Missä Lars Levi Laestadius syntyi?
Lars Levi Laestadius
Lars Levi (joskus suomennettu nimillä "Lauri Leevi") Laestadius ("Læstadius") (10. tammikuuta 1800 Arjeplog, Ruotsi – 21. helmikuuta 1861 Pajala, Ruotsi) oli ruotsinsaamelainen pappi, jonka mukaan on nimetty evankelis-luterilaisen kirkon herätysliike lestadiolaisuus. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1819 ja papiksi 1825.
Lars Levi Laestadius
Laestadiuksen teologisen ajattelun lähtökohtana on antropologinen perustelu. Hän pyrkii osoittamaan empiirisen havainnoinnin avulla, että ihmisen käyttäytyminen on hänen sydämensä määräämää. Aadamin lankeemuksesta alkaen ihmissydän turmeltui eikä kykene puhdistumaan ihmisen oman tahdon voimin. Sen takia Jumalan pelastustyön täytyy todellistua uskovan sydämessä prosessina, jota nimitetään armon järjestykseksi ("ordo salutis"). Armon järjestyksen välttämätön alku on "katumus", joka puolestaan on välttämätön "subjektiivisen sovituksen" kokemiselle sydämessä. Kaaresuvannon seurakunta
Kaaresuvannon ensimmäinen kirkko rakennettiin vuosina 1813-1816.Se oli yksinkertainen puurakennus matalalla kivijalalla. Kirkonkylässä oli ainoastaan viisi tilaa ja koko seurakunnan väkiluku oli 625. Vuosina 1826-1849 seurakunnan kirkkoherrana toimi Lars Levi Laestadius. Kaaresuvannon kirkosta myös alkoi joulukuussa 1845 herätys, joka tultiin tuntemaan lestadiolaisuuden nimellä. Lars Nevanlinna
Lars (Lauri) Theodor Nevanlinna, vuoteen 1906 Neovius, (21. huhtikuuta 1850 Hamina – 5. toukokuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen opettaja, matematiikan opetuksen uudistaja ja suomenkielisen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä. Hänen kirjoittamiaan matematiikan oppikirjoja käytettiin Suomen oppikouluissa 1900-luvun alussa useiden vuosikymmenien ajan, ja hänen kehittämänsä pikakirjoitusjärjestelmä vakiintui ainoaksi suomenkieliseksi järjestelmäksi. Suuret suomalaiset
Luetteloa kritisoitiin siitä, että sille sijoittui vain populaarikulttuurin huipulla olleita henkilöitä kuten Antti Tuisku. Ihmetystä herätti myös se, että listalle sijoittui henkilöitä, joita tuskin voi mieltää suomalaisiksi. Esimerkiksi 60. sijalle päätynyt pastori, luonnontutkija ja kasvitieteilijä Lars Levi Laestadius oli kansallisuudeltaan saamelainen ja kansalaisuudeltaan ruotsalainen ja teki pääosan elämäntyöstään Ruotsissa ja Norjassakin suuremman osan kuin Suomessa. Lars G. Thelestam
Yleisradion televisio- ja radio-ohjaajakoulutuksen saanut Thelestam opiskeli elokuva-alaa Tukholman elokuvakoulussa vuosina 1966–1968. Ruotsissa valmistui myös esikoisohjaus "Gangsterfilmen" (1974), joka oli mukana Berliinin elokuvajuhlien parhaan elokuvan kilpailusarjassa (Kultainen karhu) ja joka palkittiin parhaan ulkomaalaisen elokuvan Jussilla. Thelestamin ainoa Suomessa ohjattu elokuva on Mauri Sariolan Susikoski-poliisiromaaniin perustuva "Tuntematon ystävä" (1978). Lestadiolaisuuteen liittyvät kiistat
Myös esikoislestadiolaisuudessa esiintyi sisäisiä erimielisyyksiä. Kiistoja aiheuttivat muun muassa Laestadiuksen postillojen uudistaminen sekä suhtautuminen yhteiskunnan maallistumiseen. Vuonna 1965 esikoisuuden valtauomasta erosi saarnaaja Levi Älvgrenin mukaan nimetty leeviläisyys, joka pitää tarkasti kiinni Laestadiuksen saarnojen alkuperäisesta asusta, suhtautuu jyrkän kielteisesti radioon ja televisioon sekä noudattaa tarkasti perinteisiä pukeutumis- ja tapanormeja. Vuonna 1977 leeviläisyydestä erkaantui steeniläisyys. Lars Junttila
Lars Levi Junttila (30. kesäkuuta 1904 Kittilä – 11. maaliskuuta 1999) oli suomalainen kommunisti, joka toimi Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) ja Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton (SAK) toimitsijana. Esikoislestadiolaisuus
Esikoislestadiolaiset pitävät Martti Lutheria oppi-isänä ja Lars Levi Laestadiusta opetusisänä. Etenkin Laestadiuksen asema on vahvempi kuin muissa suurissa lestadiolaissuunnissa, mikä käy ilmi mm. siinä, että esikoislestadiolaiset lukevat Laestadiuksen saarnan jokaisissa seuroissa. Usein esikoislestadiolaiset puhuvat "Lutherin opista", mutta muuten suhde luterilaisiin Tunnustuskirjoihin on väljempi verrattuna muihin lestadiolaisuuden suuntiin. Laestadiuksen ja Lutherin kirjoituksia arvostetaan paljon, koska niiden koetaan sisältävän arvokkaita opetuksia ja Raamatun selityksiä. Ensisijaisesti opetus pohjautuu kuitenkin aina Raamattuun. Laurentius Petri
Laurentius Petri (Örebro, Närke 1499 – Uppsala 26. lokakuuta 1573), alkuaan "Lars Petterson", liikanimeltään "Nericius" tai "Nericianus" (Närkeläinen) oli Ruotsin ensimmäinen luterilainen arkkipiispa ja tärkeä uskonpuhdistaja. Hän oli Olaus Petrin nuorempi veli. Lars Levi Laestadius
Laestadius opiskeli Uppsalan yliopistossa kasvitiedettä ja teologiaa, mutta päätyi papiksi. Kasvitieteestä tuli harrastus, ja hänen erikoisalaansa olivat pajut. Taitavana piirtäjänä hän myös kuvitti kasvitieteellisiä kirjoja. . Lars Levi Laestadius
Laestadiuksella oli myös saamelaiset sukujuuret. Anna Magdalena kuuli kahdessa uninäyssä nimet Lars ja Levi. Näin hänen poikansa sai hätäkasteessa nimekseen Lars Levi Laestadius. Lars Levi Laestadius
Lars Levi Laestadiuksen isä Karl Laestadius (1746-1832) työskenteli työnjohtajana Nasafjällin kaivoksella Västerbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Karl Laestadius oli Arjeplogin kirkkoherran Johan Laestadiuksen poika. Myös Karlin isoisä ja tämän isä olivat Arjeplogin kirkkoherroja, ja molempien nimi oli Johan Laestadius. Suvun kantaisä Johan Nilsson (1615–1697) oli kotoisin Ångermanlannin Ytterlännesin pitäjän Lästan kylästä. Laestadius on latinankielinen muunnos mainitun kylän nimestä. Hänen veljensä Petrus Laestadius (1802–1844) toimi pappina Ruotsin Lapissa. Lestadiolaisuus
Lestadiolaisuudesta erkani noin vuonna 1852 lakihenkinen "Muonion eriseura" eli liljebladilaisuus Muonion kirkkoherran Jakob Fredrik Liljebladin (1809–1862) johdolla lähinnä Muoniossa Suomessa. Liljebladilaiset eivät hyväksyneet maallikkojen käyttämää avointa ja ehdotonta synninpäästöä. Kirkkoherra J. F. Liljeblad syytti Lars Levi Laestadiusta mm julkisuushakuisuudesta, epätasapuolisuudesta, itseriittoisuudesta ja siitä että Laestadius hänen mielestään saarnoissaan tahallaan yllytti liikutuksiin ja ei käyttänyt sielunhoidossa riittävästi nuhteen ja neuvon sanoja. Liljebladilaisuus oli Suomen ensimmäinen "eriseura" lestadiolaisuudessa. Loikosara
Lars Levi Laestadius keräsi lajin ensimmäistä kertaa vuonna 1821, ja lajin löytö julkaistiin seuraavana vuonna 1822. Muutamia Laestadiuksen 1821 keräämiä näytteitä on talletettuna Ruotsin luonnontieteellisen museon, Naturhistoriska riksmuseetin kokoelmiin. Lars Hordeel
Lars Henrikinpoika Hordeel (joskus myös Lasse tai Lauri, myös Hordel), (viimeistään 1540-luvulla Kokemäki - 6. kesäkuuta 1591 Kangasala) oli Ylä-Satakunnan ja Turun linnan vouti. Hän oli lähtöisin Kokemäen Ylistarosta ja kuului talonpoikaissukuun, joka nykyisin käyttää nimeä Horelli. Lars Eilstrup Rasmussen
Lars Eilstrup Rasmussen (11. tammikuuta 1963 Tanska) on tanskalaissyntyinen tietojenkäsittelytieteilijä ja ohjelmistokehittäjä. Hän työskentelee Googlen palveluksessa ja hänet tunnetaan muun muassa Google Mapsin ja Google Waven pääsuunnittelijana (yhdessä veljensä Jens Eilstrup Rasmussenin kanssa). Lars Junttila
Lars Junttilan isä oli Kittilän lukkari ja valtiopäivämies Juho Samuli Junttila. Lars oli nuorin uskonnollisen perheen kahdestakymmenestä lapsesta ja sai etunimensä Lars Levi Laestadiuksen mukaan. Isä kuoli hänen ollessaan vasta kaksivuotias ja äiti meni uusiin naimisiin, minkä jälkeen perhe muutti useasti työn perässä. He asuivat vuodesta 1911 alkaen lähinnä Ruotsissa ja Norjassa, joten Junttila kävi norjalaisen kansakoulun. Ollessaan 16-vuotias hän meni veljensä kanssa vuonna 1920 Murmanskiin Neuvosto-Venäjälle, ja oli siellä aluksi voimalaitoksen työntekijänä. Junttila vietti Neuvostoliitossa yli kymmenen vuotta ja eteni sinä aikana puoluetehtäviin. Hän kävi neuvostopuoluekoulun Petroskoissa 1921, opiskeli Lännen vähemmistökansallisuuksien yliopistossa Leningradissa 1923–1926 ja suoritti sen jälkeen vuoden mittaisen asepalveluksen Karjalan Jääkäripataljoonassa Petroskoissa. Hän liittyi jäseneksi SKP:hen 1924 ja Neuvostoliiton kommunistiseen puolueeseen (NKP) 1926 ja toimi 1927–1930 Komsomolin piirisihteerinä Repolassa ja Uhtualla. Lars Ekström
Lars Ekström (s. 2. marraskuuta 1963) on entinen suomalainen koripalloilija ja nykyisin koripallovalmentaja. Hän on toiminut kesästä 2017 lähtien Korisliigassa pelaavan Lapuan Korikobrien päävalmentajana. Lars Hedman
Lars Magnus Hedman (s. 14. tammikuuta 1953 Oulu) oli Österbottens Tidningin päätoimittaja 2008–2011. Hedman toimi aiemmin ÖT:n edeltäjän Jakobstads Tidningin päätoimittajana, jonka palvelukseen hän tuli vuonna 1985. Hän on opiskeluajoista lähtien innokkaasti harrastanut sci-fiä ja oli mukana perustamassa Turun Science Fiction Seuraa vuonna 1977. Lars-Erik Larsson
Lars-Erik Vilner Larsson (15. toukokuuta 1908 Åkarp (nyk. Burlöv) – 27. joulukuuta 1986 Helsingborg) oli ruotsalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän opiskeli sävellystä mm. Wienissä Alban Bergin johdolla. Larsson oli tyylillisesti monipuolinen säveltäjä, jonka tuotantoon kuuluu muun muassa kolme sinfoniaa, 12 concertinoa eri soolosoittimille, alttosaksofonikonsertto ja viulukonsertto. Hänen suosituimpiin teoksiinsa kuuluu "Pastoraalisarja" kamariorkesterille op. 19 (1938). Hän sävelsi myös oopperan "Kyproksen prinsessa" ("Prinsessan av Cypern") op. 9 (1931–1936), joka perustuu samaan Sakari Topeliuksen kirjoittamaan librettoon kuin Fredrik Paciuksen ooppera "Kypron prinsessa". Lars Johansson
Lars Einar Johansson (s. 11. heinäkuuta 1987 Avesta, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka pelaa KHL-joukkue TsSKA Moskovassa. Johansson torjuu varsin rauhallisella tyylillä ja hänellä on kohtuullisen hyvät refleksit. Vanhoillislestadiolaisuus
Ruotsissa ja Norjassa vanhoillislestadiolaisuudesta erkani vuonna 1953 muutaman sadan hengen ryhmä nimeltä leskisläisyys Iivari Leskisen ja J. O. Axelssonin johdolla, vieden mukanaan vanhoillislestadiolaisten keskuselimen Ruotsissa (Laestadianska Missionsstyrelse). Leskisläiset antoivat pikkuesikoisten puhujien ja ei-lestadiolaisten pappien saarnata seuroissaan. Leskisläiset ryhtyivät yhteistyöhön Norjan Hans Nilsenin lestadiolaisryhmän kanssa (nilseniläisyys). Raittiusliike Suomessa
Vuonna 1838 määrättiin Lappia koskeva viinan viemisen kielto, jota täydennettiin 1842, jolloin kiellettiin muidenkin väkijuomien vieminen Lappiin. Siitä sai alkunsa Lapin kieltolaki. Lestadiolaisen saarnaaja L. L. Laestadius perusti Lapin ensimmäisen raittiusseuran 1844. Lev Trotski
Lev Bronstein syntyi juutalaiseen perheeseen Etelä-Venäjällä, nykyisessä Ukrainassa 26. lokakuuta (7. marraskuuta uuden luvun mukaan) 1879. Hänen isänsä David Bronstein oli varakas venäjänjuutalainen maanviljelijä. Perhe ei ollut uskonnollinen. Bronšteinit puhuivat kotonaan venäjää ja ukrainaa, ja Lev itse sujuvasti lisäksi hepreaa, saksaa, englantia, ranskaa ja espanjaa.
Mentyään setänsä luo Odessaan opiskelemaan, hän tutustui vallankumouksellisiin piireihin ja oli mukana perustamassa "Etelä-Venäjän työläisliittoa" 1897 sekä marxilaista Venäjän sosiaalidemokraattista työväenpuoluetta 1898. Trotski pidätettiin poliittisen toimintansa vuoksi 1898 ja karkotettiin Siperiaan. Vuonna 1902 hän pakeni karkotuspaikastaan ulkomaille, jättäen jälkeensä vaimonsa Aleksandra Sokolovskajan ja kaksi lastaan. Hän otti käyttöön pseudonyymin "Trotski", jolla hänet sittemmin opittiin tuntemaan. Nimen hän lainasi Odessan vankilan päävanginvartijalta. Lars Winnerbäck
Lars Winnerbäck (s. 19. lokakuuta 1975 Tukholma) on ruotsalainen muusikko. Hän kirjoittaa ja esittää laulunsa ruotsiksi. Winnerbäck aloitti punkyhtyeessä, mutta nykyisin hänet voi luokitella rocktrubaduuriksi, Cornelis Vreeswijkin ja Ulf Lundellin perinteiden jatkajaksi. Hänen kappaleensa ovat vähäeleisiä ja sanoituksensa ajatuksia herättäviä. Johan Edvard Leppäkoski
Johan Edvard Leppäkoski syntyi Kaukolassa, jossa hän kävi koulunsa. Käkisalmessa hän ehti toimia monissa luottamustehtävissä ja toimittajana lehdissä. Lehdissä hän käytti nimimerkkejä ”Joonas” ja ”Veisu-Ville”. Leppäkoski toimi Karjalan kirjapainon toimitusjohtajana vuodesta 1935. Käkisalmesta hän muutti jatkosodan jälkeen Kuopion ja Rauman kautta Jyväskylään. Sodan jälkeen Leppäkoski toimi sanomalehti Keskisuomalaisessa. Hän käänsi Kalevalan esperantoksi vuonna 1964. Saamelaiset
Monien saamelaisten uskonelämään on vaikuttanut lestadiolaisuus, joka syntyi Tornionlaaksossa nimenomaan paikallisen saamelaisvähemmistön vastalauseeksi evankelis-luterilaisen valtakirkon papeille. Lestadiolaisuuden perustaja Lars Levi Laestadius oli itse äitinsä puolelta saamelainen, ja on myös tallentanut saamelaisten uskomuksia ja mytologiaa ("Lappalaisten mytologian katkelmia"). Gunnar Tideström
Lars Gunnar Gabriel Tideström (s. 7. helmikuuta 1906, Folkärna Koppargenin lääni) oli ruotsalainen kirjallisuudentutkija ja vuosina 1948–1971 kirjallisuushistorian professori Upsalassa. Tutkimuksissaan hän sovelsi uuskritiikin periaatteita. Hän toimitti Edith Södergranin kootuista runoista laitoksen "Samlade dikter". Milla Clemensdotter
Milla Clemensdotter (1. marraskuuta 1813 Ruotsi – ?) oli lestadiolaisuuden syntyyn vaikuttanut henkilö. Hänellä oli merkittävä vaikutus Lars Levi Laestadiuksen hengellisessä elämässä. Laestadius kutsui häntä Lapin Mariaksi. Laestadiuksen uskotaan yleisesti saaneen synninpäästön Lapin Marialta, mutta varmuutta tästä ei ole. Lapin Marian henkilöllisyydestä ei ole varmaa tietoa, mutta neljän tutkijan mukaan hän on Milla Clemensdotter. Lars von Trier
Lars von Trier (oikealta nimeltään Lars Trier, s. 30. huhtikuuta 1956 Lyngby, Tanska) on tanskalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja sekä yksi Dogma 95 -julistuksen johtohahmoista. Laukon kartano
Juhani Lagerstam otti aktiivisesti kantaa lihakarjan kasvatukseen liittyviin kysymyksiin ja toimi muun muassa lihakarjayhdistyksen varapuheenjohtajana. Vuonna 1977 Laukon pihamaalla järjestettiin myös Suomen ensimmäinen lihakarjan erikoisnäyttely, jonka yhteydessä olivat myös suuret, kansainväliset ratsastuskilpailut.
Laukko tunnetaan erityisesti ratsu- ja ravihevosista, sillä 1900-luvun loppu puolella kartano lukeutui Suomen johtaviin ravihevoskasvattajiin. Aluksi 1970-luvulla Laukon toiminnassa olivat mukana ratsut ja kun maan tunnetuin ratsastaja Christopher Wegelius aloitti yhteistyön Juhani Lagerstamin kanssa, alkoivat miehet suunnittelemaan lajin kehittämistä Suomessa kansainväliselle huipputasolle. Suuren voiton Wegelius ja Trigger Hill saavuttivat vuonna 1977 Pariisissa, kun parivaljakko sijoittui Pariisin voittajien Grand Prix'hissä toiseksi. Finaalin sijoitus säilyi pitkään suomalaisen esteratsastuksen parhaana saavutuksena. Milla Clemensdotter
Talvella 1844 Lars Levi Laestadius tapasi Lapin Marian Åselessa. Tapaamisesta Laestadius kirjoitti seuraavaa:
"Talvella 1844 saavuin Åselen Lappiin tarkastajan ominaisuudessa. Täällä tapasin muutamia lukijalaisia, jotka kuuluivat siihen loivempaan suuntaan. Heidän joukossaan oli muuan lappalaistyttö nimeltään Maria, joka avasi minulle koko sydämensä kuultuaan ensin puheeni alttarilta. Tällä yksinkertaisella tyttärellä oli sellaista kokemusta armonjärjestyksestä, mistä en ollut ikinä kuullut. Hän oli vaeltanut pitkiä matkoja etsiessään valoa pimeydessä. Vaelluksillaan hän oli tullut vihdoin pastori Brandellin tykö Noraan, ja kun hän avasi sydämensä papille, tämä vapautti hänet epäilyksistä. Hän pääsi papin avulla elävään uskoon. Ja, minä ajattelin: Tässä on nyt sellainen Maria, joka istuu Jeesuksen jalkain juuressa. Ja vasta nyt, niin ajattelin, nyt minä näen tien, joka vie elämään. Se on ollut kätkössä siihen asti kunnes sain puhella Marian kanssa. Hänen yksinkertainen kertomuksensa vaelluksistaan ja kokemuksistaan teki minun sydämeeni niin syvän vaikutuksen, että se valkeni myös minulle. Minä sain sinä iltana, jonka vietin Marian seurassa, tuntea taivaan riemun esimakua. Mutta Åselen papit eivät tunteneet Marian sydäntä, ja Maria kyllä tunsi, etteivät he olleet tästä lammashuoneesta. Minä pidän muistossani köyhän Marian niin kauan kuin elän ja toivon, että saan kohdata hänet kirkkaammassa maailmassa haudan tuolla puolen." Lars Levi Laestadius
Tutkielma käsittelee saamelaisten jumalia, uhrimenoja ja ennustuksia, ja lisäksi siinä on joitakin saamelaissatuja ja -taruja. Teoksessaan Laestadius myös kommentoi muiden saamelaistutkijoiden kirjoituksia. Käsikirjoituksen suomentajan Nilla Outakosken mukaan Laestadius oli kansanuskomusten tutkijana vuosikymmeniä aikaansa edellä. Laestadiuksen tutkijatausta näkyy myös hänen saarnoissaan, sillä hän käytti paljon saamelaisten uskomuksiin liittyviä vertauksia. Laestadius puhuu esimerkiksi jatunin eli jättiläisen hurtista. Lev Landau
Lev Davidovitš Landau (, 22. tammikuuta 1908 Baku, Bakun kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 1. huhtikuuta 1968 Moskova) oli juutalaistaustainen Neuvostoliitossa päätyönsä tehnyt teoreettinen fyysikko. Hän tutki mm. kiinteän olomuodon fysiikkaa, plasmafysiikkaa, ja hiukkasfysiikkaa. Hänen merkittävimpiä aikaansaannoksiaan ovat mm. diamagnetismin kvanttiteoria, jatkuvien faasimuutosten teoria (ns. Ginzburg-Landau-teoria), ferminesteteoria, supranesteiden teoria. Hänelle myönnettiin Nobelin fysiikanpalkinto vuonna 1962 supranestemäisen heliumin ominaisuuksien tutkimisesta. Hän myös kirjoitti tunnetun kymmenosaisen kirjasarjan "Course of Theoretical Physics" yhdessä oppilaansa Jevgenij Lifšitsin kanssa. Lars Ulstadius
Lars (Lauri) Ulstadius (noin 1650, Oulu – 6. lokakuuta 1732, Tukholma) oli suomalainen pietistinen pappi. Lars Christensen
Lars Christensen (6. huhtikuuta 1884 Sandar, Norja – 10. joulukuuta 1965 New York, New York, Yhdysvallat) oli norjalainen liikemies ja laivanvarustaja, jolla oli yksi 1900-luvun alkupuoliskon suurimmista valaanpyyntiyrityksistä. Hän rahoitti myös monia tutkimusmatkoja Antarktiksen alueelle. Lappalaisten mytologian katkelmia
Lappalaisten mytologian katkelmia () on Lars Levi Laestadiuksen tutkielma vuosilta 1840–45. Teoksen on julkaissut suomeksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seura vuonna 2000 ja uudistettuna laitoksena 2011. Toimittajat ovat Juha Pentikäinen ja Risto Pulkkinen. Leevi K. Laitinen
Etelä-Savon Kangasniemellä syntynyt Laitinen joutui nelivuotiaana kartanolaisten uskonlahkon kasvatettavaksi. Hänestä koulutettiin Kymenlaaksossa Sippolan pitäjässä yksi kartanolaisten lapsisaarnaajista, joita yhteensä oli kymmenkunta. Laitinen onnistui lopulta karkaamaan lahkosta 18-vuotiaana. Hän on myöhemmin kertonut avoimesti kartanolaisten parissa kokemastaan ankarasta kurista sekä henkisestä ja fyysisestä väkivallasta. Vuonna 2010 ilmestyi toimittaja Ulla Appelsinin kirjoittama Laitisen elämäkerta nimeltään "Lapsuus lahkon vankina – Leevi K. Laitisen tarina". Joonas Purnu
Joonas Purnu syntyi vuonna 1829 Jällivaaran Vettasjärven kylässä, jonka mukaan hän sai ensimmäisen sukunimensäkin, myöhemmin hän eli Puolalaen ja Purnun kylissä. Hänen vanhempansa olivat uudistilallisia, ja hän itse oli myöhemmin talollinen. Hän avioitui 22. kesäkuuta 1861 Anna Liisa Lassintyttären (syntynyt 1. helmikuuta 1844 Purnussa, kuoli 7. kesäkuuta 1928) kanssa. Joonas Purnu oli mukana lestadiolaisessa herätysliikkeessä sen alkuajoista lähtien ja toimi 1850-luvulla Lars Levi Laestadiuksen koulumiehenä muun muassa Tärännössä. Hänen asemansa Jällivaaran johtavana saarnaajana vahvistui sen jälkeen, kun hän oli yhdessä Jöns Mäntyvaaran kanssa tehnyt lähetysmatkan Yhdysvaltojen kiistelevien lestadiolaisryhmien pariin vuonna 1893, vaikkakin tuolloin tehty sovinto kesti vain lyhyen aikaa. Amerikan lisäksi hän teki saarnamatkoja Tornion- ja Muonionjokilaaksoissa sekä Lannavaarassa. Esikoislestadiolaisen perimätiedon mukaan Juhani Raattamaa olisi vuonna 1897 siirtänyt lestadiolaisten ”vanhimman” aseman Purnulle. Tätä väitettä muut lestadiolaisryhmät eivät kuitenkaan hyväksy. Purnu hyväksyi Jällivaaran, Jukkasjärven ja Vittangin saarnaajien hänelle tarjoaman aseman, mikä joudutti liikkeen hajaannusta. Lestadiolaisuuden suuressa hajaannuksessa 1900-luvun alussa Purnusta tuli ”länsiläisten” itseoikeutettu johtaja, ja hänen arvovaltansa tällöin muotoutuneessa esikoislestadiolaisuudessa oli kiistaton. Lauri Lausmaa
Lauri Edvard Lausmaa, vuoteen 1935 "Lillström", (9. joulukuuta 1925 Mikkeli – 1. marraskuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen poliisi. Hän oli Uudenmaan läänin lääninpoliisineuvos. Kristinuskon historia Suomessa
Ruotsin Lapissa syntyi 1840-luvulla perustajansa Lars Levi Laestadiuksen mukaan nimetty lestadiolaisuus. Laestadius ei pyrkinyt perustamaan omaa liikettään, mutta hänen saarnoistaa syntynyt herätys sai nimensä 1870-luvulla. Siihen liittyi hajanaisesti ihmisiä ympäri Suomea jo 1870-luvun aikana, mutta Keski-Pohjanmaalla se sai erityisen paljon kannatusta ruotsinkielisen maalaisväen keskuudessa. Lauri Vuolasvirta
Lauri Emil (Lalle) Vuolasvirta (21. syyskuuta 1904 Helsinki – 5. syyskuuta 1967) oli suomalainen partiojohtaja ja koira-alan vaikuttaja. Hän oli Suomalaisen Partiopoikaliiton ja Suomen Partiopoikajärjestön toiminnanjohtaja. Hän oli Hopeasusi no:12. Lars Levi Laestadius
Vuonna 1842 Laestadius sairastui vakavasti. Hän pelkäsi kuolevansa, mutta oli varma, ettei elämällään olisi ansainnut muuta kuin helvetin tuskat. Hänen mieltään rupesi painamaan suunnaton syntitaakka, joka oli alkanut karttua jo aivan lapsuudesta ja nuoruudesta alkaen. Laestadius parantui taudistaan, mutta synnin taakka oli edelleen hänen edessään. Laestadiuksen poika Levi kuoli tuhkarokkoon 4-vuotiaana, tämä tapaus sai Laestadiuksen miettimään kuolemaa entistä syvemmin. Tuolloin hänellä oli ollut kaksi lasta, mutta kaikkiaan lapsia syntyi peräti 15. Lars Westerlund
Lars Westerlund (s. 1951) on oikeus- ja hallintohistorian dosentti Åbo Akademissa. Filosofian tohtori Westerlund on kirjoittanut useita kirjoja, jotka käsittelevät Suomen historian käännekohtia, kuten sisällissotaa tai jatkosodan aikaisia sotavankileirejä. Hänen töistään ehkä tunnetuin on hänen johtamansa tutkimusprojekti Suomen sotasurmat, mutta myös vuonna 2008 julkaistu "Saksan vankileirit Suomessa ja raja-alueilla 1941–1944" on herättänyt huomiota. Ladonia
Ladonia on mikrovaltio Etelä-Ruotsissa Skånessa. Valtion perusti taiteilija Lars Vilks vastalauseena hänen ja paikallisviranomaisten kiistoissa kolmesta kivistä ja puusta tehdystä taideteoksesta. Suomen suojelupoliisin suojeluksessa ja esiintyen nimellä "Lauri Vilkas" Vilks rakensi kesällä 2010 Iissä kesällä pidettävään Art Ii -biennaaliin laudasta teoksen, joka kuuluu käsitetaiteen piiriin ja kuuluu Ladonia-projektiin. Vilksin suojelu ei perustunut valtioprojektiin vaan siihen, että häntä oli uhkailtu ns. Muhammed-pilakuvien takia. Lars Vegas
Lars Vegas on ruotsalaisen progg-muusikon Lasse Tennanderin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1974. Albumin yksi tunnetuimmista kappaleista on ”Ska vi gå hem till dig”. Levy sisältää yhteensä 11 kappaletta. Lars Levi Laestadius
Hengellisestä murroksestaan Laestadius on kertonut lehdessään Huutavan ääni Korvessa (Ens Ropandes röst i öknen). Työmatkallaan Åseleen 1844 Laestadiuksen elämässä tapahtui käänne. Noran pastori Per Brandellin herrnhutilais-uusevankeliseen herätyspiiriin kuuluva Milla Clemensdotter -niminen lappalaisnainen tuli keskustelemaan hänen kanssaan ja kertoi omasta uskostaan. Keskustelun merkitys Laestadiukselle oli suuri. Hän sai siinä omien sanojensa mukaan tuntea taivaallisen ilon esimakua: Lars von Haartman
Lars Arvid Axel von Haartman (24. maaliskuuta 1919 Askainen – 28. lokakuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen professori ja arvostettu lintutieteilijä, joka perehtyi syvällisesti etenkin kirjosiepon biologiaan. Hän julkaisi esseitä ja oli mukana kokoamassa muun muassa "Pohjolan linnut värikuvin" -teosta vuosina 1963–1972. Haartman oli myös taiteen tuntija ja runoilija. Lars Levi Laestadius
Kapakanpitäjien taloudelliset tappiot laittoivat heidät kantelemaan Laestadiuksesta viranomaisille. Kun Laestadius puhui Pajalan kapakkavaltiosta, syntyi kanteluiden sarja. Kanteluista huolimatta Laestadius säilytti virkansa. Hänestä kirjoitettiin loukkaavia kirjoituksia Norbottens Posteniin, eikä hänen vastineitaan julkaistu lehdessä. Hän perusti oman lehden, jossa saattoi itse puolustautua vastustajia vastaan. Lehden nimeksi tuli Johannes Kastajaan viitaten: "Huutavan ääni korvessa". Lehti ilmestyi kerran kuussa, noin 16-sivuisena. Lestadiolaisuus
Lestadiolaisuus sai jo vuonna 1847 paljon saamelaisia kannattajia myös Koutokeinossa Norjassa. Keväällä 1849 Laestadius muutti Kaaresuvannosta Pajalaan, joka oli paljon kauempana Koutokeinosta. Niinpä Koutokeinolaiset lestadiolaiset alkoivat sen jälkeen käydä kuuntelemassa juuri lestadiolaistuneen Muonion kirkkoherran J. F. Liljebladin saarnoja, koska Muonioon oli Koutokeinosta paljon lyhyempi matka kuin Pajalaan. Mutta jo talvella 1849–1850 alkoi Koutokeinon saamelaisten lestadiolaisten käytöksessä ja uskonelämässä näkyä huolestuttavia piirteitä, kuten hurmahenkisyyttä, röyhkeyttä ja aggressiivisuutta. Lasse Raustela
Lasse Raustela (alkujaan Lars Rasmussen) syntyi 30. maaliskuuta 1932 Turussa. Hänen vanhempansa ovat meijeristi Mourits Rasmussen ja apulaisverosihteeri Elli Aune Nuotio, ja hän on heidän ainoa lapsensa. Isänsä kansanlaisuuden perusteella hän oli Tanskan kansalainen, ja vasta aikuisiän 1953 saavutettuaan hän pääsi anomaan Suomen kansalaisuutta. Sukunimen vaihdos tapahtui 1956. Lars Karlsson
Lars Karlsson (s. 24. tammikuuta 1953 Ahvenanmaa) on suomalainen säveltäjä. Hän valmistui Sibelius-Akatemiasta opiskeltuaan siellä kirkkomusiikkia ja säveltämistä. Vuodesta 1976 lähtien hän on toiminut Akatemiassa opettajana. Torbjörn Lassenius
Lars Torbjörn Lassenius (s. 4. elokuuta 1931 Helsinki) on suomalainen lääkäri ja entinen kymmenottelija. Leo Laukki
Leonard Leopold Lindquist (22. marraskuuta 1880 Helsinki – 15. syyskuuta 1938 Moskova) oli suomalainen poliitikko ja valistusmies, joka loi uransa pääasiassa Yhdysvalloissa ja Neuvostoliitossa. Hän johti Yhdysvalloissa Duluthin Työväen Opistoa (Work People’s College) vuosisadan alussa (1908–?) ja kuului Suomen kommunistisen puolueen keskuskomiteaan vuosina 1921–1925. Lindquist tunnettiin parhaiten nimellä Leo Laukki, jonka hän otti käyttöön jo kouluaikanaan. Neuvostoliitossa hän käytti myös nimiä Leo Tiura, Leo Laukki-Tiura ja Leo Kurutin. Lars Christensen
Lars Christensen syntyi 1884, ja hän oli laivanvarustaja Christen Christensenin poika. Lars aloitti varustajana 1907, ja vuonna 1908 hän perusti oman valaanpyyntiyrityksen Sociedad Ballenera Christensen y Cian, jonka satama oli Chilessä. Staalo
Lars Levi Laestadius liitti "stállun" saamelaisia ahdistelleisiin viikinkeihin ja pirkkalalaisverottajien hahmoihin. Lars Hordeel
Pontus De la Gardien vaimo Sofia Gyllenhielm kuoli vuonna 1583 synnyttäessään Jakob De la Gardien Tallinnassa. Kun Pontus hukkui Narvanjokeen vuonna 1585, heidän lapsensa lähetettiin Larsin ja Kaarinan kasvatettavaksi. Ehkäpä juuri pienten lasten takia pariskunta alkoi viettää aikaansa mieluummin Vääksyssä kuin Turussa. Lars Henrikinpoika kuoli kesäkuussa 1591 tultuaan sitä ennen vanhuudenhöperöksi, ja Kaarina kuoli vuonna 1596. Lars on haudattu Kangasalan kirkkoon. Mathias Kolström
Kolström oli kotoisin Torniosta, jossa hänen isänsä toimi seppänä. Suku oli alkuaan lähtöisin Kolarista. Kolström kävi lukion Härnösandissa ja opiskeli Uppsalan yliopistossa. Papiksi hänet vihittiin 1788. Kun Suomi liitettiin Venäjään, Muonionniskasta tehtiin keisarillinen pastoraatti ja Kolströmistä sen ensimmäinen kirkkoherra. Muonion kirkko rakennettiin hänen aikanaan. Kolström harrasti myös luonnontiedettä ja hyönteisten keräämistä. Kokoelmansa hän lahjoitti myöhemmin osaksi Fauna-seuran kokoelmia. Keväällä 1827 hän vihki Lars Levi Laestadiuksen avioliittoon Enontekiön kirkossa. Leri Leskinen
Jari ”Leri” Leskinen (s. 24. syyskuuta 1967 Helsinki) on suomalainen säveltäjä, muusikko ja yrittäjä. Hänen instrumenttinsa on piano ja muut kosketinsoittimet. Leskinen on säveltänyt ja tuottanut musiikkia muun muassa Samuli Edelmannille, lauluyhtye Rajattomalle ja Sakari Kuosmaselle. Hänen säveltämiään ovat muun muassa "Levottomat-" ja "Kuutamolla"-elokuvien tunnuslaulut. Levottomat-elokuvan musiikista hän sai Jussi-palkinnon. Hän on säveltänyt musiikin marraskuussa 2007 ensi-iltansa saaneeseen elokuvaan "Joulutarina". Yhdessä Kim Kuusen kanssa hän on säveltänyt "Pohjantähtimarssin". Juhani Raattamaa
Juhani ("Johan") Raattamaa (12. syyskuuta 1811 Kaaresuvanto – 7. maaliskuuta 1899 Saivomuotka) oli lestadiolaisuuden ensimmäisiä maallikkosaarnaajia ja Lars Levi Laestadiuksen läheinen työtoveri. Lars Lerin
Lars Ivar Lerin (s. 2. huhtikuuta 1954 Munkfors, Ruotsi) on ruotsalainen kuvataiteilija ja kirjailija. Hän on kuvittanut omia matkakuvauksiaan akvarelleilla ja grafiikalla. Hän asuu Hammarössa Karlstadin ulkopuolella. Karlstadissa on hänen tuotantoaan sisältävä taidehalli Lars Lerin konsthall. Taisto Lalli
Lalli syntyi Raisiossa 3. helmikuuta 1989. Lalli aloitti kolmevuotiaana Raision Voimamiesten painikoulun. Isosta koostaan johtuen Lalli paini kymmenisen vuotta vanhempia poikia vastaan melko huonoin tuloksin, mutta iän karttuessa hän alkoi menestyä lajissa. Muita Lallin lapsuudessa harrastamia lajeja olivat yleisurheilu ja maastohiihto. 12-vuotiaana hän päätti valita lajikseen painin. Vuonna 2001 Lalli vaihtoi seuraa Turun Voimamiehiin. Ensimmäisessä kansainvälisessä arvoturnauksessaan, vuoden 2005 kadettien (alle 17-vuotiaiden) Pohjoismaiden-mestaruuskilpailuissa hän voitti sarjan 85 kg. Seuraavana vuonna hän voitti toisen kadettien PM-kultansa, tällä kertaa 100 kg:n painoluokassa. Juniorien (alle 20-vuotiaiden) PM-kilpailuissa Lalli saavutti sarjan 96 kg hopeaa, ja kadettien EM-kilpailuissa hän hävisi sarjan 100 kg pronssiottelussa saavuttaen viidennen sijan. Lestadiolaisuuteen liittyvät kiistat
Jo herätysliikkeen perustaja Lars Levi Laestadius sai osakseen kitkerää kritiikkiä. Hänestä tehtiin useita kanteluita tuomiokapituliin. Syytöksiä aiheuttivat muun muassa Laestadiuksen saarnojen värikkäät kielikuvat, heränneiden liikutukset kirkossa ja hengellisten tehtävien luovuttaminen maallikoille. Kun herätyksen kokeneet Koutokeinon saamelaiset kapinoivat norjalaisia vallanpitäjiään vastaan verisin seurauksin, tahtoi Tromssan piispa D.B. Juell vyöryttää tapahtuman "siveellisen vastuun" Laestadiukselle. Härnösandin piispa Israel Bergman vapautti sentään herättäjän syytteistä, mutta kuningas velvoitti hänet pitämään silmällä "Laestadiuksen tapaa hoitaa virkansa". Pajalan seurakunnan piispantarkastus kesällä 1853 tapahtui kireissä tunnelmissa, mutta piispa Bergman antoi lopulta Laestadiuksen toiminnasta voittopuolisesti myönteisen arvion. Lehdistön hyökkäyksiin vastatakseen Laestadius perusti oman sanomalehden "Huutavan ääni korvessa" (En ropandes röst i öknen). Pajalan tulinen kirkkoherra osoittautuu lehtikirjoituksissaan poleemisen ja satiirisen tyylin suvereeniksi haltijaksi. Lehdessään hän vuoroin puolustautuu kriitikoitaan vastaan, vuoroin ruoskii maallistuneen papiston ja virkamiesten omavaltaisuutta. Saamelainen muinaisusko
Luontosidonnainen kansanusko ja mytologia osoittautuivat otolliseksi alustaksi uskonnollisten hurmosliikkeiden syntymiselle. Niistä merkittävin syntyi 1800-luvun alkupuolella, kun äitinsä puolelta saamelainen Lars Levi Laestadius koki herätyksen tutkiessaan saamelaismytologiaa. Lestadiolainen herätysliike lähti leviämään Ruotsin Kaaresuvannosta, ja se korosti uskonnollisuuden ohella terveitä, raittiita ja pieteettisiä elämäntapoja. Lassi ja Leevi
Lelutiikeri Hobbesin nimi tulee 1600-luvun brittiläiseltä filosofilta, Thomas Hobbesilta, jolla Wattersonin mukaan ”oli aika synkkä ihmiskuva”. Päähenkilön Calvinin nimi tulee puolestaan 1500-luvun teologilta Jean Calvinilta. Suomalaiset nimet tulevat oletetusti Lars Levi Laestadiukselta. Ilta-Sanomissa ja Kodin Kuvalehdessä sarjan hahmoista on käytetty myös nimiä Paavo ja Elvis. Luettelo jääkäreistä L
Karl Harry Lagerstam 20. lokakuuta 1890 Loviisa – 25. maaliskuuta 1920 Lahti oli suomalainen jääkärikapteeni. Hänen vanhempansa olivat merikapteeni Carl Mauritz Vilhelm Lagerstam ja Maria Olivia Rosqvist. Hän aloitti koulunkäyntinsä Loviisan alkeiskoulussa, josta siirtyi Helsingin uuteenn yhteiskouluun vuonna 1906. Ylioppilaaksi hän kirjoitti edellä mainitusta koulusta vuonna 1910 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Teknisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla hän opiskeli vuodet 1910–1911. Hän matkusti Saksaan jatkaakseen opintojaan Karlsruhen teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1911 ja opiskeli aina vuoteen 1914 saakka. Haminan taistelukoulun hän suoritti vuonna 1918. Karl Harry Lagerstam liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 27. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915, josta hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 22. tammikuuta 1917 ja takaisin 4. komppaniaan 3. maaliskuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Takaisin Suomeen (Vaasaan) hän palasi yliluutnantiksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Suomen sisällissotaan 3. jääkärirykmentin 5. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan, josta hänet siirrettiin 24. maaliskuuta 1918 talousupseeriksi 4. jääkärirykmentin 11. jääkäripataljoonan, josta tehtävästä hänet siirrettiin päälliköksi pataljoonan 2. komppaniaan, jonka mukana otti osaa taisteluihin Viipurissa. Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin 22. kesäkuuta 1918 6. Jääkärirykmentistä muodostettuun Jääkäripataljoona n:o 6:een, jonka nimi ensin muuttui Jääkäripataljoona n:o 3:ksi, sitten Kajaanin sissipataljoonaksi ja vihdoin Pohjanmaan jääkäripataljoonaksi. Hän toimi 1. komppanian päällikkönä 20. toukokuuta 1919 saakka, jolloin erosi armeijan palveluksesta. Hän liittyi kyminlaakson suojeluskuntaan ja toimi sen piiripäällikkönä 1. toukokuuta 1919 – 15. tammikuuta 1920 välisen ajan. Hänet on haudattu Lahteen. Ylennykset: Hilfsgruppenführer 5. helmikuuta 1916, Gruppenführer 4. huhtikuuta 1916, Yliluutnantti (kapt.) 11. helmikuuta 1918. Kunniamerkit : Vapaudenristi 4.lk. miekkojen kera, Vapaussodan muistomitali, Jääkärimerkki. Anders Arborelius
Lars Anders Arborelius, O.C.D. (s. 24. syyskuuta 1949) on katolisen kirkon pappi. Hän syntyi Sveitsin Sorengossa ja kasvoi Lundissa, Ruotsissa. Hän kääntyi katoliseen uskoon vuonna 1969. Hän kuuluu paljasjalkaisten karmeliittojen sääntökuntaan. Lars Levi Laestadius
Laestadius keräsi kasveja itse ja keruutti niitä herätyskokouksien yhteydessä kylän pojilla, jotka hän lähetti etsimään näytteitä. Jyväskylän yliopistosta on löytynyt osa hänen kokoelmaansa, joka julkistettiin keväällä 2011. Kokoelman lahjoitti aikoinaan Jyväskylän seminaarille piirilääkäri Carl Erik Soldan, joka oli Laestadiuksen ystäviä. Kokoelma löytyi jo vuonna 1960, jolloin lehtori Eero Juhani Valovirta järjesti ja luetteloi kokoelman. Lars Levi Laestadius
Åselen tapahtumien jälkeen Laestadiuksen saarnat saivat uuden värin ja voiman. Hänen puheensa herättivät ihmisissä monenlaisia tunteita ja kirkkoon alkoi tulla uteliaita kuulijoita. Keväällä 1846 alkoivat hänen kuulijansa osoittaa hengellisen heräämisen merkkejä. Herätysliike rupesi leviämään yli valtakuntien rajojen. Nyt lestadiolaisuuden eri haarat muodostavat merkittävän herätysliikkeen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä. Lestadiolaisuus on levinnyt myös muun muassa Pohjois-Amerikkaan, Norjaan, Saksaan, Ruotsiin ja Venäjälle. Lars Fredrik Nilson
Lars Fredrik Nilson (27. toukokuuta 1840 – 14. toukokuuta 1899) oli ruotsalainen kemisti, joka löysi alkuaine skandiumin vuonna 1879. Hän myös määritti useiden aineiden valenssit tutkimalla metallien kaasuntiheyksiä ja määritti löytämänsä skandiumin atomipainon. Pajalan kunta
Lars Levi Lestadius asui Pajalassa vuodesta 1849 kuolemaansa, vuoteen 1861 saakka. Lapin vanhimmat
Esikoislestadiolaisia Lapin vanhimpia ovat olleet 1900-luvun alun hajaannuksen jälkeen mm. Joonas Purnu, Samuel Vettasjärvi, Isak Kuoksu, Isak Niku, Viktor Appelqvist , William Eriksson, Gunnar Jönsson Evald Larsson ja Levi Larsson. Nykyisiä vanhimpia ovat Lars Larsson, Gunnar Persäter, Odd Minde, Ulf Bolsöy, Bror Erkstam, Håkan Gustavsson, Göran Larsson, Hans-Olof Wettainen, Sven-Åke Blombacke, Egil Ekhorn, Fredrik Lantto ja Per-Gunnar Wettsjö. Lasse Fagerström
Lasse Erik Fagerström (22. joulukuuta 1951 Karjaa – 4. lokakuuta 2016) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki lähes neljän vuosikymmenen mittaisen uran Turun ruotsalaisen teatterin riveissä. Televisiossa hän näytteli muun muassa sarjoissa "Vandrande skugga", "Vihan päivät" ja "Hovimäki". Jens Lapidus
Jens Jacob Lapidus (s. 24. toukokuuta 1974) on ruotsalainen asianajaja ja dekkarikirjailija. Kirjailija käyttää edustamastaan kirjallisuudenlajista nimitystä "Stockholm noir". Teosten tapahtumat sijoittuvat Tukholman alamaailmaan. Lars Jacobsen
Lars Christian Jacobsen (s. 20. syyskuuta 1979 Odense, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija. Hän pelasi seuratasolla kotimaansa lisäksi Saksassa, Englannissa ja Ranskassa ja oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Kaarlo Castrén
Castrénin viimeinen aluevaltaus oli tutkimus Lars Levi Laestadiuksesta, tuloksena elämäkerta "Kiveliön suuri herättäjä Lars Levi Laestadius" (Otava, 1932). Mathilda Fogman
Fogman vaikutti lestadiolaisessa herätysliikkeessä. Herätysliike saapui Ylitornioon vuoden 1850 tietämillä. Mathilda Fogmanilla oli myös kiinteät siteet Lars Levi Laestadiuksen perheeseen. Pajalan pappilasta Ruotsissa tuli Leastadiuksen elinaikana lestadiolaisen kristillisyyden keskuspaikka. Koutokeinon hurmos
Lestadiolaisuudesta erkani vuonna 1852 lakihenkinen ”Muonion eriseura” eli liljebladilaisuus Muonion kirkkoherran Jakob Fredrik Liljebladin (1809–1862) johdolla lähinnä Muoniossa Suomessa. Liljebladilaiset eivät hyväksyneet maallikkojen käyttämää avointa ja ehdotonta synninpäästöä. Kirkkoherra J. F. Liljeblad syytti Lars Levi Laestadiusta muun muassa julkisuushakuisuudesta, epätasapuolisuudesta, itseriittoisuudesta ja siitä, että Laestadius hänen mielestään tahallaan yllytti saarnoissaan liikutuksiin eikä käyttänyt sielunhoidossa riittävästi nuhteen ja neuvon sanoja. Lars Thiodolf Krogius
Lars Thiodolf Krogius (29. tammikuuta 1832 Pyhtää – 9. maaliskuuta 1890 Helsinki) oli suomalainen laivanvarustaja. Hänestä tuli merikapteeni 1856, ja hovineuvoksen arvon hän sai 1880. Hän purjehti venäläis-amerikkalaisen yhtiön palveluksessa 1857–1863 kolmesti maapallon ympäri. Helsingin merikoulun johtajana hän toimi 1863–1889. Hän perusti 1872 höyrylaiva-asioimiston ja huolintaliikkeen, sittemmin nimellä Ab Lars Krogius Oy ja 1883 yhdessä muiden kanssa Suomen Höyrylaiva Oy:n, jonka toimitusjohtaja hän oli kuolemaansa saakka. Hän edisti meriyhteyksien luomista Länsi-Eurooppaan. Hän oli 1872–1885 valtiopäivillä edustajana porvarissäädyssä sen liberaalissa siivessä. Fredrik Vilhelm Lagerstedt
Lagerstedtin vanhemmat olivat maanviljelijä Carl Fredrik Lagerstedt ja Liisa Taipalus. Hänen puolisonsa vuodesta 1859 oli Katariina Justiina Keisala (k. 1926). Heidän poikiaan olivat Oskari Lahdensuo (1864–1935), Jalmari Lahdensuo (1880–1931) ja Jalo Lahdensuo (1882–1973). Lagerstedt oli suoviljelyn uranuurtaja ja suurtilallinen, joka omisti Lahden tilan Lapualla. Vuonna 1884 hän perusti meijerin. Lagerstedt oli myös suomenkielisen opetustoiminnan aktiivinen edistäjä. Hän oli mukana perustamassa Lapuan ensimmäistä kansakoulua, Ilmajoen Kansanopistoa sekä Vaasan Suomalaista Lyseota ja Kokkolan Suomalaista Yhteiskoulua. Lagerstedt sai kunnallisneuvoksen arvon 1892. Lars Stenbäck
Lars (Lauri) Jakob Stenbäck (26. lokakuuta 1811 Kuortane – 21. huhtikuuta 1870 Isokyrö) oli suomalainen runoilija ja pappi. Hän liittyi ylioppilaana herännäisyyteen, ja hänet vihittiin papiksi 1842. Tämän jälkeen hän toimi Vaasan yläalkeiskoulun rehtorina vuosina 1846–1855, Suomen ja Pohjoismaiden ensimmäisenä kasvatusopin professorina syyslukukauden 1855 sekä Isonkyrön kirkkoherrana 1855–1870. Lars Magnus Björkenheim
Lars Magnus Björkenheim (ent. Björkman 6. marraskuuta 1793 Tukholma – 25. joulukuuta 1869 Turku) oli suomalainen teollisuudenharjoittaja. Hän omisti useita merkittäviä teollisuuslaitoksia, kuten Orisbergin rautaruukin Isossakyrössä, Kimon ruukin Jepualla ja siihen kuuluneen Oravaisten masuunin, Vuojoen kartanon Eurajoella sekä Kellokosken ruukin ja maatilan. Hän kuuluu 1800-luvun suomalaisten maatalousalan ja teollisuuden harjoittajien taitavimpiin. Björkenheim aateloitiin vuonna 1834, ja vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1864. Lars Saabye Christensen
Lars Saabye Christensen (s. 21. syyskuuta 1953, Oslo) on norjalainen kirjailija, jonka julkaisuihin kuuluvat muiden muassa romaanit "Velipuoli" (2001) ja "Malli" (2007). Hänelle myönnettiin vuonna 2002 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto. Euran Daltonit
Vuonna 1968 veljesten vanhemmat menivät naimisiin. Kuten tavallisesti, lestadiolaisuuteen kuuluu suurperheet. Koistiset saivat yksitoista lasta. Pian naimisiin menon jälkeen pari muutti Ruotsiin, Kiirunaan, jossa heille syntyi ensimmäinen lapsi Annamari Koistinen vuonna 1970. Tämän jälkeen lapsia alkoi syntyä tasaisesti, kun perhe oli muuttanut Turun lähelle Maskuun. Annamarin jälkeen syntyi Esa Koistinen, vuonna 1971, Helena 1972, Eeva 1974, Leevi 1975, Kalle 1976, Erkki 1978, Mirjami 1980, Pekka 1981, Tuulikki 1982 ja perheen nuorin, Lasse Koistinen syntyi 1984. Lars Eckerdal
Lars Hugo Eckerdal (s. 15. elokuuta 1938 Töllsjö, Länsi-Götanmaa) oli Ruotsin kirkon pappi, joka toimi Göteborgin hiippakunnan piispana vuosina 1991–2003. Hänen veljensä on sittemmin itsekin piispaksi valituksi tullut Per Eckerdal. Lars Erik Gästgivars
Lars Erik Gästgivars (s. 28. toukokuuta 1946 Sulva) mustasaarelainen yrittäjäneuvos ja 2011 eduskuntaan Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen listalta Vaasan vaalipiiristä valittu kansanedustaja. Hän sai vaaleissa yhteensä 5 650 ääntä. Gästgivars oli ehdolla myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta 3 001 ääntä ei riittänyt valintaan jatkokaudelle. Lars Vilks
Vilks tunnetaan kiistanalaisista teoksistaan. Hänen vuonna 1980 luonnonsuojelualueelle tekemänsä veistokset tulkittiin rakennuksiksi ja pitkällisen oikeustaistelun jälkeen ne päätettiin purkaa. Vastalauseeksi Vilks julisti alueen itsenäiseksi Ladonian valtioksi. Suojelupoliisin ja paikallispoliisin suojeluksessa ja esiintyen nimellä "Lauri Vilkas" Vilks rakensi kesällä 2010 Iissä kesällä pidettävään Art Ii -biennaaliin laudasta teoksen, joka kuuluu käsitetaiteen piiriin ja on osa Ladonian torneja. Hänen osallistumisensa avajaisiin jouduttiin perumaan, sillä tieto hänen paikalla olostaan vuoti julkisuuteen liian aikaisin. Laura Lindstedt
Laura Lindstedt (s. 1. toukokuuta 1976 Kajaani) on suomalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija. Hänen esikoisteoksensa "Sakset" (2007) oli ehdolla Finlandia-palkinnon ja Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Lindstedtin toinen romaani "Oneiron" sai Finlandia-palkinnon vuonna 2015 ja oli myös vuoden 2016 Runeberg-palkintoehdokkaana. Levi Strauss
Levi Strauss (26. helmikuuta 1829 Buttenheim, Baijerin kuningaskunta – 26. syyskuuta 1902 San Francisco, Kalifornia) oli saksalais-yhdysvaltalainen tekstiilitehtailija, joka perusti Levi Strauss & Co. -yhtiön ja aloitti ensimmäisenä maailmassa farmarihousujen eli ”farkkujen” valmistamisen. Leevi Madetoja
Madetoja syntyi Oulussa köyhään kotiin, eikä merimiesisä ehtinyt nähdä poikaansa ennen menehtymistään Amerikassa. Isän kuoleman jälkeen vastuu perheestä jäi kokonaan äidille, mutta siitä huolimatta hän pystyi kauppa-apulaisen palkallaan kouluttamaan Leevin ja tätä kaksi vuotta vanhemman isoveljen. Madetoja muisteli myöhemmin, että lämmin ateria syötiin kotona vain sunnuntaisin, jolloin äidin ei tarvinnut olla työssä. Lapsuuskodin syvää uskonnollisuutta kuvaa, että Leevi sai nimensä Lapin profeetaksi kutsutun Lars Levi Laestadiuksen mukaan. Lasse J. Laine
Lasse Juhani Laine (s. 6. helmikuuta 1946 Iitti) on suomalainen ornitologi, biologi, tietokirjailija ja toimittaja. Hän on kirjoittanut muun muassa kirjat "Suomalainen lintuopas" (1996), "Suomen luonto-opas" (2000) ja "Lintuharrastajan opas" (2004). "Suomen lasten luontokirja" valittiin vuoden luontokirjaksi 2010. Hän on myös suomentanut useita lintukirjoja ja ollut mukana useiden teossa yhtenä kirjoittajana. Laine on kirjoittanut ensimmäisen kerran "Helsingin Sanomiin" vuonna 1977 ja sittemmin lakkautettuun "Eläinmaailma"-lehteen vuodesta 1979. Lars Levi Laestadius
Laestadiuksen tutkielma oli ollut unohduksissa melkein sata vuotta, kun osa siitä löydettiin ranskalaisesta kirjastosta vuonna 1933 ja loppuosa vuonna 1946 Yalen yliopiston kokoelmista. Käsikirjoitus julkaistiin alkuperäiskielellä lyhennettynä nimellä "Fragmenter i lappska mythologien" vuonna 1959. Koko teos ilmestyi ruotsiksi 1997. Suomeksi käsikirjoituksen käänsi ja julkaisi Nilla Outakoski 1994. Lars Ulstadius
Ulstadiuksen vanhemmat olivat Iin kirkkoherra ja Oulun triviaalikoulun entinen koulumestari Andreas Andreae Ulstadius (k. 1668) ja Limingan kirkkoherran tytär "Maria Lithovius". Lestadiolaisuus
Lestadiolaisuus on arvokonservatistinen, pietistis- ja herrnhutilaisvaikutteinen 1800-luvun puolivälissä syntynyt enimmäkseen luterilaisten kirkkojen sisällä toimiva herätysliike, jonka monet suuntaukset kuitenkin varsin paljon eroavat valtavirran luterilaisuudesta, muun muassa eksklusiivisen seurakuntaopin osalta, pitämällä ihmisen ääneen julistamaa synninpäästöä ainoana armovälineenä sekä kieltämällä kasteen uudestisynnyttävyyden. Sen eri suuntauksilla on kannattajia pääasiassa Suomessa, Norjassa, Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa, Venäjällä ja Virossa. Pienempiä ryhmiä on muun muassa Afrikassa, Etelä-Amerikassa ja Keski-Euroopassa. Lestadiolaisuus on nimetty sen perustaneen saarnaaja Lars Levi Laestadiuksen (Lauri Leevi Læstadius) mukaan. Lars Pettersson (taidehistorioitsija)
Lars ”Lasse” Karl Johan Pettersson (12. elokuuta 1918 Ruovesi – 4. huhtikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen taidehistorioitsija, joka tutki Suomen vanhaa kirkko- ja linna-arkkitehtuuria. Hän laati pro gradu -työnsä Suomen puukirkkojen arkkitehtuurista, ja jatkosodan aikana hänet komennettiin Itä-Karjalan Äänisniemelle, jonka kirkollista arkkitehtuuria hän tutki sodan aikana. Petterson ja hänen työtoverinsa Tieteellisessä Itä-Karjalan toimikunnassa saivat laadituksi arkkitehtuuripiirrokset 24 puukirkosta ja 97 tšasounasta. Vain yksi kirkko ja yksi tšasouna jäivät tutkimatta. Sodan jälkeen Petterson kirjoitti tämän materiaalin pohjalta väitöskirjan, joka valmistui vuonna 1950. Leeviläisyys
Leeviläisyys käsite on syntynyt esikoislestadiolaisuuden hajaannuksissa 1965. Leeviläisyys sai nimensä ruotsalaisen saarnaajan Levi Älvgrenin mukaan. Hän ei hyväksynyt uudistuksia seurakunnassa. Kiistat syntyivät mm. Laestadiuksen postilloihin tehdyistä muutoksista. Lars Levi Laestadius
Lars Levi Laestadius oli ennen hengellistä heräystään ranskalaisten tutkijoiden oppaana ja kasvitieteellisenä asiantuntijana Ruotsin ja Norjan Lapissa 1830-luvun lopulla. Tutkimusretkikunnan johtajat pyysivät Laestadiukselta tutkielman saamelaisten uskomuksista, ja Laestadius suostui siihen. Tutkielma valmistui vuonna 1845. Laestadius lähetti ruotsinkielisen tutkielman osina Ranskaan, mutta helmikuun vallankumouksen ja uuden hallitsijan takia teosta ei painettu, eikä ole varmaa, ehdittiinkö sitä edes kääntää ranskaksi. Laestadius sai kuitenkin mainetta saamelaisten uskomusten tuntijana. Leander Engström
Leander Engström (1886–1927) oli ruotsalainen taidemaalari. Leander oli Ruotsin modernismin uranuurtajia. Hän opiskeli Richard Berghin ja Karl Nordströmin johdolla Tukholmassa vuosina 1907–1908 sekä vuosina 1909–1912 Pariisissa. Siellä hän sai vaikutteita muun muassa Matisselta, van Goghilta sekä Gauguinilta ja toistamiseen siellä käydessään Cézannelta. Hän maalasi Lapin luonnon tyyliteltyjä maisema- ja henkilökuvauksia (mm. "Forellinkalastajat", 1918). Niitä on pidetty Engströmin parhaina teoksina. Useimmat niistä ovat tyyliteltyjä ja sävyltään vihreitä. Vuosina 1920–1923 hän maalasi Italiassa uusasiallisuutta tavoitellen kaupunki- ja maisemakuvia ja sittemmin Norlannin luontoa. Leander kuului "De Unga" -nimiseen ruotsalaisen modernismin läpimurtoryhmään. Olof Landström
Olof Kristian Landström (s. 9. huhtikuuta 1943 Turku) on suomalaissyntyinen ruotsalainen kuvittaja ja animaattori. Landström on kuvittanut lastenkirjoja, joiden kirjoittajina ovat olleet muun muassa Barbro Lindgren, Beppe Wolgers, Peter Cohen, Tomas ja Jujja Wieslander sekä Ulf Stark. Yhdessä puolisonsa Lena Landströmin kanssa hän on tehnyt Lasse- sekä Buu ja Bää -lastenkirjoja, joita on käännetty ruotsista muillekin kielille. Olof Landström on myös tuottanut monia televisioanimaatioita lapsille. Lars Brandeby
Brandeby syntyi ja varttui Göteborgissa, Majornan kaupunginosassa, Torsten ja Annie Brandebyn perheessä. 1960- ja 1970-luvuilla hän työskenteli muun muassa putkimiehenä, opettajana ja taksinkuljettajana. Suoritettuaan aikuislukion hän aloitti journalistiset opinnot 1980–1981. Toimittajanura alkoi Radio Sjuhäradissa Boråsissa 1981–1985, missä hän pian saavutti huomiota radiohahmona yhteistyössä Janne Josefssonin kanssa.