Onko Utajärven kirkko valmistunut vuonna 1762?
Utajärven kirkko
Kirkko on valmistunut vuonna 1762. Tyyliltään se on länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä, mutta sen rakentajana toimi ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkossa on noin 320 istumapaikkaa. Myös kirkon vieressä seisova kellotapuli on Väänäsen rakentama. Se valmistui vuonna 1764. Vuoden 1894 korjauksissa lääninarkkitehti Julius Basilier muutti kirkon ulkoasun ajan hengen mukaisesti uusgoottilaiseksi. Alkuperäinen asu palautettiin vuonna 1970 tehdyissä entistämistöissä. Entisöinnin suunnitteli Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori Esko Järventaus. Kirkon seuraava kunnostus tehtiin vuonna 2009. Utajärven kirkko
Piispa Carl Erik Mennanderin tarkastuksen yhteydessä Oulussa 10. helmikuuta 1760 käsiteltiin Utajärven kylien anomusta kappelin rakentamisesta. Perusteluiksi todettiin muun muassa, että anomuksessa mainituissa kylissä oli noin 85 savua, vaikka torppareita ja sotamiehiä ei laskettaisi, ja että Muhoksen kirkkoon oli matkaa seitsemästä ja puolesta peninkulmasta lähtien. Seuraavana vuonna annetulla kuninkaallisella käskykirjeellä muodostettiinkin Utajärven kappeliseurakunta. Utajärven kirkon ja tapulin suunnittelu- ja muita asiakirjoja ei ole säilynyt, mutta Turun tuomiokapitulin kirjelmässä Utajärven kappelikysymyksestä 18. maaliskuuta 1761 todetaan, että tarpeet oli jo siirretty rakennuspaikalle. Samana vuonna oli tehty myös kirkon peltinen tuuliviiri, joka oli vuoden 1894 korjaukseen asti kirkon länsitornin huipussa. Vuonna 1762 rakennusmenoiksi on kirjattu vain kaksi 24 taalarin rautaerää. Vuonna 1763 taas rakennusmestari Heikki Määtälle, joka todennäköisimmin oli Heikki Väänänen, sekä Matti Roiniselle oli kirjattu palkkana 307 taalaria ja 16 äyriä. Roininen oli todennäköisesti kirkon rakentamisen alkuunpanijoita. Rakennustyön ratkaiseva vuosi lienee ollut juuri 1762. Utajärven kirkko
Ensimmäinen inventaarioluettelo kirkon kalustosta on tehty 8. elokuuta 1836. Mahdollisesti vanhin esine on saarnatuolin kaiteella olleen tiimalasin kullattu barokkityylinen jalka. Yksi messinkinen yksipiippuinen kynttiläkilpi on kirkon rakennusvuodelta 1762, jolloin kirkon tileihin vietiin myös kaluston ensimmäinen esine, puiset ruumispaarit. Vuonna 1763 hankittiin punaista verkaa saarnatuolin ympärille ja alttarin peitteeksi. Ne poistettiin kalustoluettelosta vasta 1895 eli kun ne olivat olleet käytössä peräti 132 vuotta.
Huittisten kirkko
Keskiaikaisesta kirkosta on jäljellä runkohuoneen itäosa, joka toimii kappelimaisena erillisenä osana. Kirkkosali on rakennettu kahdessa vaiheessa, alkuaan 1700-lopulla (vuoden 1783 tulipalon jälkeen) ja täydentävästi 1860-luvulla, josta alkaen kirkko on ollut selkeästi ristikirkko. Kirkkoa ympäröivällä hautausmaalla on vanhoja hautamuistomerkkejä. Hautausmaata on laajennettu kirkon länsipuolelle.
Kirkon 34-äänikertaiset urut on rakentanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1935. Niiden julkisivu on peräisin edellisistä, uusikaupunkilaisen Jens Zachariassenin vuonna 1882 rakentamista uruista. Kauvatsan kirkko
Kun Huittisten emäkirkko oli laajennettu, kauvatsalaiset päättivät syyskuussa 1798 pidetyssä kokouksessa rakentaa kirkon Yttilään mäelle, joka vuonna 1781 pidetyssä katselmuksessa oli sopivaksi havaittu. Kirkonmäen tuntumassa sijaitsi Pyhämäki-niminen mäki, joka kansanperinteen mukaan oli vanha pakanallisen ajan palvontapaikka. Muurarimestari Johan Ahlström oli vuonna 1796 laatinut piirustukset Kauvatsan puukirkoksi, mutta Tukholman intendenttikonttori ei hyväksynyt Ahlströmin suunnitelmaa. Intendenttikonttorin konduktööri P. W. Pahlmroth piirsi vuonna 1797 oman suunnitelmansa, jonka pohjalta kirkko rakennettiin. Rutunan kirkko purettiin vuonna 1800 ja sen materiaaleja käytettiin Yttilän kirkon rakentamiseen. Uusi kirkko ympäröivine kiviaitoineen oli valmis syksyllä 1801. Kirkkoherra Daniel Idman vihki sen 31. lokakuuta 1802. Kirkko edusti 1700-luvun loppupuolen vallitsevaa tyyliä ja oli malliltaan pitkäkirkko. Tornirakennus kirkkohuoneen laajennukseksi muodostettuine alakertoineen liittyi eteläisen pitkän sivun keskeen. Poikkipäisen pyhäkön toisella pitkällä puolella oli alttari ja alttarin takana sakasti. Kirkossa ei ollut lehtereitä. Tottijärven kirkko
Nykyisen kirkon saarnastuoli on peräisin vanhasta kirkosta. Alttaritaulu on vuodelta 1854 ja Bror Axel Thulén rakentamat urut vuodelta 1896. Viimeisin suuri peruskorjaus kirkkoon tehtiin 1949–1955. Urut uusittiin vuonna 1964 ja niissä on nykyisin 10 äänikertaa. Akira Takeuchi
Takeuchi aloitti väitöskirjan teon Tampereen teknillisessä korkeakoulussa ja sai työlleen apurahaa Kulttuurirahastolta ja Valtion rakennustaidetoimikunnalta. Hänen väitöskirjassaan tutkimiinsa kirkkoihin sisältyy myös muiden Pohjoismaiden kirkkoja. Tuorein kirkko on 1778 valmistunut Ruoveden kirkko. Takeuchi jatkaa sen jälkeen nuorempien kirkkojen tutkimusta. Väitöskirja on sikäli ainutlaatuinen, että suomalaisia puukirkkoja on sitä ennen tutkittu lähinnä taidehistoria näkökulmasta. Hautajärven kirkko
Hautajärven kirkko on Sallan Hautajärvellä sijaitseva rajaseutukirkko. Se on rakennettu 1963 jatkamaan talvisodassa tuhoutuneen Kuusamon Paanajärven rajaseutukirkon perinteitä. Kirkolliskokouksen vuoden 1995 päätöksellä rajaseututyö päättyi ja rajaseutupiirit lakkautettiin 2000-luvun alkuun mennessä. Nykyisin kirkko kuuluu Sallan seurakunnalle. Anttolan kirkko
Juvan seurakunnan vuonna 1666 rakennettu puukirkko vaurioitui myrskyssä ja purettiin 1727. Uusi kirkko tehtiin edeltäjänsä tavoin Juvan vanhalle hautausmaalle, kirkko valmistui 1729 ja oli tyypiltään tasavartinen ristikirkko. Kirkkoon siirrettiin vanhasta kirkosta kaikki irtain, myös saarnastuoli. Kirkko osoittautui heti alkuunsa liian pieneksi seurakunnan tarpeisiin ja sen laajentaminen suunniteltiin tehtäväksi 1700-luvun lopulla alkaneen ja vuonna 1814 valmiiksi saadun korjauksen yhteydessä. Laajennusta ei toteutettu, sen sijaan kirkon puulattia, paanukatto ja ikkunoiden puitteet uusittiin ja sakaristo korjattiin. Joulukirkossa vuonna 1829 kirkossa puhkesi pakokauhu aiheettoman ja ajattelemattoman ”tuli on irti” -huudahduksen takia. Syntyneessä rynnistyksessä 15 nuorta naista kuoli. Juvan kirkkoherra Carl Gustaf Nykopp ehdotti jo kuukauden sisällä onnettomuudesta uuden kirkon rakentamista. Sen rakentaminen alkoi vasta vuonna 1856 ja ensimmäinen jumalanpalvelus uusissa tiloissa oli elokuussa 1863. Vanha kirkko purettiin talvella 1869–1870 ja kuljetettiin ja pystytettiin Anttolaan. Kirkon mukana matkasivat myös Juvan aikaisemmasta kirkosta siirretyt alttariseinän krusifiksi ja saarnastuoli. Kirkkoa purettaessa saarnastuolin vuorilaudoituksen alta löytyi vuosiluku 1666, jonka on päätelty olleen aikaisemman kirkon rakennusvuosi. Utajärvi
Oulun ja Utajärven välistä ratayhteyttä ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1918. Rataa alettiin rakentaa vuonna 1926 ja junaliikenne Oulusta Muhokselle alkoi vuonna 1927 sekä Utajärvelle vuonna 1928. Vaalaan saakka liikennöinti alkoi 1929. Toiseen maailmansotaan asti Utajärvi oli maatalousvaltainen pitäjä. Oulujoen valjastamisen myötä elinkeino muuttui, nykyisin yli puolet utajärvisistä saavat elantonsa pääasiassa palveluammateissa. Utajärvelle on rakennettu kaksi vesivoimalaitosta. Ne ovat Utasen voimalaitos, joka valmistui 1956 ja Ala-Utoksen voimalaitoksella energiantuotanto alkoi 1957. Ristijärvi
Ristijärven seutu kuului vuodesta 1599 alkaen Oulujärven eli Paltamon seurakuntaan. Vuonna 1786 Ristijärveen liitettiin Hyrynsalmen seurakuntaan, jonka kappeliseurakunnaksi se tuli 1804. Itsenäiseksi seurakunnaksi Ristijärvi erotettiin 1896, mikä toteutui käytännössä vasta 1923. Gustaf af Sillénin suunnittelema kirkko valmistui 1807. Pihlajaveden kirkko
Pihlajaveden kirkko tai "Pihlajaveden uusi kirkko" on Keuruun Pihlajavedellä sijaitseva Lauri Heikki Kuorikosken Intendentinkonttorissa Ludvig Isak Lindqvistin ja Ernst Lohrmannin laatimien piirustusten mukaan 1871 rakentama puinen päätytornillinen tasavartinen ristikirkko. Kuorikoski muokkasi piirustuksia rakentamisen aikana merkittävästi. Kirkon pinta-ala on 366 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 530 hengelle. Kuoripäädystä erkanee runkohuonetta matalampi sakasti, sisäkatteena ovat sakaroissa puiset taitekatot ja ristikeskustassa matala kartiokupu. Tyyliltään kirkko edustaa siirtymää empiretyylistä uusgotiikkaan. Kirkon torni on kaksinivelinen, kellot ovat vuosilta 1781, 1802 ja 1887. Kirkon alkuperäiset 14-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1916, niitä laajennettiin 16-äänikertaisiksi ja uudistettiin 1965. Nykyisin kirkossa on digitaaliurut. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Amanda Kjellberg 1881. Kirkossa olevan lasimaalauksen on tehnyt Jorma Oikari 1998. Utajärven skanssi
Utajärven skanssi oli hirsirakenteinen Oulun linnan ulkolinnake, joka sijaitsi Sotkakosken lähistöllä Utajärvellä. Linnoituksen rakennutti Pohjanmaan maaherra Johan Graan vuonna 1656. Sen rakentaminen oli osa Ruotsin armeijan Pohjan sodan ja siihen liittyvän Suomen alueella käydyn Ruptuurisodan aikaisia puolustusjärjestelyjä. Outokumpu
Bertel Liljeqvistin ja Samuel Salvesenin suunnittelema rapatusta tiilestä tehty Outokummun kirkko valmistui 1955. Lääninarkkitehti Ferdinand Öhman suunnitteli seurakunnan ensimmäisen Kuusjärven kirkon, joka rakennettiin 1878. Partalanmäen kaupunginosassa sijaitsevan, vuonna 1954 käyttöön vihityn, Outokummun ortodoksisen kirkon on suunnitellut rakennusmestari Uuno Korhonen. Längelmäen kirkko
Piispa F. C. Mennanderin pitäessä tarkastusta Längelmäellä vuonna 1767 valittivat pitäjäläiset vanhan kirkon käyneen ahtaaksi ja niin rappeutuneeksi, että jumalanpalveluksessa käynti kävisi pian vaaralliseksi, minkä vuoksi he ehdottivat uuden puukirkon rakentamista. Samana vuonna tehtiin yksimielinen päätös uuden kirkon rakentamisesta rakennusmestari Antti Piimäsen esittämän piirustuksen mukaisesti. Päätettiin myös, että vanhalle paikalle kirkkoa ei voinut rakentaa paikan vetisyyden takia. Isossa ja vesien jakamassa pitäjässä uuden kirkon sijainti aiheutti riitelyä ja yhteisymmärrykseen ei päästy. Tuomiokapituli esitti joulukuussa 1767 paikaksi Hakosalmea ja maaherra puolsi sitä. Käräjäoikeudessa asia hyväksyttiin, mutta osa pitäjäläisistä valitti päätöksestä kuninkaalliselle majesteetille. Valitus auttoi ja kuningas Aadolf Fredrik antoi 3.3.1769 päätöksen, että ehdotetuista kirkon paikoista tuli pitää uusi katsastus tuomarin, pitäjänmiesten, kruunun ja konsistorin asiamiesten läsnä ollessa. Enemmistö, 39 taloa, kannatti Hakosalmea 34 vastustaessa. Katsastusoikeus puolsi kirkon rakentamista Hakosalmelle, maaherra ja tuomiokapituli kannattivat sitä ja lopulta kuningas Kustaa 20.11.1771 vahvisti päätöksen. Päätöksen vahvistamisen aikoihin kirkko oli jo puoliksi rakennettu, mistä kuningas nuhteli seurakuntaa. Antti Piimäsen rakentama Längelmäen kirkko valmistui syksyllä 1772.
Puinen rakennus kaipasi korjausta usein. Vuonna 1779 kirkko maalattiin punamullalla. Paanukaton tervaaminen puhutti pitäjänkokouksissa, kun terva piti hakea aina Virroilta ja Ruovedeltä asti. Jo vuonna 1794 oli kirkon tornia korjattava, työn suoritti mestari Matti Åkerblom-Pärnä. Vuonna 1799 puuseppä Simo Åkerman korjasi penkkejä ja parvekkeita. Kirkon kattoa paikattiin vuonna 1806, jolloin se myös tervattiin. Uotsola
Uotsolassa on säilynyt paljon 1800-luvun lopun rakennuskantaa. Mouhijärven kirkko valmistui kylään vuonna 1858. Uotsolassa sijaitsevat myös mm. terveyskeskus, kirjasto, pankki, useita liikkeitä sekä Mouhijärven yhteiskoulu. Jukkasjärvi
Jukkasjärvi on taajama ja entinen kunta nykyisessä Kiirunan kunnassa, Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Jukkasjärvellä on 548 asukasta (2010). Jukkasjärven ensimmäiset asukkaat muuttivat alueelle 1600-luvulla. Tukipilarikirkko-tyylinen Jukkasjärven kirkko on rakennettu vuonna 1726. Jukkasjärven kuuluisin nähtävyys on jäähotelli. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Engelin aikana siirryttiin niin sanottuun pietarilaiseen empiretyyliin, ja kirkkoja rakennettiin 44. Engelin empireajan tunnusomaisimpana kirkkotyyppinä on pidetty sisäviisteistä ristikirkkoa, johon kuuluu korkea kahdeksankulmainen attika ja siihen liittyvä kupoli lanterniineineen. Näitä kirkkoja edustavat 1826–49 rakennetut Alajärven, Lapuan, Isojoen, Pyhäjoen, Heinäveden, Saarijärven, Luumäen, Vetelin ja Kymin kirkot. Engelin kaudella intendentinkonttori syventyi myös uusgotiikkaan. Töysän ja Ylihärmän tapulit olivat ensimmäisiä uusgoottilaisia töitä ennen Turun tuomiokirkon ennallistusta Turun palon jälkeen. Engelin päätyö kirkkojen osalta on Helsingin tuomiokirkko, joka oli alkuperäisessä asussaan edustamansa tyypin hiotuimpia esimerkkejä. Myöhemmin Engelin vastustuksesta huolimatta kirkon edustalta purettiin päävartiorakennus monumentaaliportaiden tieltä ja Lohrmannin kaudella kirkkoon lisättiin kulmatornit kupoleineen. Alajärven kirkko
Kirkon paikalla sijaitsi 1749 kirkonrakentaja Antti Hakolan rakentama vanha, ensimmäinen kirkko. Siitä on jäljellä enää tapuli, joka on nyt nykyisen tapulin sisällä. Utajärvi
Vuoden 2017 lopussa Utajärvellä oli 2 768 asukasta, joista 1 312 asui taajamissa, 1 439 haja-asutusalueilla ja 17 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Utajärven taajama-aste on 47,7 %. Utajärven taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Utajärven kirkonkylään, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 312 asukasta. Kangasalan kirkko
Nykyinen kivikirkko valmistui 1767, mutta kirkon ympärillä oleva hautausmaa on otettu käyttöön jo vuonna 1650. Hautausmaan pinta-ala on noin 1,2 hehtaaria. Vanhan hautausmaan lisäksi Kangasalla on lisäksi kaksi muuta hautausmaata, 1900-luvun alussa perustettu Läntinen hautausmaa keskustassa ja 1930-luvulla perustettu Itäinen eli Huutijärven hautausmaa. Utajärven kirkko
Kirkon alkuperäinen alttaritaulu vuodelta 1838 esitti Jeesuksen ylösnousemusta. Sen maalasi Muhoksen Laitasaaren kylän Koistilan tilan omistaja Jakob Wallin. Taulu paloi kirkon uudistamisen yhteydessä 1894 Siiran talon navetan mukana, jonne se oli siirretty korjaustöiden tieltä. Kirkon nykyisen alttaritaulun on maalannut taiteilija Olli Miettinen vuonna 1949, aihe on sama kuin Wallinin alkuperäisessä taulussa. Rautjärven kirkko
Kirkko on valmistunut 1881, ja sen on suunnitellut arkkitehti A. J. Jansson. Se on päätytornillinen, tasavartinen ristikirkko ja muistuttaa naapuripitäjän Ruokolahden kirkkoa. Kirkon vieressä on V. Jalavan veistämä kaatuneitten muistomerkki. Kirkon ympärillä on vanha hautausmaa, jota kiertää kivimuuri. Kirkon vieressä sijaitsee vuonna 1905 rakennettu Pitäjäntupa, joka toimii nykyään kokoontumispaikkana. Lapinjärven kirkko
Kellotapuli säästyi vuoden 1742 tulipalosta, mutta oli jo vuonna 1760 huonossa kunnossa. Samana vuonna päätettiin rakentaa uusi kellotapuli. Seuraava talvi oli niin runsasluminen, että rakennustöitä lykättiin vuodella. Vuonna 1763 lapinjärveläiset päättivät sittenkin vain korjata kellotapulin. Vasta 1820-luvulla yli 100-vuotiaan kellotapulin kohtalo otettiin uudestaan esille. Uusi kellotapuli rakennettiin vuonna 1827; sen on todennäköisesti suunnitellut Carl Ludvig Engel. Houtskarin kirkko
Houtskarin kirkko on kirkkorakennus Houtskarissa, Turunmaan saaristossa. Se on muodoltaan tasavartinen ristikirkko. Kirkko on puinen, ja se on punamullattu. Se rakennettiin vuosina 1703–1704 ja sen rakentamisesta vastasi pohjalainen Erik Nilsson. Kirkko vastaa tyyliltään varhaisimpia lounais-suomalaisia puisia ristikirkkoja. Kirkossa on myös vuodelta 1887 peräisin oleva alttaritaulu, jonka on maalannut Victor Westerholm. Lisäksi kirkonpihan tuntumassa on tapuli, jonka alaosa on rakennettu vuonna 1753 ja yläosa vuonna 1871. Tuusulan kirkko
Tuusulan kirkko on valmistunut vuonna 1734 ja se on Helsingin lähialueen vanhimpia puukirkkoja. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä varmasti, mutta korjausten suunnitteluun osallistuneita arkkitehteja ovat muun muassa lääninarkkitehti Jean Wik, joka suositteli ikkunoiden ulkoasun muuttamisen goottilaistyyliseksi 1850-luvun korjauksessa, Ernest Albin Kranck, joka suunnitteli 1900-luvun alun peruskorjauksen ja Dag Englund, joka vastasi vuonna 1952 toteutetusta kirkon penkkien istuinmukavuuden parantamisesta. Oulun tuomiokirkko
Muhoksen ja Oulunsalon miehet kokoontuivat vuonna 1750 pohtimaan uuden kirkon rakentamissuunnitelmia. Kirkkoherra Johan M. Junnelius ehdotti, että seurakunta tarvitsisi uuden ja tilavamman kirkon. Pormestari Mollin painotti puolestaan kivisen kirkkorakennuksen etuja. Kaikki paikalle saapuneet olivat sitä mieltä, että kaupunki tarvitsisi uuden kirkon. Uuden kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1771. Kaupunkilaiset olisivat halunneet rakentaa kirkon puusta, koska kivikirkon katsottiin maksavan liikaa. Kuningas Aadolf Fredrik oli kuitenkin määrännyt vuonna 1763, että kirkko tulee rakentaa kivestä. Kirkon suunnitteli ja rakennustöitä johti sundsvallilainen rakennusmestari Daniel Hagman. Kirkko otettiin käyttöön joulupäivänä 1777. Valmistuessaan uusi kivikirkko oli Suomen toiseksi suurin kirkko Turun tuomiokirkon jälkeen. Kirkossa oli istumapaikkoja 1 500 kuulijalle. Uusi kirkko nimettiin kuningas Kustaa III:n puolison mukaan Sofia Magdalenan kirkoksi. Rantsilan kirkko
Rantsilan kirkko on Rantsilan evankelisluterilaisen seurakunnan toinen kirkko, joka on valmistunut jo aikana jolloin Rantsila kuului Siikajoen seurakuntaan. Seurakunta itsenäistyi vasta 1873. Nykyisin kirkko kuuluu Siikalatvan seurakuntaan. Rantsilan puinen ristikirkko on valmistunut vuonna 1785 ja sen on suunnitellut kirkonrakentaja Simon Silvén-Jylkkä. Rantsilan edellinen kirkko oli rakennettu vuonna 1671. Perinteinen kolminivelinen kellotapuli on kirkkoa vanhempi ja on siirretty nykyiselle paikalleen vanhan kirkon luota 1785 ja ullakko eli asehuone 1788. Ullakkoa on käytetty ja käytetään edelleen ruumishuoneena. Kirkkotarhaan kulku tapahtui vielä vuosisadan alussa vain tapulin ja asehuoneen kautta. Ummeljoen kirkko
Ummeljoen kirkko on rakennettiin nykyisin Kouvolaan kuuluvan Anjalankosken Ummeljoen kylään alun perin rukoushuoneeksi n. 1910. Kirkon suunnittelijaa ja rakentajaa ei tunneta. Ummeljoen nuorten kristillinen yhdistys lahjoitti rukoushuoneen tuolloiselle Anjalan seurakunnalle 1946, kirkoksi se kunnostettiin ja vihittiin 1959. Kirkkosali on jaettu liukuovella kahteen osaan, kokonaispinta-ala on 112 neliötä. Alttarilla on puinen krusifiksi vuodelta 1959. Istumapaikkoja kirkossa on 80 hengelle. Huutoniemen kirkko
Kirkkovaltuusto järjesti vuonna 1960 kutsukilpailun kolmelle arkkitehdille, joiden ehdotuksista parhaaksi valittiin Aarno Ruusuvuoren suunnitelma.
Kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1962. Rakentamiseen käytettiin ensisijaisesti betonia ja kevytsoratiiliä. Kirkko vihittiin virallisesti käyttöön sen valmistumisen jälkeen 10.5.1964. Hausjärvi
Hausjärven puukirkko on rakennettu 1789. Se sijaitsee Hausjärven kirkonkylässä. Kirkko peruskorjattiin 2010–2011. Kirkonkylän hautausmaalla sijaitsevat Hausjärven talvi- ja jatkosodan sotilashaudat, joissa lepää yhteensä 126 hausjärveläistä. Hautausmaalla oleva siunauskappeli on valmistunut vuonna 1955. Hausjärven seurakunnalla on myös Ryttylän ja Mommilan kirkot. Lähellä Mommilan kirkkoa on Mommilan kartanon omistajan, vuonna 1917 murhatun maanviljelysneuvos Alfred Kordelinin muistomerkki. Utajärven kirkko
Utajärven kirkko on Utajärven evankelis-luterilaisen seurakunnan kirkko kuntakeskuksen länsipuolella, lähellä valtatietä 22 Oulujoen etelärannalla. Utajärvi
Oulujoen ja Kiiminkijoen lisäksi kuntaa halkovat useat pienemmät joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita järviä, muun muassa Ahmasjärvi, Iso Olvasjärvi, Piltunginjärvi, Puokiojärvi, Saari-Sorsua, Sanginjärvi sekä Särkijärvi, joka tuli kuuluisaksi tilapäisestä kuivattamisestaan. Utajärvi -niminen järvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon.
Valtatie 22 ja Oulu–Kontiomäki -rautatie sivuavat Utajärven kuntakeskusta. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Utajärven asemalla. Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utajärvelle, jatkuu Keski-Niskaan, missä yhtyy Valtatie 22:een. Lähin lentokenttä on Oulunsalossa. Paikallisliikenteestä vastaa kunnan järjestämä paikallislinja, jota ajetaan yhdellä bussilla. Bussipysäkkien lisäksi kyytiin pääsee muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisenä päivänä. Kirkonkylällä on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen pääsee matkailuyrittäjien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon järjestämää kuljetusta ei ole. Haapajärvi
Haapajärven ensimmäinen kirkko valmistui 1650. Haapajärvi perustettiin Kalajoen rukoushuonekunnaksi 1647 ja sai kappeliseurakunnan oikeudet 1698. Kun Kalajoen laaja kirkkopitäjä jaettiin 1838, tuli Haapajärvestä itsenäinen seurakunta. Reisjärvi ja Nivala pysyivät Haapajärven kappeleina vuoteen 1868 saakka. Haapajärven nykyinen kirkko valmistui 1802 entisen kirkon viereen. Kirkko uudistettiin perusteellisesti 1880. Lappajärven kirkko
Vuoden 1755 lokakuussa maaherralle esitettiin anomus uuden kirkon rakentamisesta Lappajärvelle, kirkkoa varten saatiin jo pohjapiirrustukset ja ehdotuksessa oli kivikirkko, mutta lappajärveläiset eivät heikkojen varojensa ja kivien vaikean saannin takia siihen suostuneet. Uuden kirkon rakentamista johti Matti Honka ja loppuvaiheessa työtä johti hänen veljensä Juho Honka, uusi kirkko valmistui vuonna 1765. Kirkko vihittiin käyttöön 23. helmikuuta 1766. Kirkon seinät laudoitettiin vuona 1784. Isojoen kirkko
Isojoki sai joidenkin asiakirjojen mukaan vuonna 1725 pitäjänapulaisen. Isojoella ei tyydytty myöskään vuorollaan paikkakunnalla asuviin pappeihin, minkä johdosta kuninkaalle lähetettiin anomus omasta, Isojoella asuvasta papista. 21. elokuuta 1732 päivätyssä kirjeessään kuningas hyväksyi anomuksen sillä ehdolla, että isojokiset maksavat oman pappinsa palkan lisäksi myös Lapväärtin kirkkoherran palkan. Isojoella tämä ehto hyväksyttiin, jonka jälkeen syntyi Isojoen kappeli. Vuonna 1733 Isojoen rukoushuone vihittiin kirkoksi. Vuonna 1792 alettiin valittaa kirkon ahtautta, vaikka kirkon pituus oli 42,5 kyynärää ja leveys 14 kyynärää. Näin ollen kirkko oli ainoastaan noin kymmenen metriä nykyistä kirkkoa lyhyempi. Kirkkoa oli vieläpä jatkettu vuoden 1763 aikana. Kirkossa oli yhdeksän kappaletta suurta ikkunaa, joista kuusi oli korkeudeltaan 3,5 kyynärää ja leveydeltään kaksi kyynärää. Pienimpien ikkunoiden korkeus oli 2,5 kyynärää ja leveys kaksi kyynärää. Kirkon seinillä oli korkeutta kahdeksan kyynärää. Kirkon länsiosassa sijaitsivat lehterit naisille ja miehille. Molemmille oli 12 penkkiä. Ikkunanpuitteet, lehterinrinta, saarnastuoli ja alttarikehys olivat väriltään vaaleansinisiä. Saarnastuolin listat olivat lisäksi kullatut. Alttarin ympäristöä lukuun ottamatta muu kirkko oli maalaamaton. Alttaritauluna oli 4,5 kyynärää korkea ja kolme kyynärää leveä Jeesusta ristillä esittävä teos. Kirkkoon tuli vähitellen valonpitimiä ja pääasiassa nykyisen kirkkorakennuksen kynttilänjalat, lampetit ja kruunut olivat jo vanhassa kirkossa. Haapaveden kirkko
Haapaveden vanha kirkko oli tasavartinen ristikirkko. Vanhan kirkon ensimmäiset piirustukset laati kalajokinen rakennusmestari Simon Silvén vuonna 1781. Piirustuksia kuitenkin muutettiin yli-intendentinvirastossa Tukholmassa. Kirkon rakensi myös kalajokinen Sigfrid Silvasti. Kirkko valmistui vuonna 1784. Hinnerjoen kirkko
Hinnerjoen kirkko on Hinnerjoella Eurassa sijaitseva vuonna 1755 valmistunut puukirkko. Nykyiselle paikalleen kirkko siirrettiin vuonna 1799. Tällöin kirkon yhteyteen rakennettiin myös torni ja muutoinkin laajennettiin Ruotsin yli-intendentin konttorin laatimien piirustusten mukaan. Rakennusmestarina toimi Lapin seurakunna lukkari Johan Höckert. Muodoltaan Hinnerjoen kirkko on erivartinen ristikirkko, jossa runkohuoneeseen liittyy kaksi lyhyempää mutta samankorkuista poikkisakaraa. Vuoden 1921 täysremontti tehtiin arkkitehti Ilmari Launiksen suunnitelman mukaan. Kirkkoa on remontoitu ainakin vuosina 1873, 1893, 1900, 1921 ja 1933.
Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat 10-äänikertaiset ja 2-sormioiset mekaaniset urut vuodelta 1976. Kirkon alttarilla on Launiksen maalaama lasimaalaus "Kristus ristillä". Kirkon kolme kelloa ovat vuosilta 1627, 1739 ja 1825. Jakob Wallin
Wallinin säilyneitä maalauksia ovat muun muassa hänen itsensä Muhoksen kirkolle lahjoittama suurikokoinen maalaus "Ristiltäotto" vuodelta 1836 ja Pohjois-Pohjanmaan museon akvarelli Oulun palosta. Wallin maalasi myös Utajärven kirkon ensimmäisen alttaritaulun vuonna 1838. Kirkon uudistamistöiden yhteydessä vuonna 1894 taulu oli varastoituna väliaikaisesti navettaan. Taulu paloi navetan mukana. Utsjoen kirkkomaisema
Utsjoen kirkkomaisema Utsjoella Lapin maakunnassa on yksi Museoviraston vuonna 2009 määrittelemistä valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa. Se koostuu Tenojoen sivujoen Utsjoen laajentumana olevan Mantojärven rannalla sijaitsevista Utsjoen kirkosta ja kirkon alapuolelle järven rantaan kirkkotupa-alueen muodostavista Utsjoen kirkkotuvista sekä Carl Ludvig Engelin suunnittelemasta, vuonna 1843 valmistuneesta Utsjoen pappilasta. Kirkkotuvat ovat olleet alkuperäisessä käytössään vielä toisen maailmansodan jälkeen. 2010-luvulla ne muodostavat ulkomuseon. Eija Saijonmaa
Arkkitehtuuritoimisto Olli ja Eija Saijonmaan merkittäviä suunnittelutöitä ovat muun muassa Vantaan kaupungintalo, Tikkurilassa. Talo valmistui 1957 ja sen suunnitelma perustuu Helsingin maalaiskunnan virastotalon suunnittelukilpailuun vuodelta 1954. Helsinkiin rakennettuja kirkkoja ovat Pitäjänmäen kirkko, joka valmistui 1959 ja Puistolan kirkko, valmistunut 1960. Uudenkaupungin vanha kirkko
Sakasti on rakennettu 1752 ja kellotapuli 1775. Kellotapuli oli palontähystystornina vuoteen 1935 asti ja sodan aikana sieltä käsin tehtiin ilmavalvontaa. Lappajärven kirkko
Lappajärven kirkko on vuonna 1765 rakennettu kirkko Lappajärven Kirkkoniemessä. Kirkon ja viereisen tapulin on suunnitellut Matti Honka, 1840-luvulla tapulia muutettiin Jaakko Kuorikosken johdolla. Istumapaikkoja kirkossa on noin 500. Kirkon urut on Hans Heinrichin valmistamat mekaaniset 21 äänikertaiset. Saarnatuoli on Johannes Backmanin valmistama vuodelta 1765. Alttaritaulun on maalannut Ilmari Launis vuonna 1915. 
Kirkon paikaksi suunniteltiin myös Vimpelin Hirsiniemeä joka olisi ollut tuohon aikaan keskellä Järviseutua, mutta lopulta paikaksi valikoitui nykyinen Kirkkoniemi. Ensimmäinen kirkko Lappajärvelle valmistui vuonna 1637 ja se oli puusta rakennettu muodoltaan suorakaiteinen ja tornillinen, kirkko sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen kirkko. Anders Hellander
Vuoden 1741 lopulla päätettiin, että Utsjoelle perustetaan lapinkoulu, ja sinne tarvitaan suomen kielen taitoinen koulumestari. Tornion Lapin lääninrovasti Abraham Fought pyysi tehtävään Hellanderia, ja tämä suostui. Matka Utsjoelle tapahtui sitten kevättalvella 1742 viimeisillä talvikeleillä, koska kesällä ei realistisia mahdollisuuksia matkustamiseen ollut teiden puuttuessa. Lapinkoulun tehtävänä oli erityisesti kristinopin opetus nuorille. Se oli Ruotsin valtakunnan kehittämä koulumuoto syrjäseutujen kristilliseen opetukseenJukkasjärvelle oli jo perustettu lapinkoulu ja seuraava oli tarkoitus perustaa Koutokeinoon, mutta siitä luovuttiin. Tarkoituksena oli myöhemmin perustaa lapinkoulu myös muualle Lappiin, mutta Turun hiippakunta luopui hankkeesta ja Utsjoen lapinkoulu jäi ainutkertaiseksi kokeiluksi. Utsjoelle tultuaan koulumestari Hellander nimitettiin varsinaisen päätehtävänsä lisäksi saarnaajaksi, ja hän aloitti säännöllisen kirkollisen toiminnan. Jumalanpalveluselämä ei tuohon aikaan ollut Utsjoella jokaviikkoista. Koutokeinon kirkkoherra kävi siellä vain kerran vuodessa saarnaamassa ja pitämässä jumalanpalveluksia. Vuoteen 1747 asti Utsjoki kuului Härnösandin hiippakuntaan ja Koutokeinon emäseurakuntaan. Silloin Tenojoen eteläpuolisista alueista muodostettiin Utsjoen emäseurakunta, joka kuului Turun hiippakunnan alaisuuteen. Hiippakuntajärjestelyjen ansiosta Hellander nimitettiin vuonna 1747 Utsjoen ensimmäiseksi kirkkoherraksi. Lapinjärven kirkko
Kappeli purettiin vuonna 1663 ja tilalle rakennettiin uusi ja suurempi kirkko. Purkutyöt aloitettiin keväällä, ja jo vuoden lopussa kirkko oli käytössä. Kirkon viereen oli suunnitteilla uusi kirkko, joka saatiin valmiiksi 1700-luvun alussa. Tätä kirkkoa kutsuttiin Suomalaiseksi kirkoksi, kun taas vanhempaa kirkkoa Ruotsalaiseksi kirkoksi. Suomen arkkitehtuuri
Uudellamaalla kehittyi 1400-luvulla omaleimainen kirkkotyyppi, joka oli suorakaiteen muotoinen ja tiilipäätyinen salikirkko. Keskeisin tyylin syntymiselle oli Porvoon kirkko, jonka holvaukset ja päädyt muurasi 1450-luvulla rostockilainen rakennusmestari. Sitä jäljiteltiin useissa kirkoissa sekä Uudellamaalla että Varsinais-Suomessa. Satakunnassa rakennetut harmaakivikirkot olivat puolestaan tornittomia ja suorakaiteen muotoisia salikirkkoja, jotka olivat huomattavasti kapeampia kuin Uudenmaan kirkot. Satakunnan vanhin kirkko on Ulvilan kirkko, joka sai satakuntalaiset erityispiirteensä 1400-luvulla. Hämeen kirkoista keskeisin on Hollolan kirkko, jonka hämäläiskirkoille tyypilliset tiilipäädyt koristekerroksineen ovat aikakautensa komeimpia. Alajärvi
Kirkollisesti Alajärven seutu kuului aluksi hyvin laajaan Pietarsaaren seurakuntaan. Emäseurakunnan yläosasta muodostettiin 1637 Lappajärven kappeliseurakunta, johon myös Alajärvi kuului. Vuonna 1751 Alajärvestä tuli kappeliseurakunta ja 1859 itsenäinen kirkkoherrakunta. Alajärven kappeleiksi muodostetut Soini ja Lehtimäki erotettiin itsenäisiksi seurakunniksi 1895 ja 1904. Alajärven seurakunnan ensimmäisen kirkon rakensi Antti Hakola puusta 1749. Kirkosta on jäljellä vielä nykyisinkin käytössä oleva tapulimainen kellotorni. Nykyinen puukirkko rakennettiin vuosina 1836–1842 intendentinkonttorissa laadittujen piirustusten mukaan. Rakennusmestarina toimi kaustislainen Jaakko Kuorikoski. Lehtimäen kirkon rakensi tunnettu kirkon rakentaja Jakob Rijf vuosina 1791–1800. Senaatintori
Senaatintorin paikalla ehti sijaita yhteensä kolme kirkkoa. Ensimmäinen oli tiilinen Kristiinan kirkko, joka rakennettiin 1640-luvun lopussa, mutta tuhoutui muun silloisen kaupungin mukana tulipalossa 5. elokuuta 1654. Samalla paloi myös alkuperäinen raatihuone. Kivikirkon tuhouduttua tilalle rakennettiin puinen Pyhän Hengen kirkko. Kaupunki tuhoutui uudelleen Isonvihan aikana, kun Helsingistä vetäytyneet ruotsalaiset joukot toukokuussa 1713 polttivat kaupungin. Rauhan tultua rakennettiin Ulrika Eleonoran kirkko, joka vihittiin käyttöön vuonna 1727. Evijärven kirkko
Kirkon rakentaminen nykyiselle paikalleen aloitettiin vuonna 1758 ilman kuninkaan lupaa, jota ei vielä ollut saatu. Rakennustyöt tehtiin talkoovoimin härmäläisen Antti Hakolan suunnitelmien pohjalta hänen johdollaan, ja rakennustarpeet saatiin noin 60 talon lahjoituksena. Syksyllä 1758 kirkko saatiin sellaiseen kuntoon, että siellä voitiin jo pitää jumalanpalveluksia. Myös kellotapulin kivijalka tehtiin vielä samana syksynä. Kirkko ja tapuli saatiin lopullisesti valmiiksi vuonna 1759, ja siitä tuli jyrkkäkattoinen ristikirkko, jossa oli korkea hoikka torni. Kustaa Vaasan kirkko
Arkkitehti Agi Lindegrenin suunnittelema kirkko rakennettiin vuosina 1898–1906. Se edustaa uusbarokkia ja sen esikuvaksi on mainittu Torinon La Superga -kirkko. Pohjakaava on kreikkalaisen ristin muotoinen. Alttarin ympärillä oleva veistosryhmä Burchard Prechtin vuosina 1725–1731 tekemä; se sijaitsi alun perin Uppsalan tuomiokirkossa, mutta siirrettiin sieltä pois kunnostustöiden yhteydessä 1890. Kupolin kattomaalaukset ovat taidemaalari Vicke Andrénin työtä. Kustaa Vaasan kirkko vihittiin käyttöön 10. kesäkuuta 1906. Seurakunta lohkaistiin Aadolf Fredrikin kirkon seurakunnasta. Ylöjärven kirkko
Kirkon alkuperäiset 10-äänikertaiset urut oli rakentanut B. A. Thule vuonna 1886, ja Kangasalan Urkutehdas uudisti ne perusteellisesti vuoden 1927 korjaustöiden yhteydessä. Myös nykyiset 14-äänikertaiset urut ovat Kangasalan Urkutehtaan käsialaa, ja ne rakennettiin vuonna 1957. Utajärven kirkko
Kirkkoon ostettiin Siikajoelta talollinen Antti Nikkilältä 1779 puusta ja raudasta valmistetut kynttiläkruunut. Seuraavana vuonna talollinen Pietari Haloselta ostettiin barokkiperinteinen kuusipiippuinen messinkikruunu. Kirkossa on myös alun perin 30-piippuinen suuriruhtinas Aleksanteri II:n 25-vuotisen hallituskauden muistokruunu vuodelta 1880. Kirkkosalin alkuperäiset saarnatuoli, penkit ja kuorin kiinteä sisustus uusittiin vuoden 1894 suurten muutosten yhteydessä. Myöhemmin, vuonna 1912 hankittiin kaksi valurautaista lämmitysuunia Veljekset Friisin konepajalta Kokkolasta. Sähkövalaistus asennettiin 1925. Vuonna 1928 hankittiin 9-äänikertaiset urut Tulenheimon tehtaalta Kangasalta. Urut uusittiin vuonna 1981 nykyisiin Urkurakentamo Tuomen rakentamiin 15-äänikertaisiin mekaanisiin urkuihin. Sotien jälkeen vuonna 1948 kirkkoon saatiin sähkölämmitys ja loistevalaisimet. Muurasjärven kirkko
Muurasjärven kirkko on Muurasjärven kylässä Pihtiputaan kunnassa sijaitseva kirkko. Kirkko valmistui vuonna 1963 osittain talkootyönä, ja sen suunnitteli arkkitehti Esko Laitinen. Kirkkoa kunnostettiin ja laajennettiin vuonna 1987. Sen vieressä on hautausmaa, joka perustettiin 1930-luvulla. Ylöjärven kirkko
Ylöjärven kirkko valmistui vuonna 1850 intendenttikonttorin laatimien piirustusten pohjalta vanhan 1842 palaneen puukirkon tilalle. Nykyinen empiretyylinen kirkko on muodoltaan länsitornillinen tasavartinen ristikirkko, jonka sisäkulmat on viistetty. Tornia vastapäätä itäisessä eli alttaripäädyssä on muuta runkohuonetta matalampi sakaristo. Kirkkoa on korjattu tai uudistettu vuosina 1904, 1907, 1927, 1928 ja 1966. Kellotornissa on kaksi kelloa, joiden valuvuodet ovat 1843 sekä 1860. Artjärven kirkko
Artjärven kirkko on kirkkorakennus Orimattilan Artjärvellä, Päijät-Hämeessä. Se on puinen, päätytornillinen ristikirkko. Sen suunnittelusta on vastannut arkkitehti Anders Fredrik Granstedt. Empirevaikutteinen kirkko on valmistunut vuonna 1840. Se on neljäs kirkkorakennus Artjärvellä. Ensimmäisen kirkkonsa Artjärvi sai 1636, toisen 1664 ja kolmannen 1739. Luumäki
Luumäki erotettiin omaksi pitäjäkseen Lappeesta vuonna 1642. Luumäen seurakunnan ensimmäinen kirkko on rakennettu todennäköisesti heti pitäjän itsenäistymisen jälkeen. Ensimmäinen kirkko tuhoutui isonvihan aikana. Vuonna 1731 valmistunut toinen kirkko vahingoittui pikkuvihan aikana ja oli 1800-luvulle tultaessa käynyt pieneksi ja huonokuntoiseksi. Kirkko ja 1781 rakennettu kellotapuli paloivat 1839. Seurakunta oli hankkinut piirustukset uudelle kirkolle jo ennen toisen kirkon paloa, mutta uuden kirkon rakentaminen pääsi alkuun vasta toisen kirkon palon jälkeen sijaintipaikasta syntyneen riitelyn takia. Rakentamispaikaksi oli ehdolla edellisen kirkon paikka ja Taavetti. Uusi kirkko vihittiin käyttöön 1845. Uurainen
Uurainen esiintyy vanhoissa asiakirjoissa 1800-luvun puoliväliin asti nimellä Kuukkajärvi ja joskus myös Minkkilä. Se muodostui Saarijärvestä erotetuksi rukoushuonekunnaksi vuonna 1801, ja siihen liitettiin myös osia silloisesta Laukaasta. Seurakunnan kappeli valmistui 1856, ja se itsenäistyi omaksi seurakunnaksi 1886. Tällöin kunnassa oli 1 058 asukasta. Vuonna 1900 väkiluku oli 3 153. Nykyinen Uuraisten kirkko on rakennettu vuonna 1904 entisen paikalle. Siihen liittyvä tapuli on rakennettu 1882 lääninarkkitehti Alfred Cavénin piirustusten mukaan. Heikki Väänänen (kirkonrakentaja)
Heikki Väänänen eli Karahka-Väänänen (s. 8. heinäkuuta 1724, Ylikiiminki - 2. toukokuuta 1789 Ylikiiminki) oli suomalainen kirkonrakentaja. Väänänen johti muun muassa vuonna 1764 rakennetun Utajärven kirkon ja kellotapulin rakennustöitä. Karahkan kylästä kotoisin ollut talollinen oli erikoistunut eritoten kirkkojen kellotapuleiden rakentamiseen. Ylöjärvi
Ylöjärven nähtävyyksiin lukeutuvat muun muassa Villa Urpo (kustantaja Urpo Lahtisen koti ja hänen perustamansa Lehtimiehet Oy:n edustustila), Teivon ravirata (joka korvasi Tampereen Kalevassa sijainneen Hippoksen), ympäristötaidetta edustava, 10 000 istutetusta puusta koostuva Puuvuori ja Ylöjärven museo. Ylöjärvellä on neljä kirkkoa ja kaksi rukoushuonetta: Ylöjärven kirkko, Kurun kirkko, Viljakkalan kirkko, Pengonpohjan rukoushuone ja Länsi-Teiskon kirkko (rukoushuone). Antaverkassa on Huurre-yhtiön perustajan vuorineuvos Paavo V. Suomisen perustama Suomen Jäähdytystekniikan Museo ja hänen rakennuttamansa Pyhän Mikaelin kappeli museon vieressä. Lisäksi Ylöjärvellä on Ylisen palvelukeskuksen omistama Ylisen kirkko, joka valmistui alun perin viljavarastoksi 1921 ja vihittiin kirkoksi 1963. Haukiputaan kirkko
Haukiputaan toinen kirkko rakennettiin nykyisen kirkon paikalle noin 1640. Toinen kirkko oli tornillinen pitkäkirkko ja pienempi kuin nykyinen kirkko. Vanha kirkko oli kuvakirkko niin kuin nykyinenkin. Vanhan kirkon sisäseinien lautoja käytettiin nykyisen kirkon vesikaton ruodelautoina. Niissä olevat maalaukset on todettu olevan todennäköisesti 1600–luvun puolivälissä tehtyjä. Vanhan kirkon kuvittajana pidetään kirkkomaalari Christian Wilbrandtia. Vanhassa kirkossa oli myös joitain Lars Galleniuksen maalauksia. Sanonta ”Puttaalainen on korian kirkon poika” lienee siis peräisin jo vanhan kirkon ajalta. Kirkko rappeutui isonvihan ja pikkuvihan ryöstelyjen ja hävittämisen aikana niin, että vuonna 1759 pidetyssä katselmuksessa kirkko todettiin korjauskelvottomaksi. Kirkon kellotapuli oli tuhoutunut salaman aiheuttamassa tulipalossa kesällä 1700. Nykyisen kellotapulin rakensi jo vanhan kirkon aikana vuonna 1751 ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Perimätiedon mukaan vanhaa kirkkoa käytettiin rakennustelineinä uutta kirkkoa rakennettaessa eli vanha kirkko on purettu vasta juuri ennen uuden kirkon valmistumista. Alajärven seurakunta
Seurakunnan pääkirkko on 1836 valmistunut ja 1841 vihitty Alajärven kirkko. Lehtimäen kappeliseurakunnassa on vuonna 1800 valmistunut Lehtimäen kirkko. Alvar Aallon suunnittelema Alajärven seurakuntatalo on valmistunut 1970. Tuusulan kirkko
Kirkon suunnittelu aloitettiin vuonna 1729 ja rakennustyö alkoi 1732. Kun paanukatto oli saatu valmiiksi, kirkko vihittiin käyttöön 1. marraskuuta 1734, mutta lopullisesti valmiiksi se tuli vasta kymmenen vuotta myöhemmin. Valmistuessan kirkko oli varsin vaatimaton, hirsiseinät olivat laudoittamattomat eikä ristisakaroiden päissä ollut eteisiä. Parvet olivat pienet, samoin ikkunat, kirkkosalissa oli irtopenkit ja sisäkatossa sidehirret olivat näkyvillä. Kirkon katolla ristikeskuksessa oli alkuvaiheessa torni. Uudenkaupungin vanha kirkko
Kirkkoa on varusteltu vähitellen, vuonna 1643 isonnettiin ikkunoita ja tehtiin välikatto. Hankintoihin kuului kaksi kirkonkelloa. Kirkossa olleille haudoille vaadittiin kalkkikivilaattoja tasaisen lattian saamiseksi. Kirkon toisesta päädystä tuli vuonna 1713 venäläisten viljavarasto, toista päätä käytettiin kirkkona. Uusi kolmiosainen välikatto rakennettiin vuonna 1735 ja sisustusta yhtenäistettiin ja kohennettiin. Kirkkoon hankittiin kyntteliköt ja se maalattiin sisältä. Uudenkaupungin vanha kirkko
Uudenkaupungin vanha kirkko on Uudessakaupungissa sijaitseva kirkko, joka on rakennettu vuosina 1623–1629. Se on muodoltaan pitkäkirkko, siinä oli alun perin muutama pieni ikkuna, maalattia eikä välikattoa. Budapestin arkkitehtuuri
Nykyisen Budapestin alueelle rakennettiin 1700-luvulla peräti 17 kirkkoa, jotka kaikki edustivat barokkia. Budan puolella barokkityyliin on rakennettu Pyhän Elisabetin ja Pyhän Annan kirkot, jotka ovat lähes vierekkäin Vízivárosin kaupunginosassa Linnavuoren ja Tonavan välissä. Pyhän Elisabetin kirkko "Fő utcalla" on rakennettu 1757, ja se on Budan vanhin ja parhaiten säilynyt barokkikirkko. Se toimii nykyään Budapestin saksalaisen katolisen seurakunnan kirkkona. Kirkko on alun perin rakennettu fransiskaanien luostarin yhteyteen; nykyään luostarin tilalla on vanhainkoti. Pyhän Annan kirkkoa, joka hallitsee kaksoistorneineen "Batthyány térin" aukiota, pidetään yhtenä kaupungin kauneimmista barokkikirkoista. Sen alkuperäistä suunnittelijaa ei tiedetä, mutta rakennustyöt saattoi loppuun Mátyás Nepauer. Kirkkoa alettiin rakentaa jesuiittakirkoksi vuonna 1740, mutta vuonna 1763 se vaurioitui maanjäristyksessä, ja kymmenen vuotta myöhemmin jesuiittajärjestö lakkautettiin. Niinpä kirkko vihittiin käyttöön vasta 1805. Kirkon vieressä Tonavan puolella on entinen pappila, jonka alakerrassa toimii nykyään kahvila. Koijärven kirkko
Koijärven kirkko on Forssan Koijärvellä sijaitseva puinen satulakattoinen päätytornillinen pitkäkirkko, joka rakennettiin metsänhoitaja Mauno Kallion piirustusten mukaan 1920-1922, alun perin Kojon manttaalikunnan seurantaloksi. Torni rakennukseen lisättiin 1923 ja kirkoksi se vihittiin 16. joulukuuta samana vuonna. Vihkimisen toimitti Tampereen hiippakunnan piispa Jaakko Gummerus. Kirkkosali on yksilaivainen, sisällä on puinen tasakatto. Kirkon pinta-ala on 315 neliötä ja siinä on istumapaikkoja noin 250 hengelle. Kirkon 10-äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1968. Taiteilija Elias Muukan maalaama alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa" saatiin lahjoituksena 1924. Kirkon kaksi kelloa on valettu Jaroslavlissa ja ostettu Tammisaaren entisestä venäläisestä sotilaskirkosta. Molemmissa on teksti ""Maa, julista suurta iloa. Kiittäkää taivaat Jumalan kunniaa"". Kirkon ulkovuorausta korjattiin 1930 Ilmari Launiksen suunnitelman perusteella ja koko rakennus peruskorjattiin 1953 Ilmari Wirkkalan suunnitelman mukaan. Kirkon ulkoseinät maalattiin vaaleiksi 1997. Utajärvi
Utajärvellä on Ilmatieteen laitoksen säätutka. Suosittu rockin Suomen mestaruuden vuonna 1982 voittanut rockyhtye 22-Pistepirkko on perustettu Utajärvellä vuonna 1980. Utajärven kotiseutulaulu on Jokilaakson laulu. Honkajoen kirkko
Honkajoen kirkko (aiemmin "Hongonjoen kirkko") on vuonna 1804 rakennettu päätytornillinen, tasavartinen ja puurakenteinen ristikirkko, johon liittyy kolminivelinen torni. Kirkko edustaa arkkitehtuuriltaan kansanomaista puurakentamista jonka muotokielessä on vaikutteita klassismista. Kirkon rakentamisesta vastasi ilmajokinen tunnettu kirkonrakentaja Salomon Köhlström. Kirkko valmistui vuonna 1812 Sisustus on monivärinen, mikä on hyvä esimerkki 1800-luvun puolivälissä voimissaan olleesta ammattikuntalaitoksen ylläpitämästä koristetaiteesta. Kirkko rakennettiin alun perin Ikaalisten saarnahuoneeksi. Luvian kirkko
Luvian kirkon ensimmäiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912 ja niitä laajennettiin 1957. Nykyiset urut ovat saman tehtaan vuonna 1968 valmistamat ja ne siirrettiin Luvialle Vantaalta Korson kirkosta vuonna 2000. Alttaritaulu on Ilmari Launiksen 1912 maalaama "Jeesus ilmestyy opetuslapsille Genesaretjärven rannalla". Kelloja on kaksi kappaletta, joista vanhempi on valmistettu Tukholmassa vuonna 1754. Uudempi puolestaan on hankittu haljenneen kellon tilalle Hollannista vuonna 1991. Kirkon muuhun esineistöön kuuluvat muun muassa luovutetun Karjalan Hiitolan kirkosta tuotu vuonna 1774 valmistettu 12-haarainen kattokruunu sekä edellisessä kirkossa ollut 24-haarainen kattokruunu. Ristijärven kirkko
Kirkon aiemmat 21-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1956. Uudet Suomen Urkirakentajien valmistamat 22-ääniset urut vihittiin käyttöön vuonna 2011. Alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on Toivo Tuhkasen vuonna 1956 maalaama. Vanha samanniminen alttaritaulu, jonka maalasi vuonna 1807 oululainen Carl Petter Elftröm, on kirkon kuoressa. Kirkon kellot oli alun perin tarkoitus sijoittaa torniin, mutta erillinen kellotapuli rakennettiin vuonna 1840 Jaakko Kuorikosken johdolla. Tapulissa oleva isompi, alun perin Tukholmassa vuonna 1831 valettu kello halkesi vuonna 1948 ja valettiin uudelleen Ykspihlajassa. Toinen pienempi kello on valettu Juankoskella vuonna 2007. Kirkkopihan sankarihautausmaalla on 125 hautaa. Utajärven vaakuna
Vaakunan selitys on ”vihreässä kentässä hopeinen aaltokoroinen vastapalkki, jossa musta tervavene.” Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, Utajärven kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 22. maaliskuuta 1955. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 7. kesäkuuta samana vuonna. Eurajoki
Eurajoen kirkko on rakennettu vuonna 1803. Arkkitehtuuriltaan se edustaa uusklassismia. Kirkkoa on korjattu 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alussa. Se tunnetaan myös nimellä Kustaa II Aadolfin kirkko, ja sinne mahtuu noin 1000 henkeä. Irjanteella järjestetään kerran kesässä motoristikirkkotapahtuma, joka kerää useita satoja pyöräilijöitä kirkkoon. Uudenkaupungin vanha kirkko
Uudenkaupungin uusi kirkko valmistui 1863 ja vanhasta vaille käyttöä jääneestä kirkosta tehtiin museo, ensin sakaristosta vuonna 1895 ja koko kirkosta 1904. Museo siirrettiin kirkosta pois omaan rakennukseen 1968, jonka jälkeen vanha kirkko restauroitiin vuosina 1970–1976. Kirkko vihittiin uudestaan käyttöön 1976, vihkijänä oli uusikaupunkilaissyntyinen silloinen arkkipiispa Martti Simojoki. Vanhassa kirkossa toimitetaan kaikki kesäjan kirkolliset toimitukset.
Kirkon vierellä on vanha hautausmaa, jolla on olevan sankarihautausmaan muistomerkki on kuvanveistäjä Jussi Vikaisen pronssiveistos vuodelta 1952. Muutoin hautausmaalle ei ole haudattu vuoden 1848 jälkeen. Nurmijärvi
Nurmijärven ensimmäinen kirkko, joka lienee ollut vuonna 1565 mainittu Pyhän Martin kirkko, rakennettiin keskiajan lopulla. Se purettiin vuonna 1692 valmistuneen uuden kirkon tieltä, ja vuonna 1793 valmistunut nykyinen kirkko, jonka suunnitteli rakennusmestari Matti Åkerblom, on järjestyksessä kolmas. Urjalan kirkko
Urjalan kirkko Urjalan Laukeelan kylässä on valmistunut vuonna 1806 ”ikihongasta”. Kirkko on tyypiltään erivartinen länsitornillinen ristikirkko. Sen alkuperäiset suunnitelmat teki vihtiläinen kirkonrakentaja Martti Tolpo. Nykyinen ulkoasu on peräisin 1860-luvulla tehdystä uudistuksesta, kirkko edustaa varhaista uusgotiikkaa puurakentamiseen sovellettuna. Uudistuksen suunnitteli Hämeenlinnan lääninarkkitehti Carl Albert Edelfelt. Ylöjärvi
Ylöjärven kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1779 erottamalla se Pirkkalasta. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1895, mutta ero Pirkkalasta toteutui lopullisesti vasta 1900-luvun vaihteessa. Nykyisen kirkon paikalla sijainnut Ylöjärven ensimmäinen kirkko oli valmistunut vuonna 1781, ja se tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa vuonna 1842. Ylöjärven maalaiskunta perustettiin vuonna 1869. Ylöjärven ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1871; sitä ennen kunnassa oli toiminut asessori Gabriel Ahlmanin testamenttivaroin toiminut kiertävä pitäjänkoulu vuodesta 1811 alkaen. Jatkosodan jälkeen Ylöjärvelle asutettiin Kaukolan siirtoväkeä. Maa- ja metsätalous pysyi pitkään Ylöjärven pääelinkeinona, kunnes kunta alkoi nopeasti teollistua viime sotien jälkeen. Vuonna 1951 aloitti Ylöjärvellä toimintansa Hämeen Työläisnuoriso -opisto, jonka nimi muutettiin jo varsin pian Voionmaan opistoksi professori Väinö Voionmaan mukaan. Kaupungiksi kunta muuttui vuoden 2004 alusta. Nurmijärvi
Nurmijärvellä on kolme evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvaa kirkkorakennusta. Vanhin niistä on Nurmijärven kirkko, joka on vuonna 1793 valmistunut puukirkko Nurmijärven kirkonkylässä. Muut evankelis-luterilaiset kirkot ovat Rajamäen kirkko ja Klaukkalan kirkko. Klaukkalassa sijaitsee myös ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Ullava
Ullavan kirkko valmistui 1783, sen tekijäksi mainitaan Matti Kuorikoski. Ullava itsenäistyi Kälviästä vuonna 1909. Lapinjärven kirkko
Salama sytytti Ruotsalaisen kirkon tuleen 29. kesäkuuta 1742, myös muutaman sylen (noin viiden metrin) päässä ollut Suomalainen kirkko paloi. Kellotapuli säästyi tulipalolta. Myös kirkon arvoesineet säästyivät; ne oli viety turvaan Ruotsiin, koska vuonna 1742 oli käynnissä Hattujen sota Venäjän ja Ruotsin välillä. Mantojärvi
Järven rannalla sijaitsevat Utsjoen kirkko, Utsjoen pappila ja ulkomuseona 2010-luvulla toimivat Utsjoen kirkkotuvat. Näiden yhdessä muodostama Utsjoen kirkkomaisema kuuluu Museoviraston vuonna 2009 määrittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Jukkasjärven kirkko
Jukkasjärven kirkon vanhin osa on valmistunut 1608. Vuonna 1726 valmistui kirkkoon laajennus, kun sitä jatkettiin molemmista päistä. Jatkoskohtiin tehtiin tukipilarit. Kirkon eteiseksi rakennettiin asehuone, toisessa päässä olevassa laajennusosassa on kuori ja sakaristo kuorin sivulla. Kirkon lehteri on rakennettu 1785. Muiden tukipilarikirkkojen tapaan kellotapuli on erillinen, se on valmistunut 1740-luvulla. Kauhajärven kirkko (Lapua)
Kauhajärven ensimmäinen kyläkirkko rakennettiin vuosina 1867–1868. Se paloi tuhopolton seurauksena 22. toukokuuta 1981. Vaivaispoika ja kellotapuli onnistuttiin säästämään tulelta. Heti tulipalon jälkeen kyläkirkon hallintokunta päätti yksimielisesti, että palaneen kirkon tilalle rakennetaan uusi kirkko. Tämä rakennettiin talkoovoimin. Urjalan kirkko
Rakentaminen alkoi maaliskuussa 1806 ja kirkko tuli käyttökuntoon vielä samana vuonna. Rakennusmestarina oli Salomon Köhlström Ilmajoelta. Sakariston alle tehtiin luonnonkivinen holvikellari ja sakariston päälle pitäjäntupa. Kirkkosaliin tehtiin vain takalehteri. Sisäpuolelta kirkko jätettiin hirsipinnalle ja sisäkattoon laudoitettiin tynnyriholvi. Kirkkosalin ikkunat muodostuvat kahdesta päällekkäin olevasta ikkunasta, joista ylin on pienempi ja yläosastaan viistetty. Utsjoen pappila
Tätäkin pohjoisempi Engelin toimiston piirtämä rakennus on nykyisin Utsjoen saamenkielisenä ala-asteena toimiva alun perin kansakouluksi rakennettu uusklassinen koulurakennus, joka valmistui vasta 1920-luvulla. Kauvatsa
Rutunan kirkko purettiin vuonna 1800 ja sen kelvollinen aines käytettiin Yttilän pyhäkköön. Uusi kirkko ympäröivine kiviaitoineen oli valmis vuoden 1801 syksyllä. Kirkkoherra Daniel Idman vihki sen 31. lokakuuta 1802. Kirkkoa korjattiin usein. Jo vuonna 1852 ehdotettiin, että kirkko rakennettaisiin uudestaan, tällä kertaa harmaakivestä. Ehdotus voitti äänestyksen kappelinkokouksessa, mutta lopulta päädyttiin kuitenkin kunnostamaan vanha kirkko vuonna 1855. Samalla lyijyiset ikkunanpuitteet vaihdettiin puisiin. Vuonna 1861 tehtiin sakastiin tulisija. Kuivaniemen kirkko
Nykyinen kirkko on Kuivaniemen toinen kirkko. Jaakko Suonperän rakentama ensimmäinen kirkko valmistui 1762. 1800-luvun puolivälissä vanhan kirkon todettiin käyneen liian pieneksi ja sen paloturvallisuutta pidettiin puutteellisena, minkä vuoksi aloitettiin uuden kirkkorakennuksen suunnittelu. Uuden kirkon suunnitelmat teki Yleisten rakennusten ylihallituksen intendentti Ernst Lohrmann vuonna 1852. Kirkko valmistui kuitenkin vasta Lohrmannin kuoleman jälkeen 1872. Vanha kirkko myytiin huutokaupalla Kemiin 1876. Vanhan kirkon esineistöstä on uudessa kirkossa nähtävillä muun muassa kattokruunu ja messukasukka. Esineistöä on siirretty myös Kuivaniemen kotiseutumuseoon. Ulrika Eleonoran kirkko (Helsinki)
Ulriika Eleonooran kirkko oli Helsingin Raatihuoneentorilla eli nykyisellä Senaatintorilla sijainnut, Ruotsin kuningatar Ulriika Eleonoora vanhemman mukaan nimetty kirkkorakennus. Se rakennettiin vuosina 1724–1727 rakennusmestari Anders Hackenbergin johdolla, ja järjestyksessään se oli kolmas kirkko aukiolla. Rakennusmateriaalina käytettiin puuta ja kirkko maalattiin punamullalla. Muodoltaan kirkko oli tasavartinen ristikirkko, johon liittyi korkeahko torni. Hietaniemen kirkko
Urkukaappi ja fasadi ovat peräisin vuodelta 1622 ja ne on tehty alun perin Tukholman saksalaiseen kirkkoon, josta ne ostettiin Ylitornioon vuonna 1770. Ylä- ja pääpillistö asennettiin seuraavana vuonna Matarengin kirkkoon, sinne sopimaton selkäpillistö rakennettiin Hietaniemen kirkkoon. Urut vihittiin käyttöön vuonna 1781 ja niitä uudistettiin vuonna 1893. Vuosina 1945–1947 Grönlunds Orgelbyggeri rakensi kirkkoon uudet urut, joissa käytettiin joitakin pillejä vanhoista uruista, osia urkukaapista ja fasadi. 1950-luvulla osa julkisivun mykistä pilleistä otettiin käyttöön. 1970-luvun lopulla Grönlund alkoi rakentaa jäljellä olevista Saksalaisen kirkon urkujen osista uusia urkuja, jotka muistuttaisivat 1700-luvun urkuja. Puuttuvia osia tehtiin uudelleen mahdollisimman alkuperäisen kaltaisista materiaaleista, osin käyttäen mallina Matarengin kirkon urkuja. Rekonstruktio valmistui vuonna 1984. Urkufasadi entisöitiin vuonna 1991. Eurajoki
Irjanteen kylässä on vuodelta 1731 peräisin oleva pienempi kirkko, jonne mahtuu noin 200 henkeä. Se on muodoltaan pitkäkirkko, ja sen barokkityylinen kellotapuli on rakennettu vuonna 1758. Irjanteen kirkko on Satakunnan vanhin puukirkko. Irjanteella on myös kappeli. Hankasalmen vanha kirkko
Kirkko valmistui lopullisesti 1838. Se oli sisäviisteinen ristikirkko eli 12-kulmainen puukirkko oli muuttunut 16-kulmaiseksi. Tällaista pohjaratkaisua oli käytetty Suomen kirkoissa jo 1700-luvulla, mutta kyseessä ei ollut niinkään tyyliseikat, vaan tarve saada lisää tilaa. Vaikka ristisakaroita ei pidennetty, sisänurkkien viistämisellä saatiin lisäpenkeille tilaa. Hirsien salvostyö tosin lisääntyi, mutta lyhyillekin hirsille oli paikkansa. Kirkon ristikeskuksen yläpuolelle tehtiin rakenne, jota toiset nimittivät kupoliksi ja toiset torniksi, mutta tarkemmin asiasta ei tiedetä. Sulkavan kirkko
Edellisen kirkon tilanahtauden vuoksi Sulkavan pitäjänkokous teki päätöksen uuden kirkon rakennustöiden käynnistämisestä 9. marraskuuta 1817. Työt alkoivat syksyllä 1821. Piirustukset laadittiin Suomen intendenttikonttorissa sen päällikön Charles Bassin johdolla ja käytännön mukaan ne vahvisti itse keisari. Kirkon rakentajaksi valittiin savitaipalelainen Matti Salonen. Rakennustyötä valvoi seurakunnan kirkkoväärti ja läheisen Tiittalan kartanon isäntä Karl J. Reiher avustajanaan seurakunnan lukkari Henrik Sederholm. Saarnatuolin teko “hyvin kuivatusta honkapuusta” annettiin kirkkonikkari Mandelinin urakaksi. Kirkko valmistui syksyllä 1822. Tuntemattomasta syystä kirkon vihkiminen viivästyi vuoteen 1832. Kiteen kirkko
Kiteen ensimmäinen kirkko on ollut Suorlahdella ja rakentamisajan arvellaan olleen 1640-luvulla. Vanhassa noin vuodelta 1650 olevassa kartassa on kirkko myös nykyisen kirkon paikalla kirkonkylässä, joten arvellaan pitäjässä olleen silloin kaksi kirkkoa, molemmat ilmeisesti tuhoutuivat ruptuurisodassa. Uusi puukirkko valmistui vuoden 1670 tienoilla ja kellotapuli 1690. Isovihan ja pikkuvihan hävityksessä kirkko rappeutui pahoin, samoin kellotapuli. Seuraavan kirkon rakentaminen alkoi 1757 ja kesti neljä vuotta. Tämä Ulriika Eleonooran mukaan nimetty ristikirkko sai vierelleen uuden erillisen kellotapulin 1819. Vuonna 1842 salama iski tapuliin, joka korjattiin perusteellisesti ja purettiin vasta 1897 tarpeettomana. Ulrika Eleonoran kirkko paloi kesällä 1876, sen syttymissyy jäi tuntemattomaksi. Oulainen
Oulaisista tuli Pyhäjoen kappeliseurakunta vuonna 1682, jolloin rakennettiin ensimmäinen kirkko. Ensimmäisen käytyä pieneksi uusi kirkko rakennettiin vuonna 1753. Kappalaisen virkataloksi kuningas myönsi 16.2.1757 Pyykölän kruununtilan N:o 8. Omaksi kirkkoherrakunnakseen Oulainen erottautui, kun ensimmäinen kirkkoherra Joel Lindholm asettui virkaansa 1881. Kirkkoon tehtiin perusteellinen korjaus 1882. Uppsalan tuomiokirkko
Tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin, kun arkkihiippakunta muutti 1287 pois Vanhasta Uppsalasta. Kirkon vihki käyttöön 1435 arkkipiispa Olaus Laurentii, mutta kirkko ei kuitenkaan vielä tuolloinkaan ollut täysin valmis. Kirkko pyhitettiin Pyhälle Laurentiukselle, Eerik Pyhälle sekä Pyhälle Olaville. Tulipalo on runnellut tuomiokirkkoa sen historian aikana muutamia kertoja, ja sitä on huomattavasti muuteltu korjaustöiden yhteydessä. Kirkon muoto ja suuruus ovat kuitenkin säilyneet jokseenkin samanlaisina. Lapinjärven kirkko
Ruotsalaista kirkkoa alettiin rakentaa alkukesästä 1743. Rakennusmestari Jacob Bäckman johti töitä. Hän rakensi myös katot, lattian ja penkit. Henrik Porthan piti ensimmäisen saarnan uudistetussa kirkossa 3. heinäkuuta 1744. Saarnastuoli rakennettiin alkuvuodesta 1745 ja maalattiin vuonna 1746, jolloin koko kirkko oli valmis. Kirkon rakentaminen oli vaatinut jokaiselta tilalta 55 päivätyötä, 14 hirttä, viisi lattialautaa, 36 lankkua, 200 kattopannua, 14 vetonaulaa, sata tuohilastua ja neljä penkkilautaa. Osa kustannuksista rahoitettiin koko valtakunnassa Lapinjärven kirkkojen hyväksi kerätyllä kolehdilla. Kirkko laudoitettiin vuosina 1806 ja 1807 ja maalattiin vuonna 1816. Se rapattiin ulkoa vuonna 1871. Pusulan kirkko
Pusulan kirkko on Lohjan seurakunnan Pusulan alueseurakunnan pääkirkko. Se on valmistunut 1838 C. L. Engelin piirustusten mukaan. Seurakunnalla oli 1600-luvun alussa saarnahuone ja sen ympärillä hautausmaa. Sen jälkeen on 1600-luvulla rakennettu kaksi varsinaista kirkkoa, vuonna 1640 ja 1697 valmistuneet. Kellotapuli on valmistunut 1763. Uuden kirkon rakentamista alettiin suunnitella 1834. Sen rakensi helsinkiläinen rakennusmestari Henrik Andsten, mutta kirkkoa jouduttiin pian korjaamaan, koska katto osoittautui liian painavaksi eivätkä seinät kestäneet. Kattoa madallettiin 8 metriä, ja työ valmistui 1859. Utajärvi
Utajärvi kuului seurakunnallisesti aluksi Liminkaan, mutta liitettiin 1610 Oulun seurakunnan Muhoksen kappeliin. Vuonna 1766 Utajärvestä muodostettiin Muhoksen kappeli. Kunnan perustamisvuodeksi katsotaan vuosi 1865 ja omaksi seurakunnaksi Utajärvi erotettiin 1886. Utajärven kirkko
Kirkon muuttaminen uusgoottilaiseen asuun tehtiin rakentamisesta noin 130 vuoden kuluttua, pääosin ilmeisesti 4. helmikuuta – 7. lokakuuta 1894. Rakennusmestarina toimi kaustislainen Juho Jaakko Kuorikoski eli Rauma. Teknisesti korjaus oli niin hyvä, ettei kirkko kaivannut mainittavaa kohennusta pitkään aikaan. Siikajoen kirkko
Kirkkoa uusittiin vuonna 1765 ja samana vuonna Jaakko Suonperä rakensi kirkkoon saarnatuolin. Vuosina 1771–1772 kuuluisa kirkkomaalari Mikael Toppelius koristeli kirkkoa maalauksillaan. Alttaritaulu "Jeesus Getsemanessa" on myös Toppeliuksen työtä. Nykyisen ulkomuotonsa kirkko sai Oulun lääninarkkitehdin Johan Oldenburgin suunnittelemana 1852. Kirkon vieressä on kellotapuli, kirkon välittömässä läheisyydessä Siikajoen taistelun muistomerkki. Östersundomin kirkko
Uuden kappelin rakentaminen entiselle paikalleen alkoi vuonna 1753 ja rakennustyö valmistui seuraavana vuonna. Puinen rakennus on tornillinen, matalaseinäinen, korkeakattoinen, päädyistään särmätty ja aumattu pitkäkirkko. Sisäkatteena on särmikäs puuholvaus. Kirkkorakennukseen liittyy koillisnurkassa sakasti ja länsipäädyssä eteinen, jonka päällä on korkeahuippuinen torni. Sen kellot ovat vuosilta 1755 ja 1773. Kirkon pinta-ala on 200 neliötä, 6-äänikertaiset urut on valmistanut Urkurakentamo Veikko Virtanen vuonna 1968. Kirkon alttaritaulu "Jeesus tyynnyttää myrskyn" on vuodelta 1934 ja sen on maalannut Hjördis Nyberg. Votiivitaulu pohjoisseinällä kuvaa Kustaa II Aadolfia ja Kaarle XII:ta Kristuksen ristin juurella. Muu kirkossa oleva irtaimisto on saatu pääasiassa lahjoitusten kautta. Lehterikaiteen tussipiirrokset on tehnyt 1700-luvun jälkipuoliskolla Georg Christopher Killian. Pudasjärven kirkko
Pudasjärven kirkko on vuonna 1781 valmistunut ristikirkko. Harjun seurakunta
Vuodet 1708–1749 olivat Harjun kappelin loistoaikaa, kunnes Ylöjärvi itsenäistyi kappeliseurakunnaksi ja Pirkkalan uusi kirkko päätettiin rakentaa Nokialle, jolloin vuonna 1839 päätettiin Harjun kappelin lakkauttamisesta. Pahoin rappeutunut kirkko purettiin, ja sen hirsistä rakennettiin koulu hautausmaan laitaan. Harjulaisten pääasialliseksi kirkoksi tuli Nokian kirkko. Kauhajärven kirkko
1920-luvulla opettaja Lauri Hirvinen mietti hyyppäläisten kohtuuttoman pitkää matkaa kirkkoon ja hautausmaalle. Hän kirjoitti aiheesta artikkelin "Utopia – Hyypän kirkko", joka julkaistiin Suupohjan Kaiku -lehdessä. Vuonna 1923 30 perähyyppäläisen joukko anoi kirkkovaltuustolta rukoushuoneen rakennuttamista lähikylien asukkaiden tarpeisiin. Tätä anomusta joukko perusteli sillä, että ei saatu nauttia papillisista palveluksista ja seurakunnallisista oikeuksista vaikka velvollisuuksia oli. Kirkkovaltuusto myönsi tämän epäkohdan. Se kuitenkin vetosi pappispulaan.
4. heinäkuuta 1937 vihittiin Kauhajärvellä käyttöön hautausmaa. Vuonna 1947 Hyypän pappilaan tuli uusi pappi ja opettaja Lauri Hirvinen yhdessä kahden muun hyyppäläisen kanssa kirjoitti kirjeen kirkkohallintokunnalle, jossa he ilmoittivat hyyppäläisten odottavan rukoushuoneen valmistumista seuraavana vuonna. Kirkon piirustukset pyydettiin rakennusmestari Jaakko Pellolta. Hallintokunnan mukaan Pellon suunnittelemasta kirkosta olisi kuitenkin tullut liian suuri ja hän joutui laatimaan vielä toiset piirustukset, jotka kirkkovaltuusto hyväksyi 30. toukokuuta 1949. Kauhajärven kirkon peruskivi muurattiin vuoden 1949 marraskuussa ja seuraavana vuonna Salomon Saarela ja Nikolai Kujanpää rakensivat kirkon vesikattoon saakka. Piispa Eero Lehtinen vihki kirkon käyttöön 20. marraskuuta 1951.