Mikä on nykyisen Brittiläisen kuningasperheen sukunimi?
Elisabet II
14. marraskuuta 1948 syntyi pariskunnan ensimmäinen lapsi, prinssi Charles. Kaiken kaikkiaan pariskunta sai neljä lasta. Vaikka kuningashuoneen jäsenillä ei ole henkilökohtaista sukunimeä, itse kuningashuoneen nimi on edelleen "Windsor". Vuonna 1960 säädettiin kuningatar Elisabet II:n ja prinssi Philipin ei-kuninkaallisten jälkeläisten henkilökohtaisen sukunimen olevan "Mountbatten-Windsor". Myös heidän kuninkaalliset jälkeläisensä käyttävät "Mountbatten-Windsor"-nimeä tilanteissa, joissa sukunimi välttämättä tarvitaan. Prinssi Charlesin pojat William ja Harry ovat käyttäneet sotilasurillaan sukunimeä "Wales".Kuningas Yrjön terveys heikkeni vuoden 1951 aikana, ja Elisabet alkoi toimia hänen sijaisenaan julkisissa tilaisuuksissa. Vuoden aikana hän kävi Kreikassa, Italiassa, Maltalla, Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Tammikuussa 1952 Elisabet ja Philip lähtivät Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. He olivat ehtineet Keniaan asti, kun tieto kuninkaan kuolemasta tavoitti heidät 6. helmikuuta.
Peter Phillips
Peter Mark Andrew Phillips (s. 15. marraskuuta 1977) on prinsessa Annen ja kapteeni Mark Phillipsin vanhin lapsi ja Britannian kuningatar Elisabet II:n ensimmäinen lapsenlapsi. Hän on Yhdistyneen kuningaskunnan kruununperimysjärjestyksessä sijalla kolmetoista. Philips on ollut naimisissa vuodesta 2008 Autumn Kellyn kanssa, ja heidän tyttärensä ovat 30. joulukuuta 2010 syntynyt Savannah Phillips ja 29. huhtikuuta 2012 syntynyt Isla Elizabeth Phillips. Rikhard III
Hautaamista koskevan pitkällisen kiistan ratkaisi brittiläinen oikeusistuin, joka päätti, että Rikhard haudataan Leicesterin tuomiokirkkoon. Suvun edustajat olisivat halunneet hautapaikaksi Yorkin tuomiokirkon, mutta tuomioistuin perusteli päätöstä sillä, että kaivausluvan ehtona oli hautaus Leicesteriin. Rikhard laskettiin hautaan 26. maaliskuuta 2015. Britannian nykyistä kuningasperhettä tilaisuudessa edusti Wessexin kreivitär Sophie. Beatrice (Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa)
Prinsessa Beatrice (14. huhtikuuta 1857 – 26. lokakuuta 1944) oli kuningatar Viktorian ja prinssi Albertin nuorin lapsi ja syntyi noin neljä vuotta ennen isänsä kuolemaa. Hän avioitui Battenbergin prinssin Heinrichin kanssa ja he saivat neljä lasta. Espanjan kuningas Juan Carlos I on Beatricen jälkeläinen. Beatrice oli kuollessaan ainoa elossa oleva Albertin ja Viktorian lapsi. Hänen kuollessaan vallassa oli hänen vanhimman veljensä Edvard VII:n pojanpoika Yrjö VI. Walesin prinssi Charles
Noustessaan valtaistuimelle Charles saa itse valita hallitsijanimensä. "Times"-lehden vuonna 2004 julkaiseman uutisen mukaan Charles olisi harkinnut kuninkaaksi tullessaan hylkäävänsä nimen Charles III (Kaarle) sen huonon maineen vuoksi ja ottavansa käyttöön nimen George VII. Prinssin toimisto kiisti väitteen ja tiedotti, että hallitsijanimi valitaan vasta sen ajan koittaessa. Charlesista tuli Ison-Britannian historian pitkäaikaisin ensimmäinen kruununperijä vuoden 2011 huhtikuussa, kun hän oli ollut asemassa 59 vuoden, kahden kuukauden ja 14 päivän ajan. 20. huhtikuuta 2018 ilmoitettiin, että Charles tulee seuraamaan äitiään myös Kansainyhteisön johtajana. Saksi-Coburg-Gotha (hallitsijasuku)
Ernst I:n nuoremmasta pojasta Albertista tuli vuonna 1840 Ison-Britannian kuningatar Viktorian puoliso. Viktorian kuoltua vuonna 1901 valtaistuimelle tulivat heidän jälkeläisensä, joiden on katsottu kuuluneen isänsä tavoin Saksi-Coburg-Gothan sukuun. Isossa-Britannassa ensimmäisen maailmansodan aikana vallinneen saksalaisvastaisen mielialan vuoksi kuningas Yrjö V päätti vuonna 1917 muuttaa suvun nimen Windsoriksi hallitsijaperheen asuntona toimivan Windsorin linnan mukaan. Nimenmuutos koski kaikkia Viktorian ja Albertin jälkeläisiä. Suku on edelleen vallassa myös Isossa-Britanniassa. Luettelo Skotlannin hallitsijoista
Iso-Britannian ensimmäisenä kuningattarena Anna Stuart vielä toimi 1707–1714, mutta hänen kuoltuaan hänen 17 lastaan olivat jo kuolleet lapsina ja parlamentti sai vuonna 1701 antamansa asetuksen perusteella valita uuden hallitsijan. Valituksi tuli Stuartien protestanttinen pikkuserkku, Hannoverin vaaliruhtinaan Yrjö I:n, joka ei isälinjaltaan enää ollut Stuart vaan Hannover-sukua. Sen viimeisen edustajan, kuningatar Viktorian lapset katsottiin Viktorian miehen sukuun eli nykyiseen Windsor-hallitsijasukuun kuuluviksi. Iso-Britannian hallitsijat ovat siis yhä Stuartien suoria jälkeläisiä mutta eivät isälinjaltaan. Saudi-Arabia
Saudi-Arabia on kuningaskunta, ja Saudien hallitsijasuku tunnustaa islamin wahhabiittilaista suuntausta. Saudi-Arabia on absoluuttinen monarkia: kuningas ja hänen hallituksensa johtavat ilman kansan valitseman parlamentin rajoitteita. Nykyinen kuningas on Salman. Saudien sukuun kuuluu tuhansia jäseniä, joista jotkut ylläpitävät loisteliasta elämäntyyliä. Maan tämänhetkinen kruununprinssi on Mohammed bin Salman. Lilian (Ruotsin prinsessa)
Prinsessa Lilian (s. Lilian Davies, ent. Craig, 30. elokuuta 1915 Swansea, Wales – 10. maaliskuuta 2013 Tukholma) oli Ruotsin prinsessa ja Hallandin herttuatar. Hän avioitui nykyisen kuninkaan Kaarle XVI Kustaan sedän Prinssi Bertilin kanssa 7. joulukuuta 1976 Drottningholmin linnan kappelissa ja liittyi näin virallisesti Ruotsin nykyiseen kuningasperheeseen. Hän ja Bertil olivat kuitenkin ennen tätä eläneet yhdessä kolme vuosikymmentä, jolloin Lilian kuului epävirallisesti kuningasperheeseen. Ruotsin silloinen kruununperimysjärjestys esti prinssi Bertiliä avioitumasta aatelittoman kanssa. Kuningas Kaarle Kustaa antoi sedälleen luvan mennä naimisiin vuonna 1976, omien häidensä jälkeen. Prinssi Bertil kuoli 5. tammikuuta 1997. Gloucesterin herttua
Gloucesterin herttua () on Gloucesterin kaupungin mukaan nimetty periytyvä päärinarvo, jonka on annettu Englannin kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisen perheen jäsenille, yleensä hallitsevan monarkin pojalle. Arvonimi on perustettu kaikkiaan viidesti ja sillä on ennen nykyistä herttuaa ollut viisi kantajaa. 1700-luvulla oli käytössä myös arvonimi "Gloucesterin ja Edinburghin herttua". Tasavalta
Brittiläinen kansainyhteisö on myös ylikansallinen tasavalta. "Kansainyhteisö" on "tasavallan" synonyymi. Englanninkielinen arvonimi "Head of the Commonwealth" ei sinänsä kuulu Englannin kruunulle. Ison-Britannian kuningatar Elisabet II on tämän unionin päämies jäsenvaltioiden suostumuksen perusteella. John (Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi)
Prinssi John (, 12. heinäkuuta 1905 – 19. tammikuuta 1919) oli Britannian kuningasperheen jäsen. Hän oli kuningas Yrjö V:n nuorin poika. Catharina-Amalia
Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria (s. 7. joulukuuta 2003 Haag) on Alankomaiden kruununprinsessa. Hänen isänsä on maan nykyinen kuningas Willem-Alexander ja äiti maan nykyinen kuningatar Máxima. Catharina-Amalia on heidän esikoisensa. Hänellä on myös kaksi siskoa, Alexia (s. 2005) ja Ariane (s. 2007). Catharina-Amaliasta tuli vuonna 2013 kruununprinsessa, kun hänen isoäitinsä Beatrix luopui kruunusta ja antoi sen Catharina-Amalian isälle Willem-Alexanderille. Elisabet I
Elisabet syntyi Greenwichin palatsissa 7. syyskuuta 1533. Hänen isänsä Henrik VIII oli odottanut saavansa kauan kaivatun miespuolisen kruununperijän. Hänen toiveensa ei toteutunut, sillä kuningatar Anna Boleyn synnytti tyttövauvan, ja prinssin syntymää juhlistavat turnajaiset ja kulkueet peruttiin. Elisabet nimettiin isoäitinsä Yorkin Elisabetin mukaan. Elämänsä ensimmäiset kolme kuukautta Elisabet eli Greenwichissä äitinsä kanssa, minkä jälkeen hän sai oman taloutensa Hatfieldiin. Palveluskuntaan kuului myös hänen sisarpuolensa Maria, jolta oli viety kuninkaalliset arvonimet ja joka tunnettiin nyt virallisesti äpäränä.
Elisabet I oli ainoa hengissä säilynyt Henrik VIII:n lapsi tämän avioliitosta Anna Boleynin kanssa. Elisabet I kasvatettiin protestantiksi ja hyvin sivistyneeksi; hän osasi puhua ja kirjoittaa kuutta kieltä: englantia, latinaa, kreikkaa, ranskaa, italiaa ja espanjaa. Nuoruudessaan Elisabet vieraili harvoin hovissa. Hän piti kuitenkin yhteyttä nuorempaan velipuoleensa Edvardiin latinankielisin kirjein. Heitä yhdisti protestanttinen usko. 1543 Elisabet palautettiin sisarpuolensa kanssa kruununperimysjärjestykseen Edvardin jälkeen. 1546 Elisabet palasi hoviin opiskelemaan uuden äitipuolensa Katariina Parrin valvonnassa. Henrik VIII kuoli 28. tammikuuta 1547, ja valtaistuimelle nousi hänen poikansa Edvard VI. Elisabet lähetettiin isänsä kuoleman jälkeen asumaan Katariina Parrin luokse Chelseaan. Katariina avioitui pian Thomas Seymourin kanssa. Seymourin käytös nuorta Elisabetia kohtaan oli kaikkea muuta kuin isällistä ja aiheutti ikäviä huhupuheita varsinkin talon palveluskunnan keskuudessa. Episodi osaltaan johti myöhemmin Thomas Seymourin teloittamiseen vuonna 1549. Tätä aiemmin kuolemansairas ja raskaana oleva Katariina oli lähettänyt Elisabetin pois taloudestaan. Hohenzollern-Sigmaringen (suku)
Hohenzollern-Sigmaringenit kuuluvat Hohenzollernin suvun niin sanottuun svaabialaiseen haaraan, joka polveutuu 1200-luvun alussa eläneestä Zollernin kreivi Fredrik IV:stä. Hänen jälkeläisensä, Hohenzollernin kreivi Kaarle I sai vuonna 1534 keisarillisena läänityksenä Sigmaringenin ja Veringenin kreivikunnat. Kaarle I:n valtakunta jaettiin hänen kuoltuaan vuonna 1576 hänen kolmen poikansa kesken, jolloin nuorimmasta pojasta Kaarle II:sta tuli Hohenzollern-Sigmaringenin kreivi ja siten Hohenzollern-Sigmaringenin suvun varsinainen kantaisä. Suku sai vuonna 1623 ruhtinaan arvon. Suvun viimeinen hallitseva ruhtinas Kaarle Anton joutui vuoden 1848 vallankumouksen seurauksena luovuttamaan vuonna 1849 valtakuntansa Hohenzollernien frankkilaiseen haaraan kuuluneelle Preussin kuningas Fredrik Vilhelm IV:lle, minkä jälkeen suvun jäsenet katsottiin kuuluviksi prinsseinä ja prinsessoina Preussin kuningassukuun. Hohenzollern-Hechingenin sukuhaaran sammuttua vuonna 1869 Hohenzollern-Sigmaringenit olivat viimeinen jäljellä ollut osa Hohenzollernien svaabialaisesta haarasta, joten Kaarle Antonille myönnettiin tuolloin erityinen Hohenzollernin ruhtinaan arvo. Hänen nuoremmasta pojastaan tuli vuonna 1866 Romanian ruhtinas Kaarle I, joka vuonna 1881 korotti Romanian kuningaskunnaksi. Kaarle Antonin vanhempi poika Leopold oli vuonna 1870 ehdolla Espanjan kuninkaaksi, mikä osittain johti Ranskan–Saksan sodan syttymiseen. Bernadotte
Ruotsin ja Norjan personaaliunioni kesti vuoteen 1905 asti. Tuolloin itsenäisen Norjan kuningaskunnan kuninkaaksi valittiin Haakon VII, joka oli Kaarle XV:n lapsenlapsi ja Kaarle XIV Juhanan lapsenlapsenlapsenlapsi. Näin ollen Ruotsin ja Norjan kuningashuoneet ovat keskenään sukua, vaikka jälkimmäinen kuuluukin saksalaiseen Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg-sukuun, johon sekä Tanskan kuningashuone että Holstein-Gottorp-suku kuuluvat. Harry (Sussexin herttua)
Prinssi Harry, Sussexin herttua (koko nimeltään Henry Charles Albert David, s. 15. syyskuuta 1984 St. Maryn sairaala, Lontoo) on Walesin prinssi Charlesin ja prinsessa Dianan nuorempi poika sekä Britannian kuningatar Elisabet II:n pojanpoika. Prinssi Harry on kuudentena kruunuperimysjärjestyksessä isänsä ja veljensä prinssi Williamin ja tämän kolmen lapsen, prinssi Georgen, prinsessa Charlotten ja prinssi Louis’n, jälkeen. Yhdistyneen kuningaskunnan vallanperimyslaki
2011 perimysjärjestystä ehdotettiin muutettavaksi niin, että esikoinen perii aina huolimatta sukupuolesta. Lisäksi katolilaisen kanssa avioituminen ei enää poistaisi kruununperimyksestä. Katolinen ei kuitenkaan edelleenkään voisi olla Britannian monarkki. Prinssi Philip, Edinburghin herttua
Prinssi Philip, Edinburghin herttua (Kreikan ja Tanskan prinssi Philip, s. 10. kesäkuuta 1921 Korfu, Kreikka) on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan Elisabet II:n puoliso ja syntyjään Kreikan ja Tanskan prinssi. Ennen avioitumistaan silloisen kruununprinsessa Elisabetin kanssa hän käytti nimeä Philip Mountbatten. Prinssi Philip kuuluu laajaan Glücksburgin sukuun, jonka jäsenet hallitsevat nykyisin Tanskaa ja Norjaa ja ovat aikaisemmin hallinneet myös Kreikkaa. Nobel (suku)
Nobel on ruotsalainen suku, jonka tunnetuin edustaja on Alfred Nobel. Suvun juuret tunnetaan 1600-luvulle saakka. Alkujaan suvun nimi ei ollut Nobel vaan Nobelius, mikä on latinankielinen muoto Skånessa sijaitsevasta Nöbbelövin pitäjästä. Ensimmäinen henkilö, jonka on tiedetty käyttäneen kyseistä sukunimeä, oli vuosina 1655–1707 elänyt Petrus Olai Nobelius. Britannian kruununperimysjärjestys
Britannian kruununperimysjärjestys määrittää, missä järjestyksessä Britannian kuninkaallisen suvun jäsenillä on oikeus kruunuun. Polveutuminen Hannoverin Sofiasta ja parlamentin säätämät säädökset määräävät kruununperimysjärjestyksen. Louis (Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi)
Prinssi Louis (Louis Arthur Charles; s. 23. huhtikuuta 2018 Lontoo) on prinssi Williamin, Cambridgen herttuan ja hänen puolisonsa Cambridgen herttuattaren Catherinen toinen poika. Hän on Walesin prinssi Charlesin lapsenlapsi ja viidentenä kruununperimysjärjestyksessä. Hannoverin Sofia
Hannoverin Sofia (1630–1714) oli Böömin kuninkaan Fredrik I:n ja tämän vaimon Elisabet Stuartin tytär. Hänen äitinsä oli Skotlannin, Englannin ja Irlannin kuninkaan Jaakko I:n tytär, ja näin hän oli myös Englannin ja Skotlannin kuninkaallista verta. Hänen puolisonsa oli Hannoverin vaaliruhtinas Ernst August. Ison-Britannian uusi kruununperimysjärjestys Act of Settlement (1707) määräsi hänet Ison-Britannian kruununperijäksi serkuntyttärensä Annan jälkeen, koska Sofia oli Jaakko I:n protestanttinen jälkeläinen. Hän kuitenkin kuoli lähes samoihin aikoihin Annan kanssa, jolloin hänen poikansa Yrjö I nousi Ison-Britannian valtaistuimelle aloittaen Hannoverin hallitsijadynastian, josta myös Windsor-suku matrilineaarisesti polveutuu. Yhdistyneen kuningaskunnan kruununperimyksen perustana tähän päivään asti on ollut, että perimysjärjestyksessä olevien henkilöiden tulee olla Sofian jälkeläisiä ja protestantteja. Viktoria (Iso-Britannia)
Nykyajan monarkeista Viktorian jälkeläisiä ovat Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen hallitsija Elisabet II, Tanskan Margareeta II, Norjan Harald V, Ruotsin Kaarle XVI Kustaa ja Espanjan Felipe VI. Yhdistyneen kuningaskunnan monarkia
Yhdistyneen kuningaskunnan monarkia, jota kutsutaan tavallisemmin Britannian monarkiaksi, on Yhdistyneen kuningaskunnan ja sen merentakaisten alueiden perustuslaillinen monarkia. Nykyinen monarkki ja valtionpäämies on kuningatar Elisabet II, joka nousi hallitsijaksi hänen isänsä Yrjö VI:n kuoltua 6. helmikuuta 1952. Bob Geldof
Geldof on saanut hyväntekeväisyystyöstään useita palkintoja, ja kuningatar Elisabet II on myöntänyt hänelle ritarin arvon (KBE). Bob Geldof ei kuitenkaan ole brittiläiseen kansainyhteisöön kuuluvan maan kansalainen, joten hän ei voi käyttää arvonimeä "Sir" nimensä edessä vaikka (virheellinen) nimitys "Sir Bob Geldof" esiintyykin usein tiedotusvälineissä. Elisabeth (Belgian kruununprinsessa)
Prinsessa Elisabeth, Brabantin herttuatar (; ; s. 25. lokakuuta 2001 Anderlecht, Bryssel) on Belgian kruununprinsessa. Hän on nykyisen kuninkaan Philippen ja kuningattaren Mathilden esikoinen. Elisabethillä on kaksi veljeä Gabriel (s. 2003) ja Emmanuel (s. 2005) sekä yksi sisko Eléonore (s. 2008). Elisabeth peri kruununperijän arvon isältään Philippeltä, josta tuli kuningas heinäkuussa 2013 Elisabethin isoisän Albert II:n luovuttua kruunusta. Holstein-Gottorp (suku)
Suku polveutuu Tanskan kuningas Fredrik I:n nuorimmasta pojasta Adolfista, jolle annettiin vuonna 1544 Holstein-Gottorpin herttuan arvo. Suku jakautui myöhemmin neljään sukuhaaraan. Vanhimman sukuhaaran päämies, Holstein-Gottorpin herttua Karl Peter Ulrich, jonka äiti oli venäläinen suuriruhtinatar Anna Petrovna, valittiin vuonna 1762 Venäjän keisariksi nimellä Pietari III kun alkuperäinen Romanovin hallitsijasuku oli sammunut. Vaikka Pietari III:n hallitsijakausi jäi lyhyeksi, kaikki Venäjän keisarit vuonna 1796 valtaan tulleesta Paavali I:stä lähtien olivat hänen jälkeläisiään ja Holstein-Gottorpin suku oli siten tosiasiassa Venäjän keisarisukuna vuoteen 1917, vaikka käyttikin siellä nimeä Romanov. Luettelo Englannin hallitsijoista
Edmund Tudorilla oli kahdeksan aviotonta tai sala-avioliiton kautta tullutta lasta. Edmund antoi kaiken omaisuutensa lapsien velipuolelle Henrik VI:lle. Kun Lancaster-suku kaatui, Tudorit tulivat tilalle. Edmund Tudorin pojasta tuli kuningas Henrik VII, joka voitti Rikhard III:n Bosworthin taistelussa ruusujen sodan aikana. Henrik VII:n vaatimus kruunuun oli huomattavasti heikompi kuin Rikhard III:n, mutta taistelun voittaneena Henrikistä tuli kuningas ja uuden dynastian perustaja. Hän solmi avioliiton Edvard IV:n tyttären Yorkin Elisabetin kanssa, jolloin kilpailevat suvut yhdistyivät Tudorin ruusun alle. Samalla Henrik varmisti jälkeläistensä laillisen siteen edeltäneeseen Plantagenet-sukuun. Tudor-suku syrjäytti ruusujen sotien seurauksena Plantagenetin valtaistuimelta ja se hallitsi vuodesta 1485 vuoteen 1603, kun Elisabet I kuoli ilman ainuttakaan perillistä. Kaarle XVI Kustaa
Kaarle XVI Kustaa (alk. Carl Gustaf Folke Hubertus, , s. 30. huhtikuuta 1946) on ollut Ruotsin kuningas vuodesta 1973 lähtien. Kaarle XVI Kustaan vanhemmat olivat Ruotsin prinssi Kustaa Aadolf (1906–1947) ja Saksi-Coburg-Gothan suvun Sibylla (1908–1972). Kuningas Kaarle XVI Kustaalla ei vuoden 1975 perustuslakiuudistuksen jälkeen ole ollut poliittista valtaa. Hessen (suku)
Hessen on saksalainen hallitsijasuku, joka hallitsi nykyisen Hessenin aluetta keskiajalta 1900-luvun alkuun saakka. Kyseessä on alkujaan Brabant-suvun haara. Hessenin sukuun kuului myös yksi Ruotsin kuningas, yksi Bulgarian ruhtinas ja yksi Suomen kuninkaaksi valittu henkilö. Hannover (suku)
Hannoverin vaaliruhtinas Yrjö I:n myötä suku nousi vuonna 1714 myös Ison-Britannian valtaistuimelle syrjäyttäen Stuart-suvun. Yrjön perintöoikeus Ison-Britannian valtaistuimeen tuli siitä, että hänen äitinsä vaaliruhtinatar Sofia oli Englannin, Skotlannin ja Irlannin kuninkaan Jaakko VI:n tyttärentytär. Seurauksena oli Ison-Britannian ja Hannoverin vuoteen 1837 asti kestänyt personaaliunioni. Unioni purkautui lapsettoman Vilhelm IV:n kuollessa, sillä Hannoverissa ja Britanniassa sovellettiin erilaista kruununperimysjärjestystä. Huxley
Huxley on englantilainen tiedemies- ja kirjailijasuku. Sukuun kuuluu myös henkilöitä, jotka ovat toimineet Britannian korkeimmissa julkisissa viroissa. Gloucesterin herttua
Yhdistyneen Kuningaskunnan toinen ja nykyinen Gloucesterin herttua on Yrjö V:n pojanpoika ja kuningatar Elisabet II:n serkku prinssi Richard. Hän valmistui arkkitehdiksi 1969 ja oli ajatellut tehdä uran arkkitehtuurin parissa. Hänen vanhempi veljensä kuoli lento-onnettomuudessa vain 30-vuotiaana vuonna 1972, jolloin Richardista tuli arvonimen perijä isänsä jälkeen. Hänen kuninkalliset tehtävänsä lisääntyivät siinä määrin, että hän jätti työnsä lontoolaisessa suunnittelutoimistossa. Prinssi Richardilla on myös "Ulsterin jaarlin" ja "Cullodenin paronin" arvonimet. 
Prinssi Henrikin jälkeen arvonimen perimysvuorossa on hänen ainoa poikansa Alexander Windsor, Ulsterin jaarli (s. 1974). Hänellä puolestaan on yksi poika, Xan Windsor, lordi Culloden (s. 2007). Stuart (suku)
Suvun nimi oli alun perin "Stewart". Maria I alkoi käyttää Stuart-nimeä oleskellessaan Ranskassa, koska halusi että nimi lausuttaisiin siellä samalla tavalla kuin skotin kielessä. Stewart-nimi tuli perinnöllisestä tittelistä "High Steward of Scotland", jonka suvun edustajat saivat 1100-luvulla (titteli on nykyisin prinssi Charlesilla). Yrjö I (Iso-Britannia)
Yrjön läheisin sukulaisside edeltäneeseen Stuart-hallitsijasukuun kulki hänen äidinäitinsä Elisabet Stuartin kautta. Tämä oli Jaakko I:n tytär ja Kaarle I:n sisar. Yrjön perinnöllinen oikeus kruunuun oli hatara, mutta uuden Ison-Britannian vallanperimyslain myötä voimistunut parlamentti käytti oikeuttaan päättää hallitsijasta ja sivuutti monet edellisen monarkin Annan läheisemmät sukulaiset, ja niinpä koko ikänsä Hannoverissa eläneestä, englantia tuskin osanneesta Yrjö I:stä tuli 54-vuotiaana Ison-Britannian kuningas. Hän ohitti vallanperimyksessä noin 60 katolista sukulaista. Andrew (prinssi)
Prinssi Andrew, Yorkin herttua (Andrew Albert Christian Edward Mountbatten-Windsor, s. 19. helmikuuta 1960) on Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattaren Elisabet II:n ja prinssi Philipin kolmas lapsi ja toinen poika. Vuodesta 1986 Yorkin herttuan arvonimeä kantanut Andrew on kruununperimysjärjestyksessä seitsemäntenä vanhemman veljensä Walesin prinssi Charlesin sekä tämän lasten ja lastenlasten jälkeen. Edinburghin herttua
Edinburghin herttua on periytyvä päärinarvo, joka on perustettu kolmasti vuodesta 1726 lähtien Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ison-Britannian kuningaskunnan kuninkaallisen perheen jäsenelle. Arvonimen neljäs ja nykyinen haltija on prinssi Philip. Arvonimi on nimetty skotlantilaisen Edinburghin kaupungin mukaan.Herttuanarvo periytyi Fredrikiltä hänen pojalleen prinssi Yrjölle, mutta lakkasi olemasta, kun prinssistä tuli kuningas Yrjö III vuonna 1760.Arvonimen saaja oli kuningatar Viktorian toiseksi vanhin poika, myöhemmin Saksi-Coburgin ja Gothan herttua. Prinssi Alfredin jälkeen arvonimi lakkasi olemasta, koska hänen ainoa poikansa prinssi Alfred (1874–1899) kuoli ennen isäänsä.Prinssi Philipin jälkeen arvonimi siirtyy hänen nuorimmalle pojalleen prinssi Edwardille. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija
Viktorian poika Edvard VII osoittautui hallitsijakaudellaan taitavaksi diplomaatiksi, vaikka oli jäänyt äitinsä varjoon pitkäksi aikaa. Hänen hallitsijakaudellaan Englannin ja Ranskan välille syntyi liitto vuonna 1904. Edvardin pojan Yrjö V:n aikana kuningashuone luopui saksalaisesta sukunimestään Saksi-Coburg-Gotha, joka oli Viktorian prinssipuolison Albertin sukunimi, ja hallitsijasuvun uudeksi sukunimeksi tuli Windsor. Elisabet II
Kansainyhteisömaiden kruununperimyslain mukaan hallitsijan miespuoliset jälkeläiset olivat aiemmin naispuolisten edellä kruununperimysjärjestyksessä, minkä vuoksi kuningatar Elisabet II:n tytär prinsessa Anne jälkeläisineen on järjestyksessä vasta Annen nuorempien veljien, prinssi Edwardin ja prinssi Andrew'n sekä heidän lastensa jälkeen. Päätös astui voimaan 2013, kun prinssi Williamin ja Katen poika, prinssi George syntyi. Sillä on merkitystä prinsessa Charlotten asemaan: vaikka hänelle syntyisi nuorempia veljiä, nämä eivät enää mene järjestyksessä ohitse. Laki ei ole takautuva, joten esimerkiksi kuningattaren nuorempien lasten sijat eivät muutu. Mary (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)
Avioliiton solmimisen jälkeen Mary tunnettiin Yorkin herttuattarena. Kuningatar Viktorian kuoltua 1901 Yrjöstä tuli Walesin prinssi ja Marysta Walesin prinsessa. 1910 Edvard VII kuoli, ja Maryn puolisosta tuli kuningas Yrjö V ja Marysta kuningatar. Oli kuningatar Viktorian toivomus, ettei kukaan Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar hänen jälkeensä olisi nimeltään Viktoria, siksi Mary käytti toista etunimeään ensimmäisen sijasta. Perheen kesken hänet tunnettiin nimellä May. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija () on Yhdistyneen kuningaskunnan valtionpäämies. Nykyinen Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar on Elisabet II. Carl Philip (Ruotsin prinssi)
Ruotsin prinssi Carl Philip (koko nimeltään Carl Philip Edmund Bertil, s. 13. toukokuuta 1979), Värmlannin herttua, on Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaan ja kuningatar Silvian toinen lapsi ja ainoa poika. Hän syntyi kruununprinssiksi, mutta kruunun­perimys­järjestystä muutettiin vuoden 1980 alussa niin, että perimysjärjestyksessä ensimmäinen on kuninkaan ja kuningattaren esikoinen sukupuoleen katsomatta. Näin hän on sisarensa kruununprinsessa Victorian ja Victorian lasten, Itä-Götanmaan herttuatar prinsessa Estellen ja Skånen herttua prinssi Oscarin jälkeen Ruotsin kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä. Viktoria (Iso-Britannia)
Syntyessään Viktoria oli kruununperimysjärjestyksessä viides isänsä ja tämän veljien jälkeen. Viktoria peri kruunun sedältään Vilhelm IV:ltä, joka jäi viimeiseksi Hannover-sukua edustaneeksi kuninkaaksi. Viktoria jäi Ison-Britannian viimeiseksi Hannover-sukua edustaneeksi hallitsijaksi. Hänen noustessaan valtaistuimelle myös Ison-Britannian ja Hannoverin kuningaskuntien yli sata vuotta kestänyt personaaliunioni lakkasi. Viktoriaaninen aikakausi (1837–1901) on nimetty kuningatar Viktorian mukaan. Yrjö II (Iso-Britannia)
Yrjöllä oli vaimonsa Caroline von Brandenburg-Ansbachin kanssa kahdeksan lasta. Vanhin poika oli Walesin prinssi Fredrik, joka kuoli isänsä valtakauden aikana vuonna 1751. Hänen vanhimmasta pojastaan Yrjöstä tehtiin Walesin prinssi ja hän peri isoisältään kruunun vuonna 1760. Yrjö II on vanhimman poikansa kautta muuan muassa Elisabet II:n ja Hannoverin nykyisen päämiehen Ernst Augustuksen esi-isä. Hänen tyttärensä avioituivat muuan muassa Tanskan hoviin sekä merkittäviin hollantilaisiin ja saksalaisiin aatelissukuihin. Koska hän on vanhimman poikansa kautta kuningatar Viktorian esi-isä, hänen jälkeläisiään ovat monet Euroopan hallitsijat ja ruhtinaat. Hänen tyttärensä Anne avioitui Oranjen prinssi Vilhelm IV:n kanssa, minkä vuoksi hän on Alankomaiden nykyisen kuninkaan ja tämän kuuden edeltäjän (kolmen kuninkaan ja kolmen kuningattaren) esi-isä. Tyttärensä Annen kautta hän on myös Luxemburgin suurherttuan esi-isä ja tyttärensä Maryn kautta Belgian kuninkaan esi-isä. Warwickin jaarli
Warwickin jaarli on brittiläinen arvonimi, joka on ollut käytössä neljään eri otteeseen Britannian historiassa. Nykyinen Warwickin jaarli on Guy David Greville ja perimysjärjestyksessä seuraavana on tämän poika Charles Fulke Chester Greville. Ramsay (klaani)
Ramsayn klaani tai suku on skotlantilainen klaani, joka on levittäytynyt aatelissukuna useisiin Euroopan maihin. Yksi haara on vaikuttanut myös Suomessa ja Ruotsissa. Suvun ensimmäinen tunnettu henkilö oli Midlothianissa sijaitsevan Dalhousien linnan ja aatelistilan haltijana 1100-luvun lopulla toiminut Simon (Simundus) de Ramsay (1140–1196), joka oli lähtöisin Englannin Huntingdonista. Hän oli Skotlannin kuninkaan David I:n palveluksessa. Suvun alkuperästä on useita teorioita. Alussa Ramsayt käyttivät nimeä de Ramsay. Tämä viittaa Ranskaan, jossa eli samannimisiä henkilöitä. Oletetaan, että Skotlannin Ramsayt tulivat Normandiasta Englantiin Vilhelm Valloittajan kanssa. Sukua on ollut helppo seurata, sillä nimi on aina pysynyt samana ja vaakuna on myös ollut sama: musta korppi hopeisella pohjalla. Suvun päähaara on saanut nimen Ramsay of Dalhousie, mutta yhtä vanha on Ramsay of Bamff. Juan Carlos I
Juan Carlos I (koko nimeltään Juan Carlos Alfonso Víctor María de Borbón y Borbón-Dos Sicilias, s. 5. tammikuuta 1938 Rooma, Italia) on Espanjan entinen kuningas. Hänen isoisänsä Alfonso XIII oli Espanjan kuningas ennen vuonna 1931 syntynyttä toista tasavaltaa. Tasavalta koki loppunsa Espanjan sisällissodan myötä ja sitä seurasi Francisco Francon diktatuuri, joka jatkui Francon kuolemaan 20. marraskuuta 1975 asti. Juan Carlos kruunattiin Espanjan kuninkaaksi 22. marraskuuta 1975, minkä myötä Espanjasta tuli jälleen perustuslaillinen monarkia. Juan Carlos kuuluu Bourbon-sukuun. Saksi-Coburg-Gotha (hallitsijasuku)
Saksi-Coburg-Gotha () on saksalainen hallitsijasuku, jonka jäsenet ovat nousseet useiden Euroopan maiden valtaistuimille. Se on alkujaan Wettinin vanhan hallitsijasuvun haara, joka hallitsi 1800-luvulla samannimistä herttuakuntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen hallitsijasuku Windsor on yksi Saksi-Coburg-Gothan suvun haaroista. Suku on nykyään vallassa myös Belgiassa. Märtha Louise
Prinsessa Märtha Louise on kruununperimysjärjestyksessä neljäntenä veljensä ja tämän lasten jälkeen. Märtha Louisen ja Haakonin syntyessä Norjassa oli voimassa perustuslaki, jonka mukaan nainen voi periä kruunun ainoastaan miespuolisten perillisten puuttuessa. Tästä syystä Haakon jälkikasvuineen on etusijalla kruununperimysjärjestyksessä Märtha Louiseen nähden. Sittemmin perustuslakia on muutettu, ja kruununperimysjärjestys määräytyy nykyään lasten syntymäjärjestyksen mukaan. Yhdistyneen kuningaskunnan vaakuna
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan vaakuna on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkin (tällä hetkellä kuningatar Elisabet II) virallinen vaakuna (vain hänen roolissaan Yhdistyneen kuningaskunnan kuningattarena). Vaakunasta käytetään Skotlannissa eri versiota kuin Englannissa, Walesissä ja Pohjois-Irlannissa, joissa käytetään yleisintä versiota. Myös Britannian hallitus käyttää hieman eri versiota, joka perustuu Englannissa, Walesissä ja Pohjois-Irlannissa käytettyyn versioon. Hallituksen versio on käytössä esimerkiksi kaikissa Yhdistyneen kuningaskunnan passeissa. Jaakko I (Englanti)
Syntyessään Jaakko monarkkien vanhimpana poikana ja kruununperillisenä sai automaattisesti Rothesayn herttuan sekä Skotlannin prinssin ja suurmarsalkan () arvot. Hänelle annettiin nimi Charles James, Charles tuli hänen kummisetänsä Ranskan Kaarle IX:n mukaan. Näin Jaakko oli ensimmäinen Englannin kuninkaallinen, jolla oli enemmän kuin yksi etunimi. Margaret (Englannin prinsessa)
Prinsessa Margaret ("Margaret Rose"; 21. elokuuta 1930 – 9. helmikuuta 2002) oli Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaan Yrjö VI:n ja kuningatar (myöh. kuningataräiti) Elisabethin nuorempi tytär ja nykyisen hallitsijan kuningatar Elisabet II:n sisko. Avioliiton kautta prinsessa Margaretilla oli myöhemmin myös Snowdonin kreivittären arvonimi. Elisabet II
Vuodesta 1947 Elisabet on ollut naimisissa Kreikan entisen kuninkaan Yrjö I:n pojanpojan Philipin kanssa. Parilla on neljä lasta: Charles (s. 1948), Anne (s. 1950), Andrew (s. 1960) sekä Edward (s. 1964). Lastenlapsia Elisabetilla on kahdeksan ja lastenlastenlapsia kuusi. Kuningatar Elisabetista on Walesin prinsessan Dianan ja kuningataräiti Elisabetin kuoltua tullut todennäköisesti suosituin kuningasperheen jäsen. Eugenie (prinsessa)
Yorkin prinsessa Eugenie (Eugenie Victoria Helena; s. 23. maaliskuuta 1990) on Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan Elisabet II:n pojan prinssi Andrew'n nuorempi tytär. Prinsessa Eugenie on kruununperimysjärjestyksessä yhdeksäntenä. Bank of England
Bank of England on Yhdistyneen kuningaskunnan keskuspankki. Englannissa sitä kutsutaan lempinimellä "The Old Lady" (”Vanha rouva”). Sen rakennus on seissyt Threadneedle Streetillä Lontoon keskustassa vuodesta 1734. Pankilla on yksinoikeus julkaista setelirahaa ja kolikoita Englannissa ja Walesissa, se hallitsee maan kultavarantoa ja tukee hallituksen talouspolitiikkaa pitämällä hintoja vakaina. Buckinghamin palatsi
Buckinghamin palatsi () on Yhdistyneen kuningaskunnan kuningasperheen virallinen asuinpaikka Lontoossa. Ensimmäinen Buckinghamin palatsissa asunut hallitsija oli kuningatar Viktoria. Luettelo Parman herttuoista
Nykyisin Parman herttuan arvo kuuluu Bourbon-suvulle, joka pitää hallussaan myös Espanjan kruunua. Siten Parman herttua on mukana Espanjan kruununperimysjärjestyksessä, vaikkakaan ei ensimmäisten joukossa; itse asiassa Parman nykyinen herttua Carlos Hugo tavoitteli Espanjan kruunua 1970-luvulla."Eivät hallinneet Parman tai Piacenzan aluetta, mutta heillä oli perinnöllinen arvonimi duché grand-fief." Louis Mountbatten
Louis Mountbatten kuului saksalaistaustaiseen Battenbergin aatelissukuun. Hänen isänsä oli laivastoamiraali, Battenbergin prinssi Louis ja äitinsä Hessenin prinsessa Viktoria, joka oli kuningatar Viktorian tyttärentytär. Louis Mountbatten oli muutoinkin läheistä sukua eri hallitsijahuoneille. Hänen sisaristaan Alicesta tuli Kreikan ja Tanskan prinsessa ja Louisesta Ruotsin kuningatar. Hänen vanhin veljensä George Mounbatten peri isän aatelisarvon "Milford Havenin markiisi". Edinburghin herttua prinssi Philip on Louis Mountbattenin sisarenpoika. Mannerheim (suku)
Mannerheim-suku (alkuaan "Marhein") on ruotsalais-suomalainen aatelissuku, joka on alun perin kotoisin Saksasta. Aiemmin suvun luultiin olevan peräisin Alankomaista. Suvun tunnetuin jäsen on Suomen marsalkka ja presidentti Carl Gustaf Emil Mannerheim. Bonaparte
Bonaparte (alun perin di Buonaparte) on juuriltaan italialais-korsikalainen aatelissuku sekä ranskalainen keisarillinen että eurooppalainen kuninkaallinen hallitsijasuku. Historiassa on useita tunnettuja Bonaparten sukuun kuuluvia henkilöitä, joista tunnetuin on korsikalainen Ranskan keisari Napoléon I, joka hallitsi Ranskaa 1800-luvun alussa. Bonaparten sukuun on kuulunut myös Espanjan, Napolin, Hollannin ja Westfalenin kuninkaita sekä Ranskan toinen keisari Napoléon III. Bonaparten sukua ja sen oikeutta Ranskan hallitsemiseen kannattavia henkilöitä kutsutaan "bonapartisteiksi". Bernadotte
Bernadotte on ranskalaista alkuperää oleva hallitsijasuku, joka on hallinnut Ruotsia vuodesta 1818 alkaen ja Norjaa vuosina 1818–1905. Suvun nykyinen päämies on kuningas Kaarle XVI Kustaa. Kuningashuoneen perustaja oli Ranskan marsalkka Jean-Baptiste Bernadotte, jonka Ruotsin valtiopäivät valitsi kruununperijäksi kuningas Kaarle XIII:n jälkeen. Bernadottet ovat olleet hallitsijoina parisataa vuotta, ja sinä aikana Ruotsi on siirtynyt itsevaltaisesta perustuslaillisesta monarkiasta seremonialliseen kuninkuuteen. Anthony Kiedis
Kiedisin vanhemmat ovat Peggy Nobel ja John Michael Kiedis, joka on taiteilijanimeltään Blackie Dammett, kirjailija Dashiel Hammetin mukaan. Nobel halusi antaa Anthonylle isänsä nimen, jolloin hänestä olisi tullut John Kiedis III, mutta Dammet olisi halunnut nimeksi Clark Gable tai Courage (suom. rohkeus). Lopulta nimeksi tuli Anthony, kunnianosoituksena hänen isoisoisälle Antonille. Anthonya kutsuttiin kuitenkin aina Tonyksi. Hänen perheensä muutti monta kertaa, mm. Floridaan ja Kaliforniaan. Bernadotte
Bernadotte-suku jakautuu kahtia vanhaan ja uuteen linjaan. Jean-Baptisten isoisän vanhemman veljen André Bernadotten (s. 1680) jälkeläiset elävät edelleen porvarillista elämää Ranskassa. Nuorempi linjakin jakautui. Jean Baptisten isoveljen, Bernadotten paronin Jean de Bernadotten (1754−1813), jälkeläiset perivät paronin arvon, linnan ja kartanon Pyrénées-Atlantiques’n provinssissa. Tämä vapaaherrallinen linja sammui vuonna 1966, joten Bernadotten suvun uudesta linjasta on jäljellä enää Ruotsin kuningashuone. Iso-Britannia (saari)
Ptolemaioksen ja Plinius vanhemman mukaan saaren asukkaat kutsuivat saartaan nimellä "Albion". Roomalaiset kutsuivat saarella sijainnutta provinssiaan Britanniaksi. Nimen uskotaan juontuvan brittien kelttiheimosta. Rooman valtakunnan tuhon jälkeen nimi unohtui. Varhaiskeskiajalla Albion palasi käyttöön. Satoja vuosia myöhemmin kelttien keskiajalla voittopuolisesti asumia alueita alettiin mantereella nimittää nimellä "Brittany" (Pikku-Britannia) ja saarta "Great Britain", ranskaksi: "Bretagne" ja "Grande Bretagne". Vuonna 1604 Skotlannin ja Englannin kuningas Jaakko (Skotlannissa Jaakko VI vuodesta 1567, Englannissa Jaakko I 1603 lähtien) nimitti itseään Ison-Britannian kuninkaaksi, ehkä välttääkseen hankalaa titteliään. Arvonimestä "Ison-Britannian kuningas" tuli virallinen vuonna 1707 kuningaskuntien yhdistyessä. Vuodesta 1801 hallitsijat ovat olleet "Ison-Britannian ja (Pohjois-)Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan" hallitsijoita. Viktoria (Iso-Britannia)
Viktoria syntyi 24. toukokuuta 1819 Kensingtonin palatsissa Lontoossa, jonne hänen vanhempansa olivat saapuneet vähän aiemmin Saksasta, jotta heidän lapsensa syntyisi Englannissa. Kuukautta myöhemmin hänet kastettiin Alexandrina Victoriaksi. Nimi Alexandrina tuli tytön kummisedän ja Britannian sotaliittolaisen, Venäjän keisari Aleksanteri I:n mukaan, ja nimi Victoria annettin hänen äitinsä mukaan. Tuohon aikaan Victoria oli Britanniassa tuntematon nimi, ja koska myös Alexandrina kuulosti vierasmaalaiselta, moni parlamentaarikko pyrki 1830-luvulla vaihdattamaan prinsessan laillisen nimen, siinä kuitenkaan onnistumatta. Viktorian isä, Prinssi Edvard, Kentin ja Strathearnin herttua, kuoli vuonna 1820 keuhkokuumeeseen, ja kuningas Yrjö IV otti velkaisen äidin ja tyttären hoiviinsa. Yksivuotiaana Viktoria oli perimysjärjestyksessä kolmantena setiensä jälkeen. Viktorian äiti oli saksalainen, joten kotona puhuttiin saksaa, vaikka äiti kasvattikin Viktorian englanninkieliseksi. Thurn und Taxis
Thurn und Taxis -suvun nykyinen päämies on Albert Prinz von Thurn und Taxis, joka olisi järjestyksessä kahdestoista Thurn und Taxisin ruhtinas mikäli aatelisarvot olisivat vielä voimassa Saksassa. Hän on Johannes Prinz von Thurn und Taxisin ja tämän vaimon Glorian ainoa lapsi. Perhe on asunut St. Emmeramin linnassa Regensburgissa aina vuodesta 1748 lähtien. Suvun panimot myytiin vuonna 1966 saksalaiselle Paulaner-yhtiölle, joka kuitenkin valmistaa edelleen olutta nimellä ”Thurn und Taxis”. Suku on Saksan ja maailman varakkaimpia, sillä Forbes-talouslehti mainitsi vuonna 2007 Albertin maailman nuorimmaksi miljardööriksi, jonka omaisuuden lasketaan olevan noin 2 miljardia dollaria. William (Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi)
Äitinsä kautta prinssi William polveutuu kahdesta kuningas Kaarle II:n aviottomasta pojasta, Graftonin ja Richmondin herttuoista. Valtaannoustessaan hän on ensimmäinen Kaarle II:sta polveutuva brittihallitsija ja ensimmäinen Kaarle I:stä polveutuva hallitsija sitten kuningatar Annan 1700-luvulta. Bentinck
Nykyinen Englannin kuningatar Elisabet II on sukua Bentinckeille äitinsä äidin puolelta. Lady Jane Grey
Koska miehet olivat etusijalla kruununperimyksessä, Suffolkit (ensin Brandonit ja myöhemmin Greyt) muodostivat Henrik VII:n perillisten nuoremman haaran. Vuoden 1544 kruununperimyslaki palautti sekä Marian että Elisabetin aseman kruununperimysjärjestyksessä, vaikka kumpikin olikin lain silmissä yhä avioton lapsi. Lisäksi laki antoi Henrik VIII:lle oikeuden muuttaa kruununperimysjärjestystä testamentissaan. Kuninkaan testamentti vahvisti hänen kolmen lapsensa aseman, minkä jälkeen testamentissa julistettiin, että mikäli yksikään hänen kolmesta lapsistaan ei saisi jälkeläisiä, Englannin kruunu siirtyisi hänen nuoremman sisarensa Mary Tudorin lapsille. Hän syrjäytti testamentissaan vanhemman sisarensa Margareeta Tudorin jälkeläiset, koska ei halunnut antaa Englannin kruunua Skotlannin monarkeille. Plantagenet
Plantagenet oli yksi Englannin keskiaikaisista hallitsijasuvuista. Suku polveutui Anjou-suvusta ja hallitsi Englantia sekä osia Ranskaa vuosina 1154–1399. Sukua kutsutaan joskus myös Angevin-hallitsijasuvuksi. Tämän jälkeen suku jakautui Lancasterin ja Yorkin haaroiksi, jotka hallitsivat Englantia vuoteen 1485 saakka. Englannin kuninkaista 14 kuuluu Plantagenet-sukuun, mikäli mukaan lasketaan Lancaster- ja York-sukuhaarojen kuninkaat. Walesin prinssi
Walesin prinssi () on ollut Englannin ja myöhemmin koko Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan vanhimman pojan virallinen arvonimi vuodesta 1301, jolloin kuningas Edvard I antoi arvonimen pojalleen Edvardille. 
Alkukielinen nimitys "Prince of Wales" voitaisiin kääntää myös ”Walesin ruhtinaaksi”, sillä englannin sana "prince" tarkoittaa sekä prinssiä että ruhtinasta, ja Walesia hallitsivat paikalliset ruhtinaat jo ennen kuin Englanti valloitti sen vuonna 1282. Käännös ”Walesin prinssi” on kuitenkin vakiintunut suomen kieleen. HMY Britannia
HMY Britannia on entinen Britannian kuningasperheen huvijahti ("Royal Yacht Britannia"). Se on järjestyksessään 83. kuninkaallinen huvijahti ja toinen samaa nimeä kantava. Louise (Ruotsin kuningatar)
Vuonna 1917 Ison-Britannian kuningashuone vaihtoi sukuhaaransa saksalaisperäisen nimen Saksi-Goburg-Gotha nimeen Windsor. Samaan aikaan Battenbergit brittiläistivät suvun nimen muotoon Mountbatten. Louisen isä luopui saksalaisista arvonimistään ja hänestä tuli Milford Havenin markiisi. Hessen (suku)
Battenbergin suku on Hessen-Darmstadtin suvun haara, joka sai alkunsa vuonna 1851 Hessenin suurherttua Ludvig II:n pojan, prinssi Alexanderin solmittua morganaattisen avioliiton kreivitär Julia von Hauken kanssa. Tähän sukuun kuului muun muassa Bulgarian ruhtinaana vuosina 1879–1886 toiminut Aleksanteri I. Englannissa Battenbergit muuttivat vuonna 1917 nimensä muotoon "Mountbatten". Kensingtonin palatsi
Kensingtonin palatsi on kuninkaallinen residenssi Lontoossa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Kensington Gardensin vieressä. Se on toiminut brittiläisen kuningasperheen asuinpaikkana 1690-luvulta lähtien, jolloin kuningas Wilhelm Oranialainen ja kuningatar Mary muuttivat sinne. Kuningas tarvitsi uuden asuinpaikan, koska hän kärsi astmasta. Täällä myös kuningatar Mary kuoli v. 1694. 
Vuonna 1819 palatsissa syntyi kuningatar Victoria. Nykyään Kensingtonin palatsi on osittain avattu yleisön nähtäväksi. Kensingtonin palatsissa on esillä myös muun muassa edesmenneen prinsessa Dianan iltapukuja ja valokuvia. Sen lisäksi palatsissa on yleisölle avoinna myös muun muassa kuningatar Viktorian makuuhuone ja kirjoitushuone. Palatsin yhteydessä on matkamuistokauppa ja kahvila. Prinsessa Mary (Iso-Britannia)
Prinsessa Mary (25. huhtikuuta 1897 – 28. maaliskuuta 1965) oli Britannian kuninkaan Yrjö V:n ja kuningatar Maryn ainoa tytär ja hänellä oli Princess Royal -arvonimi. Hänestä tuli vuonna 1922 Harewoodin kreivitär, kun hän avioitui Harewoodin 6. jaarlin, Henry Lascellesin kanssa. Prinsessa Mary oli Yrjö VI:n ja Edvard VIII:n sisar ja Elisabet II:n täti. Hän oli läsnä veljentyttärensä kruunajaisissa vuonna 1953. Stuart (suku)
Stuartit hallitsivat Skotlannin kuningaskuntaa 336 vuotta vuosina 1371–1707. Tudor-suvun viimeisen monarkin, Elisabet I:n, jälkeen Stuartit saivat vallan myös Englannin ja Irlannin kuningaskunnissa. Stuart-suku hallitsi kaikkia kolmea, personaaliunioniin liittynyttä kuningaskuntaa vuodesta 1603 vuoteen 1707, jolloin perustettiin unionisopimuksella Ison-Britannian kuningaskunta. Heidän jälkeensä valtaan astui Hannover-suku. Anne (prinsessa)
Prinsessa Anne ("Anne Elizabeth Alice Louise Laurence Mountbatten-Windsor", ent. "Phillips") (s. 15. elokuuta 1950) on Britannian kuninkaallisen perheen jäsen ja olympiaratsastaja. Rollo
Vilhelm Valloittaja polveutuu suoraan Rollosta ja Britannian nykyinenkin kuninkaallinen perhe on siten hänelle etäistä sukua. Edward (prinssi)
Edward, prinssi, Wessexin jaarli ("Edward Antony Richard Louis Mountbatten-Windsor"; s. 10. maaliskuuta 1964) on Britannian kuningattaren Elisabet II:n nuorin lapsi. Prinssi Edward on kruununperimysjärjestyksessä kymmenentenä veljiensä ja näiden lasten jälkeen. Edwardille myönnettiin vuonna 1999 Wessexin jaarlin arvonimi. Isänsä Edinburghin herttua Philipin kuoleman jälkeen Edward perii Edinburghin herttuan arvonimen. Viktoria (Iso-Britannia)
Kuningatar Viktoria ja prinssi Albert saivat yhdeksän lasta, joista kahdeksan meni naimisiin eurooppalaisiin hallitsijasukuihin. Tämän vuoksi lähes kaikki nyky-Euroopan monarkit polveutuvat kuningatar Viktoriasta, ja Viktoriaa kutsutaankin "Euroopan isoäidiksi". Ensimmäisessä maailmansodassa kolmen tärkeimmän osapuolen hallitsijat olivat joko Viktorian lapsenlapsia (Britannian Yrjö V ja Saksan Vilhelm II) tai naimisissa sellaisen kanssa (Venäjän Nikolai II). Kuninkaan puhe
Kun kuningas Yrjö V (Michael Gambon) pitää vuonna 1934 perinteisen joulupuheensa, hän selittää Albertille, miten tärkeitä radiolähetykset ovat Ison-Britannian nykyiselle monarkialle. Kuningas julistaa, että uudeksi kuninkaaksi aikanaan nouseva ”David” (Walesin prinssi Edvard, roolissa Guy Pearce), prinssi Albertin isoveli, tulee lopulta tuhoamaan kuningasperheen sekä koko maan. Kuningas Yrjö vaatii Albertia harjoittelemaan äänensä käyttöä käskemällä tämän lukemaan juuri pitämänsä joulupuheen. Albert tekee työtä käskettyä, mutta lopputulos on kovin hatara. Ikävän kokemuksensa jälkeen Albert soittaa Loguen äänittämän levyn ja kuulee, kuinka hän lukee levyllä Shakespearea täysin virheettä. Albert palaa takaisin Loguen luo, ja he alkavat yhdessä harjoitella lihasten rentouttamista sekä hengityksen hallintaa. Samaan aikaan Logue myös tutkiskelee herttuan änkytyksen takana olevaa psykologista traumaa. Herttua paljastaakin, että hänen lapsuutensa palatsissa ei ollut ruusuilla tanssimista: lapsena häntä piinasivat tiukka isä, kielletty vasenkätisyys, pihtipolvien kivulias hoito, vanhempaa veljeä suosiva lastenhoitaja sekä hänen pikkuveljensä prinssi Johnin ennenaikainen kuolema. Hoidon jatkuessa Loguesta ja herttuasta tulee vähitellen ystäviä sekä toistensa uskottuja. Christopher O’Neill
Kuningas Kaarle XVI Kustaa myönsi O’Neillille häiden alla Pohjantähti-ritarikunnan komentajamerkin. O’Neillin pyynnöstä hänelle ei myönnetty kuninkaallista arvonimeä, koska sen vastaanottamisen edellytyksenä olisi ollut Ruotsin kansalaisuuden ottaminen ja liike-elämässä toimimisesta luopuminen. Prinsessa Madeleine ja O’Neill aikovat jatkossakin asua New Yorkissa. Pariskunta muutti kuitenkin syksyllä 2015 Lontooseen lapsiensa kanssa, ja ovat näin ollen lähempänä Ruotsia. Prinsessa Madeleinen ja O’Neillin esikoinen Leonore Lilian Maria syntyi 20. helmikuuta 2014 New Yorkissa. Toinen lapsi, prinssi Nicolas Paul Gustaf syntyi 15. kesäkuuta 2015 Ruotsissa, ja kolmas, prinsessa Adrienne, 9. maaliskuuta 2018. Elisabet (Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar)
Prinssi Albert, Yorkin herttua – lähipiirin kesken ”Bertie” – oli kuningas Yrjö V:n toinen poika. Albert kosi Elisabetia alun perin jo 1921, mutta tämä kieltäytyi sanoen ”En voi koskaan pelätä, en ole koskaan vapaa ajattelemaan, puhumaan ja toimimaan kuten tunnen että minun todella pitäisi” viitaten elämään kuninkaallisena. Kun Albert vannoi, ettei voisi naida ketään toista, hänen äitinsä kuningatar Mary vieraili Glamisissa nähdäkseen itse, kuka oli varastanut hänen poikansa sydämen. Hän tuli vakuuttuneeksi, että Elisabet oli ”se tyttö, joka voisi tehdä Bertien onnelliseksi”, mutta hän silti kieltäytyi puuttumasta asiaan. Samaan aikaan Albertin tallimestari James Stuart liehitteli Elisabetia, kunnes hän lähti prinssin palveluksesta parempipalkkaiseen työhön Amerikan öljyalalle. Aleksandra Fjodorovna (Alix)
Keisarillisen perheen jäännökset, kahta lasta lukuun ottamatta, nostettiin haudasta vuonna 1991. Ensimmäisenä tunnistettiin juuri keisarinna, jonka leuassa olivat odotetusti jäljellä platinaiset hammaspaikat ja kaksi kokonaista platinahammasta. Kallosta tehty DNA-testi vahvisti asian, Aleksandra Fjodorovna oli kuningatar Viktorian jälkeläinen suoraan alenevassa äidin puoleisessa linjassa, kuten on Britannian nykyisen hallitsijan puoliso, Edinburghin herttua prinssi Philip, jonka verinäytettä kokeessa käytettiin vertailuun. Albert II (Belgia)
Albert II on Saksi-Coburg-Gothan sukua, kuningas Leopold III:n (1901–1983) ja Ruotsin prinsessa Astridin (1905–1935) nuorempi poika, joka sai syntyessään arvonimen Liègen prinssi. Hän on myös Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan Elisabet II:n kaukainen serkku. Britannian kruununperimysjärjestys
Nykyinen hallitsija: Elisabet II Yorkin herttua
Yorkin herttua () on periytyvä päärinarvo, jonka on annettu Englannin kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kuninkaallisen perheen jäsenille, yleensä hallitsevan monarkin toiseksi vanhemmalle pojalle. Vuonna 1474 tapahtuneet arvonimen toisen luonnin jälkeen yksikään Yorkin herttua ei ole siirtänyt arvonimeä eteenpäin. Jokainen heistä on joko kuollut ilman perillistä tai noussut kuninkaaksi. Skotlannissa Yorkin herttuaa vastannut arvo oli Albanyn herttua. Yrjöjen aikana oli käytössä arvonimi "Yorkin ja Albanyn herttua". Kaarle (Belgia)
Kaarle (Charles Théodore Henri Antoine Meinrad / Karel Theodoor Hendrik Anton Meinrad) syntyi Brabantin herttuan ja tulevan kuninkaan Albert I:n ja hänen puolisonsa Elisabethin, syntyjään herttuatar Baijerissa, toisena poikana. Syntymän jälkeen hänestä tuli Belgian prinssi ja 31. tammikuuta 1910 Kuningas Albert I myönsi nuorelle prinssille erään Euroopan vanhimmista arvonimistä, Flanderin kreivin arvon. Tätä titteliä hän käytti koko elämänsä, myös sukunimenään. Bourbon (suku)
Bourbon-suku on Ranskasta kapetingien suvusta lähtöisin oleva aatelissuku, jonka jäsenet ovat hallinneet useita Euroopan valtioita. Bourbon-suvun eri sukuhaarat polveutuvat Beatrix Bourbonilaisesta, joka vihittiin vuonna 1276 Robertin, Clermont’n kreivin ja Ludvig IX Pyhän kuudennen pojan kanssa. Vanhempi sukuhaara menetti aatelisarvonsa vuonna 1527 konnetaabeli Charles III:n maanpetoksen takia. Nuorempi sukuhaara, Bourbon-Vendôme, joka polveutui Anton Bourbonilaisesta, hallitsi Ranskaa 1589–1792 ja 1814–1830. Sukuhaara sammui vuonna 1883, jolloin sen oikeudet peri suvun Orléansin sivuhaara. Myös siihen kuulunut Ludvig Filip oli hallinnut Ranskaa vuosina 1830–1848. Luke Campbell
Campbellista tuli brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen uutenavuotena 2013. Hänet tunnetaan lempinimellä "Cool Hand". Yrjö V
Yrjö V ("George Frederick Ernest Albert"; 3. heinäkuuta 1865 – 20. tammikuuta 1936) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan kuningas, Intian keisari ja Britannian siirtomaiden valtionpäämies vuosina 1910–1936. Hän oli edellisen kuninkaan Edvard VII:n poika ja Saksi-Coburg-Gotha-suvun viimeinen brittiläinen monarkki: hän vaihtoi ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1917 saksalaisperäisen suvun nimen brittiläisemmäksi Windsoriksi. Hän oli naimisissa vuodesta 1893 Mary Teckin kanssa, ja he saivat kuusi lasta. Yrjö V aloitti vuonna 1932 nykyaikaan jatkuneen monarkin pitämän joulupäivän radiopuheen perinteen. Edward (prinssi)
Edward valmistui Cambridgen yliopistosta vuonna 1986 pääaineenaan historia. Hän on siten Britannian historian kolmas niistä neljästä kuninkaallisesta, joilla on yliopistotason koulutus (muut kolme ovat kuningatar Elisabet II:n serkku Richard, Edwardin isoveli Charles sekä tämän poika William). Prinssipuoliso
Prinssipuoliso on virallisena arvonimenä esiintynyt vain harvoin, mutta kuitenkin nimityksenä se on toiminut eri maissa. Useimmissa monarkioissa ei ole virallisia säännöksiä naishallitsijan puolison nimittämisestä, eikä prinssipuolisolla välttämättä ole ollenkaan kuninkaallisia arvonimiä. Tavallisesti prinssipuolisolle on myönnetty joku herttuakunta hallittavakseen, minkä suoman arvonimen mukaisesti heitä myös puhutellaan, koska herttua on prinssiä korkeampi asema. Esimerkiksi Britannian kuningatar Elisabet II:n puolisoa prinssi Philipiä kutsutaan virallisesti nimellä "hänen kuninkaallinen korkeutensa Edinburghin herttua". Beatrix
Beatrix Wilhelmina Armgard van Oranje-Nassau (s. 31. tammikuuta 1938) on entinen Alankomaiden kuningatar. Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa Beatrix hallitsi Alankomaita 30. maaliskuuta 1980 lähtien, kunnes hän luopui kruunusta poikansa Willem-Alexanderin hyväksi 30. huhtikuuta 2013. Kruunusta luopumisen jälkeen hänen puhuttelunimensä on Beatrix, Alankomaiden prinsessa, Oranje-Nassaun prinsessa, Lippe-Biesterfeldin prinsessa. Anne (prinsessa)
Prinsessa Anne on Britannian kuningattaren Elisabet II:n ja prinssi Philipin toiseksi vanhin lapsi ja ainoa tytär. Hän on kruununperimysjärjestyksessä 12., veljiensä, näiden lasten ja lastenlasten jälkeen, sillä lain mukaan ennen vuotta 2011 syntyneet hallitsijan miespuoliset jälkeläiset ohittavat naispuoliset kruununperimysjärjestyksessä. Welf
Nuorempaan Braunschweig-Lüneburgin sukuhaaraan kuuluu myös Hannoverin suku. Sitä edustanut Calenbergin ruhtinaskunnan hallitsija Ernst August sai vuonna 1692 vaaliruhtinaan arvon, jolloin syntyi Braunschweig-Lüneburgin vaaliruhtinaskunta (tunnettu myös Hannoverin vaaliruhtinaskuntana). Myös Lüneburgin alue ja Saksi-Lauenberg yhdistettiin siihen vuonna 1705 niitä hallinneen Ernst Augustin veljen Yrjö Vilhelmin kuoltua lapsettomana. Ernst August nai Pfalzin vaaliruhtinas Fredrik V:n tyttären prinsessa Sofian, joka oli samalla Englannin kuningas Jaakko I:n tyttärentytär. Tämän ansiosta Ernst Augustin poika Yrjö I Ludvig valittiin vuonna 1714 Ison-Britannian kuninkaaksi nimellä Yrjö I. Ison-Britannian ja Hannoverin vaaliruhtinaskunnan välille syntyi tämän seurauksena personaaliunioni. Napoleonin sotien jälkeen vuonna 1814 perustetun Hannoverin kuningaskunnan perustuslaki ei kuitenkaan sallinut kruunun periytymistä naisille, joten kuningas Vilhelm IV:n kuoltua unioni purettiin vuonna 1837, jolloin Ison-Britannian hallitsijaksi tuli Vilhelm IV:n veljentytär Viktoria ja Hannoverin kuninkaaksi Vilhelm IV:n veli Ernst August I. Isossa-Britanniassa kuningatar Viktoria jäi suvun viimeiseksi hallitsijaksi, sillä hänen jälkeläistensä katsotaan kuuluvan hänen puolisonsa Albertin edustamaan Saksi-Coburg-Gothan sukuun. Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan parlamentti on Yhdistyneen kuningaskunnan korkein hallintoelin. Sen muodostavat Britannian monarkki, nykyisin Elisabet II, sekä Britannian alahuone ("House of Commons") ja ylähuone ("House of Lords"). Tällä hetkellä hallituspuolueena on konservatiivipuolue. Konservatiivipuolueella on enemmistö demokraattisen unionistipuolueen tuella. Opposition suurin puolue on työväenpuolue. Käytännössä Britanniassa vallitsee kaksipuoluejärjestelmä. Elisabet II
Elisabet avioitui 20. marraskuuta 1947 Edinburghin herttuan prinssi Philipin kanssa. Philip on Elisabetin kolmannen polven serkku; kuningatar Viktoria on molempien isoisoisoäiti. Prinssi Philip, Kreikan kuninkaan Yrjö I:n pojanpoika, oli luopunut oikeudestaan Kreikan kruunuun, ja hänet tunnettiin yksinkertaisesti (kapteeni)luutnantti Philip Mountbattenina (alkujaan Battenberg) ennen kuin hän ennen vihkimistä sai Edinburghin herttuan arvonimen. Vaikka avioliitto ei ollutkaan järjestetty, se oli erittäin sopiva naispuoliselle kruununperijälle, sillä prinssi Philip kuului yhteen Euroopan vanhimmista kuningassuvuista ja on palvellut ansiokkaasti Britannian "tärkeimmässä" puolustushaarassa, laivastossa. Catherine Grey
Lady Catherine Greyn isovanhemmat olivat Englannin kuningas Henrik VIII:n ystävä Suffolkin herttua Charles Brandon ja Henrik VIII:n sisar Mary Tudor, joka oli aiemmin ollut naimisissa Ranskan kuningas Ludvig XII:n kanssa. Isoäitinsä kautta Catherine Grey sisaruksineen tuli Englannin kruununperimysjärjestyksessä Henrik VIII:n kolmen lapsen ja kuninkaan vanhemman sisaren Margaret Tudorin kahden lapsen jälkeen. Henrik VIII määräsi testamentissaan, että jos hänen kolme lastaan jäisivät lapsettomiksi, hänen nuoremman sisarensa Mary Tudorin lapset perisivät kruunun. Lady Frances Brandon oli tuolloin Mary Tudorin lapsista vanhin elossa oleva, ja hän siirsi oikeutensa Englannin kruunuun vanhimmalle tyttärelleen Jane Greylle.