Milloin Kansaneläkelaitos on perustettu?
Kansaneläkelaitos
Kela aloitti toimintansa 16. joulukuuta 1937, ja se oli aluksi nimensä mukaisesti eläkelaitos. Alkuaikojen jälkeen toiminta on uudistunut, laajentunut ja monipuolistunut.
Kansallinen tulorekisteri
Ensimmäisessä vaiheessa eli vuodesta 2019 lähtien tulorekisteriin ilmoitetaan palkkatiedot. Vuodesta 2020 alkaen ilmoitetaan myös eläke- ja etuustiedot. Tietojen ilmoittaminen tulorekisteriin koskee kaikkia palkkatiedon maksajia heti 1.1.2019 lähtien ja kaikkia etuuden maksajia 1.1.2020 lähtien. Reino Kuuskoski
Vuosina 1955–1958 Kuuskoski toimi yhtenä Kansaneläkelaitoksen (Kela) johtajista, minkä jälkeen hän siirtyi KHO:n presidentiksi. Hän oli myöhemmin vähällä menettää virkansa niin sanotun Kansaneläkelaitoksen jutun yhteydessä, jossa koko Kelan entistä johtokuntaa syytettiin laitoksen varojen perusteettomasta käytöstä henkilökunnan asuntoihin. Vuonna 1961 Helsingin hovioikeus tuomitsi Kuuskosken yhdessä Aku Sumun (Sdp), Onni Hiltusen (SDP) ja V. J. Sukselaisen (Ml) kanssa viralta pantaviksi virkarikosten ja virheiden vuoksi. Korkein oikeus kumosi myöhemmin viraltapanon katsoen asianomaisten menetelleen vain varomattomasti. Kuuskoski jatkoi KHO:n presidenttinä, kunnes kuoli vuonna 1965 vaikeaan sairauteen. Suomen työväen vallankumous
Kansanvaltuuskunta perustettiin 28. tammikuuta 1918, ja se asettui johtamaan samana aamuna aloitettua kapinaa. Kansanvaltuuskunnan perustamisesta tiedotettiin "Työmies"-lehdessä 29. tammikuuta julkaistussa julistuksessa, jossa myös nimettiin kansanvaltuutetut ja selostettiin lyhyesti punaisen hallituksen keskeisimmät ohjelmalliset tavoitteet. Kansanvaltuuskunta otti jo ensimmäisenä päivänään käyttöönsä Senaatintalon Helsingissä (nykyinen Valtioneuvoston linna). Kansan Arkisto
28. marraskuuta 1956 perustettiin Yhteiskunnallinen Arkistosäätiö. Säätiön kokouksessa 15. tammikuuta 1957 päätettiin muodostaa uusi keskusarkisto, jolle annettiin nimeksi Kansan Arkisto. Uusi laitos sai haltuunsa lakkautettujen SKP:n arkiston ja Poliittisen lehtileikearkiston kokoelmat. Arkistonhoitajaksi nimettiin Anni Ikonen, jota seurasi tammikuussa 1958 Onni Ulaska. Ulaskan kuoltua vuonna 1962 tuli tehtävään Kauko Heikkilä. Olli Helminen
Olli Lauri Tapani Helminen (s. 26. helmikuuta 1933 Sippola) on suomalainen poliitikko ja eläkkeellä oleva Kansaneläkelaitoksen johtaja. Suomen eläkejärjestelmä
Yleinen yksityisalojen työeläkelaki, TEL, säädettiin 8. heinäkuuta 1961, ja se tuli voimaan 1. heinäkuuta 1962. Samaan aikaan säädettiin myös erillinen "lyhytaikaisissa työsuhteissa olevien työntekijöiden eläkelaki", LEL, joka oli kynnyskysymys TEL:in läpimenolle. Sairausvakuutuslaki (lyhenne SVL) säädettiin vuonna 1963. Työmarkkina-aloitteinen sosiaalipolitiikan kehittäminen alkoi. Vuodesta 1961 liki 30 vuotta eteenpäin on ollut eläke-etujen laajentamisen kautta. Laajentamista on auttanut, että eläkeläisiä on ollut verraten vähän ja rahoituspohja on ollut otollinen uudistuksille. Kiista on kuitenkin ollut 1970-luvun puoliväliin asti kokonaiseläkejärjestelmän kehittämissuunnasta. Työeläkevakuuttajat TELA
Työeläkevakuuttajat TELA ry on suomalaisten lakisääteistä työeläketurvaa hoitavien yksityisen ja julkisen alan työeläkevakuuttajien edunvalvontajärjestö. Tela on perustettu vuonna 1964. Kuntoutuskomitea
Suomalainen kuntoutusjärjestelmä oli alkanut hahmottua jo Kuntoutuskomitean työskentelyn aikana. Vakuutusalan Kuntouttamiskeskus perustettiin 1964, työvoimaviranomaiset aloittivat neuvontaosastojen kautta työpaikalla tapahtuvan työkokeilun vuonna 1966. Kelan kuntoutuksen kenttäorganisaatio – kuntoutusosasto, alueiden kuntoutustoimistot, paikallistoimistot – aloitti toimintansa 1967. Kela oli ja on edelleen eduskunnan alainen laitos, muussa vakuutuskuntoutuksessa taustatekijöinä ovat yksityiset vakuutuslaitokset. Kansan Elokuva
Kansan Elokuva oli suomalaisen työväenliikkeen 1940-luvun lopulla perustama elokuvajärjestö ("Kansan Elokuva ry", 1945) ja sen rinnalle kahta vuotta myöhemmin perustettu yhtiö ("Kansan Elokuva Oy", 1947). Yritys, yhdistys ja niiden ympärille muodostetut muut yhtiöt ja yhdistykset asetettiin konkurssiin joulukuussa 1961. Valtion Eläkerahasto
Valtion Eläkerahasto (VER) on Suomen valtion työntekijöiden eläkkeiden rahoitusta varten vuonna 1990 perustettu eläkerahasto. Eläkerahaston hallituksen asettaa Suomen valtiovarainministeriö, jonka rahoitusmarkkinaosasto myös valvoo rahaston toimintaa. Rahasto ei sisälly valtion talousarvioon. Vuoden 2013 lopussa rahastolla oli 22 vakituista työntekijää. Suomen Kansallisteatteri
Suomen Kansallisteatteri perustettiin 22. toukokuuta 1872 nimellä Suomalainen teatteri. Ajatuksen oli esittänyt professori Fredrik Cygnaeus jo vuonna 1859, jolloin hän ylioppilaiden teatteriesityksiä nähtyään ehdotti, että maahan perustettava uusi ammattiteatteri voisi olla suomenkielinen. Kymmenen vuotta myöhemmin sai kantaesityksensä Aleksis Kiven näytelmä "Lea", jota pidetään suomenkielisen näyttämötaiteen syntyhetkenä. Vuonna 1872 eräät talonpoikaissäädyn edustajat tekivät valtiopäiville esityksen, että muutamaa vuotta aikaisemmin käyttöön otetussa uudessa teatteritalossa ryhdyttäisiin esittämään myös suomenkielisiä näytelmiä. He protestoivat teatterille annettavaa julkista tukea, koska pitivät sen toimintaa pelkästään pääkaupungin ruotsinkieliselle sivistyneistölle suunnattuna. Helsingin yliopiston estetiikan dosentti Kaarlo Bergbom laati lehtikirjoituksen, jossa hän asettui tukemaan talonpoikia ja korosti, miten tärkeä olisi myös suomenkielinen valistavaa isänmaallista draamaa esittävä laitos. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Kelan toiminta alkoi joulukuussa 1937. Uuden toimitalon tarpeellisuus oli alusta alkaen selvä, mutta sen suunnittelusta ja rakentamisesta tuli lopulta toistakymmentä vuotta kestänyt projekti. Ajatuksena ei ollut pelkästään oman toimitalon rakentaminen, vaan myös eläkerahastojen sijoittaminen inflaatiolta turvaan eli vuokrattaviin asuin-, toimisto- ja liiketiloihin. Kansallinen Kokoomus
Kokoomuksen juuret ovat 1800-luvun suomalaisuusliikkeessä, joka jakautui kahtia suhtautumisessa Venäjän kasvaviin yhtenäistämisvaatimuksiin. Kesällä 1917 suomettarelaiset (vanhasuomalaiset) vielä vastustivat Suomen itsenäistymistä idänkaupan menettämisen pelossa. Lokakuun vallankumouksen tapahduttua Venäjällä, he alkoivat kannattaa eroa Venäjästä. Varmimmaksi ulkopoliittiseksi takeeksi kansallisesta itsenäisyydestä katsottiin liitto Saksan kanssa. Jotkut kannattivat saksalaissyntyisen kuninkaan valintaa itsenäistyneen Suomen hallitsijaksi. Saksa hävisi ensimmäisen maailmansodan marraskuun alussa 1918 ja joulukuussa 1918 Suomen puoluejako meni uusiksi: Nuorsuomalaisten ja suomettarelaisten tasavaltalaiset perustivat yhdessä kansanpuolueen kanssa 8. joulukuuta Kansallisen Edistyspuolueen. Nuorsuomalaisten ja suomettarelaisten saksalaista kuningasta kannattaneet perustivat Kansallisen Kokoomuksen 9. joulukuuta. Aikomuksena oli edelleen tehdä Suomesta Ruotsin kaltainen monarkia tai ainakin taata laajoin presidentin valtuuksin voimakas toimeenpanovalta. Tunnetuimpia sen ajan kuningasvallan kannattajia olivat muun muassa Pehr Evind Svinhufvud, J. K. Paasikivi, Eero Järnefelt ja Jean Sibelius. Kansan Lehti (1928–1934)
Otto Massinen, Oscar Anderson ja Julius Laurila perustivat "Kansan Lehden" Clevelandissa joulukuussa 1928. Pian sen julkaisijaksi tuli Kustaa Nevanperän, Jacob Ritolan, Matti Saaren ja Ely Kosken omistama Finnish Publishing Company. Vuonna 1929 lehden toimittajaksi palkattiin kokenut Onni Syrjäniemi. Kansan Lehti
"Kansan Lehti" oli järjestyksessä kolmas Suomeen perustettu sosiaalidemokraattinen sanomalehti. Sitä ennen kaupungissa oli julkaistu "Tampereen Sanomien" ”nurkkalehtenä” Tampereen työväenyhdistyksen "Kansalaista". "Kansan Lehden" puuhamiehiin kuului muun muassa Juho Hellberg, jonka kirjapainossa sitä aluksi painettiin. Vuonna 1901 lehteä kustantamaan muodostettiin Tampereen Työväen Sanomalehti Oy, joka myöhemmin perusti oman kirjapainoyhtiön. Poliittisesti "Kansan Lehti" noudatteli "Työmiehen" linjaa, mutta vuoden 1904 vaiheilla lehdet kiistelivät suhtautumisesta perustuslaillisiin ja samalla myös johtavan työväenlehden asemasta. Suomen eläkejärjestelmä
Työnantajat rahoittivat ennen osan kansaneläkkeestä, mutta työnantajien kansaneläkemaksu poistettiin vuonna 2010. Kansan Raittiusliitto
Kansan Raittiusliitto (KRL, 1948–1956 Kansan Raittiustyön Keskus, KaRaKe) on vasemmistolainen raittiusjärjestö, joka perustettiin vuonna 1948 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton päihdepoliittiseksi järjestöksi. 1970-luvulla Suomen kommunistisen puolueen opposition kannattajat saivat liitossa enemmistön, jolloin kansandemokraattinen raittiusliike hajosi ja SKDL:n enemmistön kannattajat perustivat Kansandemokraattisen Raittiusliiton (KDRL). KRL jatkaa nykyään pienimuotoista toimintaansa sitoutumattomana raittiusjärjestönä. Suomen eläkejärjestelmä
Kansaneläkkeen täysi määrä vuonna 2018 on 557,79 euroa kumppanin kanssa asuvalle ja 628,85 euroa kuukaudessa yksin asuvalle. Täyttä kansaneläkettä maksetaan kuitenkin ainoastaan niille, joiden muiden eläkkeiden kuukausittainen bruttoyhteismäärä on enintään 55,54 euroa. Jos hakijan muut eläkkeet ovat alle 1 157,71 e/kk (kumppanin kanssa asuvat) tai alle 1 299,88 e/kk (yksin asuvat), hakijalle maksetaan eläkevähenteistä kansaneläkettä. Isänmaallinen Kansanpuolue
IKP:tä edelsi syksyllä 1931 muodostettu Kansallisen Työväenpuolueen Keskusliitto, jolla oli vuonna 1932 Helsingissä yksi osasto, johon kuului 126 jäsentä. IKP perustettiin 16. maaliskuuta 1932. Puolueen puheenjohtajaksi valittiin Vapaan Työväenliiton puheenjohtaja Hedborg ja puoluesihteeriksi Rafael Svinhufvud. IKP oli ensimmäinen Suomeen perustetuista lukuisista kansallissosialistisista puolueista, mutta sen suosio jäi vähäisemmäksi kuin esimerkiksi SKSL:n tai SKJ:n. IKP ei osallistunut vuoden 1933 eduskuntavaaleihin ja sen kokouksiin kerääntyi huomattavasti vähemmän ihmisiä kuin esimerkiksi SKJ:n vastaaviin. Maaliskuussa 1933 IKP:n vuosikokous päätti tukea IKL:ää, vaikka SKJ nähtiinkin puolueelle läheisemmäksi. Puolueen toiminta loppui myöhemmin samana vuonna. Kansaneläkelaitos
Eduskunnan valvonnassa toimivan Kelan tehtävänä on turvata väestön perustoimeentuloa, edistää terveyttä ja tukea itsenäistä selviytymistä eri elämäntilanteissa. Valistus (kirjankustantamo)
Kansanopettajain Osakeyhtiö Valistus (vuodesta 1919 Oy Valistus) syntyi 1900-luvun vaihteen sortokauden ja kansansivistämisaatteen pyörteissä kustantamaan Opettaja-lehden edeltäjää Opettajain Lehteä. Lehti sai kuitenkin julkaisuluvan vasta joulukuussa 1905, jolloin ilmestyi näytenumero. Viikoittainen ilmestyminen tuosta ajankohdasta lähtien tekee Opettaja-lehdestä Suomen vanhimman viikkolehden. Oy Valistus lahjoitti lehden kustannusoikeudet opettajien liitolle 1937. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Tontti on kolmionmuotoinen, ja se oli kokonaan kalliota vuonna 1952, jolloin rakennustyö aloitettiin. Siinä vaiheessa Aallon suunnitelmat olivat vasta luonnosasteella, Kiirettä pidettiin siksi, että aikaa jäisi enemmän rakennusmateriaalin hankkimiselle. Noihin aikoihin esimerkiksi lämpöpattereiden saaminen saattoi kestää kokonaisen vuoden niiden tilauksesta. Sodan jälkeen oli voimassa hintoja, palkkoja ja oikeastaan koko kansantaloutta koskeva sääntely, joka perustui valtalakiin. Valtalaista käytiin keskustelu eduskunnassa vuosittain. Järjestelmä kumottiin 1956 eli samana vuonna, jolloin päätoimitalo valmistui. 
Rakennuslupaa varten tarvittavat piirustukset valmistuivat keväällä 1953, jolloin työt tontilla olivat jo varsin pitkällä. Arne Öhman
Carl Arne Öhman (5. huhtikuuta 1884 Helsinki – 14. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Öhman toimi RKP:n kansanedustajana vuosina 1948–1958 edustaen ensin Uudenmaan läänin vaalipiiriä ja sitten Helsingin kaupungin vaalipiiriä. Hän sai julkisuutta vaadittuaan Kansaneläkelaitoksen johtoa tuomiolle niin sanotun Kansaneläkelaitoksen jutun alkuvaiheessa syksyllä 1957. Keva
Vuonna 2003 tuli voimaan uusi kunnallinen eläkelaki (KuEL). Siihen koottiin kunnallisten viranhaltijain ja työtekijäin eläkelain (KVTEL) säännökset sekä kunnallisen eläkelaitoksen eläkesäännön sisältö. Vuoden 2011 alussa Keva alkoi lakisääteisesti hoitaa valtion eläkelain mukaisia henkilöasiakkaiden eläkepalvelutehtäviä. Aiemmin näitä tehtäviä hoiti Valtiokonttori. Eläkkeensaajien Keskusliitto
Eläkkeensaajien Keskusliitto (lyh. EKL) on valtakunnallinen eläkeläisjärjestö, joka on perustettu vuonna 1962. EKL on Suomen toiseksi suurin eläkeläisjärjestö ja siihen kuuluu yli 80 000 jäsentä. Kansallisarkisto
Kansallisarkistossa on myös monien keskeisten poliittisten ja yhteiskunnallisten vaikuttajien yksityisarkistoja. Muun muassa Suomen kaikkien presidenttien arkistot ovat Kansallisarkistossa. Poikkeuksena on Urho Kekkonen, joka perusti oman arkistonsa vuonna 1970. Kansallisen Kokoomuksen historia
Kansallisen Kokoomuksen historia alkaa puolueen perustamisella 9. joulukuuta 1918, kun suomettarelaiset ja ne nuorsuomalaiset jotka olivat kannattaneet vielä lokakuussa 1918 saksalaisen kuninkaan valitsemista Suomen valtionpäämieheksi perustivat puolueen. Heidän tavoitteenaan oli tehdä Suomesta monarkia ja samalla lujittaa esivaltaa. Hanke saksalaisen kuninkaan saamiseksi oli kuitenkin menettänyt merkityksensä Saksan hävittyä ensimmäisen maailmansodan kuukautta aikaisemmin marraskuussa 1918, jonka seurauksena saksalaissuuntausta kannattanut valtionhoitaja P. E. Svinhufvud joutui eroamaan. Hänen tilalleen valtionhoitajaksi tuli entente-mielinen Carl Gustaf Emil Mannerheim, joka edisti Suomen suhteita maailmansodan voittaneisiin puoliin, jotka suorittivat interventiota Neuvosto-Venäjää vastaan myös Itä-Karjalassa ja Pohjoisella jäämerellä. Kansaneläkelaitos
Sähköistä reseptiä koskeva lainsäädäntö astui voimaan 1. huhtikuuta 2007 ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakastietojen käsittelyä koskeva lainsäädäntö 1. heinäkuuta 2007. Sähköinen arkisto luotiin 2008 ja terveydenhuollon organisaatiot liittävät tietonsa arkistoon 2008–2011. Kelan Kanta-palvelut-yksikkö jatkaa sosiaali- ja terveydenhuollon valtakunnallisten tietojärjestelmäpalvelujen kehittämistä yhteistyössä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kanssa. Käytössä olevia Kanta-palveluja ovat mm. sähköinen resepti, Lääketietokanta, Potilastiedon arkisto sekä Omakanta-palvelu, jossa terveydenhuollon asiakas voi tarkistaa omat resepti- ja terveystietonsa ja mm. uudistaa sähköisen reseptin. National Academy of Engineering
National Academy of Engineering (NAE), "Yhdysvaltain kansallinen tekniikka-akatemia", on valtiollinen voittoa tavoittelematon yhdysvaltalainen organisaatio, joka on perustettu vuonna 1964. NAE toimii saman lain alaisuudessa kuin vuonna 1863 perustettu Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatemia. NAE kuuluu Yhdysvaltain kansallisten akatemioiden joukkoon, johon kuuluvat edellä mainitun tiedeakatemian lisäksi myös Kansallinen tutkimusneuvosto NRC ja Institute of Medicine (IOM). Kuten muissakin akatemioissa NAE:n vanhat jäsenet valitsevat uudet jäsenet tekniikan alalla ansioituneiden joukosta. Myös muita kuin Yhdysvaltain kansalaisia tai järjestöjä voidaan valita akatemiaan. Suomen eläkejärjestelmä
Kylmän sodan aikana 1950-luvulla Suomi oli vieläkin riippuvaisempi ulkomaankaupasta kuin nykyään. Yhteys läntisille maailmanmarkkinoille tapahtui Itämeren kautta, ja keskeiseen rooliin nousivat merimiehet, jotka vertailivat palkkaansa muiden maiden vastaaviin. Avainryhmänä merimiehet saivat jo 1956 edelleen sovellettavan oman työeläkelakinsa, joka oli työeläkelakien edelläkävijä. Suomessa sovellettiin 1960-luvulle asti huoltoapulakia: työnantajalla oli velvollisuus huolehtia pitkäaikaisen työntekijänsä elatuksesta tämän menetettyä työkykynsä sairauden tai vanhuuden takia. Ehtona oli 20 vuoden työsuhde ja että työntekijä ei voi saada muualta elatusta, ei omista varoja ja tällä ei ole aviopuolisoa tai lapsia. Eläketurva ei enää 1950-luvulla vastannut yhteiskunnan todellisia tarpeita; yhteiskunnallista murrosta aiheuttivat muun muassa sodan kokemukset, siirtoväen asuttaminen sekä maatalousväestön väheneminen. Sodan jälkeen naiset jatkoivat työelämässä, joten kotihoitoon perustuva vanhuuden turva heikkeni. Sotaleskien, -orpojen ja -invalidien huoltoeläkkeet antoivat uutta mallia eläketurvalle: eläkeläisten määrä alkoi kasvaa 1950-luvulla. Samaan aikaan tuotanto alkoi kasvaa kaikissa länsimaissa, ja palkkatyöntekijät alkoivat vaatia osaansa tästä kasvusta. Eläkejärjestelmästä tuli keino jakaa talouskasvun tuloksia. Suomi 1980-luvulla
Vihreä liitto muuttui puolueeksi ja Keskustapuolue muutti nimensä Suomen Keskustaksi. Vuosikymmenen aikana katosivat puoluekartalta Suomen Kansan Yhtenäisyyden Puolue (uudelta nimeltään Kansalaisvallan Liitto) ja Perustuslaillinen Oikeistopuolue. Kokonaan uusi puolue taas oli vuonna 1985 perustettu Suomen Eläkeläisten Puolue. Perhe-eläke
Kansaneläkelaitos voi maksaa yleistä perhe-eläkettä leskille ja lapsille. Yleistä perhe-eläkettä korotetaan hitaammin kuin muita perhe-eläkkeitä, koska sen vuosittaisia korotuksia laskettaessa ei huomioida lainkaan yleistä ansiotulojen kehitystä, vaan ainoastaan hintojen nousu. Kansallinen rintama (DDR)
Kansallisen rintaman juuret ulottuvat vuoteen 1945, jolloin Neuvostoliitossa toimineet antifasistiset vastarintajärjestöt perustivat tulevan Saksan poliittisen elämän järjestämiseksi niin kutsutun Antifasistisen blokin eli Antifa-blokin (joka tunnettiin myös nimellä Demokraattinen blokki). Koska Neuvostoliitto edellytti miehitysalueellaan toimivilta puolueilta niiden olevan ”antifasistisia ja demokraattisia”, niiden edellytettiin myös toimivan Antifa-blokin yhteydessä. Kansallis-Osake-Pankki
Kansallis-Osakepankki perustettiin vuonna 1889. Perustajia oli viisi: Otto Stenroth, Lauri Kivekäs, Matti Äyräpää sekä veljekset Otto ja August Hjelt. Perustamisessa kielikysymys näytteli tärkeää osaa. Pankkitoimen koettiin olevan ruotsinkielisten hallussa; tarvittiin suomalainen ja suomenmielinen liikepankki. Perustettavan pankin osakkeita merkitsi suuri joukko suomenmielisiä ihmisiä eri puolella Suomea. Perustava yhtiökokous pidettiin 12.10.1889. Pääkonttori avattiin yleisölle 8.2.1890; yksittäisiä talletuksia oli otettu ja lainoja annettu jo sitä ennen. Kansankirjasto
Alkuinnostuksen jälkeisessä kansankirjastojen toiminnan hiipumisessa tapahtui ratkaiseva käänne, kun vuonna 1874 perustettu Kansanvalistusseura ryhtyi kansankirjastojen valtakunnalliseksi yhdyssiteeksi ja otti kansankirjastojen toiminnan hoitaakseen vuosisadan viimeisellä neljänneksellä. Siitä huolimatta, että kansankirjastoliike pyrki erilleen muusta kansanvalistustyöstä, juuri Kansanvalistusseuran hoidossa kirjastoliike voimistui ja kasvoi niin, että sen myöhemmät kehitysvaiheet olivat mahdollisia. Kansanvalistusseura alkoi jakaa kansankirjastoille säännöllistä avustusta vuonna 1896, mikä nosti kansankirjastotyön tasoa huomattavasti 1890-luvulla. Eläkeläiset (yhdistys)
Eläkeläiset ry on vuonna 1959 perustettu Suomen vanhin valtakunnallinen eläkeläisjärjestö. Se toimii eläkeläisten edunvalvojana, sosiaalisena yhteenliittymänä ja erilaisen kansalaistoiminnan foorumina. Eläkeläiset ry. muodostuu 14 aluejärjestöstä ja 220 paikallisyhdistyksestä, joissa on yhteensä 29 000 jäsentä. Järjestö julkaisee seitsemän kertaa vuodessa ilmestyvää "Eläkeläinen"-lehteä (1963–), jonka päätoimittaja on Jan Koskimies. Kansallisen kokoomuksen eduskuntaryhmä
Kokoomuksen eduskuntaryhmä on perustettu ja aloittanut katkeamattoman toiminnan vuonna 1918, eli samana vuonna kuin Kokoomus-puolue rekisteröityi puolueeksi. Kansaneläkelaitos
Kelan vastuulla ovat esimerkiksi kansaneläke, takuueläke, perhe-eläke, kuntoutusraha, erilaiset kuntoutuspalvelut, äitiysavustus, lapsilisä, elatustuki, vanhempainpäiväraha, lastenhoidon tuet (esim. kotihoidon tuki), opintotuki, lääkekorvaukset, sairaanhoitokorvaukset, sairauspäiväraha, sotilasavustus, peruspäiväraha, työmarkkinatuki, vammaistuki ja yleinen asumistuki. Vuoden 2017 alussa toimeentulotuen perusosan maksatus siirtyi kunnilta Kelalle. Kansa-yhtymä
Kansan alkuna oli vuonna 1919 Kulutusosuuskuntien Keskusliittoon (KK) kuuluneiden Osuusliikkeiden perustama "Paloapuyhdistys Palonturva". Yhdistyksen perustamisen taustalla oli vuosina 1916–1917 tapahtunut osuuskauppaliikkeen jakautuminen pellervolaisiin, Yleisessä Osuuskauppojen Liitossa pysyneisiin SOK:n osuuskauppoihin sekä edistysmielisiin, KK:n perustaneiden ja Suomen Osuustukkukaupan (OTK) omistaneisiin osuusliikkeisiin (E-liike). Palonturva alkoi tarjota vuonna 1922 vakuutuksia Osuusliikkeiden lisäksi myös yksityishenkilöille. Kansantalojen Liitto
Kansan Talojen Liitto perustettiin 22. heinäkuuta 1950 yhdyssiteeksi paikallisille aatteellisille kiinteistöjä omistaville yhdistyksille. 1970-luvun alussa liittoon kuului noin 300 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton jäsenjärjestöä tai lähiyhteisöä. Jäsenyyden edellytyksenä oli toimitilan omistaminen tai hallinnoiminen. KTL:n toimenkuvaan kuului muun muassa yhteisostojen ja lainojen välittäminen, kiinteistöjen rakennus- ja kunnostussuunnitelmien tarkistaminen, vakuutusneuvonta sekä muu liiketoiminnan hoidossa avustaminen. Kansa-yhtymä
Kansan organisaatio muutettiin 1978 yhtymämuotoiseksi. Emoyhtiöksi muodostettiin "Kansa-yhtymä Oy". Sen omistuksessa olivat Vahinkovakuutusosakeyhtiö Kansa (Vahinko-Kansa), Henkivakuutusosakeyhtiö Kansa (Henki-Kansa) sekä Eläkevakuutusosakeyhtiö Kansa (Eläke-Kansa). Suomen kansanvaltuuskunta
Kansanvaltuuskunta perustettiin 28. tammikuuta 1918, ja se asettui johtamaan samana aamuna aloitettua kapinaa. Kansanvaltuuskunnan perustamisesta tiedotettiin "Työmies"-lehdessä 29. tammikuuta julkaistussa julistuksessa, jossa myös nimettiin kansanvaltuutetut ja selostettiin lyhyesti punaisen hallituksen keskeisimmät ohjelmalliset tavoitteet. Kansanvaltuuskunta otti jo ensimmäisenä päivänään käyttöönsä Senaatintalon Helsingissä (nykyinen Valtioneuvoston linna). Taloustieteellinen Yhdistys
Kansantaloudellinen Yhdistys aloitti 1880-luvulla yksityisenä keskustelukerhona ja perustettiin virallisesti vuonna 1884. Alkuaikoina yhdistyksen muodosti lähinnä samoin ajattelevien vanhasuomalaisten piiri. Kansantaloudellisen Yhdistyksen keskeinen toimintamuoto on ollut suomenkielinen julkaisutoiminta: vuonna 1904 aloitti toimintansa yhdistyksen oma lehti ”Yhteiskuntataloudellinen Aikakauskirja”, jonka nimi muutettiin Kansantaloudelliseksi aikakauskirjaksi vuonna 1929. Yhdistyksen ensimmäinen esimies oli Yrjö-Sakari Yrjö-Koskinen (v. 1892). Esimiehinä ovat toimineet myös mm. Juho Kusti Paasikivi (1908, 1925, 1930 ja 1931) ja Risto Ryti (v. 1926). Mauno Koivisto oli johtokunnan jäsenenä vuodet 1966–1968. Kansaneläkelaitos
Kansaneläkelaitos (lyhenne Kela; , "Fpa") on valtion laitos, joka hoitaa Suomessa asuvien perusturvaa eri elämäntilanteissa. Kelan asiakkaita ovat kaikki Suomessa asuvat ja ulkomailla asuvat Suomen sosiaaliturvan piiriin kuuluvat henkilöt. Suomen Kansallisteatteri
Suomen Kansallisteatteri (alkuperäiseltä nimeltään "Suomalainen teatteri") on vuonna 1872 perustettu, maailman vanhin suomenkielinen ammattiteatteri. Suomen Kansallisteatteri on taiteellinen teatteri, jonka tavoitteena on tarjota kaikille suomalaisille suomenkielistä teatteritaidetta. Alusta asti ohjelmistossa ovat vaihdelleet kotimainen draama, ulkomaiset näytelmät sekä klassikot. Eero Rydman
Hjalmar Erik (Eero Hjalmar) Rydman (19. elokuuta 1889 Turku – 15. kesäkuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän toimi Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana 1927–1929 ja 1933–1936. Rydman oli Kansaneläkelaitoksen ensimmäinen pääjohtaja 1937–1944, minkä jälkeen hän toimi Helsingin kaupunginjohtajana 1944–1956. Hän oli ehdolla presidentinvaaleissa 1956. Kansankeittiö
Kansankeittiöiksi (myös kunnankeittiö) kutsuttiin 1800-luvun puolivälistä lähtien Suomeen perustettuja ravintoloita, joiden alkuperäisenä tarkoituksena oli tarjota kohtuuhintaista tai jopa ilmaista ruokaa vähävaraisille. Aluksi niitä ylläpitivät ylempien sosiaaliluokkien hyväntekeväisyysjärjestöt, kuten rouvasväenyhdistykset. Ruokaloiden esikuvana oli muualla Euroopassa 1800-luvun kuluessa aloitettu vastaavanlainen köyhien vapaaehtoinen ruokahuolto. Myöhemmin kansankeittiöitä alkoivat perustamaan esimerkiksi työväenyhdistykset ja 1900-luvun alussa kansankeittiöiksi saatettiin nimittää myös ensimmäisiä teollisuuslaitosten yhteyteen perustettuja työmaaruokaloita. Kansallinen Kokoomus
Kokoomus perustettiin 9. joulukuuta 1918 vanhalla ylioppilastalolla Suomalaisen ja Nuorsuomalaisen puolueen kuningaskunta-valtiomuotoa kannattaneiden jäsenten toimesta. Puolueesta käytettiin vuoteen 1951 asti nimeä "Kansallinen Kokoomuspuolue". 1970-luvulta lähtien Kokoomus on ollut noin 20 prosentin kannastukseltaan yksi Suomen suurista puolueista. Kansa-yhtymä
Kansa-yhtymä oli vuosina 1919–1994 toiminut suomalainen vakuutuskonserni. Kansa oli osa edistysmielistä osuustoimintaa ja sen toiminnan päättyminen liittyi muiden osuustoiminnallisten yritysten vaikeuksiin. Kansa-yhtymän pääkonttori sijaitsi Helsingin Sörnäisessä. Kansaneläkelaitos
Ensimmäinen uudistus oli vuonna 1963 säädetty sairausvakuutuslaki, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 1964. Jokainen Suomessa asuva henkilö tuli vakuutuksen piiriin, johon kuuluvat sairaanhoitokorvaukset (lääkärinpalkkioiden, tutkimuksen ja hoidon sekä lääkkeiden korvaaminen) sekä työtulovakuutus (sairauspäiväraha, äitiys- isyys ja vanhempainraha korvauksena sairauden sekä raskauden ja synnytyksen aiheuttamista työansion menetyksistä. Sairausvakuutuslaki on toissijainen, eli jos vakuutetulla on oikeus saada lakiin perustuvaa korvausta muualta, hän on oikeutettu sairausvakuutuslain mukaisiin etuuksiin vain sikäli ja siltä osin kuin muun lain mukainen korvaus jää pienemmäksi. Sairausvakuutuslakiin nähden ensisijaisia ovat mm. liikennevakuutus (korvaa henkilövahingot, jotka syntyvät kun moottoriajoneuvoa käytetään liikenteessä), tapaturmavakuutuslaki (korvaa työssä saadusta vammasta aiheutuvat kustannukset ja työansion menetyksen) sekä vahingonkorvauslaki (korvaa toisen henkilön tahallisesti tai tuottamuksellisesti aiheuttaman vamman siitä aiheutuvine taloudellisine menetyksineen. Jopa tavallinen kadulla liukastuminen on katuosuuden kunnossapidosta vastaavan, ei sairausvakuutuksen vastuulla). Kansakoulu
Kansakoulu oli Suomessa aluksi nelivuotinen oppilaitos, joita alettiin perustamaan vuoden 1866 kansakouluasetuksen myötä. Asetuksen mukaan kaupunkeja velvoitettiin kansakouluja perustamaan, mutta maaseudulla kunta sai päättää. 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella kiertokoulu maaseudulla oli tärkeä. Vuonna 1921 tuli voimaan oppivelvollisuuslaki, jolloin kansakoulu muuttui kuusivuotiseksi ja kiertokoulut lakkautettiin. Kansakoulut lakkautettiin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä 1970-luvulla. Kansakoulussa kukin sai opiskella omalla äidinkielellään, mikä oli merkittävä parannus erityisesti suomenkieliselle väestölle. Helsingin kaupunginteatteri
Toiminta nykyisessä teatterirakennuksessa Eläintarhanlahden rannalla alkoi syksyllä 1967. Helsingin kaupunginteatterilla on kaksi edeltäjää, joiden historia on värikäs ja merkittävä osa suomalaista teatterihistoriaa. Vanhimman perusosan juuret ulottuvat 1900-luvun alkuun. Helsingin Työväenteatterin viralliseksi perustamisvuodeksi on merkitty 1902, Kansan Näyttämön 1907. Koiton Näyttämön yhdistyessä Kansan Näyttämöön 1934 syntyi Helsingin Kansanteatteri. Nämä kaksi yhdistyivät Helsingin Kansanteatteri-Työväenteatteriksi 1948. Tässä vaiheessa omat työtilat olivat vasta kaukainen haave. Tärkeimpiä esityspaikkoja olivat Koiton näyttämö, Vallilan näyttämö ja Vanha ylioppilastalo. Kaupunginteatteri syntyi Kansanteatteri-Työväenteatterista vuonna 1965, jolloin Helsingin teatterisäätiö perustettiin. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Eniten rakennuksen luonnetta on muuttanut asiakaspalvelun siirtyminen muualle ja sitä varten rakennettujen tilojen purkaminen. Kelan Helsingin piiritoimisto sijaitsi talon ensimmäisessä kerroksessa katutasossa. Alun perin siellä oli väliseinin erotettuja palvelutiloja, joiden tarkoituksena oli taata asiakkaiden yksityisyys ja tietosuoja. Kattoikkunoin varustettua kolmannen kerroksen korkeudelle ulottuvaa tilaa on sanottu Suomen ensimmäiseksi maisemakonttoriksi. Henkilökunnan keskuudessa tilaa kutsutaan myös ”Alvarin kirkoksi”. Piiritoimistot ja vuonna 1964 aloittaneet sairausvakuutustoimistot yhdistettiin 1975 Kelan paikallistoimistoiksi, ja asiakaspalvelu siirtyi Kamppiin Salomonkatu 17:ään, jossa se toimii edelleen viiden muun Helsingissä sijaitsevan palvelupisteen ohella. Tämän jälkeen ihmeteltiin muutama vuosi, mitä ”labyrintiksi” kutsutulle tilalle pitäisi tehdä. Lopulta tilasta päätettiin muokata luentosali ja esittelytila. Kela-halliksi nimitetty tila valmistui Kelan 50-vuotisjuhliin 1987. Yksi asiakaspalvelutila on säilytetty jälkipolville. Kansalliskirjasto (Suomi)
Helsingin yliopiston kirjaston asema Suomen kansalliskirjastona on vahvistunut vähitellen. Etenkin vuonna 1972 perustetun bibliografisen osaston ja vuonna 1993 kirjastoon liitetyn, aiemmin suoraan opetusministeriön alaisuudessa toimineen tieteellisten kirjastojen atk-yksikön myötä siitä on kehittynyt Suomen tieteellisten kirjastojen yhteinen palveluorganisaatio. Vuonna 1998 kirjastossa aloitti toimintansa myös Kansallinen elektroninen kirjasto FinELib, ja vuonna 1990 perustetusta Mikkelin digitointi- ja konservointikeskuksesta on vuosituhannen vaihteesta lähtien pyritty luomaan kansallinen digitointikeskus. Suomen eläkejärjestelmä
Kansaneläke turvaa yhdessä takuueläkkeen kanssa vähimmäistoimeentulon niissä tapauksissa, joissa hakijan työeläke on hyvin pieni tai hakija ei saa lainkaan työeläkettä. Kansaneläke rahoitetaan nykyisin yksinomaan verotuloilla. Kansallisen Kokoomuksen historia
Suomenkielisten puolueiden entiset monarkistit perustivat Kansallisen Kokoomuspuolueen Helsingissä 9. joulukuuta 1918, päivää sen jälkeen kun tasavaltalaiset olivat perustaneet Kansallisen Edistyspuolueen. Perustamiskokouksessa Vanhalle ylioppilastalolle kokoontuneet yli 600 puoluekokousedustajaa valitsivat kokoomuksen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi Hugo Suolahden, joka toimi tehtävässä vuoteen 1920 asti. Suomen Kansan Demokraattinen Liitto
SKDL:n, sen jäsenjärjestöjen ja lehtien arkistojen tallennuspaikka on Kansan Arkisto. Keskusarkisto sai alkunsa tammikuussa 1957, kun SKP:n arkisto (1945–1956) ja poliittinen lehtileikearkisto yhdistyivät. Arkistoa ylläpitää Yhteiskunnallinen Arkistosäätiö. Merimieseläkekassa
Merimieseläkekassan toiminnan perustana oleva merimieseläkelaki (MEL) astui voimaan 1. kesäkuuta 1956. Samana vuonna perustetun Merimieseläkessan tehtävänä on huolehtia suomalaisilla ulkomaanliikenteen kauppa-aluksilla ja jäänmurtajilla työskentelevien merenkulkijoiden lakisääteisestä työeläketurvasta. Eläkekassa myöntää ja maksaa merenkulkijoille ansiotyöhön perustuvia MEL-eläkkeitä. Suomen eläkejärjestelmä
Eläkejärjestelmän uudistamistarpeesta vallitsi yksimielisyys, mutta suunta oli epäselvä jopa puolueiden sisällä. Maaseutuväestön (maalaisliiton ja myös kansandemokraattien) edustajien ajama verovaroilla rahoitettava tasaeläkejärjestelmä hyväksyttiin yleislakon ja tiukkojen presidentinvaalien kärjistämissä tunnelmissa vuonna 1956. Pienimpien kansaneläkkeiden taso nousi jopa 2,5-kertaiseksi. Tämä oli selvästi tulonsiirto maanviljelijäväestölle, mikä herätti katkeruutta palkansaajien etujärjestöissä. Katkeruutta lisäsi, että osalla palkansaajista kuten virkamiehillä ja yksityisiin eläkesäätiöihin ja -kassoihin kuuluvilla oli jo eläke. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Talon 50-vuotispäivän lähestyessä taloa oli jo pitkään käsitelty ikään kuin se olisi jo suojeltu. Talo oli ollut peruskorjauksen tarpeessa jo kauan, ja korjauksia oli tehtykin Aallon alkuperäisiä ajatuksia kunnioittaen. Museovirasto ja Alvar Aalto Säätiö ovat olleet mukana korjaussuunnitelmia tehtäessä. Yksi esimerkki korjauskohteista olivat Aallon suunnittelemat ikkunapuitteet, niiden saranointi ja lukitus. Taloa rakennettaessa Aalto oli teettänyt ikkunoista useita mallikappaleita muun muassa niiden kiinnityksen ja rakenteiden toimivuuden toteamiseksi. Peruskorjauksen suunnitteluvaiheessa todettiin, että alkuperäiset tammesta tehdyt ikkunapuitteet olivat pääosin säilyneet terveinä, mutta nykyaikana varsinkin siivous vaatii toisenlaisia ratkaisuja. Aallon suunnittelemat ikkunat aukesivat liian vaikeasti, minkä lisäksi myös niiden lämmöneristys oli huono. Ikkunat uusittiin 2000-luvun puolivälissä siten, että alkuperäiset tammipuitteet pääosin säilytettiin ja uudistukset toteutettiin siten, että ulkonäössä ei ole havaittavissa mitään muutoksia. Työttömyyseläke
Työttömyyseläke on suomalainen eläkelaji, jonka voivat saada ennen vuotta 1950 syntyneet työttömät, jos kaikki ehdot täyttyvät. Ehtoina on, että henkilö on täyttänyt 60 vuotta, hänelle on maksettu työttömyyspäivärahaa 500 päivän enimmäismäärä, on työnhakijana työvoimatoimistossa ja on kerryttänyt työeläkettään vähintään viiden vuoden ajan edeltävän 15 vuoden aikana. Työskentelyn on pitänyt tapahtua Suomessa tai muissa EU- tai ETA-maissa, Sveitsissä tai sosiaaliturvasopimuksen Suomen kanssa tehneissä maissa. Keva
Kunnallinen eläkelaitos aloitti toimintansa toukokuussa 1964, jolloin sen tehtäväksi tuli kunnallisen eläketurvan ylläpito. Vuonna 1964 tuli voimaan kunnallisten viranhaltijain ja työntekijäin eläkelaki (KVTEL). Kansan Markkinatutkimuslaitos
Kansan Markkinatutkimuslaitos (lyh. KAMALA) oli Suomen työväenliikkeen ensimmäinen oma taloudellinen tutkimuslaitos. Laitoksen perustivat vuonna 1951 SAK ja Kulutusosuuskuntien Keskusliitto. Nykyään toimiva Palkansaajien tutkimuslaitos (PT) on syntynyt KAMALAn pohjalta. Eläkkeensaajien Keskusliitto
EKL:n äänenkannattaja on vuonna 1971 perustettu Eläkkeensaaja-lehti, joka ilmestyy seitsemän kertaa vuodessa. Liitto omistaa Täyttä Elämää Lomat Oy:n, joka ylläpitää toimintaa Virroilla sijaitsevassa Rajaniemen lomakeskuksessa sekä Helsingissä Käpylän työväentalossa. Kansallisarkisto
Kansallisarkisto sai alkunsa vuonna 1809, kun Suomen sodan päättäneessä Haminan rauhansopimuksessa Ruotsi määrättiin luovuttamaan Suomea koskevat asiakirjat ja arkistot Venäjän haltuun. Tukholmaan lähetettiin vuonna 1810 arkistokomissio valitsemaan Suomea koskevat aineistot Ruotsin arkistoista. Työ oli odotettua hitaampaa, sillä ruotsalaiset olivat haluttomia noudattamaan vaatimuksia arkistojen luovuttamisesta. Niinpä elokuussa 1810 päätettiin kuljettaa siihen mennessä saatu aineisto Suomeen ja jatkaa työtä myöhemmin. Tukholmaan saapui 26. lokakuuta laiva, jolla vietiin Turkuun 83 laatikollista aineistoa. Juhannuksen 1811 tienoilla aineistoa vietiin vielä viisi laatikollista lisää. Muistiorganisaatio
Kansallisarkisto on kehittynyt Senaatin arkistosta, joka perustettiin 1816. Sinne siirrettiin Suomea koskevat asiakirjat Ruotsista, kun Suomi liitettiin Venäjään vuonna 1809. Sen jälkeen sen nimi on muuttunut Valtionarkistoksi ja vuonna 1994 nykyiseksi Kansallisarkistoksi. Ensimmäiset maakunta-arkistot perustettiin 1900-luvun alussa. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Mannerheimintien korttelista oli käyty vuonna 1948 aatekilpailu, johon oli saatu 42 ehdotusta arkkitehdeilta ja arkkitehtitoimistoilta. Voittajaksi julistettiin ”Forum Redivivum” –niminen ehdotus, jonka tekijäksi paljastuivat Alvar Aalto ja hänen puolisonsa Aino Aalto avustajinaan arkkitehdit Keijo Ström, Gustaf Boström ja Olav Hammarström. Suomen eläkejärjestelmä
Työeläkejärjestelmää uudistettiin voimakkaasti 1990-luvulta lähtien. Eläkkeiden työsuhdekohtaisesta laskennasta luovuttiin ja toimialakohtaiset erot eläkkeiden karttumisessa poistettiin. Esiin eläkekeskustelussa ja -rahoituksessa nousi nk. elinaikakerroin, jolla pyrittiin vaikuttamaan eliniän odotteen nousuun. Elinaikakerroin hillitsee eläkemenojen kasvua. Samaan aikaa sijoitustoiminta kehittyi voimakkaasti, ja myöhemmin yksityisiä eläkesäätiöitä purettiin. Suomen eläkejärjestelmä
Kunnallisen alan eläketurva (KVTEL) yhtenäistettiin v. 1964, v. 1970 YEL, MYEL, v. 1971 työttömyyseläke. Vuonna 1975 eläkkeisiin tuli tasokorotus: karttumaprosentti yhdestä prosentista 1,5:een ja tavoite-eläke 40 prosentista 60:een. Työeläkkeen ensisijaisuutta korostava työnjako kansaneläkkeen ja työeläkkeen välillä. Energiakriisi ja lama aiheuttivat eläkemaksun alennuksen v. 1977 työvoimapoliittisista syistä. Vuonna 1979 eläkepalkkaa alettiin laskea neljän viimeisen vuoden ansioista, joista paras ja huonoin pudotettiin pois. Tällä haluttiin loiventaa Suomen tulevia rakenteellisia uudistuksia. Työnantajien maksutaakan keventämiseksi palkansaajat alkoivat vastata suoraan osasta työeläkekustannuksia vuoden 1993 alusta, jolloin maksu jaettiin työnantajien ja työntekijöiden osuuksiin. Kansaneläkelaitos
Vuonna 2016 Kelan etuusrahastojen rahoittamisesta vastasivat valtio (68 %), työnantajien ja vakuutettujen sairasvakuutusmaksut (26 %) sekä kunnat (6 %). Vuonna 2016 sosiaalimenot Suomessa olivat yhteensä noin 67,2 miljardia euroa, josta Kelan osuus oli 20 %. Kansallisarkisto
Valtionarkistonhoitajan virkanimike muuttui arkistolaitoksen pääjohtajaksi vuonna 1992. Pääjohtajan virkaan liittyy kuitenkin edelleen valtionarkistonhoitajan arvonimi. Vuosina 1949–1992 valtionarkistonhoitajilla oli professorin arvonimi. Valtionarkistonhoitajina ja pääjohtajina ovat toimineet:Kansallisarkiston vanhin asiakirja on 1. lokakuuta 1316 päivätty Kuningas Birgerin suojeluskirje Karjalan naisille. Keskiajalta asiakirjoja on Kansallisarkistossa alkuperäisinä 66 ja jäljennöksinä 223. Vanhinta yhtenäistä asiakirjasarjaa ovat 1530-luvulta alkavat paikallishallinnon tiliasiakirjat eli voudintilit. Kaarlo Hillilä
Hillilä erotettiin Kansaneläkelaitoksen johtajan paikalta 14. lokakuuta 1954, mutta Kekkonen nimitti hänet pian Kansaneläkelaitoksen hallituksen jäseneksi. Nimittäessään Hillilän Kekkonen pakotti tämän allekirjoittamaan päiväämättömän eroanomuksen, jonka Kekkonen talletti kassakaappiinsa. Lopullinen päätös uralle tuli Kansaneläkelaitoksen työsuhdeasuntosotkuissa, vaikkakin kesällä 1961 Hillilälle annettu virkarikostuomio lieveni Korkeimmassa oikeudessa virkavirheeksi. Kansan Markkinatutkimuslaitos
Ammattiyhdistysliikkeen eheydyttyä laitoksen toiminta organisoitiin uudelleen, ja vanhan KAMALAn pohjalta perustettiin vuonna 1971 kokonaan uusi Työväen taloudellinen tutkimuslaitos (TTT), josta 1993 tuli Palkansaajien tutkimuslaitos (PT), kun sen kannatusyhdistykseen tulivat mukaan kaikki Suomen ammatilliset keskusjärjestöt ja useimmat ammattiliitot. Kansaneläkelaitos
Kelalla on noin 7 000 työntekijää ja palvelupisteitä on eri puolilla Suomea. Kelalla oli vuoden 2016 lopussa 182 toimistoa. Lisäksi se toimii 146 yhteispalvelupisteessä. Kelan puhelinpalvelu on jaoteltu eri elämäntilanteiden ja etuuksien mukaan. Puhelinpalvelusta vastaavat yhteyskeskukset sijaitsevat Joensuussa, Lieksassa, Jyväskylässä, Kemijärvellä ja Pietarsaaressa. Kelan tietokonekeskus ja opintotukikeskus sijaitsevat Jyväskylässä. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo sijaitsee Helsingissä Taka-Töölössä. Kansaneläkelaitoksen juttu
Syytteet ja tuomio liittyivät kuitenkin laitoksen henkilökunnalle rakennettujen asuntojen rahoitukseen. Asia nousi julkisuuteen, kun kansanedustajat Veikko Vennamo ja Arne Öhman vaativat syksyllä 1957 oikeuskansleri Olavi Honkaa tutkimaan Kansaneläkelaitoksen henkilökunnalleen rakentamien asuintalojen järjestelyjen lainmukaisuuden. Laitoksen hallitus avusti hankkeita myöntämällä niihin edullisia lainoja. Kelan koko hallitus joutui syytteeseen virkarikoksista ja virkavirheistä. Helsingin hovioikeus tuomitsi 28. kesäkuuta 1961 Kansaneläkelaitoksen kaikki hallituksen jäsenet erotettaviksi viroistaan. Nämä olivat Kansaneläkelaitoksen pääjohtaja V. J. Sukselainen sekä jäsenet Aku Sumu ja Kaarlo Hillilä, jotka olivat poliitikkoja. Sukselainen oli tuomion saadessaan maan pääministerinä, ja hallitus joutui 3. heinäkuuta eroamaan. Myös Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Reino Kuuskoski tuomittiin ensin viraltapantavaksi. Kansallissäätiö
Kansallissäätiö on Kansallista Kokoomusta lähellä oleva säätiö, joka on perustettu 1958. Kansallissäätiö tukee Kokoomuksen Helsingin piiriä ja on puolueen suurimpia vaalirahan lähteitä. Säätiön peruspääoma kerättiin 1960-luvulla kansalaiskeräyksenä. Sijoitusomaisuus on nelisen miljoonaa euroa (2014), josta voidaan jakaa vuotuista tukea keskimäärin noin 100 000 euroa. Säätiö lahjoitti 215 000 euroa kokoomuksen vaalityöhön vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Toimitalo sai rakennusaikanaan ja valmistuttuaan paljon arvostelua ja kielteistä julkisuutta. Kansan­eläkkeen pienuus, laitoksen kasvu, Kelan sijoitustoiminta ja esimerkiksi henkilöstön luontoisedut olivat vastakkain rakennuksen arkkitehtonisen ulkonäön ja rakennuskustannusten kanssa. Yleinen mielipide oli, että vaatimattomampikin olisi riittänyt. Kelan niukka tiedotuslinja oli omiaan lisäämään yleistä ärtymystä. Peruskiven muurauksen ja harjannostajaisten lisäksi myöskään talon käyttöönotosta, tupaantuliaisista tai muista juhlallisuuksista ei ole jäänyt merkintöjä eikä niistä tiedotettu. Kansan Elokuva
Vuonna 1945 perustetun yhdistyksen tarkoituksena oli ”edistää elokuva-alan kaikinpuolista kehittämistä Suomessa kansanvaltaisia, sosialistisia ja sivistyksellisiä päämääriä silmälläpitäen”. Yhdistyksen perustajia olivat Sosialidemokraattinen Työläisnuorisoliitto, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (SDP) ja Suomen Kansan Demokraattinen Liitto. Yhdistys auttoi työväentalojen elokuvateatteritoiminnan aloittamista ja pyörittämistä antamalla neuvontaa teatterien sisustuksessa, koneiden hankinnassa, turvallisuuskysymyksissä ja rahoituksessa. Se piti yllä myös elokuvien vuokraustoimintaa, jota vuoden 1956 toimintakertomuksessa kutsuttiin maan laajimmaksi. Vuoden 1956 aikana järjestettiin 9 466 elokuvaohjelmaa. Jäsenteattereita oli 71 ja niissä yhteensä 16 525
istumapaikkaa. Kansa-yhtymä
E-liikkeen ja SAK:n merkitys näkyi myös työntekijäin eläkelain (TEL) voimaantulon 1962 jälkeen. Eläkekassa Tuen vakuutuskanta koostui pääosin näiden kahden tahon ottamista vakuutuksista.. Suomen eläkejärjestelmä
Työ- ja kansaneläke-etuuslajit ovat pitkälti samat. Järjestelmä turvaa toimeentulon vanhuuden, työkyvyttömyyden, perheenhuoltajan kuoleman varalta. Työeläkkeen voi nostaa myös osittaisesti aikaisintaan 61-vuotiaana. Työeläketurvan rahoittavat työnantajat ja työntekijät yhdessä. Lisäksi valtio osallistuu yrittäjien ja merimiesten eläketurvan rahoitukseen. Kansaneläkkeet rahoitetaan pelkästään verovaroin. Kansallispankintalo
Kansallispankintalo eli Tampereen Osake-Pankin talo on Tampereen keskustassa sijaitseva jugendtyylinen liike- ja toimistorakennus, jonka on suunnitellut arkkitehti Birger Federley. Talo on rakennettu kolmessa vaiheessa: ensimmäinen osa valmistui Kauppakadun varrelle vuonna 1904, toinen osa Hämeenkadun ja Kuninkaankadun puolelle noin vuosina 1905–1906 ja kolmas osa Kauppakadun ja Kuninkaankadun kulmaan vuonna 1916. Kansallispankintalo oli Tampereen ensimmäinen rakennus, johon asennettiin hissi.
Talon rakennutti toimipaikakseen Tampereen Osake-Pankki, joka oli 1890-luvun lopussa perustettu maakunnallinen liikepankki. Se liitettiin vuonna 1929 Maakuntain Pankkiin, joka puolestaan yhdistettiin vuonna 1932 Kansallis-Osake-Pankkiin. Myöhemmin Kansallispankintalossa toimi Merita, ja nykyään siellä on Nordean konttori. Sosiaalivakuutuslautakunta
Sosiaalivakuutuslautakunta oli Suomessa 1975–2006 toiminut alueellinen toimielin, joka käsitteli ensimmäisenä asteena valituksia Kansaneläkelaitoksen päätöksistä. Lautakunnan toimialueena oli Kansaneläkelaitoksen määräämä vakuutusalue. Lautakuntia oli loppuaikoina viisi: Kansa-yhtymä
Eläke-Kansa ja Henki-Kansa ajautuivat konkurssiin vuonna 1995. Eläke-Kansan vakuutuskanta jaettiin muiden suomalaisten työeläkeyhtiöiden kesken markkinaosuuksien suhteessa. Eläke-Kansan ylimmältä johdolta vaadittiin myöhemmin oikeudessa vahingonkorvauksia yrityksen omaisuuden luovuttamisesta Kantava-konsernin muille yhtiöille. Vaatimukset kuitenkin hylättiin oikeudessa. Suomen Kansanpuolue
Kansanpuolue perustettiin helmikuussa 1951 Kansallisen Edistyspuolueen maakunnallisten järjestöjen ja Itsenäinen Keskiluokka -puolueen yhdistyttyä. Perustamiskokouksensa Suomen Kansanpuolue piti Laulumiesten ravintolassa Helsingissä 3. helmikuuta 1951. Ensimmäinen puheenjohtaja oli metsäekonomian professori Eino Saari. Henkilötunnus
Ensimmäinen henkilön yksikäsitteinen tunnus oli työeläkekortin numero ja sen antoi vuosina 1962–1970 Eläketurvakeskus (ETK). Myöhemmin, vuosina 1964–1970 Kansaneläkelaitos (Kela) ryhtyi jakamaan omia sosiaaliturvatunnukseksi (sotu) kutsuttuja tunnuksiaan, joiden tiedot perustuivat väestörekisteritietoihin. Vuoden 1971 alusta, kun Väestörekisterikeskus (VRK) otti käyttöön digitaalisen väestörekisterin, työeläkekortin numerosta ja sotusta luovuttiin. Henkilön yksilöivän tunnuksen nimeksi tuli "henkilötunnus". Väestörekisterikeskus on ainoa henkilötunnuksia myöntävä taho. Helsingin Kansanteatteri
Helsingin Kansanteatterin historia alkaa vuonna 1883 perustetun Helsingin Työväenyhdistyksen näytelmäkerhosta, joka vuonna 1899 aloitti säännöllisen toimintansa Työväen Teatterin nimellä. Sen ensimmäiseksi johtajaksi valittiin näyttelijä Hilma Rantanen. Työväen Teatteri esiintyi aluksi Helsingin Työväenyhdistyksen toimitiloissa Yrjönkadulla, kunnes siirtyi syksyllä 1906 Vanhalle Ylioppilastalolle. 
Maaliskuussa 1907 Työväen Teatterin tukijat perustivat osakeyhtiön ja se jatkoi Kaarle Halmeen johtamana toimintaansa nimellä Kansan Näyttämö. Vuonna 1912 teatteri ajautui taloudellisiin vaikeuksiin, kun senaatti lakkautti Kansan Näyttämön saaman valtionavun, mutta toiminta kuitenkin jatkui näyttelijöiden rahoittamana. Vuonna 1922 näyttelijä Mia Backman tuli toistamiseen teatterin johtoon ja samalla alkoi suuri nousukausi. Hänen johdollaan esitettiin muun muassa kokeilevia saksalaisia ekspressionistisia sekä moderneja italialaisia näytelmiä. Kansan Näyttämön varsinaisena erikoisalana oli kuitenkin operetti.
1930-luvun laman myötä Kansan Näyttämö ja 1926 perustettu Koiton Näyttämö päättivät yhdistyä vuonna 1933 ja näin syntyi Helsingin Kansanteatteri. Mia Backmanin rinnalle toiseksi johtajaksi tuli Eino Jurkka ja vuotta myöhemmin tehtävään nimitettiin Eino Salmelainen. Hänen yhteistyönsä Hella Wuolijoen kanssa toi Kansanteatterille useiden Niskavuori-näytelmien kantaesitykset. Kansaneläkelaitoksen päätoimitalo
Rakennusmontun pohja oli betonoitu vuoden 1953 aikana ilman rakennuslupaa. Kovin salaa se ei tapahtunut, sillä rakennustöiden melu oli häirinnyt naapurustoa ja aiheuttanut runsaasti kirjoituksia yleisönosastoihin. Talon harjannostajaiset pidettiin 10. marraskuuta 1954. Tuon ajan uutisten mukaan tilaisuudesta ei annettu tietoa tiedotusvälineille, kuten ei myöskään tietoja siihenastisista rakennuskustannuksista. Kansan Elokuva
Yhdistyksen rinnalle vuonna 1947 perustetun Kansan Elokuva Oy:n takana oli SDP ja muita sosialidemokraattisia järjestöjä. Sen tarkoituksena oli harjoittaa koko maata käsittävää elokuvatoimintaa. Yhtiö kuului Janne Hakulisen johtamaan Työväen Yhteisöjen Keskus -yhtiöryhmään, ja sen prokuristeina toimivat muiden muassa Topo Leistelä (1949–1954), Erik Blomberg (1955–1960) ja Armand Lohikoski (1960–1961). Koko Työväen Yhteisöjen Keskus kaatui konkurssissa joulukuussa 1961. Kansatiede Suomessa
Humanistiseen tiedekuntaan perustettiin kansatieteen laitos vuonna 1958. Kansatieteen (vuoteen 1999: suomalainen ja vertaileva kansatiede) oppiaineessa ei vielä tuolloin ollut professoria, joten laitoksen esimieheksi nimitettiin sosiologian professori Esko Aaltonen. Vuonna 1959 kansatieteen laitokseen perustettiin assistentin toimi, jota hoiti FL Ilmar Talve. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1960. Saman vuonna perustettiin suomalaisen ja vertailevan kansatieteen professorin virka, jota hoitamaan määrättiin aiemmin samana vuonna dosentiksi nimitetty FT Talve. Hän työskenteli nimitettynä professorina aina vuoteen 1986 asti. Talven jälkeen professoreina toimivat Matti Räsänen (1987-1995), vt. professorina Teppo Korhonen (1995-1997) ja viimeisimpänä Pekka Leimu (vuodesta 1997 alkaen). Oppiaineen nimi lyheni kansatieteeksi vuonna 1999. Suomen eläkejärjestelmä
Eläketurvan tavoitetasona on pidetty 60 % eläkkeen perusteena olevista ansioista. Eläkkeen määrään vaikuttavat vuosiansiot ja ikään sidottu eläkkeen karttumisprosentti. Alhaisilla tulotasoilla kansaneläke ja takuueläke täydentävät työeläkettä. Käytännössä eläketaso on usein muun muassa työurien katkosten vuoksi noin 50 %:n luokkaa. Eläkettä karttuu työssä oleville 17 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta 1,5 % työansioista. 53-62-vuotialle työntekijöille karttuu vuosina 2017-2025 eläkettä poikkeuksellisesti 1,7 % vuotuisista työansioista eläkeuudistuksen siirtymäajasta johtuen. Kertynyt vanhuuseläke tarkistetaan elinaikakertoimella (vain vuoden 1948 jälkeen syntyneet), johon vaikuttaa eläkkeensaajan syntymävuosi. G. A. Serlachius
Vuonna 1888, valtiopäivien aikaan, Serlachius kutsui Hotelli Kämpiin suomenmielisiä vaikuttajia pohtimaan uuden pankin perustamista. Kokous oli melskeinen ja oli päättyä nyrkkitappeluun. Senaattori Isak Felman poistui sieltä ovet paukkuen ja professori E. G. Palmen seurasi häntä. Tällä kertaa pankki jäi perustamatta. Se syntyi keväällä 1889 ja sai nimekseen Kansallis-Osake-Pankki. Serlachius omisti sen osakkeita, mutta oli vailla näkyvää asemaa uudessa pankissa. Vanhuuseläke Suomessa
Eläkeuudistus 2017 oli iso sosiaalipoliittinen uudistus, joka vaikutti olennaisesti Suomen eläkejärjestelmään. Ennen sitä vanhuuseläke oli eläke, jolle henkilö saattoi jäädä Suomessa pääsääntöisesti 63–68-vuotiaana. 1940- ja 1950-luvuilla syntyneet pitkäaikaistyöttömät saattoivat joissain tapauksissa päästä vanhuuseläkkeelle tai saada työttömyyseläkkeen jo 62-vuotiaana. Myös Julkisen alan työntekijöillä saattoi olla alempia ammatillisia eläkeikiä. Kansaneläkkeen vanhuuseläkeikä oli 65 vuotta. Kansallisarkisto
Vuonna 1862 arkistonhoitajaksi nimitettiin Karl August Bomansson, joka oli väitellyt tohtoriksi Ahvenanmaan muinaismuistoja käsittelevällä väitöskirjallaan vuonna 1858. Hänet nimitettiin vuonna 1862 myös Helsingin yliopiston Pohjoismaiden historian dosentiksi. Hän alkoi kehittää arkiston toimintaa ja määritteli arkistonhoitajan tehtäviksi huolenpidon historiallisista ja senaatilta tulevista asiakirjoista, yleisön ja tutkijoiden opastamisen sekä keskeisten asiakirjojen julkaisemisen. Hänen ehdotuksestaan senaatin arkistosta tuli 10. toukokuuta 1869 annetun asetuksen myötä Suomen valtionarkisto. Bomansson jatkoi arkistonhoitajana myös Valtionarkistossa, vaikka olikin jo vuonna 1865 ehdottanut virkanimikkeen muuttamista valtionarkistonhoitajaksi. Ehdotus toteutui lopulta vuonna 1880, jolloin Bomanssonista tuli ensimmäinen valtionarkistonhoitaja. Hän pyrki koko virkauransa ajan laajentamaan arkiston kokoelmia, joihin ei hänen mukaansa kuulunut vuonna 1862 yhtäkään keskiaikaista asiakirjaa. Bomanssonin käynnistämässä hankintaohjelmassa kopioitiin aineistoa sekä Moskovassa että Tukholmassa, esimerkiksi vanhan Suomen alueen tilikirjat ja Käkisalmen lääniä Ruotsin vallan aikana koskeneet asiakirjat. Kansanhuolto
Vapaaehtoista kansalaisten huoltoa hoiti vuonna 1941 perustettu Suomen Huolto -järjestö. Suomi 1950-luvulla
Niin kutsutun hyvinvointiyhteiskunnan laajamittainen rakentaminen alkoi 1950-luvulla. Eräitä uudistuksia, kuten lapsilisät, oli esitelty jo edellisellä vuosikymmenellä. Kansaneläkelaki uudistettiin vuonna 1956. Hajanaista ja sodan heikentämää sairaalaverkostoa alettiin parantaa ja yhtenäistää: Suomeen syntyi valtakunnallinen keskussairaalaverkosto. Kansanterveystyö ja työterveyshuolto kehittyivät. Vuonna 1950 Suomessa oli 456 sairaalaa, joissa oli kaikkiaan noin 30 000 hoitopaikkaa, lääkäritiheyden suhteen Suomi oli Euroopan takapajula. 1940-luvulla käyttöönotettu lastenneuvolajärjestelmä alkoi tuottaa tulosta. Tartuntatauti- ja imeväiskuolleisuus vähenivät nopeasti. Uusi mielisairaslaki tuli voimaan 1952, ja sen myötä mielisairaanhoito muuttui kunnalliseksi. Keva
Vuonna 2011 Kuntien eläkevakuutus muutti nimensä virallisesti Kevaksi. Vuoden 2012 alussa evankelis-luterilaisen kirkon ja Kansaneläkelaitoksen toimihenkilöiden eläketurvan hoitaminen tuli lakisääteisesti Kevan hoidettavaksi. Vuoden 2013 alusta valtion palvelussuhderekisteri, eläkemaksujen periminen sekä valtion eläkkeisiin liittyvät aktuaari- ja tilastopalvelut tulivat Kevan hoidettavaksi. Aiemmin näitä tehtäviä oli hoitanut Valtiokonttori. Kansaneläkelaitos
Kelan organisaatio uudistui 1.1.2016. Kelassa on kuusi tulosyksikköä: Asiakkuuspalvelut, Etuuspalvelut, Kehittämispalvelut, ICT-palvelut, Yhteiset palvelut ja Esikuntapalvelut. Kelan paikallishallinto koostuu Etuuspalvelujen tulosyksikköön kuuluvista viidestä vakuutuspiiristä. Aiemmin Kelan keskushallinnossa oli 11 osastoa ja paikallishallinnossa 24 vakuutuspiiriä. Suomen eläkejärjestelmä
Vuoden 1995 loppuun asti kansaneläke muodostui kaikille yhtä suuresta ja tuloista riippumattomasta pohjaosasta sekä muiden henkilölle maksettavien eläkkeiden suuruudesta riippuvasta lisäosasta. Vuoden 1997 alusta pohjaosa ja lisäosa yhdistettiin kansaneläkkeeksi, jota muut eläkkeet yleensä pienentävät: kansaneläke on muihin eläketuloihin nähden toissijainen. Täyttä kansaneläkettä sai vuoden 2014 lopussa 82 400 eläkeläistä, kun vastaava luku vuonna 2008 oli 91 400 (vähennystä 10 %). Kansaneläkeindeksi
Indeksitarkistuksia tehtiin aluksi kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun indeksi oli edellisestä tasostaan muuttunut vähintään 10 %, kunnes vuonna 1961 määräaika laskettiin yhteen kuukauteen. Tarkistuksen laukaisevan muutoksen määrää pienennettin ensin 5 %:iin vuonna 1963 ja myöhemmin 3 %:iin vuonna 1967, mikä yhdessä 1970-luvun korkean inflaation kanssa johti siihen, että etuuksiin tehtiin viisi indeksitarkistusta vuoden 1975 aikana. 1980-luvulla indeksitarkistus alettiin tehdä ensin kaksi kertaa vuodessa ja lopulta vuodesta 1985 lähtien kerran vuodessa kunkin kalenterivuoden alussa. Kansankirjasto
Kansanvalistusseuran toimikunta ja vuodesta 1893 seuran kirjastovaliokunta toimivat kansankirjastotyön johdossa vuoteen 1910 saakka, jolloin Suomen Kirjastoseura syntyi. Senkin jälkeen Kansanvalistusseura oli johdon toiminnassa mukana Valtion Kirjastotoimiston perustamiseen asti vuonna 1922.