Missä Ateenan Akropolis sijaitsee?
Akropolis (Ateena)
Akropolis sijaitsee Attikan tasangon keskellä antiikin aikaisen ja nykyisen Ateenan kaupungin keskustassa. Kukkula kohoaa noin 90 metriä ympäröivää tasankoa korkeammalle ja noin 156 metrin korkeuteen merenpinnasta, ja se hallitsee edelleen kaupungin maisemia. Kukkulan länsipuolella sijaitsee matalampi Areiopagin kukkula ja luoteispuolella Agoran alue. Antiikin Ateenan alakaupunki sijaitsi kukkulan ympärillä erityisesti sen pohjois- ja itäpuolella. Pohjoispuolella sijaitsee nykyisin Monastirákin kaupunginosa, itä- ja koillispuolella Plákan vanha kaupunki. Akropoliin ympäristö muodostaa nykyisin siitä nimensä saaneen Akrópolin kaupunginosan, jossa on muun muassa Akrópolin metroasema. Akropolis-museo
Akropolis-museo () on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se keskittyy Akropolis-kukkulaan liittyvän antiikin aikaisen esineistön säilyttämiseen ja kunnostamiseen. Museo sijaitsee Dionysíou Areopagítou -kadulla Makrygiánnin kaupunginosassa Akropoliin eteläpuolella. Akrópoli (kaupunginosa)
Akrópoli ( eli Συνοικία της Ακρόπολης, "Synoikía tis Akrópolis") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se käsittää Akropolis-kukkulan, josta se on saanut nimensä, sekä osan Dionysíou Areopagítou -kadun ympäristöstä Akropoliin eteläpuolella. Kaupunginosa kuuluu Ateenan 3. suuralueeseen.
Aigosthena
Aigosthena sijaitsi lahdenpohjukassa Korintinlahden itäpäässä, ja hallitsi meriliikennettä Boiotiasta Peloponnesokselle lahden yli. Kaupungin akropolis eli linnavuori oli rakennettu noin 450 metriä korkealle kukkulalle Kithairon-vuoren (nyk. Kithairónas) rinteelle. Tegea
Tegean akropolis eli yläkaupunki tunnettiin antiikin aikana nimillä Fylaktris ja Akra. Nykyisin kukkulalla on kylä nimeltä Ágios Sóstis, mitä nimeä myös kukkulasta käytetään. Se sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Aléan kylästä (). Kukkulalta on tehty kaupungin varhaisimmat, mykeneläisaikaiset asutuslöydöt. Akropoliilla oli Athene Poliaalle omistettu temppeli, josta ei ole löydetty jäänteitä. Kukkulan koillisosasta on löydetty Demeterin ja Koren pyhäkön jäänteet. Akropolis
Akropolis (, "akrópolis", "yläkaupunki") oli monissa antiikin Kreikan kaupungeissa linnavuoren nimitys. Alkujaan akropoliilla sijaitsi usein hallitsijoiden linnoja tai linnoituksia, jonne myös alakaupungissa asuva kansa pystyi pakenemaan vihollisen uhatessa. Akropoliilla sijaitsi usein kaupungin suojelijana pidetyn jumalan temppeli ja muita merkittäviä pyhäköitä. Tunnetuin akropolis on Ateenan Akropolis, josta kehittyi ajan mittaan tärkeä uskonnollinen keskus ja Ateenan mahdin symboli. Akropolis (Ateena)
Akropolis oli jo varhain Ateenan asutuksen keskus. Antiikin aikana siitä tuli kaupungin uskonnollinen keskus ja ennen kaikkea Athenen kulttipaikka. Akropolista pidetään koko antiikin kreikkalaisen hengen, taiteen ja arkkitehtuurin voimannäyttönä ja symbolina ja varsinkin klassisen kauden Ateenan voiman ja vaurauden ilmentymänä. Kukkulaan liittyvät niin Ateenan varhaisimmat kultit ja myytit kuin suurimmat uskonnolliset juhlatkin. Akropolis tunnetaan erityisesti suuresta Parthenonin temppelistä, Erekhtheionista sekä Propylaia-porttirakennuksesta. Nykyisin Akropolis on Ateenan ja koko Kreikan tunnetuin ja vierailluin nähtävyys. Linnavuoren arkeologinen alue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 1987. Akropoliin löydöksiä esittelee kukkulan läheisyydessä sijaitseva Akropolis-museo. Thorikos
Thorikos sijaitsi Attikan itärannikolla noin 10 kilometriä pohjoiseen Sunionin (nyk. Soúnio) niemestä ja Sunionin demoksesta. Thorikoksen akropolis eli linnavuori tunnetaan nykyään Velatoúrin kukkulana (korkeus 145 metriä), satamalahdet nimillä Pórto Mantrí ja Fragkolímano, ja niiden välinen niemi nimellä Ágios Nikólaos paikalla olevan kirkon mukaan. Heti antiikin Thorikoksen paikan eteläpuolella sijaitsee nykyinen Thorikón kylä. Akropolis-museo
Museon ala on 25 000 neliömetriä ja näyttelytilan ala 14 000 neliömetriä. Näin se on kymmenen kertaa suurempi kuin vanha museo. Museossa on neljä kerrosta, joista kolme on pääosin vakituisina näyttelytiloina. Lisäksi museossa on muun muassa tila vaihtuville näyttelyille, auditorio, ravintola, kahvila ja kirjakauppa. Rakennuksen pääsisäänkäynnin alla avautuu näkymä rakennuksen alle jääneisiin antiikin Ateenan arkeologisiin kaivauksiin. Kolmijalkojen katu
Kolmijalkojen katu eli "Tripodien katu" () oli antiikin aikainen katu Ateenassa Kreikassa. Se kulki Akropolis-kukkulan itäpuolella nykyisen Plákan kaupunginosan alueella. Nykyinen kadusta nimensä saanut Tripódon-katu () kulkee osittain suunnilleen samaa reittiä.
Kolmijalkojen katu sai alkunsa Akropoliin kaakkoispuolelta Dionysos Eleuthereuksen pyhäköltä ja Dionysoksen teatterilta. Erään teorian mukaan katu johti Ateenan niin kutsutulla Arkaaisella agoralla sijainneelle Prytaneionille. Toisen teorian mukaan se johti pidemmäksi Eleusinionille ja uudelle Agoralle saakka, ja yhtyi siellä Panathenaia-juhlan tiehen. Anakeion
Anakeionin sijaintipaikkaa ei tunneta. Antiikin aikaisten kuvausten mukaan Anakeion sijaitsi jossakin Aglaureionin lähellä. Aglaureionin oletettiin aiemmin sijainneen Akropoliin pohjoisrinteellä, ja tällä perusteella myös Anakeion sijoitettiin sinne. Koska Aglaureion on kuitenkin löytynyt Akropoliin itärinteeltä, myös Anakeionin sijainti täytyy olettaa idemmäksi, mahdollisesti Akropoliin koillis- tai itärinteelle Ateenan niin kutsutun Arkaaisen agoran lähistölle. Aglaureionin alapuolelta Théspidos-kadun yläosasta on löydetty suurikokoisen rakennuskokonaisuuden rauniot, jotka kuuluvat mahdollisesti Anakeionille. Pieni osa rakennuksen perustuksista on näkyvissä keskellä katua. Argyroúpoli
Argyroúpoli (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ellinikó-Argyroúpolin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αργυρούπολης, "Dimotikí Enótita Argyroúpolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 34 097 (vuonna 2011). Argyroúpoli on Ellinikó-Argyroúpolin kunnan kuntakeskus.
Argyroúpoli sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Ateenan keskustasta etelään ja se on käytännössä Ateenan esikaupunki. Kaupungissa sijaitsee Argyroúpolin metroasema. Herodes Atticuksen odeion
Herodes Atticuksen odeion () eli Herodeion (Ηρώδειο, "Herodeio", "Iródeio") on antiikin aikainen roomalaistyylinen odeion eli laulu- ja musiikkiteatteri, joka sijaitsee Ateenan Akropoliin etelärinteessä. Se on nykyisin raunioitunut mutta kunnostettu teatteri- ja konserttikäyttöön. Amfipolis
Amfipolis sijaitsi Strymon-joen (nyk. Strymónas eli Struma) itärannalla noin 25 stadioninmittaa eli noin neljä kilometriä pohjoiseen sen suusta. Kaupunki oli rakennettu Pangaion-vuoren (nyk. Pangaío) lounaisrinteeseen noin 154 metrin korkeuteen merenpinnasta kohtaan, jossa joki tekee mutkan länteen ennen laskemistaan mereen. Paikan alkuperäinen nimitys oli "Ennea Hodoi" (), ”Yhdeksän tietä”, koska siellä oli vanhastaan joen ylittänyt silta, jonka luo johti useita teitä. Kaupungin nimi "Amfipolis" perustui joen lähes koko ”kaupungin ympäri” ("amfi polis") tekemään mutkaan. Kaupungin sijainti oli strateginen, sillä se hallitsi luonnollista reittiä Traakiasta ja Strymoninlahdelta (nyk. Strymonikóslahti) Makedonian tasangoille. Seutu oli alun perin traakialaisten edonien ("Ēdōnoi") aluetta. Joen suussa sijaitsi Eionin kaupunki. Pangaion-vuorelta kaivettiin kultaa ja hopeaa. Alueella oli myös paljon puuta laivanrakennukseen. Antenorin kore
Antenorin kore ("Akropolis Kore 681") on Antenorin veistämä antiikin kreikkalainen kore-veistos, joka on löydetty Ateenan Akropoliilta. Se on tehty arkaaisella kaudella noin vuonna 525–500 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Akropolis-museoon.
Antenorin kore on suurin Akropoliin kore-veistoksista, ja se on ollut kukkulan muiden kore-veistosten tavoin omistettu votiivilahjana Athene-jumalattarelle. Se esittää nuorta, lihaksikasta naista, jonka vasen jalka astuu hieman eteen. Neito on pukeutunut khitoniin sekä joonialaiseen himationiin. Kadonneessa oikeassa kädessä on todennäköisesti ollut jokin votiiviesine. Veistoksessa olevan piirtokirjoituksen mukaan sen omisti Athenelle Nearkhos; lisäksi piirtokirjoitus mainitsee kuvanveistäjäksi Antenorin Eumareen pojan. Veistoksen korkeus on noin kaksi metriä ja se on tehty paroslaisesta marmorista. Jalusta, jonka korkeus on noin 15 senttimetriä, on tehty Pentelikon-vuoren marmorista. Akropolis (Ateena)
Muut alueet kukkulasta oli omistettu muille olympolaisille jumalille, kuten Artemis, Poseidon ja Zeus, sekä Ateenan vanhimmille kulteille, jotka liittyivät Ateenan myyttisiin ensimmäisiin kuninkaisiin ja näiden sukuihin. Parhaiten on säilynyt Erekhtheionina tunnettu Athene Poliaan ja Poseidon-Erekhtheuksen temppeli, joka sijaitsee kukkulan pohjoislaidan keskellä itään sisäänkäynnistä. Pyhäkköjen lisäksi kukkulalla oli erilaisiin kulttitoimintoihin liittyneitä rakennuksia, kuten Arrheforeion ja Khalkotheke. Ferai
Akropolis ja kaupunginmuurit Ateena
Ateenan vanha keskusta, nykyinen Plákan vanhakaupunki ja Monastirákin alue, sijaitsee Akropoliin itä-, koillis- ja pohjoispuolella. Ateenan tultua Kreikan pääkaupungiksi kaupungille suunniteltiin uusi asemakaava, jonka keskeiseksi piirteeksi tuli vanhan keskustan pohjoispuolella sijaitseva kolmion muotoinen alue, jota rajaavat Stadíou-, Peiraiós- ja Ermoú-kadut. Sen sisäpuolella on Psyrín kaupunginosa. Kolmion itäisen sivun kulmissa ovat keskusaukiot Sýntagma ja Omónoia. Tämän vanhan keskustan ympärillä ovat muun muassa kaupunginosat Thiseío, Makrygiánni, Akadimía, Exárcheia, Kolonáki ja Mets sekä Kansallispuutarhan ja Záppeion puiston alueet. Akropolis (Ateena)
Akropolis muodostaa luonnonlinnoituksen, jossa on jyrkät seinämät ja sisäänkäynti ainoastaan länsipäästä. Kukkulan luoteis- ja etelärinteillä sijaitsi antiikin aikana lähteitä (mm. niin kutsuttu Mykeneläinen lähde), joiden ansiosta kukkula oli oivallinen linnoituksen paikka, sillä se kykeni näin kestämään pitkääkin piiritystä. Akropolis (Ateena)
Khalkotheke sijaitsi Akropoliin etelälaidalla Artemis Brauronian pyhäkön vieressä. Se rakennettiin noin vuonna 450 eaa. ja sai nimensä siitä, että siellä säilytettiin Akropoliille lahjoitettuja pronssisia ja muista metalleista tehtyjä votiivilahjoja. Afroditen ja Eroksen pyhäkkö
Afroditen ja Eroksen pyhäkkö oli antiikin aikainen Afroditelle ja Erokselle omistettu pyhäkkö Akropolis-kukkulan pohjoisrinteessä Ateenassa Kreikassa. Néos Kósmos
Néos Kósmos () on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee varsinaisen Ateenan kaupungin etelälaidalla ja kuuluu kaupungin 2. suuralueeseen.
Kaupunginosassa on kolme Ateenan metron asemaa, Syngroú-Fix, Néos Kósmos ja Ágios Ioánnis. Kaupunginosan itäpuolella sijaitsee Goúvan kaupunginosa, koillispuolella Mets, pohjoispuolella Kynosárgous, luoteispuolella Makrygiánni ja Koukáki, lounaispuolella Néa Smýrnin kaupunki ja eteläpuolella Dáfnin kaupunki. Agora (Ateena)
Agoran arkeologinen alue sijaitsee Ateenan vanhassa keskustassa Akropolis-kukkulan luoteispuolella ja Areiopagin pohjoispuolella. Se on avoinna yleisölle. Agoralta tehtyjä löytöjä esittelee alueella toimiva Antiikin Agoran museo. Eretria
Akropolis ja kaupunginmuurit Akropolis (Ateena)
Peloponnesolaissodan jälkeen vuodesta 404 eaa. Akropoliille ei enää rakennettu uusia merkittäviä rakennuksia antiikin ajalla. Näin linnavuori oli saanut jotakuinkin nykyisen muotonsa. Roomalaisella ajalla vuonna 27 eaa. Parthenonin itäpuolelle rakennettiin pieni Rooman ja Augustuksen temppeli. Myös Erekhtheion kunnostettiin. Vaikka muita kreikkalaisia temppeleitä ryöstettiin tuona aikana, Parthenon säilytti arvostuksensa ja koskemattomuutensa. Herulien hyökkäyksen jälkeen 200-luvulla jaa. Akropoliin linnoitusta vahvistettiin jälleen. Länsipäähän rakennettiin myös kaksi uutta porttia. Ateenan katedraali
Kirkon edessä on Mitrópolin aukio (Πλατεία Μητροπόλεως, "Plateía Mitropóleos"). Aukiolla on kaksi patsasta. Toinen esittää Bysantin viimeistä keisaria Konstantinos XI Palaiologosta, toinen arkkipiispa Damaskinosta. Aivan kirkon vieressä on pieni, bysanttilaisaikainen Panagía Gorgoepíkooksen kirkko, jota kutsutaan myös nimellä ”Pikku-Mitrópoli”. Amfipolis
Amfipolis oli alun perin Ateenan siirtokunta. Miletoslaiset yrittivät perustaa paikalle siirtokunnan jo arkaaisen kauden lopulla vuonna 497 eaa. tyranni Histiaioksen johdolla, mutta edonit ajoivat nämä pois. Ateenalaiset yrittivät siirtokunnan perustamista ensimmäisen kerran vuonna 465 eaa. miehellä, mutta myös tämä yritys epäonnistui. Siirtokunnan perustaminen onnistui lopulta Agnonin Nikiaan pojan johdolla vuonna 437 eaa. Siirtokunnan perustamisessa käytettiin tukikohtana persialaisten vanhaa linnoitusta Eionissa joen suussa. Se oli ollut ateenalaisten kauppa-asemana ("emporion") jo vuodesta 476 eaa.
Amfipolis kukoisti Pangaion-vuoren kullan ansiosta, ja ateenalaiset vaikuttavat pitäneen kaupunkia eräänlaisena kruununjalokivenään. Sparta valtasi kaupungin peloponnesolaissodan aikaan vuonna 424 eaa. Brasidaan johdolla. Paremmin historioitsijana tunnetun Thukydideen johtama takaisinvaltausyritys epäonnistui. Ateena yritti valtausta uudelleen Kleonin johdolla vuonna 422 eaa., mikä johti Amfipoliin taisteluun. Sparta sai pidettyä Amfipoliin myös tässä taistelussa, mutta sekä Brasidas että Kleon kuolivat. Ateena sai pidettyä Eionin. Brasidas haudattiin kaupunkiin ja häntä kunnioitettiin heeroksena ja kaupungin perustajana, ja hänen kunniakseen perustettiin vuotuinen juhla. Ateenan katedraali
Ateenan katedraali () eli "Jumalansynnyttäjän ilmestyksen kirkko" (), usein "Mitrópoli" (Μητρόπολη), on Ateenan arkkihiippakunnan katedraali ja Ateenan ja koko Kreikan arkkipiispan piispanistuin. Katedraali sijaitsee Ateenan vanhankaupungin Plákan pohjoislaidalla Mitropóleos-kadun varrella. Akropolis (Ateena)
Eumeneen stoa sijaitsi Herodes Atticuksen odeionin itäpuolella. Sen rakennutti Eumenes II hellenistisellä ajalla noin 197–159 eaa. Akropolis (Ateena)
Arrheforeion sijaitsi Akropoliin pohjoislaidalla. Se rakennettiin 400-luvun lopulla eaa. Rakennuksessa asuivat "arrheforoi" eli kaksi kulttitehtäviä suorittanutta tyttöä. Sen vierestä johti salaiset portaat alas Akropoliin pohjoisrinteen pyhäköille. Palaiópoli (Kythera)
Palaiókastro sijaitsee kukkulalla Palaiópolin läheisyydessä. Kukkula toimi antiikin Kytheran kaupungin akropoliina eli linnavuorena. Siellä on säilynyt nykyaikaan saakka kaupungin muurien ja rakennusten raunioita. Palaiókastrossa suoritetuissa arkeologisissa kaivauksissa on paljastunut muun muassa jumalatar Afroditelle omistetun temppelin oletettu paikka sekä erilaisia pronssiesineitä ja suitsukkeiden polttoastioita. Bysanttilainen Ateena
Ateena alkoi taantua jo myöhäisantiikin aikana erityisesti sen jälkeen, kun herulit tuhosivat kaupungin vuonna 267. Tämän jälkeen rakennettiin uusi kaupunginmuuri, niin kutsuttu ”Herulien jälkeinen muuri”, joka sulki sisäänsä vain Akropolis-kukkulan sekä sen pohjoispuolisen Roomalaisen agoran alueen. Muun muassa pahoin raunioitunut Agoran alue jäi muurin ulkopuolelle. Muuri tehtiin pääosin raunioiden kivistä, ja siinä hyödynnettiin Agoran rakennusten jäänteitä, kuten Attaloksen stoan seinää. Myös Akropolis linnoitettiin uudelleen, ja siihen rakennettiin uusi portti, niin kutsuttu Beulén portti. 400-luvulla kaupunki elpyi osittain ja sen väkiluku kasvoi jälleen. Agrippan odeionin paikalle rakennettiin suuri gymnasion. Kaupungissa toimi filosofisia kouluja, kuten uusplatonilainen Platonin Akatemia, joka toimi todennäköisesti niin kutsutussa Prokloksen talossa. 400-luvulla Hadrianuksen kirjaston paikalle rakennettiin Suuren Neitsyen ("Megalē Panagia") kirkko, basilika, joka oli mahdollisesti Ateenan ensimmäinen kristilliseksi kirkoksi rakennettu rakennus.
Varhaisbysanttilaisella kaudella Ateena taantui jälleen suhteessa sen antiikin aikaiseen (katso: antiikin Ateena) loistoon, kokoon ja väkilukuun. Keisari Justinianus I sulki kaupungin filosofikoulut vuonna 529, mikä oli merkittävä isku entiselle oppineisuuden keskukselle. Kaupunki kärsi barbaarien hyökkäyksistä ja kansainvaelluksista erityisesti vuosina 395, jolloin sitä piirittivät Alarikin johtamat visigootit, sekä noin vuonna 580, kun sinne hyökkäsivät slaavit. Suurin osa Agoran rakennuksista tuhoutui viimeistään tuolloin, ja asutus vetäytyi sen alueelta myöhäisantiikkisen kaupunginmuurin sisäpuolelle, pääosin nykyisen Plákan alueelle Akropoliin pohjoispuolella. Akropolis toimi luonnollisesti edelleen kaupungin linnoituksena läpi koko keskiajan. Akropolis (Ateena)
Kreikan itsenäistymisen jälkeen Akropolis muutettiin arkeologiseksi kohteeksi. Sen arkeologiset tutkimukset alkoivat pienimuotoisina vuosina 1835 ja 1837. Samoihin aikoihin vuonna 1833 Karl Friedrich Schinkel laati esityksen Kreikan ensimmäiselle kuninkaalle Otto I:lle rakennetun kuninkaallisen palatsin sijoittamisesta Akropoliille muinaismuistojen yhteyteen. Suunnitelmasta luovuttiin, ja palatsi, myöhempi Kreikan parlamenttitalo, rakennettiin kukkulan itäpuolelle. Rhodos (kaupunki)
Antiikin Rhodoksen akropolis eli yläkaupunki on kukkula, joka kohoaa Rhodoksen niemen länsiosassa nykyisen kaupungin länsipuolella. Se on loivempi itäpuoleltaan, mutta laskee länsipuolella jyrkemmin mereen. Sen korkeus merenpinnasta laskettuna on noin 90 metriä. Kukkula tunnetaan myös nimellä Ágios Stéfanos sekä nimellä Mónte Smith eli ”Smithin vuori”, koska englantilainen amiraali William Sidney Smith piti sitä tähystyspaikkanaan vuonna 1802 Napoleonin laivastoa vastaan. Akropoliilla oli lukuisia pyhäkköjä sekä muita julkisia rakennuksia, jotka oli rakennettu useaan tasoon. Kukkulaa ei poikkeuksellisesti ollut linnoitettu. Rakennusten jäänteet paikalla ovat pääosin peräisin hellenistiseltä kaudelta 200- ja 100-luvuilta eaa. Nykyisin akropoliin yhteydessä on pieni näyttelytila, joka esittelee aluetta kuvin ja tekstein.
Apollonin temppeli Aglaureion
Koska Anakeion sijaitsi antiikin aikaisten kuvausten perusteella Aglaureionin lähellä, myös se on saattanut sijaita Akropoliin pohjoisrinteen sijaan itärinteellä. Samalla perusteella myös Ateenan alkuperäinen niin kutsuttu Arkaainen agora ja vanha Prytaneion sijaitsivat todennäköisesti suhteellisen lähellä Aglaureionia jossakin Akropoliin itäpuolella. Makrygiánni
Makrygiánni (; myös "Makrigiánni") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan keskustan eteläpuolella ja kuuluu kaupungin 1. suuralueeseen. Kaupunginosa käsittää alueen Akropoliin kukkulan eteläpuolella ja kukkulan juurella sijaitsevan Akrópolin kaupunginosan kaakkoispuolella. Sen pohjoisena rajana on suunnilleen Dionysíou Areopagítou -katu. Kaupunginosa on saanut nimensä kenraali Ioánnis Makrygiánniksesta. Terror Antiquus
Ateenan Akropolis on tunnetuin antiikin Kreikan linnavuorista, akropoliista. Usein pelkällä Akropolis-nimellä viitataan juuri Ateenassa sijaitsevaan linnoitukseen, vaikka akropoliita sijaitsee useissa muissakin Kreikan kaupungeissa. Akropolis (Ateena)
Ateenan asutus syntyi alun perin Akropoliille ja sen välittömään ympäristöön. Akropoliin paikka on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kivikaudella noin 4000 eaa. Linnoituksena sitä on käytetty viimeistään mykeneläisellä pronssikaudella 1000-luvulla eaa., jolloin se toimi mykeneläisen Ateenan kuningaskunnan keskuksena. Siellä oletetaan sijainneen Ateenan kuninkaiden palatsi. 1200-luvulla eaa. kukkula suojattiin vahvalla Pelasgimuuriksi ("Pelasgikon") kutsutulla muurilla, josta on säilynyt joitakin osia varsinkin kukkulan lounaisosassa. Sen lisäksi kukkulalta on löydetty vähäisiä muita mykeneläisen ajan rakennusten osia. Kukkulan muut varhaisemmat jäänteet ajoittuvat geometriselle kaudelle. Akropolis (Ateena)
Venetsialaiset piirittivät Akropolista vuonna 1687 Francesco Morosinin johdolla. 26. syyskuuta venetsialaisten tykistö ampui Parthenonia ja aiheutti sille suurta tuhoa, sillä se toimi turkkilaisten ammusvarastona ja siellä tapahtui räjähdys. Vuosina 1801–1806 Lordi Elgin irrotti rakennusten merkittävimmät koristeosat, mukaan lukien keskeisimmät Parthenonin marmorit, ja vei ne Britanniaan. Akropolis säilyi asuttuna aina turkkilaisvallan loppuun 1800-luvun alkupuolelle saakka. Akropoliin turkkilaiset antautuivat itsenäisen Kreikan joukoille vuonna 1822. Akadimía Plátonos
Akadimía Plátonos () on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee kolme kilometriä luoteeseen Ateenan keskustasta ja kuuluu kaupungin 4. suuralueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Platonin Akatemiasta, jonka Platon perusti alueelle vuonna 385 eaa.
Akatemia toimi alueella osittaisin keskeytyksin vuoteen 529 saakka. Ateenan laajetessa voimakkaasti 1900-luvun alkupuolella alueelle alettiin rakentaa sekä asuinrakennuksia että teollisuutta. Toisen maailmansodan jälkeen alueelle rakennettiin yhä korkeampia taloja. Nykyään alueella on enimmäkseen 8-10 -kerroksisia asuinrakennuksia. Kaupunginosassa asuu noin 10 000 – 15 000 asukasta. Sen pinta-ala on noin 1 km². Akropolis (Ateena)
Arrheforeion Akropolis (Ateena)
Ateenan Akropolis (, ) on Ateenassa Kreikassa sijaitseva akropolis eli linnavuori. Se on tunnetuin antiikin Kreikan linnavuorista, ja usein pelkällä Akropolis-nimellä viitataan juuri Ateenassa sijaitsevaan linnoitukseen, vaikka akropoliita sijaitsee useissa muissakin Kreikan kaupungeissa. Akropolis (Ateena)
Zeus Polieuksen pyhäkkö Filopáppou
Filopáppou- tai Filopáppos-kukkula (), antiikin Museion (, myös "Mouseion") eli "Muusien kukkula" (, "Lofos Mūsōn"), on kukkula Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan eteläosassa keskustan lounaispuolella. "Filopáppou" (Φιλοπάππου) on myös kukkulan juurella sen eteläpuolella sijaitseva kaupunginosa, joka kuuluu kaupungin 3. suuralueeseen.
Muusien kukkula oli mahdollisesti saanut nimensä myyttisestä runoilija Musaioksesta, jonka hautapaikkana kukkulaa pidettiin. Myöhemmin se yhdistettiin myös muusiin. Klassisella kaudella kukkula oli Ateenan kaupunginmuurin eli Themistokleen muurin sisäpuolella. Thasos (antiikin kaupunki)
Akropolis eli yläkaupunki sijaitsi harjanteella kaupungin etelä- ja itälaidalla. Myös se oli osaksi muurien sisäpuolella. Akropoliilla oli kolme huippua, joista yhdellä oli Apollonin temppeli, toisella Athenen temppeli ja kolmannella Panin pyhäkkö. Näistä Athenen temppelin perustukset ovat parhaiten säilyneet. Apollonin temppelin paikalle rakennettiin frankkivallan aikana genovalainen linnoitus. Antiokia
Kaupunginmuuri ja akropolis Akropolis (Ateena)
Pohjoisrinteessä sijaitsivat Apollon Hypoakraioksen luola, Olympoksen Zeuksen luola sekä Panin luola. Panin kultti perustettiin Apollonin luolan läheiseen luolaan Marathonin taistelun jälkeen, sillä jumalan katsottiin auttaneen ateenalaisia taistelussa. Akropolis (Ateena)
Athene Niken temppeli
Athene Niken eli Voiton temppeli sijaitsi Akropoliin lounaiskulmassa Propylaian eteläpuolella. Se edusti joonialaista tyyliä ja oli Akropoliin ensimmäinen puhtaasti joonialainen rakennus. Temppeli valmistui varhaisemmalle kulttipaikalle noin vuonna 420 eaa. Antiikin Attika
Yhdistymisessä Kekropiasta tuli Ateenan Akropolis tai Ateenan kaupunki itse. Tetrapoliin neljästä ”poliksesta” tuli neljä demosta Marathon, Oinoe, Probalinthos ja Trikorythos, ja Tetrakomoin neljästä kylästä vastaavasti neljä demosta Pireus, Faleron, Ksypete ja Thymaitadai. Kaikista muista tuli demoksia. Vanhoista osista ainoastaan Eleusista kutsuttiin edelleen myös polikseksi demoksen ohella. Tausta selitti sen, miksi Ateenan kaupungin nimi ("Athēnai") on kreikaksi monikollinen. Ateenan kaupungintalo
Ateenan kaupungintalo, oikeammin "Ateenan kunnantalo" ( tai Δημαρχείο της Αθήνας, "Dimarcheío tis Athínas") on Ateenan kunnan hallinnon perinteinen keskuspaikka. Se sijaitsee Kotziá-aukion laidalla, Athinás-kadulla Omónoian kaupunginosassa Ateenan vanhan keskustan pohjoisosassa. Akropolis (Ateena)
Asklepieion
Asklepieion eli lääkinnän jumalan Asklepioksen pyhäkkö sijaitsi Akropoliin etelärinteessä teatterin länsipuolella. Akropolis (Ateena)
Klepsydran lähdekaivo sijaitsi kukkulan luoteisrinteessä. Se rakennettiin vuonna 465 eaa. Eumeneen stoa
Eumeneen stoa () oli stoa eli pylväshalli, joka sijaitsi Ateenan Akropoliin eteläpuolella. Sen arkeologisen kohteen länsipuolella sijaitsee Herodes Atticuksen odeion ja itäpuolella Dionysoksen teatteri. Metamórfosi
Metamórfosi sijaitsee noin kymmenen kilometriä Ateenan keskustasta pohjoiskoilliseen. Mykeneläinen lähde
Mykeneläinen lähde on nimitys, jota käytetään eräästä Ateenan Akropolis-kukkulan pohjoisrinteellä sijainneesta lähteestä ja siihen liittyneestä kaivorakennelmasta Kreikassa. Kaivo on ajoitettu mykeneläiselle ajalle 1200-luvulle eaa. Se oli mykeneläisen Ateenan merkittävimpiä lähteitä ja mahdollisti Akropoliin käyttämisen linnavuorena. Ateena
Antiikin aikana kaupunki levittäytyi Ateenan linnavuoren Akropoliin ympärille. Muinaisen kaupungin rakennuksista on jäljellä jonkin verran raunioita eri puolilla keskustaa. Persialaissotien aikana vuonna 480 eaa. Akropoliin koko siihenastinen rakennuskanta hävitettiin, mutta pian sen jälkeen alueelle rakennettiin entistä komeampia rakennuksia, joista osa on säilynyt nykyaikaan saakka. Kuuluisin on Athene-jumalattarelle omistettu Parthenonin temppeli, jota ollaan parhaillaan restauroimassa. Akropoliilla sijaitsi myös muita temppeleitä, muun muassa Erekhtheion, joka on tunnettu naishahmoisista pylväistään eli karyatideista, sekä pieni Nikelle eli voiton jumalattarelle omistettu temppeli kukkulan länsireunalla. Ainoa sisääntuloreitti kukkulalle oli antiikin aikaan, kuten nykyäänkin, sen länsireunalla, jossa edelleen kohoaa mahtava porttirakennelma, Propylaia. Ateena
Antiikin aikaisen kaupungin keskusta sijaitsi Agoralla eli torilla Akropoliin luoteispuolella. Alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1930-luvulta lähtien, ja löytöihin kuuluu muun muassa useita stoia eli pylväshalleja (esim. Kuninkaallinen stoa ja Stoa poikile), roomalaisaikainen Agrippan odeion, temppeleitä ja hallintorakennuksia (esim. bulen kokoontumispaikka Buleuterion). Alueen näyttävimpiä rakennuksia ovat Hefaistoksen temppeli, jota kutsuttiin aiemmin virheellisesti Theseuksen temppeliksi, sekä 1950-luvulla uudelleen rakennettu Attaloksen stoa. Akropolis-museo
Museon toisessa kerroksessa esitellään Parthenonia edeltäneen Athenen temppelin koristeluja (mm. gigantomakhia) sekä Akropoliin varhaisimman nimeltä tunnetun rakennuksen Hekatompedon-temppelin koristeluja. Salissa on myös arkaaisen ja klassisen kauden veistoksia, kuten kuros- ja kore-veistoksia, mukaan lukien Antenorin kore, Euthydikoksen kore, La Delicata -kore, Moskhoforos ja Peploforos -veistokset sekä niin kutsuttu Vaalea kuroksen pää. Agora (Ateena)
Agoran alue on tasaisempi alue, joka sijaitsee Akropolis-kukkulan luoteispuolella ja Areiopagin pohjoispuolella. Antiikin aikana Agora muodosti suorakulmaisen alueen, jonka koko oli noin 200 x 250 metriä. Sen länsipuolella on Kolonos Agoraioksen kukkula, jolla sijaitsee alueen parhaiten säilynyt antiikin aikainen rakennus Hefaistoksen temppeli. Nykyisin Agoran alueen pohjoislaidalla kulkee Ateenan metrolinja ja itäisenä rajana toimii uudelleenrakennettu Attaloksen stoa. Antiikin aikana alueen poikki kulki sen kaakkoiskulmasta luoteiskulmaan Panathenaia-juhlan tie. Se johti Dipylon-portilta Akropoliille, ja sitä pitkin kulki Panathenaia-juhlan suuri juhlakulkue. Akropolis (Ateena)
Pandroseion oli Erekhtheionin yhteydessä heti sen länsipuolella sijainnut Pandrosoksen kulttipaikka. Se rakennettiin Erekhtheionin rakentamisen yhteydessä noin 420 eaa. todennäköisesti vanhemmalle kulttipaikalle. Ateena
Klassisen Ateenan maamerkkejä olivat myös Akropoliin etelärinteellä sijainnut Dionysoksen teatteri, jolla useimmat meille säilyneistä antiikin kreikkalaisista näytelmistä on kantaesitetty. Akropoliin etärinteessä sijaitsevat myös Asklepioksen kulttipaikka Asklepieion, Eumeneen stoa ja hyvin säilynyt Herodes Atticuksen odeion, jossa järjestetään edelleen näytelmä- ja musiikkiesityksiä.
Roomalaisaikana kaupungin painopiste siirtyi agoralta hieman itään, minne muodostui uusi torialue, Roomalainen agora. Se sijaitsee nykyisen Monastiráki-aukion lähellä. Roomalaisajan innokkaimpia kaupungin uudistajia oli keisari Hadrianus 100-luvulla jaa. Hän rakennutti muun muassa suuren kirjastorakennuksen, niin kutsutun Hadrianuksen kirjaston, roomalaisen agoran tuntumaan, sekä saattoi loppuun noin 650 vuotta aiemmin aloitetun Zeus Olympioksen temppelin (Olympieion) rakentamisen noin puoli kilometriä Akropoliista kaakkoon sijaitsevalla alueella, jossa on tehty myös muita arkeologisia löytöjä. Kyseinen temppeli on suurin antiikin kreikkalaisista temppeleistä. Akropolis (Ateena)
Artemis Brauronian pyhäkkö sijaitsi Akropoliin etelälaidalla Parthenonin länsipuolella. Se liittyi Artemiin kulttiin itäisen Attikan Brauronissa ja rakennettiin noin 550 eaa. Se edusti doorilaista tyyliä ja sitä käytettiin muun muassa Artemiille annettujen votiivilahjojen säilyttämiseen. Sparta
Sparta koostui neljästä kylästä, jotka olivat Pitana, Limnai, Mesoa ja Kynosura. Tasangolla oli kuusi kukkulaa, joista korkein toimi akropoliina. Se sijaitsi suurin piirtein kylien keskellä. Parhaiten kaupungista on säilynyt akropoliin etelärinteessä oleva teatteri. Akropoliilta tunnetaan myös muun muassa Athene Khalkioikoksen temppelin paikka. Agora sijaitsi todennäköisesti heti akropoliin itäpuolella, mistä on löydetty tähän sopivia rakennuksia, kuten niin kutsuttu Persialainen stoa ja Skias. Lisäksi tunnetaan muun muassa Artemis Orthian pyhäkön sekä Menelaionin paikat. Spartassa haudat sijaitsivat osin asutuksen alueella, kun muualla Kreikassa ne olivat kaupunkien ulkopuolella. Kaupungin satama sijaitsi Gytheionissa Lakonianlahden rannalla noin 48 kilometriä etelään. Akropolis (Ateena)
Hekatompedon-temppeli purettiin ateenalaisten voitettua persialaiset Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa., jolloin paikalle alettiin rakentaa uutta ja suurempaa Athenen temppeliä eli niin kutsuttua Vanhaa Parthenonia tai Esi-Parthenonia. Tämä keskeneräinen temppeli kuitenkin tuhoutui persialaisten hyökkäyksessä vuonna 480 eaa. Akropoliin muiden pyhäköiden ohella. Thasos (antiikin kaupunki)
Akropolis Anávyssos
Anávyssos (; myös "Anávissos") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Saronikóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αναβύσσου, "Dimotikí Enótita Anavýssou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 6 202 (vuonna 2011).
Anávyssoksen kaupunki sijaitsee Saroninlahden rannalla linnuntietä noin 34 kilometriä kaakkoon Ateenan keskustasta. Se on niin kutsutun Ateenan Rivieran eteläisimpiä kohteita. Anávyssoksen nimen oletetaan perustuvan samalla seudulla sijainneen antiikin aikaisen Anaflystoksen demoksen nimeen. Kaupungin alueelta on löydetty tunnettu Kroisos-kuros, joka on Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa. Akropolis (Ateena)
Temppelin suunnittelivat arkkitehdit Iktinos ja Kallikrates, kun taas Feidias suunnitteli taiteellisen kokonaisuuden ja veisti sisällä temppelissä olleen Athenen kullasta ja norsunluusta tehdyn kulttikuvan eli Athene Parthenoksen sekä julkisivun päätykolmioiden, friisien ja metooppien koristelut eli Parthenonin marmoriveistokset. Päätykolmiokoristelut esittivät Atheneen liittyviä myyttejä, friisin metoopit myyttisiä taisteluita ja naoksen ulkoseinää kiertänyt toinen friisi suurta Panathenaia-juhlan kulkuetta. Ateena
Modernin Ateenan keskusaukio on Sýntagma eli Perustuslain aukio. Sen laidalla sijaitsee muun muassa entinen kuninkaallinen palatsi eli nykyinen Kreikan parlamenttitalo, Tuntemattoman sotilaan hauta sekä joitakin kaupungin kalleimmista hotelleista, kuten kaupungin ensimmäinen hotelli "Grande Bretagne". Aukio on myös tärkeä liikenteen solmukohta: kaksi Ateenan kolmesta metrolinjasta kulkee sen ali ja lisäksi sieltä lähtee useita linja-autolinjoja. Sýntagmalta länteen kulkee Ermoú-katu, joka on kaupungin keskeisimpiä ostoskatuja.
Parlamenttitalon takana levittäytyy Kansallispuutarha, joka on vihreä keidas kaupungin keskellä. Muutoin Ateenassa on kokoonsa nähden suhteellisen vähän puistoja. Kansallispuutarhan läheisyydessä sijaitsee Panathinaïkó-stadion. Se rakennettiin 1800-luvun lopulla kaupungin antiikin aikaisen stadionin paikalle ja sen mallin mukaan ensimmäisiä nykyaikaisia olympialaisia varten. Stadion tunnetaan myös nimellä Kallimarmaron eli ”Kauniin marmorinen”, sillä se on maailman ainoa stadion, joka on rakennettu kokonaisuudessaan valkoisesta marmorista. Akropolis (Ateena)
Athene Erganen pyhäkkö Akragas
Akragaan luoteinen, hieman matalampi akropolis oli samalla kukkulalla, jossa sijaitsee nykyisen Agrigenton kaupungin keskusta. Siellä sijaitsi Zeus Polieuksen temppeli. Kukkulalla nykyisin sijaitsevan Santa Maria dei Grecin kirkon rakenteissa on edelleen jonkin antiikin aikaisen, 400-luvulla eaa. rakennetun temppelin osia, kuusi pylvästä ja noin 22,5 metriä perustuksia, temppelin toiselta pitkältä sivulta. Niitä on ehdotettu Zeus Polieuksen temppelin tai Theronin rakennuttaman toisen Athenen temppelin raunioiksi, mutta tätä ei ole voitu vahvistaa. Raunioiden on ehdotettu kuuluvan myös Zeus Atabyrioksen temppelille, vaikkakaan tämä ei vastaa sitä, että tämän temppelin olisi tullut sijaita toisella akropoliilla. Ateenalaisten aarrekammio
Ateenalaisten aarrekammio () on antiikin aikainen aarrekammio Delfoissa Apollonin pyhäkköalueella. Se sijaitsee Apollonin temppelin eteläpuolella pyhän tien varrella.
Aarrekammion rakennuttivat ateenalaiset noin vuonna 510–480 eaa. Toisen tulkinnan mukaan se olisi rakennettu 500-luvun lopulla eaa. demokratian voitettua tyrannian Ateenassa; toisen tulkinnan mukaan puolestaan Marathonin taistelun jälkeen noin vuonna 490–480 eaa. kiitollisuudenosoituksena voitosta. Paikalla oli kuitenkin myös tätä ennen varhaisempi ateenalaisten aarrekammio. Akrópoli (metroasema)
Metroasema avattiin 16. marraskuuta 2000. Aseman lähellä ovat Akropolis-kukkulan ympäristön nähtävyydet ja Akropolis-museo. Linja palvelee myös Ateenan vanhaakaupunkia Plákaa kaupunginosan toisella laidalla sijaitsevan Monastirákin aseman ohella. Myös muun muassa Suomen Ateenan-instituutti sijaitsee lähellä asemaa. Seuraava asema pohjoiseen on Sýntagma ja etelään Syngroú-Fix. Roomalainen agora
Roomalainen agora () oli antiikin aikaisen Ateenan toinen agora (tai forum), joka rakennettiin roomalaisena aikana alkuperäisen klassisen ja hellenistisen ajan Agoran itäpuolelle ja Akropoliin pohjoispuolelle. Sen arkeologinen alue sijaitsee Akropoliin pohjoispuolella nykyisessä Aérideen kaupunginosassa, joka on osa Plákan vanhaa kaupunkia. Akropolis-museo
Alkuperäinen Akropolis-museo sijaitsi Akropoliin huipulla kukkulan kaakkoisreunassa. Sitä alettiin suunnitella pian sen jälkeen kun turkkilaiset olivat vetäytyneet kukkulalta vuonna 1833. Museo rakennettiin 1860-luvulla. Kukkulan arkeologisten kaivausten edetessä rakennus osoittautui kuitenkin melko pian pieneksi ja sitä laajennettiin vuonna 1888 sekä vuosina 1946–1947.
1970-luvulla museon ahtaus alkoi käydä niin ongelmalliseksi, että alettiin suunnitella kokonaan uutta museota. Uuden museon suunnittelussa eräänä lähtökohtana oli, että lordi Elginin 1800-luvun alussa Parthenonin temppelistä ja muualta Akropoliilta viemät, nykyisin British Museumissa säilytettävät marmoriveistokset, niin kutsutut Elginin marmorit, saataisiin takaisin Kreikkaan. Museosta järjestettiin arkkitehtuurikilpailut vuosina 1976, 1979 ja 1989, mutta ne eivät johtaneet toteutukseen. Syynä oli muun muassa se, että museon sijoituspaikaksi valitulla paikalla tehdyt arkeologiset löydökset hidastivat suunnitelmia, sillä ne haluttiin ottaa osaksi museota jollakin tavalla. Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)
Kansallinen arkeologinen museo (), joskus "Kreikan kansallismuseo", on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se on Kreikan suurin ja merkittävin arkeologinen museo ja maailman suurin antiikin Kreikan aarteita esittelevä museo. Museo sijaitsee Exárcheian kaupunginosassa Ateenan keskustan pohjoisosissa. Afrodite Pandemoksen pyhäkkö
Afrodite Pandemoksen ja Peithon pyhäkkö oli antiikin aikainen Afrodite Pandemokselle ja Peitholle omistettu pyhäkkö Ateenan Akropolis-kukkulan lounaisrinteessä Kreikassa. Akropolis (Ateena)
Perikleen 400-luvulla eaa. rakennuttama odeion eli musiikkiteatteri sijaitsi heti Dionysoksen teatterin itäpuolella. Akrópoli (kaupunginosa)
Akropoliin lisäksi alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Dionysoksen teatteri, Herodes Atticuksen odeion sekä Asklepieion. Kaupunginosan pohjois- ja itäpuolella on Plákan kaupunginosa, kaakkoispuolella Makrygiánnin kaupunginosa ja länsipuolella Filopáppou- eli Filopappos-kukkula. Makrygiánnin puolella sijaitsee alueen metroasema, Akrópolin metroasema. Archaía Kórinthos
Antiikin Korintin arkeologinen alue sijaitsee aivan kylän keskustan vieressä sen lounaislaidalla. Yksittäisiä rauniokohteita on myös muualla kylän alueella. Arkeologisen alueen tunnetuin nähtävyys ovat Apollonin temppelin rauniot. Sen eteläpuolella sijaitsee agoran eli torin alue. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa teatterin, odeionin sekä Peirenen lähdekaivon rauniot. Alueen yhteydessä toimii Antiikin Korintin arkeologinen museo. Antiikin Korintin linnavuori Akrokorintti sijaitsee noin kaksi kilometriä kylästä etelälounaaseen. Ferai
Ferain akropoliina eli yläkaupunkina toimivat kaksi kukkulaa, jotka sijaitsivat kaupungin lounaisosassa ja nykyisen Velestínon länsipuolella. Pohjoisempi kukkula oli noin 150 metriä korkea tasalakinen kukkula, joka tunnetaan myös nimellä Magoúla Bakáli (). Siltä on löydetty jälkiä myös esihistoriallisen ajan asutuksesta. Eteläisempi kukkula tunnetaan myös nimellä Panagía siellä nykyisin olevan Neitsyt Marian kirkon mukaan sekä nimellä Ágios Athanásios (). Akropoliilla on ilmeisesti ollut temppeli, sillä sieltä on löydetty marmorisen Athenen patsaan osa 400-luvulta eaa. Akropolis (Ateena)
Pandroseion Anafiótika
Anafiótika () on pieni kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se on osa Plákan vanhaa kaupunkia ja sijaitsee sen yläpuolella Akropoliin koillisrinteessä. Kaupunginosa kuuluu Ateenan 1. suuralueeseen.
Kaupunginosa on syntynyt 1840-luvulla, kun Ateenaa alettiin rakentaa itsenäistyneen Kreikan pääkaupungiksi. Tuolloin tarvittiin paljon rakennusmiehiä, kuten kivityömiehiä ja puuseppiä, joista monet tulivat Kykladien saarilta. Rakennusmiehet rakensivat samalla itselleen omat talot Akropoliin rinteeseen. Alue oli vuonna 1834 julistettu suojelluksi arkeologiseksi alueeksi, mutta talot rakennettiin puolisalaa ja niin nopeasti, etteivät viranomaiset ehtineet puuttua rakentamiseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Kykladeihin kuuluvasta Anáfin saaresta, josta ensimmäiset asukkaat tulivat. Antiikin Ateena
Ateenan keskusta sijaitsi, ja sijaitsee edelleen, Attikan maakunnassa noin 30 stadionin eli viiden kilometrin päässä merestä, Lykabettos-kukkulan lounaisrinteellä. Sen ympärillä oli kolme pientä jokea, Kefissos länsipuolella, Ilissos eteläpuolella, ja Eridanos pohjoispuolella. Viimeksi mainittu virtasi kaupungin läpi. Kaupungin muurein ympäröidyn alueen halkaisija oli noin 1,5 kilometriä. Suurimmillaan kaupunkiin kuului kuitenkin esikaupunkeja, jotka olivat kaukana muurien ulkopuolella. Akropolis oli hieman etelään muurein ympäröidyn alueen keskuksesta. Akropolis (Ateena)
Afroditen ja Eroksen pyhäkkö Ampelókipoi (Ateena)
Ampelókipoi (; myös "Ambelókipoi", "Ambelókipi") on kaupunginosa Ateenassa Kreikassa. Se sijaitsee Ateenan koilliosassa ja kuuluu kaupungin 7. suuralueeseen. Alueen pääkadut ovat Alexándras- ja Kifisías-valtakadut.
Ampelókipoi, suomeksi ”Viinitarhat”, on kasvanut erityisesti 1960- ja 1970-luvuilla. Kaupunginosassa sijaitsevat Ateenan metron asemat Ampelókipoi ja Panórmou. Sen rakennuksiin kuuluu muun muassa Ateenan ja koko Kreikan korkein rakennus, 103 metriä korkea Pýrgos Athinón 1 (”Ateenan torni 1”), joka on kaupungin ensimmäinen nykyaikainen pilvenpiirtäjä ja edelleen yksi kaupungin harvoista korkeista rakennuksista. Omónoia
Omónoia-aukio on Ateenan vanhimpia aukioita. Se suunniteltiin 1800-luvun alussa osana uutta kaupunkisuunnitelmaa, kun Ateenasta tuli itsenäistyneen Kreikan pääkaupunki. Aukio on yksi Ateenan liikenteen solmukohdista ja sillä sijaitsee Omónoian metroasema. Aukion laidalla on sekä vanhempia rakennuksia, kuten Bágkeion-talo ja Mégas Aléxandros -hotelli, että uudempia liikerakennuksia. Apollon Hypoakraioksen luola
Apollon Hypoakraioksen luola on luola ja antiikin aikainen Apollonille omistettu pyhäkkö Ateenan Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Kreikassa. Epidauros
Kaupungin akropolis eli linnavuori sijaitsi pienellä Akte-niemellä tai saarella, joka on nykyisin niemi kahden pienen lahden välissä. Linnavuorella oli temppeleitä ja julkisia rakennuksia. Satamia oli kaksi, pohjoisempi sotasatama ja eteläisempi kauppasatama. Epidauroksen kaupungin arkeologisiin löydöksiin kuuluvat mm. akropoliin muurit ja joukko siellä olleita rakennuksia, sekä akropoliin rinteeseen rakennettu pienempi Epidauroksen teatteri, jota ei tule sekoittaa Asklepieionin alueen suurempaan ja tunnetumpaan teatteriin. Pienempi teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. ja sen arkeologiset kaivaukset suoritettiin 1972. Siinä oli 18 penkkiriviä. Kaupungin alueelta on löydetty myös mm. mykeneläisaikaisia hautoja sekä Artemiin temppelin jäänteet. Osa satamarakennelmista ja alakaupungista on nykyisin meren pohjassa. Ágios Pávlos (Thessaloniki)
Ágios Pávlos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Neápoli-Sykiéen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Παύλου, "Dimotikí Enótita Agíou Pávlou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 6 852 (vuonna 2011).
Ágios Pávloksen kaupunki sijaitsee vain pari kilometriä Thessalonikin keskustata itään, ja se on Thessalonikin esikaupunkialuetta. Kaupunki on saanut nimensä siellä sijaitsevasta suuresta Pyhälle Paavalille omistetusta kirkosta. Daulis
Dauliin akropolis eli linnavuori ja yläkaupunki sijaitsi jyrkällä kukkulalla, joka sijaitsee nykyisen kylän eteläpuolella. Se tunnettiin antiikin aikana vaikeana valloittaa. Kukkulan korkeus on 468 metriä merenpinnasta laskettuna, ja se yhdistyy Parnassos-vuoreen harjanteen välityksellä. Akropolis oli linnoitettu muureilla, jotka ovat säilyneet suhteellisen hyvin. Nykyisin kukkulalla on Pyhille Theodoroksille ("Ágioi Theódoroi") omistettu kirkko, jonka rakentamisessa on käytetty antiikin aikaisten rakennusten kiviä. Akropolis (Ateena)
Aglaureion
Aglaureion oli Aglaurokselle pyhitetty luola, joka on löydetty Akropoliin itäpuolelta. Aiemmin sen luultiin sijainneen kukkulan pohjoisrinteessä jossakin Mykeneläisen lähteen lähellä. Akropolis (Ateena)
Artemis Brauronian pyhäkkö Akropolis (Ateena)
Propylaia ja Beulén portti
Propylaia oli Akropoliin suuri porttirakennus ja sijaitsi kukkulan länsipäässä sen ainoan luonnollisen sisäänkäynnin kohdalla. Se rakennettiin osana Perikleen rakennusohjelmaa vuosina 437-432 eaa. Pylväikkö yhdisteli doorilaista ja joonialaista tyyliä. 200-luvulla jaa. Propylaian eteen rakennettiin uusi linnoitusmuuri, jossa oli niin kutsuttu Beulén portti. Akropolis-museo
Museon ensimmäisessä kerroksessa esitellään Akropoliin juurella ja rinteessä olleiden pyhäkköjen, kuten Asklepieionin, Dionysos Eleuthereuksen pyhäkön, Afrodite Pandemoksen pyhäkön, Aglauroksen pyhäkön ja Panin luolan, löydöksiä. Siellä esitellään myös Akropoliin juuren asutusta koskevia löydöksiä, kuten Prokloksen talon löydökset, sekä alueen hautalöytöjä. Löydökset ajoittuvat neoliittiselta kaudelta myöhäisantiikkiin. Antiikin Thessalonike
Akropolis ja kaupunginmuurit Akropolis (Ateena)
Akropoliin alueen esinelöydökset ja rakennusten säilyneet koristeosat ovat esillä Akropolis-museossa kukkulan eteläpuolella. Monia merkittävimmistä rakennusten koristeosista, kuten pääosa Parthenonin marmoriveistoksista, niin kutsutut Elginin marmorit, sekä yksi Erekhtheionin karyatideista on kuitenkin viety British Museumiin. Jäljelle jääneet koristeveistokset on siirretty Akropolis-museoon ja niiden paikalle rakennuksiin on asennettu kopiot. Merkittäviin kukkulalta löydettyihin yksittäisiin veistoksiin lukeutuvat muun muassa niin kutsutut Kritioksen efebi ja Moskhoforos. Klepsydra (Ateena)
Klepsydra () oli antiikin aikainen lähdekaivo Akropolis-kukkulan luoteisrinteessä Ateenassa Kreikassa. Thrasylloksen muistomerkki
Thrasylloksen muistomerkki on antiikin aikainen muistomerkki Ateenan Akropolis-kukkulan etelärinteessä Kreikassa. Se rakennettiin Thrasylloksen johtaman khoroksen Dionysia-juhlan näytelmäkilpailussa vuonna 320/319 eaa. saavuttaman voiton kunniaksi.
Muistomerkki sijaitsee Akropoliin rinteessä Dionysoksen teatterin yläpuolella. Sen keskus oli luonnonluola, johon oli rakennettu marmorinen julkisivu, jossa oli kaksi oviaukkoa ja pylväs niiden keskellä. Julkisivussa oli doorilaista tyyliä edustanut arkkitraavi ja joonialaista tyyliä edustanut friisi sekä korniisi, jonka päällä olivat voittoa juhlistaneet pronssiset kolmijalat. Luolan koristelu kuvasi Apollonia ja Artemista surmaamassa Nioben lapset. Ródos (kaupunki)
Antiikin Rhodoksen kaupungin jäänteitä on nähtävillä erityisesti kaupungin akropoliilla eli yläkaupungin kukkulalla, joka tunnetaan nykyisin myös nimellä Monte Smith. Se sijaitsee nykyisen keskustan länsipuolella noin kaksi kilometriä kaupunginmuurista. Akropoliin arkeologisella alueella sijaitsevat muun muassa Apollonin temppelin, Rhodoksen stadionin sekä Odeionin rauniot, jotka ovat peräisin kaupungin kukoistuskaudelta 200–100-luvuilta eaa. Vanhassakaupungissa sijaitsevat muun muassa Afroditen temppelin rauniot, jotka ovat 200-luvulta eaa. Akropolis (Ateena)
Athene Erganelle eli käsitöitä suojelevalle Athenelle omistettu pieni pyhäkkö tai temppeli sijaitsi oletettavasti jossakin Parthenonin länsipuolella. Sitä ei kuitenkaan ole löydetty. Asprópyrgos
Asprópyrgos sijaitsee noin 16 kilometriä Ateenan keskustasta luoteeseen. Akropolis (Ateena)
Akropoliin sisäänkäynnissä sijaitsee massiivinen porttirakennus nimeltä Propylaia. Ylhäällä kukkulalla sijaitsi useita temppeleitä sekä pienempiä pyhäkköjä. Kukkulan etelälaita oli omistettu kaupungin suojelusjumalattarella Athenelle tämän eri ominaisuuksissa ja epiteeteissä, kuten "Polias" (Kaupungin suojelija), "Promakhos" (Esitaistelija), "Parthenos" (Neitsyt), "Nike" (Voitto) ja "Ergane" (käsitöiden suojelija). Kukkulan lukuisista Athenen temppeleistä ovat jäljellä Akropoliin etelälaidan keskellä sijaitseva Parthenonin temppeli sekä heti sisäänkäynnin eteläpuolella oleva pieni Athene Niken temppeli. Peripatos (Ateena)
Peripatos (, ”ympärikävely”) oli antiikin aikainen kulkuväylä, joka kiersi Ateenan Akropolis-kukkulan sen rinnettä pitkin. Se mahdollisti pääsyn lukuisille eri puolilla rinnettä sijainneille pyhäköille.