Mistä Ruotsi on saanut nimensä?
Ruotsit
Ruotsi-sanan arvellaan olevan peräisin muinaisruotsin soutamista tarkoittavasta sanasta, jonka vastine nykyruotsissa on "ro". Ruotsin paikannimi "Roslagen" on samaa juurta ja on alun perin tarkoittanut soutukuntaa. Suomeen ja sen lähisukukieliin sanan arvellaan levinneen niihin aikoihin, kun ruotsalaiset rusit purjehtivat Suomen etelärannikoa pitkin kohti Laatokkaa ja Luoteis-Venäjän keskuksia, kuten Novgorodia.. Roslagen
Historiallisesti nimeä käytettiin Ruotsissa koko Itämeren rannikosta kuin myös Mälarenin rannoista. Nimi juontuu erään teorian mukaan sanasta "Roden," jolla tarkoitettiin eräänlaista rannikon ruotulaitosta. Tämä merkitsi sitä, että jokainen tällainen "skeppslag" eli laivakunta oli velvollinen asettamaan tietyn määrän aluksia rannikon puolustamiseen vihollisen uhatessa mereltä. Nimessä Roslagen on siis yhdistetty sanat "Roden" ja "skeppslag". Monet historiantutkijat ovat kuitenkin sitä mieltä että nimi Roslagen juontuu suomen- ja viron kielen Ruotsia tarkoittavista sanoista, tosin on myös väitetty suomen ja viron Ruotsia tarkoittaneiden sanojen juontuneen roslagen-sanasta. Myös muita selityksiä nimen synnylle on esitetty, mutta asiaan ei ole saatu varmuutta. Ruotsi
Nimi Ruotsi syntyi Roslagenin alueen perusteella.
Lövö
Ruotsissa Ruotsin sotahistoria
Ruotsin keskiaikaisiin sotasankareihin voidaan lukea muun muassa Birger-jaarli, joka lopetti sisällissotien kauden ja liitti Suomen pysyvästi Ruotsin valtakunnan osaksi 1200-luvun puolivälissä. Ruotsin marski Torgils Knuutinpoika valloitti Karjalan ja perusti Viipurin linnan vuonna 1293. Kalmarin unionin aikana, 1430-luvulla, kansallissankariksi korotettu Engelbrekt Engelbrektinpoika johti tanskalaisten voutien vastaista kapinaa. Vuonna 1471 valtionhoitaja Sten Sture vanhempi voitti tanskalaiset ja ruotsalaiset unionin kannattajat Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. 1490-luvulla Knut Posse johti Viipurin menestyksekästä puolustusta venäläisten hyökkäystä vastaan. Ruotsin historia
Turun rauhassa v. 1743 Venäjä solmi rauhan Ruotsin kanssa ja luovutti melkein koko Suomen takaisin Ruotsille, kun keisarinna Elisabetin sukulainen Adolf Fredrik oli tunnustettu Ruotsin kruununperilliseksi. Hän toimikin sittemmin Ruotsin kuninkaana vuosina 1751–1771. Uusi itäraja oli nyt Kymijoella. Huono-onnisen hattujen sodan jälkeen vuonna 1745 perustettiin uusi tapulikaupunki, Loviisa, korvaamaan Haminaa, joka jäi Venäjän puolelle rajaa. Ruotsin taide
Ruotsin taide on Ruotsin ja ruotsalaisten taiteilijoiden taidetta. Ruotsin taiteeseen ovat vaikuttaneet eri aikoina monet Länsi-Euroopan maat, kuten Saksa ja Ranska sekä muut Pohjoismaat. Kansankoti
Kansankoti () on pohjoismaista hyvinvointivaltiota kuvaava ilmaisu, jonka käyttö aloitettiin Ruotsissa 1900-luvun alussa. Poliittisena käsitteenä termi oli alun perin konservatiivien käyttämä. Nimitys tuli vasemmiston käyttöön pitkäaikaisen pääministerin Per Albin Hanssonin ja hänen johtamansa Sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen toimesta 1920-luvulla. Käsite on sittemmin ollut monen pohjoismaisen sosiaalidemokraattisen pääministerin käytössä. Ruotsi
Ruotsin musiikkimaailmasta tunnetaan monet kevyen musiikin tähdet ja yhtyeet, muun muassa Abba, Roxette ja The Cardigans. Klassisen musiikin piiristä tunnettuja ovat Jenny Lind ja Jussi Björling. Uudemman polven klassisia laulajia ovat olleet Birgit Nilsson, Anne-Sofie von Otter ja Nikolai Gedda. Säveltäjistä tunnetuimpia ovat muun muassa Wilhelm Stenhammar, Hugo Alfvén ja Kurt Atterberg sekä nykysäveltäjistä Anders Hillborg. Myös heavy metal -yhtye Sabaton on Ruotsista. Sten (nimi)
Sten tai Steen on pohjoismainen miehen etunimi. Nimi johtuu ruotsin kielen "kiveä" tarkoittavasta sanasta "sten" ja viittaa toden­näköisesti lapselle toivottuihin ominaisuuksiin kuten lujuuteen, kestävyyteen ja horju­matto­muuteen. Ruotsissa nimi on ollut käytössä jo keski­ajalla. Ruotsi
Ruotsissa puhutaan pääasiassa ruotsia, joka on lainsäädännössä vuonna 2009 määritelty sekä maan pääkieleksi että viralliseksi kieleksi. Ruotsin kielellä on paljon toisistaan eroavia murteita. Yleiskielen oikeinkirjoitukseen on vaikuttanut Vadstenan luostarista 1400-luvulta alkanut perinne. Tarve puhutun kielen yhtenäistämiseen tuli kansakoulun leviämisen myötä, ja silloin suosittiin Tukholman lähiympäristön kieltä. Ruotsi
Perinteisesti Ruotsi jaetaan myös kolmeen pääalueeseen ("landsdel", aikaisemmin "hufvuddel"), jotka ovat Sveanmaa, Götanmaa ja Norlanti. Ruotsissa on myös 25 maakuntaa ("landskap"). Maakunnilla ja pääalueilla ei nykyään ole minkäänlaista asemaa Ruotsin hallinnossa. Ruotsin historia
Ruotsin oloista "rautakaudelta" (noin 500 eaa. – 1050 jaa.) on vain vähän kirjallisia tietoja. Roomalainen Tacitus on ensimmäinen, joka mainitsee Ruotsin alueen asukkaita ("suiones" eli svealaiset). Arkeologinen löytömateriaali sitä vastoin on runsas. Ruotsin sotahistoria
Kuuluisia ruotsalaisia sotureita löytyy suuri määrä historiasta. Eurooppalaiseksi valtioksi Ruotsi on saanut nauttia poikkeuksellisen pitkään kestäneestä rauhasta, sillä maan armeija on ollut taistelussa viimeksi vuonna 1814. Ruotsin historia oli kuitenkin tätä ennen sotaisa, ja myöhemminkin ruotsalaisia vapaaehtoisia on taistellut muiden maiden sodissa. Ruotsi
Ruotsi on perustuslaillinen, parlamentaarinen monarkia. Ruotsin vuonna 1975 voimaan tulleen nykyisen valtiosäännön mukaan kuningas ei enää käytä edes muodollista toimeenpanovaltaa. Kuningas hoitaa valtionpäämiehelle kuuluvia edustustehtäviä sekä toimii ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana, mutta yleisesti ottaen kuninkuus on nykyään hyvin symbolista ja ylin poliittinen valta on pääministerillä. Silti kuninkaalla on laaja vaikutusvalta ja useimmat ruotsalaiset haluavat säilyttää monarkian. Nykyinen kuningas on Kaarle XVI Kustaa ja pääministeri Stefan Löfven. Ruotsalainen keittiö
Ruotsin kielen aamupalaa vastaavaa sanaa ’frukost’ on käytetty viikinkiajoista lähtien, vaikkakin aamupalaa tuolloin kutsuttiin nimellä frokoster. Frokoster on lainasana alasaksan kielen sanasta vrokost ja tarkoittaa ’aikaista ateriaa’. Tällä nimellä ei kuitenkaan kutsuttu aikaisin aamulla syötävää ruokaa vaan ateriaa, joka syötiin ensimmäisten työtuntien jälkeen eli lounasaikaan. Kun työajat muuttuivat, myös aamupala siirtyi siihen ajankohtaan, jolloin se nykyäänkin syödään. Kuitenkin 1800-luvun loppuun asti lounasta kutsuttiin nimellä ’frukost’. Voileivät ja joskus myös näkkileipä kuuluvat ruotsalaiseen aamupalaan. Leipä voi olla limppua, vaaleaa leipää, ranskanleipää, paahtoleipää tai täysjyväleipää. Leivän päälle pannaan yleensä juustoa, makkaraa, meetvurstia ja kinkkua, maksamakkaraa, kaviaaria, heravoita, tomaattia ja kurkkua. Voileivän kanssa juodaan yleensä kahvia tai teetä. Perinteisesti aamupalan yhteydessä syödään myös viiliä, joka tarjoillaan joko sellaisenaan lautasella tai aamupalamurojen, myslin, hedelmien, sokerin ja hillon kanssa. Aamupalalla tavallisesti syödään myös kaurapuuroa tai mannapuuroa maidon, hillon, omenasoseen tai kanelin kera. Maito, mehu, tee ja kahvi ovat tavallisia aamupalajuomia. Suomen jälkeen ruotsalaiset juovat eniten kahvia maailmassa. Suomen historia
Vuoteen 1648 mennessä Ruotsi nousi suurvallaksi 1600-luvun alkupuolella käytyjen pitkällisten sotien seurauksena. Kustaa II Aadolfin hallituskaudella valtakunnan hallintoa ja sotalaitosta uudistettiin. Suomi jaettiin hallinnollisesti lääneihin ja Turkuun perustettiin Kuninkaallinen hovioikeus sekä Suomen ensimmäinen yliopisto Turun Akatemia. Suurvalta-aika kuitenkin kulutti pahoin Ruotsin ja Suomen voimavaroja. Ruotsi menetti suurvalta-asemansa Venäjälle suuressa Pohjan sodassa. Venäläiset miehittivät myös Suomea, Pohjanmaan aluetta lukuun ottamatta vuosina 1714–1721 ja ajanjaksoa kutsutaan Suomen historiassa isoksi vihaksi. Ruotsin valtiopäivät
Ruotsin valtiopäivät eli Ruotsin eduskunta () on Ruotsin lakeja säätävä elin. Se kokoontuu vaaleilla valittuna ryhmän puhemiehen johtamana. Ruotsiin tuli vuonna 1909 pitkän julkisen keskustelun jälkeen osittainen äänioikeus toiseen kamariin, ja yleinen ja yhtäläinen äänioikeus lopulta 1921. Ruotsin kieli
Ruotsissa on kaksi kieliopillista sukua, neutri () ja epäneutri ( « latinan uter ’kumpi tahansa (kahdesta)’). Epäneutri syntyi maskuliinin ja feminiinin yhdistyessä. Tätä kuvastaa se, että ruotsin neutriin kuuluu paljon vähemmän sanoja kuin toiseen sukuun. Ruotsin neutria kutsutaan joskus myös ett-suvuksi (sen epämääräinen artikkeli on "ett") ja epäneutria yhdistyneeksi suvuksi, yleiseksi suvuksi tai en-suvuksi (sen epämääräinen artikkeli on "en"). Substantiivin määräisyys ilmaistaan taivutuspäätteillä (yksikössä -n, -en ja -t, -et; monikossa -na, -en), minkä lisäksi määritteenä olevan adjektiivin edellä käytetään erillistä artikkelia ("den", "det", monikossa "de": "det stora huset"). Hulda
Toisen teorian mukaan Hulda on Hildan rinnakkaismuoto ja juontuu siten muinaisskandinaavin taistelua tarkoittavasta sanasta "hildr". Saksassa ja Skandinaviassa "huld" tarkoittaa lempeyttä, suopeutta ja uskollisuutta. Ruotsin historia
Katolisen kirkon yhdessä ruotsalaisten kanssa 1200-luvun lopulla tekemien niin sanottujen toisen ja kolmannen ristiretken seuruksena hämäläiset ja karjalaiset kokivat tappion ja heidän alueensa ajautuivat hiljalleen Ruotsin vallan alle. Ruotsi menetti Suomen Suomen sodassa vuonna 1809. Vuosina 1814–1905 Ruotsi oli unionissa Norjan kanssa. Uusi Ruotsi
Uusi Ruotsi () oli vuonna 1638 perustettu Ruotsin siirtomaa Pohjois-Amerikan itärannikolla Delawarejoen ja Delawarenlahden molemmin puolin. Siihen kuuluneet alueet ovat nyt Yhdysvaltain Pennsylvanian, Delawaren ja New Jerseyn osavaltioiden alueella. Siirtokunnassa eli ruotsalaisten lisäksi myös suomalaisia. Siirtokunnan keskuspaikkana oli Fort Kristina, joka sai nimensä Ruotsin kuningatar Kristiinalta. Ruotsin kansallispäivä
Ruotsin kansallispäivää () vietetään Ruotsissa 6. kesäkuuta, Kustaa Vaasan kruunajaisten (1523) vuosipäivänä. Sitä on vietetty myös Ruotsin 6. kesäkuuta 1809 saaman uuden perustuslain ja hallitusmuodon kunniaksi. Suomenruotsi
Ruotsissa puhuttu ruotsi vaikuttaa jatkuvasti suomenruotsiin erityisesti Pohjanmaan kautta, koska Pohjanmaalla on perinteisesti ollut tapana katsoa Ruotsin televisiota. Myös ruotsalainen kulttuurituotanto, kuten iskelmä, rock-musiikki (Magnus Uggla, Ulf Lundell ym.) ja populaarikirjallisuus (Henning Mankell, Jan Guillou ym.) on suosittua ja helposti saatavaa ruotsinkielisessä Suomessa, joka tunnetaan nimellä "Svenskfinland". Toisaalta myös suomenruotsi on täkäläisen kulttuurituotannon kautta onnistunut vaikuttamaan Ruotsin puhekieleen – erityisesti "Muumi"-kirjojen mukana levinnyt, tyypillisesti suomenruotsalaisena pidetty sana "rådd" ’sotku’ on suosittu esimerkki. Ruotsin kulttuuri
Erityisen ruotsalaisiin musiikki-ilmiöihin kuuluvat muun muassa huuliharpun käyttö sekä musiikkigenre dansband. Huuliharppua on ehdotettu jopa Ruotsin kansallissoittimeksi. Ruotsin musiikkikulttuurille omaperäistä on myös sen kansanläheisyys. Kunnallisten musiikkikoulujen ansiosta moni on oppinut soittamaan ja laulamaan, ja kuorolaulanta on Ruotsissa erittäin suosittua. Ruotsit
Itämerensuomalaisista kielistä sana omaksuttiin muihinkin kieliin. Kun ruotsalaisten asutukset Venäjällä venäläistyivät, "ruotsia" vastaavaa itämerensuomalaista lainasanaa alettiin käyttää venäläisistä muun muassa saamessa, komissa ja udmurtissa. Samaa juurta on myös venäjän kielen sana "ruś". Sana lainautui venäjästä takaisin ruotsiin, jonka "ryss"-sanasta on peräisin suomen venäläistä tarkoittava sana "ryssä". Ruotsin historia
1380-luvulla Norjan ja Tanskan kuningatar Margareeta käytti hyväkseen Albrekt-kuninkaan ja Ruotsin ylimystön välistä eripuraa. Hän onnistuikin liittämään Ruotsin valtakuntaansa. Valtakuntien yhdistyminen personaaliunioniksi vahvistettiin Kalmarin kaupungissa pidetyssä kokouksessa. Tästä alkoi Kalmarin unionin aika eli niin sanottu unioniaika. Margereetan kuoltua vuonna 1412 unionin kruunut peri Eerik Pommerilainen. Ruotsi
Ruotsin kansallisrunoilijaksi on joskus kutsuttu Carl Michael Bellmania tai Dan Anderssonia. Evert Taube jatkoi perinnettä lauluntekijänä. Ruotsin taidemaailmassa Anders Zorn tunnetaan maalaismaisemista ja alastonkuvista ja Carl Larsson koti-aiheisista idyllisistä maalauksistaan. Ruotsin kirjallisuus
Ruotsalainen romantiikka lähti liikkeelle "Auroraförbundet"-kirjallisuusseurasta. Liikkeellepanijoihin kuului P. D. A. Atterbom, johon vaikutti vahvasti Friedrich von Schellingin filosofia. Omana aikanaan vähemmän tunnettuja mutta myöhemmin arvostettuja henkilöitä ovat Stagnelius ja Clas Livijn. Gööttiläinen liitto edusti kansallisromanttisempaa suuntausta, jonka tunnetuimmat edustajat ovat Esaias Tegnér ja Erik Gustaf Geijer. Ruotsin romantiikan keskeisen kirjallisen tuotannon on tehnyt Carl Jonas Love Almqvist. Muun muassa Almqvistin romaani "Det går an" (suom. Käy laatuun) ja muut proosatekstit ovat olleet uraauurtavia kirjalliselle realismille. Suomessa taas vaikutti Johan Ludvig Runeberg. Ruotsi
Ruotsin ilmastoon vaikuttavat sen pohjoinen sijainti ja Skandien antama suoja Atlantin lämpimiltä, kosteilta tuulilta. Suuressa osassa maata ilmasto on melko mantereinen, kesät ovat lämpimiä ja talvet kylmiä. Poikkeus on Göteborgin seudun länsirannikko, missä meri pysyy useimmiten sulana ja pitää talvet leutoina. Köppenin ilmastoluokituksen mukaan Ruotsin eteläosissa ja rannikoilla vallitsee lämminkesäinen mannerilmasto, pohjoisosissa ja sisämaassa subarktinen mannerilmasto. Tuntureilla on paikoin myös tundraa. Rusit
Vallitseva käsitys on, että rusit olivat enimmäkseen lähtöisin nykyisestä Ruotsista. Heidän nimensä palautuu ilmeisesti itämerensuomalaiseen väännökseen Uplannin rannikolla sijaitsevan Roslagenin alueen nimestä. Ruotsit-nimi omaksuttiin rautakauden kuluessa itämerensuomalaisiin kieliin tarkoittamaan ruotsalaisia merenkulkijoita. Tämän jälkeen ruotsi-nimitys levisi itäslaavilaisiin murteisiin muodossa "rusj", ja rusit alkoivat itsekin käyttää sitä itsestään. Vähitellen rusit slaavilaistuivat ja jättivät nimensä perintönä "Rossija"-maalle eli Venäjälle. Tämä teoria on ensimmäistä kertaa esitetty jo 1870-luvulla, ja useimmat kielitieteilijät pitävät sitä edelleen uskottavimpana selityksenä rusit-nimet alkuperästä. Anund Gardarikilainen
Anund Gardarikilainen ("Anund Gårdske") oli Ruotsin kuningas noin vuonna 1070. Hänet mainitaan vain Adam Bremeniläisen kronikassa "Gesta Hammaburgensis Ecclesiae Pontificum". Kronikka kertoo että Anund kutsuttiin valtaistuimelle Gardarikista eli Kiovan Venäjältä, mistä johtuu hänen perinteinen liikanimensä Gårdske. Pian valtaistuimelle nousun jälkeen Anund jo syrjäytettiin, kun hän kieltäytyi toimittamasta veriuhreja. Ruotsalaiset
Indoeurooppalainen kielimuoto levisi tai omaksuttiin Ruotsin alueelle luultavasti jo neoliittisella kaudella. Germaaninen kieli kehittyi pronssikauden ja varhaisen rautakauden kuluessa. Itäskandinaavinen väestö ei muodostanut kuitenkaan vielä esihistoriassa yhtenäistä etnistä kokonaisuutta. ”Svealaisten” () heimo mainitaan jo Tacituksen "Germania"-teoksessa vuonna 97, mutta nimi lienee tässä vaiheessa tarkoittanut vain yhtä Keski-Ruotsin alueella asunutta ihmisryhmää. Etelä-Ruotsin tasankojen asukkaita kutsuttiin gööteiksi: tämä nimi tunnetaan erilaisissa kirjoitusmuodoissa 500-luvulta lähtien. Lähteissä tavataan monia muitakin heimo- ja paikallisyhteisöjen nimiä. Ruotsin historia
Saksan hallitus yritti houkutella Ruotsia liittolaisekseen muun muassa Ahvenanmaalla ja jopa koko Suomellakin, mutta turhaan, Ruotsi piti kiinni puolueettomuudestaan. Ruotsi alkoi kuitenkin käydä kauppaa sekä Saksan että Venäjän kanssa, josta sen talous alkoi elpyä. Rautamalmin vienti tuplaantui sodan aikana, lisäksi Saksaan vietiin elintarvikkeita, hevosia, härkiä ja puutavaraa. Ruotsin teollisuus sai suuria tilauksia myös Venäjältä. Ruotsi
Ruotsin valtio muodostui keskiajalla ja se nousi suurvalta-asemaan Euroopassa 1600-luvulla. Maa kuitenkin menetti Skandinavian niemimaan ulkopuolelta valloittamansa alueet vähitellen 1700- ja 1800-luvuilla, lopulta Suomen vuonna 1809. 1800-luvun alkupuolelta lähtien Ruotsi on ollut puolueeton eikä se ole osallistunut Euroopassa käytyihin sotiin. Ruotsin väestötiheys on Euroopan unionin keskiarvon alapuolella, ja yli puolet maasta on metsää. Puutavara, vesivoima ja rautamalmi ovatkin Ruotsin talouden perustana, ja ruotsalaiset ovat perustaneet monia suuria yrityksiä, kuten Scania, Volvo, Vattenfall, Ericsson, Ikea, H&M ja Skanska. Maalla on merkittävä kirjallinen perinne ja kansainvälisesti tunnettu musiikkiteollisuus, ja maan urheilijat ovat menestyneet sekä kesä- että talviurheilulajeissa. Ruotsin historia
"Kansainvaellusajalla" (noin 400–550 jaa.) Ruotsiin kulkeutui kultaa, joka on peräisin mannermaalla käydyistä sodista. Luultavasti kansainvaellusajan melskeisiin ja ryöstöretkiin osallistui myös Ruotsin alueen asukkaita. Skandinaviassakin oli ilmeisesti levotonta. Etelä- ja Keski-Ruotsin ohella arkeologisia löytöjä on runsaasti myös pohjoisempaa, esim. Medelpadista. Poliittinen organisaatio kehittyi: Vanhan Uppsalan suuriin hautakumpuihin haudattiin mahtimiehiä tai kuninkaita. Helgön saarella Mälaren-järvessä sijaitsi kuuluisa käsityökeskus. Ruotsalainen keittiö
Lounasta syödään Ruotsissa keskellä päivää. Ruotsin lounasta kuvaava sana ’lunch’ otettiin käyttöön 1850-luvulla, jolloin se lainattiin englannin kielestä. Aikaisemmin lounasta oli nimitetty keskipäivän ateriaksi (’middag’). Kun päivän isointa ateriaa alettiin kuitenkin syödä illalla, ruotsin sanaa ’middag’ alettiin käyttää päivällisestä, joka syödään klo 16 ja 20 välillä. Vielä aikaisemmin kuitenkin lounasta kutsuttiin sanalla ’frukost’. Viime aikoina monet lounasravintolat mainostaneet erilaisia tarjouksia, ja jotkin ravintoloista ovat auki vain lounasaikaan. Ruotsi
Vuonna 1928 pääministeri Per Albin Hansson kuvasi ruotsia sanalla kansankoti (). Se oli hyvinvointivaltion vertauskuva vuosisadan loppuun asti. Käsitteeseen liittyi joukko yhteiskunnallisia instituutioita: päiväkodit, vanhainkodit, sairaalat, kunnalliset musiikkiopistot, ammattiliitot ja vappuparaatit. Toinen kansallisten symbolien joukko liittyy Ruotsin maaseutumenneisyyteen: lavatanssit, juhannussalko, joulupidot. Teollistuminen ja kaupungistuminen tapahtuivat maassa myöhään. Ruotsin ja Suomen raja
Ruotsin ja Suomen raja on valtionraja, joka kulkee lähes koko matkaltaan vesistöissä: jokirajana Tornionjoen vesistössä sekä merirajana. Kuivalla maalla rajaa on vain muutamia kilometrejä. Raja syntyi vuonna 1809 Ruotsin ja Venäjän välisenä rajana Haminan rauhassa, jonka liitteessä se kuvattiin suuripiirteisesti. Rajan kulkua täsmennettiin seuraavana vuonna. Rajankäynti on sovittu tehtäväksi 25 vuoden välein, ja rajankäynneissä raja voi siirtyä joen syväväylän siirryttyä. Rajan ylitys on Schengenin sopimuksen ja pohjoismaisen passivapauden vuoksi verrattain vapaata. Ruotsin kieli
Vanhimmat Ruotsista löydetyt tekstit ovat kuitenkin muinaisnorjankielisiä riimukirjoituksia. Esimerkiksi Rökin riimukivi Itä-Götanmaalla sisältää noin vuoden 800 tienoille ajoittuvan pitkän mytologisen tekstin. Suurin osa säilyneistä riimukirjaimilla kirjoitetun ”riimuruotsin” näytteistä ajoittuu 1000-luvulle. Latinalaisin aakkosin kirjoitetusta keskiaikaisesta ruotsin kielestä vuodesta 1225 lähtien käytetään nimeä muinaisruotsi (). Tämän ajan dokumenteista tärkeimpiä on latinalaisilla aakkosilla kirjoitettu lakikokoelma "Västgötalagen", josta on säilynyt osia vuodelta 1250. Kieleen vaikuttivat tänä etenkin katolisen kirkon vankka vakiintuminen ja luostarit, jotka toivat mukanaan kreikan ja latinan lainasanoja. Hansaliiton nousu 1200- ja 1300-luvuilla vahvisti alasaksin vaikutusta edelleen. Hansakaupan myötä Ruotsiin saapui runsaasti saksan puhujia, jotka toivat mukaan äidinkielensä sanastoa. Sodankäyntiä, kauppaa ja hallintoa koskevien lainasanojen lisäksi kieleen tuli kieliopillisia päätteitä ja jopa konjunktioita. Lähes kaikki merenkulkusanasto lainattiin hollannista. Vanhin tunnettu varsinainen ruotsinkielinen kirjallinen teos on 1320-luvulla kirjoitettu Eerikinkronikka. Ruotsi
Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma. Ruotsin sotahistoria
Esihistoriallisella ajalla Ruotsi oli jakaantunut sotilaallisesti maakuntiin. Varhaisella keskiajalla Ruotsissa käytettiin ledung-järjestelmää organisoimaan maakuntien sotavoimat. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin valtakunnasta ei voi vielä puhua. Paikalliset päälliköt tunnustivat kuninkaan herrakseen jos tunnustivat, ja välillä kuninkaita saattoi olla useampia. Ensimmäinen ruotsalainen kuningas josta on varmempaa tietoa on Olavi Sylikuningas, jota myös pidetään Ruotsin ensimmäisenä kristittynä kuninkaana. Merkittäviä varhaiskeskiaikaisia taisteluja joihin Ruotsi osallistui oli muun muassa vuonna 1000 käyty Svolderin taistelu, jossa Olavi Sylikuningas taisteli tanskalaisen kuninkaan Sven Haaraparran kanssa norjalaista kuningasta Olav Tryggvassonia vastaan. Ruotsin talous
Ruotsin talous perustuu voimakkaasti metalli- ja kemianteollisuuteen. Ennen teollistumista talous perustui rautamalmiin ja puuhun. Mineraalit ovat Ruotsille tärkeitä ja maa tuottaakin suurimman osan Euroopan malmivaroista. Merkittäviä vientituotteita ovat koneet, rauta, malmi, moottoriajoneuvot sekä metsätaloustuotteet. Ruotsin Kultarannikko
Ruotsin Kultarannikko () oli Ruotsin siirtomaa, joka perustettiin vuonna 1650 Henrik Carloffin toimesta Guineanlahdelle nykyisen Ghanan alueelle. Se kesti huhtikuuhun 1663 asti, jolloin Tanska otti haltuunsa koko Ruotsin Kultarannikon ja liitti sen Tanskan Kultarannikkoon. Ruotsinsuomi
Ruotsalaisen yhteiskunnan kuvaamisessa tarvitaan sanatarkkoja käännöksiä huolimatta siitä, että monilta osin Suomen ja Ruotsin yhteiskuntajärjestelmät muistuttavatkin toisiaan. Esimerkiksi Ruotsin eduskunnasta käytetään nimitystä "valtiopäivät", Suomen kansaneläkelaitosta vastaavasta Försäkringskassasta käytetään nimitystä "Vakuutuskassa". Myös puoluenimiä on käännetty ruotsinsuomeksi. Suomen Kokoomus-puoluetta vastaava "Moderaterna" on käännetty muotoon "maltilliset". Vastaavasti myös Ruotsin Alkoa vastaava "Systembolaget" on käännetty muotoon "Systeemi" ruotsinsuomalaisessa puhekielessä. Ruotsi Eurovision laulukilpailussa
Ruotsi on voittanut Eurovision laulukilpailun kuusi kertaa. Ensimmäinen voitto saavutettiin vuonna Abban kappaleella ”Waterloo”. Toinen voittajakappale oli Herreysin ”Diggi-loo diggi-ley” (), kolmas Carolan ”Fångad av en stormvind” (), neljäs Charlotte Nilssonin ”Take Me to Your Heaven” (), viides Loreenin ”Euphoria” () ja kuudes Måns Zelmerlöwin ”Heroes” (). Ruotsi on järjestänyt kisat kuusi kertaa voittojen jälkeisinä vuosina, ensin vuonna Tukholmassa, sitten Göteborgissa, Malmössä ja vuonna taas Tukholmassa. Vuonna vuorossa oli Malmö. Vuonna 2016 Euroviisut järjestettiin kolmannen kerran Tukholmassa ja toista kertaa Globenissa. Gustav
Gustav, varsinkin Ruotsissa myös "Gustaf", on alun perin skandinaavinen miehen etunimi. Nimi johtuu todennäköisesti sanoista, jotka tarkoittavat goottien johtajaa. Nimi on ollut muun muassa useilla Ruotsin kuninkailla, joista kuitenkin suomen kielessä käytetään vakiintuneesti nimen suomenkielistä vastinetta Kustaa. Samaa alkuperää ovat myös nimet Kustavi ja Kyösti. Gardariki
Garðaríki (myös Gardariki tai Gardarike) on muinaisnorjankielisissä teksteissä Venäjän nimi. Muita nimiä ovat Garðaveldi ("Kaupunkien valtakunta"), Austrlönd ("Itämaat"), Austrríki ("Itävaltakunta"), Svíþjóð hin mikla ("Iso-Ruotsi") ja Svíþjóð hin kalda ("Kylmä-Ruotsi"). Lyhyempi muoto Garðar viittaa myös samaan suuntaan "Itä", Austr. Ruotsin historia
Vuonna 1611 Ruotsia alkoi hallita kuningas Kustaa II Aadolf. Yhteistyössä kansleri Axel Oxenstiernan kanssa kuningas uudisti valtakunnan hallinnon perusteellisesti. Baltian sodassa Ruotsi sai nyt yliotteen ja Puolan oli pakko suostua rauhaan vuonna 1625. Liivinmaa (nykyisten Viron ja Latvian alueella) siirtyi Ruotsin hallintaan.
Tukholmasta tuli virallisesti valtakunnan pääkaupunki vuonna 1629. Ruotsin historia
Unionin poliittinen painopiste oli Tanskassa, ja osa ruotsalaisista alkoi pyrkiä eroon unionista jo Eerikin aikana. Vuonna 1438 puhkesi laaja unionivastainen kapina. Erilaisten vaiheiden jälkeen unioni palautui, mutta 1400-luvun loppu oli Ruotsissa rauhatonta. Osa Ruotsin ylimyksistä halusi erota unionista, osa tuki unionikuningasta. Vuonna 1471 tanskalaiset ja heidän ruotsalaiset kannattajansa lyötiin Brunkebergin taistelussa Tukholman lähellä. Ruotsissa nousi valtaan valtionhoitaja Sten Sture. Hänen valtakaudellaan uhkatekijäksi muodostui Tanskan ohella Venäjä, joka oli yhdistynyt Moskovan suuriruhtinaiden alaisuuteen. Erimielisyydet Ruotsin itärajan kulusta johtivat sotaan Venäjää vastaan. Vuosina 1495 - 1497 Viipurin linna ja Olavinlinna kuitenkin kestivät venäläisten piiritykset. Ruotsin maakunnat
Ennen Haminan rauhaa vuonna 1809 Ruotsin neljäs historiallinen pääalue oli Suomi, tai 1400-luvulle asti Itämaa (ruots. "Österland" tai "Österlanden"), joka kattoi keskeisimmän osan nykyisestä Suomesta. Se ei kuitenkaan käsittänyt koko nykyistä Suomea, koska Pohjanmaa ja nykyinen Suomen Lappi olivat historiallisesti pikemminkin osa Norlantia. Tosin määrittely tässä suhteessa ei enää 1800-luvulla ollut kovin yksiselitteinen, kun Norlanti ja muut Ruotsin pääalueet olivat menettäneet hallinnollisen asemansa jo paljon aiemmin. Lisäksi Ruotsiin kuului vuosina 1617–1722 Suomen suunnalla myös Inkerinmaa. Suomalaisen taruston maantiede
Ruotsi ja Venäjä esiintyivät kalevalaisissa runoissa yleisesti, eikä niiden tulkinnassa juuri ole epäselvyyttä. Suomen ollessa osa Ruotsia myös Suomea ja suomalaisia kutsuttiin karjalaisten ortodoksien piirissä ehkä useinkin Ruotsiksi ja ruotseiksi. Myös nimi Suomi tunnettiin yleisesti. Suomi saattoi merkitä Varsinais-Suomea tai suomalaisten asuttamia maita. Ruotsin historia
Kaarle X Kustaan hallituskaudella (1654–1660) Ruotsi kävi useita sotia aggressiivisia naapureitaan vastaan. Ruotsi valloitti lisää alueitakin eri puolilta Pohjois-Eurooppaa, muun muassa Trondheimin läänin Norjasta, sekä Bornholmin saaren, jotka kuitenkin palautettiin takaisin Tanskalle Roskilden rauhassa vuonna 1660. Useimmat aluevaltauksensa Ruotsi siis menetti pian, mutta pysyväksi jäi siihen saakka Tanskalle kuuluneen Skånen liittäminen Ruotsiin Roskilden rauhansopimuksella 1658. Samoihin aikoihin Ruotsiin liitettiin myös Gotlanti. Kaarle menehtyi keuhkokuumeeseen Göteborgissa 13. helmikuuta, 1660.
Kaarle X Kustaan puoliso Hedvig Eleonoora (1636–1715), rakennutti Drottningholmin linnan vuonna 1662. Ruotsin historialliset pääalueet
Ruotsin historialliset pääalueet (, vanhemmassa kielenkäytössä "Sveriges hufvuddelar") ovat Ruotsin maakunnista muodostuvia maantieteellisiä kokonaisuuksia. Pääalueilla ei sellaisinaan ole enää vuosisatoihin ollut hallinnollista merkitystä, mutta niihin viitataan usein arkipuheessa, historiasta tai paikallisidentiteetistä keskusteltaessa ja käytännön yhteyksissä kuten säätiedotuksissa. Ruotsi
Vuonna 1389 Tanskan ja Norjan valtionpäämiehestä Margareeta I:stä tuli myös Ruotsin hallitsija. Varsinainen Kalmarin unioni syntyi 1397, kun Margareetan sukulainen Eerik Pommerilainen kruunattiin koko Pohjolan kuninkaaksi Kalmarissa. 1400-luvulla Ruotsissa esiintyi sekä sisäisiä valtataisteluja että kapinointia unionia vastaan. Ruotsi erosi unionista Kustaa Vaasan johtaman kapinaliikkeen voimin. Kustaa Vaasa kruunattiin itsenäisen Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1523. Kustaa Vaasan aikana Ruotsista tuli protestanttinen valtio, ja kuninkuudesta perinnöllistä. Ruotsin kieli
Ruotsin läheisimmät sukulaiskielet ovat muut pohjoisgermaaniset eli skandinaaviset kielet tanska, norja, islanti ja fääri. Yhdessä tanskan sekä kirjanorjan eli bokmålin kanssa ruotsi muodostaa skandinaavisten kielten itäisen ryhmän. Ruotsille – ja yleensä skandinaavisille kielille – ovat ominaisia sananloppuiset määräiset artikkelit (epämääräinen: ett ord; määräinen: ordet). Kieliopillisia sukuja on kirjakielessä kaksi: neutri (ruots. "neutrum") sekä epäneutri (ruots. "utrum"), ”yhteinen suku”, joksi maskuliini ja feminiini ovat sulautuneet. Neutrin epämääräinen artikkeli on ett, ei-neutrin en, ja vastaavasti neutrin määräiset muodot loppuvat t:hen ja ei-neutrin n:ään. Koska kielissä, joissa on erikseen maskuliini ja feminiini, ovat miehiä tarkoittavat sanat yleensä maskuliineja ja naisia tarkoittavat sanat feminiinejä, on ruotsin kielen yksinkertaistuminen johtanut siihen, että lähes kaikki ihmisiä tarkoittavat sanat kuuluvat yhteen sukuun (poikkeuksia esim. ett barn ’lapsi’, ett syskon ’sisarus’). Luettelo Ruotsin kansallispuistoista
Luettelo Ruotsin kansallispuistoista. Ruotsin kansallispuistoja ylläpitää Ruotsin luonnonsuojeluvirasto (). Kansallispuistojen tarkoituksena on luoda suojeltujen alueiden verkosto, joka kuvastaa kaikkia luonnon eri tyyppejä Ruotsissa. Ruotsi oli ensimmäinen valtio Euroopassa, joka perusti kansallispuistoja. Ruotsin valtiopäivät () sääti kansallispuistolain vuonna 1909 – yhdeksän kansallispuistoa perustettiin samana vuonna. Määrä kasvoi seitsemällä vuosien 1918 ja 1962 välillä. Kolmetoista kansallispuistoa perustettiin lisää välillä 1982–2009. Viimeisin lisäys on Kosterhavetin kansallispuisto. Nykyään kansallispuistoja on 29 – kuusi uutta puistoa on suunniteltu perustettavan 2009–2013. Luettelo Ruotsin sodista
Viikinkiajan voidaan katsoa loppuneen noin vuonna 1050. Seuranneen parin sadan vuoden historiasta on jäänyt vain hyvin vähän lähteitä. Ruotsissa käytiin kuitenkin sotia tuolla ajalla, etupäässä kuninkaankruunusta ja ulkopuolisia vihollisia vastaan. Toisaalta Ruotsin katsotaan syntyneen vasta vuonna 1350 ja ennen tätä Lähteiden perusteella on vaikea tehdä eroa kuninkaanmurhien ja sisällissotien välillä. Tälle ajalle ajoittuu muun muassa kiistelty ensimmäinen ristiretki Suomeen. Ruotsin siirtomaat
Ruotsin valtakunta oli laajimmillaan 1600-luvun keskivaiheilla. Ruotsalaiset pyrkivät laajentamaan vaikutusvaltaansa luomalla uusia talouden, kuten tupakanviljelyn ja turkistuotteiden kaupan, mahdollisuuksia siirtomaihin. Samalla pyrittiin kiertämään Ranskan, Englannin ja Alankomaiden kauppiaiden monopoleja. Ruotsalaiset perustivat vuonna 1638 Uuden Ruotsin siirtokunnan Pohjois-Amerikan itärannikolle. Aluksi he perustivat Fort Christinan, jonka paikalla sijaitsee nykyään Wilmingtonin kaupunki. Tukikohta oli nimetty kuningatar Kristiinan mukaan. Monet uuden siirtokunnan asukkaista olivat suomalaisia. Sigfrid
Sigfrid on germaaninen miehen etunimi. Nimi on yhdistetty "voittoa" tarkoittavasta sanasta "sig" ja "rauhaa" tarkoittavasta sanasta "frid". Saksassa nimi esiintyy muodossa Siegfried, joka tunnetaan parhaiten Niebelungen laulun sankarin nimenä. Ruotsissa nimen on kuitenkin tehnyt suosituksi erityisesti Pyhä Sigfrid, Ruotsin apostolina tunnettu keski­aikainen lähetyssaarnaaja, josta tuli myös Ruotsin ensimmäinen piispa. Hänen muisto­päivänsä on vanhastaan 15. helmikuuta, joka on samalla Sigfridin nimipäivä sekä Ruotsissa että myös suomen­ruotsalaissa kalenterissa. Ruotsin historia
1100-luvulla ja seuraavan vuosisadan alussa Ruotsin kuninkuudesta taistelivat Sverkerin ja Eerikin suvut. Lopulta 1200-luvun puolivälissä jaarli Birger sai vallan käsiinsä ja hänen pojastaan Valdemarista tuli Bjälbo-suvun ensimmäinen kuningas. Ruotsin maakunnat
Ruotsin historialliset pääalueet sen nykyisten rajojen sisällä ovat Etelä-Ruotsissa sijaitseva Götanmaa, Keski-Ruotsissa sijaitseva Sveanmaa ja Pohjois-Ruotsin kattavaa Norlanti. Värmlanti kuului aiemmin Götanmaahan, mutta vuodesta 1815 se on luettu Sveanmaahan. Jussi
Nimen Johannes muodosta Junis kehittyi Ruotsissa nimi Jusse ja tästä Suomessa nimi Jussi. Jussi-nimi on tiettävästi vakiintunut 1300-luvulla. Johannes on kreikkalais-latinalainen muoto heprean nimestä Jochanan ("Jahve on armollinen"). Ruotsi
Norja irtaantui Ruotsin kruunun hallinnasta vuonna 1905. Ensimmäisen maailmansodan aikana Ruotsi oli puolueeton, vaikka ympärysvallat toisinaan boikotoivat maata Saksan keisarikunnan kanssa tapahtuneen vilkkaan kaupankäynnin takia. Myös toisessa maailmansodassa Ruotsi oli puolueeton. Sodan alkupuolella Ruotsi kävi vilkasta kauppaa Saksan kanssa ja myönsi saksalaisille joukoille kauttakulkuoikeuden. Ruotsi oli virallisesti puolueeton myös kylmässä sodassa, mutta todellisuudessa läheisessä yhteistyössä länsivaltojen kanssa. Ruotsi yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailuissa
Ruotsi on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman Euroopan-mestaruuskilpailuihin ensimmäisistä, vuoden 1934 kisoista alkaen. Se menestyi alkuvuosina hyvin ja oli vuoden 1946 kisojen mitalitilaston ykkönen. 1960-luvulta 1990-luvulle se sijoittui mitalitilastossa kymmenennen sijan huonommalle puolelle ja jäi Budapestin kisoissa 1966 kokonaan ilman mitaleja. Vuosien 2002 ja 2006 kisat toivat pitkästä aikaa menestystä: niissä maa sijoittui mitalitilastossa seitsemänneksi ja kuudenneksi kolmen kultamitalin myötä. EM-kilpailujen isäntämaana Ruotsi on toiminut kahdesti: vuonna 1958 kisakaupunkina oli Tukholma ja vuonna 2006 Göteborg. Ruotsi-Norja
Ruotsi kuului Napoleonin vastustajiin, minkä johdosta Napoleon taivutteli Venäjän valtaamaan Ruotsilta Suomen. Napoleonin sotien jälkeen Ruotsi sai hyvityksenä Norjan Napoleonin liittolaiselta Tanskalta. Maiden välille muodostettiin personaaliunioni. Norja sai sisäisen autonomian ja periaatteessa vain ulkopolitiikka oli maille yhteinen. Ruotsin vaakuna
Ruotsilla, kuten monella muullakin kuningaskunnalla, on kaksi valtion vaakunaa: suuri ja pieni. Suuri valtakunnanvaakuna ja pieni valtakunnanvaakuna ovat Ruotsin vaakunoita. Pienen vaakunan kolme kruunua ovat Ruotsin perinteinen tunnus ja vanhan teorian mukaan kruunut viitannevat Sveanmaahan, Götanmaahan ja Norlantiin. Toisen teorian mukaan ne ovat jäänne Kalmarin unionin kolmen kuningaskunnan liitosta. Ruotsi
Jalkapallo on Ruotsin suosituin urheilulaji. Jalkapallomaajoukkue on voittanut kultaa olympialaisissa 1948, hopeaa MM-kilpailuissa 1958 sekä pronssia MM-kilpailuissa 1950 ja MM-kilpailuissa 1994. Maajoukkue on pelannut MM-kisojen lopputurnauksessa 11 kertaa. Marraskuussa 2011 se oli Fifan rankigissa sijalla 18. Tunnetuimpia pelaajia ovat olympiavoittajat Gunnar Gren, Gunnar Nordahl, joka on italialaisen huippuseura AC Milanin kautta aikojen paras maalintekijä, ja Nils Liedholm sekä Tomas Brolin, Thomas Ravelli ja Zlatan Ibrahimović. Ruotsin jalkapallomaajoukkue
Pronssiottelu pelattiin São Paulossa, jossa Ruotsi sai vastaansa Espanjan. Ruotsi voitti ottelun 3–1 Stig Sundqvistin (15'), Bror Mellbergin (34') ja Karl-Erik Palmérin (79') tekemillä maaleilla. Ruotsi sijoittui turnauksessa kolmanneksi ja voitti ensimmäisen maaimanmestaruuskilpailuiden mitalinsa. Ruotsin ollessa paras Euroopan joukkueista, se sai kutsumanimekseen "epäviralliset Euroopan mestarit". Ruotsin kruunu
Kruunu korvasi riikintaalerin ("riksdaler") Ruotsin rahana vuonna 1873, kun Ruotsi liittyi Skandinavian rahaliittoon, johon kuuluivat myös Norja ja Tanska. Rahaliiton purkamisen jälkeen maat jatkoivat kruunu-nimen käyttämistä, mutta kunkin maan kruunun arvo on kehittynyt omaan tahtiinsa. Ruotsin kruunu on näiden kolmen maan rahayksiköistä arvoltaan heikoin, joskaan erot eivät ole erityisen suuret. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on nykyaikainen parlamentaarinen monarkia, jossa muodollisena valtionpäämiehenä on kuningas, mutta ylin poliittinen valta on pääministerillä. Kuningas on ollut vuodesta 1973 Kaarle XVI Kustaa ja pääministeri vuodesta 2014 Stefan Löfven. Ruotsin historia
Sodan loppuvaiheessa Neuvostoliiton ollessa Itämeren alueen vahvin valtio Ruotsi loi hyvät suhteet siihen ja tunnusti ensimmäisenä valtiona Baltian liittämisen Neuvostoliittoon. Skåne
Skåne on latinaksi Scania. Sanoilla Scania ja Skandinavia katsotaan olevan etymologisesti sama alkuperä. Roomalaiset kutsuivat nykyisen Ruotsin eteläkärkeä Scaniaksi. Tästä sanasta, tai sitä vastaavasta Scandiasta, katsotaan Skandinavia johdetun Kustaa
Kustaa on suomalainen miehen etunimi, muunnelma ruotsinkielisistä "Gustav"-nimestä. Nimi Gustav on ollut kahdeksalla Ruotsin kuninkaalla, mukaan luettuna kaksi, joilla se on jälkimmäisenä nimenä. Suomessa heistä käytetään nimeä Kustaa. Samaa alkuperää ovat myös nimet Kyösti ja Kustavi. Arvonimi
Ruotsin nykyinen kuningas Kaarle XVI Kustaa puolestaan päätti vuosisatoja vanhan perinteen ja valitsi arvonimekseen yksinkertaisesti "Kaarle XVI Kustaa, Ruotsin kuningas" (""Carl XVI Gustaf, Sveriges konung""). Adolf
Suomessa Adolf-nimestä on käytössä myös muunnelmat Aatto ja Aatu; näistä edellisen muotoutumiseen on vaikuttanut nimipäivän sattuminen alkuperäiseksi juhannusaatoksi. Useiden Ruotsin kuninkaiden nimenä on ollut Adolf eli suomeksi myös Aadolf: Ruotsalainen keittiö
Ruotsin sana ’husmanskost’ on peräisin sanasta husman eli mäkitupalainen. Mäkitupalainen yleensä omisti talon, johon ei kuulunut viljelysmaata. Maaseudun yksinkertaista ja halpaa ruokaa kutsuttiin alun perin nimellä ”husmanskost” eli ruotsalainen kotiruoka, mutta herrasväki ja kestikievareiden palvelusväki maksoivat ruoasta kuitenkin erilaisen hinnan. Nykyisin ruotsalainen kotiruoka tarkoittaa tavallisesti matalalla sisäänostohinnalla ostettua ruokaa, joka on ravintopitoista ja perinteistä ruokaa eli toisin sanoen klassista arkiruokaa. Ruotsalaisen kotiruoan raaka-aineet ovat kotimaisia, ja tavallisia raaka-aineita ovat sianliha, karkeat viljatuotteet sekä perunat ja juurekset. Suurustaminen, pitkään kypsentäminen sekä muut aikaa ja huolellisuutta vaativat valmistustavat ovat tavanomaisia, kun taas mausteita käytetään maltillisesti. Ruotsalainen kotiruoka ja ruotsalaisia ruokia muistuttavat ruokalajit tunnetaan muissakin skandinaavisissa ja pohjoiseurooppalaisissa maissa, vaikka joissakin maissa lisukkeet voivat vaihdella. Esimerkiksi Saksassa ja sen naapurimaissa hapankaali on tavallinen lisuke, kun taas viininviljelysmaissa perinteisesti juodaan paikallisia viinejä kotiruoan kanssa. Ruotsin kansallispäivä
Kyseistä päivää alettiin viettää Ruotsin kansallispäivänä, kun Ruotsin valtiopäivät teki siitä päätöksen vuonna 1983. Päivää oli jo aiemmin vietetty vuodesta 1916 lähtien Ruotsin lipun päivänä (), ja vuodesta 1983 lähtien näitä kahta on vietetty yhtä aikaa. Vuodesta 2005 lähtien 6. kesäkuuta on ollut yleinen vapaapäivä Ruotsissa. Samalla toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä. Ruotsin maatalous
Ruotsin maatalous on elinkeino, joka tuottaa Ruotsiin enimmäkseen viljaa. Muita maataloustuotteita maassa ovat juurikaskasvit kuten sokerijuurikas ja peruna. Myös maitotuotteita ja lihaa tuotetaan. Maan pinta-alasta noin kymmenen prosenttia on maatalousmaata, ja tästä suurin osa keskittyy eteläosiin kuten Skåneen, Blekingeen ja Hallandiin. Ruotsin bruttokansantuotteesta maatalouden osuus vuonna 2007 oli noin kaksi prosenttia. Maan omavaraisuusaste on 80 prosenttia. Ruotsin historia
Ruotsin alueelta lähti myös liikkuvien skandinaavisten ja balttien laivastojen mukaan joukkoja, viikinkejä, joita kutsuttiin myöhemmin idässä yhteisellä nimellä rusit. He kävivät kauppaa, ryöstivät ja perustivat uudisasutuksia Itämeren alueella sekä idäntien varsilla eli Venäjällä ja Mustallamerellä. Keski-Ruotsissa sijaitseva Birka oli kuuluisa viikinkikaupan keskus Jyllannin niemimaalla sijaitsevan Hedebyn, Räävelin, Olhavajoen rannalla olevan Holmgårdin ja Oslon eteläpuolella olevan Kaupangin ohella. Viikinkiretkillä hankittua hopeaa haudattiin aarteina. 900-luvun jälkipuoliskolla idänkauppa hiipui. Bysantin keisari puolestaan kokosi kuuluisan valiojoukkonsa varjagikaartin viikinkisotureista. Viikingit olivat sotaisia ja taistelivat paljon myös keskenään. Harald Sinihammas toi kristinuskon Tanskaan ja yhdisti ensimmäisen kerran Tanskan ja Norjan 900-luvun loppupuolella. Ruotsin keskeiseksi alueeksi muodostui Sveanmaa, erityisesti Uppsalan ja Mälaren ympäristö. Nykyisen Ruotsin alueet Kalmarista etelään ja Skåne kuuluivat Tanskalle, joka pystyi hallitsemaan merenkulkua Tanskan salmissa. Tanska pystyi keräämään suuria veroja Danelagenista Englannista. Tanskan asema heikentyi 1200-luvulla, kun nouseva Hansaliitto alkoi kuljettamaan kauppatavaroita Lyypekin ja Hampurin välillä jokia pitkin ohitse Tanskan. Ruotsin historia
1300-luvun alussa Ruotsissa raivosi valtataistelu kuningas Birgerin ja hänen veljiensä välillä. Vangittuaan veljensä petoksella Nyköpingin joulupidoissa vuonna 1317 Birger antoi heidän nääntyä nälkään vankityrmässä. Seurasi kapina, jonka johdosta Birger pakeni maasta. Uudeksi kuninkaaksi valittiin herttua Erikin poika Magnus (Maunu Eerikinpoika), joka peri äitinsä kautta myös Norjan kruunun. Tultuaan täysi-ikäiseksi Magnus alkoi hallita aktiivisesti pyrkien laajentamaan valtakuntaa. Ristiretki Novgorodia vastaan vuosina 1348–1350 epäonnistui. Musta surma levisi Ruotsiin tuhoten huomattavan osan väestöstä. Kuninkaan välit ylimystöön kiristyivät. Kuuluisa ruotsalainen näkijätär Pyhä Birgitta otti syntisenä pitämänsä Magnus-kuninkaan tulilinjalleen. Lopulta Magnus menetti Ruotsin valtaistuimen saksalaiselle vallantavoittelijalle Albrekt Mecklenburgilaiselle. Norja jäi Magnuksen pojan Hakonin valtaan. Uusi kuningas Albrekt ajautui pian ilmiriitoihin kannattajiensa kanssa. Ruotsalainen (sukunimi)
Ruotsalainen on suomalainen sukunimi. Länsisuomalaisten ollessa osa Ruotsin valtakuntaa ortodoksiset karjalaiset kutsuivat suomalaisia luterilaisia ruotseiksi. Ei ollut mitenkään epätavallista, että sukunimen antoi joku lähiyhteisön ulkopuolinen. Lähiyhteisössä henkilöt tunnettiin usein etunimellä, ja usein myös taloja nimitettiin jonkun talon perustajan tai isännän etunimen mukaan. Ulkopuoliset, esimerkiksi matkustajat, tarvitsivat toisenlaisia nimiä, jotta he olisivat osanneet liikkua laajemmilla alueilla. Penttejä ja Antteja ja Pentin taloja ja Antin taloja oli lähes joka kylässä, jonka vuoksi heitä piti jotenkin erotella. Tarvittiin lisänimi. Yleinen lisänimityksen antamisen peruste oli kotipaikka. Nimiä voitiin antaa myös asukkaiden jonkin huomattavan piirteen, kuten ammatin, uskonnon, ulkonäön tai etnisyyden mukaan. Karjalaiset saattoivat esimerkiksi nimetä luterilaisen talon tai asutuskeskuksen ja niiden asukkaat ruotsalaiseksi. Kun nämä nimitykset alkoivat periytyä suvussa, niistä oli tullut sukunimiä. Ruotsin valtiopäivätalo
Ruotsin valtiopäivätalo on Ruotsin valtiopäivien istuntopaikka. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Tukholmassa, Helgeandsholmenin pienellä saarella Stadsholmenin ja Norrmalmin välissä. Arkkitehti Aron Johanssonin suunnittelema valtiopäivätalo rakennettiin vuosina 1897–1905. Johansson otti rakennukseen vaikutteita saksalaisesta uusbarokista. Ruotsin kulttuuri
Ruotsalainen kansanmusiikki oli suosittua pääasiassa maalaisväestön keskuudessa 1600-luvulta 1800-luvun lopulle saakka. Monet yhdistävät ruotsalaiseen kansanmusiikkiin pelimannimusiikin: tanssimusiikin, jota säestettiin usein viululla. Pelimannimusiikkiin kuuluvat erilaiset marssit sekä tanssirytmiin soitettavat polska, valssi, schottis, hambo ja polkka. Ruotsalainen klassinen musiikki, joka kehittyi aina 1600-luvulta eteenpäin, on tyyliltään länsimaista klassista musiikkia. Ruotsin tunnetuin barokkisäveltäjä on Johan Helmich Roman, jota kutsutaan ruotsalaisen musiikin isäksi. Franz Berwaldsin soittotaidot toivat hänelle hieman kunniaa hänen elinaikanaan. Ruotsalaisiin romantiikan ajan muusikoihin kuuluvat Hugo Alfvén, Wilhelm Peterson-Berger ja Wilhelm Stenhammar. Modernismia Ruotsissa edustaa muun muassa Hilding Rosenberg ja uusklassismia Lars-Erik Larsson.
Carl Michael Bellmania pidetään Ruotsin kansallisrunoilijana ja hän on vaikuttanut suuresti myöhempiin runoilijoihin. Bellman on innoittanut muun muassa Evert Taubea ja Cornelis Vreeswijkia. Ruotsi on synnyttänyt myös useita tunnettuja oopperalaulajia. ”Ruotsalainen satakieli” Jenny Lind konsertoi ympäri maailmaa 1850-luvulla. Sata vuotta myöhemmin Jussi Björling nousi maailmalla tunnetuksi nimeksi. Birgit Nilssonia voidaan kutsua maailmanluokan sopraanoksi. Eric Ericson lasketaan kansainvälisesti yhdeksi maailman parhaista kapellimestareista ja on vahva syy ruotsalaisen ”kuoromaailman” muodostumiseen. Luulaja
Luulajan () tulee saamenkielisestä "itäistä vettä" tarkoittavasta sanasta. Nimi löytyy ensimmäistä kertaa vuodelta 1327 peräisin olevasta ruotsalaisesta dokumentista, jossa Uppsalan arkkipiispa Olof Björnssonin johtamalle neljän miehen ryhmälle myönnettiin suuria alueita Luulajanjoen laaksosta. Alue sijaitsi Novgorodin ja Ruotsin välisellä alueella ja valtioiden välinen raja Skellefteån pohjoispuolella oli ollut aiemmin määrittelemätön. Alueella oli kuitenkin ollut asutusta ja maanviljelystä jo esihistorialliselta ajalta lähtien ja Ruotsin kruunu halusi liittää sen selkeämmin osaksi valtakuntaa. Ruotsi
Ruotsi on erittäin menestynyt maa sekä kesä- että talviurheilulajeissa, joissa molemmissa Ruotsissa on hyvät harjoitteluolosuhteet. Maa on saanut kansainvälistä menestystä erityisesti jalkapallossa, jääkiekossa, golfissa, hiihdossa, yleisurheilussa ja tenniksessä. Olympialaisiin Ruotsi on osallistunut joka kerta, lukuun ottamatta St. Louisin kisoja 1904. Ruotsi on isännöinyt kesäolympialaisia kertaalleen, kun ne järjestettiin 1912 Tukholmassa. Lisäksi Tukholmassa kilpailtiin vuoden 1956 kesäolympialaisten ratsastuskilpailut Australian karanteenilakien vuoksi. Kaikki muut lajit kilpailtiin Melbournessa. Ruotsissa on lisäksi järjestetty muun muassa jalkapallon MM-kilpailut 1958, EM-kilpailut 1992, yleisurheilun MM-kilpailut 1995 ja useasti hiihdon ja jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Andersson
Andersson on ruotsinkielinen sukunimi. Eri kirjoitustavoin se on Ruotsin yleisin sukunimi, ja käytössä se on myös Suomessa. Kuten monet muutkin ruotsalaiset sukunimet, se on syntynyt patronyymista. Se tarkoittaa Anders-nimisen henkilön poikaa. Nimen tunnettuja kantajia ovat ainakin seuraavat: Ruotsin vallan aika Suomessa
Ruotsin vallan ajan alkaminen oli pitkäaikainen prosessi, joka koski Suomen eri alueita vaihtelevasti eri aikoina. Suomesta, tai Ruotsistakaan, ei tässä vaiheessa voi puhua yhtenäisenä hallintokokonaisuutena. Ruotsin kuningaskunta levittäytyi Suomeen kesken oman synty- ja vakiintumisprosessinsa. Vielä 1200-luvun alussa Länsi-Götanmaan laissa kutsuttiin itägötanmaalaisia ja uplantilaisia jatkuvasti ulkomaalaisiksi. Ruotsin ensimmäisessä kirjallisessa tuotoksessa, 1320-luvulla kirjoitetussa "Eerikinkronikassa", ei myöskään puhuta ruotsalaisista vaan esimerkiksi svealaisista, gööteistä ja uplantilaisista. Ruotsin kuningaskunnan voidaan sanoa syntyneen noin vuonna 1350. Torbjörn
Torbjörn tai Thorbjörn on ruotsalainen miehen etunimi. Nimi on muinaisskandinaavista alku­perää ja muodostettu yhdistämällä Tor-jumalan nimeen karhua tarkoittava sana "björn". Norjassa ja Tanskassa nimi esiintyy muodossa "Tor­bjørn" tai "Thor­bjørn". Ruotsi
Unescon maailmanperintöluettelossa on Ruotsista 13 kulttuurikohdetta, yksi luontokohde eli Höga Kusten/Merenkurkun saaristo, yhteinen Suomen kanssa ja yksi ”sekakohde”, Laponia.
Kulttuurikohteet ovat Tanumin kalliopiirrokset pronssikaudelta, Etelä-Öölannin monipuolinen maatalousmaisema joka on ollut asutettuna esihistorialliselta ajalta asti, Birka ja Hovgården viikinkiajalta, Suuren kuparivuoren kaivosalue Falunissa 1200-luvulta, Visbyn hansakaupunki, Gammelstadin kirkonkylän puutalot ja 1400-luvun kirkko Luulajassa, 1600-luvun markkinajohtaja Engelsbergin terästehdas, Karlskronan satamakaupunki 1600-luvulta, Drottningholmin kuninkaallinen tila 1700-luvulta, Skogskyrkogården 1900-luvun alusta sekä Grimetonin radioasema 1920-luvulta. Ruotsin historia
Ruotsi saavutti poliittisen taistelun jälkeen demokratian 1900-luvun alkupuolella. Yleisestä äänioikeudesta oli kiistelty pitkään 1850-luvulta lähtien ja se toteutui vuoden 1911 vaaleissa. Ensimmäiset todelliset demokraattiset valtiopäivävaalit järjestettiin vuonna 1911. Vaaleissa menestyi erityisesti poliittinen vasemmisto. Ruotsin ilmasto
Ruotsin ilmasto on mannerilmasto, jossa kesät ovat usein lämpimiä mutta talvet kylmiä. Ruotsin ilmastoon vaikuttavat sen pohjoinen sijainti ja Skandit-vuoriston korkeus, joka pääosin estää Atlantin kosteiden ja lämpimien tuulien pääsyn Ruotsin alueelle. Golfvirta kulkee Ruotsin länsipuolelta. Sen vaikutus Ruotsin ilmastoon on lämmittävä. Ruotsi-Suomi
Osmo Jussilan tutkimuksen mukaan käsitteen "Ruotsi-Suomi" käyttöönotto liittyy Suomen itsenäistymisen jälkeiseen Ahvenanmaan kysymykseen, jossa Suomi ja Ruotsi kiistelivät saarten omistuksesta. Ruotsi pyrki tällöin osoittamaan myös historian avulla saarten kuuluvan Ruotsille sillä perusteella, että käsite "Suomi" oli vain maantieteellinen. Suomalaisten puolesta Carl von Bonsdorff todisti monin historiallisin esimerkein, miten Suomi-sanaa oli käytetty myös aktiivisesti toimivana yhteisönä. Samasta syystä historioitsija E. G. Palmén otti teoksessaan "Oma maa" vuonna 1920 käyttöön termin Ruotsi-Suomi. Hurri
Hurri on sävyltään halventava nimitys suomenruotsalaisille ja nykyään myös ruotsinruotsalaiselle. Sana on merkinnyt Suomen, etenkin Pohjanmaan ruotsinkielisiä, ehkä aivan aluksi kalakauppaa harjoittavaa kiertelevää ruotsinkielistä. Ruotsin vallan aikaan suomenkielisiäkin saattoivat jotkut, esimerkiksi Karjalan ortodoksit, nimittää ”ruotseiksi”, joten ruotsinkielisille keksittiin oma termi. Hurri lieneekin ensimmäinen nimenomaan Suomen ruotsinkieliset eritellyt termi. Ruotsi
Ruotsin jääkiekkomaajoukkue, Tre Kronor, on voittanut kaksi olympiakultaa ja yhdeksän maailmanmestaruutta. Ruotsin jääpallomaajoukkue on eräs kautta aikain perinteikkäimmistä ja menestyksekkäimmistä maajoukkueista. Ruotsin salibandymaajoukkue on voittanut seitsemän maailmanmestaruutta ja kaksi MM-hopeaa. Ruotsi on myös menestynein maa käsipallon miesten maailman- ja Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Brännboll on Ruotsissa suosittu baseballin ja pesäpallon lähisukulaispeli, jota harrastetaan lähinnä amatööritasolla puistoissa, eikä sillä ole varsinaista organisoitua toimintaa. Ruotsin kruunu
Ruotsi on Euroopan talous- ja rahaliiton jäsen vuodesta 1995 kuten Suomikin, mutta Ruotsi ei ole vaihtanut kruunuaan euroksi. Tämä on johtunut pääasiassa kansan vastustuksesta: vuonna 2003 pidetyssä kansanäänestyksessä lähes 56 % äänestäneistä vastusti kruunusta luopumista. Huhtikuussa 2009 Sifo-tutkimuslaitoksen toteuttamassa kyselyssä euroon siirtyminen sai ensimmäistä kertaa enemmän tukea kuin kruunun säilyttäminen. Euroon siirtymistä kannatti 47, ja vastusti 45 prosenttia vastaajista. Kannattajia olivat erityisesti miehet ja eteläruotsalaiset, vastustajia naiset ja pohjoisruotsalaiset. Puolueista uutta kansanäänestystä haluaa vain liberaalit, muut vastustavat sitä. Tuomaanristi
Tuomaanristi on vähitellen 1930-luvulta lähtien levinnyt koko maahan. Ruotsissa on myös Tuomaanristiä muistuttava koriste Ansgarin risti, joka on saanut nimensä Pohjolan apostolin Ansgarin mukaan. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Ruotsin vallan aika Suomessa
Ruotsin valtakunnasta on tänä ajanjaksona käytetty myös nimitystä Ruotsi-Suomi. Termi on kehitetty jälkikäteen kuvaamaan sitä valtakuntaa, johon kuuluivat pääosat nykyisestä Ruotsista ja Suomesta. Historioitsija Peter Englund on todennut, ettei Suomi Ruotsin vallan aikana ollut valtioliiton osa tai provinssi vaan ”...sen valtakunnan itäinen puolikas, joka käytännössä tuhoutui vuonna 1809, minkä jälkeen molemmat osat lähtivät omille teilleen.” Englund pitää erityisesti Ruotsin suurvalta-aikaa nykyisten Ruotsin ja Suomen yhteisenä ”omaisuutena”, koska nousu suurvallaksi olisi rutiköyhälle valtiolle ollut mahdotonta ilman valtakunnan itäisen osan resursseja. Adam Bremeniläinen
Ruotsalaisia Adam piti barbaareina muun muassa moniavioisuuden takia. Adamin tiedot Ruotsista olivat peräisin kuulopuheista ja muuttuivat sitä huimemmiksi, mitä kauemmaksi pohjoiseen kuvailussa mennään. Pakanallisten rituaalien pitopaikkana hän mainitsi Ubsolan (Uppsala). "He uhraavat kaikista lajeista yhdeksän urosta, joiden verellä lepytellään jumalia. Uhrien ruumiit ripustetaan temppelin vieressä olevaan pyhään lehtoon." Norjasta hän mainitsi armottoman kylmyyden, lampaiden kasvatuksen, karaistuneet ihmiset ja parrakkaat naiset. Tässäkin hän kiinnitti suurta huomiota pakanallisuuteen. Idässä sijaitsi Adamin kertoman mukaan "Terra feminarium", joka lienee tarkoittanut "Kvenlandia" eli Suomea. Sen eteläpuolella oli Adamin kertoman mukaan suuri "Aestland"-niminen saari (Viro). Sen asukkaiden hän kertoi palvovan lohikäärmeitä ja siivekkäitä eläimiä. Lähiseudun tiettömillä alueilla oleva "Ruzzia" koostui Adamin tietojen mukaan monenlaisista kummallisista kansoista, kuten amatsoneista ja kykloopeista. Ruotsin poliittinen järjestelmä
Ruotsi on ollut Pohjoismaiden neuvoston jäsen sen perustamisesta saakka. Vuonna 1995 Ruotsi liittyi yhdessä Suomen ja Itävallan kanssa Euroopan Unioniin. Ruotsi on myös aktiivijäsen YK:ssa ja muissa järjestöissä kuten OECD ja IMF. Ruotsalaiset sukunimet
Sukunimet ovat esiintyneet Ruotsissa satunnaisesti jo keskiajalla aateliston keskuudessa, mutta raja lisänimen ja periytyvän sukunimen välillä on häilyvä. Esimerkiksi eräässä tapauksessa sisaruksista toinen käytti sukunimeä mutta toinen ei. 1500-luvun puolivälin jälkeen aatelisto alkoi käyttää sukunimeä. Tuohon aikaan idea sukunimeen saatiin yleensä sukuvaakunan symbolista, esimerkiksi Bielke (hirsi), Uggla (pöllö) ja Leijonhufvud (leijonan pää). Jotta samaa sukunimeä kantavat suvut voitiin erottaa toisistaan, lisättiin nimeen af-etuliite ja seutu, josta suku oli peräisin (Stråle af Ekna, Stråle af Sjöared). Myöhemmin af-etuliitettä alettiin pitää aateliston tunnusmerkkinä. 1600-luvulla sukunimi muodostettiin lisäämällä af-etuliite ja sukunimi, esimerkiksi ”af Klingspor”. Tällä muodostustavalla ei tosin ollut loogista merkitystä. Jotkut varhaiset aatelissukunimet, kuten Sture, ovat peräisin keskiaikaisista lisänimistä. 1600-luvulla aatelissukujen määrä kasvoi huomattavasti ja sukunimiä keksittäessä käytettiin mielikuvitusta. Yleensä yhdistettiin sanoja, jotka loivat mielleyhtymän ylimystöön. Tuolloin luotiin sellaiset sukunimet kuin Lagercrantz (laakeriseppele) ja Gyllengranath (kultakranaatti). Monet aateloitiin, jotta heillä olisi mahdollisuus tulla upseereiksi, sillä upseerien tuli olla aatelisia. He ottivat mielellään nimeensä sotilaallisen lisäsanan, kuten kunnia, miekka tai kypärä. Varsinainen Ruotsi
Varhaiselta keskiajalta vuonna 1809 solmittuun Haminan rauhaan asti myös Suomi oli täysin valtakuntaan integroitunut osa, jota kutsuttiin aluksi nimellä Itämaa () mutta jo varsin varhain nimellä Suomi () samalla kun kuitenkin Pohjanmaa saatettiin pitkään lukea pikemminkin Norlantiin kuin Suomeen. Vuoden 1809 jälkeen käsite Ruotsi tuli tarkoittamaan maata sen nykyisten rajojen sisällä.