Mitä palvelunestohyökkäys tarkoittaa?
Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäys (Denial of Service, DoS) tarkoittaa verkkohyökkäystä, jossa pyritään estämään verkkosivuston tarkoitettu käyttö. Tavallisimmin tämä toteutetaan kohdistamalla verkkosivustolle niin paljon liikennettä, että tämä ei käytännössä kykene palvelemaan asiakkaitaan. Useista lähteistä tapahtuvaa hyökkäystä kutsutaan erityisesti nimellä hajautettu palvelunestohyökkäys (Distributed Denial of Service, DDoS). Tällöin usein käytetään usein kaapatuista tietokoneista koostuvaa Botnettiä. Webhotelli
Koska palveluntarjoajien ylläpitämissä webhotelleissa sijaitsevat usean asiakkaan tiedot keskitetysti, ovat ne houkuttelevia kohteita palvelunestohyökkäyksille. Hyökkäysten tarkoituksena on tavallisesti joko tehdä kiusaa tai kiristää rahaa palveluntarjoajalta. Onnistunut palvelunestohyökkäys saattaa lamauttaa hetkellisesti kaikkien kyseiseltä palveluntarjoajalta ostaneiden asiakkaiden sähköposti- ja www-palvelut. Palvelunestohyökkäys ei vaaranna asiakkaiden tietoturvaa suoraan, vaan ainoastaan estää palvelun käytön.
Salamasota
Hyökkäyksen selustassa toimivien erikoisjoukkojen ja sissitoiminnan merkitys korostuu. Sissien tehtävä on katkaista ja tuhota vihollisen logistiikkaa: huoltosaattueita ja varikoita, viestikeskuksia sekä hyökätä vihollisen komentokeskuksia vastaan. Kun liike on pysähtynyt, se voidaan tuhota. Kulminoitunutta panssarikiilaa vastaan suoritettu vastahyökkäys yleensä muuttaa hyökkäyksen sekasortoiseksi paoksi. Palvelunestohyökkäys
Vastaavankaltainen puhelimiin kohdistettavasta hyökkäyksestä käytetään nimitystä tdos (telephony denial of service). Väsytyshyökkäys
Ensimmäisenä edellytyksenä hyökkäyksen toimivuudelle on se, että hyökkääjä saa kokeilla salasanoja niin monta kertaa kuin haluaa. Toinen edellytys on se, että hyökkääjä pystyy kokeilemaan salasanoja mahdollisimman nopeasti kyllin lyhyessä ajassa. Jos hyökkäykseen menisi viikon sijaan vaikkapa miljardi vuotta, ei hyökkäyksen voida sanoa olevan toimiva. Service Pack
Service Pack eli huoltopäivitys on tietokoneohjelmiston täydennysosa, jolla esimerkiksi korjataan ohjelmistossa olevia virheitä, paikataan tietoturva-aukkoja ja mahdollisesti lisätään uusia ominaisuuksia. Service Pack sisältää yhdessä asennettavassa paketissa useita, jo aiemmin erikseen julkaistuja päivityksiä sekä usein myös ensimmäistä kertaa julkaistavia päivityksiä, jotka ovat ominaisia kyseiselle Service Packille. Penetraatiotestaus
Penetraatiotestaus tarkoittaa tietotekniikassa eettisten tietomurtojen tekemistä. Yleisellä tasolla penetraatiotestaus tarkoittaa minkä tahansa järjestelmän testaamista tietoturvariskien varalta. Penetraatiotestauksella voidaan esimerkiksi selvittää realistisesti kuinka houkutteleva kohde on hyökkääjien näkökulmasta. Usein penetraatiotestauksessa suoritetaan samoja toimenpiteitä kuin aidoissa hyökkäyksissä, kuitenkin täysin vaaraa ja vahinkoa aiheuttamatta. Alueellinen puolustusjärjestelmä
Strategisen iskun uhkakuva on alkujaan ruotsalainen. Se on mahdollistanut puolustusbudjetin ohjaamisen 50 %:sti hankintoihin ja samalla supistamaan jalkaväkiprikaateja Keski- ja Pohjois-Ruotsissa niitä tukevine aselajeineen, kuten kenttätykistöä. Ruotsi lopetti varusmiesten kouluttamisen vuonna 2006 tykkimiehiksi ja siirtyi asevelvollisuuteen, jossa 1/7 ikäluokasta ruotsalaismiehiä suorittaa aseellisen palveluksen. Suomessa strategisen iskun käsitteen toi voimakkaasti esille puolustusvoimien komentaja Gustav Hägglund ja sillä perusteltiin myös hanketta hankkia taisteluhelikoptereita sekä merivoimille ilmatyynyalukset. Ruotsissa ajatus on laajentunut kokonaismaanpuolustukseksi, jossa puolustusvoimien ensisijaisiin tehtäviin kuuluvat kansainväliset tehtävät. Suomessa puolestaan 95 % puolustustoimista tähtää maan alueen puolustamiseen. Suomessa hankintoihin käytetään 1/3 puolustusbudjetista. Palvelunestohyökkäys
Myös DHCP-palvelu on ongelmallinen tällaisten hyökkäysten kannalta. Klonoa
Tornadohyökkäys (Tornado Attack) Palvelunestohyökkäys
Lokakuussa 1996 keksittiin että suuren osan verkkoon kytketyistä käyttöjärjestelmistä sai kaadettua ylipitkällä ICMP Echo request -paketilla ("Ping of death"). Smurf-hyökkäys
Hyökkäys tehdään kolmannen osapuolen verkon avulla lähettämällä suunnattuja levitysviestejä (directed broadcast), joihin on väärennetty lähettäjäksi hyökättävä kone. Kun esimerkiksi osoiteavaruuteen 192.168.0.0/24 lähetetään ICMP echo request -pyyntö, vastaavat kaikki verkon koneet omilla IP-osoitteillaan. Suurissa verkoissa tämä aiheuttaa valtavasti verkkoliikennettä. Hyökkäyksessä voidaan käyttää myös muita verkkoja muuntamalla TCP/IP-paketin metric-arvoa esimerkiksi kymmeneen. Istuntokaappaus
Langattomissa lähiverkoissa ja keskitinverkoissa hyökkääjän on mahdollista lukea toisille tietokoneille tarkoitettua viestiliikennettä, mikäli sitä ei ole salattu. Hyökkääjä voi etsiä toisen käyttäjän istuntotunnisteen tämän verkkoliikenteen seasta ja ottaa sen käyttöönsä. Interventionismi
Keskuspankkitoiminta, pankkien talletussuojat, sekä vähimmäisvarantojärjestelmä ovat interventionistisia toimia. Ne luovat institutionaalisia sekä velkavipukäytäntöihin perustuvia muutoksia rahoitusmarkkinoille, samalla mahdollistaen hyvin suurten voittojen saavuttamisen pankki- ja finanssisektorilla. Ohjelmistosodankäynti
Tietokonevirus, ohjelmakoodin osa, joka käynnistettynä monistaa itsensä isäntäjärjestelmään ja leviää sen kautta levykkeiden, makrojen tai tiedonsiirron, jopa virallisten kaupallisten ohjelmien mukana edelleen sekä tekee sen ohjelmoijan suunnittelemat toimenpiteet isäntäkoneisiin, esimerkiksi järjestelmäresurssien kuluttaminen, tietojen tuhoaminen, tietojen lähettäminen... Käyttäjän manipulointi
Hyökkääjä esiintyy laskutus- ja reskontraohjelman ylläpitäjänä. Lähestyminen aloitetaan puhelinsoitolla jonka tarkoituksena on kysellä ohjelman toimivuutta ja käyttökokemuksia eri toiminnoista. Hyökkäystä alustetaan useamalla luottamusta keräävällä yhteydenotolla, jotka tehdään sopivin aikavälein kuitenkaan kuormittamatta kohdetta. Hyökkääjä voi kalastella lisää tärkeitä tietoja ottamalla yhteyttä edustamaansa ohjelmistotaloon. Tässä niin kutsutussa mies välissä-hyökkäyksessä kaikki viestintä kulkee hyökkääjän kautta. Rikosuhripäivystys
Rikosuhripäivystys (ruots. "brottsofferjouren") on palvelu, jonka tarkoituksena on parantaa rikoksen uhrin, hänen läheisensä ja rikosasian todistajan asemaa vaikuttamalla ja tuottamalla tukipalveluita kaikille rikoksen uhreille. Rikosuhripäivystyksen tukipalveluissa tarjotaan käytännön neuvoja ja henkistä tukea rikoksen tai rikosyrityksen kohteeksi joutuneille, heidän läheisilleen ja rikosasiassa todistaville. Rikosuhripäivystyksen palveluita ovat muun muassa Auttava puhelin, Juristin puhelineuvonta, henkilökohtaiset tukihenkilöt, chat sekä RIKUnet vastauspalveluverkossa. Rikosuhripäivystyksen toiminta perustuu ammatillisesti ohjattuun vapaaehtoistyöhön. Palvelunestohyökkäys
Kesäkuussa 1997 julkaistiin WinNuke, jolla sai kohdekoneen Windows-käyttöjärjestelmän tai palvelinohjelman kaatumaan. Vanhemmilla Windows-koneilla tämä tarkoittaa sinistä ruutua. Hyökkäyksestä toipuminen vaati koneen uudelleenkäynnistämistä. Mies välissä -hyökkäys
Hyökkäys voidaan tehdä tavallista tietokonetta vastaan esim. tavanomaisilla verkkolaitteilla tai matkapuhelinta vastaan esim. IMSI-siepparilla, joista kumpaankin tapaukseen on kuitenkin suojautumiskeinoja. Palvelunestohyökkäys
DNS:n (nimipalvelu) kanssa on samanlaisia ongelmia. Pahimpana ongelmana on DNS-välimuistin myrkyttäminen. Ideana on, että Windows NT4 ja 2000 -käyttöjärjestelmien DNS-palvelinohjelma oletusarvoisesti hyväksyy kaikkien nimipalvelinten sille lähettämiä tietoja - muistakin DNS-nimistä kuin kyseisille palvelimille kuuluvista. Jos ns1.operaattori.fi sitten kysyy vaikkapa ns1.yritys.fi-palvelimelta tietoa koneesta www.yritys.fi, voi kyseinen palvelin lähettää vastauksen, jossa on vastaus kyselyyn (www.yritys.fi = 1.2.3.4), minkä lisäksi siinä yhdistetään www.pankki.fi johonkin väärennettyyn osoitteeseen (www.pankki.fi = 1.1.1.1). Palvelin tallentaa tiedon pankin www-palvelimesta kritiikittömästi välimuistiinsa, ja jos joku käyttäjä surffaa www.pankki.fi-osoitteeseen jatkossa, joutuu hän kräkkerin palvelimelle (selaimen osoiterivillä lukee ihan tavallisesti www.pankki.fi). Counter-Strike: Global Offensive
Räjäytystyö-pelimuoto poistaa aseiden ja tarvikkeiden ostamisen erien alussa, sen sijaan palkiten pelaajan uudella aseella tämän saatua ainakin yhden tapon. Toisesta taposta samalla kierroksella pelaaja saa satunnaisen kranaatin käytettäväksi ensi kierroksella uuden aseen kanssa. IPTV
IPTV-järjestelmä on herkkä erilaisille häiriöille siirtotiellä, sillä jo pienikin häiriö tai katkos näkyy selvänä puutteena kuvassa. Aikoinaan palvelunestohyökkäykset olivat tavallisia ja hankaloittivat suuresti kohteen verkon käyttöä. Samantyyppiset hyökkäykset tai jo pelkästään ylisuurella ICMP-pyynnöllä voidaan saada aikaan suurtakin verkkokuormaa joka saattaisi vaikuttaa lähetteen tasoon pakettien häviämisen tai korruptoitumisen muodossa. Mies välissä -hyökkäys
Matkapuhelinverkoissa käytetyissä vanhoissa 2G:hen kuuluvissa toteuksissa kuten GSM:ssä on ollut välistävetohyökkäyksen sallivia ongelmia, joita on pyritty uudempien teknologioiden varmennejärjestelmien avulla parantamaan. Uusista 3G teknologioihin kuuluvista toteutuksissa ja LTE:n toteutuksista on kuitenkin löytynyt epäkohtia, jotka voivat mahdollistaa välistävetohyökkäyksen. Istuntokaappaus
Joskus hyökkääjä voi itse määrätä käyttäjän istuntotunnisteen vihamielisellä linkillä. Mikäli istuntotunnistetta siirretään sivulta toiselle sivun URL-osoitteen mukana, saattaa hyökkääjä tehdä sivustolle linkin, johon hän liittää haluamansa istuntotunnisteen. Käyttäjän klikattua linkkiä, hän siirtyy sivustolle ja hänen istuntotunnisteekseen asetetaan hyökkääjän määrittämä tunnus. Jos käyttäjä kirjautuu sisään palveluun, voi hyökkääjä käyttää tämän istuntotunnusta. Web-sivusto luulee, että hyökkääjä on kirjautunut käyttäjä. Väijytys
Väijytys on sotilastermi, jolla tarkoitetaan valmisteltua hyökkäystä vihollisjoukon oletetulle kulkureitille. Yleisintä väijytysten käyttö on sissisodassa, jossa eri menetelmin tuotetaan tappioita tietä pitkin kulkeville vihollisen saattueille. Väijytyksiä tekee taisteluissa yleensä se osapuoli, jonka alueelle sotilaallisesti vahvempi vihollinen on tunkeutunut. Taktiikkaa pystyy käyttämään tehokkaasti taistellessa lukumääräisesti vahvempaa vihollista vastaan, sillä sen teho perustuu yllätyksellisyyteen, hyvin valmisteltuihin taisteluasemiin ja hetkelliseen suureen tulivoimaan, kun väijytyksen tekevä osapuoli pyrkii tuottamaan viholliselleen mahdollisimman paljon tappioita, ennen kuin väijytykseen joutunut ehtii reagoimaan tilanteeseen. Väijytyksiä on käytetty aina varhaisista ajoista nykypäivään ja vaikka niissä käytetty aseistus ja kohteet ovat muuttuneet, on sen perusidea kuitenkin säilynyt samana. PlayStation Network
Huhtikuussa 2011 Sony tiedotti Networkiin 17.–19. huhtikuuta kohdistuneista hyökkäyksistä, jotka vaaransivat pelaajien käyttäjätiedot, kuten nimen, osoitteen, sähköpostin, syntymäajan sekä palvelun käyttäjätunnuksen ja salasanan. Luottokorttitietojen anastamisesta ei ole varmuutta. Tietomurtoa pidetään yhtenä laajimmista, sillä PlayStationin verkkopalveluita käyttää jopa 80 miljoonaa ihmistä. Myös 330 000 suomalaisen käyttäjän tietoja anastettiin. Tietoturvaongelman takia PlayStation Network oli pois käytöstä Sonyn korjaillessa ongelmaa 20. huhtikuuta - 15. toukokuuta välisenä aikana. Palvelu avautui tietyssä järjestyksessä kaikille maille. Ensiksi avautui muun muassa PlayStation Home -palvelu ja myöhemmin PlayStationStore -verkkokauppa. Väsytyshyökkäys
Sanakirjahyökkäyksen sijaan saatetaan voida käyttää esilaskettujen tiivistefunktioiden listaa "rainbow table" -hyökkäyksessä. Hyökkäystä voidaan käyttää erityisesti jos salausavaimen tiedetään olevan tietyn pituinen ja hyökkäys halutaan toteuttaa mahdollisimman nopeasti esim. jonkin tietomurron yhteydessä. Tämäkään hyökkäys ei ole väsytyshyökkäys ja on suoritustavaltaan päinvastainen: rainbow table -hyökkäyksessä tiivisteiden laskenta suoritetaan ennen salauksen murtoyritystä ja tiivisteet talletetaan murtoyritystä varten. Väsytyshyökkäyksessä puolestaan kokeiltavia tiivisteitä lasketaan murtoyrityksen aikana. Rainbow table -hyökkäys voidaan yksinkertaisesti estää käyttämällä useita iteraatioita (jolloin listan laskenta käy mahdottomaksi) ja/tai erityisesti lisäämällä salasanaan "suola" (eng. "salt"). Suolalla tarkoitetaan satunnaista merkkijonoa, jonka kanssa syötetty salasana käsitellään tiivistefunktiolla. Sama suola liitetään kuhunkin tiivistefunktion iteraatioon. Koska suola vaihtelee salausjärjestelmästä riippuen, ei hyökkääjä todennäköisesti tunne sitä ainakaan etukäteen, jolloin tiivistefunktiolistaa ei voida laskea etukäteen. Muutosturva
Muutosturvan piiriin voi kuulua myös henkilö, joka irtisanoutuu itse oltuaan lomautettuna yhtäjaksoisesti vähintään 200 päivää ja jolla on vähintään kolmen vuoden työhistoria.Korotettuna maksettu työttömyyspäiväraha tiettyjen työllistymissuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden ajalta (ansiopäivärahassa muutosturvan ansio-osa ja peruspäivärahassa muutosturvalisä) on lakkautettu vuoden 2014 alusta lukien.TE-toimistot tiedottavat työllistymisen ja muutosturvan toimintamallista sekä neuvovat ja auttavat työnantajia ja työntekijöitä sen toteuttamisessa. TE-toimistoissa työskentelee nimettyjä muutosturva-asiantuntijoita, jotka vastaavat työ- ja elinkeinohallinnon palveluista muutosturvatilanteissa.
Muutosturva työ- ja elinkeinotoimistoissa:
Muutosturvaan liittyvistä päivärahaetuuksista: Maihinnoususotatoimi
Maihinnoususotatoimella tarkoitetaan merellä olevien maasotajoukkojen siirtämistä maihin. Nykyaikaiseen maihinnousuun osallistuvat kaikki aselajit ja sitä pidetään riskialttiina ja monitasoisimpana sotatoimena. Maihinnoususotatoimi voi olla strateginen, operatiivinen tai taktinen sotatoimi, ja se voidaan jakaa neljään tyyppiin: iskuihin, hyökkäyksiin, evakuointeihin sekä huolto- tai kuljetusoperaatioihin. Istuntokaappaus
Istuntokaappaus on metodi, jota käytetään palvelinohjelmia sisältäville web-sivustoille murtautumiseen. Istunnon kaappaaminen tarkoittaa, että hyökkääjä esiintyy toisena käyttäjänä käyttämällä tämän istuntotunnistetta. Web-sivusto erehtyy tällöin pitämään hyökkääjää luvallisena käyttäjänä ja antaa tämän käyttää sivustoa toisen käyttäjän oikeuksin. Katso Mies välissä -hyökkäys. Hearthstone
Käskyläiset ovat Hearthstonen korttityypeistä yleisin. Käskyläisillä on tietty määrä elämäpisteitä ja tietty hyökkäysarvo. Kun käskyläinen lyö toista käskyläistä tai vihollisen sankaria, taistelun osapuolet tekevät toisiinsa hyökkäysarvonsa verran vahinkoa (tavallisesti pelaajien hyökkäysarvo on 0). Hyökkäys- ja elämäpisteiden lisäksi käskyläisillä voi olla erikoiskykyjä: "charge"-kyvyllä voi hyökätä samalla vuorolla kun kortti pelataan pöydälle, "taunt"-kyky estää hyökkäykset muita käskyläisiä tai pelaajan hahmoa vastaan, "windfury" mahdollistaa hyökkäyksen kaksi kertaa vuorossa, jne. Väsytyshyökkäys
Hyökkäystä käyttämällä voidaan yrittää päästä kirjautumaan johonkin käyttäjätunnukseen. Rajoittamalla sallittuja kirjautumisyrityksiä vain muutamaan kertaan, voidaan väsytyshyökkäys estää. Kirjautumiskertoja ei välttämättä tarvitse rajoittaa, jos kirjautumisen automatisointi on estetty esim. CAPTCHA-kuvavarmentein. Tämä voi olla joissain tilanteissa toivottavaa esim. palvelunestohyökkäysten estämiseksi. Useilla kirjautumisyrityksillä voitaisiin ehkä estää käyttäjän pääsy käyttäjätunnuksiin. Luonnonkapitalismi
Palvelutalous (service and flow) tähtää markkinajärjestelmään, jossa kestohyödykkeiden myymisen sijaan myydään pelkkä hyödykkeen tuottama palvelu. Harvempi haluaa omistaa pyykinpesukonetta: ihmiset haluavat vain saada vaatteensa puhtaiksi. Palveluperiaatteen mukaan yritykset tuottavat asiakkaan haluaman palvelun antamalla korvausta vastaan laitteensa asiakkaan käyttöön. Ajatusta voidaan soveltaa pesukoneiden lisäksi kaikkiin kulutushyödykkeisiin muun muassa tietokoneisiin, autoihin, videoihin, jääkaappeihin ja lämmitykseen. Palvelun tuottava yritys on kokonaisuudessaan vastuussa laitteistaan, joten sillä on korkea motivaatio suunnitella laitteet kestäviksi, helposti huollettaviksi ja kierrätettäviksi. Maksutase
Palvelukauppa Ohjelmistosodankäynti
OKO pankin tietoturva-asiantuntija Ilkka Keso luettelee Data Security'96 seminaariesitelmässään kolmetoista "vahingollista tietoturvayllätystä". Ne mahdollistavat tietoverkko- tai ojelmistosodankäynnin toteutuksen, mutta eivät välttämättä ole kaikki tarkoituksellisia. Vihamielisen vaikuttamisen ja ohjelmointivirheen erottaa vain aikomus, jonka todistaminen taas on erittäin vaikeaa. Tet-hyökkäys
Tet-hyökkäys (myös Tet-offensiivi) oli Vietnamin sodassa vietnamilaisten kommunistijoukkojen tekemä suuri hyökkäys Etelä-Vietnamin asutuskeskuksiin paikallisen uudenvuoden juhlan aikaan 31. tammikuuta 1968. Vietkong ja Pohjois-Vietnamin armeija tekivät 
yhtäaikaiset iskut kymmeniin asutuskeskuksiin. Tunnetuin iskuista oli terroristihyökkäys Saigonin suurlähetystöön. Hyökkäys oli käytönnössä yllätys, vaikka amerikkalaisilla oli etukäteen vihiä siitä. Kommunistit tappoivat ainakin 2000 siviiliä valtaamassaan Huessa. Amerikkalaiset pitivät pintansa Khe Sanhissa. Sotilaallisesti tet-hyökkäys oli kommunistijoukoille tappio, koska suurin osa hyökkäyksistä lyötiin kolmen viikon sisään. Vietkong ja Pohjois-Vietnamin armeija menettivät puolet hyökänneistä 60000 sotilaastaan kuolleina. Mutta hyökkäys oli merkki siitä ettei Yhdysvallat ollut onnistunut kukistamaan sissien vastarintaa. Niinpä hyökkäys käänsi Yhdysvaltain väestön mielialaa entistä enemmän sotaa vastaan. Vietkongin sissien toiminta oli pitkään lamassa tet-hyökkäyksen jälkeen. Kenttämuonitus
Kenttämuonitus on joukkojen kenttäolosuhteissa tapahtuvaa elintarvikehuoltoa. Sen tarkoituksena on pitää huollettavat joukot toimintakykyisenä tarjoamalla niille kyllin riittävän energiamäärän sisältävä muona-annos. Suomen puolustusvoimissa kenttämuonitus kuuluu huoltopalvelun toimialaan joka sisältää muonituksen lisäksi myös juomaveden hankinnan sekä hygieniaan, vaatetusmateriaaliin, kaatuneiden evakuointiin ja talouden kirjanpitoon liittyviä toimia. Palveluliikenne
Palveluliikenne voi myös olla osa matkapalvelukeskusta jolloin matkapalvelukeskus hyödyntää myös palvelulinjojen tarjoamaa kapasiteettia. MPK voi esimerkiksi automaattisesti tehdä palvelulinja tilauksen taksin sijasta silloin kun se asiakkaan ja aikataulun kannalta on mahdollista.
Modernin palveluliikenteen reitti muodostuu sekä kiinteistä pysäkeistä että pysäkkien välillä tehtävästä kutsuohjatusta toiminnasta. Tämä toimintamalli mahdollistaa myös ovelta-ovelle palvelun esimerkiksi vanhusten asuttamien talojen pihoilla ja muissa paikoissa. Palvelutalo
Palvelutaloasumisessa toiminnan tavoitteena on asukkaan toimintakyvyn edistäminen ja ylläpitäminen, mikä tapahtuu asukkaan, omaisten ja moniammatillisen tiimin yhteistyönä tehdyn hoito- ja palvelusuunnitelman mukaisesti. Sotilasrikos
Törkeä palvelusrikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä palvelusrikos, jonka tekijä Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004
Sotilaalliseen painostukseen voi liittyä alueloukkauksia, aseellisia välikohtauksia, maa-, meri-, lento- ja tietoliikenteen häirintää sekä informaatio-operaatioita, joilla pyritään vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen, kansalaisten maanpuolustustahtoon, yhteiskunnan toimintaan tai heikentämään kykyä maan puolustukseen. Painostusta voidaan tehostaa myös epäsymmetrisin sodankäynnin keinoin. Bannaus
Bannaaminen on hyvä keino estää ilkikuristen käyttäjien tai bottien floodaus kanavalla sillä tällöin he eivät voi välittömästi palata takaisin vaan myös pysyvät poissa. Käytännössä se on siis suojautumiskeino palvelunestohyökkäystä vastaan. Bannaamista voidaan käyttää myös eräänlaisena rankaisumenetelmänä. IRCissä ei ole yleensä kuitenkaan mitään muuta valvontaa, kuin kanavien omat operaattorit, jotka voivat olla keitä tahansa IRCin käyttäjiä. Näin ollen banneja voidaan jaella täysin mielivaltaisesti eikä bannien oikeudenmukaisuudesta ole mitään takeita. Väsytyshyökkäys
Jos hyökkäyskertoja ei ole rajattu, voidaan hyökkäystä tehostaa lisäämällä hyökkäystä suorittavan tietokoneen tai tietokoneiden laskentatehoa esim. supertietokoneiden, laskentaverkkojen tai mahdollisesti kvanttitietokoneiden avulla. Palveluohjaus
Käsitykset palveluohjauksesta saattavat poiketa toinen toisistaan eivätkä termit palveluohjaus, case management ja care management aina tarkoita samoja asioita, vaikka näitä termejä rinnakkaisina usein käytetäänkin. Case management – termillä voidaan esimerkiksi tarkoittaa sellaista asiakastyön muotoa, jonka tarkoituksena on asiakkaan sitouttaminen hoitoon, tarkoitustenmukaisten hoitopalveluiden varmistaminen, niiden yhteensovittaminen ja seuranta. Eräänlaisena vastakohtana tälle palveluohjauksella voidaan ymmärtää asiakkaan tavoitteista liikkeelle lähtevää asiakaslähtöistä toimintaa, jonka tarkoituksena on asiakkaan vahvistaminen (voimaannuttaminen) ja hänen itsenäisen elämänsä tukeminen. Palveluohjauksessa pyritään vaikuttamaan palvelujärjestelmiin (rakenteellinen työ) mm. yhteistoimintahäiriöihin vaikuttamalla, osoittamalla palvelujärjestelmien aukot ja yhdistämällä eri palveluita asiakkaan itsenäistä elämää hyvin palvelevaksi kokonaisuudeksi. (Suominen ja Tuominen 2007, 34-36). Luettelo Pokémon-tyypeistä
Puolustus
Hyökkäys
Hyökkäys "Curse" käyttäytyy erilaisesti, kun kummitustyyppi käyttää sitä. Puolet kummitustyypin maksimiosumapisteistä (HP) lähtee pois ja vastustajalta lähtee neljännes maksimiosumapisteistä joka vuorolla, vaikka liikettä käyttänyt kummitustyyppi olisi pyörtynyt.
Jos jokin muu kuin kummitustyyppinen Pokémon käyttää "Curse" -hyökkäystä, sen hyökkäys ja puolustus paranevat, mutta nopeus laskee. Fleet in being
Suomen puolustusstrategiaa voidaan luonnehtia myös fleet in beingiksi. Suomen puolustusvoimien, joka on numeerisesti alivoimainen mahdollisiin hyökkääjiin verrattuna, tarkoituksena on keskitetyin voimin aluepuolustuksessa aiheuttaa viholliselle niin suuret tappiot ja sitoa niin paljon vihollisen voimia, ettei hyökkäys Suomeen kannata, vaan se tulee liian kalliiksi. Aggressiivinen ilmanäytteenotto
Aggressiivinen ilmanäytteenotto on näytteenottotapa, jossa pinnoille laskeutuneita pienhiukkasia nostetaan uudelleen ilmaan näytteenottotapahtumaa varten. Menetelmässä voidaan nostaa hiukkaset esimerkiksi lehtipuhaltimella ja pitämään ilmassa hitailla tuulettimilla. Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto on suositellut aggressiivista ilmanäytteenottoa vuodesta 1985 asbestitöiden laadunvarmistuksessa.
Aggressiivista ilmanäytteenottoa on myös käytetty pernaruttokirjeiden yhteydessä vuodesta 2001. Menetelmällä on haluttu seurata jälkien siivouksen onnistumista. Aggressiiviseen menetelmään siirryttiin sen jälkeen, kun huomattiin että pernaruttobakteerin ("Bacillus anthracis") itiöillä oli taipumus siirtyä laskeutumisensa jälkeen takaisin ilmaan erilaisilta pinnoilta. Floodaus
Floodausta voidaan väärinkäyttää esimerkiksi palvelunestohyökkäyksissä. Mies välissä -hyökkäys
Mies välissä -hyökkäys (, lyhenne "MItM"), joka tunnetaan myös nimillä epärehellinen välittäjä tai välistävetohyökkäys, on tietoturvahyökkäys, jossa kahden viestijän väliseen viestintäreittiin tunkeutuu viestijöiden huomaamatta kolmas osapuoli, joka esittää kummallekin viestivälle osapuolelle olevansa toinen viestijä. Kolmas osapuoli saattaa aiheuttaa vahinkoa esim. muuttamalla tai poistamalla viestejä, urkkimalla salausavaimia tai korvaamalla pyydetyn julkisen avaimen omalla julkisella avaimellaan. Sissisota
Yleensä puolustava maa käy laajamittaista häirintä, kulutus- ja hidastamissotaa rintamalinjan takana, vihollisen selustassa iskien sissitoiminnan kaltaisella tavalla vihollisen elintärkeisiin ja helposti haavoittuviin kohteisiin, kuten huoltoreitteihin. Pyrkimyksenä on hidastaa, kuluttaa ja sitoa hyökkääjää, jolloin armeijalla on aikaa järjestää puolustusta ja koordinoida paremmin vastahyökkäyksiä vihollista vastaan. Nykyaikaiseen sissisotaan kuuluu myös mittava tiedustelutoiminta, ja se on keskitetyn johdon alaisuudessa erittäin hyvin koordinoitu. Suurin ero oikeastaan perinteiseen sissisotaan on se, että toiminta käydään varsinaisten sotatoimien aikana, ja vihollinen yrittää järjestää mittavaa vastasissitoimintaa alueella. Palvelusisäänkäynti
Palvelusisäänkäynti on tila asuinkerrostalossa huoneiston ja porrashuoneen, rivi- ja pientaloissa huoneiston ja sisäänkäynnin välissä. Tähän ovien rajaamaan tilaan on mahdollisuus toimittaa tilauksia asukkaan poissa ollessa ilman pääsyä itse asuinhuoneistoon. Työ
Pakkotyötä on käytetty sortotoimenpiteenä ja rangaistuksena vankiloissa ja kriisitilanteissa, kuten sodissa. Saksassa toisen maailmansodan aikana ase- ja puolustusteollisuudessa käytettiin pakkotyötä, johon otettiin sotavankeja, juutalaisia ja muita vähemmistökansallisuuksia yhteensä lähes 12 miljoonaa ihmistä. Yhdysvalloissa internoitiin japanilaisia Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen, ja monet joutuivat työskentelemään ylläpitonsa hyväksi. Suomessa sotavankeja käytettiin maatiloilla ja sahoilla työvoimana, kun miespuolinen kantaväestö oli rintamalla . Ranska lähetti väkivalta- ja omaisuusrikoksista tuomittuja kansalaisiaan merentakaisille alueilleen Guayanaan pakkotyöhön, joka saattoi olla karkotuksena elinikäinen. Australian liittovaltion eurooppalaisperäinen väestö on pääosin pakkotyöhön 1700–1800-luvuilla lähetettyjen rikollisten jälkeläisiä. Mielenosoitus
Palvelunestohyökkäykset viranomaisten tai merkittävien tahojen verkkopalvelimille ovat tapa osoittaa vastustusta asianomaisen tahon menettelyä vastaan. Samalla voidaan myös osoittaa, ettei verkkopalvelun ylläpitäjä kykene estämään häirintää, jolloin se on myös voimannäyttö ja tietoteknisessä mielessä voimankäyttöä. Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004
Puolustus pyritään murtamaan mahdollisimman laajalla keinovalikoimalla. Päämäärään pyritään esimerkiksi informaatiosodankäynnillä, erikoisjoukkojen, tuholaistoiminnan, kauaskantoisten täsmäaseiden ja maahyökkäyksen sekä maan kansainvälisen eristämisen yhteisvaikutuksella. Päämäärän saavuttaminen ei välttämättä edellytä laajojen maa-alueiden valtaamista tai puolustajan koko asevoimien tuhoamista. Strategista iskua laajemman operaation valmistelu kestänee kuukausia. Kuningasintialainen hyökkäys
Luonteeltaan kuningasintialainen hyökkäys on suljettu, strateginen avaus, joka tarjoaa mukavan keskipelin monia puolustuksia vastaan. Se on peilikuva kuningasintialaisesta puolustuksesta, mistä sen nimikin juontuu, mutta koska valkea pelaa tässä tempon edellä, ei avaus ole aivan samanlainen. Avaus muuntuu usein Retin avaukseksi, katalonialaiseksi avaukseksi, englantilaiseksi avaukseksi tai jopa Nimzo-Larsen-hyökkäykseksi. Ensimmäinen sortokausi
Ensimmäinen sortokausi on Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan. Sortokauden tunnetuin tapahtuma oli vuoden 1899 Helmikuun manifesti, jota Suomessa pidettiin valtiokaappauksena, jonka avulla Suomen perustuslait tahdottiin syrjäyttää. Tämän johdosta syntyi hyvin organisoitu passiivinen vastarinta ja kerättiin Suuri adressi, johon kertyi yli puoli miljoonaa nimeä muutamassa viikossa. Samoin syntyi Kulttuuriadressi, jonka allekirjoittajina oli muun muassa tunnettuja ulkomaalaisia tiedemiehiä ja lakimiehiä. Asevelvollisuusmanifestin ja uuden asevelvollisuuslain avulla lakkautettiin Suomen kansallinen sotaväki. Suomalaisia kutsuttiin Venäjän armeijaan, minkä seurauksena kagaali järjesti kutsuntalakkoja. Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov sai diktaattorin valtuudet, jonka jälkeen alkoivat toimenpiteet passiivista vastarintaa harjoittaneita ihmisiä vastaan, kuten vangitsemiset, karkotukset, viroista erottamiset ja sanomalehtien lakkauttamiset. Ensimmäinen sortokausi päättyi Bobrikovin murhaan ja Suurlakkoon. Stressitesti
Yksinkertaisimmillaan stressitestaus on kuormitustestausta, jossa testataan kuinka suurta kuormaa sovellus parhaimmillaan kestää. Testauksessa voidaan esimerkiksi aiheuttaa järjestelmälle hyvin suuri kuorma mahdollisimman nopeasti, jolloin järjestelmän toimintakyky joutuu äärirajoilleen. Näin saadaan selville maksimikuorma, jonka sovellus vielä kestää, sekä vastaavasti kuormitustaso, joka johtaa ylikuormittumiseen ja järjestelmän kaatumiseen. Suorituskykyä mittavina parametreinä voivat olla esimerkiksi transaktioiden määrä tai siirretyn tiedon määrä sekunnissa, vasteajat, yhtäaikaisten käyttäjien määrä tai palvelupyyntöjen tiheys. Tarkempia stressitestejä voidaan tehdä järjestelmän tietyn osatoiminnon, kuten muistinhallinnan toimintakyvylle. Stressitestejä tehdään runsaasti muun muassa erilaisille palvelinsovelluksille, kuten tietokanta- tai verkkopalvelimille, sekä prosessoreille ja kiintolevyille. Sotilasrikos
Sotilasrikokset jaetaan eri tyyppeihin, jotka ovat palvelusrikokset, vartiorikokset, poissaolorikokset, kuuliaisuusrikokset, esimiesrikokset, muut rikoset sekä sota-ajan rikokset.
Palvelusrikosten perustyyppi on palvelusrikos, johon syyllistytään rikkomalla palvelukseen kuuluva velvollisuus teolla tai laiminlyönnillä tai rikkomalla vastaavalla tavalla ohjesääntöä tai muuta määräystä. Palvelusrikoksesta tuomitaan myös alkoholin tai huumausaineen vaikutuksen alaisena palvelusta suorittava, jos tämä heikentää kykyä suorittaa palvelusta, tai sellainen, joka vahingoittaa itseään tai terveyttään saadakseen vapautuksen tai helpotusta palveluksesta tai esittää vastaavan virheellisen tiedon. Rangaistuksena on enintään vuosi vankeutta tai kurinpitorangaistus. Työehtoshoppailu
Työehtoshoppailu (työehtosopimusshoppailu, sopimusshoppailu, TES-shoppailu) tarkoittaa työntekijöiden siirtämistä halvemman työehtosopimuksen piiriin, jotta työnantaja saa kustannussäästöjä tai kilpailuetua. Palvelunestohyökkäys
Palomuuri voidaan myös tukkia lähettämällä minimaalisen määrän informaatiota sisältäviä paketteja, joilla on tarkoitus aloittaa uusi tietoliikenneyhteys, mutta koskaan saattamatta istuntoa lopetusvaiheeseen. Tällä tavalla saadaan palomuuri tukkeutumaan yhteyksien määrästä ja kykenemättömäksi vastaamaan uusiin yhteyspyyntöihin. Tämän tiedetään toimivan myös suhteellisen uusilla FreeBSD-palomuureilla. SourceForge
27. tammikuuta 2011 suoritettu hyökkäys SourceForgen tiettyihin palvelimiin johti niiden väliaikaiseen sulkemiseen, jonka syystä "CVS Hosting" ja "ViewVC" toiminnot olivat poissa käytöstä. Etsi ja tuhoa
Etsi ja tuhoa on sodankäyntitapa, jossa aluevalloitusten sijasta paikannetaan liikkuva vihollisjoukko ja hävitetään se. Taktiikkaa käytetään sissejä vastaan. Strateginen isku
Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona. Happohyökkäys
Happohyökkäys eli demineralisaatio tarkoittaa reaktiota, jossa hampaan pinnalta liukenee mineraaleja. Hampaat altistuvat happohyökkäykselle aterioinnin jälkeen, ja sylki kykenee korjaamaan pieniä kiillevaurioita noin puoli tuntia happohyökkäyksen alkamisesta. Syljen korjaamiskykyä kutsutaan remineralisaatioksi, ja sitä voidaan nopeuttaa ksylitolilla, mutta mikäli demineralisaatioprosessia ei pysäytetä tai se ei pysähdy itsestään, kariesvaurio laajenee, ja tällöin syntyy reikä. The Operational Art of War
Kokeneelle pelaajalle "The Operational Art of War" -pelisarja tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet käydä lävitse erilaisia taisteluita ja sotia. Lisäksi pelit sisältävät skenaario-editorin, jonka avulla voi tehdä omia taisteluita. Internetissä onkin ilmaiseksi jaossa uusia taisteluita, muun muassa Neuvostoliiton hyökkäys Karjalankannakselle kesällä 1944 sekä Talvisota. Moninpelimahdollisuus on sekä Hotseat- että sähköpostin välityksellä. Mies välissä -hyökkäys
Varmenteiden lisäksi voidaan ehkä käyttää järjestelmää, joka tarkkailee kunkin käyttäjän ja palvelimen välisissä pyynnöissä kulunutta aikaa. Poikkeuksellisesti pidentynyt aika tarkoittaisi mahdollisesti välistävetohyökkäystä, sillä pyyntö tulee tässä tapauksessa epäsuoraan kolmannen osapuolen koneen kautta. Järjestelmä havaitsisi tämän ja varoittaisi käyttäjää. Kvanttisalauksen avulla voisi myös olla mahdollista havaita välistävetäjä. Palvelunestohyökkäys
Erilaiset tulvahyökkäykset ovat yksinkertaisimpia ja niiltä on usein mahdoton suojautua. Yksinkertaisimmillaan hyökkääjä avaa tuhansia yhteyksiä www-palveluun tai lähettää tuhansia sähköposteja yrityksen sähköpostipalvelimelle. Aiemmin hyökkäyksiin käytettiin virheellisesti konfiguroituja verkkoja, joita voitiin käyttää esim. Smurf-hyökkäyksen apuna. Nykyisin yleisempiä ovat murretuista koneista muodostetut bottiverkot. Mies välissä -hyökkäys
Esim. salattua HTTPS yhteyttä käytettäessä välistävetohyökkäystä vastaan puolustaudutaan internetissä käyttämällä kryptografisia varmenteita (eli sertifikaatteja tai todenteita), joita käyttämällä viestivät osapuolet voivat todistaa henkilöllisyytensä välistävetäjän pystymättä matkimaan kumpaakaan. Varmenteita voisi verrata vaikkapa DNA- tai sormenjälkitunnistukseen, mutta todellisuudessa varmenteet perustuvat matematiikkaan pohjautuvaan julkisen avaimen salaukseen ja niistä on rakennettu luottamukseen pohjautuva hierarkkinen varmenne infrastruktuuri, jonka huipulla ovat laajalti luotetut ja itsemyönnetyt ns. juurivarmenteet. Rakennetta hallinnoidaan mm. varmenneviranomaisten (eng. "certificate authority") ja OCSP-palveluiden avulla. Muita ehdotettuja ja käytössä olevia parannuksia ovat mm. HPKP, DNSSEC, DANE ja lohkoketjuun pohjautuvat varmenteet. Valtioneuvoston turvallisuus- ja puolustuspoliittinen selonteko 2004
Painostus voi jatkua nopeasti toimeenpantavalla sotilaallisen voiman käytöllä, jolla pyritään pakottamaan valtakunnan johto haluttuihin ratkaisuihin kohdistamalla lamauttavia toimia yhteiskunnan elintärkeisiin järjestelmiin, kohteisiin ja toimintoihin sekä puolustusjärjestelmään. Iskun mahdollisia sotilaallisia kohteita ovat integroidut tiedustelu-, valvonta- ja johtamisjärjestelmät sekä ilmapuolustus, lentokentät ja satamat. Palvelusarvo
Palvelusarvo on sotilaan tehtävään liittyvä sotilasarvo, joka ei säily, kun tehtävä päättyy. Tehtävän päättymisen jälkeen palvellaan henkilökohtaisella sotilasarvolla. Useimmiten palvelusarvoon nimittäminen tehdään, jotta henkilön arvo vastaisi tämän tehtäviä esimerkiksi kansainvälisessä operaatiossa. Esimerkiksi rauhanturvajoukon prikaatin komentajaksi saatetaan sijoittaa eversti, jolle annetaan prikaatikenraalin palvelusarvo, jotta hän palvelee samassa sotilasarvossa kuin vastaavassa tehtävässä olevat muiden maiden upseerit ja hänen sotilasarvonsa on ylempi kuin hänen alaisinaan olevilla eversteillä. Vyörytys
Vyörytys on sotilaskäsite joka kuvaa vihollisen tukikohdan valloittamista. Vyörytyksessä vihollisen tukikohdan taisteluhaudat, pesäkkeet ja tuliasemat valloitetaan ja vihollinen tuhotaan. Vyörytys on vaarallista ja mahdollisesti runsaita tappioita aiheuttavaa sotilastoimintaa. Vyöryttävä joukko varustautuu raskaasti konetuliasein, liekinheittimin sekä sokaisu-, paine- tai sirpalekranaatein. Tyypillistä vyörytykselle on tulitukiosaston käyttö. Sen tehtävänä on estää vihollisen vahvistusten paikalletulo sekä puolustajien pakeneminen. Neuvostoliiton partisaani-iskut Suomeen
Partisaanihyökkäykset ovat olleet sodanjälkeisessä Suomessa virallisesti vaikeasti käsiteltävä aihe. Vastaavasti Neuvostoliitosta ja myöhemmin Venäjältä saatuja kuvauksia partisaanitoiminnasta eivät suomalaiset ole pitäneet uskottavina. Siviilikyliin kohdistuneista partisaanihyökkäyksistä on ilmestynyt kirjallisuutta. Helge Seppälän "Neuvostopartisaanit toisessa maailmansodassa" (1971) mainitsee mm. Kuoskuun 3. syyskuuta 1941 tapahtuneen tuhoiskun. Pentti Tikkasen "Partisaanit hyökkäävät" ilmestyi 1972, Eino Viheriävaaran "Partisaanien jäljet 1941–1944" julkaistiin 1982. Mutta vasta vuonna 1997 ilmestynyt Ville Tikkasen "Partisaanien uhrit" pääsi laajana artikkelina Helsingin Sanomien sivuille ja vuoden 1998 kesällä julkaistu Tyyne Martikaisen omakohtaisista kokemuksista virinnyt kirja "Neuvostoliiton partisaanien tuhoiskut siviilikyliin 1941–44" pääsi Huomenta Suomen aamulähetykseen ja avasi sotarikoskeskustelun. Saman vuoden syksyllä ilmestynyt Veikko Erkkilän kirja "Vaiettu sota" jatkoi keskustelua neuvostopartisaanien sodanaikaisesta toiminnasta Suomen rajojen sisäpuolella. Jatkosodan hyökkäysvaihe
Jatkosodan hyökkäysvaihe, myös vuoden 1941 kesäsota tai jatkosodan etenemisvaihe, on toisessa maailmansodassa Suomen rintamalla käytyjen sotatoimien nimitys vuonna 1941. Vastakkain olivat Suomi ja Saksa yhdessä Neuvostoliittoa vastaan. Sotatoimi ajoittui 25. kesäkuuta ja 8. joulukuuta 1941 väliselle ajalle. Hyökkäysvaiheen tapahtumat johtivat asemasotavaiheeseen ja lopulta puna-armeijan suurhyökkäyksiin Karjalankannaksella, Itä-Karjalassa ja Petsamossa. Suomalaisten hallitsemalla rintamaosalla hyökkäysvaihe jakautui kolmeen päävaiheeseen: Väsytyshyökkäys
Jos hyökkäysyritysten lukumäärää tai nopeutta ei voida rajoittaa, voidaan hyökkäys estää käyttämällä kyllin pitkää ja satunnaista salasanaa. Tämä pidentää hyökkäyksen keston mahdottomaksi, esim. viikosta miljardiin vuoteen. Jotkin salausohjelmat pidentävät niihin syötetyn salasanan tiivistefunktioiden avulla, joilla heikkokin salasana voi vahvistua. Palvelunestohyökkäys
Palvelunestohyökkäys voidaan toteuttaa monella eri tavalla. Kolme perustapaa ovat: Työturvallisuuskeskus
Palveluryhmä FESS
FESS-leikkaus eli "functional endoscopic sinus surgery" on yleisnimitys nenän ja sen sivuonteloiden tähystysleikkauksesta. Nenän ja nenän sivuonteloiden leikkauksella eli FESS-leikkauksella voidaan hoitaa ja ehkäistä toistuvia ja pitkäaikaisia sivuontelotulehduksia. Leikkaus on tarpeen myös silloin, kun nenäkäytävien polyyppien hoidossa ei lääkkeellisellä hoidolla saada riittävää vastetta. SQL-injektio
SQL-injektiossa hyökkääjä antaa tietokantapalvelimelle SQL-komentoja, joita hänen ei pitäisi pystyä antamaan. Tämä hyökkäys tapahtuu useimmiten puuttuvan tai väärin toteutetun syöttötiedon tarkistuksen kautta, ja joissain tapauksissa myös itse tietokantarajapinnassa tapahtuvan tiedon väärästä käsittelystä. SQL-injektioiden torjumiseksi kaiken käyttäjältä tulevan tiedon oikeellisuus pitää tarkistaa: merkkijonojen SQL-erikoismerkit kuten lainausmerkki pitää merkitä erikoismerkeiksi (useimmiten tietokantarajapinnassa valmiiksi löytyvällä quote-operaatiolla), ja muiden tietotyyppien kohdalla pitää varmistaa, että ne ovat oikeassa muodossa (esimerkiksi numeroarvo on todella numeroarvo). Volnovahan bussi-isku
Volnovahan bussi-isku oli hyökkäys Volnovahan kaupungn lähellä sijaitsevaa tarkastuspistettä vastaan 13. tammikuuta 2015 Donetskin alueella Itä-Ukrainassa. ETYJ:n tarkkailijaryhmän mukaan isku tehtiin BM-21-raketinheittimellä pohjoisesta tai koillisesta suunnasta. Tarkastuspisteellä oli siviilejä kuljettanut linja-auto, jonka matkustajista 12 menetti henkensä ja 18 haavoittui. Ukrainan asevoimat ja separatistit syyttivät iskusta toisiaan. Palvelunestohyökkäys
Lokakuun 21. 2016 tapahtui hajautettu palvelunestohyökkäys DNS-palveluita tarjoavaa Dyn-yritystä kohtaan. Hyökkäys esti pääsyn muun muassa Paypaliin, Pinterestiin ja Tumblriin. Mies välissä -hyökkäys
Normaalisti esim. verkkopankkiin kirjautumisessa käyttäjän kone A ottaa yhteyttä pankin palvelimeen B internetin kautta. Välistävetohyökkäyksessä käyttäjän kone ottaakin yhteyttä kolmannen osapuolen vakoilevaan koneeseen C, joka esittää olevansa pankin palvelin B. C myös esittää pankille olevansa pankin käyttäjä A. A:n kirjautuessa pankkiin, saa C pankkitunnukset haltuunsa ja kirjautuu niillä palvelimelle B. A:n yrittäessä vaikkapa siirtää 100 euroa tuttunsa pankkitilille, välittää C tilisiirron tiedot palvelimelle B, mutta muuttaakin tietoja siten, että niissä pyydetään tyhjentämään kaikki A:n tilin omaisuus C:n omalle tilille. Pankki B kysyy tiettyä numeroa vastaavaa tunnuslukua, jonka C välittää A:lle. A kertoo tunnusluvun, jolloin C välittää tiedon B:lle jolloin A:n tililtä on onnistuneesti varastettu kaikki rahat. Kuntouttava työtoiminta
Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu sekä työttömyysturvalain mukainen työllistymistä edistävä palvelu. Toiminta on tarkoitettu pidempään työttöminä olleille eli ihmisille, jotka ovat pudonneet työmarkkinatuelle tai saavat toimeentulotukea työttömyyden perusteella. Kuntouttava työtoiminta ei ole kuitenkaan tarkoitettu niille työttömille, jotka kykenevät osallistumaan julkisiin työvoimapalveluihin tai palkkatuettuun työhön. Kuntouttavan työtoiminnan tavoitteena on parantaa henkilön elämänhallintaa ja toimintakykyä sekä työ- ja toimintakykyä. Palveluseteli
Suomalaisille tutuin versio palvelusetelistä on todennäköisesti lounasseteli. 2000-luvulla on Suomessakin tullut käyttöön mm. työnantajan ja työntekijän yhdessä rahoittamia liikunta- ja kulttuuriseteleitä. Suomessa palveluseteliä käytetään laajasti sosiaali- ja terveydenhuollossa sekä varhaiskasvatuspalveluissa. Palvelusetelioperaattori Vaanan selvityksen mukaan palveluseteliä käytetään kasvavissa määrin etenkin ikääntyneiden kansalaisten palveluiden järjestämisessä eli kotihoidossa ja tehostetussa palveluasumisessa. Kvanttisalaus
Monenlaisia kvanttiverkkoja (esim. BB84) vastaan voidaan tehdä palvelunestohyökkäys mikäli vaihtoehtoisia kvanttikanavia ei ole kyllin monta kvanttiverkossa. Estohyökkäys on teoriassa helppo toteuttaa koska yleensä kvanttiverkkoa tarkkaileva järjestelmä sulkee kanavan välillisesti salausavaimien vaihdon turvaamiseksi jo suhteellisen pienestäkin häiriöstä, joka voi johtua vakoilusta tai tarkoituksenmukaisesta häirinnästä. Tavallisen kanavan estohyökkäys taas vaatii usein tuhansien koneiden bottiverkon. Roskaposti
Roskapostin lähettämisen lisäksi viruksia ryhdyttiin käyttämään myös muihin tarkoituksiin. Heinäkuusta alkaen virusten saastuttamat tietokoneet valjastettiin hajautettujen palvelunestohyökkäysten (DDos, Distributed Denial of Service) työvälineiksi. Hyökkäykset kohdistettiin roskapostia vastustaviin tahoihin. Hyökkäykset eivät olleet ensimmäisiä, mutta tiettävästi kuitenkin ensimmäisiä "tehokkaita" hyökkäyksiä. Elokuussa ja syyskuussa kaksi tahoa (Osirusoft ja Monkeys.com) lopettivat DNSBL-listojen ylläpidon hyökkäysten jälkeen. Muut DNSBL-operaattorit, kuten Spamhaus ovat muun muassa hajauttaneet ja peilanneet järjestelmiään maailmanlaajuisesti kestääkseen hyökkäykset paremmin. Käyttäjän manipulointi
Esimerkki on yhdistelmä sekä huijaus- että tekosyymenetelmiä. Kohteena on keskisuuri yritys, jonka toimintaan liittyy myynti ja asiakaspalvelu. Hyökkäys aloitetaan ottamalla selvää etukäteen kaikki mahdollinen mitä kohteesta on tiedossa. Liikevaihdosta aina suurimpiin asiakkaisiin. Pelkästään yrityksen kotisivuihin tutustumalla voi saada tarpeeksi informaatiota. Työläisaktivismi
Työläisaktivismiksi kutsutaan suomalaisen työväenliikkeen 1900-luvun alussa harjoittamaa vastarintaa, joka oli suunnattu Venäjän hallinnon Suomen suuriruhtinaskuntaan kohdistamia venäläistämistoimia vastaan. Se oli osa sortokausien aktivismia, jota työväenliikkeen ohella harjoittivat myös perustuslailliset aktivistit. Molempien toiminta käsitti passiivisen vastarinnan lisäksi suoraa toimintaa, kuten erilaisia ryöstöjä, terroritekoja ja väkivaltaisuuksia, jotka kohdistuivat venäläisiin viranomaisiin ja sotilashenkilöihin sekä heidän kanssaan yhteistyötä tehneisiin suomalaisiin. Liikekannallepano
Talvisodassa liikekannallepano toteutettiin ”ylimääräisinä kertausharjoituksina”, joihin kutsut vietiin henkilökohtaisesti reserviläisille 6. lokakuuta 1939 alkaen. Kun reserviläiset olivat saapuneet ”harjoituspaikoille” ja johtosuhteet määrätty, voitiin todeta armeijan muodostuneen ja liikekannallepanon tapahtuneen. Jatkosodassa liikekannallepano toteutettiin myös ylimääräisenä harjoituksena, johon reserviläiset kutsuttiin henkilökohtaisesti, 18. kesäkuuta 1941 alkaen. Liikekannallepantu armeija oli taisteluvalmis viikon kuluttua liikekannallepanon aloittamisesta.
Nykyinen liikekannallepanojärjestelmä on osa laajempaa puolustuksen valmiudenkohottamisjärjestelmää, joka perustuu alueellisen puolustuksen doktriiniin. Valmiutta pyritään kohottamaan joustavasti siten, että palvelukseen kutsutaan ne joukot, jotka ovat kulloisessakin tilanteessa tarpeen. Tätä varten yksiköt on jaettu käskytyseriin, joista osa kutsutaan palvelukseen jo valmiuden kohottamisen alkuvaiheessa, osa taas vasta, kun vieraan valtion epäillään aikovan ryhtyä laajamittaiseen hyökkäykseen alueiden valtaamiseksi. Valmiustiloja on neljä.
Valmiutta nostettaessa puolustusvoimien sotilasläänit ja aluetoimistot toteuttavat käytännössä reserviläisten sekä pakko-otettavien ajoneuvojen kutsumisen palvelukseen. Joukkoja perustavat rauhanaikaiset joukko-osastot, sotilasläänit, puolustushaarat sekä aluetoimistot. Tarvittaessa vain tietyllä alueella käytettävät joukot perustetaan. Käskykortit välitetään pääasiassa postitse. Jatkosodan hyökkäysvaihe
Tiettävästi ensimmäinen puhtaasti suomalaisiin siviileihin kohdistunut partisaani-isku tapahtui 3. syyskuuta Savukoskella. Iskussa kuoli kahdeksan suomalaista. Vähitellen tämän jälkeen suomalaiset joukot ryhtyivät varmistamaan laajoja korpimaita. Vielä hyökkäysvaiheen aikana iskujen määrä jäi vähäiseksi. Homma
Heinäkuussa 2016 Hommaforum-keskustelupalsta joutui palvelunestohyökkäyksen kohteeksi lähes viikon ajan. Hommaforumin tukiyhdistys teki asiasta rikosilmoituksen. Sotilasrikos
Palveluksesta jo kotiutetuille annetut kurinpito-ojennukset raukeavat. Kurinpitorangaistukset muunnetaan kurinpitosakoiksi lukuun ottamatta arestia, joka suoritetaan loppuun kotiuttamisesta huolimatta. Stakeholder Engagement Service
Stakeholder Engagement Service, eli SES suom. Osakas-sidospalvelu, eli OSP merkitsee sidosryhmien sitouttamis- ja aktivointimenetelmää, jossa kohderyhmät tuodaan verkossa brändin ympärille virtuaaliyhteisön avulla. Sen yleisimmät sovellukset ovat markkinoinnissa ja tuotekehityksen joukkoistamisessa (käytetään myös nimeä yleisöosallisuus, engl. "crowdsourcing"). Palveluseteli
Palveluseteli (usein myös maksuseteli tai voucher) on rajoitettu vaihdonväline, jolla on tietty rahallinen arvo ja joka voidaan käyttää ainoastaan tiettyyn tavaraan tai palveluun ja jolla ei ole yleensä jälkimarkkinoita. Matkatoimistot ja matkapalveluntuottajat ovat perinteisesti jo ennen sotia käyttäneet voucheria maksuvälineenä koti- ja ulkomaan matkustuksessa. Palvelusetelin myöntää esimerkiksi työnantaja työntekijälle tai kunta kuntalaiselle. Palvelusetelijärjestelmää käytetään vaikkapa mahdollistamaan valinnanvapautta ja kilpailua samalla kuitenkin rajaten sen käyttökohteet halutusti. Rahaan verrattuna palvelusetelin myöntäjä saa määrättyä käyttökohteen tarkemmin mutta toisaalta joustavammin verrattuna suoraan palveluntuotantoon tai ostamiseen. Tyypillisesti palvelusetelin haltija voi valita rajatusta joukosta palveluntarjoajia. Julkisten palvelujen järjestämisessä palvelusetelien käyttöönotto on yksi väline osittaisen yksityistämisen toteuttamiseen. QuakeNet
Toisin kuin esimerkiksi IRCnetissä, QuakeNetissä on verkkopalveluita, jotka näkyvät IRC-botteina. Osa verkkopalveluista on tarkoitettu auttamaan kanavan ylläpidossa, ja sellaisen botin voi saada omalle kanavalle.QuakeNet hoitaa verkkokatkojen jälkeen tapahtuvan yhdistämisen arvojärjestyksen aikamerkinnöillä (timestamp-järjestelmä eli TS). Ongelmana on vielä se, että IRC-palvelimet saattavat olla eri mieltä tilanteesta, ennen kuin yhdistäminen on mennyt kokonaan loppuun ja moodit asetettu. Verkkokatkon tunnistaa QuakeNetissä siitä, että kanavalta lähtee käyttäjiä syyllä "*.net *split". Jotta palvelunestohyökkäyksien kiinnostavuus vähenisi, ei myöskään käyttäjien käyttämää palvelinta kerrota muille käyttäjille. QuakeNet on kuitenkin nykyään usein palvelunestohyökkäyksien kohteena, joten siellä esiintyy viiveitä tai verkkokatkoja aika usein. Väsytyshyökkäys
Väsytyshyökkäys on usein käytännössä toimimaton menetelmä, mutta tämä on tapauskohtaista. Väsytyshyökkäys
Väsytyshyökkäys tai raakahyökkäys on kryptoanalyysihyökkäys, jossa yritetään järjestelmällisesti yrityksen ja erehdyksen kautta kokeilemalla löytää oikea salasana tai salausavain johonkin asiaan. Salasanaa saatetaan käyttää esim. kirjautumiseen johonkin käyttäjätunnukseen ja salausavainta tiedon salaukseen kiintolevyllä tai jollain muulla laitteella. Elektroninen sodankäynti
Elektronista sodankäyntiä ovat kaikki ne sotilaalliset toimet, joissa hyödynnetään sähkömagneettista tai suunnattua energiaa vihollista vastaan tai sähkömagneettisen spektrin hallintaan. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi suoraan viholliseen kohdistettu sokaiseva lasersäteily tai elektronisten laitteiden ohjelmistoihin datavirheitä aiheuttavan HPM-säteilyn ("High Power Microwave") käyttö. Lontoon terrori-isku 3. kesäkuuta 2017
Hyökkääjät olivat vuokranneet pakettiauton hieman ennen hyökkäystä. Iskun yhteydessä viranomaiset käyttivät ensimmäistä kertaa uuden nopean toiminnan erikoisyksikköä. Blue Thunder -nimellä kulkeva iskuryhmä on osa Britannian maavoimien SAS-erikoisjoukkoja. Palveluliikenne
Palveluliikenne on joukkoliikennettä, joka useissa kaupungeissa korvaa hiljentyneitä tavallisia linja-autovuoroja. Palvelureittejä ajetaan usein pienemmällä kalustolla ja matkustajien lisäksi kuljetetaan myös kaupungin tai kunnan sisäistä postia, koulujen ruokia sekä muuta rahtia. Usein palveluliikenne toteutetaan ostoliikenteenä. Saints Row
Pelistä löytyy myös erilaisia sivutehtäviä joita pelissä kutsutaan aktiviteeteiksi ("activities"). Sivutehtäviä on monia erilaisia katuajoista parittamiseen, autojen varastamiseen, kauppojen ryöstämiseen, huumekauppaan, kidnappaamiseen sekä jopa vakuutuspetokseen. Näiden sivutehtäviä suorittamalla pelaaja ansaitsee kunnioitusta ("respect") ja erilaisia bonuksia (esimerkiksi tehokkaampia aseita). Pelaajan ulkoasu heijastuu myös kunnioitustasoon siten, että pelaaja ansaitsee vaatetusbonuksen kun suorittaa tehtävän onnistuneesti ollessaan tyylikkäästi tai jengimäisesti vaatetettu. Kun pelaaja on ansainnut tarpeeksi kunnioitusta, ilmestyy kartalle uusi juonitehtävä tai vihollispesäke. Juonitehtäviä suorittamalla ja vihollispesäkkeitä valloittamalla pelaaja puolestaan ansaitsee lisää alueita kaupungissa ja hallussa olevat alueet tuottavat pelaajalle enemmän rahaa. Slashdot-vaikutus
Eräs Slashdotin kommentti kuvasi vaikutusta osuvasti: "Slashdot on maailmankuulu. Se on satunnainen hajautettu palvelunestohyökkäys, jonka edessä verkko- ja järjestelmävastaavat vapisevat ja josta he näkevät painajaisia." Markkinointiviestintä
Mainonta on maksettua, tavoitteellista tiedottamista, joka yleensä kohdistuu suureen ihmisjoukkoon. Tiedotus- ja suhdetoiminta tarkoittaa määrätietoista toimintaa jolla pyritään vaikuttamaan yrityksen sidosryhmien mielikuviin yrityksestä. Suhdetoiminnan tavoitteena on yleensä luoda yritykselle myönteinen imago. Tyypillisesti suhdetoimintaa harjoitetaan pyrkimällä vaikuttamaan tiedotusvälineisiin tai muutoin vaikuttamalla yrityksen toimintaympäristössä avainasemassa oleviin henkilöihin. Myös sponsoroinnin tavoitteena on usein myönteisen imagon vahvistaminen yrityksestä. Myynninedistäminen on kirjava joukko erilaisia toimenpiteitä jotka vaihtelevat laajalti eri alojen välillä. Myynninedistämistä on määritelty esimerkiksi sellaiseksi markkinointiviestinnäksi jota ei voida lukea henkilökohtaiseen myyntityöhön, suhdetoimintaan, sponsorointiin eikä mainontaan. Esimerkiksi erilaiset hinnanalennukset, kuponkitarjoukset ja kilpailut lukeutuvat myynninedistämiseksi. Myös messut ovat useille yrityksille juuri myynninedistämistoimintaa. Myyntityö tarkoittaa henkilökohtaista myyntityötä joka tapahtuu yrityksen edustajan ja asiakkaan välillä. Tyypillisesti myyntityö sisältää henkilökohtaisia tapaamisia, sähköpostiviestintää ja puhelinkeskusteluita.