Mikä joki yhtyy Vantaanjokeen Vantaan ja Helsingin rajalla?
Vantaanjoki
Vantaanjoen pisin sivujoki on Keravanjoki, joka yhtyy Vantaanjokeen Helsingin ja Vantaan rajalla. Muita huomattavia sivujokia ovat Luhtaanmäenjoki (ylempänä Nurmijärven alueella Lepsämän- ja Luhtajoet), Tuusulanjärvestä alkava Tuusulanjoki, Palojoki ja Kytäjoki, jonka latvavedet ovat osittain Lopen ja Vihdin alueilla. Keravanjoki
Keravanjoki on Vantaanjoen pisin sivujoki, jonka pituus on 65 kilometriä. Keravanjoki alkaa Hyvinkään Ridasjärvestä ja virtaa Hankotien ali Kaukasten kylän kautta Tuusulan Natura-alueen, Keravanjoki-kanjonin, kautta Kellokosken, Järvenpään, Keravan sekä Vantaan koillisten kaupunginosien halki. Joki on Vantaan ja Helsingin rajajokena Tikkurilasta Tammistoon, jossa se yhtyy Vantaanjokeen. Helsingin maantiede
Vantaanjokeen laskee Helsingin ja Vantaan rajalla Keravanjoki, jota pitkin kaupunkien raja kulkee useita kilometrejä.
Vantaa
Vantaan edeltäjän Helsingin pitäjän () historia ulottuu ainakin 1300-luvulle. Pitkään luultiin, että varhaisin säilynyt asiakirjamaininta Helsingin pitäjästä on vuodelta 1351, jota pidettiin pitäjän synnyinvuotena aina vuoteen 2018 saakka. Ensimmäinen kirjallinen maininta Vantaasta on kuitenkin nykytietämyksen valossa kuningas Magnus Erikssonin Västeråsissa 14.9.1331 antama asiakirja, joka koskee piispankymmenysten suorittamista, jolla vaadittiin jokaiselta 7 vuotta täyttäneeltä asukkaalta naula voita piispalle annettavaksi. 
Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta () 1865 annetun Suomen ensimmäisen kunnallislain johdosta. Vuonna 1972 Helsingin maalaiskunta muutettiin Vantaan kauppalaksi ja tämä vuonna 1974 nykyiseksi Vantaan kaupungiksi. Vantaa on maalaiskunnan ajoista lähtien kehittynyt nykyiselleen maaltamuuton ja hyvien liikenneyhteyksien ansiosta. Vantaalle ovat Espoon tapaan ominaisia esikaupunkimaiset lähiöt ja yhden selkeän keskustan puuttuminen. Keski-Vantaalla sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasema, Suomen tärkein lentoasema. 
Vantaa on pääkaupunkiseutuun kuuluva sisämaan kaupunki, joka sijaitsee kuitenkin lähellä Suomenlahden rannikkoa. Vantaan naapurikuntia ovat etelässä Helsinki, lännessä Espoo, luoteessa Nurmijärvi, pohjoisessa Tuusula ja Kerava sekä idässä Sipoo. Rakenteellisesti Vantaa kuuluu Helsingin kaupunkialueeseen ja Helsingin seudun metropolialueeseen. Ilmeenjoki
Ilmeenjoki () on Vuoksen vesistöön kuuluva joki Leningradin alueella ja Karjalan tasavallassa Venäjällä. Joki saa alkunsa Ilmeen luona Venäjällä lähellä Suomen ja Venäjän raja ja laskee Vuokseen Venäjällä lähellä Käkisalmea. Venäjällä joen yläjuoksu on rajajokena Karjalan tasavallan ja ja Lenigradin alueen välillä. Ridasjärvi (järvi)
Järvi kuuluu Vantaanjoen latvavesistöihin ja se saa pääosan vedestään omalta Ridasjärven valuma-alueelta. Tärkein tulojoki on Sykäristä (196 hehtaaria) itärantaan laskeva Aulinjoki. Muita suuria ojia ovat pohjoisrantaan laskeva Panninjoki, johon yhtyy ojat Hyvinkään kaupungin itäreunalla sijaitsevilta soilta, ja järven lounaisrantaan laskeva Parikkaanoja. Muita valuma-alueella sijaitsevia järviä ovat vain Sykäriin laskeva Tervalampi (3 hehtaaria) ja kaukaisempi Tynnyrilampi (1 hehtaari). Järven erikoisuus on sen saama lisäveden juoksutus Päijänne-tunnelista. Vantaa
Vantaalla on järviä suhteellisen vähän ja ne ovat pieniä. Suurin niistä on Silvolan tekojärvi, joka liittyy pääkaupunkiseudun vedensaantijärjestelmään yhdessä Päijännetunnelin kanssa. Itä-Vantaalla on lisäksi virkistyskohteena tunnettu Kuusijärvi ja Länsi-Vantaalla Pähkinärinteen alueella on pieni Lammaslampi. Lisäksi Espoon Pitkäjärven koillisin kolkka ulottuu läntisen Vantaan puolelle Kehä III:n ja Hämeenkylän välisellä alueella. Vantaan länsirajalla Petikossa on vielä osa pienestä Odilammesta Vihdintien pohjoispuolella. Sipoonkorven kansallispuisto järvistä Vantaalle sijoittuvat Bisajärvi ja pääosa Gumböle träskistä. Hiekkakuoppiin muodostuneista lammista mainittakoon uimapaikaksi kunnostettu Vetokannas Vantaanlaaksossa ja Vaaralan Vaaralanlammet. Vanhajoki
Vanhajoki on Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva parikymmentä kilometriä pitkä joki, joka lähtee Puolangan Iso-Laamasesta ja laskee Vaalan Kaihlasen kautta Oulujärveen. Joki seurailee yhdystie 8832:sta, joka ylittää sen kahdesti, ylävirran puolella Vaalan Aittoselässä Jaalangasta seitsemisen kilometriä pohjoiseen ja siitä puolitoista kilometriä etelään toisen kerran. Aittoselästä kaakkoon joessa on Matkalampi-niminen laajentuma ja Aittoselän sillasta puolisen kilometriä luoteeseen pienempi Puntarilampi. Jokivarsi on aivan loppuosaa lukuun ottamatta asumaton. Kivistö (Vantaa)
Kaupunginosa rajautuu nykyisin etelässä Tikkurilantiehen, lännessä Hämeenlinnanväylään ja pohjoisessa Vantaanjokeen. Idässä raja kulkee Riipiläntien länsipuolella. Veräjälaakso
Veräjälaakso rajoittuu pohjoisessa päärataan, idässä Vantaanjokeen ja etelässä Herttoniemen satamarataan, jonka toisella puolella on naapurikaupunginosa-alueena Veräjämäki. Jordan
Jordan (hepreaksi: נהר הירדן, Nehar haYarden, arabiaksi: نهر الأردن, Nahr al-Urdun) on joki Israelin ja Jordanian rajalla. Palojoki (Vantaanjoen sivujoki)
Palojoki on Vantaanjoen sivujoki Hyvinkäällä, Tuusulassa ja Nurmijärvellä keskisellä Uudellamaalla eteläisessä Suomessa. Vanhankaupunginselkä
Vanhankaupunginselkä () on Helsingin kantakaupungin itäpuolella sijaitseva merenlahti, jota ympäröivät Hermannin, Toukolan (Arabianrannan alue), Viikin, Herttoniemen ja Kulosaaren kaupunginosat. Lahden pohjoisosaan laskee Vantaanjoki, jonka suulle Vanhankaupunginkosken kupeeseen, nykyisen Vanhankaupungin alueelle Helsinki alun perin vuonna 1550 perustettiin. Tammisto
Tammisto () on Vantaan kaupunginosa Vantaan- ja Keravanjoen haarassa Tuusulanväylän varrella, Helsingin rajan tuntumassa. Kaupunginosa rajautuu idässä Keravanjokeen, lännessä Vantaanjokeen ja pohjoisessa Kartanonkosken asuinalueeseen ja Helsingin pitäjän kirkonkylään. Alueen läpi kulkevat Tuusulanväylä, Tammiston kauppatie ja Kirkkotie. Haapajoki (Jokioinen)
Joen latvoilla, lähellä Peto-ojan ja Äijänsuonojaan laskevan Pyölyksenojan välistä vedenjakajaa sijaitsee Jokioisten, Tammelan ja Someron rajapaikkana oleva, luonnonmuistomerkkinä rauhoitettu Satulinkivi eli Vahankivi. Toinen joen latvoille sijoittuva kolmen kunnan rajapaikka on Haaranojan lähteenä oleva Hirvilähde, joka erottaa toisistaan Jokioista, Tammelaa ja Forssaa. Kolmas kolmen kunnan rajapaikka joen latvoilla, Ypäjän, Jokioisten ja Someron välillä jää lähelle Haapajoen läntistä sivuhaaraa Peto-ojaa. Hyvikkälänjoen valuma-alue
Alaosan alue alkaa Kaartjärvellä Kaartjoen luusuasta ja loppuu joen suuhun Haapajärveen. Kaartjärven jälkeen joki virtaa Kaartlammin läpi ja alempana se meanderoi voimakkaasti kulkiessaan alaspäin. Kun se alittaa kantatien 54, saapuu se Topenon kylään, missä joen nimenä käytetään myös Topenonjoki ja Ourajoki. Ourajoen nimisenä se laskee Torhoon, mihin laskee myös Heinijoki, joka on Heinäjoen valuma-alueen (35.888) laskujoki. Torho laskee välittömästi seuraavaan järveen Lairoon, mihin laskee Ootanjoki, joka on Ruokojoen valuma-alueen (35.889) laskujoen alaosa. Lairoon laskee myös viereinen järvi Kyynäröinen. Joki laskee Lairosta Kaartjoken ja laskee seuraavaksi Paloniitunjärveen ja sitten heti perään Korvenalustanjärveen. Paloniitunjärveen laskee suoraan Vattianlammi. Joen viimeinen osuus päättyykin Haapajärveen. Kauhavanjoki
Kauhavanjoki on pääasiassa Kauhavan kunnan alueella virtaava joki. Se alkaa Kauhavan ja Lappajärven raja-alueilla sijaitsevilta soilta sekä Kauhajärvestä. Joen toinen haara, Hirvijoki, alkaa Alajärven ja Lapuan rajalta, Hirvijärveltä. Noin 40 kilometriä pitkä joki laskee Lapuanjokeen. Kauhavanjoessa on kaikkiaan kahdeksan merkittävää koskea: Karinkoski, Huhmarkoski, Saarikoski, Komppelikoski, Ylitalon koski, Jylhänkoski, Kalliokoski ja Hemminginkoski. Kokemäenjoen alue
Kokemäenjoen alaosan alueella Kokemäenjokeen yhtyvät alla mainitut joet tai ojat. Niiden yhtymäkohdista on ilmoitettu etäisyys Kokemäenjoen suistosta ja kummalta puolelta se yhtyy Kokemäenjokeen myötävirtaan katsottuna.Kokemäenjoen yläosan alue alkaa Harjavallan voimalaitokselta ja päättyy Sastamalan taajamassa (entinen Vammala) Kokemäenjoen luusuaan 36−112 kilometrin matkalta. Kokemäenjoen yläosan alueella (35.12) Kokemäenjokeen laskevat Kokemäenjoen alueen toisen jakovaiheen osa-alueista Sammunjoen valuma-alue (35.18) ja Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15) sekä Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen jakovaiheen osa-alueen muodostava Loimijoen valuma-alue (35.9), jota vesistöaluejaossa ei lueta Kokemäenjoen alueeseen. Yhdystie 12307
Yhdystie 12307 on osa historiallista Hämeen Härkätietä Varsinais-Suomessa. Se alkaa valtatien 10 ja niin ikään Hämeen Härkätien reittiin kuuluvan yhdystien 2550 risteyksestä Tarvasjoella ja päättyy seututien 224 ja samoin Hämeen Härkätien reittiin kuuluvan yhdystien 2264 risteykseen Marttilan Vättilässä. Tie seuraa koko matkaltaan Paimionjokea. Piispankylä
Piispankylä () on noin 900 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa. Kaupunginosa rajoittuu idässä Vantaanjokeen, etelässä Kehä III:een ja lännessä Hämeenlinnanväylään. Pohjoisessa Piispankylän kaupunginosan raja kulkee nykyisin Riipiläntietä pitkin ja jatkuu Kehäradan kohdalla Vantaanjokeen. Jokivarsi
Jokivarsi on Vantaan kaupunginosa kaupungin koillisosassa Lahdenväylän ja Keravanjoen välissä. Kapean kaupunginosan rajanaapurit ovat moottoritien takana lännessä Leppäkorpi, Metsola ja Mikkola sekä joen itäpuolella Nikinmäki. Kaupunginosan halki itä-länsi-suunnassa kulkee Kulomäentie, joka jatkuu itään Sipoontienä. Asutus on omakotivaltaista pientaloaluetta. Kaupunginosassa on noin 1 300 asukasta. Kauhajoki (joki)
Kauhajoki (myös Hyypänjoki) on Kauhajoella ja Kurikassa virtaava 73 kilometriä pitkä joki. Joki on yksi Kyrönjoen kolmesta päähaarasta Seinäjoen ja Jalasjoen ohella. Joki kuuluu Kauhajoen vesistöalueeseen ja Kauhajoen valuma-alueeseen. Kauhajoen alkulähteet sijaitsevat Lauhanvuoren alueella Kauhajoen ja Isojoen rajalla. Ylempänä Kauhajoki tunnetaan nimellä Hyypänjoki. Kauhajoen kaupungin keskustan jälkeen, Aronkylässä Kauhajokeen yhtyvät Kainastonjoki ja Ikkelänjoki. Kauhajoen ja Jalasjoen yhtyessä Kurikassa, alkaa varsinainen Kyrönjoen pääuoma. Naamanjoki
Naamanjoki on Oulujoen vesistöön kuuluva joki, jonka alkulähde on Vaalan ja Utajärven kuntien raja-alueella Hetejärvestä ja Kortejärvestä laskevien Korte- ja Heteojien yhtymäkohdassa Naamanjärvi-nimisellä suoalueella Utajärven Naamankylän Järvikylässä. Naamanjoki laskee Utosjokeen ja edelleen Oulujokeen Utajärven pohjoispuolella. Kerava
Kerava sijaitsee Uudenmaan maakunnassa, pääkaupunkiseudun pohjoispuolella Helsingistä 27 kilometriä pohjoiseen. Kerava kuuluu pääkaupunkiseudun kehyskuntiin. Kaupungin läpi kulkevat päärata ja Helsinki–Lahti-rautatie, Lahdentie sekä Keravanjoki, joka on Vantaanjoen sivujoki. Rajanaapurit ovat etelässä Vantaa, lännessä Tuusula ja idässä Sipoo. Kerava muodostaa lähes yhtenäisen taajama-alueen, joka voidaan karkeasti jakaa keskustaan sekä Savioon etelässä ja Ahjoon idässä. Keravan keskustaa ympäröivät useat säteittäiset kadut, ja keskustan halki radan ali kulkee kävelykatu, jota on kutsuttu Suomen pisimmäksi (850 m) (myös Porissa on mainittu sijaitsevan Suomen vanhin ja pisin kävelykatu.). Vähäjoki (Paimio)
Vähäjoki on Saaristomereen laskevan Paimionjoen sivujoki Paimiossa Varsinais-Suomessa. Paimionjokeen Paimion keskustassa yhtyvän joen pituus on noin 10 km, ja sen noin 77,6 km² laajuinen valuma-alue ulottuu latvoiltaan Paimion ohella myös viereisten Tarvasjoen ja Marttilan kuntien alueelle. Joen valuma-alueen järvisyys on noin 0,05 % ja valuma-alueesta on peltoa noin 36 %, metsää noin 56% ja suota noin 5 %. Valuma-alueen maisemaa hallitsevat viljelty jokilaakso sekä peltoaukeita ympäröivät kalliomäet. Siltamäki
Siltamäki () on Suutarilan peruspiirin osa-alue Koillis-Helsingissä, Keravanjoen rannalla, Vantaan rajalla. Kannonkoski
Kannonkoski sijaitsee Suomenselän vedenjakaja-alueella, Kymijoen vesistön latvoilla. Kannonkosken vesistöt kuuluvat Saarijärven, Kivijärven sekä Viitasaaren reitteihin. Kunnan alueella suurimpia järviä ovat Kivijärvi, joka on Suomen 30:nneksi suurin järvi, 15 kilometriä pitkä ja enimmillään noin kuusi kilometriä leveä Vuosjärvi, Kannonjärvi eli Kannonselkä, Pudasjärvi, Viivajärvet sekä puoliksi Karstulan kunnan puolella sijaitseva Enonjärvi. Merkittävimpiä jokia ovat Hilmonjoki, joka tunnetaan paremmin koskikalastuskohde Hilmonkoskesta, Viivajoki, sekä Lakojoki, jonka kautta muun muassa Saarijärven puolella sijaitsevan Pyhä-Häkin kansallispuiston vedet laskevat laajaan Vuosjärveen ja edelleen Keiteleeseen. Kymijoki
Kymijoen alajuoksu Pyhäjärvestä Suomenlahteen saakka oli Ruotsin ja Venäjän rajajokena Turun rauhasta (1743) Haminan rauhaan (1809) saakka. Ruotsin puoli kuului hallinnollisesti Kymenkartanon ja Savon lääniin (myöhemmin jaettuna Kyminkartanon lääniksi sekä Savon ja Karjalan lääniksi) ja Venäjän puoli Viipurin kuvernementtiin eli Vanhaan Suomeen. Raja halkaisi Pyhtään pitäjän, jonka Ruotsin puolelle jääneestä alueesta muodostettiin Ruotsinpyhtään pitäjä. Vehkajoki
Vehkajoki on joki Suomessa Kymenlaakson maakunnassa. Joen vesistöalue sijaitsee pääosin Haminan alueella, mutta latvaosat ulottuvat Kouvolan alueelle. Vehkajoen pituus on noin 40 km ja vesistön järvisyys 5,8 %. Suurimmat järvet ovat Kirkkojärvi ja Kannusjärvi. Kytäjä
Kytäjän maisemaa hallitseva Kytäjärvi laskee Kytäjokea myöten Vantaanjokeen. Kytäjärveen laskevat pohjoisesta Suolijärvi ja Hirvijärvi, joka on osittain Riihimäen ja Lopen puolella, sekä lännestä Mustajoki. Järven alapuolella Kytäjokeen yhtyy etelästä Koirajoki, joka saa alkunsa Lopen kunnan eteläisimmistä osista. Kytäjän pohjois- ja eteläpuoli ovat laajoja metsäalueita. Pohjoispuolella on useita pikkujärviä ja siellä maaston korkeuserot ovat varsin suuria. Kytäjältä muutama kilometri etelään sijaitsee usean neliökilometrin laajuinen Kurkisuo, jonka eteläpuolella puolestaan tulee vastaan Salpausselkään liittyvä harjualue. Vantaankoski
Vantaankoski () on kulttuurihistoriallisesti merkittävä koski Vantaanjoessa. Koskella on pituutta 240 metriä ja pudotuskorkeutta 5 metriä. Vantaan vaakuna
Virallisen selityksen mukaan vaakunassa on ”sinisessä kentässä alainen, aaltokoroinen hopeahirsi, josta oikealle kaartuva kultainen kalanpyrstö”. Kuva-aihe symboloi maineikkaana lohijokena tunnettua Vantaanjokea. Vaakunan esikuvana toimi Helsingin kaupungin alkuperäinen, vuonna 1550 myönnetty kaupunginsinetti; tämä sinetti jäi käytöstä vuonna 1639, kun Helsinki sai uuden kaupunginsinetin, joka on puolestaan toiminut nykyisen Helsingin vaakunan esikuvana. Petsamo
Lähes koko Petsamon alue kuuluu kolmen joen: Paatsjoen, Petsamonjoen ja Luttojoen valuma-alueisiin. Paatsjoki muodostaa Norjan vastaisen rajan Kolttakönkäälle asti, ja siihen laskevat Petsamon länsiosan pienet joet, kuten Nautsijoki, Kornettijoki ja Laukkujoki. Petsamonjoki virtaa Petsamon keskiosasta Petsamontunturien halki ja laskee Petsamonvuonoon perukkaan. Sen valuma-alue käsittää osia Petsamon keski- ja pohjoisosasta. Petsamonjoen sivujokia ovat Naamajoki, Näsykkäjoki ja Lammasjoki. Saariselältä alkunsa saavan ja Tuulomajokeen laskevan Luttojoen valuma-alue käsittää laajimman alueen Petsamosta, siihen kuuluu alueen eteläosa lähes kokonaan ja keskiosasta osia. Näiden kolmen suurimman joen valuma-alueiden lisäksi merkittäviä ovat vielä Petsamon eteläisimmän osan kautta virtaava Jaurujoki, Norjan rajan pohjoisessa muodostava Vuoremijoki ja Petsamon länsiosaan ulottuva, entisellä Suomen ja Neuvostoliiton rajaseudulla virtaava Vaalesjoki. Lohjanjärvi
Lohjanjärveltä on yhteys Väänteenjoen kautta pohjoisempana sijaitsevaan Hiidenveteen. Nämä kaksi Uudenmaan suurinta järveä muodostavat siis yhtenäisen vesireitin. Järvien välissä on Väänteenjoella pato, jossa on veneliikennettä varten kesällä 2009 avattu sulkuportti. Pato tarvitaan, koska Hiidenvesi toimii pääkaupunkiseudun vesihuollon varavesialtaana ja sen pinta on tämän vuoksi säännelty.
Lohjanjärvi oli 2011 ehdolla Uudenmaan maakuntajärveksi, mutta hävisi yleisöäänestyksen Tuusulanjärvelle. Virojoki (joki)
Virojoki saa alkunsa Virojärven (korkeus 64,9 m) pohjoispuolelta. Virojärvestä laskevan päähaaran lisäksi toinen merkittävä latvahaara on Ounionjoki päähaaran itäpuolella. Alajuoksulla joki virtaa Kotijärven ja Säkäjärven kautta. Onkamaanjärvestä virtaava Onkamaanjoki yhtyy jokeen lännestä Säkäjärven alapuolella. Virojoki laskee Suomenlahden Virolahden pohjukkaan, jossa sijaitsee Virolahden kunnan suurin taajama Virojoki. Vantaan Vesi
Vantaan Veden toiminta itsenäisenä liikelaitoksena loppui vuoden 2010 alussa, jolloin Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunkien vesilaitokset yhdistyivät YTV:n jätehuollon sekä seutu- ja ympäristötiedon kanssa Helsingin seudun ympäristöpalveluiksi (HSY). Kuntayhtymän vesihuollosta huolehtii vesihuollon toimiala. Summanjoki
Summanjoki virtaa tasaisessa savikoille syntyneessä viljelymaisemassa tai rapakivikallioon muodostuneessa murroslaaksossa. Vesistö saa alkunsa Kouvolan Utin ja Luumäen Kaitjärven kylän väliseltä alueelta. Vesistön latvaosassa Saaramaanjärvi (65 m) laskee päähaaraan Kelkanjoen kautta. Joen yläjuoksun suurimpia järviä ovat Enäjärvi, Sanijärvi ja Saaramaanjärvi. Sippolanjoki yhtyy päähaaraan Kouvolan ja Haminan rajalla. Sippolanjoen varrella sijaitsee Kouvolan puolella Sippolan kirkonkylä. Joki laskee Haminan länsiosassa Suomenlahden Summanlahteen. Hamina
Kaupungin alueella virtaavat merkittävimmät joet ovat Summanjoki ja Vehkajoki, jotka virtaavat Salpausselän eteläpuolelta Suomenlahteen. Jokien varsia on raivattu viljelysmaaksi. Pieniä järviä on erityisesti pohjois- ja koillisosassa, muun muassa Kannusjärvi, Piutulanjärvi, Valkjärvi ja Vehkjärvi. Rannikkoseutu on järvetöntä lukuun ottamatta Kirkkojärveä, joka on Suomenlahdesta kuroutunut entinen merenlahti. Kirkkojärven ja sen lasku-uoman Salmenvirran kautta laskee mereen myös Vehkajoki. Haminan keskusta sijaitsee Haminanlahden, Lupinlahden, Kirkkojärven ja Salmenvirran väliin jäävällä niemellä. Lupinlahti, Kirkkojärvi ja Kotkan rajalla sijaitseva Salminlahti ovat merkittäviä lintuvesialueita. Haminan itäosassa sijaitseva Rajasuo on arvokas, lähes luonnontilainen suoalue. Vantaanjoki
Vantaanjoki () on Vantaanjoen vesistön 101 kilometriä pitkä laskujoki eteläisessä Suomessa. Vantaanjoki alkaa Hausjärveltä Erkylänjärvestä ja laskee Suomenlahteen Helsingissä Vanhankaupunginlahdella. Valuma-alueen pinta-ala on 1 685 km² ja sen vaikutusalueella asuu noin 1,1 miljoonaa ihmistä. Vantaanjoki kulkee Hausjärven, Riihimäen, Hyvinkään, Nurmijärven, Vantaan ja Helsingin kautta. Pitkäkosken yläpuolelta Keravanjoen yhtymäkohtaan saakka se on Helsingin ja Vantaan rajana. Joen valuma-alue ulottuu myös Tuusulan, Keravan, Järvenpään, Mäntsälän, Sipoon, Espoon, Vihdin ja Lopen alueelle. Vantaan historia
Ruotsista 1300-luvulla tulleet uudisasukkaat asettuivat asumaan nykyisen Vantaan alueelle ja he nimittivät paikalla virrannutta jokea "Helsinginjoeksi" ( tai "Helsingaa"). Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (Helsinge), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki – tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" – Helsinginkoski) – on antanut nimensä myös Helsingille (Helsingfors). Uuden kuntajaon myötä vuonna 1865 Vantaan nimeksi tuli "Helsingin maalaiskunta", kun pitäjäjärjestelmä lakkautettiin. Virrat
Virtain maisemakuvassa on nähtävissä keskisuomalaisia piirteitä harvoine, lähinnä järvien rannoille keskittyneine asutuksineen, laajoine metsäalueineen ja suurine maaston korkeuseroineen. Korkeimmat mäkien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suuri vedenjakaja Suomenselkä kulkee Virtain luoteisosan poikki. Alkuperäistä metsää, järviä ja luontoa on runsaasti. Pari kilometriä keskustasta Ruoveden suuntaan, kantatie 66:n varrella, ovat tunnetut Torisevan rotkojärvet. Järviä kunnan alueella on kaikkiaan 269 ja sisävesiä on kunnan pinta-alasta 10,5 %. Järvistä suurimmat ovat Vaskivesi–Visuvesi, Toisvesi ja Seinäjärvi. Virtain järvet kuuluvat pääosin Kokemäenjoen vesistön latvavesiin Ähtärin ja Pihlajaveden reitteihin. Luoteessa sijaitseva Seinäjärvi ja sen lähijärvet laskevat Seinäjokea myöten Kyrönjokeen, joka puolestaan laskee Pohjanlahteen Vaasan itäpuolella. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi. Eurajoen vesistö
Eurajoki virtaa Eurajoen ja Euran kuntien kautta ja sen sivujoket ja Pyhäjärveen sekä Köyliönjärveen laskevat joet virtaavat myös Köyliön, Rauman, Säkylän, Pöytyän kuntien alueilla. Eurajoen vesistö rajautuu pohjoisessa Kokemäenjoen vesistöön. Etelässä se rajautuu Aurajoen, Mynäjoen ja Laajoen vesistöön ja lännessä Lapinjoen vesistöön. Merenrannikosta Eurajoen vesistöön kuuluu vain sen suisto Eurajoensalmessa ja sen ympäristö on pienten ojien valuma-aluetta. Palojoki (Vantaanjoen sivujoki)
Joen valuma-alueen pinta-ala on 88,41 km² ja valuma-alueen järvisyys 0,05 %. Palojokea suurempia Vantaanjoen sivujokia ovat Keravanjoki, Lepsämänjoki, Luhtajoki, Kytäjoki, Keihäsjoki ja Tuusulanjoki. Vienanjoki
Vienanjoki () on Venäjän pohjoisosassa Arkangelin ja Vologdan alueilla kulkeva joki, joka laskee Vienanmeren Vienanlahteen. Joen suulla on laaja suistoalue, jossa sijaitsevat Arkangelin ja Severodvinskin kaupungit. Vantaanlaakso
Vantaanlaakso () on noin 2 700 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa, Myyrmäen suuralueella. Lännessä Vantaanlaakson kaupunginosa alue rajoittuu Hämeenlinnanväylään, pohjoisessa Kehä III:een, koillisessa ja idässä Vantaanjokeen. Alueen eteläraja kulkee Viherkummun siirtolapuutarhan eteläpuolella. Pukinmäki
Pukinmäki rajoittuu lounaasta ja lännestä Vantaanjokeen. Pohjoisessa ja koillisessa raja kulkee Pukinmäenkaarta pitkin. Idässä kaupunginosaa rajaa päärata Kehä I:een (Seppämestarintie) saakka. Kehä I:n eteläpuolella raja kulkee Savelanpuiston länsiosissa Vantaanjokeen saakka. Radan eteläpuolella sijaitseva Savela kuuluu siis Pukinmäkeen. Saijanjoki
Joki saa alkunsa Lempaalan mäiltä ja laskee Vuokseen Kiviniemen lähistöllä. Sen sivujokia ovat Tungelmajoki, Valkoja (Belaja) ja Petäjoki (Petrovka). Saijanjoen yläjuoksu toimi vuoden 1323 Pähkinäsaaren rauhasta lähtien Ruotsin ja Novgorodin sekä myöhemmin Suomen ja Venäjän rajajokena. Ylästöntie
Ylästöntie () Vantaalla alkaa Vantaanlaaksontieltä ja päättyy Kirkkotiehen Vantaan Pyhän Laurin kirkolla. Tie ylittää Vantaanjoen, sitten menee Ylästön läpi Pakkalaan ja sieltä edelleen Pyhän Laurin kirkolle. Ylästöntien varrella sijaitsee muun muassa Backaksen kartano. Tiehallinnon tienumeroinnissa Ylästöntie on yhdystie 11453. Vantaa
Vantaan läpi kulkee neljä moottoritietä: maakunnallinen Tuusulanväylä sekä valtakunnalliset Hämeenlinnan-, Lahden- ja Porvoonväylä. Myös Kehä III ja Vihdintie kulkevat Vantaan läpi. Linja-autoliikenne on kattavaa: erilaisia linjoja on yli sata, joista suurin osa on Vantaan kaupungin sisäisiä linjoja sekä osa Helsinkiin, Espooseen ja Keravalle kulkevia pääkaupunkiseudun seutulinjoja. Tuupakka
Alueella sijaitsee Vantaan kaupungin keskusvarikko. Vantaanjoen Vantaankosken mutka reunustaa Tuupakan aluetta luoteen, lännen ja lounaan puolelta. Nikinmäki
Nikinmäki () on Vantaan Korson suuralueella sijaitseva pientalovaltainen kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin koillisosassa, rajautuen lännessä Keravanjokeen (Lahdenväylään) ja muissa ilmansuunnissa Sipooseen. Sen naapurikaupunginosa Vantaalla on Keravanjoen länsipuolella sijaitseva Jokivarsi. Vihti
Vihti sijaitsee Karjaanjoen vesistöön kuuluvan Hiidenveden rannalla. Ensimmäiseen Salpausselkään kuuluva Lohjanharju kulkee Vihdin halki. Harjumuodostumalla sijaitsevan Nummelan taajaman toisella puolella on Karjaanjoen vesistöön kuuluva Hiidenvesi ja toisella puolella Siuntionjoen vesistöön kuuluva Enäjärvi. Itäisimmät osat Vihdistä kuuluvat Vantaanjoen vesistöalueeseen, ja Nuuksion suunnalla jotkut pikkujärvet laskevat Mankinjoen vesistöön. Volgajoki
Volgajoki on Vuoksen vesistön Pielisen reitin latvaosiin kuuluva joki Loimolan kunnassa Karjalan tasavallan Suojärven piirissä Venäjällä. Volgajoki saa alkunsa Tolvajärven kylän ja autioituneen Lehmivaaran kylien välissä sijaitsevasta pienestä Säynäjärvestä, josta se virtaa myös autioituneen Kokkarin kylän länsipuolella olevan Sonkausjärven lävitse ja myös autioituneen Karalin kylän itäpuolella olevan Petäjäjärven lävitse ja laskee Viiksinselkään nykyiselle Suomen ja Venäjän rajalle. Jokeen yhtyy etelästä Kilpijärvien laskujoki. Ennen 1940-luvun alueluovutuksia Volgajoki kuului Suomelle ja se virtasi kokonaan Korpiselän kunnan alueella. Vaalimaanjoki
Vaalimaanjoki saa alkunsa Luumäen eteläosassa olevan Luotosenjärven ympäristöstä, jonka pinnan korkeus on 66,6 metriä merenpinnasta. Alajuoksun varrella on vesistön suurin järvi Tyllinjärvi (pinta-ala 254,6 ha, korkeus 15,5 m), joka kuuluu Natura 2000 alueisiin. Tyllinjärven jälkeen joen varrella sijaitsee Miehikkälän kirkonkylä Saivikkala. Joki on Virolahdella noin kahden kilometrin matkalla Suomen ja Venäjän rajajokena ja virtaa viimeisen kilometrin Venäjän puolella. Palojoki (Vantaanjoen sivujoki)
Joki saa alkunsa Hyvinkäältä kaupungin keskustaajaman etelälaidoilta ja virtaa sieltä etelään alittaen pääradan lähellä Palopuron seisaketta, jonka nimenä vuoteen 1951 oli joen mukaan "Palojoen seisake". Tuusulan puolella joki virtaa halki Jokelan taajaman, alittaa pääradan uudelleen, virtaa kappaleen matkaa Tuusulan ja Nurmijärven rajajokena, mutkittelee sitten vuoroin Tuusulan ja vuoroin Nurmijärven alueilla ja laskee Vantaanjokeen Nurmijärven Palojoen kylän luona, Suomen kansalliskirjailijan Aleksis Kiven lapsuusmaisemissa. Narvanlahti
Narvanlahteen laskee Narvanjoki, jonka suussa sijaitsee Narva-Jõesuun kaupunki. Joki on myös Viron ja Venäjän rajajoki. Lahden eteläranta kuuluu Itä-Virumaan maakuntaan. Idässä lahtea rajaa Venäjälle kuuluva, pohjoiseen työntyvä Kurkolanniemi ("Kurgalski poluostrov"). Lahden rannalla sijaitsee myös Sillamäen kaupunki Narva-Jõesuusta länteen. Kornettijoki
Kornettijoki () on Paatsjoen vesistöön kuuluva joki Petsamon piirin Nikelin kunnassa Murmanskin alueella Venäjällä. Kornettijoki saa alkunsa Kornettivaaran länsipuolelta Saarilammista ja laskee Paatsjokeen Höyhenjärven eteläpuolella. Kornettijokeen yhtyy Saarilammien kohdalla Koijokk ja vähän ennen Paatsjokeen laskemista Seigijoki. Kornettijoki sijaitsee Suomeen vuosina 1920-1944 kuuluneen entisen Petsamon kunnan länsiosassa. Luhtaanmäki
Luhtaanmäki kohoaa Vantaanjokilaaksosta harvaanasutulla maaseutumaisella seudulla. Luhtaanmäen kaunis profiili vanhoine rakennuksineen piirtyy jokiuoman ja kumpuilevien peltojen keskelle. Luhtaanmäessä on vielä jäljellä useita kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, kuten 1860-luvulta oleva, poikkeuksellisen kookas Gripsin sotilasvirkatalo. Luhtaanmäen ja Keimolan kaupunginosien välissä kulkevan Luhtajoen yli kulkee vanha ja komea kaareva kivisilta, joka ei ole enää tieliikennekäytössä. Suojeltu Vantaanjoen peltoaukeamien kulttuurimaisema sijaitsee osin Luhtaanmäen kaupunginosassa, jossa Luhtajoki yhtyy Vantaanjoen pääuomaan. Lairo
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 92,1 metriä mpy. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoella on Lairon eteläpuolella Välijoen nimi. Järveen laskee vain kolme pelloilta tulevaa avo-ojaa, mutta Kavalanlahteen laskeva Ootanjoki on suurempi luontainen mutta perattu puro. Ootanjoen suuhun laskee myös Kyynäröisen suoraksi kaivettu oja. Kyynäröinen on 70 senttimetriä korkeammalla kuin Lairo. Inarijoki
Inarijoki ( ja ) on Suomen ja Norjan rajajoki Lapissa Karigasniemestä etelään. Inarijoki alkaa Norjan Koutokeinosta, Ylä-Inarijoen kansallispuistosta (Øvre Anárjohka nasjonalpark) useista latvahaaroista ja virtaa Suomen rajalle ja edelleen rajaa pitkin Karigasniemeen. Yhdessä Kaarasjoen kanssa ne muodostavat tässä kuuluisan lohijoen, Tenojoen. Tenon latvajokena Inarijoki saa enimmiltään vain rippeitä siitä nousulohien paljoudesta, joka joka kesä nousee Jäämerestä syntymäjokeensa Tenoon. Viekijärvi
Viekijärvi laskee lyhyttä Halinjokea myöten hitaasti laajenevaan Petäjäjärveen, joka on osa Pajujärven vesiallasta. Pajujärven laskupaikka sijaitsee Viensuussa, josta vuolle työntyy Pielisen Virsulahteen. Pielinen laskee Pielisjokea myöten Saimaan Pyhäselälle. Saimaa on Vuoksen vesistön pääjärvi, joka laskee Vuoksen kautta Venäjälle Laatokkaan. Rakkolanjoki
Rakkolanjoki alkaa Lappeenrannan taajaman etelälaidalta ja virtaa Haapajärven läpi kohti valtakunnan rajaa. Venäjän puolelle Rakkolanjoki siirtyy Keskisaaren kylässä lähellä Vainikkalaa. Hounijoki yhtyy Rakkolanjokeen Nurmissa. Joki laskee Viipurinlahteen Viipurin länsipuolella lähellä Tienhaaran (Seleznovo) kylää. Pistojoki
Pistojoki on Vienan Kemijoen vesistön lähdejoki Koillismaalla Suomessa ja Karjalan tasavallassa Venäjällä. Pistojoki saa alkunsa Suomen puolelta Kuusamon keskustaajaman ympäristössä olevista pikkujärvistä. Sieltä se virtaa Kuusamon-, Muo- ja Joukamojärvien kautta itään yli valtakunnanrajan ja laskee Kalevalan kansallisen piirin pohjoisosassa sijaitsevaan Pistojärven luoteisosaan. Pistojärven eteläpäästä Pistojoki laskee muutaman pikkujärven kautta Ylä-Kuittijärveen. Narvanjoki
Narvanjoki eli Narvajoki (, ) on 77 kilometriä pitkä joki Viron ja Venäjän Leningradin alueen rajalla. Narvanjoki saa alkunsa Peipsijärvestä Vasknarvan kylän kohdalta, josta se virtaa pohjoiseen ja laskee Suomenlahteen kuuluvaan Narvanlahteen Narva-Jõesuun kohdalla. Narvanjoki on virtaukseltaan Viron suurin joki. Joen valuma-alue on 56 200 neliökilometrin suuruinen. Kuunjoki
Kuunjoen suurin Suomen puolelle ulotuva sivujoki on Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsevasta Kärsälammesta alkunsa saava Käräjoki, joka virtaa ensin Suomen ja Venäjän rajajokena ja yhtyy sitten Kuunjokeen Venäjän puolella lähellä Suomen rajaa. Käräjokeen laskee Suomen puolelta Korisevanoja, jonka valuma-alueen suurin järvi on Vekarus Rautjärvellä Suomessa. Odilampi
Odilampi on pieni järvi Espoon ja Vantaan rajalla Vihdintien tuntumassa. Odilammen lasku-uomana oleva oja yhtyy Herukkapuroon Vantaan puolella. Odilammen länsirannalla on yleinen uimaranta. Seinäjoki (joki)
Joki halkoo nimeämäänsä Seinäjoen kaupunkia kaakko–luode-suunnassa ja kääntyy kaupungin pohjoisosassa lähes suorakulmaisesti länteen. Tästä kohdasta on rakennettu 1968–1982 Seinäjoen suuosan oikaisu, joka yhtyy Kyrönjokeen Nurmon ja Ylistaron rajalla Kiikun kylän pohjoispuolella. Se tehtiin turvaamaan viljelyalueita jokavuotisilta tulvilta. Oikaisu-uoman pituus on seitsemän kilometriä, ja kesäisin sillä järjestetään jokiristeilyjä. 
Lähellä Ilmajoen rajaa Seinäjoki yhtyy Seinäsuussa Kyrönjokeen. Ivalojoki
Ivalojoki saa alkunsa Korsatunturilta Inarin ja Enontekiön kuntien rajalta. Sen ensimmäiset latvauomat hipovat Peltotunturin (katso myös Tenojoki) jängillä Suomen ja Norjan rajaa "Suomi-neidon" kaulan ja käsivarren yhtymäkohdassa Lemmenjoen kansallispuiston länsilaidalla. Joki laskee Inarijärveen noin viiden kilometrin pituisena suistoalueena runsaan kymmenen kilometrin päässä nimikkokylästään Ivalosta, jonka se halkaisee verkkaisesti virtaavana matalana vesiväylänä. Ivalojoen sivujokia ovat mm. Repojoki, Tolosjoki sekä kultalöydöistään tunnetut Sotajoki ja Kyläjoki. Vilajoki
Ylämaan kirkonkylän jälkeen joki virtaa Lahnajärveen ja siitä edelleen Pukalusjärveen. Pukalusjärvi ulottuu rajan taakse Venäjän puolelle. Vilajoki laskee Venäjän puolella Viipurinlahden Vilalahteen entisen Säkkijärven kunnan Vilajoen () kylän luona. Vilajoki-nimeä esiintyy myös pohjoisemmassa Tanin seudulla Lappeenrannan puolella. Virojoki (joki)
Virojoki on joki Suomessa, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Kymenlaakson maakunnassa Virolahden ja Miehikkälän kuntien alueella. Vesistö ulottuu latvaosiltaan myös Haminan ja Luumäen alueelle ja pieneltä osin Kouvolaan. Suurimmat järvet ovat Ounionjärvi (176,28 ha) ja Onkamaanjärvi (144,72 ha). Vesistön järvisyys on 3,8 %. Helsingin pitäjän kirkonkylä
Vantaalle tuli ensimmäisiä pysyviä asukkaita 1100–1200-luvuilla, jolloin Vantaanjokea ylös vaeltaneet Ruotsista tulleet siirtolaiset löysivät mieleisensä asuinpaikan tulevan kirkonkylän kohdalta. Kirkonkylä sijaitsee paikassa, jossa lännestä tuleva Vantaanjoki ja idästä tuleva Keravanjoki yhdistyvät ja alkavat virrata etelään kohti merta. Kylän kohdalla Keravanjoessa on koski ja mylly. Vantaa
Vantaa () on kaupunki Uudellamaalla. Se on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin kaupunki. Vantaan väkiluku oli asukasta. Vantaa on saanut nimensä muinaisten hämäläisten kaupungin läpi virtaavasta joesta käyttämän nimen mukaan. Vaarjoki
Vaarjoki on peltojen ympäröimä pieni joki Naantalin kaupungin ja Maskun kunnan rajalla. Se laskee Saaristomereen Luikkionlahden kohdalla. Itse Vaarjoki on 2,5 kilometriä pitkä, mutta yläjuoksulla se muodostuu kahdesta haarasta. Naantaliin suuntautuva haara on nimeltään Orjanoja ja myöhemmin Murikonoja, mutta Maskuun suuntautuvalla haaralla ei ole nimeä. Vaarjoki muodostaa Vaarjoen valuma-alueen, joka on 3. jakovaiheen vesistöalue. Valuma-alueen suuruus on 16,03 km² ja vesistöalueen tunnus 82.051. Vantaa
Helsingin pitäjästä tuli Helsingin maalaiskunta ( ilman "landskommun"-sanaa) 1865 annetun Suomen ensimmäisen kunnallislain johdosta. Vantaan alkuperäinen nimi, Helsingin pitäjä (), sai nimensä tämän joen mukaan. Sama joki, tai oikeastaan yksi sen osista, Vanhankaupunginkoski, jonka nimenä oli aikoinaan "Helsinge fors" (Helsingin­koski), on antanut nimensä myös Helsingille (). Joen yläjuoksun varrella, erityisesti nykyisen Riihimäen seudulla asuneet hämäläiset kutsuivat samaa jokea Vantaanjoeksi alueella sijaitsevan Vantaanjärven ja Vantaa-nimisen kylän mukaan. Vantaanjoki () vakinaistuikin joen nimeksi 1500-luvulla. Myös Helsingin maalaiskunnan alueella, Vantaankosken länsipuolella, on vanhastaan ollut Vantaa () -niminen kylä, joka alueeltaan vastasi lähinnä nykyistä Vantaanlaakson kaupunginosaa. Leväsjoki (joki)
Leväsjoki on Karvianjoen vesistöön kuuluva joki Siikaisissa, Pomarkussa ja Kankaanpäässä Satakunnassa. Joki yhdistää Karvianjoen Kankaanpään Leppäruhkalla ja Isojärven Siikaisten Leväsjoella. Joen tiedetään muodostaneen bifurkaation kun vesi on virrannut Karvianjoesta sekä Kynäsjärven, Kynäsjoen, Inhottujärven ja Pomarkunjoen muodostamaa vesirettiä Isojärveen Pomarkussa että Leväsjoen kautta Isojärveen Siikaisissa. Vuonna 1984 Suomen vesistöjen bifurkaatioita tutkinut hydrologi Esko Kuusisto on määritellyt tämän bifurkaation lakanneeksi. Suojoki
Suojoki saa alkunsa Suojärven pohjoispään itäisimmästä lahdesta. Suojärvestä Suojoki virtaa itään ja laskee entisellä Suomen itärajalla olevaan Lapinjärveen. Lapinjärveen laskee, Suojoen lisäjoki, Irstasjoki, jonka alajuoksu kulkee entistä itärajaa pitkin. Lapinjärvestä Suojoki virtaa entisen itärajan itäpuolelle, virtaa noin 10 kilometriä etelään ja palaa taas entiselle Suomen alueelle, niin sanotun Hyrsylän mutkan alueelle, jossa siihen laskee Pyhäjoki lännestä ja Hyrsylänjärvi etelästä. Tämän jälkeen Suojoki muodostaa suuren Ignoilankosken, jossa alueen Suomelle kuuluessa oli suuri vesivoimala. Hyrsylänmutkan alueelta Suojoki virtaa itään, pois entiseltä Suomen alueelta. Tämän jälkeen se virtaa Sotjärven ja Vahatjärven läpi ja laskee Ääniseen Petroskoin pohjoispuolla. Joen suun lähellä on Suojun maaseututaajama. Vaskionjoki
Vaskionjoki on Halikonjoen vesistöön kuuluva joki Vaskiolla, Salon kaupungissa Varsinais-Suomessa. Joki saa alkunsa Toivilanjoen ja Kumionojan yhtymässä ja joki yhdistyy Vaskion taajaman eteläpuolella Kuusjoen kanssa muodostaen Halikonjoen. Vaskio on saanut nimensä joen mukaan. Kuurmanjoki
Kuurmanjoki () on Vuoksen vesistöön kuuluva joki Leningradin alueella Venäjällä lähellä Suomen rajaa. Rillankivi
Rillankivi ei ollut vuonna 1415 Häme-Savo heimorajan päätepiste, vaan päätepiste oli Lastukoski Nilsiässä. Vasta kolmas Häme-Savo heimorajankäynti vuonna 1452 päättyi Suomenselälle Rillankiven alueella. Vuoden 1323 raja ei kulkenut Rillankiven kautta, vaan vasta noin vuoden 1400 seutuvilla käydyt rajankäynnit eli epäviralliset rajankäynnit. "Jurin ja Maunun" raja oli tällöin jo hämärän peitossa asumattomalla järvialueella Särkilahden ja Suomenselän välillä. Nuo Pohjois-Savon kiertävät "rajat" yhtyivät kuitenkin Suomenselällä Pihtiputaan pohjoisosassa vuonna 1323 raja-alueeseen. Siinä rajat kulkivat vuonna 1323 raja-aluetta "Pohjanrannalle", siellä on säilynyt rajamerkki siltä aikakaudelta Pahkalanjoen varressa (Pathajoki). Kyseinen kivi eli "Kruununkivi" on ainoa sellainen rajamerkki läntisessä Suomessa, jossa on venäläisten käyttämät rajasymbolit eli ortodoksiristi, Pyhän Andreaan lippu ja tavallinen risti, jota venäläiset myös käyttivät, kivessä on myös neljä kruunua. Rajalla on myös paljon etsitty "Pätäjoki" eli Petäjäoja. Petäjäoja laskee Sievin Vanhallakirkolla Vääräjokeen. Petäjäojan latvaosalla on säilynyt vuonna 1856 kartalla ruotsalaisen rajakirjurin vuonna 1323 tekemä virhe, jossa Petäjäjoesta on tehty "Pätäjoki". Nimi ilmenee kahden järven nimessä, eli "Iso Pätäistänjärvi" ja "Wähä Pätäistänjärvi". Rillankivessä ei ole vuosilukua 1415. Vanhankaupunginkoski
Vanhankaupunginkoski on kulttuurihistoriallisesti merkittävä koski Vantaanjoen suussa Helsingin Vanhankaupunginlahden pohjukassa. Kosken alkuperäinen nimi on Helsinge fors eli Helsinginkoski, jonka ääreen Helsingin kaupunki () perustettiin vuonna 1550. Koski sijaitsee Vanhankaupungin kaupunginosassa. Koski jakautuu itähaaraan ja länsihaaraan, joiden väliin jää Kuninkaankartanonsaari. Kosken läntinen haara on padottu. Nurmijärvi
Nurmijärven alueella on vain vähän vesistöjä. Kunta sijaitsee Vantaanjoen keskijuoksun varrella, ja joessa on Nurmijärven alueella kaksi suurta koskea, Nukarinkoski ja Myllykoski. Edellisen pituus on 800 metriä ja putouskorkeus 25 metriä, jälkimmäisen vastaavat luvut ovat 300 ja 11,5 metriä. Edellisessä on ollut saha ja mylly, jälkimmäisessä mylly ja sähkölaitos. Vantaanjokeen yhtyy Palojoen kylän tuntumassa Hyvinkään ja Tuusulan puolelta tuleva Palojoki. Kunnan eteläosassa virtaavat Lepsämänjoki ja Luhtajoki yhtyvät Vantaan kaupungin puolella lähellä Keimolan kylää ennen yhtymistään Vantaanjokeen. Nurmijärven suurin järvi on luoteessa osittain Hyvinkään puolella sijaitseva laskujoeton Sääksjärvi, ja muita järviä ovat lähellä Röykkää sijaitseva Vaaksinjärvi sekä Klaukkalan ja Perttulan välillä sijaitseva Valkjärvi. Kunnalle nimen antanut Nurmijärvi ja Perttulassa sijainnut Kuhajärvi kuivatettiin lopullisesti 1950-luvulla. Kuurmanjoki
Kuurmanjoen latvahaaroista ulottuvat Suomen puolelle Venäjällä lähellä Suomen rajaa Kuurmanjoen yläjuoksuksi yhtyvät Saarenoja ja Holmanjoki sekä Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsevaan Suokumaanjärveen laskeva, kokonaan Suomen puolella virtaava Suokumaanjoki. Alavus
Maisemallinen raja läntisen suomaan ja itäisen mäkimaan välillä noudattaa suurin piirtein Lapuanjoen ja sen suurimman sivuhaaran Nurmonjoen välistä vedenjakajaa. Lapuanjoki alkaa Kukkolammesta Virroilta ja laskee savirantaiseen Rimpijärveen sekä edelleen kauniiseen kallio- ja hiekkarantaiseen Sapsalampeen. Täältä joki jatkuu Pahajoki-nimisenä ja virtaa mm. Alavudenjärven läpi kohti Kuortaneenjärveä. Alavuden länsiosan vedet keräävä Nurmonjoki alkaa Vehkajokena Vehkajärvistä aivan Suomenselän laelta. Allasjärvien kautta virrattuaan joki jatkuu allasjokena, kunnes se muuttuu hieman leveämmäksi Ahvenjoeksi Myllyjoen yhdyttyä siihen. Ahvenjoki virtaa aluksi Jääskänjärven läpi ja jatkuu edelleen Seinäjoen rajalle, jossa se levenee Lehmijoen haarassa Nurmonjoeksi. Nurmojoki saa vielä Kuorasluoman kautta Kuorasjärven vedet Alavuden puolelta. Nurmonjoki purkautuu Lapuanjoen pääuomaan Lapuan kaupungin keskustassa. Kaksi kilometriä leveä ja kymmenen kilometriä pitkä Kuorasjärvi on Alavuden suurin järvi. Yhdessä Jääskänjärven kanssa se poikkeaa rannoiltaan Suomenselälle tyypillisistä suolammista. Järvien kiviset ja hiekkaiset moreeniselännerannat ovat niin jyrkkiä, ettei vesialue pääse laajalti ruohottumaan. Näistä rannoista onkin tullut yksi läheisen Seinäjoen kaupungin tärkeimmistä virkistysalueista. Vilajoki
Vilajoki () on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa ja Venäjällä. Vilajoen vesistöalue ulottuu Suomessa Etelä-Karjalassa Lappeenrannan ja Luumäen kuntien alueelle ja Venäjällä Viipurin piirin Tienhaaran kunnan alueelle. Venäjän puoleinen osuus on entisen Säkkijärven kunnan alueella. Joen valuma-alueesta on Suomen puolella 252 km² ja Venäjän puolella 92 km². Kylmäoja (joki)
Puro virtaa Ruskeasannan ja Ilolan läpi lähellä Tikkurilaa. Joki yhtyy myöhemmin Keravanjokeen muodostettuaan ensin Koivuhaan ja Viertolan kaupunginosien välisen rajan. Vuonna 2008 sen valuma-alueesta oli 53 % asutusta, 29 % lentokenttää ja 12 % metsää tai puistoa. Sittemmin Vantaa on rakentanut ja rakentamassa uutta asutusta Kylmäojan valuma-alueelle esimerkiksi Leinelään. Vantaanjoki
Vantaanjoen koskista suurimmat sijaitsevat joen alajuoksun varrella. Vantaan alueella ovat Seutulankoski ja Vantaankoski, Vantaan ja Helsingin rajaa pitkin kulkevalla jokiosuudella Pitkäkoski, Niskalankoski ja Ruutinkoski. Helsingin alueella sijaitsevat Pikkukoski sekä aivan joen suulla oleva Vanhankaupunginkoski. Vantaan historia
Vantaan alue on vanhaa hämäläistä aluetta. Samaista Helsingin jokea hämäläiset kutsuivat joen alkulähteillä (nykyisen Riihimäen alueella) Vantaanjoeksi, alueella sijaitsevan Vantaanjärven ja Vantaa-nimisen kylän mukaan. Vantaanjoki (Vanda å) vakinaistuikin joen nimeksi 1500-luvulla. Myös Helsingin maalaiskunnan alueella, Vantaankosken länsipuolella, on vanhastaan ollut Vantaa (Vanda) -niminen kylä, joka alueeltaan vastasi lähinnä nykyistä Vantaanlaakson kaupunginosaa. Vehkajärvi (järvi Kangasalla)
Vehkajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla (entinen Kuhmalahti) ja Pälkäneellä (entinen Luopioinen), Päijät-Hämeessä Padasjoella sekä Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Vaikka Vehkajärvi ei itse ole bifurkaatiojärvi, sijaitsee se kahden sellaisen eli Lummennen ja Vesijaon välissä. Vehkajärven vesistä osa virtaa Vesijaossa Kymijokeen ja osa Kokemäenjokeen. Hämeentie (Helsinki)
Hämeentie () on Helsingin Hakaniemestä koillisen suuntaan johtava katu, joka alkaa Hakaniemen torilta (Siltasaari) päättyen Vanhan­kaupungin­kosken kohdalle Vantaanjoen suulla. Vantaankoski
Koski sijaitsee Vantaan kaupungin alueella, jakautuneena kolmen eri kaupunginosan alueelle. Kosken länsirannalla sijaitsevat Vantaanlaakso ja Piispankylä, mutta kosken itäranta kuuluu Viinikkalaan. Väinäjoki
Väinäjoen latva on Venäjän Tverin alueen Penon piirissä, joka sijaitsee Valdain ylänköalueella. Alueella oli varhaisella keskiajalla valtavan suuri Okovin metsä. Lähtöpisteen korkeus on 221,2 metriä merenpinnasta. Väinäjoki virtaa aluksi Venäjän Tverin ja Smolenskin alueiden kautta ja jatkaa sitten Valko-Venäjän pohjoisosissa sijaitsevan Vitsebskin alueen läpi länsiluoteeseen. Kuljettuaan Latvian ja lopuksi sen pääkaupungin Riian läpi Väinäjoki saavuttaa Riianlahden. Keihäsjärvi (Virrat)
Heinäojan valuma-alueella on järviä muuta aluetta vähemmän. Sillä on kaksi päähaaraa, jotka yhtyvät Rajanevan seudulla. Etelästä tulee Naaluoja ja lounaasta Vuohioja. Vuohiojan kautta virtaa ojitetun Rajakorven vedet pienen Vuohilammin läpi. Naaluoja alkaa Naalulammista, joka kokoaa metsäojien vedet ja johon laskee myös Jouttijärven (17 ha) laskuoja. Pitkulainen Lylyjärvi (5 ha) yhtyy Heinäojaan sen keskijuoksulla. Vaalesjoki
Joki saa alkunsa Inarin Välijärvestä (saameksi "Koskâjävri"). Lounaisen latvahaaran nimi on Valasjoki. Vaalesjoki virtaa koilliseen Petsamon piirin ja Kuolan piirin raja-alueella, joka vuosina 1920–1944 oli Suomen Petsamon ja Neuvostoliiton raja-aluetta. Se laskee Barentsinmeren Muotkavuonosta etelään työntyvään Valaslahteen. Santajoki
Santajoki () on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa ja Venäjällä. Joesta käytetään myös nimeä Kaltonjoki. Joen vesistöalueen latvaosat sijaitsevat Suomen puolella Lappeenrannan kaupungin alueella. Alajuoksu sijaitsee Venäjän puolella Viipurin piirin alueella ja entisen Säkkijärven kunnan alueella. Vesistön pinta-alasta on Suomen puolella 122 km² ja Venäjän puolella 65 km². Kainastonjoki
Kainastonjoki on 24 kilometrin pituinen joki Kauhajoella. Joki saa alkunsa Vehkaluoman ja Norinluoman yhtyessä Kainastonjokeen Kauhajoen luoteisosassa. Kokonkylässä jokeen yhtyy 44 kilometriä pitkä Päntäneenjoki. Kainastonjoki laskee Kauhajokeen Aronkylässä. Jokeen ei ole yhteydessä ainuttakaan järveä. Joki kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen. Rajakylä (Vantaa)
Rajakylä () on tiivis pientaloista koostuva Vantaan Hakunilan suuralueen kaupunginosa Porvoonväylän ja Helsingin rajan välissä. Se muodostaa Helsingin Vesalan kaupunginosan kanssa yhtenäisen pientaloalueen, jossa molempien kaupunginosien rakennetut tontit ulottuvat rajalle saakka. Herukkapuro
Herukkapuro () on puro Vantaan ja Espoon rajamailla, lähellä Vestran kylää. Puro saa alkunsa Kurkijärvestä Espoossa, mutta virtaa pääosin Vantaan alueella. Vantaan ja Espoon rajalta lännestä siihen laskee Odilampi ja puron alajuoksulla on umpeenkasvanut Pikkujärvi (). Puro laskee Vantaan Hämeenkylässä Pitkäjärven pohjoispäähän. Vantaanlaakso
Vantaanlaakson naapureina sijaitsevat Kaivokselan kaupunginosa etelässä, Martinlaakso lännessä, Piispankylä ja Viinikkala pohjoisessa sekä Ylästö Vantaanjoen itäpuolella. Kemijoki (Viena)
Joki alkaa Ala-Kuittijärven eteläpäästä, josta se virtaa etelään Jyskyjärveen. Sinne laskee myös Kemijoen suurin sivujoki Tširkkakemijoki. Jyskyjärvestä Kemi virtaa kohti itää. Pian Jyskyjärven länsipuolella laskee Kemijokeen pohjoisesta Kepajoen reitti ja etelästä pieni Suopasjoen reitti. Tämän jälkeen Kemi kääntyy kohti pohjoista. Seuraava merkittävämpi lisäjoki on pohjoisesta tuleva Kuusutjoki, jonka jälkeen Kemijoki kääntyy ensin virtaamaan kohti kaakkoa, sitten taas pohjoista ja lopulta itää. Tämän jälkeen siihen laskee pohjoisesta Sompajoen reitti. Viimeinen merkittävä lisäjoki ennen Kemijoen laskua Vienanmereen on etelästä tuleva Ohtajoen reitti. Väinäjoki
Väinäjoki (, (”Läntinen Dvina”), , , , liiviksi "Vēna") on 1 020 kilometriä pitkä Itämeren Riianlahteen laskeva joki. Se on Latvian tärkein ja Valko-Venäjän toiseksi tärkein joki. Nisajoki
Nisajoki () on Suomenlahteen laskeva joki Venäjällä ja Suomessa. Joen vesistöalue sijaitsee pääosin Venäjällä Viipurin piirin alueella, mutta latvaosa ulottuu Suomessa Lappeenrannan kaupungin alueelle (entisen Ylämaan kunnan alueelle). Vesistö saa alkunsa Vilajoen ja Tervajoen vesistöjen väliin jäävältä alueelta Vilajoen vesistöön kuuluvan Pukalusjärven koillispuolelta. Vedet virtaavat täältä kaakkoon Suomen ja Venäjän rajalla sijaitsevaan Lapjärveen. Joen varrella Venäjän puolella on kuivatettu Nisajärvi. Vesistön venäjänpuoleinen osuus sijaitsee entisten Säkkijärven ja Vahvialan kuntien alueella. Joki laskee Viipurinlahteen Nisalahden kylän kohdalla. Kruunuvuorenselkä
Kruunuvuorenselän pohjoisosassa sijaitsevat Korkeasaari ja Mustikkamaa. Näiden sekä Kulosaaren länsipuolitse johtaa vesiväylä Vanhankaupunginlahdelle, johon Vantaanjoki laskee.