Millainen eläin gauri on?
Gauri
Gauri eli viidakkohärkä ("Bos gaurus") on suurikokoinen onttosarvisten heimoon kuuluva nisäkäslaji. Ne elävät villinä ja kesytettynä Intiassa ja muualla Etelä-Aasiassa. Aiemmin kesytettyä gauria pidettiin omana lajinaan (gajaali, "Bibos frontalis" tai "Bos frontalis"). Ennen geneettistä analyysiä gauria ja gajaalia pidettiin biisonin lähisukulaisina, ja niitä kutsuttiin myös "Intian biisoniksi". Geneettinen analyysi on osoittanut pikemminkin sukulaisuutta kesyn naudan kanssa.
Kapybara
Kapybara muistuttaa ulkonäöltään suurta marsua, jolle se onkin läheistä sukua. Kapybaralla on raskas ja tynnyrimäinen ruumiinrakenne sekä lyhyt pää. Kuono on tylppä, ja silmät, korvat ja sieraimet ovat lähellä päälakea. Turkki on selkäpuolella punertavanruskeaa ja vatsapuolella vaihtuu kellertävänruskeaksi. Hikirauhasia on ihossa karvojen peittämällä alueella, mikä on epätavallinen piirre jyrsijöillä. Se kasvaa 100–134 cm pitkäksi, saavuttaa 50-62 cm säkäkorkeuden ja voi painaa 35–66 kiloa.. Naaraat ovat hiukan painavampia kuin urokset. Painavimmat tunnetut yksilöt ovat olleet luonnonvarainen 91 kg painanut naaras Brasiliassa ja 73,5 kg painanut luonnonvarainen uros Uruguayssa. Kapybaran takajalat ovat hiukan pitempiä kuin etujalat. Eläimen varpaiden välissä on räpylät. Kapybaralla on myös surkastunut häntä. Harmaakarhu
Harmaakarhu eli ”grizzly” ("Ursus arctos horribilis") on karhun eli ruskeakarhun ("Ursus arctos") alalaji. Se on eurooppalaista ruskeakarhua suurempi kelta-ruskeahko karhu, joka elää läntisen Pohjois-Amerikan ylängöillä. Kurki (tähdistö)
Kurki (lat. "Grus, Grucus, Gru") on keskisuuri tähdistö eteläisellä taivaanpallolla. Kurki ei näy Suomessa. Kurjen (Grus) latinankielistä lyhennettä Gru ei tule sekoittaa Etelän ristin (Crux) lyhenteeseen Cru.
Tähdistön kirkkain tähti on α Gru eli Alfa Gruis (Al Na'ir), joka on kirkkaudeltaan 1,73. Ennen 1600-lukua tähdistö oli Etelän kalan osa, josta etelään tähdistö sijaitsee. Turri
Furryn varsinainen alkuperä juontaa Yhdysvalloissa koko 1900-luvun ajan vallinneeseen sarjakuvakultuuriin, ja erityisesti underground-sarjakuvaan. Näille sarjakuville oli tyypillistä esittää valtavirran julkaisuissa kiellettyjä asioita kuten voimakasta yhteiskunnallista satiiria ja poliittista kommentointia, huumeiden käyttöä ja pornografiaa, usein tunnettuja sarjakuvahahmoja hyväksikäyttäen. Suomessa tunnettuja vastaavankaltaisia esimerkkejä on mm. Myrkky-lehti tai MAD. "Puhuvat eläimet" olivat ajoittain hyvin suosittuja tarinankerronnan välineitä, mikä heijastui myös underground-sarjakuvaan. Furryn inspiraatio genrenä perustuu puhtaimmillaan esimerkiksi 1970-luvun underground-sarjakuvaan kuten Robert Crumbin "Fritz-kissa" tai Art Spiegelmanin "Maus", joskaan sen kantava ajatus ei ole yhteiskunnallinen kommentointi tai satiiri, vaan se keskittyy itsetarkoituksenaan ihmismäisten eläinhahmojen tai eläimellisten ihmishahmojen esittämiseen riippumatta varsinaisesta kerronnallisesta sisällöstä tai tyylistä. Aikaisemmin Disneyn tai muiden tuottamien eläinhahmojen fanit löysivät nämä sarjakuvat ja alkoivat kehittää ideaa eteenpäin omissa julkaisuissaan ja muuttivat samalla nimensä furryiksi. Esimerkkinä tästä Omaha kissatanssija, jonka katsotaan olevan yksi ensimmäisistä varsinaisista furry-sarjakuvista. Suomessa genren pioneereihin kuuluu esimerkiksi Myrkky-lehdessä vaikuttanut Karri Aronen, jonka tuotoksiin kuuluu muun muassa kyseisessä lehdessä julkaistu Warner Brothersin piirrettyjä parodisoinut "Teeny Toons Admixtures". Metsäkauris
Itävaltalaisen Felix Saltenin kuuluisan "" -lastenkirjan Bambi on metsäkauris, joka on yleinen riistaeläin Keski-Euroopassa. Kirjaan perustuva Disney-yhtiön yhdysvaltalainen piirroselokuva "Bambi" kuvaa kuitenkin valkohäntäpeuraa, koska metsäkaurista ei esiinny Amerikassa. Jabiru
Jabiru ("Jabiru mycteria") on suurikokoinen amerikkalainen haikaralintu. Sen nimi tulee guaranin kielen turvonnutta niskaa tarkoittavasta sanasta. Myös afrikansatulahaikaraa ("Ephippiorhynchus senegalensis") sekä aasialaista mustaniskahaikaraa ("Ephippiorhynchus asiaticus") on kutsuttu yhdennäköisyyden takia jabiruksi. Ne kuuluvat kuitenkin eri sukuun. Varsinainen jabiru on sukunsa ainoa laji. Taira (eläin)
Taira eli uroni ("Eira barbara") on näätäeläimiin kuuluva nisäkäslaji. Taira syö lintuja, piennisäkkäitä, hunajaa, liskoja ja hedelmiä. Usein tairat hankkivat ruokaa enemmän kuin tarvitsevat. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa. Tairat elävät noin 18 vuotta, ja painavat 3-6 kiloa. Kääpiökauriit
Heimon lajit ovat alkeellisia märehtijöitä ja lisäksi pienimpiä sorkkaeläimiä. Kaikkien märehtijöiden tapaan niidenkin vatsa on neliosainen: siinä on pötsi, verkkomaha, satakerta (kahdella lajilla erittäin pieni) sekä juoksutusmaha. Muista märehtijöistä poiketen kääpiökauriilla on suuret yläleuan kulmahampaat, jotka uroksilla pilkottavat torahammasmaisesti. Yläleuan etuhampaat puuttuvat. Kääpiökauriit ovat pieniä eläimiä, niiden pituus on 40–80 cm ja säkäkorkeus noin 20 cm. Niillä ei ole sarvia. Gorilla
Gorillat ovat sosiaalisia eläimiä, minkä vuoksi ne muodostavat yhdessä eläviä laumoja. Gorillojen yhdyskunnissa vallitsee hyvin kehittynyt sosiaalinen järjestelmä. Gorillalaumaan saattaa kuulua kahdesta kolmeenkymmeneenviiteen yksilöä, jotka syövät, nukkuvat ja puolustavat reviiriään yhdessä. Tavallisimmin ryhmässä on viidestä kymmeneen jäsentä. Pienimmät laumat ovat yleensä kaikista läntisimmillä tasankogorilloilla, joiden ryhmissä on vain neljästä kahdeksaan jäsentä. Guaranit
Guaranit oli yksi merkittävimmistä Etelä-Amerikan alkuperäiskansoista, joka asui aikoinaan alueella joka kattoi Uruguayn, nykyisen Paraguayn ja kaksi lääniä Argentiinasta (Corrientes ja Entre Rios). Nimi 'guarani' tarkoittaa taistelijaa. Guaranit tunnetaan parhaiten yhteistyöstään jesuiitta-lähetyssaarnaajien kanssa, sekä urheasta puolustustaistelustaan Paraguayn valtion suojana, kun Brasilia, Argentiina ja Uruguay hyökkäsivät yhdessä naapurinsa kimppuun. Lari (eläin)
Lari ("Hylobates lar") on Etelä- ja Kaakkois-Aasiassa elävä erittäin uhanalainen gibbonilaji. Bhutanin maantiede
Bhutanissa on tavattu noin 700 eri lintulajia ja 200 nisäkäslajia. Suurista nisäkkäistä muun muassa sambarhirvi, gauri, vesipuhveli, intiansarvikuono, aasiannorsu, vuorisusi, kultalanguri, lakkilanguri, kultapanda, puuleopardi ja bengalintiikeri, elävät Manas ja Sankosh -jokien alueilla Bhutanin keski- ja itäosissa, sekä metsäpeitteisillä kukkuloilla. Korkeammalla vuoristossa elävät muun muassa takini, lumileopardi, puolilammas ja murmelit. Sorkkaeläimet
Suurimmalla osalla sorkkaeläinlajeista on jonkinlainen ulkoinen puolustusmekanismi. Eittämättä yleisin ja silmiinpistävin ovat niiden yksihaaraiset suorat tai kippurat sarvet tai monihaaraiset, kuten hirvieläimillä. Vain onttosarvisilla on varsinaisiksi sarviksi luokiteltavat sarvet. Varsinaisten sarvilta vaaditaan, että ne eivät ole monihaaraiset ja ne kasvavat suoraan otsaluusta. Kirahvien sarvet kasvavat päälaen luista, joten ne eivät ole varsinaisia sarvia, vaikka ovatkin yksihaaraisia. Sikaeläimistä löytyy myös lajeja, joilla on ylipitkät kulmahampaat. Näitä puolustusvälineitä eläimet eivät käytä suojana petoja vastaan, kuten esimerkiksi Charles Darwin arveli, vaan ainoastaan lajinsisäisissä välienselvityksissä. Urosten sarvet ovat naaraita pidemmät, koska urokset kilpailevat naaraista paritteluaikana puskemalla päitään toisiaan vastaan.
Hampaat ovat kasvinsyömiseen ja eri tehtäviin erikoistuneita. Suurimmalla osalla märehtijöistä yläetu- ja yläkulmahampaat ovat hävinneet ja kasvinosien leikkaamiseen ne käyttävät alakulmahampaita. Kääpiökauriilla ja myskihirvillä yläkulmahampaat eivät ole hävinneet, vaan pikemminkin suurentuneet. Muilla sorkkaeläimillä kulmahampaissa ei ole havaittavissa minkäänlaisia surkastumisia. Joillakin sioilla hampaat ovat kasvaneet hyvin suuriksi, ulos suusta. Esimerkiksi pahkasialla on komeat kaarevat kulmahampaat. Kitaluun siiven kanava () puuttuu niiltä kokonaan, eikä niiden nenäluissa ole takaosan laajennusta. Sorkkaeläinten hampaiden määrä vaihtelee välillä 30–44. Mudumalain kansallispuisto
Monsuunisateet aiheuttavat alueen kasvillisuudessa eroja, joiden takia ruohonsyöjät vaeltavat säännöllisesti alueen eri osissa. Suuriin nisäkkäisiin kuuluvat aasiannorsu, gauri, nelisarviantilooppi, kääpiökauriit ja huulikarhu. Susi
Susi eli harmaasusi ("Canis lupus") on koiraeläimiin kuuluva nisäkäs, joka on biologisesti määriteltynä samaa lajia kuin kesy koira. Susi jaetaan nykyisin lähteestä riippuen 32–37 alalajiin, joista osa on jo kadonnut. Intiantiikeri
Tiikerit metsästävät erilaisia saaliseläimiä, mutta erityisen taitavasti ne saalistavat sorkkaeläimiä, kuten hirvieläimiä, antilooppeja ja villisikoja. Sundarbanssissa villisika on yksi merkittävimmistä saaliseläimistä. Se syö mielellään myös erilaisia hirvieläimiä kuten aksishirviä ja sambarhirviä. Muilla alueilla tiikerit saalistavat valtavia, jopa tonnin painoisia nautaeläimiä, gaureja. Bambis Kinder
"Bambis Kinder" on jatkoa menestysteokselle "", joka oli ilmestynyt 16 vuotta aikaisemmin. Romaanin päähenkilöitä ovat metsäkauris Bambin jälkeläiset, vasat Geno ja Gurri, jotka kasvavat äitinsä Falinen hoivissa ja isänsä Bambin valvonnassa ja oppivat tuntemaan metsän ihanuudet ja vaarat. Tarina kattaa runsaan vuoden ajan, ja siinä seurataan paitsi Genon ja Gurrin seikkailuja myös sopua ja riitaa Rolla-tädin ja tämän lasten Boson ja Lanan kanssa, muiden metsän eläinten kohtaloita ja vuodenaikojen vaihtelua. Tarinoiden kertominen on keskeinen oppimiskeino, sillä romaanin metsäkauriit ja muut eläimet haluavat lakkaamatta kuulla kertomuksia eri tapahtumista: siitä kuinka metsästäjä otti Gurrin kiinni ja paransi tämän haavat ja kuinka koirasusi ajoi Genoa takaa ja Bambi pelasti hänet. Erilajiset eläimet ymmärtävät toisiaan ja jopa kasvien puhetta, mutta ihmistä ne eivät ymmärrä eikä ihminen niitä. Eläimiä kuvataan antropomorfisesti, ja eläinten puheella Salten kuvaa välillä ironisesti ihmisten luonteenpiirteitä. Tamandua
Tamandua ("Tamandua tetradactyla") on muurahaiskarhuihin kuuluva nisäkäslaji, jota paikalliset alkuasukkaat sanovat kaguaariksi. Siitä on käytetty myös nimeä eteläntamandua erotukseksi sen lähimmästä sukulaisesta, pohjantamanduasta ("Tamandua mexicana").
Tamanduan pituus on 54–58 senttimetriä ja paino 4–7 kilogrammaa. Sen karva on tiheää ja jäykkää. Väritys vaihtelee kauttaaltaan ruskeasta, mustasta ja kellertävästä erilaisiin väriyhdistelmiin. Agouti
Agouti-värisellä jyrsijällä eläimen jokainen karva on kaksivärinen, eumelaniinia ja feomelaniinia on karvassa raitoina. Tällöin eläin näyttää tasaisen sekaväriseltä. Kaikki villimarsut ovat tämän värisiä. Agouti on myös mongoliangerbiilin villimuunnoksen alkuperäinen väri. Gerbiileillä tavataan tavallisen agoutin lisäksi harmaa-agoutia. Agoutti on ruskea,musta ja vaalean värinen ja se on yleinen väri jyrsijälle. Usein ne ovat saman värisiä ja niitä ei erota kovin hyvin. Ne voivat olla myös ruskean valkoisia ja pilkullisia ja joskus tumman tai vaalean harmaita. Niillä on myös gerbiilin väritys ja ne voivat näyttää joidenkin ihmisten mielestä gerbiileiltä. Luettelo Crash Bandicoot -pelisarjan hahmoista
Goar (Karhi) on karhusta ja villisiasta yhdistetty mutantti. Se esiintyy "Crash of the Titansissa" episodissa 2 toisena vihollisena. Elementti on tuli. Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 1
Koiru on ihmisen kesyttämistä eläimistä ikivanhin ja kissan jälkeen rakkain. Kesyyntymisen alkuaikoina koirusta on ollut hyötyä varoittavana vahtina sekä jätteensyöjänä. Pohjoisessa koiruudet olivat tehokas vetoapu ja karjankasvatuksen alkaessa sitä käytettiin paimentajana. Mtsästyksessä koiru on korvaamaton apu. Vielä nykyäänkin koiruja käytetään samoihin tehtäviin. Koirun tehtävät ovat kuitenkin laajentuneet ja mukaan on tullut muun muassa huume-, opas-, vartio- sekä pelastuskoiruja; monissu tehtävissä hyödynnetään koirun tarkkaa hajuaistia. Erityisesti ihmisen kanssa kasvatetut koirut on helppo opettaa tekemään asioita ihmisen käskystä ja ne ovat helposti motivoitavissa makupaloilla, leluilla tai sosiaalisella kontaktilla. Guanako
Guanako ("Lama guanicoe") on kamelien heimoon kuuluva eteläamerikkalainen nisäkäslaji. Luonnonvarainen guanako on kesyn laaman kantamuoto. Guanako on laumaeläin joka liikkuu jopa satapäisinä ryhminä. Guanako on tapiirin ohella Etelä-Amerikan suurin maaeläin. Natufin kulttuuri
On hautakuoppia, joita on pidetty joskus villiviljan varastoina.
Ihmistä esittävät veistokset ovat harvinaisia, eläimiä esittävät yleisiä. Monet ajan veistokset esittävät gasellia.
Korut olivat yleisiä. Joidenkin vainajien luut käsiteltiin okralla. Vuonna 2008 löydettiin ilmeisesti shamaanin tai poppamiehen hauta.
On löydetty myös agaatteja ja muita jalokiviä. Natufilaiset kesyttivät koiran 12000 BP eli 10000 eaa. Lapsikuolleisuus oli arkeologisista löydöistä päätellen hyvin korkea.
Ain Mallahasta on löydetty Niilin simpukankuoria ja Anatolian obsidiaania. Jyrsijät
Jokaisessa neljässä tassussa on viisi varvasta, kapybaran kaltaisia poikkeuksiakin on. Jyrsijät kävelevät neljällä jalalla takajalkojensa varassa hyppiviä lajeja lukuun ottamatta, kuten kengururottia. Takajalat ovat yleensä etujalkoihin verrattuna lihaksikkaampia. Ne ovat kanta-astujia eli kävellessään ne astuvat koko jalalla. Hännän pituus ja karvoituksen määrä vaihtelee eliöryhmittäin. Esimerkiksi puussa elävillä oravilla on pitkä ja karvainen häntä, mutta rotilla hännässä on vain vähän karvoja. Maassa elävillä oravilla häntä on lyhyt. Jyrsijöitä peittää paksu turkki, muutamia lajeja lukuun ottamatta. Esimerkiksi kaljurotalla on hyvin vähän karvoitusta, se on myös ainoa vaihtolämpöinen nisäkäs. Nautaeläimet
Sonnit taistelevat paritteluaikaan kiivaasti naaraista ja arvojärjestyksestä ja lehmät saa yleensä korkea-arvoisin sonni. Lehmän kantoaika on lajista riippuen 9-11 kuukautta, jonka jälkeen naaras saa yleensä yhden vasikan, joka pystyy juoksemaan melkein heti syntymänsä jälkeen. Ihmiset ovat kesyttäneet monia nautaeläimiä kotieläimiksi. Niistä on saatu hyviä vetojuhtia ja arvokkaita maidon- ja lihantuottajia. Myös vuotia, sarvia, jänteitä, rasvaa ja lantaa käytetään. Nauta ja seebu polveutuvat sukupuuttoon kuolleesta alkuhärästä, kun taas aasialaisilla vesipuhveleilla, bantengeilla ja gaurin kesymuodolla gajaalilla on yhä lähisukulaisia luonnossa. Goraali
Goraali ("Naemorhedus goral") on pienikokoinen vuohieläin, joka elää 1 000–4 000 metrin korkuisilla vuorilla Kashmirissa ja koko Himalajan vuorijonon alueella itään päin. Myskihärkä
Myskihärkä on "Ovibos"-sukunsa ainoa laji. Se ei ole sukua varsinaisille "härkäeläimille" eli nautaeläimille (Bovinae), kuten jakille, naudalle, visentille ja biisonille. Myskihärän lähimpiä sukulaisia lienevät vuohieläimiin (Caprinae) kuuluvista eläimistä sumatranserovi ("Capricornis sumatraensis") ja goraalit ("Nemorhaedus goral"), paksusarvilampaat, lumivuohet ja härkägemssit eli takinit ("Budorcas taxicolor"). Luettelo Pokémon-lajeista (121–151)
Taurosin ulkonäkö muistuttaa härkää. Se on ruskeakarvainen härkä, jolla on paksu ruskea harja ja kolme häntää. Taurosin päässä on molemmilla puolilla terävät, hopean väriset sarvet ja sen otsassa on kolme helmen näköistä kuviota. Taurokset ovat aina koiraita, ja Miltankit puolestaan ovat naaraita. Tauros on nelijalkainen Pokémon, joka on kuuluisa väkivaltaisesta käytöksestään. Jos Tauros on yksin, se kaataa ohuita puita rauhoittaakseen itseään. Äyriäiset
Äyriäisistä valtaosa elää meressä, mutta monet äyriäiset ovat sopeutuneet makeaan veteen. Lisäksi on myös täysin kuivalla maalla eläviä lajeja (muun muassa monet siirat). Suurin osa lajeista elää itsenäisesti, mutta muutamat ovat parasiittisia ja elävät isäntäeläimiinsä kiinnittyneinä. Merirokot elävät aikuisvaiheensa alustaan kiinnittyneenä. Äyriäisnaaras kantaa usein muniaan mukanaan. Tyypillisesti äyriäisillä on kuoriutumisen jälkeen toukkavaihe, mutta ei aina (esimerkiksi ravut).
Joitakin äyriäislajeja käytetään ruoaksi. Näitä ovat muiden muassa joki-, tiikeri- ja täplärapu, hummeri, katkarapu, langusti ja taskurapu. John Gray
Gray on kirjoittanut artikkeleita moniin brittiläisiin lehtiin, muun muassa "The Guardianiin" ja "New Statesmaniin". Hän on kirjoittanut myös monia kirjoja poliittisen filosofian alalla, muun muassa kirjan "Straw Dogs: Thoughts on Humans and Other Animals" (2003). Hän vertaa kirjassa ihmisiä suoraan muihin eläimiin ja arvostelee humanismia, joka Grayn mielestä pohjautuu uskonnollisiin ideologioihin. Gray suhtautuu epäilevästi myös ihmisten vapaaseen tahtoon ja moraaliin, ja Grayn näkemys ihmiskunnasta onkin kyyninen. Hänen mielestään ihmiset ovat ennen kaikkea tuhoisa laji, joka tällä hetkellä tuhoaa sekä ympäristöään että maapallon muita lajeja. Varis
Varis (alalajiksi tulkittuna "Corvus corone cornix") on ihmisasutuksen lähellä viihtyvä lintu. Siitä, onko nokivaris (alalajiksi tulkittuna "Corvus corone corone") variksen musta muoto eli alalaji vai oma laji, on kahdenlaista näkemystä. Suomen lintujen lajiluettelossa ei kuitenkaan toistaiseksi ole nokivarista. Hauki
Hauet ovat paikkauskollisia kaloja, jotka liikkuvat vähän pidempiä matkoja pelkästään kutuaikana. Tutkimuksissa on havaittu, että koemielessä pyydetyt, eri paikkaan kuljetetut ja vapautetut hauet ovat hakeutuneet usein ja varsin nopeasti takaisin samoille paikoille, joista ne aluksi pyydettiin. Tästä on päätelty, että hauki viettää suurimman osan elämästään muutaman neliökilometrin alueella. Vaikka hauki ei vaellakaan, se liikkuu alueellaan aktiivisesti. Se vaihtelee suojapaikkojaan muun muassa ravinnontarpeen, veden lämpötilan, happipitoisuuden ja kirkkauden, saaliskalojen liikkeen ja vuodenaikojen vaihtelun mukaan. Changtang
Changtangissa elää yhä joitain harvinaisia villejä eläimiä, jotka ovat kaikki uhanalaisia mm salametsästyksen takia. Villijakki ("Bos grunniens"), kiangi ("Equus kiang"), bharaali ("Pseudois nayaur"), argali ("Ovis ammon"), mongoliangaselli ("Procapra gutturosa"), chiru ("Pantholops hodgsonii"). Chirun eli tiibetinantiloopin villa on koostumukseltaan erittäin hienoa, ja sitä salakuljetetaan varsinkin Kashmiriin.
Lumileopardi (Panthera uncia/Uncia uncia), susi (Canis lupus), ilves (Lynx lynx) Tiibetinsinikarhu (Ursus arctos pruinosus). Paljon on pika:a (Ochotona spp.). Pesukarhu
Pesukarhu eli supi ("Procyon lotor") on Pohjois- ja Keski-Amerikasta kotoisin oleva puolikarhulaji. Eläimen nimi viittaa monissa kielissä pesemiseen, mikä johtuu sen tavasta "pestä" ruokansa vedessä hankaamalla sitä etukäpäliensä välissä. Ei varmuudella tiedetä, puhdistaako pesukarhu todella ruokaansa vai tekeekö se vain liikkeitä, jotka ihmisestä näyttävät pesemiseltä. Jaguaari
Jaguaarin nimi juontaa eteläamerikkalaisesta tupin kielestä, jossa erään eurooppalaisen valloittajan mukaan "jaguara" tarkoitti "eläintä, joka tappaa saaliinsa yhdellä loikalla". Guaraníssa taas "jagua" tarkoittaa koiraa. Joissain mayayhteisöissä jaguaari on arvonimi, jota saa kantaa prinssi, prinsessa tai muu hallitsija. Hauki
Hauki ("Esox lucius") on sisä- ja rannikkovesissä elävä petokala, jota tavataan suurimmasta osasta pohjoista Euraasiaa ja Pohjois-Amerikkaa. Se on elinvoimainen laji, jolla on laaja levinneisyysalue ja joka tulee toimeen monenlaisissa järvissä ja joissa sekä vähäsuolaisessa Itämeressä. Hauen vartalo on pitkulainen ja solakka, ja sen evät ovat peräpäässä. Hauen kyljet ovat vihreät, vatsa vaalea ja selkä lähes musta. Kyljissä on 7–9 hailakankeltaisia täpläriviä, ja punaruskeissa evissä on tummia läiskiä. Luonnossa hauet voivat elää 30-vuotiaiksi, ja suurimmat naaraat ovat enintään 20-kiloisia, äärimmäisen harvoin yli 25 kg. Jaavankääpiökauris
Jaavankääpiökauris ("Tragulus javanicus") on kääpiökauriiden heimoon kuuluva sorkkaeläin, joka muistuttaa paljon eteläamerikkalaisia kultajäniksiä. Jaavankääpiökauris on 45–50 cm pitkä ja painaa 2–3 kg. Sen säkäkorkeus on noin 20 cm. Queenslandin tiikeri
Aboriginaalien perimätiedon kertomuksissa Yarri mainitaan usein. Heidän mukaansa se saalistaa ravinnokseen kenguruita ja muita suhteellisen kookkaita pussieläimiä. Muutamat eurooppalaiset uudisasukkaatkin ovat 1870-luvulta lähtien tehneet havaintoja eläimestä, jonka he myös väittävät tappaneen vasikoita ja muuta karjaa. Kertomusten mukaan eläin on varsin aggressiivinen, ja kykenee pitämään puolensa koiria vastaan kynsiensä avulla. Pussitiikerin sanotaan liikkuvan hypähdellen. Bihari-eläimistökausi
Kaudelle ominaisia jyrsijäsukuja olivat "Mimomys" ja "Microtus" ("Allopahiomys"). Suurista nykynisäkkäiden edeltäjistä kauden alulle ominaisia lajeja olivat mm. etruskikarhu "Ursus etruscus" n. 1,8–1,25 miljoonaa vuotta sitten ja susi "Canis falconeri". Kauden alussa oli etruskisusia "Canis etruscus" noin 2,2–1,4 miljoonaa vuotta sitten. 2,6–1,2 miljoonaa vuotta sitten eli varhainen ilves "Lynx issiodorensis". Aivan kauden alussa eli hevonen "Equus stenonis" ja myös kauden alkupuolella "Equus stehlini". "Canis arnensis" eli 1,75–1,4 miljoonaa vuotta sitten. Kauden lopulla ilmestyi alkeellinen biisoni "Bison schoetensaki". Mammutti "Mammuthus (Archiodiskon) meridionalis vastinus" eli 1,6–1,0 miljoonaa vuotta sitten. Magui
Kuivan savannin keskellä sijaitseva Magui on kasvillisuudeltaan ja eläimistöltään poikkeuksellisen rikas. Se on tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka, jonka lajistoon kuuluvat muun muassa heinätavi, jouhisorsa, pronssi-iibis ja ruskohaikara. Järvellä harjoitetaan maanviljelyä, karjanhoitoa, kalastusta ja keräilyä. Se sai Ramsar-alueen statuksen vuonna 2004. Garuda
Garuda (, ) on hindulaiseen ja buddhalaiseen mytologiaan kuuluva isokokoinen tarulintu, jonka syntymästä ja elämästä kerrotaan Mahabharatassa. Vishnu-jumala käyttää sitä kulkuneuvonaan. Taruolennon kotipaikka on Meru-vuoren juurella kasvavassa metsässä, Himaphanissa. Garudan pahin vastustaja on käärmehahmoinen Naga, ja taiteessa se kuvataan usein kamppailussa käärmeen kanssa. Kauris
Kauris on sana, joka etymologisesti merkitsee pukkia eli urosvuohta ("Capra aegagrus hircus"). Biologiassa kauriiksi kutsutaan: Kami
Kamit voidaan jakaa suurpiirteisesti kahteen eri luokkaan: ”luontokameihin” ja ”kulttuurikameihin”. Luontokamit edustavat tavallisesta poikkeavia piirteitä, joita on ajateltu olevan erilaisissa luonnonmuodoissa ja -voimissa. Nämä kamit voidaan jakaa edelleen ”taivaallisiin” kameihin ja ”maanpäällisiin” kameihin; edellisiin lukeutuvat muun muassa planeetat, aurinko ja kuu sekä säätieteellisiä ilmiöitä, kuten ukkonen (ukkosen kami Raijin) ja tuuli ("kaze no kami"). Jälkimmäisiin kuuluvat esimerkiksi vuorten, maan, metsien, meren, jokien, saarten ja soiden kamit ja myös eläimet ja kasvit. Kameina pidettyihin eläimiin lukeutuvat muun muassa käärmeet, sudet, karhut, apinat, jänikset, linnut ja muut Japanin luonnossa esiintyvät eläimet. Eläinkamit liitetään usein muihin luontokameihin: linnut auringon kamiin, karhut vuoren kamiin, jänikset kuun kamiin ja niin edelleen. Eläimiä voidaan pitää myös jonkun muun kamin lähettiläinä, kuten kettuja ("kitsune") pidetään Inarin viestinviejinä. Tiettyjä puulajeja, kuten mäntyjä ja salpapensasta, kunnioitetaan usein kameina ("shinboku"), ja kamiluonne voidaan nähdä jopa myös erikoisissa, epämuodostuneissa kasviksissa, kuten haaroittuneissa retiiseissä, joiden muoto muistuttaa ihmistä. Gulassi
Gulassi () on Unkarista lähtöisin oleva, paprikalla maustettu liharuoka. Gulassi on suosittu ruokalaji Unkarissa, tämän naapurimaissa ja Balkanilla. Unkarin kielen sana "gulya" tarkoittaa ""paimen"". Ahma
Ahma ("Gulo gulo"), joka tunnetaan myös nimillä osma, osmo, kätkä (pohjoissaamen kielestä geatki) ja kamppi, on Euroopan suurin näätäeläin, hieman mäyrää suurempi. Koko maailman näätäeläimistäkin vain jättiläissaukko ja merisaukko voivat kasvaa sitä suuremmiksi. Takini
Härkägemssi eli takini ("Budorcas taxicolor"), myös takin tai taki, on Himalajalla elävä vuohieläin ja "Budorcas"-suvun ainoa edustaja. Länsimaiset eläintieteilijät löysivät lajin vasta vuonna 1910. Nykyään se on Bhutanin kansalliseläin. Gakuen Alice
Tärkeässä osassa oleva henkilö, joka rakastaa eläimiä. Häntä voi alussa luulla kylmäksi persoonaksi mutta todellisuudessa hän on kiltti ja välittävä ihminen. Ruka on myös Natsumen paras ystävä. Hänen Alice-kykynsä on Eläinferomonin Alice. Guaranit
Guaranien, kuten monien muidenkin alkuperäisheimojen elinolot on uhattuna. Ahdinkoa aiheuttavat lähinnä kiistat maa-alasta kaivostyöntekijöiden ja karjatilallisten kanssa. Monia guaraneja on tapettu ja monet ovat päätyneet itsemurhaan. Itsemurhat ovat guaranien keskuudessa paljon yleisempiä, kuin muun väestön. Syynä tähän uskotaan olevan guaranien elämäntapa- ja tehtävä etsiä heille kuuluvaa maata, jota ei yksinkertaisesti enää nykyään ole. Pahin tilanne on brasilialaisen Mato Grosso do Sul -osavaltion alueella, jossa Guaranit aikanaan omistivat 350,000 neliökilometriä maata, kun nykyään siitä ei ole enää juuri mitään jäljellä. Alkuperäisväestön osa on muutenkin heikko Etelä-Amerikassa, ja heimojen puolia pitää vain muutama kansalaisjärjestö, kuten Survival International ja AmazonWatch. Kesäkuussa 2016 pitkäaikainen guarani-aktivisti, Leia Aquino menehtyi yllättäen aivoverenvuotoon. Tämä koettiin suurena takaiskuna alkuperäisväestön puolesta taistelevien keskuudessa. Huulikarhu
Huulikarhu ("Melursus ursinus") on Etelä-Aasiassa Nepalista Sri Lankaan elävä karhu ("Ursidae"). Sen ravinto eroaa muista karhuista, sillä se syö termiittejä. Se on ainoa laji joka kuuluu sukuun "Melursus". Gorilla
Gorillat ovat päiväeläimiä. Gorilla herää yleensä aamulla auringon noustessa kello kuuden aikoihin ja asettuu nukkumaan kahdentoista tunnin kuluttua auringon laskiessa. Normaalisti gorillat ruokailevat kolmen tai neljän tunnin ajan heti heräämisen jälkeen. Ruokailun jälkeen gorilla yleensä lepää keskipäivän yli ja lähtee vasta sitten liikkeelle iltapäivällä. Yleensä gorillalauma liikkuu noin 400–1 200 metriä päivässä. Matkan pituus riippuu yleensä tarjolla olevan ravinnon määrästä. Evoluution todisteet
Esimerkiksi jääkarhu ("Ursus maritimus") on sukua ruskeakarhulle, ja nämä lajit voivat saada keskenään lisääntymiskelpoisia jälkeläisiä. Susi on biologisesti samaa lajia kuin koira. Gaara
Gaaran hyökkäys ja puolustus koostuu pääasiassa pelkästä hiekasta. Tunnetuin isku on Sabaku Kyuu (hiekkaruumisarkku) ja sitä seuraava Sabaku Sousou (hiekkahautajaiset), jolla Gaara murskaa vastustajan. Gaara on myös muutaman kerran käyttänyt Ryuusa Bakuruy-nimistä iskua (hiekka-aalto) sekä Ryuusa Sabakukyuu nimistä (aalto hiekkaruumisarkku). Gaara puolustautuu tekemättä itse mitään. Hiekka suojaa Gaaraa fyysisiltä iskuilta automaattisesti, ilman että Gaara edes ajattelee iskua. Mutta edes tämä ei täydellisesti suojaa Gaaraa. Chunin-kokeissa Lee onnistui lyömään Gaaraa nopeutensa takia. Mutta, vaikka Lee onnistuikin, Gaara sai silti voiton.Gaara on vahvin ninjoista hiekkansa avulla. Gemssi
Gemssi ("Rupicapra rupicapra") on Euroopan ja Länsi-Aasian vuoristoissa elävä lyhytsarvinen vuohieläin. Kigurumi
Kigurumi on japaninkielinen termi, jolla tarkoitetaan sarjakuvahahmoksi, usein eläimeksi, pukeutunutta esiintyjää. Näitä esiintyjiä on usein nähtävillä muun muassa animetapaamisissa, ostoskeskuksissa ja huvipuistoissa. Kigurumi-termi kattaa myös esimerkiksi urheiluseurojen maskotit ja lastenohjelmien esiintyjät. Kigurumeja käytetään muun muassa mainostarkoituksissa ja esiintyjinä lapsiyleisölle. Suosittuja hahmoja ovat muun muassa Pikachu, Nalle Puh ja Hello Kitty. Gampr
Gampr tarkoittaa "voimakas, vahva, kookas". Näitä koiria ei pidä kouluttaa, sillä ne käyttäytyvät sen tarkoituksen mukaan mikä on kullekin tilanteelle välttämätöntä. Gampr on monikäyttöinen koira. Gampr tunnetaan Armeniassa monilla eri nimillä käyttötarkoituksesta riippuen. Susikoiraa kutsutaan nimellä "gelkheht" ("gel" = susi ja "hhehtel" = tukahduttaa), karhukoiraa nimellä "archashoon" (= karhukoira), pelastuskoiraa maanvyöryihin hautautuneiden ihmisten etsimiseen nimellä "potorkashoon" ja paimenkoiraa nimellä "chobanishoon" (= paimenen koira) tai "gampr" (= vahtikoira). Luettelo hindulaisista jumaluuksista
Gauri - Avioliiton jumala. Myös muun muassa nimellä Dakshayani, Lalitha ja Uma. Tau1 Gruis
Tau Gruis on keltainen kääpiötähti Kurjen tähdistössä 108 valovuoden päässä Maasta. Vuonna 2002 siltä löydettiin yksi planeetta. Sillä arvellaan olevan 1,4 kertaa enemmän vetyä painavampia alkuaineita kuin Auringolla, mikä tekee korkean rautapitoisuuden todennäköiseksi. Metsäkauris
Metsäkauris ("Capreolus capreolus") on Euroopassa yleisenä elävä pienikokoinen, lyhythäntäinen ja monenlaisiin elinympäristöihin sopeutunut hirvieläin. Laji on levittäytynyt Suomeen 1900-luvulla sekä luontaisesti että siirtoistutusten avulla, ja nykyisin se on tärkeä riistaeläin. Paikannimitutkimuksen perusteella on arveltu, että metsäkauriita olisi elänyt Ahvenanmaan lisäksi manner-Suomessa aiemminkin, mutta asiasta ei ole varmaa tietoa. Kirahvi
Kirahvi ("Giraffa camelopardalis") on Afrikassa luonnonvaraisena elävä sorkkaeläin. Se on korkein maanisäkäs. Kirahvia kutsuttiin suomen kielessä 1960-luvulle asti myös sirahviksi. Kana
Kana ("Gallus gallus domesticus") on kanalintujen lahkoon kuuluva kesytetty lintu. Kana on yksi yleisimmistä kotieläimistä lähes kaikkialla maailmassa. Kananmunien lisäksi ravintona hyödynnetään lihaa. Koiraspuolista lintua kutsutaan kukoksi. Kana polveutuu aasialaisesta punaviidakkokanasta ("Gallus gallus"). Kanoja pidetään munien ja lihan vuoksi, mutta myös lemmikkeinä. Lihantuotannossa käytettäviä kanoja kutsutaan broilereiksi. Närhi
Närhi ("Garrulus glandarius") on Euroopassa ja Aasiassa laajalle levinnyt, lähinnä havumetsissä elävä värikäs varislintu. Jousimies
Jousimies (latinaksi "Sagittarius", genetiivi "Sagittarii", lyhenne "Sgr", merkki ) on eteläinen eläinradan tähdistö. Tämä runsastähtinen, laaja eteläisen taivaan tähdistö näkyy huonosti Suomessa. Linnunradan keskus sijaitsee Jousimiehessä ja Linnunradan vyö on sen alueella leveimmillään, minkä ansiosta tähdistössä on erityisen runsaasti tähtijoukkoja ja kaasusumuja. Jousimiehen kirkkain tähti on Kaus Australis eli Epsilon Sagittarii. Jousimiehestä on löydetty juuri Linnunradan ulkopuolella sijaitseva Jousimiehen kääpiögalaksi. Jousimiestä, Sagittarius, ei saa sotkea Nuolen (Sagitta) pieneen tähdistöön, jonka lyhenne on Sge, Jousimiehen Sgr. Etiopianvuorikauris
Etiopianvuorikauris eli abessinianvuorikauris eli walia ("Capra walie") on erittäin uhanalainen vuohieläin, jota tavataan ainoastaan Etiopiassa. Se luettiin aiemmin vuorikauriin ("Capra ibex") alalajiksi. Laji elää pieninä laumoina Etiopian luoteisosan vuoristossa. Jääkarhu
Jääkarhu ("Ursus maritimus") on pohjoisen pallonpuoliskon arktisella alueella tavattava karhulaji. Se on kodiakinkarhun ohella suurin karhu ja suurin maalla elävä lihansyöjä. Kultakutri ja kolme karhua
Kultakutri ja kolme karhua on vanha kansansatu. Tarinasta on useita versioita, joissa karhut ja ihmishahmoinen päähenkilö kuvataan eri tavoin. Karhut ovat yleensä joko isä-, äiti- ja lapsikarhu tai kolme veljeskarhua. Sadun varhaisissa versioissa päähenkilö on vanha nainen. Kultakutrin valitsema puurolautanen, nojatuoli ja sänky on joissain tarinoissa aina pienin (lapsikarhun puuro, sänky jne.), joissain keskimmäinen (äitikarhun annos). Kasuaarit
Kasuaarit ("Casuarius") on strutsilintujen lahkoon kuuluvan heimonsa (Casuariidae) ainut suku. Kasuaarit elävät Uudessa-Guineassa ja sen lähisaaristoissa, sekä koillisessa Australiassa. Kasuaarit ovat hyvin arkoja, mutta vaarallisia ärsytettäessä. Guinness World Records onkin luokitellut kasuaarit maailman vaarallisimmiksi linnuiksi niiden aggressiivisen luonteen ja voimakkaiden raajojen vuoksi, joiden päässä on terävät kynnet. Kasuaarin on väitetty pystyvän potkullaan viiltämään ihmisen vatsan auki. Vesikauris
Vesikauriilla ei ole sarvia ja se on siten ainoa hirvieläinlaji, jonka uroksilla ei ole sarvia aseinaan. Niiden sijasta uroksen yläkulmahampaat ovat kehittyneet noin seitsemän senttimetrin pituisiksi torahampaiksi, joita se käyttää tappeluissa muita uroksia vastaan. Hirvieläimistä vesikauriin lisäksi vain muntjakeilla ja tupsuhirvellä on vastaavanlaiset torahampaat. Vesikauriin turkki on väriltään kesällä punaruskea ja talvella himmeän ruskea. Vasoilla on kyljissään vaaleita täpliä. Vahvat takaraajat ovat eturaajoja pidemmät. Korvat ovat lyhyet ja pyöreähköt. Saksanhirvi
Saksanhirvi eli punahirvi ("Cervus elaphus") on hirvieläinten heimoon ja jalohirvien alaheimoon kuuluva sorkkaeläinlaji, jota tavataan Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se on ainoa Euroopassa luontaisesti esiintynyt jalohirvilaji. Lajia on aiemmin ollut istutettuna Suomessakin, mutta viimeiset suomalaiset yksilöt kuolivat 1970-luvulla. Saksanhirvi on kooltaan Euroopan hirvieläimistä hirven jälkeen suurin. Se jaetaan 18 eri alalajiin, joista pohjoisamerikkalaista vapitia pidetään toisinaan omana lajinaan. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että saksanhirven suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin isokauris. Härkä (tähdistö)
Härkä (latinaksi "Taurus", genetiivi "Tauri", lyhenne "Tau") on yksi eläinradan tähdistöistä. Sen tunnus on.
Se sijaitsee Orionin, Kaksosten ja Ajomiehen tähdistöjen lähellä. Härän tähtikuvio on merkittävä tähdistö pohjoisen pallonpuoliskon talvisella taivaalla. Tähtikuvio on härän päätä muistuttava muodostelma, jossa kirkkain tähti Aldebaran (α Tauri) on härän silmä. Guaranin kieli
Guaranin kieli on erityisesti Paraguayssa puhuttava tupi-guaranilaisten kielten ryhmään kuuluva eteläamerikkalainen intiaanikieli. Suurin osa paraguaylaisista puhuu guaranin kieltä äidinkielenään, mutta koska kaikki käyttävät espanjaa sivistyskielenä, myös yksikielisten guaraninpuhujien käyttämä kieli on Paraguayssa hyvin espanjalaistunutta. Tämä koskee myös maaseudulla puhuttua guaranin kieltä, koska suurin osa paraguaylaisista on mestitsejä, joiden kulttuuri on hyvin eurooppalais- ja argentiinalaisvaikutteista: niinpä esimerkiksi tärkeimpien kotieläinten nimet ja monet muutkin maataloustermit ovat espanjalaista lainasanastoa. Toisaalta sekä paraguaylainen espanja että Brasilian portugali ovat omaksuneet esimerkiksi monien paikallisten kasvien ja hedelmien nimet juuri guaranista ja sen sukukielistä. Gon
Gon on pieni fiktiivinen dinosaurus, joka seikkailee japanilaisessa sarjakuvassa jonka on luonut Masashi Tanaka. Sarjakuva on piirretty realistisella piirrostyylillä ja se on toteutettu ilman kirjoitettua puhetta sekä ääniefektejä. Vuonna 1998 manga saavutti Excellence Prize -palkinnon Japan Media Arts Festival -tapahtumassa. Sysihai
Sysihai ("Carcharhinus galapagensis") on tiikerihaiden heimoon kuuluva merikala, joka elää Atlantilla ja Tyynellä valtamerellä. Sysihai on suurikokoinen, tavallisesti kolmen metrin pituinen kala, paino noin 70 kiloa. Laji on lisäksi pitkäikäinen ja voi elää 25 vuoden ikäiseksi. Sysihai saattaa olla vaarallinen ihmisille. Lajilla on tavallisesti 5-15 noin 70 senttimetrin pituista poikasta. Ravinnoksi kelpaavat kalmarit ja pohjakalat. Suussa on 14 riviä hampaita. Gampr
Näiden löytöjen tuloksena nykyisin uskotaan että luonnonvalinta ja jalostus yli vuosituhansien tuotti nykyisen gamprin, rodun jossa on kaiverruksissa esitettyjen vanhempien koiratyyppien piirteitä mutta jolla kuitenkin on oma ainutlaatuinen fysiologiansa. Huolimatta muiden kansojen olettamuksista että koira on peräisin Armenian ylätasangon ulkopuolelta, niinkin kaukaa kuin Tiibetistä, Armenian ylängöllä on kotoperäinen koiralaji joka tunnettiin jo 12,000 eaa. Gauri Khan
Gauri Khan (o.s. Chhibber; s. 8. lokakuuta 1970 Delhi) on intialainen elokuvatuottaja ja sisustussuunnittelija. Hän on toinen elokuvatuotantoyhtiö Red Chillies Entertainmentin perustajista aviomiehensä Shahrukh Khanin kanssa. Ganesha
Ganesha (sanskritiksi गणेश tai श्रीगणेश, myös Ganapati, Vinayaka tai Binayak) on yksi hindulaisuuden tärkeimmistä ja kunnioitetuimmista jumalista. Hänet kuvataan yleensä suurivatsaisena, keltaisena tai punaisena, nelikätisenä ihmisenä, jolla on yksikärsäinen elefantin pää ja vierellään tunnuseläin hiiri. Ganesha on Shivan ja Parvatin poika sekä joissain myyteissä Bharatin, Riddhin ja Siddhin mies. Hän on hyvän onnen, viisauden ja älykkyyden jumala. Aarnikotka
Aarnikotka, vaakalintu tai griippi (kreikaksi "γρυψ") on taruolento, jolla on kotkan pää, siivet ja jalat etujalkoina sekä leijonan vartalo, takajalat ja häntä. Joskus sillä on myös käärmeen tai skorpionin pyrstö. Tupaija
Tupaija ("Tupaia glis") on tupaijoiden sukuun kuuluva laji. Häntä on oravamaisen tuuhea. Myös turkki on tuuhea ja sen väri on yläpuolella tumman ruskea ja alapuolelta oranssinpunertava. Tupaijaa tavataan Kaakkois-Aasiassa ja sitä esiintyy metsissä. Yksilö tulee sukukypsäksi kolmen kuukauden iässä. Paritteluaika on helmikuulta kesäkuulle. Tupaija tekee lehdillä alustetun pesän ja tekijänä on yleensä koiras. Pesä sijaitsee esimerkiksi puun kolossa. Naaraan tiineys kestää 40–52 vuorokautta. Poikasia syntyy kerrallaan yhdestä kolmeen. Eläin on kaikkiruokainen ja syö enimmäkseen niveljalkaisia, lehtiä, siemeniä ja hedelmiä. Kultasakaali
Kultasakaali eli sakaali ("Canis aureus") on keskikokoinen ja raskastekoinen koiraeläinlaji. Lajin nimestä käytetään joskus myös kirjoitusasuja šakaali tai shakaali, mutta näitä muotoja pidetään vanhentuneina. Sakaali on kaikkiruokainen, ja sillä on pitkät terävät kulmahampaat sekä hyvin kehittyneet raateluhampaat, jotka pystyvät lävistämään sitkeän nahan. Flatruetin kalliomaalaukset
Monet tutkijat ovat nimittäneet eläimet hirviksi, vaikka joukosta on tunnistettu ainakin yksi peura. Myös karhu on helposti tunnistettavissa kentän vasemmasta laidasta. Karhu on maalattu umpeen, mutta hirvet vain ääriviivoin. Eräät ihmiset on piirretty ääriviivoilla yhdistämällä vinoneliön muotoiseen pään ja torson kokonaisuuteen lyhyet raajat. Ihmiset sijaitsevat kuvakentän oikealla laidalla ikään kuin erillään useamman hirven tiiviistä kohdasta. Joidenkin hirvien sisälle on paineltu sydänpiste ja joskus kaksi peräpistettä muiden viivojen ohessa. Sisäisten merkkien merkitystä ei osata tulkita. Valkogaselli
Valkogaselli on gaselliksi keskikokoinen. Sen ruumiinpituus on 100–110 senttiä, säkäkorkeus 65–72 senttiä ja paino 14–30 kiloa. Hännän pituus on 15–20 senttiä. Valkogaselli on väritykseltään gaselleista vaalein. Lajin turkki sulautuu hyvin ympäristöön. Sen turkki on vaaleankeltainen ja lähes valkoinen. Kylkijuovat ovat muuta ruumista hieman tummemmat, mutta silti heikosti erottuvat. Vatsapuoli on täysin valkoinen. Musta häntä korostuu valkoista takapuolta vasten. Naaman juovat ovat melko heiveröiset. Silmästä kuonoon kulkee tumma viiru, ja myös silmien välissä on kuonoon asti ulottuva punaruskea juova. Korvat ovat isot ja kapeat. Sekä koirailla että naarailla on sarvet, jotka sijaitsevat korvien edessä. Ne ovat pitkät, kapeat, miltei suorat ja rengasharjanteiset. Harjanteita on sarvessa 20–25. Koiraiden sarvet ovat pidemmät, paksummat ja enemmän S:än muotoiset kuin naarailla. Koirailla sarvien pituus on 30–41 senttiä, kun taas naarailla yleensä 20-38 sentin pituiset. Naaraiden sarvet ovat myös sileämmät kuin koiraiden. Valkogasellin pitkät sorkat ovat leventyneet siten, että niiden kantokyky hiekassa paranee. Mustakarhu
Mustakarhu ("Ursus americanus"), joskus myös Amerikan mustakarhu tai baribali, on Pohjois-Amerikan mantereen yleisin karhulaji. Mustakarhu on oma lajinsa eikä ruskeakarhun alalaji, toisin kuin esimerkiksi harmaakarhu ja kodiakinkarhu. Gampr
Tämän tyyppisiä koiria levisi kaikkialle Armenian ylängöille esihistoriallisista ajoista lähtien. Tämä on todistettu tuhansien petroglyfien perusteella joita on löytynyt alueen eri osista. Tutkiessaan turkkilaisen Kars'n kaupungin alueelta löytyneitä 13 000 vuotta vanhoja petroglyfejä professori Oktay Belli Stambulin yliopistosta väitti että Kars'n lähialueilla metsästettiin neoliittisella kaudella muutamien kesykoirien avulla. Kukaan ei tiedä varmuudella tarkkaa aikaa jolloin gampr kesytettiin, sillä varhaiset lähteet ovat melko epäselviä. Kotoperäisten lajien välillä on suuri eroavaisuus vielä kymmeniä tuhansia vuosia sitten, kun taas nykyinen gampr syntyi 3000 vuotta sitten. Kaurit
Kaurit ("Agathis") on 21 puulajin muodostama havupuiden suku araukariakasvien heimossa. Ne ovat kookkaita ja taloudellisesti arvokkaita puita. Kaurien lehdet ovat suhteellisen leveitä, ja ne muistuttavat suuresti lehtipuiden lehtiä. Kukintona on pyöreä tai hieman pitkulainen käpy. Puut ovat yksikotisia ja ne alkavat tuottaa hedekukintoja tyypillisesti vasta vanhemmalla iällä. Käpyjen kypsyminen kestää kaksi vuotta. Nuorena puut ovat muodoltaan kartiomaisia, mutta vanhemmiten niillä on pitkä, paljas runko ja usein hyvin epäsäännöllisen muotoinen pyöreähkö latvus. Kaurit ovat kookkaita puita ja jotkin lajit saavuttavat jopa 60 metrin korkeuden. Joidenkin lajien siemeniä syövät hyvin alkeellisten "Agathiphaga"-suvun koiperhosten toukat. Maasika
Maasika ("Orycteropus afer") on Saharan eteläpuolisessa Afrikassa elävä keskikokoinen ja ulkonäöltään hieman sikaa muistuttava nisäkäs. Maasika elää maalla ja liikkuu tavallisesti öiseen tai hämärään aikaan. Se syö ravinnokseen pieniä hyönteisiä, kuten termiittejä ja muurahaisia, mistä kielii muun muassa sen parikymmensenttinen, ohut ja tahmea kieli. Hampaita maasika ei tarvitse ravinnon syömiseen, eikä sillä niitä olekaan kuin muutama. Sen jalat ovat voimakkaat ja kynnet terävät, joiden avulla se pystyy kaivamaan kovaakin maata ja rikkomaan termiittikekoja. Maasika on niin tehokas kaivaja, että se kaivaa pehmeää maata samassa ajassa enemmän mihin muutama lapioiva ihminen pystyy. Eläimen ravintotottumukset ja ulkoiset piirteet ovat niin lähellä Etelä-Amerikassa eläviä vajaahampaisia, että se ennen luokiteltiin kuuluvaksi tähän lahkoon ja vieläpä samaan sukuun eteläamerikkalaisten muurahaiskarhujen kanssa. Nykyisen käsityksensä mukaan se kuuluu kuitenkin erilliseen putkihampaisten lahkoon ja on tämän lahkon viimeinen elossa oleva laji. Nykyään tunnetaan 17 erilaista maasian alalajia. Laumanvartija
Lisäksi keskiaasiankoirasta on Lähi-idässä ja sitä ympäröivillä alueilla lukuisia eri paikallismuunnoksia, joita paikalliset pitävät omana kansallisena rotunaan, kuten afganistaninpaimenkoira, armenialainen gampr, turkmenistanilainen alabai, kazakstanilainen tobet ja uzbekistanilainen torkuz. Kaukasiankoiran sukulaisina pidetään vastaavasti georgianvuoristokoiraa ja pohjoiskaukasianpaimenkoiraa. Samaten tiibetinmastiffista on Kiinassa, Intiassa, Bhutanissa, Mongoliassa ja Nepalissa erillisiä muunnoksia jotka ovat eläneet jo pitkään toisistaan eristyksissä, mutta joiden yhdennäköisyys kantarotuunsa on silti huomattava. Kenties tunnetuin muunnos on tiibetiläinen "kyi apso", joka on käytännössä karkeakarvainen tiibetinmastiffi. Turri
Tunnettuja antropomorfisia hahmoja ovat juuri Disneyn Aku Ankka, Roope Ankka, Hessu Hopo ja Mikki Hiiri. Edellä mainitut kuuluvat ns. "funny animal" -lajityyppiin, jolla on pitkät perinteet länsimaisessa sarjakuvassa ja animaatiossa. Vastaavia teoksia on esiintynyt pitkälti myös eri-ikäisille ihmisille suunnattuna sekä komedian että draaman puitteissa. Näkökannasta riippuen, nämä voidaan lukea furryn alagenreksi, tai furry voidaan lukea niille rinnakkaiseksi genreksi. Urgali
Urgalit ovar Christopher Paolinin Perillinen-kirjasarjan sarvekkaita hahmoja. Ensimmäisessä kirjassa ne kuvataan tyhminä, raakalaismaisina hirviöinä, joita kaikkien sopii tappaa. Esikoinen-kirjan lopputaistelussa ne kuitenkin liittyvät vardeneihin, ja Eragon joutuu toteamaan että urgalit eivät olekaan vain verenhimoisia hirviöitä. Gyaru
Kiguruminilla tarkoitetaan usein eläin- tai sarjakuvahahmoaiheiseen yöpukutyyppiseen haalariin pukeutuvaa gyarua. Hirvenpääsauva
Hirvenpääsauvat ovat osa yleisempää tapaa kuvata jokin eläinhahmo esineeseen, joka voi olla stoola, sauva, symbolinen lyömäase, koriste tai idoli. Elämeksi voidaan toisaalta valita myös karhu, peura, vesilintu, käärme, villisika tai mammutti. Jos hirvi tai muu eläin veistetään esimerkiksi lusikkaan, sitä voidaan pitää vain koristeena, vaikka nykyaikana ei voida olla aivan varmoja kivikautisesta tarkoituksesta. Mikäli eläinpää sijaitse lyhyen sauvan päässä, sauvalla otaksutaan tehdyn jotain maagista. Kuvattu eläin edustaa silloin magiassa jotain tavoiteltavaa kohdetta. Hirvenpääsauvan tapauksessa kohde saattaisi olla hirven haltija tai hirvi itse. Marsu
Marsu ("Cavia porcellus") on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä, josta on tullut suosittu lemmikkieläin. Marsu oli yksi yleisimmin käytetyistä koe-eläimistä, jopa siinä määrin että eläimen englanninkielinen nimi "guinea pig" voi tarkoittaa myös koekaniinia. Eläinkokeisiin käytetään enemmän hiiriä ja rottia niiden lisääntymisen nopeuden takia. Gorilla
Suurista kädellisistä gorilla on kaikkein tiukimmin kasvinsyöjä. Kasvien mukana gorilla tulee syöneeksi myös hyönteisiä ja muita selkärangattomia, mutta harvoin gorilla syö niitä tarkoituksella. Gorillan ruokavalioon kuuluukin lehtiä, nuoria versoja, meheviä varsia, juuria, mukuloita, kukkia, silmuja ja hedelmiä. Gorillan ruokavalioon kuuluvat kasvit menestyvät parhaiten nuorissa vuoristojen metsissä, joissa puiden avoimen latvuskerroksen vuoksi myös aluskasvillisuus saa kasvamiseen tarvittavan määrän valoa. Toisinaan gorilla täydentää ruokavaliotaan puunkuorilla ja hyönteisillä. Ravintoa hankkiessaan gorillat osaavat käyttää muiden ihmisapinoiden tapaan apunaan työkaluja, usein kiviä ja keppejä. Pasuri
Pasuri ("Blicca bjoerkna") on särkikalojen heimoon kuuluva rehevissä sisä- ja murtovesissä viihtyvä kalalaji. Pasuri on sukunsa ("Blicca") ainoa laji. Pasuria ei käytetä suuressa määrin ihmisravinnoksi, koska se on ruotoinen ja mauttomana pidetty kala. Sorkkaeläimet
Kaikki sorkkaeläimet ovat kasvinsyöjiä eli herbivoreja. Siat ja pekarit muodostavat pienen poikkeuksen, sillä ne saattavat syödä myös maassa pesivien lintujen munia, nuoria linnunpoikasia, matelijoita tai eläinten raatoja. Niidenkin pääravinnon lähde on kuitenkin kasvit, hedelmät tai juuret ja edellä kuvattu käytös on marginaalisessa osassa. Kaikilla sorkkaeläimillä on muista nisäkkäistä poikkeava ruoansulatusjärjestelmä. Märehtijöillä kääpiökauriita lukuun ottamatta on varsinaisen mahalaukun lisäksi kolme muuta mahaa eli siis yhteensä neljä eri mahaa. Kamelieläimillä, virtahevoilla ja kääpiökauriilla mahoja on kolme, kun taas sioilla ja pekaareilla on yksi varsin pieni maha ennen varsinaista mahaa. Märehtijöiden kaikilla neljällä mahalla on oma nimi: pötsi, verkkomaha, satakerta, ja juoksutusmaha. Kouprei
Pariisissa sijaitsevan Vincennes'n eläintarhan johtaja Achille Urbain kuvasi kouprein vuonna 1937. Urbain löysi Kambodžasta ranskalaisen eläinlääkärin, tohtori R. Sauvelin talosta metsästysmuistoksi otetun koupreihärän pään vuonna 1936. Laji sai nimensä Sauvelin mukaan. Hän oli ensimmäinen lajiin tutustunut länsimaalainen tiedemies. Tosin vuonna 1929 amerikkalainen mies ja hänen poikansa ampuivat suuren sorkkaeläimen syötiksi tiikerinmetsästystä varten. Eläimen luut lähetettiin Kansasin yliopiston luonnonhistorialliseen museoon, mutta löytö tunnistettiin koupreiksi vasta 1982. Se oli luultavasti jäänyt kuvaamatta harvinaisuutensa ja erityisesti sen vuoksi, että länsimaalaiset eivät liikkuneet Kambodžassa paljoakaan. Löytö herätti epäilyksiä. Ensin sitä luultiin bantengiksi tai villiintyneeksi naudaksi. Sitä on pidetty myös bantengin ja gaurin, vesipuhvelin tai seebun risteytymänä sekä muinaisen Khmerien valtakunnan kesyn nautakarjan jälkeläisenä. Se voi myös olla puutuva rengas nykyisten nautalajien välillä. Gauri
Gaurit muistuttavat etuosaltaan vesipuhvelia ja takaosaltaan kesytettyä nautaa. Ne ovat 1,7–2,2 metriä pitkiä ja painavat 700–1000 kiloa. Luonnossa ne elävät pienissä alle 40 yksilön laumoissa. Kiuru
Kiuru on ruskeanharmaa ulkonäöltään vaatimaton lintu, joka tunnetaan laululennostaan: koiras nousee jopa 100 m:n korkeuteen ja laulaa sydämensä kyllyydestä. Päälaella on pieni töyhtö, jonka lintu kohottaa pystyyn ollessaan hermostunut tai valppaana. Koivet ovat vahvat ja takavarpaan kynsi hyvin pitkä, mikä on sopeutuma avomaalla kävelemiseen. Harry Potter -sarjan taikaolennot
Gäätä on kissan näköinen taikaeläin. Se kesyyntyy helposti ja risteytyy kissan kanssa. Hermionen lemmikki Koukkujalka on puoliksi gäätä. Se on punakeltainen, nimensä mukaan koukkujalkainen otus jolla on mahtava pulloharjahäntä. Koukkujalka on hyvin älykäs ja olennaisessa osassa kun juonitteleva animaagi Peter Piskuilan paljastuu. Guru guru Pon-chan
Guru guru Pon-chan kertoo Ponta-nimisestä koirasta, joka nuolaisee vahingossa perheen isoisän keksimää "guru guru" -luuta. Luu muuttaa Pontan koirasta tytöksi ja tytöstä koiraksi aina kun hän nuolaisee luuta. Pontan täytyy oppia käyttäytymään kuin ihminen: puhumaan, syömään siististi, olemaan sotkematta joka paikkaa. Rakastuttuaan Mirai Iwakiin Ponta pystyy paremmin keskittymään ihmisenä olemiseen. Rakkautta kuitenkin haittaa se, että Mirai on ihminen ja Ponta on koira. "Rakkaus ihmisen ja koiran välillä ei tule koskaan onnistumaan." Suomalainen muinaisusko
Suomalaisten luontosuhde huipentui karhuun. Sen erityisyys on johtunut siitä, että se on Suomen luonnon mahtavin ja voimakkain eläin, joka on tarjonnut ihmiselle jopa ylivertaisen vastuksen. Karhusta puhuminen on koettu jopa tabuksi, ja siksi sille on haettu kiertoilmaisuja. Garuda
Garuda on myös Indonesian ja Thaimaan vaakunaeläin.