Milloin ensimmäinen miehitetty lento avaruuteen tehtiin?
Avaruuslento
Ensimmäinen avaruuslento oli saksalaisen V-2-raketin suborbitaalilento 3. lokakuuta 1942. Ensimmäisen Maan kiertoradalla kiertäneen lennon teki neuvostoliittolainen Sputnik 1 4. lokakuuta 1957. Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Ensimmäinen lento Maan kiertorataa edemmäs ja takaisin oli Kuun ympäri kiertänyt Apollo 8. Vuoden 1969 Apollo 11 -lennolla miehitetty alus laskeutui ensimmäistä kertaa toiselle taivaankappaleelle, Kuuhun. Seuraavana tavoitteena pidetään miehitettyä Mars-lentoa.
Juri Malentšenko
Malentšenkon ensimmäinen avaruuslento alkoi heinäkuussa 1994, jolloin hän lensi Sojuz TM-19:n miehistössä Mir-avaruusasemalle. Lokakuussa 1998 hän aloitti avaruussukkula-koulutuksen NASAssa ja lensi STS-106-lennolla ISS-asemalle syyskuussa 2000. Guy Laliberté
Laliberté lähti Kansainväliselle avaruusasemalle avaruuslennolle osallistujana lennolla Sojuz TMA-16 30. syyskuuta 2009. Lalibertén tavoite oli olla ensimmäinen klovni avaruudessa. Kaksitoistapäiväisestä matkasta avaruusasemalle Laliberté maksoi yli 20 miljoonaa euroa. Hän palasi Maahan 11. lokakuuta 2009 lennolla Sojuz TMA-14. Laliberté käytti punaista klovnin tekonenää laukaisualustalle lähtiessään ja myös laskeutuessaan takaisin Maahan. Hän vietti avaruudessa 10 päivää, 21 tuntia ja 17 minuuttia. Neuvostoliiton kuuohjelma
Maaliskuussa vuonna 1965 Neuvostoliitto johti yhä avaruuskilpaa, kun Aleksei Leonov käveli ensimmäisenä ihmisenä avaruudessa. Neuvostoliitto ryhtyi värväämään kuulentoa varten kosmonautteja. Turvallisuuden vuoksi oli tarkoitus lähettää ensin miehittämätön vara-alus laskeutumaan Kuuhun ennen miehitettyä. Gemini 11
Gemini 11 (virallisesti Gemini XI) oli Yhdysvaltain Gemini-ohjelmaan kuulunut avaruuslento, joka toteutettiin 12.–15. syyskuuta 1966. Se oli yhdeksäs miehitetty Gemini-lento. Aluksen korkeus oli alimmillaan 289,7 km ja ylimmillään 1374,1 km, mikä on ennätys ellei kuulentoja oteta lukuun. Lennon aikana Richard F. Gordon Jr. suoritti kaksi avaruuskävelyä, joista ensimmäinen kesti 33 minuuttia ja toinen 2 tuntia 8 minuuttia. Douglas Hurley
Hurleyn nimitys SpX-DM2-lennon miehistöön julkaistiin 3. elokuuta 2018. Kyseessä on Crew Dragon -aluksen ensimmäinen miehitetty lento ja sen aiottu laukaisu on kesäkuussa 2019. Tämän toteutuessa kyseessä on myös ensimmäinen miehitetty avaruuslento Yhdysvalloista sitten lennon STS-135 vuonna 2011. SpaceShipTwo
SpaceShipOne:sta jatkokehitetty SpaceshipTwo-malli lensi ensimmäisen liitolentonsa 10. lokakuuta 2010. Ensimmäinen moottoroitu lento tehtiin 29. huhtikuuta 2013, ja koneen ensimmäinen lento avaruuteen oli suunniteltu vuodelle 2014. Marraskuuhun 2014 mennessä "SpaceShipTwo" oli suorittanut kolme moottoroitua ja 32 moottoroimatonta lentoa VVS Enterpriseksi nimetty alus tuhoutui onnettomuudessa 2014. Gemini 5
Astronautit Charles Conrad ja Gordon Cooper suorittivat avaruuslennon 21. elokuuta – 4. syyskuuta 1965 Gemini 5 -kapselissa. Lento kesti noin 191 tuntia ja sinä aikana he kiersivät maapallon 120 kertaa. Tämä oli saavutus, jonka jälkeen Yhdysvallat oli selvästi edellä Neuvostoliittoa kylmän sodan aikaisessa kilpailussa avaruuden valloittamisesta. Sojuz TM-3
Sojuz TM-3 oli Neuvostoliiton lähettämä kolmas miehistö Mir-avaruusasemalle. Avaruusalus laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 22. heinäkuuta 1987 ja se laskeutui maahan 29. joulukuuta 1987. Alus kuljetti avaruuteen Syyrian ensimmäisen avaruuslentäjän. 
Laukaistiin avaruuteen Tekniikan historia
Avaruusaika alkoi syksyllä 1957 Neuvostoliiton Sputnik-lennon ja sitä nopeasti seuranneiden miehitettyjen lentojen kautta. Aleksei Leonov
Aleksei Arhipovitš Leonov (Алексе́й Архи́пович Лео́нов, s. 30. toukokuuta 1934, Listvjanka) on venäläinen kosmonautti, josta tuli ensimmäinen avaruuskävelyn tehnyt ihminen 18. maaliskuuta 1965. Avaruuskilpa
Avaruuslennot alkoivat Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välisen avaruuskilvan () seurauksena vuonna 1957, jolloin Sputnik-1 kiersi Maan. Tieteellis-teknisesti perusteltu ajatus avaruuslennosta syntyi 1920-luvulla. Sitä edelsi pitkä historia rakettien kokeiluja ja kirjallisia, nykynäkemyksen mukaan lähinnä tieteis- tai fantasiakirjallisuuteen kuuluvia teoksia. Alkutaipaleen loppuna voidaan pitää miehitettyä Apollo 11 -kuulentoa heinäkuussa 1969. Venusta tutkineet avaruusluotaimet
Venukseen on tehty kaikista planeetoista eniten miehittämättömiä lentoja, joista Neuvostoliiton Venera-ohjelman (1961–1983) luotaimia laskeutui myös planeetan pinnalle. Ensimmäinen Venuksen ohilennon tehnyt avaruusluotain, Neuvostoliiton Venera 1, oli myös ensimmäinen toiselle planeetalle lähetetty avaruusluotain. Yhteys luotaimeen katkesi kuitenkin ennen ohilentoa, joka tapahtui vuonna 1961. Ensimmäisen onnistuneen ohilennon teki Yhdysvaltain Mariner 2 vuonna 1962. Se mittasi Venuksen magneettikenttää ja pinnan lämpötilaa. Mir
Mir (, voi tarkoittaa sekä "maailmaa" että "rauhaa") oli neuvostoliittolainen (myöhemmin venäläinen) avaruusasema. Se rakennettiin kiertoradalla moduuleista, jotka kaikki laukaistiin erikseen alkaen 19. helmikuuta 1986 vuoteen 1996 asti. Mir perustui Neuvostoliiton laukaisemaan Saljut-avaruusasemasarjaan. Se oli myös maailman ensimmäinen jatkuvasti miehitettynä ollut avaruusasema, ja Maan suurin keinotekoinen kiertolainen ennen seuraajansa Kansainvälisen avaruusaseman rakentamista.
Mir poistui käytöstä, kun 23. maaliskuuta 2001 se ohjattiin ilmakehään lähellä Fidžin Nadia, josta se pudotettiin eteläiseen Tyyneenmereen. Ennen Mirin tuhoamista oli esillä mielenkiintoa Mirin ostamisesta ja sen käyttämisestä kaupalliseen käyttöön, mutta asema koettiin liian epävakaaksi, jotta se olisi voinut enää palvella tarpeeksi turvallisesti. Lisäksi valmisteilla oli uusi kansainvälinen avaruusasema, ISS, joten Mirin rahoittamiseen ei ollut lopulta mielenkiintoa. James Lovell
Lovell oli Gemini 4-lennon varamiehistön ohjaaja, ja hänen ensimmäinen avaruuslentonsa oli Gemini 7-lento joulukuussa 1965. Gemini 7 oli ensimmäinen avaruuslento, joka kesti kaksi viikkoa ja myös ensimmäinen avaruuslento, jolla suoritettiin kahden avaruusaluksen kohtaaminen avaruudessa, yhdessä Gemini 6:n kanssa. Alun perin Lovellin oli tarkoitus toimia Gemini 10-lennon varamiehistön komentajana, mutta Elliott Seen ja Charles Bassettin menehdyttyä onnettomuudessa Lovellista tuli Gemini 9A-lennon varamiehistön komentaja. Lovellin toinen avaruuslento tapahtui Gemini 12:lla marraskuussa 1966. Lennon jälkeen Lovellista tuli siihen mennessä eniten avaruudessa lentänyt astronautti. Miehitetyt avaruuslennot
Vuoden 2007 alussa  Kiinan avaruushallinto on julistanut, että kiinalaiset taikonautit saavuttavat Kuun 15 vuoden aikana, ts. vuoteen 2022 mennessä. Lausunnon antanut Huang Chunping on Kiinan johtava miehitetyn ohjelman kantorakettien suunnittelija eli miehitettyjen lentojen ohjelman eräs päätarkoitus on suunnittella uusia kantoraketteja kuten NASA:n tapauksessakin.Yhdysvaltain NASA:n vuoden 2006 elokuun lopussa tilaama Orion on muodoltaan ja rakenteeltaan lähinnä avaruuskapseli, mutta toisaalta ilmeisesti tavanomaista avaruuskapselia monimutkaisempi avaruusalus. Se liittyy NASA:n kaavailemaan paluuseen Kuuhun, pysyvään miehitettyyn Kuu-asemaan ja miehitettyyn lentoon Marsiin. Kuuhun on aikomus mennä vuonna 2020 ja Marsiin vuoden 2030 jälkeen. Apollo (avaruusohjelma)
Apollo 9 -lennolla kokeiltiin kuumoduulia Maata kiertävällä radalla. Apollo 10 -lennolla toukokuussa 1969 kuumoduuli ohjattiin vain 15 kilometrin etäisyydelle Kuun pinnasta. Tämä oli viimeinen koelento ennen varsinaista Kuuhun laskeutumista. Lopulta 21. heinäkuuta 1969 Apollo 11 -lennon kuumoduuli Kotka laskeutui Neil Armstrongin ja Edwin Aldrinin ohjaamana Rauhallisuuden mereen Kuun päiväntasaajan seuduille. Laskeutumisessa oli ongelmia. Alusta pinnalle ohjannut tietokone ylikuormittui telakointitutkan oltua päällä, ja tästä aiheutui hälytyksiä, joiden takia alus meni ylitse aiotun laskeutumisalueen ja alus ohjautui kohti kiviä täynnä olevaa kraatteria. Tällöin Armstrong siirtyi käsiohjaukseen ja laskeutui onnistuneesti Kuun pinnalle. Apollo 12 -lennolla harjoiteltiin tarkkaa laskeutumista kuuhun sekä haettiin osia miehittämättömästä Surveyor 3 -kuuluotaimesta. Apollo 13 -lennolla tapahtui onnettomuus, kun huoltomoduulin happisäiliö räjähti kesken lennon. Sähkönsyöttö ja hapensaanti huoltomoduulista komentomoduuliin katkesi. Kuumoduulin happi- ja sähkövaroja käyttäen miehistö säilyi hengissä ja palasi Kuun kierrettyään takaisin maahan. Kuuhun laskeutumisesta oli pakko luopua. Apollo 14 -lento laskeutui Kuuhun komentajanaan silloin 47-vuotias Alan Shepard. Apollo 15 -lennolla käytettiin ensi kertaa kuuautoa. Apollo 16-lennolla laskeuduttiin ensi kertaa Kuun vuoristoalueelle. Apollo 17 on viimeisin toteutunut kuulento. Mukana oli myös ensimmäistä ja ainoaa kertaa tiedemies, geologi Harrison Schmitt. Sojuz TMA-01M
Sojuz TMA-01M oli Venäjän avaruusjärjestön toteuttama miehitetty avaruuslento kansainväliselle ISS-avaruusasemalle. Sojuz TMA-01M-lennon toteutuksesta sovittiin NASAn kanssa 21.11.2008. TMA-01M on Sojuz-avaruusaluksen 107. lento ja ensimmäinen modernisoidun Sojuz TMA-M -avaruusalussarjan lento. Alus pysyi telakoituneena ISS:ään koko Retkikunta 25:n keston ajan toimiakseen tarvittaessa hätäpelastusaluksena. Apollo 8
Nasa valmistautui lentoon ainoastaan neljä kuukautta. Lennossa käytettyä laitteistoa oli käytetty vain muutaman kerran – Saturn V -kantoraketti oli laukaistu ainoastaan kahdesti, ja Apollo-avaruusalus oli vasta lopettanut ensimmäisen miehitetyn lentonsa, Apollo 7:n. Saturn V -kantorakettia käytettiin nyt ensimmäistä kertaa miehitetyssä lennossa. Alun perin Apollo 8 -lento oli suunniteltu komento- ja kuumoduulin testaamista varten Maan kiertoradalla, mutta suunnitelmaa muutettiin kunnianhimoisemmaksi Kuun kiertoratatehtäväksi. Näin tehtiin, koska kuumoduulin valmistuminen viivästyi. Lento asetti miehistön koville, koska siihen valmistauduttiin niin lyhyen aikaa. Ilmailun historia
Työ ohjattavien ilmapallojen eli ilmalaivojen kehittämiseksi jatkui 1800-luvulla. Ilmapallon ohjattavuus vaatii koneellista työntövoimaa ja ensimmäisen kokeellisen lennon teki Henri Giffard vuonna 1852 Ranskassa höyrykoneella varustetulla pallolla lentäen 15 kilometriä toista tuntia kestäneellä lennolla. Sähkömoottoria kokeiltiin Ranskan armeijassa vuonna 1884 "La France"-nimisellä ilmapallolla, jonka olivat rakentaneet Charles Renard ja Arthur Krebs. Aluksessa oli 8 ja puolen hevosvoiman sähkömoottori, jolla se lensi 23 minuutissa 8 km. Nämä lennot jäivät lyhyiksi ja rutiiniomaisia hallittuja lentoja pystyttiin tekemään vasta polttomoottoreiden tultua käyttöön. Mercury (avaruusohjelma)
Mercury oli Yhdysvaltain vuonna 1958 käynnistämä avaruusohjelma, jonka tarkoitus oli laukaista miehitetty avaruusalus Maata kiertävälle radalle. Ohjelman ensimmäinen miehitetty laukaisu Mercury-Redstone 3 vei 5. toukokuuta 1961 Alan Shepardin alikiertoradan lennolle. Ohjelman kolmas miehitetty lento Mercury-Atlas 6 vei 20. helmikuuta 1962 John Glennin kiertoradalle. Sojuz 10
Sojuz-ohjelman Sojuz 10 -lento oli Neuvostoliiton toteuttama maailman ensimmäinen avaruuslento avaruusasemalle. Sen radiokutsu oli ”Гранит”, graniitti. Laukaisu tehtiin 23. huhtikuuta 1971 kello 23.54.06 UTC Baikonurin kosmodromilta. Kohteena oli Saljut-avaruusasema, joka oli laukaistu kiertoradalleen 19. huhtikuuta 1971. Sojuz 10 -alus toi kolmen hengen miehistönsä asemalle, mutta telakointi epäonnistui. Alus telakoitui mekaanisesti asemaan, mutta miehistö ei saanut luukkua auki. Aluksella oli jopa vaikeuksia päästä irti asemasta. Paluussa Maahan kapselin sisälle kehittyi tai pääsi ulkoa savua, joka tainnutti kosmonautti Rukavišnikovin. Miehistö pääsi Maahan kuitenkin vahingoittumattomana. Alus palasi Maahan 25. huhtikuuta 1971 kello 23.40.00 UTC. Lennon kesto oli 1 vuorokausi 23 tuntia, 44 minuuttia ja 54 sekuntia. Alus kiersi maan 32 kertaa. Gemini 12
Gemini 12 (virallisesti Gemini XII) oli NASAn Gemini-avaruusohjelman 10. miehitetty lento. Avaruuslento laukaistiin matkaan Cape Canaveralista 11. marraskuuta 1966 kello 20:46:33 UTC Titan II Gemini kantoraketilla. Paluulento laskeutui Atlantiin 15. marraskuuta 1966 kello 19:21:04 UTC. Avaruuslento oli Yhdysvaltain 18. miehitetty lento ja kaikkien aikojen 26. avaruuslento (mukaan lukien yli 100 km:n ylittäneet X-15 -lennot). Lennon kokonaiskesto oli 3 päivää, 22 tuntia, 33 minuuttia.
Edellisen Gemini-lennon päätyttyä avaruusohjelma ei ollut vielä todistanut, että astronautti voisi työskennellä helposti ja tehokkaasti avaruusaluksen ulkopuolella. Lentoa varten lisättiin uusia, parannettuja kiinnittimiä kapselin ulkopuolelle ja otettiin käyttöön uusi tekniikka - vedenalainen harjoittelu, mitä tultaisiin käyttämään kaikilla tulevilla avaruuslennoilla. Aldrinin 2 tuntia, 20 minuuttia kestänyt napanuorallinen avaruuskävely, minkä aikana hän valokuvasi avaruutta, nouti mikrometeoriittien kerääjän ja suoritti muita tehtäviä, todisti ainakin avaruuskävelyn toteuttamiskelpoisuuden. Kaksi muuta avaruuskävelyä sujui myös ongelmitta, kuten myös nyt jo rutiiniksi muodostunut lähestyminen ja telakoituminen Agena-rakettivaiheeseen (Agena target vehicle), mikä tehtiin "manuaalisesti" käyttäen aluksen tietokonetta ja karttoja lähestymistutkan vikaannuttua. Korkeammalle kiertoradalla nousu kuitenkin peruttiin Agenan booster-raketin ongelman vuoksi. Miehitetyt avaruuslennot
Miehitetyt avaruuslennot on avaruustoiminnan osa, jossa ihminen matkustaa avaruudessa, erotuksena miehittämättömästä avaruustoiminnasta, jossa avaruusalukset ovat täysin tietokone- tai kauko-ohjattuja. Shenzhou 7
Shenzhou 7 () on Kiinan kolmas miehitetty avaruuslento. Lento on Kiinan ensimmäinen kolmihenkinen lento. Lento alkoi 25. syyskuuta 2008 13:10 UTC (16.10 Suomen aikaa) Jiuquanin avaruuskeskuksesta. Zhai Zhigang suoritti Kiinan ensimmäisen avaruuskävelyn 27. syyskuuta 2008. Tämän myötä Kiinasta tuli kolmas valtio Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain jälkeen, joka pystyi toteuttamaan avaruuskävelyn itsenäisesti.
Aluksen maahanpaluu onnistui. Sojuz T-11
Sojuz T-11 oli Neuvostoliiton miehitetty avaruuslento Saljut 7 -avaruusasemalle. Sojuz-avaruusalus laukaistiin Baikonurista avaruuteen 3. huhtikuuta 1984 ja se laskeutui maahan 2. lokakuuta 1984. Alus kuljetti avaruuteen ensimmäisen intialaisen avaruuslentäjän. Hänen varamiehenään oli Ravish Malhotra. Venäjä
Nikita Hruštšov nousi Neuvostoliiton johtoon Stalinin kuolemaa 1953 seuranneen valtakamppailun jälkeen. Hruštšov sanoutui jyrkästi irti stalinismista ja purki Stalinin henkilökultin. Ulkopolitiikassa alettiin puhua ”suojasäästä” ja ”rauhanomaisesta rinnakkaiselosta”. Neuvostoliitto pyrki saamaan entistä enemmän vaikutusvaltaa kolmannen maailman maissa. Kiinan kanssa ajauduttiin välirikkoon.
Hruštšovin aikana Neuvostoliitto laukaisi ensimmäisenä maana maata kiertävän satelliitin, joka tunnettiin nimellä Sputnik 1, ja venäläinen kosmonautti Juri Gagarin lensi ensimmäisenä ihmisenä avaruuteen kiertäen maapallon Vostok 1 -aluksessa vuonna 1961. Luettelo vuoden 1961 miehittämättömistä avaruuslennoista
Vuoden 1961 miehittämättömät avaruuslennot muodostuivat 33 satelliitin laukaisusta. Avaruusaluksia lähettivät vain Yhdysvallat ja Neuvostoliitto. Miehitetyt avaruuslennot
Helmikuussa 2012 Venezuelan presidentti Hugo Chavez julisti Venezuelan toteuttavan (miehitetyn tai miehittämättömän) avaruuslennon Marsiin vuosien 2030–2040 välissä. Vuoden 2011 miehittämättömät avaruuslennot
Vuonna 1961 Neuvostoliitto aloitti planeettalennot Venera 1VA-avaruusluotaimellaan. Vuonna 1961 laukaistiin Yhdysvalloista ensimmäinen amatöörisatelliitti Oscar 1, joka painoi 5 kg. Se on 2000-luvun CubeSat-nanosatelliittien edelläkävijä.Alla on ilmoitettu aiotut mutta aiemmin vuonna 2011 toteutumattomat laukaisuhetket. Muiden kuin länsimaiden kohdalla laukaisuhetki on usein länsimaisissa lähteissä ilmoitettu väärin. Shenzhou 6
Shenzhou 6 oli Kiinan toinen miehitetty avaruuslento. Lento alkoi 12. lokakuuta 2005 Pitkä Marssi 2F -kantoraketilla Jiuquanin satelliittien laukaisukeskuksesta. Shenzhou-avaruusaluksen miehistönä oli ensimmäistä kertaa kaksi taikonauttia, Fei Junlong (Komentaja) ja Nie Haisheng (ohjaaja). Matalalle Maata kiertävälle lentoradalle asettunut avaruuslento kesti lähes viisi päivää (115 tuntia ja 28 minuuttia). Gemini 7
Gemini 7 -avaruuslento toteutui 4.–18. joulukuuta 1965. Gemini 6 nousi avaruuteen vasta Gemini 7:n perässä 15. joulukuuta 1965. Gemini 7 ja Gemini 6 -avaruusalukset lensivät osan matkaa rinnakkain, lähimmän etäisyyden ollessa vain 80 senttimetriä. Gemini 7:n miehistönä olivat astronautit Frank Borman ja James Lovell. Avaruuslento kesti 13 vuorokautta, 18 tuntia ja 35 minuuttia, jona aikana astronautit kiersivät maapallon 206 kertaa. Astronautit riisuivat avaruuslennon aikana avaruuspukunsa, mikä oli siihen aikaan vielä uutta, ja näin osoittivat kapselin ilmatiiviyden. Satelliitti
Ensimmäinen ihmisen tekemä satelliitti oli Neuvostoliiton 4. lokakuuta 1957 laukaisema Sputnik 1. Tämä aloitti avaruustoiminnan ja noin 20-vuotisen sotilaallis-poliittisen avaruuskilvan Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välillä. Apollo (avaruusohjelma)
Yhdysvallat oli aloittanut miehitetyt avaruuslennot Mercury- ja Gemini-ohjelmillaan, mutta presidentti John F. Kennedy muutti dramaattisesti ohjelman tavoitetta kongressin yhteisistunnossa 25. toukokuuta 1961. Maata kiertävien lentojen sijaan päätettiin ennen 1960-luvun loppua viedä ihminen turvallisesti Kuuhun ja tuoda hänet takaisin. Apollo 10
Apollo 10 oli lento, jolla kokeiltiin kuumoduulia Kuun kiertoradalla kuitenkaan laskeutumatta itse Kuuhun. Näin lento oli kuulennon Apollo 11 kenraaliharjoitus. Se oli neljäs Apollo-avaruusohjelman miehitetty lento. Kyseessä oli toinen Kuuta kiertävällä radalla ollut Apollo ja toinen, joka testasi kuumoduulia. Kuumoduuli kävi lähimmillään 8,4 meripeninkulman (15,6 km) päässä Kuun pinnasta. Guinness Suuri Ennätyskirja 2000 -kirjan mukaan Apollo 10:lla on miehitetyn kulkuneuvon nopeusennätys - 39 897 km/h, 11,08 km/s: se saavutti sen matkalla takaisin Kuusta 26. toukokuuta 1969.Laukaisu tapahtui 18. toukokuuta 1969 kello 16:49,00 UTC Kennedy Space Centeristä. Apollo 10 kiersi Kuun 31 kertaa: 21. toukokuuta 20:44,54 UTC — 24. toukokuuta 10:25,29 UTC. Laskeutuminen tapahtui 26. toukokuuta 1969 kello 16:52,23 UTC. Lennon kokonaiskesto oli 8 päivää, 3 minuuttia ja 23 sekuntia. Luettelo vuoden 1965 miehittämättömistä avaruuslennoista
Vuonna 1965 tehtiin 177 satelliittien tai avaruusluotainten laukaisuyritystä, joista muutama oli miehitettyjä lentoja. Miehittämättömien alusten laukaisuista 10 epäonnistui eli noin 95 % onnistui. Virgil Grissom
Gus Grissom nimitettiin ensimmäisen Apollo-aluksen komentajaksi. Miehistön suorittaessa 27. tammikuuta 1967 rutiiniluonteista ”johdot irti” -testiä aluksen laukaisualustalla 34 Kennedyn avaruuskeskuksessa Floridassa sähköjohdoista alkunsa saanut kipinä sytytti tulipalon, jossa aluksen miehistö menehtyi. Grissomin ohella palossa menehtyivät ensimmäisen avaruuskävelyn suorittanut astronautti Edward White ja Roger B. Chaffee. James Lovell
Lovellista tehtiin Apollo 8 -lennon ohjaaja Michael Collinsin selkärankavaivan vuoksi. Yhdessä Frank Bormanin ja William Andersin kanssa Lovell osallistui ensimmäiselle miehitetylle avaruuslennolle Kuun ympäri joulukuussa 1968. Avaruustoiminta
Yhdysvaltojen Mariner 10 lensi toistaiseksi ainoana luotaimena Merkuriuksen ohi vuonna 1974. 1965 laukaistu Mariner 4 ohitti ensimmäisenä luotaimen Marsin. Ensimmäisenä Marsiin laskeutui Neuvostoliiton Mars 3 luotain mutta ensimmäisenä kuvia lähetti Yhdysvaltojen Viking 1 laskeutuja vuonna 1976. Ensimmäinen onnistunut kulkija toisella planeetalla oli Mars Pathfinder -laskeutujaan kuulunut Sojourner vuonna 1997. The Outward Urge
Vuonna 2144 Geoffrey Montgomery Trunhon pojanpoika George Montgomery Troon on osallisena ensimmäisellä miehitetyllä lennolla Venukseen. Neuvostoliiton avaruusohjelma
Neuvostoliitto kehitti R-7-ohjuksesta 16 kantorakettiversiota, muun muassa Molnija ja Sojuz. Uuden sukupolven Sojuz-ohjelman avaruusaluksen suunnittelu alkoi vuonna 1962. Sojuzin ensimmäisellä miehitetyllä koelennolla 23. huhtikuuta 1967 yksin lentänyt kosmonautti Vladimir Komarov kuoli ensimmäisenä ihmisenä avaruuslennon aikana. Tämä oli koelentoon liittynyt menetys, mutta paljasti myös ohjelman laatuongelmat. Tästä huolimatta Sojuzista kehittyi erittäin luotettava miehitetty avaruusalus, joka on käytössä 2010-luvulla. NASAn sukkulan poistuttua käytöstä vuonna 2011, Sojuz on ainoa kulkuväline ISS-avaruusasemalle joidenkin vuosien ajan. Kiinan kansantasavallan historia
Ensimmäinen kiinalainen avaruuslentäjä, Yang Liwei kiersi maan 14 kertaa Shenzhou 5 -aluksella Shenzhou-ohjelmassa 15. lokakuuta 2003. Seuraava viiden vuorokauden lento kahden hengen miehistöllä tapahtui lokakuussa 2005. Zhai Zhigang
17. syyskuuta 2008 Zhai valittiin yhdessä Liu Bomingin ja Jing Haipengin kanssa "Shenzhou 7":n lopulliseen miehistöön Zhain tullessa valituksi lennon komentajaksi. 25. syyskuuta 2008 kello 16.10 Suomen aikaa heidät laukaistiin matkaan Kiinan ensimmäiselle kolmen hengen miehistön avaruuslennolle ja samalla Kiinan kolmannelle miehitetylle avaruuslennolle. Juri Gagarin
12. huhtikuuta 1961 Gagarinista tuli ensimmäinen avaruudessa matkannut ihminen. Tämä tapahtui Neuvostoliiton avaruusohjelman lennolla Vostok 1. Apollo (avaruusohjelma)
Apollo oli Yhdysvaltojen vuosina 1961–1972 toteutettu avaruusohjelma, jonka päätavoite oli tehdä miehitetty avaruuslento Kuuhun, laskeutua sinne ja palata takaisin ennen vuosikymmenen loppua ja ennen Neuvostoliittoa. Tämä päämäärä saavutettiin lopulta Apollo 11 -lennolla heinäkuussa 1969. Ohjelma jatkui vielä 1970-luvun alkupuolella, mutta osa suunnitelluista jatkolennoista peruttiin. Sputnik 1
Sputnik 1 (, "Matkatoveri-1") oli ensimmäinen Maata kiertävä keinotekoinen satelliitti eli tekokuu. Sen laukaisi Neuvostoliitto 4. lokakuuta 1957 ja se pysyi kiertoradalla kolme kuukautta. Tapahtuman katsotaan aloittaneen avaruusajan eli aikakauden, jolloin ihminen toimii avaruudessa. Apollo 12
Apollo 12 oli toinen miehitetty Kuuhun laskeutumislento. Se oli todellinen tarkkuuslaskeutuminen Surveyor 3 -kuuluotaimen lähelle.
Tämä kuudes Apollo-ohjelman miehitetty lento onnistui, vaikka lähdön alla kantorakettiin iski salamoita. Tällä kertaa astronautit tekivät jo kaksi melko pitkää kuukävelyä. Ensimmäisellä kuukävelyllä Charles "Pete" Conrad ja Alan Bean pystyttivät miehittämättömän tutkimusaseman ALSEP:n Kuun pinnalle ja ottivat kivinäytteitä. Toisella kävelyllä astronautit hakivat osia Surveyor 3 -kuuluotaimesta. Apollo (avaruusohjelma)
Apollo-ohjelman aikana tehtiin lopulta 11 miehitettyä lentoa (Apollo 7 – Apollo 17), joista kuudessa ihmisiä laskeutui Kuuhun. Miehitetyissä lennoissa edettiin alussa lento lennolta kohti varsinaista laskeutumista. Jokaisella lennolla oli edellistä kunnianhimoisempi tavoite: Apollo 7 -lennolla kokeiltiin komentoalusta Maata kiertävällä radalla ja joulukuussa 1968 Apollo 8 -lento vei ihmisen ensi kertaa Kuuta kiertävälle radalle. Valtava Saturn V -kantoraketti oli tuolloin käytössä ensimmäisen kerran miehitettynä. Apollo 16
Apollo 16 oli Apollo-avaruusohjelman kymmenes miehitetty lento ja viides Kuuhun laskeutunut lento. Vostok 1
Vostok 1 () oli ensimmäinen miehitetty avaruuslento ja tapahtui 12. huhtikuuta 1961. Avaruuslennon suoritti neuvostoliittolainen kosmonautti Juri Gagarin. Lento oli ensimmäinen kuudesta Vostok-avaruusohjelman miehitetystä lennosta. Juri Gagarin kiersi maapallon kertaalleen. Ratakorkeus oli alimmillaan 175 kilometriä ja korkeimmillaan 302 kilometriä. Lento kesti yhteensä 108 minuuttia. Gagarin ei enää myöhemmin osallistunut avaruuslennoille.Ensimmäisen avaruudessa lentävän kosmonautin valinnan viimeinen vaihe alkoi 6. tammikuuta 1961, kun 20 kosmonautin joukosta nostettiin kuusi kandidaattia. Yksi näistä kuudesta, Valentyn Bondarenko, kuitenkin kuoli traagisesti 22. maaliskuuta 1961 osallistuessaan kestävyyskokeeseen. Kukin kosmonautti vietti 15 päivää eristyksissä simulaattorissa, jonka ilmakehä muodostui kokonaan hapesta. Simulaattorissa syttyi tulipalo, ja paikalla olleet teknikot eivät saaneet simulaattorin ovea auki tilojen paine-eron vuoksi. Kun Bondarenkon luokse lopulta päästiin, suurin osa hänen ruumiistaan oli kolmannen luokan palovammojen peittämänä. Tämän jälkeen Valentin Bondarenkon osallistuminen avaruusohjelmaan salattiin ja hänet poistettiin kaikista kosmonautteja esittävistä kuvista. Lopulta valinta rajattiin terveydentilan ja koetulosten perusteella Gagariniin ja Titoviin. Avaruustoiminta
Kuulento palasi 2000-luvun alussa NASAn suunnitelmiin, koska NASAn pääkohde Mars on katsottu liian riskialttiiksi, vaikeaksi ja kalliiksi. Miehitetty lento Kuuhun kehittäisi vastaavaa teknologiaa ja voitaisiin toteuttaa 2020-luvulla. Myös Intia ja Kiina ovat tuoneet julki aikeensa toteuttaa oma miehitetty lento Kuuhun. Intian ja Kiinan avaruuskilpa vaikuttaa olevan niille keskeistä - niiden avaruustoiminnan laajeneminen voi olla myös oman kulttuurin voiman osoitusta omille kansalaisille. Jerry L. Ross
Ross oli ensimmäinen ihminen joka laukaistiin avaruuteen seitsemättä kertaa ja hän piti nimissään Yhdysvaltain avaruuskävelyjen ennätystä (yhdeksän) ja avaruuskävelyllä vietettyä aikaa (58 tuntia 18 minuuttia) kunnes hänet ohitti kansainvälisen avaruusaseman Retkikunta 14:n komentaja Michael Lopez-Alegria (kymmenen avaruuskävelyä, kokonaiskesto 67 tuntia 40 minuuttia). Joidenkin spekulaatioiden mukaan Ross osallistui lisäksi myös yhdelle avaruuskävelylle salaiseksi luokitellulla STS-27 sukkulalennolla NROn Lacrosse 1 satelliitin laukaisun yhteydessä. Kuu
Neuvostoliitto otti avaruuskilvassa aluksi johtoaseman. Ensimmäinen alus Kuun pinnalla oli miehittämätön Luna 2, joka iskeytyi Kuuhun 14. syyskuuta 1959. Ensimmäiset kuvat Kuun kääntöpuolelta lähetti Luna 3 samana vuonna. Ensimmäinen Kuuhun pehmeästi laskeutunut luotain oli Luna 9 vuonna 1966. Se onnistui myös lähettämään ensimmäiset Kuun pinnalta otetut kuvat. Ensimmäinen Kuun kiertänyt ja takaisin palannut luotain oli Zond 5 vuonna 1968. Kummankin suurvallan luotaimet etsiskelivät tutkimuksen ohella myös sopivaa laskeutumispaikkaa miehitetylle kuulennolle.
Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedy julisti vuonna 1961 Yhdysvaltain sitoutuvan lähettämään ihmisen Kuuhun ja takaisin vuosikymmenen loppuun mennessä. Tätä seurasi sarja miehitettyjä Apollo-lentoja, joilla Kuun pintaa kartoitettiin valokuvaamalla sitä kiertoradalta. Ensimmäisen Kuun kiertäneen miehitetyn lennon teki Apollo 8 vuonna 1968. Ensimmäinen ihmisen laskeutuminen kuunpinnalle tapahtui 20. heinäkuuta 1969, jolloin Yhdysvaltain avaruusalus Apollo 11 laskeutui Kuuhun, mukanaan kaksi astronauttia, Neil Armstrong ja Buzz Aldrin. Kaiken kaikkiaan Kuussa kävi 12 astronauttia vuosina 1969–1972. Mercury-Atlas 6
Mercury-Atlas 6 (MA-6, myös Friendship 7 kutsukoodin ja avaruuskapselin nimen mukaan) oli Yhdysvaltain ensimmäinen miehitetty avaruuslento, jolla avaruualus kiersi maapallon. Lentoa voidaan pitää Yhdysvaltain ensimmäisenä todellisena avaruuslentona määrittelytavasta riippuen, sillä kapseli ei pelkästään ylittänyt tiettyä etäisyyttä maan pinnasta, josta avaruuden katsotaan alkavan. Luettelo vuoden 1996 miehittämättömistä avaruuslennoista
Tämä on luettelo vuoden 1996 miehittämättömistä avaruuslennoista. Vuonna 1996 tehtiin 66 onnistunutta miehittämättömän aluksen laukaisua, jotka kuljettivat noin sata avaruusalusta radoilleen. Laukaisuista epäonnistui 7. Täten kantorakettien luotettavuus oli edelleen vain noin 90%: joka kymmenes laukaisu päätyi sekä kantoraketin että sen kuljettamien satelliittien tuhoon. Carl Sagan
Saganista tuli professori Cornellissa 1971, ja hän toimi siellä laboratorioesimiehenä. Hän oli osallisena useimpien aurinkokuntaamme tutkimaan lähetettyjen miehittämättömien avaruuslentojen toteutuksessa. Sagan synnytti myös ajatuksen siitä, että avaruusaluksen mukana voitaisiin lähettää yleispätevä viesti, jonka mikä tahansa maan ulkopuolinen älyllinen olento voisi tulkita löytäessään sen. Ensimmäinen avaruuteen lähetetty viesti oli kullattu levy, joka lähetettiin matkaan avaruusluotain Pioneer 10:n mukana. Hän kehitti suunnittelutyötään tällä saralla eteenpäin ja huolitelluin versio viestistä, jonka kehityksessä Sagan oli mukana oli Voyager Golden Record, joka lähetettiin Voyager-luotainten mukana. Neuvostoliiton avaruusohjelma
4 000 kg painavasta Zenit-vakoilusatelliitista kehitettiin miehitetty Vostok-avaruusalus. Vuonna 1960 sillä tehtiin koelentoja, joilla lennätettiin muun muassa koiria testaamaan miehitetyn lennon turvallisuutta. 12. huhtikuuta 1961 kosmonautti Juri Gagarin kiersi Maan 108 minuutin pituisella maailman ensimmäisellä miehitetyllä avaruuslennolla. German Titov kiersi maan 17 kertaa Vostok 2:lla. Hän sairastui matkalla, mikä aiheutti vuoden viiveen miehitettyjen lentojen ohjelmaan. Vostok 3 ja Vostok 4 toimivat yhtä aikaa avaruudessa ja lähestyivät toisiaan viiden kilometrin etäisyydelle elokuussa 1962. Koe toistettiin heinäkuussa 1963, jolloin mukana oli ensimmäinen naiskosmonautti Valentina Tereškova Vostok 6 -aluksessa. Kokeilla harjoiteltiin avaruusalusten muodostelmalentoa ja valmistauduttiin telakoitumiskokeisiin. Voshod-ohjelma
Voshod-ohjelma (, ) oli Neuvostoliiton miehitetyn avaruuslento-ohjelman jatko Vostok-ohjelman jälkeen. Vostokiin oli kuulunut Juri Gagarinin ensilento ja viisi muuta miehitettyä lentoa. Voshod-ohjelmasta toteutui kaksi miehitettyä lentoa vuosina 1964 ja 1965. Voshod 2 -lentoon sisältyi ensimmäinen avaruuskävely. Voshod-ohjelmaa seurasi Sojuz-ohjelma. Voshod-ohjelman kantorakettina toimi R-7-ohjuksen kehitysversio Voshod 11A57. Georges Méliès
16-minuuttinen "Matka kuuhun" on maailman ensimmäinen tieteiselokuva. Elokuvan tunnetuimmassa kohtauksessa avaruusalus osuu kuu-ukkoa silmään. Elokuva oli vuosikaudet menestys ympäri maailmaa. Yhdysvalloissa eri tahot, muun muassa Edison Company, kopioivat elokuvaa maksamatta kuitenkaan korvauksia lipputuloista Mélièsille. Luettelo Kuussa käyneistä ihmisistä
NASA aloitti vuonna 2005 uusien miehitettyjen kuulentojen suunnittelemisen. NASA:n tavoitteena oli, että 13. ihminen kävelisi Kuun pinnalla vuonna 2018. NASA on kuitenkin perunut suunnitelmansa miehitetyistä Kuu-lennoista, sillä niiden tilalle on suunniteltu sittemmin miehitettyjä lentoja Marsin kiertoradalle (kuten Marsin kuihin), asteroideille ja Marsiin. Saljut 1
Saljut 1 -avaruusasemalle laukaistiin sen ensimmäinen miehistö 22. huhtikuuta 1971 eli pian avaruusaseman laukaisun jälkeen. Miehistöä kuljettanut Sojuz 10 -alus telakoitui avaruusasemaan 24. huhtikuuta. Telakointiportti ei suostunut yrityksistä huolimatta avautumaan. Sojuz 10 -alus oli kiinnittyneenä avaruusasemaan 5,5 tuntia. Aluksen miehistöineen piti palata takaisin Maahan 24. huhtikuuta 1971. Neuvostoliiton kuuohjelma
Tällöin miehitetty kuunkierto oli liian vaarallinen tehtäväksi. Georgi Beregovoi lensi menestyksekkästi maata kiertävällä radalla Sojuz-ohjelman kolmannella lennolla 1968, vaikka ei onnistunut telakoitumaan miehittämättömään Sojuz-kohdealukseen. Loppusyksyllä 1968 joukko kosmonautteja halusi kiertää Zond-aluksella eli 7K-L1:llä Kuun ympäri. Kuuohjelman johto piti lentoa Kuun lähelle Zondilla liian vaarallisena. Olisi täytynyt tehdä kaksi täysin onnistunuta paluulentoa, ennen kuin voitiin ajatella ihmisen lähettämistä kiertämään Kuun ympäri. Yhdysvaltain Apollo 8 ehti ensimmäisenä Kuun kiertoradalle jouluksi 1968. Miehitetyt avaruuslennot
Kaikkiaan 39 eri maan kansalaista on lentänyt avaruudessa. Miehitetyt avaruuslennot
Pääosa miehitetyistä avaruuslennoista on ollut Neuvostoliiton/Venäjän ja Yhdysvaltain toteuttamia. Yhdysvalloissa lentoja ovat tehneet sekä Yhdysvaltain ilmavoimat että avaruusjärjestö NASA. Ilmavoimien lennot päättyivät 1960-luvulla X-15-koekoneen koelentojen lopettamiseen. 2000-luvulla Yhdysvalloissa ovat alkaneet kaupalliset avaruuslennot: SpaceShipOne on ensimmäinen yksityisrahoitteinen avaruudessa käynyt avaruuslentokone. 2000-luvun alussa Kiinan kansantasavalta toteutti oman miehitetyn avaruuslennon. Tupolev Tu-144
Neuvostoliitto oli 1960-luvulle tultaessa teknisen kehityksen kärkimaita. Se oli laukaissut vuonna 1957 avaruuteen ensimmäisen satelliitin, Sputnik 1:n, ja Vostok-ohjelman myötä se oli lähettänyt huhtikuussa 1961 avaruuteen ensimmäisen miehen (Juri Gagarin) ja kesäkuussa 1963 ensimmäisen naisen (Valentina Tereškova). Kehitys teknologiassa nähtiin maan johdossa eräänlaisena vastalääkkeenä yhteiskunnan ongelmille. Yhtenä tärkeänä kehityskohteena oli ääntä nopeampi matkustajalentokone, ja 1960-luvun alkupuolella sellaista kehittivät Yhdysvalloissa Boeing, Lockheed ja Douglas sekä Euroopassa Britannia ja Ranska yhteistyössä. Ääntä nopeampaa matkustamista pidettiin erityisen tärkeänä, sillä Neuvostoliitto kattoi kuudesosan kaikesta maailman maapinta-alasta. Luettelo vuoden 1961 miehittämättömistä avaruuslennoista
Yhdysvallat onnistui 27 laukaisussaan, joista yksi oli radioamatöörisatelliitin laukaisu. Tosin se laukaistiin vakoilusatelliittilaukaisun kyydissä - satelliitin tekijät eivät välttämättä olleet amatöörejä. Yhdysvaltain 27 avaruusaluksesta 15 oli sotilaallisia. Neuvostoliitto onnistui kolmessa laukaisussaan: yksi oli Venus-luotain Venera 1 ja kaksi muuta olivat miehitetyn avaruusaluksen tyhjiä koekappaleita. Avaruustoiminta
Heinäkuussa 1975 Apollo- ja Sojuz-alukset telakoituivat toisiinsa erillisen telakointimoduulin avulla Maan kiertoradalla ensimmäisessä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen välisessä yhteislennossa. Neuvostoliitolla oli lukuisia muita avaruusasemia, viimeisin niistä Mir. Yhdysvalloilla puolestaan oli Spacelab. Nasa
Kun Mercury-ohjelma oli ensin todistanut miehitetyt lennot mahdollisiksi, aloitettiin seuraavaksi Apollo-ohjelma. Sitä valmisteli Gemini-ohjelma, jossa kokeiltiin muodostelmalentoa, telakoitumista ja toimintaa kapselin ulkopuolella (EVA, extra-vehicular activity – avaruuskävely). Myös EVA-toiminnassa Neuvostoliitto ehti ensimmäiseksi. Avaruustoiminta
18. maaliskuuta 1965 Aleksei Leonov suoritti ensimmäisenä ihmisenä avaruuskävelyn. Jälleen Yhdysvallat oli hivenen myöhässä, sillä pari kuukautta myöhemmin 3. kesäkuuta Edward White suoritti ensimmäisen yhdysvaltalaisen tekemän avaruuskävelyn. Yhdysvaltalaiset Gemini 7 ja Gemini 6 avaruusalukset suorittivat ensimmäisen miehitettyjen avaruusalusten kohtaamisen 15. joulukuuta 1965. Alukset olivat muutaman metrin päässä toisistaan useiden kierrosten ajan. Gemini 8 suoritti ensimmäisen telakoitumisen 16. maaliskuuta 1966. Intian avaruustutkimusjärjestö
Miehitetty lento on kuitenkin viivästynyt. Vuonna 2010 tapahtui kaksi raskaan GSLV-kantoraketin laukaisun epäonnistumista, joilla oli aikataulua hidastava vaikutuksensa Intian miehitettyihin avaruuslentoihin. Tammikuussa 2012 Intia ilmoitti miehitettyjen avaruuslentojensa aikataulun venyvän vuoteen 2020 siten, että ensimmäinen oman kapselin laukaisua omalla raskaalla kantoraketilla tapahtuisi vuonna 2016 tai 2017. Perusteluna on nimenomaan GSLV-kantoraketin kehitysversion tekniset ongelmat. 
Vuonna 2013 Intian oli tarkoitus laukaista avaruuteen miehittämätön kapseli, jossa on miehitetyn avaruusaluksen tekniikka. ISRO sai vuonna 2010 miehitetyn avaruusaluksensa suunnittelun päätökseen.. Intia on voinut hankkia lentoteknologiaa Venäjältä, mutta tästä ei ole julkisuudessa mainittu mitään. Apollo 8
Apollo 8 oli ensimmäinen miehitetty lento Kuun lähelle ja Saturnus V -raketin ensimmäinen miehitetty laukaisu. Apollo 8 asettui joksikin aikaa Kuuta kiertävälle radalle. Kuuta kiersi pelkkä komento- ja huoltomoduuli CSM, kuumoduulia lennolla ei ollut mukana. Lennon päällikkönä toimi Frank Borman, ja muut miehistön jäsenet olivat James Lovell ja William Anders. Vaikka lentoon sisältyi suuria riskejä, se sujui suunnitelmien mukaan. Alus kiersi Kuun 10 kertaa 20 tunnin aikana. Miehitetty Mars-lento
Miehitetty Mars-lento eli retkikunnan lähettäminen Mars-planeetalle on ollut ihmiskunnan haaveissa jo pitkään matkan mittavista haasteista ja ratkaisemattomista teknisistä kysymyksistä huolimatta. Toistaiseksi miehitettyjä avaruuslentoja on tehty ainoastaan Kuuhun vuosina 1969–1972. Lento Marsiin olisi huomattavasti vaativampi erityisesti matkan pituuden, suuremman moottorien ajotarpeen ja miehistön säteilyaltistumisen vuoksi. Mars-lentoa on jo kuitenkin suunniteltu ensimmäisen Kuu-lennon jälkeen, mutta vielä ei yksikään maa ole ryhtynyt hankkeeseen. Gemini 8
Gemini 8 -avaruuslento toteutui 16.–17. maaliskuuta 1966. Avaruuslennon tavoitteina oli suorittaa ensimmäinen telakoituminen sekä avaruuskävely. Ensimmäinen tavoitteista onnistui kun komentaja Neil Armstrong telakoitui Agena target vehicle:n kanssa 16. maaliskuuta 1966 klo 22:14 UTC. Pian telakoitumisen jälkeen avaruusalukset alkoivat pyöriä ympäri hallitsemattomasti. Tilanne oli hengenvaarallinen, koska nopea pyörimisliike saattaa aiheuttaa tajuttomuuden. Astronautit irroittivat alukset toisistaan ja saivat pyörimisen loppumaan. Tehtävä päättyi pakkolaskuun ja astronautti David Scottin suunniteltu avaruuskävely jäi toteuttamatta. Lento kesti 10 tuntia 42 minuuttia. Toyohiro Akiyama
Akiyama valittiin kosmonauttikoulutukseen elokuussa 1989 TBS:n ja Neuvostoliiton välillä solmitun sopimuksen mukaisesti. Akiyaman lennosta tuli historian ensimmäinen kaupallisesti järjestetty avaruuslento. Avaruustoiminta
Neuvostoliiton 2. tammikuuta 1959 laukaisema Luna 1 saavutti ensimmäisenä luotaimena Kuun läheisyyden 34 tunnin lennon jälkeen. 12. syyskuuta 1959 lähetetty Luna 2 oli ensimmäinen Kuuhun osunut luotain. Neuvostoliiton 31. tammikuuta 1966 laukaisema Luna 9 laskeutui 3. helmikuuta ensimmäisenä luotaimena pehmeästi Kuuhun. Avaruuslentäjä
Venäläinen Juri Gagarin matkasi ensimmäisenä ihmisenä avaruuteen 12. huhtikuuta 1961 suoritetulla Vostok 1 avaruuslennolla. 16. kesäkuuta 1963 Vostok 6 -lennolle lähtenyt kosmonautti Valentina Tereškova oli ensimmäinen nainen avaruudessa. SpaceX
Dragon V2 on SpaceX:n kehitteillä oleva miehitetty avaruusalus. Miehittämätön ensilento on kaavailtu vuodelle 2017. Sitä seuraava lento on tavoitteiden mukaan miehitetty, noin kahden viikon lento Kansainväliselle avaruusasemalle. Apollo 7
Apollo 7 oli Apollo-avaruusohjelman ensimmäinen miehitetty lento. Se oli seitsenpäiväinen Maata kiertävä lento ja ensimmäinen Saturn IB:llä toteutettu laukaisu. Apollo 7 oli myös ensimmäinen kolmimiehinen amerikkalainen avaruuslento. Miehet riitelivät lennolla, koska Schirra tartutti flunssansa muihin. Riidoista huolimatta miehistö teki tehtävänsä lennolla. Luettelo vuoden 1962 miehittämättömistä avaruuslennoista
Vuoden 1962 miehittämättömät avaruuslennot muodostuivat 56 onnistuneesta satelliitin laukaisusta. Avaruusaluksia lähettivät vuonna 1962 pääosin Yhdysvallat (44, joista 32 oli sotilaallisia) ja Neuvostoliitto (14, joista 11 vakoilusatelliitteja) sekä niiden lisäksi Englanti ja Kanada. Yksi satelliitti oli juridisesti englantilainen, huhtikuussa laukaistu Ariel 1. Kesäkuussa laukaistu Telstar 1 oli ATT-puhelinyhtiön kehittämä tietoliikennesatelliitti. Syyskuussa Yhdysvallat laukaisi kanadalaisen tiedesatelliitin Alouette 1:n, jonka synnyllä voi olla tekemistä Kanadan sotilaslentokoneteollisuuden alasajon kanssa. Neuvostoliiton suuri Kosmos-avaruusalussarja alkoi ja samalla Neuvostoliiton tiedustelusatelliittien sarja. Yhdysvaltain historia
Yhdysvaltain Apollo-avaruusohjelma ja Neuvostoliiton kanssa käyty avaruuskilpa huipentuivat vuonna 1969 Apollo 11 -lentoon, joka oli ensimmäinen miehitetty avaruuslento Kuuhun ja toi ihmiskunnan ensimmäistä kertaa vieraan taivaankappaleen pinnalle. Kiina
Kiinan miehitetty avaruuslento "Shenzhou 5" laukaistiin 15. lokakuuta 2003, mikä teki Kiinasta järjestyksessä neljännen ihmisiä avaruuteen lähettäneen maan. Kiina suunnittelee rakentavansa avaruusaseman lähitulevaisuudessa ja laskeutuvansa kuuhun ensi vuosikymmenellä. Vostok-rakettiperhe
Vostok ( ’itä’) oli neuvostoliittolainen maailman ensimmäinen miehitettyjä avaruusaluksia laukaiseva kantoraketti, joka kehitettiin maailman ensimmäisestä mannertenvälisestä ydinohjuksesta, R-7:stä. Sen ensilaukaisu tapahtui 22. joulukuuta 1960, ja 12. huhtikuuta 1961 se vei avaruuteen Juri Gagarinin. Virgil Grissom
Kun Yhdysvaltain ensimmäisen avaruuslennon lentänyt astronautti Alan Shepard joutui sisäkorvavikansa vuoksi luopumaan lentotehtävistä, Gus Grissom valittiin ensimmäisen Gemini-lennon komentajaksi, kumppaninaan John W. Young. Gemini-alus nimettiin NASAn vastustuksesta huolimatta ”Molly Browniksi” Broadway-musikaalin "Uppoamaton Molly Brown" mukaan. Gemini 3 -lennon myötä 23. maaliskuuta 1965 Gus Grissomista tuli ensimmäinen astronautti, joka oli lentänyt avaruudessa kahdesti. Vostok 3
Vostok 3 oli järjestyksessään Neuvostoliiton kolmas avaruuslento (11.–14. elokuuta 1962). Vostok 3 suoritti yhteislennon Vostok 4:n kanssa. Tämä oli ensimmäinen kerta kun Maan kiertoradalla oli yhtä aikaa kaksi miehitettyä avaruusalusta. Luettelo miehitetyistä avaruuslennoista
Luettelo miehitetyistä avaruuslennoista. Tässä avaruuslennolla tarkoitetaan lentoja, joiden suurin lentokorkeus ylitti 100 km tai jotka laukaistiin tässä tarkoituksessa mutta epäonnistuivat. 100 km on Fédération Aéronautique Internationalen määritelmä avaruuden alkamiselle. Michael Collins (astronautti)
Avaruusohjelmaan Collins valittiin vuonna 1963. Vuonna 1966 Collins osallistui Gemini 10 -avaruuslennolle, jossa hän ja John Young tekivät uuden korkeusennätyksen lentämällä 764 kilometriä Maan yläpuolella. Collins myös suoritti avaruuskävelyn tällä lennolla. Vuonna 1969 Collins oli mukana Apollo 11 -lennolla, joka oli ensimmäinen Kuuhun laskeutunut avaruuslento. Lennolla Collins ohjasi komentomoduuli Columbiaa, joka kiersi Kuuta Neil Armstrongin ja Buzz Aldrinin laskeutuessa Kuuhun. Presidentti Richard Nixon myönsi kaikille astronauteille Presidential Medal of Freedomin. Miehitetyt avaruuslennot
Pitkäkestoisimmat avaruuslennot ovat olleet avaruusasemilla. Sekä Neuvostoliitolla että Yhdysvalloilla on ollut avaruusasemia. Jo alkujaan täysin neuvostoliittolaisen Mir-aseman kanssa tehtiin yhteistyötä, mutta sitä seuraava avaruusasema, Kansainvälinen avaruusasema on jo alkujaan kansainvälinen hanke. 2000-luvun alussa myös kaksi yksityistä miehittämätöntä koeavaruusasemaa, Genisis I ja Genesis II on lähetetty avaruuteen tavoitteena kehittää yksityinen miehitetty avaruusasema. Shenzhou 5
Shenzhou 5 oli 15. lokakuuta 2003 tapahtunut Kiinan ensimmäinen miehitetty avaruuslento. Se laukaistiin käyttämällä Pitkä marssi 2F -kantorakettia. Mukana matkusti ensimmäinen kiinalainen avaruuslentäjä, taikonautti Yang Liwei. Apollo 18
Monissa lähteissä myös Apollo–Sojuz-yhteislennon (1975) Apollo-alusta kutsutaan nimellä Apollo 18. Se oli viimeinen USA:n miehitetty avaruuslento ennen avaruussukkulan ensilentoa 1981. Gemini 3
Gemini 3 oli USA:n ensimmäinen kahden miehen avaruuslento. Gemini tarkoittaa kaksosia. Gemini 3 -avaruuslento toteutettiin 23. maaliskuuta 1965 ja se kesti noin 5 tuntia. Aluksessa olleiden astronauttien nimet olivat Virgil Grissom ja John Young. Virgil Grissom oli jo aiemmin osallistunut USA:n toiselle avaruuslennolle, hypylle avaruuteen, Mercury 4 -avaruusaluksella. Kuulento
Kuulento tarkoittaa Maan kiertolaiseen Kuuhun suuntautuvaa joko miehitettyä tai miehittämätöntä avaruuslentoa. Miehittämättömiä kuulentoja sanotaan luotainlennoiksi. Näitä ovat muun muassa Neuvostoliiton Luna 9 ja Yhdysvaltain Surveyor 1. Miehitettyjä lentoja Kuuhun on toistaiseksi tehnyt vain Yhdysvallat Apollo-ohjelman puitteissa 1969–1972; Kuussa kävi 12 astronauttia. Ensimmäinen Kuuhun laskeutunut miehitetty lento oli Apollo 11 heinäkuussa 1969, jolloin astronautti Neil Armstrong astui ensimmäisenä Kuun kamaralle. Tällä hetkellä viimeisin miehitetty kuulento oli Apollo 17 vuonnan 1972. Kiinan Chang’e-3 2013 oli ensimmäinen pehmeä laskeutuminen Kuuhun sitten vuoden 1976. Kuu
Kuu on ainoa vieras taivaankappale, jonka pinnalla ihminen on kävellyt. Ensimmäinen miehittämätön luotain laskeutui Kuun pinnalle vuonna 1959, ja vuosina 1969–1972 sinne suuntautui kuusi miehitettyä avaruuslentoa, joista ensimmäinen oli Apollo 11. Vuoden 1972 jälkeen Kuussa on vieraillut vain tieteellistä työtä tekeviä miehittämättömiä luotaimia. Mars
Nasa on pohtinut miehitettyä lentoa Marsiin jo 1950-luvulla, jolloin muun muassa Collier-lehti lobbasi avaruuslentojen puolesta monilla teemoilla. Mars-lennot olivat 1960-luvulla vaihtoehtona Apollo-ohjelmalle siltä varalta, että neuvostoliittolaiset olisivat ehtineet Kuuhun ennen yhdysvaltalaisia. Mars-lennot olivat myös 1980-luvun lopulla osana Space Exploration Initiative (SEI) -hanketta ja vuodesta 2004 Moon to Mars -ohjelmassa. Kuten 1980-luvun lopun suunnitelmassa, miehitetty Mars-lento toteutunee aikaisintaan vuonna 2030. STS-95
Lento sai suurta mediahuomiota entisen Mercury-avaruusohjelman astronautin ja Yhdysvaltain senaattorin John Glennin palatessa avaruuteen toiselle avaruuslennolleen. Glenn oli vuonna 1962 kiertänyt ensimmäisenä yhdysvaltalaisena maapallon Mercury 6 -lennolla. 77-vuotiaana Glennistä tuli vanhin avaruudessa käynyt ihminen (ennätys edelleen vuonna 2018 voimassa). Lennolle osallistuneesta Euroopan astronauttijoukkojen Pedro Duquesta tuli myös ensimmäinen espanjalainen avaruudessa. Voshod 1
Voshod 1 () oli ensimmäinen avaruuslento, joka vei avaruuteen useamman kuin yhden henkilön ja ensimmäinen ilman avaruuspukuja tehty lento (12. lokakuuta 1964). Lennolla mukana olleet kosmonautit olivat Boris Jegorov, Vladimir Komarov ja Konstantin Feoktistov. Mercury-Redstone 3
Mercury-Redstone 3 (MR-3, lento tunnetaan myös nimellä "Freedom 7") oli USA:n ensimmäinen miehitetty avaruuslento ja osa Mercury-ohjelmaa. Se toteutui 5. toukokuuta 1961. Astronautti Alan Shepard kävi 183,3 kilometrin korkeudella. Lento kesti 15 minuuttia ja 22 sekuntia. Lento oli siis pelkkä hyppy avaruuteen, koska Redstone-kantoraketti ei ollut kyllin voimakas nostamaan alusta kiertoradalle. Se onkin historian lyhin avaruuslento. Vostok (avaruusalus)
Vostok oli Neuvostoliiton ensimmäinen miehitetty avaruusalus. "Vostok 1" -aluksella tehtiin huhtikuussa 1961 maailman ensimmäinen miehitetty avaruuslento. Kosmonautti Juri Gagarin kiersi sillä Maata huhtikuussa 1961. Sitä ennen aluksella oli tehty miehittämättömiä kokeita "Sputnik 4":stä alkaen. Taikonautti
25. syyskuuta 2008 Kiina laukaisi Shenzhou 7 -aluksen, jossa oli kolmen hengen miehistö. Kiinan historian ensimmäinen avaruuskävely tapahtui perjantaina 26. syyskuuta 2008, jolloin lennon komentaja Zhai Zhigang suoritti vajaan 20 minuutin avaruuskävelyn Kiinan lipun kanssa. Tapaus nähtiin myös suorana lähetyksenä Kiinan televisiossa. Miehittämätön avaruustoiminta
Institutionaalinen avaruustoiminta on yleensä avaruustutkimusta tai sotilaallista avaruustoimintaa. Avaruustutkimuksen lennot ovat yleensä avaruusluotaimia. Miehittämättömiksi avaruuslennoiksi ei yleensä katsota kantorakettien laukaisuja, joissa osa raketista on jäänyt kiertoradalle vaikka näin tehtiin aikoinaan mm. miehitettyjen lentojen muodostelmalentokokeiluissa (esimerkiksi Atlas-Agena). Näiden rakettien ylimmät vaiheet muodostavat kuitenkin merkittävän osa ihmisen luomasta avaruusromusta matalilla kiertoradoilla. Vostok 4
Vostok 4 oli Neuvostoliiton neljäs miehitetty avaruuslento (12.–14.8. 1962). Journey into Space
Ensimmäisen sarjan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1965, ja siinä kerrotaan miehistön matkasta Kuuhun avaruusalus Lunalla. Sarjalla ei ollut virallista nimeä. Radio Times antoi sille alaotsikoksi "A Tale of the Future" ja BBC kutsui sitä tammikuusta 1955 alkaen sisäisesti nimellä "Journey to the Moon". Sarjassa oli tarkoitus olla 12 jaksoa, mutta lopulta niitä tehtiin 18. Ensimmäisen jakson BBC Light Programme esitti 21. syyskuuta 1953. Se sai 5,1 miljoonaa kuulijaa, josta kuulijamäärä putosi neljään miljoonaan seuraavien jaksojen aikana. Kuulijaluvut kuitenkin nousivat sarjan loppua kohden, ja viimeisellä jaksolla oli 8 miljoonaa kuulijaa.