Onko Jämijärvi Jämijärven alueen keskusjärvi?
Jämijärvi (järvi)
Jämijärvi on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen. Ikaalisten reitin valuma-alue
Jämijärven valuma-alueen pääjärvi on Jämijärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Jyllinjoessa on kaksi suvannon kaltaista lampea Yläinenlammi ja Alainenlammi. Jokilaaksossa on niiden lisäksi vain yksi muu järvi Salavanjärvi. Jämijärven lähialueella sijaitsee kaksi suurempaa järveä ja useita lampia. Mertiöjärvi ja Ainajärvi laskevat suoraan Jämijärveen. Mainitut lammet ovat Tervalampi, Loukkulampi, Alinen Teerlammi ja Ylinen Teerlammi. Jämijärveen laskee kaksi jokea. Palojoki on pitkä ja kapea joki, jonka valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä: Palolammi ja Tyykköönjärvi. Naurisjoki, jolla on myös nimet Jämijoki ja Kivijoki, on myös pitkä joki. Sen valuma-alueella sijaitsee Valkiajärvi, Korvajärvi, Röömi ja Iso Kivijärvi. Jämijärven valuma-alue
Jämijärven valuma-alue (35.54) sijaitsee Pirkanmaalla Ikaalisissa ja Satakunnassa Jämijärvellä ja Kankaanpäässä. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen neljäs osa-alue, joka laskee Kyrösjärven alueeseen (35.52). Jämijärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Alueen valuma-alue on pinta-alaltaan 398 km² ja sen järvisyys on 3,4%. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Jämijärvi, Valkiajärvi ja Iso Kivijärvi. Valuma-alueella on lähes 20 järveä.
Jämijärvi (järvi)
Itäiseen altaaseen Seeksanlahteen laskee pohjoisesta lukerteleva oja, jonka yläjuoksulla sijaitsevat Alinen- ja Ylinen Teerlammi. Samaan osaan järveä laskee idästä lyhyttä ojaa myöten Ainajärvi. Etelärannan ainoa tähän altaaseen laskeva järvi on Mertiöjärvi. Jyllinjoki alkaa Ohrisaaren takana sijaitsevasta pitkästä Tervaselän lahden pohjukasta ja laskee 15 kilometrin jälkeen Kyrösjärveen. Kilpijärvi (Jämsä, Sydänmaa)
Kilpijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Peräjärvi (Jämsä, Rasi)
Peräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Ypäjä
Kunnan tärkein vesistö on Loimijoki, jonka varrelle Ypäjän kirkonkylä ja tärkeimmät viljelyalueet ovat aikanaan syntyneet. Pohjoisesta Loimijokeen laskee Ypäjän alueelta Ypäjoki, ja Ypäjän eteläosien halki virtaa Loimijokeen Ypäjällä etelästä laskeva Kuusjoki. Koko kunnan alueella ei ole yhtään järveä. Lammi (Jämsä, Rasi)
Lammi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva lampi. Jämijärvi (järvi)
Jämijärven rantojen ilmeeseen vaikuttavat monet maatilat toiminnallaan. Rannat ovatkin pääasiassa peltomaata. Rannoille on myös rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Suurin vaikutus lienee kuitenkin kirkonkylällä, joka sijaitsee läntisen altaan itäpäässä pohjoisrannalla. Taajama-alue rajautuu järveen kahden kilometrin matkalla. Jämijärven kirkko sijaitsee 200 metrin päässä rannasta mäen päällä. Jämijärven valuma-alue
Joki toimii Nauriskylän seudulla myös Kankaanpään ja Jämijärven rajajokena. Vääräjärvi (Jämsä)
Vääräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Niinimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Iso Kaukajärvi
Iso Kaukajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Orivedellä sijaitseva järvi. Lammijärvi (Somero)
Järvi kuuluu Paimionjoen sivujoen Jaatilanjoen valuma-alueeseen, ja on Jaatilanjoen valuma-alueen järvistä suurin. Sen lasku-uomana on Jaatilanjoen latvahaaraan Katjokeen laskeva Lammijärvenoja. Niemijärvi (Multia, Väätäiskylä)
Niemijärvi on Keski-Suomessa Multialla ja Ähtärissä Väätäiskylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Jyllinjoki
Jyllinjoen luusua sijaitsee Jämijärven itäpäässä Tervaselän lahdessa olevassa Teevalansalmessa. Uoman kulku on aluksi melko suoraviivaista ja kun sen viiden kilometrin päässä ohittaa Jyllin kylän, on se mutkitellut vasta muutaman kerran. Tällä osuudella Jämijärven ja Ikaalisten välinen raja seuraa joen uomaa 850 metrin matkalla. Jyllissä sijaitsee ensimmäinen koski, joka on Jyllinkoski. Kun Jämijärven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä merenpinnan yläpuolella (mpy) ja Jyllinkosken partaalla sen pinta on keskimäärin 99,5 metriä mpy, on pudotusta ollut vasta 1,4 metriä. Jyllinkoski putoaa sitten 4,9 metriä 100 metrin matkalla, mikä tekee siitä vaikuttavan näköisen. Puoli kilometriä alempana sijaitsee Kalliokoski, jonka suvannossa on kolme saarta. Puolitoista kilometriä tätä alempana sijaitsee kahden lyhyen kosken osuudet. Alempaa koskea kutsutaan Nurmikoskeksi, jonka suvannossa on suuri saari. Koskien yläpuolella on vedenpinnan korkeus 92,8 metriä mpy. Tällä osuudella, joka alkaa Jyllinkosken alta, joki putoaa vajaa kaksi metriä. Joen alajuoksulla ennen Yläinenlammia, sijaitsevat ensin 150 metriä pitkä Lanttumaankoski ja sen alla saman mittainen Suninkoski. Suninkosken niskassa on patorakennelma ja kosken alapäässä on isohko saari. Yläinenlammi on Sunikoskesta 600 metriä alavirtaan ja sitä seuraa nopeasti Alainenlammi, jonka läpi joki virtaa. Tämä alla sijaitsee viimeinen Jyllinjoen osuus Särkikoski, joka on yli 100 metriä pitkä. Joki putoaa tällä osuudella vajaa kolme metriä ja koko matkallansa yhteensä 18 metriä. Joen laskukohta on Vatulan kylässä sijaitsevassa, Emonpohjasta länteen työntyvässä, suvannossa. Emonpohja ja sen takana aukeava Kelminselkä ovat Kyrösjärven lähes erilleen kuroutuneet lahdet Ikaalisten keskustan länsipuolella. Lahdensärki
Lahdensärki on Keski-Suomessa pääasiassa Jämsän puolella Kolonkulmalla, mutta hieman myös Juupajoen puolella, sijaitseva järvi. Jämsänvesi
Jämsänvesi (myös "Petäjävesi", SYKE:n järvinumero 14.531.1.001) on Petäjäveden kirkonkylässä sijaitseva keskikokoinen järvi. Se kuuluu Kymijoen päävesistöön ja sen Jämsän reittiin. Jämsänvesi saa vetensä Pengerjoesta ja Karikkoselän kautta Ala-Kintausjärvestä. Nammijärvi
Järvi sijaitsee Paatsjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 71) Inarin alueella (71.1) Inarinjärven alueessa (71.11), johon Kessijoen valuma-alue (71.118) kuuluu. Jämsä
Jämsässä risteävät Valtatiet 9 ja 24, ja Tampereen ja Jyväskylän välinen rautatieyhteys kulkee Jämsän kautta. Keskustaajama Seppola on Kankarisvedestä Päijänteeseen laskevan Jämsänjoen varrella. Pääjärvi (Lammi)
Pääjärvi on Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen rajalla eli siellä vastaavasti Hämeenlinnan Lammilla ja Hollolan Hämeenkoskella sijaitseva järvi. Aulusjärvi
Aulusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Jänisjärvi (Hämeenlinna)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy. Jämsä
Jämsä sijaitsee Päijänteen länsirannalla Tampereen, Lahden ja Jyväskylän muodostamassa kolmiossa lähempänä eteläisen Suomen rintamaita kuin maakuntansa pohjoisosia. Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsee puolestaan Hauholla noin 80 kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Se liikkuu kilometrin verran vuodessa Jämsästä poispäin kohti etelää. 62. leveyspiiri kulkee Jämsän halki siten että Koskenpää sijaitsee leveyspiirin pohjoispuolella. Jämsän etelä–pohjoissuuntainen pituus on karkeasti 50 kilometriä ja länsi–itäsuuntainen leveys niin ikään noin 50 kilometriä. Väestön painopiste eli Jämsän keskustaajama on kunnan eteläosassa melko lähellä Päijänteen länsirantoja. Alvajärvi (Jyväskylä)
Alvajärvi on järvi Jyväskylässä (vuoden 2008 loppuun Jyväskylän maalaiskunnassa. Se sijaitsee Palokkajärven pohjoispuolella, nelostien tuntumassa. Järvi käsittää leveämmän osan sekä sen länsiosasta etelään haarautuvan pitemmän ja pohjoiseen haarautuvan lyhyemmän lahden. Pohjoisen lahden pohjukkaan laskee Korttajärvestä Laahajoki. Nämä järvet on tilastoissa laskettu yhteen. Alvajärven eteläisestä lahdesta laskee Pappilanjoki Palokkajärveen. Alvajärven itäpuolella ovat Heikkilän ja Matinmäen kaupunginosat, ja osalla taloista on tontti Alvajärven rannalla. Myös länsirannalla on taloja rantatonteilla. Alvajärvessä on yksi saari, Lammassaari. Lapinjärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaa, joista kolme tuovat suolta kuivatusvesiä. Etelärantaan laskee Ruutanan lammen laskuoja. Järvi laskee itärannasta lähtevällä laskuojalla Valkeajärveen. Valkeajärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen. Nurmijärvi
Nurmijärven alueella on vain vähän vesistöjä. Kunta sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on Nurmijärven alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen. Nurmijärven suurin järvi on luoteessa osittain Hyvinkään puolella sijaitseva laskujoeton Sääksjärvi, ja muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi sekä Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla. Jämijärvi
Kunnan pohjoisosan halki kulkee valtatie 23, mutta kunnalle tärkeämpi on kirkonkylän kautta menevä Kankaanpään ja Ikaalisten välinen seututie 261. Jämijärven kirkonkylästä on matkaa Kankaanpäähän 20 kilometriä, Poriin 75 kilometriä, Parkanoon 32 kilometriä, Ikaalisiin 22 kilometriä ja Tampereelle 70 kilometriä. Jämijärven eteläosassa kulkee historiallinen Hämeen ja Pohjanmaan välinen Kyrönkankaantie Hämeenkangasta pitkin. Yrttijärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy. Siihen on johdettu useita lyhyitä suo-ojia, mutta merkittäviä ovat järven pohjoispäähän laskevat oja. Ne tulevat pohjoispuolen Keilassuolta ja kauempaa Iso-Valkeasta ja Pikku-Valkeasta. Yksi suo-oja kuivattaa itäpuolista metsäsuota, jonne kartan mukaan näyttäisi myös Laihajärvi ja Kotanen tyhjentävän vetensä. Järven laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se laskee 300 metrin päässä Kuusjärveen. Vesireitti laskee monen vaiheen jälkeen Eväjärveen. Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet
Jämijärvi on laskettu kahdesti. Vedenpinta aleni yhteensä 1,3 metriä ja mahdollisti samalla myös viereisten Mertiöjärven ja Ainajärven vedenpinnan alentamisen. Jämijärven etelärannalla sijaitsevan pienen Pihnarinlammen vedenpinta alenikin niin paljon, että jäljellä on enää kosteikko. Jyllinjoken alueella Jyllin ja Löytömaan kylien välissä sijaitsee Järviniittu , joka on avosuota ja kosteikkoa. Siitä lähtevä suora kaivettu oja laskee Jyllinjokeen Jyllin yläpuolella. Jämijärveen laskevan Naurisjoki-Jämijoki-Kivijoki-uoman valuma-alueella sijaitsee ainakin neljä laskettua järveä. Korvajärvi on laskettu suolampi, joka sijaitsee Korvaluoman eteläpuolella. Sen vedenpintaa on nostettukin ja se onkin kiinnostava lintujärvi. Aivan ampuma-alueen pohjoispäässä pohjoiseen menevän tien vieressä sijaitsee Kankaanjärvi , joka on nykyään ojitettua suota. Kankaanjärvestä itään sijaitsee suoksi kuivatettu Vähä Kivijärvi. Järven on ilmeisesti laskenut sama kylä, joka laski viereisen Kortesjärven . Kortesjärvi oli samankokoinen kuin Vähä Kivijärvikin. Molemmista on saatu paljon niittyä. Pirttijärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,8 metriä mpy. Järven läpi virtaa Kuusjärvestä Myllyojana alkava puro, joka käy ensin Särkijärvessä ennen kuin se laskee Pirttijärveen, ja jatkaa sitten 200 metrin päähän Vekuriin. Vesireitti päätyy Eväjärveen, joka on valuma-alueen pääjärvi. Jämijärvi
Palokoski, Suurimaa, Tykköö, Korvenkylä, Vihu, Ruupanperä, Kontti, Pitkäniemi, Kierikankylä, Kauppila, Polja, Kuusijoenkylä ja Jämi. Iso Rautavesi
Iso Rautavesi (myös "Iso-Rautavesi", SYKE:n järvinumero 14.522.1.001) on Jämsässä sijaitseva keskikokoinen järvi Koskenpään kylässä. Iso Rautavesi kuuluu Kymijoen päävesistöön ja sen Jämsän reittiin. Se saa vetensä Vähä-Rautavedestä ja ne laskevat Luomenjoen ja Luomenkosken kautta Lahnajärveen. Vähä-Rautavesi on isoveljensä koillispuolella ja se lasketaan tavallisesti mukaan järven tilastoihin. Kaakkoispuolella Iso Rautavesi kapenee Rautavirraksi, ja sen jälkeinen Uuttana katsotaan omaksi järvekseen, koska sen vedenkorkeus on kymmenen senttiä alempana. Pikkujärvi (Jämsä, Lahdenkylä)
Pikkujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Lahdenkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lehmijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Teisko)
Lehmijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Teiskon kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Salmijärvi (Kuru, Vehmaanperä)
Salmijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Vehmaanperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Keskinen (Jämsä, Runttimäki)
Keskinen on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Keskilammi (Tammela)
Keskilammi eli Keskijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella Pyhäjärven alueeseen. Järvi kuuluu Myllyjoen valuma-alueella Pehkijärveen laskevaan Teuronjoen valuma-alueeseen, jonka keskusjärven eli Rautijärven itäiseen reittiin se kuuluu. Salmijärvi (Jämsä, Rasi)
Salmijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva lampi. Pyhäjärven alue (Tampere)
Vesistöalueen keskusjärvi on Tampereen Pyhäjärvi, johon laskee joukko lyhyitä nimettömiä ojia ja lisäksi Laajanoja, Viinikanoja, Vihioja, Härmälänoja, Siko-oja, Naarvanoja ja Vastinoja. Näiden ojien alueella sijaitsee yli 100 järveä ja lampea. Niistä merkittävimpiä ovat Pyhäjärvi (12 161 hehtaaria, ha), Kaukajärvi (141 ha), Sääksjärvi (80 ha), Tottijärvi (69 ha), Vihnusjärvi (69 ha) ja Iidesjärvi (64 ha). Alueen asukasluku kohoaa satoihin tuhansiin, joten järvien virkistysarvolla on merkitys suurelle joukolle sen asukkaille. Alueella sijaitsee useita taajamia, joita ovat Tampere, Nokian rantataajamia Pitkäniemestä Sorvaan, Vesilahti ja Narva sekä Lempäälä ja Nurmi. Kovasjärvi (Jämsä)
Kovasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Jämijärvi
Vuoden 2017 lopussa Jämijärvellä oli 1 867 asukasta, joista 646 asui taajamissa, 1 193 haja-asutusalueilla ja 28 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Jämijärven taajama-aste on 35,1 %. Jämijärven taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Jämijärven kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 646 asukasta. Kummijärvi
Kummijärvi on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen. Leveäjärvi (Jämsä)
Leveäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallista noin kolme kilometriä koilliseen Hallinmäellä sijaitseva järvi. Hirvijärvi (Jämsä, Hämepohja)
Hirvijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hämenpohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Tammijärvi–Hauha
Tammijärvi–Hauha on kahden samalla korkeudella olevan järven pienehkö vesiallas Luhangan alueella Keski-Suomessa. Järvet ovat osa Kymijoen päävesistöä. Vedet laskevat pikkujärvien ja lampien sekä Tammijoen kautta Päijänteeseen. Jämsä
Länkipohja on pieni taajama Oriveden rajalla. Se on vanha Längelmäen keskus. Kylä sijaitsee Säkkijärven rannalla, Valtatie 9:n varrella. Länkipohja on melko mäkistä aluetta, lähellä sijaitsee Längelmävesi sekä Isojärven kansallispuisto. Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Kuusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kuusjärvellä sijaitseva järvi. Halijärvi (Jämsä)
Halijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Hallin lähellä sijaitseva lampi. Rotkojärvi (Jämsä)
Rotkojärvi eli Ruuhijärvi on pieni humusjärvi Jämsän Heräkulmassa lounaisessa Keski-Suomessa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Jämsän keskustasta luoteeseen ja noin 20 kilometriä Mäntän keskustasta kaakkoon. Rotkojärven pituus on noin 800 metriä ja leveys noin 50 metriä. Vuorijärvi (Jämsä)
Vuorijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärvellä sijaitseva järvi. Humalajärvi (Jämsä)
Humalajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Korpijärvi (Jänisjoen vesistö)
Korpijärvi () on järvi Jänisjoen vesistössä Suomen ja Venäjän rajalla. Suomen puoleinen osa kuuluu Joensuun kaupunkiin Pohjois-Karjalassa ja Venäjän puoleinen osa Karjalan tasavallan Suojärven piirin Loimolan kuntaan. Ennen alueluovutuksia järvi kuului kokonaisuudessaan Suomen Korpiselän kuntaan. Pirttijärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Pirttijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. Jämijärvi
Jämijärven poikki kulkee Porin ja Haapamäen välinen rautatie, jolla on vielä lähinnä sotaharjoitusaikoihin sijoittuvaa satunnaista liikennettä Parkanon ja Niinisalon Tykistöprikaatin välillä. Entinen Jämijärven seisake on lähellä Tykköön kylää noin viiden kilometrin päässä kirkonkylästä. Rata avattiin liikenteelle Porin ja Parkanon välillä vuonna 1935, mutta Jämijärven laiturivaihde avattiin vasta vuonna 1937. Henkilöliikenne Porin ja Haapamäen välillä lopetettiin vuonna 1981 ja Jämijärven asemarakennus purettiin myöhemmin. Otsikkojärvi
Otsikkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Jämijärven vaakuna
Jämijärven vaakuna on Jämijärven kunnan tunnus. Sen aihe viittaa paikkakunnan keskeiseen merkitykseen ilmailussa ja ilmailu-urheilussa. Jämijärven lentokenttä on edelleen yksi tärkeimmistä kevytilmailun keskuksista Suomessa. Jänenjärvi
Jänenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan taajaman lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva järvi. Salmijärvi (Jämsä, Halli)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy. Järven etelärantaan laskee puro, johon on johdettu suon kuivatusojia. Järven laskuoja yhtyy Halijärven laskuojaan ja jatkaa siitä Saarijärveen. Sen laskuoja Vehko-oja laskee Eväjärveen, jonka kautta vesireitti kulkee Koljonselkään. Lammijärvi (Keikyä)
Lammijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Keikyässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Keikyän alueeseen. Jämijärvi (järvi)
Itäisessä altaassa on yhdeksän saarta ja luotoa. Niistä suurimmat ovat Uimaluoto, Lehtisaari, Majasaari ja Niittusaari. Järvialtaan syvänteet mutkittelevat järven pohjassa. Yli kahdeksanmetrinen syvänne sijaitsee Majasaaren, Korkeasaaren ja Uimaluodon välissä ja näiden saarten väliköissä. Uimaluodon eteläpuolelta sen ohittaa Syväsalmi, jossa monin paikoin 15 metriä syvää. Pyydönniemen edustalla sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä yli 20 metriä syvä syvänne. Sieltä löytyy Karilannokan edustalta myös järven syvin kohta, joka on 26 metriä syvä. Jämsä
Päijänne ja luonto ovat keskeisessä asemassa Jämsän seudun matkailussa. Jämsän lähellä on myös Isojärven kansallispuisto, joka on suosittu retkikohde. Loukkulampi
Loukkulampi eli Laukkulampi on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Loukkulampi on osa Jämijärven aluetta. Kolonjärvi (Jämsä)
Kolonjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kolonkulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Jämijärven valuma-alue
Jämijärven laskujoki Jyllinjoki laskee Kyrösjärveen. Alajuoksulla se virtaa Yläinenlammin vierestä ja Alainenlammin läpi. Joen yläjuoksulla on Jyllin kylässä aivan joen uoman läheisyydessä vielä kolmas järvi Salavanjärvi, jonka laskuoja yhtyy jokeen vasemmalta. Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Jyllinjoen alue (35.541, 41 km²), Jämijärven alue (35.542, 83 km²), Naurisjoen alue (35.543, 47 km²), Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544, 73 km²), Koikonojan valuma-alue (35.545, 24 km²), Taulunojan valuma-alue (35.546, 22 km²) ja Palojoen valuma-alue (35.547, 108 km²). Syrjäjärvi (Jämsä)
Syrjäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin Eväjärven lähellä sijaitseva lampi. Jämijärvi (järvi)
Läntisessä altaassa sijaitsee 25 suurempaa saarta ja muutamia pienempiä luotoja. Osa pienistä saarista ovat uusia ja ne ovat syntyneet järvenlaskun yhteydessä. Huomattavimmat saaret ovat Palosaari, Huopansaari ja Juminsaari. Palosaari on 2,4 kilometriä pitkä ja jakaa järven selvästi kahteen osaan. Huopansaari on kilometrin pituinen ja Juminsaari on 800 metriä pitkä ja siihen johtaa keskustasta pengertie. Läntisen altaan syvin kohta on yhdeksän metriä ja se sijaitsee Juminsaaren edustalla. Siihen päättyy 2,8 kilometriä pitkä ja kapea syvänne, joka jatkuu matalampana Palolahden perukalle saakka. Toinen vastavanlainen kahdekasanmetriä syvä ja 1,3 kilometriä pitkä syvänne sijaitsee etelärannan tuntumassa. Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen laskujoki on nimeltään Kivijoki tai toiselta nimeltään Jämijoki. Valuma-alueen alarajalle yhtyy pääuomaan Pohjankankaalta virtaava suo-oja, jonka päässä sijaitsee Suonreittenkeidas ja Korvajärvi. Pääuoma on 18 kilometriä pitkä ja sen lähdejärvenä toimii Iso Kivijärvi. Joen valuma-alue on suuri ja koostuu pääasiassa laajoista suoalueista. Soita on otettu turvetuotantoon ja esimerkiksi Honkakeitaalla on laaja tuotantoalue, jonka kainalossa sijaitsee Röömi niminen lampi. Vesistön pääjärvi
Vesistön pääjärvi eli keskusjärvi on järvi, josta vesistön vedet laskevat laskujoen kautta mereen. Vesistön vedet kerääntyvät pääjärveen vesistöreittien kautta. Pääjärvi on yleensä vesistön suurin ja merkittävin järvi. Lehmijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Teisko)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Näsijärven alueella (35.31), jonka Näsijärven lähialueeseen (35.311) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Jämsän reitin valuma-alue
Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue, jonka pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 7,32 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne. Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet
Vuorijärven valuma-alueella on laskettu yhdellä kertaa useiden järvien vedenpintaa ja osa pienistä järvistä on kuivatettu kokonaan. Valuma-alueen keskusjärvi Vuorijärvi ja siihen välittömästi laskevat järvet Hanhijärvi ja Majajärvi ovat kaikki olleet järvenlaskun kohteena yhtäaikaa. Hanhijärveen laskenut Vähä Työjärvi on kuivatettu suoksi. Kun Vuorijärven vedenpinta aleni riittävästi, syntyi sen pohjoisimmasta lahdesta oma järvi Keskinenvesi . Myös se on nykyään kuivatettu kosteikoksi, jota kutsutaan Keskinenjärveksi. Majajärven ja Vuorijärven vedenpinnat ovat alentuneet niin, että kummatkin järvet ovat ruohottuneet ja matalia. Majajärven pohjoispuolella Ritajoen uomassa sijainnut Ritalampi on kuivatettu koskeikoksi, jota kutsutaan Lahoviidannevaksi. Halijärvi (Jämsä)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Siihen on johdettu Halisuolta johto-oja ja sen laskuoja yhtyy Salmijärven laskuojaan, jotka siis laskevat yhdessä Saarijärveen. Saarijärven laskuoja Vehko-oja laskee Eväjärveen, jonka vesireitti virtaa lopulta Koljonselkään. Lahdenperänjärvi
Lahdenperänjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Ylä-Partalan lähellä sijaitseva järvi. Rehtijärvi (järvi)
Rehtijärvi on Kanta-Hämeessä Jokioisissa Rehtijärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. Uhrilähde (Jämijärvi)
Uhrilähde on Hämeenkankaan harjujaksoon liittyvä lähde Jämijärvellä Satakunnan maakunnassa. Sen pohjassa on useita lähteensilmiä, joista pohjavesi kumpuaa pyörteinä. Kasvilajeista esiintyvät kevätlinnunsilmä ja lähdesara. Lähde liittyy alueen geologiaa esittelevään Hämeenkankaan itäosan luontopolkuverkostoon. Lähteelle on esteetön pääsy. Samaan polkuverkostoon liittyy myös läheinen Kylmämyllynlähde. Särkijärvi (Jämsä, Kolonkulma)
Särkijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kolonkulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Leppäjärvi (Jämsä, Runttimäki)
Leppäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Kymijoen vesistö
Vesistön pääjärven Päijänteen lisäksi muita suuria järviä ovat Keitele ja Puula. Päijänteen pohjoispuolella ovat Saarijärven, Viitasaaren ja Rautalammin reitit. Päijänteen itäpuolella oleva Mäntyharjun reitti virtaa Pyhäjärveen ja Salpausselkien välissä virtaava Valkealan reitti Kymijokeen. Vesistön laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Jämijärvi
Jämijärven lentokenttä oli 1930-luvulta 1960-luvun alkuun Suomen merkittävin purjelennon keskus ja se on edelleen neljän Suomen suosituimman purjelentokeskuksen joukossa. Vuosittain siellä järjestetään myös niin kutsuttujen experimental-lentokoneiden Fly-in. Jämijärvellä tapahtui 20. huhtikuuta 2014 vakava lento-onnettomuus, jossa kuoli kahdeksan henkilöä. Kokemäenjoen alueen lasketut järvet
Joutsijärven ympäristössä Jylhäjoen valuma-alueella erkanee Saarijärven kylässä etelään Liesoja, joka vie kuivatulle Liesjärvelle ja sen kautta laskeneelle Sammaljärvelle. Liesjärvi on nykyään ojitettua metsää ja peltoa ja Sammaljärvi on kokonaisuudessaan viljeltyä peltoa. Jylhäjoen pääjärvi on Saarijärvi ja sen vedenpintaa ainoastaan alennettiin. Jämsän reitti
Jämsän reitti on vesistöreitti Jämsän, Petäjäveden ja Multian kuntien alueella Keski-Suomessa. Se kuuluu Kymijoen vesistöön, ja sen vedet laskevat Jämsänjokea pitkin Päijänteeseen. Reitin valuma-alueet ovat Multialta alkava Pengerjoen valuma-alue, Petäjävedeltä alkava Ala-Kintauden valuma-alue ja Petäjäveden alue. Pengerjoen ja Ala-Kintauden alueet yhtyvät Jämsänvesi-nimisessä järvessä. Ison Rautaveden valuma-alue on Koskenpäässä ja Jämsänjoen alue sen eteläpuolella. Yrttijärvi (Jämsä)
Yrttijärvi on Keski-Suomessa Jämsän Eväjärven Kuusjärvellä sijaitseva järvi. Lehmijärvi (Padasjoki)
Lehmijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Jättijärvi
Jättijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa "Jätinmaan" kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Kauvatsanjoen ala-osan alueen" "Kiikoisjoen alueeseen". Koivujärvi (Jämsä, Länkipohja)
Koivujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Jyllinjoki
Jyllinjoki on 15 kilometriä pitkä joki Satakunnan Jämijärvellä ja Pirkanmaan Ikaalisissa. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reitin valuma-alueeseen, missä se on Jämijärven valuma-alueen keskusjärven, Jämijärven, ja Kyrösjärven yhdistävä laskujoki. Jyllinjoen luusuan kautta virtaa pinta-alaltaan 350 km² suuruisen valuma-alueen sadevedet ja joen suussa valuma-alue on kasvanut noin 390 km² suuruiseksi. Joki virtaa mutkitellen ja se laskee monien koskien läpi. Matkalla se ohittaa Jyllin kylän ja se laskee Kyrösjärveen Vatulan kylässä. Lautakkojärvi (Jämsä)
Lautakkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallinmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Kivijärvi (Jämsä, Halli)
Kivijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin lähellä sijaitseva lampi. Jämijärvi
Jämijärvellä oli vuonna 2004 Jämi-Jukola-suunnistustapahtuma. Jämsä
Jämsänkoski on samannimisen entisen kaupungin keskus, joka on kasvanut yhteen Seppolan kanssa muodostaen Jämsän keskustaajaman. Jämsänkosken teollinen kehitys alkoi jo 1800-luvulla ja se kehittyi omaksi taajamakseen. Jämsänkoski oli pitkään rakenteellisesti tehdasyhdyskunta. Jämsänkoski sijaitsee Jämsän pohjoispuolella, niin ikään Jämsänjoen varrella. Jämsänjoen kosket ovat antaneet osaltaan mahdollisuuden vesivoiman valjastamiselle teollisuuskäyttöön. Jyväskylän rata kulkee Jämsänkosken kautta, mutta varsinainen asema on Seppolassa. Myös Jämsänkoskella on linja-autoasema. Jämijärvi (järvi)
Läntiseen altaaseen laskevat lukuisat ojat ja joet. Pitkän Palolahden pohjukkaan laskevat vierekkäin Naurisjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 142, ja Palojoki, jonka valuma-alue on 108 neliökilometriä. Naurisjoen keskijuoksua kutsutaan toisinaan Jämijoeksi ja yläjuoksua Kivijoeksi. Nämä muodostavat yhteensä 40 kilometriä pitkän joen, jonka lähdejärvi on Iso Kivijärvi. Naurisjoen valuma-alueella sijaitsevat vielä Valkiajärvi, Röömi ja Korvajärvi. Palojoen pituus on noin 20 kilometriä ja sen latvahaarassa sijaitsee lähdejärvenä Palolammi. Palojoen sivuhaarassa sijaitsee Tyykköönjärvi. Palolahden suulta länteen laskee lyhyempi Koikonoja, jonka valuma-alue on 24 neliökilometriä. Sen valuma-alueella ei ole järviä. Pohjoisrannoilla laskevat järveen vielä kaksi lampea. Tervalampi on pieni ja lyhyen ojan varrella sijaitseva lampi, joka laskee Tervalahteen. Jämijärven keskustaan laskee Loukkulampi ja sen latvaojat tuovat vetensä kaukaa pohjoisilta soilta. Jämijärven etelärannalle laskee vain lyhyitä ojia Hämeenkankaan pohjoisilta rinnesoilta. Poljan kylän kohdalla on sijainnut pieni Pihnarinlammi, joka on kuivatettu kosteikoksi. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvellä on suoritettu kahdesti järvenlaskuja. Vanhimman säilyneen hakemuksen saada laskea järvi on jättänyt kihlakunnantuomari G. A. Wegelius järvenlaskuyhtiön puolesta vuonna 1877. Samaan aikaan on ollut vireillä toinenkin järvenlaskuhanke vuodelta 1878, jonka on jättänyt Anders Rajakorpi yhtiökumppaneidensa puolesta. Vain toisesta on säilynyt päätös vuodelta 1881, jolloin Jämijärven vedenpintaa laskettiin arviolta noin 50 senttimetriä. Toinen järvenlasku on suoritettu vuonna 1929, jonka käynnisti maanviljelijä Aleksi Sipilä vuonna 1926. Silloin vedenpinta aleni 80 senttimetriä. Majavijärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy. Jämijärven seurakunta
Jämijärven seurakunta on entinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka sijaitsi Satakunnan maakunnassa, Jämijärven kunnassa. Seurakunta kuului Tampereen hiippakunnassa Hämeenkyrön rovastikuntaa. Kirkkoherrana toimi Jorma Pitkänen. Jäseniä seurakunnassa vuonna 2017 oli 1 654, kirkkoon kuului 88,6 prosenttia kunnan väestöstä. Lehmijärvi (Padasjoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy. Pahajärvi (Jämsä, Länkipohja)
Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan pohjoispuolella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Loimijoen valuma-alue
Lintupajun luhdassa Jokioisilla Loimijokeen yhtyvä Jänhijoki (94 km, 200 km²) on 27 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueella on 29 järveä. Yläjuoksulla joki saa vetensä epätasaiselta Tammelan ylängöltä, jossa on 22 järveä ja paljon suomaata. Alajuoksulla joki halkoo savimaita ja täällä järvet sijaitsevat enimmäkseen harjuihin syntyneissä supissa. Yläjuoksulla ylin kokoava järvi on Kuivajärvi, johon laskevat Valkjärvi, Suopohjanlammi, Kyynäräjärvi, Pikku-Pakonen, Iso-Pakonen, Saloistenjärvi ja Kuuliaislammi. Kuivajärvi laskee kahta uomaa myöten Heinijärveen, joka on seuraava kokoava järvi. Läntiseen lasku-uomaan yhtyy Pikku-Kiimalammin ja Forssan Kiimalammin lasku-uoma. Itäinen lasku-uoma virtaa Tammelan Kiimalammin ja Mustalammin läpi. Heinijärveen laskevat omia lasku-uomiaan pitkin Luolalammi, Korpipohjanen ja Suopohjanen. Yhteistä lasku-uomaa käyttävät Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen, Sammakkolammi ja ehkä Kaipiaislammi. Heinjärvestä laskee Heinijoki Jänijärveen, joka on Jänhijoen lähdejärvi. Heinijokeen yhtyy Särkijärven laskuoja. Loput järvet sijaitsevat savikkomailla Jänhijoen alajuoksun varrella. Näistä vain Setälänlammi on savikoiden järvi ja loput järvet Enttu, Koivistonlammi, Laikkalammi, Rehtijärvi ja Yöninlammi sijaitsevat harjujen yhteydessä. Saarijärvi (Jämsä, Halli)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,6 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi ojaa, joista lounaisrantaan laskee Salmijärven ja Halijärven laskuoja ja itärantaan laskuoja Pikkuisesta Valkeajärvestä ja Valkeajärvestä. Järven laskuoja on Vehkaoja, joka laskee Eväjärveen. Eväjärvestä vesireitti jatkaa Koljonselkään. Jänenjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskevat Jänenvuoren kummaltakin rinteen juurelta lyhyet metsäojat. Järvi on myös Haapaojan eli Vilkkilänjoen läpivirtausjärvi. Haapaoja saa alkuunsa Myllyvedeltä ja se laskee 300 metrin jälkeen Koljonselän Säkkiin. Haapaoja alittaa matkallaan valtatien 9 ja Orivesi-Jyväskylä-radan. Koukkujärvi (Jämsä, Halli)
Koukkujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Jämijärvi
Jämijärven maanpinta sijaitsee Suomen mittakaavassa keskimäärin varsin korkealla merenpinnasta. Maisemakuvaa hallitsee Hämeenkangas, jota pitkin kulkee ikivanha, maisemiltaan erämaisena säilynyt Kyrönkankaantie. Kunnan alueella sijaitseva Soininharju on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjulla on myös muutama syvä suppa eli ”vati” ja pohjoisrinteellä suuri "Kylmänmyllynlähde". Kunnan alueella sijaitsevan Jämijärven pinta on puolestaan 100,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Sokkeloisen järven pinta-ala on vajaat 8,8 neliökilometriä, mutta siinä on rantaviivaa peräti 91 kilometriä. Kauniista maisemistaan tunnettuun Jämijärveen laskevat Nauris- sekä Palojoki ja järveltä pois virtaa Kyrösjärveen laskeva Jyllinjoki. Salmijärvi (Jämsä, Rasi)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pitkäjärven valuma-alueeseen (35.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,1 metriä mpy.