Onko Tampereen rantatunneli Suomen pisin maantietunneli?
Tampereen rantatunneli
Rantatunneli (myös Vt 12 Tampereen tunneli) on Tampereella Näsijärven rantaa mukaileva 2,3 kilometriä pitkä maantietunneli, mikä tekee siitä Suomen pisimmän maantietunnelin. Se on osa Tampereen keskustan pohjoispuolelta ohittavaa valtatietä 12. Tunnelin läpi ajaa 36 000 ajoneuvoa päivässä.
Kvalsundtunnelen
Kvalsundtunnelen on Tromssan kunnassa Norjassa sijaitseva merenalainen maantietunneli, joka yhdistää toisiinsa Kvaløyan ja Ringvassøyan saaret. Tunneli on osa Kvaløyslettan ja Vannan välistä Riksvei 863:a. Tunneli avattiin liikenteelle vuonna 1988. Sen pituus on 1 650 metriä, ja syvin kohta on 56 metriä merenpinnan alapuolella. Brennerin pohjatunneli
Brennerin pohjatunneli on rakenteilla oleva rautatietunneli Itävallan ja Italian välillä Brennersolan lähellä. Valmistuttuaan tunneli kulkee noin 55 kilometriä Itävallan Innsbruckin läheltä Italian Fortezzaan ja korvaa osan nykyisestä yli 150 vuotta vanhasta Brennerin rautatiestä, joka kulkee Brennersolan kautta. Innsbruckissa tunneli yhdistyy olemassaolevaan rautatietunneliin, jolloin yhtenäisen Alpit alittavan tunnelisysteemin pituudeksi tulee 64 kilometriä, mikä tekee siitä maailman pisimmän rautatietunnelin. Tunnelin arvioidaan valmistuvan vuonna 2026. Tornitalot Suomessa
Suomessa tornitaloiksi luokitellaan yli 12-kerroksiset rakennukset. Vuonna 2005 tornitaloja oli Suomessa noin 50. Korkein on Tampereelle 2014 valmistunut Hotelli Torni Tampere, jonka korkeus on 88,5 m. Suomen toiseksi korkein rakennus on vuonna 2006 Helsingin Vuosaareen valmistunut Cirrus eli Vuosaaren tornitalo, jossa on 26 kerrosta ja korkeutta 87,5 metriä. Helsinkiin on rakenteilla tai suunnitteilla vielä korkeampiakin rakennuksia. SRV rakentaa Helsingin Kalasatamaan Redi-tornitaloalueen, jonka korkein rakennus tulee olemaan 131,7 metriä korkea.
Tornitalot ovat olleet toistaiseksi harvinaisia suomalaisessa maisemassa, mutta niitä on jo noussut ja suunnitteilla on lisää eritoten Helsinkiin. Merellisen siluetin varjelemiseksi kantakaupunkiinkin saa rakentaa enimmillään 16 kerrosta. Helsingin Keski-Pasilaan suunnitellaan muun muassa 156-metristä tornitaloa. Eurooppatie E69
Tiellä on kakkiaan viisi tunnelia, joiden yhteispituus on 15,5 kilometriä. Tunneleista pisin on vuonna 1999 valmistunut, meren alittava Nordkappin tunneli, joka on 6,9 kilometriä pitkä ja kulkee syvimmillään 212 metriä merenpinnan alapuolella. Seikan-tunneli
Seikan-tunneli ( tai ) on 53,85 kilometriä pitkä rautatietunneli Japanissa, josta 23,3 kilometrin mittainen osuus on merenalainen. Tunneli kulkee Tsugarunsalmen alitse ja yhdistää Aomorin prefektuurin Honshūn saarella Hokkaidōn saareen muodostaen osan Japanin rautateitten Kaikyō-linjaa. Tunneli oli maailman pisin rautatietunneli ennen Gotthardin pohjatunnelin valmistumista Sveitsiin vuonna 2016. Se on jäänyt melko vähälle käytölle halvan ja nopean lentoliikenteen takia. Pohjankurun rautatietunnelit
Tunneli kulkee lähimpänä rantaa kolmesta tunnelista ja on lyhyin pituudeltaan, 156 metriä. Sen molempiin päihin tehtiin rakennustöiden yhteydessä harmaakiviset holvit vesivuotojen takia. Kalliorakennus
Suomen ensimmäinen maanalainen kalliorakennuskohde oli Pohjankurun 156 metrin pituinen rautatietunneli, joka valmistui 1898. Sitä aiemmin louhintatöitä tehtiin linnoituksia rakennettaessa ja kaivostoiminnassa. Runsaasti louhintatöitä tehtiin myös Suomenlinnaa ja Saimaan kanavaa rakennettaessa. Liikenne Tampereella
Kesäisin Tampereelta on sisävesiliikennettä Näsijärvellä Mustanlahden satamasta Ruoveden kautta Virroille sekä Pyhäjärvellä Laukontorin satamasta Hämeenlinnaan. Tampereelta liikennöineitä sisävesilaivoja ovatTampereella on vuonna 2016 noin 850 kilometriä jalankulku- ja pyöräteitä. Niistä katualueilla on 600 ja puistoalueilla 250 kilometriä. Helsingin tunneliverkosto
Helsingin tunneliverkosto muodostuu useista eri käyttötarkoituksiin rakennetuista tunneleista Helsingissä. Vuonna 2001 tunneliverkoston yhteispituus oli 200 kilometriä. Tampereen rantatunneli
Tunneli kulkee Santalahden kaupunginosasta Naistenlahteen Särkänniemen, Amurin, Tammerkosken ja Tampellan kaupunginosien alla. Tunnelin tavoitteena on poistaa keskusta-alueen läpikulkuliikenteestä johtuvia haittoja: Paasikiven- ja Kekkosenteillä kaksi kolmasosaa on laskelmien mukaan läpikulkuliikennettä. Lisäksi tunneli on mahdollistanut Ranta-Tampellan kaavoittamisen asuinrakennuksille, keskustan laajenemisen Näsijärven rantaa kohti sekä vähentänyt melu- ja epäpuhtaushaittoja. Markkinamäen tunneli
Markkinamäen tunneli on 470 metrin pituinen tietunneli valtatie 7:llä Loviisassa. Tunneli ja sen kautta kulkeva valtatie 7:ään kuuluva moottoritieosuus avattiin liikenteelle syksyllä 2014. Tunnelin itäpäässä on Kymijoen haaran ylittävät Ahvenkosken sillat. Kummallekin ajosuunnalle on oma ajoneuvotunneli. Niiden vapaa korkeus on 5,20 metriä ja leveys 12,45 metriä. Ajokaistojen leveys on 2 x 3,75 metriä. Aurland
Maailman pisin maantietunneli on Lærdalin tunneli ja se avattiin 27. marraskuuta 2000 ja se lähtee Aurlandista ja päättyy Lærdaliin. Tampereen rantatunneli
Tunnelin nopeusrajoituksesta on käyty paljon keskustelua rakentamisaikana ja erityisesti kaikkien työmaajärjestelyjen poistumisen jälkeen. Jotkut ovat pitäneet tunnelin mitoitusnopeutta 60 km/h liian alhaisena ottaen huomioon, että kyseessä on erittäin moderni ja hyvin valvottu tieosuus. Vastaavissa tunneleissa muualla Euroopassa onkin korkeampia nopeusrajoituksia. Poliisi ei valvo tunnelin nopeusrajoituksia, sillä valvonnan järjestäminen tunnelissa tai sen suuaukkojen liittymäolosuhteissa on hankalaa. Pirkanmaan ELY-keskus oli varannut 500 000 euroa keskinopeusvalvontalaitteiston hankintaan, mutta hanke on viivästynyt teknisten ja kilpailutusongelmien vuoksi. Ylinopeudet tunnelissa ovat verrattain yleisiä, vaikkakin suurin osa rikkomuksista ovat lieviä. Tunnelin rajoitusta ei voida nostaa korkeiden liikennemäärien ja päissä olevien ramppien alhaisen nopeusmitoituksen vuoksi. Tunneli
Rautateitä rakennettaessa on niiden suuremman tasaisuusvaatimuksen vuoksi ollut tunneleiden tarvetta herkemmin kuin teillä. Pitempiä rautatietunneliosuuksia on Helsingin metron ohella Helsingin–Turun ja Jämsän–Jyväskylän rataosuuksilla. Suomen pisin rautatietunneli on Vuosaaren satamaradalla. Suomen lyhin rautatietunneli on kallioon louhittu Paksuniemen tunneli Parikkalassa, sen pituus on vain noin 26 metriä. Rantaväylä
Kiertotiesuunnitelma haudattiin ja korvattiin kaupunkialueen kautta kulkevalla läpikulkutiellä. Ensimmäinen suunnitelma läpikulkutiestä laadittiin vuonna 1957 juuri varmistumassa olleen Keljon ja Keskussairaalantien välisen tien jatkoksi. Tie olisi kulkenut leveänä väylänä Seminaarinmäen laitaa pitkin Harjun taakse jatkuen sieltä Tuomiojärven rannan kautta Taulumäelle. Taulumäelle olisi rakennettu suuri liikenneympyrä, josta nelostien lisäksi olisi erkaantunut Laukaantie sekä Tourujoen vartta pitkin Vaajakoskelle rakennettava tie. Kaupunki ei kuitenkaan hyväksynyt tietä. Suunnitelmaan liittynyt Keljon ja Keskussairaalantien välinen moottoritie rakennettiin kuitenkin vuosina 1962–1965 soratienä ja kestopäällysteisenä vuonna 1968. Tie jäi historiaan Suomen lyhimpänä moottoritienä. Nykyään tie ei ole enää moottoritie. Tampereen rantatunneli
Tunnelissa on molempiin suuntiin kaksi ajokaistaa nopeusrajoituksen ollessa 60 km/h. Ajosuunnat on erotettu toisistaan 9 metriä leveällä kalliopilarilla. Tunneliaukon leveys on 14 metriä ja korkeus 7,5 metriä, josta vapaata ajokorkeutta 5 metriä. Tunnelin katto on noin 20 metriä Tammerkosken alapuolella. Tunneli sijaitsee sijaitsee aivan Tampereen ytimessä ja sijaintinsa vuoksi tunnelihankkeen toteutus vaati huomattavan määrän silta- ja taitorakenteita. Lærdalin tunneli
Lærdalin tunneli () on Norjan ja maailman pisin maantietunneli. Se on 24,5 kilometriä pitkä ja sijaitsee Sognin ja Fjordanen läänissä Aurlandin ja Lærdalin välillä. Tunneli on kaksikaistainen ja osa eurooppatietä E16. Bundesautobahn 7
Hampurissa A 7 alittaa Elbe-joen vuonna 1975 valmistuneen uuden Elbtunnelin kautta. Tunnelin kokonaispituus on 3 325 metriä. Kahdeksasta ajokaistastaan huolimatta liikenne Elbtunnelissa ruuhkautuu toistuvasti. Tunnelin liikennevirtoja valvotaan ympärivuorokautisesti ohjauskeskuksesta. Välittömästi tunnelin eteläpuolella A 7 kulkee Saksan pisimmän maasillan, Hochstraße Elbmarschin ("Hochbrücke Elbmarsch"), päällä. Vuosina 1971–1974 rakennetun sillan pituus on 4 359 metriä ja leveys 2 × 17,75 metriä. Soltau-Ostin ja Autobahndreieck Walsroden liittymien välisellä osuudella lomaliikenne aiheuttaa säännöllisesti ruuhkasumia. Tampereen rantatunneli
Tunneli on jouduttu sulkemaan onnettomuuksien ja liikenneruuhkien vuoksi, joita tapahtuu lähinnä länteen päin varsinaisen tunnelin ulkopuolella sen ja Vaitinaron liittymän välissä: esimerkiksi syyskuussa 2018 tunneli suljettiin väliaikaisesti keskimäärin kerran päivässä. Ratkaisuna ongelmiin on esitetty muun muassa Vaitinaron liittymän muuttamista eritasoliittymäksi ja Nokian moottoritien leventämistä viisi- tai kuusikaistaiseksi. Muulon silta
Muulon silta eli Bastvikinsilta () on Espoon­lahden yli johtava silta Espoon ja Kirkko­nummen rajalla. Silta valmistui vuonna 1937 osana Helsingistä länteen johtanutta Jorvaksentietä, joka oli osa kanta­tietä 51. Silta on 133 metriä pitkä, ja se on Suomen pisin maailman­sotien välisenä aikana valmistunut teräs­levy­palkki­silta. Tulkkilan silta
Tulkkilan silta on kolmiaukkoinen teräsbetoninen kaarisilta. Se on Suomen ensimmäisiä teräsbetonisia siltoja; vanhin säilynyt teräsbetonisilta on vuonna 1911 valmistunut Tönnön silta. Tulkkilan silta rakennettiin paikalla aikaisemmin olleen sillan kivisille maatukien ja virtapilarien varaan. Kaarisillan suurin aukko on 24,9 metriä, ja hyötyleveyttä sillä on 5 metriä. Kokonaispituus on liki 91 metriä. Jyväskylän rantapuisto
1970-luvulla huolestuttiin Jyväskylän keskustan kautta kulkeneestä läpikulkuliikenteen lisääntymisestä ja lautakunta ottikin piakkoin puheeksi kaupungin liikennejärjestelyjen uusimisen. Alun perin nelostie linjattiin kulkemaan nykyistä Länsi-Päijänteentietä pitkin, Hippoksen kautta Harjun taakse Nisulaan, mutta tien alkuosan valmistuttua päätettiin Jyväskylän läpikulkutie kuitenkin sijoittaa Jyväsjärven rantaan, radan ja rannan väliin. Niinpä 1989 valmistunut Rantaväylä siirsi rantaa jälleen kauemmaksi puistosta, nyt 120 metrin päähän. Väylä liitettiin keskustaan Mattilaniemessä alikulkutunnelilla ja Vaasankadulle rampeilla. Hannikaisenkatua jouduttiin leventämään moottoritieliittymän tarpeisiin, jotta risteyksessä riittäisi tilaa. Osa puistosta kaavoitettiin uudelleen rata-alueeksi. Tuohon mennessä oli puiston koko puoliintunut. Hitra
Saarelle pääsee mantereelta merenalaista Hitratunnelia pitkin. Tunneli oli avattaessaan 8. joulukuuta 1994 maailman syvin merenalainen tunneli (264 metriä merenpinnan alapuolella), pituutta tunnelilla on 5 645 m. Maanteitse matkaa Trondheimin kertyy noin 120 km. Lærdal
Lærdal on kunta Sognin ja Fjordanen läänissä Norjassa.
Læredalissa on Norjan ja maailman pisin maantietunneli, Lærdalin tunneli, sekä Lærdalsfjorden. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 176 asukasta. Tampereen rantatunneli
Tampereen kaupunginhallitus ja kaupunginvaltuusto hyväksyivät elokuussa 2007 selvällä äänienemmistöllä ehdotuksen tunnelin rakentamisesta. Kaupunginhallitus hyväksyi marraskuussa 2008 loppuraportin ja sopimusluonnokset. Valtuuston päätettäväksi sopimus on menossa vielä saman kuukauden aikana. Marraskuussa 2008 tunnelin kustannusarvio oli 140 miljoonaa euroa, kun vielä kesällä 2006 se oli 120 miljoonaa. Valtio on luvannut maksaa kuluista kolmasosan, kunhan kustannukset eivät oleellisesti nouse. Kaupunki on laskenut saavansa kaavoituskorvauksista ja maanmyyntituloista noin 60 miljoonaa euroa; loppu rahoitetaan lainalla. Lemminkäinen-ryhmittymä sekä Tampereen kaupunki ja Liikennevirasto allekirjoittivat valtatie 12 Tampereen tunnelihankkeen ensimmäisen vaiheen allianssisopimuksen 9. heinäkuuta 2012. Urakan tilausvaltuus oli 185 miljoonaa euroa.
Rakentamispäätöksen lähetessä tunneli alkoi kerätä kaupunkilaisissa kasvavaa kritiikkiä, ja lopulta moni sitä kannattaneista puolueista päätti esittää tunnelihankkeen peruuttamista. Näihin puolueisiin kuuluivat esimerkiksi SKP, perussuomalaiset, Vasemmistoliitto ja toiseksi suurin valtuustoryhmä SDP. Nimekkäin tunnelin kannattaja on alusta asti ollut kokoomus, ja vihreät ovat tukeneet hanketta ennen kaikkea niille tärkeän raitiotiehankkeen vuoksi. Tunnelihankkeen peruuttamisehdotuksia perusteltiin kasvaneilla kustannuksilla ja tarpeettomuudella, sillä tunnelin tuomat hyödyt olisi vastustajien mielestä saavutettavissa muillakin esillä olleilla vaihtoehdoilla. Tampereen rautatieasema
Vaikka itse asemarakennukseen on kajottu vain vähän vuosien varrella, on asemanseutu sen sijaan muuttunut enemmän. Aseman eteläpäähän rakennettiin vuonna 1983 myymälä-pysäköintirakennus. Vuonna 1989 Asema-aukiolta puhkaistiin asemarakennuksen läpi 98 metriä pitkä liiketunneli, niin sanottu Asematunneli, jonka varrella toimii nykyään parisenkymmentä liikettä. Tällöin jalankulkijoiden ei tarvinnut enää käyttää ahdasta ja meluisaa Itsenäisyydenkadun alikulkua. Samalla aseman lipputoimisto muutti uusiin tiloihinsa. Lipputoimiston yhteyteen rakennettiin matkatavaralle uudet tilat vuonna 1994. Vuonna 2008 valmistui ratapihan alittava Matkakeskustunneli ja vuonna 2012 valmistui kolmas, 60 metriä pitkä radansuuntainen Pendolino-tunneli, joka yhdistää kaksi aiempaa tunnelia. Pendolino-tunneli suljettiin läpikululta vuonna 2016. Vuonna 2012 avattiin myös 75 metriä pitkä Rongankadun alikulkutunneli jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden käyttöön helpottamaan kulkemista Tammelan ja keskustan välillä. Tunnelista on hissi- ja porrasyhteys kaikille laitureille. Hotelli Torni Tampere
Hotellirakennus on 88,5 metriä korkea. Ennen Hotelli Torni Tampereen valmistumista Tampereen korkein hotelli oli 63-metrinen Sokos Hotel Ilves ja Suomen korkein hotelli 69,5-metrinen vuonna 1931 valmistunut Hotelli Torni Helsingissä. Toimistorakennuksista Suomen korkein on energiayhtiö Fortumin pääkonttori Espoossa: sen korkeus on 83,6 metriä. Suomen korkeimman asuinrakennuksen titteliä pitää hallussaan 87,5 metriä korkea Cirrus Helsingin Vuosaaressa. Suomen korkein rakennus on Tampereen Näsinneula, jonka varsinaisen torniosan korkeus on 134,5 metriä, teräsmaston kera 168 metriä. Ahvenkosken sillat
Eurooppatie E18 eli valtatie 7 rakennettiin moottoritieksi Koskenkylän ja Kotkan välillä vuosina 2011–2015. Ahvenkoskelle tuli kolme uutta moottoritiesiltaa Kymijoen yli. Lännestä Markkinamäen tunnelista katsottaessa on ensin Ahvenkosken läntiset vesistösillat, kummallekin ajosuunnalle oma jännitetty 6-aukkoinen betoninen palkkisilta. Niistä pohjoinen silta on kokonaispituudeltaan noin 273 metriä, neljä keskimmäistä jänneväliä ovat kukin 45 metriä ja kumpikin reunajänne 40,15 metriä. Eteläinen vesistösilta on hieman lyhyempi, se kokonaispituus on noin 258 metriä, keskijänteet vastaavasti 42-metrisiä ja molemmat reunajänteet 36,15 metriä pitkiä. Brooklyn–Battery-tunneli
Kaksiputkisen tunnelin pituus on 2 779 metriä ollen Pohjois-Amerikan pisin yhtämittainen vedenalainen tietunneli. Tunneli on osa liittovaltion Interstate Highway System -verkostoa, sen kautta kulkeva tie on numeroitu Interstate 478:ksi. Vuoteen 1971 tunnelin osuus oli osa New Yorkin osavaltion tietä numero 27A. Tunneli sai nykyisen nimensä vuonna 2012 jolloin se nimettiin New Yorkin aiemman kuvernöörin Hugh Careyn mukaan. Vuosaaren silta
Vuosaaren silta yhdistää Vuosaaren kaupunginosan Vartiokylään (Puotilaan) Helsingissä. Sen pituus on 415,7 metriä ja leveys 18,5 metriä. Valmistuessaan se oli 597-metrisen Lapinlahden sillan ohella Suomen pisimpiä siltoja, Helsingin Kaupunkiympäristön toimialan ylläpitämistä silloista se on pisin. Itäväylältä alkunsa saava Meripellontie johtaa 2+2 kaistaisena sillalle jonka Vuosaaren puoleisessa päässä Meri-Rastilassa tien nimi muuttuu Vuotieksi. Luettelo Suomen rautatietunneleista
Tämä on luettelo Suomen rautatietunneleista. Rantarata
Rantaradan ensimmäinen ja samalla koko Suomen ensimmäinen pääradalla sijainnut rautatietunneli rakennettiin Pohjankurun rautatieaseman itäpäähän vuosina 1896–1898. Pohjankurussa otettiin käyttöön toinen tunneli vuonna 1964, jolloin ensimmäinen tunneli jäi vain tehdasradan käyttöön. Toinen tunneli korvattiin kolmannella ja nykyisellä tunnelilla vuonna 1991. Ensimmäinen tunneli on yhä teollisuusradan käytössä. Tampereen harjoitusjäähalli
Suomi-sarjan pisin jääkiekko-ottelu (Suomen pisin ottelu vuoteen 2015 saakka) Liikenne Tampereella
Tampere sijaitsee liikenteellisesti keskeisessä paikassa eteläistä Suomea ja sieltä on lyhyt matka moniin muihin kaupunkeihin. Kaupunkiin kulkee Helsingistä valtatie 3, jonka muuttaminen moottoritieksi toteutettiin suurhankkeena, joka valmistui vaiheittain vuosien 1964 ja 2000 välillä. Pituutta tiellä on 160,6 kilometriä ja se onkin Suomen pisin moottoritie. Tampereelta Nokialle kulkee yhdeksän kilometrin pituinen moottoritie (Valtatie 12). Tampereen kolmas moottoritie, itäinen ohitustie (valtatie 9), valmistui 1996, ja kulkee välillä Atala (Tampere) – Lakalaiva (Tampere). Sitä jatkettiin Ylöjärvelle asti suurhankkeella (Tampereen läntinen kehätie valtatie 3), jolloin se yhtyy Lakalaivassa Tampereen itäiseen ohitustiehen. Läntisen kehätien Kalkku–Pirkkala (1-vaiheen) avajaiset olivat 2. lokakuuta 2006, Läntinen kehätie oli kokonaisuudessaan valmis 15. joulukuuta 2008. Tampereella on myös Suomen ainoa nelitasoinen eritasoliittymä Lakalaivassa 3-tien ja 9-tien risteyksessä.
Tampereen kaupunkiliikenteessä matkoista tehdään noin 60 prosenttia autolla. Tamperelaiset omistavat vuoden 2011 lopussa 98 000 autoa, mikä on 15,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 2005. Ympäryskunnat autoistuvat vielä Tamperetta nopeamminkin. Autojen määrän kasvu on lisännyt myös Tampereen liikennemääriä pääteillä ja -kaduilla. Herrentunnel
Herrentunnel on Saksassa sijaitseva 780 metriä pitkä tietunneli. Tunneli alittaa Travejoen. Tunneli on osa kansallista valtatietä, Bundesstraße 75:tä, joka yhdistää Lyypekin ja Travemünden. Herrentunnel on Saksan toinen maksullinen tunneli, ja se avattiin 26. elokuuta 2005. Tunneli korvasi sillan. Matkakeskustunneli
Matkakeskustunneli on kävelytunneli Tampereen keskustassa. Se yhdistää asema-aukion Tullin alueeseen. Savion rautatietunneli
Savion rautatietunneli on Suomen pisin rautatietunneli ja samalla pisin liikennetunneli. Se sijaitsee pääosin Vantaalla -rataosalla eli Vuosaaren satamaradalla. Tunnelin pituus on 13 575 metriä ja se on yksiraiteinen. Savion tunnelissa on vain tavaraliikennettä, ja siellä liikennöidään vain Sr2-sähkövetureilla, sillä tunnelin suuri kosteus aiheutti ongelmia vanhemmille Sr1-vetureille. Tunneli alkaa Savion aseman eteläpuolelta ja päättyy Kehä III:n viereen. Matkan varrella on neljä ajotunnelia sekä Leppäkorven, Myraksen, Kunkaanmäen ja Hakunilan pystykuilut. Tulli (Tampere)
Ratapihan läheisyyden vaikutuksesta alueelle rakennettiin 1800-luvun lopulta lähtien varasto-, konttori- ja tuotantotiloja. Alueelle vahvistettiin asemakaava vuonna 1900. Nykyisin Tullin alueella sijaitsee Tampereen yliopiston tiloja, pienteollisuutta, Tullintorin kauppakeskus sekä kasvavissa määrin myös asutusta. Tullikamarilla ja pakkahuoneella on ravintola- ja kulttuuritoimintaa. Tullin pohjoisrajana toimii Itsenäisyydenkatu ja pohjois-eteläsuunnassa sen halkaisee Yliopistonkatu. Kaupunginosan itäreunalla sijaitsee itäisen keskustan suosittu virkistysalue, Sorsapuisto, jonka eteläreunassa on vuonna 1990 valmistunut suuri konsertti- ja kongressikeskus, Tampere-talo. Tullin länsiosassa ratapihan ja Ratapihankadun laidalla sijaitsee Tampereen ja koko Suomen korkein hotellirakennus Hotelli Torni Tampere. Rail Baltica
Liityntä Suomeen, Helsingin Vuosaareen on ajateltu toteuttaa ainakin aluksi meriteitse, vaikka visiointia ja keskustelua on käyty ja myös esitutkimuksia laadittu EU:n hanke- ja työllistämisrahojen hakemisen yhteydessä myös Suomenlahden alittavan tunnelin rakentamisesta . Suunnitelmassa tunnelin pituudeksi on arvioitu Tallinnasta Helsinkiin 83 km tai Porkkalaan 67 km. Vuonna 2010 tunnelin kustannuksiksi arvioitiin 6–7 miljardia euroa, mutta vuonna 2015 esitetyn esiselvityksen mukaan 9–13 miljardia. Suuret laivavarustamot ovat pyrkineet vastustamaan tunnelihanketta, joka voisi merkitä heidän liiketoimintansa kannalta merkittävän tavara- ja kassavirran siirtymistä tunneliin. Kangasvuoren rautatietunneli
Kangasvuoren rautatietunneli on rautatietunneli Jyväskylässä, noin kilometri rautatieasemalta pohjoiseen Jyväskylä–Äänekoski–Saarijärvi–Haapajärvi-rataosalla. Tunneli on valmistunut vuonna 1964, kun rataosaa perusparannettiin (vanha rata kulki Jyväskylästä pohjoiseen Seppälänkankaan kautta). Tunneli on 2 735 metriä pitkä. Valmistuessaan se oli Suomen pisin liikennetunneli, mutta myöhemmin valmistuneet Lahdenvuoren tunneli (4 290 m, vuonna 1974) Orivesi–Jyväskylä-rataosalla, Vuosaaren satamaradan Savion tunneli (13,5 km, vuonna 2008) ja Kehäradan tunneli (8,2 km, vuonna 2015) ovat sitä pidempiä. Tunnelin pohjoinen suuaukko on Sulun kaupunginosassa Kangaslammella. Hsuehshan-tunneli
Tunneli kulkee Hsuehshan vuoren lävitse. Se liittää pääkaupunki Taipein koilliseen Yilanin kuntaan lyhentäen aiemman kaksituntisen matkan noin puoleen tuntiin. Tunneli ohittaa Pinglinin maakunta-alueen, jonka läpi ennen tunnelin valmistumista kulki suuri osa paikallisesta liikenteestä. Yksi tunnelin rakentamisen päämääristä oli yhdistää Taiwanin saaren läntinen rannikko, jossa noin 95% väestöstä asuu, itäiseen rannikkoon ja täten tasapainottaa Taiwanin alueellista kehitystä. Tunneli koostuu kahdesta erillisestä tietunnelista, joilla erotetaan itään ja länteen suuntautuva autoliikenne toisistaan. Tunnelin kokonaispituus on 12,942 kilometriä ja se on maailman viidenneksi pisin maantietunneli. Rantakurvi
Vanhin suomalainen rengastettu rantakurvi on ollut 16 vuotta 2 päivää vanha. Se on samalla Euroopan vanhin rantakurvi. Näsinsilta
Sillan yli kulki Tampereen keskustan pohjoispuolinen ohikulkutie, joka oli osa valtatietä 12. Tampereella valtatien nimenä oli Mustalahden risteyksen länsipuolella Paasikiventie ja itäpuolella, missä Näsinsillatkin sijaitsevat, Kekkosentie. Ohikulkuliikenne silloilla loppui 15. marraskuuta 2016, jolloin liikenne siirtyi vastavalmistuneeseen rantatunneliin. Mont Blancin tunneli
Mont Blancin tunneli on Mont Blancin vuoren läpi kulkeva maantietunneli Ranskan ja Italian välillä. Tunneli avattiin 19. heinäkuuta 1965, ja se on 11,6 kilometriä pitkä. Valmistuessaan Mont Blancin tunneli oli maailman pisin maantietunneli. Tunneli lyhensi Rooman ja Pariisin välistä ajoaikaa noin 20 tunnilla. Tunneli alittaa yli 4 000 metriä korkeat Mont Blancin massiivin huiput noin 1 300 metrin korkeudessa. Joutsensilta
Joutsensilta on Oulussa sijaitseva ajoneuvo- ja kevyen liikenteen käyttöön rakennettu silta. Sillan pituus on 560 metriä ja siihen liittyy Oulun veturivarikolta nouseva 132 metrin mittainen ramppisilta. Sillan hyötyleveys on 14,5 metriä ja siltakannen pinta-ala on 9 544 m². Silta ylittää Pohjanmaan radan sekä Oulun tavararatapihan 29 raidetta, yhdistäen Limingantullin ja Nokelan kaupunginosat. Silta rakennettiin vuosina 1995–1996, ja se on Suomen pisin maasilta, sekä Suomen kuudenneksi pisin silta. Tampereen rantatunneli
Syyskuussa neljä SDP:n valtuutettua kuitenkin ilmoitti, että he aikovat äänestää tunnelihankkeen rakentamisen puolesta. He ilmoittivat pitävänsä tunnelihankkeen hyväksymistä kaupungin kehittämisen nimissä oman valtuustoryhmän linjan noudattamista tärkeämpänä. Tämän johdosta kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen jatkamisen ja samalla rakentamisen aloittamisen kokouksessaan 16. syyskuuta 2013 äänin 36–31 yhden äänestäessä tyhjää. Vuosaaren tietunneli
Vuosaaren tietunneli on seututiellä 103 Helsingissä sijaitseva tietunneli. Tunnelin pituus on 1 520 metriä, ja se on Suomen kolmanneksi pisin tietunneli. Syvimmillään tunneli kulkee Porvarinlahden kohdalla 25 metriä merenpinnan alapuolella. Vuosaaren tunneli valmistui vuonna 2007, ja yleiseen käyttöön se avattiin 9. lokakuuta. Rakennustyöt kestivät kolme vuotta ja kustannukset olivat 43 miljoonaa euroa. Syksyllä 2016 tunnelissa suoritettiin mittavia kunnostustöitä, jonka aikana se oli yli kuukauden suljettuna. Keskustan huoltotunneli
Ajotunneli on muutoin kaksiajoratainen, paitsi niin sanotun "Kluuvin ruhjeen" kohdalla on kummallekin liikennesuunnalle oma ajotunneli noin parinsadan metrin matkalla. Kohdan läpäisy vaati mittavaa kallion vahvistamista sekä ennen että jälkeen louhinnan. Lisäksi tunnelia louhittiin vain lyhyt pätkä kerrallaan. Liikennetilan leveys tunnelissa on 12,3 metriä ja ajoneuvon suurin sallittu korkeus 4 metriä. Pituutta ajoneuvolla voi olla korkeintaan 12 metriä.
Ajotunneli on normaalia katualuetta ja liikennöintiä siellä valvoo poliisi. Suurin sallittu nopeus tunnelissa on 30 km/h, nopeusrajoitusta valvotaan kameroin. Gotthardin maantietunneli
Gotthardin maantietunneli on Alppien läpi kulkeva maantietunneli Sveitsissä välillä Göschenen–Airolo, reitillä Zürich–Milano. Tunneli on osa Sveitsin valtatietä A2 (Basel–Chiasso). Tunnelin pituus on 16,9 kilometriä, ja se on maailman kolmanneksi pisin maantietunneli. Färjsundin tunneli
Färjsundin tunneli () on Ahvenanmaalla Finströmissä Godbyn kylässä oleva maantietunneli. 51-metrinen tunneli on valmistunut vuonna 1980 ja sijaitsee Färjsundin sillan läheisyydessä. Se on Suomen ensimmäinen ja Ahvenanmaan ainoa maantietunneli. Tunnelin läpi johtaa Ahvenanmaan päätie 2. Tampere
Tampereen keskustan kadut muodostavat tyypillisen ruutukaavan. Keskustan länsi­laidalla kulkee pohjois-etelä­suuntainen puistokatu, Hämeenpuisto, joka johtaa Pyhä­­järven rannasta lähelle Näsi­järveä. Leveä Hämeenkatu johtaa itä-länsi­suuntaisesti rautatieasemalta Hämeen­puistoon ja ylittää Tammer­kosken Hämeensiltaa pitkin. Hämeen­kadun suuntainen on myös keskusta-alueen pisin katu, Rautatien­kadulta Pyynikille ulottuva Satakunnankatu, joka ylittää Tammer­kosken Satakunnansiltaa pitkin. Tampereen Keskustori sijaitsee Tammer­kosken länsi­rannalla lähellä Hämeensiltaa. Tampereen liikenteellisenä keski­pisteenä pidetään Kalevassa, Liisankallion kaupungin­osassa sijaitsevaa Itsenäisyydenkadun, Teiskontien ja Kalevan puistotien risteystä. Tampereen rantatunneli
Tunnelin molemmissa päissä on ilmanvaihtopiippu, joiden maalausaiheesta Tampereen taidemuseo järjesti kilpailun maaliskuussa 2015. Kilpailun voitti taiteilija Jan-Erik Andersson teoksella "Tuli ja sade". Piippujen halkaisija on 6,5 metriä. Santalahdessa oleva piippu on 39 metriä korkea, 83 tonnia painava puna-keltainen "Tuli" ja Naistenlahdessa oleva piippu on 41 metriä korkea, 87 tonnia painava sini-valkoinen "Sade". Piippujen yläreunat ovat asennettuina keskenään samalla korkeudella. Piiput asennettiin paikoilleen marraskuussa 2015. Lærdalsfjorden
Vuonon päädyssä sijaitsee Lærdalsøyrin kylä, josta hieman etelään päin sijaitsee maailman pisin maantietunneli, Lærdalstunnelen. Aurajoen ratasilta
Sillan kannattajien vaihdon teki A. Ahlstöm Oy:n Varkauden konepaja. Yhdeksänaukkoisen sillan kokonaispituus on 180 metriä ja pisin jänne on 34 metriä, joka on Suomen rataverkon pisin ei-jatkuvan levypalkin aukko. Aukko on myös Suomen rautateiden kolmanneksi pisin teräksinen levypalkkisillan aukko, sitä pidempiä ovat ovat Saimaan kanavan ratasillan 42 metrin aukko Lappeenrannassa ja Syrjäsalmen ratasillan 45-metrinen aukko Karjalan radalla Kiteellä. Syrjäsalmen silta on vuodelta 1966 ja Saimaan kanavan ratasilta vuodelta 1967. Pohjankurun rautatietunnelit
Haitat rantaradan tiukoista kaarresäteistä pahenivat liikenteen painottuessa vuosikymmenten saatossa yhä enemmän Helsinki—Turku-kaukoliikenteeseen ja nopeuksien kasvaessa. Pohjankurun I tunneli korvattiin ratalinjan suhteen suoremmalla, 345 metriä pitkällä tunnelilla vuonna 1964. Uuden tunnelin valmistuttua vanha jäi rautatiekäyttöön palvelemaan alueen teollisuutta ja satamaa. Kanaalin tunneli
Kanaalin tunneli on maailman kolmanneksi pisin rautatietunneli, pidempiä ovat Gotthardin pohjatunneli Sveitsissä ja toiseksi pisin Seikan-tunneli Japanissa. Guinnessin ennätyskirjan mukaan Kanaalin tunneli on maailman pisin vedenalainen tunneli. Sen merenalainen osuus on 38 kilometriä. Amerikan insinööriyhdistys ASCE on nimennyt Kanaalin tunnelin yhdeksi nykyajan seitsemästä ihmeestä. Södertunneln
Raitiotietunneli avattiin liikenteelle 1. lokakuuta 1933. Joskus tunnelista on käytetty myös nimeä "Katarinatunneln". Alkuvaiheessa sitä käyttivät raitiovaunut, vuodesta 1950 lähtien tunnelissa ovat liikennöineet metrojunat. Vuonna 1941 tehtiin päätös yhdistää tunneli rakennettaviin esikaupunkiratoihin ja muuttaa raitiotie täysimittaiseksi metrojärjestelmäksi. Tämä "Tunnelbanaksi" nimetty osuus oli Tukholman metron ensimmäinen ja koko järjestelmä nimettiin sen mukaan. Tunnelin muutostöihin ryhdyttiin vuonna 1949 ja liikennöinti metrojunilla alkoi Slussenin ja Hökarängenin välillä 1. lokakuuta 1950. Tunnelissa ajaneiden raitiovaunujen virroitus oli toteutettu radan yläpuolisella ajolangalla, kun nykyiset metrojunat saavat virran sivukiskosta. Tunnelin pituus on 1 370 metriä josta 513 metriä on louhittu kallioon. Raitioliikenteen käytössä sillä liikennöivät linjat 8 ja 19. Nykyään se on Tunnelbanan vihreän linjan käytössä. Helsingin seudun ympäristöpalvelut
Suurin osa Helsingin seudun talousvedestä tulee Päijänteestä, josta se johdetaan 120 kilometriä pitkää kalliotunnelia pitkin pääkaupunkiseudulle. Tunnelin 64 kilometrin pituinen pohjoisosa peruskorjattiin vuonna 2001 ja noin 56 kilometrin pituinen eteläosa vuonna 2008. Tampereen rantatunneli
Tunneleita huolletaan säännöllisesti erilaajuuksisilla tarkastuksilla. Kerran kuukaudessa kummastakin tunneliputkesta vuorollaan suljetaan yhdeksi yöksi yksi ajokaista. Syksyisin ja keväisin tunneli suljetaan isompaa määräaikaishuoltoa varten muutaman yön ajaksi. Tämän lisäksi tunnelia pestään ja sen teknistä laitteistoa huolletaan aina tarvittaessa. Jos koko tunneliputki suljetaan, kaukoliikenne ohjataan Tampereen kannaksen ohi ja kaupungin sisäinen liikenne keskustan kautta. Kytömaan rautatieristeyssilta
Kytömaan rautatieristeyssilta on Lahden oikoradan silta Tuusulassa, hyvin lähellä Keravan rajaa, heti Kytömaan liikennepaikan pohjoispuolella. Lahden suunnasta etelään päin johtava raide kaartaa siltaa pitkin ylittäen Kytömaantien ja pääradan, johon se liittyy. Se on Suomen pisin rautatiesilta, kokonaispituudeltaan 556,7 metriä. Silta valmistui vuonna 2005. Länsiväylä
Länsiväylä () on Helsingistä Espoon eteläosien kautta Kirkkonummelle johtava moottoritie, joka on osa Helsingistä Karjaalle kulkevaa kantatietä 51. Se alkaa Helsingin Ruoholahdesta ja päättyy Kirkko­nummen keskustan liepeille. Länsiväylän alkupäässä Helsingissä on vuonna 1965 valmistunut Lapinlahden silta, joka oli pitkään Suomen pisin silta. 
Lapinlahden sillan keskimääräinen vuorokausiliikenne syyskuussa 2013 oli Helsingin kaupungin laskennan mukaan noin 56 710 autoa. Lantau
Lokakuussa 2018 avattiin Lantaun saarelta Macaoon ja manner-Kiinan Zhuhaihin johtava yhteys, jonaka kokonaispåituus on 55 km. Siihen kuuluu maailman pisin maantiesilta, jolla on pituutta 23 km. Yhteyteen kului 4000 000 tonnia terästä, sitä rakennettiin yhdeksän vuotta ja se maksoi 17 miljardia euroa. Osa reitistä on toteutettu vedenalaisena tunnelina laivaliikenteen vuoksi. Keskustan huoltotunneli
Vuosina 2005–2010 rakennetun uuden huoltotunnelin pituus on vajaa kaksi kilometriä ja huoltoväylän rakentamisen yhteydessä saneeratun Kluuvin vanhan tunnelin pituus on noin yksi kilometri. Hankkeen kokonaiskustannukset olivat noin 90 miljoonaa euroa. Tunnelihankkeen pääsuunnittelija oli insinööritoimisto Saanio & Riekkola Oy ja arkkitehtisuunnittelusta vastasi arkkitehtitoimisto CJN Oy. Tunnelin rakennutti Helsingin kaupunki ja sen hallinnoinnista vastaa kaupungin kokonaan omistama yhtiö Helsingin Väylä Oy. Lefortovon tunneli
Lefortovon tunneli () on yksisuuntainen tietunneli Lefortovon kaupunginosassa Moskovassa. Se avattiin vuonna 2003 osaksi Moskovan keskimmäistä kehätietä "kehä kolmosta". Tunnelin pituus on 2,2 km ja se lukeutuu Euroopan pisimpiin kaupunkitunneleihin. Tunneli kulkee osittain 60 metrin syvyydessä ja alittaa Jauza-joen sekä Lefortovon puiston. Jauza-joen vettä saattaa päästä paikoin valumaan tielle. Lämpötila tunnelissa voi pudota todella alhaiseksi, jonka seurauksena tielle valunut vesi jäätyy ja on aiheuttanut useita onnettomuuksia. Tunneli on saanut onnettomuuksien takia nimityksen "Kuoleman tunneli". Finlandia Marathon
Finlandia Marathon järjestetään Jyväskylässä vuosittain syyskuun toisena lauantaina. Juoksureittinä on tasainen ja nopea 12,6 kilometrin pituinen Rantaraitti, jonka Suomen Kuntaliitto, Suomen Tieyhdistys ja Tiehallinto ovat palkinneet Suomen kauneimpana liikenneväylänä. Oulun liikenne
560 metriä pitkä Joutsensilta ylittää keskustan eteläpuolta pohjois–eteläsuunnassa halkovan Pohjanmaan radan ja Oulun tavararatapihan 29 raidetta. Silta on Suomen pisin maasilta sekä Suomen neljänneksi pisin silta. Pönttövuoren rautatietunneli
Vanha tunneli kävi liian matalaksi, kun Jyväskylä–Pieksämäki-rataosuutta sähköistettiin vuonna 1995. Tunnelia olisi pitänyt laajentaa, mutta halvemmaksi tuli rakentaa vanhan viereen lähes 200 metriä pidempi uusi tunneli. Uuden tunnelin pituus on 1 421 metriä. Tampereen rantatunneli
Uudenvuodenpäivän varhaisaamuna alkuvuodesta 2017 tunnelissa syntyi poikavauva Tampereen yliopistolliseen sairaalaan matkalla olleessa henkilöautossa. Toukokuussa 2017 tapahtui tunnelin historian ensimmäinen onnettomuus, jossa henkilöauto törmäsi edellä olevaan pakettiautoon ja pyörähti katolleen. Tunneli jouduttiin sulkemaan tunniksi raivaustöiden ajaksi. Flåmin rata
Aikaisemmin Flåmin rata oli vuonolauttojen lisäksi ainoa yhteys Flåmin laaksoon. Nykyisin naapurilaaksosta Lærdalin puolelta ja vastakkaisesta Gudvangenin laaksosta pääsee Flåmin ja Aurdalin kyliin myös maantietunneleita pitkin. Lærdaliin johtava tunneli (norjaksi "Lærdalstunnelen") oli valmistuttuaan maailman pisin; kuningas Harald V avasi sen 27. marraskuuta 2000. Vuosaaren tietunneli
Asemansa Suomen pisimpänä tietunnelina Vuosaaren tietunneli menetti tammikuussa 2009, kun valtatiehen 1 kuuluva 2,2 kilometrin pituinen Karnaisten tietunneli avattiin.Tunnelissa on käytetty runsaasti pelastusviranomaisten ja Euroopan unionin tunnelidirektiivien edellyttämää turvatekniikkaa. Siihen kuuluu muun muassa 65 valvontakameraa, 20 hätäpuhelinta, 30 palopostia, hätäpoistumistiet 100 metrin välein, oma tunneliputki kumpaankin ajosuuntaan sekä hyvä valaistus ja ilmanvaihto. Sekä radion, että matkapuhelimien kuuluvuus tunnelissa on varmistettu. Vuosaaren satama
Maantieliikenne ohjataan satamaan 2+2-kaistaista moottoritietasoista seututietä 103 pitkin. Se toimii pääkaupunkiseutua kehystävän Kehä III:n jatkeena. Kehä III:lta on edelleen yhteydet muun muassa valtateille 1, 3, 4 ja 7. Kansainväliseen Eurooppatie-verkostoon on yhteys Kehä III:n Västersundomin eritasoliittymässä. Satamaan johtavalla tiellä on Suomen pisimpiin kuuluva tietunneli, Vuosaaren tietunneli. Tunnelin korvaavana varayhteytenä häiriötilanteissa toimii katuverkon osuus Itäväylältä Kallvikintien ja Niinisaarentien kautta satamaan. Viitoitus on toteutettu muuttuvin opastein, joita hallitaan keskitetysti tiehallinnon valvomosta. Varayhteyttä on jo jouduttu sataman avauduttua käyttämään, sillä sataman automaattisen kulunvalvontajärjestelmän ongelmien johdosta liikenne tunnelissa ruuhkautui avajaisviikolla pahasti. Saimaan kanava
Saimaan kanavaa alettiin rakentaa toukokuussa 1845. Se oli silloin suurin Suomessa toteutettu rakennustyömaa, joten yksistään kanavan rakentamisella oli suuri taloudellinen vaikutus. Työmaalla oli ulkomaisia, lähinnä ruotsalaisia asiantuntijoita, sillä Venäjällä ei ollut aikaisemmin rakennettu kanavia kiviseen ja mäkiseen maastoon. Ruotsissa oli hiljattain rakennettu Trollhättanin ja Götan kanavat, joita käytettiin esikuvina. Louhintatöissä käytettiin Suomessa ensimmäistä kertaa ruutia ja sulkumuurien saumauslaastina portlandsementtiä. Kanava vihittiin 7. syyskuuta 1856. Sen pituus oli 58 kilometriä ja siinä oli yhteensä 28 puurakenteisilla salpausporteilla varustettua sulkua. Kaikkien sulkualtaiden pituus oli 35,6 m ja leveys 7,42 m. Näiden enimmäismittojen pohjalta suunniteltiin pitkään Saimaalla hallinneet alustyypit "Saimaan proomu" ja "tervahöyry". Koko kanavan normaali vesisyvyys oli 2,7 m ja pohjaleveys 11,9 m mahdollistaen kahden aluksen kohtaamisen. Varsinaisten kanavarakenteiden lisäksi maantieliikennettä varten oli rakennettu 12 rautarakenteista vedettävää rullasiltaa ja Viipurin Linnansalmeen kääntösilta. Lisäksi Mustolaan rakennettiin kuuden aluksen kuivatelakka. Kiireisimpänä aikana hanke työllisti samanaikaisesti kolmetuhatta työmiestä, ja sen valmistumiseen tarvittiin lähes 13 700 miestyövuotta. Kanavahanke on siten suhteellisesti suurin koskaan Suomessa toteutettu rakennushanke. Tampereen rantatunneli
Vastustuksen lisääntyessä Tampereen kaupunki päätti selvittää ennen rakentamispäätöstä muitakin vaihtoehtoja, kuten lyhyemmän Onkiniemen 600 metriä pitkän maantietunnelin ja pintakattamisen vaihtoehdot. Hanketta suunnitellut konsulttiyhtiö piti hankkeita puutteellisina ja nopeasti pieneksi käyvinä, jotka eivät vastaa tulevaisuuden maankäytön ja liikenteen haasteisiin. Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa tunnelinkannattajapuolueet menettivät valtuustopaikkojaan ja vastustajapuolueet lisäsivät, joten tunnelihankkeen joutuessa uusintaäänestykseen hankkeen läpimeneminen olisi epävarmaa. Syntynyt pormestariallianssi koostui neljästä puolueesta, kokoomus, vihreät, SDP ja vasemmistoliitto, joista jälkimmäiset vaativat uusintaäänestystä tunnelihankkeesta. Lopulta pormestariohjelmaan kirjattiin, että kaupunginvaltuusto äänestää kokouksessaan 16. syyskuuta 2013 hankkeen rakentamisvaiheen aloittamisesta. Vielä elokuussa näytti siltä, että tunnelin taakse ei riitä tarpeeksi kannattajia kaupunginvaltuustossa. Tampereen maantiede
Tampereen pisin katu on Hervannan valtaväylä, jonka pituus on 7,8 kilometriä. Toisena on Lempääläntie ja Aitolahdentie (6 km). Lyhin katu on 23,47 metriä pitkä Helenankuja, jonka varrella olevan talon seinään ruuvattiin asiasta kertova muistolaatta vuonna 1996. Silloista pisin on Lakalaivassa sijaitseva Postitorven Risteyssilta 386 metrillään. Toiseksi pisin on Vuorekseen heinäkuussa 2011 valmistunut Särkijärven silta, joka ylittää Särkijärven 310 metrin pituisena. Kolmanneksi pisin on Lakalaivassa sijaitseva Rotatorin Risteyssilta (299 m). Arranmaan Ratasilta Peltolammilla on 291 metriä. Rantarata
Uusimman perusparannuksen valmistuttua 1995 rantaradalla on ollut käytössä 16 tunnelia yhteispituudeltaan 5 851 metriä. Useimmat tunnelit on rakennettu perusparannuksen yhteydessä 1990-luvun alussa. Kaiken kaikkiaan eri aikoina tehtyjä tunneleita on 19. Rantaväylä
Vuonna 1973 asetettiin TVH:n ja Jyväskylän yhteiselin laatimaan liikenteen yleissuunnitelmaa. Se esitti vaihtoehdoiksi tien Harjun taka-alueen kautta tai Rantaväylän. Jyväskylä valitsi vuonna 1976 jatkosuunnitelmien pohjaksi Rantaväylän. Idea Rantaväylästä oli hahmottunut vähitellen. Jo pelkkä suunnittelu oli suuritöinen operaatio ja keskustelua käytiin paljon. Yleissuunnitelman luonnos valmistui vuonna 1977, varsinainen yleissuunnitelma 1980 sekä osuuskohtaiset tiesuunnitelmat 1979–1984. Ensimmäisenä rakennettiin Keljon Pumperin ja Mattilanniemen välinen 4,7-kilometrinen osuus vuosina 1979–1983. Puolitoista kilometriä pitkä osuus pohjoispäässä Löylyjoelta Lohikoskentielle rakennettiin 1984–1986. Viimeisenä valmistui Mattilanniemen ja Lohikoskentien välinen 3,8 kilometriä pitkä osuus vuosina 1986–1989. Väylä avattiin 23. lokakuuta 1989, mutta etelä– ja pohjoispäitä voitiin liikennöidä jo aikaisemmin. Väylään tuli 30 siltaa, joista suurimmat ovat Vaasankadun eritasoliittymä ja varsinaiseen Rantaväylään kuulumaton Kuokkalan silta. Jyväsjärven kohdalla tarvittiin laajoja pengerrys- ja ruoppaustöitä ja Vaajakosken moottoritien liittymässä isoa siltakompleksia. Tampereen vanha tavara-asema
Rantatunnelin valmistuttua Kalevan puistotien merkitys pohjois-eteläsuuntaisena yhteytenä ei ole enää yhtä merkittävä ja liikenteellisesti toimiva, sillä se ei linkity Kekkosentiehen yhtä luontevasti kuin aiemmin. Kaupungin tavoitteena on ollut luoda läpiajoa varten, kuitenkin kaupunkiympäristöön soveltuvana, tieyhteys Viinikan liittymältä Rantatunnelin itäpäähän Naistenlahteen. Kaupungin liikenneverkkosuunnitelmassa Ratapihankadun tavoitteena on rauhoittaa erityisesti Rautatienkatua, mutta myös Tammelan puistokatua, Yliopistonkatua ja Kalevan puistotietä. Lisäksi Ratapihankadulta on ajoyhteys P-Hämppiin, Noutoparkkiin ja kaupungin tavoitteen mukaan 2020-luvulla myös P-Kunkkuun, joka painottaisi maanalaisen autoliikenteen merkitystä. Suomi 1950-luvulla
Lainsäädäntöä ajanmukaistettiin, ja tieverkkoa kohennettiin vastaamaan kasvavan liikenteen tarpeita. Työt tehtiin pitkälti työttömyystöinä, jota käytäntöä Tie- ja vesirakennushallitus arvosteli. Teiden laajamittainen päällystäminen alkoi 1950-luvulla. Esimerkiksi Turun ja Helsingin välinen valtatie oli 1950-luvun puolivälissä vasta osittain kestopäällystetty. Vielä seuraavalla vuosikymmenellä suurin osa pääteistä oli öljysorapäällysteisiä. Lossit olivat yleisiä jopa pääteillä, viikonloppuisin ja lomakaudella molemmille rannoille syntyi pitkiä autojonoja. Kun Suomen päätieverkko modernisoitiin 1950- ja 1960-luvuilla, tarvittiin myös uusia siltoja ja lossit kävivät tarpeettomiksi. Suomen ensimmäistä moottoritietä alettiin rakentaa vuonna 1956. Nelitoistakilometrisen Tarvontien valmistuminen kesti kuusi vuotta. Helsinki–Tallinna-rautatietunneli
Vuonna 2015 valmistuneessa esiselvityksessä esiteltiin viisi linjausvaihtoehtoa, joista parhaana pidettiin linjausta Pasila–Muuga–Ülemiste. Tämä tarjoaisi nopeimmat matka-ajat Helsingin ja Tallinnan välillä sekä parhaat vaihtoyhteydet muihin liikennevälineisiin kummassakin päässä tunnelia. Tunnelin pituudeksi muodostuisi tällöin 85 kilometriä. Vuonna 2016 maailman pisin rautatietunneli on 57 kilometriä pitkä Gotthardin pohjatunneli Sveitsissä. Tampereen raitioliikenne
Raitiotien rakentajana toimii Raitiotieallianssi, joka on Pöyryn, VR Trackin ja YIT:n muodostama yhteenliittymä. Rakentaminen aloitettiin valtuuston päätöksen jälkeen valmistelevilla töillä loppuvuodesta 2016, ja varsinaisesti radan rakentaminen aloitettiin tammikuussa 2017. Alkuvaiheessa työt aloitettiin Insinöörinkadulla, Hervannan valtaväylällä ja Itsenäisyydenkadulla. Myöhemmin samana vuonna työt aloitettiin Hämeenkadulla, Pirkankadulla, Sammonkadulla, Tekunkadulla, Hermiankadulla ja varikon tontilla Hervannassa. Tampereen ensimmäiset raitiotiekiskot laskettiin Insinöörinkadun ja Kanjoninkadun risteykseen 18. toukokuuta 2017. Lisäksi aloitettiin Kekkosentien ylittävän sillan rakentaminen ja muokattiin useita vanhoja siltoja raitiotielle sopiviksi. Kaikkiaan vuonna 2017 saatiin valmiiksi noin kilometrin verran raitiotietä. Tampereen rantatunneli
Tunnelille tehtiin varaus kaavaan jo vuonna 1995, mistä lähtien valmisteluja on viety vähitellen eteenpäin. Tiepiiri hyväksyi tunnelin vaihtoehtona vuonna 2004. Marraskuussa 2008 tehtiin kallioperämittaukset. Asematunneli
Asematunneli rakennettiin kaivamalla sen yläpuolella kulkeva Kaivokatu auki ja valamalla tunnelille betoninen kansi. Se valmistui vuosina 1966–1967. Tunnelityömaa näkyy hyvin Risto Jarvan ohjaamassa elokuvassa "Onnenpeli" (1965). Tornitalo
Suomessa tornitaloksi luokitellaan yli 12-kerroksiset rakennukset. Vuonna 2005 tornitaloja oli Suomessa noin 50, ja tuolloin korkein oli vuonna 2006 Helsingin Vuosaareen valmistunut Cirrus eli Vuosaaren tornitalo, jossa on 26 kerrosta ja korkeutta 87,5 metriä. Vuonna 2015 Suomen korkein tornitalo on Tampereella sijaitseva Hotelli Torni Tampere, jonka korkeus on 88,5 metriä ja jossa on 25 kerrosta. Helsinkiin on rakenteilla tai suunnitteilla vielä korkeampiakin rakennuksia. SRV rakentaa Helsingin Kalasatamaan Redi-tornitaloalueen, jonka korkein rakennus tulee olemaan 131,7 metriä korkea. Helsingin Keski-Pasilaan puolestaan suunnitellaan 156-metristä tornitaloa. Pönttövuoren rautatietunneli
Pönttövuoren tunneli on rautatietunneli Jyväskylä–Pieksämäki-rataosuudella lähellä Lievestuoretta. Tunneleita on kaksi, niistä vanhempi valmistui 1917 ja uusi 1995.
__notoc__
Jyväskylä–Pieksämäki-rataa rakennettaessa vuonna 1914 päätettiin alun perin kiertää Pönttövuori. Ratalinjan oikaisemiseksi päädyttiin kuitenkin tunnelin rakentamiseen. Sitä ennen Suomessa oli puhkaistu vain 156-metrinen Pohjankurun tunneli rantaradalla. Tunnelin vaativuuden vuoksi otettiin ensimmäisen kerran Suomessa käyttöön runsaasti koneita. Tunnelin rakentaminen alkoi vuonna 1914. Sitä valmistui käsityönä 30 ja konetyönä lähes 60 metriä kuukaudessa. Juhannusaattona 1917 tunnelia kummastakin päästä louhineet ryhmät kohtasivat vuoren sisällä. Kiskot Pönttövuoren tunneliin saatiin vuoden 1918 alussa. Vanha tunneli on 1 223 metriä pitkä, ja se oli Suomen pisin tunneli vuoteen 1964 saakka, jolloin Jyväskylä–Haapajärvi-rataosuudelle valmistui 2 734 metrin pituinen Kangasvuoren tunneli. Porttaalitunneli
Tampere-Pori-radan alittava tunneli on noin 100 metriä pitkä ja sieltä on yhteys myös asemalaitureille. Ratapihan jälkeen Porttaalitunneli jatkuu Valtatie 2:n alitse kevyenliikenteenväylänä ja liittyy Satakunnan keskussairaalan kohdalla muun muassa lentoasemalle ja urheilukeskukseen johtavalle Tiilimäentielle. Karkunvuoren tunneli
Karkunvuoren tunneli on 180 metriä pitkä, graniittikallion läpi louhittu moottoritietunneli valtatie 9:llä Tampereella. Tunneli rakennettiin vuonna 1993 Tampereen itäisen ohikulkutien rakennustöiden yhteydessä ja se sijaitsee pari kilometriä Lakalaivan eritasoliittymästä itään. Valtatie 8
Turun Satakunnantie osoittautui autoliikenteen laajentuessa pullonkaulaksi. Tämän johdosta valtatielle ryhdyttiin rakentamaan uutta sisääntuloväylää, joka kulkisi Pitkämäen kautta. Hanke valmistui vuonna 1963, ja tie on järjestyksessään Suomen toiseksi vanhin moottoritie. Tätä nelikaistaista osuutta jatkettiin vuonna 2004 Raision Marjamäkeen saakka. Moottoritietä jatkettiin edelleen Nousiaisiin saakka vuonna 2014 alkaneella tiehankkeella, joka valmistui vuoden 2016 loppupuolella. Näin ollen Turun seudulle sijoittuu valtatien 8 pisin moottoritieosuus, pituudeltaan noin 19 kilometriä. Pohjankurun rautatietunnelit
II tunneli on Pohjankurun tunneleista pisin ja kulkee kauimpana rannasta. Tunnelin sijainnista aseman välittömässä läheisyydessä johtuen Pohjankurun ratapihan itäisimmät vaihteet sijaitsivat tunnelissa, mikä oli Suomen oloissa harvinainen järjestely. Näsijärvi
Järven rantaviivan pituus on 806 kilometriä ja tähän lukuun sisältyvät myös saarien rannat. Näsijärven rannalla sijaitsevat muun muassa Tampere, Ylöjärvi ja Kuru. Tampereella Näsijärven eteläpäässä, Särkänniemen huvipuistossa sijaitsee korkea näkötorni Näsinneula, joka on myös Suomen korkein rakennus. Särkänniemen vieressä sijaitsee Mustalahden satama. Nordkappin tunneli
Nordkappin tunneli () on merenalainen maantietunneli, joka alittaa Magerøynsalmen. Tunneli yhdistää Magerøyan saaren manner-Norjaan. Tunnelin rakennustyöt alkoivat vuonna 1993 ja se avattiin vuonna 1999. Tunnelin pituus on 6 875 metriä, syvin kohta 212 metriä merenpinnan alapuolella ja suurin jyrkkyys 9 %. Ennen tunnelin valmistumista salmen poikki kulki lautta Kåfjordin ja Honningsvågin väliä. Akvedukti
Suomessa malmin huuhtomiseen tai vesivoimalaan johdettavan veden siirtämiseen rakennettua akveduktia nimitetään usein ränniksi. Pääkaupunkiseudulle vettä tuovaa 120 km:n pituista Päijännetunnelia voi perustellusti sanoa akveduktiksi, sillä se on kallioon louhittu vesijohto, jossa vesi virtaa vapaasti ilman pumppausta. Tunnelin puolivälissä sijaitsee vesivoimalaitos. Tunneli herätti kansainvälistä huomiota valmistuessaan vuonna 1982 ja vastaavia projekteja on käynnistetty eripuolilla maailmaa, muun muassa Los Angelesissa ja New Yorkissa. Myös vesiliikenteelle tärkeitä kanavia johdetaan usein toistensa tai teiden ylitse akvedukteja pitkin. Suomenlinnan telakka
Suomenlinnan telakka eli Viaporin telakka on 1700-luvun jälkipuoliskolla rakennettu kaleeri- ja kuivatelakka Susisaaressa Suomenlinnassa, Helsingissä. Telakan suunnitteli Daniel Thunberg, joka sai kansainvälistä huomiota teknisten ratkaisujen myötä. Suomenlinnan telakka on Suomen vanhin kuivatelakka ja yksi Euroopan vanhimmista telakka-alueista. Se on myös ainoa kuivatelakka Suomessa Hangon itäpuolella. Kuivatelakan suuremman sisäaltaan pituus on 140 metriä, leveys 50 metriä. Pienemmän ulkoaltaan pituus on 120 metriä, leveys 21 metriä. Telakka-altaisiin johtaa 5 metrin syvyinen väylä. Telakalla on ollut keskeinen asema Suomenlinnan linnoituksen historiassa ja sitä voidaan pitää myös saavutuksena tekniikan historiassa. Vuosaaren satamarata
Rata erkanee pääradasta Keravan rautatieaseman eteläpuolella ja kulkee Savion rautatieaseman ohitse ennen kääntymistään aseman eteläpuolella Suomen pisimpään rautatietunneliin, 13,5 kilometriä pitkään Savion rautatietunneliin. Syvimmillään tunneli käy noin 60 metrin syvyydessä maan pinnasta ja 20 metriä merenpinnan tasoa alempana. Matkan varrella on Långmossabergin, Kaskelan, Kuninkaanmäen ja Jokivarren ajotunnelit sekä Hakunilan, Kuninkaanmäen, Myraksen ja Leppäkorven pystykuilut. Rata kulkee myös 600 metriä pitkän Labbackan tunnelin läpi. Labbackan tunnelin jälkeen rata ylittää vielä Porvarinlahden, jonka jälkeen alkaa ratapiha. Hsuehshan-tunneli
Hsuehshan-tunneli on Taiwanin pisin tunneli. Tunneli avattiin 16. kesäkuuta 2006 Taipei-Yilan valtatiellä. Valtatie 12
Nokian ja Tampereen välillä on lyhyehkö moottoritieosuus. Toisin kuin valtatiet 3 ja 9, valtatie 12 on viitoitettu Tampereella kulkemaan kehätien sijaan keskustan kautta Rantatunnelia pitkin. Tämä on Suomen vilkasliikenteisin tie pääkaupunkiseudun ulkopuolella, ja tieosuus ruuhkautuu säännöllisesti työmatkaliikenteen aikana. Luettelo maailman pisimmistä rautatietunneleista
Tämä on luettelo maailman pisimmistä rautatietunneleista. Tampereen rantatunneli
Tunnelin seinillä on Tammerkosken alituksen kohdalla 60 metrin matkalla "Tammerkoski"-valoteos. Tampereen rantatunneli
Tunnelihanketta vastustava Rantaväylä-liike jätti 12. elokuuta 2009 Tampereen kaupungille adressin, jossa se vaati kansanäänestyksen järjestämistä hankkeen toteuttamisesta. Tarkistusten jälkeen hyväksyttyjä nimiä oli 8 960, eli yli viisi prosenttia äänioikeutetuista, mikä riitti viemään kansanäänestysaloitteen kaupunginvaltuustoon. Valtuusto päätti saman vuoden lokakuussa, ettei kansanäänestystä järjestetä. Tampereen maantiede
Tampereen keskustan kadut muodostavat tyypillisen ruutukaavan. Keskustan länsi­laidalla kulkee pohjois-etelä­suuntainen puistokatu, Hämeenpuisto, joka johtaa Pyhä­­järven rannasta lähelle Näsi­järveä. Leveä Hämeenkatu johtaa itä-länsi­suuntaisesti rautatieasemalta Hämeen­puistoon ja ylittää Tammer­kosken Hämeensiltaa pitkin. Hämeen­kadun suuntainen on myös keskusta-alueen pisin katu, Rautatien­kadulta Pyynikille ulottuva Satakunnankatu, joka ylittää Tammer­kosken Satakunnansiltaa pitkin. Rantaväylä
Rantaväylä maksoi 400,6 miljoonaa markkaa josta valtio maksoi 310,9 miljoonaa ja kaupunki loput. Se oli Keski-Suomen tie- ja vesirakennuspiirin historian mittavin ja kallein rakennushanke. Kevyen liikenteen väylien ja yli- ja alikulkusiltojen takia se toi järven paremmin kaupunkilaisten ulottuville. Vuonna 1996 valmistui noin 1,6 kilometriä pitkä Rantaväylän pohjoispään nelikaistainen jatke Etu-Palokkaan. Marraskuussa 2005 valmistui viisi kilometriä pitkä moottoritie Etu-Palokasta edelleen Kirriin. Osuuden kustannukset olivat noin 16,2 miljoonaa euroa.