Kuinka monta koiraa Suomen poliisilla on?
Poliisikoira
Suomessa poliisikoiranohjaajia on noin 240 ja poliisilla on noin 300 koiraa. Poliisikoirana saksanpaimenkoira ja belgianpaimenkoira malinois ovat yleisimmät Suomessa käytetyt koirarodut. Muita Suomessa käytettyjä rotuja ovat muun muassa rottweiler, labradorinnoutaja, sileäkarvainen noutaja,englanninspringerspanieli sekä bordercollie. Näitä rotuja on käytetty varsinkin poliisin erikoiskoiratehtäviin.
Jackrussellinterrieri
Rotu on nopeasti nostanut itsensä suosituimpien koirarotujen joukkoon, ja vuonna 2005 Jackrusseleita rekisteröitiin Suomessa 695 kappaletta ja rotu oli 16. suosituin sekä suosituin terrierirotu. Rekisteröityjen koirien lisäksi arveltiin, että Suomessa oli tuhansia rekisteröimättömiä yksilöitä vuoteen 2010 asti. Rodun pieni rekisterissä oleva kanta vaikeutti jalostusta, mutta ulkomailta tuodaankin lähes jatkuvasti uutta verta Suomeen. Jackrusselit on nyt rekisteröity pääosin typistämättömiä koiria lukuun ottamatta lähes kokonaan. Vuonna 2011 Suomessa rekisteröitiin 982 jakcrussellinterrieripentua, ja rotu pysyi jo toista vuotta yhdeksänneksi suosituimpana rotuna Suomessa. Pentumäärä on kasvanut kolminkertaiseksi kymmenessä vuodessa. Edelleenkään rotua ei ole virallistettu sen kotimaassa Englannissa. Australia ja Hollanti ovat merkittäviä maita Jackrusseleiden kehityksessä. Europol
Europolilla on noin 800 työntekijää, joista 140 toimii yhteyshenkilöinä () ja noin 100 rikostutkijoina. Suurten EU-maiden yhteyshenkilöt muodostavat kukin oman yhteystoimiston. Yhteyshenkilöt työskentelevät myös esimerkiksi Interpolin kanssa. Suomella on Europolissa kolme yhteyshenkilöä. Yksi poliisista, Rajavartiolaitokselta ja tullista. Lisäksi vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntakeskuksen johtajana on toiminut suomalainen Jari Liukku vuodesta 2017 alkaen. Alkometri
Suomen poliisi sai lahjoituksena 1974 koekäyttöön kaksi Alcometer-merkkistä seulonta-alkometriä. Koska laitteet saavuttivat hyviä tuloksia, niiden määrää lisättiin nopeasti; nykyisin jokaisella liikkuvalla poliisilla ja lähes jokaisella kenttätyössä toimivalla on oma alkometri Suomen poliisissa. Parhaimmiksi ovat osoittautuneet viranomaiskäytössä Alcometer- tai Alco Sensor -merkkiset mittauslaitteet. Kodinturvajoukot
Suomessa ei ole tällä hetkellä kodinturvajoukkoja. Jotkut armeijan sodanaikaisen vahvuuden pienentämisestä huolestuneet reserviläiset ovat ehdottaneet jopa 100 000 hengen vahvuisia kodinturvajoukkoja armeijan avuksi. Puolustusvoimat suhtautuu kielteisesti sotilaallisen voimankäytön oikeuden antamiseen armeijan ulkopuoliselle järjestölle. Poliisiylijohtaja Mikko Paatero on ehdottanut Suomeen poliisin tukena toimivia kodinturvajoukkoja. Hänen mukaansa joukkoja tarvittaisiin erityisesti haja-asutusalueilla, jonne poliisin tuleminen kestää usein liian kauan. Suomen poliisi
Suomi on Euroopan unionin poliisiviraston Europolin ja kansainvälisen rikospoliisijärjestön Interpolin jäsen. Huumekoira
Poliisikoiralaitoksen järjestämissä koulutuksissa käytetään kymmentä yleisintä huumausaineeksi luokiteltua ainetta. Nämä ovat amfetamiini, metamfetamiini, hasis, marihuana, kokaiini, buprenorfiini, MDPV, mCPP ja ekstaasi. Tutkimusten mukaan koira voi tunnistaa ja muistaa yli 2000 eri hajua. Suomen poliisi
Valtakunnansyyttäjän mukaan Suomessa olisi tarve päätoimiselle poliisirikosasioiden käsittely-yksikölle, joka toimisi valtakunnallisesti ja itsenäisesti. Hänen mukaansa muissa Pohjoismaissa on erillisyksiköt poliirikosten tutkinnalle. Vain Suomessa on käytössä "karvalakki-malli", jossa poliisirikosasioita muut poliisit tutkivat Valtakunnansyyttäjän alaisuudessa pääsääntöisesti oman toimen ohessa. Suojelupoliisi
Suojelupoliisissa työskentelee noin 220 henkilöä. Henkilöstöstä 55 prosenttia on poliisikoulutuksen saaneita ja muuta henkilöstöä 45 prosenttia. Muusta henkilöstöstä noin puolet on erityisasiantuntija- ja asiantuntijatehtävissä sekä toinen puoli ammatti-, toimisto- ja tukitehtävissä. Kaikki suojelupoliisissa vakinaisesti työskentelevät ovat virkamiehiä ja kaikkiin suojelupoliisin virkoihin vaaditaan Suomen kansalaisuus. Korkeakoulututkinnon on suorittanut noin kolmasosa henkilöstöstä. Keski-ikä on hieman alle 44 vuotta. Fieldspanieli
Englannissa on fieldspanieleita runsaasti yli 500. Vuosina 1992–2001 rekisteröinnit Englannissa olivat 984 pentua, Ruotsissa 1991–2001 303 pentua ja vastaavana aikana Suomessa 343 pentua. Pohjoismaissa rotua on eniten Suomessa ja seuraavana on Ruotsi. Suomessa rekisteröityjen pentujen värijakauma 1992–2001 oli seuraavanlainen: maksanvärisiä 191 kpl, mustia 65 kpl, liver-tan 7 kpl, liver-roan 5 ja blue-roan 3 kpl eli yhteensä 267 pentua. Kissa
Vuonna 2017 maailmassa arvioitiin olevan noin 600 miljoonaa kissaa. Suomessa kissoja elää arviolta kuudestasadastatuhannesta yhteen miljoonaan yksilöä. Katujengi
Helsingin poliisin komisario Jari Taposen mukaan Suomessa ei ole katujengejä. Kesällä 2014 Helsingissä oli toiminut monikansallisia nuorisoporukoita, jotka olivat hakanneet lapsia ja nuoria, ja media oli kutsunut näitä katujengeiksi. Lokakuun 2014 lopussa poliisi ilmoitti, että se oli pystynyt ehkäisemään nuorisoporukoiden tekemiä rikoksia ja että niiden toiminta on laantunut. Suomen poliisi
Poliisin organisaatio koostuu Poliisihallitukseen sijoitetusta keskushallinnosta sekä sen alaisista yksiköistä: Lounais-Suomen poliisilaitos
Poliisilaitoksen alueella on 45 kuntaa, joissa asuu yli 694 000 asukasta. Poliisilaitoksella työskentelee 1 000 henkilöä, joista poliiseja on noin 790. Poliisilaitosta johtaa poliisipäällikkö Tapio Huttunen. Luettelo suomalaisista kotieläinroduista
Luettelo suomalaisista koiraroduista: Italianvinttikoira
Ensimmäiset italianvinttikoirat tulivat Suomeen 1910-luvulla, mutta kasvatustyö käynnistyi vasta 1960-luvulla. Rekisteröintimäärät olivat aluksi hyvin pieniä, ja vasta 1990-luvulla ylitettiin 40 rekisteröidyn koiran raja vuodessa. Suomessa on vuodesta 1960 lähtien rekisteröity yhteensä alle 700 italianvinttikoiraa. Rodun vuosittaiset rekisteröintimäärät pysyttelivät Suomessa pitkään alle kymmenessä, ja vasta 1990-luvun loppupuolella ja 2000-luvun alkuvuosina on vuosittain rekisteröity 30 - 50 koiraa. Nykyään Suomessa arvellaan olevan noin 400 italianvinttikoiraa. Saksanpaimenkoira
Saksanpaimenkoira () on suosittu käyttö- ja palveluskoirarotu, joka vuonna 2017 oli Suomessa neljänneksi suosituin rotu . Vuonna 2016 se oli viidenneksi eniten rekisteröity rotu. Helposti koulutettavana, kestävänä ja pelottomana saksanpaimenkoira on myös yleinen poliisin ja armeijan käyttämä rotu. Sitä voidaan käyttää vartiointi- ja suojelutehtäviin, pelastusetsintöihin, jäljestämiseen sekä huume-, home- tai malminetsintäkoirana. Luettelo espanjalaisista koiraroduista
Perinteisesti espanjalaiset koirarodut ovat työ- ja taistelukoiria, mutta myös hyviä koti- ja vahtikoiria. Espanjassa virallisilla roduilla tarkoitetaan joko maan kennelliiton RSCE:n tai maatalous- ja kalastusministeriön hyväksymiä rotuja. Sekä Espanjassa että Suomessa suosituin espanjalainen rotu on andalusialainen espanjanvesikoira. Belgianpaimenkoira malinois
Malinois (flaam. "Mechelaar", "Mechelseherder", "Mechelse herderhond") on työteliäs, nopea oppimaan ja tarpeen mukaan aggressiivinenkin, joskin voimakkaita linjaeroja esiintyy. Nämä ominaisuudet tekevät siitä ihanteellisen poliisi-, huume- ja pommikoiran. Esimerkiksi Bundeswehrin (Saksan armeija) työkoirista nykyään noin 90 prosenttia on malinoiseja muiden rotujen osuuden ollessa alle 10 prosentin luokkaa. Myös Suomessa malinois on yleistynyt viranomaiskäytössä 2000-luvulla voimakkaasti, esimerkiksi poliisin partiokoirista vuonna 2006 noin 35 % on käyttölinjaisia malinoiseja. Koira
Yleisiä käyttökoiria ovat esimerkiksi vahtikoira, suojelukoira, paimenkoira, metsästyskoira, pelastuskoira, rekikoira, poliisikoira, tullikoira, rajakoira, sotakoira, huumekoira, pommikoira, opaskoira, avustajakoira, kuulokoira ja kaverikoira. Suomen poliisi
Samana vuonna 2013 eduskunnan oikeusasiamies ratkaisi 895 kantelua poliisiviranomaisista, joista 131 johti toimenpiteisiin. Helsingin poliisisoittokunta
Poliisisoittokunta on jo vuosikymmeniä nauttinut kestävää ja jakamatonta kansansuosiota. Alun perin soittokunta perustettiin vuonna 1947 parantamaan yleisön ja poliisin suhteita. Soittokunnassa on 40 soittajaa, joiden työajasta noin puolet käytetään liikennepoliisin työhön.
Toimintansa alusta lähtien poliisisoittokunta on esiintynyt siellä missä ihmisetkin ovat: suurissa yleisötapahtumissa, lastenklinikalla, vankiloissa, olympiastadionilla maaotteluiden avajaisissa, joulukadun avajaisissa, kirkoissa, paraateissa, konserttisaleissa ja poliisin omissa tilaisuuksissa. Helsingin poliisisoittokunta on esiintynyt myös ulkomailla: Saksassa, Tanskassa, Puolassa, Virossa, Venäjällä ja Ranskassa. Suomenkarja
Suomenkarjaa on kolme tyyppiä: itäsuomenkarja eli ISK, pohjoissuomenkarja eli PSK ja länsisuomenkarja eli LSK, kaikki ovat uhanalaisia. Näistä runsaslypsyisin ja -lukuisin on suomenkarjan länsisuomenkarja, jota vuonna 2017 on Suomessa vielä noin 1400 yksilöä, vaikka kanta on pienentynyt nopeasti. Itäsuomenkarjaa on noin 1000 ja pohjoissuomenkarjaa noin 800 yksilöä. Kissan rokotuspäivä
Suomessa on kissoja virallisen arvion mukaan noin 700 000. Suurin osa kissoista rokotetaan vain kerran elämässä, kun ne ovat pentuja. Jotta kissalla olisi riittävä turva yleisimpiä tarttuvia tauteja vastaan tarvitaan kuitenkin säännöllisiä rokotuksia. Puolanvinttikoira
Nykypäivänä rotu on lähinnä seura- ja harrastuskoirana. Rodun suhteellisen voimakas vartiointivietti tekee siitä oivallisen kodin vartijan ja koiran kanssa voi harrastaa hyvinkin monipuolisesti näyttelyistä juoksuharrastuksiin (maasto- ja ratajuoksu), joista varsinkin ensiksimainitusta Suomalaiset koirat ovat menestyneet EM-tasolla tuoden kahteen otteeseen kultamitalin suomeen (2008 ja 2012). Puolalainen soveltuu myös agilityyn, sienikoiraksi, pelastuskoiratoimintaan ja jopa tokoiluun. Muissa kuin rotutyypillisissä juoksutoiminnoissa vaaditaan toki ohjaajalta suurempaa paneutumista motivointiin kuin varsinaisten palveluskoirarotujen kanssa. Suomen poliisi
Poliisihallitus suunnittelee, johtaa, kehittää ja valvoo poliisin toimintaa sekä vastaa sen palveluiden saatavuudesta, päättää yksiköiden yhteistyöstä ja vastaa niiden tulosohjauksesta. Poliisin ja Poliisihallituksen toimintaa johtaa, kehittää ja valvoo poliisiylijohtaja. Vuoden 2015 elokuusta lähtien virassa on toiminut Seppo Kolehmainen. Poliisihallituksen alueelliset toimipisteet on sijoitettu aluehallintovirastoihin. Nämä koordinoivat paikallispoliisien toimintaa muiden alueviranomaisten kanssa. Lisäksi ne osallistuvat vakavien rikosten tutkintaan silloin kun paikallispoliisin voimavarat eivät yksinään riitä. Poliisilaitokset Suomessa
Poliisilaitos on Suomen poliisin hallinnollinen paikallisyksikkö. Suoraan poliisihallituksen alaisuudessa on 11 poliisilaitosta, lisäksi Ahvenanmaalla on oma poliisilaitos, joka on hallinnollisesti Ahvenanmaan maakuntahallituksen alainen. Poliisilaitoksen palveluverkkoon voi kuulua pääpoliisiaseman ohella muita poliisiasemia, poliisin palvelupisteitä ja yhteispalvelupisteitä. Grönlanninkoira
Rotu on Suomessa jakautunut tyypiltään selvästi näyttely- ja käyttökoiriin. Näyttelykoirat ovat raskaampia ja kookkaampia, vetokoirat taas pienempiä ja kevyempiä, jolloin ne pystyvät liikkumaan nopeammin. Tosin myös näyttelylinjan koirien omistajat voivat harrastaa valjakkoajoa. Suomen grönlanninkoirakannan terveydentila on kokonaisuudessaan erittäin hyvä. Esimerkiksi lonkkanivelen kasvuhäiriöitä tai silmävikoja ei juuri ole. Nyt grönlanninkoiria on Suomessa 50 ja kasvattajia vain jokunen. Grönlanninkoiria voi etsiä Norjasta, jossa sitä pidetään lemmikkinä. Poliisikoira
Koiran tulee olla täysin ohjaajansa hallinnassa. Koiran täytyy mm. käydä kiinni ja irrottaa käskystä. Koulutuksen tavoitteena on antaa valmiudet käyttää koiraa voimankäytön välineenä. Helsingin poliisilaitos
Helsingin poliisilaitoksella on poliisiasemia kolme; Pasilassa kaksi (Poliisitalo 1 ja 2) sekä Malmilla yksi. Aiemmin poliisiasemia on ollut myös Punanotkonkadulla (Kaartin poliisitalo), Pienellä Roobertinkadulla (Keskustan poliisitalo) ja Itäkeskuksessa. Kissa
Metsästyslaki kieltää seuraeläimeksi otetun kissan heitteillejätön. Suomessa hylätään tai lopetetaan ei-toivottuina kuitenkin yli 20 000 kissaa vuodessa. Niistä 10 000 päätyy eläinsuojeluyhdistyksille. Huono taloustilanne on lisännyt hylkäämisiä: esimerkiksi kissan sairastuessa tai loukkaantuessa sen hoitoon ei haluta tai voida laittaa rahaa. Koiria ja kissoja päätyy eläinsuojeluyhdistyksille lähes yhtä paljon, mutta omistaja hakee kissan takaisin vain noin 10 %:ssa tapauksista, kun koirista halutaan takaisin noin 90 %. Poliisikoira
Poliisikoira on koira, joka on erityisesti koulutettu poliisin työkäyttöön. Poliisikoiria käytetään moneen tarkoitukseen, esimerkiksi poliisin voimankäyttötilanteisiin sekä pelastus- ja etsintätoimintaan. Poliisikoirayksiköistä käytetään useassa maassa lyhennettä K9 (englannin kielen ääntämyksen "kei-nain" mukaan; vrt. "canine" eli koiraeläin englanniksi). Poliisiautot Suomessa
Suomessa poliisi sai ensimmäiset autonsa 1900–1910-lukujen vaihteessa. Ensimmäiset autot toimitettiin pääasiassa Turkuun ja Helsinkiin ja ne olivat ulkoasultaan normaalien autojen tapaisia. Poliisiautojen punainen hälytysvalo muuttui siniseksi vuonna 1967. Poliisi-tekstillä varustetut kattokilvet tulivat käyttöön 1950-luvun lopulla, ensimmäisenä Euroopassa. Oma erityinen tunnusväri autoihin tuli 1980-luvulla. Nimitystä "Musta Maija" käytetään pakettiauton pohjalle rakennetusta poliisiautosta, jonka suurta takaosastoa etenkin menneinä vuosina käytettiin pidätettyjen ja päihtyneiden kuljettamiseen. "Musta-Mari"-nimitystä käytti siitä ainakin Ilta-Sanomat artikkelissaan vuonna 1932. Itävallanpinseri
Suomessa itävallanpinseri on erittäin harvinainen ja viimeksi koiria on rekisteröity vuonna 2000. Kyseessä oli Suomen tähän asti ainoa pentue, joka oli syntynyt edellisvuoden lopulla. Onkin siis erittäin todennäköistä, ettei maassamme ole enää yhtään elossa olevaa itävallanpinseriä, sillä 14 vuoden ikä alkaa olla peruskoiralle poikkeuksellinen muutamia kaikkein terveimpiä rotuja lukuun ottamatta. Koska rodun ainoa suomalainen kasvattaja lopetti kasvatustyönsä ensimmäisen pentueen jälkeen, lähimmät yhä toiminnassa olevat kennelit löytyvät Norjasta ja Ruotsista. Suomenlapinkoira
Virallisesti suomenlapinkoira on vain yksi rotu, mutta epävirallisesti rodun sisällä on tietyistä kantakoirista polveutuva kanta, joita kutsutaan paimensukuisiksi lapinkoiriksi. Tätä kantaa pyritään kasvattamaan suomenlapinkoirarekisterin sisällä omana linjanaan. Paimensukuisen lapinkoiran pentuja syntyy vuosittain noin 300. Linjan suojelemiseksi perustettiin Paimensukuisen Lapinkoiran Seura ry vuonna 1981. Beaucenpaimenkoira
Työkoirina esimerkiksi viranomaisten palveluksessa tai vartiokoirina beauceroneja on vielä hyvin vähän. Se on Suomessa melko uusi rotu, sillä ensimmäiset koirat tuotiin Suomeen vasta vuonna 1990. Kiinnostus rotuun on viime vuosina kasvanut voimakkaasti etenkin palveluskoiraharrastajien keskuudessa. Myös näyttelytoiminta on aktiivista rodun yksilömäärään suhteutettuna. Frank Iero
Hän pitää koirista ja omistaa niitä itsekin omien sanojensa mukaan 7 tai 8. (Frankiltä kysyttiin YleX:n haastattelussa hänen koiriensa lukumäärää, ja hän vastasi kysymykseen: "probably seven or eight".) Poliisi kertoo
Kirjasarjan kirjat sisältävät artikkeleita todellisista rikoksista ja niiden tutkinnasta oikeuskäsittelyyn saakka. Ne on koottu eri Pohjoismaiden rikostutkijoiden ja syyttäjien kirjoittamina (Suomi, Ruotsi, Norja ja Tanska vuodesta 1971, Islanti vuodesta 2000 ja muut maat vuodesta 1973). Lisäksi artikkeleissa on usein myös valokuvia, esimerkiksi poliisin ottamia valokuvia rikospaikoista ja muuta rikostutkintamateriaalia. Kirjat käsittelevät rikostapausten ja niiden tutkimisen lisäksi myös yleisesti rikostutkinnan kehittymistä, poliisikoulutusta ja oikeusmenettelyitä.
Kirjojen tuotolla rahoitettiin Suomen Poliisin Urheiluliiton toimintaa. Virallinen kotimainen kilpailutoiminta kuitenkin loppui vuonna 2014, joka osaltaan vaikutti kirjasarjan lopettamiseen. Kirjaa myytiin ainoastaan puhelinmyyntinä, ja parhaimmillaan Pohjolan Poliisikirja Oy:llä oli lähes 50 puhelinmyyjää. Ensimmäiset suomenkieliset painokset olivat 13 000–14 000 kappaletta ja loppuvuosina noin 8 000 kappaletta. Kaupallisista syistä kirjoissa kerrottiin rikoksista ympäri Suomen. Ratsupoliisi
Ratsupoliisi on poliisi, joka partioi ratsain hevosella tai kamelilla. Ratsupoliiseja on nykyisin syrjäseutujen lisäksi kaupungeissa, missä ratsupoliisin päivittäiset tehtävät voivat olla vain koristeellisia tai seremoniallisia. Ratsupoliiseja käytetään myös joukkojen hallinnassa; ratsukoilla on hevosen koon ja liikkuvuuden ansiosta etu. Isossa-Britanniassa ratsupoliiseilla on myös enenevissä määrin ehkäiseviä ja näkyvyystehtäviä. Ratsupoliiseja voidaan käyttää erikoistehtäviin kuten puistojen ja luonnonsuojelualueiden valvontaan, jossa autot olisivat epäkäytännöllisiä ja äänekkäitä, tai mellakkapoliisitehtäviin, joissa ratsukon koko on lisäpelote ja auttaa kiinniotossa. Esimerkiksi Britanniassa poliisiratsukoita nähdään usein jalkapallo-otteluissa. Osa ratsupoliiseista on koulutettu etsintä- ja pelastustehtäviin, joissa hevonen voi kulkea paikoissa, jonne moottoriajoneuvot eivät pääse. Henrik Calonius
Adolf Henrik Matias Calonius (19. kesäkuuta 1873 Hamina – 7. joulukuuta 1914 Petrokov, Puola) oli suomalainen ratsumestari jota pidetään Suomen poliisikoiratoiminnan alkuunpanijana. Maltankoira
Vuoden 2012 terveyskyselyyn ilmoitettiin 41 Suomen noin 500 maltankoirasta, Omistajien vastausten perusteella koirista noin 90 % on leikkisiä tai ystävällisiä. 70 % rohkeita tai vilkkaita, 30 % rauhallisia, 25 % varautuneita, vajaa 20 % hallitsevia tai eroahdistuneita, vajaa 10 % alistuvia tai aggressiivisia muita koiria kohtaan, noin 5 % arkoja tai paukkuarkoja ja muutama prosentti on aggressiivisia ihmisille. Suomenlapinkoira
Lapinkoira on muiden suomalaisten koirarotujen kanssa otettu mukaan geenipankkiohjelmaan, jolla pyritään turvaamaan kotimaisten rotujen tulevaisuus ja perinnöllinen monimuotoisuus. Suomen Kennelliitto, Luonnonvarakeskus ja kotimaisten rotujen järjestöt päättivät asiasta elokuussa 2015. Geenipankkiin kerätään 25–30 uroksen geenejä jokaisesta kotimaisesta rodusta. Päätöksen perusteluissa kotimaisia rotuja kutsuttiin kansallisaarteiksi, jotka ”edustavat arvokasta elävää suomalaista kulttuuriperintöä, joka liittyy kiinteästi Suomen kansan historiaan”. Koira (korttipeli)
Napoleonin koira on 2-5 pelaajan korttipeli. Peliä pelataan 52 kortin pakalla ilman jokereita ja ässän arvo on 14. "Napoleonin koira" nimitystä käytetään kortteja nostavasta pelaajasta. Pelin häviäjä jää Napoleonin koiraksi. Peli on muunnelma Myllymatista, joka todennäköisesti on suomalaista alkuperää. Poliisikoira
Poliisikoiranohjaajan koulutukseen pääsyvaatimuksena on poliisin peruskoulutuksen suorittaminen Poliisiammattikorkeakoulussa ja noin kahden vuoden työkokemus. Suomen tulli
Suomen tullilla on tällä hetkellä palveluksessaan huume-, savuke- ja rahakoiria. Rahakoiria on palveluksessa Helsinki-Vantaan lentokentällä ja itärajan rajanylityspaikoilla. Tullikoiria työskentelee lähes kaikilla Suomen rajoilla. Vilkkaimmilla ylityspaikoilla on useampia koiria. Lisäksi niitä työskentelee Postitullissa. Tullilla on noin 40 koiraa. Suurin osa tullin koirista on rodultaan labradorinnoutajia, mutta myös käytössä on englanninspringer- ja cockerspanieleja sekä noutaja-seisojasekoituksia. Pennut, joista koulutetaan tullikoiria, valitaan yksityisiltä kasvattajilta. Tullikoiran työpäivän kesto on 8–12 tuntia, josta tehokasta työaikaa on 2–3 tuntia 10–20 minuutin mittaisissa jaksoissa. Koiraeläimet
Suomessa elää neljä koiraeläintä, jotka ovat kettu, susi, naali ja supikoira. Supikoira ei kuulu Suomen alkuperäiseen lajistoon, vaan laji levisi 1930–1940-luvuilla Venäjän puolelta. Eteläisessä Euroopassa elää lisäksi kultasakaali eli sakaali. Suomen poliisi
Poliisin tunnuskuva on miekan terä, jonka kahvana on kruunupäinen leijonan pää. Tunnuskuvan on piirtänyt taiteilija Antti Salmenlinna vuonna 1936. Miekkaleijona esiintyy myös sotilaspoliisin koulutushaaramerkissä, jossa se on sijoitettu siniseen kilpeen. Miekkaleijona - silloiselta kutsumanimeltään "esivallan miekka" - esiintyi ensimmäisen kerran virallisessa muodossaan Suomen poliisilehden kannessa marraskuussa 1936. Tunnuksesta järjestettiin suunnittelukilpailu, mutta suunnittelutyö annettiin lopulta Antti Salmenlinnalle. Tunnus lisättiin poliisin virkapuvun olkaimiin vuonna 1941ja sitä alettiin käyttää poliisiautoissa 1950-luvun alkupuolella. Eläinten vapautusrintama
Suojelupoliisin päällikön Seppo Nevalan 2004 antaman haastattelun mukaan Suomessa toimivat eläinaktivistiryhmät ovat pieniä ja laittomuuksiin osallistuu korkeintaan joitakin kymmeniä ihmisiä. Nevalan mukaan eläinaktivisteilta puuttuu yhtenäinen ideologia, vahvat johtajat tai vahvat järjestörakenteet. Suojelupoliisi ei pidä toimintaa vaarana yhteiskuntajärjestykselle, mutta se saattaa vaarantaa ajoittain yhteiskuntarauhaa ja yleistä järjestystä ja turvallisuutta, ja siksi aktivistien toimintaa ei voi jättää vaille seurantaa. Tekijöiden kiinni saaminen on olennaisinta ja rangaistuksilla on todettu olevan erittäin suuri ennaltaehkäisevä vaikutus suomalaisten eläinaktivistien ollessa tavallisia ihmisiä eikä niin sanottuja ammattirikollisia. Nevalan mukaan pieniin eläinaktivistiryhmiin liittyy julkisuushakuisuus. Virtuaalinen lähipoliisiryhmä
Vuonna 2017 poliisi rekrytoi 25 uutta nettipoliisia. Nettipoliisit sijoittuvat Suomen 11 poliisilaitokseen ja Helsinkiin perustettuun omaan 10 poliisin vihapuhetutkinnan erikoisryhmään. Suomen poliisi
Vuonna 2013 poliisi sai tietoonsa kaikkiaan 850 000 rikosta. Se selvitti niistä lähes 80 prosenttia. Selvitysprosentti on ollut yli 70:n koko 2000-luvun. Hämeen poliisilaitos
Hämeen poliisilaitos muodostettiin 1. tammikuuta 2014 yhdistämällä Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen poliisilaitokset sekä Liikkuvan poliisin Lahden ja Hämeenlinnan toimipisteet. Hämeen poliisilaitos vastaa poliisitoiminnasta 22 kunnan alueella Kanta- ja Päijät-Hämeen maakunnissa. Pääpoliisiasema sijaitsee Lahdessa ja poliisiasemat Orimattilassa, Heinolassa, Hämeenlinnassa, Riihimäellä ja Forssassa. Poliisilaitoksella työskentelee noin 560 henkilöä, joista on poliiseja noin 460. Liikkuva poliisi
Viimeisinä aikoinaan liikkuvan poliisin päätehtävänä oli tieliikenteen valvonta ja ohjaus. Valvonta jakautui nopeus-, ajotapa- ja rattijuopumusvalvontaan, raskaan liikenteen valvontaan sekä turvalaitevalvontaan (mm. turvavöiden käyttämättä jättäminen). Liikenteenvalvonnassa käytettiin monipuolista kalustoa, johon kuului autoja, moottoripyöriä, veneitä ja moottorikelkkoja. Tunnuksellisten partioautojen ja -pyörien lisäksi liikkuvalla poliisilla oli käytössään lukuisia tunnuksettomia eli ns. siviiliautoja ja -moottoripyöriä, joissa oli samoja valvontalaitteita kuin muissakin poliisiajoneuvoissa. Näissä ajoneuvoissa oli lisäksi aina tallentava kamera, joiden kuvamateriaalia käytettiin todisteena rikosten selvittämisessä. Siviilipoliisiautoja kuljettivat sekä siviili- että virkapukuiset poliisit.
Poliisitunnuksin varustetut poliisimoottoripyörät olivat useimmiten BMW K 1200 RS ja Yamaha FJR 1300 -merkkisiä suuritehoisia moottoripyöriä, joiden huippunopeus täydessä työvarustuksessa oli 245 km/h (BMW) ja 260 km/h (Yamaha). Tunnuksettomina poliisimoottoripyörinä käytettiin Yamaha YZF1000R Thunderace- ja Yamaha YZF-R1 -moottoripyöriä. Näiden moottoripyörien huippunopeus on jopa 300 km/h ja kiihtyvyys 0-100 km/h noin 3 sekuntia. Moottoripyöräpoliisien tehtävä takaa-ajotilanteissa oli pysyä ajoneuvon perässä ja ohjata autopartioita takaa-ajetun liikkeissä. Suomen Kennelliitto
Kennelliitto julkaisee myös vuotuisesti kunkin vuoden rekisteröitimääriin perustuvan luettelon Suomen suosituimmista koiraroduista. Vuonna 2018 20 suosituinta rotua Suomessa olivat seuraavat: Koira
Koiran purema voi aiheuttaa kudosvaurioita tai bakteeritartunnan. Esimerkiksi Suomessa tapahtuu vuosittain arviolta noin 40 000 koiranpuremaa (1996). Yleisimmin Suomessa purevat saksanpaimenkoira ja rottweiler. Paitsi purema, myös koiran nuolaisu tai limakalvokosketus voi tartuttaa ihmiseen haitallisen bakteerin. Kaikissa vakavissa tapauksissa on ollut kyse "capnocytophaga canimorsus" -bakteerista. Se tarttuu viidessä prosentissa koiran puremista. Vakavia infektioita ihminen saa koirasta kuitenkin vain harvoin, ja Suomessa tehohoitoa edellyttäviä tai kuolemaan johtavia koiran nuolaisuja tai puremia on noin yksi tai kaksi vuodessa. Ratsupoliisi
Kanadan ratsupoliisi (RCMP) on tunnettu ratsupoliisivoima. RCMP käyttää nykyisin poliisin standardimetodeja, eikä käytä enää hevosia varsinaisessa toiminnassaan. Hevosten käyttö jatkuu kuitenkin RCMP:n perinteikkäässä musiikkiratsastusesityksessä ja joissakin paikallisissa osastoissa. Yhdysvalloissa ratsupartiot ovat yhä tärkeä osa poliisivoimien paikallistoimintaa. Esimerkiksi New Yorkissa on 80 ratsupoliisia, joiden työtehtäviin kuuluu lähinnä partiointia ja eksyneiden ihmisten auttamista. Siellä poliisilaitos saa hevoset yksityishenkilöiden tai yritysten lahjoituksina. Yhdysvaltain rajavartiolaitos työllisti kaksisataa hevosta vuonna 2005. Useimmat olivat käytössä Meksikon-vastaisella rajalla. Arizonassa poliisihevosille syötetään erityisvalmisteisia rehupellettejä, jottei niiden lannan mukana leviäisi ulkopuolisia lajeja kansallispuistoihin ja muille luontoalueille. Suomen poliisi
Rasismi ja seksismi ovat olleet esillä kun Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastaisen komission (ECRI) on nähnyt viitteitä siitä, että Suomen poliisi ei reagoi aina asianmukaisesti vähemmistöryhmien rasismista ja syrjinnästä tekemiin ilmoituksiin ja että tällaisia ilmoituksia ei oteta tutkittavaksi tai että niitä ei tutkita riittävän uutterasti. Ongelmana on, että joidenkin arvioiden mukaan vain 5-10% rasistisista rikoksista tulee ilmoitetuiksi, koska luottamus viranomaisten puolueettomaan ja tehokkaaseen toimintaan voi olla saatujen kokemuksien takia vähäistä. Naiset joutuvat syrjinnän kohteeksi monilla eri tavoilla. Toisaalta naisia tuomitaan varsin harvoin rikoksista ja onkin esitetty, että poliisi tahtoo suhtautua naisiin perinteisin ja vanhoillisin mielikuvin. Naiset saattavat monesti päästä rikosepäilyjen ulkopuolelle, koska nainen ei rikoksentekijänä mukaudu rikoksentutkijan käsitykseen rikoksentekijästä. Toisaalta on viitteitä naisten joutumisesta syrjinnän kohteiksi myös rikoksen uhreina ja poliisina työskentelevät naispoliisit joutuvat syrjinnän kohteiksi myös poliisiorganisaatiossa. On merkkejä naispoliisien hitaammasta urakehityksestä miehiin verrattuna ja todisteita seksuaalisesta ahdistelusta. Tutkimuksen aineistossa oli tapauksia joissa nainen oli poliisirikoksen oletettu uhri. Nämä olivat tapauksia jossa kyse oli miespoliisin epäillystä naispoliisien raiskauksista tai sen yrityksestä. Kiinniotettuina naisiin oli kohdistunut asiatonta riisuttamista, asiattomia kuulustelukeinoja, pahoinpitelyjä ja asiattomia säilöönottamisia. Suomen poliisin tietojärjestelmät
Suomen poliisilla on useita tietojärjestelmiä. Akita (koira)
Suomessa, kuten monessa muussakin maassa, suurin osa ensimmäisitä tänne tuoduista koirista oli amerikkalaista tyyppiä. Kun akita-rotu sitten jaettiin kahteen eri tyyppiin eli amerikanakitaan ja akitaan, aiheutti se ongelmia etenkin jalostuksessa. Tällä hetkellä Suomessa on rekisteröityneitä kasvattajia kahdeksan ja rekisteröityjä koiria lähes 500 kappaletta, joista arviolta puolet on kuitenkin tyypiltään amerikanakitoja. Suomi 1920-luvulla
Säännöllinen poliisikoulutus oli Suomessa aloitettu 1918. Ensimmäinen naispoliisikurssi järjestettiin 1923. 1920-luvulla moottoripyöriä ja autoja alettiin hankkia poliisin käyttöön, ja poliisikoirien käyttö lisääntyi. Vuonna 1922 perustettiin poliisin kansainvälinen yhteistyöelin Interpol, johon Suomi liittyi 1929.Puolustusta, hallintoa ja palvelusektoria rakennettiin uudessa tasavallassa ripeää vauhtia, ja tästä syystä valtion ja kuntien virkamieskunta kasvoi vuosien 1910 ja 1940 välisenä aikana kolminkertaiseksi. 1920-luvun alkupuolella armeijassa käytiin kiivasta valtataistelua jääkäriupseerien ja Venäjällä koulutettujen upseerien välillä. Nuoret jääkärit pyrkivät syrjäyttämään niin sanotut 'ryssänupseerit'. Jääkärien vaatimukset sotaväen kehittämisestä, sekä epäluottamus tsaarin armeijassa palvelleita korkeita upseereita kohtaan johtivat lopulta uhkaukseen jääkärien irtisanoutumisesta. Painostuksen seurauksena jopa yleisesikunnan päällikkö ja sotaväen päällikkö joutuivat eroamaan, jääkäriupseerien täyttäessä heidänkin paikkansa. Vasta oman upseerikoulutuksen aloittaminen täydessä laajuudessa rauhoitti eri ryhmien väliset ristiriidat. Ensimmäinen reserviupseerikurssi alkoi Suomen Kadettikoulun entisissä tiloissa huhtikuun alussa 1920. Suomen poliisi
Poliisin valtakunnalliset huoltoyksiköt vastaavat muun muassa kaikkien poliisiautojen varustelusta ja huollosta sekä poliisin laajojen tietojärjestelmien ylläpidosta. Koira
Monet ihmiset pitävät koiria lemmikkeinä, ja koira onkin Euroopan toiseksi yleisin kotieläin kesykissan jälkeen. Suomessa suhteet ovat päinvastoin ja koiria on enemmän, 600 000, joista puhdasrotuisia on 450 000. Yhteensä koiria koko maailmassa on noin 400 miljoonaa. Koirasta on jalostettu satoja rotuja, jotka poikkeavat toisistaan merkittävästi niin kooltaan, ulkonäöltään kuin käyttäytymiseltäänkin. Poliisit
Poliisit on suomalainen Aito Median tuottama dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään Jim-kanavalla. Ohjelma kuvaa todellista poliisin työtä ja sitä, mitä poliisipartio saa työssään kohdata Suomen suurimmissa kaupungeissa. Sarja toteutetaan yhteistyössä sisäministeriön poliisiosaston kanssa. Sarjan ensiesitys 26. tammikuuta 2009 rikkoi 247 000 katsojallaan Jimin katsojaennätyksen. "Poliisit" on myös Ruudun katsotuimpia ohjelmia. Muita suomalaisia poliisin toimintaan liittyviä televisiosarjoja ovat Subin "Lainvalvojat" ja "112", Foxin "Lapin poliisit", TV5:n "Poliisikokelaat" sekä Yle TV2:n "Poliisi-TV". Alkukesästä 2013 Jim-kanava alkoi esittää Poliisit-sarjaan perustuvaa sisarsarjaa "Poliisit – kotihälytys", jossa kaikki sarjan kohtaukset ovat dramatisoituja ja näyttelijät esittävät asianosaisia. Poliisikoira
Osana Poliisiammattikorkeakoulua toimiva poliisikoiralaitos vastaa poliisikoirien ja koiranohjaajien peruskoulutuksesta sekä jatkokoulutuksesta. Poliisikoiriksi koulutettavat koirat hankkii poliisikoiralaitos. Vuosittain hankitaan noin 50 koiraa. Yleensä hankittavat koirat ovat pentuja tai 1–2-vuotiaita aikuisia.
Poliisikoiralaitoksen verkkosivuilla on poliisikoiragalleria, joka kertoo, millaisia koiria Suomen poliisilla on (nimi, rotu ja sukupuoli, rekisterinumero ja syntymäaika, työtehtävä, sijoituspaikka). Koirien tiedot on järjestetty koirien kennelnimen mukaiseen aakkosjärjestykseen. Rekku Rescue
Vuonna 2015 Rekku Rescuen kautta sai kodin 170 kissaa ja 57 koiraa. Lähes kaikki kodin saaneista kissoista olivat suomalaisia, kun taas valtaosa koirista tuli Virosta. Sherlock Koira
Hayao Miyazaki koosti ohjaamistaan jaksoista myös kaksi elokuvaa. Kumpaakaan ei tiedettävästi ole esitetty tai julkaistu Suomessa.(Sarjaa on esitetty suomessa vain 13 jaksoa) Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 1
Monet ihmiset pitävät koiruja lemmikkeinä; koirua on Euroopan yleisin kotieläin jälkeen. Suomessa suhteet ovat päinvastoin, koiruja on enemmän, 600 000, joista puhdasrotuisia on 450 000. Yhteensä koiruja koko maailmassa on noin 400 miljoonaa. Koiruja on siis vähintään yksitöistä kertaa enemmän kuin muita samaan sukuun (Canis) kuuluvia koirueläimiä, kuten sakaaleita, kojootteja ja suseja, on yhteensä. Suomenpystykorva
Luonteeltaan alkukantainen koira vaatii muiden pohjoismaisten metsästyspystykorvien tapaan jonkin verran panostusta sosiaalistamiseen, mutta pienellä vaivalla siitä saa avoimesti ympäristöönsä, muihin koiriin ja ihmisiin suhtautuvan lemmikin. Suomenpystykorvia näkee nykyään eniten maalla sekä omakotitaloalueilla, mutta sen voi ottaa vastoin ennakkoluuloja hienosti myös kerrostaloon. Suomenpystykorvia asustelee nykyään aivan Helsingin keskustaa myöden. Schipperke
Suomessa on rekisteröity yhteensä 3 373 schipperkeä. Vuonna 2015 syntyneitä pentuja oli 103. 2010-luvulla schipperkejä on Suomessa rekisteröity vuosittain väliltä 102–159. Vuosien 2006 ja 2016 välillä 69 eri kenneliä on kasvattanut vähintään yhden rekisteröidyn pentueen. Tällä hetkellä rotu on elinvoimainen ja sen kanta monipuolinen. Schipperkejen kanssa harrastetaan nykyisin muun muassa koiranäyttelyitä, agilityä, tokoa ja koiratanssia.
Ulkomailla schipperkejä on nykyisin Yhdysvaltojen ja Ison-Britannian ohella eniten Etelä-Afrikassa, missä rotu onkin yksi suosituimmista. Myös Kanadassa ja Etelä-Amerikan valtioissa rodun koirien määrä on kasvussa. Belgiassa rekisteröitiin vuonna 2008 91 ja Ranskassa 85 schipperkeä. Vuonna 2010 Ruotsissa rekisteröityjen määrä oli 109. Suomenajokoira
Suomenajokoira on pitkään ollut Suomen yleisin koirarotu. 1980- ja 1990-luvuilla niitä rekisteröitiin vuosittain Suomessa noin 3 500–4 000 kappaletta. Suomenajokoiraa on rekisteröity viimeisen seitsemän vuoden aikana Suomessa 28 000. 2000-luvulla rekisteröintien määrä on laskenut noin 2 000 vuosittaisen rekisteröinnin tuntumaan. Kehitys johtunee pääasiassa maaseudulla asuvien metsästäjien ja koiraharrastajien määrän vähenemisestä sekä siitä, että jänisjahti on jonkun verran jäänyt hirvieläinten metsästyksen varjoon. Vuonna 2016 suomenajokoira oli rotujen rekisteröintitilastossa kuitenkin toisella sijalla. Suomenlapinkoira
Koiratutkija Hannes Lohen käyttäytymiskyselyn alustavien tulosten mukaan 46 % suomalaisista suomenlapinkoirista on ääniarkoja, 24 % pakko-oireisia, 17 % alusta- ja paikka-arkoja, 15 % yliaktiivisia-impulsiivisia, 13 % arkoja, 3 % eroahdistuneita ja 2 % aggressiivisia. Tutkimukseen osallistui 372 suomenlapinkoiraa. Vuonna 2015 julkaistut alustavat tulokset saattavat muuttua vastausmäärien kasvaessa. Koiran kouluttaminen
Ensimmäisen maailmansodan aikana tulivat Saksassa käyttöön partio-, saniteetti- ja viestikoirat. Sodan jälkeen Saksassa koulutettiin myös ensimmäiset opaskoirat. Saksa olikin palveluskoirien koulutuksen edelläkävijä. Ensimmäiset poliisikoirat saapuivat Suomeen juuri Saksasta.Koira muuttaa käyttäytymistään ja oppii saamansa palautteen avulla. Seuraukset voi jakaa karkeasti "vahvisteisiin" ja "rankaisuihin". "Yhdentekevää palautta" ovat kaikki asiat, joita koira ei pidä miellyttävinä eikä epämiellyttävinä. Yhdentekevä palaute ei muuta koiran käytöstä. Se, mikä määritellään yhdentekeväksi palautteeksi, on yksilöllistä ja selviää vain koulutettavaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii rankaisuna tai vahvisteena, voi toiselle olla täysin yhdentekevää palautetta. Anatoliankoira
Eniten suosiota anatoliankoira on Turkin ulkopuolella saavuttanut Yhdysvalloissa. Siellä on muutama tuhat koiraa, joista suurin osa on rekisteröimättömiä työkoiria. Britanniassa ja Australiassa on muutaman sadan koiran kanta. Niitä on myös muun muassa Italiassa ja Saksassa. Suomeen ensimmäiset rekisteröidyt koirat tulivat vuonna 1984. Ensimmäinen pentue syntyi Suomessa vuonna 1988, ja siitä lähtien kannan koko on ollut noin kymmenen koiraa. Ratsupoliisi
Suomessa ratsupoliiseja on vain Helsingin poliisilaitoksen ratsupoliisissa sen jälkeen kun ratsupoliisitoiminta päättyi Turussa 2016 . Poliisihevosilta vaaditaan vähintään 170 senttimetrin säkäkorkeutta ja 8-12 vuoden ikää. Luonteeltaan hevosen tulee olla rohkea ja rauhallinen. Hevosia testataan koekäytössä 2-4 viikon ajan, jonka jälkeen kouluttaminen joukkojenhallintatehtäviin kestää runsaan vuoden. Poliisihevoset päättävät virkauransa noin 20 vuoden iässä. Lex (poliisikoira)
Karhukorven kennelissä Vihdissä syntynyt Lex oli Espoon poliisin poliisikoirana 1968–1975 ja Lexin kouluttajana ja hoitajana toimi konstaapeli Veikko Ylönen (1935–2016). Lex suoritti 108 kiinniottoa joka on edelleen alallaan Suomen ennätys. Lexin kuulo vaurioitui pankkiryöstäjä Matti "Volvo" Markkasen takaa-ajon yhteydessä kun ammuttu luoti meni koiran korvan vierestä. Metsästys Suomessa
Turkiseläinten pyynti on nykyään huonosti kannattavaa, joten pyynti on lähinnä haittaeläiminä pidettyjen pienpetojen, kuten Suomen luontoon kuulumattoman minkin tai supikoiran saalistusta. Suomessa metsästys on suosittu harrastus, nykyään Suomessa on noin 300 000 metsästäjää, joista viisi prosenttia eli noin 15 000 on naisia. Myös nuorten määrä kasvaa kohtuullista vauhtia, vaikkakin seurojen väestö alkaa olla ukkoutunutta. Suomessa on väkilukuun suhteutettuna enemmän metsästäjiä kuin missään muussa Euroopan maassa. Osavaltion poliisi (Yhdysvallat)
Osavaltion poliisit ovat yleensä paljon pienempiä kuin suurkaupunkien poliisit. Esim. NYPD:llä on yli 36000 poliisia ja New Yorkin osavaltiolla noin 5000 poliisia. Kun kaupungit pienenevät, määrä kääntyy toiseen suuntaan. Pienen kaupungin polisiilla saattaa olla vain 10 vakituista poliisia, mutta osavaltiolla saattaa olla 2000 poliisia. Suomen poliisi
Vuonna 2016 Lännen Median poliisikyselyssä kokoomusta kertoi äänestäneensä 25,1 prosenttia kyselyyn vastannaisesta poliiseista. Perussuomalaisia oli äänestänyt 24,4 prosenttia, keskustaa 15,8 prosenttia, sosiaalidemokraatteja 5 prosenttia, vihreitä 3,3 prosenttia ja vasemmistoliittoa 0,8 prosentia. Vastaajista 21,7 prosenttia ei paljastanut, mitä äänesti. Dalmatiankoira
Suomessa oli tammikuussa 2007 rekisteröityjä dalmatiankoiria runsaat 6 300 yksilöä. Yleisin väri on edelleen valkoinen pohjaväri mustin täplin. Tätä värimuunnosta on rekisteröity runsaat 4 100 yksilöä. Toista sijaa värimuunnoksissa pitää valkoinen pohjaväri ruskein pilkuin. Muita värejä on rekisteröity alle 100 yksilöä. Sotilaspoliisi
Puolustusvoimien koiria koulutetaan suojelu-, jäljestys-, huume- ja räjähdekoiriksi. Koirat koulutetaan usein ns. combi-koiriksi, joilla on sekä suojelukoulutus että jokin erikoisetsintäkoulutus. Kääpiösnautseri
Suomeen ensimmäiset kääpiösnautserit tuotiin vuonna 1956 Alankomaista. Vuoden 1964 paikkeilla niitä oli Suomessa satakunta.. Nykyisin rotu on Suomessa suosittu ja vuonna 2006 sitä rekisteröitiin yli 900 yksilöä, seitsemänneksi eniten kaikista koiraroduista. Vuonna 2016 kääpiösnautseri oli rekisteröintitilastossa kymmenennellä sijalla. Aku (rottweiler)
Aku oli rottweiler-rotuinen poliisikoira, joka sai ensimmäisenä suomalaisen sankarikoiran arvonimen pelastettuaan isäntänsä virantoimituksessa. Ruotsinlapinkoira
Ruotsinlapinkoiria on Suomessa rekisteröity noin 150 koiraa. Rotu on kotimaansa ulkopuolella lähes tuntematon. Espanjanvesikoira
Espanjanvesikoira on keskikokoinen, kiharakarvainen paimenkoira, joka toimii myös vedestä ja maalta noutavana metsästyskoirana. Espanjassa rotu on perinteisesti ollut kalastajien ja merimiesten apuri. Rodun Suomessa käytetty lempinimi "perro" tulee espanjankielisestä nimestä "Perro de Agua Español", ja tarkoittaa siis koiraa. FCI hyväksyi rodun vuonna 1985, vaikka espanjanvesikoiran tyyppisiä koiria onkin ollut Pyreneiden niemimaalla useamman vuosisadan ajan. Rodun alkuperästä on useita erilaisia teorioita. Suomeen ensimmäiset perrot tulivat vuonna 1992, ja rodun suosio on vakiintunut viime vuosina. Suomeen on rekisteröity lähes 4300 espanjanvesikoiraa. Vuosittaiset rekisteröintimäärät ovat yli 300 koiraa, vuoden 2012 oltua huippuvuosi 512 rekisteröinnillä. Huumekoira
Suomessa Tulli on käyttänyt huumekoiria vuodesta 1969 lähtien. Koirat työskentelevät 8-12 tuntia päivässä, josta tehokasta työaikaa on 2-3 tuntia. Huumekoirista 90 %:a on labradorinnoutajia. Koirat jäävät eläkkeelle noin 7-11-vuotiaina. Poliisikoira
1960- ja 1970-luvuilla poliisikoiratoiminta edistyi ja koirien määrä lisääntyi huomattavasti. Tällöin alkoi myös koirien erikoiskoulutus huume- ja pommikoiriksi. Ensimmäiset ruumis- ja palokoirat koulutettiin 1990-luvulla. Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 5
Hepposten määrä Suomessa on kaksinkertaistunut viimeisten 25 vuoden aikana. Suomessa oli hepposia vuonna 2007 runsaat 70 000. Hepposten määrän kääntyminen nousuun 1900-luvun lopulla on johtunut muun muassa ratsastuksen suosion kasvusta varsinkin aikuisten keskuudessa. Suomessa vuonna 2007 rekisteröityneinä olleiden hepposten noin 66 100 yksilön kannasta noin 24 300 (37%) oli lämminverisiä ravihepposia, noin 19 500 (30 %) suomenhepposia, noin 14 200 (21 %) lämminverisiä ratsuhepposia ja noin 8 100 (12 %) poneja. Poliisikoira Rex
Poliisikoira Rex (, ) on alun perin itävaltalainen televisiosarja, jossa seurataan saksanpaimenkoira Rexin ja kolmihenkisen poliisiryhmän työskentelyä Wienin poliisiasemalla. Sarjaa esitettiin vuosina 1994–2004 ja vuodesta 2008 alkaen sarjasta on valmistettu uusia jaksoja itävaltalais-italialaisena yhteistyönä. Suomessa sarjaa esitti Nelonen ja kesällä 2009 Sub näytti sarjan alusta alkaen. Sub alkoi vuoden 2010 keväällä esittää uudempaa Italialaista sarjaa. Sub esitti sarjasta sensuroitua versiota (aiemmin Nelosella 2005 esitetyt jaksot olivat sensuroimattomia).
Sarjan alussa Rexin läheisin työpari murhayksikössä on Tobias Morettin esittämä "Richard Moser". Poliisiryhmän muut jäsenet ovat Karl Markovicsin esittämä "Ernst Stockinger" ja Wolf Bachofnerin "Peter Höllerer". Ryhmää avustaa oikeuslääketieteen asiantuntija "tohtori Leo Graf" (Gerhard Zemann) ja eläkkeellä oleva poliisi "Max Koch" (Fritz Muliar). Petokuoriaiset
Euroopasta tunnetaan kuusi petokuoriaisheimoa, ja jotkin tutkijat ovat erottaneet niitä useampiakin. Suomesta petokuoriaisheimoja tunnetaan neljä. Eläinkoe
Eläinkokeita alettiin tehdä 1800-luvun puolessa välissä. Suomessa käytettiin eläinkokeisiin vuosina 2009-2011 vuosittain noin 100 000 eläintä, jossa luvussa ei ole kaloja. Saman verran eläimiä käytettiin tutkimukseen, mutta ei eläinkokeisiin. Tämä tarkoittaa pelkkää lopettamista hyväksytyllä tavalla esim. kudoksien ottamista varten. Kalojen määrä on vaihdellut eri vuosina paljon, vuonna 2011 se oli vain noin 30 000, mutta joinakin aikaisempina vuosina se on ollut paljon suurempi. Kissat ja koirat pitää Suomessa lain mukaan kasvattaa tähän tarkoitukseen. Kissojen käyttö Euroopassa on nykyään 0,03 prosenttia eläimistä. Suomenlapinkoira
Suomenlapinkoira on ollut Suomen kymmenen suosituimman koirarodun joukossa vuosina 2004–2014, ja vuonna 2016 se nousi rekisteröintitilaston neljännelle tilalle edellisvuoden kuudennelta tilalta. Ulkomaista lapinkoiria on eniten Pohjoismaissa, esimerkiksi Ruotsissa on 2000-luvun aikana rekisteröity 3000 suomenlapinkoiraa. Pohjoismaiden jälkeen rotua on eniten Hollannissa, Englannissa ja USA:ssa. Vuosittain ulkomailla syntyy 200–300 lapinkoirapentuetta. Poliisikoira
Poliisikoirat ovat monikäyttöisiä: ne koulutetaan hallittavuuteen, jäljestämiseen, suojeluun, henkilö-, pelastus-, esine- ja rikospaikkaetsintään. Jokainen koira koulutetaan myös hallitsemaan yksi erikoisetsinnän osa-alue, joka voi olla huumeiden, räjähteiden, palavien nesteiden tai ruumiiden etsintä. Poliisikoiranohjaajien ja poliisikoirien työkyky tarkastetaan joka vuosi erikoisetsinnässä ja joka toinen vuosi muissa lajeissa. Näitä tarkastuksia kutsutaan tasontarkastuksiksi.
Poliisikoirat asuvat ohjaajiensa kotona. Poliisikoiran palvelusaika on noin kymmenen vuotta. Eläkeikänsä poliisikoira useimmiten viettää ohjaajansa luona. Labradorinnoutaja
Labradorinnoutaja on alun perin kanadalainen koirarotu. FCI pitää kuitenkin sen alkuperämaana Yhdistynyttä kuningaskuntaa, koska se jalostettiin siellä nykyiseen muotoonsa. Labradorinnoutaja on yksi maailman suosituimmista koiraroduista. Rekisteritietojen mukaan se on suosituin koirarotu sekä Iso-Britanniassa, Yhdysvalloissa että Suomessa. Se ohitti Suomessa ensikertaa sekä saksanpaimenkoiran että suomenajokoiran vuonna 2010, ja on siitä lähtien saanut pitää ykkössijansa. Suomessa oli vuoden 2013 heinäkuun alkuun mennessä 48 937 rekisteröityä labradorinnoutajaa. Poliisikoira
Rahanetsintäkoiria käytetään järjestäytyneen rikollisuuden ja harmaan talouden tutkintaan eli ”pimeän rahan” etsintään. Ensimmäiset rahanetsintäkoirat aloittivat työnsä vuonna 2009. Koiria on seitsemän (elokuu 2016), ja ne on sijoitettu Helsingin, Hämeen, Lapin, Oulun, Itä-Uudenmaan, Lounais-Suomen ja Itä-Suomen poliisilaitoksille. Koirat ovat valtakunnallisessa käytössä, eli niitä voidaan hyödyntää eri puolilla maata. Kaikki rahakoirat ovat aiemmalta koulutukseltaan erikoishuumekoiria ja tekevät rahanetsintätehtävien lisäksi myös muita poliisikoiratehtäviä. Valkoinen ruotsinhirvikoira
Rotu on ollut Ruotsissa hyväksytty vasta vuodesta 1993. Se on kuitenkin Ruotsissa hyvin yleinen metsästyskoirarotu. Suomessa koiria on vasta noin 500. Ensimmäinen pentue syntyi Suomessa 2000. Suomen sisäministeriö
Hallinto- ja kehittämisosasto jakautuu yksiköihin:Poliisin toiminnan tarkoitus on varmistaa ihmisten ja ympäristön turvallisuus. Poliisihallitus on keskusvirasto, joka johtaa ja ohjaa operatiivista poliisitoimintaa. Paikallispoliisin muodostavat 11 poliisilaitosta. Poliisiosasto käsittelee asiat, jotka koskevat: Poliisiosasto käsittää asiat, jotka koskevat poliisin tulosohjausta, kansainvälisiä asioita samoin kuin sisäministeriölle poliisin toimialalla kuuluvia muita asioita. Palveluskoirakoe
Suomessa palveluskoirakokeiden kattojärjestönä toimii Suomen Palveluskoiraliitto, joka määrittelee Suomessa käytetyt palveluskoirakoemuodot. Koemuotoja on kaksitoista. Kokeita järjestetään sekä kansainvälisillä että kansallisilla säännöillä.
Palveluskoirakokeet mittaavat koiran koulutustasoa ja antavat lisämotivaatiota harrastaa tavoitteellisesti koiran kanssa. Lounais-Suomen poliisilaitos
Lounais-Suomen poliisilaitos on Suomen toiseksi suurin poliisilaitos, poliisien määrän osalta Helsingin poliisilaitoksen ja alueensa väkiluvun osalta Sisä-Suomen poliisilaitoksen jälkeen. Pääpoliisiasema sijaitsee Turussa. Poliisiasemia on myös Porissa, Eurassa, Huittisissa, Kaarinassa, Kankaanpäässä, Kemiönsaarella, Kokemäellä, Loimaalla Paraisilla, Raisiossa, Salossa, ja Uudessakaupungissa. Kunminginsusikoira
10 Pekingin 'susikoiraa', nämä 20 'siviilikoiraa' ja lisäksi 10 Saksasta tuotua paimenkoiraa muodostivat perustan josta kunminginsusikoira jalostettiin. Kiinan julkinen turvallisuusvirasto tunnusti sen viralliseksi roduksi vuonna 1988. Kiinan armeija ja poliisi käyttävät rotua työkoirana, mutta myös siviilit pitävät sitä vahti- ja vartiokoirana. Tanskalais-ruotsalainen pihakoira
Tanskalais-ruotsalainen pihakoira on Etelä-Ruotsissa ja Tanskassa säilynyt vanha pienikokoinen koirarotu. Rotu oli häviämäisillään kaupungistumisen myötä, mutta valppaat koiraharrastajat kiinnostuivat rodusta, ja sen kanta on sittemmin vakiintunut. Ensimmäinen pihakoira tuotiin Suomeen 1989, ja rekisteröityjä koiria oli 10. toukokuuta 2015 yhteensä 1 039 kappaletta. Vuonna 2014 rekisteröitiin 137 koiraa. Lunnikoira
Rotu on yksi maailman harvinaisimmista. Tällä hetkellä koiria on maailmassa noin 1 500–2 000, joista 1 100 Norjassa. Lunnien metsästyksessä rotua ei enää käytetä, vaan se on puhtaasti seura- ja harrastuskoira. Aku (rottweiler)
Aku oli Kuopion poliisin vanhemman konstaapelin Seppo Pitkäsen työpari. Pitkänen oli myös kouluttanut Akun palvelustehtäviin, vaikka rottweilereita käytetään verrattain vähän poliisikoirina Suomessa. Vuonna 1997 Pitkänen ja Aku olivat kotikäynnillä saatuaan hälytyksen. Humalassa riehunut mies hyökkäsi Pitkäsen kimppuun haavoittaen tätä. Pitkänen kaatui maahan, jolloin Aku pidätti humalaista riehujaa saamistaan puukoniskuista huolimatta niin kauan, että paikalle saatiin lisää apua. Pitkänen ja Aku selvisivät haavoistaan, ja Aku palkittiin ensimmäisenä Kennelliiton sankarikoiran arvonimellä vuonna 1997. Aku nimettiin myös eläinten päivän suojelijaksi samana vuonna.