Missä Lapinjärvi sijaitsee?
Lapinjärvi
Lapinjärvi () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Kunnan väkiluku on ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Kunta on kaksikielinen:  prosenttia sen asukkaista puhuu äidinkielenään suomea ja  prosenttia ruotsia. Lapinjärven naapurikunnat ovat Iitti, Kouvola, Loviisa, Myrskylä ja Orimattila.
Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lieso)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy. Lampsjärvi
Lampsjärvi eli Lamssinjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Leinmäellä oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pahkajärvenojan valuma-alueeseen. Lamminjärvi (Ruovesi)
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Jäminkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lapinlammit
Lapinlammit on Kiiminkijoen vesistöalueeseen kuuluva kolmen pienen peräkkäisen järven ryhmä Utajärven kunnan pohjoisosassa Juorkunassa Pohjois-Pohjanmaalla. Lamminjärvi (Kangasala)
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi. Lapinsirkku
Lapinsirkku on muuttolintu, jonka pesimäalue ulottuu Skandinavian tunturialueilta arktiseen Euraasiaan. Sitä tavataan myös Alaskassa, Kanadassa, USA:n pohjoisimmissa osissa ja Grönlannin länsirannikolla.
Se talvehtii aromailla Venäjällä, Keski-Aasiassa Mustaltamereltä Pohjois-Koreaan ja Japaniin asti ulottuvalla vyöhykkeellä. Muita talvehtimisalueita ovat Tanska ja Britteinsaaret, Länsi-Euroopan pohjoiset rannikkoseudut sekä Yhdysvallat. Kinnalanjärvi
Kinnalanjärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen yläosan alueeseen". Lapinjärvi
Lapinjärvellä toimii myös muun muassa Marttayhdistyksiä, Porlammin ja Pukaron kyläyhdistykset, puolivakinainen palokunta, Lapinjärven kulttuuriyhdistys LaKu sekä nuoriso- ja urheiluseuroja. Lapinjoen vesistö
Vesistön pohjoisnaapuri on sitä suurempi Eurajoen vesistö. Etelässä vesistö rajoittuu Laajoen vesistöön, lounaassa Sirppujoen vesistöön ja lännessä monien pienten ojien valuma-alueisiin, jotka sijaitsevat Rauman ympäristössä. Vesistö ulottuu pääasiassa Euran, Rauman ja Eurajoen kuntien alueille ja vesistön alueella asuu noin 6000 asukasta. Lamminjärvi (Karkku)
Lamminjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Heinijärven valuma-alueesta, jonka laskujoki Heinijärvenoja laskee Lammentaustanlahdessa Rautaveteen Heinoossa. Lapinvuoren kalliomaalaus
Maalauskallio sijaitsee 15 kilometriä itään Puumalan kirkolta Pytäränsaaressa, jonka länsipuolelta kulkee sokkeloinen väylä Ummistonvedeltä etelään Kakoveteen. Väylällä, Ristiveden ja Virtasensalmen välissä, näkyy idässä Lapinvuori, jonka rannalla maalaus sijaitsee. Lapinjärvi
Lapinjärvi on perinteinen maalaiskunta, jossa maanviljely on ollut tärkein toimeentulolähde. Vuonna 1625 Lapinjärvellä oli yhteensä 118 tilaa ja jokaista tilaa kohden oli keskimäärin 2,25 hehtaaria peltoalaa, mutta isonjaon jälkeen 1790 tiloja oli 275 ja peltoalaa keskimäärin 3,1 hehtaaria. 1800-luvulla uudisraivaus lisääntyi ja peltopinta-ala kaksinkertaistui vuosina 1805–1875 (vuonna 1875 se oli 3763 hehtaaria). Lapinjärven suosituimmat viljelykasvit 1850 olivat ruis ja kaura: ohran osuus oli 15 prosenttia koko viljelyalasta. Ruista viljeltiin eniten Porlammilla, Rutumissa ja Ingermaninkylässä (jopa 60 prosenttia). Laasojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Laasojärven vedenpinta on samalla tasolla yläpuolisen Aurikkojärven ja alapuolisen Koljonselän kanssa. Tämän perusteella järviä voisi pitää Koljonselän lahtina, mutta käytännössä ne käsitellään erillisinä järvinä. Vuoden 1977 kartassa järven nimi on jo nykyinen Laasojärvi. Narvijärvi
Lapinjoen vesistöön kuuluva Narvijärvi on suurin Rauman kaupungin alueella olevista järvistä. Se sijaitsee noin 17 kilometriä kaupungin keskustan kaakkoispuolella, Lapin kirkonkylään on matkaa hieman yli kaksi kilometriä. Narvijärvi laskee Lapinjokeen noin 3,5 kilometrin pituista "Narvinojaa" pitkin. Sen vedenkorkeutta säännöstellään Rauma-Repolan vuonna 1952 Narvinojan suuhun rakentamalla padolla. Lapinlahti
Lapinlahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan keskiosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Pirttijärvi (Rauma)
Pirttijärvi on Satakunnassa Raumalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen". Ylinen Lapinjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Puntasojan valuma-alueeseen (35.358) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 188,3 metriä mpy. Korpinen (Lapinlahti)
Korpinen on Vuoksen vesistöön kuuluva pienehkö järvi Lapinlahdella. Järvi on muodoltaan sokkeloinen luode–kaakko-suuntainen vesiallas. Järvessä on useita pienehköjä saaria ja yksi suuri. Se saa vetensä Itäkosken kautta Sälevästä ja Tiilikanjoesta Älänteestä, ja se laskee Atronjokea myöten Syväriin. Korpinen on ollut säännöstelyssä vuodesta 1956 alkaen, ja sen keskimääräinen vedenkorkeuden vaihtelu on 1,5 metriä. Lahijärvi
Lahijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi. Lapinjärvi
Lapinjärven asukasluku on pienentynyt 1950-luvulta lähtien tasaisesti nykyiseen alle 3 000 asukkaaseen. Lapinjärvi on ollut pitkään muuttotappiokunta: 1960- ja 1970-luvuilla lapinjärveläisiä muutti paljon Helsingin seudulle ja Ruotsiin. Vuonna 2008 muuttovoitto oli kuusi ihmistä. Lapinvuoren kalliomaalaus
Lapinvuoren kalliomaalaus (tai Pytäränsaaren Lapinvuori) sijaitsee Saimaalla Ruokolahdessa Etelä-Savossa. Kalliomaalaus on jo ehtinyt tuhoutua. Sen löysi Ilpo Leskinen vuonna 1994 ja se ajoitetaan kivi- tai pronssikauteen. Saarnijärvi (Rauma)
Saarnijärvi on Lapissa Raumalla Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen". Lapinjärvi
Lapinjärven tärkein pääväylä on vuonna 1961 käyttöönotettu valtatie 6, joka kulkee Lapinjärven läpi, Kirkonkylän eteläpuolelta. Lapinjärven sisällä tärkeimpiä teitä ovat Lapinjärven ja Loviisan välinen seututie 176, "seututie 174" Kimonkylästä Artjärven kautta Myrskylään, Porlammilta VT-6:lle tuova "yhdystie 1771", Artjärven ja Porlammin välinen "yhdystie 1732", Myrskylän ja Porlammin välinen "yhdystie 1751", Lindkoskelta Ruotsinkylään menevä "yhdystie 1791" sekä Kimonkylän ja Iitin välinen "yhdystie 3610". Lapinjärven koulutuskeskus
Lapinjärven koulutuskeskus on siviilipalvelusmiesten koulutuskeskus, joka sijaitsee neljä kilometriä Lapinjärven kirkonkylän eteläpuolella valtatie 6:n varrella, entisen Sjökullan kartanon alueella. Alueella on kymmenen eri rakennusta, joista kolme on kivisiä päärakennuksia (A, B, C) sekä luentosaliksi muutettu sikala. Rakennuksia on aikaisemmin käytetty alkoholistiparantolana ja pakolaiskeskuksena. Lapinjoki
Lapinjoki on Lapinjoen vesistössä Satakunnassa virtaava noin 55 kilometrin pituinen joki. Ensimmäiset 17 kilometriä se tunnetaan "Hinnerjoki" -nimisenä. Joen nimi vaihtuu sen saapuessa entisen Lapin kunnan alueelle. Lappvesi
Lappvesi on merenselkä Ahvenanmaalla Kumlingen ja Brändön (Lappo) saarten välillä. Lapin maakunta
Lapin maakunnan maakuntakeskus on Rovaniemi. Muut kaupungit ovat Kemi, Tornio ja Kemijärvi. Lappi on eräällä tapaa kaksinapainen maakunta, sillä Rovaniemen ohella Kemi-Tornio -alue on merkittävä kaupunkikeskus. Tornio on maakunnan vanhin kaupunki ja Kemi suurin teollisuuskaupunki ja oli pitkään myös suurin kaupunki. Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveä ympäröi Lamminjärvensuo. Lapinjärvi
Lapinjärven pinta-ala on 339,36 km, josta vesistöjä on 9,48 km. Lapinjärven alueella sijaitsee muutamia järviä ja jokia. Lapinjärvi (Keuruu)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.. Lapinjoen vesistö
Lapinjoen vesistön järvet ovat tyypillisesti ruskeavetisiä ja humuspitoisia. Osa järvistä ovat vedenpinnan laskemisesta johtuen rehevöityneet, sillä vesistön peltojen osuus on 23%. Myös haja-asutuksen kuormitus on ollut aiheuttamassa rehevöitymistä. Osassa järvistä veden käyttölaatu on hyvä, mutta Lapinjoessa se on vain tyydyttävä. Lapinjoen vesistön lasketut järvet
Lapinjoki virtaa matalassa ja tasaisessa jokilaaksossa. Ennen viljelyn leviämistä alueelle jokea ympäröivät laajat suot, jotka olivat syntyneet maan merestäkohoamisen jälkeen savitasankojen päälle. Soita kuivatettaessa jouduttiin myös jokea, sen läpivirtausjärviä ja koskia perkaamaan. Kun joen vedenpinta aleni, alenivat järvet ja kuivuivat suot, joiden läpi joki virtasi. Joen leveämmän kohdan Hautjärven muutoksista ei löydy tietoa, mutta suuri Saarnijärvi on ollut perkauksen kohteena vuonna 1923, koska Arvo Kerttula haki silloin lupaa perata järvi. Vielä vuonna 1928 Arvo Arvola pyysi toimittamaan Saarnijärven vesijättömaiden jaon. Muutama kilometri yläjuoksulle päin sijaitsee Kinnalanjärvi, joka on jäänne pitkästä ja kapeasta järvestä. Se alkoi Lapinjoen Kuljun mutkasta, seurasi jokilaaksoa ja päättyi Lapin keskustassa Miharinmäen tienoolle. Järvi on perkauksissa kutistunut Kinnalanjärveksi 1800-luvun loppupuoliskolla, kun Lapin keskustan kosket puhdistettiin. Lapinjärvi
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lapinjärven alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta. Alinen Laisjärvi
Alinen Laisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueeseen". Lapinjärvi
Lapinjärven historiasta kertoo kaksi kirjaa: Mikael Korhosen ja Christer Kuvajan Lapinjärven historia "Kaksi kieltä – yksi kunta" (1995) sekä ruotsinkielinen Anders Allardtin "Lappträsk socken" (1920), johon kirjoittaja teki vielä korjauksia ja lisäyksiä julkaisussa "Lappträsk socken: tillägg och rättelser" (1921). Latojärvi (Ylöjärvi)
Latojärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lapinjärven kirkko
Lapinjärvellä on perinteisesti haudattu vainajat kirkon läheisyydessä olevalle hautausmaalle, mutta nykyään suurin osa vainajista haudataan niin sanotulle uudelle hautausmaalle. Se on vanhasta hautausmaasta noin 400 metrin päässä. Lapinjärven sankarihaudat ovat uudella hautausmaalla. Siunauskappeli sijaitsee hautausmaan laidalla, se on kunnostettu vuosina 2003–2004 ja vihittiin käyttöön 7. marraskuuta 2004. Lauttastenjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista yksi tuo pienen Lilvasjärven vesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lamminjärveen. Vesireitti jatkuu alemmaksi ja päättyy lopulta Sahajokeen. Lapinjoen vesistö
Vesistön pinta-ala on 462 km² ja siitä on järvien osuus 4% eli 18 km². Vain viiden järven pinta-ala ylittää 50 hehtaaria. Ne ovat "Koskeljärvi" (749 ha), "Narvijärvi" (411 ha), "Vaaljärvi" (85 ha), "Kauklaistenjärvi" (67 ha) ja "Saarnijärvi" (60 ha). Vesistön pinta-alasta on rakennettuja alueita 4%, viljelyalaa 44%, metsiä, kankaita ja kallioita 47% sekä kosteikkoja, soita ja vesialueita 2%. Vesistöalueen korkeimmat kohdat kohoavat yli 70 metriin merenpinnasta mitattuna, mutta valtaosa vesistöstä sijaitsee 40 metrin tason alapuolella. Lappajärven maanjäristys 1979
Lappajärven maanjäristys 1979 tapahtui kello 19.31.22 (UTC+2) Etelä-Pohjanmaan Alajärvellä. Järistyksen paikallinen magnitudi oli 3,8, ja se on suurin Suomessa koskaan instrumentein mitattu maanjäristys. Maanjäristys tunnetaan paikallisesti "Väinön värinänä", sillä se tapahtui suomenkielisen almanakan mukaan Väinön nimipäivänä. Järistys aiheutti kattojen ja seinien halkeamisia. Lamminjärvi (Laitilan Lausti)
Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Laustin lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. Lapinvesitähti
Suomessa lapinvesitähteä esiintyy harvinaisena Lapissa. Se kasvaa joissa ja järvissä usein melko syvässä vedessä. Lapin eteläpuolella laji on hyvin harvinainen, mutta sillä on toistakymmentä löytöpaikkaa Etelä- ja Keski-Suomessa. Tunnetuin Etelä-Suomen löytöpaikka on Tampereen keskustassa Tammerkoskessa. Latovesi
Latovesi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Sisätön Ylijoenperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Latovesi on osa Juurijärven-Hulppojärven valuma-aluetta. Lapinjärvi
Numero kylännimen jäljessä tarkoittaa kylän sijaintia Lapinjärven kartalla. Lapinjärvi (täsmennyssivu)
Lapinjärvi voi tarkoittaa seuraavia: Viipurinlahti
Viipurinlahti () on Suomenlahden itäosassa Leningradin alueella sijaitseva pohjoiseen työntyvä merenlahti, jonka perällä sijaitsee Viipurin kaupunki. Lahti sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Viipurinlahden etelärajana voidaan pitää Koivistonniemen kärjessä olevasta Pullinniemestä Kuninkaansaaren kautta Säkkijärvelle Vilaniemeen kulkevaa linjaa. Saimaan kanavan eteläpää on Viipurinlahden äärimmäisessä perukassa, Suomenvedenpohjassa, jonka yhdistävät muuhun lahteen Viipurin kaupungissa olevat salmet kuten Linnansalmi. Lapin maakunta
Maakunnan suurin järvi on Inarijärvi (pinta-ala 1 084 km²) Suurimmat joet ovat Tornionjoki, Kemijoki ja Ounasjoki. 1960-luvun lopulla Lappiin rakennettiin kaksi suurta tekojärveä, Lokka ja Porttipahta. Lapinjärvi
Nykyään Lapinjärvellä toimii muutamia pienyrityksiä, kuten leipomo ja meijeri. Lapinjärven maanlaajuisesti kuuluisin yritys kuitenkin lienee Pukaron Paroni -matkailukeskus valtatie 6:n varrella Pukarolla. Pukaron Paronissa vieraili 912 179 kävijää vuonna 2007, ja se on kävijämäärältään Suomen maksuttomien matkailukohteiden kolmanneksi suurin kohde Janakkalan Linnatuulen ja Linnanmäen jälkeen. Yrityspaikkoja Lapinjärvellä oli vuonna 2006 193. Lamminjärvi (Juupajoki, Hirvijärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen laskee metsäoja Lauttastenjärvestä, johon yhtyy etelästä ojitetun Kaakkosuon ja Kaakkosjärven kuivatusvedet. Lamminjärven laskuoja laskee kannaksen yli Hirvijärveen. Ojalle tulee pudotusta 0,6 metriä. Alinen Lapinjärvi
Alinen Lapinjärvi Alinen Lappajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lamminjärvi (Laitilan Seppälä)
Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. Lamminjärvi (Pyhärannan Radansuu)
Lamminjärvi on Varsinais-Suomessa Pyhärannassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. Lapinjärvi
Lapinjärven ensimmäinen kunnalliskoti otettiin käyttöön 1920-luvulla. Sitä ennen kunta oli vain tukenut rahallisesti sekä ruuallisesti vaivaisia ja köyhiä. Heikinkylään perustettu kunnalliskoti (myöhemmin vanhainkoti) siirrettiin Kirkonkylään ja toimii siellä edelleenkin. Lapinjärvellä on toiminut muun muassa nuorisosiirtola 1930-luvulla, alkoholiparantola, pakolaiskeskus, ja ne kaikki ovat toimineet Latokartanon tiloissa. Samoin Lapinjärvellä toimi tuberkuloosiin keskittynyt Lapinjärven parantola. Nykyään parantolan tiloissa toimii mielenterveys- ja päihdekuntoutujien asumiskeskus. Lapinjärvellä toimii myös kaksi lastenkotia. Mustajärvi (Laitila)
Mustajärvi on Varsinais-Suomessa Laitilassa oleva kuivatettu järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven–Lukujärven valuma-alueeseen. Järvi oli vielä 1900-luvulla järvi, jonka vedenpintaa alennettiin samaan aikaan viereisen Kullerjärven kanssa. Lappajärvi
Lappajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnan itäosassa Lappajärven pohjois- ja länsirannoilla ja saarissa. Lappajärvi
Lappajärven pinta-ala on 140 km. Pohjoisessa järveen pistää leveä niemi, jonka jatkona on Kärnänsalmen erottama Kärnänsaari. Lappajärveä on säännöstelty vuodesta 1961 lähtien. Paikkakuntalaiset ovat arvostelleet säännöstelyä, sillä vedenpinnan ollessa alimmillaan rantaviiva voi vetäytyä jopa sata metriä. Asukkaat rakensivat 1979 vastalauseena ns. kansanpadon Ähtävänjokeen, jota pitkin järvi laskee Pohjanlahteen. Lapinjärvi
Lapinjärvellä sijaitsee myös Heikinkylä-Pekinkylän pajamuseo, joka on 1800-luvulta peräisin oleva sepän paja.Lapinjärven ylivoimaisesti suosituin matkailukohde on matkailukeskus Pukaron Paroni valtatie 6:den varrella. Pukaron Paronissa kävi vuonna 2007 912 179 kävijää, mikä nostaa Pukaron Paronin Suomen kolmanneksi suosituimmaksi maksuttomaksi matkailukohteeksi. Pukaron Paronissa on muun muassa kahvila, Kermansaven tehtaanmyymälä, Brunbergin makeistukku sekä kirjakauppa Kirjapörssi. Lapinjärvi
Toisen ristiretken jälkeen itäistä Uuttamaata asuttivat ruotsalaiset uudisasukkaat, mutta ei ole tarkka tietoa, milloin he saapuivat Lapinjärven seudulle. On kuitenkin varmaa, että he saapuivat ennen 1300-luvun alkua. Lapinjärven alueella oleskeli tuolloin metsästäjäväestöä. Uudisasukkaat asettuivat jokien varsille Lapinjärven lounais- ja eteläosiin eli nykyisten Lapinkylän, Heikinkylän ja Ingermaninkylän alueille. Myöhemmin uudisasukkaat siirtyivät pitkin Taasianjokea pohjoiseen Lindkosken, Vasarankylän ja Pukaron alueille. Lapinjärven pohjoisosia eli nykyiset Porlammin ja Kimonkylän alueita asuttivat todennäköisesti hämäläiset. Kirkonkylän alueella oli jo asutusta, kun kappeli siirrettiin sinne 1400-luvulla. Arvioidaan, että Lapinjärvellä oli 1300-luvun alussa parikymmentä tilaa, mutta vuonna 1544 tiloja oli 124, mikä johtui muun muassa tilojen jakamisesta ja uusien perustamisesta kylien takamaille. Lapinlammit
Järvet sijaitsevat Juorkunan Kivijärven kylän länsilaidalla. Itäisimmälle pienimmälle järvelle on tieura Olvasjärventieltä, mutta kaikki järvet ovat asumattomia. Lammet laskevat Lapinojaa pitkin Kivijärveen ja siitä edelleen Kivijokea Kiiminkijokeen. Järvien pohjoispuolella on kangasmaita, kun taas niistä eteläluoteeseen avautuu Siiransuon kaakkoisin kulmaus. Suurimman läntisen järven pinta-ala on lähes kahdeksan hehtaaria ja keskimmäisen toiseksi suurimman noin kolme hehtaaria. Lapinjoki
Lapinjoki virtaa useiden pienten järvien kautta. Niistä suurin on Lapin kirkonkylän tuntumassa sijaitseva Saarnijärvi, jonka vieressä sijaitsee Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Sammallahdenmäki. Toinen kuuluisa paikka löytyy joen yläjuoksulta Kolmahaarassa, missä Vaaljoki yhtyy Hinnerjokeen. Kolmhaarassa on kuuluisa kivikautinen Kolmhaaran asuinpaikka, mistä on löydetty muun muassa kalmisto ja asumusten pohjia. Ingermaninkylä
Ingermaninkylä () on kylä Lapinjärven kunnassa Lapinjärven länsipuolella. Kylä rajoittuu luoteessa Porlammiin, lounaassa Rutumiin ja nykyisen Loviisan kaupungin entiseen Liljendalin kuntaan, idässä Kirkonkylään ja Vasarankylään ja kaakossa Pekinkylään. Ingermaninkylän entinen nimi on Lapinjärvenkylä (). Myöhempi Ingermaninkylä nimitys juontunee Oluf Ingermarssonista, joka kävi kiistaa kalavesistä kappelin kanssa vuonna 1414. Vuoden 2006 lopussa Ingermaninkylässä oli 206 asukasta. Lapinalppiruusu
Lapinalppiruusun levinneisyysalue on arktis-alpiininen ja katkonaisesti sirkumpolaarinen. Lajin levinneisyysalue on Skandinavian Kölivuoristo, Grönlanti, Koillis-Siperia ja Venäjän Kaukoitä sekä Pohjois-Amerikan pohjoisosat. Suomessa lapinalppiruusua on tavattu vain Käsivarren Lapista Enontekiön luoteisosasta noin kymmenestä paikasta sekä muutamasta paikasta Utsjoelta. Utsjoen esiintymä löydettiin vasta 1948, eikä sen nykytilasta ole tietoa. Lapinjoen kanava
Se yhdistää Lapinjoen Raumalla sijaitseviin Äyhönjärveen ja Pitkäjärveen, joita Rauman kaupunki ja paikallinen metsäteollisuus käyttävät raakavesilähteinään. Lapinjoen kanava rakennettiin 1950-luvulla ja sen omistavat UPM-Kymmene ja Rauman kaupunki. Lapinjärven rautatieasema (Ruotsi)
Lapinjärven rautatieasema (, ) oli rautatieliikennepaikka rataosan nyttemmin lakkautetulla osuudella Morajärvi–Haaparanta. Asema sijaitsee Lapinjärven kylässä Haaparannan kaupungissa Norrbottenin läänissä. Sen etäisyys Tukholman keskusrautatieasemalta on 1 264 ratakilometriä. Viimeiset ajat Lapinjärven asema toimi linjapaikkana: siellä oli satunnaisesti tavaraliikennettä, mutta sivuraiteita ei käytetty junien kohtaamisiin. Rataosuus Morajärveltä Karungin kautta Haaparantaan ja siten myös Lapinjärven asema lakkautettiin 8. joulukuuta 2012 uuden Kainuu–Haaparanta-radan valmistuttua. Asemarakennus on yksityisomistuksessa ja sitä kunnostetaan. Lapinjärvi
1700-luvulla asutus Lapinjärvellä oli painottunut Porlammille (32 tilaa), Kimonkylään (17 tilaa) ja Pukarolle (15 tilaa). Myöhemmin 1800-luvulla Porlammi oli edelleen Lapinjärven suurin kylä (vuonna 1865 tiloja oli 61), mutta Heikinkylä (52 tilaa) ja Lindkoski (51 tilaa) olivat ohittaneet Pukaron ja Kimonkylän. Koko Lapinjärven tilojen lukumäärä oli vuodesta 1730 vuoteen 1865 noussut 206 tilalla (vuonna 1865 tiloja oli 340), ja määrä oli suurimmillaan vuonna 1825, jolloin Lapinjärvellä oli 375 tilaa.. Kasvun selittää lisääntyvät ratsutilat, jotka olivat halukkaita pilkkomaan tilojaan. Tällä selittyy muun muassa Lindkosken tilojen 354 prosentin lukumäärän kasvu (1730–1825). Tilojen määrän väheneminen 1800-luvun keskivaiheilla taas selittyy tilojen yhdistymisillä. Lapinjärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven länsipuolella olevalla Lapinsuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvelle ei tule tietä. Lapinjoen vesistön lasketut järvet
Seuraavassa on luettelonomaisesti esitelty tunnettuja tapauksia Lapinjoen valuma-alueen lasketuista tai kuivatetuista järvistä. Esittely alkaa Lapinjoen suistosta ja seuraa jokivartta myöten yläjuoksun suuntaan. Pohjatietoina ovat Kansalaisen karttapaikka ja Oiva-tietokanta, joka on Ympäristöhallinnon eri hallintokuntien yhteispalvelu. Tässä on käytetty lähteinä vanhoja karttoja, joissa järven nimi voi olla eri kuin nykyään. Nämä nimet on esitetty lainausmerkeissä. Nykyisten nimien vieressä on viite Karttapaikkaan, mitä seuraamalla voi paikallistaa kuivatetun järven sijainnin. Lapinjärvi (järvi)
1900-luvun alussa Vasarankylän viljelijöiden tahto meni läpi ja Lapinjärven pintaa alennettiin. Pinnanalennus on johtanut myöhemmin happikatoihin. Vuosina 1982–1983 järven pintaa nostettiinkin 90 cm. Loppisjärvi (Tampere)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. Loppisjärvi (Tampere)
Loppisjärvi Loppijärvi on Pirkanmaalla Tampereella Myllykylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Inarijärvi
Inarijärvi, käytetään myös nimiä "Inari" ja "Inarinjärvi" (, ja ), on vajoamajärvi Inarissa Taka-Lapissa. Sen pinta-ala on 1 084 neliökilometriä, ja se on Suomen järvistä kolmanneksi suurin ja koko Lapin suurin. Inarijärvi on Suomen suurin vain yhden kunnan alueella sijaitseva järvi. Järvi laskee Paatsjokea pitkin Barentsinmeren Varanginvuonoon. Järven pinta on 117–119 metriä merenpinnan yläpuolella, ja sitä säännöstellään Paatsjoessa Venäjän puolella sijaitsevalla Kaitakosken voimalaitoksella. Inarijärvi on Päijänteen jälkeen Suomen järvistä syvin. Syvin kohta sijaitsee Vasikkaselällä pohjoisessa painaumassa. Suurin osa Inarijärvestä on kuitenkin matalaa. Inari­järvi ympäristöineen on lähialueen Lappia hieman lämpimämpi. Rantaviivan pituus on noin . Lapinkylä (Lapinjärvi)
Lapinkylä () on kylä Lapinjärven kunnassa. Lapinkylä sijaitsee Liljendalin, Pernajan ja Lapinjärven rajojen risteyskohdassa, Harsbölen pohjoispuolella, Heikinkylän ja Pekinkylän eteläpuolella. Lapinkylässä on 57 asukasta, ja se on Lapinjärven toiseksi pienin kylä asukasluvultaan ennen Harsböleä. Lappajärvi (järvi)
Lappajärvi on järvi Etelä-Pohjanmaan Järviseudulla, suurimmaksi osaksi Lappajärven kunnan sekä osin Vimpelin ja Alajärven kuntien alueella. Se on Etelä-Pohjanmaan suurin järvi ja nykyisen käsityksen mukaan kraatterijärvi. Lapinjärven vaakuna
Lapinjärven vaakuna on Lapinjärven kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa kahteen samalla mäellä vierekkäin sijaitsevaan kirkkoon - ruotsalaiseen ja suomalaiseen. Loppisjärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy. Lapinjärvi
Investoinnit Lapinjärvi
Artjärvi erotettiin Lapinjärvestä 1865. Lapinjärven väestö kasvoi tasaisesti 1870-luvulta aina vuoteen 1925 ja ylitti 5 000 asukkaan rajan 1898 (5048 asukasta). Kasvun piikki saavutettiin vuonna 1949, jolloin Lapinjärvellä oli asukkaita 5420. 2011 Artjärvi liittyi Orimattilan kaupunkiin ja lakkasi olemasta itsenäinen kunta. Lappi
Suomeen kuuluva Lapin historiallinen maakunta jaetaan luonnonmaantieteellisesti, mutta ei kuitenkaan koskaan hallinnollisesti Kittilän Lappiin, Sompion Lappiin, Enontekiön Lappiin ja Inarin Lappiin. Taigan ja tundran raja Suomessa kulkee Kaunispään alueella, joka on suosittu hiihto-, laskettelu- ja muu lomakohde. Suomen Lapissa sijaitsee kaksi suurta tekojärveä (Lokka ja Porttipahta) ja 483 kilometriä pitkä Kemijoki, joka on Suomen pisin joki. Suomen Lapin itäosassa on soita ja järviä, joista suurin on Inarijärvi (1 040 km²). Lapinkylä (Vantaa)
Lapinkylä () on noin 1 200 asukkaan pientalovaltainen, kasvava, mutta yhä harvaan asuttu kaupunginosa Vantaan länsiosassa, Vantaanjoen länsirannalla. Lappojärvi
Lappojärvi () on kylä Norjan Koutokeinossa. Lappojärven läpi kulkee Koutokeinon ja Kaarasjoen välinen Norjan valtatie 92 (Riksvei 92). Lappojärven kylässä asuu noin 100 henkilöä, joista suurin osa saamelaisia. Varpaisjärvi
Varpaisjärvi on Lapinlahdella sijaitseva taajama ja aikaisemmin itsenäinen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan pohjoisosassa. Kunnassa asui lakkautushetkellä ihmistä, ja sen pinta-ala oli  km, josta  km oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km. Varpaisjärven naapurikunnat olivat Lapinlahti, Nilsiä, Rautavaara, Siilinjärvi ja Sonkajärvi. Ylinen Lapinjärvi
Ylinen Lapinjärvi Ylinen Lappajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Itä-Aureen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lapinjärvi (järvi)
Lapinjärvi on järvi Loviisanjoen vesistössä lähes keskellä Lapinjärven kuntaa. Lapinjärvi rajoittuu lännessä Ingermaninkylään, idässä Vasarankylään ja etelässä Kirkonkylään. Lapinjärvi on Lapinjärven ainoa kokonaan kunnan alueella sijaitseva järvi; Pyhäjärvi Porlammilla sijaitsee osittain Artjärven alueella ja Särkijärvi osaksi Ruotsinpyhtään puolella.
Lapinjärvi on matala ja sameavetinen järvi. Lapinjärvi
Ruotsi-Suomen väestötilastoja alettiin pitää 1749. Tilastojen laatiminen oli pappien tehtävä. Lapinjärvellä syntyneiden ja kuolleiden tilastot ovat säilyneet aina vuodesta 1691, mutta tilastot eivät ole tarkkoja, sillä isonvihan aikana (1700–1721) osa lapinjärveläisistä pakeni Ruotsiin. Pahkajärvi (Laitila)
Pahkajärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Leinmäellä oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pahkajärvenojan valuma-alueeseen. Lappi (Tampere)
Lapin kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen pistävästä Lapinniemestä. Nimi saattaa viitata varhaiseen lappalaisasutukseen. Osasta Lapin kaupunginosaa käytetään nimeä Käpylä, mikä viittaa alueen ensimmäiseen asukkaaseen, vuonna 1915 sinne muuttaneeseen työmies August Käpyseen. Lapin asemakaava vahvistettiin vuonna 1933. Naistenlahden alue, joka muodostaa virallisesti Tampereen IX kaupunginosan yhdessä Tampellan vanhan tehdasalueen kanssa, siirtyi Tampereen kaupungin omistukseen vuonna 1877, samaan aikaan, jolloin kaupunki osti Kyttälän alueen Hatanpään kartanolta. Naistenlahden nimen taustalla on tarina, jonka mukaan Teiskosta Messukylän kirkkoon matkalla olleet naiset nousivat täällä maihin jatkaakseen loppumatkan jalan. Lapinjärvi
Rahoitus Lapinjärven kirkko
Lapinjärven kirkko () on valmistunut vuonna 1746 aivan Lapinjärven keskustaan. Kirkkoa kutsuttiin aikaisemmin "Ruotsalaiseksi kirkoksi" tai "isoksi kirkoksi". Tasaristin muotoisessa kirkossa on noin 450 istumapaikkaa. Kirkon länsipuolella on "Suomalaiseksi kirkoksi" kutsuttu Lapinjärven pikku kirkko, joka on valmistunut 1744. Sekä Lapinjärven suomalainen että ruotsalainen seurakunta käyttävät nykyään molempia kirkkoja; vuodesta 2019 kyseessä ovat Agricolan suomalainen ja ruotsalainen seurakunta, jotka toimivat sekä Lapinjärvellä että Loviisassa. Lapinrinne
Lapinrinne on alue Korkalovaaran kaupunginosassa Rovaniemen kaupungissa Lapin läänissä. Lapinrinne on pääosin omakotitaloaluetta, joka on rakennettu suurimmaksi osaksi 1980-luvulla. Lapinrinne sijoittuu Korkalovaaran pohjoisrinteelle, ja sitä reunustavat etelässä Rakkatie, idässä Kairatie sekä pohjoisessa kantatie 79. Kantatien ja Myllypuron väliin jäävää aluetta kutsutaan Ahokankaaksi. Lapinrinteen viereisiä alueita ovat mm. Vennivaara, Ylikylä ja Sahanperä. Lapinjärvi
Lapinjärven alueen asutus alkoi kehittyä jo kivikaudelta lähtien: Vasarankylän ja Lindkosken alueelta on löytynyt kummastakin seitsemän kivikautista asuinpaikkaa, ja muita asuinpaikkoja on yhteensä kuusi. Tämän jälkeen seuraavat merkit asutuksesta sijoittuvat 1200–1300-luvuille, mutta ei ole täyttä varmuutta, onko Lapinjärvi ollut näiden välisen ajan asumatonta aluetta. Latojärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy. Lapinjärvi (järvi)
1800-luvun lopulla järvi oli tarkoitus kuivattaa maatalouden käyttöön. Vuonna 1884 Latokartanon vuokraaja Ludvig Fabritiuksen johdolla monet maanviljelijät järven rannoilta aloittivat hankkeen Lapinjärven kuivattamisesta. Hanke eteni senaatin käsittelyyn, mutta senaatin päätös oli kielteinen. Lapinjärvi
Lapinjärvellä on kaksi kirkkoa vierekkäin kunnan keskustassa. Niitä kutsutaan historiallisista syistä nimityksillä "ruotsalainen kirkko" (suurempi) ja "suomalainen kirkko" (pienempi), vaikkei kieliasialla nykyisin ole niiden käytön kannalta merkitystä. Kirkot ovat rakennettu 1700-luvulla ja kirkkojen läheisyydessä oleva kellotapuli 1800-luvulla. Kirkkojen läheisyydessä sijaitsee myös "vanha hautausmaa". "Uusi hautausmaa" sijaitsee Kirkonkylän toisella puolella alle puolen kilometrin päässä kirkoista. Uuden hautausmaan läheisyydessä sijaitsee myös 2003–2004 peruskorjattu siunauskappeli. Lapinjärvi
Lapinjärven asukasluku oli vuoden 2008 alussa 2 929, josta ruotsinkielisiä oli 33,0 % ja ulkomaalaisia 2,4 %. Väestö on keskittynyt kunnan ainoaan taajamaan Kirkonkylään ja Porlammille, joka oli aiemmin tilastollinen taajama. Muita suurempia asutuskeskuksia ovat Pukaro, Heikinkylä, Lindkoski ja Ingermaninkylä, joissa on yli 200 asukasta. Lapinjärven taajama-aste vuoden 2008 alussa oli 27,2 %. Lapinjärven kirkonkylä
Lapinjärven kirkonkylä () sijaitsee valtatie 6:n varressa, melko keskellä Lapinjärven kuntaa. Kirkonkylä rajoittuu luoteessa Lapinjärveen, lännessä Ingermaninkylään, kaakossa Heikinkylään, etelässä Pekinkylään, idässä Lindkoskeen ja pohjoisessa Vasarankylään. Kirkonkylä on Lapinjärven suurin kylä 781 asukkaallaan ennen Porlammia ja Pukaroa. Kirkonkylällä sijaitsee suurin osa Lapinjärven toimistoista ja kunnantalo. Nähtävyyksiä Lapinjärven kirkonkylässä on mm. luutnantin asuintalo Brofogdas 1700-luvulta ja kotiseututalo Kycklings. Lapinjärven kaksi kirkkoa sekä kaksi hautausmaata sijaitsevat kirkonkylän alueella. Kirkonkylän alueella toimivat myös suomen- ja ruotsinkieliset ala-asteet. Lapinjärvi (järvi)
Lapinjärven rantaviiva on n. 11,5 kilometriä pitkä. Järven pinta-ala on noin 530 hehtaaria. Lapinjärven keskisyvyys on hieman vajaa 2 metriä. Syvin kohta on 2,61 metriä syvä ja sijaitsee "Storholmenin" (suom. "Suursaari") luoteispuolella. Lapinjärvessä on myös kaksi saarta: "Storholmen" ja "Lillholmen" (Suursaari ja Piensaari). Lampeenjärvet
Lampeenjärvet , tai myös Lampeenjärvi , on Varsinais-Suomessa Laitilan Viikaisissa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Härinänjoen valuma-alueeseen. Järviä oli aiemmin kolme, mutta nykyään on jäljellä vain yksi järvi. Alinen Luomajärvi
Alinen Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Alinen Luomajärvi on osa Karhejärven aluetta. Lamminjärvi (Juupajoki, Kokkila)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,3 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäoja Hirviloilosta ja kaksi pelto-ojaa. Järven laskuoja lähtee sen länsirannasta ja se laskee Mellinselän Jaarilanlahteen. Ojalle tulee pudotusta 11,5 metriä. Paskajärvi (Eurajoki)
Paskajärvi on Satakunnassa Eurajoella sijaitseva järvi, joka kuuluu Lapinjoen vesistön "Lapinjoen keskiosan alueeseen".