Mikä on Havanganjärven pinta-ala?
Havanganjärvi
Järven pinta-ala on 173 hehtaaria eli 1,7 neliökilometriä. Se on 4,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi sijaitsee luode-kaakko-suunnassa ja se on kaakkoispäässä leveämpi kuin luodepäässä. Järven kummallakin rannalla on korkeita mäkiä, jotka näkyvät järvelle. Lounaispuolella kohoavat pohjoispäässä Isomäki 40 metrin korkeuteen, Vehmasvuori lähes 40 metrin korkeuteen ja eteläpäässä Tyrkönvuori ja Raiskinkallio lähes 60 metrin korkeuteen. Järven koillispuolella kohoaa järven keskivaiheella peltojen takana Penkkimäki 45 metrin korkeuteen ja Kortesuonmäki 35 metrin korkeuteen. Pohjoispäässä sijaitsee vielä Mattilanvuori, joka kohoaa kauempana 55 metrin korkeuteen. Järven luoteispää on matalaa ja ruovikkoista ja sen rannat ovat suomaata ja kosteikkoa.
Houkanjärvi
Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista länsipuolella olevat tuovat soiden kuivatusvesiä ja itäpäähän kaivettu toimii laskuojana. Laskuoja on osa Houkansuon ja Koivistonsuon suo-ojia, jotka jatkavat Houkanojana eteenpäin Tampereen Hakametsään yhtyen siellä Vuohenojaan, joka vuorostaan laskee Iidesjärveen. Houkanjärvi sijaitsee erämaassa 600 metriä länteen Tampereen, Lempäälän ja Kangasalan yhteisestä rajapyykistä. Sen eteläpuolella kohoaa kallioinen Houkanvuori. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven luoteispäässä järven ohittaa korkeajännitelinja ja luoteeseen jatkava kävelypolku. Järvi on autio, mutta läheisen metsäutotien pohjoispuolella sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Lahmajärvi
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on neljä saarta, joista Kekosaari on 70 metriä pitkä ja Selkäsaari on 40 metriä pitkä. Järveen laskee 18 ojaa, joista huomattavimmat ovat Luonnonoja, joka on Hirsjärven laskuoja, Särki-Tiirin laskuoja, suuren Luutinsuon kuivatusoja sekä vielä Sammakkolammin, Suolikullin ja Likolammin yhteinen laskuoja. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa, joiden pelloista osa on enää viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lautaportaan ja Välkkilän yhdistävältä tieltä. Havanganjärvi
Järven laskuoja on Tyrkönoja, joka laskee Pohjalammien läpi Vaskiveden Tyrkönlahteen. Havanganjärvi
Järven laskuojassa on sijainnut säännöstelypato 1800-luvulta asti, jolla on säädelty järvessä olevaa vedenmäärä myllyä, höylää ja sahaa varten. Näiden toiminta on loppunut 1970-luvulla myllyn ja 1980-luvulla sahan ja höylän osalta. Padon puurakenteita on uusittu 1990-luvulla. Koska järveä ei enää aktiivisesti säännöstellä, laskee järven etenkin kesäisin varsin alhaalle. Vuonna 2013 saatiin lupa korvata säännöstelypato kahdella kiinteällä pohjapadolla, joka muotonsa perusteella säätelee laskuojan virtaamia. Näin toivotaan keskivedenkorkeuden nousevan pysyvästi. Hanke valmistui vuonna 2015. Mittausten mukaan keskivedenkorkeus onkin noussut 14 senttimetriä ja alimpien korkeudet 53 senttimetriä. Vaavunjärvi
Järven pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä. Hangasjärvi (Ikaalinen)
Järvi on kilometrin pitkä, 750 metriä leveä ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja keskellä sijaitsee kapea salmi, joka jakaa järven kahdeksi järvialtaaksi. Pohjoinen allas on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Eteläinen allas puolestaan 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Salmen yli kulkee kärrypolku, jonka sillalle on rakennettu salmea kaventava penger. Ympäristön metsät ja suot ovat ojitettuja ja monen ojan vedet johdetaan Lauttaojaa myöten järveen. Järven ympäristössä on peltoja, jotka päättyvät vesirajalle. Eteläisen altaan rannat ovat soistuneet paikoin avosuoksi. Eteläiset lahdet Pihkolahti ja Joensuu ovat kosteikkoa. Järven laskuoja lähtee Joensuusta ja kulkee kolme kilometriä koneellisesti kaivetussa ojassa ja yhtyy lopulta Pihkoluomassa Noro-ojaan. Rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja rannalla sijaitsee neljä vapaa-ajan asuntoa ja neljä maatilaa. Järven kiertää pohjoisessa Uurasjärven ja Masonniemen välinen kylätie. Haapajärvi (Virtasalmi)
Haapajärvi (SYKE:n järvinumero 04.253.1.024) on Vuoksen vesistön Haukiveden reittiin kuuluva pienehkö järvi Pieksämäen kaupungin (aiemmin Virtasalmen kunnan) ja Juvan kunnan alueella Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 7,18 km², ja pinnankorkeus 105,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Järvi on varsin matala. Tehtaanjärvi
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpylänkankaalla Huikonjoen rotkolaaksossa, jonka alaosaan on rakennettu pato ja voimalaitos. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee patoaltaan yläosassa. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Korkeakosken taajama-alueen asutusalueita ylettyy rantaan asti. Pohjoisrannassa on Käpylän ja kaakkoisrannassa Romulan asutusta. Yhdystie 14290 ylittää järven padon kohdalla, mutta Tampere–Haapamäki-rautatielle on rakennettu oma pengersilta järven keskivaiheille. Järveen on jätetty noin 10 metriä leveä silta-aukko. Etelärannassa on uimaranta . Ylä-Havanka
Järvi saa pääosan vedestään ympäröiviltä soilta ja metsistä. Luoteispuolella sijaitsevasta Isosta Kortejärvestä saattaa tulla laskuvesiä, mutta Pienestä Kortejärvestä tuskin tulee vettä järveen, sillä niiden korkeuserot ovat huomattavat. Järven laskuoja on Havanganoja, joka lähtee järven itärannasta ja joka laskee 4,8 kilometrin päähän Havanganjärven luoteispäähän. Ojalla on pudotusta tällä matkalla 49,4 metriä. Vesireitti jatkuu seuraavaksi Vaskiveteen. Nerosjärvi
Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie. Elänne
Järven pinta-ala on 310 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi on selkeän muotoinen. Siitä työntyy etelään puoli kilometriä pitkä lahti, jota kutsutaan Uittosalmeksi. Lahdenpohjukka jatkuu Tammikosken patoon päättyvään joenuomaan, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin järvellä. Koillispää on melko leveä järvenosa, joka jää Vuohisaaren taakse. Järven rannat ovat alavaa maata lukuun ottamatta etelärannasta kohoavaa Tammivuorta ja itärantaan viettävää Elämänmäkeä. Elämänmäki kohoaa yli 80 metriä järven vedenpintaa korkeammalle ja sen huomaa helposti järveltä käsin. Ahvenaisjärvi
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kumpumoreenien ympärimänä ja niiden väliin muodostuneella suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle johtavalta tieltä. Kasse laht
Järven pinta-ala on 73 ha (hehtaaria) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 km (neliökilometriä). Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. Hakajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Iijärvi (Kuusamo)
Järven pinta-ala on 2 050 hehtaaria eli 20,5 km². Se on 16,9 kilometriä pitkä ja 5,6 kilometriä leveä, mutta sen sokkeloinen muoto johtuu pääasiassa kahdeksan kilometriä pitkän Joutsenniemestä. Se jakaa järven länsiosan pohjoispuoliseen lahteen, jonka perällä ovat Maaselänlahti ja Puukkolahti, ja eteläpuoliseen lahteen, jonka perällä on vastaavasti Saunalahti ja Oijuslahti. Oijuslahdesta työntyy etelään kapea, josta lasku-uoma johtaa Poussunjärveen. Eteläosassa sijaitsee järven suurin saari Kaaperinsaari, joka on 1,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Muita lahden saaria ovat Korkeasaari ja Kalliosaari. Pitkä niemi haaroittuu kärjessä Kiviniemeksi ja Isoniemeksi ja niiden väliin jää 3,3 kilometrinen Niemiperä, jonka leveys on 300 metriä. Järven itäosan halkaisee Penikkaniemi, jonka pohjoispuolelle jää 5,7 kilometrinen lahti, jossa Siiransalmen taakse jää leveämpi Tiironhauta, ja eteläpuolelle jää sitä lyhyempi Penikkalahti. Kiviniemeä vastapäätä sijaitsee kapea Lihasaari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 105 miljoonaa m³ eli 0,105 km³. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Syvin kohta sijaitsee Rantavaaran edustalla Korkeasaaren kaakkoispuolella. Toinen yhtä syvä syvänne sijaitsee Petäjäsaaren kaakkoispuolella Isoniemen eteläpuolella. Järven rantaviivan pituus on 110 kilometriä. Rannat ovat matalaa metsämaata, joka on paikoin hyvin soistunutta. Kapeasta itärannasta kohoaa 90 metrin korkeuteen jyrkkärinteinen Niskavaara. Myös Tiironhaudan pohjukassa kohoaa muutamia mäkiä, joiden takana nousee 200 metrin korkeuteen Iivaara. Hanhijärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Huhdanalanen
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Ahvenjärvi (Hämeenlinna)
Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 ha ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Ilajanjärvi
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se on 6,5 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Haapajärvi (Iisalmi)
Haapajärvi (SYKE:n järvinumero 04.522.1.001) on Vuoksen vesistön Iisalmen reittiin kuuluva keskikokoinen järvi Iisalmen kaupungin alueella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 25,88 km², ja pinnankorkeus 85,9 metriä merenpinnan yläpuolella. Kuvansi (järvi)
Järven pinta-ala on 1 600 hehtaaria eli 16 km². Se on 15 kilometriä pitkä ja 4,3 kilometriä leveä. Vaikka sillä on pitkiä järvenselkiä, eivät ne järven muodon vuoksi ole leveitä. Siitä voidaan osoittaa viisi järvenaluetta. Järvi lakautuu kahdeksi järvenseläksi, joita yhdistää järven keskiosissa Markkalansaaren ja Ukonniemen välinen 700 metriä leveä kohta. Läntinen järvenselkä on kahdeksan kilometriä pitkä, mutta se kapenee pohjoisessa ja muodostaa Suurisaaren takana Vehvilänlahden. Selän keskivaiheilta työntyy länteen Levälahti, jossa sijaitsee Kuivataipaleen museokanava, ja selän eteläpäässä on vielä niemien ja saarten muodostama sokkeloinen järvenosa. Itäinen järvenselkä on 15 kilometriä pitkä, sillä sen pituutta lisäävät pohjoisessa Tattariniemen takana oleva pitkä lahti, jonka perällä sijaitsee lahdenpohjukka Ryönä, ja etelässä sen pituutta lisää Partaharjunniemen takana kapea mutta 3,5 kilometriä pitkä Herralanlahti. Passunjärvi
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Savijärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Ylä-Havanka
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Havanganjärven valuma-alueeseen (35.416) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,5 metriä mpy. Hevonlinnanjärvi
Soikean muotoisen järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen pituus on 150 metriä ja leveys 100 metriä. Järven rantaviiva on 0,39 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin hiekkaharjun kangasmaastoa. Järven ympäristönä on Hevonlinnanharju, jonka supassa järvi sijaitsee. Järveen ei laske ojia eikä sillä ole laskuojaa. Rannalla on vain yksi rakennus. Hautojärvi
Järven pinta-ala on 102 hehtaaria eli 1,0 neliökilometriä. Se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen järvenselkä on on avoin ja saareton, vaikka siellä täällä on kiviä. Järven pohjoispää kapenee Kangaslahdeksi ja järven koillisrannassa on avoin Sammakkolahti. Eteläpää on pyöreä, mutta kaakkoispäässä sijaitsee Sahinperä, joka on järven syvin kohta ja josta laskuoja saa alkunsa. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 2,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0024 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee Sahinperässä. Uurasjärvi (Virrat)
Järven pinta-ala on 851 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 7,7 kilometriä pitkä ja 5,8 kilometriä leveä. Järvi muodostuu kahdesta järvenosasta, joita erottaa toisistan noin neljä kilometriä pitkä Paloniemen kärkeen päättyvä niemi. Niemessä sijaitsee Niemikylä, josta on pääsy kummallekin järvenosalle. Järven läntistä osaa kutsutaan Uurasseläksi ja sen itäistä osaa tavallisesti vain Uurasjärveksi. Järven vesi jatkaa jatkaa matkaansa Kauhaselän (56 ha) kautta ensin Hauhusselälle ja sitten Tarjanteeseen. Kauhaselkä muistuttaa pikemminkin kapeaa järveä kuin lasku-uomaa, mutta sen myötä vedenpinta kuitenkin alenee noin 60 senttimetriä. Lovonjärvi
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Iso-Pyhäntä
Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 km². Se on 9,9 kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Järvestä voidaan erottaa kolme järvenosaa. Järven kaakkoispäässä oleva 1,5 kilometriä pitkä Hoikanselkä on erotettu omaksi järvenosaksi kantatien 89 tienpenkereellä, jonka takia on myös siirretty Häyrysenjoen suun paikkaa. Penkereen yli 20 metriä leveä aukko toimii Tuomaanjoen ja Hiisijoen Petronjärven kautta kulkevana laskureittinä. Pengertien takana aukeaa Karhuselkä, joka on kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä. Se on Kauhasalmen välityksellä yhteydessä Pieniselkään, jota voi jo pitää pohjoisosan järvenosan eteläpäänä. Karhuselältä työntyvät lounaaseen 900 metriä pitkä Karhulahti ja kaakkoon kilometrin pituinen Ahmolahti. Järven pohjoisosa on avointa järvenselkää, joka on 3,6 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Selältä työntyy lounaaseen 1,7 kilometriä pitkä Molosenlahti. Ironsaaresta etelään järvi kapenee ja siitä haarautuu 700 metriä leveä ja yhtä pitkä Savilahti kohti länttä. Lahdensuuta vartioi Lamposaari. Saaresta etelään työntyy matala Kotilahti. Järven luusua jää Huutoniemen taakse Multisalmesta aukeavan kilometrin pituisen lahden perälle. Siltä alkaa Pyhännänjoen padottu osuus, joka edeltää Pyhännänkoskeen rakennettua voimalaitosta. Viuhanjärvi
Järvi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee peltoaukean notkelmassa siihen laskee vai yksi pelto-oja. Järven laskuoja lähteen järven koillispäästä ja yhtyy jo 100 metrin päästä Vallonojaan, joka laskee Vallonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on täysin autio. Rannat ovat pensaikkoista suomaata. Järvelle pääseen yhdystietä 13941 myöten. Venesjärvi (järvi Kankaanpäässä)
Järven pinta-ala on 312 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,6 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Se on matala järvi ja se sijaitsee varsin kivikkoisessa ympäristössä, minkä vuoksi järvessäkin on paljon kiviä. Järvi on syntynyt etelässä Venesjärven kylän poikki kulkevan harjujakson taakse. Järvi on kaksiosainen ja osia yhdistävät toisiinsa Salmensaarta ympäröivät salmet, jotka jäävät luoteessa Salmennokan ja kaakossa Töllinniemen väliin. Järven koillisosa on 3,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Toinen järvenosa suuri ja se onkin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Se on rikkonainen, sillä siinä on paljon erikokoisia saaria. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jossa on runsaasti näkyvissä maaperän kalliopintaa, mutta harjujakson ympäristössä esiintyy paljon peltomaata. Latvanen (Lappeenranta)
Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto. Vähä Vahantajärvi
Järven pinta-ala on 12,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Iso Haukijärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Hyytiälän eteläpuolella Jouttijoen pohjoispuolella. Se on alueen järvistä suurin ja sillä on kartan mukaan neljä nimetöntä saarta, jotka sijaitsevat järven pääaltaassa. Suurin saarista on halkaisijaltaan 40 metriä pitkä kalliosaari. Saaret ovat autiot, mutta järven pohjoispäässä olevassa 250 metriä pitkässä lahdessa on vapaa-ajan asunto. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaat, josta osa on soistunutta. Ainoa tie järvelle tulee sen pohjoispäähän kantatieltä 66. Heramaanjärvi
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria. Se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja se on erämaajärvi, jonka rannat ovat kallioista havupuumetsää. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven etelärannalle on rakennettu maja, jonka omistaja on Kangasalan reserviupseeriyhdistys. Majaa voi vuokrata. Vähä Haapajärvi
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee alavalla metsäalueella aivan Peränteen länsiuolella ja se on pitkänomainen järvi. Sen hallitsevimmat piirteet ovat pitkä Haapasaari ja pohjoisesta etelään työntyvä kilometrin pitkä ja 400 metriä leveä Montinniemi. Sen itäpuolelle jää suojaan Montinlahti, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lahden yli on rakennettu Montinniemeen ylikulkusilta, jonka silta-aukko on kartan mukaan 40 metriä leveä. Hangasjärvi (Ylöjärvi)
Järvi on 350 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee kangasmaastossa, josta laskee kaksi ojaa. Toinen ojista tuo vettä laajalta ojitetulta Satimusnevalta. Laskuoja lähtee etelärannasta ja kulkee 2,7 kilometriä Hyynilän ja Oinonkulman peltojen läpi laskien lopuksi Koikeroiseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 153 vuorokautta. Rantaviivan pituus kilometri ja rannoille on rakennettu muutama vapaa-ajan asunto. Itärannalla sijaitsee lisäksi Toivolan lava, jossa kesäisin järjestetään tanssit. Hangasjärven alueet ovat pohjavesialueita. Vermasjärvi
Järven pinta-ala on 362 hehtaaria eli 3,6 neliökilometriä. Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Järvellä on kolme järvenosaa. Etelässä sijaitseva järvenosa (Eteläosa? ) on yhteydessä pohjoisosiinsa kapea Kotasalmen kautta, jonka ylittää valtatien 23 pengersilta. Järvenosan pituus on 2,9 kilometriä ja leveys 1,8 kilometriä. Sen pohjoispää päättyy Pöyhölänlahteen ja eteläosa haarautuu Etelälahteen ja Kylmälahteen. Sen länsirannassa on pitkä Kallioniemi, jonka itäpuolelle jää suojaan leveäperäinen nimetön lahti. Järven kaksi muuta järvenosaa ovat Pohjoisselkä ja Viinaselkä. Pohjoisselkä on hyvin matala järvenosa ja sen pohjoisosassa näkyy pohja alle metrin syvyydessä. Matalaa osaa kutsutaan Mäntylänlahdeksi. Pohjoisselän pituus on 3,2 kilometriä ja leveys 1,0 kilometriä. Sen vedet virtaavat Viinaselälle 80 metriä leveää ja alle metrin syvää Pirttisalmea myöten. Viinaselkä on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen järvenselkää jakaa keskeltä pohjoiseen työntyvä Kauraniemi, jonka länsipuolelle jää Vinttastenlahti ja jonka vastapäätä sijaitsee Linnanlahti. Pyhäjärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 800 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,3 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on on avoin järvenselkä, joka on saarista vapaa. Isoselän keskellä sijaitsee Pukkisaari ja Isoselän länsipuolella kulkee kaakosta kohti luodetta 2,5 kilometriä pitkä Hiidenniemen harjujakso, jonka jatke nousee vedestä Pyllyniemenä järven vastarannalla. Harjujakson kummassakin päässä sijaitsee kumpareinen alue, joka on erityisesti pohjoispuolella kivikkoista aluetta. Muualla järven ympäristössä vuorottelevat pitkittäisten mäkien eli drumliinien laet ja laaksot. Isoselän itäpuolella Aakkolankallion niemi kaventaa järveä ja sen itäpuolelle jää 1,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Hiidenniemen länsipuolelle jää suojaan 2,3 kilometriä pitkä Pyhälahti, jonka pohjukka on lähes 600 metriä leveä, mutta jonka lahdensuu alle 50 metriä leveä. Vatajanjärvi
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 70 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven ja Ylinenjärven välisellä peltoalueella, jossa sijaitsevat Vatajankylä ja Luomankylä. Pääaosa siitä vedestä, joka laskee pois Vatajanjokea myöten, tulee Ylinenjärvestä Isonahonjokea myöten. Järveen laskee lounaasta ja lännestä soilta viisi metsäojaa ja yksi pelto-oja. Pohjoisesta ja idästä siihen laskee kaksi lyhyttä pelto-ojaa ja pitkä metsäoja lähisoilta. Yksi ojista laskee Kakkurilammesta, joka on melkein tyhjiin laskettu lampi järven länsipuolelta. Järvellä on yksi saari, joka sijaitsee ruohottuneen pohjoispään kaislikossa. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Rannoille on jätetty suojavyöhykkeet, mutta suurin osa rannoista ovat peltomaan äärellä. Lounaispuolella metsät reunustavat rantoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee valtatieltä 3 lähtevältä yhdystieltä 13327 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Lohjanjärvi
Lohjanjärvi () on Uudenmaan maakunnan suurin järvi. Lohjanjärven pinta-ala on 122 km², josta 31 km² on saaria. Sen korkeus merenpinnasta on 32 metriä. Järvi on suhteellisen syvä ja sen syvin kohta Isollaselällä on lähes 55 metriä syvä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä. Lohjanjärvi laskee Mustionjoen kautta mereen. Lummenne
Järven pinta-ala on 1 796 hehtaaria eli 18 neliökilometriä. Se on 10,7 kilometriä pitkä ja 5,9 kilometriä leveä. Järven suurin määrittävä tekijä on Salonsaari eli Huikkolansaari, joka on viisi kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Se jakaa järven kahdeksi järvialueeksi, joista pienempää itäosaa kutsutaan Jakaranseläksi. Tämä selkä ahtautuu Salonsaaren ohi pohjoisessa Uitinsalmessa ja etelässä Pukkisaarta kiertävissä Juurakko- ja Sorsansalmessa. Selän eteläpäässä järvi jatkuu Nivunniemen ja Sorsaniemen välistä alkavalla lähes kolme kilometriä pitkällä lahdella, josta haarautuu Matosalmen kohdalla itään 1,4 kilometriä pitkä Kuivalahti. Kuivalahdessa sijaitsee järven toinen luusua, josta alkaa itään Päijänteeseen johtava Harmoistenjoki. Vesajärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sillä on kaksi laajempaa allasta, joita yhdistää yli 100 metriä pitkä salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven koillisrannat ovat metsämaata. Järvi on autio, mutta sen itärantoja seuraa polku. Kuivajärvi (Tammelan Heinämaankulma)
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja sen pituus on 1,5 kilometriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta. Eräät näistä ojista ovat järvien laskuojia. Saloistenjärvi laskee itäpäähän, samoin tekee Kyynäräjärvi ja Valkjärvi laskee järven pohjoispäähän. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla lahden pohjukassa, josta saa alkuunsa 3,5 kilometriä pitkä Myllyoja Heinijärveen. Tämä uoma lienee luontainen laskuoja ja sen rinnalle on kaivettu toinen oja eteläisten soiden, Kiimalammin ja Mustalammin kautta. Luvanjärvi
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja ja yhtenäinen järvenselkä, joka ulottuu järven länsipäästä sen itäpäähän. Järven keskellä on kapeikko, jossa järven leveys on 650 metriä. Kapeikon länsipuolesta on käytössä nimi Niskanselkä. Järven länsipäässä näkyy järvelle Myhkyrin vaara, jonka laki kohoaa 65 meriä vedenpinnan yläpuolelle. Etelärannasta 400 metrin päässä sijaitsee Kypäräsaaren kohdalla Kypärävaara, joka kohoaa yli 80 metrin korkeudelle. Iso Haapajärvi (Ylöjärvi)
Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Vuosanganjärvi
Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järven keskiosassa on salmimainen kaventuma, jonka perusteella järvellä on kaksi järvenosaa. Salmi on 1,5 kilometriä pitkä ja kapeammillaan 300 metriä leveä. Siinä on Tulilahti, joka työntyy länteen. Järven lounainen järvenosa on 3,8 kilometriä pitkä ja 3,3 kilometriä leveä. Täällä on järvellä lähes yhtä suuri järvenselkä, josta lounaassa kaventuu etelään Lehminiemen ohitse Niskalahti ja sen haarana Pikkujärvi. Pikkujärvessä sijaitsee Nahkanivassa järven luusua. Koillinen järvenosa on kolmihaarainen. Salmesta tuleva haara muuttuu järvenselällä kahdesi lahtimaiseksi haaraksi. Pohjoinen haara aukeaa 60 metriä kapean Jousisalmen takana Hyötyjärveksi. Kaakkoinen haara kääntyy keskellä koilliseen, jossa sijaitsee Pitkäperän lahti. Tänavjärv
Järven pinta-ala on 138 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Se sijaitsee Vesisoon ja Tänajärve raban välisellä suoalueella. Siihen on kaivettu kaksi ojaa, jotka johtavat lännessä sijaitsevan Veskijärven laskuojiin. Järven valuma-alueen laajuus on 4,7 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja sen rannat ovat suota tai soistuvaa metsää. Läänemaan Suursoon turpeikot antavat rannoille suojärvimäisen ilmeen, vaikka osa rannoista ovatkin hiekkarantoja. Järvellä on hiekkapohja. Vaikka järvi onkin autio, johtaa sinne pohjoisesta Vihterpalusta tie. Vaimaroinen
Järven pinta-ala on 87 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen, vaikka länsipää onkin leveä. Saaria on viisi ja niistä suurin on Isosaari, joka on pyöreänä 300 metriä leveä. Viereistä saarta kutsutaan Pikkusaareksi ja se on muiden saarien tapaan pieni. Järven muodot selittyvät harjumaiseman monipolvisesta maastosta. Järven pokki kulkee Kuolemannummelta alkava harjujakson osa, joka jatkuu kaakkoon Viialan läpi Kintusmäenharjuna. Se on osa Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Sen rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa kangasmaastoa. Kiinteää asutusta on vain etelärannassa ja itäpäässä. Muut rakennukset ovat vapaa-ajan asuntoja. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja ylittää järven länsipään Isosaaren kohdalta. Järvlle kulkee tiet Viialan kylän kautta. Hakojärvi (Padasjoki)
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Lasva järv
Järven pinta-ala on 13 ha (hehtaaria) ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järveen laskee vain muutama oja, mutta rantojen rinteet viettävät järveen kaikista suunnista. Laskuoja lähtee järven luoteispäästä ja juoksee suoraksi kaivettuna suoraan Mõduojaan, joka yhtyy Võhndu jõgeen 1,5 kilometrin päässä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on vain 3,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000545 km (kuutiokilometriä) eli 0,545 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannat ovat entistä peltomaata, jonne on alettu rakentamaan Lasvan taajamaa. Järven eteläpäässä oli aikaisemmin suota, jonka Obinitsan ja Võmmorskin välinen maantie on nykyään katkaissut. Uuranjärvi
Järven pinta-ala on 400 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä. Se on 4,6 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen, mutta siitä työntyy kilometrin verran itään Pesälahti. Järvessä on kartan mukaan kaksi saarta, joista on karttaan on nimetty vain Korkatinsaari. Havisevanjärvi
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Hanka (järvi)
Jokseenkin saarettoman ja pyöreänmuotoisen järven pinta-ala on keskimäärin 4 190 km² (vaihteluväli 4 000 – 4 400 km²); järvi on siis saman kokoinen kuin Saimaa. Pinta-alasta 3 030 km² on Venäjän, 1 160 km² Kiinan puolella. Järvi on 90 kilometriä pitkä ja enimmillään 67 kilometriä leveä. Itse asiassa Hanka käsittää kaksi eri järveä, joita erottaa 10 m:n korkuinen hiekkavalli. Rannat ovat hetteikköä paitsi järven luoteisosassa. Pasmajärvi (järvi Kolarissa)
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselän aukeutta rajoittavat pitkät länsirannan Tirronniemi ja itärannan Honkaniemi. Honkaniemen kainaloihin jäävät Housulahti ja Leveälahti. Luoteisrannassa on pieni Isolahti ja järven kaakkoispäässä sijaitsee Alaisenpäänlahti. Järvelle näkyviä korkeita mäkiä on pohjoisessa sijaitseva Vuorkavaara, jonka kohoaa 65 metriä vedenpintaa korkeammalle, ja Hunnuvaara, jonka järvenpuoleinen sivu nousee sitäkin korkeammalle. Tirronniemen eteläpuolella oleva Petäjäniemi on harjujakson pää, joka alkaa pohjoisempana Pasmajoen mutkasta. Harjujakson sivulla sijaitsee Palokoskenrova. Sarvananjärvi
Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Hiekantakanen
Järven pinta-ala on 8,1 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.. Vähä Saarijärvi (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on muodostunut Häilyvuoren juuren länsipuolelle. Vuori kohoaa yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukkuottamatta Häilyvuoren rinteitä. Järven rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä. Havanganjärvi
Järven vedenväri on ruskeaa ja sen vesi on runsashumuksista. Humusta joutuu veteen lähinnä tulo-ojien tuomana. Veden happamuustaso on laskenut hieman johtuen veden puskurikyvyn lievästä heikkenemisestä. Kesällä 2016 veden happamuustaso laski alusvedessä arvon pH 6,0 alle. Päällysvedessä pH-arvot olivat lähempänä normaalia, sillä vedenpinnan tuntumassa levien yhteyttäminen nosti pH-arvoja. Veden ravinnekuormitus on viime vuosien aikana lievästi kohonnut. Tämä ilmenee levien määrän selvänä lisääntymisenä. Kokonaisfosforipitoisuus on lievästi kohonnut ja kokonaistyppipitoisuus on pysynyt luontaisen humusjärven tasolla. Veden happitilannetta voidaan pitää tyydyttävänä. Päällysvedessä happitilanne on hyvä, sillä yleensä järven happipitoisuudet ovat myös olleet hyviä. Sekä kesällä että jään alla talvella hapen kylläisyysaste kuitenkin laskee 70–75 prosenttiin. Alusvedessä happipitoisuus putoaa vielä tästäkin selvästi. Kesällä alusveden kylläisyysaste on keskimäärin 46 % ja talvella 22 %. Alusveden tilanne laskee happitalouden tasoa hyvästä tyydyttävään. Havanganjärvi soveltuu edellä luetelluista syistä tyydyttävästi virkistyskäyttöön. Saarijärvi (Ruovesi, Hyyrylä)
Järven pinta-ala on 15,3 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Kuivajärven jatkeena lovassa metsäalueen painaumassa. Järvi on pitkän ja kapean muotoinen ja vaikutelmaa lisää sen keskellä sijaitseva järven suuri saari. Saari on yli 200 metriä pitkä ja 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Saari on autio ja samoin on saaren kaakkoispuolella sijaitseva luoto . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 66 haarautuvalta tieltä. Hankajärvi (Tampere)
Järven pinta-ala on 105 hehtaaria eli 1,05 neliökilometriä. Se on 2,1 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Metsäjärven muoto on melko selkeä, mutta siitä työntyy länteen yli 800 metriä pitkä lahti, joka on kahdesta kohtaa alle 20 metriä leveä. Lahtea kutsutaan Myllyvuolteeksi. Iso-Ahvenainen (Kangasala)
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomäkien painaumassa Ahvenaiskorkeen mäen pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie Majaalahdelta. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Kangasalan ja Pälkäneen raja käy kääntymässä 150 metrin päässä kaakossa. Hervantajärvi
Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä ja se on paria poikkeusta lukuun ottamatta moreenimaata tai kalliota. Erityisen korkeita ja kallioisia mäkiä ovat Myllymäki lännessä, Vuorenmäki etelässä ja mäet Viitastenperä molemmilla rannoilla. Aivan rantaan on rakennettu noin 80 kiinteistöä tai vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Hervannan ja järven välistä kulkevalta seututieltä 309. Etelärannalla sijaitsee maatila, jossa on vielä peltoja. Pohjoisrannassa Karjusaaren takana on uimaranta ja saaren eteläpuolella on vuokrattava Majarannan maja. Tampereen ja Lempäälän välinen raja kulkee järven yli niin, että Lempäälälle jää Pukinsaaren kohdalta vain murto-osa järven pinta-alasta. Saaressa on mahdollisesti rajapyykki ja toinen pyykki sijaitsee Viitastenperän lahdenpohjukassa, missä Kangasalan raja kohtaa kaksi muuta rajaa. Hasiajärvi
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Hyvikkälänjärvi
Järven pinta-ala on 15,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Hähkäjärvi
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha. Väkevänjärvi
Järven pinta-ala on 452 hehtaaria eli 4,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä leveä järvenselkä, joka katkeaa Väkevänsaareen. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jota reunustaa vain muutama mäki. Näitä ovat länsirannassa Ottopojanmäki, Hujakanniemessä sijaitseva Hietamäki ja Pirunpesän mäki. Lisäksi voidaan mainita järven eteläosassa sijaitseva Salmenkangas, jonka kiertää lasku-uoma Nurmelansalmi ja siitä jatkava Urpalanjoki. Järven keskiosia hallitsee Väkevänsaari, jonka taakse jää Oilahdensalmi. Salmen kummallakin puolella on omat laajemmat järvenosat ja sen eteläpuolella aukeaa järvenselkä. Järvenselän länsiosaan on muodostunut Räisynniemen erottama järven lahdelma, jonka pohjukka on lähes kaksi kilometriä pitkä Hujakansalmi. Hujakansalmeen laskevat Kuistinsalmen kautta Suurijärven vedet. Myös eteläosassa sijaitseva Iskunlahti, Ryönänlahti ja Salajärvi ovat maininnan arvoisia. Salajärveä käsitellään viranomaistiedoissa omana järvenään. Suonalanen
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee samassa maaston painaumassa Kuusijärven ja Lahdenperänjärven kanssa ja matkaa valtatielle 9 on vain 150 metriä. Itärantaan laskee Syrjävuoren rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie vanhalta Jyväskylään vievältä tieltä. Siikanen (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 19,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Kuuhankavesi
Kuuhankavesi on järvi Keski-Suomessa, Hankasalmella. Järven pinta-ala on 18,37 km ja likimääräinen vedenpinnan korkeustaso (N60) +98,8 metriä. Järveä säännöstellään Venekosken voimalaitoksella, minkä myötä kevättulva on harvoin korkea tai jää jopa kokonaan tulematta. Holmajärvi
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen halkaisija on 150 metriä. Siihen laskee kolme tulo-ojaa läheisltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkuunsa 1,6 metriä pitkä laskuoja Sävijokeen. Ylä-Havanka
Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on painoin soistuvaa rantametsikköä. Rannat ovat alavaa maastoa. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu 14 taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Pohjoisrannan taloudet muodostavat Kantoperän kulmakunnan. Rannoille on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3352 ja Havangan kylälle johtavalta tieltä. Pohjoisrannassa sijaitsee Kantoperän rukoushuone. Hyyrynjärvi
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Säynäväjärvi
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Veskijärv
Järven pinta-ala on 184 ha (hehtaaria) ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Siinä on vain yksi pieni luotomainen saari, joka sijaitsee pitkälle työntyvän harjumaisen niemen kärjessä. Siihen laskee toistakymmentä suo- tai metsäojaa. Yksi ojista tuo Tänavjärven vesiä ja yksi on suoraksi kaivettu Veskijõgi, joka laskee järven kaakkoisrantaan. Se on Hindaste järven laskuoja ja samalla se on Veskijärven läpivirtausjoki. Veskijõgi jatkaa Veskijärvestä kohti pohjoista, jossa se laskee Suomenlahteen Keibun lahdessa.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 km (kuutiokilometriä) eli 3,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja rannat ovat metsää tai suota. Järvi yhtää entistä maatilaa lukuun ottamatta autio ja sitä kiertää kaumpana maantie. Haukiveden–Kallaveden alue
Haukiveden–Kallaveden alue (vesistöaluetunnus 04.2) on Vuoksen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 9 547,36 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 27,67 %. Vesistön alueen alarajana on Savonlinna, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 50 575,73 neliökilometriä ja järvisyys 17,46 %. Iso Vehkajärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä. Orava järv
Järvi asettuu itä-länsisuuntaisena Oravan taajaman luoteispuolelle. Järven pinta-ala on 12 ha (hehtaaria) ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvestä laskee lyhyt oja Soldan järveen, jotka laskevat yhdessä Mustjärven kanssa Kamnitsan ojaa myöten pohjoiseen päin. Kamnistan kylän jälkeen se yhtyy Rebasmäe ojaan, joka jatkaa Mädajõgena yhtyen Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,3 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 12,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven itäpuoliskon keskellä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000436 km (kuutiokilometriä) eli 0,436 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa peltoa ja niittyä, mutta muuten ne ovat metsää. Järvessä on mutapohja, mutta pohjois- ja etelärannoilla on heikkapohja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa sekä muita taajaman rakennuksia. Kavadi järv
Järven pinta-ala on 29 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Sitä ympäröi korkeita mäkiä, joista korkein Andsumägi kohoaa 35 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Järvellä on lounaaseen työntyvä 600 metriä pitkä lahti jää Järvsaaren niemen taakse ja muutenkin järvi on saarista sokkeloinen. Saaria on neljä ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Suurin saari on Vabrigusaar, jolle on tieyhteys. Sen länsipulella on Hõdsosaar, Väike Hõdsosaar ja Lehesaar. Kolme jälkimmäistä ovat soistuneita ja matalia saaria. Vabrigusaarella on kaksi rakennusta. Haapajärvi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 393 hehtaaria ja se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi pitempää niemeä, Piiliönniemi ja Kirkkosaari, sekä järvenselällä oleva Isosaari, jotka tekevät järvestä monimuotoisen. Saaria on 10, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 7 ovat yli aarin ja yksi alle aarin kokoinen. Saarten yhteispinta-ala on 16 ha. Isosaari on lähes 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Muita saaria ovat Taimisaari, Koivusaari, Haapasaari ja Pirttisaari. Majajärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Kaukasenjärvi
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Hervanta
Hervannan rakennettu pinta-ala on 13,8 neliökilometriä, ja se kasvaa edelleen, sillä uusia asuintaloja rakennetaan jatkuvasti. Lisäksi aiemmin kaavoittamattomille alueille, esimerkiksi Hervantajärven rantaan on suunnitteilla uusi asuinalue, jota hankkeen osallisryhmän enemmistö vastustaa. Osallisryhmään kuuluvat muun muassa Hervanta-seura, Tampereen Hervantalaiset ry ja Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys. Viime aikoina Hervannan kaupunkikuvaa on alettu myös tiivistää kaventamalla katuja ja poistamalla pienempiä puistikkoja. Hurmajärvi
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 900 metriä. Havanganjärvi
Havanganjärvi on Pirkanmaalla Virroilla Vaskivedellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Haimalainen
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja sen halkaisiaja on 150 metriä. Järveen laskee suo-ojia ja sen luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 2,2 kilometriä pitkä laskuoja, joka yhtyy Pukaranjokeen kolme kilometriä ennen Hahmajärveä ja 500 metriä Kyröjoen liittymiskohdan alapuolella. Sarapiku järv
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä. Havanganjärvi
Kasvillisuusselvityksen mukaan pääosa kasvistosta on tyypiltään runsasrainteisen järven lajeja ja ravinnepitoisuudesta riippumattomia lajeja. Järviruoko, järvikorte, siimapalpakko, uistinvita, ulpukka ja isolumme. Uimarannan läheltä on löydetty vaalealahnanruohoa ja Huvisaaren eteläpäässä kasvaa järvikaislaa ja kahdella paikalla leveäosmankäämiä. Niskajärvi (Kouvola)
Järven pinta-ala on 1 200 hehtaaria eli 12 neliökilometriä. Järvi on 8,2 kilometriä pitkä ja 4,0 kilometriä leveä, mutta sen muoto on kovin rikkonainen. Järven eteläosa muodostaa pienen järvenselän, josta haarautuu lounaaseen, luoteeseen ja pohjoiseen lahdet. Lännessä Muitiansaaren ja Hyömänsaaren taakse jää pieni järvenosa, josta työntyy lounaaseen Johdasjärven suuntaan lyhyt lahti. Häkälänsalmi yhdistää järvenselkään luoteessa sijaitsevan laajan Häkälänlahden ja pohjoisempana sijaitsevan kapean Raudanlahden. Pohjoisessa Lehtisaari on pohjoisosassa sijaitsevan järvenselän erotusmerkki. Sen luoteisosasta työntyy kaakkoon Terniemi, joka jakaa pohjoisselän pohjoispään kahdeksi lahdeksi, jotka ovat lyhyempi Järvisenlahti ja pitempi Raikoonlahti. Houkonjärvi
Järven pinta-ala on 8,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven rannat ovat umpeenkasvamisen vuoksi soistuneita. Järveen laskee pari pelto-ojaa ja metsäoja. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 1,1 kilometriä pitkä Houkonjärvenoja. Järvellä on on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin avosuota. Rannat ovat rakentamattomia. Rehakka (järvi)
Järvi sijaitsee Haapajärven vieressä. Sen pinta-ala on 162 ha ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvi on pyöreäpiirteinen lukuun ottamatta luoteispäässä olevaa 500 metriä pitkää Saaripellonniemeä eli Irjalanniemeä . Sen sivuilla sijaitsevat Irjalanlahti ja Nuoranlahti. Järvenselällä sijaitsee nimetön luotomainen saari, jonka pinta-ala on 30 aaria. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 11,3 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselällä keskellä järveä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 5,7 miljoonaa m³. Sen rantaviivan pituus on 7,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja puoliksi peltoa. Monen metsäisen rannan takana on kuitenkin peltomaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2873 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä. Vähä Kangasjärvi
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Haukkajärvi (Ruovesi)
Järvellä on kartan mukaan 19 saarta. Suurin saarista on Isosaari, joka on 900 metriä pitkä ja 530 metriä leveä. Saaren pinta-ala on kartasta mitattuna 26 hehtaaria. Sen itäpuolella sijaitsevat myös pienemmät nimetyt saaret Kettusaari, Kulosaari ja Soidinsaari, ja järven eteläosassa sijaitseva Koppisaari. Halimasjärvi
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 950 metriä. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Sen pinta-ala on ja kansallispuisto on perustettu vuonna 1982. Puisto muodostuu hajallaan olevista suoalueista, joista suurin on 1 630 hehtaarin kokoinen Kauhaneva. Toinen suuri alue sijoittuu Pohjankankaan harjujaksolle. Kansallispuistoon saatiin maisemallisesti merkittävä lisä, kun Katikankanjoni liitettiin osaksi kansallispuistoa 2010-luvulla. Kansallispuisto soveltuu päiväretkikohteeksi, ja sitä hoitaa Metsähallitus. Ahilammi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 44 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Itärannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ohittaa siellä rautatie. Pohjoisrantaan Hiidenjoen itäpuolelle on rakennettu pienvenesatama laitureineen, yleinen uimaranta ja Turengin taajama ulottuu siellä lähes järven rantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin yläjuoksulla Kernaalanjärvellä ja alajuoksulla olevalla Vanajavedellä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 922 tuhatta m³. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee itärannan tuntumassa, missä kolkee joen eroosiossa syntynyt uoman kohta, joka on viitoin merkitty veneväyläksi. Toinen lähes nelimetrinen syvänne sijaitsee järven keskivaiheella. Latvajärvi (Hämeenlinna, Evo)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Vaskuunjärvi
Järven pinta-ala on 150 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 5,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven todellinen leveys on kuitenkin pienempi, sillä järvi on muodoltaan kaareva. Levein kohta löytyy Selkäsaarien kohdalta, missä se on 600 metriä leveä. Järvi on muualla paljon kapeampi ja Särkänsaaren eteläpuolella järvi kapenee 70 metriä leveäksi salmeksi, missä järvi on selvästi leveämpi salmen molemmilla puolilla. Järvi on myös katkaistu lakkautetun Haapamäki–Pori-radan rautatiepenkereellä 800 metriä järven eteläpäästä. Tätä järvenosaa kutsutaan Kivilahdeksi. Järven pohjoispäätä kutsutaan Louonlahdeksi ja järven keskikohdalla Tarhavuoren molemmilla puolilla on lahdet, joista toinen on Pitkälahti. Lairo
Järven pinta-ala on 55 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi osaa, joista pohjoisin osa on 850 metriä pitkä Kavalanlahti, jonka lahdensuu on alle 100 metriä leveä. Kavalanlahti on vesikasvillisuuden täyttämä, ja siihen laskee Ootanjoki. Järven etelärannasta työntyy esille Kaurisniemi, jonka oiealle puolelle 700 metriä pitkä Välijoki laskee Torhon vesiä. Välijoki on yksi Kaartjoen osuus. Järven lounaispäässä sijaitsee vielä vesikasvillisuuden täyttämä lahti. Järvessä on kolme saarta rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata, mutta järven eteläpuoli on metsää. Siellä kohoavat Kukonhuhdankalliot, joista Laironkallio nousee rannan tuntumassa yli 30 metrin korkeuteen. Järven lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871. Hämeenlinnan raja kulkee Kavalanlahden poikki ja jatkaa Kaartjoella alajuoksulle päin. Hämeenlinnaan kuuluu järven pohjoinen osa.