Oliko sunnuntai viikon ensimmäinen päivä ennen vuotta 1973?
Sunnuntai
Sunnuntai (lyhenne su tai sunn.) on lauantain ja maanantain väliin jäävä viikonpäivä. Se on nykyään eurooppalaisen SFS-EN 28601-standardin mukaan seitsemäs ja viimeinen viikonpäivä. Ennen vuotta 1973 sunnuntai oli viikon ensimmäinen ja lauantai viimeinen päivä. Tällöin kyseinen muutos toteutettiin Kansainvälisen standardoimis­järjestön (ISO) suosituksesta.
Vallankumouskalenteri
Kirkon vaatimuksesta sunnuntait palautettiin lepopäiviksi vuonna 1802. Napoleon poisti vallankumouskalenterin käytöstä vuonna 1806, ja Ranskassa palattiin gregoriaaniseen kalenteriin. Vallankumouskalenteria käytti lyhytaikaisesti vielä Pariisin kommuuni vuonna 1871. Sunnuntai
Kuudennella vuosisadalla sunnuntai oli täysin vakiinnuttanut asemansa kristillisenä juhlapäivänä, "Herran päivänä". Ikuinen kalenteri
Juliaanisessa ajanlaskussa päivämäärät sattuvat samoiksi viikonpäiväksi joka 28. ja näin ollen myös joka 700. vuosi (koska 700 on jaollinen 28:lla), gregoriaanisessa taas joka 400. vuosi. Nämä säännöt huomioon ottaen taulukoita voidaan soveltaa muillekin kuin niihin merkityille vuosisadoille; esimerkiksi 3200-luvulla päivämäärät sattuvat samoiksi viikonpäiviksi kuin 2000-luvulla, koska 3200-2000=1200 on jaollinen 400:lla.
Mikä viikonpäivä oli 3. joulukuuta 2007?Kyseessä oli siis maanantai. Perjantai
Perjantai germaanisissa kielissä, kuten englannissa, hollannissa, saksassa ja ruotsissa – ja näistä lainautuneena myös suomessa –, tulee Freija- tai Frigg-nimisen aasajumalattaren nimestä. Tästä juontaa juurensa myös viron "reede", joka poikkeaa muista numerointiin perustuvista arkipäivistä (päivät maanantaista ja torstaihin ovat "esmas-, teisi-, kolma-" ja "neljapäev)". Perjantai 13.
Aina kun kuukauden ensimmäinen päivä on sunnuntai, on 13. päivä perjantai. Näin sattuu joka vuosi ainakin kerran. Enimmillään niin voi sattua kolme kertaa vuodessa (helmi-, maalis- ja marraskuussa tai karkausvuosina tammi-, huhti- ja heinäkuussa). Ruotsin Grand Prix 1973
Ruotsin Grand Prix 1973 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. kesäkuuta 1973 Scandinavian Raceway -radalla Anderstorpissa, Ruotsissa. Ruotsissa ei ollut tätä ennen ajettu Formula 1 -osakilpailuja. Suvivirsi
Helsingin seurakunnissa syntyi ajatus, että kirkossa toukokuun viimeisenä sunnuntaina voitaisiin viettää Suvivirren sunnuntaita, jolloin Suvivirttä lauletaan seurakuntien messuissa ja kesäisissä yhteislaulutapahtumissa. Ensimmäinen Suvivirren sunnuntai vietettiin vuonna 2010. Helsingin seurakuntien Stadin Suvivirsi -tapahtumassa Suvivirttä on laulettu myös Stadin slangiksi keväästä 2011 alkaen. Jom kippur -sota
Jom kippur (suuri sovituspäivä) on juutalaisen kalenterin pyhin päivä, jota vietettiin 6. lokakuuta 1973. Kuuden päivän sodassa nöyryyttävän tappion kärsineet arabimaat käyttivät pyhäpäivää hyväkseen hyökätäkseen Israeliin. Operaatiosta käytettiin nimeä "Badr" (täysikuu), eivätkä israelilaiset osanneet varautua siihen. Egyptiläinen kaksoisagentti onnistui syöttämään Israelin tiedustelupalvelulle harhauttavaa tietoa Egyptin aikeista. Israelin pääministeri Golda Meir määräsi yleisen liikekannallepanon vasta muutamia tunteja ennen Egyptin ja Syyrian hyökkäystä. Marokko, Irak ja Jordania tukivat Egyptin ja Syyrian hyökkäystä lähettämällä omia joukkojaan. Sunnuntairaportti
Vuonna 1993, kun MTV aloitti lähestykset omalla kanavallaan, Sunnuntairaportti palasi ohjelmistoon, jolloin sen alkamisaika oli 19.40. Ohjelman lähetysaika lyheni 20 minuuttiin ja sitä esitettiin ilman mainoskatkoa, ja yleensä sitä ennen esitetyn Karpolla on asiaa -ohjelman jälkeen. Se oli yksi vuoden katsotuimmista televisio-ohjelmista Suomessa. Esimerkiksi 14. maaliskuuta 1993 lähetetty jakso sai 1,4 miljoonaa katsojaa. Septuagesima
Septuagesima on useiden läntisten kirkkokuntien vanhastaan käyttämä nimi kirkkovuoden sunnuntaille, joka on kaksi viikkoa ennen laskiaissunnuntaita ja yhdeksän viikkoa ennen pääsiäistä. Nimi on edelleen käytössä muun muassa Ruotsin luterilaisessa kirkossa, mutta ei enää katolisessa eikä anglikaanisessa. Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa nimitys on edelleen käytössä; kirkkokäsikirjoihin kuuluvassa evankeliumikirjassa se on rinnakkaisnimitys 3. sunnuntaille ennen paastonaikaa. 1979
1979 (MCMLXXIX) oli normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi maanantaista.
YK julisti vuoden 1979 kansainväliseksi "Lapsen vuodeksi". Septuagesima
Vuonna 1970 katolinen kirkko poisti kalenteristaan esipaaston ja sen mukana myös septuagesiman ja sexagesiman. Kuusi vuotta myöhemmin myös anglikaaninen kirkko luopui näistä termeistä ja alkoi nimittää niitä yksinkertaisesti kolmanneksi ja toiseksi sunnuntaiksi ennen paastoaikaa. Myöhemmin samoin on tehty myös Suomen evankelis-luterilaisessa kirkoissa. Niinpä vuodesta 2001 lähtien näitä vanhoja nimiä ei enää ole suomalaisissakaan almanakoissa, vaan niiden niminä ovat Suomessakin kolmas ja toinen sunnuntai ennen paastonaikaa. Sitä vastoin kirkkokäsikirjoihin kuuluvassa evankeliumikäsikirjassa nimitykset septuagesima ja seksagesima ovat edelleen käytössä. Monina vuosina jompikumpi niistä kuitenkin sattuu samaksi päiväksi kynttilänpäivän kanssa, jolloin vain viimeksi mainittu nimi esiintyy päivän kohdalla almanakassa. Kesäloma
Vuoteen 1970 saakka Suomen kansa- ja oppikouluissa kesälomaa olivat kesä-, heinä- ja elokuu kokonaisuudessaan. Kouluun palattiin syyskuun ensimmäisenä arkipäivänä. Syyslukukauden 1971 alusta Suomen kouluissa siirryttiin viisipäiväiseen työviikkoon eli lauantait tulivat eräin poikkeuksin vapaapäiviksi (aikaisemmin ne olivat olleet lyhyitä päiviä). Jotta koulupäivien lukumäärä vuodessa ei olisi vähentynyt kovin paljon, lyhennettiin samalla kuitenkin kesälomaa loppupäästä ja koulu alkoi jo elokuussa. Koulupäivien määrä vähentyi noin kahdestasadasta noin sataanyhdeksäänkymmeneen. 1990-luvulla päätösvalta koulujen lomista siirrettiin osittain kunnille, kuitenkin siten, että nykyisen asetuksen mukaan kaikissa kunnissa kevätlukukausi päättyy viikon 22 lauantaina. Tämä merkitsi samalla, että useimpina vuosina koulua käydään vielä muutama päivä kesäkuun alussa. Vuonna 2018 viikon 22 lauantai on 2. kesäkuuta. Sunnuntai
Myöhemmin esitetään Paavali seuralaisineen murtamassa leipää myöhään illalla "viikon ensimmäisenä päivänä" (Ap. t. 20:7) 1984
Vuosi alkoi sunnuntaista. Suomen Siivet
Numero 4, 1973 1981
Vuosi 1981 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista. Sunnuntai
Monissa kielissä sunnuntai on Auringon päivä. Päivä oli nimetty Auringon mukaan egyptiläisessä kalenterissa, josta tapa siirtyi Rooman valtakuntaan ja myöhemmin myös germaaneille. Latinaksi päivän nimi on "dies solis", Auringon päivä. Myös saksan kielessä (Sonntag), hollannissa (Zondag), englannin kielessä (Sunday), japanin kielessä (日曜日 / Nichiyōbi) ja ruotsin kielessä (söndag) nimi johdetaan auringosta. Germaanisissa kielissä nimi tulee Sunnelta, saksien auringonjumalalta tai Sunnalta, joka oli skandinaavien auringonjumala. Tuhkakeskiviikko
Tuhkakeskiviikko on saanut nimensä lännen kirkossa 1000-luvulla alkaneesta tavasta sirotella paastonajan aluksi ylleen tuhkaa katumuksen ja parannuksen merkiksi. 1100-luvulla tuli tavaksi, että sirottelussa käytetty tuhka tehtiin polttamalla edellisen vuoden palmusunnuntaina siunatut palmunoksat. Pääsiäinen
Oletettu ristiriita tulee siitä, että juutalaista uskontoa ja kulttuuria tuntematon lukija samaistaa sapatin yleensä lauantaihin. Todellisuudessa sapatti juutalaisille tarkoitti uskonnollista juhlaa viikonpäivästä riippumatta (kuten joulupäivä, joka vaihtaa kalenterissa viikonpäivää vuodesta toiseen). Koska ko. viikolla oli ensin pääsiäinen torstaina ja perjantaina puolestaan alkoi aina Nisan-kuussa (meidän kalenterimme maalis/huhtikuu) samaan aikaan vietettevä happamattoman leivän juhla, peräkkäin oli siten kaksi sapatinpäivää (Johannes viittaa tähän puhuessaan että sapatinpäivä oli "suuri", jota tavallinen lauantai ei voi mitenkään olla). Tällöin Jeesus ristiinnaulittiin torstaina, ja hän ylösnousi sunnuntaina. On myös huomattava, että juutalainen päivä lasketaan illasta seuraavaan iltaan, eikä aamusta iltaan. Myöskään Luukkaan evankeliumin 24. luvun kertomus opetuslapsista Emmauksen tiellä ei ole mielekäs, ellei ristiinnaulitsemisesta olisi kulunut kolme päivää (kertomus ajoitetaan tapahtuneeksi samana päivänä kun Jeesuksen hauta oli todettu tyhjäksi, eli kyseisen viikon sunnuntaiksi). Sunnuntai
Suomessa monet kaupat ja kaikki virastot ovat kiinni sunnuntaisin. Vuosina 2009–2015 kaupat saivat olla avoinna sunnuntaisin klo 12-18, kuitenkin isänpäivän ja jouluaaton välisenä aikana klo 12–21. Pienet alle 400 neliön kaupat saivat olla vapaasti avoinna sunnuntaisin juhlapyhiä lukuun ottamatta. Vuoden 2016 alusta kauppojen aukiolo vapautettiin. On the Sunday of Life...
Third Eye Muinaisen Egyptin kalenteri
Vuonna 238 eaa. Ptolemaios III antoi määräyksen (Canopus-dekreetin), jonka mukaan joka neljäntenä vuonna oli oltava 366 päivää. Määräys herätti kuitenkin ankaraa vastustusta, ja muutos saatiin toteutetuksi vasta, kun Augustus vuonna 26 tai 25 eaa. määräsi, että näin korjattu ns. aleksandrialainen kalenteri oli otettava käyttöön. Karkauspäivä eli kuudes epagomena-päivä oli ensimmäisen kerran vuonna 22 eaa. Tällöin vuoden alku, Thot-kuukauden ensimmäinen päivä, käytännössä lakkasi kiertämästä vuodenaikojen ympäri ja oli tästä lähtien aina samana päivänä kuin 29. elokuuta Roomassa jo tuolloin käytetyn juliaanisen kalenterin mukaan, paitsi juliaanista karkausvuotta edeltävänä vuonna, jolloin kuudes epagomena-päivä oli 29. elokuuta ja Thot-kuukauden ensimmäinen päivä 30. elokuuta. Koska ero juliaanisen ja gregoriaanisen kalenterin välillä on nykyään 13 vuorokautta, egyptiläisen ja koptilaisen kalenterin mukainen uusivuosi on nykyisin gregoriaanisen kalenterin mukaan 11. syyskuuta paitsi karkausvuotta edeltävänä vuonna 12. syyskuuta. Labor Day
Labor Day on Yhdysvalloissa virallinen vapaapäivä. Sitä vietetään vuosittain syyskuun ensimmäisenä maanantaina. Sitä ei pidä sekoittaa Suomessa vappuna tunnettuun työläisten juhlapäivään, jota vietetään 1. toukokuuta. Ensimmäistä kertaa Labor Dayta vietettiin 5. syyskuuta 1882 New Yorkissa. Yhdysvalloissa sitä pidetään kesän päätösjuhlana. Silloin järjestetään muun muassa paraateja ja eväsretkiä tai ihmiset grillaavat pihoillaan. Poliittisten puheiden tai mielenosoitusten osuus on pienempi kuin vastaavana toukokuussa vietettävänä kansainvälisenä työläisten päivinä. Sunnuntai
Roomalaisessa ja juutalaisessa kalentereissa sunnuntai on viikon ensimmäinen päivä. Päivä on egyptiläisen ajanlaskun mukaan perinteisesti nimetty suurimman taivaankappaleen eli Auringon mukaan ("dies solis"). Ortodoksisuuden sunnuntai
Ortodoksisuuden sunnuntai on Suuren paaston ajalle sattuva ensimmäinen sunnuntai. Nimi johtuu ensimmäisten vuosisatojen ikonienriistäjistä ja ikonoklasmista saadusta voitosta vuodelta 843, jolloin keisarinna Theodora kantoi 11. maaliskuuta 843 suurin juhlallisuuksin ikonit takaisin Konstantinopolin Hagia Sofian kirkkoon. Työväenlehti
Työväenlehtipäivää on Suomessa vietetty maaliskuun ensimmäisenä perjantaina vuodesta 1973 lähtien. Kyseinen päivä valittiin ensimmäisen Työmies-lehden numeron vuonna 1895 tapahtuneen ilmestymisen johdosta. Työväenlehtipäivän alkuperäisenä tarkoituksena oli korostaa työväenliikkeen omien sanomalehtien merkitystä. Sunnuntai
Lakisääteinen Sunnuntain vakiinnuttaminen tapahtui asteittain. Vuonna 321 rooman keisari Konstantinus Suuri antoi määräyksen "auringon kunnioitetun päivän" pyhittämisestä. Silloin kaikkien oli lopetettava työskentely muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Verinen sunnuntai
Verinen sunnuntai tai verisunnuntai (, ) oli Pohjois-Irlannin Derryssä 30. tammikuuta 1972 sattunut välikohtaus, jossa brittisotilaat ampuivat 26:ta kansalaisoikeusmarssiin osallistunutta roomalaiskatolista mielenosoittajaa. 13 ammutuista kuoli vammoihinsa heti ja yksi myöhemmin sairaalassa. Kuolonuhreista kuusi oli alaikäisiä. Haavoittuneista viittä oli ammuttu selkään. Monet silminnäkijät todistivat, että kaikki ammutut olivat aseettomia. Lisäksi kaksi henkilöä loukkaantui brittiarmeijan miehistönkuljetusajoneuvojen ajettua heidän päälleen. Viikko
Länsimaissa viikko on vanhastaan ollut käytössä ennen kaikkea uskonnollisista syistä. Nykyajan maallistuneessa yhteiskunnassakin sillä on silti tärkeä merkitys ennen kaikkea työaikajärjestelyihin liittyvistä syistä. Viikon välein toistuvat useimpien työntekijöiden säännölliset vapaapäivät, jotka tavallisimmin ovat viikonloppuna. Työmiehen lauantai
Laulun tekemisen aikoina työviikko Suomessa oli 6-päiväinen. Lauantai oli lyhennetty työpäivä, ja työntekijä pääsi kotiin ajan mittapuulla aikaisin, jo iltapäivällä. Ainoa täysi vapaapäivä oli sunnuntai. Maanantai
Maanantai (lyhenne ma tai maan.) on sunnuntain ja tiistain väliin jäävä viikonpäivä. Sunnuntai
Useimmat kristilliset kirkkokunnat viettävät sunnuntaita pyhäpäivänään. Tällaisen aseman se on saanut pääasiassa sen vuoksi, että evankeliumien mukaan Jeesuksen ylösnousemus tapahtui sapatin jälkeisenä, juutalaisen lasku­tavan mukaan viikon ensimmäisenä päivänä eli sunnuntaina. Kuitenkin muun muassa Seitsemännen päivän adventistit ja messiaaniset juutalaiset ovat sitä mieltä, että sunnuntain pyhittämisellä ei ole raamatullista perustetta: Jeesuksen ylösnousemus tapahtui viikon ensimmäisenä päivänä, mutta Jeesus ei antanut mitään käskyä tämän päivän pyhittämisestä. Se on kuitenkin vakiintunut tapa, joka juontaa juurensa jo hyvin varhaiselta kristilliseltä ajalta. Adventistit argumentoivat, että Jeesus itse vietti sapattia ja kehotti seuraajiaan rukoilemaan, ettei ennustettu pako Jerusalemista tapahtuisi talvella eikä sapattina (Matt. 24:20). Jeesus julisti olevansa ”sapatin Herra” (Mark. 2:28) ja sanoi, ettei laista katoaisi pieninkään kirjain ei ainoakaan piirto ennen kuin taivas ja maa katoavat (Matt.5:18). Sunnuntai
1900-luvun loppupuolella Suomessa ja monissa muissakin maissa yleistyi viisipäiväinen työviikko, jolloin sunnuntain lisäksi myös lauantai on laajalti vapaapäivä, joskaan ei virallinen pyhäpäivä. Verinen sunnuntai
Savillen tutkimuksessa esitettiin väite, että McGuinness olisi ollut vastuussa naulapommien sytyttimien jakelusta verisunnuntaina. Paddy Ward väitti, että hän oli IRA:n nuorisosiiven Fianna Éireannin johtaja tammikuussa 1972. Hän väitti McGuinnessin, silloisen kaupungissa olleen IRA:n avustavan komentajan, sekä toisen nimettömän IRA:n jäsenen antaneen hänelle pommien osia 30. tammikuuta, samana päivänä kuin ihmisoikeusmarssi tapahtui. Hän sanoi organisaationsa aikoneen hyökätä kaupungin keskusta-alueelle Derryyn päivänä, jolloin Britannian hallitus ampui siviilit. McGuinness leimasi väitteet ”kuvitelmiksi”, kun Sinn Féin neuvonantaja Derryssä Gerry O'Hara sanoi, että hän ja Ward olivat siihen aikaan Fiannan johtajia. Aikavyöhyke
Valtaosa Yhdysvaltojen osavaltioista ja useimmat Kanadan provinssit ja territoriot siirtyvät kesäaikaan maaliskuun toisena sunnuntaina ja palaavat normaaliaikaan marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina (vuodesta 2007 alkaen). Vuosina 1986–2006 kesäaika alkoi huhtikuun ensimmäisenä sunnuntaina ja normaaliaikaan palattiin lokakuun viimeisenä sunnuntaina. Palmusunnuntai
Palmusunnuntai on kristillisen kirkkovuoden juhla, joka on viikkoa ennen pääsiäissunnuntaita. Palmusunnuntain ajankohta vaihtelee vuosittain, sillä pääsiäinen on kevätpäiväntasausta seuraavan täydenkuun jälkeinen sunnuntai ja palmusunnuntai viikkoa ennen sitä. Aikaisintaan palmusunnuntai voi olla 15. maaliskuuta ja myöhäisimmillään 18. huhtikuuta. Palmusunnuntai aloittaa niin sanotun hiljaisen viikon, jolloin muistellaan Jeesuksen kärsimyksiä. 1961
1961 oli normaalivuosi (ei-karkausvuosi), jonka ensimmäinen ja viimeinen päivä oli sunnuntai. Seitsemännen päivän adventismi
Seitsemännen päivän adventistit ovat maailmanlaajuisesti merkittävin adventistiryhmä. Sanoilla "seitsemännen päivän adventistit" viitataan tapaan viettää pyhäpäivää sapattina, (perjantain auringonlaskusta lauantain auringonlaskuun) sunnuntain sijaan. Liikkeen raamatuntulkinnan mukaisesti sunnuntai on viikon ensimmäinen päivä ja lauantai seitsemäs. Raamatussa vuorokausi vaihtuu auringon laskiessa, eikä keskiyöllä. 3. maaliskuuta
3. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 62. päivä (63. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 303 päivää.Katso myös: kalenteri ~ 2. maaliskuuta, 4. maaliskuuta Formula 1 -kausi 1973
Formula 1 -kausi 1973 oli 24. Formula 1 -kausi. Se alkoi 28. tammikuuta ja päättyi 7. lokakuuta 1973 15:n kilpailun jälkeen. Kuljettajien mestaruuden voitti Jackie Stewart, ja valmistajien mestaruuden Lotus. Ensimmäistä kertaa vain brittiläiset tallit voittivat kaikki kauden kilpailut. Mikko
Mikko on ollut almanakassa vuodesta 1890. Mikon nimipäivä on 29. syyskuuta, joka on myös arkkienkeli Mikaelin kunniaksi vietetyn kirkollisen juhlapäivän, mikkelinpäivän alkuperäinen päivämäärä. Suomessa ja Ruotsissa mikkelinpäivä on kuitenkin vuodesta 1774 ollut aina sunnuntai. Vuosiloma
Vuosilomasta säädettiin ensimmäistä kertaa vuoden 1922 työsopimuslaissa, jolloin sen vähimmäispituudeksi määriteltiin 7 päivää. Vuoden 1939 vuosilomalaissa lomaoikeus piteni 9–12 päivään ja vuonna 1960 18–24 päivään. Vuoden 1973 vuosilomalaki toi neljän viikon loman ja vuoden 1977 muutos viidennen, niin sanotun talvilomaviikon vähintään 10 vuotta työsuhteessa olleille. Pääsiäisen laskeminen
Helmikuuhun 1753 asti Ruotsissa ja Suomessa noudatettiin pääosin vanhaa juliaanista kalenteria, minkä jälkeen käytössä on ollut gregoriaaninen kalenteri. Poikkeus oli vuosisadan alussa: vuonna 1700 karkauspäivä jätettiin gregoriaanisen malliin mukaan kokonaan väliin ja vuonna 1712 puolestaan pidettiin ylimääräinen karkauspäivä. Tämän takia 1.3.1700–30.2.1712 peräti itse ajanlasku poikkesi Ruotsi-Suomessa yhdellä päivällä juliaanisesta ja kymmenellä päivällä gregoriaanisesta kalenterista. Viikko
Seitsenpäiväinen viikko omaksuttiin roomalaisajalla ja keskiajalla kaikkialla nykyisessä Euroopassa. Lauantai
Latinassa viikonpäivät saivat alkujaan nimensä babylonialaisen esimerkin mukaisesti Auringon, Kuun ja planeettojen tai samannimisten roomalaisten jumalien mukaan. Lauantai oli Saturnuksen päivä ("Dies saturni"). Nimi on yhä muuntuneena käytössä hollannissa ("Zaterdag") ja englannissa ("Saturday"). Saturnus-planeetan mukaan lauantai on saanut nimensä myös eräissä itäaasialaisissa kielissä: thain "wan sao" on Saturnuksen päivä, ja japaniksi lauantain voisi ensi arvauksella luulla tarkoittavan maan päivää (土曜日 "doyōbi"), mutta kyseessä on lyhenne Saturnuksen (土星 "dosei") viikonpäivästä (曜日 "yōbi"). The Observer
Lehden ensimmäinen 4. joulukuuta 1791 ilmestynyt numero oli maailman ensimmäinen sunnuntaisanomalehti. Sen toimitti W. S. Bourne. Lauantai
Lauantailla ei ole Suomessa lakisääteistä asemaa vapaapäivänä, mutta työaikalain mukaan viikoittainen säännöllinen työaika on enintään 40 tuntia, mikä vakiintuneen käytännön ja useilla aloilla voimassa olevan työehtosopimuksen mukaan on useimmiten jaettu viidelle muulle arkipäivälle niin, että lauantaisin ei tarvitse tehdä työtä. Vuoden 1971 syyslukukauden alusta lähtien lauantait ovat olleet myös Suomen kouluissa vapaapäiviä. Tästä poikkeuksena on esimerkiksi koulun kevätjuhla, joka on yleensä lauantaina. Sunnuntain kahvikonsertti
15 minuutin mittaiset kahvikonsertit lähetettiin sunnuntai-iltaisin television ykköskanavalla MTV:n ohjelmapaikalla. Ensimmäinen Sunnuntain kahvikonsertti lähetettiin 6. syyskuuta 1959, jolloin televisiovastaanottimia oli Suomessa vielä varsin vähän. Viimeinen Trio Lehtelän kahvikonsertti lähetettiin joulukuun 19. päivänä 1969. 2017
2017 (MMXVII) oli gregoriaanisen kalenterin normaalivuosi (ei karkausvuosi), joka alkoi sunnuntaista. 13. maaliskuuta
13. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 72. päivä (73. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 293 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 12. maaliskuuta, 14. maaliskuuta 23. kesäkuuta
23. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 174. päivä (175. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 191 päivää.---- Lauantai
Nykyisin monissa maissa sekä lauantai että sunnuntai ovat useimmilla työpaikoilla sekä kouluissa vapaapäiviä. Suomessa "viisipäiväinen työviikko" tuli yleiseksi käytännöksi 1960-luvun lopulla. Sitä ennen sunnuntai oli ainoa viikoittainen vapaapäivä, mutta lauantaisin työpäivä oli yleensä tavallista lyhyempi. Luettelo Euroopan komissioista
Virassa 6. tammikuuta 1973 – 5. tammikuuta 1977 1993
Vuosi 1993 oli normaalivuosi, joka alkoi perjantaista. Päivämääräraja
Kansainvälinen päivämääräraja jakoi pitkään Kiribatin kahtia. Sen itäosissa kello oli 10 ja 11 tuntia jäljessä, länsiosissa 12 tuntia edellä Greenwichin ajasta. Kiribatin pääosan muodostavat Gilbertsaaret sijaitsivat juuri päivämäärärajan länsipuolella, mutta kun maa vuonna 1979 itsenäistyi brittiläisestä siirtomaavallasta, siihen liitettiin myös rajan itäpuolella olleita Ison-Britannian siihen saakka hallitsemia saaria. Valtion alueen poikki kulkeva päivämääräraja aiheutti hallinnollisia ongelmia, sillä sen eri puolilla olleet valtion virastot saattoivat kommunikoida keskenään puhelimitse vain neljänä päivänä viikossa. Vuoden 1995 alussa päivämääräraja siirrettiin kulkemaan valtion aluevesien itärajaa pitkin. Tämän vuoksi asumaton Carolinen atolli, 150°25′ läntistä pituutta, on siitä lähtien ollut vuodenvaihteessa ensimmäinen paikka, jossa uusi vuosi alkaa. Monissa maailmankartoissa tätä muutosta ei kuitenkaan ole otettu huomioon, vaan niihin päivämääräraja on tässä kohdin yhä merkitty kulkemaan vanhalla paikallaan. Mennään eteenpäin
Ensimmäinen luterilainen ME-viikonloppu pidettiin Washingtonissa 1975. Luterilaisesta versiosta tuli kansainvälinen sen laajennettua Kanadaan 1978 sekä Eurooppaan 1980. Pohjoismaiden ensimmäinen viikonloppu pidettiin Norjassa 1982 – tosin englannin kielellä. Islantiin ME siirtyi Yhdysvaltain asevoimien tukikohdan kautta vuonna 1985. Kiirastorstai
Nykyään kiirastorstaita vietetään pyhäpäivänä muun muassa Norjassa ja Tanskassa. Suomessakin kiirastorstai oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä, sen jälkeen hiljainen puolipyhä iltajumalanpalveluksineen ja työrajoituksineen. Päivä oli myös tärkein ripittäytymisen ja synninpäästön päivä. Koptilainen kalenteri
Vuoden ensimmäinen päivä vastaa juliaanisessa kalenterissa pysyvästi elokuun 29. päivää paitsi juliaanista karkausvuotta edeltävänä vuonna elokuun 30. päivää. Koptilainen karkausvuosi päättyy aina juliaanista karkausvuotta edeltävänä vuotena. Koska ero juliaanisen ja gregoriaanisen kalenterin välillä on nykyisin 13 vuorokautta, vastaava päivä nykyisin greogoriaanisen kalenterin mukaan 11. syyskuuta paitsi karkausvuotta edeltävänä vuonna 12. syyskuuta. Vuoden ensimmäisenä päivänä vietetään Neyrouz-nimistä juhlaa. Vastaavan juhlan muinaisegyptiläinen nimi oli "Ni-Yarouou" (jokien juhla), mutta koska arabit eivät tunteneet nimen alkuperää, he sekoittivat sen persialaisen Nowruz-nimiseen juhlaan. 23. maaliskuuta
23. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 82. päivä (83. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 283 päivää.---- Juliaaninen päivä
Juliaaninen päivä JD (engl. "Julian Day") tai juliaaninen päiväluku JDN ("Julian Day Number") on päivien luku laskettuna juliaanisen kalenterin nolla-ajankohdasta kello 12 iltapäivällä Greenwichin keskiaikaa (UT tai TT) maanantaina, 1. tammikuuta 4713 eaa. proleptisessä juliaanisessa kalenterissa. Proleptinen eli "taaksepäin jatkettu" juliaaninen kalenteri on alkuperäisen juliaanisen kalenterin laajennus. Ajankohta, josta päivät laskettiin, valittiin tarkoituksellisesti varhaisemmaksi kuin mitkään säilyneet historialliset dokumentit. Vilho Reima
Reima kirjoitti Kotikasvatusyhdistyksen julkaisemassa Koti-lehdessä yhdysvaltalaisten äitienpäivänvietosta sekä 1912 että 1913 ja suositteli käytäntöä myös Suomeen, mutta idea ei tuolloin vielä saanut kannatusta. Vuonna 1918 Reima otti Koti-lehdessä asian uudestaan esille ja ehdotti äitienpäivän viettämistä 7. heinäkuuta kyseisenä vuonna. Vain Alavieskassa innostuttiin asiasta ja kansakoululla vietettiin ensimmäistä äitienpäiväjuhlaa paikallisella kansakoululla 7. heinäkuuta kello 18 vuonna 1918. Tästä Suomen ensimmäisestä äitienpäiväjuhlasta on kerrottu "Alavieska – Kotiseutuni" -julkaisussa 1995. Seuraavana vuonna juhlaa vietettiin jo monella paikkakunnalla. Päiväksi vakiintui toukokuun kolmas sunnuntai, mutta 1927 äitienpäivää siirrettiin viikkoa aikaisemmaksi, koska toukokuun toinen sunnuntai oli opettajien kannalta parempi eikä sijoittunut pahimpaa aikaan keskelle kokeiden arvosteluja ja kevättodistusten kirjoittamista. Maanantai
ISO 8601 -standardin mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä ja useimmiten myös työviikon ensimmäinen päivä. Juutalaisessa traditiossa se on viikon toinen päivä. 8. maaliskuuta
8. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 67. päivä (68. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 298 päivää.
Katso myös: kalenteri ~ 7. maaliskuuta, 9. maaliskuuta 12. maaliskuuta
12. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 71. päivä (72. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 294 päivää.Katso myös: kalenteri ~ 11. maaliskuuta, 13. maaliskuuta Pyhäpäivä
Juutalaisuudessa arkipäiviä ovat perinteisesti kaikki muut päivät paitsi lauantai, joka on juutalaisten pyhäpäivä eli sapatti. Sapatti on lauantaina, koska se on juutalaisen viikon viimeinen päivä. Nykyään monet ovat kuitenkin tottuneet pitämään sapattia sunnuntaina. Torstai
Torstai (lyhenne to tai torst.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon neljäs päivä. Torstaita ennen on keskiviikko ja sen jälkeen tulee perjantai. Sunnuntai
Rooman keisarin Diocletianuksen hallituskaudella 284-305 kristittyjä vainottiin vielä ankarasti. Hänen jälkeensä keisariksi noussut Konstantinus ja hänen kanssahallitsijansa Licinius säätivät 313 niin sanotun Milanon ediktin, joka poisti kristittyihin kohdistuneet vainot ja palautti kirkoilta takavarikoidun omaisuuden. Kun vainot lakkasivat, alkoi kristillisyys ja pakanallinen Rooma lähestyä toisiaan. Kirkkoon liittyi niitä, jotka tunnustivat Jeesuksen, mutta eivät täysin luopuneet pakanallisista tavoistaan. Marian ilmestyspäivä
Suomessa marianpäivä oli vuoteen 1954 saakka yleensä keskelle viikkoa sattuva pyhäpäivä. Sitä vietettiin vanhan kristillisen käytännön mukaisesti 25. maaliskuuta. Kuitenkin jos tämä päivä sattui pääsiäistä edeltävälle hiljaiselle viikolle, pyhäpäivä oli palmusunnuntaita edeltävänä lauantaina, ja jos se sattui jommaksikummaksi pääsiäispäiväksi, marianpäivä oli pääsiäistä seuraavana tiistaina.. Vuoden 1955 alusta lähtien se kuitenkin siirrettiin kirkkolain muutoksella sunnuntaiksi, jolloin se menetti merkityksensä vapaapäivänä. Korvaavaksi vapaapäiväksi tuli pyhäinpäivä, joka oli siihen saakka ollut sunnuntaina, mutta siirrettiin nyt lauantaiksi (tuolloin lauantait olivat vielä yleensä työpäiviä). Tällä lähinnä työmarkkinajärjestöjen ehdottamalla muutoksella pyrittiin sijoittamaan vapaapäivät tasaisemmin eri vuodenaikoihin. Vastaavat muutokset oli tehty myös Ruotsissa muutamaa vuotta aikaisemmin. Vuodesta 1955 lähtien Suomen evankelisluterilainen kirkko on viettänyt Marian ilmestyspäivää sunnuntaina aikaisintaan 22. maaliskuuta ja viimeistään 28. maaliskuuta, paitsi jos tämä sunnuntai on palmusunnuntai tai pääsiäispäivä, jolloin Marian ilmestyspäivää vietetään palmusunnuntaita edeltävänä sunnuntaina. Arkipäivä
Arkipäivät ovat rajoitusten alaisten tabupäivien ulkopuolisia päiviä. Vilkuna (1994) selittää, että viikonpäivistä on aluksi nimetty pyhä eli myöhempi sunnuntai sekä sen aatto eli lauantai, kylpypäivä (esimerkiksi muinaisnorjan "laugardag", pesupäivä, kylpypäivä). Muut olivat tavanomaisia työpäiviä eli arkipäiviä. Pääsiäinen
Ruotsissa ja Suomessa noudatettiin helmikuuhun 1753 asti pääosin juliaanista kalenteria. Vuodesta 1753 alkaen käytettiin gregoriaanista kalenteria, mutta pääsiäinen laskettiin parannetun järjestelmän mukaan. Useimmiten poikkeava päivämäärä täsmäsi idän kirkkojen kanssa, mutta vielä vuonna 1845 pääsiäinen oli Suomessa viikkoa muuta Eurooppaa jäljessä. Maailmankalenteri
Vuosi alkaisi aina samanaikaisesti kuin gregoriaanisessakin kalenterissa. Tämä edellyttäisi kuitenkin, että yksi päivä vuodesta, karkausvuosina kaksi päivää, olisi jätettävä sekä kuukausien että viikkojen ulkopuolelle. Nämä päivät olisivat vuoden loppuun sijoitettu niin sanottu "maailmanpäivä" (), joka seuraisi joulukuun 30. päivää, sekä karkausvuosina karkauspäivä, joka nykyisestä poiketen olisi kesäkuun 30. päivän jälkeen. Tavanomaisen päivämäärän sijasta näistä päivistä käytettäisiin merkintää "W". Vaihtoehtoisesti voitaisiin maailmanpäivä kuitenkin käsittää myös joulukuun 31. päiväksi ja karkauspäivä kesäkuun 31. päiväksi, jolloin vuoden vaihtuessa (31.12.–1.1.) sekä karkausvuosina myös kesä- ja heinäkuun vaihteessa (31.6.–1.7.) olisi poikkeuksellisesti kaksi sunnuntaita peräkkäin. Italialainen Marco Mastrofini oli ehdottanut yhden tai kahden päivän jättämistä viikkolaskun ulkopuolelle jo vuonna 1834. Joulu
Ennen vuotta 1774 vietettiin Suomessa pyhäpäivinä myös kolmatta joulupäivää eli apostoli Johanneksen päivää 27. joulukuuta sekä neljättä joulupäivää eli viattomien lasten päivää 28. joulukuuta. Kuningas Kustaa III kuitenkin vähensi ne kahteen, koska aatelisten ja porvarien mielestä pitkät pyhät laiskistivat palkollisia liikaa. Kolmatta ja neljättä joulupäivää on nimitetty myös "pikkupyhiksi" tai "arkipyhiksi". Työaika
Kansainvälinen työkonferenssi suositti 1930-luvulla viikoittaisen työajan lyhentämistä 40 tuntiin. Monissa maissa tämä toteutuikin 1960-luvulla. Esimerkiksi Suomessa työaikalakiin tehtiin tällainen muutos vuonna 1965 ja se oli toteutettava vuoden 1970 alkuun mennessä. Käytännössä tämä merkitsi samalla siirtymistä "viisipäiväiseen työviikkoon", jolloin sunnuntain lisäksi tavallisimmin myös lauantai on vapaapäivä. Helluntai
Varsinainen helluntaipäivä on aina sunnuntaina, mutta useissa maissa myös seuraava maanantai, toinen helluntaipäivä, on pyhäpäivä. Niin oli Suomessakin vuoteen 1972 saakka. Ruotsissa ja Suomessa ennen vuotta 1774 myös seuraava tiistai ja keskiviikko olivat pyhäpäiviä. Myöhemmin, vuosina 1973–1991, Suomessa vietettiin pyhäpäivänä varsinaisen helluntaipäivän lisäksi myös edeltävää lauantaita, jonka nimi oli tuolloin "helluntain valmistuspäivä." Toisen helluntaipäivän palauttamisesta Suomessa on käyty vilkasta keskustelua. Ruotsissa toinen helluntaipäivä menetti asemansa pyhä- ja vapaapäivänä vuodesta 2005 lähtien, jolloin Ruotsin kansallispäivästä 6. kesäkuuta tuli vapaapäivä. Esimerkiksi Norjassa toinen helluntaipäivä on edelleen pyhäpäivä. Sunnuntai
Monet protestantit kuitenkin näkevät Raamatussa viittauksia siihen, että alkuseurakunta olisi alkanut viettämään sunnuntaita jo apostolisena aikana. Espanjan Grand Prix 1973
Espanjan Grand Prix 1973 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 29. huhtikuuta 1973 Montjuïcin radalla. Kilpailun voitti Emerson Fittipaldi, jolle voitto oli kauden kolmas. Ikuinen kalenteri
Mikä viikonpäivä oli 24. huhtikuuta 1982?Kyseessä oli siis lauantai. Maanantai
Suomessa maanantaista tuli viikon ensimmäinen päivä vuoden 1973 alussa, kun Suomessa siirryttiin kansainvälisen standardin mukaiseen viikkonumerointiin. Aikaisemmin viikon oli katsottu alkavan sunnuntaista. Islamilainen kalenteri
Viikot ovat seitsenpäiväisiä. Päivä alkaa edellisen päivän auringonlaskusta. Perjantai on erityinen rukoukselle omistettu päivä, mutta ei varsinainen lepopäivä.
Sunnuntai (al-áhad) on viikon ensimmäinen päivä Tammisunnuntai
Tammisunnuntaita vietetään vuosittain tammikuun viimeisenä sunnuntaina Suomen sisällissodan eli niin sanotun vapaussodan alkamisen muistoksi. Alun perin nimityksellä on tarkoitettu sunnuntaita 27. tammikuuta 1918, jolloin sodan on katsottu alkaneen. 6. maaliskuuta
6. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 65. päivä (66. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 300 päivää. Perjantai
Perjantai (lyhenne pe tai perj.) on SFS-EN 28601-standardin mukaan viikon viides päivä ja tavallisimmin viikon viimeinen työpäivä. (Lauantai on viikon viimeinen arkipäivä.) Torstai on perjantaita ennen ja lauantai sen jälkeen. Perjantai on muslimien pyhäpäivä.
Perjantai on yhdessä lauantain kanssa päivä, jolloin on tapana viettää muita viikonpäiviä useammin juhlia ja käydä erilaisissa vapaa-ajan vietoissa kuten elokuvissa, teatterissa ja ravintolassa. Monet voivat valvoa huoletta perjantaina ja lauantaina tavallista pidempään, koska seuraava päivä on monissa ammateissa ja koulussa vapaapäivä. Perjantai on myös tavallisin juhlien pitopäivä. Lasaruksen lauantai
Lasaruksen lauantai on ortodoksisessa kirkossa palmusunnuntaita edeltävä lauantai. Sitä on vietetty itäisessä kristikunnassa mahdollisesti jo 300-luvun lopulta saakka Lasaruksen muistoksi, jonka Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan herätti kuolleista. Sitä vietetään myös niissä Idän katolisissa kirkoissa, joissa noudatetaan bysanttilaista riitusta, sekä myös Armenian kirkossa. Kekri
Viimeistään 1800-luvun alussa kekrin ajankohdaksi vakiintui nimen­omaan pyhäinpäivä. Alkujaan sitä oli vietetty 1. marraskuuta, Ruotsissa ja Suomessa vuodesta 1772 lähtien kuitenkin marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina (vuodesta 1955 lähtien lauantaina). Toisinaan sanaa kekri onkin käytetty myös pyhäinpäivän nimityksenä. Ainakin 1800-luvun lopulla saatettiin pyhäinpäivää nimittää "pyhäkekriksi" ja sitä seuraavaa viikkoa "arkikekriksi". Hiljainen viikko
Luterilaisessa kirkossa ja muissa läntisissä kirkkokunnissa hiljaisesta viikosta käytetään myös nimityksiä kärsimysviikko tai piinaviikko. Ortodoksisessa kirkossa käytetään nimitystä suuri viikko, ja jokaiselle arkipäivällekin on annettu etuliite suuri: suuri maanantai, suuri tiistai... Suurta maanantaita, tiistaita ja keskiviikkoa kutsutaan sulhaspäiviksi tai yljänpäiviksi. Viikosta voidaan käyttää myös nimeä pääsiäisviikko, joskin kirkkovuoden osana oleva pääsiäisviikko on vasta seuraava eli pääsiäissunnuntaista alkava viikko. Jumalanpalvelus
Suurin osa kristikunnasta kokoontuu jumalanpalvelukseen sunnuntaisin, mutta esimerkiksi Seitsemännen päivän adventistit kokoontuvat lauantaisin. Sunnuntai on kristinuskossa Jeesuksen ylösnousemuksen päivä, viikon ensimmäinen päivä ja sapatin jälkeinen päivä. Nykyään käytössä olevan viikkojärjestyksen mukaan maanantai on viikon ensimmäinen päivä, mutta tämä on varsin myöhään tehty muutos (v.1973 muutettu). Aikaisemmin sunnuntai oli viikon ensimmäinen päivä ja tämä käytäntö on ollut voimassa koko ajan Suomen ortodoksisessa kirkossa. Evankelis-luterilainen kirkko ja ortodoksinen kirkko järjestävät seurakunnissaan pääjumalanpalveluksen jossain seurakunnan kirkossa sunnuntaina kello 10. Seurakunnan pääjumalanpalvelus, josta kirkkojärjestys käyttää nimeä päiväjumalanpalvelus (KJ 2:2), voidaan pitää messun, sanajumalanpalveluksen, perhemessun, perhejumalanpalveluksen, konfirmaatiomessun tai kirkkovuoden juhla-ajan erityisjumalanpalveluksen kaavan mukaan. Päiväjumalanpalvelus pidetään seurakunnan kirkossa sunnuntaisin ja kirkollisina juhlapäivinä. Jos kirkkoja on useita, kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto päättää, missä kirkossa tai kirkoissa jumalanpalvelus kulloinkin pidetään. Jumalanpalvelus voidaan pitää myös muualla kuin kirkossa. Päiväjumalanpalvelus aloitetaan yleensä kello 10. Perustellusta syystä jumalanpalvelusaika voidaan muuttaa kirkkovaltuuston tai seurakuntaneuvoston päätöksellä, jonka tuomiokapituli vahvistaa. (KJ 3:2) Suomi 1970-luvulla
1970-luvulla siirryttiin kansakoulujen ja oppikoulujen muodostamasta rinnakkaiskoulujärjestelmästä peruskoulujärjestelmään. Peruskoulujärjestelmän tarkoituksena oli taata kaikille lapsille tasa-arvoiset lähtökohdat opintielle. Uuden koulujärjestelmän käyttöönotto tarkoitti myös opetussuunnitelmien ja -menetelmien suurta uudistamista. Ensimmäisenä peruskoulujärjestelmään siirtyi Lapin lääni vuonna 1972 ja viimeisenä pääkaupunkiseutu vuonna 1977. Lauantait tulivat vapaiksi syyslukukauden 1971 alusta, ja samalla koululaisten kesälomat lyhenivät parilla viikolla. Loppiainen
Loppiainen (myös "teofania", tai "epifania") on kristillinen juhlapäivä, joka päättää joulun pyhäpäivät. Sitä nimitetään myös Jumalan ilmestymisen juhlaksi, ja se on todennäköisesti joulua vanhempi kristillinen juhla. Loppiaista vietetään 6. tammikuuta. Suomessa loppiainen oli vuosina 1973–1991 työmarkkinajärjestöjen toivomuksesta aina lauantaina, aikaisintaan 6. ja viimeistään 12. tammikuuta. Joissakin maissa loppiaista on vietetty 1970-luvulta alkaen tammikuun ensimmäistä päivää seuraavana sunnuntaina. Juhlan merkitys vaihtelee eri kirkkokunnissa. Adventismi
Vanhan Testamentin ajan juutalaiset ja alkuseurakunta viettivät lepo- ja pyhäpäivänään viikon seitsemättä päivää, sapattia, joka sijoittuu Suomen nykyisessä kalenterissa perjantain auringonlaskun ja lauantain auringonlaskun väliin. Kirkkohistorioitsijat (mm. Sozomen) kirjoittavat, että vielä 400-luvulla suuri osa seurakunnista vietti lepo- ja pyhäpäivänään sapattia. Pyhäpäivä
Vuonna 1973 siirrettiin Suomessa loppiainen ja helatorstai lauantaihin, ja viimeksi mainittu sai nimen "Kristuksen taivaaseenastumisen päivä". Samalla poistettiin myös toinen helluntaipäivä, mutta edeltävä lauantai muutettiin pyhäpäiväksi nimellä "helluntain valmistuspäivä". Vuonna 1992 Suomessa loppiainen ja helatorstai palautettiin entisille päivämäärilleen ja helluntain valmistuspäivä lakkautettiin.. Maan päivä
Syyskuussa 1969 amerikkalainen senaattori Gaylord Nelson julisti Seattlessa, että keväällä 1970 tulisi järjestää ruohonjuuritason toimintaa ympäristön hyväksi. Ensimmäistä Maan päivää vietettiin 22. huhtikuuta 1970. Tuolloin noin 20 miljoonaa amerikkalaista osallistui Maan päivän tapahtumiin. Lauantai
Roomalaisessa ja juutalaisessa kalenterissa lauantai on viikon viimeinen päivä. Se on saanut latinankielisen nimensä kirkkaudeltaan heikoimman antiikin aikana tunnetun planeetan Saturnuksen mukaan. Vuodenvaihde
Vuoden ensimmäinen viikko (viikko 1) on se viikko jossa on vähintään 4 päivää, eli 1.1 on maanantai, tiistai, keskiviikko tai torstai. Vieskan Viikko
Lehti oli "Märkä Juttu" ja "Möttönen" sarjakuvia sekä "KryptoNiitti"-ristikoita myöten täysin toimituksen itse tuottama. Henkilökunta hoiti itse ensimmäisen vuosikerran jakelunkin. Lehti ilmestyi kerran viikossa torstaisin syyskuuhun 1993, jolloin ilmestymispäivä siirtyi sunnuntaiksi. Lehti oli alueensa edelläkävijä siirtyen hyvin aikaisin täysin digitaaliseen työnkulkuun ja värierotteluun, joka erottui värikkäästä ulkoasusta. Lehdessä kirjoittivat toimituskunnan ja lukijoiden lisäksi lukuisa määrä freelancer-avustajia sekä mm. lehtien Kalajokilaakso ja Jokilaakso entinen päätoimittaja Pauli "Paavali" Isoaho. 1989
Vuosi 1989 oli normaalivuosi, joka alkoi sunnuntaista. On the Sunday of Life...
First Love Mikkelinpäivä
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien. Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon nimipäivä. Lasaruksen lauantai
Lasaruksen lauantai ja palmusunnuntai yhdessä ovat ortodoksisessa kirkkovuodessa ainutlaatuisessa asemassa ilon ja riemun päivinä katumukselle omistetun suuren paaston ja Kristuksen kärsimykselle omistetun suuren viikon välissä.
Edeltävän viikon aikana jumalanpalvelusten "proprium"-osat käsittelevät Lasaruksen sairautta ja kuolemaa sekä Jeesuksen matkaa Jordanin toista puolta pitkin Betaniaan. Tästä viikosta käytetään nimityksiä "palmujen viikko" tai "kukkaviikko". 
Yhteenvedon Lasaruksen lauantain merkityksestä tekevät ensimmäiset sticheronit, jotka lauletaan edeltävän perjantain vesperissä:
Saatuamme päätökseen neljäkymmentä päivää, jotka ovat tuottaneet hyötyä sieluillemme, käännymme puoleesi ihmiselle osoittamasi rakkauden tähden: salli meidän myös pitää kärsimyksesi Suuri viikko niin, että siinä kunniottaisimme suuria tekojasi ja sanomatonta sallimustasi kohtaamme, laulaen yhteen ääneen: Oi herra, kunnia sinulle. Suomen Siivet
Numero 3, 1973