Kuinka pitkä Konnivesi on?
Konnivesi
Konniveden pinta-ala on noin 50 km² ja tilavuus 0,72 km³. Korkeus merenpinnasta on 77 metriä. Rantaviivaa järvellä on yli 300 km. Konnivesi on keskimäärin 14 metriä syvä. Suurimmillaan sen syvyys on 53,08 metriä. Konnivettä voi luonnehtia tyypilliseksi karuksi ja vähäravinteiseksi keskikokoiseksi järveksi, jossa on useita saaria, kapeita lahtia ja niemiä. Suurin pituus on noin 20 km. Järven eteläosassa on kalliomaalauksia.
Silmutmäki
Paikalle johtaa vanha metsäautotien pohja ja polku Konneveden taajaman läpi kulkevan 69 -tien varrelta. Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Silmutmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa . Paikka sijaitsee Konneveden kirkosta noin 3 km pohjoiseen, Silmutmäen laen länsireunalla. Siellä kasvaa nykyisin harvaa kuusimetsää. Niinivesi
Niinivesi on luode–kaakkosuuntainen (mannerjään kulkusuunnan mukainen), yli 35 km pitkä ja varsin kapea järvi. Sen pohjoinen osa, ns. "Pohjois-Niinivesi" on käytännössä hyvin pitkulainen lahti, jonka pituus on lähes 20 km ja leveys vain hieman yli kilometrin. Etelämmäs tultaessa järvi levenee varsinaiseksi Niiniveden seläksi. Saaria on eniten järven keskiosissa, suurimmat niistä ovat eteläinen Kotasaari ja keskiosan Papinsaari. Suurimpia järveen työntyviä niemiä ovat Västinniemi ja Kerkonniemi sekä Pohjois-Niiniveden Kuorniemi. Idässä laaja Saikarinniemi erottaa Niiniveden Iisvedestä. Rantaviivaa järvellä on 196 km. Konnevesi
Konnevedellä on on kaikkiaan 101 järveä. Suurimmat niistä ovat Keitele, Konnevesi ja Liesvesi. Pielavesi (järvi)
Luode–kaakkosuunnassa Pielavedellä on pituutta 22 km. Järvi on 4–7 km leveä, ja sitä luonnehtii runsas saarien määrä ja varsin rikkonainen rantaviiva (rantaviivan pituus 419 km). Järven yli 500 saaresta ylivoimaisesti suurin on Kirkkosaari; myös järven pohjoisosassa sijaitseva Salonsaari on maininnan arvoinen. Suurimmat selät ovat pohjoinen Hirvenselkä, keskiosan Jylhänselkä sekä Kirkkosaaren ja muiden saarien erottama eteläinen Murtoselkä. Pielaveden kirkonkylä sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järvi on tunnettu kookkaasta muikustaan. Enontekiö
Enontekiö sijaitsee Lapin maakunnassa Suomen luoteisnurkassa, Ruotsin ja Norjan rajojen väliin jäävällä kapealla kaistaleella, jota nimitetään Käsivarreksi. Enontekiön pinta-ala on  km, ja pinta-alaltaan se on Inarin ja Sodankylän jälkeen Suomen suurin kunta. Kunnan väestötiheys, vain asukasta/km, on Suomen toiseksi matalin Savukosken jälkeen. Enontekiön naapurikuntia ovat Inari idässä, Kittilä kaakossa ja Muonio etelässä, Ruotsin puolella lännessä puolestaan Kiiruna, ja pohjoisessa Norjan rajan takana Omasvuono, Kaivuono, Raisi ja Koutokeino. Enontekiöllä on rajaa Ruotsin ja Norjan kanssa yhteensä yli 450 kilometriä. Ruotsin puolella rajan muodostavat Muonionjoki sekä sen sivujoki Könkämäeno. Korentijärvi
Järvi on 750 metriä pitkä, 700 metriä leveä ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvi on hyvin matala ja se on suorantainen järvi. Siihen laskee yhdeksän suo-, metsä- tai pelto-ojaa. Huomattavin oja Korenninoja laskee sen pohjoisrantaan. Se laskee tiheästi ojitetulta Aukeasuolta, johon myös Rutajärven vedet laskevat. Järven oma laskuoja lähtee sen lounaisrannasta, josta saa alkunsa Korentioja. Se laskee Lotilanjärveen, joka on Vanajaveden Kärjenniemenselän kapeasuinen lahti. Koska valuma-alue on 18 neliökilometriä suuri ja järvi on vain metrin syvä, ehtii vesi viipyä järvessä keskimäärin vain noin kahdeksan vuorokautta. Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä. Sen lähialueella sijaitsee kolme maatilaa, joiden yhteydessä on myös vapaa-ajan asuntoja. Järvelle johtaa vain kärrypolku ja pari polkua. Järven eteläpään ylittää korkeajännitelinja. Keitele (järvi)
Keiteleen ja 21 metriä alempana sijaitsevan Päijänteen välillä on viisi kanavasulkua: Paatela, Kapeenkoski, Kuusa, Kuhankoski sekä Vaajakoski. Tämä 45 kilometriä pitkä reitti kulkee Mämmenkosken ja Äänekosken kautta Kuhnamoon ja edelleen Vatianjärven, Saraveden ja Leppäveden kautta Päijänteeseen. Keiteleen ja 4,1 metriä alempana olevan Konneveden välillä on 980 metriä pitkä Neiturin kanava. Kummassakin koskessa on padot, Mämmenkoskessa säännöstelypato, Ääneskoskessa voimalaitospato, jonka kautta juoksutus on lähinnä tapahtunut. Konda
Konda () on Obin vesistöön kuuluvan Irtyšin sivujoki Tjumenin alueeseen kuuluvassa Hanti-Mansian autonomisessa piirikunnassa Venäjällä. Sen pituus on 1 097 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 72 800 neliökilometriä. Joen virtaus vaihtelee voimakkaasti. Keskimääräinen virtaus 164 kilometrin päässä joen suusta on 231 kuutiometriä sekunnissa. Kymijoki
Ahvionkosken jälkeen seuraa alajuoksun ainoa asumaton alue Kouvolan ja Kotkan rajalla. Ahvionkosken alapuolella joesta erkanee länsipuolelle 20–30 metriä leveä Piuhanhaara, joka yhtyy takaisin jokeen Kultaankoskien alapuolella. Kultaankoskien jälkeen Kymijoessa on useita haaroja, joista joki jakautuu läntiseen Hirvikoskenhaaraan ja itäiseen Pernoonhaaraan, joiden väliin jää Pyhtäänsaari. Nämä jokihaarat jakaantuvat edelleen viiteen mereen laskevaan suuhaaraan. Suuhaarasta riippuen Kymijoen pituus on 184–204 kilometriä. Kymijoen valuma-alue on kuitenkin paljon suurempi ja pitempi, ja ulottuu liki 600 km:n matkan Keski-Suomeen ja Pohjois-Savoon. Sen etäisin lähde on Pielavesi. Latvavesiltä jokeen laskevien järvien yli mitatun matkan pituudella mitattuna Kymijoki kilpailisi Suomen pisimmän joen tittelistä Kemijoen ja Tornionjoen kanssa. Vienanmeren–Itämeren kanava
Vienanmeren–Itämeren kanava (), lyhyemmin Vienanmeren kanava () on Vienanmeren ja Äänisen yhdistävä kanava Karjalan tasavallassa Venäjällä. Belomorskista lähtevä ja Poventsaan päättyvä kanava on 227 kilometriä pitkä, josta kaivettua kanavaa 48 km, padottua jokea 97 km, säännösteltyä järveä 80 km ja sulkuja 19. Se avattiin liikenteelle vuonna 1933. Kanava lyhentää vesitietä Vienanmereltä Pietariin noin 4 000 kilometriä verrattuna matkaan Pohjoisen jäämeren, Pohjanmeren ja Itämeren kautta. Vaikka kanava päättyy etelässä Ääniseen, vesireitti jatkuu järven kautta Syvärijokea myöten Laatokalle ja sieltä edelleen Nevajokea Itämerelle. Palovesi
Palovesi , tai joskus myös Palovesi–Jäminginselkä , on Pirkanmaalla Ruovedellä sijaitseva järvi. Se on Suomen 89. suurin järvi. Jos tulkitaan Ruoveden, Vaskivesi–Visuveden, Palovesi–Jäminginselän ja Tarjanneveden järvialtaat yhdeksi suureksi Iso-Tarjannevedeksi, saadaan sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Iso-Tarjannevesi olisi sillä pinta-alalla Suomen 18. suurin järvi. Toisvesi
Järven pinta-ala on 2 940 hehtaaria eli 29,4 neliökilometriä. Se on 16 kilometriä pitkä ja 8,5 kilometriä leveä. Pituusmitat antavat järvestä suurjärven vaikutelman, vaikka se on todellisuudessa vinon Y-kirjaimen muotoisena varsin kapea. Läntinen haara on 16 kilometriä pitkä ja se on leveimmillään 1,7 kilometriä leveä. Itäinen haara on vain 12 kilometriä pitkä, ja se on leveimmillään 1,2 kilometriä leveä. Voidaan tulkita, että läntinen haara on järvenselkä, josta haarautuu pohjois-koilliseen 7,2 kilometriä pitkä sivuhaara, ja joka taipuu pohjoispäässä etelään 1,6 kilometriä pitkänä Ohtolanlahtena. Itäisen haaran lahdensuu levenee itään Murtolahtena, jossa sijaitsee Ilomäen kylä. Maavesi (järvi)
Maavesi (SYKE:n järvinumero 04.252.1.001) on Vuoksen vesistöön kuuluva suurehkö järvi Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 32,71 km², ja pinnankorkeus 99 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi jakautuu Koljonniemessä kahteen järvialtaaseen: läntinen on Längelmäenjärvi, itäisen ulappa on Vasaraselkä. Suurimmat saaret ovat Vehkasaari (10 ha), Sikosaari (10 ha), Ivunsaari (8 ha) ja Manninsaari (8 ha). Järven pinnankorkeutta säännöstellään Kiekan voimalasta, jonka kautta vesi laskee idänpuoleiseen Sysmäjärveen. Keitele (järvi)
Keitele on Kymijoen vesistön Viitasaaren reitin suurin järvi. Keiteleen pituus on noin 85 kilometriä, pinta-ala hieman alle 500 neliökilometriä ja pinnan korkeus 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella. Keitele on kirkasvetinen ja kalaisa järvi. Järven rannalla sijaitsevat Äänekosken ja Viitasaaren kaupungit sekä Konneveden ja Vesannon kunnat. Sen sijaan Rautalammin reitin piirissä oleva Keiteleen kunta ei sijaitse lainkaan Keitelejärven rannalla, vaan välimatka on lyhimmiläänkin runsas 10 kilometriä. Korvajärvi (Kankaanpää)
Järven pituus on 450 metriä ja leveys 220 metriä. Se sijaitsee Pohjankankaan itäpuolella Suonreittenkeitaan ja Järvikeitaan välissä. Näissä kahdessa keidassoilla on suuri määrä allikoita. Järveä ympäröi halkaisijaltaan 450 metriä laaja kosteikko, mutta muuten sen ympäristön suot ovat ojitettuja. Järveen laskee kymmenisen suo-ojaa ja järven laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta. Laskuoja on 2,5 kilometriä pitkä ja se yhtyy Kivijokeen Korvaluoman ja Karhusaaren puolessa välissä. Laskuojan valuma-alueen pinta-ala on noin 10 km². Järven luusuaan kohdalle työntyy koskeikon ja muun suon väliin alle 20 metriä leveä lahti, joka on 250 metriä pitkä. Järvessä on muitakin kanavia, jotka saattavat olla ihmisen muokkaamia. Järvelle johtaa tie Pohjankankaan ja Korvaluoman yhdistävältä metsäautotieltä. Rannan tuntumassa on rakennus ja siihen on merkitty tulentekopaikka. Järvi sisältyy Pohjankankaan ampuma-alueeseen niin, että alueen raja kulkee aivan järven itäpuolitse. Kymijärvi
Järven rantaviivan pituus on 24,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, jota tiheään rakennetut Lahden kaupungin asutusalueet rikkovat. Koiskalassa laajat pellot ulottuvat rantojen suojavyöhykkeelle asti. Myllypohjan ympäristössä sijaitsee Lahden keskustan asutusalueita, joiden läpi kulkee valtatie 4 ja Lahti–Heinola-rautatie. Valtatie 24 saa Myllypohjan kohdalta alkuunsa. Järven etelärannan lähellä kulkevat valtatie 12 ja seututie 312 vierekkäin ja seututieltä haaratuu monia teitä, jotka tulevat järven rantaan tai sen tuntumaan. Sellainen on myös yhdystie 14087, joka kulkee järven itäpuolelta kääntyen Kärkjärven kannasta pitkin sen pohjoispuolelle ja risteää siellä valtatietä 4 ja yhtyy yhdystiehen 14085. Myllypohjan ympärillä sijaitsevat Kolavan kaupunginosassa Kaukkari, Järvenpää ja Karisto. Järven etelärannassa sijaitsevat Nastolan Suppala, Villähde, Vanhakartano, Taavila ja Kyynärä. Pohjoisrannassa on vielä yksinäinen Tiiranmäki ja sen länsipuolella Koiskalan kylän peltomaisemat. Päijänne
Päijänne (ruotsiksi aikaisemmin "Päjäne") on Kymijoen vesistön pääjärvi ja Suomen toiseksi suurin järvi. Se sijaitsee Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Päijänteen laskujoki Kymijoki virtaa Suomenlahteen. Päijänteen vesipinta-ala on noin 1 100 neliökilometriä, minkä lisäksi on saaria noin 330 neliökilometriä. Rantaviivan pituus on noin 2 789,15 km. Päijänteessä sijaitsee Suomen sisävesien syvin kohta, jonka syvyys on 95,3 metriä. Rääveli (järvi)
Räävelin vedet laskevat Heinolan kirkonkylässä sijaitsevan Sulkavankosken kautta Konniveteen jonka eteläpäästä Kymijoki jatkuu jokimaisena. Sulkavankosken kulttuurihistoriallistakin arvoa omaava maisema myllyrakennuksineen on vastikään restauroitu veden virtausta paremmin kestäväksi. Kosken pituus on noin 150 m ja korkeuseroa sillä on vajaa metri. Neiturin kanava
Kanavareitti kulkee Kymijoen vesistön eri tasoilla sijaitsevien latvavesien poikki. Neiturin ja Kerkonkosken kanavat ovatkin poikkeuksellisia: Kohti latvavesiä kuljettaessa näillä kanavilla laskeudutaan alemmas. Keiteleen pinnan korkeus on noin 99,5 metriä merenpinnan yläpuolella ja Konneveden noin 95,4 metriä. Pielinen
Järven kaakkoispäässä Pielisjoen luusuassa sijaitsee Rahkeenvesi, joka jää Uimaharjun sillan kohdalla olevan Laiskanvirran taakse. Järvenosa on 4,6 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Rukavesi sijaitsee myös järven kaakkoispäässä ja se jää Laukkalansaaren ja Uimaharjun väliin. Se on 8,0 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Juuasta kahdeksan kilometriä kaakkoon sijaitsee Nunnanlahti, joka jää 3,6 kilometriä pitkän Vinkarinniemen taakse suojaan. Lahden pohjukassa sijaitsee Nunnanlahti. Erikoinen ja suojaisa järvenosa on Höljäkkä, jossa Retusaari ja sen saaristo peittää ulapalta taakseen kahdeksan kilometriä pitkän ja kapean alueen, jossa sijaitsee Kopraksen kylä. Kivijärvi (Kannonkoski)
Kivijärvi on Kymijoen vesistön Viitasaaren reittiin kuuluva järvi pohjoisessa Keski-Suomessa. Järven pinta-ala on 154,03 neliökilometriä, ja se on Suomen 30. suurin järvi. Järvi on noin 50 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 10 kilometriä. Kivijärven selät etelästä pohjoiseen ovat Kuivaselkä, Lintuselkä, Lokaselkä, Rutaselkä ja Kotkatselkä. Näistä Lokaselkä on suurin. Järven syvin kohta, noin 45 metriä, sijaitsee Lintuselällä. Kivijärven suurimpia saaria ovat Riansaari, Rutasaari, Iso Talviaissaari, Lehtosaari (Kivijärvi), Lehtosaari (Kinnula), Iso Kuoresaari, Saihosaari, Veitsaari, Heitsaari, Huhmarsaari, Siikasaari, Korpisaari ja Selkäsaari. Konnevesi
Hänniskylä, Hytölä, Istunmäki, Kärkkäiskylä (l. Kirkonkylä), Lummukka, Mäkäräniemi, Pukara, Pyhälahti, Rossinkylä, Siikakoski, Sirkkamäki, Särkisalo, Lahdenkylä, Pyydyskylä (l.Välimäki), Leskelänkylä, Jouhtikylä ja Tankolampi. Pyhävesi
Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 10,1 kilometriä pitkä ja 4,9 kilometriä leveä. Se muodostuu laajasta järvenselästä, josta työntyy eri suuntiin kapeita lahtia. Tällainen lahti on pohjoiseen työntyvä Kapiavesi, jonka pohjukassa on yhteys samankorkuiseen Pieneen Pyhäveteen. Etelään työntyy Raatolahti ja sen takana Siirilahti ja selältä pohjoiseen kurkottaa Varpulahti. Pitkälle itään ulottuu Haapaselkä, joka kapenee Kiepinsalmessa hyvin ahtaaksi. Tässä kulkee Kallaveteen johtavan järvenosien raja. Ennen rautatiesiltaa erkanee salmesta etelään Kurkilampi. Korholankosket
Korholankosket ovat Keski-Suomessa Kärkkäälän kylässä, Rautalammin reitillä Konneveden ja Hankasalmen rajalla sijaitseva koskiketju Vanginveden ja Kynsiveden välissä. Koskireittiin kuuluvia koskia ovat ovat Yläisenkoski, Keskisenkoski ja Hannulankoski. Ketjun yhteispituus on noin 1,3 km, putouskorkeus 2,1 m ja keskivirtaama lähes 60 m³/s. Se on Keski-Suomen maakunnan neljänneksi suurin rakentamaton koskialue. Koskista Keskisenkoski on perhokalastajien suosiossa ja vain siihen saa kalastuslupia. Se on noin 500 metriä pitkä, leveähkö ja vuolasvirtainen. Koskessa on ollut myös mylly, jonka historiasta kertoo kyltti virran varressa. Vesi on laadultaan hyvää ja sen väri on kirkas. Luontaisia saaliskaloja ovat järvitaimen, harjus, siika, hauki, ahven sekä istutetut kannat: järvitaimen ja kirjolohi. Pääasialliset saaliskalat ovat taimen ja harjus. Koski on Konneveden kunnan omistuksessa ja se kuuluu suunniteltuun Etelä-Konneveden kansallispuistoon. Kallavesi (Mäntyharju)
Järven rantaviivan pituus on 122 kilometriä. Rannat ovat jyrkkärinteisiä ja rantaan putoaa monin paikoin kalliojyrkanteen seinämiä. Järven rantojen lähiympäristössä on vain vähän peltoja. Järven rannoille ulottuvia taajamia ovat Mäntyharjun keskustaajama ja Kuomiokoski. Rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Mäntyharjun ja Mikkelin välinen raja kulkee Kallaveden itä-länsi-suuntaista järvenosaa pitkin. Mäntyharjusta alkava seututie 381 kiertää Kallaveden länsipuolen eteläpään ja jatkaa sitten itään. Kolmisoppinen (Orivesi)
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Syvänniemenmäen eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se alavaa maastoa. Järveltä on 400 metriä Kuhmoisten rajalle ja järven kiertää Iso-Löytäneeltä tuleva metsäautotie kauempaa. Paljavesi
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 11,2 kilometriä pitkä ja 8,7 kilometriä leveä. Järvi muodostuu pääpiirteissään kahdesta lähes suorasta järvenosasta, jotka tekevät järvestä T-kirjaimen muotoisen. Toinen järvenosista alkaa Anttolasta ja jatkuu länsi-lounaaseen 11 kilometriä, missä se kohtaa Kalmon ja Tarholan yhdistävän, kapean ja vajaa neljä kilometriä pitkän poikittaisen lahden. Kähkölänsaarista Anttolaan olevaa järvenosaa kutsutaan Vitjaseksi. Lahden pohjukat ovat nimeltään Kylälahti ja Tarholanlahti. Toinen T-kirjaimen muodostava järveosa on Parkkilasta alkava kuusi kilometriä pitkä ja kapea lahtimainen osa, joka on myös hyvin suoran muotoinen. Järvenosan nimi on Siiskonsalmi, jonka pohjoispäässä on Kiviniemenselkä ja sen lahtina ovat Enonlahti ja Punkanlahti. Nämä järvenosat kohtaavat kohtisuorasti Outulan kylän kohdalla. Kohtaamispaikalla sijaitsee Paljasaari, jonka eteläpuolelle etelään työntyy lyhyt Keskuslahti. Kapeasuista Keskuslahtea vartioivat lännessä Outulanniemi ja idässä Kaamalanniemi. Kaamalanniemen itäpuolella työntyy etelään 2,5 kilometriä pitkä Kalliosalmen ja Hampunsalmen yhteinen lahti. Se päättyy etelässä Outulanvirtaan, josta Paljavesi laskee Niiniveteen. Pyhälahti (Konnevesi)
Pyhälahti sijaitsee Ylä-Keiteleen natura-alueen ja Etelä-Konneveden kansallispuiston välissä. Ylä-Keiteleen Natura-alue muodostaa 3 641 hehtaarin kokoisen Natura 2000 -ohjelmaan kuuluvan suojelualueen. Suojelualue käsittää noin seitsemän kilometriä mannerrantaa ja useita kookkaita saaria, pieniä saaria sekä luotoja. Rannat ovat vaihtelevia ja maisemallisesti edustavia. Leimallisia ovat rantoja kiertävät rantakalliot sekä lahtien luhdat ja rantaniityt. Alueen pohjoisosassa suojelualueeseen kuuluu useita maisemallisesti ja luonnonarvoiltaan tärkeitä niemenkärkiä. Etelä-Konneveden kansallispuistoon kulkee veneily- ja melontareitti Neiturin kanavan kautta Etelä-Konneveden kansallispuistoon. Konnevesi (järvi)
Konnevesi on vedenlaatuluokitukseltaan erinomainen. Järven pohjoisosassa näkösyvyys on keskimäärin 5–6 metriä, joinakin talvina jopa 10–11 metriä. Näkösyvyys järven eteläosassa on noin 4–5 metriä. Suvasvesi
Suvasvesi on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Itä-Suomen läänissä Kuopion ja Leppävirran alueella. Järvi on osa Iso-Kallaa. Suvasvesi koostuu kahdesta avoselästä: Kukkarinselästä pohjoisessa ja Haapaselästä etelässä. Näitä kahta selkää erottaa saariryhmä. Suvasvedellä on kokonaisuudessaan 688 saarta. Suvasveden alue on pinta-alaltaan 234 neliökilometriä. Kukkarinselkä on epätavallisen syvä Suomen mittakaavassa, sillä se on syvimmässä kohdassaan 89,6 metriä syvä. Suvasvesi on Päijänteen (95,3 m) ja Inarijärven (91,8 m) jälkeen Suomen kolmanneksi syvin järvi. Suvasvesi on myös Kallaveden reitin kauneudestaan kuulun itäisen laskuhaaran eli Heinäveden reitin alkupää. Se rajoittaa koillisesta Suomen suurinta saarta Soisaloa. Pyyvesi
Järven rantaviivan pituus on 150,6 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 52,3 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata. Vapaa-ajan asutusta on harvakseltaan. Savonranta sijaitsee itäpäässä pohjoiseen tyntyvän pienten lahtien pohjukassa. Kokkolahden perällä sijaitsee pieni Kokkolahden kylä. Kuorevesi (järvi)
Järven pinta-ala on 2 380 hehtaaria eli 23,8 neliökilometriä. Se on 20,1 kilometriä pitkä ja 5,7 kilometriä leveä. Järvi on muodoltaan pitkänmuotoinen järvi, mutta se on erityisesti pohjoisosiltaan niemien, lahtien ja saarien pirstomaa. Eteläpäässä aukeaa laajoja jävenselkiä. Eteläpäässä sijaitsee Suinuselkä, joka on 2,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen yhdistää Vuohiselkään Saloniemen ja Korppusen välinen Suinusalmi. Vuohiselkä, joka on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä, jää Suinusalmen ja Monninsalmen väliin. Monninsalmi jää Monninniemen ja Tervatehtaanniemen sekä Vohlasaaren väliin. Seuraavaa järvenosaa Kirkkoselkää riittää Särkiniemeen ja sen edustalla sijaitsevaan Kuoresalolle asti. Kirkkoselän huomattavin piirre on Kirkkoniemi, jossa sijaitsee Kuoreveden kirkko. Kirkkoniemen pohjoispäässä sijaitsee myös Käpinniemen kalliomaalaus. Kirkkoselkä on 2,7 kilometriä pitkä. Pielavesi (järvi)
Pielavesi on Kymijoen vesistön Rautalammin reittiin kuuluva järvi Pielaveden kunnassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 110 km², ja pinnankorkeus 102,3 m merenpinnan yläpuolella. Pielavesi saa vetensä Kymijoen vesistön latvajärvistä: luoteesta Koivujärvestä Koivujokea pitkin sekä koillisesta Lampaanjärvestä Lampaanjokea pitkin. Muut Pielaveteen laskevat vesistöt ovat pieniä. Pielaveden vedet puolestaan jatkavat matkaansa etelässä Säviänvirran kautta samassa tasossa sijaitsevaan Nilakkaan. Onkivesi
Onkivesi on pohjois–eteläsuunnassa 28 km pitkä ja 2–8 km leveä, rantaviivaltaan hyvin rikkonainen järvi. Onkivettä pirstovat yli 200 saarta ja lukemattomat niemet ja lahdet, kuten Lapinlahti, Jynkänlahti, Leppälahti ja Onkilahdet. Saarista suurimpia ovat Myhkyrinsaari, Harkonsaari, Ulmansaari, Martikkalansaari ja Viitasaari. Järven osa-alueita ovat eteläiset Niskanselkä ja Karvaselkä, keskiosan varsinainen Onkivedenselkä sekä pohjoiset Paasiselkä ja Nerkoonselkä. Järven itärannalla sijaitsee Lapinlahden kirkonkylä. Järvi on hyvin matala, keskisyvyys on vain 3,17 m ja suurin mitattu syvyys 36,49 m. Kuten todettua, rantaviiva on hyvin mutkikas, ja sillä on pituutta 440 km. Konsu järv
Järven pinta-ala on 139 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 km (kuutiokilometriä) eli 8,1 miljoonaa m . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja. Konnevesi
Istunmäkeen, kunnan itäosaan, Keiteleen ja Pohjois-Konneveden erottavan noin kilometrin levyisen kantaan poikki, rakennettiin vuonna 1927 Neiturin kanava. Konnitsa
Konnitsa oli kylä Viipurin läänin Pyhäjärvellä, Karjalankannaksella. Kylä sijaitsi Kiimajärven luoteispäässä, Pyhäjärven ja Räisälän rajalla. Kylän halki virtasi Konnitsanjoki, jonka kautta Kiimajärven vedet purkautuivat Suvantoon lähellä Tiurinkylää. Konnitsan naapurikylät Pyhäjärvellä olivat Hassinmäki ja Musakanlahti Kiimajärven rannalla, kaakkoon Konnitsan kyläkeskuksesta, sekä Kahvenitsa, joka sijaitsi Konnitsan itäpuolella. Pitkävesi (Orivesi, Längelmäki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja niiden lisäksi järveen laskee kaksi luontaista puroa. Koillisesta järven koillislahteen laskee Tunkelonlahti Kartiskasalmea myöten ja saman lahden suuhun laskee Myllyoja, joka on Syväjärven laskuoja. Syväjärvestä on Pitkäveteen 7,5 metrin pudotus. Järven lasku-uoma on Hernesalmi, joka on vain 70 metriä pitkä, ja joka laskee Junkanlahteen. Salmen molemmilla puolilla olevien järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Kynnösjärvi
Järven pinta-ala on 29 ha ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi sijaitsee aivan Renkajärven kaakkoispäässä sen jatkeena ja sen erottaa siitä alle 30 metriä leveä kannas. Kannasta pitkin kulkee Myllykylästä lounaaseen johtava tie. Kannaksesta kohoaa 15 metrin korkeuteen Visaniemi, jota Kynnösjärvi kiertää U-kirjaimen muotoisena. Visaniemen pohjoisrantaa kutsutaan Salmenhiekaksi ja kannaksen keskellä olevan aukon vieressä on maatalo nimeltään Salmi. Kynnösjärven lounaisrannassa kohoaa 35 metrin korkeuteen Salmenvuori. Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi muutakin maataloa ja niiden lisäksi parikymmentä vapaa-ajan asuntoa. Järvessä on yksi saari sen koillispäässä. Herajärvi (Kontiolahti)
Järven pinta-ala on 880 hehtaaria eli 8,8 neliökilometriä. Se on 12,9 kilometriä pitkä ja 2,9 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee Pielisen Purjeselän vieressä alle kahden kilometrin etäisyydellä Pielisen lounaisrannasta. Järviä erottaa toisistaan Kolilta alkava ja Herajoelle loppuva kallioalueiden ja harjujakson muodostama harjanne, jonka tunnettuja kohoumia ovat luoteesta lukien Mäkrä, Nuutilanvaara, Jauholanvaara ja Vesivaara. Myös järven lounaisrantaa seuraa harjanteiden sarja, jotka luoteesta lukien ovat Mörkövaara ja Ryläys, sitten Sammakkovaara ja Kolinvaara tai Heraniemenkoli. Riihiselän ja Eteläpääbselän sivulla kohoavat vielä Huuhkajavaara ja Kivivuori. Rautavesi (Sastamala)
Järven pinta-ala on 3 028 hehtaaria ja sen pituus on 18,3 kilometriä ja leveys 1−3 kilometriä. Kuloveden raja asettuu järviä erottavaan saaristoon, jossa kapeimmat salmet ja suurimmat virtaukset esiintyvät Salonsaaren ja Isosaaren kolmessa kapeikossa. Alavirran suunnassa Rautavesi päättyy Vammaskoskeen, jonka takana virtaa Liekovesi Tyrvään voimalaitokseen asti. Siitä saa alkuunsa 112 kilometriä pitkä Kokemäenjoki. Tärkeimmät Rautaveden lähteet ovat juuri näiden kautta Kulovedeltä saapuvat virtaukset. Näiden lisäksi Rautaveteen laskevat useat ojat ja joet, joiden valuma-alueiden piirteitä selostetaan tarkemmin Rautaveden alueessa. Tärkeitä tulo-ojia ovat muun muassa Toravanoja, Rautajoki, Heinijärvenoja, Lammentaanjoki, Koskenoja, Nohkuanoja, Uitonoja ja Ekojoki. Järven veden teoreettinen keskiviipymä on 14 vuorokautta. Iso Kokevesi
Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,6 hehtaaria. Se sijaitsee metsalueella ja sen rannat ovat soistuneita. Ympäristössä on laajempia soita, jotka muodostavat yhdessä ojitetun Isonevan. Seitsemän suo-ojaa ja Vähä Kokeveden laskuoja laskevat järveen. Järven oma laskuoja on 2,5 kilometriä pitkä ja yhtyy Kokemusjokeen Lähdekylässä. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja se on pääosin kapeaa avosuota. Pohjoisrannassa on yksi vapaa-ajan asunto, jolle johtaa metsäautotie. Vaskivesi–Visuvesi
Vaskivesi–Visuvesi on Pirkanmaalla Virroilla ja Ruovedellä sijaitseva järvenosa, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Artikkelin nimi on järvenosan viranomaisnimitys ja kansan suussa käytetään eri nimityksiä sen pienemmille osille, joita ovat esimerkiksi Visuvesi tai Vaskivesi. Pienemmillä osilla ovat vedenpinnat samalla korkeudella, minkä takia niitä voidaan kohdella saman järven eri osina. Sama tai lähes sama vedenpinnan korkeus on myös Tarjannevedellä, Palovedellä ja Ruovedellä. Jos nämä kaikki muodostaisivat yhden suurjärven Iso-Tarjanneveden, tulisi sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Se olisi silloin Suomen 18. suurin järvi, vaikka Vaskivesi–Visuvesi on yksinään on Suomen 86. suurin järvi. Edellisistä huomioista huolimatta Vaskivesi–Visuvesi nimitetään artikkelissa järvenosan sijasta järveksi. Konnevesi
Konneveden Siikakoskella toimii Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen vuonna 1983 valmistunut tutkimusasema.
Tutkimustoiminnalla paikkakunnalla on pitkä historia. Silmutmäestä 188 m korkeudesta löytyy ainutlaatuinen Struven ketjuun kuuluva mittauspiste. Paikalle johtaa vanha metsäautotien pohja ja polku Konneveden läpi kulkevan 69 -tien varrelta. Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Silmutmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa . Paikassa kolmiomittaustornia ei enää ole. Ainoa merkki mittauspisteestä on reikä kivessä. Keski-Suomen mittauspisteitä koskevassa selvityksessä onkin mainittu, että mittauspiste voitaisiin kunnostaa tiedeopetuksen ja matkailun tarpeisiin esimerkiksi rakentamalla paikalle näkötorni . Kulovesi
Järven pinta-ala on 3 642 hehtaaria ja sen pituus on 18,4 kilometriä. Kulovesi on Suomen 100. suurin järvi. Suurimmat tulojoet ovat Nokianvirta, Siuronkoski, Saikkalanjoki, Lanajoki ja Kärppälänjoki, joista Nokianvirta on tärkein. Järvi on säännöstelty ja sen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä merenpinnan yläpuolella, mikä on myös Rautaveden vedenpinnan korkeus. Kulovettä on säännöstelty vuodesta 1957 alkaen ja säännöstely palvelee sekä Melon voimalaitoksen, Tyrvään voimalaitoksen ja Siuron voimalaitoksen tarpeita että järven vedenpinnan korkeuden vakauttamista. Järven keskisyvyys on 7 metriä, mutta syvimmillään se on 37 metriä. Järvessä on vettä 0,26 km. Valuma-alue on laaja, joten veden vaihtuvuus järvessä on nopeaa. Vesi viipyy Kulovedessä keskimäärin vain 21 vuorokautta. Pyhälahti (Konnevesi)
Pyhälahdella pihapiirit on sijoitettu joko viljelysten keskelle tai peltojen ja metsän rajaukseen. Tilat sijaitsevat vesistön läheisyydessä, matalilla kumpareilla ja selänteillä. . Pyhälahdelta on yli 20 km matka sekä Konneveden kirkonkylälle, että Sumiaisten taajamaan. Työmatka- ym. liikenne suuntautuu tasaisesti molempiin suuntiin. Keiteleen rannalla sijaitsee nykyään kaksi Pyhälahden naapurikylää Välimäki ja Särkisalo. Näissä kolmessa kylässä on vakituisia asukkaita noin 270, mutta kesän tullessa runsas loma-asutus jopa kolminkertaistaa määrän . Hiirenvesi
Järven rantaviivan pituus on 63 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 9 kilometriä. Rannat ovat metsämaata tai kosteikkoa ja peltomaata ei juurikaan ole. Rantojen lähiympäristöt ovat alavaa maata, mutta esimerkiksi Häihänvaara järven eteläosassa kohoaa 70 metriä järvenpintaa korkeammalle. Ainoa taajama tai kylä järven rannalla on Enon kirkonkylä. Enosta lähtee itäänpäin järven etelärantoja kiertävä seututie 514. Se ylittää Harpatinlahden pengertienä ja katkaisee lahdenperän omaksi vesialtaakseen. Järven länsirantoja seuraa kantatie 73, josta on yhdystie Kaltimon sillan yli Enoon. Kaveri
Kaveri (myös Cauveri, ) on yksi Intian suurimmista joista. Pituudeltaan Kaveri on 765 kilometriä. Se saa alkunsa Länsi-Ghatien vuoristosta, lounaisesta Karnatakan osavaltiosta ja virtaa Tamil Nadun läpi Bengalinlahteen. Kaveri on yksi hindujen pyhistä joista, ja sen rannoilla on useita pyhiinvaelluskohteita. Joen vettä ohjataan lukuisien kanavien kautta kasteluun. Kaveri-joella on myös vesiputouksia ja vesivoimaloita. Sen merkittävimmät sivujoet ovat Kabbani, Amaravati, Noyil ja Bhavani. Koljonselkä
Koljonselän pinta-ala on 4 047 hehtaaria eli 40 neliökilometriä. Se on 20 kilometriä pitkä ja 10 kilometriä leveä. Sen suurin järvenselkä Koljonselkä sijaitsee järven lounaispäässä. Se on seitsemän kilometriä pitkä ja alle kuusi kilometriä leveä. Sillä on kuusi selvästi erottuvaa lahtea. Viuhkoselkä työntyy Kiljonselän pohjoispäässä pohjoiseen ja leviää siellä neljä kilometriä leveäksi lahdeksi. Etelärannalla on leveä ja osittain suojeltu Hirtopohja, Kuoppalan pohjoispuolella yli kilometrin pitkä Päilahti, ja koillispäässä Rekisaaren takana lähes 2,5 kilometriä pitkä Savilahti. Hirtopohjan vieressä Kullanpään länsipuolella sijaitsee lahtimainen kapeikko, jonka päässä sijaitsevat Längelmäveteen johtavat kolme salmea. Koljonselän koillispuolella Piitansalmi ohittaa Saviniemen ja Salonsaaren. Salmen koillispuolella aukeaa Kirjaanselkä, sen kaakkoispuolella Huhkaimenselkä ja vielä sen pohjoispuolella Koivistonselkä. Tämä järvenosa on hyvin saaristoinen. Pienen Koivistonselän luoteissuuntaan työntyy pari kilometriä pitkä lahti, jonka perässä sijaitsevat Eräslahti ja Holminpohja. Koivistonselältä koilliseen työntyy 4,5 kilometriä pitkä ja 150–600 metriä leveä Karviansalmi. Sen päässä sijaitsee Säkki, joka yli kolme kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä. Nõmme järv (Kurtna)
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. 
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 km (kuutiokilometriä) eli 0,39 miljoonaa m .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä. Tarjannevesi
Järvessä on laskettu olevan 195 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 740 hehtaaria, mikä on noin 11,9 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin Tarjanteen saarista on Salonsaari, jonka pinta-ala on 490 hehtaaria. Se sijaitsee kuitenkin osaksi Ruovedessä ja sen molemmin puolin virtaavat lasku-uomina Syvinkisalmi ja Salonsalmi. Suurimpana saarena kokonaan Tarjanteessa sijaitsee Siperia, joka on 207 hehtaaria suuri. Muista saarista 48 ovat yli hehtaarin suuruisia, 144 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Muita huomattavia saaria ovat Honkanen, Iso-Kuusinen, Monosen Kuusinen, Vannottu, Palosaari, Kauttakala, Kilvensaari ja Haapasaari. Sen tilavuus on 695 miljoonaa kuutiometriä eli 0,695 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä ja suurin syvyys on 67,8 metriä. Konnunlahti
Järven pituus ja leveys ovat noin 5–6 kilometriä ja suurin syvyys 3 metriä. Nevanlahden tulvien aikana veden korkeus nousee jopa kolmella metrillä. Konnunlahteen laskevat Kivijoki, Junttilanoja (ven. "Juntolovka") ja Gluharka. Järven alkuperäinen 13 neliökilometrin pinta-ala on huomattavasti supistunut. Sen pohjoispuolella Lahdensuon alueella sijaitsee Juntolovon rauhoitusalue. Länsipuolella on Lahden kaupunginosa. Kokonjärvi (Urjala)
Järven pinta-ala on 474 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on kuusi saarta, joista suurimmat ovat 130 metriä pitkä, mutta kapea, Kattissaari, hieman lyhyempi Kivikari ja Mustaniemen vieressä oleva 130 metriä pitkä suosaari. Järveen laskee 117 ojaa, joista huomattavimpia ovat Kivenkorvensuon ja Karjalammin yhteinen laskuoja Koivulanlahteen, Lahmajärveltä tuleva Välkkilänoja ja palosuon kuivatusvesiä tuova johto-oja. Järven laskujoki Kokonjoki lähtee järven luoteispäästä Ikaalasta ja laskee Rutajärveen. Järvi on 4,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 18,6 kilometriä. Hiirenvesi
Järvessä on laskettu olevan 44 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 16 ha, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista viisi on yli hehtaarin suurisia, 37 yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Kokkosenvaaran ja Häihänniemen välissä sijaitsee puolet näistä saarista. Suurin on nimeltään Suurisaari, joka on 300 metriä pitkä. Muita nimettyjä saaria ovat Mökkisaari, Suursaari, Palosaari ja Halkosaari. Viidellä saarella on vapaa-ajan asuntoja. Joukiisessa sijaitsee kymmenen saarta. Suurimmat niistä ovat Iso Kiimasaari, Pienet Kiimasaaret, Juurikkasaaret ja Silkunsaari. Joukiisen lahdensuulla sijaitsevat vielä Kana- ja Kalliosaari. Niskaveden yläpuolella olevat Putaansaari ja kanavalla halkaistu Häihänsaari kuuluvat yhdeksän saaren kokonaisuuteen. Myös Niskavedessä on pieniä saaria. Pielinen
Kuokkastenjärvi on erillinen järvenosa, joka alkaa Aronsalmesta ja se on 8,1 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se sijaitsee järven luoteispään länsiosassa. Lahdenpohjukkaan laskevassa Pöyhölänjoen joensuussa Kuokkastenkosken voimalaitos. Lieksan kaupungin keskusta sijaitsee Mönninselän rannassa. Lahden pohjukka on järven pääakselin suuntaisena 14,5 kilometriä pitkä, mutta sen lahdensuu aukeaa kohtisuoraan Mahonselkänä, joka on viisi kilometriä leveä ja 6,5 kilometriä syvä. Jauhiainen on itärannalla Vuonislahden kylän ja yli 20 metriä leveän salmen takana sjaitseva järvimäinen lahti. Se on 5,1 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Nivusjärvi
Järven pituus on 1,6 kilometriä, leveys 750 metriä ja sen pinta-ala on 67 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven lounaispuolella Nivuksenevan ja Isonevan välissä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Nivuksenevan keidassuo, jonka kermit ovat järven rannan suuntaisia. Vain osa ympäristön soista on ojitteuna. Isonevalla on laaja turvetuotantoalue, joka ulottuu 200 metrin päähän järven etelärannasta. Järveen laskee kymmenisen ojaa ja yksi suo-ojista on samalla Hautalammen laskuoja. Hautalammen eteläpuolella sijaitsee toinen turvetuotantoalue. Järven oma laskuoja lähteen järven itärannalta ja kulkee pääosin kaivettuna 3,5 kilometriä pitkänä uomana, joka laskee Kuivasjärveen puoli kilometriä pohjoiseen Karilahdesta. Rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta neljää pientä metsäistä kohtaa. Näinin kohtiin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet pohjoisesta Pihlajankylältä. Längelmävesi
Järven pinta-ala on 13 304 hehtaaria eli 133 neliökilometriä. Se on 29 kilometriä pitkä ja 22 kilometriä leveä. Järven muoto on sokkeloinen ja siitä erottuu luonnollisella tavalla niemien ja saarien erottamia järvenselkiä. Ninive
Antiikin Ninive sijaitsi Tigris- ja Khosr-jokien rannalla. Sen pinta-ala oli 7 neliökilometriä. Kaupungin pituus oli 12 kilometriä. Rauniot sijaitsevat nykyisen Mosulin laitamilla. Konevitsa
Saaren varhaisemmasta historiasta ei ole varmoja tietoja. Luostarin perustamisesta kertovien lähteiden mukaan siellä oli karjalaisten pakanallinen uhripaikka Hevoskivi ("Konj-kamen", Конь-камень). Kivi sijaitsee noin kilometrin luostarista pohjoiskoilliseen Pyhävuoren länsirinteen juurella. Se on yhdeksän metriä pitkä, kuusi metriä leveä ja noin neljä metriä korkea muodoltaan pyöristynyt graniittilohkare. Lohkare muistuttaa muodoltaan hevosen päätä. Sen päälle on rakennettu tsasouna. Saaren venäjänkielinen ja siten myös nykyinen suomenkielinen nimi johtuvat Hevoskivestä tai ehkä saaren oletetusta alkuperäisestä karjalaisesta nimestä Hevossaari. Konnivesi
Konnivesi on järvi Kymijoen vesistössä Kymijoen alkuosan järvireitin varrella. Järvi sijaitsee Päijät-Hämeen ja Kymenlaakson maakuntien rajamailla Heinolan ja Iitin kuntien alueella. Suur-Längelmävesi
Längelmäveden reittinä tunnettu järvien virtaussuunta purkautuu Kaivannon kanavan kautta Roineeseen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 2 180 km² ja sen järvisyys on 17 prosenttia. Längelmävesi on Kuoresalon saaren salmien, eli Rönninsalmen ja Kuoresalmen, kautta yhteydessä koillisessa sijaitsevaan Koljonselkään, jonka perukassa sijaitsee Säkki. Längelmäveden eteläpäässä on avattu vuonna 2014 uudelleen veneyhteys Iharin läpi Pälkäneveteen , mutta sen kautta vaihtuu vain vähän vettä. Pitkävesi (Kuhmoinen)
Järven pinta-ala on 645 hehtaaria eli 6,4 neliökilometriä ja se on 10,6 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 37,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0376 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25,4 metriä. Siinä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 28 hehtaaria, mikä on noin 4,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli hehtaarin suuruisia, 28 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 49,8 kilometriä. Konnivesi
Konnivedellä on Heinolan, Vuolenkosken ja Sulkavankosken väleillä viralliset laivareitit reimareineen. Kesäisin järvellä kulkee kaupallistakin liikennettä. Järvi on luodattu merikarttaa varten tarkkaan vasta viime vuosina. Sen sijaan Heinolan länsipuolisesta Ruotsalaisesta merikartta on ollut saatavilla lähes 100 vuoden ajan. Konnivesi
Konniveden kaakkoiskulmalla on Iitin kuntaan kuuluva Vuolenkosken kylä. Vuolenkosken voimalaitos sulkee toistaiseksi Kymijoen käyttömahdollisuuden veneilyreittinä. Vuolenkoskelta pari kilometriä koilliseen on Kimolan kanavan läntinen suuaukko. Kanavasta ei vielä pääse veneillä läpi koska siinä on vain tukkinippujen nostoon soveltuva laitteisto joka on nyt purettu ja työt jatkuvat veneväylän auki saamiseksi Matkailupiirit ovat toivoneet kanavan muuttamista veneilylle soveltuvaksi jolloin Konnivedeltä pääsisi Pyhäjärvelle ja edelleen Kuusankoskelle. Mouhijärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 687 hehtaaria ja sen pituus on 5,2 kilometriä ja leveys 1,5 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa noin 12 kilometriä pitkä Mouhijoki (eli Kiikoisjoki eli Kolusjoki), joka laskee Kiikoisjärveen ja sitten Jaaranjokena Sääksjärveen, josta se jatkaa Kauvatsanjokena kohti Puurijärveä ja lopulta Ala-Kauvatsan jokena Kokemäenjokeen. Kuorevesi
Kuorevesi sijaitsee Pirkanmaan ja Keski-Suomen välisellä vedenjakaja-alueella. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeudelle merenpinnasta. Erikoinen luonnonnähtävyys on entisen Kuoreveden ja Jämsän rajan tuntumassa sijaitseva Ruuhivuori, joka kohoaa äkkijyrkästi liki 50 metriä viereisen Ruuhijärven pinnasta. Kuoreveden alue kuuluu Kokemäenjoen vesistöön ja maisemakuvassa on Järvi-Suomen piirteitä. Kaksi suurinta järveä ovat Kuorevesi ja Eväjärvi, joka sijaitsee osittain Längelmäen puolella. Edellinen purkaa vetensä Keuruun reitin, jälkimmäinen Längelmäveden reitin vesistöön. Pienempiä järviä on näiden lisäksi useita kymmeniä. Entisen kunnan rajaseuduilla on suuria yhtenäisiä, miltei erämaisia metsäalueita. Kuorevesi (järvi)
Suurimmalle järvenselälle Kovionselälle pääsee Kirkkoselältä myös Kuoresalon itäpuolelta kapeaa Marttilansalmea pitkin. Sen pohjoisena rajana toimivat alle kolmekilometriset Salmianniemi ja Kuoreniemi, joiden väliin jää 30 metriä leveä salmi. Kovionselän rannoilta työntyy eri suuntiin pitkiä lahtia ja ulos joitakin niemiä niin, että sen pohjoisosa muuttuu niiden vuoksi rikkonaiseksi. Esimerkiksi itärannasta työntyy pohjoiseen kilometrin pitkä lahti, jonka pohjukkaa kutsutaan Evälahdeksi. Selän länsirannassa on lähes neljä kilometriä pitkä lahti, jonka laajinta osaa kutsutaan Vessarinseläksi. Siitä haarautuu etelään pienempi Tervalahti, joka jää Murtoniemen suojaan. Ahvenkosken sillat
Eurooppatie E18 eli valtatie 7 rakennettiin moottoritieksi Koskenkylän ja Kotkan välillä vuosina 2011–2015. Ahvenkoskelle tuli kolme uutta moottoritiesiltaa Kymijoen yli. Lännestä Markkinamäen tunnelista katsottaessa on ensin Ahvenkosken läntiset vesistösillat, kummallekin ajosuunnalle oma jännitetty 6-aukkoinen betoninen palkkisilta. Niistä pohjoinen silta on kokonaispituudeltaan noin 273 metriä, neljä keskimmäistä jänneväliä ovat kukin 45 metriä ja kumpikin reunajänne 40,15 metriä. Eteläinen vesistösilta on hieman lyhyempi, se kokonaispituus on noin 258 metriä, keskijänteet vastaavasti 42-metrisiä ja molemmat reunajänteet 36,15 metriä pitkiä. Kuorevesi (järvi)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 146,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,1469 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 46,3 metriä. Järven keskiosalle on luonteenomaista järvenpohjan vaihtelevat muodot. Matalikkojen ja saarten vieressä sijaitsee jyrkkärinteisiä syvänteitä ja näiden vuorottelu saa järvenpohjan ”näyttävän mäkiseltä”. Syvin kohta sijaitsee Kovionselällä Kovionsaaren ja Riuttasaaren edustalla olevassa pitkittäisessä neljä kilometriä pitkässä syvänteessä, joka kulkee Kuoresalon ja Särkiniemen välistä kohti etelää Kirkkoselälle. Sekä Kirkkoselällä että Kovionselällä on useita yli 30 metriä syviä pieniä syvänteitä. Vuohiselällä sijaitsee laajempi 25-metrinen syvänne Enonvesi (Mäntyharju)
Enonvesi on järvi Mäntyharjun ja Pertunmaan kuntien alueilla Etelä-Savossa. Enonvesi muodostaa Ylä-Rievelin kanssa pinnankorkeudeltaan samalla tasolla olevan järven, jonka eteläinen osa se on. Järvien yhteinen pinta-ala on 33,51 km². Pyhälahti (Konnevesi)
Pyhälahti on kylä Konnevedellä, Keski-Suomen maakunnassa Keiteleen järven Pyhälahden rannalla. Pyhälahden kylä sijoittuu Konneveden kunnan pohjoisosaan Särkisalon koulupiiriin. Pyhälahti ympäristöineen on osa valtakunnalliseti merkittävää Natura 2000 järviluontoympäristöä. Osana vesiluontoa Pyhälahti sijaitsee kahden järviluonnonsuojelualueen välissä. Pohjoisessa on Ylä-Keiteleen natura-alue ja etelässä Etelä-Konneveden kansallispuisto. Orivesi (Saimaa)
Orivesi on Vuoksen vesistöön kuuluva ja Suur-Saimaaseen luettava järvi Liperin, Rääkkylän, Savonlinnan ja Kiteen alueilla Pohjois-Karjalassa ja Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 601 km², ja pinnankorkeus 75,9 metriä merenpinnan yläpuolella. Orivesi saa vetensä koillisesta, Pielisen reitin vedet kokoavasta Pyhäselästä kapeiden Arvin- ja Kivisalmien kautta; kaakosta Kiteen Pyhäjärvestä Puhoksen kosken ja Hiiskosken kautta; ja pohjoisesta Viinijärvestä Taipaleenjokea pitkin. Orivedestä vedet jatkavat matkaansa lounaassa Orivirran, Pyyveden ja Enonveden kautta Haukiveteen, ja osin myös etelässä Pistalanjärven ja Raikuun kautta Puruveteen. Kyynijärvi
Järven pituus on 400 metriä, leveys 300 metriä ja sen pinta-ala on 8,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa, joista pitempi lähtee Haukijärvestä Koukkujärven kaatopaikan vierestä, se kulkee autoratojen alla ja laskee järven koillisrantaan. Kyynijärven laskuoja on Kyynioja, joka lähtee etelärannasta ja kulkee valtatien 11 alitse ja mutkittelee Nokian asuinalueiden läpi etelään. Siellä se yhtyy Laajanojaan 300 metriä ennen sen laskemistaan Nokianvirtaan. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 36 vuorokautta. Lyhyt aika on seurausta järven pienestä tilavuudesta suhteessa sen laajaan valuma-alueeseen. Järven rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsämaata ja ne ovat autiot. Autoradalta tulee tie järven itärantaan ja eteläisiä rantoja seuraa kävelypolku. Valtatie 11 ohitta järven 150 metriä etelässä. Vatavesi
Järven pituus on 800 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 10 hehtaaria. Se sijaitsee kilometrin verran pohjoiseen Leppäsjärvestä ja Parkanonjärvestä pari kilometriä itään. Järvi jää Vatavedenkankaan ja Välikankaan väliin. Välikangas erottaa sen viereisestä Karhujärvestä. Järveen laskee kymmenen suo-ojaa pienialaisilta soilta ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se kulkee kilometrin matkan eteläiseen suuntaa ennen kuin se yhtyy Karhujärven laskuojaan. Oja laskee Leppäsjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rannat ovat pääosin suota, mutta molempiin kovanmaan rantoihin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Parkanon Yliskylästä. Vuolenkoski
Kylästä etelään päin kulkee Kymijoki, jossa Vuolenkosken sillan eteläpuolella sijaitsee Koskenniskan kylään rakennettu vesivoimalaitos (valm. 1959). Koskenniskan kevyenliikenteensillan pohjoispuolella on Konnivesi, jonka kautta pääsee vesitse Heinolaan (n. 17 km), ja edelleen Ruotsalaisen kautta Päijänteelle. Pohjois-Iitissä on kaksi kylää: Kymijoen länsipuolinen alue on Vuolenkoski, ja itäpuolinen alue Koskenniska. Huutotöyry on koko Vuolenkosken–Koskenniskan alueen yhteinen postitoimipaikan nimi, jonka muuttamisesta Vuolenkoskeksi on keskusteltu kyläkokouksissa jo vuosia. Jännevirta
Jännevirta on kahteen kuntaan jakautunut kylä noin 20 kilometriä Kuopion keskustasta koilliseen. Kylä sijaitsee samannimisen virran rannalla ja Joensuun suuntaan johtavan valtatie 9:n varrella. Kylä kuului aiemmin Kuopion maalaiskuntaan, mutta Siilinjärven perustamisen yhteydessä vuonna 1925 kylä puolitettiin. Nykyään kylän länsiosat kuuluvat Siilinjärveen ja itäosat Kuopioon. 
Jännevirta tunnettiin pitkään muun muassa vuonna 1951 valmistuneesta sillastaan. Vuoden 2018 toisella puoliskolla otetaan käyttöön uusi silta, joka on entistä korkeampi eikä tieyhteyttä enää siksi tarvitse katkaista sillan ali syväväylää kulkevan vesiliikenteen vuoksi. Uuden Jännevirran sillan alikurkukorkeudeksi tuli 24 metriä ja pituudeksi 577 metriä, jolloin se on Suomen kuudenneksi pisin silta. Ennen siltoja virran yli kuljettiin lautalla ja lossilla. Velhonvesi
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painaumassa, jonka kautta kaikki Eväjärven valuma-alueen vedet virtaavat. Järven luoteispuolella kohoavat Kantovuori ja Kurunvuori 50 metrin korkeuteen ja kaakkoispuolella Velhonmäki yhtä korkealle. Rantaviivalta erottuvat kaksi niemeä, joissa on asutusta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, joista suurempi sijaitsee pohjoisen niemen kärjessä. Sen rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Muutamassa kohdassa järvelle näkyy pieniä peltopalstoja. Järven rannoilla asutaan edelleen kiinteästi, mutta niiden lisäksi rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee useimmin tiet Eväjärvelle ja Halliin kulkevalta kylätieltä. Oriveden ja Jämsän välinen kuntaraja ylittää järven sik-sak-muotoisesti niin, että noin neljäsosa jää Oriveden puolelle. Reinin–Mainin–Tonavan kanava
Reinin–Mainin–Tonavan kanava eli Mainin–Tonavan kanava () on Saksassa sijaitseva vuonna 1992 valmistunut kanavareitti, joka ulottuu Mainzin kaupungista Itävallan rajalle saakka. Se yhdistää Reinin ja Tonavan joet. Kanavareitti on noin 677 kilometriä pitkä, josta Bambergista Kehlheimiin ulottuva Main–Tonava-kanavaosuus on noin 171 kilometriä. Ruovesi
Ruoveden halkaisee kahtia Kokemäenjoen vesistöön kuuluva Näsijärven, Ruoveden ja Tarjanneveden muodostama vesistö, joka kokoaa kunnan alueella Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reittien vedet. Ähtärin reitin vedet laskevat Visuveteen, joka laskee Kaivoskannan kanavan kautta Tarjanneveteen. Pihlajaveden reitti purkautuu Tarjanneveteen pohjoisesta Virtain puolelta. Tarjannevesi laskee Salonsaaren ympäri Syvinginsalmen ja Salmiansalmen kautta Ruoveteen, johon yhtyy idästä Keuruun reitti. Ruovesi puolestaan laskee Kautun kanavan kautta Jäminginselkään ja tämä lopulta Muroleen kanavaa myöten Näsijärveen. Järvenselkiin yhtyy lisäksi monia pienempiä jokia ja puroja. Ruoveden poikki kulkee myös vesistön katkoma harjujakso kaakosta Siikakankaalta kirkonkylän ja Visuveden kylän kautta luoteeseen. Etelässä Oriveden rajalla sijaitseva laaja Siikaneva kuuluu koko Etelä-Suomen huomattavimpiin suoalueisiin. Suolle on rakennettu retkeilyreitti pitkospuineen. Kirkonkylän luoteispuolella sijaitsee Helvetinjärven kansallispuisto. Puruvesi
Puruvesi on Saimaaseen kuuluva järvi, joka sijaitsee Savonlinnan ja Kiteen alueella Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan rajalla. Se on saarekas kuten Saimaa yleensäkin mutta eroaa Saimaan muista osista ja yleensäkin tyypillisestä suomalaisesta järvestä kirkasvetisyydellään. Järven pinta-ala on 420,86 km², ja siinä on 720 saarta. Järvi on Oriveden ja Pihlajaveden välillä. Se voidaan myös katsoa Suur-Saimaan isoksi lahdeksi, sillä virtaus yläpuolisesta Orivedestä Puruveteen on hyvin vähäinen. Punkaharju jakaa järven kahtia Isoon- ja Pieneen-Puruveteen. Nämä ovat vesiyhteydessä toisiinsa järven molemmista päistä Tuunaan- ja Punkasalmien kautta. Yhdystie 8890
Yhdystie 8890 on Suomen tieverkon osuus Kainuussa. Tie alkaa Ristijärveltä seututieltä 888 ja kulkee Emäjoen länsipuolta Karpinvaaran ja Oravivaaran kautta Hyrynsalmelle. Tien pituus on noin 24 kilometriä, ja siinä on noin kahdeksan kilometriä pitkä suora, aikoinaan Suomen pisin. Oravivaarassa on Kaunislehdon talomuseo. Yhdystie 8890 on valtatien nro 5 vanha linjaus. Tien varrella Ristijärvellä on Möykkysenjoen museosilta. Loitimo
Järven rantaviivan pituus on 81 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 11 kilometriä. Rannat ovat pääsääntöisesti alavaa metsämaata, jossa on pieniä soistuneita kohtia. Järvenselältä voi tunnistaa muutamia mäkiä, joista eteläinen Mustavuori kohoaa 60 metriä vedenpintaa korkeammalle, Suhanniemen kärki 40 metriä, Oskolankosken Vintilänvaara 80 metriä, läntinen Toivonvaara 110 metriä ja pohjoisen Konnunniemen mäki kohoaa 70 metriä vedenpintaa korkeammalle. Konnunniemessä viljellän vielä maata. Tuupovaaran taajama sijaitsee Ylä-Lehmosta yli kilometrin pohjoisempana, joten sitä ei enää lueta järven piiriin kuuluvaksi. Seututie 495 kiertää järven lännestä ja seututie 496 menee järvestä idässä ohi. Yhdystie 15625 yhdistää nämä tiet pohjoisen suunnalla. Heinäveden reitti
Karvion kanava on yksisulkuinen kanava Karvion kylässä. Kanava yhdistää Kermajärven Karvionjärveen. Karvionjärveltä on yhteys Suvasveteen, jota myöten pääsee Kuopioon asti. Kanava on 300 metriä pitkä ja se on Heinäveden vanhin kanava, rakennettu 1895–1896. Rakentaminen maksoi yhteensä 120 206 markkaa. Kanavassa liikennöi varsinkin kesäaikaan paljon laivoja. Kanavan yli kulkee silta, valtatie 23, jonka alikulkukorkeus on 11 metriä. Sen vieressä virtaa Karvionkoski, joka on suosittu kalastuskoski. Pudotuskorkeutta kanavalla on 1,8 metriä. Kallavesi
Kallaveden eteläosan pinta-ala on 31 600 hehtaaria eli 316 km². Se on 52,2 kilometriä pitkä ja 21 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 1 088 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 564 kilometriä. Järvialtaan keskisyvyys on 9,7 metriä ja suurin syvyys on 75 metriä. Sen tilavuus on 3 070 miljoonaa m³ eli 3,07 km³. Kallaveden eteläosalla ei ole yhtenäistä suurta järvenselkää, sillä saaret ja niemet jakavat sen pienempiin järvenosiin, joilla on paikallisten antamia nimiä. Etelä-Kallavesi alkaa Kallan silloista Kellonselällä ja sekä Karhonsaari että Vaajasalo ovat rajana Juurusveden suuntaan. Juurusvedelle pääsee Toivalansalmesta, Karhonsalmesta tai Kortesalmesta. Sekä Vaajasalon että Säyneensalon eteläpuolella aukeaa etelään Ollinselkä, joka laajan saariston jälkeen muuttuu Hirviseläksi. Se jatkuu avoimena kaakkoon aina Vehmersalmeen, joka kuuluu Kallaveteen Vehmersalmen siltaan asti. Se takana aukeaa Suvasveden Kukkarinselkä. Hirviselän eteläpuolella aukeaa vielä Puutosselkä, jota rajaavat idästä ja lännetsä järvelle työntyvät niemet. Niiden väliin jää 500 metriä leveä Puutossalmi, joka on samalla suuremman kokonaisuuden Etelä-Kallaveden rajana. Eteläpuolen Sotkanselkä on laaja, mutta siellä järvi samalla kapenee hieman. Sotkanniemen ja Hyvärilänniemen väliin jää Humalalahti ja sen edustalle Humalaselkä. Järvi on täällä saarista sokkeloinen ja kapean muotoinen. Eteläpuolella aukeaa Koirus, jonka kaakkoisosa on saaristoa. Koiruksen kaakkoinen raja kulkee Hartikansalossa, jonka eteläpuolella sijaitsee Konnuksen kanava, Pirttikoski ja Emäkoski. Näiden takana alkaa Saviveden Viiksinselkä. Hartikansalon pohjois- ja länsipuolella sijaitsevat Yytönselkä ja Petronselkä. Etelässä sijaitsevasta Leppävirrasta alkaa 10 kilometriä pitkä Särkiniemi, jota kiertää Arkkuselkä, Oravilahti, Ollinsalmi, Kalliosalmi ja kahdeksan kilometriä pitkä Särkilahti. Särkilahden perukalla sijaitseva Uitukka yltää Leppävirralle asti. Koillisväylä
Koillisväylä eli Pohjoinen meritie () on Aasian pohjoispuolitse Atlantin valtamerestä Tyyneenmereen johtava avomeritie, pituudeltaan noin 6 500 kilometriä. Suurimman osan vuotta meritie on jäässä, ja koko väylä ollut historiassa auki vain tavallisesti kaksi kuukautta vuodessa, koska Laptevinmeri on ollut jäässä lokakuulta heinäkuun loppuun. Nykyään Koillisväylä on kuitenkin auki yli kaksi kuukautta vuodessa. Jäämerellä on vähiten jäätä syyskuussa. Ukonvesi
Järvialueen pinta-ala on 2 420 hehtaaria eli 24,2 km². Sen alue on ulkomitoiltaan 17,9 kilometriä pitkä ja 6,5 kilometriä leveä. Se muodostuu yhdeksästä osasta, jotka ovat pohjoisesta lukien seuraavat: Mikkelin kaupunkialueen itäpuolella sijaitsevat Mustaselkä, Launialanselkä ja Pappilanselkä, Laajaharjun itäpuolella Annilanselkä, Porrassalmella Kyyhkylänselkä, sen eteläpuolella Siikasalmen alla Ukonvesi, ja alinna Päähkeenselkä, josta reitin vedet poistuvat Juurisalmen kautta Louhiveteen. Päähkeenselältä työntyy koilliseen Leppäselkä ja sen takana Pohjoisselkä. Ukonveden tilavuus on 143,2 miljoonaa m³ eli 0,14 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 30,4 metriä.
Ukonvedessä on laskettu olevan 97 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 147 ha, mikä on noin 5,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 on yli hehtaarin suurisia, 74 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Annilanselän eteläpuolella sijaitsevat suuret Annilansaari, Pynnönsaari ja Ajosaari. Ukonveden selällä sijaitsevat Papinsaari ja Vassarinsaari. Niiden eteläpuolella sijaitseva Puuskansaari on nimestään huolimatta niemi.
Ukonveden rantaviivan pituus on 163 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 34 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata ja peltoalueita. Pappilan- ja Launilanselkiä reunustavat Mikkelin kaupunkialueen taajama-alueet. Peltoalueiden kyläasutus sijaitsee lähellä vedenrajaa ja rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta. Valtatie 13 kiertää järven länsirannat ja yhdystie 4321 ylittää Juurisalmen ja kulkee sitten koilliseen. Kantatie 62 lähtee Mikkelistä ylittäen ensin Pappilanselän salmen Kirkkovarkauden siltaa myöten ja jatkaen kaakkoon Puumalan suuntaan. Hiirenvesi
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 8,5 kilometriä pitkä ja 6,8 kilometriä leveä. Se on muodostunut Kaltimon voimalaitoksen patoaltaasta, joka on tulviessaan yhdistänyt järviä yhdeksi järveksi. Pielisjoen virtapaikat ovat yleisen tulkinnan mukaan jokea, mutta seisovat allasalueet ovat järviä. Tällainen järviallas alkaa Pajarinniemen kohdalla ja se loppuu Enon kohdalla olevan Kaltimon siltaan. Pajarinniemestä alkavaa järvenselkää kutsutaan Hiirenvedeksi. Se on 6,7 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Hiirenveden eteläpäässä siitä työntyy itään erillinen järviallas Joukiinen, joka on 3,3 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Kolmas järviallas alkaa Putaan- ja Häihänsaarista ja päättyy Enossa Pielisjoen ylittävän pengertien ja Kaltimon sillan kohdalla. Sitä osuutta kutsutaam Niskavedeksi ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Ouluvesi
Järven pinta-ala on 396 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä. Se on 7,3 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä, mutta järvi on kuitenkin moniosainen. Kantatie 68 kulkee Ähtäristä järven länsirantaan pitkin pengertie, jossa on sillan alla 50 metriä pitkä aukko. Saman salmen pohjoispäässä sen ylittää taajamasta tulevan kadun pengertie, jossa on sillalle tehty 20 metrin aukko. Siltojen väliin jää 800 metriä pitkä salmi. Siltojen pohjoispuolelle jää järven pohjoisosa ja eteläpuolelle eteläosa, joka on suurin järvenosa. Pohjoisosassa on luoteeseen työntyvä 1,5 kilometriä pitkä Laajalahti, joka on hyvin kapea. Myös sen poikki kulkee pengerretty tie. Lahdensuun vieressä sijaitsee lyhyt Keihäsniemi, jonka vieressä on Kuikanlahti. Lahti jatkuu etelään 800 metrisenä Niemenpäänlahtena. Lahti kiertää noin 40 metriä korkean Mustikkavuoren taakse. Siltojen eteläpuolelle jää vielä 4,3 kilometriä järveä jäljelle. Suuren Hyvölänsaaren takaa aukeaa järvenselkä, josta työntyy länteen Hyvölänlahti. Järvenselän eteläosassa aukeaa Kaijanniemen takana järven eteläpää, missä laskee Inhanjoki Ryötönsaaren kummaltakin puolelta järveen. Eväjärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 890 hehtaaria eli 8,9 neliökilometriä. Se on 8,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järvi ei käytännössä ole aivan näin leveä muuta kuin järven kapeassa eteläpäässä,
jossa lounaaseen päin työntyi 2,0 kilometriä pitkä lahti Kilvenvesi. Kilvenvesi on yhteydessä järven pääosan eteläiseen lahteen 30 metriä leveän Kilvensalmen kautta. Eteläinen lahti on neljä kilometriä pitkä, mutta 800 metriä leveä. Lahti on Eväjärven kylän alueella. Järvenselkää kutsutaan Kolhinseläksi ja tämä on ollut myös järven toinen nimi. Sõrvenniemi
Sõrvenniemi on pituudeltaan 32 kilometriä ja kapeimillaan se on vain 2 kilometriä leveä. Keskikohdastaan Torgusta Mäebeen se on 18 kilometriä leveä. Sõrvenniemen länsirannalla on eteläänpäin kohoavia dyynejä. Korkeimmat niistä ovat 16 metriä korkeita. Niemen itäosissa dyynit päättyvät suoniityille. Dyyneistä suuri osa on metsittynyt ja niemimaa on muutenkin suurimmaksi osaksi metsän peitossa. Metsistä yli puolet on mäntymetsää. Lehtimetsää on neljännesosa. Lehdoissa kasvaa muun muassa metsäomenapuita, kynäjalavaa ja kämmekkää. Sõrvenniemen eteläisin kärki eli Sõrvensääre päättyy pieniin saariin ja kariin. Siellä sijaitsevat Lombimaan, Vesitükimaan ja Pitkasäärenmaan särkkäseljänteet ja soravallit. Kovassa aallokossa ne muuttavat usein muotoaan. Sõrven sääre on suosittu lintubongauspaikka. Sen kohdalta kulkee muuttolintujen kulkureitti, jota ne käyttävät välttääkseen lentämistä avomerellä. Kuorevesi (järvi)
Järven rantaviivan pituus on 172,3 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 24,5 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, jonka yhtenäisyyttä rikkovat kulmakuntien peltoaukeat ja muut peltopalstat, sekä pohjoisosissa asuinalueet. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu maatiloista ja rantojen vapaa-ajan asunnoista. Niille johtaa tiet järven rantoja seuraavista maanteiltä, jota ovat Mäntästä alkaen itärantoja seuraavat seututie 347, kantatie 56 ja seututie 343, eteläpäästä pohjoiseen järven länsirantoja seuraavat yhdystie 3423, yhdystie 14323, kantatie 58, yhdystie 14334 ja pohjoisrannalla uudelleen seututie 347. Kantatie 58 myös ylittää järven Kotkanselän Kaltilan kohdalla. Längelmävesi
Längelmävesi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Orivedellä Kangasalan ja Oriveden keskustaajamien lähellä sijaitseva järvi. Koillisessa oleva Koljonselkä on yhteydessä Längelmäveteen Rönnin salmien kautta, joten niitä voidaan pitää saman järven eri järvialtaina, vaikka vesi virtaakin Koljonselältä Längelmäveteen. Yksinään Längelmävesi on Suomen 36. suurin järvi. Längelmäveden ympäristössä on muitakin järviä, joiden vedenpinnan korkeus on sama 84,2 metriä mpy. Nämä muodostavat yhdessä vesistön, jota kutsutaan Suur-Längelmävedeksi. Se olisi puolestaan Suomen 9. suurin järvi. Heinävesi
Heinäveden kirkko on vuosina 1890–1891 rakennettu uusgoottinen puukirkko. Sen suunnitteli helsinkiläinen kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck ja rakennusmestarina toimi E.J. Holopainen. Kirkkoon mahtuu 2 000 henkeä ja pituutta sillä on 40 metriä, leveyttä 30 metriä ja korkeutta noin 45 metriä. Tyypiltään kirkko on tornillinen, leveillä poikkisakaroilla varustettu pitkäkirkko. Kirkko on tyylisuunnallensa uusgotiikalle tyypillisesti täynnä pieniä yksityiskohtia. Erityisesti kirkon sisätiloissa huomaa nikkarityylin, jossa tiili- ja kivikirkkojen yksityiskohtia on sovellettu taitavasti puuhun. Käyttöön kirkko vihittiin 6. maaliskuuta 1892. Kirkko on Suomen kolmanneksi suurin puukirkko, Kerimäen kirkon ja Merikarvian kirkon jälkeen. Konnevesi
Vuoden 2017 lopussa Konnevedellä oli 2 748 asukasta, joista 1 098 asui taajamissa, 1 624 haja-asutusalueilla ja 26 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Konneveden taajama-aste on 40,3 %. Konneveden taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Konneveden kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 098 asukasta. Vuoden 2000 taajamarajauksessa parinsadan asukkaan Konneveden kirkonkylä ja tuhannen asukkaan kuntakeskus (nimenä aiemmin "Lapunmäki") kasvoivat yhteen, jolloin yhdistyneen taajaman nimeksi tuli "Konneveden kirkonkylä". Jänissaari
Jänissaari () on saari Nevan suistossa Pietarin kaupungin alueella Venäjällä. Se sijaitsee kaupungin keskustassa Nevan leveimmän kohdan pohjoispuolella. Pohjoisessa Kronverkin salmi erottaa sen Koivusaaresta. Saaren pituus on 750 ja leveys noin 400 metriä. Hankavesi-Lonkari
Hankavesi on lukuisten saarten ja kapeikkojen pirstoma vesialue ja suosittu mökkeily- ja veneilyjärvi. Järven kautta reitin vedet laskevat Konnekosken kautta Konneveteen. Hankaveden suurimpia saaria ovat Vilosensaari, Sakkosaari, Lehtosaari, Porinsaari ja Vanhanpellon Etusaari. Päijänne
Päijänne on suosittu veneilykohde: yhtenäistä vesireittiä pääsee Lahden edustalta Vesijärveltä aina pohjoiseen Keski-Suomeen Viitasaarelle ja Pohjois-Savoon Pielavedelle saakka. Vesireitin pituus Lahdesta Pielavedelle on noin 200 meripeninkulmaa, noin 380 kilometriä. Pielinen
Järven rantaviivan pituus on 1 718 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 948 kilometriä.
Järven lounaisrannalla sijaitsee kuuluisa Koli ja Kolin kansallispuisto. Lisäksi järven rannoilla sijaitsevat Lieksan ja Nurmeksen kaupungit sekä Juuan kirkonkylä. Etelässä Rukaveden rannalla on Joensuun Uimaharjun taajama. Orivesi (Saimaa)
Orivesi on sokkeloinen, yli 1 500 saaren rikkoma järvi, jolla on pituutta pohjois–eteläsuunnassa enimmillään 60 kilometriä ja leveyttä 16 kilometriä järven keskiosassa. Järven osa-alueita ovat eteläinen, vähäsaarisena kraatterialtaana tunnettu Paasselkä, keskiosien Orivedenselkä ja Savonselkä, kaakossa Kiteelle työntyvä Mustanselkä sekä pohjoisessa kapean Onkisalmen erottama Heposelkä. Järven saarien yhteenlaskettu pinta-ala on yli 100 km², ja niistä suurimmat ovat Oravisalo, Varpasalo, Niinikkosaari, Siikasaari, Suoparsaari ja Ikolansaari. Järven lounaisrannalla sijaitsee Savonrannan kirkonkylä, pohjoisrannalla Liperin kirkonkylä ja kaakossa Mustanselän rannalla Kiteen Puhoksen taajama. Kuten muutkin Saimaan osajärvet, myös Orivesi on suhteellisen syvä: keskisyvyys on yli yhdeksän metriä ja suurin mitattu syvyys 74 metriä. Rantaviivaa suurella Orivedellä on yli 1 300 kilometriä. Savonlinnan ja Joensuun välinen syväväylä kulkee järven poikki. Tarjannevesi
Järven rantaviivan pituus on 243 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 102 kilometriä. Suurin osa rannoista ovat metsämaata ja rannoille ulottuvia peltoalueita sijaitsee harvakseltaan vain siellä täällä. Visuveden kautta kulkeva kantatie 66, Ala-Kolkkiin johtava yhdystie 3481, seututie 346 sekä Jähdyspohjan ja Pohjanspohjan yhdistävä kylätie, ovat järven kiertäviä maanteitä. Niitä pitkin pääsee järven rannoilla sijaitseviin kylien taajamiin ja eri kulmakuntiin. Niitä ovat esimerkiksi pohjoisrannoilla sijaitsevat Jouttipohja, Monoskylä, Rantakylä ja Pohjaslahti, itärannoilla sijaitsevat Ala-Kolkki, Makkoskylä ja Tuuhoskylä, sekä länsirantojen Pajuskylä, Hiukkamaa, Penkuranmäki ja Visuvesi. Muu asutus on haja-asutusta tai rantojen vapaa-ajan asutusta. Järvenosan lounaisrannat kuuluvat Ruovedelle ja koillisrannat Virroille ja Mänttä-Vilppulalle.