Mikä on indeterminismi tietotekniikassa?
Indeterminismi
Tietotekniikassa käytetään etenkin kryptografiassa ja verkkokasinoissa fysikaalisesti satunnaisia ilmiöitä tuottamaan satunnaisuutta (lämpökohina, ilmakehän vaihtelut, radioaktiivisuus jne.) Tietokoneet itsessään eivät kykene tuottamaan satunnaisuutta ja tämän takia täytyy olla fysikaalinen lähde, että saadaan puhtaasti satunnaisia merkkejä, dataa ja symboleita. Tietokoneiden tuottamaa näennäistä satunnaisnumeroa kutsutaan pseudosatunnaiseksi. Se ei ole satunnaista samalla tavalla kuin esimerkiksi kuusisivuisen nopan heittäminen vaan deterministinen algoritmi tuottaa sitä ja ne ajan kanssa toistavat itseään.
Intuitio
Helsingin yliopistossa parikymmentä vuotta ajattelua tutkineen Marjaana Lindemanin mukaan ihmisen tiedonkäsittelyn nerous on juuri siinä, että meillä on nämä molemmat järjestelmät, jotka yhdessä tuottavat ratkaisuja pulmiimme. Arjessa näitä järjestelmiä ja niiden keskinäistä dynamiikkaa on vaikea erottaa toisistaan, paitsi silloin, kun ne ovat keskenään ristiriidassa, eli "sydän sanoo yhtä ja järki toista". Lindeman muistuttaa, että intuitio ja analyyttinen päättely eivät kumpikaan ole vain viisasta tai vain tyhmää. Molemmat ovat ihmiselle välttämättömiä ja hyödyllisiä, ja kummallakin on ansionsa ja heikkoutensa. Intuitio on luovuuden, mielikuvituksen ja sosiaalisuuden perusta. Ilman analyyttistä ajattelua taas olisimme jääneet vaille kulttuuria ja tieteellis-teknologista kehitystä. Emme tietäisi mitään siitä, miten maailma ja ihmiset todellisuudessa toimivat. Tietotaito
Tietotaito () tarkoittaa käytännön tietoa siitä, kuinka tehdä jotain, vastakohtana puhtaasti teoreettiselle tiedolle. Tietotaitoa on usein vaikeaa tai mahdotonta selittää sanoin. Se lasketaan aineettomaksi tietopääomaksi organisaatioissa. Ennen kuin joku pystyy tekemään jonkin tuotteen, pitää tietää kuinka. Käsitteet "know that" (tietää että) ja "know how" (tietää kuinka) esitti Gilbert Ryle 1940-luvulla teoksessa "The Concept of Mind". Indeterminismi
Indeterminismi "(lat.)" tai epädeterminismi tai satunnaisuusoppi on filosofian näkökanta, jonka mukaan ainakin jotkin tapahtumat ovat edeltä käsin määräytymättömiä. Indeterminismissä mitkään edeltävät syyt eivät ehdottomasti määrää toimintaa, vaan ainakin osa tapahtumista on sillä tavoin määräytymättömiä, että ne olisivat voineet tai voisivat tapahtua toisinkin. Satunnaisuusopissa ihmisellä on tahdonvapaus siinä mielessä, että hän joutuessaan valitsemaan eri toimimismahdollisuuksien välillä, itse suorittaa valinnan. Tämän mukaan tapahtuminen ei noudata mitään poikkeuksetonta lakia eikä ole ehdotonta kausaliteettia. Se on determinismin vastakohta. Teknologinen determinismi
Teknologisen determinismin käsite on yhä ajankohtainen mediateknologian jatkuvasti kehittyessä. Esimerkiksi sosiaalinen media on käsite, josta keskusteltaessa puhutaan osittain deterministisellä kielellä. Asiaa lähestytään kehityksen näkökulmasta, ja kehitystä pidetään usein itsestään selvänä. McLuhanin voi tulkita ennustaneen nykymuotoisen internetin ja sosiaalisen median esiinmarssin puhuessaan fyysiset etäisyydet poistaneesta ”maailmankylästä” ja viestintäkanavien käytön muuttumisesta aktiivisemmaksi. OPL (ohjelmointikieli)
Esimerkissä CONST määrittää ohjelmalle Enter-näppäimen vakioarvon, joka on Nokian kommunikaattorimalleilla numero 13. Eri näppäimillä on eri numeroarvot eri puhelimilla. dINIT tarkoittaa, että Hello World -valikkoikkuna ladataan ohjelmalle nimellä "Otsikko." dTEXT määrittää tekstin, joka valikkoikkunassa näytetään. Osa "", dTEXT-komennossa tarkoittaa, että ikkunan vasemmalle puolelle ei kirjoiteta mitään, vaan ikkunassa on vain yksi teksti, joka tulostetaan koko ikkunan leveydelle.
dBUTTONS määrittää ikkunalle napin, jota painetaan ja mitä täytyy painaa, jotta ikkunasta pääsee pois. Tässä tapauksessa napissa lukee "OK" ja Enterillä pääsee pois ikkunasta.
DIALOG aloittaa ikkunan piirron dINIT-, dTEXT- ja dBUTTONS -komentojen saattelemana. Inkompatibilismi
Inkompatibilismi on vapaan tahdon olemassaoloon liittyvä näkemys, jonka mukaan vapaata tahtoa ja determinismiä ei voida sovittaa yhteen. Tämä voi tarkoittaa joko näkemystä, jonka mukaan determinismi on totta ja vapaa tahto pelkkä illuusio ("kova determinismi"); näkemystä, jonka mukaan vapaa tahto on totta ja tämän vuoksi determinismi ei ole ("libertarianismi"); tai näkemystä, jonka mukaan sen enempää determinismi kuin vapaa tahtokaan ei ole totta ("pessimistinen inkompatibilismi"). Pääte
Oracle, Sun Microsystems, IBM ja Acorn kehittivät samoihin aikoihin levyttömän työaseman konseptin, jota markkinoitiin nimellä "Network computer". Markkina-asemansa menettämistä pelkäävät Microsoft ja Intel loivat vastavetona NetPC-määrittelyn, jossa PC hakee ohjelmansa verkosta. Nämä päätelaitteet käyttävät tavallisesti PC-tietokoneen näyttöä, näppäimistöä ja hiirtä. Sun jatkoi saman idean kehittelyä Sun Ray -mallistollaan (1999), jossa ohjelmat pyörivät palvelimella ja ovat siirrettävissä päätteiden välillä vain kirjautumalla sisään omalla älykortilla. Avoimen lähdekoodin puolella keskuspalvelimeen tukeutuvien heikkotehoisten asiakaskoneiden käyttöön on kehitetty Linux Terminal Server Project. Teknologinen determinismi
Joidenkin kriitikoiden mielestä teknologia ei määrää yhteiskunnan kehitystä, mutta yhteiskuntakaan ei määrää teknologian kehityksen suuntaa. Kumpikin vaikuttaa toisiinsa. Yhteiskunta kuitenkin valikoi ne keksinnöt, joita se alkaa käyttää hyväkseen. Determinismin yleisiin ongelmiin on etsitty ratkaisua determinaation kaksisuuntaisuudella ja selittävien tekijöiden monimuotoisuudella (multikausaalisuus). Indeterminismi
Reduktionististen teorioiden osa-alueita voi kuvata mm. kolmella alakäsitteellä: behavioristinen, tietokonemetafora ja konnektionistinen. Behavioristisessa näkökannassa lähtökohtana on, että psyykkiset prosessit ilmenevät ulkoisessa käyttäytymisessä. Sen keskeisiä ongelmia on, että yksi ja sama stimulus tuottaa erilaisia reaktioita, eikä siihen näytä olevan erityistä havaittavaa syytä. Induktiivinen päättely
Edwin Jaynes on katsonut, että kaikessa päättelyssä on mukana subjektiivisia tekijöitä, esimerkiksi silloin, kun valitaan käytettyjä aksioomia deduktiivisesta päättelyä varten, tai kun valitaan uskomusten alkuperäisiä painoja tai todennäköisyyksiä. Hän pyrki löytämään periaatteita sille, miten todennäköisyydet voitaisiin asettaa kvalitatiiviseen tietoon perustuen. Eräs hänen esittämänsä työkalu oli maksimaalisen entropian periaate, joka on indifferenssiperiaatteen yleistys. Se pyrkii lievittämään todennäköisyyksien asettamisen subjektiivisuutta. Computing machinery and intelligence
Tietoisuusargumentti Teknologinen determinismi
Keskustelu erilaisista determinismin muodoista ja ihmisen vapaasta tahdosta on kestänyt vuosituhansia, mutta ajatus teknologian määräävyydestä syntyi suurelta osin 1800-luvulla teollisen vallankumouksen myötä, kun teknologian kehittymisessä koettiin suuria edistysaskeleita. Länsimaisen yhteiskunnan muuttumisen myötä heräsi laaja keskustelu siitä, muokkaammeko me teknologista kehitystä vai muokkaako se meitä. TIETY
TIETY - Tietotyötutkinto on yksi TIEKE Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus ry:n ohjelmistoriippumattomista tutkinnoista. TIETY - Tietotyötutkinnon tavoitteena on edistää tietotyötaitoja työelämälähtöisesti. TIETY - Tietotyötutkinnon suorittaminen edellyttää aina tutkintoon valmistavaan koulutukseen osallistumista. Koulutuksen aikana osallistujille kehittyy paremmat valmiudet kehittää omia sekä organisaatioiden toimintamalleja. Teknologinen determinismi
Teknologinen determinismi jakautuu kahteen pääsuuntaukseen, nimeltään hard ja soft determinism. Suomessa näistä suuntauksista on käytetty nimitystä jyrkkä ja lievempi muoto. Jyrkän ajattelutavan mukaan teknologia on ainoa asia joka muuttaa yhteiskuntaa tai ainakin teknologia on pakollinen ehto kehitykselle. Kun tehdään uusi keksintö, tietyt seuraukset nähdään sen jälkeen väistämättöminä tai ainakin äärimmäisen todennäköisinä. Teknologinen determinismi
Lievempi muoto myöntää, että myös taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset tekijät vaikuttavat muutokseen yhteiskunnassa. Teknologia tarjoaa mahdollisuuksia, joista vain osa toteutuu.Yksi teknologisen determinismin alalaji on mediadeterminismi. Nykyisessä länsimaisessa tietoyhteiskunnassa media välittää ihmisille informaatiota päivittäin. Teknologian kehittyminen liittyy suoraan mediateknologian kehittymiseen ja siihen, millä eri tavoilla pystymme käyttämään mediaa viestimiseen. Tämä oikeuttaa myös pohdinnan siitä, kuinka media vaikuttaa ihmisiin ja yhteiskuntaan. Teknologinen determinismi
Viime vuosikymmenten tärkein teknologisen determinismin media-aspektin esiintuoja on ollut kanadalainen filosofi Marshall McLuhan (1911-1980). Hänen ajatuksensa on tiivistetysti, että ”väline on viesti”: erilaiset median muodot muokkaavat kulttuuriamme ja ajatteluamme vääjäämättä toisenlaiseksi. Kirjassaan ”The Gutenberg Galaxy” (1962) McLuhan keskittyy suureen historialliseen vallankumoukseen, joka oli seurausta kirjapainotaidon keksimisestä. Vuosisatojen aikana tapahtuneen kehityksen myötä voimme puhua myös massamediasta. Massamedian kehitys on ollut teknologisten välineiden kehitystä. Internalismi ja eksternalismi (tietoteoria)
Internalistisia oikeutusteorioita ovat ennen kaikkea fundamentalismi, jonka mukaan on olemassa perususkomuksia, joista muut uskomukset riippuvat ja jotka oikeuttavat muut uskomukset, sekä koherentismi, jonka mukaan uskomukset ovat oikeutettuja, jos ne sopivat yhteen muiden uskomusten kanssa. Eräs eksternalistinen oikeutusteoria on puolestaan reliabilismi, jonka mukaan uskomukset oikeuttaa tiedon tuottavan prosessin luotettavuus.
Eräs suosituimmista internalismia puoltavista perusteluista perustuu havaintoon siitä, että jos kuvittelemme ihmissubjekteja, jotka olisi kokonaan irrotettu ympäristöstään (esimerkiksi pahan kartesiolaisen demonin kaltaisen olennon toiminnan seurauksena), emme kuitenkaan ajattele, että nämä ihmiset lakkaisivat olemasta rationaalisia sen suhteen, ottavatko he havaitsemansa asiat sellaisina kuin ne ilmenevät. Tämä uuden pahan demonin argumentti internalismin puolesta (ja eksternalismia vastaan), jonka on ensimmäisenä esittänyt Stewart Cohen, perustuu siihen, että meidän kaltaisemme ihmisyksilöt ovat yhtä oikeutettuja uskomuksissaan kuin mekin uskoessamme mitä uskomme. Koska ajatuskokeeseen kuuluu, että näiden ihmisten uskomukset eivät ole luotettavien mekanismien tuottamia tai havaintokokemuksen takaamia, väite siitä, että uskomustemme oikeutus perustuisi tällaisiin asioihin, vaikuttaa kokevan haasteen. Eksternalistit ovat tarjonneet ongelmaan useita vastauksia, mutta tietoteoreetikot eivät ole yksimielisiä siitä, ovatko vastaukset olleet onnistuneita. Tietojenkäsittelytekniikka
Tietojenkäsittelytekniikka () on teknillisissä yliopistoissa käytetty nimitys kokonaisuudesta, johon tietojenkäsittelytieteen piiriin kuuluvien alueiden ohella sisältyy tietojenkäsittelyjärjestelmien toteutustekniikkaan liittyviä aineita kuten tietokonetekniikka, digitaalitekniikka, signaalinkäsittely, tietoliikennetekniikka ja joskus myös eri tekniikan alojen aiheita kuten geoinformatiikka, robotiikka ja automaatiotekniikka. Tavu (tietotekniikka)
Aiemmissa tietokonejärjestelmien arkkitehtuureissa käytettiin myös kuuden, seitsemän, yhdeksän, kymmenen ja kahdentoista bitin tavuja. Epäselvyyksien ehkäisemiseksi kahdeksan bitin tavusta käytetään muun muassa tietoliikenteessä nimeä oktetti (lyh. o). Nykyisin yhä harvemmin käytettävä termi "puolitavu" tarkoittaa nimensä mukaisesti puolikasta tavua eli käytännössä neljän bitin jonoa. Inkompatibilismi
William James kehitti termin ”pehmeä determinismi” esseessään "The Dilemma of Determinism". Hän katsoi, ettei oleellisin determinismiin liittyvä kysymys koske moraalista vastuuta, vaan toivoa. Jamesin mukaan kova, läpikotainen determinismi johtaa joko synkkään pessimismiin tai turmeltuneeseen subjektivismiin. Hän katsoi, että tämä dilemma voidaan ratkaista sallimalla sattumalle jonkin rooli. Hän ei kuitenkaan vaatinut, että tätä pitäisi kutsua ”vapaaksi tahdoksi”, koska pragmatistina hän halusi keskustella asioista, ei sanoista. Tietokonetekniikan historia
Eräissä lähteissä mainitaan viidennen sukupolven tietokoneet, joihin laskettaisiin muun muassa kämmentietokoneet, taulutietokoneet ja älypuhelimet. Äärellinen automaatti
Äärellinen automaatti on tietojenkäsittelytieteen automaattiteoriassa, kieliteknologiassa ja generatiivisessa kielitieteessä käytetty käsite, joka viittaa tehtävän, kielen tai vaikkapa tietojoukon mallintamiseen eräänlaisena tilojen ja niiden välisten relaatioiden tai siirtymien joukkona. Äärellinen automaatti on malli äärellistilaiselle tietokoneelle, joka saa syötteen merkki kerrallaan. Design for All
Perinteisesti esteettömyysongelmat on ratkaistu mukauttamalla vakiosovelluksia, ja mukautetut versiot on teknisesti saatu aikaan käyttämällä avustavaa tekniikkaa. Esteettömyys tarkoittaa sitä, että kaikilla on paikasta ja ajasta riippumatta esteetön mahdollisuus käyttää tietoa ja tieto- ja viestintäteknologiaa, sekä sitä, että ne ovat mukana kaikissa elämänyhteyksissä. Reduktio
Lievemmänkin indeterminismin kannattajat usein kuitenkin vetoavat entropiaan, selittäen satunnaisuudella ja sekasorrolla aina olevan jonkin verran valtaa, joten edes hiukkasfysiikka ei noudata matemaattisia mallejaan kuten väittää. Niiden vieminen aggregaattitasolle vaikkapa yhteiskuntatieteisiin siis yksinkertaisesti moninkertaistaisi virheiden määrän. Eheys (tietoturva)
Eheys (engl. integrity) tarkoittaa, että tieto ei saa muuttua tahatta tai hyökkäyksessä, tai muutos pitää ainakin havaita. Toisinaan eheys määritellään myös tietojen loogisuudeksi (ns. sisäinen eheys) ja paikkansapitävyydeksi (ns. ulkoinen eheys). Determinismi
Tietokonepelin deterministisyyttä voidaan arvioida siltä pohjalta, montako eri tapaa pelaajalla on ratkaista peli ja selviytyä voittajana tai häviäjänä. Libertarianismi (filosofia)
Kvanttimekaniikkaan liittyvä ennustamattomuus ei kuitenkaan riitä todistamaan epädeterminismiä eikä näin myöskään libertarianismia. Myös deterministiset tapahtumat voivat olla epäennustettavia niiden monimutkaisuuden tai vielä tuntemattomien kausaalisten tekijöiden seurauksena. Toisaalta vielä tuntemattomiin, ennustamattomiin tekijöihin vetoaminen on tieteellisen ajattelun vastaista. Monet fyysikot kuitenkin katsovat, että kvanttimekaniikka on epädeterminististä, ei pelkästään ennustamatonta. Tämäkään ei kuitenkaan vielä todista libertarianismia. Se, että atomit käyttäytyvät satunnaisesti, ei vielä itsessään tuota libertarianistien kannattamaa vapautta ja moraalista vastuullisuutta. High availability
High availability (HA) on tietojärjestelmien suunnittelussa käytettävä käytäntö, joka pyrkii siihen että järjestelmä on aina käyttäjän käytettävissä. Suunnittelutoimintatutkimus
Suunnittelutoimintatutkimus (Action Design Research, ADR) on tietojärjestelmätieteessä kehitetty tutkimusmenetelmä. ADR:ssä yhdistyy suunnittelututkimuksen (design research) tavoite kehittää IT-artefakti, yleensä tietokoneohjelma, ja toimintatutkimuksen tavoite tehdä interventio organisaation tarpeiden mukaisesti. Donald Norman
Norman tuli tunnetuksi julkaistuaan kirjan "The Psychology of Everyday Things", 1988 (julkaistiin uudelleen nimellä "The Design of Everyday Things", 2002). Se on suomennettu "Miten avata mahdottomia ovia? Tuotesuunnittelun salakarit" (1991). Norman toteaa kirjassaan, että useimmiten ihminen syyttää itseään siitä, ettei joku arkipäiväinen esine tai kone toimi sillä tavalla kuin sen kuuluisi. Useimmiten kysymys on kuitenkin epäonnistuneesta tuotesuunnitelusta, josta hän luettelee kirjassaan lukuisia esimerkkejä. Normanin mielestä tekniikkalähtöinen suunnittelu ei palvele loppukäyttäjää. Kajaanin ammattikorkeakoulu
Tietotekniikan koulutusohjelmassa opiskelija valitsee suuntautumisvaihtoehdokseen ajoneuvojen tietojärjestelmät (ATJ) tai peliteknologian. ATJ:ssä suunnitellaan, rakennetaan ja ohjelmoidaan älykästä elektroniikkaa, jota tarvitaan esimerkiksi ajoneuvoissa, teollisuuden mittalaitteissa tai tietoliikenteen eri sovelluksissa kuten matkapuhelimissa ja mobiileissa päätelaitteissa. Peliteknologian opinnoissa erikoistutaan ohjelmistosuunnitteluun ja opintojen pääpaino on 3D-reaaliaikagrafiikan, pelimoottoreiden ja sulatettujen järjestelmien ohjelmoinnissa. Jokapaikan tietotekniikka
Ensimmäisen kerran nimitystä käytti Mark Weiser vuonna 1988. Kirjoitettuna hän käytti sitä "Scientific American" -lehdessä syyskuussa 1991 artikkelissaan "The computer for the 21st century". Englanninkielisissä tietotekniikkakirjoituksissa se yleistyi 1990-luvulla. Libertarianismi (filosofia)
Deterministi voi huomauttaa, ettei determinismi estä ihmisiä päätymästä parhaaseen johtopäätökseen – se vain estää sen, että tämä tapahtuisi täysin vapaasti. Toisaalta determinismi voi määritellä päätöksenteon kompatibilistisesti: on mahdollista käydä läpi vaihtoehtojen punnitseminen, vaikka lopullinen päätös olisikin ennalta määrätty. Tapahtumasarja on vain välttämätön tapa päätökseen pääsemiseksi, aivan kuten tietokoneohjelman tulee käydä läpi joukko tiettyjä askelia lopputulokseen pääsemiseksi, vaikka se toimiikin täysin deterministisesti. Fysiikka
Kvanttimekaniikka syntyi Max Bornin ja hänen työryhmän tutkimustuloksena, kun he yrittivät löytää syytä elektronin epäjohdonmukaiselle käyttäytymiselle. Kvanttimekaniikalle on tyypillistä indeterminismi eli tarkkojen ennustusten mahdottomuus; fysikaalisten suureiden tarkkojen arvojen sijasta täytyy puhua niiden todennäköisyysjakaumasta. Koko kvanttimekaniikkaa kuvaa erityisen hyvin Heisenbergin epätarkkuusperiaate, jonka mukaan kahta komplementaarista ominaisuutta (kuten paikka ja liikemäärä) ei voida yhtä aikaa mitata äärettömän tarkasti – toisen tarkka tuntemus väistämättä johtaa toisen epämääräisyyteen. Computing machinery and intelligence
Inhimillisen käyttäytymisen epämuodollisuus Artefakti
Tietotekniikassa artefaktilla viitataan usein näkyvään tai kuultavaan virheeseen. Käsite on käytössä etenkin häviöllisten pakkausmenetelmien yhteydessä. Sana (tietotekniikka)
Sana () tietotekniikassa viittaa muistiyksikköön, joka varaa tietyn määrän tavuja. Äärettömyys
Ääretön on kaikkea laskettavissa tai mitattavissa olevaa suurempi. Käsitteellä on matematiikassa, filosofiassa ja teologiassa hiukan eri merkityksiä, joille yhteistä on ajatus jonkinlaisesta "rajattomuudesta" tai "päättymättömyydestä". Epärakenteellinen ohjelmointi
Epärakenteellinen ohjelmointi on varhainen ohjelmointiparadigma Turing-täydelliseen ohjelmointiin (, ks. Turingin kone). Tiedonhankinnan prosessimalli
Ennen Kuhlthaun tutkimuksia harva ymmärsi, että tiedonhankkijan tunteilla voisi olla merkitystä tiedonhankintatutkimuksessa ja tiedonhankkijan käyttäytymisen ymmärtämisessä. Aikaisemmissa tutkimuksissa tiedonhankintaa pidettiin järjestelmällisenä ja rationaalisena toimintana. Tutkijoille oli uutta, että tiedon saaminen voi itse asiassa lisätä epävarmuutta. Tiedonhankinnan prosessimallissa epävarmuutta pidetään luonnollisena ja välttämättömänä osana prosessia. Jos epävarmuus ymmärretään merkkinä innovaation ja luovuuden alkamisesta, kirjasto- ja informaatiopalvelun päämääränä ei enää pidetä vain epävarmuuden vähentämistä, vaan käyttäjän konstruktioprosessin tukemista. Lisääntynyt epävarmuus tiedonhankintaprosessissa näyttää kohdan, jossa opettajat, informaatikot ja muut informaation välittäjät voivat tulla apuun. Juuri tässä kohdassa tiedonhankkijat hyötyvät avusta ja neuvoista, kun taas prosessin jossain toisessa kohdassa apu olisi tarpeetonta ja se voitaisiin kokea häiritsevänä. Äärellinen automaatti
Deterministinen äärellinen automaatti, lyh. "DFA" ("engl. deterministic finite-state automaton") on tila-automaatti, jossa kustakin tilasta voi olla vain yksiselitteisiä tilasiirtymiä muualle. Tällaisen automaatin erottamisen peruste on, että näin voidaan koneellisesti tai mekaanisesti läpikäydä automaattia ilman epäselvyyksiä tai välivaiheita. Tandem Computers
Tandem Computers oli yhdysvaltalainen tietokonevalmistaja. Sen erikoisalaa olivat korkean vikasietoisuuden omanneet suurtietokone- ja palvelinjärjestelmät. Tätä tarkoitusta varten yhtiö kehitti oman tietokonearkkitehtuurinsa, nimeltään NonStop. Kyseiseen arkkitehtuuriin perustuvia tietokoneita on luotettavuutensa vuoksi käytetty ja käytetään edelleen muun muassa puhelinyhtiöissä ja erilaisissa rahalaitoksissa. Kvanttitietoisuus
Kvanttitietoisuus on toistaiseksi hypoteettinen tietoisuusteoria, joka yrittää selittää tietoisuuden perustaksi kvanttimekaniikkaa. Joidenkin tutkijoiden mielestä kvanttitietoisuus on kybernetiikkaa. Design for All
Design for All tieto- ja viestintäteknologian yhteydessä on tietoinen ja järjestelmällinen pyrkimys soveltaa proaktiivisesti periaatteita, menetelmiä ja välineitä, joilla tuetaan ns. universal design -periaatetta tietokoneisiin liittyvässä teknologiassa, myös internet-pohjaisessa teknologiassa, jotta vältettäisiin jälkikäteisen mukauttamisen tai erityissuunnittelun tarve.. Koheesio (tietotekniikka)
Tietotekniikassa koheesio tarkoittaa sitä, kuinka pitkälle moduulissa tai luokassa oleva ohjelmakoodi on keskittynyt tietyn toiminnallisuuden toteuttamiseen. Olio-ohjelmoinnissa korkea koheesio tarkoittaa esimerkiksi sitä, että luokan metodit liittyvät läheisesti samoihin käsitteisiin kuin moduulin tarjoamat palvelut. Komplementti (tietotekniikka)
Tietotekniikassa komplementiksi kutsutaan yleistä negatiivisen kokonaisluvun esitysmuotoa. Yleisin eli luvusta muodostettu kahden komplementti tarkoittaa luvun vastaluvun muodostamista kääntämällä sen bitit ja lisäämällä tulokseen yksi. Indeterminismi
Satunnaisuusopin peruspuutteena on, että miksi jotkin tapahtumat voi selittää etsimällä syitä ja syiden syitä kenties aina ensimmäiseen liikkumattomaan saakka esim. alkuräjähdykseen tai Jumalaan, mutta joidenkin luonnontapahtumien kohdalla täytyy vain pysähtyä. Huutomerkki
Tietotekniikassa huutomerkki tarkoittaa yleensä jonkin asian loogista vastakohtaa eli negaatiota.
Esimerkiksi ohjelmoinnissa: Teknologinen determinismi
Teknologinen determinismi on teoria tai mekanistinen malli, jonka mukaan teknologia määrittää ihmisen ja yhteiskunnan kehitystä. Teknologia nähdään kausaalisten yhteyksien ja vaikutusten aikaansaajana ja sen ajatellaan ohjaavan meitä väistämättä ja autonomisesti. Kaatuminen (tietotekniikka)
Tietotekniikassa kaatuminen tarkoittaa tietokoneohjelman, tietokoneen käyttöjärjestelmän tai jokin tietojärjestelmän toiminnan yllättävää lakkaamista. Toimijaverkkoteoria
Toimijaverkkoteoriaa on arvosteltu siihen hyvin keskeisesti liittyvästä heterogeenisuuden periaatteesta, jonka mukaan inhimillisiä ja muita toimijoita käsitellään lähtökohtaisesti yhdenvertaisina. Bruno Latour on vastannut kritiikkiin korostamalla, että luonnon ja kulttuurin tai inhimillisen ja ei-inhimillisen eroa ei ole yksinkertaista määrittää. Esimerkiksi hallinnon tietojärjestelmien käytössä ilmenee tilanteita, joissa päätöksiä ei vaikuta tekevän järjestelmän käyttäjä, vaan tietojärjestelmän tietosisältö ja ohjelmallinen logiikka yhdessä järjestelmän käyttäjän kanssa. Indeterminismi
Atomioppiin pohjautuvaa epädeterminismiä kehitti Epikuros. Hän oli tyytymätön ankaraan determinismiin, jota esimerkiksi stoalaiset edustivat. Heidän deterministisessä käsityksessä kaikki tapahtuu vääjäämättä pienintä piirtoa myöten. Lukijan silmät siirtyvät riviltä riville tarkalleen samassa tahdissa kuin edellisenkin maailmankaikkeuden aikana. Ja sama pätee kaikkeen muuhunkin, Epikuroksen mallissa atomit saattavat silloin tällöin poiketa radoiltaan, vaikkeivät olekaan törmänneet mihinkään. Kaikki pienet korvanraaputukset eivät siis välttämättä ole ennalta määrättyjä. Determinismi
Jos teoreettiselle Turingin koneelle annetaan riittävän iso "kupla" eli tarpeeksi muistia ja aikaa, sillä on mahdollista mallintaa mikä tahansa deterministinen prosessi. Teoriassa äärettömällä muistilla ja suoritinteholla myös täysin ei-deterministinen prosessi olisi mallinnettavissa, mutta siihen kuluisi kaikesta huolimatta äärettömästi aikaa. Mikään käytännön tietokone ei voi kuitenkaan saada ääretöntä muistia tai suoritintehoa, eikä sen saamia tuloksia voida tarkastella äärettömän ajan päästä. Tietotekniikka
Välillisen tietotekniikan kohtaa joka kerta kun maksaa ostoksensa kaupan kassalla: myyjä ei kaiva vaihtorahaa kassakoneesta, vaan tietoverkkoon kytketystä kassapäätteestä. Jos kuluttaja maksaa ostoksensa maksukortilla, tai tarjoaa kanta-asiakaskorttiaan, on ostotapahtuma kohdistettavissa häneen itseensä. Sama toistuu kirjastossa, terveysasemalla, julkisessa liikenteessä. Jo varsin pian ollaan tilanteessa, jossa melkein kaikki arkiset toimet ovat myös informaatiotoimia: niistä jää jälki tietoverkkoon ja tätä tietoa myös sovelletaan. Yksityisyyden suojasta huolissaan olevat henkilöt eivät ole huolissaan ihan turhaan. Tietoteoria
Tietoteoriaan on viimeisten viidenkymmenen vuoden aikana tullut käytännöllisempiä piirteitä. Kun antiikin ajoista lähtien on tietoteoreetikkojen mieliä vaivannut muun muassa akateemisen skeptisismin haaste eli kysymys siitä, onko sanalla "tieto" lainkaan ristiriidattomia käyttöjä, on sittemmin osa mielenkiinnosta suuntautunut niin kutsuttuja naturalistisia tietoteorioita kohtaan, jotka pyrkivät käsittelemään tietävää toimijaa luonnontieteiden näkökulmasta. Naturalistisen tietoteorian mukaan tietoteoria voidaan nähdä osana psykologiaa. Parametri (tietotekniikka)
Tiukemmin määriteltynä aliohjelmaa kutsuttaessa tietoja kutsutaan argumenteiksi ja aliohjelman sisällä tietoja kutsutaan parametreiksi. Argumenttien/parametrien lukumäärälle on olemassa termi ariteetti. Indeterminismi
Kvanttimekaniikan vastavetona pyrittiin etsimään piilomuuttujateorioita. Näiden pohjaoletuksena on, että ehkä kvanttimekaniikka on deterministinen, muttemme pysty joistain syystä havaitsemaan niiden syytä. Vertauskuvana käytettiin esimerkiksi pörssikursseja - ennustamattomia, mutta niiden takana voi olla syy-seuraussuhde, vaikka olemme kykenemättömiä sitä havaitsemaan. Tätä tutkittaessa tehtiin Bellin teoreema, joka vei jalansijaa piilomuuttujateorioilta. Telematiikka
Telematiikka on langattoman viestinnän ja paikkatiedon yhdistämistä informaatioteknologian ja automatiikan avulla. Sana telematiikka on yhdistelmä sanoista teletekniikka ja informatiikka. Indeterminismi
Esimerkiksi kun havaitaan uraaniatomin hajoamista ei voida sanoa milloin hajoamista tapahtuu. Sitä ei aiheuta ulkopuolinen voima ja järjestelmä on nykyfysiikan käsityksen mukaan satunnainen. Kun havaitaan suuria joukkoja uraaniatomeja voidaan tehdä tilastollisia yleistyksiä milloin uraaniydin todennäköisesti hajoaa, mutta tätä ei voida soveltaa yksittäiseen atomiin. Tietojohtaminen
Tietojohtamiselle ei ole vakiintunut vielä mitään tiettyä täsmällistä määritelmää. Kyse onkin oikeastaan enemmän osaamisalueesta, näkökulmasta tai kattokäsitteestä, jonka alle voidaan sijoittaa monia kapeampia substanssialueita. Näistä tunnetuin lienee "knowledge management, tietämyksenhallinta", jonka jotkut mieltävät samaksi asiaksi tietojohtamisen kanssa. Tietämyksenhallinnan fokus on kuitenkin pääasiassa olemassa olevan tiedon jakamisessa asiantuntijoiden kesken, ja tämän ohella organisaatioissa on paljon muitakin haasteita. "Liiketoimintatiedonhallinta (business intelligence)" tarjoaa keinoja organisaation toimintaympäristössä (esim. teknologian tai markkinoiden kehitys) ja sen omissa järjestelmissä olevan informaation seurantaan ja analysointiin päätöksenteon tueksi. "Aineettoman pääoman johtaminen (intellectual capital management)" auttaa strategista johtoa tunnistamaan organisaation tärkeimmät aineettomat resurssit (mm. osaamiset, kumppanuudet) ja kehittämään niitä kohti strategisia tavoitteita. Näiden esimerkkien lisäksi on olemassa vielä muitakin näkökulmia tiedon hyödyntämiseen liiketoiminnassa, kuten sen muuttaminen uusiksi ideoiksi ja innovaatioiksi. Tätä tutkimushaaraa kutsutaan myös innovaatiojohtamiseksi ("innovation management"). Indeterminismi
Indeterminismistä puhuttaessa erotellaan usein ennustamattomuus ja satunnaisuus, jotka ovat eri asioita. Esimerkiksi kaaosteoriassa tutusta vertauksessa perhosen siivenisku Brasiliassa voi aiheuttaa myöhemmin myrskyn Teksasissa. Idean keksijä havaitsi tämän kun teki sääennustuksia ja huomasi, että esimerkiksi lukujen pieni pyöristys aiheutti sääsimulaatiossa suuria muutoksia lopputuloksessa. Systeemin monimutkaisuuden takia on käytännössä mahdotonta tehdä pitkän ajan luotettavia sääennustuksia. Kuitenkin kaaosteorian malleissa järjestelmät ovat yleensä deterministisiä. Tietopalvelu
Tietotekniikan kehitys vaikuttaa kirjastojen ja tietopalveluiden tehtäviin ja niissä työskentelevien ammattilaisten identiteettiin. Tietotekniikan painottuminen merkitsisi eräiden käsitysten mukaan sitä, että tietopalveluosaaminen lähentyisi tietoteknisen suunnittelun ja ohjelmoinnin osaamista. Tietopalvelun työntekijöiden osaamisen eräs perinteinen osa on aineiston sisältöjen hallinta. Tämä saavutetaan siten, että tietopalvelun työntekijät osallistuvat aineistojen hankintaan ja sisällönkuvailuun. Tiedonhakuun erikoistuminen ei tämän näkemyksen mukaan riitä tietopalvelun asiantuntijuudeksi. David Hume
Yksi filosofisista kysymyksistä on ristiriita vapaan tahdon ja determinismin välillä – jos tekemisemme on määrätty ennalta kaikkeuden alusta, kuinka ne voivat olla meidän päätettävissämme tai vastuullamme? Hume huomautti kuitenkin myös toisesta ristiriidasta: vapaa tahto ei sovi yhteen myöskään indeterminismin kanssa. Kuvitelkaamme, että tekomme eivät määräytyisi aiemmin tapahtuneista asioista. Näin vaikuttaisi, että tekomme olisivat täysin sattumanvaraisia. Teot eivät tällöin määräytyisi myöskään, mitä Hume erityisesti painotti, luonteistamme – haluistamme, mieltymyksistämme, arvoistamme ja niin edelleen. Kuinka kukaan voisi olla vastuullinen teosta, joka tapahtui täysin sattumanvaraisesti eikä seurannut hänen omasta luonteestaan? Näin vapaa tahto näyttää vaativan determinismiä, koska muuten tekijä ja teko eivät liittyisi toisiinsa tavalla, jonka vapaasti valitut teot vaativat. Inkompatibilismi
Kova inkompatibilismi on näkemys, jonka mukaan vapaa tahto on epäyhteensopiva sekä determinismin että epädeterminismin kanssa. Se eroaa kovasta determinismistä siinä, ettei se oleta determinismin totuutta. Näkemys tunnetaan myös pessimistisenä inkompatibilismina. Inkompatibilismi
Nykyaikaiset libertarianistit voivat kuitenkin väittää, että ajatus deterministisestä kellokoneiston lailla toimivasta maailmankaikkeudesta olisi vanhentunut kvanttimekaniikan kehityksen myötä. Näkemyksen mukaan kvanttimekaniikkaan liittyvä kvantti-indeterminismi antaa naturalistisesti hyväksyttävissä olevan perustelun libertarianismille. Eräs keskeinen ongelma on sen selittäminen, kuinka epädeterminismi sopii yhteen toisaalta rationaalisuuden kanssa, ja toisaalta sen kanssa, että yksilön uskomukset, halut, luonteenpiirteet ja teot muodostavat yhteenliittyvän kokonaisuuden. Tietotekniikka opetuksessa
Tietotekniikka opetuksessa on lisännyt suosiotaan koulumaailmassa. 1990-luvun lopun CD-opetusohjelmistot ovat vaihtuneet 2000-luvulle tultaessa verkkoperustaisiksi oppimisympäristöiksi. Internetin myötä myös globalisoituminen on tullut osaksi normaalia koulutyöskentelyä. Tietotekniikan käyttöön voi siis liittyä etäopiskelun käsite, mutta etäopiskelu itsessään ei välttämättä vaadi tietotekniikan käyttöä. Toisin kuin voisi ajatella, niin tietotekniikan käyttöä opetuksessa ei ole todettu resursseja säästäväksi. Tietotekniikan hallinta on perinteisesti ollut Suomessa matemaattisten aineiden opettajien vastuulla, mutta myös muiden aineiden opettajat ovat tuoneet tietotekniikkaa omaan opetukseensa 2000-luvulla.Tietotekniikan käytössä olennaista on yksilön oman ajattelun korostaminen. Metakognitiivisten tietojen ja taitojen kehittäminen on yksi johtavista hyödyistä, joita tietotekniikkaa käytettäessä pyritään edistämään. Oppija pystyy parhaimmassa tapauksessa kyseenalaistamaan omia näkemyksiään, seuraamaan muiden oppijoiden ajattelua ja käymään avointa keskustelua. Erityisen tehokkaaksi on havaittu toisten samanikäisten erilaisten näkökulmien vertaaminen omiin.Haastavaa teknologiapainotteisessa ympäristössä on tieteellisten käsitteiden esittäminen siinä muodossa, että oppijat kokisivat ne mielekkäinä. Indeterminismi
Ihmismielen toimintaperiaatteiden vertaaminen koneeseen ei ole uusi ilmiö. Antiikista lähtien tietoisuuden toimintaa on verrattu katapulttiin, väkipyörästöön, paineilmalaitteistoon ja teollisen aikakauden alussa sorvin kaltaisiin koneisiin, aina kulloisenkin uutuuden innoittamana. Uusimpien joukossa vertailujen saralla on tietoisuuden vertaaminen kvanttitietokoneen toimintaan. Vertauskuvat ovat aina osoittautuneet hatariksi, ja niin on käymässä myös tietokonemetaforalle. Tietotekniikka
Tietojenkäsittelytiede tutkii tietotekniikan "omia" laskennallisia ja menetelmällisiä kysymyksiä. Kapeassa mielessä se kattaa tiedon käsittelyn laskennallisia menetelmiä ja rakenteita, jolloin voidaan käyttää myös termiä tietojenkäsittelyteoria. Termiä käytetään myös laajemmassa mielessä tarkoittamaan samaa kuin englanninkielinen ilmaus "Computer Science", jolloin siihen sisältyvät myös muun muassa ohjelmistotekniikka, tietokonetekniikka ja tietoliikennetekniikka. Maaginen numero
Maaginen numero tai taikanumero () on binääritiedostossa oleva tietue, joka kertoo tiedostomuodon. Maagisia numeroita voidaan käyttää myös tietoliikenneprotokollissa kertomaan käytetty protokolla. Niillä on tietotekniikassa myös muitakin merkityksiä. Maaginen numero on yleensä heti tiedoston alussa tai lähellä sen alkua. Yksi toinen tapa määrittää tiedostomuoto on tiedostopäätteet. Tiedostopäätteitä käytetään muun muassa Microsoftin käyttöjärjestelmissä ja hajanaisesti unixin kaltaisissa käyttöjärjestelmissä. Tietotekniikka opetuksessa
Tietotekniikan käyttö edellyttää oppijalta ja myös opettajalta jatkuvasti volitionaalista kontrollia. Volitionaalisella tässä yhteydessä tarkoitetaan tahdonalaista ponnistelua opintojen eteen. Esimerkiksi verkkotyöskentelyn aikana saattaa helposti tulla houkutuksia tehdä jotain muuta ja mielekkäämpää tietokoneella, mutta volitionaalisella oppimisprosessin kontrollilla oppija pystyy välttämään nämä kiusaukset. Teknologian käyttö voi myös itsessään vaatia kärsivällisyyttä kokemattomalta käyttäjältä. Infinitismi
Perinteisemmissä oikeutusteorioissa, kuten fundamentalismissa ja koherentismissa, on katsottu, ettei ääretön regressio voi tarjota pätevää oikeutusta tiedolle. Näiden näkemysten mukaan jos uskomus "a" saa oikeutuksen uskomukselta "b", "b" oikeutuksen uskomukselta "c", ja niin edelleen, tällöin joko 1) tällaisen oikeuttamisen ketjun tulee päättyä johonkin uskomuksen, joka ei enää tarvitse erillistä oikeutusta (perususkomus); 2) ketjun tulee olla muodoltaan kehämäinen, jolloin oikeutus muodostuu uskomusten keskinäisestä koherenssista eli niiden kokonaisuuden johdonmukaisuudesta; tai 3) uskomuksemme eivät ole lainkaan oikeutettuja (tietoteoreettinen skeptisismi). Tietotekniikka
Tietotekniikka tai informaatioteknologia (automaattinen tietojenkäsittely, ATK) tarkoittaa tietokoneiden ja digitaalisen tietoliikenteen avulla tehtävää tietojen muokkaamista, tallennusta ja hakua. Myös nimitystä IT ("tietotekniikka", "informaatiotekniikka") käytetään. Suomenkielisissäkin yhteyksissä tietotekniikkaan viitataan usein englanninkielisellä lyhenteellä ICT("information and communication technology", suomeksi "tieto- ja viestintätekniikka"). Näistä varsinkin jälkimmäisen käyttö on viime vuosina yleistynyt nopeasti erityisesti talouselämässä. Istunto (tietotekniikka)
Istunto () on tietotekniikassa käytäntö jolla luodaan pysyvä yhteys protokollaan (kuten yhteys TCP/IP:n sovelluskerrokseen) tai yhteys käyttäjän (tai käyttäjän selaimen) ja palvelimen välillä. Yleisimmin istunto on sisällytetty protokollan sovelluskerrokseen, mutta myös ohjelmallinen lähestymistapa on yleisesti käytössä etenkin istuntoja tukemattomissa protokollissa (kuten UDP) ja protokollissa joiden istunnon kesto on hyvin lyhytaikainen (kuten HTTP). Indeterminismi
Indeterminismi ja satunnaisuus ovat kaaosteoriasta erilaisia siinä mielessä, että ainakin osalle tapahtumista ei ole välttämätöntä syytä. Clinamen
Teoriaan liittyykin useita sisäisiä ongelmia. Ei esimerkiksi ole selvää, miksi epädeterminismi mikrotasolla eli atomitasolla johtaisi yleensäkään epädeterminismiin makrotasolla, vapaan tahdon olemassaolona. Toisaalta Epikuros oli torjunut reduktionismin ilman deklinaatiotakin itsensä kumoavana, joten determinismi mikrotasolla ei sekään välttämättä edes uhannut vapaan tahdon olemassaoloa makrotasolla. Indeterminismi
Jos tutkitaan elektronin (tai hiukkasen) paikkaa ja nopeutta tarvitaan mittauksissa tiedon välittäjää esimerkiksi valoa. Jos säteily on lyhytaaltoista, elektronin paikka voidaan määrittää tarkasti valon interferenssin avulla. Tällöin säteilyn aallonpituus on paikan tarkkuuden mitta. Fotonin törmätessä elektroniin ja sirotessa siitä elektronin nopeus muuttuu. Tästä muutoksesta ei saada tietoa. Jos käytetään pitempiaaltoista säteilyä, fotonit muuttavat vähemmän elektronin nopeutta. Suuremman aallonpituuden vuoksi elektronin (hiukkasen) paikan määritys on epätarkempi. Mikromaailmassa mittaustarkkuudella on teoreettinen raja, jota ei mittausteknisillä parannuksilla voida ylittää. Kyseessä on aaltohiukkasdualismista johtuva mikromaailman perusominaisuus. Tämän Heisenbergin epätarkkuusperiaatteen mukaan on mahdotonta tuntea tai mitata hiukkasen paikka ja liikemäärä (nopeus) samanaikaisesti tarkasti. Yleinen tulkinta kvanttimekaniikassa on mm. Kööpenhaminan tulkinta. Tietokonetekniikan historia
1820-luvulla Charles Babbage (1791–1871) pystyi esittämään tietokoneen toimintaperiaatteen. Babbage laati suunnitelman mekaanisesta laskukoneesta logaritmitaulukoiden laskemiseksi ja onnistui saamaan sille rahoituksen Englannin valtiolta. Babbage ei koskaan saanut valmiiksi differenssikonetta, kun hän keskittyi analyyttiseksi koneeksi kutsutun ohjelmoitavan koneen kehittämiseen. Siinä oli nykyaikaisen tietokoneen pääosat kuten tiedon syöttö, ohjelma, muisti ja tulostin. Kirjeenvaihdossa Ada Lovelacen (1815–1852) he keskustelivat sellaisista tietotekniikan käsitteistä kuin operaatio ja muuttuja. Babbage keksi reikäkorttien avulla kaksi ohjelmoitavan tietokoneen periaatetta, reikäkorttien sisällön määrämän suoritusjärjestyksen eli pakotetun hypyn sekä ehdollisen hypyn. Babbagen keksintö avasi automaatiolle rajattomien toimintamahdollisuuksien maailman. Babbagen poika Henry Babbage rakensi tietokoneen keskusyksikön osajärjestelmän, joka toimi kuten oli suunniteltu. Tämä laite lahjoitettiin Harvardin yliopistolle 1886. Yli puolivuosisataa myöhemmin sen löysi Howard Aiken. Aiken paneutui Babbagen julkaisuihin ja oivalsi, että uusilla sähköisillä ratkaisuilla Babbagen ideat voidaan toteuttaa. Aiken meni keskustelemaan ideoistaan IBM:n pääjohtajan Thomas Watsonin kanssa. IBM:stä tuli 1950-luvulla johtava tietokoneiden valmistaja. Pilvilaskenta
Pilvilaskenta tarkoittaa internetissä (eli ”pilvessä”) tapahtuvaa tietotekniikan (eli ”laskennan”) kehitystä ja käyttöä hajautetuissa ympäristöissä (vrt. klusteri (tietotekniikka)). Käsitteenä se kuvaa paradigman muutosta, jonka tuloksena palvelu tarjotaan ”pilvessä”, jonka teknisiä yksityiskohtia palvelun käyttäjät eivät voi nähdä tai hallita. Pilvilaskenta kuvaa uutta tietoteknisten palveluiden tuottamisen, käyttämisen ja toimittamisen mallia, johon liittyy internetin yli palveluna tarjottuja dynaamisesti skaalautuvia ja virtuaalisia resursseja. Tietotekniikka
Näkymättömän tietotekniikan kattavuus on kuitenkin vielä suurempi. Harva ihminen tulee ajatelleeksi, tai edes osaa arvata, montako tietokonesuoritinta hän mahtaa omistaa. Niitä on runsaasti: uusissa autoissa hyvinkin parisenkymmentä, televisiossa, kännykässä, jääkaapissa, uunissa, jne. Toistaiseksi, ja mahdollisesti myös kauan tulevaisuudessa, nämä suorittimet tekevät työtään piilossa käyttäjiltä. On kuitenkin ajateltavissa, että monet näistä laitteista tulevat tietoteknisesti näkyviksi langattoman tietoliikenteen kautta. Oletettavasti kodin viihde-elektroniikka tulee toimimaan tässä ajurina, varsinkin koska digitaalinen televisio tuo sen tietoteknistymiselle vauhtia. Computing machinery and intelligence
Riittämättömyysargumentti Äärellinen automaatti
Epädeterministinen äärellinen automaatti, lyh. "NFA" ("engl. non-deterministic finite-state automaton") on tila-automaatti, jossa kustakin tilasta voi olla samalla aakkosella tilasiirtymiä useampaan kuin yhteen tilaan. Nimessä oleva osa epädeterministinen tulee siitä, että saman ratkaisun tuottavat tilat voidaan käydä lävitse useampaa kuin yhtä polkua pitkin kulkemalla. NFA:n ilmaisuvoima ei ole suurempi kuin DFA:n, mutta tietyntyyppiset DFA:t voi ilmaista huomattavasti yksinkertaisemmilla tilakoneilla NFA:ta käyttäen. Mielivaltaisesta epädeterministisestä äärellisestä automaatista voidaan muodostaa algoritmisesti saman kielen hyväksymä vastaava deterministinen automaatti. ATK-suunnittelija
ATK-suunnittelija on tietoyhteiskuntaan liittyvä asiantuntija-ammatti. Nimityksen taustalla on termin automaattinen tietojenkäsittely lyhenne ATK, jota saatetaan 2010-luvulla toisinaan jo pitää vanhahtavana. 1980-1990-luvuilla ATK-suunnittelija oli myös tutkintonimike, kuten datanomi ja ATK-merkonomi. ATK-suunnittelijat toimivat erilaisten kehitys- ja ylläpitotehtävien parissa, mm. ohjelmistotuotannossa ja tietoliikennepalveluissa. Tehtäviin voi kuulua myös kouluttamista. Tietotekniikan työpaikkoja on palveluyrityksissä sekä tietotekniikkaa käyttävissä yrityksissä ja organisaatioissa. Informaatio
Claude Shannon antoi informaatiolle matemaattisen kaavan, joka määrittelee informaation viestin epätodennäköisyyden keskiarvologaritmiksi, käytännössä yllättävyyden mitaksi ja jonka yksikkö on bitti. Leó Szilárd osoitti, että bitti on järjestystä ja se sitoo sen energiaksi entropian käsitteen avulla. Informaatoteoriassa entropia on viestin epävarmuutta. Nälkiintyminen (tietotekniikka)
Nälkiintyminen (käännetty myös nääntyminen, ) on tietotekniikassa tila, jossa prosessi tai säie ei pääse etenemään muiden prosessien tai säikeiden toiminnan takia. Determinismi
Determinismi pohjautuu pääasiassa syy-seuraus -suhteeseen eli kausaliteettiin. Kausaliteetilla tarkoitetaan kahden ilmiön suhdetta, jossa ensimmäinen aiheuttaa toisen. Sitä pidetään yleisesti pätevänä arkiajattelussa ja enimmäkseen myös fysiikassa. Newtonilaisen mekaniikan mukaisesti on ajateltu, että jos kahteen täysin samanlaiseen kappaleeseen vaikuttavat täysin samanlaiset voimat, ne käyttäytyvät samalla tavalla. Klassista mekaniikkaa onkin pidetty yhtenä suurimmista determinismin auktoriteeteista, vaikka Newton itse ei uskonutkaan determinismiin. David Humen kuuluisa kausaalisuuden kritiikki ei varsinaisesti koske kausaalisuuden olemassaoloa vaan väitettä, että voisimme johtaa kausaalisuuden järjestämme. Noopolitik
Avoimien, monimutkaisten ja dynaamisten järjestelmien ongelmat ovat tyypillisesti yhä enemmän "ilkeitä". Termi tulee professori Markku Sotaraudalta. Ilkeitä ongelmia ei voi ratkaista, koska ne muuttuvat ratkaisuyrityksen aikana. Ilkeitä ongelmia voidaan vain hallita tiedolla. Tarvitaan siis kasvava määrä tietotyöläisiä hallitsemaan ilkeitä ongelmia. Tässäkin tieto ohjaa toimintaa ja saatavasta tiedosta riippuu miten ja minne toiminta ohjautuu. Jokapaikan tietotekniikka
Samasta latinan sanasta on peräisin myös teologian oppisana "ubikviteetti". Se tarkoittaa Kristuksen ruumiillista läsnäoloa kaikkialla. Tämä 900-luvulta peräisin oleva oppi on vaikuttanut muun muassa luterilaiseen ehtoollisoppiin. Rinnakkaisuus
Rinnakkaisuus () tarkoittaa tietotekniikassa ongelman ratkaisemista siten, että sen osaongelmat ratkaistaan joko näennäisesti tai aidosti yhtä aikaa rinnakkaisissa laskennoissa. Entropia
Entropia eli haje on fysikaalinen suure, joka ilmaisee epäjärjestyksen määrän systeemissä. Entropian käsitettä käytetään termodynamiikassa ja tilastollisessa mekaniikassa. Informaatioteoriassa entropialla mitataan viestin sisältämän informaation määrää. Entropian käsitteen otti fysiikassa ensimmäisenä käyttöön Rudolf Clausius. Heisenbergin epätarkkuusperiaate
Epätarkkuudesta seuraa myös nollapiste-energia, nollaa suurempi energia, joka on systeemin pienin mahdollinen energia. Kaikilla systeemeillä on nollapiste-energia. Jokapaikan tietotekniikka
Tietotekniikka-alan ammattislangissa siitä käytetään englanniksi myös nimitystä "ubicomp" tai "ubiqcomp" ja suomeksi nimitystä "ubi" tai "ubiikki". Arkkitehtuurin informaatiotekniikka
Arkkitehtuurin informaatiotekniikalla tarkoitetaan arkkitehtisuunnittelun digitaalisia työvälineitä (esimerkiksi tietokoneavusteinen suunnittelu) ja käsite liittyyArkkitehtuurin informaatiotekniikan merkitys on vuosituhannen vaihteen jälkeen suunnittelu- ja rakennusalalla korostunut, koska arkkitehtien tekemä suunnittelutyön luonne ja olemus muuttui oleellisesti 1990-luvun aikana. Arkkitehdin monta vuosisataa muuttumattonima olleet "perinteiset" käsinpiirtämisen ja -suunnittelun työtavat muuttuivat lyhyessä ajassa miltei kokonaan tietokoneilla tehtäväksi CAD-työskentelyksi, joka on viime vuosina tukeutunut yhä enemmän virtuaalisiin työskentely-ympäristöihin, esimerkiksi rakennusalan projektipankkeihin sekä mallintavaan suunnitteluun (tieto- tai tuotemallisuunnitteluun BIM). Suunnittelun läpinäkyvyys loppuasiakkaille ja yhteistyötahoille kasvaa merkittävästi siirryttäessä tietomallinnukseen ja mallien jakamiseen piirustusten asemasta. Eri teollisuudenaloilla ollaan mallinnuksen käyttöönotossa hyvin vaihtelevissa vaiheissa. Rakennusalalla muutosta on hidastanut sirpaloitunut toimintaprosessi, joka on johtanut eri toimijoiden osaoptimointiin. Juridisiksi asiakirjoiksi muodostuneet piirustukset ja niiden luovutus on muodostunut perinteiseksi toimintatavaksi, joka on nyt murroksen kourissa. Merkittävä läpimurto rakennusten mallinnuksen muuttumiselle yleiseksi toimintamalliksi tulee olemaan mahdollinen yhteiskunnallinen vaatimus mallien luovuttamiseen osana viranomaisprosesseja. Avoin IFC -tiedostostandardi mahdollistaa neutraalin tieto­mallinnuksen toiminta­tapana tilaajan vaatimuksesta. Suomessa valtion kiinteistönomistusorganisaatio Senaatti-kiinteistöt (http://www.senaatti.fi/document.asp?siteID=1&docID=546) on vaatinut vuodesta 2007 mallien käyttöä heille suunniteltavissa kohteissa. Pertti Lindfors
Lindfors katsoi olevansa Eino Kailan ja loogisen empirismin perinteen jatkaja. Vuonna 1950 Lindfors tutustui kybernetiikkaan ja 1960-luvun alussa Georg Klausin kybernetiikkaa soveltavaan tietoteoriaan. Lindforsin mielestä looginen empirismi voi kehittyä kolmanteen vaiheeseen, johon kuuluu kyberneettinen tieteenteoria. Siinä tiede ja tieteenfilosofia määritellään itseään ja ympäristöään havainnoiviksi ja havainnoinin perusteella itseään korjaaviksi järjestelmiksi. Korjaukset tehdään invarianssi- eli säilyvyysperiaatteiden mukaan. Teknologinen determinismi
Joidenkin deterministien näkemystä teknologiasta ja sen seurauksista pelkästään hyvinä ei myöskään ole yleisesti hyväksytty. Teknologia ei ole hyvää tai pahaa. Usein uuden teknologian mukana tulee sekä hyviä että huonoja seurauksia. Teknologia hyödyttää jotakuta, mutta haittaa toisia. Uusi keksintö voi esimerkiksi pienentää työn määrää, mutta samalla se voi aiheuttaa työttömyyttä. Uusi teknologia ei aina myöskään syrjäytä automaattisesti vanhaa. Esimerkiksi radio on yhä olemassa, vaikka televisio on keksitty. Digitaalisuus
Digitaalisuus on datan syöttämisessä, käsittelyssä, siirrossa, tallennuksessa ja esittämisessä käytettävä menetelmä, jossa data esitetään täsmällisinä arvoina, joita on rajallinen määrä. Tavallisin digitaalinen järjestelmä on binäärijärjestelmä, jossa käytetään vain kahta numeroa, 0 ja 1. Digitaalisuuden vastakohtana on analogisuus, jossa muuttuja voi saada laajasti eri arvoja. Digitaalisuus on portaittaisuutta, jota voi verrata rajatulla lukualueella oleviin kokonaislukuihin - analogisuutta taas voi verrata rajatulla lukualueella oleviin reaalilukuihin. &amp;
Tietotekniikassa &-merkkiä eli ampersandia käytetään useisiin tarkoituksiin. Kvanttitietokone
Jo vuonna 1959 amerikkalainen Nobel-palkittu fyysikko Richard Feynman huomasi, että elektronisten osien pienentyessä mikroskooppiseen mittaluokkaan kvanttimekaniikan ilmiöt tulevat yhä merkittävämmiksi. Hän vihjasi, että niiden avulla voitaisiin kehittää yhä tehokkaampia tietokoneita. Erityisesti kvanttitietokonetutkijat toivovat pystyvänsä valjastamaan superpositioksi kutsutun ilmiön. Kvanttimekaniikan maailmassa objekteilla ei välttämättä ole selkeästi määrittynyttä tilaa. Asiaa demonstroi kuuluisa kaksoisrakokoe, jossa yksi valon fotoni kerrallaan läpäisee varjostimen, jossa on kaksi rakoa. Tällöin fotonit tuottavat interferenssikuvion superpositiona kaikista mahdollisista reiteistä. Jos taas yksi rako on suljettu tai mittalaitteella havainnoidaan, kumpaa reikää pitkin fotoni kulki, interferenssikuvio katoaa. Seurauksena kvanttijärjestelmä ”on olemassa” kaikissa mahdollisissa tiloissa, kunnes mittaus ”romahduttaa” järjestelmän yhteen tilaan. Tämän ilmiön valjastaminen tietokoneessa mahdollistaa tietokoneiden laskentakykyjen suuren laajenemisen. Perinteinen binääritietokone käyttää binäärilukuja tai bittejä, jotka voivat olla kahdessa eri tilassa, jotka esitetään 0:na ja 1:nä. Näin ollen 4-bittinen tietokonerekisteri voi kerrallaan sisältää yhden 16:sta (formula_1) mahdollisesta numerosta. Vastakohtana kvanttibitti eli kubitti on samanaikaisesti aallontapaisessa arvojen 0 ja 1 superpositiossa, jolloin 4-kubittinen tietokonerekisteri voi sisältää kaikki 16 lukua samanaikaisesti. Teoriassa kvanttitietokone voi siksi käyttää monia lukuja rinnakkaisesti: silloin 30-kubittinen tietokone olisi verrattavissa digitaalisen tietokoneeseen, joka voi suorittaa 10 biljoonaa terafloppia sekunnissa (TFLOPS), mikä on verrattavissa nopeampiin supertietokoneisiin. Indeterminismi
Tietokonemallissa oletetaan, että kenties ihmisaivot toimivat tietokoneiden tavoin. Menettelytavassa on huomioitu, että monet tehtävät, jotka ihmiset kykenevät tekemään hyvin sujuvat myös tietokoneilta. Käsitetään, että symbolien käsittelyyn ja matemaattiseen logiikkaan perustuva vahva tekoäly voisi yhtä hyvin olla ihmisen aivojen metaforana. Sen innoittamana muistista on etsitty muistipaikkoja ja neuraalista koodia, valitettavasti huonolla menestyksellä. Jokapaikan tietotekniikka
On myös tärkeää, että ihmiset voivat luottaa uusiin palveluihin. Yksityisyyden suojaan, tietoturvallisuuteen ja ihmisten väliseen mahdolliseen epätasa-arvoon liittyvät riskit halutaan pitää hallinnassa. Ministeriö haluaa kehittää tietoyhteiskunnasta turvallisen ja tasa-arvoisen. Pariteetti (tietotekniikka)
Tietotekniikassa pariteetti on binäärilukujen ominaisuus, joka ilmaisee, onko yksittäisessä binääriluvussa parillinen vai pariton määrä ykkösiä. Esimerkiksi desimaalisen luvun 10 pariteetti on parillinen, koska sen binääriesitys formula_1 sisältää kaksi ykköstä. Kahden ykkösen pariteetti on formula_2