Mikä on Jämijärven pinta-ala?
Jämijärvi
Jämijärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Jämijärven naapurikunnat ovat Ikaalinen, Kankaanpää ja Parkano. Jämijärven vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se vahvistettiin vuonna 1965. Jämijärvi
Jämijärven maanpinta sijaitsee Suomen mittakaavassa keskimäärin varsin korkealla merenpinnasta. Maisemakuvaa hallitsee Hämeenkangas, jota pitkin kulkee ikivanha, maisemiltaan erämaisena säilynyt Kyrönkankaantie. Kunnan alueella sijaitseva Soininharju on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjulla on myös muutama syvä suppa eli ”vati” ja pohjoisrinteellä suuri "Kylmänmyllynlähde". Kunnan alueella sijaitsevan Jämijärven pinta on puolestaan 100,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Sokkeloisen järven pinta-ala on vajaat 8,8 neliökilometriä, mutta siinä on rantaviivaa peräti 91 kilometriä. Kauniista maisemistaan tunnettuun Jämijärveen laskevat Nauris- sekä Palojoki ja järveltä pois virtaa Kyrösjärveen laskeva Jyllinjoki. Jämijärvi (järvi)
Järven pituus on 12 kilometriä, leveys kaksi kilometriä ja sen pinta-ala on 879 hehtaaria. Se sijaitsee Hämeenkankaan pohjoispuolella ja muodoltaan hyvin rikkonainen järvi. Jämijärvi jakaantuu keskellä Kauppilankylän kohdalla olevan Kauppilanjoen salmesta kahteen järvialtaaseen. Länsipuolen järviallas on 4,5 kilometriä pitkä, mutta sen pituutta lisää 2,8 kilometriä pitkä Palolahti. Itäinen järviallas 5,4 kilometriä pitkä. Kummassakin altaassa on paljon saaria ja lahtia. Altaiden syvyydet vaihtelevat voimakkaasti eri kohdissa lyhyidenkin välimatkojen aikana. Kauppilanjoken kautta virtaa 305 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen sadevedet, mikä tekee siitä virtaisan uoman.
Pirttijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja sen pituus on 500 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa puoli kilometriä pitkä laskuoja Pikku Salmijärveen. Kivijärvestä laskee oja umpeenkasvaneen "Veikkojärven" kautta. Suur Pehmejärv
Järven pinta-ala on 49 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0 km (neliökilometriä). 
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 km (kuutiokilometriä) eli 0,83 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä. Pirttijärvi (Jämsä, Kavala)
Järven pinta-ala on 63 hehtaaria ja se on 2,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.. Salmijärvi (Ylöjärvi, Penko)
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Saarijärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurin keskellä olevat painaumat voivat olla suppia, jotka ovat syntyneet, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt kohdan täyttymisen hiekalla ja joka on sulanut myöhemmin pois . Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvessä on yksi autio saari, joka on 80 metriä pitkä ja 30 metriä leveä. Sen rantoja seuraa muutama kävelypolku ja sen länsirantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie yhdystieltä 2824. Järven ylittää saaren kautta pohjois-etelä-suunnassa Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja. Jäsys
Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se on rakenteeltaan kolmiosainen järviallas. Pääosan siitä kuuluu avoimelle järvenselälle, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järven lounaispäässä Suurisaaren taakse pohjoiseen työntyvät lahdet Orilampi ja Alapihanlahti. Järven pohjoispäässä vastarannoilta kurkottavat vastakkain harjumaiset niemet Puuskanniemi ja Vinoniemi. Niiden takaa alkaa Puuskansalmi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Retujärvi niminen järvenosa. Retujärvi on Syväsalmen kautta yhteydessä Pielisjokeen, joka on yhtymäkohdan alapuolelta padottu Kaltimon voimalaitoksen padolla. Naamankajärvi–Polvijärvet
Järven kokonais pinta-ala on 850 hehtaaria eli 8,5 neliökilometriä. Se on 8,2 kilometriä pitkä ja 3,9 kilometriä leveä. Järvellä on kolme selkeästi erillistä järvenosaa, joilla on sama vedenpinnan korkeus. Pohjoisimpana sijaitsee Pieni Polvijärvi, jonka pituus on 1,8 kilometriä ja leveys 750 metriä. Sen eteläpuolella sijaitsee Polvijärvi, joita yhdistää Polvisalmi. Salmi on kilometrin pituinen ja noin 330 metriä leveä. Polvijärven järviallas asemoituu poikittain muihin järvenosiin nähden. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja kilometrin leveä. Sitä yhdistää eteläiseen Naamankajärveen kilometrin pituinen salmi, jonka yläosaa kutsutaan Ylisalmeksi, keskiosaa Mäkärälammeksi ja alaosaa Säynäjänsalmeksi. Naamankajärvi muodostuu pitkästä järvenselästä, josta työntyy puolivälistä länteen 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä Suolilahti. Naamankajärven pohjoispäässä on Säynäjänlahti, joka on 900 metriä pitkä. Järven eteläpäässä sijaitsee sen luusua. Kymijoen alue
Kymijoen alue (vesistöaluetunnus 14.1) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 4 866,14 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 13,4 %. Vesistön alueen alarajana on Suomenlahti, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,34 %. Kilpijärvi (Jämsä, Sydänmaa)
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.. Ämmätsänjärvi
Järven pinta-ala on 276 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä. Lamminpäänlammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 13,0 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee neljä suurempaa ojaa, joista yksi on Mallasoja ja toinen on Heinivahon laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 300 metriä pitkä Salmenoja Pehkijärveen. Järvien korkeusero on kartan mukaan vain 10 senttimetriä. Niemijärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Mäet muodostavat järvelle paljon niemiä ja lahtia, mutta järvenselän rikkoo lopuksi kaksi suurehkoa saarta. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Suurin saari on 200 metriä pitkä ja 70 metriä leveä. Saaressa on vuokramökki. Pisin lahti työntyy pohjoiseen ja se on 600 metriä pitkä, vaikka sen suurin leveys on vain 100 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäteitä usealla haaralla ja tie alkaa Maunuksesta. Järvi on autio, mutta sen rannoilla on kuusi vuokrattavaa mökkiä. Virkajärvi (Jämsä, Lahdenkylä)
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.. Lamminjärvi (Sastamala, Sävi)
Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 400 metriä. Siihen laskee kolme tuo-ojaa, joista yksi on Viljamaanjärven laskuoja. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkuunsa kilometrin pituinen laskuoja Sävijärveen. Lehmusjärvi
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Ikaalisten reitin valuma-alue
Jämijärven valuma-alueen pääjärvi on Jämijärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Jyllinjoessa on kaksi suvannon kaltaista lampea Yläinenlammi ja Alainenlammi. Jokilaaksossa on niiden lisäksi vain yksi muu järvi Salavanjärvi. Jämijärven lähialueella sijaitsee kaksi suurempaa järveä ja useita lampia. Mertiöjärvi ja Ainajärvi laskevat suoraan Jämijärveen. Mainitut lammet ovat Tervalampi, Loukkulampi, Alinen Teerlammi ja Ylinen Teerlammi. Jämijärveen laskee kaksi jokea. Palojoki on pitkä ja kapea joki, jonka valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä: Palolammi ja Tyykköönjärvi. Naurisjoki, jolla on myös nimet Jämijoki ja Kivijoki, on myös pitkä joki. Sen valuma-alueella sijaitsee Valkiajärvi, Korvajärvi, Röömi ja Iso Kivijärvi. Jämijärven valuma-alue
Jämijärven valuma-alue (35.54) sijaitsee Pirkanmaalla Ikaalisissa ja Satakunnassa Jämijärvellä ja Kankaanpäässä. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen neljäs osa-alue, joka laskee Kyrösjärven alueeseen (35.52). Jämijärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Alueen valuma-alue on pinta-alaltaan 398 km² ja sen järvisyys on 3,4%. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Jämijärvi, Valkiajärvi ja Iso Kivijärvi. Valuma-alueella on lähes 20 järveä. Nammijärvi
Järvi sijaitsee Inarijärven itäpuolella noin kaksi kilometriä Norjan rajasta. Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 6,1 kilometriä pitkä ja 4,6 kilometriä leveä. Armijärvi (Hattula)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siihen sisältyy kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, jonka alueella järvi on. Järven vedenpinnan korkeus on 88,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joka on 7 metriä ylempänä kuin viereinen Lehijärvi. Armijärvellä ei kuitenkaan ole laskuojaa tai tulo-ojia, joten veden vaihtuvuus on heikkoa. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskimäärinen syvyys 4,6 metriä ja tilavuus on 420 000 kuutiometriä (m³). Sen syvin kohta, joka on 9,1 metriä syvä, sijaitsee järven pohjoispäässä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mikä johtuu sen sijainnista harjun reunalla. Matalia länsi- ja etelärantoja seuraa vanha kylätie (yhdystie 13899) ja tien varrella sijaitsee vanha kylän asutus. Myös harjulle on rakennettu tiiviisti, mutta moderni asujamisto seuraa harjun rinnettä pohjoisemmassa. Järven lounaispään ohittaa seututie 130. Jänisjärvi (Kihniö)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa Jänisnevan ja Välivuoren välissä. Rannat ovat suomaata lukuun ottamatta kahta pientä rantaosuutta. Järveen laskee vajaa kymmenen suo-ojaa ja laskuoja on kaivettu alkamaan järven luoteispäästä. Laskuoja on 900 metriä pitkä ja se laskee Nerkoonjärven etelärantaan Korpiniemen viereisen lahdenpohjukkaan. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannalle on rakennettu yksi loma-asunto. Sille johtaa tie, jolle pääsee yhdystieltä 13359. Käytöstä poistettu Aitonevan rata ohittaa järven pohjoisrantaa myöten. Ähijärv
Järven pinta-ala on 181 ha (hehtaaria) ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,2 ha, ja ne sijaitsevat järven eteläpuoliskossa. Linnusaar on 90 metriä pitkä ja Sitiksaar 50 metrin pituinen. Järveen laskee muutamia pienojia, joista mainitsemisen arvoisia ovat etelärantaan laskevat Kogrõjärven ja Vahejärven laskuojat sekä pohjoispäähän laskeva Vilimikuoja, joka on Alakonnu järven ja Ahnõjärven yhteinen laskuoja. Sen laskujoki on Ahelo jõgi, joka lähtee järven kaakkoisrannasta kohti itää ja laskee Suur Pehmejärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 14,7 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0069 km (kuutiokilometriä) eli 6,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 9,8 kilometriä ja rannat ovat pääaisassa metsää lukuun ottamatta Ähijärven kylän koillisessa sijaitsevia peltoja. Rimmijärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Mauksen kylän taakse jäävällä Maunuksenniemessä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Loimijoen valuma-alue
Lintupajun luhdassa Jokioisilla Loimijokeen yhtyvä Jänhijoki (94 km, 200 km²) on 27 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueella on 29 järveä. Yläjuoksulla joki saa vetensä epätasaiselta Tammelan ylängöltä, jossa on 22 järveä ja paljon suomaata. Alajuoksulla joki halkoo savimaita ja täällä järvet sijaitsevat enimmäkseen harjuihin syntyneissä supissa. Yläjuoksulla ylin kokoava järvi on Kuivajärvi, johon laskevat Valkjärvi, Suopohjanlammi, Kyynäräjärvi, Pikku-Pakonen, Iso-Pakonen, Saloistenjärvi ja Kuuliaislammi. Kuivajärvi laskee kahta uomaa myöten Heinijärveen, joka on seuraava kokoava järvi. Läntiseen lasku-uomaan yhtyy Pikku-Kiimalammin ja Forssan Kiimalammin lasku-uoma. Itäinen lasku-uoma virtaa Tammelan Kiimalammin ja Mustalammin läpi. Heinijärveen laskevat omia lasku-uomiaan pitkin Luolalammi, Korpipohjanen ja Suopohjanen. Yhteistä lasku-uomaa käyttävät Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen, Sammakkolammi ja ehkä Kaipiaislammi. Heinjärvestä laskee Heinijoki Jänijärveen, joka on Jänhijoen lähdejärvi. Heinijokeen yhtyy Särkijärven laskuoja. Loput järvet sijaitsevat savikkomailla Jänhijoen alajuoksun varrella. Näistä vain Setälänlammi on savikoiden järvi ja loput järvet Enttu, Koivistonlammi, Laikkalammi, Rehtijärvi ja Yöninlammi sijaitsevat harjujen yhteydessä. Jouttijärvi (Mänttä-Vilppula)
Järven pinta-ala on 9,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Saarijärvi (Jämsä, Lahdenkylä)
Järven pinta-ala on 16,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.. Jouttijärvi (Pälkäne, Holja)
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi pohjois- ja eteläpäässä, jossa järvenrantaan ulottuu peltomaata. Järven lähellä on sijainnut neljä maatilaa ja sen rantaan on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa seututie 322. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvellä on suoritettu kahdesti järvenlaskuja. Vanhimman säilyneen hakemuksen saada laskea järvi on jättänyt kihlakunnantuomari G. A. Wegelius järvenlaskuyhtiön puolesta vuonna 1877. Samaan aikaan on ollut vireillä toinenkin järvenlaskuhanke vuodelta 1878, jonka on jättänyt Anders Rajakorpi yhtiökumppaneidensa puolesta. Vain toisesta on säilynyt päätös vuodelta 1881, jolloin Jämijärven vedenpintaa laskettiin arviolta noin 50 senttimetriä. Toinen järvenlasku on suoritettu vuonna 1929, jonka käynnisti maanviljelijä Aleksi Sipilä vuonna 1926. Silloin vedenpinta aleni 80 senttimetriä. Jämsänjoki
Jämsänjoki laskee Kankarisvedestä Päijänteeseen Jämsänkosken ja Jämsän kautta. Joella on pituutta noin 15 kilometriä. Joen valuma-alue on 1448,3 km²; valuma-alueen soista peräisin oleva humus värjää joen veden ruskeaksi. Salmijärvi (Kuru, Vehmaanperä)
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Jänijärvi
Järven pinta-ala on 82 hehtaaria ja sen pituus on 3,1 kilometriä ja leveys 450 metriä. Järvi on luoteis-kaakko-suuntainen. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Suurin tulojoki on Heinijoki, joka tuo Jänhijoen valuma-alueen yläosan vedet Heinijärvestä Jänijärveen. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkuunsa 27 kilometriä pitkä Jänhijoki, joka alkaa kuitenkin Peräjoen nimisenä. Kielijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 370 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa noin 2,5 kilometriä pitkä laskuoja. Laskuoja laskee "Ahmauksenojaan", joka vuorostaan laskee Joutsijärveen. Järveen on johdettu ympäröivän suon ojat. Joukamojärvi
Järven pinta-ala on 2 450 hehtaaria eli 24,5 km². Se on 16,2 kilometriä pitkä ja 4,2 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 77,6 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 15,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee Huttuniemen eteläpuolella. Järven saaret ja lahdet ovat pääsääntöisesti kaakko-luode-suuntaisia, mikä on seuraus mannerjäätikön liikkeestä viimeisen jääkaudella.
Järvessä on laskettu olevan 123 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 160 ha, mikä on noin 6,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 24 on yli hehtaarin suurisia, 86 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ole neliökilometriä suurempi. Suurin saarista on Räisäsensaari, joka on 2,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Nastonsaari on 1,7 kilometriä, Kuusisaari on 900 metriä, Ontreinsaari on 850 metriä ja Hukkasaari on 800 metriä pitkä. Asuttuja saaria ovat Jämsänsaari, Haaposaari, Palosaari, Purnunsaari, Nastonsaari, Pihlajasaaret, Kuotkunsaari, Apajasaari, Hukkasaari, Vitikkosaari, Räisäsensaari, Vitikkasaari, Heinäsaaret, Marinsaari ja Kalliosaari.
Järven rantaviivan pituus on 131,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 46,9 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rantaan ulottuu joissakin paikoin pieniä peltotilkkuja. Rannoilla sijaitsevat pienet kylät Kortesalmi ja Multiperä. Niille johtaa seututie 866. Järven itäpäästä on matkaa Venäjän rajalle 1,9 kilometriä. Ahijärv
Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot. Lankajärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue. Jõemõisa järv
Järven pinta-ala on 72 ha (hehtaaria) ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järveen on ohjattu lyhyitä pelto- ja metsäojia. Järven valuma-alueen laajuus on 216,0 km (neliökilometriä). Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 3,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 km (kuutiokilometriä) eli 1,9 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä ja järven rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa. Rannat ovat autiot, mutta pohjoispuolella melko lähellä on kaksi maatilaa. Järven pohjoispuolella sen ohittaa Saaren ja Palan yhdistävä maantie. Salmijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)
Järven pituus on 350 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Se sijaitsee Seitsemisen kansallispuistossa Mullikummunmaan ja Konikulon välissä suolla. Järvi muodostuu kolmesta pienestä järvialtaasta, joita voidaan pitää mieluumin lampina. Eteläisiä altaita yhdistää oja ja pohjoisia altaita kapea salmi. Keskimmäiseen altaaseen laskee lyhyt metsäoja. Salmijärven laskuoja lähtee pohjoisen altaan pohjoispäästä ja se juoksee osittain kaivettuna ojana 2,5 kilometriä Valkeajärven Makkaralahteen. Rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Autio ranta on suota, jonne johtaa viereiseltä harjulla kulkevalta metsätieltä erkaneva kävelypolku. Metsätie lähtee pohjoisessa ohittavalta seututieltä 332. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvi on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen. Väihijärvi
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee itä-lämsi-suuntaisesti ja se on verrattain kapea järvi. Järven etelärannat ja koillisrannat ovat korkeiden mäkien rinteitä, mutta muualla ovat rannat alavia. Esimerkiksi Kissannokanmäki kohoaa 55 metrin korkeuteen. Muut etelärannan mäet ovat saman korkuisia. Järven länsipäätä kutsutaan Jussilanpääksi. Järven keskivaiheilla on vastarannoilla Leponokka ja Kissannokka nimiset pyöreät niemet. Kissannokan itäpuolelle jää 350 metriä pitkä Kylmälahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuunottamatta pieniä peltopalstoja itäpäässä ja Kylmälahdella. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi saattaa viljellä maata, sekä 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Hirvijärveltä. Oriveden kuntaraja ohittaa järven kaakkoispään 700 metrin päästä. Lehmijärvi (Ylöjärvi, Viljakkala)
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaalla ja sen rannat ovat puolittain soistuneita. Siihen laskee kolme suo-ojaa ja sen oma laskuoja lähtee järven länsipäästä. Se yhtyy 1,3 kilometrin jälkeen Tavinojaan, joka laskee Kyrösjärven Viljakkalanselkään. Valuma-alue on vain yksi neliökilometri, joten vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Veden laskennallinen viipymä on 166 vuorokautta. Rantaviivan pituus 1,5 kilometriä. Rantaan on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa ja länsipuolella sijaitsee Lehmijärven maatila. Järvelle pääsee idästä yhdystieltä 2763 tai lännestä Hämeentaipaleelle johtavalta tieltä. Tammemäe järv
Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 ha (hehtaaria). Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 ha. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 km (neliökilometriä). Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340. Valkeajärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Järven pinta-ala on 111 hehtaaria eli 1,11 neliökilometriä ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se sijaitsee Eväjärven eteläpuolella valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien välissä. Valtatie on rakennettu Hietalahden yli niin, että se katkeaa omaksi altaakseen. Rummakkopohjan itäranta on jäänyt tiepenkereen alle ja sen eteläpuolella valtatie on kaivettu Murhavuoren rinteeseen. Länsirannalla kulkee rautatie, jonka linjaus leikkaa järven yli kolmessa kohtaa. Rautatien taakse jää kussakin kohdassa pieni vesiallas. Pärnäjärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 12,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on pääaltaasta koilliseen työntyvä ja yli 400 metriä pitkä kapea lahti. Lahden pohjukasta lähtee sen laskuoja, joka laskee Myllyveteen. Järvi sijaitsee mäkisen maaston painanteessa ja sen itäpuolella kohoaa Myllyvuori, lounaispuolella Tynnyrivuori ja luoteispuolella Kalkunkorkee. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Yli puolet järven rannoista ovat peltomaata ja metsämaata on lähinnä Myllyvuoren rinteessä. Järvelle pääsee etelästä valtatieltä 9 tulevaa yhdystietä 14303 pitkin tai Äväntäjärveltä alkavaa läntistä kylätietä pitkin. Salmijärvi (Ulvila)
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, joka on pikemminkin kapeikko tai salmi Pikku Salmijärveen. Kankijärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 11,1 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laeveän ja pohjoisivuiltansa jyrkkärinetisen Karttianvuoren koillispuolella. Vuoren rinteet muodostavat järven lounaisrannat ja ne laskeutuvat jyrkinä järveen. Järven pohjoispäässä on myös jyrkänteitä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järven lähiympäristössä on ollut kolme maatilaa, joista kaksi on edelleen viljelyssä. Järven rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsätiet valtatieltä 9 tai yhdystieltä 14249. Salmijärvi (Loppi)
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan. Salmijärvi (Ruovesi, Pihlajalahti)
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Jänisjärvi (Parkano, eteläinen)
Järven pituus on 900 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee Klenkkan mäen itä- ja Harmonimäen pohjoispuolella. Mäillä kasvaa kangasmetsää ja muihin rantoihin ulottuvat ympäristön suot. Samaan suoalueeseen kuuluu toinenkin Jänisjärvi, joka sijaitsee tämän Jänisjärven pohjoispuolella. Eteläiseen Jänisjärveen laskee yksitoista suo-ojaa, joista yhden kauttaa laskee tänne myös pohjoisemman Jänisjärven vedet. Oma laskuoja Jänisoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa 3,3 kilometriä Aurejärveen. Ojan suu sijaitsee Jänislahdessa, joka on Suksilahden pohjukassa. Järven pohjoisosa on soistunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Ruohikon keskellä sijaitsee järven ainoa saari, joka on 80 metriä pitkä ja soistunut. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Yli 150 metrin etäisyydeltä ohittavalta "Pohjantieltä" on Klenkalle johtava lyhyt kärrypolku. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila. Jyrmysjärvi
Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja sen pituus on 600 metriä ja leveys 400 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 500 metriä pitkä laskuoja Kourajärveen. Järvellä on vain yksi tulo-oja, josta virtaa järveen suovettä. Järvi on patoutunut harjun taakse ja laskuoja juoksee sen ylitse. Harjua ja samalla järven pohjoisrantaa seuraa Mouhijärveltä Laviaan kulkeva tie. Mertiöjärvi
Järven pituus on 1,3 kilometriä, leveys 650 metriä ja pinta-ala 39 hehtaaria. Se sijaitsee aivan Jämijärven eteläpuolella sen ja Hämeenkankaan kapeassa välissä. Siihen laskevat Poljankeitaan ja Tapoosnevan suo-ojien vedet sekä muutama lyhyt pelto-oja. Järven laskuoja on melkein kanava, joka yhdistää järven Jämijärveen 100-metrisellä kaivetulla uomalla. Uoman yli kulkee seututie 261. Rantaviiva on 3,9 kilometriä pitkä. Puolet rannasta rajautuu peltomaahan ja loput metsään. Järven eteläpäässä on Hangaslahti, joka on matala ja umpeen heinittymässä. Toinen on Kurkilahti, joka kurkottaa länteen 350-metrisenä, mutta joka sekin on heinittymässä pohjastaan umpeen. Järven luusuassa on sama ongelma, mutta veden kulku lasku-uomaan on varmistettu ruoppaamalla rannanmyötäinen vapaanveden kanava. Järven vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja kahdeksan vapaa-ajanasuntoa. Kaakkoisrannassa sijaitsee uusi toimintakeskus. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvi on erittäin rehevä järvi, jonka humuspitoisuus on korkea. Vesi on sameaa ja sen väri on ruskea. Länsialtaan vedessä on ravinteita enemmän kuin itäaltaan vedessä, koska länsialtaaseen laskee kaksi jokea ja suuri oja. Syvänteissä on happitilanne sitä huonompi, mitä syvemmällä ollaan. Tämä johtuu veden lämpötilakerrostuneisuudesta, jota esiintyy kesäisin ja talvella. Veden laatuluokitus on siten välttävä. Jänisjärvi
Jänisjärvi () on järvi Karjalan tasavallassa Venäjällä, Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella entisten Harlun, Pälkjärven, Ruskealan, Soanlahden ja Suistamon kuntien alueilla . Se sijaitsee Laatokan Karjalan alueella Suomen Tohmajärveltä noin 50 km kaakkoon. Jänisjärveen laskee Suomen puolelta Jänisjoki, ja samaa jokea pitkin järvi laskee edelleen Laatokkaan. Jänisjärven pinta-ala on 204 neliökilometriä tai 176 neliökilometriä, korkeus merenpinnasta 64 m, suurin syvyys 57 m ja keskisyvyys 12 m. Alinen Luomajärvi
Järvi on 400 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Siihen laskee lyhyt metsäoja ja Ylisen Luomajärven laskuoja. Ympäristö on enimmäkseen metsämaata, mutta kaakkoispuolella on kahden maatilan pellot, jotka ympäröivät järven laskuojaa. Se yhtyy 1,6 kilometrin päässä Myllyjokeen. Rantaviivan pituus on 850 metriä, ja sen äärelle on rakennettu kymmenkunta vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lopenkulman kylätieltä, jonne pääsee yhdystieltä 13284. Köminjärvi
Järven pinta-ala on 132 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Se on 2,7 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Sen järvenselällä sijaitsee kallioinen Köminsaari ja se on matalana järvenä kivikkoinen. Järven erikoisuus on 1,3 kilometriä pitkä ja noin 150 metriä leveä Vähä-Kömin niemi, jonka suojaan jää samanpituinen Köminlahti. Niemi on viime jääkauden aikainen seitsemän metriä korkea drumliini, jonka koostuu hiekkamoreenista. Se on otettu mukaan valtakunnallisesti arvokkaiden moreenimuodostumien luetteloon (luettelotunnus: MOR-Y09-084 ). Lahden toisella puolella sijaitsee tämän kanssa rinnakkainen drumliini ja kolmas drumliini alkaa järven eteläpäästä ja jatkuu Pihlajaveden asemalle asti. Salmijärvi (Orivesi, Lauttakulma)
Järven pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä. Jättijärvi
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 350 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkuunsa noin 3 kilometriä pitkä laskuoja Kuorsumaanjärveen. Järveen laskee vain muutama oja, joista yksi laskee pohjoisesta "Pikku-Jättin" suolta. Vatijärvi (Kuhmoinen)
Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Yrttijärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, joka on paikoin puutonta suota. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto, jolle ei tule tietä. Hallin suunnalta järven ohittaa sen eteläpuolelta kylätie matkallaan valtatielle 9. Rehtijärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria, sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 350 metriä. Järven suunta on kaakkois-luoteinen. Järveen laskee vähäisessä määrin Laikkalammista suotuvaa vettä, mutta muuten siihen laskevat lounaan suunnasta pelto-ojat. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkuunsa 100 metriä pitkä laskuoja Syrjäniitunojaan eli Rehtiojaan, joka laskee 2,6 kilometrin päähän Jänhijokeen Minkiön aseman kohdalla. Salmijärvi (Ruovesi, Helvetinjärvi)
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. Lahmajärvi
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueella Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alue jaetaan vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on neljä saarta, joista Kekosaari on 70 metriä pitkä ja Selkäsaari on 40 metriä pitkä. Järveen laskee 18 ojaa, joista huomattavimmat ovat Luonnonoja, joka on Hirsjärven laskuoja, Särki-Tiirin laskuoja, suuren Luutinsuon kuivatusoja sekä vielä Sammakkolammin, Suolikullin ja Likolammin yhteinen laskuoja. Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut neljä maatilaa, joiden pelloista osa on enää viljelyssä. Rannoille on rakennettu yli 50 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Lautaportaan ja Välkkilän yhdistävältä tieltä. Alinen Salmijärvi
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä. Rotkojärvi (Jämsä)
Rotkojärvi eli Ruuhijärvi on pieni humusjärvi Jämsän Heräkulmassa lounaisessa Keski-Suomessa. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Jämsän keskustasta luoteeseen ja noin 20 kilometriä Mäntän keskustasta kaakkoon. Rotkojärven pituus on noin 800 metriä ja leveys noin 50 metriä. Ala-Kivijärvi
Ala-Kivijärvi on osa Valkealan reittiä, reitin pituus on yhteensä 113 kilometriä ja putouskorkeutta noin 19 metriä Kivijärvestä Kymijokeen. Reitin valuma-alue on pinta-alaltaan 1 250 km² ja järvien vesipinta-ala yli 130 km². Kivijärven reitin[5] valuma-alueen koko on 84,6 km². Iso Lehmijärvi
Järven pituus on 500 metriä, leveys 400 metriä ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Järvi sijaitsee Paskolamminmaan ja Ketunkivenkankaan välissä Hämeenkankaan Pinsiönharjun eteläpuolella. Osa se rantojen rinteistä ovat jyrkkää hiekkamaata. Ainoa tulo-oja tuo vettä Välisuolta ja järven luusua sijaitsee sen lounaiskärjessä, josta vesi virtaa Niittukorven suon läpi Pinsiönjokeen. Järvellä on 18 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteää asuntoa, jonne pääsee yhdystieltä 13145. Jänisjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 107 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä. Ojajärvi (järvi Tammelassa)
Järven pinta-ala on 129 hehtaaria ja sen pituus on 2,0 kilometriä ja leveys 1,0 kilometriä. Siihen laskee useita suo- ja metsäojia. Järven luusua sijaitsee järven keskivaiheilla itärannalla, josta saa alkuunsa 1,2 kilometriä pitkä laskuoja Sotkajärveen. Hirvijärvi (Jämsä, Hämepohja)
Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Isojärven Kaatselän ja Valkeajärven välisellä ylängöllä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee metsäautotie, joka lähtee yhdystieltä 14249. Pirttijärvi (Jämsä, Eväjärvi)
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pirttivuoren ja Vekurin välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi järven päissä, missä on suota. Järven pohjoispuolelta kulkee ohi metsäautotie. Jyllinjoki
Joen alue käsittää ne maa- ja vesialueet, jossa sadevesi virtaa maanpinnalla ja ojissa niin, että se päätyy lopulta joen uomaan. Tähän alueeseen ei lasketa Jämijärven ja sen yläpuolisten vesistöjen alueita. Jyllinjoen alueen pinta-ala on tämän mukaan 41 km². Iso Salmijärvi
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Jämsä
Jämsä on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Suomen toiseksi suurimman järven Päijänteen länsirannalla. Kaupungissa asuu henkilöä (), ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on asukasta/km². Salmijärvi (Yykeänperänjoen vesistö)
Salmijärvi () on Yykeänperänjoen (, ) vesistöön kuuluva järvi Enontekiöllä Suomessa. Järven pinta-ala on 0,848 km² ja sen korkeus merenpinnasta on eri tiedoissa 713,5 tai 712,3 metriä. Kemijärvi (järvi)
Kemijärvi on Kemijoen vesistön suurin järvi. Se sijaitsee Lapissa, kokonaan Kemijärven kaupungin alueella. Järven pinta-ala on 230,91 neliökilometriä, ja se on pinta-alaltaan Suomen 19. suurin järvi. Järven pinnan korkeus on 148,8 metriä merenpinnasta. Järveä kuitenkin säännöstellään Juujärvellä sijaitsevalla Seitakorvan voimalaitoksella siten, että sen pinnan korkeus vaihtelee 142−149 metrin ja pinta-ala 130−285 neliökilometrin välillä. Elänne
Järven pinta-ala on 310 hehtaaria eli 3,1 neliökilometriä. Se on 3,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Järvi on selkeän muotoinen. Siitä työntyy etelään puoli kilometriä pitkä lahti, jota kutsutaan Uittosalmeksi. Lahdenpohjukka jatkuu Tammikosken patoon päättyvään joenuomaan, jonka vedenpinnan korkeus on sama kuin järvellä. Koillispää on melko leveä järvenosa, joka jää Vuohisaaren taakse. Järven rannat ovat alavaa maata lukuun ottamatta etelärannasta kohoavaa Tammivuorta ja itärantaan viettävää Elämänmäkeä. Elämänmäki kohoaa yli 80 metriä järven vedenpintaa korkeammalle ja sen huomaa helposti järveltä käsin. Ali-Heinijärvi
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi on kaksiosainen, koska Tohmonnokka erottaa muusta järvialtaasta noin 20 metriä leveän salmen taakse Kylmälahden. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Matalat rannat ovat avosuota ja järven lähiympäristön ainoa maatila on lopettanut toimintansa. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet kantatieltä 54. Lestijärvi (järvi)
Lestijärvi on Lestijärven kunnassa sijaitseva Keski-Pohjanmaan suurin järvi. Järvi on lähes 13 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järven pinta-ala on 64,7 neliökilometriä, ja se on Suomen 64. suurin järvi. Järven pinta on 140,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Niemijärvi (Multia, Väätäiskylä)
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.. Jouttijärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Kuhajärven kaakkoispuolella ja Välikankaan mäen eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari ja järvellä on neljä lahtea. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen metsät ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järvi on autio, mutta sen läheltä kulkee ohitse metsäautotie. Halimajärvi
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria. Se on L-kirjaimen muotoinen siten, että toinen järvenosa on 950 metriä pitkä ja jäljellä oleva järvenosa on lähes 900 metriä pitkä sillä erotuksella, että Tampere–Haapamäki-rautatie katkaisee järven ylityskohdassaan. Järvi on leveimmältä kohdaltaan lähes 150 metriä leveä. Se on muodostunut kalliomurroksiin, jotka ovat kohtisuorassa toisiinsa nähden. Järven lounaaseen työntyvä osa on rantaja myöten asuttu, mutta sen kohtisuora osa on kokonaan autio. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on neljä kilometriä. Osmajärvi (Leppävirta)
Järven pinta-ala on 930 hehtaaria eli 9,3 neliökilometriä. Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä. Järvi on niemien ja lahtien sokkelo, jota vielä suuret saaret pirstovat. Niemiä, joiden pituus vaihtelee 1–3 kilometriä, ovat luoteesta alkaen lueteltuina Laakkolanniemi, Tomperniemi, Särkiniemi, Vanhaniemi, Putaanniemi ja Lemmetynniemi. Laakkolannien ja Tomperniemen väliin jää 1,8 kilometriä pitkä Pöksänlahti, Särkiniemen taakse jää 2,1 kilometriä pitkä Särkilahti, Vanhanniemen viereen yhtä pitkä Vanhalahti ja Putaanniemen länsipuolelle Putaanlahti. Putaanniemen itäpuolella sijaitsee nimetön, mutta 1,6 kilometriä pitkä, lahti. Siellä sijaitsee laskujoen Osmanjoen luusua. Järven luoteispää jää Laakkolansaaren lounaispuolelle. Siellä alkaa Kurjensaaren luona lahtimainen järvenosa Kurjenselkänä, jatkaa edempänä Haukiselkänä ja päättyy Haringinlahtena ja Kuurinlahtena. Luoteispään pituus on yhteensä 4,9 kilometriä pitkä. Lammijärvi (Somero)
Lammijärvi on Paimionjoen vesistöön kuuluva pieni metsäjärvi Someron Ollilan kylässä. Järven pinta ala on 8,824 hehtaaria, rantaviivan pituus 1,27 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 110,4 metriä. Luomajärvi (Kuru, Luode)
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Salmijärvi (Jämsä, Halli)
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Hallin lounaispuolella Eväjärven länsipuolella metsäalueella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata tai pohjoisessa suota. Sen etelärannalla sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tule tie Hallin lentoaseman suunnalta. Salmijärvi (Orivesi, Siikaneva)
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lauttalammit (Jämijärvi)
Lammet sijaitsevat Unnannevan ja Lauttakankaan välisellä Lauttalamminnevalla Ikaalisten ja Jämijärven rajalla. Lampia on neljä ja suurimman lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Suurin lampi on 230 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Kuntaraja ylittää lammen kahdesti itärannalla olevan rajapyykin kautta niin, että suurin osa lammesta jää Jämijärven puolelle. Jämijärvellä sijaitsevat kaksi pientä lampea, joiden halkaisijat ovat 30 metriä ja 15 metriä. Neljäs ja eteläisin lampi sijaitsee Ikaalisissa ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 80 metriä. Kaksi suurinta lampea on yhdistetty toisiinsa ojalla. Ympäröivä suo on osittain ojitettu ja lampien vesi päätyy suo-ojiin eteäisen lammen laskuojan kautta, josta ne jatkavat Lauttaojaa myöten Hangasjärveen. Lammille ei johda tietä. Jänijärvi
Järven rantaviiva on 7,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Järven pohjoisosaan rajautuu peltomaata ja sen eteläpuolella on laaja ojitettu Kärjensuo. Etenkin järven itärannoilla on runsaasti loma-asuntoja (lähes sata asuntoa ). Tammelan ja Forssan välinen raja kulkee järven länsipuolella lähimmillään 400 metrin päässä. Vuorijärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisen metsämaaston painanteessa ja se jää Kydönvuoren ja Rekolanvuoren väliin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Vuoreten rinteet laskevat jyrkkinä järveen, mutta sen pohjois- ja eteläpäissä rannat ovat alavat. Järven rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet seututieltä 343. Jämijärvi (järvi)
Itäisessä altaassa on yhdeksän saarta ja luotoa. Niistä suurimmat ovat Uimaluoto, Lehtisaari, Majasaari ja Niittusaari. Järvialtaan syvänteet mutkittelevat järven pohjassa. Yli kahdeksanmetrinen syvänne sijaitsee Majasaaren, Korkeasaaren ja Uimaluodon välissä ja näiden saarten väliköissä. Uimaluodon eteläpuolelta sen ohittaa Syväsalmi, jossa monin paikoin 15 metriä syvää. Pyydönniemen edustalla sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä yli 20 metriä syvä syvänne. Sieltä löytyy Karilannokan edustalta myös järven syvin kohta, joka on 26 metriä syvä. Syrjäjärvi (Jämsä)
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lahdenperänjärven ja Syrjävuoren välissä, mutta sen rannat ovat lopulta loivat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen pohjoispuolella kulkee mutkitteleva kärrypolku. Majaniemenjärvi
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja sen pituus on 200 metriä ja leveys 110 metriä. Järven läpi virtaa Lumiaisoja, joka yhtyy Sävijokeen. Järven rantaviiva on 0,73 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin soista metsämaastoa. Lounainen ranta rajoittuu korkeaan rinteeseen. Lumiaisojan läpi virtaavaan jokeen rajoittuu paljon peltoja, mutta itse järvi on metsän ympäröimää. Rantoja ei ole rakennettu, mutta läheltä kulkee hiekkatie. Majajärvi (Ylöjärvi, Huhkaankylä)
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Valkeajärvi (Jämsä, Halli)
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitse mäkisellä ylänköalueella Valkeajärvenvuoren juurella. Vuori kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järven pohjoispuolella ovat rannat alavia ja soistuneita. Siellä sijaitsee matalampi Valkeajärvenmäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on etelässä kallioista ja pohjoisessa soistunutta. Itärantaan on rakennettu pieni rakennelma. Järven kiertää metsäautotie, joka alkaa Laajanpohjalta. Jämsä
Runsaan tuhannen maaneliökilometrin laajuinen Jämsän maalaiskunta jaettiin kolmeen itsenäiseen maalaiskuntaan vuonna 1926. Koskenpään maalaiskunta käsitti vanhan Jämsän pohjoisen kolmanneksen (pinta-ala 334,8 maa-km² vuonna 1945), ja verraten tiheään asuttu Jämsänkosken maalaiskunta (57,8 maa-km² vuonna 1945) perustettiin vanhan Jämsän keskelle. Jämsän hallinnolliseksi alueeksi määräytyi vanhan Jämsän eteläinen kolmannes ja laajat alueet Jämsänkosken molemmin puolin. Alueen maapinta-ala oli 655,7 km² vuonna 1945. Jämsä säilytti karkean u-kirjaimen muotonsa aina seuraavan vuosisadan alkuun, jolloin Kuorevesi liitettiin Jämsään. Jämsän jokivarsi tilastoitiin ennen toista maailmansotaa taajaväkiseksi yhdyskunnaksi eli taajamaksi (perustettu 1923). Vuonna 1940 sen väestömäärä oli noin 1 100. Kymijoen vesistö
Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) on Suomessa vesistöalue, jonka laskujoki Kymijoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 37 158,74 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 18,34 %. Vesistön alue on pääasiassa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Keski-Suomen maakuntien alueella. Vesistön reitit ulottuvat myös Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Pohjois-Savon maakuntien alueelle. Onkijärvi (Janakkala)
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Jouttijärvi (Ylöjärvi)
Järven pituus on 300 metriä, leveys 230 metriä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Se sijaitsee Jouttinevalla Haavistonperän pohjoispuolella metsämaan ja suon välissä. Suo on tiheästi ojitettu, mutta niitä ei ole yhdistetty järveen. Sen sijaan yksi metsäoja etelästä laskee järveen. Järven laskuoja lähteen sen lounaispäästä kulkee suon läpi sen johto-ojana ja laskee sitten Vähä Jouttijärveen. Rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven itä- ja etelärannat ovat kovaa metsämaata, jossa on viisi vapaa-ajan asuntoa. Yksi vapaa-ajan asunto on rakennettu Kihniön puoleiselle suolle. Näille johtaa tiet yhdystieltä 3350. Järvessä on saari, jonka kautta kulkee Yläjärven ja Kihniön välinen raja. Raja ylittää järven niin, että yli puolet siitä kuuluu Ylöjärvelle. Nurmijärvi (Rautjärvi)
Järvessä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 212 ha, mikä on noin 18 % järven kokonaispinta-alasta. Vain Suurisaari on yli neliökilometrin suuruinen saari ja Pennasaari, Kummiinsaari, Haapasaari, Kuolio ja Mustasaari ovat yli hehtaarin suuruisia saaria. Muista saarista 25 saarta ovat yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Suurisaari on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Lamminjärvi (Laitilan Lausti)
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja laskuoja laskee Särkijärveen. Järvellä on on 1,3 kilometriä rantaviivaa ja sen ranta on pääosin kallio- ja moreenipohjaista metsämaastoa. Keskellä järveä on halkaisijaltaan 50 metriä suuri kallioinen saari. Järveen rajautuu myös kaksi pelto ja laskuojaa ympäröi Lamminsuo, joka ulottuu Särkijärvelle asti. Rannoille on rakennettu neljä loma-asuntoa, joille johtaa tiet Laitilasta. Lamminjärvi (Eura)
Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys noin kilometrin. Järven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä Ahtistenlahdessa, mistä 1,3 kilometriä pitkä oja laskee läheiseen Vähäjärveen. Koivujärvi (Jämsä, Länkipohja)
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Lääläjärven ja Valkeajärven välisellä ylängöllä, loivassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Järven pohjoispuolelle tulee metsäautotie, joka alkaa yhdystieltä 14307.