Milloin keksittiin että suuren osan verkkoon kytketyistä käyttöjärjestelmistä sai kaadettua ylipitkällä ICMP Echo request -paketilla (Ping of death)?
Palvelunestohyökkäys
Lokakuussa 1996 keksittiin että suuren osan verkkoon kytketyistä käyttöjärjestelmistä sai kaadettua ylipitkällä ICMP Echo request -paketilla ("Ping of death").
Metro
Chicagoon rakennettiin vuosina 1899–1906 tavaraliikennettä varten maanalainen verkko, CTCR eli "Chicago Tunnel Company Railroad". Sillä oli tunneleita keskustassa lähes jokaisen kadun alla, ja rataverkon pituus oli suurimmillaan 97 km. 149 veturia ja 3000 vaunua kuljettivat rahtia ja hiiltä tavara-asemilta keskustan tavarataloihin, toimistoihin ja varastoihin ja toivat paluumatkallaan mukanaan tuhkaa. Kuorma-autoliikenteen kehittyminen ja siirtyminen hiililämmityksestä kaasulämmitykseen romahduttivat yhtiön liikevaihdon 1940-luvulla, ja vuonna 1956 se joutui konkurssiin. Rataverkon käyttö lopetettiin vuonna 1959. Tunneleita käytetään nykyään kuitenkin sähkö- ja puhelinkaapeleita vedettäessä. MultiFinder
MultiFinder on Mac OS -käyttöjärjestelmien laajennus, joka mahdollistaa yhtäaikaisen moniajon. Se esiteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1988, System Software 5:ssä, ja se yleistyi System Software 6:n myötä. Se oli yksi merkittävimmistä uudistuksista Mac OS -sarjaan, koska aikaisemmat versiot olivat pystyneet ajamaan vain yhtä ohjelmaa kerrallaan, vaikka usean ohjelman pitäminen auki yhtä aikaa olikin mahdollista Switcher -ohjelman avulla. System 7 -käyttöjärjestelmässä MultiFinder kuului pakettiin. Se oli järjestelmän osa aina Mac OS X:ään asti. Paul Vixie
Työskennellessään DECillä 1998 hän oli BIND-ohjelmiston pääasiallinen ylläpitäjä ja kehittäjä sen versiosta 4.9 lähtien. Hän oli ohjelman pääasiallinen kehittäjä versioon 8 asti.
Vixie perusti 1994 lähdettyään DECiltä UUNETin rahoituksella Internet Software Consortiumin Rick Adamsin ja Carl Malamudin kanssa tukemaan BINDiä ja kehittämään Internetin ohjelmistoa. Sen ohjelmistoihin kuuluvat BIND, DHCP ja INN. Internet Software Consortiumin toiminnot siirtyivät tammikuussa 2004 Internet Systems Consortiumille. ISC pitää yllä Internetin F-juurinimipalvelinta. Graafinen käyttöliittymä
Graafisiin käyttöliittymiin törmäsi 1980-luvulla siis todennäköisemmin kotimikroissa (Apple Macintosh, Amiga, Atari ST) kuin työelämässä. Vuonna 1990 Microsoft julkaisi Windowsin version 3.0, joka muodostui parissa vuodessa oletukseksi PC-koneisiin. Tällöin tekstipohjainen MS-DOS -käyttöjärjestelmä oli yhä tietokoneissa ja usein Windows piti käynnistää erikseen. MS-DOS -ohjelmat eivät yleensä toimineet Windows 3.X:ssä riittävän nopeasti. Windows 95:n (1995) myötä MS-DOSista tuli pelkkä Windowsin osa. IBM:n kilpaileva PC-koneiden graafinen käyttöliittymä, OS2/Warp, ei kyennyt taistelemaan Windowsia vastaan, joka sai lähes monopoliaseman. 1990-luvun aikana alkoi muodostua normiksi, että myös kotikäyttäjien UNIXiin perustuvat käyttöjärjestelmät (kuten Linux) boottasivat suoraan graafiseen käyttöliittymään, vaikka UNIXissa tekstipohjainen komentotulkki on yhä keskeinen tapa käyttää tietokonetta ja sitä käytetään yleensä rinnakkain graafisen käyttöliittymän kanssa. Erityisesti graafisten Internet-sovellusten myötä pelkkä tekstipohjainen tietokoneen käyttö tuli varsin hankalaksi, joskin yhä 2010-luvulla monet UNIX-tyyppiset käyttöjärjestelmät, kuten FreeBSD ja Arch Linux, eivät lähtökohtaisesti sisällä graafista käyttöliittymää, vaan ne on asennettava erikseen. Graafinen käyttöliittymä on vähemmän tärkeä esimerkiksi, jos tietokone on käyttössä vain nettipalvelimena. Älypuhelimissa ja tablettikoneissa graafinen käyttöliittymä on luonnollisesti aina ollut lähtökohtana. Symbian
Laajassa verkko- ja viestintäalijärjestelmässä on kolme pääpalvelinta nimeltään ETEL (EPOC-puhelintekniikka), ESOCK (EPOC-pistokkeet) ja C32 (vastaa sarjaviestinnästä). Jokaisessa näistä on plug-in-järjestelmä. Esimerkiksi ESOCK sallii erilaisten ".PRT"-protokollamoduulien toteuttaa erinäisiä verkkoprotokollajärjestelmiä. Alijärjestelmä sisältää myös koodia, joka tukee lyhyen matkan viestintälinkkejä, kuten Bluetoothia, IrDAa ja USB:ia. Mac OS
Edistyksellisestä graafisesta käyttöliittymästään huolimatta Mac OS oli teknisesti varsin vajavainen. Käyttöjärjestelmässä ei ollut muistinsuojausta, joten kaatuva ohjelma pystyi kaatamaan koko koneen. Käyttöjärjestelmä ei myöskään tukenut irrottavaa moniajoa, vaan moniajo tapahtui yhteistoiminnallisesti (System 7:stä eteenpäin) samoin kuin 16-bittisissä Windows-käyttöjärjestelmissä ohjelmien luovuttaessa suoritusvuoron toisilleen. Käyttöjärjestelmä ei varsinaisesti tukenut laiteajureita, mutta niiden tekemiseen (esimerkiksi TCP/IP, USB tai Firewire -tuet) muodostuivat käytännöksi niin sanotut extension-ohjelmat, jotka ladattiin käynnistysvaiheessa muistiin. Näiden luomiseen ei ollut mitään virallista menetelmää, ja extensionien keskinäiset konfliktit muodostuivat käyttöjärjestelmän vakautta heikentäväksi tekijäksi. Winamp
Winampin loi Utahin yliopiston opiskelija Justin Frankel huhtikuussa 1997. Hänen opiskelukaverinsa Dimitry Boldyrev oli luonut vapaasti saatavaa "amp"-mp3-dekooderia käyttävän soitto-ohjelma Macintoshille nimeltä MacAMP. Frankel halusi opetella Windows-ohjelmointia ja päätti, että samanlaisen ohjelman tuottaminen Windows 95 -käyttöjärjestelmälle olisi siihen hyvä tapa. Hän sai Winampin ensimmäisen version 0.2.0 valmiiksi viikossa. Winamp oli ensimmäisten MP1-, MP2- ja MP3-formaatteja toistavien ohjelmien joukossa. Muita olivat mm. Winplay3 ja MuseArc. Tuhannen sivalluksen kuolema
Vaikka "lingchi" poistettiin käytöstä Qing-hallituksen määräyksestä vuonna 1905, sitä pidettiin länsimaissa vielä 1910-luvulla laajalti Kiinan rangaistusjärjestelmän vertauskuvana. Sellaisena sitä piti myös Zhao Erfengin hallinto. Ranskalaisen sotilaiden vuosina 1904–1905 ottamat valokuvat pitivät myöhemminkin myyttiä elossa. Huhtikuussa 1905 tehty päätös tämän rangaistuksen poistamisesta tuli kuitenkin välittömästi voimaan ja lakkautti sen lopullisesti; tiettävästi missään vaiheessa sen jälkeen ei ketään ole tähän rangaistukseen tuomittu. Intel Pentium 4
Ensimmäiset Pentium 4 -mallit olivat 32-bittisiä, mutta vuonna 2004 julkaistu Prescott-malli pystyi toimimaan myös 64-bittisessä tilassa. Pentium 4 -suorittimien aikakautena Intel julkisti myös SSE2- ja SSE3-käskykantalaajennukset. Vuonna 2005 Intel korvasi Pentium 4 -suorittimet kaksiytimisillä Pentium D- ja Pentium Extreme -suorittimilla. Nämä suorittimet koostuivat kahdesta erillisestä Pentium 4 -piilastusta samassa paketissa. Macintosh
Maaliskuussa 2001 Apple julkaisi uuden, Unix-kaltaisen Mac OS X:n. Ohjelmistokehittäjien houkuttelemiseksi järjestelmä sisälsi vanhan Mac OS:n rajapinnat, jolloin ohjelmien siirtäminen uuteen järjestelmään oli verraten helppo tehtävä. Classic-ympäristössä saattoi ajaa Mac OS:lle käännettyjä ohjelmia suoraan Mac OS X:ssä. Vuonna 2006 Applen siirtyessä Intelin suorittimiin Classic-ympäristö poistui ja vanhat PowerPC-ohjelmat jouduttiin kääntämään uudelleen Intel-suorittimille. Rosetta-ohjelmalla Mac OS X:n PowerPC-ohjelmia on mahdollista ajaa Intel-suorittimella varustetulla Macilla. Nintendo
Yamauchi huomasi, kuinka Atarin "Pong" ja Magnavoxin kotikonsoli Odyssey menestyivät Yhdysvaltain markkinoilla, ja onnistui tekemään sopimuksen Magnavoxin kanssa Odysseyn jakelusta Japanissa. Sopimuksen synnyttyä Nintendo aloitti yhteistyön Mitsubishi Electronicsin kanssa tuottaakseen oman videopelikonsolinsa. Vuonna 1977 julkaistiin Color TV Game 6, joka sisälsi kymmenen eri muunnelmaa "Pongista". Se myi Japanissa menestyksekkäästi, ja sitä seurasivat Color TV Game 15 ja myöhemmin muita versiota. Othellon sisältänyt Computer TV Game oli viimeinen näistä moduuleja käyttämättömistä pelikonsoleista, ja se julkaistiin vuonna 1980. Tietoliikennesatelliitti
Yhdysvallat kehitti 1950-luvun lopussa Echo-koesatelliitteja, jotka olivat suuria metallipintaisia paineistettuja palloja. Ne toimivat passiivisina heijastimina: niihin suunnatusta radiosäteilystä osa heijastui takaisin niin että se voitiin vastaanottaa toisaalla. Eisenhowerin presidenttikaudella SCORE-satelliitilla lähetettiin Eisenhowerin nauhoitettu puhe Eurooppaan. Nämä koesatelliitit lensivät matalilla kiertoradoilla. Alan Turing
Bombe etsi Enigma-viestissä käytettyjä, mahdollisesti oikeita asetuksia (eli kiekkojen järjestystä, kiekkojen asetuksia jne.) käyttäen sopivaa "lunttia", osaa todennäköisestä selkotekstistä. Jokaiselle mahdolliselle kiekkojen asetukselle (joita oli 10, tai sukellusveneiden Enigma-koneiden tapauksessa 10, sillä niissä käytettiin lopulta neljää kiekkoa kolmen tavallisen sijaan) bombe suoritti sähköisesti sarjan loogisia päätelmiä luntin perusteella. Bombe havaitsi mahdollisen ristiriidan ja hylkäsi asetuksen siirtyen seuraavaan. Suurin osa mahdollisista asetuksista aiheutti ristiriitoja, ja vain muutama jäi jäljelle tutkittavaksi yksityiskohtaisesti. Turingin ensimmäinen bombe otettiin käyttöön 18. maaliskuuta 1940. Sodan loppuun mennessä oli käytössä useita satoja bombe-koneita. IBM PC
Tietokonemallin myyntiä yritettiin vauhdittaa myös varta vasten sille tehdyillä peleillä, kuten Sierra-yhtiön uudenlaisella graafisella seikkailupelillä King’s Questilla. Pelit eivät kuitenkaan pelastaneet tietokonetta, vaikka esimerkiksi Sierran seikkailupelisarjasta tuli myöhemmin hyvin suosittu etenkin PC-kloonien yleistyessä kotikäytössä 1980-luvun lopun ja 1990-luvun alun aikana. WinNuke
Myöhemmin julkaistiin samantapaisia ohjelmia käyttäen erilaisia hyökkäystapoja, esimerkiksi lähettämällä osapaketteja (fragmentteja) sopivasti väärin (Ping of Death, Teardrop). Eppingin metroasema
Eppingin asema avattiin vuonna 1865, kun Eastern Counties Railwayn rakentamaa Stratfordin ja Loughtonin välistä rataosuutta jatkettiin Ongariin. Vuonna 1949 Eppingiin ulottuva osuus radasta sähköistettiin ja siitä tuli osa metron Central Linea. Ongarin suuntaan jatkaakseen matkustajien tuli vaihtaa junaa Eppingissä. Epping–Ongar-rataosa poistettiin käytöstä vuonna 1994. Echo (satelliitti)
Echo oli NASAn ensimmäinen kokeellinen sarja tietoliikennesatelliitteja 1960-luvun alussa. Satelliittien runko oli pallomainen. Runko toimi passiivisena heijastimena: niihin suunnatusta radiosäteilystä osa heijastui takaisin maahan ja voitiin vastaanottaa toisaalla. Hyperlinkki
Erityisesti ennen World Wide Webin yleistymistä kehiteltiin erillisiä järjestelmiä ja demoja useista lähtökohdista 1960-luvun loppupuolelta lähtien. Niissä oli tarjolla viittaavan linkin ohella useita muita linkitysmalleja. Esimerkiksi yhdessä ensimmäisistä kaupallisista hypertekstin toteutuksista, 1987 esitellyssä Guidessa voitiin käyttää viittaavan linkin (jump) ohella erilliseen ikkunaan avautuvaa linkkiä (popup) sekä korvaavaa linkkiä (replacement link), joka aktivoituna korvasi linkin tekstin toisella, yleensä laajemmalla tekstillä aiheuttamatta hyppyä solmusta toiseen. Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (1970–2013)
1990-luvun loppupuolella ECHELON kykeni raporttien mukaan valvomaan jopa 90 prosenttia kaikesta internetliikenteestä. Tästä huolimatta Yhdysvaltain hallitus ei BBC:n mukaan edelleen suostunut myöntämään Echelonin olemassaoloa toukokuussa 2001. PowerPC
PowerPC:stä yritettiin 1990-luvun puolivälissä tehdä vakiintuneen WINTEL-arkkitehtuurin kilpailija. Vuonna 1994 IBM julkaisi PowerPC Reference Platformin, joka oli periaatteessa PC-klooni varustettuna PowerPC-suorittimella. Erityisesti Apple koki tämän ongelmalliseksi ja 1995 julkaistiin Common Hardware Reference Platform (CHRP) -määrittely, jonka pääasiallinen muutos oli Open Firmware, mahdollisuus ladata alustariippumattomia laiteajureita PCI-väylän korteilta, näin parantaen yhteensopivuutta ei laitteiden välillä. Sekä PReP että CHRP-koneet jäivät hyvin harvinaisiksi. Arpeggio
1980-luvun kotitietokoneilla tehdyssä musiikissa käytettiin arpeggioksi kutsuttua efektiä, jotta saataisiin aikaan soinnulta kuulostavia ääniä käyttämättä kuitenkaan enempää kuin yhtä äänikanavaa. Arpeggio-efektissä murtosointuja soitettiin niin nopeasti, että ne kuulostivat yhdeltä soinnulta. Näin pyrittiin kiertämään äänikanavien vähäisestä määrästä johtuvia säveltämistä koskevia rajoituksia. Norman Joseph Woodland
RCA kehitti järjestelmää koko 1960-luvun, kunnes sen patentti raukesi vuonna 1969. Kaksi vuotta myöhemmin IBM kiinnostui jälleen työntekijänsä vanhasta keksinnöstä ja Woodland siirrettiin yhtiön tutkimuskeskukseen Raleighin kaupunkiin Pohjois-Carolinaan työskentelemään viivakoodin parissa. Lopputuloksena syntyi 12-numeroinen UPC-koodi. Ensimmäistä kertaa sitä käytettiin 67 sentin hintaisessa purukumipaketissa Ohion Troyssa vuonna 1974. Metro
Chicagon esikuvan mukaan valmistui vuonna 1927 Lontooseen "Post Office Railway", maanalainen rataverkko, joka yhdisti kahdeksan postitoimistoa. Syvimmillään 21 metriä katutason alapuolella kulkeva 10,5 kilometriä pitkä rata kulki länsi-itä-suunnassa Paddingtonin rautatieaseman lajittelukeskuksesta Whitechapelin postitoimistoon. Koska viisi reitin varrella ollutta postitoimistoa suljettiin vuosien aikana, radan käyttö lopetettiin vuonna 2003. Phil Katz
Hän kehitti 1980-luvun puolivälissä PKARC-tiedostonpakkausohjelman, joka oli yhteensopiva tuolloin suosituimman ARC-ohjelman kanssa. PKARC oli kuitenkin esikuvaansa huomattavasti nopeampi, joten se muodostui nopeasti suositummaksi. ARCin kehittäjä System Enhancement Associates (SEA) huomasi kuitenkin Katzin kopioineen suoraan ARCin lähdekoodia ja haastoi hänet oikeuteen tavaramerkki- ja tekijänoikeusrikkomuksesta. Katz julkaisi pian PKPAK-ohjelman, joka oli nimeä lukuun ottamatta samanlainen, ja sen jälkeen sharewarena täysin uudelleenkirjoitetun PKZIPin, joka pakkasi paremmin ja oli nopeampi kuin ARC. ZIP-tiedostomuoto oli kuitenkin avoin, joten siitä tuli myöhemmin standardi. IBM PC
Kun IBM PC -yhteensopivat koneet alkoivat 1980-luvun lopussa yleistyä yhä suuremmissa määrin koteihin, olivat niiden valtteina tiedon tallennuksessa kätevät kiintolevyt (joita kotikoneissa ei 1980-luvulla yleensä ollut), korkea laskentateho, sekä hyötyohjelmien hyvä saatavuus. Teknisesti merkittävä viihdealusta IBM PC -yhteensopivista tietokoneista tuli vasta 1990-luvulla, jolloin pelit alkoivat tukea VGA-grafiikkaa sekä äänikortteja (VGA-näytönohjain ja Adlib-äänikortti olivat tosin saatavilla jo 1987, mutta niiden käyttö ja hyödyntäminen yleistyivät vasta myöhemmin). 1990-luvun alussa PC:stä tuli kuitenkin varsin nopeasti johtava ja vuosikymmenen puolivälistä eteenpäin lähes ainoa kotona pelaamiseen käytetty tietokone-standardi, eivätkä tämän alan potentiaaliset kilpailijat (lännessä Commodore ja Atari, Japanissa Fujitsu, NEC ja Panasonic) saaneet tuotua markkinoille varteenotettavaa haastajaa. Applen Macintoshit eivät myöskään koskaan muodostuneet suosituiksi pelaamiseen keskittyvien kuluttajien parissa. PC-koneiden voittokulkua johtavaksi kotimikroksi ei estänyt se, että ajanmukaiset PC-koneet olivat noin kaksi kertaa kalliimpia kuin aiempien sukupolvien 8- ja 16-bittiset kotitietokoneet olivat olleet. Nintendo DS
"Nintendo Wi-Fi Connection" on Nintendon ylläpitämä verkkopalvelu, joka mahdollistaa ilmaisen verkkopelaamisen Wi-Fi:n avulla Nintendo DS:n ja Wiin peleissä, joissa tähän on mahdollisuus. Palvelu julkaistiin Pohjois-Amerikassa 14. marraskuuta 2005, ja marraskuun aikana se tuli toimintaan muillakin alueilla. Palvelun lanseeraamisen yhteydessä julkaistiin verkkopelillä varustetut "Mario Kart DS", "Tony Hawk's American Sk8land", ja 5. joulukuuta 2005 "". Nintendo DS:lle on myös julkaistu tavallisen pelimoduulin kokoinen Nintendo DS Browser, jolla voi Wi-Fi:n välityksellä selata internetiä.
Ensimmäisenä virallisena lisälaitteena 24. lokakuuta 2005 Japanissa julkaistu Rumble Pak on GBA-moduulin kokoinen värinätehostin. Laite värisyttää pelikonsolia normaalien pelitehosteiden tapaan ja toimii muun muassa peleissä Metroid Prime Pinball, , Star Fox Command ja . Nintendo DS Liteä varten on olemassa oma, 1 cm ohuempi Rumble Pak. Mato (haittaohjelma)
Xerox PARCin tutkijat John F. Shoch and Jon A. Hupp valitsivat nimityksen vuonna 1982 julkaistuun artikkeliinsa The Worm Programs, Comm ACM, 25(3):172-180, 1982, ja se on ollut käytössä siitä lähtien. Kaksikko teki myös ensimmäisen madon toteutuksen Xerox PARCissa vuonna 1978. Shoch ja Hupp suunnittelivat alun perin madon etsimään joutilaita prosessoreita verkosta ja jakamaan niille tehtäviä, jolloin kuormitus jakaantuisi tasaisemmin koko verkon yli. Matojen toiminta oli rajoitettua niin että ne eivät leviäisi aiottua edemmäksi.Yleensä kaupalliset käyttöjärjestelmät ovat haittaohjelmien ja viruksien kohteina. Mac OS
Ehkä merkittävin ongelma oli käyttöjärjestelmän muistinhallinta. Jokainen ohjelma varasi tarvitsevansa muistin käynnistyessään. Käyttöjärjestelmä pystyi jakamaan vain yhtenäisiä alueita muistista ja ohjelmia suljettaessa muisti saattoi fragmentoitua siten että tarpeeksi suurta yhtenäistä aluetta ei löytynyt.
Monia ohjelmia ei oltu suunniteltu moniajoa varten ja ne varasivat kaiken käytettävissä olevan muistin. Käyttäjä pystyi kuitenkin asettamaan rajoituksen ohjelmalle annettavalle muistille. Jos se ei riittänyt, piti käyttäjän sulkea ohjelma ja antaa sille lisää muistia. Macintosh
Apple toimitti itse ohjelmia Macintoshiin ja ensimmäisten koneiden mukana toimitettiin MacWrite ja MacPaint. Käyttöjärjestelmän mukana tuli joukko ohjelmia kuten Finder sekä AppleTalk-protokollakokoelma, joka muodosti maailman johtavan lähiverkon vuonna 1986. Vuonna 1987 Apple perusti Claris-yhtiön tuottamaan ohjelmistoja Applen laitteille. 80-luvun lopulla Claris julkaisi joukon Pro-ohjelmia (MacPaint Pro, MacDraw Pro, MacWrite Pro, FileMaker Pro), jotka olivat paranneltuja versioita vanhemmista Applen ohjelmistoista. Ohjelmia toimitettiin uusien Macintoshien mukana ja ne saavuttivat laajaa suosiota. Vuonna 1991 Claris julkaisi ClarisWorksin, joka myöhemmin nimettiin AppleWorksiksi. 80-luvun lopulla Macintosh oli johtava DTP-alusta graafisen käyttöliittymän ja julkaisuohjelmien (PageMaker, Adobe Illustrator) ansiosta. Tuhannen sivalluksen kuolema
"Língchín" tiedetään olleen käytössä ainakin jo Viiden dynastian aikana (907–960), ennen kuin myöhemmän Jin-dynastian keisari Gaozu poisti sen. Se palautettiin käyttöön Liao-dynastian aikana, jolloin se ensimmäisen kerran mainitaan lakikokoelmissa., ja sitä toisinaan myös sovellettiin, varsinkin keisari Tianzuon hallitessa. Yleisempään käyttöön se tuli Song-dynastian aikana keisarien Renzongin ja Shenzongin aikana. Lingchi sisältyi vielä Qing-dynastian lakikokoelmaan, jossa se säädettiin maanpetoksesta ja muista vakavista rikoksista. Ping
Ping on TCP/IP-protokollan työkalu, joka kokeilee määrätyn laitteen saavutettavuutta. Ping lähettää laitteelle ICMP "echo request"-paketin, johon etätietokone vastaa omalla "echo reply" -paketilla. Macintosh 128K
Macintosh-projekti aloitettiin alkuvuodesta 1979 Jef Raskinin hahmotellessa uuden helppokäyttöisen ja edullisen tietokoneen suunnittelemista tavallisille kuluttajille. Lokakuussa 1979 Raskin sai Applen johdolta luvan työvoiman palkkaamiseen projektia varten, joskin projekti oli jatkuvan lakkauttamisuhan alla ja Raskin joutui pyytämään tiimille lisäaikaa Applen toimitusjohtajana toimineelta Mike Scottilta. Bill Atkinson, joka työskenteli Applen Lisa-projektissa, esitteli Raskinille Burrell Smithin, joka toimi laitteistoinsinöörin tehtävässä. Kolmikon lisäksi Macintosh-projektin työllisti suuren joukon laitteisto- ja ohjelmistokehittäjiä, projektin parissa vaikuttaneita ihmisiä olivat muun muassa Chris Espinosa, Joanna Hoffman, George Crow, Jerry Manock, Susan Kare ja Andy Hertzfeld.
Bruce Horn, joka oli työskennellyt aiemmin Xeroxin Xerox PARC -laboratoriossa dynaamisen Smalltalk-ohjelmointikielen parissa, sai työkseen Finder-käyttöliittymäohjelman luomisen. Smalltalkin tarjoama, ohjelman suorittamisen aikainen lähdekoodin editoiminen sai Hornin ideoimaan uudenlaisen resurssienhallintajärjestelmän, josta tuli osa Macintosh Toolboxia. Amiga
Laitteisto käytti "Zorro"-nimistä väyläarkkitehtuuria, joka mahdollisti useimmissa malleissa lisäkorttien ja prosessorikorttien lisäämisen. "Zorro" väylä tuki "Autoconfig" protokollaa, joka mahdollisti laitteiden osoiteavaruuden konfiguraation automaattisesti ilman "jumpperiasetuksia" (myöhemmin vastaava tuli IBM/PC-klooneissa tunnetuksi nimellä "Plug'n Play"). Menetelmä vastaa PCI-väylän käyttämää menetelmää. Zhang Zhidong
Vuonna 1904 Zhang sai tehtäväkseen laatia koko Kiinan koulujärjestelmälle uudet puitteet ja yksityiskohtaiset toimintasuunnitelmat, jotka myös pantiin pikaisesti toimeen. Seuraavien viiden vuoden aikana koulujen määrä Kiinassa kasvoi 73-kertaiseksi ja opiskelijoiden määrä 225-kertaiseksi. Vanha keisarillinen virkatutkintojärjestelmä lakkautettiin Zhangin toistuvien vaatimusten jälkeen vuonna 1905. Vuonna 1907 hänet kutsuttiin Pekingin keisarilliseen hoviin, jossa hän sai monia korkeita virkoja. Cixin kuoltua seuraavana vuonna Zhang ryhtyi tukemaan uutta sijaishallitsijaa, prinssi Chunia. Yuan Shikain jouduttua tammikuussa 1909 syrjään Zhangista tuli Chunin tärkein neuvonantaja. Hän kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Palvelunestohyökkäys
Kesäkuussa 1997 julkaistiin WinNuke, jolla sai kohdekoneen Windows-käyttöjärjestelmän tai palvelinohjelman kaatumaan. Vanhemmilla Windows-koneilla tämä tarkoittaa sinistä ruutua. Hyökkäyksestä toipuminen vaati koneen uudelleenkäynnistämistä. Deep Blue
Deep Blueta kehitettiin otteluiden jälkeen merkittävästi (parannetusta versiosta käytettiin epävirallista nimitystä "Deeper Blue") ja kone pelasi Kasparovia vastaan uudelleen toukokuussa 1997. Tuolloin kone voitti ottelun yhteistuloksella 3,5-2,5. Deep Bluesta tuli näin ollen ensimmäinen elektroninen laite, joka voitti shakin hallitsevan maailmanmestarin normaaleilla turnauspeliajoilla pelatessa. Turnauksen jälkeen IBM:n pörssiarvo kohosi 15%. IP-paketti
Ilmoittaa paketin elinajan. Alun perin kenttä ilmoitti paketin elinajan sekunteina mutta nykyään kenttä on ns. hyppylaskuri. Kentän suurin mahdollinen arvo on 255 eli kaikki kahdeksan bittiä ykkösiä. Arvoa vähennetään aina yhdellä sen kulkiessa reitittimen läpi. Kun elinajan arvo on 0, paketin vastaanottava reitin pudottaa sen liikenteestä ja lähettää normaalisti lähettäjäasemalle ICMP time exeeded -virheilmoituksen lähetyksen epäonnistumisesta. Verkkotiedustelu
ICMP ei käytä kommunikointiinsa protokollaportteja; ICMP-skannauksen tarkoitus onkin selvittää onko kohdeasema saavutettavissä lähettämällä yleensä kohdeasemaan ICMP echo request -paketti. Kohdeaseman vastaa olemassaolostaan tavallisesti ICMP echo reply -paketilla. Riippuen työasemien välissä olevista palomuureista tai suodattavista reitittimistä vastaukset saattavat kuitenkin vaihdella tai niitä ei saada ollenkaan. Koska ICMP:llä on tietoliikenteessä tärkeä tehtävä muun muassa virhetilanteiden raportoimisessa niin palomuurit tai suodattavat reitittimet usein kuitenkin sallivat ICMP-liikenteen vapaasti lävitseen. Monet haittaohjelmat hyödyntävätkin tätä palomuurien ja suodattavien reititinten ominaisuutta ja saattavat kätkeä käyttämänsä informaation normaalilta näyttävien ICMP-pakettien otsikoihin. William Edwards Deming
Deming kehitti Shewhartiin vahvasti pohjautuen otantatekniikoita, joita käytettiin ensi kerran vuoden 1940 väestönlaskennassa (United States Census Bureau). Toisen maailmansodan aikana Deming oli viisimiehisen Emergency Technical Committeen jäsen ja osallistui 1942 Yhdysvaltain sotatarvikkeiden laaduntarkastusstandardien luomiseen. Hän opetti myös tilastollisen prosessin ohjauksen (SPC) tekniikoita sotatarviketuotannossa toimiville. Tilastollisia menetelmiä sovellettiin laajamittaisesti toisen maailmansodan aikana, mutta sodan jälkeisinä vuosina ne katosivat käytöstä tarpeettomina. Kysyntä massatuotetuille amerikkalaistuotteille oli itsestäänselvyys. Macintosh
PCI-laajennettaviin Power Maceihin saakka Macintoshien laajennettavuus oli Applen omien tekniikoiden varassa. Liitännät ja tietoliikenneportit olivat epästandardeja ja Mac OS:n osia oli kovakoodattu emolevylle, vaikeuttaen vaihtoehtoisen käyttöjärjestelmän asentamista. Nykyiset Macintoshit käyttävät standardiliitäntöjä ja käynnistyvät Open Firmware tai Extensible Firmware Interface -tekniikoiden avulla mahdollistaen muiden käyttöjärjestelmien ajamisen. Tiedostopääte
Internet-ajan myötä tiedostopäätteet laajenivat kolmesta merkistä, kun Macintosh- ja Unix-käyttäjät alkoivat käyttää codice_11-päätettä HTML-tiedostojen tunnuksena. Windows-käyttäjät käyttivät yleensä kolmikirjaimista codice_12-päätettä, koska järjestelmä ei pitempiä sallinut. Sun Microsystemsin Java-ohjelmointikieli muodostui ongelmaksi, koska se vaati käytettäväksi codice_13-päätettä ohjelmakoodille ja tuotti codice_14-päätteisiä käännettyjä tiedostoja. Muun muassa tästä syystä Microsoft-käyttäjät kritisoivatkin Javaa voimakkaasti. Ongelma helpottui vähitellen Windows 95:n myötä, kun ohjelmat korvautuivat uusilla versioilla, jotka kykenivät käsittelemään pitkiä tiedostonimiä. MS-DOS
Intel 386 -suorittimessa oli edeltäviä malleja kehittyneempi muistinhallinta, joka sisälsi muun muassa sivutuksen. Ns. Expanded Memory Managerin avulla DOS voi käyttää XMS-muistia simuloimaan EMS-muistia 386:n Virtual 8086 -tilassa. Tekniikkaa hyödynsi ensimmäisenä Compaq DOS 3.31:n mukana tullut CEMM vuonna 1987. Microsoftin vastaava laiteohjain EMM386.EXE toimitettiin Windows/386:n ja MS-DOS 4.01:n mukana. EMM386 voi myös siirtää osan XMS-muistista tyhjiin kohtiin alueelle 640 kB – 1 MB, (ns. Upper Memory Area) jolloin laiteohjaimia voi ladata tälle alueelle CONFIG.SYSissä LOADHIGH-komennolla perusmuistin vapauttamiseksi. @450
Kannettavan tietokoneen käyttäjä tarvitsi vain PCMCIA-kortin ja sen mukana tulevan PC:lle ladattavan ajurin. Alkuvaiheessa toinen vaihtoehto käyttäjälle oli Qualcommin ulkoinen Desktop-modeemi, joka liittyi tietokoneelle Ethernet-kaapelilla ilman tarvetta asentaa ajureita. PCMCIA-korttipaikkojen poistuessa uusista kannettavista tietokoneista tarjolle tuli @450:een myös Express-datakortti ja sen lisäksi USB-liitäntäinen korttimodeemi. Sam Loyd
Loyd väitti vuodesta 1891 kuolemaansa saakka 1911 keksineensä 15-pelin. Teoksessa "Cyclopedia of Puzzles", joka julkaistiin hänen kuolemansa jälkeen, sanottiin: ”Ongelma­­pelien maan vanhemmat asukkaat muistavat, kuinka minä 1870-luvun alussa sain koko maailman hulluksi pienellä laatikolla, jossa oli siirrettäviä laattoja ja joka tuli tunnetuksi 14-15-pelinä.” Tämä ei kuitenkaan pitänyt paikkaansa, sillä pelin oli keksinyt posti­mestari Noyes Chapman, eikä Loydilla ei ollut mitään tekemistä pelin keksimisen eikä sen alku­peräisen suosion kanssa. Lisäksi peli tuli tunnetuksi vasta vuonna 1880, ei 1870-luvun alussa. Loyd julkaisi ensimmäisen artikkelinsa pelistä vasta vuonna 1896, mutta vuodesta 1891 lähtien hän 20 vuoden ajan pyrki valheellisesti väittämään keksineensä sen. Linux
Suomalainen Nokia käytti Maemoa, joka myöhemmin yhdistyi Intelin Moblin-projektin kanssa MeeGoksi. Osin Meegon pohjalta Jolla kehitti Sailfish OS:n. Myös Googlen omistama monissa älypuhelimissa ja taulutietokoneissa käytetty Android käyttää Linux-ydintä. Huhtikuussa 2017 Android ohitti suosiossa Windowsin ja siitä tuli maailman käytetyin käyttöjärjestelmä, kun lukuihin lasketaan kaikki internettiin kytketyt laitteet. Fsck
Useimmiten fsck ajetaan järjestelmän käynnistyksen yhteydessä, jos tietokonetta ei ole sammutettu oikealla tavalla (esimerkiksi virtakatkon tai kaatumisen johdosta) ja tiedostojärjestelmiä ei irrotettu (umount) oikealla tavalla. Lisäksi fsck ajetaan tyypillisesti tietyn käyttökertamäärän välein. Useimmiten fsck toimii täysin ilman käyttäjän vuorovaikutusta, mutta vaikeissa tilanteissa fsck joutuu kysymään käyttäjältä toimenpiteitä. Basic Role-Playing
1980 "RuneQuestin" säännöistä julkaistiin "Basic Role-Playing" -nimellä riisuttu versio, joka sisälsi vain perussääntömekaniikan, "pelimoottorin". Kyseessä oli 16-sivuinen vihkonen, jollainen oli liitetty jokaiseen Chaosiumin julkaiseman pelin laatikkoon. Shannon Appelclinen mukaan tämä oli ensimmäinen julkaistu geneerinen roolipelijärjestelmä. Seuraavana vuonna julkaistiinkin kaksi järjestelmään pohjautuvaa peliä: Michael Moorcockin Elric-kirjoihin pohjautuva "Stormbringer" ja H. P. Lovecraftin Cthulhu-mytologiasta insipaariot ammentanut "Call of Cthulhu". Jälkimmäinen on "Basic Role-Playingin" suosituin versio ja ensimmäinen kauhuteemainen roolipeli; se myös esitteli mielenterveyssäännöt, joiden vuoksi hahmojen toimintakyky laski nopeasti traumaattisten kokemusten ja yliluonnollisten tapahtumien myötä. "Stormbringer" ja "Call of Cthulhu" olivat ensimmäisten lisenssiroolipelien joukossa (ensimmäinen oli ollut "Dallas" [1980]) ja ne olivat ensimmäiset, joille tarjottiin merkittävää tukea lisäkirjojen muodossa. 10Base5
10base5 oli ensimmäinen laajalle levinnyt Ethernetin versio, "paksu Ethernet". Kolme tietokonevalmistajaa, DEC, Intel ja Xerox julkaisivat Ethernetin ja 10base5:n määritelmän, DIX Ethernetin tai Ethernet II:n vuonna 1980. IEEE:n lähiverkkotyöryhmä hyväksyi Ethernetin yhdeksi vaihtoehdoksi lähiverkkoihin ja julkaisi 10base5:tä käyttävän Ethernet-standardin 802.3 vuonna 1982. BIND
Ohjelma vastaa suuresta osasta internetin nimipalvelutoiminnoista. 
Vuoden 2004 tietojen perusteella BIND oli käytössä yli 70 prosentissa nimipalveluista. Pico (tekstieditori)
Pico on Unix-käyttöjärjestelmien ehkä tunnetuin tekstieditori. Picon on kehittänyt Washingtonin yliopisto, ja se toimitetaan sähköpostiohjelma Pinen mukana. Picoa pidetään aloittelijalle helppona editorina, mutta edistyneet käyttäjät eivät yleensä pidä siitä sen melko rajoittuneiden toimintojen vuoksi. Tuhannen sivalluksen kuolema
­Tuhannen sivalluksen kuolema ( tai 凌遲, "ling chi") oli erittäin julma teloitustapa, joka oli käytössä Kiinassa suunnilleen vuodesta 900 lähtien, kunnes se vuonna 1905 lopullisesti poistettiin käytöstä. Siinä tuomitun kehosta leikattiin veitsellä pitkitetyn ajan kuluessa pala toisensa jälkeen, mikä lopulta johti hänen kuolemaansa. Tällä tavalla voitiin rangaista eräisiin kaikkein vakavimpina pidettyihin rikoksiin kuten maan­petokseen tai vanhempien murhaan syyllistyneitä. Rangaistus pantiin yleensä täytäntöön julkisesti. Sitä, millä tavalla ruumis viipaloitiin, ei ollut laissa tarkkaan säädetty, minkä vuoksi teloituksen yksityis­kohdissa saattoi esiintyä vaihtelua. Myöhempinä aikoina tuomitulle annettiin toisinaan oopiumia joko kärsimysten lieven­tä­miseksi tai vasta­rinnan estämiseksi. Binary space partitioning
BSP:n avulla on mahdollista nopeuttaa 3D-grafiikan renderointia eliminoimalla z-puskuroinnin tarve. Tunnetuksi menetelmän teki vuonna 1993 tietokonepeli Doom, vaikka menetelmä kehiteltiin jo 1970-luvulla. Ping
"Echo request" pyyntöihin vastaamatta jättäminen rikkoo kuitenkin Internet-standardia RFC 1122, joka suosittaa jokaisen verkon laitteen kuuntelemaan ja vastaamaan pyyntöihin. Vastaamatta jättäminen on ongelmallista, kun ping-ohjelmaa pyritään käyttämään sen alkuperäiseen käyttötarkoitukseen, verkko-ongelmien selvittämiseen. MultiFinder
Apple julkaisi vuonna 1986 Mac Plus -tietokoneen, jossa oli 1 Mt RAM-muistia. Näinkin suuri määrä muistia oli hyvä pohja moniajolle, jonka toteutti ensimmäisen kerran Andy Hertzfeld, Switcher -ohjelmallaan. Kyseinen ohjelma julkaistiin vuonna 1985. Se jakoi muistin pienempiin osiin, joihin sitten voitiin ladata ohjelmia. Käyttäjä pystyi vaihtamaan ohjelmaa valikkorivillä olevan pienen painikkeen avulla. Ohjelmaa vaihdettaessa nykyinen ohjelma liukui vaakasuunnassa pois näytöltä ja valittu ohjelma liukui sisään. Ohjelmat eivät vaatineet mitään erityismuutoksia toimiakseen Switcherin kanssa. Switcher ei kuitenkaan varsinaisesti ajanut ohjelmia yhtä aikaa, sillä passiiviset ohjelmat eivät suorittaneet mitään toimintoja, mutta niiden muisti pysyi samana. Aktivoidessa suoritusta jatkettiin samasta kohdasta, mihin oli lopetettu. IBM PC -yhteensopivat
Laitteiston merkitys PC-yhteensopivuudessa on vähentynyt viimeistään 1990-luvun puolivälin jälkeen kun tapahtui laajamittainen siirtyminen MS-DOSista Windows-käyttöjärjestelmään. Ohjelmat eivät enää käyttäneet laitteistoa suoraan, vaan käyttöjärjestelmän rajapintojen kautta. Ulkoistaminen
Ulkoistaminen tuli suosituksi tunnuslauseeksi 1990-luvulla, mutta harvat ymmärtävät tai ovat samaa mieltä sen tarkoituksesta. Konseptin loi Ross Perot, kun hän perusti Electronic Data Systems -yrityksen 1950-luvulla. EDS kertoi mahdollisille asiakkailleen: "Tunnette huonekalujen suunnittelun, valmistuksen ja myynnin, mutta me olemme tietotekniikan ammattilaisia. Me voimme myydä teille tarvitsemanne tietotekniikan ja maksatte meille kuukausittaisen maksun palvelusta. Minimiaika on kahdesta kymmeneen vuotta." Ensimmäinen huomattava sopimus, jossa käytettiin nimenomaista termiä ""outsourcing"" solmittiin Eastman Kodakin ulkoistaessa atk-osastonsa IBM:n ja DEC:n hoidettavaksi vuonna 1989. Yritystoiminnan ulkoistaminen on esimerkki kansainvälisesti laajalle levinneestä taloudellisen toiminnan organisoimisen uudesta muodosta. Finder
Ensimmäinen julkaistu Finder toimi Macintosh File System -tiedostojärjestelmän kanssa, joka kehitettiin Macintosh 128K:n levykeaseman käyttöön. Tiedostojärjestelmä mahdollisti graafisen käyttöliittymän hyödyntämisen tarjoten tiedostoille metatietueet ikkunointia, asettelua, kuvaketta ja oletusohjelmistoja varten. Järjestelmä ei tukenut hakemistoja, vaan kaikki tiedostot tallennettiin juurikansioon. Finderin avulla tiedostot voitiin näennäisesti jakaa ensimmäisen tason alihakemistoihin. Finder tarjosi roskakorin tiedostojen poistoa varten. Roskakori oli näennäiskansio, jonka tiedot säilyivät vain keskusmuistissa. Järjestelmä tyhjensi roskakorin sisällön Finderin sammutuksen yhteydessä. Moniajon puuttuessa Finder sammutettiin aina muiden ohjelmistojen ajon ajaksi. Mac OS
Käyttöjärjestelmän uudistamisen tarve oli jo tässä vaiheessa ilmeinen ja sen suunnittelu oli aloitettu jo 1989 (niin sanottu Project Pink) tarkoituksena julkaista uudistettu käyttöjärjestelmä vuoden 1993 paikkeilla. Tavoitteena oli Nukernel-mikroytimen päällä ajettava oliopohjainen käyttöjärjestelmä, joka näyttäisi Maciltä ja ajaisi vanhoja ohjelmia. Samalla oli tarkoitus lyödä Windows 95 -projektia kehittävä Microsoft vuodella. Applen projekti oli kunnianhimoinen ja ajautui ongelmiin ja viivytyksiin. Kun System 7.5 oli julkaistu, uuden käyttöjärjestelmän koodinimeksi ilmoitettiin Copland ja sitä demottiin toukokuun 1995 messuilla. Projekti jatkui kaksi vuotta, jonka jälkeen se hylättiin ja osa toiminnallisuudesta siirrettiin vanhalta perustalta kehitettyyn Mac OS 8 -käyttöjärjestelmään. Mac OS 8 oli ensimmäinen merkittävä päivitys Mac OSiin kuusi vuotta System 7:n julkaisun jälkeen. Copland-projektin uusi käyttöjärjestelmä siirrettiin Applen ja IBM:n yhteisyritykseen Taligent, josta Apple luopui ja se lopetettiin 1998.
Copland-käyttöjärjestelmän epäonnistuminen on luettu yhdeksi historian suurimmista epäonnistumisista IT-projekteissa ja se ajoi Applen konkurssin partaalle. COM (tiedostomuoto)
Alun perin COM-tiedostopäätettä on käytetty DECin mini- ja mainframe-koneiden komentojonotiedostojen ("Command file") päätteenä 1970-luvulla. Cunningham (loistoauto)
Uutta suuntaa etsivä yritys toimi murrosvaiheessa jälleen useilla aloilla toimintansa ylläpitämiseksi - se valmisti muun muassa pienmoottoreita puutarhakoneisiin, ja sisustuksia suosioon nousseisiin matkavaunuihin - mutta 1950-luvun alussa kova kilpailu alkoi kuristaa sitä. Aiempi yhteistyö rochesterilaisen "Stromberg-Carlson":in kanssa osoittautui pelastukseksi. Siellä toiminut Andrew W. Vincent oli vuonna 1946 jäänyt pois päivätyöstään kehitelläkseen edistyksellistä koneellista puhelujen matriisi-kytkentätaulua, mikä tekisi puhelujen käsin kytkemisen ("sentraali-Santrat") tarpeettomaksi. Ajatus ei ollut sinänsä uusi, vastaavia laitteistoja oli jo kehitelty muuallakin, mutta Vincent oivalsi ajatella kytkentätaulun perusperiaatteet uusiksi. Vuonna 1951 prototyyppi oli valmis, ja Vincent etsi yhtiötä valmistamaan tuotettaan. Nuorempi Cunningham-veljeksistä, Francis, oli avoimempi ajatukselle: hän palkkasi Vincentin yhtiöön, osti hänen patenttinsa, ja yhdessä he pääsivät aloittamaan tuotekehittelyn vuonna 1952. Vincent, ja Francis Cunninghamin poika Peter ryhtyivät kauppaamaan laitetta: puhelinyhtiöt eivät olleet kiinnostuneita, mutta sovelluskohteita löytyi nousevilta televisio- ja automatisoitujen teollisuuden tuotantolaitteiden aloilta. Potentiaalisilta käyttäjiltä kerätty palaute ja havainnointi johtivat vuonna 1953 tuotannon sijaan kytkentätauluissa ilmenneiden puutteellisuuksien korjaamiseen. Perheyrityksen ja sen keskeisten henkilöiden sinnikkyys valtavien haasteiden edessä tuotti kolmen vuoden kehittelyjakson jälkeen tulosta perusratkaisun monenlaisina prototyyppisovelluksina, ja marraskuussa 1956 aloitettu myynti- ja valmistustoiminta toi kiihtyvää kysyntää 1950-luvun edetessä. Asiakkaiksi tulivat Yhdysvaltain johtavat yritykset ja yhteisöt: muun muassa NASA käytti Cunninghamin tuolloin hyvin edistyksellisiä tuotteita avaruusohjelmansa kaudella 1960-luvulle asti (viite 2, kuvia). Perheen kolmas sukupolvi ehti vielä nähdä yhtiönsä uuden kukoistuskauden alkaneen: Augustine kuoli vuonna 1957, Francis seuraavana vuonna 1958, jolloin Peter nousi virallisesti Cunningham-yhtiön johtajaksi. Ethernet
Laajemmin Ethernet-verkkoa alettiin käyttää 1980-luvulla. Aluksi käytettiin halkaisijaltaan yli 10 mm vahvuiseen koaksiaalikaapeliin perustuvaa Ethernet-versiota ("paksu" Ethernet), 1985 hyväksyttiin ohuempaa ja halvempaa kaapelia käyttävä versio ("ohut" Ethernet). Seuraavaksi tuli 10baseT, halpaa Cat3-parikaapelointia käyttävä versio. Ompelukone
1900-luvun alkuun mennessä ompelukoneen peruskeksinnöt oli tehty. Oli kehitetty yksi-, kaksi- ja monilankajärjestelmiä, jotka ompelivat ketju-, lukko- ja siksak-ommelta sekä koristeompeleita. Koneissa oli pyörösukkulat tai puola ja sieppaajalaite. Pistonopeus oli lähellä tuhatta tikkiä minuutissa. Ensimmäisiä sähkömoottorikäyttöisiä ompelukoneita esiteltiin jo Pariisin maailmannäyttelyssä 1867. Singerin kotiompelukoneeseen sai sähkömoottoriliitännän jo vuonna 1887. Kuitenkin vasta 1920-luvulla Singer toi markkinoille kannettavan sähköompelukoneen kotikäyttöön. Toisen maailmansodan jälkeen sähköompelukoneet alkoivat syrjäyttää poljettavat koneet kotitalouksissa. Käyttöjärjestelmä
Ensimmäisissä tietokoneissa ei vielä ollut käyttöjärjestelmää. Ohjelmat kirjoitettiin reikäkorteille, paperi- tai magneettinauhoille, ja tietokoneelle annettiin tietty aika suorittaa ne. Jokainen suoritettava ohjelma piti ohjelmoida yksilöllisesti tietylle tietokoneelle, ja ohjelman tuli hallita kaikkia tietokoneen komponentteja ja oheislaitteita. Useiden ohjelmien samanaikainen käyttäminen oli hankalaa ja aikaa vievää, koska moniajoa ei ollut. Jos halusi suorittaa ohjelman uudelleen toisella syötteellä (input, lähtöarvo), piti ensin toinen ohjelma ladata koneeseen ja suorittaa se, ja sen jälkeen vaihtaa jälleen takaisin alkuperäiseen ohjelmaan, kelata se oikeaan kohtaan nauhaa tai levyä ja antaa itse toisen ohjelman syöte (input, lähtöarvo) kyseisen ohjelman lähteenä (output, lopputuloksena). Ohjelman suorittaminen toisenlaisella tietokoneella vaati ohjelman ohjauskäskyjen kirjoittamista uudelleen toisen tietokoneen laitekäskyjen mukaiseksi. Tämä hidasti ohjelmien käyttämistä muussa kuin samantyyppisessä tietokoneessa. Finder
Tiedostojen hidas kopiointinopeus aiheutti harmia käyttäjille. Apple yritti korjata ongelmaa Finder 1.1 -päivityksellä toukokuussa 1984. Macintosh 128K:n rajallinen muisti vaikeutti Finderin kehitystä ja vasta vuotta myöhemmin huhtikuussa 1985 julkaistu Finder 4.1 nopeutti tiedostojen kopiointia ja lisäsi uusia ominaisuuksia tietokoneen hallintaan. Finderistä löytyi nyt komennot hakemistojen luontiin ja tietokoneen sammuttamiseen. Aiemmin hakemistot oli luotu juurihakemistossa aina löytyvän tyhjän kansion kautta ja tietokone oli sammutettu näppäimistössä olevan virtanapin avulla. Finder 4.1 sisälsi ohjelman nimeltä MiniFinder, joka toimi usein käytettyjen ohjelmien käynnistysvalikkona. TCP
Pakettien katoaminen johtuu yleensä ruuhkasta internetin reitittimillä. Näissä tilanteissa reitittimelle saapuu enemmän paketteja kuin se ehtii välittämään eteenpäin. Kun reitittimen puskuri täyttyy, ylimääräiset paketit joudutaan hylkäämään. Jos datan lähettäjä vain itsepintaisesti uudelleenlähettäisi paketit, se lisäisi reitittimen ruuhkaa entisestään. Sitä varten TCP-protokollaan on kehitetty ruuhkanhallintamekanismeja. Ruuhkanhallintamekanismit ovat pitäneet internetin käyttökelpoisena, vaikka liikenteen määrä on kasvanut vuosien saatossa räjähdysmäisesti. Osa ruuhkanhallintamekanismeista on standardisoitu RFC 2581. Musiikkisensuuri
BBC:n kokonaan tai osittain soittamatta jättämiä listahittejä ovat esimerkiksi Sex Pistolsin kuningatarta ja monarkiaa herjaava single ”God Save the Queen” (1977), Prodigyn ”Smack My Bitch Up” (1997) sekä pääministeri Margaret Thatcherin kuolemasta iloinnut ”Ding Dong! The Witch Is Dead” (2013). Sähköšokki
Aiemmin sähköšokkeja käytettiin lääketieteessä hoidettaessa mielenterveyspotilaita. Sittemmin lääketieteellistä käyttöä on alettu kutsua sähköhoidoksi (ECT, "electroconvulsive therapy"). Italialaiset Ugo Cerletti (1877–1963) ja Lucio Bini (1908–1964) ottivat vuonna 1937 käyttöön sähköšokin. ECT on edelleen rutiinikäytössä kliinisessä psykiatriassa ja on yksi tehokkaimmista vakavan masennuksen hoitomenetelmistä. System Software 6
System 5- ja System 6 -käyttöjärjestelmissä oli MultiFinder-ominaisuus, jolla pystyttiin ajamaan useita ohjelmia kerralla. Se ei kuulunut käyttöjärjestelmään, mutta sen pystyi ostamaan Applelta. MultiFinderin käyttö yleistyi System 6:n myötä. MultiFinderin sai pois päältä tai päälle uudelleenkäynnistettäessä. Jos se otettiin pois päältä, Finder sulkeutui, kun käyttäjä avasi uuden ohjelman. Aktiivinen ohjelma pysyi aina päällimmäisenä. Mac OS
Suuri osa käyttöjärjestelmästä oli sijoitettu ennen PowerPC-suorittimen käyttöönottoa Macintosh-tietokoneiden emolevyn ROM-piireille. Alkuperäisenä tavoitteena oli säästää levytilaa aikana jolloin massamuistina käytettiin levykkeitä. Järjestely nopeutti koneen käynnistystä ja salli Macin käynnistyä suoraan graafiseen tilaan ilman komentoriviä. Myös virheilmoitukset ohjelmien kaatumisesta ja rikkinäisistä levykkeistä tulivat graafisen käyttöliittymän kautta. Tästä huolimatta Macintosh-tietokoneita ei voinut käynnistää ilman levykettä (lukuun ottamatta yhtä vuoden 1991 Mac Classic-mallia). Eräiden ohjelmien vaatimia päivityksiä käyttöjärjestelmään jaettiin käynnistyslevykkeiden muodossa. Piirisarja
Termillä "piirisarja" viitataan yleisesti joukkoon erikoistuneita piirejä tietokoneen emolevyllä tai laajennuskortissa. Henkilökohtaisissa tietokoneissa ensimmäinen piirisarja IBM PC AT:ssa oli NEAT piirisarja, jonka Chips and Technologies valmisti Intel 80286 prosessorille. Intel Pentium -luokan mikroprosessoreissa termi "piirisarja" usein viittaa tiettyyn piiripariin emolevyllä: "pohjoissilta" ja "eteläsilta". Pohjoissilta linkittää prosessorin erittäin nopeiden laitteiden, erityisesti keskusmuistiin ja näytönohjaimeen ja eteläsilta yhdistää hitaampiin oheislaitteiden väyliin (kuten PCI tai ISA). Monissa moderneissa piirisarjoissa eteläsilta oikeastaan sisältää joitakin on-chip integroituja oheislaitteita, kuten Ethernet, USB- ja audio-laitteita. Piirisarja on yleensä suunniteltu toimimaan tiettyjen mikroprosessoriperheiden kanssa. Koska piirisarja säätelee yhteyksiä suorittimen ja ulkoisten laitteiden välillä, on se keskeisessä roolissa määrittelemässä järjestelmän suorituskyvystä. Esineiden internet
Esineiden internetillä (engl. Internet of Things, lyhyemmin IoT, myös teollinen internet) tarkoitetaan internet-verkon laajentumista laitteisiin ja koneisiin, joita voidaan ohjata, mitata ja sensoroida internet-verkon yli. IoT:n käsite on ollut käytössä ensimmäisen kerran jo 1990-luvulla; englanninkielistä termiä ehdotti Kevin Ashton vuonna 1999. Minitel
Järjestelmä syntyi vuosina 1977 ja 1978 kun Ranskassa päätettiin käynnistää videotext-palvelu, jota piti päästä käyttämään halvalla laitteistolla. Puhelinmodeemilla varustetuissa päätteissä on ainoastaan kuvaruutu ja näppäimistö - ei mahdollisuutta tiedon käsittelemiseen tai varastoimiseen - mutta niiden avulla asiakkaat saattoivat alusta alkaen tehdä verkko-ostoksia, varata junalippuja, saada selville hintoja, tutkia puhelinluetteloa, lähettää ja vastaanottaa sähköpostia tai viestiä reaaliajassa kirjoittaen hyvin samaan tapaan kuin nykyisin internetissä. Järjestelmä avattiin yleisön käyttöön 1982. Videopelimusiikki
Alun perin IBM PC tehtiin vuonna 1981 työtietokoneeksi, ja sen ainoa äänilähde oli "PC Speaker" -niminen laite, joka kykeni ainoastaan yksiääniseen ”piipitykseen” (joskin siitä sai irti ohjelmallisin keinoin myös hyvin heikkotasoista digitoitua ääntä). Myöhemmin IBM -yhteensopivia tietokoneita alettiin käyttää yhä enemmän myös pelaamiseen ja musiikin tekemiseen, joten niille alettiin valmistaa äänikortteja. BeOS
Vuonna 1998 yhtiö julkaisi ensimmäisen IA-32 -arkkitehtuurille suunnatun version käyttöjärjestelmästä, version BeOS R3. Syynä oli Applen hyökkäävä ote sekä yhtiön kasvava velkataakka. 1990-luvun loppupuolella BeOS-käyttöjärjestelmä keräsi uskollisen mutta pienen käyttäjäkunnan, mutta yhtiö ei silti päässyt veloistaan. Viimeisenä keinona Be, Inc. julkaisi maaliskuussa 2000 aggressiivisen markkinointikampanjan saattelemana ilmaisen, mutta karsitun version käyttöjärjestelmästä vapaaseen jakeluun; se pohjautui versioon BeOS R5 ja kantoi nimeä BeOS Personal Edition 5.0 (BeOS PE). PE:n pystyi käynnistämään Windowsista ja Linuxista, ja sen oli tarkoitus kasvattaa kuluttajien kiinnostusta sekä antaa sovelluskehittäjille jotain, millä leikkiä. Järjestelmää jaettiin ilmaiseksi muun muassa monien lehtien mukana ja myös Be-yhtiön FTP-palvelimelta. Pistoke
Aikoinaan kotitalouksien pääsääntöinen sähköntarve oli valaistus. Noihin aikoihin monet sähköyhtiöt toimivat split-tariff-järjestelmällä, jossa sähkönhinta oli alhaisempi valaistukseen kuin muihin tarkoituksiin käytettynä. Tämä johti siihen, että sähkölaitteet kuten pölynimurit, hiustenkuivaimet ja tuulettimet kytkettiin lampunkantoihin käyttäen lampunkantojen pistokkeita. 1880-luvulla pistokkeet ja pistorasiat siirrettäville laitteille alkoivat yleistymään. Niiden tarkoituksena oli korvata lampunkantojen liitännät helpompikäyttöisillä seinään asennettavilla pistorasioilla.
Nykyään maailmalla on yleisessä käytössä noin 20 erityyppistä pistoketta ja lisäksi monia jo vanhentuneita pistorasiatyyppejä löytyy yhä vanhoista rakennuksista. Teknisten standardien rinnastaminen on sallinut joidenkin tiettyjen pistoketyyppien käytön laajoilla alueilla sähkölaitteiden myynnin sekä maahantuonnin helpottamiseksi. Linux
Palvelinkäyttö on yksi Linuxin yleisimmistä käyttökohteista. LAMP-käsite syntyi ohjelmistoyhdistelmästä, jossa Linuxissa ajetaan Apache-verkkopalvelinta, MySQL-tietokantaa ja PHP-komentosarjakieltä. Verkkosivustojen palvelujen lisäksi muun muassa DNS-nimipalvelut ja sähköpostipalvelimet käyttävät Linuxia. World Community Grid
World Community Grid tuki alun perin vain Windowsia käyttämällä United Devicesin omistamaa Grid MP -ohjelmistoa jota myös isorokkotutkimuksen suorittanut grid.org käytti. Linux-tuen kysynnän vuoksi otettiin marraskuussa 2005 käytöön avoimen lähdekoodin BOINC-alusta jota käyttivät projektit kuten SETI@home ja Climateprediction.net. Mac OS X ja Linux ovat nyt virallisesti tuettuja. Astianpesukone
Ensimmäisen astianpesukoneen patentoi Joel Houghton vuonna 1850 Yhdysvalloissa. Nykyaikainen painevedellä toimiva astianpesukone on kuitenkin Josephine Cochranen kehitystyön tulos ja patentoitiin 28. joulukuuta 1886 myös Yhdysvalloissa. Aiemmin astiat pestiin useimmiten harjaamalla astiat tiskiharjalla ja astianpesuaineella. Cochrane myös aloitti astianpesukoneiden kaupallisen tuotannon perustamassaan "Cochran's Crescent Washing Machine Company" -nimisessä yhtiössä. Cochrane sai vuonna 1900 patentin astianpesukoneen seuraavalle, automaattisella vesipumpulla varustetulle mallille. Cochrane kuoli Chicagossa 3. elokuuta 1913 ja astianpesukoneen valmistus- ja myyntioikeudet myytiin "Hobart Companylle", jonka nimi on nykyisin "KitchenAid". Alan Cox
Cox oli juuri lopettanut opiskelut Swanseassa, mutta piti yhteyttä vanhoihin opiskelijatovereihinsa yliopistossa. Yliopiston tietokoneseura sai 4-megatavuisen 386:n, ja siihen asennettiin Linux, jossa oli Ross Biron hiljattain ohjelmoima verkkokoodi. Miehet liittivät koneen yliopiston verkkoon, mutta kone kaatui. He olivat ensimmäisiä, jotka olivat käyttäneet Linuxia vilkkaassa, moniprotokollaisessa verkossa ja löysivät siten paljon uusia ohjelmointivirheitä. Cox oli opiskellessaan perehtynyt TCP/IP-protokollaan, ja hän alkoi lähettää Birolle korjausehdotuksia. IBM PC
Microsoft ja IBM alkoivat kehittää vuonna 1985 uutta käyttöjärjestelmää, jonka oli tarkoitus paikata DOSin puutteita ja tarjota tuki 286-suorittimen paremmalle muistinhallinnalle ja moniajolle. Vuonna 1987 julkistettu OS/2 oli alkujaan käyttöliittymältään vain tekstipohjainen, vaikka tarjosikin grafiikan piirtämistä varten oman rajapintansa. OS/2:n MS-DOS-yhteensopivuus oli kuitenkin huono, eikä se siksi menestynyt odotetulla tavalla. TECO
TECOsta tuli tunnettu sen jälkeen, kun MIT:n Project MAC -tutkimuslaboratorio teki siitä toteutuksen Digital Equipment Corporationin PDP-6-tietokoneelle vuonna 1964. Kyseinen toteutus näytti muokattavan tekstin jatkuvasti kuvaputkinäytöllä, ja sitä käytettiin interaktiivisena online-editorina. (Tämä ei kuitenkaan ollut sen alkuperä eikä aiottu käyttötapakaan.) TECOn myöhemmän versiot kykenivät hyödyntämään koko ruudun moodia DEC:n erilaisilla RS232-liitännäisillä päätteillä. TECO
Toisaalta korjausnauhan sisältö oli ohjelma ja vaati debuggausta siinä missä muutkin ohjelmat. Yksinkertaisimpienkin globaalien "etsi-ja-korvaa" -operaatioiden ongelmat 
tulivat pian ilmeisiksi. Käytännössä TECOa käytettiin lopulta samaan tapaan kuin varhaisempaa "Kallista Kirjoituskonetta", eli online-editointiin (vaikkakin editointi monipuolisemman TECOn avulla oli luonnollisesti huomattavasti tehokkaampaa). Alkuperäinen PDP-1-versio ei tukenut minkäänlaista näyttöä; ainoa tapa tarkastella tekstin tilaa editoinnin aikana oli antaa komentoja, jotka tulostivat tekstin (tai sen osan) tietokoneen konsolin kirjoittimelle. DECnet
DECnet on Digital Equipment Corporationin 1970-luvun puolivälissä kehittämä kaupallinen tietoliikenneprotokollapino. Toisin kuin monet aikalaisensa, jotka mahdollistivat lähinnä päätteiden verkottamisen keskustietokoneisiin, DECnet suunniteltiin tietokoneiden väliseen suoraan kommunikointiin. Protokollan ensimmäinen versio julkaistiin vuonna 1975 PDP-11-minitietokoneille. WinNuke
WinNuke on ensimmäinen Internetissä levinnyt ohjelma, jolla pystyi "kaatamaan" minkä tahansa Internet-verkossa olleen Windows-käyttöjärjestelmää käyttävän tietokoneen. "_eci"-niminen käyttäjä julkaisi ohjelman Internet-keskusteluryhmään kesäkuun 7. päivä 1997. Microsoftilta kesti kaksi viikkoa saada julkaistua korjaus, minkä ajan kaikki Internet-verkkoon kytketyt Windows-käyttöjärjestelmää käyttävät tietokoneet voitiin saattaa toimimattomiksi mistä tahansa verkkoon kytketyltä työasemalta, sillä palomuurit eivät vielä silloin olleet yleisiä. Shipping
Kuitenkin, erään X-Files sarjaan keskittyvän uutisryhmän arkistoista löytyy todistettavasti että termiä oli jo pitkään käytetty sarjan fanien keskuudessa; niinkin aikaisin kuin toukokuussa 1996, kolmea kuukautta ennen kuin ensimmäiset Pokémon -pelit julkaistiin Japanissa. Siitäkin menisi vielä kaksi vuotta, ennen kuin Pokémonia peleineen ja sarjoineen alettaisiin kääntää englanniksi, josta ylempi sanaleikki keksittäisiin. Vaikka Pokémon ei ehkä keksinytkään itse termiä, se saattoi kuitenkin merkittävästi auttaa sen kehittämisessä ja yleistymisessä. Käyttöjärjestelmän ydin
Kun käyttöjärjestelmän käytettävissä oleva muisti oli vain 32 tuhatta sanaa, niin kuin MIT-yliopiston ensimmäisessä järjestelmässä CTSS:ssä, monen miljoonan rivin käyttöjärjestelmät eivät olleet mahdollisia ja monimutkaisuus oli hallittavissa. Kun saatavilla oleva muistin määrä kasvoi, kasvoivat myös käyttöjärjestelmät. Lopulta jouduttiin nykyiseen tilanteeseen, jossa käyttöjärjestelmä sisältää satoja järjestelmäkutsuja niin monipuolisilla tapahtumilla, että kukaan ei oikeastaan enää ymmärrä, miten ne toimivat. Windows NT 5.1 -käyttöjärjestelmä sisältää 5 miljoonaa riviä koodia (koko järjestelmä sisältää yli 40 miljoonaa) ja Linux yli 3 miljoonaa riviä koodia. Käyttöjärjestelmien monimutkaisuus on nopeasti muodostumassa ongelmaksi. Tämän rivimäärän vuoksi käyttöjärjestelmän monoliittisella rakenteella on haittansa. Tutkimuksissa on havaittu, että tavallisessa sovellusohjelmassa on 1–20 virhettä 1000 koodiriviä kohden. Koska käyttöjärjestelmä on paljon monimutkaisempi kuin tavallinen sovellusohjelma, se sisältää vielä enemmän virheitä jokaista tuhatta koodiriviä kohden. Niinpä miljoonien rivien kokoiset monoliittiset käyttöjärjestelmät aiheuttavat vakaus- ja tietoturvaongelmia. PDP-10
PDP-10 (lyhenne sanoista "Programmed Data Processor") oli Digital Equipment Corporationin 36-bittinen suurtietokone, jota valmistettiin eri malleina (muun muassa DECsystem-10, DECSYSTEM-20 ja niiden eri alamallit) 1960-luvulta 1980-luvulle. Siitä tuli varsin suosittu erityisesti Yhdysvaltain akateemisessa maailmassa, ja se oli yksi niistä koneista, jotka käytännössä popularisoivat tietokoneiden osituskäytön 1970-luvulla; aikaisemmin tietojenkäsittelyä oli suoritettu lähinnä eräajoina. Koneen tunnetuimpia käyttöjärjestelmiä ovat ITS, TENEX, TOPS-10 ja TOPS-20. Dead in the Water (yhtye)
Yhtyeen ensimmäinen pitkäsoitto, "Echoes... in the Ruins" julkaistiin vuonna 2007 Firedoom Musicin kautta.
EP:t SSE
Ensimmäinen SSE-käskykantaa tukenut suoritin oli Intelin Pentium III, joka julkaistiin alkuvuodesta 1999. AMD oli vajaata vuotta aikaisemmin julkaissut oman 3DNow!-käskykantansa K6-2-suorittimen myötä. 3DNow! puolestaan oli "oikein tehty" korvaaja Intelin alkuperäiselle MMX-käskylaajennukselle, joka ei osannut käsitellä kuin kokonaislukuja, ja sitä käytettäessä esti suorittimen liukulukumatematiikan käytön. SSE ja 3DNow! olivat keskenään kilpailevia käskykantalaajennoksia, ja ajan myötä SSE vei voiton mm. Intelin suuremman markkina-aseman ja paremman kääntäjätuen ansiosta, ja nykyisin ohjelmat optimoidaan tyypillisesti käyttämään SSE-käskyjä mutta ei 3DNow!-käskyjä. AMD otti SSE-käskykannan käyttöön Athlon XP-suorittimessaan vuonna 2001. SSE-käskykantaa on myöhemmin laajennettu SSE2-käskyillä.SSE-komentoja voidaan käyttää erikseen assembly-ohjelmilla tai "inline" komennoilla ylemmän tason kielestä kuten C- tai C++-kielestä. Kiintolevyn osiointi
Microsoftin käyttöjärjestelmät käyttävät yleensä aktiiviseksi merkittyä ensiöosiota (asematunnus C:) ja jatkettua osiota. Jatkettu osio voidaan edelleen jakaa loogisiin levyasemiin (asematunnukset D:, E: jne.). Windowsin perustyökalu osioinnin muuttamiseen on diskpart. Jos osioilla olevia tiedostojärjestelmiä haluaa pienentää menettämättä niiden tietoja, pitää yleensä käyttää erikoisohjelmaa, kuten Partition Magic tai gparted. Ohjelmoitava logiikka
Yhdysvaltalainen Richard Morley kertoo keksineensä PLC:n uudenvuodenkrapulassa 1.1.1968, jolloin oli monen projektin takaraja. Hän huomasi keskeneräisissä projekteissa yhtäläisyyksiä ja ymmärsi, että niihin löytyy parempi ratkaisu. Oli kuitenkin vaikeaa vakuuttaa ihmiset siitä, että ohjelmoitava laatikko voi tehdä saman kuin 15 metriä laitekaappeja, releitä ja kaapeleita. Ikkunanhallintaohjelma
LaStrange kehitti twm:ää edelleen ja loi tvtwm:n, joka sisälsi virtuaalityöpöydät. Niiden avulla näytön saattoi jakaa useampiin "tiloihin", joiden välillä voi vaihdella. Toisessa tilassa olevat ikkunat ovat edelleen auki ja ohjelmat toiminnassa, mutta piilotettuina. tvtwm julkaistiin ensimmäisen kerran elokuussa 1990.
Ikkunanhallintaohjelmissa oli yleensä jonkinlainen mahdollisuus käynnistää muita ohjelmia, kuten pääte-emulaattori, koska ennen vuotta 1998 ei ollut yhtään ilmaiseksi saatavilla ollutta työpöytäympäristöä. Ohjelmien käynnistys tapahtui ikkunanhallintaohjelman valikoista, joihin käynnistettävät ohjelmat lisättiin tekstieditorilla muokkaamalla asetustiedostoa.
Suosituin twm:n seuraaja oli fvwm, jonka ominaisuuksiltaan oli samanlainen, mutta ulkonäöltään huomattavasti miellyttävämpi. Siitä kehitettiin edelleen muutamia johdannaisia, kuten Fvwm95, joka kopioi Microsoftin vuonna 1995 ilmestyneen uuden Windows95:n ulkonäön. Fvwm ja sen seuraajat mahdollistivat liitännäisten luomisen, joilla toteutettiin pieniä apuohjelmia kuten Pager, joka näytti kuvan virtuaalityöpöydistä ja niissä olevista ohjelmista, sekä erilaisia ohjelmankäynnistyspalkkeja.
Uusien työpöytäympäristöjen ilmestymisen myötä (KDE 1998 ja GNOME 1999) ikkunanhallintaohjelman rooli supistui minimiin, koska työpöytäympäristö itsessään sisälsi aiemmin niiden toteuttaman toiminnallisuuden. KDE on käyttänyt alusta lähtien omaa KWin-ohjelmaansa ikkunanhallintaan, kun GNOME taas turvautuu ulkoiseen ohjelmaan.
X11:n kehitys vauhdittui Keith Packardin vuonna 2000 kehittämän RENDER-laajennoksen myötä, joka toi X:aan mahdollisuuden Porter-Duff-piirto-operaatioihin. Kehitettiin kokeellisia ohjelmia jotka mahdollistivat läpinäkyvyyden käytön. Sittemmin piirtoon alettiin käyttää OpenGL:n ominaisuuksia, joissa ohjelmat piirtävät ensin tekstuuriin, joista koosto-ohjelma (composite manager) kokoaa kuvan näytölle. Koosto-ohjelman ominaisuudet yhdistettiin ikkunanhallintaohjelmaan (Compositing window manager), joka mahdollistaa ikkunoiden pyörittelyt ja erilaiset graafiset efektit. Ensimmäinen merkittävä nämä ominaisuudet toteuttanut ohjelma oli Compiz. Pääte
1990-luvun puolivälissä Java-ohjelmointikielen julkaisun jälkeen julkaistiin muutamia Java-pohjaisia verkkotietokoneita, joissa ei ole levyä ja jotka latasivat ohjelmansa verkosta. Tästä alkoi ns. thin client -buumi, jonka aikana kehitettiin ratkaisuja keskuskoneesta riippuvaisiin, vähäistä ylläpitoa vaativiin päätteisiin perustuviin työasemiin. Tuhannen sivalluksen kuolema
Kiinassa "lingchin" poistamista oli ehdottanut jo Lu You (1125–1210) muistossaan Eteläisen Song-dynastian keisarille. Hänen yksityis­kohtaisia perustelujaan sen poistamiseksi toistivat suku­polvesta toiseen monet oppineet, myös vaikutus­valtaiset lainoppineet siihen saakka, kunnes se vuonna 1905 lopulta poistettiin käytöstä. Vaatimukset "lingchin" poistamiseksi liittyivät yleensä muidenkin julmimpien rangaistusten vastustamiseen. Sen poistaminen ei siis johtunut yksinomaan länsimaiden vaikutuksesta, vaan asiaan vaikutti myös Kiinassa jo satojen vuosien ajan kypsynyt ja laajalle levinnyt mielipide. ZIP
1990-luvulla, kun yhä useammassa tietokoneessa alkoi olla graafinen käyttöliittymä, ohjelmoijat alkoivat kehitellä graafista ZIP-pakkaajaa, WinZip ja WinRar näistä tunnetuimpina. PKWARE julkaisi myös oman versionsa. Uudet versiot olivat paljon edellisiä helpompia käyttää. Käyttäjän ei tarvinnut opiskella erikseen Zip-ohjelman käyttöä, jos hän halusi vain pakata ja purkaa tiedostoja. Maailmanlaajuista joukkovalvontaa koskevat paljastukset (2013 alkaen)
Mastering the Internet (MTI) on osa Britannian hallituksen Interception Modernisation Programme (IMP) -ohjelmaa. Vuonna 2009 paljastui, että ohjelmaan sisältyi tuhansien DPI ("deep packet inspection") "mustien laatikoiden" asettaminen lukuisten Internet-palveluntarjoajien tiloihin. Finder
Lokakuussa 1999 Finder 9.0 sisälsi tuen monen käyttäjän järjestelmälle, järjestelmän päivitystoiminnon, tuen yli 2 GT:n tiedostoille ja salakirjoitustoiminnon. 9.1 -päivitys lisäsi CD-levyjen poltto-ominaisuuden. Joulukuussa 2001 Mac OS -käyttöjärjestelmän ja vanhan Finderin kehittäminen lopetettiin. World Community Grid
IBM ja muut tutkimukseen osallistuneet sponsoroivat United Devicesin Smallpox Research Grid Projectin nopeuttaakseen isorokkolääkkeen kehitystä. Isorokkotutkimuksessa analysoitiin eri yhdisteiden tehoa isorokkoa vastaan käyttämällä suurta tietokoneiden laskentaverkkoa. Projektin avulla tutkijat kykenivät seulomaan 35 miljoonan lääkeainemolekylin joukosta parhaat ehdokkaat isorokkolääkityksen kehitystä varten. Ensimmäisen 72 tunnin aikana saatiin 100 000 laskentatulosta. Projektin loppuun mennessä oli havaittu 44 potentiaalista yhdistettä. Isorokkotutkimuksen menestyksen johdosta IBM tiedotti 16 marraskuuta 2004 luovansa World Community Gridin, jonka tarkoituksena olisi tarjota teknien ympäristö humanitaarista tutkimustyötä varten. RAR
Rošal suunnitteli RAR:n alun perin DOS-käyttöjärjestelmälle, ja se siirrettiin myöhemmin muille käyttöjärjestelmille. RAR-tiedostojen purkamiseen on saatavilla esimerkiksi Windowsille tehty, shareware-muodossa jaettu WinRAR ja Mac OS X:lle saatava UnrarX. Linux-pohjaisissa käyttöjärjestelmissä RAR-tiedostojen purkuohjelma on yleensä valmiiksi mukana. SNMP
SNMP () on TCP/IP-verkkojen hallinnassa käytettävä tietoliikenneprotokolla. Protokollan avulla voidaan kysellä verkossa olevan laitteen tilaa tai laite voi itsenäisesti antaa hälytyksiä. SNMP määriteltiin ensimmäisen kerran vuonna 1988.