Miten vuori määritellään?
Vuori
Vuori on ympäröivää aluetta selvästi korkeampi pinnanmuoto. Vuorella on tyypillisesti jyrkät rinteet, suhteellisen helposti rajattavissa oleva huippualue ja huomattavat paikalliset korkeuserot. Vuorta pienempi pinnanmuoto on kukkula.
Vaskivuori
Vaskivuori voi tarkoittaa seuraavia: Vuori (vaatetus)
Myös ikkunaverhojen taustapintaan ommeltua, laskeutuvuutta tai pimennyskykyä parantavaa kangasta tai muuta materiaalia kutsutaan vuoriksi. Linnavuori (täsmennyssivu)
Linnavuori voi tarkoittaa seuraavia: Vuori (vaatetus)
Pehmustetuissa huonekaluissa ulkopinnan verhoilumateriaalia halvempaa vuorimateriaalia voidaan käyttää näkymättömissä paikoissa kuten sohvan ja nojatuolien irrallisten pehmusteiden taustapinnoissa tai kalusteen alapinnassa peittämässä kalusterunkoa, jousitusta ja verhoilun sisätöitä. Kudotun kankaan sijasta huonekaluvuorina käytetään nykyisin usein keinokuituisia kuitukankaita. Tulivuori
Pieni tai keskikokoinen tulivuori voi tuhota jo ensimmäisen viidentoista minuutin aikana muutaman kilometrin säteisen alueen. Vuosittain tapahtuu 2–4 purkausta, jotka tappavat ihmisiä, ja ajanlaskun alun jälkeen noin kaksisataatuhatta ihmistä kuollut tulivuorenpurkauksissa. Tulivuorenpurkaus voi myös luoda tappavia pitkäaikaisvaikutuksia tuhoamalla viljelysmaat. Tulivuoren laava voi virrata hyvinkin pitkiä matkoja, jopa kymmeniä kilometrejä. Yleensä laava virtaa muutaman metrin tai kilometrin tuntivauhtia, mutta voi jyrkillä rinteillä virrata 10 km/h. Laava, jonka lämpötila on 500–1 200 °C, polttaa, murskaa ja hautaa kaiken alleen. Vuori
Vuorilla on läpi ihmiskunnan historian ollut merkittävä rooli uskonnoissa ja kansanperinteissä. Vuorikiipeily on aina kiehtonut ihmisiä kaikissa maanosissa, mutta maailman korkeimmat huiput ihminen saavutti vasta 1900-luvulla varusteiden kehityttyä riittävälle tasolle. Torni
Mastoista torni eroaa siten, että torni on itseään tukeva rakenne, eikä sen pystyssä pitämiseen tarvita haruksia eli tukivaijereita. Korkeista rakennuksista torni eroaa sisätilojensa käyttötarkoituksen mukaan; tornin tilavuudesta suurin osa on ihmisen oleskeluun kelpaamatonta tilaa kuten vartta. Sen sijaan rakennuksessa sisätila on johonkin toimintaan tai oleskeluun tarkoitettua. Tornin määritelmä myös edellyttää korkeudelle jotakin edellytystä, kuten näköalaa tai signaalin kantavuutta. Näillä perusteilla esimerkiksi radiomastot luokitellaan rakennelmiksi sekä tornitalot ja niiden erikoistapaukset pilvenpiirtäjät rakennuksiksi. Vuori
Vuorten ilmastossa ja luonnonympäristössä on huomattavaa vaihtelua riippuen siitä, missä ne sijaitsevat: leveyspiirillä lähellä päiväntasaajaa vai kaukana siitä, meren rannikolla vai mantereen keskiosassa. Nämä tekijät vaikuttavat lämpötilaan ja sademäärään. Ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 celsiusastetta 1 000 metrin nousua kohden: merenpinnan tasossa keskileveysasteilla lämpötila laskee yhtä paljon siirryttäessä noin 800 kilometriä pohjoiseen. Korkealla merenpinnasta lämpötilaero yön ja päivän välillä on suuri. Vuoria koettelevat myös voimakkaat tuulet, sulaminen ja jäätyminen, voimakkaat sateet ja lumen kertyminen. Nämä voimat vauhdittavat vuorten eroosiota. Mäki
Mäki on ympäristöönsä nähden selkeästi koholla oleva maastonkohta. Suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön teoksessaan "Puhdas maantiede" (1930) esittämässä, Suomen ja Viron oloja silmällä pitäen maisematieteellisiin tarkoituksiin laaditussa luokittelussa mäki on määritelty korkeudeltaan 20–50 metriä olevaksi kohoumaksi. Sitä matalampia ovat "kunnas" (korkeus alle 10 metriä) ja "kankare" (korkeus 10–20 metriä). Vuorenpeikko
Suomalaisessa kansantarustossa vuorenpeikko on mahdollisesti muiden suomalaisten peikkotarinoiden alkuperäinen hahmo. Peikko tarkoitti aluksi ehkä piileskelijää, rosvoa tai neidonryöstäjää. Vuorella piileskelevän ruman taruolennon nimeksi annettiin vuorenpeikko, tarkoittaen kutakuinkin "vuoren piileskelijää" tai "vuoren roistoa". Myöhemmin sana peikko alkoi tarkoittaa tämänkaltaista taruolentoa alkuperäisten merkitysten sijaan. Vaara
Sana "vaara" (maaston kohouman merkityksessä) kuuluu vanhastaan suomen kielen itäisiin murteisiin, ja sitä muistuttaa läheisesti karjalan kielen sana "voara". Sana on sukua, joskaan ei välitöntä, (länsi)suomalaiselle sanalle "vuori". "Vaara" on ilmeisesti lainaa saamelaiskielistä siinä, missä "vuori" on suomessa omaperäinen. Molemmat sanat kuitenkin pohjautuvat samaan kantasanaan, joka on omaperäinen suomensukuisissa kielissä. Vuori
Tarkempiakin määritelmiä on: esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa maankohoumaa pidetään vuorena, jos se on yli 610 metrin korkuinen. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma on määritellyt seitsemän vuoristoalueiden luokkaa, joiden rajauksessa käytetään muun muassa seuraavia kriteerejä:Näihin luokkiin kuuluu maapallon pinta-alasta noin 27 prosenttia eli 40 miljoonaa neliökilometriä. Monoliitti
Geologiassa monoliitti on vuori, joka koostuu yhdestä ainoasta kivestä. 
Arkkitehtuurissa monoliitilla tarkoitetaan monumentissa tai rakennuksessa olevaa suurta kokonaisuutta, joka on hakattu yhdestä kivestä. Monoliitti voi muodostaa myös monumentin kokonaisuudessaan. Supertulivuori
Supertulivuori on yksi tulivuorityypeistä. Supertulivuoret ovat yleensä romahtaneita kraattereita, jotka ovat sulautuneet muuhun ympäristöön osaksi sen pinnanmuotoja. Ne voivat olla tuhansien neliökilometrien laajuisia ja niitä esiintyy muun muassa Indonesiassa ja Yhdysvalloissa. Tunnetuimmat ovat Toba, Yellowstone ja Long Valley. Purkautuessaan supertulivuori päästäisi sisuksistaan ilmaan valtavan pilven, joka saisi aikaan maailmanlaajuista tuhoa. Purkaus voisi aiheuttaa jopa ydintalven, eli purkaustuotteet pimentäisivät auringon valoa laskien maapallon pintalämpötilaa. Lämpötilan lasku olisi noin neljä celsiusastetta. Myös laakiobasalttipurkauksia kutsutaan supertulivuoriksi. Vuori
Lähes kaikki maailman merkittävät joet saavat alkunsa vuorilta, joten niillä on keskeinen osa veden kiertokulussa. Yli puolet maailman väestöstä onkin riippuvainen makeasta vedestä, joka valuu alas vuorilta. Kanchenjunga
Vuoteen 1852 asti Kanchenjungan uskottiin olevan maailman korkein vuori. Brittien mittaukset kuitenkin osoittivat Mount Everestin olevan korkein ja Kanchenjungan vasta kolmanneksi korkein vuori. Vuori
Vuoret esiintyvät harvoin yksinään, vaan muodostavat vuorijonoja ja vuoristoja, jotka voivat olla satojen kilometrin levyisiä ja tuhansien kilometrien pituisia. Yksittäiset vuoret liittyvät toisiinsa harjantein ja niitä erottavat laaksot. Vuoristoihin voi kuulua ylänköalueita, jotka ovat korkealla merenpinnasta mutta joiden alueella on vain vähän korkeusvaihtelua. Chimborazo (vuori)
Chimborazoa pidettiin pitkään Andien korkeimpana huippuna. 1800-luvun alkuun asti vuorta pidettiin jopa maailman korkeimpana, mikä johti useaan vuorenhuipun valloitusyritykseen. Mount Everest on kuitenkin merenpinnasta laskettuna maailman korkein vuori (8 850 m). Koski
Koski on vesiväylän virtapaikka, joka on yleensä myös kivikkoinen. Vesiputouksesta poiketen koskessa vesi virtaa uoman pohjaa pitkin eikä putoa vapaasti. Koski alkaa "niskalta" ja päättyy usein "suvantoon". Näiden paikkojen korkeusero on kosken korkeus. Veneellä laskemiseen soveltumattomia jyrkkäputouksisia koskia kutsutaan könkäiksi. Kiipeily
Klassinen vastaus kysymykseen "miksi kiipeätte vuorille" on "koska ne ovat olemassa". Suuri osa kiipeilystä voidaan kiteyttää ongelmaan: "Miten pääsen pisteestä A pisteeseen B tietyillä säännöillä ja tiettyä aluetta pitkin?" Erityisesti maanrajassa tapahtuvassa boulder-kiipeilyssä itse matka saattaa olla vain metrejä, mutta haaste syntyy reitin fyysisen suorituskyvyn rajoilla olevasta vaikeustasosta. Yleensä vaikeus ei liity niinkään puhtaaseen voimankäyttöön kuin kehon hallintaan tai juuri oikean pitävän kohdan löytämiseen kalliosta. Jäävuori
Jäävuori on suuri kelluva makeavetinen jääkappale, joka on irronnut jäätiköstä tai jäähyllystä. Jäävuoria irtoaa runsaasti mereen esimerkiksi napajäätiköistä. Jäävuoret voivat olla kooltaan tuhansia neliökilometrejä. Khan Tengri
Khan Tengri on pyramidimainen, lumen ja jään peittämä vuori. Auringonlaskun aikaan sen marmoririnteet loistavat punaisena, mistä johtuu sen kazakinkielinen lempinimi "Kan Tau", verivuori. Khan Tengriä luultiin pitkään Tienšanin korkeimmaksi vuoreksi, koska se on muodoltaan paljon näyttävämpi kuin yli 400 metriä korkeampi Džengiš Tšokusu. Todellisuudessa se on ainoastaan Tengri Tagin sivuvuoriston korkein. Vuorenväki
Uskottiin, että tasaisella maalla oli omat haltijansa, maahiset, sekä mäillä ja kalliolla omansa. Vuoren väkeen kuuluvat vuoren haltijat eli vuoreiset, ja peikot. Vuoren väen valtias on ikivanha Vuoren vanhus. Kiinan maantiede
Kiinan maantiedettä määrittää maan koko ja pinnanmuotojen monimuotoisuus. Kaksi kolmasosaa maan pinta-alasta on vuoristoa, ja maa voidaan jakaa topografisesti kolmeen vyöhykkeeseen. Luoteisosassa sijaitsee keskikorkeudeltaan 4 000 metriin kohoava Tiibetin ylänkö, jota reunustaa muun muassa Himalaja, johon kuuluva maailman korkein vuori Mount Everest on Kiinan ja Nepalin rajalla. Tiibetin ylängöstä pohjoiseen ja itään maan korkeus madaltuu toiseen vyöhykkeeseen. Tiibetin pohjoispuolella on laajoja kuivia tasankoja ja niitä erottavia vuoristoja. Laajimmat painaumat ovat Tarimin allas, jonka keskiosissa sijaitsee Taklimakanin aavikko ja Džungaria. Tamirin ympärillä ovat Kunlunin, Pamirin ja Tienšanin vuoristot. Keskisessä Kiinassa on laajoja ylänköjä, joita erottavat vuoristot. Pohjoisin Mongolian ylänkö on kuivaa aluetta, ja sen eteläpuolella on lössin peittämä Lössiylänkö ja karstimuodostelmistaan tunnettu Yunnanin–Guizhoun ylänkö. Kiinan itäosissa on maan suurimmat alankoalueet, Mantšurian tasanko, Pohjois-Kiinan tasanko ja Jangtsejoen keski- ja alajuoksun tasanko. Sahara
Noin neljännes Saharan pinta-alasta on hiekka-aavikkoa, jossa on jopa yli 300 metriä korkeita hiekkakinoksia, dyynejä. Tätä aavikkotyyppiä kutsutaan arabian kielessä nimellä "erg". Hiekka sijaitsee yleensä painumissa. Suurin osa Saharasta on kivikko- ja sora-aavikkoa, jota kutsutaan eri paikoissa nimillä "reg" tai "serir", jotka ovat hyvin kuivia alueita ja lähes elottomia. Saharan pohjoisosien kivisiä ja soraisia ylätasankoja sanotaan "hamadaksi", joka on vähähiekkaista pääosin alle 500 metrin korkeudessa olevaa eroosion kuluttamaa kalkki- ja hiekkakivitasankoa. Noin neljännes Saharasta on vuoristoa. Saharan vuoristoihin kuuluvat muun muassa Ahaggar- ja Tibestivuoristo. Tibestivuorilla Tšadin pohjoisosissa on Saharan korkein vuori 3 415 metrin korkuinen Emi Koussi. Ahaggarvuoriin liittyy Tassili n’Ajjerin ylätasanko. Varsinkin itäisessä Pohjois-Saharassa on painumia, joissa on keitaita ja suolaliejukoita. Saharassa on veden uurtamia kanjoneita, kuivia jokiuomia, vadeja. Kukkula
Kukkula on maankohouma, joka ei erotu merkittävästi muusta maastosta. Kukkula ei vaikeuta asutusta ja useita kaupunkeja onkin rakennettu kukkuloiden lähistölle, kuten esimerkiksi Rooma ja Turku. Merkitykseltään lähelle kukkulaa suomen kielessä tulevat nimitykset kunnas ja kankare, jotka suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön teoksessaan "Puhdas maantiede" (1930) esittämässä luokittelussa on määritelty niin, että kunnas on alle 10 metriä korkea, ja kankare on korkeudeltaan 10–20 metriä. Näitä korkeampi on mäki, joka on korkeudeltaan 20–50 metriä. Kerrostulivuori
Kerrostulivuori on jyrkkärinteinen tulivuoren tyyppi, joka koostuu vuorottelevista laava- ja tuhkakerroksista. Rinteillä esiintyy yleensä myös kapeita laavan täyttämiä purkausaukkoja. Juoksevan basalttilaavan purkauksesta syntyy laakea kilpitulivuori, kun taas kerrostulivuori syntyy, kun viileämpi ja hidasliikkeisempi laava jähmettyy tulivuoren rinteellä. Vuoristo
1) Poimuvuoristot syntyvät kiinteän maankuoren kivikehän eli litosfäärin laattojen rajakohtien läheisyydessä. Litosfääri on jakautunut kahdeksaan isoon ja lukuisiin pienempiin litosfäärilaattoihin. Maankuoren poimuttumista tapahtuu laattojen työntyessä toisiaan kohti, jolloin laattojen reunoilla olevaa kiviainesta työntyy yleensä sekä ylös- että alaspäin, ja kerrostuva kiviaines näkyy maan pinnalla huomattavina poimuttuneina maankohoumina. Esimerkiksi Skandit, Uralvuoristo ja Alpit ovat poimuvuoristoja. Topologia (matematiikka)
Jokainen metrinen avaruus eli joukko, jossa kahden pisteen välille on määritelty etäisyys, metriikka, on samalla topo­loginen avaruus. Tällöin avoimia joukkoja eli perusjoukon topo­logiaan kuuluvia joukkoja ovat ne, joissa joukon jokaisella pisteellä on ympäristö, joka kokonaan kuuluu kyseiseen joukkoon, toisin sanoen jokaista joukon pistettä "x" kohti voidaan valita sellainen posi­tiivinen luku formula_16, että jos "d (x, y) < formula_16, niin y kuuluu myös kyseiseen joukkoon. Tällaisten avointen joukkojen muodostamaa topo­logiaa sanotaan kyseisen metriikan määräämäksi topo­logiaksi. Vuoristo
3) Vulkaaniset vuoristot ovat syntyneet laajan vulkanismin eli tulivuoritoiminnan yhteydessä. Tulivuoria esiintyy litosfäärilaattojen saumakohdissa niin erkanemis- törmäys- kuin hankaysvyöhykkeillä, sekä lisäksi niin sanotuissa kuumissa kohdissa, joissa maan vaipan sula kiviaines on työntynyt lähelle maan pintaa. Euroopassa vulkaanisperäisiä vuoristoja ovat muun muassa Unkarin Mátra-vuoristo ja Islannin läpi kulkevan Atlantin keskiselänteen tuliperäinen vuorijono. Horisontti
Pallotähtitieteessä horisontilla tarkoitetaan havaitsijan silmien kautta kulkevaa vaakasuoraa tasoa, tai sen ja taivaanpallon leikkausviivaa. Se on "horisonttijärjestelmässä" korkeuden perustaso, jonka muodostavat ne pisteet, joiden korkeuskulma on nolla. Tämä määritellään siis samaan tapaan kuin geometrinen horisontti. Vulkanologia
Tulivuoret syntyvät erkanemisvyöhykkeille, poimuvuorille tai kuuman pisteen päälle. Magmaa työntyy astenosfääristä tai kuoren onkaloista reikää tai rakoa pitkin maanpinnalle. On olemassa kahdenlaista laavaa, jotka tekevät molemmat erilaisia tulivuoria. Vuorineuvos
Vuorineuvos () on nykyään Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu ensimmäiseen arvonimiryhmään yhdessä valtioneuvoksen arvonimen kanssa. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko . Piiri (geometria)
Piiri (tunnus p) on geometriassa tasokuviota rajaava reunakäyrä eli -viiva. Piirillä voidaan tarkoittaa myös reunan pituutta. Monikulmion tapauksessa piiri muodostuu monikulmion sivuista ja monikulmion piirin pituus on sivujen pituuksien summa. Ympyrän piiriä kutsutaan kehäksi. Tasokuvio voi yleisessä tapauksessa olla muodoltaan mikä tahansa, mutta piiri syntyy vain käyrästä, jossa jokainen piste muodostaa viivamaisen jatkumon, ja jota pitkin ympäri kulkemalla päätyy lopulta lähtöpisteen takaisin. Tämä voidaan sanoa niinkin, että piiri erottaa tasosta yhtenäisen alueen. Vuoriteollisuus
Vuoriteollisuus on kaivosteollisuuden vanha nimitys. Se on teollisuudenhaara, joka kaivaa ja jalostaa malmeja ja muita teollisuusmineraaleja, kivihiiltä, ruskohiiltä, maaöljyä ja maakaasua. Kaivosteollisuus on osa kaivannaisteollisuutta, johon kuuluu lisäksi kivenjalostus, savenotto ja turveteollisuus. Hekla
Islanninkielinen sana "Hekla "tarkoittaa lyhyttä hupullista viitaa tai takkia ja sen on arveltu juontavan juurensa tulivuoren huippua toistuvasti peittäviin pilvimuodostelmiin. Varhaisissa latinankielisissä lähteissä viitataan tulivuoreen nimellä "Mons Casuale". Vuorikauris
Vuorikauris eli alppikauris eli ibex ("Capra ibex") on Alpeilla elävä vuohieläinlaji. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on "alppivuohi". Vuorikauriille ei nykyisin ole määritetty alalajeja. Vuoristoaallot
Kun aallonpituus formula_7 , jossa "V" on tuulen nopeus, saadaan vuoristoaaltoon liittyvä aallonpituus siis laskettua kun tunnetaan tuulen nopeus formula_8, ilman lämpötila vuoren huipulla formula_2 ja ilman lämpötilavähete formula_4 tai vaihtoehtoisesti potentiaalilämpötilan formula_5 paikallinen muutos korkeuden suhteen. Kaavan mukaisesti vuoristoaaltoja ei siis voi syntyä epävakaalle ilmalle formula_12, koska neliöjuuren alle tulisi negatiivinen luku. Datumi
Suppeassa mielessä korkeusdatumilla tarkoitetaan vain korkeuksien nollatasoa. Laajemman määritelmän mukaan korkeusdatumiin sisältyy myös se, mihin epookkiin korkeudet viittaavat, käytetäänkö ortometrisiä korkeuksia vai normaalikorkeuksia ja mikä on maankuoren pysyvän vuoksen järjestelmä. Tavallisesti nollataso liittyy keskimääräiseen merenpintaan. Myös hydrografiassa käytetyt luotausdatumit ovat korkeusdatumeita. Niiden tapauksessa korkeudet ovat joko negatiivisia korkeuksia tai syvyyksiä. Esimerkki paikkatiedon alan korkeusdatumista on Euroopan korkeusvertausjärjestelmä (lyh. EVRS). Alpit (täsmennyssivu)
Alpit voi tarkoittaa seuraavia vuoristoja: Vuoristorata
Varhaisimmat vuoristoradat ovat peräisin Venäjältä. Ne olivat varta vasten rakennettuja puuramppeja, jotka jäädytettiin kastelemalla ja joita laskettiin alas puisilla kelkoilla tai taljoin peitetyillä jäälohkareilla. Näitä jäämäkiä rakennettiin varsinkin Pietarin ympäristöön. Mäet kohosivat jopa 20 metrin korkeuteen ja niissä oli 50 asteen pudotus. 1700-luvun lopulla niiden suosio oli niin valtava, että useat yrittäjät alkoivat kopioida ideaa. Jäämäet korvattiin puisilla rakennelmilla ja kelkkojen sijaan alettiin käyttää pyörillä kulkevia vaunuja. Yksi yrityksistä oli "Montagnes Russes à Belleville", joka rakensi ja pyöritti tällaista rataa Pariisissa vuodesta 1812. Nykyäänkin ranskan kielessä käytetään termiä "Montagnes russes" () tarkoittamaan vuoristorataa. Sama alkuperä on myös espanjan- ja italian kielissä termeissä. Eyjafjallajökull
Islannissa puhutaan jäätiköstä ja tulivuoresta samalla nimellä, sillä tulivuoria syntyy tällä Pohjois-Amerikan ja Euraasian mannerlaattojen rajavyöhykkeellä monenlaisiin paikkoihin, eivätkä ne muuta paikan nimeä. Kraatterit voidaan tarvittaessa nimetä myöhemmin. Puuraja
Puuraja on se maantieteellinen raja, jonka yläpuolella (vuoristossa) tai pohjoispuolella (arktiset alueet) yksittäiset puut eivät kykene kasvamaan ilmastollisten olosuhteiden vuoksi. Puurajan yläpuolella ennen lumirajaa kasvaa ruohovoittoista vuoristokasvillisuutta. Metsänraja on vastaavasti se raja, jossa metsää ei enää kasva. Usein metsä harvenee hiljalleen ennen tundraa, kitukasvuista kylmää pensas- ja ruohokasvillisuutta. Metsä voi rajoittua myös savanniin tai aroon kuivuuden perusteella. Yleensä metsä vaatii kasvaakseen sadetta 500–1 000 millimetriä vuodessa. Metsä ja yksittäiset puut voivat myös rajoittua suohon tai ihmisen tekemään peltoon, hakkuuaukioon tai muuhun sellaiseen. Vuori (vaatetus)
Laukkujen, salkkujen ja lompakoiden vuorimateriaali on useimmiten kangasta tai nahkaa. Vuorimateriaalien tehtävät ovat pitkälti samoja kuin vaatteissa: helpottaa tavaroiden laittamista sisään ja ottamista ulos, peittää ulkokerroksen sisätyöt näkyvistä, tarjota sisällä oleville tavaroille pehmustusta kolhuja vastaan (esim. tietokonelaukku tai soitinkotelo) ja toimia lokeroiden ja taskujen valmistus- tai pinnoitusmateriaalina. Koru- ja kellorasioissa tai silmälasikoteloissa satiini- tai samettivuori luo ylellisyyden tuntua samalla kun suojaa osaltaan tuotetta. Tulivuori
Tulivuoret jaetaan rakenteensa puolesta kahteen päätyyppiin, keskustulivuoriin ja purkaushalkeamiin. Keskustulivuoret voivat olla jyrkkärinteisiä kerrostulivuoria tai loivarinteisiä kilpitulivuoria. Tulivuoren purkauskanavan aukenemiskohtaa kutsutaan kraatteriksi. Kaldera puolestaan on aiemmassa räjähdyspurkauksessa syntynyt suuri kraatteri vuoressa. Uusi kraatteri saattaa aueta kalderan sisällä. Joskus purkaus hakee uuden kanavan esimerkiksi vuoren kylkeen, jolloin puhutaan sivukeilasta. Montserrat (vuori)
Vuoren nimi, katalaaninkielinen Montserrat, tarkoittaa sahattua vuorta ja nimi tulee tämän kallioisen vuoren erikoisesta muodosta, se näyttää sahalaitaiselta. Siioninvuori
Siion-nimen ("ṣiyyôn") etymologia on epävarma. Raamatussa nimi mainitaan ensimmäisen kerran Toisessa Samuelin kirjassa, jonka mukaan Daavid valloitti Siionin vuori­linnoituksen jebusilaisilta., ja todennäköisesti nimi onkin muinaisten israeli­laisten maahan­tuloa vanhempi. Jos se on seemiläistä alkuperää, se saattaa perustua heprean linnoitusta tarkoittavaan sanaan ""ṣiyyôn" taikka arabian sanaan "siyya", joka merkitsee "kuivaa maata", taikka linnaketta tai suojelusta tarkoitta­vaan sanaan "šanā". Nimi saattaa myös johtua arabian sana­vartalosta "ṣahî" ("nousta huipulle") tai "ṣuhhay" ("torni" tai "vuorenhuippu". On myös arveltu, että se saattaisi johtua ei-seemiläisen hurrin kielen sanasta "šeya", joka merkitsee "jokea" tai "puroa". Vuoristokasvillisuus
Kasvillisuusvyöhykkeet vuorten rinteillä voivat vaihtua nopeastikin. Kun mennään ylöspäin yksi kilometri, lämpötila laskee keskimäärin 10 astetta. Korkeus merenpinnasta ja etäisyys päiväntasaajasta määräävät kasvillisuusvyöhykkeiden rajat. Suunnilleen voidaan sanoa, että jos noustaan 100 m:n korkeudelle vuorella, on ilmastollisesti siirrytty noin 80 km pohjoiseen pohjoisella pallonpuoliskolla, eli 45' (kaariminuuttia) tai 0,75° leveysastetta. Lakeus
Lakeus tarkoittaa lakeaa luonnonpaikkaa, esimerkiksi peltoaukeaa tai tasankoa. Suomalaisen maantieteilijän J. G. Granön määrittelemänä maantieteellisenä terminä sillä tarkoitetaan aluetta, jossa korkeuserot ovat yli viisi, mutta alle kymmenen metriä. Alue, jossa korkeuserot ovat alle viisi metriä, on tasanko, ja alue, jossa ne ovat 10–50 metriä, on mäkimaa. Sanaa lakeus voidaan käyttää myös meren- tai järvenselästä. Vuolle (hydrologia)
Vuolle on yleiskielinen ilmaus virtapaikalle. Niva on murteellinen nimitys. Sitä käytetään erityisesti Lapin jokien voimakkaista virtapaikoista. Sanan juuret ovat saamen kielen virtaavaa paikkaa tarkoittavassa sanassa "njavvi", joka on kääntynyt muotoon niva . Piirre
Piirre ( on hahmontunnistuksessa vektori, jonka arvo on havaittu mittauksen tuloksena tai soveltamalla tarkoituksenmukaista heuristiikkaa olemassaolevaan aineistoon. Piirre tarkoittaa tiettyä piirreavaruuden alkiota; piirrevektorit virittävät piirreavaruuden. Mäki
Paikannimissä ja yleiskielessä sana mäki voi esiintyä myös muunkorkuisten kohoumien yhteydessä. Sanan mäki muita merkityksiä suomen kielessä ovat huomattavan kalteva kohta maastossa eli rinne tai erityisesti laskettelupaikka. Yleiskielessä eräs mäkeä pienemmän kohouman synonyymi on edellä mainittujen ohella myös kukkula. Ural (vuoristo)
Maantieteellisessa kirjallisuudessa käsitteellä ”Ural” on monia merkityksiä. Ensiksi, sitä käytetään Uralvuoriston nimenä. Toiseksi, Uraljoki alkaa Uralvuoriston eteläosista ja laskee etelään Kaspianmereen. Kolmanneksi, sillä tarkoitetaan aluetta vuoriston ympärillä, sen yhtenäistä kultturia ja talouskytköstä (engl. Great Urals). Tällä ei tarkoiteta vuoristoaluetta ja sen ylänköalueita. Tämä ei myöskään sisällä polaarista Uralia, joka on asumatonta erämaata, tai muutakaan Pohjois-Uralin osia. Toisaalta se kyllä sisältää eteläosien ympäristössä Cis-Uralin, Trans-Uralin sekä osia Länsi-Siperian alankoa.
Ural on suhteellisen matala vuorijono, jonka kallioperä muostuu magmakivestä ja sedimenttikivestä. Korkeimmat huiput sijatsevat Uralin pohjoisissa, missä sijaitsee myös vuorijonon korkein huippu Narodnaja (1 894 m), ja eteläosissa, missä korkein huippu on Jamantau (1 640 m). Matalat vuoret löytyvät keskisestä Uralista, missä huippujen keskikorkeus 600–800 m. Vuoristossa on lukuisia karstiluolia. Vaigatšin ja Novaja Zemljan saaret muodostavat Uralin jatkeen mantereen pohjoispuolella.
Uralin vuoristo ja erityisesti Trans-Ural on kuuluisa monien eri metallien rikkaista malmivaroistaan. Malmit, joista huomattavimmat ovat rauta-, kupari-, kulta- jne. malmioita, sijaitsevat pääasiassa vuorijonon itärinteillä, ja ne muodostavat eräitä maapallon rikkaimpia malmioita. Lisäksi alueella on runsaasti korukiviä eli puolijalokiviä, kuten esimerkiksi jaspista, kristallia, malakiittiä, serpentiiniä, akaattia, onyksia ja muuta, löytyy erityisesti vuoriston metamorfisista kivilajeista maanpinnan alta.
Uralvuoriston alueiden maisemalliset ja ilmastolliset piirteet sekä ihmistoiminnan vaikutukset ovat vaikuttaneet alueisiin monin eri tavoin. Ilmasto vaihtelee pohjoisosan ilmastosta, missä heinäkuussa ilman lämpötila on noin 6–8 °C, eteläiseen kuivalla arolla olevaan ilmastoon, missä keskilämpötila on 22 °C. Ilmastoon vaikuttaa moneta tekijät. Näitä ovat etäisyydet Atlantilta ja Jäämereltä sekä arktiselta alueelta, Siperiasta ja Keski-Aasian korkeapainealueelta. Merkittävintä ilmastolle on Atlantilta saapuvan länsituulen tuoma merellinen ilman kosteus. Uralvuoristo on länsituuleen nähden poikittain, joten länsirinteet ovat kosteammat kuin itärinteet. Tämä ero korostuu talvella, kun länsirinteiden metsissä on runsaasti lunta verrattuna itärinteiden ohuempaan lumipeitteeseen. Sademäärissä ero on 100–150 millimetriä. Kesien kuumuus ja talvien kylmyys koettelee Trans-Uralisia alueita enemmän kuin Cis-Uralisia, missä säävaihtelut ovat länsirinteitä suuremmat erityisesti keväisin ja syksyisin. Karpaatit
Vaikka Karpaatteja nimitetäänkin vuorijonoksi, eivät ne muodosta yhtenäistä linjaa, vaan koostuvat useista erillisistä, hieman korkeammista alueista. Ne ovat Alppien jälkeen pinta-alaltaan Keski-Euroopan toiseksi suurin vuoristo, mutta niiden korkeimmatkin huiput ovat vain kahden ja puolen kilometrin korkuisia, siis selvästi Alppeja matalampia. Karpaateilla ei ole jäätiköitä, ja jopa korkeimmiltakin alueilta lumi sulaa kesällä. Vuoriston luonto muistuttaakin siis paljon Alppilaaksojen luontoa. Toisaalta vaikka Karpaatit siis ovatkin vain keskikokoinen vuoristo, muodostavat ne kuitenkin selvän eron niitä ympäröiviin tasankoalueisiin. Luettelo suurimmista prominensseista
"Ympäröivä prominentti" tai "saariprominentti" voidaan löytää seuraamalla korkeuskäyrää, joka sijaitsee vuori A:n avainsolan alapuolella ja valitsemalla se vuori, joka on korkein tällä alueella. Tämä on helpompi määrittää kuin edellinen vaihtoehto. Ongelmana seuraavat ei-intuitiiviset tulokset vuorille, joiden avainsolat ovat hyvin matalalla, kuten Jabal Shams (listalla sijalla 110).
Molemmissa tapauksessa tyypillisen korkean prominenssin vuoren, kuten Denalin prominentti vuori sijaitsee hyvin kaukana itse kohteesta, joka kuvastaa huipun itsenäisyyttä.
Jos alla olevassa taulukossa on ilmoitettu vain yksi prominentti huippu, eri määritelmät antavat saman tuloksen. Jos prominentteja huippuja on kaksi, "prominentti huippu" on merkitty indeksillä "" ja "ympäröivä prominentti" indeksillä "". Ural (vuoristo)
Termi ”Ural” on peräisin turkkilaisten kielten vyötä merkitsevästä sanasta. Tämä ”kivivyö” ulottuu Karanmereltä Kazakstanin aroille 2 000 kilometrin matkalla. Se muodostuu useista rinnakkaisista vuorijonoista ja niiden välisistä syvistä jokilaaksoista. Uralin vuoristo on perinteisesti jaettu kolmeen osaan: pohjois-, keski- ja eteläosaan. Uralin länsi- ja itärinteet poikkeavat toisistaan monin tavoin. Tämän vuoksi vuoriston ympäristökin jaetaan kuuteen osaan: pohjoiseen, keskiseen ja eteläiseen Cis-Uraliin, jotka ovat Uralin länsirinteitä, ja pohjoiseen, keskiseen ja eteläiseen Trans-Uraliin, jotka ovat itärinteitä. Nämä kaikki osat eroavat toisistaan myös ekologisesti. Mount Everest
Nepaliksi vuorta kutsutaan nimellä Sagarmāthā सगरमाथा 'taivaan otsa'. Tiibetissä se on Chomolangma tai Qomolangma ཇོ་མོ་གླང་མ ('Maailmankaikkeuden äiti'); kiinassa: 珠穆朗瑪峰 (pinyin: Zhūmùlǎngmǎ Fēng) tai 聖母峰. Kalliovuoret
Noin 320 miljoonaa vuotta sitten syntyi nykyisten Kalliovuorten lähistölle niiden kantaisäksi () kutsuttu vuoristo. Ne koostuivat vähintäänkin kahdesta vuorijonosta, joille myöhemmin on annettu nimet Frontrangia ja Uncompahgria. Kalliovuorten kantaisän oletetaan olleen ainakin yhtä korkea kuin nykyinen Himalajavuoristo, jossa sijaitsevat nykypäivän maailman korkeimmat vuoret. Vuoristo kasvoi kokoa aina 70 miljoonaa vuotta, mutta sen jälkeen alkoi eroosio kuluttaa sitä. Eroosion seurauksena maaperä kului miltei tasaiseksi, ja nykyään Kalliovuorten korkeasta kantaisästä on muistona vain pieniä jäännöksiä esimerkiksi lähellä nykypäivän Aspenia ja Colorado Springsia. Himalaja
Ylä-Himalaja on kolmesta vuorijonosta pohjoisin ja muodostaa koko Himalajan vuoriston ”selkärangan”. Ylä-Himalaja on muodostunut graniitista ja gneissistä koostuvasta kiteisestä maankuoresta sekä vuorenhuippuja kattavista sedimenttikiven jäänteistä. Pysyvine lumineen Ylä-Himalaja on myös korkein kaikista kolmesta vuorijonosta. Suuri osa sen alueesta kohoaa yli 5 500 metrin korkeudelle merenpinnan tasosta, ja korkeimmillaan se on Nepalissa. Maailman 13 korkeimmasta vuoresta 10 kuuluu Ylä-Himalajaan. Nämä 10 vuorenhuippua ovat Nanga Parbat, Dhaulagiri I, Annapurna I, Manaslu I, Xixabangma (Gosainthan), Cho Oyu, Mount Everest, Lhotse, Makalu I, Kanchenjunga I, ja niistä jokainen kohoaa yli 8 000 metriin. Ylä-Himalajan vuoristo kulkee luoteesta kaakkoon Jammu ja Kashmirista Sikkimiin. Sikkimistä itään vuorijono jatkuu itä–länsi-suuntaisesti edelleen 420 kilometriä Bhutanin ja Intian Arunachal Pradeshin osavaltion itäosan läpi Kangtovuorelle (7 090 m), josta vuorijono taittuu kohti koillista ja päättyy Namcha Barwa -vuoren (7 782 m) luona. Ylä-Himalajan ja sen pohjoispuolella olevien vuoristojen, ylätasankojen ja painauma-alueiden välillä ei ole tarkkaa rajaa. Alueet liitetään yhteen usein nimillä Tethysin tai Tiibetin Himalaja ja Trans-Himalaja, ja ne jatkuvat Tiibetissä pitkälle pohjoiseen. Kashmirissa ja Intian Himachal Pradeshin osavaltiossa Tethysin alue on leveimmillään muodostaen Spitin painanteen ja Zaskarin vuoriston. Luettelo maailman korkeimmista vuorista
Aina ei ole selvää, mikä on itsenäinen vuori ja mikä sivuhuippu. Suosittu ja intuitiivinen menetelmä vuorten ja sivuhuippujen erottamiseksi on mitata korkeusero huipulta korkeimpaan solaan, joka erottaa sen vielä korkeammasta huipusta eli topografinen prominenssi. Korkeampaa huippua kutsutaan tällöin prominentiksi. Yleinen määritelmä vuorelle on huippu, jonka prominenssi on vähintään 300 metriä. Vaihtoehtoisesti käytetään prominenssin ja absoluuttisen korkeuden suhdetta (rajana yleensä 7 - 8 %), koska 300 metrin raja on vähäinen korkeimmille huipuille ja toisaalta liian suuri esim. Suomen tuntureille. Alla olevassa taulukossa on käytetty prominenssirajana 500 metriä, mikä vastaa kyseisissä korkeuksissa noin seitsemää prosenttia. Haittana prominenssipohjaisessa listassa on se, että jotkin hyvin tunnetut vuoret, kuten Eiger ja Nuptse saattavat pudota pois, koska niitä yhdistää korkeampaan huippuun suhteellisen korkea sola. Muutamia sellaisia huippuja, joiden prominenssi on lähes riittävä, on sisällytetty listaan ilman järjestysnumeroa. Vuorimies
Vuorimies oli Ruotsissa keskiajalta 1800-luvulle vuorimiestilan omistanut rälssimies, jonka tila oli vapautettu veroista ja esimerkiksi ruotusotamiesten kustantamisesta. Vapauksiensa vastineeksi hän oli velvollinen harjoittamaan kaivostoimintaa ja raudanvalmistusta sekä käyttämään metsiään hiilenpolttoon. Vuorimiestilojen erityisluonne lakkautettiin 1859. Vuorimiehet muodostivat vuorirälssin Luettelo maailman korkeimmista vuorista
77 | 9 9 8 8 5 5 4 1 0 0
76 |
9 7 6 6 4 1 1
75 | 7 7 5 5 4 4 4 3 3 1 1
74 | 9 9 9 9 7 6 6 6 5 5 3 2 2 2 1 1 1 0 0 0
73 | 8 8 8 8 8 6 6 5 5 5 4 2 1 1 1 0
72 | 9 9 9 8 8 8 8 7 7 6 6 5 4 4 4 3 2 2 1 1 0 0 0 0 0 0 0 Synty (mytologia)
Usein mainitaan veden syntyneen vuoresta. Eräät yleiset säkeet kuuluvat tähän tapaan:
Käsitys veden synnystä vuoresta voi perustua yleiseen tietoon, että vesi virtaa ylemmiltä alueilta alemmille. Niinpä se on syntynyt korkeilla paikoilla. Käsitys voi myös etäisesti perustua käsitykseen maailmanvuoresta, joka oli ensimmäinen asia maan päällä. Vaikka vuori syntyi meren selälle, on tämä meri edeltänyt maailman syntymää, joten se ei oikeastaan ollut samaa kuin nykyinen vesi. Nykyisin tunnetun veden täytyi vielä syntyä. Perustavanlaatuisena elementtinä se syntyi ensimmäisten asioiden joukossa, ja kun juuri muutakaan ei vielä ollut, se syntyi vuoresta. Luettelo Suomen korkeimmista kohdista
On kiistanalaista, mitkä tunturit luokitellaan itsenäisiksi tuntureiksi ja mitkä ovat korkeamman tunturin rinnakkaishuippuja. Tähän luetteloon on kelpuutettu itsenäisiksi huipuiksi sellaiset, joiden prominenssi on vähintään 100 metriä. Prominenssiksi on ilmoitettu minimiprominenssi. Jos sekä tunturin että solan korkeuslukema ovat epätarkkoja, saattaa prominenssi olla maksimissaan 7,5 m ilmoitettua suurempi. Prominenssin jälkeen mainitaan tunturi, jonka suhteen kyseinen huippu on prominentti. Prominenssi on määritelty ainoastaan Suomen puolella, koska muutoin esim. Halti ei olisi määritelmän mukaan itsenäinen huippu Norjan puolella sijaitsevan Ráisduattarháldin takia. Sola
Sola on kahden vuoren välissä olevan harjanteen matalin kohta. Se on usein kahden, vastakkaisista suunnista nousevan laakson korkein kohta, joka monesti on kauttakulkureitti laaksosta toiseen. Sola voi olla jäätikkö- tai vuoristosola. Vuorikiipeily
Vuorikiipeily on harrastus ja urheilulaji, jossa kiivetään vuoren rinteitä, seinämiä ja harjanteita pitkin. Tavoitteena on usein huippu, mutta se voi myös olla seinämän, harjanteen tai pilarin yläosa eli tietyn reitin nouseminen. Vulkanologia
Kilpitulivuoret ovat samaa pienipiipitoista laavaa, mutta muodostavat yhdessä tulivuoresta purkautuvan tuhkan kanssa kerroksellisen laakean tulivuoren. Vuoristoaallot
Vuoristoaalto syntyy, kun stabiilia ilmaa poikkeutetaan pystysuunnassa, jolloin ilmamassa jää heilahtelemaan alkuperäisen tasapainotilansa molemmin puolin. Luonnossa vuoristoaaltoja syntyy ilman ylittäessä vuorijonon, mistä tuleekin nimitys vuoristoaalto. Joissain lähteissä käytetään myös nimitystä gravitaatioaalto kuvaamaan täysin samaa ilmiötä. Koska vuoristoaallot aiheuttavat ilman pystysuuntaista liikettä, muodostavat aallot myös pilviä. Mount Everest
Vuoren tiibetinkielinen nimi on vuoren ainoa alkuperäinen, paikallisten asukkaiden antama nimi. Vuoren nepalinkielinen nimi Sagarmāthā on varsin tuore, se muodostettiin 1960-luvun alussa. Nepalin hallitus koki noloksi sen, että vuorella ei ollut nepalilaista nimeä. Tämä johtuu siitä, että vuorta ei tunnettu eikä ollut tietenkään nimetty nepalin kieltä puhuvien keskuudessa Katmandun ympäristössä ja siitä länteen. Šerpojen käyttämä tiibetiläinen nimi ei voinut tulla kysymykseen maan nepalisointipolitiikan vuoksi. Joukkuemäki
Joukkuemäki on kilpailu, jossa mäkihyppääjät kilpailevat neljän hengen joukkueina. Kukin hyppääjä suorittaa kaksi hyppyä, joukkueen jäsenten pisteet lasketaan yhteen ja eniten pisteitä saanut joukkue voittaa kisan. Kukin hyppy arvostellaan normaalin mäkihypyn sääntöjen mukaan. Vuoristorata
Vuoristorata on yleinen huvipuistolaite. Matkustajat istuvat vuoristorata-ajelun aikana yhdessä tai useammassa vaunussa, jotka on yleensä kiinnitetty toisiinsa yhtenäiseksi junaksi. Vuoristoradassa on jyrkkiä ja vauhdikkaita laskuja ja nousuja, ja joissain radoissa vaunut voivat kääntyä joissain paikoissa ylösalaisin. Junassa ei tyypillisesti ole moottoria, vaan vaunut hinataan ylös ensimmäisen ja korkeimman mäen huipulle, mistä ne lähtevät kiitämään alas. Joskus juna laitetaan liikkeelle laukaisumekaniikan avulla. Vuoristoradat on rakennettu yleensä teräksestä tai puusta. Alpit
Alpit on Euroopan suurin ja korkein vuoristo. Tämä Keski-Euroopan vuoristo sijaitsee kaikkiaan kahdeksan valtion, Italian, Itävallan, Liechtensteinin, Monacon, Ranskan, Saksan, Slovenian ja Sveitsin alueella. Alppien korkein vuori on Mont Blanc (4 810 m), joka sijaitsee Ranskan ja Italian raja-alueella. Se on samalla Länsi-Euroopan korkein vuori. Tulivuori
Kalderaksi kutsutaan romahtanutta kerrostulivuorta. Kaldera muodostuu, kun tulivuoren purkauksen jälkeen sen huipulle jäänyt rakennelma romahtaa tulivuoren sisäosaa kohti. Monet kalderat, kuten Yellowstonen kaldera ovat jättimäisiä, ja moniin kalderoihin syntyy kraatterijärviä. Altitudi
Altitudi, "korkeus", on kohteen pystysuora etäisyys vertailutasosta, datumista. Vertailutasona kartografiassa on yleisesti merenpinnan (keskimääräinen) korkeus. Lyhennettä mpy. käytetään tarkoittamaan korkeutta meren pinnan yläpuolella. WGS84-geoidin pintaa käytetään vertailutasona GPS:ssä. Vuorenväki
Vuorenväki (tai vuoren väki) eli kallion väki tarkoittaa suomalaisessa mytologiassa mäkien ja kallioiden alla, sisällä ja päällä eläviä olentoja sekä näiden taikavoimia. Vulkanologia
Kerrostulivuoret
Kerrostulivuoret muodostuvat jähmeästä n. 100-asteisesta suuripiipitoisesta laavasta, joka kovettuu nopeasti pinnalle purkaudutuaan. Kerrostulivuori on saanut nimensä kerroksittaisesta muodosta: Purkautuneen laavan päälle satava pyroklastinen tuhka tekee tulivuoreen kerroksia ja tekee tulivuoresta hyvin korkeita ja teräviä. Vuoristo
Vuoristo on toisiinsa liittyvien vuorten tai vuorijonojen muodostama laaja ja korkeusvaihteluiltaan huomattava kallioperän kohoama-alue, joka erottuu ympäristöstään selvin rintein. Vuorijono on jonomainen vuoristo, jossa toisiinsa liittyvät vuoret muodostavat jonomaisen modostelman. Vuoriston synonyymina voidaan pitää nykykielessä vuoriryhmää. Maapallolla vuoristoja on kaikilla mantereilla ja valtamerialueilla. Korkeimmat vuoristot ovat poimuvuoristoja. Vuori (vaatetus)
Vuori on vaatteen, kengän, päähineen, käsineen, laukun, kotelon, rasian, arkun, pehmustetun huonekalun tai muun esineen sisä- tai alapintaa verhoava materiaalikerros. Vuorimateriaalina käytetään tavallisimmin kangasta, mutta myös nahkaa, turkista, tekoturkista, muovia tai muovipinnoitettua paperia. Keskivuoristo
Keskivuoristo () tarkoittaa vuoristoa, joka on melko matala eikä ylitä jotain tiettyä korkeutta. Tätä korkeutta ei ole määritelty tarkasti, se voi olla 500–1 500 metriä. Keskivuoristoilla ei vähäisen korkeutensa vuoksi ole paljon eri kasvillisuusvyöhykkeitä toisin kuin korkeammilla vuoristoilla. Vuorten laet ovat yleensä melko tasaisia. Varpu
Varpu tarkoittaa puuvartista, tyvestä haarovaa, korkeintaan puoli metriä korkeaa kasvia. Tätä suurempi monihaarainen puuvartinen kasvi on pensas. Varvut eivät muodosta taksonomisesti yhtenäistä ryhmää, vaan luokittelu perustuu niiden kasvutapaan. Ilmakehä
Monille ihmisille tulee jo 2 500 metrissä ohuen ilman aiheuttamaa sairastumista eli vuoristotautia. Yhä korkeammalla oleskelu vaatii hidasta totuttautumista. Kuuden kilometrin yläpuolella voi sopeutua oleskelemaan lyhytaikaisesti, mutta yleensä tämä on hengenvaarallista. Kahdeksan kilometrin korkeudesta ylöspäin ihminen ei enää pysty sopeutumaan korkeuteen ja hapenpuutteeseen pysyvästi vaan kuolee melko nopeasti. Reinhold Messner ja Peter Habeler olivat vuonna 1978 ensimmäiset, jotka kiipesivät maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huipulle 8 850 metriin ilman lisähappea. Pyhä vuori
Vuoria on pidetty monissa uskonnoissa pyhinä siksi, että ne ovat lähellä taivasta tai ikään kuin maan ja taivaan välissä. Vuorelle kiipeäminen vienyt ihmisiä lähemmäksi taivasta, joka on jumalien todellisuus. Esimerkiksi Vanhassa testamentissa kristinuskon Jumala antoi Siinain vuorella Moosekselle kymmenen käskyä. Myös joidenkin vuorten vulkaaninen toiminta on herättänyt kunnioitusta. Vuori on voitu kokea jopa maailmanpylvääksi, joka kannattaa taivasta ja yhdistää sen maahan. Vuori on voitu ajatella maailman keskukseksi. Pyhille vuorille viedään uhrilahjoja tai niillä käydään hakemassa uskonnollisia kokemuksia. Pyhä vuori voi olla seudun vuorista suurin tai näyttävin, mutta ei välttämättä. Se voi olla myös erikoisen muotoinen, eri kivilajia kuin muut tai huomiota herättävässä paikassa. Vuoren pyhyys voi johtua myös siellä tapahtuneesta asiasta (todesta tai legendasta), esimerkiksi Neitsyt Marian väitetään käyneen Athos-vuorella. Saattaa tosin olla, että joskus paikkaa on ensin kunnioitettu ja sitten kehitetty tätä kunnioitusta tukeva legenda.Pyhiä vuoria ovat vastanneet alueilla, joilla ei ole korkeita vuoria, pienemmät mäet, tunturit ja vaarat. Lapissa saamelaiset ovat pitäneet useita tuntureita pyhinä, muun muassa Haltia ja Saanaa. Suomessa melko pieniäkin mäkiä on pidetty pyhinä. Tällainen on ollut esimerkiksi Koli. Kolilla on käyty uhraamassa vuorenhaltijoille. Kansalaisen karttapaikan mukaan Suomessa on kaksikymmentä Pyhävuori, -mäki tai -kallio -nimistä kohoumaa. Taurusvuoret
Taurusvuorten mukaan on nimetty Kuussa sijaitseva vuoristoinen alue Montes Taurus. Arlberg
Arlberg on vuorijono Alpeilla, Itävallan Tirolin ja Vorarlbergin välissä. Sen rinteillä on tunnettuja laskettelukeskuksia, muun muassa St. Anton, Lech, Zürs, Stuben ja St. Christoph. Vaikka Arlberg kuulostaa vuoren nimeltä (saksan sana berg tarkoittaa vuorta), minkään yksittäisen huipun nimi ei ole Arlberg. Tämän vuorijonon nimi tulee "Bergföhren"-puista, eli vuorimännyistä, joita tirolilaiset sanovat "Arl"-puiksi. Niitä kasvaa tämän seudun vuorten rinteillä. Korkein huippu on Valluga, 2811 metriä merenpinnan yläpuolella. Mount Everest
Mount Everest on merenpinnasta mitattuna maailman korkein vuori Nepalin Sagarmathan vyöhykkeen ja Kiinan Tiibetin autonomisen alueen rajalla Himalajan vuoristossa. Sen yleisimmin mainittu korkeus on 8 848 metriä, mutta tuoreiden mittausten tulokset vaihtelevat 8 844 metristä 8 850 metriin. Ensimmäisen kerran Everestin huipulle onnistuivat kiipeämään uusiseelantilainen Edmund Hillary ja šerpa Tenzing Norgay vuonna 1953. Vuorikiipeily
Kun korkeissa vuoristoissa kaikki merkittävät huiput oli noustu, tuli muotiin niiden keräily. Alpeilla on pyritty nousemaan kaikki 4 000 metrin korkuiset vuoret. Termi Seitsemän huippua tarkoittaa kiipeämistä jokaisen maanosan korkeimmalle vuorelle. Vaativinta on ollut kaikkien yli 8 000 metrin korkuisten huippujen nousu Himalajalla eli niin sanottujen kasitonnisten nousu, jossa ensimmäisenä onnistui italialainen Reinhold Messner vuoteen 1986 mennessä. Suo
Geologiassa suo määritellään suokasvien maatumisesta muodostuneeksi turvekerrostumaksi, jonka paksuus on yli 30 senttimetriä, pinta-ala vähintään 20 hehtaaria ja tuhkapitoisuus alle 40 %. Biologisen suomääritelmän mukaan suo on sellainen maastokuvio, jossa kivennäismaata peittävä orgaaninen maalajikerros on turvetta tai jonka aluskasvillisuudesta 75 % on suokasvillisuutta. Kolmen neljäsosan vaatimus perustuu A. K. Cajanderin metsätyyppioppiin, joka on pitkään ollut Suomen metsä- ja myös suoluokittelun perustana. Metsätieteellisiä soita puolestaan ovat geologiset suot ja biologiset soistumat, mutta myös alle 20 hehtaarin laajuiset suot. Siioninvuori
Jonkin aikaa Salomon temppelin rakentamisen jälkeen Siionin­vuorella tarkoitettiin Jerusalemin Temppeli­vuorta. Se mainitaan Jesajan kirjassa, Psalmeissa ja Ensimmäisessä Makka­bealais­kirjassa. Ajan­laskumme ensimmäisellä vuosi­sadalla, vähän ennen roomalaisten suorittamaa Jerusalemin valloitusta ja toisen temppelin tuhoa, juutalainen historioitsija Josephus kuitenkin selitti Siionin­vuoren tarkoittavan lännempänä, laakson toisella puolella olevaa kukkulaa. Sen vuoksi tämä läntinen kukkula, joka ulottuu Jerusalemin vanhan­kaupungin ulko­puolelle, tuli tunnetuksi Siionin­vuorena, mitä nimeä siitä käytetään edelleenkin. Hyrule
Kuolemanvuori on luolien ja jyrkänteiden muodostama vuori, joka on tärkeä tapahtumapaikka useassa Zelda-pelissä. "Ocarina of Time"ssä ja "The Wind Waker"issa Kuolemanvuori on terävähuippuinen tulivuori, jonka huipun ympärillä on ohut pilvikehä. Kansanuskomuksen mukaan pilven väri vaihtuu dramaattisten tapahtumien sattuessa vuorella: valkea pilvi merkitsee rauhaa, tuhkainen ja tulinen pilvi levottomuuksia. Vuoren huipulla on suuri kivi, Näkykivi (englanniksi "Spectacle Rock"). "The Legend of Zelda"ssa Näkykivi sisältää Ganonin luolan sisäänkäynnin. "Ocarina of Time"ssä Näkykivi löytyy Kuolemanvuoren kraatterista. Junovuori
Kalliolle tehtiin 1800-luvun alkupuolella portaat, ja siitä muodostui kaupunkilaisten eräänlainen ajanviettopaikka. Porvaristo alkoi kutsua kalliota "Junovuoreksi". Nimi saatiin roomalaisesta mytologiasta, jossa Juno oli ylijumala Juppiterin puoliso. Luettelo maailman korkeimmista vuorista
Vaikka jotkin maailmankolkat erityisesti vuoristoisilla alueilla ovat yhä puuttellisesti kartoitettuja, on epätodennäköistä että yksikään tähän listaan mahtuva vuori olisi jäänyt huomaamatta, koska luoksepääsemättömätkin seudut on kartoitettu satelliittimittauksin. Silti korkeudet ja/tai prominenssit voivat tarkentua, joten listan järjestys voi muuttua ja jopa ”uusia” vuoria voi ilmestyä listalle. Varmuuden vuoksi lista on laajennettu kaikkiin yli 7 200 metriä korkeisiin huippuihin. Topografia
Topografia tarkoittaa maan pinnanmuotojen yksityiskohtaista kuvaamista. Muodot esitetään yleensä kartalla korkeuskäyrien avulla, joskus myös varjostamalla tai värittämällä eri korkeudella olevat alueet eri väreillä. Topografiaan voidaan liittää myös maanpinnan laatu (metsää vai peltoa); jos halutaan rajoittua pelkästään korkeussuhteiden kuvaamiseen, tätä voidaan kutsua "orografiaksi". Tunturi
Lapin tuntureiden juurella saattaa kasvaa havumetsää, korkeammalla koivuja, vielä ylempänä hajanaisesti vaivaiskoivuja. Metsänraja on se korkeus, jonka yllä
yhtenäinen metsä ei kasva, puurajan yllä taas ei kasva yksittäisiä puitakaan. Tunturipaljakka on tunturin puuton lakivyöhyke, jolla voi kasvaa heinää, varpuja, sammalta ja jäkälää.
Tunturien kasvillisuusvyöhykkeiden korkeus riippuu leveysasteesta. 
Suomen pohjoisimpien tunturien huipulla on vain kivikkoa, sammalta ja jäkälää. Vuori
Monilla vuoristoalueilla ihmisten elinkeinot perustuvat edelleen maanviljelyyn, karjatalouteen ja metsätalouteen. Maanviljelyn harjoittaminen on vuorilla vaikeampaa kuin alavilla alueilla, sillä kasvukausi on lyhyempi ja korkealla kasvavia viljelyskasveja on vähemmän. Liikkuminen paikasta toiseen on vaikeampaa ja onnettomuuksien riski on suurempi. Myös kaivannaistoiminta on ollut vuosisatoja tärkeä elinkeino, myöhemmin on yleistynyt matkailu kuten patikointi ja laskettelu. Linnavuori
Linnavuori on korkean ja jyrkkärinteisen mäen tai harjun päälle rakennettu muinainen puolustusvarustus. Linnavuoret voivat sijaita myös saaressa tai luodossa, jolloin niitä kutsutaan esimerkiksi linnasaareksi tai linnaluodoksi. Myös nimityksiä mäkilinna ja kukkulalinnake käytetään; käytännössä myös käsitettä muinaislinna käytetään useimmiten linnavuoreen viitattaessa. Linnavuoret ovat tyypillisiä Euroopassa, ja ne ovat olleet käytössä pääasiassa pronssi- ja rautakaudella ennen varsinaisten linnojen rakentamisen aikakautta. Muinaislinnoja käytettiin ja myös rakennettiin aina 1400-luvulle saakka. Tasapainokorkeus
Pilven huippu eli "toppi" () ilmoittaa pilven ylärajan korkeuden tai lämpötilan.
Jos kesällä satavan pilven toppi on hyvin korkealla, se voi liittyä ukkoseen.
Ukkonen vaatii jääkiteitä ja pilven huipun lämpötilaa -18 °C 6-7 km korkeuteen tai mieluummin alle, noin -40 - -50 °C joka vallitsee noin 10 km korkeudessa. Pilven nousu hyvin korkeaksi vaatii yleensä suurta ilmavirtauksen nousunopeutta, monesti yli 9 m/s, joka riittää kannattelemaan rakeita. Teoriassa ukkosta voi olla jos pilvi nousee korkeuteen missä sen huipun lämpötila on -15 °C. mutta tämä on harvinaista. Korkeus
Geometrisesti korkeus voidaan laskea kohtisuoraan jostakin vertausellipsoidista normaalia pitkin. Tämä korkeus tunnetaan "ellipsoidisena korkeutena" ja "geodeettisena korkeutena". Fysikaalisiin korkeuksilla sen sijaan pyritään siihen että vesi ei virtaisi mihinkään suuntaan samalla korkeudella. Ne johdetaan Maan painovoimakentän potentiaalieroista. Näitä korkeuksia ovat ortometrinen korkeus, normaalikorkeus ja dynaaminen korkeus. Painovoimaan liittyvä korkeus voidaan laskea vaaituksella määritetystä geopotentiaaliluvusta tai kolmiulotteisella paikanmäärityksellä yhdistettynä geoidimalliin. Vakavesi
Vakavesiä ovat järvet, lammet ja tekoaltaat. Tarkemmin määriteltynä vakaveden muodostaa makean (suolattoman) veden pysyvästi peittämä maanpinnan painanne tai painenneryhmä, jonka vesi täyttää kokonaan tai osittain. Vedenpinnan korkeus alueen eri osissa on sama ja aluetta voidaan pitää pinta-alansa perusteella vesialueena. Edelleen vesialueen tulovirtaaman suhde tilavuuteen on niin pieni, että valtaosa veteen sekoittuneesta maa-aineksesta saostuu altaan pohjaan. Vakavesi tarkoittaa sekä avovesialuetta että kasvukautena täysin tai osin kasvipeitteistä vesialuetta, joka täyttää aiemmat ehdot. Tuulen tai jään aiheuttamia poikkeamia vedenpinnan tasossa ei huomioida. Merialueet eivät ole vakavesiä. Substantiivi
Substantiivit jaetaan yleisnimiin (appellatiivit) ja erisnimiin (proprit). Erisnimi viittaa yksilöityyn henkilöön, olioon, asiaan tai esineeseen. Yleisnimi puolestaan viittaa henkilöihin, olioihin, asioihin tai esineisiin lajinsa edustajana. Yleisnimi siis luokittelee, esimerkiksi "vuoristo", kun taas erisnimi yksilöi, esimerkiksi "Kalliovuoret". Vuo
Vuolla ei ole yhtä mittayksikköä, sillä se riippuu tarkasteltavan vektorikentän yksiköstä. Dimensioanalyyttisesti tarkasteltuna vuon dimensio on formula_3, missä formula_4 on vuohon liittyvän vektorikentän dimensio ja formula_5 on neliömetri.