Kuinka monta kuukautta kevääseen kuuluu?
Suomen ilmasto
Terminen kevät on silloin, kun vuorokauden keskilämpötila pysyy 0 ja +10 asteen välillä. Terminen kevät on Suomessa lyhyt, vain puolestatoista kahteen kuukautta, ja se alkaa Suomen lounais- ja etelärannikolla tavallisesti maaliskuun lopussa. Valtaosassa Suomea kevät alkaa huhtikuussa, Lapissa huhtikuun loppupuoliskolla ja pohjoisimmissa osissa vasta toukokuun alussa. Termisen kevään alkaessa lumipeite sulaa pois. Maa on lumeton Etelä-Suomessa yleensä huhtikuun 10. päivän tienoilla ja Pohjois-Lapissa toukokuun lopulla. Vuodenaika
Tavallisessa puheessa eri maissa voi olla erilaisia käsityksiä siitä mistä vuodenaika alkaa ja käsitykset voivat vaihdella historiallisesti. Esimerkiksi Englannissa vuodenaikojen käsitetään alkavan kuukautta aikaisemmin kuin Suomessa: esimerkiksi kevään ajatellaan käsittävän helmi-, maalis- ja huhtikuun.
Pennsylvania
Pohjoinen vuorimaa on vuosittain neljän kuukauden ajan metrisen lumipeitteen alla. Osavaltion eteläosassa puolestaan on ympäri vuoden leuto ilmasto, jonka keskeyttävät lyhyiksi ajoiksi vain poikkeuksellisen lämpimät tai kylmät ilmamassat. Keskiosan laaksot ovat kesäisin hyvin kuumia ja talvisin kylmiä eli lämpötilan vaihtelut ovat suuria. Lounaisten piirikuntien ilmasto on suhteellisen kuiva ja tasainen; runsaslumiset talvet synnyttävät suuria kevättulvia. Fukuoka
Talvella lämpötila putoaa harvoin alle 0 °C:n ja sade tulee yleensä vetenä, joskus lyhyinä lumisateina. Kevät on lämmin ja aurinkoinen, kirsikat kukkivat maaliskuun loppupuolella tai huhtikuun alkupuolella. Sadekausi kestää noin kuusi viikkoa kesä–heinäkuussa, jolloin kosteusprosentti on jatkuvasti lähellä 95 % ja lämpötila vaihtelee 25–30 °C:n välillä. Kesät ovat kosteita ja kuumia lämpötilojen noustessa lähelle 37 °C:a. Syksy usein ajatellaan Fukuokan parhaaksi ajaksi, sillä lämpötilat pyörivät 20 °C:n välillä ja ilma on kuivaa. taifuunikausi on elokuun ja syyskuun aikana. Marsin kaasukehä
Marsin akselikallistuma määrää planeetan vuodenajat, mutta myös radan suurella soikeudella on merkitystä. Marsin etelän talvi on pitkä ja kylmä, pohjoinen talvi lyhyt ja lauha, Marsin mittapuiden mukaan. Marsin akselikallistuman uskotaan huojuvan jopa 45 astetta, ja Marsin uskotaan olevan nykyään lämpimässä jääkausien välisessä tilassa. Marsin radan soikeuden ja akselikallistuman muutokset johtavat 170000 vuoden mittaiseen jääkausijaksoon. Quito
Kaupungissa vallitsee kaksi vuodenaikaa: Sadekausi eli talvi alkaa lokakuussa ja päättyy toukokuussa, kuivakausi eli kesä puolestaan alkaa kesäkuussa ja päättyy syyskuussa. Ilman lämpötila on keskimäärin 15 °C vuorokaudessa. Korkean sijainnin vuoksi yöt ovat melko viileät (matalimmillaan 7 °C), mutta keskipäivällä lämpötila voi kohota jopa 26 °C:en. Maaliskuu
Suomessa maaliskuu on etelässä talven otteen hellittämisen ja ensimmäisten keväisten päivien aikaa. Myös päivien piteneminen alkaa maaliskuulla jo tuntumaan koko Suomessa, ja Auringon lämmön voi jo tuntea ulkona ollessa, vaikka ilma onkin vielä kylmää. "Maaliskuu maata näyttää", kertoo hyvin sen, että maaliskuun lopulla ilmestyvät ensimmäiset pienet lumettomat pälvet auringon porottamille etelärinteille ja lumi alkaa hiljalleen aluksi tiivistyä ja lopulta aivan kuun lopulla etelässä sulaa. Järvien jäillä kevään tulon kuulee jo ennen niiden sulamista - aurinko lämmittää jäätä, joka lämpölaajentuessaan narahtelee. Pohjoisessa maaliskuu on vielä talvinen pakkaskuukausi, mutta päivät ovat sielläkin reilusti yli 12-tuntisia jo kuun lopulla. Kuu-aurinkokalenteri
Varhaisimpina aikoina ei ollut vahvistettua sääntöä siitä, milloin kalenteriin lisättiin kolmastoista kuukausi, vaan siitä päätettiin joka kerta erikseen. Kuitenkin jo varhain havaittiin, että 19 (trooppista) vuotta oli melko tarkoin yhtä pitkä kuin 235 kuunvaiheisiin perustuvaa (synodista) kuukautta. Tätä 19 vuoden jaksoa sanotaan Metonin jaksoksi. Tämän vuoksi myöhemmissä kuu-aurinkokalentereissa karkauskuukaudet on lisätty säännönmukaisesti aina seitsemän kertaa kunkin 19-vuotisen jakson aikana. Esimerkiksi juutalaisessa ajanlaskussa se lisätään tämän jakson 3., 6., 8., 11., 14., 17., ja 19. vuotena. Kreeta
Kevät alkaa saarella maaliskuussa, kun sateet loppuvat ja pölyä kuljettavat etelätuulet alkavat. Huhti–toukokuun aikana luonnonkukat alkavat kukkia ja pölyinen etelätuuli loppuu. Kreetan kesä alkaa kesäkuussa, jolloin lämpötila alkaa kohota. Kesä-, heinä- ja elokuu ovat kuumimmat kuukaudet ja tuolloin ilmankosteus on alhainen. Kreetan luonto on syksyn tullessa ruskea, pölyinen ja kuollut. Syyskuussa alkavat sadekuurot, jotka yltyvät lokakuussa. Myös Välimeri muuttuu aallokkoisemmaksi, ja liikenneyhteydet Manner-Kreikkaan saattavat jopa katketa joksikin aikaa. Talvella Kreetalla on sadekausi ja pohjoisrannikolla toisinaan myrskyjä. Toisinaan talvella etelätuuli saattaa tuoda saarelle lämmintä ilmaa, sillä pohjoistuulet eivät silloin puhalla. Tällaisia päiviä kutsutaan nimellä "alkyonídes iméres", ”halkyonien päivät”. Vuoristoissa sataa jopa lunta, ja sen tulo saartaa kokonaisia kyliä viikkokausiksi. Korkeimmilla huipuilla lumi saattaa viipyä lokakuusta kesäkuun alkuun. Etelärannikolla sijaitsevassa Ierápetran kaupungissa on koko Kreetan leudoin ilmasto. Siellä sataa vähiten ja on eniten aurinkotunteja koko Kreikassa. Uusivuosi
Vanhan kiinalaisen kalenterin mukainen vuodenvaihe on silloin, kun uusikuu sattuu toisen kerran talvipäivänseisauksen jälkeen. Aurinko on tällöin Eläinradalla Vesimiehen merkissä. Länsimaisen kalenterin mukaan kiinalainen uusivuosi sattuu tavallisimmin helmikuuhun, joskus tammikuun lopulle. Vuodet seuraavat toisiaan kuudenkymmenen vuoden jaksoissa. Vuodet nimetään ”taivaallisen rungon” ja ”maallisen oksan” merkkien perusteella. Lämpövyöhyke
Trooppisella vyöhykkeellä jokaisen kuukauden keskilämpötila on yli 18 °C ja termisiä vuodenaikoja ei ole erotettavissa. Subtrooppisella vyöhykkeellä vuoden keskilämpötila on alle 18 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila yli 10 °C. Vuodenaikojen vaihtelu on vähäistä. Joillakin alueilla (talvisateiden ilmasto) sataa eniten viileänä vuodenaikana, joillakin kuumana. Lauhkealla vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden alle 10 °C vuodenaikoja on erotettavissa neljä: kevät, kesä, syksy ja talvi. Kylmällä vyöhykkeellä lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on alle 10 °C. Maailmankalenteri
Jokaisen vuosineljänneksen ensimmäisessä kuukaudessa, toisin sanoen tammikuussa, huhtikuussa, heinäkuussa ja lokakuussa, olisi 31 päivää, kaikissa muissa kuukausissa 30 päivää. Kevättä ja syksyä
Kevättä ja syksyä -kausi (春秋時代 [chūn qiū shí daì] (春秋时代)) vallitsi Kiinassa 770 eaa.– 476 eaa.
Tällöin Zhou-dynastian valta ulottui vain pienelle alueelle, ja maata hallitsivat lääninherrat, jotka johtivat käytännössä omia valtioitaan, joita olivat muun muassa Qi, Jin ja Chu. Kungfutse ja monia muita ajattelijoita eli tällä kaudella. Virkamiesvaltio alkoi nostaa päätään aikaisemman sukulaisuuteen perustuvien virkapaikkojen sijaan, ja rauta yleistyä.
Kevään ja syksyn kaudella vuorottelivat sodat ja diplomatia. Kausi päättyi valtioiden välisten sotien lisääntyessä, ja silloin alkoi taistelevien valtioiden kausi. Kevät
Ensimmäiset merkit lintujen keväästä tulevat jo yleensä tammikuulla, kun Suomessa talvehtivat tiaiset aloittavat konserttinsa päivien pidennyttyä tarpeeksi. Helmikuussa lauluseuraan liittyy viherpeippo, paikkalintu sekin. Vasta helmikuun vaihtuessa maaliskuuksi saapuvat ensimmäiset etelämpänä talvehtineet muuttolinnut Suomen etelärannikolle. Näitä ovat harmaalokki, merilokki, mustavaris ja pulmunen. Näistä pulmunen jatkaa arktisille seuduille. Harmaalokki ja merilokki ovat viettäneet talven kylmimmän ajan etelämpänä Itämerellä, ja saapuvat Suomeen säiden hieman jo lauhduttua, vaikka talvi jatkuukin edelleen. Ne siirtyvät etelärannikolta sisämaan järville yleensä myöhemmin. Manitoba
Environment Canadan mukaan Manitoban taivas on vuosittain vähä pilvisin Kanadan provinsseista, toiseksi pilvettömin kesäisin ja aurinkoisin talvisin ja keväisin. Portage la Prairien kaupunki on maan aurinkoisin lämpiminä kuukausina ja Winnipeg on toiseksi pilvettömin vuoden ympäri ja aurinkoisin talvi–kevät kuukausina Kanadassa. Eteläisen Manitoban Redjoen jokilaaksossa on suhteellisen pitkä kasvukausi, 125–135 päivää vuodessa. Kasvukauden pituus putoaa rajusti luoteeseen ja pohjoiseen mentäessä. Kuu-aurinkokalenteri
Kuu-aurinkokalenteri ("lunisolaarinen kalenteri") on kalenteri, joka perustuu sekä Auringon että Kuun liikkeisiin. Tällaisessa kalenterissa kuukausi on sidottu kuun vaiheisiin ja vaihtuu aina uuden kuun aikoihin. Täten kalenterikuukauden pituus on vaihdellen 29 tai 30 päivää. Kuu-aurinkokalenterin vuodessa on yleensä 12 tällaista kuukautta ja näin ollen 354 tai 355 päivää. Tämä on kuitenkin selvästi lyhempi kuin trooppinen vuosi, ja tämän vuoksi aika ajoin vuoteen lisätään 13. kuukausi ("karkauskuukausi"), jotta kalenterikuukaudet pysyisivät jatkuvasti ainakin suunnilleen samana vuodenaikoina. Kesä
Kesä eli suvi on vuodenaika kevään ja syksyn välissä. Kesä on vuodenajoista lämpimin, koska maapallo on silloin kallistunut niin, että aurinko säteilee maan pinnalle jyrkemmässä kulmassa kuin muina vuodenaikoina. Pohjoisella pallonpuoliskolla kesäkuukausiksi lasketaan tavallisesti kesä-, heinä- ja elokuu, eteläisellä pallonpuoliskolla joulu-, tammi- ja helmikuu. Venäjän maantiede
Lähes koko Venäjän alueella on erotettavissa vain kaksi vuoden aikaa: talvi ja kesä. Kevät ja syksy ovat yleensä lyhyitä välikausia hyvin matalan ja hyvin korkean lämpötilan kausien välissä. Talvisin Euraasian jäähtynyt maa-alue aiheuttaa laajan korkeapaineen alueen Venäjän sisämaahan. Tämän seurauksena talvisin tuulet puhaltavat Venäjän Euroopanpuoleisessa osassa kaakosta, Siperiassa etelästä ja Tyynenmeren rannikolla luoteesta. Kesällä tilanne kääntyy päälaelleen, kun sama maa-alue puolestaan lämpiää. Kuukalenteri
Kuukalenteri on Kuun vaiheisiin perustuva kalenteri. Siinä kuukausi alkaa aina uudenkuun aikoihin. Koska synodisen kuukauden pituus on hieman yli 29 vuorokautta, luetaan tällaisessa kalenterissa kuukauteen vaihdellen 29 tai 30 päivää. Kaksitoista tällaista kuukautta on 354,37 vuorokautta, josta käytetään nimitystä "kuuvuosi". Koillisväylä
Koillisväylä eli Pohjoinen meritie () on Aasian pohjoispuolitse Atlantin valtamerestä Tyyneenmereen johtava avomeritie, pituudeltaan noin 6 500 kilometriä. Suurimman osan vuotta meritie on jäässä, ja koko väylä ollut historiassa auki vain tavallisesti kaksi kuukautta vuodessa, koska Laptevinmeri on ollut jäässä lokakuulta heinäkuun loppuun. Nykyään Koillisväylä on kuitenkin auki yli kaksi kuukautta vuodessa. Jäämerellä on vähiten jäätä syyskuussa. Japanin maantiede
Japani sijaitsee pääosin lauhkealla vyöhykkeellä, ja maassa on neljä vuodenaikaa – viisi, jos sadekausi lasketaan mukaan. Japanin saariston pituuden ja vaihtelevan pinnanmuodostuksen vuoksi maan ilmasto on kuitenkin hyvin monimuotoinen. Pohjoisessa talvet ovat pitkiä ja lunta voi sataa runsaastikin, kun taas eteläisimmillä saarilla ilmasto on jo subtrooppinen. Talvisin kylmä ja kuiva tuuli puhaltaa Siperiasta Japaninmerelle ja kohdatessaan Tyynenmeren lämpimän ilmamassan tuo rankkoja lumisateita maan länsirannikolle. Kesällä vuorostaan kostea, Tyyneltämereltä puhaltava tuuli tuo Japaniin lämmintä ilmaa. Myöhäiskesällä ja syksyn alussa päiväntasaajan alueen trooppiset matalapaineet synnyttävät taifuuneja, jotka tuovat usein rankkasateita. Maa voidaan jakaa kuuteen toisistaan eroavaan ilmastovyöhykkeeseen: Japanin sadekausi alkaa Okinawalla aikaisin toukokuussa ja siirtyy asteittain pohjoiseen, kunnes se hajoaa Pohjois-Japanissa ennen saapumistaan Hokkaidōlle heinäkuun loppupuolella. Tokion alueella Honshūn saaren keskiosassa sadekausi kestää noin kuusi viikkoa: keskimääräinen alkamispäivä on 8. kesäkuuta ja loppumispäivä 20. heinäkuuta. Päiväntasaus
Kevätpäiväntasaus on 20.3. tai 21.3. Tällöin aurinko siirtyy eteläiseltä pallonpuoliskolta pohjoiselle. Pohjoisella pallonpuoliskolla alkaa kevätkausi. Samaan aikaa eteläisellä pallonpuoliskolla alkaa syyskausi, mikä tarkoittaa sitä, että eteläisellä pallonpuoliskolla on samaan aikaan syyspäiväntasaus. Marraskuu
Kuukauden suomenkielinen nimi viittaa siihen, että Etelä-Suomessa maa on silloin usein yöpakkasten vuoksi roudassa, minkä vuoksi useimmat ruohovartiset kasvit kuolevat eli tulevat "martaiksi". Pohjois-Suomessa pysyvän lumen aika alkaa heti marraskuun alusta. Etelä-Suomessa marraskuu on pääosin synkkä ja lumeton, sateet tulevat etelässä useammin vetenä tai räntänä kuin lumena, tosin lyhyet lumiset jaksot ovat Etelä-Suomessakin jo tavallisia. Ensilumi sataa etelärannikolla vasta marraskuun puolivälin paikkeilla, kun se on Lapissa satanut keskimäärin jo lokakuun alkupäivinä. Marraskuun aikana sademäärät vähenevät Suomessa elo-lokakuun runsaiden syyssateiden jäljiltä. Marraskuussa sateet voivat olla hyvin pitkäkestoisia, jopa vuorokauden mittaisia, mutta niiden tuoma sademäärä ei ole yleensä korkea. Loppuvuodesta sateet ovatkin lähinnä pitkäkestoisia tihkusateita. Auringonpaistetta saadaan marraskuisin todella niukasti, johtuen runsaasta pilvisyydestä. Ajoittain pohjoiselta napaseudulta pyrkivät arktiset kylmänpurkaukset voivat tuoda väliaikaisesti kuivaa pakkasilmaa eteläiseen Suomeenkin saakka ja rikkoa tämän lähes taukoamattoman pilvisyyden. Lähes kaikki muuttolinnut ovat marraskuussa jo muuttaneet etelään, paitsi eräät Etelä-Suomessa vielä tähänkin aikaan majailevat vesilinnut ja rastaat, jotka siirtyvät etelämmäksi vasta talven reunalla tai jäiden tulon aikaan. Bahai-usko
Bahai-vuodessa on 19 kuukautta, joista jokainen on yhdeksäntoista päivän pituinen. Kahdeksannentoista ja yhdeksännentoista kuukauden väliin on jätetty tavallisena vuonna neljä ja karkausvuonna viisi välipäivää, jotta kalenteri voidaan sovittaa aurinkovuoteen. Pyhäpäivien viettoon ei ole säädetty mitään erityisiä juhlamenoja. Bahai-kuukauden ensimmäisenä päivänä bahait viettävät yhdeksäntoista päivän juhlaa, jossa on sekä henkistä, hallinnollista että sosiaalista sisältöä. Paasto alkaa 2. päivä maaliskuuta ja kestää yhdeksäntoista päivää. Vuosi vaihtuu kevätpäiväntasauksen aikaan eli 21. maaliskuuta. Kevätkello
Kevätkello eli kevätlumipisara ("Leucojum vernum") on narsissikasveihin ("Amaryllidaceae") kuuluva monivuotinen sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Se esiintyy luontaisena Euroopassa. Kevät
Suomessa meteorologinen eli terminen kevät on se vuoden alkupuoliskon aika, jolloin vuorokauden keskilämpötila on 0 °C:n ja 10 °C:n välillä. Terminen kevät saapuu ensin Ahvenanmaalle ja etelärannikolle yleensä maaliskuun lopulla, sisämaahan huhtikuun alkupäivinä. Pohjois-Pohjanmaalle se saapuu huhtikuun puolessa välissä ja Lappiin vasta huhtikuun lopussa. Kilpisjärvellä terminen kevät alkaa vasta toukokuussa. Mutta toisinaan terminen kevät voi "jyrätä" koko maan halki muutamassa päivässä yhdestä lämpöaallosta näin kävi esim. vuosina 1994 sekä 2011 . Kevään alkaminen kuitenkin edellyttää, että vuorokauden keskilämpötila pysyy yli viikon mittaisen jakson plussan puolella. Toisinaan talvi ja kevät voivat alkaa maan eteläosissa vuorotella jo tammikuussa. Tämä ei kuitenkaan keskeytä termistä talvea. Termisen Kasvukauden (vuorokauden keskilämpötila pysyvästi yli +5 astetta) alkamista odotellaankin noin kuukauden tämän jälkeen saapuvaksi. Terminen kasvukausi alkaa yleensä Etelä-Suomessa huhtikuun lopulla, Keski-Suomessa toukokuussa ja Pohjois-Lapissa kesäkuun alussa. Terminen kevät päättyy termisen kesän alkuun, Etelä-Suomessa toukokuun 20. päivän tienoilla, mutta Lapin pohjoisosissa vasta juhannuksen jälkeen. Terminen kesä alkaa vuorokauden keskilämpötilan ylittäessä 10 astetta. Yleensä kevät alkaa sumuisilla ja sateisilla säillä, kun lämmin ja kostea ilma pyrkii vielä talven jälkeen kylmään ja kuivaan pohjolaan ja tiivistyy sateiksi ja sumuiksi. Etelä-Suomessa sumuja on varsinkin maaliskuun jälkipuoliskolla runsaasti ja huhtikuun alussakin yleisesti, Lapissakin huhtikuussa. Myöhemmin, kun kuivaa ja lämmintä kevätilmaa edelleen virtaa etelästä, sumuiset ja sateiset säät vaihtuvat kuivempiin ja aurinkoisempiin kevätsäihin. Myöhemmin keväällä säät voivat olla kesäisiä ja jopa hellelukemia esiintyy. Kevät (elokuva)
Kruusement ohjasi "Keväälle" myös jatko-osat "Suvi" (Kesä, 1976) ja "Sügis" (”Syksy”, 1990), jotka myös perustuvat Lutsin teoksiin. Trilogian keskimmäisessä osassa "Kevään" päähenkilöt ovat varttuneet parikymmenvuotiaiksi ja viimeisessä osassa keski-ikäisiksi. Prekessio (tähtitiede)
Samasta syystä Auringon näennäinen sijainti suhteessa taustalla oleviin tähtiin tiettynä aikana vuodesta siirtyy taakse­päin noin 50,3 kaari­sekuntia vuodessa ja kiertää 25 772 vuoden kuluessa täydet 360 astetta eli kaikkien Eläin­radan tähdistöjen ympäri. Se Eläin­radan tähdistö, jonka edessä Aurinko on kevät­päivän­tasauksena, vaihtuu ajan kuluessa, ja sen mukaisesti on hieman yli 2000 vuoden ajan­jaksoille annettu nimet sen tähdistön mukaan, jossa kevät­tasaus­piste kulloinkin on, esimerkiksi Vesimiehen aika. Näihin niin sanottuihin astrologisiin aika­kausiin ja niiden vaihtumiseen on vanhalta ajalta saakka liittynyt monia astro­logisia, mytologisia ja uskonnollisia uskomuksia. Toisaalta samojen tähdistöjen mukaan nimetyt perinteiset Eläinradan merkit on pysyvästi määritelty niin, että Aurinko tulee kevät­päivän­tasauksena aina Oinaan merkkiin, minkä vuoksi nämä merkit eivät enää nykyisin, toisin kuin antiikin aikana, satu yhteen saman­nimisten tähdistöjen kanssa (katso kuitenkin myös Sideerinen astrologia). Jämsä
Helmikuun keskilämpötila on noin –8 °C ja heinäkuun puolestaan noin 17 °C. Termisistä vuodenajoista pisin on talvi, joka alkaa keskimäärin marraskuussa ja päättyy huhtikuun alussa. Terminen kevät on lyhyt, sillä terminen kesä alkaa keskimäärin toukokuun lopulla. Terminen syksy alkaa hieman myöhemmin kuin muualla Keski-Suomessa, keskimäärin se saapuu syyskuun puolivälissä. Toukokuu
Toukokuu on pohjolassa aurinkoisin ja kuivin kuukausi, mikä johtuu siitä, että talven pakkasten jälkeen ilmasto on edelleen kuiva, mutta alkaa hiljalleen kostua alkavan kesän aikana. Toukokuussa ei mitata juuri koskaan Suomen sisämaassa suuria tuulennopeuksia tai myrskyjä, toukokuu onkin kokonaisuudessaan tyyni kuukausi. Toukokuussa mitataan hellelukemia kahtena kolmesta vuodesta ainakin jossain päin Etelä-ja Keski-Suomea. Auringonpaistetunteja saadaan toukokuussa runsaasti koko Suomessa. toukokuun puolestavälistä heinäkuun puoleen väliin on aurinkoisinta aikaa Suomessa, tänä aikana saadaan keskimäärin eniten auringonpaistetunteja päivisin jokaisena vuorokautena. Lapissa alkaa toukokuussa yötön yö, Etelä-Suomi kokiessa viimeiset pimeät yöt ennen valoisien kesäöiden alkamista. Maa
Maalla on yksi suuri pitkäaikainen kiertolainen, Kuu. Kuumme on emoplaneettaansa verrattuna suhteellisesti suurempi kuin yksikään toinen aurinkokuntamme kuu. Maan kiertorata Auringon ympäri ei ole täysin ympyrämäinen, vaan likimain ellipsi, jonka toisessa polttopisteessä on Aurinko. Maa on lähinnä Aurinkoa tammikuun alussa, kun pohjoisella pallonpuoliskolla on talvi , ja vastaavasti kauimpana heinäkuun alussa, kun pohjoisella pallonpuoliskolla on kesä.
Vuodenaikojen vaihtelu johtuu akselikallistumasta, eli siitä, että Maan akseli on 23,44 astetta kallellaan ratatason normaaliin nähden. Maan akseli on sen napojen kautta kulkevaksi kuviteltu suora. Tällä hetkellä akseli osoittaa lähelle Pohjantähteä. Auringon ja Kuun vaikutuksesta akseli kuitenkin kiertyy hitaasti, ja esimerkiksi 12 000 vuoden kuluttua pohjoinen taivaannapa sijaitsee Vegan lähistöllä. Ilmiötä kutsutaan prekessioksi. Täyteen prekessiokierrokseen kuluu 25 725 vuotta. Kevät (Botticelli)
Kevät eli La Primavera on italialaisen renessanssimaalarin Sandro Botticellin maalaus noin vuodelta 1478. Maalaus esittää Venus-jumalatarta kevätpuutarhassa muiden Kreikan mytologian hahmojen keskellä. Vuosi
Trooppinen vuosi kestää noin 365,2422 vuorokautta. Sen kuluttua Maan akseli on uudelleen samassa asennossa Aurinkoon nähden. Trooppinen vuosi on hiukan sideeristä vuotta lyhyempi, koska akseli kiertyy prekession myötä. Bahai-kalenteri
Bahai-kuukauden ensimmäisenä päivänä bahait viettävät yhdeksäntoista päivän juhlaa. Se koostuu kolmesta osasta: henkisestä, hallinnollisesta ja sosiaalisesta osasta. Henkisessä osassa yhteisön jäsenet lukevat rukouksia ja pyhiä kirjoituksia. Hallinnollinen osa on tarkoitettu yhteisön asioiden neuvotteluun. Sosiaalisessa osassa yhteisön jäsenet voivat nauttia sosiaalisesta kanssakäymisestä. Paasto alkaa 2. maaliskuuta ja kestää yhdeksäntoista päivää. Vuosi vaihtuu kevätpäiväntasauksen aikaan eli 21. maaliskuuta. Talvi
Lauhkeimmilla ilmastovyöhykkeillä termistä talvea ei ole lainkaan; muiden määritelmien mukainen talvi kuitenkin on ja usein se tuo kesän kuumuuden ja kuivuuden jälkeen tervetulleen viileyden ja sateet. Tropiikissa talvikausi, jota nimitetään myös viileäksi kaudeksi, katkaisee kesän monsuunin ja aloittaa kuivan kauden. Helmikuu
Helmikuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden toinen kuukausi. Sitä edeltää tammikuu ja sitä seuraa maaliskuu. Helmikuussa on 28 päivää, karkausvuonna 29 päivää. Kevätväsymys
Kevätväsymys on ihmisillä keväisin esiintyvää uupumusta ja haluttomuutta. Se voi johtua siitä, että henkilö nauttii keväällä vähemmän C-vitamiinia sisältävää ravintoa kuin muina vuodenaikoina ja hormonaalisista tekijöistä, mutta on arveltu, että osin se johtuisi pimeän vuodenajan psyykkisestä vaikutuksesta, ultraviolettisäteilyn vähyydestä talvella. Kevätväsymykseen auttavat riittävä ulkoilu, lepo ja hyvät ruokailutavat. Se on suositeltavampaa kuin vitamiinivalmisteiden käyttö. Kevätpäiväntasaus
Käytännössä yö ja päivä eivät ole täsmälleen yhtä pitkät, mihin on kaksi syytä. Ensinnäkin päivä määritellään almanakoissa yleensä auringon "yläreunan", ei keskipisteen mukaan; yläreuna nousee jo ennen keskipistettä ja laskee keskipisteen jälkeen. Toiseksi ilmakehä taittaa valoa maata kohti, mikä edelleen pidentää päivää maanpinnalta katsottuna. Näin ollen valoisa aika päiväntasaajalla on 7 minuuttia pidempi, jolloin yön ja päivän eroksi tulee 14 minuuttia. Ero kasvaa napoja kohti, koska aurinko ei siellä nouse ja laske suorassa kulmassa horisonttiin nähden vaan loivemmin, jolloin nousu ja lasku kestävät pidempään. Huhtikuu
Huhtikuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden neljäs kuukausi. Nimensä se on saanut metsätöistä, kun keväällä kaadettiin havupuukaski eli huhta. Huhtikuussa on 30 päivää. Maaliskuu edeltää huhtikuuta, ja sitä seuraa toukokuu. 
"Huhtikuu humauttaa" lumet pois, ainakin Oulun eteläpuolelta. Suomessa huhtikuu on etelässä lumien sulamisen, kevättulvien, pitenevien iltojen ja luonnon heräilemisen aikaa. Pohjoisessa Suomessa huhtikuulla koetaan ensimmäiset keväiset päivät, vaikka talvi jatkuukin edelleen. Huhtikuun puolivälissä saattaa joinakin vuosina olla todella suuret erot Etelä- ja Pohjois-Suomen välillä. Etelä-Suomessa saattaa samaan aikaan olla esimerkiksi +14 astetta lämmintä, ensimmäiset perhoset lentelevät ja maa on lumeton ja leskenlehtiä täynnä. Pohjoisessa Suomessa voi samaan aikaan usein olla päivisin pari astetta pakkasta, ja kinokset suurimmillaan, ja ilmassa vain enteitä kevään tulosta. Talvi
Pohjoisella pallonpuoliskolla tähtitieteellisen määritelmän mukaan talvi alkaa talvipäivänseisauksesta 21. tai 22. joulukuuta ja päättyy kevätpäiväntasaukseen 19. 20. tai 21. maaliskuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla vastaavasti talvipäivänseisaus on 21. tai 22. kesäkuuta, ja tähtitieteellinen talvi jatkuu siitä syyskuun 22. tai 23. päivään. Marraskuu
Eteläisellä pallonpuoliskolla marraskuu on loppukevättä tai alkukesää. Esperanza Basella ollaan vielä jokseenkin talvisissa lukemissa. Korkein siellä mitattu marraskuun lämpötila on kuitenkin ollut +23, joka on selkeästi kesälukema. Ushuaia on selkeästi keväisemmissä lukemissa. Melbournessa on marraskuussa jo selkeästi kesäistä (yli +10 asteen keskiarvo). Darwinissa on muutenkin niin sanottu pysyvä kesä, niin marraskuussa noustaan jo hellelukemissa ja valmistaudutaan sadekauteen. Suomen ilmasto
Terminen kesä on silloin, kun vuorokauden keskilämpötila pysyy +10 asteen yläpuolella. Suomen eteläisimmissä maakunnissa kesä kestää neljä kuukautta, toukokuun puolesta välistä syyskuun puoleenväliin, muualla Etelä- ja Keski-Suomessa hieman alle 4 kuukautta; toukokuun lopusta syyskuun puoleenväliin. Oulun korkeudella kesän pituus on keskimäärin hieman yli kolme kuukautta touko-kesäkuun vaihteesta syyskuun alkupäiviin. Lapissa terminen kesä kestää kahdesta kolmeen kuukautta, lyhyin se on Pohjois-Lapissa, jossa se alkaa yleensä juhannuksena ja loppuu jo ennen syyskuuta. Kilpisjärven tunturiylängöllä kesä kestää vain muutamia viikkoja heinäkuulla.
Vuosien 1952–2006 aikana terminen kesä kesti Kilpisjärven alueella lyhimmillään vain 12 vuorokautta ja pisimmillään 76 vuorokautta. Himalaja
Köppenin ilmastoluokituksessa Himalajan alpiininen tai ylänköjen ilmasto luetaan kuivaan ilmastotyyppiin "h". Vuotuinen keskilämpötila on noin 8,3 °C. Lukuna keskilämpötila ei merkitse kovin kylmää, mutta huomioon on syytä ottaa myös ympäristön nopeat lämpötilavaihtelut. Talvella keskimääräinen lämpötila on noin 0,5 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin lämpötila voi laskea –10 °C tietämille. Kesällä lämpötila on keskimäärin 13,3 °C. Kesän lämpimin kuukausi on kesäkuu, jolloin lämpötila voi olla 23,9 °C. Vuotuinen sadanta on keskimäärin 406 millimetriä. Kesäisin sadanta on noin 76 millimetriä ja talvisin 13 millimetriä. Vuorten sadantaan kuuluvat tavallisesti niin lumi-, räntä- kuin vesisateet. Sulavista lumista johtuen vuorilta alas virtaavaa vettä on enemmän kesäisin kuin talvisin. Himalajan ympäristössä erityyppisiä sateita on kuitenkin ympäri vuoden. Kevätpäiväntasaus
Nimi "päiväntasaus" viittaa siihen, että kevätpäiväntasauksen aikoihin yö ja päivä ovat kaikkialla maapallolla osapuilleen yhtä pitkät, kumpikin 12 tuntia. Aurinko näyttää silloin nousevan suoraan idästä ja laskevan suoraan länteen, paitsi navoilla, joilla aurinko näkyy aivan horisontissa. Keskipäivällä aurinko paistaa päiväntasaajalla kohtisuoraan eli zeniitistä, sillä auringon keskipiste siirtyy taivaanekvaattorin eteläpuolelta pohjoispuolelle. Toukokuu
Toukokuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden viides kuukausi. Suomessa sen käsitetään yleensä olevan kevään viimeinen kuukausi. Siinä on 31 päivää. Toukokuuta edeltää huhtikuu ja kesäkuu tulee toukokuun jälkeen. Toukokuu on saanut suomenkielisen nimensä siitä, että silloin tehdään toukotyöt eli viljan kylvö ja sen valmistelut, kyntö ja äestys. "Toukokuussa touot tehdään". Suomessa toukokuu on etelässä kukkaloiston, puiden lehteentulon ja kesän alkamisen aikaa. Pohjoisessa se on kevättulvien, luonnon heräilemisen ja lumien sulamisen aikaa. Kambodžan maantiede
Kambodžan ilmastoon vaikuttaa kaksi monsuunikautta: marras-maaliskuun kuiva koillismonsuuni ja touko-lokakuun kostea lounaismonsuuni. Lounaismonsuunin aikana tulee usein iltapäivisin puuskittaisia sadekuuroja, ja kauden aikana sataa kolme neljäsosaa maan vuotuisesta vesimäärästä. Lämpötila on ympäri vuoden korkea. Kylmimpänäkin kuukautena, tammikuussa lämpötila voi nousta 30 asteeseen. Huhtikuu on vuoden lämpimin kuukausi. Uudenmaan maakunta
Terminen kevät saapuu Uudellemaalle keskimäärin maaliskuun lopulla, eli noin kuukautta aiemmin kuin esimerkiksi Lappiin. Terminen kesä alkaa sisämaan suotuisimmilla alueilla toukokuun puolessavälissä, rannikolla ja saaristossa viidestä kymmeneen vuorokautta myöhemmin. Terminen syksy saapuu sisämaahan syyskuun puolenvälin paikkeilla, rannikolle ja saaristoon kymmenisen vuorokautta myöhemmin. Maakunnan pohjoisille seuduille saapuu terminen talvi keskimäärin marraskuun puolessavälissä, Hankoniemelle ja saaristoon joulukuun alussa. Taipei
Taipein kevät kestää maaliskuusta toukokuuhun, kesä kesäkuusta elokuuhun, syksy syyskuusta marraskuuhun ja talvi joulukuusta helmikuuhun. Talvella kaupungin ilmastoon vaikuttavat alueelle Siperiasta ja Mongoliasta leviävät korkeapaineen vyöhykkeet ja kaakkoinen monsuuni-ilmasto. Kesällä vaikuttavat puolestaan Tyyneltä valtamereltä saapuvat korkeapaineen vyöhykkeet ja lounainen kostea monsuuni-ilmasto. Kaupunkia ympäröivät vuoret ja meren läheisyys vaikuttavat eri vuodenaikojen eroihin. Keskimääräinen vuosittainen sadanta on 2519,2 mm ja keskilämpötila 23,8 °C. Vuosittainen korkein lämpötila on 37,5 °C ja alin 9,8 °C. Keskimääräinen ilmankosteus on 75,2 % ja sadepäivien vuosittainen määrä 148. Ródos
Kevät alkaa Ródoksella varhain, vaikkakin maaliskuussa saattaa vielä sataa. Kesäisin lämpötilat Ródoksella kohoavat säännöllisesti yli 30 celsiusasteeseen, joskus jopa 38 celsiusasteeseen. Kesäisin myös yöt ovat kuumia. Illat ovat viileämpiä matkailukauden alussa ja lopussa. Ródokselle puhaltaa luoteen suunnasta viilentävä meltemi-tuuli, jonka ansiosta saaren länsi- ja pohjoisrannikon lämpötilat ovat vähän viileämmät läpi vuoden. Itärannikolla on tuulettomampaa. Syyskuun lopulta lokakuun alkuun sijoittuvalla ajanjaksolla saattaa saarella olla kovia myrskyjä, jotka tosin menevät useasti nopeasti ohi. Yhtäkkisten rankkasateiden seurauksena on saanut ihmisiä surmansa. Talviaikaan saarella sataa jonkin verran ja ilma on kostea. Joulukuu ja tammikuu ovat sateisimmat kuukaudet. Todella kylmät lämpötilat ovat Ródoksella harvinaisia, samoin kuin pakkaset ja lumi. Aurinkoisia päiviä Ródoksella on vuodessa 300. Ajanlasku
Vanha kiinalainen kalenteri on tyypillinen kuu-aurinkokalenteri. Siinä vuoden pituus oli 354 päivää eli 12 kuukautta, jotka alkavat aina uudenkuun aikaan. Määrävälein vuoteen lisätään 13. kuukausi, jotta kalenterikuukaudet pysyvät aina suunnilleen samana vuodenaikana. Tähtiaika
Tähtiaika formula_1 on kevättasauspisteen tuntikulma. Nimensä mukaisesti tähtiaikaa mitataan tunteina (h), minuutteina (min tai m) ja sekunteina (s). Kevättasauspisteen ollessa suoraan etelässä tarkkailijasta katsoen on tähtiaika 0h. Tähtiaika kertoo taivaanpallon asennon suhteessa tarkkailijaan ja samalla tähtiajan hetkellä tähtitaivas on havaitsijaan nähden samassa asennossa. Maapallon pyörähdys akselinsa ympäri tähtiavaruuden suhteen kestää tasan 24 tähtiaikatuntia eli yhden "tähtivuorokauden" eli "sideerisen vuorokauden". Tämän pyörähdyksen kesto on noin 23 tuntia, 56 minuuttia ja 4,1 sekuntia. Tähtivuorokausi on siis noin 4 minuuttia lyhyempi kuin ajanlaskun perustana oleva aurinkovuorokausi, jonka kuluttua sama maapallon pituuspiiri on kääntyneenä kohti aurinkoa. Ero johtuu siitä, että vuorokauden aikana Maa ehtii jo kiertää noin asteen verran kaarevaa rataansa Auringon ympäri. Tähtiaika voidaan määrätä esim. ohikulkukoneen avulla havaitsemalla se hetki, jolloin jokin tähti ohittaa etelämeridiaanin. Tuolloin tähden tuntikulma on nolla, ja tähtiaika sama kuin tähden rektaskensio. Sitä tähtiaikaa, jolloin jokin tähti on etelässä sanotaan sen rektaskensioksi. Kevät
Kasvien kukintakausi alkaa Suomessa lepän ja pähkinäpensaan kukinnalla, Etelä-Suomessa maalis-huhtikuussa, pohjoisempana selvästi myöhemmin. Luonnonkukista ensimmäisenä kukkii Suomessa sen sijaan leskenlehti, jonka ensimmäisiä kukintoja nähdään lounaassa yleensä huhtikuun 1. - 10. päivänä, toisinaan jopa maaliskuun puolella. Huhtikuun puoleenväliin mennessä leskenlehti kukkii yleensä jo laajalti eri puolilla Etelä-Suomea, Keski-Suomessa hieman myöhemmin, ja Lapissa yleensä toukokuun lopulla. Seuraavana aloittavat kukkimisen lehtokasvit sinivuokko ja näsiä, joiden ensikukintoja voi lämpimillä paikoilla Etelä-Suomessa nähdä jo huhtikuun alussa, mutta pääkukinta sijoittuu kuitenkin keskimäärin huhtikuun lopulle. Huhtikuun viimeisinä päivinä Etelä-Suomessa kukkimisensa yleensä aloittavia tyypillisiä lajeja ovat rentukka, valkovuokko ja koivu. Näiden pääkukinta ajoittuu Etelä-Suomessa toukokuun alkupuoliskolle. Lehtipuiden lehteentulo ajoittuu Etelä-Suomessa myös toukokuun alkuun, Pohjois-Lapissa vasta kesäkuun alkuun. Toukokuun alussa kasvillisuus kasvaa yleensä kiivaasti Etelä-Suomessa. Toukokuun puolivälin paikkeilla ja toukokuun lopulla kukintansa Etelä-Suomessa aloittavat monet lajit, kuten metsäorvokki, keto-orvokki, leinikit, metsäkurjenpolvi, lemmikit, voikukka ja oravanmarja. Kevätaspekti, eli keväinen kukkaloisto on selvin vain Etelä-Suomessa. Pohjoisessa kasvillisuus kehittyy etelää myöhemmin, Pohjois-Lapissa ollaan yleensä kevään kehityksessä yli kuukautta etelää jäljessä. Kevättä ja syksyä -vuosikirjat
Kevättä ja syksyä -vuosikirjat ovat muinaiskiinalaisen Lu-valtion viralliset aikakirjat, jotka kertovat Kiinan historiasta vuodesta 722 eaa. vuoteen 481 eaa. Ne ovat varhaisimmat säilyneet kiinalaiset tekstit, jotka on järjestetty vuosikirjoiksi. Kevättä ja syksyä -vuosikirjat ovat erittäin suppeita. Muinaiset kiinalaiset kirjoittivat monia kommentoivia tekstejä selittämään ja laajentamaan niissä käsiteltyjä aiheita. Takatalvi
Takatalvella tarkoitetaan keväällä sattuvaa kylmää jaksoa. Mitään tarkkaa määritelmää takatalvelle ei ole, mutta käytännössä takatalvesta voidaan puhua silloin, kun terminen kevät on päässyt hyvään vauhtiin. Terminen kevät tarkoittaa tilannetta, missä vuorokauden keskilämpötila on toistuvasti yli 0 °C, mutta alle 10 °C. Tilastojen mukaan terminen kevät alkaa Suomen eteläosassa maalis-huhtikuun vaihteessa ja Suomen pohjoisosassa huhtikuun puolivälissä. Takatalveen liittyy lumisade ja ainakin yöllä myös pakkanen ja myös ankara halla mikäli terminen kasvukausi on jo päässyt käyntiin. Köppenin ilmastoluokitus
Kolmas kirjain ilmaisee kesän lämpöisyyttä: Kylmätalvisten ilmastojen (lumi- ja metsäilmastot, mikroterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi alle −3 °C. Mannerilmasto. Toista ja kolmatta kirjainta käytetään kuten luokassa C, lisäksi kirjaimella d osoitetaan, että lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 22 °C, enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila alle −38 °C. Suomessa on luokan "Df" ilmasto, joka on kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto jossa sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden.Jääilmastojen (polaari-ilmastot, napailmastot, lumi-ilmastot) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 10° C. Talvi
Leutoja talvia sitä vastoin olivat muun muassa talvet 1988–1989, 1989–1990, 1990–1991, 1991–1992, 1992–1993, 1994–1995, 1999–2000, 2000–2001, 2004–2005, 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2011–2012, 2013–2014, 2014–2015, 2015–2016, 2016-2017 ja 2017–2018. Ilmanlämpötila
Päiväntasaajan seudulla ilman­lämpö­tila ei sanottavasti vaihtele eri vuoden­aikoina, mutta kaukana päiväntasaajasta, erityisesti lauhkealla vyöhykkeellä vuotuiset vaihtelut ovat suuret. Pohjoisella pallon­puoliskolla vuoden lämpimin kuukausi on yleensä heinäkuu, kylmin tammi- tai helmikuu, eteläisellä pallon­puoliskolla on asian laita päin­vastoin. Kevät
Lämpimiä keväitä on vietetty vuosina 1975, 1989, 1990, 2002, 2007, 2008, 2012, 2014, 2015,2016 ja 2018. Maalliset oksat
Kahtatoista kuukautta oli luonnollista kutsua maallisten oksien nimillä. Maalliset oksat kuvaavat kiinalaisen aurinkokalenterin mukaisia kuukausia. Tosin monet sekoittavat aurinko- ja kuukalenterit keskenään ja soveltavat oksia virheellisesti kuukalenterin kuukausiin. Tämä on tavallista kiinalaisten ja muiden Kauko-Idän kansojen keskuudessa. Kevätesikko
Kevätesikon lusikanmuotoiset, noin 5–15 cm pitkät lehdet kasvavat ruusukkeena maata vasten. Niiden keskeltä nousee 5–30 cm korkeita kukkavarsia, joiden päässä on 10–20 keltaista kukkaa. Kevätesikko kukkii touko-kesäkuussa. Kevätesikon voi sekoittaa helposti etelänkevätesikkoon ("Primula elatior"). Kesäkuu
Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta "kesä"-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta "kesä". Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana "suvi". Kesäkuun latinankielinen nimi "Iunius" tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija. Tampere
Tampereella sataa keväällä keskimäärin 7–8 päivänä kuukaudessa, muulloin 10–11 päivänä kuukaudessa. Kuukauden sademäärä on helmikuussa 25 mm, heinä- ja elokuussa yli 70 mm. Auringonpaistetunteja kertyy vuodessa keskimäärin 1 661, ja kasvukauden pituus on 137 päivää. Kesä
Kesän pituus vaikuttaa alueen kasvillisuuteen ja samalla myös eläimistöön merkittävästi. Pohjoisilla arktisilla alueilla, kuten Huippuvuorilla, kesää ei tule lainkaan, vaan siellä on joko pysyvä talvi tai lyhyt kevät vaihtuu suoraan syksyksi. Huippuvuorilla on niin kylmä ilmasto, etteivät edes kymmentä senttimetriä korkeammat varpukasvit kasva siellä hyvin. Antarktiksella on myös erittäin kylmä ilmasto. Vostokissa ei edes lämpimimpänä kuukautena – joulukuussa – nousta juurikaan -25 °C yläpuolelle. Esperanza sijaitsee Pohjois-Antarktiksella, Antarktisen niemimaan pohjoiskärjessä, mutta sinnekään ei varsinaista termistä kesää tule. Kuitenkin lämpimin siellä mitattu lämpötila on ollut noin 25 °C (joulukuussa), joka luokiteltaisiin jo hellelukemaksi ja selkeästi termisen kesän lämpötilaksi. Euraasian mantereella Jäämeren kasvillisuus on jo runsaampaa ja käsittää esimerkiksi korkeampia varpuja ja kituliaita puita. Tundralle ei tule termistä kesää, mutta sen eteläosissa saatetaan päästä keskikesällä tilapäisesti helteelle joinakin vuosina. Talvi
Talvi on yksi neljästä vuodenajasta. Tähtitieteessä se määritellään talvipäivänseisauksesta kevätpäiväntasaukseen; klimatologiassa eli ilmastotieteessä käytetään usein määritelmää joulukuun alusta helmikuun loppuun. Vastaavasti eteläisen pallonpuoliskon talvi kattaa kesä-, heinä- ja elokuut. Intia
Intia ulottuu pohjois-eteläsuunnassa leveyspiiriltä 8 leveyspiirille 33, ja sille välille mahtuu monenlaisia ilmastovyöhykkeitä. Himalajan vuoristossa on ympäri vuoden lunta ja jäätä, rannikolla vallitsee trooppinen ilmasto. Maan luoteisosassa on aavikkoa, koillisosassa hedelmällisiä riisipeltoja. Aasian monsuuni vaikuttaa lähes koko Intiassa. Lounaismonsuuni tuo sateet maan eteläosaan kesäkuun alussa ja ne etenevät pohjoiseen kuuden viikon kuluessa. Sateiden voimakkuus vaihtelee vuodesta toiseen: joskus on kaatosateita, toisina vuosina sateet jäävät niukoiksi. Sadekausi jatkuu lokakuuhun. Joulukuusta helmikuuhun on kuivaa ja viileää, maaliskuusta toukokuuhun kuumaa ja kuivaa. Metonin jakso
Vanhalla ajalla monissa kulttuureissa oli käytössä "lunisolaarinen kalenteri" eli yhdistetty aurinko- ja kuukalenteri. Sellaisessa kalenterissa kuukauden vaihde sijoittui aina uudenkuun aikaan. Vuodessa oli yleensä 12 kuukautta eli tällöin yhteensä 354 päivää, mutta aika ajoin vuoteen lisättiin kolmastoista kuukausi, "karkauskuukausi", jotta kalenterikuukaudet pysyivät ainakin suunnilleen samana vuodenaikana. Vuorokausi
"Sideerinen vuorokausi" eli "tähtivuorokausi", , määritellään kevättasauspisteen kahden peräkkäisen yläkulminaation väliseksi ajaksi. Maan akselin prekession vuoksi kevättasauspiste liikkuu hitaasti, joten sideerinen vuorokausi on noin 8 millisekuntia Maan pyörähdysaikaa lyhyempi eli 86 164,091 sekuntia (23 h 56 min 4,091 s). Ero on niin pieni, että käytännössä voidaan sanoa, että tähtivuorokauden kuluttua tähtitaivas on jälleen samassa asennossa havaitsijan suhteen. Muutoksen kevät
Muutoksen kevät oli vuosina 1995–2003 ilmestynyt ympäristökysymyksiä sekä ihmisten ja muiden eläinten oikeuksia radikaalisti käsittellyt suomalainen aikakauslehti. Lehti ilmestyi neljä kertaa vuodessa, 24–28-sivuisena. Ensimmäinen toimitusvuosi alkoi vuoden 1995 huhti–toukokuussa. Lehteä painettiin parhaimmillaan noin 3 000 kappaletta. Vuodenaika
Tähtitieteellisen määritelmän mukaan pohjoisen pallonpuoliskon kevät alkaa kevätpäiväntasauksesta 20. tai 21. maaliskuuta, kesä kesäpäivänseisauksesta 21. tai 22. kesäkuuta, syksy syyspäiväntasauksesta 22. tai 23. syyskuuta ja talvi talvipäivänseisauksesta 21. tai 22. joulukuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla alkaa vastavuodenaika pohjoiseen pallonpuoliskoon nähden, esimerkiksi kun pohjoispuoliskolla alkaa talvi, eteläpuoliskolla alkaa kesä. Nämä ajankohdat ovat samat kaikkialla maapallolla. Maan radan epäkeskisyyden vuoksi nämä ovat hieman eri pituisia: kesä on 93,65 mutta talvi vain 88,99 vuorokauden pituinen. Kesä
Suomessa ilmastotieteellinen terminen kesä tarkoittaa vuodenaikaa, jolloin vuorokauden keskilämpötila on korkeampi kuin +10 °C. Pohjois-Lapissa kesän pituus on noin kaksi kuukautta, kesäkuun lopulta elokuun lopulle. Oulun seudulla kesän pituus on jo kolme kuukautta, kesäkuun alusta syyskuun alkuun. Etelärannikolla ja Lounais-Suomessa kesän pituus on neljä kuukautta, toukokuun lopulta syyskuun lopulle. Käytännössä kesäksi monissa yhteyksissä lasketaan kesä-, heinä- ja elokuu. Tiibetin ylänkö
Talvi kestää noin kuusi kuukautta , jolloin on jatkuvasti kovia tuulia. Tsangtangissa lämpötila voi pudota vuorokauden sisällä 27 °C. Paras vuodenaika ihmisille Tiibetissä on toukokuusta marraskuun alkuun, jolloin Etelä-Tiibetin laaksoissa on melko leutoa. Touko–kesäkuussa esiintyy kuitenkin pölymyrskyjä. Heinä–elokuussa on sadekausi, jolloin sataa noin puolet vuoden sateesta. Loka–marraskuussa on alavilla Tiibetin alueilla päivisin melko lämmintä, ja ilma on yleensä aurinkoinen. Korkealla ylängöllä lumi häiritsee liikennettä joulu–helmikuussa, mutta alemmalla sijaitsevat Lhasan, Shiangtsen ja Tsetangin laaksot pysyvät melko lumettomina. Maaliskuussa on jo melko lämpimiä, aurinkoisia päiviä. Kevät tulee Tiibetiin vasta huhtikuussa, mutta tällöinkin saattaa tulla äkillisiä kylmenemisiä. Noin 3 600 metrin korkeudessa Etelä-Tiibetissä Lhasan seuduilla sataa erittäin vähän lokakuusta huhtikuuhun. Sademäärä on Tiibetin pohjoisosaan verrattuna runsaampaa, 500–1 500 mm vaihdellen monsuunin mukaan vuodesta toiseen. Joulukuu
Kuukaudessa on 31 päivää. Joulukuuta edeltää marraskuu. Suomessa joulukuu on etelässä syyssateiden laantumisen, pimeiden ja harmaiden päivien sekä lumipeitteen saapumisen aikaa. Suomen merialueilla joulukuu on keskiarvollisesti yhdessä marraskuun kanssa vuoden myrskyisin kuukausi. . Pohjoisessa se on jo täyttä kaamoksista keskitalvea pakkaskeleineen ja hankineen. Suomessa joulukuun alkuperäinen nimi on ollut talvikuu, mutta 1600-luvulla nimi vaihdettiin kristilliseksi joulukuuksi. Venäjä
Lähes koko Venäjän alueella on erotettavissa vain kaksi vuodenaikaa: talvi ja kesä. Kevät ja syksy ovat yleensä lyhyitä välikausia hyvin matalan ja hyvin korkean lämpötilan kausien välissä. Kylmin kuu on tammikuu (meren rannoilla helmikuu), lämpimin on yleensä heinäkuu. Tyypillistä maalle on lämpötilojen suuri vaihteluväli. Talvella lämpötilat viilenevät sekä etelästä pohjoiseen että lännestä itään. Kesät voivat olla varsin kuumia ja kosteita jopa Siperiassa. Sotšia ympäröivä Mustanmeren rannikkoalue on ilmastoltaan subtrooppinen. Kuivimpia alueita ovat mannermaan sisimmät alueet. Kesäkuu
Kesäkuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kuudes kuukausi. Suomessa sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä kesäkuukautena. Kesäkuussa on 30 päivää. Toukokuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä. Suomessa kesäkuu on etelässä lämpenevien kesäsäiden ja alkukesän ja keskikesän valoisten öiden aikaa, pohjoisessa se on yöttömän yön ja kesän alkamisen aikaa. Väli-ilmasto
Väli-ilmastossa on piirteitä sekä mantereisesta että mereisestä ilmastosta. Välillä saattaa olla pitkiä jaksoja, jolloin mantereinen ilmamassa pysyy samassa paikassa, mikä huomataan kesällä helleviikkoina ja talvella paukkuvina pakkasina. Suomi kuuluu väli-ilmaston maihin. Väli-ilmastossa on kaikki selvät neljä vuodenaikaa. Sadetta saadaan kohtuullisesti läpi vuoden, ja lämpöerot talven ja kesän välillä ovat melko suuret. Babylonialainen kalenteri
Vuosi alkaa keväällä, ja se jakautuu kolmeen kauteen, reš šatti "alkuun", mišil šatti "keski" ja kīt šatti "vuoden lopussa". Sana "kuukausi" oli "arḫu" (virallinen muoto "araḫ"). Kalenterin voidaan arvioida olevan peräisin babyloniasta eikä myöhemmiltä assyrialaisilta ajoilta, koska assyrialaisten pääjumala on kohdistettu ylijäämäiselle interkalaariselle kuukaudelle. Kevät (albumi)
Kevät on lauluyhtye Rajattoman viides albumi. Se on julkaistu vuonna 2005. Albumi sisältää 11 suomenkielistä kappaletta. Levyn ensimmäinen single on vuonna 2009 lopettaneen The Crash -yhtyeen Teemu Brunilan säveltämä ja sanoittama kappale ”Lunta”. Kappaleesta on tehty myös musiikkivideo. Video esitettiin Levyraati-ohjelmassa 17. huhtikuuta 2005, ja raati valitsi sen voittajaksi. Toinen single albumilta oli Ufo Mustosen tekemä ”Kertosäkeen nainen”. "Kevät"-albumia on myyty 19 500 kappaletta, ja kultalevyn se sai ilmestymisvuonnaan. Albumi nousi Suomen virallisella albumilistalla parhaimmillaan sijalle kolme . Maaliskuu
Mustarastas aloittaa laulunsa maaliskuussa Etelä-Suomessa, mikä on selvästi huomattavissa kaikkialla, sillä mustarastas on alueella erittäin yleinen. Pohjoisesta - esimerkiksi Lapista - se sen sijaan puuttuu. Mustarastaan lisäksi voi kuulla laulua myös tiaisilta, varpuselta ja vihervarpuselta. Pöllöjen kiima-aika alkaa jo varhain tässä kuussa, ja huhuilu on ahkeraa öisin. Maaliskuu on myös monien nisäkkäiden, esimerkiksi oravan, kiima-aikaa. Ensimmäiset muuttolinnut saapuvat Etelä-Suomeen maaliskuun lopulla kylmistä säistä huolimatta. Näitä ensimmäisiä muuttajia ovat mm. joutsenet, jotka ilmaantuvat ensimmäisiin Etelä-Suomen suliin maaliskuun lopulla. Pähkinäpensas aloittaa kevään siitepölykauden lounaassa maaliskuun loppuvaiheessa ja huhtikuun alussa sitä seuraavat Etelä-Suomessa lepät. Maaliskuun aikana aloittavat lentonsa myös muutamat varhaiskevään perhoslajit kuten huhtiyökkönen, sulkamittari, kevätvillaselkä ja koivutyttöperhonen. Kevät
Kevät on vuodenaika talven ja kesän välissä. Vanhan tähtitieteellisen määritelmän mukaan pohjoisen pallonpuoliskon kevään katsotaan alkavan kevätpäiväntasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja päättyvän kesäpäivänseisauksena 21. tai 22. kesäkuuta. Eteläisellä pallonpuoliskolla vastaavasti kevät alkaa tähtitieteellisellä määritelmällä 22. tai 23. syyskuuta ja päättyy 21. tai 22. joulukuuta. Ko Tao
Sää Ko Taolla on hyvä ympäri vuoden. Helmi- ja maaliskuu ovat lämpimimmät kuukaudet sadekauden osuessa marraskuulle. Monsuunin aikana sää voi tosin olla hyvinkin lämmin ja aurinkoinen. Kiinalainen kalenteri
Menetelmän perustana ovat Yijingin kahdeksan trigrammia. 180 vuotta sisältää kaksi aikakautta, yläkauden ja alakauden. 
Aikakausi sisältää neljä ajanjaksoa, jotka on numeroitu yhdestä neljään ja kuudesta yhdeksään. Koska trigrammeja on vain kahdeksan, numero 5 (keskusta, maa) jätetään huomiotta.
Aikakaudet ja ajanjaksot esitetään seuraavasti:
Ajanjaksojen pituus määritetään antamalla arvot niiden yin- ja yang-viivoille. Näin päädytään keskenään eripituisiin ajanjaksoihin:
Ajanjaksot vaihtuvat aurinkokalenterin mukaisesti "Kevään alussa" tai "Talvipäivänseisauksena", koulukunnasta riippuen. Epakti
Esimerkiksi vuoden 2016 epakti on 21. Niinpä epakti­laskuissa vuonna 2016 oletetaan uudenkuun olevan yllä­olevan taulukon mukaisesti 10. tammikuuta, 8. helmikuuta, 10. maaliskuuta, 8. huhtikuuta, 8. toukokuuta, 6. kesäkuuta, 6. heinäkuuta, 4. elokuuta, 3. syyskuuta, 2. lokakuuta, 1. marraskuuta, 30. marraskuuta ja 30. joulukuuta. Kun lunaarinen kuukausi alkaa 10. maaliskuuta, tämän kuukauden laskennallinen täysikuu, jonka mukaan pääsiäinen määräytyy, on kyseisen kuukauden 14. päivänä eli 23. maaliskuuta. Kuten edellä todettiin, nämä kuitenkin ovat vain kuitenkin vain kalenteri­laskuissa käytettyjä likiarvoja. Todellisuudessa vuonna 2016 vain tammi- ja helmikuun uudetkuut sattuvat edellä ilmoitetuiksi päivä­määriksi, maaliskuusta lähtien ne ovat 1–2 päivää aikaisemmin. Huhtikuu
Huhtikuu on maaliskuun ohella Suomessa kuiva kuukausi, ja useimmiten hyvin aurinkoinen, pilvisiä päiviä on usein niukasti. Tästä huolimatta huhtikuussa on tulvia lumien sulamisvesien johdosta. Kiinalainen kalenteri
Aurinkokalenterin vuosi (岁 suì) alkaa jiellä "Kevään alku" (立春 lìchūn), joka on aina helmikuun 3., 4. tai 5. päivä. "Kevään alku" aloittaa "yín" (寅)"-kuukauden", joka on vuoden ensimmäinen kuukausi. Kiinalainen kalenteri
Aurinkokalenteri perustuu maapallon kiertoon auringon ympäri tai kuten kiinalaiset sen näkivät, auringon kulkuun pitkin ”Keltaista polkua” eli ekliptikaa. Sen neljä kulmaa ovat talvipäivänseisaus, kevätpäiväntasaus, kesäpäivänseisaus ja syyspäiväntasaus. Näin saadut vuoden neljä osaa on jaettu kolmeen yhtä pitkää jaksoon ja tuloksena on 12 kuukautta. Aurinkovuosi (täsmennyssivu)
Aurinkovuosi on maapallon yhden vuoden eli 365 vuorokautta 6 tuntia 9 minuuttia 10 sekuntia kestävä kiertoaika auringon ympäri, joka tarkoittaa seuraavia asioita: Vuodenaika
Pohjoisen pallonpuoliskon kesä on 2–3 päivää pidempi kuin eteläisen pallonpuoliskon kesä. Tämä johtuu Keplerin toisesta laista: planeetat liikkuvat radallaan hitaammin aphelissa. Mahjong
Päätiilien nimi, "kolmen aikakauden tiilet", kertoo, että niiden on tarkoitus symboloida taivasta, joka määrää ajasta. Kolme aikakautta koostuvat kukin kolmesta 20 vuoden ajanjaksosta. Uusien virallisten sääntöjen lisäykset tuovat yhdeksän ajanjakson symboliikan entistä vahvemmin peliin.Näitä kutsutaan yleisnimityksellä "kukat ja vuodenajat" (花牌 huāpái – kukkatiilet). Kukkien ja vuodenaikojen lisäksi tai asemasta pelin mukana voi tulla ammatteja, kahdeksan kuolemattoman symboleja tms. esittäviä sarjoja. Kuvamotiivista huolimatta ne kaikki edustavat neljää ilmansuuntaa, mikä on olennainen tieto pistelaskuvaiheessa perinteisiä pistelaskusääntöjä käytettäessä. Uusissa säännöissä kaikki tiilet ovat samanarvoisia. Lokakuu
Lokakuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kymmenes kuukausi. Se on pohjoisella pallonpuoliskolla syksyn ja eteläisellä pallonpuoliskolla kevään toinen kuukausi. Lokakuuta edeltää syyskuu ja sitä seuraa marraskuu. Lokakuun pituus on 31 päivää. Eteläisessä Suomessa lokakuu on runsaiden syyssateiden, syysmyrskyjen, viileiden säiden ja pimenevien iltapäivien aikaa. Pohjoisessa se on tyynempää ja kylmempää talven alun ja ensilumen aikaa. Kasvukausi
Mitä lähemmäksi päiväntasaajaa siirrytään, sitä pidempi kasvukausi on. Päiväntasaajan läheisyydessä se kestää koko vuoden. Tropiikissa kasvukautta ei ole mielekästä laskea. Viro
Heinäkuu on lämpimin kuukausi, jolloin keskimääräinen lämpötila on 17,4 astetta. Kylmin on helmikuu, jolloin keskilämpötila on −4,5 astetta. Yli puolet vuodesta sää on liikkuvien matalapaineiden takia pilvinen, tuulinen ja sateinen, etenkin syyskuukausina. Sateisin kuukausi on elokuu. Tuulet puhaltavat enimmäkseen lounaasta, mutta keväällä ja alkukesällä tuuli puhaltaa lännestä ja koillisesta. Toukokuu
Toukokuun ensimmäiset viikot ovat luonnolle nopeinta kasvun aikaa Etelä-Suomessa, jossa luonnon herääminen on alkanut jo huhtikuussa. Puut alkavat tulla nopeassa tahdissa lehteen ja valkovuokot kukkivat kaikissa Etelä-Suomen vähänkin lehtomaisissa metsissä runsaasti. Etelä-Suomessa keväinen luonto muuttuu toukokuun aikana kesäiseksi. Keskiosissa maata, esimerkiksi Oulussa, luonto vihertyy eniten toukokuun puolessa välissä, ja Lapissa vasta kesäkuun alussa. Lapissa Lumet sulavat pois vasta toukokuun aikana, ja ensimmäiset leskenlehdet kukkivat Pohjois-Lapissa vasta toukokuun lopulla. Viimeiset muuttolinnut saapuvat Suomeen vasta toukokuun lopulla. Näitä ovat muun muassa tervapääsky. Arktinen muutto, arktika, eli lähinnä pohjoisella tundralla kesäisin pesivivien vesilintujen kuten tundrahanhien massamuutto kulkee toukokuussa Suomen yli kohti pohjoista. Kiinalainen kalenteri
Kuukalenterin mukainen kuukausi on kahden uudenkuun välinen aika. Kuuvuoden alku on toinen uusikuu talvipäivänseisauksen jälkeen. Maailmankalenteri
Maailmankalenterissa vuosi jakautuisi neljään yhtä pitkään neljännekseen. Jokainen vuosineljännes käsittäisi 91 päivää, jotka jakautuisivat kolmeen kuukauteen ja kolmeentoista viikkoon. Jokainen vuosineljännes alkaisi sunnuntaista ja päättyisi lauantaihin. Japani
Japani sijaitsee pääosin lauhkealla vyöhykkeellä, ja maassa on neljä vuodenaikaa ja viisi, jos sadekausi lasketaan mukaan. Japanin saariston pituuden ja vaihtelevan pinnanmuodostuksen vuoksi maan ilmasto on kuitenkin hyvin monimuotoinen. Pohjoisessa talvet ovat pitkiä ja lunta voi sataa runsaastikin, kun taas eteläisimmillä saarilla ilmasto on jo subtrooppinen. Talvisin kylmä, kuiva tuuli puhaltaa Siperiasta Japaninmerelle ja kohdatessaan Tyynenmeren lämpimän ilmamassan tuo rankkoja lumisateita maan länsirannikolle. Kesällä vuorostaan kostea, Tyyneltämereltä puhaltava tuuli tuo Japaniin lämmintä ilmaa. Myöhäiskesällä ja syksyn alussa päiväntasaajan alueen trooppiset matalapaineet synnyttävät taifuuneja, jotka tuovat usein rankkasateita. Maa voidaan jakaa kuuteen toisistaan eroavaan ilmastovyöhykkeeseen: Japanin sadekausi alkaa Okinawalla aikaisin toukokuussa ja siirtyy asteittain pohjoiseen, kunnes se hajoaa Pohjois-Japanissa ennen saapumistaan Hokkaidōlle heinäkuun loppupuolella. Tokion alueella Honshūn saaren keskiosassa sadekausi kestää noin kuusi viikkoa: keskimääräinen alkamispäivä on 8. kesäkuuta ja loppumispäivä 20. heinäkuuta. Huhtikuu
Kasvimaailma ja hyönteismaailmakin heräävät huhtikuussa nopeasti, varsinkin etelässä. Huhtikuun ensimmäisen puoliskon aikana lentonsa aloittavat Etelä-Suomessa huhtiyökkönen, sitruunaperhonen, neitoperhonen ja nokkosperhonen, jotka ovat talvehtineet aikuisina. Tällöin maa on usein vielä lumen peitossa, mutta aurinko lämmittää. Ensimmäisten kukkivien kukkakasvien, kuten leskenlehtien, näsiän, sinivuokon ja pajujen kukinta ajoittuu Etelä-Suomessa huhtikuun jälkimmäiselle puoliskolle, heti kun lumet ovat sulaneet. Samoihin aikoihin kukintansa aloittavat etelässä lepät. Pähkinäpensas on usein kasvupaikoillaan etelärannikolla aloittanut kukintansa jo maaliskuun lopulla. Leppä ja pähkinä tulevat kumpikin lehteen vapun jälkeen, vaikka kukinta tapahtuukin jo paljon aikaisemmin. Etelä-Suomen sinivuokko aloittaa kukintansa usein jo lumien lähdettyä, mutta ennen puiden lehteentuloa, yleensä huhtikuun 20. päivän jälkeen. Etelä-Suomen vähänkin lehtomaiset metsät täyttyvät juuri ennen toukokuun alkua valkovuokoista ja ojat rentukoista. Samoihin aikoihin ensimmäiset pensaat alkavat tulla lehteen ennen puita ja pajut, esimerkiksi huhtikuunpaju, kukkia. Koivu aloittaa kukintansa ja lehteen tulonsa lounaassa ja etelärannikolla niin ikään huhtikuun viimeisinä päivinä. Mysore
Mysoressa on kuivahko ilmasto jossa voidaan erottaa kolme vuodenaikaa: kesä, talvi ja monsuunikausi heinäkuusta marraskuuhun. Kuuminta on huhti- ja toukokuussa, keskimääräinen ylin lämpötila noin 34 astetta. Viileintä on tammikuussa, jolloin keskimääräinen alin on 16 astetta. Huhtikuu
Huhtikuun ensimmäinen päivä on monessa länsimaisessa kulttuurissa tunnettu aprillipäivä, jolloin toisten huijaaminen huumorimielessä eli aprillipilojen kertominen on perinteisesti sallittua. Huhtikuu on pohjoisella pallonpuoliskolla jo hyvin valoisa kuukausi, yöt ovat päiviä selvästi lyhyempiä, mutta etenkin Etelä-Suomessa vielä täysin pimeitä. Elokuussa on melko lailla yhtä pitkät päivät. Kuitenkin lämpötilat ovat elokuuta suuresti alempia, vaikka aurinko lämmittää ja valaisee yhtä paljon kuin elokuussa. Tämä johtuu siitä että huhtikuussa vielä kylmä, juuri lumen alta paljastunut maa vasta alkaa imeä itseensä lämpöä sekä ilmakehän reagointi pienellä viivellä pidentyneisiin päiviin. Elokuussa kovimpien helteiden jo mentyä maa ja vesistöt sen sijaan luovuttavat runsaasti lämpöä ja vaikuttavat siten ilmastoon nostaen ja tasaten lämpötiloja sekä hidastaen kylmenemistä. Suomen ilmasto
Etelä-Suomelle on tyypillistä, että talvisin sää saattaa vaihdella rajusti. Varsinkin alkutalven ajanjakso marras-tammikuussa saattaa vaihdella vuosittain lumettomasta ja sateisesta kirpeisiin pitkiin pakkasjaksoihin. Pääsääntöisesti keskitalvella joulu-tammikuussa on yleensä pilvistä, kevättalvella helmi-maaliskuussa on selkeämpää. Etelä-Suomen keväät ovat yleensä talven jäljiltä kuivia ja aurinkoisia, lumipeite katoaa 61. leveyspiirin eteläpuolelta tyypillisesti huhtikuun alussa, ja lumiraja on siirtynyt vappuun mennessä Oulun tienoille 65. leveyspiirille. Terminen kesä alkaa Etelä-Suomessa toukokuun aikana, keskimäärin toukokuun puolessavälissä. Juhannuksen jälkeen ilmamassa on jo tyypillisesti lämmennyt sen verran, että sateisuus lisääntyy. Heinä-elokuu on Etelä-Suomessa vuoden lämpimintä ja sateisinta aikaa. tällöin koetaan suurin osa vuoden ukonilmoista, helteistä, sekä rankkasateista. Syyskuussa ilmamassa viilenee kesän jäljiltä nopeasti, mutta sateisuus pysyy runsaana. Syksyllä kesän lyhytkestoiset sadekuurot vaihtuvat pitkäkestoisiksi syyssateiksi. Loka- ja marraskuut ovat Etelä-Suomessa vuoden myrskyisintä aikaa, ja tällöin jopa kaksi kolmasosaa päivistä on sadepäiviä. Syksy vaihtuu Etelä-Suomessa talveksi yleensä joulukuussa, mutta ajankohta saattaa toisinaan venyä pitkälle tammikuun puolellekin. Kevät
Välimerellä kevään saapuminen merkitsee talvisateiden loppumista. Tällöin monet sipulikasvit kukkivat ennen kuin pitkä ja kuuma kuiva kausi alkaa. Huhtikuu
Huhtikuun latinankielinen nimi "Aprilis" tullee verbistä "aperio", joka tarkoittaa ""avata"": Puiden silmut avautuvat tässä kuussa ainakin etelämpänä Euroopassa, Lounais-Suomessakin ensimmäiset koivut availevat silmujaan yleensä jo kuun viimeisinä päivinä. Tokio
Tokio sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. Ilmasto on suhteellisen lempeä koko vuoden. Kesät ovat kuitenkin kuumia ja kosteita, ja sadekausi kestää kesäkuun loppupuolelta heinäkuun puoliväliin. Kesän kuumin kuukausi on elokuu, jolloin lämpötila ei usein yölläkään laske 25 celsiusasteen alapuolelle. Syksyllä, etenkin lokakuussa, Japanin rannikolle saapuu taifuuneja etelästä ja lämpötila laskee vähitellen. Ruska alkaa vuorilta Taman alueelta. Talvella joulu–helmikuussa lämpötila laskee huomattavasti ja lunta saattaa sataa ajoittain, vaikka keskustassa sitä harvoin kertyy maahan. Vuorilla idässä lunta voi sataa paljonkin. Tokion prefektuuriin kuuluvat Ogasawarasaaret sijaitsevat vuorostaan subtrooppisella vyöhykkeellä ja niiden alueella talvilämpötilatkin lähentelevät 20 astetta.