Mikä Sampo on Kalevalassa?
Sampo (Kalevala)
Sampo mainitaan Kalevalan runoissa 1, 7, 10, 15, 19, 38, 39, 42, 43 ja 45. Sampo eli kirjokansi on ihmekone, joka tekee eli jauhaa rahaa, viljaa ja suolaa. Sammolla katsotaan olevan kansi, sillä sen toisintonimi on kirjokansi. Sillä arvellaan myös olevan jalat, joiden avulla se seisoo pystyssä, sekä reiät tai nokat, joista tulee sammon jauhaessa rahaa, viljaa ja suolaa, eli ”kotipitoja”, ”syötäviä” ja ”myötäviä”. Sampo (Kalevala)
Sampo eli kirjokansi on suomalaisessa mytologiassa ihmeellinen kone tai esine, kosintalahja ja sotasaalis, joka liittyy usein Pohjolaan. Sampo on tunnettu erityisesti suomalaisesta kansanrunoudesta kootusta Kalevala-eepoksesta, jossa sillä on tärkeä rooli. Eri taruissa sampo on erilainen, sillä on myös useita nimityksiä ja ilmiasuja. Kalevalassa käytetyissä sampotaruissa sampo on ihmeellinen, rikkauksia tekevä mylly.
Sampi
Sampi kasvaa tyypillisesti 50–150 senttimetriä pitkäksi (enimmillään jopa 6-metriseksi), ja sen keskimääräinen paino on noin 150 kg, tosin se voi kasvaa jopa 400-kiloiseksi. Kala on selkäpuolelta tummanharmaa, vatsapuolelta kellanvalkea. Sen kuono on pitkä ja leuasta törröttää viiksisäikeitä. Selkä on ryhmyinen. Sampo-konekivääri
Sampo-konekivääri L-41 on Aimo Lahden suunnittelema ilmajäähdytteinen, vyösyöttöinen ja kaasumäntätoiminen kevyt konekivääri. Ase perustui Lahden vuonna 1934 kehittämään Sampo-pikakivääriin, sekä tähystäjä- ja ohjaajakonekivääreihin.
Talvi- ja jatkosodan aikaiset kokemukset osoittivat Suomen puolustusvoimille, että raskas Maxim-tyyppinen konekivääri oli osittain vanhentunut ja liian kömpelö moniin uudenaikaisen sodan vaatimuksiin. Lisäksi venäläistä perua oleva laippakantainen 7,62×53R -kaliiperinen patruuna oli hankala vyösyöttöisessä konekiväärissä. Uutta konekivääriä kehiteltäessä käytettiin metallivyötä, mutta syöttömekanismi oli edelleen Maxim-tyyppinen. Patruuna piti ensin vetää vyöstä taaksepäin, nostaa ylös piippulinjalle ja syöttää patruunapesään. Rakenne toi mukanaan monimutkaisen ja suhteellisen painavan syöttökoneiston – piirteet, jotka olivat tuttuja jo Maxim-konekivääristä. Sampo Axelsson
Sampo Axelsson (taiteilijanimeltään DJ Anonymous, s. 1976) on helsinkiläinen DJ, jonka alaa ovat rytmimusiikin eri osa-alueet, kuten hip hop, soul, funk ja boogie. 1990-luvulla Axelsson tuli tunnetuksi yhdessä Didier Selinin eli DJ Didierin kanssa järjestämästään hip hop -klubi Worldwidestä. He tekivät yhdessä myös Supersessio -ohjelmaa Radiomafiassa vuosina 1997–2002. Vuodesta 2001 Axelsson on toiminut Radio Helsingin Tyylit takaisin -ohjelman DJ:nä ja on myös osakkaana Helsingissä sijaitsevassa levykauppa Lifesaverissa. Samppa Uimonen
Samppa Uimonen saavutti kaksi kanteleensoiton Suomen mestaruutta. Hän sai Kalevalaseuran kunniapalkinnon vuonna 1974. Opetusministeriö myönsi hänelle puolivuotisen taiteilija-apurahan vuonna 1986, ja valtion taiteilijaeläkkeen hän sai vuonna 1989. Vapaaksi taiteilijaksi hän oli jäänyt 1979.
Uimonen asui Kiteellä useita vuosikymmeniä. Hän perusti Heinoniemen koululle Kalevala-Forumin 1980-luvun lopussa. Heinonen muutti pois Kiteeltä 1997, mutta kyläyhdistys jatkoi Forumin toimintaa. Uimonen asui välillä Laitilassa, mutta palasi Kiteelle vuonnan 2000. Hänet on haudattu Kiteen Heinoniemeen, jossa hänen hautamuistomerkkinsä paljastettiin 15.9.2002. Don Rosa
Vuonna 1999 julkaistiin Rosan kenties tunnetuin teos Suomessa, Kalevalan sammon etsimisestä kertova ”Sammon salaisuus”, kokoelmassa "Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita". Rosa kävi tälläkin kertaa juhlistamassa kirjansa julkaisua Suomessa. Vuonna 2001 Suomen Posti julkaisi kaksi postimerkkiä, joissa oli otteita "Sammon salaisuudesta". Vuonna 2000 julkaistiin vuodelle 2001 myös ensimmäinen Don Rosa -vuosikalenteri, jollainen julkaistiin myöhemmin myös vuosille 2003 ja 2005. Maaliskuussa 2001 Rosa kävi Norjassa juhlistamassa hänen aikaisemmista sarjakuvistaan "The Pertwillaby Papersistä" ja "The Adventures of Captain Kentuckysta" tehtyjä kokoelmia. Salama (vuoristorata)
Salaman nimi on "Kalevalasta". Sitä korostamaan on radan keskelle on rakennettu tulta ja vettä syöksevä tolppa, ”Sampo”. Sampo (peli)
Sampo on osakeyhtiö F. Tilgmannin vuonna 1904 julkaisema suomalainen lautapeli, joka sijoittuu "Kalevalan" maailmaan. Sammon puolustus
"Sammon puolustuksessa" on kuvattu Kalevalasta sammon ryöstöä kuvaava tilanne, jossa Väinämöinen miehineen puolustaa Pohjolasta ryöstettyä sampoa Louhelta ja hänen miehiltään. Temperamaalauksen mitat ovat 122 cm × 125 cm. Sampo (peli)
"Sampo"-pelin voittaa se, joka pääsee ensimmäisenä kotiin, eli Suomen rantaan, Pohjolaan suuntautuneen ryöstöretken jälkeen. "Sampo" seuraa muutenkin näkökulmansa puolesta "Kalevalan" sankareita ja kamppailevat Pohjolan vaaroja vastaan. Pohjolaa kuvataan erittäin negatiivisesti ja sen todetaan olevan ″Pohjanväen pimeä, kolkko asunto″. Peli seuraa muillakin tavoin 1800- ja 1900-lukujen taitteessa vakiintuneita "Kalevalan" kansallisromanttisia tulkintoja. Kalevalaseura
Kalevalaseura on vuonna 1911 perustettu Kalevalaan ja suomalaiseen kansalliseen kulttuuriperinteeseen liittyvää tieteellistä ja taiteellista toimintaa harjoittava säätiö. Kalevalaseura-säätiön tehtävänä on Kalevalaan ja suomalaiseen kulttuuriperintöön liittyvän tiedon välittäminen, tutkiminen ja julkaiseminen, tieteen ja taiteen yhdistäminen sekä Kalevala-aiheisen taiteen edistäminen. Kalevalaseura järjestää tapahtumia, myöntää tunnustuspalkintoja, antaa lausuntoja ja tekee yhteistyötä kulttuurialan toimijoiden kanssa niin kotimaassa kuin ulkomailla. Kalevalaseura kutsuu jäsenikseen Kalevalan, kulttuuriperinnön ja suomalaisen kulttuurin asiantuntijoita. Kalevalaseura on tiettävästi ainoa oman maansa kansalliseepokselle omistautunut säätiö maailmassa. Marvel-universumin jumalat
Uusista jumalista Buri siitti alulleen monta uutta jumalpantheonia. Marvel-universumista löytyy myös suomalaisia jumalia, joiden ensiesiintyminen (oikeammin pelkkä maininta) tapahtui "Thor" (vol. I)-lehden numerossa 300 (1980). Kalevalaisten toimintapaikka on Kalevala ja Marvel on maininnut ainakin ylijumala Ukon (Akka rinnastettiin Gaeaan) ja Vammattaren. Vammatar on selkeästi puhtaasti pahansuopa henkiolento, mutta Ukko, joka istuu jumalten kanssa keskustelemassa pilvien keskellä, kuvataan pukeutuneena keltaiseen haarniskaan ja punaiseen viittaan. Hänellä on kädessään lyhyt sauva ja päässään kreikkalaistyyppinen hopliittien kypärä. Kaleva (Tampere)
Kaleva on myös monien koulujen kaupunginosa. Rehtoripariskunta Kerttu ja Martti Seppälä perusti yksityiskoulun 1952 Sorsapuiston laidalle. Talossa toimii edelleen Kalevan lukio. Tämän koulun vieressä on Sampola, jossa toimivat vuonna 2011 lakkautetun Sampolan koulun ohella Sampolan kirjasto sekä Tampereen työväenopisto. Vuoden 2012 elokuusta lähtien Sampolan tiloissa on lisäksi toiminut Tammerkosken lukio. Kalevassa sijaitsevat myös Sammon keskuslukio, Sammon koulu, Tampereen kauppaoppilaitos ja Puistokoulu. Mandatum Life
Mandatum Life, entinen Henki-Sampo, perustettiin vuonna 1997 silloiseen vahinkovakuutuskonserni Sampoon. Sammon henkivakuutusliiketoiminnan juuret ulottuvat vuoteen 1874, jolloin Suomen vanhin henkivakuutusyhtiö Kaleva perustettiin. Kaleva vastasi pitkään Sammon asiakkaille tarjottavista henki- ja eläkevakuutustuotteista. Sampo (peli)
Peli on tyypiltään noppapeli, jossa pelaajat heittävät vuorollaan noppaa ja siirtävät pelinappuloitaan pelilaudalla. Se on puhtaasti noppaonneen perustuva eikä siinä ei ole lainkaan taitoelementtiä. Saavuttuaan eri ruutuihin pelaajat seuraavat niissä annettuja ohjeita ja kuvauksia. Tarinallisten ohjeiden avulla pelaaja voi tutustua "Kalevalaan" ja sen taustoihin. Pelin alaviitteissä avataan "Kalevalan" keskeisiä paikkoja ja henkilöitä. Hamppu
Etelä-Savossa hamppu yleistyi siitepölytutkimuksen mukaan 1400–1500-luvulla. Naantalin luostarissa hamppua kasvatettiin ainakin 1550-luvulla ja todennäköisesti jo aiemmin. Sen viljely oli laajimmillaan 1700-luvulla ja 1800-luvun alkupuolella. Hampun viljelykulttuuria ja sen pitkää historiaa arvioitaessa jälkimmäinen huomio on erityisen painava. Se kertoo, milloin hampusta tuli "koko kansan kasvi" ja milloin sen taloudellinen merkitys oli suurimmillaan. Elias Lönnrotin 1800-luvun alkupuoliskolla keräämän Kalevalan kahdeksannessaviidettä runossa mainittu "liina" on Suomalaisen kirjallisuuden seuran vuonna 1910 julkaiseman "Kalevalan selityksiä" mukaan hamppu. Länsi-Suomessa liinalla on tarkoitettu pellavaa. Kahdeksannenviidettä runon eli Tulen synty -loitsun "koiriminen" viittaa kuitenkin nimenomaan hamppuun. Sampo Lehtola
Sampo Lehtola (s. 10. toukokuuta 1989) on suomalainen keihäänheittäjä. Lehtola edustaa Lapinlahden Vetoa, ja häntä valmentaa Juhani Nykänen. Sampo
Sampo voi tarkoittaa seuraavia asioita: Peter Sampo
Allianssista Sampo siirtyi valmennuspäälliköksi Suomen kolmanneksi suurimpaan junioriseuraan Hyvinkään Palloseuraan, jonka edustusjoukkueessa hän myös pelaa. Sampo oli urallaan ensimmäistä kertaa miesten joukkueen päävalmentajana, kun hän toimi 14.6.2009 HyPSin pelaajavalmentajana ottelussa Warkaus JK:ta vastaan. Vuoden 2015 alusta lähtien Sampo toimii Malmin Palloseuran valmennuspäällikkönä. Kalevala
Seppo Ilmarinen on sankarillinen seppä, joka vertautuu germaanisen mytologian Weylandiin ja kreikkalaiseen Daidalokseen. Hän rakentaa muun muassa taivaankannen ja Sammon. Hän voittaa vaimokseen Pohjan neidon, jonka Kullervo myöhemmin tappaa. Myös Ilmarinen osallistuu Sammon ryöstöön. Samppa Kivelä
Samuli (Samppa) Matias Kivelä (26. maaliskuuta 1936 Rovaniemi – 4. toukokuuta 1977 Rovaniemi) oli suomalainen runoilija. Kalevanlammi
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Tervajoen valuma-alueeseen, johon Loppijärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy., mikä on 1,3 metriä korkemmalla kuin Mustalammilla. Ojitetun suon ojia on johdettu Kalevanlammiin, mutta sekin laskee Kalevansuon ojia myöten Mustalammiin. Vedet kulkevat Mustalammin kautta Loppijärveen. Sampo (elokuva)
Vuonna 2014 KAVI restaroi elokuvan ja kunnosti muun muassa kuvanlaatua. Sampo (Kalevala)
Uskontotieteilijä Uno Harva ja kielitieteilijä E. N. Setälä kehittelivät 1900-luvun alkuvuosikymmeninä teorioita, joiden mukaan sammon alkuperäinen hahmo, tai yksi alkuperäisistä hahmoista, on maailmanpylväs, taivaankannen kannattaja. Tähän viittaavat monet piirteet, jotka yhdistävät erilaisia sampotaruja. Sampo esimerkiksi sijaitsee Pohjolassa, jossa maailmanpylvään on ajateltu sijaitsevan. Sammon juuret ovat syvällä maaemässä, kuten maailmanpylväältä sopii odottaakin, ja sammon yleinen toisintonimi on kirjokansi, joka viittaa taivaankanteen. Lisäksi sampo jauhaa, sillä maailmanpylvään on ajateltu kiertyvän taivaankannen mukana. Sanana sampo on sukua "sammakselle" eli pylväälle. Jäänmurtaja Sampo
Sammon kotisatama on Kemin Ajoksessa. Alukseen mahtuu noin 150 matkustajaa. Kesäisin Sampo on kotisatamassaan, mutta talvisin sillä tehdään turistimatkoja Perämerellä. Turisteilla on mahdollisuus matkan aikana laskeutua laivan takakannelta kellumaan pelastautumispuvussa mereen. Risteilyn aikana voi myös osallistua opastetulle laivakierrokselle, ruokailla ja päästä tutustumaan jäänmurtajaan konehuoneesta komentosillalle. Vuosittain Sammolla on lähes 10 000 matkailijaa ja kaikkiaan matkustajia on ollut yli 50 maasta. Sampo (Kalevala)
Ensimmäisen kerran sampo mainitaan tieteen historiassa Carl Axel Gottlundin väitöstilaisuuden yhteydessä 12. joulukuuta 1818. Väitös oli aiheeltaan "De proverbis fennicis" eli "Suomalaisista sananlaskuista". Gottlund oli tallentanut tarinan sampaan ryöstöstä Sävsenissä, Taalainmaalla Maija Turpiaiselta, ja julkaissut sen aiemmin samana vuonna teoksessaan "Pieniä Runoja Suomen Poijille Ratoxi". Seuraava maininta sammosta löytyy Zacharias Topelius vanhemman vuoden 1821 kokoelmassa "Suomen kansan vanhoja runoja ynnä myös nykyisempiä lauluja". Elias Lönnrot kirjoitti muistiin ensimmäisen sampo-runonsa loppukesästä 1832. Sampolan kirjasto
Sampolan kirjasto on vuonna 1922 perustettu Tampereen kaupungin ylläpitämä kirjasto, joka sijaitsee Kalevan alueella, Liisankallion kaupunginosassa Sampolan rakennuksessa. Kalevan kisat
Vuonna 1990 Kalevan Kisoissa alettiin jakaa Uusi Sampo -maljaa. Se oli vahinkovakuutusyhtiö Sammon lahjoittama kiertopalkinto, joka annettiin kisojen parhaalle urheilijalle. Maljan ovat saaneet muun muassa Seppo Räty, Sari Essayah, Mika Halvari, Arsi Harju ja Tero Pitkämäki. Sampo (Kalevala)
Veikko Anttosen ja Lotte Tarkan kaltaiset nykytutkijat ovat huomauttaneet, että sammon merkitys ei palaudu mihinkään yksittäiseen esineeseen tai myyttiseen objektiin, vaan kyseessä on ennen kaikkea vaurauden, kasvun ja hyvinvoinnin tuonpuoleiseen alkuperään liittyvä käsite, jolle on voitu antaa hyvin erilaisia hahmoja. Samanlaisen tulkinnan esittää myös Pauli Pylkkö, jonka mukaan sampo on eräänlainen allegoria tekniikasta yleensä. Pylkön tulkinnassa sampo liitetään seppien tuomaan uudenlaiseen hyvinvointiin, joka uhkaa sysäyttää Väinämöisen ja tietäjäkulttuurin. Sammon salaisuus
Sarjakuvassa on 33 sivua sekä erillinen yksisivuinen epilogi, jossa Ankat palaavat Suomesta Ankkalinnaan. Kaikki Kalevalan henkilöt puhuvat sarjakuvassa kalevalamitalla. Sarjakuvan ankkahahmot ovat vastineita Kalevalan hahmoille: Roope Väinämöiselle, Aku Lemminkäiselle, Pelle Ilmariselle ja Milla Magia Louhelle. Peter Sampo
Ykkösen Hangö IK (HIK) oli Sampon joukkue kaudella 1999. Vuonna 2000 Sampo liittyi Kuopion Palloseuran paitaan tehden debyyttikaudellaan ykkösessä 13 maalia 27 ottelussa. Seuraavalla kaudella Veikkausliigassa syntyi 12 maalia 33 ottelussa ja viimeiseksi jääneellä KuPS-kaudellaan Sampo osui viidesti 17 Veikkausliigaottelussa. KuPSista Sampo siirtyi kauden 2002 jälkeen lyhytkestoiseksi jääneeseen AC Allianssiin, jossa hän pelasi lopulta kolme kautta, tehden 10 maalia 60 ottelussa. Vuonna 2005 seura joutui konkurssiin. Kaleva (Tampere)
Kalevan keskellä sijaitsee puistovyöhyke, joka koostuu Liisanpuistosta, Kiovanpuistosta ja Kalevan keskuspuistosta. Kalevan Pallon SM-liigakausi 2017–2018
Kauden 2017-2018 alku saattoi näyttää siltä, että entinen pelaaja ja KalPan omistaja sekä nykyinen päävalmentaja Sami Kapanen tuottaa KalPalle hyvän alkukauden. Odotukset olivat varsin korkealla, etenkin johtuen viime kauden hopeasijan ansiosta. KalPasta lähti paljon ansioituneita pelaajia pois: kuten Jaakko Rissanen, Janne Keränen, Eero Kilpeläinen, Jesse Mankinen, Jyri Junnila sekä lisäksi muitakin. KalPan ensimmäinen ottelu antoi toivoa savolaisille. Yleisömäärät jäivät kuitenkin tavoitteista. Osa kautta oli vaikeata tappioiden putkea. Sampo (Kalevala)
Teoria sammon alkuperäisestä hahmosta ei ole ristiriidassa sen kanssa, että Sampo on myöhemmin käsitetty monella eri tavalla. Kansanrunojen kieli on pitkälti kielikuvallista, ja näiden kielikuvien merkitykset unohtuvat usein helpommin kuin itse runon sanamuoto. Samoin kuin ikivanha kirjallisuus, jota voi olla myöhempinä aikoina vaikea ymmärtää ilman taustatietoja, myös kansanrunous on säilyttänyt uskollisesti vanhoja ilmauksia, joiden merkitykset ovat unohtuneet. Näin arvellaan käyneen sampoaiheisten runojenkin kanssa. Kielikuvien ja vertauskuvien merkitykset ovat aikojen saatossa pitkälti unohtuneet, mutta itse runojen kieliasua on pyritty uskollisesti toistamaan. Monet runon toisinnot ovat säilyttäneet pylvääseen viittaavan sanan sampo, toiset taas ovat korvanneet sen jollain tutulla, saman kuuloisella sanalla. Sammon salaisuus
"Sammon salaisuus" pohjautuu nimensä mukaisesti Kalevalaan. Ajatus tarinaan tuli Elli Kotovirralta, Rosan suomalaiselta ihailijalta ja ystävältä, joka ehdotti Kalevala-pohjaisen tarinan tekemistä Rosan vieraillessa Suomessa maaliskuussa 1998. Aluksi Rosa ei aikonut hyödyntää ajatusta, mutta lopulta Kotovirta sai taivuteltua Rosan suostumaan siihen. Niinpä Rosa tuli Suomeen uudestaan saman vuoden marraskuussa ja vieraili muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa, jossa Sirkka-Liisa Mettomäki tutustutti Rosan Kalevalaan ja auttoi taustatyössä. Kotovirta puolestaan otti yhdessä miehensä kanssa lukuisia kuvia Helsingistä ja lähetti ne Rosalle mallikuviksi. Innoituksen lähteenä Rosalla oli Mauri Kunnaksen "Koirien Kalevala" ja apuna kolme Kalevalan englanninkielistä käännöstä sekä kuvateoksia Björn Landströmin ja Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheisista teoksista. Ikaalisten Urheilijat
Ikaalisten Urheilijat on perinteinen yleisurheiluseura, joka on tuottanut lukuisia SM-tason mitalisteja. Yksi seuran parhaista saavutuksista on pikajuoksija ja pituushyppääjä Eero Haapalan neljäs sija vuoden 2013 EM-hallikisoissa Göteborgissa tuloksella 805 ja samana vuonna hypätty uusi sisäratojen Suomen ennätys 811 Porissa. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuista mitalin ovat seuran edustajista voittaneet Pietari Skyttä ja Timo Sinervo. Lisäksi pikajuoksija Samuli Samuelsson sijoittui vuonna 2015 alle 23-vuotiaiden Euroopan mestaruuskisoissa 200 metrillä kuudenneksi. Ikaalisten Urheilijoista neljä urheilijaa ovat voittaneet Kalevan Kisat. He ovat Timo Sinervo, Jouni Waldén, Eero Haapala ja Samuli Samuelsson. Sampo (Kalevala)
Kaisa Vilhusen kertomus oli niin kiinnostava, että hänet haastatteli uudelleen 15 vuoden kuluttua Lauri Kettunen. Vaikka 85-vuotiaan tietäjän muisti oli muuten heikentynyt, hän kertoi saman kuin viimeksi, ja lisäsi paljon yksityiskohtia ja taustoja, muun muassa keneltä oli eräitä tietojaan saanut. Hän kertoi, että sampaan juuressa on kultakaivos, jota suojelee kolme vartijaa: Tuokko, Pajas (mahdollisesti sama kuin Pajainen, Ukko ylijumalan savolainen rinnakkaisnimi) ja Ruoskakup ("ruoskaukko"; metsäsuomalaisten "kup" tulee ruotsin sanasta "gubbe"). Sammas haarautui päästään kolmeksi kuin kynttelikkö, ja tässä haarassa istui neito Jenuveena (ilmeisesti Genovena kristillisestä kertomusperinteestä). Myös tolpan juuren oli määrä olla kuin puun juuren. Sammas oli olemassa napana sitä varten, että maailma pyörisi sen ympäri, ja sampaan ympärillä oli tämän vuoksi vanteita. Myös sammas pyöri mukana. Sammon ryöstö
Sammon ryöstö on Kalevalassa oleva kertomus, jossa Väinämöinen, Seppo Ilmarinen ja Lemminkäinen lähtevät ryöstämään Sampoa kuultuaan, että Pohjolan väki viettää Sammon ansiosta kissanpäiviä. Sampo (lehti)
Sampo on Saarijärvellä ilmestyvä paikallislehti. Lehti ilmestyy kerran viikossa torstaisin. Sampo-lehden levikki oli 4 872 vuonna 2016 ja sen levikkialue käsittää Saarijärven lisäksi Kannonkosken kunnan. Kansalliseepos
Kansalliseepos on eepos-runoelma, jolla on erityistä merkitystä tietylle kansakunnalle ja jonka katsotaan ilmentävän kuvaamaansa kansakunnan luonnetta ja historiaa. Kansalliseepoksia on monenlaisia. Osa niistä perustuu melko suoraan suulliseen kansanrunouteen, joka sitten on tekstualisoitu ja saanut suuren merkityksen kansallisena symbolina, usein nationalismin vaikutuksesta. Toiset kansalliseepokset ovat nimeltä tunnettujen tai anonyymien yksittäisten runoilijoiden teoksia, joissa on saatettu käyttää kansanrunoutta ja muuta kansanperinnettä lähteenä. Suomen kansalliseepos on Kalevala, joka perustuu kansanrunouteen, mutta on juonellisena kokonaisuutena Elias Lönnrotin luomus. Pielaveden Sampo
Kaudella 2008 Sampo kohtasi CEV-cupin kolmannella kierroksella yhden Italian A1-liigan menestyksekkäimmistä joukkueista, Rooma Volleyn. Italian A1-liigaa pidetään maailman kovimpana lentopalloliigana. Sampo laittoi Rooma Volleyn erittäin tiukalle CEV-cupissa, sillä ensimmäisessä osaottelussa joukkue hävisi tiukasti 3–1, ja toisessa joukkueella oli jo ottelupallo viidennessä erässä. Lopulta Sampo tippui tiukasti CEV-cupista. Sampo jatkoi urakkaansa Challenge cupissa, missä joukkue eteni aina puolivälieriin asti venäläistä huippujoukkuetta Jekaterinburgia vastaan. Sampo hävisi ensimmäisen ottelun tiukasti 3–2 ja toisessa Sampo tippui finaaliturnauksesta. Jekaterinburg eteni lopulta cupin loppuotteluun, jossa se hävisi tiukasti italialaiselle Cimone Modenalle. Kalevan Pallo
KalPa sijoittui runkosarjassa kuudenneksi ja kohtasi puolivälierissä Lukon. Lukko johti sarjaa 2–0, mutta KalPa tuli tasoihin. Kuitenkin kaksi viimeistä peliä KalPa hävisi ja Lukko eteni välieriin voitoin 4–2. Kesäkuussa tapahtui historiallinen hetki, kun KalPa-kasvatti Kimmo Timosen Chicago Blackhawks voitti Stanley Cup -mestaruuden ja näin ollen Timosesta tuli ensimmäinen KalPa-taustainen Stanley Cup -mestaruuden voittanut pelaaja. Kaudella 2015–2016 KalPa sijoittui runkosarjassa sijalle 8 ja kohtasi villi kortti -kierroksella Pelicansin. KalPa voitti ensimmäisen pelin Kuopiossa, mutta Pelicans voitti kaksi ottelua perään ja KalPan kausi päättyi villi kortti -kierrokseen. Kauden aikana seura kunnioitti omistaja Sami Kapasta jäädyttämällä hänen pelaajanumeronsa 24 Niiralan montun kattoon. Sammonkatu
Kalevan alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 1922 kilpailu, jossa jaetulle toiselle sijalle ylti Helsingin asemakaava-arkkitehti Birger Brunila. Brunilan ehdotuksessa oli jo näkyvissä Sammonkadun ja Teiskontien nykyinen linjaus. Brunila teki Kalevaan yleiskaavan vuonna 1924, ja myöhemmin alueen suunnittelua jatkoi Tampereen ensimmäinen asemakaava-arkkitehti Elis Kaalamo. Sammonkatu merkittiin asemakaavaan vuonna 1940, mutta vuoteen 1948 mennessä siitä oli tehty vain pieni alkuosa. Kadun rakentaminen alkoi varsinaisesti vasta 1950-luvun puolivälissä. Vielä 1940-luvulla kadun paikalla oli kaupunkilaisten kasvimaita. Kalevala
Kalevalaa ja Pohjolaa on yritetty jo Lönnrotin ajoista alkaen paikallistaa kartalle, ja niiden sijainnista on esitetty useita teorioita. Joidenkin tutkijoiden mukaan kysymys on epäolennainen, ja Pohjola on perustaltaan myyttinen. Jotkut tutkijat kuitenkin näkevät Kalevalassa viitteitä todellisiin paikkoihin. Elias Lönnrot sijoitti Pohjolan Vienanmeren itäpuolelle. Topeliuksen "Maamme kirjassa" arvellaan Väinölän sijainneen Laatokan etelärannalla ja Pohjolan Laatokan pohjoisrannalla. Kalevalan meri oli kierrettävissä lännen puolelta tai kuljettavissa vesitse, kuten Sammon ryöstössä tapahtuu. Pohjolaa on sijoiteltu myös esimerkiksi Lappiin, Satakuntaan ja Etelä-Pohjanmaalle. Näitä sijoituspaikkoja on perusteltu Kalevalasta löytyvillä paikannimillä. On esimerkiksi havaittu, että Louhi-nimeä esiintyy tiheästi Pohjois-Karjalassa. Tutkijoiden mukaan runojen nimistö on kuitenkin voinut aikojen saatossa muuttua tarinoiden levitessä laulajalta ja seudulta toiselle. On myös esitetty, että Pohjoloita on ollut useita, sillä nimi on aina liitetty toisiin, vihamielisiin ryhmiin tai heimoihin. Matti Klingen mukaan Kalevala sijaitsi Pohjois-Virossa ja Lounais-Suomessa, ja Pohjola Satakunnassa ja Itä-Ruotsissa. Näitä yhdistävä meri, jollaista Karjalassa ei ole, on kansanrunoissa paljon esillä. Sampsa Pellervoinen
Sampsa Pellervoinen on kalevalaisessa runoudessa ja suomalaisessa mytologiassa esiintyvä haltijaolento, joka kylvää maan kasvillisuuden, kaikenlaiset metsät, suot, ahot ja kivikotkin. Alkuperäisissä kansanrunoissa kylvö tapahtuu sammon murusten avulla. Kalevalassa on Elias Lönnrot siirtänyt tapahtumien järjestystä siten, että kylvö tapahtuu jo ennen Sammon takomista. Sampsaa auttaa savolaisen käsityksen mukaan "Vennon härkä Uljamoinen", joka kyntää maat ja suot. Sampo (peli)
"Kalevala"-aiheinen taide oli suosittua 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa ja Kalevala-aiheet vaikuttivat koko visuaalisen kulttuurin kenttään. Sammon pelilaudan kuvitusta on pidetty hyvin taidokkaana aiheensa edustajana. Suomen pelimuseon mukaan pelin kansallisromanttinen taide on Samuel von Bellin käsialaa. Von Bell tunnetaan myös muiden "Kalevala"-aiheisista kuvituksistaan, kuten postikorteista ja opetustauluista. Kalevala taidemusiikissa
Ensimmäinen merkittävä "Kalevala"-aiheinen sävellys oli Filip von Schantzin "Kullervo"-alkusoitto. Se kantaesitettiin marraskuussa 1860 Helsingin uuden teatteritalon avajaisissa. Samassa yhteydessä esitettiin Zachris Topeliuksen satunäytelmä Lemminkäis-aiheinen "Kypron prinsessa", johon musiikin oli säveltänyt Fredrik Pacius. Ensimmäinen suomalaisuuteen töissään panostanut säveltäjä oli Robert Kajanus, jonka merkittävin "Kalevala"-tulinta oli sen 50-vuotisjuhliin vuonna 1885 sävelletty sinfoninen runo "Aino", jota voidaan pitää myös siihenastisen suomalaisen sinfonisen musiikin suurimpana saavutuksena. Sitä esitettiin myöhemmin jopa Berliinin filharmonisen orkesterin konsertissa. 1454 Kalevala
1454 Kalevala on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi Yrjö Väisälä vuonna 1936. Pikkuplaneetta sai nimensä Suomen kansalliseepos Kalevalan mukaan. Ennen kuin asteroidi sai nimensä, se tunnettiin tunnuksella 1936 DO. Koska Kalevalan absoluuttinen magnitudi (H) on 12,8, sen läpimitta on todennäköisesti seitsemän ja viidentoista kilometrin välillä. Sampo (Kalevala)
Itse asiassa jo ensimmäinen tutkijoiden tuntema tieto sammosta, jonka C.A. Gottlund vuonna 1817 kirjoitti muistiin, on peräisin metsäsuomalaisilta, ja siinä sampo on selvästi taivaallinen esine, josta myös käytetään pylvästä tarkoittavaa sanaa sammas. Kertomuksessa sammas on taivaalla pilvessä Pohjanmaalla, joka myös Pohjolaksi mainitaan. Jompainen iskee miekallaan "sammalta" kaksi ”varvasta” irti. Varpaista saatiin mereen suolat ja heinät maalle. Jos Jompainen olisi saanut kolmannenkin varpaan irti, olisi saatu vilja kylvämättä. Sampo-konserni
Yhdyspankki kaavaili SYP:stä, Sammosta ja eräistä muista vakuutusyhtiöistä uutta finanssipalveluryhmää. Sampo vastusti yhteistyötä. Sampo-yhtiöiden pääjohtaja Kauko Pihlava tähdensi Yhdyspankin johdolle, että Sampo oli vahinkovakuutusyhtiö, jonka toiminta ei sopinut pankin konttoriin. Vahinkovakuutusyhtiön toimipiste arvioi vahinkoja, teki tarkastuksia ja työskenteli vahinkojen ehkäisemiseksi; vakuutusten myynti oli vain pieni osa toimenkuvaa. Finanssipalveluryhmän suunnittelu jatkui vuoteen 1992 asti, mutta siitä ei lopulta tullut mitään. Ryhmän syntymisen estivät vakuutusyhtiöiden ja poliitikkojen vastustus sekä eräät lakimuutokset. Iso tammi
Kalevalassa iso tammi kasvaa maailmaan jo alkuaikana, kun maailmaa vielä muokataan ja luodaan. Tammi peittää kuun ja auringon, ja maailmaan tulee pimeä. Puulle etsitään kaatajaa, ja joku epäonnistuu yrittäessään. Lopulta merestä tulee pieni vaskeen pukeutunut mies, joka kasvaa jättiläiseksi ja iskee kolmella iskulla puun poikki. Taivaanvalot vapautuvat vihdoin, ja maailma on valmis. Puun taikavoimat vapautuvat ihmisten iloksi. Latvan taittaja saa iäisen taian, oksan taittaja iäksi onnen ja lehvän leikkaaja saa ikuisen lemmen. Sampola (rakennus)
Sampola on Tampereella Liisankallion kaupunginosassa sijaitseva julkinen rakennus, joka on Tampereen kaupungin omistuksessa. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Timo Penttilä ja Kari Virta ja se on valmistunut vuonna 1960. Sampola sijaitsee Kalevan alueella Liisankallion kaupunginosassa Sammonkadun varrella. Rakennuksessa toimivat nykyään Tampereen työväenopisto, Sampolan kirjasto sekä Tammerkosken lukio. Alun perin rakennus suunniteltiin juuri työväenopiston käyttöön, kirjasto on toiminut Sampolassa vuodesta 2003. Vuoteen 2011 asti Sampolassa sijaitsi sittemmin lakkautettu Sampolan koulu, ja vuoden 2012 elokuusta lähtien Tammerkosken lukio on toiminut Sampolan tiloissa sen sijaan. Rakennuksen sampoon pohjautuva nimi perustuu useiden Kalevan ja Tammelan kadunnimien tavoin "Kalevalaan". Sampo (Kalevala)
Kansanrunojen eri versioissa sampo on esiintynyt myös nimillä sampa, sammas, sampi, sampu, samppu, samppo ja sammut. Joissain samporunojen harvinaisemmissa versioissa sammon nimen lisäksi myös sammon merkitys on korvaantunut jollakin kokonaan toisella, tällaisia ovat tammi, saima (laatokkalainen alus), saani (reki), sauna, sauva ja saarva (saukko). Eräässä runossa esineestä käytetään sekä nimitystä samppu että kannel. Seppo Ilmarinen
Ilmarinen on Kalevalan seppäsankari, ”takoja iänikuinen”. Hän asuu Väinölässä. Kalevalassa hän takoo monia esineitä, kuten sammon, Kultaisen naisen, ja hän yrittää myös takoa uuden Auringon ja Kuun. Alkujaan Ilmarinen lienee ollut jumala, joka on myöhemmissä runoissa muuttunut kuolevaiseksi. Myös Kalevalassa Ilmarisen mainitaan olleen mukana kosmisessa luomisessa, takomalla taivaankantta ja asettamalla taivaankappaleita. Kaleva (Kerava)
Kaleva on Keravan ensimmäinen ja väkiluvultaan suurin kaupunginosa, jossa vuoden 2014 lopussa asui 9 997 ihmistä. Se sijaitsee kaupungin keskustan luoteispuolella. Kaupunginosaan kuuluu Kalevan lisäksi Kurkelan, Viron, Virrenkulman ja Ilmarisen asuinalueet.
Kaleva on suurimmaksi osaksi rivi- ja omakotitalopainotteista asuinaluetta. Kalevassa sijaitsee 1–6 luokkien opetusta antavat Kalevan ja Kurkelan koulut. Kalevassa sijaitsee Kalevan urheilupuisto, jossa on muun muassa lämmitettävä tekonurmi jalkapalloilijoille, yleisurheilukenttä, jäähalli, uimahalli ja maauimala. Kaupunginosassa sijaitsee myös terveyskeskuksen ympärille rakentuva terveyspuisto, jossa on sekä julkisia että yksityisiä terveyspalveluja. Kalevala populaarikulttuurissa
"Sammon" jälkeen "Kalevala" ei juurikaan ole houkutellut elokuvantekijöitä. Animaatiotuotannot ovat hakeneet 1970-luvulta innotteita teoksesta. Tunnetuimpia animaatoversioita ovat Reino Niinirannan "Kalevala" (1975) ja Riitta Nelimarkan ja Jaakko Seeckin kuusiosainen "Sammon tarina" (1971–1974). Vasta 2000-luvulla heräsi uudestaan ajatuksia "Kalevalan" filmatoisinnista. Antti-Jussi Annilan monikansallinen elokuva "Jadesoturi" (2006) yhdistelee kalevalaista kansantarustoa ja kiinalaista kung fu -perinnettä. Kalevala-muistomerkki
Kalevala-muistomerkki on Liisanpuistossa, Tampereen Liisankallion kaupunginosassa, Kalevan kirkon edessä sijaitseva pronssinen muistomerkki, jonka on suunnitellut Terho Sakki. Kalevala-muistomerkki on 4,5 metriä korkea, ja se paljastettiin Tampereen päivänä 30. syyskuuta 1973. Rosoinen ja hieman epämääräisen muotoinen veistos kuvaa maailman syntyä sotkan munasta. Sambo
Sambo () on Neuvostoliitossa kehitetty kamppailulaji. Sen nimi tulee venäjän kielen sanoista "samooborona bez oružija" ("Самооборона без оружия"), jotka suomeksi tarkoittavat itsepuolustusta ilman aseita. Sambon juuret ovat peräisin perinteisessä venäläisessä kansanpainissa, mutta siinä on elementtejä myös ulkomaalaisista taistelulajeista kuten judosta. Neuvostoliitossa laji tunnustettiin virallisesti vuonna 1938. Kalevala populaarikulttuurissa
Suomen ainoa Kalevalakylä sijaitsee Kuhmossa. Pielavesi
Pielavedellä on yksi Suomen tunnetuimmista lentopallojoukkueista, Pielaveden Sampo. KuPS-Volleyn konkurssin jälkeen SM-liigassa savolaista lentopalloperinnettä menestyksekkäästi jatkanut Sampo on liigan suurimpia seuroja. Suomen mestaruuden Pielaveden Sampo on voittanut vuosina 2004, 2005 ja 2009. SM-hopeaa joukkue on voittanut vuosina 2001, 2007, 2008 ja 2010.
Pielaveden Sampo on yleisseura jolla on myös muita urheilulajeja, mm. keihäänheittäjä Antti Ruuskanen edustaa seuraa. Kalevala
Lemminkäinen on komea mutta häikäilemätön sankari. Hänen äitinsä joutuu hakemaan hänen ruumiinsa Tuonelan virralta ja palauttamaan hänet henkiin, missä toistuu Osiris-myytti. Lemminkäinen tappaa Pohjolan isännän laulujen ja miekkojen taistelun päätteeksi. Myös Lemminkäinen on mukana ryöstämässä Sampoa. Sampo (nimi)
Sampo on suomalaisen miehen etunimi. Nimi on saatu suomalaisessa kansanrunoudessa ja Kalevalassa esiintyvästä ihme-esineestä, sammosta. Nimipäivää Sampot viettävät 3. huhtikuuta, jolloin on myös Veetin nimipäivä. Vuoden 2015 loppuun mennessä 3546 suomalaista miestä oli saanut nimen Sampo, lähes puolet heistä 1980- ja 1990-luvuilla. Pielaveden Sampo
Näkyvintä on Sammon lentopallotoiminta, ja sillä on vuosikymmenien perinteet. 1960-luvun lopulla Sampo aloitti lentopallotoiminnan nelossarjasta. Vuonna 1975 joukkue nousi kolmoseen ja seuraavana keväänä jo kakkossarjaan. Varsinainen nousukausi alkoi 1990-luvulla. Nousu ykkössarjaan oli vaikeaa. Nousu tapahtui vuonna 1995. Seuraavan vuoden Supersarjan jälkeen Sampo nousi ensiyrittämällä liigaan keväällä 1997. Kalevala populaarikulttuurissa
Vuonna 1999 Don Rosa teki Sammon etsinnästä sarjakuvatarinan "Sammon salaisuus" (), jonka päähenkilönä esiintyy Roope Ankka. Iku-Turso
Kalevalassa Louhi on kostoksi Sammon menettämisestä loihtinut Turson tappamaan Kalevan kansan. Iku-Turso nostaa kammottavan päänsä vedestä sankarien laivan vieressä saaden meren kuohumaan. Väinämöinen tarttuu kuitenkin Iku-Tursoa korvasta, jolloin Iku-Turso lupaa, että jos saa säilyttää henkensä, ei hän enää nouse ihmisiä ahdistelemaan. Väinämöinen päästää Iku-Turson, joka on siitä lähtien pitänyt lupauksensa. Sampsa Pellervoinen
Kaarle Krohn näki Sampsan hahmon rinnastuvat skandinaavisiin viljavuuden jumaliin Freyriin ja Njordiin. 
Matti Kuusi viittaa Sampsan yhteydessä jopa mahdollisiin alkukantaisiin seksuaaliriitteihin. Heikki Kirkinen taas katsoi Sampsan kulttiin sekoittuneen bysanttilaisia aineksia. Hänen mukaansa Sampsan nimi polveutui ortodoksisen kirkon "pyhästä Sampsonista", "vieraiden vastaanottajasta". Englantilainen Raymond Chambers on kiinnittänyt huomiota Sampsa Pellervoisen ja muinaisenglantilaisessa Beowulf-runoelmassa esiintyvän myyttisen hedelmällisyydenhaltija Scyld Scefingin mahdolliseen yhteyteen. Petsamo (Tampere)
Pian sotien jälkeen alkoi innokas rakentamisen kausi. Maansaantiin oikeutetut rintamamiehet saivat ostaa tontteja omakotirakentamista varten eri puolilta kaupunkia, sitä varten varatuilta alueilta. Vuodesta 1946 seuraavan vuosikymmenen puoliväliin mennessä olivat tampellalaiset pystyttäneet jo liki 700 uutta omakotitaloa. Samaan aikaan alkoi Tampella rakentaa uusia, nykyaikaisia kerrostaloja. Muun muassa Ilmarinkadun varteen nousi 1950-luvun alussa tampellalaisten pahinta asuntopulaa lievittämään viisi Alvar Aallon suunnittelemaa kerrostaloa, jotka saivat nimekseen Pekola. Ne tampellalaiset maansaantiin oikeutetut, jotka eivät halunneet tai voineet omakotitaloa rakentaa, perustivat As. Oy Kalevanlinnan, joka valmistui vuoden 1953 lopulla. Nukketeatteri Sampo
Nukketeatteri Sampo on vuonna 1977 perustettu helsinkiläinen nukketeatteri. Nukketeatteri Sampo on Helsingin ainoa valtion teatteri- ja orkesterilakiin kuuluva ammattinukketeatteri. Teatteria johtaa Iivo Baric. Sampo-konserni
Yhtiön nimi oli aluksi virallisesti "Ömsesidiga Försäkringsanstalten Sampo". Nimen Sampo viittaa Kalevalan Sampoon. Kansallisuusaatteeseen viittaavat nimet olivat 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa tyypillisiä vakuutusyhtiöille. Sampo (elokuva)
Sampo () on suomalaisten ja neuvostoliittolaisten yhteistyönä vuonna 1959 valmistunut elokuva, joka perustuu löyhästi Suomen kansalliseepokseen Kalevalaan. Elokuvan amerikkalainen versio tunnetaan nimellä "The Day the Earth Froze". Helmer-Rainer Sinisalo
Sinisalo sävelsi muun muassa Kalevalan aiheisiin perustuvan "Sampo"-baletin 1959, kantaatin "Rauhan puolustus", sinfonian "Metsän sankarit" ja orkesterisarjan "Karjalaisia kuvia". Sammon salaisuus ja muita Don Rosan parhaita
Kokoelma sai ilmestyessään runsaasti julkisuutta Kalevalaan liittyvän johtotarinan, "Sammon salaisuuden", vuoksi. Tarinaan liittyi myös kirjan kansikuva, joka on Disney-hahmoilla höystetty versio Akseli Gallen-Kallelan "Sammon puolustus" -teoksesta. Kokoelmasta tuli myös myyntimenestys. Ensimmäinen 15 000 kappaleen painos myytiin nopeasti loppuun, ja jouluun mennessä kokoelmaa oli myyty jo 40 000 kappaletta. Syyskuuhun 2010 mennessä kokoelmasta oli julkaistu jo kymmenen painosta. Kalevala
Kalevalan päätapahtumapaikka on Kalevalan maa eli Väinölä, jossa asuu Väinämöinen ja moni muu päähenkilöistä. Kalevala on kaunis, viljava ja vehreä maa. Kylmä Pohjolan maa on Kalevalan vihollinen. Sitä hallitsee Pohjolan emäntä Louhi, ja siellä asuu myös noitia ja hirviöitä. Metsolassa eli Tapiolassa asuvat eläimet sekä myyttinen metsän väki, jota hallitsevat Tapio ja Mielikki. Veden valtakuntaa Ahtolaa hallitsevat Ahti ja Vellamo. Tuonela eli Manala on kuolleiden valtakunta, joka sijaitsee Tuonelan joen takana. Samppalinnanpuisto
Samppalinnanpuisto (), tunnetaan myös nimellä Samppalinnanvuori (), on yksi Turun puistoista. Puistossa sijaitsevat mm. Samppalinnan ravintola, maauimala sekä Luostarivuoren koulu. Sen kasvivalikoima käsittää yli 60 eri puuvartista kasvilajia. Paikan nimi juontuu paikalla sijainneesta muinaislinnasta. Sana "sampa" eli "sammas" on Varsinais-Suomessa tarkoittanut rajamerkkiä tai -paalua. Muikkuravintola Sampo
Muikkuravintola Sampo on 18. toukokuuta 1931 avattu kuopiolainen muikkuruokiin erikoistunut ravintola, jonka perusti Osuusliike Työkansa. Sampo on palkittu vuonna 1994 muikkuruoistaan "Suomen Paras muikkuravintola" -palkinnolla . Sampoa pidetään myös Suomen tunnetuimpana muikkuravintolana. Sampo (Kalevala)
Valtiotieteen tohtori Pentti Viita esittää kirjassaan "Viikinkiaika Kalevalan kertomana", että sampo tarkoitti rahasampoa eli turkiskauppaa. Kuitenkin nykytutkijoista Anna-Leena Siikalan (2012) mukaan vaikuttaisi, että ainakin Savon ja Keski-Suomen alueella sammon ryöstön esine on ollut sammas, maailmanpylväs. Sampo (Kalevala)
Seppä Ilmarinen takoo Sammon Pohjolan emännälle vastineeksi Pohjolan tyttärestä. Pohjolan emäntä Louhi ottaa sammon vastaan, mutta kieltäytyy luovuttamasta tyttöä Ilmarisen vaimoksi. Louhi vie Sammon kivisen mäen sisään, juurruttaa sen maaperään, ja sulkee lukkojen taakse. Sen jälkeen sampo jauhaa rikkautta Pohjolan väelle. Uno Harva
Uno Nils Oskar Harva (vuoteen 1927 Holmberg, myös Holmberg-Harva; 31. elokuuta 1882 Ypäjä – 13. elokuuta 1949 Turku) oli kansainvälisesti tunnettu suomalainen uskontotieteilijä, joka loi Rafael Karstenin ohella ensimmäisenä pohjaa tieteenalan vakiintumiselle. Hän luopui papinvirastaan laajentaakseen opintojaan ja teki kenttätyömatkoja Etelä-Venäjälle ja Siperiaan suomensukuisten kansojen pariin. E. N. Setälän ohella hän esitti näkemyksen, jonka mukaan Sampo tarkoittaa kansainvälisesti tunnettua maailmanpylvästä. Hän toimi muun muassa sosiologian professorina Turun yliopistossa, Porthan-Seuran esimiehenä (1936–1949) ja Kalevalaseuran sihteerinä (1920–1922). Porin nuorkauppakamari
Sampo-Rosenlew Oy Don Rosa
Rosan merkittävimpänä työnä pidetään 12-osaista "Roope Ankan elämä ja teot" -sarjaa, joka kertoo Roope Ankan elämän vaiheista Barksin tarinoissaan esittämien viittausten perusteella. Rosa palkittiin tarinasta Eisner-palkinnolla. Hänen historiaan ja mytologiaan kytkeytyviin töihinsä lukeutuu myös Kalevala-aiheinen tarina ”Sammon salaisuus”, jossa Roope Ankka etsii Sampoa, Kalevalassa kuvailtua taikaesinettä. Saimaan ammattiopisto Sampo
Saimaan ammattiopisto Sammon toiminnasta vastaa Etelä-Karjalan koulutuskuntayhtymä, joka on yhdeksän jäsenkunnan perustama koulutustoimintaan keskittynyt kuntayhtymä. Mukana koulutuskuntayhtymässä ovat Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Sampo (peli)
"Sampo" on esimerkki varhaisesta suomalaisesta lautapelikustantamisesta. Alkuperäinen peli löytyy muun muassa Kansalliskirjaston kokoelmista. Peli on esillä myös Suomen pelimuseon perusnäyttelyssä. Villi Itä − kalevalainen rapsodia
Levyn alaotsikon mukaan kyseessä on kalevalainen rapsodia, albumin musiikki on tehty tilauksesta vuoden 1985 Kajaanin Runoviikon "Sana ja sävel kalevalaisessa Kajaanissa" -tapahtumaan, jolloin vietettiin Kalevalan 150-vuotisjuhlavuotta. Yhtyeen johtohahmo Sakari Kukko on kertonut, että musiikin lähtökohtana ovat karjalaiset ja inkeriläiset runosävelmät. Levyn lähes koko materaali on mukana myös Sakari Kukon vuonna 2000 ilmestyneellä albumilla "Kalevala Spirit". Sammon taonta
Gallen-Kallela etsi töilleen sopivia, aidon oloisia ympäristöjä kiertäen eri puolin Suomea. Minna Canthin neuvomana hän siirtyi perheineen kesäksi 1893 Savoon Vehmersalmelle, Mustaharjun tilalle. Siellä hän maalasi Kalevalan kymmenennen runon inspiroimana Sammon taonta -teoksensa. Taiteilijan vaimo Mary Gallen-Kallela toimi puvustajana sekä lavastajana ja samana kesänä syntyikin myös kaunis muotokuva Marysta Vehmersalmen kallioisissa maisemissa. Sampsa Pellervoinen
Kalevalaisessa kansanperinteessä Sampsa (Karjalassa "Sämpsä") on hedelmällisyyden haltija, joka on rituaalisesti herätettävä joka kevät. Erityisesti Inkerissä eläneestä Sampsan herätys -runoelmasta on olemassa erilaisia versioita. Runoa on esitetty tai näytelty kesä-heinäkuun vaihteessa Ukon vakka-juhlien tienoilla. Runossa etsitään Sampsan herättäjää, jotta tämä nousisi kastelemaan kasveja ja hedelmöittämään peltoja. Sampo (ohjelmointikieli)
Sampo on vuonna 1983 kehitetty, suomen kieleen perustuva opetuskieleksi tarkoitettu ohjelmointikieli. Sen avainsanastoon kuuluu esimerkiksi si­japäätteitä.
Kielen kehitti Syslab Ay yhdessä Oulun yliopiston kanssa ja sitä on käytetty opetuksessa Oulussa Karjasillan lukiossa. Jompainen
Jompainen liittyy tavallisesta poikkeavaan, ehkä äärimmilleen tiivistettyyn sampokertomukseen. Väinämöinen ja Jompainen lähtevät Pohjanmaalle hakemaan "sammasta", joka on selvästi samaa sukua kuin muiden kertomusten sampo, mutta sammas tarkoittaa myös kirjaimellisesti pylvästä. Sankarit saavat sampaan kiinni, ja lähtevät sen kanssa merelle. Sammas kuitenkin pakenee pilveen. Jompainen lyö miekallaan sammalta kaksi varvasta poikki. Yksi varvas putoaa mereen, ja siitä tulee mereen suola. Toinen varvas putoaa maalle, ja siitä tulee maalle heinä. Jos Jompainen olisi onnistunut iskemään lisää varpaita, olisi vilja tullut kylvämättä. Lahden Sampo
Lahden Sampo oli lahtelainen urheiluseura, jolla oli toimintaa muun muassa koripallossa sekä jalkapallossa. Jäänmurtaja Sampo (1898)
Kun Suomi 6. joulukuuta 1917 julistautui itsenäiseksi, vallankumouksellinen venäläinen matruusikomitea takavarikoi "Sammon". Suomen viranomaisten onnistui puhua se vuokralle, mutta ensi tilaisuuden tullen alukselle valvojaksi jätetty äkäinen venäläinen komissaari nakattiin jäälle Gävlen edustalla ja "Sampo" siirtyi leijonalipun alle. "Sampo" avusti jääkärien pääjoukon Vaasan Vaskiluodon satamaan 25. helmikuuta 1918 ja huhtikuussa 1918 se avusti saksalaisen apujoukon Suomeen saapumista. Sammon keskuslukio
Sammon keskuslukio (Samke) on Tampereella Kalevan kaupunginosassa sijaitseva, syksyllä 2005 valmistunut lukio. Sammon keskuslukio on Suomen kolmanneksi suurin lukio (suurin on Vantaan Tikkurilan lukio ja toiseksi suurin Järvenpään lukio). Sammon lukion toiminta siirrettiin kokonaisuudessaan uuteen rakennukseen, ja samalla nimi vaihtui Sammon keskuslukioksi. Lukiossa on lukuvuonna 2011–2012 noin 900 opiskelijaa ja 65 opettajaa. Sammet
Sampien ruumis on pitkulainen ja kuono yleensä suippo. Hampaaton suu sijaitsee kuonon alapuolella, ja sen edessä on neljä tuntosäiettä, joilla kala tunnustelee pohjaa. Sampien ruumista ympäröivät luukilpien pitkittäiset rivit. Jotkut sampilajit voivat kasvaa satojen kilojen painoiseksi, suurin laji kitasampi jopa 2000-kiloiseksi. Kaleva (yritys)
Kaleva Oy on suomalainen Oulussa toimiva Pohjois-Suomen suurin viestintäyritys ja Kaleva-konsernin emoyhtiö. Yrityksen päätuote on alueellinen, sitoutumaton päivälehti "Kaleva", joka on myös Oulun talousalueen tärkein ilmoitusmedia. Kaleva-konserni julkaisee myös "Forum24"- ja "Lounais-Lappi"-ilmaisjakelulehtiä. Huhtikuusta 2017 alkaen yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Juha Laakkonen. Yhtiö on perustettu 12. tammikuuta 1907. Joulukuuhun 1998 saakka yhtiön nimi oli "Kirjapaino Osakeyhtiö Kaleva" ja sen jälkeen joulukuuhun 2009 saakka "Kaleva Kustannus Oy".Yhtiön hallituksen kokoonpano on seuraava: Sampoo
Sampoo, myös shampoo tai šampoo, on hiusten pesuun tarkoitettu pesuaine. Sampoita valmistetaan muun muassa normaaleille, värjätyille ja hilseileville hiuksille. Myös lemmikkieläimille on omat erikoissampoonsa. Sampsa
Sampsa on Kalevalan runoista peräisin oleva nimi. Sampsa on Kalevalan tarustossa pellon poika, viljojen haltija. Runoissa henkilö nimeltä Sampsa Pellervoinen oli maanviljelijä, joka kasvatti puita ja peltoja. Kalevala
Kalevalan päähenkilö on tietäjäsankari Väinämöinen, jolla on taianomaiset laulun ja soiton lahjat. Hän on ollut osallisena jo maailman luomisessa. Hän soittaa kanteletta, joista tärkein on tehty hauen leukaluusta. Väinämöisen vaimonetsintä on yksi keskeisistä teemoista. Hän ei kuitenkaan koskaan löydä vaimoa — muun muassa yksi neidoista, Joukahaisen sisko Aino, hukuttautuu mieluummin kuin nai Väinämöisen. Väinämöinen osallistuu Sammon ryöstöön Pohjolasta. Lido Salonen
Salonen aloitti muusikkouransa 1960-luvulla perustamassaan Kalevala-yhtyeessä, joissa olivat mukana mm. Harri Saksala ja Remu Aaltonen. Lido soitti yhtyeessä aluksi bassokitaraa, mutta siirtyi myöhemmin Kalevalan kitaristiksi. Kalevala Spirit
Kalevala Spirit on Sakari Kukon vuonna 2000 osana kainuulaista Kalevala-projektia ilmestynyt albumi. Levy sisältää viisi Sakari Kukon kainuulaisten muusikoiden kanssa soittamaa uutta kappaletta ja kymmenen Piirpauke-yhtyeen aiemmin vuonna 1986 ilmestyneellä albumilla "Villi Itä − kalevalainen rapsodia" julkaistua kappaletta. Villi itä on Kalevalan 150-vuotisjuhlan kunniaksi Kajaanin Runoviikolle sävelletty teoskokonaisuus. Sen kappaleista yhtä lukuun ottamatta kaikki ovat mukana Kalevala Spirit -levyllä. Timo Hoivala
Hoivala aloitti valmennusuransa vuonna 1990, kun hänet palkattiin KuPS-Volleyn luotsiksi. Kuuden peräkkäisen Suomen mestaruuden lisäksi hän valmensi KuPS-Volleyn kuudesti Suomen Cupin ykköseksi. Menestyksekäs seuravalmentajaura vaihtui kuudennen peräkkäisen liigamestaruuden jälkeen Suomen miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajan pestiksi. Myöhemmin 2000-luvun alussa Hoivala palasi takaisin seuravalmentajaksi. Hän otti kesken lentopallokauden 2001-02 Pielaveden Sammon ruoriinsa. Hän valmensi Sampoa ja A-maajoukkuetta samanaikaisesti aina Sammon mestaruuskevääseen 2004 asti. Mestaruus oli Sammon seurahistorian ensimmäinen. Sampo voitti Hoivalan opein kahdesti myös SM-pronssia (2002, 2003). Sammalvarpio
Sammalvarpio on 5–10 senttimetriä korkeaksi kasvava rento, lyhythaarainen varpu. Kierteisesti olevat lehdet ovat talvehtivia ja varrenmyötäisiä. Lehden lapa on neulasmainen ja 2–4 mm pitkä. Varren haarojen kärjissä olevat kukat ovat yksittäin, pitkäperäisiä ja nuokkuvia. Valkoinen teriö on kellomainen, viisijakoinen ja 4–5 mm pitkä. Heteitä kukassa on 10 kappaletta. Suomessa sammalvarpio kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä on kota. Vaatimattoman kokonsa ja ulkonäkönsä takia kukkimaton sammalvarpio saattaa olla vaikeasti havaittava. Jompainen
Myöhemmin Karjalasta kerätyissä samporunoissa isketään myös varpaita irti, mutta ei sammolta, vaan siihen tarttuneelta Louhelta, joka on muuttautunut Kokko-linnuksi, ja on riistämässä sampoa takaisin itselleen. Varpaiden mukana saattaa pudota sammon osia, joista tulee rikkautta meriin tai maalle. Yksi vahingoittunut tai pieni varvas jää kuitenkin jäljelle, ja sen varassa Louhi kantaa sammon kannen Pohjolaan. Muutoin olisi saatu enemmän rikkautta. Sampo-konserni
Sampo-konserni on pohjoismainen henkivakuutus- ja vahinkovakuutustoimintaa sekä sijoitustoimintaa harjoittava finanssikonserni. Konsernin liiketoiminta jakautuu seuraaviin pääalueisiin: If Vahinkovakuutus on Ruotsissa kotipaikkaansa pitävä Pohjoismaiden suurin vahinkovakuuttaja. Mandatum Life harjoittaa henkivakuutusliiketoimintaa tarjoten myös vakuutuksellista varainhoitoa. Topdanmark on Tanskan toiseksi suurin vahinkovakuutusyhtiö ja nejänneksi suurin henkivakuutusyhtiö. Topdanmarkia on käsitelty 30.9.2017 alkaen Sampo-konsernin taloudellisessa raportoinnissa tytäryhtiönä. Lisäksi Sampo-konserni omistaa yli 20 prosenttia Pohjoismaiden suurimmasta pankista Nordeasta ja 36,25 prosenttia Nordaxista, joka on yksi Pohjois-Euroopan johtavista kulutusluottoihin erikoistuneista pankeista. Nordea ja Nordax ovat Sampo Oyj:n osakkuusyhtiöitä. Konsernin emoyhtiönä toimii Sampo Oyj, joka hallinnoi vakuusliiketoimintaa harjoittavia tytäryhtiöitä.