Milloin Kuusankoski on perustettu?
Kuusankoski
Kuusankoski oli leimallinen teollisuuskaupunki, jonka suurimmat työnantajat olivat Kymin Osakeyhtiön paperi- ja selluloosatehtaat. Kuusankosken kunta perustettiin vuonna 1921 irrottamalla Iitin ja Valkealan kunnista niiden teollistuneet osat. Kauppalan oikeudet se sai 1957 ja kaupunkioikeudet 1973. Kuusankoski yhdistyi Anjalankosken, Elimäen, Jaalan, Kouvolan ja Valkealan kanssa uudeksi suurkunnaksi vuoden 2009 alussa. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kouvola ja asukasluvuksi noin 88 000.
Äänekoski
Äänekoski tunnetaan vahvana ja perinteikkäänä teollisuuspaikkakuntana. Teollisuustoiminta Äänekoskella alkoi vuosina 1896–1900, kun Äänekoski Aktiebolaget perusti Äänekosken varteen puuhiomon ja kartonkitehtaan. Nykyisin kaupungissa sijaitsevat Metsä Boardin vuonna 1899 perustettu, vuonna 1966 uusiin tiloihin siirtynyt taivekartonkitehdas, Metsä Fibren vuonna 1985 käynnistetty sulfaattiselluloosatehdas, Metsäliitto Cooperative Finnforestin vaneritehdas, CP Kelco Oy:n kemiallisten tuotteiden tehdas, Valtra Oy Ab:n traktoritehdas sekä Valio Oy:n tuotantolaitos. Vuonna 1906 perustetun ja vuonna 1987 uudistetun hienopaperitehtaan toiminta lopetettiin vuonna 2011. Kazan
Kazanin perustivat 900-luvulla joko Volgan bolgaarit tai tataarit. Se oli rajapiste Volgan bolgaarien ja suomensukuisten heimojen välillä (marit, udmurtit). 1000–1100-luvuilla Kazan suojeli Volgan kauppareittiä Skandinaviasta Iraniin. Se oli kauppakeskus, ja tärkein kaupunki bolgaarisiirtolaisille Kazanin alueella. 1200-luvulla siirtolaiset Bolğarista ja Bilärista saapuivat uudestaan Kazaniin, joka oli mongoleiden tuhoama. Bolgaareista tuli mongolien vasallivaltio kunnes mongolien valtakunnan hajottua alueelle syntyi Kazanin kaanikunta vuonna 1458. 1552 Venäjä valloitti kaupungin piirityksen jälkeen ja suurin osa sen asukkaista sai surmansa Iivana Julman kynsissä. Samalla alkoivat asukkaiden pakkokäännytykset kristinuskoon. Kaupunkiin pakkomuutettiin venäläisiä. Reino Rinne
Valtioneuvoston asettama Kuusamon vesistökomitea esitti nelivuotisen työskentelyn tuloksena syntyneessä mietinnössään koskien rakennushankkeiden hylkäämistä vuonna 1969. Lopullinen päätös koskisodalle oli vuonna 1987 säädetty koskiensuojelulaki. Kiistellyt kosket ovat nykyään osa Oulangan kansallispuistoa ja Karhunkierros-vaellusreitin tunnetuimpia nähtävyyksiä. Vaajakosken historia
Salvesen perusti Haapakoskelle 1879 lapsille tarkoitetun koulun, "tehtaankoulun", jossa oli mahdollista suorittaa kansakoulun nelivuotinen oppimäärä. Ennen oppivelvollisuuslakia oli kuitenkin tavallista, että lapset jättivät koulun kesken heti opittuaan tyydyttävästi lukemaan, kirjoittamaan ja laskemaan.Kolu 2001, s. 77-78 Haapakosken koulu sijaitsi aluksi Varassaaressa ja myöhemmin Naissaaressa, johon valmistui uusi koulurakennus 1885. Vuonna 1905 paikkakunnalle perustettiin kunnallinen kansakoulu. Tehtaankoulu jatkoi pienten lasten kouluna, alakansakouluna, joka siirtyi SOK:n omistukseen 1918.Kolu 2011, s. 57-59 Uuden lain velvoittamana paikkakunnalle perustettiin kuusivuotinen kansakoulu 1921 ja heti seuraavana vuonna myös kansakoulun jatkoluokkia. Laukaan kunta perusti kansakoulun Janakkaan 1913. Janakan koulu siirtyi uuteen rakennukseen 1936.Kolu 2011, s. 117-118 Kuusamo
Kuusamossa on ollut asutusta jo kivikaudella. Siitä on löytynyt runsaasti merkkejä ajalta 2000–3000 eaa. Kivikautista esineistöä on löydetty mm. Ahvensalmelta sekä Poussunjärven ja Verkkosalmen rannoilta. Rautakauden aikaista esineistöä edustavat mm. Suolijärven rannalta löydetyt kuparisoljet ja hopeisen kaularenkaan kappaleet. Kuusjoki
Kuusjoen kirkko on vuodelta 1823. Sen yhteydessä oleva kellotapuli on vuodelta 1882 ja näiden lähellä sijaitsee kivinen makasiini vuodelta 1927. Kuusjoella toimi 1857–1890 Iloniemen lasitehdas. Sen rakennuksista on jäljellä enää kunnostettu paja. Koskue
Koskuen kylätoimikunta perustettiin 11. maaliskuuta 1980. Kylätoimikunta oli kolmas Jalasjärvellä. Toimikunta on esimerkiksi järjestänyt Koskuthölkkä-nimistä juoksutapahtumaa, Koskutviesti-nimistä hiihtotapahtumaa, Koskuen markkinoita, kyläjuhlia ja pääsiäiskokon eli pääsiäisvalakian polttamisia. Vuonna 1998 kylätoimikunnan Euroopan unionin projekti- ja hankerahoituksien saantimahdollisuuksia parantamaan perustettiin Koskuen kyläyhdistys ry, sillä EU-tukia voi hakea ainoastaan rekisteröitynyt yhdistys. Kylätoimikunta urheilujaostoineen liitettiin uuden yhdistyksen alaisuuteen. Kyläyhdistys aloitti pian Koskue Info -nimisen tiedotuslehden julkaisemisen. Yhdistyksen ansiosta Koskuesta tuli vuoden 1999 eteläpohjalainen kylä. Vuonna 1991 perustettiin Eteläpään monitoimitalo ry. Perustajina olivat Koskuen, Keskikylän, Ilvesjoen ja Ylivallin asukkaat. Koskutjärven rantaan valmistui vuonna 1992 Eteläpään monitoimitalo, jossa on mahdollista pelata esimerkiksi lentopalloa, sähly ja tennistä sekä pitää juhlia ja huutokauppoja. Rakennuksessa on iltapäivätoimintaa koululaisille sekä kuntosali ja pesu- ja saunatilat. Kannonkoski
Pohjoisen Keski-Suomen suurimman kauppasahan ja aikanaan Laukaan kihlakunnan suurimman teollisuuslaitoksen perustivat kruununvouti, kuuluisan historioitsijan isä Daniel Danielsson ja kokkolalainen kauppias Carl Gustav Favorin pitäjälle nimensä antaneeseen Kannonkosken uomaan 1835. Varsinaisen sahaustoiminnan paikalla aloitti viipurilainen kauppias Michail Tichanoff. Sahatavara kuljetettiin ensin purjelaivoilla Kivijärven Kinnulan lahteen, sitten hevosilla Himangalle ja edelleen vientiin lähinnä Kokkolan sataman kautta. Kannonkosken laudoilla oli varma menekki, koska toinen osakas Favorin oli Kokkolan suurisuuntaisimpia laivanvarustajia. Teollisen mittakaavan rahdituksen, uittojen, metsätöiden, tervanpolton ja sahauksen turvin paikalle syntyi kyläkunta myllyineen, asuntoineen, kauppoineen, kirjastoineen ja kouluineen: Kannonsaha, jolla nimellä kylä tunnetaan edelleen, oli siis nykyisen Kannonkosken kunnan ensimmäinen taajaväkinen yhdyskunta, ”taajama”. Yli sadan hengen työväkeä varten sahan partaalle oli rakennettu suuri kasarmi. Sahan koulua piti mm. Kivijärven lukkari Kjellman. Kolmikerroksisen saharakennuksen yhteyteen rakennettiin myös rautasulattamo vuonna 1850. Toiminta jäi kokeilun asteelle: raudan valmistus järvimalmista ei kannattanut. Myöhemmin sahan omistajiin kuului maakauppias Johan Anjelin sekä paikallinen voimahahmo Lauri Vesterinen. Vanha saha seisoi paikallaan vuoteen 1896 saakka. Toimintaa paikalla kuitenkin jatkettiin tiettävästi aina vuoteen 1947 asti ja viimeisenä paikalla toimi Kannonkosken Mylly-, Saha- ja Sähköosuuskunta, alallaan yksi energiayhtiö Keski-Suomen Valo Oy:n edeltäjistä. Kannonsahan toimintaa vauhditti myös samaisen pitäjän itäosan alueella pitkään toiminut koko pohjoisen Euroopan suurin yhtenäinen metsätyömaa, Lakomäki. Suomen uistinvalmistajat
Kuusamon Uistin on 1967 perustettu kuusamolainen uistinvalmistaja. Yhtiön perustivat 1960-luvulla Paavo Korpua ja Paavo Putila. Kuusamon Uistimen valmistettavaksi ovat tulleet myös 1890 syntyneen kultaseppä Pekka Räsäsen uistintyypit, joita olivat malli 1, 3, 7, 12, 14, 16, 40, 77, 91, 99. Erityissesti Räsänen 7, jota valmistettiin 6,5 cm:n, 7,5 cm:n ja 9,0 cm:n mittaisena tuli suosituksi Tenolla lusikkauistimena. Edelleen tuotettavi Räsänen-uistimia ovat mallit 70/10, 70/20, joista ovat helmelliset mallit ja ruohikkosuojamallit. Pirkanmaan maakunta
Eräkauden jälkeen koitti 1800-luvun alkuun kestänyt aikakausi, jolloin kaupunkien puuttuminen ja tuotantorakenteen yksipuolisuus hidastivat maakunnan kehitystä. Ylä-Satakunta jäi jälkeen naapurimaakunnistaan. Yläsatakuntalaisten markkinamatkojen kohde oli yleensä Turku. Ajanjaksoa on kutsuttu myös nimellä ”Turun aika”. Kuningas Kustaa III teki periaatepäätöksen Tampereen kaupungin perustamisesta 6. kesäkuuta 1775. Virallisesti kaupunki perustettiin 1. lokakuuta 1779. Aluksi Tampere kasvoi hitaasti ja sen vaikutus oli vähäinen. 1840-luvulla kaupungista kehittyi koko Suomen merkittävin teollisuuskeskus. Muuallakin maakunnassa alkoi kehittyä teollisuutta. Uudet keksinnöt – puuhioke sekä selluloosan valmistus ja paperin teko molemmista – olivat keskeisiä Pirkanmaan kehitykselle. Tampereen ohella teollista toimintaa syntyi muun muassa Valkeakoskelle, Nokialle ja Mänttään. Orivedellä puolestaan aloitettiin kenkä- ja nahkateollisuus 1890-luvulla. Juankoski
Juankoski () on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnassa. Juankoski liittyi Kuopion kaupunkiin vuoden 2017 alussa. Vantaankoski
Vantaankosken ympäristö on esihistoriallista asuinseutua, josta on asuttu jo kivikaudella. 1500-luvulla koskelle perustettiin Vantaan kylien yhteismyllyjä. Paikalle syntyi kahden talon Myllymäen kylä. 1830-luvulla käynnistyi Kvarnbackan kosken ruukin toiminta ja malminjalostus. 1890-luvulle tultaessa Vantaankoskesta oli muodostunut pienimuotoinen teollinen tuotantoalue, jossa sijaitsi myllyn ja ruukin lisäksi sahoja, päretuotantoa, huovutuslaitos, trasselitehdas, viilatehdas ja hopeasulatto. Kosken rannalle kohosi asuntoja, konttoreita ja varastoja. Tuotantoaan "Dahlforsin viilatehdas" jatkoi aina 1960-luvulle saakka. Nykyisin viilatehtaan tiloissa joen itärannalla toimii tilausravintola ja ohjelmapalveluyritys "Kuninkaan Lohet Oy". Kuusaansaaren paperitehdas
Kuusaansaaren paperitehdas oli nykyisen Kymin paperitehtaan edeltäjä Kouvolan Kuusankoskella, Kymenlaaksossa. Kuusankoski Ab paperitehtaan perustivat Carl Robert Mannerheim, Samuel Werner von Troil ja 32 muuta turkulaista osakasta, lähinnä virkamiehiä, kauppiaita ja tehtailijoita 27.12.1871. Ensimmäinen paperikone käynnistyi 2.7.1873. Tehtaat fuusioituivat Kymin Osakeyhtiön ostaessa Voikkaan (Tampereen Kattohuopatehdas Oy) ja Kuusankoski Oy:n 3.3.1904. Voikkaan tehtaan omistaja Rudolf Elving nimitettiin toimitusjohtajaksi. Tehtaalla oli parhaimmillaan 5 paperikonetta. Viimeiset tehdasalueella toimineet paperikoneet (PK1-PK2) pysäytettiin joulukuussa 2005. Viimeisenä tuotannossa oli PK2, joka tuotti viimeiset paperitonninsa 21.12.2005. Molemmat paperikoneet purettiin vuoden 2008 aikana ja suojelluissa tehdasrakennuksissa ei ole enää paperikoneita tai muuta koneistoa. Kuşadası
Kuşadasin vanhimmat jäänteet asutuksesta ovat ajalta 3000 vuotta eaa. Persialaiset valtasivat sen 646 eaa., ja noin vuodesta 200 eaa. se oli osa ensin Roomaa, sittemmin Bysanttia. Kuşadasin linnoitus ja vanhakaupunki ovat ottomaanien valtakaudelta. Kreikkalaiset valtasivat kaupungin ensimmäisen maailmansodan päätteeksi, ja vuodesta 1922 se on ollut osa itsenäistä Turkkia. Reino Rinne
Pohjois-Suomen rakentamattomia vesistöjä alettiin valjastaa sähköntuotannon palvelukseen 1950-luvulla. Kuusamon koskisodalla viitataan kilpailuun, jota kaksi voimatalousyhtiötä kävi vesiosuuksien omistuksesta. Vähitellen koskisota muuttui koskien rakentamista vaativien ja niiden suojelua kannattavien väliseksi kamppailuksi. Äänekoski
Äänekosken kunta perustettiin vuonna 1911 erottamalla Laukaan kunnan pohjoinen osa sekä itäisiä osia Saarijärven kunnasta omaksi kunnakseen. Vuonna 1932 kunnasta erotettiin Äänekosken ja Suolahden kauppalat, ja siihenastisen Äänekosken kunnan nimi pidentyi Äänekosken maalaiskunnaksi. Kauppalan väkiluku oli 3 697 henkeä vuonna 1937 ja se kaksinkertaistui vuoteen 1964 mennessä (7 619 asukasta). Kaupunginoikeudet Äänekoskelle myönnettiin vuonna 1973. Kuusankoski (kaupunginosa)
Kuusankoski on Kouvolan kaupunginosa. Kaupunginosa käsittää entisen Kuusankosken kaupungin keskustan alueen, josta on Kuusankosken kaupungin aikana käytetty nimitystä Kuusaa. Vaajakosken historia
Vaajakosken kohinat ry perustettiin 1982, ja se on vuosittain järjestänyt Vaajakosken kohinat -kesätapahtuman. Vuosina 1992–1994 Vaajakoskella ilmestyi jälleen paikallislehti "Vaajakoski". Vuodesta 1996 alkaen on ilmestynyt paikallislehti "Wessmanni". 
Vuonna 1987 Vaajakosken kirjasto muutti uuteen Urheilutien varrella olevaan taloon. 1990-luvulla keskustan puutaloja purettiin lisää Kelan konttorin ja vanhusten palvelutalo Väkkärän tieltä. Kahdeksan kahden perheen omakotitaloa on yhä jäljellä Kakaravaara-nimisellä kadulla. Susikoski (Kouvola)
Susikoski kuuluu koskiluokituksen luokkaan I ja on luonteeltaan pikemminkin joen voimakas virtapaikka kuin varsinainen koski. Koski perattiin 1930-luvun alkuvuosina, jota ennen se oli perimätiedon mukaan kapea, putouksenkaltainen ränni, johon vietti laakea kallio Hurukselan puolelta. Kosken perkuusta syntyneet kiviröykkiöt ovat edelleen näkyvissä Hurukselan rannalla. Kannonkoski
Varsinaisia maarekisterikyliä Kannonkosken alueella ovat Pudasjärvi, Vuoskoski ja Jauhoniemi sekä Huopana (Viitasaari) ja Vastinki sekä Kalavastinki (Karstula). Jauhoniemen, Vuoskosken ja Pudasjärven kylien raja Kivijärvestä Lakojärveen oli myös Viitasaaren ja Kivijärven pitäjien eli kuntien raja vuodesta 1868 vuoteen 1934. Kunnanrajoihin on vielä myöhemmin tehty pieniä muutoksia, kuten esimerkiksi vuonna 1997 Sisäasiainministeriön päätöksellä. Kuusankoski
1800-luvun lopulla teollistumiskehitys Suomessa lähti käyntiin ja rautateiden rakentaminen alkoi. Vuonna 1870 avattiin Riihimäki–Pietari-rautatie ja vuonna 1889 Kouvola–Kuopio-rautatie, jotka kummatkin sivusivat Kuusankosken aluetta. Tällöin havaittiin alueen koskien teollisuudelle tarjoamat mahdollisuudet. Vuonna 1872 Kymijoen Kuusankoskeen perustettiin selluloosa- ja paperitehdas ja vuonna 1897 rakennettiin saman alan tehdas ylemmäs Voikkaankoskeen. Vuonna 1904 Kuusaansaaren paperitehdas, Kymintehdas ja Voikkaan paperitehdas yhdistyivät Kymin Osakeyhtiöksi. Tehdas on nykyiseltä nimeltään UPM/ Kymin paperitehdas ja sen on omistanut vuodesta 1996 alkaen UPM-Kymmene Oy. Kuusankosken vaakuna
Kuusankosken vaakuna oli Kuusankosken kaupungin tunnus. Sen on suunnitellut heraldikko Olof Eriksson vuonna 1951. Moskova
Moskova on saanut nimensä suomalais-ugrilaisesta "Mustajoki"-nimestä jolla viitattiin kaupungin läpi virtaavaan jokeen. Nimi esiintyy ensi kertaa vuoden 1147 Ipatijevskaja-kronikassa, jossa Suzdalin ruhtinas Juri Dolgoruki kutsuu Severskin ruhtinaan Svjatoslavin vieraaksensa Moskovaan. Moskova oli tällöin kartano tai majatalo, jonka omisti pajari Stepan Kutško. Juri surmautti hänet, jotta kukaan ei syyttäisi hänen saaneen tilan vääryydellä haltuunsa. Juri ympäröi tilan paaluvarustuksella 1156 eli perusti kaupungin. Paikalle muodostui jo varhaisena aikana kaupan keskus. Vanhin säilynyt rakennus oli 1300-luvulla rakennettu kivikirkko "Spas na Boru" (Спас на Бору). Valkeakoski
Pitkän aikaa Valkeakosken "myllykylä" oli Sääksmäen henkisten palvelujen varassa. Vuonna 1883, kun Valkeakosken kylän väestömäärä nousi jo kolmannekseen koko pitäjästä, sinne rakennettiin tehtaan kansakoulu, mutta vasta vuonna 1910 puinen rukoushuone eli kirkko. Oma pappi Valkeakoskelle saatiin itsenäisen kunnan perustamisen jälkeen. Valkeakoski alkoi kehittyä yhä enemmän erilleen Sääksmäestä ja alueen hallitseminen alkoi tulla hankalaksi. Martti Kuuskoski
Näyttelijänura päättyi kun Kuuskoski ryhtyi 1950-luvulla taiteilijaksi ja perusti silloisen vaimonsa Helena Kuuskosken kanssa Atelier Faunin, joka teki Fauni-peikkoja ja Tove Janssonin muumien pohjalta muumihahmoja. Fauneja esiintyi sittemmin sarjakuvissa, lyhytelokuvissa, tekstiileissä ja kirjoissa. Järvenpään Peikkometsä oli ideoitu Faunin pohjalta, samoin Mallasjuoman Peikkolimsa. Nuutajärven laseissakin Fauni esiintyi. 1970-luvulla toimintansa lopettaneen yrityksen palveluksessa oli enimmillään 150 työntekijää. Sittemmin Kuuskoski muutti Suomusjärvelle, jossa hän jatkoi hahmojen tekoa toisen vaimonsa kanssa. 1980 hän perusti Jämsään Peikkopuiston, jossa toimi Peikkoteatteri. Kuusiston kirkko
Ensimmäinen kirkko Kuusistoon rakennettiin vuonna 1653 tai pian sen jälkeen, sillä tuona vuonna kuusistolaiset saivat tuomiokapitulilta luvan kappelin eli saarnahuoneen pystyttämiseksi saarelleen. Tämä kappeli oli kuitenkin 1700-luvun alussa niin huonossa kunnossa, että se purettiin ja nykyinen kirkko rakennettiin tilalle. Vanhasta kirkosta on säilynyt saarnastuoli katoksineen. Zelenogradsk
Paikkakunta on perustettu vuonna 1252. Vuoteen 1945 saakka se kuului Saksan Itä-Preussiin nimellä Cranz. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1946. Kaupunki ympäröivine hiekkadyyneineen on suosittua lomanviettoseutua. Piirin alueella kuuluvalla, Unescon maailmanperintoluetteloon kuuluvalla Kuurinkyntäällä on kansallispuisto. Kotka (kaupunki)
Kymijoen suualueelle syntyi noin vuonna 1350 Kyminkartano, jonka Ruotsin valtakunnan drotsi Bo Joninpoika Grip lahjoitti vuonna 1380 Vadstenan luostarille. Kartanon yhteyteen rakennettiin noin vuonna 1440 Pyhtääseen kuulunut Kyminkartanon kappeli. Kartano siirtyi Kustaa Vaasan aikana 1556 kuninkaankartanoksi ja siitä tuli Kymenkartanon läänin voutikunnan hallintokeskus. HC Kuusankoski
HC Kuusankoski eli lyhennettynä HC KSNK on jääkiekkoseura Kouvolasta. Se pelasi aiemmin II-divisioonassa, mutta nousi kauden 2007–2008 päätteeksi Suomen kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolla eli Suomi-sarjaan. Vielä kaudella 2005–2006 seura pelasi Suomen viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla III-divisioonassa. Tuolla kaudella se ei hävinnyt yhtään ottelua. Seura on perustettu 5. kesäkuuta vuonna 2005. Seura perustettiin, koska Kuusankosken Puhdin edustusjoukkueen johto sekä valmentajat päättivät perustaa oman seuran juuri, kun paikka Suomi-sarjassa varmistui. Vuonna 2011 HC Kuusankoski lopetti toimintansa koska järjesti KooKoon kanssa yhteisen seuran, KooKoo-65. Kalkalahti
Neuvostoaikana perustettiin Kemin piiriin kuulunut Kalkalahden kyläneuvosto. Vuonna 1933 Kalkalahdessa ja sen vieressä sijaitsevassa Konostrovin kylänosassa oli 312 asukasta, joista lähes kaikki olivat venäläisiä. Kalkalahden, Kriitinän ja Kuuseman kylähallintoalueet yhdistettiin 2000-luvun alun kunnallishallintouudistuksessa Kuuseman maalaiskunnaksi. FC Kuusysi
Seura perustettiin vuonna 1934 nimellä Lahden Pallo-Miehet. Se pelasi tällä nimellä vuoteen 1963 asti, jolloin nimi muutettiin Upon Palloksi. Kuuden vuoden jälkeen tapahtui jälleen nimenmuutos ja seuran nimeksi tuli Lahti-69, josta muotoutui pian lempinimeksi Kuusysi. Kun tämä myöhemmin otettiin seuran viralliseksi nimeksi, oli luonnollista, että sen tilalle pian kehittyi uusi lempinimi, joksi tuli Kyykkä. Seura on voittanut miesten tasolla viisi Suomen-mestaruutta ja kaksi kertaa Suomen cupin. Kuusysin paras saavutus kansainvälisissä sarjoissa on kaudella 1985–1986 saavutettu paikka kahdeksan parhaan joukossa Euroopan cupissa. Kauden 1996 jälkeen seuran edustusjoukkue ja Lahden Reipas yhdistyivät. Fuusion pohjalta syntyi FC Lahti. Kuusiranta
Kuusiranta on useista pikkukylistä koostunut pesäkylä, jota yhdisti korkealla paikalla sijainnut pogosta. Kylä ja sen kirkko mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1563. Seudun asukkaat olivat 1800-luvun tiedon mukaan venäläistyneitä karjalaisia. Kellokoski
Kellokosken ruukki aloitti toimintansa 1795. Kellokosken kirkko valmistui 1800. Kellokosken kartanon alueella on myös sairaalamuseo. Kellokoskella oli aiemmin huomattava ruotsinkielinen väestönosa. Nykyään ruotsia äidinkielenään puhuvien väestöosuus on parisen prosenttia. Kellokoski valittiin vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 1996. Kuujärvi
Seudun kanta-asukkaat ovat lyydiläisiä. Kuujärvi mainitaan ensimmäisen kerran Novgorodin Äänisen viidenneksen verokirjassa vuonna 1563 nimellä "Lojanitsy". 1700-luvulla se muodosti Aunuksen kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan ja myöhemmin Vaasenin volostiin kuuluneen ortodoksisen seurakunnan. Kuujärven kirkko paloi vuonna 1928. Juankosken vaakuna
Juankosken vaakuna oli Juankosken kaupungin tunnus. Sen aiheen aaltokoro viittaa koskeen ja sakarakoro liekkeineen kosken ympärille kehittyneeseen rautateollisuuteen. Juankosken ruukki perustettiin 1746. Kuusankosken Veto
Kuusankosken Veto on entinen kuusankoskelainen urheiluseura. Se perustettiin vuonna 1931 ja toiminta loppui vuonna 1985. Veto muistetaan varsinkin pesäpallon miesten edustusjoukkueesta. Se pelasi aikoinaan kymmenen kautta Suomen pääsarjassa. Joukkue voitti 1930- ja 1940-luvuilla yhteensä seitsemän SM-mitalia. Kaikki mitalit tulivat peräkkäisillä kausilla. Mitaleista kolme on Suomen mestaruuksia (1935, 1937, 1940). Pesäpallon lisäksi Vedon lajina oli ainakin koripallo. Suomussalmi
Suomussalmen kunta rajoittuu Taivalkosken, Puolangan ja Hyrynsalmen kuntiin, Kuusamon, Pudasjärven ja Kuhmon kaupunkeihin sekä idässä Venäjään. Suomussalmen kunta on perustettu vuonna 1867. Salo
Salo perustettiin kauppalaksi vuonna 1887 erottamalla se Uskelasta. Vuonna 1960 Salosta tuli yksi Suomen kuudesta ensimmäisestä uudesta kaupungista, ja vuonna 1967 entinen emäpitäjä Uskela liitettiin Saloon. 31. joulukuuta 2008 siihenastinen Salon kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin se yhdeksän muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Salon kaupunki, Halikon kunta, Kuusjoen kunta, Perttelin kunta, Muurlan kunta, Perniön kunta, Särkisalon kunta, Kiskon kunta, Kiikalan kunta ja Suomusjärven kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Salo-nimen ja kaupunki-nimityksen ja vaakunakseen siihenastisen Halikon vaakunan. Kuutsalo
Kuutsalosta otettiin tammikuussa 1900 Aleksandr Popovin järjestämä Suomen ensimmäinen radioyhteys Suursaareen Admiral Apraksinin pelastustoimia varten. Kuutsalon kansakoulu oli toiminnassa vuosina 1893–1963. Kuutsalo kuului Kymin kuntaan vuoteen 1977 saakka. Saaren perinnettä vaalii 1979 Kuutsalon Saarimajalla perustettu Kuutsalo-Seura ry. Kuusisto
Kuusisto (, ent. "Kuusluoto") on entinen Suomen kunta ja nykyisin osa Kaarinan kaupunkia. Kunnan muodosti samanniminen saari muun Kaarinan edustalla Saaristomeressä. Pohjoisessa kunta rajoittui Kuusistonsalmeen ja etelässä Kirjalansalmeen. Koskenkorva (Ilmajoki)
Koskenkorvan ensimmäinen teollinen tuotantolaitos lienee ollut Pukarankosken kohtaan noin vuoden 1788 paikkeilla rakennettu mylly. Meijeri perustettiin kosken alapuolelle 1898, mutta siirrettiin sittemmin kosken yläpuolelle nykyiseen paikkaansa. Pukaran Osuusmeijeri muuttui Yläpään Osuusmeijeriksi 1905, ja sitä pidetään Suomen vanhimpana osuustoiminnallisena meijerinä. Suomen ensimmäinen osuustoiminnallinen rahoituslaitos Yläpään Osuuskassa perustettiin Koskenkorvalle lokakuussa 1902. Koskenkorvaa ja lähiseutua voidaan siis pitää suomalaisen osuustoiminnan kehtona, koskapa maan ensimmäinen osuuskauppa perustettiin kymmenen kilometrin päähän Ilmajoen Nopankylään vuonna 1898. Kymenlaakson maakunta
Vaikka Kymijoen varsi ei muodostanut hallinnollista yksikköä vaan lääninraja jakoi sen kahtia, se alkoi asutuksellisilla, liikenteellisillä ja taloudellisilla perusteilla varsinkin 1800-luvun lopulla muodostua selvästi erottuvaksi aluekokonaisuudeksi, jota vähitellen alettiin pitää uutena maakuntana. Tähän vaikuttivat erityisesti teollisuuden keskittyminen useisiin Kymijoen varrella oleviin taajamiin sekä Kouvolan–Kotkan rautatien rakentaminen. Huomattaviksi asutuskeskuksiksi tulivat uusi Kotkan kaupunki sekä Kouvola, Inkeroinen, Koria ja Kuusankoski. Niinpä jo 1930-luvulla Kymenlaaksolle perustettiin oma maakuntaliitto, ja samoihin aikoihin se sai myös oman maakuntalaulunsa. Kansk
Paikkakunta on saanut alkunsa Jenisein Komarovkan koskien viereen vuonna 1628 rakennetusta pienestä linnoituksesta. Seudun alkuperäisiä asukkaita olivat kotit ja kamassit. Vuonna 1640 linnoitus siirrettiin 43 kilometriä ylemmäs kaupungin nykyiselle paikalle, missä burjaatit tuhosivat sen kahteen kertaan. Vakituinen venäläisasutus syntyi vasta vuonna 1717. 1700-luvun puolivälistä lähtien Kansk oli huomattava kaupan välittäjä. Vuonna 1782 siitä tuli Tobolskin läänin Tomskin alueeseen kuulunut kihlakuntakaupunki. Vuodesta 1823 lähtien se oli Jeniseiskin lääniin kuuluneen piirikunnan keskus. Kuusankosken Puhti
Jääkiekossa Puhti aloitti vuonna 1948. Kuusankoski oli ensimmäinen paikkakunta Pohjois-Kymenlaaksossa, missä sitä harrastettiin. Puhti pelasi vuosina 1953–1954 toiseksi ylimmällä sarjatasolla eli Suomisarjassa (nykyinen Mestis). Naisten lentopallotoiminta alkoi 1960-luvulla. Puhti nousi Suomisarjaan ja siitä myöhemmin perustettuun I-sarjaan, missä seura pelasi useamman vuoden. Pudasjärvi
Paikkakunnalla edelleen vahvana vaikuttava lestadiolaisuus alkoi saada jalansijaa uskonnollisessa elämässä 1800-luvun puolivälin jälkeen. Vuoden 1865 kunnallisasetuksen myötä seurakuntien ja kuntien hallinto eriytettiin toisistaan ja perustettiin Pudasjärven kunta. Asutuksen lisääntyminen pitäjän koillisosassa ja pitkien matkojen aiheuttamat hankaluudet johtivat Taivalkosken erottamiseen rukoushuonekunnaksi vuonna 1843. Taivalkosken seurakunta itsenäistyi vuonna 1882, jolloin pitäjän taloluku väheni noin neljänneksellä. Myöhemmin Pudasjärvestä erotettiin omaksi kunnakseen vielä Ranua vuonna 1899 ja Posioon kuntaan liitettiin Mäntyjärven kylä vuonna 1926. Kuopion historia
Uuden kaupungin perustamisen mahdollisti kuninkaan vuonna 1775 Suomen matkallaan antama määräys jakaa Kymenkartanon ja Savon lääni kahtia. Uuden Savon ja Karjalan läänin residenssipaikaksi kuningas määräsi kuitenkin ensin Nilsiän kappeliseurakunnan kirkon tienoon. Valintaa on ilmeisesti puoltanut se, että Nilsiä sijaitsi uuden läänin keskivaiheilla. Läänin uusi maaherra Otto Ernst Boije halusi kuitenkin siirtää residenssin Varkauteen. Kustaa III lopetti riidan määräämällä residenssin siirrettäväksi Kuopionniemelle. Kustaa III:n suorittama, Kuopion kaupungin toinen perustaminen tapahtui 17. marraskuuta 1775, mitä pidetään virallisena perustamispäivänä. Privilegiot myönnettiin vuonna 1782. Kuusankoski
Kaupungin väkiluku oli asukasta, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km². Voikkaan rautatieasema
Liikennepaikka perustettiin vuonna 1902 silloiselle Voikkaa–Haarankallio-radalle. Se palveli lähinnä Voikkaan tehtaan tavaraliikennettä, mutta oli myös henkilöliikenteen käytössä pula-ajan vuosina 1945–1949. Liikennepaikka lakkautettiin ja siitä tuli Kuusankosken aseman alainen syksyllä 1964, jolloin nykyinen Kouvola–Kuusankoski-rata valmistui. Uskela (Tunkua)
Muujärven asutus lienee syntynyt 1500- ja 1600-lukujen vaihteessa. Uskelan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1720, jolloin siellä oli kolme taloa. Muujärven Troitsansaaressa oli 1500-luvun lopulla perustettu Pyhän Kolminaisuuden erämaaluostari, jonka mukana kylä liitettiin Solovetskin luostarin omistuksiin. Luostari lakkautettiin vuonna 1764. Kuusankosken voimalaitos
Kuusankosken voimalaitos on 1950-luvun taitteessa rakennettu ja 1990-luvulla revisioitu Kymijoen toiseksi suuritehoisin vesivoimala, jonka omistaa UPM. Kymin Osakeyhtion sähköpulaa lievittämään rakennettu vesivoimala tuottaa sähköä UPM-Energialle, kuten myös yläjuoksun Voikkaan voimalaitos ja alajuoksun Keltin voimalaitos. Kuutsalo
Kustaa Vaasan aikana 1500-luvulla kruunu kiinnostui luotsauksen virallisesta organisoinnista, jolloin Kuutsaloon perustettiin kaksi luotsitilaa. Kuutsalon talot olivat sidottuja kruunun intresseihin myös sotilaallisesti. Luotsilaitoksen maakirjassa 1862 kaikki Kuutsalon seitsemän maakirjatilaa on merkitty luotsitiloiksi. Nämä seitsemän perustilaa olivat Autio, Brunila, Mulli, Piipari, Seppälä, Suutari ja Vanhala. Kauhajoki
Vuonna 1908 perustettiin Kosken koulu. Seuraavana vuonna vuorossa olivat Muurahaisen ja Hangaskylän koulut. Kokonkylän ja Lylysalon koulut perustettiin vuonna 1914 ja seuraavana vuonna puolestaan Ikkeläjärven koulu. Pukkilan, Uuron, Nummikosken, Nummijärven ja Kiviluoman koulut perustettiin vuonna 1918. Vuonna 1919 perustusvuorossa olivat Harjan ja Luomankylän koulut sekä Suupohjan maamieskoulu. Kotitalouskoulu ja Aron koulu perustettiin vuonna 1920. Kainaston koulu perustettiin vuonna 1922. Evankelinen kansanopisto ja Yrjänäisen koulu perustettiin vuonna 1925. Kauhajärvi sai oman koulunsa vuonna 1926 ja Nirva vuonna 1928. Samana vuonna perustettiin kuntaan myös yhteiskoulu. Puskan koulu perustettiin vuonna 1929. Lappeenranta
Kauskilan kylä eli nykyinen Karhunkylä sijaitsee kymmenen kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta etelään. Siitepölytutkimuksessa on havaittu, että ensimmäiset pysyvän asutuksen merkit ilmaantuvat Kauskilaan jo 400-luvulla eaa. Kauskilan ruumiskalmisto on tunnettu ristiretkiaikainen ja keskiaikainen muinaisjäännös. Lappeen pitäjä perustettiin 1300-luvulla. Pitäjän vanha keskus sijaitsi Kauskilassa. Siellä sijaitsi myös pitäjän kirkko, Kauskilan kappeli. Pitäjä ulottui Saimaan etelärannalle. Kuusakoski
Kuusakoski kerää kierrätettävät materiaalit, prosessoi ne ja toimittaa ne teollisuuden raaka-aineiksi. Tärkeimpiä tuotteita ovat kierrätysteräs, ruostumaton teräs ja alumiinivaluseokset teräs- ja valimoteollisuuden tarpeisiin. Metallien ohella Kuusakoski kierrättää muun muassa rakennusjätettä ja kuitumateriaaleja. Lisäksi Kuusakoski valmistaa metallien kierrätykseen sekä ympäristön huoltoon käytettäviä laitteita ja laitoksia. Kuusakoski tuottaa myös yrityksille ja yksityishenkilöille erilaisia lisäarvopalveluja, kuten tietoturvallisia tuhoamispalveluja. Kouvola
1800-luvun loppupuolella silloiseen Valkealan kuntaan kuulunut Kouvolan asemakylä kasvoi rautatieläisten asuttamaksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi Riihimäki-Pietari -radan valmistuttua. Ennen vuosisadan vaihdetta rakennetut Savon ja Kotkan radat sekä rautatieyhteys nopeasti teollistuneen Kuusankosken paperitehtaille tekivät Kouvolasta risteysaseman ja liike-elämän keskuksen. Vuonna 1917 perustettu taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Valkealasta omaksi kunnakseen vuonna 1922, saaden kauppalanoikeudet heti seuraavana vuonna ja kaupunkioikeudet vuonna 1960 yhtenä ensimmäisistä Suomen uusista kaupungeista. Tähän mennessä Kouvolasta oli ehtinyt tulla myös hallinnollinen keskus; Kymen läänin pääkaupunkina se toimi vuodesta 1955 aina vuoden 1997 lääniuudistukseen saakka. Uudenmaan historia
Ensimmäisenä kaupunkioikeudet Uudellamaalla sai Porvoo 1380-luvulla. Kaupungin väkiluku oli keskiajalla noin 200. Porvoon suurpitäjä oli syntynyt 1200-luvun lopulla ja siihen kuului laajoja alueita Porvoon molemmin puolin. Läntiselle Uudellemaalle perustettiin Raaseporin linna 1300-luvulla. Linnoitus hylättiin 1550-luvulla ja se raunioitui. Uudenmaan alueelta tunnetaan yksitoista keskiaikaisiksi tulkittua muinaislinnaa. Ne ovat jääneet paikannimistöön Linnavuori- tai Linnamäki-nimisinä. Esimerkkinä mainittakoon Porvoon Linnamäki rautakautisine kalmistoineen ja keskiaikaisine linnoitusjäänteineen sekä luonnonsuojelullisine perinnebiotooppeineen.Keskiajalla Uudellemaalle rakennettiin yhteensä neljätoista kivikirkkoa joista kolmetoista on säilynyt nykypäivään. Säilyneitä kirkkoja ovat muun muassa Porvoon tuomiokirkko, Espoon tuomiokirkko ja Vantaan Pyhän Laurin kirkko sekä Lohjan Pyhän Laurin kirkko, joka on Suomen suurin keskiaikainen pitäjänkirkko. Vihdin kirkko on raunioina. Äänekoski (yritys)
Äänekoski Oy oli suomalainen vuosina 1896–1942 Äänekoskella toiminut metsäteollisuusyritys jonka toimintaa jatkaa nykyisin Metsä Board Äänekoski. Kuusankoskitalo
Arkkitehtitoimisto Brunow & Maunulan suunnittelema Kuusankoskitalo valmistui vuonna 1985 Kuusankosken keskustaajamaan Kymijoen rantaan. Se oli Suomen ensimmäisiä monia eri kulttuurilaitoksia yhdistäviä monitoimitaloja tai kulttuurikeskuksia, joita rakennettiin 1980-luvulla erityisesti Itä-Suomen kaupunkeihin. Muita olivat Mikkelin Mikaeli ja Imatran Kulttuuritalo Virta, molemmat Arto Sipisen suunnittelemia, sekä Pieksämäen Kulttuurikeskus Poleeni (Kristian Gullichsen, Erkki Kairamo, Timo Vormala, 1989). Kuusakoski
Kuusakoski Group Oy on teollinen kierrätysalan yritys. Yrityksen perusti Donuard Kuschakoff Viipurissa vuonna 1914. Yritys on lähes sataprosenttisesti Kuusakosken suvun hallussa. Liikevaihdosta noin 70 prosenttia tulee ulkomailta. Korkeakoski (Kotka)
Korkeakoski on muodostunut kolmen maakirjakylän, eli Laajakosken, Osolan ja Sukulan yhteensulautumisesta. 1550-luvulla Sukula liittyi Osolaan ja 1600-luvun lopulla Osola ja Laajakoski Korkeakoskeksi. Kuninkaantie ylitti Kymijoen Korkeakoskenhaaran Korkeakosken putouksen yläpuolelta. Korkeakosken jyrkässä vesiputouksessa oli luonnontilassaan noin 10 metrin pudotus. Putouksessa on toiminut Kyminkartanon jauhomylly jo ainakin 1550-luvulla ja sinne rakennettiin 1563 sahamylly, joka oli ensimmäinen sahalaitos Kymenlaaksossa. Kuopion historia
Kuopion historia alkaa ajasta 8 000 eaa., jolloin ensimmäiset ihmiset saapuivat seudulle.
Nykymuotoiseen Kuopion kaupunkiin johtavan kehityspolun voidaan katsoa toden teolla käynnistyneen 1550-luvun alussa Kuopionniemelle rakennetusta kirkosta ja seurakunnasta. Kuopio
Kenraalikuvernööri Pietari Brahe antoi Kuopion pitäjän kirkonkylälle kaupunginoikeudet vuonna 1653, mutta jo 1670-luvulla kaupunki kuihtui tavalliseksi kirkonkyläksi. Nykyinen Kuopion kaupunki on perustettu vuonna 1775. Perustamispäivänä pidetään 17. marraskuuta 1775, jolloin kuningas Kustaa III antoi määräyksen kaupungin perustamisesta Savo-Karjalan läänin pääkaupungiksi. Kouvola
31. joulukuuta 2008 siihenastinen Kouvolan kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin se viiden muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Kouvolan kaupunki, Anjalankosken kaupunki, Elimäen kunta, Jaalan kunta, Kuusankosken kaupunki ja Valkealan kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Kouvola-nimen ja kaupunki-nimityksen. Samalla kaupungille vahvistettiin uusi vaakuna. Kouvolan seutukunnasta Iitti jäi kuntaliitoksen ulkopuolelle. Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000, kun se vuonna 2008 oli alle 96 000. Kouvolan asukasluku oli vuoden 2009 alussa lähes 90 000 ja pinta-ala noin 2 800 neliökilometriä. Asukasluvultaan se on Suomen . suurin kaupunki. Pinta-alaltaan se on Etelä-Suomen suurin kunta ja koko maan kunnista 19. suurin. Uusi Kouvolan kaupunki otti käyttöön entisen Anjalankosken mainoslauseen "Kymijoen kaupunki". Akanlahden tukinsiirtolaitos
Ensimmäisen tukinsiirtolaitoksen rakensivat paikalle 1892–1893 oululaiset kauppahuoneet. Laitoksessa tukit vedettiin kannaksen yli hevosten voimalla. Vuonna 1909 rakennettiin uusi siirtolaitos, Kuusamon rautatieksikin sanottu, joka koostui kolmesta kapearaiteisen rautatien jaksosta. Kullakin ratajaksolla oli oma höyrykone (ensikone, keskikone ja Livonrannan kone), joka veti vaijerin avulla pyöräparien päällä kulkeneita tukkeja. Rautatie oli rakennettu kaksikerroksiseksi niin, että tukit kulkivat ylemmällä tasolla ja alemmalla tasolla palasivat tyhjät pyöräparit takaisin uudelleenlastattaviksi. Ensikoneen ja keskikoneen hoitamien ratajaksojen välillä oli Kuorikkilampi, jonka yli tukit uitettiin. Tämä tukinsiirtolaitos oli käytössä vuoteen 1929 saakka. Kuusankosken messualue
Kuusankosken messualue on vuoden 1983 asuntomessujen alue Kuusankoskella, joka on nykyään osa Kouvolaa. Kuusankosken VPK
Kuusankosken VPK on Kouvolan kaupungissa Voikkaan kaupunginosassa toimiva vapaaehtoinen palokunta. Palokunnalla on palokuntasopimus Kymenlaakson pelastuslaitoksen kanssa. Kannonkoski
Kannonkosken kunta on muodostettu vuonna 1934 Kivijärven pitäjän kaakkoisista ja Viitasaaren pitäjän lounaisista kylistä. Ennen perustamisvuotta ei Kannonkoski-nimistä paikkakuntaa saati kylää ole varsinaisesti ollut olemassakaan. Leppälänkylän miljöö rakentui 1800-luvun lopulla ja kunnan ensimmäisen kansakoulunkin virkaa vuodesta 1894 lähtien toimittanut Leppälä lienee ollut kirkonkylän ensimmäinen talo. Kirkkotien varrelle valmistui muun muassa rakennusmestari K. Bomanin suunnittelema suojeluskuntatalo Vartiolinna vuonna 1936. Sieltä lähtivät Kannonkosken miehet sekä talvi- että jatkosotaan. Pihassa on muistomerkkinä tykki ja muistokivi. Jugend-tyylinen Pasasen kauppa valmistui 1912 kauppa- ja asuinrakennukseksi. Vanhimpia säilyneitä tilakeskuksia Kirkkotien raitin varrella on 1850-luvulla rakennettu Pellonpään pihapiiri. Vartiolinnan takana Kiihkovuoren rinteessä sijaitsee Peikonpesä, joka on tarinoiden mukaan ollut entisaikaan piilopirtti, jonne paettiin vainolaisia muun muassa isovihan (1700–1721) aikaan tai muun vaaran uhatessa. Tampere
Erik Edner ehdotti valtiopäivillä 1771–1772 kaupungin perustamista Tammerkoskelle. Kustaa III perusti Tampereen 1. lokakuuta 1779. Tampere sijaitsi syrjäisellä takamaalla, ja sen asukkaat olivat maanviljelijöitä. Tammerkoski virtasi vielä lähes vapaana, mutta kuningas uskoi, että sen avulla kaupunki voisi menestyä ja tuoda kruunulle verotuloja. Tampereelle annettiin vapaakaupungin oikeudet. Kuka tahansa saisi muuttaa kaupunkiin ja toimia haluamassaan ammatissa. Maata kaupungissa ei kuitenkaan saanut viljellä. Toimeentulo hankittiinkin kaupasta ja käsityöstä, sillä tehtaita ei vielä ollut. Koillis-Suomi
Koillis-Suomi koostuu Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsevista Kuusamon kaupungista ja Taivalkosken kunnasta sekä Lapissa sijaitsevista Kemijärven kaupungista, Pelkosenniemen, Posion, Sallan ja Savukosken kunnista. Koillis-Suomen alue on luonut Koillis-Suomen elinkeinostrategian vuosille 2011-2015 Euroopan unionin parasta alueellista ennakointikäytäntöä ensimmäisenä elinkeinostrategian luomiseen soveltaen. Lisäksi Koillis-Suomen elinkeinostrategia on tiettävästi ensimmäinen maakuntien rajat ylittävä seudullinen elinkeinostrategia Suomessa. Elinkeinostrategian vision mukaan Koillis-Suomi on vuonna 2025 "Pohjoisen luottamuksen, luonto-osaamisen ja perheyrittäjyyden menestystarina" Elinkeinostrategia on toteutettu osana Koillis-Suomen koheesio- ja kilpailukykyohjelmaa. Koillis-Suomi toimii myös yhtenä keskeisenä porttina (mm. Sallan kansainvälinen raja-asema) merkitystään logistiikan ja energiateollisuuden keskuksena kasvattavalle Murmanskin ja Luoteis-Venäjän alueelle sekä Koillisväylälle. Taivalkoski
Taivalkosken alue kuului vuoteen 1842 Pudasjärven pitäjään. Tuolloin muodostettiin Pudasjärven kuuluva Jokijärven rukoushuonekunta, josta 1885 tuli Pudasjärven kappeli. Ensimmäinen kirkko rakennettiin 1849 Jokijärvelle. Vuonna 1868 perustettiin Jokijärven kunta. Koska Taivalkosken kylästä oli kehittynyt sahan perustamisen jälkeen kasvava asutuskeskus, alettiin kirkon siirtämistä suunnitella entisestä kirkonkylästä Jokijärveltä Taivalkosken kylään. Pitkien riitojen jälkeen kirkko määrättiin siirrettäväksi Taivalkoskelle, jonne se pystytettiin 1879. Tuolloin muodostettiin myös itsenäinen Taivalkosken pitäjä. Jokijärven kunta lakkautettiin vuonna 1884 ja liitettiin Taivalkoskeen. Kirkko oli käytössä vuoteen 1925, jolloin se paloi salamaniskusta. Uusi kirkko valmistui 1933. Hengellisessä elämässä on lestadiolaisuudella ollut Taivalkoskella voimakas vaikutus. Kamera-73
Maaliskuussa 1973 Kuusankoskella järjestetty kulttuuriseminaari oli käynnistymispotku oman seuran saamiseksi paikkakunnalle. Katsottiin tarpeelliseksi antaa nuorisolle mahdollisuus kehittää itseään valokuvauksen taidossa ja ennen kuvanneille paremmat puitteet taitojen kartuttamiseen ja kuvien tekoon. Epävirallinen ryhmä sääti sääntöehdotukset ja hoiti muut perustamispohjustukset. 17.5.1973 kokoontui nelisenkymmentä valokuvauksesta ja seuran perustamisesta kiinnostunutta KOP:n kerhotiloihin ja näin syntyi Kamera-73 Kuusankoski ry. Ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Olli Aaltonen. Kuusiston piispanlinna
Kuusiston piispanlinna () oli Suomen katolisten piispojen linna Piikkiönlahden rannalla Kuusistossa, nykyisen Kaarinan kaupungin alueella. 1200-luvun lopulla tai 1300-luvun alussa perustettu linna oli käytössä uskonpuhdistukseen asti. Linna purettiin Kustaa Vaasan käskystä vuonna 1528. Kuusankoski
Kuusankosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "puolamämmi", "roppana" eli veripalttu ja "punsa" eli lihahyytelö. Kuusrock
Kuusrock oli Oulun Kuusisaaressa vuosina 1973–1991 järjestetty musiikkifestivaali. Kuusrockista muodostui 1970-luvun puolivälissä yksi tärkeimmistä rockfestivaaleista Suomessa. Kuusrockissa esiintyi useita aikansa nousevia tähtiä kuten Dr. Feelgood, Iron Maiden, Scorpions, Anthrax sekä Stevie Ray Vaughan. Procol Harum esiintyi Kuusrockissa 1976 lähes menestyksensä huipulla. Kuusamo
Ensimmäinen maailmansota merkitsi vakavaa iskua elinkeinoelämälle, sillä rajan sulkeuduttua pitäjä menetti kaupanvälittäjän asemansa. Samoin menetettiin tukkisavotat ja muut työmahdollisuudet rajan takana. Toinen maailmansota oli niin ikään tuhoisa pitäjälle, sillä sodassa kaatui yli 500 kuusamolaista. Suurin osa pitäjästä hävitettiin saksalaisten vetäytyessä pohjoiseen. Kuusamon asukasluku kasvoi tasaisesti aina 1960-luvun lopulle, jolloin se kääntyi laskuun. 1980-luvulla väkiluku alkoi jälleen kasvaa. Anjalankoski
Anjalankoski perustettiin vuonna 1975 yhdistämällä Kymijoen länsipuolinen Anjalan ja itäpuolinen Sippolan kunta Anjalankosken kauppalaksi. Kauppala sai kaupunkioikeudet 1977. Anjalankoski, Elimäki, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi 1.1.2009. Kaupungin nimeksi tuli Kouvola. Kuusjoki
Historiallisesti Kuusjoen alue on muodostunut keskiajalla perustetun Uskelan kirkkopitäjän niistä kylistä, jotka ovat sijainneet Halikonjoen latvahaaran Kuusjoen varrella, erotuksena Uskelan muista kylistä, joista pääosa sijaitsi Uskelanjoen ja sen latva- ja sivuhaarojen varsilla. Aluksi nämä kylät kuuluivat Uskelan seurakunnan alaisuuteen joskus 1400-luvun alussa perustettuun Perttelin kappeliseurakuntaan. Sääkskoski (kylä)
Kauvatsanjoen Sääkskoski on tuottanut vesivoimaa jo 1500-luvulta jauhomyllyille. Rovasti Nils Idman nuorempi perusti 1757 Sääkskoskelle vesivoimalla toimivan sahan, joka oli Kauvatsan ensimmäinen varsinainen teollisuuslaitos. Vuonna 1859 saha ja siihen liittyvät maatilat olivat useiden omistajavaihdosten jälkeen siirtyneet porilaisen liikemiehen Johan Grönfeldt nuoremman
omistukseen. Yksiraaminen ja 12-teräinen saha tuotti lautoja etupäässä vientimarkkinoille ja toimi yötä päivää aina kun vesivoimaa oli tarpeeksi saatavissa, noin parinakymmenenä viikkona vuodessa. Sääkskosken patoaminen vesivoiman varmistamiseksi aiheutti hallaa kylän maanviljelykselle, kunnes viljelijät saivat maaherran puuttumaan asiaan. 1890-luvulle tultaessa sahan 130-vuotinen toiminta loppui. Kunming
Dianjärven ympäristössä on ollut ihmisasutusta jo 30 000 vuotta sitten. 200-luvulla eaa. Chu-valtion alueelta Jangtsejoen keskijuoksulta saapunut Zhuangqiao perusti seuraajineen Dianjärven ympäristöön Dianin kuningaskunnan. Vuonna 109 eaa. läntisen Han-dynastian hallitsija Wun valtakaudella Dianin kuningaskunnasta tuli osa Han-dynastian alueita Yizhoun prefektuurin nimellä. Alue oli tuolloin tärkeä liikenteen solmukohta, joka yhdisti Kiinan sisämaata silkkitien eteläiseen haaraan. Sui-dynastian kaudella kaupunki tunnettiin nimellä Kunzhou ja 700-luvulta eteenpäin alueen kuuluessa Nanzhaon ja Dalin kuningaskuntiin kiinalaiset tunsivat sen nimellä Tuodong. Nykyisen nimensä se sai vuonna 1275, kun mongolitaustainen Yuan-dynastia teki siitä Yunnanin maakunnan pääkaupungin. Monet historioitsijat pitävät Kunmingia Marco Polon Yachi-nimellä kutsumana kaupunkina. Mussalo
Kymijoen alajuoksu on nykyisen Suomen varhaisemmin asuttuja seutuja. Mussalon saaren historia ulottuu myös kauas. Mussalon asutuksen uskotaan syntyneen viimeistään silloin, kun Kyminkartanon lampuotiläänin asiat järjestettiin. Tämä tapahtui vuonna 1380. Mussalon kehitykseen on vaikuttanut paljon se, että suuret kauppaväylät ovat sijainneet saaren lähistöllä. Muun muassa ruotsalaiset kävivät novgrodilaisten kanssa kauppaa ja hansakauppiaat poikkesivat matkoillaan rannikolla. Mussalo esiintyy vanhoissa kartoissa ja teksteissä 1500-luvulta lähtien. Saaren suomalainen nimi lienee alkujaan ollut Mustasaari tai Mustasalo. Vanhimmat asuinkäytössä tai virkistyskäytössä olevat talot Mussalossa ovat 1900-luvun alkuvuosilta. Vanhoja mussalolaisia sukuja ovat Mussalo, Ruonala ja Hanski. Kaikkien sukujen mukaan on nimetty teitä tai alueita saarella. Työväen säästöpankki
"Kuusankosken Kunnan Säästöpankki" perustettiin 1932. Nimeksi muutettiin "Kuusankosken Säästöpankki" 1942. Vaikka kyseessä ei ollutkaan työväen säästöpankki, "Suomen Työväen Säästöpankki" ehdotti sille fuusiota, sillä ""teollisuustyöväen intressit olivat selvästi Kuusankosken Säästöpankissa edustettuina"". Fuusio toteutui vuoden 1976 alusta. Kuusankosken Urheiluseura
Kuusankosken Urheiluseura (KuUS) on Kouvolan Kuusankoskella ja lähialueilla toimiva urheilun yleisseura. Seura on perustettu 3. syyskuuta 1915 nimellä Kymintehtaan Urheiluseura. Nimenmuutos Kuusankosken Urheiluseuraksi tapahtui vuonna 1949. Seuran urheilulajeja ovat suunnistus, yleisurheilu, luistelu, maastopyöräily sekä kuntourheilu ja terveysliikunta. Puheenjohtajana toimii Jukka Salo.
Pesäpallon SM-sarjassa Kymintehtaan Urheiluseura palloili vv. 1928-31. Kuusa
1800- ja 1900-lukujen vaihteessa Kuusan elämä alkoi vilkastua ja Kuusasta tuli palveluiltaan monipuolinen taajama. Kuusa sijaitsi keskellä tärkeää uittoväylää, jonka vuoksi Kuusa oli vilkas uittokeskus. Jyväskylä-Suolahti-rautatien valmistuttua vuonna 1898 Kuusasta tuli myös vilkas rautatieasemapaikkakunta. On väitetty, että rautatien tulo poisti viimeisen 'a'-kirjaimen kylän nimestä. Suomi kuului tuohon aikaan Venäjään ja Inkerinmaalla oli Kuusaa niminen rautatieasema lähellä Laukaanjokea (). Koska Venäjän valtakunnassa ei saanut olla kahta saman nimistä rautatieasemaa, niin uusi asema nimettiin Kuusaksi. Vanha venäjänkielinen asemakyltti löytyy edelleen kotiseutumuseo Kalluntalolta. Myös vanha nelostie kulki Laukaan kirkonkylästä Kuusan kautta Tervatehtaalle ja Korkeakosken tienhaaraan. Kouvola
Uusi Kouvolan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun vanha Kouvola, Anjalankoski, Kuusankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala yhdistyivät muodostaen uuden, valtaosan Pohjois-Kymenlaaksosta kattavan kaupungin, jonka nimeksi tuli keskuspaikkansa mukaan Kouvola. Jo pitkään ennen yhdistymistä Kouvolan keskustaajama ulottui useamman kunnan alueelle; esimerkiksi kaikki Kuusankosken taajama-alueet ja eteläinen Valkeala olivat kasvaneet kiinni Kouvolaan. Muita Kouvolan suuria taajamia ovat keskustaajaman läheisyydessä, Kymijoen vastarannalla sijaitseva Koria sekä eteläisen radanvarren Myllykoski ja Inkeroinen. Äänekoski
Äänekosken taajamaan on kaupungiksitulovuonna 1973 rakennettu moderni kirkkorakennus, joka valmistui vuonna 1968 tuhopoltossa vakavasti vaurioituneen vanhan kirkkorakennuksen tilalle. Vuonna 1931 valmistunut Keskuskansakoulun massiivinen rakennus, useat tehdasalueen vanhat asuin- ja konttorirakennukset, vuonna 1986 valmistuneet kaupungintalo ja kaupunginkirjasto taideteoksineen sekä vuonna 1996 valmistunut uimahalli voidaan lukea kaupungin merkittäviksi rakennuksiksi. FC Kuusankoski
FC Kuusankosken junioriseura on Kumu Junior Team. Kuusankosken Kumu on Kuusankosken entinen seura, joka pelasi myös Veikkausliigassa yhden kauden 1990. Tuolloin tuli yleisöennätys 3 269 Hakaa vastaan. FC Kuusankoski perustettiin Kumun ja voikkaalaisen Pallo-Peikkojen yhdistäessä toimintojaan. Seurat tekivät yhteistyötä jo vuosina 1975–1988 nimellä Kumu-Peikot. Kokemäki
Legendan mukaan vuonna 1156 Piispa Henrik kävi Satakunnassa saarnamatkalla, osana Eerik Pyhän ensimmäistä ristiretkeä Suomeen. Kokemäen seurakunta onkin perustettu viimeistään 1200-luvulla, joidenkin oletusten mukaan ehkä aikaisemminkin. Kokemäenkartanon lääni tunnetaan jo vuodelta 1331, ja sen keskusta, Kokemäen kuninkaankartanoa, isännöivät pitkään muun muassa Turun piispat ja monet kuninkaalliset suvut. Kokemäellä on sijainnut keskiaikainen Kokemäen linna, joka hävitettiin vuonna 1367. Kuusankosken vaakuna
Kuusankosken vaakunassa on punaisella kentällä hopeinen kuusi, jossa on kolme kultaista käpyä. Kuusi kuvastaa paperiteollisuuden raaka-ainetta ja alueen kuusivaltaisuutta. Kävyt symboloivat kolmea asutuskeskusta, Kuusankoskea, Kymintehdasta ja Voikkaata. Otto Wille Kuusinen
12. maaliskuuta 1905 perustettiin Ylioppilaiden sosialidemokraattinen yhdistys, jonka perustajajäseniä olivat Kuusisen lisäksi vanhat koulutoverit Jyväskylästä, Gylling, Kovero ja Wuolijoki. Wuolijoen veljeksillä oli opiskeluaikoina mahdollisuus matkustella Saksassa, ja siellä he olivat omaksuneet sosialistisen aatteen. Samaan aikaan oraalla oleva vasemmisto liikehti kaikkialla Suomessa. Kannonkoski
Kunnan itsenäistymishankkeen syntymiseen vaikutti pitkälti niin usko omiin voimiin kuin huonot kulkuyhteydet silloisilla kulkuneuvoilla. Manttaalinomistajien hevos- ja käsivoimin rakentamat sekä osin hätäaputöinäkin teetetyt soisen ja routaisen sydänmaan halkaisemat maantiet olivat heikkokuntoisia. Säännöllinen linja-autoliikenne Kannonkoskella aloitettiin 1930-luvun lopulla reitillä Huopanankoski – Kannonkoski – Saarijärvi – Uurainen – Jyväskylä. Kannonkosken kautta kulkevat Jyväskylä–Haapajärvi-rata, josta Kannonkosken osuus valmistui vuonna 1960, kantatie 77 (Sininen tie) sekä seututie 648. Kannonkosken kunnan alueella on toiminut kolme varsinaista rautatieliikennepaikkaa asemarakennuksineen: Enonjärvi, Kannonkoski ja Varanen. Seisakkeita Kannonkosken alueella on ollut useita. Paikkakunnalla oli 1960-luvulla myös soranajossa käytetty ns. kolmioraide Teeriharjun hiekkamontuille. Säännöllinen henkilöliikenne rataosuudella lopetettiin 1968 ja nykyään rataa käytetäänkin lähinnä puutavaran kuljetuksiin, vaikka sen kunnostamisesta on käyty keskustelua . Kannonkoskea lähimmät henkilöliikenteen rautatieliikennepaikat sijaitsevat Ähtärin Myllymäellä ja Jyväskylässä. Lähin merisatama sijaitsee noin 150 km:n päässä Kokkolassa. Qstock
Qstock on vuosittain heinäkuun lopussa Oulun Kuusisaaressa järjestettävä kaksipäiväinen musiikkifestivaali. Qstockissa esiintyy sekä kotimaisia että ulkomaisia artisteja ja yhtyeitä monista musiikkigenreistä. Ensimmäinen Qstock järjestettiin vuonna 2003. Festivaali kasvoi nopeasti Pohjois-Suomen suurimmaksi kesätapahtumaksi. Vuosina 2013 ja 2014 Qstock oli loppuunmyyty ja kävijöitä oli molempina vuosina 30 000. Tapahtuma on eräänlainen seuraaja 1970-luvulta 1990-luvun alkuun toimineelle Kuusrockille. Paanajärvi (Kuusamo)
Kuusamon kirkonkylältä Paanajärvelle oli 65 kilometrin matka. Karjalainen asutus kylään oli muodostunut 1700-luvun alkuun mennessä. Ensimmäiset suomalaiset tilat perustettiin saman vuosisadan lopulla, ne olivat Kallioniemi, Paanajärvi, Iljala (myöhemmin Rajala) sekä Pauna (myöhemmin Heikkala). Vuonna 1910 kylässä asui 356 tilallista, 21 kruununtorpparia, 32 mäkitupalaista, 21 palkollista ja 52 huonekuntalaista. Vuonna 1935 asukasluku oli noussut 482:sta 721:een, suurin lisäys oli mäkitupalaisissa. Tähän vaikutti ilmeisesti osaltaan 1930-luvulla alkanut mutta kesken jäänyt isojako. Lutakko
Kun Jyväskylä perustettiin vuonna 1837, niemi oli kooltaan huomattavasti pienempi; melkein koko nykyinen Lutakko on syntynyt Jyväsjärven järvenlaskujen myötä ja Jyväsjärveä täytettäessä. Yhdellä järvenlaskukerralla Jyväsjärvi menetti ainoan nimetyn saarensa, Vasikkasaaren, kun rantaviiva kuroutui siihen kiinni. Jyväsjärvelle jäi vain yksi nimetön saari. Se sijaitsee Äijälänsalmen lähellä. Yksi arvio on, että vain viidesosa Lutakon kiinteästä maasta on alkuperäistä. Sana ”lutakko” tarkoittaakin liejuista rantakosteikkoa – merkitys onkin herättänyt ajoittain keskustelua nimen sopivuudesta. Lutakon uudeksi nimeksi on harkittu nimeä "Touruniemi". Sovetsk (Kirovin alue)
Kaupunki on saanut alkunsa marien asuttamalle seudulle vuonna 1594 perustetusta "Kukarkan" linnakkeesta. 1700–1800-luvuilla Kukarkan kylä oli huomattava kaupan ja käsityöammattien keskus. Vuonna 1918 kylästä tuli Sovetskin taajama ja vuonna 1937 kaupunki. Kivisenoja
Kivisenojan kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1902 ja alakoulu aloitti toimintansa 1928. Kivisenojan koulu lakkautettiin vuonna 1968 ja kylän lapset kuljetetaan nykyisin Oriniemessä sijaitsevaan Pohjoisseudun kouluun. Kivisenojalla toimi 1900-luvulla kaksi osuuskauppaa. SOK:lainen Tursankankaan Osuuskauppa perusti sivumyymälän kylään vuonna 1929 ja Punkalaitumen Osuuskauppa vuonna 1939. Kivisenojalla on toiminut aiemmin myös meijeri. Kivisenojan pienviljelijäyhdistys on perustettu vuonna 1924. Kissakoski (yritys)
Kissakoski Oy oli metsäteollisuusyritys Hirvensalmen Kissakoskella. Yritys aloitti toimintansa vuonna 1907. Sen perustivat helsinkiläiskauppiaat K. H. Renlund, Wilhelm Bensow, Karl Fazer ja J. L. Lupander. Yrityksen nimeksi tuli Osakeyhtiö Kissakoski Aktiebolag. Unnunkoski
Kylän ensimmäisen kaupan perusti Sutkenhovin omistanut käkisalmelainen kauppias Aleksander Kannin 1860-luvun alkupuolella. Seuraavan kauppaliikkeen avasi keskelle kylää, laivarannan lähelle kauppias Tuomas Javanainen vuonna 1892. Martti Laamanen avasi Räisälän osuuskaupan jakelupaikan vuonna 1907 ensin Virtakalliolle, sitten Puputin taloon. Pari vuotta myöhemmin osuuskaupan myymälä perustettiin Juho Suutarin taloon. Kaupat kannattivat huonosti.Paras liikenneyhteys oli Vuoksea pitkin Käkisalmeen kaksi kertaa päivässä kulkeva laiva. Laivalla kuljetettiin valmistetut tuotteet Käkisalmen markkinoille. Liikennettä hoitivat höyrylaivat Ala-Vuoksi ja Käkisalmi. FC Kuusankoski
FC Kuusankoski perustettiin 24. lokakuuta 1996 ja vuonna 1997 se aloitti varsinaisen kilpailutoiminnan Kakkosessa. Ykkösessä joukkue pelasi vuosina 2001–2004. Seura luopui miesten edustusjoukkueestaan ja Kakkosen sarjapaikastaan kauden 2010 päätteeksi. Seuran toimintaa jatkoivat naisten sekä B-poikien ja -tyttöjen joukkueet. Kuusankosken kirkko
Kuusankosken kirkko on kirkko Kouvolassa entisen Kuusankosken kaupungin alueella. Kirkon on suunnitellut Armas Lindgren ja se valmistui vuonna 1929. Rakennus kuuluu Kouvolan seurakuntayhtymän Kuusankosken seurakunnan tiloihin. Kuhmo
Vuonna 1599 perustettiin Oulujärven pitäjä. Ensimmäinen veronkanto tapahtui 1605, jolloin Kuhmon alueella oli kymmenen savua Katerman ja Lammasjärven kylissä. Asukkaat tulivat pääasiassa Savosta. Myös liminkalaisia palasi todennäköisesi entisille eräsijoilleen. Saamelaiset väistyivät kaskenpolttajien tieltä 1620-luvulla. Kuhmon asutuksen kehitys on kiinteästi sidoksissa luontoon. Metsästys ja kalastus ovat luoneet perustaa Kuhmon pysyvälle asutukselle. Kaskenpolton aloittivat savolaiset 1500-luvun lopulla.