Milloin vietetään Norjan itsenäisyyspäivää?
Norjan kansallispäivä
Norjan kansallispäivää eli "perustus­lain päivää" (), tai paremmin Norjassa tunnettu sen päivämäärän mukaan nimellä syttende mai, vietetään vuosittain 17. toukokuuta. Kansallispäivää vietetään sen muistoksi, että 17. toukokuuta vuonna 1814 vahvistettiin Eidsvollin kansallis­kokouksen hyväksymä, suurelta osin vielä nykyisinkin voimassa oleva Norjan perustuslaki. Samassa yhteydessä Norja julistautui itsenäiseksi kuuluttuaan 1300-luvun lopulta saakka Tanskan yhteyteen. Jo samana vuonna Norja joutui kuitenkin luopumaan täydellisestä itsenäisyydestään ja liittymään Ruotsin kanssa personaaliunioniin, mutta sai pitää oman perustuslakinsa. Ruotsi-Norjan personaaliunioni purkautui vuonna 1905.
Pyhäinpäivä
Suomessa ja Ruotsissa luterilaiset viettävät pyhäinpäivää (vanhemmalta nimeltään "pyhäinmiestenpäivä") nykyään aina lauantaina, aikaisintaan 31. lokakuuta ja viimeistään 6. marraskuuta. Ennen vuotta 1774 se oli Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessakin viikonpäivästä riippumatta 1. marraskuuta, mutta tuolloin se siirrettiin marraskuun ensimmäiseen sunnuntaihin. Lauantaina se on ollut Suomessa vuodesta 1955 lähtien, Ruotsissa jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Samalla Marian ilmestyspäivä siirrettiin sunnuntaille, jolloin se menetti merkityksensä vapaapäivänä. Pyhäinpäivän siirto sunnuntailta lauantaille korvasi tämän vapaapäivän menetyksen, sillä tuolloin lauantait olivat Suomessa vielä yleensä työpäiviä. Norjan laivasto
Norjan laivasto ( eli "Marinen") on Norjan merivoimien merialueen suojaamisesta vastaava aselaji. Norjan kuninkaallisen laivaston perusti Norjan prinssi Kristian Fredrik 12. huhtikuuta 1814. Tätä ennen Tanskalla ja Norjalla oli ollut yhteinen laivasto. Vuoden 2002 puolustusvoimien organisaatiomuutoksessa Kuninkaallisen laivaston ja rannikkotykistön ("Kystartilleriet") tehtävät yhdistettiin Kysteskadrenille. Laivaston vahvuus oli vuonna 2010 yhteensä 4 351 henkilöä, joista sotilashenkilöstöä oli 2 034, siviilejä 214 ja asevelvollisia 2 104. Aluksia on 25, lisäksi sen vastuulla on hallitsijan käytössä oleva "KS Norge". Norjan kansanäänestys Euroopan unionin jäsenyydestä 1994
Norjan EU-kansanäänestys oli 27. ja 28. marraskuuta 1994 Norjassa järjestetty neuvoa-antava kansanäänestys Norjan liittymisestä Euroopan unioniin. Norjan kuninkaalliset ilmavoimat
Norjan kuninkaalliset ilmavoimat () on virallisesti 10. marraskuuta 1944 perustettu Norjan asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara, joka muodostettiin yhdistämällä maavoimien lentojoukot ("Hærens Flyvåpen") ja merivoimien lentojoukot ("Marinens Flyvevæsen"). Kumpikin yhdistetyistä lentojoukoista oli perustettu vuonna 1915. Vuonna 1944 neljä perustettua Norjan ilmavoimien laivuetta olivat alkuperältään Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien norjalaisilla ohjaajilla miehitettyjä laivueita, jotka olivat sotineet Saksaa vastaan toisessa maailmansodassa Englannista käsin. Suomen itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyden alkuvaiheessa itsenäisyyspäivästä oli eri mielipiteitä. Oikeisto ajatteli, että Suomi irrottautui Venäjästä kokonaan vasta sisällissodan päätyttyä, ja halusi juhlia itsenäisyyttä valkoisen armeijan voitonparaatin päivänä 16. toukokuuta. Vasemmisto puolestaan ajoi itsenäisyyspäiväksi marraskuun 15. päivää, koska kansanvaltaa edustanut Suomen eduskunta oli julistautunut korkeimman vallan käyttäjäksi 15. marraskuuta 1917. Kun itsenäisyysjulistuksen hyväksymisestä oli kulunut vuosi 6. joulukuuta 1918, akateemiset piirit juhlistivat vuosipäivää. Dagbladet
Dagbladet on norjalainen päivälehti, joka ilmestyy Oslossa. Se perustettiin vuonna 1869 ja on perinteisesti tunnettu radikaalina kulttuurilehtenä. Dagbladet on ollut pitkään maan kolmanneksi suurin lehti Verdens Gangin ja Aftenpostenin aamupainoksen jälkeen. Lehti ilmestyy päivittäin. Lehden lukijakuntaan kuuluu noin 25 % Norjan aikuisväestöstä. Posten Norge
Posten Norge As on Norjan valtion omistama osakemuotoinen postiyhtiö, joka vastaa Suomen Postia. Se on yksi Norjan suurimmasta konsernista, ja sen toimialueeseen kuuluu koko Norja. Lisäksi yhtiöllä on lukuisia tytäryhtiöitä, jotka toimivat lähinnä ulkomailla. Näitä Norjan postin tytäryhtiöitä ovat muun muassa:Yrityksen liikevaihto ylsi vuonna 2006 noin 20 miljardiin kruunuun, eli noin 2,4 miljardiin euroon. Liikevoittoa yritys tuotti tuolloin yli 172 miljoonaa euroa. Se on yksi Norjan vanhimmista valtiollisista konserneista, sillä se perustettiin jo vuonna 1647. Taiwanin oppilaskoti
Ijäksen esimerkkivuotenaan käyttämänä vuotena 1979 koulukodissa järjestettiin Suomi-ilta Morrisonin suomalaisten oppilaiden kansa- ja keskikoulun opettajille. Myös naapureina olleille norjalaisten asuntolahenkilökunnalle järjestettiin kutsuilta lokakuussa. Näiden kahden koulukodin välillä vallitsi Ijäksen mukaan yhteistyö- ja avunantosuhde. Suomen itsenäisyyspäivää vietettiin aina Suomen lipuin ja sinivalkoisin kynttilöin. Norjan kieli
Ivar Aasen (1813-1896) lähti siitä, että erillisen norjan kirjakielen pohjana tulisi olla "Folkets virkelige Talesprog", kansan tosiasiallinen puhekieli. 1840-luvulla hän matkusti pitkin Norjan maaseutua ja vertaili murteita, niiden sanastoa ja kielioppia, ja julkaisi työnsä tuloksista aluksi kieliopin ja sanakirjan, sitten hän ryhtyi kehittämään tälle kielelle kirjakielistä normia. Kielen nimeksi tuli aluksi "landsmål", maakieli - vasta 1929 suurkäräjät nimesivät sen uudelleen "nynorskiksi", uusnorjaksi (joskus harhaanjohtavasti suomennettu "nykynorjaksi"). Maaseudulla se suurimman suosionsa saavuttikin, ja opetuskieleksi se pääsi ensin kansanopistoihin. Se sai virallisen aseman yhdessä tanskan kanssa jo 1885. Kirjallisuudessa sitä alettiin käyttää jo 1850-luvulta alkaen: esimerkiksi Edvard Griegin kuuluisa laulu "Våren" - "Enno ein gong fekk eg vetren å sjå for våren å røma" (”Taas kerran sain nähdä talven pakenevan kevään tieltä”) on sävelletty Aasmund Olavsson Vinjen (1818-1870) uusnorjankieliseen runoklassikkoon. Eidsvollin kansalliskokous
Vaikka Norjan itsenäisyysajatus oli loppunut alkuunsa, oli norjalaisten valtiollinen asema muuttunut vuodessa huomattavasti. Ruotsin kuninkaan tunnustama perustuslaki institutionalisoi nyt kansalliset oikeudet, joilla tuli myöhemmin olemaan tärkeä rooli Ruotsi-Norja-unionin lakkauttamisessa ja maan demokratian kehittymisessä. Se myös erotti lainsäädäntövallan kansan valitsemalle Stortingille, vaikka kuninkaalla oli edelleen toimeenpanovaltaa. Melkein puolet norjalaisista miehistä oli saanut äänioikeuden ja perustuslaki oli aikaansa nähden hyvin edistyksellinen ja radikaali. Ajan myötä Ruotsin alistavaksi koetun unionipolitiikan vuoksi itsenäisyysajatukset saivat enenevästi alaa Norjassa ja johtivat lopulta osaltaan Norjan itsenäistymiseen 1905. Erna Solberg
Erna Solberg (s. 24. helmikuuta 1961 Bergen) on norjalainen poliitikko ja Norjan pääministeri 16. lokakuuta 2013 alkaen. Norjan historia
Norjan kuningaskunta alkoi muodostua viikinkiajalla 800–1000-luvuilla. Kristinuskon vaikutus maassa alkoi vuosina 995–1000, jolloin kuninkaana oli Olav Trygvason. Olavin kaaduttua Svolderin taistelussa Norja joutui 15 vuodeksi Ruotsin ja Tanskan vaikutuspiiriin, kunnes Olavi Pyhä sai kuninkuuden ja jatkoi maan kristillistämistä. Hänkin kaatui sisäisissä taisteluissa (1030) ja maan hajanaisuus jatkui. 1100-luvun kuningas Sverre Sigurdinpoika oli seuraava vahva kuningas, mutta hän sai vastaansa kirkolliset piirit. Vasta 1200-luvun puolimaissa kuninkaanvallan kannattajat saivat voiton, ja Norjasta tuli perinnöllinen kuningaskunta. Norjan kuningassuku sammui kuitenkin vuonna 1387, ja maa päätyi unioniin Tanskan kanssa. Samaan Kalmarin unioniin liitettiin avioliiton avulla myös Ruotsi. 5. helmikuuta
5. helmikuuta vietetään Suomessa Runebergin päivää. Suomenruotsalaisen runoilijan Johan Ludvig Runebergin (1804–1877) syntymäpäivää alettiin juhlia runoilijan täyttäessä 50 vuotta. Nykyään Runebergin päivä on liputuspäivä, ja silloin on tapana syödä runebergintorttuja. Päivä on suomenruotsalaisen kirjallisuuden ja kulttuurin merkkipäivä ja Svenska litteratursällskapetin vuosipäivä.Katso myös: kalenteri ~ 4. helmikuuta, 6. helmikuuta Viron itsenäisyyspäivä
Viron itsenäisyyspäivä on 24. helmikuuta, jolloin juhlitaan Viron tasavallan perustamisjulistusta (viroksi "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele", suom. "Manifesti kaikille Vironmaan kansoille"), jonka Viron maapäivien pelastuskomitea julkaisi helmikuun 23. päivän iltana 1918 Pärnussa. Seuraavana päivänä 24. helmikuuta julistus painettiin ja julkaistiin Tallinnassa, jolloin siitä tuli myös virallinen. 24. helmikuuta on Virossa kansallinen vapaapäivä. Henrik Wergeland
Opiskelujensa ohella Wergeland työskenteli toimittajana ja oli näkyvä hahmo Kristianian kulttuurielämässä jo vuonna 1827. Wergelandista tuli yhteiskunnallisen epätasa-arvon ja epäoikeudenmukaisuuden poistamisen puolestapuhuja. Hän oli päätoimittajana kolmessa lehdessä, joista kaksi hän oli perustanut itse. Hän myös luennoi, levitti aktiivisesti kirjallisuutta ja perusti kirjastoja. Wergelandin aktiivisuus herätti myös vastustusta, ja hänen kiivaimpia opponenttejaan oli muun muassa Johan Sebastian Welhaven. Wergeland oli uskonnonvapauden puolestapuhuja. Hänen tunnetuimpia sydämenasioitaan oli vastustaa Norjan perustuslain kohtaa, joka kielsi juutalaisilta ja jesuiitoilta pääsyn maahan. Kohta poistettiin perustuslaista kuusi vuotta Wergelandin kuoleman jälkeen.
Wergeland avioitui vuonna 1839 Mossista kotoisin olleen 20-vuotiaan Amalie Sofie Bekkevoldin kanssa. Henrik sairastui tuberkuloosiin toukokuussa 1844 ja kuoli vuoden kuluttua. Vaikka hänellä oli pahoja talousvaikeuksia ja sairautta, hän oli vielä viimeisenkin elinvuotensa ajan tuottelias kirjoittaja. Hänen omaelämäkertansa "Hassel-Nødder" julkaistiin viikko hänen kuolemansa jälkeen 12. heinäkuuta 1845. Wergelandin hautajaiset olivat Kristianiassa aikansa suurin tapahtuma vuosiin.
Nykyisin hänen tunnetuin saavutuksensa on Norjan kansallispäivän, 17. toukokuuta, perustaminen "lasten päiväksi" ja norjalaisen kansallistunteen juurruttaminen yleensäkin. Kansallispäivän vietolle on edelleen tunnusomaista lasten osallistuminen kulkueisiin ympäri maan. Suomen itsenäisyyspäivä
Vuodesta 1957 lähtien Helsingin Tähtitorninmäellä on joka vuosi itsenäisyyspäivän aamuna klo 9 järjestetty juhlallinen lipunnosto, jonka yhteydessä pidetään puheita ja esitetään kuorolaulua. Tilaisuuden järjestäjänä toimii Suomalaisuuden liitto, lipun nostaa nykyisin partiolippukunta NMKY:n Rastipartio ja siellä esiintyvät muun muassa Viipurin Lauluveikot. Tilaisuus radioidaan sekä televisioidaan suorana lähetyksenä. Helluntai
Varsinainen helluntaipäivä on aina sunnuntaina, mutta useissa maissa myös seuraava maanantai, toinen helluntaipäivä, on pyhäpäivä. Niin oli Suomessakin vuoteen 1972 saakka. Ruotsissa ja Suomessa ennen vuotta 1774 myös seuraava tiistai ja keskiviikko olivat pyhäpäiviä. Myöhemmin, vuosina 1973–1991, Suomessa vietettiin pyhäpäivänä varsinaisen helluntaipäivän lisäksi myös edeltävää lauantaita, jonka nimi oli tuolloin "helluntain valmistuspäivä." Toisen helluntaipäivän palauttamisesta Suomessa on käyty vilkasta keskustelua. Ruotsissa toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä vuodesta 2005 lähtien, jolloin Ruotsin kansallispäivästä 6. kesäkuuta tuli vapaapäivä. Esimerkiksi Norjassa toinen helluntaipäivä on edelleen pyhäpäivä. Orkneylaisten saaga
Saagan kirjoitti vuoden 1200 paikkeilla joku islantilainen, mahdollisesti Snorri Sturluson. Saaga sisältää sekä täysin tarunomaista ainesta että todellisten historiallisten tapahtumien kuvausta. Saaga alkaa mytologisella tai sepitteellisellä kuvauksella Norjan perustamisesta. Finnlandin ja Kvenlandin kuninkaan poika Nórr lähtee sotaretkelle, asettuu aloilleen ja perustaa Norjan. Sitten seuraa puoliksi myyttinen kertomus siitä, miten Norjan kuningas valtaa Orkneysaaret. Alkukappaleiden jälkeen esitellään tapahtumia ja ihmisiä, joiden historiallisuus vaihtelee. Orkneysaarilla tunnetaan nämä henkilöt myös kansanperinteessä. Oskar II
Oskar II seurasi veljeään Kaarle XV:tä (1859–1872) 18. syyskuuta 1872 ja hänet kruunattiin Norjan kuninkaaksi Nidarosin tuomiokirkossa Trondheimissä 18. heinäkuuta 1873. Hän otti kuninkaallisen moton: ”Brödrafolkens väl, Broderfolkenes Vel”. Kuningas opiskeli myös norjan kieltä. Poliittinen kriisi johti kuitenkin kuningaskuntien erottamiseen vuonna 1905. Hän ei sallinut sukunsa asettua Norjan valtaistuimelle, ja maiden suhteet paranivat ennen kuninkaan kuolemaa Tukholmassa 8. joulukuuta 1907. Hänen vanhin poikansa, Oscar Gustaf Adolf (1858–1950), seurasi häntä kuninkaana. Toiseksi vanhin poika, Oscar Bernadotte (1859–1953) luopui kruununperimysoikeudesta vuonna 1888 naidessaan suomalaissyntyisen hovineiti Ebba Munckin. Muut pojat olivat prinssi, Länsi-Göötanmaan herttua Carl (1861–1951) ja Närken herttua Eugén (1865–1947), joka oli tunnettu taidemaalarina. Prinssi Carlin tytär oli prinsessa Märtha (1901−1954), jonka puoliso oli Norjan kuningas Olavi V. Oscar Bernadotten poika oli Wisborgin kreivi, sotilas ja diplomaatti Folke Bernadotte (1895–1948). Eidsvollin kansalliskokous
Eidsvollin kansalliskokouksessa () luotiin Norjan perustuslaki ja valittiin maalle kuningas 10. huhtikuuta – 20. toukokuuta 1814. Kokoukseen osallistui edustajia, itsenäisyysmiehiä (), maan keski- ja eteläosista. Perustuslaki hyväksyttiin 16. toukokuuta ja allekirjoitettiin 17. toukokuuta, mistä tuli sittemmin Norjan kansallispäivä. Perustuslaki loi osaltaan tärkeän perustan Norjan myöhemmälle valtiolliselle itsenäisyydelle. Kansainvälinen miestenpäivä
Kansainvälistä miestenpäivää on vietetty useina eri päivinä, muun muassa 7. helmikuuta vuosina 1992–1995. Vuosina 2008–2009 kaikki maat siirtyivät juhlimaan miestenpäivää nykyisenä päivänä Ruotsi, Norja ja Tanska mukaan lukien. Suomessa miestenpäivää ei Helsingin yliopiston kalenterin mukaan vietetä. Norjan historia
Tanska liittyi Napoleonin puolelle sen sodissa muita Euroopan suurvaltoja vastaan. Voittajat päättivät ottaa Tanskalta Norjan ja antaa sen Ruotsin kuninkaalle Kielin rauhassa tammikuussa 1814. Ruotsi puolestaan oli menettänyt Suomen 1809 Haminan rauhassa Venäjälle. Norja kuitenkin julistautui itsenäiseksi Eidsvollin kansalliskokouksessa 17. toukokuuta 1814, jolloin maalle vahvistettiin myös perustuslaki. Norjan kuninkaaksi valittiin Norjan käskynhaltijana toiminut Tanskan kruununprinssi Kristian Fredrik. Ruotsi kuitenkin pakotti Norjan personaaliunioniin maiden oltua kahden viikon ajan sotatilassa, mutta maa säilytti kokouksessa määritellyn perustuslakinsa. Kuninkaaksi valittiin Ruotsin kuningas Kaarle XIII. Ruotsinsuomalaisten päivä
Ruotsinsuomalaisten päivä () on 24. helmikuuta vietettävä merkkipäivä. Ruotsin akatemia hyväksyi merkkipäivän kalenteriin 2010, ja sitä vietettiin ensimmäistä kertaa 2011. 24. helmikuuta valittiin ruotsinsuomalaisten päiväksi, koska se on kansanrunouden keräilijä Carl Axel Gottlundin syntymäpäivä.
Päivän tarkoituksena on juhlistaa ruotsinsuomalaisten vähemmistön olemassaoloa sekä herättää valtaväestön kiinnostus ruotsinsuomalaisia kohtaan. Haakon VII
Personaaliunionin hajottua Ruotsin ja Norjan välillä Norjassa järjestettiin kansanäänestys siitä, tuleeko maasta kuningaskunta vai tasavalta. Koska noin 80 prosenttia kansasta äänesti monarkian puolesta, suurkäräjät tarjosi Norjan kuninkaan kruunua prinssi Carlille 18. marraskuuta 1905. Saatuaan isoisänsä, Tanskan kuningas Kristian IX:n hyväksynnän Carlista tuli Norjan kuningas Haakon VII, ja hän seurasi Norjan kuninkaana Ruotsin Oskar II:ta, joka oli luopunut Norjan kruunusta jo lokakuussa. Kruunaus suoritettiin Nidarosin katedraalissa Trondheimissa 22. kesäkuuta 1906. Ystävänpäivä
Ystävänpäivä on useissa maissa 14. helmikuuta vietettävä juhlapäivä. Kansainvälisestä tavasta poiketen suomalainen ystävänpäivä on yleisemmin ystävien muistamisen, ei vain rakastavaisten, juhlapäivä. Ystävänpäivänä ystäviä muistetaan ystävänpäiväkorteilla tai muilla tervehdyksillä. Norjan politiikka
Norja luopui 21. toukokuuta 2012 valtionkirkosta. Muutosta kannattivat sekä Norjan kirkon ylin päätäntäelin kirkolliskokous, että parlamentin selvä enemmistö. Vain kolme kansanedustajaa vastusti muutosta. Perustuslain muutoksen myötä Norjan hallitus ei enää päätä piispannimityksiä, hallituksessa ei jatkossa ole erityistä kirkkoministeriä, eikä hallituksen ministereiden enemmistön tarvitse enää kuulua kirkkoon. Norjan historia
Suuressa Pohjan sodassa Tanska liittoutui useiden muiden Itämeren alueen maiden kanssa Ruotsia vastaan. Parikymmentä vuotta kestäneen sodan loppuvaiheessa Ruotsi pyrki parantamaan asemaansa valloittamalla Tanskalta Norjan. Tämä vuosien 1716–1718 operaatio tunnetaan nimellä . Se päättyi Ruotsin kuninkaan Kaarle XII:n kaatumiseen Fredrikshaldin piirityksessä marraskuussa 1718. Norjan lippu
Samoihin aikoihin Fredrik Meltzer, Norjan suurkäräjien (Storting) jäsen, esitti erikoisesti norjalaisen lipun käyttöönottoa ja se virallistettiinkin vuonna 1821. Vuonna 1844 luotiin yhteinen tunnuskuvio, joka sijoitettiin lippujen tangonpuoleiseen yläkulmaan. Kuvion tarkoituksena oli symboloida kahden maan tasavartaista asemaa unionissa. Norja
Norja luopui 21.5.2012 valtionkirkosta. Muutosta kannattivat sekä Norjan kirkon ylin päätäntäelin kirkolliskokous että parlamentin selvä enemmistö. Vain kolme kansanedustajaa vastusti muutosta. Perustuslain muutoksen myötä Norjan hallitus ei enää päätä piispannimityksiä, hallituksessa ei jatkossa ole erityistä kirkkoministeriä eikä hallituksen ministereiden enemmistön tarvitse enää kuulua kirkkoon. 6. joulukuuta
6. joulukuuta vietetään Suomen tasavallan itsenäisyyspäivää monin juhlavin menoin. Päivän juhlallisuuksiin kuuluvat sotilaalliset paraatit, sankarivainajien kunnioittaminen sekä muun muassa Suomen tasavallan presidentin järjestämä juhlavastaanotto presidentinlinnassa. Myös Suomen ulkomaanedustustot järjestävät vastaavat vastaanotot. Nationen
Nationen on Oslossa ilmestyvä sanomalehti, joka ilmestyy kuusi kertaa viikossa maanantaista lauantaihin. Se on perustettu vuonna 1918, ja se oli aiemmin Senterpartietin pää-äänenkannattaja mutta nykyisin se on puolueista riippumaton, ja sen omistaa Tun Mediam jonka suurimmat omistajat ovat TINE, Norges Bondelag, Nortura, Felleskjøpet Agri ja Landkreditt. Vuonna 2016 lehden levikki oli 12 972. Päätoimittaja on ollut vuodesta 2016 Irene Halvorsen. Norjan perustuslaki
Norjan perustuslaki () hyväksyttiin Eidsvollin kansalliskokouksessa Eidsvollissa 16. toukokuuta 1814. Se allekirjoitettiin 17. toukokuuta 1814, minkä muistoksi päivä on nykyäänkin Norjan kansallispäivä. Leeviläisyys
Norjan nyt jo hiipunutta leeviläisyyttä kutsutaan myös nimellä kjöllefjordilaisuus sen paikan nimen mukaan jossa he enimmäkseen asuivat. Kjöllefjordilaiset ja USA:n leeviläiset erkaantuivat esikoislestadiolaisuudesta vuonna 1976. Kjöllefjordilaiset ja USA:n leeviläiset tosin siirtyivät vuoden 1977 hajaannuksessa steeniläisyyteen. Vuoden 1979 hajaannuksessa osa Norjan ja Amerikan steeniläisistä perustivat niskalaisuuden (tai jenseniläisyyden). Norjassa Thoralf Jensen oli niskalaisten johtaja. Jonas Rein
Kokouksen jälkeen jo iäkästä Reiniä ei valittu Stortingiin eikä hallitusvirkoihin. Hän oli ehdolla Bergenin piispaksi 1817, mutta hänen kansalliskokouksen aikainen vastustajansa, pääministeri Peder Anker, nimitti virkaan hänen kilpailijansa Nordahl Brunin ja Rein pysyi Nykirkenin kirkkoherrana. Myös kreivi Wedel-Jarlsbergin sanottiin vastustaneen Reinin piispanvirkaa. Pian prosessin jälkeen hänen terveytensä heikkeni ja Rein kuoli vuonna 1821. Hänen muistolaattansa on Bergenin Nykirkenin seinässä, jolle paikallinen poikasoittokunta jättää seppelen jokaisena Norjan itsenäisyyspäivänä 17. toukokuuta. Norjan kieli
1800-luvun alussa Norja vaihtoi omistajaa: Wienin kongressi, joka Napoleonin sotien jälkeen järjesteli Euroopan karttaa uuteen uskoon, antoi Ruotsille korvaukseksi Norjan, kun Suomi oli siirtynyt vuonna 1809 Ruotsin hallinnasta Venäjälle. Nyt kun poliittista yhteyttä Tanskaan ei enää ollut, ei ollut enää syytä ylläpitää kielellistäkään yhteyttä, ja 1830-luvulta alkaen Norjassa virisi vilkas keskustelu mahdollisista kielellisistä uudelleenjärjestelyistä. Kysymys kuului, pitäisikö tanskalaisesta kirjakielestä kehittää norjalaisempi ("bokmål") vai norjalaisten kansanmurteiden pohjalta luoda kokonaan uusi kirjakieli ("nynorsk"). Ensimmäistä vaihtoehtoa asettui puoltamaan kirjanorjan isä Knud Knudsen. Jälkimmäisen valitsi uusnorjan luoja Ivar Aasen. Harald V
Harald V (s. 21. helmikuuta 1937) on ollut Norjan kuningas 17. tammikuuta 1991 lähtien. Kuninkaallisessa asemassaan Harald V on Norjan asevoimien ylipäällikkö ja Norjan kirkon päämies. Hänellä on myös Norjan maavoimien ja ilmavoimien kenraalin sekä merivoimien amiraalin arvo. Viron itsenäisyyspäivä
Presidentti myöntää itsenäisyyspäivänä kunniamerkkejä ansioituneille kansalaisille. Kaikilla kansalaisilla on oikeus ehdottaa kunniamerkin saajaa tasavallan presidentille. Sekä paraati että juhlavastaanotto järjestetään vuosittain eri kaupungeissa. Vuonna 2014 ne pidettiin Pärnussa, vuonna 2015 Narvassa.
Paraati, juhlavastaanotto ja vastaanottoa edeltävä konsertti, jonka aloittaa presidentin pitämä itsenäisyyspäiväpuhe, lähetetään suorana televisiossa. Juhlavastaanotto alkaa kättelyseremonialla, jossa presidentti ja presidentin puoliso kättelevät kaikki vieraat. Kättelyseremoniaa kutsutaan ironisesti "pingviineiden paraatiksi", koska miesten mustat frakit muistuttavat pingviinien höyhenpeitettä.
Koska tasavallan presidentin juhlavastaanotto pidetään aina itsenäisyyspäivänä, järjestävät maakunnat ja kunnat samanlaisia juhlallisuuksia jo 23. helmikuuta. Koulut ja muut toimielimet jopa aiemmin. Viime vuosina pääministeri on perinteisesti pitänyt puheen Tarton Vanemuinen teatterissa, jossa Tarton kunnan ja maakunnan järjestämämä juhlavastaanotto on pidetty. Tartossa yliopisto-opiskelijat ovat perinteisesti nostaneet Viron lipun salkoon Tarton tähtitornilla 24. helmikuuta. Norja Eurovision laulukilpailussa
Norja osallistui Eurovision laulukilpailuun ensi kertaa vuonna 1960. Norjan menestys on vaihdellut kisoissa suuresti. Maa on voittanut kisat kolme kertaa ja täten toiminut isäntämaana kolme kertaa. Voitoista ja menestyksestä huolimatta maa on jäänyt 11 kertaa viimeiselle sijalle. Ilman pisteitä maa on jäänyt neljä kertaa. Postinumerot Norjassa
18. maaliskuuta 1968 alkaen Norja on käyttänyt nelinumeroista postinumerojärjestelmää. Numerot kasvavat sitä suuremmiksi, mitä kauempana ollaan Norjan pääkaupungista Oslosta. Suurimmat postinumerot löytyvät Finnmarkin läänistä Norjan pohjoisosasta, jossa ne alkavat numeroilla 95-99. Pienin postinumero on 0001 (Oslo) ja suurin 9991 (Båtsfjord). Ranskan lippu
Norja on omaksunut lippuunsa kolme trikolorin väriä tunnustuksena Ranskan vallankumoukselle ja omalle itsenäisyydelleen. Norja
1100- ja 1200-luvuilla kuninkaan valta vahvistui. Valtakeskus siirtyi maan lounaisosasta Oslonvuonon suunnalle. Oslosta tuli pääkaupunki Haakon V Maununpojan valtakaudella 1200-luvulla. Se oli silloin muutaman tuhannen asukkaan pikkukaupunki. Myöhäinen keskiaika oli Norjassa köyhää aikaa. Rutto surmasi väestöstä puolet tai jopa kaksi kolmannesta. Pohjoismaiden kuningashuoneiden keskinäisten avioliittojen jälkeen maa päätyi vuonna 1387 unioniin Tanskan kanssa. Norja jäi Tanskan alaisuuteen vielä senkin jälkeen, kun Kalmarin unioni 1500-luvulla purkautui Ruotsin erotessa siitä. Norjan Nobel-komitea
Norjan komitean jäsenten lukumäärästä ja valinnan suorittajasta on määrätty Alfred Nobelin testamentissa. Muut testamentissa määrätyt Nobel-palkintojen valitsijat olivat jo valmiiksi olemassa olevia ruotsalaisia organisaatioita, mutta rauhanpalkinnon kohdalla Nobel määräsi perustettavaksi viidestä Norjan suurkäräjien valitsemasta henkilöstä koostuva komitean. Norjan Nobel-instituutti tukee komitean toimintaa ja järjestää Nobelin rauhanpalkinnon jakotilaisuuden. Jakotilaisuus on 10. joulukuuta Oslon kaupungintalolla. Norjan historia
Norjan historia yhtenä valtiona alkoi noin tuhat vuotta sitten, vaikka nykyisen Norjan alueella on ollut asutusta sitä ennenkin, paikoin jo jääkauden jälkeisestä ajasta alkaen. Vuonojen ja vuorten pilkkomassa maastossa yhdyskunnat ovat pysyneet toisistaan erillään, ja meri on ollut sekä yhdistävä että erottava tekijä. Eidsvollin kansalliskokous
17. toukokuuta jäsenet kokoontuivat allekirjoittamaan perustuslakia valitsemaan kuningasta. Unionipuolueen yritys viivyttää kuninkaanvalintaa hylättiin ja Kristian Frederik valittiin yksimielisesti Norjan kuninkaaksi. Norjalla oli oma kuningas 500 vuoden tauon jälkeen. Siitä lähtien 17. toukokuuta on ollut myös Norjan kansallispäivä. Perustuslain allekirjoittamisen jälkeen esiin nousi riita Nicolai Wergelandin huhtikuussa pitämien puheenvuorojen pohjalta. Etenkin Sverdrup vaati Wergelandia vetämään silloiset sanansa takaisin. Wergelandin puheet olivat kyteneet pinnan alla ja herättäneet aggressioita useiden itsenäisyyspuolueen kokousedustajien joukossa. Asia rauhoittui kuitenkin etenkin Jacob Aallin ja Gustav Peter Blomin tultua Wergelandin tueksi, minkä jälkeen useammatkin kokousedustajat totesivat, etteivät he olleet hänen ilmaisuistaan loukkaantuneet. Norjan politiikka
Norjan puolustusvoimat muodostuvat maavoimista (Haeren), Norjan laivastosta, (Kongelige Norske Sjoeforsvaret, RNoN) ja ilmavoimista (Kongelige Norske Luftforsvaret, RNoAF) sekä kodinturvajoukoista (Heimevernet, HV). 18–44-vuotiaat miehet ovat asevelvollisia, varusmiespalvelus kestää periaatteessa 12 kuukautta, mutta lyhennetään usein kuuteen tai yhdeksään. Norja on kuulunut Natoon vuodesta 1949. Kevääseen 2008 asti se valvoi Naton puolesta Itämeren ilmatilaa F16-hävittäjillään, mutta nykyisin sen aktiivisin panos on 550 sotilaan joukko Naton Afganistanin operaatiossa. Luettelo Norjan pääministereistä
Tämä on luettelo Norjan pääministereistä. Luettelossa on otettu huomioon myös Norjan kuvernöörit ("rigsstatholder") vuosina 1814–1856, Norjan varakuninkaat ("visekonge"), ensimmäiset ministerit ("førstestatsråd") vuosina 1814–1873 sekä itsenäisen Norjan pääministerit ("statsminister") vuodesta 1905. Luettelossa on myös toisen maailmansodan aikaisen nukkehallinnon johto. Isänpäivä
Isänpäivä on juhlapäivä, jota vietetään isien kunniaksi ja muistoksi. Suomessa, muissa Pohjoismaissa Tanskaa lukuun ottamatta sekä Virossa päivää vietetään marraskuun toisena sunnuntaina, puoli vuotta äitienpäivän jälkeen. Muualla maailmassa ajankohta vaihtelee. Isänpäivä on ollut Suomessa vakiintunut liputuspäivä vuodesta 1987. Myös isoisiä usein juhlistetaan isänpäivänä.
Vuonna  isänpäivää vietetään Suomessa sunnuntaina . marraskuuta. Norja
Norjan rahayksikkö on kruunu (NOK, krone), joka jakaantuu sataan äyriin (øre). Äyri ei ole käteiskäytössä. Norjan kuningaskunta (1814)
Vuosi 1814 oli käänteentekevä Norjan kuningaskunnan historiassa. Se alkoi Norjan ollen unionissa Tanskan kanssa, joka oli brittiläisen imperiumin saartamana, ja tuli luovutetuksi Ruotsin kuninkaalle. Toukokuussa perustuslaillinen sopimus julisti Norjan itsenäiseksi. Vuoden loppuun mennessä Norjan parlamentti oli sopinut liittymisestä personaaliunioniin Ruotsin kanssa. Vaikkei nationalistisia pyrkimyksiä toteutettukaan ennen vuotta 1905, oli vuosi 1814 käännekohta, joka tulisi johtamaan täysin itsenäiseen Norjaan. Norjan laivasto
Norjan prinssi Kristian Fredrik perusti kuninkaallisen laivaston (, lyh. KNM) 12. huhtikuuta 1814, jolloin Tanska-Norjan laivaston jakaminen oli yhä kesken, ja Norjan laivaston osuudeksi tuli vain pieni osa siitä. Laivaston muodostivat prikit "KNM Lolland", "KNM Seagull", "KNM Allart", "KNM Langeland", "KNM Alsen" ja "KNM Kiel", kuunaripriki, kahdeksan tykkipurtta ja 97 erilaista tykkivenettä. Norjan meriministeriö perustettiin 1. huhtikuuta 1815.
Norjan kuninkaallisessa laivastossa oli vuonna 1860 kolme fregattia, joista vain yhdessä oli höyrykone ja kaksi potkurikorvettia. Parikymmentä vuotta myöhemmin laivastoa oli täydennetty neljällä amerikkalaistyyppisellä monitorilla, kahdella puurunkoisella risteilijällä ja seitsemällä yli 200 tonnin tykkiveneellä. Vielä ennen unionin päättymistä Norja osti 1890-luvulla Britanniasta neljä rannikkopanssarilaivaa sekä kotimaan telakoilta neljä tykkivenettä, yhden hävittäjän ja 12 pienehköä torpedovenettä. Kustaa II Aadolf
Kustaa II Aadolfin kuolinpäivä 6. marraskuuta on Ruotsissa ja Suomessa liputuspäivä. Suomessa päivää juhlitaan ruotsalaisuuden päivänä (). Ruotsissa Kustaa II Aadolfin kuolinpäivänä syödään Kustaa Aadolfin leivoksia. Einar Gerhardsen
Einar Henry Gerhardsen (10. toukokuuta 1897 Åkershus, Norja – 19. syyskuuta 1987) oli norjalainen poliitikko Norjan työväenpuolueesta. Gerhardsen oli Norjan pääministerinä kolmena ajanjaksona, vuosina 1945–1951, 1955–1963 ja 1963–1965. Hän on pitkäaikaisin pääministerinä toiminut poliitikko Norjassa. Monet norjalaiset kutsuvat häntä usein ”Maan Isäksi”. Gerhardsen oli yksi Norjan jälleenrakennuksen pääarkkitehdeista toisen maailmansodan jälkeen. Pyhä Olavi
Olavia alettiin pian pitää pyhimyksenä, ja hänen haudastaan Trondheimin tuomiokirkossa tuli pohjoismaiden keskeisin pyhiinvaelluskohde. Pyhän Olavin päivä (, ), 29. heinäkuuta, on nykyäänkin Norjassa liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on siellä myös pyhäpäivä. Norjan kirkko
Norjan kirkko () on Norjan evankelis-luterilainen kirkko. Siihen kuuluu noin 71,5 prosenttia norjalaisista. Kirkon ylin elin on yleinen kirkolliskokous. Kirkon johdossa on Norjan kuningas ja lainsäädäntövaltaa käyttää Stortinget. Kirkon piispat ja rovastit nimittää Norjan hallitus. Nidarosin hiippakunnan piispalla on erityisasema, mutta kirkolla ei kuitenkaan ole arkkipiispaa. Norja lakkautti valtionkirkon vuoden 2013 alussa. Unikeonpäivä
Unikeonpäivä on muun muassa Saksassa, Tanskassa, Englannissa ja Virossa 27. kesäkuuta. Sen sijaan Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa se on kuukautta myöhemmin, 27. heinäkuuta. Eidsvollin kansalliskokous
Erimielisyyttä herätti myös ehdotus yleisestä asevelvollisuudesta. Perustuslakityön yleislinjauksiksi päätettiin, että Norjan tulee olla vapaa, riippumaton ja jakamaton valtio. Kuninkaalla tuli olla toimeenpanovalta, kansan valitsemalla kansalliskokouksella lainsäädäntövalta ja riippumattomilla tuomioistuimilla tuomiovalta. Uskonnonvapaus ja painovapaus olisi taattava – vain juutalaisia, munkkikuntia ja jesuiittoja ei Norjassa sallittaisi. Luterilaisuus olisi valtionuskonto ja luterilaisten olisi kasvatettava lapsensa luterilaisiksi. Varsinainen perustuslain valmistelutyö alkoi 20. huhtikuuta. Voitonpäivä
Voitonpäivä (, V-E-Day, , ) on useissa toisessa maailmansodassa liittoutuneiden puolella taistelleissa maissa juhlapäivä, jota vietetään natsi-Saksasta 8. toukokuuta 1945 saadun voiton kunniaksi. Juhlapäivää vietetään useissa Länsi-Euroopan maissa, muun muassa Norjassa ja Ranskassa, 8. toukokuuta. Intian itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyspäivä on Intiassa yleinen vapaapäivä. Kolut ja useimmat laitokset pysyvät suljettuina. Tavallisesti itsenäisyyspäivänä maan presidentti pitää puheen Delhin Punaisella linnakkeella, mitä seuraa maan lipun nostaminen salkoon ja pääministerin puhe. Tapa on saanut alkunsa maan ensimmäisen pääministerin Jawaharlal Nehrun nostettua lippu salkoon Punaisella linnakkeella. Itsenäisyyspäivän kunniaksi myös koulut ja laitokset liputtavat. Itsenäisyyspäivän tapoihin kuuluu myös leijojen lennätys, mitkä edustavat maan vapaata henkeä. Norjan historia
Länsi-Norjan ja Oslon seudun arkeologiset löydöt todistavat, että Norjasta oli jo 600-luvulla vilkkaat yhteydet Tanskaan sekä frankkien ja anglien maihin. 800-luvulta alkaen Skandinavian kansat alkavat liikkua pitkillä kauppa- ja ryöstöretkillä lähes koko Euroopassa. Vuonna 829 tapahtui iso ryöstö Saksin rannikolla ja vuodesta 834 alkaen nämä pohjanmiehet (normannit) tekivät kuutena peräkkäisenä vuonna suoranaisia hävitysretkiä Friisian ja Frankian rannikkoseuduille. Normannivaara kasvoi entisestään, kun he saivat perustetuksi tukikohtia Britanniaan. Ruotsin kansallispäivä
Kyseistä päivää alettiin viettää Ruotsin kansallispäivänä, kun Ruotsin valtiopäivät teki siitä päätöksen vuonna 1983. Päivää oli jo aiemmin vietetty vuodesta 1916 lähtien Ruotsin lipun päivänä (), ja vuodesta 1983 lähtien näitä kahta on vietetty yhtä aikaa. Vuodesta 2005 lähtien 6. kesäkuuta on ollut yleinen vapaapäivä Ruotsissa. Samalla toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä. Suomen itsenäisyyspäivä
Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelus pidetään Helsingin tuomiokirkossa. Vuodesta 1998 jumalanpalvelus on ollut yleiskristillinen ja siihen ovat osallistuneet useat kirkot. Juhlajumalanpalvelukseen osallistuu valtion ylin johto, kuten presidentit, valtioneuvosto, eduskunnan puhemiehet, valtion ylimmät virkamiehet sekä kansanedustajat – kirkon sivuparville ovat päässeet tavalliset seurakuntalaiset. Jumalanpalvelus on televisioitu. Norjan lippu
Kasvava tyytymättömyys unioniin Ruotsin kanssa johti vähitellen siihen, että suurkäräjät peruivat vuonna 1899 myös yhteisen tunnuksen käytön kauppalipussa ja merenkulkijoiden lipussa. Vuoden 1905 täydellisen itsenäisyyden jälkeen Norjassa myös sotalippu tuli käyttöön. Näin Fredrik Meltzer suunnittelema ja propagoima lippu tuli lopullisesti maan viralliseksi lipuksi. Norja
Norjan mannerosasta 37 prosenttia on metsän peitossa. Yli puolet tästä, 23 prosenttia maa-alasta, on talousmetsää. Sitä käytetään sahatavaraksi ja sellu- ja paperiteollisuuden tarpeisiin. Metsän biomassa kasvaa, joten se toimii hiilen nieluna. Pääasiallinen puulaji on metsäkuusi. Rannikoilla kasvaa hieskoivua, mutta sinne on istutettu myös kuusta ja sitkankuusta 1950-luvulta asti. Norjan kansalliskukka on kanerva ("Calluna vulgaris"). Harald Kaunotukka
Harald Kaunotukka (, , , 850–933) oli Norjan perustaja ja ensimmäinen kuningas. Hän oli Norjan kuninkaana vuosina 872–931. Pyhän Olavin päivä
Pyhän Olavin päivä (, ) on Norjan ensimmäisen kristityn kuninkaan, Pyhän Olavin muistopäivä, jota vietetään 29. heinäkuuta. Sanottuna päivänä vuonna 1030 Pyhä Olavi sai surmansa Stiklestadin taistelussa kapinallisia vasallejaan vastaan. Muistopäivä kuuluu varsinaisesti katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta sitä on juhlittu laajalti pohjoismaissa uskonpuhdistuksen jälkeenkin. Nykyäänkin se on Norjassa perinteinen juhlapäivä ja liputuspäivä. Färsaarilla sitä vietetään kansallispäivänä, joka on samalla myös pyhäpäivä. Suomessakin sitä juhlitaan erityisesti Savonlinnassa. Päivä on myös Olavin nimipäivä. Eidsvollin kansalliskokous
Maat olivat sotatilassa kaksi viikkoa. Kaarle Juhanan aloitteesta aloitettiin kuitenkin jo elokuun alussa aseleponeuvottelut ja Norjan hallituksen ja Ruotsin kuninkaan välille solmittiin aselepo Mossissa 14. elokuuta 1814. Aseleposopimuksen mukaan Norjan kuninkaaksi valitun Kristian Frederikin, jota tuolloin kutsuttiin prinssi Kristianiksi, tuli kutsua koolle ylimääräinen Stortingin kokous, johon Ruotsin kuningas olisi yhteydessä erityisen komissaarin välityksellä.
Ruotsin kuningas tunnusti Eidsvollin perustuslain ja maiden suhteet järjestettiin erityisellä, jopa juhlalliseksi mainitulla, sopimuksella (). Sopimuksen mukaan Norja oli omissa asioissaan itsenäinen valtio ja ainoastaan kuninkaan persoona yhdisti maat toisiinsa Ruotsi-Norja-personaaliunioniksi. Sopimuksen lisäkohdan mukaan Kristian Frederikin oli jätettävä kuninkaanvaltansa kansan haltuun ja lähdettävä maasta. Ruotsin joukkojen tuli pysytellä aselevon ajan, kolme viikkoa Stortingin kokouksen jälkeen, Glommajoen itäpuolella ja Ruotsin julistama maa- ja merisaarto lakkautettiin. Kristian Frederikin tuli luopua kruunustaan Stortingetin kokouksessa 8. lokakuuta. 10. lokakuuta näin tapahtuikin. Hän astui "Bornholm"-nimiseen laivaan ja matkusti Tanskaan. Vielä hänen ollessaan matkalla oli Kaarle XIII valittu uudeksi Norjan kuninkaaksi nimellä Kaarle II.. DAB
Norja on päättänyt lopettaa kokonaan analogiset FM-lähetykset tammikuun 11. päivään 2017 mennessä ja aikoo korvata ne DAB-teknologialla. Peräti kaksi kolmasosaa norjalaisista vastustaa muutosta, vaikka Norjan yleisradio (NRK) on kampanjoinut DAB:n puolesta intensiivisesti. Norjan kirjallisuus
Norjan keskiajan katsotaan päättyvän vuoteen 1537. Tuolloin emämaa Tanska kiristi otettaan Norjasta ja maa menetti suhteellisen itsenäisen asemansa, ja uskonpuhdistus saapui Norjaan. Uskonpuhdistus toi mukanaan myös eurooppalaisen humanismin, mikä tarkoitti kirjallisen kulttuurin vähittäistä elpymistä – tosin Norjassa kirjoitettiin edelleen melko vähän, ja kirjakielenä oli joko tanska tai latina. Nauru
Naurun itsenäisyyspäivää ("Constitution Day") juhlitaan 31. tammikuuta vuonna 1968 saavutetun itsenäisyyden muistoksi. Toinen maassa juhlittava kansallinen juhlapäivä on Angam-päivä, jota vietetään 26. lokakuuta. Sana "angam" on naurua ja tarkoittaa ”juhlimista” tai ”tavoitteen saavuttamista”. Angam-päivää vietetään sen muistoksi, kun maan väkiluku ensimmäisen kerran ylitti 1 500 vuonna 1932. Norjan kruunu
Norjan kruunu (, kansallinen lyhenne kr, kansainvälinen valuuttakoodi NOK) on Norjan rahayksikkö. Yksi kruunu jakautuu sataan äyriin ("øre"). Norjan kruunu esiteltiin lailliseksi maksuvälineeksi vuonna 1875, ja se oli samalla alku Skandinavian rahaliitolle, joka kesti ensimmäisen maailmansodan alkuun saakka. Norjan kruunu oli kolmanneksitoista vaihdetuin valuutta arvoltaan vuonna 2010. Norjan historia
Norja saavutti tasavertaisen aseman Tanskan rinnalla vuodesta 1660 alkaen, jolloin myös maan talouselämä alkoi kehittyä. Norjan merenkulku sai vauhtia jopa Yhdysvaltain vapaussodasta 1770-luvulla, kun Atlantin tavaraliikenne vilkastui ja kansainvälistyi. Norjan historia
Unioni hajosi 1905. Norja julistautui itsenäiseksi 7. kesäkuuta 1905, ja tilanne alkoi kehittyä uhkaavaksi maiden välillä, mutta Ruotsissa nousseen rauhanliikkeen vuoksi Ruotsi pidättäytyi Norjan vastaisista toimista ja tunnusti Norjan itsenäiseksi valtioksi 26. lokakuuta samana vuonna. Norjan kansallispäivä on kuitenkin edelleen 17. toukokuuta, vuoden 1814 tapahtumien muistoksi. Norjan hallitus pyysi Tanskan prinssi Carlia kuninkaaksi. Kansanäänestyksen jälkeen parlamentti hyväksyi hänet kuninkaaksi, ja hän otti nimen Haakon VII jatkaen täten Norjan keskiaikaisten kuninkaiden perinnettä (edellinen Haakon-niminen kuningas oli ollut vuosina 1340–1380 hallinnut Haakon VI Maununpoika). Kiirastorstai
Nykyään kiirastorstaita vietetään pyhäpäivänä muun muassa Norjassa ja Tanskassa. Suomessakin kiirastorstai oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä, sen jälkeen hiljainen puolipyhä iltajumalanpalveluksineen ja työrajoituksineen. Päivä oli myös tärkein ripittäytymisen ja synninpäästön päivä. Norja
Norjan kuningaskunta alkoi muodostua viikinkiajalla 800–1000-luvuilla. Harald Kaunotukka kokosi eri alueiden päällikkökunnat yhdeksi valtioksi ja hallitsi sitä noin 870–930. Hänen jälkeläisensä Pyhä Olavi käännytti maan kristinuskoon vuosituhannen alussa. Norjan kansallispäivä
Päivä on Norjassa sekä yleinen, laki­sääteinen vapaa­päivä että liputus­päivä. Päivän juhlallisuuksiin kuuluvat monilla paikka­kunnilla järjestettävät koululaisten kulkueet. Olavi
Erityisen suosituksi nimen eri muodoissaan on varsinkin pohjoismaissa tehnyt Norjan ensimmäinen kristitty kuningas Olavi Pyhä (), jonka kuolin- ja muistopäivä, Pyhän Olavin päivä 29. heinäkuuta, on nykyisinkin Olavin nimipäivä. Hänen mukaansa on saanut nimensä myös Olavinlinna. Norjan historia
Norjan taloudellinen nousu alkoi elinkeinovapauden voimaantulosta 1840-luvun alussa. teollistuminen, nykyaikainen maatalous ja siirtolaisuus Yhdysvaltoihin saivat vauhtia 1860-luvulla. Norjalainen nationalismi alkoi myös voimistua. Ruotsin vallan aikana vallitsi jatkuva ristiriita kuninkaan ja maakäräjien (parlamentin) välillä. Itsenäisyyden saavuttaminen olikin monien norjalaisten tavoitteena. Norjan kielestä haluttiin karsia tanskalaisvaikutteita. Ivar Aasen kehitti maaseudun puhekielen pohjalta uusnorjan, jota kirjailijatkin pyrkivät käyttämään. Se ei kuitenkaan ole syrjäyttänyt kirjanorjaa, joten molemmat jäivät käyttöön. Norjan kansalaistoimintakin vilkastui. Parlamentarismi otettiin käyttöön 1884, keskeiset puolueet venstre ja höyre muodostuivat ja miesten yleinen äänioikeus 1898. Kehitystä hidasti kuitenkin kuninkaan veto-oikeus lakien hyväksymisessä. Asevelvollisuus
Lokakuussa 2014 Norja päätti ottaa käyttöön järjestelmän, jota se kutsuu sukupuolineutraaliksi asevelvollisuudeksi. Se koskee vuonna 1997 ja sen jälkeen syntyneitä miehiä ja naisia. Norjassa syntyi kyseisenä vuonna noin 60 000 henkeä, joista 10 000 valitaan aikanaan asepalvelukseen. Norjan puolustusvoimien henkilöstöosaston mukaan naisten pakottaminen armeijaan on kuitenkin epätodennäköistä, vaikka siitä tulee mahdollista. Jos asevelvollisuus toteutetaan valikoivana, tarkoittaa tämä yleensä sitä että palvelukseen huonosti motivoituneet saavat vapautuksen, ja käytännössä puolustusratkaisu muistuttaa vapaaehtoismallia. Henrik Wergeland
Henrik Arnold Thaulow Wergeland (17. kesäkuuta 1808 Kristiansand, Norja – 12. heinäkuuta 1845 Kristiania, Norja) oli Norjan riippumattomuuden symboli ja 1800-luvun alkupuolen kansallisuusaatteen ideologisia johtohahmoja. Häntä pidetään Norjan ensimmäisenä kansainvälisen tason runoilijana ja norjalaisen kirjallisuuden pioneerina. Norjan läänit 1308–1662
Norjan läänit olivat tärkeitä hallinnollisia alueita Tanska-Norjassa ennen siirtymistä absoluuttiseen monarkiaan. Norjassa käsitettä "lääni" käytettiin vuodesta 1308 vuoteen 1662. Norja
Norja on parlamentaarinen, perustuslaillinen monarkia, jonka muodollinen päämies on kuningas. Nykyinen kuningas on Harald V. Poliittista valtaa kuninkaalla ei ole. Ylin valta on parlamentilla eli suurkäräjillä (norjaksi Stortinget), johon valitaan 169 edustajaa 19 maakunnasta, sekä pääministerin johtamalla hallituksella. Valtionuskonto
Virallisesti Pohjoismaissa valtionkirkko on Tanskassa, Islannissa ja aikaisemmin virallisesti myös Ruotsissa vuoteen 2000, Suomessa vuoteen 1869 ja Norjassa vuoteen 2017. Suomessa evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko ovat Tilastokeskuksen mukaan valtionkirkkoja, vaikka Suomen evankelis-luterilainen kirkko kutsuukin itseään ja ortodoksista kirkkoa epävirallisesti kansankirkoksi. Kirkon ja valtion suhdetta voidaan kuitenkin luonnehtia valtiokirkolliseksi, koska valtion ja kirkon väliset liitokset ovat niin voimakkaita. Suomalaiset ihmisoikeusjuristit katsovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman olevan yksiselitteisesti valtiokirkollinen. Myös vähemmistökirkkojen mielestä Suomessa on valtionkirkko. Norjassa valtio ja kirkko erotettiin toisistaan vuoden 2013 alussa. Pyhä Olavi
Olavi Pyhä tai Pyhä Olavi eli Olavi Haraldinpoika (, , 995– 29. heinäkuuta 1030) oli Norjan kuningas 1015–1030. Olavi Pyhä on Norjan kansallispyhimys ja kaikkien ritareiden ja sotilaiden suojeluspyhimys. Viron itsenäisyyspäivä
Vuoden 1991 uudelleen itsenäistymisen jälkeen Viron itsenäistymispäivää on juhlittu varsin samanlaisin menoin kuin Suomessa. Päivään kuuluu lipunnostoja, juhlajumalanpalvelus, seppeleiden laskuja, Viron puolustusvoimien paraati sekä Viron tasavallan presidentin isännöimä itsenäisyyspäivän juhla kutsuvieraille. Itsenäisyyspäivän juhlassa presidentti kättelee vieraat saman mallin mukaisesti, jonka Lennart Meri aikanaan omaksui Suomesta. Norjan vaakuna
Norjan vaakuna on Norjan kuningaskunnan kansallistunnuksena käytettävä vaakuna. Norjan vaakuna on yksi Euroopan vanhimmista, sillä vaakunan historia voidaan ajoittaa aina 1200-luvulle asti, jolloin Haakon IV Haakoninpoika käytti kilpeä, johon oli kuvattu leijona. Punainen väri on mainittu kuninkaan saagassa. Vuonna 1280 Kuningas Eirik Magnusson lisäsi kruunun ja hopeisen kirveen. Kirves on ase, jolla Pyhä Olavi surmattiin Stiklestadin taistelussa 1030. Norjan vaakuna on kuitenkin kokenut jonkin verran tyylillisiä muutoksia tultaessa lähemmäs nykyaikaa. Myöhäiskeskiajalla kirveen varsi kasvoi pidemmäksi ja ase alkoi muistuttaa hilparia. Antifaschistische Aktion
Norjassa Antifa käyttää nimeä Antifascistisk Aksjon. Se on perustettu vuonna 1994. Norjassa Antifa painosti vuonna 2016 Blastfest-metallimusiikkifestivaalin järjestäjää, jotta ranskalaisen Peste Noire -yhtyeen esiintyminen peruttaisiin. Blastfestin mukaan ainoat vaihtoehdot olivat joko festivaalien tai Peste Noiren keikan peruminen, joten esiintyminen peruttiin. Norjan vastarintaliike
Norjan vastarintaliike on yhteisnimitys niille monille vapaaehtoisten sissien ja partisaanien ryhmille, jotka taistelivat natsi-Saksan miehitysjoukkoja ja Vidkun Quislingin johtamaa natsimielistä Norjan hallitusta vastaan toisen maailmansodan aikana. Vastarinta alkoi Norjan miehityksen jälkeen keväällä 1940 ja jatkui aina Saksan antautumiseen 8. toukokuuta 1945 asti. Norjan väestö
Väestön keski-ikä on 39 vuotta. Luku kuitenkin vaihtelee paljon maan eri osissa. 26 prosenttia norjalaisista on alle 20-vuotiaita, 61 prosenttia 20–66-vuotiaita ja 13 prosenttia yli 66-vuotiaita.1,88 syntymää/nainen (2011) Norja Eurovision laulukilpailussa
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Norja ei osallistunut kilpailuun vuonna 2002. Norja ei päässyt kilpailun finaaleihin vuosina 2007, 2011 ja 2016. Norja
Unioni hajosi 1905. Norja julistautui itsenäiseksi 7. kesäkuuta 1905, ja Ruotsissa nousseen rauhanliikkeen ansiosta maa pidättäytyi Norjan-vastaisista toimista ja tunnusti Norjan itsenäiseksi valtioksi 26. lokakuuta samana vuonna. Norjan hallitus pyysi Tanskan prinssi Carlia kuninkaaksi. Kansanäänestyksen jälkeen parlamentti hyväksyi hänet kuninkaaksi, ja hän otti nimen Haakon VII ja jatkoi täten Norjan keskiaikaisten kuninkaiden perinnettä (edellinen Haakon-niminen kuningas, Haakon VI Maununpoika, eli vuosina 1340–1380). Euroopan liberaalinuoret
Norja Suomen itsenäisyyspäivä
Laajemmin joulukuun 6. päivää on vietetty itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 lähtien. Valtioneuvosto määräsi päivän tuolloin vapaapäiväksi valtion virastoissa, kouluissa ja tuomioistuimissa. Vuonna 1929 päivä säädettiin lailla yleiseksi palkalliseksi vapaapäiväksi. Vuonna 1937 säädettiin laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä. Sen mukaan itsenäisyyspäivän tuli olla palkallinen vapaapäivä tai siitä on maksettava korotettua palkkaa, kuten sunnuntaityöstä, jos ei ole mahdollista antaa vapaapäivää. Oslo
Oslo on Norjan pääkaupunki ja suurin kaupunki. Se on Norjan poliittinen, taloudellinen ja kulttuurillinen keskus, vaikka valtaa on yritetty hajauttaa myös muualle maahan. Oslossa on 647 676 asukasta (2015), joista 28,5 prosenttia on ulkomaalaisia. Oslo muodostaa yksinään samannimisen läänin eli fylken. Vuonna 2013 konsulttiyritys ECA International listasi Oslon maailman kalleimmaksi kaupungiksi. Kaupungin nimi oli vuosina 1624–1877 Christiania ja vuosina 1877/1897–1924 Kristiania. Norjan kieli
Norjan kieli on Norjan kuningaskunnan virallinen kieli, joka kuuluu kansankielisessä muodossaan skandinaavisten kielten läntiseen haaraan. Norjassa ei ole yhtä yhtenäistä kirjakieltä, vaan kaksi virallista kielimuotoa, kirjanorja eli bokmål ja uusnorja eli nynorsk. Kielimuodot ovat alkuperältään varsin erilaisia ja eroavat selvästi toisistaan. Niiden kannattajien välillä on esiintynyt aika ajoin katkeriakin kieliriitoja. Yhteensä norjan puhujia on 4,7 miljoonaa, joista 4,6 miljoonaa Norjassa. Norjan perustuslaki
Perustuslaki pohjautuu Yhdysvaltain itsenäisyysjulistukseen vuodelta 1776 sekä Ranskassa vallankumouksen aikana 1789 ja myöhemmin vahvistettuihin perustuslakeihin. Se oli aikanaan eräs radikaaleimmista perustuslaeista, jota valistusajan ihanteet inspiroivat. Erityisesti Montesquieun vallan kolmijako-oppi oli tärkeä peruslinja. Perustuslaki on Norjassa korkein oikeusnormi, jonka kanssa ristiriidassa olevat päätökset joutuvat väistymään. Se sisältää päätökset valtiomuodosta, ihmisoikeuksista, lainsäädäntävallasta ja suurkäräjien roolista, hallitusvallasta ja tuomiovallasta. Perustuslain alkuperäistä versiota säilytetään Stortingin arkistossa, Stortingsarkivetissa. Norjan maantiede
Norjan maantiede tarkoittaa Norjan valtion hallitsemia alueita ja niillä esiintyviä ilmiöitä, jotka ovat maantieteellisen tieteenalan tarkastelun kohteena. Norja on pinta-alaltaan 323 787 neliökilometriä. Maa rajautuu lännessä Norjanmereen, etelässä Skagerrakin salmeen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Norjan pääkaupunki on Oslo. Muita suuria kaupunkeja ovat Trondheim, Bergen, Stavanger, Kristiansand ja Tromssa. Norjalla on maarajaa Venäjän, Suomen ja Ruotsin kanssa. Norjan kuningaskunta (872–1397)
Termit Norjan imperiumi, Norjan valtakunta sekä Norjan kuningaskunta (, , ) viittaavat Norjan kuningaskuntaan suurimmillaan 1200-luvulla pitkän sisällissodan jälkeen. Kuningaskuntaan kuului nykyisen Norjan alue, nykyisen Ruotsin Jämtlandin, Härjedalenin, Bohuslänin sekä Idren ja Särnan alueet sekä Norjan merentakaiset alueet, joita norjalaiset merimiehet olivat asuttaneet vuosisatoja ennen alueiden liittämistä kuningaskuntaan. Norja, jonka laajentuminen alkoi kuningaskunnan perustamisesta vuonna 872, oli suurimmillaan vuosien 1240 ja 1319 välillä. Ruotsalaisuuden päivä
Ruotsalaisuuden päivä () on Suomessa 6. marraskuuta vietettävä yleinen liputuspäivä. Päivä juhlistaa suomenruotsalaisten oikeutta käyttää ruotsin kieltä Suomessa, mutta tarkoituksena on Folktingetin mukaan myös kunnioittaa Suomen kieliryhmien yhteistä kaksikielistä isänmaata. Olof
Suomessa nimi Olof on Väestö­rekisteri­keskuksen tietojen mukaan annettu vuoden 2009 loppuun mennessä 6802 henkilölle. Olofin nimipäivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 29. heinäkuuta, Norjan kuningas Olavi Pyhän kuolin- ja muisto­päivänä, Pyhän Olavin päivänä. Norja
Norjan pääministeri on Erna Solberg. Hallituksen oikeisto-populistisen Edistyspuolueen maahanmuutto- ja oikeusministeri Sylvi Listhaug kohahduttaa toistuvasti julkisuudessa kannanotoillaan, ja hallituksen kaatumista uumoillaan maaliskuussa 2018.