Milloin Suomessa pelattiin ensimmäinen pesäpallo-ottelu?
Pesäpallo
Ensimmäinen nykytyyppisen pesäpallon koepeli pelattiin 14. marraskuuta 1920 Helsingin Kaisaniemen kentällä. Siinä pelasivat vastakkain Pioneeripataljoona 1 ja Hämeenlinnan suojeluskunta. Aluksi suojeluskuntien urheiluvastaavat vierastivat pesäpalloa, mutta muuttivat mielensä kokeiltuaan peliä vuonna 1921. Urheiluseurojen, suojeluskuntajärjestön ja armeijan asettama komitea antoi Pihkalan liittää pesäpallon säännöt pitkäpallon sääntökirjaseen. Säännöt julkaistiin 1921 myös armeijan päiväkäskyn liitteenä.
Tyrnävän Tempaus
Pesäpalloa on harrastettu Tyrnävällä jo 1920-luvulla suojeluskunnan ja muiden yhdistysten toimintamuotona. Tempauksessa pesäpallo on noussut miesten osalta jo 1940-luvulta ja naisten osalta 1980-luvulta lähtien mukaan tärkeänä osana toimintaa. Miesjoukkue pelasi Suomensarjassa jo 1950-luvulla, mutta joukkue hajosi 1960-luvun alussa. Uusilla voimilla miesjoukkue nousi 1972 Suomensarjaan säilyen sarjassa muutaman vuoden, pudoten jälleen maakuntasarjaan vuonna 1976. Vuonna 1980 paluu Suomensarjaan onnistui seitsemäksi vuodeksi. Tämän jälkeen joukkueen kokoaminen on aaltoillut Suomensarjan ja joukkuettomuuden välillä. Tunnetuin Tempauksen miespesäpalloilija on Pentti Lipponen, joka on kuusinkertainen Itä-Länsi-pelaaja ja voitti lyöjäkuninkuuden Imatran Pallo-Veikkojen joukkueessa v. 1986. Itä–Länsi-ottelu 1946
Vuoden 1946 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Helsingin Kaisaniemessä 29. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kahdestoista Itä-Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4000. Pesäpallon Suomenmestaruuskilpailut 1926
Ottelu pelattiin 19. syyskuuta.
Nuoret pelasivat ensimmäisen kerran mestaruudesta, jonka voitti Tampereen Pyrintö. Pesäpallon suomensarja 1948
Pesäpallon suomensarja pelattiin neljännen kerran kaudella 1948. Sarjan mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö. Suomen jääkiekon historia
Pohjoissatamassa peliä pelattiin kiinnostuksen hiipumisen takia vain yhden talven ajan ja seuraavan kerran jääkiekkoa nähtiin Suomessa vasta 1927-1928 Tampereella, jolloin insinööri Yrjö Salminen toi Pyhäjärvellä sijainneelle Tampereen Pyrinnön luistinradalle Englannista ostamiaan jääkiekkomailoja ja kiekkoja. Paikalla olleet olivat lähinnä jääpalloilijoita, jotka ottivat mailat kokeiltavakseen. Baseball
Englantilaiset ja irlantilaiset siirtolaiset toivat pelin Pohjois-Amerikkaan, missä ensimmäinen maininta pelistä on vuodelta 1791. Eri puolilla Yhdysvaltoja pelattiin 1830-luvulla erilaisia pallopelejä, jotka muistuttivat osittain nykyistä baseballia. Ensimmäinen muistiin merkitty baseball-ottelu pelattiin vuonna 1838. Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1931
Merkillepantavaa on että ensimmäisen naisten mestaruusottelun tuomarina toimi nainen, voimistelunopettaja Elli Karvinen (s. 8.10.1897). Tämä I luokan pesäpallotuomari oli Viipurin tyttölyseon voimistelunopettaja vuosina 1926 – 1940. Lisäksi hän toimi aktiivisesti erilaissa liikunta- ja muissa järjestöissä ja oli osaltaan viipurilaisen naispesäpallon menestyksen taustalla.
Naisten SM-sarjaottelut kautta aikain Pesäpallo
Suomen Pesäpalloliitto ei ole pyrkinyt kovinkaan aktiivisesti levittämään lajia ulkomaille, mutta se on kuitenkin pyrkinyt tekemään peliä tunnetuksi ja tukemaan ulkomaiden pelaajia. Australiaan tehtiin opetusmatka vuonna 1982. Laji levisi sinne jo aiemmin suomalaissiirtolaisten mukana, mutta 1982 Pesäpalloliiton yhteyteen perustettiin Australian piiri. Suomalaisten mukana laji oli levinnyt myös Kanadaan. Itä–Länsi-ottelu 1947
Vuoden 1947 pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Lahdessa 21. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kolmastoista Itä–Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4 000. Virallisen Itä–Länsi-ottelun lisäksi Helsingin Olympiastadionilla pelattiin 2. heinäkuuta ottelu Suomen Suurkisojen pesäpalloturnauksen yhteydessä. Tuossa kamppailussa Länsi voitti ylivoimaisesti 1–18.Länsi aloitti sisällä. Pesäpallon suomensarja 1947
Pelattiin Seinäjoella. Pesäpallo
Ensimmäiset palloleikit ja pallonlyöntikisat olivat pääasiallisesti ajanvieteharrastuksia kilpailullisen toiminnan sijaan. Tunnetuin vanhoista peleistä on kuningaspallo, jonka ensimmäiset säännöt suomeksi julkaisi Ivar Wilskman vuonna 1903. Laji sai mallia sukulaislajeistaan ruotsalaisesta långbollista, saksalaisesta schlagballista ja venäläisestä laptasta. Ensimmäinen kuningaspallon virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Pesäpallo
Pihkala kehitti pesäpallon 1910-luvulla amerikkalaisesta baseballista ja 1900-luvun alussa Suomessa pelatusta kuningaspallosta. Pesäpallosta alettiin nopeasti puhua Suomen kansallispelinä, ja se levisi 1920–1930-luvuilla kouluissa ja suojeluskunnissa. Se on säilyttänyt hyvin paikkansa Suomen kansallispelinä, ja se on Suomen kolmanneksi suosituin pallopeli. Sen pääsarja Suomessa on Superpesis. Lajia harrastetaan pienimuotoisesti myös joissain muissa maissa, kuten Ruotsissa ja Australiassa. Pesäpallon maailmancup on järjestetty yhdeksän kertaa, ja Suomi on voittanut joka kerta. Sportklubben Unitas
Jalkapallo oli mukana seuran lajivalikoimassa alusta lähtien. Elokuussa 1906 Unitas lähetti joukkueen Pietarissa järjestettyihin urheilukilpailuihin, jossa se pelasi myös jalkapallo-ottelun St. Petersburg Amateur-Sportverein -seuraa vastaan häviten maalein 0–15. Kyseessä oli ensimmäinen suomalaisen seuran pelaama jalkapallo-ottelu, vaikka työläiset, merimiehet ja oppikoululaiset olivat lajia harrastaneet jo 1870-luvulta lähtien. Unitas kutsui Pietarissa asuvista briteistä koostuneen Amateur-Sportvereinin vastavierailulle heti syyskuussa, jolloin Kaisaniemen puistossa järjestettyjen urheilukilpailujen aluksi pelattiin Suomen ensimmäinen sääntöjenmukainen jalkapallo-ottelu. Hiekkakentällä 9. syyskuuta pelattu ottelu päättyi pietarilaisten 3–0-voittoon. Joensuun Maila
Pesäpallon harrastaminen Joensuussa alkoi 1920-luvun alkupuolella suojeluskunnan toimesta. Paikalliset urheiluseurat Joensuun Kalevaiset, Joensuun Kataja ja SLU:n Joensuun jaosto ottivat tuolloin pesäpallon myös toimintaansta mukaan, joskin Kataja luopui lajista vähäisen kannatuksen vuoksi. Pesäpallo
Pesäpalloa ovat Suomen ulkopuolelle levittäneet etenkin Suomesta ulkomaille muuttaneet suomalaiset ja Suomesta kotimaihinsa palanneet ulkomaalaiset. Pesäpalloa pelataan ainakin Ruotsissa, Virossa, Japanissa, Australiassa, Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä. Esimerkiksi Australiassa pelataan sarjaa, jossa on useita joukkueita. Intiaan pesäpallo on levinnyt 2010-luvulla itsenäisesti, ja pelaajat ovat opetelleet säännöt YouTube-videoista. Vuonna 2016 Intiassa arvioitiin olevan jo joitakin tuhansia pelaajia. Hippoksen pesäpallostadion
Hippokselle rakennettiin ensimmäinen nurmikenttä vuonna 1948. Koska nurmi oli kosteaa, se vaihdettiin soraksi. Hyvän sorapohjan ansiosta pesäpalloilijat siirtyivät pelaamaan Hippokselle. Jyväskylän Kirikin joutui siirtymaan Harjulta pysyvästi Hippokselle vuonna 1968, kun pesäpalloliitto kielsi arvo-otteluiden pelaamisen nurmella. 
Pian tämän jälkeen kentälle rakennettiin kunnon katsomot ja siitä tuli virallisesti pesäpallostadion. Pesäpallo
Pesäpallossa voi käyttää pallon kiinniottamisen helpottamiseksi Pesäpalloliiton hyväksymää räpylää. Muunlaisten apuvälineiden käyttö on kielletty. Räpylöitä alettiin käyttää pesäpallossa 1930-luvun taiteessa. Sitä ennen pallot otettiin kiinni paljain käsin tai hansikkain. Suomensarja (pesäpallo)
Vuosina 1945-1955 pelattiin Suomensarjaa vaihtelevasti 4-8 lohkossa. Lohkojen parhaat ratkoivat Suomensarjan voiton ja nousun Pesäpallon SM-sarjaan. Pesäpallon suomensarja 1945
Pelattiin Lahdessa. Itä–Länsi-ottelu 1954
Vuoden 1954 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 12. syyskuuta. Vuorottelu Helsingin ja maaseudun välillä siis jatkui. Tämä oli kaikkiaan kahdeskymmenes Itä-Länsi-ottelu ja neljästoista, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin komeat 7631.Länsi aloitti sisällä. Pesäpallomaila
Pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala antoi vuonna 1915 ensimmäiset tarkat mailoja koskevat ohjeet. Tuolloin mailan pituus sai olla enintään 105 senttimetriä ja läpimitta 6 senttimetriä. Mailasääntöihin lisättiin pian myös maininta, että mailan piti olla puusta. Varhaisimmat mailat tehtiin itse, mutta tehdasvalmisteisia välineitä alkoi saada 1920-luvulla. Silti kyläpeleissä käytettiin omatekoisia mailoja vielä 1930-luvullakin. Mailojen kysyntä oli niin suurta, että monet huonekalutehtaat ja puusepänverstaatkit alkoivat myydä pesäpallomailoja. Toisen maailmansodan aikana mailojen valmistuksessa ei ollut pula-ajasta huolimatta ongelmia, sillä haapaa oli tarjolla runsaasti ja valmistajia useita. Pesäpallon suomensarja 1946
Pesäpallon suomensarja pelattiin toisen kerran kaudella 1946. Vesipallo
Naisten vesipalloa on Suomessa pelattu vuodesta 1985. Ensimmäisenä kautena sarja pelattiin epävirallisena koska sarjaan ilmoittautui vain kolme joukkuetta. Virallisen ensimmäisen mestaruuden voitti 1986 Kuopion Uimaseura. -90 luvun vaihteessa lajia hallitsi Oulun Vespa voittaen monia mestaruuksia. Vuosina 2015 ja 2017 naisten Suomen mestari oli Porin Sentterit. Sentterit ovat voittaneet yhteensä kymmenen Suomen mestaruutta. Vuonna 2016 mestaruuden voitti Uinti Tampere ja vuonna 2018 Turun Uimarit. Suomen urheilu
Kori-, lento- ja käsipallo tuotiin Suomeen 1920-luvulla, jolloin aloitettiin myös Lauri Pihkalan kehittämän pesäpallon kilpailutoiminta. Miesten koripallomaajoukkue on pelannut olympialaisissa kotikisojen 1952 lisäksi vuonna 1964. MM-kilpailuissa maajoukkue pelasi ensi kerran vuonna 2014. EM-kilpailuissa Suomi on parhaimmillaan sijoittunut kuudenneksi vuonna 1967. Miesten lentopallomaajoukkue on sijoittunut parhaimmillaan MM-kilpailuissa yhdeksänneksi vuonna 2014 ja EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007. Pesäpallon miesten Mestaruussarjan kausi 1975
Pesäpallon SM-sarja 1975. Seinäjoen Maila-Jussit voitti seuran historian ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Mestaruus ratkesi jo neljänneksi viimeisellä kierroksella, tosin hieman erikoisella tavalla. Tuolloin 6. elokuuta Seinäjoki hävisi kotonaan Vimpelille juoksuin 1–2, mutta kun Kankaanpää myös koki vierastappion Jyväskylän Kirille, oli Jussien mestaruus selvä. Vimpeli ja Kankaanpää veivät muut mitalit ja ohessa Kankaanpää voitti myös Suomen Cupin. Pesäpallo kesäolympialaisissa 1952
Kisojen ainoassa ottelussa Suomen Pesäpalloliiton joukkue voitti Suomen Työväen Urheiluliiton joukkueen juoksuin 8–4. Avausheiton suoritti Lauri Pihkala klo 18.00 31. heinäkuuta, jolloin ottelu alkoi. Yleisöä paikalla oli 19 309 henkeä. Nurmikentällä pelattu ottelu ei muodostunut niin vauhdikkaaksi, kuin yleensä hiekkakentillä pelatut mestaruussarja-ottelut. Ottelu kesti noin tunnin. Ylihärmän Pesis-Junkkarit
Pesäpalloa Ylihärmässä pelattiin ensi kertaa 1920-luvun lopulla aluksi suojeluskunnissa ja sitten Junkkarien väreissä. Virallisesti laji otettiin Junkkarien lajivalikoimaan vuonna 1931, jolloin perustettiin pesäpallojaosto. Heti samana vuonna joukkue pelasi B-sarjan aluemestaruudesta sijoittuen Etelä-Pohjanmaan toiseksi. Seuran historian ensimmäiset vastustajat alkulohkossa olivat Lapuan Virkiä ja Alajärven Vesa. Ottelut pelattiin Lapualla 12. heinäkuuta. Junkkarit voitti Virkiän luvuin 13–5 ja Vesan 8–3. Vuonna 1933 Junkkareiden miesjoukkue osallistui Suomen toiseksi korkeimmalle sarjatasolle aluesarjaan voittamatta otteluakaan Seuraavana vuonna joukkue selvityi kuitenkin jo aluesarjan lopputurnaukseen, jonka se voitti ja saavutti samalla aluemestaruuden. Myös kolme seuraavaa vuotta Junkkarit pelasi aluesarjassa saavuttamatta suurempaa menestystä. Vuonna 1938 Junkkarit pelasi sarjauudistusten jälkeen kolmannella tasolla maakuntasarjassa, jossa se voitti oman lohkonsa. Näin Junkkarit oli jälleen aluemestari. Samalla se nousi maan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle välisarjaan Välisarjassa Junkkarit sijoittui länsilohkon viidenneksi. Seuraavalla kaudella Junkkarit oli pohjoislohkon toinen ja jatkolohkossa sijoitus oli kolmas. Itä–Länsi-ottelu 1953
Vuoden 1953 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Outokummussa 6. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan yhdeksästoista Itä-Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4000.Länsi aloitti sisällä. Oulun Työväen Palloilijat
Pesäpalloilu oli TUL:n pohjoisissa piireissä 1940-luvun lopulla vilkasta. Ensimmäisenä kesänä 1946 tuli TUL:n piirinmestaruus voitolla Kalajoen Riennosta. Piirinmestaruuksia tuli vuosina 1946–1953. Pesäpalloliiton kanssa tehdyn yhteistoimintasopimuksen perusteella OTP pelasi vuodesta 1949 Suomensarjan pohjoislohkossa, mutta menestys jäi keskinkertaiseksi. Kapean harrastajapohjan johdosta kesällä 1955 päätettiin Oulun pesäpalloiluvoimat koota yhdessä Oulun Pyrinnön kanssa uuden erikoisseuran Oulun Lipon alaisuuteen. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallo-otteluissa käytetään palloja, jotka ovat vuoden 2005 standardien mukaisia. Standardit ovat vuonna 2000 aloitetun tutkimustyön tulosta. Tutkimikseen osallistuivat Pesäpalloliiton lisäksi Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus, Superpesis ja välinevalmistajat. Vuoden 2005 standardi määrittelee pesäpallon vaatimuksiksi:
Suomessa virallisia pesäpalloja valmistavat L-Tec Sport ja Suomipesis. L-Tec Sport myy palloja Karhu-tuotemerkin alla. Pesäpallon suomensarja 1994
Pesäpallon miesten suomensarja pelattiin 50. kerran kaudella 1994. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana, jonka jälkeen alkoivat neljän parhaan pudotuspelit lohkovoitosta. Lohkovoittajat Kempeleen Kiri, Kajaanin Pallokerho ja Ulvilan Pesä-Veikot nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1995. Lohkojen heikoin putosi suoraan maakuntasarjaan ja sijoille 8-11 päätyneet karsivat sarjapaikastaan. Kausi oli neljästoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa, ja toistaiseksi viimeinen kausi, jolloin pesäpallossa käytettiin normaalia pisteenlasku- ja voitonmääritystapaa, jossa enemmän juoksuja tekevä joukkue ilman muuta voittaa ottelun. Suomen jääpallomaajoukkue
Jääpallon maajoukkuetoiminta alkoi Suomessa heti maan itsenäistyttyä Suomen Palloliiton alaisuudessa. Alkuaikoina maajoukkue koostui lähes kokonaisuudessaan Viipurin Susien pelaajista. Ensimmäisessä maaottelussaan 23. helmikuuta 1919 Suomi kohtasi Ruotsin Töölön pallokentällä Helsingissä ja voitti 6 000 katsojan edessä käydyn kamppailun 4–1. 1920 joukkueiden uusintakohtaaminen Tukholmassa päättyi 3–3. Talvella 1922 Viipurin Sudet ei luovuttanut yhtään miestään Ruotsi-maaotteluun, ja maajoukkue koottiin hätäratkaisuna lähes kokonaan helsinkiläisistä pelaajista. Siitä huolimatta Suomi pystyi kukistamaan Ruotsin Tukholman stadionilla 6–4. Vuonna 1923 Ruotsi kykeni voittamaan Suomen Helsingissä maalein 3–5. Pesäpallon suomensarja 1949
Pelattiin Joensuussa. Baseball
Suomalaisen pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala otti vaikutteita baseballista ja muokkasi niiden avulla jo kehittämästään pitkäpallosta pesäpallon 1910-luvulla. Hietalahden pesäpallostadion
Historian 54. Itä-Länsi -ottelu pelattiin Vaasassa vuonna 1988. Itä voitti ottelun lukemin 4-3. Ottelussa pesäpallostadionin takana komeili myös Kaarlen kentältä lainassa ollut suuri tulostaulu ja lisäkatsomoilla Itä-Lännessa istumaan mahtui 7 000 katsojaa. Ottelussa syntyi myös Hietalahden pesäpallostadionin yleisöennätys, 7 090 katsojaa. Se oli jonkin aikaa myös Helsingin ulkopuolella pelattujen Itä-Länsi -otteluiden yleisöennätys. Saarikenttä
Pesäpalloa pelattiin Vimpelissä ensin pihoilla ja pelloilla, mutta 1920-luvun lopulla pelit siirtyivät yhä enemmän Savonjoessa olevalle Joki- eli Rankilansaarelle, nykyisen Saarikentän paikalle. Kunta luovutti kolmesta erillisestä saarekkeesta muodostuneen Jokisaaren Vimpelin suojeluskunnalle urheilutarkoituksiin. Vuonna 1935 suojeluskunta alkoi yhdessä Vimpelin Vedon kanssa kunnostaa kenttää. Sahajauhoja saatiin Henrik Heikkilän tehtaalta ja täytemaata jokiuomista. Kenttä rakennettiin talkootyönä Valde Latvalan ja Yrjö Valkaman johdolla. Urakka oli mittava, ja työhän käytettiin yhteensä 600 miestyöpäivää ja 400 hevostyöpäivää. Lopulta vuonna 1937 Kalle Herrala kynti kentän puusahralla. Kenttä saatiin käyttövalmiiksi vielä samana vuonna. Sotkamon Jymy
Vuoden 1947 Suomen Suurkisoissa Jymy osallistui pesäpalloturnaukseen jossa se voitti kakkosjoukkueellaan B-sarjan mestaruuden. 1940-luku kasvatti pesäpallon kokonaisuudessaan paikkankunnan suosituimmaksi urheilulajiksi, pitkälti sen soveltuvuudesta joukkuepelinä kasvatuksellisiin tavoitteisiin. Pesäpallon suosio lähti myös paikkakuntalaisista itsestään. Vuoden 1945 keväällä kylän nuoriso mietti yhdessä, mitä he alkaisivat harrastamaan ja samassa yhteydessä oli syntynyt ajatus pesäpallon pelaamisesta. Kesän aikana Jymy voittinkin piirin mestaruudet kaikissa sarjoissa. Miesten ykkösjoukkue hoiti oman sarjansa häviämättä otteluakaan ja nousikin ensimmäistä kertaa Suomensarjaan.Vuoden 1945 syksyllä Jymy osallistui maakuntien välisiin kilpailuihin Oulussa. Jymy voittikin Pohjois-Suomen mestaruuden miesten ja naisten sarjoissa mutta juniorit hävisivät oman loppuottelunsa Oulun Pyrinnölle yhden juoksun erolla. Itä–Länsi-ottelu 1966
Vuoden 1966 Pesäpallon miesten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 11. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 32. Itä-Länsi-ottelu ja 25. joka pelattiin Helsingissä. Helsingissä pelattiin nyt 11. kerran peräkkäin, Katsojamääräksi ilmoitettiin 6415. Markus Lakaniemi esiintyi Itä-Länsi -ottelussa kahdeksannen kerran, nyt vaihtopelaajana, Paavo Hietanen pelasi viidennen Itä-Länsi -ottelunsa, joka jäi myös hänen viimeisekseen. Veikko Keskitalolle ottelu oli neljäs ja hänet nähtiin näissä ympyröissä vielä useasti myöhemminkin. Pihkalan pesäpallostadion
Pihkalan pesäpallostadion (Pihkala) on Hyvinkäällä sijaitseva pesäpallokenttä. Se on miesten superpesiksessä pelaavan Hyvinkään Tahkon kotikenttä. Pihkalan pesäpallostadion oli muutaman kauden ajan Sisu-Stadion sponsorisopimuksen johdosta. Pihkalan yleisöennätys syntyi syyskuussa 1992 ensimmäisessä loppuottelussa Sotkamon Jymyä vastaan, jolloin ottelua oli katsomassa 7640 katsojaa.. Pihkalan pesäpallostadionia remontoitiin loppusyksyn ja alkutalven aikana 2012-2013. Pihkalaan rakennettiin uusi päärakennus, jossa ovat muun muassa VIP-tilat sekä selostamo. Myös katsomoita uudistettiin. Itä–Länsi-ottelu on järjestetty stadionilla vuosina 2015, 2013, 2004, 1997, 1981 (miehet), 1975 (naiset), 1974 (naiset), 1973 (miehet), 1969 (naiset) sekä 1965 (naiset). Näistä vuoden 1975 ottelu oli Etelä–Pohjoinen-ottelu. Pesäpallon Ykkössarja 1981
Pesäpallon ykkössarja 1981 oli ensimmäinen nykyisin ykköspesiksenä tunnetun sarjan kausi. Sarja perustettiin mestaruussarjan ja suomensarjan väliin. Ensimmäiseksi ykkössarjan "mestariksi" palloili Vaasan Maila.
Sarja jaettiin maantieteellisesti kahteen lohkoon, ja kummankin lohkon kolme parasta jatkoi kamppailua noususta muiden jäädessä taistelemaan sarjapaikastaan. Alkulohkon sijoitusten perusteella loppusarjoihin annettiin joukkueille lähtöpisteitä 2-1-0. Pesäpallon suomensarja 1960
Pesäpallon suomensarja pelattiin kuudennentoista kerran kaudella 1960. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Puurtilan Kisa-Pojat, Loimaan Palloilijat, Puna-Mustat ja Halsuan Toivo nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1961. Suomen koripallon historia
1930-luvulla peli alkoi levitä ympäri Suomea ja siitä tuli lukuisten naisvoimisteluseurojen harjoitusohjelma. Berliinin olympialaisissa 1936 koripallo oli ensimmäistä kertaa virallisena lajina mukana. Kisoilla oli myös suuri vaikutus Suomen koripalloon, sillä kisoja seurattiin Suomessa innokkaasti. Kisoja oli myös seuraamassa savonlinnalainen voimisteluopettaja Veikko Ervola. Hän seurasi koripalloa kisoissa tiiviisti, koska huomasi lajin mahdollisuudet koululiikunnassa. Lisäksi hän pani merkille kisoissa käytetyt viralliset koritelineet. Hänen johdollaan Savonlinnan Lyseon voimistelusaliin pystytettiin Suomen ensimmäiset viralliset koritelineet vuonna 1937. Viralliset säännöt Suomeen saatiin vuonna 1938, jolloin maassa pystyttiin aloittamaan aidon ”basketballin” pelaaminen. Sääntökirjan Suomeen toi Saksasta karhulalainen voimistelunopettaja Nils Fabricius. Itä–Länsi-ottelu 1960
Vuoden 1960 pesäpallon miesten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 18. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 26. Itä–Länsi-ottelu ja yhdeksästoista ja viides perättäinen, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin 3 754. Sotkamon Jymy
Vuoden 1922 aikana lehtori Kalle A. Ritokangas ja tohtori Martti Tolvanen alkoivat kerätä miehiä mukaan urheilun pariin ja samalla myös pesäpallotoimintaan. Joukkue harjoitteli alkuvuosinaan Rientolan kentällä. Ensimmäinen joukkue koostui pitkälti pitäjän virkavallasta. Mukana olivat mm. kunnanlääkäri, nimismies ja juristikokelas. Joukkue kilpaili Kainuun urheilupiirin kilpailuissa sekä Jymyn että Sotkamon suojeluskunnan joukkueena. Alkuaikoina pelimatka Kajaaniin tehtiin väliä kulkeneella höyrylaivalla, sillä maantieyhteydet olivat huonoja eikä autokyytiä ollut tarjolla Merkittävää menestystä seura ei saavuttanut alkuvuosina. Vuonna 1923 Kainuun Ärjy pudotti Jymyn jo alkuerissä lukemin 18–6. Pesäpallo valtasikin nopeasti aseman Sotkamon kirkonkylän kesäharrastuksena. Pesäpallo
Pihkala julkaisi vuonna 1914 kuningaspallon uudet säännöt ja esitteli vuonna 1915 uuden pitkäpalloksi kutsumansa pelin. Pihkala kehitti kuningaspalloa kilpailullisempaan suuntaan, sillä aiemmin laji oli lähinnä ollut pelailua, ilman kunnollisia sääntöjä voittajasta. Kuningaspallon kenttä oli ollut suorakaiteen muotoinen, mutta pitkäpallossa kenttä muistutti jo pesäpallokenttää, sillä sen kotipääty oli kaventunut ja pelialue leveni ulkopäätyä kohti. Pihkala otti sääntöihin myös termin ”kuollut”, ja joukkueiden vuoro vaihtui kolmen kuolleen jälkeen. Pihkala jätti pitkäpallossa kuningaspallon tapaan pystysyötöksi, vaikka hän olikin harkinnut baseballmaista laakasyöttöä. Ensimmäinen virallinen pitkäpallo-ottelu pelattiin vuonna 1919. Itä–Länsi-ottelu 1959
Vuoden 1959 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 13. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 25. Itä-Länsi-ottelu ja kahdeksastoista ja neljäs perättäinen, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4045. Ottelu päättyi tasan 3–3. Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1931
Pesäpallon naisten Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1931. Kilpailuun osallistui 8 joukkuetta. Kilpailu oli cup-kilpailu eli otteluiden voittajat pääsivät seuraavalle kierrokselle ja häviäjät putosivat pois kilpailuista. Vaasan Maila
Ensimmäiset pesäpallo-ottelut pelattiin Vaasassa vuonna 1922 mutta uuden lajin säännöt tuottivat vaikeuksia pelin sujumisessa ja ottelutuloksien kirjaamisessa. Vasama eteni vuoden 1922 SM-sarjassa puolivälieriin, joissa se hävisi Toijalan suojeluskunnalle 3-10. Kaudeksi 1923 Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin joukkueet yhdistivät voimansa Etelä-Pohjanmaan Palloveikoiksi, joka etenikin vuoden 1923 loppuotteluun. Kauden 1923 jälkeen pesäpallotoiminta keskittyi pääasiassa suojeluskuntajärjestöjen vastuulle ja tänä aikana syntyivät kenttäolosuhteet otteluiden pelaamista varten ja toiminta oli Vaasassa aktiivista jo vuosien 1925-1926 aikana. Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta
Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta (lyh. PEVA) perustettiin 1940-luvulla edistämään Pesäpalloliiton ja TUL:n pesäpalloseurojen välistä yhteistoimintaa. Jo sotavuosina oli askeleita siihen suuntaan otettu: Miehet pelasivat ensimmäisen ns. Liitto-ottelunsa vuonna 1940 ja Työväen Mailapojat osallistui 1943 pesäpallon SM-sarjaan ensimmäisenä TUL:n seurana. Vastaavaa yhteistoimintaa harrastettiin myös muissa joukkuelajeissa. Pesäpallo
Pesäpallon kilpailutoiminta alkoi sekavasti, ja lajina se kuului ensin Suomen Palloliiton alaisuuteen. Se jäi siellä kuitenkin jalkapallon ja jääpallon varjoon. Suomen-mestaruudesta alettiin pelata 1922. Ensimmäisen mestaruuden voitti HPL. Ensimmäiset mestaruudet ratkaistiin cup-muodossa. Sarjamuotoon siirryttiin 1930, ja seuraavana vuonna perustettiin niin sanottu Suursarja ja sen alle myöhemmin niin sanottu valtakunnansarja. Suursarja jaettiin 1932 edelleen itä- ja länsilohkoon, joiden voittajat pelasivat Suomen-mestaruudesta. Kotijoukkue Areena
Kenttä on ollut käytössä 1950-luvulta lähtien. Uuden Seinäjoen pesäpallostadionin ensimmäinen vaihe valmistui vuonna 1992, jolloin siitä tuli samalla Suomen suurin pesäpallostadion. Vasta vuonna 1997 valmistunut Raksilan pesäpallostadion oli massiivisempi. Ensimmäisessä vaiheessa rakennettiin nykyinen pääkatsomo ja toisessa vaiheessa 1990-luvun lopussa oli tarkoitus tehdä sivuttaiset jatkokatsomot niin, että koko stadionille olisi mahtunut lähes 6 000 katsojaa. Kakkosvaihetta ei ole toteutettu lukuisista toiveista huolimatta vieläkään ja siksi stadion vaikuttaa hieman keskeneräiseltä ja on kolkon tuntuinen. Kentän alkuperäinen kustannusarvio vuonna 1992 oli yli kahdeksan miljoonaa markkaa ja toisen vaiheen oli tarkoitus maksaa noin neljä miljoonaa markkaa. Vuonna 2013-2014 stadionille tehtiin mittavia katsomouudistuksia ja toisenvaiheen suunnitelmiasta tehtiin maavallilla sivukatsomot. Stadion muuttui lähemmäs pelikenttää ja toi lämpöä kolkkouteen. Pesäpallon suomensarja 1958
Pesäpallon suomensarja pelattiin neljännentoista kerran kaudella 1958. Sarja pelattiin neljässä lohkossa ja lohkovoittajat Hongikon Nuorisoseuran Urheilijat, Imatran Pallo-Veikot, Rauman Fera ja Oulun Lippo nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1959. Ulasoori
Ulasoorin kaupunginosasta ovat lähtöisin porilaisen pesäpallon juuret. Kaupunginosassa, joka vielä tuolloin kuului Porin maalaiskuntaan, toimi pesäpalloseura Ulasoorin Karhut. Seura liittyi Suomen pesäpalloliittoon 1963, josta voidaan katsoa järjestelmällisen pesäpallotoiminnan alkaneen. Vuonna 1984 Ulasoorin Karhujen pesäpallojaosto sai nimekseen Pesäkarhut. Itä–Länsi-ottelu 1939
Vuoden 1939 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Helsingissä Olympiastadionilla 1. lokakuuta. Ottelun yleisömääräksi ilmoitettiin 3421. Kahdentoista pelatun vuoroparin jälkeen päädyttiin tasatulokseen. Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1949
Pesäpallon naisten Suomenmestaruudesta kaudella 1949 pelattiin siten, että ensiksi Pesäpalloliitto ja Suomen Työväen Urheiluliitto ratkaisivat liittokohtaiset mestaruudet ja mestarit kohtasivat sitten Liitto-ottelussa, jonka voittaja tunnustettiin yleisesti Suomen mestariksi. Paintball
Suomeen paintball saapui 80-luvun puolivälissä, jolloin 12 gramman hiilidioksidikapseleilla toimivia merkkaimia tuotiin Suomeen ulkomailta. Ensimmäinen suomenmestaruus (Survival Game -nimen alla) ratkottiin vuonna 1988 Imatralla 15-henkisin joukkuein. Turnauksen voitti Jyväskylän joukkue, joka pelasi loppuottelussa Helsingin joukkuetta vastaan. Itä–Länsi-ottelu 1945
Vuoden 1945 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Haminassa 7. lokakuuta. Tämä oli kaikkiaan yhdestoista Itä-Länsi-ottelu. Katsojamääräksi ilmoitettiin 2000.Itä aloitti sisällä. Helsingin Pallo-Toverit
Helsingin Pallo-Toverit (PT) on helsinkiläinen urheiluseura. Se tuli kaikkein tunnetuimmaksi pesäpallotoiminnastaan. Lisäksi Pallo-Toverit pelasivat myös hiukan pesäpallon kaltaista softballia. Pallo-Toverit olivat aikoinaan pesäpallon huippujoukkue voittaen yhden miesten Suomen mestaruuden ja yhteensä 7 SM-mitalia. Vuodesta 1931 pelatussa sarjamuotoisessa pääsarjassa Pallo-Toverit pelasivat yhteensä 24 kautta. Lisäksi Pallo-Toverien naiset voittivat 12 Suomen mestaruutta. Vuoden 1955 jälkeen pelatussa sarjamuotoisessa kilpailussa Pallo-Toverit on juhlinut lisäksi viisi kertaa SM-hopeaa ja kerran pronssia. Itä–Länsi-ottelu 1949
Vuoden 1949 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Jyväskylässä 11. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan viidestoista Itä-Länsi-ottelu. Rankkasateessa pelattua ottelua seurasi 4000 katsojaa. Eero Haukialasta tuli ottelun myötä ensimmäinen pelaaja, joka pelasi 10. Itä-Länsi-ottelunsa. Helsingin Pallonlyöjät
Helsingin Pallonlyöjät on Suomen ensimmäinen, vuonna 1919 perustettu pallonlyönnin erikoisseura. Seura aloitti toimintansa jo pitkäpallon aikana ja voitti kolme ensimmäistä pesäpallon Suomen mestaruutta vuosina 1922–1924. Se saavutti mestaruuden myös vuosina 1926–1927, 1934 ja 1938. B-sarjan mestaruuden seura voitti vuonna 1932, jolloin se sai myös kunnian edustaa Suomea maaottelussa Viroa vastaan. Naisten Suomen mestaruuden seura voitti niin ikään vuonna 1932. Itä–Länsi-ottelu 1938
Vuoden 1938 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Helsingissä Olympiastadionilla 2. lokakuuta. Ottelun yleisömääräksi ilmoitettiin 2800, jonka lisäksi paikalla oli noin 3000 kansakoululaista. Ottelu eteni erittäin tasaisissa merkeissä. Länsi siirtyi ensimmäisen kerran johtoon 9. vuoroparin tasoittavalla sisävuorolla(!). Itä tasoitti pelin kymmenennessä ja ratkaisi voiton yhdennessätoista vuoroparissa. Itä–Länsi-ottelu 1936
Vuoden 1936 Pesäpallon Itä-Länsi -ottelu pelattiin Helsingissä Hesperian kentällä 4. lokakuuta. Katsojia oli paikalla noin 500 koleassa syysmyrskyssä. Ottelussa pelattiin kaikkiaan 12 vuoroparia. Kuningaspallo
Kuningaspallo on Suomessa 1800-luvun loppupuolelta noin vuoteen 1914 pelattu pallonlyöntipeli. Kuningaspallon ensimmäinen virallinen ottelu pelattiin Oulussa vuonna 1901. Kuningaspallon säännöt kirjattiin ylös ja julkaistiin Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustaja Ivar Wilskmanin kirjassa vuonna 1903. Pesäpallon SM-sarja
Vuosina 1922–1929 Miesten Pesäpallon Suomen mestaruus ratkaistiin Cup- kilpailuissa, joka tarkoitti sitä, että joukkue suljettiin kilpailusta ensimmäisen tappion myötä. Otteluita tuli näin ollen erittäin vähän, mestaruuteen riitti 3-4 voittoa kaudessa. Kolmet ensimmäiset kilpailut järjestettiin Palloliiton alaisuudessa kunnes vuonna 1925 perustettiin SVUL:oon pesäpallojaosto.
Cup -ajan menestyksekkäin seura oli Helsingin Pallonlyöjät, joka voitti mestaruuden vuosina 1922–24 ja 1926–27. Vaasan Maila
Seinäjoen Maila-Jussien perustamisen myötä maakunnan pesäpalloilijat ja Etelä-Pohjalainen Osakunnan pelaajat olivat kerääntyneet Seinäjoelle, mikä vauhditti osaltaan vaasalaisten oman seuran perustamista. Wasaman yleisseuran keskittyminen muihin lajeihin ei antanut mahdollisuutta lukuisten pesäpallon harrastajien tarpeiden toteuttamiseen, jolloin pesäpalloihmiset kyllästyivät heikkoon asemaansa ja ajatus erikoisseuran perustamisesta alkoi voimistua. Irtautuminen Wasamasta vaati kuitenkin asian kypsyttämistä ja ensimmäiset julkiset pohdinnat seuran perustamisesta käytiin Vaasa-lehdessä vuonna 1933.""Pesäpalloseura Vaasaan. Jo parin vuoden ajan on Vaasassa kytenyt ajatus erikoisen pesäpalloseuran perustamisesta. Onhan toki Wasamalla ollut pesäpallojoukkue, joka on maakunnassakin käynyt turneilla, mutta sen saavutuksissa on paljon parantamisen varaa. Nykyaikanahan ei seura, jonka ohjelmaan kuuluu monta eri lajia voi parastakaan yrittäen kehittää kaikkia näitä parhaalle mahdolliselle tasolle. Pesäpallokin vaatii aivan itsenäistä toimintaa, t.s. sitä varten on perustettava oma itsenäinen seura. Tiistaina tk:n 28 p:nä klo 19 toivotaan kaikkien pesäpalloa harrastavien kokoontuvan Koti-kahvilaan neuvottelemaan pesäpalloseuran perustamisesta. Seuraan on aijottu perustaa ukko-osasto, poikaosasto ja vielä naisosasto.""Niinpä maaliskuussa vuonna 1933 toistakymmentä pesäpallosta kiinnostunutta kokoontui neuvottelemaan pesäpalloseuran perustamisesta Vaasaan. Mukana oli myös useita naisia. Kokouksessa oli vahva tahtotila seuran perustamiseksi ja kokous valitsikin kolmihenkisen toimikunnan laatimaan sääntöehdotusta uudelle seuralle ja päätti kutsua virallisen perustamiskokouksen koolle sääntöjen valmistuttua. Kokouksessa päätettiin myös julistaa kilpailu perustettavan seuran nimestä. Suomen koripallon historia
Jatkosodan aikana koripallo levisi edelleen muualle Suomeen. Turun Riento ja Tampereen Pyrintö ottivat lajin ohjelmistoonsa. Turussa oli vuonna 1942 myös oma paikallissarja, jossa pelasi kymmenen joukkuetta. Vuoden päästä siitä kaupungissa pelattiin myös oma sotasarja, jossa oli mukana 11 joukkuetta. Lisäksi kaupungin oppikoululaiset pelasivat omaa sarjaa, jossa oli kahdeksan joukkuetta. Turkua voitiinkin pitää aikansa koripallokaupunkina. Vuonna 1941 pelattiin myös ensimmäinen virallinen naisten ottelu. Sotavuosina oman mausteensa Suomen koripalloon toivat virolaiset pelaajat, jotka olivat tulleet Suomeen. Sodan loppupuolella pelaaminen muuttui vaaralliseksi pommitusten takia ja pelit saattoivat venyä jopa kuuden tunnin mittaisiksi. Rintamalla pelattiin myös paljon koripalloa itserakennetuilla pelikentillä. Pesäpallo (urheiluväline)
Toisen maailmansodan aikana ja pitkään sen jälkeen pesäpalloa jouduttiin pelaamaan mitä erilaisimmista aineksista aineista valmistetuista palloista. Kansanhuoltoministeriö höllensi säännöstelyä kaudelle 1946, jolloin esimerkiksi mestaruussarjaotteluihin pystyttiin varaamaan kolme palloa. Pesäpallot vapautettiin sääntelystä vuonna 1948. Pesäpallon suomensarja 1991
Pesäpallon suomensarja pelattiin 47. kerran kaudella 1991. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Nurmon Jymy, Puurtilan Kisa-Pojat ja Jokioisten Koetus nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1992. Lisäksi lohkokakkoset pääsivät ottelemaan pääsystä ykköspesiskarsintaan. Pattijoen Urheilijat pääsi karsintaan ja onnistui myös nousemaan voitettuaan karsinnassa Ulvilan Pesä-Veikot suoraan kahdessa ottelussa. Myös Hakunilan Kisa nousi ykköspesikseen (syy tuntematon). Lohkojen kaksi heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan jonka lisäksi kolmanneksi viimeinen joutui karsimaan sarjapaikastaan. Kausi oli yhdestoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa. Pesäpallo
Pihkalan mukana uutta pallonlyöntipeliä olivat kehittämässä useat eri tahot, sille alkoi tulla urheilukoulutustehtävien lisäksi myös sotilaallisia, kasvatuksellisia ja kansaa yhdistäviä tekijöitä. Pallonlyönnistä alettiin jo tässä vaiheessa puhua koko kansan kansallispelinä. Pihkalan ajatuksissa kansallispelin asema on ilmeisesti herännyt jo aikaisin, ja hänen omiin kirjoituksiinsa termi ilmaantui jo vuonna 1916. Laji juurtui suhteellisen nopeasti useille paikakunnille Pihkalan kokoeilupelien kautta ja toisaalta koulujen välityksenä. Tuhannet lapset osasivat todennäköisesti jo 1920-luvun alussa pitkäpallon alkeet. Lauri Pihkala
Pesäpallon kehitettyään Pihkala havaitsi, että suomalaiset tarvitsivat myös syksyisin pelattavan pelin, jossa sai juosta. Hänen mielestään jalkapallo, koripallo, käsipallo ja maahockey eivät sopineet suomalaisten tarpeisiin ja koulupihoille. Hän alkoikin 1930-luvulla kehitellä amerikkalaista jalkapalloa ja rugbya muistuttavaa mutta vähemmän rajua salamapalloa (alun perin "soikkopallo"). Peliä alettiin esitellä suomalaisille 1960-luvulla, mutta siitä ei koskaan tullut suosittua. Itä–Länsi-ottelu 1963
Vuoden 1963 Pesäpallon miesten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 8. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 29. Itä-Länsi-ottelu ja 22. joka pelattiin Helsingissä. Helsingissä pelattiin nyt 8. kerran peräkkäin, Katsojamääräksi ilmoitettiin 4900. Eino Kaakkolahdelle Itä-Länsi oli viidestoista ja Jussi Kiikerille kymmenes. Pesäpallon sopupeliskandaali
Pesäpalloilun musta torstai -nimitystä käytetään päivämäärästä 13. elokuuta 1998, jolloin sopupeliskandaali tuli ilmi ja tapahtumasarjan keskeisimmät ottelut pelattiin. Kyseisenä päivänä MTV3 uutisoi Kymmenen uutisissa toimittaja Erkki Valtamäen tekemän jutun Seinäjoella 11. elokuuta pelatusta Seinäjoen Maila-Jussit – Kankaanpään Maila -ottelusta, jota toimittaja epäili niin sanotuksi sopupeliksi. Toimittaja epäili, että joukkueet olisivat sopineet pelin päättyväksi tasan. Jutun vakuudeksi Valtamäki oli haastatellut ottelussa 3-pesällä toiminutta aputuomaria, joka totesi pelin näyttäneen hieman oudolta. Suomi kesäolympialaisissa 1952
Pesäpallo oli olympialaisissa näytöslajina. Pesäpallon maailmancup 1992
Ensimmäinen Pesäpallon maailmancup järjestettiin Suomessa Helsingissä 27.7.-1.8.1992. Mukana oli kahdeksan miesten joukkuetta kuudesta maasta. Sekasarjassa ja naisten sarjassa oli kummassakin neljä joukkuetta. Suomen koripallon historia
Vuonna 1927 Kööpenhaminassa järjestettiin NMKY-järjestön kansainväliset suurkisat, joihin myös Suomesta lähetettiin joukkue. Lajeina kisoissa olivat yleisurheilu, uinti, tennis, lentopallo sekä NMKY:n omissa piireissä syntynsä saanut koripallo. Kisoissa lajiin rakastui helsinkiläinen Vilho Nuoreva, joka halusi tuoda lajin Suomeen. Tämän johdosta Helsingin NMKY:n osastot alkoivat pelata vuodesta 1927 lähes aitoa amerikkalaista ”basketballia”. Pelin säännöt eivät kuitenkaan vastanneet lajin virallisia sääntöjä, koska Nuoreva ei ollut pystynyt tuomaan Kööpenhaminasta yhtään virallista sääntökirjaa. Suomen koripallon historia
Ensimmäiset kosketukset lajiin tapahtuivat jo 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, jolloin muun muassa raittiusyhdistys Koiton jäsenet pelasivat koripalloa muistuttavaa peliä Helsingin Hakasalmen puistossa. Pelissä pallo heitettiin umpikoriin, josta se otettiin pois kepillä tai riu'ulla. Pääkaupungista laji alkoi levitä muuallekin Suomeen ja vuosina 1917 ja 1918 Kotkassa pelattiin samantapaista peliä. Suomen Työväen Urheiluliiton jäsenet tekivät vuonna 1922 matkan Neuvostoliittoon, jossa lajia pelattiin jo enemmän. Matkalaisten joukossa heräsi halu tuoda laji myös Suomeen ja tarkoituksena oli ottaa koripallo lajiohjelmien joukkoon. Suomessa ollut hallipula sekä innostuksen puute kuitenkin latistivat haaveet tästä. Pesäpallo
Naisten kilpailutoiminta alkoi vuonna 1931. Ensimmäinen rekisteröity ottelu oli pelattu jo vuonna 1926, mutta kilpailujen aloittamista hidasti nihkeä suhtautuminen naisten kilpaurheiluun. Pesäpallon katsottiin kuitenkin yleisesti naisille soveliaaksi lajiksi, joten pesäpallossa alkoi ainoana joukkuepelinä naisten kilpailutoiminta ennen toista maailmansotaa. Oulun Pyrintö
Pesäpalloa seurassa pelattiin vuosina 1923–1955, mutta viimeksi mainittuna vuonna Pyrinnön ja Oulun Työväen Palloilijoiden pesäpallotoiminta yhdistettiin uuteen seuraan, Oulun Lippoon. Pyrinnön koripallotoiminta loppui parinkymmenen vuoden jälkeen vuonna 1969. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallon kehittäjä Lauri Pihkala julkaisi vuonna 1916 ensimmäiset pallonteko-ohjeet, mutta varhaisimmat pallot eivät olleet kovinkaan kestäviä. Tämän jälkeen palloja on jatkuvasti kehitetty, ja uusimmat standardit ovat vuodelta 2005. Samalla myös pallon painoa on kasvatettu hiljalleen alkuperäisestä 110–120 grammasta, jotta se lentäisi pidemmälle. Pallon ympärysmitta ei sen sijaan ole muuttunut. Itä–Länsi-ottelu 1940
Vuoden 1940 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Helsingissä Olympiastadionilla 22. heinäkuuta. Ottelun yleisömääräksi ilmoitettiin 710. Ottelu käytiin talvisodassa kaatuneiden muistoksi aikana, jolloin Helsingin olympiakisat olisivat olleet käynnissä, elleivät ne toisen maailmansodan johdosta olisi tulleet peruutetuiksi. Ensimmäisen kerran Itä-Länsi-otteluun osallistui myös Työväen Urheiluliiton pelaajia. Vaasan Vasama
Vaasan Vasama pelasi pesäpallon korkeimmalla sarjatasolla kausina 1922 ja 1930. Kaudella 1922 Vasama otteli Kauhajoen Karhua ja 1930 Lapuan Virkiää vastaan sijoittuen molemmilla kerroilla viidenneksi. Ensimmäiset pesäpallo-ottelut pelattiin Vaasassa vuonna 1922 mutta uuden lajin säännöt tuottivat vaikeuksia pelin sujumisessa ja ottelutuloksien kirjaamisessa. Vasama eteni vuoden 1922 SM-sarjassa puolivälieriin, joissa se hävisi Toijalan suojeluskunnalle 3-10. Kaudeksi 1923 Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin joukkueet yhdistivät voimansa Etelä-Pohjanmaan Palloveikoiksi, joka etenikin vuoden 1923 loppuotteluun. Kauden 1923 jälkeen pesäpallotoiminta keskittyi pääasiassa suojeluskuntajärjestöjen vastuulle ja tänä aikana syntyivät kenttäolosuhteet otteluiden pelaamista varten ja toiminta oli Vaasassa aktiivista jo vuosien 1925-1926 aikana. Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1953
Naisten Suomen mestaruuskilpailussa Pesäpalloliitto ja Työväen Urheiluliitto ratkaisivat ensiksi liittokohtaiset mestaruudet omissa kilpailuissaan. Suomen mestaruus ratkaistiin liittojen mestareiden välisessä finaalissa. Pitkäpallo
Lauri "Tahko" Pihkala kehitti pitkäpallon muuttamalla kuningaspallon sääntöjä vuonna 1915 ja uudestaan vuonna 1917. Hän kehitti lajia ottamalla vaikutteita ruotsalaisesta långbollista ja amerikkalaisesta baseballista, ja hän kutsui peliä pitkäpalloksi, jotta se eroaisi entisestä lajista. Pitkäpalloa pelattiin 1915–1921, ja ensimmäiset valtakunnalliset kisat järjestettin 1919. Pitkäpallokentän muutokset 1920 ja 1921 johtivat uuden lajin, pesäpallon syntyyn. Pesäpallon miesten Suomen Cup 1969
Pesäpallon Suomen Cup järjestettiin miehille ensimmäisen kerran kesällä 1969. Kilpailun voitti Kouvolan Pallonlyöjät. joka oli myös Suomen mestari kyseisellä kaudella. Jääpallo
Suomeen jääpallo tuli Pietarista 1890-luvun lopussa ja vankimmin se juurtui Viipuriin. Lajin toi Suomeen talvella 1896 viipurilainen kauppias ja Viborgs Skridskoklubbin puheenjohtaja Otto Wächter, joka oli tutustunut peliin liikematkoillaan Pietarissa. Wächter perusti Suomen ensimmäisen jääpalloseuran "Wiborgs Hockeyklubbin". Seura pelasi talvella 1900 Suomen ensimmäiset kansainväliset jääpallo-ottelut. Pesäpallon sopupeliskandaali
Pesäpallon sopupeliskandaali oli tapahtumasarja vuonna 1998, jolloin suuri joukko pesäpallon pelaajia, johtohenkilöitä, toimitsijoita ja edustajia tavoitteli taloudellista hyötyä sopimalla pesäpallo-ottelujen lopputuloksista ja lyömällä vetoa varmoista tuloksista. Poliisin käynnistämässä esitutkinnassa oli 460 henkilöä, joista valtaosalle ei tullut syytteitä. Langettavan tuomion sai kolmekymmentä ihmistä. Rangaistukset vaihtelivat sakoista ehdolliseen vankeuteen. Lisäksi tuomitut joutuivat maksamaan voittojaan takaisin Veikkaus Oy:lle. Veikkaus Oy:n arvio tappioista oli noin 14 miljoonaa markkaa. Nurmon Jymy (pesäpallo)
Vuonna 1926 Jymy oli mukana ostamassa Etelä-Pohjanmaan Hevosjalostusliiton kilparataa eli Pihlajamäen rataa, joka soveltui myös pesäpallon sisarlajin eli pitkäpallon pelaamiseen. Kuitenkin vasta 1930-luvulla pesäpalloa alettiin pelata Jymyn nimissä. Vuonna 1931 Jymy osallistui ensimmäistä kertaa SVUL:n pesäpalloliiton sarjoihin. Heti ensimmäisenä vuonna Jymy voitti B-sarjan, mutta ei päässyt valtakunnalliseen A-sarjaan, koska jäi alueitten voittajien sarjassa neljänneksi. Jymy oli kuitenkin voittanut alkulohkonsa ja perään myös Etelä-Pohjanmaan loppusarjan, joten ensimmäinen sarjakausi toi kuitenkin Etelä-Pohjanmaan aluemestaruuden. Historian ensimmäisen virallisen ottelunsa Jymy oli pelannut Seinäjoen Urheilijoita vastaan 12. heinäkuuta 1931 voittaen ottelun 11–6. Historian ensimmäisessä Jymyn joukkueessa pelasivat A. Maunula, O. Peltola, Paavo Pihlajamäki, H. Latikka, M Jaskari, A. Yli-Jaskari, Hermanni Leppilahti, V. Leppilahti ja T. Myllymäki. TUL:n pesäpallomestaruus 1930
Työväen Urheiluliitto ratkaisi miesten pesäpallomestaruuden ensimmäisen kerran vuonna 1930. TUL:n seurat jatkoivat pitkäpallon pelaamista huomattavasti muita pidempään, mutta 1920-luvun kuluessa nekin pikkuhiljaa omaksuivat pesäpallon. Ensimmäisen TUL:n mestaruuden voitti Helsingin Kullervo. Itä–Länsi-ottelu 1932
Ensimmäinen pesäpallon Itä-Länsi-ottelu pelattiin 2. lokakuuta 1932 Helsingissä, Hesperian kentällä. Joukkueiden jakoperusteena oli Suursarjan lohkojako, jota noudatettiin myös alempien sarjojen osalta. Länsi voitti ottelun 4-11. Itä–Länsi-ottelu 1952
Vuoden 1952 pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 7. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan kahdeksastoista Itä–Länsi-ottelu. Katsojamääräksi koleassa säässä ilmoitettiin 1 700.Itä aloitti sisällä. Itä–Länsi-ottelu
Itä–Länsi-ottelu on perinteinen pesäpallon arvo-ottelu, joka pelataan vuosittain Suomen itä- ja länsipuoliskon seurojen parhaista pelaajista koottujen joukkueiden kesken. Ensimmäinen Itä–Länsi-ottelu pelattiin vuonna 1932, ja ensimmäinen naisten Itä–Länsi vuonna 1961. Tapahtumaa ei järjestetty sotavuosina 1941, 1942 ja 1944. Nykyisin pelataan viisi eri Itä–Länsi-ottelua: miesten ja naisten otteluiden lisäksi A- ja B-poikien sekä B-tyttöjen Itä–Länsi. Pesäpallon miesten Suomen Cup 1973
Pesäpallon Suomen Cup kilpailu käytiin 5. kerran vuonna 1973. Seinäjoen Maila-Jussit voitti ensimmäisen Cup-mestaruutensa. Ottelut 3.kierroksesta alkaen: Pesäpallo
Pesäpallo on Lauri ”Tahko” Pihkalan kehittämä kahden joukkueen välinen mailapeli. Pelin tarkoituksena on lyödä juoksuja omilla sisävuoroilla ja estää ulkovuoroilla vastustajaa lyömästä juoksuja. Sisäpelaajat lyövät palloa vuorollaan, ja ulkopelaajat ovat ryhmittäytyneet kentälle. Yksi ulkopelaaja toimii syöttäjänä eli lukkarina. Lyöjä saa juoksun, kun hän on kiertänyt kaikki kolme pesää ja palannut kotipesään. Pesäpallon suomensarja 1993
Pesäpallon miesten suomensarja pelattiin 49. kerran kaudella 1993. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Ylivieskan Kuula, Maaningan Mahti ja Vihdin Pallo nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1994. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kolmastoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa. Jyväskylän Kiri
Kiri syntyi pesäpallohulluun kaupunkiin, jossa koko laji keksittiin. Maailman ensimmäinen pesäpallo-ottelu pelattiin Tahko Pihkalan johdolla Jyväskylän Lyseon pihalla. Kiriläisen pesäpallon historia ulottuukin aina pitkäpallon ja kuningaspallon kautta Hippoksen pesäpallopyhäkön aikoihin . Esko Salminen (urheilija)
Pesäpallon Suomen mestaruuden Salminen voitti Pallo-Toverien joukkueessa vuonna 1959, ja SM-hopeaa hän sai vuonna 1951. Ensimmäisen SM-sarjaottelunsa hän pelasi vuonna 1939 ja viimeisen vuonna 1962. Hän oli SM-sarjan paras etenijä vuonna 1949. Itä–Länsi-otteluun hänet valittiin seitsemän kertaa. Hänen pelipaikkansa oli etukentällä siepparina tai ykkösvahtina. Pesäpalloliiton kultainen ansiomerkki Salmiselle ojennettiin 1980. Itä–Länsi-ottelu 1961
Vuoden 1961 Pesäpallon miesten Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hesperiassa 27. elokuuta. Tämä oli kaikkiaan 27. Itä-Länsi-ottelu ja kahdeskymmenes ja kuudes perättäinen, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4469. Itä–Länsi-ottelu 1943
Vuoden 1943 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Seinäjoella. Tämä oli kaikkiaan kymmenes Itä-Länsi-ottelu, ja ensimmäinen, joka pelattiin muualla kuin Helsingissä ja ainoa sota-aikana pelattu kamppailu. Vuosina 1941 ja 1942 Itä-Länsi-ottelua ei järjestetty, kuten ei sittemmin myöskään 1944. Ottelun yleisömääräksi ilmoitettiin 1000 henkeä.Länsi aloitti sisällä. Pesäpallo
Pihkala kokeili syksyllä 1920 uusia sääntöjä Jyväskylässä. Niiden tuloksena hän lisäsi peliin vielä neljännen pesän. Kenttäaluetta hän muutti siten, että eturajan sivurajat lähtivät jo syöttölautasen reunasta, kun aiemmin ne olivat lähteneet kymmenen metrin päästä toisistaan. Pihkala lievensi myös sääntöä etenijän kuolemasta ja kehitti koppitilanteessa haavoittumisen, jolloin juoksija vain menetti etenemismahdollisuutensa. Pihkalan uutta peliä alettiin kutsua nimellä pesäpallo. Nimeä oli käyttänyt 1910-luvun alussa naisliikunnan pioneeri Anni Collan baseballista. Pesäpallon keksimisen jälkeen baseballin nimeksikin vakiintui alkukielinen versio. Pesäpallo sai nopeasti erityisaseman Suomessa, sillä sen edeltäjää pitkäpalloa oli jo kutsuttu kansallispeliksi. Pesäpallon SM-sarja 1945
Pesäpalloliitto ja TUL ryhtyivät yhteiseen kilpailutoimintaan, jota hoitamaan perustettiin erityinen elin PEVA (Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta), jossa puheenjohtaja oli vuorovuosin PPL:stä ja TUL:sta.
Miesten mestaruussarjaan karsittiin alkukaudesta joukkueita siten, että lopulta 9 PPL:n ja 4 TUL:n seuraa pelasivat Suomen mestaruudesta, joka ratkaistiin nyt 22. kerran.