Missä yliopistossa on tehty paluumatkaefekti-tutkimuksia?
Paluumatkaefekti
Tilburgissa Alankomaissa olevassa Universiteit van Tilburg -yliopistossa tehty tutkimus käsitti kolme erillistä tutkimusta. Tuloksena oli, että paluumatkaefekti on olemassa riippumatta siitä, kuljettiinko todellisuudessa yhtä pitkät ja yhtä pitkän ajan vieneet meno- ja paluumatka samaa tai eri reittiä. Ilmiölle oli aikaisemmin tarjottu selitykseksi sitä, että paluumatkan tuttuus ja ennustettavuus olisi ollut ilmiön syynä. Perusteluna olivat aikaisemmat tutkimukset, joiden perusteella ihmiset arvioivat heille ennestään tuntemattomien tehtävien vievän todellista enemmän aikaa ja tuttujen tehtävien tulevan suoritetuksi todellisuutta lyhyemmäksi arvioidussa ajassa.
Mennään eteenpäin
Mennään Eteenpäin -järjestön nettisivuilla esitellään tuloksia Matti Viitasen vuonna 1998 julkaistusta pro gradu -opinnäytetyöstä, jossa tutkittiin osallistujien kokemuksia viikonlopusta vuonna 1996. Tämän mukaan viikonloppu oli ”useimpien osallistujien mielestä pääasiallisesti myönteinen ja parisuhdetta syventävä kokemus”. Viikonloppu on hyödyttänyt pariskuntien vuorovaikutusta ja itsen sekä puolison kohtaaminen on koettu tärkeäksi. Viikonlopun jälkeen pariskunnat ”kokevat ehkä suurempaa vapautta ottaa esille ja käsitellä suhteessaan ja omassa elämässään erilaisia asioita--”. Ilmailulääketiede
Suomessa tehdään ilmailulääketieteellistä tutkimusta muun muassa Ilmavoimissa ja Oulun yliopistossa. Kuopion yliopistossa on muun muassa tehty ilmailulääketieteen väitöskirja (S. Siitonen: ”Effects of In-flight Gz acceleration on Military Aviators Using Modern Anti-G Garments”). Exxon Valdezin öljyonnettomuus
Etelä-Alabaman yliopiston sosiologian professori Steve Picou on tehnyt laajoja tutkimuksia onnettomuuden vaikutuksesta alueen väestöön. Hän on havainnut, että onnettomuus on vaikuttanut sekä yhteiskunnallisesti että psykologisesti moniin kalastajayhteisöihin ja alkuperäisasukkaiden kyliin. Picoun tutkimuksissa havaittiin viisi ja kuusi vuotta onnettomuuden jälkeen, että ihmiset olivat masentuneita ja syrjäytyneitä ja että heillä oli voimakkaita traumaperäisen stressihäiriön ja masennuksen oireita. Jussi Silvonen
Työttömyyden psykologinen tutkimus käynnistyi varsinaisesti 1930-luvun suuren laman myötä. Maria Jahodan tutkijaryhmä julkaisi klassikoksi muodostuneen tutkimuksen Marienthalin kaupungin työttömistä. Jahodan tutkimus osoitti, että työttömyys on ahdistava, toimintakykyä ja terveyttä uhkaava stressikokemus. Jatkuessaan työttömyys johtaa Jahodan mukaan ihmisen toimintakyvyn vähittäiseen heikkenemiseen ja syrjäytymiseen. Työttömyystutkimuksen yksi päätuloksista onkin jatkuvasti ollut työttömyyden stressaava vaikutus ihmisiin, jotka pääsääntöisesti pyrkivät pois työttömyydestä. Tätä havaintoa tuki myös Työterveyslaitoksen tutkijaryhmän tutkimus. Väitöskirjassaan Silvonen analysoi yksityiskohtaisesti työttömien tukiryhmien toimintaa osoittaakseen mikä on se mekanismi, jonka kautta ryhmän voimaannuttava vaikutus syntyy. Rebound-ilmiö
Rebound-ilmiö tarkoittaa sitä, että lääkkeellä hoidettu oire kuten unettomuus tai ahdistus palaa lääkityksen päätyttyä takaisin alkuperäistä huomattavasti voimakkaampana. Paluumatkaefekti
Paluumatkaefekti () on monien ihmisten havaitsema ilmiö, jossa jostain paikasta palaaminen tuntuu ajallisesti nopeammalta kuin menomatka. Hollantilaisessa tutkimuksessa todettiin, että ilmiö on olemassa ja että paluumatkan arvioitiin vieneen keskimäärin jopa 22 prosenttia vähemmän aikaa kuin menomatkan arvioitiin vieneen. Christian Guttmann
Guttmann on toiminut tekoälyn vierailevana tutkijana ja kutsuttuna puhujana yli 70 kansainvälisessä instituutissa, yliopistossa ja yrityksessä. Näiden joukossa ovat muun muassa Harvardin yliopisto (USA), Stanfordin yliopisto (USA), Sonyn tutkimuskeskus (Japani), Rey Juan Carlos (Espanja), Frankfurtin yliopisto (Saksa), Canterburyn yliopisto (Uusi Seelanti), Rio Grande do Sulin yliopisto (Porto Alegre, Brasilia), British Telecomin tutkimuslaboratorio (Yhdistyneet Kuningaskunnat), Utrechtin yliopisto (Alankomaat), IBM:n tutkimuskeskus (Kiina) ja Hewlett Packardin tutkimuslaboratorio (Palo Alto, USA). NoviCraft tiimivalmennuspeli
NoviCraft pelillä on vahva ja monitieteinen tutkimuksellinen tausta yhteisöllisen oppimisen, johtajuuden ja pelitutkimuksen alueilla
. Pelin ensimmäinen versio kehitettiin tutkimuskäyttöön Oulun yliopiston ja Jyväskylän yliopiston yhteisessä, Suomen Akatemian rahoittamassa, "Ecology of Collaboration: Collaboration as Motivated and Co-ordinated Activity in Learning at Higher Education and Work-Place Contexts (ECOL)" -tutkimushankkeessa. Ensimmäisen version tarkoituksena oli vain luoda väline yhteisöllisen ongelmanratkaisun tutkimista varten, jota seuranneessa Työsuojelurahaston rahoittamassa kansainvälisessä "Gate for Collaboration, 3D Game Technologies for Increasing the Efficiency of Distributed Team Work (Gate)" -tutkimushankkeessa peliä kehitettiin edelleen hajautetun tietotyön tukemiseen. GMO-keskustelu
Federico Infascellin Napolin yliopistossa johtaman laboratorion tutkimuksia siteerattiin laajalti GM-vastaisilla verkkosivuilla. Tutkimuksissa väitettiin, että kun vuohikutuille syötettiin GM-soijaa, siirtogeenin fragmentteja päätyisi kutun maitoon. Nature raportoi, että tutkimus herätti epäilyjä dataväärennöksestä. Esimerkiksi elektroforeesigeelikuvat näyttävät siltä, että niistä olisi poistettu osia, ja eri tutkimuksissa näyttää olevan saman kuvan kopioita, vaikka kuvatekstien mukaan kyse on eri tutkimuksista. Biolääketieteellisen palvelun analyysi näytti vahvistavan kuvien manipulaation ja uudelleenkäytön. Napolin yliopisto käynnisti asiasta selvityksen, ja selvitysryhmän vetäjä kertoi ryhmän löytäneen tutkimuksista tahallista datan vääristelyä. Infascelli väitti oman asiantuntijansa olevan päinvastaista mieltä muttei suostunut Naturen haastatteluun asiasta. Visa Immonen
Immonen on työskennellyt vierailevana tutkijana Villa Karossa (2010), Stanfordin yliopistossa (2010–2011), Readingin yliopistossa (2012) sekä Bard Graduate Centerissä (2018). Immonen toimi tutkijana Helsingin yliopiston tutkijakollegiumissa vuosina 2011–2014, Turun yliopiston ihmistieteiden kollegiumissa vuonna 2015 ja Getty Research Institutessa vuosina 2015–2016. Helsingin yliopiston kulttuuriperinnön tutkimuksen apulaisprofessorina Immonen työskenteli vuosina 2016–2017. Mika Kivimäki
Työurallaan Kivimäki on ehtinyt toimia useassa eri roolissa. Vuosina 1998–1999 hän oli Helsingin yliopiston psykologian laitoksen apulaisprofessori, sitten Suomen Akatemian vanhempi tutkija 1999–2001, Helsingin yliopiston soveltavan psykologian professori 2001–2003 ja, työterveyden professori 2003–2006. Hän siirtyi sitten University College Londonin Epidemiologian ja kansanterveyden laitokselle johtamaan Whitehall II -tutkimushanketta. Kari Kasanen
Kasasen yritysryhmään kuuluu lisäksi Reunamo Education Research Oy, ReunamoEdu, Suomen varhaiskasvatuksen tunnetuin asiantuntija yritys. Yhtiön Kehittävä palaute ( Progressive Feedback ) menetelmä on käytössä 40% Suomen päiväkoteja sekä kuudessa maassa Suomen ohella. ReunamoEdu tekee tutkimus- ja kehitystyötä johtavien kasvatustieteen yliopistojen kanssa Kiinassa, Taiwanissa, HongKongissa, Koreassa ja Turkissa. Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitos
Bio- ja ympäristötieteen laitos kuuluu Jyväskylän yliopiston keskeisten tutkimusyksiköiden joukkoon. Vuosina 2006–2011 laitoksella toimivat Suomen Akatemian nimeämät "Virustutkimuksen" sekä "Evoluutiotutkimuksen" huippututkimusyksiköt. Toimikaudella 2012–2017 laitoksella on toiminut "Biologisten vaikutusten" huippututkimusyksikkö, jota johti akatemiaprofessori Johanna Mappes. Osa laitoksen tutkimustoiminnasta tapahtuu kansainvälisesti tunnetulla Konneveden tutkimusasemalla. Tutkimusasemalla tehdään tutkimusta evoluutiotutkimuksen sekä luonnonvarojen ja ympäristön tutkimuksen aloilla. Musiikin vaikutukset
Musiikin kuuntelun vaikutuksia on tutkittu paljon etenkin "Mozart effect" -ilmiön jälkeen. Ilmiön alulle saattaneen tutkimuksen (Rauscher, Shaw, Ky 1993) tulokset osoittivat Mozartin musiikin kuuntelun nostavan hetkellisesti avaruudellista hahmotusta mittaavissa tehtävissä saatuja pisteitä. Tuloksia on tulkittu myöhemmin väärin antaen olettaa, että klassisen musiikin kuuntelu vaikuttaisi positiivisesti älykkyyteen pidemmällä aikavälillä. Valumaefekti
Presidentti Reagan hyväksyi veronleikkaukset sisältäneen lain elokuussa 1981. Väite siitä, että Reaganin veronleikkaukset kasvattivat taloutta 1980-luvulla on vielä tänäkin päivänä kiivas väittelynaihe taloustieteilijöiden keskuudessa. Vuodesta 1981 Yhdysvaltojen keskuspankin Paul Volcker samanaikaisesti pudotti ohjauskorkoa ja ohjauskorko oli laskusuunnassa vuosikymmenen ajan. Vuoden 1981 toukokuun huippukorkeasta 20 prosentin ohjauskorosta oli laskettu yhdeksän prosentin tasolle vuoden 1982 lopussa. Matalampi ohjauskorko kiihdyttää taloutta. Axel Hägerström
Axel Hägerströmin vaikutusta ruotsalaisessa kulttuurissa ja erityisesti oikeuskulttuurissa, mutta myös pohjoismaisen hyvinvointivaltiollisen ajattelun vakiintumisessa, ei voida tulkita suoraviivaisesti. Kyse on Hägerström-efektistä, joka on ollut monitahoinen ja kestänyt pitkään. Hägerströmin mainetta ovat kasvattaneet sekä hänen vastustajansa että hänen kannattajansa. Axel Hägerströmin erityisenä ansiona voidaan pitää sitä, että hän ajattelunsa ja tutkimustensa kautta loi uudenlaisen järkeilytyylin, jolla on ollut vallankumouksellinen vaikutus pohjoismaisessa yhteiskunnallisessa ajattelussa ja toiminnassa. Hägerströmin järkeilytyylin omaksuminen läpäisi monia tieteenaloja lainopista taloustieteeseen, filosofiasta sosiologiaan, politiikan tieteestä teologiaan, eikä se rajoittunut vain akateemiseen maailmaan. Uppsalan koulukunnan filosofialla oli paljon yhteyksiä myöhempään loogiseen empirismiin, muun muassa kielteisessä suhtautumisessa metafysiikkaa kohtaan, vaikka suuntauksilla oli myös merkittäviä eroja. Radikaalia Uppsalan koulukuntaa pidetäänkin Pohjoismaissa ja erityisesti Ruotsissa maltillisemman loogisen empirismin edeltäjänä, johon Uppsalan koulukunta vähitellen sulautui. Matkapuhelimien säteilyn terveysvaikutukset
Vuonna 2002 STUKissa tehdyssä tutkimuksessa huomattiin, että kännykän säteily vaikutti solun tukirangan aktiinin toimintaan. Solun tukiranka ylläpitää solujen muotoa, avustaa erilaisissa kuljetustapahtumissa ja vastaa solun liikkeistä. Tämän seurauksena matkapuhelinten säteily voi siis muuttaa solujen toimintaa. Kokeen toisto (replikointi) USA:ssa, Japanissa ja Ranskassa ei kuitenkaan ole tuottanut samaa tulosta, joten STUKin tutkimustulos ei edusta tieteellistä konsensusta. Stefan Geiss
Muita professori Geissin kiinnostuksen kohteita ovat todennäköisyydet Banach-avaruuksissa, käänteis-stokastiset differentiaaliyhtälöt sekä interpolaatio-teoria. Hänen johdollaan Jyväskylän yliopistossa toimii stokastista tutkimusta tekevä tutkimusryhmä. Poikittaistutkimus
Poikittaistutkimus on tutkimusstrategia, jossa tutkitaan ilmiötä tai kohdetta tiettynä ajankohtana. Strategia perustuu samantapaisten ilmiöiden ilmenemismuotojen tutkimiseen. Tavoitteena on selvittää, miten ilmiö vaikuttaa sosiaalisessa ja kulttuurisessa ympäristössä tutkimusajankohtana. Vapaaehtoinen lapsettomuus
Lundin yliopiston tutkimus vuodelta 2017 toteaa lapsen tekemättä jättämisen olevan merkittävin yksilötason ekoteko erityisesti suuren hiilijalanjälken maissa. Sukupuolenkorjausprosessi
Duodecimin Transsukupuolisuus-artikkelin mukaan hormonihoito yleensä parantaa potilaan henkistä vointia. 28 tutkimuksen meta-analyysissä (Clin Endocrinol, 2010) 80 % korjauksen saaneista koki sukupuolenkorjausprosessista olleen merkittävää hyötyä. Yli sadan kansainvälisen tutkimuksen meta-analyysin The Guardian -lehdelle tehneen Arif-tutkimuslaitoksen johtaja väitti, että yhdysvaltalaiset ja alankomaalaiset tutkimukset viittaavat siihen, että viidennes potilaista katuisi sukupuolenkorjausprosessiaan. Ruotsalaistutkimuksessa 10 henkilöä (2,2 %) katui korjausprosessiaan alkuvuosina, mutta osa muista saattoi katua myöhemmin ja lisäksi toiset 10 henkilöä teki itsemurhan ja 29 muuta yritti. Näin ollen luku 2,2 % voi aliarvioida katujien määrää, kun mitataan vain katujien tekemiä (takaisinkorjaus) hakemuksia. 20 % ei näytä hyötyvän operaatiosta, ja luku voisi olla suurempi, jos operaatio myönnettäisiin kaikille halukkaille. Koska tieteellinen todistusaineisto on heikkoa, suositukset perustuvat asiantuntijoiden mielipiteisiin. Valumaefekti
”Reaganomicsin” on osoitettu 1980-luvulta asti jyrkästi kiihdyttäneen tulojen epätasaista jakautumista ja kasautumista rikkaimmille. Jussi Silvonen
Opiskelijapolitiikan antama korkeakoulupolitiikan tuntemus oli taustalla, kun Silvonen palasi Joensuun yliopistoon ensimmäiseen tutkimushankkeeseensa. Häyrysen johtamassa hankkeessa selvitettiin opintojen luonteessa sekä korkeakoulukulttuureissa tapahtuneita muutoksia 1960-luvulta 1980-luvulle. Yhdeksänkymmentäluvun alussa Silvonen palasi Helsinkiin ja toimi jonkin aikaa opiskelijärjestöjen tutkimussäätiössä selvittäen korkeakouluopintojen pitkittymisongelmaa. Videopelien vaikutustutkimus
Positiivisten ja negatiivisten vaikutusten tutkimuksen lisäksi edellä mainittujen vaikutusten syitä on tutkittu yksilön näkökulmasta, tarkastelematta vaikutuksia nimenomaan niiden positiivisten tai negatiivisten puolien takia. Myös useita muita tutkimuksia on suoritettu, tarkoituksena löytää uusia ilmiöitä tai näkökulmia videopelien pelaamisen vaikutuksista. Markku Kuittinen (professori)
Valmistumisen jälkeen Kuittinen työskenteli Sveitsissä 1994–1995 post doc-tutkijana Neuchâtelin yliopiston mikroteknologian instituutissa. Palattuaan kotimaahan hän toimi Joensuun yliopistossa fysiikan assistenttina ja vanhempana assistenttina. Perhetutkimus
Jyväskylän yliopistolla on vuonna 1990 perustettu monitieteinen Perhetutkimuskeskus. Sen päätieteenalat ovat kasvatustieteet, psykologia ja sosiaalitieteet. Tutkimusten lisäksi keskus edistää sekä tohtorikoulutusta että post doc -tutkimusta. Perhetutkimuskeskuksen sivuilta löytyy ajankohtaista tietoa toiminnasta ja tutkimusaiheista. Musiikin vaikutukset
Jatkotutkimuksissa on katsottu, että vaikutusten takana on musiikin aiheuttama muutos mielialassa, sekä vireystilassa. Rauscherin, Shaw'n ja Kyn tutkimuksessa käytetty Mozartin Sonaatti D-duuri K. 448 kahdelle pianolle on nopeatempoinen ja energinen. Näiden ominaisuuksien uskotaan olevan tulosten takana, sillä myöhemmissä tutkimuksissa surullisen ja hidastempoisen (klassisen) musiikin ei ole todettu aiheuttavan vastaavaa vaikutusta. Olli-Pekka Vainio
Vainio on ollut vierailevana tutkijana Princetonin yliopistossa (2008, 2016–2017) ja Oxfordin yliopistossa (2011–2012). Princetonissa hän oli mukana Nasan rahoittamassa astrobiologian alaan kuuluvassa tutkimusprojektissa. Tampere
Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulun Tutkimus- ja koulutuskeskus Synergosin tekemän tutkimuksen mukaan matkailun kokonaisvaikutus Tampereen seutukunnassa oli vuonna 2012 yli 909 miljoonaa euroa. Matkailu toi lisäksi alueelle 4 805 henkilötyövuotta.. Tampereen suurin yksittäinen vetonaula on Särkänniemen elämyspuisto. Sillä oli vuonna 2016 noin 630 000 kävijää. Hawthorne-ilmiö
Thomas Edisonin johtama National Research Councilin asiantuntijapaneeli tutki vuosina 1924−1927 valaistuksen vaikutusta työntekijöiden tuottavuuteen Hawthornen tehtailla. Tutkijat totesivat työtehon parantuneen silloinkin, kun valaistusta vähennettiin tai se pidettiin samana. Vuosina 1927−1932 taas tutkittiin esimerkiksi taukojen, työnantajan kustantamien lounaiden ja työpäivien tai työviikkojen lyhentämisen vaikutusta releiden kokoamisnopeuteen. Tuottavuuden todettiin paranevan jatkuvasti tutkimuksen aikana, silloinkin, kun työajat ja muut olosuhteet palautettiin ennalleen. Alussa kokoamisnopeus oli 50 ja lopussa 60–70 relettä tunnissa. Myöhemmässä tutkimuksen vaiheessa tutkittiin palkkausjärjestelmän vaikutusta tuottavuuteen, mutta siinä ei saatu yhtä suuria ja yhdenmukaisia tuloksia. Fysiikan tutkimuslaitos
Tutkimuslaitos osallistuu myös CERNissä tehtävään CLOUD-kokeeseen, jossa pyritään simuloimaan yläilmakehän olosuhteita ja tutkimaan energeettisen säteilyn vaikutuksia hiukkasten muodostukseen näissä olosuhteissa. Hanna Risku
Risku opiskeli käännöstiedettä 1986–1992 Tampereen yliopistossa ja toimi senjälkeen siellä opettajana. Hä väitteli 1996 filosofian tohtoriksi Wienin yliopistossa ja työskenteli sen jälkeen yliopistossa, kunnes siirtyi 1996–1999 Ruotsiin Skövden yliopistoon Informaatioteknologian osastolle. Vuosina 1999–2005 hän toimi Donau-Universität Kremsissä Zentrums für Wissens- und Informationsmanagementin johtajana. Sen jälkeen hän oli Donau-Universität Kremsissä professori 2005–2010, josta 2007–2008 vararehtori. Vuosina 2011–2017 hän oli käännöstieteen professori Grazin yliopistossa teoreettisen ja sovelletun käännöstieteen instituutissa ja 2011–2013 ja 2015–2017 instituutin johtaja. Syyskuusta 2017 hän on ollut käännöstieteen professori Wienin yliopiston käännöstieteen instituutissa. Regressioepäjatkuvuusasetelma
Huolimatta puuttuminen experimental design, RDD voidaan hyödyntää ulkoisten ominaisuuksien interventio saada syy-vaikutuksia. Jos kaikki opiskelijat ylittää tietyn luokka—esimerkiksi 80 prosenttia, on antanut stipendin, se on mahdollista saada paikallisen hoidon vaikutus vertaamalla opiskelijoita noin 80% cut-off: intuitio on, että opiskelija pisteytys 79% on todennäköisesti hyvin samankaltainen opiskelija pisteytys 81%—ennalta määritetty kynnys 80%, kuitenkin, yksi opiskelija saa stipendin, kun taas toinen ei. Vertaamalla tulos-palkinnon (treatment group) vaihtoehtoinen tulos ei-vastaanottaja (control group) on näin ollen toimittaa paikallisen hoidon vaikutus. Tapio Puolimatka
Elokuussa 2018 nousi kohu Puolimatkan kirjoittamasta mielipidekirjoituksesta "Kampanja pedofilian laillistamiseksi", joka julkaistiin Oikea Media -julkaisun vieraskynäpalstalla. Keskustelua herätti erityisesti kohta, jossa hän kirjoitti joidenkin tutkijoiden esittäneen, että "mielikuvat seksuaalisen suuntautumisen synnynnäisyydestä ja muuttumattomuudesta luovat perustan myös kampanjalle pedofiilien seksuaalioikeuksien puolustamiseksi". Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta JYY kirjoitti Twitterissä 1. elokuuta, ettei se hyväksy kirjoitusta ja vaati yliopistolta konkreettisia toimia, joilla "turvataan kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunnan tasa-arvoinen ja turvallinen opiskeluympäristö". Myöhemmin yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen vastasi, että Puolimatkan kirjoitus ei edusta yliopiston arvoja eikä linjaa ja lupasi samalla, että yliopisto ryhtyy "konkreettisiin toimenpiteisiin". Puolimatka kirjoitti Hämäläisen toiminnasta hallintokantelun Jyväskylän yliopiston hallitukselle, jossa hän väittää, että "prosessia on viety eteenpäin tavalla joka vakavasti loukkaa oikeusturvaani yliopiston työntekijänä ja kansalaisena.  Viittaan Suomen perustuslain pykäliin, jotka turvaavat sananvapauden ja korkeimman opetuksen ja tutkimuksen vapauden." Hämäläinen kirjoitti puolestaan vastineen Puolimatkan kanteluun, jossa hän katsoo, että "Jyväskylän yliopiston rehtorilla on oikeus ja suoranainen velvollisuus osallistua niin Jyväskylän yliopistoa koskevaan kuin myös yleiseen yhteiskunnalliseen keskusteluun.". Puolimatka kirjoitti lausuman Hämäläisen vastineesta, jossa hän kirjoittaa: "Irtisanoutuessaan kirjoituksesta rehtori on yliopiston puolesta sitonut yliopiston linjan yhteen tietynsuuntaiseen ideologiseen näkemykseen. Asettuessaan tukemaan yhtä poliittista ja maailmankatsomuksellista ryhmää, hän loukkaa toista. Lisäksi hän viestii, että väärää kantaa edustavien työntekijöiden oikeusturvaa ei kunnioiteta.". Jyväskylän yliopiston hallitus päätti 4.9. 2018, ettei rehtori ylittänyt toimivaltaansa. Seksuaalivallankumous
Filosofisen etiikan professori Timo Airaksinen kritisoi sitä, että Puolimatka tukeutuu kirjassaan niin vahvasti Harvardin yliopiston sosiologeihin Carle Zimmermaniin ja Pitirim Sorokiniin, joiden tuotanto painottuu 1900-luvun puoliväliin. Mika Bergmanin kritiikin mukaan "Rooman tuhon selittäminen avioliittoinstituution heikkemisellä voi olla osittain totta, mutta on paljon sanottu, että se olisi ollut perimmäinen syy" .
Timo Hännikäisen mukaan Puolimatkan teoksessa näkemykset ovat paikoin huonosti perusteltuja ja siinä on mutkien oikomista ja taustoittamattomia väitteitä. Tausta-aineisto, esimerkiksi "Kansojen historia" ja 1900-luvun alkupuolen materiaali, on ongelmallista tieteellisyyttä tavoittelevassa lähestymistavassa. Olisi tarvittu tuoreempaa aineistoa jotta teksti olisi vakuuttavampaa. Hännikäisen mukaan "parhaimmillaan Puolimatka taas on kirjan loppuosassa, käsitellessään seksuaalisen vapautumisen modernien teoreetikkojen kuten Margaret Meadin ja Alfred Kinseyn heppoisia tutkimusmenetelmiä". Stein Rokkan
Rokkan toimi vierailevana professorina Yalen yliopistossa 1963, 1969–1970 ja 1973, London School of Economicsissa 1956 ja 1973, Stanfordin yliopistossa 1959–1960, 1967 ja 1970, Manchesterin yliopistossa Englannissa 1964, Geneven yliopistossa 1973–1974 ja Pariisin Institut d’études politiques -oppilaitoksessa (IEP Paris) 1976–1977. Jukka Nevakivi
Nevakiven akateemiseen uraan mahtui runsaasti tutkimusmatkoja ulkomaisiin yliopistoihin ja arkistoihin, kuten arabialaisessa Lähi-Idässä1956-57 ja 1959-60, Iranissa Teheranin yliopiston stipendillä 1956, Yhdysvalloissa ja Kanadassa 1962, 1973, 1986 ja 1990-92 (mm. Wilson Centerissä, Washington D.C sekä Marylandin yliopistossa). Useimmiten hänen vierailunsa kohdistuivat Euroopan maihin, varsinkin Englantiin, Ranskaan ja Skandinavian maihin (kuten useaan otteeseen Ruotsin ulkopoliittiseen instituuttiin Tukholmassa) ja Venäjälle. Jukka Nevakiven tutkimuksissa herätti huomiota niiden poikkeuksellinen laajuus ja kohdemaat. Hänen käyttämänsä etenkin venäläiset arkistot ovat olleet Suomen lähihistorian tutkimisessa merkittäviä. Jukka Nevakiven tutkimustyö on saanut myös kansainvälistä arvostusta.Itsenäiset teokset:Käännökset, kokoomateokset ja muiden kanssa laaditut tieteelliset julkaisut:Omakohtaisia tieteellisiä artikkeleita: Miikka Pyykkönen
Miikka Pyykkönen on osallistunut myös kansainväliseen tiedetoimintaan. Hän oli Erasmus-ohjelman kautta keväällä 2006 vierailevana luennoitsijana Islannin yliopiston sosiologian laitoksella. Hän toimi kahteen otteeseen (parin kuukauden ajan alkukesästä 2007 ja sittemmin syyskuusta marraskuuhun 2009) vierailevana luennoitsijana Argentiinassa: Salvadorin yliopistossa (Universidad del Salvador) Buenos Airesissa ja Mar del Platassa sijaitsevassa Fastan yliopistossa (Universidad FASTA). Hän on lisäksi ollut toukokuussa 2009 vierailevana luennoitsijana Uumajan yliopistossa. Fraser Stoddart
Fraser Stoddart väitteli tohtoriksi Edinburghin yliopistosta vuonna 1966. 1980-luvulta alkaen Stoddart on tutkinut Sheffieldin yliopistossa sisäkkäisiä rengasrakenteita sisältävien makrosyklisten molekyylien kuten katenaanien ja rotaksaanien synteesiä ja ominaisuuksia. Erityisesti hän on ryhmineen tutkinut molekyylejä, jotka pystyvät liikkumaan pitkin toisen molekyylin muodostamaa akselia ja ensimmäiset tulokset hän julkaisi vuonna 1991. Nämä rotaksaanit parakvattirakenteiset rotaksaanit liikkuivat pitkin aromaattisesta polyeetteristä koostuvaa akselia ja liike voidaan aktivoida esimerkiksi muuttamalla pH:ta, sähkökemiallisin hapetus-pelkistysreaktioihin perustuvilla menetelmillä tai säteilyttämällä valolla. Niiden synteesi perustui elektronirikkaiden aromaattisten yhdisteiden ja elektroniköyhien aromaattisten yhdisteiden välisiin reaktioihin. Myöhemmin Stoddart ryhmineen on tutkinut rotaksaaneihin perustuvia molekyylimmoottoreita. Musta surma
Kanadalaisen McMaster-yliopiston ja saksalaisen Tübingenin yliopiston tutkimuksessa havaittiin ylöskaivetuista mustan surman uhrien luista eristetyn bakteeri-DNA:n kuuluvan juuri "Yersinia pestis" -lajille. Esihistoriallisten "Yersinia pestis" -bakteerien DNA poikkeaa vain hieman nykyisin elävistä saman lajin edustajista, eikä tutkijoiden mukaan heikentynyt mustan surman vahingollisuus johdu bakteerikannoissa tapahtuneista geneettisistä muutoksista, vaan täytyy olla muita selittäviä tekijöitä. Kehitystaloustiede
2000-luvulla valtavirran kehitystaloustiede keskittyi entistä enemmän syy-seuraussuhteiden avaamiseen. Harvardin yliopiston Michael Kremer sekä MIT:n Esther Duflo ja Abdjit Banerjee sovelsivat Lääketieteessä yleisesti käytetyn satunnaistetun vertailukokeeseen perustuvia menetelmiä kehitystaloustieteeseen. Tunnetuin näistä on Kremerin ja Ted Miguelin koe 1990-luvun lopulla, jossa 75 koulua länsi-Keniassa jaettiin satunnaisesti kahteen ryhmään. Oppilaat ensimmäisen ryhmän kouluissa saivat matokuurin ja toisen koulun oppilaat muodostivat kontrolliryhmän. Vuotta myöhemmin tutkijat huomasivat, että lasten terveys oli parantunut sekä poissaolot vähentyneet matokuurin saaneissa kouluissa, kontrolliryhmään verrattuna. Nykyään kehitysyhteistyöhankkeiden vaikuttavuutta mitataan kasvassa määrin satuinnaistetun vertailukokeen menetelmillä. Maavaikutus
Maavaikutus eli maaefekti () on liikkuvan siiven ja maan pinnan välillä syntyvä ilmiö. Ilmiön yhteydessä kiinteäsiipinen lentokone havaitsee suuremman nostovoiman ja pienentyneen ilmanvastuksen. Einsatzkommando Finnland
Einsatzkommando Finnlandin toiminnan toi julkisuuteen Oula Silvennoinen väitöskirjassaan, joka tarkastettiin Helsingin yliopistossa 27. syyskuuta 2008. Tutkimus perustuu Etsivän keskuspoliisin ja Valpon arkistojen analyysille, sekä Saksan, Viron, Ruotsin, Latvian ja Yhdysvaltain arkistoista löytyneeseen uuteen aineistoon. Tutkimus on osa valtioneuvoston kanslian aloittamaa tutkimushanketta sota-ajan vankiluovutuksista. "Suomi, sotavangit ja ihmisluovutukset 1939–55" on Kansallisarkiston tutkimushanke, jonka tarkoituksena on selvittää sodanaikaisia sotavankikuolemia suomalaisilla sotavankileireillä, Saksan kanssa toteutettuja ihmisluovutuksia ja -vaihtoja sekä sodanjälkeisiä luovutuksia ja palautuksia Neuvostoliittoon. Tutkimushankkeen käynnisti 2003 julkaistun Elina Sanan teoksen "Luovutetut" herättämä kiinnostus erityisesti ulkomailla. Regressioepäjatkuvuusasetelma
Regressioepäjatkuvuusasetelma (RDD) on kvasikokeellinen tutkimusmenetelmä, jossa kausaalisia vaikutuksia päätellään. Niissä on raja-arvo, jonka ylittäviin (tai alittaviin) kohteisiin suoritetaan interventio. Kun verrataan hyvin lähellä rajaa olevia tapauksia toisiinsa, voidaan arvioida intervention vaikutusta, vaikka intervention kohteeksi joutumista ei ole voitu satunnaistaa. Ensimmäisenä tällaisen kokeen tekivät Donald Thistlethwaite ja Donald Campbell arvioidessaan stipendiohjelmia, RDD:stä on tullut yhä suositumpi viime vuosina. Selektiiviset serotoniinin takaisinoton estäjät
Eläinkokeissa on havaittu, että sikiöaikana emonsa kautta fluoksetiinille altistuneilla hiirillä ja sitalopraamille syntymänjälkeisenä aikana altistuneilla rotilla esiintyy aikuisuudessa heikentynyttä seksuaalista motivaatiota. Vastaava pysyväisvaikutus on havaittu nuoruusaikana fluvoksamiinille tai paroksetiinille altistetuilla rotilla. Paluumatkaefekti
Kolmen tapauksen yhteinen päätelmänä oli, että paluumatkaefektin eräänä syynä on ihmisten taipumus arvioida menomatkan vievän vähemmän aikaa kuin se todellisuudessa vei. Epämiellyttävästä menomatkan kestokokemuksesta johtuen paluumatkan kestoarvio perustuu pettymykseen menomatkan viemästä odotuksia pitemmästä ajasta. Koska paluumatkan kesto onkin arvioitua lyhyempi, paluumatka tuntuu lyhyemmältä kuin menomatka. Paluumatkaefektissä on kyse ihmisten odotusten ja todellisuuden välisestä ristiriidasta (), joka menomatkalla vaikuttaa oletuksiin negatiivisesti ja paluumatkalla positiivisesti. Kokeessa kaksi paluumatka tuntui 17 prosenttia lyhyemmältä kuin menomatka ja 3-kokeessa ero oli 22 prosenttia. Yömaito
Yömaidon vaikutuksia on tutkittu Kuopion yliopistossa, soveltavan eläintieteen ja eläinlääketieteen laitoksella. Tutkimus julkaistiin Ravintokatsauksessa, jota julkaisee maidon kulutusta edistävä Maito ja terveys ry. Ikea-efekti
Ilmiön havaitsivat vuonna 2011 Michael I. Norton (Harvardin kauppakorkeakoulu), Daniel Mochon (Yalen yliopisto) ja Dan Ariely (Duke University). Heidän kokeensa esitti, että itse kokoaminen vaikuttaa kuluttajien mielipiteeseen tuotteen arvosta. Tulosten mukaan kun ihmiset käyttävät omia kykyjään tuotteen rakentamiseen, he arvostavat lopputulosta enemmän kuin täysin valmista tuotetta, vaikka kokoaminen olisi sujunut huonosti. Paranormaali ilmiö
Tutkimukseen osallistui suuri määrä eri koulutustasojen opiskelijoita ympäri Suomea. Tutkimuksen mukaan yliopisto-opiskelijoilla on vain vähän paranormaaleja uskomuksia, vähemmän kuin alemman asteen koulutuksen opiskelijoilla. Jos yliopisto-opiskelijoilla on paranormaaleja uskomuksia, koulutustaso ei vähennä niitä. Matti Vapalahti
Matti Vapalahden tutkimustyö lähti käytännön työssä esiin tulleista ongelmista. Alkuun mielenkiinnon kohteena olivat kohonneen kallonsisäisen paineen patofysiologia ja aivovammat. Tämän jälkeen Vapalahti tutki erityisesti subaraknoidaalivuotoa (lukinkalvon alaista verenvuotoa) ja aivovaltimon aneurysmien (pullistumien) hoitoa. Vuosituhannen lopussa keskeiseksi mielenkiinnon kohteeksi nousivat uusiin hoitomuotoihin liittyvät aiheet, epilepsian kirurginen hoito ja geeniterapian mahdollisuudet aivokasvaimien käsittelyssä. Erityisesti viimeksi mainitulla alueella Vapalahti teki työryhmineen uraauurtavaa tutkimustyötä yhdessä professori Seppo Ylä-Herttualan ryhmän kanssa. Tutkimuksen tuloksina syntyi noin 200 alkuperäistyötä ja artikkelia ulkomaisissa ja kotimaisissa julkaisuissa. Markku Kuitunen
Kotimaan lisäksi Kuitunen on työskennellyt ulkomailla. Hän on tehnyt tutkimustyötä Unkarissa vuosina 1984, 1985 ja 1986, Yhdysvalloissa vuosina 1996 ja 2005 sekä Australiassa vuonna 2006.
Markku Kuitunen nimitettiin ensimmäistä kertaa ympäristötieteen professuuriin vuonna 2000 ja hän aloitti toimessaan vuonna 2001. Vuonna 2004 hänet nimitettiin vakinaiseksi ympäristötieteen professoriksi, jonka erikoisala olivat ympäristötieteet, etenkin ympäristövaikutusten arviointi ja hallinta. Hän aloitti kyseisessä virassa elokuussa 2004. Ympäristövaikutuksien tutkimus Jyväskylän yliopistossa on painottunut yhdyskuntien toimintaan sekä erilaisiin luonnon- ja maankäytön toimintoihin. Niiden ohella on selvitetty mm. ympäristövaikutusten lainmukaisen arviointiprosessin vaikuttavuutta. Kaksostutkimus
Yksinkertainen esimerkki olisi tutkia kuinka suuri osuus väestössä esiintyvistä eroista pituudessa eri ihmisten välillä johtuu heidän välisistään geneettisistä eroista ja kuinka paljon eroista selittyy ympäristötekijöillä. Yksinkertaisimmillaan kaksostutkimus perustuu pelkästään identtisten ja epäidenttisten kaksosparien sisäisten korrelaatioiden vertailuun. Kehittyneempi tilastollinen mallinnus on syrjäyttänyt tämän menetelmän jo 1980-luvulla, mutta aikaisemmin se on ollut hyvin tärkeä ja tuottanut merkittäviä tuloksia monilla tieteenaloilla. Epäidenttisten ja identtisten kaksosten vertailu esimerkiksi paljasti, että geneettisillä tekijöillä on suuri vaikutus fyysisten ominaisuuksien lisäksi myös persoonallisuuteen ja moniin psykiatrisiin tauteihin, joiden aikanaan uskottiin selittyvän puhtaasti ympäristötekijöillä. Westermarck-efekti ja kaksostutkimus ovat osoittaneet, että esimerkiksi autismissa geeneillä voi olla suurempi vaikutus yksilön persoonallisuuteen kuin lapsuuden kokemuksilla. Pentti Rautaharju
Rautaharju toimi Työterveyslaitoksen fysiologisen osaston tutkijana 1956-1958 ja oli elektrokardiologian tutkijana Minnesotan yliopistossa 1958-1962. Hän työskenteli sitten Dalhousien yliopistossa (Halifax, Nova Scotia, Kanada) biofysiikan ja biotekniikan tutkimuslaboratorion johtajana (1963-1966), jonka jälkeen saman yliopiston yliopiston fysiologian ja biofysiikan professorina (1966–1990). Hän siirtyi sitten Alberta Heart Foundationin tutkimusprofessoriksi (1990–1994) Edmontoniin (Alberta, Kanada). Tämän jälkeen hän oli vuodesta 1994 Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinaan toimivan Wake Forestin lääketieteelliseen korkeakoulun kansanterveystieteen ja epidemiologian osaston tutkimusprofessori. Lisäksi Rautaharju on toiminut vierailevana professorina useissa yliopistoissa. Paluumatkaefekti
Kaksi ensimmäistä koetta perustuivat tosielämän tapahtumiin ja kolmas oli järjestetty laboratoriokoe. Ensimmäisessä tutkimuksessa joukko ihmisiä teki Veolian linja-autolla edestakaisen matkan joko isoon teemapuistoon tai messuille. Kokeeseen osallistui 69 bussimatkustajaa, joiden yhdensuuntaisen bussimatkan pituus vaihteli vajaasta puolesta tunnista kahteen tuntiin. Tutkimukseen osallistuneilla matkustajilla sekä meno- että paluumatka kestivät todellisuudessa yhtä kauan ja mukaan kyselyyn otettiin vain ne matkustajat, jotka pysyivät sekä meno- että paluumatkan hereillä. Paluumatkan jälkeen matkustajia pyydettiin vertaamaan paluumatkan kestoa menomatkan kestoon ja pyydettiin arvioimaan kestikö menomatka kauemmin kuin he olivat odottaneet. Tuloksena oli, että paluumatkaefekti oli selvästi olemassa ja mitä pidemmäksi matkustaja arvioi menomatkan, sitä lyhyemmäksi hän arvioi paluumatkan. Paluumatkaefektissä pääteltiin olevan kyse ihmisten odotusten ja todellisuuden välisestä ristiriidasta (). Matkustajia pyydettiin myös muistelemaan havaitsivatko he paluumatkalla paljon vai vähän menomatkalta tuttuja paikkoja, tarkoituksena oli arvioida matkan tuttuuden vaikutusta paluumatkaefektiin. Tuloksena todettiin, että havaintojen vähäisyydellä tai runsaudella ei ollut vaikutusta ilmiöön. Ensimmäiseen osatutkimukseen osallistuneiden keski-ikä oli 33 vuotta, osallistuneista 57 oli naisia. Liikenteen häviäminen
Vuonna 1994 Yhdistyneen kuningaskunnan neuvoa-antava tutkijaviranomainen SACTRA tutki laajasti väyläkapasiteetin lisäämisen seurauksia. Tutkimusraportin mukaan lieväkin kapasiteetin lisäys johtaa liikennemäärien voimakkaaseen kasvuun, joten kyseessä on ilmiö, joka vahvistaa itseään. Tutkimustulosten takia Transport for London, Lontoon liikenne-, seutu- ja ympäristöministeriö, tilasi lisäselvityksen siitä, että onko ilmiö myös käänteinen. Tarkoituksena oli siis vastavuoroisesti selvittää, vähentääkö väyläkapasiteetin pienentäminen kokonaisliikennemääriä. Tätä jälkitutkimusta tekivät brittiläiset Sally Cairns, Carmen Hass-Klau ja Phil Goodwin tukenaan japanilaiset Ryuichi Kitamura, Toshiyuki Yamamoto ja Satoshi Fujii, ja julkaisivat sen kirjana vuonna 1998. Kolmannen tutkimuksen aiheesta tekivät samat brittiläiset Sally Cairns, Steve Atkins and Phil Goodwin, ja se julkaistiin "Municipal Engineer" -lehdessä vuonna 2002. Lehden kyseinen numero palkittiin Institution of Mechanical Engineers -järjestön George Stephenson Gold Medal -palkinnolla vuonna 2003. Rahapeli
Tampereen yliopiston informaatiotutkimuksen ja interaktiivisen median laitoksella on tehty tutkimuksia rahapelaamisesta, mm. kaksi tutkimusta verkkopelaamisesta, joista toinen käsittelee nettipokeria ja toinen verkkopelaamisen nopeaa kehitystä. Tutkimusta tehdään mm. haastattelujen ja kyselylomakkeiden muodossa. Verkkorahapelaamisen muodonmuutos on vuosina 2008-2009 Suomessa toteutettu tutkimus, josta Suomen Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos julkaisi verkossa nähtävillä olevan raportin vuonna 2010. Tutkimuksen kohteena olivat uudenlaisten rahapelien ja pelaamisen muodot, joita Internetiin on viime vuosina syntynyt, ja perinteisempien rahapelien asema verkkoympäristössä. Faktantarkistus
Vuonna 2016 tehdyssä tutkimuksessa saatiin selville hyvin vähän todisteita ”takaiskuvaikutuksesta”, jonka mukaan väärän informaation korjaaminen saattaa aiheuttaa puolueellisten henkilöiden takertumista yhä vahvemmin näkemyksiinsä. Tutkimuksen mukaan ”Yleisesti ottaen kansalaiset ottavat onkeensa faktuaalisesta informaatiosta, jopa silloin kun sellainen informaatio haastaa heidän puolueellisia ja ideologisia sitoumuksiaan.” Firstbeat Technologies
Ratkaisut pohjautuvat Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskuksessa (KIHU) professori Heikki Ruskon johdolla tehtyyn tutkimukseen urheilijoiden ylikunnon mittaamisesta . Tutkimustyö on aloitettu 1990-luvulla. Tutkimus jatkui Jyväskylän yliopistossa 
2000-luvun alussa, jolloin oli tarkoitus selvittää, voidaanko työntekijöiden stressiä ja palautumista mitata alun perin urheilijoille kehitettyjen menetelmien avulla. 
Hankkeessa tehtiin lisäksi kliinisiä validaatiotutkimuksia autonomisen hermoston toiminnan mittaamiseksi sykevaihtelun (HRV) avulla. Tutkimukset osoittivat, että paitsi urheilijoilla, myös tavallisilla ihmisillä voidaan mitata kehon toimintaa ja stressiä epäsuorasti sykevaihteluun perustuvien menetelmien avulla. Gravitomagnetismi
Ilmiön olemassaoloa ovat yrittäneet tutkia mm. Leccen yliopistossa italialainen Ignazio Ciofolini sekä Marylandin yliopistossa Baltimoressa Erricos Pavlis. He ovat mitanneet geodeettisten LAGEOS-satelliittien sijaintia maahan nähden, mutta mittauksessa on havaittu vain noin kahdestoista miljoonasosa-asteen poikkeama odotetusta. Myös NASAn Gravity Probe B -satelliitin havainnoissa on todettu odottamattoman korkeat virherajat. Lensen–Thirringin ilmiötä on yritetty havaita myös tutkimalla Marsia kiertävän Mars Global Surveyor -satelliitin liikettä. Tästä saadut tulokset ovat rohkaisevia, mutta virherajat ovat edelleen suuret. Juha Knuutinen
1980-luvulla Knuutinen erikoistui soveltavan kemian alaan kuuluvaan ympäristökemiaan. Ympäristöanalytiikka ja myrkkykemia olivat eräitä Jyväskylän yliopiston kemian laitoksen tutkimuksen pääaloja 1980-luvulla. Knuutinen itsekin tutki ympäristömyrkkyjä. Hän kehitti erityisiä malliyhdisteitä, joiden avulla ympäristömyrkkyjä voi tutkia analyyttisten menetelmien avulla. Tämä tutkimuksenala liittyy ekotoksikologiaan. Ekotoksikologian pioneeri Jyväskylän yliopistossa oli professori Jaakko Paasivirta, jonka vaikutuksesta Jyväskylään kehittyi alan voimakas tutkimusperinne. Knuutisen tavoin osa Paasivirran oppilaista erikoistui ympäristökemian ja ympäristölle haitallisten aineiden kemialliseen tutkimukseen. Knuutinen itse on tehnyt mm. kemiallista mallinnustutkimusta ympäristömyrkkyjen kiertokulun prosessien selvittämiseksi. Kansainvälinen valuuttarahasto
IMF harjoittaa tutkimustoimintaa. IMF on tutkimuksissaan todennut muiden muassa vuonna 2014, että laajamittainenkaan tuloerojen tasaminen ei ole vahingollista talouskasvulle. IMF on myös tutkimuksessaan osoittanut valumaefektin paikkansapitämättömäksi vuonna 2015. Leena Peltonen-Palotie
Vuosina 1998–2002 hän oli perustamassa Kalifornian yliopisto, UCLA:aan geenitutkimuslaitosta. Palotie palasi Helsinkiin ja toimi vuosina 2002–2003 Helsingin yliopiston ja Kansanterveyslaitoksen lääketieteellisen genetiikan ja molekyylilääketieteen professorina. Vuosina 2002–2006 hän koordinoi EU:n GenomEUtwin -genomitutkimushanketta, jossa selvitettiin geneettis-epidemiologisin keinoin yleisten tautien perinnöllisiä tekijöitä. Videopelien vaikutustutkimus
Chung Ang-yliopiston tutkimus tarkkaili ja vertaili aivojen osien muutoksia yliopisto-opiskelijoissa. Tutkimuskohteet pelasivat aktiivisesti erinäisiä ennalta valittuja videopelejä kuuden viikon ajan. Muutokset ja stimuloinnin lisääntyminen eritoten aivojen etulohkossa ja aivokuoressa viittaavat vastaaviin tuloksiin, joita on havaittu yleisimpien riippuvuuksien alkuvaiheissa. Nämä muutokset yhdistettynä lisääntyneeseen ja aktiiviseen videopelien pelaamiseen näyttäisivät viittaavan videopeliriippuvuuden varhaisen vaiheen näkymiseen aivoissa. Edward Dutton
Oulun yliopisto tiedotti 26.9.2016 käynnistäneensä hyvän tieteellisen käytännön loukkauksesta varsinaisen tutkinnan, joka koskee Edward Duttonin ja Richard Lynnin vuonna 2013 julkaistua artikkelia "A negative Flynn effect in Finland, 1997-2009". Tiedotteessa viitataan Helsingin Sanomien 1.8.2016 julkaisemaan uutiseen, jonka väitteisiin liittyy epäselvyyksiä. Oulun yliopisto tiedotti 16.6.2017 Duttonin syyllistyneen plagiointiin. Senja Svahn
Svahn on työskennellyt professorina Vaasan yliopistossa, Jyväskylän yliopistossa sekä Tampereen teknillisen yliopiston Tuotantotalouden laitoksella. Dosentuuri hänellä on verkostojohtamisesta Aalto-yliopistossa. Lisäksi hän on vieraillut Yhdysvalloissa ja Uudessa-Seelannissa sekä esiintynyt erilaisissa luento- ja seminaaritilanteissa ympäri Eurooppaa ja esimerkiksi Australiassa sekä Thaimaassa. Soile Veijola
Kotimaan ohella Veijola on ollut vierailevana professorina ulkomailla. Hän oli vuonna 2005 lyhyen aikaa sosiologian professorina Lancasterin yliopistossa. Vuosina 2014–2015 hän työskenteli vierailevana professorina kulttuurisen maantieteen tutkimukseen erikoistuneessa tutkimusryhmässä Wageningenin yliopistossa. Lisäksi hän on tehnyt tutkimusvierailut Strathclyden yliopiston kauppakorkeakouluun (Glasgow'ssa) vuonna 2012 ja vuonna 2014 RMIT-yliopistoon Melbourneen. Mozart-efekti
Koko Mozart-efektin olemassaolo on saanut kritiikkiä osakseen, koska kaikki tutkimukset eivät ole havainneet efektiä. Alkuperäinen Rauscherin, Shaw’n ja Kyn Mozart-efektin todennut tutkimus on jopa toistettu lähes samanlaisena vuosia myöhemmin, mutta tulosten perusteella selvää efektiä ei ilmennyt. Matti Sarvimäki
Sarvimäki on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori. Hän väitteli Helsingin kauppakorkeakoulusta vuonna 2009 otsikolla "Essays on migration"
Sarvimäki on tutkinut muun muassa maahanmuuton taloudellisia vaikutuksia, sosiaalista liikkuvuutta, nuorten koulutusvalintoja, kansainvälisen kaupan työmarkkinavaikutuksia ja kotitalouksien valintoja rahoitusmarkkinoilla. Hanna Kokko
Vuonna 1998 Kokko siirtyi Cambridgen yliopistoon postdoc-tutkijaksi ja vuonna 2000 tutkijaksi Glasgow’n yliopistoon. Vuonna 2001 hän aloitti tutkimustyön muun muassa sinikurkkumalurien parissa Australiassa. Vuonna 2002 hänet valittiin Jyväskylän yliopiston yliassistentiksi ja 2004 Helsingin yliopiston eläinekologian professoriksi. Helsingissä Kokon tutkimusryhmä tutki muun muassa eläinyksilöiden ja ryhmän välisiä vuorovaikutussuhteita. Vuosina 2010–2014 Kokko työskenteli Canberrassa sijaitsevan Australian kansallisen yliopiston evoluutiobiologian professorina. Anna Kontula
Kontula tarkasteli pro gradu -tutkielmassaan taistolaisuutta ja 1970-luvun opiskelijaliikettä. Kontulan väitöskirja "Punainen eksodus – Tutkimus seksityöstä Suomessa" julkaistiin Tampereen yliopistossa 2008. Kontula on kirjoittanut mm. selvityksen prostituutiosta Suomessa Sexpo-säätiölle ja raportin ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta Moldovassa YK:n Kansainväliselle siirtolaisjärjestölle. Edward Lawrie Tatum
Tatum Työskenteli aluksi Stanfordissa ja siirtyi sieltä Yalen yliopiston mikrobiologian professoriksi 1946–1948. Sieltä hän palasi Stanfordiin. Tatum tutki Joshua Lederbergin kanssa bakteerimutantteja ja alkoi tutkimusten perusteella epäillä vallinnutta käsitystä, ettei bakteereilla olisi geenejä eikä siis myöskään sukupuolta. Tutkimusryhmä kumosi tämän väärän oletuksen. Lederberg, Tatum ja George Beadle myös osoittivat, että bakteerit säätelevät tiettyjen entsyymien toimintaa. Sukupuoli ja psykologia
On myös esitetty tutkimustuloksia, joiden mukaan naiset, joilla on poikkeuksellisen voimakasta mieshormonien tuotantoa, tuntevat useammin vetoa miesten usein suosimiin asioihin, kuten leikkijuniin ja muihin teknisiin harrastuksiin. Tällaisen tilan naisilla aiheuttaa lisämunuaisen liikakasvuksi kutsuttu ilmiö. Esimerkiksi psykologian professori Sheri Berenbaum tutki tämän diagnoosin saaneita tyttöjä ja huomasi, että muihin tyttöihin verrattuna tutkimusryhmän tytöillä korjaavasta hormonilääkityksestä huolimatta oli parempi avaruudellinen hahmotuskyky. He myös olivat kiinnostuneempia urheilusta ja suosivat tytöille tyypillisten lelujen sijaan enemmän pojille tyypillisiä leluja. ITER
Suomi osallistuu ITER-projektiin mm. eri yliopistoissa tehtävällä plasma- ja materiaalifysiikan tutkimuksella, pyrkimällä saamaan suomalaiselle teollisuudelle tilauksia, ja luomalla testiympäristön ITERin Tokamak-reaktorin huoltojärjestelmälle. Tutkimusta tehdään VTT:llä, TKK:lla, HY:ssä, TTY:ssä ja LTY:ssä (Lappeenrannan teknillinen yliopisto). Markku Kataja
Valmistumisen jälkeen Kataja on toiminut useissa tutkimus- ja opetusviroissa mm. Jyväskylän yliopistossa. Hänet nimitettiin huhtikuussa 2001 osa-aikaiseksi fysiikan professoriksi (teollisuusfysiikan professoriksi) viideksi vuodeksi (2001–2006) Jyväskylän yliopistoon erikoistumisalanaan virtausdynamiikka ja sen teolliset sovellukset. Kyseinen osa-aikainen professuuri oli yhteisprofessuuri Valtion Teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) kanssa. VTT:ssa Kataja työskenteli tutkimusprofessorin nimikkeellä. Professuurin alkaessa Kataja oli mukana professori Jussi Timosen johtamassa tutkimusryhmässä. Fysiikan laitos tutki professori Timosen johdolla huokoisia materiaaleja yhteistyössä Valmetin kanssa. Tutkimus on ollut osa Jyväskylän yliopiston harjoittamaa materiaalifysiikan tutkimusta. Euroopan muuttoliikeverkosto
Riippumaton ulkoinen arviointi Euroopan muuttoliikeverkostosta on tehty vuosien 2010 ja 2011 aikana. Tavoitteena oli tutkia EMN:n tehokkuutta ja mitata kuinka laajalti verkosto toteuttaa tavoitteitaan. Erityisesti EMN:n rooli politiikkakehityksessä oli arvioinnin kohteena. Arviointi osoitti muun muassa että EMN on suurimmaksi osaksi saavuttanut tavoitteensa sekä edistää osaltaan politiikan kehitystä, mutta että tutkimuksia ja raportteja voisi entistä paremmin mukauttaa palvelemaan päätöksentekijöiden tarpeita. Vuonna 2011 EMN tuotti selvityksiä viisumipolitiikasta maahanmuuton väylänä sekä hyvistä käytänteistä laittoman maahanmuuton vähentämiseksi. Vuoden 2012 teematutkimus käsittelee kolmansista maista tulevien kansainvälisten opiskelijoiden maahanmuuttoa Euroopan unioniin. Pekka Hämäläinen (tutkija)
Hämäläinen on väitellyt tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2001. Hän sai vuonna 2002 comancheja käsittelevästä väitöskirjastaan "The Comanche Empire: A Study of Indigenous Power, 1700–1875" yliopiston väitöskirjapalkinnon, joka myönnetään kolmelle edellisvuoden ansiokkaalle väitöskirjalle. Vuonna 2009 ilmestyi hänen palkittu teoksena "The Comanche Empire", jota pidetään vuoden 2008 merkittävimpänä historiateoksena Yhdysvalloissa. Teokselle on myönnetty muun muassa Bancroft-palkinto, Kate Broocks Bates -palkinto (2008) ja Merle Curti -palkinto. Sukupuolentutkimus
Naistutkimus tuli yliopistoihin ensin Yhdysvalloissa 1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa. Naiskeskeiselle lähestymistavalle luonteenomaista tutkimusta oli tehty jo tätä ennen osana naisliikkeen omaa toimintaa. Työt jäivät akateemisesti huomiotta tai torjuttiin, kunnes ne löydettiin yliopistollisen nais- ja sukupuolentutkimuksen piirissä 1970-luvulla. Naistutkimus on sittemmin levinnyt Yhdysvalloista kaikkien maanosien yliopistoihin. Nykyisin nais- tai sukupuolentutkimusta harjoittavia yliopistoja ja tutkimuskeskuksia on maailmalla yli 900. Martin Wikelski
Wikelski opiskeli eläintiedettä Münchenin yliopistossa. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Bielefeldin yliopistosta, jonka jälkeen toimi postdoc tutkijana Washingtonin yliopistossa Seattlessa ja Smithsonian-instituutin Panaman asemalla. Sittemmin hän on ollut Princetonin yliopiston Ekologian ja Evoluutiobiologian apulaisprofessori. Hän johtaa Max Planck-instituutin Muutto- ja Immunoekologian (Migration and Immuno-ecology) osastoa Radolfzellin lintuasemalla. Paluumatkaefekti
Kolmas osatutkimus tehtiin laboratoriossa, jossa tehtiin samassa yhteydessä muitakin tutkimuksia. Osallistujat katsoivat tietokoneelta videon, jonka kerrottiin kuvaavan kotoaan ystävänsä luo pyöräilevän naisen silmin nähtyä matkaa. Toinen video kuvasi paluumatkan, video oli tehty niin, että kuljettu matka ja kulunut aika olivat molemmissa täsmälleen samat. Pyöräilijää ei näkynyt videolla. Pyöräiltävän matkan pituus oli 2,25 kilometriä ja siihen kului aikaa 7 minuuttia. Paluumatkavideo tehtiin myös eri reitille, kuitenkin saman pituiselle ja kestoiselle matkalle kuin muut videot. Menomatkan video katsottiin ensin, jonka jälkeen osallistujat tekivät muiden tutkimusten tehtäviä noin 10 minuutin ajan. Sen jälkeen osallistujille näytettiin video, jonka kerrottiin kuvaavan naisen paluumatkaa takaisin kotiinsa. Kuten aikaisemmissakin tutkimuksissa, osallistujilta kysyttiin ensin kuinka kauan paluumatka kesti. Kun kysymykseen oli vastattu, kysyttiin menomatkan kestoa. Kysymysten esittämisjärjestys myös vaihdettiin, kesto pyydettiin ensin menomatkasta ja kun siihen oli vastattu, paluumatkasta. Yksi kysymysvariaatio oli, että menomatkan kesto kysyttiin heti videon näkemisen jälkeen ja paluumatkan kesto sen videon katsomisen jälkeen. Vastauksissa todettiin selvä paluumatkaefekti, joka tosin ilmeni lievempänä silloin, kun meno matkan kestoa arvioitiin heti kyseisen videon näkemisen jälkeen eikä vasta kun molemmat videot oli katsottu. Kysymysten esittämisjärjestyksellä ei ollut juurikaan vaikutusta vastauksiin. Myös eri paluumatkavideon nähneillä esiintyi paluumatkaefekti siten, että menomatka arvioitiin lyhyemmäksi ja paluumatka pidemmäksi kuin tiedusteltaessa matkojen pituutta molempien samaa matkaa kuvaavien videoiden katsomisen jälkeen. Kolmannessa tutkimuksessa osallistujia myös manipuloitiin ilmaisemalla tietokoneella näytetyllä tekstillä ennen menomatkavideon katsomista, että aikaisempi koehenkilö oli tiedusteltaessa kertonut menomatkavideon kestäneen paljon kauemmin kuin hän oli olettanut. Näiden osallistujien kohdalla paluumatkaefektiä ei esiintynyt, he arvioivat menomatkan selvästi lyhyemmäksi kuin muut tutkimukseen osallistujat. Tulos tukee käsitystä, että ihmiset ovat yleisesti ottaen pettyneitä menomatkaan ja sen jälkeen paluumatka tuntuu suhteellisen lyhyeltä. Homotutka
Harvardin yliopiston opiskelija William Lee Adams replikoi neuvonantajansa, tohtori Nalini Ambadyn, joka on nyt Tuftsin yliopistossa, aikaisemman työn. Ambadyn alkuperäinen tutkimus julkaistiin vuonna 1999 ja se osoitti, että homoseksuaalit ovat parempia tunnistamaan oikein seksuaalisen suuntautumisen kuin heteroseksuaalit äänettömiltä videoilta ja valokuvista. Adamsin tutkimus, joka alkoi vuonna 2004, keskittyy yksinomaan kasvoihin, sosiaalisen vuorovaikutuksen polttopisteeseen. Tätä havaintoa käsittelivät yksityiskohtaisemmin Ron Smyth ja tämän kollegat vuonna 2003. Thomas Elsaesser
Vuodesta 1976 lähtien Elsaesser on opettanut säännöllisesti vierailevana professorina yhdysvaltalaisissa yliopistoissa, eritoten Iowan, Kalifornian (Los Angeles, San Diego, Berkeley, Irvine, Santa Barbara) New Yorkin ja Yalen yliopistoissa. Vuosina 1993–1999 hän oli professorina Bergenin yliopistossa Norjassa ja vuosina 2005–2006 Ingmar Bergman -professori Tukholman yliopistossa. Vuosina 2006–2007 hän oli Leverhulme-professori Cambridgen yliopistossa. Tämän lisäksi hän on opettanut useita kertoja vierailevana professorina Hampurin, Berliinin ja Wienin yliopistoissa. Vuonna 2003 hän oli tutkijana Wienin International Research Center for Cultural Studies -keskuksessa, vuonna 2004 Tel Avivin yliopiston Sackler instituutissa ja vuonna 2007 Cambridgen Churchill Collegessa. Vuodesta 2005 lähtien Elsaesser on vuosittain opettanut yhden lukukauden Yalen yliopistossa vierailevana professorina. Multidisciplinary Association for Psychedelic Studies
MAPS on tutkinut LSD:n psykoterapeuttisia vaikutuksia syöpäpotilailla sekä toteuttanut FDA:n tukeman tutkimuksen MDMA:n käytöstä psykoterapiassa hoidettaessa traumaperäistä stressihäiriötä. MAPS on ansioitunut myös sponsorina tuettuaan lääkinnällisiä tutkimuksia tekevän professori Lyle Crakerin (Massachusetts Amherstin yliopisto) pyrkimyksiä saada Yhdysvaltain huumepoliisilta lisenssi kannabiksen tuotantolaitosta varten. Järjestö on tukenut myös tohtori Donald Adamsin (Kalifornian yliopisto) tutkimusta kannabisvaporisaattorin vaikutuksista. Tutkimus oli ensimmäinen laatuaan. Paul J. Crutzen
Jäätyään eläkkeelle vuonna 2000 Crutzen on tutkinut biopolttoaineiden tuotannon ilmastovaikutuksia. Vuoteen 2008 asti hän toimi osa-aikaisena tutkijana Kalifornian yliopistossa San Diegossa. Sen jälkeenkin hän on jatkanut vierailuluentojen pitämistä, ja herättänyt huomiota voimakkailla kannanotoillaan ihmisen ja tutkijan vastuusta ympäristöasioissa. Jukka Konttinen
Siirryttyään Åbo Akademiin hän jatkoi poltto- ja kaasutusprosessien tutkimusta. Akateemisena tutkijana hän tarkasteli polttoprosesseja laajemmin ottaen tarkasteluun mukaan polttoaineen reaktiivisuuden sekä ympäristönäkökohdat. 
Professoriaikanaan Jyväskylässä Konttinen tutki erilaisia uusiutuvia energianlähteitä. 
TTY:ssä hänen tutkimuksissaan on painottunut biokemiallinen näkökulma. Hän on tutkinut varsinkin biomassan ja jätteen käyttöä energiantuotannossa. Tutkimuksen tavoitteena on edesauttaa fossiilisten polttoaineiden korvaamista biopolttoaineilla. Iiris Aaltio
Vuodesta 1995 Aaltio on ollut dosentti Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa, vuodesta 1997 Turun kauppakorkeakoulussa ja vuodesta 2007 Lapin yliopistossa. Hän on työskennellyt ulkomailla muun muassa Massachusettsin yliopistossa Amherstissa (1989), Pohjois-Dakotan yliopistossa (1999), Aucklandin yliopistossa Uudessa-Seelannissa (2005) ja St. Mary’s Universityssä Kanadassa (2007 ja 2012). Vierailevana tutkijana hän on ollut muun muassa Kiinassa Chinese Academy of Social Sciencessa (2010) ja Guangzhoun yliopistossa (2010, 2011 ja 2013), Virossa Tarton yliopistossa (2010) sekä MIT:ssä. Mozart-efekti
Tutkimuksia Mozartin musiikin kuuntelemisen vaikutuksesta avaruudelliseen hahmottamiseen on tehty ehkäpä enemmän kuin muita Mozart-efektin kognitiivisiin toimintoihin keskittyviä tutkimuksia. Avaruudellista hahmottamista koskevien tutkimusten lisäksi Mozart-efekti on kuitenkin havaittu myös muun muassa kuullunymmärtämistä ja oppimista tarkastelevassa tutkimuksessa. Tutkivan teatterityön keskus
Muita Tutkivan teatterityön keskuksen hankkeita ovat olleet mm. VIMMA (2013-2014), Vaikuttava sirkus (2011-2014), TEKIJÄ - Teattereiden kiertuejärjestelmä - Turnénätverk for teater (2011-2013), Voimaa taiteesta (2010-2013), Sosiaalinen sirkus (2009-2011) sekä YLÖS - ammattiteattereiden yleisötyön kehittäminen (2009-2010). Pandemrix
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ennakkokannan mukaan rokotteen piti olla turvallinen, mutta 1. helmikuuta 2011 THL myönsi selkeän yhteyden rokotuksissa käytetyn Pandemrix-rokotteen ja narkolepsiatapausten välillä. 
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos selvittää 2012 maaliskuussa onko sikainfluenssarokote Pandemrix vaikuttanut muidenkin autoimmuunisairauksien (nivelreuma, ykköstyypin diabetes, keliakia ja MS-tauti) puhkeamiseen.
Tampereen yliopiston rokotetutkimuskeskuksen johtaja, professori Timo Vesikari kritisoi THL:n Pandemrixin valintaa. Useat tutkijat sanoivat, että apuaineen takia saattaa ilmetä autoimmuunireaktioita, vaikka narkolepsiaa kukaan ei osannut ennakoida. Syksyllä 2009 Vesikari näytti esityksissään dian, jolla hän halusi osoittaa, että meneillään on maailman suurin turvallisuuskoe.
Suomessa sairastui huomattava määrä rokotettuja lapsia eli 60 infektion aikana narkolepsiaan. Heistä 52 oli rokotettuja. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen laskelmien mukaan se on tilastollisesti merkitsevä ajallisen yhteyden lisäksi. Suomi on ainoa maa, jossa tällainen yhteys on osoitettu eikä haittavaikutuksen mekanismia ole kyetty selvittämään. 1.9.2011 sikainfluenssarokotteen ja narkolepsian välinen yhteys vahvistettiin. Tutkimuksen mukaan rokote kasvatti 4-19-vuotiaiden lasten ja nuorten sairastumisriskin lähes 13-kertaiseksi. Kyseessä ovat kuitenkin HLA DQB1*0602-riskiperimää kantavat henkilöt, joilla on valkosolujen perinnöllinen toimintahäiriö. Se näyttää olevan tavalla tai toisella yhteydessä skvaleenipitoisen AS03-tehosteaineen aikaansaaman vasta-aineen muodostumisen kanssa, mikä on voinut laukaista näillä henkilöillä taudinkuvan. Tätä apuainetta eli adjuvanttia ei ole kausi-influenssaa vastaan lanseeratussa kolmoisrokotteessa, vaikka siinä vuonna 2010 onkin H1N1-osa. Jaakko Aspara
Asparan erikoisalueita ovat innovaatiot ja uudet liiketoimintamallit; kaupalliset ja kasvuinvestoinnit; kuluttaja- ja sijoittajamarkkinoiden dynamiikka; sekä kuluttajakäyttäytyminen ja markkinatutkimus. Aspara on ollut vierailevana tutkijana ja professorina New Yorkin yliopistossa Yhdysvalloissa (NYU, 2008-2009) ja Maastrichtin yliopistossa Hollannissa (2010). Hän on edelleen vieraileva tutkija Maastrichtin yliopiston Marketing-Finance-laboratoriossa sekä Temple-yliopiston Big Data and Mobile Analytics -tutkimuskeskuksessa. Jari Kaivo-oja
Hän on osallistunut alan täydennyskoulutukseen mm. suorittamalla Euroopan Unionin integroidun arviointimenettelyn kurssin Maastrichtin yliopistossa ja IFS-systeeminallin koulutuskursseissa Coloradon yliopistossa. Vuonna 2011 hän toimi vierailevana tutkijana Stanfordin yliopistossa. Hän on luennoinut mm. Turun kauppakorkeakoulussa ja monissa maamme muissa yliopistoissa. Hän on toiminut tieteellisenä neuvonantajana Euroopean Unionin hankkeissa "INTEGRAL" (Future-oriented Integrate Management of European Forest Landscapes, https://www.eustafor.eu/uploads/Flyer_INTEGRAL_web.pdf) vuosina 2011-2015 ja "RACE2050" vuosina 2011-2015 (Responsible Innovation Agenda for Competitive European Transport Industries Up To 2050, http://www.race2050.org/). Jukka Salo
Suomeen palattuaan Salo haki professori Arne Rousin ohjauksessa tieteellisen rahoituksen FAO:n kansainvälisen geenipankin IPGRI:n pohjoismaiselta instituutilta uudelle Andeille ja Amazoniaan kohdistuvalle tutkimusmatkalle, johon osallistui 11 muuta Turun yliopiston opiskelijaa ja tutkijaa. Hanke sai laajaa julkisuutta; esimerkiksi "Helsingin Sanomat" julkaisi matkasta 6-osaisen juttusarjan sunnuntainumeroissaan. Salo toimi tutkimusmatkan jälkeen vuosina 1983–1985 Suomen Akatemian rahoittaman Andien alueen perinteisten mukulakasvien okan, mukulaköynnöskrassin ja ullukon tutkimuksen johtajana. Hankkeen tuloksena kuvattiin tieteellisesti ensimmäisen kerran ullukon kukka, hedelmä ja siemen, mikä on mahdollistanut tämän tärkeän viljelykasvin siemenlisäyksen ja risteytysjalostuksen. Videopelien vaikutustutkimus
Tutkimuksissa huomioidaan usein myös pelaamisen toistuvuus ja määrä, eikä pelien negatiivisten vaikutusten tutkimus ole poikkeus. Pitkäaikaisen pelaamisen on huomattu lisäävän negatiivisten vaikutusten riskiä huomattavasti. Puheviestintä
Puheviestinnän alalla tutkitaan esimerkiksiSuomessa puheviestinnän jatko-opintoja voi tehdä Jyväskylän yliopistossa viestintätieteiden laitoksella ja Tampereen yliopiston Viestinnän, median ja teatterin yksikössä. Näiden kahden laitoksen lisäksi alan tutkimusta on ainakin Helsingin ja Turun yliopistoissa. Jyväskylän yliopistossa puheviestinnän tutkimuksen painoalueet ovat vuorovaikutusosaaminen ja viestintäkoulutus, yksityis- ja työelämän vuorovaikutussuhteet sekä teknologiavälitteinen vuorovaikutus. Tampereen yliopistossa puheviestinnän tutkimuksen painopisteet ovat poliittinen viestintä, ammatillinen puheviestintä, puheviestintä hyvinvoinnin edistäjänä, kuunteleminen sekä medioitu interpersonaalinen viestintä. Liisa Holm
Holm toimi tutkijana VTT:n biotekniikan laboratoriossa vuosina 1986–1990, tutkijana Euroopan molekyylibiologian laboratoriossa (EMBL) Saksan Heidelbergissä vuosina 1990–1995, tutkijana (EMBL-EBI, Hinxton, Britannia) 1995–1997 ja tutkimusryhmän johtajana EMBL-EBI:ssä vuosina 1997–2002. Hän on ollut bioinformatiikan professori Helsingin yliopistossa (2002–2007 määräaikaisena). Vuosina 2007–2008 hän vieraili Harvardin yliopistossa Yhdysvalloissa (Radcliffe Institute), ja jatkoi sen jälkeen tutkimustyötään Helsingin yliopistossa. Psykedeelit
Psykedeelitutkimus keskeytyi kun aineista tuli laittomia. Psykedeelien tutkimus on edelleen hyvin rajoitettua, mutta sitä on alettu tehdä jälleen 1990-luvulta alkaen. Vuonna 2014 julkaistiin ensimmäinen yhdysvaltalaistutkimus 40 vuoteen LSD:n vaikutuksista. Viimeaikaiset tutkimukset käsittelevät muun muassa MDMA-terapiaa posttraumaattisen stressioireyhtymän hoidossa; LSD:n vaikutusta kuolettavasti sairaiden kuolemanpelon käsittelemiseen; psilosybiinin ja LSD:n vaikutusta Hortonin syndroomaan, joka on yksi kivuliaimpia tunnettuja päänsäryn muotoja; ayahuascakokemusten fenomenologiaa sekä ayahuascan, salvia divinorumin ja ibogan vaikutuksia addiktioiden hoidossa. Suurimmat psykedeelitutkimuksia organisoivat tahot ovat Multidisciplinary Association for Psychedelic Studies (MAPS), Beckley Foundation ja Heffter Research Institute. Laura Huhtasaari
Jyväskylän yliopiston teettämän huhtikuussa 2018 julkaistun selvityksen mukaan pro gradu -tutkielma on osin hyvän tieteellisen käytännön vastainen, mutta epäilyä laajemmasta vilpistä ei ilmennyt. Tutkielmasta oli plagioitu alle viisi prosenttia. Huhtasaari syytti pro gradun tutkimista ja uudelleen arviointia lokakampanjaksi. Hormonikorvaushoito
Hormonikorvaushoidon vaikutuksista on tehty useita poikkileikkaus- ja joukkotutkimuksia, laajimmat niistä on suoritettu Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa ja Kiinassa. Demograafisesti tarkasteltuna suurin osa tutkimustuloksista koskee amerikkalaisia, vaihdevuosi-ikäisiä naisia ja heidän sairastuvuuttaan ja suurin osa tutkituista naisista on yli 60-vuotiaita. Jan Rak
Rak siirtyi vuonna 2001 tutkijaksi Yhdysvaltoihin. Aluksi hän työskenteli 2001–2004 Iowan yliopistossa ja sen jälkeen 2004–2005 Albuquerquessa. Vuodesta 2005 hän on toiminut erilaisissa tutkimus- ja opetusviroissa Jyväskylän yliopistossa. Siirtyminen Jyväskylään oli hänelle luonteva askel, sillä hän halusi päästä lähemmäs synnyinmaataan Tšekkiä. Jyväskylän yliopistossa Rak on toiminut muun muassa yliassistenttina ja yliopistotutkijana. Hiukkasfysiikan dosenttina Jyväskylän yliopistossa hän on ollut vuodesta 2006 lähtien. Jan Rakin ympärille Jyväskylään on vuosien mittaan muodostunut kansainvälinen tutkimusryhmä. Sen keskeisiä tutkijoita ovat olleet muun muassa Sami Räsänen sekä korealainen Dong Jo Kim. Kaukovaikutus
Termiä on käytetty useimmiten varhaisten gravitaatiota ja sähkömagnetismia koskevien teorioiden yhteydessä kuvaamaan sitä, kuinka kappale voi vaikuttaa toiseen matkan päästä. Yleisemmin käsite "kaukovaikutus" viittaa siihen, että varhaiset atomistiset ja mekanistiset teoriat eivät onnistuneet selittämään kaikkia fysikaalisia vuorovaikutuksia törmäysten avulla. Tämän ongelmallisen ilmiön tutkimus ja siitä tehdyt päätelmät johtivat fysiikassa huomattaviin tuloksiin, kentän käsitteestä lomittumiseen ja standardimallin mukaisiin välittäjä­hiukkasiin saakka. Rotary International
Korkeakouluopiskelijoille ja ammatissaan jo toimiville kansainvälisellä Rotarysäätiöllä on oma stipendiohjelmansa ulkomailla opiskelua tai muihin maihin suuntautuvia 4–6 viikon ammatillisia ryhmäopintomatkoja varten. Lisäksi Rotarysäätiö myöntää apurahoja yliopisto-opettajien opintojaksoille kehittyvissä maissa. Säätiön uusimpana toimintamuotona on "Rotary Peace Fellowships", jossa satakunta rauhan- ja konfliktintutkijaa vuodessa valitaan opintojaksoille kuuden yliopiston yhteyteen perustetuissa Rotary-opintokeskuksissa. Vuonna 2013 nämä yliopistot olivat Yhdysvaltain Duke University ja Pohjois-Carolinan yliopisto Chapel Hillissä, International Christian University Japanissa, Bradfordin yliopisto Englannissa, Queenslandin yliopisto Australiassa ja Uppsalan yliopisto Ruotsissa.