Minä vuonna Suomi voitti Euroviisu kilpailun?
Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomi on voittanut Eurovision laulukilpailun kerran, vuonna 2006, jolloin Suomea edusti Lordi kappaleellaan "Hard Rock Hallelujah". Samalla Lordi rikkoi aiemman piste-ennätyksen.
Suomen euroviisukarsinta 1989
Suomen euroviisukarsinta 1989 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1989 Eurovision laulukilpailuun. Aiemmin Suomen karsinta oli järjestetty aina joko kutsukilpailuna tai avoimena sävellyskilpailuna, mutta tällä kertaa kokeiltiin niiden yhdistelmää. Yleisradio kutsui kilpailuun kymmenen säveltäjää, joista seitsemän suostui. Lisäksi pidettiin avoin kilpailu, johon lähetettiin 217 kappaletta, joista kolme parasta valittiin karsinnan finaaliin. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomen edustajiksi valittiin Jarkko ja Laura Toivo Kärjen ja Juha Vainion sanoittamalla laululla "Kuin silloin ennen". Suomi sai kuusi pistettä ja sijoittui 16 kilpailijamaan joukossa kahdenneksitoista. Ennen viimeistä äänestyskierrosta kilpailun uskottiin päättyvän kolmen maan voittoon, kunnes viimeisenä äänestänyt Suomi antoi yhden pisteen Britannialle ja sai aikaan sen, että kilpailu päättyi Alankomaiden, Espanjan, Ranskan ja Ison-Britannian väliseen yhteisvoittoon. Tästä suivaantuneena Suomi boikotoi yhdessä Ruotsin, Norjan, Tanskan, Portugalin ja Itävallan kanssa seuraavan vuoden kilpailua, joka järjestettiin Alankomaiden Amsterdamissa. Jotta vastaavilta tasatilanteilta vältyttäisiin, kilpailuihin luotiin sääntö, joka esti voiton jakamisen usean maan kesken. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuoden 1996 Euroviisujen alkukarsinnoissa ilmenneiden ongelmien vuoksi Euroopan yleisradiounioni esitteli uuden kilpailujärjestelmän vuodelle 1997. Maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä neljältä vuodelta joutuisivat jättämään vuoden 1997 kilpailun väliin ja maat, joilla on alhaisin pistekeskiarvo viimeiseltä viideltä vuodelta joutuisivat jättämään tulevat kilpailut väliin. Jos maa joutuu jättämään yhden vuoden väliin, se saa osallistua automaattisesti seuraavana vuonna. Kilpailevien maiden lukumäärä laski 25:een ja Italia oli jo ilmoittanut, että tämä olisi heidän viimeinen vuotensa Euroviisuissa, mutta he kuitenkin palasivat vuonna 2011. Suomi jätti kilpailun väliin edellisen vuoden huonon menestyksen (ja viimeisen sijan) takia. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea edusti Eurovision laulukilpailussa Seija Simola kappaleella "Anna rakkaudelle tilaisuus". Kappale sai kaksi pistettä Norjasta ja oli sijalla 18. Suomen euroviisukarsinta 1992
Suomen euroviisukarsinta 1992 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1992 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin edellisvuosien tavoin kutsukilpailun ja avoimen kilpailun yhdistelmänä. Suomalaisia säveltäjiä pyydettiin säveltämään kappaleita kilpailuun, minkä lisäksi kaikille avoimeen sävellyskilpailuun saatiin 435 kappaletta. Kappaleista kymmenen parasta valittiin lauantaina 29. helmikuuta Turussa Typhoon-hallissa pidettyyn finaaliin. Finaali televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.00–20.30. Kilpailussa tuloksen ratkaisi asiantuntijaraati, joka suoritti valinnan kaksiosaisena. Ensin finalisteista valittiin neljä parasta superfinaaliin, josta voittaja valittiin. Finaali keräsi 1 480 000 televisiokatsojaa. Kapellimestarina toimi Olli Ahvenlahti. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Luxemburg on laulanut luxemburgiksi (Camillo Felgen – "So laang we's du do bast", 1960 ja Marion Welter & Kontinent – "Sou fräi", 1992), Malta maltaksi (Joe Grech – "Marija l-Maltija", 1971 ja Helen & Joseph – "L-imħabba", 1972) ja Suomi suomenruotsiksi (Beat – "Fri?", 1990 ja Pernilla Karlsson – "När jag blundar", 2012) kokonaan kaksi kertaa jokainen. Kaikki ovat maidensa virallisia kieliä. Melodifestivalen
Ruotsi on voittanut Euroviisut kuusi kertaa. ABBAn voitto oli ensimmäinen, seuraavan toi Herreys kappaleella "Diggi-loo diggi-ley" 1984. Vuonna 1983 kolmanneksi Euroviisuissa kappaleella "Främling" jäänyt Carola Häggkvist, artistinimeltään "Carola", puolestaan voitti viisut 1991 kappaleella "Fångad av en stormvind". Vuonna 1999 voitti Charlotte Nilsson kappaleella "Take Me to Your Heaven", ja vuonna 2012 Loreen kappaleella "Euphoria". Vuoden 2015 kilpailun voitti Måns Zelmerlöw kappaleella "Heroes". Suomen euroviisukarsinta 1976
Tulosten ratkettua saatiin aikaan pieni kohu, kun yleisön joukosta lavalle hyppäsi tulosta ja Eurovision laulukilpailun kaupallistumista vastustanut mielenosoittaja, joka lauloi "Euroviisut pump pump, Suomen kansa pump pump". Tapaus yritettiin ohittaa mahdollisimman vähin äänin. Aina mun pitää
Yhtye osallistui kappaleella "Aina mun pitää" vuoden 2015 Uuden Musiikin Kilpailuun. Kappale voitti kilpailun finaalin, ja näin pääsee edustamaan Suomea euroviisuissa. Se on euroviisuhistorian lyhin musiikkikappale. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomi on osallistunut Euroopan Yleisradioliiton (EBU) Eurovision laulukilpailuun vuosina 1961–2018 yhteensä 52 kertaa. Eurovision laulukilpailu 1957
Laulukilpailun voitti Alankomaat Corry Brokkenin esittämällä laululla ”Net als toen”. Voittosävelmästä ei tullut suurta menestystä, mutta sen sijaan kolmanneksi sijoittuneen Tanskan laulu ”Skibet skal sejle i nat” nousi suureksi ikivihreäksi. Laulusta muistetaan myös kohua herättänyt esitys, joka huipentui solistien 11 sekuntia kestävään suudelmaan. Kohtaus herätti kohua erityisesti konservatiivisissa katolisissa valtioissa. Eurovision laulukilpailu 1958
Kilpailun voitti ensimmäistä kertaa Ranska. Voittosävelmästä ”Dors, mon amour” tuli suosittu kappale erityisesti ranskankielisillä alueilla. Laulu käännettiin myös suomeksi nimellä ”Nukkuos rakas”, jonka levytti tuoreeltaan Seija Karpiomaa, seuraavana vuonna Leif Wager. Vuoden suurimmaksi ikivihreäksi osoittautui kuitenkin kolmanneksi sijoittunut ”Nel blu dipinto di blu” eli ”Volare”, josta tuli listaykkönen muun muassa Yhdysvalloissa. Vuoteen 2005 mennessä sävelmästä on tehty yli 600 erilaista levytettyä versiota, suomeksiksikin yli 30 versiota Olavi Virrasta Kai Hyttiseen. Syksyllä 2005 "Congratulations"-juhlashow’ssa laulu sijoittui "Kaikkien aikojen euroviisu" -äänestyksessä toiseksi. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomen televisiossa kaikki euroviisukappaleet on tekstitetty suomeksi aina vuodesta 1971 lähtien, lukuun ottamatta suomenkielisiä lauluja. Muista maista laulut tekstitetään vain Virossa. Vuosina 2007, 2014, 2016, 2017 ja 2018 kilpailussa myös juontajien juonnot tekstitettiin.
Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kilpailussa edusti Sonja Lumme kappaleella "Eläköön elämä". Se sai 58 pistettä ja sijoittui yhdeksänneksi. Suomi sai sekä Ruotsista ja Kreikasta 10 pistettä. Eurovision laulukilpailu 1990
Kilpailun voitti Italia esiintyjänään Toto Cutugno Euroopan vapautta ja yhdentymistä ihannoivalla kappaleella "". Suomi sijoittui Norjan kanssa kilpailun jaetulle viimeiselle sijalle Beatin kappaleella "Fri?" (). Tämä oli ensimmäinen kerta kun Suomi lauloi Euroviisuissa ruotsiksi, ja lisäksi ainoa kerta vuoteen 2012 asti. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomen edustajaksi valittiin folk-yhtye Pihasoittajat pelimannihenkisellä kappaleella "Viulu-ukko". Tiukkojen karsintojen jälkeen Pihasoittajat voitti Dannyn "Seikkailijan" saadessaan Rovaniemen raadilta viimeiset pisteet. Laulukieli vaihtui Tukholmaan lähdettäessä englanniksi, ja kappaleen nimeksi tuli "Old man fiddle": Suomi 1960-luvulla
Kuusikymmentäluvun alussa iskelmätähdistä alettiin muokata aiempaa tietoisemmin nuorison idoleita. Edellisen vuosikymmenen alttoleidien tilalle suosioon nousivat monet kimakkaääniset nuoret naiset, kuten Laila Kinnunen, Pirkko Mannola, Rauni Pekkala ja Marion Rung. Suomi osallistui Euroviisuihin ensimmäistä kertaa vuonna 1961 Laila Kinnusen kappaleella "Valoa ikkunassa", ja seuraavana vuonna Marion Rung edusti Suomea kappaleellaan "Tipi-tii". Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuonna 2014 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut rockyhtye Softengine kappaleella "Something Better". Softengine pääsi finaaliin, jossa se sijoittui yhdenneksitoista 72 pisteellä. Se on Suomen paras sijoitus sitten vuoden 2006 voiton ja Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään, joka oli 37 maata.
Vuonna 2015 Suomen edustajaksi valittiin Uuden Musiikin Kilpailun voittanut punkyhtye Pertti Kurikan Nimipäivät kappaleellaan "Aina mun pitää". Kappale sijoittui 1. semifinaalissa viimeiselle sijalle saaden 13 pistettä, eikä selviytynyt finaaliin. Tulos on myös Suomen kaikkien aikojen huonoin. Suomen euroviisukarsinta 1988
Suomen euroviisukarsinta 1988 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1988 Eurovision laulukilpailuun. Karsinta järjestettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon saatiin 233 kappaletta. Niistä Yleisradion kokoama raati valitsi 12 parasta karsinnan finaaliin. Finaali pidettiin Helsingin Kulttuuritalolla lauantaina 13. helmikuuta ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.15–20.30. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Voittajan valitsivat kuudelle paikkakunnalle kootut tavallisista musiikin kuuntelijoista koostuneet alueraadit. Finaalia seurasi televisiosta 1 546 000 katsojaa. Eurovision laulukilpailu 1962
Suomen euroviisukarsinnan voitti Kari Tuomisaaren sävellys "Tipi-tii", jonka esittivät karsinnassa Kai Lind ja vasta 16-vuotias kampaajaoppilas Marion Rung. Vaikka Lind oli tuohon aikaan yksi suosituimpia laulajia Suomessa, raadit pitivät enemmän Marionin tulkinnasta, ja hän sai kunnian edustaa Suomea Luxemburgissa. Kapellimestarina toimi George de Godzinsky. Eurovision laulukilpailu 1998
Makedonia osallistui ensimmäistä kertaa Euroviisuihin Birminghamissa. Suomen edustuskappale oli Edean "Aava". Suomi sai kilpailuissa 22 pistettä ja sijoittui viidenneksitoista. 1998 oli viimeinen vuosi Euroviisuissa, jolloin kaikkien maiden oli pakko laulaa jollakin virallisista kielistään, sillä vuodesta 1999 lähtien maat ovat saaneet laulaa itse haluamallaan kielellä. Tie uuteen päivään
Tie uuteen päivään on suomalaisen Markku Aron kappale, jolla hän edusti Suomea vuoden 1971 Eurovision laulukilpailussa Koivistolaiset-taustaduon kanssa. Kappale valittiin Suomen edustajaksi 13. helmikuuta pidetyssä Suomen euroviisukarsinnassa. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa kappale sijoittui 8. sijalle 18 kilpailijan joukosta. Dansevise
Dansevise (suom. tanssiviisu) oli vuoden 1963 Eurovision laulukilpailun voittajakappale. Sen esittivät Grethe & Jørgen Ingmann tanskaksi ja se toi Tanskalle sen ensimmäisen kahdesta voitosta. Kappale sai peräti 42 pistettä, voittaen vain 2 pisteellä seuraavaksi tulleen Sveitsin. Kappaleen esiintymisnumero oli kahdeksan. Kappale oli ensimmäinen pohjoismainen voittajakappale ja se oli viisuhistorian ensimmäinen voittajakappale, jota ei laulettu ranskan tai hollannin kielellä. Suomen euroviisukarsinta 1968
Finaali pidettiin Ylen tv-studioissa 1 & 2 lauantaina 10. helmikuuta. Lähetys TV-ohjelma 1:ssä alkoi kello 19.40. Finaalissa Suomen edustajan valitsivat ensimmäistä kertaa katsojat postikorttiäänestyksellä. Tämän vuoksi Yleisradion esiraati oli karsinut finaalista pois kaikkein suomalaisimpaan makuun sopivat kappaleet, koska etsittiin edustuskappaletta ulkomaille. Samoin solisteiksi valittiin melko tuntemattomia nimiä, ettei kukaan voittaisi yleisöäänestystä pelkällä nimellään. Äänestyksessä äänestäjän tuli listoittaa kolme mielestään parasta kappaletta järjestykseen, näin äänestäjä pisteytti kolme parasta kappaletta pistein 3-2-1. Ylelle saapui noin 75 000 postikorttia. Lopputulokset julkistettiin Pisteviihde-nimisessä ohjelmassa 2. maaliskuuta kello 19.30 ja samalla julkistettiin kappaleiden tekijät. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Eurovision laulukilpailu 1994
Kilpailun voitti Irlanti jo kolmannen kerran peräkkäin Paul Harringtonin & Charlie McGettiganin kappaleella "Rock ’n’ Roll kids". Suomea kilpailussa edusti CatCat kappaleella "Bye Bye Baby". Vaikka suomalaisten odotukset olivat korkealla ja kappaletta pidettiin yleisesti yhtenä ennakkosuosikkina, Suomi sai vain 11 pistettä ja sijoittui vasta 22. sijalle ja samalla Suomi karsiutui seuraavan vuoden kisasta ensimmäistä kertaa Euroviisujen historiassa. Kilpailuun osallistuivat ensimmäistä kertaa Venäjä, muista entisistä neuvostotasavalloista Viro ja Liettua sekä muut itäblokin maat eli Romania, Unkari, Puola ja Slovakia (Tšekin ensiesiintyminen tapahtui vasta 2007). Edellisenä vuonna viimeisile sijoille jääneet Tanska, Belgia, Israel, Turkki, Slovenia ja Luxemburg joutuivat jättämään kilpailun väliin EBU:n asettamien uusien sääntöjen takia. Luxemburg ei ole vielä tähänkään päivään saakka palannut kilpailuun. Italia jätti kilpailun väliin vapaehtoisesti. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuodesta 1960 vuoteen 1969 radiossa ja televisiossa oli sama kommentaattori, Aarno Walli. Vuodesta 1971 alkaen lukuun ottamatta vuotta 1974 radiossa on ollut televisiosta oma erillinen selostuksensa. Vuonna 1970 Suomi ja Yleisradio eivät osallistuneet Eurovision laulukilpailuun eikä kilpailua lähetetty Suomen televisiossa ja radiossa. Vuosina 2014 ja 2015 televisiossa ja radiossa käytetiin samaa juontoparia.
Suomi on pääosin ilmoittanut pisteensä englanniksi, paitsi vuosina 1961, 1962 ja 1978 ne ilmoitettiin ranskaksi. Lasten Eurovision laulukilpailu
Ensimmäisen kerran nimellä Lasten Eurovision laulukilpailu se järjestettiin 16 maan voimin Tanskassa, Kööpenhaminassa vuonna 2003. Kilpailun voitti Kroatian Dino Jelusić. Vuonna 2006 pohjoismaiset yleisradioyhtiöt päättivät yllättäen erkaantua Lasten Eurovision laulukilpailusta ja elvyttivät MGP Nordic -formaatin. Syynä oli se, että televisioyhtiöiden mielestä nuorille esiintyjille asetettiin liikaa kaupallista painetta. Eurovision laulukilpailu 1986
Kilpailun voitti Belgia ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan kerran Sandra Kimin esittämällä kappaleella ”J'aime la vie”. Sandra Kim oli voittonsa aikaan vasta 13-vuotias, mikä tekee hänestä kaikkien aikojen nuorimman euroviisuvoittajan. Kim tunnetaan myös animaatiosarjan "Olipa kerran elämä" tunnuskappaleen esittäjänä. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kilpailussa edusti Boulevard kappaleella "Nauravat silmät muistetaan". Kappale jäi toiseksi viimeiselle eli 20. sijalle saaden Israelista kolme pistettä. Suomi löi kilpailussa ainoastaan Itävallan, joka ei saanut yhtään pistettä. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomi joutui pitämään välivuotta Euroviisuista edellisvuoden huonon menestyksen takia. Tällä kertaa kysymyksessä ei kuitenkaan ollut enää huono pistekeskiarvo, vaan pelkästään edellisvuoden sijoitus. Mukaan päästäkseen Suomen olisi pitänyt olla edellisenä vuotena vähintään sijalla 18. Suomi jäi edellisvuonna kyseisestä sijasta vain 2 pisteellä. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuoden 1967 Eurovision laulukilpailu pidettiin Wienissä, Itävallassa 8. toukokuuta. Tapahtumapaikkana oli Wiener Hofburgin suuri juhlasali. Vuonna 1967 Yleisradio järjesti tuttuun tapaan avoimen sävellyskilpailun, josta ammattilaisraati valitsi yhdeksän sävelmää jatkoon. Suomen alkukarsinnan voitti Fredi laululla "Varjoon - suojaan". Kappale on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Alvi Vuorisen sanoittama. Fredi tunnettiin myös nimellä Folk-Fredi, mutta nimen etuliite pudotettiin heti pois, kun folkmusiikki meni pois muodista. Poikkeavuus muista tuon vuoden euroviisuista ei miellyttänyt tuomaristoa sen kummemmin, eikä se tuonut Suomelle kuin kolme pistettä, ja laulu sijoittui jaetulle 12. sijalle. Suomi sai pisteen Alankomailta, Portugalilta sekä Italialta. Kapellimestarina toimi toista kertaa Ossi Runne. Venäjä lasten Eurovision laulukilpailussa
Venäjä on osallistunut lasten euroviisuihin vuodesta 2005 lähtien. Se on menestynyt hyvin kilpailuissa, ja on ollut jokaisella osallistumisellaan kymmenen parhaan joukossa. Venäjä on voittanut kilpailun kahdesti: vuonna 2005 The Tolmachevy Twins kappaleella "Vesenniy Jazz" ja vuonna 2017 Polina Bogusevich kappaleella "Wings". Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kilpailussa edusti Kari Kuivalainen kappaleella "Päivä kahden ihmisen". Kappale sijoittui viidenneksitoista saaden 22 pistettä, korkeimpana 8 pistettä kisan voittajamaa Belgiasta. Suomen euroviisukarsinta 1985
Kaikki kappaleet soitettiin radiossa helmikuun alussa ohjelmassa "Kohti euroviisuja". Samassa lähetyksessä soitettiin myös viisi täpärimmin karsiutunutta kappaletta. Finaali pidettiin lauantaina 16. helmikuuta Yleisradion tv-studiolla 2 ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.35 alkaen. Uutisten kohdalla olleen tauon jälkeen tuloslähetys nähtiin kello 21.00. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Voittajan valitsivat kuudelle paikkakunnalle kokoontuneet alueraadit, jotka koostuivat tavallisista musiikin kuuntelijoista. Ranska Eurovision laulukilpailussa
Ranska on "antanut" eniten pisteitä:
Ranska on "saanut" eniten pisteitä...
Useat suomalaisartistit levyttivät varsinkin 60- ja 70-luvulla Ranskan menestyksekkäitä edustuskappaleita suomen kielellä. Seija Karpiomaa levytti tuoreeltaan Ranskan ensimmäisen voittokappaleen vuodelta 1958, "Dors, mon amour". Laulu sai nimen "Nukkuos rakas", jonka Leif Wager puolestaan levytti vuotta myöhemmin. Lea Laven teki hitin laululla "Niin se käy", joka alun perin edusti Ranskaa vuonna 1976. Kyseinen laulu, "Un, deux, trois", sijoittui kilpailussa toiseksi. Kaikista tunnetuin suomennos lienee kuitenkin Katri Helenan levyttämä "Lintu ja lapsi" (alk. "L’oiseau et l’enfant"), jonka Marie Myriam lauloi vuonna 1977 edustaessaan Ranskaa. Kyseinen laulu voitti kilpailun ja siitä on tehty huomattava määrä versioita lukuisilla kielillä. Eurovision laulukilpailu 1993
Kilpailun voitti jo toisen kerran peräkkäin Irlanti Niamh Kavanaghin esittämällä kappaleella ”In Your Eyes”. Suomea edusti Katri Helena kappaleella ”Tule luo”. Se sijoittui seitsemänneksitoista saaden 20 pistettä. Bosnia-Hertsegovina, Slovenia ja Kroatia osallistuivat ensimmäistä kertaa. Kilpailuun osallistui 25 maata, mikä oli suurin osallistujamäärä koko kilpailun historiassa siihen mennessä. Lena Meyer-Landrut
Lena edusti Saksaa ”Satellite”-kappaleella 55. euroviisuissa Oslossa 29. toukokuuta 2010 ja voitti kilpailun. Voitto oli Saksan toinen euroviisuissa. Maan ensimmäinen voittaja oli Nicole kappaleella ”Ein bißchen Frieden” vuoden 1982 kilpailussa. Katri Helena
Katri Helena edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1979 kappaleella "Katson sineen taivaan" sijoittuen 14:nneksi. Toisen kerran Katri Helena edusti Suomea vuoden 1993 loppukilpailussa kappaleella "Tule luo" jolla hän sijoittui 17:nneksi. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kilpailussa edusti Ami Aspelund kappaleellaan "Fantasiaa". Kappale sai 41 pistettä (korkeimpana 8 pistettä Kreikasta) ja saavutti jaetun yhdennentoista sijan. Suomen euroviisukarsinta 1977
Suomen karsinnat voitti kolmannella yrittämällään Monica Aspelund, joka oli osallistunut karsintoihin jo vuosina 1975 ja 1976. Voittokappaleen "Lapponia" säveltäjä Aarno Raninen oli itse viimeiseen asti vastustanut kappaleen nimeä osittain kaupallisuuden vuoksi, nimittäin Lapponia-korut olivat tuolloin jo kansainvälisesti tunnettuja. Suomen euroviisukarsinta 1974
Suomen euroviisukarsinta 1974 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1974 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin suurempana kuin koskaan aiemmin, kutsukilpailussa 16 suomalaissäveltäjää kutsuttiin säveltämään karsintaan kappale. 16 kappaletta arvottiin kahteen kahdeksan kappaleen semifinaaliin, jotka pidettiin 19. ja 26. tammikuuta. Molemmista alueraadit äänestivät neljä parasta 16. helmikuuta pidettyyn finaaliin. Finaali televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 19.35 alkaen. Finaalissa voittajan valitsi 20-henkinen asiantuntijaraati jonka jäsenistä jokainen antoi kappaleille pisteitä skaalalla 1-5. Kapellimestarina toimi Ossi Runne. Väliajalla esiintyi brittiläinen muusikko Roger Whittaker. Ranska Eurovision laulukilpailussa
Ranskalla on silti ollut hyviäkin tuloksia myös 2000-luvulla. Vuonna 2001 kanadalainen laulaja Natasha St-Pier tuli neljänneksi laululla "Je n’ai que mon âme", joka oli vedonlyöntipörssien ja kannattajien suosikki kilpailun voittajaksi. Tämä hyvä tulos sai jatkoa vuonna 2002, kun Sandrine François tuli viidenneksi Patrick Bruelin laululla "Il faut du temps". Kyseinen laulu sai ammattilaisraatien palkinnon kilpailun parhaasta laulusta sekä esiintymisestä ja olisi näin ollen voittanut kilpailun ilman puhelinäänestyksiä. Ranskan edustaja vuonna 2008, Sébastien Tellier, on kuitenkin luonut huomattavaa kiinnostusta kilpailua kohtaan varsinkin Ranskan viihde-elämässä, ja näin ollen maa on päättänyt jatkossa lähettää suuria nimiä kilpailuun. Supertähti Patricia Kaas edusti näin ollen Ranskaa Eurovision laulukilpailussa 2009. Maa pärjäsi pitkästä aikaa hyvin sijoittumalla kahdeksanneksi, eli Ranska oli ensimmäistä kertaa kymmenen parhaan joukossa seitsemään vuoteen. Kaas on yksi Ranskan musiikkihistorian menestyneimpiä naislaulajia ja on myynyt kaikkiaan yli 16 miljoonaa levyä maailmanlaajuisesti. Kuten vuonna 2002, Kaas sai myös ammattilaisraatien palkinnon kilpailun parhaasta laulusta sekä esiintymisestä.Ranska on yksi niitä harvoja maita, jotka eivät hyödy naapureistaan. Maa saa harvoin pisteitä Isolta-Britannialta, Belgialta, Saksalta, Sveitsiltä, Espanjalta tai Monacolta. Ranska puolestaan antaa suurimman osan pisteistään Turkille ja Isolle-Britannialle, kun vastaavasti nämä maat eivät anna juuri laisinkaan pisteitä itse Ranskalle. Suomen euroviisukarsinta 1987
Voittaja valittiin postikorttiäänestyksellä, jossa saatiin ääniä 63 836 kappaletta. Äänestyksen tulos julkistettiin perjantaina 13. maaliskuuta kello 21.30. Eurovision laulukilpailu 2001
Vuoden 2001 Euroviisujen voittajaksi selviytyi ensimmäistä kertaa Viro Tanel Padarin, Dave Bentonin & 2XL:n kappaleella "Everybody". Suomi jätti taas Euroviisut väliin koska keskipistearvo oli vieläkin liian huono edellisvuosien aikana. Eurolaul
Eurolaul oli vuosittainen Virossa järjestettävä laulukilpailu, jonka voittaja pääsi edustamaan maata Eurovision laulukilpailuun. Voittajan valitsi kansainvälinen raati paitsi vuosina 2004–2005, jolloin käytettiin puhelinäänestystä. Vanhaan järjestelmään palattiin vuodeksi 2006 voittajakappaleiden heikon menestyksen takia. Eurolaulun tilalla aloitti vuonna 2009 Viron yleisradion järjestämä Eesti Laul ("Viron Laulu"), joka on siitä lähtien valinnut maan euroviisuedustajan. Johnny Logan
Ensimmäisen euroviisuvoittonsa Logan saavutti 1980 Alankomaissa Shay Healyn kappaleella "What's Another Year?". Toisen voittonsa hän nappasi 1987 Brysselissä omalla kappaleellaan "Hold Me Now". Vuonna 1992 Linda Martin voitti Malmössä, Ruotsissa käydyn kilpailun Loganin kirjoittamalla kappaleella "Why Me?" . Aikaisemmin Martinin esittämä Loganin kirjoittama kappale oli lähellä voittoa vuonna 1984, kun "Terminal 3" sijoittui toiseksi voiton mentyä ruotsalaiselle Herreysille kappaleella "Diggi-loo diggi-ley". Reggae OK
Vuosina 1981 ja 1982 Suomen euroviisukarsinnoissa asiantuntijaraadit suosivat kappaleita, jotka olivat mahdollisimman kaukana euroviisujen tavanomaisesta tyylistä. Molempina vuosina karsintojen voittajiksi nousivat Jim Pembroken rock-henkiset sävellykset, jotka saivat runsaasti kritiikkiä lehtien mielipidepalstoilla. Suoranaista häpeää tunnettiin aina esiintyjien ulkoasusta lähtien siihen, etteivät raadit ja esiintyjät tuntuneet ottavan Eurovision laulukilpailuja lainkaan vakavissaan ja asettivat Suomen näin naurunalaiseen valoon kansainvälisessä tapahtumassa. Eurovision laulukilpailu 1981
Eurovision laulukilpailu 1981 järjestettiin 4. huhtikuuta 1981 Dublinissa, Irlannissa. Kilpailun juonsi Doireann Ní Bhríain. Kilpailun voitti Ison-Britannian Bucks Fizz kappaleellaan ”Making Your Mind Up”. Kilpailuun osallistui 20 maata, joista osallistui ensimmäistä kertaa. vetäytyi kilpailusta, koska maassa oltiin suivaantuneita sen edustajien kehnoista sijoituksista edeltäneinä vuosina ja epäiltiin jopa jonkinasteista Italian vastaista salaliittoa. palasi kisoihin neljän vuoden tauon jälkeen. Suomea edusti Riki Sorsa kappaleella ”Reggae OK”. Kappale sai 27 pistettä ja oli 16. kahdenkymmenen kappaleen joukossa. Eurovision laulukilpailu
1960-luvulta alkaen kilpailussa menestyneet kappaleet menestyivät useammin myös kaupallisesti hyvin Länsi-Euroopassa. Tunnetuimpia ja menestyneimpiä euroviisuvoittajia on ruotsalainen ABBA, jonka kansainvälinen ura käynnistyi "Waterloon" voitettua kilpailun vuonna 1974. Vuonna 1988 Sveitsiä edustanut kanadalainen Céline Dion nousi kansainväliseksi tähdeksi joitakin vuosia viisuvoittonsa jälkeen alettuaan laulaa englanniksi. Irlannin Johnny Logan on voittanut kilpailun kahdesti laulajana (1980 ja 1987) ja kerran säveltäjänä (1992), mutta ei siitä huolimatta ole saavuttanut kovin suurta kansainvälistä menestystä Euroviisujen ulkopuolella. Oikeastaan kilpailusta ei ole ponnahtanut yhtään maailmalla menestynyttä artistia Dionin jälkeen. Espanja Eurovision laulukilpailussa
Espanja on voittanut Eurovision laulukilpailun kahdesti, vuosina 1968 ja 1969 (jaettu voitto kolmen muun maan kesken). Sen matalin sijoitus on 26. sija vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea edusti Ann-Christine Nyström kappaleella "Playboy". Esityksen oli säveltänyt ja sanoittanut Ossi Runne, joka myös samoihin aikoihin aloitti työnsä Yleisradion orkesterin johtajana. Runne aloitti näissä kilpailussa pitkän kapellimestarin uransa Euroviisuissa, sillä hän on johtanut yhteensä 22 Suomen Euroviisua. Saavutuksen on rikkonut vain Irlannin Noel Kelehan, joka hänkin toimi tuona vuonna ensimmäistä kertaa kapellimestarina. Lisäksi ranskalainen Franck Pourcel oli johtanut 23 viisua eli yhden enemmän kuin Runne, mutta osallistumiskertoja oli hänellä vähemmän. Suomi sai kilpailussa seitsemän pistettä ja sijoittui kymmenenneksi. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuonna 2016 Suomen edustajaksi valittiin poplaulaja Sandhja, joka voitti Uuden Musiikin Kilpailun kappaleellaan "Sing It Away". Kappale kilpaili Tukholmassa ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui 18 maan joukossa 15:nneksi eikä selviytynyt finaaliin. Suomen euroviisukarsinta 1966
Suomen euroviisukarsinta 1966 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1966 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu järjestettiin jälleen avoimena sävellyskilpailuna, johon saatiin 200 ehdokasta. Edellisvuonna karsinnan tuloksissa sekaannusta aiheuttanut Pohjola-raati jätettiin pois ja erona edellisvuoteen kappaleita ei nyt soitettu radiossa etukäteen eivätkä postikorttiäänestäjät päässeet äänestämään karsinnan finalisteja. Yleisradio päätti karsinnan yhdeksän finalistia ja ne kuultiin ensimmäistä kertaa televisiossa Suomen karsintalähetyksessä. Suomen euroviisukarsinta 1961
Lautakunta tuli lopulta siihen tulokseen, että ei saisi karsinnan voittajaa valittua kilpailuiltana. Niinpä karsinnan voittaja julkistettiin vasta seuraavana päivänä radiossa ja TV-uutisissa. Karsinnan voittajaksi valittiin Laila Kinnusen esittämä Valoa ikkunassa. Eurovision laulukilpailu 1963
Laulukilpailun voitti Tanskan edustussävelmä "Dansevise", jonka esittivät Grethe & Jørgen Ingmann. Tanskan voittoa pidettiin Euroviisujen maineen kannalta varsin positiivisena merkkinä, sillä aiemmin laulukilpailun oli aina voittanut ranskan- tai hollanninkielinen viisu. Eurovision laulukilpailu 1983
Eurovision laulukilpailu 1983 järjestettiin 23. huhtikuuta 1983 Münchenissä Saksassa. Kilpailun juonsi Marlene Charrel. Rahaa kulutettiin järjestelyihin täällä ennätyksellisen vähän. Esimerkiksi videopostikorttien sijaan orkesteri soitti välimusiikkia, valaistusta kuvattiin ja keskellä kuvaa näytettiin seuraavan esiintyvän maan nimi. Kilpailun voitti Luxemburgin edustaja Corinne Hermès kappaleellaan "Si la vie est cadeau". Suomea kilpailussa edusti Ami Aspelund kappaleellaan "Fantasiaa". Kappale sai 41 pistettä ja saavutti jaetun yhdennentoista sijan. Ranska, Kreikka ja Italia palasivat tauon jälkeen takaisin kilpailuun, sen sijaan Irlanti päätti nyt vetäytyä kisasta pois. Suomen euroviisukarsinta 1993
Suomen euroviisukarsinta 1993 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1993 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin 1990-luvun alun laman ollessa syvimmillään, joten kilpailu järjestettiin mahdollisimman pienimuotoisena. Kilpailuun kutsuttiin kahdeksan suomalaissäveltäjää, ja kappaleet esittivät Katri Helena, Paula Koivuniemi, Arja Koriseva ja Marjorie, kukin kaksi kappaletta. Parin suurena yleisötapahtumana pidetyn karsintafinaalin jälkeen karsinta pidettiin tällä kertaa Ylen tv-studiossa 2. Finaali lähetettiin lauantaina 6. maaliskuuta ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 21.15–22.45. Finaalin väliaikanumerossa esiintyi Helen Hoffner. Voittajan valitsivat 11 Suomen paikkakunnalle kootut alueraadit. Karsintaa seurasi 1 324 000 televisiokatsojaa. Kapellimestarina toimi Olli Ahvenlahti, joka myös sävelsi yhden kahdeksasta kilpailukappaleesta, Arja Korisevan kappaleen "Sulta laulun sain". Luettelo Eurovision laulukilpailun voittajista
Tämä on luettelo Euroopan yleisradiounionin jäsenmaiden järjestämän vuosittaisen Eurovision laulukilpailun voittajista. Kilpailu on järjestetty vuosittain vuodesta 1956 alkaen ja on siten yksi maailman pisimpään jatkuneista televisio-ohjelmista. Voittaja päätetään käyttäen vaihtelevia äänestystapoja. Eniten pisteitä saanut maa julistetaan voittajaksi. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Vuonna 1976 Suomesta lähetettiin Alankomaihin Haagiin Fredi ja ystävät kappaleella "Pump-pump", josta on tullut eräänlainen camp-klassikko. Suomen joukkue oli hyvin ajan hermolla, The Bump (pumppi) oli maailmanlaajuinen tanssivillitys vuosina 1975 ja 1976. Tuomarit eivät kuitenkaat lämmenneet tälle "irvokkaalle" tanssityylille. Eurovision laulukilpailu 2018
Eurovision laulukilpailu 2018 oli järjestyksessään 63. Eurovision laulukilpailu. Kilpailu järjestettiin ensimmäistä kertaa Portugalissa,
Salvador Sobralin voitettua kilpailun vuonna 2017 kappaleella ”Amar pelos dois”. Tapahtumapaikkana toimi Lissabonin Altice Arena. Kilpailun semifinaalit järjestettiin 8. ja 10. toukokuuta ja finaali 12. toukokuuta 2018. Kilpailun juonsivat Catarina Furtado, Daniela Ruah, Filomena Cautela ja Sílvia Alberto. Eurovision laulukilpailun 2018 voitti Israelin Netta Barzilai kappaleella ”Toy”. Isäntämaa Portugali sijoittui finaalissa viimeiselle sijalle. C’est le dernier qui a parlé qui a raison
Kappale keräsi Euroviisuissa 146 pistettä, jolla se jakoi ykkössijan Ruotsin edustuskappaleen ”Fångad av en stormvind” kanssa. Ruotsi kuitenkin julistettiin kilpailun voittajaksi, koska sen kappale oli saanut enemmän korkeita pisteitä Ranskaan verrattuna (molemmat neljä kertaa 12 pistettä, Ruotsi 10 pistettä viisi kertaa, Ranska vain kaksi kertaa). Ranska Eurovision laulukilpailussa
Ranska on yksi Eurovision laulukilpailun parhaiten menestyneitä maita. Maa on voittanut kilpailun viisi kertaa, tullut toiseksi neljä kertaa ja kolmanneksi seitsemän kertaa. France Télévisionsin edustuskappaleet ovat usein saaneet huonoja sijoituksia eivätkä ne ole koskaan voittaneet kilpailua. Ranska oli kuitenkin lähellä voittaa vuonna 1991, kun maan edustaja Amina jäi tasapisteisiin Ruotsin Carolan kanssa kappaleella "C’est le dernier qui a parlé qui a raison". Kumpikin maa sai yhtä monta kertaa 12 pistettä, mutta voitto meni kuitenkin Ruotsiin, sillä se sai 10 pistettä useammin kuin Ranska. Nykyisillä säännöillä Ranska olisi kuitenkin voittanut kilpailun, sillä Amina sai pisteitä useammasta maasta kuin Carola. Vuotta aikaisemmin Ranska oli myös lähellä voittoa ja sijoittui lopulta Irlannin kanssa jaetulle toiselle sijalle kun Joëlle Ursull edusti maataan Serge Gainsbourgin kappaleella "White And Black Blues". Eurovision laulukilpailu 1999
Eurovision laulukilpailu 1999 oli järjestyksessään 44. Eurovision laulukilpailu ja se järjestettiin 29. toukokuuta 1999 Usshishkin Hallissa International Convention Centressa Jerusalemissa, Israelissa. Juontajina toimivat Yigal Ravid, Dafna Dekel ja Sigal Shahamon. Tämä oli toinen kerta, kun kilpailu järjestettiin Euroopan ulkopuolella. Kilpailun voitti Ruotsin Charlotte Nilsson kappaleella "Take Me To Your Heaven" (alkuperäinen nimi: "Tusen och en natt") ja toi Ruotsille neljännen voiton. Kyseessä oli myös maan viimeisin voitto 13 vuoden ajan aina vuoteen 2012 asti. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kisoissa edusti Katri Helena kappaleellaan "Katson sineen taivaan". Kappale sai 38 pistettä (korkeimpana Sveitsistä 8 pistettä) ja sijoittui neljänneksitoista. Suomen euroviisukarsinta 1961
Suomen euroviisukarsinta 1961 oli kilpailu, jossa etsittiin Suomen kaikkien aikojen ensimmäistä edustajaa Eurovision laulukilpailuihin. Eurovision laulukilpailu televisioitiin Suomessa ensimmäistä kertaa vuonna 1960, minkä jälkeen monet suomalaiset halusivat Suomen kilpailuun mukaan, erityisesti siksi, että kaikki muut Pohjoismaat (vasta vuonna 1986 debytoinutta Islantia lukuun ottamatta) olivat jo mukana. Niinpä loppuvuodesta 1960 Yleisradio julisti avoimen sävellyskilpailun Suomen edustuskappaleen etsimiseksi. Eurovision laulukilpailu 2007
Eurovision laulukilpailu 2007 oli järjestyksessään 52. Eurovision laulukilpailu. Se järjestettiin Lordin vuoden 2006 kilpailun voiton ansiosta ensimmäistä kertaa Suomessa. Tapahtumapaikkana oli Helsingin Hartwall-areena, jota kutsuttiin kilpailun yhteydessä Helsinki-areenaksi. Kilpailu järjestettiin kaksipäiväisenä. Semifinaali oli torstaina 10. toukokuuta ja finaali lauantaina 12. toukokuuta 2007. Molempien tilaisuuksien juontajina nähtiin näyttelijä Mikko Leppilampi ja Suomen euroviisukarsintojen vakiokasvo Jaana Pelkonen. Finaalissa nähtiin myös kolmas juontaja Krisse Salminen. Kilpailun teema oli "True Fantasy" eli "todellista fantasiaa". Fri?
Vuoden 1990 euroviisukarsintaan määräaikaan mennessä saapui 225 ehdokasta, joiden joukosta musiikkiammattilaisten raati valitsi jatkoon 11 laulua. Voittajan valinnan suoritti 11-jäseninen musiikkiammattilaisten euroviisuraati, jonka jäsenet antoivat 12 pistettä parhaimmalle pitämälleen kappaleelle, jonka jälkeen pisteet 10 ja 8–1. Voiton vei ”Fri?” kolmen pisteen erolla toiseksi tulleeseen Susanne Sonntagin ”Jag tror på friheten”. Voittokappaleesta tuli Suomen ensimmäinen ruotsinkielinen edustuskappale. ”Fri?” jakoi yleisön mielipiteet. Osa piti ruotsin kieltä hyvänä asiana, koska Suomi ei aikaisemmin ollut esiintynyt Eurovision loppukilpailussa kyseisellä kielellä, ja koska ruotsin kieltä pidettiin ymmärrettävämpänä kielenä kuin suomea eurooppalaiselle yleisölle. Osaa televisionkatselijoista ruotsin kieli kuitenkin ärsytti. Eurovision laulukilpailu 2019
Eurovision laulukilpailu 2019 on järjestyksessään 64. Eurovision laulukilpailu. Se järjestetään Tel Avivissa, Israelissa, Netta Barzilain voitettua kilpailun vuonna 2018 kappaleella ”Toy”. Tapahtumapaikkana toimii Tel Avivin Tel Aviv Convention Centerin Paviljonki 2. Kilpailun semifinaalit järjestetään 14. ja 16. toukokuuta ja finaali 18. toukokuuta 2019. Tämä on kolmas kerta, kun Euroviisut järjestetään Israelissa. Edellisen kerran Israel isännöi kilpailua vuosina 1979 ja 1999. Tämä on myös neljäs kerta, kun Euroviisut järjestetään Euroopan ulkopuolella. Eurovision laulukilpailu 2010
Eurovision laulukilpailu 2010 oli järjestyksessään 55. Eurovision laulukilpailu, joka järjestettiin 25.–29. toukokuuta 2010. Eurovision laulukilpailu järjestettiin Norjassa kolmatta kertaa, aiemmin vuosina 1986 ja 1996. Kilpailun voitti Saksaa edustanut Lena Meyer-Landrut kappaleella Satellite. Kyseessä oli Saksan toinen viisuvoitto, maa voitti edellisen kerran 28 vuotta sitten vuonna 1982. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomen karsinnat voitti suurella äänivyöryllä kotimaassaan suosittu vuoden 1995 tangokuningas Jari Sillanpää kappaleella "Takes 2 To Tango", mutta loppukilpailussa menestys jäi heikoksi: Sillanpää jäi ensimmäistä kertaa järjestetyn semifinaalin 14:nneksi eikä päässyt kisaamaan loppukilpailuun. Suomessa Sillanpään kappaletta syytettiin myös liian samantyyliseksi kuin Frederikin "Tuu tangoon" kappale.
Vuonna 2005 Suomen edustajaksi valittiin useammankin kerran sekä Norjan että Suomen kansallisiin karsintoihin osallistunut melko tuntematon norjalainen Geir Rönning balladillaan "Why?", joka kertoo Beslanin koulukaappauksesta. Rönning jäi semifinaalin 18:nneksi eikä päässyt loppukilpailuun. Uuden Musiikin Kilpailu 2017
Kilpailuun osallistui 10 avoimen haun kautta mukaan päässyttä laulajaa/yhtyettä, jotka kilpailivat kilpailun finaalissa Espoo Metro Areenalla. Voittaja valittiin 50% yleisöäänestyksellä ja 50% kansainvälisten raatien äänestyksellä. Kansanväliset raadit olivat vuonna 2017: Espanja, Islanti, Iso-Britannia, Israel, Latvia, Norja, Ranska, Ruotsi, Ukraina ja Viro. Yleisöäänestykseen sisältyvä ennakkoäänestys käytiin 31. joulukuuta 2016 – 26. tammikuuta 2017, jollon pystyi äänestämään kerran ilmaiseksi Yle-tunnuksella. Parhaimman yhteistuloksen saanut voitti kilpailun ja edustaa Suomea Euroviisuissa 2017. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomi oli aina vuoteen 2006 asti pisimpään voittamatta ollut maa. Titteli siirtyi siinä yhteydessä vuodesta 1964 asti osallistuneelle Portugalille, ja Portugalin voittaessa vuonna 2017 Maltalle, joka on ollut voittamatta vuodesta 1971 lähtien. Georgia lasten Eurovision laulukilpailussa
Georgia voitti vuoden 2008 Lasten euroviisut kappaleella Bzz... jonka esitti Bzikebi. Toinen voitto tuli vuonna 2011 ja kolmas 2016. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea kilpailussa edusti Kaija kappaleella "Hullu yö", joka sijoittui sijalle 20 ja sai vain kuusi pistettä. Suomi sai yhden pisteen Islannilta ja Kreikalta sekä neljä pistettä Irlannilta. Melodifestivalen
Melodifestivalen on alusta alkaen saanut suuren suosion Ruotsissa, jossain määrin myös naapurimaissa. Se on usein ollut SVT:n suosituin viihdeohjelma, ja julkisuus on edesauttanut kilpailuun osallistuneiden ja etenkin voitokkaiden muusikoiden menestystä. Voittajista ylivoimaisesti tunnetuin on ABBA, joka voitti vuoden 1974 festivaalit ja myös koko Euroviisut kappaleellaan "Waterloo". Edellisenä vuonna ABBA jäi Ruotsin karsinnan kolmanneksi kappaleella "Ring ring". Monet muutkin kansainvälisesti tunnetut ruotsalaiset artistit ovat saavuttaneet menestystä Melodifestivalenissa. Suomen euroviisukarsinta 2007
Suomen euroviisukarsinnan 2007 finaali järjestettiin 17. helmikuuta Turun kylpylähotelli Caribiassa ja televisioitiin suorana YLE TV2:ssa kello 19.00–21.50. Finaalissa kilpailivat keskenään 12 kutsuartistin semifinaalissa eniten äänestetyintä esitystä. Yle valitsi kutsuartististit syksyllä levy-yhtiöiden ja artistien kanssa käytyjen neuvotteluiden tuloksena. Kukin artisti esitti varsinaista finaalia edeltävissä Yleisradion studioilla Tampereen Ristimäessä järjestetyissä alkukarsinnoissa kaksi sävellystä, joista enemmän ääniä saanut laulu selvisi finaaliin. Finaalin voittaja ratkaistiin kaksivaiheisella puhelin- ja tekstiviestiäänestyksellä. Ensimmäisen äänestyskierroksen kolme eniten ääniä saanutta laulua jatkoi ns. "superfinaaliin", eli toiselle kierrokselle, jossa eniten ääniä saanut laulu valittiin Suomen euroviisuedustajaksi. Alla olevan taulukon tuloksista ilmenee esityksien äänestysprosentit neljästä edeltävästä alkukarsinnan semifinaalista sekä finaalin äänimäärät molemmilta äänestyskierroksilta. Suomen euroviisukarsinnan voitti Hanna Pakarinen kappaleellaan "Leave Me Alone". Serbia Eurovision laulukilpailussa
Serbia voitti Eurovision laulukilpailun heti ensimmäisellä osallistumiskerrallaan itsenäisenä valtiona Helsingin kisoissa 2007. Tätä ennen Serbia on ollut mukana kisoissa osana entistä Jugoslaviaa ja Serbian ja Montenegron valtioliittoa. Serbia esitti voittokappaleensa serbiaksi, mikä tarkoittaa sitä, että kyseessä oli ensimmäinen voittajamaan kokonaan omalla kielellä esittämä kappale sitten vuoden 1998. Serbia luotti omaan kieleensä aina vuoteen 2015 asti. Myös vuoden 2018 viisu oli serbiaa. "Molitva" esitettiin myös vuoden 2008 Euroviisujen finaalin alussa. Tuona vuonna Serbia oli myös kilpailun järjestäjämaana ja edellisvuoden voittajana suoraan finaalissa. Ruotsi Eurovision laulukilpailussa
Ruotsi on voittanut Eurovision laulukilpailun kuusi kertaa. Ensimmäinen voitto saavutettiin vuonna Abban kappaleella ”Waterloo”. Toinen voittajakappale oli Herreysin ”Diggi-loo diggi-ley” (), kolmas Carolan ”Fångad av en stormvind” (), neljäs Charlotte Nilssonin ”Take Me to Your Heaven” (), viides Loreenin ”Euphoria” () ja kuudes Måns Zelmerlöwin ”Heroes” (). Ruotsi on järjestänyt kisat kuusi kertaa voittojen jälkeisinä vuosina, ensin vuonna Tukholmassa, sitten Göteborgissa, Malmössä ja vuonna taas Tukholmassa. Vuonna vuorossa oli Malmö. Vuonna 2016 Euroviisut järjestettiin kolmannen kerran Tukholmassa ja toista kertaa Globenissa. OGAE
OGAE (ransk. "Organisation générale des Amateurs de l’Eurovision") on kansainvälinen Eurovision laulukilpailujen faniklubi. Järjestö sai alkunsa Suomesta vuonna 1984. Järjestö järjestää vuosittain neljä ei-kaupallista kilpailua (Song Contest, Second Chance Contest, Video Contest ja Home Composed Song Contest). OGAE Song Contestin voittajiin kuuluu muun muassa englantilainen näyttelijä Kate Winslet. OGAE Second Chance Contest on taas kansallisissa euroviisukarsinnoissa kisanneiden, fanien valitsemien suosikkilaulujen välinen kilpailu, sen Suomi on voittanut kerran Anna Erikssonin kappaleella ”Oot voimani mun” vuonna 2000. Ruotsi on voittanut kyseisen kisan peräti 15 kertaa. Italia Eurovision laulukilpailussa
Italia on voittanut Eurovision laulukilpailun kahdesti. Parhaan pistemäärän maalle toi vuoden 2018 edustaja Ermal Meta & Fabrizio Moro kappaleella "Non mi avete fatto niente". Pisteitä maa keräsi 308 sijoittuen loppukilpailun viidenneksi. Eurovision laulukilpailu 1978
Denise Fabren ja Léon Zitronen juontaman kilpailun voitti Israelia edustanut Izhar Cohen taustayhtyeineen kappaleella "A-Ba-Ni-Bi". Euroviisuvoitto oli Israelin ensimmäinen. Eurovision laulukilpailu 1980
Kilpailun voitti Irlanti edustajanaan Johnny Logan ja kappaleella ”What's Another Year?”. Suomi sijoittui kilpailun viimeiseksi Vesa-Matti Loirin esittämällä kilpailukappaleella ”Huilumies”, joka sai vain 6 pistettä. Marokko osallistui kilpailuihin ensimmäisenä Afrikan maana ja toistaiseksi myös ainoan kerran. Eurovision laulukilpailu 1966
Kilpailun voitti ylivoimaisesti Itävalta, ensimmäisen kerran viisuhistoriansa aikana. Maata edusti Udo Jürgens kappaleella "Merci, chérie". Laulusta ei noussut suurta menestystä, mutta monet ovat arvelleet ylivoimaisen voiton johtuneen siitä, että miehen esittämä rauhallinen balladi erosi suuresti viisuvuoden tyypillisestä tarjonnasta. Jürgens osallistui viisuihin jo kolmatta kertaa putkeen. Toisin kävi Italian Domenico Modugnolle, jonka esitys "Dio come ti amo" jäi kokonaan pisteittä, vaikka laulusta oli muodostunut kotimaassaan suurmenestys. Itävallan kappale oli ranskankielisestä nimestään huolimatta saksankielinen. Toisen euroviisuvoittonsa Itävalta otti 48 vuotta myöhemmin vuonna 2014. Elina Born
Born sijoittui toiseksi Eesti otsib superstaari -laulukilpailun viidennellä kaudella vuonna 2012. Hän oli Viron euroviisukarsintojen finaalissa vuonna 2013 kappaleella ”Enough”, mutta ei selviytynyt Viron edustajaksi. Born osallistui euroviisukarsintoihin myös vuonna 2015 voittaen Eesti Laul -kilpailun yhdessä Stig Rästan kanssa laulamallaan ”Goodbye to Yesterday” -kappaleella. Voiton myötä he pääsivät edustamaan Viroa vuoden 2015 euroviisuihin, jossa he sijoittuivat seitsemänneksi. Elina osallistui vuoden 2017 Euroviisukarsintoihin päässen finaaliin kappaleella "In Our Out" jääden viimeiseksi. Dana International
1998 Dana yritti jälleen Euroviisuihin ja voitti esikarsinnan. Euroviisut pidettiin Birminghamin Wembley Arenalla 9. elokuuta. Dana voitti viisut kappaleella "Diva" saaden paljon huomiota kansainväliseltä medialta. Danasta tuli ensimmäinen ja ainut israelilainen artisti, jota on haastateltu MTV-musiikkikanavalle. Voittonsa jälkeen Dana julkaisi kaksi uutta albumia, "The Album" ja "Free". Kummatkin albumit julkaistiin myös Euroopassa, ja ne menestyivät kohtalaisesti. Menestystä auttoi single "Free" ja "Woman in Love", joka oli cover-versio Barbra Streisandin kappaleesta. Kohtuullisesta menestyksestä huolimatta Danan levy-yhtiö pudotti hänet listoiltaan ja hän palasi Israelin markkinoille. Hän julkaisi Israelissa vielä kaksi levyä, "Yotér we-yotér" ja "Ha-chalóm ha-'efsharí", joista kumpikaan ei menestynyt yhtä hyvin kuin aikaisemmat albumit. Eurovision laulukilpailu 1976
Illan emäntänä toimi Corry Brokken, joka voitti vuoden 1957 euroviisut. Laulukilpailun voitti Yhdistyneen kuningaskunnan edustaja, nelihenkinen yhtye Brotherhood of Man kappaleella "Save your kisses for me". Suomea kilpailussa edusti Fredi & ystävät laulullaan "Pump pump". Saksa Eurovision laulukilpailussa
Saksan ensimmäinen voitto tuli Saksan jaon aikana, kun teini-ikäinen Nicole toi voiton kotiin vuonna 1982 kappaleellaan "Ein bißchen Frieden". Laulun oli kirjoittanut Ralph Siegel. Laulusta tuli Saksassa valtava hitti ja se pysyi muun muassa singlelistalla top tenissä 16 viikkoa. Kilpailut järjestettiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ja Nicole sai yhteensä 161 pistettä. Eroa seuraavana tulleeseen Israeliin kertyi 61 pistettä. Ralph Siegel on sen jälkeen kirjoittanut useita Saksan euroviisuja. 28 vuoden tauon jälkeen vuonna 2010 Saksa sai toisen viisuvoiton Lena Meyer-Landrutin esittämällä kappaleella "Satellite". Eurovision laulukilpailu
Eurovision laulukilpailuun 1956 osallistuivat EEC-maat eli Ranska, Italia, Alankomaat, Luxemburg, Belgia ja Saksan liittotasavalta sekä lisäksi Sveitsi. Jokainen osallistujamaa sai lähettää kaksi laulua, useimmilla oli myös kaksi solistia. Sveitsiläinen Lys Assia voitti kilpailun kappaleellaan "Refrain". Assiaa voitiin pitää ennakkosuosikkina, sillä hän oli artisteista ylivoimaisesti nimekkäin. Voittajan valitsi jury, johon kuului kaksi jäsentä jokaisesta osallistujamaasta. Luxemburgin televisioyhtiöllä ei ollut varaa lähettää yhden solistin lisäksi tuomareita, joten maa pyysi sveitsiläisiä äänestämään heidän puolestaan. Itävalta, Iso-Britannia ja Tanska olisivat osallistuneet vuoden 1956 laulukilpailuun, mutta maat eivät ilmoittautuneet ajoissa. Seuraavina vuosina osallistujamaiden määrä kasvoi huimasti kahdenkymmenen kieppeille. Suomen euroviisukarsinta 1978
Suomen euroviisukarsinta 1978 oli kilpailu, jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1978 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon saatiin 137 kappaletta. Niistä seitsemän parasta valittiin lauantaina 11. helmikuuta pidettyyn finaaliin. Lähetys nähtiin suorana TV1:ssä kello 19.50 alkaen. Uutisten kohdalla oli tauko, ja tuloslähetys nähtiin TV2:ssa kello 21.20. Samassa lähetyksessä valittiin myös Suomen edustaja Intervision laulukilpailuun. Karsinta lähetettiin ensimmäistä kertaa Helsingin ulkopuolelta, tällä kertaa Tampereen Ristimäestä Yleisradion studioilta. Helsingistä sopivaa paikkaa ei löytynyt, sillä Pasilan studiot olivat remontissa ja TV1:n henkilöstö valmistautui viikkoa myöhemmin Lahdessa pidettäviin hiihdon maailmanmestaruuskisoihin. Kapellimestarina toimi normaalin Ossi Runteen sijaan Risto Hiltunen. Väliajalla esiintyi edellisvuotisen Intervision laulukilpailun voittaja, tšekkoslovakialainen Helena Vondračková. Eurovision laulukilpailu 1996
Suomen euroviisukarsinnan voitti nuori iskelmälaulajatar Jasmine, joka oli juuri julkaissut ensimmäisen albuminsa, Timo Niemen sävellyksellä "Niin kaunis on taivas". Laulu sijoittui alkukarsinnassa 22. sijalle, eli pääsi viimeisenä lauluna loppukilpailuun. Finaalissa Jasminen esitys muistetaan erityisesti instrumentaaliväliosasta, jonka päälle Jasmine vahingossa lauloi. Muilta Pohjoismailta saadut yhdeksän pistettä toivat Suomelle finaalin jumbosijan. Alkukarsinta mukaan lukien Jasminen sijoitus oli 23/30. Viro Eurovision laulukilpailussa
Viro osallistui ensimmäisen kerran Eurovision laulukilpailuun vuonna 1994. Vuonna 2001 järjestetyssä kilpailussa Viro voitti kilpailun ensimmäisenä Baltian maana laululla "Everybody", jonka esittivät Tanel Padar ja Dave Benton. Viron huonoiten menestynyt Euroviisu tähän mennessä on "Play", jonka lauloi Jüri Pootsmann. Se sijoittui ensimmäisen semifinaalin 18. sijalle vuoden 2016 kilpailussa. Parhaimman pistemäärän maalle toi vuoden 2018 edustaja Elina Netšajeva kappaleellaan La forza, joka keräsi loppukilpailussa 245 pistettä. Kaksiosaisen loppukilpailun aikana vuodesta 2004 lähtien Viro on päässyt finaaliin kuusi kertaa, vuosina 2009, 2011, 2012, 2013, 2015 ja 2018. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Historian kuluessa Yleisradion kommentaattoreina ovat toimineet useat kokeneet radio -ja televisiojuontajat, kuten Erkki Toivanen, Heikki Harma, Maria Guzenina, Aarre Elo, Vesa Nuotio ja Erkki Pohjanheimo. Jaana Pelkonen toimi selostajana vuodesta 2005 vuoteen 2010. Vuonna 2011 hänet korvasi Tarja Närhi, joka juonsi yhdessä Asko Murtomäen kanssa. Vuosina 2014 ja 2015 televisiossa ja radiossa käytetiin samaa juontoparia. Vuosina 1960, 2013 ja 2015 suomenkielinen selostus tehtiin kilpailupaikan sijasta Yleisradion studioilta Pasilasta. Euroviisulähetykset (mukaan lukien Suomen karsinnat sekä vuodesta 2012 Uuden Musiikin Kilpailun) on näyttänyt Suomessa vuosina 1960–2001 Yle TV1 ja vuodesta 2002 alkaen Yle TV2, tosin vuoden 2017 ensimmäinen semifinaali tuli jalkapallo-ottelun takia poikkeuksellisesti TV1:n puolelta. Myös vuoden 2018 Uuden Musiikin Kilpailu nähtiin TV1:n puolella. Grethe &amp; Jørgen Ingmann
Grethe Ingmann & Jørgen Ingmann olivat tanskalainen muusikkopariskunta, jonka duetto "Dansevise" voitti Eurovision laulukilpailun vuonna 1963. Voitto oli Tanskan ensimmäinen ja toista saatiin odottaa aina vuoteen 2000 asti. Kielet Eurovision laulukilpailussa
Kielisäännön vapautumisen jälkeen omaa kieltään eivät ole käyttäneet vielä kertaakaan vain Ruotsi ja Tanska. Azerbaidžan ei ole käyttänyt omaa kieltään koskaan.Suomi on ollut Suomen karsintojen valtakieli, kunnes vuodesta 2000 lähtien enemmistö kappaleista on useimmiten esitetty englanniksi. Alkuvuosina Suomen karsintoihin hyväksyttiin vain suomenkielisiä kappaleita. Suomen ruotsinkieliset nostivat asian julkiseen keskusteluun, jonka tuloksena toista kotimaista kieltä kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 Carolan kappaleen "Ge mig en grabb" myötä. Ruotsinkielinen kappale, Beatin "Fri?", voitti karsinnan ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin kaikki karsinnan kolme ruotsinkielistä kappaletta sijoittuivat kilpailun neljän parhaan joukkoon. Suomi Eurovision tanssikilpailussa
Suomi voitti kaikkien aikojen ensimmäisen, Lontoossa, Britanniassa vuonna 2007 järjestetyn Eurovision tanssikilpailun. Suomea edustivat tuolloin "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmasta tutut Jussi Väänänen ja Katja Koukkula. Heidät valittiin edustamaan maataan vain viikkoa ennen kilpailua eli 25. elokuuta tapahtuneessa karsinnassa. Suomi valitsi edustajansa kilpailuun viimeisenä. Eurovision laulukilpailu 2009
Suomea Eurovision laulukilpailussa edusti elektronista tanssimusiikkia esittävä Waldo's People kappaleellaan ”Lose Control”. Tämän vuoden myötä Suomi oli jo neljännen kerran mukana finaalissa. Suomella uskottiin olevan hyvät mahdollisuudet pärjätä erityisesti finaalissa, sillä esimerkiksi illan loppupuolella sijainnutta esiintymisnumeroa pidettiin yhtenä koko kilpailun parhaista. Menestys jäi kuitenkin odotettua huonommaksi, sillä Suomi sijoittui finaalissa lopulta viimeiseksi 22 pisteellä. Suurimpana syynä laihahkoon menestykseen pidetään yleisesti harjoitusvideon, jonka perusteella tuomaristo antoi pisteensä finaalissa, epäonnistumista. Toisaalta Suomi sijoittui jo semifinaalissa huonosti ja pääsikin jatkoon vain tuomariäänien avulla. Eurovision laulukilpailu 1995
Irlanti on tähän mennessä ainoa euroviisumaa, joka on järjestänyt viisut useamman kuin yhden kerran peräkkäin. Norja otti toisen euroviisuvoittonsa Secret Gardenin esittämällä kappaleella "Nocturne". Suomi, Viro, Liettua, Romania, Sveitsi, Slovakia ja Alankomaat joutuivat pitämään välivuotta heikon menestyksen takia. Edellisenä vuonna poisjääneistä maista Italia ja Luxemburg eivät palanneet kilpailuun. Kilpailevien maiden määrä rajattiin 23:een maahan. Suomi Eurovision laulukilpailussa
Suomea edusti Eurovision laulukilpailussa Vesa-Matti Loiri kappaleella "Huilumies". Suomi jäi kilpailun 19. eli viimeiselle sijalle kuudella pisteellään. Niistä viisi tuli Norjalta ja yksi Ranskalta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, jolloin Suomi sijoittui viimeiselle sijalle yksin, sillä kaikki edelliset jumbosijat olivat olleet jaettuja. My Number One
My Number One oli vuoden 2005 eurovision laulukilpailun voittajakappale. Sen esitti Helena Paparizou osittain englanniksi. Se oli Kreikan ensimmäinen ja tähän mennessä ainut voittokappale. Kappale sai 230 pistettä, voittaen seuraavaksi tulleen Maltan 38 pisteellä. Kappaleen esiintymisnumero oli 19.