Minkä kaupungin osaksi Noormarkku liitettiin vuonna 2010?
Noormarkku
Noormarkku () on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Satakunnan maakunnassa. Noormarkusta tuli osa Poria vuonna 2010. Kunnassa asui ihmistä , ja sen pinta-ala oli  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Noormarkun naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Lavia, Pomarkku, Pori ja Ulvila. Aikaisempia naapurikuntia olivat Porin kaupunkiin vuonna 1967 liitetty Porin maalaiskunta ja samoin Poriin vuonna 1972 liitetty Ahlainen sekä Ulvilaan vuonna 2005 liitetty Kullaa.
Liljendalin vaakuna
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2010, kun Liljendal liitettiin yhdessä Ruotsinpyhtään ja Pernajan kanssa Loviisan kaupunkiin. Norrmalm (kaupunginosa-alue)
Nykyään Norrmalmin eteläosaa pidetään kaupungin keskustana, jota kutsutaan nimellä "Stockholms city". Historiallisesti Brunkebergsåsen-kukkula jakoi kaupunginosan kahtia, mutta ajan myötä maasto on tasaantunut, kun maata on viety alueelta pois. Vuosina 1602–1635 Norrmalm oli jopa oma kaupunkinsa omine pormestareineen, ennen kuin se liitettiin takaisin Tukholmaan. Velkua
Merimasku, Rymättylä ja Velkua päättivät liittyä osaksi Naantalia vuoden 2009 alussa. Kaupungin nimi säilyi ennallaan, ja asukasluvuksi tuli vajaat 20 000. Evankelisluterilainen Velkuan seurakunta oli liitetty Naantalin seurakuntaan jo vuonna 2005. Nurmes
Vuoden 1973 alussa Nurmeksen maalaiskunta liitettiin Nurmeksen kauppalaan. Ennen kuntaliitosta kauppalan ja maalaiskunnan rajana oli lännessä Rajakatu ja idässä Mikonsalmen silta. Nurmeksesta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1974. Kaupungin vaakunaksi tuli kauppalan vaakuna. Noormarkku
Noormarkku tunnetaan paitsi Ahlströmin ruukkialueesta, myös Noormarkkujoen upeissa maisemissa polveilevasta, noin 60 kilometrin pituisesta retkeilyreitistään. Reitti kytkeytyy maakunnalliseen patikointireittiverkostoon sekä Karvianjoen vesistön melontareittiin. Noormarkku
Normarkun eteläosa Söörmarkussa kuuluu Söörmarkunjoen eli Kellahdenjoen valuma-alueeseen. Pomarkku
Pomarkun kunnassa on kaikkiaan 25 järveä. Huomattavimmat niistä ovat Kynäsjärvi ja Inhottujärvi Porin, aiemmin Noormarkun, rajalla; Valkjärvi Kankaanpään rajalla sekä Isojärvi, joka on osittain Siikaisten puolella. Nämä, kuten koko Pomarkku kuuluu bifurkaatiosta tunnetun Karvianjoen vesialueeseen. Joki haarautui kahtaalle heti tultuaan Kankaanpään puolelta: sivuhaara kääntyi Leväsjokena länteen Isojärveen, mutta tämä yhteys katkesi Kynäsjärven laskun vuoksi jo 1800-luvun lopulla. Päähaara laskee Kynäsjärveen ja jatkuu sieltä Kynäsjokena Inhottujärveen. Sieltä joki jatkuu pohjoisena Pomarkunjokena − joka laskee Isojärven eteläpäähän − ja eteläisenä Noormarkunjokena kohti Selkämerta. Joessa on säännöstelypato Harjakoskella. Vuoden 2017 lopussa Pomarkussa oli 2 166 asukasta, joista 1 329 asui taajamissa, 825 haja-asutusalueilla ja 12 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Pomarkun taajama-aste on 61,7 %. Pomarkun taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Pomarkun kirkonkylään, jossa oli vuoden 2016 lopussa 1 329 asukasta. Vágur
Kunta erotettiin Suðuroyn kirkkopitäjästä vuonna 1906 ja muodostettavaan kuntaan liitettiin Nes. Vágurin äänestäjät ovat poliittisesti usein kallistuneet sosialististen puolueidenJavnaðarflokkurinin ja Tjóðveldin suuntaan. Puolueet ryhtyivät yhteistyöhön, ja pormestariksi valituksi tuli Dennis Holm Tjóðveldista vuosiksi 2013–2016. Suðuroyn porvarilliset äänestäjät ovat usein suosineet tanskalaismielistä Sambandsflokkurin-puoluetta, joka ei ole ollut Vágurissa yhtä vahva 2000-luvulla. Sitä vastoin ovat sellaiset poliitikot kuin Annika Olsen ja Jacob Vestergaard onnistuneet saamaan ääniä Fólkaflokkurinlle. Längelmäki
Längelmäen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla paistintähteistä keitetty "höystökeitto" sekä "tikkutohlo", joka tarkoittaa siansivusta tehtyä tirripaistia, johon kastetaan tikun nenässä ruisleipäpaloja.Längelmäki lakkautettiin ja sen alue jaettiin naapurikaupunkien Jämsän ja Oriveden kesken vuoden 2007 alussa. Jakaminen tapahtui sen mukaan, miten kuntalaiset olivat asioineet kummassakin kaupungissa. Kuntakeskus Länkipohja ja pääosa kunnan asukkaista liitettiin osaksi Jämsää, kirkko puolestaan siirtyi Oriveden puolelle. Jämsää liitetyllä alueella asui 64 prosenttia ja Oriveteen liitetyillä alueilla 36 prosenttia kunnan asukkaista. Jämsään liitetyt osat tulivat kuulumaan Keski-Suomen maakuntaan, mutta Oriveteen liitetyt osat kunnasta jäivät osaksi Pirkanmaan maakuntaa. Suomusjärven vaakuna
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Suomusjärven kunta yhdessä Halikon, Kiikalan, Kiskon, Kuusjoen, Muurlan, Perniön, Perttelin ja Särkisalon kanssa liittyi osaksi Salon kaupunkia. Norwalk (Connecticut)
Norwalk on New Yorkin koillispuolella sijaitseva kaupunki Connecticutin osavaltion Fairfieldin piirikunnassa. Kaupungin asukasluku oli 85 603 vuonna 2010. Saimaankaupunki
Lappeenranta ja Joutseno alkoivat vuonna 2006 selvittää mahdollista kuntaliitosta keskenään – ei kuitenkaan ”Saimaankaupungin” hengessä, vaan puhtaalta pöydältä. Liitos toteutui vuoden 2009 alusta. Tämän jälkeen vielä Ylämaa liittyi osaksi Lappeenrantaa vuoden 2010 alussa sekä Suomenniemi osaksi Mikkeliä ja Etelä-Savoa vuoden 2013 alussa, eikä sen jälkeen ole tapahtunut toistaiseksi yhtään liitosta Etelä-Karjalassa. Norilsk
Norilsk oli neuvostoaikana suljettu kaupunki, kunnes 1990-luvulla se päätettiin avata. Vuonna 2001 Norilsk kuitenkin suljettiin uudestaan ulkomaalaisilta, jotka saavat matkustusluvan kaupunkiin vain tiukkojen kriteereiden perusteella.
Vuonna 2005 naapurikaupunki, runsaan 50 000 asukkaan Talnah (Талнах) liitettiin Norilskiin, mikä on kaupungin asukasluvun kasvun tärkein syy vuoden 2002 väestönlaskentaan verrattuna (tuolloin 134 832 asukasta). Tidaholmin kunta
Agnetorpin ja Baltakin maalaiskunnista erotettiin vuonna 1895 osa Tidaholmin kauppalaksi. Kauppala muutettiin vuonna 1910 Tidaholmin kaupungiksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Tidaholmin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 Tidaholmin kaupunki muutettiin Tidaholmin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 suoritettiin kuntaliitos Tidaholmin kuntablokissa, ja tällöin Tidaholmin kuntaan liitettiin kokonaan Hökensåsin kunta sekä osia Dimbon ja Fröjeredin kunnista. Dimbon kunta liitettiin lähes kokonaan Tidaholmin kuntaan, mutta entisen Skörstorpin alue liitettiin Falköpingin kuntaan. Fröjeredin kunnasta liitettiin Tidaholmin kuntaan entisen Fröjeredin alue, kun taas Fridene ja Korsberga liitettiin Hjon kuntaan. Káto Ólympos
Káto Ólympos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Témpin kunnaksi yhdessä Ampelákian, Gónnoin, Makrychórin ja Néssonaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. North York (Ontario)
Alueella on ollut asutusta 1800-luvun alusta ja North York ilmestyi karttoihin vuonna 1922, kun Toronton kultaisen hevosenkengän maaseutukeskus erotettiin omaksi townshipiksi Yorkin townshipista. Toisen maailmansodan jälkeen alueen asutus kasvoi runsaasti erityisesti Highway 401:n rakentamisen jälkeen. North York liittyi vuonna 1954 Toronton metropolihallintoon ja sai vuonna 1967 Borough'n arvon. North York ehti olla myös kaupunki (City) vuosina 1979-1997 ennen sulautumistaan Torontoon. Charlottenburg
Charlottenburg perustettiin vuonna 1705 itsenäisenä kaupunkina. Se pysyi itsenäisenä vuoteen 1920 asti, jolloin se liitettiin Berliiniin. Vuosina 1920–2000 Charlottenburg oli samalla sekä kaupunginosa että oma hallintoalueensa. Vuonna 2001 Charlottenburgin hallintoalue yhdistettiin Wilmersdorfin hallintoalueen kanssa Charlottenburg-Wilmersdorfiksi. Charlottenburgin kaupunginosa jatkoi olemassaoloaan tämän uuden hallintoalueen alaisuudessa. Vuonna 2004 Charlottenburg-Wilmersdorfin kaupunginosat järjesteltiin uudelleen ja aikaisempi Charlottenburgin kaupunginosa jaettiin kolmeen: nykyiseen Charlottenburgiin, Westendiin ja Charlottenburg-Nordiin. Hankoniemi
Hangon kaupunkiin kuului 1970-luvulle saakka vain varsinainen kaupunkialue satamineen ja lähisaarineen. Muu osa niemeä oli jaettuna Bromarvin, Tenholan ja Tammisaaren maalaiskunnan kesken. Vuoden 1977 alussa Bromarv liitettiin pääosin Tenholaan, mutta lähimpänä Hankoa sijainnut osa samoin kuin Tenholaan kuulunut Lappohja ja Tammisaaren maalaiskunnan Tvärminne Hankoon. Samalla muu Tammisaaren maalaiskunta liitettiin Tammisaareen, johon vuonna 1993 liitettiin myös Tenhola. Vuoden 2009 alusta lähtien Tammisaari on ollut osa Raaseporin kaupunkia. Noormarkun ruukki
Noormarkun ruukin alueeseen katsotaan kuuluvaksi myös vuonna 1933 valmistunut Noormarkun kirkko. Kivirakenteinen kirkko rakennettiin A. Ahlström Osakeyhtiön lahjoittamilla varoilla. Armas Lindgrenin piirtämä kirkkorakennus hautausmaineen sijaitsee nykyään erillään varsinaisesta ruukista Valtatie 23:n länsipuolella. Maanselkä (vedenjakajaseutu)
Nurmeksesta tuli kaupunki 1. tammikuuta 1974. Kaupungin vaakunaksi tuli kauppalan vaakuna. Nurmeksen suurimpiin nähtävyyksiin kuuluu Bomban talo, joka on jäljitelmä karjalaistalosta Suojärveltä. Bomba toimii lomakohteena sekä ikään kuin siirtolaisuuden muistomerkkinä. Suojärveltä saapui Nurmeksen seudulle siirtoasutusta 1940-luvulla. Nurmeksen suuret vaarat ja suoalueet ovat mahdollistaneet myös monet matkailureitit ja nähtävyydet, esimerkiksi Kohtavaara, joka sijaitsee myös melko lähellä Bomban taloa. Alueen luonnosta kertovat hyvin Itä-Nurmeksessa sijaitsevat Mujejärven retkeilyalue, Saramojoki, Peurajärven kalastusalue ja Raesärkät lähellä Rautavaaran ja Nurmeksen välistä kunnanrajaa. Seinäjoki
Ilmajoen Munakan kylä on myös ilmaissut kiinnostuksensa liittyä Seinäjoen kaupunkiin. Vuonna 2012 kylän asukkaat laativat adressin kylän liittämisestä Seinäjokeen. Laadittu adressi toimitettiin sekä Ilmajoen kuntaan että valtiovarainministeriöön. Uuden Seinäjoen väkiluku on noin 58 985 asukasta, mikä tekee Seinäjoesta samaa kokoluokkaa olevan kaupungin Rovaniemen, Vaasan ja Kotkan kanssa. Laajinta kannatusta kuntien yhdistäminen sai Seinäjoella ja Ylistarossa, kun taas Nurmossa esiintyi jyrkkää vastustamista kuntaliitokseen, mikä tuli ilmi muun muassa kansanäänestyksessä. Nurmon kunnanvaltuusto keskusteli asiasta neljä ja puoli tuntia ennen päätöksentekoa. Merkittävä osa nurmolaisista asuu toiminnallisesti Seinäjoen esikaupungiksi muodostuneella Hyllykalliolla. Ylistaro puolestaan on etäämmällä Seinäjoen kaupungista sekä oli selvästi harvemmin asuttu maatalousvaltainen kunta. Grámos
Grámos oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nestórion kuntaan yhdessä Akríteen ja Arréneen kanssa. Vouliagméni
Vouliagméni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vári-Voúla-Vouliagménin kunnaksi yhdessä Várin ja Voúlan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Norderstedt
Norderstedtin kaupunki perustettiin 1. tammikuuta vuonna 1970 liittämällä yhteen Hampurin esikaupungit Friedrichsgabe, Garstedt, Harksheide ja Glashütte. Friedrichsgabe ja Garstedt kuuluivat Pinnebergin ja Glashütte sekä Harksheide Stormarnin piirikuntaan. Schleswig-Holsteinin osavaltiohallituksen päätöksellä uusi kaupunki liitettiin osaksi Segebergin piirikuntaa. Juankoski
Elokuussa 2014 Juankosken kaupunginvaltuusto päätti liittymisestä Kuopioon vuoden 2017 alusta ja valtioneuvosto hyväksyi kesäkuussa 2016 kaupunkien yhdistymisen. Noormarkun ruukki
Noormarkun ruukki on Noormarkunjoen rannoilla vanhan Noormarkun kartanon alueella. Raudanjalostusta ruukissa harjoitettiin vuosina 1806–1920. Vuodesta 1870 lähtien se kuului liikemies Antti Ahlströmille ja myöhemmin A. Ahlström Osakeyhtiölle, jonka pääkonttori sijaitsee alueella edelleen. Suomalainen Markku-liitto
Suomalainen Markku-liitto on Markku-nimisten ihmisten etunimiyhdistys. Se aloitti toimintansa vuonna 1996 ja on nykyisin Suomen suurin etunimiyhdistys. Markku-liitto on perustettu Noormarkussa, joka myös oli yhdistyksen kotipaikka, kunnes Noormarkku vuonna 2010 liitettiin Poriin. Yhdistys juhlii vuosittain Markun päivää (25. huhtikuuta) Noormarkun Söörmarkussa, missä julkistetaan "Vuoden Markku" -tittelin saaja. Aska
Vuonna 1974 Askan kunta liitettiin Motalan kuntaan. Motalan kunta jaettiin jo vuonna 1980, jolloin Hagebyhögan ja Orlundan seurakunnat liitettiin tuolloin perustettuun Vadstenan kuntaan. Muut entisen Askan kunnan osat jäivät osaksi Motalan kuntaa. Suomen maaherrat
Lääni liitettiin Länsi-Suomen lääniin 1997.Lääni liitettiin Itä-Suomen lääniin 1997.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Kaikki Suomen läänit lakkautettiin 2010.Västernorrlandin ja Västerbottenin läänien maaherrat hallitsivat vuosina 1634–1809 myös Lapin historiallista maakuntaa ja Tornionlaakson itäpuolta. Pietarin ja Viipurin kuvernementtien kuvernöörit hallitsivat Uudenkaupungin rauhassa 1721 ja Turun rauhassa 1743 Venäjälle luovutettuja alueita vuosina 1721–1812. Nurmeksen maalaiskunta
Nurmeksen maalaiskunta (lyhenteeltä Nurmeksen mlk) oli Pohjois-Karjalassa sijainnut Suomen kunta. 1. tammikuuta 1973 maalaiskunta liitettiin Nurmeksen kauppalaan, joka muuttui kaupungiksi 1. tammikuuta 1974. Nykyisin maalaiskunta ja kauppala ovat osa Nurmeksen kaupunkia. Nurmeksen kauppalalla ja maalaiskunnalla oli yhteinen evankelis-luterilainen seurakunta; Nurmeksen maaseurakunta -nimistä seurakuntaa ei siis ollut olemassa. Juankoski
Juankoski () on entinen Suomen kaupunki Pohjois-Savon maakunnassa. Juankoski liittyi Kuopion kaupunkiin vuoden 2017 alussa. Nikolskoje (Novgorodin alue)
Vuonna 2005 perustettu Nikolskojen maalaiskunta liitettiin Peskiin vuonna 2010. Keskuskylän lisäksi siihen kuului 9 kylää: Burakovo, Dunajevštšina, Isakovo, Osinuška, Paberežje, Pestovo, Podberjoza, Veljo-Stany ja Zalužje. Kunnan pinta-ala oli 142,5 neliökilometriä. Vuonna 2009 siellä oli 178 asukasta. Noormarkku
Nykyisessä Porin kaupungin tilastollisessa aluejaossa entisen Noormarkun alueet kylät Finby, Harhala, Harjakangas, Kairila, Karkunkylä, Lassila, Noormarkku, Palus, Rudanmaa ja Söörmarkku kuuluvat Pohjois-Poriin. Vuonna 2013 Finbyssä oli 2 168 asukasta, Harhalassa 39, Harjakankaalla 84, Karilassa 47, Karkunkylässä 8, Lassilassa 200, Noormarkussa 2 510, Paluksessa 32, Rudanmaalla 77 ja Söörmarkussa 1 004. Näiden tietojen perusteella entisen Noormarkun kunnan alueella olisi 6 169 asukasta. Maebaru
Maebarun kaupunki () oli Fukuokan prefektuurissa, Japanissa sijaitseva kaupunki. Se yhdistyi 1. tammikuuta 2010 Nijōn ja Shiman kaupunkien kanssa muodostaen Itoshiman kaupungin. Mousoúroi
Mousoúroin kunnallisyksikkö käsittää Plataniáksen kunnan eteläosan. Siihen kuuluu muun muassa Lefká Óri -vuoristoa sekä Omalóksen tasangon aluetta. Mousoúroi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Plataniáksen kuntaan yhdessä Kolymvárin ja Voukoliéen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Noormarkku
Pomarkunjoki lakee Isojärveen Pomarkussa. Myös se on Inhottujärven tapaan bifurkaatiojärvi, jonka toisena lasku-uomana on Merikarvianjoki Siikaisissa ja Merikarvialla, toisena Noormarkun Poosjärveen laskeva Salmusoja, jonka lasku-uomana on Noormarkusta Ahlaisten suuntaan laskeva Pohjajoki, joka Laskee Keikveden merenlahteen Ahlaisissa Porissa. Kapandríti
Kapandríti oli itsenäinen kaupunkikunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Afídneen, Avlónaksen, Kálamoksen, Malakásan, Markópoulo Oropoún, Oropíoin, Polydéndrin ja Sykáminon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Noormarkku
Finpyyn kylässä sijaitsee suurin koulu, Noormarkun yhtenäiskoulu. Koulun hyvän tukioppilastoiminnan johdosta se valittiin Suomen vuoden tukioppilaskouluksi vuonna 2009. Noormarkun alueella toimivat myös Kankaan ja Söörmarkun koulut. Mosvik
Mosvik on entinen Norjan kunta Pohjois-Trøndelagin läänissä. Se sijaitsi Trondheiminvuonon sisäosan länsipuolella Trondheiminvuonon ja Verrasundetin välisellä niemimaalla. Kunta rajoittui etelässä Leksvikiin, idässä Inderøyn vesialueeseen ja lännessä ja luoteessa Verraniin.
Mosvikin kunnassa oli 810 asukasta 1.1.2010. Se yhdistyi tammikuussa 2012 Inderøyn kuntaan. Norfolk (Virginia)
Norfolk on kaupunki Yhdysvaltain Virginian osavaltiossa. Se on itsenäinen kaupunki, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Kaupunki on 242 803 asukkaallaan (2010) Virginian toiseksi suurin kaupunki. Noormarkku
Yhdistystoiminta Noormarkun alueella on aktiivista. Siellä toimii myös Suomen suurin etunimiyhdistys, Suomalainen Markku-liitto. Markku-liitto juhlii vuosittain Söörmarkussa, jossa sen jäsenet lyödään oravanhännällä Söör Markuiksi. Heinävesi
Savonlinna (Etelä-Savo), Varkaus (Pohjois-Savo), Leppävirta (Pohjois-Savo), Tuusniemi (Pohjois-Savo), Outokummun kaupunki (Pohjois-Karjala) ja Liperi (Pohjois-Karjala). Kangaslampi (ennen Etelä-Savo) liitettiin Varkauteen tammikuun alussa 2005. Samalla se siirtyi Pohjois-Savon maakuntaan. Norrköpingin kunta
Jo vuonna 1962 Norsholm liitettiin Skärblackaan. Vuonna 1967 Västra ja Östra Vikbolandet yhdistettiin kunnaksi, jonka nimeksi tuli pelkkä Vikbolandet. Norrköpingin kunta muodostettiin 1971, jolloin Kolmården, Kvillinge ja Skärblacka liitettiin kaupunkiin. Nykyiset rajansa Norrköping sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Vikbolandet. Kurun vaakuna
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Kuru yhdistyi Ylöjärven kaupunkiin. Kaarma
Lokakuussa 1999 Kuressaaren kunta ja Kaarma yhdistyivät Kaarmaksi. Kaarma, Kärla ja Lümanda yhdistyivät vuonna 2014 Lääne-Saaren kunnaksi. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Kuressaaren kaupunki ja Saarenmaan saaren kaikki 11 kuntaa (Lääne-Saare, Orissaare, Pihtla, Valjala, Salme, Kihelkonna, Laimjala, Mustjala, Torgu, Leisi ja Pöide) yhdistettiin Saarenmaan kunnaksi. Skaraborgin lääni
Skaraborgin lääni lakkautettiin 31.12.1997, ja siitä lähtien se on ollut osa Länsi-Götanmaan lääniä. Habo ja Mullsjö päättivät kuitenkin kansanäänestysten perusteella liittyä Jönköpingin lääniin. Jönköpingin kaupunkitaajamaan on näistä kunnista paljon lyhyempi matka kuin Göteborgiin. Néa Mákri
Néa Mákri oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Marathónaksen kuntaan yhdessä Grammatikón ja Varnávaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Jämtlandin lääni
Historian saatossa Jämtland ja Härjedalen ovat välillä olleet hallinnollisesti samaa ja välillä eri aluetta. Härjedalenista tuli varhain Norjan Trøndelagin osa, mutta Jämtland oli itsenäinen vuoteen 1178 asti, jolloin maakunta liitettiin Norjaan Storsjönin jäällä käydyn taistelun jälkeen. Jämtland muodosti kuitenkin oman hallintoalueensa Norjan sisällä ja sitä hallitsi "Jamtamot"-niminen käräjälaitos. Jämtlandilla oli Norjassa samanlainen asema kuin Islannilla, Shetlandsaarilla, Orkneysaarilla ja Färsaarilla 1400-luvun loppuun asti. Kirkollisesti Jämtland kuului Uppsalan arkkihiippakuntaan, kun Härjedalen kuului Nidarosin hiippakuntaan. Myöhemmin Jätmland liitettiin Tronheimin lääniin ("Trondhjems len"), joka oli yksi Norjan neljästä linnaläänistä ja Nidarosin hiippakuntaan. Alueen kehitys riippui Norjan liittämisestä Tanskaan vuonna 1536 seuranneesta vahvistuneesta hallinnosta sekä Tanskan ja Ruotsin käymistä sodista, joita sodittiin maakunnassa. Porin kaupunginvaltuusto
Noormarkun kuntaliitoksen jälkeisinä vuosina 2010−2012 valtuustossa toimivat väliaikaisesti kummankin kunnan valtuutetut ja jäsenmäärä oli 86. Ylistaron vaakuna
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Ylistaro liittyi Nurmon kanssa Seinäjoen kaupunkiin. Noormarkun vaakuna
Noormarkun vaakuna oli Noormarkun kunnan tunnus, jonka aihe viittaa vanhaan Oravajoen varteen 1800–luvulla rakennettuun rautaruukkiin Nynäshamnin kunta
Nykyisen Nynäshamnin alueella on sijainnut kolme pitäjää, joista sittemmin muodostettiin Sorundan, Torön ja Ösmon maalaiskunnat. Kaikki kuuluivat Sotholmin kihlakuntaan. Vuonna 1913 Ösmon maalaiskunnasta erotettiin Nynäshamnin kauppala, josta tuli kaupunki vuonna 1946. Vuoden 1952 kuntauudistukseen Torö liitettiin Ösmohon, mutta Sorunda ja Nynäshamnin kaupunki jäivät ennalleen. Ruotsin siirtyessä yhteen kuntamuotoon kaupungista tuli Nynäshamnin kunta. Nykyinen kunta muodostettiin 1974, jolloin Nynäshamniin liitettiin Sorunda ja Ösmo. Zeitz
Zeitziin liitettiin 1. heinäkuuta 2009 seuraavat kunnat: Döbris (Neu-Pirkau), Geußnitz, Kayna, Nonnewitz ja Würchwitz. 1. tammikuuta 2010 seurasivat Theißen ja Luckenau. Kaupungin pinta-ala kasvoi yli kolminkertaiseksi, väkiluku vain muutamia tuhansia. Noran kunta
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Noraskogin "suurkunta", johon tulivat kuulumaan Noran maalaiskunta sekä Vikerin, Hjulsjön ja Järnboåsin maalaiskunnat. Vikerin maalaiskunta oli erotettu Noran maalaiskunnasta vuonna 1878. Noran kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1965 Noraskog liitettiin kaupunkiin. Hjulsjön seurakunta erotettiin kaupungista vuonna 1967 ja liitettiin osaksi Hälleforsin kauppalaa (osa nykyistä Hälleforsin kuntaa). Vuonna 1971 Noran kaupunki muutettiin nykyiseksi Noran kunnaksi ilman rajamuutoksia. Landau in der Pfalz
Landau koostuu kahdeksasta kaupunginosasta (), Arzheimista, Dammheimista, Godramsteinista, Mörlheimista, Mörzheimista, Nußdorfista, Queichheimista ja Wollmesheimista. Queichheim ja Mörlheim liitettiin kaupunkiin vuonna 1937, muut osat vuoden 1972 hallintouudistuksen yhteydessä. Noormarkun vaakuna
Vaakunan selitys kuuluu: ”kultakentässä mustalla alasimella istuva punainen orava”. Vaakunan on suunnitellut Ahti Hammar, ja se vahvistettiin käyttöön 2. marraskuuta 1956. Se jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi vuoden 2010 alussa, kun Noormarkku liittyi osaksi Porin kaupunkia. Auckland
Vuonna 2010 entisen ucklandin alueen eri osat ja alueneuvosto yhdistettiin yhdeksi kokonaisuudeksi nimellä "Auckland Council". Aucklandin kaupunki laajeni samalla käsittämään esimerkiksi viereiset Manukaun ja North Shoren kaupungit. "Auckland Council" käsittää vaaleilla valittavan pormestarin ja 20-henkisen neuvoston. Noarootsi
Noarootsi () on entinen kunta Läänemaan maakunnassa, Viron länsirannikolla. Vuoden 2017 hallintouudistuksessa Noarootsi yhdistyi Kullamaan, Lääne-Nigulan, Martnan ja Nõvan kuntien kanssa uudeksi Lääne-Nigulan kunnaksi. Björnlunda
Björnlunda yhdistettiin Grytin ja Gåsinge-Dillnäsin kanssa Dagan kunnaksi vuoden 1952 kuntauudistuksessa. Vuonna 1974 Dagan kunta liitettiin Nyköpingin kuntaan ja vuodesta 1992 lähtien alue on kuulunut Nyköpingistä erotettuun Gnestan kuntaan. Pori
Pori jaetaan tilastoinnissa kahdeksaan suurempaan alueeseen, jotka ovat:
Edellisistä Meri-Pori voidaan vielä jakaa alueiksi Meri-Pori I ja Meri-Pori II. Nämä alueet muodostuvat kylistä ja kaupunginosista. Entisen Ahlaisen kunnan alueet kuuluvat Meri-Poriin ja Pohjois-Poriin, entinen Noormarkun kunta puolestaan Pohjois-Poriin. Orimattila
Orimattilan kunta otti käyttöön kaupunki-nimityksen vuonna 1992. Orimattila päätti vuonna 2009, että se ei osallistu Päijät-Hämeessä käytäviin kahdeksan kunnan välisiin kuntaliitosneuvotteluihin, vaan se jatkaa itsenäisenä kuntana. Orimattilan kaupunginvaltuusto ja Artjärven kunnanvaltuusto hyväksyivät yksimielisesti Orimattilan ja Artjärven kuntaliitoksen 22.3.2010. Kuntaliitos astui voimaan 1.1.2011. Jämsä
Jämsä on maakuntansa ainoa keskiaikainen pitäjä. Jämsän kunta perustettiin vuonna 1866, kauppalanoikeudet se sai vuonna 1969, ja kaupungiksi se muuttui vuonna 1977. Jämsän naapurikuntia ovat Juupajoki, Jyväskylä, Keuruu, Kuhmoinen, Luhanka, Mänttä-Vilppula, Orivesi ja Petäjävesi.
Kuoreveden kunta liitettiin Jämsään 2001. Vuoden 2007 alusta liitettiin Pirkanmaan maakuntaan kuuluvan Längelmäen itäiset osat Jämsään ja läntiset osat Oriveden kaupunkiin. Jämsään liitetyllä alueella asui noin 2/3 Längelmäen asukkaista. Liitoksella ei ollut vaikutusta Pirkanmaan ja Keski-Suomen vaalipiireistä vuoden 2007 eduskuntavaaleissa valittavien kansanedustajien lukumäärään. Kuntaliitokset jatkuivat vuonna 2009, jolloin Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät yhteen. Jämsänkoskeen oli vuoden 1969 alussa liitetty Koskenpään kunta. Uuden kaupungin nimeksi tuli Jämsä ja vaakunaksi Jämsänkosken vaakuna. Varbergin kunta
Näistä Kungsäter kuului edelleen Älvsborgin lääniin. Varbergin kaupunkiin kuntauudistus ei vaikuttanut. Kuitenkin jo vuonna 1967 Träslövin maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muutkin edellä mainitut suurkunnat sekä Varbergin kaupunki yhdistyivät nykyiseksi Varbergin kunnaksi. Varbergista tuli uuden kunnan keskustaajama. Kuntaliitoksen myötä Kungsäterin maalaiskunnan alue siirtyi Älvsborgin läänistä Hallandin lääniin. Karlstadin kunta
Vuonna 1967 Östra Fågelvik liitettiin Karlstadin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunkiin yhdistettiin myös Grava, Nor ja Nyed sekä Väsen seurakunta jaetusta Väsen maalaiskunnasta. Ölmen seurakunta liitettiin Kristinehamnin kuntaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä Karlstadista tuli pelkkä kunta, sillä Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Marmári
Marmári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kárystoksen kuntaan yhdessä Kafiréaksen ja Stýran kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Noormarkun Koitto
Noormarkun Koitto on Noormarkusta kotoisin oleva urheiluseura. Seuran jaostoja ovat jalkapallo, kuntoliikunta, koripallo ja nuoriso (2010 alusta). Otsolan kansalaisopisto
Otsolan kansalaisopiston toiminta-alueeseen kuuluvat Luvia, Nakkila, Pori ja siihen 2010 liittynyt Noormarkku. Otsolan toiminnasta pääosa on Porissa, ja päätoimipaikka sijaitsee Porin Itätullissa. Kevätkaudella 2012 Otsolan kansalaisopistolla oli toiminta-alueellaan yhteensä 71 toimipaikkaa. Chrysoúpoli
Chrysoúpoli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Néstoksen kunnaksi yhdessä Keramotín ja Oreinón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Noormarkun kirkko
Noormarkun kirkko ja hautausmaa luetaan kuuluvaksi Noormarkun ruukin alueeseen, joka on yksi Museoviraston määrittelemistä Valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Hälleforsin kunta
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin Noraskogin "suurkunta" yhdistämällä aiemmat Hjulsjön, Järnboåsin, Noran ja Vikerin maalaiskunnat. Noraskog liitettiin vuonna 1965 Noran kaupunkiin. Hjulsjön seurakunta siirrettiin kuitenkin jo vuonna 1967 osaksi Hälleforsin kauppalaa. Samana vuonna myös Grythyttanin maalaiskunta liitettiin osaksi Hälleforsin kauppalaa. Grythyttanin taajaväkinen yhdyskunta oli lakkautettu jo vuonna 1956. Hälleforsin kauppala muutettiin vuonna 1971 Hälleforsin kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon. Merimaskun vaakuna
Vaakuna jäi epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2009, kun Merimasku yhdistyi Rymättylän ja Velkuan kanssa Naantalin kaupunkiin. Papágou
Papágou oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Papágou-Cholargóksen kunnaksi yhdessä Cholargóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Jämsän seutukunta
Jämsän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa on kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin. Kolmården
Kolmården on myös entinen kunta. Se muodostettiin vuoden 1952 kuntauudistuksessa yhdistämällä aiemmat Krokekin ja Kvarsebon kunnat. Vuonna 1971 kunta liitettiin osaksi Norrköpingin kuntaa. Krokekin kuuluu Itä-Götanmaan ja Kvarsebon alue Södermanlandin maakuntaan. Kunta sijaitsi Bråvikenin lahden pohjoispuolella. Entisen kunnan alueella sijaitsevat Krokekin ja Strömsforsin taajamat. Noormarkun kirkko
Uuden kirkon rakentaminen aloitettiin vasta 1931 A. Ahlström Osakeyhtiön vuonna 1927 Antti Ahlströmin syntymän satavuotisjuhlan kunniaksi tekemän lahjoituksen turvin. Lahjoitukseen sisältyivät myös arkkitehti Armas Lindgrenin tekemät piirustukset. Noormarkun kirkko jäljittelee ulkoasultaan Satakunnan keskiaikaisia harmaakivikirkkoja, kuten Ulvilan ja Tyrvään Pyhän Olavin kirkkoja. Kirkon ulkoseinät on muurattu harmaakivestä ja sisäseinät tiilestä. Keskiaikaisista kivikirkoista poiketen Noormarkun kirkon katto on paanujen sijaan tehty kuparikatteesta. Kirkkosalin alttariseinällä on Lennart Segerstrålen vuonna 1957 maalaama fresko. Hän laati myös vanhojen valokuvien perusteella piirustukset vanhan kirkon tulipalossa tuhoutuneesta vaivaisukosta, jonka kopion noormarkkulainen Pauli Österlund veisti 1950-luvulla. Vaivaisukko on nykyään nähtävillä kirkon eteisessä. Inderøy
Tammikuussa 2012 Mosvik liittyi Inderøyn kuntaan. Kuopio
Kuopio on tunnettu valtakunnallisesti yhtenä merkittävimmistä opiskelukaupungeista sekä vetovoima- ja kasvukeskuksista. Kuopion historiaa 1960-luvun lopulta lähtien leimaavat useat kuntaliitokset. Niiden johdosta nykyään Kuopioon kuuluu paljon myös maaseutua. Kun Maaninka liittyi Kuopioon vuoden 2015 alussa, Kuopiosta tuli Suomen suurin maidontuottajakunta ja Suomen toiseksi suurin naudanlihantuottajakunta. Lisäksi Kuopiota on leimannut 2010-luvun lopulla lukuisat suuret hankkeet ja projektit, joita kaupungissa on valtakunnallisesti eniten heti pääkaupunkiseudun jälkeen. Tahkon suuren matkailukeskuksen myötä Kuopiosta on kasvanut myös merkittävä matkailukaupunki. Vuoden 2017 Kuntaratingin mukaan 20 suurimman kaupungin joukosta Kuopiossa on tyytyväisimmät asukkaat, ja vuoden 2018 tutkimuksen mukaan Kuopio on asuntosijoittajalle paras kaupunki. Jääski
Aiemmin erillinen Jääsken kaupunkikunta yhdistettiin vuoden 2008 paikallisen kansanäänestyksen jälkeen Ensoon vuoden 2010 alusta. Marko Varajärvi
Varajärven työ puoluesihteerinä päättyi puoluekokouksessa Oulussa 10.-12. kesäkuuta 2016. Puoluesihteerikauden jälkeen Varajärvi siirtyi syyskuussa 2016 Tornionlaakson Neuvoston toiminnanjohtajaksi.. Kyseessä on kuntayhtymä, johon kuuluuvat Tornio, Ylitornion, Pello, Kolari, Muonio ja Enontekiö. Ruotsin kunnista neuvostoon kuuluvat Haaparanta, Övertorneå, Pajala ja Kiiruna. Norjasta neuvostoon kuuluvat kunnat Storfjord, Kåfjord ja Nordreisa. Norja
Norjan nykyinen kunnallishallinnon perusyksikkö on kunta (), joita on 422. Kuntien oikeudet ja velvoitteet eivät eroa sen mukaan, kuuluuko kuntaan kaupunki tai kaupunkeja () vai ei. Kaikkiaan 96 kuntaa on saanut kaupunkistatuksen. Kaupungin rajat noudattelevat kunnanrajoja, joten suurkaupunkiin voi kuulua runsaasti maaseutua, Oslossa on laajoja metsiä ja puolet Bergenin kaupungista on vuoristoa. Vuonna 2017 käynnistyneessä kuntauudistuksessa kuntien määrää on tarkoitus vähentää 70:llä. Kõrgessaare
Kõrgessaaren kunta ja Kärdlan kaupunki yhdistettiin 30.10.2013 alkaen Hiiun kunnaksi. Hiiun kunnasta tuli osa Hiidenmaan kuntaa lokakuussa 2017. Markópoulo Oropoú
Markópoulo Oropoú oli itsenäinen kaupunkikunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Oropóksen kunnaksi yhdessä Afídneen, Avlónaksen, Kálamoksen, Kapandrítin, Malakásan, Oropíoin, Polydéndrin ja Sykáminon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Kalajoki
Raution kunta liittyi Kalajokeen 1973. Himangan kunta liittyi Kalajoen kaupunkiin 1. tammikuuta 2010. Uuden kunnan vaakunaksi tuli Himangan vaakuna. Samalla Himangan alue siirtyi Keski-Pohjanmaan maakunnasta Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan. Noormarkun ruukki
Noormarkun ruukki on nykyisin Porin kaupunkiin kuuluvassa Noormarkussa sijaitseva ruukkialue. Siihen kuuluu varsinaisen rautaruukin lisäksi myös muita A. Ahlström Osakeyhtiön omistamia rakennuksia, muun muassa saha, voimalaitos sekä työläisten ja johtajien asuntoja. Nackan kunta
Vuonna 1909 Saltsjöbaden erotettiin omaksi kauppalakseen Nackasta. Hammarbyledenin rakentamisen yhteydessä alueita Nackan länsiosasta (Hammarby ja osa Henriksdalia) liitettiin Tukholmaan. Pieni alue Nackasta liitettiin Tukholmaan myös vuonna 1959, jotta Bagarmossenin kaupunginosa pystyisi laajenemaan pohjoisen suuntaan. Vuonna 1949 Nackan kunta muutettiin kaupungiksi. Tämä oli ainoa kerta, kun nykyaikana muodostettiin kaupunki, joka ei aikaisemmin ollut ollut kauppala tai taajaväkinen yhdyskunta. Pomarkku
Pomarkku sijaitsee Satakunnan maakunnassa, matkaa sekä Poriin että Kankaanpäähän on noin 25 km. Naapurikunnat ovat Kankaanpää, Merikarvia, Pori ja Siikainen. Noormarkun–Harjakankaan taistelut
Noormarkun suunnalla käytiin edelleen pieniä hajanaisia yhteenottoja, kunnes punaisten pääjoukot jättivät paikkakunnan 11. huhtikuuta. Seuraavana päivänä jääkärivääpeli Yrjö Nahin johtama komppania otti haltuunsa Noormarkun kirkonkylän ja jääkärivänrikki Tiddy Nordmanin komppania Harjakankaan. Samanaikaisesti valkoiset valtasivat myös Pomarkun ja Kellahden sekä etenivät noin kolmen kilometrin päässä Porin keskustasta sijaitsevaan Ruosniemen kylään, jossa taisteltiin kahden päivän ajan. 13. huhtikuuta valkoiset valtasivat vielä Kaasmarkun, jonka jälkeen punaiset poistuivat lopullisesti Porin ympäristöstä vuorokautta myöhemmin. Noormarkku
Junaliikenne Noormarkkuun alkoi vuonna 1933, jolloin valmistui arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus. Rautatieasemalla sijaitsi myös postitoimisto. Kokonaisuudessaan Pori–Haapamäki-rautatie valmistui vuonna 1938. Henkilöliikenne radalla lopetettiin vuonna 1981 ja rata poistettiin kokonaan käytöstä vuonna 1985. Noormarkun rautatieasema on nykyisin yksityisomistuksessa. Norberg
Norberg on samannimisen Norbergin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västmanlandin läänissä ja Västmanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 518 asukasta. Somero
Somerosta tuli kaupunki vuonna 1993. Lääniuudistuksessa 1997 Somero tuli osaksi Länsi-Suomen lääniä, joka valtionhallinnon uudistuksessa lakkasi vuoden 2010 alusta. Kuopio
Nilsiä liittyi Kuopioon vuoden 2013 alusta, jolloin kaupungin asukasluku nousi yli 100 000:n. Ydroúsa
Ydroúsan kunnallisyksikkö käsittää Ándroksen koko pohjoisosan. Se oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ándroksen kuntaan yhdessä Kórthion kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Östhammarin kunta
Vuoden 1863 kuntalakien astuessa voimaan nykyisen kunnan alueella oli Öregrundin ja Östhammarin kaupungit sekä 12 pitäjää, joista kustakin muodostettiin oma maalaiskunta. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa ne ryhmiteltiin viideksi "suurkunnaksi":Jo vuonna 1957 Frösåker liitettiin Östhammarin kaupunkiin. Vuonna 1967 puolestaan Öregrund liitettiin kaupunkiin. Tämä oli ensimmäinen kerta Ruotsin historiassa (ja samalla ainoa kerta ennen vuotta 1971), kun kaupunkikunta oli lakannut olemasta kuntaliitoksen yhteydessä. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Östhammarin kaupungista tuli Östhammarin kunta, kun Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Samanaikaisesti kunta siirrettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Vuonna 1974 Olandin kunta jaettiin, jolloin Alundan, Ekebyn ja Skäfthammarin seurakunnat siirrettiin Östhammariin; loppuosa kunnasta Uppsalaan. Lisäksi Dannemoran kunta liitettiin Östhammariin, joka näin sai nykyiset rajansa. Lolland
Lollandin suurin kaupunki on noin 15 500 asukkaan Nakskov. Muita kaupunkeja ovat muun muassa Maribo, Sakskøbing ja Rødby. Aiemmin saarella sijainneista kunnista seitsemän yhdistyi Lollandin kunnaksi saaren länsiosaan Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 2007. Saaren itäosan kunnat puolestaan liittyivät uuteen Guldborgsundin kuntaan. Saari on myös osa Sjællandin aluetta, jota ennen se oli osa kuntauudistuksessa lakkautettua Storstrømin amtia. Valdemarsvikin kunta
Valdemarsvik oli alun perin Ringarumin maalaiskuntaan kuulunut epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping"), joka vuonna 1914 erosi kunnasta omaksi kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat"Näistä Tjust-Ed kuului tuolloin Kalmarin lääniin. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen kunta yhdistämällä kauppalaan Gryt ja Ringarum sekä Tryserumin ja Östra Edin seurakunnat jaetusta Tjust-Edin kunnasta. Nämä seurakunnat ovat siitä asti kuuluneet Itä-Götanmaan lääniin. Västra Ed liitettiin Västervikin kuntaan. Aitolikó
Aitolikó oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mesolóngin kuntaan yhdessä Oiniádeen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Nybron kunta
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Näistä Hälleberga kuului tuolloin Kronobergin lääniin. Nybron kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Kuntaliitos Nybron kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1969, jolloin Alsterbro, Hälleberga ja Madesjö sekä Oskarin seurakunta Mortorpin kunnasta ja Sankt Sigfridin seurakunta Ljungbyholmin kunnasta yhdistettiin Nybron kaupunkiin. Vuonna 1971 kaupunki muutettiin Nybron kunnaksi, kun Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Nyrölä
Nyrölä (myös nimellä Soukkajärvi) on kylä ja kaupunginosa Jyväskylän kaupungin (vuoden 2008 loppuun Jyväskylän maalaiskunnan) luoteisosassa Uuraisten ja Petäjäveden välissä. Nyrölästä tuli osa Jyväskylää vuoden 2009 kuntaliitoksessa, jossa Korpilahti, Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän maalaiskunta muodostivat uuden Jyväskylän kaupungin. Nyrölä muodostaa Tikkakosken kanssa suuralueen Tikkakoski-Nyrölä. Nyrölässä on kyläkoulu, mutta ei kauppaa. Bornholm
Bornholmin kunta luotiin 1. tammikuuta 2003 yhdistämällä viidestä entisestä kunnasta (Allinge-Gudhjem, Hasle, Nexø, Rønne ja Aakirkeby) ja silloisesta maakuntahallituksesta. Samalla Bornholm sai amtin () aseman. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Bornholmin erityisasema omana amtinaan lakkasi ja se liitettiin Pääkaupunkialueen hallintoalueeseen. Karkku
Karkun kuntaan ja seurakuntaan kuului vuoteen 1900 saakka runsaan 10 neliökilometrin erämaa-alue Noormarkun alueella. Liikemies Antti Ahlström oli ostanut kyseisen, eräälle karkkulaiselle maatilalle kuuluneen alueen vuonna 1873.