Mikä on Sudanin pinta-ala?
Sudan
Sudan on Afrikan kolmanneksi laajin valtio ja sijaitsee mantereen koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,88 miljoonaa neliökilometriä. Valtiolla on yhteistä rajaa Egyptin ja Libyan kanssa pohjoisessa, lännessä Tšadin ja Keski-Afrikan tasavallan kanssa, etelässä Etelä-Sudanin kanssa sekä idässä Etiopian ja Eritrean kanssa. Idässä sillä on myös noin 850 km rantaviivaa Punaisellamerellä. Pääkaupunki Khartum sijaitsee maan keskiosassa. Sudanilla on erimielisyyksiä rajoista Egyptin, Etiopian ja Etelä-Sudanin kanssa. Egyptin ja Sudanin välejä hiertää Hala'ibin kolmio, joka on käytännössä Sudanin hallinnassa, mutta molemmat maat pitävät sitä osana itseään. Etelä-Sudanin kanssa on kiistaa etenkin Abyelin alueen jakamisesta. Sudan
Sudanin tasavalta eli Sudan () on valtio Keski- ja Pohjois-Afrikassa, Sahelin alueella. Sen pinta-ala on 1,88 miljoonaa neliökilometriä, ja se on siten Afrikan kolmanneksi suurin valtio Algerian ja Kongon demokraattisen tasavallan jälkeen. Sudanin pohjoisosassa sijaitsevassa toimeenpanovaltaisessa pääkaupungissa Khartumissa asuu noin 2,5 miljoonaa ihmistä (metropolialueella 5–7 miljoonaa). Lakiasäätävä pääkaupunki on Omdurman. Koko maassa asuu lähes 35 miljoonaa ihmistä, joista 96,7 prosenttia on muslimeita. Sudanin rajanaapureita ovat pohjoisessa Egypti, idässä Eritrea sekä Etiopia, etelässä Etelä-Sudan, lounaassa Keski-Afrikan tasavalta, lännessä Tšad ja luoteessa Libya.
Sudanin vapautusarmeija
Sudanin vapautusarmeija eli "Haraka Tahrir Sudan" on merkittävin sudanilaisten kapinallisten löyhä yhteenliittymä, joka taistelee maan hallitusta ja sitä tukevia janjaweed-taistelijoita vastaan Darfurissa. Kolme vuotta jatkuneissa taisteluissa on kuollut yli 300 000 ihmistä ja yli kaksi miljoonaa on joutunut jättämään kotinsa. 5. toukokuuta 2006 Sudanin vapautusarmeija allekirjoitti yhdessä maan hallituksen kanssa Afrikan unionin laatiman rauhansuunnitelman. Ceuta
Ceuta [ˈθeuta] on Espanjalle kuuluva autonominen kaupunki Pohjois-Afrikassa Gibraltarinsalmen etelärannalla. Se on yksi viidestä Espanjan erillisalueesta Pohjois-Afrikassa, ja sen etelänaapuri Marokko vaatii sitä itselleen. Ceutan pinta-ala on 18,5 neliökilometriä ja asukasluku 84 959 (2017). Saudi-Arabia
Rajat Saudi-Arabian ja Arabiemiraattien, Omanin ja Jemenin välillä kulkevat asumattomalla aavikolla ja ovat määrittelemättä, joten maan tarkka koko on tuntematon, arviot ovat välillä: 2 149 690 – 2 240 000 km². Hallituksen arvio on 2 217 949 km². Nigeria
Nigerian pinta-ala on 923 768 neliökilometriä. Sillä on 853 kilometriä rantaviivaa. Korkein kohta on Chappal Waddi 2 419 metrissä. Sudan
Sudan on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virka lakkautettiin vuonna 1993, jolloin maan nykyinen presidentti Omar al-Bashir (NCP, ent. NIF) valittiin vaaleilla. Aiemmin vuodesta 1989 lähtien hän oli pitänyt käsissään ylintä päätäntävaltaa syrjäytettyään vaalein valitun Sadiq al-Mahdin vallasta verettömällä vallankaappauksella. Al-Bashir on vuoden 1993 jälkeen pitänyt käytännössä yksinvaltiaan oikeuksia ja häntä on syytetty kovaotteiseksi diktaattoriksi ja vastuulliseksi Darfurin alueen ihmisoikeusloukkauksista ja useiden satojen tuhansien ihmisten tapattamisesta. Vuonna 2008 hänet pantiin syytteeseen sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa Darfurissa vuodesta 2003 jatkuneiden kahakoiden aikaisissa tapahtumissa. Pääsyyttäjä Luis Moreno-Ocampon mukaan tuomioistuimella on lisäksi vahvoja todisteita kansanmurhasta, mutta syytettä kansanmurhasta ei pystytty nostamaan yhden kolmesta tuomarista äänestettyä sitä vastaan. Tämä oli ensimmäinen kerta kun kansainvälinen rikosoikeustuomioistuin laittoi istuvan päämiehen syytteeseen. Ylä-Niili (osavaltio)
Ylä-Niili, vanhalta arabiankieliseltä nimeltään A’āli an Nīl () on yksi Etelä-Sudanin kymmenestä osavaltiosta. Osavaltion pinta-ala on 77 773 km². Pääkaupunki on Malakal. Osavaltion läpi virtaa Valkoinen-Niili. Sudan
Heinäkuussa 2011 kymmenen eteläisintä osavaltiota muodosti Etelä-Sudanin valtion. Valtionraja ei seuraa tarkkaan vanhaa osavaltionrajaa, ja itsenäistymishetkellä se oli osittain puutteellisesti määritelty. Koulikoro
Koulikoron kaupunkikunnan pinta-ala on 228 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Koulan, idässä Méguétanin ja lännessä Tienfalan kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kunnassa on 11 kaupunginosaa ja kylää. Bir Tawil
Bir Tawil tai Bi'r Tawīl ( tai بئر طويل ) on Egyptin ja Sudanin alueella sijaitseva 2 060 neliökilometrin laajuinen alue, jota kumpikaan valtio ei katso alueeseensa kuuluvaksi. Koska se usein mainitaan samassa yhteydessä kuin läheinen Hala'ibin kolmio, sitä sanotaan joskus myös "Bir Tawilin kolmioksi", vaikka se onkin muodoltaan nelikulmainen. Bir Tawilin ja Hala'ibin kolmion sekä Egyptille ja Sudanille kiistattomasti kuuluvien alueiden rajat kohtaavat samassa pisteessä. Itä-Ekvatoria
Itä-Ekvatoria () on Etelä-Sudanin osavaltio. Osavaltion pääkaupunki on Torit. Itä-Ekvatoriassa oli Sudanin vuoden 2008 kiistellyssä väestönlaskennassa 906 126 asukasta, ja sen pinta-ala on 82 542 neliökilometriä. Sudanin lippu
Sudanin nykyisen lipun punainen väri kuvaa Sudanin marttyyrejä ja taistelua Britannian siirtomaavaltaa vastaan. Valkoinen kuvaa myönteisyyttä, musta itsenäisyyttä ja vihreä maataloutta ja islamia. Sudan
Hallituksen tukemien janjaweed-joukkojen on todettu syyllistyneen laajamittaisiin joukkomurhiin ja joukkoraiskauksiin. YK:n mukaan joukkojen hyökkäysten seurauksena noin kaksi miljoonaa ihmistä on joutunut pakolaisiksi omassa maassaan ja 300 000–450 000 ihmistä on kuollut. Kriisi on ajanut 234 000 pakolaista Tšadiin. YK:n mukaan Darfurin kriisi oli maailman pahin humanitaarinen ongelma. Sudanin hallitus ei tunnustanut (kesäkuu 2008) kuin 9 000 kuolleen ja 450 000 joutuneen pakolaiseksi. Sudanin hallitus ei suostunut päästämään aluksi YK:n rauhanturvaajia maahan, koska katsoi sen loukkaavan maan suvereniteettia, mutta hieman myöhemmin antoi luvan joukkojen saapumiselle. Maahan tuli myös Afrikan unionin rauhanturvaajia. Wateni
Watenin kunnan pinta-ala on 200 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Sikasson piirin Benkadin, idässä Blendion, etelässä Niénan ja lännessä Bougounin piirin Koumantoun ja Wolan kuntiin. Pinnanmuodostusta leimaavat ylängöt ja tasangot. Länsirajalla virtaa Bagoéjoki. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia. Norsunluurannikko
Norsunluurannikko sijaitsee Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Se rajoittuu Liberiaan ja Guineaan lännessä, Maliin ja Burkina Fasoon pohjoisessa, Ghanaan idässä ja Guineanlahteen etelässä. Maan pinta-ala on 322 460 km², josta 318 000 km² on maata ja 4 460 km² vettä. Maa on kooltaan suunnilleen Suomen kokoinen. Bir Tawil
Bir Tawilin asema ei-kenenkään-maana ("terra nullius") on saanut alkunsa siitä, että Sudanin anglo­egyptiläinen yhteis­hallinto vahvisti vuonna 1899 "poliittiseksi rajaksi" 22. pohjoisen leveyspiirin, jota myöten raja kulki Punaiseen­mereen saakka, mutta vuonna 1902 britit vahvistivat siitä osittain poikkeavan "hallinnollisen rajan", jolla osa mainitun leveys­piirin pohjois­puolellakin olevasta alueesta, Hala'ibin kolmio, yhdistettiin hallinnollisesti Britannian ja Egyptin yhteis­hallinnossa olleeseen Sudaniin. Toisaalta Bur Tawil jäi tällöin vedetyn hallinnollisen rajan pohjoispuolelle, vaikka onkin vanhemman poliittisen rajan eli 22. leveyspiirin eteläpuolella. Siitä lähtien kun Sudan vuonna 1956 itsenäistyi, se on vaatinut pohjoisrajakseen vuonna 1902 vedettyä hallinnollista rajaa, kun taas Egypti on vaatinut etelärajakseen vuoden 1899 poliittista rajaa. Näin ollen Hala'ibin kolmiota vaativat itselleen molemmat valtiot, mutta Bir Tawilia ei kumpikaan. Sudanin historia
Käännekohta tapahtui 1979, kun öljy-yhtiö Chevron löysi öljyä Etelä-Sudanista. Pohjoisen painostuksen tuloksena Nimeiry sanoi 1983 käytännössä irti vuoden 1972 rauhansopimuksen, lakkautti etelän autonomian, julisti arabian maan viralliseksi kieleksi (etelän englannin sijaan) ja siirsi maan eteläosan sotavoimien komennon keskushallitukselle. Toinen Sudanin sisällissota alkoi tammikuussa 1983, kun etelän sotilaat kieltäytyivät tottelemasta käskyjä siirtyä pois alueelta ja kapinoivat. Sudan
Sudanin parlamentti on yksikamarinen ja koostuu 450 parlamentinjäsenestä ("Majlis Watani") ja 50 valtioneuvostonjäsenestä (Majlis Welayat). Parlamentinjäsenien kausi kestää kuusi vuotta, presidentin viisi vuotta. Äänioikeuden ikäraja on 17 vuotta. Nioumamakana
Nioumamakanan kunnan pinta-ala on 322,92 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Katin piirin Sobran, etelässä Kangaban piirin Balan Bakaman ja luoteessa Kayesin aluein Kitan piirin Sirakoron ja Makanon kuntiin sekä lounaassa Guineaan. Maisemaa leimaavat Mandinguevuoret. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on vuoristometsiä, galleriametsiä sekä puu- ja metsäsavannia. Eläinkunta käsittää muun muassa antilooppeja ja pahkasikoja sekä leijonan ja leopardin kaltaisia katoamassa olevia suurpetoja. Sudan
Uusi kriisi oli jo alkanut vuonna 2003 lännessä Darfurin alueella, mikä on kiristänyt Sudanin ja Tšadin välejä. YK on luokitellut Darfurin kriisin maailman pahimmaksi humanitaariseksi ongelmaksi. Maan itäosa on jäänyt muiden konfliktien vuoksi huomiotta, minkä vuoksi sielläkin on syntynyt kapinallisliike hallitusta vastaan. The Fund for Peace -järjestön epäonnistuneiden valtioiden luettelossa Sudan sijaitsi vuonna 2009 kolmantena oltuaan vuonna 2008 toisena ja vuonna 2007 listan ensimmäisenä. Sudan
Sudanin ilmasto on kuuma ja kuiva. Maassa mitataan kesäisin keskimäärin noin 42 celsiusasteen lämpötiloja ja talvisin 32 celsiusastetta. Iltaisin ja öisin lämpötila laskee suuresti. Lämpötilaerot ovat paikallisesti ja vuodenajallisesti melko pienet. Vuodessa saadaan sadetta vähän, paikoin vain 100 millimetriä. Ilman suhteellinen kosteus vaihtelee 20–40 prosentin välillä, keskimäärin se on 27 prosenttia. Sadekausi sijoittuu heinä-syyskuulle. Leudointa Sudanissa on Punaisenmeren rannikolla. Aavikolla kovat haboobeiksi kutsutut aavikkomyrskyt ovat tyypillisiä sääilmiöitä. Haboobit kuljettavat mukanaan lähes 900 metrin korkuisia hiekkapatsaita. Haboobit kestävät tyypillisesti kolmisen tuntia ja ilmenevät samanaikaisesti ukkosmyrskyjen kanssa. Sudan
Sudan itsenäistyi 1956. Maa oli siitä lähtien käytännössä koko ajan sisällissodassa 2000-luvulle asti. Ensimmäinen sisällissota alkoi jo ennen itsenäistymistä (1955) ja jatkui vuoteen 1972 asti. Toinen sisällissota alkoi pohjoisen arabien ja etelän ei-arabialaisen väestön välillä vuonna 1983 etelän arabilaistamis- ja islamilaistamisohjelmia vastaan. Etelän suurilla öljyvaroilla oli myös vaikutusta sodan syttymiseen. Noin 1,5 miljoonaa henkeä vaatinut sisällissota päättyi vuonna 2005 solmittuun rauhansopimukseen, ja Etelä-Sudan itsenäistyi heinäkuussa 2011. Etelä-Sudan
Etelä-Sudaniin kuuluu kymmenen osavaltiota. Samat osavaltiot kuuluivat myös Sudanin aikaisempien 26 osavaltion joukkoon. Ne muodostivat aiemmin kolme provinssia: Equatorian maan eteläosassa (kuvassa sinisellä), Bahr el Ghazalin maan länsiosassa (vihreällä) ja Ylä-Niilin provinssin maan itäosassa (keltaisella). Kouniakary
Kouniakaryn kunnan pinta-ala on 2,375 neliökilometriä. Sitä rajoittuu idässä Marintoumanian ja lännessä Ségalan maalaiskuntiin. Seutu on pinnanvuodostukseltaan hiekkaista tasankoa. Se kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Etelä-Sudan
Väestö edustaa uskonnoltaan kansanuskontoja ja kristinuskoa. Maan virallinen kieli on englanti. Muut pääkielet ovat arabia ja juban arabia, joka on paikallinen pidgin-kieli. Maan suurin kaupunki ja pääkaupunki on Juba. Sudanin jakautuessa suurin osa sen tunnetuista öljy­varoista jäi etelän puolelle. Etelä-Sudan on presidenttijohtoinen tasavalta. Pääministerin virkaa ei ole. Tšad
Tšad on sisämaavaltio keskisessä Afrikassa ja on pinta-alaltaan 1 284 000 neliökilometriä. Valtio jakaantuu neljään ilmastovyöhykkeeseen. Maan pohjoisosa kuuluu Saharaan ja siellä sataa vuosittain noin 200 mm. Keskisellä alueella vaikuttaa Sahelin savannivyöhyke, jossa kasvillisuus vaihtelee savannista pensaikkoon. Etelämmäksi mentäessä ”sudanilaisella vyöhykkeellä” savanni muuttuu metsäisemmäksi ja sademäärä saavuttaa 600–1000 mm ja aivan lounaiskulmassa on jo trooppista vyöhykettä. Sudanin historia
Sudanin alueelle ensimmäiset ihmiset elivät todistettavasti myöhäispaleoliittisella kaudella (n. 30–20 tuhatta vuotta sitten) Khartumin seutuvilla. Nykyihmistä edeltävistä hominideista ei ole toistaiseksi löydetty merkkejä. Ensimmäiset asukkaat osasivat muokata hiekkakivestä keramiikkaa ja hankkivat toimeentulonsa metsästämällä eläimiä ja keräilemällä kasveja. Nämä ilmeisesti ensimmäiset sudanilaiset saapuivat etelästä ja lännestä ja siirtyivät ajan kuluessa kohti keskistä Sudania asuttaen lopulta pohjoiset ja itäisetkin alueet. Yhdessä muiden suurten jokien läheisten kansojen kanssa he alkoivat asuttaa jokilaaksoja, etenkin Niilin laaksoa, noin 10 000 eaa. Tällöin sudanilaiset siirtyivät lähes samanaikaisesti muiden kulttuurien kanssa metsästäjä-keräilijä-kulttuurista maanviljelyyn ja karjanhoitoon. Sudanilaiset tuottivat muiden neoliittisen kauden kulttuurien tapaisesti runsaasti keramiikkaa ja yhteiskuntarakenne monimutkaistui, mikä ilmenee haudoista löydetyistä koruista ja muualta tuoduista esineistä. Sudanin esihistorialliseen kulttuuriperintöön kuuluu muun muassa Fred Wendorfin tutkimusryhmän vuonna 1964 Jebel Sahabasta löytämä noin 13 000 vuotta vanha (11 000 eaa.) kalmisto 117 (), joka on tulkittu maailman vanhimmaksi säilyneeksi merkiksi organisoidusta sodankäynnistä.
Neljännellä vuosituhannella eaa. syntyi Mesopotamiaan sumerilaisten korkeakulttuuri, mutta juuri samoihin aikoihin kehittyi Niilin alajuoksun varrelle egyptiläisten korkeakulttuuri. Muutama vuosisata myöhemmin Saharan ilmaston kuivuttua nykyisen Libyan alueelta lähti ihmisiä etsimään suotuisampia maita, ja he asettuivat nykyisen Nubian alueelle. He olivat nubialaisten esivanhempia. Sudanin sota (1881–1885)
Sudanin sota eli Mahdi-kapina oli 1800-luvun lopulla käyty siirtomaasota. Sen osapuolina olivat Mahdi-sudanilaiset ja Egyptin ja myöhemmin Britannian joukot. Sodan lopputuloksena nykyisen Sudanin alueelle perustettiin riippumaton mahdin valtio, joka kesti aina vuoteen 1899 asti, kunnes britit valloittivat alueen seuraavassa Sudanin sodassa. Sahel
Sahel on pääosin savannista koostuva alue Afrikan pohjoisosissa, Saharan eteläpuolella. Alue ulottuu Atlantin valtamereltä Afrikan sarveen saakka. Suunnilleen samasta alueesta on vanhastaan käytetty myös nimitystä Sudan. Sahelilla kokonaan tai osittain sijaitsevia maita ovat Senegal, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Pohjois-Nigeria, Tšad, pohjoinen Keski-Afrikan tasavalta, Sudan, Etiopia, Eritrea ja Djibouti. Konobougou
Konobougoun kunnan pinta-ala on 793 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Baraouélin piirin Kalakén, pohjoisessa Baraouélin, idässä Sanandon ja Gouendon sekä etelässä Koulikoron alueen Dioïlan piirin Nangolan, Kérélan ja Guégnékan kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymävyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Kassala (osavaltio)
Kassala on yksi Sudanin 15 osavaltiosta. Sen hallintokeskus on Kassala. Osavaltion pinta-ala on 36 710 km² ja väkiluvun arvioitiin vuonna 2008 olevan 1 789 806. Sudan
Sudanin luontoa uhkaa Sahelin alueen voimakas aavikoituminen, metsien tuhoutuminen, ylilaiduntaminen ja kontrolloimaton metsästäminen. Ennen sisällissotia Sudan oli suosittu turismimaa ja eurooppalaiset matkustivat Sudaniin metsästämään paikallisia eläimiä. Sudania on myös syytetty uhanalaisten eläinten, kuten norsujen salametsästämisestä. Norsuja metsästetään norsunluun arvokkuuden vuoksi ja vuonna 2005 kansainvälinen luonnonsuojeluryhmä löysi lähes 11 000 norsunluusta tehtyä korua pääkaupungista Khartumista. Sisällissodat ovat keskittäneet ihmisten huomion pois luonnonsuojelualueista, mutta siitä huolimatta Sudan on laajentanut merkittävästi luonnonsuojelualueidensa kokoa. Tärkeimpiä luonnonsuojeluorganisaatioita ovat maan yliopistot, SECS ja Sudanin tutkimuskeskus ja Wildlife Reasearch Center. Beninin maantiede
Alueen pinta-ala 112 622 neliökilometriä, joka on hieman suurempi kuin esimerkiksi Bulgarian. Beninin pinta-ala on noin kolmannes Suomen (338 448 neliökilometriä) pinta-alasta. Benin ulottuu Atlantin valtamereltä 700 kilometrin päähän pohjoiseen Niger-joellle. Rannikko on 121 kilometriä pitkä, mutta maa on leveimmässä kohdassa noin 325 kilometriä leveä. Sahara
Sahara () on Pohjois-Afrikassa sijaitseva maailman suurin, kuuma ja hyvin kuiva aavikko. Saharan pinta-ala on noin 9 000 000 neliökilometriä. Sahara on lähes Euroopan kokoinen. Nimi "Sahara" on arabiankielinen käännös tuaregin sanasta "Tenere", ”aavikko” tai ”aavikot”. Hiekka-aavikko eli "erg" on Saharasta vain melko pieni osa, suurin osa on sora/kivikko- ja kallioaavikkoa. Sudan (alue)
Ilmastoltaan Sudan on siirtymäaluetta kuivan aavikkoilmaston ja kostean päiväntasaajavyöhykkeen välissä. Vuoden keskilämpötilat vaihtelevat 23 ja 29 asteen välillä. Kylmimpien kuukausien lämpötilat ovat yli 20 ja kuumimpien yli 30 astetta. Lämpötilan vuorokausivaihtelut ovat jopa 10–15 astetta. Kesän monsuuni tuo päiväntasajalta sateita. Sademäärä vaihtelee pohjoisen 100–200 millimetristä etelän 1 500 – 2 000 millimetriin. Talven kuivana kautena puhaltaa kuuma ja kuiva harmattan-tuuli Saharasta. Abyei
Abyei on alue Sudanin ja Etelä-Sudanin välisellä rajaseudulla. Siellä on runsaita öljyesiintymiä. Etelä-Sudan itsenäistyi vuonna 2011, mutta Abyein öljyalueen rajoista ja hallinnosta ei ole vielä sovittu, mikä saattaa johtaa uusiin sotiin ja levottomuuksiin. Sudanin historia
Sudanin historia kattaa ajan alueen ensimmäisistä asukkaista kymmenien tuhansien vuosien takaa. Itsenäinen valtio Sudan on ollut vuodesta 1956. Sudan (alue)
Kasvillisuus on pohjoisessa Sahelin puoliaavikkoa ja kuivuudesta kärsivää ruoho- ja pensassavannia. Etelässä kasvaa korkeaa heinä- ja metsäsavannia sekä jokien varsilla galleriametsiä. Kuivuus ja karjan laiduntaminen uhkaavat aluetta aavikoitumisella. Sumatra
Sumatra on Indonesiassa sijaitseva saari. Se muodostaa Jaavan, Borneon ja Sulawesin saarten kanssa Isojen Sundasaarten saariston. Sumatra on Borneon jälkeen saariston toiseksi suurin, ja koko maailman kuudenneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on noin 470 000 km². Sumatralla on noin 50 miljoonaa asukasta. Saaren suurin kaupunki on 2 miljoonan asukkaan Medan. Somalia
Somalia kuuluu maailman köyhimpiin maihin, ja se on myös turvattomimpia. Maata vaivaavat myös luonnonkatastrofit ja kuivuus. Pohjois-Somaliassa on kuivaa vuoristometsää, etelässä puolikuivaa savannia. Somalian rannikon pituus on yli 3 000 kilometriä. Rannikon pituuden vuoksi vuoden 2004 tsunami aiheutti Afrikan maista suurinta tuhoa Somaliassa. Sekasortoisen tilan vuoksi rannikolle on tuotu kaatopaikkajätettä ja mereen ongelma­jätteitä. Ulkomaisten troolareiden salakalastus on pääosin loppunut Puntmaan alueella toimivien merirosvojen vuoksi. Libya
Libyan valtio () eli Libya () on valtio Pohjois-Afrikassa. Libya sijaitsee Välimeren rannalla ja se on pääosin Saharan aavikkoa. Libyan rajanaapurit ovat idässä Egypti, kaakossa Sudan, etelässä Tšad sekä Niger ja lännessä Algeria sekä Tunisia. Libya on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja Afrikan neljänneksi suurin valtio. Libyan väkiluku on hieman yli kuusi miljoonaa. Sudan
Sudan on jaettu 16 osavaltioon eli wilayahiin. Anglo-egyptiläisellä Sudanilla oli yhteensä kahdeksan "mudiriyaa" tai provinssia, joiden rajat määriteltiin tarkemmin toisen maailmansodan aikoihin. Nämä provinssit olivat An Nīl al Azraq, Darfur, Al Istiwā’īyah, Kassala, Khartum, Kurdufan, Ash Shamālīyah ja A’āli an Nīl. Nykyiset osavaltiot liittyvät läheisesti vanhoihin provinsseihin, sillä osavaltiot ovat syntyneet vuodesta 1973 alkaneen hallinnon uudelleenjärjestelyiden seurauksina. Etelä-Sudan
Suddin alue on maailman suurimpia suoalueita. Tulvan ollessa huipussaan alueen pinta-ala on 32 000 neliökilometriä, ja sen pohjassa on paikoin jopa kymmenen kilometriä paksu mutakerros. Tulvakaudella alue on kelluvien papyrussaarten labyrintti, jossa elää runsaasti kaloja ja vesilintuja. Alueella tavataan myös 90 nisäkäslajia. Siellä saattaa elää jopa miljoona kobinantilooppia. Sudd on suojeltu Ramsarin sopimuksella. Ranskan Sudan
Ranskan Sudan () oli nykyisen Malin valtion alueen käsittänyt Ranskan siirtomaa Ranskan Länsi-Afrikassa vuosina 1890–1899 ja 1920–1958. Mali
Siirtomaa-aikoina nykyisen Malin alueesta käytettiin nimeä Ranskan Sudan. Mali on nimetty muinaisen Malin kuningaskunnan mukaan. Mali on Afrikan unionin jäsenmaa ja pinta-alaltaan Afrikan kahdeksanneksi ja maailman 23. suurin valtio. Maa itsenäistyi useimpien muiden afrikkalaisten siirtomaiden tavoin 1960-luvulla (vuonna 1960). Benkadi (Kangaban piiri)
Benkadin kunnan pinta-ala on 617,31 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kangaban piirin Balan Bakaman ja Narénan, idässä Karanin ja Minidianin ja etelässä Kaniogon kuntiin sekä lännessä Guineaan. Seutu kuuluu Sudanin–Guinean vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on savannia ja metsää. Sudan (alue)
Historiallisena käsitteenä arabien luoma Sudan liittyy lähinnä keskiaikaan. Sen historiaan kuuluvat Pohjois-Afrikasta käyty karavaanikauppa sekä islamin leviäminen Saharan eteläpuolelle. Itä-Sudanin valtakuntia olivat Darfur, Bagirmi, Sennar ja Wadai. Keski-Sudanissa sijaitsivat Kanem-Bornu ja hausavaltiot. Lännessä olivat keskiaikaiset Ghana, Mali, Songhai ja mosivaltiot. Myöhemmin fulbet levittäytyivät laajalle alueelle. Siirtomaakaudella luotiin Ranskan Sudan ja Angloegyptiläinen Sudan, josta nykyinen Sudanin valtio on perinyt nimensä. Sudan
Teollisuuden ja valtiontalouden kehittymistä ovat hankaloittaneet veriset sisällissodat ja huonot kulkuyhteydet, mutta sisällissotien päätyttyä maatalouden ulkopuoliset sektorit ovat alkaneet kasvaa. Lähes koko teollisuus on yksityisomistuksessa. Orjuutta harjoitetaan Sudanissa vieläkin. Vuonna 2008 öljyn hinta nousi ennätyskorkealle, mikä vauhditti reippaasti Sudanin taloutta. New York Times kertoi jo vuonna 2006 Sudanin talouden kasvavan eniten koko maailmassa. Muita luonnonvaroja ovat kulta, rauta ja kupari. Taloutta ovat kasvattaneet myös lisääntyneet ulkomaiden investoinnit, esimerkiksi Kiinan investoinnit auttoivat aikoinaan Sudania tulemaan öljynviejämaaksi. Vuonna 2013 viennin kohdemaista suurimpia olivat Arabiemiraatit, Saudi-Arabia ja Etiopia. Warrap
Warrap () on Etelä-Sudanin osavaltio. Osavaltion pääkaupunki on Kuajok. Warrapissa oli Sudanin vuoden 2008 kiistellyssä väestönlaskennassa 972 928 asukasta, ja sen pinta-ala on 31 027 neliökilometriä. Sahara
Pohjois-Afrikassa sijaitseva maailman suurin kuivuusaavikko Sahara on noin 5 150 kilometriä leveä ja 1 277–2 250 kilometriä pitkä. Saharan koko riippuu aavikon määrittelystä ja vuotuisesta kuivuusvaihtelustakin. Useimmin käytetyn laajemman määritelmän mukaan Sahara sijaitsee Kravun kääntöpiirin molemmin puolin, ja se ulottuu 15–33 leveysasteen välille. Suur-Saharan koko on jopa 9,1 miljoonaa neliökilometriä, mutta WWF:n käyttämän suppeamman määritelmän mukainen varsinainen Sahara on 4 619 260 neliökilometriä ja ulottuu pohjoisten leveysasteiden 18–30 välille. Sudanin sisällissota
Sudanin etelä- ja pohjoisosilla oli varsin erilainen tausta. Brittien siirtomaahallinnon alkuaikoina, vuoteen 1946 asti, Etelä- ja Pohjois-Sudania hallittiin erikseen. Eteläosassa elää kristittyjä ja animisteja, pohjoisessa muslimeita. Pohjoisen ja etelän välisessä konfliktissa kuoli arviolta kaksi miljoonaa ihmistä, ja neljä miljoona ihmistä joutui jättämään kotinsa. Salamat (Tšad)
Salamat on yksi Tšadin 22 hallinnollisesta alueesta. Se on muodostettu aluehallinnon uudistuksessa 2002 samannimisestä prefektuurista. Salamatin pinta-ala on 63 000 neliökilometriä. Vuonna 2008 alueella arvioitiin olevan noin 264 000 asukasta. Saadanin kansallispuisto
Saadanin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Tansaniassa, Intian valtameren rannalla. Sen pinta-ala on 1 100 neliökilometria. Puisto sai alkunsa riistanhoitoalueena 1960-luvulla. Vuonna 2002 sen pinta-ala nostettiin kaksinkertaiseksi. Salametsästys on ollut aiemmin alueella suuri ongelma, mutta yhteistyössä läheisten kylien kanssa salametsästys on saatu vähenemään. Bir Tawil
Vuonna 1899 alueella hegemonian saavuttanut Ison-Britannia teki Egyptin kanssa sopimuksen Sudanin yhteis­hallinnosta. Siinä Sudanin ja Egyptin väliseksi poliittiseksi rajaksi vahvistettiin 22. leveyspiiri. Vuonna 1902 britti­hallinto veti kuitenkin siitä osittain poikkeavan "hallinnollisen rajan", jonka oli tarkoitus ottaa paremmin huomioon eri heimojen asuma-alueen. Bir Tawil kuului lähellä Assuania asuneen ababda-heimon laidunalueisiin, ja sen vuoksi se siirrettiin Egyptin hallintaan. Sen sijaan Hala'ibin kolmiosta tuli pohjoisin Khartumissa sijainneen brittiläisen kuvernöörin hallitsema alue, koska sen asukkaat olivat kulttuurisesti läheisempiä muun Sudanin asukkaiden kanssa. Sudan
Sudanin presidentin- ja parlamenttivaalit oli tarkoitus järjestää vuonna 2009, mutta niitä lykättiin seuraavaan vuoteen, perusteena vaalien järjestelyssä ilmenneet vaikeudet. Kansanäänestyksestä ja Etelä-Sudanin kuuden vuoden autonomiasta päätettiin al-Bashirin ja etelän kapinallisten (Sudanin kansan vapautusarmeija, SPLA) johtajan John Garangin välillä vuonna 2005 pitkän sisällissodan päätteeksi. Siinä sovittiin myös vallan ja varojen jakamisesta 39 000-henkisen armeijan ylläpitämisestä (taistelijoita molemmilta puolilta) ja šaria-lain ulottumisesta vain pohjoiseen pääkaupunkia lukuun ottamatta. Bamafélé
Bamafélén kunnan pinta-ala on 12 040 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Bafoulabén piirin Koundianin, pohjoisessa Diokélin ja Oualian, idässä Kitan piirin Niantanson, Kobrin ja Kokofatan sekä etelässä Kéniéban piirin Kroukoton kuntiin. Kunnan läpi virtaa Bafingjoki. Manantalissa on vesivoimala, jonka pato muodostaa laajan tekoaltaan. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Balan Bakama
Balan Bakaman kunnan pinta-ala on noin 1 175 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Kangaban piirin Narénan ja Benkadin ja pohjoisessa Katin piirin Nioumamakanan ja Sobran kuntiin sekä etelässä ja lännessä Guineaan. Kunnan alueella virtaavat Kokoro- ja Balankojoet. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on metsäsavannia. Dogo
Dogon kunnan pinta-ala on 1 761,17 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Bougounin piirin Domban, etelässä Zantiébougoun, Kokélén ja Sidon, lännessä Keleyan ja Koulikoron alueen Katin piirin Sanankoro Djitoumoun ja pohjoisessa Tiélén, Méridiélan ja Dioïlan piirin Kémékafon kuntiin. Maisemaa leimaavat alangot ja kukkulat. Kunnan rajoilla virtaavat Baoulé ja sen sivujoki Banifing. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia sekä galleriametsiä. Sudan
Sudanin eläimistö on tyypillistä Keski-Afrikan eläimistöä sorkka- ja petoeläimineen. Sudanin ja Etelä-Sudanin aluee nisäkkäistä on tunnistettu vuoteen 2002 mennessä 282 lajia ja linnuista 280. Näissä maissa elää Afrikassa tavattavista 13 nisäkäslahkosta kahdentoista lahkon lajeja. Nisäkkäistä 16 ja linnuista kymmenen on IUCN:n mukaan uhanalaisia. Uhanalaisiin lajeihin kuuluvat esimerkiksi valkogaselli, helmikirjorastas ja töyhtöiibis. Sapelibeisa eli muun muassa Sudanissa, mutta nyt se on kuollut kokonaan sukupuuttoon luonnossa. Egypti
Egypti (, egyptinarabiaksi ', ) eli Egyptin arabitasavalta (, Egyptin virallinen nimi oli vuosina 1958–1971 Yhdistynyt arabitasavalta) on Pohjois-Afrikassa sijaitseva valtio. Sen naapurimaita ovat Israel koillisessa, Libya lännessä ja Sudan etelässä. Pohjoisessa Egypti rajautuu Välimereen ja idässä Punaiseenmereen. Egyptin pinta-ala on noin 1 001 450 neliökilometriä. Sudan
Monet rikkaat tai suuret Aasian maat, kuten Kiina, Intia, Saudi-Arabia, Etelä-Korea ja Arabiemiirikunnat, ovat alkaneet ostaa ja vuokrata etenkin Afrikan köyhistä maista runsaasti viljelykelpoista maata. Sudan on ollut maanvuokrauksen kiinnostuksen kohteena, ja viljelymaan vuokrauksesta on tullut 2000-vuosikymmenen aikana maalle tärkeä vientituote. Sudan on solminut sopimuksia muun muassa Egyptin, Etelä-Korean, Saudi-Arabian ja Jordanian kanssa. Egypti on vuokrannut tarvittavan maa-alan kahden miljoonan vehnätonnin vuotuiseen viljelemiseen, ja Etelä-Korea on vuokrannut 690 000 hehtaaria maata vehnänviljelyyn. Jordanialle on taas vuokrattu 25 000 hehtaaria maata karjan- ja viljankasvatukseen ja Saudi-Arabialle 10 000 hehtaaria viljan ja kasvisten viljelyyn. Sudan
Käännekohta tapahtui 1979, kun öljy-yhtiö Chevron löysi öljyä Etelä-Sudanista. Pohjoisen painostuksen tuloksena Nimeiry sanoi 1983 käytännössä irti vuoden 1972 rauhansopimuksen, lakkautti etelän autonomian, julisti arabian maan viralliseksi kieleksi (etelän englannin sijaan) ja siirsi maan eteläosan sotavoimien komennon keskushallitukselle. Toinen Sudanin sisällissota alkoi tammikuussa 1983. Syyskuussa 1983 Nimeiry ilmoitti šaria-lain ottamisesta käyttöön rikoslaissa. Länsi-Darfur
Länsi-Darfur on yksi Sudanin 15 osavaltiosta. Sen hallintokeskus on Geneina. Osavaltion pinta-ala on 79 460 km² ja väkiluvun arvioitiin vuonna 2008 olevan 1 308 225. Nubian aavikko
Nubian aavikko on Afrikassa Koillis-Sudanissa sijaitseva aavikko, joka on 407 000 neliökilometrin suuruinen alue Niilin ja Punaisenmeren välillä. Tällä aavikolla ei ole käytännössä lainkaan sadetta ja keitaita. Nubian aavikon hiekkakivitasangolla on runsaasti kohti Niiliä suuntaavia kuivia jokiuomia, wadeja, jotka eivät ulotu Niiliin asti. Ruanda
Ruandan tasavalta eli Ruanda on keskiafrikkalainen sisämaavaltio. Sen rajanaapureita ovat lännessä Kongon demokraattinen tasavalta, pohjoisessa Uganda, etelässä Burundi ja idässä Tansania. Sen pinta-ala on noin 26 000 neliökilometriä ja asukkaita on noin 12 miljoonaa. Ruanda on brittiläisen kansainyhteisön 54. jäsen (vuodesta 2009), vaikka sillä on historiallisia siteitä pikemminkin ranskankieliseen maailmaan Belgian entisenä siirtomaana. Kenia
Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä. Khartum
Britit muodostivat Sudaniin yhteishallinnon Egyptin kanssa ja he alkoivat jälleenrakentaa raunioitunutta Khartumia. Kaupunki yhdistettiin rautatiellä Port Sudaniin etelässä ja rakennuttivat uusia rakennuksia. Vuonna 1900 kaupungissa oli noin 8 000 asukasta. Kahakat mahdistien kanssa muualla Sudanissa jatkuivat aina vuoteen 1913 saakka ja Khartumista muodostui näin tärkeä sotilastukikohta. Kaupunki jakautui eurooppalaiseen osaan ja paikallisten asuttamiin hökkelikyliin siitä etelään. Sudanilaiset sotilaat kapinoivat Khartumissa marraskuussa 1924, mutta kapina kukistettiin 15 sudanilaisen ja 14 britin kuollessa taisteluissa. Britit alkoivat kapinan jälkeen kehittää Sudania erikseen Egyptistä. Toisen maailmansodan jälkeen britit alkoivat purkaa siirtomaavaltakuntaansa ja Sudan itsenäistyi vuonna 1954. Samana vuonna kaupungissa oli noin 100 000 asukasta ja naapurikaupunki Omdurmanissa 140 000. Sudanin vaakuna
Sudanin vaakuna on Sudanin tunnus lipun, kansallislaulun ja moton ohella. Se on otettu käyttöön vuonna 1969. Somalia
Somalia (, ) on maa Afrikan sarvessa, Itä-Afrikassa. Maan pinta-ala on noin 638 000 neliökilometriä ja väkiluku noin kymmenen miljoonaa. Somalian suurin väestönryhmä ovat somalit. Somalian liittotasavalta (, ) perustettiin vuonna 1960. Aluksi se tunnettiin "paimentolaisdemokratiana", kunnes Siad Barre kaappasi vallan vuonna 1969 ja perusti Somalian demokraattisen tasavallan, joka hajosi 1977 puhjenneen kapinoinnin ja 1980-luvun lopulla alkaneen sisällissodan seurauksena vuonna 1991. Afrikan historia
Isolla-Britannialla oli timanttimiljonääri Cecil Rhodesin laatima Kap–Kairo-valloitussuunnitelma, jonka mukaan he yrittivät muodostaa koko Afrikan läpi etelä-pohjoissuunnassa kulkeneen siirtomaiden ketjun. Matkan varrella Sudanissa oli kuitenkin itsensä Mahdiksi julistaneen Muhammad ibn Abdallan valtakunta, jonka britit onnistuivat valloittamaan vasta vuonna 1898. Sitä oli tavoitellut myös Ranska, joka oli suunnitellut vastaavanlaista, Marokosta manteren poikki Madagaskarille ulottuvaa siirtomaiden ketjua. Neuvoteltuaan asiasta Ranska antoi Ison-Britannian valloittaa Sudanin, mutta lännempänä Ranskan Länsi-Afrikka ja Ranskan Päiväntasaajan Afrikka yhdessä muodostivat miljoonien neliökilometrien laajuisen yhtenäisen alueen. Zégoua
Zégouan kunnan pinta-ala on 449 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kadiolon piirin Loulounin ja lännessä Kadiolon kuntiin, etelässä Norsunluurannikkoon ja idässä Burkina Fasoon. Pinnanmuodostusta leimaavat tasangot, laaksot ja ylängöt. Seutu kuuluu Sudanin ja Guinean siirtymävyöhykkeeseen. Sudan
Maa-alueena Sudan tarkoittaa Sahelin eteläpuolista Afrikan savannivyöhykettä, joka ulottuu Punaisestamerestä Atlantin valtamereen saakka. Arabit käyttivät alueesta ainakin jo 1100-luvulla nimeä "Bilad as-Sudan" eli ”Mustien maa”. Eurooppalaiset tutkimusmatkailijat ottivat nimen käyttöön 1700-luvulla. Britit antoivat valloittamansa nykyisen Sudanin valtion alueen nimeksi Angloegyptiläinen Sudan (käytössä vuosina 1899–1955). Nimi lyheni Sudaniksi, kun maa itsenäistyi. Sudanin historia
Funj-sulttaanien maat rajoittuivat pienehkölle alueelle. Heidän käsissään olivat ainoastaan lyhyt kaistale Vanha-Dunqulahin Niilin mutkasta pääkaupunki Sinnarin eteläpuolelle. Tämä tuli kuitenkin muuttumaan ratkaisevasti, kun Ottomaanien kuningaskuntaan kuuluneen Egyptin varakuningas Muhammad Ali löi funjit vuonna 1820 aloittamallaan hyökkäyksellä, ja vastarinta kukistui lopulta 1821. Vallanvaihdon seurauksena valtakunnan rajat laajenivat ja nykyiset rajat alkoivat hiljalleen muotoutua, vaikka pohjoinen olikin tiukemmin Egyptin hallinnassa. Uusi isäntä vaati kovalla kädellä sudanilaisilta veroina kultaa, karjaa ja orjia. Tämä ei miellyttänyt kansaa ja he alkoivat kapinoida hallintoa vastaan. Hallinto tukahdutti kapinan alut eikä vastarinta onnistunut saamaan johtajahahmoa, joten liike hiljeni. Vuonna 1826 kenraalikuvernööriksi nimitettiin ʿAlī Khūrshīd Āghā, jonka verohelpotukset olivat sudanilaisten mieleen. Hän uudisti maan maataloutta ja modernisoi tekniikkaa, minkä lisäksi siirsi pääkaupungin Khartumiin. Eläköidyttyään 1838 hän jätti seuraajalleen vauraan ja hyvinvoivan valtion. Safo
Safon kunnan pinta-ala on 306,94 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Katin piirin Yélékébougoun, lännessä Kambilan, etelässä Dialakorodjin, Sangarébougoun ja Moribabougoun sekä idässä Koulikoron piirin Tienfalan kuntiin. Maisemaa leimaavat pohjoisesta etelään ulottuva tasanko sekä idän, etelän ja lännen kukkulat, jotka muodostavat Mandinguevuorten jatkeen. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 650–750 millimetriä. Kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia. Keleya
Keleyan kunnan pinta-ala on 644,8 neliökilometriä. Se rajoittuu koillisessa Bougounin piirin Dogon, etelässä Sidon, lounaassa Ourounin ja luoteessa Koulikoron alueen Katin piirin Ouélessébougoun ja Sanankoro Djitoumoun kuntiin. Alue on pinnanmuodostukseltaan lähinnä tasankoa. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensas- ja metsäsavannia ja galleriametsiä. Siperia
Siperian pinta-ala on 9 653 000 neliökilometriä, joten se on hiukan suurempi kuin Yhdysvallat, Alaska mukaan lukien. Siperia jaetaan kahteen talousalueeseen, Länsi- ja Itä-Siperiaan. Maantieteellisesti se jakaantuu kolmeen alueeseen: Senegal
Senegalin tasavalta () eli Senegal () on valtio läntisessä Afrikassa. Sen pinta-ala on 196 722 neliökilometriä ja väkiluku 13,6 miljoonaa. Maan pääkaupunki on Dakar, jossa on asukkaita noin kaksi miljoonaa. Senegal on Afrikan läntisin valtio ja sen naapurivaltiot ovat Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Mali ja Mauritania. Dar es Salaam (alue)
Alueen pinta-ala on 1 393 neliökilometriä. Vuonna 2005 siellä oli arviolta noin 2,8 miljoonaa asukasta. Alueen pääkaupunki on koko maan pääkaupunki Dar es Salaam. Yunnan
Maakunnan pinta-ala on 394 000 neliökilometriä, 4,1 prosenttia Kiinan kokonaisalasta. Leveyttä on 865 kilometriä lännestä itään ja ulottuvuus pohjois-etelä -suunnassa on 990 kilometriä. Yunnan sijaitsee Kiinan etelärajalla. Sen naapurivaltioita ovat kaakossa Vietnam, etelässä Laos ja lännessä Myanmar. Ympäröivät Kiinan alueet ovat Tiibetin autonominen alue luoteessa ja Sichuanin maakunta pohjoisessa sekä Guizhoun ja Guangxin maakunnat idässä.
Yunnanin maasto on vaihtelevaa, siellä on korkeita vuoria ja Tiibetin kaltaista korkeaa ylänköä sekä trooppisia metsiä. Korkein kohta on Kawagebon huippu pohjoisessa Dêqênin (Diqing) prefektuurin Dêqên piirikunnassa Diqingin ylätasangolla, ja se on noin 6 740 metriä korkea; matalin kohta on Punaisenjoen jokilaakso Hekoun piirikunnassa, joka on 76,4 metriä merenpinnasta. Sudan (alue)
Sudan (arabian "Bilad as-sudan", ”Mustien maa”) on luonnonmaantieteellinen alue Afrikassa Saharan autiomaan ja Keski-Afrikan sademetsien välissä. Se ulottuu 5 500 kilometrin pituisena vyöhykkeenä Atlantin valtamereltä Etiopian ylängölle ja on leveydeltään yli tuhat kilometriä. Pinnanmuodostukseltaan alue on etupäässä ylätasankoa, jonka painaumissa sijaitsevat Nigerjoen, Tšadjärven ja Valkoisen Niilin altaat. Hala’ibin kolmio
Vuonna 1899 alueella hegemonian saavuttanut Ison-Britannia teki Egyptin kanssa sopimuksen Sudanin yhteis­hallinnosta. Siinä Sudanin ja Egyptin väliseksi poliittiseksi rajaksi vahvistettiin 22. leveyspiiri. Vuonna 1902 britti­hallinto veti kuitenkin erillisen "hallinnollisen rajan", jolla ababdojen asuma alue sanotun leveyspiirin etelä­puolellakin liitettiin Egyptiin, ja kun taas Anglo­egyptiläiseen Sudaniin liitettiin hallinnollisesti Beja-heimon laidunmaat kokonaisuudessaan, vaikka ne ulottuivat saman leveyspiirin pohjois­puolelle. Sudanin hallintoon liitetty alue oli 18 000 km:n laajuinen ja käsitti myös Hala'ibin ja Abu Ramadin kaupungit. Kun Sudan vuonna 1956 itsenäistyi, Egypti piti vuonna 1899 rajaksi vahvistettua, leveys­piiriä pitkin kulkevaa rajaa maiden välisenä rajana, kun taas Sudan vaati vuoden 1902 hallinnollista rajaa. Täten molemmat maat vaativat itselleen Hala'ibn aluetta. Toisaalta Egyptin hallinnassa olleesta, 22. leveyspiirin etelä­puolelle jääneestä Bir Tawilin alueesta tuli "terra nullius", jota kumpikaan maa ei ole vaatinut itselleen. Sarawak
Sarawakin pinta-ala on 124 450 neliökilometriä ja suuri osa maa-alasta on trooppista sademetsää. Sademetsissä elää useita lajeja, joita ei muualla tapaa. Monet lajeista ovat ihmisen toiminnan seurauksena erittäin uhanalaisia, kuten borneonoranki. Luonnon suojelemiseksi Malesiaan on perustettu kansallispuistoja, kuten Sarawakissa oleva Niahin kansallispuisto, jonka luolista on löytynyt jäänteitä ihmisasutuksesta 40 000 vuoden takaa. Libanon
Libanon on melko pieni maa (10 400 neliökilometriä) ja lähes suorakulmion muotoinen. Se on keskimäärin 56 kilometriä leveä, leveimmillään keskeltä 88 kilometriä, ja kapenee siitä etelään ja aivan pohjoiseen. Sillä on rantaviivaa 210 kilometriä sekä maarajaa Syyrian kanssa 375 kilometriä ja Israelin kanssa 79 kilometriä. Sudan
Tammikuussa 2011 järjestetty kansanäänestys päätyi tukemaan itsenäisyyttä selvällä enemmistöllä. Sudanin presidentti Omar al-Bashir hyväksyi äänestystuloksen, joten Etelä-Sudan itsenäistyi 9. heinäkuuta 2011. Sudan
Maassa järjestettiin vaalit huhtikuussa 1986, jonka jälkeen valtaan nousi siviilihallitus. Hallitus yritti neuvotella rauhaa, muttei ollut valmis antamaan etelälle erivapauksia islamilaisesta laista. Vuonna 1989 kenraali Umar al-Bashir kaappasi vallan ja asetti valtaan Kansallisen islamilaisen rintaman. Vuonna 1996 Sudania syytettiin osallisuudesta Egyptin presidentti Mubarakin salamurhayritykseen. Sudanin lippu
Sudanin lippu otettiin käyttöön 20. toukokuuta 1970. Lippu koostuu punaisesta, valkoisesta ja mustasta raidasta sekä vihreästä kolmiosta tangon puolella. Al-Bahr al-Ahmar
Al-Bahr al-Ahmar on yksi Sudanin 15 osavaltiosta. Alueen pinta-ala on 212 800 km² ja asukasluku noin 1,4 miljoonaa. Osavaltion pääkaupunki on Port Sudan. Idässä aluetta rajaa Punainenmeri, luoteessa sijaitsee Nubian aavikko ja pohjoisessa kiistelty Hala'ibin kolmio, alue jota Sudan vaatii itselleen. Bur Sa’idin kuvernoraatti
Bur Sa’idin kuvernoraatti () on yksi Egyptin kuvernoraateista. Alueen pinta-ala on 1 345,0 km² ja väkiluku 570 603 (2006). Kuvernoraatin hallinnollinen keskus on Port Said. Sudan
Suuri osa Sudanista on kuivaa Saharan aavikkomaata sekä malariatartunnoista ja nopeasta aavikoitumisesta tunnettua Sahelin aluetta. Maan läpi kulkee maailman toiseksi pisin joki Niili, joka alkaa Keski-Afrikasta Valkoisen-Niilin nimisenä ja johon Khartumissa yhtyy Etiopiasta alkava Sininen-Niili. Kobri
Kobrin kunnan pinta-ala on 1 198 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kitan piirin Niantanson ja Toukoton, idässä Tambagan, etelässä Kokofatan ja lännessä Bafoulabén piirin Bamafélén kuntiin. Pysyviä vesistöjä ei ole. Seutu kuuluu Sudanin ilmastovyöhykkeeseen. Binko
Binkon kunnan pinta-ala on 460 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Dioïlan piirin Guégnékan, etelässä Ténindougoun, lännessä Zan Coulibalyn, pohjoisessa Koulikoron piirin Dinandougoun ja koillisessa Ségoun alueen Barouélin piirin Kalakén kuntiin. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymäalueeseen. Sudan
Maassa ei ole yhtään suurta luonnon järveä, mutta ihmisten padonrakennusten seurauksena syntyneitä tekojärviä on muutamia. Suurin näistä on Egyptin vastaisella rajalla sijaitseva Assuanin padon taakse muodostuneen Nasserjärven eteläosa, mitä sudanilaiset kutsutavat Nubianjärveksi. Muita patoja ovat Khashm al-Qirbah ja Khazzan Jabal al Awliya. Niilin muut kataraktit paitsi ensimmäinen sijaitsevat Sudanin alueella, mutta toinen katarakti on jäänyt Nasserjärven alle. Suurin osa maasta on Niilin ja sen sivujokien valuma-aluetta, vain koillisessa wadit laskevat joko Punaiseenmereen tai Punaisenmeren kukkuloiden länsipuolen lampiin, jotka tyhjenevät haihtumalla. Sudan
Vaikka Sudan on suurimmaksi osaksi islamilainen maa ja väestöä on yritetty arabialaistaa, suhtaudutaan šaria-lakiin hyvin vapaamielisesti. Esimerkiksi alkoholia juodaan ja sitä on helposti saatavilla. Nainen on kuitenkin selvästi alisteisessa asemassa mieheen nähden. Naisten ja miesten ympärileikkaus on yleistä, vaikka on saatu selviä merkkejä tavan lieventymisestä tai suosion vähenemisestä. Omdurman
Omdurman tai Omdur () on Sudanin suurin kaupunki ja kaupan keskus. Omdurman sijaitsee Niilin länsirannalla, joen vastarannalla sijaitsee maan pääkaupunki Khartum. Al Hudud ash Shamaliyah
Al Hudud ash Shamaliyah () on Saudi-Arabian provinssi maan pohjoisosassa. Sillä on rajaa Irakin kanssa. Provinssin pinta-ala on 111 797 neliökilometriä ja asukasluku 279 971 (vuonna 2004). Provinssin pääkaupunki on Arar. Tienfala
Tienfalan kunnan pinta-ala on 450 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Koulikoron piirin Koulan, idässä Méguétanin, etelässä Katin piirin Baguinéda-Campin ja N’Gabacoron sekä lännessä Safon ja Yélékébougoun kuntiin. Etelässä on Nigerin jokilaakso ja pohjoisessa Mandinguevuorten jatke. Seutu kuuluu Sudanin ja Sahelin siirtymäalueeseen. Tajaé
Tajaén kunnan pinta-ala on arviolta 506 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Illélan departementin Illélan ja koillisessa Badaguichirin, idässä Bouzan departementin Allakayen ja Birni N’Konnin departementin Malbazan sekä etelässä Malbazan ja Tsernaouan kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Kunnan alueella on useita vadeja ja ajoittain kuivuvia järviä. Sudan Airways
Yhtiön pääpaikka on Khartumin kansainvälinen lentoasema pääkaupunki Khartumissa. Kansainvälisiä lentoja tehdään Egyptiin, Etiopiaan, Jordaniaan, Keniaan, Libyaan, Qatariin, Saudi-Arabiaan, Syyriaan ja Arabiemiirikuntiin. Barouéli
Barouélin kunnan pinta-ala on 864 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Barouélin piirin Boidién, etelässä Kalakén ja Konobougoun, idässä Sanandon, koillisessa Ségoun piirin Konodiminin ja lännessä Koulikoron alueen Koulikoron piirin Dinandougoun kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin ja Sudanin siirtymävyöhykkeeseen. Kunnan alueella ei ole pysyviä vesistöjä. Sudaninkutoja
Sudaninkutojaa tavataan Sudanissa ja Etelä-Sudanissa. Lajia on kuvattu yleiseksi tai paikallisesti runsaslukuiseksi. Sen kannankehitys on vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Etiopia
Etiopia sijaitsee Afrikan sarvessa, vulkaanisesti aktiivisessa Isossa hautavajoamassa ja sen ympärillä, luoteis- ja kaakkoispuolella. Maa on pinnanmuodoiltaan hyvin rosoinen. Se on sisämaavaltio eli sillä ei ole pääsyä merelle. Valtion naapurimaita ovat pohjoisessa ja koillisessa Eritrea, idässä Djibouti ja Somalia, etelässä Kenia sekä lännessä Etelä-Sudan ja Sudan. Etiopian pinta-ala on 1,01 miljoonaa neliökilometriä, joka tekee siitä maailman 27. suurimman valtion.