Milloin Jyväskylä on perustettu?
Jyväskylän maaseurakunta
Jyväskylän maaseurakunta oli yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista, kunnes 2009 se yhdistyi Jyväskylän kaupunkiseurakunnan ja Korpilahden seurakunnan kanssa Jyväskylän seurakunnaksi. Jyväskylä mainittiin rukoushuonekuntana 1660, rukoushuonekunnasta tuli Laukaan kappeli 1693, eri seurakunta taas 1856. Seurakunnan vanha kirkko valmistui 1775. Alue oli Jyväskylän kirkonkylä, kunnes vuonna 1837 sinne perustettiin Jyväskylän kaupunki. Siitä lähtien kun Jyväskylän maalaiskunta perustettiin 1868, Jyväskylän seurakunta, sittemmin nimellä Jyväskylän maaseurakunta, käsitti Jyväskylän maalaiskunnan koko alueen. Aluksi seurakuntaan kuului myös Jyväskylän kaupunki, mutta 1880 kaupunki erotettiin Jyväskylän kaupunkiseurakunnaksi ja siihenastinen Jyväskylän seurakunta sai nimen Jyväskylän maaseurakunta. Sitä mukaa kun osia Jyväskylän maalaiskunnasta liitettiin Jyväskylän kaupunkiin, liitettiin vastaavasti osia Jyväskylän maaseurakunnasta Jyväskylän kaupunkiseurakuntaan, tosin osa kyseisistä seurakunnallisista alueliitoksista tapahtui hieman myöhemmin kuin vastaavat kunnalliset alueliitokset. Myös pääosa Toivakan seurakunnasta erotettiin Jyväskylän maaseurakunnasta. Toisaalta Jyväskylän maaseurakuntaan liitettiin osia Laukaan seurakunnalta vastaavasti kuin Jyväskylän maalaiskuntaan liitettiin osia Laukaasta. Jyväskylän maaseurakunnan edellä mainittu kirkko meni huonoon kuntoon ja purettiin vuonna 1888. Seuraava maaseurakunnan kirkko paloi 1918, ja sen korvasi Elsi Borgin suunnittelema Taulumäen kirkko vuonna 1929. Taulumäen kirkko pysyi Jyväskylän maaseurakunnan kirkkona siitä huolimatta, että vuoden 1943 alussa tapahtuneessa alueliitoksessa se jäi kaupunkiseurakunnan alueelle. Loppuaikoinaan seurakunnalla oli muitakin kirkkoja: Antti Eskelisen suunnittelema 1978 valmistunut Palokan kirkko, Armas Lehtisen suunnittelema virallisesti maaliskuussa 1954 käyttöön otettu Vaajakosken kirkko sekä 1957 valmistunut, Olavi Kivimaan suunnittelema Tikkakosken kirkko. Kun Jyväskylän kaupunki- ja maaseurakunta sekä Korpilahden seurakunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa, tuli Taulumäen kirkosta Jyväskylän seurakunnan pääkirkko. Jyväskylä
Jyväskylä irrottautui Laukaasta anomalla kaupunkioikeuksia. Hankkeen aloitti majuri Carl Christian Rosenbröijer esittämällä sitä 1823 Laukaan pitäjänkokouksessa. Kaupunginoikeudet saatiin 1837, ja nykyisen kaupungin alueen ydinalueella sijainneiden Taavettilan ja Mattilan talojen isännät joutuivat myymään maitaan kaupunkia varten. Heitä uhattiin pakkolunastuksella. Vain pieni osa tuosta kaupungille saadusta alueesta asemakaavoitettiin, mutta alueen oli pakko olla huomattavasti laajempi, jotta kaupungin lehmille riitti laidunmaata – tuolloin Suomen kaupungeissakaan ei ollut epätavallista, että asukkaat omistivat lehmiä.
Jyväskylän maalaiskunta
Laukaan pitäjästä erotettu Jyväskylän kaupunki perustettiin Jyväsjärven rannalle vuonna 1837. Pian asukkaat alkoivat kaivata myös kirkollista itsenäisyyttä, ja 1850-luvulla syntyikin myös Jyväskylän oma seurakunta. Seuraavan vuosikymmenen kunnallislainmuutokset johtivat ehdotukseen erottaa Laukaasta uusi kunta, joka perustettaisiin kaupungin ympärille. Ensi kerran asia otettiin esille vuonna 1865 ja uudelleen alkuvuodesta 1867, mutta se kaatui molemmilla kerroilla johtuen perustettavan kunnan suuresta köyhyydestä. Kuitenkin joulukuussa 1867 lääninhallitus määräsi, että uusi kunta oli tarpeen, ja niinpä vuonna 1868 Jyväskylän maalaiskunta perustettiin. Kaupunkiseurakunta ja Jyväskylän maaseurakunta erotettiin toisistaan vasta 1880. Jyväskylän kesä
Jyväskylän kesän alkuunpanijoita olivat professori Päivö Oksala, säveltäjä Seppo Nummi ja musiikkitieteen professori Timo Mäkinen. Heillä syntyi kesällä 1955 ajatus korkeatasoisesta musiikkitapahtumasta. He suunnittelivat ohjelman, ja kesällä 1956 järjestettiin ensimmäiset Musiikkikulttuuripäivät. Tapahtuma oli alkuun keskittynyt kamarimusiikkiin, mutta varsin pian mukaan tulivat myös kuvataiteet, arkkitehtuuri ja teatteri, ja nimi sai ensin muodon Jyväskylän Kulttuuripäivät, sittemmin Jyväskylän kesä. Radio Jyväskylä
Radio Jyväskylä aloitti uudelleen toimintansa 14. toukokuuta 2001 SBS Finlandin hallitseman toimiluvan voimin taajuudella 102,5 MHz. Kohderyhmäksi tuli 25–55-vuotias aikuisväestö ja musiikkitarjonta ”hittejä ja muistoja”, myöhemmin ”Pop ja rock klassikoita”. Radio Jyväskylän juonnetut ohjelmat tehtiin aluksi Jyväskylässä, mutta myöhemmin ohjelmavirta tehtiin Tampereelta. Jyväskylästä lisättiin virtaan vain paikalliset uutiset ja mainokset. Jēkabpils
Ensimmäinen maininta Krustpilsistä on vuodelta 1237, jolloin Riian piispa Nicholas de Magdeburg rakennutti paikalle linnan. Jēkabpils muodostui 1600-luvulla paikalle muuttaneiden vanhauskoisten asutuksen kohdalle. Väinäjokea pitkin kulkevat laivat houtuivat pysähtymään kaupungin kohdalla, koska jokeen tuli vesiputouksia. Paikka tunnettiin nimellä "Sala", kunnes sen nimi muutettiin Jēkabpilsiksi sen saadessa kaupunginoikeudet vuonna 1670. Nimi viittasi Kuurinmaan silloiseen herttuaan Jacob Kettleriin. Vuonna 1764 joen yli Jēkabpilsin ja Krustpilsin välillä alkoi liikennöidä lautta. Kaupunki tuhottiin useaan otteeseen 1600-luvulla Ruotsin ja Puolan välisissä sodissa. 1861 kaupunkiin rakennettiin Riiasta tuleva rautatie. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kaupunki tunnettiin erityisesti soittimien valmistuksestaan. 1936 rakennettiin Jēkabpilsin ja Krustpilsin yhdistävä silta joen yli. Kaksi kaupunkia yhdistettiin vuonna 1962 ja samalla joen yli rakennettiin toinen, suurempi silta. Taavettilan riihi
Taavettilan riihi on Jyväskylän keskusta-alueen vanhin rakennus. Rakennus on sijainnut paikallaan nykyisen kampusalueen reunalla jo vuonna 1833 eli ennen Jyväskylän kaupungin perustamista. Riihi on Puutarhurin talon ohella ainut seminaarin alueen vanha puurakennus joka on säästynyt purkamiselta. Gəncə
Gəncə on perustettu 400- tai 600-luvulla. 900-luvulta 1200-luvun alkuun saakka se oli huomattava kaupan, käsityöammattien ja kulttuurielämän keskus. Vuoden 1138 tuhoisan maanjäristyksen jälkeen kaupunki siirrettiin uudelle paikalle. Se tunnetaan runoilija Nizamin kotipaikkana. Mongolit hävittivät Gəncən vuonna 1231, minkä jälkeen sen kehitys taantui. Nykyiselle paikalleen kaupunki siirrettiin 1600-luvun alussa. Tampereen historia
Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Keskisuomalainen Osakunta
Keskisuomalainen Osakunta (KSO) yksi Helsingin yliopiston suomenkielisistä osakunnista. KSO on perustettu 3.6.1931 ja se on Kymeenlaakson Osakunnan jälkeen nuorin osakunta. Ennen osakunnan perustamista keskisuomalaiset ylioppilaat kuuluivat Hämäläis-Osakuntaan, mutta yhdessäelon loppusuoralla he muodostivat Hämäläis-Osakunnan sisällä oman selkeän yhteisönsä ja oman osakunnan perustaminen koettiin siten perustelluksi.
Keskisuomalaisen Osakunnan vuosipäivää vietetään perinteisesti 7. maaliskuuta, sillä vuonna 1860 sanotaan lausutun ensimmäisen kerran ajatus Jyväskylän yliopistosta. Jyväskylän Weikot
Seura perustettiin vuonna 1905. Jyväskylän Weikot nousi Koripallon I-divisioonaan kaudeksi 2012–2013. JJK Jyväskylä
Jyväskylän jalkapalloilu sai lähtölaukauksensa vuonna 1923, jolloin uusi palloilun erikoisseura Jyväskylän Palloilijat eli "JyP" perustettiin. Heti alusta alkaen myös jalkapallo kuului seuran lajivalikoimaan ja sitä pelattiin vaihtelevalla menestyksellä vuosikymmenten aikana, kuitenkin pääasiassa maakuntasarjatasolla. Jyväskylän helluntaiseurakunta
Jyväskylän helluntaiseurakunta on yksi Suomessa toimivista helluntaiseurakunnista. Vuonna 1926 perustetussa seurakunnassa on noin 1 850 jäsentä (2011). Seurakunnan johtajana on vuodesta 2013 toiminut Jyrki Palmi. Seurakunnan ensimmäinen johtaja oli Aabel Yrjölä. Seurakunnassa työskentelee yhdeksän pastoria sekä muuta henkilökuntaa. Seurakunnalla on myös useita lähetystyöntekijöitä. Jyväskylän Energia
Jyväskylän Energia (JE) on Jyväskylän kaupungin omistama energiayhtiö. Kaupunki perusti vuonna 1902 Sähkölaitoksen, joka tuotti sähköä höyryvoimalla. Kaukolämmön tuotanto aloitettiin vuonna 1960. Vuonna 1980 se muutettiin Energialaitos-nimiseksi liikelaitokseksi. Vuonna 1997 laitos muuttui nykyisen nimiseksi osakeyhtiöksi. Jyväskylän työväenyhdistys
Jyväskylän työväenyhdistys on Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen paikallisosasto Jyväskylässä. Yhdistys on perustettu vuonna 1888 ja sillä oli noin 750 jäsentä vuonna 2011. Yhdistyksellä on ollut vahva vaikutus Jyväskylän kaupungin päätöksentekoon varsinkin vasemmistolaisessa Jyväskylässä vuosina 1945-1991. Yhdistyksen näkyviä johtohahmoja eri aikoina ovat olleet Toivo Lehto 1920-luvulla, Onni Peltonen (moninkertainen ministeri 1940-1950-luvuilla), Eino Palander ja Pentti Sahi (kaupungin keskeiset luottamushenkilöt 1960- ja 1970-luvuilla) sekä Kalevi Olin 1990-luvulla. JJK Jyväskylä
JyP-77:n pudottua lopulta 3. divisioonaan vuonna 1992, perustettiin kaupunkiin uusi seura, Jyväskylän Jalkapalloklubi. JyP-77:stä ja JyPK:sta muodostettu JJK otti vastuulleen pelkästään edustusjalkapalloilun pyörittämiseen. Pian seurasi JJK juniorit ry:n perustaminen. Pirkkala
Pirkkalan alueella on ollut asutusta esihistoriasta asti. Kiinteää maanviljelykseen perustuvaa asutusta on ollut viimeistään 300–400-luvuilta. Pirkkalan kirkkopitäjä on perustettu tiettävästi vuosien 1209-1237 välisenä aikana, mutta ensimmäiset kirjalliset tiedot Pirkkalasta mainitaan 1300-luvulla. Nykyinen Pirkkala on vanhan suur-Pirkkalan ydinaluetta. Suur-Pirkkalaan kuului yli puolet nykyisestä Pirkanmaasta. Jyväskylä Sinfonia
Jyväskylä Sinfonia on 38 muusikosta koostuva Jyväskylän kaupunginorkesteri, jonka perusti Jyväskylän Orkesteriyhdistys vuonna 1955 .
Orkesteri kunnallistettiin vuonna 1965 ja vuodesta 1988 alkaen orkesteri toimi osakeyhtiönä aina vuoteen 1999 asti, jolloin se kunnallistettiin toisen kerran. 
Orkesterin ylikapellimestarina on toiminut vuoden 2014 alusta lähtien Ville Matvejeff (s. 1986). Swimming Jyväskylä
Swimming Jyväskylä on vuonna 2000 perustettu uimaseura. Seura toimii Jyvässeudulla neljässä eri uimahallissa. Keski-Suomen maakunta
Keski-Suomeen perustettiin maan ensimmäinen suomenkielinen oppilaitos, Jyväskylän lyseo, vuonna 1858. Vuonna 1863 toimintansa aloitti Jyväskylän kansakoulun opettajaseminaari ja vuonna 1864 Jyväskylän tyttökoulu. Nämä tapahtumat kohottivat Keski-Suomen ja Jyväskylän kansallista merkittävyyttä ja asemaa. Vähitellen maakunnan pääkaupungista kehittyi suomenkielisen sivistyksen keskus, sillä Jyväskylässä järjestettiin kansakoulukokouksia ja säännöllisesti suomalaisten laulu- ja soittojuhlia. Kansanvalistusseura ja useat muutkin kansanvalistushankkeet saivat alkunsa Jyväskylästä. Jyväskylän yliopisto
Kasvatustieteiden laitoksessa opetetaan erityispedagogiikkaa, varhaiskasvatusta ja kasvatustiedettä. Laitoksen perinteet ovat pitkät: Jyväskylään perustettiin ensimmäinen suomenkielinen opettajankoulutusseminaari vuonna 1863. Nykyistä yliopistoa edeltäneen Kasvatusopillisen korkeakoulun ensimmäinen väitöskirja tarkastettiin nimenomaan kasvatustieteissä keväällä 1949. Jyväskylän maalaiskunta
Jyväskylän maalaiskunta oli osa ensin Hämeen lääniä ja vuoden 1775 jälkeen Vaasan lääniä, kunnes Keski-Suomen lääni perustettiin vuonna 1960. Vuodesta 1997 vuoteen 2009 kunta kuului Länsi-Suomen lääniin. Jyväskylän tyttölyseo
Koulu aloitti 1. syyskuuta 1864 yksityiskouluna nimellä "Yksityisten Tyttökoulu Jyväskylässä", ja sen perustajat olivat Jyväskylän seminaarin ja Jyväskylän Lyseon lehtoreita. Koulun talous oli kuitenkin tiukalla, ja se pyrittiin saamaan valtion kouluksi. Se onnistui kuitenkin vasta vuonna 1886, jolloin myös koulun nimi vaihtui. Vuodet 1886–1952 koulu oli nimellä "Jyväskylän Tyttökoulu".. Jyväskylän Hippos
Jyväskylän Hippos oli vuosina 1913–1974 Jyväskylän Mäki-Matin kaupunginosassa toiminut ravirata. Se on antanut myös nimensä ympärilleen kasvaneelle Hippoksen urheilualueelle, jossa nykyään sijaitsee useita Jyväskylän merkittäviä urheilu- ja liikuntapaikkoja. Kuninkuusravit Jyväskylän Hippoksella järjestettiin vuonna 1962. Jyväskylän Työväen Teatteri
Vuonna 1943 teatteri sai nykyisen nimensä. Vuonna 1960 teatteri vietti 50-vuotispäiväänsä, jonka kunniaksi järjestettiin valtakunnallisestikin merkittävät juhlat. Teatteri kärsi kuitenkin edelleen taloudellisista vaikeuksista, sillä kaupungin avustukset olivat riittämättömiä. Ainoana, joskaan ei yksimielisenä, ratkaisuna vaikeaan tilanteeseen nähtiin Jyväskylän kaupunginteatterin perustaminen. Elokuussa 1961 teatteri siirrettiin varoineen ja velkoineen Jyväskylän Teatteri Oy:lle. Myös henkilöstö siirtyi uuden teatterin palvelukseen. Alkuperäisen Työväen Teatterin viimeinen ensi-ilta nähtiin 27. huhtikuuta 1961. 1500 Jyväskylä
Asteroidin löysi suomalainen tähtitieteilijä Yrjö Väisälä Turussa, Iso-Heikkilässä. Jyväskylän Reserviupseerit
Jyväskylän Reserviupseerit ry (JRU) on perustettu 4. toukokuuta 1932. Alkuperäinen nimi oli "Keski-Suomen Reserviupseerikerho ry", joka vaihdettiin 1950-luvulla "Jyväskylän Reserviupseerikerho r.y":ksi ja nykyiseen muotoonsa 1990-luvulla. Yhdistys on Keski-Suomen Reserviupseeripiiri ry:n jäsen ja 17. toukokuuta 1931 perustetun Suomen Reserviupseeriliiton alainen jäsenyhdistys. Yhdistyksen tarkoituksena on olla jäsentensä aatteellisena ja toiminnallisena yhdyssiteenä vapaaehtoisessa maanpuolustustyössä. Jyväskylä
Kun Jyväskylän kaupunki vuonna 1837 perustettiin, sen alue oli maanomistuskiistojen vuoksi pieni ja epäkäytännöllisen muotoinen. Sen pinta-ala oli vain 6,2 km², ja se käsitti kaksi kapean käytävän kautta yhteydessä toisiinsa ollutta aluetta, joista toinen oli Jyväsjärven ja toinen Köhniönjärven rannalla ja lisäksi pienen erillisen osan Jyväsjärven Korkeakoskenlahden perukassa. Ensimmäisen kerran Jyväskylän kaupungin aluetta laajennettiin vuonna 1860, kun siihen liitettiin niin sanottu Ramoisen osa, pieni Tourujoen suulla sijaitseva alue, joka oli kuulunut Taavettilan tilaan ja jota kaupunki oli jo kauan havitellut itselleen. Sen pinta-ala oli 0,2 km². Jyväskylän kesä
Jyväskylän Kesä on vanhin pohjoismainen yhtäjaksoisesti järjestetty kulttuurifestivaali, ja siitä ovat saaneet kimmokkeen Suomen monet myöhemmin perustetut festivaalit. Jyväskylä
1800-luvulla Jyväskylän seudun huomattavimpia vaikuttajia oli piirilääkäri Wolmar Schildt, yksi huomattavimmista suomalaisasian kannattajista. Suureksi osaksi hänen ansiostaan Jyväskylästä kehittyi suomenkielisen kulttuurin edelläkävijä. Jyväskylään perustettiin 1858 suomenkielinen lyseo (nyk. Jyväskylän Lyseon lukio), valtakunnallisesti ensimmäinen laatuaan, 1863 suomenkielinen opettajaseminaari, josta valmistuivat ensimmäiset kansakoulunopettajat kolme vuotta myöhemmin, sekä suomenkielinen tyttökoulu 1864. Nämä koulut toivat Jyväskylään runsaasti sivistyneitä ihmisiä opettajien ja koko valtakunnan alueelta tulleiden oppilaiden muodossa. Jyväskyläläisiä opettajia olivat esimerkiksi kirjankustantajiksi ryhtyneet Kaarle Jaakko Gummerus, Karl Gustav Göös ja Alexander Georg Weilin. Carl Christian Rosenbröijer
Rosenbröijerin katsotaan olleen aloitteentekijä Jyväskylän kaupungin perustamisessa, kun hän käytti asiasta puheenvuoron Laukaan pitäjänkokouksessa 1823. Kaupunki perustettiin vuonna 1837. Jo paljon ennen Rosenbröijeriä vuoden 1765 valtiopäivillä Jyväskylän kaupungin perustamista ehdotti saarijärveläinen talollinen Taavetti Taavetinpoika Ruokonen, mutta aloite jäi tuolloin toteutumatta. 1500 Jyväskylä
Asteroidi on nimetty Jyväskylän kaupungin mukaan.. Muita Väisälän samoihin aikoihin löytämiä pikkuplaneettoja ovat muun muassa 1499 Pori, 1497 Tampere, 1498 Lahti, 1496 Turku, 1495 Helsinki ja 1494 Savo. Jyväskylä
Monia Jyväskylän rakennuksista on suunnitellut arkkitehti Alvar Aalto. Ydinkeskusta sijaitsee Jyväsjärven ja Harjun välissä. Jyväskylän maalaiskunta
Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti ja Jyväskylä muodostivat 1. tammikuuta 2009 lukien uuden kunnan, jonka nimeksi tuli Jyväskylä. Aikaisemmin Jyväskylän maalaiskunnasta oli liitetty useita alueita Jyväskylän kaupunkiin. Suurimmat näistä liitoksista tapahtuivat vuosina 1941 ja 1965. Pienempiä liitoksia tapahtui ainakin 1914, 1948, 1968 tai 1967, 1978 ja 1990. Kaupungin ja maalaiskunnan yhdistämisestä päätettiin 18. helmikuuta 2008, ja tällöin perustettuun uuteen Jyväskylän kaupunkiin liittyi samalla myös Korpilahden kunta. Liitoksista enemmän Jyväskylästä kertovan artikkelin osiossa "Alueliitokset". Jyväskylän yliopiston kirjasto
Jyväskylän yliopiston kirjasto on yksi Suomen vapaakappalekirjastoista. Vapaakappaleoikeus perustuu vapaakappalelakiin (nykyisin kulttuuriaineistolaki), ja Jyväskylän yliopiston kirjasto sai vapaakappaleoikeuden vuonna 1919. Fennica-vapaakappalekokoelma muodostuu suomalaisista painatteista ja vuoden 2009 syksystä lähtien myös ääni- ja kuvatallenteista, kotimaisista verkkoaineistoista sekä Suomessa lähetettävistä radio- ja tv-ohjelmista. Kirjastolla oli vuosina 1981–2007 myös vapaakappaleoikeus suomalaiseen av-aineistoon. Vapaakappalekokoelman vanhin kirja on Missale Aboense, pergamenttipainos vuodelta 1488. Jyväskylän yliopiston kirjasto on lisäksi EU-tallekirjasto, joten se saa vapaakappaleina runsaasti Euroopan unionin ja sen toimielinten tuottamaa materiaalia. Kirjasto harjoittaa erityisesti kasvatustieteiden, psykologian ja liikuntatieteiden kansallista tietohuoltotoimintaa. Jyväskylä
Jyväskylän seudulta tunnetaan arkeologisia löytöjä kivikaudelta lähtien. Keskiajalla Keski-Suomi oli Päijännettä ja vesireittejä pitkin liikkuvien hämäläisten metsästys- ja kalastusaluetta, mutta samaan aikaan alueella liikkui myös saamelaista väestöä. Nykyisen Jyväskylän alue kuului Saarion, Hauhon ja Sääksmäen talollisten nautintaoikeuksien piiriin. Laukaan Vuojärvestä tehty siitepölyanalyysi osoittaa, että alueella on jo 500–700-luvulla alkanut kaskiviljely, sillä erityisesti rukiin siitepölyä on tuon aikaisissa sedimenteissä. Varhaisin nimeltä tunnettu alueen asukas oli Heikki Ihanninpoika Jyväsjoki, jonka mainitaan vuoden 1506 asiakirjoissa rakentaneen talon Äijälään. Suomalainen (Jyväskylä)
Linjaltaan vanhoillinen "Suomalainen" perustettiin suomalaisen puolueen ”nuorten” käsiin joutuneen "Keski-Suomen" vastapainoksi. Se oli luonteeltaan huokea kansanlehti, jonka levikki nousi pian kilpailijaa suuremmaksi. Julkaisijana toimi aluksi K. J. Gummeruksen ja Jaakko Länkelän omistama Jyväskylän kirjapaino, kunnes vuonna 1907 omistus siirtyi vanhasuomalaisten hallitsemalle Sydän-Suomen Sanomalehti Oy:lle. Myöhemmin "Suomalainen" ajoi maltillista uudistuspolitiikkaa. Kansanpuoluetta vuonna 1917 kannattanut lehti sulautui seuraavan vuoden alussa "Keski-Suomen" kanssa "Keskisuomalaiseksi". Jyväskylän Reserviupseerit
JRU:n juuret juontavat sisäpoliittisen kuohunnan aikaan: yhdistys perustettiin vain pari kuukautta Mäntsälän kapinan loppumisen jälkeen. Perustamiseen myötävaikutti voimakkaasti Jyväskylän suojeluskuntapiirin päällikkö, taiteilija Edvin Hämäläinen, ja monet aktiiviset reserviupseerikerhon jäsenet olivat samalla aktiivisia suojeluskuntalaisia. Jyväskylän Reserviupseereilla on näkyvä paikka Jyvässeudun historiassa - esim. Taipaleentalo (Kramsunkatu 7) on yhdistyksen rakennuttama asevelitalo ja Minna Canthin patsas Kirkkopuistossa on JRU:n jäsenen, kuvanveistäjä Pauli Koskisen, käsialaa. Radio Jyväskylä
Radio Jyväskylä muutti 1989 Vesilinnan kellaritiloista kaupungin keskustaan, Ilmarisenkadulla sijaitseviin uusiin tiloihin. Vesilinnan lähetin siirrettiin korkeammalle Matti Nykäsen hyppyrimäen huipulle. Lisäksi asema hankki alilähettimen Jyväskylän maalaiskunnan puolelle laajentaakseen kuuluvuusaluettaan. Toiminta laajeni myöhemmin Jämsän seudulle Radio Jyväskylän ostettua heikosti menestyneen Radio Jämsän. Äänekoskella toimineen Radio Nelostien lopetettua Radio Jyväskylä laajensi kuuluvuusaluettaan pohjoiseen. Jyväskylän yliopiston tiedemuseo
Museo perustettiin vuonna 1900 nimellä Jyväskylän seminaarilaisten kansatieteellinen museo Jyväskylän seminaarin opetuskokoelmien ympärille. Museo sai omat tilat vuonna 1905 vastavalmistuneesta Villa Rana -rakennuksesta. Kokoelmat siirtyivät seminaarin lakkauttamisen myötä sitä seuranneelle Jyväskylän kasvatusopilliselle korkeakoululle ja sittemmin yliopistolle. Vuonna 1980 museo jaettiin kulttuurihistoriallisen ja luonnontieteelliseen osastoon. Jyväskylän Liikenne
Jyväskylän Liikenne Oy:n lähtökohdat ovat 1920-luvulla. Yhtiön molemmat perustajat, metallimies Toivo Rikkinen ja maanviljelijä Oskar Lievonen, aloittivat linja-autoliikenteen Jyväskylän seudulla vuonna 1925. Toivo Rikkinen sai vuonna 1933 silloisen yhteistyökumppaninsa Toivo Salosen kanssa luvan linjalle Jyväskylä–Viitasaari; kaksi vuotta myöhemmin linjaa pidennettiin Oulun läänin Pyhäjärven Pyhäsalmelle, mikä oli merkittävä avaus Keski-Suomesta Oulun suuntaan. Samaan aikaan Oskar Lievonen laajensi paikallisliikennettä Jyväskylän kaupungin ja Jyväskylän maalaiskunnan alueilla. Toivo Rikkinen ja Oskar Lievonen perustivat vuonna 1937 yhtymän Rikkinen & Lievonen, joka muutettiin heidän tasan puoliksi omistamakseen osakeyhtiöksi vuoden 1939 alussa. Lievonen, joka oli taipumukseltaan lähinnä liikemies, hoiti yhtiön hallinnon, kun taas Rikkinen entisenä metallimiehenä vastasi kaluston kunnossapidosta. Rikkinen toimi myös yhtiön ensimmäisenä toimitusjohtajana. Yhtymän aloittaessa toimintansa sillä oli 42 työntekijää ja 17 linja-autoa, joiden väriksi oli valittu punainen. Vuonna 1937 yhtymä avasi uuden linjan Jyväskylästä Joutsaan ja pidensi Rikkisen vanhaa Pyhäsalmen linjaa Haapajärvelle. Vuonna 1939 Rikkinen & Lievonen Oy oli silloisen Linja-autoliikennöitsijäin Liiton 17. suurin jäsenyritys 22 autollaan, joista suurin osa oli Volvo- ja Mercedes-Benz -merkkisiä. Koko Suomessa oli tällöin vain 18 sellaista linja-autoyritystä, joilla oli vähintään 20 autoa. Jyväskylän seminaari
Seminaari lakkautettiin vuoteen 1938 mennessä, kun Jyväskylän kasvatusopillinen korkeakoulu oli perustettu 1934 ja sinne siirtyi opettajankoulutus ylioppilaspohjaisena. Oppikoulu
Suomen vanhin suomenkielinen oppikoulu oli keisarillisella päätöksellä perustettu, 1. lokakuuta 1858 toimintansa aloittanut Jyväskylän yläalkeiskoulu. Tämän oman aikansa "kokeilukoulun" oppilaiksi pääsivät vain pojat. Ensimmäiset ylioppilaat tästä koulusta kirjoittivat vuonna 1865. Vuonna 1873 koulun nimi muuttui Jyväskylän lyseoksi. Vuonna 1973 tämä sata vuotta valtion oppikouluna toiminut poikalyseo siirtyi Jyväskylän kaupungin omistukseen. Koulun viralliseksi nimeksi tuli Jyväskylän Lyseon lukio ja opiskelijoiksi alkoivat päästä myös tytöt. Jyväskylä
Jyväskylän lyseon kasvatti Alvar Aalto perusti arkkitehtitoimistonsa Jyväskylään syksyllä 1923 ja suunnitteli siitä lähtien kaupunkiin ja sen ympäristöön lukuisia rakennuksia. Jyväskylä pysyi melko hiljaisena koulukaupunkina 20. vuosisadan alkuvuosiin asti, mutta se alkoi vähitellen kasvaa ja teollistua. OY Wilh. Schauman AB:n ja puolustuslaitosten valmistuminen Jyväskylään teollistutti kaupunkia jo ennen toista maailmansotaa, mutta vasta sotien jälkeen alkoi kaupungin nopea kasvu eikä se enää ollut pelkästään Suomen Ateena. Jyväskylästä tuli yksi Suomen merkittävimmistä teollisuuskeskuksista. 40 vuodessa kaupungin väkiluku kuusinkertaistui, kaupunkiin tehtiin mittavia alueliitoksia (tärkeimmät vuosina 1941 ja 1965) ja uusia asumalähiöitä kaavoitettiin. Samalla lähes kaikki keskustan historialliset puutalot väistyivät uudisrakennusten tieltä. Tämä purkuvimma oli valtakunnallinen ilmiö, mutta Jyväskylässä se oli erityisen paha, ainakin osittain tonttipulan vuoksi. Jyväskylän asukkaiden paikallisagenda
Jyväskylän Asukkaiden Paikallisagenda JAPA ry on keväällä 2001 perustettu yhdistys, jonka tarkoituksena on kestävän kehityksen edistäminen Jyväskylän seudulla. Yhdistyksen kestävän kehityksen edistämistoiminnalle eli paikallisagendatyölle on myönnetty Jyväskylän kaupunginhallituksen valtuutus vuonna 2003. Yleishyödyllinen ja voittoa tavoittelematon JAPA ry on aktiivisesti yhteistyössä kaupungin asukkaiden, viranomaisten, luottamushenkilöiden ja muiden toiminnalleen tarpeellisten sidosryhmien välillä. Jyväskylän rautatieasema
Jyväskylän asema on avattu vuonna 1897, kun Jyväskylä liitettiin Suomen rataverkkoon ja rautatie Haapamäeltä valmistui. Rautatie Jyväskylästä Suolahdelle valmistui 1898. Rautatieasemarakennus on ajalleen tyypillisesti toteutettu Rautatiehallituksen arkkitehti Bruno Granholmin suunnittelemien tyyppipiirustusten pohjalta. Asemarakennus edustaa kansallisromanttista puuarkkitehtuuria. Asemaa on laajennettu vuosina 1923 ja 1968–69. Lisäksi asema-alueella sijaitsevat tältä aikakaudelta asemapäällikön asuinrakennus ja varastorakennus sekä myöhempinä lisinä muun muassa Thure Hellströmin suunnittelema asemaravintola (1916) ja kaksi kaksikerroksista asuinrakennusta talousrakennuksineen (1921). Rautatieaseman alue kuuluu sopimukseen valtakunnallisesti merkittävien asema-alueiden suojelusta sekä Museoviraston kokoomainventointiin valtakunnallisesti arvokkaista kulttuuriympäristöistä. Jyväskylä
Jyväskylän kaupunki on jaettu 14 suuralueeseen ja edelleen 86 kaupunginosaan. Jyväskylän Palloilijat
Jyväskylän Palloilijat (JyP) oli vuonna 1923 perustettu palloilulajien erikoisseura. Sen lajeihin kuuluivat aluksi jalkapallo, jääpallo, pesäpallo ja myöhemmin myös koripallo ja vuodesta 1947 jääkiekko. Jyväskylän Kiri
Jyväskylän Kiri on vuonna 1930 perustettu jyväskyläläinen pesäpalloseura. Se on yksi Suomen perinteikkäimmistä ja menestyneimmistä pesäpallojoukkueista. Maratontaulukossa Kiri on ykkönen miesten puolella ja kakkonen naisten puolella. Seuran miesten edustusjoukkue luopui Ykköspesiksen sarjapaikasta kauden 2017 jälkeen. Naistoiminnasta vastaa nykyään Kirittäret. Suomen historia
Suomen historia on ajanjakso, jolta on käytössä Suomea koskevia kirjallisia lähteitä. Ensimmäiset Suomea koskevat kirjalliset lähteet ovat 1100-luvulta. Vanhin tunnettu Suomea koskeva kirjallinen lähde on "Gravis admodum" -nimellä kutsuttu paavi Aleksanteri III:n kirje vuodelta 1171 tai 1172. Tätä edeltävää aikaa kutsutaan Suomen esihistoriaksi. Suomen historia alkaa kristinuskon saavuttua eteläiseen Suomeen, jolloin ensimmäiset kirjalliset lähteet ovat syntyneet. Suomen historian alkaminen aloitti myös Suomen keskiajan. Varhaisimmat historialliset lähteet painottuvat yhteiskunnan ylimpiin kerroksiin ja niistä on mahdotonta luoda kokonaiskuvaa Suomen menneisyydestä ennen 1540-lukua. Jyväskylän kaupunginteatteri
Jyväskylän kaupunginteatteri on vuonna 1961 perustettu teatteri, joka toimii Alvar Aallon suunnittelemassa teatteritalossa Jyväskylän keskustassa. Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunta
Informaatioteknologian tiedekunta perustettiin vuonna 1998. Siihen liitettiin yhteiskuntatieteellisestä tiedekunnasta koko tietojenkäsittelytieteiden laitos sekä matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta matematiikan laitoksesta irrotettu tietotekniikka omana laitoksenaan. Jyväskylä aloitti Suomen yliopistoista ensimmäisten joukossa tietojenkäsittelyopin opetuksen. Alkuvuosina useimmat aineen opiskelijat tulivat matemaattis-luonnontieteellisestä tiedekunnasta. Jyväskylä
1968 toteutettiin pieni liitos, joka johtui siitä, että toinen vuoden 1965 liitoksessa syntyneistä pohjoisista rajoista tuli eräässä kohdassa epäkäytännölliseen paikkaan. 1978 kaupunkiin liitettiin pieni Heinälammella sijaitseva alue. Viimeinen osaliitos maalaiskunnasta kaupunkiin tehtiin vuonna 1990, jolloin kaupunkiin siirrettiin pieni alue Väinölässä tai Äijälässä. Jyväskylä
Jyväskylälle on ollut vanhastaan tunnusomaista vahva sekä humanistinen että työväenhenkinen kulttuuriperintö. Kun perinteinen teollisuustuotanto kaupungissa on väistynyt uudemman elinkeinoelämän alta ja samalla muiden kuin humanististen tieteiden osuus kaupungin opiskelumahdollisuuksista on kasvanut, myös kaupungin kulttuuriprofiili ja identiteetti ovat olleet murroksessa 1960-luvulta lähtien. Uusia virikkeitä perusjyväskyläläiseen kaupunkikulttuuriin on tuonut myös nopea muuttoliike, etenkin opiskelijaväestön suuri määrä. Jyväskyläläiset muodostavatkin nykyisin kaupunkiväestön, jossa syntyperäisten asukkaiden osuus on pieni ja sekä tulo- että lähtömuutto on vilkasta. Vuonna 2004, ennen kuntaliitoksia, 15-vuotiaista asukkaista 63 %, 25-vuotiaista asukkaista 22 % ja 50-vuotiaista asukkaista vain 19 % oli syntynyt Jyväskylässä. Athenis Finlandiae -kulttuuritapahtuma
"Athenis Finlandiae" tarkoittaa suomeksi "Suomen Ateenassa". Jyväskylä sai lempinimensä Suomen Ateena jo 1850-luvulla, kun Suomen kansalliskirjailija Elias Lönnrot kirjoitti Jyväskylään Wolmar Schildtille: "Sinä Schildt, joka olet siellä Jyväskylässä, Suomen Ateenassa, tieteen ja taiteen kehdossa." Sanaseppona tunnettu Schildt oli Jyväskylässä juuri keksinyt latinankielestä suomenkieliset sanat "tiede" ja "taide". Jyväskylän yliopiston kirjasto
Jyväskylän kasvatusopillinen korkeakoulu perustettiin vuonna 1934, jolloin Tieteellisestä kirjastosta parin vuoden kuluttua vuonna 1936 tuli Kasvatusopillisen korkeakoulun kirjasto. Kasvatusopillinen korkeakoulu muuttui Jyväskylän yliopistoksi 1966, jolloin kirjastosta tuli vastaavasti Jyväskylän yliopiston kirjasto. Jyväskylä
1948 liitettiin kaupunkiin Lahjaharju. Maalaiskuntakin oli enimmäkseen liitoksen kannalla. Maalaiskunta esitti jopa kaupungin esittämää liitosta laajempaa liitosaluetta, jotta rajasta tulisi luonnollisempi. Samalla Tyyppälänpohjan niittypalsta siirrettiin takaisin kaupungista maalaiskuntaan, koska se oli siirretty kaupunkiin erehdyksessä. Samana vuonna kaupunki esitti hyvin laajaa liitosta maalaiskunnasta kaupunkiin, mutta se ei toteutunut selvitysmies Kalle Tarkan hidastelun takia. Joensuun historia
Ruotsin vallan aikainen, ensimmäinen ponttonisilta tuhottiin venäläisten hidastamiseksi Suomen sodassa 1808. Jo 1810-luvun alussa, pian sodan päätyttyä ja Venäjän vallattua Suomen, rakennettiin uusi silta, mutta jäät veivät sen 1823. 1827 Joensuuhun tehtiin ensimmäinen pysyvä silta, arkkusilta, jotakuinkin nykyisen itäsillan paikkeille.
Joensuun kaupunkioikeuksien tavoittelu jatkui Venäjän vallan ajalla. Ensimmäisen virallisen hakemuksen vuonna 1838 Suomen senaatti hylkäsi, koska tulevan kaupungin tulevan ruutukaava-alueen maata ei oltu vielä saatu kokonaan hankittua yksityisiltä maanomistajilta. Tämä kysymys viivytti kaupungin perustamista 10 vuotta. Viimeiset yksityisten omistamat maa-alueet kuuluivat Louhelan tilaan. Ne saatiin ostettua valtiolle vuonna 1847. Jo seuraavana vuonna Suomen senaatti katsoi, että kaupunki voidaan perustaa, ja päätöksen vahvisti Venäjän keisari Nikolai I. Toisin sanoen keisari perusti Joensuun kaupungin vuonna 1848. Kaupungin asemakaavan laati C. W. Gyldén. Se oli aikaan nähden kookas ruutukaava. Siihen sisältyi yli 70 korttelia, yli kaksi kertaa enemmän kuin noin vuosikymmen aiemmin perustettujen Jyväskylän ja Mikkelin kaavoissa oli yhteensä. Useimmissa kortteleissa oli kuusi tonttia. Kaupunki kasvoi nopeasti, Suomen itsenäistyttyä se oli jo selkeästi Pohjois-Karjalan keskus. Tällöin Joensuuta hallitsi puuhun liittyvä teollisuus, joka näkyi muun muassa suurina tukinuittoina. Joensuuhun valmistui Pohjoismaiden suurin sahalaitos, Penttilän saha 1918. Sahan toiminta lakkautettiin 1988, ja sen historiallisesti merkittävät rakennukset tuhoutuivat lopullisesti tulipalossa 1996. Puuteollisuuden ovat korvanneet lähes täysin muut teollisuudenalat. Ainoa jäljellä oleva suuri puuteollisuuslaitos on UPM-Kymmenen (aik. Schaumanin) vaneritehdas. Jyväskylä
Jyväskylällä on lukuisia ystävyyskaupunkeja:Lisäksi kunnalla on yhteistyösopimuksia: Koko Jyväskylän historiaa käsittelevää kirjallisuutta: Jyväskylän steinerkoulu
Jyväskylän steinerkoulu, aikaisemmin nimellä Jyväskylän Rudolf Steiner -koulu, on Jyväskylässä toimiva 1983 perustettu steinerkoulu. Perustamisestaan lähtien koulu alkoi kasvaa luokan verran vuodessa, kunnes se tuli yhdeksänvuotiseksi. Vastaava kasvu alkoi uudestaan, kun kouluun päätettiin perustaa lukio, joka on Lahden Rudolf Steiner -koulun toimintayksikkö. Koulun ensimmäiset ylioppilaat kirjoittivat 2001. Koulun lukiota ollaan lakkauttamassa. Joensuun historia
Jääkautta seuranneella kivikaudella Pielinen laski aluksi pohjoiseen, kunnes maa alkoi kohota pohjoisessa etelää nopeammin, minkä vuoksi vesistön virtaussuunta kääntyi etelään. Pielisjoki syntyi noin 6500 eaa. Pielisen laskuvesien puhkaistua uoman Uimaharjun ja muiden harjujen läpi etelään kohti Pyhäselkää. Pielisjoen tulvavedet toivat mukanaan runsaasti hiekkaa jokisuistoon ja Saimaan altaaseen, johon alkoi laskea muitakin uusia vesistöreittejä maan kohoamisen vuoksi.
Joensuun alueelta on löydetty useita kivikauden asuinpaikkoja. Arkeologisten tutkimusten perusteella asutusta oli ainakin Mutalassa (noin 5210 eaa.) ja Siihtalassa (noin 3860 eaa.), mutta löytöjä on tehty myös Iiksenvaarassa ja Rantakylän Pataluodossa (aiemmin Pataluhta). Mutala on tiettävästi Pohjois-Karjalan vanhin tunnettu asuinpaikka, josta on kaivettu esiin liesi ja kiviesineitä noin metrin syvyydestä. Helsingin historia
Kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin Vantaanjoen suulle Forsbyn eli Koskelan keskiaikaisen kylän paikalle 12. kesäkuuta 1550, pääasiallisesti kilpailemaan lahden toisella puolella sijaitsevan Tallinnan kanssa. Päivää on sittemmin alettu viettää Helsinki-päivänä. Asukkaat kaupunkiin saatiin, kun Porvoon, Tammisaaren, Rauman ja Ulvilan kaupunkien porvarit määrättiin muuttamaan uuteen kaupunkiin. Kansallisarkiston Jyväskylän toimipaikka
Yksi nuorimmista maakunta-arkistoista perustettiin Jyväskylään vuonna 1967. Perustamista tosin ehdotettiin jo vuonna 1909, ja 1920-luvulta lähtien asiaa ajoi Jyväskylän yliopistoyhdistys. Jyväskylän Kasvatusopilliseen Korkeakouluun vuonna 1958 perustetun filosofisen tiedekunnan yhtenä oppiaineena oli historia. Historian opetuksen tarpeet olivatkin keskeinen peruste vuonna 1963 jyväskyläläisten kansanedustajien tekemässä eduskunta-aloitteessa maakunta-arkiston saamiseksi paikkakunnalle. Eduskunta hyväksyi aloitteen, ja asetus Jyväskylän maakunta-arkiston perustamisesta annettiin 3. helmikuuta 1967. Nykyinen Jyväskylän yliopisto on yhä edelleen entisen maakunta-arkiston tärkeä yhteistyökumppani. Athenis Finlandiae -kulttuuritapahtuma
Leikillinen tokaisu sai myöhemmin katetta, kun Jyväskylään perustettiin ensimmäiset suomenkieliset koulut. Jyväskylä profiloituu nykyään vahvasti yliopisto- ja koulukaupunkina, sivistyksen ja kulttuurin keskuksena. Lutakko
Kun Jyväskylä perustettiin vuonna 1837, niemi oli kooltaan huomattavasti pienempi; melkein koko nykyinen Lutakko on syntynyt Jyväsjärven järvenlaskujen myötä ja Jyväsjärveä täytettäessä. Yhdellä järvenlaskukerralla Jyväsjärvi menetti ainoan nimetyn saarensa, Vasikkasaaren, kun rantaviiva kuroutui siihen kiinni. Jyväsjärvelle jäi vain yksi nimetön saari. Se sijaitsee Äijälänsalmen lähellä. Yksi arvio on, että vain viidesosa Lutakon kiinteästä maasta on alkuperäistä. Sana ”lutakko” tarkoittaakin liejuista rantakosteikkoa – merkitys onkin herättänyt ajoittain keskustelua nimen sopivuudesta. Lutakon uudeksi nimeksi on harkittu nimeä "Touruniemi". Juutalaiset
Juutalaisten historia on yli kolmentuhannen vuoden mittainen. Vahvistamattoman perimätiedon mukaan juutalaiset ovat polveutuneet kantaisä Abrahamista. Israelin kansa sai alkunsa Kanaaninmaassa yhdistyneistä heimoista, joiden yhteinen kuningas noin vuonna 1000 eaa. oli Daavid Juudan heimosta. Juutalaisten historian ensimmäinen ajanjakso vuosina 1000 eaa.–586 eaa. käsittää Raamatussa kuvatut Israelin ja Juudan kuningaskunnat. Vuonna 586 eaa. babylonialaiset hävittivät Juudan pääkaupungin Jerusalemin ja veivät merkittävän osan juutalaisista maanpakoon Babyloniaan. Myöhemmin osa heistä palasi Juudaan, mutta osa jäi pysyvästi Babyloniaan. Palanneet rakensivat uuden temppelin Jerusalemiin ja uudistivat juutalaisen uskonnon. M/S Jyväskylä
M/S Jyväskylä on diesel-käyttöiseksi muutettu entinen suomalainen höyrylaiva. Höyrykäyttöisenä alus ajoi reittiliikennettä vuosina 1924-1963 Jyväskylä-Päijänteen Laiva Oy:n käytössä. Diesel-käyttöiseksi muuntamisen lisäksi laivan peräkansi on rakennettu umpeen vuonna 1960. Jyväskylä
Vuonna 1908 kaupunki osti Syrjälän ja Mustamäen tilat, ja vuonna 1914 niiden alueet liitettiin Jyväskylän maalaiskunnasta kaupunkiin. Liitosalue käsitti Mäki-Matin esikaupungin sekä Köhniönjärvestä Ruokepuoliseen ulottuvan maakaistaleen. Mäki-Matti lisättiin viime hetkellä vuonna 1910 vahvistettuun Jyväskylän kaupungin uuteen asemakaavaan kuudenneksi kaupunginosaksi. Jyväskylä
Vuonna 1941 Jyväskylän kaupunkiin liitettiin Tourulan, Nisulan ja Halssilan esikaupungit, osa Keljosta ja Viitaniemi. Liitoksen piti toteutua jo 1940, mutta sitä lykättiin talvisodan syttymisen takia. Maalaiskuntien oli tuolloin yleensäkin hyvin vaikea huolehtia kaupunkimaisesti rakennetuista alueista, esim. niiden kunnallistekniikasta. Jyväskylän maalaiskunta olikin vapaaehtoisesti valmis luovuttamaan esikaupungit Jyväskylän kaupungille, mutta liitoksen valmistelu ei sujunut sulassa sovussa, sillä kaupunki halusi itselleen muitakin alueita eikä maalaiskunta halunnut niitä luovuttaa. Kaupunki olisi halunnut itselleen muun muassa Kuokkalan, joka oli siihen aikaan maalaiskunnan tärkein viljelysalue. Sitä ei vielä liitettykään kaupunkiin. Alun perin esikaupunkilaiset itse pyysivät liitosta, mutta myöhemmin he vastustivat sitä. Asia oli ollut vireillä vuosikausia, ja esikaupunkien asukasluku oli asiaa valmisteltaessa nopeasti kasvanut. Jyväskylän kaupungintalo
Jyväskylän kaupungintalo eli Kunnallistalo sijaitsee Vapaudenkadulla Kirkkopuiston laidalla. Uusrenessanssi-tyylinen talo rakennettiin vuosina 1896–1899 ja sen suunnitteli lääninarkkitehti K. V. Reinius. Se oli Jyväskylän ensimmäisiä kivirakennuksia. Rakennuksessa työskentelevät kaupunginhallitus, valtuusto ja kaupunginjohtaja. JJK Jyväskylä
JJK Junioreiden vuonna 2000 pelaamalla ansaittu sarjapaikka Kakkosessa sekoitti pakan vielä uudestaan. Laadukkaan ja pitkäaikaisen juniorityön perustuksille haluttiin perustaa oma edustusorganisaatio, jossa olisivat mukana myös A- ja B-nuoret ja näin syntyi JJK Jyväskylä ry. Vuonna 2004 perustettiin juniorityötä vahvistamaan JJK:n akatemia, joka pelaa Talenttiakatemioiden SM-sarjassa. Mauno Jokipii
Mauno Olavi Jokipii (21. elokuuta 1924 Helsinki – 2. tammikuuta 2007 Jyväskylä) oli suomalainen historiantutkija, Jyväskylän yliopiston historian professori ja saman yliopiston historian laitoksen perustaja. Jokipii oli kansainvälisesti tunnettu toisen maailmansodan tutkija ja tuottelias tutkija ja kirjoittaja, jonka johdolla Jyväskylän yliopistossa kehitettiin etenkin paikallishistorian tutkimusta. Toisen maailmansodan ja 1900-luvun Suomen ohella Jokipii tutki myös 1600-luvun Suomea ja Suomen varhaisinta keskiaikaa. Cygnaeuksen koulu (Jyväskylä)
Cygnaeuksen koulu oli Jyväskylän Mäki-Matissa sijaitseva alakoulu (ennen peruskoulu-uudistusta kansakoulu). Koulu on perustettu vuonna 1925. Vuosina 1939-1945 siinä toimi osa 30. sotasairaalasta. Koulun vanhassa juhlasalissa perustettiin talvisodan jälkeen 18. elokuuta 1940 Sotainvalidien Veljesliitto sotamarsalkka Mannerheimin läsnä ollessa. Mäki-Matti
Mäki-Matti on Jyväskylän kaupunginosa ja tilastoalue. Siellä on paljon sekä omakotitalo- että kerrostaloasutusta. Se sijaitsee keskustasta katsoen Harjun takana. Mäki-Matin alue syntyi kaupungin rajan ulkopuolella Jyväskylän maalaiskunnassa "Syrjälän" tilan alueella 1800-luvun loppupuolella. Vuonna 1908 kaupunki osti Syrjälän ja Mustamäen tilat, ja vuonna 1914 tilat liitettiin Jyväskylän kaupunkiin. Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta
JYY perustettiin Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun ylioppilaskunnaksi (JKKY) vuonna 1934. Ensimmäiset vuodet JKKY oli aatteellisesti hyvin yhtenäinen isänmaallishenkinen yhteisö. Sodan jälkeen JKKY toimi tuloksekkaasti tehtävässään opiskelijoiden edunvalvojana, kun se kokosi kurssikirjaston, perusti terveydenhoitorahaston ja avasi oman terveydenhoitoaseman. Ylioppilaskunta myös rakennutti vuonna 1955 valmistuneen Jyväskylän uimahallin, joka toimii edelleen. Uimahallin suunnitellut Alvar Aalto piirsi myös ylioppilastalon, joka otettiin käyttöön vuonna 1965. Jyväskylän Puhallinorkesteri
Jyväskylän puhallinorkesteri (JPO) on vuonna 1961 perustettu jyväskyläläinen soittokunta. Se toimi aluksi nimelleä Keski-Suomen Reserviläisjärjestöjen soittokunta. Soittokunnassa on noin 40 soittajaa, ja sen sisällä toimii vaskiseitsikko Simeoni. Yle Radio Suomi Jyväskylä
Yle Radio Suomi Jyväskylä on vuosituhannen alusta alkaen tuottanut myös Yle TV2:ssa näkyvät Keski-Suomen uutiset sekä vuodesta 2012 alkaen sosiaalisen median tapahtumiin keskittyvän Yle Uutiset Suora linjan arkisin kello 19. Internetissä kanavalla on oma uutisportaali. Radio Keski-Suomen lähetykset alkoivat kuulua Yle Areenassa syyskuussa 2008, jossa niitä voi kuunnella ympäri maailman. Marraskuussa 2008 Radio Keski-Suomi muutti aiemmasta toimipaikastaan Jyväskylän Tourulasta Jyväskylän Kauppakeskus Tawastiin (Tawastinkulma). Jyväskylän kesäyliopisto
Jyväskylän kesäyliopisto aloitti toimintansa vuonna 1912. Se tarjosi korkeakouluopetusta ylioppilaille ja kansakoulunopettajille pääasiassa Helsingin yliopiston opettajien opettamana. Kesäyliopisto muuttui Jyväskylään vuonna 1934 perustetun Kasvatustieteellisen korkeakoulun kesälukukaudeksi vuonna 1936, ja edelleen vuonna 1966 Jyväskylän yliopiston kesälukukaudeksi. Se perustettiin uudelleen Jyväskylän kesäyliopiston nimellä vuonna 1981. M/S Jyväskylä
Laiva oli yli 30 vuotta käyttämättömänä Lahden Vesijärven satamassa, kunnes se upposi tammikuussa 2002. Tämän jälkeen laiva siirrettiin Jyväskylän maalaiskuntaan vuonna 2002 ja nostettiin maalle Väinölän konepajalla. Alus oli tarkoitus kunnostaa takaisin höyryalukseksi, mutta 10.10.2012 aluksella syttyi polttoleikkauksen jälkeen tulipalo, joka tuhosi aluksen kansirakenteet. Katolinen kirkko Suomessa
Jyväskylän seurakunta perustettiin vuonna 1949 ja se oli pitkään todella laaja seurakunta käsittäen koko itäisen Suomen. Vuonna 2016 seurakunnan itäinen osa eriytettiin omaksi seurakunnakseen, Pyhän Joosefin seurakunnaksi. Näin ollen Pyhän Olavin seurakunnan alue supistui käsittämään Keski-Suomen maakunnan. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Francisco Garcia. Pyhän Olavin kirkko on valmistunut vuonna 1962. Mäki-Matti
Mäki-Matti on vanhin Jyväskylään liitetty esikaupunkialue. Se liitettiin Jyväskylän kaupunkiin vuonna 1914. Jyväskylän Energiantuotanto
Vuonna 1995 Imatran Voima (IVO) ja Jyväskylän kaupunki perustivat Jyväskylän Energiantuotanto Oy:n. IVO laittoi yhtiöön Rauhalahden voimalaitoksen ja Jyväskylä Savelan voimalaitoksen, alueelliset lämpökeskukset ja rahaa. Sijoitusten perusteella IVO sai yhtiöstä 60 ja kaupunki 40 prosenttia. Kaupungin energialaitos muutettiin myöhemmin Jyväskylän Energia Oy:ksi. Jyväskylän Energia osti vuonna 2008 JYT:in kokonaan itselleen 40 miljoonalla IVO:n seuraajalta, Fortumilta. Samalla noin 70 Rauhalahden työntekijää siirtyy Forumilta JYT:ille. Yhtiöt olivat käsitelleet voimalaan liittyviä riitoja oikeudessa. Jyväskylän maalaiskunta
Jyväskylän maalaiskunta (), virallisissa yhteyksissä lyhennettynä Jyväskylän mlk, oli Suomen kunta, joka sijaitsi Keski-Suomen maakunnassa, Länsi-Suomen läänissä Jyväskylän kaupungin luoteis-, pohjois- ja itäpuolella. Kunta liittyi uuteen Jyväskylän kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Toivakka
Toivakan seurakunta itsenäistyi Jyväskylän maaseurakunnasta vuonna 1901 ja kuuluu Lapuan hiippakuntaan. Kunta perustettiin enimmäkseen Jyväskylän maalaiskuntaan, osin Korpilahden ja Laukaan kuntiin kuuluneista osista vuoden 1911 alusta lähtien, ja kaikilta osin se tuli valmiiksi vuoden 1917 alussa. Jyväskylä
Jyväskylän rajanaapurikunnat ovat Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahti liittyivät yhteen, minkä vaikutuksesta Muuramen kunta jäi lähes joka puolelta Jyväskylän ympäröimäksi. Jönköping
Jönköpingin kaupunki perustettiin 18. toukokuuta 1284, ja se oli kaupunkina 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Jönköpingissä sijaitsee vuonna 1634 perustettu Götan hovioikeus. Jönköping on Kuopion ystävyyskaupunki. HV71 on Jönköpingissä toimiva jääkiekkoseura ja Jönköpings Södra IF vuodeksi 2006 Superettaniin ja 2016 Allsvenskaniin noussut jalkapallojoukkue. Jyväskylä
Jyväskylän kaupunki sijaitsee Päijänteen pohjoispäässä. Kantakaupunki on Päijänteen pohjoispäähän Äijälänsalmen kautta yhteydessä olevan Jyväsjärven sekä Tuomio- ja Palokkajärven välisellä kannaksella, jonka lävistää Tourujoki. Päijänteen jälkeen suurimmat alueen järvet ovat Muuratjärvi ja Leppävesi. Suurimpia Jyväskylään kuuluvia saaria ovat Päijänteen Muuratsalo (osa), Vuoritsalo, Iso-Kumina, Lehtisaari, Iso-Lehtisaari ja Iso-Poro ja Leppäveden saari, josta osa tunnetaan nimellä Manunsaari, osa nimellä Oravasaari. Oravasaaren kylä ei nimestään huolimatta pääosin sijaitse tällä saarella. Jyväskylä
Vuoden 1941 alueliitoksesta seurasi kunnallinen ja seurakunnallinen erikoisuus, sillä maalaiskunnan kunnantalo sekä maaseurakunnan kirkko sijaitsivat kaupunkiin ja kaupunkiseurakunnan alueeseen liitetyllä Taulumäellä vuoden 2009 kunta- ja seurakuntaliitokseen saakka. Seurakuntaliitoksessa tuosta maaseurakunnan kirkosta tuli uuden Jyväskylän seurakunnan pääkirkko. Jyväskylän Pesis
Jyväskylän Pesis on vuonna 2005 perustettu jyväskyläläinen nais- ja tyttöpesäpallon erikoisseura. Jyväskylän Pesiksen nimellä pelaa 7 tyttöjuniorijoukkuetta sekä naisten joukkue Ykköspesiksessä. Seurassa pelasi vuonna 2011 yli sata junioripelaajaa.. Seuran edustusjoukkue, joka pelaa nimellä Kirittäret on saavuttanut seuran olemassaolon aikana kuusi Suomen mestaruutta vuosina 2005, 2006, 2007, 2008, 2009 ja 2010. Jyväskylän seurakunta
Jyväskylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kattaa Jyväskylän kaupungin alueen. Seurakunnan kirkkoherra on Arto Viitala. Seurakunnan jäsenmäärä on 95 799, mikä tekee siitä Suomen evankelisluterilaisen kirkon suurimman seurakunnan. Jyväskylä on Suomen suurin kaupunki, jonka alueella toimii vain yksi luterilainen seurakunta, muissa suurimmissa kaupungeissa on useampia paikallisia seurakuntia, jotka muodostavat seurakuntayhtymän. Jyväskylän seurakunta on myös maailman suurin luterilainen seurakunta. Jyväskylän seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan. Jyväskylä
Maalaiskunnan valtuustossa tehtiin 1994 uusi aloite liitosneuvottelujen käynnistämisestä ja Jyväskylän kaupunginhallitus hyväksyi esityksen. Selvitysmiehenä toimi tällöin Kalevi Kivistö. Kuntien välille syntyi kuitenkin erimielisyyksiä ja maalaiskunnan valtuusto keskeytti prosessin muutaman äänen enemmistöllä. Viimeisen epäonnistuneen liitosyrityksen jälkeen Jyväskylän seudulla alettiin liitoksen sijaan puhua verkostokaupungista. Sitä varten seudun kunnanhallitukset tekivät aluekeskusohjelmaa ohjaavan sopimuksen. Vuoden 2004 alusta vuoden 2008 loppuun Jyväskylän seutu muodostui yhdeksästä kunnasta ja sen asukasmäärä oli 161 500. Seudun kunnat olivat Hankasalmi, Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta, Korpilahti, Laukaa, Muurame, Petäjävesi, Toivakka ja Uurainen. Venetsian tasavalta
Venetsian kaupunki syntyi kansainvaellusten aikaan, kun joukko veneettejä pakeni goottien tieltä mantereelta laguunin saarille. Tarinan mukaan kaupunki perustettiin 25. maaliskuuta 421 klo 12, joskaan tästä ei ole mitään todisteita. Jo vuonna 523 goottikuningas Teoderik Suuri pyysi venetsialaisia veneitä viinin ja öljyn kuljettamiseen. Kaupungin merimahti alkoi kasvaa. Kaupunkivaltion perustamisvuotena pidetään vuotta 697 tai muuta 600-luvun loppuvuosista, koska ensimmäinen doge valittiin tehtävään vuonna 697. Keskiajalla Venetsia oli Välimeren alueen tärkeimpiä kauppapaikkoja ja mahtava merivaltio. Sen alueisiin kuuluivat Veneton maakunta, Istrian niemimaa sekä nykyisin Kroatiaan kuuluva Dalmatian rannikkoalue, mutta ajoittain sillä oli alueita kauempanakin. Muun muassa Kreeta oli vuosisatojen ajan Venetsian alaisuudessa. Radio Jyväskylä
Radio Jyväskylä aloitti lähetyksensä 19. elokuuta 1985 Jyväskylän seudulla taajuudella 97,7 MHz Suomen viidentenä paikallisradiona. Aikaisemmin ehtivät aloittaa Radio Lakeus Nivalassa, Radio City Helsingissä, SBC-Radio/Kouvolan Ääni Kouvolassa ja Radio 957 Tampereella. Radio Jyväskylä kuului aiemmin koko Keski-Suomen maakunnan alueella. Vuoden 2012 juhannuksen jälkeen kanavan taajuuksilla aloitti Radio City Jyväskylä. Nykyään Radio Jyväskylä kuuluu Keuruulla, Jyväskylässä ja Pihtiputaalla. Suomen ralli
Jyväskylän Suurajot järjestettiin ensimmäisen kerran 1. syyskuuta 1951. Se järjestettiin karsintakilpailuksi Monte Carlo -ralliin. Kilpailussa oli vain kaksi erikoiskoetta ja kaikki 26 matkaan lähtenyttä autoa selvisivät maaliin. Reitti kulki Lappiin, jossa Rovaniemellä oli kääntöpiste. Paluu tehtiin Kajaanin ja Kuopion kautta, jossa oli ensimmäinen erikoiskoe. Toinen erikoiskoe oli Jyväskylässä kisan maalisuoralla Yliopistonkadulla, jossa järjestettiin 250 metrin kiihtyvyys- ja jarrutuskoe. Kilpailun voitti Arvo Karlsson Austinilla. Tourula
Jyväskylän ensimmäisessä maakirjassa vuodelta 1539 on mainittu 5 kantatilaa. Yksi näistä taloista oli nimeltään Taavettila. Tämä jaettiin vuonna 1560 kahden veljeksen kesken ja toinen puoli sai nimen Tourujoen mukaan nimen Tourula. Kasvu Open
Keväällä 2017 Kasvu Open Oy ja Jyväskylän Messut Oy solmivat yhteistyösopimuksen Kasvu Open Karnevaalin järjestämisestä Jyväskylän Paviljongissa. Kolmivuotinen sopimus kattaa vuodet 2017-2019 ja sisältää optiot vuosille 2020-2021. Huhtikuussa Jyväskylän kaupunginhallitus päätti, että kaupunki ostaa Jyväskylän seudun kehittämisyhtiö Jykes Oy:n omistamat Kasvu Open Oy:n osakkeet. Kasvu Openin vuositavoite oli antaa maksutonta sparrausta 450 yritykselle yli tuhannen asiantuntijan voimin 27 Kasvupolulla. Ohjelmaan haki 836 yritystä, joista mukaan pääsi 420. Ohjelma käynnistyi keväällä ja se huipentui lokakuun lopulla Jyväskylässä järjestettyyn Kasvu Open Karnevaaliin, jossa oli mukana 100 parasta yritystä. Halssila
Alue kehittyi 1900-luvun alkupuolella teollistumisen myötä. Vanhimmat säilyneet rakennukset ovat 1920- ja 1930-luvulta. Alueen kasvu liittyi läheisesti paikallisten tehtaiden kuten Kankaan paperitehtaan ja Tourulassa sijaitsevan Valtion Kivääritehtaan toimintaan: työntekijöille tarvittiin lisää asuntoja. Halssila liitettiin osaksi Jyväskylää vuonna 1941. Keskusta (Jyväskylä)
Viimeinen vapaa tontti Jyväskylän ensimmäiseltä asemakaava-alueelta myytiin vuonna 1862. Toisin kuin monissa muissa Suomen kaupungeissa samoihin aikoihin, Jyväskylässä ei laajennettu kaavaa heti tonttien loppumisen jälkeen. Tämä sai kaupunkialueen asukastiheyden kasvamaan huomattavasti. Viimein vuonna 1899 vahvistettiin ensimmäinen asemakaavanlaajennus. Se oli yksinkertainen ruutukaavan jatke, mutta ruutuasemakaavoitus oli tuolloin menossa pois muodista, joten kaavaa kritisoitiin. Tämä sai kaupungin lopettamaan tonttien myynnin kokonaan vuonna 1907. Ensimmäisestä laajennuksesta ehdittiin toteuttaa sen takia vain pieni osa. Vuonna 1910 astui voimaan uusi asemakaavanlaajennus, joka perustui toisenlaisiin periaatteisiin, epäsäännölliseen keskiaikaisten kaupunkien katuverkkoja muistuttavaan katuverkkoon, jollainen oli tulossa muotiin. Tuohon kaavaan sisältyi jo koko nykyinen Jyväskylän keskusta. Uudet kadut nimettiin enimmäkseen Kalevalan hahmojen mukaan ajan kansallisromanttisen tyylin mukaisesti. Tori siirrettiin nykyiselle paikalleen, ja siihenastisesta torista tuli Kirkkopuisto. Keskustan koillisen laajennuksen pääväyläksi tuli Puistokatu, joka tuli siihenastisen Laukaaseen menevän maantien tilalle. Vuoden 1899 asemakaavan toteutuessa Laukaantie olisi jätetty kaavan alle. Jyväskylän koulutuskuntayhtymä
Jyväskylän koulutuskuntayhtymä on 12 keskisuomalaisen kunnan omistama koulutuksen järjestäjä. Koulutuskuntayhtymä ja siihen kuuluvat oppilaitokset ovat olleet yhteiseltä nimeltään Gradia vuoden 2018 alusta alkaen. Aiemmin oppilaitosten yhteisenä tunnuksena oli ao. Jyväskylän yliopisto
Jyväskylän yliopisto on Jyväskylässä sijaitseva suomalainen yliopisto, jossa opiskelijoita on noin 14 500 ja henkilökuntaa noin 2 500. Jyväskylä
Jyväskylä kuului uuden ajan alussa Laukaaseen, mutta eteläpuolen Korpilahti, Säynätsalo ja Muurame kuuluvat Jämsään. Tuon aikaisen Jyväskylän alueella oli vanhimman (vuoden 1593) maakirjan mukaan kahdeksan taloa, ja lisäksi Palokassa 5 ja Keljossa 2 taloa. Näistä Mattilan talo hallitsi yksinään myöhemmän Jyväskylän jakokunnan maita Keljon kylän rajalta Vesangan ja Palokan kylän rajaan. Jyväskylän vanhin saman suvun hallussa jatkunut tila on Lahden talo, joka on vuonna 1600 erotettu Mattilasta. Lahden talon historia ja sitä hallinnut Lahden suku kietoutuvat merkittävästi Jyväskylän kaupungin alueeseen. Kuitenkin Lahden suku on myöhemmissä vaiheissa haarautunut ja hajaantunut pitkälti ympäri Suomea, ja nykyään suvun edustajia tunnetaan asuvan Lapissa asti. Lahdenrinne Jyväsjärven lounaisnurkassa on Lahden talon vanhaa ydinaluetta. Jyväskylä
Lähes kaikki kaupungin ensimmäiset asukkaat tulivat Jyväskylän seudun ulkopuolelta. Asemakaavan uudelle kaupungille suunnitteli ensin Boringh. Siinä oli viisitoista korttelia, joissa kussakin oli kahdeksan tonttia lukuun ottamatta keskimmäistä korttelia, joka oli tori. C. L. Engel muutti kaavaa lisäämällä kaavan kumpaankin päähän pienempiä tontteja, suurentamalla torin ympäristön tontteja ja poistamalla poikittaiset palokujat eli tulipaloja ehkäisevät lehtipuurivit. Nykyisen kaupungin ydinkeskusta on tuo Engelin asemakaavan alue. Vuonna 1838 kaupungissa oli vain 189 asukasta.