Onko Huhtikuun 9. päivän tragedia kansallinen vapaapäivä?
Huhtikuun 9. päivän tragedia
Huhtikuun 9. päivän tragedia () viittaa tapahtumiin Tbilisissä, Georgian sosialistisessa neuvostotasavallassa 9. huhtikuuta 1989, kun puna-armeija hajotti neuvostovastaisen mielenosoituksen tappaen 20 henkeä ja haavoittaen lukuisia muita. 9. huhtikuuta muistetaan nykyään Georgiassa "kansallisen yhtenäisyyden päivänä" (), joka on kansallinen vapaapäivä. Georgian vuoden 1978 mielenosoitukset
Monet pitävät huhtikuun 1978 mielenosoituksia Georgian kansallisliikkeen uuden vaiheen alkuna. Liike johdatti maan lopulta laajamittaiseen vastarintaan neuvostohallintoa vastaan 1980-luvun lopulla ja Georgian itsenäisyysjulistukseen 9. huhtikuuta 1991. Vuodesta 1990 lähtien huhtikuun 14. päivää on juhlittu "georgian kielen päivänä". Vaikka päivä ei olekaan virallinen vapaapäivä, sen aikana muistellaan yleensä vuoden 1978 tapahtumia ja kansakunnan saavutuksia edellisenä vuonna opetuksen ja tutkimuksen aloilla.
Abhisit Vejjajiva
UDD:n johtamat mielenosoitukset uhkasivat estää ASEANin huippukokouksen Pattayalla. Hillitäkseen mielenosoitusten tehoa Abhisit julisti huippukokouspäivän (10. huhtikuuta) yleiseksi vapaapäiväksi, jolloin thaimaalainen uudenvuoden juhla, Songkran, venyi kuusipäiväiseksi. 11. huhtikuuta Abhisit julisti vain muutaman tunnin kestäneen poikkeustilan Pattayalle ja Chonburiin, koska punapaitaiset mielenosoittajat olivat tunkeutuneet ASEANin huippukokoushotelliin ja tehneet kokouksen jatkamisen mahdottomaksi. Seuraavana päivänä Abhisit julisti poikkeustilan suur-Bangkokin alueelle vastauksena jännittyneeseen tilanteeseen hallituksen ja sitä vastustavien mielenosoittajien välillä. Sapatinrikos
Rikoslain säädös sapatinrikoksesta koski ainoastaan niitä päiviä, joita Suomen evankelisluterilainen kirkko vietti pyhäpäivinä. Sellaisia olivat kaikki sunnuntait sekä kirkkolaissa luetellut kirkolliset juhlapäivät: joulupäivät, uudenvuodenpäivä ja loppiainen, Marian ilmestyspäivä, pitkäperjantai, toinen pääsiäispäivä, helatorstai, toinen helluntaipäivä ja Johannes Kastajan päivä. Koninginnedag
Koninginnedag eli kuningattaren päivä on kansallinen vapaapäivä Alankomaissa. Sitä juhlitaan 30. huhtikuuta. Päivänä juhlitaan kuningatar Beatrixin syntymäpäivää. Kuningatar Beatrix on itse syntynyt 31. tammikuuta, mutta juhlapäivä on pysynyt 30. huhtikuuna, mikä oli Beatrixin edeltäjän, hänen äitinsä Julianan syntymäpäivä. Ship to Gaza
Israelin laivaston joukot nousivat saattueen aluksiin 30. toukokuuta 2010, ja valtauksessa kuoli 9 turkkilaista aktivistia ja haavoittui 48 aktivistia sekä kahdeksan israelilaista sotilasta, joista kaksi vakavasti. Israelin mukaan sotilaat avasivat tulen, kun heidän kimppuunsa oli käyty keppien, puukkojen ja kirveiden kanssa. Aktivistien mukaan sotilaat avasivat tulen noustessaan laivaan. YK, EU ja Kiina, Yhdysvallat sekä monet Euroopan ja Lähi-Idän valtiot ovat tuominneet välikohtauksen. Yhdeksän turkkilaisen kuoleman myötä turkin pääministeri kuvaili valtausta "valtionterrorismiksi." Kansallinen etätyöpäivä
Kansallista etätyönpäivää vietetään eurooppalaisen liikkujan viikon (European mobility week) ensimmäisenä päivänä. Viikon viimeinen päivä on autoton päivä. Mikael Agricola
Mikael Agricolan kuolinpäivä, 9. huhtikuuta, on nykyisin liputuspäivä ja myös suomen kielen päivä. Sama päivä on myös Elias Lönnrotin syntymä- ja nimipäivä. 9. toukokuuta -komitea
9. toukokuuta -komitea on vironvenäläinen yhteisliike, jossa on mukana muun muassa Yövartio-liike. Komitean mielestä pronssisotilaspatsasta ei olisi pitänyt siirtää sen alkuperäiseltä paikalta Tallinnan Tõnismäeltä. Se kunnioittaa patsasta marssimalla 8. toukokuuta patsaan alkuperäiselle sijoituspaikalle kantaen Viron lippuja, Euroopan unionin lippuja ja Neuvostoliiton voitonpäivän vertauskuvaksi Venäjällä Jeltsinin aikana tullutta Yrjönristin mustaoranssia kunniamerkkinauhaa. Liike kieltää menemästä patsaan uudelle sijoituspaikalle sotilashautausmaalle vetoamalla siitä aiheutuvaan provokaatiovaaraan. Portugali-päivä
Portugali-päivä (), 10. kesäkuuta, on Portugalin kansallispäivä. Päivä on viralliselta nimeltään "Dia de Camões, de Portugal e das Comunidades Portuguesas" eli "Camõesin, Portugalin ja Portugalin yhteisöjen päivä", ja sitä vietetään Luís de Camõesin kuoleman (1580) muistoksi. Camões kirjoitti Portugalin kansalliseepoksen "Lusiadit". Vallankumouksen helluntaiyö
Illalla 4. elokuuta alkaneessa kansalliskokouksen istunnossa varakreivi Louis Marc Antoine de Noailles teki ehdotuksen, että kaikki aateliston ja papiston verotukselliset etuoikeudet kumottaisiin, maaorjuus, päivätyöt ("corvée") ja muut vastaavat vapaudenrajoitukset poistettaisiin korvauksetta, ja lopuista feodaalioikeuksista tehtäisiin mahdolliseksi vapautua rahallista korvausta vastaan. Noailles ei itse omistanut maata, mutta yllättäen ehdotuksen kannattajaksi ilmoittautui herttua Armand-Désiré d’Aiguillon, joka oli kuninkaan jälkeen Ranskan suurin maanomistaja. Aloite oli valmisteltu edellisinä päivinä liberaalien aatelisten muodostamassa bretonilaisklubissa, jonka jäseniä sekä Noailles että Aiguillon olivat.
Tämä käynnisti kello kahteen aamuyöllä jatkuneen erikoisen tapahtumasarjan, jossa aateliston ja papiston edustajat toisensa jälkeen pyysivät puheenvuoroa ilmoittaakseen luopuvansa vapaaehtoisesti vuosisataisista erioikeuksistaan, kuin kilpaillen siitä kuka ylittäisi edellisten puhujien myönnytykset. Kaikki eteni kuin hurmoksen vallassa ja pöytäkirjasihteereillä oli vaikeuksia pysyä mukana. Tilanomistajat julistivat luopuvansa seigneur-oikeuksistaan, katolinen kirkko kymmenyksistään ja parlamentit, maakunnat sekä kaupungit etuoikeuksistaan. Tärkeitä esiintyjiä öisessä istunnossa olivat isä Henri Grégoire, Alexandre Lameth ja François Henri de Virieu. Gérard de Lally-Tollendal pyysi turhaan puhemies Isaac le Chapelieria keskeyttämään istunnon sillä perusteella, että edustajat olivat ”menettäneet kaiken harkintakykynsä”. Tapahtumaa on luonnehdittu muun muassa ”isänmaalliseksi deliriumiksi” ja ”uhrausten orgiaksi”. Ranskan kansallispäivä
Jo valtauksen ensimmäisenä vuosipäivänä, 14. heinäkuuta 1790, pidettiin suuri kansanjuhla "Fête de la Fédération" Pariisin Marskentän alueella. Ranskan kansallispäiväksi ja Ranskassa samalla yleiseksi vapaapäiväksi päivä säädettiin Benjamin Raspailin aloitteesta vuonna 1880 annetulla lailla. Päivän juhlallisuuksiin kuuluu Champs-Élysées-puistokadulla pidetty sotilasparaati. Illalla ja myös edellisiltana järjestetään monilla Ranskan paikkakunnilla ilotulitus. Pärttylinyön verilöyly
Pärttylinyön verilöyly (tunnettu myös nimellä Pariisin verihäät) oli joukko poliittisia murhia ja niitä seurannut katolisten väkivaltaisten mellakoiden aalto hugenotteja vastaan Ranskassa vuonna 1572. Mellakan yllyttäjänä on pidetty Katariina de' Mediciä, Kaarle IX:n äitiä. Se alkoi 24. elokuuta, Pyhän Bartolomeuksen (Pärttylin, nyk Pertun) päivänä, vuonna 1572 hugenottien johtajan Gaspard de Colignyn murhalla ja levisi yli Pariisin ja myöhemmin muihin kaupunkeihin sekä maaseudulle. Mellakointi kesti kuukausia ja vaati tuhansien, mahdollisesti jopa kymmenien tuhansien ihmisten hengen. Se oli käännekohta Ranskan uskonsodissa radikalisoidessaan hugenotteja. Auroran elokuvateatteriammuskelu
Tapauksen johdosta Yhdysvalloissa alkoi kuuden päivän mittainen suruaika. Sunnuntaina 22.7. presidentti Barack Obama matkusti Denveriin kunnioittaakseen ja tavatakseen uhreja. Myös elokuvan päänäyttelijä Christian Bale matkusti sairaalaan tapamaan uhreja. Uhrien muistoksi järjestettiin muistojumalanpalvelus., johon osallistui parisataa ihmistä. New Yorkin elokuvateatterit ovat ilmoittaneet kiristävänsä turvatoimia. AMC-teatteriketju kielsi naamiaisasut ja asejäljennökset. Pariisin ensi-ilta peruttiin, mutta tieto kumottiin myöhemmin. Kukanpäivä
Kukanpäivä eli Flooran päivä 13. toukokuuta on ollut Suomessa perinteinen ylioppilaiden juhlapäivä. Helsingissä ylioppilaat kokoontuivat 1800-luvulla kukanpäivänä Kumtähden kentälle nykyiseen Kumpulaan. Erityisen merkityksen kokoontuminen sai vuonna 1848, jolloin tapahtumassa esitettiin J. L. Runebergin ja Fredrik Paciuksen Maamme-laulu ensimmäisen kerran. Sillä oli suuri merkitys kansallisen heräämisen kannalta, joka johti lopulta Suomen itsenäistymiseen vuonna 1917. Kalevalan päivä
Kalevalan päivä on suomalaisen kulttuurin päivä, jota vietetään Suomen kansalliseepoksen, Kalevalan kunniaksi 28. helmikuuta. Päivä on virallinen liputuspäivä. 9. elokuuta
9. elokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 221. päivä (222. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 144 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 8. elokuuta, 10. elokuuta Santiago de Compostelan junaturma
Espanjan pääministeri Mariano Rajoy kutsui koolle ministerien hätäkokouksen tapauksen johdosta. Hän ilmaisi haluavansa osoittaa myötätuntonsa järkyttävän junaonnettomuuden uhreille. Rajoy matkusti onnettomuusalueelle 25. heinäkuuta. Paikallishallinnon edustaja Alberto Núñez Feijóo luonnehti onnettomuusaluetta näkymää ”Danten helvetiksi”. Noin 320 poliisia määrättiin onnettomuuspaikalle avustamaan. 25. heinäkuuta vietettävän alueellisen juhlan Día Nacional de Galician juhlallisuudet peruutettiin, ja Espanjaan julistettiin kolmen päivän suruaika. 9. toukokuuta
9. toukokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 129. päivä (130. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 236 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 8. toukokuuta, 10. toukokuuta Jumalanpilkkapäivä
Jumalanpilkkapäivä on 30. syyskuuta pidettävä kansainvälinen juhlapäivä. Kampanjan perustajien mukaan päivän tarkoitus on ”muistuttaa maailmaa siitä, että uskonnon ei tule enää koskaan olla avoimen ja rehellisen keskustelun ulkopuolella”. Päivä on eri puolilla maailmaa tapahtuneisiin mellakoihin johtaneiden Muhammad-pilapiirrosten julkaisun vuosipäivä. Leena Hietanen
Leena Hietanen on herättänyt huomiota myös virolaisia ja Viron valtiota koskevilla, provosoivilla lausunnoillaan. 26. maaliskuuta 2009 Yle TV1-kanavalla A-talk-ohjelmassa häneltä kysyttiin, onko hän kutsunut blogissaan Viron kansaa ”rikollisen tyhmäksi” oli vastaus myöntävä. Tallinnan patsasmellakoista hän totesi, että "”Putinilla olisi ollut oikeus lähettää tankit Viron kaduille.”" 16.6.2008 Hietanen kirjoitti yhdessä Petri Krohnin kanssa Eesti Ekspressin nettisivuille pamfletin, jossa he kutsuvat Viroa fasistiseksi apartheid-valtioksi. Intian itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyspäivä on Intiassa yleinen vapaapäivä. Kolut ja useimmat laitokset pysyvät suljettuina. Tavallisesti itsenäisyyspäivänä maan presidentti pitää puheen Delhin Punaisella linnakkeella, mitä seuraa maan lipun nostaminen salkoon ja pääministerin puhe. Tapa on saanut alkunsa maan ensimmäisen pääministerin Jawaharlal Nehrun nostettua lippu salkoon Punaisella linnakkeella. Itsenäisyyspäivän kunniaksi myös koulut ja laitokset liputtavat. Itsenäisyyspäivän tapoihin kuuluu myös leijojen lennätys, mitkä edustavat maan vapaata henkeä. Haymarketin tapaus
Vuonna 1889 Pariisissa kokoontunut kansainvälisen työväenliikkeen toinen internationaali päätti ryhtyä viettämään vappua työläisten maailmanlaajuisena mielenosoituspäivänä. Tarkoituksena oli vaatia kahdeksan tunnin työpäivää ja muistaa Haymarketin marttyyrejä, vaikka anarkistit olivatkin eronneet internationaalista jo vuonna 1871 Haagin kongressissa. Ehdotuksen työläisten juhlapäivästä teki American Federation of Labor -ammattiliiton puheenjohtajana toiminut Samuel Gompers. Ensimmäistä kertaa vappua vietettiin 1890, jolloin mielenosoituksia nähtiin Yhdysvaltain lisäksi ainakin parissakymmenessä eurooppalaisessa kaupungissa sekä useissa Etelä-Amerikan maissa. Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat
Tapahtumia, jotka joko ovat osoittautuneet eri maiden hallitusten salaisesti toimeenpanemiksi tai joita ainakin jotkut salaliittoteoreetikot ovat sellaisiksi väittäneet, ovat esimerkiksi:Valtavirtamedia usein kiinnittää huomiota syyskuun 11. päivän tapahtumien ja vuoden 1941 Yhdysvallat toiseen maailmansotaan vetäneen, japanilaisten Pearl Harboriin tekemän hyökkäyksen välisiin yhtäläisyyksiin. Syyskuun 11. päivän iltana presidentti George W. Bush itse kirjoitti päiväkirjaansa: ”21. vuosisadan Pearl Harbor tapahtui tänään.” Jotkut 9/11 Totuusliikkeen jäsenistä ovat myös osoittaneet kahden tapahtuman välisiä rinnakkaisuuksia. David Ray Griffin on väittänyt, että presidentti Franklin D. Roosevelt ei ainoastaan yllyttänyt japanilaisia hyökkäämään vaan että hän ei myöskään ottanut huomioon varoituksia siitä, että hyökkäys oli tulossa ja että hän jopa aktiivisesti vaikutti siihen, että hyökkäys onnistui. Hänen motiivinaan olisi ollut saada Yhdysvallat mukaan sotaan ilman, että se näyttäisi sodan aloittajalta. Toinen tapahtumien välinen yhtäläisyys on uhrien lukumäärä, suunnilleen kolme tuhatta molemmissa tapauksissa, jotka väitetysti olivat kuolleet heidän omien hallitustensa valtuuttamissa tapahtumissa.Operaatio Northwoods oli Yhdysvaltain puolustusministeriön johtajien vuonna 1962 Kennedyn hallinnon aikana ehdottama suunnitelma, jonka tarkoituksena oli saada Yhdysvaltojen yleinen mielipide kannattamaan sotilaallisia toimia Fidel Castron johtamaa Kuuban hallitusta vastaan.. Suunnitelmassa ehdotettiin erilaisia valehyökkäystoimia kuten simuloituja tai todellisia valtion rahoittamia terroritekoja Yhdysvaltain ja Kuuban maaperällä. Tämä sisälsi suunnitelman laittaa lentokoneeseen CIA:n agentteja, jotka esittäisivät collegeopiskelijoita lentämässä Kuuban yli matkalla lomakohteeseen. Lentokone oli määrä korvata kesken lennon räjähteillä täytetyllä kauko-ohjatulla lentokoneella, jonka oli määrä lentää Kuuban ilmatilan yli ja räjäyttää teeskennellen sitä, että Castron hallintojärjestelmä olisi ampunut alas collegeopiskelijoita täynnä olleen lentokoneen. Suunnitelmalla oli kaikkien Joint Chiefs of Staff kirjallinen hyväksyntä ja se esiteltiin presidentti Kennedyn puolustusministerille, Robert McNamaralle maaliskuussa 1962. Kennedyn hallinto hylkäsi suunnitelman.Jotkut salaliittoteoriat toteavat, että Israelilla oli rooli syyskuun 11. päivän hyökkäysten toteuttamisessa. Muut menevät pitemmälle väittäessään, että 9/11 oli osa kansainvälistä siionistista salaliittoa. Anti-Defamation League’n mukaan “antisemiittisiä salaliittoteorioita ei ole hyväksytty Yhdysvaltain valtavirtapiireissä.”, mutta ”tämä ei ole asianlaita arabi- ja muslimimaailmassa." Anti-Defamation League on julkistanut Unraveling Anti-Semitic 9/11 Conspiracy Theories -asiakirjan Unraveling Anti-Semitic 9/11 Conspiracy Theories, joka tunnistaa tehdyt väitteet ja vastaa niihin. Marraskuun 9. päivän 1923 muistomitali
Marraskuun 9. päivän 1923 muistomitali (), myös "Verikunniamerkki" () Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen ylin kunniamerkki. Adolf Hitler perusti mitalisäädyn vuonna 1934. Kuten kunniamerkin nimi kertoo, se säädettiin muistomitaliksi 9. marraskuuta 1923 Münchenissä tapahtuneelle kansallissosialistien oluttupavallankaappaukselle. Hitler myönsi kunniamerkin alun perin niille 1 500 miehelle (ja yhdelle naiselle), jotka olivat olleet mukana vallankaappausyrityksessä.
Toukokuusta 1938 kunniamerkki voitiin myöntää myös ”ansioituneille puoluetovereille”, jotka oli tuomittu kuolemaan puolueen ”taistelun vuosina” 1919-1933, mutta jotka oli armahdettu ja tuomittu elinikäiseen vankeuteen. Kunniamerkki myönnettiin myös puolueen jäsenille, jotka olivat istuneet yli vuoden vankilassa tuomittuina ”taistelun vuosina” rikoksista kansallissosialismin hyväksi tai jotka olivat haavoittuneet vakavasti katutaisteluissa. Vapaaehtoisten marssi
Vapaaehtoisten marssi (义勇军进行曲, [Yìyǒngjūn Jìnxíngqǔ]) on ollut Kiinan kansantasavallan kansallislaulu vuodesta 1949 lähtien. Vapaaehtoisten marssin kirjoitti runoilija Tian Han (田汉) ja sävelsi Nie Er (聂耳) Kiinan–Japanin sodan (1937–1945) aikana. Laulu oli alun perin elokuvan ”Pojat ja tyttäret myrskyn aikana” tunnussävel. Elokuva kuvaa kiinalaisten vapaaehtoisten taistelua japanilaista miehittäjää vastaan 1930-luvun Koillis-Kiinassa, antaen samalla kuvallisen ilmauksen Kiinan kansan päättäväisyydestä taistella maansa ja kansansa vapauden puolesta. Mao Zedongin johtamien kommunistien otettua Kiinassa vallan ja julistettua kansantasavallan vuonna 1949 laulusta tuli Kiinan kansantasavallan kansallislaulu. Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta
Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta kuuluu Yhdistyneiden kansakuntien päiviin. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous valitsi päivän 26. kesäkuuta kahdesta syystä: 26. kesäkuuta 1945 allekirjoitettiin Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja ja 26. kesäkuuta 1987 Yhdistyneiden kansakuntien kidutuksenvastainen sopimus astui voimaan. Sotaveteraani
27. huhtikuuta, Lapin sodan päättymisen vuosipäivä, on Suomessa kansallinen veteraanipäivä.Suomessa toimii myös sotaveteraanitoiminnan yhteistyöelin Suomen veteraaniliittojen valtuuskunta, Veva. Äitienpäivä
Toukokuun toiseen sunnuntaihin vakiintuneen äitienpäivän vietto alkoi Yhdysvalloista. Anna Jarvisin äidin kuolema 1905 sai Jarvisin ajattelemaan, ettei yhteiskunta ottanut huomioon äitien asemaa kansakunnan teollistumisen ja lasten kasvatuksessa. Jarvisin ehdotuksesta järjestettiin muistojuhla kaikille äideille Andrewsin metodistikirkossa toukokuussa 1907. Seuraavana vuonna, 10. toukokuuta 1908 vietetiin ensimmäistä "virallista" äitienpäiväjuhlaa Jarvisin kotikaupungissa Philadelphiassa ja kuutta vuotta myöhemmin, 1914 Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson julisti äitienpäivän kansalliseksi juhlapäiväksi, jota juhlittaisiin toukokuun toisena sunnuntaina. Lampedusan onnettomuus
Italian hallitus julisti onnettomuutta seuranneen päivän kansalliseksi surupäiväksi: muun muassa Italian kouluissa pidettiin viiden minuutin hiljainen hetki. Seuraavana viikonloppuna kaikissa Italian urheilutapahtumissa vietettiin myös minuutin hiljaisuus. Interin ja AS Roman välisessä jalkapallo-ottelussa molempien joukkueiden pelaajat pitivät alkuverryttelyn ajan paitoja, joissa oli Lampedusan uhreille osoitettu viesti. Italian varapääministeri kuvasi tapausta "ei pelkästään Italian, vaan koko Euroopan tragediaksi". Paavi Franciscus puolestaan kehotti Twitterin välityksillä ihmisiä rukoilemaan uhrien puolesta. Viron itsenäisyyspäivä
Viron tasavalta ilmoitti palauttavansa itsenäisyytensä 20. elokuuta 1991, kun Neuvostoliitossa oli käynnissä kommunistien epäonnistunut vallankaappausyritys. Itsenäisyyden palauttamisen päivää ("Taasiseseisvumispäev" tai "Iseseisvuse taastamise päev") vietetään 20. elokuuta, joka myös on kansallinen vapaapäivä. Saksan hullu vuosi
Luvattujen maapäivien kokoontumispäivä aikaistettiin huhtikuun 2. päivään. Maapäivät olivat koolla kahdeksan päivää ja hyväksyivät vaalilain uuden perustuslakia säätävän kansalliskokouksen valitsemista varten. Tässä vaiheessa myös maapäivien porvaristo alkoi huolestua kansanjoukkojen levottomuuksista, mikä enteili käännettä vallankumouksellisessa kehityksessä. Myöhemmin Berliinissä sattui 14. kesäkuuta välikohtaus, jossa joukko työläisiä valtasi Zeughausin eli kaupungin keskustassa sijaitsevan suuren asevaraston aseistaakseen kansalaisia, sillä työläisiä ei kelpuutettu porvarien hallitsemaan kansalaiskaartiin. Tapahtuman aikana nostettiin esiin vallankumouksellisia tunnuksia ja vaadittiin tasavallan perustamista. Sotilaat valtasivat asevaraston takaisin vielä samana iltana. Tapaus kiristi tilannetta Berliinissä ja sai hallituksen sijoittamaan lisää joukkoja pääkaupunkiin. Vietnamin tasavalta
Toukokuussa 1963 syntyi niin sanottu buddhalainen kriisi, kun buddhalaisia kiellettiin liputtamassa buddhalaisilla lipuilla Gautama Buddhan syntymän kunniaksi. 8. toukokuuta turvallisuusjoukot ampuivat yhdeksän kieltoa vastaan protestoinutta siviiliä Huếssa. Diệm syytti ampumisista Vietkongia. Buddhalaiset munkit protestoivat istumalla joukolla julkisilla paikoilla. Turvallisuusjoukot kaatoivat protestoijien päälle syövyttäviä kemikaaleja, joista kymmenet joutuivat sairaalaan. Jom hašoa
Jom hašoa () eli holokaustin muistopäivä on juutalaisen viettämä juhlapäivä kansallissosialistisen Saksan vainoissa kuolleiden noin kuuden miljoonan juutalaisten muistolle. Jom hašoaa vietetään nisan-kuun 27. päivänä. Utin jääkärirykmentti
Rykmentti vaalii sodanaikaisen Päämajan kaukopartio-osasto Erillinen Pataljoona 4:n, itsenäisen Laskuvarjojääkärikoulun (LjK) sekä puolustusvoimien helikopteri- ja sotilaspoliisitoiminnan perinteitä. Rykmentin vuosipäivä on 10. toukokuuta. Joukko-osaston kunniamarssi on Jean Sibeliuksen säveltämä ja Josef Wecksellin sanoittama Elon taistohon käy. Perinteiden vaalimiseen osallistuvat kaksi kiltaa, Laskuvarjojääkärikilta ja Helikopterikilta. Varuskunnassa on aikaisemmin toiminut myös ilmavoimiin kuulunut Kuljetuslentolaivue (KuljLLv), joka ennen helikoptereiden siirtymistä maavoimille operoi kuljetuskone- ja helikopterikalustolla. Mm. laskuvarjomiehistön pudotukset hoitaneet kuljetuskoneet kuuluivat ko. joukko-osastoon. Laskuvarjojääkärikoulu itsenäisenä joukko-osastona lakkasi olemasta vuoden 1996 lopussa, mutta se toimi osana Utin Jääkärirykmenttiä vuoteen 2005, jolloin LjK:n seuraajaksi perustettiin Erikoisjääkäripataljoona. Saksan yhtenäisyyspäivä
Saksan demokraattisessa tasavallassa säädettiin vuonna 1950 kaksi kansallispäivää, Saksan kansan hitlerfasimista vapautumispäivä ("Tag der Befreiung des deutschen Volkes vom Hitlerfaschismus"), jota vietettiin 8. toukokuuta vuoden 1945 Saksan toisessa maailmansodassa antautumisen vuosipäivänä, ja Tasavallan päivä, jota vietettiin 7. lokakuuta Saksan demokraattisen tasavallan perustamisen vuosipäivänä. Itävallan valtiosopimus
Wienin Belvederen linnassa valtiosopimuksen allekirjoittivat liittoutuneiden valtioiden ulkoministerit, miehitysjoukkojen komentajat sekä Itävallan ulkoministeriSopimuksen seurauksena viimeiset miehitysjoukot poistuivat maasta 25. lokakuuta 1955. itävallan parlamentti lisäsi perustuslakiinsa kohdan (9. pykälä) pysyvästä puolueettomuudesta 26. lokakuuta 1955 joka kieltää sotilaallisen liittoutumisen ja vieraan valtojen sotilasyksikköjen läsnäolon Itävallan maaperällä ja kieltää Itävallan liittymisestä sotilasliittoihin Tämän ensimmäinen vieraista joukoista vapaan päivän vuosipäivä, 26. lokakuuta on Itävallan kansallispäivä. Puoluettomuutta ei varsinaisestim mainita valtiosopimuksessa. Kansallinen veteraanipäivä
Kansallista veteraanipäivää ei vietetä voitonjuhlana, vaan sillä on kaatuneiden muistopäivääkin rauhanomaisempi luonne. Elisabet II
Kuningattaren syntymäpäivää juhlitaan kansallisena juhlapäivänä useissa kansainyhteisömaissa. Tarkat juhlintapäivät vaihtelevat maasta toiseen, mutta yleensä päivänä ei ole Elisabet II:n oikea syntymäpäivä, 21. huhtikuuta. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa juhlitaan kuningatarta kesäkuun toisena lauantaina. Se on myös maan kansallispäivä. Australiassa ja Uudessa-Seelannissa päivä on kesäkuun toinen maanantai, ja Kanadassa maanantai ennen tai tasan 24. toukokuuta. Falklandsaarilla juhlapäivä on kuningattaren todellinen syntymäpäivä 21. huhtikuuta, sillä kesäkuu on saarilla talvikuukausi. Hongkongissa ei ole juhlittu kuningatarta sitten vuoden 1997, jolloin kaupunki luovutettiin Kiinalle. Fidžillä tilanne on päinvastainen; päivä on yhä juhlapäivä, vaikka Elisabet ei ole ollut nykyään tasavaltaisen Fidžin valtionpäämies vuoden 1987 jälkeen. Fidžillä juhlitaan myös Walesin prinssin syntymäpäivää. Tom Clancy’s Splinter Cell: Chaos Theory
Yhdysvaltain itsenäisyyspäivänä 4. heinäkuuta pohjoiskorealainen risteilyohjus upottaa "USS Clarance E. Walshin" ja samalla sytyttää Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välisen sodan. Pohjoiskorealaiset kiistävät olevansa vastuussa ohjuksen laukaisusta, joten Fisher lähetetään pohjoiskorealaiseen ohjuspatteristoon tutkimaan, pitävätkö pohjoiskorealaisten väitteet paikkansa. Ohjuspatteristossa Fisher paljastaa, että pohjoiskorealaiset ovat syyttömiä, ja että ohjuslaukaisun takana on algoritmeja käyttänyt Douglas Shetland. Samalla hetkellä ohjuspatteristo laukaisee risteilyohjuksen kohti "Nimitz"-luokan lentotukialus "USS Ronald Reagania" kohti, mutta Fisher onnistuu hankkimaan laukaisun keskeytyskoodit ja käyttää niitä deaktivoidakseen ohjuksen taistelukärjen. Pyhä Olavi
Olavia alettiin pian pitää pyhimyksenä, ja hänen haudastaan Trondheimin tuomiokirkossa tuli pohjoismaiden keskeisin pyhiinvaelluskohde. Pyhän Olavin päivä (, ), 29. heinäkuuta, on nykyäänkin Norjassa liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on siellä myös pyhäpäivä. Luettelo Suomen liputuspäivistä
Virallisten valtiovierailujen vuoksi voidaan suosittaa vierailupaikkakunnalla yleistä liputusta. Myös muiden merkittävien tapahtumien vuoksi voidaan suosittaa yleistä liputusta; esimerkiksi 13. maaliskuuta 2010 liputettiin yleisesti talvisodan päättymisen 70-vuotismuistopäivän vuoksi ja 1. lokakuuta 2016 ensimmäisen naisministerin Miina Sillanpään kunniaksi. Óchi-päivä
Óchi-päivä (lausutaan ”Ohi-päivä”, ”Ei-päivä”; ) on Kreikassa, Kyproksella ja kreikkalaisissa yhteisöissä ympäri maailman vuosittain 28. lokakuuta vietetty kansallispäivä. Óchi-päivällä muistetaan Kreikan diktaattori Ioánnis Metaxáksen kieltäytymistä Italian diktaattorin Benito Mussolinin ultimaatumista 28. lokakuuta 1940, kreikkalaisjoukkojen vastahyökkäystä italialaismiehittäjiä vastaan Píndos-vuoristossa Italian-Kreikan sodassa ja Kreikan vastarintamaa akselivaltojen miehityksen aikana. Toukokuu
Monissa maissa vietetään toukokuun ensimmäisenä päivänä vappua ja toisena sunnuntaina äitienpäivää. Suomessa ne ovat liputuspäiviä samoin kuin Snellmanin päivä 12. toukokuuta ja kaatuneiden muistopäivä toukokuun kolmantena sunnuntaina. Myös helatorstai on useimmiten toukokuussa. Samoin helluntai on toukokuussa, jos helatorstai on viimeistään 21. toukokuuta. Toukokuun latinankielinen nimi "Maius" tulee siitä, että kuukausi oli omistettu kreikkalaisten jumalattarelle Maialle, jonka sanotaan olleen roomalaisten Bona Dean, eli hedelmällisyyden jumalattaren, esikuvana. Bona Dean juhlaa vietettiin toukokuussa ja joulukuussa. EuroMayDay
Perjantaina 5. toukokuuta 2006 VR:n makasiinien eteläpuolinen osa tuhoutui tulipalossa. Poliisin mukaan yhteyttä vappuaaton tapahtumiin makasiineilla ei ole (IL 12.5.2006). Pääministeri Matti Vanhanen korosti, että makasiinien tulipalo ja vapun tapahtumat on syytä muistaa pitää erillään. Samaten Vanhanen korosti, etteivät kaikki vapun EuroMayDay-mielenosoituksessa marssineet osallistuneet rähinöihin. Heinäkuussa poliisi kertoi, ettei makasiinien palo todennäköisesti ollutkaan tahallaan sytytetty.
VR:n makasiinien palo ja viikkoa aiemmin tapahtunut yhteenotto poliisin ja nuorten humalaisten vapunjuhlijoiden välillä muodostui alkuvuoden 2006 ehdottomaksi mediatapaukseksi. Tapahtumat yhdistettiin monissa tiedotusvälineissä jälkikäteen tarkasteltuna selvästi kestämättömin perustein toisiinsa. Nuorisotutkimusseuran verkkojulkaisun ilmestyttyä tiedotusvälineet aloittivat itsetarkastelun vapun tapahtumien uutisoinnista. Helsingin Sanomat kritisoi YLE:n A-talk-ohjelmassa 3. toukokuuta esiintyneiden nuorten aktivistien leimaamista hulinoitsijoiden edustajiksi (HS 16.7.2006) ja pohdiskeli median makasiinien palosta jakamia ”pikatuomioita” (HS 23.7.2006). Journalistien ammattilehti Journalisti kyseli, käsittelivätkö tiedotusvälineet aihetta hätiköiden ja yhdistettiinkö pätkätyöläiset aiheettomasti paloon. Räjähdekeskus
Räjähdekeskuksen kunniamarssi on Toivo Kuulan säveltämä ja Eino Leinon sanoittama Vapaa kansa. Räjähdekeskus juhlii vuosipäiväänsä 12. toukokuuta. Huhtikuun 9. päivän tragedia
Huhtikuun 8. päivän iltana kenraalieversti Igor Rodionov, Transkaukasuksen sotilaspiirin komentaja, käski joukkonsa liikkeelle. Hetkiä ennen neuvostojoukkojen hyökkäystä Georgian patriarkka Ilia II puhui mielenosoittajille, ja pyysi heitä lähtemään Rustavelis gamzirilta ja hallituksen rakennuksen lähistöltä alueen lähelle ilmestyneiden neuvostopanssarivaunujen tuoman vaaran vuoksi. Mielenosoittajat kieltäytyivät hajaantumasta. Paikalliset georgialaiset miliisiyksiköt riisuttiin aseista juuri ennen operaatiota. 9. huhtikuuta kello 3.45 neuvostotankit ja joukot kenraali Aleksandr Lebedin komennuksessa ympäröivät mielenosoittajien alueen. Joukot saivat kenraalieversti Rodionovilta käskyn hajauttaa mielenosoittajat kadulta käyttäen kaikkia mahdollisia keinoja. Eurooppa-päivä
Nykyään 9. päivästä toukokuuta on tehty Euroopan unionin symboli (Eurooppa-päivä), joka yhdessä yhteisen valuutan (euro), lipun ja kansallislaulun kanssa identifioi Euroopan unionin poliittisena toimijana. Eurooppa-päivä on tarkoitettu unionin kansoja ja kansalaisia yhdistävien juhlallisuuksien päiväksi. Yhdysvallat
Liittovaltion tasolla on määritelty seuraavat kymmenen juhlapäivää. Ne ovat yleisiä vapaapäiviä, ja jos ne osuvat viikonloppuun, työntekijät saavat vastaavasti edellisen perjantain tai seuraavan maanantain vapaaksi. Venäjän juhlapäivät
Valtiollisia juhlia on kahdeksan, uusivuosi, joulu (7. tammikuuta), isänmaan puolustajan päivä, kansainvälinen naistenpäivä, vappu (Kevään ja työn juhla), voitonpäivä, kansallispäivä ja kansallisen yhtenäisyyden päivä. Nämä ovat samalla yleisiä vapaapäiviä, joita on yhteensä 12, koska muutamat niistä ovat kaksipäiväisiä. Jos juhlapäivä sattuu lauantaiksi tai sunnuntaiksi, on sitä seuraava arkipäivä vapaapäivä. Minsk on sankarikaupunki
Valko-Venäjän itsenäisyyspäivän (3. heinäkuuta) ja Voitonpäivän (9. toukokuuta) paraati kulkee yleensä "Minsk on sankarikaupunki" -muistomerkin editse. Valtiojohdon aitio sijaitsee tavallisesti aivan muistomerkin tuntumassa. Myös virallisia ilotulituksia ammutaan tavallisesti monumentin lähistöltä. Muistomerkki on myös eräs niistä paikoista Minskissä, jonne vastavihityt avioparit tulevat jättämään kukkia ja ottamaan valokuvia. Aprillipäivä
""Huhtikuun ensimmäinen päivä on se päivä, jolloin meitä muistutetaan, millaisia olemme muiden 364 päivän aikana."" – Mark Twain 8. huhtikuuta
8. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 98. päivä (99. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 267 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 7. huhtikuuta, 9. huhtikuuta Kansallisen yhtenäisyyden päivä
Kansallisen yhtenäisyyden päivä () on kansallinen juhlapäivä Venäjällä 4. marraskuuta, jota on vietetty vuoteen 1917 asti ja uudelleen vuodesta 2005. 9. marraskuuta
9. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 313. päivä (314. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 52 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 8. marraskuuta, 10. marraskuuta 10. lokakuuta
10. lokakuuta Suomessa vietetään Aleksis Kiven päivää, joka on samalla suomalaisen kirjallisuuden päivä ja vakiintunut liputuspäivä. 
Päivä on myös Euroopan kuolemanrangaistuksen vastainen päivä.
Katso myös: kalenteri ~ 9. lokakuuta, 11. lokakuuta Kaatuneiden muistopäivä
Muistopäivän viettäminen Suomessa sai alkunsa huhtikuussa 1940 järjestetystä evankelis-luterilaisen kirkon piispainkokouksesta, jossa oli ehdotettu suru- ja muistojumalanpalvelusten pitämistä talvisodassa kaatuneiden muistoksi sunnuntaina 19. toukokuuta 1940. Mannerheimin antamassa päiväkäskyssä ilmoitettiin, ettei 16. toukokuuta, sisällissodassa Suomen tasavallan joukkojen (valkoiset) kapinallisista suomalaisista (punaiset) saavuttaman voiton paraatin muisto- ja siihenastisena sotaväen lippujuhlan päivänä järjestetä juhlallisuuksia. Tällä Mannerheim pyrki korostamaan kansallista yhtenäisyyttä. Päiväkäsky koski vain puolustusvoimia, mutta sitä alettiin noudattaa myös armeijan ulkopuolella. Toukokuun kolmatta sunnuntaita nimitettiin "yksimielisyyden ja sankarivainajien muistopäiväksi" ja nykyinen nimi sillä on ollut vuodesta 1947 alkaen. Vappu
Vappu on vuosittain 1. toukokuuta vietettävä enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä. Se on kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työväen juhlapäivä. Suomessa vapunpäivää aattopäivineen vietetään työväen, ylioppilaiden ja kevään karnevaalijuhlana. Vuodesta 1979 lähtien vappu on ollut Suomessa virallinen liputuspäivä, "suomalaisen työn päivä". Juhlapäivä on saanut nimensä pyhästä Valburgista, jonka muistopäivä on 1.5. Pitkäperjantai
Pitkäperjantai eli ortodoksisittain Suuri Perjantai on kirkkovuoden ankarin paastopäivä ja ainoa suuri juhlapäivä jolloin ei toimiteta eukaristiaa: on Kristuksen kuolinpäivä. Liturgian sijaan aamulla toimitetaan Kuninkaallinen hetkipalvelus, jossa luetaan koko kärsimyshistoria kaikista neljästä evankeliumista. Iltapäivällä kello kaksi alkaa Kristuksen kuolinhetken palvelus, jolloin Kristuksen hautakuva tuodaan alttarista katafalkille keskelle kirkkoa, ja palveluksen lopuksi papisto ja kirkkokansa käyvät kunnioittamassa kuollutta Kristusta. Illalla kuudelta alkaa Kristuksen hautauspalvelus, jonka lopuksi hautakuva kannetaan ristisaatossa kirkon ympäri. Kuten kaikki kirkolliset kulkueet, saatto kiertää vastapäivään symboloiden sitä, että saatto on menossa Kristusta kohti. 9. huhtikuuta
9. huhtikuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 99. päivä (sadas päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 266 päivää. Äitienpäivä
Äitienpäivää vietettiin Suomessa ensimmäisen kerran 1918, 7. heinäkuuta, kylläkin vain Alavieskassa. Äitienpäivän toi Suomeen aikoinaan kansakoulunopettajana ja kansanedustajana toiminut Vilho Reima. Seuraavana vuonna päivää vietettiin toukokuun kolmantena sunnuntaina ja useallakin paikkakunnalla, mutta 1927 äitienpäiväksi vakiintui nykyinen ajankohta. Äitienpäivä vahvistettiin viralliseksi liputuspäiväksi 1947.
Jatkosodassa äitienpäivänä 10. toukokuuta 1942 Suomen asevoimien ylipäällikkö, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim myönsi antamallaan päiväkäskyllä kaikille Suomen äideille yhteisesti 4. luokan Vapaudenristin kunniamerkin. Tämän päiväkäskyn painettu kopio on edelleen kehystettynä monien Suomen evankelis-luterilaisten kirkkorakennusten seinällä. Kohtalokas sunnuntai
Pierre kärsii traumasta ja muistinmenetyksestä, jonka hän on saanut Vietnamin sodassa hänen sotilaskoneensa pudottua ja tapettua paikallisen lapsen. Hän alkaa toipua leikkiessään ja jutellessaan pienen Cybèle-tytön kanssa. Hän tekeytyy sisäoppilaitoksessa asuvan tytön isäksi päästäkseen tapaamaan tätä aina sunnuntaisin. Ihmiset kuitenkin käsittävät suhteen väärin ja tapahtumat saavat järkyttävän käänteen. Azerbaidžan
Virallisia uskonnollisia juhlapäiviä ovat kaksi päivää kestävät Qurban (Uhrijuhla, Qurban bayramıja) ja Ramadan (Ramazan bayramı). Niiden, samoin kuin keväisen Novruz-vapaan, ajankohta vahvistetaan edeltävänä vuotena. Qurban osuu yleensä loka-marraskuulle. Esimerkiksi vuonna 2014 Qurbania vietettiin lokakuun 4.-5. päivinä. Huhtikuun 9. päivän tragedia
20 henkeä, pääasiassa nuoria tyttöjä ja vanhoja naisia, kuoli ja yli 4 000 henkeä loukkaantui myrkkykaasun sekä pamppujen ja lapioiden iskujen aiheuttamien vammojen vuoksi. Aseistariisutut miliisit yrittivät evakuoida paniikkiin joutuneita ihmisiä, mutta opposition journalistien salaa kuvaama video näyttää, että sotilaat eivät sallineet lääkärien auttaa loukkaantuneita, ja sotilaat hyökkäsivät myös ambulanssien kimppuun. Videolle saatu kuva panssarivaunua tikulla hakkaavasta nuoresta miehestä muodostui Georgian neuvostovastaisen liikkeen symboliksi. 9. heinäkuuta
9. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 190. päivä (191. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 175 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 8. heinäkuuta, 10. heinäkuuta Ukrainan joukkojen kesäoffensiivi 2014
Separatistit ampuivat perjantaina 13. kesäkuuta 2014 alas armeijan kuljetuskoneen, jolloin 40 sotilasta ja yhdeksän miehistön jäsentä kuolivat. Tapauksen johdosta julistettiin kansallinen surupäivä. Ukrainan ulkoministeri käytti Venäjän vastaista mielenosoitusta rauhoitellessaan Putinista alatyylistä sanaa. Ukrainan poliisijoukot eivät tätä ennen olleet onnistuneet rauhoittamaan suuttuneita protestoijia. Venäjä vaati Ukrainan ulkoministerin vaihtamista. Suomen itsenäisyyspäivä
Laajemmin joulukuun 6. päivää on vietetty itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 lähtien. Valtioneuvosto määräsi päivän tuolloin vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa. Vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi. Vuonna 1937 säädettiin laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä. Sen mukaan itsenäisyyspäivän tuli olla palkallinen vapaapäivä tai siitä on maksettava korotettua palkkaa, kuten sunnuntaityöstä, jos ei ole mahdollista antaa vapaapäivää. Labor Day
Labor Day on Yhdysvalloissa virallinen vapaapäivä. Sitä vietetään vuosittain syyskuun ensimmäisenä maanantaina. Sitä ei pidä sekoittaa Suomessa vappuna tunnettuun työläisten juhlapäivään, jota vietetään 1. toukokuuta. Ensimmäistä kertaa Labor Dayta vietettiin 5. syyskuuta 1882 New Yorkissa. Yhdysvalloissa sitä pidetään kesän päätösjuhlana. Silloin järjestetään muun muassa paraateja ja eväsretkiä tai ihmiset grillaavat pihoillaan. Poliittisten puheiden tai mielenosoitusten osuus on pienempi kuin vastaavana toukokuussa vietettävänä kansainvälisenä työläisten päivinä. Isänmaan puolustajan päivä
Alun perin päivää alettiin juhlia Venäjän federatiivisen sosialistisen neuvostotasavallan päätöksellä 1922. Vuoteen 1945 saakka päivä oli 30. joulukuuta 1922 perustetussa Neuvostoliitossa "День Красной Армии и Флота", puna-armeijan ja laivaston päivä. Kun 1946 niin asevoimien kuin ministeriöidenkin nimitykset valtiollistettiin vallankumouksellisista, tuli päivän nimeksi "День Советской Армии и Военно-Морского флота", neuvostoarmeijan ja (sotameri)laivaston päivä, jollaisena sitä vietettiin 25.12.1991 purkautuneen Neuvostoliiton jälkeenkin Venäjän federaatiossa vuoteen 1993. Vasta 2002 valtioduuma teki päivästä Venäjän federaatiossa yleisen vapaapäivän. Punakaarti
Marraskuuta 1. päivänä lehdistössä julkaistiin SDP:n puoluejohdon laatima kymmenkohtainen "Me vaadimme" -ohjelma, jossa esitettiin muun muassa Suomen itsenäistymisen toteuttamista Venäjän hallituksen tehtävällä sopimuksella sekä perustuslakia säätävän kansalliskokouksen koollekutsumista. Lisäksi se sisälsi työväenliikkeen vaatimia yhteiskunnallisista uudistuksia. Venäjällä 7.–8. marraskuuta tapahtuneen vallankumouksen innoittamana SAJ ja SDP perustivat venäläisen mallin mukaisen Työväen vallankumouksellisen keskusneuvoston, joka "Me vaadimme" -ohjelmaa vauhdittaakseen julisti yleislakon alkavaksi 14. marraskuuta. Lapuan patruunatehtaan räjähdys
Räjähdyksessä surmansa saaneet haudattiin 24. huhtikuuta. Surujuhlaan Lapuan kirkkopihassa osallistui yli 5 000 uhrien omaista ja ystävää, ja se myös radioitiin ja televisioitiin. Tasavallan presidentti Urho Kekkonen osallistui tilaisuuteen yhdessä maaherran ja valtioneuvoston edustajien kanssa. Vainajat siunasi Lapuan hiippakunnan piispa Yrjö Sariola avustajinaan 20 pappia. Ensin laskivat yhteisen seppeleensä omaiset, sitten presidentti Kekkonen omansa, ja hänen jälkeensä laskivat valtioneuvoston seppeleen pääministeri Martti Miettunen, kauppa- ja teollisuusministeri Eero Rantala, liikenneministeri Kauko Hjerppe ja puolustusministeri Ingvar S. Melin. Arkut saatettiin puolustusvoimien ajoneuvoilla Simpsiön hautausmaalle. Pääsiäissunnuntain isku
9. huhtikuuta japanilaiset hyökkäsivät Trincomaleen satamaan upottaen lentotukialus "HMS Hermesin", hävittäjä "HMAS Vampiren" ja korvetin "HMS Hollyhockin". Japanilaiset eivät kuitenkaan onnistuneet upottamaan nopeita lentotukialuksia "HMS Indomitablea" ja "HMS Formidablea", jotka säästyivät hyökkäyksiltä. Iskussa menehtyi 700 ihmistä, joista 307 "HMS Hermeksellä" ja RAF menetti kahdeksan Hawker Hurricanea ja yhden Fairey Fulmaria. Japanilaiset menettivät ainoastaan viisi syöksypommittajaa ja kuusi muuta lentokonetta, joista yksi törmäsi polttoainetankkeihin. Iskun seurauksena brittien laivasto vetäytyi Malediiveilta Brittiläiseen Itä-Afrikkaan Kilindiniin lähelle Mombasaa. Laivaston selviytyminen esti japanilaisia tekemästä maihinnousua Ceylonille. Kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi
Kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi on Yhdistyneiden kansakuntien (YK) julistama vuosipäivä, jolloin kiinnitetään huomiota naisiin kohdistuvaan väkivaltaan. Vuosipäivää on vietty 25. marraskuuta vuodesta 1999 lähtien. Sitä vietetään vuonna 1960 Domininkaanisessa tasavallassa murhattujen Mirabalin sisarusten kuolinpäivänä. Gibraltarin kansallispäivä
Ensimmäisen kansallispäivän järjesti Self Determination for Gibraltar Group, joka pyrki ajamaan Gibraltarin itsemääräämisoikeutta. Se järjesti sen 10. syyskuuta 1992, jolloin ensimmäisestä kansanäänestyksestä suvereniteetista tuli kuluneeksi 25 vuotta. Tapahtuma oli alkujaan myös poliittinen, mutta vuonna 2008 Gibraltarin hallitus ilmoitti, että se ei tue enää kansallispäivän aikana kilpailevia poliittisia kokouksia. Pääministeri Peter Caruana sanoi, että poliitikoilla on 364 päivää aikaa tehdä politiikkaa, mutta kansallispäivänä kaikki voisi juhlia gibraltarilaisen kulttuurin muita osa-alueita. Finnairin lento 915
Tapaus tuli ilmi vasta syyskuussa 2014, kun asiasta julkaistiin laaja artikkeli "Helsingin Sanomien" sunnuntaisivuilla. Asia herätti ilmi tullessaan laajaa kiinnostusta suomalaisessa mediassa ja tuohtumusta niissä poliitikoissa ja viranomaisissa, joiden tietoon asian olisi kuulunut aikoinaan tulla. 9. maaliskuuta
9. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 68. päivä (69. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 297 päivää.Katso myös: kalenteri ~ 8. maaliskuuta, 10. maaliskuuta Hana matsuri
Hana matsuri ( tai ) on japanilainen kukkajuhla, jolla juhlistetaan Buddhan syntymäpäivää. Juhlaa vietetään 8. huhtikuuta eikä se ole kansallinen pyhäpäivä. Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta
Kansainvälinen päivä kidutuksen uhrien puolesta on vuodesta 2009 asti ollut yleinen vapaapäivä Bosnia ja Herzegovinassa. Syyskuun 11. päivän terroritekojen salaliittoteoriat
Syyskuun 11. päivän tapahtumista lähtien Yhdysvaltain hallitus on esittänyt kongressille monia lakialoitteita, joiden ainakin jotkut ihmiset väittävät olevan kansalais­oikeuksien loukkauksia ja suorassa ristiriidassa Yhdys­valtain perustus­lain kanssa. Näin on väitetty varsinkin "USA PATRIOT Act"isa, "the Homeland Security Bill"’istä, poliisijoukkojen militarisoinnistä, "Posse Comitatus Act" mitätöinnistä sekä Guantanamo Bayssä olevien vankien oikeuksia koskevista lain­muutoksista. Haymarketin tapaus
Haymarketin tapaus () alkoi Yhdysvaltain Chicagossa 4. toukokuuta 1886 tapahtuneesta työläisten ja poliisin välisestä yhteenotosta, joka liittyi kahdeksan tunnin työaikaa vaatineisiin mielenosoituksiin. Yksitoista kuolonuhria vaatineen välikohtauksen jälkeen pidätettiin kahdeksan myöhemmin syyttömiksi osoittautunutta anarkistia, joista neljä teloitettiin ja yksi teki itsemurhan vankilassa. Vuonna 1889 Pariisissa kokoontunut toinen internationaali päätti ryhtyä viettämään vappua heidän muistokseen työläisten yleisenä mielenosoitus- ja juhlapäivänä. Haymarketin tapaus
Neljä jäljelle jäänyttä kuolemantuomittua – Adolph Fischer, George Engel, Albert Parsons ja August Spies – hirtettiin 11. marraskuuta 1887. Joidenkin tietojen mukaan he olisivat hirttolavalla laulaneet ”Kansainvälistä”, mutta toisten lähteiden mukaan esimerkiksi Parsons olisi pitänyt kesken jäänyttä puhetta. Tammikuussa 1893 Illinoisin uudeksi kuvernööriksi tuli John P. Altgeld, joka päätti armahtaa vankilatuomioitaan kärsineet Neeben, Schwabin ja Fieldenin. Hän piti miehiä syyttöminä ja kutsui heitä massahysterian uhreiksi, jotka tuomitsi puolueellinen valamiehistö. Martin Luther Kingin päivä
Martin Luther King Day on Yhdysvalloissa kansallinen vapaapäivä, joka on omistettu kansalaisoikeustaistelija Martin Luther King, Jr. muistolle. Päivää vietetään tammikuun kolmas maanantai, koska se on maanantai joka sattuu lähimmäksi Kingin syntymäpäivää (15. tammikuuta). Ronald Reagan allekirjoitti muistopäivän laiksi vuonna 1983 ja sitä vietettiin ensimmäisen kerran 20. tammikuuta 1986. Kansainvälinen naistenpäivä
8. maaliskuuta 1917 alkoivat tekstiiliteollisuuden naiset Pietarissa lakkoilla elintarviketilanteen vuoksi ja lakkoilun laajetessa joutui Venäjän keisari Nikolai II luovuttamaan kruununsa veljelleen, joka kieltäytyi siitä ja Venäjä siirtyi väliaikaisen hallituksen aikakauteen. Suomen itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus pidetään Helsingin tuomiokirkossa. Vuodesta 1998 jumalanpalvelus on ollut yleiskristillinen ja siihen ovat osallistuneet useat kirkot. Juhlajumalanpalvelukseen osallistuu valtion ylin johto, kuten presidentit, valtioneuvosto, eduskunnan puhemiehet, valtion ylimmät virkamiehet sekä kansanedustajat – kirkon sivuparville ovat päässeet tavalliset seurakuntalaiset. Jumalanpalvelus on televisioitu. Vainojen uhrien muistopäivä
Päivän vietto alkoi Euroopan parlamentin 1995 antamasta suosituksesta, että jokaisessa EU:n jäsenmaassa tulee viettää holokaustin muistopäivää.
Suomalaisessa almanakassa päivä on säädetty valtioneuvoston kanslian päätöksellä vuonna 2002 päiväksi 27. tammikuuta. Tänä päivämääränä puna-armeija vapautti Auschwitzin keskitysleirin vuonna 1945. 9. huhtikuuta
9. huhtikuuta vietetään Suomessa Mikael Agricolan ja suomen kielen päivää. Päivä on liputuspäivä.Katso myös: kalenteri ~ 8. huhtikuuta, 10. huhtikuuta Taivaallisen rauhan aukion mielenosoitus
Oli lähestymässä päivä, jolloin tuli kuluneeksi 70 vuotta Kiinassa mielenosoituksia innoittaneeseen toukokuun 4. päivän liikkeen perustamisesta. Erotettu Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeri Hu Yaobang kuoli 15. huhtikuuta 1989. Kiinassa oli perinteinen tapa arvostella hallintoa hautajaisissa ja muistotilaisuuksissa. Hallitus ei alussa suostunut antamaan Hulle valtiollisia hautajaisia. Seuraavana päivänä muutamat sadat opiskelijat veivät seppeleitä Hun haudalle tämän muistoa kunnioittaakseen. Muutamassa päivässä surijoita oli kymmeniätuhansia. Pian joukossa alettiin vaatia poliittisia uudistuksia. Niinpä 17. päivän ensimmäisessä mielenosoituksessa opiskelijat esittivät seitsemän vaatimusta: Hun maineen palautus, vuosien 1983 ja 1987 antiliberaalien kampanjoiden julkinen peruuttaminen, lehdistösensuurin lakkauttaminen, valtion johtajien varallisuuden julkaiseminen, Pekingin vuonna 1986 julistaman "kymmenen säännön" peruuttaminen eli lähinnä mielenosoitusten salliminen, korkeakoulujen rahoituksen lisääminen ja puolueeton mielenosoitusten uutisointi. Huhtikuun 9. päivän tragedia
10. huhtikuuta, protestina edellisen päivän tapahtumia vastaan, Tbilisi ja muu Georgia menivät lakkoon ja maahan julistettiin 40 päivän suruaika. Ihmiset toivat paikalle valtavan määrän kukkia. Mielenosoitukset jatkuivat julistetusta hätätilasta huolimatta. Betlehemin lastenmurha
Betlehemin lastenmurhan uhrien muistopäivää, viattomien lasten päivää vietetään katolisessa, anglikaanisessa ja luterilaisessa kirkossa 28. joulukuuta. Eräissä syyrialaisissa kirkkokunnissa heidän muistopäivänsä on 27. joulukuuta, ortodoksisessa kirkossa 29. joulukuuta. Jom hazikaron
Jom Hazikaron (), ), pit. "Jom Hazikaron l'Chalalei Ma'arachot Jisrael v'l'Nifgaei Peulot Ha'eivah" 
(‏יום הזכרון לחללי מערכות ישראל ונפגעי פעולות האיבה), on Israelissa vietettävä kaatuneiden muistopäivä. Sitä vietetään ijar-kuun neljäntenä päivänä Israelin itsenäistymistä seuranneissa sodissa kaatuneiden ja näiden sotien veteraanien kunniaksi. Samoin muistetaan palestiinalaisterroristien uhreina kuolleita siviilejä. Vappu
Toukokuun 1. päivänä 1886 järjestettiin Yhdysvalloissa laaja yleislakko, jossa vaadittiin kahdeksantuntista työpäivää. Kolme päivää myöhemmin chicagolaiset anarkistit kutsuivat koolle laajan mielenosoituksen lakon aikaisissa mellakoissa kuolleiden työläisten muistoksi. Mielenosoitusta seuranneessa Haymarketin verilöylyssä sai surmansa ainakin neljä työläistä sekä useita poliiseja. Välikohtauksen jälkeen seitsemän anarkistia tuomittiin kuolemaan ja heistä lopulta neljä teloitettiin. Pariisissa vuonna 1889 kokoontunut Toinen internationaali päätti, että "Haymarketin marttyyreja" muistettaisiin maailmanlaajuisesti 1. toukokuuta 1890 ja ajankohta määrättiin kansainväliseksi työläisten mielenosoituspäiväksi. Kansallispäivä
Kansallispäivä on kansallinen juhlapäivä, jota vietetään vuosittain jonkin kansakunnalle merkittävän tapahtuman muistoksi. Valtioilla, joiden syntyhetki on päivän tarkkuudella määriteltävissä, kansallispäivä on yleensä tämä päivä. Suurta osaa tällaisista kansallispäivistä ei kutsuta kansallis- vaan itsenäisyyspäiviksi. Hitaasti syntyneillä valtioilla, jollaisia on varsinkin Euroopassa, kansallispäivä voi olla esimerkiksi jonkin valtion historian dramaattisen käännekohdan vuosipäivä kuten Ranskalla Bastiljin linnoituksen valtauspäivä 14. heinäkuuta tai jonkun merkittävän hallitsijan syntymäpäivä. Kansallinen surupäivä (Yhdysvallat)
Kansallinen surupäivä () on Yhdysvalloissa vuosittainen vietetty protesti Kiitospäivälle, joka ajoittuu samoin sekin, marraskuun neljänteen torstaihin. Buddhalainen kriisi
Kriisi sai alkunsa yhdeksän aseettoman siviilin ampumiseen johtaneista tapahtumista Huến kaupungissa 8. toukokuuta 1963. Siviilit protestoivat buddhalaisen lipun käyttökieltoa. Kriisi päättyi Vietnamin tasavallan armeijan tekemään vallankaappaukseen ja presidentti Ngô Đình Diệmin salamurhaan 2. marraskuuta 1963. Huhtikuun 9. päivän tragedia
10. huhtikuuta neuvostohallitus antoi lausunnon, jossa se syytti mielenosoittajia aiheutuneista levottomuuksista ja julkisen turvallisuuden vaarantamisesta. Seuraavana päivänä Georgian televisio näytti väkivaltaisesti kuolleiden 19 naisen ruumiit, osoittaen neuvostosotilaiden toimineen äärimmäisen julmasti ja että menehtyneiden naisten kasvoja oli vaikea tunnistaa kasvojen vammojen ja päähän kohdistuneiden iskujen vuoksi. Neuvostohallitus syytti mielenosoittajia 20 henkilön kuolemasta, ja väitti mielenosoittajien talloneen toisiaan paniikissa heidän vetäytyessään sotilaiden tieltä. Tästä huolimatta Anatoli Sobtšak, neuvostokongressin jäsen, aloitti parlamentaarisen tutkimuskomission huhtikuun 9. päivän tapahtumista. Tutkimuksen valmistumisen jälkeen komissio tuomitsi puna-armeijan toimet. Komission raportti teki sotilaallisen voimankäytön mielenosoittajia vastaan Neuvostoliitossa vaikeammaksi. Sobtšakin raportti esitti yksityiskohtaisen kertomuksen rauhanomaisia mielenosoittajia vastaan käytetystä väkivallasta ja suositti tapahtumiin syyllisten sotilashenkilöiden asettamista syytteeseen. Operaatio Orchard
Mikään arabihallitus Syyriaa lukuun ottamatta ei ole virallisesti kommentoinut syyskuun 6. päivän tapahtumaa.
Egyptiläinen viikkojulkaisu "Al-Ahram" kommentoi "arabimaailman synkronisoidusta hiljaisuudesta." Ei Israelin eikä Syyrian hallitus ole tarjonnut yksityiskohtaista kuvailua siitä mitä tapahtui. Ulkopuoliset asiantuntijat ja mediakommentaattorit ovat täyttäneet datatyhjiön tarjoamalla heidän monipuolisen tulkinnan siitä, mitä tarkalleen tapahtui tuona yönä.
Jopa iranilaiset viranomaiset ovat olleet kommentoimasta Israelin iskua tai Syyrian reaktiota.
Yhdysvaltojen puolustusministeri Robert Gatesiltä kysyttiin oliko Pohjois-Korea auttamassa Syyriaa ydinalueella, mutta hän 
vastasi vain, että "me olemme tarkkailemassa pohjoiskorealaisia hyvin varovaisesti. Me katselemma syyrialaisia hyvin varovasti".
DPRK hallitus tuomitsi vahvasti Israelin toimet: "Tämä on hyvin vaarallinen provokaatio, joka mielivaltaisesti vahingoittaa Syyrian suvereeniteettia ja vakavasti häiritsee seudun rauhaa ja turvallisuutta." Pyhäpäivä
Sunnuntai on aina pyhäpäivä. Pääsiäispäivä ja helluntai ovat aina sunnuntaina, mutta ne mainitaan kirkkolaissa myös kirkollisten juhlapäivien luettelossa. Lisäksi seuraavilla sunnuntaipäivillä on erityisnimi, ja moniin niistä liittyy myös yleisiä juhlaperinteitä. 
Näistä kumpikin on sidottu kiinteään päivämäärään (vappu aina 1. toukokuuta ja itsenäisyypäivä aina 6. joulukuuta), niistä on säädetty erityislait ja ne rinnastetaan lainsäädännössä monessa suhteessa kirkollisiin juhlapäiviin. Pyhäpäivien tavoin nekin yleensä merkitään almanakkoihin punaisella. Näistä vain itsenäisyyspäivä ja vappu ovat lain mukaan palkallisia vapaapäiviä, tosin työehtosopimuksesta riippuen muutkin pyhäpäivät saattavat olla palkallisia vapaapäiviä. Itsenäisyyspäivänä Suomen kirkoissa järjestetään jumalanpalvelus.Nämä eivät almanakan mukaan ole pyhäpäiviä (paitsi sattuessaan sunnuntaiksi), mutta lähinnä työehtosopimusten nojalla nekin ovat useimmilla työpaikoilla palkallisia vapaapäiviä. Volkstrauertag
Toisen maailmansodan jälkeen vanha Volkstrauertag otettiin käyttöön vuonna 1948 sekä Saksan liittotasavallassa että Saksan demokraattisessa tasavallassa. DDR:ssä siitä tehtiin "Fasistisen terrorin uhrien kansainvälinen muistopäivä sekä taistelupäivä fasismia ja imperialistien sotaa vastaan" (saks. "Internationaler Gedenktag für die Opfer des faschistischen Terrors und Kampftag gegen Faschismus und imperialistischen Krieg"). Liittotasavalta päätti vuonna 1952 siirtää muistopäivän syksyyn, jolloin se osuu kristillisen perinteen mukaiseen kuolleiden muistamisen aikaan. Samalla Volkstrauertagista tehtiin yleinen sodassa kaatuneiden muistopäivä. Helatorstai
Helatorstai (myös: 'Kristuksen taivaaseenastumisen päivä') on vuotuinen kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseen­astumisen muistoksi. Taivaaseenastumisesta kerrotaan Apostolien tekojen ensimmäisessä luvussa sekä lyhyesti myös Markuksen ja Luukkaan evankeliumien lopussa. Useimmissa Euroopan maissa, mukaan lukien Suomessa, päivä on virallinen pyhäpäivä. Minna Canthin päivä
Sisäministeriö suositteli ja määräsi valtion virastot ja laitokset liputtamaan tuona päivänä jo vuonna 2003. Koska liputuksesta saatiin myönteistä palautetta, Sisäministeriö teki Helsingin yliopiston almanakkatoimistolle ehdotuksen päivän merkitsemiseksi kalenteriin. Vuonna 2004 Minna Canthin päivänä oli suruliputus Konginkankaan linja-autoturman vuoksi. Yleiseksi liputuspäiväksi se tuli vuonna 2007. Minna Canth on kahdeksas suomalainen merkkihenkilö ja ensimmäinen suomalainen nainen, joka on saanut oman liputuspäivän. Nummelan lentoturma
Onnettomuuden muistoksi on lentokentän kiitotien päässä olevaan kiveen kiinnitetty muistolaatta. Muistolaatan hankki Vihdin rintamamiesveteraanit ry 1991.
Muistolaatassa onnettomuuspäivä on 1. elokuuta 1941, onnettomuudesta selviytyneen Toivo Peltosen pojan, Kauko Peltosen kirjoittaman kirjan julkistustilaisuudessa päiväksi oikaistiin 2. elokuuta 1941. Kreikka
Suurin juhla Kreikassa on jokakeväinen pääsiäinen ("Páscha"), joka ajoittuu ortodoksisen kalenterin mukaisesti. Suuri viikko ("Megáli Evdomáda") huipentuu pääsiäisyön liturgiaan, jolloin tervehditään "Christós anésti!" (”Kristus nousi kuolleista!”). Toiseksi merkittävä uskonnollinen juhlapäivä Kreikassa on Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen ("Koímisis tis Theotókou") päivä 15. elokuuta. Kumpaankin juhlaan kuuluu sukulaisten tapaaminen. Kreikan kansallispäivä on 25. maaliskuuta, ja se muistaa Kreikan vapaussodan vuonna 1821 aloittanutta kansannousua. Sama päivä on myös Marian ilmestyspäivä ("Evangelismós").