä on muiden maiden kansalaisia, heistä suuri osa on Viron tai Venäjän kansalaisia. Pääosa muiden maiden kansalaisista asuu pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa. Suomesta muutetaan eniten muihin EU-maihin. Ruotsi on ollut perinteisesti suomalaisen maastamuuton suosituin yksittäinen kohdemaa; 1960- ja 1970-lukujen taitteessa massiivinen Ruotsiin muutto pienensi Suomen väkilukua. Uskonto Virossa
Viro on yksi maailman vähiten uskonnollisista valtioista. Vain 14 % väestöstä pitää uskontoa merkittävänä osana päivittäistä elämäänsä. Suurin osa uskonnollisesta väestönosasta on kristittyjä, ja he jakautuvat vielä 90 eri liikkeeseen. Suurin osa Viron kristityistä on kuitenkin ortodoksikristittyjä tai luterilaisia. Ringo Ringveen mukaan uskonnolla ei koskaan ole ollut tärkeää roolia niin Viron "poliittisella kuin ideologisellakaan sotatantereella" ja että "1930-luvun lopulla vallinneet ajatukset valtion ja kirkon läheisemmistä suhteista päättyivät vuoden 1940 neuvostomiehitykseen". Sen lisäksi hän toteaa "uskonnollisten traditioiden kadonneen useimmista perheistä" Neuvostoliiton valtioateismin seurauksena. Ennen toista maailmansotaa virolaisista noin 80 % oli protestantteja ja suurin osa heistä luterilaisia. Kirkkoon liittyminen Suomessa
Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon liittymisen edellytyksenä on suomalainen henkilötunnus ja kotipaikka Suomessa. Liittyjän on myös erottava mahdollisesta aiemmasta uskonnollisesta yhdyskunnastaan. Kaksoisjäsenyyttä ei sallita kuin Suomen anglikaanisen kirkon kanssa. Suomalainen kulttuuri
Suomalaisista 72,8 % prosenttia on evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä. Itävalta
Vuonna 2017 itävaltalaisista noin 57,9 % oli katolilaisia, jossa on laskua 15,7 prosenttiyksikköä vuodesta 2001. Muut tärkeät uskonnot ovat islam ja protestanttiset liikkeet. 1930 Itävallassa asui 100 000 juutalaista, nyt heitä on 10 000–20 000. Uskonto Virossa
Vuosien 2001 ja 2011 väestönlaskentojen välillä Virossa elävien ortodoksikristittyjen määrä ylitti luterilaisten määrän ja ortodoksisesta kirkosta tuli maan suurin kristillinen kirkkokunta. Kantavirolaisten keskuudessa luterilaisella kirkkokunnalla on kuitenkin yhä eniten kannattajia ja ortodoksisuutta harjoittaa lähinnä vironvenäläinen vähemmistö. Suomen vietnamilaiset
Suurin osa Suomen vietnamilaisista on mahajana-buddhalaisia. 12 % Suomen vietnamilaisista on kristittyjä. Uskonto
Suomessa 72,0 % prosenttia väestöstä kuului vuoden 2016 lopussa evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja 1,1 % ortodoksiseen kirkkokuntaan. Muihin uskontokuntiin kuului 1,6 % väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia oli 25,3 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Evankelisluterilaisella kirkolla on Suomen ortodoksisen kirkon ohella vielä nykyisinkin erityisasema, johon kuuluu oma laki (kirkkolaki), julkisoikeudellinen asema ja oikeus kerätä kirkollisveroa kirkkoon kuuluvilta jäseniltään. Kirkko tosin maksaa kyseisestä palvelusta valtiolle; esimerkiksi vuonna 2008 maksu oli 19 miljoonaa euroa. Valtio myös maksaa kirkolle rahoitusta valtiollisten toimien, kuten hautausmaiden ja kulttuurisesti arvokkaiden rakennusten ylläpidosta. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous
Kirkolliskokoukseen kuuluu 109 jäsentä. Virkansa puolesta siihen kuuluvat kirkon kymmenen piispaa. 96 jäsenestä kolmannes on pappeja, loput maallikoita. Lisäksi kirkolliskokoukseen kuuluvat Valtioneuvoston ja Saamelaiskäräjien valitsemat edustajat sekä kenttäpiispa. Täysivaltaisten edustajien lisäksi läsnäolo- ja puheoikeus on Kirkkohallituksen kansliapäälliköllä, viidellä kirkkoneuvoksella ja kahdella lainoppineella. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on maailman seitsemänneksi suurin luterilainen kirkko. Uskonto Romaniassa
Romania on sekulaari valtio, eikä sillä ole valtionuskontoa. Kuitenkin selkeä enemmistö maan väestöstä on kristittyjä. Vuoden 2002 väestönlaskussa 86,7 % väestöstä luokiteltiin Romanian ortodoksiseen kirkkoon kuuluviksi. Muihin kristillisiin suuntauksiin kuuluu katolisuus (4,7 %), kalvinismi (3,7 %), helluntaiseurakunnat (1,5 %) ja Romanian kreikkalais-katolinen kirkko (0,9 %). Romaniassa on myös pieni mutta historiallisesti merkittävä muslimivähemmistö, joka elää pääosin Dobrogeassa ja johon kuului 67 500 henkeä, pääosin turkkilaista syntyperää. Vuoden 2002 väestönlaskun mukaan maassa oli myös noin 6 000 juutalaista 23 105 sellaista, joilla ei ollut uskontoa tai olivat ateisteja.
Ortodoksisuus on suurin uskonnollinen suuntaus Romaniassa. Siihen kuului 18 817 975 henkilöä vuoden 2002 väestönlaskun mukaan, tai 86,7% väestöstä. Kirkossakäynti on kuitenkin huomattavasti alhaisempaa. Syys-lokakuussa 2007 järjestetyn kyselyn mukaan, jossa oli neljä kategoriaa määrittelemään kirkossakäyntiaktiivisuutta Romaniassa (prosenttiosuus koko väestöstä): 38 % käy kirkossa useita kertoja kuukaudessa tai enemmän (joista 7 % viikoittain tai vielä useammin), 20 % käy keskimäärin kuukausittain, 33 % käy ainoastaan kerran tai kaksi vuodessa ja 7 % ei käy kirkossa. Ateistien osuus väestöstä
Vuonna 2007 suomalaisten uskonnollisuutta selvitettiin kansainvälisessä ISSP 2008 -kyselyssä. Kyselyyn osallistui 1 136 henkilöä, jotka vastasivat kysymykseen ”Mikä parhaiten kuvaa omaa käsitystänne Jumalan olemassaolosta?” seuraavasti: Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Kirkon saama osuus yhteisöverotuotosta poistettiin vuoden 2016 alussa, ja jatkossa kirkon saama valtionrahoitus on vuosittain kuluttajahintaindeksin mukaisesti kasvava pysyvä meno. Vuoden 2017 talousarvioesityksessä valtionrahoitusta kirjattiin evankelis-luterilaiselle kirkolle 114 miljoonaa euroa. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on käynyt pitkään oppikeskusteluja Venäjän ortodoksisen kirkon kanssa. Luterilaisen maailmanliiton ja katolisen kirkon väliset oppineuvottelut johtivat yhteiseen julistukseen niin sanotusta vanhurskauttamisopista 1997. Britteinsaarten anglikaaniset kirkot, Pohjoismaiden luterilaiset kirkot (Suomi, Ruotsi, Norja, Islanti) ja Baltian luterilaiset kirkot (Viro, Liettua) laativat Porvoon yhteisen julkilausuman vuonna 1992, ja se hyväksyttiin 1996. Julkilausumassa todetaan kirkkojen yhteinen käsitys kirkon tehtävästä, tunnustavat kirkon apostolisuuden ja piispan viran. Lisäksi julkilausumassa tunnustetaan keskenään allekirjoittaneiden kirkkojen pappisvirka ja toivotetaan jäsenet osallistumaan vastavuoroisesti kirkkojen toimintaan. Porvoon yhteisen julkilausuman myötä Suomen evankelis-luterilainen kirkko on muuttanut kirkkojärjestystään siten, että sopimuksen allekirjoittaneiden anglikaanisten kirkkojen jäsenillä on kirkon jäsentä vastaavat oikeudet osallistua kirkon pyhiin toimituksiin. Lohja
Lohjalaisista noin 72,8 prosenttia (34 318 henkilöä) kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lohjalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Seurakunta
Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluu vuoden 2017 alussa tasan 400 seurakuntaa. Niistä jäsenmäärältään suurin on noin 95 000 jäsenen Jyväskylän seurakunta. Seurakunnan johtajana toimii kirkkoherra eli johtava pappi. Lisäksi seurakunnassa tulee kirkkojärjestyksen mukaan olla vähintään yksi kanttorin ja yksi diakonian virka. Luottamuselimenä evankelis-luterilaisessa kirkossa toimii seurakunnan työtä koskevia päätöksiä tekevä kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto. Ylintä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla seurakunnan jäsenistä valittu kirkkovaltuusto ja seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkovaltuusto. Veteli
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon lisäksi luterilaisuutta edustaa Suomen vapaaseen evankelis-luterilaiseen seurakuntaliittoon kuuluva Vetelin vapaa evankelisluterilainen seurakunta, johon kuului vuonna 2010 120 jäsentä, osan jäsenistä tullessa Vetelin ulkopuolelta. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
Yhdistyksen tarkoituksena on sen sääntöjen mukaan "luottaen Jumalan armoon ja apuun, levittää Kristuksen evankeliumia, saattaa evankeliumin sana yhä useamman ihmisen jokapäiväiseen käyttöön ja näin edistää ihmisten turvautumista Jeesukseen Kristukseen omana Vapahtajanaan."Vuonna 1869 voimaan tullut uusi kirkkolaki salli evankelisen herätysliikkeen luoda virallisen organisaation. Aiemmin oli todettu tarve levittää liikkeen sanomaa kirjallisuuden avulla sellaisille alueille, missä ei ollut liikkeen pappeja tätä sananjulistusta hoitamassa. Sopivasta kirjallisuudesta oli kuitenkin pulaa, joten katsottiin tarpeelliseksi kehittää organisaatio, jonka puitteissa tällaista kirjallisuutta voitaisiin järjestelmällisesti hankkia ja levittää. Senaatille lähetetyssä yhdistyksen perustamista koskevassa anomuskirjeessä oli 64 allekirjoittajaa, joista 27 oli pappeja. Uskonto Suomessa
Vuonna 2017 Lännen Median Taloustutkimuksella teettämässä arvokyselyssä 6 prosenttia suomalaisista valitsi uskonnollisen vakaumuksen tärkeimpien elämänarvojen joukkoon. Kirkosta eroaminen Suomessa
Kirkosta eroaminen on laskenut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärää merkittävästi. Uskontokuntiin kuulumattomien määrä on huomattavasti kasvanut. Valtaosa eronneista ei ole liittynyt muihin uskonnollisiin yhdyskuntiin. Vuoden 2017 lopussa evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului 70,9 % väestöstä, kun osuus vuonna 1950 oli 95 % ja 85 % vuonna 2000. Uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 % väestöstä, eli noin 1,5 miljoonaa henkilöä. Ortodoksiseen kirkkokuntaan kuului 1,1 % väestöstä; osuus on pysynyt samana yli 20 vuoden ajan. Vaalit Suomessa
2010-luvun eduskuntavaaleissa Suomessa asuvien Suomen kansalaisten äänestysprosentti on ollut noin 70 prosenttia. Kunnallisvaalien äänestysprosentti on laskenut alle 60 prosentin. Kirkkoon liittyminen Suomessa
Evankelis-luterilaiseen kirkkoon kastettujen määrä oli 36 586 vuonna 2016. Kastettujen osuus syntyneistä lapsista on laskenut 1990-luvun noin 90 prosentista 69,3 prosenttiin vuoteen 2016 mennessä. Lasku on kiihtynyt viime vuosina. Seurakuntaliitto
Seurakuntaliitto, virallisesti Suomen evankelisluterilainen seurakuntaliitto (19. joulukuuta 2012 asti Suomen vapaa evankelis-luterilainen seurakuntaliitto) on evankelis-luterilainen, Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta irrallinen uskonnollinen yhteisö. Se rekisteröityi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi 23. elokuuta 1928. Nykyään seurakuntaliittoon kuuluu viisi jäsenseurakuntaa, joiden keskuspaikat ovat Helsinki, Karstula, Marttila, Tampere ja Veteli. Seurakuntaliiton jäsenmäärä oli 530 vuonna 2011. Uskonto Suomessa
Sekä evankelis-luterilaisella että ortodoksisella kirkolla on julkisyhteisön asema. Evankelis-luterilaisessa kirkossa on käytössä palvelussuhteen muotona virkasuhde. Ne perivät jäseniltään kirkollisveroa, joka kannetaan verotuksen yhteydessä. Kirkkojen toimielimien päätöksistä voi nostaa kanteen yleisissä hallintotuomioistuimissa. Evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksessa on myös valtioneuvoston määräämä edustaja, kenttäpiispa ja saamelaiskäräjien valitsema saamelaistenedustaja Amerikan evankelisluterilainen kirkko
Kirkko jää jäsenmäärältään pienemmäksi kuin Ruotsin kirkko ja Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus. Jäsenmäärältään Pohjois-Amerikan kolme suurinta luterilaista kirkkokuntaa ovat ELCA, Missouri-synodi ja Wisconsinin evankelisluterilainen synodi. Viron evankelis-luterilainen kirkko
Viron evankelis-luterilainen kirkko () eli EELK on Viron luterilainen kirkko. Se on yksi Kirkkojen maailmanneuvoston ja Luterilaisen maailmanliiton jäsenkirkoista. 
Kirkossa on noin 180 000 jäsentä.
Kirkon lehti on Eesti Kirik. Etiopia
Maassa vallitsee täydellinen uskonnonvapaus. Vuoden 2007 väestönlaskun mukaan 33,9 prosenttia etiopialaisista on muslimeja. Kristittyjä on noin 62,7 prosenttia (43,5 % koko väestöstä kuuluu Etiopian ortodoksiseen kirkkoon, jonka katsotaan olevan orientaalinen kirkko; 18,5 % protestanttisiin kirkkoihin ja 0,7 % roomalaiskatoliseen kirkkoon). Protestanttisiin kirkkoihin lukeutuvaan Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesukseen kuului vuonna 2016 yhteensä 8 310 129 jäsentä, joka tekee siitä maailman suurimman luterilaisen kirkon. Perinteisiä afrikkalaisia uskontoja harjoittaa 2,7 prosenttia; muihin uskontokuntiin kuuluvia tai uskonnottomia on 0,7 prosenttia. Näistä pieni osa on falašeja (etiopianjuutalaisia). Falašien lukumäärä on 1900-luvun aikana pudonnut jyrkästi sotien, vainojen ja maastamuuton seurauksena. Liettuan evankelis-luterilainen kirkko
Liettuan evankelis-luterilainen kirkko () on Liettuassa toimiva luterilainen kirkko. Sitä on vuodesta 1998 johtanut piispa Mindaugas Sabutis. Kirkko on Porvoon kirkkoyhteisön ja Luterilaisen maailmanliiton jäsen. Vuonna 2001 Liettuassa oli 19 637 evankelis-luterilaista. Latvialaiset
1840-luvulla Latviassa ja myös Virossa lähti liikkeelle huhu että ortodoksiseksi kääntyminen voisi parantaa mahdollisuuksia maan saamiseen. Noin 45 000 latvialaista liittyi ortodoksiseen kirkkoon. Kun asialla ei ollutkaan vaikutusta maan saamiseen noin neljännes palasi luterilaisuuteen. 1800-luvun puolivälistä alkaen Latviaan levisi myös baptismi, joka vaikutti etenkin Kuurinmaalla. Latvialaisten kansallisen heräämisen myötä luterilaisen kirkon piirissä nousi ajatus kansankirkosta. Luterilaista kirkkoa perinteisesti hallinnut saksalaispapisto alkoi menettää otettaan. Huolimatta tästä kehityksestä kristinusko joutui kritiikin kohteeksi etenkin uuden vasemmistolaisen aatteen kannattajien taholta. Kristillinen tapakulttuuri väheni etenkin vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen. Tämän jälkeen kirkon sisällä nousi myös sisäisiä ristiriitoja liberaalien tunnustuksellisten välillä. Vuonna 1930 Latvian väestöstä luterilaisia oli 56 %, katolilaisia 24 % ja ortodokseja 5 %. Katolilaisista etnisiä latvialaisia oli 75 % ja ortodokseista 30 %. Luterilaiset olivat valta-asemassa Vidzemessä, Kuurinmaalla ja Zemgalessa, kun taas katolilaiset ja ortodoksit asuivat pääasiassa Latgalessa, jonka asukkaista vain pieni osa oli luterilaisia. Luterilaisen kirkon asema enemmistön kirkkona vakiintui ensimmäisen maailmansodan jälkeen, mutta se tosin jakautui latvialaiseen ja saksalaiseen kirkkoon. Eduskunta
Koska kansanedustajien määrä on pysynyt samana mutta väestön määrä on kasvanut, on edustuksellinen suhde on kaksinkertaistunut sadassa vuodessa. 1900-luvun alussa Suomen väestö oli noin 2,7 miljoonaa ihmistä eli yksi edustaja 13500 kansalaista kohden. 2010-luvulla väestöä on noin 5,4 miljoonaa eli yksi edustaja 27000 kansalaista kohden. Virolaiset
Neuvostovallan aikana perinteisten kirkkojen asema heikkeni. Nykyään Viroa pidetään yhtenä Euroopan maallistuneimmista maista. Vuoden 2011 väestönlaskennan tietojen mukaan 54% Viron vähintään 15-vuotiaista asukkaista ei tunnustanut mitään uskontoa. Etnisistä virolaisista vain 19% katsoi kuuluvansa johonkin uskontokuntaan, näistä suurin osa (14% virolaisista) Viron luterilaiseen kirkkoon. (Koko väestön keskuudessa suurin uskontokunta on ortodoksisuus, jota edustaviin kirkkoihin kuuluu 16% kaikista Viron asukkaista; näistä huomattava osa on venäläisiä tai muita entisen Neuvostoliiton kansallisuuksia.) Kaikkiaan Virossa toimii vähintään 90 eri uskontoa. Näihin kuuluvat myös 1920-luvulla perustettu uuspakanallinen taarausko sekä 1900-luvun lopulla voimistunut maausko, joita edustaa Maavalla Koda -järjestö. Forssa
Valtaosa forssalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2011 lopussa kirkkoon kuului 14 678 forssalaista, mikä vastaa 82,3 prosentin osuutta kaupungin asukkaista. Muut 3 155 kaupunkilaista kuuluvat joko ortodokseihin, muihin uskontokuntiin tai ovat kirjoilla väestörekisterissä. Suomen EU-kansanäänestys
Kyselytutkimusten mukaan maanviljelijöistä peräti 94 % vastusti jäsenyyttä, mutta muissa keskeisissä ammattiryhmissä kannattajat olivat enemmistönä. Jäsenyyden vastustus oli myös jonkin verran suurempaa naisten (46 %) kuin miesten (39 %) keskuudessa. Suurituloiset ja varsinkin korkeasti koulutetut olivat myös selvästi useammin jäsenyyden kannattajia; yliopistotutkinnon suorittaneista jäsenyyttä kannatti 72 % kun taas pelkän kansakoulun käyneistä vain 46 %. Eri eduskuntapuolueiden kannattajista EU-jäsenyyden tukijat olivat 
enemmistönä kokoomuksen (89 %), RKP:n (85 %), SDP:n (75 %) ja vihreiden (55 %) kannattajissa, vähemmistönä keskustan (36 %), Vasemmistoliiton (24 %), SMP:n (20 %) ja kristillisen liiton (10 %) kannattajissa. Suomen Helluntaikirkko
Rekisteröityminen uskonnolliseksi yhdyskunnaksi herätti kiivasta keskustelua helluntaiherätyksen sisällä ja erityisesti "Ristin Voitto" -lehden sivuilla. Suurimpia pelonaiheita olivat paikallisseurakuntien itsenäisyyden menettäminen sekä kaksoisjäsenyyden mahdottomuus niille helluntaiseurakuntiin kuuluville, jotka kuuluvat samalla myös Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Suomen Helluntaikirkko -nimiseen uskonnolliseen yhdyskuntaan kuuluminen pakottaisi valitsemaan näiden kahden kirkon jäsenyyden väliltä. Helluntaikirkon jäseniä oli syyskuun 2014 alussa 8 011. Jäsenmäärä on kasvussa, vertailun vuoksi vuoden 2012 lopussa Helluntaikirkossa oli 7 445 jäsentä. Kaikkiaan Suomessa on noin 46 000 helluntailaista, eli valtaosa heistä ei kuulu Suomen Helluntaikirkon seurakuntiin. Kirkosta eroaminen Suomessa
Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvien suhteellinen osuus koko maan väkiluvusta on ollut laskussa 1920-luvulta alkaen, kun kirkosta eroaminen varsinaisesti tuli mahdolliseksi. Vielä 1920 luterilaisia oli Suomessa 98,1 %. Luterilaiset ja ortodoksit yhteen laskien kansankirkkoihin kuului väestöstä tuolloin 99,7 % lähes kaikkien muiden kuuluessa johonkin muuhun, harvinaisempaan uskontokuntaan.
Kirkosta eroamisen huippuvuosia ovat historiassa olleet 1923 ja useat 1950-luvun vuodet. Tuolloin kirkosta erosi vuosittain yli 20 000 henkeä. Korkeimmillaan eroaminen oli 1958, jolloin kirkosta lähti yli 24 000 jäsentä. Eroaminen yleistyi voimakkaasti myös 1969 jälkeen ja vuonna 1984. Afroamerikkalaiset
Uskonnolla on kyselytutkimusten mukaan afroamerikkalaisille suurempi merkitys kuin yhdysvaltalaisille keskimäärin. 87 % afroamerikkalaisista kuului johonkin uskonnolliseen ryhmään vuonna 2007, ja 79 % sanoi uskonnon olevan heille hyvin tärkeä asia. 78 prosenttia on protestantteja, ja heistä suurin osa kuuluu mustiin protestanttikirkkoihin. Katolisia on viisi prosenttia ja muslimeja yksi prosentti. Uudenmaan maakunta
Uudenmaan väestö on maallistuneempaa kuin muualla Suomessa. Evankelisluterilaisen kirkon osalta maakunta jakautuu Helsingin hiippakuntaan, Porvoon hiippakuntaan ja vuonna 2004 perustettuun Espoon hiippakuntaan. Kirkkoon kuuluvien osuus väestöstä alittaa maan keskiarvon. Ortodokseja on noin prosentti väestöstä. Ortodoksit jakautuvat karjalaisten Konstantinopolin ja venäläisten Moskovan patriarkaattiin. Helsingissä on katolinen piispanistuin ja seurakunnat Meilahdessa sekä Kaivopuistossa.
Maavoimien osalta Uudenmaan maakunta kuuluu Etelä-Suomen sotilaslääniin, jolla on kolme sotilasaluetta.
Puolustusvoimien joukko-osastoista Kaartin Jääkärirykmentti sijaitsee Santahaminassa Helsingissä. Se kouluttaa asutuskeskustaisteluun erikoistuneita joukkoja pääkaupunkiseudun puolustukseksi. Suomenlahden Meripuolustusalue Upinniemellä vastaa merivalvonnasta ja Suomenlahden alueellisesta koskemattomuudesta. Siviilien virkistysalueena ja historiallisena turistikohteena tunnetun Suomenlinnan vuosisataisia sotilaallisia perinteitä jatkaa Merisotakoulu. Uudenmaan Prikaati eli Nylands Brigad Tammisaaren Dragsvikissa on Suomen ainoa ruotsinkielinen joukko-osasto. Espoossa toimii Merivoimien teknisestä ja luonnontieteellisestä tutkimus- ja kehittämistoiminnasta vastaava Merivoimien Tutkimuslaitos. Pääesikunta toimii Helsingissä. Forssan väestö
Valtaosa forssalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2011 lopussa kirkkoon kuului 14 678 forssalaista, mikä vastaa 82,3 prosentin osuutta kaupungin asukkaista. Muut 3 155 kaupunkilaista kuuluvat joko ortodokseihin, muihin uskontokuntiin tai ovat kirjoilla väestörekisterissä. Luterilaisuus
Luterilaiset kirkot, joilla on yli miljoona jäsentä, ovat Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus (7,9 miljoonaa), Tansanian evankelisluterilainen kirkko (6,5 miljoonaa), Ruotsin kirkko (6,1 miljoonaa), Tanskan kansankirkko (4,4 miljoonaa), Batakin kristillinen protestanttikirkko (4,0 miljoonaa), Malagassin luterilainen kirkko (4,0 miljoonaa), Suomen evankelis-luterilainen kirkko (4,0 miljoonaa), Norjan kirkko (3,7 miljoonaa), Amerikan evankelisluterilainen kirkko (3,6 miljoonaa), Andhran evankelisluterilainen kirkko Intiassa (3,0 miljoonaa), Hannoverin evankelisluterilainen maakirkko (2,6 miljoonaa), Baijerin evankelisluterilainen kirkko (2,4 miljoonaa), Nigerian luterilainen Kristuksen kirkko (2,2 miljoonaa), Keski-Saksan evankelinen kirkko (2,1 miljoonaa), Württembergin evankelisluterilainen kirkko (2,1 miljoonaa) ja Hollannin protestanttikirkko (1,8 miljoonaa). Kahdeksan saksalaista evankelisluterilaista kirkkoa, Baijerin, Braunschweigin, Hannoverin, Keski-Saksan, Mecklenburgin, Pohjois-Elben, Saksin ja Schaumburg-Lippen kirkot, muodostavat yhdessä Saksan yhdistyneen evankelisluterilaisen kirkon, jonka yhteenlaskettu jäsenmäärä on noin 9,5 miljoonaa. Uskonnottomuus Suomessa
Uskonnottomuus Suomessa: Vuonna 2017 Suomessa uskontokuntiin kuulumattomia oli 26,3 prosenttia väestöstä eli noin 1 451 000 henkilöä. Uskonnottomien etu-, oikeusturva- ja kulttuurijärjestönä on Suomessa toiminut Vapaa-ajattelijain liitto ja muita järjestöjä. Vuonna 2007 tehdyssä kansainvälisessä kyselyssä Suomessa 28 prosenttia vastanneista sanoi, ettei usko jumalan olemassaoloon. Luettelo kristillisistä yhteisöistä Suomessa
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja Suomen ekumeenisen neuvoston kanta kristillisinä pidetyistä yhteisöistä:Luettelossa Suomen rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on useampia yhteisöjä, jotka itse katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. Myös ulkopuolella rekisteröityneiden yhdyskuntien vaikuttaa Suomessa joukko uskonnollisia liikkeitä, joiden intresseihin ei ole toistaiseksi kuulunut koon tai muiden seikkojen takia rekisteröityä Suomen lain tarkoittamaksi uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, mutta samoin katsovat kuuluvansa kristikunnan piiriin. Uskonnollisuus
Vuonna 2009 julkaistun Gallup Internationalin mielipidekyselyn mukaan vähiten uskonnollisia ovat virolaiset, ruotsalaiset, tanskalaiset ja norjalaiset. Suomalaiset ovat naapurikansojaan uskonnollisempia ollen vertailussa 14. vähiten uskonnollinen maa. Suomessa 29 prosenttia vastaajista piti uskontoa tärkeänä elämässään ja 70 prosenttia vastaajista ei pitänyt uskontoa tärkeänä elämässään. Tutkimuksen mukaan uskonnollisuudella on taipumus vähetä, mitä enemmän yhteiskunta vaurastuu. Länsimaista uskonnollisimpiin kuuluu Yhdysvallat, jossa 65 prosenttia vastaajista piti uskontoa tärkeänä. Maan sisällä uskonnollisuus vaihteli itäisen Vermontin 42 prosentista etelävaltioiden Mississipin 82 prosenttiin. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko () on jäsenmäärältään suurin Suomessa toimiva uskonnollinen yhdyskunta, johon kuului 69,7 prosenttia suomalaisista vuoden 2018 lopussa. Yhdyskunta tunnustaa luterilaisen opin mukaista protestanttista kristinuskoa.
Kirkon mukaan sen nimi tarkoittaa "luterilaisella tavalla evankelisten ryhmää Suomessa". Latvian evankelis-luterilainen kirkko
Kirkon jäsenmäärä vuonna 2013 oli noin 250 000. Kirkkoon kuuluu 297 seurakuntaa. Vuonna 2007 sitä palveli 136 vihittyä pappia ja noin 70 evankelistaa. Uskonto Virossa
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Viron asukkaista 54 % ei koe yhteyttä mihinkään uskontoon, 16 % on ortodoksikristittyjä ja 10 % luterilaisia. Uskovainen
Suomen luterilaisen kirkon vuonna 1996 tekemässä tutkimuksessa 45 prosenttia suomalaisista piti itseään uskovina. Naisista uskovia oli 56 % ja miehistä 33 %. Maaseudulla uskovia oli 51 % ja kaupungeissa 34 %. 15–24-vuotiaista itseään piti uskovina 33 % ja yli 65-vuotiaista 65 %. Koulutustaso ei vaikuttanut uskovien osuuteen. Luterilaiseen kirkkoon kuuluvista uskovina piti itseään 46 %, muihin uskontokuntiin kuuluvista 75 % ja uskontokuntiin kuulumattomista 22 %. Liettua
Liettuan uskonnollisista ryhmistä suurin on katolilaisuus, johon kuului vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 77,2 prosenttia väestöstä. Uskonnottomia oli 6,1 %, ortodokseja 4,1 %, vanhauskoisia 0,8 %, luterilaisia 0,6 %, reformisteja 0,2 % ja muihin uskontokuntiin kuului 0,9 % väestöstä. 10,0 prosenttia väestönlaskentaan osallistuneista ei kertonut uskontoaan. Etninen tausta näkyi uskonnollisessa suuntautumisessa selvästi. Liettuan puolalaisista 88,6 % oli katolisia. Venäläisistä taas 51,5 % oli ortodokseja, 11,9 % katolisia ja uskonnottomia 11,6 %. Liettuassa toimii myös esikristillistä uskontoa elvyttävä, uuspakanallinen Romuva-liike. Uskonpuhdistus
Nykypäivän kristityistä 1,1 miljardia on katolisia, 225 miljoonaa ortodokseja ja 77 miljoonaa anglikaaneja. Reformoidun kirkon jäseniä on noin 75 miljoonaa. Luterilaisiin kirkkoihin kuuluvia on maailmanlaajuisesti noin 72 miljoonaa. Euroopassa luterilaisiin kirkkoihin kuuluu noin 36 miljoonaa jäsentä. Pohjoismaat ja Saksa ovat luterilaisuuden vankinta kannatusaluetta. Saksassa on eniten luterilaisia, noin 12 miljoonaa. Seuraavaksi eniten luterilaisia on Ruotsissa (6,5), Etiopiassa (6,4), Tansaniassa (5,8), Indonesiassa (5,8) ja Tanskassa (4,4 miljoonaa). Luterilaisuus on valtionkirkko Islannissa ja Tanskassa. Vantaan seurakunnat
Vantaan seurakunnat on Vantaan kaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka koostuu kuudesta suomenkielisestä seurakunnasta sekä koko alueen kattavasta ruotsinkielisestä seurakunnasta. Seurakuntien yhteenlaskettu jäsenmäärä vuoden 2017 lopussa oli 128 448, joka on 57,6% vantaalaisista. Työntekijöitä seurakuntayhtymällä on 476. Seurakunnat määrittelevät tehtäväkseen olla "rohkeasti armon asialla". Uskonnottomuus Suomessa
Vapaa-ajattelijain liiton mielestä Suomen evankelis-luterilainen kirkko ja Suomen ortodoksinen kirkko, tulee muuttaa tavallisiksi yhdistyksiksi, joilla ei ole verotusoikeutta. Vapaa-ajattelijain liitto ja Suomen ateistiyhdistys vaativat lainsäädännössä muun muassa Vapaa-ajattelijoiden mukaan suomalaisille tärkein syy kuulua kirkkoon on kirkolle annettu hautausmaiden ylläpito, vaikka monissa eurooppalaisissa maissa kunnat hoitavat hautaustoimen. Vapaa-ajattelijoiden mukaan kirkolle on annettu käytännössä mahdollisuus hautaustoimen monopoliin, sillä kirkko saa yhteisöveroa vuosittain noin kaksi kertaa sen verran kuin kirkolta kuluu hautaustoimen ylläpitoon. Liiton mielestä uskonnon syrjivää erityisasemaa kuvaa se, että yritykset maksavat Suomessa veroa kirkolle. Tämä on liiton mukaan kansainvälisesti ainutlaatuista. International Evangelical Church in Finland
International Evangelical Church in Finland (IEC, "Kansainvälinen evankelinen kirkko Suomessa") on Suomessa toimiva kansainvälinen ja tunnustustenvälinen ekumeeninen kirkko. Se toimii läheisessä yhteistyössä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon ja Evangelical Lutheran Church in American kanssa. Kirkko aloitti toimintansa vuonna 1975 ja on rekisteröity yhdistykseksi 1984. Jäseniä on n. 450 (2007). Samaa sukupuolta olevien avioliitto Suomessa
Vuonna 2014 evankelisluterilaisen kirkon papeista 44 prosenttia kannatti sukupuolineutraalia avioliittolakia. Vuoden 2014 kevään kirkon akateemisten jäsenkyselystä 44 prosenttia papeista kannatti sukupuolineutraalia avioliittolakia ja 41 prosenttia vastusti. Kirkollista vihkimistä samaa sukupuolta oleville kannatti 35 prosenttia ja vastusti 50 prosenttia. Kirkkoon liittyminen Suomessa
Kirkkoon liittyneiden lukumäärä on hitaasti kasvanut. Vuonna 2014 evankelis-luterilaiseen kirkkoon liittyneitä oli ennätykselliset 15 701 henkeä. Lähes puolet (47 %) kirkkoon liittyneistä oli iältään 20–39 -vuotiaita. Toisaalta myös kirkosta eroaminen oli vilkkainta samassa ikäryhmässä. Terveyskäyttäytyminen
Tupakointi on yleisempää Etelä-Euroopassa kuin pohjoisessa. Eurobarometrin mukaan suomalaiset ja ruotsalaiset ovat Euroopan vähiten tupakoivat kansakunnat. Suomalaisten tupakointi onkin vähentynyt viimeisen kymmenen vuoden aikana ja suomalainen kansanterveysjärjestö ASH (Action on Smoking and Health) on asettanut tavoitteekseen savuttoman Suomen vuoteen 2030 mennessä.
Ruokatottumuksien terveellisyydessä Suomi on nykyään Euroopan keskitasoa. Kun 31 Euroopan maata järjestetään sen mukaan, kuinka suuri osuus väestöstä nauttii päivittäin kasviksia/hedelmiä viisi annosta tai enemmän, yltää Suomi vertailussa sijalle 13. Suomalaisten ravintokuidun saanti Finravinto 2012-tutkimusksen mukaan alitti kuitenkin suositellun tason. Suomen Evankelinen Allianssi
SEA:n arvion mukaan sen maailmanlaajuisessa yhteydessä on yli 600 miljoonaa kristittyä noin 200 maasta. Se edustaa Suomessa kahta kansainvälistä ja yhtä eurooppalaista yhteysverkostoa:SEA:n puheenjohtaja on Timo Keskitalo. Ruotsi
Ruotsalaisista 59,3 prosenttia kuului Ruotsin evankelis-luterilaiseen kirkkoon vuoden 2017 lopussa. Kirkon väestöosuus, kuten myös lapsikasteet, on ollut jatkuvassa yli prosenttiyksikön laskussa. Vuonna 2017 lapsista kastettiin 42,4 prosenttia. Vuonna 2010 tehdyssä eurobarometrikyselyssä 18 prosenttia ruotsalaisista ilmoitti uskovansa Jumalaan, 45 prosenttia ilmoitti uskovansa johonkin ylempään voimaan ja 34 prosenttia ilmoitti, ettei usko mihinkään näistä. Vuonna 2007 tehdyn tutkimuksen mukaan kolmannes ruotsalaisista katsoo olevansa kristittyjä. Vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan vain 15 prosenttia Ruotsin evankelis-luterilaisen kirkon jäsenistä uskoo Jeesukseen. Kymmenessä vuodessa kuusi suurinta ruotsalaista vapaakirkkoa on menettänyt 70 000 jäsentä, mikä on 15 prosenttia niiden jäsenkunnasta. Uskonnottomuus Suomessa
Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä oli 6,6 prosenttia kaikista Suomen peruskoululaisista vuonna 2016, kun se vielä vuonna 2012 oli 3,2%. Elämänkatsomustietoa opiskelevien määrä on ollut viimevuosina tasaisessa kasvussa. Määrä on pieni, sillä uskontokuntiin kuulumattomia koululaisia on kaikista oppilaista noin 10–15 prosenttia. Belgia
Vuonna 2013 Belgiassa oli 10 444 268 asukasta. Valtauskonto on katolilaisuus, jonka seuraajia arvioidaan olevan 50 prosenttia väestöstä. Protestantteja on 2,5 prosenttia. Kristinuskon jälkeen eniten on islamilaisia (5 %), juutalaisia (0,4 %) ja buddhalaisia (0,3 %). Uskonnottomia väestöstä on 41 prosenttia, joista 9 % on ateisteja. Kirkosta eroaminen Suomessa
Sitoutuminen kirkon jäsenyyteen on 2000-luvulla laskenut. Luterilaisen kirkon mukaan jäsenyyteensä heikosti sitoutuneiden osuus oli noussut 13 prosentista vuonna 2003 aina 26 prosenttiin vuonna 2011. Tällä tarkoitettiin niitä kirkon jäseniä, jotka pitivät eroamistaan todennäköisenä tai jotka olivat eroamista harkinneet mutta eivät olleet siitä täysin varmoja. Uskonto Suomessa
Katolisen kirkon juuret Suomessa löytyvät keskiajalta, jolloin se oli vallitseva kristinuskon muoto. Uskonpuhdistuksen myötä se kuitenkin hävisi Suomen alueelta. 1700-1800-lukujen taitteessa katolisuus kuitenkin palasi alueelle, kun Ruotsin valtakunnassa annettiin suvaitsevaisuusjulistus ammattitaitoisten ulkomaalaisten saamiseksi maahan. Määrä pysyi kuitenkin hyvin marginaalisena. Ensimmäinen katolinen kirkko vihittiin Viipurissa 1799 ja toinen Helsinkiin vuonna 1860. Vuoden 1869 kirkkolain myötä tuli mahdolliseksi luterilaisten kääntyminen katolilaisuuteen. Vuonna 1920 muodostettiin Suomen apostolinen vikaarikunta, joka korotettiin hiippakunnaksi vuonna 1955. Kirkon jäsenmäärä on ollut pitkään vähäinen, mutta on viime vuosina kasvanut voimakkaasti. Kun jäsenmäärä oli vuonna 1960 2164 henkeä, oli se vuonna 2000 7227 henkeä ja vuonna 2015 13 069 1.1.2018 oli Helsingin katolisella hiippakunnalla 8 seurakuntaa ja niissä 14 949 jäsentä. Lisäksi Suomessa arvioidaan olevan tuhansia sellaisia maahanmuuttajataustaisia katolisia, jotka eivät ole rekisteröityneet jäseniksi. Katolinen kirkko Suomessa on varsin monietninen, sillä jäsenistä suomea puhuu 41% ja ruotsia 5% jäsenistöstä, kun taas muiden kielien puhujien osuus on 54%.