Kuinka monta evankelis-luterilaista hiippakuntaa Suomessa on?
Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen lainsäädännön toimeenpano-, ohjaus- ja valvontatehtäviä alueellisella tasolla hoitavat aluehallintovirastot. Jokaisella aluehallintovirastolla on tietty toimialue, joka käsittää yhden tai useamman maakunnan.
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on yhdeksän hiippakuntaa: Turku, Tampere, Oulu, Mikkeli, Porvoo, Kuopio, Lapua, Helsinki ja Espoo. Hiippakunnat on jaettu alueellisesti rovastikuntiin, joihin kuuluu 3–13 seurakuntaa. Yhteensä Suomessa on 412 evankelis-luterilaista seurakuntaa. Hiippakunta
Hiippakunta on kirkon hallinnollinen alue. Hiippakuntia on Suomessa evankelis-luterilaisella, ortodoksisella kirkolla ja katolisella kirkolla. Evankelis-luterilaisia hiippakuntia on yhdeksän ja ortodoksisia hiippakuntia kolme. Katolinen hiippakunta kattaa koko maan. Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on nykyään yhdeksän hiippakuntaa.
Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat:
Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on maailman seitsemänneksi suurin luterilainen kirkko. Suomen tunnustuksellinen luterilainen kirkko
Uuteen ryhmittymään liittyminen oli alueellisesti hyvin vaihtelevaa. Aktiivisin vaihe oli vuoden 1924 alussa. Tällöin perustettiin pääosa vapaista luterilaisista seurakunnista. Vuoden 1924 elokuun loppuun mennessä seurakuntia oli 10, joissa oli yhteensä lapset mukaan lukien 434 jäsentä (jäsenmäärä suluissa): Luopioinen (40), Lahti (47), Hämeenlinna (50), Tampere (36), Veteli (73), Marttila (14), Karstula (109), Ilmajoki (30), Kuolemajärvi (27) ja Teuva (8). Tämän jälkeen syntyi uusia seurakuntia vain vähän, 1925 Koskenpäähän, 1926 Jämsään ja 1927 Viipuriin. Lisäksi aiemmista seurakunnista erottui Lahdesta Kuusankoski 1926, Hämeenlinnasta Turku ja Helsinki sekä Karstulasta Kyyjärvi. Erimielisyydet pysäyttivät kasvun talvella 1924–1925. Syynä oli oppiristiriita, mikä johtui Pätiälän tunnustuskirjojen opetuksesta eroavasta sovitusoppiin liittyvästä opetuksesta. Pääosa liikkeen papeista oli sitä mieltä, että uskon yhteys vaatii yksimielisyyttä kaikissa opinkohdissa. Niinpä liike hajosi, vaikka Pätiälä olisi ollut valmis yhteistoimintaan sillä edelytyksellä, että saisi opettaa näkemyksensä mukaisesti. Papeista häneen liittyi vain yksi, B. A. Uusitalo, mutta pääosa maallikkosaarnaajista liittyi häneen sekä seurakunnista kuusi. Luoto
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Luodossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Lundin hiippakunta
Lundin hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta. Vuonna 2006 siellä oli 161 pastoraattia ja 217 seurakuntaa. Keskuspaikka on Lund ja piispankirkko on Lundin tuomiokirkko. Maantieteellisesti hiippakunta käsittää Skånen ja Blekingen maakunnat, ollen Ruotsin kirkon hiippakunnista kaikista eteläisin. Hiippakunta muodostettiin vuonna 1060, kun se erotettiin Roskilden hiippakunnasta. Haapavesi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Haapavedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Kauniainen
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kauniaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Kauniaisten seurakuntayhtymän (). Seurakunnat perustettiin vuonna 1978, jota ennen Kauniainen oli pitkään kuulunut seurakunnallisesti Espooseen. Kauniaisten suomalainen seurakunta erotettiin Kanta-Espoon seurakunnasta ja Kauniaisten ruotsalainen seurakunta Espoon ruotsalaisesta seurakunnasta. Suomen evankelis-luterilaiset hiippakunnat
Hiippakunnan muodostavat rovastikuntiin jaetut seurakunnat, joilla on melko itsenäinen asema ja hallinto. Hiippakuntaa ja sen hallintoa johtaa piispa, joka myös valvoo seurakuntien ja pappien toimintaa. Piispat myös vihkivät pappeja tuomiokirkossa sekä tekevät käyntejä seurakuntiin. Piispan työhön kuuluu hengellistä ja sosiaalista työtä sekä hiippakunnan edustamista. Jyväskylän seurakunta
Jyväskylän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kattaa Jyväskylän kaupungin alueen. Seurakunnan kirkkoherra on Arto Viitala. Seurakunnan jäsenmäärä on 95 799, mikä tekee siitä Suomen evankelisluterilaisen kirkon suurimman seurakunnan. Jyväskylä on Suomen suurin kaupunki, jonka alueella toimii vain yksi luterilainen seurakunta, muissa suurimmissa kaupungeissa on useampia paikallisia seurakuntia, jotka muodostavat seurakuntayhtymän. Jyväskylän seurakunta on myös maailman suurin luterilainen seurakunta. Jyväskylän seurakunta kuuluu Jyväskylän rovastikuntaan ja Lapuan hiippakuntaan. Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokousedustajista
Hiippakunnissa valittuja edustajia on 96. Heistä 32 on pappeja ja 64 maallikkoja. Oheen on lueteltu kaikki valitut edustajat, suluissa ovat heidän edustamansa hiippakunnat (Turun tapauksessa arkkihiippakunta).Lisäksi kirkolliskokoukseen kuuluvat kenttäpiispa (Pekka Särkiö) ja kaikkien hiippakuntien piispat:Sen edustajia ovat myös valtioneuvoston määräämä edustaja ja saamelaiskäräjien valitsema saamelaisten edustaja (Jouni Ilmari Jomppanen). Hanko
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hangossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Hangon seurakuntayhtymän (). Seurakuntayhtymän jäsenten enemmistökieli on ruotsi ja se kuuluu Porvoon hiippakunnan alaisuuteen, vaikka kaupungin enemmistökieli onkin suomi. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Tuomiokapituli on hiippakunnan yleisviranomainen. Hiippakunnan talouden ja toiminnan yleisten linjojen ylintä päätösvaltaa käyttää hiippakuntavaltuusto. Hiippakuntavaltuuston jäseniä ovat neljätoista maallikkoa ja seitsemän pappia. Maallikkojäsenten vaalissa äänivaltaisia on seurakuntaneuvostojen, kirkkovaltuustojen ja yhteisten kirkkovaltuustojen jäsenet. Pappisjäsenten vaalissa äänivaltaisia ovat hiippakunnan papit. Hiippakuntavaltuusto perustaa ja lakkauttaa hiippakunnan virat, hyväksyy talousarvion, toimintakertomuksen, toimintasuunnitelman ja tilinpäätöksen. Lisäksi hiippakuntavaltuusto voi tehdä esityksiä kirkolliskokoukselle. Hiippakunnan hallinnossa on siten vahvasti läsnä kirkon edustuksellinen ja piispallinen hallintoperiaate. Tukholman hiippakunta
Tukholman hiippakunta () on yksi Ruotsin kirkon hiippakunnista. Se on muodostettu vuonna 1942, ollen Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta nuorin. Hiippakunta on jaettu 79 seurakuntaan. Hiippakunnan nykyisenä piispana toimii Eva Brunne. Kankaanpää
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kankaanpäässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Vuodesta 2019 lähtien seurakunta toimii myös Honkajoen ja Jämijärven kuntien alueella. Viipurin luterilainen hiippakunta
Kustaa Vaasa muodosti Turun hiippakunnan itäisistä osista Suomeen toisen hiippakunnan, ensimmäisen Viipurin hiippakunnan 1554. Se oli kuitenkin uudelleen yhdistettynä Turun hiippakuntaan vuosina 1578–1618, jolloin se jälleen erotettiin omaksi hiippakunnakseen. suuren Pohjan sodan isovihan aikana Viipurin hiippakunnan aluetta joutui Venäjän haltuun vuonna 1710, mistä syystä Viipurin hiippakunnan hallinto jaettiin väliaikaisiin Porvoon ja Mikkelin konsistoripiireihin. Turun hiippakunnan piispa Johannes Gezelius nuorempi sai 1712 hoidettavakseen myös Viipurin hiippakunnan. Alue joutui 1713 kokonaan venäläisten valtaan, jolloin Turun piispaan liittyvä järjestely menetti merkityksensä. Porvoon konsistoripiiri kuitenkin pyrki hoitamaan kirkollishallintoa myös venäläisen miehityksen aikana. Pyhtää
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pyhtäällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Katolinen kirkko Suomessa
Katolinen kirkko Suomessa on rekisteröity uskonnollinen yhdyskunta, jolla on noin 14 000 jäsentä. Se on katolisen kirkon Suomessa toimiva osa. Se on päätöksissään suoraan alisteinen paaville. Katolinen kirkko kunnioittaa Suomen suojeluspyhimyksenä piispa Henrikiä. Hallinnollisesti Suomi muodostaa Helsingin katolisen hiippakunnan. Kirkko julkaisee hiippakuntalehteä Fides. Uskonto Suomessa
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on maailman seitsemänneksi suurin luterilainen kirkko. Vuonna 2015 syntyneistä lapsista kastettujen osuus oli 69,8 %. Tutkimusten mukaan kaikki kirkon jäsenet eivät usko ja elä kirkon oppien mukaan. Nykyään kirkon ongelma on jatkuvasti laskeva jäsenluku, sillä kirkosta eronneiden määrä on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina. Esimerkiksi vuonna 2008 Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta erosi 1,1 % sen jäsenistä. Eroamista tapahtuu muun muassa näkemyksellisistä, taloudellisista sekä henkilökohtaisista syistä. Suurin eroava ikäryhmä ovat nuoret aikuiset. Lapua
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lapualla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Espoo
Vuoden 2016 lopussa espoolaisista 61,2 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Vuoden 2018 aluejaon mukaan Espoossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Espoon seurakuntayhtymän (). Hattula
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hattulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Suomen ortodoksinen kirkko
Suomen ortodoksinen kirkko jakaantuu hallinnollisesti kolmeen hiippakuntaan: Hiippakuntia johtavat metropoliitat, hiippakunnan piispat. Hiippakunnat jakaantuvat 24 seurakuntaan ja kirkkokuntaan kuuluvat myös kaksi luostaria, Valamon ja Lintulan luostarit. Itsenäinen evankelis-luterilainen kirkko
Itsenäinen evankelis-luterilainen kirkko (saksaksi: Selbständige Evangelisch-Lutherische Kirche on tunnustuksellinen luterilainen kirkkokunta Saksassa. Kirkon keskus on Hannoverissa. Se syntyi vuonna 1972 useiden tunnustuksellisten saksalaisten luterilaisten kirkkojen yhdistyessä. Se on Kansainvälisen luterilaisen neuvoston jäsen. Uskonto Suomessa
Vuoden 2017 lopussa suomalaisista 70,9 % oli evankelis-luterilaisen kirkon jäseniä. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki. Mahdollisuus muiden uskontojen harjoittamiseen on turvattu lailla. Vantaa
Vuodesta 2016 lähtien Vantaalla toimii myös konservatiivista Raamatun-tulkintaa edustava ja naispappeutta vastustavan Luther-säätiön perustaman Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Pyhän Kolminaisuuden luterilainen seurakunta. Lähetyshiippakunta ei kuitenkaan ole Suomessa uskonnollinen yhdyskunta eivätkä sen papit ole evankelis-luterilaisen kirkon pappeja. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
Evankeliumiyhdistyksen paikallinen toiminta tapahtuu seurakuntien kanssa joko paikallisosastojen tai työn ystävien välityksellä. Yhdistys tekee muun muassa nuoriso- ja opiskelijatyötä usealla paikkakunnalla sekä järjestää jumalanpalveluksia Espoossa, Helsingissä, Hyvinkäällä, Hämeenlinnassa, Imatralla, Jyväskylässä, Kotkassa, Lahdessa, Lappeenrannassa, Lohjalla, Oulussa, Porissa, Sastamalassa, Seinäjoella, Tampereella, Turussa ja Vaasassa. Viron evankelis-luterilainen kirkko
Viron evankelis-luterilainen kirkko () eli EELK on Viron luterilainen kirkko. Se on yksi Kirkkojen maailmanneuvoston ja Luterilaisen maailmanliiton jäsenkirkoista. 
Kirkossa on noin 180 000 jäsentä.
Kirkon lehti on Eesti Kirik. Tampereen hiippakunta
Tampereen hiippakunta on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Tampereen tuomiokirkko. Tampereen hiippakunta muodostuu 45 seurakunnasta (2017). Tampereen piispana on toiminut vuodesta 2008 lähtien teologian tohtori Matti Repo. Vieremä
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vieremällä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Lappeenranta
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lappeenrannassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Lappeenrannan seurakuntayhtymän. Unkarin evankelisluterilainen kirkko
Unkarin luterilaisessa kirkossa toimii 300 seurakuntaa, joiden hallinnassa on 500 kirkkoa. Seurakunnat jakautuvat kolmeen piiriin, joiden keskuspaikat ovat Buda, Győr ja Pest. Kirkolla on 360 pastoria ja kolme piispaa. Kirkon toimintaa johtaa synodi. Seurakunnat ovat itsehallinnollisia ja niiden toimintaa johtaa pastori ja maallikkojohtaja. Kirkolla on yhteensä 40 päiväkotia ja koulua, seitsemän opiskelija-asuntolaa ja 38 diakoniatyön yksikköä – vanhainkoteja ja vammaisten lasten hoitolaitoksia. Kirkon nuorisojärjestö järjestää kesäleirejä vammaisille. Kirkon palveluksessa on kolme opiskelijapastoria, neljä vankilapastoria ja neljä sairaalapastoria. Kirkko tuottaa televisio- ja radio-ohjelmia sekä sisältöjä internetiin. Kirkon julkaisemia lehtiä ovat Evangélikus Élet, HÍD, ja Lelkipásztor. Kirkko ylläpitää kaiken kaikkiaan 37 koulua ja lastentarhaa. Luterilaisessa teologisessa yliopistossa opiskelee yli 100 nuorta. Sievi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sievissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Uskonnollinen yhdyskunta
Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään, ja Turun ja Helsingin juutalaisseurakunnat virallisesti erillisiä; toisaalta muun muassa Jehovan todistajat on virallisesti yksi yhdyskunta, joka on sisäisesti jakautunut seurakuntiin. Suurimmat yhdyskunnat (evankelisluterilaista ja ortodoksista kirkkoa lukuun ottamatta) ovat Jehovan todistajat, Suomen vapaakirkko ja Katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta pieni osa seurakunnista on liittynyt Helluntaikirkon yhteyteen. Jos tarpeeksi monet yhdistysseurakunnat siirtyvät yhdyskuntaan, tulee Suomen Helluntaikirkosta Suomen suurin yhdyskunta. Suomen hallinnollinen aluejako
Suomen ortodoksinen kirkko on jakaantunut Helsingin (8 seurakuntaa), Karjalan (11 seurakuntaa) ja Oulun (5 seurakuntaa) hiippakuntiin. Katolisella kirkolla on koko Suomen kattava Helsingin hiippakunta, joka on jakaantunut seitsemään seurakuntaan. Japanin evankelis-luterilainen kirkko
Japanin evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärä on hieman pienentynyt viime vuosina. Aiemmin sillä ilmoitettiin olevan 137 seurakuntaa eri puolilla Japania, mutta vuonna 2010 puhuttiin 123 seurakunnasta. Kirkko ilmoittaa, että joulukuun 2008 tilastojen mukaan sillä on 120 kirkkoa ja 95 pappia.Vuonna 2005 kirkossa kastettiin 172 uutta seurakuntalaista. Kirkon jäsenistä naisia on 63 % ja miehiä 37 %. Ongelmana on seurakunnan jäsenistön ikääntyminen. Seurakuntalaisten ikäjakauma: Suomen ortodoksinen kirkko
Helsingin hiippakuntaKuopion ja Karjalan hiippakuntaOulun hiippakuntaMaantieteellisesti seurakunnat eivät välttämättä seuraile kunnallisia rajoja, vaan saattavat olla alueellisesti todella suuria, kuten esimerkiksi Lapin seurakunta. Kirkkorakennuksia ja rukoushuoneita eli tsasounia on noin 140. Seurakunnissa on papistoa myös noin 140 ja kanttoreita noin 40. Naispappeja ei ole, kuten ei muissakaan ortodoksisissa kirkoissa. Kirkkokunnan jäsenmäärä on hienoisessa nousussa muun muassa maahanmuuttajien runsaan määrän vuoksi, jäsenmäärä on noin 60 000. Jumalanpalveluskieli on seurakunnissa yleensä yksinomaan suomi, mutta joissain tilanteissa käytetään myös ruotsia, englantia, kreikkaa, venäjää, kirkkoslaavia ja kolttasaamea. Koltansaameksi pidetään kokonaisia jumalanpalveluksia Lapissa. Miehikkälä
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Miehikkälässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Haminan kaupungin ja Virolahden kunnan alueilla. Virolahti
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Virolahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Haminan kaupungin ja Miehikkälän kunnan alueella. Kirkko
Suomen ortodoksinen kirkko muodostuu piispojen johtamista hiippakunnista, joita on kolme: Karjalan, Helsingin ja Oulun. Karjalan hiippakuntaa johtaa Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa. Loimaa
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Loimaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Kruunupyy
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kruunupyyssä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Kruunupyyn seurakuntayhtymän (). Espoon tuomiokirkkoseurakunta
Tuomiokirkkoseurakunnassa on noin 48 000 jäsentä (vuonna 2011) ja se oli vuoden 2010 lopussa Suomen evankelis-luterilaisista seurakunnista viidenneksi suurin. Kinnula
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kinnulassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Piispanvirkoja on kussakin hiippakunnassa yksi, paitsi Turun arkkihiippakunnassa, jossa on piispan lisäksi arkkipiispa. Arkkipiispa ei ole piispojen johtaja, vaan piispa, jolla on tavallista pienempi jurisdiktioalue (pieni osa Turun hiippakuntaa), jotta hän voi keskittyä kokonaiskirkkoa koskevien tehtävien hoitoon. Uskonto Suomessa
Vuoden 2016 lopussa 72,0 % suomalaisista kuului Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Toiseksi suurin kirkkokunta on ortodoksinen kirkko, johon kuuluvia on 1,1 prosenttia. Suomen perustuslaissa luterilaisella kirkolla on erityisasema, ja sitä koskee erityinen kirkkolaki. Myös ortodoksisesta kirkosta on olemassa erityislaki Juupajoki
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Juupajoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Oriveden kaupungin alueella. Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista
Tämä on luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista. Se käsittää kirkon seurakunnat, jotka on lakkautettu historiallisella ajalla. Nykyiset seurakunnat ovat sivulla Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista. Suomen Luterilainen Evankeliumiyhdistys
Uudenmaan piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Askola, Hanko, Hyvinkää, Inkoo, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nummi-Pusula, Nurmijärvi, Orimattila, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raasepori, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vihti. Toimipisteenä on Hyvinkään Luther-talo. Jumalanpalveluksia järjestetään Hyvinkäällä ja Lohjalla.
Varsinais-Suomen piiriin kuuluvat seuraavat paikkakunnat: Aura, Kaarina, Kemiönsaari, Koski Tl, Kustavi, Laitila, Lieto, Loimaa, Marttila, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Oripää, Paimio, Parainen, Pyhäranta, Pöytyä, Raisio, Rusko, Salo, Sauvo, Taivassalo, Tarvasjoki, Turku, Uusikaupunki ja Vehmaa. Toimipisteitä Turussa ovat Lutherin kirkko, kerhohuone "Hämis" sekä Jaurinpään kesäkoti Kakskerrassa, minkä lisäksi muita toimipisteitä ovat Mustajärven leirikeskus Mellilässä, Marttilan rukoushuone, Kumilan rukoushuone Pöytyällä, Niinijoen ja Orisuon rukoushuoneet Loimaalla ja Lauroisten rukoushuone Alastarolla. Paikallisosastoja on noin kolmekymmentä. Jumalanpalveluksia järjestetään Turussa, ja Turussa on myös Evankelisten opiskelijoiden toimintaa. Espoo
Espoossa on viisi luterilaista kirkkoa (jokaisella suomenkielisellä seurakunnalla on yksi), jotka ovat Espoon tuomiokirkko, Espoonlahden kirkko, Olarin kirkko, Tapiolan kirkko ja Leppävaaran kirkko. Lisäksi Espoossa on 27 luterilaisen kirkon kappelia. Lähetyshiippakunta
Lähetyshiippakuntaan kuuluu vuoden 2017 lopussa 32 seurakuntaa, jotka on jaettu seitsemään rovastikuntaan ja kolmeen alueeseen. Lisäksi messuja vietetään seitsemällä muulla paikkakunnalla.Lähetyshiippakunnalla on kansainvälistä yhteistyötä useiden eri luterilaisten kirkkojen ja liikkeiden kanssa. Näihin yhteistyötahoihin kuuluvat Lähetyshiippakunnan sisarkirkot Ruotsin Missionsprovinsen ja Norjan Det evangelisk-lutherske stift i Norge. Vuonna 2015 Lähetyshiippakunta solmi sopimuksen kirkollisesta yhteydestä edellä mainittujen pohjoismaisten luterilaisten hiippakuntien kanssa. Vuonna 2017 kirkko solmi viralliset yhteydet kanadalaiseen Luterilainen kirkko - Kanadaan. Liperi (kunta)
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Liperissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Orivesi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Orivedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Juupajoen kunnan alueella. Uppsalan hiippakunta
Uppsalan hiippakunta () tai Uppsalan arkkihiippakunta () on Ruotsin kirkon arkkihiippakunta. Se käsittää Uppsalan läänin ja Gävleborgin läänin sekä osia Tukholman läänistä ja Västmanlandin läänistä. Hiippakuntaan kuuluu 169 seurakuntaa, jotka on jaettu 85 pastoraattiin. Tuomiokapituli
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa tuomiokapituli on toinen hiippakunnan toimielimistä, jonka tehtävänä on hoitaa hiippakunnan hallintoa ja toimintaa (ks. myös hiippakuntavaltuusto). Toiminta-ajatuksensa mukaan piispan johtama tuomiokapituli tukee hiippakunnan seurakuntia ja niiden henkilöstöä seurakunnan perustehtävän toteuttamisessa hoitamalla sille kuuluvat viranomaistehtävät ja tuottamalla ja tarjoamalla hallinto- ja työelämäpalveluita sekä edustaa Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa alueellaan. Huittinen
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Huittisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Evankelis-luterilainen seurakunta
Enemmistö Suomen evankelis-luterilaisista seurakunnista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, mutta Suomessa on myös siihen kuulumattomia evankelis-luterilaisia seurakuntia. Yksiä suurimmista Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta riippumattomista seurakunnista ovat Suomen tunnustuksellisen luterilaisen kirkon seurakunnat. Ensimmäiset siihen nykyään kuuluvista seurakunnista järjestäytyivät 1923. Kirkoksi seurakunnat järjestäytyivät 1929. Humppila
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Humppilassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Ekumenia
Suomen evankelis-luterilaisella kirkolla on täysi saarnatuoli- ja ehtoollisyhteys Pohjoismaiden ja Baltian luterilaisten kirkkojen sekä Britannian ja Irlannin anglikaanikirkkojen kanssa niin sanotun Porvoon julistuksen perusteella sekä Suomen metodistien kanssa vuonna 2010 solmitun yhteistyösopimuksen perusteella. Tämä tarkoittaa, että kirkot tunnustavat toistensa pappisviran ja sakramentit päteviksi, mikä mahdollistaa ehtoollisjumalanpalvelusten ja kirkollisten toimitusten järjestämisen yhteistyössä yli kirkkokuntarajojen. Luther-säätiö
Suomen Luther-säätiö on vuonna 1999 perustettu luterilainen järjestö, jonka pyrkimyksenä on rakentaa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisälle jumalanpalvelusyhteisöjä, joissa voi liikkeen oman määrittelyn mukaan "saada evankeliumin hoitoa sanan saarnassa ja ehtoollisen sakramentissa sekä kokea Jumalan lasten perheyhteyttä". Säätiö tunnetaan voimakkaasta kirkon maallistumisen ja naispappeuden kritiikistään. Järjestö järjestää jumalanpalveluksia Suomen suurissa kaupungeissa niille, jotka eivät tunne kotiutuneensa hengellisesti omiin paikallisseurakuntiinsa. Opillisesti järjestö katsoo toimivansa Raamatun ja luterilaisten tunnustuskirjojen pohjalta. Järjestö toiminta keskittyy Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan. Seurakunta
Suomen evankelisluterilaiseen kirkkoon kuuluu vuoden 2017 alussa tasan 400 seurakuntaa. Niistä jäsenmäärältään suurin on noin 95 000 jäsenen Jyväskylän seurakunta. Seurakunnan johtajana toimii kirkkoherra eli johtava pappi. Lisäksi seurakunnassa tulee kirkkojärjestyksen mukaan olla vähintään yksi kanttorin ja yksi diakonian virka. Luottamuselimenä evankelis-luterilaisessa kirkossa toimii seurakunnan työtä koskevia päätöksiä tekevä kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto. Ylintä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla seurakunnan jäsenistä valittu kirkkovaltuusto ja seurakuntayhtymässä yhteinen kirkkovaltuusto. Lähetyshiippakunta
Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta, lyhyesti Lähetyshiippakunta, (, englanniksi "The Evangelical Lutheran Mission Diocese of Finland") on Luther-säätiön ja eräiden muiden hengellisten yhteisöjen perustama itsenäinen luterilainen kirkko. Sen toimintaa ohjaa oma hiippakuntajärjestys ja hallintoasioita toteuttaa hiippakuntaneuvosto. Lähetyshiippakunta ei perustamisasiakirjansa mukaan ole rekisteröitynyt uskonnolliseksi yhdyskunnaksi, jotta myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon jäsenet voivat kuulua siihen. Suomen Anglikaaninen kirkko
Suomen Anglikaaninen kirkko () kuuluu anglikaanisen Englannin kirkon Euroopan hiippakuntaan. Kirkon rekisteröity jäsenmäärä oli vuoden 2016 lopussa 171. Kirkolla on läheiset yhteydet Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon muun muassa ehtoollisyhteyden mahdollistaneen Porvoon sopimuksen (1996) kautta. Helsingissä anglikaanisella kirkolla on toimintaa tuomiokirkon kappelissa ja Agricolan kirkossa. Pohjois-Suomessa kirkkoon kuuluu merkittävä määrä maahan pakolaisina saapuneita sudanilaisia anglikaaneja. Kirkko on jäsenenä Suomen ekumeenisessa neuvostossa. Kuopio
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kuopiossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Kuopion evankelis-luterilaisen seurakuntayhtymän. Järvi-Kuopion seurakunta toimii myös Kaavin ja Tuusniemen kuntien alueilla, sen osalta on tässä mainittu vain Kuopion alueella toimivat alueseurakunnat. Sipoo
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Sipoossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Sipoon seurakuntayhtymän (). Unkarin evankelisluterilainen kirkko
Unkarin evankelisluterilainen kirkko () on Unkarissa toimiva luterilainen kirkkokunta, jolla on 179 618 jäsentä. Kirkon johtava piispa on Péter Gáncs. Lapuan hiippakunta
Lapuan hiippakunta on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon yhdeksästä hiippakunnasta. Sen tuomiokirkko on Lapuan tuomiokirkko. Hiippakuntaan kuuluu 7 rovastikuntaa, jotka koostuvat 46 seurakunnasta, jotka sijaitsevat viiden maakunnan alueella Etelä-Pohjanmaalla, suuressa osassa Keski-Suomea, Pohjanmaan rannikolla,Pohjois-Hämeen ja Pohjois-Satakunnan alueella. Hiippakunnan seurakuntiin kuuluu 421 185 jäsentä. Suurimmat seurakunnat hiippakunnan alueella ovat Jyväskylän seurakunta, Vaasan suomenkielinen seurakunta ja Seinäjoen seurakunta, jotka kuuluvat Jyväskylän, Isonkyrön ja Etelä-Pohjanmaan rovastikuntaan. Lapuan hiippakunnan seurakunnat ovat suomenkielisiä paitsi Kaskisten seurakunta, joka on kaksikielinen enemmistökielenään suomi. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Nykyisen Suomen alueella on ollut sekä itäisiä että läntisiä kristillisiä vaikutteita jo ennen 1000-lukua. 1000-luvun alussa kristillinen hautaustapa alkoi yleistyä ainakin Satakunnassa, Vakka-Suomessa ja Ahvenanmaalla. 1100-luvun aikana Ruotsin kuningaskunnan vaikutus Suomen alueella vahvistui. Nykyisen eteläisen Suomen silloinen maanviljelyväestön asuinseutu tuli Ruotsin vaikutuspiirin alaisuuteen. Tällä alueella myös kristillinen kirkko vähitellen järjestäytyi 1100-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Tarun mukaan Suomen ensimmäinen piispa oli nimeltään Henrik, joka tuli Suomeen Ruotsin kuninkaan ristiretkien aikana. Piispa Henrikin historiallisuus on kyseenalainen. Suomeen vakiintui katolisen kirkon alainen hiippakunta ja seurakunnallinen toiminta. Pihtipudas
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Pihtiputaalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Evankelis-luterilainen tunnustuskirkko
Evankelis-Luterilainen Tunnustuskirkko (ruotsiksi:"Evangelisk-Lutherska bekännelsekyrkan") (ELBK) on evankelis-luterilainen vapaakirkko Ruotsissa ja Norjassa. Kirkko perustettiin vuonna 1974 ja sai nykyisen nimensä vuonna 1990. Kirkolla on kolme seurakuntaa Ruotsissa (Skellefteå, joka on perustettu 1975, Uppsala, Yxenhult) ja vuodesta 1978 yksi seurakunta Norjassa (Knapstad Hobølissa). Jäseniä oli noin 50 vuonna 2008 (110 vuonna 2006) . Olaus Petri församling
Vuonna 2003 kirkkohallitus ehdotti, että seurakunta yhdistetään Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon. Syynä yhdistymiselle oli Porvoon sopimus kirkkoyhteisöstä, jonka velvoittaa jäsenkirkkonsa huolehtimaan sisarkirkkojensa etäseurakunnista. Niinpä Suomen evankelis-luterilainen kirkko otti hoitaakseen Ruotsin kirkon Suomessa olevan seurakunnan hallinnon. Seurakunta liitettiin osaksi Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja Porvoon hiippakuntaa 1. tammikuuta 2007. Se sai tuolloin myös nykyisen nimensä. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko () on jäsenmäärältään suurin Suomessa toimiva uskonnollinen yhdyskunta, johon kuului 69,7 prosenttia suomalaisista vuoden 2018 lopussa. Yhdyskunta tunnustaa luterilaisen opin mukaista protestanttista kristinuskoa.
Kirkon mukaan sen nimi tarkoittaa "luterilaisella tavalla evankelisten ryhmää Suomessa". Uskonto Suomessa
Rekisteröidyistä uskonnollisista yhdyskunnista on säädetty uskonnonvapauslaissa. Uskonnonvapauslaissa on säännökset yhdyskunnan perustamisesta, rekisteröinnistä ja yhdyskuntajärjestyksestä Rekisteröidyn uskonnollisen yhdyskunnan jäsenyys on Suomessa väestötieto ja se merkitään väestötietojärjestelmään. Uskonnollisia yhdyskuntia on virallisesti noin 50. Käytännössä kuitenkin esimerkiksi suomenkieliset baptistit ja ruotsinkieliset baptistit ovat muodollisesti omia yhteisöjään. Myös ortodoksiset Moskovan patriarkaatin alaiset pyhän Nikolauksen ja Pokrovan seurakunnat toimivat omina uskonnollisina yhdyskuntinaan. Suurimmat kristilliset yhdyskunnat ovat Suomen vapaakirkko ja katolinen kirkko Suomessa. Helluntailiike on toiminut yhdistyksinä, mutta on nyt siirtymässä yhdyskunnaksi. Jos siirtymä etenee loppuun, tulee Suomen helluntaikirkosta ehdottomasti suurin yhdyskunta. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Maaliskuussa 2017 viidessätoista Helsingin seurakunnassa luettiin jumalanpalveluksissa kielteisiä turvapaikkapäätöksiä. Mukaan kampanjaan lähti seurakuntia muualtakin Suomesta.
Kiirastorstaina 2017 Turun arkkihiippakunnan piispa Kaarlo Kalliala ja Porvoon hiippakunta piispa Björn Vikström julkaisivat Turun Sanomissa vetoomuksen, että kaikkien perusteettomien turvapaikanhakijoiden on saatava väliaikainen oleskelulupa Suomessa. Suomen Baptistikirkko
Kirkolla on 14 seurakuntaa ympäri Suomen. Eniten seurakuntia on Keski-Suomen maakunnassa. Seurakunnat ovat kooltaan melko pieniä. Suurimmat seurakunnat ovat Jyväskylässä, Tampereella ja Turussa. Seurakunnista 11 on suomenkielisiä, minkä lisäksi kirkkoon kuuluvat englannin- ja venäjänkielisiä jumalanpalveluksia järjestävä Imatran baptistiseurakunta, venäjänkielinen Lappeenrannan baptistiseurakunta sekä ympäri Suomen toimiva Myanmarista (Burmasta) muuttaneista kareni-baptisteista koostuva seurakuntayhteisö. Seurakunnat toimivat seuraavilla paikkakunnilla:
Baptistikirkko tekee Suomen ulkoasiainministeriön kanssa kehitysyhteistyötä Sierra Leonessa. Euroopan baptistien lähetysliiton kautta se tukee myös Kamerunin baptistiyhdyskuntaa sekä Brasilian lastenkoti- ja katulapsityötä. Kirkolla on aiemmin ollut omia lähettejä sekä Kamerunissa että Sierra Leonessa. Baptistikirkko tekee myös seurakuntien perustamistyötä yhdessä yhdysvaltalaisten baptistiseurakuntien kanssa. Tällaisen sisälähetyksen myötä ovat syntyneet Baptistikirkon Espoon, Imatran ja Lappeenrannan seurakunnat. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on "episkopaalinen" eli piispallinen kirkko, samoin kuin katolinen, ortodoksinen ja anglikaaninen kirkko. Piispallinen järjestysmuoto ei ole ollut luterilaisuudessa itsestään selvää. Saksan luterilaisissa maakirkoissa piispuus poistui reformaatiossa, koska piispat yleensä jäivät katolisen kirkon palvelukseen. Ruotsissa piispuus säilyi, koska reformaatio toteutettiin kuningasjohtoisesti. Näin katolisen kirkon piispoista tuli reformaatiossa luterilaisia piispoja ja katolisista papeista luterilaisia pappeja. Seurakuntaelämä jatkui vailla suurta murrosta katolisuudesta luterilaisuuteen. Piispallisuuden vastakohta on niin sanottu kongregationalistinen hallinto, joka korostaa seurakuntien suurta itsemääräämisoikeutta vailla ylätason hallintoa. Seurakuntien itsehallinnollisuutta edustavat monet niin sanotut vapaakirkot. Luterilaisen kirkon toinen hallinnon perusperiaate on niin kutsuttu synodaalinen hallinto, jolla tarkoitetaan edustuksellisia luottamuselimiä. Luterilaisen kirkon hallinto eroaa esimerkiksi Suomen valtion ja kunnan hallintojärjestelmästä siten, että edustuksellinen ja piispajohtoinen hallintorakenne on kirkossa rinnakkain hoitaen omia tehtäviään. Uskonto Suomessa
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon sisällä toimii useita herätysliikkeitä. Näistä jo 1700–1800-luvuilla ovat syntyneet rukoilevaisuus, herännäisyys, evankelisuus ja lestadiolaisuus. Näistä lestadiolaisuus on jakautunut neljään päähaaraan: vanhoillislestadiolaisuus, esikoislestadiolaisuus, uusheräys ja rauhansanalaisuus. Näiden vanhojen herätysliikkeiden lisäksi syntyi 1900-luvulla viidesläisyys, johon luetaan kuuluviksi Suomen Raamattuopisto, Kansanlähetys ja Kansan Raamattuseura. Lisäksi kirkon sisällä on vaikuttanut 1960- ja 1970-luvuilla Suomeen kantautunut karismaattinen liike. Missionsprovinsen
Missionsprovinsen (epävirallinen suomennos: Lähetyshiippakunta), viralliselta nimeltään "Missionsprovinsen i Sverige" ("Ruotsin lähetyshiippakunta"), on kristillinen organisaatio Ruotsissa. Siihen kuuluu useita luterilaisia pappeja, maallikkoja sekä jumalanpalvelusyhteisöjä (""koinonioita""), jotka eivät hyväksy Ruotsin kirkon ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusimpia linjauksia vaan kannattavat perinteistä raamatuntulkintaa. "Missionsprovinsen" pitää itseään "yhden, pyhän, yhteisen ja apostolisen kirkon" vapaana kirkkoprovinssina Ruotsissa luterilaisen tunnustuksen perustalla. Se katsoo jatkavansa Ruotsin kirkon hengellistä perintöä (traditiota). Suomen Luther-säätiö oli Missionsprovinsenin tukijäsen vuodesta 2005 vuoteen 2013, jolloin Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta perustettiin. Laukaa
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Laukaassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Virrat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Virroilla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Järvenpää
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Järvenpäässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Rovastikunta
Rovastikunta () on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa hiippakunnan hallinnollinen osa. Hiippakunnan seurakunnat kuuluvat rovastikuntiin, jotka ovat seurakuntaa suurempia hallinnollisia hiippakunnan yksiköitä. Kussakin rovastikunnassa on 3–13 seurakuntaa. Vuonna 2013 Suomessa oli 66 rovastikuntaa. Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista
Tämä on luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon nykyisistä seurakunnista, seurakuntayhtymistä ja kappeliseurakunnista. Entiset seurakunnat ovat sivulla Luettelo Suomen evankelis-luterilaisen kirkon entisistä seurakunnista. Sarakkeissa on mainittu, minkä kunnan/kuntien alueella seurakunnat toimivat ja mihin hiippakuntaan ne kuuluvat. Vuoden 2018 alussa 24 seurakuntaa toimi useamman kuin yhden kunnan alueella. Vuoden 2019 alusta tällaisten seurakuntien määrä kasvaa 33:een, kaikkiaan kolmetoista kuntaa menettää oman evankelis-luterilaisen seurakuntansa. Turku
Turun piispa on myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii Turussa muun muassa Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Herättäjä-Yhdistys, lestadiolaisuus ja Kansan Raamattuseura. Muihin kristillisiin kirkkoihin lukeutuvat muun muassa katolinen Pyhän Birgitan ja Autuaan Hemmingin seurakunta, Suomen ortodoksisen kirkon Turun ortodoksinen seurakunta sekä Lähetyshiippakuntaan kuuluvat Pyhän Paavalin luterilainen seurakunta ja Sankt Gabriels församling. Muita merkittäviä uskontokuntia Turussa edustavat Turun juutalainen seurakunta, jolla on oma synagoga, Suomen vietnamilaisten buddhalaisten yhdyskunta, jolla on temppeli Moisiossa, sekä Turun Islamilainen Yhdyskunta. Luterilainen Sanan yhdyskunta
Luterilaisen Sanan yhdyskuntaan kuuluu kaksi seurakuntaa, Luopioisten Luterilaisen Sanan seurakunta ja Tampereen Luterilaisen Sanan seurakunta. Näiden paikkakuntien lisäksi seurakunnilla on toimintaa muun muassa Huittisissa, Ikaalisissa, Ilmajoella ja Karstulassa. Yhdyskunta julkaisee Paimen -lehteä, jonka painosmäärä on 430. Lehti ilmestyy kahdeksan kertaa vuodessa. Yhdyskunnalla on oikeus vihkiä avioliittoon, ja sen jäsen voi toimia Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kastettavan lapsen kummina. Kotisivuillaan yhdyskunta sanoo syyksi siihen, mikseivät sen jäsenet kuulu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon sen, että heidän mielestään syntiemme anteeksiantamusta Jeesuksen ristinkärsimyksissä hänen verensä kautta julistetaan nykyään kovin harvoista saarnatuoleista. Yhdyskunnan jäsenet katsovat tarvitsevansa muistutusta tästä tärkeimmästä asiasta jatkuvasti pysyäkseen ja vahvistuakseen uskossa. Yhdyskunnan toimintamuotoihin kuuluvat saarnatilaisuudet niillä paikkakunnilla, joilla asuu sen seurakuntien jäseniä, leirit sekä vuotuiset kesäjuhlat. Uskonpuhdistus
Jäsenmäärältään suurimmat luterilaiset kirkot sijaitsevat Ruotsissa (noin 6,5 miljoonaa jäsentä), Etiopiassa (Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus, 6,4 miljoonaa), Tansaniassa (5,8 miljoonaa), Tanskassa (4,4 miljoonaa) ja Suomessa (noin 4,1 miljoonaa). Saksan yhdistyneessä evankelisluterilaisessa kirkossa (VELKD) on yhteensä 9,7 miljoonaa jäsentä, mutta luterilaiset jakautuvat kahdeksaan maakirkkoon, joista suurin on Hannoverin kirkko, noin 2,8 miljoonaa. Katolinen kirkko
Katolinen kirkko jakaantuu yleensä maantieteellisten alueiden mukaan hiippakunniksi, joiden johdossa on piispa. Kirkossa on yli kaksituhatta hiippakuntaa, kymmenkunta patriarkaattia, kuusisataa arkkihiippakuntaa sekä melkein kolmesataa hiippakuntaan rinnastettavaa paikalliskirkkoa. Tavallisesti maassa toimivien hiippakuntien piispat muodostavat piispainkokouksen, joita kirkossa on runsaat sata. Amerikan evankelisluterilainen kirkko
Kirkko jää jäsenmäärältään pienemmäksi kuin Ruotsin kirkko ja Etiopian evankelinen kirkko Mekane Yesus. Jäsenmäärältään Pohjois-Amerikan kolme suurinta luterilaista kirkkokuntaa ovat ELCA, Missouri-synodi ja Wisconsinin evankelisluterilainen synodi. Kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko koostuu hiippakunnista, jotka ovat piispan johtamia kirkollisia hallintoalueita. Hiippakunta koostuu rovastikunnista, jotka koostuvat seurakunnista. Hiippakunnan keskuskirkko on tuomiokirkko, jonka kirkkoherraa nimitetään tuomiorovastiksi. Suomen Anglikaaninen kirkko
Kirkolla on kolme itsenäistä Euroopan hiippakuntaan kuuluvaa seurakuntaa: "Saint Nicholas" Helsingissä, "International Congregation of Christ the King" Tampereella sekä "White Nile Congregation". Näistä St Nicholas on vanhin, rekisteröity 1936. Sen ovat perustaneet aikanaan Venäjän vallankumousta Pietarista Viipurin kautta Helsinkiin paenneet anglikaanit. Christ the King on yhdessä Tampereen evankelisluterilaisten seurakuntien kanssa perustettu yhteisö. White Nile 'Valkoinen Niili' toimii erityisesti sudanilaisten pakolaisten keskuudessa. Sen lisäksi anglikaaninen kirkko toimii yhteistyössä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon paikallisten seurakuntien kanssa muun muassa Kuopiossa, Turussa ja Vaasassa. Lähetyshiippakunta
Huhtikuussa 2016 Lähetyshiippakunta yhdessä pohjoismaisten sisarhiippakuntien kanssa kävi kirkolliseen yhteyteen tähtäävät oppineuvottelut saksalaisen Itsenäisen evankelisluterilaisen kirkon ja Englannin evankelis-luterilaisen kirkon kanssa. Neuvotteluja käydään myös suomalaisen Suomen evankelisluterilaisen seurakuntaliiton kanssa. Heinävesi
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Heinävedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Vesanto
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vesannolla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Amerikan evankelisluterilainen kirkko
Amerikan evankelisluterilainen kirkko (ELCA) on Yhdysvaltojen suurin luterilainen kirkkokunta. Sen päämaja on Chicagossa, Illinois’ssa. ELCA muodostettiin vuonna 1988 yhdistämällä kolme aikaisempaa luterilaista kirkkoa. Sen jäsenmäärä on noin 3,56 miljoonaa, mikä tekee siitä maailman kymmenenneksi suurimman luterilaisten kirkon. Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta
Pääkaupunkiseudun suuresta kasvusta johtuen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous päätti vuonna 2002 hiippakunnan uudelleen jakamisesta. Hiippakunnan läntisestä osasta perustettiin Espoon hiippakunta, joka aloitti toimintansa vuoden 2004 alussa. Samalla Orimattilan seurakunta siirrettiin Tampereen hiippakuntaan. Vantaan seurakunnat
Vantaan seurakunnat on Vantaan kaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntayhtymä, joka koostuu kuudesta suomenkielisestä seurakunnasta sekä koko alueen kattavasta ruotsinkielisestä seurakunnasta. Seurakuntien yhteenlaskettu jäsenmäärä vuoden 2017 lopussa oli 128 448, joka on 57,6% vantaalaisista. Työntekijöitä seurakuntayhtymällä on 476. Seurakunnat määrittelevät tehtäväkseen olla "rohkeasti armon asialla". Etelä-Afrikan vapaa evankelis-luterilainen synodi
Kirkolla on 17 seurakuntaa, joissa on 2 829 jäsentä. Kirkon saksalainen historia näkyy edelleen, ja suurin osa sen seurakunnista toimittaa jumalanpalveluksensa saksan kielellä ja järjestää ylimääräisiä jumalanpalveluksia joko englanniksi tai afrikaansiksi. Muutama seurakunta käyttää vain englantia tai afrikaansia. Seurakunnat sijaitsevat Gautengin, Mpumalangan, KwaZulu-Natalin ja Länsi-Kapin alueilla. Kirkko kuuluu tunnustukselliseen luterilaiseen Kansainväliseen luterilaiseen neuvostoon. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko on käynyt pitkään oppikeskusteluja Venäjän ortodoksisen kirkon kanssa. Luterilaisen maailmanliiton ja katolisen kirkon väliset oppineuvottelut johtivat yhteiseen julistukseen niin sanotusta vanhurskauttamisopista 1997. Britteinsaarten anglikaaniset kirkot, Pohjoismaiden luterilaiset kirkot (Suomi, Ruotsi, Norja, Islanti) ja Baltian luterilaiset kirkot (Viro, Liettua) laativat Porvoon yhteisen julkilausuman vuonna 1992, ja se hyväksyttiin 1996. Julkilausumassa todetaan kirkkojen yhteinen käsitys kirkon tehtävästä, tunnustavat kirkon apostolisuuden ja piispan viran. Lisäksi julkilausumassa tunnustetaan keskenään allekirjoittaneiden kirkkojen pappisvirka ja toivotetaan jäsenet osallistumaan vastavuoroisesti kirkkojen toimintaan. Porvoon yhteisen julkilausuman myötä Suomen evankelis-luterilainen kirkko on muuttanut kirkkojärjestystään siten, että sopimuksen allekirjoittaneiden anglikaanisten kirkkojen jäsenillä on kirkon jäsentä vastaavat oikeudet osallistua kirkon pyhiin toimituksiin. Suomen Ekumeeninen Neuvosto
Suomen Ekumeeninen Neuvosto (lyh. SEN, ) on Suomessa toimivien kirkkojen, kristillisten yhteisöjen ja seurakuntien ekumeeninen yhteistyöelin. Ekumeenisella neuvostolla on 11 jäsenkirkkoa, 5 tarkkailijakirkkoa tai -yhteisöä ja 17 kumppanuusjärjestöä. Amerikan suomalainen evankelis-luterilainen kirkko
Vuonna 1945 Amerikan suomalaisella evankelis-luterilaisella kirkolla oli 29 649 jäsentä, 176 seurakuntaa, 63 pastoria, 131 pyhäkoulua, 123 kirkkokuoroa, 54 pappilaa ja 159 kirkkoa tai kappelia. Toiminta oli kuitenkin pienentynyt vuoteen 1962 mennessä, jolloin kirkolla oli 25 000 jäsentä ja 79 seurakuntaa. Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Reformaation alussa kirkkoa johti uudistusmielinen katolinen Martti Skytte. Myöhemmin varsinaisen reformaation hahmoksi tuli kuitenkin Mikael Agricola. Agricola loi Suomeen kirjakielen ja käänsi uskonnollisia kirjoja suomen kielelle. Hän loi myös kansankieliset jumalanpalvelukset ja kirkolliset toimitukset. Agricola toimi Turussa piispana ja rehtorina. Hänen työtään jatkoivat Paavali Juusten ja Jaakko Finno. Ruotsissa toteutettu reformaatio oli varsin maltillinen, minkä johdosta kirkko muun muassa säilyi järjestysmuodoltaan piispallisena. Vuonna 1554 Suomi jaettiin kahteen hiippakuntaan, Turun ja Viipurin hiippakuntaan. Niin sanotun puhdasoppisuuden aikana valtio ja kirkko toimivat läheisessä yhteistyössä. Tämän johdosta kirkon piispoiksi valittiin ruotsalaisia. Hiippakuntavaltuusto
Hiippakuntavaltuusto on tuomiokapitulin ohella toinen Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hiippakuntien toimielimistä.