Mikä on Iranin pääkaupunki?
Iran
Iranin islamilainen tasavalta eli Iran () on Lähi-idässä sijaitseva valtio, jonka pääkaupunki on Teheran. Se rajautuu pohjoisessa Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Kaspianmereen, pohjoiskoillisessa Turkmenistaniin, idässä Afganistaniin ja Pakistaniin, etelässä Persianlahteen ja Arabianmereen ja lännessä Irakiin ja Turkkiin. Maan virallinen nimi oli vuoteen 1935 asti Persia. Sen kulttuuri on maailman vanhimpia. Šiialaisuus on valtionuskonto ja persia virallinen kieli. Yli 80 miljoonan asukkaan väestöstä suurin osa on persialaisia, ja suurimmat vähemmistöt ovat azerit, kurdit ja lurit. Teheran
Teheran (persiaksi تهران "Tehrān") on Iranin pääkaupunki ja Teheranin provinssin hallinnollinen keskus. Se on Etu-Aasian suurin kaupunki: sen väkiluku oli 8,15 miljoonaa vuonna 2011. Koko Teheranin provinssissa asui tällöin 12,18 miljoonaa ihmistä, joista oli eri kaupunkialueilla asuvia 11,31 miljoonaa.
Yazd (provinssi)
Yazd () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee maan keskiosassa ja se rajautuu etelässä Kermānin ja Fārsin provinsseihin, lännessä Eṣfahānin provinssiin, pohjoisessa Semnānin ja Khorāsān-e Razavin provinsseihin ja idässä Khorāsān-e Junoubin provinssiin. Provinssin pinta-ala on 129 285 neliökilometriä ja sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 1 065 893. Provinssin pääkaupunki on noin 432 000 asukkaan Yazd (2006). Azerbaidžanin matkailu
Pääkaupunki Bakusta löytyy useita historiallisia monumentteja eri aikakausilta.
Bakun vanhakaupunki muodostaa Bakun historiallisen ytimen. Joulukuussa 2008 vanha kaupunki, mukaan lukien Shirvanshahin palatsi ja Neitsyttorni, pääsivät UNESCOn maailmanperintökohteiden listalle. Iran Air
Iranian Airways lensi ensimmäisen lentonsa toisen maailmansodan jälkeen 1945 Teheranista Mašhadiin. Samana vuonna aloitettiin myös lennot Esfahaniin, Šīrāziin, Būšehriin ja Zahedaniin. 1946, alkoivat lennot Kairoon, Bagdadiin ja Tel Aviviin. Pariisin lennot alkoivat 1947. Vuoteen 1962 lentoyhtiöstä oli kehittynyt suuri kotimaanlentojen tekijä joka lensi muutaman kerran viikossa ulkomaillekkin, myös rahtilentoja lennettiin esim. kerran viikossa Eurooppaan. Laivasto koostui Douglas DC-3-, Douglas DC-4- ja Vickers Viscount-matkustajalentokoneista. Iran
Iran koostuu 31 provinssista ("ostan-haa", yksikkö "ostan"). Vuonna 2010 Teheranin provinssista erotettiin Ālborz omaksi provinssikseen. Teheran
Iranin jalkapallon pääsarjassa on kaudella 2016 viisi joukkuetta Teheranin seudulta: Esteghlal, Persepolis FC, Saipa FC, Naft Tehran FC ja Rah Ahan FC. Maajoukkueen kotistadion on Azadi Stadium. Sen katsomoissa olisi tilaa 100 000 katsojalle, mutta FIFA on vaatinut Irania rajoittamaan katsojien lukumäärää turvallisussyistä. Iran
Perustuslaillisen vallankumouksen jälkeen Reza Pahlavi kaappasi vallan Qajar-dynastialta 1921. Šaahi Reza Pahlavi teki suunnitelmia teollisuuden kehittämisestä, rautateiden rakentamisesta ja kansallisesta koulutusjärjestelmästä. Hänen itsevaltainen hallitsemistapansa aiheutti kuitenkin vastustusta. Toisen maailmansodan aikana maan miehittäneet liittoutuneet pakottivat šaahin luovuttamaan vallan pojalleen Muhammad Reza Pahlaville, jonka toivottiin olevan yhteistyöhaluisempi. Persepolis
Persepolis ( 'persialaisten kaupunki') oli muinaisen Persian valtakunnan pääkaupunki Akemenidien hallitsijasuvun aikana. Kaupungin perusti Dareios I vuonna 518 eaa. Persepolis sijaitsi nykyisen Iranin Farsin provinssin alueella, linnuntietä noin 49 kilometriä (maanteitse 57 km) Šīrāzista koilliseen ja noin 660 kilometriä Teheranista etelään. Iran (Pohjois-Ossetia-Alania)
Iran ( ja ) on kylä Kirovin piirissä Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallassa Venäjällä. Iran sijaitsee piirin länsiosassa aivan Kabardi-Balkarian tasavallan vastaisella rajalla, piirikeskuksesta, Elhotovosta, lounaaseen. Iranin naapurina pohjoisessa on Stavd-Durtan kylä. Piranshahr
Piranshahr tai Piranshar (, ) on Iranin Länsi-Azerbaidžanin provinssissa sijaitseva kaupunki ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki. Teheran
Shaahi Mohammad Reza Pahlavin valtakaudella 1960–1970-luvuilla Teheran kasvoi nopeasti. Kaupunkiin rakennettiin useita nykyaikaisia rakennuksia ja käynnistettiin kunnianhimoisia kehityshankkeita. Vuonna 1979 tapahtui Iranin islamilainen vallankumous. Myös uusi hallinto halusi jättää jälkensä pääkaupunkiin ja käynnistettiin uusia hankkeita, joista yhtenä esimerkkinä on Milad-torni. Vuonna 1962 rakennettu Plasco-rakennus tuhoutui ja romahti tulipalossa 19. tammikuuta 2017. Kermānšāh
Kermānšāh () on yksi Iranin vanhoista suurkaupungeista, ja se kuuluu maan 30 suurimman kaupungin joukkoon. Kermānšāh sijaitsee Länsi-Iranissa Irakin rajalla. Kaupunki on noin 1 420 metriä meren pinnan yläpuolella. Koko kaupunki on rakennettu vuorien välillä olevan solaan. Teheranista Kermānšāhiin on matkaa noin 525 km. Kermānšāh on rikkaan kulttuurin, riisin, vihanneksien, hedelmien ja öljyn keskus. Lentokenttä on sijoitettu kaupungin koilliselle alueelle, josta on matkaa Teheraniin lentäen noin 413 km. Mašhad
Mašhad (; myös muodossa "Mashad", "Meshed", "Meshhed") on Iranin toiseksi suurin kaupunki yli 2,7 miljoonalla asukkaallaan (2011). Mašhad sijaitsee Kashaf-joen laaksossa lähellä Turkmenistanin rajaa, noin 850 kilometriä Teheranista itään. Se on Khorāsān-e Razavin provinssin pääkaupunki. Mašhad on myös yksi šiialaisuuden pyhimmistä kaupungeista. Iran
Iran on pyrkinyt aloittamaan energiantuotannon ydinvoimalla säästääkseen kallistuvaa öljyä. Ydinohjelma alkoi jo 1950-luvulla šaahin aikana Yhdysvaltain tuella Atoms for Peace -ohjelmassa. Vuoteen 2000 mennessä oli tarkoitus rakentaa 23 voimalayksikköä. Sopimukset ensimmäisistä kahdesta yksiköstä tehtiin länsisaksalaisten Siemens AG:n ja AEG Telefunkenin kanssa. Iran sijoitti myös uraaninrikastuslaitosta rakentavaan Eurodif-yritykseen. Islamilaisen vallankumouksen jälkeen Irania estettiin saamasta uraania ja saksalaiset jättivät laitosten rakentamisen kesken. Huhtikuussa 2006 Iran ilmoitti aloittaneensa uraanin rikastamisen omin voimin. Azadin torni
Azadin torni (, "Borj-e Azadi" 'Vapauden torni'; entinen nimi , 'Kuninkaan torni') on Iranin suurimpia nähtävyyksiä. Torni sijaitsee Teheranissa, muutaman kilometrin päässä lentoasemalta. Azadin tornista on tullut Teheranin symboli samaan tapaan kuin Pariisissa Eiffel-tornista, Lontoossa Westminsterin palatsista ja New Yorkissa Vapaudenpatsaasta. Bojnurd
Bojnurd (; myös muita muotoja kuten "Bojnord", Bujnūrd, Bojnourd) on provinssin hallintokaupunki ja 17 245 neliökilometrin laajuinen aliprovinssitason kunta (šahrestān) Iranin Pohjois-Khorasanin provinssissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 568 kilometriä pääkaupunki Teheranista itäkoilliseen. Ruhollah Khomeini
Khomeinin vaikutusvalta Iranissa kasvoi voimakkaasti 1970-luvun puolivälissä, kun maassa voimistui šaahin vastainen mieliala. Irakin hallitsija Saddam Hussein karkotti Khomeinin Irakista lokakuussa 1978. Khomeini siirtyi Ranskaan Pariisin esikaupungin Neauphle-le-Château’hun ja äänitti siellä kasetille viestejä, joita hänen kannattajansa esittivät iranilaisille. Iranissa puhkesi suuria mielenosoituksia, lakkoja ja levottomuuksia vuoden 1978 lopulla, ja šaahi pakeni maasta tammikuussa 1979. Khomeini saapui maan pääkaupunkiin Teheraniin 1. helmikuuta 1979 Iranin vallankumouksen johtajan asemassa. Hän nimitti neljä päivää myöhemmin maahan uuden hallituksen ja muutti itse Qomiin maaliskuun alussa. Joulukuussa 1979 järjestetyssä kansanäänestyksessä Iran otti käyttöön uuden perustuslain ja siitä tuli islamilainen tasavalta, jonka elinikäinen poliittinen ja uskonnollinen johtaja Khomeini oli. Teheran (provinssi)
Teheran () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Provinssin pääkaupunki on Iranin pääkaupunki Teheran. Teheran
Noin 30 % Iranin julkisen sektorin työpaikoista on Teheranissa. Tabriz
Tabriz (persiaksi: تبریز, Tabrīz [tabˈriːz]) on noin 1,5 miljoonan asukkaan (2011) kaupunki Luoteis-Iranissa. Tabriz on Itä-Azerbaidžanin provinssin pääkaupunki ja Luoteis-Iranin tärkein keskus. Tabriz on Iranin viidenneksi suurin kaupunki Teheranin, Mašhadin, Esfahanin ja Karajin jälkeen. Kaupungin valtakieli on azerin kieli. Karaj
Karaj [karadž] () on Ālborzin maakunnan pääkaupunki Pohjois-Iranissa. Vuonna 2011 se oli Iranin neljänneksi suurin kaupunki. Iranin historia
Mahmoud Ahmadinejad voitti vaalit vuonna 2009, ja oppositio epäili häntä vaalivilpistä. Tähän viittasi muun muassa se, että vaalitulos julkistetiin harvinaisen äkkiä. Vastaehdokkaan, Mirhossein Musavin kannattajat pitivät väkivaltaisen mielenosoituksen Teheranissa. Turvallisuusjoukot ja kansalliskaartit kukistivat mielenosoitukset väkivaltaisesti. Hallitus sensuroi Internetiä ja Musavia kannattavan lehden toimittajia pidätettiin. Viranomaiset sanoivat, ettei Iran aio uusia kiisteltyjä vaaleja. Khamenei väitti länsimaitten järjestäneen mielenositukset. Euroopan ja Yhdysvaltain poliitikot arvostelivat Iranin hallituksen uudistusmielisä vatsaan käyttämää painostusta ja väkivaltaa. Iranin historia
Toisen maailmansodan aikana Iran oli tärkeä alue liittoutuneiden Neuvostoliiton-avustuslinjalle. Elokuussa 1941 brittiläiset ja intialaiset joukot miehittivät Iranin Irakista, ja neuvostoliittolaiset pohjoisesta käsin. Britit pakottivat saksalaisten kanssa yhteistyötä tehneen Reza Pahlavin eroamaan ja tilalle tuli hänen poikansa Mohammad Reza Pahlavi, joka hallitsi vuoteen 1979. Iran Aseman Airlinesin lento 6895
Iran Aseman Airlinesin lennon 6895 onnettomuus tapahtui 24. elokuuta 2008 lähellä Manasin kansainvälistä lentoasemaa Kirgisian pääkaupungissa Biškekissä. Lento oli matkalla Iranin Teheraniin, joskin aiemmin sen kerrottiin olleen matkalla Mašhadiin. Lorestān
Lorestān (; lurin kielellä: لورسو, Lurisô; myös muodossa "Luristan") on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan länsiosassa. Provinssin pääkaupunki on Khorramābād. Teheranin isku 2017
Teheranin terrori-isku tapahtui 7. kesäkuuta 2017 Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Terroristit hyökkäsivat aikaisin aamulla Iranin parlamenttirakennukseen, jossa ammuttiin, sekä Ajatollah Khomeinin mausoleumiin, jossa itsemurhapommittaja räjäytti pommin. Iskuissa kuoli 12 ihmistä. Niiden tekijäksi ilmoittautui Isis. Iranin historia
Iranin panttivankikriisissä militantit iranilaisopiskelijat valtasivat Yhdysvaltain suurlähetystön Teheranissa 4. marraskuuta 1979 ja pitivät sen työntekijöitä vankeinaan tammikuun 20. päivään 1981. Khomeini käytti panttivankikriisiä hyväkseen lietsomaan radikaaleja opiskelijoita pääministeri Mehdi Bazargania vastaan, jonka erottua hänestä tuli maan "faqih", korkein johtaja.
Yhdysvallat lopetti diplomaattisuhteet ja asetti taloudellisia pakotteita 7. huhtikuuta 1980 ja myöhemmin samassa kuussa teki epäonnistuneen vapautusyrityksen, jossa seitsemän amerikkalaissotilasta kuoli. Lopulta Ronald Reagan lopetti kriisin virkaanastujaispäivänään, suostumalla lähes kaikkiin iranilaisten vaatimuksiin. Sirjan
Sirjan () on kaupunki Iranin Kermanin provinssissa. Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 164 kilometriä provinssikeskus Kermanista lounaaseen ja noin 810 kilometriä pääkaupunki Teheranista eteläkaakkoon. Iran Airin lento 277
Kaupunkien välimatka on noin 595 kilometriä. Iran Air operoi säännöllisesti kaupunkien välillä. Lisäksi Iran Air Toursilla on lentoja Teheranin ja Urmian välillä. Iranilainen ajanlasku
Persialainen kalenteri on aurinkokalenteri, joka noudattaa tähtitieteellisiä vuodenaikoja. Ajanlaskun nollavuodeksi on valittu 622 jaa., jolloin profeetta Muhammad siirtyi Mekasta Medinaan (Hidžra). Vuodenvaihde on ajoitettu kevätpäiväntasaukseen. Persialaisen kalenterin vuoden ensimmäinen päivä on greogoriaanisessa kalenterissa yleensä maaliskuun 21. päivä, joinain vuosina 20. maaliskuuta. Iranilaisen ajanlaskun vuodessa on 12 kuukautta, joista kuuden ensimmäisen kuukauden pituus on 31 päivää, viiden seuraavan 30 päivää ja viimeisen 29 tai 30 päivää. Kalenterissa käytetään arabialaisia horoskooppinimiä kuukausien niminä. Iran
Korkein uskonnollinen johtaja ja tosiasiallinen valtionpäämies ("velayat-e faqih", , vuodesta 1989 Ali Khamenei) on elintärkeässä roolissa Iranin hallinnollisessa rakenteessa. Perustuslain mukaan uskonnollinen johtaja on vastuussa ”Iranin islamilaisen tasavallan politiikan yleisestä valvonnasta”. Uskonnollinen johtaja on asevoimien ylipäällikkö ja hallitsee Iranin vakoilu- ja turvallisuusoperaatioita; hän voi yksin julistaa sodan. Hänellä on valtuudet nimittää ja erottaa puolet Valvojien neuvoston jäsenistä, oikeuslaitoksen johtaja, yleisradion johtaja ja asevoimien esikuntapäällikkö ja komentaja sekä vallankumouskaartin (Pasdaran tai IRGC) komentaja. Iran
Iranin maisemaa hallitsevat jylhät vuorijonot, jotka erottavat syvänteitä tai mannerlaattoja toisistaan. Maan läntinen osa, jossa suurin osa väestöstä elää, on vuoristoista. Siellä on vuorijonoja kuten Kaukasus, Zagros ja Alborz-vuoret, joista viimeksi mainittu sisältää Iranin korkeimman kohdan, Damavandvuoren (5 604 metriä). Maan keskiosa on laaja tasanko 300–900 metrin korkeudessa, ja sen itäosassa sijaitsee kaksi suola-aavikkoa, Iso Suola-aavikko eli Dasht-e Kavir ja Iso Hiekka-aavikko eli Dasht-e Lut suolajärvineen. Monin paikoin vuoret ulottuvat Persianlahden rannalle asti, ja maassa on vain kaksi alankoaluetta: Mesopotamian alangon jatke maan lounaisosassa ja Kaspianmeren rannikon alanko. Iranin armenialaiset
Armenialaisten ja Persian väliset suhteet periytyvät jo Persian zarahustralaiselta ajalta ja esimerkiksi armenialaisessa kristinuskossa on edelleen käytössä joitakin zarahustralaisuudesta johdettuja termejä. Itse Armenian alue oli osa Persian valtakuntaa lähes kahdentoista vuosisadan ajan. Nykyisen Iranin alueella on asunut armenialaisia jo pitkään, mutta nykyisen armenialaisen vähemmistön pääosa juontaa juurensa Safavidien valtakaudella 1600-luvun alkupuolella alkuperäisiltä alueiltaan Iraniin pakkosiirretyistä armenialaisista Abbas I:n valtakaudella. Armenialaisten pakkosiirtojen tarkoituksena oli suojella Persian raja-alueita Osmanien valtakuntaa vastaan ja maan silloisen pääkaupunki Esfahanin nykyaikaistaminen. Varhaisella armenialaisyhteisöllä Persiassa oli sisäinen autonomia ja valtio hoiti suhteitaan yhteisöön kirkon patriarkkojen kautta. Toisaalta armenialaisia myös verotettiin kristittyinä muuta väestöä ankarammin ja heitä myös pakkokäännytettiin ajoittain islamin uskoon. Armenialaista tuli menestyneitä kauppiaita etenkin silkkikaupan saralla. Qajar-dynastian valtakaudella armenialaisia lähetettiin myös diplomaatteina Eurooppaan. Būšehr
Būšehr (van. Bušir, ) on iranilainen kaupunki. Būšehr sijaitsee Iranin lounaisosassa, Persianlahden rannalla, 755 kilometrin päässä Teheranista etelään. Būšehrissa oli 165 377 asukasta vuonna 2005. Kaupunki on Iranin merkittävin satamakaupunki ja Būšehrin provinssin pääkaupunki. Iranin hengellinen johtaja
Iranin hengellinen johtaja, joskus myös Islamilaisen vallankumouksen hengellinen johtaja, on Iranin islamilaisen tasavallan valtionpäämies ja korkea-arvoisin poliittinen ja uskonnollinen henkilö. Asevoimat, oikeusjärjestelmä ja valtiollinen televisio ovat hengellisen johtajan alaisuudessa. Nykyinen hengellinen johtaja Ali Khamenei on tehnyt talouteen, ympäristöön, ulkopolitiikkaan, opetusjärjestelmään ja kaikkeen muuhunkin liittyviä päätöksiä Iranissa. Iranin ihmisaaltohyökkäykset
Heinäkuussa 1982 alkoi operaatio Ramadan, yksi suurimmista taisteluista toisen maailmansodan jälkeen. Iran aikoi vallata Irakin toiseksi suurimman kaupungin Basran. Joukkoja sijoitettiin ennen hyökkäystä kaupungin koillispuolelle. Hyökkäys menestyi alussa hyvin. 14–16-vuotiaat, jopa yhdeksän vuoden ikäiset lapsisotilaat menivät miinakentille, muoviset paratiisin avaimet kaulassaan, ja miinat räjähtivät tappaen lapset. Lapsia käytettiin, jotta taistelukykyisille miehille ja panssareille saataisiin avattua kulkutie. Teheran
Teheranista tuli safavidihallitsijoiden asuinpaikka 1600-luvulla, jolloin Tahmasp I rakensi sinne basaarin kaupungin ympärille ja muurin. Karim Khan Zand rakennutti 1700-luvulla Golestanin palatsin sekä haaremin ja hallitusviraston rakennettavaksi kaupunkiin, luultavasti tehdäkseen siitä pääkaupunkinsa, mutta myöhemmin hän kuitenkin siirsi hallintonsa Šīrāziin. Iran
Unescon maailmanperintöluettelossa on Iranista kaksikymmentä kulttuurikohdetta. Armenialaiset luostarit (Taddeuksen luostari, Stefanoksen luostari ja Dzordzorin kappeli), Bamin kulttuuriympäristö, Behistun, Esfahanin Perjantaimoskeija, Golestanin palatsi, Gonbad-e Qabus, Meidan Emam, Meymandin kulttuurimaisema, Pasargadae, Persepolis, šeikki Safi ad-Dinin khanqah ja mausoleumi, Shahr-i-Sokhta, Band-e Kaisar, Soltaniyeh, Susa, Tabrizin basaari,Takht-i Suleiman ja Tšogha Zanbil. Birjand
Birjand () Iranin koillisosassa sijaitsevan Etelä-Khorasanin provinssin keskuskaupunki ja aliprovinssitason hallintoalue (šahrestan). Se sijaitsee linnuntietä noin 790 kilometriä pääkaupunki Teheranista itäkaakkoon. Khorāsān-e Razavi
Razavi Khorasan tai Khorāsān-e Razavi () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan koillisnurkassa. Provinssin pääkaupunki on Mašhad (2,75 milj. as., VL2011). Astara (Iran)
Nykyään Iranin Astara on samannimisen piirikunnan keskus ja huomattava kauppakaupunki. Sen asukkaat koostuvat lähinnä turkkia puhuvista šiialaisista. Kaupungissa on sammenkasvattamo, elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta sekä Iranin Itä-Azerbaidžanin asukkaiden suosima merenrantakylpylä. Urmia
Urmia tai "Urumie" (, , ; aiemmin myös Reẕāʾīyeh, tai Riẕāiyeh) on suurkaupunki Iranin luoteisosassa lähellä Turkin rajaa, Urmiajärven länsirannalla. Urmia on Āzārbāyjān-e Gharbīn (Länsi-Azerbaidžan) provinssin pääkaupunki. Zahedan
Zahedan () on Iranin Sistanin ja Balutšistanin maakunnan pääkaupunki.
Zahedan sijaitsee noin 40 kilometrin päässä kohdasta, jossa Iranin, Afganistanin ja Pakistanin rajat kohtaavat. Alue on karua aavikkoa ja keskimääräinen vuosittainen sademäärä on vain 73 millimetriä. Bagdad
Bagdad () on Irakin ja Bagdadin maakunnan pääkaupunki, joka sijaitsee Tigris-joen varrella. Se on Teheranin jälkeen toiseksi suurin kaupunki Lounais-Aasiassa. Bagdadin asukasluvuksi arvioitiin 6 643 000 vuonna 2015. Bagdad perustettiin vuonna 762 ja oli pitkään islamilaisen teologian ja oppineisuuden keskus, lukeutuen maailman suurimpiin kaupunkeihin. Mongolit hävittivät kaupungin vuonna 1258 ja kaupunki ei toipunut entisiin mittoihinsa ennen 1900-lukua. Nykyisin kaupunki kuuluu arabimaailman suurimpiin kaupunkeihin, mutta sitä ovat vaivanneet Irakin sisäiset levottomuudet. Iran Air
Iran Air () on Iranin kansallinen lentoyhtiö, joka on perustettu 24. helmikuuta 1962. Iran Airilla on 60 kohdetta ja ne sijaitsevat Euroopassa ja Aasiassa. Pääkonttori on Teheranissa. Iranin energiapolitiikka
Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA epäilee, että Iranissa on tiedettyä enemmän ydinlaitoksia. IAEA:n mukaan Iranin antamissa tiedoissa on puutteita. IAEA:n mukaan Iran voi rikastaa uraania vuonna 2011. Ydinlaitokset ovat Natanzissa Keski-Iranissa ja Qomissa 100 km Teheranista. Iranin mukaan ydinlaitokset ovat polttoainetta varten. Soltaniyeh
Soltaniyeh () on muinainen kaupunki Iranin Zanjanin provinssissa noin 240 kilometriä Teheranista luoteeseen. Se oli 1300-luvulla Persiaa hallinneen Il-kaanien valtakunnan pääkaupunki. Vuonna 2005 Soltaniyeh lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon. Arak
Arak (, myös "Solṭānābād") on kaupunki Iranissa, aiemmalta nimeltään Sultanabad. Markazīn alueen pääkaupunki Arak sijaitsee 280 km Teheranista. Iran
Iranin kansallinen vastarintaneuvosto perustettiin Ranskassa 1981, ja sitä pidetään Kansan mujahedin -järjestön julkisivuna.
Kansan mujahedin perustettiin 1965 taistelemaan šaahia vastaan, mutta hallitus murskasi sen pääosin 1975. Kesällä 1981 Kansan mujahedin nousi kapinaan Islamilaista tasavaltaa vastaan, mutta hävisi, ja sen johtajat pakenivat maasta. Vuonna 1986 Ranska karkotti järjestön, joka siirsi päämajansa Bagdadiin ja taisteli Saddam Husseinin tukemana Irania vastaan.
Yhdysvaltojen mukaan useat maat, ei kuitenkaan EU, pitävät sitä terroristijärjestönä. Teheran
Vuosina 1980–1988 käytiin Irakin–Iranin sota, ja Teheran oli useasti Irakin Scud-ohjusten maalitauluna. Hamedan
Hamadan, ( tai Hamedān) on Hamadanin maakunnan keskuskaupunki Iranin länsiosassa. Hamadān sijaitsee noin 1 877 metrin korkeudella merenpinnasta, 3 571 metriä korkean Alvandvuoren koillispuolella. Sari (Iran)
Sari (mazandaraniksi ساری Səri, ساری Sārī) on Māzandarānin provinssin pääkaupunki Iranissa. Se sijaitsee Pohjois-Iranissa Elbursvuorten pohjoisrinteellä ja lähellä Kaspianmeren etelärantaa. Sarin kaupungin pinta-ala on 5 089 neliökilometriä. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti 167 602 (1996), 195 882 (2001), 261 293 (2006) ja 296 417 (2011).
Sarilla on pitkä historia. 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuri tuhosi paikalla sijainneen kaupungin ja rakennutti uuden. Sassanididynastian aikana Sarista tuli alueellinen pääkaupunki. Myöhemmin mongolit, turkkilaiset, uzbekit ja tataarit valloittivat vuorollaan kaupungin ja sen merkitys väheni. Iran
Iranissa on 319 lentopaikkaa, joista 133:n kiitotietä on päällystetty ja 42:lla on yli kolmekilometrinen kiitotie. Teheranissa on kaksi lentoasemaa, joista vanhalle Mehrabadin kentälle suuntautuvat lennot naapurimaista ja kotimaasta, kun taas vuonna 2004 valmistunut Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema on maan kansainvälisen liikenteen keskus. Širazin lentoasema on myös suosittu ulkomaalaisten matkailijoiden käytössä, samoin kuin Esfahan, Bandar Abbas ja Kiš. Khorāsān-e Junoubi
Etelä-Khorasanin väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 662 534 (0,88 % Iranin väestöstä 2011), mikä muodostui 183 568 ruokakunnasta. Kaupunkilaisia asukkaista oli 371 054 ja maaseutuväkseä 291 435; lisäksi 45 ihmisellä ei ollut pysyvää kotipaikkaa. Provissin hallintokeskus on 178 020 asukkaan Bīrjand (2011). Se sijaitsee linnuntietä noin 790 kilometriä pääkaupunki Teheranista itäkaakkoon; Afganistanin raja sijaitsee Birjandista noin 130 kilometriä itään. Iranin panttivankikriisi
Lokakuun lopussa vuonna 1979 Iranin šaahi Mohammed Reza Pahlavi oli poistunut kuohuvasta Iranista, jossa uskonnolliset radikaalit pyrkivät saamaan maahan islamilaisen hallinnon. Samaan aikaan tuhannet iranilaiset osoittivat mieltään šaahia ja Yhdysvaltoja vastaan. Marraskuun alussa mielenosoitukset Yhdysvaltojen lähetystön edessä kävivät yhä suuremmiksi. Ardabīl (provinssi)
Ardabīl () on yksi Iranin 30 provinssista. Se sijaitsee Iranin luoteisosassa Azerbaidžanin vastaisella rajalla ja kuuluu maan pienimpiin provinsseihin (17 800 km²). Ardabīlin asukasluku oli vuonna 2010 yhteensä noin 1,2 miljoonaa. Sen pääkaupunki on noin 418 000 asukkaan Ardabīl (2006). Provinssi jakaantuu yhdeksään piirikuntaan. Teheran
Yli puolet Iranin teollisuudesta on keskittynyt Teheraniin. Kaupungin tehtaat tuottavat autoja, elektroniikkaa, aseita, tekstiilejä, sokeria, sementtiä ja kemianteollisuuden tuotteita. Teheran on myös mattojen ja huonekalujen kaupan keskus. Kaupungin eteläpuolella on öljynjalostamo. Irakin–Iranin sota
Irak uusi kaupunkisodan 1986, koska sillä oli silloin ilmaherruus. Irak keskeytti hyökkäykset helmikuussa 1987. Kaupunkisota alkoi taas voimakkaana, kun molemmat tulittivat toistensa kaupunkeja raketein maaliskuussa 1988. Kohteiksi joutuivat varsinkin maiden pääkaupungit Teheran ja Bagdad sekä ensi kertaa Qomin pyhä kaupunki. Teheranissa kansa osoitti mieltään Neuvostoliittoa vastaan, joka oli toimittanut Irakille raketteja. Mielenosoittajat koettivat murtautua Neuvostoliiton suurlähetystöön, minkä poliisi onnistui vaivoin estämään. Luettelo Iranin kaupungeista
Iranissa oli maan tilastokeskuksen mukaan persialaisen kalenterin vuoden 1390 (2011) väestönlaskennan aikaan yhteensä 1 139 kaupunkia. Näistä vähintään miljoonan asukkaan suurkaupunkeja oli kahdeksan, 250 000–999 999 asukkaan kaupunkeja 21, 100 000–249 999 asukkaan kaupunkeja 57, 50 000–99 999 asukkaan kaupunkeja 81, 25 000–49 999 asukkaan kaupunkeja 103 ja 10 000–24 999 asukkaan kaupunkeja 221 kappaletta. 
Oheinen taulukko listaa Iranin suurimmat kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä. Kustakin kaupungista on esillä nimi, nimi persiaksi (farsiksi), provinssi, sekä väkiluku vuosien 1996, 2006 ja 2011 väestönlaskennoissa. Taulukkoon on kerätty aluksi Iranin yli 150 000 asukkaan kaupungit. Ne voi järjestää otsikkosarakkeen avulla esimerkiksi aakkosjärjestykseen. Azadi Stadium
Azadi Stadium () on Iranin kansallisstadion. Se sijaitsee maan pääkaupungissa Teheranissa. Stadionille mahtuu 100 000 katsojaa ja se onkin yksi maailman suurimmista jalkapallostadioneista. Azadi rakennettiin vuoden 1974 Aasian kisoja varten. Nykyään se on mm. Iranin jalkapallomaajoukkueen sekä kahden jalkapalloseuran, Pirouzin ja Esteghlalin kotikenttä. Mohammad Reza Pahlavi
Šaahi joutui elämään loppuikänsä maanpaossa. Aluksi hän ja hänen perheensä asuivat muun muassa Egyptissä, jossa he saivat lämpimän vastaanoton presidentti Anwar Sadatilta. Myöhemmin he asuivat Marokossa kuningas Hassan II kutsumana, josta he menivät Bahamasaarille ja sieltä Meksikoon, jossa he asuivat Cuernavacassa, lähellä Méxicoa. Kun šaahin sappikivitauti alkoi käydä vakavaksi ja hän tarvitsi sairaalahoitoa, Yhdysvaltain silloinen presidentti Jimmy Carter antoi hänelle luvan tulla New Yorkiin sairaalaan David Rockefellerin painostuksella. Carterin päätös ärsytti Iranin uutta hallitusta ja iranilaisia siinä määrin, että 200 iranilaista mielenosoittajaa valtasi USA:n Teheranin suurlähetystön ja otti panttivangiksi kaikki lähetystön työntekijät (Iranin panttivankikriisi 
4.11.1979 – 20.1.1981). Šaahi siirrettiin Teksasissa olevaan sotilassairaalaan, lähti Yhdysvalloista ja asui vähän aikaa Isla Contadoralla, Panamassa. Lopulta hän palasi takaisin Egyptiin, jossa Sadat antoi hänelle viimeisen turvapaikan. Egyptissä Šaahille tehtiin pernaleikkaus Kairon Meadin sotilassairaalassa kuuluisan amerikkalaisen kirurgin Michael E. DeBakeyn johdolla. Qods
Kaupunki on osa Teheranin suurkaupunkialuetta ja sijaitsee noin 25 kilometriä Teheranin kaupungintalolta länsilounaaseen.
Qodsin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 994 (1956), 2 467 (1966), 8 406 (1976), 74 802 (1986), 89 680 (1991), 138 278 (1996), 230 147 (2006) ja 283 517 asukasta (2011). Iranin elokuva
Irakin ja Iranin välisen sodan päättyminen vuonna 1988 ja Khomeinin kuolema 1989 vapauttivat Iranin ilmapiiriä ja vuonna 1997 tapahtunut Mohammad Khatamin valinta presidentiksi toi elokuvantekijöille lisää toimintavapautta. Iranilaisia elokuvia esitettiin ulkomailla ja useat elokuvat saivat kansainvälisiä elokuvapalkintoja. Jafar Panahin ohjaama "Valkoinen ilmapallo" ("Badkonake sefid") palkittiin 1995 Cannesin elokuvajuhlilla parhaana esikoisohjauksena ja kaksi vuotta myöhemmin Abbas Kiarostamin "Kirsikan maku" sai Cannesissa Kultaisen palmun. Fārs
Vuonna 2011 asukkaita oli 4 596 658 (6,12 % Iranin väestöstä), jotka muodostivat 1 251 061 taloutta. Heistä 3 106 732 oli kaupunkilaisia ja 1 475 350 maaseutuasukkaita sekä 14 576 oli vailla pysyvää kotipaikkaa. Provinssin pääkaupunki on runsaan 1,4 miljoonan asukkaan Šīrāz. Mašhad
Mašhad oli koko Iranin pääkaupunki Nadir Šahin aikana vuodesta 1736 vuoteen 1747. Teheran
Teheran on ollut pieni kylä jo 800-luvulla, mutta se ei ollut kovinkaan tunnettu lähistöllä sijainneen kukoistavan Ragesin kaupungin vuoksi. Kun mongolit tuhosivat Ragesin 1200-luvulla, monet sen asukkaista muuttivat Teheraniin. Joidenkin lähteiden mukaan kaupunki tunnettiinkin mongoliaikakaudella nimellä "Ragesin Teheran" (طهرانِ ری). Kaupunki mainitaan vuonna 1340 kirjoitetussa Hamdollah Mostowfi'n kirjassa "Nežat ol-Gholoob". Boyer Ahmadī ja Kohkīlūyeh
Boyer Ahmadī ja Kohkīlūyeh () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Provinssin pääkaupunki on Yāsūj. Vuonna 2011 provinssissa eli 658 629 asukasta. Qazvīn (provinssi)
Qazvīn on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Provinssin pääkaupunki on Qazvīn. Vuonna 2010 provinssissa eli noin 1,2 miljoonaa asukasta. Zanjān (provinssi)
Zanjān (, Zanžān) on Iranin provinssi maan luoteisosassa. Zanjān on kooltaan 21 773 neliökilometriä, ja asukkaita siellä on 964 601 (2006). Zanjān sai nykyisen muotonsa vuonna 1996, kun siitä erotettiin Qazvīn omaksi provinssikseen. Provinssin pääkaupunki on Zanjān. Plasco-rakennus
Plasco-rakennus (myös nimellä "Plasko", ) oli Iranin pääkaupunkiin Teheraniin vuonna 1962 valmistunut 15-kerroksinen asuin- ja toimistorakennus. Se syttyi palamaan ja romahti 19. tammikuuta 2017. Onnettomuudessa menehtyi tulipaloa sammuttaneita palomiehiä. Talon nimi juontuu sen rakennuttajan Habib Elghanianin omistamasta muovialan yhtiöstä. Qods
Qods (, myös "Shahr-e Qods" eli Qodsin kaupunki; aiemmin "Karaj", "Qal‘eh Hasan", ja "Qal‘eh-ye Ḩasan Khān") on kaupunki Iranin Teheranin maakunnassa. Iran
Vuonna 1953 Anglo-Iranian Oil Companyn kansallistamisen vuoksi pääministeri Mohammed Mossadeq syöstiin vallasta brittien ja amerikkalaisten tiedustelupalveluiden avustuksella. Tarkoituksena oli suojella maiden öljyintressejä. Vallankaappauksen jälkeen monarkia palautui ja valta siirtyi takaisin šaahi Muhammad Reza Pahlaville. Hänen itsevaltainen hallintonsa johti lopulta islamilaiseen vallankumoukseen 1979, jota johti maanpaossa ollut ajatollah Khomeini. Iran
Iran toivoo myös houkuttelevansa miljardeja ulkomaisia investointeja luomalla suosiollisen sijoitusilmaston, johon kuuluvat vähennetyt rajoitteet ja tullit sekä vapaakauppa-alueet kuten Tšabahar ja Kiš-saari. Modernissa Iranissa on vahva keskiluokka ja kasvava talous, mutta korkea inflaatio ja työttömyys ovat ongelmia. Työttömyyden takia monet koulutetut nuoret lähtevät maasta, ja Iran kärsii aivovuodosta. Astara (Iran)
Astara () on kaupunki Gīlānin maakunnassa Iranissa. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla Iranin ja Azerbaidžanin tasavallan rajalla. Astarajoen pohjoispuolella on samanniminen Azerbaidžaniin kuuluva kaupunki. Iranin Astarassa oli 40 664 asukasta vuonna 2006. Khorāsān-e Shomali
Khorāsān-e Shomali eli Pohjois-Khorasan on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan koillisosassa. Provinssin pääkaupunki on Bojnūrd. Vuonna 2011 provinssissa eli 867 727 asukasta.
Se on yksi kolmesta provinssista, jotka muodostettiin vuonna 2004 kun Khorasanin provinssi jaettiin osiin. Sen nimi tarkoittaa paikkaa, josta aurinko on kotoisin, ja viittaa Khorasanin sijaintiin maan koillisosassa. Persia
Persia on Lähi-idän alueella sijainnut historiallinen valtio, jonka nimi on nykyään Iran. Persialaiset löivät heitä hallinneet assyrialaiset vuonna 612 eaa. Akemenidien suku hallitsi Persiaa vuoteen 330 eaa., jolloin Aleksanteri Suuri kukisti kuningas Dareios III:n ja poltti silloisen pääkaupungin Persepoliin. Persia kävi monia sotia Roomaa ja Bysanttia vastaan. Vuonna 628 Persia oli romahtanut pitkän Bysanttia vastaan käydyn sodan jälkeen, ja arabit pystyivät valloittamaan sen vuonna 639. Iranin vallankumous
Iranin hallitus yritti saada poliittisesta toiminnasta syytettyä ajatollah Khomeneinia luovutetuksi Irakista, josta hän siirtyikin lokakuussa Pariisiin, jossa pääsi kansainvälisen median huomion kohteeksi. Iran
Lehdistönvapaus on Iranissa ollut suhteellisen suurta Khatamin hallintokaudelta alkaen. Konservatiivit pyrkivät kuitenkin kiristämään lehdistön valvontaa. Maassa ilmestyy noin 20 valtakunnallista sanomalehteä päivittäin, mutta harvat iranilaiset lukevat lehteä joka päivä. Sen sijaan televisiota katsoo päivittäin 80 prosenttia iranilaisista. Valtion televisioyhtiö IRIS lähettää ohjelmaa neljällä kanavalla. Ulkomaankanavien seuraaminen omalla satelliittilautasella on periaatteessa kiellettyä, mutta käytännössä varsin suosittua, ja viranomaiset ummistavat siltä usein silmänsä. Iranin panttivankikriisi
Iranin panttivankikriisi oli tapahtumasarja, joka alkoi, kun paikalliset islamilaiset opiskelijat valtasivat 4. marraskuuta 1979 Yhdysvaltain Iranin suurlähetystön Teheranissa. Šīrāz
Šīrāz () on kaupunki Iranin lounaisosassa. Šīrāz on Fārsin provinssin pääkaupunki. Vuonna 2005 kaupungissa oli 1 255 955 asukasta. Kaupungissa sijaitsee kansainvälinen lentoasema. Luettelo Iranin kaupungeista
Tämä on luettelo Iranissa sijaitsevista kaupungeista. Artikkeli on kaksiosainen. Ensimmäinen osa esittää Iranin suurimmat kaupungit taulukkomuodossa asukaslukuineen ja provinsseineen. Artikkelin toisessa osassa on luetteloitu Iranin kaupunkeja aakkosjärjestyksessä. Teheran
Teheranissa on kaksi kansainvälistä lentoasemaa: Mehrabadin kansainvälinen lentoasema ja Imaami Khomeinin kansainvälinen lentoasema. Teheranin metro hoitaa raideliikennettä. Se on avattu vuonna 1999. Suunnittelu aloitettiin jo 1970-luvun alussa, mutta keskeytettiin Iranin-Irakin sodan takia. Ensimmäiset metrolinjat avattiin vuosina 1999 – 2001. Sen jälkeen metroa on laajannettu ja uusia asemia on avattu vuosittain. Vuonna 2011 metrolla tehtiin 130 miljoonaa matkaa vuosineljänneksessä eli reilut 40 miljoonaa matkaa kuukaudessa. Piranshahr
Piranshahr on yksi Iranin vanhimmista kaupungeista ja sen perustukset ovat peräisin Iranin preislamiselta aikakaudelta ja Meedian valtakunnan syntymisestä. Maragheh
Maragheh (; joskus muodossa "Maragha" tai "Maraghe", tai jopa "Maraqeh") on kaupunki Iranin Itä-Azerbaidžanin provinssissa, noin 495 kilometriä pääkaupunki Teheranista länsiluoteeseen. Iranit
Iranit ovat kulttuurillisesti ja kielellisesti lähellä iranilaisia. Heidän äidin kielensä on gabrin kieli. Iranien sukunimet ovat yleensä moderneja persiankielisiä nimiä, mutta Irani on myös sukunimenä yleinen. Iranit asuvat Intiassa lähinnä Bombayn kaupungissa. Khorramabad
Khorramabad, (, Khorram Abād, Khoramabad, Khurramābād tai Khur Ramābād) on Iranin Lorestanin maakunnan pääkaupunki. Golestan
Golestan () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa. Se sijaitsee Teheranin suurkaupunkialueen koillisosassa. Golestanin kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 669 (1956), 827 (1966), 1 074 (1976), 9 927 (1986), 45 892 (1991), 112 554 (1996), 231 905 (2006) ja 259 480 (2011).
Teheranin metron metrolinjan 3 koilliseen vievä haara kulkee Golestanin kautta (asema "Heravi" eli "Golestan-Heravi"). Apšeronin niemimaa
Niemimaan etelärannalla sijaitsee Azerbaidžanin pääkaupunki Baku. Kylpyläpaikkakuntia ovat muun muassa Suraxanı, Mərdəkan ja Buzovna. Suraxanıssa on Ateşgahin tulenpalvojien temppeli ja Mərdəkanissa keskiaikainen linna. Şüvəlan on suosittu pyhiinvaelluskohde. Iron Sheik
Iron Sheik syntyi Iranin pääkaupungissa Teheranissa. Jo nuorena hän hankki mainetta amatööripainijana ja toimi myös Šaahi Mohammad Reza Pahlavin ja tämän perheen henkivartijana.
Hän yritti päästä Iranin kreikkalais-roomalaiseen painijoukkueeseen vuoden 1968 olympialaisiin mutta karsiutui. Tästä huolimatta promoottorit väittivät hänen olevan oman sarjansa olympiamitalisti. Irakin–Iranin sota
Irak epäonnistui yrityksessään lamauttaa Iranin ilmavoimat. Irak aloitti maahyökkäyksensä 22. syyskuuta 1980 etelässä. Irakilaiset etenivät nopeasti muutamana ensimmäisenä sotapäivänä kaikilla rintamilla. Iranin vallankumouskaartien vastarinta oli hajanaista ja heikkoa. Irakilaiset saapuivat lähelle Dezfulia, Ahvazia ja onnistuvat saartamaan Abadanin, mutta eivät tunkeutumaan itse kaupunkiin. Näin Irakin suunnitelma oli osin epäonnistunut. Irakilaiset joukot rikkoivat valtaamillaan alueilla ihmisoikeuksia. Iran sai kuitenkin armeijansa koottua ja iranilaisten vastarinta sitkistyi. Irakilaiset juuttuivat ankariin katutaisteluihin eivätkä onnistuneet valtaamaan tavoittelemiaan Iranin kaupunkeja Khuzestanissa. Khorramšahrin satamakaupungista taisteltiin katu kadulta valtavin tuhansien miesten tappioin, ja Irak onnistui valtaamaan sen. Irakilaiset eivät myöskään onnistuneet saamaan Khuzestanin arabeja kapinaan Iranin hallintoa vastaan. Teheran
Aluehallinnossa suurkaupunki Teheran (shahrdāri) jaetaan aluehallinnossa 22 ylemmän tason kaupunkipiiriin (mantagheh; ranskaksi "arrondissement"). Osia näistä kaupunkipiireistä sijoittuu kokonaan tai osaksi Teheranin provinssin Teheranin aliprovinssin (shahrestan) ulkopuolelle. Oheinen kartta kuvaa kaupunkipiirien sijoittumista. Qom
Khomeini johti Qomissa suuria mielenosoituksia Persiassa hallinnutta Pahlavin dynastiaa vastaan. Vuonna 1963 hallituksen turvallisuusjoukot tukahduttivat mielenosoitukset verisesti ja Khomeini pakeni Najafiin Irakin puolelle. Vaikka hän joutui elämään maanpaossa hän säilytti vaikutusvaltansa etenkin Qomin uskonnonopiskelijoiden keskuudessa. Hän teki ääninauhoja, jotka kuljetettiin Persiaan ja joita esitettiin moskeijoissa. Vuonna 1975 noin 1 000 opiskelijaa valtasi rakennuksen lähellä Fatiman pyhättöä. Turvallisuusjoukot kukistivat heidät jälleen usean opiskelijan saadessa surmansa. Tapahtumien jälkeen surmattujen muistolle alettiin järjestää suuria muistotilaisuuksia, jotka nekin huipentuivat verilöylyyn tammikuussa 1978, josta alkoi Iranin vallankumous. Viimeinen šaahi pakeni maasta vuonna 1979. Khomeini palasi maahan ja perusti islamilaisen tasavallan. Vaikka maan varsinainen pääkaupunki on Teheran, pidetään Qomia usein vallankumouksellisena symbolisena pääkaupunkina. Golestan (provinssi)
Golestan () on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa, Kaspianmeren kaakkoisrannalla. Provinssin pääkaupunki on runsaan 300 000 asukkaan Gorgan. Pakdasht
Pakdasht () on kaupunki Iranin Teheranin provinssissa, noin 43 kilometriä Teheranin hallinnollisesta keskustasta kaakkoon. Kaupungin väkiluku on kasvanut seuraavasti: 1 704 (1956), 2 668 (1966), 5 459 (1976), 18 308 (1986), 33 273 (1991), 49 220 (1996), 126 937 (2006) ja 206 490 (2011). Khūzestān
Khūzestān (, aiemmin myös Arabistan) on yksi Iranin 31 provinssista. Se sijaitsee Persianlahden pohjukassa Irakin vastaisella rajalla. Sen pääkaupunki on Ahvāz. Ey Iran
Ey Iran (, eli "Oi Iran") on iranilainen isänmaallinen laulu. Sen sanat on kirjoittanut Hossein Gol-e-Golab vuonna 1946, musiikin on säveltänyt Ruhollah Khaleghi. Monet luulevat erheellisesti, että Ey Iran on tai on ollut Iranin kansallislaulu. Sillä tosin oli tämä asema de facto vähän aikaa, šaahin kukistumisesta helmikuussa 1979 Iranin islamilaisen tasavallan kansallishymnin omaksumiseen maaliskuussa 1980. Laulu on kuitenkin iranilaisten keskuudessa hyvin suosittu. Itse asiassa suurin osa iranilaisista tuntee tämän laulun virallista kansallislauluaan paremmin. Laulu ei ole sanomaltaan islamistinen eikä monarkistinen vaan patriotistinen. Persian valtakunnan 2500-vuotisjuhla
Juhlalla haluttiin osoittaa, että Iran on paitsi 2500 vuotta vanha sivistyskulttuuri myös šaahi Mohammad Reza Pahlavin johtama teollistunut ja nykyaikainen yhteiskunta. Iran
Iranin maaperä on epävakaa ja altis maanjäristyksille. Paksuista sedimenttikerroksista löytyy öljyä ja maakaasua. Maan talous perustuu ennen kaikkea öljyvaroihin. Sari (Iran)
Savavidihallitsija Abbas I liitti Māzandarānin alueen takaisin Persian valtakuntaan. Mohammad Khan Qajar teki Sarista valtakunnan pääkaupungin, mutta useiden vuosien alueellisten sotien jälkeen status siirrettiin Teheranille. Mohammad Reza Pahlavi
Liittoutuneet halusivat saada varmuudella Iranin öljykentät haltuunsa. Puolueeton Iran oli tehnyt öljykauppoja myös Saksan kanssa. 25. elokuuta 1941 Britannian ja Neuvostoliiton joukot hyökkäsivät Iraniin. Lyhyessä sodassa Iran menetti 800 miestä, 200 siviiliä, 2 tykkivenettä ja 6 lentokonetta, kun taas britit 20 miestä sekä tankin ja neuvostoliittolaiset noin 40 miestä sekä kolme lentokonetta. 16. syyskuuta šaahi Reza Pahlavi pidätettiin ja karkotettiin maanpakoon Etelä-Afrikkaan. Britit ja neuvostoliittolaiset painostivat hänet jättämään valtaistuimensa vanhimmalle pojalleen. Seuraavasta päivästä 17. syyskuuta lähtien Mohammed Reza Pahlavi oli Iranin šaahi. Britit ja neuvostoliittolaiset ajattelivat, että poika Mohammed Reza Pahlavi olisi enemmän suosiollinen liittoutuneille. Tämä oletus osoittautuikin paikkansapitäväksi. Iranin energiapolitiikka
Vuodesta 1971 vahvistui sotilaallisuus, salaisen poliisin SAVAK valta ja kidutukset. Lähi-idän sodan 1973 jälkeen öljytuloja käytettiin suuriin asehankintoihin ja teollistamiseen. Korruptiota ja sensuuria harjoitettiin. Yhteiskuntaerot olivat suuret. Tammikuussa 1978 alkoivat laajenevat mielenosoitukset. Syyskuussa 1978 satoja mielenosoittajia surmattiin Teheranissa Jaleh-aukiolla (musta perjantai). 16.1.1979 šaahi lähti maanpakoon ja kuoli Egyptissä 27.7.1980. Vastarintaliikkeen johtaja Pariisissa maanpaossa elänyt ajatollah Ruhollah Khomeini valittiin johtajaksi 1.2.1979. Iran lakkautti suhteita ulkovaltoihin, kuten Yhdysvallat ja lopetti aseostot. Irak halusi hyvitystä vuoden 1975 rajasopimuksiin ja hyökkäsi Iraniin syyskuun 1980 lopussa. Sota heikensi öljyteollisuutta.