Mihin Helsingin suurpiiriin Itis kuuluu?
Itä-Helsinki
Helsingin aluejaossa "Itäinen suurpiiri" on yksi Helsingin 7 suurpiiristä, ja siihen kuuluvat seuraavat peruspiirit ja osa-alueet: Itä-Helsinki
Myös Helsingin "Kaakkoinen suurpiiri" ja "Östersundomin suurpiiri" ovat osa Itä-Helsinkiä. Kaakkoiseen suurpiiriin kuuluvat seuraavat peruspiirit ja osa-alueet:
Itis (kauppakeskus)
Itis (entiseltä nimeltään Itäkeskus) on kauppakeskus, joka sijaitsee Itä-Helsingissä Vartiokylän kaupunginosan Itäkeskuksen osa-alueella Kehä I:n ja Itäväylän risteyksessä. Kauppakeskusta rajaavat Kehä I:n lisäksi Itäkatu ja Turunlinnantie. Itiksen vuokrattava pinta-ala ("Gross Leasable Area, GLA") on 115 300 neliömetriä ja kokonaispinta-ala noin 200 000 neliömetriä. Myymälöitä, ravintoloita ja erilaisia palveluita on yhteensä yli 200, ravintoloita näistä on 30 ja myymälöitä yli sata. Niissä työskentelee yli 2 000 henkilöä, pysäköintipaikkoja on noin 3 000. Osa-alue
Helsingissä piirijakojärjestelmään kuuluu marraskuussa 2012 tehdyn päätöksen mukaan 8 suurpiiriä, 34 peruspiiriä, 148 osa-aluetta ja 404 pienaluetta. Koillinen suurpiiri
Helsingin virallisen aluejaon mukaan koillinen peruspiiri jaetaan myös viiteen kaupungin­osaan, jotka ovat Viikki, Pukinmäki, Malmi, Tapaninkylä, Suutarila ja Suurmetsä. Näistä Pukinmäki ja Suutarila ovat alueeltaan samat kuin saman­nimiset perus­piirit. Viikin kaupunginosa käsittää Latokartanon peruspiirin lukuun ottamatta Pihlajä­mäkeä, joka kuuluu Malmin kaupungin­osaan. Malmin kaupunginosaan kuuluu myös Malmin perus­piirin alue lukuun ottamatta Tapanilaa ja Tapanin­vainiota, jotka muodostavat Tapanin­kylän kaupungin­osan. Suur­metsän kaupungin­osan muodostavat Puistolan ja Jako­mäen perus­piirit yhdessä. Hista
Hista () on kaavoitusvaiheessa oleva alue Länsi-Espoon Vanha-Nuuksion () ja Siikajärven () kaupunginosassa Espoon keskuksen suuralueella. Hista-Siikajärvi-Nupuri osayleiskaava-alue sijaitsee, Turunväylän varrella, Nuuksion järviylängön eteläpuolella rajautuen Kirkkonummen kuntaan. Hista kytkee Kirkkonummen, Veikkolan, Vihdin ja Lohjan sekä vahvistaa seudullista taajamarakennetta. Hista sijaitsee 10 kilometrin päässä Espoon keskuksesta luoteeseen ja noin 30 kilometrin päässä Helsingin keskustasta. Turunväylällä on alueen kohdalla Histan eritasoliittymä. Aviapoliksen suuralue
Aviapoliksen suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Vuodesta 2007 lähtien olemassa ollut suuralue sijaitsee kaupungin keskiosissa. Suuralueen eteläpuolella on Helsinki, lounaispuolella Myyrmäen suuralue, luoteispuolella Kivistön suuralue, pohjoispuolella Tuusula, ja itäpuolella Tikkurilan sekä Koivukylän suuralueet. Itis (kauppakeskus)
Stockmann-tavaratalo on toiminut kauppakeskus Itiksessä vuodesta 1992 alkaen. Kauppakeskusta uudistettaessa uudistunut Stockmann Itis avattiin kauppakeskuksen itäpäätyyn 4. marraskuuta 2013. Stockmannilla on siellä kolmessa kerroksessa tilaa 12 000 neliömetriä. Tavaratalon keskellä on 26-metrinen valopiha, johon tulee valoa kattoikkunoiden kautta. Niin sanottu ”Stockan kello” on tavaratalon valopihan päädyssä. Itis (kauppakeskus)
Itäkeskuksen rakennutti SKOP, joka myös omisti keskuksen aluksi. Se oli SKOP:lle 200 miljoonan markan sijoitus. Itiksen ensimmäinen vaihe valmistui syksyllä 1984 aluetta palvelleen Puhoksen ostoskeskuksen läheisyyteen, ja sen suunnitteli arkkitehti Erkki Kairamo (Gullichsen, Kairamo, Vormala Arkkitehdit Ky) ja rakensi Haka. Julkisivussa ei pyritty tuomaan esiin kulttuurillisia eikä historiallisia viitteitä, vaan sen vallitseva kuva syntyi mainosten ja liikkeiden tunnusten avulla. Nykyisin Pasaasiksi nimetty osa oli pinta-alaltaan 22 000 neliömetriä ja siinä oli 41 liikettä, kuten Anttila, Maxi, Pukeva ja Seppälä. Pian avajaisten jälkeen alettiin suunnitella laajennusta, joka valmistui vanhan osan uudistuksen kanssa viiden arkkitehtitoimiston (muun muassa Juhani Pallasmaan) suunnittelemana 1992. Laajennuksen myötä kauppakeskuksen pinta-ala moninkertaistui 85 000 neliömetriin, uusiksi vuokralaisiksi tulivat muun muassa Stockmannin ja Sokoksen tavaratalot ja liikkeiden kokonaismäärä kasvoi kahteensataan, jolloin Itiksestä tuli Pohjoismaiden suurin kauppakeskus. Kauppakeskuksen Kehä I:n puoleiseen päätyyn alettiin suunnitella uutta laajennusta 1990-luvun lopussa. Piazzaksi nimetty laajennusosa avattiin syyskuussa 2001, jolloin kauppakeskus saavutti nykyiset mittansa. Isolahti
Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Isolahti kuuluu Gerbyn suuralueeseen. Ibresin piiri
Ibresin piiri (, tšuvassiksi Йĕпреç районě, "Jĕpreç raionĕ") on paikallinen itsehallintoalue Tšuvassian tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1927 perustetun piirin pinta-ala on 1 201 neliökilometriä ja asukkaita on 28 500 henkeä (vuonna 2009). Stockmannin Itäkeskuksen tavaratalo
Stockmann Itis (aiemmin Stockmann Itäkeskus) on Stockmann-ketjun tavaratalo kauppakeskus Itiksessä Helsingin Itäkeskuksessa. Se sijaitsee kauppakeskuksen päädyssä entisen Piazzan tilalla. Vuonna 1992 avattu tavaratalo sijaitsi aiemmin kauppakeskuksen Bulevardilla. Nykyisiin tiloihinsa se siirtyi marraskuussa 2013. Helsingin alueellinen jako
Helsinki jaetaan kahdeksaan "suurpiiriin", jotka numeroidaan 1–8. Suurpiirit ja niiden asukasluvut 1.1.2018 olivat: Itäsaaret
Itäsaaret () on merellisen Kaakkois-Helsingin Laajasalon peruspiiriin kuuluva saaria ja merta käsittävä osa-alue. Helsingin maantiede
Helsingin seutu on Helsinkiä ympyröivä metropolialue. Siihen kuuluvat Helsingin lisäksi Espoo, Vantaa, Kauniainen, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Nurmijärvi, Sipoo, Tuusula ja Vihti. Metropolialueen ydintä kutsutaan pääkaupunkiseuduksi, johon kuuluvat Helsinki, Espoo, Vantaa, ja Kauniainen. Helsingin seutua laajempi alue on Helsingin seutukunta, johon kuuluvat Helsingin seudun lisäksi myös Karkkila, Lohja ja Siuntio ja joka on yksi Suomen seutukunnista. Aurinkolahti
Aurinkolahden lähistöllä on suuria kauppakeskuksia. Kauppakeskus Columbus on heti Aurinkolahden pohjoispuolella. Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Itis on kuuden minuutin metromatkan päässä. Vuotietä pitkin sinne pääsee myös autolla. Hernesaari
Hernesaaren itäpuolella ovat Eira ja Punavuori. Rajana niitä vastaan on Telakkakatu, jonka keskellä vuoteen 2008 saakka kulki Helsingin satamarata. Lännessä Hietalahden toisella puolella sijaitsee Jätkäsaaren alue, joka Hernesaaren tavoin on osa Länsisataman kaupunginosaa. Niemen tyvessä sijaitsee vuonna 2004 hyväksyttyyn asemakaavaan pohjautuva pieni "Eiranrannaksi" nimetty kerrostaloalue (vanha Punatulkun kortteli), jonka ohi kulkee saman niminen katu. Hernesaaren edustalla sijaitsevat, kesäkaudella suositut Pihlajasaaret kuuluvat Länsisaarten osa-alueeseen. Kantakaupungin eteläisin piste on Hernesaaressa, mutta Lauttasaaren eteläkärki ulottuu vielä etelämmäksi. Noisy-le-Grand
Noisy-le-Grand () on Ranskan kunta Pariisin itäisellä esikaupunkivyöhykkeellä, noin 15 kilometriä Pariisin keskustasta itään. Se kuuluu Le Raincyn arrondissementtiin Seine-Saint-Denis’n departementissa. Se on osa uuden Marne-la-Vallée-kaupungin Porte de Paris -nimistä sektoria. Vuoden 2012 väestölaskennassa kunnassa oli 62 592 asukasta, joista suuri osa on maahanmuuttajia Afrikasta ja Kaukoidästä. Helsinki
Helsingin seutu on Helsinkiä ympäröivä metropolialue. Siihen kuuluvat Helsingin lisäksi Espoo, Vantaa, Kauniainen, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Nurmijärvi, Sipoo, Tuusula, Pornainen, Mäntsälä ja Vihti. Helsingin seutua laajempi alue on Helsingin seutukunta, joka on yksi Suomen seutukunnista. Seutukuntaan kuuluvat Helsingin seudun lisäksi Siuntio, Lohja ja Karkkila. Pääkaupunkiseutu
Helsingistä lähtevät valtatiet 1, 3, 4 ja 7 sekä kantatiet 45 ja 51. Pääkaupunkiseutua palvelevat kehätiet Kehä I, Kehä II ja Kehä III. Pääkaupunkiseudun mittakaavassa pääteinä voidaan pitää myös Vihdintietä ja Itäväylää. Suurpelto
Suurpelto () on yhä rakenteilla oleva alue Espoon Henttaan, Mankkaan ja Olarin välissä. Suurpelto ulottuu etelässä Olarista Turunväylälle asti ja itäinen osa siitä sijaitsee Kehä II:n itäpuolella, Mankkaan puolella. Lännessä se rajautuu Espoon laajaan ja metsäiseen 880 hehtaarin keskuspuistoon. Suurpellon pinta-ala on kaikkiaan 325 hehtaaria ja 89 hehtaaria siitä tulee olemaan puistoja. Isosaari
Isosaari () on Helsingin kaupungin Ulkosaarten kaupunginosan Itäsaarten osa-alueeseen kuuluva linnakesaari Suomenlahdessa. Saari on pinta-alaltaan noin 76 hehtaaria. Pääosaa saaresta peittää havumetsä. Saari oli Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva valmiuslinnake 9. tammikuuta 2012 asti, jolloin varusmieskoulutus saaressa lakkasi ja saari jäi puolustusvoimien harjoitusalueeksi ja vartiolinnakkeeksi. Senaatti vuokrasi maa-alueet ja rakennukset keväällä 2017 Suomen Saaristokuljetus Oy:lle ympärivuotista matkailutoiminnan kehittämistä varten. Saari avattiin yleisölle lauantaina 10. kesäkuuta 2017. Isosaaresta odotetaan suosittua matkailu- ja virkistyskohdetta erityisesti kesäaikaan. Viikin tiedepuisto
Viikin tiedepuisto () on Lahdenväylän eteläpuolella sijaitseva Viikin kaupunginosan osa-alue Helsingin koillisessa suurpiirissä ja Latokartanon peruspiirissä. Idänpää
Idänpää on Hämeenlinnan 16. kaupunginosa ja lähiö. Se sijaitsee noin kolme kilometriä keskustasta länteen entisen Idänpään kylän paikalla. Kylä sijaitsi Katumajärven päässä sen itäpuolella, mistä johtuu alueen nimi. Idänpään liikekeskustan tuntumassa valtatie 10 risteää keskustaan suuntautuvan Viipurintien kanssa. Alueella sijaitsevat muun muassa Idänpään terveysasema, Päivärinteen palvelutalo, S-Market, Alko, R-kioski, Idänpään torppa sekä autoliikkeitä, huoltoasemia ja katsastuskonttori. Idänpään naapurikaupunginosia ovat Hätilä, Sairio, Ruununmylly, Kappola ja Katinen. Íos (kunta)
Íos ( eli Δήμος Ιητών, "Dímos Iitón") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thíran alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Kunnan pinta-ala on 109,024 neliökilometriä ja väkiluku 2 024 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Íos. Itäsaaret
Alueen pohjoisraja kulkee Santahaminan ja Villingin saarten eteläpuolella. Alueen itäosissa raja jatkaa Ison Leikosaaren ja Uutelan itäpuolelta ja Vuosaaren sataman edustalla olevan Pikku Niinisaaren eteläpuolelta. Idässä naapurina on Sipoon saaristo. Etelässä alue jatkunee Halliluodon ja Länsitoukin etelärajojen luota kulkevan sisäisten aluevesien ulkorajalle saakka, josta ulompana sijaitsee Helsingin aluemeri. Östersundom
Östersundom eli Itäsalmi on kulmakunta itäisen Helsingin ja läntisen Sipoon kuntien alueella. Helsingin 55. kaupunginosana ja samannimisenä Helsingin suurpiirinä alueesta käytetään sekä suomen- että ruotsinkielisissä yhteyksissä nimeä "Östersundom". "Östersundom" on myös maarekisterikylän ruotsinkielinen nimi, suomenkielinen nimi on "Itäsalmi". Osa maarekisterikylästä kuuluu Sipooseen. Kehä I
Kehä I () eli seututie 101 on pääkaupunkiseudulla sijaitseva kehätie, joka kiertää Helsingin niemen alkaen Itäväylältä Helsingin Itäkeskuksessa ja päättyen Länsiväylälle Espoon Keilaniemessä. Iso Iiluoto
Iso Iiluoto () on Helsingin kaupungin henkilökunnan suosittu virkistyssaari Vuosaaren Kallahdenniemen eteläpuolella. Se on suurin Iiluotojen saariryhmän saarista, joihin kuuluu Läntinen ja Itäinen Iiluoto. Pinta-ala on 3,7 ha. Saaressa on huvila 1910-luvulta, uudempia rakennuksia, pienvenesatama ja yhteyslaivan laituri. Yli sata vuotta sitten saari sai runsaasti sanomalehtijulkisuutta siellä vuonna 1908 tapahtuneen kaksoismurhan johdosta. Sittemmin saari oli pitkään Hankkija-yhtymän lomasaari. Ii
Halttulanmatala, Hietakalla (Hiastinlahti), Hietakalla (Myllykankaan edustalla), Hylkikalla, Iin Röyttä, Iso-Paskaletto, Jussinmatala, Isokivenletto, Karhu, Koivuluodonmatala, Kokkosaari, Kraasukanletto, Kraasukka, Krassinletto, Kriisi, Kriisin Ymmyrkäinen, Kuivamatala, Liippa, Maakrunni, Onsajanmatala, Pallonen, Pensaskari, Paska-Kraasukka, Pikku-Paskaletto, Pohjanletto, Pommeri, Rakka-Penno, Rintamatala, Ristikari, Rontti, Ryöskärinkalla, Samulinmatala, Santapankki, Satakari, Selkäletto (avomerellä), Selkäletto (Praavan edustalla), Selkäletto (Seljänlahdella), Tangonsaari, Tasasenletto, Ulko-Kaapri, Ulko-Klaama, Ulkokrunni, Ulko-Pallonen.
Iin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lohisoppa, lätyt ja hillo. Suurmetsä
Suurmetsä () on 15 500 asukkaan kaupunginosa Koillis-Helsingissä. Suurmetsään kuuluvat osa-alueet Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo, Alppikylä ja Jakomäki. Suurmetsän nimi vahvistettiin vuonna 1962, jolloin kaupunginosa myös jaettiin nykyisiin osa-alueisiinsa. Suurmetsän alue liitettiin Helsinkiin Vantaasta suuressa alueliitoksessa vuonna 1946. Helsingin piirijaossa Puistola, Heikinlaakso, Tattarisuo ja Alppikylä kuuluvat "Puistolan peruspiiriin", ja Jakomäki muodostaa oman peruspiirinsä. Kaupunginosan nimen perustana oleva Storskog esiintyy paikannimenä jo 1760-luvun kartoissa. Ikaalinen
Ikaalisten keskustaajama eli entinen kirkonkylä ja kauppala, nykyinen Vanhakauppalan kaupunginosa sijaitsee niemessä Kyrösjärven rannalla. Kunnan alue ylettyy itä-länsi -suuntaisena molemmin puolin järven pohjoispään ympärille. Kyrösjärvi samoin kuin koko kunnan alue on osa Kokemäenjoen vesistöä. Pääosa Ikaalisista kuuluu Kyrösjärven vesialueeseen, mutta eräät kunnan itäosan järvet laskevat Näsijärveen. Ikaalinen sijaitsee keskellä vanhaa Ylä-Satakuntaa, ja se kuuluikin vuosisatojen ajan, aina 1990-luvulle saakka, Satakunnan maakuntaan ja Turun ja Porin lääniin. Tällöin Tampereen kasvavasta vaikutuksesta johtuen Ylä-Satakunnan kunnat tulivat osaksi Pirkanmaan maakuntaa ja Hämeen lääniä. Alueen liikenne suuntautuu pääasiassa Tampereelle, ja seudulla puhutaan hämäläismurteiden ylä-satakuntalaista alamurretta. Ikaalisten naapurikunnista kaupunkeja ovat myös entiseen Suur-Ikaalisiin kuuluneet pohjoinen Parkano ja läntinen Kankaanpää. Muita suuria naapurikuntia ovat eteläinen Hämeenkyrö ja itäinen Ylöjärvi. Tampereelle on Ikaalisista matkaa runsaat 50 kilometriä. Southwark
Southwark on yksi Ison-Britannian pääkaupungin Lontoon 32 kaupunkipiireistä, ja se sijaitsee Thamesjoen eteläpuolella Kaakkois-Lontoossa. Southwarkin naapurikaupunginosia ('borough') ovat City of London ja Tower Hamlets pohjoisessa, Lambeth lännessä ja Lewisham idässä. Helsingin maantiede
Asemakaavan mukaan Helsinki jakaantuu 59 kaupunginosaan, joista osa jaetaan vielä edelleen osa-alueisiin. Sen lisäksi lähinnä Helsingin kaupungin hallinnon tarpeita varten on luotu piirijako. Piirijaon yksikköinä ovat suurpiirit, peruspiirit ja osa-alueet. Osa-aluetasolla molemmat jaotukset ovat yhtäpitävät, mutta peruspiireistä vain osa on samoja kuin kaupunginosat. Näiden jakojen erona on myös, että piirijaolla muodostetaan kaupunginosia suurempia toiminnallisia alueita eli suurpiirejä, joita on kahdeksan. Itä-Helsinki
Helsingin pitäjä syntyi 1300-luvulla, ja Itä-Helsingin alue kuului tuolloin Helsingin pitäjään. Ensimmäiset kartanot rakennettiin Itä-Helsinkiin jo 1500-luvulla, jolloin alueella oli runsaasti rälssimaata. Säteri oli rälssitalo, joka oli vapautettu veroista ratsupalvelusta vastaan – tällaisia rälssisätereitä olivat Herttoniemen, Kulosaaren, Laajasalon ja Tullisaaren kartanot. 1860-luvun Ison reduktion seurauksena vain Laajasalon ja Herttoniemen kartanot säilyttivät säterivapautuksensa. Itäkeskuksen metroasema
Itäkeskuksen metroasema () on yksi Helsingin metron maanpäällisistä asemista. Se sijaitsee Suomen suurimman kauppakeskuksen, Itiksen kyljessä. Asemalla on kolme raidetta ja vilkas bussiterminaali. Asema palvelee Itäkeskuksen ja Puotinharjun osa-alueita Vartiokylän kaupunginosassa Itä-Helsingissä sekä liityntäliikenteen välityksellä monia muitakin alueita. Asemalta on suora käynti Kauppakeskus Itikseen ja Tallinnanaukiolle. Itäkeskuksessa metro haarautuu kahteen suuntaan: Mellunmäkeen ja Vuosaareen. Hernesaari
Hernesaari () on eteläisimpään Helsinkiin kuuluvan Länsisataman kaupunginosan osa-alue. Sen muodostavat Eiran länsipuolella oleva niemi ja siihen täyttömailla yhdistetyt entiset saaret Munkkisaari ja Herne­saari. Hallinnollisesti Herne­saari kuuluu Ullanlinnan peruspiiriin, joka puolestaan on osa laajempaa Helsingin "Eteläistä suurpiiriä". Isoholmi
Isoholmi on Raahen kaupungin pohjoisosassa sijaitseva kaupunginosa. Isoholmin naapurikaupunginosia ovat Holminlaakso, Antinkangas, Vilppu, Lehmiranta ja Pikkuholmi. Isoholmi on lähes täysin omakotitaloaluetta, joka on rakennettu 1970-luvun alussa. Isoholmintie alkaa vanhasta Ouluntiestä, josta se kulkee läpi Antinkankaan ja päättyy Isoholmin mäelle, tehden 90 asteen kulman, josta tien nimi vaihtuu Kivitieksi. Helsingin alueellinen jako
Peruspiirin numerossa ensimmäisenä on suurpiirin numero, sitten nolla ja kolmantena peruspiirin järjestysnumero suurpiirissään. Iso-Syöte
Iso-Syöte on Suomen eteläisin tunturi. Se sijaitsee Pudasjärven kaupungissa Pohjois-Pohjanmaalla, lähellä Lapin maakunnan rajaa. Kaupungin keskustaajamasta Kurenalta on matkaa noin 55 kilometriä ja Oulusta noin 140 kilometriä. Ison-Syötteen huippu kohoaa puurajan yläpuolelle, 432 metrin korkeuteen merenpinnasta. I kaupunginosa (Turku)
I kaupunginosa on Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista itäisin. Kaupunginosa sijaitsee Aurajoen itäpuolella Uudenmaankadun ja Helsinginkadun (valtatie 1) välissä rajoittuen etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosa muodostuu pienalueista 10210 Yliopisto I ja 10211 Sirkkala I. Kaupunginosassa sijaitsevat Turun molemmat yliopistot: suomenkielinen Turun yliopisto ja ruotsinkielinen Åbo Akademi. Myös Turun yliopistollinen keskussairaala (TYKS), Akatemiatalossa toimiva Turun hovioikeus, Turun tuomiokirkko ja entinen Sirkkalan kasarmi sekä Turun kasarmi ovat I kaupunginosassa. Iso Kivijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)
Iso Kivijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Länsi-Aureessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Iso Kivijärvi on osa Liesijoen aluetta ja se kuuluu osittain Seitsemisen kansallispuistoon. Itabashi
Itabashi () on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin pohjoisosassa Arajoen oikealla rannalla Tokion keisarillisen palatsin luoteispuolella ja rajautuu Kitan, Neriman ja Toshiman erillisalueisiin sekä Saitaman prefektuurin Wakōn ja Todan kaupunkeihin. Itabashissa on 560 435 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 32,22 neliökilometriä. Finnkino Itis
Itis on Finnkinon elokuvateatteri, joka sijaitsee Itis kauppakeskuksessa. Itis Finnkinossa on yhdeksän salia, joissa on yhteensä 1 063 asiakaspaikkaa. Elokuvateatterissa on Suomen ensimmäinen huipputekniikalla varustettu Imax-teatterisali. Elokuvateatteri avattiin 30. marraskuuta 2018. Ise (kaupunki)
Sisemmän pyhäkön ohi virtaavan Isuzujoen ylittää puinen Ujibashi-silta. Sen edustalla on Oharai-machin kaupunginosa, jonka läpi kulkevan kadun varrella on lukuisia ravintoloita ja matkamuistoliikkeitä. Kaupunginosan keskiosassa sijaitsee Okage-yokochō, Edo-kauden ja Meiji-kauden tyyliin entistajan pyhäkönaluskaupunkia muistuttamaan rakennettu alue. Siellä on myös Isen pyhiinvaellusta käsittelevä museo Okageza. Toinen historiallinen kaupunginosa on Setajoen varrella Ise-shin rautatieaseman koillispuolella sijaitseva Kawasakin kauppiaskortteli, jota kutsuttiin ”Isen keittiöksi”. Yleisölle avoinna on esimerkiksi Ise-Kawasakin kauppiastalo, joka toimi Edo-kaudella alkoholimyymälänä. Helsingin kantakaupunki
Helsingin eteläisessä suurpiirissä oli vuoden 2014 alussa asukkaita 106 201. Itäharju
Itäharju () on Turussa sijaitseva kaupunginosa, joka sijaitsee Kupittaan, Pääskyvuoren ja Nummen kaupunginosien välissä. Alueella on runsaasti omakotitaloja ja pienteollisuutta. Myös Jaanin kerrostaloalue kuuluu Itäharjun kaupunginosaan. Kupittaan toimistokeskittymästä Itäharjulle on levinnyt tiivistä toimistorakentamista 2000-luvun alkuvuosina. Turun yliopistollinen keskussairaalan T-sairaala sijaitsee Itäharjun luoteisosassa paikalla, jossa 1960-luvun loppuun asti toimi Kupittaan Savi. Itäharjun näkyvimmät rakennukset ovat vakuutusyhtiö Ifin käyttämän If-talon kolme toimistotornia. Iisvesi
Järvi on jakautunut kolmeen suurempaan altaaseen, jotka ovat Virmasvesi, Rasvanki ja varsinainen Iisvesi. Sitä luonnehtivat suuret saaret ja pitkät järveä halkovat niemet, kuten Lieteniemi, joka erottaa Virmasveden Iisvedestä. Iisveden yli 400 saaresta suurimmat ovat Pulkkilansaari sekä Virmasveden ja Rasvangin selät toisistaan erottavat Käpysaari ja Linnonsaari. Etelämpänä sijaitsee kapea ja pitkä Kuninkaansaari. Iisvedellä on rantaviivaa 464 km, ja sen rannoille on keskittynyt kolme asutuskeskusta: Virmasveden rannalla sijaitsee Karttula, Rasvangin rannalla Tervo ja aivan Iisveden eteläisimmässä päädyssä Suonenjoen Iisveden taajama. Helsingin alueellinen jako
Suurpiirit jaetaan "peruspiireihin", joita on yhteensä 34. Peruspiireistä muutamat ovat samoja kuin kaupunginosat, toiset taas muodostuvat useistakin kaupunginosista. Puotinharju
Joukkoliikenneyhteydet ovat yöaikaa lukuun ottamatta varsin hyvät. Itäkeskuksen ja Puotilan metroasemat palvelevat sujuvasti myös Puotinharjua, vaikkakin tietyistä osista niille on kävelyä yli kilometri, jolloin voi kuitenkin mennä bussilla. Itäkeskuksen metroasema sijaitsee Itis-kauppakeskuksen länsipäädyssä, Puotilan metroasema puolestaan Itäkeskuksen Prisman vieressä. Itäväylää, Turunlinnantie-Vanhanlinnantietä sekä Kehä I:tä ja Meripellontietä pitkin kulkee useita kaupungin, seutuliikenteen ja kaukoliikenteen linja-autoreittejä, jotka palvelut ovat puotinharjulaisille lähietäisyydellä. Busseilla pääsee mm. keskustaan, Itäkeskukseen, Malmille, Kontulaan ja kaukoliikenteen busseilla mm. Porvooseen. Ahtiala
Ahtiala on yksi Lahden kaupunginosista. Ahtiala sijaitsee itäisessä Lahdessa ja on myös osa Ahtialan suuraluetta, johon Ahtialan lisäksi kuuluvat Kunnaksen, Myllypohjan, Kaukkarin, Kytölän, Viuhan ja Koiskalan alueet. Suuralueen asukasluku on noin 10 500. Ahtiala on Lahden lapsirikkain asuinalue. Finnkino Itis
Anttilan entisiin tiloihin saneerattu teatteri on Finnkinon suurin investointi Helsingin keskustassa sijaitsevan Tennispalatsin teatterin avaamisen jälkeen, joka avattiin 1997. Iittala
Iittala on Hämeenlinnan kaupunkiin kuuluvan entisen Kalvolan kunnan keskustaajama ja suurin kylä. Iittalan taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 2 360 asukasta. Harrisin piirikunta (Texas)
Harrisin piirikunta kuuluu Houston Metropolitan Statistical Area -suurkaupunkialueeseen, joka oli Yhdysvaltain viidenneksi suurin vuonna 2016. Igis
Igis (retoromaaniksi "Eigias" tai "Aigias") on kylä ja entinen kunta itäisessä Sveitsissä, Graubündenin kantonissa, Reinin laaksossa, noin 500 - 1 400 metrin korkeudessa. Igis ja Mastrils yhdistyivät Landquartin kunnaksi 1.1.2012. Kunnan pinta-ala oli 10,9 km² ja vuoden 2008 lopussa kunnan väkiluku oli 7 529. Profítis Ilías (Ateena)
Profítis Ilías () on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan varsinaisen kaupunkialueen kaakkoislaidalla ja kuuluu kaupungin 2. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä sen alueella olevasta samannimisestä kirkosta, joka on omistettu profeetta Elialle. Profítis Ilías voidaan nähdä myös osana laajempaa Pagkrátin kaupunginosaa. Imatran kaupunginosat
Mehiläismäki on pieni omakotitaloalue Itä-Siitolan, Linnankosken ja Sotkulammen läheisyydessä. Mehiläismäeltä Imatran keskustaan on 3 kilometrin matka. Isko
Puolivälinkankaan suuralueeseen kuuluva Isko rajoittuu pohjoisessa Linnanmaahan, idässä Puolivälinkankaaseen ja Pyykösjärveen, etelässä Välivainioon sekä lännessä Koskelaan. Lilla Edetin kunta
Vuoden 2005 alusta lähtien Lilla Edet on laskettu osaksi Suur-Göteborgia, joka on yksi Ruotsin kolmesta suurkaupunkialueesta Suur-Tukholman ja Suur-Malmön ohella. Kunta on jäsenenä Göteborgin alueen kuntainliitossa. Tammisalo
Tammisalo () on saari ja Helsingin 44. kaupunginosa Itä-Helsingissä. Helsingin piirijaossa se kuuluu Herttoniemen peruspiiriin. Tammisalo on pientaloalue, jolla on asukkaita noin 2 200. Alueen pinta-ala on 0,73 km². Tammisalon lähialueita ovat Roihuvuori pohjoisessa, Herttoniemenranta lännessä ja Laajasalo etelässä. Tammisaloa ympäröiviä vesialueita ovat Porolahti, Tiiliruukinlahti, Jatasalmi ja Strömsinlahti. Lisäksi Tammisalon erottaa Roihuvuoresta Tammisalon kanava ja Laajasalosta Laajasalon kanava. Tikkurilan suuralue
Tikkurilan suuralue on yksi Vantaan kaupungin suuralueista. Se rajoittuu etelässä Helsinkiin, idässä Hakunilan suuralueeseen, lännessä Aviapoliksen suuralueeseen ja pohjoisessa Koivukylän suuralueeseen. Iitiä
Iitiä on kylä ja taajama Lemillä ja Lappeenrannassa Etelä-Karjalan maakunnassa. Se sijaitsee valtateiden 6 ja 13 risteyksestä luoteeseen 13 kilometriä Lemin kirkonkylästä ja 15 kilomeriä Lappeenrannan keskustasta. Vuonna 2014 taajaman väkiluku oli 270, pinta-ala 1,68 neliökilometriä ja väestötiheys 160,7 asukasta per neliökilometri. Taajaman asukkaista 24 oli Lappeenrannan puolella. Keskinen suurpiiri
Keskinen suurpiiri () on Helsingin kaupungin keskusta-alueen kaupunginosien muodostama kaupunkisuunnittelullinen suurpiiri. Keskiseen suurpiiriin kuuluvat muun muassa Kallion, Alppiharjun ja Pasilan kaupunginosat. Tapulikaupunki (Helsinki)
Tapulikaupunki sijaitsee pääradan länsipuolella ja kuuluu pääosin Suutarilan kaupunginosaan. Radan itäpuolella on Puistola, joka kuuluu Suurmetsän kaupunginosaan. Etelässä Tapanilankaari erottaa Tapulikaupungin Tapanilasta. Lännessä sijaitsee Siltamäen alue. Keravanjoki toimii luonnollisena rajana pohjoisessa Vantaan Tikkurilan suuntaan. Imatran kaupunginosat
Imatrankosken kaupunginosa sijoittuu nimensä mukaisesti Imatrankosken äärelle. Imatrankoskella on Valtionhotellin ympäristössä puistomaisia alueita, joihin kuuluva Kruununpuisto on suomen vanhin luonnonpuisto. Kesällä järjestetty Imatra Big Band festival -tapahtuman keskeiset paikat sijaitsivat Imatrankoskella. Imatrankosken kävelykadun varrelle ovat keskittyneet paikkakunnan keskeisimmät liiketilat sekä tori. Alueella on myös kerrostaloasutusta. Kaakkoinen suurpiiri
Herttoniemen kautta kulkevat Itäväylä ja Helsingin metro. Suurpiirin alueella sijaitsevat Kulosaaren, Herttoniemen ja Siilitien metroasemat. Herttoniemen metroasemalta lähtevät liityntäbussilinjat suurpiirin eri osiin. Suomi Ensin
Heinäkuussa 2016 Suomi Ensin -liike järjesti "Stop Itiksen islamisaatiolle!" -mielenosoituksen Helsingin Itäkeskuksessa.. Mielenosoitus pidettiin samaan aikaan kuin Itiksen Id al-Fitr -päivän pääjuhla, jonka järjestäjänä toimi kauppakeskus Itis. Liike ei hyväksynyt kauppakeskuksen tapaa juhlia ramadanin päättymistä. Ulkosaaret
Ulkosaaret () on sisäsaariston ja Helsinginniemen eteläpuolella sijaitseva, saarista ja avomerestä koostuva Helsingin 53. kaupunginosa. Helsingin ulkosaariin luetaan hallinnollisen osa-aluejaon mukaisesti Länsisaaret ja Itäsaaret. Ulkosaaret on Helsingin ainoa useampaan kuin yhteen suurpiiriin kuuluva kaupunginosa. Länsisaaret kuuluu Eteläiseen suurpiiriin sekä Itäsaaret Kaakkoiseen suurpiiriin. Suutarila
Suutarila () on Helsingin 40. kaupunginosa, joka sijaitsee Koillis-Helsingissä Keravanjoen varressa. Kiinteistöjaotuksen mukaiseen kaupunginosaan kuuluvat osa-alueina Siltamäki (noin 6 400 asukasta), Tapulikaupunki (8 500 as.) ja Töyrynummi (4 700 as.). Yhteensä alueella on noin 19 700 asukasta ja 3 300 työpaikkaa.
Suutarila tarkoittaa myös kaupungin peruspiiriä, johon kuuluvat ainoastaan Siltamäki ja Töyrynummi. Peruspiirin asukasluku vuoden 2008 alussa oli 11 151 ja työpaikkojen määrä 1 930 (31.12.2005). Helsingin metro
Helsingin metrorata kulkee Matinkylästä Sörnäisiin saakka maanalaisessa tunnelissa, suurelta osin yli kahdenkymmenen metrin syvyydessä. Lauttasaaren molemmin puolin sekä Pitkänsillan kohdalla tunneli kulkee salmen pohjan ali. Sörnäisissä rata nousee maan pinnalle ja kulkee Itäväylän vieressä sieltä Itäkeskukseen saakka. Itäkeskuksesta Mellunmäkeen johtava haara on kokonaan maan päällä ja kulkee suurimmaksi osaksi Kehä I:n ja Kontulantien vierellä. Itäkeskuksesta Vuosaareen johtava rata kulkee Puotilan ali maanalaisessa tunnelissa, mutta nousee maan päälle ennen Vuosaaren siltaa, ja Vuosaaressa oleva osuus on maan päällä Vuotien vieressä. Isojoenranta
Isojoenranta () on Porin 18. kaupunginosa Kokemäenjoen rannalla. Sen naapurikaupunginosia ovat lännessä Murtosenmutka, pohjoisessa Ruosniemi, idässä Sunniemenranta, sekä Ulvilaan kuuluvat Harjunpää ja Sunniemi. Etelässä, Kokemäenjoen toisella puolella ovat Kalaholma, Lukkarinsanta ja Aittaluoto. Isojoenrannan kohdalla Harjunpäänjoki laskee Kokemäenjokeen. Harjunpäänjoki muodostaa kaupunginosan Sunniemen vastaisen rajan. Seututie 170
Seututien 170 alkuosa Kehä III:n liittymään asti on nimeltään Itäväylä (ruots. "Österleden"). Se on neljä-kuusikaistainen tie, joka päivittäin välittää suuria liikennemääriä itäiseen Helsinkiin. Keskinen suuralue
Keskinen suuralue on yksi Tampereen suuralueista. Keskiseen suuralueeseen kuuluvat Keskustan, Sampon ja Iideksen suunnittelualueet. Puroniitty
Puroniitty () on Helsingin Ultunan kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Se on Helsingin itäisin ja samalla pohjoisin osa ja kuuluu Östersundomin suurpiiriin ja peruspiiriin. Ennen vuotta 2009 Puroniitty kuului Sipooseen. Pääkaupunkiseutu
Pääkaupunkiseudun palvelujen suurin keskittymä on Helsingin keskusta, mutta palveluja on sen ohella runsaasti hajautuneena myös aluekeskuksiin. Näitä aluekeskuksia on yhteensä 18: Helsingissä Itäkeskus, Herttoniemi, Malmi ja Kannelmäki, Vantaalla Myyrmäki, Kivistö, Aviapolis, Tikkurila, Koivukylä, Korso ja Hakunila sekä Espoossa kaupunkikeskukset Leppävaara, Tapiola, Matinkylä, Espoonlahti, Espoon keskus ja paikalliskeskukset Kauklahti ja Kalajärvi. Itis (kauppakeskus)
Hansasillan omistaa Helsingin kaupunki ja Itiksen viereisen Easton Helsingin kiinteistökokonaisuuden Itäväylän toisella puolella Kesko. Vartiokylä
Vartiokylä on yksi Helsingin kaupunginosista, johon kiinteistöpohjaisen jaon mukaan kuuluvat seuraavat osa-alueet: Vartioharju (5 900 asukasta), Puotila (4 800 as.), Puotinharju (3 700 as.), Myllypuro (9 200 as.), Marjaniemi (2 000 as.), Roihupellon teollisuusalue (17 as) sekä Itäkeskus (4 600 as.). Vartiokylä on myös peruspiiri, mutta tällöin Myllypuroa ei lasketa siihen kuuluvaksi vaan omaksi peruspiirikseen. Iitti
Anttila, Haapakimola, Haapalahti, Haukkala, Hiisiö, Huhdasjärvi,Huutotöyry, kirkonkylä, Isokylä, Jokue, Kalaksue, Kauramaa, Kausala (Kausansaari), Koliseva, Konttila, Koskenniska, Kukonoja, Kuukso, Kuusanniemi, Kymentaka (Kymentausta), Kyrönkylä, Kyöperilä, Leppäniemi, Lyöttilä, Mankala, Maunuksela, Muikkula, Munakallio, Myllytöyry, Niinimäki, Nirvinen, Palojärvi, Parikka, Pentinmäki, Perheniemi, Piilahti, Pyörylä, Radansuu, Ruokoniemi, Saaranen, Salonsaari, Sampola, Savijoki, Siikakoski, Sitikkala, Säkkilänmaa, Säyhtee, Sääskjärvi, Taasia, Tapola, Tillola, Vuolenkoski, Väärtti.Iitin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "lampahkäppä, potaattiloota", kaalinlehdellä paistettavat ruispuolukkaleivonnaiset "lehikäiset" luumukiisselillä sekä juustokehässä paistettava Iitin juusto. Hiisi (Pertteli)
Hiisi on kyläkeskus, postinumeroalue ja historiallinen kylä Perttelissä Salossa. Hiisi sijaitsee Perttelin pohjoisosassa Uskelanjoen yläjuoksulla, missä joen etelärannalla on Ison-Hiiden kylä ja joen pohjoisrannalla sijaitsevat Vähän-Hiiden ja Nokka-Hiiden kylät. Lähikyliä Perttelissä ovat joen eteläpuolella Inkere ja Patala etelässä ja joen pohjoispuolella Vihmalo lännessä ja Pitkäkoski ja Haali idässä. 
Perimätieto kertoo Hiiden olevan Perttelin vanhin kylä, mutta tosiasiassa se on Perttelin kylistä nuorimpia, mitä todistaa sen kuuluminen historiallisesti niin sanottuihin ruotsalaisen oikeuden kyliin yhdessä Uskelan suurpitäjän takamaakylien kanssa. Keskiaikainen Hiiden kylä on myöhemmin jakautunut kolmeksi kyläksi, Isoksihiideksi, Vähäksihiideksi ja Nokkahiideksi eli Härkähiideksi, jotka nykyään muodostavat kukin oman kylänsä. Sana hiisi tarkoittaa historiantutkija Aulis Ojan mukaan uhrilehtoa ja samaan tulokseen on tullut myös kielitieilijä Mauno Koski. Kulttuurihistorioitsija Veikko Litzenin mukaan Hiisi-nimet kertoisivat muinaisen pitäjäyhteisön hajoamisesta kristilliseen ja ei-kristilliseen yhteisöön kristinuskon vakiintumisen aikoihin. Myllypuro
Myllypuro () on Helsingin 45. kaupunginosaan Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä, Kehä I:n länsi- ja Itäkeskuksen pohjoispuolella. Myllypuro muodostaa oman peruspiirinsä. Alueen keskusta uudistetaan voimakkaasti 2010-luvun alussa, muun muassa ostoskeskuksen kortteli rakennetaan kokonaan uudelleen. Helsingin alueellinen jako
Seuraavassa taulukossa on esitetty Helsingin suurpiirit, peruspiirit ja osa-alueet sekä niiden ruotsinkieliset nimet. Kunkin osa-alueen kohdalle on merkitty lisäksi siihen kuuluvien pienalueiden lukumäärä. Hakunilan suuralue
Hakunilan suuralue on yksi Vantaan seitsemästä suuralueesta. Se rajoittuu etelässä Helsinkiin, lännessä Tikkurilan ja Koivukylän suuralueisiin, sekä pohjoisessa ja idässä Sipoon kuntaan. Iisvesi
Iisvesi on Kymijoen vesistön Rautalammin reittiin kuuluva järvi Tervon, Rautalammin, Suonenjoen ja Kuopion alueilla Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 164 km², ja pinnankorkeus 97,9 m merenpinnan yläpuolella. Iisvesi saa vetensä pohjoisempana sijaitsevasta suuresta Nilakasta, joka laskee järveen Äyskosken, Koskiselän ja Tervonsalmen kautta. Myös idempänä sijaitsevat pienemmät järvet Ahveninen, Hirvijärvi ja Kuttajärvi laskevat Iisveteen. Iisvedestä vedet puolestaan laskevat lännessä Vaajasalmen ja Säynätsalmen kautta samassa tasossa sijaitsevaan Niiniveteen, josta ne jatkavat matkaansa etelään Miekkaveteen. Ultuna
Ultuna on Helsingin 59. kaupunginosa. Se käsittää Porvoonväylän pohjoispuolella olevan osan Sipoosta Helsinkiin vuoden 2009 alussa liitetystä Östersundomin peruspiiristä. Mellunkylä
Mellunkylä () on peruspiiri ja Helsingin 47. kaupunginosa "Itäisessä suurpiirissä". İmişlin piirikunta
İmişlin piiri sijaitsee Azerbaidžanin keskiosan tasankoseudulla. Se rajoittuu lännessä Beyləqanin piiriin, pohjoisessa Zərdabin ja Kürdəmirin piireihin, idässä Sabirabadin ja Saatlın piireihin sekä etelässä Biləsuvarin piiriin ja Iraniin. Seudun halki virtaa Araksjoki. Puistola
Helsingin virallisen aluejaon mukaan "Puistolan peruspiirin" osa-alueita ovat Puistola, Tapulikaupunki, Heikinlaakso ja Tattarisuo. Vanhassa Puistolassa asuu 6 800 ihmistä ja koko peruspiirissä vajaa 18 500 asukasta (2005). Puistolan postinumeroita ovat 00750 (Tapulikaupunki), 00760 (Puistola) sekä 00730. Naapurialueita ovat Helsingin puolella Tapanila, Tapulikaupunki ja Ala-Tikkurila. Puistola rajoittuu pohjoisessa Vantaan kaupunginrajaan ja sen naapurina Vantaan puolella on Kuninkaala. Iitti
Vuonna 2021 Iitti siirtyy Kymenlaakson maakunnasta osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa. Pohjoinen suurpiiri
Pohjoinen suurpiiri jakautuu viiteen peruspiiriin, jotka ovat Maunula, Länsi-Pakila, Tuomarinkylä, Oulunkylä ja Itä-Pakila. Matinkylä
Matinkylä () on Espoon kaupunginosa. Matinkylä sijaitsee Suomenlahden rannalla Helsingin keskustasta länteen. Alue rajoittuu pohjoisessa Länsiväylään ja Olarin kaupunginosaan, lännessä Suomenojan altaaseen ja Kaitaan kaupunginosaan, idässä Gräsanojaan ja Haukilahden kaupunginosaan. Matinkylän keskiosissa on korkeita kerrostaloja, etelämpänä asutus painottuu rivitaloihin ja matalampiin kerrostaloihin. Alueella on myös jonkin verran omakotitaloja ja paritaloja. Itäosan Iirislahti ja eteläosan Nuottalahti, Nuottaniemi ja Koukkuniemi ovat pientaloalueita. Treis Géfyres
Treis Géfyres (, ”Kolme siltaa”; myös "Tris Géfyres") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan varsinaisen kaupunkialueen luoteislaidalla ja kuuluu kaupungin 5. suuralueeseen. Itä-Helsinki
Itä-Helsinki koostuu nykyään vuoden 1946 alueliitoksessa Helsingin kaupunkiin liitetyistä Kulosaaren kunnasta ja Helsingin maalaiskunnan alueista. Vuosaari liitettiin Itäiseen suurpiiriin vuonna 1966 ja Östersundomista tuli osa Itä-Helsinkiä vuonna 2009. Ikuri
Ikuri on yksi Tampereen läntisistä kaupunginosista lähellä Nokian rajaa. Se rajoittuu pohjoisessa Haukiluomaan, idässä Tesomajärven kaupunginosaan, etelässä Kalkkuun ja lännessä Myllypuroon, josta seudulla on yleisesti käytetty nimeä Tuohijoki. Pääosa Ikurista on omakotialuetta. Ikurin itäosassa on myös Virontörmän kerrostaloalue. Alueen tiet on pääosin nimetty maanviljelysaiheisesti, kuten Maamiehentie, Heinämiehentie, Marjamiehentie, Kyntäjäntie ja Kylväjäntie. Ikurista Kalkkuun ulottuvan Myllypuron luonnonsuojelualueen puronvarsilehdot on luokiteltu luontopoliittisesti arvokkaaksi Natura-kohteeksi. Iides
Iides on Tampereen keskiseen suuralueeseen kuuluva suunnittelualue joka sijaitsee Iidesjärven eteläpuolella. Iideksen suunnittelualueeseen kuuluvat Viinikan, Nekalan, Vihiojan, Jokipohjan ja Muotialan tilastoalueet. Tilastoalueet vastaavat suurin piirtein kaupunginosia. Iset
Joen pääuoma saa nykyään alkunsa Sverdlovskin alueella sijaitsevan Jekaterinburgin ulkopuolelle nostetusta Isetin tekojärvestä. Jo ennen joen saapumista kaupunkiin, virtaa se kolmen muun tekojärven eli Melkojeen (), Verhne-Isetskin () ja kaupungin keskustan järven läpi. Heti kaupungin ulkopuolella se kulkee Nižne-Isetckin () tekojärven läpi. Sverdlovskin alueella se virtaa matkallaan Aramilin ja Kamensk-Uralskin kautta. Kurganin aluerajan ylitettyään se saapuu ensin Kataiskiin. Joki on laskeutunut ensin Uralvuorten itärinteiltä alas Länsi-Siperian alangolle, missä sen alkaa Kurganin alueella meanderoida sitä enemmän, mitä lähemmäksi suistoa se lähestyy. Joki virtaa alangolla aluksi itään kulkien ensin Dalmatovon ja sitten Šadrinskin läpi. Sitten joki kääntyy koilliseen. Suistoalue sijaitsee Tjumenin alueella noin 40 kilometriä Tjumenista itään. Joki on navigoitavissa suistosta ylös aina Šadrinskiin asti. Läntinen suurpiiri
Läntinen suurpiiri () on Helsingin kaupungin läntisten kaupunginosien suuralue. Se kattaa viisi kaupungin suunnittelun, hallinnon ja palvelutuotannon peruspiiriä: Reijolan, Munkkiniemen, Haagan, Pitäjänmäen ja Kaarelan. Pohjoinen suurpiiri
Pohjoinen suurpiiri () on yksi Helsingin seitsemästä suurpiiristä. Pohjoista suurpiiriä kutsutaan myös Pohjois-Helsingiksi. Iultinin piiri
Iultinin piiri (; tšuktšin kielellä: Ивылтин район) on yksi kuudesta Tšukotkan autonomisen piirikunnan kunnallisesta hallintoalueesta Venäjällä. Se sijaitsee piirikunnan koillisosassa ja rajoittuu pohjoisessa Tšuktšimereen, idässä Providenijan piiriin, kaakossa Anadyrinlahteen ja lounaassa Anadyrin piiriin. Alueen pinta-ala on 134 600 neliökilometriä. Piirin hallinnollinen keskus on Egvekinot. Vuoden 2011 väestölanskennassa asukasluku oli 4 329, kun se vielä vuonna 1989 oli 15 689 . Piirin asukkaista 64,4 prosenttia asuu Egvekinotissa. Itäkeskuksen kirjasto
Itäkeskuksen kirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston toimipiste Helsingin Itäkeskuksessa, Stoan kulttuurikeskuksessa. Lähellä sijaitsevat kauppakeskus Itis, ostoskeskus Puhos, Matteuksenkirkko ja Itäkeskuksen uimahalli. Helsingin kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa. Iso-Heikkilä
Iso-Heikkilä () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta länteen ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Ennen vuotta 1944 Iso-Heikkilä oli Maarian kunnan kylä. Iitti
Iitti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnan luoteisosassa. Kunnassa asuu 6 736 ihmistä, ja sen pinta-ala on 685,09 km², josta 97,26 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 12,2 asukasta/km². Puotinharju
Helsingistä Porvooseen johtava seututie 170 kulkee Puotinharjun ohi. Helsingin alueella sen nimenä on Itäväylä, ja sen osuus Sörnäisistä Itäkeskukseen saakka on rakennettu moottoritiemäiseksi eritasoliittymineen. Kehä I päättyy itäpäässään Itäväylään Itäkeskuksen alueella ja kulkee myös Puotinharjun kautta, jossa sillä on myös nimenä Myllymestarintie.