Mikä on Ähtärin asukasluku?
Ähtäri
Ähtäri, aik. Ätsäri () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Ähtärin naapurikunnat ovat Alajärvi, Alavus, Keuruu, Multia, Saarijärvi, Soini ja Virrat. Kunnassa sijaitsee myös kuuluisa Ähtärin eläinpuisto, johon tuotiin vuonna 2018 kaksi jättiläispandaa. Ähtäri
Vuoden 2017 lopussa Ähtärissä oli 5 906 asukasta, joista 3 654 asui taajamissa, 2 219 haja-asutusalueilla ja 33 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Ähtärin taajama-aste on 62,2 %. Ähtärin taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Aceh
Aceh on Indonesian kuuluva erityisalue Sumatran saaren pohjoisosassa. Erityishallintoalueen virallinen nimi on Nanggroe Aceh Darussalam. Aceh rajoittuu etelässä ja idässä Pohjois-Sumatran provinssiin. Muualta Acehia ympäröivät Intian valtameri, Andamaanienmeri ja Malakansalmi. Acehin väkiluku on noin 4,5 miljoonaa. Acehilaiset muodostavat väestöstä 90%. Jaavalaiset ovat alueen suurin vähemmistökansa. Ahlainen
Nykyisessä Porin kaupungin tilastollisessa aluejaossa Anttoora, Bastuskär ja Lampaluoto kuuluvat Meri-Poriin, Alakylä, Kellahti, Lamppi, Rankku ja Ylikylä Pohjois-Poriin. Vuonna 2013 Alakylässä oli 408 asukasta, Anttoorassa 3, Bastuskärissä 17, Kellahdessa 241, Lampaluodossa 77, Lampissa 156, Rankussa 10 ja Ylikylässä 453. Näiden tietojen perusteella entisen Ahlaisten kunnan alueella olisi 1 365 asukasta. Heze
Heze (, pinyin: Hézé Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Shandongin maakunnassa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 215 kilometriä maakunnan pääkaupunki Jinanista lounaaseen. Hezen prefektuurin pinta-ala on 12 238 neliökilometriä ja väkiluku 8,287 miljoonaa (2010). Ähtäri
Ähtärin asukasluku kasvoi 1800-luvun aikana lähes nelinkertaiseksi, itsehallinnon alun 748 hengestä lähelle 3 000:ta. Kasvu johtui suuresta syntyvyydestä, joka ylitti selvästi kuolleisuuden tautiepidemipista huolimatta. 1880-luvun alkuun asti Ähtäristä muutti pois enemmän ihmisiä kuin Ähtäriin, mutta elinkeinorakenteen monipuolistuessa ja varsinkin rautatien rakentamisen jälkeen Ähtäriin muutti enemmän kuin sieltä pois. Noihin aikoihin kaski- ja tervatalous päättyivät, mutta metsätalous toi maaseudulle rahaa ja työpaikkoja. Ähtäri
Ähtärinjärvi, Ouluvesi, Kivijärvi, Pemu, Niemisvesi, Voilampi. Quảng Ninh
Vuonna 2009 maakunnassa oli yhteensä 1 144 381 asukasta. Maakunnan väestötiheys on siten yli 180 asukasta neliökilometrillä. Väestö ei ole kuitenkaan tasaisesti jakautunut: maakunnan länsiosassa, jossa pääkaupunki Hạ Long sijaitsee, asutaan tiheämmin. Esimerkiksi Yên Hưngin piirikunnan väestötiheys on 415 asukasta neliökilometrillä, kun taas itäosien piirikuntien väestötiheys on paljon alhaisempi, Ba Chẽn piirikunnassa vain 30 asukasta neliökilometrillä ja Vân Đồnin piirikunnassa 74 asukasta neliökilometrillä. Quảng Ninhin väestö on huomattavan nuorta. Alle 15-vuotiaita on 37,5 prosenttia, yli 55-vuotiaita naisia ja 60-vuotiaita miehiä vain 7,1 prosenttia. Erityisen nuorta väestö on vuoristoseuduilla, jossa lasten osuus on jopa 45 prosenttia väestöstä, ja näillä alueilla myös väestönkasvu on keskimääräistä voimakkaampaa. Maakunnan väestönkasvu on 1,66 prosenttia vuodessa, alhaisempi kuin koko Vietnamin 2,14 prosenttia. Ähtärin Urheilijat
Ähtärin Urheilijat eli ÄhtU on Ähtärissä toimiva urheilun yleisseura, joka on perustettu tammikuussa 1920, kun ähtäriläiset kyläurheiluseurat Ostolan Pojat, Niemisveden Yritys ja Myllymäen Työntö yhdistivät voimansa.. Seuran lajeina ovat hiihto, pesäpallo, ratsastus, suunnistus ja yleisurheilu. Djerba
Djerban asukasluku vuonna 2004 oli yhteensä 139 517. Noin puolet paikallisista puhuu berberiä ja lähes kaikki osaavat arabiaa. Samaan tapaan noin puolet saaren väestöstä harjoittaa ibadilaisuutta ja loput ovat sunnimuslimeja. Paikallista ibadilaisuuden muotoa kutsutaan wahbislaisuudeksi. Djerban saarella on historiallisesti ollut myös suurehko juutalainen yhteisö. Vuonna 1946 heitä oli 4 900, mutta suuri valtaosa heistä on muuttanut sittemmin Israeliin. Saaren merkittävimmät asutuskeskukset ovat sen hallinnollinen keskus Houmt-Souk, sekä Kara Kabira ja Hara Saghira. Muuten saaren asutus on rakennettu harvaan. Ähtäri
Jaakolan varsinainen kuningasajatus oli kuitenkin Ähtärin matkailun ideointi 1960-luvun lopussa. Tavoitteena oli pysäyttää väkiluvun lasku ja luoda Ähtäriin uusia työpaikkoja. Ensimmäisessä vaiheessa kuntaan haluttiin ravintola, sitten leirintäalue ja lopuksi hirvitarha – ajatus, joka laajeni sittemmin kokonaiseksi eläinpuistoksi ja lopulta matkailualueeksi. Ähtärin eläinpuisto aloitti toimintansa 17.6.1973. Matkailutoimi on laajentunut Hotelli Mesikämmenen, Mini-Suomen (Santerin Seikkailumaa) ja monien yksityisten matkailualanyrittäjien ansiosta niin, että ympärivuotisia työpaikkoja on syntynyt Ähtäriin lähes 200 (1999). Ahtme
Ahtme on Kohtla-Järven kaupunginosa Itä-Virumaalla Virossa. Ahtme sijaitsee muiden Kohtla-Järven kaupunginosien tavoin erillään muista kaupunginosista. Asukkaita Ahtmessa on 18 418 (1. tammikuuta 2010). Linnuntietä Ahtmen keskustasta on matkaa Ridakülaan 1,3 kilometriä, Puruun 1,3 km, Tammikuun 1,9 km, Jõhviin 3,7 km, Pajualuseen 2 km, Pargitaguseen 2,1 km ja Kukruseen 8,8 km. Kalajoki
Vuonna 1868 Himangasta muodostui oma pitäjä. Vuonna 1870 asukkaita oli jo 2 192, samana vuonna Kannuksen Mutkalamminkylästä siirrettiin kaksi taloa Himangan Himangankylään. Talot olivat Ainali ja Oja. Himangan asukasmäärää vähensivät 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa siirtolaisuus. Siirtolaiset muuttivat alueelta pääosin Amerikkaan. Paikallisia urheiluseuroja ovat Himangan Urheilijat, Himangan Roima sekä Himangan Pallo. Ahti Pöyhtäri, 2000-luvulla kuollut kunniamerkein palkittu sotaveteraani ja paikallispoliitikko, on kirjoittanut seudun historiasta. Hän oli syntynyt Himangalla 11. elokuuta 1918. Himanka on myös eräs Suomen merkittävimmistä ruokaperunan tuottajakunnista. Ennen vuotta 2010 tehtyä kuntaliitosta pitäjässä oli 3 023 asukasta. Ähtäri
Samaan aikaan kunnassa tapahtui myös toisen aallon teollistuminen: 1900-luvun lopun suurimmat teolliset työnantajat loivat uusia työpaikkoja juuri 70-luvulla – samaan aikaan, kun hyvinvointisektori laajeni sairaalan, terveyskeskuksen, peruskoulun ja Ähtärissä myös matkailun alueilla. Bagdad
YK:n Irakin analyysiyksikön Bagdadin maakunnan piirikunnallisen väestöosuusjaon perusteella Bagdadin kaupungin väkilukuarvio olisi ollut noin 5,4 miljoonaa (2013). ja YK:n tilastotoimiston mukaan vuonna 2015 arviolta 6 643 000. Kaupungin asukkaiden valtaosa on šiialaisia ja Bagdad on Teheranin jälkeen maailman toiseksi suurin šiialainen kaupunki. Kaupungin šiialaisen väestön osuus on noussut köyhän maaseutuväestön muuttaessa kaupunkiin. Vielä 1940-luvulla Bagdadia pidettiin sunnalaisena kaupunkina, mutta vuoteen 2008 mennessä he muodostivat vain noin 10–15 % Bagdadin väestöstä. Vuodesta 2014 kaupunkiin on kuitenkin tullut puolestaan noin puoli miljoonaa sunnalaista asukasta Isis-järjestön aiheuttamien levottomuuksien takia. Samaan aikaan kaupunkiin on saapunut myös noin 200 000 kristittyä. Kaupunki on jakautunut voimakkaasti šiialaisiin ja sunnalaisiin kaupunginosiin. Hyderabad (Intia)
Hyderabad (, ) (tunnetaan myös nimellä Bhagyanagar) on Intian neljänneksi suurin kaupunki ja Telanganan sekä Andhra Pradeshin osavaltioiden yhteinen pääkaupunki. Osa Hyderabadin kaupunkialueesta sijaitsee Hyderabadin piirikunnassa, ja Hyderabad on sen sekä sitä ympäröivän Rangareddin piirikunnan pääkaupunki. Hyderabad muodostaa Secunderabadin kanssa kaksoiskaupungin, jotka erottaa toisistaan vuonna 1562 rakennettu Hussain Sagarin tekojärvi. Vuonna 2011 kaupungissa asui 6 809 970 ja koko kaupunkialueella 7 749 334 henkeä.. Ähtäri
Ähtäri kuului Ruoveden vuonna 1565 perustettun seurakuntaan. Matka kirkolle oli pitkä. Oman kirkon perustamisasiakirja on vuodelta 1651. Ensimmäinen kappeli rakennettiin Hankolanmäelle, jossa seisoo myös myös nykyinen, järjestyksessä neljäs kirkkorakennus vuodelta 1937. Ähtärin varikko
Varikko työllistää yli 130 henkeä. Varikon päällikkö vuonna 2013 on insinöörimajuri Pentti Rinne. Aikaisempia päälliköitä ovat olleet mm.Varikko on perustettu 1.2.1940 nimellä Ampumatarvikevarikko 8 Ähtärin Inhan kylään, Myllymäelle menevän maantien ja Väliveden väliselle alueelle. Ensimmäisenä päällikkönä toimi sotilasvirkamies Arvo Rinta-Kanto Delhi
Intian vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan Delhin väkiluku oli 13 782 976. Väestötiheys oli 9 294 henkeä neliökilometriä kohden, tuhatta miestä kohden naisia oli 821 ja lukutaitoaste oli 81,82 prosenttia. Lukutaitoaste kasvaa jatkuvasti yhä useampien delhiläisten kouluttautuessa pidemmälle. Vuoteen 2003 mennessä Delhin kansallisen pääkaupunkialueen väkiluku oli kasvanut 14,1 miljoonaan, joten se oli Intian toiseksi suurin kaupunkialue Mumbain jälkeen. Lukuun sisältyivät 295 000 New Delhin ja 125 000 Delhi Cantonmentin asukasta. Vuonna 2004 kaupungin väkiluku oli arviolta jo 15 279 000. Tuona vuonna syntyvyysaste oli 20,03, kuolleisuus 5,59 ja lapsikuolleisuus 13,08 tuhatta ihmistä kohden. Delhin väkiluvun arvioidaan nyt kasvaneen jo 17 miljoonaan, joten se on maailman väkirikkain kaupunki (muttei väkirikkain metropolialue, joka on Tokio). Vuosien 1999–2000 arvion mukaan köyhyysrajan alapuolella eli Delhissä 1 149 000 henkeä eli 8,23 prosenttia koko väestöstä. Vuonna 2001 Delhin väkiluku kasvoi 285 000 hengellä muuttoliikkeen ja 215 000 hengellä luonnollisen väestönkasvun vuoksi. Nopea muuttoliike teki Delhistä yhden maailman nopeimmin kasvavista kaupungeista. Vuoteen 2015 mennessä Delhin odotetaan olevan maailman kolmanneksi suurin metropolialue Tokion ja Mumbain jälkeen. Irak
Irakin tasavalta eli Irak (; ) on tasavalta Lähi-idässä. Irakin naapurimaita ovat Saudi-Arabia, Kuwait, Syyria, Turkki, Jordania ja Iran. Väkiluku on noin 40 miljoonaa ja pinta-ala noin 430 000 neliökilometriä. Irakin pääkaupunki on Bagdad, jossa asuu noin 8 770 000 ihmistä. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Mosul ja Basra. Väestö jakautuu pääosin kolmeen ryhmään kielen ja uskonnon perusteella: kaksi kolmannesta väestöstä on arabeja, loput kurdeja. Suurin osa arabeista on šiiamuslimeja, mutta sunnimuslimeja on noin kolmannes koko väestöstä. Irak on maailman tärkeimpiä öljyntuottajamaita. Maassa käytiin Irakin sota vuosina 2003–2010. Rääkkylä
Rääkkylä on vuonna 1874 perustettu Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Rääkkylä on saaristo-osakunta. Rääkkylän naapurikunnat ovat Joensuu, Kitee, Liperi, Savonlinna ja Tohmajärvi. Valtioneuvosto päätti toukokuussa 2016, että Rääkkylän kunta liittyy osaksi Kiteen kaupunkia vuoden 2017 alussa, mutta korkein hallinto-oikeus kumosi päätöksen marraskuussa 2016. Rääkkylän seurakunta sen sijaan liittyi osaksi Kiteen seurakuntaa kappeliseurakunnaksi. Ahmedabad
Ahmedabad (, "Amdāvād", , "Ahmadābād") on Gujaratin osavaltion suurin kaupunki ja Intian viidenneksi suurin kaupunki. Ahmedabadin kaupungin väkiluku on noin 5,5 miljoonaa ja metropolialueen väkiluku on noin 6,3 miljoonaa asukasta. Ähtäri
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Haditha
Haditha on Anbarin maakunnan Hadithan piirikunnan hallintokeskus. Tammikuussa 2014 julkaistussa YK:n Irakin analyysiyksikön katsauksessa Hadithan piirikunnassa arvioitiin asuvan 6 prosenttia koko maakunnan väestöstä (1,482 milj. as.) eli noin 90 000 ihmistä. Sittemmin suuri osa väestöstä on paennut väkivaltaisuuksia pois kotiseudultaan. Ähtärinjärvi
Ähtärinjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä, Soinissa ja Alajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Se on Suomen 96. suurin järvi. Jos kaikki samalla korkeudella oleva järvialtaat ajatellaan kuuluvan samaan järveen, kuuluisi siihen Ähtärinjärven lisäksi Välivesi ja Hankavesi ja sen pinta-ala olisi 53 neliökilometriä. Viranomaistiedoissa katsotaan kuitenkin, että Ähtärinjärvi päättyy kulkiÄhtärinsalmeen, joka siten muodostaa järven luusuan. Ähtäri
Ähtärin alueelta on löydetty kivikautisia asuinpaikkoja Lopetista ja Akkosaaressa. Ennen vuotta 2016 Museoviraston rekistereissä oli kaikkiaan 95 kohdetta Ähtäristä, vuonna 2016 tehdyssä esiselvityksessä niitä löytyi lisää. Ähtäri
Metsät peittävät kolme neljäsosaa kaupungin maa-alasta. Peltoa on vain runsaat kuusi prosenttia. Soita on eniten kaupungin itäosissa. Loukkusuo sekä Iso ja Pieni Tupasuo kaakossa on otettu turvetuotantoon. Ähtäri
Sodan päättyessä Ähtärissä oleskeli tilapäisesti 2 000 evakkoa, mutta keväällä 1946 enää 949. Eniten oli vuoksenrantalaisia (805), joiden sijoitusalueeksi Ähtäri oli sodan aikana nimetty. Uudistiloja luotaessa sijoitusalueita vielä muutettiin, ja niinpä vuoden 1950 väestönlaskennassa 5,6 prosenttia ähtäriläisistä oli siirtoväkeä, tässä vaiheessa jo suurimpina ryhminä olivat jaakkimalaiset ja lumivaaralaiset, joiden sijoitusalueeksi Ähtäri nimettiin. Ähtäri
Vaasan läänissä teloitetuista 67 punaisesta ähtäriläisiä oli peräti 32. Näistä yhdeksän ammuttiin yhdellä kertaa Juurikkakankaan verilöylyssä. Juurikkakankaalla teloitettiin kaikkiaan 12 punaista. Koko Jyväskylän sotilaspiirissä teloitettuja oli enemmän vain Keuruulla, joka olikin varsinaista sotatoimialuetta. Vuoden 1918 tapahtumat näyttävät olleen ähtäriläisten oma välienselvittely. Vain kaksi ähtäriläistä teloitettiin Vaasan läänin ulkopuolella. Punaista terroria ei Ähtärissä ollut. Terrorin uhreina kaatuivat Heinolassa Ähtärin rovastin pidetyt kaksi poikaa Karl ja Martti von Pfaler. Tämä kuumensi tunteita Ähtärissä, vaikka paikallisilla työväenyhdistyksillä oli tapahtumaan tuskin minkäänlaista osaa. Ähtärin reitti
Suomen vesistöaluejaossa Ähtärin reitin katsotaan päättyvän Syvinginsalmeen. Yhdessä Tarjanneveteen laskevan Pihlajaveden reitin kanssa Ähtärin reitin valuma-alue on 3 193,26 km². Ähtäri
Inhan rautaruukki perustettiin alueelle hieman myöhemmin, vasta vuonna 1841. Toimintaan tyytymätön Roschier myi liiketoimintaoikeutensa Gustav Wasastjernalle 1842. Ruukissa käytettiin paikkakunnan omaa järvimalmia, minkä vuoksi tuotettu rautakin oli heikkolaatuista. Omistajat vaihtuvat monta kertaa, ja välillä harkkohytti- ja kankirautapaja seisahtui kokonaan 1776–1881. Rautatien tullessa 1883 ruukki työllisti vain 9 henkeä. Lahore
Vuoden 1998 väestölaskennassa saatiin Lahoren väkiluvuksi 6,8 miljoonaa ja vuoden 2006 puolivälissä hallitus arvioi asukasluvun 10 miljoonaksi Lahore on siis Karachin jälkeen Pakistanin toiseksi suurin kaupunki ja kuuluu maailman 30 suurimman kaupungin joukkoon. Vuoden 1998 väestölaskennan mukaan 96% väestöstä oli muslimeja, loput kristittyjä, hinduja, zarathustralaisia, sikhejä ja bahaita.
Lahoressa puhutaan monia kieliä, mm. punjabia, urdua, pashtua ja englantia.. Šah’tarskin piiri
Ukrainan tilastokeskus arvioi kokonaan maaseutuväestöstä koostuvan piirin asukasluvuksi 19 115 ihmistä (1.1.2017). Piirin hallinnollinen keskus on Šah’tarskin kaupunki , joka ei kuitenkaan kuulu Šah’tarskin piiriin vaan muodostaa oman kaupunkipiirinsä neljän kaupunkityyppisen taajaman kanssa. 
Itä-Ukrainan sodan seurauksena piiri on kuulunut vuodesta 2014 Ukrainan hallituksen kontrollin ulkopuolelle jääneisiin kapinallisalueisiin. Venäjän osuus näiden kapinallisten tukemisessa kävi selkeästi ilmi esimerkiksi piirissä sijaitsevan Hraboven kylän lähelle pudonneen Malaysia Airlinesin lennon 17 tapauksessa. Kansainvälinen tutkijalautakunta osoitti, että tämä siviililentokone ammuttiin alas Venäjältä tuodulla Buk-ohjuksella kapinallisalueelta käsin, ja ohjuksen laukaisualusta ajettiin pian alasampumisen jälkeen takaisin Venäjälle. Ähtäri
1960-luvun puoliväliä lukuun ottamatta puoluekentän virta on vienyt vasemmalta oikealle koko sotien jälkeisen ajan. Syynä on edellä kuvattu elinkeinorakenteen muutos. Vuodesta 1951 suurin yksittäinen puolue on ollut Maalaisliitto, nykyinen Keskustapuolue. Muutkin porvaripuolueet, kuten Kokoomus, ovat lisänneet kannatustaan 1970-luvulta alkaen, missä näkyy elinkeinoelämän monipuolistuminen ja palvelualojen vahvistuminen. Etelä-Pohjanmaasta poikkeava puoluekentän voimakas heterogeenisyys on jatkuvasti ollut Ähtärille tyypillistä. Yhdellä poliittisella ryhmällä ei koskaan ole ollut enemmistöä kunnallispolitiikassa. Pienetkin poliittiset liikkeet ovat menestyneet Ähtärissä. IKL, liberaaliset Edistyspuolue ja LKP, SMP, TPSL, Kristilliset,Vihreä liike sekä 2000-luvun uusi puolue Perussuomalaiset. kaikki ovat melko nopeasti vuorollaan saaneet edustajansa kunnanvaltuustoon. Ähtäri
Itsenäistymisajan räjähdysherkkä tilanne tuntui myös Ähtärissä. Pitäjän teollinen perinne oli vahva. Inha, Myllymäki ja Ostola olivat työväen kyliä. Myllymäeltä oli lähtöisin määrätietoisena tunnettu sosialistijohtaja Edvard Valpas – Hänninen, SDP:n puheenjohtaja ja sanomalehtimies. Hän omisti yhä isänsä asuttaman kiinteistön Myllymäellä. SDP:llä oli myös oma ähtäriläinen kansanedustaja, leipuri Emanuel Pohjanväre. Me vaadimme -ohjelman mukaisesti Inhassa oli omalla lakolla jo siirrytty 8-tuntiseen työpäivään. 13.11. yleislakko pyrki samaan koko maassa. Ahtiala
Ahtiala on yksi Lahden kaupunginosista. Ahtiala sijaitsee itäisessä Lahdessa ja on myös osa Ahtialan suuraluetta, johon Ahtialan lisäksi kuuluvat Kunnaksen, Myllypohjan, Kaukkarin, Kytölän, Viuhan ja Koiskalan alueet. Suuralueen asukasluku on noin 10 500. Ahtiala on Lahden lapsirikkain asuinalue. Aqtaw
Aqtaw () tai Aktau (), vuosina 1964–1991 Ševtšenko (, ukrainalaisen runoilijan Taras Ševtšenkon mukaan), on kaupunki Kazakstanissa, Kaspianmeren rannalla. Se on Mañğıstaw'n alueen pääkaupunki. Asukkaita Aktaussa on 177 703 (2012). Sohar
Sohar () on Omanin pohjoisosassa, Omaninlahden rannalla, Batinan tasangolla sijaitseva satamakaupunki ja lokakuussa 2011 perustetun Al-Batinan pohjoisen kuvernoraatin hallinnollinen keskus. Sohar on myös yksi Omanin aluehallinnon toisen tason 61 piirikunnasta (wilaya). Sohar sijaitsee linnuntietä noin 205 kilometriä pääkaupunki Masqatista länsiluoteeseen.
Soharin kaupungin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 95 728 (VL 2003), 129 759 (VL 2010) ja 182 000 (ennuste 7/2013). Koko Soharin pinta-alaltaan 2 025,37 neliökilometrin laajuisen piirikunnan väkiluku oli 140 006 asukasta (2010) ja 196 340 (2013), joista omanilaisten osuus oli 52,3 prosenttia. Ähtäri
Kallioperä on pääasiassa graniittia. Yleisin maalaji on moreeni, joka on paikoin varsin kivistä. Savea on vähän, mutta turvetta on paljon etenkin Suomenselän alueella. Myös hiekkaa ja hietaa on varsin paljon. Kaupungin tunnetuimmat harjut ovat Soinin puolelle ulottuva valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan kuuluva Ison Koirajärven harju ja Peränteen Punkaharju. Punkaharju on osa katkonaista harjujaksoa, joka tulee Ähtärin puolelle etelästä Torakkakankaalle, jatkuu Perännejärvelle särkkänä, jonka katkaisee vain kapea Kirkkosalmi. Peränneharjulta harju jatkuu Vähä-Haapajärven kautta Töysän kunnan puoleiselle Liesjärvelle. Ähtärin rautatieasema
Ähtärin rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka Ähtärin kunnassa Etelä-Pohjanmaalla rataosalla Haapamäki–Seinäjoki. Liikennepaikan etäisyys Helsingin päärautatieasemalta on 346,1 ratakilometriä mitattuna Haapamäen rautatieaseman kautta. Etäisyys Haapamäelle on 41 kilometriä ja Seinäjoelle 72 kilometriä. Nykyisin Ähtärin asema on miehittämätön, ja liikenteenohjaus hoidetaan kaukokäytöllä Seinäjoella sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Ähtärin eläinpuisto
Ähtärin eläinpuisto on Suomen vanhin luonnonmukainen eläinpuisto. Puistossa on noin 60 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja. Hetauda
Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 84 671. Hetauda on sekä 420 477 asukkaan (2011) Makwanpurin piirikunnan että koko 3,0 miljoonan asukkaan Narayanin vyöhykkeen hallintokeskus. Kaupungin pinta-ala on 47,8 neliökilometriä. Vuoden 2014 joulukuussa Hetaudan kaupunkiasemaa muutettiin suurkaupungiksi (sub-metropolitan city) ja ainakin osaan tuolloin tehdyistä suurkaupunkinimitykistä sisältyi alueliitoksia. Atar (Mauritania)
Atar () on keidaskaupunki ja kunta sekä Adrarin alueen ja Atarin departementin hallinnollinen keskus Mauritaniassa. Se sijaitsee Saharan länsiosassa Adrarin tasangolla 435 kilometriä Nouakchott‎ista koilliseen. Kaupungissa on 24 000 asukasta (vuonna 2000). Asuri
Asuria puhui vuonna 2007 äidinkielenään noin 7000 ihmistä. "Ethnologuen" mukaan vielä luokittelematon majhwarin kieli on mahdollisesti asurin murre, mikä nostaisi varmistuessaan asurin puhujamäärän moninkertaiseksi. Majhwaria puhuu vuoden 1995 tietojen mukaan äidinkielenään 34 300 ihmistä. Bagdad
Bagdad () on Irakin ja Bagdadin maakunnan pääkaupunki, joka sijaitsee Tigris-joen varrella. Se on Teheranin jälkeen toiseksi suurin kaupunki Lounais-Aasiassa. Bagdadin asukasluvuksi arvioitiin 6 643 000 vuonna 2015. Bagdad perustettiin vuonna 762 ja oli pitkään islamilaisen teologian ja oppineisuuden keskus, lukeutuen maailman suurimpiin kaupunkeihin. Mongolit hävittivät kaupungin vuonna 1258 ja kaupunki ei toipunut entisiin mittoihinsa ennen 1900-lukua. Nykyisin kaupunki kuuluu arabimaailman suurimpiin kaupunkeihin, mutta sitä ovat vaivanneet Irakin sisäiset levottomuudet. Phan Thiết
Kaupungissa on noin 350 000 asukasta. Siitä on tulossa suosittu turistikohde, sillä kaupungilla on hienot rannat ja miellyttävä, melko kuiva ilmasto. Ähtäri
Ähtäriläisillä oli ollut piirilääkäri Turussa jo vuodesta 1754, mutta pitkän matkan takia sairaanhoito jäi käytännössä kotikonstien ja kansanparantajien varaan. Vuoden 1819 jälkeen lääkärin pääsi ensin Saarijärvellä, sitten Kuortaneella ja lopulta Alavudella. Ensimmäinen oma kunnanlääkäri palkattiin vuonna 1912. Ähtäri
Ähtärissä on useita yleisradiolähettimiä: Ähtäri
Suomen itsenäistyttyä lainlaatijat valmistelivat keskeisiä, perustavanlaatuisia lakeja vuosittain: torpparilaki, työaikalaki, verolaki, uusi asevelvollisuuslaki, alkoholin kieltävä laki. Kunnallisia edistysaskeleitakin otettiin: kunnansairaala perustettiin maailmanhistorian suurimman sikainfluenssaepidemian pelästyttämänä 1919, pitäjä sähköistettiin ja kansakouluverkko rakennettiin valmiiksi (17 koulupiiriä). Elävien kylien Ähtäri oli aidoimmillaan. Ähtäri
Seuraavana vuonna otettiin käyttöön uusi kunnantalo, ja voimakas rakenteiden kehittäminen jatkui 60-luvulla: vuonna 1962 aloitti toimintansa Ähtärin ammattikoulu, ja kun ammattikoulun uudisrakennus valmistui (1965), aloitettiin jo seuraavan suuren hankkeen, Ähtärin aluesairaalan, perustusten louhinta. Molemmissa hankkeissa kunnanjohtaja Väinö Jaakolan rauhallisen sitkeä työskentely koitui Ähtärin eduksi. Ammattikoululle ja aluesairaalalle olisi lähikunnissa ollut muitakin ottajia. Ähtäri
Ähtäri-nimi on todennäköisesti peräisin kivikauden ja erätalousaikaisen uudisasutuksen väliltä. Tuolloin alueella vaelsi harva saamelaisväestö, jolla onkin selvä vaikutus ähtäriläiseen nimistöön. Suuren järven ja sittemmin koko kunnan nimi ei kuitenkaan liene saamelaisperäinen, vaikka Sodankylästä löytyykin sopivantuntuinen verrokki, Ätsärijoki. Yksimielisyyttä nimen alkuperästä ei ole saavutettu. Yhtymäkohtia on nähty viron sanaan "ätsä" ’kukka, kukinto’ (mistä rentukka muistuttaa myös pitäjän vaakunassa) ja ruotsin sanaan "ed" ’taival’ (josta "edsjö" → "Etseri"). Äänneyhteys on myös huomattu laatusanoihin "äkäinen" ja "äkeinen", joka yhteys tunnetaan myös Äetsästä. Mitä tuo Ätsäjärvi, Ätsäri sitten onkin merkinnyt, Ähtäri on joka tapauksessa alun perin vesistön nimi. Ähtärin eläinpuisto
Eläinpuisto sijaitsee Ähtärissä Inhan kylässä, valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo, jolta on päivittäin kolme taajamajunavuoroa Seinäjoen ja kolme vuoroa Jyväskylän suuntaan. Ähtärin vaakuna
Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kaksi nuolta ristikkäin ja päällikkeenä paaluittain kolmas nuoli; kaikki hopeaa; saatteena kummassakin sivukulmassa kultainen viisilehtinen kukka.” Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja Ähtärin kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 29. kesäkuuta 1951. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 25. lokakuuta samana vuonna. Dharan
Vuonna 2011 kaupungin väkiluku oli 116 181. Kaupunki kuuluu runsaan 763 000 asukkaan Sunsarin piirikuntaan. 
Dharan on nepalin kieltä ja tarkoittaa eräänlaista saharakennusta, jossa tyypillisesti kaksi henkeä sahasi puutavaraa pitkällä käsisahalla.
Kaupungin pinta-ala on 103,4 neliökilometriä. Joulukuussa 2014 Dharan kohotettiin suurkaupungiksi (Sub-metropolitan city). Muutoksen yhteydessä ainakin osaan uusista suurkaupungeista liitettiin läheisten kylä(kehitys)komiteoiden (VDC) alueita ja väestöä. Ähtäri
Vuonna 1921 Ähtärin kunnanvaltuuston puheenjohtajaksi valittiin Niini Hyrkki, ensimmäisenä kunnanvaltuuston naispuolisena puheenjohtajana Suomessa. Kaikki Hyrkin seuraajat olivat 2000-luvun vaihteeseen asti miehiä. Ähtäri
Linnoitushanke oli koko maailmanmittakaavassakin huomattava. Pelkästään Ähtärissä se työllisti satoja rakentajia. Esimiehinä oli upseereita, kaivajina sotilaita mutta myös siviilityömiehiä. Aluksi kaivettiin juoksuhaudat tärkeimpien kulkuväylien läheisyyteen, myöhemmin kaivauksia täydennettiin varsinaisella linnoittautumisella. Jäljet ovat edelleen nähtävissä monin puolin pitäjää, esimerkiksi pururadalla Törönmäessä ja yläaste-lukion vieressä Kampinmäessä. Samanlaisia kaivauksia on Peränteellä, Vääräkoskella, Inhassa, Mekkokalliolla, Rämälässä jne.) Vallituksia ei koskaan käytetty sotatoimissa. Vuoden 1917 vallankumoukset Venäjällä katkaisivat linnoitushankkeen. Sortokausi päättyi ja Suomi itsenäistyi Venäjästä joulukuussa 1917. Ähtärinjärvi
Mannerjään väistyessä noin 10 500 vuotta sitten oli nykyisen Ähtärinjärven alue veden peitossa. Itämeren Ancylusvaiheen vedenpinta oli noin 20–25 metriä järven nykyistä pintaa korkeammalla. Nopean maankohoamisen takia veden pinta kuitenkin laski ja Ähtärinjärvi kuroutui pohjoiseen laskevaksi järveksi noin 9 900–9 800 vuotta sitten. Suomenselän vedenjakajalla Lehtimäen Peräkylän Livonlähteellä sijainneen kuroutumiskynnyksen nykyinen korkeus on noin 157 m merenpinnan yläpuolella eli vain 3,5 metriä järven nykyistä pintaa korkeammalla. Täältä Ähtärinjärvi laski aluksi pohjoiseen nykyisen Ähtävänjoen reittiä pitkin, kunnes sille aukesi noin 3 200 vuotta sitten toinenkin laskureitti nykyistä Inhanjokea pitkin. Toisen laskureitin syntyminen oli nykyisen Pohjanlahden alueen nopeamman maankohoamisen seurauksia. Kun maa kohosi järven luoteispuolella nopeammin kuin kaakkoispuolella, kallistui järven allas samalla ja aiheutti hitaasti etenevän tulvan järven kaakkoisrantaan. Lopulta vesi tulvi kaakossa siellä sijaitsevan laskukynnyksen yli ja toinen lasku-uoma etelään päin oli syntynyt. Tämän jälkeen järvi muodosti bifurkaation 1 700 vuoden ajan, kunnes pohjoinen lasku-uoma kuivui maaperän kallistumisen vuoksi noin 1 500 vuotta sitten eli rautakaudella. Acharnés
Acharnés (; ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αχαρνών, "Dímos Acharnón"), joka sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Koko kunnan pinta-ala on 149,0 neliökilometriä ja väkiluku 106 943. Varsinaisen Acharnéen kaupungin väkiluku on 99 346 (vuonna 2011).
Acharnés on Kreikan yhdeksänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiseen. Kaupunki on ottanut nimensä samalla seudulla sijainneesta antiikin aikaisesta Akharnain demoksesta. Acharnéessa sijaitsee SKA:n rautatieasema eli Acharnéen rautatiekeskus, joka on merkittävä risteysasema. Ähtärin seurakunta
Ähtärin alue sai kiinteän asutuksensa 1550-luvulla. Varhaisimmat uudisasukkaat tekivät kirkkomatkansa aluksi Pirkkalan, myöhemmin Ruoveden kirkkoon. Pitkien kirkkomatkojen vuoksi ähtäriläiset halusivat pian oman kirkkorakennuksen. 20. tammikuuta 1651 Ähtäristä tuli kappeliseurakunta Ruoveden alaisena, kirkko valmistui 1657. Kappeliseurakuntaan kuului aluksi vain 27 taloa, mihin kuuluivat myös suuret osat myöhempää Lehtimäkeä ja Soinia. 1700-luvulla purettiin vanha kirkko ja rakennettiin uusi. Vuonna 1847 rakennettiin kolmas kirkko, joka paloi salamaniskun seurauksena vuonna 1935. Nykyinen Ähtärin kirkko valmistui vuonna 1937. Seurakunnasta tuli täysin itsenäinen vuonna 1859. Ähtäri
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ähtärissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Teheran
Teheran (persiaksi تهران "Tehrān") on Iranin pääkaupunki ja Teheranin provinssin hallinnollinen keskus. Se on Etu-Aasian suurin kaupunki: sen väkiluku oli 8,15 miljoonaa vuonna 2011. Koko Teheranin provinssissa asui tällöin 12,18 miljoonaa ihmistä, joista oli eri kaupunkialueilla asuvia 11,31 miljoonaa. Ähtäri
Vuosien 2015 ja 2016 konsernitilinpäätösten perusteella Ähtäri täyttää uuden kuntalain mukaiset kriisikuntakriteerit. Helmikuussa 2017 kriisikuntamenettelyn mukainen arviointiryhmä kuitenkin arvioi Ähtärin voivan jatkaa itsenäisenä kuntana, ja Ähtärin kriisikunta-asema poistui. Ähtäri
Koko itsenäisyyden ajan Ähtärissä on rakennettu voimakkaasti uusia palveluja, mutta erityisen vahva palvelurakenteen muutos vavisutti Ähtäriä sotien ja jälleenrakentamisen aikana. Näistä ensimmäinen oli Ampumatarvikevarikko 8:n perustaminen Inhaan. Toiminta aloitettiin jo talvisodan aikana. Sotien jälkeen varikkojärjestelmää muutettiin rauhanolojen tarpeita vastaavaksi, ja Inhan asevarikosta tuli keskusvarikko (sittemmin Asevarikko 7, Ähtärin Asevarikko ja edelleen Ähtärin Varikko). Nopea palaaminen rauhan ajan vahvuuteen aiheutti varikolla kiireitä. Enimmillään varikkoa rakentamassa, materiaalia luetteloimassa ja varastoimassa uurasti yli 400 henkilöä, mutta varikon normaalivahvuuskin on ollut 75–150 työntekijää. Raʾs al-ʿAyn
Raʾs al-ʿAynin asukasluku Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan oli 29 347. Raʾs al-ʿAynin väestö koostuu arabeista, kurdeista ja kristityistä assyrialaisista. Syyrian assyrialainen väestö on keskittynyt etenkin Raʾs al-ʿAynin ja Hasakan välisiin kyliin Khaburjoen varrella. Pienempiä vähemmistöjä ovat tšetšeenit ja inguušit, jotka polveutuvat kaupunkiin 1900-luvun alussa tulleista muuttajista. Mahottarin piirikunta
Mahottarissa asui vuonna 2011 yhteensä 627 580 henkeä (553 481 as. vuonna 2001). Piirikunnan pinta-ala on 1 002 neliökilometriä ja väestötiheys 626 as./km. Piirikunnan keskuskaupunki on Jaleshwor (23 533 as., 2011). Kähäri (Turku)
Kähärin väkiluku on 946 (2007). Asukkaista 17,77 % on alle 15-vuotiaita ja 19,27 % on yli 65-vuotiaita. Äidinkielenään suomea puhuu 93,47 % asukkaista, ruotsia 4,93 % ja muita kieliä 1,61 %. Ankara
Ankara (aiemmalta nimeltään Angora, ) on Turkin pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki Istanbulin jälkeen. Ankarassa on noin viisi miljoonaa asukasta ja se sijaitsee Anatolian ylängöllä keskimäärin 938 metriä merenpinnan yläpuolella.. 1960-luvulla Ankarassa oli vain n. 650 000 asukasta. Kaupunki on "pessyt kasvojaan" nopeaan tahtiin viime vuosien aikana. Ardabīl
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kaupungin väkiluku oli 482 632. Suuri osa asukkaista on etniseltä taustaltaan azereita. Edeltävinä vuosikymmeninä kaupungin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 65 742 (1956), 83 596 (1966), 147 865 (1976), 281 973 (1986), 311 022 (1991), 340 386 (1996) ja 418 262 (2006). Idel-Ural
Tavoitteiden saavuttamiseksi pidettiin seuraava kongressi Kazanissa heinäkuussa 1917. Kokouksessa olivat edustettuina Volgan ja Uralin tataarit (Simbirskistä ja Samarasta Permiin ja Siperiaan asti) sekä baškiirit. Siten tämä kokous edusti rajallista, alueellisesti ehyttä aluetta, jossa asui yhteensä noin 6,5 miljoonaa asukasta. Alueen väestöä yhdisti myös yhteinen hengellinen päällikkö, Ufassa asuva mufti, sekä tataarien ja baškiirien hyvin läheiset kielet. Suunnitellun alueen väestöstä 60 % olisi ollut tataareja ja baškiireja, 40 % venäläisiä ja suomensukuisia kansoja, etupäässä udmurtteja ja mareja. Ähtäri
Kunnan todellinen teollisuus- ja etenkin kauppakeskittymä oli kuitenkin Myllymäki. Siellä sijaitsivat kaksi terva- ja tärpättitehdasta (Hagertin ja Myllymäen), sähköosakeyhtiö (1912) sekä toistakymmentä erikois- ja vähittäistavarakauppaa, muun muassa suuri leipomo ja kaksi suutarinliikettä. Tukkumyyntiä harjoitti useampikin liike (Finnilä, Wiri, Lassila & Tikanoja, myöh. myös Osuuskauppa). Myllymäellä oli myös katuvalot ja valaistu luistinrata. Ähtäri
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Agryz
Agryz () eli Ägerce () on Tatarstanin tasavallan pohjoisin kaupunki Udmurtian rajan läheisyydessä 304 kilometriä pääkaupungista Kazanista koilliseen Venäjällä. Kaupunki, jonka väkiluku vuonna 2010 oli 19 300, on noin 36 600 asukkaan Agryzin piiriin hallinnollinen keskus. Ahtyn piiri
Piiriin kuuluu 13 maalaiskuntaa: Ahty, Džaba, Fi, Gdym, Hnov, Hrjug, Jalak, Kaka, Kaluk, Lutkun, Smugul, Uhul ja Zryh. Hallinnollinen keskus on Ahtyn kylä, josta on 260 kilometriä tasavallan pääkaupunkiin Mahatškalaan. Ähtäri
Kuntakokous korvattiin vuonna 1917 pakollisella, vaaleilla valittavalla kunnanvaltuustolla. Valmistelevana ja täytäntöön panevana elimenä oli kunnallislautakunta (myöh. kunnanhallitus). 1918 joulukuussa pidettiin ensimmäiset vaalit. Ähtärille tyypillinen, mutta Etelä-Pohjanmaalla hyvinkin poikkeuksellinen porvarillinen vaaliliitto voitti ja piti hallussaan valtuuston puheenjohtajan paikkaa aina vuoteen 1964. Ruukkipitäjän perinne näkyi SDP:n hyvänä vaalimenestyksenä. Se oli suurin puolue yhtäjaksoisesti toisen maailmansodan alkuun, ja vahvistui taas jälleenrakennuksen aikana. Azerit
Vaikka Azerbaidžanin väestötietoja pidetään säännöllisten väestönlaskentojen vuoksi luotettavina, Iranin luvut ovat edelleen kyseenalaisia. 1900-luvun alusta saakka Iranin hallitukset ovat välttäneet tilastojen julkaisemista maan etnisistä ryhmistä. Epäviralliset arviot azerien määrästä Iranissa vaihtelevat 20–24 prosentin välillä. Monet Irania tutkivat, kuten Nikki Keddie, Patricia J. Higgins, Shahrough Akhavi, Ali Reza Sheikholeslami ja muut, väittävät kuitenkin, että azerit saattavat käsittää jopa kolmasosan Iranin väkiluvusta. Ähtäri
Vuodet 1870-1930 olivat Pohjanmaalla "suuren amerikansiirtolaisuuden aikaa", kun suomalaisia kutsuttiin täyttämään Pohjois-Amerikan työvoimapulaa. Lähtijöistä enemmistö oli nuoria, naimattomia miehiä. Vuoteen 1910 mennessä Ähtäristä lähti 1020 siirtolaista Amerikkaan, eniten heistä 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Ähtäri
Ähtärissä on kaksi ammattikoulua: Tuomarniemen metsäoppilaitos ja Koulutiellä sijaitseva Koulutuskeskus Sedu, joissa voi opiskella seuraavilla aloilla:Ähtärin kulttuurikeskus Pirkanlinnassa on kirjasto ja lehtilukusali, elokuvanäytöksiä, auditorio, muita kokous- ja opetustiloja sekä näyttelytiloja aulassa. Inhan tehtaat
Inhan tehtaat on Ähtärissä sijaitseva vanha tehdasyhdyskunta Ähtärin keskustasta noin 7–8 kilometriä kaakkoon. Hankaveden rannalla sijaitsevassa kylässä on vakituisia asukkaita noin 420, minkä lisäksi alueella on paljon kesämökkiasutusta. Vanhasta rautaruukista kehittyneet Inhan tehtaat ovat vuodesta 1917 olleet osa Fiskars-yhtiötä ja tulleet tunnetuksi muun muassa Buster-alumiiniveneiden valmistuspaikkana. Fiskars-konsernin lähes sadan vuoden omistuksen jälkeen Buster-veneitä valmistava Inhan Tehtaat Oy Ab myytiin tammikuussa 2016 Yamaha Motor Europelle. Hentii
Hentii () on yksi Mongolian 21 provinssista. Se sijaitsee maan itäosassa Ulan Batorin itäpuolella ja rajautuu Dornodin, Sühbaatarin, Dornogovin, Govisümberin, Tövin ja Selengen provinsseihin sekä Ulan Batorin kaupunkiin ja pohjoisessa Venäjään. Siellä on vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 65 335 asukasta ja sen pinta-ala on 80 300 neliökilometriä. Provinssin pääkaupunki on Öndörhaan. Imatran keskustaajama
Imatralla taajama levittäytyy Vuoksen molemmin puolin. Lappeenrannasta taajamaan kuuluu Korvenkylä ja osa Perä-Meltolaa, Ruokolahdelta Imatrankin puolelle ulottuva Huhtanen eli Huhtasenkylä. Vuonna 2014 taajaman väkiluvusta 27 115 oli Imatran, 1 471 Lappeenrannan ja 310 Ruokolahden puolella. Koko Imatran väestöstä 97 prosenttia asui taajaman alueella, ja se oli Imatran ainoa taajama. Ähtäri
Vaihtelevat maasto, erämaamaisemat ja pohjoisosan luonnontilaisena säilyneet vesistöt ovat luoneet erinomaiset edellytykset retkeilylle. Ähtärin alueella onkin kolme opastettua vaellusreittiä. Yksittäisiä luonnonnähtävyyksiä ovat muun muassa luonnonhoitometsä Iso-Arpaisen rannalla koillisrajalla, Sappion järvet Suomeselän vedenjakajalla ja Tuomarniemen aarnialue. Ähtäri
Ähtärin matkailun ensimmäinen aalto koettiin vuosisadan vaihteen molemmin puolin. Ähtäri oli yksi niistä kunnista, joihin Suomen taiteen nationalismin kultakauden edustajat suuntasivat hakemaan innoitusta ja lomailemaan. Taiteilijat majoittuivat maatiloille, enimmäkseen Peränteelle, mutta osin myös Niemisvedelle ja Ähtärinrannalle. Järnefeltit viettivät kesiään Suihkossa ja Sibelius Jaakkolassa. Jaakkolassa myös Eugen Schauman harjoitteli pistooliammuntaa ladon seinään. Peränteen Sarkola jäi Hugo Simbergin kuolinpaikaksi. Oppineita vieraita oli myös Ähtärinrannan Ohraniemessä, Männikössä ja Niemisveden Kauppalassa. Wilho Sjöström tallensi ähtäriläismaisemia erityisesti Inhassa. Siellä eli myös merkittävä taiteenkerääjä, ruukin patruuna Keirkner. Ähtärin seurakunta
Ähtärin seurakunta on Lapuan hiippakuntaan ja Järvi-Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka toimii Ähtärin kaupungin alueella. Addis Abeba
Addis Abeban lentokenttä on nimeltään Bolen kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee noin 8 km keskustasta kaakkoon. Lokakuussa 2016 avattiin uusi kiinalaisten rakentama 752.7 kilometriä pitkä rautatieyhteys Djiboutiin. Rautatien odotetaan lisäävän erityisesti rahtiliikenteen tehokkuutta. Vuonna 2015 Addis Abebassa aloitti toimintansa pikaraitiotie, joka on Saharan eteläpuoleisen Afrikan ensimmäinen kokonaan sähköinen juna. Raitiotien alkuvaiheita leimaa vähäinen vaunujen määrä ja harvaan kulkevat vaunut.
Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan Addis Abebassa asui 2 739 551 asukasta ja vuoden 2015 arvion mukaan 3 273 000. Kaupungin suurin etninen ryhmä ovat amharat ja amharan kieli on kaupungin puhutuin kieli. Vuoden 2007 väestönlaskennan Addis Abeban asukasluku oli 2 739 551 ja heistä amharoja oli 1 288 895, oromoja 534 547, gurageja 447 777, tigrejä 169 182 ja siltejä 80 660. Kaupunki on jakautunut etnisiin naapuristoihin, jotka tunnetaan paikallisesti nimellä "safar". Ähtäri
Ähtärin kappelikuntaan kuului aluksi vain 27 taloa. Kappelikuntarajoja järjesteltiin sen mukaan, miten kirkkoväki kulki vesireittejä pitkin. Herat
Heratin väkiluku vuonna 2014/15 oli arviolta 1 000 000. Suurin osa väestöstä on persiankielisiä. Itse kaupunkia ovat perinteisesti asuttaneet tadžikit ja pataanit persiankielisten paimentolaisten asuttaessa sitä ympäröiviä alueita. Kaupunki on ollut pitkään monietninen ja sen muita etnisiä ryhmiä ovat esimerkiksi hazarat, uzbekit ja turkmeenit. Vielä 1800-luvulla kaupungin asukkaisiin kuului myös armenialaisia, hinduja ja juutalaisia, joista jälkimmäisillä oli myös oma kaupunginosansa. Al-Anbar
Anbarin maakunta () on yksi Irakin yhdeksästätoista kuvernementistä (maakunnasta). Se sijaitsee Irakin länsiosassa. Sen pinta-ala on 138 228 neliökilometriä, josta valtaosa asumatonta aavikkoa, ja se on Irakin laajin maakunta (32 prosenttia valtion pinta-alasta). Maakunta rajoittuu lounaassa Saudi-Arabiaan, lännessä Jordaniaan ja luoteessa Syyriaan. Pohjoisessa sen naapurina on Ninawan sekä idässä Saladinin, Bagdadin, Babilin, Karbalan ja Najafin maakunnat.
Maakunnan asukasluku oli vuoden 1997 väestönlaskennassa 1 023 736. Vuoden 2014 alussa väkiluvuksi arvioitiin runsas 1,48 miljoonaa. Anbarin maakunnan pääkaupunki on Ramadi (Ar-Ramādī), joka sijaitsee Fallujan tavoin maakunnan itäosassa lähellä Bagdadia. Asukkaista suurin osa on sunnimuslimeja. Adrar (Mauritania)
Adrar on hallintoalue Mauritaniassa. Se on saanut nimensä maan luoteisosassa sijaitsevasta samannimisestä ylätasangosta. Alueen pinta-ala on 215 000 neliökilometriä. Sen hallinnollinen keskus on Atarin kaupunki. Asukkaita on 69 500 henkeä (vuonna 2000). Ähtäri
Ähtärin pinnanmuodot ovat vaihtelevat. Erityisesti Suomenselän alueella Ähtärinjärven länsipuolella maasto on epätasaista. Jyrkkärinteiset, rotkomaisten laaksojen reunustamat mäet kohoavat yli 200 metrin korkeuteen. Myös Ähtärinjärven itä- ja eteläpuoliset alueet ovat yläviä ja vaihtelevia, vaikkakaan korkeuserot eivät ole niin huomattavia kuin lännessä. Ähtärin korkeimpia kohoumia ovat Ohranevaa ympyröivät mäet ja Murtomäki pohjoisessa, Hiironmäki itärajalla sekä Koiramäki länsirajalla. Teheran
Teheranin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 1 512 082 (1956), 2 719 730 (1966), 4 530 223 (1976), 6 042 584 (1986), 6 475 527 (1991), 6 758 845 (1996), 7 088 287 (2006) ja 8 154 051 (2011). Akko
Akko (Akka, aiemmin Antiokia Ptolemais) oli yksi keskeisiä ristiretkeläisten tukikohtia ristiretkikaudella. Ristiretkeläiset kutsuivat kaupunkia Saint-Jean d'Acreksi tai vain Acreksi. Sen vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Kaupunki sijaitsee nykyisen Israelin alueella läntisessä Galileassa. Vuonna 2016 kaupungin asukasluku oli 47 808. Arabit muodostavat noin neljänneksen kaupungin väestöstä. Sumatra
Acehilaiset ovat myös merkittävä islamilainen väestönosa. He elävät pääasiassa Acehissa, saaren pohjoiskärjessä. Acehilaisia Sumatralla on noin kaksi miljoonaa. Batakit ovat enemmistönä Pohjois-Sumatran provinssissa. He ovat pääosin kristittyjä. Heitä elää Sumatralla noin neljä miljoonaa. Imatra
Imatra on kaupunki Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomessa. Kaupungissa asuu henkilöä (), Imatran naapurikuntia ovat Lappeenranta ja Ruokolahti. Imatra tunnetaan parhaiten Imatrankoskesta ja kaupungin läpi virtaavasta Vuoksesta. Imatran Valtionhotelli, sekä Alvar Aallon suunnittelema Kolmen Ristin Kirkko ovat myös tunnettuja nähtävyyksiä. Suurimpia työnantajia ovat Stora Enson Imatran tehtaat, Imatran kaupunki ja Ovakon terästehtaat. Myös VR sekä Rajavartiolaitoksen Raja- ja merivartiokoulu ja Kaakkois-Suomen rajavartiosto ovat merkittäviä työllistäjiä. Imatran väestönkasvu on negatiivista. Ähtävä
Nimen taustasta käydään edelleen keskustelua. Ähtävän nimi perustuu "Ähtävänjoen" nimeen. Yksi mahdollisuus on että joen nimi liittyy "Ähtärinjärveen" (alun perin "Ätsäjärvi" tai "Ätsävesi"). Aikoinaan Ähtärinjärven vedet laskivat Ähtävänjokea pitkin Pohjanlahteen. Pohjoisempana ns. Vetelin saarekkeelle asettunut ruotsalaisväestö korvasi pohjalaismurteisen ääntöasun "Ätsävä" muodolla "Ässävä", jonka perua on ruotsinkielinen paikannimi "Esse". Kun ruotsinkielisille paikannimille haettiin 1800-luvun lopulla suomenkielisiä vastineita, todettiin savolaismurteisen "Ähtävä"-muodon yleistyneen maakunnan ulkopuolella, vaikka paikkakuntalaiset käyttivätkin yhä asua "Ässävä". Toiset tutkijat huomauttavat että muualla Pohjanmaalla asutukset joen rannoille ovat levinneet merestä sisämaahan päin miksi asutukset Ähtävällä ovat aikaisemmat kuin Ätsäjärvellä. Ensiasutus oli jokisuun "Jesszeffaan" (nyk. Edsevö) saarelle. Asutuksen nimi on sitten annettu joelle, alkulähteelle että myöhäisemmälle asutukselle sekä Ähtävällä. Nimen pohjana on siinä tapauksessa germaaninen miesnimi "Edse, Etze." Ähtärinjärvi
Järvi sijaitsee Ähtärin reitin latvoilla ja sen alueeseen laskee vain pieniä valuma-alueita. Näitä ovat koillisesta laskevat Leväjoen valuma-alueen (35.437) laskujoki Leväjoki, joka virtaa Alaisen Leväjärven (11 ha) ja Alasenlammen (5 ha) kautta, ja Myllypuron valuma-alue (35.436), idästä laskeva Korpisenpuron valuma-alueen (35.438) Korpisenpuro, johon yhtyy etelästä Korpisenjärven (65 ha) laskuoja, ja vastarannalle lännestä laskeva Maksajoen valuma-alue (35.435). Ähtärin varikko
Ähtärin Varikko (lyhenne "ÄHTV"), entinen Ähtärin Asevarikko (ÄhtAseV), oli Puolustusvoimien itsenäinen varikko ja nykyinen Räjähdekeskuksen yksikkö Ähtärin Inhassa Etelä-Pohjanmaalla. Varikon päätehtävänä on hankkia, huoltaa, varastoida sekä jakaa räjähdemateriaalia. Varikko on nykyisin osa Puolustusvoimien Logistikkalaitokseen kuuluvaa Räjähdekeskusta tuotantotoiminnan ja 1. Logistiikkarykmenttiä varastoinnin osalta. Ähtärinjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Ähtärinjärven alueella (35.43), jonka Ähtärinjärven alueeseen (35.433) järvi kuuluu. Ähtävä
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Ähtävän taajamat olivat Lappfors (242 asukasta), Ytteresse (623 asukasta) ja Överesse (531 asukasta). Afrin
Afrīn (, ) on kaupunki Syyrian luoteisosassa. Se on osa Aleppon maakuntaa ja Afrinin piirikuntaa. Afrinin piirikunnan koko on 2 033 km². Afrinin kaupungin väkiluku oli vuonna 2004 yhteensä 36 562. Ähtävä
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Ähtävän väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku. Rahat
Rahatin asukasluku vuoden 2016 lopussa oli 64 462. Rahat on Israelin perustamista beduiinikaupungeista suurin. Yhteensä Israelin beduiineja on yli 200 000 ja heidän väestönkasvunsa on ollut hyvin nopeaa. Beduiinien eri klaanit asuttavat pääosin omia kortteleitaan. Osa kaupungin beduiineista polveutuu beduiinien aikanaan ottamista afrikkalaistaustaisista orjista ja he muodostavat edelleen oman luokkansa monesti omissa kortteleissaan. Paikalliset ovat keskimääräistä köyhempiä, huonommin koulutettuja ja heidän elinajanodotteensa on lyhyempi kuin israelilaisten keskimäärin. Ähtäri
Ähtärin pääjärvi on pitkänomainen ja vähäsaarinen Ähtärinjärvi. Ähtärinjärven vedet laskevat Väliveden kautta Hankaveteen ja sieltä edelleen koskista Inhajokea pitkin Ouluveteen ja edelleen Peränne-järvien ja Pakarinjokea Vähä-Vehkajärveen, josta edelleen Isoon Vehkajärveen, joka onkin osittain Virtain puolella. Kaupungin itäpuoliskon järvistä, kuten Kivijärvestä, Pemusta ja Niemisvedestä tulevat vedet yhtyvät Ähtärin reittiin Hankavedellä. Aivan Ähtärin etelärajalta vedet virtaavat paikoitellen Ähtärin reitistä poiketen Pihlajaveteen. Eri puolilla kaupunkia on soiden reunustamia järvi ja lampia.