Mikä on Tukholman pinta-ala?
Tukholma
Vuoden 2015 lopussa Tukholmassa oli 923 516 asukasta, joten se on selkeästi Pohjoismaiden suurin kaupunki ja kunta. Koko Tukholman läänin käsittävässä Suur-Tukholmassa asukkaita oli 2 198 044. Kaupungin väestötiheys oli 4 796,2 asukasta maaneliökilometriä kohti. Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 2,58 km² peltoa, ja ajankohdan maapinta-ala oli 188 km².
Hägersten-Liljeholmen
Hägersten-Liljeholmen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("Söderort") ja siellä asuu 65 400 henkeä (vuonna 2007). Kaupunginosa-alue jakaantuu Aspuddenin, Axelsbergin, Fruängenin, Gröndalin, Hägerstenin, Hägerstensåsenin, Liljeholmenin, Midsommarkransenin, Mälarhöjdenin, Västbergan, Västertorpin, ja Årstadalin kaupunginosiin. Hökarängen
Hökarängen on yksi Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Gubbängenin, Sköndalin, Farstan ja Fagersjön kaupunginosat. Hökarängen muodostettiin vuonna 1934, ja nykyisin siellä on asukkaita noin 7900. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,42 neliökilometrin suuruinen. Tukholman arkkitehtuuri
1430-luvulla Tukholma mainittiin ensimmäisen kerran Ruotsin pääkaupungiksi. Kaupunki oli kasvanut silloin jo 200 vuoden ajan ja sen rakennuskanta oli kehittynyt samankaltaiseksi kuin tyypillisissä hansakaupungeissa Itämeren ympäristössä Hansaliiton aikaan. Gamla stania rakentamaan tuotiin mielellään saksalaisia rakennusmestareita, ja saksalaista rakentamiseen liittyvää sanastoa lainattiin ruotsiin: esimerkiksi sana ”fogsvans” eli käsisaha on ruotsinnettu saksan sanasta "Fuchsschwanz". Kaupunkiin rakennettiin kiltahuone saksalaisille kauppiaille. Sittemmin sitä laajennettiin ja se muutettiin Saksalaiseksi kirkoksi. Aspudden
Aspudden (lempinimeltään "Aspside") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa, ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Gröndalin, Midsommarkransenin, Hägerstenin ja Liljeholmenin kaupunginosat. Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1926. Tukholman kauppakorkeakoulu
Tukholman kauppakorkeakoulu (, ) on Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa sijaitseva yksityinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1909 parantamaan kauppatieteiden opetusta Ruotsissa. Tukholman kauppakorkeakoulu on Pohjois-Euroopan vanhin kauppakorkeakoulu Helsingin Hankenin ohella. Siellä on noin 300 työntekijää ja noin 1 900 opiskelijaa. Tukholma
Tukholman kunnallisvero oli vuonna 2005 30,35 % (Ruotsin kunnallisveron keskiarvo on noin 31,6 %), josta 18,08 % menee kunnalle ja loput 12,27 % Tukholman läänin maakäräjille ("landsting"). Tukholma
Tukholman kokonaispinta-ala on vuoden 2016 alun tietojen mukaan 214,59 km², josta maata on 187,16 km² ja vesialueita 27,44 km². Vesialueista Mälareniin kuuluu 15,71 km², muita sisävesialueita on 4,46 km² ja merialueita 7,27 km². Riksby
Riksby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Ulvsundan, Abrahamsbergin, Stora Mossenin, Åkeslundin, Åkeshovin, Norra Ängbyn, Bromma Kyrkan, Enebyn, Bällstan, Mariehällin ja Ulvsunda instruområden kaupunginosat. Riksby muodostettiin vuonna 1926. Nimensä se on saanut keskiaikaisesta kylästä. Nykyisin kaupunginosassa on asukkaita noin 3500, ja maa-alaltaan se on 3,73 neliökilometrin suuruinen. Södra Hammarbyhamnen
Södra Hammarbyhamnen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Södermalmin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustan tuntumassa, Hammarby Sjö -järven itäisellä puolella. Vuonna 2004 siellä oli asukkaita 6 057. Pinta-alaltaan kaupunginosa on 1,20 neliökilometrin suuruinen. Luettelo Tukholman kaupunginosista
Tukholma jaetaan kantakaupunkiin () ja esikaupunkeihin (). Kantakaupunki jaetaan viiteen pienempään alueeseen; esikaupungit puolestaan eteläalueeseen ja länsialueeseen. Nämä alueet jaetaan kaupunginosiin. Kantakaupungissa on tilastoinnissa käytössä lisäksi kaupunginosia vastaavia alueita, jotka eivät kuitenkaan ole virallisia kaupunginosia. Äppelviken
Äppelviken on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Ålstenin, Stora Mossenin, Alvikin, Stora Essingenin ja Smedslättenin kaupunginosat. Se sijaitsee myös Mälaren-järven vieressä. Kooltaan Äppelviken on 0,77 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 1800. Tukholman arkkitehtuuri
Tukholman keskustaa ja Nedre Norrmalmin aluetta muutettiin 1950–1970-luvuilla radikaalisti. Metro, uudet kadut ja torit, tunnelit ja uudet liiketalot sekä maanalainen huoltoverkosto kutoutuivat yhteen nykyaikaiseksi kaupungiksi. 1920- ja 1930-luvuilla laadittujen suunnitelmien toteutus keskeytyi toisen maailmansodan ajaksi, ja nyt ne vietiin loppuun. Tästä Norrmalmin uudelleenjärjestelystä tuli Ruotsin kaikkien aikojen suurin, pitkäkestoisin ja kritisoiduin rakennushanke, joka alkoi maaliskuussa 1952 ja saatiin valmiiksi 1970-luvun puolivälissä. Sven Markeliuksen johdolla maan arkkitehtien eliitti palkattiin suunnittelemaan uusi Hötorgscity ja Sergelin torin ympäristön rakennukset Sveavägenin ja Hamngatanin varrella; heihin kuuluivat Markeliuksen itsensä lisäksi Backström & Reinius, Anders Tengbom, David Helldén, Lars-Erik Lallerstedt ja Peter Celsing. Uuden cityn tunnusmerkeiksi nousivat Peter Celsingin Kulturhuset (vihittiin 1973) ja viisi Hötorgsskraporna-pilvenpiirtäjää (vihittiin 1960–1966), joita Yngve Larsson kutsui innoissaan ”viideksi torventörähdykseksi” (). Suunnitelman toteuttamiseksi piti purkaa suuri määrä osittain kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, mikä sai aikaan lukuisia protesteja. Niiden vuoksi Norrmalmsregleringen keskeytettiin lopulta ennen aikojaan. City 67:n mukaisia uudisrakennusvaiheita 3, 4 ja 5, joihin kuuluivat muiden muassa Tunnelgatanin levennys ja rakentaminen uudelleen paikalliseksi pääkaduksi, Östermalmin osat aina Humlegårdsgatanille ja Sibyllegatanille saakka sekä Blasieholmen ja Blasieholmsleden, ei koskaan toteutettu. Essingeleden vihittiin Tukholman kehätien ensimmäisenä osana elokuussa 1966. Tiehanke oli tuolloin Ruotsin suurin, vaikka siihen kuului vain viisi kilometriä uutta tietä. Essingeledenin jatkoa Brommaan (Brommagrenen) ei kuitenkaan toteutettu. Myös metron rakentamista vaivasivat keskeytykset: Lidingön ja Nackan haarat kuopattiin. Ladugårdsgärdet
Ladugårdsgärdet, tunnetaan yleisesti myös nimellä Gärdet, on vuonna 1926 muodostettu yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, Östermalmin kaupunginosa-alueella. Kaupunginosa on maa-alaltaan 5,12 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 17 100 ihmistä. Tukholman metron asema, Gärdet, sijaitsee kaupunginosassa. Lambarön
Lambarön on saari Tukholman kunnassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se sijaitsee Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueella, Västerortissa eli Tukholman läntisessä osassa. Saari on pinta-alaltaan 0,24 neliökilometrin suuruinen. Vuonna 2005 saarella asui yhteensä 35 ihmistä. Tukholma
Tukholman kaupunginkirjasto on Ruotsin suurin kunnallinen kirjasto. Pääkirjaston rakennus Sveavägenin ja Odengatanin risteyksessä on tunnetun arkkitehti Gunnar Asplundin piirtämä. Pääkirjaston lisäksi kirjastolla on 40 haaraosastoa eri puolilla kuntaa. Erikoisuutena on esimerkiksi Tukholman kulttuuritalossa sijaitseva Serieteket, joka on Ruotsin ainoa sarjakuviin erikoistunut kirjasto. Farstanäset
Farstanäset (lempinimeltään "Näset") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosalla on vesirajaa Magelungen-järven kautta Fagersjön ja Farsta Strandin kaupunginosien kanssa, etelässä kaupunginosaa rajaa Huddingen kunta. Farstanäset muodostettiin vuonna 1926. Se on täysin asumatonta aluetta. Maa-alaltaan kaupunginosa on 0,45 neliökilometrin suuruinen. Kista
Kista on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Akallan, Husbyn ja Rinkebyn kaupunginosat sekä Sollentunan ja Sundbybergin kunnat. Kistassa on asukkaita noin 12 000, ja se on maa-alaltaan 4,14 neliökilometrin suuruinen. Tukholma (taajama)
Tukholman taajama () on Ruotsin ja koko Pohjoismaiden suurin taajama. Se sijaitsee kokonaan Tukholman läänin alueella, mutta jakautuu kahden historiallisen maakunnan alueelle. Eteläosa taajamasta sijaitsee Södermanlandissa ja pohjoisosa Uplannissa. Ruotsin suurin kaupunki ja pääkaupunki Tukholma sisältyy käytännössä kokonaan taajaman alueeseen. Taajamaan kuuluu kokonaan tai suurelta osin myös useimpien Tukholman naapurikuntien väestö. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli yhteensä 1 372 565 asukasta ja sen maapinta-ala oli 381,63 km². Taajaman väestötiheys oli siten 3 596,6 asukasta maaneliökilometriä kohti. Solberga (Tukholma)
Solberga on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Nykyisin siellä on asukkaita noin 6 600. Maa-alaltaan se on 1,85 neliökilometrin suuruinen. Solberga tunnetaan muun muassa siitä, että sillä on kaksi erilaista keskusta: Kristalltorget ja Klacktorget. Tukholman kaupungintalo
Kaupungintalon 106 metriä korkean tornin huipulla on Ruotsin vanha symboli, kolme kruunua. Torni itsessään kuuluu Tukholman tärkeimpiin maamerkkeihin ja symboleihin. Bredäng
Bredäng on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Skärholmenin kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Mälarhöjdenin ja Sätran kaupunginosat, sekä Huddingen ja Ekerön kunnat. Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1962, ja se on maa-alaltaan 2,09 neliökilometrin suuruinen. Vuonna 2004 siellä asui keskimäärin 9 103 ihmistä. Kaupunginosalla on Mälaren-järven rantalinjaa noin 1,5 kilometrin verran. Skarpnäcks Gård
Skarpnäcks Gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Flatenin, Orhemin, Sköndalin, Gubbängenin, Gamla Enskeden, Enskededalenin, Kärrtorpin ja Bagarmossen kaupunginosat sekä Nackan kunta. Skarpnäcks Gård on maa-alaltaan 2,83 neliökilometrin suuruinen, ja siellä on asukkaita noin 10 400. Kungsholmen
Kungsholmen (lempinimeltään "Västermalm") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Kungsholmenin saaren itäpäässä Tukholman keskustassa. Kungsholmenin kaupunginosa on muodostettu vuonna 1938. 31 joulukuuta 2007 koko Kungsholmenin saarella oli 48 032 asukasta. Kungsholmenin kaupunginosa on maa-alaltaan 1,56 neliökilometrin suuruinen. Suur-Tukholma
Tukholman läänissä ja siten myös Suur-Tukholmassa oli vuoden 2011 lopussa 2 091 473 asukasta, ja sen maapinta-ala oli 6 526,24 km². Alueen väestötiheys oli sen perusteella 320,5 asukasta maaneliökilometriä kohti. Kaikki Tukholman läänin 26 kuntaa kuuluvat suurkaupunkialueeseen. Seuraavassa taulukossa on ilmoitettu näiden kuntien nimet ja maapinta-alat. Kolmanteen viimeiseen sarakkeeseen on laskettu väestötiheys. Viimeisessä sarakkeessa on ilmoitettu historiallinen maakunta tai maakunnat, joihin kunta kuuluu. Tukholman historia
1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436. Enskede Gård
Enskede Gård on ollut osa Tukholman kaupunkia vuodesta 1904 lähtien, ja sitä alettiin asuttaa 1910-luvulla. Vuonna 2004 kaupunginosassa asui 2 822 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 0,86 neliökilometrin suuruinen. Tukholman arkkitehtuuri
Ajan rakennuksia
Niin kutsutulla Ruotsin suurvaltakaudella Tukholma kehittyi Euroopankin mittakaavassa merkittäväksi pääkaupungiksi. Tarve rakentaa Tukholmasta edustava suurkaupunki voimistui asukasluvun kasvaessa 15 000 hengestä (1635) 60 000 henkeen (1685). 1600-luvun voimakas väestönkasvu ja vilkas rakennustoiminta olivat vailla vertaansa aina teollistumiseen saakka. Kaupungin laajentumista piti nyt ohjailla järjestelmällisesti. Kattava kaupunkisuunnittelu aloitettiin 1620-luvulla ja se kehittyi edelleen 1630- ja 1640-luvuilla Klas Larsson Flemingin ohjauksessa. Esikuvat haettiin renessanssista, mikä tarkoitti katujen ja kortteleiden muodostamaa säännöllistä ja suorakulmaista ruutukaavaa. Norrmalm oli jo saanut ruutukaavan, mutta Södermalmilla oli edelleen "villisti kasvanut" katuverkko, minkä kartta vuodelta 1642 osoittaa. Kaupunki rakentui kuitenkin nopeasti, ja lyhyessä ajassa Tukholma oli saanut aivan uudet, eurooppalaisen pääkaupungin arvoiset kasvot. Tukholma
Tukholmasta tuli kaupunki 1200-luvulla, ja 1300-luvulta lähtien se on ollut Ruotsin poliittinen ja taloudellinen keskus. Tukholma on esimerkiksi Ruotsin valtiopäivien kokoontumispaikka, ja Tukholman kuninkaanlinna on maan hallitsijan kuningas Kaarle XVI Kustaan virallinen residenssi, jossa kuningaspari edustaa ja työskentelee, mutta varsinainen asunto on Drottningholmin linnassa Tukholman ulkopuolella. Gubbängen
Gubbängen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella, ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Svedmyran, Tallkrogenin, Gamla Enskeden, Skarpnäcks Gårdin, Sköndalin, Hökarängenin, Fagersjön ja Högdalenin kaupunginosat. Nykyisin siellä on asukkaita noin 4600. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,77 neliökilometrin suuruinen. Kastellholmen
Kastellholmen on saari Tukholmassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se sijaitsee lähellä kaupungin keskustaa. Se kuuluu Norrmalmin kaupunginosa-alueeseen ja Skeppsholmenin kaupunginosaan, johon sillä on myös siltayhteys. Maa-alaa saarella on noin 3,1 hehtaaria. Saarella on muun muassa joitakin yksityisasuntoja, varastorakennuksia sekä vuodelta 1848 peräisin oleva "Kastellet". Tukholma
Tukholma on jaettu kaupunginosiin ("stadsdel") vuodesta 1904 lähtien. Vuonna 2006 kaupungissa oli 117 kaupunginosaa, joista 21 sijaitsee kantakaupungissa, 44 Länsi-Tukholmassa ja 52 Etelä-Tukholmassa. Kaupunginosat vaihtelevat pinta-alaltaan 758 hehtaarin suuruisesta Hässelby villastadista kuuden hehtaarin kokoiseen Riddarholmeniin. Östberga
Östberga on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ja kuuluu Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosan alueella sijaitsee paljon teollisuutta. Vuonna 2001 Östbergassa oli asukkaita 4 614, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 1,94 neliökilometrin suuruinen. Traneberg
Traneberg on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Tukholman kaupunki osti alueen vuonna 1904. Nykyisin kaupunginosassa on asukkaita noin 6 800, ja se on maa-alaltaan 0,86 neliökilometrin suuruinen. Siellä sijaitsee Alvikin metroasema, ja Nockebybanan-pikaraitiotien pääteasema. Tukholma
1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava. Ulvsunda
Ulvsunda on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Riksbyn, Ulvsunda industriområden, Tranebergin, Alvikin ja Stora Mossenin kaupunginosat. "Ulvsunda" on yksi Tukholman vanhimpia paikannimiä. Nykyisin siellä on asukkaita noin 2000, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 0,85 neliökilometrin suuruinen. Enskede-Årsta
Enskede-Årsta on yksi Tukholman kunnan 18 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("söderort"). Vuonna 2004 Enskede-Årstassa oli 46 072 asukasta, ja sen pinta-ala on 12,72 km². Pohjoisessa Enskede-Årsta rajoittuu Årstavikenin lahteen, jonka vastarannalla on Södermalm. Enskede-Årstan kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Johanneshov, Stureby, Årsta ja Östberga. Pääkaupunkialue (Tanska)
Pääkaupunkialue () on yksi Tanskan viidestä hallinnollisesta alueesta (). Alueen pinta-ala on 2 546,3 km² ja vuoden 2012 alussa siellä oli 1 714 589 asukasta. Väentiheys alueella oli 673,4 asukasta neliökilometriä kohti. Alueellinen pääkaupunki on Hillerød, mutta suurin taajama on koko Tanskan pääkaupunki Kööpenhamina. Tukholman city
Tukholman city on epävirallinen nimitys, jota käytetään Norrmalmille sijoittuvasta Tukholman ydinkeskusta-alueesta. Erään määritelmän mukaan city käsittäisi Kungsgatanin eteläpuoliset alueet. Alueen merkittäviä aukioita ovat Brunkebergstorg ja Sergels torg. Nimitys "city" on saanut innoituksena Lontoon Citystä. Vasastaden
Noin 52 000 asukkaallaan se on toiseksi väkirikkain kaupunginosa Tukholmassa, kuten myös toiseksi tiheimmin asutettu: 17 220 asukasta yhtä neliökilometriä kohden. Yhteensä kaupunginosalla on maa-alaa 2,94 neliökilometrin verran. Tukholman lääni
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa sekä 1970-luvun kuntauudistuksessa Tukholman läänissä tehtiin paljon kuntaliitoksia, ja lääniin jäi 23 kuntaa. Kaikkien kuntaliitosten jälkeen uusissa kunnissa ei kuitenkaan oltu tyytyväisiä, joten vuonna 1983 Salemin kunta erotettiin Botkyrkan kunnasta ja Vaxholmin kunta jaettiin kahtia, jolloin muodostui uudelleen Österåkerin kunta. Nykvarnin kunta erotettiin omaksi kunnakseen Södertäljen kunnasta vielä vuonna 1998. Näiden jakamisten jälkeen Tukholman läänissä on nykyisin 26 kuntaa. Monet läänin kunnista ovat Ruotsin mittapuulla pinta-alaltaan pieniä, mutta asukkaita niissä on paljon. Norrtäljen kunta on pinta-alaltaan ylivoimaisesti suurin ja kattaa melkein kolmanneksen läänistä. Tukholman historia
Asutus levisi 50-luvulla maanalaisen varrelle rakennettuihin ABC-lähiöihin, joista Vällingby oli ensimmäinen. 1960- ja 70-luvuilla aloitettiin niin sanottu "miljoonaohjelma", jonka aikana Tukholman lähelle rakennettiin useita uusia lähiöitä. Tukholman keskustan uudelleenrakennuksen alta väestöä muutti pois kaupungin keskustasta uusiin lähiöihin. Tukholman kaupungin asukasluku oli korkeimmillaan 810 000, vuonna 1961. Tämän jälkeen asukasluku on laskenut hieman, samalla kun Tukholman naapurikuntien asukkaiden määrä on noussut. Tukholma
Vuonna 1950 käyttöön otettu metro eli "tunnelbanan" koostuu kolmesta linjasta ja sadasta asemasta. Asemista 47 sijaitsee maan alla ja loput 53 maan päällä. Metron pääasema T-Centralenin kautta kulkee päivittäin 219 000 ihmistä. T-Centralen sijaitsee kaupungin keskustassa, Sergelin torin ja Vasagatanin välissä. Sieltä on myös yhteys Tukholman keskusrautatieasemalle ja Tukholman linja-autoterminaaliin. Norra Ängby
Norra Ängby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Bromma Kyrkan, Riksbyn, Åkeshovin, Nockebyhovin, Södra Ängbyn, Blackebergin, Råckstan ja Beckombergan kaupunginosat. Siellä asuu noin 4 900 ihmistä, ja maa-alaltaan se on 2,03 neliökilometrin suuruinen. Norra Ängby on Tukholman suurin yhtenäinen pientaloalue. Rågsved
Rågsved (lempinimeltään "Rocksved" tai "Råggan") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Högdalenin, Hagsätran ja Fagersjön kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Rågsved muodostettiin vuonna 1956 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 9700. Maa-alaltaan kaupunginosa on 2,05 neliökilometrin suuruinen. Tukholma
Tukholma () on Ruotsin pääkaupunki ja samalla maan suurin kunta. Kaupunki sijaitsee Itämeren länsirannikolla Ruotsin keskiosassa. Ruotsin historiallisista pääalueista kaupunki kuuluu Sveanmaahan. Eteläosa Tukholmasta kuuluu Södermanlandin maakuntaan ja pohjoisosa Uplannin maakuntaan. Tukholma kuuluu Tukholman lääniin ja toimii sen pääkaupunkina. Lisäksi kaupunki kuuluu alueeltaan lääniä vastaavaan Tukholman läänin maakäräjäkuntaan, joka huolehtii esimerkiksi terveydenhuollosta. Kristineberg (Tukholma)
Kristineberg (lempinimeltään "Krillan") on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa Kungsholmenin kaupunginosa-alueella, Tukholman keskustassa. Se sijaitsee Kungsholmenin saaren luoteisosassa rajoittuen idässä Stadshageniin, lännessä Tranebergiin, etelässä Fredhälliin ja kaakossa Mariebergiin sekä Solnan Huvudstaan. Vuonna 2004 siellä asui 5 365 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 0,63 km suuruinen. Västberga
Västberga on Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ja kuuluu Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa rajoittuu Hägerstensåseniin, Midsommarkranseniin, Liljeholmeniin, Östbergaan ja Solbergaan. Vuonna 2004 Västbergan väkiluku oli 3 611. Kaupunginosan pinta-ala on 2,03 km². Västbergan alueella sijaitsee paljon teollisuutta, jota alettiin harjoittaa alueella 1920-luvulla. Ensimmäisenä alueelle asettui ASEA. Tukholma
Tukholman kunnan alueella sijaitsee seitsemän eri luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat 6,9 % kaupungin kokonaispinta-alasta ja 12,7 % kaupungin viheralueista. Suurimpia näistä alueista ovat Flatenin luonnonsuojelualue kunnan kaakkoisosassa (pinta-ala 760 ha) ja Hanstan luonnonsuojelualue (280 ha), jotka ovat osa suurempaa Järvafältin suojelualuetta. Osa alueista kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan. Tukholma
Tukholman asukkaista 51 %:lla on jonkinlainen lukion jälkeinen koulutus. Keskiverto tukholmalainen ansaitsee vuodessa 301 700 kruunua (miehet 343 900 kr, naiset 259 600 kr) Työttömiä Tukholmassa oli vuonna 2006 5,1 % työkykyisestä väestöstä. Koko maan vastaava luku on 5,4 %. Tukholma
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin "malmeiksi": Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli. Kaupan ja kukoistuksen tuoma vauraus näkyy yhä Tukholman katukuvassa useissa loisteliaissa kaupunkitaloissa ja palatseissa, joita tuolloin pystytettiin eri puolille kaupunkia. Årsta
Årsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Södermalmin, Södra Hammarbyhamnenin, Johanneshovin, Enskede Gårdin, Enskedefältetin, Östbergan ja Liljeholmenin kaupunginosat. Se muodostettiin vuonna 1926, ja nykyisin sen alueella on asukkaita noin 15 250 ihmisen verran. Maa-alaltaan Årsta on 2,62 neliökilometrin suuruinen. Ruotsi
Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma. Tukholman metro
Sekä 108 kilometrin raidepituudellaan että noin miljoonalla päivittäisellä matkustajallaan tarkasteltuna metrojärjestelmä on maailman 36. laajin. Tukholman metro on sen palveleman alueen väestöpohjaan suhteutettuna yksi maailman laajimmista metroverkostoista. Liseberg (Tukholma)
Liseberg on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Lisebergin kaupunginosa muodostettiin vuonna 1934, ja sitä rajaavat Örby Slottin, Solbergan ja Östbergan kaupunginosat. Siellä asuu noin 1300 ihmistä, ja maa-alaltaan se on 0,38 neliökilometrin suuruinen, ollen Söderortin pienin kaupunginosa. Tukholman historia
1600-luvulla kaupunki kasvoi Stadsholmenin ulkopuolella oleville alueille, joita kutsuttiin "malmeiksi": Östermalm, Södermalm, Norrmalm. Ruotsin suurvalta-ajalla rikkaat aateliset, jotka eivät halunneet asua epähygieenisessä ja ahtaassa kaupungissa, rakennuttivat palatsinsa juuri kaupungin ulkopuolelle. Kaupungin asukasluku kasvoi räjähdysmäisesti 1610-luvun 10 000 asukkaasta 60 000 asukkaaseen 1660-luvulla. Tukholmasta tuli lyhyen ajan sisällä kansainvälinen metropoli.
Vuonna 1697 Tukholman vanha linna, "Tre Kronor", paloi maan tasalle. Linnan jälleenrakennus aloitettiin heti palon jälkeen. Vanhan linnan tilalle valmistui Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelema kuninkaanlinna vuonna 1754. Södermalm
Södermalm on pinta-alaltaan 5,71 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku vuonna 2014 oli 126 736. Se on yksi Skandinavian tiheimmin asutuista alueista. Långsjö
Långsjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Älvsjön kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on saanut nimensä Långsjön-järvestä. Suurin osa Långsjön rakennuskannasta on omakotitaloja. Aluetta alettiin suunnitella 1910-luvulla. Nykyisin siellä asuu noin 2500 ihmistä, ja se on maa-alaltaan 1,06 neliökilometrin suuruinen. Globen
Globen, "Ericsson Globe", on areena Tukholmassa Ruotsissa. Se vihittiin käyttöön 19. helmikuuta 1989 ja on maailman suurin pallomainen rakennus. Rakennuksen halkaisija on 110 metriä ja korkeus on 85 metriä, tilavuus on 605 000 kuutiometriä, ja on rakennettu teräksestä, betonista, ja lasista. Rakennelman kantaa 48 taivutettua teräspilaria. Rakennuksen ja ympärillä olevan alueen suunnitteli Berg Arkitektkontor AB. Enskede-Årsta-Vantör
Enskede-Årsta-Vantör on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosa-alueista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa ("Söderort") ja siellä on noin 85 000 asukasta. Kaupunginosa-alue jakaantuu edelleen seuraaviin kaupunginosiin: Bandhagen, Dalen, Enskedefältet, Enskede Gård, Gamla Enskede, Hagsätra, Högdalen, Johanneshov, Rågsved, Stureby, Årsta, Örby ja Östberga. Hässelby gård
Hässelby gård on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby strandin, Hässelby villastadin, Vinstan, Vällingbyn ja Grimstan kaupunginosat. Nykyisen Hässelby gårdin alue on rakennettu pääosin vuosina 1953-1955, mutta alueella on historiaa keskiajalta lähtien. Maa-alaltaan kaupunginosa on 1,34 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita siellä on noin 8 500. Siellä sijaitsee Hässelby gårdin metroasema. Kungsholmen (kaupunginosa-alue)
Kungsholmen on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan sisäosassa ("innerstaden"). Kungsholmenilla asuu lähes 57 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 4,85 neliökilometriä. Alue on saanut nimensä Kungsholmenin saaresta, vaikka siihen kuuluu muitakin alueita. Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Kungsholmen, Stadshagen, Kristineberg, Fredhäll, Marieberg, Lilla Essingen ja Stora Essingen. Hässelby-Vällingby
Hässelby-Vällingby on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan länsiosassa ("västerort"). Hässelby-Vällingbyssä on lähes 62 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 19,60 neliökilometriä. Etelässä ja idässä Hässelby-Vällingbyn rajanaapureita ovat Bromman ja Spånga-Tenstan kaupunginosa-alueet, lännessä taas Järfällan kunta. Hässelby-Vällingbyhyn kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hässelby Gård, Hässelby Strand, Hässelby Villastad, Grimsta, Kälvesta, Nälsta, Råcksta, Vinsta ja Vällingby. Enskedefältet
Enskedefältet on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Tukholman eteläosassa, ja kuuluu Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa rajoittuu Östbergaan, Årstaan, Enskede Gårdiin, Gamla Enskedeen ja Sturebyhyn. Vuonna 2004 Enskedefältetissä asui 1353 ihmistä, ja maa-alaltaan se on 1,05 neliökilometrin suuruinen. Orhem
Orhem on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), Drevvikenistä pohjoiseen, ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Flatenin, Skarpnäcks Gårdin ja Sköndalin kaupunginosat. Suuri osa Orhemista on luontoa, joka on osa Flatenin luontoreservaattia. Lisäksi kaupunginosassa sijaitsee siirtolapuutarhoja. Vuonna 2004 Orhemissa asui 94 ihmistä, ja kaupunginosa on maa-alaltaan 1,95 neliökilometrin suuruinen. Kärrtorp
Kärrtorp on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort") ja kuuluu Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Bagarmossenin, Skarpnäcks Gårdin, Enskededalenin, Gamla Enskeden, Hammarbyhöjdenin ja Björkhagenin kaupunginosat sekä Nackan kunta. Kärrtorpin kaupunginosa muodostettiin 1. helmikuuta 1948. Kärrtorpin nimi juontaa juurensa vuonna 1895 rakennetusta torpasta. Kaupunginosa on maa-alaltaan 1,04 neliökilometrin suuruinen. Siellä asuu noin 4 700 ihmistä. Tukholman metron Kärrtorpin metroasema avattiin 19. marraskuuta 1958. Se on osa T-bana 1 -linjaa ("vihreä linja"). Tukholman historia
1800-luvun alun aikana Tukholman menetti asemansa maan tärkeimpänä vientikeskuksena Göteborgille. Samoin Norrköpingistä tuli lyhyeksi aikaa maan suurin teollisuuskeskus. Teollistumisen myötä Tukholma sai kuitenkin takaisin asemansa maan tärkeimpänä teollisuuskaupunkina 1870-luvun aikana. 1800-luvun lopun aikana kaupungin väkiluku kasvoi ennennäkemättömän paljon. 35 vuoden aikana väkiluku nousi 300 000 henkilöön. Kaupungin laajetessa otettiin käyttöön uusi asemakaava, jonka inspiraationa oli ollut suorista ja leveistä kaduistaan tunnettu Pariisin asemakaava. Högdalen
Högdalen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Bandhagenin, Örbyn, Rågsvedin, Fagersjön ja Gubbängenin kaupunginosat. Högdalen muodostettiin vuonna 1952 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 7700. Maa-alaltaan kaupunginosa on 2,01 neliökilometrin suuruinen. Siellä sijaitsee Högdalenin metroasema. Svedmyra
Svedmyra on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Tallkrogenin, Sturebyn ja Gamla Enskeden kaupunginosat. Svedmyra on aikaisemmin ollut nimeltään "Svinmyran". Kaupunginosa muodostettiin vuonna 1934 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 26 00. Maa-alaltaan se on 0,94 neliökilometrin suuruinen. Tukholman kaupunginkirjasto
Tukholman kaupunginkirjasto () sijaitsee Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Vasastadenin kaupunginosassa, Norrmalmin kaupunginosa-alueella. Kirjasto sisältää noin 700 000 eri kirjaa. Hjorthagen
Hjorthagen (lempinimeltään "Hjortis") on vuonna 1926 muodostettu yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, ja kuuluu Östermalmin kaupunginosa-alueeseen. Hjorthagen on maa-alaltaan 1,16 neliökilometrin suuruinen, ja asukkaita sillä on noin 2 200. Suur-Tukholma
Suur-Tukholma () tarkoittaa Tukholman ympärillä Keski-Ruotsissa sijaitsevaa suurkaupunkialuetta (). Se vastaa alueeltaan Tukholman lääniä. Muita suurkaupunkialueita Ruotsissa ovat Suur-Göteborg ja Suur-Malmö. Djurgården
Djurgården on vuonna 1926 perustettu Ruotsin pääkaupungin, Tukholman, kaupunginosa sekä puistoalue. Se sijaitsee Östermalmin kaupunginosa-alueella kaupungin keskustassa. Kaupunginosa on pinta-alaltaan 4,62 neliökilometriä, josta maa-alaa on 2,79 neliökilometriä. Asukkaita siellä on noin 830. Djurgården sijaitsee suurimmaksi osaksi saarella, jota myös yleisesti kutsutaan nimellä Djurgården, mutta jonka virallinen nimi on Valdemarsön. Norra Djurgården
Norra Djurgården on vuonna 1926 muodostettu yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, ja kuuluu Östermalmin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on maa-alaltaan 6,3 neliökilometrin suuruinen, ja sen asukasluku on noin 6 500. Skarpnäck
Skarpnäck on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa ("söderort"). Skarpnäckissä on noin 40 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 24,60 neliökilometriä. Lännessä Skarpnäck rajoittuu Farstan ja Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueisiin ja idässä taas Nackan kuntaan. Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks Gård, Flaten, Orhem ja Skrubba. Tukholma
Kaupungin pohjoispuolella 42 kilometrin päässä sijaitsee Tukholman kansainvälinen Arlandan lentoasema, joka on myös alueen lentoasemista suurin. Tukholman kunnan alueella sijaitsee Bromman lentoasema, jolta lähtee etupäässä sisämaanlentoja, varsinkin pienillä koneilla. Myös Finnair lentää kentältä Helsinkiin. Lisäksi yksityiskoneiden käyttö on keskittynyt Bromman lentokentälle. Muita tärkeitä Tukholman lähellä olevia lentoasemia ovat halpalentoyhtiöiden suosima Skavstan lentoasema Nyköpingissä ja Västeråsin lentoasema Västeråsissa. Flaten
Flaten on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosan naapurikaupunginosia ovat Skarpnäcks Gård, Orhem ja Skrubba. Vuonna 2004 Flatenissa asui vain seitsemän ihmistä, maa-alaltaan kaupunginosa on 2,33 neliökilometrin suuruinen. Flatenissa sijaitsee Tukholman suurin ulkoilmauimala, Flatenbadet. Tukholma
Tukholman kautta kulkeva junaliikenne on vilkasta. Junia kulkee Uppsalaan, Eskilstunaan ja Norrköpingiin. Tukholmassa sijaitsee yli 70 museota, 57 teatteria, 96 elokuvateatteria ja 129 taidegalleriaa. Kaupungissa sijaitsee myös kuninkaallinen ooppera ja baletti. Suurin osa Ruotsin media-alan yrityksistä sijaitsee myös Tukholmassa. Kaupungin kulttuuritarjontaa rahoittavat itse kaupungin lisäksi Ruotsin valtio ja yksityiset tahot. Ekoparken
Ekoparken on Tukholman, Solnan ja Lidingön alueilla sijaitseva kaupunkipuisto. Kaupunkipuiston tarkoitus on suojella kaupunkimaiseen ympäristöön kuuluvan alueen kulttuuri- tai luonnonmaisemaa, historiallisia ominaispiirteitä, kaupunkikuvaa ja virkistysarvoja. Ekoparkeniin kuuluvat Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, Djurgården, Nobelparken, Norra Djurgården (osittain), Ladugårdsgärdet (osittain), Ulriksdal, Haga sekä Brunnsviken. Puistossa on Pohjois-Euroopan järein tammimetsä ja sen vesissä esiintyy kivennuoliainen.
Ruotsin valtiopäivät säätivät lain Ekoparkin perustamisesta 7. joulukuuta 1994. Ruotsin kuningas vihki puiston 19. toukokuuta 1995. Puiston pinta-ala on 27 km. Asukkaita puiston kattamalla alueella on 21 768. Hässelby villastad
Hässelby villastad on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee Länsi-Tukholman (ruots. "Västerort") alueella aivan Tukholman läntisimmällä laidalla ja kuuluu Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Sitä rajaavat Hässelby strandin, Hässelby gårdin, Vinstan ja Kälvestan kaupunginosat sekä Järfällan kunta. Lisäksi sillä on vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Hässelby villastad on Tukholman läntisin ja pinta-alaltaan suurin kaupunginosa. Vuonna 2005 siellä oli 17 136 asukasta. Tukholma
Museoiden lisäksi suosittuja kohteita Tukholmassa ovat Kulturhuset (3 081 000 kävijää vuonna 2004), Globen (1 350 000 kävijää) ja huvipuisto Gröna Lund (1 010 000 kävijää). Tukholmassa sijaitsee UNESCO:n maailmanperintöluettelon kuuluva Skogskyrkogården. Kaupungin lähialueella, Ekerön kunnassa, sijaitsee myös luetteloon kuuluva Drottningholmin linna, joka toimii kuningasperheen yksityisasuntona. Tukholma
Tukholman korkein maastopiste on Vårbergin kaupunginosan Vikingaberget, joka yltää 77,24 metriä merenpinnan yläpuolelle. Ruotsi
Ruotsin pinta-ala on 450 295 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä ja etelässä Itämereen ja lounaassa Pohjanmereen. Maa sijaitsee lähes kokonaisuudessaan Skandinavian niemimaalla. Gotlannin ja Öölannin suuret saaret Itämeressä kuuluvat Ruotsiin. Korkein kohta on 2 111 metriä korkea Kebnekaise Lapissa. Norjan halki pohjois–eteläsuunnassa kulkevat Skandit eli vanhalta nimeltään Kölivuoristo ulottuvat myös paikoin Ruotsiin, mutta niiden korkeimmat huiput jäävät Ruotsin puolella 1 500 metriin. Kolme suurta jokea, Uumajanjoki, Tornionjoki ja Ångermanjoki, laskevat Pohjanlahteen. Vuorten eteläpuolella on järvialue. Suurin järvistä Vänern, on Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Tukholman saaristo
Tukholman saaristo () on Ruotsin suurin saaristo ja yksi koko Itämeren suurimpia. Se levittäytyy Tukholmasta, noin 60 kilometrin verran itään, rajoittuen Ahvenanmereen. Saaristo mukailee suurimmaksi osaksi Uplannin ja Södermanlandin maakuntien rannikkoa. Se koostuu arviolta 30 000 saaresta ja luodosta Öregrundin ja Landsortin välillä. Tukholman vanhakaupunki
Keskiajalla kaupunkia ympäröivät muurit, jotka olivat nykyisten Västerlånggatanin ja Österlånggatanin sisäpuolella. Keskellä vanhaa kaupunkia oleva Stortorget on kuuluisa siellä vuonna 1520 tapahtuneesta Tukholman verilöylystä. Grimsta
Grimsta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Hässelby Strandin, Hässelby Gårdin, Vällingbyn ja Blackebergin kaupunginosat, ja sillä on myös vesirajaa Ekerön kunnan kanssa. Grimsta muodostettiin vuonna 1956. Nykyisin siellä on asukkaita noin 3700. Maa-alaltaan kaupunginosa on noin 2,66 neliökilometrin suuruinen. Tukholman pörssitalo
Tukholman pörssitalo eli Börshuset sijaitsee Ruotsin pääkaupungin Tukholman vanhassakaupungissa, Stortorgetin pohjoislaidalla. Sen omistaa Tukholman kaupunki, ja se rakennettiin vuosina 1773–1778 arkkitehti Erik Palmstedtin suunnittelemana. Paikalla sijaitsi aiemmin keskiajalla rakennettu Tukholman vanha raatihuone. Fagersjö
Fagersjö on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee eteläisen Tukholman alueella ("Söderort"), ja kuuluu hallinnollisesti Farstan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Farstan, Hökarängenin, Gubbängenin, Högadalenin ja Rågsvedin kaupunginosat sekä Huddingen kunta. Fagersjö muodostettiin vuonna 1926 ja nykyisin siellä on asukkaita noin 2400. Maa-alaltaan se on 1,75 neliökilometrin suuruinen. Fagersjö sijaitsee Magelungen-järven läheisyydessä. Liljeholmen
Liljeholmen on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin eteläisellä puoliskolla. Se kuuluu hallinnollisesti Hägersten-Liljeholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on pinta-alaltaan 1,70 neliökilometrin suuruinen, ja siellä asuu noin 4 200 asukasta. Tukholma
Tukholma on Ruotsin suurin opiskelijakaupunki opiskelijoiden määrällä mitattuna. Tukholman suurin ylemmän asteen oppilaitos on vuonna 1878 perustettu Stockholms Högskola, nykyinen Tukholman yliopisto, jossa opiskelee noin 35 000 henkilöä. Yliopiston campusalue Frescati sijaitsee kaupungin pohjoispuolella. Yliopiston tunnettuihin alumneihin kuuluu muun muassa viisi Nobelin palkinnon saajaa. Tukholma
1400-luvulla Tukholmassa asui noin 5 000 ihmistä, joista suuri osa oli saksalaisia kauppiaita. Saksalaisten asemasta kaupungissa kertoo se, että puolet kaupungin kuusihenkisestä raadista tuli olla saksalaisia. Tukholma mainitaan Ruotsin pääkaupunkina virallisissa asiakirjoissa vuonna 1436. Norrmalm (kaupunginosa-alue)
Norrmalm on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se rajoittuu etelässä Strömmeniin ja pohjoisessa Brunnsvikeniin. Siihen kuuluvat Norrmalmin, Vasastanin ja Skeppsholmenin kaupunginosat ja se käsittää sisäkaupungin ("innerstaden") pohjoisosat. Norrmalmilla asuu yli 62 000 asukasta, alueella on 123 000 työpaikkaa ja sen pinta-ala on 4,95 neliökilometriä. Norrmalmin rajanaapurina on pohjoisessa Solnan kunta. Ulvsunda industriområde
Ulvsunda industriområde on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella ("Västerort"), ja kuuluu hallinnollisesti Bromman kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Tranebergin, Ulvsundan, Riksbyn ja Mariehällin kaupunginosat. Asukkaita Ulvsunda industriområdessa on noin 2500, ja maa-alaltaan se on 1,35 neliökilometrin suuruinen. Stora Essingen
Stora Essingen (lempinimeltään "Storan") on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee samannimisellä, pinnanmuodoltaan hyvin kumpareisella saarella Tukholman pohjoisessa sisäkaupungissa, ja kuuluu Kungsholmenin kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosa on muodostettu vuonna 1926, ja se on maa-alaltaan 0,73 neliökilometrin suuruinen. Asukkaita siellä on noin 3 850. Tukholma
Tukholma on rakennettu 14 saarelle, joita yhdistää 57 siltaa. Merkittävin saarista on Stadsholmenin saari, jolla Tukholman vanhakaupunki suurimmaksi osaksi sijaitsee. Vanhakaupunki leviää myös läheisille Riddarholmenille, Strömsborgille ja Helgeandsholmenille, jossa sijaitsee muun muassa Ruotsin valtiopäivätalo. Östermalm
Östermalm on vuonna 1926 perustettu yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin keskustassa, ja kuuluu Östermalmin kaupunginosa-alueeseen. Se on maa-alaltaan 2,56 neliökilometrin suuruinen ja siellä asuu noin 37 000 ihmistä. Tukholman synagoga
Tukholman synagoga () on synagoga Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa, Norrmalmin kaupunginosassa, Berzelii parkin vieressä. Se on rakennettu vuosina 1861–1870 arkkitehti Fredrik Wilhelm Scholanderin tekemien suunnitelmien mukaisesti. Seurakuntatalo on valmistunut 1927. Hötorget
Hötorget on aukio Ruotsin pääkaupungin Tukholman keskusta-alueella, Norrmalmin kaupunginosassa. Se sijaitsee Kungsgatanin varrella, Drottninggatanin ja Sveavägenin välissä. Päiväsaikaan aukio toimii hedelmien ja vihannesten markkinapaikkana. Alvik (Tukholma)
Alvik on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee kaupungin läntisellä puoliskolla ja on osa Bromman kaupunginosa-aluetta. Alvik toimii Bromman ja Länsi-Tukholman liikenteen solmukohtana, ja siellä sijaitsee myös merkittävä metron vaihtoasema, joka on osa metroverkoston vihreää linjaa. Alvik on myös pääteasema Nockebybanan- ja Poikittaisrata-pikaraitiotielinjoille. Tukholma
Tukholman läänissä on Ruotsin keskusrikospoliisin lokakuussa 2014 julkaistun raportin mukaan lukuisia paikkakuntia tai lähiötä, jonka paikalliset verkostoituneet rikolliset tai alueelliset jengit ovat ottaneet hallintaansa. Alueilla voi tapahtua tapahtuu avoimia välienselvittelyitä, huumekauppaa ja paikallisten yrittäjien kiristystä suojelurahojen toivossa. Alueilla saatetaan elää rinnakkaisyhteiskunnassa, jossa rikolliset pitävät yllä omaa oikeutta ja myöntävät lainoja. Paikallisia asukkaita ei saada uhkausten vuoksi mukaan oikeuslaitoksen toimintaan eikä poliisi voi toimia heihin kohdistuvien hyökkäysten vuoksi. Poliisin tunnistamat 55 aluetta sijoittuvat 22 kaupunkiin. Tukholmassa ja sitä ympäröivässä Tukholman läänissä tällaisia alueita ovat: Hallunda–Norsborg, Alby–Fittja, Nynäshamn, Sollentuna, Åkersberga, Edsberg, Täby–Vallentuna, Rinkeby–Tensta, Husby, Hässelby, Hagsätra, Östberga, Farsta, Enskededalen, Bredäng, Vårberg, Skärholmen, Skarpnäck ja Bagarmossen.Tukholma on Ruotsin suurin talouskeskus. Tukholma on historiallisesti ollut tärkeä merenkäynti- ja teollisuuskaupunki, mutta nykyään pankki- ja taloussektorit ovat kaupungin tärkeimpiä aloja. Yhdessä ne työllistävät noin 45 000 ihmistä. Kaupungissa on myös panostettu informaatioteknologiaan. Kista Science Parkia on yritetty jopa verrata Piilaaksoon. Myös biotekniikka on yksi eniten kasvavista alueista. Kungsholmen (saari)
Kungsholmen on saari Mälaren-järvessä, Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Riddarfjärden-lahden pohjoisosassa. Saari on maa-alaltaan 3,91 neliökilometriä, ja sen ympärysmitta on noin 8,9 kilometriä. Korkein kohta on Stadshagsplan 47 metrin korkeudessa.