Mikä on Kyproksen pääkaupunki?
Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan virallinen, koko saaren käsittävä pinta-ala on ja väkiluku arviolta noin (2017). Kyproksen tasavallan hallussa olevan saaren eteläosan pinta-ala on ja väkiluku (2011). Kyproksen tasavallan pääkaupunki on Nikosia ja suurin kokonaan tasavallan alueella oleva kaupunki Limassol. Kyproksen tasavalta
Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (), jonka väkiluku kreikkalaisella puolella on . Muut suurimmat kaupungit Kyproksen tasavallan hallussa olevalla alueella ovat Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos () (2011). Väestö on keskittynyt Nikosian, Páfoksen, Limassolin ja Lárnakan alueille.
Páfos
Páfos (, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Πάφου, "Dímos Páfou") Páfoksen alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Se on alueensa hallinnollinen keskus. Kaupungin väkiluku on (2011) ja koko kaupunkialueen väkiluku noin (2016). Lárnaka
Lárnaka on Kyproksen neljänneksi suurin kaupunki. Se on saaren tärkeimpiä satamia Limassolin ohella ja merkittävä turistikohde. Kaupungin lähellä sijaitsee Kyproksen tärkein lentokenttä, Lárnakan kansainvälinen lentoasema. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta kuuluu Euroopan unioniin, Yhdistyneisiin kansakuntiin ja Kansainyhteisöön. Sen bruttokansantuote asukasta kohden on maailman 52. suurin. Merkittäviä elinkeinoja ovat muun muassa turismi ja laivanvarustus. Maan valuutta on euro. Tasavallan asukkaista on etnisiä kreikkalaisia. Kyproslaisten enemmistö puhuu kreikan kieltä ja kuuluu ortodoksiseen kirkkoon. Pedoulás
Pedoulás () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Pedouláksen kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen läntisissä sisäosissa noin metrin korkeudella merenpinnasta laskettuna, linnuntietä noin 56 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu Arkkienkeli Mikaelin kirkko ("Archángelos Michaíl"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Sen yhteydessä toimii bysanttilainen museo. Saaren merkittävin luostari Kýkkoksen luostari sijaitsee noin 15 kilometriä kylästä länteen. Palaióchora (Kythera)
Palaióchora () oli Peloponnesoksen ja Kreetan saaren välissä sijaitsevan Kytheran saaren pääkaupunki Bysantin valtakaudella. Nykyisin Palaióchora on merkittävä arkeologinen kohde. Mosfilotí
Mosfilotín kylä sijaitsee Kyproksen sisäosissa noin 21 kilometriä länsiluoteeseen Lárnakasta ja noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Se on rakennettu noin 250 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Mosfilotín nimi viittaa alueelle varsinkin aiemmin tyypilliseen etelänorapihlajaan ("mosfiliá", "Crataegus azarolus"). Kylän kirkko on omistettu Pyhällä Marinalle ("Agía Marína") eli Margareetalle. Aradíppou
Aradíppou () on kaupunki ja kunta (Δήμος Αραδίππου, "Dímos Aradíppou") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Aradíppou on Lárnakan esikaupunki ja sijaitsee noin seitsemän kilometriä Lárnakan keskustasta luoteeseen. Se on itsenäinen kunta vuodesta 1986. Kakopetriá
Kakopetriá () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Kakopetriá sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 48 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhän Nikolaoksen kirkko ("Ágios Nikólaos tis Stégis"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Páno Defterá
Páno Defterán kylä eli ”Ylempi Defterá” sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 15 kilometriä pääkaupunki Nikosiasta luoteeseen. Se on nimensä mukaisesti Defterán yläkylä, ja heti sen vieressä sijaitsee Káto Defterá eli ”Alempi Defterá”. Kypros
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Sen pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Méniko
Ménikon kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 20 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän merkittävin kirkko on Pyhän Kyprianoksen ja Pyhän Justinan ("Ágios Kyprianós kai Agía Ioustíni") kirkko, jonka vanhimmat osat ovat 1300-luvulta. Sýros
Sýros sijaitsee Kykladien saariryhmän keskiosassa ja sen pääkaupunki Ermoúpoli onkin koko Kykladien perinteinen keskuskaupunki ja aiemmin Kykladien prefektuurin pääkaupunki. Sýroksen itäpuolella sijaitsevat Kykladien antiikin aikainen keskus Delos sekä Mýkonos, koillispuolella Tínos, pohjoispuolella Ándros ja länsipuolella Kýthnos. Sýroksesta luoteeseen sijaitsevasta Ateenasta on saarelle noin 144 kilometriä. Kreikka
Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena. Ágioi Trimithiás
Ágioi Trimithiáksen kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 18 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimi on yhdistelmä kahdesta nimestä, "Ágioi" (”Pyhät”) ja "Trimithiás", toisin sanoen se ei viittaa suoraan johonkin kyseisen nimiseen pyhään (tai pyhiin). Léfkara
Léfkara () eli Páno Léfkara (Πάνω Λεύκαρα) on kylä ja kunta (Δήμος Λευκάρων, "Dímos Lefkáron") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Léfkara sijaitsee linnuntietä noin 30 kilometriä länteen Lárnakan kaupungista. Léfkaran asutus jakautuu kahteen kylään, yläkylään eli Páno Léfkaraan, joka on suurempi ja muodostaa kunnan ("dímos"), ja tunnetaan siksi yleensä vain Léfkarana, ja pienempään alakylään eli Káto Léfkaraan, joka on kyläyhdyskunta ("koinótita"). Páno Léfkara sijaitsee Tróodos-vuorten etelärinteessä noin 500 metrin korkeudessa merenpinnasta laskettuna. Kylät ovat saaneet valkoiseen viittaavan nimensä alueen vuorten vaaleasta kalkkikivestä. Náxos (kaupunki)
Náxos (; myös "Naksos") eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νάξου, "Dimotikí Enótita Náxou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Náxoksen saarella, Náxoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 12 726 ja varsinaisen Náxoksen kaupungin väkiluku 7 070 (vuonna 2011). Kaupunki on Náxoksen saaren pääkaupunki sekä Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kuntakeskus. Limassol
Limassol (, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Λεμεσού, "Dímos Lemesoú") Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Se on alueensa hallinnollinen keskus. Kaupungin väkiluku on (2011) ja koko kaupunkialueen väkiluku noin (2016). Luettelo Kyproksen kaupungeista
Kaikki Kyproksen kaupungit ovat "de jure" Kyproksen tasavallan kaupunkeja, mutta osa kaupungeista on Turkin miehittämiä ja "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallinnassa. Kyproksen historia
Kyproksen kreikkalaisten ja turkkilaisten erimielisyyksien takia päätettiin kompromissina perustaa vuonna 1960 Kyproksen tasavalta, joka ei ollut osa Kreikkaa tai Turkkia. Ensimmäiseksi presidentiksi valittiin Makarios III ja varapresidentiksi turkkilaisten edustaja Fazil Küçük. Kreikkalaiset ja turkkilaiset ajautuivat kuitenkin jo vuonna 1963 sisällissotaan, joka rauhoittui vasta vuonna 1964 YK:n tullessa väliin. Lápithos
Lápithos (, ) on kylä ja kunta (Δήμος Λαπήθου, "Dímos Lapíthou") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Lápithoksen kylän väkiluku (2011). 
Lápithos sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla noin 15 kilometriä länteen Kyrenian kaupungista. Kylä on ottanut nimensä samalla paikalla sijainneesta antiikin ajan Lapethoksen kaupungista. Kythréa
Kythréa (, myös "Kythraía", Κυθραία ja "Tzyrká", Τζυρκά, ) on kylä ja kunta (Δήμος Κυθρέας, "Dímos Kythréas") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kythréan kylän väkiluku (2011). Antiikin Kypros
Kyproksen länsipään niemi tunnettiin nimellä Akamas (). Sen pohjoisrannikolla sijaitsi Marionin () kaupunki. Etelämpänä rannikolla sijaitsi Drepanon () ja tämän jälkeen Pafoksen () kaupunki. Pafoksenlahden länsipuolinen niemi tunnettiin nimellä Zefyrion ( eli ). Etelämpänä sijaitsivat niemet Arsinoe () ja Frurion (). Tämän jälkeen hieman sisämaassa sijaitsivat Hierokepia () ja Palaipafos (). Seuraaviksi tulivat Boosura (), Treta () ja Kurion (). Kurionin kohdalla ollut niemi eli nykyinen Akrotírin niemen kärki tunnettiin nimellä Kurias (). Alueelle laski Lykos-joki (). Politikó
Politikón kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 22 kilometriä lounaaseen saaren pääkaupungista Nikosiasta. Antiikin aikana kylän paikalla sijaitsi Tamassoksen kaupunki. Kylässä sijaitsee Pyhän Herakleidioksen luostari ("Moní Agíou Irakleidíou"). Frénaros
Frénaros () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Famagustan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Frénaroksen kylä sijaitsee Kyproksen kaakkoisosassa noin 10 kilometriä etelälounaaseen Famagustan kaupungista. Kylä on saanut nimensä alueella lusignanilaisvallan aikana asuneista munkeista, jotka tunnettiin nimellä "Fremenor". Kylä tunnetaan erityisesti vesimeloneistaan, ja siellä järjestetään vuosittain heinäkuussa vesimelonijuhlat. Antiikin Kypros
Kyproksen pohjois- ja koillisrannikko tunnettiin nimellä Akhaijien (Kreikkalaisten) rannikko (), koska Teukroksen johtamien kreikkalaisten asuttajien uskottiin rantautuneen sinne. Rannikolla sijaitsivat idästä länteen kaupungit Afrodision (), Makaria (), Keryneia () ja Lapethos (). Saaren pohjoiskärki tunnettiin Krommyonin niemenä (). Rannikolla siitä etelään sijaitsivat Melabron (), Soloi () ja Limenia (). Krommyonin ja Akamaksen välinen niemi tunnettiin nimellä Kallinusa (). Kypros
Rooman valtakunnan jakautuessa 385 jaa. Kypros jäi osaksi Itä-Roomaa eli Bysantin valtakuntaa. Saaren tärkeimmäksi kaupungiksi tuli Salamis. Bysanttilainen aika kesti Kyproksella lähes kahdeksansataa vuotta. Englannin kuningas Rikhard I Leijonamieli valtasi saaren kolmannen ristiretken aikaan vuonna 1191. Rikhard myi saaren Temppeliherrain ritarikunnalle, joka puolestaan myi sen valtakuntansa menettäneelle Jerusalemin kuninkaalle Guy de Lusignanille. Länsivaltojen hallitseman saaren keskukseksi muodostui Nikosia. Nikosia
Nikosian ytimessä on vanhakaupunki, jota ympäröivät venetsialaisaikaiset, 1500-luvulla rakennetut kaupunginmuurit. Muurien pituus on noin 4,5 kilometriä. Muureissa on 11 bastionia ja kolme porttia. Vanhankaupungin ympärillä on uusi kaupunki, ja sen ympärille Mesaorían tasangolle levittäytyvät laajat esikaupungit. Kyproksen tasavallan puoleisen Nikosian suurkaupunkialueen väkiluku on ja Pohjois-Nikosian suurkaupunkialueen väkiluku , mikä tekee koko Nikosian metropolialueen väkiluvuksi (2011). Pohjois-Kyproksen väestöstä yli puolet asuu Pohjois-Nikosiassa. Kyproksen miehitys
Iso-Britannia sai kaksi sotilastukikohtaa Akrotíriin ja Dekéleiaan. Saari ei saanut liittyä Kreikkaan eikä Turkkiin. Pääkaupungiksi tuli Nikosia. Sopimus hyväksyttiin 16. elokuuta vuonna 1960 Lontoossa. Sopimus perustui kompromissiin, ja monet kyproksenkreikkalaiset eivät hyväksyneet sitä. Makarios itsekin piti itsenäistymisneuvotteluissa sovittua järjestelmää toimintakyvyttömänä. Kypros
Koko Kyproksen saaren väkiluvuksi on arvioitu vuonna 2017 noin henkeä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kyproksen tasavallan väkiluku oli ja Pohjois-Kyproksen väkiluku . Antiikin Kypros
Kaikki Kyproksen kaupunkivaltiot, riippumatta siitä olivatko ne alkuperältään kreikkalaisia tai foinikialaisia, olivat monarkioita joissa oli kruununperimys, aina siihen saakka kun kuningaskunnat lakkautettiin hellenistisen kauden koittaessa 300-luvun lopulla eaa. Myös hallintonsa puolesta kaupungit erosivat näin useimmista poliksista. Makarios III
Monien Kyproksen tasavallan kaupunkien pääkatujen nimi on "Leóforos Archiepiskópou Makaríou III" (”Arkkipiispa Makarios III:n valtakatu”) maan ensimmäisen presidentin mukaan. Kyrenia
Kyrenia eli Kerýneia (, myös "Kyríneia", Κυρήνεια, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Κερύνειας, "Dímos Kerýneias") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen ollen sen hallinnollinen keskus. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kyrenian kaupungin väkiluku (2011). Náfplio
Náfplion kaupunki oli itsenäisen nyky-Kreikan pääkaupunkina vuosina 1830–1834. Nykyisin kaupunki saa elantonsa lähinnä satamastaan ja matkailusta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa sen vanhakaupunki, Palamídin ja Boúrtzin linnat sekä Náfplion arkeologinen museo. Páno Plátres
Páno Plátres (), usein vain Plátres (Πλάτρες), on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on 239 (2011). 
Páno Plátres sijaitsee etelään Tróodos-vuorilta, noin 25 kilometriä pohjoisluoteeseen Limassolista ja 45 kilometriä lounaaseen pääkaupungista Nikosiasta. Kylän nimi tulee kreikan kielen sanasta "platía", joka tarkoittaa tasankoista aluetta. Alkuosa viittaa siihen, että kyseessä on Ylempi Plátresin kylä; Alempi Plátres eli Káto Plátres sijaitsee noin kaksi kilometriä lounaaseen. Turistien suosima Páno Plátres on kylistä suurempi, ja siksi juuri se tunnetaan yleensä vain nimellä Plátres. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta hallitsee noin kahta kolmasosaa Kyproksen saaresta. Tróodos-vuorten massiivi muodostaa valtaosan tasavallan alueesta. Vuoristo on mineraalipitoinen veden alla syntynyt doomi, ja muodostaa Kyproksen korkeimman vuoriston. Myös koko saaren korkein kohta Ólympos-vuori () sijaitsee Tróodoksessa. Kalopanagiótis
Kalopanagiótis () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Kalopanagiótiksen kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Marathásan laaksossa noin 70 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Pyhän Johannes Lampadisteen luostari ("Moní tou Agíou Ioánni tou Lampadistí"), jonka kirkko on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan puolella on monipuolisempi aluerakenne, jonka vuoksi se on voinut kehittyä paremmin kuin pohjoinen naapurinsa. Talouden kulmakiviä ovat teollisuus, rahaa tuovat sotilastukikohdat ja tärkeimpänä kasvava turismi. Kyproksen osat tekevät sen verran yhteistyötä, että etelässä tuotettua maalämpöä siirretään pohjoiseen, joka puolestaan antaa talousvettä etelään. Antiikin Kypros
Kyproksen vanhat valtakunnat olivat kaupunkikuningaskuntia. Ainakin osa niistä voidaan lukea kreikkalaisiksi poliksiksi eli kaupunkivaltioiksi. Tärkeimpiin kaupunkeihin kuuluivat muun muassa Salamis, Pafos, Kurion ja Amathus. Kyproksen kaupungit tulivat myöhemmin Assyrian, Egyptin ja sitten Persian vallan alle. Aleksanteri Suuri vapautti saaren persialaisvallasta. Diadokkisotien myötä Kypros tuli osaksi Ptolemaiosten kuningaskuntaa. Hellenistisellä kaudella saari kreikkalaistui kauttaaltaan. Rooman valtakunta liitti saaren itseensä vuonna 58 eaa., jonka jälkeen siitä tuli roomalainen provinssi "Cyprus". Ateena
Ateena (, ) on Kreikan pääkaupunki ja samalla maan suurin kaupunki. Se on myös Attikan alueen pääkaupunki. Limassol
Limassol on yksi Kyproksen suurimpia matkailukohteita. Kaupungin pääkatu on Leofóros Archiepiskópou Makaríou III -valtakatu, jonka nimi tulee Kyproksen ensimmäisestä presidentistä, Makarios III:sta. Sen varrella sijaitsee useita merkkiliikkeitä. Myös vanhassakaupungissa on useita edullisempia, mutta laadukkaita pikkuliikkeitä. Ostoksia voi myös tehdä Limassolin ostoskeskuksessa nimeltään MyMall. Limassol
Limassolin keskustaa hallitsee linna, joka rakennettiin 1300-luvulla varhaisemman bysanttilaisen linnan raunioille. Sen ympärillä mutkittelevat vanhan kaupungin kujat. Kaupungin itäreunalla on matkailuun keskittyviä uusia alueita. Limassolin lounaispuolella sijaitsee Kyproksen suurin järvi Limassolin suolajärvi. Palaichóri Oreinís
Palaichóri Oreinís () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Palaichórin kylä, suomeksi ”Vanhakylä”, sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 40 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Vapahtajan kirkastumisen kirkko ("Metamórfosi tou Sotíros"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Kreikka
Kreikan ulkopolitiikkaa on jo vuosien ajan leimannut kysymys Kyproksesta sekä suhteet Turkkiin. Turkin kanssa maalla on ollut kiistaa paitsi Kyproksesta myös rajakiistoja ja jopa ajoittaisia yhteenottoja erityisesti Egeanmeren alueella Turkin rannikolla sijaitsevilla pienillä Kreikan saarilla. Kreikalla on ollut kiistoja myös pohjoisen naapurinsa Makedonian tasavallan kanssa maan nimestä vuodesta 1992 alkaen, sillä Kreikka haluaa nimen viittaavan ainoastaan kreikkalaiseen Makedoniaan. Kreikassa Makedonian tasavaltaan viitataan sen pääkaupungin mukaan nimellä "Skópia" (Skopje). Kreikka vastustaa aktiivisesti Makedonian nimen käyttöä kansainvälisissä yhteyksissä maan nimenä sekä maan jäsenhakemusta Natossa. Kámpos (Páros)
Kámpos (; myös "Kámbos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Pároksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kámpos on osa saaren pääkaupungin Paroikián kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 110 (vuonna 2011).
Kámpos on myös kykladisen kulttuurin aikaisen hautausmaan arkeologinen kohde, joka sijaitsee Pároksen länsirannikolla kylän lähellä ja on saanut nimensä kylästä. Hautausmaasta on saanut nimensä varhaiskykladisten kausien I ja II (EC I–II) välisen siirtymävaiheen Kámpoksen kulttuuri noin ajalla 3000–2800 eaa. Sille tyypillisiä esineitä ovat niin kutsutut kykladiset ”paistinpannut”. Kulttuurin muihin löytöpaikkoihin kuuluu muun muassa Markianí Amorgóksella. Kulttuurilla vaikuttaisi olevan yhteyksiä myös Kreetan pohjoisrannikon minolaisiin asutuksiin, kuten Agía Fotiáan. Kámpoksen hautausmaalta tehdyt esinelöydöt ovat Pároksen arkeologisessa museossa. Agía Varvára (Nikosia)
Agía Varváran kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kylä on rakennettu noin 310 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on saanut nimensä sen Pyhän Barbaran ("Agía Varvára") kirkosta ja ikonista. Kythréa
Kythréa sijaitsee Kyproksen pohjoisosissa noin 8,5 kilometriä saaren pohjoisrannikosta sisämaahan ja linnuntietä noin 16 kilometriä kaakkoon Kyrenian kaupungista. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Khytroin kaupungista, joka sijaitsi sen lähellä. Tróodos
Tróodos () on Kyproksen suurin vuoristo. Myös saaren korkein huippu Ólympos () sijaitsee Tróodos-vuorilla. Kreeta
Kreeta () on Kreikan saari, joka sijaitsee itäisellä Välimerellä Egeanmeren etelälaidalla. Se on koko Kreikan suurin ja Välimeren viidenneksi suurin saari. Kreeta on itä–länsisuunnassa noin 250 kilometrin pituinen, 12–60 kilometrin levyinen, ja sen pinta-ala on 8 303 neliökilometriä. Saaren asukasluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 622 913. Hallinnollisesti Kreeta muodostaa oman alueensa eli periferiansa, Kreetan alueen, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Kreetan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Iraklion, ja sen muut suurimmat kaupungit ovat Chaniá, Réthymno, Ágios Nikólaos, Ierápetra ja Siteía. Saarella vallitsee leuto välimerenilmasto. Kyproksen tasavalta
Kyproksen kansallispäivänä vietetään itsenäisyyspäivää 1. lokakuuta. Useimmat muut juhlat liittyvät ortodoksiseen kirkkoon. Páfos
Páfoksen kaupunki sijaitsee Välimeren rannalla Kyproksen lounaisrannikolla. Etäisyys pääkaupunki Nikosiaan on 148 kilometriä ja Limassoliin 68 kilometriä. Páfoksen kaupunki koostuu kahdesta osasta, jotka ovat "Páno Páfos" (”Ylempi Páfos”) ja "Káto Páfos" (”Alempi Páfos”). Páno Páfos sijaitsee nimensä mukaisesti ylempänä ja kaeumpana merestä, ja muodostaa Páfoksen vanhankaupungin. Se tunnetaan paikallisesti myös nimellä "Ktíma". Káto Páfos, joka tunnetaan myös nimellä "Néa Páfos", sijaitsee meren rannalla antiikin aikaisen kaupungin paikalla. Nikosia
Nikosia sijaitsee Kyproksen saaren keskiosissa Pediaíos-joen varrella. Kaupunki on Berliinin muurin sortumisen jälkeen Euroopan ainoa jäljellä oleva kahtia jaettu pääkaupunki. YK valvoo kaupunkia jakavaa demilitarisoitua ”Vihreää linjaa”. Pohjoispuolella sijaitsee miehitetty turkkilainen osa ja etelässä kreikkalainen osa. Rajan voi ylittää muutamista rajanylityspaikoista. Antiikin Kypros
Foinikialaiset saapuivat Kyprokselle 800-luvulla eaa. Nämä ottivat ensimmäiseksi siirtokunnakseen saarella jo aiemmin olemassa olleen Kitionin. Se nousi merkittäväksi Afrodite-Astarten kulttikeskukseksi. Toinen foinikialainen kaupunki Amathus kehittyi 800-luvulla eaa. Antiikin kyproslainen kulttuuri muotoutui näin saaren varhaisimpien kyprioottisten ainesten, (mykeneläisten) kreikkalaisten ainesten ja foinikialaisten ainesten yhteensulautumisen kautta. Megáli idéa
Brittiläisestä kruununsiirtomaasta Kyproksesta tuli huomattavin Kreikan ja Turkin välinen kiistakapula. Vuonna 1955 Kreikan armeijan kyproslaissyntyinen eversti Geórgios Grívas ryhtyi yllyttämään kyproslaisia kansalaistottelemattomuuteen, jonka ensisijaisena tarkoituksena oli saada britit poistumaan saarelta, minkä jälkeen Kypros olisi voitu liittää Kreikkaan ("Énosis"). Myös Kreikan pääministeri Aléxandros Papágos kannatti ajatusta. Britit yllyttivät Kyproksen turkkilaisen vähemmistön vastustamaan kreikkalaisten pyrkimyksiä, minkä vuoksi saaren eri väestönosat joutuivat pahoin riitaan keskenään. Kypros
Kyproksen saaren suurin kaupunki on kummankin tasavallan pääkaupunkina toimiva Nikosia eli Lefkosía (, josta kreikkalaisella puolella ja turkkilaisella puolella (Lefkoşa, Pohjois-Nikosia) ). Muut suurimmat kaupungit ovat kreikkalaisella puolella Limassol eli Lemesós (), Stróvolos (), Lárnaka (), Lakatámeia () ja Páfos (), ja turkkilaismiehityksen alla olevan pohjoisosan alueella Famagusta eli Ammóchostos/Gazimağusa (), Kyrenia eli Kerýneia/Girne () ja Mórfou eli Güzelyurt () (2011). Aredioú
Aredioú () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Aredioún kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 21 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimen on selitetty tulevan bysantilaiselta ajalta ja henkilönnimestä Aretios. Kyrenia
Kyrenia sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla Pentadáktylos-vuorten pohjoispuolella. Kaupungissa on vanhakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa Kyrenian linna, sekä kaksi satamaa, vanha satama ja uusi satama. Etäisyys Kyreniasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 28 kilometriä ja Famagustaan noin 78 kilometriä. Gýtheio
Gýtheio sijaitsee Mánin niemimaalla, Välimereen kuuluvan Lakonianlahden rannalla. Gýtheiosta on matkaa Areópoliin 28 kilometriä, Mystrakseen 48 km, Kreikan pääkaupunkiin Ateenaan 271 km ja Patrakseen 277 km. Gýtheiosta kulkee lauttoja muun muassa Ateenan kupeessa sijaitsevaan Pireukseen, Kytheran saarelle, Neápoliin sekä Elafónisoksen saarelle. Kaupungin edustalla sijaitsee pieni Kranáin saari. Chlórakas
Chlórakas (, myös "Chlóraka", Χλώρακα) on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Páfoksen alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Chlórakaksen kylä on Páfoksen esikaupunkialuetta ja sijaitsee noin 3,5 kilometriä Páno Páfoksesta eli Ylä-Páfoksesta luoteeseen. Kylä on ollut olemassa viimeistään noin vuonna 1400, jolloin sen nimi esiintyy venetsialaisissa kartoissa. Kyproksen maantiede
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Se sijaitsee Välimeren itäosan koilliskulmauksessa Turkin ja Syyrian rannikoiden kainalossa. Saari kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Saaren pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Kárpathos
Saarelta ei ole tehty löytöjä, jotka ajoittuisivat pronssikauden lopulta arkaaiselle kaudelle ulottuvalle ajanjaksolle. Näinä aikoina saarta asuttivat doorilaiset, jotka saapuivat saarelle noin vuoden 1000 eaa. tienoilla. Klassisena ja hellenistisenä kautena saari laajensi talous- ja kulttuurisuhteitaan Rodoksen ja erityisesti siellä sijaitsevan Lindoksen kaupungin kanssa. Tämän ansiosta Kárpathoksen talous ja kulttuuri kukoistivat. Näihin aikoihin saaren tärkein kaupunki oli Kárpathos, joka sijaitsi luultavasti nykyisen Apérin kylän alueella. Kaupunki rakennettiin arkaaisena aikana tai mahdollisesti jo aiemmin. Kárpathoksen kaupunki oli saaren pääkaupunki aina vuoteen 1892 saakka. Nykyinen pääkaupunki Kárpathos eli Pigádia toimi antiikin aikana pääkaupungin satamana, ja sitä kutsuttiin nimellä Poseídion. Muut arkaaisena aikana rakennetut kaupungit olivat Vrykoús, joka nykyisin tunnetaan nimellä Vroukoúnta, Arkása sekä Nísyros. Nísyros sijaitsi mahdollisesti Kárpathoksen pohjoispuolella sijaitsevalla Sarían saarella, joka antiikin aikana oli itsenäinen ja tunnettiin nimellä Sáros. Kaikki neljä edellämainittua kaupunkia oli linnoitettu doorilaiskaudella, jolloin saarta kutsuttiin nimellä Tetrápolis eli ”neljä kaupunkia”. Kreeta (alue)
Kreeta () eli Kreetan alue (Περιφέρεια Κρήτης, "Periféreia Krítis") on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Kreetan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Iraklion. Kyproksen historia
Saari joutui roomalaisten haltuun 58 eaa, Pafoksen säilyessä pääkaupunkina. Vuonna 45 apostolit Paavali ja Barnabas vierailivat saarella ja sen käskynhaltija Sergius Paulus kääntyi kristinuskoon. Saaresta tuli siten ensimmäinen kristityn hallitsema alue. Saarella oli tuhoisia maanjäristyksiä ensimmäisellä vuosisadalla eaa. sekä ensimmäisellä vuosisadalla, jolloin monet kaupungit jouduttiin rakentamaan uudelleen. Anthoúpoli (Nikosia)
Anthoúpolin kylä, suomeksi ”Kukkakaupunki”, sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 12 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on osa Lakatámeiaa ja syntyi vuoden 1974 jälkeen Pohjois-Kyproksen alueelta muuttaneiden evakkojen majoittamiseksi. Kypros
Kypros (, ) on saari Välimeren itäosassa. Sen pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Nykyisin saaren eteläosa on kreikkalaisten asuttaman Kyproksen tasavallan hallinnassa. Saaren turkkilais­väestö asuu Turkin miehittämässä pohjoisosassa, Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa (usein Pohjois-Kypros), jonka itsenäisyyttä ei ole tunnustanut Turkin lisäksi mikään muu maa. Kyproksella sijaitsevat myös Ison-Britannian tukikohdat Akrotíri ja Dekéleia. Nikitári
Nikitári () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Nikitárin kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 40 kilometriä länsilounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Asínoksen Neitsyt Marian kirkko ("Panagía tis Asínou"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Nikosia
Nikosia on Kyproksen tasavallan paitsi hallinnollinen myös taloudellinen keskus. Kyproksen tilanteen vuoksi se on jaettu kaupunki, ja eteläosa siitä kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja sen Nikosian alueeseen, ja pohjoisosa eli Pohjois-Nikosia turkkilaiseen Pohjois-Kyprokseen ja sen Lefkoşan alueeseen. Kaupunki on kummankin alueen hallinnollinen keskus. Eteläosa muodostaa Nikosian kunnan (Δήμος Λευκωσίας, "Dímos Lefkosías"), jonka väkiluku on . Pohjois-Nikosian väkiluku on ja sen kunnan väkiluku , mikä tekee koko kaupungin yhteenlasketuksi väkiluvuksi (2011). Kyproksen historia
Maanviljelijät perustivat kasvavia kyliä. Alkoi neoliittinen kausi. Saviastioita ei tunnettu. Saaren tunnetuin vanha asutus oli noin 7500/7100-6000 kalenterivuotta eaa. sitten etelärannikon lähellä Khirokitiassa Nikosian lähistöllä. Paikka oli syvässä laaksossa. Khirokitian talot oli jaoteltu ryhmiin muurilla, mikä saattoi kertoa eri yhteiskuntaluokista. Kyproksen maantiede
Kyproksen korkein vuoristo on Tróodos-vuoristo, jonka alue kattaa valtaosan eteläisestä Kyproksesta. Tróodoksen massiivi on hyvin mineraalipitoinen veden alla syntynyt doomi. Vuoristossa sijaitsee muun muassa saaren korkein kohta, Ólympos (). Kyproksen pohjoisreunaa pitkin koko saaren pituudelta kulkee kalkkikivinen Pentadáktylos-vuorijono eli Kyrenianvuoret. Pentadáktyloksen eteläpuolella sen ja Tróodoksen välissä sekä länsirannikon Mórfoun ja itärannikon Famagustan kaupunkien välissä sijaitsee hedelmällinen Mesaorían tasanko. Famagustan alue
Famagustan alue eli "Ammóchostoksen alue" (, ) on yksi Kyproksen tasavallan kuudesta alueesta. Se käsittää Kyproksen saaren koillisosan, ja sen pinta-ala on noin neliökilometriä. Alueen hallinnollinen keskus on Famagusta, kreikkalaisittain Ammóchostos ja turkkilaisittain Gazimağusa, joka on yksi saaren tärkeimmistä satamakaupungeista. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavallan merkittävimmät lentoasemat ovat Lárnakan kansainvälinen lentoasema ja Páfoksen kansainvälinen lentoasema. Merkittävimmät satamat ovat Limassol, Lárnaka ja Vasilikós. Kauppalaivastoon kuuluu yli alusta. Matkustajien reittiliikenne Manner-Euroopan puolelle on lopetettu, joten Limassolin sataman terminaalit ovat risteilyalusten käytössä. Maan sisällä julkista liikennettä hoitavat linja-autot ja taksit. Kyproksen historia
Kuparin hyödyntäminen lisääntyi pronssikaudella ja toi saarelle vaurautta. Kauppa Lähi-itään, Egyptiin ja Egeanmerelle lisääntyi. Kypros tunnettiin nimellä Alasia. Mykeneläiset kauppiaat saapuivat saarelle Kreikasta ensi kertaa 1400 eaa. jälkeen ja 1200 eaa. jälkeen saarelle tuli useita aaltoja akaialaisia kreikkalaisia tuoden mukanaan kreikkalaisen kielen, uskonnon ja tavat. He ottivat saaren vähitellen haltuunsa ja perustivat Pafoksen, Salamiksen, Kitionin ja Kourionin kaupunkivaltiot. Kyproksen maantiede
Kyproksen suurin pituus koillis-lounaissuunnassa on noin 227 kilometriä ja suurin leveys luoteis-kaakkoissuunnassa noin 97 kilometriä. Saaren rannikon pituus on noin 648 kilometriä. Saaren koillisosan muodostaa pitkä Karpasían niemimaa. Sen kärki tunnetaan Apóstolos Andréaksen niemenä. Länsipäässä sijaitsee Akámaksen niemi, etelärannikolla Akrotírin niemi ja saaren kaakkoiskulmassa Kávo Gkrékon niemi. Itärannikolla Karpasían eteläpuolella sijaitsee Famagustanlahti, etelärannikolla Lárnakanlahti, Akrotírinlahti ja Episkopínlahti, ja luoteisrannikolla Chrysochoúnlahti ja Mórfounlahti. Tséri
Tséri sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 13 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on itsenäinen kunta vuodesta 2012. Pohjois-Kyproksen turkkilainen tasavalta
Pohjois-Kyproksen suurin kaupunki on pääkaupunki Nikosia, turkkilaisittain Lefkoşa, tai oikeammin sen Pohjois-Kyproksen puolella oleva osa eli Pohjois-Nikosia (). Muut suurimmat kaupungit ovat Gazimağusa eli Famagusta/Ammóchostos (), Girne eli Kyrenia/Kerýneia (), Gönyeli eli Kióneli () ja Güzelyurt eli Mórfou (). Lefkónoiko
Lefkónoiko (, ) on kylä ja kunta (Δήμος Λευκονοίκου, "Dímos Lefkonoíkou") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Gazimağusan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Famagustan alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Lefkónoikon kylän väkiluku (2011).
Lefkónoikon kylä sijaitsee saaren koillisosassa linnuntietä noin 24 kilometriä luoteeseen Famagustan kaupungista. Kyproksen historia
Rooman jaossa 395 Kypros jäi Itä-Rooman hallintaan. Kristinuskosta tuli valtionuskonto. 300-luvulla uudet maanjäristykset tuhosivat täysin useita suurimpia kaupunkeja. Constantiasta tuli pääkaupunki ja sinne rakennettiin suuria basilikoja 300-400-luvuilla. Kyproksen presidentti
Kyproksen presidentti (, ) on Kyproksen tasavallan valtionpäämies ja samalla Kyproksen hallituksen johtaja, sillä maassa ei ole erillistä pääministerin virkaa. Vuodesta 2013 Kyproksen presidenttinä toimii Níkos Anastasiádis. Páno Polemídia
Páno Polemídia () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Páno Polemídian kylä eli ”Ylempi Polemídia” sijaitsee noin kuusi kilometriä Limassolista luoteeseen ja on osa Limassolin suurkaupunkialuetta. Se on nimensä mukaisesti Polemídian yläkylä, ja heti sen vieressä sijaitsee Káto Polemídia eli ”Alempi Polemídia”. Kylät ovat olleet olemassa jo keskiajalla. Páno Polemídia on entinen kyproksenturkkilainen kylä. Vuoden 1974 tapahtumien jälkeen sen asuttivat kyproksenkreikkalaiset Pohjois-Kyproksen puolelta muuttaneet evakot. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta on teollistunut, ja teollisuuden osuus työllistäjänä on ohittanut maatalouden. Maatalous keskittyy perunan, sitrushedelmien, viinirypäleiden ja pienimuotoisesti viljan viljelyyn sekä karjan kasvatukseen. Tärkeimmät teollisuustuotteet ovat savukkeet, viini, vaatteet, kengät ja sementti. Maan merkittävimmät vientituotteet ovat hedelmät ja tekstiilit. Kyproksen merkittävimmät kauppakumppanit ovat Iso-Britannia, Kreikka ja Ruotsi. Kokkinotrimithiá
Kokkinotrimithián kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa hieman saaren jakavan Vihreän linjan eteläpuolella, linnuntietä noin 16 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta. Kyproksen kansalliskirjasto
Kyproksen kansalliskirjasto (, , ) on Kyproksen pääkaupungissa Nikosiassa toimiva kansalliskirjasto. Ágios Epíktitos
Ágios Epíktitos (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Turkkilainen Çatalköy muodostaa Çatalköyn kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Ágios Epíktitoksen kylän väkiluku (2011). 
Ágios Epíktitoksen kylä sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla noin 11 kilometriä itään Kyrenian kaupungista. Soloi (Kypros)
Soloi sijaitsi Kyproksen luoteisrannikolla nykyisen Mórfounlahden rannalla pienen joen suussa. Sen akropolis eli yläkaupunki sijaitsi kukkulalla, ja alakaupunki levittäytyi sen pohjoispuolelle kukkulan ja meren väliselle alueelle. Soloissa oli merkittävä satama. Soloin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Lýmpia
Lýmpia () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Lýmpian kylä sijaitsee Kyproksen sisäosissa linnuntietä noin 18 kilometriä luoteeseen Lárnakasta ja noin 27 kilometriä kaakkoon pääkaupunki Nikosiasta. Sen nimi on lyhentynyt alkuperäisestä nimimuodosta "Olýmpia" (Ολύμπια). Mýkonos
Mýkonos (; myös "Míkonos") on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 86,125 neliökilometriä ja asukasluku 10 110 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mýkonos kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Mýkonoksen kaupunki. Kykladit
Kykladien nimi viittaa siihen, että niiden on antiikin aikana ajateltu muodostavan kehän ("kyklos") Deloksen saaren ympärille. Kykladien kooltaan suurimmat saaret ovat Náxos, Ándros ja Páros. Väkiluvultaan suurimmat ovat Sýros, Náxos ja Santorínin saariryhmän pääsaari Thíra. Saarten perinteinen keskuskaupunki ja suurin asutus on Sýroksella sijaitseva Ermoúpoli. Muut suurimmat kaupungit ovat Náxoksen kaupunki, Tínoksen kaupunki sekä Pároksen Paroikiá. Káto Defterá
Káto Defterán kylä, ”Alempi Defterá”, sijaitsee Kyproksen keskiosissa noin 14 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Se on nimensä mukaisesti Defterán alakylä, ja sen vieressä sijaitsee Páno Defterán kylä eli ”Ylempi Defterá”. Knossos
Knossos (, myös , ) oli minolais- ja mykeneläisaikainen palatsikeskus ja kaupunki sekä antiikin aikainen kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Kreetan pääkaupungista Iraklionista. Knossoksen palatsi oli koko minolaisen kulttuurin keskus. Kreikan historia
Itsenäistyneen Kreikan pääkaupunki oli aluksi Aíginassa vuosina 1828–1829, sitten Náfpliossa vuosina 1830–1834 ja vuodesta 1834 Ateenassa. Kreikka oli aluksi tasavalta (nk. Kreikan ensimmäinen tasavalta). Ioánnis Kapodístriaksesta tuli Kreikan ensimmäinen presidentti vuonna 1828, mutta hänet murhattiin vuonna 1831. Vuonna 1832 Kreikasta tuli Kreikan kuningaskunta. Maan ensimmäinen kuningas oli baijerilainen Otto vuodesta 1832. Tyytymättömyys hallitsijaan johti vuonna 1862 Otto I:n syrjäyttämiseen, ja hänen tilalleen valittiin tanskalainen prinssi Vilhelm, joka otti hallitsijanimen Yrjö I. Hän oli vallassa vuosina 1863–1913. Antiikin Kypros
Kypros asutettiin viimeistään neoliittisen kauden alussa 7000-luvulla eaa. Varhaisimpia tunnettuja asutuksia on Choirokoitía (usein Khirokitia), joka edustaa akeraamista eli esikeraamista vaihetta. Kypros on ilmeisesti ollut autiona noin 6000–4500 eaa. Se asutettiin uudelleen myöhemmällä neoliittisella kaudella, jolloin tunnettiin jo sekä maanviljelys että keramiikan valmistus. Saari siirtyi kalkoliittiselle kaudelle 3000-luvun eaa. alkupuolella.
Kyproksen varhaisimmat kuparikaivokset perustettiin noin 3400–2300 eaa., ja saari tuli tunnetuksi kuparin viennistä koko itäisen Välimeren alueella. Varsinaisen pronssikauden alku ajoitetaan noin vuoteen 2500 eaa. Keskisellä pronssikaudella noin 1900–1600 eaa. Kyproksella oli laajat kauppayhteydet itäisen Välimeren alueella, muun muassa Syyriaan ja Egyptiin. Saarelle alkoi syntyä ensimmäisiä kaupunkimaisia asutuksia. Myöhäisellä pronssikaudella noin 1600–1050 eaa. saaren merkittäviä kaupunkeja olivat Kition ja Égkomin (Enkomi) nimellä nykyisen kylän mukaan tunnettu asutus, jonka oletetaan olleen Alasian valtakunnan keskus. Samalla ajalla saarella oli kauppayhteydet myös minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin kanssa. Kyproksella kehittyi oma kirjoitusjärjestelmä, joka tunnetaan kyproslais-minolaisena kirjoituksena. Se muistutti jossakin määrin lineaari-A- ja lineaari-B-kirjoitusta ja toisaalta myös nuolenpääkirjoitusta. Sitä käyttänyt saaren pronssikautinen alkuperäisväestö tunnetaan eteokypriootteina. Heidän kieltään, niin kutsuttua eteokypriootin kieltä, ei tunneta.
Mykeneläisiä kreikkalaisia tai näiden jälkeläisiä muutti Kyprokselle noin 1200–1000-luvuilla eaa., oletettavasti pakoon niin kutsuttua doorilaisvalloitusta ja muita levottomuuksia Manner-Kreikassa. Muuttajat toivat mukanaan muinaiskreikan arkado-kyproslaisen murteen. Kypros siirtyi rautakaudelle muun Välimeren alueen tavoin noin 1000 eaa. Tästä huolimatta myös Kyproksen tuottamalle kuparille oli edelleen suuri kysyntä. Platanistása
Platanistása () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Platanistásan kylä sijaitsee Tróodos-vuoristossa Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 36 kilometriä lounaaseen pääkaupunki Nikosiasta. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Agiasmátin Pyhän Ristin kirkko ("Tímios Stavrós tou Agiasmáti"), joka on yksi Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluvista Tróodoksen maalatuista kirkoista. Mýkonos (kaupunki)
Mýkonos (; myös "Míkonos") eli Chóra (Χώρα) on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kaupungin väkiluku on 3 783 (vuonna 2011). Mýkonoksen kaupunki on Mýkonoksen saaren pääkaupunki ja Mýkonoksen kunnan kuntakeskus. Kíti
Kíti () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Lárnakan alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011). 
Kítin kylä sijaitsee Kyproksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä lounaaseen Lárnakan kaupungista ja noin kolme kilometriä lounaaseen Lárnakan lentokentästä. Se on oletettavasti perinyt nimensä Lárnakan paikalla antiikin aikana sijainneelta Kitionin kaupungilta. Kylän nähtävyyksiin kuuluu muun muassa bysanttilaisaikainen Panagía Angelóktistin kirkko (”Enkelten rakentama Neitsyt Marian kirkko”). Astromerítis
Astromerítiksen kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa Mesaorían tasangolla noin 30 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta, aivan saaren jakavan Vihreän linjan eteläpuolella. Kylä on ollut olemassa jo keskiajalla ja esiintyy venetsialaisissa kartoissa nimimuodossa "Astromoriti". Kylän nimeä on selitetty useilla tavoilla; erään version mukaan se liittyisi Peloponnesoksella sijaitsevaan Ástrokseen, josta seudulle olisi tullut asuttajia. Ándros
Ándros () on Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään. Saaren pinta-ala on 379,7 neliökilometriä ja asukasluku 9 221 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ándros kuuluu Ándroksen kuntaan, Ándroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Ándroksen kaupunki. Kyproksen tasavalta
Kyproksen tasavalta (, ) eli Kypros (, ) on valtio Kyproksen saarella itäisellä Välimerellä. Se on "de jure" ainoa kansainvälisesti tunnustettu valtio saarella, mutta hallitsee saaresta "de facto" noin kahta kolmasosaa. Muu osa saaresta on Turkin miehittämänä ja Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa. Salamis (Kypros)
Salamis kärsi pahoin maanjäristyksistä vuosina 332 ja 342 jaa. Konstantinus Suuri rakennutti kaupungin uudelleen. Se sai uuden nimen "Constantia", ja siitä tuli jälleen saaren hallinnollinen keskus ja merkittävin kaupunki. Kaupunki toimi piispanistuimena, ja sen tunnetuin piispa oli Epifanios noin vuonna 367. Arabit tuhosivat kaupungin vuonna 647/648. Keskiajalla saaren keskus siirtyi rannikolla olleesta Salamiista turvallisempaan paikkaan sisämaahan nykyiseen Nikosiaan, joka on edelleen Kyproksen pääkaupunki. Kyproksen tasavalta
Kypros on presidentillinen tasavalta. Kyproksen presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja, joten erillistä pääministerin virkaa ei ole. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viiden vuoden välein, samoin kuin 80-paikkainen kansanedustuslaitos eli Kyproksen edustajainhuone. Vuoden 1960 perustuslain mukaan varapresidentti on kyproksenturkkilainen, ja paikka on nykyisin täyttämättä. Samoin parlamenttipaikoista 56 on varattu kreikkalaisille ja 24 turkkilaisille, mutta turkkilaisten paikat ovat täyttämättä. Peristeróna (Nikosia)
Peristeróna () on kylä ja kyläyhdyskunta ("koinótita") Nikosian alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
Peristerónan kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 27 kilometriä länteen pääkaupunki Nikosiasta, aivan kiinni saaren jakavassa Vihreässä linjassa. Alámpra
Alámpran kylä sijaitsee Kyproksen keskiosissa linnuntietä noin 22 kilometriä etelään pääkaupunki Nikosiasta. Kylän nimen sanotaan viittaavan ”tuleen” (Kyproksen murteella "a lámpra") ja liittyvän legendaan, jonka mukaan kylä pelastui tulipalolta ihmeen kautta.