Millä ajanjaksolla maapallolla eli dinosauruksia?
Dinosaurukset
Dinosaurukset eli hirmuliskot (Dinosauria) olivat mesotsooisella maailmankaudella elänyt hyvin menestyksekäs eläinryhmä. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, mutta niiden valtakausi alkoi vasta triaskauden joukkotuhon jälkeen, ja ne hallitsivat maapalloa jurakauden ja liitukauden ajan. Dinosaurukset kuolivat äkillisesti sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa noin 65 miljoonaa vuotta sitten. Joukkotuhon syynä on pidetty maahan iskeytynyttä asteroidia sekä tulivuorenpurkauksia.
Oviraptorit
Oviraptorit eli oviraptorisaurit oli höyhenpeitteisten petokätisten dinosaurusten (Maniraptora) ryhmä joka eli liitukaudella nykyisen Aasian ja Pohjois-Amerikan alueella. Fossiilit ovat harvinaisempia Pohjois-Amerikassa, mutta Aasiasta on löydetty useita hyvin säilyneitä luurankoja. Dinosaurusten arvoitus ja Raamattu
Dinosaurusten arvoitus ja Raamattu on Pekka Reinikaisen kirja, jossa hän esittää, että dinosaurukset ovat eläneet huomattavasti myöhemmin kuin tieteen valtavirta yleensä väittää. Reinikainen esittää lohikäärmetarinoiden kertovan todellisuudessa dinosauruksista. Anchisauria
Anchisauria on sukupuuttoon kuollut sauropodomorfisten dinosaurusten kladi joka eli myöhäistriaskaudella ja varhaisjurakaudella. Nimeä Anchisauria käytettiin ensimmäisen kerran Galtonin ja Upchurchin kirjan "The Dinosauria" (2004) toisessa painoksessa. Galton ja Upchurch määritettivät Anchisauriaan kaksi heimoa: Anchisauridae ja Melanorosauridae. Yleisemmät prosauropodit, "Plateosaurus" ja "Massospondylus" sijoitettiin sisarryhmään Plateosauria. Sarvikuonot
Sarvikuonojen kaltaiset eläimet ilmestyivät maapallolle ensimmäistä kertaa eoseenikaudella. Niistä kehittyi muun muassa mioseenikaudella elänyt "Indricotherium", joka painoi 15 tonnia ja on suurin koskaan maan päällä elänyt nisäkäs. Plioseenikaudella sarvikuonot kuolivat sukupuuttoon Pohjois-Amerikasta ja pleistoseenikaudella Euroopasta sekä Pohjois-Aasiasta. Muinaisista sarvikuonoista tunnetuin lienee viimeisimmän jääkauden aikana elänyt villasarvikuono, josta on löydetty ikiroudassa säilyneitä jäänteitä. Megalosaurus
Megalosauruksen ensimmäiset fossiilit löydettiin jo 1700-luvulla Englannista. Myöhemmin, 1820-luvulla siitä löydettiin vähän lisääkin fossiileja. Pian tätä hirmuliskoa alettiin kuvitella nelijalkaiseksi,matalaksi ja raskaaksi pedoksi. Itse asiassa sen nimeäjä William Buckland ja muut ajattelivat megalosauruksen vain ylisuureksi liskoksi.
Tosiasiassa megalosaurus oli nopea,kahdella jalalla liikkuva peto. Mutta ajatus siitä, että pelottava peto olisi joskus kävellyt Englannin maaseudulla, varmasti kauhistutti asiasta kuulleita. Megalosaurus
eli jurakaudella 170-150 miljoonaa vuotta sitten. Tyrannosaurit
Tyrannosaurit ("Tyrannosauroidea") on petodinosaurusten yläheimo. Tyrannosaurit ilmestyivät keskisellä jurakaudella 175 miljoonaa vuotta sitten. Ne olivat luultavasti ensin höyhenpeitteisiä pieniä petoja, mutta kehittyivät miljoonien vuosien saatossa myöhäisen liitukauden jättiläisiksi, kuten "Tarbosaurus" ja "Tyrannosaurus rex", joka oli myös tyrannosauruksista suurin. Tyrannosaurit kuolivat sukupuuttoon liitukauden lopulla tapahtuneessa joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Dania-vaihe
Jotkut tutkijat väittävät löytäneensä dinosaurusten jäänteiä vielä paleoseenikaudelta. Jos dinosauruksia eli vielä tällöin, ne olivat joka tapauksessa hyvin harvinaisia. Vuonna 2009 amerikkalainen James Fasset julkaisi tulokset, joiden mukaan hadrosauruksia olisi elänyt vielä paleoseenin alussa Amerikassa nykyisen New Mexicon osavaltion pohjoisosissa.. Dromiceiomimus
Dromiceiomimus, eli "emunmatkija", oli myöhäisliitukaudella 75–70 miljoonaa vuotta sitten elänyt dinosaurussuku. Niitä esiintyi Kanadassa, Albertassa. "Dromiceiomimus" kuuluu strutsiliskoihin. "Dromiceiomimus"-lajeja oli kaksi: "Dromiceiomimus brevitertius" ja "Dromiceiomimus samueli". "Dromiceiomimusten" tiedetään juosseen jopa 72 kilometrin tuntivauhtia ja syöneen pieneläimiä ja kasveja. "Dromiceiomimukset" olivat kolme ja puoli metriä pitkiä, mahdollisesti yöeläimiä. Nanotyrannus
Nanotyrannus (nimen merkitys: ”pieni tyranni”) on sukupuuttoon kuollut Tyrannosauridae-heimoon kuuluva lihansyöjädinosaurus, joka eli myöhäisliitukauden lopulla, noin 68–65 miljoonaa vuotta sitten. Sen nimesivät Williams ja Currie Bakker vuonna 1988. "Nanotyrannus" saattaa olla keskenkasvuinen "Tyrannosaurus rex", eikä siten oma lajinsa. Sen hampaat olivat kuitenkin erilaiset kuin "Tyrannosaurus rexillä." Dromaeosaurus
"Dromaeosaurus" oli "Velociraptorin" kokoinen höyhenpeitteinen lihansyöjä, joka oli noin kaksi metriä pitkä ja 15 kilogramman painoinen. Sen suu oli täynnä melko suuria ja teräviä hampaita, ja molemmissa takaraajoissa oli sirppikynsi. Vaikka se elikin Campania-vaiheella, joitain sen hajanaisia jäännöksiä on kuitenkin löydetty myös Hell Creek Formationista ja Lance Formationista, joista on löydetty 70-65 miljoonaa vuotta vanhoja dinosaurusten fossiileja. "Dromaeosauruksella" oli myös suhteellisen vanttera kallo, jossa oli syvä kuono. Leaellynasaura
Leaellynasaura (nimen merkitys: "Leaellynin lisko") oli pienikokoinen, ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurus. Se eli 118–110 miljoonaa vuotta sitten varhaisella liitukaudella Apt- ja Alba-vaiheella. "Leaellynasauran" fossiileja on löydetty Victoriasta, Australiasta. Keskitriaskausi
Varhaisimmat dinosaurukset elivät keskitriaksen alkupuolella, Anisus-vaiheessa. Moenkopin muodostumasta, USA:n Arizonan osavaltiosta on löydetty tältä ajalta peräisin oleva herrerasauridi.
Brasiliasta on löydetty tältä ajalta, tarkemmin Ladini-vaiheesta ensimmäinen coelophysoidi, joka kuuluu ryhmään Ceratosauria. Araukariakasvit
Araukariakasvit ovat hyvin muinainen kasviheimo. Niiden lajirunsaus oli suurimmillaan jura- ja liitukausilla 200–65 miljoonaa vuotta sitten, jolloin araukariakasvit muodostivat metsiä kaikkialla maapallolla. Suurin osa lajeista kuoli sukupuuttoon liitukauden lopussa, jolloin myös dinosaurusten valtakausi päättyi. Nykyisin heimon puita esiintyy vain eteläisellä pallonpuoliskolla (poikkeuksena Malesia ja Filippiinit) alueella, joka ulottuu Etelä-Amerikasta Tyynenmeren poikki Australiaan ja Kaakkois-Aasian saarille. Heimo on monipuolisimmin edustettu Uudessa-Kaledoniassa. Teropodit
Theropoda (kreik. "petojalka") eli teropodit on dinosaurusten alalahko, jonka lajeja yhdistää kolmivarpaiset raajat, ontot luut ja suuret silmäkuopat. Ne luokitellaan perinteisesti liskonlantioisiin, vaikka vuoden 2017 tutkimuksessa Matthew Baron luokitteli teropodit Ornithoscelida-kladiin linnunlantioisten ohella. Kaikki lihansyöjädinosaurukset kuuluivat teropodeihin, joskin muutamat lajit kehittyivät kasvinsyöjiksi, kaikkiruokaisiksi ja hyönteissyöjiksi. Ensimmäiset teropodit kehittyivät myöhäistriaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, ja varhaisjurakaudella niistä kehittyi monia suuria maalla eläneitä lihansyöjiä, jotka sitten kuolivat sukupuuttoon muiden suurten dinosaurusten kanssa liitukauden joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Myöhäisjurakaudella linnut kehittyivät pienistä Coelurosauria-kladin teropodeista ja ovat siten ainoita nykyään eläviä teropodien kladiin kuuluvia edustajia. Isanosaurus
Isanosaurus (nimen merkitys: "Isanin lisko") oli sauropodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sukuun kuuluu yksi laji, tyyppilaji "I. attavipachi". "Isanosaurus" eli 216–199 miljoonaa vuotta sitten myöhäistriaskaudella, mikä tekee siitä yhden ensimmäisistä tunnetuista sauropodeista. "Isanosauruksen" fossiileja on löydetty Thaimaasta. Denver, viimeinen dinosaurus
Denver, viimeinen dinosaurus (engl. "Denver, the Last Dinosaur") on yhdysvaltalais-ranskalainen animaatiosarja, jota tehtiin vuosina 1988-1989. Ouranosaurus
Ouranosaurus (nimen merkitys: "Urhea lisko") oli ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurus. Se eli 115–100 miljoonaa vuotta sitten varhaisliitukaudella. "Ouranosauruksen" fossiileita on löydetty Nigeristä, Afrikasta, sekä myös muualta Afrikasta. Fossiililöydöt käsittävät kaksi lähes täydellistä yksilöä. "Ouranosaurukset" ovat saattaneet elää laumoissa suojautuakseen saalistajilta, kuten "Suchomimukselta" ja "Carcharodontosaurukselta". Maa
Elämä syntyi maapallolle noin 3,5 miljardia vuotta sitten, vaikka varhaisimpien elonmerkkien on arveltu olevan jopa 3,7–4,2 miljardin vuoden takaa. Aluksi elämää oli vain veden alla. 800 miljoonaa vuotta sitten kehittyivät ensimmäiset alkueläimet, jotka käyttivät ravintonaan muita eliöitä. Ne kehittyivät 120 miljoonan vuoden kuluessa monimutkaisiksi ja monisoluisiksi eläimiksi. Selkärangattomien eläinten perusryhmät ilmestyivät proterotsooisen kauden lopulla ja paleotsooisen kauden alussa noin 540 miljoonaa vuotta sitten. Ensimmäiset maakasvit kehittyivät noin 450 miljoonaa vuotta sitten. Sammakkoeläimiä alkoi nousta maalle devonikaudella. Triaskaudella 245–200 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät nisäkkäät, sisiliskot, dinosaurukset, kilpikonnat ja krokotiilit. Dinosaurusten valtakausi kesti 160 miljoonaa vuotta. Kädelliset kehittyivät viimeistään 75 miljoonaa vuotta sitten. Varhaisin ihmisten kehityshaaraan kuulunut kädellisten muoto tunnetaan noin viiden miljoonan vuoden takaa. Nykyihminen kehittyi Afrikassa yli 100 000 vuotta sitten. Abelisaurus
Abelisaurus (nimen merkitys: "Abelin lisko") oli teropodeihin kuulunut lihansyöjädinosaurus ja ensimmäinen tunnettu abelisauri. Se eli 83–78 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella Campania-vaiheella. Aletopelta
Aletopelta (nimen merkitys: ”vaeltava kilpi”) on ankylosaureihin kuuluneiden kasvinsyöjädinosaurusten suku. Se eli 84–71 miljoonaa vuotta sitten myöhäisen liitukauden Campania-vaiheella. "Aletopeltan" fossiileita on löydetty Kaliforniasta, Yhdysvalloista. Alectrosaurus
Alectrosaurus oli aasialainen, teropodeihin kuulunut dinosaurussuku. "Alectrosaurus" oli lihansyöjä ja sen fossiileja on löydetty Gobin autiomaasta. "Alectrosaurus" eli noin 83–74 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. Segisaurus
Segisaurus (nimen merkitys: ”Segikanjonin lisko”) on sukupuuttoon kuollut Coelophysidae-heimoon kuuluva dinosaurussuku, joka eli varhaisjurakaudella. Ainoa tunnettu yksilö löydettiin Tsegi Canyonilta, Arizonasta, jonka mukaan se on nimetty. "Segisaurus" on ainoa dinosaurus, joka on koskaan kaivettu siltä alueelta. Maan historia
Jurakaudella 200–145 miljoonaa vuotta sitten syntyivät kärpäset, sääsket, ampiaiset, mehiläiset ja muurahaiset. Linnut kehittyivät dinosaurusten alalahkosta, kahdella jalalla kulkevista teropodeista. Paleoarkeeinen maailmankausi
Paleoarkeeinen kausi oli 3,6–3,2 miljardia (3 600–3 200 miljoonaa) vuotta sitten. 
Tältä kaudelta on löydetty ensimmäiset varmat todisteet bakteereita muistuttavasta alkeistumallisesta yksisoluisesta elämästä. Väitetään, että tällä kaudella olisi elänyt happea tuottavia bakteereita, päätellen kivikerrostumissa olevasta hapettuneesta raudasta. Maan historia
Dinosaurukset hävisivät liitukauden lopussa 65 miljoonaa vuotta sitten yhdessä maapallon monista sukupuuttoaalloista. Adasaurus
Adasaurus (nimen merkitys: "Adan lisko") on sukupuuttoon kuollut, dromaeosaurien heimoon kuulunut teropodi. Se eli myöhäisliitukaudella Campania-vaiheen lopulta varhaiselle Maastrichtian-vaiheelle noin 72–66 miljoonaa vuotta sitten. "Adasaurus" oli lihansyöjä, ja sen fossiileita on löydetty Bajanhongorin provinssissa Mongoliassa sijaitsevasta kuuluisasta Nemegtin muodostelmasta. Camptosauridae
Camptosauridae on linnunlantioisten dinosaurusten heimo, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle (noin 162–145 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Berrias-vaiheelle), nykyisessä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Dinosaurukset
Lentokyvyttömät dinosaurukset kuolivat sukupuuttoon lyhyessä ajassa liitukauden lopulla noin 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Samalla katosivat myös esimerkiksi lentoliskot ja joutsenliskot sekä yli puolet maapallon eläimistä. Teropodeista jurakaudella kehittyneistä linnuista osa selvisi joukkotuhosta, ja ne ovat ainoita nykyään eläviä dinosaurusten kladiin kuuluvia eliöitä. Dinosaurukset
Dinosaurukset jaetaan lantionrakenteensa perusteella liskonlantioisiin ("Saurischia") ja linnunlantioisiin ("Ornithischia"). Lahkot erkaantuivat toisistaan jo varhain. Liskonlantioiset dinosaurukset olivat lihaasyöviä kaksijalkaisia teropodeja, kuten "Tyrannosaurus rex", sekä nelijalkaisia ja pitkäkaulaisia kasvinsyöjiä, sauropodeja. Nisäkkäät
Permikauden loppu ja sen massasukupuutto aloittivat maapallon historiassa uuden ajanjakson, jota kutsutaan mesotsooiseksi maailmankaudeksi. Se koostuu kolmesta kaudesta, jotka ovat aikajärjestyksessä trias-, jura- ja liitukausi. Mesotsooisen maailmankauden tunnetuimpia eläimiä ovat dinosauruksiksi kutsutut liskot. Mesotsooisen maailmankauden nisäkkäät jäivät pienikokoisiksi, suurimmat olivat nykyisen majavan kokoisia tai hieman suurempia. Nisäkkäät söivät joko kasveja, hyönteisiä tai pieniä selkärankaisia. Ruokavalio pystytään helposti päättelemään muun muassa hampaiden muodosta. Säilyneiden fossiililöytöjen perusteella on arvioitu, että suuri osa mesotsooisen maailmankauden nisäkkäistä eli puissa. Dimetrodon
Monet ihmiset luulevat "Dimetrodonia" dinosaurukseksi, mutta se on paljon lähempää sukua nisäkkäille kuin dinosauruksille tai millekään matelijoille. Tämän lisäksi "Dimetrodon" eli yli 60 miljoonaa vuotta ennen ensimmäisten dinosaurusten kehittymistä. Väärinkäsitykset johtuvat esimerkiksi siitä, että sitä on kuvattu populaarikulttuurissa yhdessä dinosaurusten kanssa. Siluurikausi
Siluurikausi (439–408,5 miljoonaa vuotta sitten) oli Maan historian geologinen ajanjakso, jonka aikana elämää oli enimmäkseen merissä, mutta hämähäkkieläimet ja skorpionit vaelsivat maalle. Edellisellä kaudella maalle rantautuneet kasvit alkoivat selvästi lajiutua. Merissä eli leuattomia alkukaloja, joista tunnetuimmat ovat Ostracodermi-panssarikalat. Niveljalkaisia liikkui maalla. Merissä eli myös lonkerojalkaisia, trilobiitteja ja merililjoja. Kausi alkoi pahalla ordovikin-siluurin joukkotuholla, joka saattoi ainakin osin liittyä kauden alun jääkauteen. Siluurikaudella syntyivät monet öljykerrostumat merieläinten kerrostuttua ja fossiloiduttua. Kausi päättyi, toisin kuin monet muut kaudet, ilman minkäänlaista joukkosukupuuttoa. Kauden keskivaiheilla sattui pieni joukkosukupuutto. Nimensä kausi on saanut toisesta walesilaisesta kelttiheimosta, siluureista. K/T-raja
K/T-raja (L/T-raja) kivikerrostumissa näkyvä raja liitukauden ja tertiäärikauden välissä. K/T-raja päätti liitukauden noin 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Tällöin liitua tuottaneet pieneliöt, dinosaurukset ja monet muut maalla, merellä ja ilmassa eläneet eläimet kuolivat. Maailmanlaajuisessa joukkosukupuutossa hävisi arviolta puolet kaikista eliösuvuista, tunnetuimpina eläiminä maalla eläneet dinosaurukset. Diplodocus
Diplodocus (nimen merkitys: ”kaksoissauva”) on sukupuuttoon kuollut sauropodeihin kuuluva dinosaurussuku. Lajit elivät myöhäisellä jurakaudella noin 155–145 miljoonaa vuotta sitten. "Diplodocus" oli kasvinsyöjä ja käveli neljällä jalalla. Altirhinus
Altirhinus (nimen merkitys: "korkea kuono") oli ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurus. Se eli liitukaudella 120–105 miljoonaa vuotta sitten. "Altirhinuksen" fossiileja on löydetty Mongoliasta. Hyaenodon
Hyaenodon (nimen merkitys: ”hyeenan hammas”) on sukupuuttoon kuollut kreodontteihin kuuluva nisäkässuku. Lajit olivat suuria lihansyöjiä. "Hyaenodon"-suvun tunnuspiirteet olivat hyvin voimakkaat leuat, jotka olivat lähes yhtä voimakkaat kuin "Tyrannosauruksen" leuat. Niillä pystyi murskaamaan luita. Suvun lajeilla oli myös pitkät kynnet ja lihaksikkaat raajat, joilla ne pystyivät juosta pitkiä matkoja hyvin lujaa. "Hyaenodon" eli 41–25 miljoonaa vuotta sitten Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa sekä mahdollisesti Afrikassa. Pleistoseeni
Pleistoseeni on Maan historiassa geologinen aikakausi, joka alkoi noin 2,6 miljoonaa vuotta sitten ja päättyi noin 11 500 vuotta sitten. Pleistoseenikaudelle ovat olleet ominaisia toistuvat jääkaudet ja ihmisen nopea evoluutio ja aivan lopussa myös kiihtyvä kivikautinen kulttuurikehitys. Pleistoseenikaudella eli monia kauden lopussa ja seuraavan kauden alussa sukupuuttoon kuolleita eläimiä, kuten mammutti, mastodontti, sapelihammaskissa ja jättiläislaiskiainen. Pleistoseeni oli kvartäärikauden ensimmäinen osa, ja sitä seurasi nykyisin jatkuva holoseeni. Lexovisaurus
Lexovisaurus (nimen merkitys: "Lexovin lisko") oli stegosaureihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurus. Se eli keski- ja myöhäisjurakaudella 170–150 miljoonaa vuotta sitten. "Lexovisauruksen" jäänteitä on löydetty Englannista, sekä mahdollisesti Ranskasta ja Saksasta. Dinosaurukset
Ensimmäisen pääteorian mukaan dinosaurusten katoamista selittää liitukauden aikana alkanut ilmastonmuutos. Maapallon keskilämpötila laski, ja vuodenaikojen vaihtelut olivat entistä selkeämpiä. Merenpinta kohosi, mikä saattoi johtaa maanpäällisten elinpaikkojen pirstoutumiseen ja pienentyneiden eläinpopulaatioiden altistumiseen ympäristön muutoksille. Chaoyangsaurus
Chaoyangsaurus (nimen merkitys: ”Chaoyangin lisko”) on sukupuuttoon kuollut varhaisiin sarvinaamoihin kuuluva dinosaurussuku, joka eli myöhäisjurakauden Tithonos-vaiheella nykyisessä Kiinassa. Sen fossiilit löydettiin Liaoningin maakunnasta vuonna 1983, mutta niitä ei tutkittu tarpeeksi, ja "Chaoyangsaurus" kuvattiin tieteelle vasta vuonna 1999. Löydetyn yksilön jäänteet koostuvat kallon etuosasta ja alaleuasta sekä osasta selkärankaa. Alaleuka oli hyvin samanlainen kuin "Psittacosauruksella", joka kuului basaalisimpiin eli ”primitiivisimpiin” tunnettuihin sarvinaamoihin ennen "Chaoyangsauruksen" kuvausta. 2000-luvulla on kuvattu vieläkin vanhempia ja basaalisempia sarvinaamoja, jotka yhdessä "Chaoyangsauruksen" kanssa muodostavat heimon Chaoyangsauridae. Proceratosaurus
Proceratosaurus oli pieni varhainen tyrannosauri joka eli Euroopassa jurakaudella 165 miljoonaa vuotta sitten. 
Ainoa löydetty fossiili on sen hyvin säilynyt kallo, joka löydettiin Britteinsaarilta vuonna 1910. Sitä pidettiin aluksi "Megalosauruksen" lajina. Ranskasta vuonna 1923 löydettyä fossiilia on joskus pidetty "Proceratosauruksen" lajina, mutta se luokitellaan nykyään omaan sukuunsa ("Piveteausaurus"). Gigantoraptor
Gigantoraptor on lintumaisten dinosaurusten heimoon Oviraptoridae kuulunut suku, johon on liitetty yksi löydetty laji, joka eli noin 85 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. "Gigantoraptor erlianensis" -lajiksi nimetyn dinosauruksen jäänteet löydettiin vuonna 2005 Kiinasta Sisä-Mongoliasta. Uudeksi lajiksi se nimettiin 2007. Fossiilien rakenteen perusteella löydetty laji kuuluu lintuihin johtaneeseen dinosaurusten haaraan. Se kuitenkin poikkeaa huomattavasti monessa suhteessa aiemmin löydetyistä lintujen sukua olevista dinosauruksista. Eläin lienee muistuttanut läheisesti sukulaistaan "Caudipteryxiä", mutta oli vain sitä 300 kertaa isompi. Matkalla dinosaurusten kanssa
Sijoittuu myöhäisjurakauden Coloradoon 155 miljoonan vuoden taakse. 
Kuvauspaikat: Kalifornia, Chile, Tasmania, Uusi-Seelanti 
Eläimet: Spinosaurus
Spinosaurus (nimen merkitys: ”okalisko”) on sukupuuttoon kuollut spinosaurien heimoon kuuluva teropodidinosaurusten suku, joka eli nykyisen Pohjois-Afrikan alueella noin 112–93 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Ensimmäiset "Spinosauruksen" fossiilit löydettiin Egyptistä vuonna 1912, ja saksalainen paleontologi Ernst Stromer kuvasi sen tieteelle vuonna 1915. Jäännökset kuitenkin tuhoutuivat liittoutuneiden pommituksissa vuonna 1944 toisessa maailmansodassa Saksassa. "Spinosaurus"-sukuun kuuluu kaksi lajia: S. aegyptiacus (tyyppilaji) ja Marokossa elänyt S. maroccanus. Dromaeosauroides
Dromaeosauroides (nimen merkitys: ”kuin Dromaeosaurus”) oli dromaeosaureihin kuulunut, lihaa syönyt teropodidinosaurusten suku. Se eli noin 145–140 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. "Dromaeosauroideksen" fossiileja on löydetty Tanskasta. Sorkkaeläimet
Varhaisin sorkkaeläimeksi luokiteltavan eläimen fossiili on peräisin varhaiseoseenikaudelta, noin 54 miljoonaa vuotta sitten. Eläin kuului "Diacodexis"-sukuun ja luokitellaan kamelieläimiin. Dinosaurukset olivat kuolleet sukupuuttoon noin 10 miljoonaa vuotta aiemmin, minkä ansiosta nisäkkäiden käyttöön vapautui uusia ekolokeroita ja nisäkkäiden oli mahdollista kehittyä yhä suuremmiksi ja hyödyntämään eri ravintolähteitä monipuolisemmin. Ennen liitukauden lopun joukkosukupuuttoa, eli dinosaurusten valtakaudella, nisäkkäät olivat enimmäkseen pienikokoisia (suurimmat noin metrin mittaisia) ja söivät lähinnä selkärangattomia. Liitukauden loppua kohden nisäkkäät alkoivat myös enemmän hyödyntämään kasveja ravinnokseen. Plateosaurus
Plateosaurus (nimen merkitys: "leveä lisko") oli sauropodomorfeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Se on yksi vanhimmista dinosaurussuvuista, ja luultavasti parhaiten tunnettu sauropodomorfi. "Plateosaurus" eli 220–210 miljoonaa vuotta sitten myöhäistriaskaudella. "Plateosauruksen" fossiileja on löydetty useista paikoista Euroopassa: Saksasta, Grönlannista, Norjasta, Sveitsistä ja Ranskasta. Iguanodon
Iguanodon oli linnunlanteisten dinosaurusten suku, joka eli varhaisliitukaudella noin 125 miljoonaa vuotta sitten. Se oli ensimmäinen löydetty ja toinen tieteellisesti kuvattu dinosaurus (1825), ja dinosaurusten alkuperäinen määrittely tehtiin sen sekä "Megalosauruksen" ja "Hylaeosauruksen" perusteella. Triaskausi
Triaskausi oli geologinen ajanjakso mesotsooisella maailmankaudella noin 252-201 miljoonaa vuotta sitten. Se seurasi elämän historian suurinta joukkotuhoa, josta selvinneet lajit kehittyivät ja levittäytyivät. Kaudella maassa oli yksi suurmanner Pangea, jossa oli laajoilla alueilla kuiva ilmasto. Kauden eläimistöä luonnehti matelijoiden nopea kehitys varsinkin maalla. Sammakkoeläimetkin olivat yleisiä. Oli vanhoja ja uusia matelijaryhmiä, muun muassa arkosaureja. Ensimmäiset pienet maanisäkkäät kehittyivät kauden lopulla nisäkäsmäisistä matelijoista. Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät 240-230 miljoonaa vuotta sitten. Merissä eli kalaliskoja ja oletetusti hylkeen tavoin eläneitä notosaureja. Ensimmäiset pterosaurit eli lentoliskot ilmestyivät. Dinosaurukset
Dinosaurukset kuuluvat arkosaureihin, joihin kuuluvat myös esimerkiksi krokotiilieläimet, lentoliskot ja "Postosuchus." Ensimmäiset dinosaurukset kehittyivät triaskaudella noin 235 miljoonaa vuotta sitten. Aluksi ne olivat pieniä, kaksijalkaisia eläimiä. Niiden takajalat kehittyivät pitkiksi ja suoriksi vartalon alle, toisin kuin muilla arkosaureilla, joiden jalat työntyivät ulos kyljistä. Tämä teki dinosauruksista muita matelijoita ketterämpiä ja mahdollisti niiden pitkäjaksoisen liikkumisen, sillä ne saattoivat asentonsa vuoksi kävellä ja hengittää samanaikaisesti. Kaksi varhaisinta dinosaurusta olivat "Eoraptor" ja "Herrerasaurus". Muut dinosauruslajit olivat hyvin samantyyppisiä. Nämä varhaisimmat lajit olivat suurimmillaan parimetrisiä ja kolmetonnisia. Toistaiseksi ainoa tunnettu suurikokoinen varhainen laji oli kymmenmetrinen "Ingentia prima", joka eli vain 15 miljoonaa vuotta ensimmäisten dinosaurusten jälkeen. Triaskauden lopulla eläneet prosauropodit, kuten "Plateosaurus", olivat myöhempien sauropodien esi-isiä, pituudeltaan noin kymmenmetrisiä.
Jurakaudella 201–145 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset kehittyivät edelleen, ja niistä tuli maaeläinten hallitseva muoto. Joistain lajeista tuli jättiläisiä, ja toiset kehittivät lentokyvyn. Panssaridinosauruksille kehittyi luulevyjä ja häntäpiikkejä suojaamaan niitä saalistajilta. Jurakauden loppupuolella elänyt varista pienempi "Anchiornis" saattoi olla yksi ensimmäisistä dinosauruksista, joka kykeni liitämään ilmassa. Lintujen lähisukulainen "Archaeopteryx" osasi jonkin verran jo lentää, muttei vielä kovin hyvin. "Diplodocus" kasvoi 33-metriseksi ja oli yksi suurimmista dinosauruksista. Myöhäisjurakauden yleisin suuri petodinosaurus oli 12-metrinen "Allosaurus". Eläinkunta
Vaikka permikausi päättyikin suureen massasukupuuttoon, maaelämää hallitsivat vielä seuraavien aikakausien (trias-, jura-, ja liitukausi) aiempaa suurikokoisemmat liskot, dinosaurukset. Dinosaurusten valtakaudelle syntyivät myös ensimmäiset lentokykyiset dinosaurukset, joiden paleontologit uskovat olevan nykyisten lintujen esi-isiä. Jo tuohon aikaan niillä tiedetään olleen lämpöä eristävä sulkapeite ja ulkonäöllisestikin niiltä löytyy hyvin paljon yhteisiä piirteitä nykyisten lintujen kanssa. Liitukauden taittuessa tertiäärikauteen 65 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset (lintuja lukuun ottamatta) ja monet muutkin eläinlajit, muiden muassa simpukat, luukalat ja planktonlajit, kuolivat sukupuuttoon todennäköisesti asteroidin iskeydyttyä Maahan (katso liitukauden joukkosukupuutto). Kaikkea elämää se ei kuitenkaan tuhonnut, vaan useat arkosaurimatelijoiden ulkopuoliset matelijalajit sammakkojen ohella säilyivät. Tulevaisuuden kehityksen kannalta tärkein monilta osin säilynyt eläinryhmä oli kuitenkin nisäkkäät – siirryttiin matelijoiden valtakaudesta kohti nisäkkäiden valtakautta.Evoluutio Dryosaurus
Dryosaurus (nimen merkitys: "tammilisko") oli ornithopodeihin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Se eli 156–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisjurakaudella. "Dryosauruksen" fossiileja on löydetty Yhdysvalloista. Thescelosaurus
Thescelosaurus ("ihastuttava lisko") oli aiemmin Hypsilophodontidae-heimoon lueteltu dinosaurus. Se eli liitukauden lopulla 77–65 miljoonaa vuotta sitten, mutta varmat "Thescelosaurus"-jäännökset tunnetaan vain myöhäisen Maastrichtian-ajan kerrostumista. Kasveja ravintonaan käyttänyt "Thescelosaurus" kasvoi jopa 4 metriä pitkäksi ja 300 kg painavaksi, joten se oli yksi heimonsa suurimmista jäsenistä. Sen fossiileja on löydetty Yhdysvaltojen Wyomingista, Montanasta, Coloradosta ja Etelä-Dakotasta sekä Kanadan Albertasta ja Saskatchewanista. Spinosaurit
Spinosaurit ilmestyivät myöhäisjurakaudella noin 155 miljoonaa vuotta sitten. Heimon jäsenten fossiileja on löydetty Afrikasta, Euroopasta, Etelä-Amerikasta, Aasiasta, Australiasta ja mahdollisesti Pohjois-Amerikasta. Spinosaurit kuolivat sukupuuttoon 93 miljoonaa vuotta sitten, kun niiden asuttamat suot kuivuivat Maapallon merenpinnan laskemisen seurauksena. Aegyptosaurus
Aegyptosaurus (”Egyptiläinen lisko”) oli sauropodeihin kuulunut dinosaurussuku, joka eli noin 99–93 miljoonaa vuotta sitten keskiliitukaudella. "Aegyptosauruksen" fossiileja on löydetty Egyptistä ja Nigeristä, Afrikasta. Allosaurus
"Allosaurus" kuului karnosaureihin, joka oli parhaimmillaan myöhäisellä jurakaudella ja varhaisella liitukaudella. Sen jäseniä eli lähes kaikkialla maailmalla, ja muita ryhmään kuuluneita lajeja olivat esimerkiksi "Sinraptor", "Carcharodontosaurus" sekä suurin koskaan maalla elänyt petodinosaurus "Giganotosaurus". Saichania
Saichania (nimen merkitys: "kaunis") oli panssariselkiin kuulunut kasvinsyöjädinosaurussuku. Sukuun kuuluu yksi laji, tyyppilaji "S. chulsanensis". "Saichania" eli 80 miljoonaa vuotta sitten myöhäisliitukaudella Campania-vaiheella. "Saichanian" fossiileja on löydetty Mongoliasta. Liitukauden joukkosukupuutto
Liitukauden joukkosukupuutto tapahtui Maapallolla 65,5 miljoonaa vuotta sitten. Silloin dinosaurukset ja monet maa- ja merieläimet kuolivat sukupuuttoon ja liitukuoriset eläimet katosivat. Tuho kosketti eniten suuria lajeja, pienet selvisivät paremmin hengissä. Kotilomaiset ammoniitit hävisivät meristä täysin. Pienet matelijat, nisäkkäät ja linnut selvisivät. Muttaburrasaurus
Muttaburrasaurus langdoni oli nykyisen Australian alueella elänyt kasvinsyöjädinosaurus, jolla oli erikoisen suuri nenä. Laji eli 110 miljoonaa vuotta sitten liitukaudella. Muttaburrasaurus nähtiin BBC:n sarjan "Matkalla dinosaurusten kanssa" viidennessä jaksossa. Anchisaurus
Anchisaurus (nimen merkitys: "lähes lisko") oli pienikokoinen kasvinsyöjädinosaurus. Se eli 190 miljoonaa vuotta sitten varhaisjurakaudella. "Anchisauruksen" fossiileja on löydetty Yhdysvalloista. Nisäkkäät
Dinosaurukset estivät nisäkkäitä kehittymästä kasvi- ja lihansyöjiksi sekä päiväaktiivisiksi, sillä ne dominoivat juuri näitä ekologisia lokeroita. Tilanne muuttui kuitenkin nopeasti dinosaurusten kuoltua sukupuuttoon nopeasti koko maapallolta. Syynä oli meteoriitin iskeytyminen Maahan liitukauden lopulla noin 65 miljoonaa vuotta sitten, mikä muutti maapallon elinoloja niin dramaattisesti, että dinosaurusten elinmahdollisuudet kävivät mahdottomiksi. Olojen muutos ei vaikuttanut näin suuresti vähällä ravinnolla pärjääviin ja pienempikokoisiin nisäkkäisiin. Ekologisten lokeroiden tyhjentyminen tarjosi nisäkkäille mahdollisuuden täyttää nämä uudelleen. Nisäkkäät siis kasvoivat suuremmiksi, tottuivat uuteen ravintoon ja alkoivat liikkua päiväsaikaan. Tämä tarkoitti myös nopeaa lajiutumista. Nisäkkäät ovatkin liitukauden lopun massasukupuuton jälkeen hallinneet maanpäällistä elämää. Osa nisäkkäistä alkoi sopeutua myös muuhun kuin maaelämään, kuten ilmassa eläneet varhaiset lepakot ja merielämään sopeutuneet valaat. Avimimus
Alue josta paleontologit löysivät "Avimimuksen" oli paljon erilaisempi dinosauruksen löytöhetkellä kuin se saattoi olla sen elinaikana. "Avimimuksen" jaloissa olevat pitkät varpaankynnet ovat vain yksi osoitus tutkijoille siitä, että sen elinympäristö oli jotain märkää, soista, metsäistä aluetta. Todiste siitä, että "Avimimus" eli suurissa laumoissa, ehdottaa myös märkää elinympäristöä. Kentrosaurus
Kentrosaurus oli myöhäisellä jurakaudella elänyt dinosaurus. Se oli kasvinsyöjä ja sen selässä oli rivi kolmiomaisia levyjä, joiden uskotaan auttaneen ruumiinlämmön säätelyssä. Lisäksi sillä oli raskas häntä, jota reunustivat pitkät terävät piikit. Joutuessaan uhatuksi se saattoi huitaista ja vahingoittaa vihollista hännällään. Sen luita on löydetty Tansaniasta, Afrikasta Massospondylus
Massospondylus ("massiivinen nikama") oli keskikokoinen kasvinsyöjäprosauropodi, joka eli 205–194 miljoonaa vuotta sitten varhaisjurakaudella. Tämän dinosauruksen fossiileja on löydetty nykyisestä Pohjois-Amerikasta sekä Etelä-Afrikasta, Lesothosta ja Zimbabwesta. 
"Massospondylus" liikkui enimmäkseen neljällä raajalla, mutta pystyi liikkumaan myös kahdella raajalla. Se kasvoi viisi metriä pitkäksi. 
"Massospondyluksella" oli pieni pää ruumiin kokoon nähden, lyhyempi ja matalampi kuin "Plateosauruksella". Kaula oli pitkä, kuten prosauropodeilla yleensäkin. "Massospondylus" oli kevytrakenteisempi kuin Plateosauridae-heimon dinosaurukset, mutta raskasrakenteisempi kuin Anchisauridae-heimoon kuuluvat prosauropodit. 
Sillä oli terävät peukalonkynnet, joita se käytti ravinnon hankintaan ja puolustukseen. Peukalonkynnet tulivatkin tarpeeseen, sillä samaan aikaan Pohjois-Amerikassa eli myös teropodi "Dilophosaurus". Pääjalkaiset
Ensimmäiset fossiilit ovat Kiinasta noin 530 miljoonan vuoden takaa. Ne luetaan nykyisten helmiveneiden alaluokkaan "Nautiloidea". Tämän luokan valta-aika oli ilmeisesti jo paleotsooisella kaudella, mutta sen evoluutio on jatkunut läpi mesotsooisen ja kenotsooisenkin ajan. Nykyään on kuitenkin jäljellä vain 6 lajia.
Monimuotoisimpia muinaismerten pääjalkaisia olivat kovakuoriset, yleensä spiraalin muotoiset ammoniitit. Niiden lajien vaihtuvuus oli nopeaa ja ne ovat siksi tärkeitä johtofossiileita kerrostumien ikämäärityksissä. Ammoniitit ilmestyivät noin 400 miljoonaa vuotta sitten varhaisella devonikaudella ja hävisivät liitukauden lopussa samaan aikaan dinosaurusten kanssa. Dinosaurusten koot
Suurimmat dinosaurukset ovat suurimpia maalla koskaan eläneitä eläimiä. Kaikkein suurimpia niistä olivat pitkäkaulaiset, kasveja syöneet sauropodit. Useimpien paleontologien mielestä suurin dinosaurus oli "Argentinosaurus", joka painoi karkeasti arvioituna 88–110 tonnia ja oli noin 35 metriä pitkä. Arviot "Argentinosauruksen" painosta vaihtelevat paljon, koska siitä on säilynyt vain vähän fossiileja, lähinnä selkärangasta, kylkiluista ja jalan alaosasta. Titanosaurusten joukossa on muitakin lajeja, joista jotkin saattavat olla vielä "Argentinosaurustakin" suurempia, mutta niistäkin on säilynyt vain hyvin vähän fossiileja. "Brachiosaurusta" pidettiin aikoinaan 80 tonnin painoisena ja kaikkein painavimpana dinosauruksena, mutta nykyisin sen arvioidaan olleen korkeintaan 50-tonninen. Maastricht-vaihe
Maastricht-vaihe oli matelijoiden hallitseman mesotsooisen maailmankauden viimeinen vaihe. Kaudelle oli ominaista ilmaston viileneminen ja dinosauruslajiston hidas harveneminen. Silti tällä kaudella oli lämpimämpää kuin nyt. Tunnetuimpia eläimiä aivan liitukauden lopussa oli muun muassa "Tyrannosaurus rex"-lihansyöjädinosaurus. Ilmasto oli viilenemässä edellisen Campania-vaiheen aikana ja Maastricht-kauden alussa. Kaudella ei ollut niin kuuma ilmasto kuin liitukauden keskivaiheilla, vaikka jotkut tutkijat ovat väittäneet vielä 70 miljoonaa vuotta sitten napojen lämpötilojen vastanneen keskiliitukauden lämpötiloja. Noin 70 miljoonaa vuotta sitten tapahtui nopeahko viileneminen ja hyvin nopea lämpeneminen. Kauden keskivaiheilla ilmasto oli pitkiä aikoja melko vakaa. Viimeisen parin miljoonan vuoden aikana lämpötila aleni. Liitukauden ja paleoseenin rajalla lämpötila nousi äkkiä noin 8 astetta lähellä Etelämannerta tehtyjen merenpohjan porausaineistojen perusteella.. Wannanosaurus
Wannanosaurus (nimen merkitys: "Wannanin lisko") oli paksupäädinosauruksiin kuulunut linnunlantioisten dinosaurusten suku. Se eli nykyisen Kiinan alueella. "Wannanosauruksella" oli myöhemmin eläneisiin paksupäädinosauruksiin verrattuna litteä kallo ja suuret kallossa sijaitsevat aukot, minkä vuoksi sitä pidetään alkukantaisena paksupäädinosauruksena. "Wannanosaurus" eli noin 70–66 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella. Tyrannosaurus rex
"Tyrannosaurus rex" eli metsäisissä jokilaaksoissa ja soilla. Fossiililöydöt sijoittuvat silloiselle Laramidian saarelle, joka käsitti nykyisen Pohjois-Amerikan länsiosan Alaskasta Meksikon keskiosiin. Ilmasto liitukaudella oli nykyistä lämpimämpi mutta viileni Maastricht-vaiheen loppua kohti. Sademäärä ja ilman hiilidioksidipitoisuus olivat suuret, joten kasvit tuottivat valtavasti biomassaa, jota suuret kasvinsyöjät käyttivät ravinnokseen. Dinosaurukset
Ennen 1800-lukua dinosauruksia ei vielä tunnettu. Suuria fossilisoituneita luita ja jalanjälkiä oli löytynyt, mutta niiden oli uskottu kuuluneen esimerkiksi norsuille tai sukupuuttoon kuolleille jättilinnuille. Tutkijoiden mukaan kreikkalais-roomalaiset aarnikotkatarut 700-luvulta eaa. perustuivat luultavasti mongolialaisiin dinosauruslöytöihin. Varhaisin säilynyt julkaistu kuvaus dinosaurusten jäänteistä julkaistiin vuonna 1820 "American Journal of Science and Arts" -tiedejulkaisussa, kun connecticutlainen Solomon Dilsworth oli löytänyt kotitilaltaan luita, jotka paljon myöhemmin määriteltiin "Anchisauruksen" luiksi. Mapusaurus
Mapusaurus (nimen merkitys: ”maalisko”) on sukupuuttoon kuollut suurikokoinen karnosaurisuku, joka eli myöhäisliitukaudella noin 97–93,5 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Amerikassa. Se kuului Carcharodontosauridae-heimoon ja oli läheistä sukua "Giganotosaurukselle". "Mapusaurus" oli yksi suurimmista petodinosauruksista. Majungasaurus
Majungasaurus oli myöhäisellä liitukaudella, 70–65 miljoonaa vuotta sitten Madagaskarilla elänyt dinosaurussuku. Suvusta tunnetaan ainoastaan yksi laji, "Majungasaurus crenatissimus". Suvusta puhuttiin vähän aikaa nimellä Majungatholus, jota nyt pidetään "Majungasauruksen" synonyyminä.
Niillä oli 10 cm pitkät hampaat. "Majungasaurus" oli muiden abelisauridien tapaan teropodi eli petodinosaurus. Maan historia
Permikaudella 280–245 miljoonaa vuotta sitten vallitsevia olivat havupuut. Matelijoiden luurangoissa oli jo samantapaisia piirteitä kuin nisäkkäillä. Permikauden päätti maailmanhistorian suurin joukkotuho.
Triaskaudella 245–200 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät nisäkkäät, sisiliskot, dinosaurukset, kilpikonnat ja krokotiilit. Dinosaurusten valtakausi kesti 160 miljoonaa vuotta. Nisäkkäät kehittyivät dinosauruksia muistuttaneista matelijoista, ja ne olivat aluksi pieniä yöeläimiä. Herrerasaurus
Herrerasaurus oli myöhäisellä triaskaudella elänyt dinosaurus ja se on yksi vanhimmista tunnetuista dinosauruksista. Se oli kuusi metriä pitkä ja liikkui takajaloillaan. "Herrerasaurukset" olivat lihansyöjiä ja niiden alaleuan liikkuvat nivelet antoivat joustavuutta purentaan. Lystrosaurus
Lystrosaurus (nimen merkitys: "”lapiolisko”") on sukupuuttoon kuollut dikynodontteihin kuuluva terapsidisuku, joka eli permikauden lopulla ja triaskauden alussa noin 252,3–251,3 miljoonaa vuotta sitten. Suurimmillaan sen levinneisyys oli lähestulkoon maailmanlaajuinen. Tuohon aikaan maailman mantereet muodostivat Pangea-jättiläismantereen. "Lystrosaurus" on yksi harvoista maaselkärankaisten suvuista, jotka selvisivät permikauden lopun joukkotuhosta. Varhaistriaskauden alkupuolella se oli yleisin selkärankainen maaeläin. Saharan pumppu -teoria
Jurakaudella dinosaurusten vallitessa eläimistöä Saharassa oli jopa 5000 metriä syvä meri ja manneralueiden ilmasto yläjurakaudella kostean trooppinen. Saharan suuria pinnanmuotoja syntyi noin 125 miljoonaa vuotta sitten, jolloin Gondwanamantereen hajoamiseen liittyneet mannerliikunnot rutistivat Afrikkaa synnyttäen muun muassa Tšadin altaan. Liitukaudella 130 miljoonaa vuotta sitten pohjoisessa ja etelässä oli suuria merialueita. 70 miljoonaa vuotta sitten Saharassa oli yhä joillain alueilla merta ja maa-alue oli kuivunut liitukauden varhaisvaiheesta. Välimeren leveyksillä olleen Tethysmeren sulkeutuminen linee ainakin osin kuivattanut Saharaa. Abydosaurus
Abydosaurus oli dinosauruksiin kuulunut suku, joka eli varhaisella liitukaudella. Sukuun kuului yksi laji, "A. mcintoshi". Se oli kasvissyöjä. "Abydosaurusten" jäänteitä on löydetty Yhdysvalloista Utahissa sijaitsevasta vuoristosta. Dania-vaihe
Dania-vaihe (engl. "Danian") eli varhaispaleoseeni oli geologinen ajanjakso noin 65,5–61,7 miljoonaa vuotta sitten. Se on niin paleoseenin, paleogeenin, kenotsooisen maailmankauden kuin tertiäärin varhaisin vaihe. Sen alku vastaa nk. K/T-rajaa liitu- ja tertiäärikausien taitteessa. Tähän taitteeseen liittyi dinosaurusten joukkotuho ilmeisesti suuren asteroiditörmäyksen takia. Uskotaan, että tuhoisa törmäys tappoi monia eläimiä heti ja viimeisetkin dinosaurukset jonkin ajan päästä, kun jättimäisen törmäysräjähdyksen nostama heite oli noussut valtavaksi Maata pimentäväksi ja kylmentäväksi pilveksi. Kasvit, jotka olivat monen eläimen ravintoa, kuolivat. Tämä tappoi monia kasvin- ja lihansyöjiä. Suuret matelijat kuolivat, samoin meren mikroskooppisen pieni kalkkikuorinen eliöstö. Kun pilvi väistyi, jäljelle oli jäänyt lähinnä kaloja, lintuja, pieniä matelijoita ja pieniä nisäkkäitä, jotka muistuttivat päästäistä tai muita koiraa pienempiä eläimiä. Dania-vaihe oli huomattavasti nykyistä lämpimämpi. Napameri oli 8–9 astetta nykyistä lämpimämpi. Carl Wieland
Näytteen virallinen nimi oli MOR 1125 ja epävirallinen "B-Rex", Science-lehden artikkelin mukaan näytteessä on muun muassa verisuonten ja verisolujen näköisiä rakenteita. Carl Wieland väitti artikkelin pohjalta, että oli löytynyt muun muassa verisoluja ja verisuonia. Tämä todistaa hänen mukaansa, etteivät dinosaurukset eläneet kymmeniä miljoonia vuosia sitten, vaan paljon myöhemmin. Wieland mainitsee kudoksen pehmeyden ja elastisuuden omassa artikkelissaan monta kertaa, ja vasta myöhemmin sen, että pehmeät kalvot saatiin esille vasta käsittelemällä luunäytettä kemiallisesti. Sauropodomorpha
Sauropodomorpha eli sauropodomorfit on sukupuuttoon kuollut alalahko tai kladi, joka sisälsi pitkäkaulaisia ja liskonlantioisia kasvinsyöjädinosauruksia, joihin kuuluivat sauropodit ja niiden lähimmät sukulaiset. Ensimmäiset sauropodomorfit kehittyivät myöhäistriaskaudella noin 230 miljoonaa vuotta sitten, samaan aikaan kuin teropodit, ja jurakaudella sauropodeista kehittyi neliraajaisia, pitkäkaulaisia ja -häntäisiä sekä suurimpia koskaan eläneitä maaeläimiä, vaikka sinivalas voi painaa niitä huomattavasti enemmän. "Prosauropodit", jotka olivat sauropodien edeltäjiä, kävelivät yleensä takaraajoilla ja olivat paljon pienempiä. Sauropodomorfit olivat hallitsevia maaeläimiä jurakauden ja liitukauden ajan, kunnes ne, kuten kaikki muutkin dinosaurukset (lintuja lukuun ottamatta), katosivat liitukauden joukkosukupuutossa 65 miljoonaa vuotta sitten. Brontosaurus
Brontosaurus oli myöhäisellä jurakaudella noin 155–145 miljoonaa vuotta sitten elänyt hirmulisko. Se luokiteltiin vuonna 1903 "Apatosauruksen" lajiksi "exelsus", kun niiden eroja pidettiin vähäisinä. Fossiililöytöjen perusteella se on kuitenkin palautettu omaksi lajikseen vuonna 2015. Dinosaurukset
1900-luvun alku oli dinosauruslöytöjen kultakautta. Pohjois-Amerikasta löydettiin vuosisadan ensimmäisellä vuosikymmenellä "Tyrannosaurus rex". Huomattavia löytöjä tehtiin Pohjois-Amerikan lisäksi nyt myös Afrikassa ja Aasiassa, etenkin Gobin autiomaassa. Sen jälkeen dinosaurustutkimus kuitenkin alkoi hiipua, sillä selkärankaisia tutkivat paleontologit kiinnostuivat nisäkkäistä, ja 1950-luvulla se oli lakannut lähes täysin. Suuret museotkaan eivät enää kaivanneet uusia vetonauloja. Allosaurus
Allosaurus oli suurten teropodien suku, jonka lajit elivät pääosin Pohjois-Amerikassa myöhäisjurakaudella 155–145 miljoonaa vuotta sitten. Nimi "Allosaurus" tarkoittaa "toisenlaista liskoa". Troodon
Troodon (”haavoittava hammas”) on pienten, lintumaisten dinosaurusten suku, joka eli myöhäisellä liitukaudella 77,5–74,5 miljoona vuotta sitten, ja mahdollisesti myöhemminkin. "Troodon" oli hyvin laajalle levinnyt Pohjois-Amerikassa elänyt suku. Lajien jäänteitä on löydetty Alaskasta Wyomingiin asti, ja mahdollisesti Texasista ja New Mexicosta. Paleotsooinen maailmankausi
Paleotsooinen maailmankausi eli elämän vanha aika oli geologinen ajanjakso noin 542–250 miljoonaa vuotta sitten. Maailmankausi käsittää ajanjakson, jolla elämä kehittyi voimakkaasti merissä ja nousi maalle. Merkittävästi fossiileja alkaa esiintyä vasta paleotsooisen maailmankauden alusta lähtien. Paleotsooisen maailmankauden alussa olivat nilviäiset ja trilobiitit vallalla, keskivaiheilla kalat ja lopulta matelijat.Paleotsooista maailmankautta edelsi Ediacarakausi Jyrsijät
Varhaisimmat jyrsijäfossiilit ovat noin 56 miljoonan vuoden takaa, mikä näyttäisi tukevan ajatusta, että jyrsijät kehittyivät monien muiden nisäkäslahkojen tapaan dinosaurusten sukupuuton jälkeen. Jyrsijät kehittyivät samasta kantaisästä jäniseläinten kanssa. Varhaisimmat fossiilit ovat peräisin Pohjois-Amerikasta ja Aasiasta, mutta monet seikat viittaavat kuitenkin siihen, että jyrsijät olisivat peräisin Euroopasta ja kauempaa historiasta kuin 56 miljoonan vuoden takaa. Molekyylitutkimusten avulla jyrsijöiden alkuperä on sijoitettu jopa liitukaudelle 100–110 miljoonan vuoden päähän, mikä on poikkeuksellisen radikaali tulos verrattuna fossiililöytöihin. Sittemmin on saatu myös fossiililöytöjä tukevia molekyylitutkimuksia. Jyrsijöiden monofyleettisyyttä on ehditty kyseenalaistaa molekyylitutkimuksiin vedoten, mutta uudelleentehtyjen tutkimusten tulokset näyttäisivät kuitenkin tukevan monofyleettisyyttä. Jyrsijät lajiutuivat erittäin nopeasti eoseenikauden alussa sopeutumislevittäytymisen kautta, mikä selittää sen, miksi jyrsijöihin kuuluu poikkeuksellisen runsas määrä heimoja. Dinosaurukset
Dinosaurusten kasvunopeudesta ja elinajan pituudesta ei tiedetä vielä kovin paljon. Niiden uskotaan kasvaneen hyvin nopeasti: esimerkiksi "Hypacrosauruksen" ja "Maiasauran" on arveltu saavuttaneen täysikasvuisuus seitsemässä tai kahdeksassa vuodessa ja jättimäisten sauropodien 12 vuodessa. Eoraptor
"Eoraptor" kuului liskonlantioisiin dinosauruksiin. Tutkijat eivät ole samaa mieltä mihin alalahkoon se kuului. Alun perin sitä pidettiin teropodina, kunnes tutkijat vuonna 2011 löysivät "Eodromaeuksen", dinosauruksen joka eli samaan aikaan kuin "Eoraptor". "Eodromaeuksella" oli monia teropodeille tyypillisiä piirteitä (jotka "Eoraptorilta" puuttuivat) ja "Eoraptorilla" oli joitakin samoja piirteitä kuin sauropodomorfeilla joten tutkijat vetivät johtopäätöksen että "Eoraptor" oli alkukantainen sauropodomorfi. Kenotsooinen maailmankausi
Tyypillisiä pieniä hyönteissyöjiä olivat "Leptictidium"-tyyppiset hieman päästäistä muistuttavat leptikidit, jotka elivät Euroopassa 75–34 miljoonaa vuotta sitten. Paloseenikaudelle eli oravaa muistuttava kädellisten edeltäjä "Purgatorius". Nisäkkäiden evoluutio tuotti noin kymmenessä miljoonassa vuodessa dinosaurusten tuhon jälkeen jättiläismäisiä muotoja. Jättinisäkkäät olivat yleisiä savanneilla ja viileissä ilmastoissa. Viileässä suuri koko varastoi lämpöä, ja savannilla suuret kasvinsyöjänisäkkäät ovat puolustuskykyisempiä. Jättiläiset pedot saavat saalista helpommin. Suurikokoinen nisäkäs sietää ajoittaista ravinnon puutetta paremmin kuin pieni. Eoseenin merissä eli alkukantainen valas "Basilosaurus", joka oli kehittynyt eri vaiheiden kautta liitukauden jälkeen. Camptosaurus
Camptosaurus (nimen merkitys: ”taipuisa lisko”) on linnunlantioisten dinosaurusten suku, joka eli myöhäisellä jurakaudella nykyisessä läntisessä Pohjois-Amerikassa. Hesperornithiformes
Ne olivat luultavasti ainoita mesotsooisella maailmankaudella meressä eläviä dinosauruksia. (Meressä eläneet matelijat, kuten "Ichthyosaurus" ja "Plesiosaurus" eivät olleet dinosauruksia.) Kaikki Hesperornithiformes-lahkon jäsenet kuolivat sukupuuttoon liitukauden joukkosukupuutossa. Choristodera
"Choristoderan" jäseniä on tavattu ainakin keskiseltä jurakaudelta 165 miljoonan vuoden takaa aina varhaiselle mioseenille 20 miljoonaa vuotta sitten. Myöhäisellä triaskaudella, yli 200 miljoonaa vuotta sitten elänyt "Actiosaurus" kuului mahdollisesti myös tähän ryhmään. Siinä tapauksessa ne olisivat selvinneet hengissä yli 180 miljoonaa vuotta, kauemmin kuin mikään muu selkärankaisten ryhmä. Toisin sanoen "Choristoderan" lajeja olisi ollut olemassa 7/8 viime 200 miljoonasta vuodesta. Lesothosaurus
Lesothosaurus (nimen merkitys: ”Lesothon matelija”) on sukupuuttoon kuollut dinosaurussuku, joka eli varhaisjurakaudella noin 190 miljoonaa vuotta sitten Afrikan etäläosissa. Paleotsooinen maailmankausi
Paleotsooinen maailmankausi päättyi monien meressä ja maalla elävien lajien massasukupuuttoon permikauden lopussa noin 245 miljoonaa vuotta sitten, joka on pahin koskaan tiedossa ollut, pahempi kuin dinosaurusten tuho liitukauden lopussa. Therizinosauridae
Therizinosauridae (”viikateliskot”) on sukupuuttoon kuollut teropodidinosaurusten heimo, joka eli myöhäisliitukaudella (noin 96–66 miljoonaa vuotta sitten, Turonia-vaiheelta Maastricht-vaiheelle) nykyisessä Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Euparkeria
"Euparkeria" kuului arkosaureihin eli ”valtiasliskoihin”. Se oli niiden primitiivisimpiä edustajia, sillä ensimmäiset arkosaurit kehittyivät permikaudella 300–250 miljoonaa vuotta sitten. "Euparkeria" oli siis sukua esimerkiksi krokotiileille, lentoliskoille ja dinosauruksille. Ei tiedetä, polveutuvatko dinosaurukset suoraan "Euparkeriasta". Ensimmäisiä tunnettuja dinosauruksia olivat esimerkiksi "Eoraptor", "Herrerasaurus" ja Madagaskarilta löydetty tuntematon sauropodi. Näitä kolmea ja "Euparkeriaa" erottaa kuitenkin 10 miljoonan vuoden kuilu, jolta ei tunneta lainkaan matelijoita. Oliko "Euparkeria" dinosaurusten esi-isä, on vielä epäselvää. Parksosaurus
Parksosaurus oli aiemmin "Hypsilophodontidae"-heimoon luokiteltu dinosaurusten suku, joka eli liitukaudella noin 73-66 miljoonaa vuotta sitten. Se eli samoihin aikoihin joidenkin heimoihin "Hadrosauridae" ja "Ceratopsia" kuuluvien dinosaurusten kanssa. Se oli 2,5 metriä pitkä kasvissyöjä. Sitä esiintyi Pohjois-Amerikassa. 1900-luvun alussa "Parksosaurus" sijoitettiin aluksi sukuun "Thescelosaurus", mutta sittemmin se määriteltiin omaksi suvuksi. Triaskausi
Ensimmäiset dinosaurukset ilmestyivät triaskauden lopulla noin 230-210 miljoonaa vuotta sitten, suunnilleen 15 miljoonaa vuotta ennen kauden loppua. Maan historia
Elämä maapallolle syntyi 3,5–4,1 miljardia vuotta sitten. Elämän alkuperästä ja synnystä on esitetty useita teorioita. Kolme nykyään eniten kannatusta tiedeyhteisössä saavaa teoriaa ovat salamanisku, merenpohjan kuumat lähteet, ja komeetta. Viimeinen universaali esivanhempi, josta kaikki elämä maapallolla on polveutunut, eli arviolta noin 3,8 miljardia vuotta sitten. Sitä on kuvattu "puoliksi eläväksi", sillä se saattoi olla vielä riippuvainen merenpohjan purkausaukkojen elottomista reaktioista tuottaakseen tarvitsemiansa kemikaaleja. Aluksi elämää oli vain veden alla. Ensimmäiset eliöt olivat bakteereita, ja syanobakteerit olivat todennäköisesti Maan pääasiallisia elämänmuotoja ensimmäiset kaksi miljardia vuotta. Niiden tuottama happi edisti monimutkaisempien solujen kehitystä, ja 1,5 miljardia vuotta sitten tumallisten solujen kehittyminen mahdollisti suvullisen lisääntymisen ja siten myös uusien eliölajien kehittymisen. Näitä olivat akritarkit, kelluvat, yksisoluiset eliöt. Jotkut akritarkeista on liitetty viherleviin, mutta suurinta osaa ei ole kyetty ryhmittelemään. Acristavus
Acristavus (nimi tarkoittaa ”ei-harjallista isoisää”) oli noin 72–83 miljoonaa vuotta sitten liitukauden loppupuolella Campania-vaiheella elänyt dinosaurussuku. "Acristavukset" olivat kasvinsyöjiä, ja niiden fossiileita on löydetty Montanasta ja Utahista, Yhdysvalloista. "Acristavus" kuului hadrosaureihin.