Milloin vietetään Johanneksen nimipäivää Suomessa?
24. kesäkuuta
24. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 175. päivä (176. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 190 päivää. 24. kesäkuuta on perinteinen juhannuspäivä. Suomessa ja Ruotsissa juhannus on kuitenkin nykyisin aina lauantaina, joka on 20. kesäkuuta – 26. kesäkuuta välinen.
Katso myös: kalenteri ~ 23. kesäkuuta, 25. kesäkuuta
Helluntai
Helluntai on Pyhän Hengen vuodattamiselle omistettu kristillinen juhlapäivä. Helluntaita vietetään seitsemän viikon kuluttua pääsiäisestä ja kymmenen päivää helatorstain jälkeen. Läntisten kirkkojen pääsiäissäännön mukaan helluntai on aikaisintaan 10. toukokuuta (kuten vuosina 1818 ja 2285) ja viimeistään 13. kesäkuuta (kuten 1943 ja 2038). Suomeen sana "helluntai" on tullut muinaisruotsin sanoista "hælgho dagher" ’pyhät päivät’; nykyruotsiksi helluntai on "pingst". Jani
Janin nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta. Väestörekisterikeskuksen mukaan Suomessa on toukokuun 2017 loppuun mennessä ollut 25 524 Jani-nimistä miestä ja alle 10 naista. Nimi oli käytössä jo 1900-luvun alussa, mutta jokseenkin harvinaisena ja alkoi yleistyä vasta 1960-luvulta lähtien. Juha (nimi)
Juha on lyhentymä suomalaisesta etunimestä Juhani, joka on palautettavissa heprealaisperäiseen nimeen Johannes, joka merkitsee ”Jahve on armollinen”. Juhan, kuten Juhanin ja Johanneksenkin, nimipäivää vietetään vanhana juhannuspäivänä 24. kesäkuuta. Jaakob
Vuoden 2016 loppuun mennessä Suomessa oli annettu 291 henkilölle nimi Jaakob ja 1 994 henkilölle nimi Jakob. Jaakobin nimipäivä on 25. heinäkuuta, apostoli Jaakob vanhemman muistopäivänä. Suomalaisuuden päivä
Suomalaisuuden päivää eli J. V. Snellmanin päivää vietetään Suomessa 12. toukokuuta. Päivä on suomen kielen asemaan merkittävästi vaikuttaneen J. V. Snellmanin syntymäpäivä ja vakiintunut liputuspäivä. Aleksanteri
Suomessa Aleksanterin nimipäivä on vuodesta 1816 lähtien ollut 11. syyskuuta. Aiheena nimen sijoittamiselle tälle päivälle oli, että tuohon aikaan Venäjällä vietettiin silloisen keisari Aleksanteri I:n nimipäivää yleisenä juhlapäivänä 30. elokuuta, Aleksanteri Syväriläisen kuolin- ja muistopäivänä, ja Suomen suuriruhtinaskunnassa tätä keisarillista merkkipäivää edellytettiin vietettävän samaan aikaan kuin Venäjälläkin. Suomessa jo tuolloin noudatettu gregoriaaninen kalenteri oli kuitenkin 12 päivää edellä Venäjällä noudatetusta juliaanisesta kalenterista, minkä vuoksi Suomessa oli syyskuun 11. päivä samaan aikaan kuin Venäjällä elokuun 30:s. Jouni
Jouni on suomalainen miehen etunimi. Nimi on muunnelma Johannes-nimen skandinaavisesta vastineesta "Jon", ja se on vanhastaan ollut käytössä erityisesti Peräpohjolassa ja Lapissa. Suomalaisessa kalenterissa Jounin nimipäivä on 29. maaliskuuta. Ortodoksisessa kalenterissa Jouni-nimeen liittyvä muistopyhä on marttyyri Evgenioksen muistopäivä 21. tammikuuta. 
Toukokuun 2017 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan 22 400 miestä on saanut nimekseen Jouni. Heistä yli puolet on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla. Emanuel
Suomessa nimi Emanuel on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 2233 miehelle sekä alle 20 naiselle. Nimeä ei tässä muodossa ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomenr­uotsalaisen kalenterin mukaan Emanuelin nimipäivä on 26. maaliskuuta, joka myös suomen­kielisen kalenterin mukaan on Immanuelin nimi­päivä. Johannes (evankelista)
Katolisessa kirkossa Johannesta muistetaan 27. joulukuuta pyhän apostolin ja evankelista Johanneksen juhlana. Yhteensä 23 paavilla on ollut paavillisena nimenä Johannes ja kahdella nimi Johannes Paavali. Häntä pidetään parkitsijoiden, rakkauden, uskollisuuden, ystävyyksien, kirjoittajien, kirjojen myyjien, kirjojen sitojien, julkaisijoiden, teologien, maalaajien, litografistien, Italian, Umbrian, New Mexicon, Ohion ja Wisconsinin suojeluspyhimyksenä. Katolisuudessa Johanneksen tunnuksia ovat muun muassa malja ja käärme. Paavillinen basilika Basilica di San Giovanni in Laterano on omistettu osittain hänelle Jeesuksen ja pyhän Johannes Kastajan lisäksi. Uuno
Uuno on suomalainen miehen nimi. Muun muassa muissa Pohjoismaissa sekä Virossa vastaava muoto on Uno. Uunon nimipäivä on suomenkielisessä almanakassa 25. kesäkuuta. Unon nimipäivä on ruotsinkielisessä almanakassa samana päivänä. Kesäkuuhun 2018 mennessä Uuno-nimen on Suomessa saanut 10 173 miestä ja muutama nainen. Yli puolet heistä on syntynyt vuosien 1900 ja 1920 välisenä aikana. Muodossa Uno nimi on Suomessa annettu 2 079 henkilölle. Juhannus
Suomessa juhannus on yöttömän yön juhla. Napapiirin pohjoispuolella aurinko ei laske lainkaan kesäpäivänseisauksena. Joulu
Varsinainen "joulupäivä" eli "ensimmäinen joulupäivä" on 25. joulukuuta. Sitä seuraa 26. joulukuuta tapaninpäivä (toinen joulupäivä), pyhän Stefanoksen muistopäivä. Nämä molemmat ovat useimmissa Euroopan maissa virallisia pyhäpäiviä. Joulupäivää edeltävä jouluaatto, 24. joulukuuta, ei virallisesti ole pyhäpäivä, mutta se ja varsinkin sen ilta on käytännössä muodostunut jouluajan tärkeimmäksi juhlapäiväksi, ja nykyisin myös se on useimmilla työpaikoilla palkallinen vapaapäivä. Muista juhlapäivistä poiketen myös julkinen liikenne loppuu Suomessa lähes kokonaan iltapäivällä jouluaattona. Vappu
Vappu on vuosittain 1. toukokuuta vietettävä enimmäkseen länsimaalainen kansainvälinen juhlapäivä ja monissa maissa yleinen vapaapäivä. Se on kevään loppupuolen juhlapäivä sekä kansainvälinen työväen juhlapäivä. Suomessa vapunpäivää aattopäivineen vietetään työväen, ylioppilaiden ja kevään karnevaalijuhlana. Vuodesta 1979 lähtien vappu on ollut Suomessa virallinen liputuspäivä, "suomalaisen työn päivä". Juhlapäivä on saanut nimensä pyhästä Valburgista, jonka muistopäivä on 1.5. Simon Kananeus
Katolisessa pyhimyskalenterissa Simon Kananeuksen ja Juudas Jaakobin pojan yhteinen muistopäivä on 28. lokakuuta. Sen mukaisesti päivä on myös Simon ja Simonin nimipäivä, ja ennen vuotta 1774 sitä vietettiin Suomessakin pyhäpäivänä.. Sen sijaan ortodoksisessa kirkossa Simon Kananeuksen muistopäivä on 10. toukokuuta. Matleena
Suomessa Matleenan nimipäivä on 22. heinäkuuta, joka on vanhastaan ollut Magdalan Marian muistopäivä. Alun perin Matleenalla oli nimipäiväpaikka kalenterissa ensin vuosina 1890–1907 ja uudestaan 1929–1949. Vuonna 1950 Kustaa Vilkuna vaihtoi kalenteriin Matleena-nimen muotoon Mataleena, jossa se esiintyi vuoteen 1999 asti. Vuonna 2000 nimi vaihtui takaisin Matleenaksi. Samana päivänä on myös Leenan, Leenin ja Lenitan nimipäivä.
Heinäkuuhun 2017 loppuun mennessä Suomessa on väestörekisteriin merkitty 3 660 Matleenaa ja noin 120 Mataleenaa. Selvä enemmistö Matleenoista on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Justus (nimi)
Justuksen perinteinen nimipäivä on ollut 2. syyskuuta, vuonna 400 kuolleen Justus-nimisen Lyonin piispan muistopäivänä. Suomalaisissa almanakoissa se oli tällä päivällä vuodesta 1708 lähtien vuoteen 1907 saakka, jolloin nimi poistettiin almanakasta Välillä nimi oli päivillä 7. syyskuuta ja 14. marraskuuta. Vuonna 2010 Justus palasi perinteiselle päivälleen. Pyhän Johanneksen kirkko (Tallinna)
Pyhän Johanneksen kirkko, Tallinna (viroksi: "Jaani kirik") on Viron pääkaupungissa Tallinnassa sijaitseva luterilainen kirkko. Nykyisin kirkon vieressä on Tallinnan Vapauden aukio ja Viron vapaussodan muistomerkki. Kirkko on nimetty evankelista Johanneksen mukaan. Kirkon rakentaminen aloitettiin vuonna 1862, ja se avattiin 1867. Kirkko edustaa uusgoottilaista arkkitehtuuria. Hannes
Hannes on miehen etunimi, alkujaan saksalainen Johannes-nimen lyhentymä. joka on käytössä myös Suomessa. Hanneksen nimipäivä on 27. joulukuuta, apostoli Johanneksen muistopäivänä. Suomessa on joulukuuhun 2016 mennessä ollut kirjoilla 6 992 Hannesta. Apostoli
Apostolien muistopäivät ovat katolisessa pyhimyskalenterissa seuraavat:Apostolien päiviä vietettiin pyhäpäivinä ennen vuotta 1774 Suomessakin. Nykyisestä katolisesta pyhimyskalenterista poiketen Mattiaan päivä oli kuitenkin 24. helmikuuta, Filippuksen ja Jaakobin päivä 1. toukokuuta ja Tuomaan 21. joulukuuta. Useimmat vanhoista apostolien muistopäivistä ovat nykyäänkin samannimisten nimipäiviä. Helluntai
Helluntaipäivä on seitsemäs sunnuntai pääsiäisestä, joka taas määräytyy vanhojen pääsiäissääntöjen mukaan. Joissakin maissa helluntai on kaksipäiväinen juhla. Helluntai sijoittuu esimerkiksi Suomessa ja Ruotsissa kalenteriin 2010-luvulla näin: Kristityt viettävät helluntaita Pyhän Hengen vuodattamisen ja kristillisen kirkon perustamisen muistoksi, jotka Raamatun mukaan tapahtuivat juutalaisten helluntaipäivänä, kymmenen päivää Kristuksen taivaaseen­astumisen jälkeen. Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset
"Puolustusvoimain lippujuhlan päivä" on 4. kesäkuuta. Se on virallinen liputuspäivä. Päivää on vietetty nykyisellä paikallaan vuodesta 1942 alkaen. Vuosina 1919-1939 juhlaa vietettiin nimellä "sotaväen lippujuhlan päivä" 16. toukokuuta muistaen hallitukselle uskollisten Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten voittoa punaisista sisällissodassa 1918. Kahtiajaosta muistuttava päivä haluttiin siirtää talvisodan jälkeen toukokuun kolmanneksi sunnuntaiksi kunnioittamaan sisällissodassa ja talvisodassa kaikkien henkensä antaneiden suomalaisten muistoa, jolloin alkoi kaatuneiden muistopäivän vietto. Jatkosodan aikana ylipäällikkö Mannerheimin täyttäessä 75 vuotta hänen syntymäpäiväänsä 4.6. vietettiin aluksi nimellä "Suomen marsalkan syntymäpäivä", mutta varsin pian nimeksi vakiintui puolustusvoimain lippujuhlan päivä. Janne
Jannen nimipäivä Suomessa on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Janne-nimiseksi kastetut henkilöt vuosittain. Tilanne vuoden 2012 loppuun mennessä Ferdinand
Nimi on ollut Suomen almanakassa vuosina 1739–1928, mutta nykyisin se löytyy vain ruotsinkielisestä nimipäiväkalenterista. Ferdinandin nimipäivä on 3. huhtikuuta. Johannes Kastaja
Monet kristilliset kirkkokunnat viettävät juhannusta Johannes Kastajan syntymäjuhlana. Sen ajankohta on puoli vuotta ennen joulua, koska Luukkaan evankeliumin mukaan Johannes syntyi noin kuusi kuukautta aikaisemmin kuin Jeesus. Hermanni (nimi)
Hermanni on suomalainen asu miehen nimestä Herman. Kutsumamuoto Hermannista on Herkko. Suomalaisessa almanakassa nämä viettävät nimipäivää 12.7. Herman tulee muinaissaksan sotajoukkomiestä, sotilasta tarkoittavasta nimestä Hariman. Samaa kantaa ovat mm. espanjan Armando ja venäjän German. Suomessa muunnoksia ovat Herkon lisäksi mm. Manne, Hemmo ja Hemppo. Joulu
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti vuonna 1999 ottaa apostoli Johanneksen päivän takaisin juhlapyhäksi vuodesta 2000 alkaen. Sitä vietetään, kun se osuu sunnuntaille – näin oli ensi kertaa vuonna 2009. Päivän nimi on uusissa kalentereissa muodossa ”Apostoli Johanneksen päivä”. Sitä on aiemmin nimitetty Johannes Evankelistan päiväksi, koska perinteisesti on ajateltu että apostoli ja evankelista ovat sama henkilö. Juho
Juho on suomalainen miehen etunimi. Juhon nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.
Vuoden 2012 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Juho-nimen on saanut 54 492 miestä sekä noin 30 ennen vuotta 1920 syntynyttä naista. Kerkko
Kerkko on suomalainen miehen etunimi. Kerkko on luontoaiheinen nimi, joka tulee kansanomaisesta sanasta "kerkko" ('puun vuosikasvain'). Nimi tuli käyttöön 1920-luvulla, ja Suomen almanakassa Kerkko on ollut vuodesta 1929 lähtien. Joulukuuhun 2018 mennessä Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan 266 miestä on saanut nimekseen Kerkko. Kerkon nimipäivä on 20. joulukuuta, jolloin on myös Benjaminin nimipäivä. Immanuel
Suomen almanakassa nimi on ollut vuodesta 1708, tosin vuosina 1740–1834 ajoittain muodossa "Emanuel". Samana päivänä, 26. maaliskuuta, nimipäiviä viettävät myös Immanuelin muunnokset Manu, Manne ja Immo. Ruotsinkieliseen almanakkaan se otettiin vasta 1973. Nimen sijoittaminen almanakkaan Marian ilmestyspäivän läheisyyteen johtuu siitä, että Vanhassa Testamentissa on ennustus neitsyestä, joka synnyttää pojan ja antaa tälle nimen Immanuel). Koska nimi merkitsee "Jumala kanssamme", selitetään Matteuksen evankeliumissa tämän ennustuksen toteutuneen Jeesuksen syntyessä. Juhannus
Juhannusta vietettiin alun perin vuoden valoisimpana päivänä eli kesäpäivänseisauksen aikaan, josta katolinen kirkko siirsi juhlan vieton kesäkuun 24. päivään eli vietettäväksi puolta vuotta ennen joulua. Se, että juhannuspäivän perinteinen paikka on 24. eikä 25. kesäkuuta vaikka joulupäivä on 25. eikä 24. joulukuuta, johtuu roomalaisten päivänumerointitavasta, joka poikkesi nykyisestä. Loppukuun päivät numeroitiin lopusta alkuun päin, ja koska kesäkuussa on 30 mutta joulukuussa 31 päivää, sai päivämäärä, joka nykyisin merkitään 24. kesäkuuta saman järjestysnumeron kuin päivä, joka nykyisin merkitään 25. joulukuuta. Osassa maailman maista se on tällä paikalla vieläkin, esim. Virossa ja Norjassa. Nykyisin juhannusta juhlitaan Suomessa ja Ruotsissa kesäkuun 20. ja 26. päivien välisenä lauantaina. Suomessa näin on ollut vuodesta 1955 lähtien. Vapaapäivien määrää se ei pienentänyt, sillä tuolloin lauantait olivat yleensä vielä työpäiviä.
Vuonna  juhannusta vietetään lauantaina . kesäkuuta. Matteus (evankelista)
Matteuksen muistopäivä on katolisessa pyhimyskalenterissa 21. syyskuuta. Aikaisemmin sitä vietettiin myös protestanttisissa kirkoissa, ja Suomessakin se oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä. Ignatios
Ignatios kutsui itseään myös nimellä "Theoforos" (”Jumalan kantaja” tai ”Jumalan kantama”: sanasta "foros", kantaa, Gyllenberg, joista ensin mainittu todennäköisin. Viimeksi mainittu perustuu varhaiskristilliseen legendaan, jossa hän olisi yksi niistä lapsista, jotka Jeesus otti syliinsä ja siunasi, Mk 10:16). Hänen oli todennäköisesti sekä apostoli Pietarin että apostoli Johanneksen opetuslapsi. Hänet lasketaan pyhimykseksi sekä katolisessa kirkossa, joka viettää hänen muistopäiväänsä 1. helmikuuta, että ortodoksisessa kirkossa, joka viettää sitä 20. joulukuuta. Bartolomeus
Bartolomeuksen roomalaiskatolinen muistopäivä on 24. elokuuta, joka nykyisin Suomessa on Pertun nimipäivä. Monien muiden apostolien muistopäivien tavoin se oli ennen vuotta 1774 Suomessakin pyhäpäivä.. Joakim
Suomessa Joakimin päivää on vietetty 1600-luvulta alkaen 9. joulukuuta. Vuosina 1708–1889 nimipäivä oli 20. maaliskuuta eli sama kuin nykyään. Vuonna 1890 Joakim jätettiin kuitenkin pois suomalaisesta almanakasta ja sen korvasi nimen suomalais-karjalainen muunnos Jaakkima. Joakim palasi almanakkaan vuonna 1995. Jarl
Suomessa on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan ollut vuoden 2018 loppuun mennessä 3 055 Jarlia. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Jarlin nimipäivä on 24. tammikuuta. Mikael Agricolan päivä
Mikael Agricolan päivää eli suomen kielen päivää vietetään Suomessa 9. huhtikuuta. Kyseessä on vakiintunut liputuspäivä. Päivää vietetään Mikael Agricolan kuolinpäivänä, vaikka yleensä henkilön kunniaksi liputetaan tämän syntymäpäivänä. Syynä tähän on se, että Agricolan tarkka syntymäaika ei ole tiedossa. Mikael Agricolan päivä tuli kalenteriin vuonna 1960, ja vuodesta 1980 lähtien se on merkitty myös liputuspäiväksi, jollaiseksi se olikin jo vakiintunut. Vuonna 1978 Agricolan päivä sai lisämääreen "suomen kielen päivä". 
Agricola loi suomen kirjakielen muun muassa kirjoittamalla "Abckirian" (1543) ja suomentamalla Uuden testamentin ("Se Wsi Testamenti", 1548). Hampus
Suomessa nimi Hampus on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä noin 130 henkilölle. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Hampuksen nimipäivä on 27. joulukuuta. Päivä on apostoli Johanneksen perinteinen muisto­päivä, jolle Hampus-nimikin on sijoitettu, koska se on käsitetty Hans- ja siten Johannes-nimen muunnokseksi. Ruotsissa Hampuksen samoin kuin Hansin nimipäivä on 29. elokuuta, jota on vanhastaan vietetty Johannes Kastajan mestauksen muisto­päivänä. Oskari
Oskarin nimipäivä on 1. joulukuuta. Suomenkielisessä kalenterissa nimi esiintyy muodossa Oskari, ruotsinkielisessä muodossa Oskar. Vuodesta 2020 lähtien nimi esiintyy suomenkielisessäkin kalenterissa myös muodossa Oskar. Koninginnedag
Koninginnedag eli kuningattaren päivä on kansallinen vapaapäivä Alankomaissa. Sitä juhlitaan 30. huhtikuuta. Päivänä juhlitaan kuningatar Beatrixin syntymäpäivää. Kuningatar Beatrix on itse syntynyt 31. tammikuuta, mutta juhlapäivä on pysynyt 30. huhtikuuna, mikä oli Beatrixin edeltäjän, hänen äitinsä Julianan syntymäpäivä. Henrik
Henrik on miehen etunimi. Henrikin nimipäivä on 19. tammikuuta, piispa Henrikin muistopäivänä. Suomessa nimi on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu toukokuun 2017 loppuun mennessä 53 603 miehelle ja alle 11 naiselle. Juhannus
"Juhannuspäivää" vietetään Suomessa ja Ruotsissa kesäkuun 20.–26. päivälle osuvana lauantaina. Aiemmin juhannusta vietettiin viikonpäivästä riippumatta 24. kesäkuuta, Suomessa vuoteen 1954 ja Ruotsissa vuoteen 1952 saakka. Esimerkiksi Norjassa, Virossa ja Latviassa juhannusta juhlitaan edelleen aina 24. kesäkuuta. Jaakob vanhempi
Jaakob Vanhemman muistopäivä on katolisessa ja anglikaanisessa kirkossa 25. heinäkuuta. Sama päivä on Suomessakin Jaakobin ja Jaakon nimipäivä, Jaakonpäivä. Ennen vuotta 1774 päivä oli myös pyhäpäivä.. Joonas
Joonas on useissa kielissä eri muodoissa esiintyvä, Raamattuun perustuva miehen etunimi. Sen suomenkielinen muoto tulee heprean sanasta יוֹנָה (jonah, Joona), joka tarkoittaa kyyhkystä. Nimen toinen suomenkielinen muoto muunnelma ja raamatunsuomennoksissa esiintyvä muoto on Joona. Suomalaisen nimipäiväkalenterin mukaan Joonaksen nimipäivä on 29. maaliskuuta. Suomessa nimi Joonas on maaliskuuhun 2018 mennessä annettu 19 858 miehelle, joista yli puolet on 1980- ja 1990-luvuilla syntyneitä. Suomen itsenäistyminen
Myös itsenäisyyspäivästä oli aluksi eri mielipiteitä. Oikeisto halusi juhlia itsenäisyyttä valkoisen armeijan voitonparaatin päivänä 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsenäisyyspäiväksi marraskuun 15. päivää, koska eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan käyttäjäksi 15. marraskuuta 1917. Vuonna 1919 Valtioneuvosto määräsi itsenäisyysjulistuksen hyväksymispäivän eli joulukuun kuudennen vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa, ja vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi. Ensimmäiset itsenäisyyspäivän linnanjuhlat vietettiin 6. joulukuuta 1919, kun presidentti K. J. Ståhlberg järjesti 150 hengelle iltapäiväkahvit Suomen kaksivuotispäivänä. Hanna
Suomessa sekä suomen- että ruotsinkielisessä kalenterissa Hannan nimipäivä on ollut 21. heinäkuuta vuodesta 1950 asti. Samana päivänä on myös Johannan, Jennin, Jennan, Jonnan, Hannelen, Hannen ja Joannan nimipäivä. Ortodoksisessa kalenterissa naisprofeetta Hannan muistopäivä, ja näin ollen myös Hannan nimipäivä, on 3. helmikuuta. Suomen pakanallinen juhlaperinne
Monet juhannuksen perinteistä juontavat juurensa vanhaan eurooppalaiseen valon ja hedelmällisyyden juhlaan kesäpäivänseisauksen aikana. Esikristillisenä aikana juhannusta vietettiin Suomessa Ukon juhlana. Etelä-Karjalassa juhannusta kutsuttiin Ukon juhlaksi vielä 1800-luvulla. Aleksis Kivi
Kansalliskirjailija Aleksis Kiven päivää vietetään hänen syntymäpäivänään 10. lokakuuta, joka on myös liputuspäivä. Se on samalla myös suomalaisen kirjallisuuden päivä ja Helsingin yliopiston Eteläsuomalaisen osakunnan vuosipäivä. 1960-luvulle saakka se oli lisäksi Suomen kouluissa yleisesti vapaapäivä. "Seitsemällä veljeksellä" on ollut vahva asema suomalaisessa kouluopetuksessa. Bloomsday
Bloomsday on 16. kesäkuuta James Joycen "Odysseus"-romaanin ihailijoiden ympäri maailman viettämä juhlapäivä. Sen aikana kerrataan "Odysseus"-romaanin tapahtumia; romaanin tapahtumat sijoittuivat kesäkuun 16. päivään vuonna 1904. Nimi ”Bloomsday” tulee kirjan päähenkilöstä Leopold Bloomista. Dublinissa romaanin ihailijat pukeutuvat edvardiaanisiin asuihin ja kokoontuvat romaanin tapahtumapaikoille. The James Joyce Centre järjestää monien muiden tapahtumien lisäksi Bloomsdayn aamiaisia, joilla syödään muun muassa munuaisia, joita herra Bloom söi aamiaiseksi kirjassa. Benjamin
Benjaminin nimipäivä on 20. joulukuuta, jolloin on myös Kerkon nimipäivä. Suomessa on joulukuuhun 2017 mennessä on Suomessa Benjaminiksi nimetty 11 247 miestä ja muutama nainen. Nimi on viime vuosikymmeninä huomattavasti yleistynyt, ja suurin osa Suomen Benjamineista on syntynyt vuoden 1980 jälkeen. Julius
Suomessa Juliuksen nimipäivä on 12. huhtikuuta, paavi Julius I:n kuolin- ja muistopäivänä. Samana päivänä on myös Julian nimipäivä. Huhtikuuhun 2016 mennessä nimi Julius on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu Suomessa 11 570 miehelle ja muutamalle naiselle. Juhannus
Juhannusta vietetään tyypillisesti kesäisessä säässä päivälämpötilan vaihdellessa +20 asteen molemmin puolin. Juhannussää on kuitenkin vuosittain vaihtelevaa. Toisinaan voi etelässäkin jäädä +15 asteen ylittäminen haaveeksi, mutta joskus helleraja on mennyt helpostikin rikki. 2000-luvun aikana tosin ei ole ollut yhtään juhannusta jolloin helleraja olisi mennyt laajoilla alueilla rikki paikallisia hellerajan ylityksiä lukuun ottamatta. Pyhä Urho
Pyhä Urho on keksitty Suomen suojeluspyhimys, jonka ansioksi on nimetty heinäsirkkojen häätäminen Suomen viinitarhoista. Tarina on keksitty 1950-luvulla Minnesotan amerikansuomalaisten parissa, ja sillä on selviä yhtymäkohtia Irlannin suojeluspyhimykseen Pyhään Patrickiin. Pyhän Urhon päivää vietetään 16.3. eli päivää ennen Pyhä Patrickin päivää. Suomessa Pyhän Urhon päivää ovat juhlineet vuodesta 1987 Turun yliopiston folkloristiikan opiskelijat. Vuonna 2013 Turun yliopistossa julkaistiin aiheesta kirja ja järjestettiin näyttely. Pyhimys
Uskonpuhdistus hylkäsi pyhimyskultin, vaikka korostikin pyhimysten merkitystä. Useissa protestanttisissakin maissa pyhäpäivinä ovat kuitenkin säilyneet Pyhän Stefanoksen päivä eli tapaninpäivä sekä Johannes Kastajan päivä, juhannus. Suomessa olivat ennen vuotta 1774 myös apostolien muistopäivät pyhäpäiviä. Lisäksi nimipäivien vietto on saanut alkunsa katolisista pyhimysten muistopäivistä. Helatorstai
Helatorstai (myös: 'Kristuksen taivaaseenastumisen päivä') on vuotuinen kristillinen juhla, jota vietetään neljäntenäkymmenentenä päivänä pääsiäisestä Jeesuksen taivaaseen­astumisen muistoksi. Taivaaseenastumisesta kerrotaan Apostolien tekojen ensimmäisessä luvussa sekä lyhyesti myös Markuksen ja Luukkaan evankeliumien lopussa. Useimmissa Euroopan maissa, mukaan lukien Suomessa, päivä on virallinen pyhäpäivä. Nicolaus Flüeläinen
Vaikka veli Kaus kuoli 21. maaliskuuta ja katolisessa kirkossa normaalisti nimetään kuolinpäivä pyhimyksen muistopäiväksi, paavi Pius XII määräsi pyhän Nicolaus Flüeläisen virallisen muistopäivän olevan 25. syyskuuta. Tämä siitä syystä, että maaliskuun 21. päivä on jo Euroopan suojeluspyhimyksen Benedictus Nursialaisen muistopäivä (Suomessa Pentin nimipäivä). Anna
Anna otettiin suomalaiseen almanakkaan vuonna 1705. Nimipäivä oli aluksi 15. joulukuuta, mutta 1708 se muutettiin Ruotsin mallin mukaan nykyiselle päivälleen 9. joulukuuta. Roomalaiskatoliset juhlivat Annaa 26. heinäkuuta. Ortodokseilla nimipäivä on perinteisesti 25. heinäkuuta, mutta nykyisin myös 10. helmikuuta, 9. syyskuuta sekä suomalaisalmanakan kanssa yhtä aikaa 9. joulukuuta. Juhannuskonferenssi
Juhannuskonferenssi on Suomen helluntaiseurakuntien järjestämä jokavuotinen kesäjuhla, jossa käy vuosittain noin 30 000 kävijää juhannusviikon keskiviikon ja sunnuntain välisenä aikana. Juhannuskonferenssi on vuoden suurimpia ja vanhimpia kristillisiä tapahtumia Suomessa, sitä on järjestetty vuodesta 1945 lähtien. Tapahtumaa on vietetty vuodesta 1993 Keuruulla, Iso Kirja -raamattuopistoalueella ja sitä ennen useilla muilla paikkakunnilla. Juhannuskonferenssi tunnetaan varsinkin nuorten keskuudessa myös konffana. Konferenssissa esiintyy vuosittain lukuisia gospelin huippuartisteja. Jon
Jonin nimipäivä on 1700-luvun lopulla ollut muutamana vuotena 29. maaliskuuta, joka nykyäänkin on Joonaksen nimipäivä. Nykyisin, vuodesta 2000 lähtien, nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Johanneksen päivänä 24. kesäkuuta. Juliana
Suomessa nimi Juliana on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 1615 ja nimi Juliaana 1043 henkilölle. Suomenkielisessä kalenterissa Juliaanan nimipäivä on 12. huhtikuuta, joka on myös suomenruotsalaisessa kalenterissa Julianan nimipäivä. Juneteenth
Juneteenth on Yhdysvalloissa erityisesti afroamerikkalaisten keskuudessa 19. kesäkuuta vietettävä vuosittainen juhlapäivä. Päivänä juhlistetaan afroamerikkalaisten orjuuden päättymistä. Juhlan nimi on yhdistelmä englannin kielen sanoista "June" (suom. "kesäkuu") ja "nineteenth" (suom. yhdeksästoista). Juneteenth sai alkunsa Yhdysvaltain armeijan kenraalimajurin Gordon Grangerin luettua presidentti Abraham Lincolnin antaman orjien vapautusta koskevan Emancipation Proclamation -julistuksen Texasin Galvestonissa 19. kesäkuuta 1865. Julistus oli tullut voimaan jo yli kaksi vuotta aiemmin vuoden 1863 tammikuun alusta, mutta tieto vapaudesta ei ollut kulkenut Texasiin saakka. Kesäkuun 19. hyväksyttiin viralliseksi vapaapäiväksi Texasissa vuonna 1979, ja nykyisin päivällä on virallinen asema useissa Yhdysvaltain osavaltioissa ja kaupungeissa. Markus
Markuksen nimipäivä on 25. huhtikuuta, joka katolisessa pyhimyskalenterissa on evankelista Markuksen muistopäivä. Suomen almanakassa Markus on ollut vuodesta 1950. Jussi
Jussi on suomalainen miehen etunimi. Nimeä käytetään myös Johanneksen, Juhanan, Juhanin, Juhan ja Juhon lempinimenä. Vuoden 2018 loppuun mennessä 24 952 henkilölle oli annettu nimi Jussi. Jussin nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta. Mikael (arkkienkeli)
Suomen evankelis­luterilaisessa kirkossa mikkelinpäivää vietetään nykyisin (vuodesta 1774 lähtien) 29. syyskuuta vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa seuraavana sunnuntaina. Sen alkuperäinen päivämäärä 29.9. on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen mukaelmien kuten Mikon nimipäivä. Johannes
Johannes on heprealaisperäinen miehen etunimi, joka tarkoittaa "Jahve on armollinen" (Yochanan). Se on ollut 1800-luvun lopusta lähtien toiseksi käytetyin miehen etunimi Suomessa, ja toukokuun 2017 loppuun mennessä se on annettu 251 985 miehelle sekä alle 36 naiselle. Suomessa se on yleisessä käytössä sekä tässä latinalaisperäisessä muodossaan että monina muunnoksina, kuten Juhani, Juha, Juhana, Juho, Jukka, Jussi, Janne, Hannes ja Hannu, joista jotkut ovat almanakassa Johannes Kastajan perinteisenä muistopäivänä eli vanhana juhannuspäivänä 24. kesäkuuta, toiset taas apostoli ja evankelista Johanneksen päivänä 27. joulukuuta. Johanneksesta ovat kehittyneet myös slaavilainen nimi "Ivan" ja siitä suomalainen "Iivana". Eri maissa siitä on käytössä monia muitakin, alkuperäisestä usein huomattavasti poikkeavia muunnoksia. Henrikki
Henrikki on suomalainen miehen etunimi, Henrik-nimen muunnelma. Saman nimen muunnelmia ovat myös Henri ja Heikki. Henrikin nimipäivä on 19. tammikuuta. Toukokuun 2017 loppuun mennessä nimi Henrikki on annettu 10 215 henkilölle. Manne (nimi)
Manne on suomalainen ja ruotsalainen miehen etunimi, joka on syntynyt lyhentymänä nimestä Immanuel tai Emanuel. Nimi on ollut käytössä Uudellamaalla jo 1400-luvulla, mutta suomalaiseen almanakkaan se lisättiin vasta vuonna 1964. Nimipäivää Mannet viettävät Suomessa 26. maaliskuuta. Ruotsin kalenterista Mannen nimipäivä poistettiin vuodesta 2001 alkaen. Agathon
Suomessa nimi Agaton on Väestörekisterikeskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2015 loppuun mennessä noin 60-80 henkilölle. Agatonin nimipäivä oli vuosina 1708-1928 7. joulukuuta erään varhaiskristillisen marttyyrin muistoksi. Nykyisin nimeä ei ole suomen- eikä ruotsinkielisessä kalenterissa, mutta ortodoksisessa kalenterissa se esiintyy 20. helmikuuta Agathon Roomalaisen eli paavi Agathon muistoksi, jota ortodoksinenkin kirkko kunnioittaa pyhänä.
Agathon on myös suomalaisen muusikko Juha Hintikan taiteilijanimi Elias
Suomessa Eliaksen nimipäivä oli aikoinaan 17. huhtikuuta. Vuonna 1929 se siirrettiin huhtikuun 9. päivään kyseisenä päivänä syntyneen Elias Lönnrotin muistoksi. Sama päivä on myös Mikael Agricolan kuolinpäivä, joka on nykyään liputuspäivä. Heikki
Heikki on suomalainen miehen etunimi, Henrik-nimen suomenkielinen muunnelma. Suomalaisessa kalenterissa Heikin nimipäivä on 19. tammikuuta, Pyhän Henrikin muistopäivänä. Ortodoksisessa kalenterissa nimi Heikki esiintyy useilla vuoden päivillä. Ruotsalaisuuden päivä
Päivää vietetään radiossa lähetettävällä pääjuhlalla, ja siihen liittyviä tilaisuuksia vietetään myös muun muassa ruotsinkielisissä kouluissa, joissa juhlintaan kuuluu oleellisena osana äidinkielen laulu ”Modersmålets sång”. Päivää vietetään Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin juliaanisen kalenterin mukaisena kuolinpäivänä, joka on ollut merkittynä almanakkaan Kustaa Aadolfin nimipäiväksi jo 1600-luvulta lähtien. Kustaa II Aadolf kaatui Lützenin taistelussa vuonna 1632, gregoriaanisen kalenterin mukaan 16. marraskuuta. Pyhimyskalenteri
Varsinkin viimeksi mainitun perustelun kirkon­miehen ottivat vakavasti, ja se johtikin siihen, että kirkollisiksi juhla­päiviksi hyväksyttiin vain kolmen henkilön syntymä­päivät, nimittäin Jeesuksen ja Neitsyt Marian, joiden katsottiin syntyneen ilman peri­syntiä, sekä Johannes Kastajan, joka oli pyhitetty jo äitinsä kohdussa. Näiden henkilöiden todellisia syntymä­päiviä ei tosin tunneta, mutta jo 300-luvulla Jeesuksen syntymän juhla­päivää alettiin viettää 25. joulukuuta (joulu), Johannes Kastajan 24. kesäkuuta (juhannus) ja Marian 8. syyskuuta. Sitä vastoin apostolien, marttyyrien ja kirkko­isien ja myöhemmin muidenkin pyhimysten muistopäiviä alettiin viettää heidän kuolinpäivinään, jolloin heidän katsottiin syntyneen synneistä puhdistuneina uuteen, iankaikkiseen elämään taivaassa. Ruotsinsuomalaisten päivä
Ruotsinsuomalaisten päivä () on 24. helmikuuta vietettävä merkkipäivä. Ruotsin akatemia hyväksyi merkkipäivän kalenteriin 2010, ja sitä vietettiin ensimmäistä kertaa 2011. 24. helmikuuta valittiin ruotsinsuomalaisten päiväksi, koska se on kansanrunouden keräilijä Carl Axel Gottlundin syntymäpäivä.
Päivän tarkoituksena on juhlistaa ruotsinsuomalaisten vähemmistön olemassaoloa sekä herättää valtaväestön kiinnostus ruotsinsuomalaisia kohtaan. Joonatan
Joonatanin nimipäivä 26. tammikuuta. Joonatan lisättiin suomenkieliseen nimipäiväluetteloon vuonna 1995. Samana päivänä ei ole muita nimipäiviä. Aikaisemmin silloin oli ollut Rainon nimipäivä, joka samalla siirrettiin lokakuun 1. päivään. Klaus Johannis
Klaus Johannis (; s. 13. kesäkuuta 1959 Sibiu, Romania) on romaniansaksalainen poliitikko. Johannis valittiin Romanian tasavallan viidenneksi presidentiksi 16. marraskuuta 2014 hänen voitettuaan Kansallisen liberaalipuolueen ehdokkaana toisella vaalikierroksella vastaehdokkaana olleen istuvan pääministerin, entisen kommunistipuolueen eli nykyisen Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajan Victor Pontan. Jimmy
Suomessa nimi Jimmy on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu heinäkuuhun 2018 mennssä noin 1 200 henkilölle, joista suunnilleen puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Jimmyn nimipäivä on vuodesta 2015 lähtien suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 25. heinäkuuta, joka on myös Jakobin, suomenkielisessä kalenterissa Jaakon nimipäivä. Zacharias
Suomessa nimi Zacharias on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2015 loppuun mennessä noin 540 henkilölle.. Yleisempiä ovat nimen suomen­kieliset lyhentymät Sakari, Saku ja Sasu. Suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Zachariaan nimipäivä on vuodesta 1929 lähtien ollut 14. tammikuuta, Zacharias (Sakari) Topeliuksen syntymäpäivänä. Sama päivä on myös suomen­kielisen kalenterin mukaan Sakarin, Sakun ja Sasun nimipäivä. Aikaisemmin Zachariaan nimipäivä oli ollut 6. syyskuuta. Magdalena
Suomessa nimestä esiintyy myös muunnelmat "Magdaleena", Matleena ja Mataleena sekä paljon yleisempänä lyhentymä Leena, jota tosin voidaan pitää myös Helena-nimen lyhentymänä. Nimi Magdalena on suomenruotsalaisessa kalenterissa 22. heinäkuuta, joka sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa on Magdalan Marian muistopäivä. Suomalaisessa kalenterissa sama päivä on Leenan ja Matleenan nimipäivä. Sixten
Sixtenin nimipäivä on suomen­ruotsalaisessa kalenterissa ja aikaisemmin myös Ruotsissa 6. elokuuta. Se on sijoitettu tälle päivälle, koska se muistuttaa samalla päivällä aikaisemmin ollutta latinalaisperäistä nimeä Sixtus, vaikka onkin aivan eri alkuperää. Nimi Sixtus on aikoinaan sijoitettu tälle päivälle katolisen pyhimyskalenterin mukaisesti, koska paavi Sixtus II kärsi marttyyrikuoleman Roomassa sanottuna päivänä vuonna 258. Andreas
Suomessa nimi Andreas on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu 6859 mies­puoliselle henkilölle. Andreaksen nimipäivä on suomen­ruotsalaisen ja vuodesta 2020 lähtien myös suomenkielisen kalenterin mukaan 30. marraskuuta, joka on kristi­kunnassa vanhastaan apostoli Andreaan muistopäivä. Suomenkielisessä kalenterissa samalle päivälle on sijoitettu nimen muunnokset Antti, Antero ja Atte. Valentin
Suomessa Valentinin nimipäivä on 14. helmikuuta, joka on katolisessa kirkossa Pyhän Valentinuksen muistopäivä ja tunnetaan myös ystävänpäivänä. Vuoden 2009 loppuun mennessä "Väestörekisterikeskuksen" mukaan Valentin-nimen on Suomessa saanut 2 893 miestä ja alle 20 naista.Valentin on myös seuraavien henkilöiden käyttämä nimi:Nimi Valentin esiintyy myös sarjakuvassa Linda ja Valentin, joka tunnetaan paremmin nimellä Avaruusagentti Valerian. 8. joulukuuta
8. joulukuuta on Suomen kansallissäveltäjän Jean Sibeliuksen syntymäpäivä. Vuodesta 2005 lähtien sisäministeriö on suosittanut yleistä liputusta Suomessa säveltäjämestarin kunniaksi.
Katso myös: kalenteri ~ 7. joulukuuta, 9. joulukuuta 25. heinäkuuta
25. heinäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 206. päivä (207. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 159 päivää. Suomalaisen uusperinteen mukaan 25. heinäkuuta "”Jaakko heittää kylmän kiven veteen”" (Jaakon nimipäivä). Päivää on aiemmin kutsuttu ukkosen päiväksi.
Katso myös: kalenteri ~ 24. heinäkuuta, 26. heinäkuuta Aleksi
Aleksin nimipäivä on vuodesta 1929 ollut 10. lokakuuta, Aleksis Kiven päivänä. Nimipäivä oli aiemmin juuri ennen naistenviikkoa, 17. heinäkuuta. Jo vuonna 1883 Aleksi oli Kansanvalistusseuran kalenterissa. Suomen viralliseen almanakkaan se otettiin heinäkuun 17. päiväksi vuonna 1890, mitä ennen samana päivänä keskiajalta asti oli ollut Aleksius, Alexius. Tällä päivällä Aleksi oli vuoteen 1907, minkä jälkeen keisari Nikolai II:n vuonna 1904 syntyneen Aleksei-pojan vaikutuksesta ortodoksisen perinteen mukaisena päivänä 18. lokakuuta, kunnes Suomen itsenäistyttyä Aleksi poistettiin almanakasta. Vuonna 1929 Aleksi otettiin almanakkaan nykyiseksi päiväksi. Nimen kantajista pääosa on syntynyt 1980-90-luvulla. Yrittäjän päivä
Yrittäjän päivä on 5. syyskuuta vietettävä tapahtuma. Sitä on vietetty Suomessa 1990-luvulta lähtien, ja päivän vietto on laajentunut valtakunnalliseksi tapahtumaksi. Vuonna 2008 Helsingin yliopisto katsoi päivän olevan kyllin vakiintunut ja päätti merkitä sen Yliopiston almanakkaan vuodesta 2010 alkaen. Yrittäjän päivä ei ole liputuspäivä. Teresa
Suomessa Teresan nimipäivä on sekä suomen- että ruotsinkielisessä kalenterissa 26. huhtikuuta. Ruotsinkielisessä kalenterissa samalla päivällä ovat myös muunnokset Teresia ja Terese. Väestörekisterikeskuksen mukaan 1900-luvun alusta huhtikuuhun 2016 mennessä Teresa-nimen on saanut 2 988 henkilöä, Teresia-nimen 1736 ja Terese-nimen 821 henkilöä. Hannu
Hannu on suomalainen miehen etunimi, joka on lyhentymä saksalaisesta Johannes-nimen lyhentymästä Hannus. Hannun nimipäivä 27. joulukuuta. Saman nimen vanhempi rinnakkaismuoto on Hannes, ruotsinkielisillä alueilla myös Hans ja Hasse. Väestörekisterikeskuksen mukaan nimi Hannu on vuoden 2009 loppuun mennessä annettu Suomessa kaikkiaan 43 444 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt vuosina 1940–1959. Hannu pohjautuu heprealaiseen nimeen "Johannes ("”Jumala on armollinen”). Jenna
Jennan nimipäivä on 21. heinäkuuta. Nimi on ollut suomenkielisessä kalenterissa vuodesta 1995, ja vuodesta 2015 lähtien se on samalla päivällä myös suomen­ruotsalaisessa kalenterissa. Tuomiosunnuntai
Tuomiosunnuntain nimi vaihtelee eri kielissä ja kirkkokunnissa. Katolisessa kirkossa se on "Herramme Jeesuksen Kristuksen, maailman­kaikkeuden kuninkaan juhla" tai lyhemmin "Kristuksen kuninkuuden sunnuntai".. Saksan luterilaisessa kirkossa kirkkovuoden viimeinen sunnuntai on "ikuisuuden sunnuntai" (), kun taas viimeiseen tuomioon viittaava tuomio­sunnuntai on useimmista muista kirkko­kunnista poiketen kaksi viikkoa aikaisemmin. Suomen evankelis­luterilaisessa kirkossa kirkko­vuoden viimeinen sunnuntai on Ruotsin mallin mukaan 'tuomiosunnuntai', , joskin rinnakkais­nimenä on nykyisin käytössä myös "Kristuksen kuninkuuden sunnuntai". Virossa sama päivä on "surnutepüha", ja se on omistettu kuolleiden muistolle. Suomenusko
Suomenuskoiset noudattavat monia kansanuskon tapoja ja viettävät vanhoja suomalaisia juhlapyhiä. Suomenuskoisten viettämiä kansanperinteen juhlapäiviä ovat muun muassa joulu, laskiainen, pääsiäinen, Jyrin päivä, loppukevääseen ja kylvöjen alkamiseen sijoittuva hela- eli helkajuhla, juhannus, Mikon päivä sekä syksyinen kekri. Kynttilänpäivä
Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi. Joulu
Ennen vuotta 1774 vietettiin Suomessa pyhäpäivinä myös kolmatta joulupäivää eli apostoli Johanneksen päivää 27. joulukuuta sekä neljättä joulupäivää eli viattomien lasten päivää 28. joulukuuta. Kuningas Kustaa III kuitenkin vähensi ne kahteen, koska aatelisten ja porvarien mielestä pitkät pyhät laiskistivat palkollisia liikaa. Kolmatta ja neljättä joulupäivää on nimitetty myös "pikkupyhiksi" tai "arkipyhiksi". Juhannus
Suomen lipun juhlapäivän ajankohtaa pohdittiin vuonna 1926. Kirjailija Maila Talvion ehdotus juhannuspäivästä voitti. Viralliseksi liputuspäiväksi juhannus tuli vuonna 1934. Fête de la Musique
Tapahtuman ajankohdaksi valittiin kesäkuun 21. päivä, koska se osuu useimmiten samaan aikaan kesäpäivänseisauksen kanssa. Samalla se on yksi vuoden pisimmistä päivistä tai vaihtoehtoisesti lyhyimmistä öistä niiden kannalta, jotka juhlivat aamunkoittoon asti. Juhla osuu samaan aikaan sellaisten pakanallisten juhlien kanssa, joita on jo antiikin ajoista asti omistettu luonnolle tai sadonkorjuulle. Tällainen oli kesäkuun 24. päivänä vietettävä Pyhän Johanneksen juhla (Suomessa juhannus), jota Ranskassa vietettiin polttamalla suurta nuotiota läpi yön vuoden pisimpien päivien kunniaksi. Näitä keskikesän kansanjuhlia vietettiin Ranskassa aina 1990-luvulle asti, jolloin suurin osa nuotioista kiellettiin turvallisuussyistä. Tästä säädettiin myös lakeja, joiden tarkoituksena oli ehkäistä tulipaloja ympäristönsuojelualueilla tai alueilla, joilla veden käyttöä on kesäaikaan rajoitettu. Joni
Jonin nimipäivä on 29. maaliskuuta, jolloin on myös Jounin, Joonaksen, Joonan, Jonnin ja Jonnen nimipäivä. Suomessa on vuoden 2015 loppuun mennessä ollut noin 15 770 Jonia. Joni-nimi yleistyi voimakkaasti 1950-luvun jälkeen. Joni on Suomessa tyypillinen 1980- ja 1990-luvun nimi. Viime aikoina se ei enää ole kuulunut suosikkinimiin. Juhannus
Juhannusta vietettiin alun perin vuoden pisimpänä päivänä, mutta katolinen kirkko siirsi juhlapäivän 400-luvun alkupuolella kesäkuun 24. päivään ja nimesi sen puoli vuotta ennen joulua syntyneen Johannes Kastajan syntymäpäiväksi. Juhlan nimeksi vakiintui ajan myötä juhannus, joka on Johannes-nimen vanha muoto Samalla kirkko halusi antaa uuden, kristillisen, merkityksen Euroopassa yleisesti vietetylle keskikesän juhlalle Johanneksenkirkko (Helsinki)
Johanneksenkirkko on uusgoottilainen evankelis-luterilaisen ruotsinkielisen Johannes församlingin, aiemmin Helsingin tuomiokirkkoseurakunnan kirkko Helsingin Ullanlinnassa, keskusta-alueen eteläosassa Korkeavuorenkadun varrella. Kirkko rakennettiin vuosina 1888–1891 ja sen korkeimmat osat ovat 74 metriä korkeat koillispäädyn tornit. Kirkon suunnitteli tukholmalainen arkkitehti Adolf Emil Melander, jonka ehdotus voitti vuonna 1878 järjestetyn kilpailun. Kirkkoon mahtuu 2 600 ihmistä, ja se on paikkaluvultaan Suomen suurin kivikirkko. Kirkko on Suomen uusgoottilaisten kirkkojen pääesimerkki. Alttaritauluna on Eero Järnefeltin 1932 maalaama "Taivaallinen näky". Sen aiheena on Jeesuksen opetuslapsia vainonneen Saulus Tarsolaisen eli apostoli Paavalin kääntyminen kristinuskoon Damaskoksen tiellä. Kelloja kirkossa on kolme. Kirkon vihki käyttöön Porvoon piispa Carl Henrik Alopaeus 13. joulukuuta 1891. Kirkon etuseinässä on Kari Juvan veistos "Johannes Kastaja" vuodelta 2004. Pyhäinpäivä
Suomessa ja Ruotsissa luterilaiset viettävät pyhäinpäivää (vanhemmalta nimeltään "pyhäinmiestenpäivä") nykyään aina lauantaina, aikaisintaan 31. lokakuuta ja viimeistään 6. marraskuuta. Ennen vuotta 1774 se oli Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessakin viikonpäivästä riippumatta 1. marraskuuta, mutta tuolloin se siirrettiin marraskuun ensimmäiseen sunnuntaihin. Lauantaina se on ollut Suomessa vuodesta 1955 lähtien, Ruotsissa jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Samalla Marian ilmestyspäivä siirrettiin sunnuntaille, jolloin se menetti merkityksensä vapaapäivänä. Pyhäinpäivän siirto sunnuntailta lauantaille korvasi tämän vapaapäivän menetyksen, sillä tuolloin lauantait olivat Suomessa vielä yleensä työpäiviä. Rukouspäivä
Rukouspäivät määrätään vuosittain annetulla "rukouspäiväjulistuksella", joka vuoteen 2003 saakka julkaistiin Suomen säädöskokoelmassa. On myös ollut tapana lukea julistus kirkoissa uudenvuodenpäivän jumalanpalveluksessa. Suomen suuriruhtinaskunnan alkuaikoina julistus laadittiin Keisarin ja Suuriruhtinaan nimestä, vuodesta 1831 lähtien sen antoi Suomen senaatti. Suomen itsenäisyyden aikana sen antoi aluksi valtioneuvosto, vuodesta 1931 lähtien vuoteen 2003 saakka tasavallan presidentti. Julistus annetaan yleensä vähän ennen vuoden vaihdetta. Paitsi päätöksen rukouspäivien ajankohdasta, se sisältää myös johdannon, jossa on hengellisiä kehotuksia ja yleensä viittauksia ajankohtaisiin yleisiin huolenaiheisiin. Nykyisin julistus on luonteeltaan ekumeeninen. 1990-luvulta lähtien se valmisteltiin opetusministeriön asettamassa työryhmässä, jossa olivat edustettuina ministeriön lisäksi Suomen evankelis-luterilainen kirkko, Suomen ortodoksinen kirkko, Suomen vapaan kristillisyyden neuvosto ja Suomen ekumeeninen neuvosto. Käytännössä rukouspäivien ajankohdista kuitenkin päätettiin ainakin epävirallisesti jo kuukausia ennen julistuksen antamista, jotta ne on voitu merkitä almanakkoihin, joita nykyisin painetaan jo elokuussa. Jan
Suomessa nimi Jan on vuoden 2016 loppuun mennessä annettu Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan yli 13 850 henkilölle. Janin nimi­päivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 24. kesäkuuta, joka on myös Johanneksen ja nimen monien muunnelmien nimi­päivä. Juhana
Juhana on suomalainen miehen etunimi, yksi Johannes-nimen monista suomalaisista mukaelmista. Se on syntynyt nimen ruotsalaisesta muunnelmasta Johan. Juhanan nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta.