Missä Sammallahdenmäki sijaitsee?
Sammallahdenmäki
Sammallahdenmäen pronssikautiset röykkiöhaudat ovat Satakunnassa Raumalla, entisen Lapin kunnan Kivikylässä sijaitseva muinaisjäännösalue, joka hyväksyttiin Unescon maailmanperintöluetteloon 1. joulukuuta 1999 Suomen ensimmäisenä arkeologisena kohteena. Sammallahdenmäen röykkiöalue on Suomen ja Pohjoismaiden edustavin Skandinavian pronssikulttuurin kohde. Muinaisjäännösalue on kokonaisuudessaan seitsemän eri yksityisen maanomistajan omistuksessa.
Imatran kaupunginosat
Kymälahti on pieni omakotitaloalue Immalanjärven läheisyydessä. Alueella sijaitsee Kukkurilan vanhusten hoiva- ja asumisyksikkö, jonka yhteydessä toimii myös dementiakoti Sinikello. Kymälahdesta Imatran keskustaan on noin 10 kilometriä. Kaihlamäki
Kaihalamäki on kylä Kangasniemen läheisyydessä. Kaihlamäellä asuu muun muassa Suomen nuori taiteilija 2008 Samuli Heimonen. Lähin koulu sijaitsee noin 7 kilometriä Toivakkaan päin. Kaihlamäellä on ollut asutusta jo 1600-luvulta lähtien. Rauma
Raumalla on ainoana Suomessa kaksi UNESCO maailmanperintökohdetta. Pohjoismaiden suurin yhtenäinen ja hyvin säilynyt vanha puutaloalue Vanha Rauma, joka on elävä ja kaunis kaupungin keskus; täynnä museoita, kauppoja, ravintoloita ja koteja. Toinen kohteista on pronssikautinen kalmistoalue Sammallahdenmäki. Kymijokilinja
Tämän lisäksi Nihtilä ehdotti Saimaan ja Suomenlahden välisen osan linnoittamisen osan tutkimista. Tarkkaa sijaintia kartalle hän ei merkinnyt. Nyt tiedetään, että Nihtilän suunnitelma kyseisellä välillä konkretisoitui Luumäenlinjan (myöhempi Salpalinja) nimellä. Sitä rakennettiin joulukuun 1939 puolivälistä maaliskuuhun 1940. Pekka Sammallahti
Sammallahden vanhemmat ovat kultaseppä Lars Päiviö Sammallahti ja Maire Kaarina Halén. Hän suoritti ylioppilastutkinnon Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa vuonna 1966 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1971, lisensiaatiksi 1975 ja tohtoriksi 1977. Väitöskirjan aiheena oli "Norjansaamen Itä-Enontekiön murteen äänneoppi". Kielenkääntäjän tutkinnon englanti–saame hän suoritti vuonna 1992. Kuhmalahti
Kuhmalahden liikenteellinen sijainti oli varsin syrjäinen, kunnes kunnan kautta kulkeva seututie 325 Kangasalan Huutijärveltä Kuhmoisiin valmistui 1950-luvun lopulla. Tie yhtyy Huutijärvellä Tampereen ja Lahden väliseen valtatiehen 12 ja Kuhmoisissa Lahden ja Jämsän väliseen valtatiehen 24 (aikaisemmin valtatie 4). Kuhmalahdelta on matkaa Kangasalle 30 kilometriä, Tampereelle 45 kilometriä, Jämsään 75 kilometriä ja Lahteen 100 kilometriä. Lähin rautatieasema on Orivedellä, jonne on matkaa 25 kilometriä. Sammonlahti
Sammonlahti on kaupunginosana uudehko asuinalue, sillä maalaiskylä alkoi muuttua vasta 1970-luvulla kerrostaloasutukseksi.
Alueella on runsaasti edullisia kaupungin 1980-luvun vuokrakerrostaloja. Savolahti
Savolahden kylä on syntynyt samoihin aikoihin kuin Saloisten kirkonkyläkin, eli varhaiskeskiajalla kainulaisaikana, kun alue nousi merestä. Keskiajalla Savolahden ja Salon kylät sijaitsivat pitkällä niemellä, Savolahti oli niemen pohjoisrannalla. Savolahden kylän ja nykyisen Palonkylän välillä oli myös matalahko lahti, joka työntyi pohjoisesta kohti etelää. Tämä lahti kuivui kuitenkin pois jo uudenajan alkuun mennessä. Joidenkin tutkijoiden mukaan kylän nimi olisi vanhempina aikoina ollut Savilahti. Vanhimpia tunnettuja keskiaikaisia taloja kylällä ovat olleet Lanki, Niemelä, Junnila, Similä ja Ollinsaari. Ensimmäinen tieto Savolahden taloluvusta on vuoden 1548 nokkaveroluettelosta, jonka mukaan kylällä on 12 taloa. Taloista suurin on Pietari Långin eli Lankin talo. Muita merkittäviä tuon aikakauden sukuja ovat Niemelässä asuvat Antinpojat sekä Junnilassa, Ollinsaaressa ja Similässä asuvat Juhonpojat. Similän jälkeläiset tunnettiin myöhemmin 1600-luvulla Simeliuksina. Keskiajan kuluessa Salon satama, joka oli aiemmin ollut Salonlahden rannalla Salonkylällä, siirtyi maankohoamisen takia Savolahden kylän liepeille nykyiselle Satamakankaalle. Tammisalo
Kummellehto on korkealla mäellä sijaitseva pieni puisto. Kummeltie jakaa puiston kahteen osaan, joista toisen läpi kulkee polku Vanhalleväylälle. Saikkalanjoki
Saikkalanjoki on noin 6,1 kilometriä pitkä joki Sastamalassa Pirkanmaalla. Se on Mätikön laskujoki, joka virtaa Tupurlanjärven kautta Kuloveteen ja on antanut nimensä koko Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Saikkalanjoki on osa Kokemäenjoen vesistöä ja Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa. Se kuuluu Kokemäenjoen alueella olevaan Kuloveden alueeseen. Sammonlahti
Sammonlahden liikekeskukseen kuuluu vähittäiskaupan keskisuurten yksiköiden kortteli ja ympyrämäinen Sammontori, jossa toimii liiketilojen ohella kirjasto. Pyöreän muotoinen ostoskeskus on Suomessa harvinainen, mutta yksi esikuva sijaitsee Tukholman Rågsvedin kaupunginosassa. Samppalinnan kesäteatteri
Samppalinnan Kesäteatteri on Turun Samppalinnanmäellä sijaitseva kesäteatteri, joka ohjelmistossaan on keskittynyt erityisesti musikaaleihin ja musiikkinäytelmiin. Samppalinnan ohjelmisto toteutetaan täysin ammattilaisten voimin. Teatterin omistaa Samppalinnan Kesäteatterin Kannatusyhdistys r.y. Sammalvuoren metrovarikko
Sammalvuoren metrovarikko on länsimetroon kuuluva maanalainen varikko Espoonlahden ja Kivenlahden metroasemien välillä. Varikko sijoittuu Espoon Sammalvuoreen, Saunalahden kaupunginosan kaakkoisosaan. Aleksandra Siltasen puisto
Aleksandra Siltasen puisto on Tampereella Tampellan kaupunginosassa Tammerkosken itärannalla sijaitseva puistoalue, jota on rakennettu 1990-luvun lopusta alusta 2010-luvun alkuun. Puistosta menee Palatsinraitin silta Tammerkosken yli. Puistossa on Kalle Päätaloa kunnioittava taideteos "Maaltamuutto" ja ilmavoimien ensimmäisten kuolonuhrien muistokivi ja -laatta. Tampellan masuuni sijaitsi nykyisen puiston alueella vuosina 1844–1884. Sammaljoki
Höylyn talon maalla, noin kilometrin päässä Sammaljoen kirkosta kaakkoon, sijaitsee vuonna 1963 perustettu pieni luonnonsuojelualue, jolla kasvaa Suomessa erittäin harvinainen mäkiorvokki. Sampola (rakennus)
Sampola on Tampereella Liisankallion kaupunginosassa sijaitseva julkinen rakennus, joka on Tampereen kaupungin omistuksessa. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Timo Penttilä ja Kari Virta ja se on valmistunut vuonna 1960. Sampola sijaitsee Kalevan alueella Liisankallion kaupunginosassa Sammonkadun varrella. Rakennuksessa toimivat nykyään Tampereen työväenopisto, Sampolan kirjasto sekä Tammerkosken lukio. Alun perin rakennus suunniteltiin juuri työväenopiston käyttöön, kirjasto on toiminut Sampolassa vuodesta 2003. Vuoteen 2011 asti Sampolassa sijaitsi sittemmin lakkautettu Sampolan koulu, ja vuoden 2012 elokuusta lähtien Tammerkosken lukio on toiminut Sampolan tiloissa sen sijaan. Rakennuksen sampoon pohjautuva nimi perustuu useiden Kalevan ja Tammelan kadunnimien tavoin "Kalevalaan". Sammakkolammi (Tampere)
Sammakkolammi on Pirkanmaalla Tampereella Pohtolan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Sammakkolammi (Hämeenlinna, Ahoinen)
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lampi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harju jää lammesta puoli kilometriä länteen, mutta sen länsirantaan ulottuu eteläisempi kahdesta sandurista tai deltasta. Lammen koillisranta on jäänyt lyhyen harjun lounaisluolelle alavaan kohtaan . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on metsittynyttä suomaata. Yhdystie 2871 kulkee sen länsirantoja viistäen ja sen itärannalla n kaksi mökkiä. Sammakkolammi (Tampere)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Pulesjärven valuma-alueeseen (35.318) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy. Pohjaslahti
Pohjaslahti sijaitsee Pohjois-Pirkanmaalla Tarjanneveden rantamilla. Luonnonkauniilla Pohjaslahdella sijaitsee Hämeen kauneimmaksi maisemaksi mainittu Salussärkkä sekä Rantalansärkkä. Pohjaslahden asuttaminen 1500-luvulla perustuu kuningas Kustaa Vaasan savolaisille myöntämään lupaan muuttaa asumaan hämäläisten, lempääläisten ja pirkkalaisten metsästysalueena käyttämään erämaahan. Sammallahdenmäki
Högmanin tutkimusten jälkeen Sammallahdenmäen muinaisjäännöstä on inventoitu ja mittattu. Matti Linkolan vuoden 1960 inventoinnissa Kirkonlaattian todettiin olevan hyvässäm kunnossa. Tomtabacken
Tomtabacken on vuori Ruotsissa, joka on 377 metriä korkea ja sijaitsee Etelä-Ruotsin ylängöllä. Vuori sijaitsee Nässjön kunnassa noin 22 kilometriä lounaaseen kunnan päätaajamasta. Tomtabacken on sekä Smålandin että Götanmaan korkein kohta. Sammakkolammi (Tammela)
Sammakkolammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. Huntilan linnavuori
Linnamäki sijaitsee Pälkänevedellä Hyrttilänlahden ja Huntilanlahden yhtymäkohdassa. Se on kalliopohjainen soramäki, jonka huippu kohoaa 25 metriä Pälkäneveden pinnan yläpuolelle. Linnamäen kaakkoisen jyrkänteen alapuolella sijaitsee kannas, joka yhdistää Parinsalon saaren mantereeseen. Ennen vuotta 1604 tilanne oli kuitenkin toinen. Linnamäen eteläpuolella lainehti Pälkänevesi, joka tuona vuonna mursi itselleen uuden lasku-uoman Kostianvirran kohdalta. Kun vielä vuonna 1830 Längelmävesi mursi Kaivannon kanavan kohdalta uuden uoman, laski Längelmävesi pari metriä ja Iharinkoski jäi kuivaksi. Linnamäen ympäristö ei siten vastaa enää rakentamisajankohtaa. Linnan muut ilmansuunnat olivat jyrkkien kallioseinämien vuoksi luontaisesti suojaisat, mutta luoteisrinne oli loivaa. Mäen koillisreunaa seuraa noin 50 metriä pitkä kivinen vallinjäänne. Se on rakennettu suurista kivistä, joista suurimmat ovat kuutiometrin kokoisia. Mäen laki on tasaista ja siellä kasvaa metsää. Suomen kalliomaalaukset
Etelä-Saimaa sijaitsee Keski-Saimaan eteläpuolella Ensimmäisen ja Toisen Salpausselän välissä. Etelä-Saimaa laskee vetensä niin sanotulle Väliväylän kautta Suomenlahteen ja Vuoksen kautta Laatokkaan. Lähellä Vuoksea sijaitsee Ruolahden Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus. Etelä-Saimaan länsirannoilla löytyvät Taipalsaaren Valkeisaari, jossa on suoritettu arkeologiset kaivaukset. Noin 10 kilometrin sisällä kohdataan Kannuksen linnavuoren, Ruusin Turasalon ja Lintuinvuoren kohteet. Lamposaaressa ja Suuressa Turasaaressa on kuviottomia punaväriläikkiä. Hammarland
Hammarlandin alueella, keskellä Ahvenanmerta, sijaitsee Märketin luoto. Siellä on Suomen läntisin kiinteän maan piste. Luodolla on majakka, jonka länsipuolelta mutkitellen kulkee Suomen ja Ruotsin välinen raja. Kunnan alueella on toinenkin majakka Sälskärin saarella. Småland
Maakunnan korkein kohta on Smålandin ylängöllä sijaitseva Tomtabacken, joka kohoaa 377 metrin korkeuteen. Suurin järvi puolestaan on Bolmen, joka peittää 184 km² kokoisen alueen ja jonka suurin syvyys on 37 metriä. Salpakangas
Soramäki sijaitsee harjulla, ja sinne on rakennettu 1970-luvulla matalia tiilisiä kerrostaloja, joita toteuttamassa oli Salpausselän Säästöpankki. Tästä johtuu Soramäestä vanhinta valtatie 12:n linjausta pitkin Salpakankaan keskustaan kulkevan Kolmenässäntien nimi ("SSS - Salpausselän Säästöpankki"). Samelinlakson taistelu
Samelinlakson taistelu käytiin Suomen sodassa 27. heinäkuuta 1808 Kauhajoen Samelinlaksossa. Samelinlakso sijaitsee nykyisen Kauhajoen keskustasta Päntäneen suuntaan. Hämeenmäki
Hämeenmäki on kylä Hirvensalmella. Myös 165 metriä korkea drumliini, jolla kylä sijaitsee, on nimeltään Hämeenmäki. Etäisyys Helsingistä on 230 km ja väkiluku noin 20 (2010). Kylä on valtakunnallisesti merkittävä rakennettu kulttuuriympäristö. Lähellä on vaelluspolku Kalkkeronkierros, joka nousee Kalkkeronvuorelle, sekä Herranmäen näköalapaikka 175 metriä merenpinnan yläpuolella. Herranmäen huippu on jonkin verran ylempänä, 181 metrissä, mutta näköala itse huipulta jää heikoksi. Tämä johtuu mäellä kasvavasta tiheästä metsästä. Näköalapaikka on muutamaa metriä alempana sijaitseva kallio, joka on jyrkän harjanteen laidalla puiden latvusten yläpuolella. Aiemmin mäen huipulla sijaitsi kolmiomittaustorni, jonka jäänteet ovat yhä nähtävissä. Tornin raunioiden ympärillä kasvaa nykyään kontortamäntyä. Espoonlahti (lahti)
Espoonlahti jakautuu sen pohjukassa sijaitseviin Luomanlahteen ja leveään Luomanselkään, Saunalahden kohdalla oleviin Kallahdensalmeen ja Saunalahden ja Sarvvikin välissä olevaan Saunalahdensalmeen. Uloimpana se jakaantuu Sarvvikeniin ja Kivenlahteen, Kivenlahden lähiön edustalla. Saunalahdensalmen yli johtavat Länsiväylän moottoritie­silta sekä sen vieressä oleva vuonna 1937 valmistunut Muulon silta. Sammaljoki
Sammaljoki on kylä ja entinen rukoushuonekunta Sastamalan kaupungin eteläosassa Lounais-Pirkanmaalla. Kylä sijaitsee kaupungin etelärajalla rajoittuen Punkalaitumen ja Urjalan kuntiin. Sammaljoen naapurikylät ovat Vammalan alueella idässä Rautaniemi, pohjoisessa Kaltsila, Ekojärvi ja Kivijärvi, lännessä Houhajärvi ja Illo, etelässä Punkalaitumen puolella Liitsola ja kaakossa Punkalaitumen ja Urjalan puolella Halkivaha. Sammaljoki muodostaa yhdessä Rautaniemen ja Houhajärven kanssa Sammaan seudun, jota on myös Etelä-Tyrvääksi kutsuttu. Koko Sammaan seudun asukasluku oli vuonna 2003 noin 550. Sammallahdenmäki
Paikalliset asukkaat tunsivat Sammallahdenmäen röykkiöt, hiidenkiukaat ja hiitteenvareet jo Kustaa Killisen kirjoittaessa niistä 1800-luvun lopulla. Hän kertoo hiisitarinaa, joka liittyi Kirkonlaattian rakentamiseen. Tarinan mukaan kristityillä ja hiisillä oli kirkon rakentamiskilpailu, jonka voittaja saisi jäädä paikalle asumaan, koska ryhmät eivät tulleet keskenään toimeen. Hiidet aloittivat rakentamisen Sammallahdenmäelle, mutta ihmiset olivat niin ovelia, että he pystyttyivät vain kaksi pylvästä, asettivat kellon niiden väliin ja soittivat voittonsa merkiksi kelloa. Hiidet vihastuivat tästä niin, että ne jättivät rakentamisen kesken ja lähtivät alueelta. Salmenkylä
Salmenkylä on kaupunginosa Haminassa. Se sijaitsee Salmenvirran länsipuolella, noin 2,5 kilometriä keskustasta luoteeseen. Ennen Haminan ja Vehkalahden kuntaliitosta vuoden 2003 alussa Salmenkylä kuului Vehkalahteen kuntarajan kulkiessa Salmenvirtaa pitkin. Sammallahdenmäki
Hän tutki myös Kirkonlattian ja Huilun pitkän raunion. Uudelleen ne inventoi 1960-luvulla Matti Linkola ja tarkemmin vuonna 1990 Museoviraston tutkija Päivi Kankkunen. Laidike
Laidike on kylä Suomusjärvellä Salossa Varsinais-Suomessa. Se sijaitsee yhdeksän kilometrin päässä Suomusjärven vanhasta kuntakeskuksesta Karjalohjantien varrella. Laidiken lähimmät naapurikylät ovat Taipale ja Suomusjärven kirkonkylä. Humallahti
Lahden suomenkielinen nimi Humallahti on tullut käyttöön 1800-luvun lopulla. Se on mukaelma ruotsin­kielisestä nimestä, joka on esiintynyt kartoissa muodossa Hummelvik jo 1700-luvulla. Nimi johtuu mahdollisesti lahden rannalla villinä kasvaneesta humalakasvista. Eräässä vuonna 1696 laaditussa kartassa nimi kirjoitettiin kuitenkin Kumbeljwiken. Tämän vuoksi on myös mahdollista, että nimi johtuisikin edellä mainitusta muinais­haudasta, josta on voitu käyttää kivi­röykkiötä tarkoittavaa ruotsin kielen sanaa "kummel". Holmenkollbakken
Holmenkollbakken on hyppyrimäki Holmenkollenilla Oslossa Norjassa. Elämänmäki
Elämänmäki oli Vilppulassa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä toiminut hermotauti- ja luonnonparantola jonka perusti 1904 tohtori Edvard Wilhelm Lybeck (1864–1919). Parantolarakennus sijaitsi 15 kilometrin päässä Vilppulan asemalta 189 metriä korkean "Elämänmäen" päällä josta oli näköala neljälle eri järvelle. Parantolassa käytettiin hoitomuotoina ravinto-, ilma- ja aurinkokylpyjä, uintia, savihauteita sekä paastoa ja siellä oli potilaina monia sen ajan kuuluisuuksia kuten Akseli Gallen-Kallela, Mathilda Wrede, Järnefeltit, Juhani Aho, Ilmari Kianto ja F. E. Sillanpää. Lybeckin hoitomenetelmissä oli lähtökohtana se olettamus että ihminen on osa luontoa, ja että luonnon rauha ja kauneus sinällään ovat parantavia elementtejä. Sammalvuoren metrovarikko
Varikko suunniteltiin aluksi rakennettavaksi joko Sammalvuoreen tai Harmaakallioon, mutta paikaksi valittiin lopulta Sammalvuori Harmaakallion osoittauduttua kelvottomaksi rakennuspaikaksi. Varikon rakentaminen alkoi marraskuun 2014 lopulla osana länsimetron toista rakennusvaihetta. Lammi (Somero)
Uudempaa taajama-asutusta Lammin kylässä edustaa Lamminniemen asuinalue Someronjoen varressa Helsingintien pohjoispuolella. Lamminniemessä sijatsee myös kuntoutuspalveluita tarjoava Lamminniemi-koti ja nykyään kesäteatterikäytössä oleva Havuharjun tanssilava. Kylän halki kulkee Helsingintie (kantatie 52), jossa kylän kohdalla sijaitseva Lammin mäki mainitaan Rauli Badding Somerjoen kappaleessa "Bussi Somerolle". Sulkavan Linnavuori
Sulkavan linnavuori (myös Pisamalahden linnavuori) on Sulkavan kunnassa sijaitseva muinainen linnavuori. Se sijaitsee Saimaan Enonveden Pisamalahdessa, vastapäätä Partalansaarta. Kunnan keskustasta on matkaa vuorelle noin viisi kilometriä. Viidanmäen kalliomaalaus
Viidanmäen kalliomaalaus sijaitsee Sulkavan kunnassa Saimaan rannalla Partalansaaren koillisosissa Sammallahdessa. Maalauskallio on jyrkkä ja kun maalaukset ovat ihmiselle korkealla, ei kuvioista saa välttämättä selvää. Kumtähden kenttä
Kumtähden kenttä (tai "Kumtähdenkenttä"; ) on pieni puistoalue Helsingin Toukolassa. Se sijaitsee Hämeentien ja Kustaa Vaasan tien välissä näiden haarautumiskohdan pohjoispuolella, noin kolme kilometriä Helsingin keskustasta pohjoiskoilliseen. Lähellä Kustaa Vaasan tien toisella puolella sijaitsee nykyisin Helsingin yliopiston Kumpulan kampus. Sammakkajärvi
Järven rantaviiva on 4,6 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven eteläpäässä on metsäistä suota. Loma-asuntoja on muutamissa kohdin ja koilliskulmassa on maatila ja peltoja. Sinne johtaa tie Sammaljoen kylän suunnalta. Järvi sijaitsee Punkalaitumen ja Sastamalan rajalla niin, että suurin osa järvestä kuuluu Punkalaitumen alueelle. Skaala-areena
Skaala-areena sijaitsee Kauppatiellä Hyllykallion asuinalueella kerrostalolähiön ja Hyllykallion koulun vieressä. Kenttä sijaitsi aiemmin Nurmon kunnassa, mutta vuoden 2009 kuntaliitoksen seurauksena se kuuluu nykyisin Seinäjoen kaupunkiin.Areenalta on matkaa Nurmon keskustaan noin viisi kilometriä ja Seinäjoen keskustaan noin kolme kilometriä. Sinne pääsee paikallisliikenteen linja-autolla sekä Nurmon että Seinäjoen keskustan kautta. Haimalainen
Haimalainen on Pirkanmaalla Sastamalassa ja Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Salpausselän hyppyrimäet
Salpausselän hyppyrimäet on kolmen hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Lahdessa, Lahden urheilukeskuksessa. Talma Ski
Talma Ski on Sipoon Talmassa sijaitseva laskettelukeskus. Talma Skin rinne on 55 metriä korkea mäki. Talma Ski on lumilautailijoiden suosima laskettelukeskus. Talma Skissä on 7 hissiä, 8 rinnettä ja niistä 2 streetiä. Pisin rinne on 450 metriä pitkä.
Talmasta löytyy kaksi streetrinnettä: etu- ja takastreet. Talman streetit ovat suosittuja, sillä niistä löytyy paljon monipuolisia hyppyreitä ja reilejä. Talmassa on myös kesällä toimintaa, kuten kiipeilypuisto ja frisbee golfrata. Sampalampi
Sampalampi tai myös Sampsalammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Varunteen kylän lähellä sijaitseva lampi. Sammallahdenmäki
Vaikka Kirkonlaattia ja hiidenkiukaat ovat olleet tunnettuja paikallisille, niitä ei ole kuitenkaan merkitty alueen karttoihin. Kansanrunouden tutkija Lauri Simonsuuri otti tarinan mukaan vuonna 1947 toimittamaan teokseensa "Myytillisiä tarinoita". Sammakkojärvi (Ylöjärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,6 metriä mpy. Nöykkiö
Nöykkiöläisillä on melko hyvät liikenneyhteydet. Länsimetron liityntälinjat palvelevat ruuhka-aikana 10 minuutin vuorovälillä.Aivan Nöykkiön ja Saunalahden kaupunginosien rajalla sijaitsee Espoonlahden vesitorni. Vesitornin liepeille rakennetaan maanalaista länsimetroon kuuluvaa Sammalvuoren metrovarikkoa. Sammallahdenmäki
Tarinalla selitetään Kirkonlaattian syntyä, sillä iso neliömainen rakennelma piti olla jättiläisten eli hiisien tekemä ja sen koko viittasi kirkkoon. Kristillisessä perinteessä kulttuurivihamielisistä luonnonjättiläisistä on usein muovattu kristinuskon vastustajia. Myös Sammallahdenmäen hiidet heittivät suutuksissaan kiven Lapin kirkkoa päin. Kivi on edelleen nähtävissä isona siirtolohkareena. Takla Makan (kirja)
Teoksen nimi viittaa Länsi-Kiinassa Xinjiangissa sijaitsevaan Taklimakanin korkeiden vuorten ympäröimään hiekka-aavikkoon, joka on äärimmäisen kuiva ja yksi elämälle vihamielisimmistä paikoista maapallolla, Aavikon tavoin myös Seppälän kirja "Takla Makan" on samalla kertaa jylhä ja arvoituksellinen. Aavikko symboloi kirjassa henkistä autioitumista ja äärimmäistä ahdistusta, jonne paetessaan päähenkilö luopuu kaikesta entisestä. Teoksen kertomuksia yhdistää lähteelle kumartuva pronssinen veistos, jonka hahmo ei saa juodakseen. Sammunjoki
Sammun- ja Sammaljoki sekä niiden sivuhaarat virtaavat pääsääntöisesti savipohjaisen maaston läpi. Valuma-alueesta 28% on peltoa ja 68% metsämaata. Savikoilla korkeuserot ovat pienet ja siksi joki meanderoi paikoin voimakkaasti. Oja saavat toisinaan alkunsa kallioisella metsävyöhykkeellä, jolloin uomat ovat korkeuserojen vuoksi syvät ja kiviset. Metsävyöhykkeet erottavat peltoalueita toisistaan, jolloin koskia syntyy myös sinne. Joessa onkin toistakymmentä koskea. Savikoilla ilmenee viljelyn haittapuolina ravinteiden valuminen virtaavaan vesistöön. Sammunjoesta purkautuukin Kokemäenjokeen runsaasti ravinteita ja kiintoainesta, kun savipellot imevät sadevettä heikosti ja valuttavat sitä pintaa myöten ojiin. Saunalahti (Espoo)
Saunalahti () on Espoon kaupunginosa ja uusimpia kerrostaloalueita Kummelivuoren rinteessä Kivenlahden ja Kurttilan välissä Kauklahdenväylän länsipuolella Espoon­lahden (merenlahti) rannalla. Merenlahti Saunalahden kohdalla on nimeltään Bastvikfjärden. Alueella on myös, alkuperäistä saunalahtelaista, vanhaa omakotiasutusta ja viljelystä. Kivenlahdesta Saunalahden erottaa Länsiväylä. Espoonlahden vesitorni sijaitsee kaupunginosan itälaidalla Sammalvuorella. Sammallahdenmäki
Sammalahdenmäki mainitaan ensimmäisen kerran muinaistieteellisessä yhteydessä Kustaa Killisen vuonna 1880 ilmestyneessä teoksessa "Kiinteitä muinaisjäännöksiä Ulvilan Kihlakunnasta". Muinaisjäännöksistä kiinnostui 1890-luvulla harrastaja-arkeologi Volter Högman, joka teki 1891 alueen ensimmäisiä tutkimuksia. Hän avasi neljä röykkiötä, Kirkonlaattian, Huilun pitkäraunion ja sen päissä olevat kaksi röykkiötä. Sammallahdenmäki
Unto Salon mukaan Sammallahdenmäki kuuluu Rauman seutuun, joka oli osa rannikon eteläisin kulttuuriprovinssi, jolle oli tyypillistä rikkonainen ja korkeakallioinen saaristorannikko. Alueella on useita näköalahuipuille koottuja röykkiöitä. Sammallahdenmäki
Unescon maailmanperintöluetteloon pääsemisen jälkeen Sammalahdenmäellä tehtiin lisää nykyaikaisia tutkimuksia. Museovirasto laati alueen kehittämistä varten tutkimussuunnitelman vuosiksi 2002–2004. Sammallahdenmäkeä on tutkittu sen jälkeen useaan otteeseen. Lisäksi Turun yliopiston kulttuurintutkimuksen ja maisemantutkimuksen koulutusohjelma on käyttänyt Sammallahdenmäkeä kenttätyökohteenaan. Smedslätten
Smedslätten on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Ålstenin, Äppelvikenin, Stora Essingenin, Gröndal ja Hägerstenin kaupunginosat. Smedslätten on maa-alaltaan 1,10 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 2400. Tanskan salmet
Juutinrauman itärannalla sijaitsee Ruotsin Skånen maakunta ja länsirannalla Tanskan Sjællandin saari. Samsøn Belt sijaitsee Sjællandin ja Samsøn saaren välissä sekä Iso-Belt Sjællandin ja Fynin saaren välissä. Langelandin Belt on Lollandin ja Langelandin välissä. Fehmarnin Belt on Lollandin ja saksalaisen Fehmarnin saaren välillä. Vähä-Belt erottaa toisistaan siitä itään sijaitsevan Fynin ja salmen länsipuolella olevan Jyllannin niemimaan. Humallahti
Humallahti () on merenlahti Mäntyniemen itäpuolella Helsingissä. Rajasaari ja sinne johtava Rajasaarenpenger rajaavat lahtea etelästä. Spede Pasanen
Spede tutustui 1960-luvun alussa pellehyppääjänä tutuksi tulleeseen Simo Salmiseen. Salmisesta tuli pian Speden luottonäyttelijä ja myöhemmin televisio-ohjelmien koomikkopari. Salminen ja Pasanen olivat siviilielämässäkin läheisiä ystäviä sekä myös liikekumppaneita. Kaverukset viettivät paljon aikaa muun muassa Speden Mesopotamia-nimisellä mökillä Muonion Pallaksella. Salminen ja Pasanen laittoivat 1960-luvulla yhdessä pystyyn muutamia ravintoloita ja ajanviettopaikkoja, joista tunnetuimpia olivat Simon rysä Lappeenrannassa, Raikulimaa Lemillä ja Speden saluuna Kouvolassa. Yli-Kartano
Yli-Kartano kuuluu Kartanon alueeseen, josta on syntynyt myös Hedelmätarhan kaupunginosa. Yli-Kartano on se osa Kartanoa, joka on Kartanon tapaan valtatie 12:n eteläpuolella, mutta Yli-Kartano sijaitsee seututie 296:n itäpuolella Lahden kaupungin rajalla. Kansan keskuudessa mäkeä kutsutaan nimellä "Känkälänmäki". Sijainnin puolesta moni ei tiedä Hollolan Salpakankaan ensimmäisen ostoskeskusalueen olemassaolosta. 'Alkuperäiset' 3-kerroksen punatiilitalot ovat n. 1965 vuodelta. 6 kerroksen talot ovat valmistuneet 1966. Sammallahdenmäki
Sammallahdenmäelle on vapaa pääsy, ja sinne on hyvät opasteet valtatieltä 12 ja 8 sekä tieltä 2070. Se on osa Rauman seudun historiakohteiden Ajan jäljet -verkostoa, joten sillä on seudun kunnissa omat infotaulut. Sammallahdenmäen alueella on kaksi infopistettä, jossa on esittelytaulut ja kohde-esitteitä. Mäellä kulkee noin 1,5 kilometriä pitkä opastettu polku, joka on merkitty maastoon Hannunvaakunallisin kyltein. Sammatus
Sammatus (myös "Piippilä", ) on kylä Karjalan tasavallan Aunuksen piirin Mäkriän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Mäkriänjokeen laskevan Sammatusjoen varrella 12 kilometriä Mäkriästä maanteitse itään. Kylässä on 27 asukasta (vuonna 2012). Samtredia
Samtredia sijaitsee alangolla Rioni- ja Tskhenistsqali-jokien välissä 244 kilometriä maan pääkaupungista Tbilisistä ja 27 kilometriä Imeretin pääkaupungista Kutaisista länteen. Georgian tärkeimmät tiet ja rautatiet kohtaavat Samtrediassa, joten se on yksi maan merkittävimmistä liikenteellisistä keskuksista. Myös Kopitnarin lentoasema sijaitsee kymmenen kilometrin päässä kaupungista. Samtredian piirikunnan ilmasto on kostean subtrooppinen: talvet ovat lauhoja ja lämpimiä ja kesät kuumia. Seminaarinmäki
Seminaarinmäki on Jyväskylän Mattilanpellon kaupunginosassa sijaitseva pienalue, joka on saanut nimensä Jyväskylän seminaarista. Nykyään Seminaarinmäki tunnetaan parhaiten Jyväskylän yliopiston vanhimpana kampusalueena, ja sitä on joskus pidetty Suomen kauneimpana kampuksena. Seminaarinmäki kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Herrainmäki
Herrainmäki on Tampereella Tampellan kaupunginosassa sijaitseva kallioinen mäki, joka on aikoinaan toiminut Tampellan 
tehtaan johdon asuinalueena. Nykyään se on kaupungin omistama puisto. Herrainmäki on Tampereen ydinkeskustan korkein kohta, ja se on osa valtakunnallisesti merkittävää Tammerkosken teollisuusmaisemaa. Asemakaavassa se on määritelty historiallisesti ja kaupunkikuvallisesti merkittäväksi puistoksi. Savilahti
Nykyään Savilahdeksi kutsutaan Mikkelin kaupungin ydinkeskustaa, joka on Saimaan Savilahden rannalla. Paikalla on Savon vanhimmaksi rakennukseksi kutsuttu Savilahden kivisakasti. Sammasjärvi
Sammasjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylässä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla. Samppalinnan tuulimylly
Samppalinnan tuulimylly on Turussa sijaitseva, 1860 valmistunut tuulimylly, joka nykyään on yksi kaupungin nähtävyyksistä. Myllyn läheisyydessä toimii Samppalinnan kesäteatteri. Sammallahdenmäki
Radiohiiliajoituksen perusteella vanhimmat hautaröykkiöt ovat jaksolta 1300-1000 eaa. Selvästi alempana oleva paasiarkkuröykkiö on nuorin, ja se on vuosilta 170 eaa.– 82 jaa. Hyynilänjoki
Hyynilänjoki on vanha nimi noin 27 kilometriä pitkälle joelle Sastamalassa Pirkanmaalla. Se on Mätikön tärkein tulojoki, joka virtaa Tupurlanjärven kautta Kuloveteen ja kuuluu siten Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Saikkalanjoki on osa Kokemäenjoen vesistöä ja Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa. Se kuuluu Kokemäenjoen alueella olevaan Kuloveden alueeseen. Hyrynsalmi
Komulanköngäs sijaitsee Hyrynsalmen Syväjoessa lähellä Ukkohallaa. Köngäs on 12 metrin korkuinen ja kaksihaarainen. Suosittu patikointireitti, UKK-reitti, kulkee aivan Komulankönkään vierestä. Salmenkylän Linnamäki
Mäki sijaitsee mereen Savilahteen laskevan Salmenvirran länsirannalla. Linnamäen nimellä tunnetaan kuitenkin kaksi vierekkäistä kalliomäkeä, joista toisella mäkilinnan on täytynyt sijaita. Todennäköisin niistä on itäisin kalliomäki. Mäki on loivarinteinen ja se kohoaa vain noin 15 metriä Salmenvirran vedenpinnan yläpuolelle. Linnoituksen rakenteita ei ole näkyvissä, mutta mäen lounais- ja luoteispuolilla sijaitsee luode-kaakkosuuntainen nykyään kuiva haudaksi tulkittava maaston piirre. Siinä oli ennen upottavaa maata ja rivi pieniä lampia, mikä viittaisi mahdolliseen vallihautaan. Pohjoispuolella laskee Salmenvirtaan vielä puro. Sammalkaijanen
Sammalkaijaset elävät Uuden-Guinean saarella. Lajista tunnetaan kolme alalajia: "keiensis" elää Indonesiaan kuuluvilla Kain ja Arun saarilla, "viridipectus" Uuden-Guinean eteläosassa ja "chloroxantha" Länsi-Irianissa ja alueen läntisillä saarilla. Lajin elinympäristön laajuus on 50 000–100 000 neliökilometriä ja sen populaatio on kooltaan vähintään 100 000 yksilöä. Sammalkaijanen ja keltapääkaijanen ovat vastinlajeja, eivätkä niiden elinalueet kohtaa. Sammallahdenmäki
Röykkiöt ovat muodoiltaan ja kooltaan erilaisia. Osa on matalia ja pyöreitä pikkuröykkiöitä, osa suuria kekomaisia hiidenkiukaita ja osa pyöreitä kehäröykkiöitä. Osassa röykkiöistä on käytetty niin sanottua kylmämuurausta, ja useissa röykkiöissä on jäänteitä paasiarkuista. Sampakosken taistelu
Sampakosken taistelu oli 22. helmikuuta 1918 Lavian Niemenkylässä sijaitsevan Sampakosken talon mailla käyty Suomen sisällissodan taistelu, joka oli osa kaksi päivää aikaisemmin käynnistyneen punaisten yleishyökkäyksen Satakunnan rintaman sotatoimia. Punaisten tarkoituksena oli edetä Pohjanmaantietä (nyk. kantatie 44) pitkin noin 15 kilometrin päähän Kankaanpäähän ja sieltä edelleen kohti Pohjanmaata, jossa Kristiinankaupungissa oli määrä kohdata Porin suunnasta rannikkoa pitkin hyökkäävät joukot. Valkoiset onnistuivat kuitenkin pysäyttämään punaisten etenemisen ja pakottivat heidät vetäytymään takaisin Lavian kirkonkylään. Samaan aikaan Kankaanpäähän suuntautui Pomarkun suunnasta myös toinen punaisten hyökkäys, jonka valkoiset saivat niin ikään torjuttua. Salmenkylän Linnamäki
Salmenkylän Linnamäki on Kymenlaaksossa Haminan Salmenkylässä sijaitseva mahdollinen keskiaikainen mäkilinna. Teuronjoen valuma-alue (Vanaja)
Valuma-alueen laskujoen pääuomaa kutsutaan alajuoksulla Sammalistonojaksi, keskijuoksulla Luhdanjoeksi ja yläjuoksulla Liesjoeksi. Se laskee Pääjärven itäpään etelärantaan. Sen alku sijaitsee Ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella levittäytyvillä raskaasti ojitetuilla Järventaustansuolla ja Pinnolansuolla. Pinta-alaltaan suurin järvi on Sairakkalanjärvi, vaikka sen vedenpintaa on kahdesti laskettu. Järven alapuolella ollut Järventaustanjärvi on sen sijaan kuivatettu. Luhdanjoen varressa moreenimäellä sijaitsevat Palomaanjärvi ja Vähäjärvi. Ne ovat laskuojattomia lampia, jotka luetaan kuuluvaksi tähän valuma-alueeseen. Samppalinnanpuisto
Samppalinnanpuisto (), tunnetaan myös nimellä Samppalinnanvuori (), on yksi Turun puistoista. Puistossa sijaitsevat mm. Samppalinnan ravintola, maauimala sekä Luostarivuoren koulu. Sen kasvivalikoima käsittää yli 60 eri puuvartista kasvilajia. Paikan nimi juontuu paikalla sijainneesta muinaislinnasta. Sana "sampa" eli "sammas" on Varsinais-Suomessa tarkoittanut rajamerkkiä tai -paalua. Siaminlahti
Lahden etelärajan muodostaa linja, joka kulkee Etelä-Vietnamissa Mekong-joen suun eteläpuolella sijaitsevasta Bai Bungin niemestä Kota Barun kaupunkiin Malesian rannikolle. Vihdanlammi
Vihdanlammi on Pirkanmaalla Sastamalassa Sammaljoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Sammunjoen valuma-alueeseen. Lemlahdensaari
Lemlahdensaari () on yksi Paraisten pääsaarista. Se sijaitsee kunnan itäosissa Paraisten keskustan eteläpuolella. Sammatinlampi (Parkano)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee kolme kilometriä koilliseen Jaakkolankylästä. Siihen laskee kolme suo-ojaa. Aikaisemmin Sammatinjoki virtasi lammen läpi, mutta nykyään joen uoma on siirretty ohittamaan lampi 80 metriä ylempää. Siksi lammesta yhtyy jokeen kaksi entistä joen uomaa. Rantaviivan pituus on 550 metriä, josta itärannat ovat avosuota. Lammen eteläpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Katinperälle kulkevalta yhdystieltä 13355. Sammallahdenmäki
Högmanin tutkimuksissa selvisi myös, että Huilun pitkää rauniota on laajennettu useaan kertaan. Siihen on todennäköisesti tehty hautauksia eri aikoina ja vainajat on kätketty kivien joukkoon polttamatta. Samothrakeion
Samothrakeion oli antiikin aikainen pyhäkkö Deloksen saarella Kreikassa. Sen rauniot ovat osa Deloksen arkeologista aluetta, joka on Unescon maailmanperintökohde. Tarkemmin kohde on osa Kýnthos-vuoren länsirinteen aluetta.
Samothrakeion rakennettiin alun perin klassisella kaudella tai hellenistisen kauden alussa noin vuonna 400–300 eaa. Pyhäkkö oli omistettu kabiireina ja Suurina jumalina tunnetuille Samothraken mysteerikultin jumalille. Rakennus sijaitsi Kýnthoksen rinteessä Deloksen teatterin koillispuolella. Sen ympärystössä olivat muun muassa niin kutsuttu Inopoksen talo sekä kolme Serapeionia. Sammaltunturi
Sammaltunturi on kaksilakinen tunturi Muoniossa, Kittilän rajan tuntumassa Pallas-Yllästunturin kansallispuistossa lähellä Keimiötunturia. Vuoden 2003 loppuun asti Sammaltunturi kuului Kittilän kuntaan. Kuntajaon muutos teki siitä muoniolaisen tunturin. Suomen esihistoria
Läntisen pronssikulttuurin alueella Satakunta ja Kokemäenjoen suisto näyttäytyy eräänlaisena keskusalueena. Alueella esiintyy huomattavan monumentaalisia röykkiöitä ja Suomen oloissa myös merkittävä pronssiesineiden löytökeskittymä. Nakkilan ja Kiukaisten merkittävät asutusyhteisöt muodostuivat lahtien perukkoihin, rantaniittyjen äärelle. Rauman Sammallahdenmäki on Suomen ensimmäinen esihistoriallinen UNESCO:n maailmanperintökohde. Sammallahdenmäki edustaa läntisen pronssikauden röykkiöperinnettä. Vaajakosken tehtaat
Sammallahden uusi suuri saha oli valmistui 1956. Sen toiminta muuttui kannattamattomaksi 1970-luvun puolivälissä. Saha siirtyi aluksi SOK:n ja Metsäliiton yhteisomistukseen Metsäkoski-nimiselle osakeyhtiölle 1977 ja kokonaan Metsäliiton omistamaksi 1980. Vuonna 1984 sahalla sattui tulipalo, jonka jälkeen se lakkautettiin. Sammakkalahti (Kokemäki)
Sammakkalahti on Satakunnassa Kokemäellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Sääksjärven alueeseen". Pekka Sammallahti
Sammallahden merkittävimmät tutkimusalat ovat olleet saamelaiskielten sanasto ja fonetiikka sekä uralilaisten kielten historiallinen fonologia. Hän on toimittanut monia tärkeitä saamelaiskielten sanakirjoja, muun muassa laajan pohjoissaamelais-suomalaisen sanakirjan (1993) ja pohjoissaamelais-saksalaisen sanakirjan (yhdessä Klaus Peter Nickelin kanssa, 2006). Yhdessä Juha Janhusen kanssa hän on edelleen kehittänyt Erkki Itkosen aloittamaa uralilaisten kielten äännehistorian tutkimusperinnettä. Hän kirjoitti artikkelin "Historical phonology of the Uralic languages" Denis Sinorin toimittamaan ja vuonna 1988 julkaistuun teokseen "The Uralic Languages", joka on merkittävimpiä ja siteeratuimpia vertailevan uralistiikan perusteoksia. Sammallahti on tutkinut myös saamelaiskielten syntaksia. Hän on ollut mukana kehitettäessä saamelaiskielten ortografiaa ja kehittänyt merkittävästi pohjoissaamenkielistä terminologiaa. Sammallahdenmäki
Vuonna 2002 tutkituista röykkiöstä parhaiten ovat säilyneet röykkiöt 11, 23 ja 31. Röykkiössä 11 on näkyvillä sisäkkäisiä kivikehiä, röykkiössä 23 paasikivistä tehty kiviseinämä, ja matalan kiviladelman eli röykkiön 31 alta löytyi kaksoispaasiarkku. Röykkiön 23 paasikivistä kasattu kivirivi vaikuttaa hyvin samanlaiselta kuin Högmanin löytämä Kirkonlaattian kivirivi. Vanhat tutkimukset ovat kuitenkin sen verran vajavaisesti dokumentoitu, että varmuutta paasirivien samasta linjasta ei ole. Sammallahdenmäki
Noin kilometrin läpimittaisella kallioalueella sijaitsee 36 kivistä koottua hautaröykkiötä. Suurin osa röykkiöistä on isoja hiidenkiukaita tai matalia kehäröykkiöitä. Tunnetuimmat röykkiöt ovat kuitenkin laakea suuri nelikulmainen latomus, jota kutsutaan ”Kirkonlaattiaksi”, sekä pitkä ja korkea vallimuodostelma ”Huilun pitkä raunio”. Museoviraston tutkimuksissa korkeimmalla kohdalla oleva hauta ajoitettiin Skandinavian pronssikaudelle, tarkemmin Monteliuksen periodeille II ja IV (1300–1000 eaa.) ja alimmalla tasolla oleva hauta varhaiselle rautakaudelle 170 eaa. – 80 jaa. Röykkiöistä on löytynyt ihmisluita, paasiarkkuja ja sarjarannerenkaan katkelma. Röykkiöalueen vieressä oleva Saarnijärvi oli pronssikaudella merenlahti, mikä edelleen näkyy maastossa ja kasvillisuudessa. Samulinniemi
Samulinniemi (vanhemmalta nimeltään Riihiniemi) on omakotialue ja Päijänteeseen työntyvä niemi Jyväskylässä Hämeenlahden kaupunginosassa. Varsinaisen niemialueen muodostavat kadut Samulinranta ja Saaranpolku. Osa alueen taloista on Päijänteen rannalla. Samulinniemen asuinalueella on jyväskyläläisten keskuudessa maine varakkaiden asuinalueena . Välttämönselkä
Välttämönselkä on Lapissa Ranualla sijaitseva järvi. Järven vedenpinnan korkeus on samalla tasolla kuin Simojärvellä. Tämän vuoksi Välttämönselkää voidaan pitää myös yhtenä osanan Simojärveä. Summanjoki
Summanjoki on joki Suomessa pääosin Kymenlaakson maakunnan alueella. Summanjoen vesistöalue sijaitsee ensimmäisen Salpausselän eteläpuolella suurimmaksi osaksi Haminan ja Kouvolan kuntien alueella, mutta ulottuu pieneltä osin myös Luumäelle. Summanjoen vesistön järvisyys on 2,2 %. Merkittävin sivujoki on Sippolanjoki. Savilahti (Mikkeli)
Savilahti on Mikkelin 1. kaupunginosa. Se on saanut nimensä samannimisen lahden mukaan. Mikkelin ydinkeskusta on pääosin Savilahdessa ja siellä sijaitsevat muun muassa Mikkelin tori (virallinen nimi Hallitustori), vanha Kirkkopuisto, Mikkelin kaupungintalo, Mikkelin kaupunginkirjasto, entinen Mikkelin läänin lääninhallituksen talo ja virastokortteli, Mikkelin rautatieasema ja matkakeskus, Mikkelin satama, Kauppakeskus Akseli, Kauppakeskus Stella ja Mikkelin vankila.