Mikä on Suomen kanta armenian kansanmurhan tunnustamisessa?
Armenialaisten kansanmurha
Suomen suhtautuminen kansanmurhan tuomitsemiseen on ollut pidättyväinen. Vuonna 2005 presidentti Tarja Halonen laski seppeleen uhrien muistoksi ollessaan valtiovierailulla Armeniassa, mutta väisti armenialaistoimittajien kysymykset kansanmurhasta.
Hrant Dink
Dink kirjoitti muun muassa 1900-luvun alkupuoliskolla tapahtuneesta armenialaisten kansanmurhasta, minkä vuoksi hän joutui erityisesti nationalistien vihan kohteeksi. Turkki kieltää, että kyseessä olisi ollut kansanmurha. Armenialaisten kansanmurha
Joillakin paikkakunnilla armenialaisille tarjottiin henkiinjäämisen ehtona kääntymistä islamin uskoon. Yleisenä periaatteena oli, että muslimeiksi kääntyvät saavat pitää henkensä ja omaisuutensa. Tämän tarjouksen otti vastaan kovin harva armenialainen. Kristinuskoa pidettiin keskeisenä osana armenialaisuutta riippumatta siitä oliko henkilö uskonnollinen tai ateisti. YYA-sopimus
Suomen eduskunta ratifioi sopimuksen 28. huhtikuuta äänin 156−11. Perustuslakivaliokunta oli aluksi ollut sitä mieltä, että sopimus olisi käsiteltävä perustuslain säätämisjärjestyksessä, koska se koski sotilaallista yhteistyötä toisen valtion kanssa. Kokoomuksen Päiviö Hetemäki esitti kuitenkin oman tulkintansa, joka tuli valiokunnan lopulliseksi kannaksi. Sen mukaan YYA-sopimus ei sinällään velvoittanut sotilaalliseen yhteistyöhön Neuvostoliiton kanssa, vaan tästä oli tehtävä eri sopimus, joka oli erikseen alistettava eduskunnan käsiteltäväksi. Edistyspuolue vastusti ainoana eduskuntapuolueena sopimuksen ratifiointia lukuun ottamatta Lassi Hiekkalaa joka äänesti sopimuksen puolesta. Yksi puolueen edustajista äänesti tyhjää. Muut sopimusta vastaan äänestäneet olivat kolme Maalaisliiton edustajaa ja yksi Kokoomuslainen edustaja. 28 edustajaa pidättäytyi äänestämästä. Ihmisoikeudet Suomessa
Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksista Suomi on ottanut käyttöön Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen lisäpöytäkirjat (1990), Eurooppalaisen yleissopimuksen kidutuksen ja epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi (1991), Kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen (1998), Alueellisia kieliä tai vähemmistökieliä koskevan Eurooppalaisen peruskirjan (1998), Uudistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan (2002), Bioetiikkasopimuksen eli yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja ihmisarvon suojaamiseksi biologian ja lääketieteen alalla lisäpöytäkirjoineen (2010), Sopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta (2012) ja sopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta eli Istanbulin sopimuksen (2015). Ihmisoikeudet Suomessa
Suomi lupasi vuonna 2006 Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston jäsenyyttä hakiessaan ratkaista saamelaisten maaoikeudet. Suomi on neuvoston jäsen, mutta maaoikeuksia ei ole ratkaistu. Kiista on jatkunut 50 vuotta. Saamelaisrekisteriin on kirjattu 9 300 saamelaissukuista henkilöä. Rekisteriin pääsystä on kiistaa. Metsähallituksen hakkuut vaarantavat monien saamelaisten elinkeinoa, poronhoitoa. Toisaalta metsätyöpaikkojen pelätään vähenevän mikäli hakkuita rajoitetaan. Armenialaisten kansanmurha
Armenialaisten lukumäärä oli nykyisen Turkin itäalueilla lähes kaksi miljoonaa. He asuivat omissa kylissään ja kaupunginosissaan. Puhtaasti armenialaisia alueita ei kuitenkaan enää ollut, vaan muuttoliike oli tuonut alueelle myös muita kristittyjä kansoja sekä islaminuskoisia. Jotkut armenialaiset olivat ensimmäisessä maailmansodassa liittyneet kristityn Venäjän puolelle. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Suomen ulkopoliittiseen linjaan on kirjattu, että "Suomi turvaa ulkopolitiikan keinoin kansalliset etunsa ja pyrkii edistämään maailmanrauhaa". Afganistanin sodan siviiliuhrit
Siviiliuhrien määrä ja kuolleet sotilaat ovat vaikuttanut yleiseen mielipiteeseen myös Suomessa, Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa. Huhtikuun lopussa vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan puolet suomalaisista haluaisivat vetää suomalaisjoukot kokonaan pois Afganistanin sodasta. Vain kymmenes kannattaa joukkojen lisäämistä. Kansanmurha
YK:n yleiskokouksen hyväksymässä sopimuksessa asetettiin edellytykseksi sen voimaantulolle, että vähintään 25 jäsenmaata ratifioi sen, mikä tapahtukin tammikuussa 1951 jolloin sopimus siten tuli voimaan. Suomi ratifioi osaltaan sopimuksen 18. joulukuuta 1959. Yhdysvallat liittyi sopimukseen 1982 varaumin, ettei se ryhdy toimenpiteisiin kansallisen lainsäädäntönsä muuttamiseksi sopimuksen johdosta. Suomi ei ole hyväksynyt Yhdysvaltain esittämää varaumaa. Liioin sitä eivät ole hyväksyneet muut Pohjoismaat eivätkä monet muut maat, kuten Viro. Kansanmurha
Ranskan parlamentissa on hyväksytty laki, jonka mukaan armenialaisten kansanmurha on holokaustin tavoin fakta, jonka kieltämisestä voidaan tuomita rangaistukseen. Turkki kiistää kansanmurhan tapahtumisen. Ranskan aloitteet ovat nostaneet protesteja Turkissa. Turkkilaiset poliitikot ovat puolestaan nostaneet esiin ”Algerian kansanmurhan”, johon Ranska on heidän mukaansa syyllistynyt Algerian sodan aikana. Kreikkalaisten kansanmurha
Turkkilainen ottomaanien valtakunta kutistui varsinkin Euroopassa 1800-luvulla. Monet turkkilaisvallan alla olleet valtiot kuten Serbia ja Kreikka itsenäistyivät. Turkissa oli jo Kreikan itsenäistyessä kreikkalaisvastaisia pogromeja. Kristityt kreikkalaiset olivat islaminuskoisessa Ottomaanien valtakunnassa syrjittyjä toisen luokan kansalaisia. Kreikka valtasi myöhemmin 1800-luvun Balkanin sodissa lisää aluetta Turkilta. 1900-luvun Balkanin sodat veivät Turkilta Itä-Traakiaa lukuun ottamatta kaikki Euroopan turkkilaisalueet. Vastauksena muiden maiden tekemiin valloituksiin kansalliskiihko nousi Turkissa. Turkin armeijan nationalistit surmasivat armenialaisia jo 1890-luvulla.
He pelkäsivät muiden kansojen hajottavan valtakunnan yhtenäisyyden. Uskontojen erilaisuus loi yhden syyn murhille. Kreikkalaiset olivat pääosin ortodoksikristittyjä, turkkilaiset muslimeja. Asevelvollisuus Suomessa
Asevelvollisuutta on 2000-luvulla kyselyjen mukaan kannattanut n. 60–80 % suomalaisista. Ukrainan kriisin alkamisen jälkeen asevelvollisuuden kannatus on kaikissa ikäryhmissä noussut samalla, kun tunne Suomeen kohdistuvasta sotilaallisesta uhasta on lisääntynyt. Suurinta yleisen asevelvollisuuden kannatus on SDP:n ja keskustan kannattajien keskuudessa ja pienintä Vasemmistoliiton ja Vihreiden keskuudessa Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Arto Nokkala on arvioinut, että yleisestä asevelvollisuudesta on tullut osa suomalaisuutta ja tuki sille saattaa toimia muun ohessa protestina liialliseksi koettua kansainvälistymistä vastaan. Etniset puhdistukset Bosnian sodassa
Serbian presidentti Tomislav Nikolic pyysi keväällä 2013 ensimmäisenä Serbian presidenttinä anteeksi Srebrenican joukkomurhaa Serbian valtion edustajana, mutta Bosnian muslimien mielestä olisi pitänyt mainita sana kansanmurha, koska kaksi kansainvälistä oikeutta pitää Srebrenican joukkomurhaa kansanmurhana. Kansanmurha
Lemkin esitti "genocide"-sanan käyttöön ottamista juridiseksi termiksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 9. joulukuuta vuonna 1948. Yleiskokous äänesti siitä 12. tammikuuta vuonna 1951, ja se hyväksyttiin viralliseksi nimitykseksi kansanmurhalle (yleiskokouksen päätöslauselma 260 [III]). Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Suomen hallitus tai Suomen pääministeri Juha Sipilä (kesk) eivät ole kommentoineet tai tuominneet Turkin hyökkäystä. Presidentti Sauli Niinistö (kok) ei ole ilmaissut kantaansa hyökkäykseen. Hänen mukaansa Suomi toimii yhteistyössä EU-kumppaneidensa kanssa ja noudattaa Euroopan unionin linjaa. Suomen ulkoministeri Timo Soini (sin) ei ole tuominnut hyökkäystä. Hänen mukaansa Turkin toimet "ovat asia, joka tulee hiertämään Naton sisällä", eikä siinä ole mitään uutta, mutta "aika hankalalta tämä maailman tilanne nyt näyttää". Hänen mukaansa kurdien kohtalo on surkea, ja he taitavat olla "isoin kansa ilman valtiota levittäytyneenä useamman maan alueelle". Jemenin sisällissota (2015–)
Suomen parlamentti on linjannut, että Suomi ei vie puolustusmateriaalia sotaa käyviin tai ihmisoikeuksia polkeviin maihin. Suomi oli aloitteentekijä kansainvälisen asekauppasopimuksen solmimisessa. Sopimus kieltää aseviennin, jos vientiluvasta päätettäessä on tietoa, että aseita on käytetty sotarikoksiin. Sopimus vaatii myös huolellista arviointia tilanteissa, jossa aseita tai muita puolustusmateriaaleja saatettaisiin käyttää sotarikoksiin tai vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin. Lupaa ei saa myöntää, mikäli riski on huomattava. Sopimus myös kehottaa viejää käsittelemään lupaa uudestaan, jos se luvan myöntämisen jälkeen saa uutta tietoa. Ihmisyyden tunnustajat
Ihmisyyden tunnustajien ideologia pohjautuu teosofian ja kristosofian periaatteisiin. Tärkeitä periaatteita ovat esimerkiksi ihmisyyden rajaton arvo, ihmisen henkisyyden tunnustaminen ja karman, syyn ja seurauksen laki eli ajatus siitä, että ihmisen tekemä paha ja hyvä vaikuttaa hänen elämänkohtaloonsa. Liikkeen kannattajat tunnustavat jälleensyntymisopin. Liikkeen elämän kunnioituksen periaatteen mukaisesti jotkut sen jäsenistä ovat kasvissyöjiä. Liike on tullut tunnetuksi myös pasifismistaan. Sen jäsenet eivät suorita aseellista palvelusta, vaan he valitsevat yleensä totaalikieltäytymisen ja vankeuden. Liikkeellä on vuodesta 1979 ollut pasifismia edistävä taidenäyttely "Aseeton Suomi", ja se tuo rauhantyötä esille myös teatterin, esitelmien ja kirjoitusten keinoin. Ideologiaansa liike ammentaa sekä Jeesuksen opetuksista, ennen muuta vuorisaarnasta, hindulaisuudesta, buddhalaisuudesta että suomalaisten muinaisuskonnosta, ennen kaikkea Kalevalasta. Se tulkitsee Kalevalaa Pekka Ervastin oppien mukaan symbolisena teoksena, joka opettaa ”ikuisia totuuksia” luonnosta, ihmisen henkisestä kehittymisestä sekä kuolemanjälkeisestä elämästä. Ihmisyyden tunnustajien mukaan Suomen kansa on ollut ikivanha tietäjäkansa. Armenialaisten kansanmurha
Länsimaisten historioitsijoiden kesken vallitsee yksimielisyys siitä, että armenialaisten etninen puhdistus on tapahtunut tosiasia. Erimielisyyttä on siitä, täyttävätkö tapahtumat kansanmurhan tunnusmerkit. Vaikeaksi tapahtumien kulun tutkimisen tekee se, että Armenian arkistot ovat suljettuja, kun taas Turkin arkistot ovat auki historian tutkijoille. Kummallekin maalle asia on poliittisesti hyvin arka. Turkki ei ole tunnustanut kansanmurhaa, ja sen oikeusistuimissa on nostettu syytteitä kansanmurhasta kirjoittaneita tutkijoita ja kirjailijoita vastaan sillä perusteella, että nämä "loukkaavat turkkilaisuutta". Robert Kotšarjan
Kotšarjan jatkoi neuvotteluja Azerbadžanin İlham Əliyevin kanssa Vuoristo-Karabahin tilanteesta. Hän ei kuitenkaan kannata ETYJin kehittelemää rauhansuunnitelmaa. Hän on ehdottanut yhteistyön tiivistämistä IVY:n maiden kanssa ja yhtenäistänyt Vuoristo-Karabahin ja Armenian taloutta ja koulutusta. Kotšarjanin hallitus on vaatinut Turkkia tunnustamaan armenialaisten kansanmurhan 1915. Armenian sosialistisen neuvostotasavallan lippu
Armenian sosialistisen neuvostotasavallan lippu oli Armenian sosialistinen neuvostotasavallan tunnus vaakunan ja hymnin ohella. Sen otti käyttöön Armenian sosialistisen neuvostotasavallan hallitus 17. joulukuuta 1952. Ennahda
Puolueen johtaja Rašid al-Ghannuši on pitänyt Turkkia mallina demokratialle ja puolue on verrannut itseään Turkin AKP-puolueeseen. Ulkomainen media on korostanut puolueen maltillisuutta. Puolueen johdossa on myös tuettu Turkkia sen syytettyä Ranskan kansanmurhasta Algeriassa Ranskan parlamentin säädettyä armenialaisten kansanmurhan kieltämisen rangaistavaksi. Puolueen johtaja Fatah Rabiai on vaatinut Ranskaa tunnustamaan joukkomurhat Algeriassa ja pyytämään niitä anteeksi. Srebrenican joukkomurha
YK:n päätöslauselmaehdotus heinäkuussa 2015 siitä, että Srebrenican joukkomurha julistetaan kansanmurhaksi, kaatui Venäjän vetoon. Lisäksi Kiina pidättäytyi äänestyksestä. Venäjän edustajan mukaan kansanmurha-lauselma oli riitaisa ja poliittinen, ja asetti vain Bosnian serbit sotarikolliseksi, ja loi jännitteitä alueelle. Serbian presidentti kiitti Venäjää.. Venäjä on Serbian tukijamaa. Holokaustin kiistäminen
Holokaustin kiistäminen on yleistä muslimimaailmassa. Juutalaisvastaisia näkemyksiä on luonut varsinkin juutalaisen Israelin valtion ja palestiinalaisten välinen vuosia jatkunut väkivaltainen konflikti. Holokausti väitetään keksityn tekosyyksi Israelin valtion perustamiselle ja sitä väitetään edelleen käytettävän Israelin politiikan tukemiseen. Toisaalta monet muslimit ajattelevat, että vaikka holokausti olisikin oikeasti tapahtunut, se ei silti olisi oikeuttanut juutalaisia perustamaan valtiota palestiinalaisten maille ja ottamaan haltuunsa Jerusalemia, yhtä islamin pyhimmistä kaupungeista. Iranin presidentti Mahmoud Ahmadinejad on antanut lausuntoja, joissa hän edustaa kumpaakin näistä näkökannoista. Ahmadinejadin lausunnot ovat herättäneet suurta närkästystä länsimaissa. Vuoristo-Karabahin sota
Vuoristo-Karabahista oli tullut nyt osa kansainvälisesti tunnustettua Azerbaidžanin valtiota. Armenia ei halunnut luopua alueesta, muttei myöskään halunnut että sitä syytettäisiin toisen itsenäisen valtion alueen valtaamisesta. Niinpä Vuoristo-Karabahin armenialaiset julistautuivat itsenäiseksi. Vaikka Armeniakaan ei virallisesti tunnustanut maata, se kuitenkin käytännössä hallitsi sen hallintoa ja armeijaa. Boris Jeltsin yritti keväällä 1991 välittää osapuolten välille rauhansopimuksen, mutta yritykset kariutuivat, kun azerbaidžailaisia virkamiehiä kuljettanut helikopteri ammuttiin alas. Tapahtumien jälkeen Bakussa äänestettiin Vuoristo-Karabahin autonomian lakkauttamisesta ja Stepanakert nimettiin uudelleen Xankəndiksi. Vuoristo-Karabahin armenialaiset vastasivat järjestämällä kansanäänestyksen itsenäisyydestä 10. joulukuuta. Azerien boikotoimassa äänestyksessä 99 % äänestäneistä äänesti itsenäisyyden puolesta. Kun vielä Neuvostoliitto lakkautettiin virallisesti 31. joulukuuta sota oli väistämätön. Armenialaisten kansanmurha
Suurin osa armenialaisista karkotettiin nykyisen Syyrian alueella Mesopotamian autiomaassa sijaitsevaan Dayr az-Zawriin. Osa armenialaisista lapsista kuitenkin piilotteli tapahtumien aikana paikallisissa turkkilaisissa perheissä. Taivasalla keskellä Syyrian autiomaata armenialaiset näkivät nälkää ja joutuivat syömään ruohoa ja kuolleita eläimiä. Kuolleiden armenialaisten luvuista on kuitenkin tutkijapiireissä useita tulkintoja, mutta joka tapauksessa surmansa saaneita oli vähintään useita satoja tuhansia. Armenialaisen historian professorin Vahakn Dadrian tutkimusten mukaan sairauksiin ja nälkään kuoli noin 800 000 ihmistä, joihin ei ole laskettu muun muassa armeijassa teloitettuja miehiä ja jalkavaimoiksi otettuja naisia. Nykyään Turkin armenialaisvähemmistö käsittää noin 300 000 henkeä. Lisäksi Syyriassa, Kyproksella, Libanonissa ja Ranskassa elää huomattavia määriä osmanien valtakunnasta paenneiden armenialaisten jälkeläisiä. Vainojen uhrien muistopäivä
Päivä ei ole liputuspäivä eikä vapaapäivä.
Päätöksessä todetaan, että "juutalaisvainojen ja muiden kansanvainojen uhrien muistopäivää ryhdytään viettämään tammikuun 27 päivänä. - - Päivä muistuttaa meitä yli 50 vuoden takaisista tapahtumista, joiden kukaan ei soisi toistuvan ihmiskunnan historiassa." Näin muistopäivä sisältää juutalaisten tuhonnan, holokaustin lisäksi esimerkiksi armenialaisten kansanmurhan Osmanien valtakunnassa 1915 ja suuren terrorin Neuvostoliitossa 1930-luvulla, vaikka monissa maissa on kyse nimenomaan holokaustin muistamisesta. Kuolemanrangaistus Suomessa
Yleinen mielipide nousi voimakkaasti vastustamaan kommunistipoliitikko Toivo Antikaiselle Turun hovioikeudessa vuosina 1935−1937 käydyn oikeusjutun yhteydessä vaadittua kuoleman­rangaistusta, mikä herätti laajalti myös kansainvälistä huomiota. Syyttäjä vaati Antikaiselle kuolemantuomiota Itä-Karjalassa vuonna 1922 tapahtuneesta sotavanki Antti Marjoniemen murhasta, jota väitettiin Antikaisen tekemäksi. Vastareaktiona kerättiin nopeasti yli 100 000 nimeä kuolemanrangaistusta vastustavaan eduskunnalle luovutettuun kirjelmään. Kuolemanrangaistuksen vastustajat, joiden johtavaksi hahmoksi tuli professori Väinö Lassila, vetosivat siihen, että kuolemanrangaistus ei vähentäisi rikollisuutta, vaan päinvastoin voimistaisi raakoja ja väkivaltaisia asenteita Suomessa. Kirjelmän allekirjoittajien joukossa oli useita tunnettuja taiteilijoita, mm. Aino Ackté, Elmer Diktonius, Leevi Madetoja, L. Onerva, Hagar Olsson, Olavi Paavolainen, Toivo Pekkanen, F. E. Sillanpää, Elli Tompuri, Elina Vaara, Katri Vala ja Lauri Viljanen. Muita nimekkäitä kirjelmän allekirjoittajia olivat Aino ja Alvar Aalto, A. K. Cajander, Annie Furuhjelm, Lucina Hagman, Bruno Jalander, Niilo Liakka, Ester Ståhlberg, N. R. af Ursin ja Edvard Westermarck. Kirjelmän ansiosta Suomessa ei koskaan hyväksytty poliittisen äärioikeiston vaatimaa lakia kuolemanrangaistuksesta. Kivimäen hallitus teki itse asiassa lakiesityksen, joka olisi palauttanut yli sata vuotta kuolleena kirjaimena rikoslaissa olleen rauhanaikaisen kuolemanrangaistuksen käyttöön maanpetosten kohdalla. Ratkaisevassa käsittelyssä syyskuussa 1936 eduskunta kuitenkin hylkäsi lain täpärästi äänin 94–93. Antikainen puolestaan tuomittiin elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen; lisäksi hän sai kahdeksan vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksen valmistelusta. Hänet vapautettiin talvi­sodan päätyttyä Neuvostoliiton vaatimuksesta ja luovutettiin Neuvostoliittoon. Suomen kansanarmeija
"Vannomme antavamme kaikki voimamme ja jos vaaditaan, myöskin henkemme Suomen kansan vapauden ja todellisen riippumattomuuden turvaamiseksi. Puolustaen Kansanhallituksen määrittelemien toimenpiteiden toteuttamista me emme halua rikollista sotaa Neuvostoliittoa vastaan ja tuhoamme loppuun saakka jäännöksetkin Suomessa tähän saakka hallinneista ja nyt kukistetuista cajanderien rosvojoukoista ja niiden tapaisista tannerien hallituksista, jotka aina ovat myyneet ja myyvät Suomen kansan edut ulkolaisille imperialisteille ja heidän mielikseen johdattavat Suomen kansan rikolliseen sotaan Neuvostoliittoa vastaan." Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Helsingissä, Espoossa, Tampereella ja Turussa on järjestetty Turkin hyökkäystä vastustavia mielenosoituksia tammi-, helmi- ja maaliskuussa. 14 ihmistä järjesti eduskuntatalossa 8. helmikuuta mielenosoituksen, jossa he arvostelivat Erdoğanin hyökkäystä, osoittivat tukea Afrinin alueelle ja Kansan suojeluyksiköille sekä vaativat Islamilaisen valtion pysäyttämistä. Suomen kurdiliiton mukaan Syyriassa on käynnissä kansanmurha, joka vaatii kansainvälisen yhteisön pikaista väliintuloa ja YK:n on aika kantaa vastuunsa. Suomen kurdien kulttuurikeskus pystytti helmikuussa viikon ajaksi tilanteesta Helsingin Narinkkatorille infoteltan. Viron kylmä sota
Pamfletti on saanut osakseen runsaasti kritiikkiä Virossa ja Suomessa. Virolaisen poliitikon Mart Nuttin mukaan teos edustaa Venäjän näkemystä. . Virolaissuomalainen kirjailija Sofi Oksanen on verrannut pamfletin väitteitä Viron miehityksen kieltämisestä holokaustin kieltämiseen . Suojeluvastuun periaate
Suomen ihmisoikeustoiminnan pitkän linjan ytimessä on ollut yhdenvertaisuuden sekä avoimen päätöksenteon ja kansalaisosallistumisen merkityksen korostaminen. Erityisesti on korostettu naisten oikeuksia ja asemaa konflikteissa sekä niiden ratkaisuissa, ja panostettu sotarikosten ja ihmisoikeusloukkausten uhreiksi joutuneiden aseman parantamiseen. Suomi onkin saanut kansainvälisesti kiitosta sitoutumisestaan ihmisoikeuksiin ja yhteistyöhalukkuudestaan YK:n ihmisoikeuksien seurantamekanismien kanssa. Armenia
Armenian tärkeimmät liittolaiset ovat Iran ja Venäjä, jonka kanssa Armenia on puolustusliitossa Azerbaidžania vastaan. Armenia liittyi vuonna 2014 jäseneksi Euraasian unioniin, ja se on nyt unionin neljäs jäsen Venäjän, Valko-Venäjän ja Kazakstanin rinnalla. Holokaustin kiistäminen
Lähi-idän muslimimaiden eräät poliittiset johtajat, kuten Syyrian, Iranin hallituksen jäsenet kuten myös palestiinalaisen Hamas-järjestön jäsenet ovat julkaisseet holokaustin kiistäviä lausuntoja. Holokaustin kiistämistä ovat jatkuvasti tukeneet useat arabijohtajat useiden tiedotusvälineiden kautta Lähi-idässä. 2002 Arabiliitto järjesti holokaustin kiistämiseen keskittyneen symposiumin Abu Dhabissa, Arabiemiraateissa. Armenialaisten kansanmurha
Armenialaisten etninen puhdistus vuonna 1915 on vielä nykyaikanakin merkittävä poliittinen kysymys. Esimerkiksi Turkilla ja Armenialla ei ole virallisia diplomaattisuhteita, mikä tosin on seurausta siitä, että Armenia miehittää osaa Azerbaidžanista. Asia hiertää myös Turkin EU-jäsenyyden etenemistä, sillä Euroopan parlamentti on määritellyt kansanmurhan tunnustamisen yhdeksi Turkin EU-jäsenyyden ehdoksi. Toisaalta taas Euroopan komissio ei ole hyväksynyt Euroopan parlamentin ehdotusta, ja on jättänyt kansanmurhan tunnustamisen pois Turkin jäsenyysehdoista. EU-komissaari Olli Rehn on muistuttanut kansainvälistä yhteisöä siitä, että Turkin ja Armenian poliittiselle tasapainolle olisi nykyään edullisinta, mikäli molemmat maat keskittyisivät väliensä parantamiseen. Karjala-kysymys
Tunnettuja mielipiteitä ovat Johannes Virolaisen myönteinen kanta, Gustav Hägglundin vuoden 1992 lausuma, jonka mukaan Karjalaa ei tulisi ottaa vastaan ”vaikka sitä tarjottaisiin kultalautasella”, koska hänen mukaansa Pietari tarvitsee turvavyöhykkeen, ja presidentti Mauno Koiviston kielteinen kanta. Hänen mielestään ei pitäisi kysyä, halutaanko Karjala takaisin vaan ”halutaanko se takaisin, jos se merkitsee sotaa” ja ettei Suomi tarvitse lisämaata. Armenialaisten kansanmurha
Turkin rikoslain pykälän 301 mukaan turkkilaisuuden loukkaaminen on rikos. Pykälää on käytetty estämään puhe armenialaisten kansanmurhasta, eikä aihetta koskevaa tutkimusta voi Turkissa lain takia tehdä vapaasti. Turkin kuuluisimpiin kirjailijoihin lukeutuva Orhan Pamuk sai vuonna 2005 syytteen pykälän 301 nojalla hänen todettuaan, että miljoona armenialaista tapettiin. Syyte kuitenkin hylättiin lopulta. Armenialaiset
Armenialaiset ovat Kaukasukselta ja itäisestä Vähästä-Aasiasta kotoisin oleva kansa. Suuri osa armenialaisista asuu yhä alueella, varsinkin Armeniassa, mutta lähes yhtä suuri tai suurempi määrä asuu muualla ympäri maailmaa. Ensimmäinen armenialainen valtio perustettiin jo 500-luvulla eaa. ja Armenia oli maailman ensimmäinen kristinuskon valtionuskonnoksi ottanut maa (vuonna 301), ja armenialaisten omalla apostolisella kirkolla on yhä valtionkirkon asema Armeniassa. Mielipidevanki
Suomi oli Amnesty Internationalin vuosiraporttien mukaan vuosina 2001 ja 2002 Kreikan ohella ainoa Euroopan unionin jäsenmaa, jossa oli järjestön tunnustamia mielipidevankeja. He kaikki olivat aseistakieltäytyjiä. Syynä juuri Suomen aseistakieltäytyjien nimittämiselle mielipidevangeiksi oli siviilipalveluksen pidempi kesto verrattuna lyhimpään mahdolliseen asepalveluksen kestoon. Suomen lisäksi mielipidevankeja oli vuonna 2001 seuraavissa Euroopan ja entisen Neuvostoliiton maissa: Armenia, Azerbaidžan, Georgia, Kirgisia, Kreikka, Turkki, Turkmenistan, Uzbekistan, Valko-Venäjä ja Venäjä. Amnesty Internationalin tietojen mukaan mielipidevankeja oli vuonna 2001 yhteensä 56 maassa ja vuonna 2002 enää 35 maassa. Vuonna 2010 Suomessa oli Amnestyn tietojen mukaan ainakin 48 mielipidevankia. Syyrian armenialaiset
Suurin osa armenialaisista kuuluu Armenian ortodoksiseen kirkkoon, jonka lisäksi Armenian katolilaisella kirkolla on noin 20 000 jäsentä. Armenialaiset ovat säilyttäneet omat tapansa, kielensä, koulunsa ja lehtensä. Monille ajatus sulautumisesta ympäröivään yhteiskuntaan on vastenmielinen. Monet armenialaisista ovat perinteisesti olleet kauppiaita, ja heidän taloudellinen tilanteensa on tyypillisesti hyvä. Suurin osa Syyrian armenialaisista puhuu armeniaa ja arabiaa. Muhammed-pilapiirrosjupakka
Sananvapautta pidetään keskeisenä käsitteenä länsimaisissa demokratioissa ja tyypillisesti se taataan perustuslaissa. Se mainitaan myös YK:n ihmisoikeuksien julistuksessa. Sananvapauden rajoitusyrityksiin ja itsesensuuriin on yleensä suhtauduttu länsimaissa kielteisesti. Tästä huolimatta sananvapautta rajoitetaan länsimaissakin, esimerkiksi jumalanpilkan ja holokaustin kieltämisen kieltäviä lakeja on sanottu sananvapautta rajoittaviksi. Myös itsesensuuria esiintyy. Pääministeri Matti Vanhanen piti hyvänä suomalaista maltillista sananvapauden tulkitsemista. Armenialaisten kansanmurha
Vastalauseeksi murhaamiselle ja kiinnittääkseen Euroopan valtioiden huomion kansansa uhanalaiseen asemaan 26 aseistautunutta armenialaista valtasi Osmanien valtakunnan pääkaupungissa Konstantinopolissa pankin. Vastalauseena pankin valtaukselle raivostunut turkkilainen väkijoukko hyökkäsi Konstantinopolin armenialaisten koteihin surmaten heitä tuhansittain. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistys
Ehkäisy nousi vanhoillislestadiolaisuudessa keskustelun aiheeksi vuoden 1967 puhujien ja seurakuntavanhinten kokouksessa. Suomen evankelis-luterilainen kirkko omaksui myönteisen kannan ehkäisyvälineiden käyttöön vuonna 1952. Monet kristityt pitivät ehkäisyä yleisesti syntinä 1900-luvun alkuun saakka. Vanhoillislestadiolaisille muodostui vuonna 1967 selkeä kanta: he pitäytyivät Raamattuun, jonka mukaan he katsoivat lapsirajoituksen olevan "syntiä kaikissa muodoissaan". Vanhoillislestadiolaisten mukaan Jumala on elämän ja kuoleman Herra ja elämän luominen on hänen käsissään. Ihminen ei saa estää Jumalan luomistyötä. Aborttia pidetään murhan syntinä. Myös ehkäisyä on pidetty murhana. Viimeisin SRK:n virallinen kannanotto ehkäisykysymykseen julkistettiin suviseuroissa 2009 otsikolla "Minä uskon Jumalaan, Isään". Armenialaisten kansanmurha
Armenialaisista ei pidetty Turkissa, sillä monien turkkilaisten mielestä he olivat erillinen kansanosa, joka heikensi maata. Armenialaiset eivät olleet islaminuskoisia, vaan kristittyjä ja juutalaisia ja puhuivat omaa kieltään. Armenialaiset noudattivat vanhoja sivistysihanteitaan, minkä johdosta heillä oli keskimääräistä korkeampi kielitaito ja koulutustaso. Ne helpottivat yhteyksiä Eurooppaan, mikä herätti heikkenevässä valtionhallinnossa epäilyksiä. Koulutustaso ja kielitaito auttoivat armenialaisia liike-elämässä, minkä johdosta köyhemmät turkkilaiset pitivät armenialaisia kieroina kauppiaina. Valtion virkoihin armenialaisia ei uskontonsa vuoksi hyväksytty. Vaikka suurin osa armenialaisista oli köyhiä maatyöläisiä, heidän pelättiin jättävän turkkilaiset varjoonsa. Turkin hyökkäys Syyrian Afriniin 2018
Oppositiossa olevat puolueet sosiaalidemokraatit ja vasemmistoliitto tuomitsevat hyökkäyksen. 22. tammikuuta Vasemmistoliitto teki aiheesta kirjallisen kysymyksen ulkoministeri Soinille. SDP:n mukaan väkivallan kierre Syyriassa on katkaistava eikä Turkilla ei ole oikeutta väkivallan käytöllään Syyriassa laajentaa ja luoda uusia vakavia turvallisuusongelmia. Puolueen mukaan Turkin on aloitettava välittömästi vetäytyminen Pohjois-Syyriasta ja Afrinista. Se tuomitsee myös Syyrian hallituksen sotatoimet Damaskoksen Itä-Ghoutassa, kuten viisi vuotta kestäneen Itä-Ghoutan saartamisen. Srebrenican joukkomurha
EU-jäsenehdokkaaksi pyrkivän Serbian parlamentti hyväksyi maaliskuun lopussa 2010 äänestyksen ja kiivaan keskustelun jälkeen päätöslauselman, jossa se tuomitsi Srebrenican joukkomurhan. Parlamentti ei kuitenkaan määritellyt murhia kansanmurhaksi. Parlamentti korosti Ratko Mladićin löytämisen ja pidättämisen tärkeyttä. Mladić pidätettiin toukokuussa 2011. Sananvapaus
Suomi on allekirjoittanut yhdessä 43:n muun valtion kanssa Euroopan ihmisoikeussopimuksen, jonka 10. artikla toteaa sananvapaudesta muun muassa: DDR:n tunnustamiskomitea
Suomi tunnusti sekä Saksan liittotasavallan että Saksan demokraattisen tasavallan samaan aikaan 21. joulukuuta 1972 solmitun sopimuksen jälkeen. Diplomaattisuhteet molempiin Saksoihin solmittiin 7. tammikuuta 1973. Tunnustamiskomitea lakkautti itsensä tämän jälkeen. Tsitsernakaberd
Kansanmurhamuseoon on kerätty todisteita ottomaanien vuonna 1915 alkaneesta, ja vuosia kestäneestä kansanmurhasta. Museossa on valokuvia sekä armenialaisen taiteilijan maalauksia. Muistomerkin ja museon yhteydessä on puisto, johon useat valtioiden päämiehet sekä kansainvälisen politiikan vaikuttajat ovat istuttaneet puun uhrien muistoksi. Myös Tarja Halonen on istuttanut sinne puun vuonna 2005, vaikka Suomi ei olekaan tunnustanut kansanmurhaa tapahtuneeksi. Totaalikieltäytyminen Suomessa
Aiemman siviilipalveluslain ollessa voimassa Amnesty International piti vuodesta 1999 lähtien suomalaisia siviilipalveluksesta kieltäytyneitä totaalikieltäytyjiä mielipidevankeina ja vaati heidän vapauttamistaan. Järjestö pitää myös uutta, vuonna 2008 voimaan tullutta siviilipalveluslakia rangaistuksenluontoisena ja syrjivänä, ja siten siviilipalveluksesta kieltäytyviä mielipidevankeina. Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaiset Nuoret vaatii, että vuoden 1918 tapahtumista tulisi käyttää nimitystä vapaussota. Perusteluna järjestö pitää sitä, että tuolloin armeija kukisti ”venäläiset ja heidän myötäilijänsä”. Järjestö ehdottaa myös vapaussodan muistomerkin pystyttämistä Helsingin Senaatintorille. Etninen profilointi
Syrjivä etninen profilointi on ristiriidassa Perustuslain ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen kanssa. Suomi on demokraattinen hyvinvointivaltio, jossa on taattu kaikille kansalaisille tasa-arvoinen oikeus turvallisuuteen ja hyvinvointiin riippumatta heidän ominaisuuksistaan (Suomen Perustuslaki 731/1999). Ihmisoikeudet ovat keskeisessä asemassa suomalaisessa yhteiskunnassa ja kaikki ovat tasavertaisia lain edessä. Tätä peräänkuuluttavat Perustuslain 2. luvussa esimerkiksi 6 § Yhdenvertaisuuslaki ja Laki 7 § Oikeudesta elämään sekä henkilökohtaiseen vapauteen ja koskemattomuuteen: Amnesty International
Amnestyn näkemyksen mukaan nykyinen siviilipalveluksen pituus, joka on yli kaksinkertainen lyhyimpään armeijan palvelusaikaan nähden, on rangaistuksenomainen. Tämän vuoksi Amnesty katsoo asevelvollisuuden suorittamisesta kieltäytyvät totaalikieltäytyjät mielipidevangeiksi. Vuotta 2006 koskevassa raportissaan Amnesty piti yhtätoista vankeuteen tuomittua totaalikieltäytyjää mielipidevankina. Amnesty kritisoi Suomea myös siitä, ettei naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ole saatu loppumaan, pakolaishakemusten liian nopeasta käsittelystä ja salaisena pidettävien tietojen käytöstä maassaololupien torjumiseen. Turvapaikanhakijoiden mielenosoitus Helsingissä 2017
Toukokuun 17. 2016 Suomen ulkomaalaista poistettiin humanitaarinen suojelu, jonka mukaan turvapaikanhakijalle on voitu myöntää oleskelulupa, jos hän ei voi palata kotimaahansa esimerkiksi huonon turvallisuustilanteen vuoksi. Samana päivänä Maahanmuuttovirasto ilmoitti Irakin, Afganistanin ja Somalian olevan aikaisempaa turvallisempia maita palata. Nämä linjaukset ovat vaikuttaneet negatiivisten turvapaikkapäätösten kasvuun. Samaan aikaan Suomen ulkoministeriö kehottaa kuitenkin välttämään matkustamista kaikkiin kolmeen edellämainittuun maahan huonon turvallisuustilanteen vuoksi. Ulkoministeriön matkustustiedotteen ja Maahanmuuttoviraston maalinjauksen lähtökohdat ovat erilaiset. Ulkoministeriö katsoo asiaa tavallisen suomalaisen lomamatkailijan näkökulmasta, kun Maahanmuuttovirasto katsoo asiaa paikallisen asukkaan näkökulmasta. Talaat pašša
Ennen ensimmäistä maailmansotaa Talaat kannatti useimmista nuorturkkilaisten johtajista poiketen yhteistyötä entente-valtioiden kanssa. Pitkälti Enver paššan vaikutuksesta Osmanien valtakunta kuitenkin liittyi syksyllä 1914 sotaan keskusvaltojen puolelle, ja myös Talaat asettui tukemaan ratkaisua. Talaatia on syytetty vastuulliseksi sodan aikana toteutettuun armenialaisten kansanmurhaan, sillä sisäministerinä juuri hän määräsi huhtikuussa 1915 epäluottevina pitämänsä armenialaiset pakkosiirrettäviksi Venäjän rajan läheltä Syyriaan ja Mesopotamiaan sen jälkeen, kun kapinalliset olivat vallanneet Vanin kaupungin. Siirron aikana kuoli noin 600 000 armenialaista. Talaat kiisti myöhemmin tienneensä julmuuksista, mutta väitettä on pidetty kyseenalaisena. Pakkosterilisointi
Suomi ei nykyisin maksa korvauksia hallituksen pakkosterilisaatiopolitiikan uhreille. Vuonna 2000 Sosiaali- ja terveysministeriön sosiaali- ja terveysalan eettinen neuvottelukunta vastusti korvausten maksamista hallituksen lobotomialeikkausten uhreille sillä perusteella, että se avaisi portin muille ryhmille vaatia korvauksia: esimerkiksi pakkosterilisaation uhreille. Neuvottelukunta piti korvausten maksamista ei-toivottuna. Vuonna 2010 virisi hanke valtion korvausvelvollisuuden laajentamiseksi. Vahingonkorvauslain uudistamisen kuitenkin pelättiin johtavan kestämättömiin kustannuksiin, eikä hanketta viety loppuun. Vuonna 2018 Sosiaalidemokraattiset nuoret on vaatinut valtiota tunnustamaan toimineensa törkeällä tavalla pakkosterilisoimiaan transihmisiä kohtaan, tekemään virallisen anteeksipyynnön ja maksamaan uhreille korvauksia. Jemenin sisällissota (2015–)
Suomen ulkopoliittiseen linjaan on kirjattu, että "Suomi turvaa ulkopolitiikan keinoin kansalliset etunsa ja pyrkii edistämään maailmanrauhaa". Helmikuussa 2016 puolustusministeri Jussi Niinistö perusteli asevientiä sillä, että Saudi-Arabian liittouma vakauttaa turvallisuustilannetta Jemenissä. Pääministeri Juha Sipilän mukaan Suomen asevientipäätöstä ohjaa ihmisoikeusnäkökulma. Ottawan sopimus
Euroopan unionin parlamentti kannattaa päätöslauselmissaan kaikkia jäsenmaitaan liittymään Ottawan sopimukseen.
Suomi liittyi Ottawan sopimukseen marraskuussa 2011, kun eduskunta hyväksyi ehdotuksen äänin 110-47. Suomessa henkilömiinakieltoa ajoivat erityisesti rauhanjärjestöt, ulkoasiainministeriö ja presidentti Tarja Halonen. Puolustusministeriö taas vastusti sopimusta. Suomi oli ennen liittymistään ainoa Euroopan unionin jäsen, joka ei ollut allekirjoittanut Ottawan sopimusta. Serj Tankian
Tankian on tehnyt myös paljon töitä, jotta Turkki tunnustaisi vuonna 1915 tapahtuneen Armenialaisten kansanmurhan. Tankian esiintyi muun muassa kertojaäänenä Diran Noubarin dokumentissa Armenia, A Country under Blockade (2005), joka kertoi Turkin laittoman saarron vaikutuksista Armeniaan. Grenadan miehitys
Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous tuomitsi miehityksen äänin 108–9. Miehityksen tuomitsevan päätöslauselman puolesta äänestivät Neuvostoliitto liittolaisineen, useimmat länsimaat sekä Pohjoismaat, Suomi mukaan lukien. Äänestyksestä pidättyi 27 valtiota, muiden muassa Britannia, Belgia, Länsi-Saksa, Kanada, Turkki ja Japani. Yhdysvalloissa herätti erityistä ihmetystä Suomen äänestyskäyttäytyminen, koska Suomi oli kolme vuotta aiemmin äänestänyt tyhjää YK:n yleiskokouksen käsitellessä Neuvostoliiton hyökkäystä Afganistaniin. Yhdysvaltain Helsingin-suurlähettiläs kävi ulkoministeriössä esittämässä paheksuntansa, ja Yhdysvaltain ulkoministeriö kutsui Suomen Washingtonin-suurlähettilään Richard Müllerin puhutteluun. Suomen silloinen ulkoministeri Paavo Väyrynen myönsikin, että "ajatellen Yhdysvaltain reaktiota on rehellisesti tunnustettava, että toisenlainen ratkaisu olisi ollut parempi". Pidättymällä äänestyksestä Suomi ei olisi Jukka Tarkan mukaan joutunut niin outoon seuraan kuin tammikuussa 1980 oli tapahtunut; silloin Suomi oli ollut lähinnä kolmannen maailman maiden ohella ainoa Afganistan-äänestyksestä vetäytynyt Euroopan maa. Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?
Timo Hännikäinen kertoo äänestäneensä yhden asian poliitikoksi mieltämäänsä Halla-ahoa vastalauseena. Maahanmuutosta käydyssä keskustelussa on oltu hyväuskoisia, vaiettu asioista ja valehdeltu. Vahvimmin tässä on ollut asialla lukeneisto, joka on sulkenut silmänsä sananvapauden kaventamiselta. Vielä Salman Rushdien tapauksessa monet tuomitsivat fundamentalismin ja tukivat kirjailijaa. Toisin oli Muhammed-pilapiirrosjupakan kohdalla vuonna 2005. Hännikäisen mukaan tuolloin haluttiin välittää viesti, että islamin arvosteleminen ei ole sallittua. Halla-ahon tapauksessa Suomen PEN toimi ”poliittisen islamin viidentenä kolonnana”. Suomi
Suomi on osallistunut Naton kriisinhallintaoperaatioon Afganistanissa vuodesta 2002 alkaen. Vuonna 2014 Suomi ja Nato allekirjoittivat isäntämaasopimuksen, joka mahdollistaa muun muassa joukkojen sijoittamisen ja tukikohtien perustamisen sekä velvoittaa isäntämaan tarjoamaan tukea sotilasoperaatioihin. Eutanasia
Eutanasia (kreikkaa, "eu-thanatos", hyvä kuolema) eli armokuolema tai kuolinapu on tarkoituksellinen kuoleman tuottaminen sellaiselle ihmiselle, joka on parantumattomasti sairas tai kärsii kivuista. Eutanasia ei ole henkirikos, jos se on erikseen maassa laillistettu. Suomessa eutanasiaa ei ole laillistettu. Aamulehden vuonna 2012 teettämässä kyselytutkimuksessa 77% vastanneista hyväksyisi armokuoleman, jos parantumattomasti sairas ihminen sitä itse haluaisi. Suomen lääkäriliitto sen sijaan vastustaa eutanasiaa pitäen sitä lääkärin etiikan ja arvojen vastaisena. Pariisin rauha (1856)
Suomi noudattaa edelleen kansainvälistä sopimusta Ahvenanmaan demilitarisoinnista, vaikka Venäjä ilmoitti jo 1870, ettei Mustanmeren demilitarisoiminen sitonut enää Venäjää. Ahvenanmaan demilitarisoitu asema perustuu Suomen tasavallan solmimiin myöhempiin valtiosopimuksiin, mihin Venäjältä periytyvä Pariisin rauhan vaatimus periytynyt. Maalle sijoitettu reittivaiheen ohjuspuolustus
Yhdysvallat ilmoitti 1. maaliskuuta laajentavansa järjestelmää Etelä-Kaukasiaan. Yhdysvaltain liittolaisia alueella ovat lähinnä Armenia, Azerbaidžan ja Georgia, joista viimeinen on halukas liittymään NATOon. Armenian ulkoministeri on kieltänyt että maa olisi ottamassa alueelleen ohjuspuolustuksen elementtejä, ja Azerbaidžan ja Georgia ovat ilmoittaneet olevansa asiasta tietämättömiä. Jemenin sisällissota (2015–)
13. heinäkuuta 2018 Sipilän hallitus myönsi jälleen asevientiluvan Arabiemiraatteihin. Hallitus antoi Patrialle luvan myydä varaosia ja takuuosia vuonna 2016 myytyihin Patria AMV -panssaroituihin pyöräajoneuvoihin sekä teknistä tukea. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty piti vientilupaa järkyttävänä. Patrian toimitusjohtaja Olli Isotalon mukaan myyntitoiminta on "normaalin kansainvälisen käytännön" mukaista, varaosat eivät varsinaisesti ole aseita ja panssarivaunujen varaosien myynnin lopettaminen tekisi Suomesta "hyvin ailahtelevaisen ja epäluotettavan sopimuskumppanin". Hänen mukaansa "silloin täytyisi olla aivan jo erilainen tilanne, hyvin poikkeuksellinen tilanne." Hänen mukaansa: "Totta kai me ollaan hirveän surullisia siitä, että tilanne on mennyt [Jemenissä] sellaiseksi kuin se on. Näinhän se ei ole ollut kun näitä kauppoja on alun perin alettu tehdä [vuonna 2018]. Kansanmurha
Suomen rikoslaissa kansanmurha tunnetaan käsitteellä joukkotuhonta ja rikoslain 11 luvun 6 §:ssä (21.4.1995/578) säädetään: Saksan Lounais-Afrikka
Saksa on vältellyt tapahtumien tunnustamista kansanmurhaksi, kunnes heinäkuussa 2016 ulkoministeri Frank-Walter Steinmeier käytti sanaa ”kansanmurha” asiasta puhuessaan. Viralliset neuvottelut korvauksista aloitettiin tammikuussa 2017. Saksa haluaisi antaa korvaukset kehitysapuhankkeina, sen sijaan Namibiassa vaaditaan rahallista korvausta. Tuhottujen kansojen jälkeläisten edustajia ei ole otettu neuvotteluihin. Anna Politkovskaja
Suomi otti kantaa Euroopan unioniin puheenjohtajamaana ja myös Euroopan neuvoston ihmisoikeuskomissaari Thomas Hammarberg kommentoi tapahtumaa. Amnesty International arvioi, että Politkovskaja murhattiin, koska hän toimittajan työssään raportoi ihmisoikeusloukkauksista Tšetšeniassa ja muualla Venäjällä. Armenialaisten kansanmurha
Turkin kielteisyyttä asiasta keskusteluun on pidetty yhtenä esteenä maan liittymiselle Euroopan unioniin. Erityisesti Ranskassa on vaadittu maailmalta laajempaa tunnustamista kansanmurhan tapahtumiselle. Huhtikuussa 2006 Ranskan parlamenttiin tuotiin lakiesitys, joka toteutuessaan olisi tehnyt armenialaisten kansanmurhan kieltämisestä holokaustin kieltämiseen verrattavan rikoksen. Lakiesitys tuli käsittelyyn lokakuussa 2006, ja parlamentin alahuone kansalliskokous hyväksyi sen 12. lokakuuta. Tullakseen voimaan oli lain saatava vielä hyväksyntä parlamentin ylähuoneelta senaatilta. Senaatti hyväksyi lain 23. tammikuuta 2012, ja sen jälkeen tarvitaan vielä presidentti Nicolas Sarkozyn hyväksyntä. Laki herätti Turkissa voimakasta vastusta, ja maa uhkasi Ranskaa erilaisilla toimilla. Ranskan perustuslakineuvosto otti lakiin kantaa 28. helmikuuta 2012. Sen mukaan laki rikkoo perustuslakia, sillä se loukkaa ilmaisunvapautta. Päätös mitätöi lain, mutta Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy on pyytänyt hallitusta valmisteleman asiasta uutta lakiesitystä. Jussi Mäkinen
Algerian-kaudellaan Mäkinen omaksui arabimaita myötäilevän kannan Lähi-idän ongelmiin. Tämä poikkesi Suomen virallisesta kannasta ja esimerkiksi vuonna 1969, kun Suomi ei tuominnut YK:n turvallisuusneuvostossa Al-Aqsan moskeijan tulipaloa, Mäkinen lähetti Rabatiin Marokkoon Islamilaisten maiden konferenssin valtiopäämiehille sähkeen, jossa hän sanoutui irti Suomen virallisesta kannasta. Suomen sisällissota
Sisällissodan alkuun mennessä Suomen itsenäisyyden olivat tunnustaneet neuvosto-Venäjä, Saksa, Itävalta-Unkari, Ranska, Ruotsi, Tanska, Norja, Sveitsi ja Kreikka. Britannia ja Yhdysvallat eivät suomalaisten itsenäisyyttä vielä hyväksyneet vaan ne jäivät seuraamaan vihollismaa Saksan ja Suomen välisen yhteistyön kehitystä sekä Venäjän tilannetta, lähinnä Venäjän perustuslakia säätävän kansalliskokouksen tuloksia. Tärkein kysymys länsivaltojen kannalta oli, voitaisiinko bolševikit syrjäyttää vallasta ja kykenisikö Venäjä vielä jatkamaan sotaa Saksaa vastaan. Vankisurmat
Suomen Neuvostoliiton kanssa solmima Moskovan välirauhansopimus velvoitti Suomea tuomitsemaan sotarikoksiin syyllistyneet kansalaisensa. Teos ei käsittele näitä poliittisia oikeudenkäyntejä, vaan neuvostosotavankeihin kohdistuneita henkirikoksia. Neuvostoliitto salli näihin rikoksiin syyllistyneiden tuomitsemisen Suomen omissa siviili- ja sotilastuomioistuimissa ja Suomen lakien mukaan, mutta valvoi oikeudentutkintoja ja puuttui Liittoutuneiden valvontakomission kautta yksittäistapauksissa joihinkin oikeudenkäynteihin. Toisen maailmansodan voittaneet demokraattiset valtiot eivät tuominneet sotarikoksiin syyllistyneitä omia kansalaisiaan kuin ainoastaan poikkeustapauksissa, mutta Suomi joutui sodan häviäjänä järjestämään suuren määrän tutkimuksia ja oikeudenkäyntejä, sekä tekemään tuomioista selkoa Neuvostoliitolle. Länsivaltojen ja Venäjän välinen kriisi 2014–
Suomi tuomitsi Krimin liittämisen Venäjään. Suomi ajautui epämääräiseen poliittiseen ja turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen, koska oli EU:n pakoterintamassa, muttei halunnut oman taloudellisen etunsa vuoksi niin jyrkkiä pakotteita kuin muut länsimaat. Venäjä ilmoitti, ettei Suomen tule liittyä Natoon. Aung San Suu Kyi
Varsinkin islamilaiset maat arvostelivat Aung Sania siitä, ettei tämä puuttunut pitkään aikaan rohinghya-kansaan vuosina 2016-2017 kohdistuneeseen laajaan etniseen puhdistukseen. Kaikesta päätellen hän ainakin julkisesti hyväksyi armeijan toimet oikeutettuna terrorisminvastaisena toimintana. Luultavasti yksi syy tähän oli, ettei Aung San Suu Kyillä ollut valtaa armeijaan.
Aung San tuomitsi väkivallan vasta syyskuussa 2017, jolloin suuri rohinghyoiden joukkopako oli tapahtunut.
Marraskuussa 2018 Amnesty International peruutti Aung Sanille vuonna 2009 myönnetyn tunnustuspalkinnon, koska "hän on häpeällisellä tavalla pettänyt aiemmin edustamansa arvot" . Kansanmurha
Ensimmäisissä termin määrittelyissä kansanmurhaan liitettiin rikokset poliittista, uskonnollista, rotu- tai muuta ryhmää vastaan. Neuvostoliitto vastusti tätä ankarasti ja poliittinen ryhmä tiputettiin määritelmästä. Neuvostoliitto liittolaisineen pyrki toisaalta saamaan määritelmään mukaan aikomukset tuhota kansallisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän kieli, uskonto tai kulttuuri, mutta Yhdysvallat liittolaisineen vastustivat tätä, koska pelkäsi joutuvansa syytetyksi rasismista ja alkuperäisväestön assimilaatiosta. Armenialaisten kansanmurha
Turkin pääministeri ilmoitti 2005 haluavansa perustaa turkkilaisista ja armenialaisista historioitsijoista koostuvan yhteisen työryhmän tutkimaan vuoden 1915 tapahtumia, mutta Armenian presidentti vastasi, että maiden tulee ensin solmia keskenään kunnolliset diplomaattisuhteet, ennen kuin ne voivat käsitellä asiaa. Neuvottelut kuitenkin kariutuivat, eikä mailla edelleenkään ole diplomaattisuhteita. Myös kansanmurhien tutkijoita maailmalla edustava International Association of Genocide Scholars -järjestö totesi vastauksessaan Turkin ehdotukseen "puolueettomasta" tutkimuksesta, että puolueettomat tutkijat ovat käsitelleet kansanmurhaa jo pitkään. Järjestö huomautti lisäksi Turkin hallitukselle työskentelevien tutkijoiden olevan kaikkea muuta kuin puolueettomia. Krimin kansainvälinen asema
Krimin kansainvälinen asema on kiistanalainen. Venäjä liitti Krimin osaksi itseään sotiaallisessa interventiossa 28. helmikuuta 2014, mutta Yhdistyneet kansakunnat ei ole tunnustanut sitä osaksi Venäjää. mukaan yleiskokous on todennut vuoden 2014 Krimin kansanäänestyksen olleen epäpätevä. Ei-sitovaa päätöslauselmaa tuki 100 Yhdistyneiden Kansakuntien jäsenvaltiota, 11 valtiota äänesti päätöslauselmaa vastaan, kun taas 58 maata tyhjää, ja lisäksi 24 valtiota oli poissa äänestyksen aikana. 
Seuraavat Yhdistyneiden kansakuntien jäsenet jotka ovat ilmoittaneet, että ne ovat tunnustaneet Krimin tasavallan ja Sevastopolin osaksi Venäjän federaatiota.
Seuraavat Yhdistyneiden kansakuntien jäsenet jotka ovat ilmoittaneet, että ne ovat tunnustaneet Krimin osaksi Ukrainaa. Armenia
Armenian tilastokeskus arvioi vuoden 2011 väestönlaskennan perusteella Armenian väkiluvun olleen vuoden 2018 alkupuoliskolla 2 979 400. Eurostat arvioi väkiluvun olevan vuonna 2018 2 972 732. Armenian sosialistinen neuvostotasavalta
Armenian SNT julistautui Armenian tasavallaksi 23. elokuuta 1990. Seuraavana vuonna Neuvostoliitto hajosi ja Armenia julistautui itsenäiseksi 23. syyskuuta. Nahitševan
Iso-Britannia yritti välittää rauhansopimusta Armenian ja Azerbaidžanin välille ehdottamalla, että Armenia saisi entisen Jerevanin kuvernementin ja Azerbaidžan Bakun ja Elisabetpolin kuvernementit. Tämä ei kuitenkaan sopinut kummallekaan osapuolelle, koska Armenia halusi itselleen Vuoristo-Karabahin, Qazahin ja Zangezurin alueet ja Azerbaidžan Nahitševanin.. Brittien rauhanvälitys epäonnistui ja joulukuussa 1918 Nahitševanin azerit perustivat Arasin tasavallan ja julistautuivat isenäiseksi Armeniasta. Seurauksena oli verinen Arasin sota. Armenia kukisti Arasin tasavallan kesäkuussa 1919, jonka jälkeen Azerbaidžanin armeija miehitti alueen heinäkuussa. Tuloksena oli noin kymmenen tuhatta kuollutta ja britit päättivät vetäytyä alueelta. Orhan Pamuk
Vuonna 2005 Orhan Pamuk sai Turkissa syytteen lausunnoista, joita hän oli antanut Armenian kansanmurhasta ja kurdikysymyksestä. Sveitsiläiselle lehdelle 
2005 antamassaan haastattelussa Pamuk sanoi: "30 000 kurdia ja miljoona armenialaista on surmattu täällä, eikä juuri kukaan muu kuin minä uskalla puhua siitä." Alkuperäisen syytteen nostaneen ryhmän asianajaja valitti kuitenkin valitustuomioistuimeen, ja Pamuk sai lopulta 2 800 euron sakot "turkkilaisuuden halventamisesta". Krimin miehitys 2014
Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola totesi maaliskuun alussa, että Suomen pitäisi ottaa selkeästi kantaa Ukrainan ja Krimin tilanteeseen. Hän luonnehtii Venäjän ulkopolitiikan muuttuneen suhteessa rajavaltioihin. Aaltolan mukaan Suomen olisi hyvä tuoda esiin Suomen kanta, että ulko- ja turvallisuuspoliittisen suhde Venäjään voi muuttua Ukrainan tilanteen myötä. Armenian vallankumouksellinen liitto
Puolue ajaa historiallisen Armenian jälleenyhdistämistä Sèvresin sopimuksen mukaisissa rajoissa. Näistä alueista merkittävä osa kuuluu nykyiseen Turkkiin.
Toisen puolueen huolenaihe on historiallisesti Armeniaan kuulunut Javakhk, osa Samtskhe-Džavakhetia nykyisessä Georgiassa. Armenialaisten kansanmurha
23.–24. huhtikuuta 1915 pidätettiin İsmail Enverin, sisäministeri Mehmed Talat paššan ja meriministeri Ahmed Cemalin määräyksestä Istanbulissa yhteensä 235 armenialaista intellektuellia, poliitikkoa ja muita vaikuttajia, jotka kaikki teloitettiin. Edellä mainittu kolmen miehen ryhmä johti Turkkia käytännössä diktatuurina. Kun tapahtumat oli saatu käyntiin, esiintyivät johtomiehet ulkomaiden edustajille itsevarmoina. Mehmed Talat Pašša puhui Yhdysvaltojen lähettiläälle maansa armenialaispolitiikasta että se oli sekä selvää että peruuttamatonta: ""Meillä ei tule olemaan armenialaisia missään päin Anatoliaa."" Totaalikieltäytyminen Suomessa
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu antoi huomautuksen seurantaraportissaan maaliskuussa 2006 arvostellen Suomen aseistakieltäytymislainsäädäntöä. Hän kiinnitti myös huomiota seikkaan, että edellisen raportin (syyskuu 2001) jälkeen edistystä ei ole tapahtunut. Helmikuun manifesti (elokuva)
"Helmikuun manifestin" antama kuva Suomen historiasta vastaa 1920- ja 1930-lukujen historiankirjoituksen yleistä linjaa: se keskittyy sosiaalihistoriallisen kuvauksen sijasta lähinnä valtiollisiin tapahtumiin, kuvaa suomalaisten toimintaa ulkomaailmasta irrallaan, tulkitsee varhaisempia tapahtumia myöhemmin toteutuneen itsenäisyyden näkökulmasta ja esittää vuoden 1918 sisällissodan valkoisen tulkintatradition mukaisesti venäläisiä vastaan käytynä vapaussotana. Sisällissodan päättyminen valkoisten voittoon on tarinassa selvästi myös oikeuden voitto. Elokuva odottaa katsojaltaan valmiiksi samastumista esittämäänsä kansalliseen kertomukseen. Armahdus
Suomessa on ollut yleistä, että tasavallan presidentti armahtaa elinkautiseen vankeuteen tuomitun noin 10–15 vuoden kuluttua. Armahduksen merkitystä elinkautisvankien kohdalla on nyttemmin vähentänyt 1. lokakuuta 2006 voimaan tullut lainuudistus, jolla Helsingin hovioikeudelle annettiin oikeus hakemuksesta vapauttaa elinkautiseen tuomittu ehdonalaiseen vapauteen. Suomen kansanarmeija
"Me, Suomen Kansanarmeijan ensimmäisen suomalaisen armeijakunnan sotilaat ja komentajat, kuultuamme ja käsiteltyämme kokouksessa Kuusisen johdolla ja Suomen kansan tahdosta muodostetun Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan uuden Kansanhallituksen julkilausuman, tervehdimme lämpimästi Kansanhallitustamme ja hyväksymme kaikki julkilausumassa määritellyt toimenpiteet." Armenialaisten kansanmurha
Vuonna 1909 päättyi sulttaani Abd-ul-Hamid II:n valtakausi. Valtaan pääsivät nuorturkkilaiset. Monet armenialaiset tukivat nuorturkkilaisia, sillä heitä innostivat nuorturkkilaisten puheet vapaudesta ja tasa-arvosta. Pian tämän jälkeen järjestettiin Adanassa, Turkin kaakkoisrannikolla, 20 000 armenialaisen joukkosurma. Tätä pidetään nykyään varsinaisen kansanmurhan harjoituksena. Armenialaiset osasivat tämän jälkeen odottaa paikallisia vainoja, mutta odotettavissa oli jotain totaalista. Turkkia vuosien 1894–1896 ja vuoden 1909 verilöylyt opettivat siihen, että Euroopan suurvalloilta ei ole tulossa minkäänlaisia merkittäviä toimia armenialaisten hyväksi. Tarton rauha
Sopimuksen johdanto toteaa: ”Ottaen huomioon, että Suomi vuonna 1917 on julistautunut itsenäiseksi ja että Venäjä on tunnustanut Suomen valtakunnan, Suomen Suuriruhtinaanmaan rajoissa, riippumattomaksi ja täysivaltaiseksi, ja haluten lopettaa molempien valtioiden välillä sittemmin syntyneen sodan, luoda pysyväiset rauhalliset suhteet niiden kesken sekä lopullisesti selvittää Suomen ja Venäjän aikaisemmasta valtioyhteydestä johtuneet suhteet, ovat päättäneet tehdä tätä tarkoittavan sopimuksen”. Armenialaisten kansanmurha
Saksan liittopäivät katsoi kesäkuussa 2016, että armenialaisten vuoden 1915 joukkomurha oli kansanmurha. Liittopäivät hyväksyi asiaa koskevan julkilausuman lähes yksimielisesti. Vain yksi kansanedustaja äänesti vastaan ja yksi jätti äänestämättä. Armomurhaaja
Elokuva on kilpailemassa Suomen edustajana vuoden 2018 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnosta. Se on lisäksi Suomen Oscar-ehdokkaana. Assyrialaisten kansanmurha
Assyrialaisten kansanmurha oli Osmanien valtakunnassa vuosina 1914–1920 toteutettu satojen tuhansien assyrialaiskristittyjen kuolemaan johtanut joukkotuho. Assyrialaisten omien laskujen mukaan kuolleita oli yli 750 000. Tapahtuma on jäänyt paljolti armenialaisten kansanmurhan varjoon. Turkki kiistää kyseessä olleen varsinaisen etnisen puhdistuksen. Suomen Vapaakirkko
Vapaakirkon uskonnonvapauslain edellyttämässä tunnuksessa sanotaan: "Me olemme kristittyjä, jotka Raamatun perustuksella yhtäpitävästi apostolisen tunnustuksen kanssa tahdomme elää ja toimia kristillisen uskonelämän herättämiseksi ja säilyttämiseksi." Armenialaisten kansanmurha
Armenialaisia oli alettu pitää uhkana Osmanien valtakunnan yhtenäisyydelle. Heitä päätettiin rangaista tavallista ankarammilla kuritoimenpiteillä ja vuosina 1894–1896 pantiin toimeen ennennäkemättömän suuret joukkosurmat. Uhreiksi valikoitiin lähinnä nuoria, armeijaikäisiä ja taistelukuntoisia miehiä. Murhissa surmattiin noin 200 000–300 000 henkilöä.. Euroopan suurvallat, jotka mielellään esiintyivät kristittyjen kansojen suojelijoina, eivät puuttuneet asiaan mitenkään joitakin hajanaisia diplomaattisia protesteja lukuun ottamatta. Asekauppasopimus
Sopimusta vastustivat Syyria, Iran ja Pohjois-Korea ja 23 maata mukaan lukien Venäjä ja Kiina eivät äänestäneet. Sopimus kieltää aseiden myynnin sellaisille maille, joiden epäillään käyttävän niitä ihmisoikeusrikoksiin tai kansanmurhaan. Eutanasia
Helsingin Sanomien vuonna 2017 teettämässä tutkimuksessa kolme suomalaista neljästä sallisi kuolinavun. 14 prosenttia oli eutanasiaa vastaan ja 10 prosenttia ei osannut sanoa kantaansa. Armenia
Neuvosto-Venäjän synty marraskuussa 1917 mahdollisti ensin helmikuussa 1918 Transkaukasian federaation synnyn ja sen hajottua 28. toukokuuta 1918 Armenian demokraattisen tasavallan synnyn alueelle, joka ennen oli Venäjän keisarikunnan osa. Ententevaltiot tukivat tätä rahallisesti ja viljalla ottomaanien Turkin hajottamisen apukeinona ja maata kutsuttiinkin Wilsonin Armeniaksi. Se alkoi hajota sisäisiin ongelmiin, pakolaisiin ja nälänhätään 1919. 10. elokuuta 1920 ensimmäisen maailmansodan liittoutuneet ja Ottomaanien valtakunta solmivat Sèvresin sopimuksen, jossa tunnustettiin Armenian itsenäisyys. Armenian länsiosat jäivät kuitenkin Turkin käsiin. Itäosassa oli enää 720 000 armenialaista asukasta. Armenia oli jumissa Puna-Armeijan ja turkkilaisten välissä, ARF ja kommunistit muodostivat koalitiohallituksen jonka Turkin kanssa 2. joulukuuta 1920 allekirjoittama Alexandropolin sopimus antoi Karsin maakunnan Venäjällä ja määritteli, ettei Turkin alueen armenialaisia ollut olemassa. Neuvosto-Venäjän 11. armeija Grigori Ordžonikidzen johtamana valtasi Armenian Karavansarain (Ijevan) 29. marraskuuta 1920 edeten 4. joulukuuta Jerevaniin. 4. maaliskuuta 1922 Armenia liitettiin Neuvostoliittoon, samaan neuvostotasavaltaan Georgian ja Azerbaidžanin kanssa. Uusi hallitus suosi armenialaista kulttuuria ja monet maanpaossa olleet taiteilijat palasivat kotimaahansa. Turkki
Turkin sekulaaristen perinteiden vuoksi jotkin alueen maat ovat perinteisesti suhtautuneet maahan epäilevästi. Jännitteitä on syntynyt erityisesti Turkin ja sen suurimman naapurimaan Iranin välille. Kylmän sodan päättymisen jälkeen Turkki on aktiivisesti rakentanut suhteitaan Itä-Euroopan ja Keski-Aasian entisiin kommunistisiin valtioihin. Tämä on konkretisoitunut moniin kaksipuolisiin investointeihin ja muuttoliikkeeseen näiden maiden ja Turkin välillä. Suhteet Turkin naapurimaahan Armeniaan ovat kuitenkin yhä kireät armenialaisten kansanmurhan vuoksi. Kiistoja on aiheuttanut myös Armenian ja sen turkkilaiskieltä puhuvan naapurin Azerbaidžanin Vuoristo-Karabahista käymä sota. Turkin hallituksen virallisen kannan mukaan nuorturkkilaisten toimet, jotka johtivat arviolta satojen tuhansien–yli miljoonan armenialaisen pakkosiirtoihin ja kuolemaan osmanien valtakunnan hajotessa, eivät muodosta kansanmurhaa. Hallituksen mukaan kuolemat johtuivat armenialaisten sisäisistä konflikteista, taudeista ja nälänhädästä. Turkin ja Armenian välinen raja on edelleen suljettu. Azerbaidžanin kriisi
Azerbaidžanin kriisiä on pidetty yhtenä kylmän sodan merkkipaaluista, joka sai Yhdysvallat näkemään Neuvostoliiton uutena strategisena vihollisena. Iranissa se herätti myötätuntoa Yhdysvaltoja kohtaan. Azerbaidžanissa Iranin hallituksen rankaisutoimet johtivat yhteiskunnallisten uudistusten mitätöintiin ja 15 000 demokratialiikkeen aktivistin tuhoamiseen.