Onko Yhdysvaltain presidentin toimikausi neljä vuotta?
Yhdysvaltain presidentti
Yhdysvaltain presidentti () on Yhdysvaltain valtionpäämies ja hallituksen johtaja, korkein liittovaltion toimeenpaneva viranomainen sekä asevoimien ylipäällikkö. Presidentin toimikausi on neljä vuotta, ja sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdeksi kaudeksi. Yhdysvaltain varapresidentti valitaan samalla kertaa. Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset
Yhdysvaltain presidentin virkaanastujaiset on seremonia, jossa Yhdysvaltain presidentiksi valittu astuu neljän vuoden toimikauden virkaan. Tämä seremonia järjestetään joka neljäs vuosi. Vuodesta 1937 lähtien virkaanastujaiset on järjestetty 20. tammikuuta eli 72-78 päivää marraskuussa pidettyjen presidentinvaalien jälkeen.
Seychellien presidentti
Seychellien presidentti on Seychellien valtionpäämies. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla, ellei kukaan ehdokkaista saa yi 50% äänistä, voidaan käydä toinen kierros. Presidenttikauden pituus on viisi vuotta, sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdelle kaudelle. President pro tempore (Yhdysvaltain senaatti)
"President pro tempore" on kolmantena Yhdysvaltain presidentin vallanperimysjärjestyksessä varapresidentin ja edustajainhuoneen puheenjohtajan jälkeen. Yhdysvaltain presidentin virkavala
Yhdysvaltain presidentin virkavala on Yhdysvaltain presidentin virkakautensa alussa antama vala tai vakuutus, jossa hän lupaa vaalia Yhdysvaltain perustuslakia. Valatilaisuudessa virkaan astuva presidentti asettaa vasemman kätensä yleensä Raamatun päälle ja toistaa korkeimman oikeuden puheenjohtajan lukeman valatekstin. Usein valan loppuun lisätään myös ”So help me God” (suom. "Jumala minua auttakoon"). Dwight D. Eisenhower
Eisenhower valittiin presidentiksi kesken Korean sodan republikaanien ehdokkaana. Vastassa ei ollut istuva demokraattipresidentti Harry S. Truman, koska Franklin D. Rooseveltin neljän kauden presidenttiyden jälkeen presidenttikausien lukumäärä oli rajoitettu kahteen. Republikaaneilla ei ollut ollut presidenttiä sitten vuoden 1932, jolloin Roosevelt oli pudottanut Valkoisesta talosta epäsuositun Herbert Hooverin. Puolueen ”big government” -ideologian vastainen kampanja oli raju. Siinä vastustettiin muun muassa tuloverojen kasvua ja valtion puuttumista eri yhteiskunnan toimintoihin. Eisenhowerin sanottiin voittaneen vaalit naisten äänin, koska hänellä oli pitkän rasittavan kauden (pula-aika, toinen maailmansota, sitä seurannut työttömyys ja Korean sota) jälkeen parempia aikoja ennustanut hymy. Politiikan ulkopuolelta tuleminen ja sotasankarin maine olivat myös osa voiton avaimia. Indonesia
Indonesia on tasavalta, jossa on presidenttivaltainen järjestelmä. Pääministerin virkaa ei ole. Indonesia on yhtenäisvaltio, eli valta on keskittynyt keskushallitukselle. Sen jälkeen kun presidentti Suharto erosi vuonna 1998, maassa on tehty suuria poliittisia ja rakenteellisia uudistuksia. Lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovaltaa on uudistettu neljällä perustuslakiin vuosina 1999, 2000, 2001 ja 2002 tehdyllä lisäyksellä. Indonesian presidentti on maan valtionpäämies ja armeijan ylipäällikkö, ja hän johtaa sisä- ja ulkopolitiikkaa. Presidentti nimittää ministerineuvoston, jonka jäsenten ei tarvitse olla vaaleilla valittuja. Vuoden 2004 presidentinvaaleissa kansa valitsi presidentin ja varapresidentin ensimmäistä kertaa suoraan. Presidentti voi olla virassa enintään kaksi peräkkäistä viisivuotiskautta.
Indonesian korkein kansanedustajisto on Neuvoa-antava kansankokous (MPR). Sen päätehtävät ovat perustuslain tukeminen ja sen muuttaminen, presidentin nostaminen valtaan ja valtion politiikan laajojen suuntaviivojen määrittely. MPR:ssä on kaksi huonetta: kansanedustusneuvosto (DPR), jossa on 550 jäsentä, ja alueellisten edustajien neuvosto (DPD), jossa on 168 jäsentä. DPR hyväksyy lainsäädännön ja valvoo toimeenpanovaltaa; sen puolueisiin ryhmittyneet jäsenet valitaan viisivuotiskausiksi suhteellisella vaalitavalla. Uudistukset vuodesta 1998 lähtien ovat huomattavasti lisänneet DPR:n merkitystä hallinnossa. Uudistuksiin kuuluu täysi valta lainsäädännössä ilman toimeenpanevien elinten puuttumista, se että kaikki DPR:n jäsenet valitaan vaaleilla ja armeijan edustajille varatut paikat on poistettu, ja vain DPR:lle avoimet perusoikeudet. DPD on vuorostaan parlamentin uusi huone, joka huolehtii alueellisista kysymyksistä. Vuoden 2001 perustuslain lisäyksen mukaan DPD koostuu neljästä vaaleilla valitusta puolueeseen kuulumattomasta edustajasta jokaisesta 33 provinssista. Guatemala
Lainsäädäntövalta on tasavallan kongressilla ("Congreso de la República"), jossa on 158 jäsentä (vuodesta 2003). Näistä osa valitaan departementtien vaalipiireistä ja osa valtakunnalliselta listalta suhteellisella vaalitavalla. Sekä presidentin, varapresidentin että kansanedustajien kausi on neljä vuotta. Jemen
Toisin kuin muut Arabian niemimaan valtiot, Jemen on tasavalta, jolla on kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Presidentti, 301-paikkainen eduskunta ja 111-paikkainen šura-neuvosto jakavat vallan hallituksessa. Presidentti on valtionpäämies ja pääministeri hallituksen päämies. Kansa valitsee presidentin vähintään kahdesta hallituksen asettamasta ehdokkaasta, ja pääministerin valitsee presidentti. Presidenttikausi kestää seitsemän ja hallituskausi kuusi vuotta. Äänioikeus on jokaisella yli 18-vuotiaalla. Kosovon presidentti
Presidentin toimikausi kestää Kosovossa viisi vuotta ja sama henkilö saa toimia presidenttinä korkeintaan kahden kauden ajan. Jos presidentti on kesken virkakautensa estynyt suorittamasta virkaansa, niin virkaatekevänä presidenttinä toimii parlamentin puhemies. Suomen presidentinvaali 2024
Suomen presidentinvaali 2024 järjestettäneen vuoden 2024 alussa. Vaaleissa valitaan tasavallan presidentti toimikaudelle 2024–2030. Istuva presidentti Sauli Niinistö ei voi olla enää ehdolla. Patriot Act
Toukokuussa 2011 presidentti Barack Obama jatkoi lain voimassaoloaikaa neljällä vuodella, muutamia minuutteja ennen kuin se ehti raueta.
Lain soveltaminen käytäntöön pidetään pääosin salassa. Muutamat senaatin tiedustelukomitean jäsenet ovat varoittaneet että yleisö ei pitäisi hallituksen tulkinnasta ja lain soveltamisesta, jos siitä tiedettäisiin. Valtionpäämies
Tasavalloissa valtionpäämiehenä on yleensä muutaman vuoden määräajaksi valittava presidentti. Yleensä presidentti on maan ylin poliittinen vallankäyttäjä, mutta varsinkin Euroopassa on myös vahvasti parlamentaarisia tasavaltoja, joissa presidentin, samoin kuin vahvasti parlamentaarisissa monarkioissa monarkin, asema on lähinnä edustuksellinen ja todellinen johtaja on yleensä pääministeri. Presidentti valitaan useimmiten valtiomiesten joukosta. Jos presidentillä on laajat valtaoikeudet, valinta tehdään ainakin epäsuorasti kansanäänestyksellä. Sen sijaan maissa, joissa presidentin asema on lähinnä edustuksellinen, on yleistä, että valinnan tekee parlamentti, yleensä molemmat kamarit yhdessä tai muuten laajennettuna, ansioituneiden valtiomiesten joukosta. Vladimir Putin
Putin toimii Venäjän presidenttinä nyt neljättä kauttaan. Putinin ensimmäiset presidenttikaudet olivat vuosina 2000–2008, kolmas kausi alkoi 2012 ja neljäs kausi alkoi 2018. Pääministerinä Putin toimi vuosina 1999–2000 ja uudelleen 2008–2012. Putin aloitti työuransa tiedustelupalvelu KGB:n tiedustelu-upseerina, jona hän toimi 16 vuoden ajan vuosina 1975–1991, aluksi Pietarissa ja 1980-luvulla Dresdenissä Itä-Saksassa. Sen jälkeen hän siirtyi politiikkaan ja toimi 1990-luvulla muun muassa Pietarin kaupungin apulaispormestarina ja Venäjän turvallisuuspalvelu FSB:n johtajana ennen kuin presidentti Boris Jeltsin nimitti hänet pääministeriksi vuonna 1999. Viimeiset kuukautensa pääministerinä Putin toimi myös Venäjän virkaatekevänä presidenttinä. Yhdysvaltain presidentinvaalit 1804
Vuoden 1804 presidentinvaalit olivat ensimmäiset jotka järjestettiin sen jälkeen kun perustuslain 12. lisäys oli ratifioitu, joka uudisti presidentin ja varapresidentin valintamenetelmän. 12. lisäyksen mukaan valitsijamiesten piti tarkasti eritellä valintansa presidentiksi ja varapresidentiksi; aiemmin valitsijamiehet äänestivät vain presidentistä ja toiseksi eniten ääniä saanut valittiin varapresidentiksi. Yhdysvaltain perustuslaki
Kolme suurta kompromissia ovat ajan saatossa saaneet eniten huomiota. Näkökulmalla ei kuitenkaan oteta huomioon sitä, että useimmista asioista edustajat olivat yksimielisiä. Tuomarit nimitettiin virkoihinsa eliniäksi. Kansanedustajien toimikaudeksi tuli kaksi, senaattorien kuusi ja presidentin neljä vuotta. Senaattorien ja presidentin vaali määrättiin välilliseksi, kansaa suoraan edustamaan tarkoitettiin vain edustajainhuone. Sittemmin senaatinvaalit on muutettu suoraksi vaaliksi. Egyptin presidentti
Presidentti valitaan suoralla enemmistövaalilla, tarvittaessa voidaan käydä kaksi kierrosta. Kausi kestää neljä vuotta. Presidentti nimittää pääministerin, mutta parlamentti hyväksyy valinnan. Yhdysvaltain presidentin virkavala
Laissa ei edellytetä uskonnollisia elementtejä, kuten Raamatun käyttöä. Theodore Roosevelt ei käyttänyt Raamattua astuessaan virkaan vuonna 1901. Harry S. Truman, Dwight D. Eisenhower, Richard Nixon, George H. W. Bush, Barack Obama ja Donald Trump käyttivät kahta raamattua. Franklin D. Roosevelt
Vuonna 1944 Roosevelt valittiin vielä neljännen kerran Yhdysvaltain presidentiksi. Hänen terveytensä alkoi kuitenkin heiketä, ja hän kuoli kesken presidenttikauden. Uudeksi presidentiksi tuli siihenastinen varapresidentti Harry S. Truman. Yhdysvaltain presidentti
Yhdysvaltain presidentti asuu perheineen ja työskentelee Valkoisessa talossa Washington DC:ssä. Asunto säädettiin vuoden 1790 asuinpaikka-asetuksessa, joka määräsi liittovaltion pysyvän pääkaupungin perustamisesta. Valkoisen talon keskusrakennuksessa sijaitsevat presidenttiperheen asuinhuoneistot ja joitain suuria vastaanottohuoneita. Länsisiivessä on presidentin työhuone, ja itäsiivessä on presidenttipuolison työhuone. Dominican presidentti
Dominican presidentti on Dominican valtionpäämies. Presidentti valitaan viisivuotiselle toimikaudelle, parlamentti äänestää pääministerin ja oppositiojohtajan asettamista ehdokkaista. Sama henkilö voidaan valita korkeintaan kahdelle kaudelle. Chilen presidentinvaali 2005–2006
Chilen presidentti voi hallita vain yhden kauden ajan, eikä hän voi asettua uudelleen ehdolle. Lisäksi aiemmin kuusi vuotta kestänyt presidentin virkakausi lyhennettiin nyt neljään vuoteen. Vaikkei presidentin virka olekaan siis pitkäaikainen, on presidentillä paljon valtaa. Perustuslakinsa mukaan Chile on presidenttivaltainen maa, jossa parlamentarismi ei ole pääosassa. Suhteellisen suurilla valtaoikeuksilla mutta lyhyellä virkakaudella on pyritty tasapainottamaan vallan kertymistä, sillä Chilessä muistetaan Augusto Pinochetin sotilasdiktatuuri. Yhdysvaltain presidentinvaalit 1944
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1944 järjestettiin Yhdysvaltojen vielä käydessä toista maailmansotaa. Presidentti Franklin D. Roosevelt oli ollut virassa kauemmin kuin yksikään toinen presidentti, mutta oli silti suosittu. Roosevelt voitti odotetusti republikaanivastustajansa Thomas E. Deweyn. Brasilian presidentti
Brasilian presidentti on Brasilian valtionpäämies ja hallituksen johtaja, joka valitaan neljän vuoden välein. Presidentti voidaan valita vain kahdelle kaudelle. Jos yksikään ehdokas ei saa vaaleissa tarvittavaa 51 prosentin enemmistöä äänistä, järjestetään toinen kierros kuukauden kuluessa. Nykyinen presidentti, Jair Bolsonaro, astui virkaan 1. tammikuuta 2019. Yhdysvaltain presidentti
Yhdysvaltain presidentin tehtävä antaa laajat valtuudet. Perustuslain mukaan presidentin tulee ”huolehtia lakien panemisesta täytäntöön”. Tämän vastuun kantamiseksi presidentti johtaa liittovaltion toimeenpanevaa elintä – noin neljän miljoonan ihmisen kokoista hallintoa, johon siviilihallinnon lisäksi kuuluu yli miljoona aktiivipalveluksessa olevaa sotilashenkilöä. Presidentti asettaa virkakautensa aikana noin 6 000 henkilöä. Hänellä on myös veto-oikeus kongressin säätämiin lakeihin, muttei oikeutta tehdä omia lakiesityksiä eikä kongressin hajotusoikeutta.
Yhdysvaltain perustuslain artikla 2, 1. momentti asettaa seuraavat edellytykset tehtävään: Turkin presidentti
Turkin presidentti on Turkin valtionpäämies. Presidentti valitaan viiden vuoden välein, ja hänet voidaan valita kahdelle kaudelle. Presidentin tehtäviin kuuluu nimittää pääministeri. Kansakunnan tila -puhe
Kansakunnan tila tai vaihtoehtoisesti Liittovaltion tila -puhe () on Yhdysvaltain presidentin yleensä jokaisen vuoden tammikuussa pitämä puhe, jonka tehtävänä on antaa kongressille käsitys Yhdysvaltain liittovaltion sen hetkisestä tilasta ja esitellä kongressille presidentin hyvänä pitämiä kehitysehdotuksia. Puhetta voi verrata Suomen presidentin uudenvuodenpuheeseen. Kansakunnan tila -puhe pidetään perustuslain II artiklan 3. kohdan mukaisesti. Presidentin edellytetään siinä ”aika ajoin antavan kongressille tietoa liittovaltion tilasta sekä suosittelevan heidän (kongressiedustajien) harkittavakseen toimenpiteitä, jotka tämä arvioi tarpeellisiksi ja sopiviksi”. Yhdysvaltain historia
Presidentti Roosevelt, Winston Churchill ja Josif Stalin sopivat Jaltan konferenssissa Saksan sotilasmahdin lopettamisesta ja kansallisosialistisen hallinnon muuttamisesta demokraattiseksi valtiomuodoksi. Liittoutuneet päättivät jakaa Saksan ja Itävallan neljäksi miehitysvyöhykkeeksi Yhdysvaltain, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan ja Neuvostoliiton kesken. Roosevelt kuoli kesken virkakautensa 1945 ja uudeksi presidentiksi tuli varapresidentti Harry S. Truman. Toukokuussa 1945 Saksa allekirjoitti ehdottoman antautumissopimuksen ja Euroopan-sota päättyi. El Salvador
Maan perustuslaki on hyväksytty 20. joulukuuta 1983, ja siihen on tehty sen jälkeen useita lisäyksiä. Maan presidentti ja varapresidentti valitaan viisivuotiskaudelle. Vaali on kaksivaiheinen, ja toinen kierros järjestetään, jos kukaan ehdokas ei saa ensimmäisellä kierroksella yli 50 % äänistä. Vuonna 2014 presidentiksi valittiin Salvador Sánchez Cerén. Presidentillä on toimeenpanovalta, ja hän voi olla vallassa vain yhden kauden ajan. Suomi 1970-luvulla
Presidentti Urho Kekkonen valittiin poikkeusmenettelyllä neljännelle virkakaudelleen vuonna 1974 – laki presidentin toimikauden pidentämiseksi neljällä vuodella syntyi värikkäiden vaiheiden jälkeen tammikuussa 1973 – ja normaalissa valitsijamiesvaalissa laajan poliittisen rintaman tuella viidennelle kaudelleen vuonna 1978. Vuoden 1978 vaalissa Kekkosta vastassa oli neljä pienpuolueiden ehdokasta. Yhdysvaltain presidentiksi valittu
Yhdysvaltain presidentiksi valittu (suomeksi myös muodossa "Yhdysvaltain valittu presidentti") () on nimitys, jota käytetään tulevasta Yhdysvaltain presidentistä vaalipäivän ja tulevan presidentin virkaanastumisen välisenä aikana. Koska Yhdysvaltain presidentinvaalissa vaalitapa on epäsuora, nimitystä käytetään vaalin ilmeisestä voittajasta. Lopullisesti vaalin voittaja vahvistuu kun valitsijamiehet toimittavat varsinaisen vaalin joulukuussa pidettävässä valisijamieskokouksessa ja vaalin tulos vahvistetaan Yhdysvaltain kongressin yhteisistunnossa tammikuussa. Mosambikin politiikka
Lainsäädäntä-, tuomio- ja toimeenpanovalta ovat erillään. Toimeenpanovalta on presidentillä, pääministerillä ja hallituksella, jota presidentin nimittämä pääministeri johtaa. Presidentti valitaan vaaleilla, ja presidentin virkakausi kestää viisi vuotta. Lainsäädäntävalta on parlamentilla, jossa on 250 jäsentä. Tuomiovalta on korkeimmalla oikeudella, jonka tuomarit presidentti nimittää. Yhdysvaltain varapresidentti
Yhdysvaltain varapresidentti () on toiseksi korkein virka Yhdysvaltain liittovaltiotason hallinnossa (korkein on Yhdysvaltain presidentti). Varapresidentistä tulee presidentti toimessa olleen presidentin kuollessa, erotessa tai joutuessa erotetuksi. Kahdeksan varapresidenttiä on noussut toimeen presidentin kuoltua ja yksi eroamisen vuoksi. Yhdysvaltain presidentinvaalit 1840
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1840 olivat järjestyksessään 14. Yhdysvaltain presidentinvaalit, jotka järjestettiin 30. lokakuuta – 2. joulukuuta 1840. Vuonna 1837 alkaneen pankkikriisin keskellä istuva presidentti Martin Van Buren demokraattisesta puolueesta hävisi vaalit whig-puolueen ehdokkaalle William H. Harrisonille. Vaalit olivat ensimmäinen kahdesta whig-puolueen voitosta presidentinvaaleissa. Honduras
Honduras on presidentillinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Maan nykyinen perustuslaki on vuodelta 1982. Hondurasin presidentti valitaan nelivuotiskausille. Presidentti voi istua vain yhden kauden. Juan Orlando Hernández vannoi virkavalansa 27. tammikuuta 2014. Suomen presidentinvaali 1943
Sodan vuoksi vaaleja ei pidetty normaalissa järjestyksessä, vaan säädettiin poikkeuslaki, jonka nojalla vaalin toimittavat vuonna 1937 valitut valitsijamiehet. Lisäksi tällöin valitun presidentin toimikausi olisi saman lain mukaan kestänyt vain kaksi vuotta eli vuoteen 1945 – todellisuudessa se kuitenkin päättyi jo ennen sitä. Viro
Parlamentti valitsee presidentin, jonka on saatava taakseen kaksi kolmasosaa äänistä. Jos parlamentti ei pysty valitsemaan presidenttiä kolmen äänestyskerran jälkeen, valinta siirtyy valitsijakokoukselle. Valitsijakokous koostuu parlamentin jäsenistä ja paikallisten itsehallintoelinten edustajista.
Presidentin virkakausi kestää viisi vuotta. Sama henkilö voidaan valita presidentiksi vain kahdeksi kaudeksi peräkkäin. Presidentti on myös Viron puolustusvoimien ylipäällikkö. Viron presidenttinä on toiminut lokakuusta 2016 Kersti Kaljulaid. Yhdysvaltain presidentti
Presidentti valitaan Yhdysvalloissa välillisillä vaaleilla eli äänestäjiksi rekisteröityneet kansalaiset äänestävät kussakin osavaltiossa valitsijamiehiä, jotka valitsevat presidentin ehdokkaiksi asettuneiden henkilöiden joukosta. Kunkin osavaltion valitsijamiehet asettuvat kaikki oman osavaltionsa suorassa kansanvaalissa eniten ääniä saaneen ehdokkaan taakse (poikkeuksena Maine ja Nebraska). Yhdysvaltain varapresidentti
Vastavalittu varapresidentti astuu toimeensa juuri ennen vastavalittua presidenttiä. Toisin kuin presidentin vala, varapresidentin valaa ei ole tarkoin määritelty perustuslaissa. Valasta on käytetty useita versioita vuoden 1789 jälkeen ja nykyisin käytössä olevaa valaa käytetään myös edustajainhuoneeseen valittujen henkilöiden sekä senaattorien astuessa toimeensa kuin myös valtionhallinnon virkamiesten virkaanastujaisissa. Irlanti
Irlannin presidentin hallituskausi kestää seitsemän vuotta, ja hänet voidaan valita uudestaan vain kerran. Presidentin toimi on lähinnä seremoniallinen. Tietyissä perustuslaillisissa tehtävissä hänen tukenaan on neuvoa-antava valtioneuvosto. Pääministerin pyynnöstä presidentti voi hajottaa parlamentin. Michael D. Higgins aloitti presidenttinä 11. marraskuuta 2011. Argentiina
Argentiina on presidenttijohtoinen demokraattinen tasavalta, jossa presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johdossa. Presidentti ja varapresidentti valitaan samalla äänestyslipulla nelivuotiskausille, jotka on rajoitettu kahteen peräkkäiseen. Pääministeriä ei ole. Yhdysvallat
Liittovaltion lainsäädäntövaltaa pitää kongressi. Se on kaksikamarinen ja koostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneeseen kuuluu 435 jäsentä, ja sen kausi on kaksi vuotta. Senaatin kausi on kuusi vuotta, ja kolmasosa senaatin jäsenistä valitaan joka toinen vuosi kuusivuotiskaudelle. Tasavalta
Uusimmissa tasavalloissa valtionpäämiestä kutsutaan presidentiksi. Muita käytössä olleita nimityksiä ovat mm. konsuli, doge ja arkontti. Demokraattisissa tasavalloissa valtionpäämiehen tehtävän saa vaalit voittanut henkilö. Suorassa vaalissa äänestetään suoraan valtionpäämiehestä, epäsuorassa vaalissa valitaan ensin valitsijamiehet, jotka valitsevat valtionpäämiehen. Presidentin valtakausi vaihtelee neljästä seitsemään vuoteen. Joissain maissa perustuslaki rajaa vaalikausia, eli kertoja, jotka sama henkilö voi tulla valituksi presidentiksi. Tietoja Yhdysvaltain presidenteistä
Franklin D. Roosevelt on ainoa presidentti, joka on ollut virassa kauemmin kuin kaksi kautta. Roosevelt valittiin neljä kertaa. Ranskan presidentinvaalit
Ranskan presidentinvaalit on toimitus, jossa valitaan Ranskan tasavallan presidentti viisivuotiskaudeksi. Ennen vuotta 2002 presidentin kausi oli seitsemän vuoden mittainen. Aiempaa vaalikautta kutsuttiin ranskaksi nimellä ”septennat”, ja nykyistä kautta kutsutaan puolestaan nimellä ”quinquennat”. Federal Reserve System
Johtokunnassa ("Board of Governors of the Federal Reserve System") on seitsemän jäsentä, joiden toimikausi on 14 vuotta, ellei presidentti poista heitä asemastaan. Johtokunta ei saa rahoitusta liittovaltiolta, vaan juuri toisin päin. Yhdysvallat
Toimeenpanovalta on presidentillä ja hänen hallinnollaan, joten presidentin asema liittovaltion johdossa on vahva. Presidentin toimikausi on nelivuotinen, ja hänet valitsevat osavaltioista valitut 538 valitsijamiestä. Presidenttinä on toiminut Donald Trump vuodesta 2017. Presidentti voi veto-oikeudellaan estää kongressin hyväksymän lain voimaantulon, mutta riittävän yksimielinen kongressi voi kahden kolmasosan enemmistöllä kumota presidentin veton, jolloin laki tulee voimaan vetosta huolimatta. Costa Rica
Costa Rica on presidentillinen tasavalta. Pääministerin virkaa ei ole. Costa Rican presidentti valitaan vuoden 1949 perustuslain mukaan nelivuotiskaudelle yleisellä äänioikeudella. Hänellä on kaksi varapresidenttiä. Huhtikuussa 2003 korkein oikeus kumosi vuoden 1969 lisäyksen, joka rajoitti presidentin kaudet yhteen. Vuoden 1949 perustuslain mukaan presidentti voi pyrkiä uudelle kaudelle oltuaan sivussa kahdeksan vuotta. Toukokuussa 2014 presidentiksi valittiin Luis Guillermo Solís. Bill Clinton
William Jefferson ”Bill” Clinton (s. 19. elokuuta 1946 Hope, Arkansas) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Hän oli Yhdysvaltain 42. presidentti kahden kauden ajan 1993–2001. Sitä ennen Clinton toimi Arkansasin kuvernöörinä. Tietoja Yhdysvaltain presidenteistä
Ainoastaan Grover Cleveland on valittu kahdeksi ei-perättäiseksi kaudeksi. Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2018
Yhdysvaltain edustajainhuoneen vaalit 2018 järjestettiin 6. marraskuuta 2018. Vaaleissa valittiin edustajainhuoneen kaikki 435 jäsentä kaikista vaalipiireistä ja jokaisesta osavaltiosta. Kyseessä olivat presidentti Donald Trumpin virkakauden puolivälissä järjestetyt välivaalit, eikä samaan aikaan järjestetty presidentinvaaleja. Ennen vaaleja republikaanit olivat olleet enemmistönä edustajainhuoneessa tammikuusta 2011 asti. Israelin presidentti
Israelin presidentti (hepreaksi נשיא המדינה, "Nesi HaMedina") on Israelin valtionpäämies. Vaikka se on de jure Israelin korkein virka, sillä ei ole yhtä suurta valtaa kuin esimerkiksi pääministerillä, kuten muissakin parlamentaarisissa demokratioissa. Presidentin valitsee Israelin parlamentti knesset enemmistöäänestyksellä. Nykyään presidenttinä voi olla vain yhden, seitsevuotisen kauden ajan. Ennen vuotta 2000 presidenttikausi kesti viisi vuotta, ja sama henkilö voitiin valita presidentiksi korkeintaan kahdelle kaudelle. Turkki
Turkin valtionpäämies on tasavallan presidentti. Presidentti Erdogan on 2010-luvulla pyrkinyt vahvistamaan presidentin valtaoikeuksia, vaikkakaan hänen valtapyrkimyksensä eivät ole täysin toteutuneet. Presidentin valitsee seitsemän vuotta kestävälle kaudelle maan parlamentti, mutta presidentin ei tarvitse olla parlamentin jäsen. Toimeenpanovaltaa Turkissa harjoittaa pääministerin ja ministerineuvoston muodostama hallitus, kun taas lainsäädäntövalta on yksikamarisella parlamentilla, [Turkin suurella kansankokouksella. Oikeuslaitos on itsenäinen, ja perustuslakituomioistuin päättää lakien ja asetusten yhteensopivuudesta maan perustuslain kanssa. Turkin valtioneuvosto on korkein oikeusaste hallintoon liittyvissä tapauksissa. West Wing
West Wing ("The West Wing") on Yhdysvaltain presidentin kanslian henkilökunnasta ja valtakunnan politiikasta kertova kuvitteellinen, osin tosipohjainen draamasarja. Yhtä pääosaa, demokraattien presidentti Jed Bartletia, näyttelee Martin Sheen. Sarja käynnistyi Yhdysvalloissa vuonna 1999, ja sitä tehtiin seitsemän tuotantokautta aina vuoteen 2006. Jaksoissa kommentoitiin ajankohtaisia teemoja, ja sarjan nähtiin ottavan epäsuorasti kantaa republikaanipresidentti George W. Bushin toimiin Valkoisessa talossa. West Wing voitti useita Emmy-palkintoja. Luettelo Kiinan kansantasavallan presidenteistä
Vuosina 1954–1975 presidentin virka tunnettiin nimellä Kansantasavallan puhemies. Vuosina 1975–1982 virka oli lakkautettu ja Kiinan kansankongressin puhemiehellä oli presidentin valtuudet. Presidentin virka palautettiin vuoden 1982 perustuslakiuudistuksessa, mistä alkaen presidentti on toiminut Kiinan kansantasavallan valtionpäämiehenä. Urho Kekkonen
Kekkonen on Suomen historian pitkäaikaisin presidentti. Hän on ensimmäinen henkilö, joka toimi tasavallan presidenttinä kaksi kokonaista kautta ja ainoa, joka on valittu toimeensa useammaksi kuin kahdeksi kaudeksi, mikä ei perustuslakiin eli entiseen Suomen hallitusmuotoon myöhemmin tehdyn muutoksen ja nykyisen Suomen perustuslain mukaan olisi enää mahdollistakaan. Ennen presidenttiyttään Kekkonen toimi muun muassa juristina, yleisurheilijana, oikeusministerinä, eduskunnan puhemiehenä sekä viiden hallituksen pääministerinä. Presidentin valitsijamiehenä, kansanedustajana ja ministerinä Kekkonen oli valitsemassa Kyösti Kalliota vuonna 1937, Risto Rytiä vuosina 1940 ja 1943, Gustaf Mannerheimia vuonna 1944 sekä J. K. Paasikiveä vuonna 1946. Suomi 1940-luvulla
1940-luvulla Suomen valtiollinen itsenäisyys oli vaarassa. Sotien seurauksena Suomi menetti suurimman osan Karjalasta sekä Sallan ja Petsamon. Levottoman vuosikymmenen aikana Suomen tasavallan presidenttinä toimi neljä henkilöä:Äänioikeusikäraja oli 24 vuotta vuosina 1906–1944. Äänestämään pääsi, mikäli oli täyttänyt 24 vuotta ennen vaalivuoden alkua. Ikäraja laskettiin 21 vuoteen vuonna 1944. Äänestysaktiivisuus 1940-luvun eduskuntavaaleissa oli huomattavasti korkeampi kuin edellisellä vuosikymmenellä, vuoden 1948 vaaleissa äänesti 78,2 % äänioikeutetuista. Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (2010–nykyaika)
Tämä on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista 2010 - nykyaika. Tässä artikkelissa on luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista Barack Obamasta alkaen hänen virkakautensa loppuun vuoteen 2017. Yhdysvaltain historia
Yhdysvallat oli harjoittanut lähtökohtaisesti koko 1800-luvun ajan Monroen oppia, jonka mukaan Yhdysvallat rajoitti ulkopoliittisen toimintansa läntiselle pallonpuoliskolle ja kielsi Euroopan valtioita harjoittamasta siirtomaapolitiikkaa Amerikoissa. Kun laajeneminen länteen oli saatettu loppuun, katseet suunnattiin Latinalaiseen Amerikkaan, jossa Yhdysvallat alkoi soveltaa taloudellista vaikutusvaltaansa. Presidentti Theodore Roosevelt otti maansa haltuun Panaman kanavan rakennushankkeen 1904. Roosevelt murensi presidenttikaudellaan myös suuriksi kasvaneiden yritysten kuten Standard Oilin valtaa. Ensimmäinen presidenttikunta
Kirkon presidentin virkaa pidetään yleensä elinikäisenä, vaikka presidentin eroamiselle ei olekaan periaatteellista estettä. Sen sijaan neuvonantajien virkakausi on rajattu kunkin presidentin virkakauteen, koska kyseessä ovat presidentin itselleen kutsumat henkilökohtaiset neuvonantajat. Neuvonantajan virkakausi päättyy siis presidentin kuolemaan. Tämän lisäksi presidentti voi vapauttaa neuvonantajansa esimerkiksi terveydentilan perusteella. Tietysti myös neuvonantajan kuolema päättää tämän viranhoidon. Kroatian politiikka
Kroatian valtionpäämies on presidentti. Vuonna 2015 presidentiksi valittiin Kolinda Grabar-Kitarović. Presidentin virkakausi on viiden vuoden mittainen, ja presidentti voi maksimissaan istua kaksi kautta. Presidentti on asevoimien ylipäällikkö ja nimittää pääministerin tehtäväänsä. Hän myös linjaa ulkopolitiikkaa hallituksen kanssa ja vahvistaa puolustusvoimien komentajat sekä diplomaattisten edustustojen päälliköt tehtäviinsä. Presidentillä on Kroatiassa vahva asema mielipidevaikuttajana. Kreikan presidentti
Presidentti voidaan valita virkaansa uudelleen yhden kerran, toisin sanoen presidentti voi toimia virassa korkeintaan kaksi kautta eli kymmenen vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa sodan aikana tai seuraavan presidentin valinnan viivästyessä. Virkaanastujaisseremoniassa presidentti vannoo perustuslaissa säädetyn valan. Presidentinvaalit
Presidentinvaalit on toimitus, jossa valitaan tasavallan valtionpäämies tietyn toimikauden ajaksi. Presidentti voidaan valita parlamentin, valitsijamiesten tai kansanvaalin avulla. Suomen tasavallan presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla vuodesta 1994 lähtien. Uruguayn presidentti
Uruguayn presidentti on Uruguayn valtionpäämies ja hallituksen johtaja. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viisivuotiselle toimikaudelle, sama henkilö voi toimia presidenttinä useampia kausia mutta ei peräkkäin. Presidenttiä ja varapresidenttiä äänestetään samassa vaalissa, ellei kukaan ehdokkaista saa ehdotonta enemmistöä järjestetään toinen kierros. Yhdysvaltain valitsijamieskokous
Yhdysvaltain valitsijamieskokous () koostuu valitsijamiehistä, jotka valitsevat Yhdysvaltain presidentin ja varapresidentin. Yhdysvaltain perustuslaki (II artikla, 1. pykälä, 2. lauseke ja 23. lisäys) määrittää, kuinka monta valitsijaa kullakin osavaltiolla on; käytännössä määrä on sama kuin senaattoreiden ja kongressiedustajien yhteismäärä. Lisäksi Columbian piirikunnalla (Washington) on yhtä monta valitsijamiestä kuin osavaltiolla, jolla niitä on vähiten, eli tällä hetkellä kolme. Kymmenen vuoden välein suoritettava väestönlaskenta vaikuttaa valitsijamiesten määrään. Territoriot eivät ole edustettuina valitsijamieskokouksessa. Vuodesta 1963 valitsijamiehiä on ollut 538. Valitsijamiesten toiminnasta säädetään myös perustuslain 12. lisäyksessä. Filippiinien presidentti
Filippiinien presidentti on Filippiinien valtionpäämies ja hallituksen johtaja. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla kuusivuotiselle toimikaudelle, sama henkilö ei voi toimia presidenttinä enempää kuin yhden kauden. Presidenttiä ja varapresidenttiä äänestetään erikseen. Ellei kukaan ehdokkaista saa ehdotonta enemmistöä järjestetään toinen kierros. Yhdysvaltain presidentinvaalit 2016
Yhdysvaltain presidentinvaalit 2016 järjestettiin tiistaina 8. marraskuuta 2016. Järjestyksessään 58. presidentinvaaleissa valittiin valitsijamiehet, jotka valitsivat seuraavan presidentin ja varapresidentin 19. joulukuuta 2016. Vaalin tulos julistettiin kongressin istunnossa 6. tammikuuta 2017. Uusi presidentti astui virkaansa 20. tammikuuta 2017. Vaalien yhteydessä valittiin 34 senaattoria ja kaikki 435 edustajainhuoneen jäsentä. Vaalien pääehdokkaat olivat demokraattien Hillary Clinton ja republikaanien Donald Trump. Dominikaaninen tasavalta
Lainsäädännöllinen valta on kaksikamarisella eduskunnalla. Sekä ylähuoneen eli senaatin 32 jäsentä että alahuoneen jäsenet valitaan yleisillä vaaleilla nelivuotiskaudelle. Alahuoneen kokoon vaikuttaa asukasluku, mutta vähimmillään alahuoneessa on kaksi edustajaa jokaisesta provinssista sekä kaksi edustajaa Distrito Nacionalista. Vuoden 2016 vaaleissa alahuoneeseen valittiin 190 edustajaa. Myös presidentin kausi on nelivuotinen, ja vuoden 2015 perustuslain lisäys antoi presidentille mahdollisuuden kahteen perkkäiseen kauteen. Georgian presidentti
Vuoteen 2018 asti voimassa oevan perustuslain mukaan presidentti valitaan suorilla vaaleilla viideksi vuodeksi kerrallaan, ja sama henkilö voi toimia presidenttinä vain kaksi peräkkäistä kautta. Presidentiksi voidaan valita vähintään 35-vuotias Georgian kansalainen, jos hän on asunut Georgiassa yhteensä vähintään viisi vuotta ja vähintään kolme viimeistä vuotta ennen vaaleja. Presidentinvaalit pidetään lokakuussa. Bolivia
Bolivia on presidentiaalinen tasavalta, jossa ei ole pääministerin virkaa. Presidentti valitaan viiden vuoden kaudeksi; sama presidentti voidaan valita korkeintaan kahdeksi kaudeksi. Maan presidenttinä on toiminut vuodesta 2006 lähtien Evo Morales. Maan varapresidentti valitaan presidentin kanssa samaan aikaan, ja virkaa pitää tällä hetkellä Álvaro García Linera. Amerikan konfederaatio
Jefferson Davis oli Amerikan konfederaation ainoa presidentti. Alexander Stephens toimi hänen varapresidenttinään. Presidentti valittiin kuuden vuoden toimikaudelle ilman mahdollisuutta uudelleenvalintaan. Konfederaation kongressi koostui edustajainhuoneesta ja senaatista. Useimmat vaalit viivästyivät sisällissodan takia. Demokraattinen puolue hallitsi täysin Konfederaation poliittista elämää valtion lyhyen olemassaolon aikana. Tippecanoen kirous
Tippecanoen kirous, presidentillinen kirous, kahdenkymmenen vuoden kirous () tai Tecumsehin kirous.ovat nimityksiä sille seikalle, että kaikki 20:llä jaollisina vuosina valitut Yhdysvaltain presidentit vuonna 1840 valitusta William Henry Harrisonista aina vuonna 1960 valittuun John F. Kennedyyn saakka kuolivat ollessaan virassa. Myös vuonna 1980 valittu Ronald Reagan ja vuonna 2000 valittu George W. Bush joutuivat murhayrityksen kohteeksi, mutta selvisivät hengissä. Nimitykset johtuvat uskomuksesta, jonka mukaan Shawnee-päällikkö Tecumsehin veli, profeetta Tenskwatawa, olisi heimon vuonna 1811 kärsimän sotilaallisen tappion jälkeen langettanut Yhdysvaltain tuleville presidenteille kostoksi tällaisen kirouksen. Ranskan tasavallan presidentti
Ranskan tasavallan presidentti () on Ranskan valtionpäämies. Ensimmäinen presidentti valittiin jo 1848, joten Ranskan presidentin virka on Euroopan vanhin. Ranskan presidentti on kansainvälisesti ajatellen varsin vahva, erityisesti ulkopoliittisissa asioissa. Presidentin virkakauden pituus oli seitsemän vuotta ennen vuotta 2000, jolloin pituudeksi säädettiin viisi vuotta. Kausien määrää rajoitettiin vuonna 2008 kahteen peräkkäiseen. Meksiko
Meksiko on presidentiaalinen liittovaltio. Presidentti on sekä valtionpäämies että toimeenpanovallan ylin haltija. Hän on maan poliittinen johtohahmo, ja hän nimittää hallituksen ja on armeijan päällikkö. Presidentti valitaan suoralla kansanäänestyksellä kuusivuotiskaudeksi, eikä valinta toiselle kaudelle ole mahdollista. Erillistä varapresidenttiä ei ole, vaan presidentin estyessä viranhoidosta hänen sijaisensa on korkeimman oikeuden presidentti. Luettelo Ranskan presidenteistä
Tämä on luettelo Ranskan tasavallan presidenteistä. Luettelossa ovat mukana Ranskan toinen tasavalta 1848–1852, kolmas tasavalta 1871–1940, neljäs tasavalta 1947–1959 ja viides tasavalta vuodesta 1959 alkaen. Mauno Koivisto
Koiviston toinen merkkisaavutus oli tasavallan presidentin aseman parlamentarisoiminen. Koiviston presidenttikaudella presidentin toimikaudet rajattiin kahteen kauteen. Tämä päätös ei olisi koskenut vielä Koivistoa, mutta hän ei kuitenkaan enää asettunut ehdolle kolmannelle kaudelle. Syynä toimikausien rajaukseen oli ollut Kekkosen pitkä hallintokausi. Koiviston aikana myös vähennettiin presidentin valtaoikeuksia ja muutettiin presidentin vaalitapaa. Vuoden 1988 presidentinvaalit jäivätkin viimeisiksi valitsijamiesvaaleiksi, sillä ennen seuraavia, vuoden 1994 vaaleja vaalitapa oli jo muutettu suoraksi kaksivaiheiseksi kansanvaaliksi. Yhdysvallat
Vaikka Yhdysvaltojen perustuslaki erottaa valtion ja kirkon toisistaan, valtaosa amerikkalaisista haluaa johtajiensa olevan tunnustuksellisia kristittyjä. Vuonna 2004 tehdyn haastattelun mukaan 72 % vastaajista sanoi, että presidentillä pitää olla uskonnollinen vakaumus, mutta 65 %:n mielestä kirkon ei pitäisi asettua yhdenkään ehdokkaan puolelle. Kun presidentti Obama ei maininnut Jumalaa kiitospäivän puheessa, media ja yleisö reagoivat voimakkaasti. Presidentin puheet loppuvat aina sanoihin ”God Bless You” (). Irlannin presidentti
Irlannin presidentin hallituskausi kestää seitsemän vuotta, ja hänet voidaan valita uudestaan vain kerran. Presidentin valta ei ole käytännössä kovin suuri, mutta hän voi esimerkiksi joissain tapauksissa alistaa Seanad Éireannin viivyttämän lakiesityksen kansanäänestykseen. Yhdysvaltain presidentti
Vuodesta 1951 enimmäisaika presidenttinä on rajoitettu kahteen kauteen tai kymmeneen vuoteen perustuslain 22. lisäyksellä. Jälkimmäinen tilanne on mahdollinen silloin, kun presidentti ei jostakin syystä pysty hoitamaan virkaansa loppuun asti, ja esimerkiksi varapresidentti toimii presidenttinä enintään kaksi vuotta, minkä jälkeen tämä voi itse tulla valituksi kahdelle virkakaudelle. Jos varapresidentti hoitaa virkaan valitun presidentin tointa yli kaksi vuotta, voidaan hänet sen jälkeen valita virkaan vain yhdeksi kaudeksi. Yhdysvaltain presidentinvaalit 1816
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1816 olivat järjestyksessään kahdeksannet Yhdysvaltain presidentinvaalit, jotka järjestettiin 1. marraskuuta – 4. joulukuuta 1816. Demokraattis-republikaanien James Madison oli istunut kaksi kautta. Federalistisen puolueen ollessa romahduksen partaalla, Madisonin ulkoministerillä James Monroella oli etulyöntiasema heikkoa oppositiota vastaan. Monroe voitti valitsijamiesäänin 183–34. Roland Burris
Burris nimitettiin Yhdysvaltain senaatin jäseneksi 31. joulukuuta 2008, kun hänen edeltäjänsä Barack Obama oli jättänyt paikkansa tultuaan valituksi Yhdysvaltain presidentiksi, ja hän vannoi virkavalansa 15. tammikuuta 2009. Burris toimi senaattorina vajaat kaksi vuotta, 29. marraskuuta 2010 asti. Hän ei ollut ehdolla jatkokaudelle marraskuun 2010 senaatinvaaleissa. Slovakian presidentti
Slovakian presidentti on Slovakian valtionpäämies. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla viiden vuoden kaudeksi vähintään kahdelle perättäiselle kaudelle. Presidentin virka on etupäässä seremoniallinen, mutta hän voi käyttää rajoitettua valtaansa harkintansa mukaan. Presidentin virallinen asunto on Grassalkovichin palatsi Bratislavassa. Ranska
Ranska on semipresidentiaalinen tasavalta. Ranskan nykyinen, viidennen tasavallan perustuslaki hyväksyttiin kansanäänestyksellä vuonna 1958. Perustuslaki vahvisti presidentin ja ministereiden valta-asemaa parlamenttiin nähden. Presidentti valitaan suoralla vaalilla viisivuotiskaudeksi. Hän vahvistaa lait, nimittää pääministerin, johtaa hallitusta ja asevoimia sekä allekirjoittaa kansainväliset sopimukset. Vuodesta 1962 presidentti on valittu suoraan kaksivaiheisella vaalilla. Yhdysvaltain presidentiksi valittu
Viimeisin "Yhdysvaltain valituksi presidentiksi" kutsuttu henkilö oli Donald Trump, joka voitti Yhdysvaltain presidentinvaalit marraskuussa 2016 ja vannoi presidentin virkavalan 20. tammikuuta 2017. Neljän vapauden palkinto
Neljän vapauden palkinto () on vuodesta 1982 jaettu kansainvälinen palkinto, joka myönnetään henkilölle joka on tehnyt työtä neljälle vapaudelle eli sananvapaudelle, uskonnonvapaudelle, hyvälle elintasolle ja vapaudelle pelosta. Nämä ovat neljä periaatetta, joita Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt korosti puheessaan Yhdysvaltain kongressille 6. tammikuuta 1941. Palkinto jaetaan vuorovuosina Rooseveltin kotikaupungissa Hyde Parkissa New Yorkin osavaltiossa tai Middelburgissa Alankomaissa, mistä Rooseveltin suku on lähtöisin. Kirgisian kansanäänestys uudesta perustuslaista 2010
Uusi perustuslaki muuttaisi presidentin oikeuksia. Se vähentäisi presidentin valtaa ja muuttaisi maan parlamentaariseksi tasavallaksi. Lisäksi se sallisi presidentille vain yhden kuuden vuoden virkakauden, kun vanha perustuslaki salli presidentille kaksi viisivuotista kautta. Presidentti voisi olla jatkossa vallassa viisi vuotta pidempään, eli 70-vuotiaaksi. Maan väliaikainen johtaja Roza Otunbajeva saisi perustuslain turvin olla vallassa vuoden 2011 loppuun, mutta hän ei saisi olla ehdokkaana vuoden 2011 vaalissa. Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri
Pääsihteerin toimikausi on viisivuotinen ja sama henkilö voi toimia pääsihteerinä enintään kaksi kautta, mikäli hänet valitaan jatkokaudelle tai mikäli hän ylipäätänsä hakee toiselle kaudelle. Franklin D. Roosevelt
Vuonna 1940 Roosevelt käynnisti materiaalisen tuen Yhdistyneelle kuningaskunnalle toisessa maailmansodassa. Saman vuoden lopulla hänet valittiin kolmannen kerran presidentiksi vastoin vanhaa kirjoittamatonta sääntöä, jonka mukaan samaa henkilöä ei voitu valita presidentiksi useammaksi kuin kahdeksi kaudeksi. Vuonna 1951 vahvistettu perustuslain XXII lisäys rajoitti presidentin kaudet kahteen – tai yhteensä kymmeneen vuoteen, mikäli hän päätyi varapresidenttinä presidentiksi. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentin oikeudesta vuosilomaan tai siihen rinnastettavaan vapaaseen ei ole säädetty erikseen. Tasavallan presidentti on koko ajan käytettävissä presidentin tehtävien hoitoa varten. Hänellä ei ole työ- tai virka-aikaa eikä varsinaista vuosilomaa. Italian tasavallan presidentti
Italian tasavallan presidentti () on Italian valtionpäämies. Presidentin valtaoikeuksiin kuuluvat pääministerin ja elinikäisten senaattorien nimitysoikeus, parlamentin hajotusoikeus ja mahdollisuus palauttaa perustuslakia mahdollisesti rikkovat lait takaisin parlamenttiin. Presidentin toimikausi on seitsemän vuotta, eikä kausien määrää ole rajattu. Päästäkseen Italian presidentiksi ehdokkaan pitää olla Italian kansalainen, vähintään 50 vuoden ikäinen ja nauttia täysiä poliittisia ja kansalaisoikeuksia. Ranskan presidentinvaali 2017
Ranskan tasavallan presidentti valitaan viiden vuoden toimikaudelle kaksikierroksisilla vaaleilla perustuslain 7. artiklan mukaisesti: jos yksikään ehdokas ei saa ehdotonta enemmistöä (toisin sanoen mukaan lukien tyhjät ja hylätyt äänet) ensimmäisellä kierroksella, järjestetään toinen kierros kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä. Vuonna 2017 ensimmäinen ja toinen kierros järjestetään 23. huhtikuuta ja 7. toukokuuta. Yhdysvaltain demokraattisen puolueen esivaalit 2016
Yhdysvaltain demokraattisen puolueen esivaalit 2016 alkoivat 1. helmikuuta ja päättyivät 14. kesäkuuta 2016. Ne järjestettiin kaikissa Yhdysvaltain osavaltioissa sekä merentakaisilla alueilla. Esivaaleissa valittiin edustajat heinäkuussa 2016 pidettyyn Yhdysvaltain demokraattisen puolueen puoluekokoukseen, joka valitsi puolueen presidenttiehdokkaan vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Kaksi kautta istunut presidentti Barack Obama ei voinut asettua ehdolle. Iran
Iranin presidentti on vastuussa toteuttamaan perustuslakia ja toimimaan hallinnon johtajana muissa kuin uskonnollisen johtajan toimistolle kuuluvissa asioissa. Sama presidentti voi hallita korkeintaan kaksi peräkkäistä kautta ja lisäksi kolmannen kauden, mutta ei edellisten perään. Vuodesta 2013 virassa on ollut Hassan Rouhani. Hänet valittiin uudelleen toukokuussa 2017. Luettelo Yhdysvaltain presidenttiehdokkaiden nimeämiskokouksista
Yhdysvaltain presidenttiehdokkaan nimittämiskokous on poliittinen yleiskokous, joka pidetään joka neljäs vuosi Yhdysvalloissa useimmilla poliittisilla puolueilla, jotka asettavat ehdokkaan tulevissa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa. Tällaisen yleiskokous muodollinen tavoite on valita puolueen ehdokas presidentiksi sekä hyväksyä puoluepoliittisia periaatteita ja tavoitteita ja hyväksyä säännöt puolueen toiminnalle, mukaan lukien presidentin nimitysprosessi seuraaville vaaleille. Yhdysvaltain hallitus
Presidentti nimittää hallituksen ja esittelee valitsemansa jäsenet senaatille. Se puolestaan hyväksyy tai hylkää presidentin nimeämät ehdokkaat yksinkertaisella enemmistöllä. Hallituksen toimikausi on sama kuin presidentillä ja se muodostuu yleensä enemmistöpuolueen edustajista. Yhdysvaltain vetoomustuomioistuimet
Tuomioistuinten tuomarit nimittää Yhdysvaltain presidentti, ja nimitykset tarvitsevat myös senaatin hyväksynnän. Yhdysvaltain perustuslain kolmannen artiklan mukaan vetoomusoikeuden tuomari (samoin kuin piirioikeuden ja korkeimman oikeuden tuomari) voi menettää virkansa vain virkasyytteellä. 65 vuotta täytettyään ja vähintään 15 vuotta liittovaltion tuomarina toiminut tuomari voi halutessaan jäädä eläkkeelle ja saada senhetkisen palkkansa suuruisen eläkkeen. 65 ikävuoden jälkeen noudatetaan "80:n sääntöä" ("the Rule of 80"), eli tuomarin iän ja virkavuosien pitää olla yhteensä vähintään 80. Tuomari voi myös jatkaa virassaan normaalisti, tai hän voi ottaa niin sanotun seniorituomarin aseman, jolloin hän voi jatkaa töiden tekemistä haluamassaan määrin. Tällöin tuomioistuimeen vapautuu paikka uudelle nimitykselle. Esimerkiksi yhdeksännessä tuomiopiirissä oli maaliskuussa 2017 yhteensä 43 tuomaria, joista 18 ”seniorituomaria” ("Senior Circuit Judge"). Nicaragua
Presidentti ja parlamentti valitaan samalle viisivuotiskaudelle. Vielä ennen vuoden 2014 perustuslakiuudistusta presidentin piti saada ensimmäisellä kierroksella vähintään 35 prosenttia äänistä. Uudistuksen jälkeen presidentti valitaan yksikierroksisen enemmistövaalin perusteella. Parlamenttissa on 92 jäsentä. Niistä 90 valitaan parlamenttivaalien perusteella, ja kaksi paikkaa on varattu presidentille ja toiseksi eniten ääniä saanellee presidenttiehdokkaalle. Äänioikeus on kaikilla 16 vuotta täyttäneillä. Yhdysvaltain presidentinvaalit 1796
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1796 järjestettiin 4. marraskuuta – 7. joulukuuta 1796. Tunisia
Presidentti valitaan viideksi vuodeksi kerrallaan; vuonna 2014 hyväksytyn uuden perustuslain mukaan kausien määrä on rajattu kahteen. Presidentillä on valta nimittää pääministeri ja hallitus. Keskusjohdolla on myös valtaa valita aluehallintoa. Pormestarit ja aluevaltuustot valitaan paikallisilla vaaleilla, mutta niillä on lähinnä neuvoa antava rooli. Ranska
Toisen maailmansodan jälkeen Algerian ja Indokiinan sotatoimet aiheuttivat tyytymättömyyttä, ja hallitus toisensa jälkeen kaatui. Vallankaappaus ja sisällissota uhkasivat, kunnes parlamentti kutsui kenraali Charles de Gaullen presidentiksi vuonna 1958. Ranskan nykyisen viidennen tasavallan perustuslaki vahvistettiin vuonna 1958. Siinä presidentin valtaoikeudet nostettiin samalle tasolle parlamentin kanssa, mitä kutsutaan puolipresidentilliseksi järjestelmäksi. Viidennen tasavallan aikana on koettu kaksi cohabitation-jaksoa, vuosien 1986 ja 1997 vaalien jälkeen, jolloin presidentti ja pääministeri olivat eri puolueista. Tällaisessa tilanteessa pääministerin asema on suhteellisen vahva, kun taas presidentti joutuu hakemaan tukea oppositiosta. De Gaulle erosi 1969, kun hänen ehdotuksensa perustuslain muutoksesta oli hävinnyt kansanäänestyksen. Hänen jälkeensä viidennen tasavallan presidentteinä ovat toimineet Georges Pompidou (1969–1974), Valery Giscard d'Estaing (1974–1981), Francois Mitterrand (1981–1995), Jacques Chirac (1995–2007), Nicolas Sarkozy (2007–2012), Francois Hollande (2012–2017) ja Emmanuel Macron (2017–). Yhdysvaltain presidentinvaalit 2008
Kyseessä olivat ensimmäiset vaalit sitten vuoden 1952, jolloin kumpikaan pääehdokkaista ei ollut istuva presidentti tai tämän varapresidentti. George W. Bush oli istunut täydet kaksi kautta, eikä hänen varapresidenttinsä Dick Cheney asettunut ehdolle. Parlamentti
Suomen yksikamarinen parlamentti on nimeltään eduskunta, jonne valitaan neljän vuoden välein 200 kansanedustajaa. Vaikka Suomessa on 1910-luvulta lähtien jatkuvasti ollut eduskunnan luottamuksen tarvitseva pääministerijohtoinen hallitus, valtioneuvosto, ei Suomessa pääosana tuosta ajasta ole ollut kovin vahvaa parlamentarismia (vuosina 1919–2000 semipresidentialismi). Tämä on johtunut siitä, että merkittävä osa toimeenpanovallasta on kuulunut eduskunnasta riippumattomalle presidentille. 1980-luvulta lähtien Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on pyritty kaventamaan, mikä on johtanut pääministerin ja yleisemminkin valtioneuvoston aseman korostumiseen ja siten vahventanut parlamentarismia Suomessa. Edelleen Suomen presidentillä on kuitenkin toimeenpanovaltaa eikä näin ollen Suomessa edelleenkään ole täysin puhdasta parlamentarismia (toisin kuin esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa, joissa kuninkaalla ei nykyisin ole lainkaan poliittista valtaa ja koko toimeenpanovalta kuuluu valtiopäivien luottamuksen tarvitsevalle hallitukselle ja näin ollen on voimassa täysin puhdas parlamentarismi).