Mikä on Katalonian pääkaupunki?
Katalonia
Katalonian viralliset kielet ovat katalaani ja espanja, Val d’Aranissa myös oksitaani.
Katalonia rajoittuu pohjoisessa Pyreneiden vuoristoon, ja sitä edeltävään vuoristoiseen niin sanottuun Esi-Pyreneiden alueeseen. Pyreneiden korkeimmat huiput alueella yltävät noin 3 000 metriin. Katalonian länsiosissa on laaja tasankoalue, joka muuttuu vaihtelevammaksi rannikkoa lähestyttäessä. Tasankoa rikkovat useat jokiuomat, kuten Ebro. Pääkaupunki Barcelonaa ympäröi Collserolan vuorijono. Katalonia
Nykyisin Kataloniassa sijaitsee muun muassa auto-, metalli- sekä kemian- ja lääketeollisuutta. Matkailuelinkeino on yksi alueen tärkeimmistä. Barcelona, Gironan Costa Bravan rannikkoalue ja Tarragonan rannikko ovat tärkeimpiä matkailukohteita. Matkailun vaikutukset ulottuvat myös sisämaahan ja Pyreneitten vuoristoon, jossa on useita suuria hiihtokeskuksia. Pääkaupunki Barcelona on tärkeä liike- ja rahoitusalan keskus, jossa sijaitsee muun muassa pörssi (Borsa de Barcelona), pankkeja, kuten BBA ja La Caixa sekä suuryritysten, kuten Gas Naturalin, pääkonttoreita. Sen lisäksi Barcelona on Espanjan tärkein kustannusalan keskus. Girona
Girona () on Gironan maakunnan pääkaupunki Kataloniassa, Espanjassa. Se sijaitsee noin 100 kilometriä Katalonian pääkaupungista Barcelonasta koilliseen. Barcelona
Barcelona on kaupunki Koillis-Espanjassa ja Katalonian pääkaupunki. Se on Espanjan toiseksi suurin kaupunki – sen asukasluku vuonna 2016 oli noin 1,6 miljoonaa.
Kaupungin (Ciutat de Barcelona) ja sitä ympäröivän 35 muun kunnan muodostaman Suur-Barcelonan (Àrea Metropolitana de Barcelona) asukasluku on noin 3,2 miljoonaa (2013). Barcelonan maakunnan, joka muodostuu 310 kunnasta, väkiluku on noin 5,5 miljoonaa (2012). Katalonia
Katalonia (, , ) on itsehallintoalue Espanjassa. Sitä rajoittavat pohjoisessa Ranska ja Andorra, idässä Välimeri, etelässä Valencian itsehallintoalue ja lännessä Aragonian itsehallintoalue. Sen pääkaupunki on Barcelona.
Pamplona
Pamplona ( tai Iruña¹) on Espanjan Navarran pääkaupunki. Sen väkiluku on noin 196 000 (2016). Pamplona on tunnettu vuosittain 6.–14. heinäkuuta järjestettävästä San Fermínin festivaalista ja erityisesti 7. heinäkuuta tapahtuvasta härkäjuoksusta. Katalonia
Katalonian puheenjohtaja Carles Puigdemont ilmoitti järjestävänsä kansanäänestyksen itsenäistymisestä 1. lokakuuta 2017. Espanjan hallitus pitää kansanäänestystä laittomana ja sisäministeri Juan Ignacio Zoidon mukaan se aikoo estää äänestyksen kaikin keinoin. Katalonia taas ilmoitti julistautuvansa itsenäiseksi yksipuolisesti, jos kansanäänestystä ei pystytä järjestämään. Els Segadors
Els Segadors (katalaania, "elonkorjaajat") on Katalonian kansallislaulu. Laulu periytyy 1600-luvulta, mutta nykyiset sanat teki Emili Guanyavents 1899 ja sävelen sovitti Francesc Alió 1892. Laulu on ollut vuodesta 1993 virallisesti Katalonian autonomisen maakunnan kansallislaulu. El Periódico de Catalunya
El Periódico de Catalunya on katalonialainen 26. lokakuuta 1978 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Barcelonassa. Sen omistaa Grupo Zeta. Lehti ilmestyy espanjankielisenä ja katalaaninkielisenä painoksena, joista espanjankielisessä on punainen nimiö ja katalaaninkielisessä sininen. Painosten koko on yhteenlaskettuna 150 000 kappaletta, mikä tekee siitä Espanjan toiseksi suosituimman iltapäivälehden La Vanguardian jälkeen. Barcelona
Montmelóssa, 20 km kaupungin keskustasta koilliseen sijaitsee Katalonian Formula 1 -rata, Circuit de Catalunya. Trambaix
Trambaix on pikaraitiotiejärjestelmä Barcelonan suurkaupunkialueella Kataloniassa. Se avattiin 5. huhtikuuta 2004. Se yhdistää Baix Llobregatin alueen kunnat L'Hospitalet de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Sant Joan Despí ja Sant Just Desvern Barcelonan kaupunkiin. Kaikki Trambaix-linjat alkavat Barcelonan Plaça de Francesc Macià -aukiolta. Järjestelmään kuuluu kolme linjaa, joita merkitään tunnuksilla T1, T2 ja T3. Linjat 4-6 puolestaan kuuluvat Trambesòs-järjestelmään. Trambaix ja Trambesòs aiotaan myöhemmin yhdistää suuremmaksi kokonaisuudeksi. Raitiotielinjat on merkitty myös useisiin tuoreempiin metrokarttoihin. Vuonna 2008 kaikkien kolmen Trambaix-linjan yhteenlaskettu matkustajamäärä oli 15 057 318. Espanjan kulttuuri
Espanjan autonomisilla alueilla on omat julkisen palvelun televisioyhtiönsä, joilla on alueellisesti tärkeä merkitys. Katalonian televisiolla on televisiokanavat TV3, 33, nuorten ja lasten teemakanava Canal 3XL, vuonna 2010 aloittanut urheilukanava, kansainvälinen kanava TV3Cat ja uutiskanava 3/24. Sen lisäksi yhtiöllä on radiotoimintaa hoitava Catalunya Radio, jolla on useita eri kanavia, kuten Catalunya Radio ja iCatFM, Catalunya informació. Madridissa on Telemadrid, Andalusiassa Telesur. Julkisen palvelun lähetystoimintaa on näiden lisäksi myös Baskimaassa, Galiciassa, Baleaareilla, Kanariansaarilla ja Aragoniassa muiden muassa. Edellisten lisäksi useissa kaupungeissa on omia televisiokanavia, esimerksiksi Barcelonan BTV. Barcelona
Barcelonan alueet ja niihin kuuluvat kaupunginosat ovat:Barcelonan tunnetuin urheiluseura on Futbol Club Barcelona, joka on eräs maailman tunnetuimmista jalkapalloseuroista. Sen kotistadion on lähes 100 000 -paikkainen Camp Nou. Toinen paikallisseura on Reial Club Deportiu Espanyol de Barcelona. Kaupunki tunnetaan myös FC Barcelonan koripallo- ja käsipallojoukkueista, jotka ovat saavuttaneet useita seurajoukkueiden Euroopan-mestaruuksia. FC Barcelonalla on myös yleisurheilujaosto. Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto
Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto () on Espanjan jalkapallon kattojärjestö. Liiton pääkonttori ja harjoituskeskus Ciudad del Fútbol sijaitsee Las Rozasissa, lähellä maan pääkaupunkia Madridia. Alicante
Alicante () on Espanjan samannimisen maakunnan pääkaupunki Valencian itsehallintoalueella. Se sijaitsee Välimeren rannalla ja on tärkeä satamakaupunki. Alicantesta kulkee laivayhteys Baleaareille sekä Oraniin Algeriaan ja sitä palvelee kansainvälinen El Altetin lentokenttä. Tabarnia
Tabarnia on kuvitteellinen Tarragonan ja Barcelonan provinssien osien unioni Espanjassa. Tabarniaan luetuilla alueilla ei ole mitään oikeaa hallinnollista yhteyttä, mutta Katalonian kriisin yhteydessä vuoden 2017 lopulla perinteisessä ja sosiaalisessa mediassa nousi esiin kampanja, jolla vaadittiin Tabarnian eroa muusta Kataloniasta. Kampanja käyttää samoja taloudellisia, kulttuurillisia, demografisia ja etnisiä argumentteja kuin Katalonian itsenäisyysliike vaatiessaan Tabarnian eroa itsenäiseksi julistautuneesta Katalonasta ja liittymistä Espanjan itsehallinnolliseksi alueeksi. Katalonia
Barcelonassa järjestettiin vuoden 1992 kesäolympialaiset, jotka sille myönnettiin vuonna 1986. Olympialaiset olivat merkittävä tapahtuma kaupungin tunnetuksi tekemisen, matkailun ja kaupunkirakenteen uudistamisen sekä urheilun suorituspaikkojen rakentamisen kannalta. Aikaisemmin Barcelonassa pelattiin vuoden 1982 jalkapallon MM-kilpailujen otteluita ja kisojen avajaiset. Moottoriurheilussa Kataloniassa järjestetään vuosittain Formula 1 -sarjan Espanjan Grand Prix, moottoripyörien MotoGP-sarjan Katalonian Grand Prix ja rallin MM-sarjan osakilpailu Katalonian ralli. F1-kilpailu on vuodesta 1991 lähtien järjestetty Montmelón Circuit de Catalunya -radalla. Tabarnia
Kampanjan tunnuslause on englanninkielinen "Barcelona is not Catalonia", joka matkii Katalonian itsenäisyysliikkeen mottoa "Catalonia is not Spain". Espanjan pääkaupunki Madrid muodostaa oman itsehallintoalueensa, mutta Tabarnian kohdalla itsenäisyysvaatimus on osaksi vitsi ja sosiaalisen median meemi. Joulunpyhinä syntyi myös mediailmiö Catabàrnia: kunnat, jotka haluavat erota Tabarniasta ja liittyä Kataloniaan. Espanjan sisällissota
Epäonnistuneen sotilasvallankaappauksen jälkeen heinä-elokuussa 1936 kansallismieliset alkoivat laivata joukkoja Espanjan Marokosta Lounais-Espanjaan ja samaan aikaan Pohjois-Espanjan kapinalliset aloittivat etenemään kohti etelää. Joukot etenivät nopeasti monilla alueilla kohdaten alkuun vain heikkoa vastarintaa. Elokuun 14. päivänä Etelä- ja Pohjois-Espanjan kapinalliset kohtasivat Portugalin rajan tuntumassa sijaitsevassa Badajozissa. Maa oli näin jakautunut kahtia tasavaltalaisten ja kansallismielisten kapinallisten hallitsemiin alueisiin. Tasavaltalaisten haltuun jäivät Biskajanlahden rannikolla sijaitsevat pohjoiset alueet Baskimaa, Asturia ja Cantabria sekä maan länsiosan Katalonia, Valencia, Murcia, Kastilia–La Mancha sekä osat Andalusiaa, Aragoniaa ja Extremaduraa. Kapinallisten tukialueisiin kuuluivat uskonnolliset ja konservatiiviset Kastilia ja León, Galicia, Navarra, La Rioja, suurin osa Extremaduraa sekä osat Andalusiaa ja Aragoniaa. Baleraarien suurista saarista tasavaltalaisten hallussa oli Menorca ja he onnistuivat pitämään itsellään myös pääkaupungin Madridin. Syyskuussa tasavaltalaiset menettivät Kastilia–La Manchan pääkaupungin Toledon. Tapahtumalla oli suuri symbolinen merkitys kansallismielisille. Lokakuussa kansallismieliset käynnistivät suurhyökkäyksen kohti Madridia, josta hallitus siirtyi turvaan sotatoimialueen ulkopuolelle Valenciaan 6. marraskuuta. Madridin ympäristössä käydyt taistelut päättyivät kuitenkin tasavaltalaisten torjuntavoittoon marraskuun lopussa, jonka jälkeen alkoi sodan loppuun asti kestänyt Madridin piiritys. Katalonia
Vuonna 2006 valmistui Madridin ja Lleidan yhdistänyt suurinopeuksinen junayhteys AVE. Vuonna 2007 linja yhdisti Lleidan ja Tarragonan ja vuonna 2008 Leidan ja Barcelonan. Myöhemmin Espanjan luotijunaverkosto liitetään Ranskan vastaavaan TGV-verkostoon Gironan ja Figueresin kautta. Liikenne Figueresin ja Ranskan välillä alkaa loppuvuodesta 2010. Myöhemmässä vaiheessa suurinopeuksinen junayhteys rakennetaan myös Barcelonan ja Valencian välille. Katalonia
Espanjan toisen tasavallan perustamisvaiheen aikana Katalonia ennätti julistautua itsenäiseksi tasavallaksi vuonna 1931, mutta Espanjan keskushallinto ei tunnustanut yksipuolista julistusta. Seuraavana vuonna hallitus myönsi Katalonialle itsehallinnon, mutta perui sen 1934 epäonnistuneen itsenäistymisyrityksen jälkeen. Itsehallinto palautettiin 1936 Kansanrintaman voitettua vaalit, jolloin Lluís Companys palasi Katalonian johtoon. Espanjan sisällissodassa Katalonia puolusti Espanjan tasavaltaa kenraali Francon johtamia kapinallisia vastaan. Kapinalliset valloittivat Barcelonan tammikuussa 1939, ja sota päättyi kapinallisten voittoon 1. huhtikuuta 1939, jolloin Franco julistautui yksinvaltiaaksi. Vielha e Mijaran
Vielha e Mijaran eli Vielha (katalaaniksi "Viella i Mitjaran", ) on Val d'Aranin piirikunnan pääkaupunki Luoteis-Kataloniassa Lleidan maakunnassa. Katalonian tasavaltalainen vasemmisto
Katalonian tasavaltalainen vasemmisto () (ERC) on katalonialainen kansallismielinen vasemmistopuolue, joka on perustettu vuonna 1931. Puolue ajaa Katalonian itsenäisyyttä. Nykyinen puheenjohtaja on Oriol Junqueras (2011−). Edellinen puheenjohtaja oli Joan Puigcercós (2008−2011). Puolueella on edustus Katalonian parlamentin lisäksi Espanjan parlamentissa ja senaatissa sekä Euroopan parlamentissa. El Clásico
Joukkueet ovat kotoisin Madridista ja Barcelonasta, jotka ovat kaksi Espanjan suurinta kaupunkia. Joukkueet ovat myös kaksi menestyneintä seuraa Espanjan jalkapalloilussa. Real Madrid on voittanut historiansa aikana yhteensä 72 pokaalia eri kilpailuista, Barcelonalla niitä on 67, kun taas kolmanneksi eniten voittaneella Athletic Bilbaolla on 32. Lisäjännitettä ja -panosta otteluun tuovat Espanjan sisällissodan aikaiset ja sen jälkeiset poliittiset asetelmat, joissa Real Madrid edusti yhtenäistä, keskitetyn hallinnon Espanjaa, ja Barcelona itsenäistä Kataloniaa. Barcelonalaisten mielestä diktaattori Franco suosi Madridia monin tavoin. Poliitikot ovat myös myöhempinä aikoina ottaneet kantaa joukkueiden puolesta, esimerkiksi aiemmin pääministerinä työskennellyt Jose Maria Aznar on Madridin kannattaja, kun taas José Luis Zapatero on avoimesti Barcelonan kannattaja. Pelaajat eivät ole myöskään jääneet poliittisten jännitteiden ulkopuolelle, sillä esimerkiksi Gerard Piqué on arvostellut Real Madridia kovin sanankääntein ja tuulettaa Barcelonan maaleja provosoivasti. Piqué onkin viimeisempinä vuosina noussut yhdeksi Katalonian itsenäisyystaistelun symboleista. Estadi Olímpic Lluís Companys
Estadi Olímpic Lluís Companys (tunnettu myös nimellä Estadi de Montjuïc) on stadion Katalonian pääkaupungissa Barcelonassa, Espanjassa. Stadion rakennettiin alun alkaen Barcelonassa vuonna 1929 järjestettyä maailmannäyttelyä varten, mutta uusittiin vuoden 1992 kesäolympialaisia varten. Montjuïcin stadionilla on 54 000 katsojapaikkaa, kaikki istumapaikkoja. Vain pääkatsomo on katettu. Katalonia
9. marraskuuta 2014 Kataloniassa järjestettiin itsenäisyydestä epävirallinen, symbolinen kansanäänestys, vaikka Espanjan perustuslakituomioistuin oli kieltänyt sen järjestämisen. Kansanäänestyksessä vajaa 81 % äänesti itsenäisyyden puolesta. Äänestysprosentti oli 37 %. Katalonian ketju
Satoja organisaatioita edustava Assemblea Nacional Catalana (ANC) päätti järjestää Katalonian kansallispäivänä poikkeavan mielenilmauksen ja käynnisti Baltian ketjusta innoituksen saaneen Katalonian ketju itsenäisyyden puolesta -tapahtuman suunnittelun. Edeltävien kyselyjen mukaan yli puolet katanolialaisista kannattaa itsenäisyyttä, ja erilaisten mielenilmausten tavoiteena on painostaa itsenäisyysäänestyksen järjestämiseen. Katalonian parlamentti
Parlamentin hallintokeskus sijaitsee Barcelonassa, mutta se voi kokoontua muuallakin Kataloniassa. Pasqual Maragall
Pasqual Maragall i Mira (s. 13. tammikuuta 1941 Barcelona, Katalonia) on katalonialainen poliitikko. Hän on ollut Barcelonan pormestari vuosina 1982–1997 ja Katalonian itsehallintoalueen puheenjohtaja vuosina 2003–2006. Maragall toimi myös Katalonian sosialistisen työväenpuolueen puheenjohtajana 2000-2007. Barcelona
Montjuïcin rinteillä kohoaa myös kansallispalatsi, Palau Nacional, jonka ympärille on rakennettu messukeskus, Fira de Barcelona, jossa käy vuosittain erilaisissa kansainvälisissä messutapahtumissa jopa 3,5 miljoonaa vierailijaa. Montjuïcissa on vuoden 1936 Barcelonan peruuntuneita olympialaisia varten rakennettu urheiluareena Estadi Olímpic Lluís Companys. Vuoden 1992 toteutuneita olympialaisia varten toteutetut rakennukset, kuten Palau Sant Jordi, (arkkitehti Arata Isozaki, 1990) kattavat suuren osan Montjuïcin rinteistä, ja stadionin edustalla kohoava valkoinen televiestintäantenni (arkkitehti Santiago Calatrava) on yksi Barcelonan tunnusmerkeistä. Katalonialaiset maat
Katalonialaiset maat (katalaaniksi: "Països Catalans") tarkoittaa maa-alueita, joilla puhutaan katalaania. Alue sisältää Andorran, Espanjasta Katalonian lisäksi Valencian ja Baleaarit sekä niin sanotun Franjan raja-alueen Aragoniasta. Ranskasta siihen kuuluvat Roussillonin ja Conflentin alueet ja Alghero kaupungin Italian Sardinian saarelta. Isòvol
Kunnasta on matkaa Puigcerdàan 13,1 kilometriä, La Seu d'Urgelliin 35,2 km, Andorran pääkaupunkiin Andorra la Vellaan 54,4 km, Gironaan 140,4 km ja Katalonian pääkaupunkiin Barcelonaan 141,9 km.
Kunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa romaanista tyyliä edustavat kirkot Església de Sant Pere d'Olopte, Església de Sant Miquel d'Isóvol ja Església de Santa Maria d'All. Madrid
Madrid on Espanjan pääkaupunki. Se on myös ympäröivän Madridin itsehallinnollisen maakunnan (Comunidad de Madrid) pääkaupunki. Se sijaitsee Espanjan keskiosassa 655 metrin korkeudessa. Alue on ollut asutettu esihistoriallisista ajoista lähtien. Parlamentti kokoontui siellä ensimmäistä kertaa vuonna 1329. Yhdistyneen Espanjan keskuksena Madrid on toiminut vuodesta 1561. Santiago de Compostela
Santiago de Compostela on Galician itsehallintoalueen pääkaupunki A Coruñan maakunnassa Espanjan luoteisosassa. Santiago de Compostelan vanha kaupunki ja pyhiinvaellusreitti kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Katalaani
Katalonian hallinnon kieli vaihtui katalaanista kastiliaan vuoden 1716 kansainvälisten sotatoimien jälkeen. Oikeuslaitoksissa katalaani säilytti kuitenkin asemansa vielä pitkään, ja sen käyttö opetuskielenä kiellettiin vasta 1858. Puhuttu kieli säilyi kuitenkin elinvoimaisena sortotoimista huolimatta. Lisäksi katalaaninkielinen kansanrunous eli loistokauttaan juuri tuolloin. Kansallisaate voimistui edelleen 1830-luvulta lähtien, ja aikakaudesta puhutaankin katalonialaisen kirjallisuuden renessanssina. Vuonna 1900 alkoi ilmestyä ensimmäinen sanomalehti "La Veu de Catalunya". Vuonna 1931 kieli sai virallisen asemansa takaisin, kuitenkin vain seitsemäksi vuodeksi, sillä se pysyi kiellettynä koko Francon diktatuurin ajan vuodesta 1938 vuoteen 1976, jolloin kielestä tuli virallinen myös Valencian ja Baleaarien alueilla. Demokratian palauduttua saattoi alkaa katalaanin hidas normalisointihanke, joka on ollut erityisen haasteellinen, koska kieli oli kielletty hyvin pitkään, mikä ei tosin täysin ollut estänyt katalaaninkielisen kirjallisuuden ilmestymistä diktatuurin aikanakin. Nykyään katalaania puhuu äidinkielenään noin 7,2 miljoonaa ihmistä, joista 6,89 miljoonaa Espanjassa. Kaksikielisten runsaan määrän vuoksi jotkut lähteet antavat luvuksi jopa 10,5 miljoonaa. Toisena kielenä puhujia on viisi miljoonaa. Katalaani on täten EU:n suurin vähemmistökieli. Katalonia
Kataloniassa asui itsehallintoalueen tilastokeskuksen mukaan vuoden 2017 alussa 7 477 131 ihmistä. Vuoden 2011 tilastojen mukaan 86,4 prosenttia asukkaista oli kotoisin Espanjasta. Muualta Euroopan unioinin alueelta tulleita oli 3,7 prosenttia. Afrikkalaisia puolestaan oli 3,8 prosenttia, eteläamerikkalaisia 2,4 prosenttia ja Aasian sekä Oseanian alueilta tulleita 1,9 prosenttia asukkaista. Valencia (itsehallintoalue)
Valencia koostuu Castellónin ("Castelló"), Valencian ("València") ja Alicanten ("Alacant") maakunnista. Tärkeitä kaupunkeja ovat Alicante, Castellón de la Plana ("Castelló de la Plana"), Elche ("Elx"), Torrevieja, Orihuela, Benidorm, Elda, Jijona ("Xixona"), Villarreal ("Vila-real"), Villena, Buñol ("Bunyol") ja pääkaupunki Valencia. Alueen läpi virtaa kolme suurta jokea: Turia ("Túria"), Júcar ("Xúquer") ja Segura. Katalonia
Kataloniassa on noin 12 000 kilometrin mittainen maantieverkosto, josta kaksikaistaisia teitä on 10 843 kilometriä. Moottoriteitä on 962 kilometriä, joista 665 kilometriä on maksullisia osuuksia ja 307 kilometriä maksuttomia. Välimeren rantaa seuraileva A7-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Ranskan rajan sekä Barcelonan ja Valencian. AP2-moottoritie yhdistää Barcelonan ja Zaragozan kaupungit. Valtatie C25 tai Eix Transversal yhdistää Gironan ja Lleidan kaupungit. C-58 eli Eix Lobregat yhdistää Barcelonan ja Pyreneitten alueen. Suurimpia maantietunneleita ovat esimerkiksi Cadin tunneli. Barcelona Santsin rautatieasema
Barcelona Santsin rautatieasema () on Barcelonan kaupungin päärautatieasema ja Katalonian raideliikenteen tärkeä solmukohta. Asemaa yllpitää Espanjan valtiollinen rautatieyhtiö Renfe, joka liikennöi asemalta sekä Rodalies-lähijunia että kaukojunia. Yksi tärkeimmistä yhteyksistä on AVE-suurnopeusjuna Madridiin. Rautatieasema on yhdistetty myös Barcelonan metron linjoihin 3 ja 5. Metrojärjestelmässä asemaa merkitään sen katalaaninkielisellä nimellä Sants Estació. Kokonaisuuteen kuuluu myös linja-autoasema, eli kyseessä on matkakeskus. Katalonian ralli
Katalonian ralli ("Rally Catalunya", tunnettu myös nimellä "Rally de España") on Espanjan Kataloniassa järjestettävä rallikilpailu. Ralli ajetaan nykyään Costa Dauradan leveillä ja vauhdikkailla asfalttiteillä Tarragonan maakunnassa. Kisakeskuksena toimii Saloun kunnassa sijaitseva Port Aventura -teemapuisto. Vuoteen 2004 asti lähtö ja maali olivat Lloret de Marissa Costa Bravalla. Ralli oli MM-sarjan ohjelmassa ensimmäisen kerran kaudella 1991. Katalonian tasavalta (2017)
Itsenäisyysjulistuksen jälkeen Espanja purki Katalonian itsehallinnon. Katalonian itsehallinnon puheenjohtaja Carles Puigdemont ja osa hänen hallituksensa jäsenistä pakenivat Espanjan oikeuslaitosta Belgiaan. Espanjan perustuslakituomioistuin mitätöi itsenäisyysjulistuksen 31. lokakuuta 2017. Ciudad Real
Ciudad Real eli 'kuninkaallinen kaupunki' on kaupunki Kastilia-La Manchan itsehallintoalueella Espanjassa ja Ciudad Realin maakunnan pääkaupunki. Se sijaitsee noin 200 kilometriä Madridista etelään. Kaupungin asukasluku on 74 054 (2016). Puigcerdà
Puigcerdà on kaupunki Gironan maakunnassa Katalonian itsehallintoalueella Espanjassa. Puigcerdà on Baixa Cerdanyan pääkaupunki. Kaupungin pinta-ala on 18,9 neliökilometriä ja asukasluku 8839 vuonna 2017. Väestötiheys on 467,2 as./km². Katalonia
Barcelonan lentoasema El Pratissa on Espanjan toiseksi suurin. Ilmasilta Madridin ja Barcelonan välillä on maailman vilkkain. Gironan ja Reusin lentoasemilta operoivat erityisesti halpalentoyhtiöt. Lleidan lentoasema avattiin vuonna 2009 ja Seu d´Urgellin lentoasema 2010. Niiden kaupallinen merkitys on vähäinen. Quim Torra
Hänet valittiin Katalonian parlamenttiin 21. joulukuuta 2017 pidetyissä vaaleissa Junts per Catalunyan listalta. 10. toukokuuta 2018 kapinasyytteitten takia maanpaossa oleva Katalonian entinen pääministeri ja uudetkin vaalit voittaneen itsenäisyysmielisen liittouman keulahahmo Carles Puigdemont ehdotti Torraa seuraavaksi itsehallintoalueen johtajaksi Espanjan estettyä tätä ennen Puigdemontin itsensä sekä tutkintavankeudessa olevien Jordi Sànchezin ja Jordi Turullin nimittämisen virkaan. Torra nimitettiin aluejohtajaksi 14. toukokuuta 2018. Carles Puigdemont
Puigdemont valittiin Katalonian aluejohtajaksi 10. tammikuuta 2016. Hän sai Katalonian parlamentissa 70 puoltoääntä, ja 63 kansanedustajaa äänesti häntä vastaan. Moottoripyöräilyn Katalonian Grand Prix
Katalonian Grand Prix on ratamoottoripyöräilyn MM-sarjan osakilpailu. Se on ajettu vuosittain vuodesta 1996 Circuit de Catalunyan radalla Barcelonassa Espanjassa. Kilpailu on yksi kauden neljästä Espanjassa ajettavista kilpailusta. Katalonia
Katalonian alueparlamentti julisti Katalonian itsenäiseksi tasavallaksi 27. lokakuuta 2017. Espanjan hallitus päätti vielä samana päivänä, että Katalonian itsehallintoon puuttumisen mahdollistava perustuslain artikla 155 otetaan käyttöön. Se määräsi Katalonian aluehallituksen ja -parlamentin hajotettaviksi ja uudet aluevaalit toimitettavaksi 21. joulukuuta 2017. Katalonia
Luontaisten vesistöjen osuus pinta-alasta on pieni, mutta Pyreneillä on joitakin pieniä järviä tai lampia. Suurimmat vesialueet muodostuvat padoista, joista suurimpia ovat esimerkiksi La Baells. Suuri osa luontaisista kosteikkoalueista, kuten Empordà, El Prat ja Ebron delta-alue, on joko kuivatettu, otettu muuhun viljelykäyttöön tai rakennettu. Luontaisten makeanvedenvarojen niukkuus ja saastuminen on ongelma kasvavan väestön, teollisuuden, matkailun ja maatalouden vedenoton takia. Barcelona (maakunta)
Barcelona on maakunta Välimeren rannalla itäisessä Espanjassa Katalonian itsehallintoalueen keskiosassa. Sen rajanaapureita ovat Tarragonan, Lleidan ja Gironan maakunnat. Dolors Bassa
Dolors Bassa i Coll (s. 1959 Torroella de Montgrí) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon työ-, sosiaali- ja perheministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan. Myös Bassa, Meritxell Borràs ja Joaquim Forn lähtivät aluksi Belgiaan, mutta palasivat myöhemmin Espanjaan oikeuden kuultaviksi. Lopulta yhteensä kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Bassan, Borràsin ja Fornin lisäksi Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Carles Mundó) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart. Katalonia
Katalonia jaetaan neljään maakuntaan (esp. provincia), jotka on nimetty pääkaupunkiensa mukaan. Suluissa on väkiluku vuonna 2017.Katalonian alueella on ollut asutusta jopa yli 50 000 vuoden ajan. Neandertalinihmisen asumisesta alueella on löydetty varmoja todisteita, kuten tulisijoja ja työkaluja. Kivikauden jälkeen alueella oli lukuisia iberiheimoja. Antiikin ajalla sinne saapui foinikialaisia ja kreikkalaisia kauppiaita, jotka perustivat Empúriesin satamakaupungin. Puunilaissotien aikaan noin vuonna 218 eaa. Empúriesiin rantautui roomalaisia, jotka valloittivat myöhemmin alueen ibereiltä ja hallitsivat sitä aina Rooman valtakunnan sortumiseen 400-luvulle saakka. Barcelona (maakunta)
Maakunnan väkiluku on 5 576 037 (2017). Noin kolmannes väestöstä asuu pääkaupungissa Barcelonassa, joka on myös itsehallintoalueen pääkaupunki. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Cerdanyola, Martorell, Mataró, Granollers, Sabadell, Terrassa, Sitges, Igualada, Vic, Manresa ja Berga. Katalonia
Vuoden 2010 parlamenttivaaleissa 29. marraskuuta CiU sai 62 paikkaa, PSC 28, PP 18, ERC 10, ICV 10. Edellisiin vaaleihin verrattuna voittajia olivat CiU ja PP, häviäjiä hallituspuolueet. Uutena puolueena parlamenttiin sai neljä paikkaa itsenäisyysmielinen Solidaritat Catalana per la Independència (SI). Ciutadans säilytti kolme edustajaansa edellisistä vaaleista. Joulukuussa 2010 CiU:n johtajasta Artur Masista tuli uusi Katalonian puheenjohtaja, jonka johtamassa vähemmistöhallituksessa on pelkästään CiU:n edustajia. Barcelona
Barcelonan liikennettä hoitavat bussit, metro, paikallisjunat ja kaksi köysirataa. Barcelonan metro avattiin vuonna 1924. Nykyisin se käsittää 11 linjaa. Barcelonan lentoasema sijaitsee noin kymmenen kilometriä kaupungista lounaaseen. Antoni Comín
Antoni Comín i Oliveres (s. 1971 Barcelona) on katalonialainen poliitikko. Hän edustaa Katalonian tasavaltalaista vasemmistoa ja toimi Katalonian aluehallinnon terveysministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Comín lähti Puigdemontin ja kolmen muun ministerin (Meritxell Serret, Lluís Puig ja Clara Ponsatí) kanssa Belgiaan maanpakoon Espanjan nostettua kansanäänestyksen järjestämisen takia heitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Espanja antoi heistä myös eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta perui sen myöhemmin 5. joulukuuta 2017. Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 yhä maanpaossa ollut Comín valittiin uudelleen parlamenttiin. Jordi Turull
Uusissa Katalonian parlamenttivaaleissa 21. joulukuuta 2017 Turull valittiin uudelleen Katalonian parlamenttiin Puigdemontinkin edustamalta keskustaoikeistolaisen Junts per Catalunya -vaaliliiton listalta. Itsenäisyysmieliset puolueet voittivat vaaleissa paikkaenemmistön ja yrittivät aluksi nimittää kapinasyytteitä maanpakoon lähteneen Puigdemontin uudelleen pääministeriksi, mutta Espanja kielsi nimityksen sillä perusteella, että nimitettävän henkilön olisi oltava fyysisesti paikalla nimitysistunnossa, eikä nimitys videoyhteyden avulla ulkomailta käsin olisi sallittua. Tämän jälkeen pääministeriksi ehdotettiin Sànchezia, ja hänelle anottiin lupaa poistua vankilasta väliaikaisesti voidakseen osallistua nimitysistuntoon. Espanjan korkein oikeus kuitenkin epäsi Sànchezin pyynnön, minkä jälkeen pääministeriksi ehdotettiin Turullia. Hänen nimittämisestään äänestettiin 22. maaliskuuta 2018, mutta hän hävisi äänestyksen niukasti äänin 64 puolesta, 65 vastaan ja 4 tyhjää. Äänestyksen lopputulokseen vaikutti se, että kaksi maanpaossa olevaa kansanedustajaa (Puigdemont ja Comín) eivät saaneet osallistua äänestykseen ja valtuuttaa toista edustajaa äänestämään puolestaan. Lisäksi itsenäisyysmielisiin lukeutuvan Candidatura d'Unitat Popular (lyh. "CUP") -puolueen kaikki neljä edustajaa äänestivät tyhjää, koska puolueen mielestä suuremmat itsenäisyysmieliset puolueet olivat kääntäneet takkinsa, eikä niillä ollut enää tarpeeksi konkreettista suunnitelmaa itsenäisyyshankkeen eteenpäin viemiseksi. CUPin mukaan pääministeriksi olisi pitänyt nimittää Puigdemont siitä huolimatta, että Espanja ei olisi hyväksynyt nimitystä. Barcelonan metron linja 4
Barcelonan metron linja 4 on Transports Metropolitans de Barcelonan liikennöimä metrolinja Barcelonan kaupungissa Espanjan Kataloniassa. Se koostuu 22 asemasta, jotka palvelevat lähinnä kaupungin pohjoisia osia. Nykyiset pääteasemat ovat Trinitat Nova ja La Pau, mutta linjaa on suunniteltu laajennettavaksi. Linja 4 avattiin vuonna 1973, mutta sen käytössä on myös muutamia 1920-luvun Gran Metro de Barcelona-järjestelmästä peräisin olevia asemia. Linjan avaamisen jälkeen se kulki Jaume I:n ja Joanicin välillä. 1980-luvulta alkaen linja kulki La Pausta aina Badalonan Pep Venturaan saakka, mutta vuonna 2002 se siirrettiin linjan 2 ajettavaksi ja linja lyhennettiin jälleen La Pauhun. Linja merkitään metrokartoissa keltaisella värillä. Antoni Gaudí
Gaudí muutti 17-vuotiaana Barcelonaan opiskelemaan arkkitehtuuria, ja Katalonian pääkaupungista tuli hänen elämänsä kiintopiste. Hän asui ja työskenteli Barcelonassa koko elämänsä, ja vain muutamat hänen suunnittelemistaan rakennuksista sijaitsevat sen ulkopuolella. Gaudí oli katalonialainen nationalisti, joka ihaili kotimaakuntansa historiaa ja kulttuuria. Hän puhui koko elämänsä lähes yksinomaan äidinkieltään katalaania, vaikka se aiheuttikin käytännön vaikeuksista – rakennustyömailla hänen työohjeensa oli usein tulkattava espanjaksi ei-katalonialaisille työmiehille. Barcelonan metro
Barcelonan metro (esp. ja ) on Katalonian itsehallintoalueen pääkaupungissa ja Espanjan toiseksi suurimmassa kaupungissa Barcelonassa toimiva metrojärjestelmä. Se avattiin vuonna 1924 yksilinjaisena. Ensimmäinen metrolinja johti Katalonia-aukiolta (Plaça de Catalunya) Lessepsin aukiolle (Plaça Lesseps), ja sitä kutsuttiin nimellä Gran Metropolitano de Barcelona, ja se oli Espanjan toinen metro Madridin jälkeen. Katalonia
Teollistumista seurasi 1850-luvulla työväenliikkeen synty. Anarkismi sai paljon jalansijaa Katalonian työväenliikkeen piirissä, ja katalonialaiset toimivat näkyvästi kansainvälisessä työväenliitossa. Työväenliike levisi myös maatyöväen keskuuteen. Esimerkiksi vuoden 1890 viinikriisi synnytti viinin vuokraviljelijöiden liikkeen, joka vuonna 1909 aloitti väkivaltaisen kapinan, jota kutsutaan traagiseksi viikoksi. Katalaani
Katalaani ("català") on indoeurooppalaisen kielikunnan romaaniseen kieliryhmään kuuluva kieli, jota puhutaan etenkin Espanjaan kuuluvassa Kataloniassa, jossain määrin muualla Itä-Espanjassa Valenciaan saakka, Ranskassa pienellä raja-alueella (joskin katalaani kuuluu samaan murteeseen kuin koko oksitaania puhunut Etelä-Ranska), Andorrassa ja Italian Sardiniassa. Katalaaninkielisistä alueista käytetään katalaaniksi mielellään yhteisnimitystä "Països Catalans". Katalaani on virallinen kieli alueellisesti Espanjassa Katalonian, Valencian ja Baleaarien itsehallintoalueilla. Se on Andorran valtion virallinen kieli. Joaquim Forn
Joaquim Forn i Chiariello (s. 1964 Barcelona) on katalonialainen poliitikko. Hän toimi Katalonian aluehallinnon sisäministerinä Carles Puigdemontin johtamassa hallituksessa, joka järjesti 1. lokakuuta 2017 kansanäänestyksen Katalonian itsenäistymisestä. Espanja nosti kansanäänestyksen järjestämisen takia kaikkia Katalonian hallituksen ministereitä vastaan syytteet "kapinasta", josta voidaan tuomita Espanjan lain mukaan jopa 30 vuodeksi vankilaan. Syytteitten seurauksena viisi ministeriä (Carles Puigdemont, Antoni Comín, Lluís Puig, Meritxell Serret ja Clara Ponsatí) lähtivät maanpakoon Belgiaan. Myös Forn, Dolors Bassa ja Meritxell Borràs lähtivät aluksi Belgiaan, mutta palasivat myöhemmin Espanjaan oikeuden kuultaviksi. Lopulta yhteensä kahdeksan Espanjassa oikeuden kuultaviksi mennyttä ministeriä (Fornin, Bassan ja Borràsin lisäksi Oriol Junqueras, Jordi Turull, Raül Romeva, Josep Rull ja Carles Mundó) määrättiin tutkintavankeuteen 2. marraskuuta 2017. Jo aiemmin tutkintavankeuteen oli määrätty kahden kansanäänestystä ajaneen kansalaisjärjestön puheenjohtajat Jordi Sànchez ja Jordi Cuixart. Katalonian kansalliskirjasto
Katalonian kansalliskirjasto (, ) on Katalonian pääkaupungissa Barcelonassa toimiva itsehallinnollisen alueen kansalliskirjasto Espanjassa. Barcelona
Myöhemmin Barcelona saavutti itsenäisen kaupunkivaltion aseman taantuakseen Aragonian ja Kastilian kuningaskuntien yhdistyessä 1500-luvulla. Kaupunki tuhottiin pahoin itsenäisen Katalonian tasavallan jälkeen 1640–1652 ja toisen kerran Espanjan perimyssodan aikaan 11. syyskuuta 1714. Catania
Catania on samannimisen metropolikaupungin pääkaupunki Italian Sisiliassa, Etnasta noin 35 kilometriä etelään. Asukkaita Cataniassa on 315 500 (2013), mikä tekee siitä Sisilian väkiluvultaan toiseksi suurimman kaupungin. Barcelona
Barcelona sijaitsee Välimeren rannikolla 120 kilometriä Pyreneiden vuoristosta etelään. Kaupunki levittäytyy tasangolle, jota reunustaa Llobregatjoki etelässä, Besòsjoki pohjoisessa ja Litoralvuoristoon kuuluva Collserolan vuorijono lännessä. Collserolan korkein huippu on 512 metriä korkea Tibidabo ja sen juurella on useita pienempiä kukkuloita, kuten Monterols, Putget, Carmel, Rovira ja Peira. Lisäksi keskustan lounaispuolella kohoaa 192 metriä korkea Montjuïcin kukkula. Vic
Vic (espanjaksi Vich) on Osonan piirikunnan pääkaupunki Barcelonan maakunnassa Kataloniassa. Kaupunki sijaitsee puolivälissä matkaa Barcelonasta Ranskan rajalle, ja sen asukasluku on n. 42 000 (2015). Katalonia
Maaliskuussa 2017 Katalonian korkein oikeus tuomitsi Masin ja entiset alueministerit Irene Rigaun ja Joana Ortegan määräaikaiseen virkakieltoon perustuslakituomioistuimen vastustamisesta kansanäänestysasiassa, Masin kahdeksi vuoden ajaksi. Oikeudenkäyntien alkaessa noin 40 000 ihmistä tuki syytettyjä oikeustalon ulkopuolella. Katalonian kriisi 2017
Se hajotti Katalonian alueparlamentin ja määräsi uudet Katalonian parlamenttivaalit pidettäviksi 21. joulukuuta 2017. Näin Espanja peruutti Katalonian itsehallinnon. Espanja syytti Katalonian johtavia virkamiehiä kapinasta, josta voi saada jopa 30 vuotta vankeutta. Kataloniassa oli myös laaja itsenäisyyden vastustajien joukko. Katalonian oma oppositio, lähinnä keskusta ja sosialistit marssivat ulos parlamentin äänestyksestä. Itsehallinnon peruutuksen pelättiin käynnistävän levottomuuksia. Katalonia
Suurimmat joet ovat Ebro, Llobregat, Besos ja Gardener. Välimerellisten jokien virtausmäärät vaihtelevat suuresti vuodenaikojen mukaan, ja niitä on valjastettu 1950-luvulta lähtien. Tulviminen voi olla ongelma. Katalonia
Suurin osa Kataloniaa kuuluu lauhkeaan välimerelliseen ilmastoalueeseen, vain Aranin laakso kuuluu atlanttiseen ilmastoon. Kesä on kuuma ja suhteellisen kuiva, talvi leuto. Sademäärät ovat suurimmillaan keväisin ja syksyisin, jolloin sateet voivat tulla rankkasateina. Sisämaan ja rannikon ilmastossa on selviä eroja. Sisämaassa ilmasto on mannermaisempi, kesät kuumia ja kuivia ja talvet viileitä. Rannikolla lämpöerot tasoittuvat. Vuoristossa noin 1500 metrin yläpuolisille alueille sataa talvisin pysyvä lumikerros. Korkeimmilla huipuilla vallitsee alppi-ilmasto Katalonia
Barcelonan satamasta on säännöllinen autolauttayhteys Roomaan, Genovaan ja Baleaareille, ja se on myös tärkeä risteilysatama. Barcelonan lisäksi Tarragonassa on yksi Espanjan tärkeimmistä rahtisatamista. Katalonian kriisi 2017
Katalonian parlamentti julisti alueen itsenäiseksi 27. lokakuuta. 135:stä parlamentin edustajasta 70 äänesti puolesta, 10 vastaan. Suuri osa itsenäisyyden vastustajia marssi ulos äänestyksestä. Mutta Espanjan hallitus vastasi tähän erottamalla Katalonian aluehallinnon. Espanjan senaatti kannatti Katalonian itsehallinnon rajoittamista äänin 214-47. Arc de Triomf
Arc de Triomf on riemukaari Barcelonan kaupungissa Kataloniassa. Sen suunnitteli arkkitehti Josep Vilaseca i Casanovas vuoden 1888 maailmannäyttelyn pääportiksi. Kaari on koristeltu useiden katalonialaistaiteilijoiden tekemillä veistoksilla. Berga (Espanja)
Berga on kaupunki Espanjassa Esi-Pyreneillä keskisessä Kataloniassa. Se on Berguedàn piirikunnan ("comarca") pääkaupunki Barcelonan maakunnassa, ja siellä asuu noin 16 000 koko kunnan noin 50 000 asukkaasta. Berga sijaitsee noin 110 kilometriä Barcelonasta luoteeseen. Espanjan vallankumous (1936)
Vallankumous uloittui lähinnä Katalonian, Aragonian ja Andalusian maakuntien alueelle sekä myös joihinkin muihin osiin Levantea. Kataloniassa noin 75% taloudesta oli työntekijöiden hallussa. Erityisen tunnettu oli anarkosyndikalistisen CNT-ammattiliiton hallitsema Barcelona, jota englantilainen kirjailija George Orwell kuvasi vuonna 1938 ilmestyneessä sotareportaasissaan "Katalonia, Katalonia". CNT:n lisäksi uudistuksia organisoi lähinnä FAI -anarkistiryhmä, sekä jossakin määrin myös sosialistinen UGT -ammattiliitto. Vallankumouksen erikoisuuksiin kuului, että sitä vastustivat Neuvostoliiton tukemat kommunistit, jotka kampanjoivat yksityisomistuksen lakkauttamista vastaan. Heidän mukaansa kapitalismi piti lakkauttaa vasta voitetun sisällissodan jälkeen, mutta todellisena syynä olivat kommunistien omat valtapyrkimykset. Katalonia
Katalonialla on Espanjan sisällä laaja itsehallinto, jonka se sai vuonna 1978 laaditun Espanjan perustuslain ja 1979 valmistuneen itsehallinnon peruskirjan myötä. Itsehallinnon uusittu peruskirja, joka laajensi itsehallinto-oikeuksia, hyväksyttiin Espanjan ja Katalonian parlamenteissa ja Kataloniassa järjestetyssä kansanäänestyksessä vuonna 2006. Itsehallintoon kuuluu monia keskeisiä hallinnonaloja kuten opetustoimi, poliisi- ja pelastustoimi, aluesuunnittelu, ympäristönsuojelu ja osa veronkanto-oikeuksista. Katalonian ralli 2007
Katalonian ralli 2007 ajettiin 5.-7. lokakuuta. Se oli kauden 2007 kahdestoista WRC-ralli ja nuorten MM-sarjan kuudes ralli. Asvalttirallina ajetussa kilpailussa oli 18 erikoiskoetta, joiden yhteispituus oli 352,87 km. Siirtymätaipaleineen rallin kokonaispituus oli 1359,96 km. Rallin keskuspaikkana oli Barcelonan eteläpuolella sijaitseva Saloun kaupunki. Kilpailuun otti osaa 84 autokuntaa. Katalonia
Espanjan viranomaiset aloittivat marraskuun alussa 2017 Madridissa kaikkia yhdeksää maassa ollutta separatistijohtajaa vastaan oikeudenkäynnin, jossa heitä syytetään kapinoinnista, kansankiihotuksesta ja julkisten varojen väärinkäytöstä. Maksimirangaistus niistä on jopa 30 vuotta vankeutta. Muut neljä, mukaan luettuna Katalonian aluejohtaja Carles Puidgemont, ovat Belgian Brysselissä. Heistä ainakin Puidgemont ilmoitti ettei hän aio palata oikeudenkäyntiin Espanjassa. Joulukuun 2017 järjestetyissä vaaleissa valitun alueparlamentin äänestyksessä 14. toukokuuta 2018 uudeksi aluejohtaksi valittiin Quim Torra i Pla. Puigdemont oli aiemmin julkistanut Torran ehdokkuuden. Katalonian kriisi 2017
Espanjaan virallisesti kuuluvalla Katalonialla on oma kielensä ja kulttuurinsa. Katalaanit ovat useaan otteeseen historiassa halunneet itsenäisyyttä tai laajempaa itsehallintoa. Itsenäisyyden kannatus kasvoi 2010-luvun alussa. Lopulta lähes puolet kannatti itsenäisyyttä. Cagliari
Cagliari (sardiksi "Casteddu", kirjaimellisesti "linna") on Sardinian hallinnollisen alueen ja Cagliarin metropolikaupungin pääkaupunki Sardinian saarella Italiassa. Kaupungissa on runsaat 150 000 asukasta. Espanja
Espanjan kuningaskunta () eli Espanja () on Lounais-Euroopassa sijaitseva valtio. Se jakaa Iberian niemimaan Portugalin ja Isolle-Britannialle kuuluvan Gibraltarin kanssa. Koillisessa rajan takana ovat Ranska ja pieni Andorran ruhtinaskunta, ja etelässä on maarajaa Marokon kanssa (ks. Ceuta ja Melilla). Maahan kuuluvat Baleaarit Välimerellä, Kanariansaaret Atlantilla, Ceutan ja Melillan kaupungit Pohjois-Afrikassa sekä muutama asumaton saari Marokon rannikolla. Espanjan pääkaupunki on Madrid. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Barcelona, Valencia, Sevilla, Málaga, Bilbao ja Zaragoza. Manresa
Manresa on kaupunki keskisessä Kataloniassa, Espanjassa. Sen asukasluku on noin 75 000 (2016). Manresa on Bagesin piirikunnan ("comarca") pääkaupunki. Se sijaitsee 65 kilometriä Barcelonasta luoteeseen. Katalonia
Kataloniassa on oma, vuonna 1983 perustettu julkisen palvelun televisioyhtiö, joka aloitti säännöllisen lähetystoiminnan vuonna 1984. TV3 oli Espanjan ensimmäinen autonominen televisioyhtiö. Sillä on alueellisesti suuri merkitys. Toimintaa rahoitetaan budjettivarojen lisäksi mainostuotoilla. Katalonian televisioyhtiön toiminta on laajentunut erityisesti 2000-luvulla digitaalisten televisiolähetysten aloittamisen myötä, ja nykyisin sillä on televisiokanavat TV3, Canal 33, nuorten ja lasten teemakanava Canal 3XL, vuonna 2010 aloittanut urheilukanava, kansainvälinen kanava TV3Cat ja uutiskanava 3/24. Sen lisäksi yhtiöllä on radiotoimintaa hoitava Catalunya Ràdio, jolla on useita eri kanavia, kuten Catalunya Ràdio, iCatFM ja Catalunya informació. Barcelona
Espanjalainen kylä ("Poble Espanyol") on Montjuïcin olympiastadionin laidalla sijaitseva, muurien ympäröimä kauppa- ja ravintolakompleksi, jonka tekee erityiseksi se, että nimensä mukaisesti muurien sisältä löytyy muun muassa pienoismalleja Espanjan eri alueiden tärkeimmistä nähtävyyksistä. Tämä muurien ympäröimä ”kylä” on jaettu pieniin kujiin, joiden varsilla olevat rakennukset on nekin rakennettu maan eri osien rakennustyylien ominaispiirteitä jäljitellen. Lluís Puig
Puig osallistui 18. huhtikuuta 2018 vastoin Espanjan tahtoa Katalonian aluehallinnon Brysselin edustustossa kirjailija Manuel de Pedrolon syntymän satavuotisjuhlallisuuksiin tullen näin ensimmäiseksi Puigdemontin hallituksen ministereistä, joka on vieraillut Katalonian Brysselin edustustossa sen jälkeen, kun Espanja päätti lokakuussa 2017 kansanäänestystä seuranneen itsenäisyysjulistuksen jälkeen Katalonian itsehallinnon purkamisesta. Brysselin edustusto on ainoa Katalonian ulkomailla sijaitseva edustusto, jota Espanja ei sulkenut itsehallinnon purkamisen yhteydessä. Das
Dasista on matkaa Puigcerdàan 10,3 kilometriä, La Seu d'Urgelliin 43,2 km, Andorran pääkaupunkiin Andorra la Vellaan 62,5 km, Gironaan 132,5 km ja Katalonian pääkaupunkiin Barcelonaan 139,7 km. Madrid
Huolimatta viimeaikaisesta suuntauksesta siirtää teollisuuden tuotantolaitoksia kaupungin ulkopuolelle Madrid on säilyttänyt asemansa Espanjan toiseksi suurimpana teollisuuskeskuksena Barcelonan jälkeen. Liike-elämän osalta Madrid on Espanjan tärkein kaupunki. Calle de Alcalá on pankki- ja liike-elämän keskus, jossa sijaitsee myös pörssi. Alp
Alpista on matkaa Puigcerdàan 9 kilometriä, La Seu d'Urgelliin 41,5 km, Andorran pääkaupunkiin Andorra la Vellaan 60,8 km, Gironaan 133,6 km ja Katalonian pääkaupunkiin Barcelonaan 141,2 km. Ciutat Vella
Ciutat Vella on yksi Barcelonan kaupungin kymmenestä hallintoalueesta. Se käsittää käytännössä koko Barcelonan vanhan kaupungin, jossa on jäljellä useita keskiaikaisia rakennuksia. Aluetta halkoo sekä paikallisten että turistien suosima maineikas La Rambla -kävelykatu, jonka varrelle myös suuri osa alueen kaupoista ja ravintoloista on keskittynyt. Vuoden 2005 väestönlaskennassa alueella oli 111 290 asukasta. Katalonia
Katalonia on Espanjan taloudellisesti vauraimpia alueita ja teollisesti kehittyneimpiä alueita. Sen osuus koko Espanjan bruttokansantuotteesta on noin 19 prosenttia. Katalonian talous on kooltaan verrattavissa Portugaliin. Teollisuusvallankumous Espanjassa alkoi Katalonian alueen tekstiiliteollisuudesta, joka kehittyi Barcelonan kaupungissa ja vesivoiman ansiosta sisämaan jokilaaksoissa, kuten Llobregat-joella. Tekstiiliteollisuus ajautui kriisiin 1960- ja 1970-luvuilla, minkä jälkeen sen osuus teollisuustuotannosta on pudonnut huomattavasti. Katalonia
Katalonian virallisia kieliä ovat espanja ja katalaani. Niiden lisäksi oksitaanin murre araneesi on virallinen kieli Val d’Aranin laaksossa Luoteis-Kataloniassa. Oksitaanin sanotaan olevan katalaanin läheisin sukulaiskieli. Vuoden 2013 tilastojen mukaan 31 prosenttia asukkaista käyttää katalaania äidinkielenään. Espanjaa äidinkielenään puhuu puolestaan 55,1 prosenttia väestöstä. Tilastojen perusteella 36,4 prosenttia väestöstä kuitenkin identifioi itsensä katalaanin kautta. Seuraavaksi puhutuimmat kielet ovat arabia (2,4 prosenttia), romania (0,9 prosenttia), berberikielet (0,7 prosenttia) ja ranska (0,6 prosenttia). Fontanals de Cerdanya
Fontanals de Cerdanyasta on matkaa Alpiin 3,7 kilometriä, Puigcerdàan 6,4 km, Bellver de Cerdanyaan 13,4 km, La Seu d'Urgelliin 45,1 km, Andorraan 64,3 km, Gironaan 136,8 km ja Katalonian pääkaupunkiin Barcelonaan 144,9 km. Katalonia
Katalonian parlamentti äänesti alueen itsenäisyydestä 27. lokakuuta 2017 julistaen Katalonian tasavallan. Espanjan keskushallinto mitätöi itsenäisyysjulistuksen ja otti Katalonian suoraan hallintaansa. Espanjan senaatti päätti itsehallintoelinten siirtämisestä väliaikaisesti keskushallinnosta riippuvaisiksi. Girona
1800-luvun aikana kaupunki alkoi kasvaa ja erityisesti jokivarrelle rakennettiin paljon. Vaikka kaupungin asukasluku, vajaa 100 000 (2015), on espanjalaisittain aika pieni, Girona on kuitenkin maakunnan pääkaupunki. Nykyisin sitä pidetäänkin Katalonian tärkeimpänä kaupunkina Barcelonan jälkeen. Katalonia
Vuonna 2003 valtaan nousi kolmen puolueen muodostama enemmistöhallitus, ”Tripartit”. Hallituspuolueet olivat Katalonian sosialistien puolue PSC, joka on Espanjan sosialistisen puolueen PSOE:n katalonialainen sisarpuolue, itsenäisyysmielinen Esquerra Republicana de Catalunya ERC ja vasemmiston ja vihreiden liittoutuma Katalonian vihreä aloite – Yhdistynyt ja vaihtoehtoinen vasemmisto (ICV-EUiA). Puheenjohtajaksi nousi Pasqual Maragall. Badalona
Badalona on kaupunki Kataloniassa, Koillis-Espanjassa. Se sijaitsee Välimeren rannalla noin kymmenen kilometriä Barcelonasta pohjoiseen, ja sen asukasluku on noin 215 000 (2015). Kaupunki lasketaan kuuluvaksi niin sanotun suur-Barcelonan alueeseen. Väkiluvultaan se on Katalonian kolmanneksi ja Espanjan 23. suurin kaupunki. Roomalaiset perustivat Badalonan 200-luvulla eaa. nimellä Baetulo. Salou
Salou on kaupunki Tarragonan maakunnassa Katalonian itsehallintoalueella Espanjassa. Saloun asukasluku on 26 233 asukasta (2017) ja pinta-ala 15,1 km². Saloussa sijaitsee Port Aventura -huvipuisto, joka avattiin vuonna 1995. 1900-luvulla kaupungista kehittyi merkittävä turistikeskus. Barcelona
Sagrada Famílian ja keskustan keskiaikaisten osien lisäksi Barcelonan tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Palau de la Música Catalana, Montjuïcin kukkula kaupungin eteläpuolella, länsipuolella sijaitseva Tibidabovuori huvipuistoineen ja kirkkoineen, Plaça de Catalunyalta venesatamaan johtava La Ramblan kävelykatu sekä venesataman tuntumassa sijaitseva rantakatu, Passeig Marítim. Historiallisten rakennusten lisäksi Barcelonassa on mielenkiintoista nykyarkkitehtuuria. Katalonian ketju
Katalonian ketju () oli noin 400 kilometriä pitkä, Katalonian itsenäisyyden puolesta tehty ihmisketju, jota oli muodostamassa yli miljoonaa ihmistä. Sitä oli järjestämässä Assemblea Nacional Catalana, ja ketju muodostettiin Katalonian kansallispäivänä 11. syyskuuta 2013. Esikuvana tempauksen järjestämiselle oli Baltiassa vuonna 1989 järjestetty Baltian ketju. Carles Puigdemont
Carles Puigdemont i Casamajó ("IPA": [ˈkarɫəs pudʒdəˈmon i kazəməˈʒo]) (29. joulukuuta 1962) on Katalonian itsenäistymistä kannattava poliitikko, joka toimi Katalonian itsehallintoalueen hallituksen puheenjohtajana eli pääministerinä tammikuusta 2016 lokakuuhun 2017, jolloin Espanja otti Katalonian suoraan hallintaansa. Hän oli sitä ennen Gironan pormestari. Lleida
Lleida (espanjaksi "Lérida") on samannimisen maakunnan pääkaupunki Katalonian itsehallintoalueen länsiosassa, Espanjassa. Kaupungin väkiluku vuonna 2015 oli 138 542. Espanja
Espanja sijaitsee Pyreneiden niemimaalla. Pohjoisessa maata rajoittaa Pyreneiden vuorijono, ja etelässä Välimeren rannikon erottaa sisämaasta Sierra Nevadan vuoristo. Pääkaupunki Madrid sijaitsee keskusylängöllä 650 metrin korkeudessa. Yli 2 000 metrin korkuisia vuoria on useita, korkeimmat huiput kohoavat yli 3 000 metriin. Cava
Käytännössä Cavan tuotanto on tiukasti keskittynyt alkuperäisille syntysijoilleen Kataloniassa. Tuotannon painopiste on selvästi Penedèsin alueella Barcelonan provinssissa; siellä tuotetaan 95% cavasta. Kaksi suurinta valmistajaa, Codorníu ja Freixenet, valmistavat kaikesta cavasta noin 80%. Niiden päätuotantolaitokset sijaitsevat pienessä, vain noin 12 000:n asukkaan pikkukaupungissa nimeltä San Sadurní de Noya, katalaaniksi Sant Sadurní d'Anoia, jonka osuus cavatuotannosta on peräti noin 90%; sitä nimitetäänkin Cavan pääkaupungiksi.