Mitkä ovat Turun yliopiston osakunnat?
Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Eräs näkyvimmistä Savo-Karjalaisen Osakunnan toiminnan muodoista on sen historian aikana ollut vuosina 1975–2012 Turun ylioppilastaloilla, YO-talo B:n katutasossa toiminut S-Osis-opiskelijaravintola, jonka toiminnasta se vastasi yhdessä Satakuntalais-Hämäläisen Osakunnan (SHO) kanssa. Osakuntien omien tapahtumien lisäksi S-Osiksella nähtiin sen historian aikana keikkailemassa myös lukuisia bändejä. Vuonna 2012 SKO, SHO ja Turun yliopiston Pohjalainen Osakunta (TPO) muuttivat osakuntatalo Uusi-S:lle. Osakuntataloa ylläpiti ja vuokrasi SKO:n ja SHO:n muodostama yhdistys S-Osakunnat. Uusi-S:sta vuokrasivat omien tilaisuuksiensa käyttöön myös osakuntien ulkopuoliset turkulaiset opiskelijat ja opiskelijajärjestöt. Rakennuksen saatua purkutuomion ja aikataulun purkamiselle osakunnat joutuivat lopettamaan toimintansa Uusi-S:lla 30.11.2015. Syksystä 2013 alkaen SKOlla on ollut jälleen myös päiväoleskelutila Osakuntatila B YO-talo B:n katutasossa yhdessä SHO:n ja Turun yliopiston Varsinaissuomalaisen Osakunnan (TVO) sekä sittemmin myös TPO:n kanssa.
Osakunta
1800-luvun puolessa välissä osakunnat yritettiin korvata ylioppilastiedekunnilla, jotka jakoivat opiskelijat tiedekunnittain maakunnallisen jaon sijasta. 1850-luvun vapautuneempi ilmapiiri kuitenkin mahdollisti paluun osakuntajärjestelmään. Osakuntia kutsuttiin kuitenkin "osastoiksi" (), ei "kansakunniksi" (). Nykyinen sana osakunta onkin sanan afdelning käännös. Turun kauppakorkeakoulu
Opetusta, tutkimusta ja yhteistyötä toteuttavat johtamisen ja yrittäjyyden laitos, laskentatoimen ja rahoituksen laitos, markkinoinnin ja kansainvälisen liiketoiminnan laitos, taloustieteen laitos sekä tulevaisuuden tutkimuskeskus. Muita yksikköjä ovat Porin yksikkö, TSE exe sekä Centre for Collaborative Research -yksikkö. Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Turun yliopiston opiskelijamäärä kasvoi nopeasti 1950-luvulla. Tämä loi paineita ylioppilaskuntaa ja paikalleen jämähtäneitä maakuntakerhoja kohtaan. Ylioppilaskunta siirsi beaanien (so. uusien opiskelijoiden) koulutuksen 1955 maakuntakerhojen hoidettavaksi, mikä lisäsi nopeasti kerhojen jäsenmäärää. Kerhojen räjähdysmäinen kasvu sai niiden vanhat ja vapaamuotoiset organisaatiot natisemaan liitoksissaan. Tämä sekä kerhojen toimintaan kohdistunut arvostelu sai aikaan keskustelua osakuntajärjestelmään siirtymisestä. Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Oman kerhonauhan S-KK sai vuonna 1930, jolloin Katri Waren suunnitteli kaikille Turun Yliopiston maakuntakerhoille nauhat ylioppilaskunnan nauhan värijaotuksen pohjalta. Savo-Karjalaisten väreiksi tulivat maakuntien värit punainen, musta ja keltainen. Tämä nauha on edelleen käytössä SKOn osakuntanauhana. Torinon yliopisto
Yliopistolla on lisäksi useita tiedekuntia Torinon ulkopuolella, lähinnä Luoteis-Italiassa. Näitä yksiköitä ovat: Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta
Turun Yliopiston Varsinaissuomalainen Osakunta ry (lyh. TVO) on yksi Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluvista osakunnista. Vuonna 2007 Turun yliopiston varsinaissuomalaisella osakunnalla oli noin 500 jäsentä Turun yliopistosta, Åbo Akademista ja Turun kauppakorkeakoulusta. Osakunta perustettiin alun perin vuonna 1928 varsinaissuomalaisten opiskelijoiden maakuntakerhoksi, mutta nykyisin suuri osa yhdistyksen jäsenistä on kotoisin muualta kuin Varsinais-Suomesta. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Alue koostuu Domkyrkoförsamlingen- eli Tuomiokirkkoseurakunta-nimisestä seurakunnasta. Tilastoinnissa esikaupunkien kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Storkyrkan", "Klara" ja "Jakob". Aikaisemmin kukin niistä muodosti itsenäisen seurakuntansa. Viralliset kaupunginosat ovat: Opiskelijajärjestö
Ylioppilaskuntien yhteisjärjestö on Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL) ry. SYL toimii opiskelijoiden edunvalvontatahona erityisesti opiskelijoita koskevaa lainsäädäntöä kehitettäessä. Ylioppilasliikkeen luomien perinteiden vuoksi erityinen lainsäädännöllinen asema on ylioppilaskuntien lisäksi Helsingin yliopiston viidellätoista ja Teknillisen korkeakoulun yhdellä osakunnalla. Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Vuonna 1969 Ylioppilaskunnan osakuntajaosta luovuttiin ja osakunta rekisteröitiin yhdistykseksi. Satakuntalainen Osakunta
Ensimmäinen hanke Länsisuomalaisen Osakunnan jakamiseksi alkoi vuonna 1894. Osakunnan jäsenistön jakauduttua kielipoliittisiin ryhmiin pääasiassa osakunnan ruotsinmieliset vaativat osakunnan jakamista. Seuraavan kerran asiasta äänestettiin vuonna 1901, jolloin jakamista kannattanut ehdotus voitti puheenjohtajana toimineen kuraattorin äänellä. Ehdotusta ei kuitenkaan pantu täytäntöön välittömästi. Vuonna 1903 asiasta äänestettiin kolmannen kerran ja jakamista kannattanut ehdotus voitti. Tämän ehdotuksen yliopiston v.t. sijaiskansleri pani täytäntöön 14.3.1903 antamalla päätöksellään, jonka mukaan Länsisuomalaisen Osakunta jakautui 1.1.1904 Satakuntalaiseen Osakuntaan ja Turkulaiseen Osakuntaan. Turkulainen Osakunta puolestaan jaettiin helmikuussa 1905 Turkulaiseen Osakuntaan ja Varsinaissuomalaiseen Osakuntaan. Turun yliopiston ylioppilaskunta
Vuonna 2010 TYY ja Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta yhdistyvät Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhdistymisen myötä. Osakunta
Osakuntaan kuulumisen pakollisuus jatkui aina vuoteen 1937, ja käytännössä lähes kaikki yliopisto-opiskelijat olivat osakuntien jäseniä aina vuoteen 1969, jolloin uuden lain myötä ylioppilaskunta lakkasi perimästä osakunnan jäsenmaksua oman jäsenmaksunsa yhteydessä. Aikana, jolloin yliopisto Helsingissä oli ainoa laatuaan ja sen johtava asema yhteiskunnan ylempien kerrosten kouluttajana Suomessa kiistaton, osakunnat kokosivat opiskelevan sivistyneistön tehokkaasti yhteen. Osakunta
Alkuperäisinä Turun Akatemiaan 1643 perustettujen osakuntien perillisinä Helsingin yliopistossa on osakuntia, jotka vastaavat määrättyjä maan alueita. Sama alue voi kuitenkin olla kahden tai useamman osakunnan yhteisenä osakunta-alueena, kanta-alueena. Opiskelija voi kuulua vain yhteen Helsingin yliopiston osakuntaan. Lisäksi Teknillisessä korkeakoulussa on 1872 perustettu ruotsinkielinen osakunta, Teknologföreningen. Luettelo Turun yliopiston ainejärjestöistä
Tämä on luettelo Turun yliopiston ylioppilaskunnan piirissä toimivista tiedekunta- ja ainejärjestöistä. Turun yliopiston ylioppilaskunnalla on 53 ainejärjestöä sekä noin 15 000 jäsentä. Turun kuntaliitokset
Turun kuntajakoselvitysalueeseen mukaan määrättiin edellä mainittujen ehtojen perusteella Turun lisäksi Kaarina, Raisio, Naantali, Lieto, Tarvasjoki, Aura, Rusko, Masku, Nousiainen, Mynämäki, Sauvo ja Paimio sekä mahdollisesti Marttila, Kustavi, Taivassalo ja Vehmaa. Kuntien tulee tehdä kuntajakoselvitykset ja ilmoittaa niihin perustuvat yhdistymisesitykset viimeistään 30. huhtikuuta 2014. 12. suurimmalle kaupunkiseudulle, mukaan lukien Turkuun, hallitus on varautunut asettamaan myös kuntajakoselvittäjän vuoden 2013 aikana. Kaarina
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kaarinassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään (). Åbo svenska församling toimii myös Turun kaupungin alueella. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus. Turun yliopiston pohjalainen osakunta
1950-luvulla maakuntakerhojen toiminta sai osakseen runsaasti arvostelua. Heimoaatetta pidettiin vanhahtavana ja kerhotoiminnan katsottiin edistävän hajaannusta yliopiston opiskelijoiden välillä. Vuonna 1957 toteutetussa sääntö- ja organisaatiouudistuksessa ylioppilaskunta jaettiin neljään osakuntaan ja Turun Yliopiston Pohjalaisesta Kerhosta tuli Pohjalainen Osakunta. Vuonna 1960 osakunta sai toimitilakseen ylioppilastalotalo B:n pohjakerroksen Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Osakuntavierailujen kulta-aika sattui sekin 1960-luvulle. Helsingin itäsuomalaisiin osakuntiin (Wiipurilainen Osakunta, Karjalainen Osakunta, Savolainen Osakunta, Kymenlaakson Osakunta) pidettiin yhteyttä entiseen malliin. Uusia suhteita luotiin Åbo Akademin Östra Finlands Nationiin sekä Ruotsiin eräisiin ruotsalaisiin ja emigranttivirolaisiin osakuntiin. Turun linnalääni
Hallinnollisen jaon hallintopitäjää pienemmät aluekokonaisuudet olivat nimeltään verokuntia, jotka olivat samaa veroerää ja osaksi yhteisiä veroja suorittavien maanomistajien välinen yhteisö. Verokunnat olivat alueeltaan erikokoisia, mutta veronmaksukyvyltään suhteellisen yhdenmukaisia. Jotta näistä alueyksiköistä olisi saatu muodostettua tasavertaisia, hallintopitäjät jouduttiin jakamaan kahteen, kolmeen tai neljään osaan. Saaristopitäjissä verokuntia saattoi olla huomattavasti enemmänkin kuin neljä, mutta niissä verokunnat olivat jossain määrin toisenlaisia. Näin verokuntien alue muodostui tiheään asutuilla seuduilla pienemmäksi, mutta veroyksiköiden määrät olivat eri verokunnissa lähes yhtä suuria. Turun yliopisto
Turun yliopiston alumnitoiminnan tavoite on säilyttää yhteys yliopiston ja sen kasvattien välillä. Turun yliopiston alumneja ovat kaikki Turun yliopistossa tai Turun kauppakorkeakoulussa tutkinnon suorittaneet, opiskelleet ja työskennelleet. Turun yliopiston kasvatit ovat asiantuntijoita ja vaikuttajia monenlaisissa yhteiskunnan rooleissa. Alumnit osallistuvat yliopiston kehittämiseen sekä tukevat opiskelijoita esimerkiksi toimimalla mentoreina. Suomen seutukunnat
Seutukunnat () ovat muutaman kunnan muodostamia aluekokonaisuuksia, joiden muodostamisen perusteena on käytetty kuntien välistä yhteistyötä ja työssäkäyntiä. Jokainen Suomen kunta kuuluun johonkin seutukuntaan ja saman seutukunnan jäsenkuntien täytyy olla samasta maakunnasta. Suomen seutukunnat on määritelty työ- ja elinkeinoministeriön aluepoliittisen tukialuejaon perusalueiksi. Työ- ja elinkeinoministeriö myös vuosittain vahvistaa seutukuntajakoon tulevat muutokset. Seutukunnat muodostavat Euroopan unionin tilastollisen aluejakotason LAU 1 (ent. NUTS 4). Vuoden 2011 alusta Suomen kunnat on jaettu 70 eri seutukuntaan. Seutukuntajako on otettu käyttöön vuonna 1994. Osa seutukuntien nimistä on keksitty varta vasten tuota seutukuntaa varten seutukuntajakoa laadittaessa, osa on kyseisten alueiden perinteisiä nimiä, esim. Järviseutu ja Vakka-Suomi. Turun Seudun Osuuspankki
Turun Seudun Osuuspankki on turkulainen OP-finanssiryhmään kuuluva osuuspankki. Se tukee turkulaista urheiluseura Turun Palloseuraa ja on sen pääyhteistyökumppani.' Konttoreita on 11, ja pankki toimii Turun, Kaarinan, Liedon, Naantalin, Paraisten, Raision, Ruskon ja Vehmaan kuntien alueilla. Savolainen osakunta
Savolaisia ylioppilasyhdistyksiä on muun muassa Turussa (Turun Yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta r.y.) ja Tampereella (Savotta). S-Osakunnat
S-Osakunnat ry on osaomistajana Turun Uudenmaankadulla sijaitsevassa Radbar Turku -nimisessä käsityöläisoluisiin keskittyneessä anniskeluravintolassa. Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta ry l. Savo-Karjalainen Osakunta, lyh. SKO on yksi Turun yliopiston neljästä osakunnasta. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Osakunnan toiminta on keskittynyt Yo-talo B:n (Rehtorinpellonkatu 4-6 B) katutasossa sijaitsevaan Osakuntatilaan, joka toimii myös opiskelijoille suunnattuna oleskelu- ja ajanviettotilana. ”Opiskelijan olohuoneeksi” kutsutussa tilassa on erilaisia pelejä sekä kahvinkeitin. Turun yliopiston ylioppilaskunta
TYY on perustettu vuonna 1922, ja se liittyi Suomen ylioppilaskuntien liittoon vuonna 1927. Se on Suomen kolmanneksi suurin ylioppilaskunta. Jäseniä TYYssä on yhteensä noin 15 000. Toimintaa sillä on Turussa, Raumalla ja Porissa. Telanganan piirikunnat
Intian eteläosassa sijaitseva Telanganan osavaltio jakautuu 10 piirikuntaan. Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Turun yliopiston pohjalainen osakunta ry (lyh. TPO) on Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluva opiskelijayhdistys. Sen jäsenistö on perinteisesti koostunut varsinkin Lapista, Pohjanmaalta, ja Kainuusta kotoisin olevista opiskelijoista. Osakunnan toimisto sijaitsee Turussa ylioppilastalo B:ssä. Satakuntalainen Osakunta
Satakuntalainen Osakunta pitää sisarosakuntinaan Länsisuomalaisen Osakunnan perillisiä Turkulaista Osakuntaa eli Åbo nationia jaVarsinaissuomalaista osakuntaa. Osakunnilla on myös yhteistoimintaa Turun- ja Porin lääni -nimisen kerhon nimissä. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
S-Osakunnat ry on myös osaomistajana turkulaisessa käsityöläisoluisiin keskittyneessä Radbar Turku -nimisessä anniskeluravintolassa. Tampereen yliopisto (vanha)
Tammikuussa 2017 yliopiston yksiköt oli muutettu takaisin tiedekunniksi, entiset yksiköt olivat: ELSA Turku
Paikallistasolla ELSA-verkosto koostuu paikallisryhmistä (kuten ELSA Turku), jotka ovat sitoutuneet ELSAn tavoitteisiin ja edistävät niitä omassa yliopistossaan. Paikallisryhmiä on Euroopassa lähes 300. Suomessa jokainen paikallisryhmä edustaa tiettyä kaupunkia ja oikeustieteellistä tiedekuntaa. Suomen ELSA-paikallisryhmät ovat: ELSA Rovaniemi, ELSA Joensuu, ELSA Turku ja ELSA Helsinki. ELSA Turku on Suomen suurin ja aktiivisin ELSA-ryhmä. Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta
Ylioppilaskunnan ylintä päätösvaltaa käytti välittömillä ja suhteellisilla vaaleilla valittu 21-jäseninen edustajisto. Hallinto- ja toimeenpanovaltaa käytti edustajiston asettama hallitus. Lisäksi ylioppilaskunnassa työskenteli palkattuina viranhaltijoina viisi sihteeriä: pääsihteeri, taloussihteeri, korkeakoulupoliittinen sihteeri, sosiaaliasiainsihteeri ja tiedotussihteeri. Ylioppilaskunnan taloutta koskevissa asioissa ylintä päätös-, hallinto- ja toimeenpanovaltaa käytti edustajiston valitsema taloustoimikunta. Ylioppilaskunnan hallinnosta määrättiin ylioppilaskunnan säännöissä, jotka hyväksyi edustajisto ja vahvistaa Turun kauppakorkeakoulun rehtori. Ylioppilaskunnan asemasta on säädetty yliopistolakiin sisältyvässä ylioppilaskunta-asetuksessa.Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan alaisuudessa toimii 10 ainejärjestöä.
Montun alkutaipale sijoittuu alkuvuoteen 1953 ja silloiseen kauppakorkeakoulurakennukseen, joka sijaitsi kauppaopiston kanssa samassa talossa Aurakatu 11:ssä. Ylioppilaskunnalla oli tuolloin polttava tilaongelma, johon se haki ratkaisua pyytämällä rehtori Niilo Ikolalta lupaa saada käyttää tiettyinä päivinä viikossa koulun tiloja. Vahtimestarille luvattiin maksaa siivoamisesta ja koululle korvausta valosta ja lämmöstä. Keskusteluissa Ikolan kanssa kävi ilmi, että ylioppilaskunnalla oli mahdollisuus saada käyttöönsä kokonaan oma tila - kellarikerroksessa sijaitsevat kaksi koululle tarpeettomiksi jäänyttä laboratoriohuonetta. Tämä mahdollisuus toteutui ja ylioppilaskunnalla oli huhtikuussa 1953 oma kolmenkymmenen neliön kerhohuone. Paikka sai sijaintinsa perusteella nimekseen Monttu. Turun kasarmi (Turku)
Kasarmialueelle on rakennettu yliopiston uudisrakennukset: kasvatustieteiden tiedekunnan Educarium, yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan Publicum, oikeustieteellisen tiedekunnan Calonia ja matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan Arcanum. Keskusta (Turku)
Keskustan suuralueeseen kuuluvat kokonaan ruutukaava-alueen yhdeksän kaupunginosaa. Lisäksi siihen kuuluu kokonaan joitakin muita kaupunginosia. Osa kaupunginosista on jaettu Keskustan ja jonkun muun suuralueen kesken. Suuralueen nykyiset rajat ovat vuodelta 2005. Turku
Turku on taloudellisessakin mielessä Turun seutukunnan keskus. Alueella on monipuolinen elinkeinorakenne, mitä tukee laaja-alainen koulutustarjonta. Turun seutukunnan bruttokansantuote vuonna 2015 oli 37 780 €/as. (koko maan keskiarvo 41 921 €/as.). Talouden kasvu Varsinais-Suomessa on ollut 2010-luvun puolivälistä lähtien hyvässä nosteessa. Meri- ja lääketeollisuuden vahvat näkymät heijastavat korkeasuhdannetta myös useille muille toimialoille, erityisesti rakentamiseen. Positiivinen rakennemuutos kaipaa panostamista koulutukseen. Ammattitaitoista väestöä onkin pyritty lisäämään kasvattamalla tekniikan alan paikkoja ja järjestemällä muuntokoulutuksia. Turun ongelmana on ollut aivovuoto, jolla tarkoitetaan korkeakoulusta valmistuneiden virtaamista pääkaupunkiseudulle. Lounais-Suomessa on meneillään Töihin tänne -kampanja, jolla yritetään lisätä alueen vetovoimaa, kun nykyinen työvoimareservi ja koulutuskapasiteetti eivät yksin kykene tyydyttämään osaajatarvetta. Turun yliopisto
Turun yliopisto aloitti toimintansa entisen Hotelli Phoenixin rakennuksessa Kauppatorin laidalla. Opetus alkoi 27. kesäkuuta vuonna 1922. Tuolloin yliopiston kirjoissa oli 87 opiskelijaa, ja se koostui kahdesta tiedekunnasta – humanistisesta ja matemaattis-luonnontieteellisestä. Humanistisen ja luonnontieteellisen koulutuksen lisäksi suunniteltiin yliopiston toiminnan alkuaikana myös niin valtiotieteellisen kuin maatalouskoulutuksenkin aloittamista, mutta nämä suunnitelmat eivät toteutuneet. Yliopisto sai kolmannen tiedekuntansa vuonna 1943, kun sotaa käyvän kansakunnan tarpeita vastaamaan perustettiin valtion rahoittama lääketieteellinen tiedekunta. Opiskelijamäärän kasvaessa ja toiminnan laajentuessa 1950-luvulla yliopisto siirtyi Kauppatorilta Vesilinnanmäen laelle. Nykyisin Yliopistonmäkenä tunnetun mäen ympärille on muodostunut Turun yliopiston ja Åbo Akademin yhteinen kampusalue. Mäen juurella sijaitsevat myös Turun ylioppilastalot ja Turun yliopistollinen keskussairaala. Turun yliopiston ylioppilaskunta
Turun yliopiston ylioppilaskunnan hallitus valitaan vuosittain joulukuussa kalenterivuodeksi. Sääntöjen mukaan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja sekä viidestä seitsemään hallituksen jäsentä. Vuonna 2018 hallitukseen kuuluu puheenjohtaja Inari Harjuniemi ja kuusi muuta hallituksen jäsentä. Turun kaupunkiseutu
Turun kaupunkiseutu on Turun ympärille muodostunut tiivis kaupunkimaisten alueiden kasvukeskus jossa asuu noin 310 000 asukasta. Kaupunkiseudun keskuskunta Turku on alueen vahvin työpaikka-, asumis- ja osaamiskeskus, jossa käydään töissä verrattain laajalta alueelta Varsinais-Suomesta. Turun kaupunkiseudun määrittely saattaa tilanteesta riippuen olla erilainen, mutta sekä Varsinais-Suomen maakuntaliitto, että tilastokeskus laskevat kaupunkiseudun osaksi Turun, Kaarinan, Raision, Naantalin, Liedon, Paimion, Ruskon ja Auran kunnat. Laajemmin kaupunkiseutuun katsotaan joissain yhteyksissä kuuluviksi myös Maskun, Mynämäen, Nousiaisten ja Sauvon kunnat. Satakuntalainen Osakunta
Ns. isovihan ajaksi osakunnat siirtyivät yliopiston mukana Turusta venäläistä miehitysvaltaa pakoon Tukholmaan. Tänä aikana useat osakunnat toimivat inspehtoreitta. Osakunnat palasivat Turkuun 26.3.1723. Vuonna 1741 osakunnat saivat oikeuden itse valita inspehtorinsa.Helsingin aika: Turun yliopisto
Turun yliopisto koostuu seuraavista kuudesta tiedekunnasta ja tieteenalayksiköstä, Turun kauppakorkeakoulusta (suluissa perustamisvuosi):Tiedekuntiin kuuluvien laitosten lisäksi Turun yliopistoon kuuluu seitsemän erillistä laitosta: Turku
Turun seutukuntaan kuuluvat Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku. Seutukunnassa on runsaat 325 000 asukasta. Turun kuntaliitokset
Valtiovarainministeriön mukaan selvitysalue muodostaa luontevan työssäkäynti- ja asiointialueen sekä alueen asukkaidenkin näkökulmasta yhtenäisen alueen. Alue olisi yhdyskuntarakenteellisesti eheä kokonaisuus, jonka työssäkäyntialueen ydin on nykyinen Turku, mutta alueen sisäinenkin työssäkäynti on vilkasta. Ehdotettu uusi kunta olisi vahva elinkeinopoliittinen toimija valtakunnallisessa kaupunkiseutujen välisessä kilpailussa. Uusi kunta olisi väestörakenteeltaan elinvoimainen, riittävän suuri vastatakseen itsenäisesti peruspalveluistaan ja sen talous olisi vahva. Haasteeksi ministeriö mainitsee suuren kuntamäärän erilaisten hallintokulttuurien ja palvelujen järjestämistapojen yhteensovittaminen. Turun-Sanomien lokakuussa 2013 tekemässä kyselyssä suurin osa Varsinais-suomalaisista kansanedustajista ilmoitti kannattavansa kuntaliitoksia. Turun kauppatieteiden ylioppilaat
Pääsihteerit (YO) ja toiminnanjohtajat (Yhd.):
Jaostot ovat toimintasektoreittain asetettuja pysyviä työryhmiä, jotka tuottavat palveluja yhdistyksen jäsenistölle. Toiminta ulottuu aina vapaa-ajan toiminnasta korkeakoulun edunvalvontaan. Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Lopullisen sysäyksen osakuntien syntyyn antoi ylioppilaskunnan sääntömuutos, jonka mukaan ylioppilaskunta saattoi jakautua osakuntiin. Savo-Karjalainen Kerho julistautui osakunnaksi ensimmäisenä Turun yliopiston maakuntakerhoista 9.5.1957. Osakuntajärjestelmään siirtyminen kasvatti ja monipuolisti entisen maakuntakerhon organisaatiota. Tärkeimmät uudet virat olivat inspehtori ja kuraattori. Savo-Karjalaisen Osakunnan ensimmäiseksi inspehtoriksi tuli professori Kaarlo Hartiala ja ensimmäiseksi kuraattoriksi maisteri Mauno Mielonen. Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta
Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta on valittu opetuksen huippuyksiköksi vuosina 1997–1998 sekä koulutuksen laatuyksiköksi vuosina 1999–2000, 2004–2006 ja 2007–2009. Maininnat myöntää opetusministeriö. Tutkintoon johtavan koulutuksen lisäksi tiedekunta on vuodesta 1995 lähtien järjestänyt täydennyskoulutusta sekä lakimiehille että muun kuin oikeustieteellisen koulutuksen saaneille henkilöille. Turun yliopiston eläinmuseo
Turun yliopiston eläinmuseo on Turussa sijaitseva luonnontieteellinen museo. Se on osa Turun yliopiston matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan kuuluvaa biodiversiteettiyksikköä. Museon kokoelmat koostuvat sekä tutkimukseen tarkoitetuista tieteellisistä kokoelmista että opinto- ja yleisökokoelmista. Turun kuntaliitokset
Tämän keskusta-alueen ulkopuoliset alueet Aurajoen eteläpuolella kuuluivat Kaarinaan, pohjoispuolella Maariaan. Näiden kuntien alueelle Turun rajan välittömään läheisyyteen muodostuivat työläisten asuntoalueet muun muassa Raunistulaan ja Nummenmäelle. Maalaiskuntiin syntyneet esikaupungit muodostuivat ennen pitkää näille kunnille raskaiksi taloudellisiksi taakoiksi. Rakentamisen kannalta oli myös ongelmallista se, ettei maalaiskunnilla ollut mahdollista toteuttaa yksityistä maanomistajaa sitovaa asemakaavaa. Historioitsija Veikko Laakso kuvaa vuosisadan vaihteen tilannetta kirjoittaessaan, että ”ristiriita paikallishallinnon vanhan rakenteen ja yhteiskunnan luontaisen kehityksen välillä kävi ajan myötä yhä jyrkemmäksi”. Ongelmia yritettiin ratkaista muodostamalla Raunistula, Nummenmäki ja Vähäheikkilä taajaväkisiksi yhdyskunniksi, joilla oli rajoitettu itsehallinto-oikeus, vaikka ne yhä kuuluivat Kaarinan ja Maarian kuntiin. Turun kaupunginosat
Seuraavat alueet eivät ole virallisia kaupunginosia, mutta ne ovat kuitenkin tunnettuja asuinalueiden ja lähiöiden niminä. Kaupunginosien tapaan nämä alueet on lueteltu suuralueiden mukaisessa järjestyksessä. Turku Science Park
Turun Tiedepuisto on tärkeä osa dynaamista Turku Business Region -kokonaisuutta, joka maantieteellisesti kattaa Turun ohella 10 muuta kuntaa (Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo). Turun yliopiston pohjalainen osakunta
Vuonna 1922 perustetun Turun yliopiston opiskelijat perustivat vuosina 1925–1928 viisi maakuntakerhoa. Vuonna 1928 perustettiin Turun Yliopiston Pohjalainen Kerho, jonka tarkoituksena oli alusta alkaen pohjalaisuuden ja pohjalaisen hengen säilyttäminen opiskelupaikkakunnalla. Toisena tavoitteena oli tehdä Turun Yliopistoa tunnetuksi opiskelijoiden kotiseudulla. Kahdenkymmenenkolmen opiskelijajäsenen lisäksi Pohjalainen Kerho sai taustavoimikseen professorit V. A. Koskenniemen, J. G. Granön ja M. H. Palomaan. Luettelo Suomen teekkarikilloista
Turun yliopistossa on kaksi diplomi-insinööriopiskelijoiden kiltaa, joitten yhdyselimenä toimii Turun suomen- ja ruotsinkielisten teekkarien epävirallinen Teekkarikomissio Valtakunnanosakeskus
Valtakunnanosakeskus on maantieteen termi, jolla tarkoitetaan pääkaupungin ohella maan keskeisimpiä keskuksia. Suomessa valtakunnanosakeskuksiksi on luettu Helsingin lisäksi Turku, Tampere, Oulu, Jyväskylä ja Kuopio. Tukholma
Vuodesta 1998 Tukholma on jaettu hallinnollisiin kaupunginosa-alueisiin ("stadsdelsområde"), jotka päättävät itse kouluista ja muista sosiaalipalveluista. Kunnanvaltuusto asettaa alueiden valtuustot ("stadsdelsnämnd"). Kaupunginosa-alueita on yhteensä 14, ja ne jaetaan edelleen kaupunginosiin. Turun yliopisto
Vuodesta 1995 lähtien Turun yliopisto on kuulunut vanhojen eurooppalaisten yliopistojen muodostamaan Coimbra-ryhmään. Turun linnalääni
Alkuaan Turun linnalääni muodosti yhden voutikunnan. Kihlakuntajakoon perustuvia voutikuntien rajoja alettiin käyttää 1540-luvulla, mutta 1550- ja 1560-luvuilla kokeiltiin pienempiä voutikuntia, jotka yleensä koostuivat kolmesta hallintopitäjästä. Kun kaksi kihlakuntaa yhdistettiin saman voudin hallintaan, noudatettiin tiettyä järjestystä. Toisinaan yhdistettiin Turkua lähinnä olevat kihlakunnat eli Maskun ja Piikkiön kihlakunnat yhdeksi voutikunnaksi. Tällöin voitiin pitää Halikon ja Vehmaan kihlakunnat erillisinä voutikuntina tai yhdistää saman voudin alaisuuteen. Tavallisempi yhdistämistapa oli liittää Maskun ja Vehmaan kihlakunnat yhden voudin alaisuuteen ja Halikon ja Piikkiön kihlakunnat toisen voudin alaisuuteen. Tämä pohjautui ’’Suomen’’ maakunnan vanhaan kahtiajakoon, jossa alueista käytettiin nimityksiä Etelä-Suomi ja Pohjois-Suomi, joita ei pidä sekoittaa samankaltaisiin nykyajan nimityksiin, vaan käsittää ne Varsinais-Suomen osiksi. Tämä vanha kahtiajako ilmeni myös laamannikuntajaossa. Kymenlaakson Osakunta
Kymenlaakson Osakunta (KyO) on Helsingin yliopiston nuorin osakunta. Osakunta on perustettu vuonna 1933, ja osakunnan kanta-alueena ovat Kymenlaakson kunnat. Sitä ennen Kymenlaakson kunnat kuuluivat Hämäläis-Osakunnan ja Wiipurilaisen Osakunnan kanta-alueeseen. Turun Helluntaiseurakunta
Seurakunnan toimialue oli aiemmin laajemmalla alalla Varsinais-Suomessa, mutta kasvun myötä 1970–1980-luvuilla perustettiin Uudenkaupungin ja Naantalin helluntaiseurakunnat erottamalla ne itsenäisiksi seurakunniksi Turun helluntaiseurakunnasta. Kristillinen seurakunta Uusipesula Varissuolla erotettiin omaksi seurakunnakseen marraskuussa 2005. Viimeisin jakautuminen tapahtui vuoden 2009 alussa, kun Asemaseurakunta Paimiossa tuli omaksi seurakunnakseen. Turun helluntaiseurakunnalla on yhä toimintaa monissa Turun ympäristökunnissa. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
SHO:n toiminta koostuu pääosin erilaisten juhlien, tapahtumien ja kerhojen järjestämisestä sekä vapaa-ajan viettoon tarkoitettujen tilojen ylläpidosta. Suurin osa osakunnan päivittäisestä toiminnasta tapahtuu Yo-talo B:n katutasossa sijaitsevassa Osakuntatilassa. Tilassa toimivat myös Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta (SKO) sekä Turun yliopiston Pohjalainen Osakunta (TPO).
Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta otti ensiaskeleensa Turun Suomalaisessa Yliopistossa keväällä 1925, jolloin satakuntalainen maakuntakerho perustettiin. Hämäläinen kerho puolestaan sai alkunsa vuonna 1926. Myös muut maakuntakerhot, joista sittemmin kasvoi osakuntia, perustettiin 1920-luvun aikana. Kerhojen tarkoituksena oli pitää yllä yhteyksiä kotiseutuun, sillä liikenneyhteydet olivat tuolloin huonot eikä kotona ehditty käymään kuin harvoin. Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Opiskelijakunta TUOn toimisto sijaitsee nykyään Lemminkäisenkadun toimipisteessä. Jäsenpalvelupisteitä opiskelijakunnalla on lisäksi Sepänkadun kampuksella. S-Osakunnat
S-Osakunnat ry alivuokraa yhdessä AAly ry:n kanssa Turun yliopiston ylioppilaskunnalta (TYY) Yo-talo B:n Osakuntasalia, jonka seinää koristavat SKO:n ja SHO:n vaakunakokoelmat. S-Osakunnat ry ja AAly ry yhteistyössä TYYn kanssa vuokraavat Osakuntasalia eteenpäin TYYn järjestöjen päivätapahtuma- ja sitsikäyttöön. Turun yliopisto
Turun yliopiston tutkijakoulu (UTUGS) koostuu tohtoriohjelmista (vuonna 2018 tohtoriohjelmia on 16) ja kattaa kaikki yliopiston edustamat tieteenalat sekä Turun yliopistoon väitöskirjaansa valmistelevat tohtorikoulutettavat (n.2000). Turku
Turussa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yliopistoja ovat Turun yliopisto ja Åbo Akademi, ammattikorkeakouluja Turun ammattikorkeakoulu, Diakonia ammattikorkeakoulu, Humanistinen ammattikorkeakoulu ja Yrkeshögskolan Novia. Yhteensä kaupungissa on yli 40 000 korkeakouluopiskelijaa. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018-2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta ry (lyh. SHO, Soho) on yksi Turun yliopiston neljästä osakunnasta. Luettelo Turun yliopiston ainejärjestöistä
Lista on järjestetty tiedekuntien sekä ainejärjestöjen nimen mukaan, tiedekunnat akateemisessa-, ainejärjestöt aakkosjärjestyksessä. Turun yliopisto
Turun yliopisto on johtanut muutamia Suomen Akatemian tutkimuksen huippuyksikköitä. Näitä ovat olleet mm.: Turun kasarmi (Turku)
Nykyisin yliopiston kampusalue muodostuu kolmesta osasta: Yliopistonmäestä, kasarmialueesta ja Kupittaan kampuksesta. Ylioppilaskylään johtava jalankulkureitistö aukioineen on ollut lähtökohtana kasarmialueen rakentamisessa. Myös tulevaisuudessa Kasarmialue on yliopiston tärkein laajentumisalue. Turun kuntaliitokset
Ennen ensimmäistä kuntaliitosta Turun alue käsitti ruutukaava-alueen nykyisen Ratapihankadun ja Kupittaankadun välillä sekä niin sanottuja takamaita Pohjolassa ja Itäharjulta Vasaramäkeen ulottuvalla alueella. Nämä alueet oli kaavoitettu jo 1800-luvun alkupuolella, mutta niissäkin riitti runsaasti rakentamattomia tontteja aina 1910-luvulle saakka, joten Turun kaupungin rajojen sisälle ei muodostunut samanlaisia työläiskaupunginosia kuin esimerkiksi Helsinkiin. Tampereen yliopisto (vanha)
Tammikuuhun 2011 saakka yliopisto oli jakautunut kuuteen tiedekuntaan: Satakuntalainen Osakunta
Osakunta on perustettu Turun Akatemian kansakuntana 1654. Yliopiston muutettua Helsinkiin, osakunnan jäsenmäärä kääntyi laskuun, ja osakunta pyysi vuonna 1846 yhdessä Borealisen ja Turkulaisen Osakunnan kanssa yliopiston konsistoria liittämään nämä kolme osakuntaa yhdeksi. Pyyntöön suostuttiin ja uuden osakunnan nimeksi tuli Länsisuomalainen Osakunta. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Östermalmin alue koostuu kolmesta seurakunnasta. Engelbrektin seurakunnan kaupunginosia vastaavat alueet ovat "Engelbrekts kyrka", "Hjorthagen-Värtahamnen", "Tekniska Högskolan" ja "Universitetet". Hedvig Eleonoran seurakunnassa vastaava alue on "Hedvig Eleonora"; Oscarin seurakunnassa puolestaan "Djurgården", "Gärdet" ja "Oscars kyrka". Virallisia kaupunginosia ovat Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Opiskelijakunnan tehtävänä on valita opiskelijoiden edustajat ammattikorkeakoulun hallitukseen ja muihin monijäsenisiin toimielimiin. Lisäksi opiskelijakunta toimii jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä. S-Osakunnat
S-Osakunnat ry on vuonna 2012 perustettu yhdistys, jonka tehtävänä on edistää jäsentensä opiskelija- ja osakuntakulttuuria. Tämän tehtävän konkreettisin osa on toimitilojen hankkiminen sen jäsenille – Turun yliopiston Savo-Karjalaiselle Osakunnalle (SKO) ja Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläiselle Osakunnalle (SHO) – sekä niiden ylläpito ja kehittäminen. Osakunnat käyttävät tiloja omiin käyttötarpeisiinsa ja yhteistyötapahtumien järjestämiseen. Tämän lisäksi yhdistys vuokraa tiloja pääasiallisesti korkeakouluyhteisölle. Yhdistys on vuodesta 2014 lähtien ollut yksi Turun yliopiston ylioppilaskunnan (TYY) järjestöistä. Turun kasarmi (Turku)
Osa rakennuksista kuitenkin säilytettiin ja ne ovat Turun yliopiston tiloina. Esimerkiksi varuskunta-alueen länsilaidan rakennuksessa, jossa ennen sijaitsi varuskuntasairaala, oli vuonna 2000 valtio-opin tiloja ja etelälaidan talossa jossa oli aliupseerikerho, soittokunta ja aliupseeriasuntoja oli taloustieteen laitosrakennus. Kasarmialueella on edelleen nähtävissä puutalojen muodostamia kokonaisuuksia. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Pakkojäsenyyskaudella sekä yliopiston että osakuntien jäsenmäärät kasvoivat valtavasti. SHO:lla oli viimeisenä pakkojäsenyysvuotena yli 2;nsb&000 jäsentä, mikä merkitsi myös vilkkaampaa toimintaa. Tänä aikana osakunnat hoitivat myös tuutoroinnin ja kaikkien ”uusien opiskelijoiden kasvatuksen”. Osakunta
Osakunnat ovat poliittisesti sitoutumattomia. Niihin kuuluu jäseniä yliopiston kaikista eri tiedekunnista sekä kunkin osakunnan säännöistä riippuen myös muista korkeakouluista. Osakunnat järjestävät jäsenilleen monenlaista toimintaa, kuten liikuntaa ja ajanviettomahdollisuuksia. Monet osakunnat tarjoavat jäsenilleen myös konkreettisempia sosiaalisia etuja, kuten esimerkiksi asuntoja tai stipendejä. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Osakunnan vanhimpia akateemisia perinteitä on kunnioitettu myös 2000-luvulla. Yhteyksiä maakuntiin on pidetty yllä perinteisen vierailu-vastavierailu -käytännön mukaan. Kunniavieraina SHO:n vuosittain järjestämässä Maakuntaillassa ovat olleet mm. Merikarvia, Siikainen, Pori, Jokioinen ja Ypäjä, joissa kaikissa osakunta on vastaavasti vieraillut ko. juhlaa seuraavana kesänä. Vuosijuhlat on pidetty vuosittain, ja niiden osanottajamäärä on jäsenmäärän kasvun myötä vuosi vuodelta noussut. Turun yliopiston ylioppilaskunta
Osakunnat Turun yliopisto
Turun yliopiston nopeimman kasvun vuodet ajoittuivat 1960-luvulle, jolloin opiskelijoiden määrä yliopistossa yli kaksinkertaistui noin kolmesta tuhannesta yli seitsemään tuhanteen. Yliopistoon myös perustettiin kaksi uutta tiedekuntaa – oikeustieteellinen tiedekunta vuonna 1960 ja yhteiskuntatieteellinen tiedekunta vuonna 1967. Turku Science Park
Turun Tiedepuisto (engl. Turku Science Park) on Turussa sijaitseva korkeakoulujen, tutkimuslaitosten sekä erilaisten innovaatiotoimijoiden ja liike-elämän keskittymä. Kävelymatkan päässä kaupungin keskustasta sijaitsevalla alueella toimivat muun muassa Turun yliopisto, Åbo Akademin ja Turun ammattikorkeakoulu, Turun yliopistollinen keskussairaala Tyks ja yli 300 muuta yritystä ja yhteisöä. Turun Tiedepuiston alueella käy työssä arviolta 16 000 ja opiskelee 35 000 henkilöä. Tohtoreita alueen yliopistoista valmistuu vuosittain noin 200. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Etelä-Tukholma () käsittää kantakaupungin eteläpuolisen alueen ja vastaa suunnilleen entistä Brännkyrkan maalaiskuntaa. Lisäksi siihen on liitetty osia Nackan ja Huddingen kunnista. Alueet on seuraavassa ryhmitelty seurakunnittain. Torinon yliopisto
Yliopisto jakautuu 55 osastoon, jotka sijaitsevat 12 tiedekunnassa:Lisäksi yliopisto on perustanut tietyille akateemisille alueille keskittyneitä kouluja, joko yksin tai yhdessä toisten instituutioiden kanssa. Tällä hetkellä näitä ovat: Osakunta
Suomessa on tällä hetkellä kaikkiaan 16 (lakisääteistä) osakuntaa, joista 15 (11 suomen- ja neljä ruotsinkielistä) toimii Helsingin yliopistossa ja yksi ruotsinkielinen, Teknologföreningen, Aalto-yliopistossa. Näiden osakuntien asema on määritelty yliopistolaissa (24.7.2009/558) (aiemmin yliopistolaissa (27.6.1997/645) sekä Ylioppilaskunta-asetuksessa (6.2.1998/116).). Luettelo Tukholman kaupunginosista
Kantakaupungissa kaupunginosat on yleensä jaettu useampaan seurakuntaan, joita käytetään yhtenä aluejakotasona tilastoinnissa. Esikaupungeissa puolestaan seurakuntaan kuuluu useampia kaupunginosia. Kaupunginosat on edelleen jaettu pienalueisiin (). Tätä pienempiä aluejakoja ovat vielä korttelit ja yksittäiset kiinteistöt. Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta
Osakunnan edeltäjä, maakuntakerho Savo-Karjalainen ylioppilasseura, perustettiin Turun yliopiston ylioppilaskunnassa 6. marraskuuta 1925. Osakuntastatuksen sittemmin Savo-Karjalaiseksi Kerhoksi (S-KK) nimensä vaihtanut yhteisö sai 9. toukokuuta 1957. Vuonna 1969 tapahtuneen ylioppilaskunnan osakuntajaon lakkauttamisen jälkeen Turun yliopiston Savo-Karjalainen Osakunta ry on ollut Turun yliopiston ylioppilaskunnan alayhdistys (nyk. järjestö). Osakunnan kanta-alueita ovat Pohjois- ja Etelä-Karjalan, Pohjois- ja Etelä-Savon, sekä Kymenlaakson maakunnat. SKOn vuosipäivää juhlitaan karjalaisen runonlaulajan Pedri Shemeikan kuolinpäivää, 11.4., lähimpänä lauantaina. Osa-alue
Suomessa esimerkiksi Turku on jaettu kolmitasoisesti suur-, tilasto- ja pienalueisiin. Osa-alueiden tunnusnumeroiden pituudet ovat vastaavasti 1, 3 ja 6 numeroa. Koodin ensimmäinen numero yksilöi suuralueen, seuraavat kaksi tilastoalueen ja viimeiset kolme pienalueen. Turussa on 9 suuraluetta ja 134 pienaluetta. Aluejakokartan luettelon perusteella tilastoalueita on 53 kappaletta. Luettelo Turun kaupunginosista väkiluvun mukaan
Turun kaupunginosien väkilukuja Turun pienalue- ja kaupunginosajaon mukaan vuonna 2007. Kun pienalueiden ja kaupunginosien rajojen yhteensopimattomuus aiheuttaa ongelmia tilaston luotettavuudessa, tämä on merkitty yläviitteellä ja selitetty huomioissa. Turun yliopistollinen keskussairaala
Turun yliopistollinen keskussairaala (Tyks) on yksi Suomen viidestä yliopistollisesta sairaalasta ja samoin yksi Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin viidestä sairaalasta. Sairaalakokonaisuus koostuu monista toimipaikoista: Raision sairaalasta, Paimion sairaalasta, Vakka-Suomen sairaalasta sekä Turussa sijaitsevista kantasairaalasta ja kirurgisesta sairaalasta. Tyksissä on 953 sairaalapaikkaa ja henkilökuntaa 3 875 henkilöä, joista 554 on lääkäreitä, 94 akateemisia tutkimus- ja hoitohenkilöä, 2 243 hoitajaa sekä 921 talous- ja huoltohenkilöä. Osakunta
Osakunnat ovat ensimmäisiä opiskelijajärjestöjä Suomessa. Osakunnat ovat julkisoikeudellisia yhdistyksiä (Mäenpää Olli, Yliopistolaki 2009, s. 267. Katso lisäksi HE 7/2009 vp), joista säädetään yliopistolaissa. Lain mukaan osakuntien tarkoituksena on tukea ja kehittää jäsentensä henkisiä harrastuksia sekä edistää heidän sosiaalisia olojaan. Osakunnat ovat poikkitieteellisiä ja vaikka alun perin niiden jäseniä yhdistävät siteet samalle maantieteelliselle alueelle, voi niihin liittyä kotipaikkakunnasta riippumatta. Nykyään liittyminen osakuntaan on vapaaehtoista. Turun yliopisto
Lisäksi yliopisto on mukana bio- ja nanopolymeerien tutkimusryhmässä, genomitiedon hyödyntämisen huippuyksikössä, globaalin hallinnon tutkimuksen huippuyksikössä ja kasvin signaloinnin tutkimuksen huippuyksikössä. Turun yliopiston varsinaissuomalainen osakunta
Osakunnan tilat olivat vuodesta 1956 sijainneet ylioppilastalolla. 1960-luvulta lähtien tilat toimivat myös rock-klubina. Tilan omistava Turun ylioppilaskyläsäätiö päätti irtisanoa toukokuussa 2010 osakunnan vuokrasopimuksen ja rakensi tiloihin pyöräkellarin. Häädön vastustamiseksi kerättiin adressi, jonka allekirjoitti 5 000 ihmistä. Osakunta siirtyi vuonna 2013 Köydenpunojakadulla sijaitseviin tiloihin. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Kun velkaantuneen TYY:n tilat luovutettiin Turun ylioppilaskyläsäätiölle (TYS) vuonna 1975, SKO joutui muuttamaan A-talon tiloistaan B-talolle, jossa se asettui salin yläkerran tiloihin. Tästä alkoi lähes neljä vuosikymmentä kestänyt yhteiselo SHO:n ja SKO:n välillä. S-Osikseksi nimetyssä B-talon osakuntahuoneistossa alkoi osistanssien ja TVO:n kanssa järjestettyjen yhteistilaisuuksien järjestämisen aika, joka lähes sellaisenaan jatkui aina 1980-luvun lopulle saakka. Osakunta
Helsingin yliopiston osakunnilla on kullakin oma inspehtori ja kuraattori. Aalto-yliopiston osakunnalla on kuraattori. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Tukholma jaetaan kantakaupunkiin () ja esikaupunkeihin (). Kantakaupunki jaetaan viiteen pienempään alueeseen; esikaupungit puolestaan eteläalueeseen ja länsialueeseen. Nämä alueet jaetaan kaupunginosiin. Kantakaupungissa on tilastoinnissa käytössä lisäksi kaupunginosia vastaavia alueita, jotka eivät kuitenkaan ole virallisia kaupunginosia. Turun kauppatieteiden ylioppilaat
Jaostoja ovat:Muut toimielimet
Muut luottamustoimet
Työntekijät (Toiminnanjohtajan lisäksi) Turun yliopiston ympäristöntutkimuskeskus
Turun yliopiston ympäristöntutkimuskeskus (lyh. TYYK) on yksi Turun yliopiston erillislaitoksista. Se koostuu kolmesta yksiköstä: Utsjoella sijaitsevasta Lapin tutkimuslaitos Kevosta, Saaristomeren tutkimuslaitoksesta ja Satakunnan ympäristöntutkimuslaitoksesta. Turun yliopisto
Yliopiston tiedekunnista nuorin, kasvatustieteiden tiedekunta, perustettiin vuonna 1974. Samana vuonna Turun yliopisto useiden muiden yliopistojen tapaan valtiollistettiin. Yliopiston kasvu on jatkunut 1970-luvulta nykypäivään asti. Muun muassa opiskelijoiden ja perustutkintojen määrät ovat lisääntyneet jatkuvasti ja yliopisto on laajentunut lukuisiin uusiin rakennuksiin Yliopistonmäen ympärille. Turun yliopiston Satakuntalais-Hämäläinen Osakunta
Osakunnan yhteydessä toimii myös useita erilaisia kerhoja, kuten kortti- ja lautapelikerho, teekerho ja elokuvakerho.Perinteisten tapahtumiensa lisäksi SHO järjestää tapahtumia myös yhteistyössä muiden osakuntien tai Sohon Torwien kanssa. Turun yliopisto
Yliopistossa toimii useita alakohtaisia alumnijärjestöjä. Vanhin alakohtainen alumnijärjestö on vuonna 1994 perustettu lääketieteellisen tiedekunnan yhdistys Alumni Medicinae Aboenses. Myös esimerkiksi oikeustieteen alumnien alumniyhdistys Senilex tekee aktiivista yhteistyötä tiedekunnan kanssa. Turun yliopisto on vuodesta 2004 lähtien nimennyt Vuoden Alumneja.