Mitkä valtiot luetaan Lähi-itään?
Lähi-itä
Lähi-itään kuuluvia maita ovat Turkki, Syyria, Jordania, Israel, Libanon, Afganistan, Iran, Irak, Saudi-Arabia, Jemen, Oman, Arabiemiirikuntien liitto, Qatar, Bahrain ja Kuwait. Poliittisena terminä käytettynä Lähi-itään luetaan myös Egypti ja Kypros.
Libyan historia
Presidentti Ronald Reaganin kaudella Yhdysvaltojen suhteet Libyaan, Syyriaan ja PLO:hon olivat jännittyneet. Toisaalta Libyan liittolaisen Syyrian ja Israelin väliset suhteet olivat heikot. Libya puolestaan oli osoittanut avoimesti tukensa Islamilaiselle tasavallalle eli Iranille. Israel käynnisti vuonna 1982 PLO:n sekä Syyrian vastaisen Rauha Galileaan -operaation, minkä tarkoituksena oli miehittää Etelä-Libanon. Päämääränä oli yhteistyössä Libanonin maroniittikristittyjen falangeista koostuvan SLA:n avulla eliminoida PLO:n Israelin vastainen toiminta Libanonin alueelta. Länsiranta
Länsiranta kuului aiemmin yhteen muun historiallisen Palestiinan kanssa, joka nykyään muodostaa Israelin valtion. Ottomaanien menetettyä Lähi-idän alueensa ensimmäisessä maailmansodassa Palestiinasta tuli Ison-Britannian mandaatti, jota se hallitsi toisen maailmansodan loppuun saakka. Sodan jälkeen Palestiinassa asuville juutalaisille ja arabeille alettiin suunnitella itsenäisyyttä. YK:n suunnitelmassa mandaatti jaettiin kahtia; juutalaiset saivat Israelin ja arabit alueen, johon kuuluivat muiden muassa Länsiranta ja Gaza. Suunnitelman mukaan Jerusalem ei olisi kuulunut kumpaankaan valtioon, vaan se olisi ollut kansainvälisessä hallinnossa. Välittömästi tämän jälkeen islamilaiset naapurimaat hyökkäsivät Israeliin. Kun sota oli ohi, Israel ja sen islamilaiset naapurit jakoivat Palestiinan arabien maat. Länsirannan sai Jordania, Gazan Egypti. Jerusalemin vanha kaupunki joutui Länsirannan osana myös Jordanialle, mutta sen länsipuolelle syntyneet, etupäässä juutalaisten asuttamat esikaupungit Israelille, jonka alueeseen täten tuli Jerusalemin kohdalle Länsirannan sisään työntyvä kieleke. Arabianmeri
Arabianmeri on osa Intian valtamerta Intian ja Arabian niemimaan välissä. Arabianmeren rannikkovaltiot ovat Intia, Pakistan, Iran, Oman, Jemen, Somalia ja Malediivit. Sen kaksi tärkeää lahtea ovat Adeninlahti lounaassa, joka kurottuu kohti Punaistamerta, ja Omaninlahti luoteessa, joka jatkuu Persianlahtena aina Irakiin asti. Israelin puolustusvoimat
Tiedusteluaineiston ja muun muassa Dimonan-ydintutkimuslaitoksessa työskennelleen israelilaisen ydinteknikon Mordechai Vanunun kertoman mukaan Israel on ainoa Lähi-idän maa, jolla on ydinase. Israel, Intia, Pakistan ja Pohjois-Korea ovat ydinsulkusopimuksen ulkopuolella. Maalla uskotaan olevan noin 75–400 ydinkärkeä. Israelin hallitus ei ole myöntänyt eikä kieltänyt ydinaseiden olemassaoloa, mutta on ilmoittanut, ettei se ensimmäisenä ""tuo ydinasetta Lähi-itään"". 11. joulukuuta pääministeri Ehud Olmert myönsi saksalaisen televisiokanavan haastattelussa epäsuorasti Israelin hallussa olevan ydinaseita, kun häneltä kysyttiin Israelin oletetun ydinaseen vaikutuksesta länsimaiden mahdollisuuksiin puuttua Iranin ydinohjelmaan. Olmert luokitteli puheessaan Yhdysvaltojen, Ranskan ja Venäjän lisäksi Israelin ydinasevaltojen joukkoon: Qatar
Kesäkuun alussa 2017 Saudi-Arabia, Bahrain, Arabiemiraatit, Jemen, Egypti ja Libya – tosiasiassa toinen Libyan keskenään taistelevista hallituksista – katkaisivat diplomaattisuhteensa Qatariin, ja näissä maissa olleet Qatarin kansalaiset määrättiin poistumaan kahden viikon kuluessa. Lisäksi Saudi-Arabia sulki Qatarin vastaisen rajansa. Saudi-Arabian valtiollinen uutistoimisto syytti Qataria muiden muassa Isis- ja Al-Qaida-terroriverkostojen sekä Muslimiveljeskunnan tukemisesta ja niiden propagandan levittämisestä. Qatarin emiirin kerrottiin arvostelleen Saudi-Arabiaa ja sanoneen, että arabien vihamielisyyteen Irania kohtaan ei ollut perusteita. Qatar kiisti syytökset ja syytti puolestaan venäläisiä hakkereita Qatarin lausuntojen väärentämisestä. Ulkomaisten tarkkailijoiden mukaan Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin Saudi-Arabiaan toukokuussa 2017 tekemä vierailu ja hänen sen aikana esittämänsä voimakkaat Iranin vastaiset lausunnot rohkaisivat Saudi-Arabiaa painostamaan pientä naapurimaataan entistä voimakkaammin. Lähi-itä
Termin määrittely ei ole yksiselitteinen, mutta seuraavat maat katsotaan yleensä osaksi Lähi-itää: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki
Seuraavat maat ovat rahoittajamaita: Alankomaat, Australia, Belgia, Egypti, Espanja, Kanada, Korea, Kreikka, Kypros, Irlanti, Islanti, Israel, Italia, Itävalta, Japani, Luxemburg, Malta, Meksiko, Marokko, Norja, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Uusi-Seelanti, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat. Uskonnonvapaus
Vuonna 2013 julkaistun "The Freethought Report 2013" -raportin mukaan maailmassa on 13 valtiota, joissa ateismista tai valtionuskonnon hylkäämisestä voidaan antaa kuolemantuomio: Afganistan, Iran, Jemen, Malesia, Malediivit, Mauritania, Nigeria, Pakistan, Qatar, Saudi-Arabia, Somalia, Sudan ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Suurimmassa osassa YK:n jäsenmaita uskonnonvapaus ei toteudu: syrjintä on voimakkainta etenkin islamilaisessa maailmassa ja Afrikassa. Myös useimmissa Euroopan unionin maissa ateisteja syrjitään, ja useassa EU-maassa voi jumalanpilkasta saada vankeustuomion. Uskonnollisesti vapaita ja tasa-arvoisia EU-maita raportin mukaan ovat Alankomaat ja Belgia. Myös Yhdysvallat on melko salliva, mutta suurin osa Latinalaisen Amerikan maista Brasiliaa, Uruguayta ja Jamaikaa lukuun ottamatta syrjii ateisteja. Juutalainen pakolaisuus arabimaista
Juutalaisia asui nykyisissä arabimaissa Lähi-Idässä ja Pohjois-Afrikassa 1900-luvun alussa yli 800 000, joista suurin osa Euroopan maiden, Ranskan, Britannian ja Italian, hallitsemissa siirtomaissa, eniten Marokossa, Irakissa ja Algeriassa. 1800-luvun sionismi, YK:n 1947 käynnistämä Israelin itsenäisyysprosessi ja maan lopullinen itsenäistyminen 1948, sekä sitä seurannut Israelin ja ympäröivin arabimaiden välinen konflikti johti lähes koko tämän muslimimaissa eläneen juutalaisväestön karkottamisiin ja pakenemiseen Israeliin, Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. Lähi-idän historia
Vuoden 634 jälkeen arabit valloittavat koko Lähi-idän Bysantilta. Islamista tulee alueen valtauskonto ja arabian kielestä pääkieli monessa alueen maassa. Eurooppalaiset tekevät 1000-luvun lopulta 1200-luvun lopulle ristiretkiä Palestiinaan, mutta arabit säilyttävät lopulta alueen hallinnan. Jerusalem jaetaan kolmen uskonnon kesken, jotka kaikki pitävät sitä pyhänä kaupunkina. Israel
Suhteellinen vaalitavan sekä 1990-luvulta lähtien yhteiskunnallisen pirstoutumisen vuoksi maassa on myös suuri joukko pienempiä puolueita, joilla on usein ollut merkittävä vaa'ankieliasema maan parlamentissa ja siten suhteellisesti kokoaan suurempi vaikutusvalta. Pieniin puolueisiin kuuluvat Meretz-Jahhad ("sosiaalidemokraatit"), Ra'am ("yhdistynyt arabilista"), Ta'al ("arabiliike uudistumiselle"), Shas, Kansallinen uskonnollinen puolue, Jisrael Beiteinu, Israelin kommunistinen puolue, Balad ("kansallinen demokraattinen kokoomus"). Arabipuolueiden Ra'am, Ta'al ja Balad osallistuminen vuoden 2009 vaaleihin on kuitenkin kielletty. Siitä huolimatta niillä on knessetissä yhteensä 8 paikkaa. Luettelo metsäisimmistä maista
Suuria maita, joissa on vähiten metsää, ovat Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan aavikkovaltaiset valtiot. Esimerkiksi Omanissa, Qatarissa ja San Marinossa ei ole metsiä lainkaan, Egyptissä ja Libyassa kummassakin metsäpinta-alan osuus on 0,1 prosenttia koko maan alueesta. Egypti
Egypti oli ensimmäinen arabimaa, joka solmi Israelin valtioon diplomaattisuhteet. Tämä tapahtui maiden allekirjoitettua Egyptin-Israelin rauhansopimuksen Camp Davidin neuvottelujen tuloksena vuonna 1978. Egyptillä on ollut merkittävä vaikutus muihin arabimaihin, ja se on toiminut usein välittäjänä näiden välisissä kiistoissa sekä Israelin-Palestiinan konfliktissa. Monet arabimaat luottavat yhä Egyptin rooliin jälkimmäisessä, vaikka sen vaikutus onkin ollut rajoitettua. Diplomaattiset suhteet naapurimaahan Sudaniin ovat olleet kireät kiistellyn Hala’ibin alueen vuoksi. Libanonin rauhanturvaoperaatio 2006
20. elokuuta 2006 Israel ilmoitti, ettei se halua Libanoniin rauhanturvaajamaiksi sellaisia, joilla ei ole diplomaattisia suhteita. Libanoniin joukkoja tarjonneista maista Bangladeshilla, Indonesialla ja Malesialla ei ole diplomaattisuhteita Israeliin. Levantti
1900-luvun puolivälin jälkeen Levantti on pysynyt kiistanalaisena seutuna. Mediassa usein käsiteltävä "Lähi-idän konflikti" tarkoittaa yleensä nimenomaan Levantin ja siellä erityisesti Israelin ja Palestiinan sekä niihin läheisesti liittyvän Libanonin välisiä ja sisäisiä konflikteja. Alueen valtioista Israel on Yhdysvaltoihin tukeutuva demokratia, Jordania on kuningaskunta, joka tasapainoilee Israel-arabit-ristiriidoissa, Libanon on ollut PLO:n läsnäolon laukaiseman sisällissodan ja vuoden 1983 sodan jälkeen eri kansanryhmien muodostama eräänlainen liittovaltio, ja Syyria on muodollisesti demokratia, mutta mm. presidenttiys on periytynyt vielä 1990-luvulla. Armenialaisten kansanmurha
Turkin lisäksi monet muut maat eivät ole tunnustaneet kansanmurhaa tapahtuneeksi. Sen sijaan puhutaan usein esimerkiksi verilöylyistä tai "väkivallanteoista". Näihin maihin kuuluivat pitkään esimerkiksi Yhdysvallat, Britannia, Georgia, Ukraina ja Israel. Palestiina (alue)
Balfourin julistuksessa vuonna 1917 britit antoivat tukea juutalaisten pyrkimykselle luoda oma valtio Palestiinaan. Ensimmäinen maailmansota mullisti sultanaatin alueen myös arabivallankumouksen voimin, jossa T. E. Lawrence näytteli brittien puolelta merkittävää osaa. Osmanien valtakunta hajosi. Vuonna 1920 San Remossa liittoutuneet jakoivat keskenään osmanien Lähi-idän alueet. Syyria joutui Ranskan alaisuuteen, Irakista muodostettiin kuningaskunta, joka aluksi kuitenkin oli Ison-Britannian vallan alainen Kansainliiton mandaattialueena. Myös Palestiinasta muodostettiin brittiläinen mandaattialue. Nämä muutokset saivat Kansainliiton hyväksynnän. 
Sunnuntaina huhtikuun 25. päivänä 1920 liittoutuneiden valtioiden Ylin Neuvosto (Iso-Britannian, Ranska, Italia, Japani ja Yhdysvallat tämän ollessa tarkkailijana) hyväksyi San Remo Päätöksen - 500:n sanan pituisen asiakirjan, joka määritteli poliittisen kartan Lähi-Idässä Ottomaanien Valtakunnan luhistuttua. 
Päätös johti kolmen Mandaatin perustamiseen, kuten Kansainliiton vuoden 1919 Peruskirjan Artiklassa 22 määriteltiin. Tulevaisuuden valtiot Syyria-Libanon ja Iraq syntyivät kahdesta mandaatista ja niistä tuli Arabivaltioita. Mutta kolmannesta mandaatista Liittoutuneiden maiden Ylin Neuvosto tunnusti: "juutalaisten historiallisen siteen Palestiinaan ja perusteet heidän kansankodin perustamiselle tuohon maahan" samaan aikaan turvaten ei-juutalaisten asukkaiden "siviili ja uskonnolliset oikeudet ".
San Remo Päätöksen ehdot sisältyivät Sèvres Sopimukseen säilyen muuttumattomina Lausannen Sopimuksen vuonna 1923 tapahtuneeseen lopulliseen ratifioitiin asti. Arabit saivat yhtäläiset kansalliset oikeudet kaikkialla muilla Lähi-Idän alueilla, siis - yli 96 % :in Ottomaanien aikaisemmin hallitsemasta alueesta. Arabian niemimaan al-Qaida
Arabian niemimaan al-Qaidan tavoitteena on kaataa paikalliset hallitukset ja perustaa niiden tilalle islamilainen kalifaatti. Päävihollisenaan järjestö pitää Yhdysvaltoja ja Saudi-Arabiaa, sekä Palestiinaa se pitää puolestaan siionistien miehittämänä. Jemenissä järjestö on syyttänyt hutheja yrityksestä asettaa maahan šiialaisen tulkinnan mukainen lakijärjestelmä. Järjestö on syyttänyt šiialaisia myös polyteismistä ja pitää näitä islamin vihollisina. Qatar
Kesäkuun 5. päivänä vuonna 2017 Saudi-Arabian johtama liittouma katkaisi siteet Qatarin kanssa syyttämällä maata terrorismin tukemisesta Iranissa. Liittoumaan kuuluu Saudi-Arabian lisäksi Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Bahrain ja Egypti. Coca-Cola
Lähi-idässä Coca-Cola tasapainotteli arabimarkkinoiden ja Israelin markkinoiden välillä. Se valitsi lopulta juutalaisjärjestöjen painostuksesta Israelin markkinat, minkä seurauksena arabimaat alkoivat boikotoida Coca-Colaa vuonna 1968. Pepsi sen sijaan valitsi arabimarkkinat Israelin sijaan. Coca-Cola pystyi palaamaan arabimarkkinoille 1980-luvun lopulla. Juoman myyntiä muslimimaissa on senkin jälkeen kuitenkin haitannut sen yhdistyminen Yhdysvaltoihin. Luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki
Tämä on luettelo valtioista, joilla on useampi kuin yksi pääkaupunki eli joissa valtion hallinnolliset elimet sijaitsevat useammassa kuin yhdessä kaupungissa. Israel ei ole tässä listassa, sillä sen pääkaupunki on kiistanalainen. Tel Avivissa sijaitsee monien valtioiden suurlähetystöjä, mutta maan parlamentti eli Knesset sijaitsee Jerusalemissa. Itä-Aasia
Itä-Aasia on maantieteellinen alue Aasiassa, johon Yhdistyneiden kansakuntien aluejaottelun mukaan kuuluvat Etelä-Korea, Japani, Kiinan kansantasavalta (mukaan lukien Hongkong ja Macao), Kiinan tasavalta (Taiwan), Mongolia ja Pohjois-Korea. Arabien–Israelin konflikti
Arabimaat hyökkäsivät Israeliin sen jokaiselta rajalta vuonna 1947. Egyptin armeija hyökkäsi Siinailta, kun taas Transjordania, Syyria, Libanon ja Irak hyökkäsivät etelästä, idästä ja pohjoisesta. Tavoite oli nopeasti tuhota vastarinta ja miehittää Israel sekä liittää sen alueet arabimaihin. Arabimailla oli raskailla aseilla, tykistöllä, ilmavoimilla sekä panssariajoneuvoilla varustetut järjestäytyneet armeijat, joten kapeimmillaan vain kymmenisen kilometriä ohuen maan paloittelu ja sen puolisotilaallisten käsiasein varustettujen joukkojen kukistaminen vaikutti vain ajan kysymykseltä. Kaukoidän tasavalta
Kaukoidän tasavalta () oli Venäjän Itä-Siperiassa ja Kaukoidässä vuosina 1920–1922 sijainnut valtio. Se käsitti Taka-Baikalian, Amurin, Primorjen ja Kamtšatkan alueet sekä Sahalinin pohjoisosan. Pääkaupunkina oli aluksi Verhneudinsk ja lokakuusta 1920 lähtien Tšita. Islamilainen valtio
Islamilainen valtio (arabiaksi: دولة إسلامية‎, "dawlah islāmiyyah") on valtio, jonka valtionuskonto on islam ja jonka lait ja yhteiskunta perustuvat šariaan eli islamilaiseen lakiin. Islamin perustamisesta lähtien on maailmassa ollut lukuisia islamilaisia valtioita. Nykypäivän islamilaiset valtiot jotka eivät ole monarkioita ovat Pakistan, Mauritania, Iran ja Afganistan, joita kutsutaan islamilaisiksi tasavalloiksi. Myös jihadisti-/terrorijärjestö Isis on julistanut Irakin ja Syyrian alueen miehityshallintonsa islamilaiseksi kalifaatiksi, mikä tosin ei ole sama asia kuin itsenäinen valtio. Islamilaisia valtioita ei tule sekoittaa muslimivaltioihin, jotka ovat valtioita, joissa enemmistö asukkaista on muslimeja. Lähi-idän historia
Arabiasta löytyy öljyä 1900-luvulla ja monesta köyhästä maasta tulee vauras öljyntuottaja.
Arabit ja Israel ajautuivat sotaan monta kertaa 40- ja 60-luvuilla. Nahistelu jatkui pienemmässä mitassa arabimilitanttien terrorismina ja Israelin vastaoperaatioina mm Libanonissa ja Gazassa. Iranissa tapahtui islamilainen vallankumous ja maa joutui Irakin kanssa sotaan. Irak miehitti Kuwaitin ja juuttui pitkälliseen konfliktiin kansainvälisen yhteisön kanssa. Yhdysvallat vapautti Kuwaitin Persianlahden sodassa 1990 ja kaatoi Saddam Husseinin hallinnon Irakin sodassa vuonna 2003. Monissa arabimaissa oli kansannousuja vuosina 2010-2011. Egyptissä protestointi johti ensin islamistien valtaan, sitten sotilasvaltaan. Syyriassa arabikevät vei tuhoisaan sisällissotaan ja humanitaariseen katastrofiin eli pakolaiskriisiin. Irakin ja Syyrian sisällissodat nostivat kalifaattiin pyrkivän jyrkän linjan islamilaisen Isis-järjestön maailmanpolitiikan keskiöön. Suurvallat sekaantuivat 1900- ja 2000-luvulla moneen otteeseen Lähi-idän tapahtumiin, milloin tukien sotijoita, milloin pyrkien rauhaa rakentamaan. Palestiina (alue)
Kartoissa esiintyvät rajat perustuvat suurimmalta osalta vuoden 1949 aselevon rintamalinjoihin, joita nimitetään "vihreäksi linjaksi" ("Green Line"). Näiden alueiden katsotaan yleisesti kuuluvan Israelin valtioon. Nämä vuoden 1949 rajat ovat Israel ilman Gazan kaistaa, Golania ja Länsirantaa. Jordania otti haltuunsa 1948 Länsirannan ja Egypti Gazan, mutta Israel valloitti nämä alueet 1967. Monet arabit pitävät Israelin valtiota laittomana ja katsovat koko alueen kuuluvan "palestiinalaisille" eli Palestiinan arabeille. Osa Israelin naapurimaista on kuitenkin tunnustanut sen. Kiistaa on erityisesti Gazan ja Länsirannan asemasta. Erimielisyyksiä on myös pakolaisten paluun sallimisessa ja jälkeenjääneen omaisuuden korvaamisessa. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto
Kiertävien jäsenvaltioiden valinta tapahtuu kukin maan omista maantieteellisistä ryhmistä siten, että Afrikan mailla on kolme , Aasian ja Tyynenmeren mailla kaksi, Latinalaisen Amerikan ja Karibian mailla on kaksi, Itä-Euroopan mailla yksi ja Länsi-Euroopan mailla kaksi edustajaa. Länsi-Euroopan ryhmään kuuluu myös Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti. Arabimaat ovat edustettuina Afrikan tai Aasian ryhmissä. Välimeri
Välimeren rannikkovaltiot ovat myötäpäivään tarkasteltuna: Espanja, Ranska, Monaco, Italia, Slovenia, Kroatia, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Albania, Kreikka, Turkki, Syyria, Libanon, Israel, Egypti, Libya, Tunisia, Algeria ja Marokko. Välimeren saarivaltioita ovat Malta ja Kypros. Lisäksi Välimeren rannikolla sijaitsevat Ison-Britannian hallinnassa oleva Gibraltar Atlantin ja Välimeren yhtymäkohdassa Espanjan ympäröimänä sekä Gazan kaista Israelin ja Egyptin välissä sekä Espanjan Ceuta ja Melilla Marokon ympäröiminä. Holokaustin kiistäminen
Holokaustin kiistäminen on yleistä muslimimaailmassa. Juutalaisvastaisia näkemyksiä on luonut varsinkin juutalaisen Israelin valtion ja palestiinalaisten välinen vuosia jatkunut väkivaltainen konflikti. Holokausti väitetään keksityn tekosyyksi Israelin valtion perustamiselle ja sitä väitetään edelleen käytettävän Israelin politiikan tukemiseen. Toisaalta monet muslimit ajattelevat, että vaikka holokausti olisikin oikeasti tapahtunut, se ei silti olisi oikeuttanut juutalaisia perustamaan valtiota palestiinalaisten maille ja ottamaan haltuunsa Jerusalemia, yhtä islamin pyhimmistä kaupungeista. Iranin presidentti Mahmoud Ahmadinejad on antanut lausuntoja, joissa hän edustaa kumpaakin näistä näkökannoista. Ahmadinejadin lausunnot ovat herättäneet suurta närkästystä länsimaissa. Persianlahden arabimaiden jääkiekkoturnaus
Arabiemiirikunnat on voittanut jokaisen turnauksen. Se on myös ainoa joukkue, joka on pelannut Kansainvälisen jääkiekkoliiton järjestämissä MM-turnauksissa asti. Arabiemiirikunnat, Kuwait ja Bahrain ovat osallistuneet myös Aasian kärkimaiden kanssa mm. Aasian talvikisoihin ja IIHF Challenge Cup of Asiaan. Vuoden 2016 turnauksen kaikki joukkueet kuuluivat jo tuolloin IIHF:ään, mutta ainoastaan aiemmin kerran turnaukseen osallistuneet Bahrain ja Saudi-Arabia eivät ole jäseniä. Vuoden 2010 turnauksessa pronssiin yltänyt Saudi-Arabia pelasi tuolloin toistaiseksi ainoat kolme virallista maaotteluaan. Merenptahin steela
Rivillä, jolla Israel mainitaan, se esiintyy yhdessä kolmen muun kukistetun maan tai valtion kanssa, jotka sijoittuvat Kaananin­maahan: Gezer, Yanoam ja Askelon. Maininnat Israelista ovat siis yhdessä säkeistössä monien muiden säkeistöjen jälkeen, jossa mainita faaraon muun muassa kukistaneen Libyan kansan. Tasavalta
2000-luvun alussa useimmat niistä valtiosta, jotka eivät kutsu itseään monarkioiksi, olivat tasavaltoja joko virallisen nimensä tai perustuslakinsa perusteella. Tähän on joitakin poikkeuksia: Libyan arabi-Jamahiriya, Israel, Myanmar ja Venäjän federaatio. Israel ja Venäjä ja jopa Myanmar ja Libya täyttävät silti monia tasavallan kriteereitä. Israelin–Palestiinan konflikti
Ennen hyökkäystä Gazan alue oli jo ollut Egyptin ja Israelin saartamana kahdeksantoista kuukauden ajan, mikä oli lamauttanut alueen talouden. Israel ja monet muutkin maat luokittelivat Gazan aluetta hallineen Hamas-puolueen terroristiorganisaatioksi, vaikka se oli Palestiinan parlamentin suurin puolue. Terroristimääritelmään vaikuttavat Hamasin käyttämät väkivaltaiset keinot, eikä sen saamalla äänimäärällä vaaleissa ole asian kanssa mitään tekemistä. Hamas ei hyväksynyt Israelin valtion olemassaoloa ja se ampui jatkuvasti Etelä-Israeliin Kassam-raketteja. Palestiinan brittiläinen mandaatti
Palestiina on ollut osa Egyptiä, Kanaania, Israelia, Assyriaa, Babyloniaa, Persiaa, antiikin Kreikkaa ja Rooman valtakuntaa. Ottomaanien imperiumi hallitsi aluetta 1517–1922. Roistovaltio
Käsitettä ja sen käyttöä kritisoineet tahot haluavat kiinnittää huomiota siihen, että monet muutkin valtiot kuin Yhdysvaltain roistovaltioiksi nimeämät ovat vastoin sopimuksia kehitelleet joukkotuhoaseita (esimerkiksi Israelin ydinohjelma tai Venäjä), loukanneet ihmisoikeuksia ja jättäneet noudattamatta kansainvälisiä sopimuksia (erityisesti Israel). Näin menetteleviin valtioihin kuuluu myös Yhdysvallat itse. Israel
Israelin valtio eli Israel (, ) on valtio Välimeren ja Jordanjoen välissä Lähi-idässä. Israel perustettiin Palestiinan alueelle vuonna 1948. Se on valtiomuodoltaan parlamentaarinen demokratia ja olemukseltaan vahvasti "juutalainen valtio", mikä on virallisena ideologiana kirjattu lakiin. Väestöltään Israel on kuitenkin monikansallinen ja uskontopohjaltaan moninainen, eivätkä kaikki tunnusta juutalaisten kansallisvaltion periaatetta. Se onkin johtanut jatkuviin sisäisiin levottomuuksiin ja yhteenottoihin palestiinalaisten kanssa koko Israelin valtion olemassaolon ajan. Kuwaitin miehitys
Useat arabimaat tukivat sotilaallisesti hyökkäystä. Syyria ja Egypti olivat lähettäneet joukkoja Irakia vastaan. Liittoutuneihin kuului Pohjoismaista Tanska ja Norja. Irakin tueksi tulivat Jordania, Jemen ja PLO. Iran pysyi konfliktin ulkopuolella. Holokaustin kiistäminen
Lähi-idän muslimimaiden eräät poliittiset johtajat, kuten Syyrian, Iranin hallituksen jäsenet kuten myös palestiinalaisen Hamas-järjestön jäsenet ovat julkaisseet holokaustin kiistäviä lausuntoja. Holokaustin kiistämistä ovat jatkuvasti tukeneet useat arabijohtajat useiden tiedotusvälineiden kautta Lähi-idässä. 2002 Arabiliitto järjesti holokaustin kiistämiseen keskittyneen symposiumin Abu Dhabissa, Arabiemiraateissa. Hamas
Vaalivoiton jälkeen vuonna 2006 Hamasin edustajat ovat kuitenkin puhuneet neuvotteluista Israelin kanssa, mikä tarkoittaisi käytännössä Israelin valtion tunnustamista. Venäjä tunnustaa Hamasin kutsumalla sen edustajat neuvotteluihin Moskovaan. Sen sijaan Israel, Euroopan unioni ja Yhdysvallat eivät halua neuvotella Hamasin kanssa ennen kuin Hamas tunnustaa Israelin ja luopuu vaatimuksesta tuhota Israel. Israel on jäädyttänyt palestiinalaishallinnolle meneviä tullituloja, Euroopan unioni ja Yhdysvallat palestiinalaishallinnon palkkamenoiksi tarkoitetut avustukset. Emiraatti
Emiraatti eli emiirikunta on alue, jota hallitsee emiiri. Useimmat emiraatit sijaitsevat arabien hallitsemilla Lähi-idän alueilla. Lähi-itä
Poliittisissa yhteyksissä Lähi-idällä tarkoitetaan usein erityisesti niitä valtioita, jotka ovat osallisina arabien–Israelin konfliktissa.
Käsitteen Lähi-itä englanninkielistä vastinetta "Middle East" on käytetty ensimmäisen kerran brittiläisessä Intiassa vuonna 1850-luvulla. Virallisesti nimeä alettiin käyttää Yhdysvaltain hallituksen ulkoministeri John Foster Dullesin Eisenhowerin opin mukaan Suezin kriisin yhteydessä vuonna 1957. Lähi-idän alueen katsottiin olevan Libyan ja Pakistanin, pohjoisen Syyrian ja Irakin ja etelän Sudanin ja Etiopian välissä. Lähi-idän historia
Sijaintinsa vuoksi Lähi-idällä on tapahtumarikas historia. Alueella on tehty useita ihmiskunnan keskeisiä uudistuksia ja keksintöjä, ja siellä ovat saaneet alkunsa monet maailman suurimmat uskonnot. Kolmen mantereen kapeana risteyskohtana se on ollut tärkeä kauppareitti ja osallisena lukemattomissa konflikteissa. Alueelta löydetyt öljyvarat ovat muokanneet maailmaa 1900-luvun jälkipuoliskosta alkaen. Muinainen Lähi-itä
Egyptissä oli keskivaltakunta ja uusi valtakunta. Ajan merkittäviä valtakuntia olivat Arzawa, Kizzuwatna, Babylonia, Assyria, Yamhad, Mitanni ja Urartu. Ajan merkittäviä kaupunkeja olivat Mari, Kanaan, Ugarit, Kadesh ja Mediggo. Samalla vuosituhannella perustettiin Israelin kuningaskunta. Ajan merkittäviä kansoja olivat heettiläiset, hurrilaiset, kassiitit ja luuvilaiset. Troijassa oli vaiheet VI-VII. Heettiläiset valloittivat Babylonian noin 1600 eaa. ja myöhemmin assyrialaiset valtasivat alueen. Lähi-idän historia
Maanviljely syntyy Kaksoisvirran maassa noin 8000 eaa. Myöhemmin myös Niilin rannoilla aletaan viljellä maata ja sinne syntyy alueen toinen napa, Egyptin valtakunta. Lähi-idän ilmasto on nykyistä paljon suotuisampi viljelyyn, joten maanviljely leviää koko hedelmälliseksi puolikuuksi nimetylle alueelle Mesopotamiasta Levantin kautta Egyptiin. Arabien–Israelin konflikti
Juutalainen Israel ja islaminuskoiset arabit kiistelevät muun muassa pyhistä paikoista. Näin ollen monet arabit haluavat tuhota Israelin. Toisaalta Israelin uskonnollisessa äärioikeistossa on liikkeitä, joiden mielestä sekä Länsiranta että Gaza tulisi liittää Israeliin ja muodostaa uudestaan "Daavidin Israel". Jerusalem on sekä juutalaisten, kristittyjen että muslimien pyhä kaupunki. Näin ollen sekä arabit että Israel ovat vaatineet Jerusalemia tai ainakin osaa siitä itselleen. Molempia osapuolia tyydyttävään jakoon ei ole päästy. Lähi-itä
Eurooppalaiset tekivät vuodesta 1095 lähtien joukon ristiretkiä varsinkin Palestiinan valloittamiseksi kristityille, mikä joksikin ajaksi onnistuikin, mutta sittemmin arabit saivat vallatuksi alueen takaisin. Alueelle tekivät hävitysretkiä myös Keski-Aasiasta tulleet mongolit Tsingis-kaanin ja hänen seuraajiensa aikana. Seuraavien vuosisatojen kuluessa Osmannien valtakunta valloitti vähitellen melkein koko Lähi-idän ja piti sitä hallinnassaan ensimmäiseen maailmansotaan (1914–1918) saakka. Kehitysmaa
Kehitysmaat ovat keskenään hyvin hajanainen ryhmä. Aikaisemmin oli yleistä määritellä kehitysmaiksi kaikki Aasian, Afrikan ja Latinalaisen Amerikan maat Neuvostoliittoa ja Japania lukuun ottamatta. Nykyisin muutamat niistä ovat kuitenkin jo siinä määrin vaurastuneita, ettei niitä enää lueta kehitysmaihin, kun taas Neuvostoliittoon aikoinaan kuuluneita Keski-Aasian maita voidaan jo sellaisina pitää. Köyhimpiä maita voidaan kuvata omalla termillään: "heikoimmin kehittyneet maat" tai "alikehittyneet maat". Suhteellisesti selvästi eniten tällaisia maita on Afrikassa, jonka tilanteesta esimerkiksi viimeisten vuosikymmenten nälänhädät, sodat ja luonnonkatastrofit, kuten kuivuudet tai tulvat, ovat jättäneet varsin lohduttoman kuvan. Lisäksi etenkin Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa on paljon kehitysmaan kriteerit täyttäviä valtioita, mutta osa niistä on jo varsin teollistuneita, esimerkiksi Turkki, Intia ja Etelä-Afrikka. Näistä edistyneemmistä maista käytetään usein nimitystä "vähemmän kehittyneet maat" erotuksena köyhimpiin eli "vähiten kehittyneisiin maihin". Lähi-idän historia
Osmanien valtakunta kukistuu ensimmäisessä maailmansodassa. Iso-Britannia ja Ranska jakavat Palestiinan alueen keskenään. Israelin arabit
Israel on Lähi-idän ainoa maa, missä homoseksuaaleja ei vainota. Tämän seurauksena maahan on muuttanut paljon homoseksuaaleja arabeja naapurimaista. Israelin kuningaskunta
Israelin kuningaskunta oli valtio Lähi-idässä suunnilleen vuosina 1020–722 eaa. Muinainen Lähi-itä
Lähi-idän muinaishistoria (Orientin muinaishistoria) käsittelee varhaisten kaupunkivaltioiden syntyä ja kasvua sekä kansainvaelluksia. Lähi-itä ulottuu Egyptistä Israelin kautta Iraniin, ja mukaan kuuluu Turkki. Alueella kehittyivät maanviljely ja myös ensimmäiset sivilisaatiot. Ensimmäisenä syntyivät Sumerin kaupunkivaltiot kuten Eridu, Uruk ja Kiš; pian tämän jälkeen Egypti yhdistyi kaupungeista suureksi valtakunnaksi sotien kautta. Muinainen Lähi-itä
Muinaisen Lähi-idän alueita olivat Mesopotamia, johon kuuluivat Etelä- ja Pohjois-Mesopotamia, Levantti, Syyria, Anatolia (Turkki), Persia (Iran), Elam, Urartu, Egypti ja Kaukasuksen alue. Jordania
Jordanian hašemiittinen kuningaskunta () eli Jordania (الأردنّ, "Al-ʼUrdunn") on valtio Lähi-idässä Israelin, Saudi-Arabian, Syyrian ja Irakin naapurina. Alue tunnettiin aikaisemmin nimellä Transjordania. Lähi-idän PPNB-kausi
Kauden loppuun mennessä Lähi-itään oli syntynyt jopa noin 10 ha suuruisia tuhansien asukkaiden kyliä, mm Tell Abu Hureyra, Ain Ghazal, Jeriko, Beisamoun ja Basta. Nämä keskukset olivat miltei kaupunkeja. Läheskään kaikki tuon ajan kylät eivät olleet niin suuria, monien ala oli alle 1 ha. Kylät kasvoivat jopa 16 hehtaarin kokoisiksi. Keskitulotason maat
Näiden maiden (53 kpl vuonna 2014) BKTL oli keskimäärin 4 127–12 735 USD henkeä kohden vuonna 2014. Tähän Maailmanpankin määrittelemään maaluokkaan kuuluu yhteensä 53 maata. Listalle kuuluvat maantieteellisen Euroopan maista Bosnia ja Herzegovina, Bulgaria, Romania, Serbia ja Valko-Venäjä, sekä Euroopan ja Aasian rajalla sijaitsevat Kazakstan ja Turkki. Väestöltään suurin ylemmän keskitulotason maa on Kiina. 
Monet ylemmän keskitulon maat kuuluvat OECD-maiden kehitysavun vastaanottajamaiden listalle. Kylmä sota
Toinen merkittävä suunta kylmän sodan alussa oli Lähi-itä. Neuvostoliiton toimet Iranin suunnalla vuonna 1946 aiheuttivat huolta lännen leirissä. Merkittävä ja hyvin verkostoitunut yhdysvaltalainen diplomaatti Loy Henderson – joka toimi tuolloin suurlähettiläänä Bagdadissa – oli kuvannut kuinka Neuvostoliiton voitto vahvana pidetystä Saksasta oli saanut Lähi-idän alueen ihmiset odottamaan Neuvostoliiton vapauttavan heidät brittien otteesta {Brands}. Melvyn Leffler on tutkinut Pentagonin arkistoja ja hänen mukaansa Neuvostoliitto ei sinänsä uhannut Yhdysvaltain intressejä kylmän sodan alussa {Leffler}. Mikäli kommunismi leviäisi merkittävän raaka-aineen päällä olevaan Lähi-itään, saattaisi sodan väsyttämä Neuvostoliitto vahvistua uhkaamaan tosissaan Yhdysvaltojen asemaa. Kylmän sodan alun eräänä keskeisenä kulminaationa pidettiin sitä, kun Britannia ilmoitti vuonna 1946 Yhdysvalloille, ettei se enää kyennyt vastaamaan Kreikan ja Turkin turvallisuudesta. Nuo maathan olivat puskurina Lähi-idän ja Neuvostoliiton välillä. Tosin jälkeenpäin on käynyt ilmi, että Kreikan kommunistista puoluetta tuki Jugoslavian Tito, eikä Moskova, jonka silloin epäiltiin alkaneen laajentaa reviiriään sovittujen rajojen ulkopuolelle. Lähi-idän historia
Tämä artikkeli käsittelee Lähi-idän historiaa etupäässä sen valtakuntien keskinäisen vuorovaikutuksen kannalta. Yksittäisten valtakuntien tai ajanjaksojen historia-artikkeleihin on linkkejä kappaleiden yhteydessä ja tämän sivun lopussa. Lähi-idän taistelut (ensimmäinen maailmansota)
Ottomaanit olivat allekirjoittaneet salaisen liittosopimuksen Saksan kanssa 2. elokuuta 1914. Ottomaanien valtakuntaa vastassa olivat Ison-Britannian ja Venäjän joukot. Taisteluja käytiin Kaukasuksella, Dardanelleilla, Mesopotamiassa, Siinailla ja Palestiinassa sekä Arabiassa. Amnesty International
Israel-mielinen järjestö NGO Monitor taulukoi miten paljon Amnestyn vuosiraportti 2006 kritisoi kutakin maata Lähi-idän alueella. Järjestön mukaan Amnesty keskittyi suhteettoman paljon Israelin kritisoimiseen verrattuna sellaisiin alueen maihin kuin Saudi-Arabia, Sudan tai Syyria. Myös Harvardin yliopiston oikeustieteen professori Alan Dershowitz on katsonut Jerusalem Post -lehdessä Amnestyn olevan Israelin vastainen ja lisäksi vääristelevän kansainvälistä oikeutta Israelia koskevissa sotarikossyytöksissä. Lähi-idän historia
Moni alueen maista kuten Egypti ja Saudi-Arabia itsenäistyvät ja myöhemmin Britannian ja Ranskan mandaattialueetkin. Euroopan juutalaiset perustavat Israelin valtion vuonna 1948, ja myöhemmin suurin osa Lähi-idän juutalaisista muuttaa Israeliin. Israel ja arabimaat käyvät kolme sotaa. Länsimaat
Kylmän sodan aikana Euroopasta luettiin usein länsi­maihin vain ne maat, jotka eivät kuuluneet Neuvosto­liiton hallitsemaan itäblokkiin. Lännen vastapuolena oli itä, johon kuuluivat kommunistiset Neuvosto­liitto ja Kiina sekä niiden vaikutuspiirissä olevat maat. Tämäntyyppiset vanhat jaot ovat käyneet kyseenalaisemmiksi maailman muuttuessa, mutta niitä käytetään joskus edelleen. Länsi–itä-akselia muistuttaa läheisesti jako (rikkaaseen) pohjoiseen ja (köyhään) etelään, jossa viitataan vaurauden jakaantumiseen maapallolla. Eurovision laulukilpailu
EBU:lla on toisaalta jäseniä myös Euroopan ulkopuolelta: Kaukasian maista Armeniasta, Azerbaidžanista ja Georgiasta, Lähi-idän maista Israelista, Jordaniasta ja Libanonista sekä Pohjois-Afrikan maista Algeriasta, Egyptistä, Libyasta, Marokosta ja Tunisiasta. Näistä kuitenkin vain Israel, Armenia, Georgia ja Azerbaidžan osallistuvat kilpailuun säännöllisesti, Israel vuodesta 1973 ja Kaukasian maat 2000-luvulta lähtien. Marokko on osallistunut kerran, vuonna 1980. Tunisia ilmoittautui vuoden 1977 ja Libanon vuoden 2005 kilpailuun, mutta maat peruivat osallistumisensa. Liitännäisjäseniä EBU:lla on ympäri maailmaa. Liitännäisjäsenistä Euroviisuja vuodesta 1983 asti tiiviisti seurannut Australia sai erityisluvalla osallistumisoikeuden vuonna 2015, Euroviisujen 60. juhlavuoden kunniaksi. Seuraavana vuonna maalle myönnettiin pysyvä osallistumisoikeus. Osallistuakseen laulukilpailuun valtion ei siis tarvitse sijaita maantieteellisesti Euroopassa. Muinainen Lähi-itä
Muinainen Lähi-itä käsittää Lähi-idän valtiot ja kulttuurit ajalta ennen ajanlaskua. Muinaisessa Lähi-idässä alkoi maanviljely noin 10 000-8500 eaa.Samoihin aikoihin alettiin pitää lampaita ja vuohia, myöhemmin noin 7000 eaa. nautoja kotieläiminä. Maanviljelyn kehitys vei Lähi-idän kehittymään viimeistään noin vuonna 6000 eaa. kohti sivilisaatiota. Ihmiset asettuivat asumaan jokilaaksoihin, minne syntyi tuottoisan kasteluviljelyn avulla suuria kaupunkeja. Kirjoitustaitoa pidetään sivistyksen merkkinä. Se keksittiin Uruk-kaudella. Varhainen sivistys nähtiin mm. Etelä-Mesopotamian Sumerissa, Elamissa ja faaraoiden Egyptissä. Alueelle vaelsi monia kansoja, jotka muodostivat enemmän tai vähemmän lyhytikäisiä pikkuvaltioita ja suurvaltoja. Sumerin jälkeen tuli Babylonia ja Assyria. Muinaisessa Egyptissä oli oma kulttuurinsa koko vanhan ajan. Assyrian mahti oli voimakkain n. välillä 1300-720 eaa. Uus-Babylonian valtakunta, jonka kuningas Nebukadnesar valloitti Israelin, kukistui noin 539 eaa. Persian vallatessa sen. Lähi-idän muinaisen ajan voidaan katsoa päättyneen noin 330 eaa. tapahtuneeseen Aleksanteri Suuren valloitusretkeen. Tämän jälkeen hellenismi levisi alueelle. Ottawan sopimus
Miinakieltosopimuksessa on 156 jäsenvaltioita. Yhdessä nämä käsittävät yli kolme neljäsosaa maailman maista. 37 maata ei ole vielä liittynyt sopimukseen. Näihin kuuluvat muiden muassa Venäjä, Yhdysvallat, Intia, Israel, Kiina, Pohjois-Korea, Etelä-Korea, Arabiemiirikunnat ja Irak. Euroopassa Venäjä on ainoa sopimuksen ulkopuolella oleva maa. Syyria
Syyrian arabitasavalta eli Syyria on Lähi-idän valtio. Syyria rajautuu etelässä Jordaniaan ja Israeliin, lännessä Libanoniin ja Välimereen, pohjoisessa Turkkiin ja idässä Irakiin. Se on osa Levantin aluetta Välimeren itäpäässä. Yhdistyneiden kansakuntien huoltohallintoalue
Suurin osa huoltohallintoalueista oli ensimmäisen maailmansodan päättymisen jälkeen luotuja Kansainliiton mandaattialueita. Kyseiset mandaattialueet oli muodostettu Saksan keisarikunnan entisistä siirtomaista ja Osmanien valtakuntaan kuuluneista Lähi-idän alueista. Lähi-idän mandaattialueet itsenäistyivät jo ennen toisen maailmansotaa tai välittömästi sodan jälkeen. Sen sijaan Afrikassa ja Oseaniassa sijainneet mandaattialueet siirtyivät Yhdistyneiden kansakuntien hallinnoitaviksi. Lähi-idän taistelut (ensimmäinen maailmansota)
Lähi-idän taistelut ensimmäisessä maailmansodassa käytiin muiden keskusvaltojen tukeman Ottomaanien valtakunnan ja ympärysvaltojen (erityisesti Brittiläisen Imperiumin ja Venäjän keisarikunnan) välillä 29. lokakuuta 1914 - 30. lokakuuta 1918. Sotatoimet voidaan jakaa viiteen erilliseen sotaretkeen, jotka olivat: Siinain ja Palestiinan, Mesopotamian, Kaukasuksen, Persian sotaretket sekä Gallipoli. Lisäksi oli vaatimattomammat Pohjois-Afrikan, Arabian niemimaan ja Etelä-Arabian sotaretket. Järjestäytyneiden yhtymien lisäksi kumpikin osapuoli käytti erilaisia erikoisjoukkoja ja sissejä. Ympärysvaltojen puolella taisteli esimerkiksi arabikapinallisia ja armenialaisia vastarintataistelijoita. Länsi-Eurooppa
Länsi-Eurooppa on alue Euroopassa. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Ranska, Saksa, Itävalta, Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Sveitsi, Liechtenstein ja Monaco. Venäjän Kaukoitä
Venäjän Kaukoitä on osa Kaukoitää, joka tarkoittaa itäisen Aasian maita ja territorioita. Kaukoitään kuuluvat Kiina (Kiinan kansantasavalta ja Kiinan tasavalta), Pohjois-Korea, Etelä-Korea, Japani, (joskus Filippiinit) ja Venäjän itäisin osa. Maantieteelliseen Venäjän Kaukoitään kuuluvat nykyään Primorjen, Habarovskin ja Kamtšatkan aluepiirit, Tšuktšien autonominen piirikunta, Juutalaisten autonominen alue, Amurin, Magadanin ja Sahalinin alueet sekä itäisin osa Sahan tasavaltaa ja Tšitan aluetta. Amerikkalaisvastaisuus
Muslimien länsivastaisuus kohdistui 1950- ja 1960-luvulle saakka pääasiassa Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, jotka olivat kolonialisoineet alueen, mutta viime aikoina islamilaisista alueista on tullut amerikkalaisvastaisuuden keskipiste. Iran oli yksi ensimmäisiä maita, jossa se nousi merkittäväksi ilmiöksi ja termit ”suuri saatana” ja iskulause ”kuolema Amerikalle” ovat olleet jatkuvassa käytössä vuodesta 1979, jolloin Yhdysvaltojen voimakkaasti tukema šaahi Mohammad Reza Pahlavin hallinto syrjäytettiin islamilaisella vallankumouksella. Myös Yhdysvaltain laajamittainen tuki Israelille ja Palestiinan miehityksen pitkittyminen ja palestiinalaiskysymyksen ratkaisemattomuus on osasyynä ilmiöön. Vaikka monet länsimaiden ja Yhdysvaltojen poliittiset ratkaisut ja teot ovat vaikuttaneet islamilaisessa maailmassa ilmenneeseen länsivastaisuuteen on siihen vaikuttanut myös islamismin nousu ja sen jyrkät länsivastaiset mielipiteet. Liikkeen amerikkalaisvastaisessa propagandassa maa ja yhdysvaltalainen elämäntapa esitetään yleensä synnillisenä, degeneroituneena, ja sukupuolisesti siveettömänä ja pyritään estämään länsimaisten vaikutteiden leviäminen islamilaiseen maailmaan. Amerikkalaisvastaisuudella on monissa islamilaisissa maissa myös sisäpoliittinen ulottuvuus, koska useiden maiden, erityisesti Saudi-Arabian ja Egyptin, hallitukset ovat Yhdysvaltain läheisiä liittolaisia. Yhdysvaltojen vastustaminen on samalla myös oman korruptoituneena pidetyn hallituksen arvostelemista. Israel
Israelin valtiota eivät ole tunnustaneet 32 pääosin Pohjois-Afrikan ja Lähi-idän muslimienemmistöistä maata. Jotkut ortodoksijuutalaiset eivät tunnusta maallista Israelin valtiota. Arabimaat ovat esittäneet suunnitelman suhteiden normalisoimista Israelin kanssa edellyttäen, että Israel vetäytyy vuoden 1967 rajoille, että Länsirannalle ja Gazaan perustetaan itsenäinen palestiinalaisvaltio, jonka pääkaupunki on Jerusalem, ja että palestiinalaispakolaiset saavat palata Israelin alueelle. Itä
Itä-Aasiaan taas kuuluvat muun muassa Japani, Kiina, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa. Idässä on myös Oseania. Suomen itänaapuri on Venäjä. Kylmän sodan aikana idällä tarkoitettiin usein Neuvostoliittoa ja muita itäblokin maita eli Varsovan liittoon kuuluneita Itä-Euroopan sosialistisia maita. Lähi-itä
Monet Lähi-idän alueet, kuten Gaza ja Jemen, ovat erittäin köyhiä, toiset taas, kuten Qatar, Arabiemiraatit ja Saudi-Arabia, ovat viime vuosikymmeninä vaurastuneet alueen runsaiden maaöljyvarojen ansiosta. Saudi-Arabia
Saudi-Arabian kuningaskunta eli Saudi-Arabia () on valtio Lähi-idässä. Se käsittää suurimman osan Arabian niemimaasta ja sijaitsee Punaisenmeren ja Persianlahden välissä. Sen rajanaapurit ovat Irak, Jordania, Kuwait, Oman, Qatar, Yhdistyneet arabiemiirikunnat ja Jemen. Saudi-Arabia on absoluuttinen monarkia, jota hallitsee Saudien hallitsijasuku. Kansainvälinen jalkapalloliitto
Maiden sijoittuminen maanosaliittoihin ei aina noudata perinteisiä maanosien välisiä rajoja. Monet pääosin tai kokonaan Aasiassa sijaitsevat valtiot kuten Venäjä, Israel ja useat entisen Neuvostoliiton neuvostotasavallat kuuluvat Euroopan jalkapalloliittoon. Australia kuuluu nykyään Oseanian sijasta Aasian jalkapalloliittoon ja Guyana sekä Suriname ovat CONCACAF:n jäseniä vaikka ovat eteläamerikkalaisia valtioita. Lähi-itä
Kypros kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään, mutta historia ja kulttuuri ovat pääosin kreikkalais-turkkilaista, joten se lasketaan historiallisesti ja kulttuurillisesti Eurooppaan ja Aasiaan. Egypti kuuluu maantieteellisesti Afrikan mantereeseen, mutta historiallisesti ja kulttuurisesti se on pikemmin Lähi-idän kuin Afrikan osa. Israel
Israelilla on vuosituhansien historia, ja se on historiallisesti tärkeä neljälle monoteistiselle uskonnolle  Arkeologiaan on panostettu paljon Israelissa, ja muinaisjäännöksiä on suojeltu, kaivettu esiin ja asetettu yleisön nähtäväksi. Suomesta kaivauksiin on osallistunut muun muassa Helsingin yliopiston tutkijoita. Lähi-idässä arkeologisia löytöjä tulkitaan eri yhteyksissä usein omien poliittisten ja uskonnollisten ajatusten tukemiseksi. Niinpä Daavidin kuningaskunnan laajuus on toiminut osittain ihanteena Israelin valtion rajoille, esimerkiksi Golanin kukkuloiden kysymyksessä. Jemenin arabitasavalta
Jemenin arabitasavalta (, ) eli Pohjois-Jemen oli valtio Arabian niemimaalla Lounais-Aasiassa. Sen naapurimaita olivat Saudi-Arabia pohjoisessa ja Jemenin kansantasavalta idässä. Maa oli olemassa vuosina 1962–1990. Arabian niemimaa
Arabian niemimaalla sijaitsevat Saudi-Arabian, Kuwaitin, Jemenin, Omanin, Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Qatarin ja Bahrainin valtiot. Saudi-Arabia kattaa suurimman osa niemimaan pinta-alasta. Niemimaalla on kolmannes maailman tunnetuista öljyvaroista. Suuri osa sisämaasta on hiekka-aavikkoa. Aavikoista suurin on Rub’ al-Khali. Arabien–Israelin konflikti
Konfliktiin antaa oman lisänsä myös erilaisten poliittisten ja muiden ryhmien keskinäiset kiistat Israelissa, Palestiinassa ja arabimaissa. Esimerkiksi Israelissa kannatetaan enemmän sitä poliittista ryhmää, joka suosii kovia otteita terrori-iskuja tekeviä palestiinalaisia kohtaan. Israelissa on tällä hetkellä vallassa oikeistoeliitti, johon kuuluvilla on usein tausta maan puolustusvoimissa tai muissa turvallisuusorganisaatioissa. Tämä eliitti näkee Israelin turvallisuuden puolustamisen lähinnä sotilaallisena puolustamisena, ei diplomaattisena. Rauhanliike on Israelissa laaja, mutta tällä hetkellä se ei ole saanut riittävää kannatusta. Aiemmin vuosikymmeniä vallassa olleessa Työväenpuolueessa on ristiriitoja siitä, miten konflikti pitäisi ratkaista: voimalla vai neuvottelemalla. Tämä on johtanut myös puolueen hajoamiseen. Gazassa puolestaan Hamas surmaa tai muuten painostaa niitä, jotka arvostelevat sen politiikkaa. Luettelo muslimienemmistöisistä valtioista
Tämän on luettelo valtioista, joissa enemmistö väestöstä on islaminuskoisia. Listalla ei ole Palestiinaa, Pohjois-Kyproksen turkkilaista tasavaltaa sekä Saharan demokraattista arabitasavaltaa. Suomen Lähi-idän instituutti
Suomen Lähi-idän instituutti (FIME) on yksi Suomen kulttuuri- ja tiedeinstituuteista. Se on yksi kolmesta suomalaisesta Välimeren alueella toimivasta akateemisesta tiedeinstituutista. Kohdealue on itäisen Välimeren alue. Se on perustettu vuonna 1994. Suomen Lähi-idän instituutin tarkoituksena on tukea ja edistää Lähi-idän kielten, kulttuurien ja yhteiskuntien tutkimusta ja opetusta. Instituutin tavoitteena on myös edistää yhteistyötä Suomen ja Lähi-idän maiden korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten välillä. Instituutti myöntää lisäksi apurahoja kohdemaissa tehtävään tutkimukseen. Orientalismi
Alkujaan orientti ja orientalismi viittasivat vain Lähi-idän maihin, koska ennen keskiaikaa Kaukoitää ei Euroopassa tunnettu ollenkaan, mutta ajan myötä käsitteet ovat siirtyneet tarkoittamaan yhä itäisempiä alueita sitä mukaa kuin niistä on Eurooppaan tullut tietoa. Rauhanturvaaminen
Pientä joukkoa maita, jotka ovat olleet aktiviisia rauhanturvaamisessa 1950- ja 1960- luvuilta alkaen kutsutaan rauhanturvaamisen ystäviksi. Näitä maita on ollut 14. Viime aikoina rauhanturvaamisesta on tullut suosittu tapa korostaa rauhantahtoista ulkopolitiikkaa ja monet kehitysmaista ovat liittyneet rauhanturvamaiden joukkoon. Nyt rauhanturvamaita on jo vajaat 70. Öljyntuotanto
Vuonna 2015 kaksitoista suurinta öljyntuottajamaata olivat: Saudi-Arabia 565 Mt, Yhdysvallat 555 Mt, Venäjä 532 Mt, Kiina 216 Mt, Kanada 214 Mt, Irak 186 Mt, Arabiemiirikunnat 161 Mt, Kuwait 151 Mt, Venezuela 146 Mt, Iran 133 Mt, Brasilia 129 Mt ja Meksiko 127 Mt. 
Öljyä tuottaa Aasiassa Jemen, Kiina, Syyria, Kazakstan ja Venäjä sekä Persianlahtea ympäröivistä maista Arabiemiirikunnat, Bahrain, Iran, Irak, Kuwait, Oman, Qatar ja Saudi-Arabia. Afrikan maista öljyä tuottaa Algeria, Libya, Nigeria, Päiväntasaajan Guinea ja Sudan. Etelä-Amerikasta öljyä tuottavat Argentiina, Barbados, Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, Kuuba, Ecuador, Guatemala, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago sekä Venezuela. Euroopasta öljyä tuottavat Bulgaria ja Romania sekä Pohjanmeren rantavaltioista Norja, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Pohjois-Amerikasta öljyä tuottavat Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat. Israelin politiikka
Israelin valtiota eivät ole tunnustaneet 32 pääosin Pohjois-Afrikan ja Lähi-Idän muslimienemmistöistä maata. Jotkut ortodoksijuutalaiset eivät tunnusta maallista Israelin valtiota. Arabimaat ovat esittäneet suunnitelman suhteiden normalisoimista Israelin kanssa edellyttäen, että Israel vetäytyy vuoden 1967 rajoille, että Länsirannalle ja Gazaan perustetaan itsenäinen palestiinalaisvaltio, jonka pääkaupunki on Jerusalem, ja että palestiinalaispakolaiset saavat palata Israelin alueelle. Luettelo diplomaattisista edustustoista Israelissa
Aiemmin eräät valtiot pitivät suurlähetystöjä Jerusalemissa, mutta tällä hetkellä lähes kaikki sijaitsevat Tel Avivissa. Viimeiset 1982 vuoden jälkeen Jerusalemista siirtyneet maat ovat Costa Rica ja El Salvador jotka siirsivät lähetystönsä elokuussa 2006.Maat, jotka pitävät konsulaatteja Jerusalemissa, eivät yleensä pidä niitä diplomaattisina edustustoina Israelille tai Palestiinalaishallinnolle vaan diplomaattisina lähetystöinä Jerusalemille (corpus seperatum).Suurin osa Jerusalemissa sijaitsevilla konsulaateilla on erilliset suurlähetystöt Tel Avivissa, jotka ovat akkreditoituja Israeliin. Pienet määrät maat toimivat kuitenkin edustustoina Israelissa tai Palestiinalaishallinnossa Jerusalemissa. Lähi-itä
Arabia on valtakielenä muissa Lähi-idän maissa paitsi Israelissa heprea ja Iranissa persia. Kyproksessa puhutaan kreikkaa ja turkkia. Myös kurdin kielellä on miljoonia puhujia. Osa Israeliin muuttaneista siirtolaisista puhuu englantia, romaniaa tai venäjää. Israel
Yleiskokouksen neljäs komitea käyttää kolmanneksen istuntojen ajasta Israelin ja Lähi-idän konfliktin käsittelemiseen, ihmisoikeusneuvoston maakohtaisista päätöksistä kolmannes koskee Israelia, ja muslimimaiden läpiajaman uudistuksen myötä jokaisen istunnon ainoaksi pakolliseksi rakenteeksi on määrätty niin sanottu "Israel-tiedote". YK-kriittinen United Nations Association of the United Kingdom havaitsi tutkimuksessaan YK:n tulkitsevan Israelin toimia huomattavasti kielteisemmin ilmaisuin kuin palestiinalaisia tai arabimaita. Tutkijoiden näkemyksen mukaan kyseessä ei kuitenkaan välttämättä ole Israelin vastainen puolueellisuus, vaan Israelin YK:n päätöslauselmien ja kansainvälisen oikeuden rikkomuksien huomiotta jättäminen heikentäisi järjestön uskottavuutta. Tutkijat eivät ottaneet kantaa päätösten taustalla olevien seikkojen todenperäisyyteen. New York Timesin mukaan Israelin ja YK:n välit parantuivat 2000-luvun alkuvuosina; Ariel Sharon totesi syyskuussa 2005 suhteiden olevan ""paremmat kuin ne ovat olleet koskaan aikaisemmin"". YK:n pääsihteeri Annan on myöntänyt, että ""YK:n historia juutalaisvastaisuudessa ei ole vastannut ihanteitamme"". Israelin läsnäolo kielletään kaikissa muissa YK:n toimipisteissä paitsi New Yorkissa, koska arabimaat eivät tunnusta Israelin valtiota. Israelin merkittävin tukija Yhdysvallat on turvallisuusneuvoston pysyvä jäsenmaa, ja se on usein käyttänyt veto-oikeutta mielestään Israelin-vastaisiin päätöslauselmaesityksiin. Arabisosialismi
1960-luvulla arabisosialismin tavoite arabikansojen yhdistämisestä tuotti Irakin, Egyptin, Libyan ja Syyrian valtioliiton. Arabisosialismi oli merkittävä aate Lähi-idässä Israelin ja arabimaiden välisten sotien aikana. Näissä maissa ainoastaan enää Syyriassa hallitsee arabisosialismin aatteelliseksi, toteuttavaksi voimaksi perustettu Baath-puolue (Irakin Baath-puolue syrjäytettiin vuoden 2003 sodassa). Lähi-idän historia
Roomalaiset valloittavat Levantin ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Toisen juutalaissodan 132–135 jaa. seurauksena juutalaiset hajaantuvat eri puolille Välimerta ja Lähi-itää. Rooman seuraajan Bysantin läsnäolo alueella katkeaa väliaikaisesti 600-luvulla kun persialaiset sassanidit valloittavat alueen. 1990-luku
Yksi seuratuimmista sodista maailmalla oli 1990–1991 käyty Persianlahden sota, jossa Yhdysvallat liittolaisineen vapauttivat Irakin miehittämän Kuwaitin. Muualla Lähi-idässä sen sijaan alkoi rauhanprosessi. Pohjois-Jemen ja Etelä-Jemen yhdistyivät 1990. Suomen Lähi-idän instituutti
Instituutilla on tällä hetkellä Lähi-idän toimipaikka Beirutissa ja yhteyshenkilö Kairossa, ja sen toiminta on pääosin opetusministeriön rahoittamaa. Israelin ja palestiinalaishallinnon alueen toiminnot ovat säätiön alaisia. Instituutin toiminta kattaa muun Lähi-idän alueen. Arabinationalismi
Kautta Lähi-idän, paikallisnationalismi-ja uskollisuus ensimmäisen maailmansodan jälkeisissä valtioissa, kuten Syyriassa, Libanonissa ja Irakissa, osittain kilpailivat ja osittain elivät rinnakkain laajemman arabinationalismin kanssa. Esimerkiksi Libanonissa jotkut libanonilaiset kansallismieliset ryhmät, erityisesti maroniitit, hylkäävät arabi-identiteetin samalla, kun taas toiset omaksuvat arabi-identiteetin keskeiseksi osaksi omaa maailmankuvaansa. Libanon
Vuonna 1981 Yhdysvaltain johdolla neuvoteltu tulitauko piti lähes vuoden, lukuun ottamatta satunnaisia PLO:n rakettihyökkäyksiä Pohjois-Israeliin. Israel aloitti 6. kesäkuuta 1982 täysimittaisen hyökkäyksen, jonka tavoitteena oli ajaa sekä PLO että Syyrian joukot maasta. Israel valloitti Itä-Beirutin maroniittikristittyjen johtajien tuella. Yhdysvaltain välityksellä PLO:n ja Syyrian joukot vetäytyivät Beirutista. Syyskuussa 1982 maahan tulivat ensimmäiset monikansalliset rauhanturvajoukot Yhdysvalloista, Ranskasta ja Italiasta. Persianlahti
Persianlahden rannikon valtiot ovat Oman, Arabiemiirikunnat, Qatar, Saudi-Arabia, Kuwait, Irak ja Iran sekä saarivaltio Bahrain. Lähi-itä
Lähi-itä on lähimpänä Eurooppaa sijaitseva Aasian alue, johon lasketaan yleensä myös Egypti Pohjois-Afrikassa. Levantti
Levantti on maantieteellinen ja historiallinen käsite, joka tarkoittaa aluetta Lähi-idässä Välimeren itäpäässä. Levantin määritelmä on epätarkka, mutta sen rajoina pidetään yleensä Taurusvuoria pohjoisessa, Eufrat-jokea koillisessa, Arabian autiomaita kaakossa ja Siinain niemimaata lounaassa sekä Välimerta lännessä. Joskus myös Siinai lasketaan kuuluvaksi siihen. Maantieteellisesti Levantti on siis toisin sanoen Egyptin, Arabian, Mesopotamian ja Anatolian eli Vähän-Aasian välissä. Nykyisistä valtioista siihen kuuluvat Jordania, Israel ja Libanon sekä Syyria lukuun ottamatta itäosiaan. Samaa aluetta kuvaa arabian الشام, As-Shām. Palestiina (valtio)
Palestiinan on tunnustanut 138 maata.