Mitä tapahtumahorisontti -käsite tarkoittaa?
Tapahtumahorisontti
Tapahtumahorisontti on aika-avaruuden rajapinta, jonka takaa ulkopuolisen tarkkailijan ei ole mahdollista saada minkäänlaista informaatiota. Tunnetuin esimerkki on musta aukko, joka kaukaisen ja paikallaan pysyvän tarkkailijan näkökulmasta on tapahtumahorisontin ympäröimä. Rajapinnassa pakonopeus vastaa valon nopeutta. Koska minkään kappaleen nopeus ei maailmankaikkeudessa voi nousta yli valon nopeuden, ei rajapinnan ulkopuolelle voi päästä yksikään hiukkanen. Rajapinnan sisäpuolella pakonopeus kasvaa valon nopeutta suuremmaksi, joten edes valo ei pääse karkaamaan tapahtumahorisontin ulkopuolelle. Ulkopuolella pakonopeus on valon nopeutta pienempi, jolloin pakeneminen on vielä mahdollista. Täten, vaikka musta aukko on täysin pimeä, siihen putoava aine loistaa kirkkaasti niin kauan kuin sitä on jäljellä, mutta vain tapahtumahorisontin ulkopuolella. Musta aukko
Mustan aukon rajapintaa, jonka takaa mikään hiukkanen tai sähkömagneettinen aalto ei voi enää paeta, kutsutaan tapahtumahorisontiksi. Tapahtumahorisontin sisäpuolella pakonopeus ylittää valonnopeuden.
Tapahtuma (todennäköisyys)
Joukko-opin merkinnöin formula_29 eli tapahtuma on potenssijoukon alkio jos ja vain jos se on tapahtuma. Aeroflotin lento 821
Onnettomuus tapahtui pimeässä aamuyöllä, kun konetta lennettiin pilven sisällä käsiohjauksessa. Onnettomuusraportin mukaan pääasiallinen syy maahansyöksyyn oli lentäjien tottumattomuus länsimaistyyliseen keinohorisonttiin. Venäläisessä keinohorisontissa pieni lentokoneen kuva kallistelee mittarissa ja taustahorisontti pysyy paikallaan, kun taas länsimaisessa pieni lentokoneen kuva mittarissa pysyy paikallaan ja taustahorisontti kallistelee. Lisäksi lentäjät eivät olleet levänneet kunnolla ennen lentoa ja kapteenin elimistöstä löydettiin 0,52 promillea alkoholia. Oliomalli
Tämän luokan oliot ovat olioiksi muutettuja tapahtumia – siis ajanjaksoja joilla on alku tai loppu. Esimerkkejä: kokous, liikenneonnettomuus, reittilento, häät, juhla, verovuosi, mansikka-aika. Kaikilla tapahtumaluokan olioilla on siis aina kaksi attribuuttia: alkuaika ja loppuaika. (sovittaessa nämä voidaan jättää kirjaamatta, jolloin pelkän värin perusteella tämä tiedetään). Hiukkashorisontti
Hiukkashorisontti tarkoittaa kosmologiassa rajaa, jota kauempaa havaitsija ei ole voinut havaita kaikkeuden olemassaolon aikana. Nimi tulee siitä, että se määritellään sen mukaan, mikä on pisin etäisyys, mistä (mikä tahansa) hiukkanen on voinut matkata havaitsijan havaittavaksi. Räjähde
Yleensä räjähteellä tarkoitetaan ns. varsinaista räjähdettä, jossa shokkiaalto etenee yli 2000 m/s detonaationa. Räjähdys tapahtuu molekyylin dekompositoitumisena, jonka jälkeen dekompositoitumistuotteet oksidoituvat. Varsinaisissa räjähteissä hapetin ja polttoaine ovat samassa molekyylissä. Mikäli molekyylissä on riittävästi happea oksidoimaan kaikki muut sen sisältämät atomit, puhutaan happitasatusta räjähteestä. Varsinainen räjähde on joko herkästi syttyvää aloiteräjähdettä tai vaatii syttyäkseen aloiteräjähteen (sekundaariräjähde). Jotkut sekundaariräjähteet kuten TNT ovat vaikeasti räjähtäviä ilman aloiteräjähdettä. Jotkut räjähteet muuttuvat herkästi räjähtäväksi esimerkiksi kylmässä ilmassa, reagoidessaan metallien kanssa. Detonoivia räjähteitä ovat esimerkiksi dynamiitti, ANFO, aniitti, kemiitti, nitroglyseroli, heksogeeni, TNT ja lyijyatsidi. Viimeinen horisontti
Event Horizon on avaruusalus, joka pystyy kulkemaan valoa nopeammin luomalla mustan aukon. Alus katosi ensimmäisellä koeajollaan ja julistettiin tuhoutuneeksi. Seitsemää vuotta myöhemmin alus ilmestyy yllättäen Neptunuksen kiertoradalle, jolloin aluksen suunnittelija tohtori Weir (Sam Neill) lähetetään pelastusalus "Lewis & Clarkin" saattamana ottamaan selvää aluksen katoamisesta. Kun joukko saapuu Event Horizonille, he huomaavat, että miehistö on kadonnut ja että aluksen tukijärjestelmät ovat sammuneet. Horisontti (täsmennyssivu)
Horisontti tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita: Kuuraketti
Tapahtumapaikat Kipu
Monimuotoinen paikallinen kipuoireyhtymä on jatkuva alueellinen ja ääriosiin painottuva kipu, joka on suhteettoman kova laukaisevaan tapahtumaan nähden. Laukaiseva tapahtuma voi olla esimerkiksi luunmurtuma tai ruhjevamma. Tapaturma
Tapaturma on tapahtuma, jonka yhteydessä ihminen saa surmansa, loukkaantuu vakavasti tai saa lievemmän vamman. Tapaturmaan liittyy aina kaksi komponenttia, joista toinen on onnettomuustapahtuma ja toinen vamma. Vamman synonyyminä suomen kielessä käytetään sanaa henkilövahinko, erotuksena onnettomuuksissa syntyneille aineellisille vahingoille. Gunnar Nordström
Reissnerin-Nordströmin mustissa aukoissa on havaittu olevan kaksi tapahtumahorisonttia. Mitä voimakkaampi sähkövaraus mustalla aukolla on. sitä lähempänä nämä tapahtumahorisontit ovat. Jos varaus on tarpeeksi suuri, voivat molemmat horisontit hävitä, jolloin jäljelle jää pelkkä singulariteetti (kts. Alaston singulariteetti). Useimmat fyysikot ovat tällaista tilannetta vastaan, eikä singulariteetti voi heidän mukaansa olla singulariteetti ”paljaana”. Kahden tapahtumahorisontin erikoisuutena on se, että molempien horisonttien ylityskohdissa aika ja avaruus ikään kuin vaihtavat paikkaa. Koska muutoksia on kaksi, jälkimmäisen horisontin toisella puolella aika ja avaruus muuttuvat takaisin normaaleiksi. Käytännössä tällaiset mustat aukot ovat mahdottomia, sillä mustilla aukoilla oletetaan olevan aina edes hieman pyörimismäärää. Tässä suhteessa Kerrin mustat aukot ovat mielenkiintoisempia tutkimuskohteita. Ennakointi
Ennakoinnin aikakäsitys on merkittävä näkökulma kussakin ennakointihankkeessa ja -tilanteessa. Pääjäsennykset ovat kalenteriaikaan, tasaväliseen aikaan (= milloin jokin tapahtuu) eli kronologiaan perustuva aikakäsitys ja suhteellinen, vaiheittaiseen eli tulevaisuuspolkuun perustuva aikakäsitys (mitä jonkin jälkeen tapahtuu). Ajan ja avaruuden filosofia
Tulevaisuuden valokartioon kuuluvat ne aika-avaruuden pisteet (tapahtumat), joita ennen annetusta pisteestä lähtevä valo ehtii kyseiseen paikkaan. Menneisyyden valokartioon taas kuuluvat ne tapahtumat, joista valo ehtii annettuun pisteeseen ennen kyseistä hetkeä. Minkä tahansa tapahtuman kaikki syyt ovat siihen liittyvässä menneisyyden valokartiossa, kaikki seuraukset taas tulevaisuuden valokartiossa. Täten kahden eri tapahtuman välinen intervalli voi olla ajanluontoinen tai paikanluontoinen. Intervalli on ajanluontoinen, jos toinen tapahtuma on toiseen liittyvässä tulevaisuuden tai menneisyyden valokartiossa, muussa tapauksessa paikanluontoinen. Toisin sanoen intervalli on paikanluontoinen, jos tapahtumapaikat ovat niin kaukana toisistaan, ettei valo ehdi niiden välisenä aikana paikasta toiseen, ja siinä tapauksessa ei tapahtumien aikajärjestyskään ole yksiselitteinen vaan riippuu käytetystä koordinaatistosta. Koska esimerkiksi Auringon valo saapuu Maahan noin 8 minuutissa, tapahtumat Auringossa alle 8 minuuttia sitten tai alle 8 minuutin kuluttua eivät siis kuulu yksiselitteisesti menneisyyteen tai tulevaisuuteen vaan asia riippuu havaitsijan koordinaatiosta. HCalendar
hCalendar (lyhenne sanoille HTML iCalendar) on mikroformaattistandardi semanttiselle (X)HTML-muotoiselle esitykselle iCalendar-muotoisesta tapahtumien kalenteritiedosta WWW-sivuilla. Musta aukko
Musta aukko on äärimmäisen tiheä aika-avaruuden massakeskittymä. Siellä painovoima on niin voimakas, ettei yksikään hiukkanen tai edes sähkömagneettinen säteily pysty pakenemaan alueelta. Mustaa aukkoa ympäröivää rajaa, jonka takaa pakeneminen on mahdotonta, kutsutaan tapahtumahorisontiksi. Nykykäsityksen mukaan mustan aukon sisustaa ja sen tapahtumia on mahdotonta tutkia, sillä mikään informaatio ei pysty pakenemaan sieltä. Heinrichin tapahtuma
Heinrichin tapahtumat tarkoittavat ilmastovaihteluja, jotka johtuvat jäävuorten äkillisestä lisääntymisestä jääkauden aikana. Niiden aikana valtamereen virtasi suuri määrä viileää vettä, joka salpasi Golfvirran ja Pohjois-Atlantin termohaliinikierron. Seurauksena oli ilmaston voimakas kylmeneminen, sillä termohaliinikierto kuljettaa lämpöä pohjoisille leveysasteille. Nuorempaa dryaskautta pidetään Heinrichin tapahtumana. Sen syynä pidetään Kanadan yllä olleen valtavan Laurentian jäätikön ajoittaisia romahtamisia. Tapahtumien riippuvuus
Tapahtumien riippuvuus on todennäköisyyslaskennassa peruskäsite, jossa saman satunnaisilmiön perusjoukossa formula_1 kahden tapahtuman todennäköisyydet riippuvat toisistaan. Näiden todennäköisyydet tulee määrittää käyttäen ehdollista todennäköisyyttä. Mikäli tapahtumien todennäköisyydeksi tulee sama tulos kuin ilman ehdollista todennäköisyyttä, ovat tapahtumat riippumattomia. Riippumattomuutta voidaan merkitä käyttämällä merkkiä formula_2 VMS Monster
Tapahtumat pelimaailman eri huoneissa kirjataan yhteiseen tapahtumatiedostoon. Kun joku pelaajahahmo tekee jotain jossain (esimerkiksi poimii esineen, taistelee tai poistuu pelistä), kirjataan se tiedostoon kyseiselle huoneelle varattuun tietueeseen. Pelaajien Monster-prosessit tutkivat tiedostoa säännöllisesti, ja yksittäinen prosessi käsittelee tällaisen uuden, jonkun toisen pelaajan aiheuttaman tapahtuman, mikäli prosessin kontrolloima pelihahmo on huoneessa, jossa se tapahtui. Horisontti 2020
Horisontti 2020 on Euroopan unionin kahdeksas puiteohjelma (tunnetaan myös nimellä FP8), jonka tarkoituksena on tukea ja kannustaa tutkimusta eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA). Horisontti 2020:n ohjelmakausi ulottuu ajanjaksolle 2014–2020 ja tarjoaa lähes 80 miljardia euroa rahoitusta, jossa on noin 8 % kasvua aikaisempaan ohjelmakauteen FP7:aan verrattuna. Ohjelman tavoitteena on tukea kasvua ja työpaikkojen syntymistä Euroopassa sekä vahvistaa eurooppalaisten yritysten globaalia asemaa. Horoskooppi
Tavallinen horoskooppi sisältää paitsi planeettojen, kuun ja auringon sijainnin eläinradan merkeissä ja asteissa, myös niiden sijainnin 12 huoneessa ja mahdollisesti vielä planeettojen väliset kulmasuhteet eli aspektit. Nykyaikainen tietokonekartta voi sisältää vielä enemmän erilaisia tekijöitä valinnan mukaan, asteroideja, laskennallisia pisteitä ja niin edelleen. Astrologiassa ihmisen syntymähetken horoskooppia käytetään lähtökohtana ihmisen luonteen arvioimiseen ja siltä pohjalta tapahtuvaan neuvontaan. Standpoint-teoria
Standpoint-teoria eli näkökulmasidonnaisuuden teoria on feministinen tietoteorian suuntaus. Se selvittää tiedon ja tietämisen mahdollisuutta ja laatua. Standpoint-teorian muotoili ensimmäisenä Nancy Hartsock vuonna 1975, ja myöhemmin siihen ovat vaikuttaneet mm. Sandra Harding, Dorothy Smith ja Patricia Hill Collins. Teorian keskeinen ajatus on, että tiedon analyysin tulee ottaa huomioon analyysin tekijän asema yhteiskunnassa. Vahinkokäynnistyksen esto
Vahinkokäynnistyksen esto tai usein käytetty nimitys Lockout / Tagout on Yhdysvaltain työsuojelun hallintoviranomaisen The Occupational Safety and Health Administrationin (OSHA) luoma ohjelma (The Control of Hazardous Energy Source Standard), joka toimii kansainvälisenä standardina onnettomuusriskien hallinnalle, missä lockout tarkoittaa energian syötöstä erottamista erilaisilla lukitsemistavoilla tai lisälukitsemislaitteilla ja tagout henkilökohtaista lukkovarmistusta, merkintätunnistusta tai -varoitusta. Lockout / Tagout -standardi velvoittaa vaarallisten laitteiden asianmukaisen sammuttamisen, merkitsemisen ja eristämisen ulkopuolisilta henkilöiltä. Suomeksi asian voi sanoa käyttämällä esimerkiksi termiä varmistuslukitus- ja -merkintämenettely. Hybridisodankäynti
Hybridisodankäynti-keskustelu sisältää potentiaalia, jos se osataan hyödyntää
oikein. Lähes samanlaisesta potentiaalista oli kyse toisen maailmansodan
aikaisessa "Blitzkrieg"-ilmiössä,
joka amerikkalaisessa pohdinnassa jalostui liikesodankäynnin konseptiksi (Maneuver
Warfare) kylmän sodan aikana. Kyse oli siitä miten asevoiman sotataidollisilla
ajatuksilla sekä johtamisen (Command and Control) lähtökohdilla ajateltiin pystyttävän
kukistamaan vastustaja jo ennen kuin se hakeutui taisteluun. Tältä osin "Blitzkrieg" ja Hybridisodankäynti ovat
sotataidollisina konsepteina lähellä toisiaan. Kriittisemmän näkemyksen mukaan termi hybridisodankäynti on kuitenkin turha, koska se on vain uusi nimitys vanhalle ilmiölle. Tämän näkemyksen mukaan termi on ei vain epämääräinen, vaan myös negatiivisen arvolatauksen omaava. Täten se ei ole teoreettisesti tarpeellinen, vaan pikemminkin haitallinen. Tapahtuma (todennäköisyys)
Tikanheitossa tikan osumakohta voidaan ilmaista xy-koordinaatistossa koordinaattiparilla (x,y). Jos koordinaatiston origo sijaitsee tikkataulun napakympissä, voidaan osumakohdat tulkita alkeistapauksiksi. Kaikkien alkeistapauksien perusjoukko formula_5 sisältää koko xy-koordinaattitason kaikki pisteet eli formula_6 Tikkatalun osumat, jotka sijaitsevat viiden senttimetrin päässä napakympistä muodostavat tapahtuman formula_3, joka voidaan määritellä formula_8 Yhteisötaide
Yhteisötaiteen kehitykseen vaikuttivat merkittävästi happeningit, jotka edelsivät performansseja. Happeningin käsite otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa New Yorkissa vuonna 1959. Happeningin ideana oli yhdistää toisistaan erilleen joutuneita taidetta ja elämää, haluttiin saada katsojat mukaan teokseen. Suomeen happeningit rantautuivat vuonna 1963, jolloin Helsingin Taidehallissa Suomi rakentaa –näyttelyn avajaisissa nähtiin happeningin kaltainen teos, jossa avajaisissa esiintyneet soittajat oli sijoitettu eri saleihin ja musiikki kiersi soittajalta soittajalle. Tällöin teoksen vastaanottoon vaikutti vastaanottajan sijainti, eli teoksen kokonaisvaltainen tulkitseminen oli mahdotonta. Teoksen organisoijana toimi säveltäjä Henrik Otto Donner, joka oli myös järjestämässä samana vuonna "Street Piece: Helsinki"ä, ensimmäistä oikeaa ”esteettisesti ohjelmoitua” happeningia Suomessa. Kriisi
Kriisi on ihmisen tai organisaation kohtaama uusi tilanne, jossa aiemmin opitut ongelmanratkaisukeinot eivät välttämättä toimi. Kriisi yleisesti tarkoittaa kreikkalaisen sanan "krisis" () mukaisesti käännekohtaa, jossa yksilön tai organisaation tulevaisuuden suunta määräytyy paremmaksi tai huonommaksi toimiemme mukaan. Cantr II
Pelin kannalta keskeisin on Tapahtumat-sivu, missä uudet tapahtumat ilmestyvät sivun ylälaitaan, joten sivua luetaan alhaalta ylös. Alaston singulariteetti
Alaston singulariteetti on astrofysiikassa termi, jolla tarkoitetaan singulariteettia ilman tapahtumahorisonttia. Normaalisti mustalla aukolla on yksi tai kaksi tapahtumahorisonttia. Ensimmäinen, sisempi tapahtumahorisontti, on raja, jonka sisäpuolella pakonopeus ylittää valon nopeuden. Ulompi tapahtumahorisontti on niin sanottu stationäärisyysraja, jonka sisäpuolella kaikki aine on jatkuvassa pyörimisliikkeessä. Tapahtumahorisonttien väliin jäävää aluetta kutsutaan ergosfääriksi. Salaliittoteoria
Salaliittoteoria on käsitys, jonka mukaan jonkin merkittävän tapahtuman, tapahtumasarjan tai kehityskulun takana on salaliitto eli useamman kuin kahden henkilön muilta piilossa pitämä sopimus, salainen suunnitelma tai strategia jonkin päämäärän saavuttamiseksi. Näiden teorioiden luojat olettavat toisinaan, että salaliittolaisilla on selkeät, salatut päämäärät ja suunnitelmat sellaisissakin asioissa, missä muut näkevät sattumaa, yllättäviin olosuhteiden muutoksiin reagoimista tai toimimista parhain päin kaoottisissa olosuhteissa. Salaliittoselityksen mukaan tapahtumat ovat suunnitelmallisia. RuneScape
Peliin tehtiin erilaisia satunnaisia tapahtumia ("Random events") hankaloittamaan automaattisilla ohjelmilla ("macro, auto bots") huijaavia pelaajia. Satunnaisessa tapahtumassa tavoitteena on suorittaa yksinkertainen tehtävä, esimerkiksi valita tavara joka ei kuulu joukkoon. Satunnaisen tapahtuman jälkeen reppuun ilmestyy paketti jonka avaamalla esille tulee valikko, josta voi valita erilaisista vaihtoehdoista mieleisimmän. Kompakti tähti
Pienimassaiset mustat aukot, jotka ovat muodostuneet tähden luhistuttua tai kahden tähden törmättyä ovat tihein tunnettu kompaktien tähtien tyyppi. Niiden pintaa kutsutaan tapahtumahorisontiksi, jossa vetovoima ylittää valonnopeuden. Hiukkaset, jotka ovat ohittaneet tämän pinnan etenevät vääjäämättä kohti mustan aukon keskustaa. Niiden massa vaihtelee suuresti. Pienehköt mustat aukot ovat noin 3 Auringon massan kokoisia kun taas supermassiiviset mustat aukot ovat noin 10– kertaa Auringon massa. Supramassiiviset mustat aukot eivät ole suuren kokonsa takia kompakteja tähtiä. Horisonttijärjestelmä
Horisonttijärjestelmä on havaitsijan kannalta luonnollisin koordinaatisto. Siinä kohteen paikka ilmoitetaan käyttämällä korkeutta "a" (myös altitudi tai elevaatio) joka vastaa leveysastetta sekä atsimuuttia "A" joka vastaa kohteen pituusastetta. Aikamatkustus
Aikamatkahorisontti tuottaa vielä toisenkin riskin. Valonsäteiden kiertäessä jatkuvasti samaa pistettä ne tuovat nollapiste-energiansa yhä uudelleen samaan paikkaan, mikä johtaa lopulta horisontin energiatiheyden kasvamisen äärettömäksi. Mikäli jokin avaruusalus yrittäisi kulkea tällaisen horisontin läpi päästäkseen matkaamaan ajassa, se tuhoutuisi kirkkaassa leimahduksessa pääsemättä koskaan aikamatkahorisontin läpi. Vaikka aikamatkustamista haluavan kulttuurin tekniikka olisi niin korkealla tasolla, että se pystyy poistamaan virtuaalihiukkasia aikamatkahorisontista, ei edes tämä poista riskiä tuhoutua kirkkaassa energiapurkauksessa. Tällöin aikamatkahorisontista voi tulla äärimmäisen epävakaa, ja pienikin häiriö – esimerkiksi avaruusaluksen yritys ylittää aikamatkahorisontti päästäkseen matkaamaan ajassa – saattaa vapauttaa koko horisontin energian yhtenä ainoana purkauksena tuhoten avaruusaluksen täydellisesti. Erityinen suhteellisuusteoria
Massallinen tai massaton hiukkanen ei voi liikkua valoa nopeammin sillä se rikkoisi suppeassa suhteellisuusteoriassa kausaliteetin. Kausaliteetilla fysiikassa tarkoitetaan syy-seuraussuhdetta eli jokin tapahtuma A aiheuttaa tapahtuman B. Suppean suhteellisuusteorian Lorentz-muunnoksilla laskettaessa valoa nopeammin liikkuvan kappaleen on pakko saada aikaan B ennen A:ta jossakin toisessa inertiaalikoordinaatistossa. Kiven heittäminen eli tapahtuma A välittyy kiven liikkeen, joka on kausaliteetin välittäjä, kautta tapahtumaksi B, jossa kivi rikkoo liikkuvan auton ikkunan. Tilannetta, jossa ikkuna rikkoutuu ennen kiven osumista siihen, ei ole koskaan havaittu käytännössä. Massallinen kappale, kuten kivi, vaatii suppean suhteellisuusteorian mukaan lisäksi äärettömästi energiaa liikkuakseen valoa nopeammin. Tilanne on kuitenkin edelleen mahdoton vaikka kiven sijaan käytettäisiin jotakin massatonta sädettä, joka liikkuu valoa nopeammin räjäyttäen vaikkapa pommin ikkunassa osuttuaan pommissa olevaan säteen havaitsimeen. Vastaavanlaiset tapahtumat aiheuttavat paradokseja. Tilanne, jossa henkilö syntyy ennen äitiään, olisi kausaliteetin rikkoutuessa "mahdollinen". On hyvä ottaa huomioon, että vaikka toisistaan riippumattomat tapahtumat ovat aina eri aikaisia eri inertiaalikoordinaatistoissa suppean suhteellisuusteorian mukaan (katso osio samanaikaisuuden suhteellisuus), ovat tapahtumat edelleen toisistaan riippumattomia, eli niiden välillä ei ole kausaalista suhdetta. Musta aukko
Pyörivällä mustalla aukolla on toinenkin tapahtumahorisontti, ellipsin muotoinen stationaarisuusraja. Sen rajan sisäpuolella mikään kappale ei voi pysyä levossa, vaan musta aukko tempaisee kaiken sinne joutuvan vastustamattomaan pyörimisliikkeeseen. Stationaarisuusrajan ja tapahtumahorisontin välistä aluetta kutsutaan ergosfääriksi. Osa ergosfääriin joutuvasta aineesta sinkoutuu ulos mustan aukon vaikutuspiiristä. Intervalli (fysiikka)
Intervalli on kahden tapahtuman etäisyys neliulotteisessa aika-avaruudessa. Intervallissa lasketaan niin kahden tapahtuman etäisyys kuin niiden aikavälikin. Suhteellisuusteorian mukaan havaitsija, joka kulkee tietyllä nopeudella v suhteessa tapahtumaan, laskee jonkin tapahtuman etäisyydeksi ja ajaksi eri tuloksen, kuin henkilö, jonka nopeus saman tapahtuman suhteen on 0. Nämä muutokset näkyvät, kun siirrytään havaitsijasta toiseen Lorentzin muunnoksen avulla. Ne eivät kuitenkaan vaikuta intervallin arvoon. Intervalli on aina sama havaitsijan nopeudesta tai paikasta riippumatta. Intervalli s lasketaan alla olevalla kaavalla: tapahtumien etäisyyden r, valonnopeuden c ja tapahtumien aikavälin t avulla. Erityinen suhteellisuusteoria
Oletetaan että A aiheuttaa tapahtuman B jonkin aiheuttajan välittämänä, jonka nopeus on u. Aiheuttaja liikkuu valon tyhjiönopeutta c nopeammin eli u > c. Tapahtuma A tapahtuu inertiaalikoordinaatistossa S kohdassa x = 0 ajan hetkenä t = 0. A aiheuttaa tapahtuman B toisessa inertiaalikoordinaatistossa S', joka liikkuu valoa hitaammin nopeudella v eli v < c. B tapahtuu koordinaatiston S' kohdassa x ajan hetkenä t = x / u. Anomaalinen monismi
Davidsonin tapahtumien ontologiaan liittyvän näkemyksen mukaan tapahtumat (päinvastoin kuin oliot ja asiaintilat) ovat perustavanlaatuisia, palautumattomia henkisen ja fysikaalisen todellisuuden entiteettejä. Hänen alkuperäinen teoksessa "Actions and Events" esittämänsä näkemys oli, että tapahtumat tulee yksilöidä niiden kausaalisten voimien perusteella. Tämä tarkoittaa sitä, että kaikki tapahtumat ovat toisten tapahtumien aiheuttamia ja aiheuttavat toisia tapahtumia, ja ensi sijassa tämä määrittää sen, mikä tapahtuma on. Myöhemmin Davidson hylkäsi tämän näkemyksen ja siirtyi kannattamaan näkemystä, jonka mukaan tapahtumat tulee yksilöidä aika-avaruudellisen paikallisuuden perusteella, mutta hänen kausaalisen vuorovaikutuksen periaatteensa vaikuttaa silti edellyttävän jonkinlaista sitoutumista kausaalisuuden perusteella tehtävään yksilöintiin. Ekokatastrofi
Ekokatastrofi tai ympäristökatastrofi tarkoittaa maailmanlaajuista tai ainakin laajamittaista ekosysteemin luhistumista. Puhekielessä sillä viitataan usein ympäristöön kohdistuviin suuronnettomuuksiin, kuten öljytankkerin karilleajoon. Tunnettuja ekokatastrofeja ovat olleet muiden muassa Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus vuonna 1986, Bhopalin hyönteismyrkkytehtaan onnettomuus vuonna 1984 ja Meksikonlahden öljyonnettomuus vuonna 2010. Narratiivi
Keskeistä narratiiville on se, että tapahtumat järjestyvät ajallisesti peräkkäin, vaikka tapahtumien järjestyksen ei tarvitse olla kronologinen. Narratiivin kertojan tulee ottaa lukija huomioon ja kertomus on kerrottava siten, että se muodostaa selkeän kokonaisuuden lukijan mielessä. Hyvä narratiivi on ymmärrettävä. Tapahtumatuotanto
Tapahtumatuotantoa suunniteltaessa tulisi huomioida muun muassa seuraavia seikkoja: Alkuräjähdys
Alkuräjähdyksen avaruuden keskeinen ominaisuus on horisonttien olemassaolo. Koska kaikkeuden ikä on äärellinen ja valokin etenee vain äärellisellä nopeudella, menneisyydessä on saattanut olla tapahtumia, joilla ei ole ollut riittävästi aikaa matkata havaittavaksi. Tämä asettaa 'menneisyyshorisontin', jota kaukaisempia asioita emme voi havaita. Vastaavasti, koska kaikkeus laajenee ja kaukaisimmat kohteet etääntyvät yhä vain nopeammin, lähtenyt valo ei saata koskaan tavoittaa hyvin kaukaisia kohteita. Tämä asettaa 'tulevaisuushorisontin', joka asettaa rajan asioille, joihin voidaan tulevaisuudessa vaikuttaa. Ymmärtämys kaikkeuden varhaisimmista vaiheista viittaa menneisyyshorisontin olemassaoloon, mutta varhaisimpien vaiheiden vaillinainen tietämys rajoittaa tämän näkemyksen varmuutta. Mikäli kaikkeuden laajeneminen jatkaa kiihtymistään, myös tulevaisuushorisontti on olemassa. Tapahtuma
Tapahtuma voi tarkoittaa seuraavia: Aivoverenkiertohäiriö
Aivoverenkiertohäiriö eli AVH on aivojen verenkierron häiriötila, joka voi olla ohimenevä (englanniksi "transient ischaemic attack" eli TIA ja virallisemmalta nimeltään suomeksi "aivoiskemia") tai josta voi seurata aivoinfarkti eli aivohalvaus. Aivoinfarkti ilmenee tahdonalaisten lihasten halvaantumisena sekä pysyvänä toiminnanvajavuutena aivoissa. Taustalla olevan aivoverenkiertohäiriön voi aiheuttaa joko "aivovaltimotukos" tai "aivoverenvuoto". Verenkiertohäiriö tai aivohalvaus voi johtua myös aivokasvaimesta, tulehduksesta tai aivovammasta. Uuskantilaisuus
Uuskantilaisuus synnytti filosofiaan kahtiajaon, joka vaikutti myös Saksan ulkopuolella. Uuskantilaisuus synnytti termin epistemologia (tietoteoria), ja korotti sen ontologian (olemassaolo-oppi) yläpuolelle. Natorpilla on merkittävä osa fenomenologian historiassa, ja hänen sanotaan usein vaikuttaneen siihen, että Edmund Husserl omaksui transsendentaalisen idealismin käsitteistön. Cassirerin ja Martin Heideggerin väittely Kantin tulkitsemisesta vuonna 1929, joka on merkittäviä virstainpylväitä analyyttisen ja mannermaisen filosofian välisissä ristiriidoissa, johti siihen, että Heidegger alkoi nähdä Kantin fenomenologian edelläkävijänä, vaikka Eugen Fink hylkäsi tällaisen näkemyksen hyvin perustein. Diskreetti satunnaismuuttuja
Samoin kuin klassisessa todennäköyyslaskennassakin, alkeistapauksien yhdisteet muodostavat perusjoukon osajoukkoja, joita kutsutaan tapahtumiksi. Tapahtuma formula_8 on siis joukko-opillinen käsite formula_9 Myös satunnaismuuttujille määritellään tapahtuma formula_10 samalla idealla eli formula_11 eli lyhyemmin kirjoitettuna formula_12, kun on huomioitu satunnaismuuttujan määrittelemä kuvaus formula_7. Kun todennäköisyyslaskennassa määritellään todennäköisyydet kaikille perusjoukon formula_3 alkeistapauksien joukoille, jotka kuuluvat perusjoukon osajoukkojen sigma-algebraan (formula_15-algebra) formula_16. Vain osajoukot formula_17 ovat tapahtumia. Tästä muodostuukin satunnaismuuttujan määritelmä: formula_1 on satunnaismuuttuja, jos formula_19 on tapaus (eli formula_20) kaikilla Borel-joukoilla formula_21 Kun satunnaismuuttuja määritellään näin, täyttää se mittateoreettiset kriteerit. On varsin helppo osoittaa tapauskohtaisestikin, että äärellinen eli yksinkertainen satunnaismuuttuja voidaan saada toteuttamaan mittateoreettiset kriteerit aina. Kaaosteoria
Matemaattisesti kaoottinen järjestelmä voisi olla täysin ennustettavissa, jos alkuarvot ja prosessi tunnettaisiin täysin tarkkaan. Käytännössä alkuarvo- ja laskentatarkkuus rajoittaa
ennustushorisonttia ja lyhyessä ajassa järjestelmä tulee täysin ennustamattomaksi. Hawkingin säteily
Koska mustan aukon tapahtumahorisontin säde on Suonenjoen junaturma
InterCity-juna numero 72 Iisalmesta Kouvolan kautta Helsinkiin kohtaa normaalisti tavarajunan 2051 Airakselassa, Suonenjoelta 20 kilometriä pohjoiseen. Nyt tavarajuna oli myöhässä noin 30 minuuttia, ja liikenteenohjaaja päätti järjestää kohtaamisen Suonenjoella. Liikenteenohjaajan tarkoituksena oli, että matkustajajuna odottaisi asemalla pääraiteella ja tavarajuna ohittaisi Suonenjoen sivuraidetta pitkin. Liikenteenohjaaja turvasi saapuvalle InterCity-junalle kulkutien Suonenjoen lähtösuunnan pääopastimelle asti eli käytännössä asemalaiturin viereen. Tavarajunan ohitettua Markkalan (Suonenjoelta 10 km etelään) hän käynnisti ns. kohtausautomaatin (kohtausautomaatti on ohjaustapa, jolla laitteisto automaattisesti hoitaa junakohtauksen). Kun pohjoisesta päin asemalle saapuvan InterCity-junan viimeinen vaunu ohitti ratapihan pohjoispäässä olevan vaihteen, vapautui sivuraide ja kohtausautomaatti turvasi sen kautta tavarajunalle kulkutien aseman ohi pohjoisen suuntaan. Horisontti
missä formula_23 on valonsäteen ja Maan keskipisteen kautta kulkevan suoran välinen kulma. Kulmien "ψ" ja formula_23 välillä on yhteys Hallintakäsitys
Hallintakäsitys on Julian B. Rotterin vuonna 1954 julkituoma sosiaalisen oppimisen teoria. Lefcourt (1976) kuvaili "koettua hallintakäsitystä" () seuraavasti: "Koettu käsitys määritellään yleiseksi odotukseksi sisäisistä vahvistuksista ulkoisten sijaan." (Lefcourt 1976, p. 27) Varhainen työ vahvistamisenhallinnan odotuksia () koskien tehtiin 1950-luvulla Ohion osavaltionyliopistolla. Tätä edelsivät William H. Jamesin tutkimuksen koskien odotusvaihdosten () kahta tyyppiä:Tällä kentällä tehty työ sai psykologit arvelemaan, että ihmiset, jotka olivat taipuvaisempia käyttäytymään tyypillisten odotusvaihdosten mukaisesti, olivat niitä jotka todennäköisemmin katsoivat onnistumisiensa olevan omien kykyjensä ansiota — kun taas epätyypillisten odotusvaihdosten mukaisesti käyttäytyvät selittivät onnistumisiaan useammin sattumalla. Tämän perusteella tulkittiin ihmisten jakautuvat niihin, jotka vetoavat kykyihin (sisäinen syy) ja niihin, jotka vetoavat tuuriin (ulkoinen syy). Ajan ja avaruuden filosofia
Erityisen suhteellisuusteorian mukaan avaruuden eri paikoissa sattuvien tapahtumien aikajärjestyskään ei ole kaikissa tapauksissa yksiselitteisesti määriteltävissä. Sen sijaan jokaiseen aika-avaruuden pisteeseen (tapahtumaan) liittyy yksikäsitteisesti määriteltävissä oleva "tulevaisuuden valokartio" ja "menneisyyden valokartio". Keinohorisontti
Keinohorisontti on lentokoneissa oleva mittalaite, joka näyttää, missä suunnassa maan pinnan suuntainen horisontti on. Tätä voidaan käyttää apuna liikennelennossa, mutta erityisesti hävittäjissä ja pienissä temppukoneissa, joissa ei aina tiedetä, miten päin lennetään. Tapahtuma (todennäköisyys)
Koska tapahtuman formula_3 osajoukko jakaa perusjoukon alkeistapaukset niihin, jotka kuuluvat tapahtumaan, ja niihin, jotka eivät kuulu tapahtumaan. Todennäköisyyslaskennassa puhutaankin vastatapahtumasta. Nämä joukot ovat toisilleen komplementit joukot. Joukon formula_3komplementtijoukko formula_15 määritellään formula_16 Jos tapahtuma on tyhjä joukko, on sen vastatapahtuma perusjoukko, ja päinvastoin: formula_17 ja vastaavasti formula_18 Edellisessä esimerkissä diskreettisessä tilanteessa tapahtuma "vähintään nelonen" vastatapahtuma olisi "korkeintaan kolmonen" eli formula_19 Tapahtuma ja vastatapahtuma muodostavatkin yhdessä perusjoukon: formula_20 Maurice Merleau-Ponty
Merleau-Pontyn filosofia lähtee siis liikkeelle teesillä havainnon ensisijaisuudesta, paluulla havaintoihin. Havainnon tietoteoreettinen ensisijaisuus johtaa samalla myös ontologisiin johtopäätöksiin. Näiden ajatusten mukaan Descartes oli oikeassa todetessaan voivansa olla varma omasta ajattelustaan ja olemassaolostaan, mutta väärässä päätellessään tästä seuraavan ulkomaailman ja havaintojen epävarmuuden ja sielun ja ruumiin jyrkän eron. Merleau-Pontyn mukaan tietoisuus on aina havaintotietoisuutta, ja havainnot ovat aina välittömästi ja erittelemättä merkityksellisiä. Samalla teesi vetää hyvin yhteen kaksi edellä mainittua taustavoimaa: Husserlin fenomenologia selittää hyvin Merleau-Pontyn tarpeen keskittyä havaittuun, kun taas hahmopsykologia tuottaa perusteluita havainnon muodostumiselle ja lähtökohdan sen perustelemiselle, miten subjekti voi epäilyksestään huolimatta luottaa havaintoihinsa. Kausaliteetti
David Humen filosofian mukaan kausaatio on vain suhde havaittujen tapahtumien välillä, mutta empiirisesti ei voida varmentaa, että toinen tapahtuma (syy) aiheuttaisi toisen (seuraus). Sen sijaan voidaan tutkia, seuraako havaittu tapahtuma (seuraus) säännöllisesti toista havaittua tapahtumaa (syy). Humen analyysi tunnisti kolme kriteeriä sille, onko kyseessä syy-seuraussuhde. Spatiaallinen/ajallinen jatkuvuus, ajallinen järjestys ja yhteyden vakioisuus. Humen empiiristä ajattelutapaa käytti lähtökohtanaan Patrick Suppes, joka käsitteli todennäköisyysteoriaa kausaalisuudelle. Suppesin teorian mukaan tapahtuma on toisen tapahtuman syy, jos ensimmäisen tapahtuman esiintymistä seuraa hyvin todennäköisesti toisen tapahtuman esiintyminen, eikä ole kolmatta tapahtumaa, joka selittää kahden ensimmäisen tapahtuman suhteen. Hiukkashorisontti
missä formula_5 on skaalatekijä Fridmanin–Lemaîtren–Robertsonin–Walkerin metriikassa ja alkuräjähdys tapahtui hetkellä formula_6. Poissonin jakauma
Poissonin jakauma (tai Poisson-jakauma) on toden­näköisyys­laskennassa ja tilastotieteessä diskreetin satunnais­muuttujan todennäköisyysjakauma, joka ilmaisee todennäköisyydet tapahtumien lukumäärälle kiinteällä aikavälillä, kun tapahtumien todennäköisyys on ajassa vakio ja riippumaton edellisestä tapahtumasta. Poissonin jakauman tuottavaa stokastista prosessia kutsutaan Poisson-prosessiksi. Korttelihaipakka
Korttelihaipakka on Oulun kaupungin elinkeinoelämän vuosittain yleensä elokuisin järjestettävä tapahtuma. Tapahtuma on järjestetty vuodesta 2001 lähtien.
Tapahtuman aikana useat kaupungin keskustan liikkeet, kahvilat ja ravintolat pidentävät aukioloaikojaan. Tapahtumassa järjestetään viihteellisiä tapahtumia sekä ohjelmanumeroita, esimerkiksi muotinäytöksiä, tanssiesityksiä, musiikkikonsertteja ja ilotulitus. Osa keskustan kaduista suljetaan autoliikenteeltä tapahtuman ajaksi. Balanced Scorecard
Kun tavoite-keinohierarkia (tavoite → keino) luetaan keino-tavoitesuuntaan (keino → tavoite) ja kuvataan se aika-akselilla, saadaan kuvan mukainen syy-seurauskartta. Syy-seuraussuhteen suunta on alhaalta ylös. Se tarkoittaa, että alemman tason menestys on syy ja ylemmän tason menestys on seuraus. Tavoite-keinohierarkialla luotu mittaristo sisältää luonnostaan tulosmittareita ("lag indicators") ja ennakoivia mittareita (lead indicators), koska keinojen toteuttamisen tulosvaikutukset ilmenevät viiveellä. Järjestelykeskus
Järjestelykeskus on valvottu paikka, mihin turvapaikanhakijat vastaanotetaan tai minne rajavartiolaitos luovuttaa turvapaikanhakijat poliisin rekisteröitäviksi, hoidettavaksi ja vastaanottokeskukseen siirrettäväksi odottamaan turvapaikkapäätöksiä. Kansainvälisissä uutisissa vastaavista paikoista käytetään nimitystä hotspot. Tapahtuma (todennäköisyys)
Tapahtuma A tapahtuu, kun satunnaisilmiön tuottama tulos on sellainen alkeistapaus formula_30, joka kuuluu tapahtumaan eli formula_31. On järkevää olettaa, että mitä enemmän tapahtumaan formula_3 kuuluu erilaisia alkeistapauksia formula_30, sitä suurempi olisi tapahtuman todennäköisyys formula_34. Tästä seuraa pari järkevää reunaehtoa. Tyhjän tapahtuman, missä mikään alkeistapaus ei toteuta sitä, todennäköisyys on oltava nolla. Todennäköisyys nolla tarkoittaa, ettei tapahtumaa satu koskaan. Jos tapahtuma sisältää kaikki alkeistapaukset eli on perusjoukko, tulisi se toteutua jokaisella kerralla eli aina. Sen todennäköisyys olisi siten yksi. Matemaattisilla merkinnöillä nämä tapahtumat voidaan kirjoittaa formula_35 ja formula_36 Todennäköisyyden arvo tulee siten pysyä arvoissa formula_37 Keinohorisontti
Keinohorisontin sisällä on gyroskooppi, joka vakauttaa ja pitää horisontin oikeassa asennossa. INES
INES (International Nuclear Event Scale) on Kansainvälisen Atomienergiajärjestön IAEA:n käyttämä ydinlaitostapahtumien ja ydinonnettomuuksien luokitusasteikko. Asteikon tarkoituksena on yhtenäistää ja systematisoida ydinlaitostapahtumia koskeva kielenkäyttö. Varsinkin mediassa usein mainitaan ”onnettomuuksina” tapahtumia, jotka todellisuudessa eivät aiheuta vaaraa tai vahinkoa. INES-asteikon avulla tapahtuman merkitys ydinturvallisuuden kannalta voidaan ilmaista yksiselitteisesti ja vertailukelpoisesti. Tapahtumahorisontti
Jos fyysinen kappale tai ihminen ohittaisi tapahtumahorisontin, se ei havaitsisi mitään outoa, koska tapahtumahorisontti on matemaattinen rakennelma. Ulkopuolisen tarkkailijan näkökulmasta tapahtumahorisontin ohittanut kappale näkyy punertavampana ja himmeämpänä ja näyttää hidastuvan paikalleen lähestyessään tapahtumahorisonttia. Mustaan aukkoon putoava aine ei itse koe ikinä osumista singulariteettipisteeseen kokemansa ajan hidastumisen vuoksi. Horisontti
missä "R" on Maan säde, "ψ" horisontin kallistuma ja "δ" valon taittuminen horisontissa. Kallistuma voidaan määritellä lausekkeella Järjetön innostuneisuus
Järjetön innostuneisuus (), suomennettu joskus myös järjettömäksi ylenpalttisuudeksi tai järjettömäksi riemumieleksi, on rahoituksessa ja käyttäytymistaloustieteessä esiintyvä spekulatiivisen taloudellisen kuplan syntymiseen liittyvä termi. Termi on peräisin Yhdysvaltojen keskuspankin puheenjohtaja Alan Greenspanin joulukuussa 1996 pitämästä puheesta, jossa hän kuvasi sillä osakemarkkinoilla toimivien sijoittajien toimintaa. Greenspan piti puheensa päivälliskutsuilla ja se televisioitiin suorana ympäri maailmaa. Termi jäi elämään, koska heti sen lausumisen jälkeen maailman osakekurssit syöksyivät alamäkeen: Nikkei-indeksi laski 3,2 %, DAX 4 % ja FTSE 100 4 %. "Järjetön innostuneisuus" on kuvaava termi ilmiölle, joka nähtiin esimerkiksi 1990-luvulla niin sanotun IT-kuplan aikana. Ilmiö, jossa markkinat ovat nousseet poikkeuksellisen ja kestämättömän korkealle tasolle markkinapsykologian vaikutuksesta, on toistunut historiassa useita kertoja. Raportti
Raportti on objektiivisuuteen pyrkivä selonteko asiasta tai tapahtumasta. Raportin tarkoituksena on saattaa kohde tietoiseksi asiasta ja jättää kohteelle valta muodostaa siitä omat mielipiteensä. Raportti voi myös olla hyvinkin laaja ja kattava selonteko aiheesta, kuten esimerkiksi Yhdysvaltojen presidentin John F. Kennedyn murhaa tutkineen Warrenin komission raportti tai ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisia talousvaikutuksia käsittelevä Sternin raportti. Projektiivinen taso
Projektiivinen taso muodostuu joukosta pisteitä, joukosta suoria sekä pisteiden ja suorien välisestä relaatiosta, jota sanotaan insidenssiksi, joille seuraavat ehdot ovat voimassa:Toinen ehto merkitsee, että ei ole yhdensuuntaisia suoria. Viimeinen ehto sulkee pois niin sanotut "degeneroituneet". Termiä "insidenssi" käytetään pisteiden ja suorien välisen relaation symmetrisen luonteen korostamiseen. Tämän vuoksi projek­tiivisessa geometriassa käytetään yleensä ilmaisua "piste "P" on insidentti suoran "l" kanssa", vaikka tällä itse asiassa tarkoitetaan, että "piste "P" on suoralla "l"" tai "suora "l" kulkee pisteen "P" kautta", mutta Edmund Husserl
Jo Immanuel Kant sai aikaan tietoteoreettisen kopernikaanisen vallankumouksen väittämällä, että havaitseminen on aktiivinen prosessi, jonka suunta on pikemminkin tiedostajasta tiedostettavaan eikä päinvastoin, kuten aikaisemmin ajateltiin. Havainnoidessaan ympäristöään ihminen on hyvin aktiivinen. Havainnoija pakottaa omia käsitteitään ja skeemojaan havainnoitavan kohteen ominaisuuksiksi, vaikka ne ovatkin lähtöisin havainnoijasta itsestään. Husserlin mukaan havaitseminen on odotuksen kaltaista, eli havaitessaan ihminen odottaa merkityksen mukaisen havainnon ilmenevän hänelle. Tästä odotuksesta voidaan käyttää myös ilmaisua merkityshorisontti. Heikko signaali
Heikko signaali on Igor Ansoffin 1970-luvulla kehittämä strategiatutkimuksen käsite. Sen perusajatus on, että organisaatioiden on vaikea vastata äkillisiin muutoksiin, joita ne eivät ole kyenneet ennakoimaan. Ansoff käytti havainnollistavina esimerkkeinä hyökkäystä Pearl Harbouriin, Troijan hevosta, öljykriisiä sekä autoteollisuuden kykenemättömyyttä vastata viranomaisten turvallisuusvaatimuksiin. Ansoff esitti, että aikansa ennakointimenetelmien ja suunnitteluideologian tilalle tuli omaksua strategisesti joustavampia toimintatapoja ja alkaa systemaattisesti tarkkailla ja käsitellä sellaisia toimintaympäristön muutoksia, jotka saattavat johtaa kriiseihin. Signaali merkkinä tulevasta ja itse tulevaa ilmiötä ei ole aina käytännössä mahdollista erottaa, vaikka Ansoff nämä teoreettisesti erottikin. Ansoffin käsitys oli, ihmiset yrityksissä havaitsevat oireita muutoksista mutta eivät ymmärrä niiden merkitystä, koska luottavat siihen, mitä menneestä on opittu, mikä johtaa tappioihin tai voittojen menetykseen. Käänteinen totalitarismi
Odotuksia hallinnoiva (administering) toimija (agency) on esitetty D. Gale Johnsonin toimesta. Käänteinen totalitarismi luo illuusion tapahtumien satunnaisuudesta samalla kun yhteiskunnalliset tapahtumat (Social Events) nähdään prediktoitavina (Predictability). Ns. satunnaiskulku (random walk) on illuusio joka suojaa taloudellista mallia hyödyntäen erillistä ns. melua ("noise superimposed"), jolla tarkoitetaan informaatiota jonka julkaiseminen ei häritse vaan tukee taloudellisen mallin toimintaa. Makrotaloustieteen sovellus ns. rationaalisten odotusten hypoteesista (rational expectations hypothesis, REH) on ns. makromalli, mihin Franco Modiglianin mainitsema lyhenne MREH (Macro Rational Expectations Hypothesis) viittaa. Tässä yhteydessä on huomattava, että lyhenne MREH viittaa myös olemassa olevaan mikromalliin. Tapahtumatutkimus
Tapahtumatutkimus () tutkii taloustieteessä tiettyjen yksittäisten tapahtumien vaikutusta osakkeiden hintojen muutoksiin. Koska osakemarkkinoiden hinnat vaihtelevat jatkuvasti, tapahtumatutkimuksen suurin haaste on "eristää" se osa hinnanmuutoksesta, joka on seurausta yksittäisestä tapahtumasta tai uutisesta. Geokätköily
Tapahtumakätkö eli eventti eli miitti () on kätköilijöiden tapaaminen, jossa kätköilijät kerääntyvät ennalta kerrottuna ajankohtana tiettyyn, usein kätkön otsikkokoordinaattien osoittamaan paikkaan. Tapahtumassa on yleensä kätköilyhenkistä pientä ohjelmaa, leikkimielisiä kisailuja, makkaranpaistoa, muuta syömistä ja hauskaa yhdessäoloa, yleensä myös travel bugien vaihtelua. Tapahtumakätkön voi logata löydetyksi osallistumalla ensin tapahtumaan. Tapahtumassa piilotetaan yleensä yksi tai useampi jälkeläiskätkö. Erilliset tapahtumat
Erilliset tapahtumat eli toistensa poissulkevat tapahtumat on todennäköisyyslaskennassa peruskäsite. Kukin tarkasteltava tapahtuma muodostuu satunnaisilmiön alkeistapauksista formula_1, joita voi olla vain satunnaisilmiön perusjoukkoon formula_2 kuuluvat alkeistapaukset. Alkeistapauksella formula_3 on kolme vaihtoehtoa: se kuuluu tapahtumaan formula_4 tai tapahtumaan formula_5 tai ei kumpaakaan formula_6. Jos alkeistapaus formula_1 kuuluu sekä tapahtumaan formula_8 että formula_9, eivät tapahtumat ole erilliset niiden yhteisen alkeistapauksen vuoksi. Ellei tapahtumilla ole yhtään yhteistä alkeistapausta, ovat ne "erilliset tapahtumat". Horisontti
Tämä kaava pätee, kun havaitsijan silmän korkeus on paljon pienempi kuin Maan säde, käytännössä aina silloinkin, kun havaitsija on vuoren huipulla, lentokoneessa tai kuumailmapallossa. Tragedia
Yksi tärkeimmistä tragediaa käsittelevistä kirjoista on edelleen Aristoteleen "Runousoppi". Aristoteleen mukaan tragedia muodostaa juonellisen kokonaisuuden jossa on alku, keskikohta ja loppu. Tragedia keskittyy yleensä yhden vuorokauden aikana tapahtuviin asioihin. Aristoteleen mukaan tragedian tarkoituksena on kuvata ihmisiä, jotka kohtaavat murheellisen kohtalon. Tärkeässä roolissa on niin sanottu "traaginen erehdys" eli "hamartia", jonka seurauksena traaginen sankari ajautuu onnettomuuteen. Traaginen erehdys on teko, jonka sankari suorittaa vapaaehtoisesti. Teosta tulee traaginen sen vuoksi, että vapaaehtoisuudesta huolimatta sankari on olosuhteiden tai tietämättömyytensä armoilla. Tiedonhankinta
Tiedonhankintaan liittyy kognitiivisia, affektiivisia eli tunteisiin liittyviä sekä tilannelähtöisiä tekijöitä. Nämä tekijät ovat läsnä koko tiedonhankintaprosessin ajan. Hankintaprosessin alussa tiedonhankkijan käsitys lähdemaisemasta on tärkeää: mitä eri lähteitä tai kanavia hän kokee olevan käytettävissä. Jatkoterminä lähdemaisemalle voi olla myös tiedonlähdehorisontti, joka kuvaa tiedonhankkijan käsitystä lähteiden sekä kanavien tärkeysjärjestyksestä ja paremmuudesta. Lähdemaiseman kartoitukseen sisältyy lähteiden ja kanavien luonteen evaluointi. Lähteiden ja kanavien sisältöä, kattavuutta, ajankohtaisuutta ja tavoitettavuutta arvioidaan. Tärkeitä ovat etenkin käsitykset ja kokemukset ponnistuksista, joita vaaditaan lähteille ja kanaville pääsemiseksi. Negatiivisiin kokemuksiin voi kuulua esimerkiksi pitkä fyysinen välimatka: jos lähimpään kirjastoon on matkaa 20 kilometriä, tämä voi johtaa tiedonhankinnasta luopumiseen tai ainakin sen lykkäämiseen. Kirjastomatkan vaatima aika ja raha käytetään toisin. Tarvittavien lähteiden ollessa saatavilla internetistä, on fyysisen tavoitettavuuden merkitys vähäisempi. Aika
Fysiikassa perussuure "aika" (, tunnus "t") määritellään tapahtumien välisenä etäisyytenä aika-avaruuden neljännellä akselilla. Einsteinin erityisen suhteellisuusteorian mukaan aikaa ei voi esittää muuten kuin aika-avaruuden osana. Tapahtumien välinen etäisyys riippuu tapahtumia tarkkailevien havainnoitsijoiden suhteellisesta nopeudesta tapahtumaan nähden. Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria muutti ajan määritelmää vielä enemmän esittämällä kaareutuneen aika-avaruuden käsitteen. Eristetyssä järjestelmässä ajan kuluessa eteenpäin entropia eli haje aina kasvaa, joten hajeen kasvusta voidaan päätellä ajan suunta. Normaalisti syy-seuraussuhteen mukaisesti syy on myös aina ennen seurausta. Logistiikka
Yksi logistiikan trendeistä on 1980-luvun autoteollisuudesta (Toyota) juurensa juontava periaate, jonka mukaan komponenttien ja tuotteiden pitää olla juuri oikeaan aikaan oikeassa paikassa, oikean määräisenä ja laatuisena. Tästä pienten valmistuserien valmistusmetodista käytetään lyhennettä JIT (Just-In-Time). Suomalaisessa kirjallisuudessa tämä on kääntynyt muotoon JOT (Juuri Oikeaan Tarpeeseen). JIT-valmistusstrategian tavoitteena on mm. pienentää varastoja ja näin vähentää sidottua pääomaa ja lopulta palvella paremmin asiakkaita. Nykyään on alalle vakiintunut ns. arvoketjuajattelu, jossa tuotteen (tai palvelun) lisäarvon muodostumista tarkkaillaan läpi koko toimitusketjun, aina raaka-aineista valmiiseen tuotteeseen. Alkuräjähdys
Horisonttiongelma seuraa premissistä, jonka mukaan informaatio ei voi liikkua nopeammin kuin valo. Iältään äärellisessä kaikkeudessa tämä asettaa hiukkashorisontin, joka määrittää suurimman etäisyyden, mistä hiukkanen on voinut matkata havaitsijan luo kaikkeuden iässä. Kuinka kaikkeus sitten on voinut muodostua niin homogeeniseksi? Tulosmatriisi
Sopiminen on tulosmatriisiohjauksen lähtökohta ja tarkoittaa tulosmatriisin luomista siten, että se perustuu osapuolten yhteisymmärrykseen. Syntynyt tulosmatriisi on sopimus, jossa sovitaan muun muassa, mitkä asiat ovat tärkeitä vastuualueella, miten niitä mitataan, miten vastuut jakaantuvat, miten palkitaan. Tästä sopimuksesta käytetään myös nimitystä tulossopimus. Yhteistoiminta on tähän sopimukseen perustuvaa toimintaa, jossa on tarkoitus saada yhteisesti sovitut ja halutut asiat tehdyiksi. Toiminta tapahtuu muuttuvissa olosuhteissa, mikä antaa lisäpiirteen tämän vaiheen ohjaamiseen. Raportointi on tekemisen tulosten mittaamista, raportointia ja palkitsemista. Raportointi tuottaa jatkuvaa palautetta toimintaan ja sitä kautta impulsseja korjaaviin toimenpiteisiin. Kehityskeskustelu on kokonaissuoritusta ja -kehitystä arvioiva keskustelu, joka on linkki päättyneen ja uuden sopimuskauden välillä. Jokaista välinettä ja prosessia on ylläpidettävä ja kehitettävä, mistä syystä järjestelmän ylläpito ja kehittäminen muodostavat yhden toiminnallisen kokonaisuuden. (Saari 2004) Horisonttijärjestelmä
Horisonttijärjestelmä eli horisontaalinen koordinaatisto on eräs tähtitieteessä taivaankappaleiden paikkojen ilmoittamiseen käytetty koordinaatisto. Todennäköisyysjakauma
Todennäköisyysfunktiolla määritetään jokaiselle satunnaistapahtumalle todennäköisyys. Diskreetin satunnaismuuttujan eri arvolle voidaan liittää (esimerkiksi taulukoimalla) sen yleisyyttä ilmaiseva todennäköisyys. Jos diskreettejä arvoja on numeroituvasti ääretön määrä, tulisi todennäköisyydet ilmaista lausekkeella, jolla kullekin satunnaismuuttujan arvolle saadaan määritettyä todennäköisyys. Tapahtumaan voi sisältyä satunnaismuuttujan useita arvoja, jolloin tapahtuman todennäköisyys on näiden todennäköisyyksien summa. Sitä taulukkoa tai lauseketta, josta todennäköisyyden arvo saadaan, kutsutaan pistetodennäköisyysfunktioiksi, tai pelkästään vain todennäköisyysfunktioksi. Epälineaarinen
Epälineaarinen kehitys sisältää yllättäviä tapahtumia, joita ei voida palauttaa yksinkertaisiin syy–seuraussuhteisiin, ja joissa verraten pieni tapahtuma voi aikaansaada merkittävän tapahtumaketjun. Epälineaarisuudella viitataan tapahtumien kulussa ilmenevään ennakoimattomaan epäjatkuvuuteen. Epälineaarisuudesta johtuen systeemin kehityksessä voidaan tunnistaa perhosefekti. Toisin sanoen systeemin alkutilassa tapahtuvat pienetkin muutokset kertaantuvat ja voivat aiheuttaa suuriakin muutoksia systeemin myöhempiin tiloihin. Horisonttijärjestelmä
Kohteen korkeus ilmoitetaan asteina katsojan horisontista ja se voi saada arvoja [−90°, 90°]. Negatiiviset korkeusasteet kertovat kohteen olevan horisontin alapuolella. +90° korkeudella oleva kohde on suoraan havaitsijan yläpuolella, zeniitissä. Informaatiokäytännöt
Kohdentumaton toimintaympäristön seuranta (non-directed monitoring) käsittää törmäämisen tiedonlähteeseen ennalta suunnittelemattomasti. Lupaavaan tiedonlähteeseen saattaa törmätä sattumalta arkipäivän tilanteissa. Henkilö ei välttämättä tiedosta tarvitsevansa jotakin tietoa, ennen kuin törmää siihen sattumanvaraisesti. Alkuräjähdys
Ratkaisuna tähän on esitetty kosmista inflaatiota, jossa homogeeninen ja isotrooppinen skalaarienergiakenttä dominoi kaikkeutta, jossain hyvin varhaisessa vaiheessa ennen baryonigeneesiä. Inflaation aikana kaikkeus laajenee eksponentiaalisesti ja hiukkashorisontti laajenee paljon aiemmin oletettua nopeammin joten alueet, jotka nykyisin ovat havaittavan kaikkeuden vastakkaisilla laidoilla, ovat toistensa hiukkashorisonttien sisällä. Havaittava taustasäteilyn isotropia seuraa siitä, että tämä alue oli kausaalisessa yhteydessä ennen inflaation alkamista. Anakronia
Anakronia on narratologian eli kertovan tekstin tutkimuksen käyttämiä käsitteitä. Anakronia tarkoittaa tilannetta, jossa kerronta poikkeaa tarinan kronologiasta eli tapahtumat esitetään tekstin lukijalle ikään kuin "väärässä" järjestyksessä. Hakuammunta
Hakuammunta tarkoittaa ammuntaa, jonka tarkoitus on tykkien ja kranaatinheittimien tulen siirtäminen maalin lähelle, jotta vaikutusammunta voidaan aloittaa. Sillä poistetaan ne systemaattiset virheet, joita on syntynyt valmistelun puutteellisuudesta sekä ballistiikkaan vaikuttavista coriolis- ja Magnus-vaikutuksista. Hakuammunta tapahtuu haarukoilla, toisin sanoen tulta siirretään tiettyjen sääntöjen mukaan. Downshifting
Downshiftaamisen vaikutuksista yhteiskuntaan tiedetään vielä toistaiseksi hyvin vähän, sillä termi on lanseerattu käyttöön vasta 2000-luvulla. Ilmiönä aate on kuitenkin hyvin vanha. Sen juuret ovat itämaisessa filosofiassa ja sen voidaan nähdä olevan ominaisempaa kehitysmaille kuin hyvinvointivaltioille. Länsimaissa pelätään, että aate voisi yleistyessään johtaa kulutusyhteiskunnan rapistumiseen, elintason ja peruspalveluiden laskuun, työttömyyden rajuun nousuun ja perinteisten sukupuoliroolien vahvistumiseen. Ideologian perusajatus on kuitenkin, että aidosti hyvinvoiva yhteiskunta tulee menestymään ja vaikka ei tulisikaan, olisi eläminen mielekkäämpää kuin suorituskeskeisessä valtiossa, missä yhteiskunnan hyvinvointi laitetaan ihmisen hyvinvoinnin edelle. Neon Genesis Evangelion
Evangelionin tapahtumat sijoittuvat lähitulevaisuuteen (2015 jaa.), neljätoista vuotta katastrofaalisen Toisen iskun jälkeen. Virallisen version mukaan Toinen isku aiheutui meteoriitin osumasta. Tämä massiivinen katastrofi sulatti Etelämantereen ja aiheutti valtavan tulvan, jossa suuri osa ihmiskunnasta menehtyi. Nelinopeus
Suhteellisuusteoriassa neliulotteisen aika-avaruuden pisteitä, tai pisteitä tietyllä hetkellä, nimitetään tapahtumiksi. Jokaista kohdetta esittää siihen liittyvä käyrä aika-avaruudessa, kohteen maailmanviiva, joka voidaan parametrisoida kohteen itseis­ajalla. Nelinopeus on kohteen neli­sijainnin muutosnopeus tällä käyrällä itseis­ajan suhteen. Kappaleen "nopeus" sitä vastoin on sen sen sijainnin muutos­nopeus kolmi­ulotteisessa avaruudessa sellaisena kuin sen havaitsee inertiaalijärjestelmässä oleva havaitsija oman aikansa suhteen. Nike Hoop Summit
Nike Hoop Summit on nykyisin vuosittain pidettävä koripallo-ottelu, johon valitaan maailman lupaavimmat juniorit. Ottelussa maailman parhaista junioreista koottu joukkue pelaa Yhdysvaltain parhaimpia nuoria vastaan. Nykyisin tapahtuman sponsori on Nike. Anomaalinen monismi
Toinen Davidsonin tapahtumien ontologiaan liittyvä puoli on, että tapahtumalla on ääretön määrä ominaisuuksia tai piirteitä. Sellainen tapahtuma kuin ”valojen laittaminen päälle valokatkaisijasta” ei tule kuvatuksi kokonaisuudessaan annetulla lauseella. Sen sijaan ”valojen laittaminen päälle valokatkaisijasta” liittyy sellaisiin tapahtumiin kuin ”huone tulee valaistuksi”, ”keittiössä oleva murtovaras säikähtää” jne. Koska fysikaalinen tapahtuma tai teko, kuten valojen laittaminen päälle, voi liittyä suureen määrään erilaisia henkisiä tapahtumia (syitä), jotka voivat mahdollisesti rationalisoida teon "a posteriori", kuinka on mahdollista valita todellinen syy sille, että laitoin valot päälle, eli mikä tapahtuma oli aikaansaava syy? Davidsonin mukaan aikaansaava syy on tällaisessa tapauksessa se tietty syy joka "aiheutti" teon tapahtumisen. Laitoin valot päälle "koska" halusin nähdä paremmin; ei siksi että olisin halunnut varoittaa murtovarasta. Jälkimmäinen on vain sivuvaikutus. Pasaatituuli
Pasaatituuli on hepoasteilta kohti päiväntasaajaa puhaltava säännöllinen tuuli ja käytännössä näkyvin planetaarisen tuulijärjestelmän tuulista. Coriolis-ilmiö aiheuttaa sen, että tuulet pyrkivät pohjoisella pallonpuoliskolla kääntymään kulkusuunnastaan oikealle ja eteläisellä pallonpuoliskolla kulkusuunnastaan vasemmalle. Ilmiö perustuu siihen, että päiväntasaajan kohdalla maapallon pinnan pyörimisnopeus on fysiikan lakien mukaisesti huomattavasti suurempi kuin napa-alueilla. Pohjoisella pallonpuoliskolla tuuli kääntyy pohjoisesta, jolloin sitä kutsutaan koillispasaatiksi, ja eteläisellä puoliskolla tuulee taas etelästä, seurauksena nimitys kaakkoispasaati. Aikamatkustus
Fysiikassa perussuure aika (tunnus "t") määritellään tapahtumien välisenä etäisyytenä aika-avaruuden neljännellä akselilla. Albert Einsteinin suppean suhteellisuusteorian mukaan aikaa ei voi esittää muuten kuin aika-avaruuden osana. Tapahtumien välinen etäisyys riippuu tapahtumia tarkkailevien havainnoijien suhteellisesta nopeudesta tapahtumaan nähden. Yleinen suhteellisuusteoria muutti ajan määritelmää vielä enemmän esittämällä kaareutuneen aika-avaruuden käsitteen. Ajan kuluessa eteenpäin eristetyssä järjestelmässä entropia eli haje kasvaa aina, joten entropian kasvusta voidaan päätellä ajan suunta. Normaalisti syysuhteen mukaisesti syy on myös aina ennen seurausta. Asiakirjahallinta
Suomessa asiakirjahallinnan lähtökohtana on elinkaariajattelu eli ajatus siitä, että yksittäisen asiakirjan elinkaaren vaiheet – laatiminen tai saapuminen, arkistointi, säilyttäminen ja hävittäminen – muodostavat kokonaisuuden. Näitä vaiheita asiakirjan elinkaaren alusta loppuun tulisi hallita suunnitelmallisesti. Suomessa asiakirjahallinto- ja arkistonhallintaprosessit siis yhdistyvät. Tapahtumahorisontti
Tapahtumahorisontti on Schwarzschildin säteen etäisyydellä mustan aukon keskipisteestä. Schwarzschildin säde on mustan aukon teoreettinen säde, jonka etäisyydellä pakonopeus on yhtä suuri kuin valon nopeus. Klassisen fysiikan keinoin ei mikään säteily voi päästä pois Schwarzschildin säteen sisäpuolelta. Esimerkiksi Auringolle tämä on noin 3 km; Auringon massa pitäisi tunkea tämän rajan sisäpuolelle, jotta Auringosta tulisi musta aukko. Hiukkashorisontti
Mukana liikkuvan etäisyyden mukaan hiukkashorisontti on aika formula_1, joka on kulunut alkuräjähdyksestä, kertaa valonnopeus formula_2. formula_1 on