Mikä on kekri?
Kekri
Kekri, myös "keyri" tai "köyri", on perinteinen suomalainen syysjuhla, jonka juuret ovat eurooppalaisessa maatalouskulttuurissa. Sillä ei ole alkujaan ollut vakinaista kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan se määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Kekrin aika alkaa Mikkelinpäivästä ja jatkuu Pyhäinmiesten päivään (29. syyskuuta - lauantai, joka ajoittuu välille 31. lokakuuta - 6. marraskuuta). Suomen pakanallinen juhlaperinne
Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat. Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen. Kekri
Kekri oli sadonkorjuun juhla ja karjamarkkinoiden aikaa, ja runsaalla ruoalla kestittäminen oli kekrinvietossa tärkeässä asemassa. Esimerkiksi "kekripyörykät" ovat lihapyöryköitä, joihin on laitettu sadonkorjuusta tulleita aineksia, kuten esimerkiksi punajuurta. Lammaspaisti oli toinen tyypillinen juhlaruoka, jota syömään kutsuttiin myös suvun vainajat.
Myöhempinä aikoina kekrin osuminen samaan ajankohtaan kirkolliseen pyhäinpäivän kanssa johti toisaalta siihen, että se alettiin käsittää myös vainajien muisto­juhlaksi, jollainen se kuitenkaan, vastoin nykyisin yleistä luuloa, ei alun perin ollut.
Kukri
Kukriveitsien materiaalina on usein kuorma-autojen lehtijousituksesta otettu jousiteräs. Veitsen terän kara on useimmiten koko kahvan mittainen ja sen kahvan ulkopuolelle ulottuva pää taotaan litteäksi kahvan kiinnittämiseksi paikalleen. Leikkuuterä on karkaistu, hamara taas ei, tämän ansiosta veitsi pysyy terävänä, mutta joustavana kestää myös lyönti-iskuja. Veitset tasapainotetaan pysymään pystysuorassa tukipisteeseen nähden. Reppu
Reppu tai pidemmittäin selkäreppu on selässä kannettava kuljetusväline. Reppu on suunniteltu helpottamaan tavaroiden kantamista pitkillä matkoilla. Se myös mahdollistaa suurempien painojen kuljettamisen kuin mitä on käsin kannettavissa. Tämä johtuu repun painopisteen edullisesta sijainnista ruumiin osien suhteen: repun painopiste on lähellä raskaita ruumiinosia, ja repun massakeskipisteen liike ruumiin massakeskipisteen suhteen on vähäistä. Reppu on hyvin yleinen etenkin koululaisten, retkeilijöiden ja pyöräilijöiden keskuudessa. Kekri
Kekrin toisena päivänä lähdettiin ”kekriä kiertämään”. Kylissä liikkui seurueita, joissa oli mukana kekripukeiksi tai kekrittäriksi naamioituneita hahmoja ja jotka halusivat taloista kestitystä. Kylän Kaisan paimentamana saattoi kulkueeseen kuulua myös Runsauden haltijatar, jonka iso rinta oli täynnä nännejä. Ilmeisesti merkittävin hahmo oli kekripukki, sarvekas ja pelottavan näköiseksi tarkoitettu olento. Kekripukki voitiin koota niin, että karhuntaljan tai vastaavan alla käveli kaksi miestä, kauhat sarvina, kirves kuonona ja pitkä varsiluuta häntänä. Olkia, turkkia ja naamareita käytettiin myös tässä rakennelmassa. Kylän Kaisaksi puettiin kylän pisin tai komein mies. Hän vartioi pukkia. Pukki vieraili usein myös nuutinpäivänä, jolloin sitä kutsuttiin nuuttipukiksi. Sekuli
Nykyään kauran ja herneen seoksesta, jota niitetään tuorerehuksi karjalle, käytetään nimitystä "vihantarehu". Kentauri (pikkuplaneetta)
Kentaurit ovat jäisiä pikkuplaneettoja, jotka kiertävät Aurinkoa Jupiterin ja Neptunuksen välillä ja niiden periheli on Jupiterin radan takana. Kaasujättiläisten vetovoimahäiriöiden takia kentaurien radat ovat epävakaita. Kentaurien uskotaan olevan entisiä Kuiperin vyöhykkeen kappaleita, jotka ovat joutuneet lähemmäs Aurinkoa. Osa kentaureista luokitellaan myös komeetoiksi. Tämä pienkappaleiden ryhmä on nimetty mytologisten kentaurien mukaan. Damocloidit kuten 5335 Damocles muistuttavat kentaureja etäisyytensä puolesta, mutta eivät pysy Jupiterin takana. Suurin kentauri on 10199 Chariklo, jonka läpimitta on 248 ± 18 kilometriä. Sillä on myös oma rengasjärjestelmänsä. Keto
Keto on kuiva niitty. Keto on metsäisellä seudulla avomaa, jota pitää avoimena karjan laidunnus. Curry
Curry on Intian brittiläisten siirtomaaisäntien kehittämä kuiva maustesekoitus, jonka tarkoitus oli helpottaa intialaistyylisten ruokalajien tekemistä kotona Euroopassa. Alun perin sana tulee tamilin kielen sanasta "kari", joka tarkoittaa kastiketta, ja kuvasi tyypillisiä eteläintialaisia liha- tai kasvisruokalajeja, joita syödään riisin kanssa. Nimeä käytetään myös eteläintialaisista maustesekoituksista, joissa on currylehtiä. Vuohi
Vuohi eli kesyvuohi ("Capra aegagrus hircus") on märehtivä sorkkaeläin. Tieteellisenä nimenä on historiallisista syistä käytetty nimeä "Capra hircus". Nykyisin käytetään mieluummin ilmaisua "Capra aegagrus hircus". Erkkeri
Erkkeri on luonteenomainen keskiajan ja pohjoiseurooppalaisen renessanssin arkkitehtuurille. Se on nykyäänkin eräänlainen sisustuselementti. Sillä luodaan vaihtelua ja ilmettä talon julkisivuun tai puutarhan puolelle. Rekkaralli
Rekkaralli on vanha "Monopolya" muistuttava lautapeli. Sen ideana on ajella rekka-autoilla noppia heittämällä ja kerätä rahoja tiettyjen tariffien mukaisesti. Päätarkoituksena on yrittää kerätä mahdollisimman suuri omaisuus liiketoiminnalla. Pelin keskipisteenä ovat yli kymmenen tonnin painoiset rekat, joita pelistä löytyy viisi erilaista. Jokaisella rekalla on kolme ominaisuutta, joiden ansiosta rekkojen pitäisi erota toisistaan. Todellisuudessa rekkojen suurimmaksi eroksi muodostuu kuitenkin niiden ulkoasu ja ominaisuuksilla ei juurikaan ole merkitystä. Peliä voidaan myös pelata kilpailupelinä, jolloin jätetään pois rahat ja kortit sekä jaetaan jokaiselle pelaajalle sovitun ajokierrosmäärän mukaisen määrän huoltokortteja. Joka kierroksella luovutetaan pois aina yksi kortti ja ensimmäiseksi korteistaan eroon päässyt pelaaja voittaa. Kekri
Talonpoikaiskulttuurisäätiö on myös vuonna 2013 julkaissut maailman ensimmäisen kekriaiheisen lasten seikkailukirjan Ahmattien yö, jonka on kirjoittanut Kreetta Onkeli ja kuvittanut Jussi Kaakinen. Kirjaa luetaan syksyllä 2016 helsinkiläisissä peruskouluissa, lukijana on näyttelijä Mari Rantasila. Mykerö
Mykerö on asterikasvien eli mykerökukkaisten ("Asteraceae" eli "Compositaceae") heimolle tyypillinen kukintomuoto. Siinä kukintopohjukseen on kiinnittyneenä satoja pieniä kukkia niin tiheästi, että muodostuma muistuttaa ulkonäöltään usein erehdyttävästi yhtä kukkaa. Kukinnon jokaisessa kukassa on kuitenkin pienoiskoossa ja usein muodoltaan muuntuneina kaikki tavallisen kukan osat: terälehdet, heteet ja emi, useimmiten myös verholehdet. Näissä pikkukukissa terälehdet ovat kuitenkin kasvaneet yhteen siten, että ne muodostavat kielimäisen tai torvimaisen teriön. Toisinaan, esimerkiksi päivänkakkaralla, kukintoa kuitenkin ympäröivät vielä kielimäiset "laitakukat", jotka muistuttavat yksinkertaisen kukan terälehtiä, mutta koostuvat itse asiassa viidestä kapeasta yhteen kasvaneesta terälehdestä. Katarri
Katarri () on lääketieteen ja eläinlääketieteen termi, joka tarkoittaa limakalvon tulehdustilaa riippumatta sijaintipaikasta ja taudin kestosta (krooninen tai akuutti katarri). Tunnettuja katarraalisia sairauksia ovat mahakatarri ("catarrhus gastricus"), keuhkokatarri ("catarrhus bronchialis"), harvinaisemmin käytetty myös virtsarakon tulehduksesta ("catarrhus vesicalis"). Heinänuhasta on myös käytetty nimeä "catarrhus aestivalis". Hevosella tunnetaan "catarrhus sacci aerophori" eli hevosen ilmapussintulehdus. Termi on pyritty korvaamaan modernimmilla ja täsmällisemmillä ilmaisuilla. Kletrakasvit
Kletrakasvit ovat puita tai pensaita. Ne voivat olla lajista riippuen aina- tai kausivihantia. Useimmat kasvien osat ovat yleensä tähtikarvojen peittämiä. Lehdet ovat korvakkeettomia, yksinkertaisia, vuorottaisesti asettuneet, ja usein ryhmittyneet lähelle verson kärkeä. Lehden laita on usein sahalaitainen, joillakin lajeilla ehyt. Terttumuotoiset kukinnot kasvavat versojen päädyissä. Kukat ovat kaksineuvoisia ja symmetrisiä säteittäin. Sekä verho- että terälehtiä on viisi, teriö on yleensä väriltään valkoinen. Heteitä on kymmenen, ja ne ovat asettuneet kahteen kiehkuraan. Emin sikiäin on kehänpäällinen ja kolmionteloinen. Emin luotti on pysyvä, ja on nähtävissä vielä hedelmässäkin. Hedelmä on rakenteeltaan kota. Siemenet ovat lajista riippuen siivekkäitä tai siivettömiä.Kletrakasveja kasvaa luonnonvaraisena laajalla alueella Aasiassa, Pohjois- ja Etelä-Amerikassa, sekä Madeiralla. Ne ovat lähinnä subtrooppisten ja trooppisten alueiden kasveja, mutta joitakin lajeja kasvaa myös lauhkealla vyöhykkeellä. Tauko
Tauko on musiikkitermi, joka tarkoittaa ääneti olemista nuoteissa taukomerkin määrittämän ajan. Nuottikirjoituksessa käytetyt erinäköiset taukomerkit tarkoittavat eri pituisia taukoja, ja kestoltaan ne vastaavat eri nuotteja. Orkesterisävellyksissä vähintään tahdin kestoista kaikkien soittimien taukoa kutsutaan kenraalitauoksi. Joskus nuotteihin merkitään taukomerkkejä käyttämättä, esimerkiksi fermaatilla, niin sanottu esityksellinen henkonen eli kesuura. Yksittäisessä soitinäänessä pitkän selvärajaisen jakson tai jopa koko sävellyksen osan kestävä tauko merkitään termillä "tacet". Kukri
Vaikka nimitykset "khukuri", "khuker" tai "khookree" ovat tarkempia käännöksiä, "kukri" on kaikkein tunnetuin ja tavanomaisin veitsen nimitys. Kukri
Kukrin terässä on usein kahvan juuressa yksi tai kaksi syvennystä nimeltään "kaudi", "kaura" tai "cho". Tälle on annettu useita niin käytännöllisiä kuin perinteisiin vetoavia syitä. Joidenkin mukaan se saa terässä olevan veren ja nesteen tippumaan teräosassa ja estää kahvan liukastumisen, tai että se osoittaa kuinka paljon terää on teroitettu. Toiset väittävät, että se on hindu jumalatar Kalin symboli tai Shiva-jumalan atrain. Kukrin terässä voi olla myös yksi tai useampi ura, kuten "aunlo bal" (voiman/vitaalisuuden/energian sormi), joka on melko syvä ja ohut ura joka voidaan nähdä esimerkiksi modernia kukria esittävässä kuvassa. Terässä voi olla myös useampi "chirra", mikä voi viitata ohuisiin ohenteisiin terän ydinosassa tai tietynlainen terän rakenne kärjessä. Tämän kaiverruksen sanotaan symboloivan Shivan atrainta. Myös muita tarinoita esiintyy näistä koristeista. Usein myös veitsiä valmistavat sepät laittavat oman valmistusmerkkinsä lähelle veitsen kahvaa. Nakki
Nakki on pienikokoinen ruokamakkara. Sitä syödään usein pikaruokana, keitettynä, paistettuna tai höyrytettynä, sellaisenaan tai esimerkiksi perunasoseen kanssa. Nakeista voi tehdä esimerkiksi keittoa, kastiketta ja nakkisämpylöitä. Nakki on ollut vuosikymmeniä suosittu myyntiartikkeli, ja tyypillistä pikaruoan myyntipistettä onkin perinteisesti kutsuttu nakkikioskiksi. Feresi
Feresi on henkselimekko, joka voidaan tehdä puuvillasta, villasta tai silkistä (juhlapuvuksi). Koreat värit ovat tyypillisiä: punainen on suosittu nuorilla naisilla ja paikoin Karjalaa hääpuku. Feresin kuviot voivat olla mitä vain ajan ja paikan mukaisia kankaita: yksivärisiä, ruudullisia tai pienikuvioisia. Suomessa nykykansantanssiryhmillä yleisin kuvio on pikkukukka ja ns. joensuulais-tyypin feresin mallissa. Tverin Karjalassa feresi oli itse painettu tummansiniseksi ja pienikuviolliseksi. Koska feresi on kansanpuku, sen tekijä voi tehdä siitä itsensä näköisen. Tyypillistä feresille on myös koreus, tekijä osti kauneimman ja koreimman kankaan, minkä käsiinsä sai. Perinteisen feresin värikirjo on siis "räikeämpi" kuin useiden kansallispukujen, eikä harmaita tai ruskeita feresejä juurikaan ole. Keeri järv
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt. Atolli
Atolli eli kehäriutta on trooppisten merialueiden matala korallisaari. Atolli muodostuu renkaanmuotoisesta koralliriutasta, joka ympäröi matalampaa keskiosaa. Jos keskiosa on merenpinnan alapuolella, siihen muodostuu laguuni tai harvemmin makea- tai suolavetinen järvi, mutta se voi olla myös kuivilla. Kukri
Perinteisten kukrien kahvat valmistetaan kovapuusta tai vesipuhvelin sarvesta. Kahvat kiinnitetään "laha"ksi kutsutulla puun pihkalla. Puu- tai luukahvan kiinnityksessä terän kara saatetaan kuumentaa ja polttaa kahvaan tiukan kiinnityksen varmistamiseksi. Nykyaikaisissa kukreissa kahva on usein alumiini- tai messinkivalua, joka valssataan terään kuumana ja jäähtyessään supistuu ja kiinnittyy paikalleen. Jotkin nyky-kukrit (esimerkiksi Intian armeijan käyttämät) valmistetaan kahvan levyisellä karalla, johon kahvalevyt niitataan kiinni kahdella tai useammalla niitillä.
Terän on perinteisesti valmistanut kaksi henkilöä joista toinen pyörittää hiomakiveä köyden avulla toisen keskittyessä terän hiomiseen. Hiomakivi on valmistettu hienosta jokihiekasta ja "laha" liimasta. Veitsen käyttöteroitus tehdään perinteisesti "chakmak" veitsellä (joka on pienempi sekä kovempi teroittamaton terä), jota vedetään terää pitkin. Heprea
Ketiv tarkoittaa sitä, miten teksti on kirjoitettu; tekstiä ääneen luettaessa on kuitenkin perinteisesti poikettava ketiv-sanamuodosta eräin kohdin ja luettava (qere) tietyt sanat toisin. Kuuluisa esimerkki tästä on Jumalan nimi, joka kirjoitetaan neljällä konsonanttikirjaimella JHVH – tästä kirjainyhdistelmästä käytetään mielellään kreikankielistä nimeä "tetragrammaton". Sana JHVH on varsinkin kristillisessä käytännössä luettu "Jehova" (tetragrammatonin konsonantit ja sanan "Adonai" (Herra) vokaalit); todennäköisempi ääntämistapa on "Jahve". Juutalaiset lukevat mielellään joko "Adonai" tai "ha-Shem" (Se Nimi) välttyäkseen tällöin lausumasta vahingossakaan Jumalan nimeä. Krapu
Krapu (latinaksi "Cancer", genetiivi "Cancri") on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan "δ Cancrin" vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta–10. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta – 22. heinäkuuta). Kulttuuriosuuskunta G-voima
G-voima tuottaa myös kaupunkitapahtumia, joista tunnetuin on pyhäinpäivän aikaan Kajaanin Linnanraunioilla vietettävä Kekri-juhla. Pronssi
Pronssi eli vaski (vanha suomalainen nimi) on metalliseos eli lejeerinki, jonka pääkomponenttina on kupari. Tavallisimmin pronssilla tarkoitetaan kuparin ja tinan seosta, mutta nimitystä käytetään myös muista kuparin metalliseoksista, paitsi kuparin ja sinkin seoksesta, jota nimitetään messingiksi. Keko (tietorakenne)
Keko on joko "maksimikeko" tai "minimikeko" riippuen siitä, onko tärkeää päästä nopeasti käsiksi tietojoukon suurimman vai pienimmän avaimen omaavaan alkioon. Yleensä keko hahmotetaan yhtenä tai useampana binääripuuna, joka toteuttaa (jotka toteuttavat) "kekoehdon":
Puun juurisolmulla on tällöin aina keon suurin (tai pienin) avain. Käytännössä keko tallennetaan kuitenkin usein taulukkona linkitetyn puurakenteen sijasta. Keon sisältöä muuttavat operaatiot on toteutettu siten, että ne säilyttävät kekoehdon totena. Toteutuksen yksityiskohdat riippuvat käytettävästä kekotyypistä. Yleisin kekotyyppi on binäärikeko. Muita variantteja ovat esimerkiksi fibonacci-keko ja binomikeko. Dandy
Dandy, suomeksi keikari, on mieshenkilö, joka huolehtii erityisesti ulkoisista ja fyysisistä ominaisuuksistaan sekä pyrkii hienostuneeseen kielenkäyttöön ja vapaa-ajan sivistyneisiin harrastuksiin. Jotkut dandyt, eritoten Isossa-Britanniassa 1700- ja 1800-lukujen taitteessa, tavoittelivat kovasti aristokraattista olemusta, jopa kaikkein tavallisimman kansan parista tulleet. Tämän vuoksi dandyismi on usein yhdistetty jonkinlaiseen snobismiin. Sekki
Sekki on määrämuotoinen asiakirja, jolla sekin "asettaja" ("trassentti") kehottaa "maksajaa" ("trassaatti") maksamaan tietyn rahamäärän sekkiä esitettäessä. Maksajan on Suomessa oltava pankki ("trassaattipankki"). Kun sekin "saaja" ("remittentti") lunastaa sekin pankissa, pankki veloittaa rahat asettajan (sekki)tililtä ja maksaa ne saajalle. Kərki
Kərki on Azerbaidžanin kylä ja eksklaavi Armeniassa, sillä armenialainen Araratin maakunta ympäröi sitä joka puolelta. Pinta-alaa Kərkilla on 7 neliökilometriä. Eksklaavi kuuluu Sədərəkin piirikuntaan, joka taas on osa Nahitševanin autonomista tasavaltaa. Kərki sijaitsee Nahitševanin rajalta noin viiden kilometrin päässä. Breksia
Breksia (, sora) on seoskivilaji, joka on muodostunut iskosaineen yhteenliittämistä teräväsärmäisistä mineraalin tai kivilajin murtokappaleista. Yhdestä tai useammasta mineraalista tai kivilajista peräisin olevat palaset ja väleihin kulkeutuva täyteaine voivat syntyä usealla eri tavalla. Eri breksialajit nimetään syntytavan perusteella. Tektoninen breksia liittyy kallioperän ruhjeisiin, joissa pirstaleet iskostuvat uudelleen yhteen (kivettyvät). Sitä nimitetään myös siirrosbreksiaksi, hankausbreksiaksi tai kitkabreksiaksi. Eruptiivibreksia eli purkausbreksia liittyy sulan kiviaineksen eli magman purkauksiin. Sitä syntyy maankuoressa liikkuvan magman kerätessä itseensä ennen jähmettymistään ympäröivän kivilajin murtokappaleita. Eruptiivibreksia on joko plutonista tai vulkaanista. Plutoniset kivilajit eli syväkivet ovat syvällä maankuoressa jähmettyneitä magmakivilajeja. Vulkaaniset kivilajit eli eruptiiviset pintakivilajit ovat joutuneet tulivuorenpurkauksessa maan pintaan. Luubreksia on eläinten luista muodostunut sedimenttikivilaji. Karhun kansa
Yhteisön tärkeimpiä uskonnollisia juhlia ovat tammikuussa oleva talvennapa, hela keväällä, 13. heinäkuuta vietettävä karhunpäivä sekä loka-marraskuussa vietettävä kekri. Se pyrkii vaalimaan itämerensuomalaisten kansojen ennen kristinuskoa vallinneita uskomuksia ja perinteitä. Pohjana ovat suomalaiset kansanrunojen runokokoelmat ja suomalainen luonnonuskoinen perinne. Karhulla on erityinen asema yhdyskunnan jäsenille, sitä pidetään jumalolentona ja sille voidaan osoittaa rukouksia. Hete
Hete eli rimpi on upottava lähteen- tai suon silmäke. Hetteen vesi on monesti juomakelpoista, mutta se voi olla myös epäpuhdasta. Hetteen lähistöllä suolla kasvaa usein lakkaa tai muita marjoja. Heteitä on ennen käytetty joskus "jääkaappeina" upottamalla niihin marja tai kalaämpäreitä. Ennen on niissä on myös jäähdytetty maitoa lypsyn jälkeen, kun maito on pitänyt saada nopeasti kylmäksi. Kekri
Nykyiset tutkijat eivät kuitenkaan pidä Agricolan käsitystä oikeana, vaan kekri on alkujaankin merkinnyt juhlaa, ei jumalaa. Sanan etymologiaa ei kuitenkaan ole voitu selvittää. Sen on arveltu olevan samaa alkuperää kuin pieni­muotoisia pitoja tarkoittava sana "kekkerit", mutta äänteellisistä syistä näiden sanojen rinnastusta ei pidetä uskottavana. Nauris
Nauris ("Brassica rapa" var. "rapa") on ristikukkaiskasveihin kuuluva kaksivuotinen juurikasvi. Se oli ohran ohella tärkein viljelykasvi aina 1800-luvulle saakka, kunnes peruna yleistyi Suomessa. Kasvi on Suomessa muinaistulokas. Rehuksi viljeltävää naurista kutsutaan rehunauriiksi tai turnipsiksi. Kekri
Kekri muistutti usein saksalaisia karnevaaleja. Siihen liittyi myös tavallisimmin 12 päivää kestänyt jakoaika, jolloin ei yleensä tehty työtä enemmän kuin oli välttämätöntä. Ruuhi
"Ruuhi" merkitsee tasapohjaista ja kaukalomaista venettä tai kaukaloa, kourua tai ränniä, jolla on vastineita myös lähisukulaiskielissä. Karjalassa se tarkoittaa ruumisarkkua, kaukalomaista venettä tai syöttökaukaloa, vepsän kielessä "rūh" merkitsee haapiota tai ruuhta, vatjassa "rūhipū" ruumisarkkua ja virossa "ruhi" haapiota tai kaukaloa. Sanaa käytettiin myös germaanisissa kielissä, jonka alkumuoto on "*þrūx". Suomen kielessä sana "ruuhi" esiintyi kirjoitettuna ensimmäisen kerran vuonna 1637 Ericus Schroderuksen tulkkisanakirjassa. Aurinkokenno
Aurinkokenno on laite, jolla auringon säteily muunnetaan sähköenergiaksi valosähköisen ilmiön avulla. Kennon toiminta perustuu kahteen pääperiaatteeseen: saapuva fotoni synnyttää absorboivaan puolijohteeseen varauksenkuljettajia, jotka kerätään kulutuslaitteeseen tai akkuihin. Aurinkosähköä voidaan tuottaa myös infrapunavalosta. Yleisimpiä aurinkokennojen materiaaleja ovat yksikiteinen pii, monikiteinen pii, galliumarsenidi ja amorfinen pii. Kalenteririitti
Toisaalta oli sadonkorjuun juhlinnan aika. Suomalaisilla kekrijuhla oli sadonkorjuun juhla. Kekriä vietettiin mikkelinpäivän (29.9.) ja nykyisen pyhäinpäivän välisenä aikana, tarkka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä. Vekseli (rautatievaihde)
Ajan myötä Kuoraksen vekselistä tulikin pysähdyspaikka ja sen nimi muutettiin Kouraksi (). Liikenne kasvoi ja pysyi vilkkaana vuoteen 1971 asti, jolloin Tampere–Parkano–Seinäjoki-oikorata valmistui.Vekseli-nimitys juontuu ruotsin sanasta "växel" (aik. "vexel"), jolla tarkoitettiin rautatievaihdetta. Vekseli-sana oli käytössä 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa ja se esiintyy useissa sen ajan suomalaisissa dokumenteissa, kuten rautatietilastoissa ja rahtikirjoissa. Ea
Sumerilainen DEN.KI(G), "maan herra", voi joidenkin tulkintojen mukaan myös tarkoittaa vuoren herraa. Ei tiedetä, onko Enkillä ja Abzu-jumalalla yhteinen alkuperä.
Enkin temppeli oli nimeltään "é-engur-a" tai "é-abzu". Titteli "en" ilmestyy varhaisella sumerilaisella Jemdet Nasr -ajalla, mikä viittaa Enki-jumaluuden merkitykseen. Enkin tunnuksia ovat muun muassa vuohi ja kala, ja kauriin ja kalojen vastakkaislla eläinradan puolilla olevat tähdistöt, myöhemmin Kauris. Enki liittyi myös Merkurius-planeettaan oikeudenmukaisuuden jumalana. Kukri
Kukrien tuppi on usein yhdistelmä puuta sekä vuohennahkaa, ja sen tekijänä on nepalilainen vuodantekijä, "sarki". Perinteisesti tupessa on tila kahdelle työkalulle, "karda"lle ja "chakmak"ille. "Karda" on pieni käyttöveitsi pieniin tarkkuutta vaativiin tehtäviin. "Chakmak" on teroittamaton ja sitä käytetään terän huoltoon. Sitä voidaan käyttää myös tulen sytyttämiseen tuluksien tapaan. Vanhimman mallisissa tupeissa on myös joskus pussi jossa säilytetään tuluksia tai sytykkeitä. Kekri
Kirkko ei hyväksynyt pakanalliseksi katsottua kekrin viettoa. Piispantarkastuksessa vuonna 1729 annettiin Rautalammilla papistolle kehotus, että ”heidän piti uskollisesti neuvoa Jumalan seurakuntaa luopumaan taikuudesta”. Useissa kirjaanpanoissa 1600- ja 1700-luvuilla oikeuden pöytäkirjat tietävät kertoa kekrilampaista, joita syötiin epäkristilliseen tapaan maanhaltijan kunniaksi. Rangaistusten pelossa perhe siirtyi esimerkiksi navettaan syömään kekrin juhla-ateriaa. Suomalaiset olivat tottuneet viettämään kekrijuhlaa, johon liittyi myös kiitos saadusta sadosta. Kielto oli niin ankara, että juhlatapa unohdettiin, samoin kuin vanhat laulut ja runot. Ränni
Ränni on nesteen – yleensä veden – ohjaamiseen tarkoitettu kouru tai putki. Kekri
Kekri kuuluu suomalaisten työnjuhlien piiriin. Se oli ilon juhla. Silloin laulettiin, leikittiin ja tanssittiin. Siitä muodostui 1800-luvulla myös palvelusväen läksiäisjuhla, jonka jälkeen heillä oli kaksi viikkoa vapaata ennen uuteen taloon siirtymistä. Kekrinä alkoi palveluväen vapaaviikko. Kun talossa oli syöty, juotu ja juhlittu, saivat piiat ja rengit lähteä vierailemaan kotiseudulleen. Sementiitti
Sementiitti eli rautakarbidi on raudan ja hiilen muodostama välisijayhdiste, jonka kemiallinen kaava on FeC. Sen massasta on 6,67 % hiiltä ja 93,3 % rautaa. Sillä on ortorombinen kiderakenne. Sementiitti on kovaa mutta haurasta ainetta, joka puhtaana luokitellaan yleensä keraamiksi, mutta suurempi merkitys sillä on raudan metallurgiassa. Useimmat teräkset ja valuraudat sisältävät sementiittiä. Eniten sitä on valkoisessa valuraudassa, jossa kaikki hiili on sementiittinä. Keeri järv
Keeri järv (myös "Keri järv, Härjanurme järv") on Virossa Elvan kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Zemidjan
Zemidjania on tapana kutsua "kekenoksi". Fonin kielestä johdettu sana 'Keke' on moottoripyörä ja 'no' tarkoittaa 'omistaja': Kekeno tarkoittaa siis kirjaimellisesti  'moottoripyörän omistaja'. Vapaa zemidjan pysähtyy yleensä kohdalle, ja  matkustaja ja kuljettaja neuvottelevat matkan hinnasta, joka riippuu lopullisesta määränpäästä. Vähimmäismäärä on 100 FCFA.Noustessa moottoripyörän selkään on varottava, että kuuma pakoputki ei polta jalkaa. Pyhäinpäivä
Vanhoista ajoista on Suomessa vietetty syksyllä sadonkorjuun päättymisen jälkeen kekriä. Koska se ajankohdaltaan sattui lähelle kristillistä pyhäinpäivää, se on myöhempinä aikoina usein samastettukin pyhäinpäivän kanssa, josta kansanomaisesti onkin käytetty myös nimitystä kekri. Suomen pakanallinen juhlaperinne
Muinaissuomalainen sadonkorjuun juhla oli kekri, jota vietettiin mikkelinpäivän (29.9.) ja nykyisen pyhäinpäivän välisenä aikana, tarkka ajankohta määräytyi kulloisenkin vuoden syystoimien mukaan. Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä. Tähkä
Sarakasvien heimoon kuuluvilla saroilla ("Carex") monikukkainen tähkä tai kukinto on usean perällisen tähkän muodostama tähkistö. Pieneksi surkastunella kukalla ei ole kehää tai sen kehälehdet ovat surkastuneet karvamaisiksi kehäsukasiksi. Kukissa on 2-3 hedettä ja 2-3 luottia. Reki
Länsisuomalainen reki oli matalakärkinen ja rakenteeltaan jäykkä ja soveltuu ohuessa lumessa ajamiseen. Vahvat jalakset veistettiin koivun tai kuusen juurakoista. Matalat veistonokat mahdollistivat kaustojen ulottamisen kärkiin asti. Ketarat eli kaplaat tehtiin irrallisista kappaleista, mutta jalaksiin saatettiin myös jättää oksantapit ketaroiksi. Yläpäästä ketarat kiinnitettiin poikkipuihin ja niiden päälle tehtiin laudasta kuormataso. Näppärimmät valmisti irrotettavan kehikon istuimineen, jolloin työreestä saatiin korppu- eli ajelureki. Keko (tietorakenne)
Keko (engl. "heap"), joskus myös kasa, on tietojenkäsittelytieteessä käytettävä tietorakenne, jolle on ominaista, että sen suurin (tai pienin) alkio on aina helposti saatavilla. Tärkeimpiä keon sovelluskohteita ovat mm. prioriteettijonon toteutus ja kekojärjestäminen. Kekri
Kekrillä on ollut Suomessa myös poliittista merkitystä, sillä toisen maailmansodan jälkeen Maalaisliitto omaksui sen omaksi juhlapäiväkseen. Valtakunnallista kekrijuhlaa Maalaisliitto vietti ensimmäisen kerran vuonna 1945, ja sitä alkoivat viettää myös puolueen paikallisjaostot. Kekrijuhliin sisältyi kansantanhuja ja pelimannimusiikkia sekä maaseutuun liittyvää koristelua. Nykyisin kekri poliittisena juhlana on jo pitkälti menettänyt merkityksensä. Kimeeri
Sana voi mytologiassa merkitä yhteensulautumaa, kuvittelua, huhua tai harhaa. Homeros kuvasi leijonan, vuohen ja käärmeen muodostamaa sekaolentoa. Sitä on pidetty vertauskuvana kolmesta vuodenajasta, jossa leijona on kevät, vuohi kesä ja käärme talvi. Kreikan jumaltarustossa Kimaira oli käärmevaimo Ekhidnan ja manalan hirviö Tyfonin tytär. Tämän veli oli helvetin koirana pidetty Kerberos. Kimairan surmasi sankari Bellerophon siipihevosensa Pegasoksen avulla. Keskiajan mosaiikeissa kimaira esitetään saatanallisten voimien ruumiillistumana. Reaalimaailmaan sijoitettuna kimeerien voi ajatella edustavan tulivuoria ja maanjäristyksiä, mutta myös muita veden ja maan vaaroja. Tropari
Tropari (kreikaksi "tropárion") on historiallisesti ortodoksisen hymnografian peruselementtejä, säkeistön yleisnimi. Suppeasti ymmärrettynä tropari on lyhyt veisu, joka luonnehtii vietettävän juhlan sisältöä tai sinä päivänä muisteltavan pyhän elämää. Keidas
Keidas on kostea ja viljelyskelpoinen paikka aavikolla, jossa on pysyvästi saatavilla tuoretta vettä. Ne voivat olla eri kokoisia: isoimmat voivat olla hehtaarin kokoisia, pienimmät pelkkiä lähteitä luonnollisesti kastuvilla alueilla. Maanalaiset vesivarastot saavat aikaan suurimman osan keitaista, joiden lähteet ja kaivot, joista osa on arteesisia, voivat hiekkakivialueilla saada vetensä jopa 800 kilometrin päästä. Saharassa 2/3 ihmisistä asuu keitailla. Keko
Keko tarkoittaa seuraavia: Kesuura
Kreikkalaisessa metriikassa kesuuraksi kutsutaan erityisesti sananloppua, joka osuu metronin keskelle, kun taas kahden metronin väliin osuvaa sananloppua kutsutaan nimellä diereesi (). Kahden tavun kohtaa, johon ei saa tulla sananloppua, kutsutaan nimellä zeugma () eli "silta". Kerubi
Kerubit ovat kristillisessä mytologiassa esiintyviä enkelihahmoja. Kerubit mainitaan usein Vanhassa testamentissa ja kerran myös Uudessa testamentissa. Nimi kerubi on peräisin assyrian sanasta kirubu "olla lähellä". Tällä viitataan siihen, että kerubit ovat Jumalan lähimpiä seuralaisia ja palvelijoita. Kerubi-sanan alkuperän on nähty myös viittaavan joko esirukoilijapappiin tai eläinhahmoiseen olentoon, jollaiseksi se esimerkiksi Hesekielin kirjassa (1:5-12) kuvataan. Keskiaikaisen katolisen teologian mukaan kerubit ja serafit olivat enkeleiden hierarkiassa ylimpänä. Kirkkotaiteessa kerubi esitetään yleensä nelisiipisenä. Kechriés
Kechriés (; myös "Kehriés"), antiikin Kenkhreai (; myös "Kenkhrea", "Kenkrea"), on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Kórinthoksen kuntaan, Korinthian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylä on osa Xylokérizan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 238 (vuonna 2011). Ceres
Ceres (virallisesti 1 Ceres, symboli: ) on aurinkokuntamme pienin kääpiöplaneetta ja suurin Marsin ja Jupiterin välisen asteroidivyöhykkeen asteroidi. Se on sekä ensimmäisenä löydetty asteroidivyöhykkeen kappale että ensimmäinen löydetty kääpiöplaneetta. Massaltaan 32 prosenttia koko asteroidivyöhykkeen yhteenlasketusta massasta omaava Ceres on myös lähimpänä Aurinkoa sijaitseva kääpiöplaneetta. Peräkeula
Peräkeula (latinaksi "Puppis", genetiivi "Puppis") on Siriuksen itäpuolella oleva etelätaivaan tähdistö, josta pieni pohjoisosa näkyy Suomessa. Linnunrata kulkee tähdistön läpi. Peräkeula on suurin kolmesta tähdistöstä, joihin alun perin Argo-laivana tunnettu suuri tähdistö jaettiin. Bayerin tähdille antamat designaatiot pysyivät kuitenkin samoina, mistä johtuen Peräkeulan kirkkain tähti on zeeta (ζ Puppis). Klordekoni
Klordekoni eli keponi (CClO) on kloorattuihin rengasrakenteisiin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty aikaisemmin maataloudessa hyönteismyrkkynä ja fungisidina, mutta nykyisin sen käyttö on kielletty useassa maassa klordekonin terveys- ja ympäristövaikutusten vuoksi. Heinä
Heinä on heinäkasvien tai muiden ruohovartisten kasvien korsiintunutta, kuivatettua kasvismassaa, jota käytetään pääasiassa karjan rehuksi. Heinää saadaan ennen siementen tuleentumista niitetyistä ja kuivatuista heinäkasveista tai muista ruohovartisista kasveista, kuten esimerkiksi suo- tai järvenrantaniityillä kasvavista saroista. Esimerkkejä heinän muusta kuin rehukäytöstä ovat heinälaatikko ja kenkäheinä. Keke
Keke voi tarkoittaa seuraavia Kives
Kives eli "testikkeli" (), josta yleisesti käytetään myös kreikankielistä nimeään "orchis" ("όρχις"), on urospuolisen selkärankaisen eläimen sukupuolielimiin kuuluva parillinen sukupuolirauhanen. Kivekset tuottavat miehen sukusoluja eli siittiöitä, joita tarvitaan munasolun hedelmöityksessä ja siten lisääntymisessä. Lisäksi kivekset tuottavat mieshormoneja eli androgeeneja, joista tärkein on testosteroni. Ihmisessä testosteroni saa aikaan miehiset kehonpiirteet ja ominaisuudet. Gyros
Gyros (, ”pyörivä”, lausutaan ”jiros”) on kreikkalainen ruokalaji, joka tehdään vuolemalla porsaanlihasiivuja suurehkosta vartaasta.
Gyros on Kreikan suosituinta pikaruokaa ja maan versio döner kebabista, johon suurimpana erona on se, että gyrosliha on yleensä porsaanlihaa. Gyroksessa voidaan käyttää kuitenkin myös lampaanlihaa tai kanaa. Kebabin tavoin gyros paistetaan suurikokoisina pystyvartaina, josta liha vuollaan annosta valmistettaessa. Gyros tarjoillaan usein ranskanperunoiden, tsatsikin, tomaattisiivujen ja sipulin kera joko lautasella tai käärittynä pitaleipään (pita-gyros). Korento
Korento on alun perin keppiä tarkoittava suomen kielen sana. Korento voi olla: Kiesit
Kiesit (ranskan sanasta "chaise") eli rattaat (myös kääsit, keisit) ovat kaksipyöräinen kiinteäaisainen hevosajoneuvotyyppi. Kiesejä käytetään henkilöajoon ja kevyeeseen tavarankuljetukseen. Kiikari
Kiikari eli kiikarit on suurentava optinen laite, jossa on yhdistetty kaksi kaukoputkea rinnakkain, yksi kumpaakin silmää varten, jotta katseltavasta kohteesta saataisiin aikaan kolmiulotteinen syvyysvaikutelma. Kekri
Viimeistään 1800-luvun alussa kekrin ajankohdaksi vakiintui nimen­omaan pyhäinpäivä. Alkujaan sitä oli vietetty 1. marraskuuta, Ruotsissa ja Suomessa vuodesta 1772 lähtien kuitenkin marraskuun ensimmäisenä sunnuntaina (vuodesta 1955 lähtien lauantaina). Toisinaan sanaa kekri onkin käytetty myös pyhäinpäivän nimityksenä. Ainakin 1800-luvun lopulla saatettiin pyhäinpäivää nimittää "pyhäkekriksi" ja sitä seuraavaa viikkoa "arkikekriksi". Ratapyöräily
Keirinissä kahdeksan kierroksen mittaisesta erästä ensimmäiset viisi ja puoli kierrosta ajetaan moottoripyörän perässä. Kussakin erässä ajajia on kuusi ja moottoripyörä nostaa vauhdin 45 kilometriin tunnissa, ja sen poistuttua radalta ajetaan loppumatka kiritaisteluna. Keirin on peräisin Japanista, missä kilpailuja alettiin järjestää jo vuonna 1948 ja lajiliitto perustettiin vuonna 1957. Laji on vielä nykyäänkin maassa hyvin suosittu ja vedonlyönti sen ympärillä kukoistaa. Jotta japanilainen pääsisi kilpailemaan lajissa, tulee hänen suorittaa siihen vaadittava koulutus. Ainoastaan 10 prosenttia oppilaista läpäisee tiukan, 15 tuntia päivittäistä harjoittelua sisältävän opintien. Keirin oli ensimmäisen kerran olympialaisten ohjelmassa Sydneyssä vuonna 2000. Rahi
Rahi on käsi- ja selkänojaton jakkaran tapainen huonekalu, jota voidaan käyttää jalkajakkaran tavoin esimerkiksi jalkojen lepuuttamiseen sohvalla istuttaessa tai itsenäisenä istuimena. Rahia käytetään tyypillisesti sohvan tai nojatuolin kanssa. Huonekaluna rahi on matala, korkeudeltaan lähes poikkeuksetta enintään sohvan istumatason korkuinen ja muodoltaan usein kuutiomainen. Raheja on myös kannellisia, mikä mahdollistaa vaatteiden tai tavaroiden säilyttämisen rahin sisällä. Jotkut rahit voi myös avata ja levittää patjaksi. Keihäs
Keihäs on yksi ihmiskunnan varhaisimmista aseista. Vuosituhansien ajan se palveli jalkaväkiarmeijoiden perusaseena ja metsästysvälineenä lähes kaikissa kulttuureissa. Sen perusmuoto on 1–5-metrinen, yleensä sitkeästä puusta veistetty varsi, jonka kärki on joko teroitettu suoraan tai varustettu kivi-, luu- tai metalliterällä. Alkeellisimmillaan keihäs on vain teroitettu seiväs, jonka kärki oli teroitettu ja kenties karkaistu hiillyttämällä. Hienostuneimmillaan se on saanut monia erikoisia muotoja ja teriä eri tarkoituksia varten. Eekkeri
Sana "acre" on muinaisgermaaninen sana ja tarkoittaa "peltoa" (vrt. ruotsin "åker"). Se on anglosaksisena aikana tarkoittanut sitä peltopinta-alaa, minkä yhden härän vetämällä pyörättömällä auralla saa yhden päivän aikana kynnettyä. Teli
Teli (engl. bogie tai am.engl. truck) tarkoittaa kahta tai useampaa akselia, jotka on rakennettu yhdeksi kokonaisuudeksi ja liitetty kulkuneuvoon tai siihen liitettävään perävaunuun joko kiinteästi, kääntyväksi tai jousituksella. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa "bogie"-sanaa käytettiin myös suomalaisessa rautatiealan sanastossa. Kebab
Alkuperämaissa "kebab" voi tarkoittaa mitä tahansa paahdettua naudan-, sian- tai lampaanlihaa tai kanaa, ja kebablajeja on useita. Turkkilainen "şiş kebap", Kreikassa souvlaki, on grillivarras. Kreikassa dönerkebabia hyvin paljon muistuttava ruokalaji on nimeltään gyros. Pakistanista kotoisin oleva shami kebab, joka on maahanmuuttajien mukana löytänyt tiensä myös Isoon-Britanniaan, taas muistuttaa makkaraa tai jauhelihapihviä. Suomessa kebabina tunnettu döner tunnetaan useissa maissa arabiasta lähtöisin olevalla nimellä "shawarma". KERS
Kinetic Energy Recovery System (lyh. KERS) on ajoneuvon jarrutusjärjestelmä, joka ottaa osan pyörän kineettisestä energiasta talteen varastoimalla sen vauhtipyörään tai korkeajännitteisiin akkuihin. Aikaisemmin KERS-järjestelmiä on käytetty erityisesti junissa, mutta nykyisin myös kilpa-autoilussa, muun muassa Formula 1:ssä. Uudet Tesla -sähköautot käyttävät kineettisen energian varastointimenetelmää. Reki
Reki on kotieläimen tai moottoriajoneuvon lumessa vetämä kulkuväline. Reki voi olla ihmisten tai tavaroiden kuljettamista varten. Rekiä on tehty ja käytetty jo kivikaudella. Reen perusosia ovat jalakset ja aisat. Reki on kehittynyt pureista eli puraksista. Kukka
Täydelliseen kukkaan kuuluu kukkapohjus ja kolmenlaisia lehtiä: emejä, heteitä ja kehälehtiä, joita ovat verholehdet ja terälehdet. Kukkalehdet ovat kiinni kierteisesti tai kiehkuraisesti kukkapohjuksessa. Jollei kukalla ole kehälehtiä, sitä sanotaan kehättömäksi. Terälehtien muodostama teriö on useimmiten kukan näkyvin osa. Toinen kukan kehälehdistä muodostuva osa on verhiö. Terälehdet voivat olla kukasta riippuen hyvinkin erinäköisiä, ja ne voivat olla myös kokonaan tai osittain yhteenkasvaneita. Mykerökukkaisten kasvien kukinnon eli mykerön kukat ovat tyypillisesti selvästi muuntuneet omanlaisikseen. Joissakin kasviryhmissä, joissa kukkien rakenne poikkeaa selvästi täydellisen kukan rakenteesta, voi kukkien eri osille olla omia nimityksiä. Esimerkiksi monilla heinillä on kukissaan kaleita ja helpeitä sekä toisinaan myös vihneitä ja saroilla ("Carex") pullakoita. Röyhy
Röyhy on heinäkasveilla tavattava kukintotyyppi. Se on terttumainen, pitkälapakkoinen kerrannaiskukinto, jonka haarojen kärkeen on kehittynyt tähkylöitä tai mykeröitä. Kukkalapakko on se osa kasvin vartta, johon kukat kiinnittyvät. Jos lapakon haarat ovat itsekin haarautuneita, syntyy kerrannaiskukinto. Tähkylä on heinä- ja sarakasvien pieni tähkä eli osakukinto. Tähkylä vastaa toiminnaltaan terälehdellisten kasvien kukkaa. Röyhykasveihin kuuluu mm. järviruoko. Kriisi
Kriisi on ihmisen tai organisaation kohtaama uusi tilanne, jossa aiemmin opitut ongelmanratkaisukeinot eivät välttämättä toimi. Kriisi yleisesti tarkoittaa kreikkalaisen sanan "krisis" () mukaisesti käännekohtaa, jossa yksilön tai organisaation tulevaisuuden suunta määräytyy paremmaksi tai huonommaksi toimiemme mukaan. Kekri
Kekri-perinne alkoi hävitä teollistumisen ja kaupungistumisen myötä, ja monet kekriin liittyneet tavat ja perinteet ovat siirtyneet joulun ja nykyaikaisen uudenvuoden viettoon. Pisimpään perinne säilyi Itä-Suomessa. Kekrin vietto on kuitenkin yleistymässä, muun muassa Talonpoikaiskulttuurisäätiö on edistänyt kekrin viettoa ja kehittänyt uusia tapoja eri alueilla, maalla ja kaupungeissa vietettävään syksyiseen juhlaan. Talonpoikaiskulttuurisäätiö on tuottanut kouluille mittavan kekrin opetusmateriaalin, joka on maksutta käytettävissä. Säätiö järjestää myös lasten kekripipari- ja -askartelupajoja. Suomessa kekriä vietetään nykyään Kajaanissa polttamalla kekripukki, jonka paikalliset toimijat ovat rakentaneet. Kekripukin polttoon liittyy yleensä myös muuta ohjelmaa, esimerkiksi tanssiesitys, musiikkia jne. Kukri
Kukria pidetään hyvin tehokkaana aseena. Vaikka veitsi muistuttaakin fyysiseltä muodoltaan bumerangia, kukria ei ole tarkoitus heittää. Huomioitava suunnitelmallinen muotoilu on terän taittuminen kärjestä, jolla tavoitellaan kärjen suurempaa nopeutta ja iskuvoimaa iskemishetkellä. Kukrin kerrotaan katkaisevan helposti vastustajan käden tai kaulan yhdellä iskulla. Usein virheellisesti sanotaan, että kukri olisi suunniteltu paremmin vihollisen kurkun viiltämiseen, vaikka näin ei ole. Se on hyökkäyksessä paras hakkaamiseen keskittyvässä käytössä, vaikka veistä voidaan käyttää myös pistämiseen. Kekri
Mikael Agricolan mukaan Kekri olisi alkujaan ollut jumalolennon nimi. Hänen vuonna 1551 julkaisemassaan luettelossa suomalaisista jumalista sanottiin, että Kekri olisi lisännyt karjan kasvua eli hedelmällisyyttä: Krateeri
Krateeri () on malja, jota käytettiin viinin ja veden sekoittamiseen antiikin Kreikassa. Sanan alkuperä on kreikassa tarkoittaen sekoittamista. Kekri
Sana "kekri" tarkoitti kansankielessä viimeiseksi jäämistä tai jonkin päättymistä, ja kekri merkitsi myös vuoden vaihtumista maatalousyhteisössä. Sana esiintyy eräissä murteissa myös muodoissa "köyri" tai "keyri". Aro
Aro eli steppi on luonnonvaraisen heinä- ja ruohokasvillisuuden ja joskus myös pensaiden peittämä verrattain kuiva ja puuton kasvillisuusvyöhyke. Tunnettuja aroja ovat Venäjän sisäosien arot, Argentiinan pampa, Amerikan preeria ja Unkarin pusta. Unkarista Keski-Aasian kautta Kiinan Mantšuriaan saakka ulottuva alue muodostaa laajan yhtenäisen aroalueen, Euraasian aron. Kukri
Terä on tyypillisesti 3–10 cm leveä ja 30–38 cm pitkä, vaikka muunnelmia esiintyy. Suuremmat ja vähemmän käytännölliset seremonioihin valmistetut veitset voivat olla jopa 70 cm pitkiä. Terän taittokulma on noin 20° astetta tai enemmän, sillä on paksu hamara ja yksi leikkaava terä; tämän ansiosta terän isku osuu iskukohtaan kohtisuoraan, mikä lisää huomattavasti iskun tehokkuutta. Kukri on suhteellisen painava, jopa 900 grammaa, mutta se on niin hyvin tasapainotettu pystysuunnassa, että sen sanotaan pysyvän pystyssä vaivatta yhden sormen varassa. Kekri
Varhaisempina aikoina kekrillä ei ollut mitään tiettyä kalenteriin sidottua ajankohtaa, vaan sitä saatettiin samassakin kylässä viettää eri taloissa eri aikaan sen mukaan, milloin kukin oli saanut tärkeimmät syystyöt loppuun suoritetuksi. Toisinaan sitä saatettiin viettää jo loppukesällä, tavallisimmin kuitenkin mikkelinpäivän ja pyhäinpäivän välisenä aikana. Esimerkiksi Kymenlaaksossa sitä vietettiin aikoinaan (ja vielä tänäkin päivänä) usein mikkelinpäivää seuraavana maanantaina. Kevätsahrami
Kevätsahrami ("Crocus vernus") on varhain keväällä kukkiva koristekasvina viljelty sahrami- eli krookuslaji. Sitä tavataan luonnonvaraisena Keski- ja Etelä-Euroopassa. Telkkämäen perinnetila
Nauris on yksi Telkkämäen kaskessa kasvatettavista viljelyskasveista. Kaskinauriin vanha lajikenimi Petrovski viittaa sen kylvöajankohtaan. Juhannusviikolla Petruksen eli Petrin päivänä 29. kesäkuuta kylvetty nauris säästyy alkukesän tuholaisilta. Nauris kylvetään "töpeksimällä" eli sylkemällä. Sylki kostuttaa siemenet ja parantaa itävyyttä. Naurissato korjataan syksyllä ennen pakkasia. Karkaasi
Karkaasi eli karkassi (, luuranko < , kori) on tekstiileihin liittyvä nimitys, jolla on kaksi merkitystä. Ensiksi karkaasi on puuvillalangalla päällystetty, taipuisa metallilanka, jota käytetään naisten hattujen ja tekokukkien tukirankana. Toiseksi karkaasi on vaatteissa tai kengissä kovikkeena käytetty kangas, joka on jäykistetty tärkkelysliisterillä tai muulla vastaavalla aineella. Sykerö
Sykerö on tiheä, pienien kukkien muodostama pallomainen kukinto tai sen osa. Sykerökukintoja on usein esimerkiksi savikoilla ("Chenopodium") ja vihvilöillä ("Juncus"). Kentauri (taruolento)
Kentauri () on kreikkalaisen mytologian olento, joka on puoliksi ihminen ja puoliksi hevonen. Kentaurilla on hevosen ruumis, mutta kaulan ja pään tilalla on ihmisen ylävartalo vyötäröstä ylöspäin. Erään käsityksen mukaan Thessalian vuoristoseudulla asunut esi-indoeurooppalainen väestö olisi tulkinnut Etelä-Aasian aroilta tulleiden indoeurooppalaisten, hevosten selästä karjaansa kaitsevien paimenten hahmot miehen ja hevosen eläimellisiksi sekasikiöiksi. Varhaisimmassa kreikkalaisessa kirjallisuudessa (Homeros) kentaurien sekasikiömäisyyttä ei mainita, kesyttömyys ja eläimellisyys kylläkin. Vasta Pindaros mainitsee kentaurit miehen ja hevosen yhdistelmäksi. Myös varhaisessa kreikkalaisessa taiteessa kentaurit kuvataan karvaisiksi jättiläisiksi, ja hevoselementti tulee mukaan vasta myöhemmin. Sana "kentauros" ei ilmeisestikään ole indoeurooppalaista perua, joten lienee turvallisinta olettaa se esikreikkalaiseksi sanaksi, jolle kehkeytyi sisältö erilaisista paikalliskonteksteista. Ketsi
Ketsi sekoitetaan usein jooliin. Ketsin ja joolin erona on se, että ketsissä ohjauspiste on mesaanimaston takana, kun se joolissa on maston etupuolella. Mesaanimaston sijaitseminen edempänä mahdollistaa siinä suuremman purjepinta-alan käytön, jolloin sillä on todellista merkitystä veneen liikkumisen kannalta. Joolin mesaanin merkitys on usein lähinnä venettä tasapainottava. Teekkarilakki
Lakissa on yleensä kokardi, joka joskus myös vaihdetaan koulusta riippuen johonkin muuhun merkkiin. Lakin naruun laitetaan yleensä pieniä palloja joiden nimi on "spegat". Pallot symboloivat aloitettuja lukuvuosia ja niiden värit kertovat mitä lakin kantaja opiskelee, ja ne poistetaan väliaikaisesti hatusta vakavammissa tilaisuuksissa kuten hautajaisissa. Koulusta riippuen lakkia pidetään niin frakin kuin teekkarihaalareiden kanssa. Teekkarilakki on myös ainut lakki, jota tradition mukaan saa pitää päässään sisätiloissa. Kukri
Vaikka urbaanin legendan mukaan kukria ”ei koskaan vedetä tupesta ellei se maista verta”, on se kuitenkin pääsääntöisesti yleisveitsi, toisin kuin viidakkoveitsi. Sitä voidaan käyttää rakennus-, raivaus ja hakkuutöissä sekä kaivamisessa, lihanleikkauksessa, nylkemisessä, tölkin avauksessa sekä pilkkomisessa. Kukri
Kukri tai Khukuri (Devanāgarī: खुकुरी) on raskas, kaarevateräinen nepalilaisen gurkhaheimon veitsi, jota käytetään sekä aseena että työkaluna. Se on osa gurkhasotilaiden aseistusta ja heraldiikkaa. Se on yksi kuuluisimmista taisteluveitsistä.