Montako Pyhäjärvi-nimistä järveä Suomessa on?
Pyhäjärvi (täsmennyssivu)
Pyhäjärvi on yleinen järvennimi Suomessa. Ympäristöhallinnon Hertta-tietopalvelussa Pyhäjärviä on 38 kpl, joukossa useita suuria ja tunnettuja järviä. Nimi on esiintynyt myös kolmen kunnan nimenä Suomessa sekä muiden asuttujen paikkojen nimenä ja sukunimenä.
Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven laskujoki on Eurajoki, joka alkaa Euran Kauttualta ja laskee mereen Eurajoen kunnassa. Järveen vastaavasti laskee kaksi suurempaa jokea. Yläneenjoki, jonka valuma-alue on 233 km² ja Pyhäjoki, jonka valuma-alue on 77 km². Pieni "Luhtoja" laskee vetensä Mannilanlahteen Euran puoleisella länsirannalla. Ruonajärvi
Ruonajärvi on noin viidentoista järven nimi Suomessa. Näihin kuuluvat muiden muassa: Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 52 miljoonaa m³ eli 0,052 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 17,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee Haukiniemen- ja Saunaniemenkärjen puolivälissä ja Honkasaaresta 400 metriä itään. Siinä kohdassa on järvin laajin yli 10 metriä syvä syvänne. Kolme muuta yli 10 metristä syvännettä ovat 150 metriä Muikkusaaresta lounaaseen, Selkäsaarista 400 metriä itään, jossa on jopa 15,6 metriä syvää, ja vielä yksi Kumpusen ja läntisen Selkäsaaren puolivälissä. Pyhäjärvi (Kitee)
Pyhäjärvi () on Kiteellä ja Parikkalassa sijaitseva Suomen 21. suurin järvi. Sen pinta-ala on 206,79 km². Järvi sijaitsee Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puolella järvi on Kiteen ja Parikkalan kuntien alueilla ja Venäjän puoleinen kuuluu Karjalan tasavaltaan. Entisten Kesälahden ja Uukuniemen kuntien kirkonkylät ovat järven rannalla. Pyhäjärvi Vpl
Pyhäjärven kirkonkylän Pyhäkylän venäläinen nimi on vuodesta 1948 lähtien ollut Plodovoje, joka kattaa myös entiset naapurikylät Larjavan ja Taubilan. Se on nykyisin Käkisalmen piirin Pyhäjärven eli Plodovojen maalaiskunnan keskus. Nykykunta sijaitsee Suomen Pyhäjärven kunnan keskiosassa. Suomen Pyhäjärven länsi- ja eteläosat kuuluvat nykyiseen Sakkolan eli Gromovon maalaiskuntaan, luoteiskolkka Räisälään (Melnikovo) ja koilliskolkka Norsjokeen (Larionovo). Pyhäjärven asemakylän nimi on nykyisin Otradnoje. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Näsijärvestä Tammerkosken kautta laskevat vedet ovat hieman puhtaamat kuin Pyhäjärven vesi, koska sitä rasittavat Tampereen Viinikanlahden (200 000 asukasta) ja Raholan (60 000 asukasta) jätevedenpuhdistamojen päästöt. Pyhäjärven vedet eivät ole varsinaisesti reheviä, mutta niiden ravinnepitoisuuksissa on normaalia korkeampia arvoja. Vanajaveden suunnasta tulevat vedet saavat matkallaan pohjoiseen lisäkuormitusta sekä Lempäälästä ja Vesilahdelta että Pyhäjärveä ympäröivien maatilojen hajakuormituksesta. Täällä Pyhäjärvi on selvästi rehevöitynyt. Vanajaveden pohjoisosiin laskee Urjalan, Toijalan ja Valkeakosken jätevesipuhdistamojen vedet ja Valkeakosken teollisuuden puhdistetut jätevedet. Etelästä siihen saadaan kauempaa Hämeenlinnasta yhdyskunta- ja teollisuuspäästöjä. Vanajavesi on maatalousvaltaista seutua ja suuri osa sen hajakuormituksesta on maatilojen aiheuttamaa. Miemalanselältä Vanajavedelle olevalla alueella esiintyy kesäisin leväkukintoja. Kun pohjoisesta ja etelästä tulevat vedet sekoittuvat Nokianvirran kohdalla, virtaa Kokemäenjoen alajuoksulle lievästi rehevöityneen järven vettä. Näiden lisäksi Nokianvirtaan päästetään vielä Kullaanvuoren (26 900 asukasta) jätevesipuhdistamon jätevedet. Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)
Pyhäjärven nimi johtuu järven nimestä, joka puolestaan perustuu tarinan mukaan siihen, että Pietari Suuri oli alueen halki matkatessaan sairastunut silmätulehdukseen, joka oli parantunut huuhtomalla silmää kyseisen järven vedellä. Tuusjärvi (Rantasalmi)
Tuusjärven lähialueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Pyhäjärvi (108 ha), Syväri (39 ha), Kankaistenlampi (26 ha), Iso-Saareinen (22 ha), Vehkalampi (22 ha), Laihalampi (18 ha) ja Korppinen (18 ha). Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson länsipuolella Syrjäharjun rinteen juurella olevassa painaumassa. Tämän vuoksi sillä ei ole myöskään laskuojaa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat joko Syrjäharjun (vanha nimi Lemmettylänharju ) rinnettä tai vastarannalla olevaa suota tai avosuota. Suon takana sijaitsee Kukkolan peltoaukeaa. Järven länsirannan lähellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto ja etelärannalla viisi kiinteän asumisen lisäksi. Järven pohjoispuolelta kulkee seututie 322. Pyhäjärvi (Hämeenkyrö)
Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Hämeenkyrön Kostulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueen. Pyhäjärvi on osa Turkimusojan valuma-aluetta, joka sivuaa Hämeenkyrön taajamaa. Pyhäjärven alue (Tampere)
Iidesjärvi on valuma-alueen pääjärvi, josta Viinikanoja laskee Pyhäjärveen. Sekä Sorsalammi että Pahalampi ovat samassa valuma-alueessa olevia laskuojattomia lampia. Alasjärvi sen sijaan laskee Iidesjärveen Vuohiojan kautta ja Toritunjärvi laskee vuorostaan Alasjärveen. Kaukajärven laskuoja virtaa Hautalammin läpi. Ennen sitä pohjoisesta yhtyy Pyhäoja, joka kerää vetensä Leinolan suunnalta. Hautalammista laskuoja jatkaa matkaansa ja yhtyy Vuohiojaan Hakametsässä. Valuma-alueen ylin järvi on Pitkäjärvi, joka laskee kapean kannaksen läpi Kaukajärveen. Pyhäjärven alue (Tampere)
Viinikanlahti sijaitsee Pyhäjärven pohjoisosassa Tampereen kaupungin kainalossa. Tänne laskee useita jokia ja ojia, joista Tammerkoski on huomattavin. Aivan Tammerkosken suun Hataanpäänniemen väliin laskee Viinikanojan valuma-alueen (35.214) laskuoja. Tästä hieman etelään laskee järveen Vihiojan valuma-alueen (35.215) oja. Pyhäjärven etelärantaan laskee Pirkkalan ja Tampereen rajajokenakin toimiva Härmälänoja, joka on Härmälänojan valuma-alueen (35.216) laskuoja. Sikojoen valuma-alue (35.217) laskee järveen valtatie 3 länsipuolella Nokianvirran luusuaa vastapäätä. Pyhäjärvi (Säkylä)
Ainoan laskujoen Eurajoen pieni virtaama, joka on noin 4,35 m³ (keskiarvo vuosien 1938–1978 havainnoista), selittyy Pyhäjärven pienestä valuma-alueesta. Järven säännöstelyehdoissa määrätään vedenpinnan korkeudeksi keskimäärin 44,9 metriä merenpinnan yläpuolella (N60) ja säännöstelyn alarajaksi 44,65 metriä ja ylärajaksi 45,23 metriä merenpinnan yläpuolella. Kun vettä on keväällä paljon, nousee Pyhäjärven pinta joskus 20 cm yli säännöstelyn ylärajan ja pysyy siellä kuukauden tai kaksi. Alimmillaan vesi on Pyhäjärvessä syksyllä lokakuussa. Vähäjärvi (Vesilahti)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Vesilahden Suomelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähäjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Kyyveden alueella (14.93), jonka Nykälänjoen–Naarajoen alueeseen (14.934) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy. Järvi-Suomi
Järvet peittävät Järvi-Suomen ydinalueilla yli 50 % kokonaispinta-alasta (koko Suomen järviprosentti on 9,9). Suurten järvien keskisyvyys on 10–15 metriä, mutta pienemmät järvet ovat tavallisesti matalia ja niiden keskisyvyys on pari metriä. Suomen kymmenestä suurimmasta järvestä Järvi-Suomessa sijaitsee seitsemän: Suur-Saimaa, Päijänne, Pielinen, Iso-Kalla, Keitele, Iso-Längelmävesi ja Puulavesi. Järvi-Suomen vesistöjä ovat Vuoksen, Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöt. Alueen vedet kuuluvat kokonaisuudessaan näihin vesistöihin. Pyhäjärvi (Säkylä)
Järven valuma-alue on järven kokoon nähden pieni. Pohjoisessa ja koillisessa valuma-alueesta kilpailee Köyliönjärvi. Kauttuan mäet ja Säkylän kylän keskeltä kulkeva kapea "Kuivalahti-Säkylän hiekkaharju" jakaa vedet aivan Pyhäjärven rannan tuntumassa. Idässä Pyhäjoki kerää vedet "Säkylänharjulta" ja "Virttaankankaalta". Etelässä Yläneenjoki hakee vedet "Oripäänkankaalta" ja Yläneen peltotasongolta. Lännessä järvi rajoittuu kallioselänteeseen, joka loivenee länteenpäin rannasta ja jakaa vedet täälläkin rannan tuntumassa. Järvi mukaan lukien koko valuma-alueen pinta-ala on 616 neliökilometriä. Pyhäjärvi
Seutua hallitsivat pitkään lappalaiset, joista kertovat useat paikannimet. Keskiajalla alueen omistuksesta syntyi kiistaa karjalaisten, hämäläisten ja savolaisten erämiesten kesken. Hämäläisten ja savolaisten eräomistuksia alkoi selvittämään 1410-luvulla Haako Frille, jonka mukaan hämäläis-savolaisen eränautinta-alueen pohjoinen rajakivi nimettiin Rillankiveksi. Rillankivestä tuli myöhemmin kolmen maakunnan, Savon, Hämeen ja Pohjanmaan rajakohta. On myös esitetty, että Rillankivi olisi yksi Pähkinäsaaren rauhan rajakivistä ja että Pähkinäsaaren rauhan raja jatkui Pyhäjoen eteläpuolitse Pohjanlahteen jakaen Pyhäjärven kahtia. Rajankäynnistä huolimatta savolaisten ja hämäläisten välille syntyi kiistoja eräomistuksista, kun savolaiset alkoivat asuttaa Pyhäjärven seutua 1540-luvulla. Hämäläisten hävitysretkien vuoksi Pekka Rautio Kalajoelta ja Olli Tikka Pyhäjärveltä tekivät valitusretken kuninkaan luo. Kustaa Vaasa vahvistikin savolaisten oikeudet. Pyhäjärven alue (Tampere)
Härmälänoja laskee Pyhäjärveen Pirkkalan Partolassa. Se saa alkuunsa Tampereen Peltolammin kaupunginosassa Peltolammista aluksi Myllyojan nimisenä ja se virtaa tämän jälkeen Härmälän läpi Härmälänojan nimisenä. Härmälässä siihen yhtyy idästä Vähäjärven lyhyt laskuoja. Myllyojan Pärrinkosken alapuolelle siihen yhtyy lännestä Saukonoja, jonka valuma-alueen haarat tuovat vettä Toivion lounaispuolelta Haikanvuoren metsistä. Siellä Iso Naistenjärven laskuoja päättyy Saukkolammiin, josta Saukonoja alkaa. Sääksjärvi laskee Peltolammiin Arranmaanojaa myöten. Sääksjärvi on valuma-alueen suurin järvi ja samalla sen pääjärvi, johon laskevat Pirkkalan Kaitajärven laskuoja ja Kaitajärvenoja. Kaitajärvenoja tuo Pikku Rajajärven, Rajajärven, Ammejärven ja Kortejärven vedet Pirkkalan ja Lempäälän metsistä Multivuoren koillispuolelta. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaan maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen vesialueeseen. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi (265 km²), Vanajavesi (179 km²), osittain Kanta-Hämeen maakunnan alueella), Längelmävesi (178 km²), Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi (124 km²), Keurusselkä (119 km², osittain Keski-Suomen maakunnan alueella), Mallasvesi ja Roine (yhteensä 107 km²), Kyrösjärvi (96,2 km²), Ruovesi (66,1 km²), Kukkia (46,7 km²) ja Pälkänevesi (45,9 km²). Maakunnan pohjois- ja luoteisosat kuuluvat Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, ja muutamat Kihniön ja Virtain läntisen osan järvet laskevat Kyrönjokea myöten Perämereen. Pyhäjärvi (Tammela)
Järven keskisyvyys on vain 2,5 metriä ja järven pohja on melko tasainen. Syvin kohta, jossa on 4,7 metriä syvää, sijaitsee keskellä järvenselkää. Pyhäjärvi Ul
Pyhäjärvi Ul oli Uudellamaalla sijainnut Suomen kunta. Nykyisin alue on osa Karkkilan kaupunkia. Kunnan nimen lopussa ollut tunnus Ul tarkoittaa Uudenmaan lääniä, sillä Suomessa oli ennen myös kaksi muuta Pyhäjärvi-nimistä kuntaa: Pyhäjärvi Ol. Oulun läänissä sekä Pyhäjärvi Vpl Viipurin läänissä. Haapajärvi (Virtasalmi)
Suomessa on 38 Haapajärvi-nimistä järveä. Iisalmen Haapajärvi on niistä toiseksi suurin. Pyhäjärvi (Säkylä)
Järvi kuuluu pohjoisessa ja luoteessa Euraan, lännessä ja kaakossa Säkylään ja etelässä Pöytyään. Aiemmin järven eteläpää kuului Yläneen kuntaan, joka vuoden 2009 alusta liitettiin Pöytyään. Se, että Säkylälle on perinteisesti kuulunut maata kahta puolen järveä mukaan lukien järven suurimmat saaret, selittää lisämääreen "Säkylän Pyhäjärvi". Kauttua ja Säkylän keskustat sijaitsevat vaikutusetäisyydellä järven rannasta. Haapajärvi (Iisalmi)
Suomessa on 38 Haapajärvi-nimistä järveä. Iisalmen Haapajärvi on niistä selvästi suurin. Pyhäjärvi (Hauho)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) järvi kuuluu. Järvi kuuluu niin sanottuun Hauhon reittiin ja järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Pelkosenniemi
Kunnassa on kaikkiaan 171 järveä, joista suurimmat ovat Pyhäjärvi, Säynäjäjärvi ja Tuormusjärvi. Eurajoen vesistön lasketut järvet
Pyhäjärven, jota itseäänkin on laskettu 1,8 metriä, länsirannalla lähellä Säkylän rajaa sijaitsee Vähä Karstujärvi. Vuonna 1930 tilanomistaja Toivo Sillanpää haki lupaa laskea järveä ja sai siihen luvan samana vuonna. Kiperinniemen kohdalla sijaitsi Kiperjärvi, joka kuivatettiin kokonaan pelloksi. Kartoissa lukee järven kohdalla edelleen Kiperjärvi. Mestilän kylässä sijaitsee Ämmäjärvi, jonka pintaa on alennettu. Kauttualla sijaitsee pieni Ämmänlammi , joka oli 1700-luvulla lampi ja on nykyään avosuota. Pyhäjärven alue (Tampere)
Pyhäjärven pohjoisrantaan laskeva lyhyt mutta kuuluisa Tammerkosken joki, joka tuo pohjoisesta Näsijärven-Ruoveden alueen (35.3) vedet. Pyhäjärven kaakkoispäähän laskee Hiidenvuolle, joka on pääasiassa Vanajaveden alaosan alueen (35.22) laskujoki. Pyhäjärven eteläpäähän laskee Koskenjoki, joka tuo Koskenjoen valuma-alueen (35.29) vedet. Pyhäjoki (joki Säkylässä)
Pyhäjoki on 22 kilometriä pitkä joki Säkylässä Satakunnassa. Se on yhdessä Yläneenjoen kanssa toinen Säkylän Pyhäjärveen laskevasta kahdesta suuremmasta joesta ja se kuuluu Eurajoen vesistön "Pyhäjärven valuma-alueeseen." Pyhäjoki on pinta-alaltaan 71 km² suuruisen "Pyhäjoen valuma-alueen" laskujoki. Huomattavin asutus joen varressa on joesta nimensä saanut Säkylän Pyhäjoen kylä. Pyhäjärvi
Pyhäjärvellä on kanadalaisen First Quantum Minerals -yhtiön omistama Euroopan syvin (1,4 km) ja nykyaikaisin metallikaivos, josta louhitaan sinkkiä ja kuparia sisältävää malmia. Pyhäkylä
Kylän ympärillä sijaitsee neljä järveä, Pyhäjärvi, Iso-Kontainen, Haukijärvi sekä Korvuanjärvi. Kylän pääelinkeinot ovat maanviljely ja metsätalous. Kylällä ei ole nykyisin omaa koulua. Pyhäjärven alue (Tampere)
Valuma-alueen pääjärvi on Vihnusjärvi, johon laskee valuma-alueen pääuoma Myllypuro. Sen latvaosaa kutsutaan Leppiojaksi, joka saa alkuunsa Haukijärvestä. Ylimmäiset järvet ovat Ylöjärvellä sijaitseva Pikku-Ahvenisto, joka laskee Iso-Ahvenistoon. Näiden laskuvedet virtaavat soiden läpi ja päätyvät valuma-alueensa pääuomaan suotumalla. Pohjajärvi sijaitsee valuma-alueen itäpuolella ja sen laskuoja yhtyy Myllypuroon Ikurin taajama-alueen lähellä. Tesomajärvi sijaitsee Tesomajärven kaupunginosassa ja tämän laskuoja yhtyy Myllypuroon sen alajuoksulla. Mustalammi sijaitsee alajuoksulla Pyhäjärven rannan tuntumassa. Karkkila
Karkkilassa on lukuisia järviä, jokia ja lampia, joissa voi kalastaa. Tunnetuin on Pyhäjärvi, joka sijaitsee aivan Karkkilan keskustassa. Myö Vanjoki on kalavesiä. Pyhäjärven alue (Tampere)
Sikojoki laskee Pyhäjärveen Pirkkalankylän ja Sankilan välistä ja sen matala ja lavea alajuoksi alkaa Sionkylän kohdalla. Alajuoksun vesijärjestelmään kuuluvat Isolammi ja Vähälammi. Ne ovat olleet joen laajentumia, joista Vähälammi on nykyään kuroutunut erilleen. Isolammiin laskee pohjoisesta Hanhonoja, jonka valuma-alue levittäytyy valtatien 3 pohjoispuolelle ja tuo vettä Huovin ja Takamaan asuinalueiden eteläpuolelta aina Keskisenkulmalta asti. Tähän valuma-alueeseen kuuluu myös Levee. Sionkylän kohdalla jokeen yhtyy etelästä Hallanoja, joka tuo Hyrsingistä ja lentoasemalta asti vedet. Sikojoen pääuoma laskee kaakosta, missä Iharinkoskella siihen yhtyy oikealta Ahveniston laskuoja. Ahvenistoon laskee Koivistonjärvi, johon vuorostaa laskee Keskisenjärven laskuoja Keskisenoja ja Keskisenjärveen vielä Pulkajärvi. Iharinkoskessa pääuoma laskee edelleen kaakon suunnasta ja Sorkkalassa sille löytyy pääjärveksi Sikojärvi. Pääuoman seuraavat järvet yläjuoksulla ovat Keskinenjärvi, Ylinenjärvi, Kaitajärvi, Matojärvi ja Kalliojärvi. Viimeiset järvet sijaitsevat jo Lempäälän puolella. Suomi
Suomessa on poikkeuksellisen paljon järviä. Yhteensä maassa lasketaan olevan 187 888 yli 500 neliömetrin kokoista järveä. Suurin järvi on Saimaa ja syvin Päijänne. Runsasjärvisintä aluetta on Järvi-Suomi. Järvet ovat rikkonaisia, runsassaarisia ja suurimmaksi osaksi matalia, keskisyvyys on seitsemän metriä. Järvet muodostavat jokien välityksellä järvireittejä ja nämä vesistöjä. Suurimmat vesistöt ovat Vuoksen, Kymijoen, Kokemäenjoen, Oulujoen ja Kemijoen vesistöt. Järvien tapaan myös rannikot ovat rikkonaisia ja runsassaarisia. Turun saaristo ja Ahvenanmaan saaristo muodostavat Euroopan toiseksi monisaarisimman saariston. Suurin saari on Saimaalla sijaitseva Sääminginsalo (1 069 km²) ja toiseksi suurin Ahvenanmaan pääsaari (685 km²). Suomen merialueilla ja sisävesillä saaria on yhteensä 179 584. Pyhäjärvi (Kullaa)
Pyhäjärvi on Satakunnassa Ulvilassa, entisen Kullaan kunnan alueella sijaitseva järvi. Pyhäjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Järvi sijaitsee noin 2,5 kilometriä Kullaan kuntakeskuksesta luoteeseen. Pyhäselkä (järvi)
Järvessä on laskettu olevan 650 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 743 ha, mikä on noin 4,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli neliökilometrin suurisia, 85 yli hehtaarin suurisia, 514 yli aarin ja loput 46 ovat alle aarin kokoisia. Pyhäjärvi (Pyhäjärvi Vpl)
Pyhäjärvi (v:sta 1948 ) on järvi Karjalankannaksella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Järvi kuului Suomelle ennen toisen maailmansodan alueluovutuksia. Suomelle kuuluessaan järvi kuului Pyhäjärven (Vpl) kuntaan, jolle järvi oli antanut nimensä. Pyhäjärvi (järvi Pieksämäellä)
Järven rantaviivan pituus on 45 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen metsämaata, jossa on muutama soistunut alue ja muutama peltoalue. Järvellä on ainoastaa haja-asutusta ja rannoille on rakennettu joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 15249 tai Liukkoskylän kulmakunnan kautta kulkevalta tieltä. Jyväskylä–Pieksämäki-rautatie ohittaa järven sen pohjoispuolelta, missä sillä on Venetmäellä seisake. Pyhäjärvi
Pyhäjärvellä risteävät valtatiet 4 ja 27. Kaupungin läpi kulkee Iisalmi–Ylivieska-rautatie, ja reittiä kulkevat taajamajunat pysähtyvät Pyhäsalmen rautatieasemalla. Rautatie- ja linja-autoasema sijaitsevat aivan keskustan tuntumassa.Kaupunginjohtajaksi 2010 valittu Tita Rinnevaara ehti istua virassa vuoden verran ennen kuin häntä ryhdyttiin erottamaan. Käräjille päätyneessä jutussa hän sai maaliskuussa 2018 korvaukset ja kaupunginhallituksen puheenjohtajalle Jukka Tikanmäelle määrättiin sakot. Pyhäjärven alue (Tampere)
Pyhäjärven alue (vesistöaluetunnus 35.21) on Pirkanmaalla Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä, Akaassa ja Vesilahdella sijaitseva Pyhäjärven ja sen ympäristön jokien ja ojien valuma-alueiden muodostama vesistöalue. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön ja on vesistön keskusjärvi. Pyhäjärven valuma-alue on 17 073 km². Vesi laskee Pyhäjärveen kahta reittiä. Pohjoisselälle vedet tulevat Tammerkosken kautta Näsijärvestä (Näsijärven reitti), jonka valuma-alue on 7 642 km². Etelämpää Pyhäjärveen laskee Vanajavedeltä (Vanajaveden reitti), jonka valuma-alueen suuruus on 8 641 km². Jälkimmäiseen laskevat vielä idästä Längelmäveden reitti ja Hauhon reitti. Pyhäjärvi laskee Nokianvirran eli Emäkosken kautta Kuloveteen ja sieltä edelleen Kokemäenjoen kautta Pohjanlahteen. Pyhäjärvi (Karjalan tasavalta)
Historiallinen Venäjän kesarikunnan Aunuksen kuvernementin Pyhäjärven kunta () käsitti ennen vuotta 1917 yhteensä 39 kylää, joissa oli noin 3 500 asukasta, joista lyydiläisiä oli 19 kylässä yhteensä 2 282. Vuonna 1902 oli Pyhäjärven kunnassa 3 682 asukasta. Pyhäjärven kunta lakkautettiin 1920-luvulla ja vuodesta 1930 lähtien sen alue tuli kuulumaan Prääsän piiriin. Pyhäjärven alue oli jatkosodan aikana Suomen miehittämä 1941-1944. Pyhävesi
Järvessä on laskettu olevan 121 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 51 ha, mikä on noin 3,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 on yli hehtaarin suurisia, 80 yli aarin ja loput 31 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Suurin osa saarista sijaitsevat järven pohjoisosassa, joka on saarien, salmien, lahdelmien ja niemien sokkeloa. Huomattavimmat saaret ovat siellä lännestä itään lueteltuina Nuottisaari, Mustikkasaari, Suutarinsaari, Hanhisaari, Yläsalmensaari, Lauttasaari, Huhtsaari, Laihosaari, Likosaari, Selkäsaari, Muuttosaari ja Pyhäsaari. Pyhäjoki
Pyhäjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Raahen ja Kalajoen kuntien välissä Pohjois-Pohjanmaan maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pyhäjoen kunta on perustettu vuonna 1865, ja sen naapurikunnat ovat Kalajoki, Merijärvi, Oulainen ja Raahe. Pyhäjärvi (Juva)
Järvessä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Pukkisaari on yli hehtaarin suuruinen ja muista saarista 11 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kartasta mitattuna Pukkisaaren pituus on 500 metriä ja leveys on 350 metriä. Sen pinta-ala on alle 10 hehtaaria. Muita karttaan nimettyjä saaria ovat Pukkisaaren lähellä Kalliosaari, Pyhälahdella Heinäsaari ja Kalliosaari, mutta Sääkssaari on nimestään huolimatta niemi. Pyhännänjärvi
Pyhännänjärvi on Pyhännän kunnassa sijaitseva, pinta-alaltaan 3,8 neliökilometrin kokoinen järvi. Kirkonkylä sijaitsee järven rannalla. Järven rannalla on uimaranta, jossa on myös rantalentopallokenttä. Pyhävesi
Pyhävesi on Mäntyharjun reittiin kuuluva järvi Mäntyharjussa Etelä-Savossa. Sen vedenpinnan taso on sama kuin Kallavedellä, joten sitä voi pitää Kallaveden järvenosana. Pyhäjärvi (Hauho)
Pyhäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Se luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa. Pyhäjärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 800 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,3 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on on avoin järvenselkä, joka on saarista vapaa. Isoselän keskellä sijaitsee Pukkisaari ja Isoselän länsipuolella kulkee kaakosta kohti luodetta 2,5 kilometriä pitkä Hiidenniemen harjujakso, jonka jatke nousee vedestä Pyllyniemenä järven vastarannalla. Harjujakson kummassakin päässä sijaitsee kumpareinen alue, joka on erityisesti pohjoispuolella kivikkoista aluetta. Muualla järven ympäristössä vuorottelevat pitkittäisten mäkien eli drumliinien laet ja laaksot. Isoselän itäpuolella Aakkolankallion niemi kaventaa järveä ja sen itäpuolelle jää 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Hiidenniemen länsipuolelle jää suojaan 2,3 kilometriä pitkä Pyhälahti, jonka pohjukka on lähes 600 metriä leveä, mutta jonka lahdensuu alle 50 metriä leveä. Pyhäjärvi (Tammela)
Pyhäjärvellä on 70 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Saarista kaksi on yli hehtaarin suuruisia. Valtaosa eli 54 saarta ovat pinta-alaltaan 10 aarin ja hehtaarin väliltä ja näitä pienempiä luotoja on 14 saarta. Saarten yhteinen osuus järven ranta-viivasta on 8,1 kilometriä ja saaret sijaitsevat yleensä rannan läheisyydessä. Poikkeuksena ovat Vohlesaari ja Haitaset, jotka ovat ulapalla. Muita saaria ovat nimeltään Huhtiluoto, Neittyenkivi, Partalankivi, Patasaari, Ruohosaari, Puttisaari, toinen Puttisaari, Pitkäsaari ja Kirrinluoto. Saarensalmessa sijaitsevat Honkisaari ja Raatosaari. Kaikki alle kaksi metriä korkeat saaret ovat syntyneet 1800-luvun alussa järvenlaskun seurauksena. Ennen järvenlaskua oma selvärajainen saari oli Kuivajärven ja Pyhäjärven erottava Saari, jolla sijaitsee Saaren kartano. Vedenpinnan alenemisen vuoksi Saaren pohjoispään salmi on kasvanut umpeen ja myöhemmin salmi suljettiin tiepenkereellä. Vuosina 2009–2012 toteutetussa hankkeessa vesiväylä avattiin uudelleen rakentamalla penkereen läpi vesirumpu. Pyhäjärvi (Konnevesi)
Pyhäjärvi on merkittävä kevätmuuton aikainen levähdyspaikka. Järvellä tavataan monet vesilinnut, pedot, kahlaajat ja peltolinnut. Pyhäjärven rannalla on kaksi lintutornia. Pesimälajistoon kuuluvat kaikki tavalliset puolisukeltajasorsat, sotkat ja mustakurkku-uikku. Loppukesällä järvellä saalistaa paljon petolintuja. Harvinaisuuksista on havaittu mm. kiljukotka, punajalkahaukka, lampiviklo ja allihaahka. Paikka on ainutlaatuinen myös muun järviluonnon ja kasviston sekä hyönteisten osalta. Pyhäjärven laskujoki on Pyhäjoki (Konnevesi), joka laskee Keiteleseen . Ainasjärvi
Ainasjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Nurmissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ainasjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Pyhäjärven piiri
Pyhäjärven piiri () on entinen piiri Karjalan tasavallan alueella. Piiri perustettiin vuonna 1927, jolloin siihen yhdistettiin aiemmista volosteista eli kunnista koko Pyhäjärvi sekä osia Kotkajärvestä, Kuujärvestä ja Vieljärvestä. Pyhäjärvi (Hauho)
Järven pinta-ala on 949 hehtaaria eli 9,5 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,8 kilometriä leveä. Järvellä on koko järven pituinen järvenselkä, joka on kaakko-luoteis-suuntainen. Järven muoto on varsin selkeä eikä se ole kovin rikkonainen. Pyhäniemen länsipuolelta pohjoiseen työntyy leveäsuinen Halminlahti ja itäpuolelta kapeneva nimetön lahti, johon laskee pitkä Pyhälampi. Järven etelärannassa on 1,2 kilometriä pitkä Kotkonniemi, joka on leveimmillään vain 200 metriä leveä. Niemen suojaan jää Hovinkartanonlahti. Pyhäjärvi (Juva)
Pyhäjärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi. Pyhäjärvi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhäjärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Pyhäjärvi Ul
Pyhäjärvestä tuli Vihdin seurakunnan kappeliseurakunta vuonna 1654. Paikkakunta tunnettiin alkujaan Pahajärvenä. Nimi vakiintui Pyhäjärveksi 1600-luvun lopulla tai 1700-luvulla. Särkijärvi (Tohmajärvi)
Järvessä on laskettu olevan 10 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 5,0 ha, mikä on noin 0,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Pyhäjärvi, Mokinsaari ja Rovesaari ovat yli hehtaarin suuruisia ja loput 7 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Pyhäsaari on 440 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Hanhijärvi
Hanhijärvi on Suomessa hyvin yleinen paikannimi. Kansalaisen Karttapaikan mukaan Hanhijärven paikkoja tai vesistöjä on 64 kappaletta. Uudenmaan maakunta
Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä. Pyhäjärvi
Emolahti, Emoniemi-Kirkonkylä, Haapamäki, Hietakylä, Hiidenkylä, Jokikylä, Komu, Kuusenmäki, Köpsi, Lamminaho, Latvanen, Liittoperä, Lohvanperä, Niinimäki, Parkkima, Pitäjänmäki, Rannankylä, Ruotanen, Salmenkylä, Sammallahti, Särkiperä, Vuohtomäki ja Vuohtoniemi. Pyhäjärvi (Hämeenkyrö)
Järvi näkyy Hämeenkyrön pitäjänkartassa asumattomana järvenä. Sen rannoilta oli raivattu niittyjä. Järven nimi oli kartassa "Pyhäjärvi". Pyhäjärven alue (Tampere)
Ennen Tottijärveä laskee Kylänoja Pyhäjärven Lamminlahteen. Sillä ojalla ei ole enää järviä. Sen sijaan pieni Lilträskinjärvi laskee Huhtaan läpi Huhtaanlahteen ja toinen pienempi Paskojärvi laskee Pajulahden Laurilanlahteen. Kiimajärvi (Pyhäjärvi Vpl)
Noin 13 kilometriä pitkään Kiimajärveen laskee idästä Pikonjokea myöten Pyhäjärvi. Pitkämäisen Kiimajärven pohjoispäästä alkaa järven laskujoki Konnitsanjoki, joka laskee Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan. Kiimajärven rantakyliä ovat Konnitsa, Hassinmäki, Kalamaja, Kiimajärvi, Voloska, Tiitua ja Musakanlahti. Pyhäjärvi
Pyhäjärvi on vedenjakajaseutua, kuntaa halkoo lounais-koillissuunnassa Suomenselän vedenjakaja. Pääosassa kuntaa vedet virtaavat Pyhäjoen kautta Perämereen. Kunnan itäosista vedet laskevat Saimaan vesistöön, etelästä Päijänteeseen ja lännestä Kalajoen vesistöön. Kunnan keskusjärvi on suuri ja rantaviivaltaan polveileva Pyhäjärvi, johon laskee useita pieniä jokia ja puroja. Järvi jakautuu viiteen altaaseen: Piiponselkään, Kesonselkään, Isoonselkään, Kirkkoselkään ja Junttiselkään. Rautatie ja maantie ylittävät järven Pyhäsalmen taajaman luona. Pyhäjärven vedet virtaavat Junttiselän pohjoispäästä säännöstelypadon kautta Pyhäjokeen. Pyhäjoen koskista on valjastettu Vesikoski ja Kalliokoski. Pyhäjärven jälkeen suurimpia järviä ovat Komujärvi, Parkkimanjärvi ja sekä osittain Haapajärven puolella sijaitseva Kuonanjärvi. Nurmesjärvi on kansainvälisesti merkittävä lintuvesi Pyhäjärven ja Kärsämäen rajalla. Merkittäviä lintuvesiä ovat myös Lohvanjärvi ja Särkijärvi. Pyhäjärven alue (Tampere)
Hiivalahteen laskee Kiikonoja, jonka ojansuu on pitkä ja leveä. Aivan Kiikonojan alajuoksulla sijaitsee Lamminjärvi. Yläjuoksulla metsäalueella tulee vastaan seuraava järvi Siisjärvi. Siihen laskee lännestä Ainasjärven laskuoja. Pääuoman suunnassa yläjuoksulla on kapeita soita, joiden keskellä sijaitsee Pikku-Siisjärvi. Lilträskinjärvi
Lilträskinjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Tottijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Lilträskinjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Pyhäjärvi (Säkylä)
Pyhäjärven pituus on noin 25 km ja sen suurin leveys noin 9 km. Järven pinta-ala 155 km², mutta sen tilavuus on vain 0,85 km³. Tämä johtuu järven pienestä keskisyvyydestä 5,5 metriä. Järven pohja on melko tasainen johtuen mannerjäätiköstä, joka kulutti hiekkakiveä liikuessaan kaakkoon. Hiekkakiven pehmeys selittää tasaisen kulumisen lukuun ottamatta länsirannan suuntaista Mannilan edessä olevaa 26-metristä syvännettä, jonka aiheuttaja on täyttymätön kallioruhje. Ruhje alkaa Yläneenjoen keskivaiheelta ja jatkuu järven pohjassa Mestilän kohdalle asti. Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Pyhäjärvenjoki on Pyhäjärven alueen laskujoki ja sen yhtymäkohta Harjunpäänjoessa on hieman Kissainojaa ylempänä. Sen pääjärvi Pyhäjärvi on laskettu ja samoin ovat sen yläpuoliset Palusjärvi ja Palojärvi sekä näidenkin yläjuoksulla sijaitseva Tyvijärvi. Näiden laskeminen liittyi soiden kuivattamiseen pelloiksi. Keihäsjärvi
Keihäsjärvi on harvinainen järvennimi Suomessa. Kansalaisen karttapaikassa Keihäsjärviä on 11 kpl. Pyhäjärvi (Konnevesi)
Pyhäjärvi on osa Natura 2000 järviluonnon suojelualuetta lähellä Pohjois-Keitele- järveä. Se kuuluu rantojensuojeluohjelmaan jossa järven runsas linnusto saatiin palautettua padon ja avovesilampareiden avulla. Ohessa Pyhäjärven sijainti Googlen kartalla. 
Alueella voi tavata mm. joutsenia, sorsia, suokukkoja, kapustarintoja, kanahaukkoja, ruskosuohaukkoja ja nuolihaukkoja. Harvinaisuuksista on havaittu mm. kiljukotka, punajalkahaukka, lampiviklo ja allihaahka. Lisätietoa lajistosta löytyy Natura
2000 -kohdekuvauksesta . Pyhäjärvi (Artjärvi)
Pyhäjärvi on järvi Koskenkylänjoen vesistössä Orimattilan (vuoteen 2010 Artjärven) ja Lapinjärven kuntien alueella. Järvi on keskisyvyydellä mitattuna Suomen toiseksi syvin järvi 20,8 metrillään. Suurin mitattu syvyys on 68 metriä. Pyhäjärvi (Hauho)
Järvellä on kartan mukaan 11 saarta. Suurin saarista on järven itärannan tuntumassa sijaitseva kallioinen Kokonsaari, joka on 350 metriä pitkä ja 160 metriä leveä. Pyhälammin lahdensuun edustalla sijaitsevat Hiilensaaret ja Halminlahden edessä Niuruansaaret. Pyhäjärvi (Pälkäne)
Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylän lähellä sijaitseva järvi. Pyhäjärvi
Aikaisemmin kunnasta käytettiin nimitystä "Pyhäjärvi Ol" (Oulun läänin Pyhäjärvi) erotukseksi Uudenmaan ja Viipurin lääneissä sijainneista samannimisistä kunnista (Pyhäjärvi Ul ja Pyhäjärvi Vpl). Pyhäjärvi Vpl jäi kuitenkin sodan jälkeen luovutetulle alueelle, ja myöhemmin vuonna 1969 Pyhäjärvi Ul liitettiin Karkkilaan. Kun Oulun läänin Pyhäjärvi täten jäi Suomen ainoaksi tämännimiseksi kunnaksi, nimen yhteydessä käytetty tarkenne Ol jäi tarpeettomana pois käytöstä. Pyhäselkä (järvi)
Pyhäselkä on Pohjois-Karjalassa Joensuussa, Liperissä ja Rääkkylässä sijaitseva järvi, joka on osa Saimaata. Sillä on yksi suurimmista järvenselistä Vuoksen vesistössä Saimaan pinnan tasolla. Siisjärvi
Siisjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Nurmessa, mutta kuitenkin lähempänä Kiviahoa, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Siisjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Pyhäjärvellä Vpl on 43 kylää: Alakylä, Enkkua, Haapaniemi, Hassinmäki, Ivaskansaari, Jaama, Kahvenitsa, Kalamaja, Kelja, Kiimajärvi, Kivipaarina, Konnitsa, Korkkala, Kostermaa, Kunnianniemi, Lahnavalkama, Larjava, Lohijoki, Matiskala, Miisua, Montrua, Musakanlahti, Noitermaa, Orola, Pattoinen, Porsaanmäki, Puikkoinen, Pyhäkylä (Kirkonkylä), Pölhölä, Rahkajärvi, Rantakylä, Riiska, Rotjanlahti, Ryhmäkylä, Saapru, Salitsanranta, Sortanlahti, Suhapaarina, Tiitua, Tolsterniemi, Valkeamäki eli Touvila (Taubila), Vernitsa ja Yläjärvi. Pyhäjärvi
Vuoden 2017 lopussa Pyhäjärvellä oli 5 337 asukasta, joista 2 869 asui taajamissa, 2 436 haja-asutusalueilla ja 32 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pyhäjärven taajama-aste on 54,1 %. Pyhäjärven taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken: Vähäjärvi (Pirkkala)
Vähäjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa sen keskustaajamassa, Suupan ja Naistenmatkan välissä, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden-Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähäjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta. Pyhäjärven alue (Tampere)
Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajaveden–Pyhäjärven alueessa (35.2) toisen jakovaiheen ensimmäinen osa-alue, joka laskee Nokianvirran ja Melon voimalaitoksen kautta Kokemäenjoen alueen Kuloveteen. Tekstissä esiintyvät valuma-alueet ovat viranomaislähteissä luetteloitu vesistöaluetunnuksilla 35.21x, missä merkki x korvataan osa-alueen alanumerolla. Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Pyhäjärven lähialue (35.211), Laajanojan valuma-alue (35.212), Vihnusjärven valuma-alue (35.213), Viinikanojan valuma-alue (35.214), Vihiojan valuma-alue (35.215), Härmälänojan valuma-alue (35.216), Sikojoen valuma-alue (35.217), Naarvanjoen valuma-alue (35.218) ja Vastinjoen valuma-alue (35.219). Pyhäjärvi (Käkisalmen piiri)
Nykyinen Pyhäjärven maalaiskunta sijaitsee suurelta osin Suomen entisen Viipurin läänin Pyhäjärven kunnan alueella. Nykykunnan keskustaajama Pyhäjärvi eli Plodovoje sijaitse entisen Pyhäjärven kirkonkylän ja sen naapurikylien Taubilan ja Larjavan aueella järven pohjoisrannalla. Entisen Pyhäjärven asemakylän nimi puolestaan on nykyisin Otradnoje. Keskustaajamasta on Pietariin noin 110 kilometriä, piirikeskus Käkisalmeen 25 km. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Alueen kaksi suurinta järveä ovat Pyhäjärvi ja Vanajavesi. Vanajaveden–Pyhäjärven alue (35.2) jakautuu yhdeksään toisen jakovaiheen osa-alueeseen. Nämä ovat: Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Pyhäjärvellä Ul on 10 kylää: Ahmo, Haavisto, Järvenpää, Nyhkälä, Siikala (Sikala), Tuorila, Vaskijärvi, Vattola, Vuotinainen ja Karkkila (tähän kuuluu Högfors). Pitkäjärvi (Pälkäne, Arajärvi)
Pälkäneen 11. suurin järvi, vesiala 73,5 ha
Korkeus merenpinnasta 98,5 m
Suomessa on 172 Pitkäjärveä, näistä Pälkäneellä yksi !
Rehevöityminen näkyy kasvillisuuden runsastumisena. Nokia (kaupunki)
Nokian maisemakuvaa hallitsevat Pyhäjärvi, Nokianvirta ja Kulovesi. Pyhäjärvi on Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi, jossa yhtyvät etelästä Vanajaveden reitin ja pohjoisesta Näsijärven reitin vedet. Pyhäjärvi laskee syvässä rotkolaaksossa virtaavaa Nokianvirtaa myöten Kuloveteen, johon laskevat pohjoisluoteesta Ikaalisten reitin vedet Siuronkoskea myöten. Länsirajalla Kuloveteen laskee vielä Mouhijärven suunnasta tuleva vesistö Leukaluiden salmessa sekä etelärannalla Sarkolanlahden pohjukkaan Vesilahden länsiosan järvistä alkunsa saava Lanajoki. Pienempiä järviä Nokian alueella ovat Vihnusjärvi, Kalliojärvi, Ylinenjärvi ja Alinenjärvi Nokianvirran pohjoispuolella sekä Teernijärvi sen eteläpuolella. Eura
Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20), sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Koskeljärvi Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Vesilahdessa, Nokialla, Tampereella, Pirkkalassa, Lempäälässä ja Akaassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pyhäjärvi kuuluu Pyhäjärven lähialueeseen ja se on 39:nneksi suurin suomalainen järvi. Pyhäjärvi
Pyhäjärven asukasluku nousi tasaisesti 1900-luvun alusta aina vuoteen 1962 saakka, jolloin asukkaita oli 9 823. Tämän jälkeen väestönkehitys kääntyi laskuun, joka pysähtyi vasta 1980-luvun alussa. Vuonna 1985 asukkaita oli 7 990. Maa- ja metsätalouden merkitys työllistäjänä väheni selvästi 1960- ja 1970-luvulla. Pyhäjärvi (Kullaa)
Pyhäjärvi kuuluu Kullaanjoen säännöstelyn piiriin. Sen keskeisemmät järvet ovat Tuurujärvi, Joutsijärvi ja Palusjärvi. Pyhäjärven pintaa säädellään järven pohjoisosaan laskevan Palusjoen säänöstelypadon avulla. Pyhäjärvestä vedet laskevat edelleen järven eteläosasta lähtevää Pyhäjärvenjokea pitkin Kullaanjokeen. Palusjärven pohjaa pitkin kulkee raakavesiputki, jossa johdetaan vettä Harjakankaan tekopohjavesilaitokselle. Sen vaikutukset heijastuvat Palusjoen kautta myös Pyhäjärveen, joten järven veden laatu kuuluu velvoitetarkkailun piiriin ja sitä tarkkaillaan jatkuvasti, vaikka Pyhäjärveä ei käytetä raakaveden lähteenä. Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärvi on ollut siis järvenrannikkoa 6 000 vuotta sitten vallinneen lämpökauden aikana, jolloin Etelä-Suomessa tavattiin runsaasti jaloja lehtipuita. Esimerkkinä voidaan mainita nykyään uhanalainen kynäjalava, jota esiintyy erityisesti Vanajaveden Valkeakoskella. Pitkäjärvi (Kokemäki)
Pitkäjärvi sijaitsee Kokemäellä Satakunnassa Hiittenharjun ja Säkylänharjun välisellä "Koomankankaalla". Se on valtava jääkaudella syntynyt suppa, joka on täyttynyt pohjavedestä. Järven ympäristönä on kangasmetsä, jonka maaperä on hienoa huuhtoutunutta hiekkaa, sekä metsäsuota ja peltoa kauempana. Järven yhteydessä toimii urheilukeskus, leirintäalue ja Kokemäen kaupungin uimaranta. Pitkäjärviä on Suomessa ainakin 172 ja Kokemäen ja Harjavallan yhteisellä rajalla on toinenkin Pitkäjärvi. Kitee
Orivesi, Karjalan Pyhäjärvi, Kiteenjärvi, Ätäskö, Heinäjärvi, Pieniheinäjärvi, Särkijärvi, Hyypii, Pitkäjärvi, Säynejärvi, Lautakko, Paasselkä (Paasivesi), Piimäjärvi. Pyhäjärvi (Pälkäne)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. Järveen ei näy kartassa johdettuja ojia eikä sillä vaikuta olevan laskuoja. Pellot viettävät kuitenkin järveen päin, joten sinne päätyy hieman pintavaluntaa. Pyhäjärven alue (Tampere)
Lempäälän Säijässä Pyhäjärven itärantaan laskee Säijoki, jonka joensuu on leveä ja pitkä ja sen valuma-alueella on poikkeuksellisen monta järveä. Vaikka alajuoksulla joen vieressä onkin nimetön lampi, voidaan Säijärvi pitää pääuoman alimpana järvenä. Ylempänä jokea sijaitsee Urvantajärvi, joka on osittain laskettu järvi. Perälänkulmalla jokeen yhtyy useita sivuhaaroja. Aivan Urvantajärven yläpuolella oikealta siihen yhtyy Toritunoja, jonka sivuhaaran päässä sijaitsee nimetön lampi Vuortenmäen alla. Saman Toritunojan latva-alueella Pirkkalan lentokentän eteläpuolella sijaitsevat Hahmojärvi, Raiskiojärvi ja Petkelejärvi. Säijoen valuma-aluetta reunustaa täällä Sikojoen valuma-alue. Ylempänä jokea sijaitsee Kaakkolammi. Sen alapuolella jokeen yhtyy vasemmalta Myllyoja eli Latikkaoja. Sen yläjuoksulla sijaitsevat sekä Latikan lampi että Kangasjärvi ja ojan latvajärvinä Pikku Muurajärvi ja Ison Muurajärvi. Luettelo Suomen sadasta suurimmasta järvestä
Suomessa on vähintään viiden aarin kokoista järveä ja lampea. Näistä on alle hehtaarin kokoisia lampia. Järvistä on pinta-alaltaan yli yhden neliökilometrin , yli kymmenen neliökilometrin 326 ja yli sadan neliökilometrin 46. Yli kokoisia suurjärviä Suomessa on 17 eli enemmän kuin missään muussa Euroopan maassa Venäjää lukuun ottamatta, mutta järvet ovat suhteellisen matalia. Kaikki Suomen järvien vedet mahtuisivat esimerkiksi Ruotsin Vätterniin. Pyhäjärvi (Saarijärvi)
Järvi on melko syvä. Syvin kohta on Iissalon lounaispuolella. Saaria on järvessä 114. Veden laatu on erinomainen ja oligotrofinen ja vesi kirkasta: näkösyvyys on yli 4 metriä. Matalissa lahdissa esiintyy kuitenkin rehevöitymistä. Vähä Naistenjärvi
Vähä Naistenjärvi on Pirkanmaalla Pirkkalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Vähä Naistenjärvi on osa Pyhäjärven lähialuetta.