Onko Turajärvellä toiminut kiertokoulu?
Turajärvi
Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898, joka sijoitettiin Naarjoen kylälle. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua. Yläkoulu sijaitsee myös Eurassa. Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle. Naarjoki
Turajärvellä ja Naarjoella toimi kiertokoulu vuodesta 1862 lähtien. Alueen kansakoulu aloitti 28 oppilaan voimin toimintansa vuonna 1898, joka sijoitettiin Naarjoen kylälle. Oppilasmäärän kasvu pakotti Turajärven rakentamaan oman koulunsa vuonna 1926, joka toimi vuoteen 1965 asti. Tämän jälkeen käytiin taas koulua Naarjoella, jota alettiin kutsua Länsi-Euran kouluksi. Vuonna 2008 siirryttiin käymään Euran kirkonkylän koulua ja myös yläkoulu sijaitsee Eurassa. Länsi-Euran koulun viereen perustettiin vuonna 2000 ryhmäpäivähoitopaikka. Euran seurakunnan päiväkerho toimi vuoteen 2000 asti Naarjoen koululla ja siirtyi sitten Naarjoella kylätalolle.
Tesomajärven koulu
Tesomajärven koulu oli Tampereen Tesomajärven kaupunginosassa sijaitseva 1.–6. vuosiluokkien koulu, joka oli osa Tesoman koulua. Itäpuolella koulun ja Tesomajärven välissä on urheilukenttä, joka on rakennettu koulun perustamisen yhteydessä, sekä puu- ja metallityöluokille pieni lisärakennus. Tesomajärven koulu lakkautettiin vuoden 2018 alussa ja oppilaat siirtyivät Tesoman koulun Tesoman koulutaloon Ristimäkeen. Naarajärvi
Naarajärvellä sijaitsee muun muassa Naarajärven vankila ja lentokenttä (EFPK). Naarajärvellä oli myös oma rautatieasema. Pieksämäen kouluista siellä toimi vuodesta 1968 vuoteen 2013 Siilin koulu. Nykyinen alakoulu Maaselän koulu on myös Naarajärvellä. Alueen suurimpia järviä ovat Vangasjärvi, Naarajärvi ja Ala-Siili. Tolvajärvi (kylä)
Tolvajärven kansakoulu perustettiin vuonna 1903 ja se toimi aluksi vuokratiloissa, kunnes oma koulurakennus valmistui vuonna 1905 Enso-Gutzeit Oy:n lahjoittamalle tontille. Alakoulu aloitti toimintansa vuonna 1934, jonka vuoksi koulurakennusta laajennettiin ja remontoitiin 1930-luvulla. Korjaus- ja rakennustyöt ehtivät valmistua 1939 vain pari kuukautta ennen talvisotaa. Koulurakennus säilyi ehjänä talvisodasta ja jatkosodan takaisinvaltauksesta 1941, tosin pahoin vaurioituneena. Koulurakennus korjattiin ja se valmistui marraskuussa 1942. Juvankoski (Oripää)
Historiallisesti Juvankosken kulmakunta on muodostunut Oripään kunnan Oripään ja Tanskilan kylien takamaista, jotka muodostavat Oripään kuntaan kuuluvan, Säkylän ja Loimaan (aiemmin Alastaron) kuntiin rajautuvan eksklaavin eli erillisalueen. Kulmakunnalla on toiminut Juvankosken kansakoulu, joka oli toiminnassa ainakin jo vuonna 1928 ja ainakin vielä vuonna 1966. Tura (joki)
Joen varrella sijaitsevat Verhnjaja Turan, Nižnjaja Turan, Verhoturjen, Turinskin ja Tjumenin kaupungit sekä Turinskaja Slobodan piirikeskus. 1700-luvun loppupuolelle saakka Turan kautta kulki Euroopan-puoleisen Venäjän ja Siperian välinen tärkein vesireitti.
Tura ja sen sivujoet muodostavat yhdessä 80 400 neliökilometrin suuruisen valuma-alueen , jonka pinta-ala on 2,7 % koko Objoen valuma-alueesta. Taulukossa on lueteltu suurimmat Turan sivujoet (osa tiedoista puuttuvat): Kuusjoen kiertokoulu
Vasta vuonna 1868 Perttelin kirkonkokous päätti kahden vakinaisen kiertokoulun perustamisesta pitäjään. Toisen toiminta-alueeksi tuli Kuusjoen saarnahuonekunta. Kuusjoella kiertokoulunopettajan virkaan yhdistettiin saarnahuoneen lukkarin ja suntion toimet. Opettajalle suoritettiin palkkana 3 kappaa rukiita manttaalilta sekä taattiin hänelle vapaa asunto, ruoka, polttopuut ja kynttilät siitä kylästä, jossa hän kulloinkin piti kouluaan. Kuusjoen kiertokoulu
Kuusjoen toinen kiertokoulu aloitti toimintansa syksyllä 1868. Opettajana toimi Frans Viktor Rindell aina kuolemaansa 1886 saakka. Opetusta annettiin kahdeksan viikkoa vuodessa jokaisessa yökunnassa vuorollaan. Kuusjoella oli neljä yökuntaa, joihin kuuluivat seuraavat kylät: 1) Kuusjoenperä ja Kanunki, 2) Kuttila, Tiskarla ja Hämäläinen, 3) Kurkela, Pappila ja Impola sekä 4) Kraatarla. Koulun olemassaoloa ei enää asetettu kyseenalaiseksi, mutta jokaista opettajan palkankorotuspyyntöä vastustettiin ankarasti. Kuusjoen kirkonkokouksessa vuonna 1876 vähemmistö piti korotusta välttämättömänä, mutta selkeä enemmistö, etenkin torpparit ja itselliset, aloitti rähinän eikä halunnut kuullakaan mistään korotuksesta. Enemmistö väitti, että sellainen rasitus köyhdyttäisi koko seurakunnan pahanpäiväisesti. Koijärvi
Koijärven alueen toinen merkittävä asutuskeskus on Matku, joka on aiemmin ollut taajama. Matku sijaitsee Turun–Toijalan rautatien varrella, ja kylässä oli aiemmin Matkun rautatieasema. Aikataulullinen henkilöliikenne Matkusta loppui vuonna 1983 ja henkilöliikenne kokonaan vuonna 1990. Asemarakennus ja jäljellä olleet sivuraiteet purettiin vuonna 2001. Matkun koulu lakkautettiin vuoden 2014 lopussa, ja sen oppilaat siirtyivät uuteen Koijärven kouluun Kojolle. Aittojärvi (Pudasjärvi)
Aittojärvi on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 15 kilometriä länteen keskustaajamasta Oulun Tannilaan johtavan seututien 855 varrella. Kylällä on ollut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2016. Nykyään kylän lapset käyvät koulua keskustaajamassa sijaitsevassa Hirsikampuksessa. Pyhäkoulu
Suomessa piispa Juhana Gezelius vanhempi (k. 1690) kehitti voimakkaasti kirkon kasvatuksellista puolta kansan valistamisessa. Hänen aloitteestaan syntyi kiertokoulutoiminta ja lukukinkerit sekä alettiin pitää katekismussaarnoja. Piispa antoi myös rippikouluun suuntaa antavia määräyksiä. Hänen vaikutuksensa kirkon kasvatustehtävien kehittäjänä ja suomalaisen opetustoiminnan aloittajana on suuri. Irma Rantavaara
Emil Rantavaara kävi lukkari- ja urkurikoulun Turussa ja toimi lukkariurkurina Hinnerjoella (1905–1909), Ähtärissä ja Kalvolassa sekä Lempäälän kunnankirjurina eläkkeelle jäämiseensä asti (1918–1945). Hän toimi kuorojen ja soittokuntien johtajana (mm. Lempäälän VPK:n torvisoittokunnan perustaja), säästöpankin hallinnossa, Hämeen-Satakunnan kotiteollisuuskoulun johtokunnassa sekä VPK:n, nuorisoseuran ja suojeluskuntaliikkeen aktiivisena jäsenenä. Kiertävä kotitalouskoulu
Kiertävän kotitalouskoulun voi omistaa Martta-yhdistysten piiriliitto, maanviljelysseura tai talousseura tai muu samankaltainen yhteisö. Kiertävät kotitalouskoulut olivat maataloushallituksen valvonnan alaisia. Koulun johtokuntana toimi ja koulun toimintaa valvoi koulun omistavan järjestön johtokunta. Koulun johtaja kuului toimikuntaan paikallisena. Naarjoki
Naarjoki on kylä Eurassa Satakunnassa. Se muodostaa yhdessä Turajärven kanssa Länsi-Euran kyläyhteisön. Kylä on saanut nimensä sen läpi virtaavasta Naarjoesta. Kiertävä kotiteollisuuskoulu
Kiertävistä kotiteollisuuskouluista vuonna 1930 annetun asetuksen mukaan kiertävän kotiteollisuuskoulun tarkoituksena oli edistää käsityötaitoa ja kotiteollisuustoimintaa yleensä sekä herättää käsityöharrastusta. Tortinmäki
Tortinmäki on Paattisten pohjoispuolella sijaitseva, Turun kaupunkiin ja Paattisten kaupunginosaan kuuluva kylä, jossa on noin 200 asukasta ja määrä on vähentymään päin vuosi vuodelta. Siellä on sijainnut muun muassa kansakoulu, joka on lopettanut toimintansa vuonna 1974. Kiinteistö oli jonkin aikaa nuorisotalona, mutta nykyään siinä toimii Tortinlinna, jossa on mm. kahvila, turvesauna ja muita hoitoja sekä erilaisia kursseja. Tortinmäessä käy kerran viikossa Turun kaupungin kirjastoauto. Tortinmäellä sijaitsee 1955 perustettu tanssilava. Tortinmäen oma pankki lopetettiin kesällä 2007 jonka tilalle saatiin kauneushoitola. Nykyään kylällä on jonkin verran uutta asutusta ja yritystoimintaa. Turusta on kylälle linja-autoyhteys. Turkuun on matkaa noin 30 kilometriä. Seututie 204 kulkee kylän läpi. Eurajoki
Eurajoella on seitsemän koulua, lukio, kaksi päiväkotia (Majakka keskustassa ja Metsätähti Lapijoella), vanhainkoti, kirjasto, Lavilan makasiini, jäähalli, Eurajoen kristillinen opisto ja kolme nuortentaloa: Lapijoella, Irjanteella sekä Eurajoen keskustassa. Keskustassa on Walkers-nuorisoillanviettokahvila, jäähalli ja keilahalli. Eurajoen keskustassa on kaksi ruokakauppaa, S-market ja K-Supermarket (Eurajoen portti) sekä liikekeskus, jossa on useita liikkeitä. Teollisuusalueita on kaksi, Köykällä ja Kuusimäkelässä. Teollisuusalueet ovat laajentuneet kovaa tahtia Lapijoelle päin ja Kuusimäkelä myös Lapin suuntaan. Eurajoki on tunnettu kunnan monenlaisista virkistysalueista.
Kunnassa on muun muassa Lahdenperän virkistysalue, Pinkjärven virkistysalue ja Verkkokarin virkistysalue. Kuusjoen kiertokoulu
Kuusjoen ensimmäinen kiertokoulu jäi lyhytikäiseksi, koska siihen kohdistettiin voimakasta vastustusta. Perttelin kirkonkokouksen pöytäkirjan mukaan 1863 enin osa läsnäolevista seurakuntalaisista vastusti kiertokoulun jatkamista. Kielteisyyttä perusteltiin sillä, ettei kiertokoulusta ollut mitään hyötyä ja opettajalle oli maksettava enemmän kuin papille. Opettajan palkaksi jokainen talollinen antoi vuosittain kapallisen (4,58 litraa) rukiita ja yhden markan rahaa sekä jokainen torppari ja käsityöläinen markan rahaa. Pitkäjärvi (Harjavalta)
Harjavaltaan kuuluva Pitkäjärven kylä sijaitsee järven luoteispuolella Leineperiin johtavan tien varrella. Matkaa Harjavallan keskustaan on noin 10 kilometriä. Pitkäjärven kylässä toimi vuosina 1928−1970 Kokemäen kanssa yhteinen kansakoulu. Pitkäjärventien varrelta löytyy yksityinen luontonäyttely, "Ollen luontomaailma". Säästöpankin konttori Pitkäjärvellä toimi vuosina 1944–1970. Asukkaita kylässä on nykyään muutamia kymmeniä. Koulutus Turussa
Turun ensimmäinen kunnallinen alakansakoulu aloitti toimintansa vuonna 1872. Saman vuoden syksyllä aloitettiin myös yläkansakoulun toiminta. Tytöille ja pojille olivat omat koulunsa. Tytöt laitettiin Bell-Lancasterkoulun toiseen kerrokseen. Suomenkielisten ja ruotsinkielisten poikien yläkoulu toimi samalla tontilla sijainneen puurakennuksen isossa luokkahuoneessa. Liikuntatunnit pidettiin koulun pihalla, sillä liikuntasalia ei ollut. Turajärvi
Turajärvellä rakennuskanta on säilynyt varsin edustavana, sillä se on kulttuurihistoriallisesti valtakunnallisesti merkittävä kylä. Kyläkeskustassa, jota ympäröivät pellot eri suunnista, sijaitsee Mäkitalon, Vainio-Mikkolan ja Ollilan tiloilla merkittäviä päärakennuksia. Kylän vanhin talo on Mäkitalo, joka on entinen ratsutila. Sen päärakennus on maalattu punamullalla ja talon runko lienee 1700-luvulta. Tilalla on myös tiilinen makasiini ja kivinen maitohuone. Vainio-Mikkolan päärakennus on 1860-luvulta, jota 
korotettiin mansardikattoiseksi vuonna 1928. Tilan toinen asuinrakennus lienee 1800-luvun
jälkipuoliskolta ja sen kivinavetta on valmistunut vuonna 1906. Ollilan huvilamainen päärakennus on pienen puiston ympäröimä. Se rakennettiin vuonna 1908 ja sen kivinen vilja-aitta on vuosisadan vaihteesta. Mestaripelimanni Kustaa Järvisen talo Paranarontiellä edustaa Turajärvelle tyypillistä punatupaista asutusta. Turajärven koulu on vuodelta 1926. Haajanojan varrella on sijainnut Turajärven mylly jo 1500-luvulla, vaikka nykyinen vanha mylly on nuorempaa tekoa. Matkun koulu
Matkun koulu on lakkautettu Forssan kaupungin Matkussa toiminut alakoulu. Siinä oli kolme perusopetusryhmää ja esikouluryhmä, 0-2, 3-4 ja 5-6. Painopistealueena olivat yleissivistävät aineet.
Koulu perustettiin 1900-luvun alussa. Viimeinen koulurakennus valmistui 1960-luvulla. Kun Koijärven koulu valmistui, oppilaat siirtyivät sinne joulukuussa 2014. Orajärvi (Pello)
Orajärvellä on asukkaita n. 150. Kylällä toimi aikanaan peruskoulu, joka nyt on lakkautettu. Entinen koulukiinteistö on kyläseuran ja kyläläisten omistuksessa ja aktiivisessa käytössä kylätalona. Kylätalolla on myös kansalaisopiston toimintaa. Lumivaara
Jaakkiman kirkkoherra 1843–1857 Johan Fredrik Berghin perustama kiertokoulu, toimi Tervajärvellä vuoteen 1929 asti, jonka jälkeen opetuksesta huolehtivat kunnalliset alakansakoulut ja yläkansakoulut. Lumivaaran erottua Jaakkimasta, Lumivaaran alueelle jäi ainoina kunnallisina rakennuksina 5 kansakoulua, jotka sijaitsivat Huhtervussa, Kesvalahdella, Ihalassa, Akkaharjussa ja Kumolassa.
Akkaharjun koulu, tunnettiin myöhemmin nimellä Kostamojärven koulu. Yppäri
Yppärissä on aikoinaan toiminut kaksi koulua, Krekunperän koulu ja Yppärin koulu. Krekunperän koulu on nykyisin lakkautettu, mutta Yppärin koulua käy nykyisin noin 50 oppilasta. Yppärissä oli myös Kesoilin huoltoasema, joka on sittemmin muuttunut Nesteen huoltoasemaksi. Huoltoasema sijaitsee valtatie 8 ja Yhdystie 7840 risteyksessä. Samassa rakennuksessa toimii myös Tarmo-lähikauppa, kylän ainoa kyläkauppa. Aiemmin kylässä on toiminut lukuisia kyläkauppoja. Ristinarkun koulu
Ristinarkun koulu oli 7–9 vuosiluokkien oppilaille perusopetusta antava koulu Ristinarkun kaupunginosassa Tampereella. Koulussa toimi rehtorina lukuvuotena 2009–2010 Kirsi Ranta. Koulussa opiskeli lukuvuotena 2009–2010 noin 380 oppilasta ja opettajia koulussa oli 42. Samassa rakennuksessa toimi myös viestinnänopetusta tarjoava Messukylän lukio vuosina 1960–2010. Rakennuksessa toimii edelleen Messukylän kirjasto. Ristinarkun koulu ja Takahuhdin koulu muodostivat yhtenäiskoulun 1.8.2010 alkaen ja sen nimeksi tuli Takahuhdin koulu. Lukuvuosina 2010-2011 Ristinarkun koululle tulivat opiskelemaan myös 5-6 luokkalaiset. Ikaalinen
Silti alueella oli myös taloudellista elämää. Ensimmäinen kylpylaitos paikkakunnalle perustettiin jo 1884, ja se sai oppikoulun 1902 ensimmäisenä maaseutupitjänä koko Suomessa. Koulu oli vieläpä suomenkielinen. Ikaalisten yhteiskoulusta tuli yliopistoon johtava oppilaitos kuitenkin vasta 1930-luvun alussa. Liikenneyhteydetkin paranivat, niinpä kulkijamäärän kasvaessa entistä useammat poikkesivat Ikaalisten Kirkonkylään Kyrösjärven rannalle. Nykyäänkin kolmostien vilkas Tampere–Vaasa-osuus kulkee aivan kaupungin ohitse. Rautatietäkin haviteltiin, sekä 1800-luvun lopulla että 1950-luvulla oli toiveissa saada Pohjanmaan rata kulkemaan Kyrösjärven länsirantaa maantien tavoin, mutta näin ei käynyt. Uuden Pohjanmaan radan Tampere–Seinäjoki-rataosuus viilettää Ikaalisten harvaväkisen itäosan halki, kaukana keskustasta, ja sen ainoa Ikaalisten alueella sijaitseva liikennepaikka Sisätön rautatieasema toimii yksinomaan junakohtauspaikkana. Liikenneyhteyksissä pohjoinen naapurikaupunki Parkano onkin vetänyt selvästi pitemmän korren. Vuonna 1938 valmistunut Haapamäki–Pori-rata sivuaa Ikaalisten luoteisrajaa, mutta sen merkitys oli Ikaalisten kannalta alusta lähtien hyvin vähäinen. Tällä jo vuosia sitten yleisestä käytöstä poistetulla rataosalla kulkee enää vain satunnaisesti sotilasjunia Parkanon ja Niinisalon välillä. Pitkään jatkunut höyrylaivaliikenne Kyrösjärvellä loppui 1940-luvun lopulla. Kiertokoulu
Kiertokouluissa oli ihmisiä lapsista aikuisiinkin. Opettajana toimi usein lukkari. Apupappien ja edistyneempien nuorien johtamia kiertokouluja kutsuttiin maan pohjoisimmissa osissa "katekeettakouluiksi". Kiertokoulujen lakkauttaminen alkoi 1920-luvulla kun kansakoulun käynti tuli pakolliseksi. Viimeinen kiertokoulu lakkautettiin Puumalassa vuonna 1951. Viimeisenä opettajana toimi Anni Hämäläinen, joka oli valmistunut kiertokoulunopettajaksi Raudaskylän kristillisestä opistosta ja oli Puumalan seurakunnan ylläpitämässä kiertokoulussa opettajana 18 vuotta. Tyyne-Kerttu Virkki
Tyyne-Kerttu Virkin koulutie alkoi kiertokoulusta, josta hän kahdeksanvuotiaana siirtyi Sakkolan kansakouluun. Yksitoistavuotiaana hän siirtyi oppikouluun Käkisalmen yhteiskouluun, jota kävi yhteensä 7 vuosiluokkaa. Tyyne-Kerttu Virkki siirtyi ensin Petäjäjärven emäntäkouluun ja sen jälkeen Helsingin käsityönopettajaseminaariin, josta valmistui käsityönopettajaksi vuonna 1929. Turajärvi (järvi)
Turajärven aikaisempi nimitys on ollut myös Kaukonjärvi ja Isojärvi. Kuusjoen kiertokoulu
Vuonna 1867 perustettiin Perttelin kunta, johon siihen aikaan kuului myös Kuusjoen kulmakunta. Samoihin aikoihin kun Suomen kunnat perustettiin, aloitti toimintansa kansakoululaitos. Pertteliin perustettiin kaksi kansakoulua, niistä toinen Kuusjoelle. Kuusjoella opetuksen aloitti Otto Reinhold Aula syksyllä 1882. Kansakouluja ylläpitivät uudet kunnat. Näin muotoutui moneksi vuosikymmeneksi sellainen ihmeellinen tilanne, että lasten alkuopetus annettiin seurakunnallisissa kiertokouluissa ja jatko-opetus kunnallisissa kansakouluissa. Siivikkala
Ylöjärvelle perustettiin 1883 kansakoulu ja koulupiirinä oli aluksi koko kunta. Ylöjärvellä siirryttiin peruskouluun syyslukukauden alussa 1976. Kaikki kouluikäiset käyvät peruskoulua, johon yhdistettiin aiemmat kansakoulu, kansalaiskoulu ja keskikoulu. Kaikki kouluikäiset käyvät peruskoulu ja se on oppilaalle maksuton. Kun peruskouluun siirryttiin, entiset koulutilat jaettiin uudelleen. Kansakoulujen tiloissa hoidettiin ala-asteen opetus. Ylöjärvellä oli 1996 seitsemän peruskoulun ala-asteen koulupiiriä: Kirkonkylä, Metsäkylä, Mutala, Siivikkala, Takamaa, Vahanta ja Vuorentausta. Portimo (Ranua)
Kylään rakennettiin oma koulurakennus 1950-luvun alussa. Tätä ennen alueen lasten ja nuorten opiskelu hoidettiin kiertokouluissa sekä Saukkojärven kansakoulussa. Nykyisin Portimon koulu on lakkautettu, ja sen tiloissa toimii Lomakeskus Portimo. Koululaiset käyvät koulua Ranuan kirkonkylän ala- ja yläasteella. Turajärvi (järvi)
Turajärvi on matala humusjärvi, jonka rantoja reunustavat jokunen pelto ja monet vapaa-ajan asunnot. Järveä kuormittaa myös Pietarjoki. Järven veden kuntoarvio on saanut arvosanan hyvä, aivan viime aikoina ravinnepitoisuudet ovat laskeneet yläjuoksulla olleiden sikatilojen lopettua eläinten kasvatuksen. Lisäksi järven humuspitoisuuden vähentämiseksi Pyhäjärvi-instituutti suunnitteli ja toteutti yläjuoksulla saostusverkoston rakentamisen. Tämä toimenpide paransi huomattavasti järven veden laatua. Vesi kelpaa hyvin arki ja virkistyskäyttöön. Jäven kesäasuntojen omistajat ovat perustaneet Turajärven suojeluyhdistyksen, jonka ensimmäinen aikaansaannos oli kesäasuntojen jätevesijärjestelmien tarkastus ja korjausehdotuksien teko sitä tarvitseville. Tämän jälkeen suojeluyhdistys sai aikaan kesäveden noston laskujokeen rakennetun pohjapadon myötä. Turajärvi
Turajärvi on kylä Eurassa Satakunnassa. Se muodostaa yhdessä Naarjoen kanssa Länsi-Euran kyläyhteisön. Kylä on saanut nimensä viereisestä Turajärvestä. Vaajakosken historia
Salvesen perusti Haapakoskelle 1879 lapsille tarkoitetun koulun, "tehtaankoulun", jossa oli mahdollista suorittaa kansakoulun nelivuotinen oppimäärä. Ennen oppivelvollisuuslakia oli kuitenkin tavallista, että lapset jättivät koulun kesken heti opittuaan tyydyttävästi lukemaan, kirjoittamaan ja laskemaan.Kolu 2001, s. 77-78 Haapakosken koulu sijaitsi aluksi Varassaaressa ja myöhemmin Naissaaressa, johon valmistui uusi koulurakennus 1885. Vuonna 1905 paikkakunnalle perustettiin kunnallinen kansakoulu. Tehtaankoulu jatkoi pienten lasten kouluna, alakansakouluna, joka siirtyi SOK:n omistukseen 1918.Kolu 2011, s. 57-59 Uuden lain velvoittamana paikkakunnalle perustettiin kuusivuotinen kansakoulu 1921 ja heti seuraavana vuonna myös kansakoulun jatkoluokkia. Laukaan kunta perusti kansakoulun Janakkaan 1913. Janakan koulu siirtyi uuteen rakennukseen 1936.Kolu 2011, s. 117-118 Kuusjoen kiertokoulu
Kiertokoulua edelsivät myös yksityiset kansanopettajat, jotka pientä korvausta vastaan opettivat lähiseudun lapsia. Muistitiedon mukaan suosittuja opettajia olivat 1850-luvulla Pomkreenin Karukka Impolan kylässä sekä seuraavalla vuosikymmenellä samassa kylässä Lintulan Tiina, Kuttilan kylässä Moliinin Siina ja Someron Talvisillalla Kedonperän torppari. Kiertokoulu
Kiertokoulu oli koulumuoto, jossa omaa koulurakennusta ei ollut, vaan opettaja liikkui kylästä toiseen opettamassa lapsia siten, että koulurakennuksena toimi yleensä jokin kylän taloista, kievari tai esimerkiksi pappila. Kiertokoulutoiminta alkoi Suomessa 1600-luvulla puhdasoppisuuden aikana. Juhana Gezelius vaati rovasteja hankkimaan seurakuntien kiertokouluihin opettajia. Kiertokoulu oli suosittu varsinkin 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Kiertokoulut lakkautettiin asteittain kansakouluasetuksen myötä 1860-luvulla ja oppivelvollisuuden tultua voimaan vuonna 1921, johon asti kiertokoulu oli tärkeä alkuopetuksen järjestäjä. Turun katedraalikoulu
Turun katedraalikoulu eli Tuomiokirkkokoulu oli kirkon keskiajalla Turussa ylläpitämä katedraalikoulu, joka palveli lähinnä pappien koulutusta. Se oli Suomen ensimmäinen koulu. Koulun perustivat katoliset munkit 1200-luvulla, todennäköisesti vuonna 1276. Kiertävä kotitalouskoulu
Kiertävä kotitalouskoulu oli aiemmin Suomessa oppilaitos naisille. Nimensä mukaisesti koulu kiersi eri paikkakunnilla. Naarjoki
Yleisesti arvioidaan, että Naarjokea asutettiin 1300-luvun jälkeen. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Naarjoella oli seitsemän verotettavaa maataloa, jotka olivat nimeltään Rauvola, Kahmo, Ella, Kause, Ryhty ja Nikula. Vuonna 1589 kylällä oli 28 ”nokkaa” eli työikäistä ihmistä. Vaikka erämaan asuttaminen oli aluksi innostunutta, taantui kylä 1600-luvulla. Väki väheni pääasiassa sotien ja kulkusairauksien vuoksi. Tiedetään tilanne, jossa Naarjoella olisi ollut yksi talo asuttuna, kun muut talot olivat autioituneet. Kun 1700-luvulla tuli mahdolliseksi jakaa tiloja, suoritettiin tämä ainakin Rauvolla, Ellalla ja Kausella. Naarjoella ja Turajärvellä toteutettiin samanaikaisesti 1780-luvulla isojako. Naarjoella oli silloin yksi suuri peltoaukea, joka sijaitsee nykyään pääosin valtatie 12 eteläpuolella. Kylä oli raivannut pieniä niittyjä ja peltoja suotuisille paikoille. Peltoaukean läpi virtasi johto-ojana Naarjoki. Aurajoki
Syksyisin joessa järjestetään Suomen vanhin soutukilpailu, Aurasoudut, jossa Turun kaikkien ylioppilaskuntien joukkueet kisaavat keskenään. Keväisin järjestetään Turun Sanomien kortteliajot -polkupyöräkilpailu Auransillan ja Tuomiokirkkosillan välillä. Myös Paavo Nurmi Marathon juostaan osittain Läntisellä rantakadulla. Olla Teräsvuori
Teräsvuori toimi vuodesta 1922 Joensuun Vapaaopiston johtajana. Hänen johdollaan opiston toiminta laajeni koko Pohjois-Karjalaan jonne perustettiin yli sata opintokerhoa. Kun vuoden 1927 työväenopistolaki esti Joensuun Vapaaopistoa toimimasta enää koko maakunnan alueella Teräsvuori perusti opintokerhotoimintaa hoitamaan "Rajaseudun Kansankorkeakoulu-Yhdistyksen (RK-Y:n)". Koko Suomen tasolla opintokerhojen toimintaa johtivat "Valistusjärjestöjen Opintotoimikunta" ja "Suomalainen Luentotoimisto". Teräsvuoresta tuli 1942 jälkimmäisen järjestön opintokerhosihteeri ja 1943 kun järjestöt yhdistyivät Opintotoiminnan Keskusliitoksi hänet valittiin uuden liiton toiminnanjohtajaksi. Teräsvuoren kaudella valtionapua saavien opintokerhojen määrä Suomessa kaksinkertaistui yli tuhanteen. Vuonna 1947 perustettiin Opintokerholainen-lehti jonka päätoimittajana Teräsvuori toimi. Hän kuului myös jäsenenä opintokerholakikomitaan joka jätti mietintönsä 1949. Itäkylä
Itäkylän palveluihin kuuluvat kauppa, pankki, kuntosali, koulu ja päiväkoti. Lappajärven rannalle on rakennettu kylätalo juhlatilaksi ja kokoontumispaikaksi, kylätalo valmistui vuonna 2005. Kylässä toimii myös nuorisoseura, joka perustettiin vuonna 1921. Nykyinen Nuorisoseurantalo valmistui vuonna 1952. Ensimmäinen koulu Itäkylän alueelle rakennettiin vuonna 1900 Kuoppalaan. Kuoppalan koulu oli toiminnassa vuoteen 2005 asti. Kylän keskustassa sijaitseva Rantakankaan koulu perustettiin vuonna 1913 ja siellä opiskelee syksyn 2017 alussa 31 oppilasta. Hiekkatekonurmi saatiin asennettua koulun kentälle talkoovoimin kesällä 2009. Turajärvi (järvi)
Turajärven luusua sijaitsee järven luoteiskärjessä. Siellä vesi laskee pohjapadon säätelemänä "Koponojaan", joka on järven laskujoki. Joen nimi vaihtuu myöhemmin Juvajoeksi. Turajärveen vesi tulee suurelta osin Pietarjoesta, joka alkaa Euran Savikon Isosuolta "Haajanojana" sekä pohjoisesta laskevan "Naarjokena" ja virtaa Turajärven kylän ja umpeutuneen Lamminjärven läpi Turajärveen. Turajärvi
Turajärven ja Naarjoen kylien välinen rajankäynti on laadittu vuonna 1788 osana kylissä tuolloin toimitettua isojakoa. Naarjoelle merkittiin melko yhtenäinen alue jakokunnan etelä- ja länsiosista. Turajärvellä oli tämän jälkeen alueen pohjoisosa ja lännessä pitkä ja kapea rajanmyötäinen kaistale Lappia vastaan. Tuorsniemi
Tuorsniemen alueella on tehty lukuisia muinaislöytöjä, joista tunnetuimpana 1950-luvulla pellonkaivaustöiden yhteydessä löydetty Lähdepuron hyljeverkko, joka on saanut paikan Satakunnan Museon näyttelykokoelmassa. Tuorsniemelle asutettiin sotien jälkeen lukuisia karjalaissiirtolaisia ja uuden asutuksen tarpeisiin rakennettiin lahjoitusvaroin Tuorsniemen kansakoulu, joka on yhä toiminnassa oleva alakoulu. Koululaiset kulkevat sinne muun muassa Liikastenmäen alueelta. Kulmakoulu
Kulmakoulu oli Helsingin Kruununhaassa vuosina 1928–1981 toiminut yksityinen oppikoulu, jonka taustalla vaikutti teosofista maailmankatsomusta edustanut Ruusu-Risti-järjestö. Vidjajevo
1980-luvulla Auravuono ("Ara guba") oli yksi Neuvostoliiton tärkeimmistä sukellusvenesatamista ja palveli kaikkia kolmea sukellusvenesukupolvea dieselkäyttöisistä ydinkäyttöisiin. Nykyisin telakan merkitys on vähentynyt; jäljellä ovat vain Akula, Sierra ja Oscar-II -luokat. Lisäksi Auravuonon tukikohtaan on varastoitu käytöstä poistettuja ydinreaktoreita ja ydinjätettä. Vidjajevo oli myös vuonna 2000 Barentsinmerellä uponneen K-141 Kurskin kotisatama. Sergei Okulov
Myöhempi rehtori (1943–1972) isä Johannes Suhola sanoi vuonna 1975, että vuosien 1918–31 kiertolaiselämä oli monin tavoin enne: sodan ajettua seminaarin evakkoon se joutui toimimaan ensin vuosikaudet ahtaassa yksityisasunnossa Helsingin Neitsytpolulla, josta tuli 50-luvulla lähtö muutamaksi vuodeksi Kirkkonummen Humaljärvelle - josta Kuopioon ensin Ajurinkadun ns. piispojen taloon muutamaksi vuodeksi ja sitten vihdoin viimein omiin tiloihin kirkkokunnan uuteen keskustaloon Karjalankatu 1:een. Nurmijärven Opisto
Nurmijärven Opisto on Nurmijärven kunnan alueella toimiva vapaan sivistystyön oppilaitos, joka on opetushallituksen valvonnan alainen. Nurmijärven Opiston yhteydessä toimii Jukolan musiikkikoulu ja vuoden 2016 alusta myös Nurmijärven kuvataidekoulu. Nurmijärven Opiston ja Jukolan musiikkikoulun opiskelijoita oli vuonna 2015 yhteensä n. 6000 ja kurssilaisia n. 13 700. Opetustuntien määrä v. 2015 oli yli 22 000. Opiston omistaja ja taustayhteisö on Nurmijärven Opiston kannatusyhdistys ry. Palonurmi
Palonurmessa on vuonna 1895 perustettu kolmen opettajan kyläkoulu. Koulurakennuksessa sijaitsee myös ryhmäperhepäivähoito sekä esikoulu. Koulu on remontoitu ja uusittu vuosien varrella moneen kertaan. Koulun oppilasmäärä vaihtelee viidenkymmenen molemmin puolin. Lisäksi Palonurmessa on nuorisoseurantalo ja kierrätyspiste. Kylän kauppa lopetti toimintansa vuonna 2011, mutta uusi kauppa avasi ovensa jo samana vuonna. Vuonna 2013 kauppa vaihtoi omistajaa. Nykyään kauppa toimii nimellä Palonurmen kyläkauppa. Anders Svedberg
Svedberg oli viiden vuoden ajan Munsalaan vuonna 1856 perustetun kiertokoulun opettajana. Kun kiertokoulu lakkautettiin 1861, Svedbergin aloitteesta sen tilalle perustettiin 1862 valtion tuella vakinainen kansakoulu, joka oli ensimmäisiä lajissaan Suomessa. Svedberg toimi myös uuden koulun opettajana ja hän sai tässä yhteydessä paljon julkisuuttakin. Svedberg kirjoitti lehtiin kansakouluja käsitelleitä artikkeleita ja hänet kutsuttiin 1861 jäseneksi komiteaan joka valmisteli kansakoululaitosta koskevaa ehdotusta. Ortenoja
1960-luvun alussa kylässä toimi kauppa lähellä myöhempää Pöytäsuontien ja kantatien 41 risteystä. Koulua käytiin Ojan kylässä Juvantien varrella sijainneessa Ojan koulussa. Myöhemmin Ojan koulun lakattua 1960-luvulla kyläkeskuksena toimi Aurajoen varressa sijaitseva Haveri, jossa oli koulu, kauppa ja posti. Haverin koulu lakkautettiin vuonna 2015 ja vuonna 2018 koulunkäynti oli siirtymässä yhtenäiskouluun Pöytyän Riihikosken taajamaan. Haverissa harjoitettiin vuonna 2015 edelleen kylätoimintaa. Suomalaisen kansakoulun ystävät
Yhdistys perusti kouluja, antoi apurahoja koulujen perustamiseen ja ylläpitämiseen sekä pyrki saamaan yksityisiä kouluja kuntien ylläpitämiksi. Ensimmäinen yhdistyksen perustama koulu oli Helsingin pitäjään vuoden 1891 alussa perustettu kiertokoulu. Parissa vuosikymmenessä maaseudun kouluolot paranivat merkittävästi: lukuvuonna 1890–1891 suomenkielisiä kansakouluja oli noin 700, 1900–1901 noin 1 600 ja 1910–1911 jo noin 2 500. Mutala (Ylöjärvi)
Mutala on kylä Ylöjärven kaupungissa. Kylässä on ollut koulu vuodesta 1896. Koulua saneerattiin ja laajennettiin 2004-2006. Koulurakennuksessa toimii myös päiväkoti. Vanha päärakennus on yhä ennallaan. Mutalassa oli myös paloasema ja kaksi kauppaa, joista toisessa toimi posti, mutta se suljettiin ja siitä tehtiin yksityisasunto. Mutalassa virtaa Myllyoja, joka on saanut nimensä joen rannalla aikoinaan olleen myllyn mukaan. Joessa on ollut myös lohenkasvatusaltaita, mutta veden laskun myötä ne on poistettu käytöstä. Mutalassa toimii myös maanrakennusyritys Yhtymä Tahlo. Turajärvi
Turajärven ensiasuttaminen tapahtui arvioiden mukaan myöhäiskeskiajalla 1300-luvulla. Ensimmäisessä, vuoden 1540, maakirjassa mainitaan seitsemän taloa, joiden isännät ovat Morten (Martti), Michil (Mikko), Philpus (Vilppu Niilonpoika), Simon (Simo Klemetinpoika), Erich (Erkki Markunpoika), Marcus (Markku Pietarinpoika) ja Anders (Antti Laurinpoika). Vuonna 1589 oli Turajärvellä 15 ”nokkaa” eli työikäistä ihmistä. Mikkola, Simula, Poutala ja Ollila.Kun 1700-luvulla sai jakaa tilan osiin, tekivät sen Turajärvellä Mikola, Poutala ja Ollila. Seudulla suoritettiin 1780-luvulla isojako, joka koski samanaikaisesti sekä Turajärveä että Naarjokea. Siinä vaiheessa Turajärvi muodostui kahdesta suuresta peltoaukeasta, joiden välissä ensimmäiset maatalot sijaitsivat. Pieniä niittyjä ja peltoja oli raivattu muuallekin suotuisiin paikkoihin. Peltojen läpi virtasi johto-ojana Haajanoja, joka laski lampeen nimeltä ”Lammi jerfwi”. Aurejärvi
Aureessa koulutyön aloitti Kurun kunta perustamalla vuonna 1924 neliluokkaisen 8. koulupiirin Vuotarin koulupiirin. Kun Kurun Aurejärven länsiosa liitettiin Parkanon kuntaan, koulupiirin nimi muuttui Aureen koulupiiriksi. Toiminta käynnistyi vuokratiloissa Ylä-Lannettan talossa. Lannetan mäellä kansakoulu toimi pitkään, sillä vasta sotien jälkeen vuonna 1947 saatiin koulupiirille oma koulutalo Aureskosken sahan viereen. Etäisyys Aureen koululta Parkanon keskustaan oli noin 17 km. Koulurakennuksessa oli kaksi luokkahuonetta, alaluokka ja yläluokka. 1940-luvulla Aureen koulun oppilasmäärä nousi 70:een. Koulupiiri oli alueeltaan laaja, ja oppilasmäärän jatkuva kasvu aiheutti uusia järjestelyjä. Kunta jakoi koulupiirit uudestaan. Aureen koulupiiristä erotettiin Kartinahon koulupiiri, ja sille valmistui koulutalo vuonna 1953. Koulu oli toiminnassa vuoteen 1967. Aureen koulu siirtyi peruskoulujärjestelmään, ja siitä tuli ala-aste vuonna 1973. Koulua remontoitiin ja nykyaikaistettiin vielä vuonna 1981. Se oli yksi Parkanon kauppalan kouluista, joka oli saanut olla ja kehittyä omassa kylässään sivistystoimintojen keskipisteenä. Oppilasmäärien vähentyessä Aureen koululaiset siirrettiin 1993 Jaakkolan kouluun. Tura (joki)
Uralin itäpuolella Länsi-Siperiassa vallitsee mannermainen ilmasto. Alueelle tulee joskus vuorten yli Atlantilta ja joskus Pohjoiselta jäämereltä sateita. Itäiset tuule muodostavat alueelle korkeapaineen lukkoja, jotka tuovat seudulle kesällä helleaaltoja ja talvella pakkasjaksoja, jotka jatkuvat toisinaan pitkäänkin. Joki jäätyy lokakuun lopussa tai marraskuussa ja sen jäät lähtevät huhtikuun lopussa tai toukokuun alussa. Vähäsateisina jaksoina joen virtaamat ovat vähäisiä. Talvella kertynyt lumi kuitenkin kasvattaa virtaamaa keväisin, kun se alkaa sulaa huhtikuussa. Tämä synnyttää joessa tulvan, joka kestää heinäkuulle saakka. Tämän jälkeen joen vedenpinta laskee alas ja joen pohjasta erottuu monin paikoin kivet. Joen virtaamista on tallella vuosien mittauksia kohdasta, joka on noin 184 kilometriä joen suistosta. Joen keskivirtaama (MQ) on 177 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), ylikeskivirtaama (MHQ) 3330 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 8,6 m³/s. Joen vettä onkin padottu talous- ja tuotantokäyttöön kolmeen tekojärveen, joiden yhteispinta-ala on 23 neliökilometriä. Ne sijaitsevat Verhnjaja Turassa, Nižnjaja Turassa ja Verhoturjessa. Tervaväylän koulu
Merikartanon yksikkö sijaitsee Länsi-Tuirassa Tuiranpuiston laitamilla. Valtio perusti "Oulun kuuromykkäin koulun" vuonna 1898. Koulu toimi aluksi väliaikaisissa tiloissa eri puolilla kaupunkia. Oma koulutalo valmistui Tuiraan vuonna 1902. Samana vuonna valmistui myös koulun asuntolarakennus. Rehtorin asuintalo valmistui vuonna 1910. Kaikki rakennukset on suunnittelut arkkitehti Theodor Granstedt Yleisten rakennusten ylihallituksessa. Koulu toimii edelleen samoissa tiloissa. Lapinjärvi
Nykyään Lapinjärvellä toimii kolme suomenkielistä ala-astetta, Porlammilla, Pukarolla ja Kirkonkylässä, sekä yksi ruotsinkielinen ala-aste Kirkonkylässä: Hindersbyn koulu lakkautettiin 31.7.2006. Porlammilla toimi yläaste ja lukio yhteistyössä Arjärven ja Myrskylän kanssa. Porlammi yläkoulu ja lukio lakkautettiin syksystä 2014 alkaen. 
Lapinjärvellä on myös toiminut maatalouskoulut Latokartanon maanviljelyskoulu 1800- ja 1900-lukujen taitteessa sekä Lantmannaskolan i Östra Nyland 1900-luvun alussa. Tura (joki)
Tura ( tai eli Dolgaja eli "Pitkäjoki") on Venäjällä Sverdlovskin ja Tjumenin alueilla Objoen vesistöön kuuluva Toboljoen vasemmanpuoleinen sivujoki, jonka valuma-alue sijaitsee keskisen Uralvuoriston itäpuolella taigan alueella. Kuusjoki (Ypäjä)
Kuusjoen kulmakunnalla toimi vuosina 1922–1967 Kuusjoen kansakoulu. Vuoden 1963 kartassa Kuusjoella ja siihen kuuluvalla Ruokosuolla on kummassakin ollut kauppa. Turajärvi
Ennen isojakoa Turajärvi ja Naarjoki muodostivat yhteisen jakokunnan. Vuonna 1767 piirretyssä kartassa määriteltiin jakokunnan rajat ympäröiviin jakokuntiin nähden. Sen mukaan jakokunnan rajat seurasivat kulmapisteitä Turajärven Kaukonkarin saari, Loukoinen, Salajärven lounaisranta, Neittamojärven luoteisranta, Neittamojärven ojansuu ja sen laskuoja, Isosuon länsilaita (kääntö pohjoiseen), ”Satulan vaha” (eli kivi), ”Petäjästen porras”, Hanhistonjärven (kuivatettu järvi) itäpää (kääntö länteen), Yhdistyssuon mäki, Teerisuon ”vaha” (kääntö lounaaseen) ja uudelleen Kaukonkarin saari. Naapurikylät olivat siten seuraavat: luoteessa Eurajoen Sydänmaan ja Kaukomäen kylät, koillisessa Euran Sorkkisten kylä, kaakossa Euran kirkonkylä ja Isovaheen kylä, etelässä Lapin Kodiksamin kylä, lounaassa Lapin Rohdaisen kylä ja lännessä Lapin kirkonkylä. Kiviranta (Tornio)
Kuten laajemminkin Suomessa, koulutoiminta alkoi kehittyä 1800-luvun lopulla. Alatornion kunnan kiertokoulu aloitti toimintansa 1874 ja vuotta myöhemmin Yliraumon koulu, jossa kivirantalaisten lapsia oli myös oppilaina. Oman koulunsa Kiviranta sai 1913. Merkittävä koulutuksellinen muutos oli Peräpohjolan kansanopiston perustaminen vuosisadan vaihteessa. Opisto sai lahjoituksena Rönnbergin tilan, jolle rakennettiin vuoteen 1904 mennessä oma päärakennus. Opistosta ja sen yksivuotisesta yleissivistävästä koulutuksesta tulikin myös useiden kyläläisnuorten ainoa jatkokoulutus kansakoulun lisäksi. Taloudellinen toimeliaisuus myös lisääntyi vuosisadan vaihteessa. Alatornion kunnan säästöpankki perustettiin 1901 Juneksen kestikievarissa. Sähköt saatiin myös samoihin aikoihin kylälle. Kylä sai myös oman meijerinsä, Alatornion Osuusmeijerin, vuonna 1906, jolle rakennettiin tilat kansanopiston rantaan. Meijeri toimi noin kymmenen vuotta. Tämän jälkeen Paasivaara Oy aloitti ensimmäisenä Suomessa margariinituotannon samoissa tiloissa, mutta menekin kasvaessa yritys siirsi tuotannon Ouluun. Monissa seutukunnan taloudellista toimeliaisuutta lisäävissä toimissa oli mukana tähän aikaan sittemmin kansanedustajaksi valittu, kylässä syntynyt ja asunut Antti Junes. Turun piirustuskoulu
Elias Muukka valittiin piirustuskoulun opettajaksi 1891, ja hän toimi tässä tehtävässä 16 vuotta. Westerholm oli useita vuosia virkavapaalla, ja noina vuosina koulussa oli useita sijaisopettajia. Sijaiset olivat yleensä Önningebyn taiteilijasiirtokunnan taiteilijoita eli Westerholmin kesänviettopaikan vierailijoiden joukkoa. Önningebyn siirtokunnan taiteilijat olivat myös vaikuttamassa siihen, että Turkuun perustettiin oma taideyhdistys. Myös taidemuseon syntyyn kerrotaan Önningebyn siirtokunnan vaikuttaneen sikäli, että ensimmäiset ideat taidemuseosta esitettiin Önningebyssä. Oppilaina tänä aikana tiedetään olleen Juho Rissanen, Dora Wahlroos ja Santeri Salokivi. Pitkäjärvi (Petsamo)
Jäämerentie kulki kylän kautta. Omaa koulua Pitkäjärvellä ei ollut. Petsamon ensimmäisessä koulupiirijaossa vuonna 1921 Pitkäjärvi kuului Salmijärven koulupiiriin. Pitkäjärven pohjoispuolelle Menikkaan perustettiin koulu vuonna 1931 ja eteläpuolelle Höyhenjärvelle vuonna 1932 Piispajärven koulu
Piispajärven koulu oli Suomussalmen Piispajärven kylässä Kainuussa vuosina 1923–2015 toiminut kyläkoulu, vuoteen 1973 asti kansakoulu ja sitten peruskoulun alakoulu. Koulussa oli 1930-luvulla yli 80 oppilasta, kun taas viime vaiheessa 2010-luvun puolessavälissä oppilaita oli enää kymmenkunta ja opettajia kaksi. Koulu sijaitsee valtatie 5:n varrella. Lakkautuksen jälkeen alueen lähimmät koulut ovat Suomussalmen viimeinen toimiva kyläkoulu Nivan koulu, Taivalkosken Hutun koulu noin 20 kilometrin päässä ja Ruukinkankaan koulu Ämmänsaaressa, jonne on matkaa 56 kilometriä. Pitkäjärven vapaa-ajankeskus
Alueella toimi aikaisemmin Satakunnan liikuntaopisto. Vuonna 1988 perustettu opisto ajautui konkurssiin 2000-luvun alussa ja lopetti toimintansa. Nykyään entiset liikuntaopiston rakennukset ja urheilupaikat omistaa Kokemäen kaupunki. Pitkäjärven vapaa-ajankeskuksessa ja sen ympäristössä järjestetään vuosittain lapsille ja nuorille tarkoitettu Pitkis-Sport-liikuntaleiri. Uotila (Nurmijärvi)
Uotila () on kylä Nurmijärvellä. Kylä sijaitsee sen vieressä olevasta Perttulasta kunnan kirkonkylän suuntaan aina lähes Hongisojantien risteykseen asti, sekä Uotilan tietä Kiljavan suuntaan. Varhaisin asiakirjamaininta Uotilan kylästä on vuodelta 1488, jolloin myös Nurmijärvi mainittiin. Uotilaan avattiin 1870-luvulla Nurmijärven ensimmäinen kansakoulu. Uotilassa sattui vuonna 1884 suuri tulipalo, joka poltti paria taloa lukuun ottamatta koko kylän. Uotilan, Perttulan ja Numlahden välissä sijaitsi aikoinaan nyttemmin pelloksi kuivatettu Kuhajärvi, jota 1830–1850-luvuilla kuivatettiin ensin osittain, sitten 1920–1940-luvulla kokonaan. Uotilantien varrella sijaitsee Perttulan metsästysseura Oy:n ylläpitämä Hirvipirtti, joka on vuokrattavissa pieniin tilaisuuksiin. Taistelukoulu
Sotien jälkeen Taistelukoulu jatkoi toimintaansa vuonna 1945, ensin Santahaminassa ja sitten Haminassa. Tuusulassa koulu toimi vuodesta 1949 lähtien. Kursseina olivat yleinen komentajakurssi (esiupseerikurssi) sekä kapteenikurssi. Lisäksi pidettiin luutnanttikursseja (jalkaväen yliupseerikurssi), vuoteen 1962 saakka. Esiupseerikurssin kävivät kaikki ne upseerit, jotka eivät käyneet Sotakorkeakoulua. Kapteeni- ja luutnanttikurssin kävivät kaikki jalkaväen upseerit. Turengin yhteiskoulu
Turengin yhteiskoulu on Janakkalassa sijaitseva koulu. Koulussa toimii peruskoulun luokat 7–9. Oppilaita koulussa on noin 350. Koulun rehtori on Mika Saarinen. Samassa rakennuksessa toimii myös Janakkalan lukion Turengin toimipiste. Kuusjoen kiertokoulu
Kiertokoulun lisäksi Kuusjoella annettiin kesäisin opetusta Iloniemen lasitehtaan kiinteässä lastenkoulussa. Vuosina 1881–1890 toimineen kesäkoulun virallinen nimi oli seisova vähälasten koulu Iloniemen ruukissa. Iloniemen koulu oli yksityinen, kun taas kiertokoulun tavoin seurakunnan ylläpitämiä olivat pyhäkoulut. Niissä opetettiin valoisana vuodenaikana sunnuntai-iltapäivisin kello 15–18. Vuonna 1875 perustettuja pyhäkouluja oli alkuvaiheessa Kuusjoella kuusi kappaletta. Pyhäkoulun oppilaaksi pääsi tai joutui, jos oli huono lukemaan. Korpiselkä
Lukuvuonna 1937–1938 Korpiselän kunta oli jaettu 8 koulupiiriin. Ennen talvisotaa oli toiminnassa seitsemän kansakoulua. Ensimmäisenä oli perustettu kirkonkylän kansakoulu vuonna 1886, jonka jälkeen perustettiin Ägläjärven (1898), Tolvajärven (1903), Saarivaaran (1906) Hoilolan (1909), Kokkarin (1916) ja Tšiipakan (1922) kansakoulut. Moskovan rauhan jälkeen Suomen puolelle Tynkä-Korpiselän alueelle jäivät vain Hoilolan ja Saarivaaran koulut, nekin aivan rajan tuntumaan. Kun luovutettu Korpiselkä vallattiin takaisin jatkosodassa 1941, alettiin kotiseudulleen palaavan väestön tarpeisiin kunnostaa myös kouluja. Esimerkiksi Ägläjärven koulurakennukset olivat palaneet ja koulu toimi vuokratiloissa jatkosodan ajan. Tolvajärven koulu oli säilynyt vaurioituneena ja sen kunnostamistyöt valmistuivat 1942. Takaisin vallatut alueet evakuoitiin uudelleen vuonna 1944. Suomen puolelle jäänyt Tynkä-Korpiselkä liitettiin Tuupovaaran kuntaan vuonna 1946, jolloin Tuupovaaran kunnalle siirtyivät myös Hoilolan ja Saarivaaran kansakoulut. Suomen puolelle jääneistä Kirkonkylän koulupiiriin kuuluneista Mannervaaran ja Ruhovaaran kylistä muodostettiin Mannervaaran koulupiiri, jonka koulu toimi vuokratiloissa kunnes koulurakennus valmistui vuonna 1949. Kullaa
Kullaan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa Leineperissä vuonna 1888; kiertokoulu pitäjässä oli toiminut vuodesta 1859. Metsäoppilaitos siirtyi Kullaalle Ahlaisista vuonna 1965. Oppilaitos toimi aluksi lakkautetun kansakoulun tiloissa, kunnes sille valmistui uusi rakennus vuonna 1971. Kruusila
Kiskon kunnan kanssa yhteinen Hirsjärven kansakoulu perustettiin vuonna 1902. Koulu oli toiminnassa vielä vuonna 1980. Vidjajevo
Uritsan kylä sai nimensä Uritsajoesta ja tämä puolestaan laskupaikastaan Uuravuonosta ("Ura guba"); nimi on saamelaista kantaa. Taajama perustettiin vuonna 1958. 1960-luvulla paikkakunnalla toimi dieselkäyttöisten sukellusveneiden telakka ja vuodesta 1979 myös ydinsukellusveneiden. Uritsa-nimi vaihdettiin Vidjajevoksi vuonna 1964 sukellusvene Štš-421:n päällikön kapteeniluutnantti Fjodor Vidjajevin muistoksi, joka menehtyi Barentsinmerellä toisessa maailmansodassa. Rekola
Vuoden 1855 syyskuussa suoritettiin pitäjänkokouksessa jako kiertokoulualueita varten. Räckhals määrättiin I piiriin. Opettajan tuli viipyä kylässä osa vuodesta ja hänelle tuli luovuttaa huone, valaistus ja lämmitys ilman korvausta. Karjanhoitokoulut Suomessa
Tarvaalan karjanhoitokoulu toimi Saarijärven Tarvaalassa sijainneen maatalousoppilaitoksen yhteydessä 1915–1934, mitä ennen Tarvaalassa oli toiminut karjakkokoulu maanviljelyskoulun ohella 1867–1909. Vuodesta 1934 Tarvaala toimi maamieskouluna, ja vuosina 1960–1972 Tarvaala toimi nimellä Tarvaalan maatalouskoulut, joihin kuului myös puolitoistavuotinen karjatalouskoulu. Tottijärvi
Tottijärven luoteis- ja pohjoisosan kautta kulkee 1960-luvun alussa valmistunut Tampereen ja Turun välinen valtatie 9, joka on nykyisin Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12. Tottijärven halki kulkenut, aikaisemmin mutkainen ja mäkinen Nokian ja Vesilahden välinen maantie on 1970- ja 1980-luvuilla peruskorjattu valtatie 12:lta Vesilahteen saakka. Lähin rautatieasema sijaitsee Nokialla ja lähin lentokenttä on Tampere–Pirkkalan lentoasema.
Pajulahden kylästä oli suuren osan 1900-lukua sulan veden aikana laivayhteys Tampereelle. Laivalla matkustaminen kuitenkin hiipui Lauttakylän Auto Oy:n aloitettua 1930-luvulla linja-autoliikenteen Tottijärven seudulla. Viimeinen tätä väliä liikennöinyt höyrylaiva "Alho" lopetti kulkunsa vuonna 1964 ja se on nykyisin hylkynä Pyhäjärven pohjassa Pirkkalassa.Tottijärveen kuuluu 14 kylää: Sorva, Lamminperä, Huhtaa, Pajulahti, Kirkonkylä, Joutsijoki, Joenpohja, Myllykylä, Metsäkulma, (Tottijärven) Rämsöö, Tolppa, Pohjanloukko sekä osa Palhon ja Vakkalan kylistä. Eurajoen vesistön lasketut järvet
Turajärven suurin tulojoki on Pietarjoki, jonka suisto oli eriytynyt matalaksi "Lamminjärveksi". Vesistön järjestelyissä, missä Lammijärven läpi virrannut joki perattiin ja syvennettiin ja Turajärven vedenpintaa laskettiin, kutistui lampi hieman. Lammen rannoilta kerättiin tämän jälkeen heinää. Turajärvi
Kylällä ei ole kauppoja, postia eikä pankkeja. Valtatien 12 varressa on pikavuoropysäkki. Turajärven rannassa on kunnallinen yleinen uimaranta ja sauna. Loukosten järven rannassa on myös kunnallinen uimaranta, mutta sillä ei ole edellisen mukavuuksia. Haajanojan rannassa sijaitsee mattojenpesupaikka. Rukajärvi
Rukajärven seurakuntakoulu mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1841. Vuonna 1879 kylään avattiin opetusministeriön rahoittama koulu, vuonna 1910 kirjasto ja vuonna 1912 semstvon postiasema. Lokakuun vallankumouksen jälkeen Rukajärvellä kärsittiin nälänhädästä ja heimosotien aiheuttamista levottomuuksista. Marraskuussa 1921 kylään tunkeutuneet suomalaiset ampuivat 11 rukajärveläistä kommunistia ja kolme virkamiestä. Sotatoimien päättyessä suuri osa väestöstä pakeni Suomeen. Muonion järvialue
Puhekielessä Järvialuetta on kutsuttu Muotkavaaraksi läheisen vaaran mukaan ja leikkisästi suljuperäksi. Alue on aiemmin muodostanut oman koulupiirin, jossa toimi vuodesta 1950 lähtien kansakoulu, Järvialueen koulu. Koulu suljettiin oppilaiden puutteen takia vuonna 1993. Telatie (Kolari)
Telatie on Kolarissa Suur-Teuravuoman suoalueen itäosassa kulkeva noin 6 kilometriä pitkä pitkospuureitti joka yhdistää Venejärven, Kurtakon ja Teurajärven kylät. Telatie rakennettiin alun perin vuonna 1878 11 kilometrin pituisena ja se kunnostettiin 1930-luvulla. Telatietä käyttivät postinkantajat sekä niityille ja marjastusmaille ja alueen järville kalastamaan menneet kyläläiset. Telatie oli käytössä aina 1950-luvulla saakka. Viimeksi telatietä on kunnostettu vuosina 2000–2003. Turtola (kylä)
Turtolassa sijaitsi viimeinen kunnan eteläosan alakoulu Juoksengin koulun lakattua, mutta Turtolan koulussakin loppui opetus keväällä 2016. Turtolassa vietettiin kesällä 2016 viikonlopun kestänyttä koulun lopettamisjuhlaa, joka oli nimetty Turtolan koulun suureksi luokkakokoukseksi. Turajärvi (järvi)
Järvellä toimii kalastuskunta, joka on istuttanut kalaa jo kymmeniä vuosia. Luontaista kalakantaa on täydennetty istuttamalla muun muassa kuhaa, kirjolohta, siikaa, järvisiikaa, haukea sekä karppia. Tämän johdosta virkistyskalastus on vilkasta kesäaikaan. Kuusjoen kiertokoulu
Ennen Kuusjoen kiertokoulun perustamista lukutaitoa ja kristinopin hallintaa levitettiin kotiopetuksena, yökunnissa pidetyillä lukukinkereillä ja kirkossa järjestetyissä katekismuskuulusteluissa. Aikakauden uutuus oli kaikille nuorille pakollinen seurakunnallinen rippikoulu, jollainen Pertteliin perustettiin 1763. Kuusjoki kuului siihen aikaan Perttelin seurakunnan alaisuuteen. Varakkaampien perheiden lapsia opetettiin yksityiskouluissa, mikä vapautti perheet kotiopetuksen antamisesta. Ylioppilas Abraham Mollenius piti kouluaan Uskelan Moisiossa 1763–1770 ja lastenopettaja Matias Weckman Perttelin Kaukolassa 1772–1796. Perimätiedon mukaan joitakin kuusjokelaisia oppilaita oli myös Halikon Joensuun kartanon ylläpitämässä Halikon Toijalan pedagogiossa ja opiskelipa jokunen etevä kulmakunnan poika Turun katedraalikoulussa ja Turun kuninkaallisessa akatemiassa. Aurajoki
Turun keskustan ja Turun linnan välissä on vanha Crichton-Vulcanin telakka-alue. Länsirannan puoli (Crichton) rakennettiin nykyiseen asuunsa 1990-luvulla suunnittelukilpailun tuloksen pohjalta. Joitain telakka-ajan vanhoja rakennuksia on säästetty, muun muassa köysitehdas ja Forum Marinumin rakennus. Itäranta (Vulcan) on yhä osin teollisuuskäytössä. Sinne on jätetty muutama nostokurki muistoksi Aurajoen vuosisataisesta laivanrakennushistoriasta. Urho Kulovaara
Kulovaaran vanhemmat olivat kirvesmies Gustaf Jakobsson ja Emilia Alexandra Enqvist. Hän kävi kansakoulun ja valmistui kansakoulunopettajaksi 1915 Sortavalan seminaarista. Kulovaara toimi kansakoulunopettajana Koivistolla 1911–1915 ja Turussa 1915–1956. Hän sai kaupunkineuvoksen arvonimen 1961. Hänen mukaansa on nimetty Turun ylioppilaskylässä sijaitseva Urho Kulovaaran katu. Viinijärvi
Taipaleen kansakoulu perustettiin 1876. Vuosina 1876–1882 kansakoulu toimi Taipaleen kreikkalaiskatolisen kunnan ylläpitämänä. 
Oppivelvollisuuslain 1921 jälkeen Liperin kunnan koululaitos käsitti 24 varsinaista kansakoulua ja kaksi vielä kehityksensä alkuvaiheessa olevaa kansalaiskoulua, Liperin kirkonkylän koulu sekä Viinijärven taajamassa oleva ”Liperin pohjoinen kansalaiskoulu”. Utajärvi
Utajärvellä on yksi peruskoulu 0-9 vuosiluokille ja yksi lukio. Lisäksi kunta on järjestänyt kansalaisopistopalveluita ostopalveluina Muhokselta. Vuodesta 1987 alkaen kunnalla on ollut oma lasten ja nuorten kuvataidekoulu, jonka palvelut ovat maksullisia. Aurajoki
Ensimmäinen asutus joen rannalla syntyi vähintään 6 000 vuotta sitten. Nimi ”Aurajoki” on yhdistetty muinaisruotsin vesiväylää merkinneeseen sanaan ”aathra”. Samaa perua on nykyruotsin suonta merkitsevä sana åder. Varhaisimmat maininnat Aurajoen ja samalla koko Suomen vesimyllyistä ovat vuodelta 1352. Joen alajuoksulle rannalle syntyi 1200-luvulla Turku, Suomen vanhin ja pitkään myös suurin kaupunki. Aurajoki on vaikuttanut Turun historiaan merkittävästi. Ohittamattomana luonnonelementtinä se myös määrää asioita kaupungissa. Aurajoki jakaa Turun kahteen puoleen. Kaupunki syntyi joen itäpuolelle (eli eteläpuolelle). Siellä sijaitsevat tai ovat sijainneet muun muassa Turun tuomiokirkko, Turun akatemia, Vanha Suurtori, Raatihuone ja ensimmäiset koulut. Tämän historian takia Turussa joen itäpuoli on "täl pual jokke" ja nykyisen ydinkeskustan ja kauppatorin puoli "tois pual jokke". Nämä määritelmät ovat absoluuttisia eivätkä riipu siitä, kummalla puolen jokea niiden sanoja seisoo. Joen eri puolia kutsutaan myös Åboksi ("täl pual") ja Turuksi ("tois pual") kaupungin yliopistojen (Turun yliopisto ja Åbo Akademi) vanhojen sijaintipaikkojen mukaan. Nimiä käytetään erityisesti, kun kerrotaan "förin" vievän ihmisiä Åbosta Turkuun. Seurakuntien Lapsityön Keskus
Pyhäkouluja oli sekä maalla että kaupungeissa. Niiden toimintaedellytykset olivat hyvin erilaiset. Kaupungeissa välimatkat olivat lyhyet, ja koulua voitiin pitää säännöllisesti. Maalla koulut toimivat harvoin ympäri vuoden. Opettajien koulutuspohja oli hyvin erilainen. Kaupunkilaislapset olivat usein saneet myös kouluopetusta, mutta maalla lapset kävivät korkeintaan satunnaisesti kiertokoulua. Kuusjoen kiertokoulu
Menander toimi opettajana vuoteen 1892, jolloin hänen tilalleen tuli neiti Amanda Sjöberg Kraatarlan kylästä. Vuonna 1896 seurakunta järjesteli kouluoloja siten, että Kraatarlan yökuntaan perustettiin oma kiinteä pienten lasten koulu. Entisestä koko Kuusjoen kulmakunnan kiertokoulusta tuli Ylikulman kiertokoulu, jonka toimintapiirinä oli seurakunnan kolme muuta yökuntaa. Neiti Sjöberg jäi opettajaksi Kraatarlaan ja Ylikulman kiertokoulun opettajina toimivat Anna Vuorinen 1896–1897, Alma Hällström 1897–1898, Hilda Heinonen 1898–1899 sekä Jemina Nyman 1899–1900. Vuonna 1900 Kuusjoen lukkarintoimi ja kiertokoulunopettajantoimi erotettiin toisistaan ja Ylikulman kiertokoulu sai vakinaisen opettajan. Jokaisessa kolmessa yökunnassa opetettiin 12 viikkoa vuodessa. Opetusta antoivat Jemina Nyman 1900–1905 ja Emma Nordman (vuodesta 1906 Suomela) 1905–1913. Kutemajärvi
Kutemajärvi on kylä Kangasniemen kunnassa. Postinumeroalueella 51270 Kutemajärvi oli 223 asukasta vuoden 2015 lopussa. Kutemajärvellä on oma kyläyhdistys. Kutemajärven kyläkoulu lakkautettiin vuonna 2015. Vuosina 1999–2006 järjestettyä Kutemajärven seksifestivaalit -tapahtumaa järjestettiin ensimmäisinä vuosina Kutemajärvellä, ja myöhemmin Kangasniemen keskustaajamassa. Turun Korjaustelakka
Vuonna 1998 Turun Korjaustelakalla oli kaksi uivaa telakkaa Kotkassa, yksi Turussa ja Naantalissa, sekä kuivatelakat Naantalissa ja Turussa. Turun uiva telakka Aurajoen suulla toimi vuodesta 1984 vuoteen 1998. Vuosittain sillä oli 30–40 telakointia. Tuolloin toiminta alkoi vähitellen siirtyä kokonaan Naantaliin ja lopulta vuonna 2003 Aurajoen rannalla sijainnut telakka lopetti toimintansa. Urajärvi
Urajärvi jaetaan viiteen kulmakuntaan: Keskikylään, Tervalankulmaan, Rutalahteen, Tölkänlahteen ja Kausaan. Keskikylä on Urajärven keskus ja siellä sijaitsevat mm. entinen koulu, joka toimii nyt kylätalona (omistajana Urajärvenseudun kouluosuuskunta USKO), nuorisoseurantalo, historiallinen Urajärven kartano, Pelto-Ollilan ratsastustila ja jonkin verran metalliteollisuutta. Vierumäen ja Vääksyn välinen seututie 313 kulkee Urajärven kautta. Ruotsalaisen rannalla sijaitseva Rutalahti on Asikkalan kunnan itäisin paikka. 
Urajärvi valittiin vuonna 2018 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi jo toistamiseen (edellinen kerta 2004). Kuurolan koulu
Kuurolan koulu, joka oli kyläkoulu Kokemäen Kuurolassa, lakkautettiin vuonna 2006. Silloin oppilasmäärä oli vähän yli kaksikymmentä. Kuurolan koululla on pitkä historia ja se toimi 120 vuotta. Koulussa tehtiin hometutkimus, mutta hometta ei ollut. Koululla oli jääkiekkokenttä, mutta se poistettiin koulun lakkauttamisen jälkeen. Koulu perustettiin vuonna 1886. Koulua on remontoitu viimeksi 1950-luvulla. Koulun rannalla on toiminut kansansoudun taukopaikka. Koulun viimeisenä rehtorina toimi Tuulevi Kava. Turun piirustuskoulu
Turun piirustuskoulussa ovat opiskelleet muiden muassa Alpo Jaakola, Kaj Stenvall ja Wäinö Aaltonen. Opiskelijoihin ovat kuuluneet myös Victor Westerholm, Otto Mäkilä ja Ismo Kajander, jotka ovat toimineet myös koulun rehtoreina tai johtajina. Luettelo Turun piirustuskoulun oppilaista toisaalla Wikipediassa antaa kuvaa siitä, kuinka monet oppilaista ovat lähteneet taiteilijan uralle. Useat taideopiskelijat ovat jatkaneet taidemaalareina, kuvanveistäjinä, taidegraafikkoina, kuvataideopettajina, mainosalalla tai jonkin muun kuvataidealan edustajina. Turajärvi
Raumalta Euran kautta Huittisiin kulkeva valtatie 12 kulkee kylän eteläosan läpi. Valtatietä risteää Naarjoelle kulkeva yhdystie 12675 (Turajärventie), joka kulkee kylän läpi ja kääntyy tämän jälkeen Turajärven ja Eurajoen Sydänmaan suuntaan. Siihen risteää idästä lyhyt yhdystie 12674 (Kausentie), joka oikasee turajärveläisten matkaa Euran suuntaan. Tästä yhdystiestä pääsee eri tietä myöten Kahalan kylään ja Vaaniin Neittamon kautta (Vaaniintie) Eurakoskelle. Ketosen luona yhdystieltä 12675 erkanee rajan suuntainen kylätie, joka johtaa Turajärven kylän alueita seuraten Salajärvelle asti. Muut Turajärven tiet ovat yksityisiä pikkuteitä tai metsäautoteitä.