Montako perustaja maata YK oli?
Yhdistyneet kansakunnat
Akselivaltoja vastaan taistelleet liittoutuneet 26 valtiota allekirjoittivat tammikuussa 1942 Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen, jonka pohjana toimi Atlantin julistus ja jossa käytettiin ensimmäistä kertaa termiä Yhdistyneet kansakunnat. Liittoutuneiden lisäksi julistuksen allekirjoitti 21 muuta valtiota. Britannian, Kiinan, Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton edustajat määrittelivät lokakuussa 1943 Moskovan julistuksissa, että kansainvälisen rauhan ylläpitämiseksi oli perustettava kansainvälinen järjestö. Sen hallintorakenteita alettiin suunnitella Dumbarton Oaksin konferenssissa lokakuussa 1944. Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945 sovittiin kansakuntien kokouksien järjestämisestä San Franciscossa.
Maailman ilmatieteen järjestö
Ilmastonmuutosta arvioiva kansainvälinen IPCC on WMO:n ja YK:n ympäristöjärjestö UNEPin yhdessä vuonna 1988 perustama elin.
WMO:lla on 185 jäsenvaltiota ja kuusi territoriota. Uusin jäsen on vuonna 2012 liittynyt Etelä-Sudan.
Jäsenet muodostavat kuusi alueellista ryhmää alueellisten asioiden hoitamista varten. Yhdistyneet kansakunnat
YK:n jäsenyys määriteltiin avoimeksi kaikille ”rauhaa rakastaville valtioille”, jotka hyväksyvät peruskirjan vaatimukset ja ovat järjestön mielestä halukkaita ja kykeneviä täyttämään nämä vaatimukset käytännössä. Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleet valtiot saattoivat liittyä jäseniksi vasta myöhemmin, kun niiden suhteet voittajiin oli saatu sopimuksin selvitetyksi. MONUC
YK:n turvallisuusneuvoston 6. elokuuta 1999 tekemän päätöslauselman 1258 mukaan YK lähettää 90 henkilöä, yhteysupseereita siviilihenkilökuntineen sopimuksen allekirjoittaneisiin maihin sen jälkeen kun Kongo on allekirjoittanut Lusakan sopimuksen. 1. marraskuuta 1999 YK:n pääsihteeri Kofi Annan suositteli mandaatin laajentamista MONUC:n perustamista ja 500 sotilastarkkailijan lähettämistä varten. 13. marraskuuta Annan nimitti tunisialaisen Kamel Morjanen erityisedustajakseen Kongoon. Kansainliitto
Toisen maailmansodan aikana järjestön toiminta hiipui. Kansainliitto lopetti toimintansa 18. huhtikuuta 1946 ja siirsi varansa ja tehtävänsä Yhdistyneille kansakunnille. Kansainliitto oli olemassa jonkin aikaa yhtä aikaa Yhdistyneiden kansakuntien kanssa, millä haluttiin osoittaa kyseessä olevan itsenäinen järjestö eikä vain pelkkä Yhdistyneiden kansakuntien edeltäjä. Yhdistyneet kansakunnat perustettiin 1945, jolloin osa Kansainliiton jäsenvaltioista oli toisen maailmansodan johdosta miehityksen alaisia ja Kansainliiton toiminta olisi edellyttänyt kantojen ottamista pakolaishallituksiin. Etelä–Etelä-yhteistyö
Vuonna 1978 YK perusti kehitysmaiden yhteistyön edistämiseksi oman yksikön. Laajemmin kehitysmaiden välillä alkoi syntyä yhteistyötä kuitenkin vasta 1990-luvun lopulla. Kehitysmaiden välisen yhteistyön avulla on kyetty vähentämään maiden riippuvuutta teollisuusmaiden avustusohjelmista, mikä on aiheuttanut muutoksen kansainvälisissä valtasuhteissa. Käytännössä suurin osa kehitysmaiden ulkomaankaupasta tapahtuu kuitenkin edelleen teollisuusmaiden kanssa. UNEF
UNEF () on Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Dag Hammarskjöldin vuonna 1956 perustama YK:n rauhanturvajoukko. Kansainliitto
Alun perin Kansainliiton idean isä oli Yhdistyneen kuningaskunnan ulkoministeri Edward Grey, mutta ajatusta vahvimmin vei eteenpäin Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilson, joka vuonna 1918 esitti neljäntoista kohdan ohjelmansa sodan lopettamiseksi ja sen jälkeen toteutettaviksi uudistuksiksi. Kansainliitto perustettiin 25. tammikuuta 1919 osana Versailles’n rauhansopimuksen ensimmäistä osaa ja se piti ensimmäisen istuntonsa 10. tammikuuta 1920 – samana päivänä kuin rauhansopimus vahvistettiin ja ensimmäinen maailmansota päättyi virallisesti. Ensimmäinen yleisistunto pidettiin Genevessä 15. marraskuuta 1920. Yhdysvallat ei liittynyt Kansainliittoon, koska senaatti äänesti Versailles’n rauhansopimuksen ratifiointia vastaan 19. maaliskuuta 1920. Maa ei enää halunnut osallistua Euroopan tapahtumiin. Yhdysvallat ei kannattanut Versailles’n rauhasopimuksen kovia ehtoja Saksalle ja Yhdysvaltain senaatti piti Kansainliiton Yhdistyneitä kansakuntia velvoittavampia turvallisuuslausekkeita Yhdysvaltoja niin laajasti sitovina, että se olisi rajoittanut Yhdysvaltain toimintavapautta. Yhdysvalloissa oli ajatuksia Monroen opin mukaisesta puuttumattomuudesta Euroopan asioihin Yhdistyneet kansakunnat
Vaikka kylmä sota vaikutti YK:n tehokkuuteen sen ensimmäisinä vuosikymmeninä, se sai aikaan kuitenkin myös monia myönteisiä kehitysaskelia. Vuonna 1948 YK antoi ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, ja samana vuonna se lähetti ensimmäiset rauhanturvaajansa Lähi-itään ja Etelä-Aasiaan. YK toimi myös aktiivisesti toisen maailmansodan jäljiltä olleiden pakolaisten puolesta, mikä johti vuonna 1950 pakolaisjärjestö UNHCR:n perustamiseen. IPCC
IPCC: ovat perustaneet kaksi Yhdistyneiden kansakuntien alaista järjestöä, Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) ja YK:n ympäristöohjelma (UNEP). Perustamispäätöksen taustalla oli tarve saada kootuksi luotettavaa ja päätöksentekijöille ymmärrettävässä muodossa olevaa tietoa. IPCC ei itse tee tutkimusta, mittauksia ja seurantaa, vaan kokoaa ja muokkaa ilmastonmuutoksesta saatavilla olevaa julkaistua ja vertaisarvioitua tieteellistä tutkimustietoa. Yhdistyneet kansakunnat
Yhteiskunnalliset kysymykset, kehitysyhteistyö, naisten aseman parantaminen ja ihmisoikeudet nousivat 1960- ja 1970-luvuilla entistä keskeisimmiksi aiheiksi. YK:n kehitysohjelma perustettiin 1965. Se on johtanut siitä saakka monia kansainvälisiä kehitystoimintaprojekteja. YK järjesti 1970-luvulla 15 sosiaalisia ja taloudellisia asioita käsitellyttä maailmankonferenssia. Niistä ensimmäinen oli vuonna 1972 Tukholmassa järjestetty maailmankonferenssi ympäristökysymyksistä ja viimeinen vuonna 1980 Kööpenhaminassa pidetty YK:n naisten vuosikymmenen maailmankonferenssi. Toinen maailmansota
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen perustettu Kansainliitto ei kyennyt estämään sodan syttymistä. Toinen maailmansota oli ensimmäinen ja ainoa sota, jossa käytettiin ydinasetta, kun Yhdysvallat pudotti kaksi atomipommia Japaniin. Toisen maailmansodan jälkeiset sodat eivät ole olleet samankaltaista totaalista sotaa, sillä ydinsodan uhka muutti sotien luonnetta. Sodan jälkeen perustettiin Yhdistyneet kansakunnat (YK), kansainvälinen rahajärjestelmä uudistui Bretton Woodsin järjestelmällä, ja Länsi-Euroopan maat sitoutuivat Yhdysvaltoihin Marshall-avulla, jonka jakamiseen perustettiin lyhytaikainen OEEC, josta kehittyivät Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä OECD. Euroopan neuvosto
Euroopan neuvosto (lyhenne EN) on Euroopan vanhin ja laajin poliittinen yhteistyö- ja ihmisoikeusjärjestö. Se perustettiin 5. toukokuuta 1949 Lontoon sopimuksella ja se koostuu 47 jäsenvaltiosta (vuoden 2012 tilanne). Neuvosto pyrkii edistämään jäsenmaidensa yhtenäisyyttä, suojelemaan ihmisoikeuksia ja moniarvoista demokratiaa, parantamaan elinolosuhteita sekä edistämään inhimillisiä arvoja. Neuvoston päämaja on Strasbourgissa Ranskassa. Neuvoston perustaminen liittyy vuonna 1947 alkaneeseen kylmään sotaan ja toisen maailmansodan jälkeisiä liberaaleja arvoja korostavaan Paneurooppa-liikkeeseen. Yhdistyneet kansakunnat
YK:n organisaatio muodostuu kuudesta pääelimestä sekä New Yorkissa sijaitsevasta päämajasta. YK:n pääelimiä ovat yleiskokous, turvallisuusneuvosto, talous- ja sosiaalineuvosto, huoltohallintoneuvosto, kansainvälinen tuomioistuin ja sihteeristö. Lasten oikeudet
YK:n Lapsen oikeuksien julistus esitettiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 20. marraskuuta 1959, mutta vasta vuonna 1989 hyväksytystä lapsen oikeuksien yleissopimuksesta tuli laajimmin ratifioitu ihmisoikeussopimus, jonka ulkopuolella on ainoastaan yksi maa, Yhdysvallat. Sopimus on yleisesti hyväksytty käsitys siitä, mitä oikeuksia kaikilla lapsilla pitäisi olla " ihonväriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittisiin mielipiteisiin, kansallisuuteen, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, varallisuuteen, vammaisuuteen tai syntyperään" katsomatta. Yhdistyneet kansakunnat
Kun 51 valtion edustajat kokoontuivat Lontoossa tammikuussa 1946 ensimmäisiin tapaamisiin, maailmanpoliittinen tilanne oli jo muuttumassa. Neuvostoliiton johtaja Josif Stalin piti helmikuussa puheensa, jossa hän kertoi maailman olevan jakaantunut kahteen taloudelliseen ja poliittiseen järjestelmään. Britannian pääministeri Winston Churchill julisti maaliskuussa, että rautaesirippu on jakanut Euroopan. Eurooppa jakautui lopullisesti kahteen toisilleen vihamieliseen liittoumaan, kun Nato perustettiin huhtikuussa 1949. Yhdistyneiden kansakuntien jäsenvaltiot
Kiinan tasavalta jatkoi edustusta YK:ssa huolimatta sen huomattavan pienestä maa-alueesta ja väestöstä verrattuna mantereella sijaitsevaan Kiinan kansantasavaltaan. Lopulta YK:n päätös 2758 yleiskokouksessa 25. lokakuuta 1971 erotti Kiinan tasavallan kaikista YK:n elimistä ja Kiinan kansantasavalta sai sen paikan myös . Kiinan tasavalta on yrittänyt useita kertoja päästä uudelleen YK:n jäseneksi — ei koko Kiinan, vaan ainoastaan Taiwanin 23 miljoonan asukkaan edustajana — mutta sitä ei ole hyväksytty. Yhdistyneet kansakunnat
Myös Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto toimii New Yorkissa. Sen päätöksenteossa on mukana nykyisin 54 jäsenmaata. Talous- ja sosiaalineuvoston alaisena toimivat muun muassa UNESCO, WHO ja FAO sekä muut vastaavat erityisjärjestöt. Yhdistyneiden kansakuntien lippu
Yhdistyneiden kansakuntien lippu on YK:n vuoden 1947 yleiskokouksen hyväksymä lippu. Siinä on sinisessä kentässä maailmankartta kuvattuna oikea­keski­pituisessa taso­projektiossa Pohjoisnapa keski­pisteenä, ja kartta­kuvaa reunustavat oliivipuun oksat. Symbolit kertovat järjestön päätehtävästä, maailmanrauhan edistämisestä. Lipun vaaleansinistä pohjaväriä kutsutaan myös "YK:n siniseksi", ja tämä väri onkin muotoutunut valkoisen värin ohella rauhan väriksi. Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus
Ihmisoikeustoimikunnan jäsenistöstä muodostettiin toimikunnan alaisuuteen erillinen kahdeksanjäseninen luonnostelutoimikunta, jonka jäseniä olivat Yhdysvallat, Iso-Britannia, Neuvostoliitto, Ranska, Kiina, Libanon, Chile ja Australia. Toimikunta ja komitea saivat työnsä pohjaksi YK-sihteeristön ihmisoikeusosaston johtajan John Humphreyn julistusluonnoksen, jota ranskalainen René Cassin muokkasi. Maailman kauppajärjestö
WTO:n viimeinen neuvottelukierros alkoi Uruguayn Punta del Estessa vuonna 1986, ja sitä kutsutaan Uruguayn kierrokseksi. Uruguayn kierrokseen osallistui yhteensä 123 maata. Neuvottelut päättyivät vuoden 1994 huhtikuussa, kun ministerit useimmista GATTiin osallistuvista 125 maasta allekirjoittivat Marokon Marrakeshissa sopimuksen, jossa sovittiin myös WTO:n perustamisesta. Etelä-Amerikan valtioiden unioni
Etelä-Amerikan valtioiden unioni eli UNASUR on kahdentoista Etelä-Amerikan valtion perustama taloudellinen ja poliittinen järjestö. Järjestön perustamissopimus allekirjoitettiin 23. toukokuuta 2008 Brasiliassa. Unioni perustuu kahdelle jo olemassa olevalle järjestölle, Mercosurille ja Andien yhteisölle. Euroopan unioni
Britannian pääministeri Winston Churchill esitti toisen maailmansodan jälkeen syksyllä 1946 Zürichissä ajatuksen ”Euroopan Yhdysvalloista” ja sotien ehkäisemisestä. Aloite johti Euroopan neuvoston luomiseen vuonna 1949. Totalitarismia vastustavassa ja rauhaa tavoittelevassa yhdentymisaikeessa olivat Churchillin lisäksi aktiivisia Konrad Adenauer, Alcide De Gasperi ja Robert Schuman. Läntiseen Eurooppaan oli määrä luoda uudet, osapuolten yhteiseen etuun pohjautuvat rakenteet. Ne taas perustuisivat sopimuksiin, joilla taattaisiin oikeusvaltion periaatteiden noudattaminen ja eri maiden tasavertaisuus. Yhdysvallat
Yhdysvallat on perustajajäsen useissa kansainvälisissä järjestöissä, kuten Yhdistyneissä kansakunnissa, G8-ryhmässä, Kansainvälisessä valuuttarahastossa, Natossa ja Tyynenmeren puolustusliitossa ANZUSissa. Yhdysvallat isännöi Yhdistyneiden kansakuntien päämajaa, joka toimii kansainvälisellä alueella New Yorkissa. Earth Summit
Earth Summit (maapallon huippukokous) tai UNCED ("United Nations Conference on Environment and Development") oli Yhdistyneiden kansakuntien Rio de Janeirossa, Brasiliassa vuonna 1992 järjestämä ympäristö- ja kehityskonferenssi. Rion kokouksesta alkoi konferenssien sarja, jota jatkettiin Kiotossa ja Montrealissa. Rion kokous oli yksi ensimmäisistä kansainvälisistä suurista korkean tason huippukokouksista, jossa maapallon johtajat ilmaisivat huolensa ympäristöasioista. Edeltävä kokous oli järjestetty 20 vuotta aikaisemmin Tukholmassa. Rion kokoukseen osallistui 172 valtiota, joista 108:aa edusti valtionpäämies. Kansainliiton neuvosto
Kansainliiton neuvosto oli asioita valmisteleva elin, jolla oli valtuudet käsitellä mitä tahansa asiaa, joka koski maailmanrauhaa. Neuvostossa oli aluksi neljä pysyvää jäsentä: Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Italia ja Japani, sekä neljä vaihtuvaa jäsentä, jotka yleiskokous valitsi kolmivuotiskaudeksi. Ensimmäiset vaihtuvat jäsenet olivat Belgia, Brasilia, Kreikka ja Espanja. Yhdysvalloista oli tarkoitus tulla neuvoston viides pysyvä jäsen, mutta maa ei liittynyt maailmanjärjestöön maan senaatin kieltäydyttyä ratifioimasta Versailles’n rauhansopimusta 19. maaliskuuta 1920. Yhdistyneet kansakunnat
Kiinan kansantasavallan perustamista 1. lokakuuta 1949 seurasi Kiinan ja Neuvostoliiton liittouma ja heinäkuussa 1950 Korean sodan käynnistyminen. Sota oli YK:n ensimmäinen vakava haaste. Neuvostoliitto boikotoi turvallisuusneuvoston istuntoja, joissa Kiinan tasavalta edusti Kiinaa. Neuvostoliiton vaatimus Kiinan kansantasavallan jäsenyydestä sai aikaan sen, että Yhdysvallat liittolaisineen kykeni käymään Korean sodan (1950–1953) YK:n nimissä. Näin Neuvostoliiton liittolaiset, Pohjois-Korea ja sitä tukevat kommunistisen Kiinan vapaaehtoiset, voitiin tuomita hyökkääjinä YK-järjestelmänkin puitteissa. Korean sodan yhteydessä hyväksyttiin niin sanottu ”Uniting for Peace” -päätoslauselma, joka antoi Korean operaation valvonnan Yhdysvaltain asevoimille. Päätöslauselma hyödynnettiin myös Suezin ja Unkarin kriiseissä 1956, Lähi-idän kriisissä 1958 ja Kongossa 1960. Yhdistyneet kansakunnat
Kolmas pääsihteeri oli burmalainen (myanmarilainen) U Thant (1961–1971). Neljännen pääsihteerin, itävaltalaisen Kurt Waldheimin (1972–1981) jatko kolmannelle pääsihteerikaudelle jäi Kiinan kansantasavallan esittämään vetoon. Viides pääsihteeri oli perulainen Javier Pérez de Cuéllar (1982–1991) ja kuudes egyptiläinen Boutros Boutros-Ghali (1992–1996), jonka jatko toiselle kaudelle jäi Yhdysvaltain vetoon. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneisiin kansakuntiin liittyivät sen perustamisen yhteydessä myös Neuvostoliittoon kuuluneet neuvostotasavallat Ukraina ja Valko-Venäjä, jotka olivat kärsineet erityisen paljon oltuaan taistelualueina toisessa maailmansodassa. Neuvostoliitto epäili brittiläisen kansainyhteisön maiden tuovan Britannialle moninkertaisen äänimäärän, kun taas Yhdysvaltain osavaltioiden ryhtyminen suoraan YK:n jäseniksi Valko-Venäjän tai Ukrainan tapaan olisi voinut olla Yhdysvaltain perustuslain vastaista. UN Women
UN Womenin perustaminen sai alkunsa osana YK:n uudistamista. Periaatteena oli yhdistää voimavarat ja mandaatit maksimaalisen tehokkuuden saavuttamiseksi. Uusi toimielin rakentuu YK:n naisten kehitysrahaston Unifemin sekä kolmen muun vanhan elimen pohjalle. Kansainvälinen tuomioistuin
Kansainvälinen tuomioistuin on Yhdistyneiden kansakuntien tärkein oikeudellinen elin. Se sijaitsee Alankomaissa, Haagin kaupungin "Rauhan palatsissa". Tuomioistuin perustettiin vuonna 1945 YK:n peruskirjalla, ja se aloitti toimintansa vuonna 1946. Tuomioistuin menettelee "kansainvälisen tuomioistuimen perussäännön" mukaisesti, joka on merkittävä osa peruskirjaa. Se käsittelee vain valtioiden välisiä kiistoja, ei kansojen tai yksittäisten ihmisten välisiä kiistoja. Dumbarton Oaksin konferenssi
Uuden kansainvälisen maailmanjärjestön perustamisen tarve oli aiemmin ilmaistu vuonna 1943 niin sanotussa Moskovan julistuksessa. Dumbarton Oaksin konferenssi oli ensimmäinen merkittävä askel tavoitteen toteuttamiseksi. Kokouksessa laadittiin niin sanotut ”ehdotukset uuden yleisen kansainvälisen järjestön perustamiseksi”. Jotkin keskeiset kysymykset jäivät vielä avoimiksi, kuten uudelle järjestölle suunnitellun turvallisuusneuvoston äänestyssäännöt sekä Neuvostoliittoon kuuluneiden neuvostotasavaltojen mahdollisuus päästä jäsenvaltioiksi. Näitä kysymyksiä käsiteltiin sitten suurvaltojen kesken helmikuun 1945 Jaltan konferenssissa ja lopulliset päätökset tehtiin sen jälkeen San Franciscon konferenssissa, joka päättyi YK:n perustamiseen. Jaltan konferenssi täydensi Dumbarton Oaksin esitystä ehdottamalla, että Kansainliiton mandaattialuejärjestelmä korvattaisiin uudella huoltohallintoaluejärjestelmällä. Sitoutumattomien maiden liike
Sitoutumattomien maiden liike (Non-Aligned Movement; NAM) on nykyisin 118 valtion järjestö, joka perustettiin kylmän sodan aikana vastineeksi lännen ja idän sotilasblokeille. Suurin osa sen jäsenistä on kehitysmaita. Sitoutumattomat maat edustaa 2/3 YK:n jäsenvaltiosta ja 55 % maailman väestöstä. Tasavalta
Yhdysvaltojen tapauksessa alkuperäiset 13 brittiläistä siirtokuntaa itsenäistyivät tasavalloiksi Amerikan vallankumouksen jälkeen. Itsenäiset tasavallat muodostivat aluksi väljän konfederaation nimeltään "Yhdistyneet valtiot" ja muodostivat myöhemmin nykyisen Yhdysvallat vahvistamalla nykyisen Yhdys­valtojen perustus­lain. Sen myötä syntyi itsenäisten valtioiden poliittinen liitto, jossa myös liittovaltion hallitus on tasavalta. Myöhemmin liittoon tulleiden valtioiden edellytettiin myös olevan tasavaltoja. Voidaan väittää, että Yhdysvallat on ylikansallinen tasavalta, sillä muutamat sen osavaltiot kuten Texas ja Havaiji ovat olleet itsenäisiä valtioita ennen liittymistään Yhdysvaltoihin. Toisaalta kuitenkin monet osavaltiot on perustettu vasta kauan sen jälkeen, kun niihin kuuluva alue oli jo liitetty Yhdysvaltoihin ja sitä oli aluksi hallittu liittovaltion territoriona. Maailmanperintöluettelo
Unescon yleissopimus kulttuuri- ja luonnonperinnön säilyttämisestä allekirjoitettiin vuonna 1972. Tämän jälkeen 190 valtiota on ratifioinut sopimuksen. Jäsenvaltioiden joukosta valitaan edustajisto 21-jäseniseen Maailmanperintökomiteaan, joka tekee päätökset maailmanperintöluetteloa koskevista muutoksista. Maailmanperintöluettelossa on 1 052 kohdetta, joista 814 on kulttuurikohdetta, 203 luonnonkohdetta ja 35 molempiin ryhmiin kuuluvaa (2016). Italiassa on yhteensä 51 kohdetta, eli enemmän kuin missään muussa valtiossa. Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimus huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan
Vuoden 1988 Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan on yksi kolmesta keskeisimmästä voimassa olevasta huumevalvontasopimuksesta. Se tarjoaa uusia oikeudellisia mekanismeja vuoden 1961 huumausaineyleissopimuksen ja vuoden 1971 Psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen valvontaan. Yleissopimus tuli voimaan 11. marraskuuta 1990. Helmikuussa 2018 sopimuksen oli allekirjoittanut 190 osapuolta. 193 YK-maasta on mukana 185 (mukana eivät ole Päiväntasaajan Guinea, Kiribati, Palau, Papua-Uusi-Guinea, Salomonsaaret, Somalia, Etelä-Sudan, tai Tuvalu), ja lisäksi Pyhä istuin, Euroopan unioni, Cookinsaaret, Niue ja Palestiina. Yhdistyneet kansakunnat
Alun perin Yhdistyneet kansakunnat perustettiin liittoutuneiden maiden perustalle. Yhdistyneitä kansakuntia olivat ne maat, jotka liittyivät Winston Churchillin ja Franklin Rooseveltin 14. elokuuta 1941 taistelulaiva "HMS Prince of Walesilla" allekirjoittamaan kahdeksan kohdan Atlantin julistukseen. Julistuksessa määriteltiin Yhdysvaltain ja Yhdistyneen kuningaskunnan toista maailmansotaa koskevia tavoitteita, ja sitä on verrattu Yhdysvaltain presidentti Wilsonin neljäntoista kohdan ohjelmaan. Atlantin julistus oli osa Rooseveltin politiikkaa liittää Yhdysvallat toiseen maailmansotaan Britannian puolelle kuitenkaan sotaa itse julistamatta. Välimeren unioni
Välimeren unioni perustettiin 13. heinäkuuta 2008 Pariisissa Ranskan presidentti Nicolas Sarkozyn aloitteesta. Järjestö on jatkoa Barcelonan prosessille. Alun perin tarkoituksena oli, että vain Välimeren ympärillä olevat maat muodostaisivat unionin, mutta muiden EU-maiden, erityisesti Saksan, vastustuksen vuoksi kaikki EU-maat otettiin mukaan. Yhdysvaltain ulkopolitiikka
Yhdysvallat on ydinasevaltio. Yhdysvalloista muodostui eräänlainen maailmanpoliisi. Yhdysvallat puuttuu muiden maiden asioihin sotilaallisilla interventioilla. Yhdysvallat on pyrkinyt tuomaan demokratiaa maihin sekä taistelemaan terrorismia vastaan. Yhdysvaltojen ulkopolitiikkaan liittyy sotilasliittouma Nato. Kansainliitto ja sen seuraaja Yhdistyneet kansakunnat (YK) ovat olleet kansainvälisiä organisaatioita, joiden perustamisessa Yhdysvalloilla on ollut rooli. Unicef
Unicef perustettiin 11. joulukuuta vuonna 1946. Perustamisen taustalla oli tarve tarjota hätäapua toisen maailmansodan runtelemalle Euroopalle. Vuonna 1954 Unicefista tuli kiinteä osa YK:ta, jolloin aiemmasta nimestä United Nations International Children's Emergency Fund siirryttiin nykyiseen muotoon United Nations Children's Fund. Euroopan patenttijärjestö
Järjestöllä on 38 jäsenvaltiota (suluissa liittymisaika): Belgia (1977), Alankomaat (1977), Iso-Britannia (1977), Luxemburg (1977), Ranska (1977), Saksa (1977), Sveitsi (1977), Italia (1978), Ruotsi (1978), Itävalta (1979), Liechtenstein (1980), Espanja (1986), Kreikka (1986), Tanska (1990), Monaco (1991), Irlanti (1992), Portugali (1992), Suomi (1996), Kypros (1998), Turkki (2000), Bulgaria (2002), Slovakia (2002), Tšekki (2002), Viro (2002), Slovenia (2002), Unkari (2003), Romania (2003), Puola (1.3.2004), Islanti (1.11.2004), Liettua (1.12.2004), Latvia (1.7.2005), Kroatia (1.1.2008), Norja (1.1.2008), Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (1.1.2009), San Marino (1.7.2009), Albania (1.5.2010), Serbia (1.10.2010). Afrikan unioni
Afrikan unioni on 55 Afrikan valtion muodostama kansainvälinen järjestö. Se perustettiin 9. heinäkuuta 2002 Etelä-Afrikassa, ja se on Afrikan yhtenäisyysjärjestön (OAU) sekä Afrikan talousyhteisön (AEC) seuraaja. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden kansakuntien päätösten toimeenpanon kannalta keskeinen on päätöslauselmia antava Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto. Turvallisuusneuvostossa on 15 jäsentä kerrallaan, joista pysyviä jäsenvaltioita ovat Venäjä (Neuvostoliiton kansainvälisoikeudellisena seuraajavaltiona), Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Yhdysvallat ja Kiinan tasavallan sijaan 1971 paikan saanut Kiinan kansantasavalta. Näillä pysyväisjäsenillä on turvallisuusneuvostossa veto-oikeus, jolla yksikin niistä voi estää minkä tahansa päätöslauselmaehdotuksen voimaantulon. Sveitsi
Epätavallisen suuri määrä kansainvälisiä järjestöjä on perustanut tukikohtansa Sveitsiin, osittain maan puolueettomuuden vuoksi. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälinen liike on syntynyt Genevessä, ja vaikka Sveitsi on yksi Yhdistyneiden kansakuntien uusimmista jäsenvaltioista, Geneven Kansojen palatsi on järjestön toiseksi merkittävin toimipaikka New Yorkin päämajan jälkeen. Se toimi alun perin Kansainliiton päämajana. Euroopan-päämajan lisäksi Sveitsissä on monia muitakin YK:n järjestöjä, kuten Maailman terveysjärjestö (WHO) ja Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) – yhteensä Genevessä toimii noin 200 kansainvälistä järjestöä. Kaupungissa sijaitsevat Euroopan yleisradiounionin päämaja ja Maailman talousfoorumi, joka tunnetaan parhaiten vuosittaisesta Davosissa järjestettävästä konferenssista, jossa poliitikot ja talousjohtajat keskustelevat maailman ongelmista. Wassenaarin sopimus
Sopimus allekirjoitettiin vuonna 1996. Suomi on yksi sopimuksen 33:sta perustajajäsenestä. Helmikuussa 2009 sopimuksessa oli mukana 40 valtiota. Nato
Yhdysvallat ei ollut mukana sopimuksessa, ja koska sen sotilaallista voimaa pidettiin tärkeänä Neuvostoliiton vastapainoksi, lähes välittömästi aloitettiin jatkoneuvottelut. Washingtonissa allekirjoitettiin 4. huhtikuuta 1949 Brysselin sopimuksen allekirjoittajamaiden lisäksi Yhdysvaltain, Kanadan, Portugalin, Italian, Ranskan, Norjan, Tanskan ja Islannin välille puolustussopimus. Vuotta 1949 pidetään Naton perustamisvuotena, vaikka liiton organisaatio syntyi suureksi osaksi vasta 1950-luvun puolella. Western Union päätti yhdistyä Natoon joulukuussa 1951. Taiwan
Kiinan tasavalta oli yksi Yhdistyneiden kansakuntien perustajajäsenistä ja myös yksi turvallisuusneuvoston pysyvistä jäsenmaista. Senkin jälkeen, kun Kuomintangin hallitus menetti valtansa Manner-Kiinassa, se edusti 22 vuoden ajan koko Kiinaa YK:ssa, kunnes se vuonna 1971 joutui luovuttamaan paikkansa Kiinan kansantasavallalle. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdysvaltain vaikutusvalta YK:ssa romahti kehitysmaiden tulon myötä. Se myös hyökkäsi kehitysmaiden ja sitoutumattomien maiden politiikkaa vastaan ja vaati niiltä poliittisten vaatimusten lisäksi vastuunottoa. Yhdysvallat irtautui järjestön toiminnasta, kun se ei enää pystynyt toteuttamaan sen avulla omaa politiikkaansa. Neuvostoliitollakin oli omat vaikeutensa yleiskokouksen kanssa, joten erityisesti Intia, Brasilia ja Japani onnistuivat vahvistamaan omaa asemaansa. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto
Neuvoston pysyviksi jäseniksi tulivat toisen maailmansodan voittajavaltiot. Kiinan tasavallan, Taiwanin syrjäytti YK:ssa ja samalla neuvostossa kommunistien hallitsema Kiina 1971. Neuvostoliiton paikan sai seuraajavaltio Venäjä 1991. Euroopan jalkapalloliitto
Uefa perustettiin 15. kesäkuuta 1954 Baselissa Sveitsissä, Ranskan, Italian ja Belgian jalkapalloliittojen neuvotteluiden tuloksena. Uefan päämaja sijaitsi vuoteen 1959 asti Pariisissa, jonka jälkeen se siirrettiin Berniin Sveitsiin. Uefan hallinnollinen keskus on sijainnut Nyonissa Sveitsissä vuodesta 1995. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Ebbe Schwartz. Uefa koostui alkujaan 25 kansallisesta jalkapalloliitosta. Nykyään siihen kuuluu 54 kansallista jalkapalloliittoa. Maailman rauhanneuvosto
Vuonna 1971 WPC:ssä oli noin 600 ihmistä 104 maasta. WPC oli erityisen aktiivinen Yhdysvaltojen Euroopassa sijaitseviin sotilastukikohtiin liittyvissä asioissa. Se toteutti suuria kampanjoita vastustaen Yhdysvaltojen operaatioita, etenkin Vietnamin sotaa. Toisaalta Neuvostoliiton rahoittama ja kommunistien hallitsema WSG ei tuominnut Neuvostoliiton samanaikaisia operaatioita Unkarissa (1956), Afganistanissa (1979–1989) ja muualla. Kansainliitto
Kansainliiton neuvostolla oli valtuudet käsitellä mitä tahansa asiaa, joka koski maailmanrauhaa. Neuvostossa oli aluksi neljä pysyvää jäsentä: Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Italia ja Japani, sekä neljä vaihtuvaa jäsentä, jotka yleiskokous valitsi kolmivuotiskaudeksi. Ensimmäiset vaihtuvat jäsenet olivat Belgia, Brasilia, Kreikka ja Espanja. Yhdysvalloista oli tarkoitus tulla neuvoston viides pysyvä jäsen, mutta maa ei liittynyt maailmanjärjestöön maan senaatin kieltäydyttyä ratifioimasta Versailles’n rauhansopimusta 19. maaliskuuta 1920. Yhdistyneiden kansakuntien talous- ja sosiaalineuvosto
ECOSOC perustettiin vuonna 1945, ja aluksi siihen kuului 18 maata. Vuodesta 1965 jäseniä on ollut 21 ja vuodesta 1971 alkaen 54. ECOSOC kokoontuu vuosittain heinäkuussa neljän viikon mittaiseen kokoukseen. Vuodesta 1998 alkaen on pidetty huhtikuussa lisäkokous, johon osallistuu myös Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin johtoa. Syyria
Osmanien valtakunnan hajottua ensimmäisen maailmansodan jälkeen Syyria joutui Ranskan hallintaan Kansanliiton mandaattialueena – Ranska oli julistanut itsensä alueen suojelijaksi jo 1700-luvulla. Syyria vapautettiin Vichyn Ranskalta ja julistettiin itsenäiseksi vuonna 1944, mutta vieraat joukot pysyivät maassa vuoteen 1946. Syyria oli YK:n perustajajäsen. San Franciscon konferenssi
San Franciscon konferenssin merkittävin tehtävä oli Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan laatiminen. Kiistan aiheeksi muodostui neljälle (sittemmin viidelle) suurvallalle annettava poikkeusasema turvallisuusneuvoston pysyvinä jäseninä ja siihen liittyvä veto-oikeus kaikkiin merkittäviin päätöksiin. Varsinkin konferenssiin osallistuneet pienemmät valtiot olisivat halunneet lisätä yleiskokouksen valtaoikeuksia, mutta pääasiassa suurvallat saivat tahtonsa läpi. Konferenssi päättyi 26. kesäkuuta siihen, että 50 valtion edustajat allekirjoittivat YK:n peruskirjan. Ionisoivan säteilyn vaikutusten tieteellinen komitea
Ionisoivan säteilyn vaikutusten tieteellinen komitea (UNSCEAR, engl. "United Nations Scientific Commitee on the Effects of Atomic Radiation") on Yhdistyneiden kansakuntien ionisoivan säteilyn vaikutusten tieteellinen komitea. Sen on perustanut YK:n yleiskokous vuonna 1955 tutkimaan säteilyn vaikutuksia ihmiseen ja ympäristöön. Nykyään UNSCEAR:ia pidetään alansa johtavana asiantuntijajärjestönä. Komitea koostuu tiedemiehistä 21 maasta: Argentiinasta, Australiasta, Belgiasta, Brasiliasta, Britanniasta, Egyptistä, Indonesiasta, Intiasta, Japanista, Kanadasta, Kiinasta, Meksikosta, Perusta, Puolasta, Ranskasta, Ruotsista, Saksasta, Slovakiasta, Sudanista, Venäjältä sekä Yhdysvalloista. UNSCEAR:n komitean toimintaa tukee sihteeristö, joka sijaitsee Wienissä. Afrikan yhtenäisyysjärjestö
Afrikan yhtenäisyysjärjestö ( (OAU), , (OUA)) oli vuonna 1963 perustettu järjestö. Perustajina oli 34 Afrikan valtiota. Järjestön ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Etiopian keisari Haile Selassie. Myöhemmin järjestöön liittyi vielä 19 valtiota. OAU:n päämaja sijaitsi Addis Abebassa, Etiopiassa. Järjestön tarkoitus oli lisätä yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta Afrikan valtioiden välillä ja toimia maanosan yhteisenä äänitorvena. Se pyrki eroon siirtomaavallasta ja perusti komitean tukemaan Afrikan valtioiden itsenäisyyspyrkimyksiä.
Järjestössä oli 53 jäsenmaata 54 Afrikan valtiosta. Marokko erosi 12. marraskuuta vuonna 1984 koska OAU tunnusti Länsi-Saharan jäsenyyden. Vuonna 2002 Afrikan unioni korvasi OAU:n. United Nations Youth Associations Network
Kansainvälinen YK-nuorisojärjestöjen verkosto United Nations Youth Associations Network (UNYANET) perustettiin Wienissä 5.8.2011. Verkoston jäseniä ovat Itävallan, Norjan, Saksan, Suomen ja Sveitsin YK-nuorisojärjestöt sekä Espanjan, Serbian, Slovenian, Turkin ja Venäjän YK-liittojen nuoriso-osastot. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma
Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma (UNEP, ) on YK:n ohjelma, joka keskittyy ihmisten asuin- ja elinympäristöön liittyvien ongelmien tutkimiseen, alan kansainvälisen yhteistyön kehittämiseen sekä maapallon kestävään kehitykseen. Se perustettiin vuonna 1972 YK:n erityiselimeksi ja sillä on kuusi alueellista konttoria sekä lukuisa määrä maakohtaisia konttoreita. Sen pääkonttori sijaitsee Nairobissa Keniassa. UNEP julkaisee vuosittain Maailman ympäristön tila -raportin. Amerikan valtioiden järjestö
Järjestön alkuperäiset 21 jäsenmaata vuodelta 1948 ovat seuraavat: Luettelo Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston vaihtuvista jäsenvaltioista
Vuodesta 1966 Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvostossa on ollut viiden pysyvän jäsenmaan (Kiina, Ranska, Venäjä, Yhdistynyt kuningaskunta, Yhdysvallat) lisäksi 10 vaaleilla valittua jäsenmaata siten, että jokainen maanosa on edustettuna. Vaihtuvilla jäsenillä ei ole veto-oikeutta. YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262
YK:n yleiskokouksen päätöslauselma 68/262 hyväksyttiin 27. maaliskuuta 2014 järjestyksessään 67:nnessä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksessa vastauksena tapahtumaan, jossa Venäjä liitti Krimin osaksi Venäjää. Ei-sitovan päätöslauselman, jota tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, vahvisti yleiskokouksen sitoutumista Ukrainan alueelliselle koskemattomuudelle sen kansainvälisesti tunnustetuilla rajoilla ja korosti vuonna 2014 tapahtuneen Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. 11 kansakuntaa äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana. Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomissio
Ihmisoikeuskomission jäsenenä oli 53 YK:n jäsenvaltiota. Eri maanosilla oli kiintiöt, joihin äänestettiin vuosittain kolmannes uusia jäseniä. Aktivistiryhmät kritisoivat sellaisten maiden jäsenyyttä, joilla on yleisesti tunnustettuja ongelmia omassa ihmisoikeustilanteessaan, esimerkiksi Kiina, Kuuba, Pakistan ja Sudan. Tällaisten jäsenten mukanaolo vesitti arvostelijoiden mukaan komission päätöksiä. UNAIDS
UNAIDS perustettiin vuonna 1996. Sen perustamisesta oli 1993 päätetty Maailman terveysjärjestön yleiskokouksessa. Seuraavana vuonna ECOSOC hyväksyi ohjelman. Sen alkuperäisiin perustajiin kuuluvat Unicef, UNDP, UNFPA, Unesco ja WHO. YK:n kansainvälinen huumevalvontaohjelma liittyi sen rahoittajiin vuonna 1999, Kansainvälinen työjärjestö vuonna 2001, Maailman ruokaohjelma vuonna 2003 ja YK:n pakolaisjärjestö vuonna 2004. Yhdistyneet kansakunnat
YK:ssa haluttiin 1990-luvulla täydentää rauhanturvaamista pakotteilla ja voimatoimilla, jotka sen peruskirjan VII luku mahdollisti. Käänne tapahtui jo vuonna 1990, kun YK:n turvallisuusneuvosto valtuutti Yhdysvallat johtamaan liittouman käyttämään kaikki keinoja Kuwaitin vapauttamiseksi. Persianlahden sodassa ei kuitenkaan toimittu peruskirjan mukaan, sillä sotilaalliset toimet olivat Yhdysvaltain presidentin alaisuudessa eikä turvallisuusneuvoston alaisen esikuntavaliokunnan alaisuudessa. Turvallisuusneuvosto hyväksyi 1990-luvulla Yhdysvaltain johtamat voimatoimet myös Somaliassa, Kroatiassa ja Bosniassa, mutta varsinkin epäonnistumiset Somaliassa ja Bosniassa aiheuttivat huolta YK:n mahdollisuudesta rauhaan pakottamisessa. Ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus
Julistus hyväksyttiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 10. joulukuuta 1948 yksimielisesti. Sen puolesta äänesti 48 maata, eikä yksikään maa äänestänyt vastaan. Äänestämästä pidättäytyivät Etelä-Afrikka, Saudi-Arabia, Neuvostoliitto, Valko-Venäjä, Ukraina, Jugoslavia, Tšekkoslovakia ja Puola. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö tai Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain valtuutetun toimisto, lyhennettynä UNHCR () on YK:hon kuuluva, vuonna 1950 perustettu pakolaisapujärjestö. Se on osa YK:n kehitysryhmää ("United Nations Development Group") Järjestön päämaja on Genevessä, Sveitsissä. Se on saanut Nobelin rauhanpalkinnon vuosina 1954 ja 1981. Atlantin julistus
Viisi kuukautta myöhemmin 1. tammikuuta 1942 Neuvostoliitto ja muut liittoutuneet, yhteensä 26 valtiota, yhtyi Atlantin julistuksen periaatteisiin. Atlantin julistus oli esikuvana Yhdistyneiden kansakuntien julistukselle. Yhdistyneet kansakunnat
Toisessa maailmansodassa hävinneellä puolella olleille valtiolle, muun muassa Suomelle, mahdollisuus anoa YK:n jäsenyyttä muodostui vasta Pariisin rauhansopimuksen tultua voimaan syksyllä 1947. Kuitenkin suurvaltojen, lähinnä Neuvostoliiton sekä Yhdysvaltain ja sen liittolaisten, välisestä tasapainopolitiikasta johtui se, ettei 1950–1954 Yhdistyneisiin kansakuntiin otettu uusia jäseniä, ennen kuin niitä oli riittävän suuri ja tasapuolinen joukko. Vasta 14. joulukuuta 1955 YK:n jäseniksi hyväksyttiin samanaikaisesti Albania, Bulgaria, Ceylon (nyk. Sri Lanka), Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Jordania, Kambodža, Laos, Libya, Nepal, Portugali, Romania, Suomi ja Unkari. Yhdistyneet kansakunnat
Muutamat erityisjärjestöistä ovat paljon vanhempia kuin YK itse, mutta toimivat nykyisin YK:n yhteydessä. Esimerkiksi Maailman postiliitto perustettiin jo vuonna 1874. UNAIDS
UNAIDS eli Yhdistyneiden kansakuntien yhteinen AIDS-ohjelma (Joint United Nations Programme on HIV and AIDS) on YK:n HIV/AIDS-ohjelma. Vuonna 1996 perustetun ohjelman tehtävänä on HIV-tartuntojen ja AIDSin vastainen toiminta. Järjestö toimii n. 150 eri maassa. Sen tukijärjestöihin kuuluvat mm. WHO, Unicef, Maailmanpankki ja Unesco. Juho Kusti Paasikivi
Suomen jäsenhakemus Yhdistyneissä Kansakunnissa oli pantu vireille jo Pariisin rauhansopimuksen solmimisen jälkeen, mutta se oli juuttunut suurvaltojen erimielisyyksiin. Paasikivi oli aluksi miltei hyvillään Suomen pysymisestä YK:n ulkopuolella, koska maailmanjärjestössä käsiteltiin monia sellaisia suurvaltaristiriitoja – muiden muassa Korean sota –, joista hän halusi Suomen pysyvän erossa. Aikaa myöten hän kallistui kuitenkin sille kannalle, että YK:n jäsenyydestä saattaisi sittenkin olla hyötyä Suomelle ja muille pienille valtioille. Alkuvuonna 1954 Paasikivi kirjoitti jo, että Suomelle olisi enemmän etua YK:n jäsenyydestä kuin järjestön ulkopuolella pysymisestä. Tilanne laukesi ”Geneven hengen” ansiosta loppuvuonna 1955, kun YK hyväksyi kaikki jonossa olleet jäsenhakemukset ja otti joukkoonsa Suomen ja 15 muuta valtiota. Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö
Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö (UNIDO, , ONUDI ) on Yhdistyneiden kansakuntien erikoisjärjestö, jonka tehtäviin kuuluu teollisen kehityksen tukeminen kehitys- ja siirtymätalousmaissa. Vuonna 1966 YK:n ohjelmana perustetun ja vuonna 1985 erityisjärjestöksi muuttuneen UNIDO:n päämaja sijaitsee Wienissä. GCM-sopimus
YK:n yleiskokouksessa Yhdysvallat, Unkari, Puola, Tsekki ja Israel vastustivat GCM-asiakirjaa ja 12 maata äänestivät tyhjää. Euroopan yhdysvallat
1950-luvulla perustettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö, joka kehittyi Euroopan yhteisöksi (EY) ja myöhemmin nykyiseksi Euroopan unioniksi. Edes 1980-luvulle tultaessa 30 vuotta EY:n perustamisen jälkeen sen kiihkeimpien kannattajien idea Euroopan yhdysvalloista ei ollut toteutunut. Itse asiassa, vaikka sisäiset tullit oli poistettu, se ei ollut onnistunut lopettamaan edes kaikkia kaupan rajoituksia EY:n sisällä eikä sisäisten tullimuodollisuuksien poistamisessa. Euroopan yhdysvaltoja pidetään silti yhtenä EU:n kehitysvaihtoehdoista. Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestö
YK perusti 1949 pakolaisasian valtuutetun suojelemaan pakolaisten etuja, kun toisen maailmansodan aiheuttaman pakolaistilanteen hoitamiseksi perustettu Kansainvälinen pakolaisjärjestö lakkautettiin. Valtuutetun toimisto perustettiin YK:hon seuraavana vuonna. Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö
YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO, ) on kansainvälinen järjestö, joka pyrkii vähentämään nälänhätää ja parantamaan maailman ihmisten elintasoa. Se perustettiin 16. lokakuuta 1945 Québecissä, Kanadassa. Vuonna 1951 sen päämaja siirrettiin Washingtonista Roomaan. Suomi on ollut FAO:n jäsen 27. elokuuta 1947 alkaen. Yhdistyneiden kansakuntien parlamentti
Yhdistyneiden kansakuntien parlamentti (UNPA) on ehdotus, jossa YK:n yleiskokous muuttuisi maailmanlaajuisesti valituksi parlamentiksi. Idea sai alkunsa kansainliiton perustamisesta 1920-luvulla ja nousi uudelleen poliittiselle kartalle toisen maailmasodan loputtua 1945, mutta kylmän sodan aikana idea oli jäissä. Idea kansainvälisestä parlamentista on noussut jälleen kartalle, kun monet kansainväliset järjestöt ovat keränneet valtaa itselleen globalisaation myötä. YK:n parlamentti olisi näiden vastavoimana valvomassa näiden toimia. Vuonna 2007 toimintansa aloittava ryhmä kampanjoi ehdotuksen edestä. Kesäkuuhun 2013 mennessä ehdotus on saanut tukea 800 parlamentin jäseneltä 100 eri maasta ja ideaa kannattaa yli 5 000 ihmistä. Toinen maailmansota
Toisen maailmansodan jälkeen voittajavaltiot halusivat lujittaa kansojen välistä yhteisymmärrystä ja taata kansainvälisen rauhan ylläpitämisen allekirjoittamalla 26. kesäkuuta 1945 Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan ja perustamalla 24. lokakuuta 1945 Yhdistyneet kansakunnat Kansainliiton seuraajaksi. Kansainliitto oli perustettu rauhanjärjestöksi estämään ensimmäistä maailmansotaa seuraava suursota, mutta sen katsottiin epäonnistuneen tehtävässä ja organisaatio lakkautettiin vuonna 1946. Vuonna 1948 Yhdistyneiden kansakuntien kolmas yleiskokous hyväksyi Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, jossa korostettiin ihmisoikeuksien merkittävyyttä maailmanrauhalle ja ihmiskunnan hyvinvoinnille. Julistuksen sanoma heijasti maailman vallinnutta yksimielisyyttä, jossa tuomittiin Saksan aloittama hyökkäyssota ja holokausti. 18. heinäkuuta 1950 Unesco antoi "The Race Question" -nimisen lausunnon, jossa tuomittiin rotusyrjintä ja rotuhygieniapolitiikka kaikissa muodoissaan ja kumottiin perättömiksi 1900-luvun alkupuoliskolla vallinneet kiihkonationalistiset ja näennäistieteelliset käsitykset tiettyjen ihmisrotujen alempiarvoisuudesta. Kansainvälisiä suhteita korostavassa uudessa maailmanpoliittisessa ilmapiirissä totalitarismille, militarismille, nationalismille ja rasismille perustavat äärioikeistolaiset poliittiset aatteet eivät enää saavuttaneet jalansijaa Euroopan maissa, paitsi falangistisessa Espanjassa, joka demokratisoitui diktaattori Francisco Francon kuoleman jälkeen vuonna 1975. 1930-luvulla vallinneet fasismi ja kansallissosialismi katosivat Euroopan poliittiselta kartalta lähes täysin, ja erityisesti natseja alettiin vieroksua Saksan laajentumispolitiikan vaikutuksesta maailmansodan syttymiseen, aggressiivisesta sodankäynnistä ja etnisten vähemmistöjen kansanmurhasta. Sodan voittajavaltiot katsoivat akselivaltojen äärioikeistolaisten hallitusten kansansuosion syyksi 1930-luvun laman taloudellisen kaaoksen ja sitä seuranneen yhteiskunnallisen ahdingon, joten Kansainvälinen valuuttarahasto, Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehittämispankki ja Bretton Woodsin järjestelmä perustettiin maailmantalouden uuden romahduksen estämiseksi. Yhdysvaltain historia
Uuden maailmansodan estämiseksi sodan voittajavaltiot perustivat 24. lokakuuta 1945 maailmanlaajuiseksi rauhanjärjestöksi Yhdistyneet kansakunnat. Järjestö perustettiin Yhdysvalloissa: sen peruskirja allekirjoitettiin San Franciscossa ja sen päämaja sijaitsee New Yorkissa. Yhdysvalloista tuli yksi Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston viidestä pysyvästä jäsenmaasta ja täten vaikutusvaltainen tekijä maailmanpolitiikassa. Luettelo Kansainliiton jäsenvaltioista
Kaksikymmentäkahdeksan valtiota oli Kansainliiton jäsenenä koko sen olemassaolon ajan. Loput 35 maata liittyivät tai erosivat eri aikoina.
Maat on listattu vuotena jolloin ne liittyivät. Maat joiden perässä lukee "erosi" tarkoittaa valtiota, joka erosi omasta tahdostaan. "Jätti paikkansa" ilmoittaa maan liitetyn joko Saksaan tai Italiaan. Neuvostoliitto oli ainoa valtio, jonka Kansainliitto erotti. Yhdysvallat ei koskaan ollut Kansainliiton jäsen. Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden kansakuntien peruskirja laadittiin huhti–kesäkuussa 1945 kokoontuneessa San Franciscon konferenssissa, jossa oli edustettuna 46 valtiota. Pohjana käytettiin ehdotuksia, jotka oli aiemmin laadittu Dumbarton Oaksin ja Jaltan konferensseissa. Peruskirjan allekirjoitti 26. kesäkuuta 1945 San Franciscossa 50 valtiota ja Puola myöhemmin 15. lokakuuta 1945. Se astui voimaan 24. lokakuuta 1945, kun turvallisuusneuvoston viisi pysyvää jäsentä ja suurin osa muista YK:n silloisista jäsenvaltioista oli sen ratifioinut. Aikajana Yhdistyneiden kansakuntien laajentumisen historiasta
Tämä on aikajana Yhdistyneiden kansakuntien laajentumisen historiasta.Huhtikuusta 2015 alkaen Yhdistyneiden kansakuntien (YK) jäseninä on 193 itsenäistä valtiota, joista kukin on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen jäsen. Joseph Paul-Boncour
Joseph Paul-Boncour (4. elokuuta 1873 Saint-Aignan – 28. maaliskuuta 1972 Pariisi) oli ranskalainen vasemmistopoliitikko. Hän oli lyhyesti Ranskan pääministerinä vuodenvaihteessa 1932–1933 ja osallistui vuonna 1945 Ranskan edustajana Yhdistyneiden kansakuntien (YK) perustamiseen. Amerikan valtioiden järjestö
Järjestössä on yhteensä 35 maata, mikäli Kuuba lasketaan mukaan. Käytännössä järjestössä on kuitenkin 34 jäsenmaata, koska Kuuban hallitus ei osallistu sen toimintaan. Konfederaatioartiklat
Konfederaatioartiklat () olivat Yhdysvaltojen perustuslaki vuosina 1781–1789. Kolmetoista siirtokuntaa olivat julistautuneet itsenäiseksi emämaastaan Britanniasta vuonna 1776. Konfederaatioartiklojen muodostama Yhdysvallat oli lähinnä valtioliitto. Toisessa artiklassa sitä kutsuttiin nimellä ”united States”; pienellä alkukirjaimella haluttiin korostaa sopimuksen solmineiden valtioiden itsenäisyyttä. Yhdistyneet kansakunnat
YK:n ensimmäiset vuosikymmenet olivat pitkälti Yhdysvaltojen valtakautta. Se näkyi erityisesti kansainvälistä kauppaa määritelleessä GATT-sopimuksessa, Kansainvälisessä valuuttarahastossa (IMF) ja Maailmanpankissa, jotka sisäistivät nopeasti Yhdysvaltojen taloudellisen ylivallan. YK:n hallinnollinen pääpaino oli alkuun ollut turvallisuusneuvostossa, mutta se siirtyi yleiskokoukseen, joka oli keskeisessä asemassa Yhdysvaltain ja sen liittolaisten taistelussa sosialistisia valtioita vastaan. Uusia jäseniä valittiin nihkeästi, ja sosialistimailla oli hyvin heikot mahdollisuudet saada enemmistö yleiskokoukseen. 2000-luvun ensikymmen
Euroopan unionin laajeneminen ja integraatio jatkui. Vuonna 2004 unioni laajeni 12 maalla: uudet jäsenmaat olivat Puola, Slovakia, Tšekki, Unkari, Latvia, Liettua, Viro, Slovenia, Kypros ja Malta. Vuonna 2007 vielä Bulgaria ja Romania pääsivät jäseniksi. Unionin uusi perussopimus Lissabonin sopimus astui voimaan 1. joulukuuta 2009. Sopimuksen myötä unionille valittiin ensimmäinen presidentti, Herman Van Rompuy. Yhdistyneet kansakunnat
Kylmän sodan vuoksi myös molemmat Saksat olivat kauan YK:n ulkopuolella ja hyväksyttiin jäseniksi vasta vuonna 1973. Lisäksi molemmat Koreat pääsivät YK:n jäseniksi vasta vuonna 1991. Kirkkojen maailmanneuvosto
Kirkkojen maailmanneuvostoon kuuluu 349 kirkkoa yli 120 maasta. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948 Amsterdamissa toteuttamaan ekumeenisen liikkeen päämääriä. Palestiina (alue)
Palestiinan kansallisneuvosto, maanpaossa oleva palestiinalaisten parlamentti, julisti 15. marraskuuta 1988 Palestiinan valtion perustetuksi kokoontuessaan Algerissa, Algeriassa. Palestiinan itsenäisyyden on tunnustanut 114 valtiota.
Lukuiset Etelä-Amerikan maat tunnustivat Palestiinan itsenäiseksi loppuvuodesta 2010 tai tammikuussa 2011. Näin tekivät Argentiina, Brasilia, Bolivia, Ecuador, Guyana, Uruguay, Chile, Peru ja Paraguay, jo aiemmin sen tunnustaneiden maiden lisäksi.
Muun muassa Suomi, Yhdysvallat ja Israel eivät ole kuitenkaan tätä tehneet. Tällöin nämä valtiot ovat noudattaneet YK:n peruskirjan artikloita.
Artiklat 76 sekä 77 määrittelevät erityisiksi huoltohallintoalueiksi muun muassa Kansainliiton aikanaan perustamat mandaattialueet. Niitä varten on perustettu erityinen huoltohallintojärjestelmä, jonka eräänä tarkoituksena on: 76 a) edistää rauhaa ja tur- vallisuutta, b) määrittelee YK:n velvollisuudeksi tukea huoltohallintoalueiden asukkaiden poliittista, taloudellista, sosiaalista ja kasvatuksellista edistystä, sekä heidän jatkuvaa kehitystä itsehallintoa tai itsenäisyyttä kohti, ottaen huomioon jokaisen alueen ja sen väestön erityiset olot sekä asianomaisen väestön vapaasti ilmaisemat toivomukset sekä kunkin huoltohallintosopimuksen määräykset.
Artikla 78 jättää tästä huoltohallintojärjestelmästä pois sittemmin itsenäistyneet valtiot jotka on hyväksytty YK:n jäseniksi, (v.1949) myös Israelin.
Artikla 80 sitoo puolestaan YK:n noudattamaan Kansainliiton aikanaan tekemiä päätöksiä mm Iso-Britannian Palestiinan mandaattialueen kohdalla: 1. Ellei 77, 79 ja 81 artiklan mukaan tehdyissä erillisissä huoltohallintosopimuksissa, joilla jokin alue saatetaan huoltohallintojärjestelmän alaiseksi, toisin sovita, sekä kunnes tällaiset sopimukset on tehty, ei minkään tämän luvun määräyksen ole tulkittava millään tavoin, välittömästi tai välillisesti muuttavan minkään valtion tai kansan oikeuksia tai sellaiseen voimassa olevien kansainvälisten sopimusten määräyksiä, joissa Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenet ovat sopimuspuolia. 2. Tämän artiklan 1. momenttia älköön tulkittako niin, että sen perusteella voidaan viivästyttää tai siirtää sellaisista sopimuksista neuvottelemista tai päättämistä, joilla mandaatti - tai muita alueita saatetaan huoltohallintojärjestelmän alaisiksi artiklan 77 edellyttämällä tavalla. Svalbard-sopimus
Sopimuksen alkuperäisiä allekirjoittajamaita oli neljätoista: Alankomaat, Italia, Japani, Norja, Ranska, Ruotsi, Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Yhdysvallat sekä Britannian merentakaiset dominot Kanada, Australia, Intia, Etelä-Afrikka ja Uusi-Seelanti. Tällä hetkellä sopimuksen ratifioineita maita on yhteensä neljäkymmentä. Neuvostoliitto
Neuvostoliitto oli YK:n turvallisuusneuvoston pysyvä jäsen. Neuvostoliiton lisäksi myös Ukrainan ja Valko-Venäjän neuvostotasavallat kuuluivat Yhdistyneisiin kansakuntiin. Maailman postiliitto
Maailman postiliitto eli UPU (, ) on kansainvälinen järjestö, joka säätelee jäsenvaltioidensa välistä postitoimintaa. Se on osa Yhdistyneiden kansakuntien organisaatiota. Järjestöön kuuluu 192 valtiota. Maailman postiliiton päämaja sijaitsee Bernissä, Sveitsissä ja järjestön virallinen kieli on ranska. Luettelo valtioista väkiluvun mukaan
Tämä on luettelo valtioista väkiluvun mukaan järjestettynä. Luettelo käsittää Yhdistyneiden kansakuntien 193 jäsenvaltiota, Kiinan tasavallan (Taiwan) ja Vatikaanivaltion. Vertailun vuoksi mukana on myös muita alueita kuten useita merentakaisia alueita. Unesco
Unesco on yksi YK:n itsenäisistä erityisjärjestöistä omine toiminta- ja päätöselimineen ja budjeteineen. Unescolla on 195 jäsenmaata ja 9 liitännäisjäsentä. Unesco on kansainvälinen valtioiden välinen järjestö, jonka korkein päättävä elin on joka toinen vuosi kokoontuva yleiskokous, joka vastaa politiikan peruslinjauksista ja hyväksyy ohjelman ja budjetin. Päätösten toteuttamisesta vastaa 58 jäsenmaasta koostuva, kaksi kertaa vuodessa kokoontuva hallintoneuvosto. Euroopan unioni
Euroopassa haluttiin välttää uusi suursota, ja Saksan ja Ranskan välistä jännitystä pyrittiin poistamaan asettamalla maiden rajaseudun Saarin alueen hiilivarat kansainvälisen, riippumattoman viranomaisen valvontaan. Euroopan hiili- ja teräsyhteisö perustettiin vuonna 1951, ja perustussopimuksen allekirjoittivat Pariisissa Saksa, Ranska, Italia, Belgia, Alankomaat ja Luxemburg. Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio
Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomissio (engl. "United Nations Economic Commission for Europe" ECE tai UNECE ) on Yhdistyneiden kansakuntien alueellinen komissio, joka toimii YK:n talous- ja sosiaalineuvoston alaisena. Se perustettiin 1947 edistämään YK:n jäsenmaiden välistä taloudellista yhteistyötä ja hallittua talouskasvua. Komissioon kuuluu 56 jäsenmaata, Euroopan maiden lisäksi Yhdysvallat, Kanada, Israel ja Keski-Aasian ja Kaukausian tasavallat Yhdistyneet kansakunnat
Yhdistyneiden kansakuntien jäsenistö alkoi hiljalleen monipuolistua 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa, jolloin YK:hon hyväksyttiin 43 uutta valtiota. Ne olivat pääasiassa entisiä siirtomaita, jotka valtasivat nopeasti kaksi kolmasosaa paikoista. Järjestön ilme ja sen kaksinapainen suhtautuminen maailmanpoliittisiin kysymyksiin alkoikin uusien jäsenten myötä muuttua ja saada uusia näkökulmia. Moni uusista valtiosta ei ollut valinnut puoltaan lännen ja idän välisessä taistelussa, ja 25 tällaista valtiota perustivat vuonna 1961 Sitoutumattomien maiden liikkeen. Sitoutumattomien maiden liikkeen keskeisiä huolenaiheita oli talouden epätasainen jakautuminen etelän ja pohjoisten valtioiden välillä. Ensimmäisessä kauppa- ja kehityskonferenssissa 1964 perustettiin G77-ryhmittymä huolehtimaan siitä, että kehitysapu pysyy YK:n toiminnan keskiössä. Neuvostoliiton toimeenpaneva keskuskomitea
Toimeenpanevan keskuskomitean johdossa oli "puhemiehistö", johon toimeenpaneva keskuskomitea valitsi Neuvostoliiton perustajavaltioiden määrän mukaan neljä puheenjohtajaa (artikla 27). Neuvostoliiton perustivat Venäjän SFNT, Valko-Venäjän SNT, Ukrainan SNT ja Transkaukasian SNT. Uusien valtioiden liittyessä puheenjohtajien määrä kasvoi. Lisäksi keskuskomitean molemmissa kamareissa oli oma 7-jäseninen puheenjohtajistonsa. Yhteensä toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajistoon (hallintoneuvostoon) valittiin perustuslain (1924 alkuperäisen version) mukaan kaikkiaan 21-jäsentä (artiklat 25–26). Se oli todellinen vallankäyttäjä. Toimeenpanevan keskuskomitean istuntojen välillä puhemiehistö käytti keskuskomitean lainsäädännöllistä, toimeenpano- ja hallintovaltaa (artiklat 29–30). Kansallinen olympiakomitea
Vuonna 2016 kansallisia olympiakomiteoita oli yhteensä 206. Jokaisella YK:n jäsenvaltiolla on oma kansallinen olympiakomiteansa. Lisäksi kansallinen olympiakomitea on YK:n tunnustamilla Palestiinalla, Cookin saarilla, Kosovolla ja Taiwanilla.