Valmistaako Valmet metsäkoneita?
Valmet
Valmet Oyj on suomalainen suuryritys, jolla on yli 12 000 työntekijää 33 maassa. Valmetin asiakkaita ovat suuret sellu-, paperi- ja energiayhtiöt, joille se toimittaa teknologiaa, automaatiota ja palveluita. Valmet tarjoaa asiakkailleen palveluina muun muassa kunnossapidon ulkoistusta, tehtaiden ja voimalaitosten parannuksia ja varaosia. Teknologiaa tarjotaan sellu-, pehmopaperi-, kartonki- ja paperitehtaille ja bioenergiaa tuottaville voimalaitoksille. Valmetin automaatioratkaisuja ovat yksittäiset mittaukset mutta myös koko tehtaan kattavat "avaimet käteen"- automaatioprojektit.
Valmetin historia
Valmetin juuret ulottuvat 1750-luvulle. Helsingin edustalla sijaitsevassa Viaporin (Suomenlinnan) linnoituksessa toimi tällöin pieni allastelakka, joka päätyi 1900-luvulla Suomen valtion omistukseen ja osaksi Valmetia. Tamfelt, josta kehittyi yksi johtavista teknisten tekstiilien toimittajista, perustettiin 1797. Tamfeltin toiminnot ovat nykyään osa Valmetin Palvelut -liiketoimintalinjaa. Valmetin historia
Yhtiön eri tehtaat, jotka olivat valmistaneet muun muassa sota-aluksia, lentokoneita ja tykkejä, etsivät uusia omia osaamisalueitaan vuosikausia. Ennen pitkää entisissä asetehtaissa alettiin valmistaa muun muassa hammaslääkärintuoleja, trukkeja, paperikoneita ja Terhi-perämoottoreita. Valmet 20
Valmet 20 oli Valmet 15:n jälkeen toinen Valmetin valmistama traktorimalli. Siitä on käytetty vähäisen tehonsa vuoksi puhekielessä nimitystä ”piikkilangankiristäjä”. Valmet 20:n edeltäjämallin Valmet 15:n perustana on "Pikku-jehuksi" kutsuttu prototyyppi. Suunnitteluperusteena oli se, että Suomessa oli 1950-luvun alussa vielä 250 000 maatilaa, joiden suurin viljelyspinta-ala yleensä oli 25 hehtaaria. Tarkoituksena oli, ettei traktorista olisi tullut liian raskas suomaille, ja että se kykenisi vetämään 14–16 tuuman yksisiipistä auraa pellolla kynnettäessä. Metso (yritys)
Metso Oyj on suomalainen prosessiteollisuusalan pörssiyritys. Sen asiakkaisiin kuuluvat kaivos-, kivenmurskaus-, öljy- ja kaasualoilla ja kierrätyksessä sekä paperi-, sellu- ja prosessiteollisuudessa toimivat yritykset. Metso syntyi vuonna 1999 Valmet Oyj:n ja Rauma Oyj:n sulautuessa yhdeksi yhtiöksi, ja se työllistää 12 000 henkeä 50 maassa.. Valmet 15
Moottorin kehitti Linnavuoren moottoritehdas. Traktoriin valittiin nelisylinterinen kaasutinmoottori, jonka polttoaineena oli petroli, käynnistykseen tarvittiin bensiiniä. Moottorin iskutilavuus oli 1,5 litraa, ja tehoa saatiin noin 15 hv/2000 r/min. Rakenne oli mahdollisimman yksinkertainen: magneettosytytys ja sivuventtiilirakenne. Valmetin historia
Vuonna 2000 Metso osti Beloit Corporationin pehmopaperin- ja paperinvalmistusteknologian sekä sen Yhdysvaltojen ja Ranskan palvelutoiminnot. AGCO
Suomessa Agco omistaa Valtra-traktoreita Suolahdessa valmistavan Valtra Oy Ab:n ja Nokialla sijaitsevan Agco Power Oy:n. Suolahden tehdas kuului alun perin Valmet Oy:lle, joka aloitti traktoreiden valmistuksen jo 1950-luvun alussa. Valmet myi traktoreiden valmistuksen vuonna 1994 Sisulle, joka siirtyi Partek Oyj:n omistukseen vuonna 1997. Kone Oyj osti Partekin vuonna 2002 ja myi Valtra-traktoreiden valmistuksen Agcolle vuonna 2004. Valmetin historia
Valmetin asevalmistus (Tourulan tehdas) siirtyi vuonna 1986 Sako-Valmet Oy:lle, josta tuli myöhemmin Sako Oy. Yhtiön omistaa nykyään italialainen asevalmistaja Beretta. Luettelo Valmetin tuotteista
Metso Paperilla oli Kiinassa Xi'anin kaupungissa Metso Paper Technology (Xi'an) Co. Ltd. -yhteisyritys kiinalaisen kumppanin kanssa. Tehtaan nimi on nykyään Valmet Paper Technology (Xi'an) Co. Ltd. Gustaf Woldemar Wrede
Wrede toimi Jackson Motorcar Co:n teknisenä johtajana vuodet 1913–1914, minkä jälkeen palasi Suomeen. Hän oli Turun rautateollisuus Oy:n tekninen johtaja vuodesta 1914 lähtien. Hänen johdollaan käynnistyi Kullervo-traktorin valmistus. Wreden palasi traktorituotannon pariin myöhemmin Valmetilla. Hän työskenteli toimitusjohtajana Teijon tehtaat Oy:ssä, Oy Taalintehtaalla ja vuodet 1940–1945 Petsamon nikkeli Oy:ssä. Vuonna 1944 hänet valittiin Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan jäseneksi. Valmet Oy:n pääjohtajana Wrede toimi sotakorvausteollisuuden toiminnan päätyttyä, vuosina 1954–1958. Paperikone
Pitkälle 1960-luvulle Suomessa oli neljä konevalmistajaa: A. Ahlström Osakeyhtiö Karhulassa, Tampella Tampereella, Valmet Rautpohjassa Jyväskylässä ja Wärtsilä Sörnäisissä Helsingissä (myöhemmin Järvenpäässä), jotka kaikki kilpailivat keskenään. Wärtsilän paperikoneet siirtyivät Valmetille vuonna 1986. Ahlström kilpaili vuoteen 1987, kunnes myi paperikoneita valmistaneen Karhulan konepajan Valmetille. Muutenkin tilanne muuttui 1980-luvulla, kunnes vuonna 1992 Valmet Paperikoneet Oy oli Tampellan ostamisen jälkeen ainoa paperikonevalmistaja Suomessa. Myöhemmin Valmet ja Rauma Oy yhdistyivät, jolloin uuden yrityksen nimeksi tuli Metso Oyj ja sen paperiteollisuuden laitteisiin erikoistuneen osan nimeksi Metso Paper Oy. Valmet/Metso on hankkinut omistukseensa myös ruotsalaisen KMW:n, amerikkalaisen Beloitin sekä japanilaisen Mitsubishin paperikoneliiketoiminnat. Vuoden 2014 alussa Metso Paper irtaantui Metsosta ja uuden yhtiön nimeksi tuli jälleen Valmet. Valmetin historia
Valmet aloitti paperikoneiden valmistuksen entisellä tykkitehtaallaan Rautpohjassa 1950-luvun alussa ja toimitti ensimmäisen paperikoneensa vuonna 1953. Kansainvälisesti merkittäväksi paperikonevalmistajaksi Valmet kohosi 1960-luvun puolivälissä toimittaessaan useita koneita maailman johtaviin paperiteollisuusmaihin. 1950-luvun alussa Rautpohjan entisessä tykkitehtaassa aloitettiin myös traktorien valmistus. Logset
Logset Oy on suomalainen metsäkonevalmistaja, jonka tehdas sijaitsee Vaasan lähellä Koivulahdessa. Yritys on perustettu vuonna 1992 ja sillä on noin 70 työntekijää. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmetin lentokoneteollisuuden toimintaa jatkoi ensin Patria Finavitec Oy, myöhemmin Patria-konserniin kuuluva Patria Aviation Oy. Valmet Orava
Sotien jälkeen haluttiin yhtäältä ylläpitää kotimaista asesuunnittelun ja -valmistuksen osaamista, toisaalta metsästysaseiden kotimaiset ja kansainväliset markkinat kehittyivät voimakkaasti. Valmet Oy suunnittelikin jo vuonna 1949 kevyen pienoiskiväärin Tourulassa, jota ryhdyttiin valmistamaan suuria määriä myös vientiin. Orava m.49 -asetta valmistettiin noin 24 000 kappaletta, Suomen ohella 33 eri maahan vuodesta 1950 aina vuoteen 1968 saakka. Eniten Orava-pienoiskivääreitä myytiin Tanskaan, Norjaan, Belgiaan, Ranskaan, Brasiliaan, Australiaan ja Boliviaan, josta tuli kyselyjä aseesta vielä vuosia valmistuksen päätyttyä. 1965 suunniteltiin ja valmistettiin 20 kappaleen koesarja 1,9 kiloa painavasta Orava m.66 -pienoiskivääristä, jonka piippu oli 5,0 senttiä m.49 -mallia pidempi ja jossa oli pyöreä lukkorunko, urat kiikaritähtäimelle ja varmistin. Tarkoitus oli myydä asepakettia, jossa olisi valmiiksi kohdistettu kiikari, mutta hanke raukesi. Järeämpää Valmet Erä -pienoiskivääriä m.52, m.54 ja m.59 valmistettiin taas varsinaiseksi metsästysaseeksi, mutta kun pienoiskiväärin käyttö metsästyksessä kiellettiin Suomessa, sen kysyntä romahti ja tuotanto lopetettiin jo vuonna 1964. Valmet Tuuli
Tuuli II:ta lähdettiin kehittelemään Tuuli I -suunnitelman pohjalta, joka oli tullut merkittävien muutostarpeiden alaiseksi ilmavoimien ja lentokonetehtaan tutustuttua saksalaiseen Bücker Bü 181 Bestmann -koulukoneeseen. Bestmannin rinnakkainistuttava ohjaamo havaittiin paremmaksi etenkin kuomukoneiden kohdalla. Suunnitelmaa oli sodan aikana työstetty välirauhasta lähtien. Töitä konetyypin parissa jatkettiin jälleen jatkosodan päätyttyä syyskuussa 1944. Lentokonetehdas yhdistyi valtion eri asetehtaista muodostettuihin Valtion metallitehtaisiin (VMT) lokakuussa 1945. Suuryrityksen nimeksi tuli myöhemmin Valmet. Valmet
Valmetin Paperit-liiketoimintalinjan asiakkaat toimivat kartonki-, pehmopaperi- ja paperiteollisuudessa – ne valmistavat kartongista, pehmopaperista ja paperista esimerkiksi pakkauksia, nenäliinoja, käsipyyhkeitä, WC-paperia ja kirjoitus- ja painopaperia. Asiakasyrityksille toimitetaan uusia koneita ja niiden nykyisiä koneita uudistetaan. Uusia koneita tilataan useimmiten Kiinaan ja Aasian ja Tyynenmeren alueelle, kun taas uudistuksia toimitetaan enemmän Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Valmet Automotive
Amerikkalaisen J. D. Power -laaturaportin mukaan Valmet Automotive on Euroopan kolmanneksi laadukkain autotehdas 2006. Raportti koski uusia Porsche Boxster ja Cayman S -malleja, menestys jatkui 2007. Uudenkaupungin tehdas on Suomen suurin teollisuusrobottien keskittymä yli 600 robotillaan. Valmet Lentokoneteollisuus
1970-luvun alussa Tampereella suunniteltiin Elias Järvinevan johdolla Valmet L-70 Vinka -koulukone, joka oli alasajetulle lentokonetehtaalle suuri ponnistus. Vinkan toteutus oli KTM:n alaisen IKO:n (Ilmailuteollisuuden kehitysosasto) käynnistämä lentokoneenrakennuksen elvytystoimi 1960-luvun lopulta 1970-luvun puoliväliin. IKO:n suunnitelmat tähtäsivät pitemmälle, jatkoharjoituskoneisiin, myös suihkukoneeseen. Alan markkinat kuitenkin alkoivat 1970-luvun lopulta tiivistyä, eikä tilaa uusille sotilaskonevalmistajille ollut. Valmetin historia
Syksyllä 1944 valtion asetehtaat siirrettiin puolustusministeriöltä kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuuteen. Pelättiin, että Neuvostoliitto laskee aseteollisuudenkin työvoiman asevoimien vahvuuteen, jota Moskovan välirauhansopimus rajoitti merkittävästi. Eduskunta toimi nopeasti tehdessään tämän päätöksen. Asetehtaista muodostettiin vuonna 1946 Valtion Metallitehtaat (VMT, ValMet), johon Suomen valtio yhdisti eri puolilla maata sijainneet sotakorvauksia valmistavat metallitehtaansa. Perustamisvuonna yrityksellä oli noin 6200 työntekijää. Yhtiömuodoksi tuli vuonna 1951 osakeyhtiö ja nimeksi Valmet Oy. Valmet Automotive
Tehtaalla on valmistettu vuodesta 1969 alkaen Saab-, Chrysler-, Talbot-, Opel-, Lada-, Porsche-, Think-, Fisker- ja Mercedes-Benz -merkkisiä autoja. Tehdas valmisti ensimmäiset kymmenen vuotta pelkästään Saabin malleja 95, 96 ja 99, myöhemmin myös malleja 90, 900 ja 9000. Kaiken kaikkiaan Saabeja rakennettiin Uudessakaupungissa lähes 740 000 kappaletta. 1980-luvulla valmistuksessa olivat Saabin ohella yksi Chrysler-malli ja saman konsernin ranskalaisen haaran Talbot. Uudenkaupungin autotehtaan rooliksi tuli 1980-luvun aikana yhä selkeämmin erikoisautojen valmistus: esimerkiksi kaikki Saabin avoautomallit vuosina 1986 - 2003 valmistettiin juuri Uudessakaupungissa. 1990-luvulla valmistuksessa olivat General Motorsin Opel Calibra ja Ladan Länsi-Euroopan markkinoita varten kehitetty versio Euro-Samara. Samaran valmistajana toimi virallisesti Euromotive-niminen yritys. Valmet 504
Valmet 504 oli suomalaisen Valmetin valmistama takavetoinen traktori, joka oli uudistettu versio Valmet 502:sta. Se esiteltiin vuonna 1982 samoihin aikoihin Valmet 604:n kanssa. Traktoria valmistettiin vuosina 1982–1985. Väriltään Valmet 504 oli punainen. Partek
Partek osti Valmetin metsäkoneiden tuotannon Oy Sisu Auto Ab:ltä vuonna 1997. Valmet oli johtavia metsäkonemerkkejä tavaralajimenetelmän mukaisessa puunkorjuussa. Wärtsilä (Järvenpää)
Kaupunginosaa hallitsee 1970 valmistunut Wärtsilä-konsernin Helsingistä muuttama paperikoneita valmistava tehdas. Tehdas siirtyi 1986 Wärtsilän yhtiöjärjestelyissä Valmet Oy:lle, joka sulautui 1999 Rauma Oy:n kanssa Metso Oyj:ksi. Sittemmin Valmet perustettiin uudestaan, kun sellu-, paperi- ja voimantuotantoliiketoiminnat irrotettiin Metso Oyj:stä loppuvuonna 2013. Siten Järvenpään Wärtsilänkadun tehdas on nyt osa Valmet Oy:n sellu- ja paperitoimialaa. Valmet
Valmetin Palvelut-liiketoimintalinja tekee muun muassa tehdasparannuksia ja tarjoaa esimerkiksi paperikoneiden telapalveluja, paperikonekudoksia, suodatinkankaita, varaosia ja elinkaaripalveluja. Yksikön asiakkaat toimivat etupäässä sellu-, paperi- ja energia-aloilla. Maailmassa toimivista noin 3 800 sellu-ja paperitehtaasta yli 2000 on Valmetin asiakkaita. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa toiminnan luotettavuutta, kustannustehokuutta, kapasiteettia ja laatua tarjoamalla ratkaisuja, joilla vähennetään päästöjä, parannetaan sekä toiminnan turvallisuutta että energian, veden ja raaka-aineiden käytön tehokkuutta. Yksiköllä on 70 palvelukeskusta eri puolilla maailmaa, mutta sen tärkeimmät markkina-alueet ovat Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka (EMEA) sekä Pohjois-Amerikka. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmet keskittyi sopimuksen mukaisesti sanomalehti-, aikakauslehti- ja säkkipaperikoneisiin. Yritykset muodostivat lisäksi yhteisen TVW-markkinointiorganisaation. Valmetin historia
Traktorien, metsäkoneiden ja kuljetusvälineiden valmistuksen Valmet myi vuonna 1994 Oy Sisu Auto Ab:lle, joka siirtyi vuonna 1997 Partek Oy:n omistukseen. Vuonna 2002 Kone Oyj osti Partek Oyj:n ja vuonna 2004 se myi Sisun suomalaisten yksityishenkilöiden muodostaman sijoittajaryhmän ja yhtiön johdon perustamalle Suomen Autoteollisuus Oy:lle. Ttm1
Ttm1 on sarjamerkintä Valmetin valmistamalle kevyelle dieselsähköiselle (ds) ratatyökoneelle. Toistaiseksi Ttm1 nro 91101 on sarjan ainoa veturi. Aiemmin tämä veturi tunnettiin merkinnällä N-veturi, sekä väliaikaisesti myös sarjamerkinnällä Dv13. Vuonna 2006 veturista muokattiin ratatyökone, ja se on nykyään Kti-urakoinnin omistuksessa. Wärtsilä
Samassa yhteydessä paperikoneiden tuotanto siirtyi vastaavasti Valmetin vastuulle eli Wärtsilän Järvenpään yksikkö, joka teki paperinkoneiden jälkikäsittelylaitteita, siirtyi Valmetin tytäryhtiön Valmet Paperikoneet Oy:n osaksi. Samassa yhteydessä Valmet osti muitakin paperi- ja kartonkikoneyhtiöitä mm. suomalaisen Tampellan kartonkikonevalmistuksen. Toimialajärjestelyiden myötä vuonna 1999 Järvenpään toiminta tuli osaksi Valmetin ja Rauman muodostamaa Metso Oyj:tä, joka jakaantui 2013 uudelleen Järvenpään toiminnan jäädessä Metson alaisuuteen. Paperinvalmistuksen hiipuessa Metso lakkautti Järvenpään toiminnan vuonna 2013 ja siirsi toiminnan Jyväskylän Rautpohjan tehtaalle. Valmet Automotive
Vuonna 1968 Saab-Valmetin autotehdas perustettiin ruotsalaisen Saab-Scanian ja suomalaisen valtionyhtiö Valmetin yhteisyritykseksi. Tehdaspaikaksi valittiin Uusikaupunki yli sadan paikkakunnan joukosta muun muassa hyvien kulkuyhteyksien ansiosta. Tehtaan oli myös sijaittava silloisen kehitysaluesäädännön ykköstukialueella. Saabien valmistus käynnistyi tehtaalla vuonna 1969, ja ensimmäinen lahjoitettiin tasavallan presidentti Urho Kekkoselle. Tehtaan ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi kutsuttiin autourheilu- ja media-alalta tunnettu DI Väinö J. Nurmimaa. Nurmimaa kuitenkin jätti tehtävänsä varsin pian, kun osoittautui että Saab-Scania oli keskittänyt tuottoisan autojen myynti- ja huoltotoiminnan itselleen Scan Auto Oy:n kautta. Valmet
Valmet, valtion entinen asetehdas ja entinen valtionyhtiö, on kokenut monta muodonmuutosta. Valmetin taustalla on yli 200 vuoden teollisuushistoria. Se syntyi uudestaan joulukuussa 2013, kun sellu-, paperi- ja voimantuotantoliiketoiminnat irtautuivat Metso Oyj:stä. Valmet 15
”Pari vuotta ennen sotakorvaustoimitusten täyttymistä joskus vuoden 1948 paikkeilla ryhdyttiin miettimään tulevia siviilituotteita. Ehdotin maanviljelijänä traktoreita.” kertoo Olavi Sipilä, joka kutsuttiin projektin johtajaksi. Elias Järvineva
Työssään Elias Järvineva toimi Valmet Lentokonetehtaan suunnitteluinsinöörinä vuodet 1948–1962 ja Ilmavoimien teknillisenä tarkastajana ilmavoimien esikunnassa 1963–1970. Tänä aikana hän oli mm. aloittamassa uudelleen koelentotoimintaa Ilmavoimissa. Tehtävissään hän yleni insinöörieverstiksi. Vuonna 1970 hän palasi Valmetille osastopäälliköksi toimien Ilmailun Kehittämisohjelman (IKO) johtajana ja samalla Valmetin Leko-70 eli L-70-koulukoneen, sarjakoneena Vinka, pääsuunnittelijana. Valmet ei ollut suunnitellut omaa lentokonetta sitten Valmet Tuuli III -koneen, jonka ensilento oli vuonna 1957. Elia Järvineva oli ollut myös tämän koneen pääsuunnittelija. Vinka sarjan jälkeen hän johti vielä ennen eläkkeelle jäämistään Turbo-Vinha- eli nimenmuutoksen jälkeen Redigo-potkuriturbiinikoneen suunnittelutyötä. Valmetin historia
Heinäkuussa 1999 Valmet yhdistyi Rauma Oy:n kanssa. Syntyi "Valmet-Rauma Oyj", jonka nimi vaihdettiin Metsoksi elokuussa. Paperikoneista tuli Metson yksi liiketoiminta-alue. Valmet
Valmetin Palvelut-liiketoimintalinjan tärkeimpiä globaaleja kilpailijoita ovat vastaavalla tuotevalikoimalla Andritz ja Voith Paper. Toiset kilpailijat, kuten Sandusky, Albany, Joh. Clouth, Leripa, Aikawa ja AstenJohnson, ovat keskittyneet tiettyihin tuotesegmentteihin. Myös kilpailijoilla Kadant, SchäferRolls, MWN, Bellmer, Hannecard ja Papcel on Valmetiin verrattuna rajoitettu tarjooma samoin kuin omilla paikallisilla niche-sektoreillaan toimivilla kilpailjoilla Jinni, Wuxi Refine Tech, Richter, Beijing Up-Tech, TTT ja AGW. Matti Sundberg
Sundberg siirtyi Valmetin toimitusjohtajaksi vuonna 1991. Yhtenä tavoitteena oli kasvattaa Valmetin toimintaa maailmanlaajuiseksi, ja siksi yhtiö suuntasi Aasian ja Etelä-Amerikan markkinoille. Valmetin yhdistettyä Rauma Oy:n kanssa, Sundbergista tuli uuden Metso Oyj:n pääjohtaja vuonna 1999. Pohjois-Karjalan Ammattiopisto Valtimo
Opiskelu on käytännönläheistä. Työssäoppimisjaksoilla saa jo opiskeluaikana tuntuman oikeaan työelämään. Oppilaitos tarjoaa opiskelijoiden käyttöön laajan ja ajanmukaisen metsäkone- ja simulaattori-valikoiman. Koululla on myös simulaattoreita puutavara-auton kuljetukseen. Koululle tuli uusi Valmet-simulaattori syksyllä 2006, ja vuonna 2016 koululle tuli uusi Komatsu-simulaattori. Simulaattorissa on muun muassa kolmen videoprojektorin muodostama kuva, joka visualisoi ympäröivän keinomaailman ajajalle kolmelta eri suunnalta eli edestä ja sivuilta. Valmet
Huhtikuussa 2015 Valmet toi sellutehtaiden, paperikoneiden ja energiakattiloiden rinnalle uuden tuotteen, automaation. Se osti Metsolta 340 miljoonalla eurolla prosessiautomaatiojärjestelmiä ja -palveluja (PAS) tarjoavan yksikön. Yksikön asiakkaista noin 80 prosenttia oli jo valmiiksi Valmetin asiakkaita ja oston avulla Valmet voi jatkossa tarjota isompia kokonaisuuksia. Yrityskaupan avulla Valmet voi lisätä tasaisesti toteutuvan liiketoiminnan määrää ja parantaa siten kannattavuutta. PAS-yksikön henkilöstömäärä oli noin 1 600 ja liikevaihto vuonna 2013 noin 300 miljoonaa euroa. Normet
Normetin juuret juontavat vuoteen 1962, jolloin veljekset Jaakko ja Jussi Sarvela perustivat maatilalleen Peltosalmen Konepajan. Sen menestystuote oli New Yorkin kansainvälisillä patenttimessuilla palkittu traktorikuormain, joka valloitti yli puolet Suomen kuormainmarkkinoista. Muita konepajan alkuaikojen tuotteita olivat metsäkoneet, kuten juontovinssi ja Suomen ensimmäinen kolmiakselinen metsätraktori. Sarvelan veljekset saivat 1969 valtakunnallisen yrittäjäpalkinnon. Vuonna 1972 konepaja työllisti 180 henkilöä ja myytiin Orionille. Vuonna 1999 Orion myi Normetin Sitran Fenno Managementin hallinnoimalle pääomarahasto Fenno Programille. Valmetin historia
Useat yrityksistä, jotka ovat osa uutta Valmetia, on perustettu 1800-luvulla. Karlstads Mekaniska Werkstad (KMW) aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1865. Beloit Corporation aloitti 1858 valimotoiminnan Beloitin kaupungissa Wisconsinin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sunds Bruk, Sunds Defibrator Industries Ab:n edeltäjä, perustettiin Ruotsissa vuonna 1868. Valmet Sniper
Valmet Sniper on VALMET Oy Tourulan asetehtaan suunnittelema kolmisulkuinen pulttilukkoinen tarkkuuskivääri kal 7,62x51 vuodelta 1985. Aseen lukko suunniteltiin laajaa kaliiperivalikomaa varten .308 kaliiperista ylöpäin. Aseessa on takomalla valmistettu lukonkehys ja lukon kolme ohjausuraa sekä VALMET Suomen Leijonan laukaisulaitteesta kehitetty tarkuuslaukaisulaite. Aseen jatkokehitelmänä oli monikäyttöinen ja vaihdettavalla/irroitettavalla tukilla varustettu monikäyttöluodikko, patentti 72807, jonka mukaan aseen keskirunkoon eli kehtoon on vaihdettavissa eri tukki- ja piippukokoonpanoja kevyestä metsästysluodikosta raskaisiin tarkkuuskivääreihin. VALMET Oy Tourulan asetehtaan oli tarkoitus tulla näillä ratkaisuilla kiväärimarkkinoille. Aseesta tehtiin koesarjat kahta mallia, suujarrulla ja etutuilla varustettu raskaampi malli armeijan tarkka-ampujakäyttöön ja kevyempi rata-asemalli. Sako Oy:n ja VALMETin asetehtaan vuonna 1986 tapahtuneen fuusion myötä Sako Oy yhdisti Valmet Sniperin ja Sako Target –malliston josta syntyi Sako TRG. Vuonna 2012 Pirkan ase kehitti monikäyttöluodikkopatentin mukaisen keskirungolla varustetun Lynx TD12 mallin ja siitä edelleen Sako M85 malliin vastaavan ratkaisun, josta Sako Oy muokkasi oman mallin Sako Exige. Valmet 33
Keväällä 1955 Valmetin Linnavuoren tehdas alkoi tutkia dieselmoottorin valmistusmahdollisuuksia. Valmetin päätöksenteko lähti suoraan käyttöoloista ja -tarpeista. Dieselmoottori on varmakäyntinen ja polttoaineen ominaiskulutus on edullisempi kaasutinmoottoreihin verrattuna. Siksi päädyttiin dieseliin. Ruiskutusperiaatteeksi valittiin suoraruiskutus, jolla saavutettiin hyvä kylmäkäynnistyvyys ja polttoainetalous. jäähdytystavaksi valittiin nestejäähdytys ja sen lisäksi märät vaihdettavat sylinteriputket.
Lopputuloksena näistä kauaskantoisista päätöksistä oli kolmisylinterinen Valmet 309D-moottori. Tämä moottori, tullessaan markkinoille uuden Valmet 33-mallin yhteydessä, oli erittäin moderni ja samat rakenneperiaatteet löytyvät tämänkin päivän AGCO Sisu Power-moottoreista (entinen Sisudiesel). Valmet
Vuonna 2017 Valmetilla oli Suomessa 4 600 työntekijää, joista 1 300 työskenteli valmistavassa tuotannossa, esimerkiksi hitsaajina. Rautpohjassa suunnitellaan paperi- ja kartonkikoneita, valmistetaan avainkomponentteja kuten perälaatikoita ja avainteloja sekä kootaan Eurooppaan menevien konetoimituksia. Valtra
Valmet oli perustamisestaan 1945 alkaen vuoteen  asti sataprosenttisesti valtionyhtiö. Vuonna 1994 valtio järjesteli yhtiöitään niin, että Valmetin traktorituotanto siirrettiin samaan yhtiöön Sisu-kuorma-autojen kanssa. Tällöin myös traktoreiden logoksi tuli Sisu-Valmet. Lynx (moottorikelkka)
Lynx-moottorikelkkojen valmistuksen aloitti Velsa Oy Kurikassa vuonna 1968. Velsan omistajaksi tullut Valmet Oy siirsi kelkkojen valmistuksen 1970-luvun lopulla Rovaniemelle, Winha-moottorikelkkoja valmistaneen ja konkurssiin menneen "Polar Metal Plast Oy:n" entisiin tiloihin. Rovaniemellä valmistus tapahtui ensin Velsa Oy:n nimissä ja vuodesta 1982 Nordtrac Oy -nimisessä yhtiössä. Valmet luopui moottorikelkkojen valmistuksesta vuonna 1988 ja myi Nordtrac Oy:n kanadalaiselle Bombardier Incille ja tämän Ski-Doo-kelkkojen suomalaiselle maahantuojalle Oy Starckjohann & Co:lle. Valmet 15
Pikkutraktori, työnimenään Pikku-Jehu, suunniteltiin ilman investointeja pitäytyen olemassa olevaan konekantaan. Rautpohjan tehtaalla tehtiin ensimmäisen 10 kpl koesarjan osat. Kokoonpanopaikka sen sijaan oli avoinna. Valtion Metallitehtaitten johto päätti siirtää valmistuksen Valtion Kivääritehtaalle Tourulaan. Samalla tuote sai nimekseen Valmet (Valtion Metallitehtaat –yhtymä oli muutettu osakeyhtiöksi Valmet Oy).
Ensimmäiset Valmetit koottiin Tourulan tehtaalla vuonna 1951. Vuonna 1952 tehtiin 75 kappaleen koesarja. Itse tuote eli Valmet 15 eli A-malli tuli markkinoille aikaan, jolloin pienet traktorit olivat erittäin kysyttyjä. Tuote korvasi hevosparin. Valmetin historia
Ylimääräinen yhtiökokous päätti 1. lokakuuta 2013 jakaa Metso Oyj:n kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi; Metsoksi ja Valmetiksi. 31.12.2013 tapahtuneen jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoiminnat muodostavat uuden yhtiön, Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus sekä Automaatio -liiketoiminnat muodostavat Metso Oyj:n. Valmet
Valmetin Automaatio-liiketoimintalinjan tuotteita ovat automaatioratkaisut, joita ovat esimerkiksi yksittäiset mittaukset tai koko tehtaan kattavat automaatiojärjestelmät. Linjan päätuotteet ovat analysaattorit ja mittalaitteet, automaatiojärjestelmät, kamerajärjestelmät, laatusäätöjärjestelmät ja toiminto- ja palveluratkaisut. Sen pääasiakasryhmät toimivat massa- ja paperiteollisuudessa, muussa prosessiteollisuudessa, energiantuotannossa, meriteollisuudessa sekä öljy- ja kaasuteollisuudessa. Yli 1000 voimalaitosta on ottanut käyttöönsä Valmetin toimittaman prosessiautomaatioratkaisun. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa liiketoimintojen kannattavuutta tehostamalla heidän tuotantoaan ja parantamalla niiden kustannus-, energia- ja materiaalitehokkuutta. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmetin tuotteet olivat aseita ja laivoja lukuun ottamatta Suomen Neuvostoliiton sotakorvausten synnyttämän tietotaidon hedelmiä. Sotakorvausten jälkeen Valmet etsi vientituotteita. Länsimarkkinoille oli hyvin vaikea päästä, joten vientikohteita pyrittiin löytämään Neuvostoliitosta, Etelä-Amerikasta, Afrikasta jne. Valmetin lentokoneteollisuus kehittyi Valtion lentokonetehtaan perustalta. Valmet suunnitteli Valmet L-70 Vinka- ja Valmet L-90 Redigo -koneet ja valmisti niitä sarjatuotantona. Valmetin suunnittelemia koneita olivat myös Tuuli III ja L-89 Turbovinha. Lisenssillä Valmet valmisti muun muassa Fouga Magister, Saab Draken sekä BAe Hawk -koneita. Valmet 20
Vuonna 1953 Valmet järjesti traktorimallin myynnin Hankkijan, Laborin ja OTK:n kanssa. Vuoteen 1954 mennessä oli valmistettu yhteensä 2 000 Valmet 15- ja Valmet 20 -traktoria. Vuoden 1955 aikana Valmet 20:ta valmistettiin 2 082 kappaletta, joista 55 vietiin Turkkiin. Valmet 15- ja Valmet 20 -traktoreita valmistettiin yhteensä 9 800 kappaletta. Niiden valmistus päättyi 1963, tosin vuoden 1963 traktorit oli valmistettu jo 1962. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmet ja Saab perustivat yhtiön Saab-Valmet vuonna 1968, joka rakensi Uuteenkaupunkiin henkilöautotehtaan. Tehtaassa valmistettiin lisenssillä valtaosin Saab-henkilöautoja. Nykyään tehdas on Valmet Automotive. Valmet Automotive
Valmet Automotive (entinen "Saab-Valmet") on autoteollisuuden palveluja tarjoava teknologia-alan konserni. Yritys omistaa Suomen ainoan henkilöautoja valmistavan tehtaan Uudessakaupungissa. Yhtiö panostaa autonvalmistuksen lisäksi suunnittelupalveluihin Suomessa ja Saksassa, yrityksellä on toimipaikkoja myös Puolassa ja Espanjassa. Yritys on perustettu 1968. Autonvalmistuksessa se on erikoistunut korkean arvoluokan autoihin sekä sähköajoneuvoihin.Videoiden katsominen vaatii Flash -playerin. Nyt U:gissa alkoi jo toisen sähköauton tuotanto, viitattu 10.12.2009 Tehtaalla on noin 4500 työntekijää. Toimitusjohtaja on Olaf Bongwald 2018 alkaen. Valmet 20
Valmet 20 -mallista valmistettiin myös yhteensä 20 kappaleen piensarja traktoreita teollisuuden käyttöön. Ensimmäinen valmistettiin 1955 ja viimeinen 1963. Teollisuusmalli erotettiin muista MT-lisäkirjaimilla ja ulkoisesti malli erottui tyypillisen punaisen värin sijasta kellertävällä värityksellä. Valmet 20 MT oli huomattavasti matalampi kuin tavallinen maatalousmalli. Nykyään aitoja MT-malleja on tiettävästi jäljellä ainakin neljä kappaletta, joista yksi on Valmetin Linnavuoren tehtaalla näytteillä. Beloit
Beloitin vararikon jälkeen maailmaan jäi kaksi merkittävää paperikonevalmistajaa, suomalainen Valmet ja saksalainen Voith Paper. Suomen ilmavoimat
Valmet Vinka ja Redigo olivat suomalaisen lentokoneteollisuuden viimeiset omat lentokoneet. Tämä kansallisen konetuotannon lopettaminen oli noin vuosikymmentä edellä esimerkiksi Hollantia. Toisaalta kotimaisen tuotannon vahvuus on aina Suomessa ollut lisenssivalmistus ja loppukokoonpano, jotka ovat ilmavoimille tärkeitä kriisiaikana huoltovarmuuden ylläpitämiseksi. Ilmavoimien tarkoitus on korvata myös nykyiset Valmet L-90 TP Redigo- ja Piper Chieftain -yhteyskoneet yhdellä konetyypillä. Pilatus PC-12-koneet otettiin käyttöön vuoden 2010 aikana. Pilatuksista ensimmäiset saapuivat Suomeen useita kuukausia suunniteltua aikaisemmin heinäkuun alussa ja loput kesän aikana. Valmet Automotive
Valmistuspalveluissa Valmet Automotive on valmistanut Porsche Boxster- ja Porsche Cayman -urheiluautoja saksalaiselle Porsche AG-yhtiölle, Boxstereita vuodesta 1997 ja Caymaneita vuodesta 2005. Valmistussopimus Porschen kanssa päättyi vuonna 2012. Valmet Automotive
Osana strategiaa ja palvelutarjonnan monipuolistamista Valmet Automotive ilmoitti syksyllä 2010 ostavansa saksalaisen Karmannin Saksan Osnabrückissa ja Puolan Zaryssa avoautojen kattoja suunnittelevat ja valmistavat tehtaat. Kauppa kasvatti Valmet Automotiven liikevaihdon nelinkertaiseksi ja kaksinkertaisti yhtiön henkilöstön määrän. Samalla pääomistaja Metso luopui osasta omistuksestaan, ja Karmannin kauppaa tulivat rahoittamaan Teollisuussijoitus ja Pontos kumpikin kymmenen miljoonan euron sijoituksella. Riskisijoittajat saivat sijoituksellaan Valmet Automotivesta 34 prosenttia. Vallox
Vallox Oy syntyi vuonna 1987, jolloin Valmet ja Wärtsilä jakoivat paperikone- ja laivanvalmistuksen. Samalla Valmet luopui ilmanvaihtoalasta ja myi sen MBO-kaupalla toimivalle johdolle. Vallox luopui laivailmastoinnista 1991 ja myi sen tanskalaiselle Novenco As:lle. Vuonna 2002 saksalainen TOP AIR AG osti Valloxin osake-enemmistön. Valmet
Ylimääräinen yhtiökokous päätti 1. lokakuuta 2013 jakaa Metso Oyj:n kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi; Metsoksi ja Valmetiksi. 31.12.2013 tapahtuneen jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoiminnat muodostivat uuden yhtiön, Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus sekä Automaatio -liiketoiminnoista muodostui Metso Oyj. Valmet
Syyskuusta 2015 alkaen Jyväskylän Rautpohjassa sijaitseva Valmetin tehdas sitoutui savuttomuuteen. Tällä tavoitellaan henkilöstön terveyttä, pienempitä kustannuksia ja positiivisempaa työpaikan imagoa. Savuttomuus koskee työntekijöiden lisäksi myös asiakkaita ja alueella työskenteleviä ja vierailevia henkilöitä. Rautpohjan tehdasalueella työskentelee noin 1 250 henkilöä ja noin 50 alihankintayrityksen kautta 250 työntekijää. Vieraita Rautpohjassa käy päivittäin viitisenkymmentä. Työnantaja tukee henkilöstöä korvaamalla nikotiiniriippuvuuden hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä ja nikotiinikorvaustuotteita. Valmet Lentokoneteollisuus
Alku oli vaikea, koska omien lentokoneiden kehittäminen päättyi. Monet alan konkarit (Arvo Ylinen, Martti Vainio, Torsti Verkkola, Aarne Lakomaa) siirtyivät joko teollisuuteen tai yliopistoihin. Tampereen lentokonetehtaalla (Härmälässä) huollettiin ja korjattiin Suomen ilmavoimien koneet, mutta muuta ilmailuteollista toimintaa ei vuoden 1944 jälkeen juuri ollut. Valmet 15
Vaihteistossa oli kolme nopeutta eteen ja peruutusvaihde. Kytkimen läpimitta oli kahdeksan tuumaa ja ohjaus luonnollisesti mekaaninen, olihan koneen paino vain 780 kg. Myös nostolaite oli alkuun mekaaninen. Työkoneita hallittiin pitkällä vivulla, jossa tosin oli kevennysjousi. Kolmipistekiinnitys ei ollut vielä vakiintunut, joten työkoneet kehitettiin tyyppikohtaisesti. Pikku-Valmetin peruskoneita olivat aura, äes, niittokone ja perävaunu. Valmet 412
Valmet 412 on suomalaisen Valmet-yrityksen valmistama haulikkomalli. 
Valmet 312 -mallin markkinointi alkoi 1971, mutta sen valmistusmäärät eivät kohonneet kovin suuriksi. Lähinnä tuotantoteknisistä syistä alettiin kehittää korvaavaa ratkaisua, asemallia 412. Vuonna 1976 tutkittiin mahdollisuutta kaksoisluodikon rakentamiseen 312-mallin pohjalta, kehityksessä lukkorunkoa vahvistettiin ja lukkopohjaan lisättiin lisäsulku. Kehitystyön tuloksena oli erillinen ase, 2x308, kaksoisluodikko, jossa on 1,6mm iskupiikit normaalin 2,0mm sijasta. Niillä kiväärikaliiperit toimivat hyvin, mutta haulikon nallien puhkeamisesta aiheutui este täydelliselle vaihtopiippuisuudelle. Myyntiä aloitettiin kuitenkin jo vaihtopiippuaseena, eikä ongelmia esiinny kuin halvoilla, ohutseinäisillä nalleilla. Erilaisia ratkaisuja kokeiltiin, kunnes vuonna 1983 patentoitu vasaranpidätinrakenne ratkaisi ongelmat. Järjestelmässä koneiston yläosassa on nokat, jotka vasaran ohimentyä tippuvat estämään iskurin palautumisen. Tämä ratkaisu pidättää iskurin paikallaan ja nallin pursuaminen iskurinreiästä estyy. Iskuri myös tukee nallia, jolloin puhkeamisvaara vähenee. Asetta taitettaessa nokat kääntyvät pois tieltä, mahdollistaen virityksen. Piippujen vaihtokelpoisuus ratkaistiin riittävän pienillä valmistustoleransseillä, jolloin vaihtopiippujen asentamiseen riitti käytännössä vain sulkuvälin tarkistaminen. Puristustiukkuudella kiinni olevat niveltapit voidaan vaihtaa, jos siihen on aihetta. 
Aluksi 412:ta tehtiin 312:n tapaan vulkanoidusta kumista valmistetulla perälevyllä, joka oli aseyksilökohtainen. Myöhemmin kehitettiin perälevyrakenne, jossa tukit olivat tarkkaan standardimitoitettuja ja perään ruuvattiin ensin erillinen muovilevy, johon perä lopulta kiinnittyi. Väliin valmistettiin jatko- ja kulmapaloja, joilla perän pituutta ja kulmaa voitiin muuttaa ampujan mieltymysten ja ominaisuuksien mukaisesti. Tällä ratkaisulla vältyttiin useiden erilaisten tukkien valmistamiselta, kuin myös monilta vanhaan perälevyrakenteeseen liittyviltä ongelmilta. Pehmeän perälevyn, jota myös Petraan alettiin asentaa, sai vaihtoehtoisesti kovamuovista valmistettua vaihtoehtoista levyä, jolla pyrittiin vähentämään aseen takertumista asetta poskelle nostaessa. Perän mitoitukseen karkea nyrkkisääntö on se, että kun aseen ottaa käteen, oikea käsi normaaliin ampuma-asentoon ja sormi liipasimen kohdalle, tulisi perän olla jotakuinkin kyynärtaipeen kohdalla. Sopivuus tutkitaan ampumalla. Eräässä esimerkissä heittolaukaukset (laukaisu välittömästi aseen noustua poskelle) menivät 25m matkalta puolisen metriä yli, joka korjaantui yhdellä lisävälipalalla. Aseet valmistettiin yhdellä suoralla välipalalla.
Alumiinirunkoinen ase, jossa laukaisukoneisto on juottamisen sijaan kiinni mekaanisesti. Malli on normaalimallia muutamia satoja grammoja kevyempi, eikä suurta eroa ole havaittavissa. Myöskään päällepäin alumiinisen lukkorungon erottaminen normaalista ei ole aivan helppoa. Aseita valmistettiin valmiiksi asti noin 300 kappaletta, hanke kaatui TTK:n tarkastajaan, joka hylkäsi suuren osan lukkorungoista. Alumiinirunkoisissa hylkäysmerkkejä tuli erittäin helposti, lähinnä kosmeettisista syistä.
Yksinkertaistettu ja kevennetty malli 412:sta. Piipuista jätettiin sivulistat ja lisäsulku pois, koristelu tehtiin rullaamalla. Lukkorunkoina käytettiin 312:n lukkorunkoja, joita siis ei ollut vahvistettu 412:n tapaan. Tavoitteena oli luoda kevyt ja edullinen haulikko halpojen tuontiaseiden kilpailijaksi. Menestystä ei tullut ja valmistus jäikin lähinnä koesarjaan. 
Luodikon laukaisu on suuressa osassa ampumamukavuutta ja tarkkuutta. Tämän vuoksi kehitettiin myös yksiliipasimellista mallia, jossa on herkistin. Järjestelmä toimii siten, että liipasimen sisässä on erillinen vasara, joka viritetään painamalla liipasin eteen ja laukaistaan liipasimen keskeltä nousseesta apuliipasimesta. Laukaisu saatiin puhtaaksi, vastukseltaan reilusti alle kiloon, mutta heilurikoneisto aiheutti ongelmia. Vaihdin oli siirretty liipasinkaaren takaosaan, jolloin myös heiluria jouduttiin siirtämään taaksepäin. Tästä siirrosta johtuvaa muutosta ei saatu kompensoitua täysin toimivasti ja tämä aiheutti sen, ettei asetta kannattanut ladata kahdella patruunalla. Asetta valmistettiin koesarja
. Kokonaistuotantomäärä ei kuitenkaan ehtinyt ongelmien vuoksi nousta kovin suureksi (n. 10 kpl) Valmet
Valmet pyrkii tekemään hankintansa niin läheltä kuin mahdollista. Esimerkiksi Rautpohjan alueella toimii Rautpohjan konepaja, joka tekee vaativia teräsrakenteita niin Valmetille kuin muillekin toimijoille. Hankintoja tehdään etupäässä niihin keskittyneessä hankintaorganisaatiossa, jossa työskentelee 100 henkilöä ympäri maailmaa. Valmet käyttää ulkopuolisiin ostoihinsa vuodessa 1-2 miljardia euroa. Sillä on tuhansia toimittajia yli 50 maassa. Condebelt
Condebelt on paperikoneissa käytettävä paperirainan puristuskuivatusmenetelmä, jossa raina puristetaan kuumaa teräsvyötä vasten paperikoneen kuivausosassa. Menetelmän on keksinyt suomalainen paperikonevalmistaja Valmet (nyk. Metso Paper). Valmetin historia
Valmetin laivateollisuudella oli telakat Turussa ja Helsingissä (ensin Katajanokalla, myöhemmin Vuosaaressa). Valmet myi telakkansa vuonna 1986 Wärtsilä Oy:lle, joka yhdisti ne omien telakoidensa kanssa Wärtsilä Meriteollisuus Oy:ksi. Tämä yhtiö ajautui konkurssiin vuonna 1989. Sen toimintaa jatkoi ensin Masa Yards Oy, sitten Kvaerner Masa-Yards Oy, Aker Yards Oy, Aker Finnyards Oy, STX Finland Oy ja nykyään Meyer Turku Oy.
Telakkaryhmän myynnin yhteydessä Valmet osti Wärtsilältä paperin jälkikäsittelykoneita valmistavan, Järvenpäässä sijaitsevan konepajan. Konepajasta muodostettiin Valmetin oman paperikonevalmistuksen kanssa tytäryhtiö Valmet Paperikoneet Oy, joka osti Tampellan kartonkikoneiden valmistuksen vuonna 1992. Juankoski
Juankosken suurimpia työnantajia on Valmet Oy märkäviiroja valmistava tehdas. Aiemmin merkittävä työllistäjä oli myös Stromsdal Oyj:n kartonkitehdas, mutta sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 2008. Juankoskella toimii Juankosken Yrittäjät, joka on Savon Yrittäjien aluejärjestö. Valtra
Valtra Oy Ab on Suomessa toimiva yhdysvaltalaiseen AGCO-yhtiöön kuuluva traktoreiden ja maatalouskoneiden valmistaja. Valtran traktoreita valmistetaan Keski-Suomessa, Äänekoskella, ja Mogi das Cruzesissa Brasiliassa. Brasiliassa Valtran mallistoon kuuluu myös leikkuupuimureita, sokeriruokopuimureita, ajoruiskuja ja kylvökoneita. Valtran juuret ovat valtioyhtiö Valmetissa. Traktoreiden nimi muuttui Valtraksi vuonna 2001. Valmet Lentokoneteollisuus
1990-luvun alussa kokoonpantiin Kuorevedellä Hornet-lentokoneet. Tällöin organisaation nimi Valmetin sisällä oli Finavitec, joka eriytyi 1990-luvulla Valmetin lentokoneteollisuudesta omaksi yhtiökseen. Valmet Lentokoneteollisuus
Nokian Linnavuoren moottoritehdas oli osa Valmetin lentokoneteollisuutta vaikka se 1950- ja 1960-luvulla valmisti pääasiassa traktoreiden moottoreita. Vuonna 1996 sekin siirtyi osaksi Patriaa. Move4
Move4 on suomalainen kapearaiteinen teollisuusveturi. Sen suunnitteli ja rakensi Valmet lentokonetehdas. Valmet
Suomen valtion asetehtaista muodostettiin vuonna 1946 Valtion Metallitehtaat (VMT, ValMet), johon Suomen valtio yhdisti eri puolilla maata sijainneet sotakorvauksia valmistavat metallitehtaansa. Perustamisvuonna yrityksellä oli noin 6200 työntekijää. Yhtiömuodoksi tuli vuonna 1951 osakeyhtiö ja nimeksi Valmet Oy. Entisissä asetehtaissa alettiin valmistaa muun muassa hammaslääkärintuoleja, trukkeja, paperikoneita ja Terhi-perämoottoreita. Suomen lentokoneteollisuus
Valtion lentokonetehdas tuli II maailmansodan loputtua osaksi Valtion Metallitehtaista (VMT, joka muuntui 1952 Valmetiksi). Suomen hallitus pelkäsi, että sotateollisuuden työntekijät laskettaisiin rauhansopimuksen tulkinnassa sotaväen vahvuuteen, joka oli rajoitettu. Uustuotanto ja ulkomaiset ostot olivat jäissä 1940-luvun ajan valtion rahoitustarpeen suuntautuessa sotakorvauksiin ja maan jälleenrakennukseen. Lisäksi ulkomaanvaluutasta oli puutetta. Suuri osa tehtaan lentokonesuunnittelijoista siirtyi sotakorvaustuotannon suunnitteluun, VTT:lle tai TKK:lle professoreiksi. Osa siirtyi Ruotsiin Saabin palvelukseen. Ramirent
Ramirent Oyj on suomalainen rakennusalan pörssiyhtiö, joka vuokraa rakentajille ja teollisuuteen erilaisia koneita ja laitteita. Sen valikoimiin kuuluvat esimerkiksi työmaatilat, nosturit ja telineet. Ramirent on usein mukana jo työmaan suunnitteluvaiheessa, kun pohditaan työvaiheiden järjestämistä mahdollisimman turvallisiksi ja tehokkaiksi. Vuonna 2017 yritys oli Suomen markkinajohtaja konevuokrauksessa noin 30 prosentin osuudellaan , Ruotsissa se on markkinakakkonen Cramon jälkeen 15 prosentin osuudellaan, mutta se toimii myös Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Tšekin tasavallassa, Slovakiassa ja Puolassa. Venäjällä ja Ukrainassa Ramirent toimii yhteisyritys Fortrentin kautta, josta Ramirent omistaa 50 % ja Cramo 50%. Ponsse
Suomessa käytetyistä metsäkoneista lähes puolet ovat Ponssen valmistamia. Valmetin historia
Joulukuussa 2006 Metso osti norjalaisen Aker Kvaerner ASA:n Pulping- ja Power -liiketoiminnot. Tämän hankinnan tarkoituksena oli parantaa yrityksen kykyä toimia sellu- ja paperiteollisuuden kokonaistoimittajana ja lisäksi vastata voimantuotannon ja biomassateknologioiden liiketoimintamahdollisuuksiin. Olavi J. Mattila
Valmetin traktorituotantoa laajennettiin Mattilan kaudella. Valmet oli aikaisemmin perustanut Brasiliaan traktoritehtaan, jota laajennettiin ja siitä tuli varsin kannattava tytäryhtiö. Volvon traktorituotanto liitettiin Valmetiin 1979. Myös Valmetin omia traktorimalleja kehitettiin, ja ne menestyivät markkinoilla varsin hyvin. Valmet Lentokoneteollisuus
Valmet Lentokoneteollisuus oli Suomen valtion omistama sotilaslentokoneita valmistava ja huoltava osuus Valmetista vuodesta 1952 vuoteen 1996, minkä jälkeen toiminta on jatkunut Patria-konsernissa, etenkin Patria Aviation -yhtiössä. Nimitys ei ole täysin oikea, koska se vaihteli ajan saatossa. Alussa se oli Valtion Metallitehtaat (VMT). Puhutaan myös Valmetin lentokonetehtaasta, mutta tällä yleensä viitataan Valmetin Tampereen lentokonetehtaaseen, joka oli osa kokonaisuudesta ja joka siirtyi pääasiassa valmistamaan vetureita jo 1940-luvun lopulla. Valmet Tuuli
Valmet Tuuli (myös VL Tuuli) oli suomalainen alkuun Valtion lentokonetehtaan ja myöhemmin Valmetin kehittämä ja valmistama koulukonesarja. Konetyypistä suunniteltiin ja valmistettiin kolme eri versiota vuosina 1941–1957. Ensimmäinen versio, VL Tuuli I kehitettiin toisen maailmansodan aikana vuosina 1941–1944. Konetyyppi oli peräkkäinistuttava yksimoottorinen koulukone, johon oli tarkoitus valmistaa kaksi erityyppistä siipeä alkeis- ja jatkokoulutusta varten. Toinen versio, Valmet Tuuli II kehitettiin sotien päätyttyä 1944–1951. Konetyyppi pohjautui saksalaiseen Bücker Bü 181 Bestmanniin, ja oli rinnakkainistuttava alkeiskoulukone. Kolmas ja viimeinen versio, Valmet Tuuli III kehitettiin vuosina 1954–1957, ja sen jatkokehitelmäksi kaavailtua Tuuli IV:ää esitettiin Saab 91 Safirin kilpailijaksi ilmavoimien uudeksi alkeiskoulukoneeksi. Valmet 33
Samanaikaisesti Linnavuoressa alkaneen moottorikehitystyön kanssa varsinaisen traktorin kehitystyö pyörähti käyntiin myös Tourulan traktoritehtaalla. Jo Pikku-Valmetin (Valmet 20) kehitystyössä kunnostautunut Olavi Sipilä johti projektia. Valmet
Energialiiketoiminnassa Valmet sijoittuu markkinoilla sijoille 1-3. Vuosina 2011-2015 sen osuus biomassakattilatilauksista oli noin 20 %, kun Kiinan markkinoita ei otettu huomioon. Markkinoiden kooksi arvioitiin 2 miljardia euroa. Valmetin tärkeimpiä kilpailijoita energialiiketoiminnassa ovat Andritz, Amec Foster Wheeler ja Babcock & Wilcox. Valmet Tuuli
Tuuli II:stä tuli Bestmannin tapaan rinnakkainistuttava kuomukone. Tuuli I:n piirustuksia ja lujuuslaskelmia voitiin hyödyntää osittain, mutta monilta osin ne oli tehtävä uudelleen. Ensimmäinen suunnitteluvaihe ja jonkin verran koneen tarvittavista osista oli saatu valmiiksi huhtikuussa 1948, jolloin työt jouduttiin keskeyttämään voimaan tulleen Pariisin rauhansopimuksen takia. Sopimus kielsi saksalaista alkuperää olevien lentokoneosien käytön, ja Tuuli II:een valittu Siemens-Halske Sh 14 oli kiellettyjen osien listalla. Tehdas pohti vaihtoehtoja saksalaismoottorille, mutta niiden satavuus kariutui ulkomaisen valuutan puutteeseen. Valmet Lentokoneteollisuus
Vuonna 1960 tehdas siirtyi suihkumoottoriaikaan ranskalaisen Fouga Magister -harjoituskoneen lisenssinvalmistuskappaleiden kokoonpanon myötä. Vampiret ja Gnat olivat tulleet Ilmavoimille ulkomailta, Valmetille oli jäänyt vain niiden huolto. Valtra
Valmetin erikoisimpia traktoreita on vuonna 1975 esitelty kuusipyöräinen Valmet 1502 -malli. Kuusisylinterisen traktorin taka-akseli oli korvattu telillä. Valmet Vihuri
Valmet kehitti konetta ankarien taloudellisten rajoitusten puitteissa 1950-luvun alussa VL Pyryn korvaajaksi. Koneen pääsuunnittelijana toimi Martti Vainio. VMT:n lentokoneinsinöörit Lauri Hämäläinen ja T. Mäntysalo tekivät pääosan tämän lentokoneen suunnittelusta vuosina 1948–1949. Siipiprofiili otettiin VL Pyörremyrsky -hävittäjäprototyypistä. Vaihtoehtojen puutteessa moottoriksi valittiin vanha Bristol Mercury, joita oli sodan jäljiltä varastossa Suomessa. Valmet Lentokoneteollisuus
Sotien jälkeen suunniteltiin ja valmistettiin Bristol Blenheim -pommikoneiden ylijäämämoottoreihin perustuva harjoitushävittäjä Valmet Vihuri parina suurehkona tuotantoeränä. Kone oli suorituskykyinen ja paljon käytetty - tämä yhdistettynä moottorien toimintahäiriöihin ja lentokurin suhteellisen yleiseen rikkomiseen aiheutti useita kuolemaan johtaneita lento-onnettomuuksia 1950-luvun lopulla. Tämä negatiivinen julkisuus johti Valmet Vihurin käytön keskeyttäminen, mikä ajoi Valmetin lentokoneteollisuuden alas yli kymmeneksi vuodeksi. Ala ei ollut Valmet-konsernin sisällä suosittu - se oli tappiollinen ja pakollinen, koska Ilmavoimat tarvitsi sitä. Lentokoneteollisuus oli kotimarkkinaan perustuvaa, muu Valmet kävi useita saneerauksia kilpaillessaan vapaammilla markkinoilla pyrkien viennin kasvattamiseen. Valmetin suunnitelma Valmet Tuuli III -koulukone ei johtanut tuotantoon. Ilmavoimat hankki Saab Safir -koulukoneita Ruotsista. Valmet (traktori)
Valmet on Valmetin vuosina 1952-1995 valmistama traktorimallisto. Aluksi petrolikäyttöisiä Valmeteja alettiin valmistaa Takran ja tuontitraktoreiden korvaamiseksi. Suomalainen traktorinvalmistus jatkui 1982 esitellyillä Volvo BM Valmet-traktoreilla, joista tuli 1983 pohjoismainen markkinajohtaja Volvo BM:n ansiosta sekä siksi, että keskusosuusliike Hankkija otti edustuksen itselleen. Valmet (kello)
Valmetin valmius aloittaa kellotuotanto toisen maailmansodan jälkeen perustui Tampereella sijainneen lentokonetehtaan mittaritekniikkaan liittyvään osaamiseen. Aluksi kelloja mainostettiin valmistettavan Valmetin lentokonetehtaalla hienomekaniikkaosastolla. Move66 ja Move67
Move66 ja sen sisarmalli Move67 ovat Valmetin rakentamia teollisuusvetureita. Niitä valmistettiin vuosina 1967–1982. Move66-vetureita on valmistettu 23 kpl ja Move67-veturia 1 kpl. Vetureita on runsaasti eri teollisuuslaitosten käytössä. Osa vetureista toimitettiin Ruotsiin. Valmet 602
Valmet 602 on vuonna 1978 esitelty takavetoinen traktorimalli, jonka valmistaja oli suomalainen Valmet-yhtiö. Se lanseerattiin kaventamaan vuosikymmenen alussa esiteltyjen Valmet 502 ja Valmet 702 välistä hyppäystä. 602:n Moottori oli kolmisylinterinen 58 hevosvoimainen 311 C, jonka iskutilavuus oli 3300 cm. Tehonlisäys verrattuna pienempään 502 malliin oli yhdeksän hevosvoimaa. Vuonna 1980 602:sta esiteltiin uusi turboahdettu malli, jossa tehoa oli 66 hevosvoimaa. 602 oli noin 100 kg painavampi verrattuna pienempään 502:een. Takarenkaiden halkaisija kasvatettiin 30 tuumasta 36 tuumaan ja samalla niiden leveyttä kavennettiin 14,9 tuumasta 13,6 tuumaan. Valmet Automotive
Valmet Automotive valmistaa ja suunnittelee autoja. Yrityksen liiketoimintalinjat ovat suunnittelu- ja valmistuspalvelut sekä kinemaattiset ratkaisut, kuten avoautojen kattojärjestelmät ja ilmanohjaimet. Olavi J. Mattila
Yhteys paperikoneiden valmistamisen ja suomalaisen metsäteollisuuden välillä oli yksi tie, jota Mattila käytti Valmetin vahvistamiseksi. Mattila alkoi tavoitella Enso-Gutzeit Oy:n toimitusjohtajuutta, mutta tämä järjestyi vasta presidentti Kekkosen järjestettyä hänelle puheenjohtajuuden sekä Valmetin että Enson hallituksissa. Tätä perusteltiin näiden kahden yhtiön yhteistoiminnan tehostamisella. Tka8
Tka8 on VR:n käyttämä ratatyökoneiden kalustosarjatunnus. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on valmistanut Valmet, ja alun perin ne kuuluivat pienveturisarjaan Tve4. Muutostyöt tehtiin 25 veturille VR:n Pieksämäen ja Kuopion konepajoilla vuosina 2000–2003. Tka8-sarjan ratakuorma-autot on tarkoitettu raskaaseen ratatyöhön sekä työjunien vetoon. Kaikki Tka8-sarjan yksiköt on varustettu myös nosturilla sekä kulunvalvonnan veturilaitteilla. Luettelo Valmetin tuotteista
Paperikoneiden valmistustekniikan kehittivät entisellä Rautpohjan tykkitehtaalla Uolevi Konttinen (myöhemmin Oulun yliopiston konetekniikan professori), lujuuslaskentainsinööri Olavi Miekk-oja ja eräs teknikko. Perustana oli tehtaan kyky työstää metallia. Siirtyminen tykkien porauksesta paperikoneiden osien valmistukseen kävi Valmetilta helpommin kuin tuotantosuunnan muuttaminen monella muulla asetehtaalla. Ensimmäiset kaksi paperikonetta toimitettiin Metalexportille Puolaan vuonna 1953. Vuonna 1969 tehtiin ns. TVW-sopimus Tampellan, Valmetin ja Wärtsilän kesken. Sopimuksen mukaan paperi- ja kartonkikoneiden valmistus jaettiin yritysten kesken koneiden valmistamien lopputuotteiden perusteella. Puhekielessä tehtaiden pitkäaikaista tuotannonjakosopimusta kutsuttiin YYA-sopimukseksi Suomen ja Neuvostoliiton välisen, 1948 solmitun, valtiosopimuksen mukaan. Valtra
Valtran traktorit ovat olleet turboahtamisen edelläkävijöitä, etenkin kolme- ja nelisylinterisissä moottoreissa. Vuonna 1969 Valmet esitteli maailman ensimmäisen nelisylinterisellä turbomoottorilla varustetun traktorin, Valmet 1100:n, jossa oli peräti 115 SAE-hevosvoimaa. Myöhemmin Valtra on pitänyt maailman vahvimman nelisylinterisen traktorin ennätystä hallussaan mm. M- ja N-sarjoilla. Valmet esitteli ensimmäisen kolmesylinterisen turboahdetun traktorinmoottorin vuonna 1979 mallin Valmet 602 Turbo myötä. Sako
Nokian aseteollisuus ja Valmetin Tourulan tehdas (entinen "Valtion Kivääritehdas") yhdistettiin vuonna 1986 Nokian ja Valmetin puoliksi omistamaksi "Sako-Valmet Oy:ksi". Nimi muutettiin takaisin Sako Oy:ksi vuonna 1988. Nokia myi osuutensa Sakosta Valmetille tammikuussa 1999. Valmetin ja Rauman fuusion myötä Sako siirtyi vuonna 1999 Metso-konserniin. Metso puolestaan myi Sakon vuonna 2000 italialaiselle asevalmistajalle Berettalle. Valmet Vihuri
Valmetin Lentokonetehdas valmisti 51 Vihuria kolmessa eri sarjassa (I–III) Kuorevedellä ja Tampereella. Koneiden tunnukset ilmavoimissa olivat VH-1–VH-51. Valmet
Valmet on jakanut toimintonsa viiteen maantieteelliseen alueeseen: Pohjois-Amerikka, Etelä-Amerikka, EMEA, Kiina ja Aasian ja Tyynenmeren alue, se toimii yhteensä noin 30 maassa ja työllistää noin 12 000 henkeä. 
Valmetin päätuotantopaikat ovat Jyväskylän Rautpohjassa, Ruotsin Karlstadissa ja Sundsvallissa ja Kiinan Xianissa ja Shanghaissa. Valmet
Selluprojektit voivat olla yksittäisiä kone- tai laitetoimituksia tai kokonaisen tehdaslinjan toimituksia. Sellusta valmistetaan erilaisia paperilajeja, kuten kartonkia, pehmopaperia ja painopaperia, mutta sitä käytetään myös viskoosi- ja hygieniatuotteissa. Valmetin selluliiketoiminnan asiakkaat ovat mekaanisen ja kemiallisen massan tuottajat ja kuitulevyteollisuuden yhtiöt. Viime vuosina uusia asikkaita on saatu erityisesti Etelä-Amerikasta ja Aasiasta. Massanvalmistusprosessissa tarvitaan erilaisia koneita eri vaiheisiin ja Valmet toimittaa teknologioita kaikkiin vaiheisiin. Valmet
Valmetin tärkeimpiä kilpailijoita pehmopaperin osalta ovat Andritz, Voith Paper ja Toscotec, kun taas sekä kartongin että paperin osalta tärkeimmät kilpailijat ovat Voith Paper, Bellmer ja PMT. Valmet on markkinajohtaja niin pehmopapereissa (markkinaosuus 35 %, markkinoiden arvioitu koko vuonna 2015 oli noin 0,7 miljardia euroa), kartongissa (markkinasouus 40 %, markkinoiden koko miljardi euroa) ja paperissa (markkinaosuus 40 % ja markkinoiden koko 0,3 miljardia).