Saako linja-auto ajaa 100 km/h nopeudella?
Linja-auto
Suomessa linja-auton suurin sallittu ajonopeus on vuoden 1993 alussa voimaan tulleen ajoneuvoasetuksen mukaan pääsääntöisesti 80 km/h. Linja-auto saa kuitenkin ajaa 100 km:n tuntinopeudella, mikäli se on katsastuksessa hyväksytty käytettäväksi suuremmalla ajonopeudella, siinä on lukkiutumattomat jarrut, turvavyöt kaikilla istumapaikoilla ja 100 km/h:n tunnus auton takaosassa eikä siinä ole seisovia matkustajia. Turvavöiden käyttö linja-autossa on pakollista, mikäli sellaiset on autoon asennettu. Sellaisessa linja-autossa, jota ei käytetä yli 80 km/h:n ajonopeudella (pääosin kaupunki- ja lähiliikenteen linja-autot sekä vanhat autot), ei vaadita turvavöitä. Nopeusrajoitus
Vuoden 1973 kokeilun yhteydessä otettiin käyttöön myös pysyviksi tarkoitetut ajoneuvokohtaiset rajoitukset. Näistä merkittävimmät olivat linja-, kuorma-, paketti- ja erikoisautoille sekä perävaunuyhdistelmille asetettu 80 km/h rajoitus sekä moottoripyörien kattonopeus 120 km/h.
Seututie 834
Lähes koko matkalla nopeusrajoitus on 80 km/h, asutusalueilla kuitenkin 60 km/h. Tien alku- ja loppupää on valaistu. Tien rinnalle sen pohjoispäähän rakennettiin 1980-luvun lopulla kilometrin pituinen kevyen liikenteen väylä koululaisten turvallisuuden vuoksi. Seututie 922
Nopeusrajoitus on pääosin 80 km/h, mutta alku- ja loppupäässä 60 km/h. Tiellä on paljon terästehtaan ja sataman raskasta liikennettä. Barabus TKR
Moottorina on tuplaturbolla varustettu 7,0-litrainen V8, joka tuottaa tehoa 739 kW (1 005 hv). Auto kiihtyy 1,67 sekunnissa 0–100 km/h slicksirenkailla, jotka eivät kuitenkaan ole Suomessa laillisia katukäytössä. Huippunopeudeksi ilmoitetaan 434 km/h. Lloyd Alexander (auto)
Kaarteissa Lloyd kulkee vakaasti. Jousitus on suhteellisen kova. Tekniikan Maailman 12/1958 koeajossa Lloyd Alexander kiihtyi 0–50 km/h 10,1 sekunnissa ja 0–80 km/h 26,0 sekunnissa. Huippunopeus on vain 108 km/h. Vaihtotyö
Liikenneviraston rataverkolla vaihtotyöhön tarvitaan aina liikenteenohjauksen lupa. Yleensä vaihtotyö tehdään saman liikennepaikan sisällä. Tällöin suurin nopeus pääraiteella on kulunvalvontalaitteen ollessa käytössä 50 km/h ja muilla raiteilla 35 km/h. Ilman kulunvalvontalaitetta suurin nopeus on aina korkeintaan 35 km/h. Liikennepaikan sisäisessä vaihtotyössä vaihtoliike saa ulottua "liikennepaikka päättyy" -merkille asti. Perävaunu
Suomessa puoliperävaunua saa käyttää tilapäisesti penkinpainajaisajoihin ja muihin vastaaviin tilaisuuksiin liittyviin henkilökuljetuksiin edellyttäen, että auton kuljettajalla on vähintään kahden vuoden ajokokemus kuorma-autolla toisen palveluksessa tai luvanvaraisen liikenteen harjoittajana. Auton ja traktorin perävaunulla saa poliisin hyväksymällä reitillä kuljettaa nähtävyyksiin ja yleisötilaisuuksiin tutustuvia henkilöitä edellyttäen, että perävaunu on varustettu henkilökuljetukseen soveltuvin rakentein ja varustein. Kuljetuksen suurin sallittu ajonopeus on 25 km/h. Lisäksi traktoriperävaunulla saa kuljettaa omaa työväkeä sekä perävaunun kuormaamiseen tai kuorman purkamiseen tarvittavaa apuväkeä työ- tai määräpaikalle ja sieltä takaisin ehdolla, että kuljetus voi tapahtua turvallisesti. Pikajuna Suomessa
Päiväpikajunat eli niin sanotut tavalliset pikajunat muodostuvat päiväkäyttöön tarkoitetuista henkilövaunuista, matkatavaraosastolla varustetusta konduktöörivaunusta sekä tavallisesti myös ravintolavaunusta. Päiväpikajunien suurin sallittu nopeus on 140–160 km/h. Alle kolmen tunnin pikajunavuorojen vaunumäärä on yleensä 5–7. Pidemmän matkan pikajunat ovat huomattavasti vähentyneet viime vuosina, ja näiden junapituus saattaa olla yli 10 vaunua. Raide-Jokeri
Vaunussa on 76 istuma- ja 180 seisomapaikkaa, joten yhteen Raide-Jokerin raitiovaunuun mahtuu jopa kolme kertaa enemmän matkustajia kuin yhteen nykyisellä bussilinjalla liikennöivään linja-autoon. Vaunuissa on ohjaamo molemmissa päissä, joten linjalle ei tarvitse rakentaa päätesilmukoita, koska vaunuja voidaan ajaa kumpaankin suuntaan. Vaunujen huippunopeus Raide-Jokerin linjalla on 70 km/h, keskinopeuden ollessa noin 25 km/h. Raide-Jokeri on pikaraitiotienä merkittävästi nopeampi järjestelmä kuin Helsingin raitioliikenne, jossa keskinopeudet ovat vain noin 13–15 km/h. Eläinlääkäri
Mitään erityisiä merkki-, malli- tai hintarajoituksia eläinlääkintäautolla ei ole, kunhan auto on alun perin ollut joko henkilöauto tai pakettiauto. Koska eläinlääkintäautosta tulee N-luokan erikoisajoneuvo, sillä saa ajaa enintään 100 km/h, jos sen omamassa on enintään 3 500 kg (asetus ajoneuvojen käytöstä tiellä 1257/1992 3. §:n 1. mom.). Eläinlääkintäautoa saa käyttää ainoastaan eläinlääkintätyöhön, ei yksityisajoon. Koska eläinlääkintäauton tulee olla eläinlääkärintointa harjoittavan eläinlääkärin omistama, leasing-auto ei voi olla eläinlääkintäauto, sillä leasing-sopimus katsotaan vuokrasopimukseksi. Minskin kehätie
Valtatiellä on pääosin nopeusrajoitus 90 km/h, mutta joillain osuuksilla 70 km/h. Huonon liikennesään vallitessa tai tilanteen muuten niin vaatiessa nopeusrajoituksia voidaan laskea tiesääasemien mittaustulosten ja kauko-ohjattavien liikennemerkkien avulla. MTX Tatra V8
Kaasutinmallin huippunopeudeksi ilmoitettiin 246 km/h ja kiihtyvyydeksi 0–100 km/h 6,2 sekuntia. Tehokkaamman mallin huippunopeudeksi mitattiin 265 km/h Petr Boldin vuonna 1997 tekemässä nopeustestissä. Autossa oli suurella välityssuhteella varustettu vaihteisto. Mikäli vaihteisto olisi välitetty paremmin moottorin ominaisuuksia vastaavaksi, huippunopeuden olisi arvioitu kivunneen 300 km/h tuntumaan. Tämän mallin kiihtyvyydeksi 0–100 km/h ilmoitettiin 5,6 sekuntia. Konginkankaan linja-autoturma
Pohjoisesta päin tulossa olleen kuorma-auton perävaunu alkoi heittelehtiä vasemmalle kaartavassa loivassa alamäessä. Mäen alla suoralla tiellä perävaunun takaosa suistui ensin oikealle tien luiskaan. Tämän jälkeen perävaunu nousi takaisin tielle ja ajoneuvoyhdistelmä ajautui vastaantulevan liikenteen kaistoille. Tässä kohdassa tiessä on ohituskaista pohjoisen suuntaan. Ajoneuvoyhdistelmän kuljettajan väistöyrityksestä huolimatta perävaunu jatkoi kulkuaan vastaantulevan liikenteen kaistalla. Etelästä päin tulossa ollut linja-auto törmäsi perävaunuun etuseinään. Viisi perävaunussa ollutta noin 800 kilogramman painoista paperirullaa sekä perävaunun etuseinä lensivät sisälle linja-autoon murskaten linja-auton etuosan täysin. Sekä ajoneuvoyhdistelmän että linja-auton nopeus törmäyshetkellä oli noin 70 km/h. Tie onnettomuuspaikalla oli erittäin liukas. Paikalla olleiden poliisien kertoman mukaan tiellä oli vaikeuksia pysyä kävellenkään pystyssä. Tietä oli edellisenä iltana suolattu, jotta autojen renkaat purisivat sen peilipintaan. Suola oli kuitenkin tehnyt tien pinnasta entistä arvaamattomamman. Tiellä oli voimassa talviajan nopeusrajoitus 80 km/h. Pakettiauto
Pakettiauton ajoneuvokohtaiseksi nopeusrajoitukseksi määrättiin 70 km/h vuonna 1955. Vuoden 1965 alusta lähtien pakettiauton suurimmaksi sallituksi ajonopeudeksi tuli moottoritiellä 80 km/h, muualla 70 km/h. Heinäkuun 1968 alussa pakettiautojen ajoneuvokohtainen nopeusrajoitus korotettiin 90 km/h:iin, mutta laskettiin 80 km/h:iin heinäkuun 1973 alussa. Vuonna 1988 säädettiin pakettiauton ajoneuvokohtaiseksi nopeusrajoitukseksi ilman perävaunua 100 km/h, mikäli auto oli otettu käyttöön vuonna 1981 tai myöhemmin ja sen omapaino oli enintään 1800 kg, muutoin 80 km/h. Boise City Subdivision
Henkilöliikennettä on vain La Juntan ja Las Animas Junctionin välisellä osuudella, jota käyttää Amtrakin "Southwest Chief". Suurin sallittu nopeus tavaraliikenteessä on 64 km/h. Henkilöliikenteen alaisella osuudella suurin sallittu nopeus henkilöliikenteessä on 127 km/h ja tavaraliikenteessä 96 km/h. Tietyö
Tietyö on tiellä tai sen tuntumassa tehtävää, tiehen tai sen rakenteisiin kohdistuvaa rakennus- tai kunnossapitotyötä. Erityisesti suuremmista tai pidempiaikaisista tietöistä varoitetaan erillisellä liikennemerkillä, että tien käyttäjät osaavat varoa työkoneita ja normaalista poikkeavaa tien kuntoa. Työmaa-alueelle on voitu myös asettaa tietyön ajaksi alempi nopeusrajoitus. Nopeusrajoitukset ovat yleensä 50 km/h tai 30 km/h, joskus 15 km/h. Auto
Suomen lain mukaan auto on ”henkilöiden tai tavaran kuljetukseen taikka määrättyyn erikoistehtävään valmistettu moottorikäyttöinen ajoneuvo, jossa on vähintään neljä pyörää tai telat ja jonka suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 25 kilometriä tunnissa”. Määritelmän ulkopuolelle jätetään yleisesti myös kevyet nelipyörät eli mopoautot sekä traktorit, moottorityökoneet ja mönkijät. Kehä III
Tien nopeusrajoitus vaihtelee välillä 60–100 kilometriä tunnissa. Kehä III on valaistu koko matkalta lukuun ottamatta Mankin ja Vanhan Jorvaksentien välistä osuutta, joka on edelleen lähes alkuperäisessä 1960-luvun asussa. Tien muita osuuksia on vaiheittain levennetty nelikaistaiseksi, osin kuusikaistaiseksikin, ja vanhanaikaisia tasoliittymiä on muutettu eritasoliittymiksi. Kävelykatu
Suomen tieliikennelain mukaan kävelykadut merkitään erityisellä liikennemerkillä. Moottoriajoneuvoliikenne kävelykadulla on eräin poikkeuksin kielletty, mutta polkupyörällä ajaminen on sallittu. Moottoriajoneuvon saa kuitenkin kuljettaa kävelykatua pitkin sen varrella olevalle kiinteistölle, jos sinne ei ole muuta kautta ajokelpoista yhteyttä. Ajonopeus ei tällöin saa ylittää 20 kilometriä tunnissa, ja kuljettajan on annettava jalankulkijoille esteetön kulku. Kävelykadulle ei saa pysäköidä moottoriajoneuvoja, paitsi jos kyseessä on huoltoajo ja huoltoajo on liikennemerkillä erikseen sallittu. Lakikorkeus
Käytännöllisellä lakikorkeudella tarkoitetaan korkeutta, jolla laipat ja solakot kiinni, kaikkien moottorien käydessä ja tuottaessa suurimman jatkuvan tehon, parhaan nousunopeuden lentonopeudella lentävä lentokone ei nouse enää ylöspäin yli 30 m/min eli 0,5 m/s. Mopo
Virittämisellä tarkoitetaan pääasiassa tieliikennekäytössä olevan mopon muuttamista siten, että se ylittää laissa sallitun rakennenopeuden 45 km/h. Virittämistä on myös mopon rakenteen muuttaminen muulla lainvastaisella tavalla, kuten iskutilavuuden suurentaminen yli 50 cm³:n. Trafin mukaan mopo tulkitaan moottoripyöräksi, jos sen suurin rakenteellinen nopeus ylittää 45 km/h tai sylinterin iskutilavuus on yli 50 cm³. Tatra T26
Auton huippunopeus tiellä oli 35–45 km/h, maastossa 25 km/h. Toimintasäde oli 250 km. Hyvällä alustalla mäennousukyky oli jopa 50 %. Nopeusrajoitus
Osalla Saksan moottoriteistä eli Autobahneista on vapaa kattonopeus. Vapaa nopeus koskee myös eräitä muita teitä. Enimmäisnopeudeksi suositellaan Saksassa 130 km/h, mutta sen noudattaminen ei ole pakollista. Mercedes-Benz 300
Mercedes-Benz 300 kiihtyi 0–50 km/h viidessä sekunnissa, 0–80 km/h 12 sekunnissa, 0–100 km/h 18 sekunnissa ja 0–130 km/h 30 sekunnissa Tekniikan Maailman koeajossa. Lehti huomautti, että harjoittelemalla olisi päässyt parempaankin kiihtyvyyteen. Huippunopeus on 160 km/h, joka ”on normaalirakenteiselle henkilöautolle harvinaisen suuri”. NW J
Auton huippunopeus oli 80 km/h. Moottori oli iskutilavuuteensa nähden heikkotehoinen ja sylinterinkansien jäähdytystä ei saatu toimimaan riittävän hyvin. 1 800 kg omamassoineen auto oli ylipainoinen ja siten sen suorituskyky jäi vaatimattomaksi. Yrityksen johto ei ollut tyytyväinen tulokseen, joten Kronfeld ja Lang saivat lähteä. Jo vuoden 1905 lopulla NW:n pääjohtaja Hugo Fischer von Röslerstamm onnistui houkuttelemaan Ledwinkan palaamaan yrityksen palvelukseen. Ledwinka piti J- ja L-malleja kehityskelvottomina, joten suunnitteli uuden mallin, NW S:n puhtaalta pöydältä. Nopeusrajoitus
Seuraavasta taulukosta ilmenee eri nopeusrajoitusalueiden kokonaispituus Suomen maanteillä vuosina 1996—2015 (ilman ramppeja):
Suomessa käytetyt enimmäisnopeussuositukset ovat yleensä 40, 50, 60, 70 ja 80 km/h. Suositusta käytetään kaarteissa ja hirvivaara-alueilla, kun rajoituksen mukainen nopeus on liian korkea. Suosituksen syy ilmoitetaan varoitusmerkillä.Vuosina 1972–1996 oli käytössä niin sanottu kasikympin lätkä. Se oli valkoinen, pyöreä, irtonainen muovinen kiekko, jonka halkaisija oli noin 120 mm ja jossa oli musta reunus sekä luku 80 mustilla numeroilla. Kiekkoa käyttivät äskettäin ajokortin saaneet kuljettajat ensimmäisen vuoden ajan. Ajoneuvo, jossa oli tällainen lätkä, ei saanut ylittää nopeutta 80 kilometriä tunnissa. Kiekko tuli asettaa autoon tai moottoripyörään siten, että se oli selvästi takaapäin näkyvissä. Ajokortissa oli myös merkintä kuljettajalle määrätystä nopeusrajoituksesta. Naantalinsalmen silta
Keskivuorokausiliikennemäärä on noin 10 000 ajoneuvoa vuorokaudessa ja kesäkuukausina 12 500 ajoneuvoa vuorokaudessa. Nopeusrajoitus tiellä on 50 km/h. Linja-autonkuljettaja
Ajokokeessa on mahdollisuus ajaa joko automaattivaihteisella tai käsivaihteisella linja-autolla. Jos ajokoe on ajettu automaattivaihteisella bussilla, ajokorttiin tulee rajoitus, joka sallii ajamisen vain automaattivaihteisella bussilla. Ajokoulutus tulee usein lyhyemmäksi automaattivaihteisella bussilla ja koska suuressa osassa Ruotsin busseja on automaattivaihteet, monet yhtiöt katsovat käsivaihteisen bussin ajamisen opettamisen tarpeettomaksi. Nopeusrajoitus
Ruotsi oli tiettävästi ensimmäinen maa, joka otti käyttöön nopeusrajoitukset koko tieverkolleen. Vuonna 1955 otettiin Ruotsissa käyttöön yleinen 50 km/h rajoitus taajamissa. Vuonna 1971 otettiin käyttöön nopeusrajoitus myös taajamien ulkopuolella, ensin kokeiluna ja vuodesta 1980 vakinaisena. Tuolloisen järjestelmän nopeusportaat olivat 50, 70, 90 ja 110 km/h. Perusnopeudet olivat samat kuin nykyisinkin: 50 km/h taajamassa ja 70 km/h taajaman ulkopuolella. Linja-auto
Linja-autot alkoivat 1970-luvulta lähtien eriytyä käyttötarkoituksen mukaan omiksi tyypeikseen. Perinteisten, ensisijaisesti vakiovuoroille rakennettujen autojen tilalle alettiin tarvita erikseen kaupunki- ja lähiliikenteeseen, pikavuoroille ja tilausliikenteeseen räätälöityjä autoja samaan aikaan kun suurin osa vakiovuoroista alkoi olla jo tehnyt tehtävänsä. 1990-luvulla kaupunkiautoksi vakiintui matalalattiainen bussi, jonka moottori on auton perässä. Kaupunkiautojen kehittämisen suurin haaste on matkustajien mahdollisimman helppo ja sujuva liikkuvuus. Pikavuoroilla on tärkeä rooli myös rahdin kuljetuksessa, mikä edellyttää suuria tavaratiloja. Eniten kuormitetuilla pikavuoroilla käytettävissä autoissa on takaosassa jopa koko auton korkuinen rahtitila. Tilausajoina toteutettavat tilapäiset henkilökuljetukset ovat linja-autoalan kärkituote ja edellyttävät oman erikoisvarustellun kalustonsa. Perinteinen maaseudun vakiovuoroauto on jo käytännössä kadonnut linja-autotyyppi ja vielä jäljellä olevia maaseutuvuoroja ajetaan pääasiassa pikkubusseilla. Moottoritie
Suomessa moottoritiellä saa kuljettaa vain moottoriajoneuvoa, jonka suurin sallittu tai rakenteellinen nopeus on yli 50 km/h. Kevyt nelipyörä
Liikenteessä kevyttä nelipyörää kuljetetaan ajoradalla, ei pientareella, eikä sillä saa ajaa pyörätiellä. Pysäköintimaksu on myös maksettava kuten mopostakin. Mopoautolla ei saa ajaa moottoritiellä eikä moottoriliikennetiellä, joissa alin sallittu nopeus on 50 km/h. Syyskuussa 2006 mopoautoihin tuli Suomessa pakolliseksi hitaan ajoneuvon kolmio, joka vaaditaan myös traktoreissa ja niihin kytkettävissä hinattavissa ajoneuvoissa. Ranskassa ja Saksassa on käytössä pyöreä merkki, jossa keskellä on osoitettu ajoneuvon suurin sallittu nopeus 45 km/h samaan tapaan kuin Suomessa 80 km/h -tarrassa. Moottoritie
Moottoriteiden nopeusrajoitus on yleensä 80–130 kilometriä tunnissa. Saksassa osalla moottoriteistä ei ole nopeusrajoituksia lainkaan. Sähköauto
Sähköautojen toimintamatkojen ilmoitustyyli vaihtelee. Nissan Leafille ilmoitetaan toimintamatkaksi 122–199 km olosuhteista riippuen (199 km NEDC) ja Citroën C-Zerolle 150 km NECD. Monet valmistajat ilmoittavat auton toimintamatkan testin mukaisesti, testi pyrkii simuloimaan tavallista ajoa ja siinä keskinopeus on 33 km/h eikä se sisällä nopeita kiihdytyksiä. Testiä on moitittu vanhentuneeksi, sillä käytännössä autoilla ajetaan nykyisin nopeammin. Tästä seuraa että valmistajan ilmoittama auton toimintamatka on pidempi kuin auton saavuttama toimintamatka, jos ajetaan samaa nopeutta muun liikenteen kanssa. Liechtensteiniläinen NanoFlowcell väittää ratkaisseensa toimintasädeongelman virtauskennoakulla, ja että yrityksen prototyyppiauto saavutti 1000 km toimintasäteen yhdellä latauksella. Tieliikenne
Talviajan alennetut nopeusrajoitukset ovat käytössä yleensä loka–maaliskuussa. Tällöin moottoriteiden nopeusrajoitus on enintään 100 kilometriä tunnissa. Lisäksi noin 10 000 tiekilometrillä nopeusrajoitus lasketaan 100:sta 80 kilometriin tunnissa. Tieosuudet, joilla talviajan nopeusrajoitukset ovat voimassa, sekä nopeusrajoitusten voimassaoloajat vaihtelevat jonkin verran vuosittain. Liikenne Suomessa
Suomen maanteillä ajettiin vuonna 2014 autolla yhteensä 36 926 miljoonaa kilometriä. Suurin osa matkasta ajettiin tieosuuksilla, joilla nopeusrajoitus on 100 km/h. Vilkkaimmilla tieosuuksilla eli Helsingin, Tampereen ja Turun seuduilla kulki keskimäärin yli 30 000 autoa vuorokaudessa. Vuoden 2015 toisella neljänneksellä kuorma-autoilla kuljetettiin tavaroita 63 miljoonaa tonnia. Nopeusrajoitus
Nopeusrajoitusalue-liikennemerkillä voidaan asettaa korkeintaan 40 km/h rajoitus taajamissa ja 60 km/h taajamien ulkopuolella. Ajo-oikeus
Ajoneuvoa saa kuljettaa tieliikennelain tarkoittamien teiden ja muiden yleisten liikenteelle käytettyjen alueiden ulkopuolella ilman ajo-oikeutta. Pienitehoista mopoa, jonka maksimiteho on 1 kW ja rakenteellinen nopeus enintään 25 km/h, saa yli 15-vuotias ajaa myös ilman ajo-oikeutta. Ennen vuotta 1985 syntyneiltä henkilöiltä ei vaadita ajo-oikeutta tavallisen mopon kuljettamiseen. Ajokielto
Lain mukaan poliisin on määrättävä ajokielto, mikäli ajokortin haltija on vähintään neljästi kahden vuoden tai kolmesti vuoden kuluessa syyllistynyt moottorikäyttöistä ajoneuvoa kuljettaessaan eräisiin rikkomuksiin. Niitä ovat esimerkiksi ylinopeus, liikenneturvallisuuden vaarantaminen, rattijuopumus, huumausaineen vaikutuksen alaisena ajaminen ja liikennepako. Poliisin määräämän ajokiellon kesto on yhdestä kuuteen kuukauteen. Julkinen liikenne
Joukkoliikenteen nopeus matkustajalle riippuu linjanopeuden lisäksi kuitenkin myös siitä kuinka hyvin linjasto palvelee matkustustarpeita, sekä miten vaihdot toimivat ja kuinka paljon kävelyä matkat edellyttävät. Raskas raideliikenne eli juna ja metro, lentoliikenne sekä bussit (nopeat moottoritielinjat) ovat kulkuvälineitä, joilla on korkea keskinopeus. Korkean linjanopeuden hyödyt voivat jäädä esimerkiksi pitkän pysäkkivälin vuoksi saavuttamatta, koska halutussa paikassa ei ole pysähdystä ja sinne joudutaan matkustamaan vaihdon avulla. Toisaalta tiheillä pysäkkiväleillä keskinopeus jää alhaiseksi. Esimerkiksi Helsingin raitioliikenteen keskinopeus vuonna 2004 oli 14,9 km/h. Matkustajajuna
Suurnopeusjuna on henkilöjuna, jonka nopeus ylittää 200 km/h. Junat kulkevat enimmäkseen pitkillä reiteillä ja pysähtyvät vain kaikkein suurimmissa kaupungeissa. Honda CB 125
Välitykset ovat CB:ssä pitkänpuoleiset: ykkösvaihteella Honda kulkee 50–60 km/h, kakkosvaihteella n. 80 km/h ja kolmosvaihteella hieman yli 100 km/h, nelosvaihteella saavutetaan n. 120 km/h mittarinopeus. Viitosvaihteella CB ei enää jaksa vetää kierroksia punarajalle, vaan vauhti jää 125–130 km/h tuntumaan. Kaikki edellä mainitut eri vaihteiden huippunopeudet on mitattu rajoitinta vasten, mikä aktivoituu n. 12 500 rpm kohdalla. Matka-ajossa CB:llä ajaa mieluummin 100 alueella kuin 80, sillä varsinainen "tehopotku" tulee vähän 7000 rpm lukeman jälkeen, ja vakiovälityksillä kierroksia on 5-vaihteella n. 6500–6800 rpm. Tällöin Honda haistaa nopeasti vastatuulen tai vastamäet, minkä kuljettaja huomaa vauhdin tippumisena sekä tarpeena pykältää pienempää vaihdetta silmään. 100 km/h nopeudessa kierrokset ovat n. 8200–8500 rpm, ja tällöin ei kohtuullisen suuretkaan vastamäet sanottavasti menoa hetkauta, kuten ei myöskään lievä vastatuulikaan. Suomen rautatieliikenne
Suurnopeusjunayhteys Helsingin ja Pietarin välillä avattiin joulukuussa 2010. Allegro-nimellä markkinoitu yhteys käyttää Kerava–Lahti-oikorataa, joka on Suomen ainoa varsinainen suurnopeusrata ja jolla suurin sallittu nopeus on 220 km/h. Lahti–Luumäki-osuudella sallittu nopeus on rataparannusten avulla nostettu 200 kilometriin tunnissa. Allegron matka-aika oli vuonna 2011 Helsinki–Pietari-välillä 3 tuntia, 36 minuuttia ja reitin pituus 417 kilometriä. Tavoitteena on lyhentää matka-aika edelleen kolmeen tuntiin sekä Venäjällä että Suomessa tehtävien rataparannusten avulla. 
Parannukset kohdistuvat myös muille kuin Allegron käyttämille osuuksille siten, että tavaraliikenteen siirtyminen osin pois Allegro-junien reitiltä mahdollistuu. Goliath 1100
Edessä on poikittainen lehtijousitus ja takana pitkittäiset lehtijouset. Polttoainemittarin lukema vaihtelee bensiinin määrän lisäksi auton pituuskaltevuuskulman mukaisesti, koska ympyränmuotoinen bensiinisäiliö on tavaratilan alla vararenkaan ympärillä.
Tekniikan Maailmassa 1/1958 Goliath 1100 kiihtyi 0-50 km/h 6,6 sekunnissa, 0-80 km/h 16,0 sekunnissa ja 0-100 km/h 29,8 sekunnissa. Huippunopeus oli 124 km/t. Linja-autopysäkki
Tieliikenneasetuksessa linja-autopysäkin merkki kieltää pysäköinnin 12 metrin etäisyydellä merkistä, ellei reunakiveykseen ole värityksellä merkitty tästä poikkeavaa pysäkkialuetta. Väritys on Suomessa useimmiten keltainen. Pysäkiltä lähtevää linja-autoa on muun liikenteen väistettävä, jos tiellä on korkeintaan 60 km/h nopeusrajoitus. Audi RS6
Toisen sukupolven auton huippunopeus on rajoitettu 250km/h (lisätilauksesta rajoittimen saa asetettua 280km/h). Toisen sukupolven autossa kiihtyvyys on nollasta sadan kilometrin tuntivauhtiin 4,6 sekuntia. Auto ei ollut radalla kovinkaan menestyvä rajun aliohjautuvuuden takia, mutta auto piti nopeimman GT auton titteliä varttimailin ja mailin kiihdytyksessä. Auto nopeudeksi saatiin parhaimmillaan yli 360 km/h. Jäälläajon maailmanennätys ajettiin Suomessa 333 km/h. Tehokkain evotech (750 hv) kiihtyi 2,9 sekuntia 0-100 km/h.
Auto tuli myyntiin vuoden 2013 lopulla ja sen perushinnaksi tuli noin 190 000€, joka oli edellistä 40 000€ vähemmän pienentyneiden kulutus- ja päästölukemien takia. Auton saa 280 tai 305 km/h rajoittimella ja 0-100 km/h kiihdytys kestää vain 3,9 sekuntia. Auto pitää hallussaan titteliä maailman nopein farmariauto. C7 on menestynyt kilpailuissa keventyneen painonsa takia. Auto
Linjaliikenteeseen höyryautot pääsivät vasta 1832, kun Goldsworthy Gurneyn valmistamat autot alkoivat liikennöidä Gloucesterin ja Cheltenhamin välillä Isossa-Britanniassa. Rautatieliikenteen vaikuttajat vastustivat ymmärrettävästi autojen yleistymistä ja onnistuivatkin vaikeuttamaan autoliikennettä huomattavasti esimerkiksi yli kymmenen kertaa suuremmilla siltamaksuilla hevosvaunuihin verrattuna ja erityisellä "punaisen lipun lailla", jonka mukaan autojen edessä tuli aina liikkua jalankulkija heiluttamassa punaista lippua vaaran merkiksi. Tämä vasta yli 30 vuotta myöhemmin kumottu laki tietenkin laski Englannissa autojen nopeuksia huomattavasti ja hidasti autotekniikan kehittymistä. Linja-autojen edeltäjät olivat suosittuja ympäri maailmaa, mutta höyrykonetta käytettiin myös kevyemmissä yksityisautoissa, joiden nopeus oli keskimäärin noin 20 km/h. Etenkin Bolléen perhe kokosi vuosina 1873–1883 hyvinkin edistyksellisiä höyryautoja, joista tunnetuin on yhä kunnossa oleva "La Mancelle" (1878). Siinä oli ketjuveto, ohjauspyörä pystysuoran akselin päässä, ja lisäksi moottori oli sijoitettu eteen, vaikka suuri boileri oli viisaasti matkustamon takana.
Höyryautojen heikkoihin ominaisuuksiin kuului valtava painekattila, suuri polttoaineen kulutus ja etenkin alkuvaiheessa ajoneuvon suuri paino. Vaihtoehtoja höyryvoimalle kehiteltiin paljon, ja sähkö olikin ensimmäinen ratkaisu. Sähköauton heikko puoli oli sata vuotta sitten sama kuin se on nykyäänkin: akkujen suuri paino ja riittävän käyttösäteen saavuttamisen vaikeus. Toinen vaihtoehto oli kaasun polttaminen ja siitä syntyvän energian muuttaminen mekaaniseksi liike-energiaksi. Ensimmäisen kaasulla toimivan auton kehitteli Isaac de Rivas vuonna 1804. Kaasukäyttöisen auton suurin ongelma oli kaasun varastoiminen. Botniabanan
Rautatielinjalla voi ajaa maksimissaan 250 kilometrin tuntinopeudella. Kun nopeusrajoitusta nostetaan nopeuteen 200 km/h, se tulee olemaan nopein yksiraiteinen rautatie maailmassa. Junat kulkevat muutamina ensimmäisinä vuosina nopeudella 180–200 km/h, mutta myöhemmin se tulee nousemaan. Sierren linja-autoturma
Onnettomuustutkinnan mukaan kuljettaja ei ollut nauttinut alkoholia eikä saanut sydäninfarktia. Tutkijoiden mukaan kuljettaja ei myöskään ylittänyt 100 km/h nopeusrajoitusta. Poliisin mukaan Top Tours -yhtiö oli hyvämaineinen, ja käytössä ollut linja-auto oli nykyaikainen ja huollettu. Pelastustyöntekijöiden mukaan lapset käyttivät onnettomuushetkellä turvavöitä. Nopeusrajoitus
Muu kuin yleisrajoitus on osoitettava liikennemerkillä. Varsinaisten nopeusrajoitusmerkkien lisäksi käytössä ovat taajaman (yleisrajoitus 50 km/h) ja piha- tai kävelykadun (rajoitus 20 km/h) alkamista ja päättymistä osoittavat merkit. Tatra T49
Ajoneuvon huippunopeus oli noin 50–60 km/h ja sen toimintasäde oli 200 km. Ajoneuvon etuina pidettiin yksinkertaista rakennetta, hyvää kestävyyttä ja käytännöllisyyttä. Itävallan moottoritieverkko
Maan moottoritieverkolla on yleinen nopeusrajoitus 130 km/h lukuun ottamatta kaupunkeja ja tunneleita. Tunneleiden nopeusrajoitus on enintään 100 km/h, ja varsinkin useisiin pitkiin tunneleihin on viime vuosina asennettu muuttuvat nopeusrajoitukset ja varoitusmerkit. Moottoritieverkkoa saavat käyttää vain ajoneuvot, joiden huippunopeus ylittää 60 km/h. Nopeusrajoitus
Talveksi nopeusrajoituksia lasketaan monin paikoin. Kaikki 120 km/h rajoitukset lasketaan 100 km:iin/h. Alhaisempia talvinopeusrajoituksia ovat 60, 70 ja 80 km/h. NW D
Auton huippunopeus oli 50 km/h. Hyvän jousituksensa ansiosta se tarjosi aikakautensa mittapuun mukaan mukavaa matkantekoa, vaikka painonjakauma ei ollut ajo-ominaisuuksien kannalta paras mahdollinen. Linja-autonkuljettaja
Ikäraja 18 v tai 21 v (18 v edellyttää puolustusvoimissa tai ammattioppilaitoksessa suoritettua koulutusta, joka on ammattitutkintoon tähtäävää). Koulutus sisältää mm. asiakaspalvelua, kaupunki-, kauko- ja tilausliikennettä (josta kahdesta annetaan näyttökokeessa tutkintonäyttö), ajoneuvotekniikkaa, liikennesääntöjä ja lainsäädäntöä, ensiapukoulutusta (EA2 kurssi + pelastus- ja sammutusharjoitus), vieras kieli, lähinnä englannin kieli, ADR-lupakoulutus, vaikka linja-autolla ei lupaan vaadittavia määriä vaarallisia aineita kuljeteta, mutta sisältyy tutkintovaatimuksiin sekä ajokoulutusta normaali linja-autonajo-oikeuteen vaadittava, vähintään minimimäärä. Lloyd Arabella
Tekniikan Maailman 5/1960 koeajossa Lloyd Arabella kiihtyi 0-50 km/t 6,8 sekunnissa, 0-80 km/t 16,8 sekunnissa ja 0-100 km/t 30,4 sekunnissa. Huippunopeus on 120 km/t. Pikkubussi
Pikkubussien rekisteröinti ja ajamiseen vaadittava ajokortti vaihtelee bussin koon mukaan. Osaa pikkubusseista, joihin mahtuu enintään 1+8 matkustajaa, saa kuljettaa joko henkilöauto- tai kuorma-autokorteilla, mutta suurimpiin, 15 henkilöä kuljettaviin vaaditaan linja-autokortti. Rekisteröinti riippuu myös bussin koosta, sillä pienemmät bussit voivat ajaa rajoitusten mukaan aina, mutta suurimmat mallit ovat rajoitettu linja-autojen tapaan 100 kilometriin tunnissa. Tästä varoittaa takana sijaitseva 100-merkki.- Henkilöautokortilla ajettavissa olevista pienoisbusseista menee henkilöauton vero,
minkä takia näitä ei meillä käytännössä ole yksityiskäytössä. Aston Martin One-77
Auton huippunopeuden sanottiin olevan 320 km/h, mutta todellisuudessa se oli 354 km/h. Auto kiihtyy nollasta sadan kilometrin tuntinopeuteen noin 3,5 sekunnissa. Suurnopeusjuna
Suurnopeusjuna (myös luotijuna tai nuolijuna) on matkustajajuna, joka kulkee huomattavasti nopeammin kuin perinteinen junaliikenne. Euroopan unionin määritelmän mukaan juna on suurnopeusjuna, kun sen ajonopeus on vanhoilla parannelluilla radoilla vähintään 200 km/h ja uusilla, suurnopeusradaksi rakennetuilla radoilla vähintään 250 km/h. Vastaavasti suurnopeusrata on vanha, parannettu rautatie, jonka suurin sallittu nopeus on vähintään 200 kilometriä tunnissa tai uusi rautatie, jonka maksiminopeus on vähintään 250 km/h. Nopeusrajoitus
Ahvenanmaalla taajamassa on 50 km/h yleisrajoitus. Rajoitus voi olla myös tätä alhaisempi. Taajamien ulkopuolella yleisrajoitus on 70 km/h. Myös 90 km/h rajoituksia voidaan käyttää. Ajo-oikeus
Ajo-oikeus astuu voimaan, kun ajokortti luovutetaan tai kun todistus kuljettajatutkinnon hyväksytysti suorittamisesta on saatu. Aluksi ajo-oikeus on lyhytaikainen ja kestää kaksi vuotta. Tämän jälkeen saatava pysyvä ajo-oikeus on voimassa siihen saakka, kunnes sen haltija täyttää 70 vuotta. Sen jälkeen poliisi voi myöntää ajo-oikeuden korkeintaan viideksi vuodeksi kerrallaan. Linja- ja kuorma-auton ajo-oikeus voidaan kuitenkin myöntää vain kahdeksi vuodeksi kerrallaan sen jälkeen, kun pysyvä ajo-oikeus on päättynyt. Time Attack
Säännöissä on kaikkia luokkia koskevia sääntöjä ja luokkakohtaisia sääntöjä. Autojen maksimimelurajaksi on asetettu 110 dB.Polttoaineena saa käyttää vain yleisiä maantienliikenteeseen sallittuja nesteitä. Telakuorma-auto
Telakuorma-autojen käyttötarkoitus on lähes sama kuin muiden sotilaskäytössä olevien kuorma-autojen eli miehistön ja materiaalin kuljettaminen. Merkittävänä erona ja etuna on kyky liikkua lähes rajattomasti tiestön ulkopuolella ja vaikeissa keliolosuhteissa kuten auraamattomilla teillä. Telakuorma-auto tarjoaa lähes samanlaisen maastoliikkuvuuden kuin hevoset tarjosivat suomalaisille toisessa maailmansodassa. Normaalilla tiestöllä telakuorma-auto on suhteellisen nopea sillä esimerkiksi suomalainen Sisu NA-110 saavuttaa 65 km/h huippunopeuden. Linja-auto
Linja-auto eli bussi (latinan sanasta "omnibus" ’kaikille’) on suurehko auto, jota käytetään kuljettamaan useita ihmisiä ja kaukoliikenteessä yleensä myös rahtia paikasta toiseen. Suomen lain mukaan linja-autolla tarkoitetaan ajoneuvoa, joka on tarkoitettu yli kahdeksan matkustajan kuljetukseen. Alle kuudentoista matkustajan linja-autoa sanotaan pikkubussiksi tai minibussiksi. MT-LB
Vaunulla voidaan ajaa sekä maalla että vedessä, vedessä huippunopeus on vaatimaton n. 5–6 km/h. Vesiajo edellyttää tyyntä säätä ja virtaamatonta vettä, sillä vesiajossa vaunu on lähes täydellisesti veden alla ja vaunu on vaikeasti ohjattavissa. Moottorin ilmanotto tapahtuukin vaunun katolla erillisen korotetun ilmanottoputken avulla. Vaunun sisälle vuotava vesi pumpataan ulos. Vesiajoa varten vaunuun kiinnitetään telojen ympärille veden virtaukseen vaikuttavia levyjä sekä tiivistetään kaikki veden pinnan alle jäävät aukot, kuten takaovet ja ampuma-aukot. ZAZ
Tekniikan Maailma 13/1965 mittasi Jaltan kiihtyvyydeksi 0-50 km/t 10,6 sekuntia ja 0-80 km/t 30,2 sekuntia. Huippunopeus on lehden mukaan 104,2 km/t, valmistajan mukaan 100 km/t. Suorituskyky on heikko. Koeajoselostuksensa yhteenvedossa TM:n testiryhmä totesi: ”Jaltaa voitaisiin luonnehtia hyväksi yritykseksi rakentaa jokamiehen käyttöauto. Todellisuudessa asia kuitenkin lienee niin, että nykyinen Jalta on taakse jäänyt yritys. Sen kehitystyö on vaatinut niin paljon aikaa, että meidän markkinoillemme ehtiessään auto on jo vanhentunut.” Itseisnopeus
Oletetaan, että ajetaan autolla tietä, johon on kiinnitetty merkkejä kilometrin välein. Auton kuljettaja mittaa omalla kellollaan yhden kilometrin matkalla kuluvan aikaa yksi minuutti. Voidaan kysyä, että onko auton nopeus 60 km/h? Myönteinen vastaus on ristiriidassa nopeuden määritelmän kanssa, koska suhteellisuusteoriassa nopeus mitataan etäisyysmerkkeihin kiinnitetyillä synkronoiduilla kelloilla. Matkan ja ajan mittaamiseen käytetään saman inertiaalikoordinaatiston mittavälineitä (koordinaatistonopeus, engl. "coordinate velocity"). Seuraus tästä on se, että tien vieressä seisova havaitsija mittaa (etäisyysmerkkeihin kiinnitetyillä synkronoiduilla kelloilla) autolle hiukan "pienemmän" nopeuden kuin kuljettajan mittaama 60 km/h. Kuljettajan mittaamaa nopeutta kutsutaan itseisnopeudeksi, ja tiellä seisovan havaitsijan mittaamaa nopeudeksi. Kuorma-auto
Kuorma-auton kuljettajan työaikaa säädellään työaika- ja ajo-, lepoaikalailla, jonka mukaan pisin yhtämittainen ajoaika saa olla korkeintaan 4,5 tuntia, jonka jälkeen on pidettävä vähintään 45 minuutin tauko. Vuorokautinen ajoaika saa olla korkeintaan 9 tuntia, poikkeustapauksissa 10 tuntia ja vuorokausilevon vähintään 11 tunnin yhtämittainen jakso. Ajo- ja lepoaikalainsäädäntöön on tehty mahdolliseksi myös tietyin edellytyksin pidentää vuorokautista ajoaikaa sekä lyhentää vuorokausi- tai viikkolepoa. Myös 45 minuutin tauko on mahdollista jakaa 11.4.2007 alkaen korkeintaan kahteen osaan, joista jälkimmäisen pituuden tulee olla vähintään 30 minuuttia. Lepo- ja ajoaikojen toteutumista voidaan valvoa ajopiirturilla, joka on nykyisin pakollinen kuorma-autoissa. Kuivasjärven rautatieasema
Liikennepaikan ratapiha muodostuu kahdesta kohtausraiteesta, yksi pääraiteen molemmin puolin. Lisäksi ratapihan itäreunalla on lyhyt kuormausraide. Sivuraiteilla suurin sallittu nopeus on pitkien vaihteiden vuoksi 80 km/h. Tatra T82
Kuorma-autoversion taka-akseleilla oli paripyörät ja jousitus oli vahvempi kuin komentoautomalleissa. Kuorma-automalli oli varustettu vinssillä jonka vetokyky oli 2 500 kg. Auton huippunopeus oli vain 45 km/h.
Komentoautoissa oli yksinkertaiset pyörät, takajousitus oli pehmeämpi ja vinssi puuttui. Kori oli avomallinen ja neliovinen. Kattona oli metalliputkien varaan kiinnitetty pressu. Auton huippunopeus oli 90 km/h ja sen kantavuus oli 700 kg. Auto oli kuusipaikkainen. Lotus 119
Lotus 119 on Lotus Carsin vuoden 2002 Goodwood Festival of Speed -festivaalin Soapbox Challenge -kilpailuun rakentama mäkiauto. Sitä pidetään kaikkien aikojen nopeimpana mäkiautona, sillä se pystyy kiihtymään ilman moottoria 45 asteen mäessä 320 km/h nopeuteen. Tulivaunut
Elokuvassa Liddell saa kuulla noustessaan kisajoukkueen mukana Pariisiin menevään laivaan, että 100 metrin alkuerät juostaan sunnuntaina. Todellisuudessa Ison-Britannian yleisurheiluliitto sai tietää kisa-aikataulun kuukausia aikaisemmin ja Liddell ehdittiin ilmoittaa 100 metrin sijasta 400 metrille. Nopeusrajoitus
Saksassa on käytössä 15-portainen nopeusrajoitusasteikko. Rajoitukset ovat 5, 10, 20, 30, 40, 50, 60, 70, 80, 90, 100, 110, 120 ja 130 km/h sekä lisäksi nopeusrajoituksen puuttuminen. Nopeusrajoitus
Yleisrajoitus ei Saksassa koske moottoriteitä eli Autobahneja. Se ei taajamien ulkopuolella koske myöskään keskikaideteitä eikä teitä, joilla on vähintään kaksi kaistaa samaan suuntaan. Näillä teillä on vapaa nopeus, ellei liikennemerkillä ole toisin osoitettu. Nopeudeksi suositellaan silloinkin korkeintaan 130 km/h, mutta suositusta ei ole pakko noudattaa. Nopeusrajoitukseton osuus ei kata koko Saksan moottoritieverkkoa. Täysin vapaa nopeus on käytössä noin puolella moottoritiekilometreistä, kolmanneksella on kiinteä nopeusrajoitus ja muilla osuuksilla nopeutta rajoitetaan tarvittaessa (kuten sateella tai liikenteen mukaan). Moottoripyörä
Ajoneuvolain 12§ mukaan moottoripyörä on kaksipyöräinen moottorikäyttöinen ajoneuvo, jossa ei ole sivuvaunua (ajoneuvoluokka L) tai jossa on sivuvaunu (ajoneuvoluokka L), ja joka on varustettu moottorilla, jonka sylinteritilavuus on suurempi kuin 50 cm, kun kyseessä on polttomoottori, tai jonka suurin rakenteellinen nopeus on suurempi kuin 45 kilometriä tunnissa. Liikenteen turvallisuusvirasto (Trafi) rekisteröi L-luokan moottoripyöräksi myös Piaggion kolmipyöräisen MP3 skootterin, jota kolmipyöräisyydestään huolimatta ajetaan kaksipyöräisen tavoin. Poikkeuksena on MP3:n perusmallia leveämmällä raidevälillä ja jalkajarrulla varustettu LT-malli. Moottoriliikennetie
Moottoriliikennetien yleinen nopeusrajoitus on 100 km/h, talvisin kuitenkin useimmilla tieosuuksilla 80 km/h. Koulubussi
Aina koulukyyteihin ei käytetä erityistä koulubussia vaan tavanomaista linja-autoa tai taksia. Pelkästään koululaiskuljetuksessa olevan linja-auton edessä ja takana on oltava tunnus "Koulukyyti/Skolskjuts". Taksin katolla on vastaavasti oltava kolmionmuotoinen tunnus. Koululaisia kuljettavan taksin ja linja-auton suurin sallittu ajonopeus on 80 km/h. BMW 6-sarja
Tehdas ilmoittaa mallin kiihtyvyydeksi 0–100 km/h 4,6 sekuntia. Huippunopeus elektronisella rajoittimella on 250 km/h, mutta ilman rajoitinta nopeus voi kohota jopa 330 km/h:iin. M6:ssa on sama moottorinohjaukseen vaikuttava ”power button” kuin M5:ssä. Power-napin painaminen nostaa auton tehon normaalista 400 hevosvoimasta (298 kW) 507 hevosvoimaan (373 kW). Auto painaa ”vain” 1 710 kg johtuen hiilikuituvahvisteisesta muovisesta kattopaneelista, muovisista etulokasuojista sekä alumiinisista ovista ja etu- ja takaluukusta. Valtatie 2
Vuoden 2012 aikana tieosuutta Karkkilasta Loukkuun (Lohja) levennettiin. Levennyksen myötä tieosuuden nopeusrajoitus voidaan nostaa 100 km/h:een aiemmasta 80 km/h:sta. Levennystyötä on jatkettu myös 2013. Tka7
Tka7-sarjan ratakuorma-autot on tarkoitettu radan kunnossapitotehtäviin liittyviin kalustonsiirtoihin. Sarjan huippunopeus on 80 km/h. Nopeusrajoitus
Useimmissa maissa nopeusrajoitukset on asetettu kilometreinä tunnissa (km/h). Eräissä maissa, ainakin Englannissa ja Yhdysvalloissa, rajoitukset ovat maileina tunnissa (mph). 1 mph = 1,6 km/h. Haaga (kauppala)
Liikennekulttuurin edistämiseksi hyväksyttiin 1924 erityinen järjestyssääntö polkupyörällä ajoa varten kauppalan teillä. Yhä useammat ja yhä nopeammat autot puolestaan pelottivat pyöräilijöitä ja jalankulkijoita. Maaherra päätti maaliskuussa 1939 valtuuston pyynnöstä, että ajonopeus kauppalassa sai olla korkeintaan 50 kilometriä tunnissa. Helsinki–Turku-maantiellä suurin sallittu nopeus oli kuitenkin 70 km/h. Seututie 927
Nopeusrajoitus on 100 km/h mutta taajamien kohdalla 80 km/h ja Arpelan kohdalla 60 km/h Suomen rautatieliikenne
Tulevaisuudessa ratoja on tarkoitus kunnostaa päällysrakennetta ja raiteita uusimalla sekä tasoristeyksiä poistamalla, jotta nopeudet voidaan nostaa aina 220 km/h saakka. Rautatieverkon laajuuden takia töiden tekeminen kestää kauan. Ensin kunnostetaan vilkasliikenteisimmät rataosat ja vaiheittain edetään muille reiteille. Kaikkia rataosia ei koskaan tulla kunnostamaan suurille nopeuksille, koska liikennemäärät perustelevat vain Helsingistä säteittäin lähtevien pääreittien parantamisen. Lopuilla rataosilla enimmäisnopeudeksi jää 140 km/h. Liikennevirasto on teettämässä Seinäjoki–Oulu-välillä laajaa perusparannushanketta, jonka on suunniteltu valmistuvan vuonna 2017 . Hankkeessa rakennetaan kaksoisraideosuuksia ja ohituspaikkoja ja poistetaan tasoristeykset koko osuudelta. Matkustajajunien suurimmat sallitut nopeudet nousevat koko rataosuudella. Tie
Saksan moottoriteillä ei joitain vilkkaimpia osuuksia lukuun ottamatta edelleenkään ole nopeusrajoituksia. Suurin suositeltu nopeus on kuitenkin 130 kilometriä tunnissa. Latvijas dzelzceļš
Rataverkon ylläpitäjän roolissa LDz tarjoaa eri operoijien yleiseen käyttöön 2263,3 kilometriä 1520 millimetrin raideleveydeyden rataa Latviassa, yhteensä 29 eri rataosuudella (ja kahdella teknisistä syistä ei-operoitavalla osuudella). 
Suurin sallittu nopeus on 120 km/h henkilöliikenteen ja 80 km/h rahtiliikenteen junilta. Lisäksi välillä Gulbene – Alūksne on 33,4 kilometrin osuus kapearaiteista 750 mm:n rataa, jota on viime vuosina käytetty esimerkiksi museorautatien tarpeisiin. Rautatievaihde
Yksinkertaisesta vaihteesta on useita eri versioita. Suomen rataverkolla yleisin on niin kutsuttu lyhyt vaihde, jossa vaihteen käyrällä raiteella sallitaan nopeudeksi 35 km/h. "Pitkissä yksinkertaisissa vaihteissa" sallitaan käyrällä raiteella suurempia nopeuksia, joista yleisimmät ovat 80 km/h, 110 km/h ja 140 km/h. Kerava–Lahti-oikoradan eteläpäähän on asennettu Pohjoismaiden pisimmät vaihteet, joissa käyrällä raiteella sallitaan nopeudeksi jopa 160 km/h. Nämä vaihteet ovat niin sanottuja "suurnopeusvaihteita". Mitsubishi Pajero (1999)
Maantiellä Pajero liikkuu takavetoisena. Kun keli huononee ja tulee liukasta voidaan siirtyä nopeaan nelivetoon alle 100 km/h nopeudessa. Pajerossa myös nopean nelivedon voi lukita. Kun mennään kunnon maastoon, laitetaan hidas lukittu neliveto päälle. Silloin auto täytyy pysäyttää kytkemisen ajaksi. Hidas neliveto mahdollistaa suuremman väännön ja tehon jo pienillä nopeuksilla. Elektroninen ajonvakauden ja pidonhallintajärjestelmä toimii kaikissa olosuhteissa. Pidonhallinta siirtää jarrutustehoa luistaviin ja voimaa pitäviin pyöriin. Jarruassistentti hidastaa maastossa vauhtia alamäessä valvomalla moottorijarrutusta ja pyöräkohtaista jarrupainetta. Pajerossa on taka-akselilla 100 % tasauspyörästön lukko, jonka kuljettaja kytkee kojelaudasta. Tätä lukkoa voidaan käyttää alle 12 km/h nopeudessa. Formula E
Formula E -kilpa-autot ovat sähköautoja. Renkaat toimittaa autoille ranskalainen rengasvalmistaja Michelin. Autoissa on Dallaran valmistama runko ja Hewlandin vaihdelaatikko. Sähkömoottorit tulevat McLarenilta ja akustot Williamsilta. Formula E:n sähkömoottorin teho on noin 200 kilowattia, joka vastaa noin 270 hevosvoimaa. Kilpailujen aikana teho on kuitenkin rajoitettu 150 kilowattiin, jotta auton akku kestää koko kilpailun ajan. Autot kiihtyvät 0–100 km/h 2,9 sekunnissa, ja huippunopeus on kilpailuissa 225 km/h. Auton huippunopeudeksi on kuitenkin mitattu parhaimmillaan 250 kilometriä tunnissa. Autot luovat noin 80 desibelin äänen. Auton paino on kuljettajan kanssa vähintään 896 kilogrammaa, ja siitä akku painaa 320 kilogrammaa. Schnellstraße 10 (Itävalta)
Mühlviertlerin moottoriliikennetie eli S10 on rakenteilla ja suunnitteilla oleva moottoriliikennetie Itävallassa Linzin ja Tšekin rajan välillä. Tien suunniteltu pituus on 38 kilometriä. Tie alkaa Linzin pohjoispuolelta Unterweitersdorfin eritasoliittymästä, johon moottoritie 7 loppuu ja päättyy Tšekin rajalle moottoritielle 3. Tien suunniteltu nopeusrajoitus on useiden tunnelien takia 100 km/h. Tielle on suunnitteilla n. 15 tunnelia ja sen arvioitu vuorokausiliikenne vuonna 2025 on 19.000-40.000 ajoneuvoa, joka on moninkertainen verrattuna nykyiseen liikennemäärään (10.000 ajoneuvoa/vrk). Taajama
Tieliikenteessä taajama tarkoittaa Suomessa tieliikenneasetuksessa määritellyllä taajamamerkillä (numero 571) merkittyä aluetta, jolla ei saa ajaa yli 50 kilometriä tunnissa -nopeutta. Taajaman liikennemerkki otettiin Suomessa käyttöön huhtikuussa 1982. Matkailuauto
Euroopassa useimmat tehdasvalmisteiset matkailuautot rakennetaan suurten autotehtaiden pakettiautomallien pohjalle. Tällöin niiden hinnat saadaan laskettua paljon pienemmiksi, kun koko autoa ei tarvitse rakentaa tyhjästä yksinomaan matkailukäyttöä varten. Koritehtaat tilaavat vain autojen rungot autotehtailta, ja rakentavat niiden päälle erimallisia asunto-osia. Useimmat matkailuautot pyritään tekemään kevytrakenteisiksi, jotta ne olisivat paitsi taloudellisempia, myös suuremman ostajakunnan saatavilla, sillä Suomessa henkilöauton kuljettamiseen oikeuttava B-luokan ajokortti riittää vain ajoneuvoihin, joiden kokonaismassa on enimmillään 3 500 kiloa. Koska auton runko on jo melko painava, matkailuautojen korirakenteet ja kaapistot ovatkin hyvin kevytrakenteiset. Suurimmat ja kalleimmat mallit painavat kuitenkin useampia tonneja, mutta vaativat kuljettajaltaan vähintään C1-luokan kuorma-autokortin. Alle 3 500 kiloa painavilla matkailuautoilla on joko 80 km/h tai 100 km/h nopeusrajoitus, joka riippuu auton varusteista. 100 km/h rajoitukseen vaaditaan vähintään kuljettajan turvatyyny, ABS-jarrut ja turvavyöt jokaisella istumapaikalla.
Matkailuautossa tulee Suomen ajoneuvolain mukaan olla istuimia ja pöytä, makuupaikkoja, keittomahdollisuus ja säilytystiloja, jotta ajoneuvo voidaan rekisteröidä M1-luokan ajoneuvoverosta vapautetuksi matkailuautoksi. Istuimet ja pöytä saavat olla sellaiset, että niiden osia irrottamalla ja asentamalla toisella tavalla voidaan muodostaa makuupaikkoja. Pääsääntöisesti tehdasvalmisteisiin matkailuautoihin on rakennettu nestekaasujärjestelmä ja kaasua käytetään kaasuliedessä, sisätilojen lämmityksessä sekä jääkaapin energialähteenä. Usein laitteet voivat käyttää sähköverkon 230 V:n jännitettä kaasun sijasta, kun matkailuauto on parkissa ja kytkettynä liitosjohdolla sähköverkkoon. Ajaminen
Ajaessaan moottoriajoneuvoa yleisesti liikennöidyllä alueella, kuljettaja on monen eri lain ja säädöksen alainen. Tärkeimpinä näistä voidaan mainita Tieliikennelaki, joka määrittelee liikennesäännöt ja on perustana turvalliseen liikkumiseen Suomen teillä. Laissa säädetään tienkäyttäjän velvollisuuksista, vastuista, huomioinnista, reagoinnista, itsensä ilmoittamisesta, rangaistuksista sekä oikeuksista. Lisää kuljettajan oikeuksia ja velvollisuuksia sanelevaa säännöstöä löytyy Ajokorttilaista, Liikennevakuutuslaista, Ajoneuvorekisterilaista ja ajoneuvojen katsastusta koskevista säädöksistä. Useimmissa valtioissa on ajoneuvolla ajaminen alkoholin tai huumaavien aineiden vaikutuksen alaisena kiellettyä. Veren alkoholipitoisuuden sallittu määrä eli nk. promilleraja kuitenkin vaihtelee suuresti. Juna
Matkustajajunassa saattaa olla jopa 16–20 matkustajavaunua, jotka ovat yleensä neliakselisia ja joihin mahtuu keskimäärin satakunta matkustajaa kuhunkin. Yöllä kulkevissa junissa osa vaunuista on yleensä makuuvaunuja. Matkustajajunien kulkunopeudet vaihtelevat, mutta Suomessa Intercity-junien suurin sallittu nopeus on 200 km/h ja Pendolino-junien (Sm3 ja Allegro Sm6) jopa 220 km/h ajettavan rataosan mukaan. Nämä nopeudet ovat hyvää eurooppalaista tasoa. Vielä nopeampia ovat eurooppalaiset ja japanilaiset suurnopeusjunat, joiden huippunopeudet vaihtelevat varta vasten rakennetuilla erikoisradoilla 240–330 km/h. Ensimmäiset liikenteessä olevat ja suunnitellut maglev- eli leijujunat käyttävät nopeutta 400–500 km/h. Shanghaissa on maglev-rata, jonka huippunopeus on 580 km/h. Wartburg 1.3
Auton huippunopeus oli 140 km/h ja kiihtyvyys 0–100 km/h kesti 20 sekuntia. Sedan-mallin kantavuus oli 420 kg, farmarimallin 450 kg ja avolavan 840 kg. Katolla sai kuljettaa enintään 60 kg kuorman. Valmistajan suurin sallima perävaunun massa oli 650 kg jarrullisena ja 500 kg jarruttomana. Jamaika
Liikenne saarella on vasemmanpuoleista ja yleinen nopeusrajoitus kaupungeissa on 30 tai 50 km/h ja maanteillä 80 km/h. Kaupunkien ulkopuoliset tiet ovat melko huonokuntoisia, mutkaisia ja kuoppaisia. Paikalliset linja-autot ovat halpa tapa matkustaa ympäri maata, mutta vuoroja ei ajeta kovin luotettavasti ja lähtöajat vaihtelevat runsaasti. Kuljettaja lähtee liikkeelle vasta, kun auto on täynnä. Linja-autoverkkoa täydentävät minibussit ja reittitaksit. Takseja maassa on runsaasti. Autoissa on punainen PPV-laatta, joka tarkoittaa, että ajoneuvo on julkisessa liikenteessä. Sivuvaunullinen moottoripyörä
Suomessa voimassa oleva asetus ajoneuvojen rakenteesta määrittelee, että sivuvaunullisen moottoripyörän (L-luokan moottoripyörän) moottorina on oltava yli 50 cm:n polttomoottori taikka sen suurimman rakenteellisen nopeuden käyttövoimasta riippumatta on oltava yli 45 km/h. Lisäksi sivuvaunun saa kytkeä vain yli 100 kg:n omamassan omaavaan kaksipyöräiseen moottoripyörään. Suomessa rekisteröidyn moottoripyörän sivuvaunun on sijaittava ajosuuntaan nähden moottoripyörän oikealla puolella. Jos sillä kuljetetaan tavaraa tai useampaa kuin yhtä henkilöä, se on varustettava jarrulla. Kaksi henkilöä on samalla myös henkilökuljetuksen yläraja. Moottoripyörän oikeanpuoleiset suuntavilkut on siirrettävä sivuvaunun oikealle puolelle.
Sivuvaunun pyörä on sijoitettava epäsymmetrisesti moottoripyörän pyöriin nähden, muutoin kyseessä olisi nk. kolmipyöräinen eli trike. Ajoneuvoasetuksesta ja tieliikennelaista löytyy muitakin sivuvaunullisia moottoripyöriä koskevia erityissäännöksiä. Panhard Dyna Z
Etuvetoisen Panhardin ajo-ominaisuudet ovat vakaat. Kaarreajossa auto pysyy hyvin kuljettajan tahtomalla reitillä. Ohjaus on nopea. Kevyt takaosa saattaa kuitenkin talviajossa olla levoton.
Tekniikan Maailman 1/1956 koeajossa Panhard Dyna kiihtyi 0–50 km/h 7,2 sekunnissa, 0–80 km/h 14,5 sekunnissa ja 0-100 km/h 26 sekunnissa. 0-1000 metrin kiihdytysaika oli 43 sekuntia. Nämä kiihtyvyysluvut saavutettiin alumiinikorisella vuoden 1955 mallilla. Myöhempien vuosimallien teräskori nosti omapainon 710 kilosta 790 kiloon, jolloin vastaavasti kiihtyvyys heikkeni. 1955 mallin huippunopeus on 130 km/h. Nopeusrajoitus
Öljykriisin vuoksi koko Suomen alueella määrättiin 21. joulukuuta 1973 alkaen kaikkien ajoneuvojen suurimmaksi sallituksi nopeudeksi 80 kilometriä tunnissa, ja tämä rajoitus oli voimassa kesäkuun loppuun 1974 saakka. Rajoituksella oli voimakas vaikutus liikenneturvallisuuteen: kun tammikuussa 1973 tieliikenteessä oli saanut surmansa 102 ihmistä, tammikuussa 1974 vastaava luku oli vain 44, mikä merkitsi 57 prosentin laskua. "Kriisirajoituksen" päätyttyä onnettomuuksissa kuolleiden ja loukkaantuneiden lukumäärä nousi kuitenkin jälleen miltei edellisvuosien tasolle. Ajaminen
Ajoneuvo on Suomen lain mukaan maalla kulkemaan tarkoitettu laite, joka ei kulje kiskoilla. Ajoneuvot jaetaan laissa rakenteensa ja osin käyttötarkoituksensa mukaan seuraaviin luokkiin:
Ajoneuvon kuljettamista säännellään tarkasti erilaisilla kansainvälisen oikeuden normeilla. Näitä ovat mm. vaatimukset ajoneuvojen kunnosta, varusteista yms.; eri ajoneuvoluokkien (henkilöauto, kuorma-auto, linja-auto, ajoneuvoyhdistelmä) kuljettajalle asettamat vaatimukset mm. ajokorttiluokkien suhteen sekä kansainvälisesti yhtenäiset liikennesäännöt. Lisäksi eri maissa on omaa, ajoneuvoliikennettä koskevaa kansallista säädöstöä kuten esim. Suomessa Maastoliikennelaki tai Saksassa suurkaupunkeja koskevat ympäristövyöhykesäännökset, jotka voivat rajoittaa tietyntyyppisillä ajoneuvoilla määrätylle alueelle ajamista. Nopeusrajoitus
Ylinopeus on rikos, josta seuraa rikesakko tai päiväsakkoa. Vireillä olevan lakialoitteen mukaan rikesakko on tarkoitus muuttaa liikennevirhemaksuksi. Tuomariliiton ja Lakimiesliiton lausunnon mukaan muutos poistaa syyttömyysolettaman eli todistustaakka siirtyy syyttäjältä liikennevirhemaksun saajalle. Ulkomaille ei ylinopeudesta sakkoja lähetetä.