Mitkä valtiot ovat Syyrian rajanaapureita?
Syyria
Syyrian arabitasavalta eli Syyria on Lähi-idän valtio. Syyria rajautuu etelässä Jordaniaan ja Israeliin, lännessä Libanoniin ja Välimereen, pohjoisessa Turkkiin ja idässä Irakiin. Se on osa Levantin aluetta Välimeren itäpäässä.
Abu Kamal
Kaupunki on tärkeän Syyrian ja Irakin välisen maantien varrella, linnuntietä noin 440 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta itään, ja 120 kilometriä maakuntakeskus Dayr az-Zawrista kaakkoon. Irakin raja sijaitsee noin 8 kilometrin päässä kaupungin keskustasta kaakkoon. Irakin puoleinen rajakaupunki on Anbarin maakunnan Qaim (al-Qa’im). Syyrian Kurdistan
Kaikki turvallisuusjoukot ovat vastuussa alhaalta ylöspäin toimiville rakenteille (TEV-DEM, naapurustokokoukset) eivät ylhäältä alaspäin toimiville (DSA). Turvallisuusjoukkoja on alueella 4. Sotilaallisesta puolustuksesta vastaavat Kansan puolustusyksiköt (YPG) ja Naisten puolustusyksiköt (YPJ). Ensinmainitussa taistelee sekä miehiä että naisia ja jäkimmäisessä vain naisia. Molempien jäsenet valitsee TEV-DEM:n naapurustokokouksista seuraava taso. Poliisivoimia vastaavana organisaationa toimivat PYD:tä lähellä oleva Asayish sekä assyrialaisten oma Sutoro-miliisi. Syyrian sisällissodan tausta
Kun Neuvostoliitto romahti, presidentti Hafez al-Assad aloitti Syyriassa
markkinoiden osittaisen vapauttamisen. 2000-luvulla yksityinen sektori kasvoi, mutta vapaista liiketoimista hyötyivät monesti eniten vain hallitusta lähellä olevan ihmiset ja näiden sukulaiset. Presidentin serkku Rami Makluf omisti jopa 60% Syyrian taloudesta. Hän kontrolloi kotimaisten ja ulkomaisten yritysten liikesopimuksia ja veti oman osansa näiden kaupoista välistä. Virkamiesten lapset pyrkivät saamaan täysin vapaan yksityisen sektorin tuotannon ja kaupan käsiinsä.
Talouden vapauttaminen johti 2000-luvulla ennennäkemättämään korruptioon, kun
virkamiestan palkat pysyivät pienenä. Oikeuslaitos oli läpeensä korruptoitunut, tuomarit lahjottavissa. Hallinto vastusti julkisesti korruptiota kampanjoin joita oli silloin tällöin. Syyrian Kurdistan
Rojavan hallinto edustaa eräämlaista parlamentaristista valtiota jäljittelevien rakenteiden ja ruohonjuuritasolta lähtevien suoran demokratian rakenteiden rinnakkaiseloa. Kaikilla hallinnon tasoilla on molempien sukupuolten edustuksen oltava vähintään 40%. Myös etnisillä ryhmillä on omat kiintiönsä. Ruohonjuuritason demokratiaa edustava hallinto-organisaatio Rojavassa on TEV-DEM ("Liike demokraattisen yhteiskunnan puolesta"). TEV-DEM:in perusyksiköitä ovat naapurustokokoukset, joihin kaikki kylän tai kaupunkialueen asukkaat ovat tervetulleita.suoran demokratian mukaiset naapurustokokoukset lähettävät edustajansa aluekokouksiin ja aluekokoukset kokonaisia kaupunkialueita tai laajempia maaseutualueita koskeviin kokouksiin. Janet Biehlin joulukuussa 2014 välittämän tiedon mukaan esimerkiksi Qamislon kaupungissa on 6 aluekokousta, joista kussakin 18 naapurustokommuunia, joihin kuuluu kuhunkin noin 300 kotitaloutta. Qamislon naapurustokommuuneissa on tyypillisesti 5-6 erilaisten asiakokonaisuuksien hoitoa varten. Syyrian aavikko
Syyrian aavikko on laaja kalkkikivilaakio Lähi-idässä Välimeren reunavuoristojen ja Eufratin välissä. Se käsittää suuren osan Syyriaa ja ulottuu osaksi Irakiin, Jordaniaan ja Saudi-Arabiaan. Aavikolla on useita keitaita, esimerkiksi Palmyra. Lähi-itä
Lähi-itään kuuluvia maita ovat Turkki, Syyria, Jordania, Israel, Libanon, Afganistan, Iran, Irak, Saudi-Arabia, Jemen, Oman, Arabiemiirikuntien liitto, Qatar, Bahrain ja Kuwait. Poliittisena terminä käytettynä Lähi-itään luetaan myös Egypti ja Kypros. Kirgisia
Kirgisia, myös Kirgistan () tai Kirgisistan ( eli Кыргызста́н), virallisesti Kirgisian tasavalta (; ) on sisämaavaltio Keski-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Kiina, Kazakstan, Tadžikistan ja Uzbekistan. Kirgistan itsenäistyi Neuvostoliiton hajotessa. Maan etelä- ja pohjoisosan välillä on etnisiä jännitteitä, jotka ovat aika ajoin purkautuneet levottomuuksiksi. Itsenäisyyden ajan kaksi ensimmäistä presidenttiä joutuivat eroamaan kansan tyytymättömyyden takia. Bosra
Bosra (joskus myös Bostra) on Syyriassa sijaitseva muinainen kaupunki joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1980. Se sijaitsee maan eteläosassa, lähellä Jordanian vastaista rajaa. Kaupungissa on useita nykypäiviin saakka säilyneitä nabatealaisten, roomalaisten, kristittyjen rakennuttamien rakennusten raunioita, minkä lisäksi se käsittää myöhemmin muslimien rakennuttamia vanhoja moskeijoita. Nykyinen Bosran kaupunki on kasvanut raunioiden keskelle. Kaupungin historialliset kohteet ovat kärsineet vahinkoja Syyrian sisällissodassa. Syyrian presidentti Bašar al-Assadia vastustavat kapinalliset ovat hallinneet Bosraa maaliskuusta 2015. Georgia (osavaltio)
Georgia rajoittuu idässä Atlantin valtamereen. Pohjoiset naapurit ovat Pohjois- ja Etelä-Carolina sekä Tennesseen osavaltio, lännessä Georgia rajoittuu Alabamaan ja etelässä Floridaan. Venäjän asevoimat Syyrian sisällissodassa
Syyrian hallintoa vastustavat valtiot tuomitsivat ilmaiskut. Monet kapinallisia tukevat maat vaativat Venäjän ilmaiskujen lopettamista. Venäjän operaatio käytännössä esti Turkin ja Saudi-Arabian kaavaileman hallitusta koskevan lentokieltoalueen perustamisen Syyriaan. Venäjän operaatio syvensi entisestään idän ja lännen välistä vastakkaisasettelua. Toisaalta Yhdysvallat ja Venäjä sopivat yhteentörmäysten välttämisestä. Mauritania
Mauritanian islamilainen tasavalta eli Mauritania on noin kolmen ja puolen miljoonan asukkaan islamilainen valtio Länsi-Afrikassa. Sen rajanaapurit ovat Marokon hallitsema Länsi-Sahara, Algeria, Mali ja Senegal. Laaja, mutta harvaan asuttu maa ulottuu Atlantin rannikolta Saharan autiomaahan. Algeria
Algerian demokraattinen kansantasavalta eli Algeria on valtio Pohjois-Afrikassa Välimeren rannalla. Sen rajanaapureita ovat koillisessa Tunisia, idässä Libya, kaakossa Niger, lounaassa Mali sekä Mauritania ja lännessä Länsi-Sahara ja Marokko. Algeria kuuluu Maghreb-maihin ja on pinta-alaltaan Afrikan suurin maa. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2013
Vuoden 2013 lopuilla Syyrian armeija sai monin paikoin pienehköjä voittoja hajallaan olevista aseistautuneista kapinallisista. Mutta yleinen sotatilanne oli syyskuussa 2013 edelleen hallituksenkin mukaan tasapeli. Kun hallitus oli aiemmin pyrkinyt koko maan valvontaan, se pyrki nyt suojaamaan ydinalueensa ja valtaamaan kapinallisilta alueita takaisin hyökäten ensin tärkeimpiin kohteisin muun muassa Aleppon lentokentälle. Syyskuun puolivälissä arvioitiin, että noin puolet kapinallisista oli kovan linjan islamilaisia. Pohjois-Syyriassa oli noussut muun muassa Al-Qaidaan kytköksissä oleva Irakin ja Syyrian islamilainen valtio Isis. Raqqan vallannut ääri-islamilainen järjestö Ahrar al-Sham kukisti maltillisen opposition kovin ottein ja pyrki luomaan alueelleen islamilaista valtiota. Syyrian oppositiokoalitio tuomitsi Isis-järjestön toiminnan vallankumousta vastaan ja piittaamattomuuden syyrilaisten hengestä. Soria (maakunta)
Soria on maakunta keskisessä Espanjassa, Kastilia ja Leónin itsehallintoalueen itäosassa. Sen rajanaapureita ovat La Riojan, Zaragozan, Guadalajaran, Segovian ja Burgosin maakunnat. Syyrian sisällissodan aikajana
Venäjä ja Turkki alkoivat loppuvuodesta 2016 alkaen tehdä yhteistyötä Isis-järjestöä vastaan, vaikkakin Turkki soti samalla myös kurdeja vastaan. Kurdit pyrkivät kuitenkin välttämään yhteenottoja Turkin kanssa ja antoivat sen vuoksi joidenkin alueiden puolustamisen Syyrian hallituksen käsiin. Pitkäaikaisia neuvotteluja Syyrian tulevaisuudesta käytiin “kahdella raiteella” sekä Astanassa että Genevessä. Neuvotteluista oli vaikea saada tulosta, koska maan poliittinen tulevaisuus oli ratkaisematta. Joulukuun 2016 lopussa sovittiin kuitenkin tulitauosta. Syyrian kapinalliset ilmoittivat tammikuussa 2017, että hallitus on Wadi Baradan alueella rikkonut tulitauon. Kapinalliset vetäytyivät sen vuoksi rauhanneuvotteluista. Taistelut kiihtyivät helmikuussa 2017 Aleppon pohjois- ja itäpuolella. As-Safira
Syyrian pääkaupunki Damaskos on linnuntietä noin 301 kilometriä etelälounaaseen ja Aleppo 25 kilometriä luoteeseen. Assyrialaiset (kansa)
Monet assyrialaiset asuvat diasporassa. Assyrialaisten kotimaa on nykyisen Irakin (800 000), Syyrian (500 000), Iranin (10 000) ja Turkin (5 000) alueella. Irakissa assyrialaiset asuvat maan pohjoisosassa, Iranissa maan luoteisosassa, Syyriassa maan koillisosassa, Turkissa maan itäosassa. Kyproksen maantiede
Kypros kuuluu maantieteellisesti Lähi-itään ja Aasiaan, mutta poliittisesti ja kulttuurillisesti sen katsotaan kuuluvan Eurooppaan. Etäisyys Kyprokselta pohjoiseen Turkin rannikolle on noin 75 kilometriä, itään Syyriaan noin 105 kilometriä, etelään Egyptiin noin 300 kilometriä ja länteen Kreikan Ródokselle noin 380 kilometriä. Manner-Kreikkaan matkaa on noin 770 kilometriä. Rif Dimašqin maakunta
Rif Dimašq () on yksi Syyrian neljästätoista maakunnasta ja se sijaitsee maan lounaisosassa. Se on hallintokeskustaan Damaskosta (Rif Dimašq) ympäröivä "maaseutumaakunta"; Damaskos muodostaa oman, itsenäisen maakuntatason hallintoalueensa. Syyrian sisällissodan tausta
Syyriaa 1500-luvulta alkaen miehittänyt Ottomaanien valtakunta kutistui Turkiksi ensimmäisessä maailmansodassa. Kun Ottomaanien valtakunta hajosi, Syyria jäi Ranskan mandaatiksi. Alueella asui monta etnistä ryhmää. Eräs näistä oli alaviitit. Nämä olivat vaipuneet maan alle, koska sunnalaiset määräsivät toisuskoisuudesta kuolemantuomion. Ranska tuki vähemmistökansoja enemmistönä olevien sunnien vastapainoksi, luoden alueella monia mikrovaltioita.
Ranska rohkaisi alaviitteja liittymään armeijaan, jotka tätä tekivätkin. Alaviittien asema parani asteittain 30-luvulla. Vuonna 1938 Turkin armeija tappoi tuhansia alaviitteja. Mutta Ranskan siirtomaavalta tuki alaviitteja ja nosti nämä poliittiseen eliittiin. Alaviittivaltiot yhdistyivät Syyriaa ennen itsenäistymistä 1946. Länsi-Virginia
Länsi-Virginian rajanaapureita ovat Pennsylvania ja Maryland pohjoisessa, Ohio ja Kentucky lännessä ja Virginia idässä. Etiopia
Etiopialla on ollut pitkään katkerat suhteet naapurimaihinsa. Somalian kanssa välejä hiertää vuodesta 1959 jatkunut rajakiista Ogadenin alueesta, jonka itsenäistymistä havitteleva separatistijärjestö ONLF on aiheuttanut epävakautta alueella. Eritrean kanssa välejä hiertää myös rajakiista Eritrean itsenäistyttyä Etiopiasta. Kansainvälisen työryhmän ehdotuksen rajasta Eritrea on hyväksynyt, mutta Etiopia ei. Erimielisyyksien vuoksi Etiopia on joutunut keskittämään tuontiaan Djiboutin kautta, mikä taas on jouduttanut Djiboutin taloutta. Sudanin kanssa Etiopian suhteet ovat olleet paranemaan päin jo 1980-luvulta lähtien. Sudan, Etiopia ja Kenia ovat kuitenkin käyneet kiistaa Ilemin kolmiona tunnetun alueen hallinnasta. Etiopian ja Sudanin hallituksen välisiä suhteita hiertää myös Etiopian läheinen poliittinen ja taloudellinen yhteistyö Etelä-Sudanin kanssa. Kurdistan
Syyrian kurdit ovat pienempi väestöryhmä kuin vastaava Turkissa. Syyrian kurdien määrä on noin 2–3,5 miljoonaa, ehkä enemmänkin. He asuvat Pohjois-Syyriassa, heidän suosimiaan kaupunkeja ovat Kobane, Afrin, Qamishlo, Derik, Tirbe Sibi ja Hasake. Monilla ei ole edes maan kansalaisuutta. Vuonna 2010 kurdit ottivat yhteen turvallisuuspoliisin kanssa, ja heitä syytettiin veljeilystä terroristijärjestöksi luokitellun PKK:n kanssa. Syyrian sisällissodan aikana 2012 Syyrian kurdit alkoivat valmistautua vaatimaan omaa autonomista aluetta. Turkin kurdijärjestöt Masoud Barzanin johdolla tukivat heidän pyrkimyksiään. Kurdit ovat osallistuneet Syyrian sisällissotaan (26.1.2011–) taistelemalla äärijärjestö ISIS:iä ( (IS), , "ad-daula al-islāmiyya", ”Islamilainen valtio”) vastaan. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Yhdysvallat ja EU asettivat Syyriaa vastaan asevientikiellon ja öljyboikotin. Syyrian sisällissota ja Venäjä
Syyrian sisällissota ja Venäjä käsittelee lähinnä Venäjän toimia Syyrian sisällisodassa,
Venäjä on ollut Syyrian liittolainen 1950-luvulta lähtien, ja Assadin vallan aikana maahan perustettiin pieni laivastotukikohta. Venäjä pyrkii Syyriassa säilyttämään vakaan, itselleen ystävällismielisen hallituksen ja taistelemaan terrorismia vastaan. Venäjä on sodan alusta alkaen tukenut YK:ssa antamilla lausunnoillaan ja sotilasavulla Assadin hallitusta. Toisaalta venäläiset poliitikot Vladimir Putinia myöten ovat ottaneet joissain lausunnoissa etäisyyttä Assadiin. Maa aloitti syksyllä 2015 Syyriassa ilmaiskut Isisiä ja muita kapinallisia vastaan. Venäjä keskeytti yllättäen pääosan ilmaoperaatiostaan maaliskuussa 2016. Venäjän lentokoneet pommittivat saarrettua Aleppoa syksyllä 2016 yhdessä Syyrian ilmavoimien kanssa. Maa torppasi Ranskan esittämän YK:n turvallisnnusneuvoston 
Aleppon pommitukset tuomitsevan päätösehdotuksen. Latakia
Syyrian sisällissodan puhjettua vuonna 2011 Latakia on ollut tärkeä Bašar al-Assadin hallinnon tukikohta. Vuonna 2015 on uutisoitu Venäjän osallistuvan kaupungin eteläpuolella, Jablan kaupungin lähellä sijaitsevan Bassel al-Assadin kansainvälisen lentoaseman (IATA: LTK, ICAO: OSLK) laajennustöihin. Lentoaseman yhteydessä toimii Syyrian ilmavoimien tukikohta. Yhdysvaltalaislähteet ovat epäilleet lentoasemalle rakennettujen uusien parakkien palvelevan Venäjän sotavoimien läsnäoloa Syyriassa. Mesopotamian maantiede
Suunnilleen nykyisessä Irakissa sijaitsevan Mesopotamian eli Kaksoisvirtainmaan halki virtaavat suuret joet Eufrat ja Tigris. Syro-Mesopotamia on hieman laajempi alue, joka kattaa nykyisen Irakin lisäksi myös Syyrian. Mesopotamia jakautuu kahteen osaan: pohjoiseen Assyriaan ja eteläiseen Babyloniaan. Assyria oli nykyisessä Pohjois-Irakissa suunnilleen nykyisen Mosulin seuduilla. Babylonia on suunnilleen nykyisestä Bagdadista, muinaisesta Sipparista etelään Eufratin ja Tigriin jokilaaksoa pitkin. Vielä vanhemmalla ajalla ei puhuttu Babyloniasta, vaan silloin Babylonian pohjoisia oli Nippurin ja Maradin pohjoispuolinen osa Akkad eli Uri, ja eteläinen osa Sumer eli Kiengi tai Kengir. Syyrian sisällissota ja ulkomaat
Suurvalloista Assadia ovat tukeneet Venäjä ja Kiina. Molemmat vastustivat mahdollista Yhdysvaltojen kasvavaa vaikutusvaltaa alueella. Koska Venäjällä oli Syyriassa laivastotukikohta, se vastusti epävakautta maassa, Venäjä aloitti syksyllä ilmaiskut kaikkia kapinallisia vastaan. Maa syytti Turkkia Isisin auttamisesta. Venäjä halusi Isisin ja muun terrorismin vastaista rintamaa. Lähi-itä
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet Osmannien valtakunnalle kuuluneet alueet jaettiin Britannian ja Ranskan kesken Kansainliiton mandaattialueina. Britannian hallintaan joutuivat täten Palestiina ja Irak, Ranskan hallintaan taas Syyria. Sitä vastoin Egypti ja Saudi-Arabia itsenäistyivät muutaman vuoden kuluttua ensimmäisen maailmansodan jälkeen, samoin kuin myöhemmin mandaattialueetkin, ensimmäisenä Irak vuonna 1932. Syyrian lippu
Lipussa on panarabialaiset värit: musta, valkoinen, punainen ja vihreä. Punavalkomusta trikolori puolestaan on Egyptin vuoden 1952 vallankumouksen yhteydessä käyttöön otettu arabialaisen vapautuksen lippu. Syyrian lippu muistuttaakin väreiltään Jemenin lippua, Egyptin lippua, Sudanin lippua ja Irakin lippua. Kazakstan
Kazakstan (; ), virallisesti Kazakstanin tasavalta (; ), on Keski-Aasiassa ja läntisimmiltä osiltaan Itä-Euroopassa sijaitseva valtio. Kazakstan on pinta-alaltaan maailman suurin sisämaavaltio. Sen rajanaapurit ovat Venäjä (6 467 km yhteistä rajaa), Kiina (1 460 km yhteistä rajaa), Kirgisia (980 km yhteistä rajaa), Uzbekistan (2 300 km yhteistä rajaa) ja Turkmenistan (380 km yhteistä rajaa). Uganda
Ugandan tasavalta eli Uganda on sisämaavaltio itäisessä Keski-Afrikassa. Sen rajanaapureita ovat Kenia, Tansania, Ruanda, Kongon demokraattinen tasavalta ja Etelä-Sudan. Maan historia on ollut verinen Idi Aminin ja Milton Oboten hallintokausilla. Vuodesta 1986 maassa on ollut suhteellisen rauhallista. Symkaria
Symkaria on kuvitteellinen itäeurooppalainen valtio, joka esiintyy Marvel-kustantamon sarjakuvissa. Maa tunnetaan ennen kaikkea palkkasoturi Hopeasapelin kotimaana. Symkarian loi käsikirjoittaja Stan Lee. Symkarian rajanaapurina on pelätty Latveria, jonka johtajana toimii superroisto Tohtori Doom. Syyrian sisällissota
Elinolojen huononeminen sodan takia ja raaka väkivalta, jossa oli kuollut yli 200 000 ihmistä ja haavoittunut yli 2 miljoonaa, ajoi ihmisiä pois Syyriasta. Vuoden 2014 lopussa Syyria johti pakolaistilastoa, ja maasta oli paennut 4 miljoonaa ihmistä. Enin osa pakolaisista pakeni arabimaihin, mutta enenevässä määrin myös Eurooppaan turvapaikkaa hakemaan. Tämä aiheutti vuonna 2015 Euroopassa pakolaiskriisin. Tämä aiheutti myös Euroopan maissa lisääntyvää maahanmuuttokriittisyyttä, ja Unkari sulki rajansa pakolaisilta. Azaz
Syyrian pääkaupunki Damaskos sijaitsee linnuntietä noin 350 kilometriä ja maakuntakeskus Aleppo noin 45 kilometriä etelään. Turkin raja on vain kahdeksan kilometrin päässä pohjoisessa. Turkin puolella Azizin piirikunnan rajanaapuri on Kilisin maakunta. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Syyrian sisällissota ja länsimaat käsittelee länsimaiden suhtautumista ja asennetta Syyrian sisällissotaan sekä Syyrian sisällissodan vaikutusta länsimaihin. Länsivallat Yhdysvallat, Englanti, Ranska, Saksa jne ovat vastustaneet presidentti Bašar al-Assadin hallintoa tämän hallinnon harjoittamien ihmisoikeusrikkomusten takia. Ne ovat myös vastustaneet radikaaleina, terroristisina pitämiään jihadistijärjestöjä, kuten al-Nusran rintama ja Isis. Länsi onkin tukenut eniten Syyrian 
maltillisen opposition poliittista siipeä ja maltillisena pitämäänsä FSA:ta. Yhdysvallat on kouluttanut ja aseistanut kapinallisia. Lisäksi länsimaat ovat tehneet vuodesta 2014 ilmaiskuja Isisiä vastaan. Länsimaiden ongelmia ovat esimerkiksi aseavun joutuminen jihadistien käsiin ja vaikeus löytää kyllin suurta "maltillisten" taistelijoiden ryhmää.
Jotkut lännen liittolaiset, muun muassa Saudi-Arabia, tukevat jihadisteja, vaikkei länsi näitä suoraan tuekaan. Lännen Assadia vastustavan politiikan takana on myös nähtävissä kamppailu Lähi-idässä Venäjän ja Iranin kanssa vaikutusvallasta.
Syyrian sisällissodan pakolaisvirta on kohdistunut enenevissä määrin myös länsimaihin. Syyrian sisällissodan aikajana
Syyriassa on monia etnisiä ryhmiä, joista merkittävimmät ovat sunnit, alaviitit ja kurdit. Ranskan siirtomaavalta nosti alaviitit merkittävään asemaan Syyriassa. Maassa tapahtui lukuisia sotilasvallankaappauksia 1950- ja 1960-luvuilla. Yhdessä näistä valtaan nousi Assadien suku, joka suosi alaviitteja. Assadit hallitsivat maata poikkeustilalain turvin kymmeniä vuosia. Syyrian sisällissota
Kesällä 2018 Syyrian hallituksen joukot suunnittelivat massiivista ilmahyökkäystä Idlibiin, joka on viimeinen opposition hallitsema maakunta. YK on varoittanut, että tämä tietäisi humanitaarista katastrofia, koska alueella on kolme miljoonaa ihmistä, monet muualta saapuneita. Oppositiota tukeva Turkki ja hallitusta tukeva Venäjä sopivat syyskuussa demilitarisoidun vyöhykkeen muodostamisesta osapuolten välille lokakuussa. Kuwait
Kuwaitin valtio () eli Kuwait () on emiirikunta Lähi-idässä. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa rajanaapureinaan pohjoisessa Irak ja etelässä Saudi-Arabia. Kuwaitin maasto on kumpuilevaa hiekkaerämaata. Maasta löytyi 1930-luvulla öljyä, ja toisen maailmansodan jälkeen kehittynyt öljynjalostusteollisuus sai maan vaurastumaan. Kuwait itsenäistyi 1961, ja sen jälkeen se on saanut 90 prosenttia vientituloistaan öljystä. Vuonna 1990 Irak hyökkäsi Kuwaitiin, mutta joutui vetäytymään maasta länsivaltojen liityttyä sotaan Kuwaitin puolelle. Maan infrastruktuuri kärsi sodassa pahasti. Sichuan
Sichuanin maakunnan naapurit ovat: pohjoisessa Gansu, koillisessa Shaanxi, idässä Chongqing, kaakossa Guizhou, etelässä Yunnan, lännessä Tiibetin autonominen alue ja luoteessa Qinghai. Armenian maantiede
Armenia on Aasiassa sijaitseva vuoristoinen sisämaavaltio. Maa sijaitsee Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä, ja sen rajanaapureita ovat Georgia, Azerbaidžan, Iran ja Turkki. Sen pinta-ala on 29 743 neliökilometriä. Turkki
Turkin sekulaaristen perinteiden vuoksi jotkin alueen maat ovat perinteisesti suhtautuneet maahan epäilevästi. Jännitteitä on syntynyt erityisesti Turkin ja sen suurimman naapurimaan Iranin välille. Kylmän sodan päättymisen jälkeen Turkki on aktiivisesti rakentanut suhteitaan Itä-Euroopan ja Keski-Aasian entisiin kommunistisiin valtioihin. Tämä on konkretisoitunut moniin kaksipuolisiin investointeihin ja muuttoliikkeeseen näiden maiden ja Turkin välillä. Suhteet Turkin naapurimaahan Armeniaan ovat kuitenkin yhä kireät armenialaisten kansanmurhan vuoksi. Kiistoja on aiheuttanut myös Armenian ja sen turkkilaiskieltä puhuvan naapurin Azerbaidžanin Vuoristo-Karabahista käymä sota. Turkin hallituksen virallisen kannan mukaan nuorturkkilaisten toimet, jotka johtivat arviolta satojen tuhansien–yli miljoonan armenialaisen pakkosiirtoihin ja kuolemaan osmanien valtakunnan hajotessa, eivät muodosta kansanmurhaa. Hallituksen mukaan kuolemat johtuivat armenialaisten sisäisistä konflikteista, taudeista ja nälänhädästä. Turkin ja Armenian välinen raja on edelleen suljettu. Syyrian lippu
Syyrian lippu on Syyrian tunnus. Malliltaan se on horisontaalinen trikolori ja sen värit ovat ylhäältä alas punainen-valkoinen-musta. Valkoisen raidan keskellä on kaksi vihreää viisisakaraista tähteä. Tähdet viittaavat Yhdistyneen arabitasavallan kahteen valtioon, Egyptiin ja Syyriaan. Dar'an maakunta
Maakunta rajautuu etelässä Jordaniaan. Lännessä naapurina on pääosin Israelin miehittämä Kuneitran, pohjoisessa Rif Dimašqin ja idässä Suwaydan maakunta. Bulgarian maantiede
Bulgarian rajanaapureita ovat Kreikka, jonka kanssa yhteistä rajaa on 494 km, Makedonia 148 km, Romania 608 km, Serbia 318 km sekä Turkki 240 km. Suriname
Surinamen tasavalta eli Suriname (joskus myös "Surinam") on valtio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat Guyana lännessä, Brasilia etelässä ja Ranskan Guayana idässä. Maan pohjoispuolella on Atlantin valtameri. Maan pinta-ala on noin 160 000 neliökilometriä ja asukasluku noin 570 000. Se on sekä pinta-alaltaan että asukasluvultaan pienin Etelä-Amerikan manneralueen itsenäisistä valtioista. Asukkaista yli puolet on aasialaista alkuperää, lähinnä intialaisia ja jaavalaisia. Virallinen kieli on siirtomaa-ajan hollanti, mutta yleisimmin puhutaan paikallista kreolikieltä. Syyria
Osmanien valtakunnan hajottua ensimmäisen maailmansodan jälkeen Syyria joutui Ranskan hallintaan Kansanliiton mandaattialueena – Ranska oli julistanut itsensä alueen suojelijaksi jo 1700-luvulla. Syyria vapautettiin Vichyn Ranskalta ja julistettiin itsenäiseksi vuonna 1944, mutta vieraat joukot pysyivät maassa vuoteen 1946. Syyria oli YK:n perustajajäsen. Bulgaria
Bulgarian rajanaapureita ovat Kreikka, jonka kanssa yhteistä rajaa on 494 kilometriä, Makedonia (148 kilometriä), Romania (608 kilometriä), Serbia (318 kilometriä) ja Turkki (240 kilometriä). Syyrian sisällissota ja länsimaat
Länsimaat eivät kuitenkaan ole halunneet toimia Syyriassa niin aktiivisesti maan hallitusta vastaan kuin Libyassa, vaikka kapinalliset pyysivät muun muassa lentokieltoalueen perustamista. Syyriaa pidetään länsimaiden armeijoille vaikeampana alueena kuin Libyaa. Syyria
Neuvostoliiton hajottua maalla on ollut tiivis suhde Venäjään. Syyria saa maalta lainoja, aseita ja koulutusta. Hamsterit
Hamstereita esiintyy esimerkiksi Lähi-idässä ja Kaakkois-Euroopassa. Kääpiöhamstereita on Venäjällä, Mongoliassa ja Kiinassa. Syyrianhamsteri esiintyy villeinä suurimmaksi osaksi Aleppon seudulla Luoteis-Syyriassa. Syyria
Syrian Observatory for Human Rights eli SOHR arvoi maaliskuussa 2018 sodan aikana kuolleen yli 350 000 henkilöä. YK:n pakolaisjärjestö eli UNHCR arvioi huhtikuussa 2018 maassa olevan 6,6 miljoonaa pakolaista maan rajojen sisällä, sekä 5,6 miljoonaa pakolaista ulkomailla. Suurin yksittäinen pakomaa syyrialaisille oli Turkki, jossa oli noin 3,3 miljoonaa syyrialaista pakolaista. Jordania
Jordanian hašemiittinen kuningaskunta () eli Jordania (الأردنّ, "Al-ʼUrdunn") on valtio Lähi-idässä Israelin, Saudi-Arabian, Syyrian ja Irakin naapurina. Alue tunnettiin aikaisemmin nimellä Transjordania. Mar Eshai Shimun XXIII
Monet assyrialaiset asuvat diasporassa. Assyrialaisten kotimaa on nykyisen Irakin (800 000), Syyrian (500 000 ), Iranin (10 000 ) ja Turkin (5 000 ) alueella. Irakissa assyrialaiset asuvat maan pohjoisosassa. 
Iranissa maan luoteisosassa, Syyriassa maan koillisosassa ja Turkissa maan itäosassa. Bašar al-Assad
Vielä 1990-luvulla vierailleessaan Kuwaitissa Bašar al-Assad oli nimittänyt Saddam Husseinia ”pedoksi”, mutta kun Yhdysvaltain johtaman liittouman hyökkäys Irakiin lähestyi, Syyria lähensi edelleen välejään maan kanssa ja toimitti aseapua. Irakin sodan vastustus nosti hallinnon suosiota kotimaassa ja lähialueilla mutta teki maasta Yhdysvaltain silmätikun. Yhdysvallat syytti Syyriaa terrorismin tukemisesta ja kemiallisten aseiden valmistuksesta. Syyrian sisällissota
Suurvalloista Venäjä ja Kiina tukevat Syyrian hallitusta. Yhdysvallat, Ranska, Iso-Britannia ja muut länsimaat ovat tukeneet enemmän maltillista oppositiota. Jordania
Jordania sijaitsee Akabanlahden ja Kuolleenmeren rannalla. Sen rajanaapureita ovat Syyria pohjoisessa, Irak koillisessa, Saudi-Arabia idässä ja etelässä, Israel ja Palestiinan Länsiranta lännessä. Azerbaidžan
Azerbaidžanin tasavalta () eli Azerbaidžan on sisämaavaltio Kaukasiassa Kaspianmeren rannalla. Naapurimaita ovat Georgia luoteessa, Armenia lännessä, Venäjä pohjoisessa ja Iran etelässä. Azerbaidžanille kuuluva Nahitševanin autonominen tasavalta sijaitsee erillään muusta maasta sen lounaispuolella Iranin, Turkin ja Armenian ympäröimänä. Azerbaidžanin keskellä sijaitsee itsenäiseksi julistautunut kiistanalainen Vuoristo-Karabahin alue. Azerbaidžanin tasavalta on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuodesta 2001. Suurin osa kansasta on šiiamuslimeita ja etnisesti azereita. Valtio on virallisesti demokraattinen, mutta todellisuudessa autoritaarinen. Kaikkien maassa järjestettyjen vaalien vapautta on arvosteltu. Syyrian sisällissodan aikajana
Jyrkän islamilainen, kalifaatin perustamiseen pyrkivä Isis levittäytyi. Se irtautui al-Qaidasta ja alkoi sotia sen sisarjärjestöjä vastaan Syyriassa. Isis eteni voimakkaasti Syyriassa vuosina 2014-2015. Yhdysvallat aloitti sitä vastaan ilmaiskut 2014 ja Venäjä 2015. Syyrian armeija hyökkäsi syksyllä 2015 Venäjän ilmaiskujen tuella kaikkia kapinallisjärjestöjä vastaan. Iso-Britannia ja Saksa liittyivät Isisin vastaisiin sotatoimiin marras-joulukuussa 2015. Ydinvastuu
Mikäli ydinonnettomuus tapahtuu ulkomailla, suomalaiset vahingonkärsijät voivat saada korvauksia, jos laitos sijaitsee valtiossa, joka on liittynyt kansainvälisiin sopimuksiin. Näitä valtioita ovat Suomen lisäksi Ruotsi, Norja, Tanska, Hollanti, Iso-Britannia, Belgia, Ranska, Saksa, Espanja, Portugali, Italia, Kreikka, Turkki, Slovenia, Bulgaria, Kamerun, Chile, Kroatia, Tshekin Tasavalta, Egypti, Viro, Latvia, Liettua, Unkari, Puola, Romania, Slovakia, Ukraina sekä St.Vincent ja Grenadiinit. Suomen maantiede
Suomella on kolme rajanaapuria: Ruotsi lännessä, Norja pohjoisessa ja Venäjä idässä. Etelässä Suomenlahden toisella puolella, kansainvälisen merialueen erottamana on Viro. Turkmenistan
Turkmenistan (, ”turkmeenien maa”, käytetään joskus epävirallista muotoa Turkmenia) on valtio Keski-Aasiassa. Sen rajanaapurit ovat Afganistan, Iran, Kazakstan ja Uzbekistan. Turkmenistanilla on lisäksi rantaviivaa Kaspianmerelle, muttei suoraa yhteyttä yhteenkään varsinaiseen mereen. Assyria
Assyria oli muinainen Kaksoisvirranmaan (nykyinen Irak) kuningaskunta ja sotilasvaltio Mesopotamian pohjoisosissa. Nimi Assyria juontaa juurensa mesopotamialaisesta Assur-jumalasta, kuten myös Tigrisin varrella sijainneen kaupungin nimi Assur, joka on sijainnut noin 100 kilometriä nykyisestä Mosulin kaupungista etelään. Kolmannella vuosituhannella eaa. Assyria oli vielä lähinnä akkadialaisten etuvartio. Itsenäinen valtatekijä Assyriasta alkoi kehittyä vasta 1300-luvun eaa. puolenvälin aikoihin. Tällöin nousevan mahdin antamassa voimantunnossa hallitsija Assur-uballit antoi itselleen arvonimen "Kaikkeuden kuningas". Hän valloitti Niniven itäpuolella sijainneen viljavan tasangon ja nöyryytti Babyloniaa, joka oli siihen asti pitänyt Assyriaa etupiirinään. Tätä hallitsijaa seurasi lyhytaikainen heikkouden tila. Mutta, kun valtaan nousivat Salmanassar ja Tukulti-Ninurta (Nimi tarkoittaa "Turvani on sodan jumala Ninurta"), viholliset torjuttiin ja uusia alueita vallattiin. Salmassarin ajasta lähtien alettiin toteuttaa massiivisia väestön pakkosiirtoja. Tukulti-Ninurta löi heettiläiset ja valloitti rikkauksistaan kuuluisan Babylonian vuonna 1235. Vähitellen assyrialaiset valloittivat alueet Kaspianmereltä Niilille ja Taurukselta Persianlahdelle. Vallattuja alueita olivat nykyinen Irak, Syyria, Jordania, Libanon sekä osia Turkista ja osia Palestiinasta. Valtakautta kesti noin 300 vuotta. Assyrialaisilla oli rauta-aseita ja maine raakoina ja säälimättöminä sotilaina. Vuonna 612 eaa. Assyrian valloittivat meedialaisten ja skyyttien yhdistetyt joukot. Assyria valtasi myös Israelin valtakunnan ja soti Juudassakin. Itä
Itä-Aasiaan taas kuuluvat muun muassa Japani, Kiina, Vietnam, Indonesia ja Thaimaa. Idässä on myös Oseania. Suomen itänaapuri on Venäjä. Kylmän sodan aikana idällä tarkoitettiin usein Neuvostoliittoa ja muita itäblokin maita eli Varsovan liittoon kuuluneita Itä-Euroopan sosialistisia maita. Al-Bab
Syyrian pääkaupunki Damaskos sijaitsee linnuntietä noin 336 kilometriä etelälounaaseen, Aleppo noin 38 kilometriä länsilounaaseen ja Turkin raja lähimmillään noin 30 kilometrin etäisyydellä pohjoisessa. Syyrian sisällissodan tapahtumat 2014–2015
Sodassa tapahtui uusi käänne maaliskuussa vuonna 2015. Äärisunnien taistelujärjestöt etenivät monin paikoin.
Muun muassa al-Nusran rintama valtasi Idlibin maaliskuun lopussa 2015. Kapinalliset etenivät Etelä-Syyriassa. Isis hyökkäsi Jarmukin pakolaisleiriin. Näin Isis-taistelijat etenivät pääsiäiseen mennessä noin 10 km:n päähän Damaskoksesta. Hallituksen hyökkäys Aleppossa pysähtyi, Isis valtasi Palmyran toukokuussa 2015, ja valvoi noin puolta Syyrian pinta-alasta ja koko Irakin ja Syyrian välistä rajaa. Huhtikuussa Syyria käytti ainakin yhdessä paikassa kemiallisia aseita ilman että länsivallat puuttuivat asiaan. Venäjä alkoi enemmän tukea Assadia, jonka hallitus uukasi kaatua. Georgia
Georgian luonnonvaroihin kuuluu mineraalivaroja, kuten mangaani, rautamalmi, hiili, kulta, marmori ja alabasteri. Joet ovat merkittävä vesivoiman lähde. Maaperä ja ilmasto sallivat sitrushedelmien ja teen kasvatuksen. Lisäksi Mustanmeren alla on merkittäviä öljykenttiä, joita ei olla hyödynnetty. Georgialla on rajaa yhteensä 1 461 kilometriä. Pisin yhteinen raja on Venäjän kanssa, 723 kilometriä. Georgia rajautuu Venäjän Krasnodarin aluepiiriin sekä Karatšai-Tšerkessian, Kabardi-Balkarian, Pohjois-Ossetia-Alanian, Ingušian, Tšetšenian ja Dagestanin tasavaltoihin. Rajaa Azerbaidžanin kanssa on 322 kilometriä, Armenian kanssa 164 kilometriä ja Turkin kanssa 252 kilometriä. Georgian rannikon pituus on yhteensä 310 kilometriä. Syyria
Syyriassa on neljätoista maakuntaa (muhafazat), joista yksi on maakunta-asemassa oleva kaupunki (Damaskos). Maakuntakeskusten sijainti käy ilmi oheiselta Syyrian kartalta. Paikallishallintoa varten maakunnat jakautuvat piirikuntiin (manāṭiq) ja nämä edelleen piireihin (nawāḥī). Maakunnat on lueteltu alla: Kutakin maakuntaa johtaa presidentin nimittämä kuvernööri ja vaaleilla valittu maakuntavaltuusto.CIA factbookin mukaan Syyrian vuoden 2015 talouskasvu oli -9.9 % ja sitä edeltäneiden kahden vuoden aikana -36,5 % ja -30,9% %. Syyrian talous on pääosin valtion hallitsema. Uudistukset ovat sallineet ulkomaisten pankkien tulon Syyriaan, tosin yksityisen pankkisektorin kehitys vie vuosia. Pitkän tähtäimen talouskasvun rajoite on väestönkasvun, teollistumisen ja saastumisen aiheuttama vesipula. Kuivuus on jo aiheuttanut vakavia ongelmia maataloudelle, ja vuonna 2009 YK ohjasi maahan ruoka-apua. Syyria oli aiemmin vehnän viejä, nyt se joutuu tuomaan vehnää. Armenia
Armenian tasavalta () eli Armenia () on sisämaavaltio Kaukasiassa Mustanmeren ja Kaspianmeren välissä. Sen naapurivaltioita ovat Turkki lännessä ja Georgia pohjoisessa, Azerbaidžan idässä ja Iran sekä Azerbaidžanille kuuluva Nahitševanin maakunta etelässä. Maantieteellisesti Armenian katsotaan yleensä kuuluvan Aasiaan, mutta sillä on poliittisia ja kulttuurisia kytköksiä myös Eurooppaan; maa kuuluu myös Euroopan neuvostoon. Isis (järjestö)
Vuoden 2014 alkupuolella Isis vakiinnutti otteensa Itä-Syyriasta ja oli hankkinut jo valtavan sotakassan valloittamistaan öljykentistä, veroista ja sotasaaliista. Al-Nusran taistelijat ja ulkomaalaiset taistelijat liittyivät siihen tuhansittain. Syyrian hallitsija Bašar al-Assad oli jättänyt Isisin rauhaan, sillä se uhkasi Assadin omia vastustajia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei puuttunut vielä vuosina 2012–2014 Isisin kasvuun, mikä edesauttoi sen laajenemista ja vahvistumista. Esimerkiksi Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Barack Obaman haluttomuus puuttua Syyriaan tuki Isisin nousua.
Yhdysvalloissa on ollut tiettyä haluttomuutta puuttua Isisin toimiin Syyriassa. Esimerkiksi arvovaltaisen, demokraatteja lähellä olevan The New York Timesin ulkomaankolumnisti Thomas Friedman on vuonna 2015 ehdotellut aseiden toimittamista Isisille ja kyseenalaistanut presidentti Trumpin toimet järjestöä vastaan Syyriassa. Tämän logiikan takana on se, että Isis taistelee Syyrian hallitusta, Iranin joukkoja, Hizbollahia ja Venäjää vastaan. Friedman vertaa Isisiä Afganistanin mujahideeneihin, joita USA tuki 1980-luvulla. Syyria
Yhdysvallat on pitänyt Syyriaa terrorismin tukijana ja lukenut sen "pahan akseliin" kuuluvaksi. Vuonna 2004 Yhdysvallat julisti Syyrian kauppasaartoon. Marokko
Algeria on Marokon rajanaapuri idässä ja kaakossa. Välimeren rannikolla on Espanjan enklaavit Ceuta ja Melilla sekä Peñón de Vélez de la Gomera (pieni hiekkasärkkä yhdistää sen Marokkoon), Peñón de Alhucemas, Islas Chafarinas ja Isla Perejil -saaret. Atlantin vesialueilla lännessä ovat Espanjalle kuuluvat Kanariansaaret ja Portugalin Madeira. Pohjoisessa Marokko rajoittuu Gibraltarinsalmeen. Neuvostoliitto
Neuvostoliitolla oli yhteensä 12 rajanaapuria: Norja, Suomi, Puola, Tšekkoslovakia, Unkari, Romania, Turkki, Iran, Afganistan, Kiinan kansantasavalta, Mongolia ja Korean demokraattinen kansantasavalta. Rajojen pituus oli yhteensä yli 60 000 kilometriä. 3/4 rajoista oli yhteisiä tuonaikaisten sosialististen valtioiden kanssa. Merirajoja oli 13 meren rannalla, jotka kuuluivat Pohjoiseen jäämereen, Atlantin valtamereen ja Tyyneen valtamereen. 2/3 Neuvostoliiton rajoista oli merirajaa. Syyria
Syyrian etnisten ja uskonnollisten ryhmien väestösuhteet ovat muuttuneet maan sisällissodan takia. Syyriasta sotaa pakoon lähteneistä suuri osa on sunnalaisia arabeja ja vuonna 2018 he muodostavatkin ehkä enää vain puolet maahan jääneestä väestöstä. Syyria
Syyrian valtio on virallisesti maallinen, eikä ota kantaa uskonnollisiin asioihin. Virallisesti Baath-puolue ajaa yleisarabialaista identiteettiä, mutta käytännössä etniset, uskonnolliset ja alueelliset ryhmittymät ovat tärkeitä.
Kesäkuussa 2018 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR raportoi ulkomailla olleiden, rekisteröityneiden syyrialaispakolaisten määräksi 5,624 miljoonaa. Pakolaisten valtaenemmistö oli Syyrian lähimaissa: Turkissa (3,562 miljoonaa), Libanonissa (0,982 milj.), Jordaniassa (0,666 milj.), Irakissa (0,250 milj.) ja Egyptissä (0,129 milj.). Läheskään kaikki ulkomaille muuttaneista noin yhdeksästä miljoonasta syyrialaisesta eivät kuitenkaan ole rekisteröityneet pakolaisiksi. Uutisissa on raportoitu esimerkiksi Jordanian yhteensä noin 1,3 miljoonasta syyrialaista pakolaista. Saudi-Arabia on puolestaan kertonut ottaneensa vastaan 2,5 miljoonaa paennutta syyrialaista, mutta tulijoita ei rekisteröidä, eikä kohdella pakolaisina tai sijoiteta pakolaisleireille "heidän ihmisarvonsa ja turvallisuutensa vuoksi". Toisaalta on syytä todeta, etteivät Syyrian naapurina tai Persianlahden arabimaista useat (kuten Jordania, Kuwait, Saudi-Arabia, Yhdistyneet arabiemiraatit, Bahrain, Oman) ole allekirjoittaneet kansainvälistä vuoden 1951 pakolaissopimusta. Pakolaissopimus tyypillisesti turvaisi maahantulleille pakolaisille mahdollisuuden vastaanottajamaan kansalaisuuteen jonkun määräajan kuluessa ja kieltäisi pakolaisten palauttamisen turvattomiin oloihin. Ilman pakolaisasemaa, viisumia tai kansalaisuutta, esimerkiksi Saudi-Arabiaan tulijoita voidaan paikallisen lainsäädännön nojalla estää vaihtamasta työpaikkaa toiseen. Eritrea
Maan rajanaapureita ovat Djibouti, Etiopia ja Sudan, joiden kanssa Eritrealla on rajaa yhteensä 1 626 kilometriä. Rannikkoa Eritrealla on 2 234 kilometriä, josta mantereen rantaviivan osuus on 1 151 kilometriä ja Punaisenmeren saarten osuus 1 083 kilometriä. Valtioon kuuluu Dahlakin saaristo ja muutama saari Hanishsaarista. Siikalatva
Siikalatvan naapurikuntia ovat Haapavesi, Kajaani, Kärsämäki, Liminka, Muhos, Pyhäntä, Raahe, Siikajoki ja Vaala. Kemialliset aseet Syyrian sisällissodassa
Syyrian hallituksen tukijat Venäjä, Kiina ja Iran syyttivät taistelukaasun käytöstä oppositiota ja vastustivat länsivaltojen uhkamaa hyökkäystä Syyriaa vastaan. Venäjä pysäytti Syyrian hallituksen tuomitsevan päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa. Venäjä kuitenkin sanoi, ettei se lähde sotimaan Yhdysvaltain kanssa Syyriassa. Britannian pääministeri Cameron sanoi, että hänen maansa voisi iskeä Syyriaan ilman YK:n valtuutusta. Syyrian sisällissodan aikajana
Vuoden 2013 alussa sota oli ajautunut tasapeliin muun muassa Aleppon kaupungissa. Hallituksen joukot alkoivat edetä keväällä 2013. Irakista saapunut Isis alkoi toimia maassa maalis-huhtikuussa 2013. Kesällä tulivat hallituksen avuksi Hizbollah-taistelijat Libanonista. Myös eri kapinallisryhmät ja jihadistit sotivat keskenään. Syksyllä Yhdysvallat uhkasi Syyriaa ilmaiskuilla, koska maan armeija oli paikoin käyttänyt kemiallisia aseita kapinallisa vastaan. Hallitus suostui luovuttamaan maan taistelukemikaalit. Nagaland
Nagalandin naapuriosavaltioita ovat Manipur etelässä, Assam lännessä ja pohjoisessa sekä Arunachal Pradesh koillisessa. Idässä Nagalandin rajanaapurina on Myanmarin valtio. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Suomen hallitus tai Suomen pääministeri Juha Sipilä (kesk) eivät ole kommentoineet tai tuominneet Turkin hyökkäystä. Presidentti Sauli Niinistö (kok) ei ole ilmaissut kantaansa hyökkäykseen. Hänen mukaansa Suomi toimii yhteistyössä EU-kumppaneidensa kanssa ja noudattaa Euroopan unionin linjaa. Suomen ulkoministeri Timo Soini (sin) ei ole tuominnut hyökkäystä. Hänen mukaansa Turkin toimet "ovat asia, joka tulee hiertämään Naton sisällä", eikä siinä ole mitään uutta, mutta "aika hankalalta tämä maailman tilanne nyt näyttää". Hänen mukaansa kurdien kohtalo on surkea, ja he taitavat olla "isoin kansa ilman valtiota levittäytyneenä useamman maan alueelle". Syyria
Syyria on semipresidentiaalinen tasavalta. Se on virallisesti demokraattinen, mutta sitä hallitsee totalitaarinen arabisosialistisen Baath-puolueen hallinto vuoden 1963 kaappauksen jälkeen. Puolueella on 2/3 enemmistö 250 paikan parlamentissa, josta loppu on jaettu riippumattomien ehdokkaiden kesken. Maa oli poikkeustilalainsäädännön alainen vuodesta 1963 kevääseen 2011. Israel on miehittänyt Syyrialle kuuluvia Golanin kukkuloita vuodesta 1967, ja maiden välit ovat muutenkin hyvin kireät. Libanon oli käytännössä pitkään Syyrian miehittämä ja maassa oli parikymmentä tuhatta Syyrian sotilasta. Keväällä 2005 Syyria vetäytyi Libanonista. Golanin kukkulat
Israel liitti Golanin kukkulat itseensä vuonna 1981, mutta liitoksella ei ole kansainvälistä tunnustusta. Alueen strateginen merkitys on suuri. Syyrian pääkaupunki Damaskos sijaitsee vain 60 kilometrin päässä pohjoiseen Golanin kukkuloilta. Kukkuloilta käsin on helppo tarkkailla mahdollisia Syyrian armeijan liikkeitä ja kukkulat muodostavat myös maantieteellisen esteen mahdolliselle syyrialaishyökkäykselle. Alue on myös tärkeä vesihuollon kannalta. Alue tuottaa noin kolmasosan Israelin juomavedestä. Syyria on asettanut Golanin kukkuloiden palauttamisen rauhansopimuksen ehdoksi. Yhdysvaltojen välittämien rauhanneuvottelujen aikana vuonna 1999 Israel oli valmis palauttamaan suurimman osan alueesta, mutta se halusi pitää rajan muutama sata metriä Genesaretinjärvestä itään turvatakseen tämän vesilähteensä. Syyria taas vaati Israelia perääntymään kokonaan vuoden 1967 rajojen taakse. Israel ja Syyria kävivät neuvotteluja turkkilaisten välittäjien kautta myös vuonna 2008, mutta ratkaisua kiistaan ei syntynyt tuolloinkaan. Pohjois-Ossetia-Alania
Pohjois-Ossetia-Alanian rajanaapurit ovat Kabardi-Balkarian tasavalta lännessä, Stavropolin aluepiiri pohjoisessa, Tšetšenian ja Ingušian tasavallat idässä sekä Georgia etelässä. Osan raja-alueesta etelässä muodostaa Georgian kiistanalainen, Venäjän itsenäiseksi tunnustama Etelä-Ossetia. Sysmä
Sysmän naapurikuntia ovat Asikkala etelässä, Hartola idässä, Heinola kaakossa, Kuhmoinen luoteessa, Luhanka pohjoisessa ja Padasjoki lännessä. Libya
Libya sijaitsee Afrikan pohjoisosassa Välimeren rannalla. Se on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja kooltaan Afrikan neljänneksi suurin valtio ja yli viisi kertaa Suomen kokoinen. Libyan rajanaapureita ovat idässä Egypti, etelässä Tšad ja Niger ja idässä Algeria sekä Tunisia. Libyalla on lähes 1 800 kilometriä rantaviivaa Välimerelle. Jarayan al-Batina
Se sijaitsi Persianlahden rannalla, ja sillä on Saudi-Arabian kanssa maarajaa. Jarayan al-Batinan naapurikuntia olivat al-Šarqiyya (Saudi-Arabiassa), al-Jumaliyya (pohjoisessa), al-Rayyan (luoteessa) ja al-Wakra (idässä). Alueen pinta-ala on 3906 km² ja (vuonna 2004) siellä asui 6308 asukasta. Syyria ja joukkotuhoaseet
Syyria on yksi seitsemästä valtioista, joka ei ole allekirjoittanut vuoden 1993 Kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Tosin se on kieltänyt kemiallisten aseiden olemassaolon.
Syyrian epäiltiin ennen sotaa valmistavan Sariinia, Tabuunia, VX, ja sinappikaasun tyyppisiä kemiallisia aseita. Vakaga
Vakagan rajanaapurit ovat Bamingui-Bangoran, Haute-Kotto, Tšad ja Sudan. Syyrian sisällissota ja länsimaat
Saksa ja Iso-Britannia liittyivät joulukuun alussa vuonna 2015 Isisin vastaisiin sotatoimiin. Sudan
Sudanin tasavalta eli Sudan () on valtio Keski- ja Pohjois-Afrikassa, Sahelin alueella. Sen pinta-ala on 1,88 miljoonaa neliökilometriä, ja se on siten Afrikan kolmanneksi suurin valtio Algerian ja Kongon demokraattisen tasavallan jälkeen. Sudanin pohjoisosassa sijaitsevassa toimeenpanovaltaisessa pääkaupungissa Khartumissa asuu noin 2,5 miljoonaa ihmistä (metropolialueella 5–7 miljoonaa). Lakiasäätävä pääkaupunki on Omdurman. Koko maassa asuu lähes 35 miljoonaa ihmistä, joista 96,7 prosenttia on muslimeita. Sudanin rajanaapureita ovat pohjoisessa Egypti, idässä Eritrea sekä Etiopia, etelässä Etelä-Sudan, lounaassa Keski-Afrikan tasavalta, lännessä Tšad ja luoteessa Libya. Sierra Leonen maantiede
Sierra Leone sijaitsee Länsi-Afrikassa Atlantin valtameren rannikolla. Maan rajanaapurit ovat Guinea pohjoisessa ja Liberia kaakossa. Sierra Leonessa on maan tilastokeskuksen vuoden 2015 arvion mukaan , ja sen pinta-ala on . Marokko
Marokon kuningaskunta (, berberiksi ) eli Marokko on valtio Afrikan luoteisosassa. Idässä rajanaapurina on Algeria. Marokolla on pitkä rantaviiva, joka ulottuu Atlantin valtamereltä Gibraltarinsalmen kautta Välimerelle asti. Marokon eteläinen raja on kiistanalainen. Marokko pitää Länsi-Saharan aluetta omanaan ja on pitänyt hallinnassaan suurinta osaa alueesta vuodesta 1975 lähtien. Syyria
Syyrialla on maailman mittakaavassa melko vaatimattomat öljy- ja maakaasuvarat, mutta maan sijainti Välimeren itäpäässä on vahvistanut niiden merkitystä. Vuonna 2010 sen öljyvarat arvioitiin 2,5 miljardiksi barreliksi ja maakaasuvarat 8,5 biljoonaksi kuutiojalaksi. Maassa on hyvä, kotimainen öljyputkiverkosto, joka johtaa kolmeen öljysatamaan Välimerellä. Irakin kanssa käydään neuvotteluja putkien jatkamisesta sen öljyalueille. Kaasua on tuotu Egyptistä Arabian kaasuputkea pitkin vuodesta 2008. Myös Turkin kanssa on tehty sopimus kaasun tuonnista. Neuvottelut Irakin ja Iranin kanssa ovat käynnissä. Vapaan Syyrian armeija
Ryhmän komentaja on vaatinut ulkovaltojen ilmaiskuja Syyrian strategisiin kohteisiin.. Vapaan Syyrian armeija kärsi vuonna 2012 vakavasta asepulasta.
Vapaan Syyrian armeijaa rahoittaa etupäässä Saudi-Arabia, Qatar ja Yhdistyneet Arabiemiraatit. Maita yhdistää Syyrian virallisen hallinnon vastustus. Yhdysvallat ilmoitti huhtikuussa 2012 myös liittyvän kapinallisryhmää suoraan varustavien ja rahoittavien valtioiden joukkoon. . Kesäkuussa 2013 Yhdysvallat ilmoitti antavansa suoraa sotilaallista apua kapinallisarmeijalle, koska Syyrian hallitus käyttää kemiallisia aseita. Schengen-alue
Schengen-alueeseen kuuluu 26 Euroopan valtiota ja niiden välillä ei ole matkustusrajoituksia eikä rajatarkastuksia. Alue on nimetty Schengenin sopimuksen mukaan. Alueella on yhteinen viisumipolitiikka, jonka osalta se toimii kuin yksittäinen valtio maailmassa. Schengen-alueeseen kuuluvat valtiot ovat Euroopan unionin jäsenmaista Alankomaat, Belgia, Espanja, Italia, Itävalta, Kreikka, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari ja Viro sekä EU:n ulkopuolisista maista Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi. EU:n jäsenmaista Schengen-alueeseen ei kuulu Bulgaria, Irlanti, Kroatia, Kypros, Romania eikä Yhdistynyt kuningaskunta. Ypäjä
Ypäjän naapurikunnat ovat idässä Jokioinen, etelässä Somero, lännessä Loimaa ja pohjoisessa Loimaan lisäksi Humppila. Kunnalla on lounaassa yksi yhteinen rajapiste Kosken Tl kanssa. Entisiä naapurikuntia ovat nykyään Loimaaseen kuuluvat Loimaan kunta lännessä ja Metsämaa pohjoisessa. Lisäksi kunnalla on lounaassa ollut yhteinen rajapiste niin ikään Loimaaseen nykyään kuuluvan Mellilän kanssa. Syyrian sisällissota
Länsimaita huolettivat Syyrian kemialliset aseet, joita saatiinkin vedettyä paljon pois maasta. Elo–syyskuussa 2012 Syyria ja suurvallat päättivät tuhota maan kemialliset aseet. Aseiden tuhoamisesta vastasi Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW. Salah al-Din
Maakunnan naapurina ovat lounaassa Anbarin, luoteessa Ninawan, pohjoisessa Erbilin ja Kirkukin, idässä Sulaimaniyyan ja Diyalan, sekä etelässä Bagdadin maakunnat. Syyria
Syyrian nykyiset rajat ovat siirtomaaisäntien vetämät. Syyrialaiset identifioituvat ensisijaisesti uskonnolliseen ryhmäänsä, myös arabien valtionrajat ylittävä yhtenäisyyden tunne on vahva.