Mikä on Kanadan pääkaupunki?
Kanada
Kanada (engl. ja ) on Kansainyhteisöön kuuluva liittovaltio Pohjois-Amerikassa. Ainoa maarajanaapuri on Yhdysvallat, johon Kanada rajoittuu etelässä ja Alaskan osavaltioon luoteessa. Pohjoisessa Kanada rajoittuu Pohjoiseen jäämereen (aluevesiraja Tanskan Grönlannin kanssa koillisessa), idässä Atlantin valtamereen (aluevesiraja Ranskan Saint-Pierre ja Miquelonin kanssa) ja lännessä Tyyneenmereen. Kanada on pinta-alaltaan maailman toiseksi suurin valtio (noin 10 miljoonaa neliökilometriä). Harvaan asutun maan väkiluku oli vuonna 2016 hieman yli 35 miljoonaa. Kanadan viralliset kielet ovat englanti ja ranska. Kanadan pääkaupunki on Ottawa. Ottawa
Ottawa on Kanadan pääkaupunki ja väkiluvultaan neljänneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Ottawajoen varrella Itä-Ontariossa 350 kilometriä Torontosta koilliseen ja 165 kilometriä Montrealista länteen. Ottawassa asuu noin 934 000 ihmistä, joista puolet puhuu äidinkielenään englantia ja kolmannes ranskaa. Suur-Ottawassa, johon kuuluu myös Gatineau ja muita lähistön kaupunkeja, asuu lähes 1,35 miljoonaa ihmistä. Se on osa Québecin–Windsorin käytävää, joka on laaja tiheän asutuksen alue Itä-Kanadassa.
Kingston (Kanada)
Kingston on Ontarion provinssissa Kanadassa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku on noin 123 000 (2011) ja esikaupunkeineen 152 000 (2006). Se sijaitsee Saint Lawrence -joen alkukohdassa Ontariojärven itäpohjukassa. Regina (kaupunki)
Regina on Kanadan Saskatchewanin provinssin pääkaupunki ja provinssin toiseksi suurin kaupunki. Kaupungissa elää noin 180 000 ihmistä (2006). Provinssin suurin kaupunki, Saskatoon, sijaitsee 260 kilometrin päässä pohjoisessa. Kanadan kuninkaallinen laivasto
MARCOMin päämaja sulautettiin 1990-luvun puolessa välissä osaksi Kansallista päämajaa ()Ottawassa samassa yhteydessä kuin AIRCOMin päämaja siirrettiin Winnipegistä ja maavoimien päämaja Saint-Hubertista Quebecista. Kanada
Kanadalla on kaksi virallista kieltä, englanti ja ranska. Quebecin virallinen kieli on ranska, ja New Brunswick on maan ainoa virallisesti täysin kaksikielinen provinssi. Manitobassa ranska on englannin ohella virallinen kieli oikeuslaitoksissa, julkishallinnossa ja koulutusta on lain mukaan saatavilla molemmilla kielillä. Muiden provinssien ainoa virallinen kieli on englanti. Useilla alkuperäisasukkaiden kielillä on virallinen asema Luoteisterritorioissa. Inuittikielet on Nunavutin puhutuimmat kielet, ja niillä on myös virallinen asema territoriossa. Kanada
Kanada, Yhdysvallat ja Meksiko perustivat 1992 NAFTA-vapaakauppasopimuksen. Vaikka Kanadan ja Yhdysvaltain taloudelliset suhteet ovat olleet tiiviit, niin maiden välistä politiikkaa hiersi kuitenkin muun muassa Jean Chrétienin hallinnon päätös jättää Kanada Irakin sodan ulkopuolelle. Liberaalipuolue menetti johtavan asemansa, kun marraskuussa 2005 Paul Martinin hallitus sai epäluottamuslauseen korruptioskandaalin takia. Stephen Harper nousi tämän jälkeen pääministeriksi. Harperin aikana parlamentti antoi Quebecin provinssille kansakunnan statuksen. Vuonna 2008 alkaneesta taantumasta Kanada selvisi muita G8-maita paremmin. Joulukuussa 2011 Kanada irtaantui ensimmäisenä valtiona Kioton pöytäkirjasta. Quebec
Quebec () on Kanadan pinta-alaltaan suurin (1 542 056 km²) ja väkiluvultaan toiseksi suurin (8 164 361, 2016) provinssi. Quebec sijaitsee Itä-Kanadassa rajanaapureinaan Ontario ja Hudsoninlahti lännessä, Kanadan Atlantin rannikon neljä provinssia idässä ja Yhdysvallat etelässä. Quebecin pääkaupunki on Quebec (, ) ja suurin kaupunki Montréal. Montrealin metropolialueella asui vuonna 2011 yli 3,8 miljoonaa asukasta, eli lähes 50 % Québecin kokonaisväestöstä. Brittiläinen Kolumbia
Lounaisella Vancouverinsaarella sijaitsee provinssin pääkaupunki Victoria. Provinssin suurin kaupunki on Vancouver, joka on mantereen puolella. Kanadan juutalaiset
Kanadan juutalaiset ovat nimensä mukaan Kanadassa asuvia juutalaisia. Väestönlaskennoissa juutalaisuuden ilmoitti uskonnokseen 329 995 henkilöä ja juutalaisuuden etniseksi taustakseen ilmoitti 348 605 henkilöä. Suurimmat juutalaisyhteisöt ovat Torontossa (179 100), Montrealissa (92 975), Vancouverissa (22 590), Winnipegissä (14 790), Ottawassa (13 445), Calgaryssä (7 950) ja Edmontonissa (4 950). Kanadan juutalaiset puhuvat englantia, ranskaa, hepreaa, jiddišiä, venäjää ja espanjaa. Kanadan maantiede
Québecin ja Ontarion eteläosat, joissa sijaitsevat muun muassa Suuret järvet ja pieni Saint Lawrencen jokilaakso, ovat erityisen rikasta, kerrostunutta tasankoa, jonka hedelmällinen maaperä syntyi alueen ollessa merenpohjaa. Ennen länsimaista asuttamista ja kaupungistumista intiaanit harjoittivat alueella viljelyä, ja alueella oli suuria sekametsiä, jotka kattoivat pääosin tasaisen Appalakkien ja Kanadan kilven väliin jäävän alueen. Suurin osa tästä metsästä on nykyään jo hakattu maanviljely- ja puunhakkuukäytössä, mutta jäljellä olevat metsät ovat pääosin tarkasti suojeltuja. Alueella sijaitsevat useimmat Kanadan tärkeimmistä kaupungeista, suurin osa teollisuudesta, sekä osa tuottavimmista viljelymaista. Manitoba
Maantieteellisesti Manitoba sijaitsee itä-länsi-suunnassa lähes Kanadan keskellä, keskipiste on muutaman kilometrin itään provinssin pääkaupungista Winnipegistä. Provinssin naapureita ovat idässä Ontario, pohjoisessa Nunavut ja Luoteisterritoriot, lännessä Saskatchewan ja etelässä Yhdysvaltain osavaltiot Minnesota ja Pohjois-Dakota. Koillisessa provinssi rajautuu Hudsoninlahteen jossa sijaitsee Churchillin satama.
Viimeisen jääkauden aikana suurta osaa Manitobasta peitti jäämassan patoama Agassiz-jääjärvi joka jääkauden väistyessä vapautti vesimassat jättäen jäljelle Red River Valley jokilaakson, ja alueelle muodostui noin 110 000 järveä ja useita jokia. Provinssissa sijaitseva Winnipegjärvi on kymmenenneksi suurin maailmassa, muut suuremmat järvet ovat Manitobajärvi ja Winnipegosisjärvi, järvien yhteenlaskettu pinta-ala on 94 241 neliökilometriä joka on 6,5 prosenttia provinssin pinta-alasta. Winnipegjärven itäpuoli on lähes koskematonta erämaata. Alueelle virtaa viereisestä Ontarion provinssista useita Kanadan kilveltä alkunsa saavia kirkasvetisiä jokia. Aluetta ovat käyttäneen lähes ainoastaan alkuperäisasukkaat perinteiseen kalastukseen ja metsästykseen sekä kokoontumispaikkoinaan tuhansien vuosien ajan. Alue onkin ehdolla Unescon maailmanperintökohteeksi. Kanadan provinssi
Kanadan provinssin ensimmäinen pääkaupunki oli Kingston. Vuoden 1843 jälkeen pääkaupungiksi tuli Montreal ja sittemmin vuorotellen Toronto ja Québec. Vuonna 1866 Kanadan provinssin parlamentin viimeinen istunto pidettiin Ottawassa, jossa parlamenttirakennukset rakennettiin vuonna 1865. Aurora (Ontario)
Aurora on 47 629 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin eteläosassa Kanadassa. Kaupunki sijaitsee viimeisen jääkauden jälkeensä jättämällä Oak Ridges Moraine -harjanteella, noin 20 kilometriä pohjoiseen provinssin pääkaupungista Torontosta. Aurora kuuluu Suur-Toronton metropolialueeseen ja suurempaan Kultaisen hevosenkengän talousalueiseen. Kanada
Maantieteellisesti Kanada voidaan jakaa kuuteen alueeseen: Kanadan kilpeen, sisämaan tasankoihin, Suurten järvien–Saint Lawrencen alankoon, Appalakeihin, Kordillieerehin ja arktisiin saariin. Kanadan kilpi on vanha peruskallioalue, joka muodostaa noin puolet Kanadan pinta-alasta. Alue on muinaista kulunutta vuoristoa, joka ympäröi Hudsoninlahtea. Kanadan kilven kaakkoispuolella on Suurien järvien ja Saint Lawrence -joen alue, joka ulottuu Ontarion eteläosista Quebecin lounaisosiin. Quebecin itäpuolella kohoavat Appalakit. Kanadan kilvestä lounaaseen on Kanadaan ulottuva Suurten tasankojen jatke. Länteenpäin mentäessä maa kohoaa. Tasankojen länsipuolella onkin useista vuoristoista muodostunut Kordillieerit. Kalliovuoret kohoavat tasankojen länsipuolella, ja Yukonissa sijaitseva Kanadan korkein vuori Mount Logan (5 959 m) kuuluu Saint Eliasin vuoriin. Kanadan pohjoisosan muodostavat arktiset saaret, jossa on monia suuria saaria. Luettelo Kanadan provinsseista ja territorioista väkiluvun mukaan
Kanadassa on kymmenen provinssia ja kolme territoriota. Kolme territoriota, Nunavut, Yukon ja Luoteisterritoriot, muodostavat yhdessä 39,2 % Kanadan pinta-alasta, mutta vain erittäin pienen osan väestöstä, noin 0,3 %. Kanadan väestö on keskittynyt kaupunkialueisiin ja Yhdysvaltojen vastaisen rajan läheisyyteen, missä väestötiheys on paljon suurempi kuin maan keskiarvo, 3,23 as./km². Ylä-Kanada
Ylä-Kanadan pääkaupunki oli aluksi Newark (nykyinen Niagara-on-the-Lake), mutta se vaihtui 1. helmikuuta 1796 Yorkiin (nykyinen Toronto). Kanada
Jokaisessa suuressa tai keskikokoisessa kaupungissa ilmestyy ainakin yksi sanomalehti, ja suurimmissa kaupungeissa on useampiakin päivälehtiä. Kanadassa ilmestyy kaksi suurta ”kansallista” sanomalehteä, jotka ovat molemmat englanninkielisiä, The Globe and Mail ja National Post. The Globe and Mailin päivälevikki on suurin (317 781). Seuraavaksi suurin lehti on Toronto Star. Maan suurin lehtikustantaja on Sun Media. Sanomalehtiä palvelee uutistoimisto The Canadien Press. Kanada
Kanadan nimen uskotaan tulleen irokeesien sanasta "kanata", joka tarkoittaa ’kylää’ tai ’asutusta’. Vuonna 1535 paikalliset asukkaat käyttivät sanaa kertoakseen Jacques Cartierille, missä Stadacona, nykyisen Québecin kaupungin alue, sijaitsee. Cartier viittasi sanalla "Canada" Stadaconan lisäksi Stadaconan heimopäällikkö Donnaconan vallan alaisiin alueisiin. Vuonna 1547 kartoissa alettiin käyttää samaa nimeä alueesta ja sen ympäristöstä. Lopulta nimitys vahvistui käsittämään suurin piirtein nykyistä Kanadaa, kun Britannian Pohjois-Amerikan siirtomaat yhdistettiin 1867 Kanadan dominioksi. Kanada
Vuonna 2016 7 540 830 kanadalaista eli 21,9 % koko väestöstä oli syntynyt ulkomailla. Heistä 1 212 075 saapui hiljattain vuosien 2011 ja 2016 välillä. Hiljattain Kanadaan muuttaneista 61,8 % saapui Aasiasta, 13,4 % Afrikasta, 12,6 % Amerikoista ja 11,6 % Euroopasta. Aasiasta hiljattain muuttaneiden viisi yleisintä kotimaata olivat Filippiinit, Kiina, Intia, Pakistan ja Syyria. Afrikasta vastaavasti Nigeria, Algeria, Egypti, Marokko ja Kamerun. Yli puolet maahanmuuttajista asuu Toronton, Vancouverin ja Montréalin seuduilla. Hiljattain muuttaneista noin 6/10 saapui taloudellisista syistä ja 3/10 perhesyistä. 1/10 oli pakolaisia. Toronto Maple Leafs
Maple Leafsin ja Canadiensin välillä on ollut jo NHL:n alusta asti vahva vihamielisyys toisiaan kohtaan. Tämä juontuu siihen, että Toronto on Ontarion pääkaupunki, kun taas Montreal on ranskankielisen Québecin pääkaupunki. Joukkueita pidetään ”ikuisina vihamiehinä”.Toronto on sanonut jäädyttävänsä pelaajan numeron, jos tämä on antanut merkittävän panoksen Toronto Maple Leaf Hockey Clubille ja kokenut uran päättävän onnettomuuden kuuluessaan Maple Leafsin joukkueeseen. Barilko menehtyi vuonna 1951 pienlentokoneen putoamisessa, ja Baileyn ura päättyi Eddie Shoren taklauksesta vuonna 1933. 1993 Leafs alkoi kunnioittaa suurimpia pelaajiaan julistamalla näiden käyttämät pelinumerot ”kunnianumeroiksi” niiden jäädyttämisen sijaan. Tähän luokkaan on nimetty seuraavat pelaajat (lueteltu pelaajan numero, nimi, Maple Leafs -kaudet ja kunnianumeron myöntämisen päivä): Montreal
Montreal ( //, Québecin murteella //, //) on Kanadan toiseksi suurin kaupunki Toronton jälkeen ja suurin kaupunki Quebecin provinssissa. Montrealin asukasluku on noin 1,7 miljoonaa ja esikaupungit mukaan luettuna noin 4,1 miljoonaa. Montreal on maailman neljänneksi suurin ranskankielinen kaupunki Kinshasan, Pariisin ja Abidjanin jälkeen. Monikulttuurisen Montrealin asukkaista 69 % puhuu äidinkielenään ranskaa, 12 % englantia ja 19 % jotakin muuta kieltä. Kanadalainen kulttuuri
Kanada on osallistunut Moskovan 1980 kisoja lukuun ottamatta jokaisiin olympialaisiin kesäolympialaisista 1904 lähtien. Montrealissa oli kesäolympialaiset 1976, Calgaryssä talviolympialaiset 1988 ja Vancouverissa talviolympialaiset 2010. Kanadan menestyneimmät olympiaurheilijat ovat pyöräilijä ja pikaluistelija Clara Hughes ja pikaluistelija Cindy Klassen, jotka ovat molemmat voittaneet kuusi olympiamitalia. Kanadan liikenne
Suuri valtatiejärjestelmä, Trans-Canada Highway, yhdistää kaikki kymmenen provinssia toisiinsa itä-länsisuunnassa. Siihen kuuluva Yellowhead Highway on suuri järjestelmään kuuluva valtaväylä, joka yhdistää Brittiläisen Kolumbian, Albertan, Saskatchewanin ja Manitoban. Kanadassa ei kuitenkaan ole kattavaa kansallistä valtatiejärjestelmää, koska päätökset teiden rakentamisesta kuuluvat provinsseille. Vuosina 2000 ja 2001 hallitus harkitsi rahoittavansa koko Trans-Canada Highwayn muuttamisen moottoritieksi. Vaikka rahoitus mahdollistettiin joillekin provinsseille joidenkin järjestelmän teiden osalta, hallitus lopulta päätti olla jatkamatta sitä. Rahoitusta vastustettiin joidenkin tiejärjestelmän osuuksien vähäisen liikenteen vuoksi. Alberta
Alberta on yksi Kanadan provinsseista. Vuonna 2016 Albertassa oli 4 067 175 asukasta. Provinssin pääkaupunki on Edmonton. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat muun muassa Calgary, Red Deer, Banff ja Lethbridge. Windsor (Ontario)
Windsoria ja Detroitia erottavat toisistaan Detroitjoki ja Saint Clairin järvi. Kaupunkien välille on rakennettu "Ambassador"-silta ja kaksi tunnelia auto- ja junaliikenteelle. Windsor on Kanadan ainoa kaupunki, josta täytyy matkustaa pohjoiseen päästäkseen Yhdysvaltoihin. Windsorin ja Québecin kaupungin väliin jäävä Québecin–Windsorin käytävä on Kanadan tiheimmin asuttua aluetta.
Windsor on Oshawan ohella Kanadan suurimpia autoteollisuuskaupunkeja, mikä johtuu suureksi osaksi Detroitin läheisyydestä. Kaupungissa on Daimlerin, General Motorsin ja Fordin tehtaat sekä niiden toimintaa tukevaa teollisuutta. Suosittuja nähtävyyksiä ovat muun muassa kaupungin eläväinen keskusta, kasino "(Caesars Windsor)", Odetten veistospuisto, Ojibwayn luonnonpuisto sekä lähistöllä sijaitseva Point Peleen kansallispuisto. Kaupunki oli aikoinaan tärkeä maahantuloreitti amerikkalaisille orjapakolaisille sekä merkittävä alkoholin salakuljetusreitti Yhdysvaltoihin kieltolain aikaan. Saskatchewan
Saskatchewan on yksi Kanadan preeriaprovinsseista. Sen pinta-ala on 651 900 km² ja asukasluku 1 098 352 (vuoden 2016 väestönlaskenta). Pääosa väestöstä asuu provinssin eteläosissa, melko lähellä Yhdysvaltain rajaa. Suurin kaupunki on 225 927 asukkaan Saskatoon, toiseksi suurin on provinssin pääkaupunki Regina (asukasluku: 187 500). Kanadan liikenne
Maassa toimii kaksi suurta yleistä tavaraliikennettä hoitavaa yksityistä rautatieyhtiötä, Canadian Pacific Railway ja Canadian National Railway, joka oli alun perin liittovaltion omistama. Näiden yhtiöiden vähentyneet tulot saivat Ottawan luomaan yhdistetyn matkustajaverkon, VIA Railin, vuonna 1977. Matkustajatulot eivät kuitenkaan kattaneet palvelun kuluja, joten vuonna 1990 puolet VIA Railin reiteistä suljettiin. Nykyään valtion omistama VIA Rail hoitaa matkustajaliikennettä koko maan alueella. Erityisesti turisteja varten järjestetään maisemamatkoja junilla, joiden suuret panoraamaikkunat tarjoavat avaran näkymän ympäröivään luontoon. Hallituksen täytyy järjestää matkustajaliikennettä Länsi-Kanadassa, koska se oli yksi Brittiläisen Kolumbian liittymisehdoista, kun se vuonna 1871 liittyi liittovaltioon. Lisäksi lukuisat pienet yritykset hoitavat tavaraliikennettä alueellisesti. Myös rahtipalveluiden tuottavuus on laskenut, muttei yhtä ankarasti kuin matkustajaliikenteen. Rahtiliikenteen ongelmat johtuvat suurelta osin Ottawan säätämistä erityisistä verorakenteista. Victoria (Kanada)
Victoria on Kanadassa sijaitsevan Brittiläisen Kolumbian provinssin pääkaupunki. Se sijaitsee Vancouverinsaarella, ja on yksi Brittiläisen Kolumbian suosituimmista turistikohteista. Kaupungin väkiluku on noin 80 000 ja sitä ympäröivällä metropolialueella elää yli 360 000 ihmistä (2011). Toronton yliopisto
Toronton yliopisto () Toronton kaupungissa, Ontarion provinssissa, on Kanadan suurin, julkinen yliopisto. Se perustettiin 15. maaliskuuta vuonna 1827 "King’s College" -nimisenä. Se oli aluksi brittien siirtomaahallinnon ja Englannin kirkon ohjauksessa, mikä vähesi yliopiston suosiota. Kirkollinen kytkentä purettiin vuoden 1849 lopussa ja yliopisto sai nykyisen nimensä vuoden 1850 alussa. Kanadan liikenne
Kanadan valtatiejärjestelmä liittyy suoraan Yhdysvaltoihin useilla kohtaa rajaa. Kanadan ja Yhdysvaltain välillä on 22 virallista rajanylityspaikkaa. Greyhoundilla ja sen kanadalaiselle vastineella Greyhound Canadalla on laaja linja-autoverkko, joka yhdistää monet Kanadan kaupungit Yhdysvaltain kaupunkeihin. Kanadalainen kulttuuri
Vaahteran lehden käyttö Kanadan symbolina on peräisin 1800-luvun alusta, ja se esiintyy muun muassa Kanadan lipussa, pennin kolikossa ja vaakunassa. Kanadan monarkiaa symboloiva kruunu esiintyy vaakunassa, kenraalikuvernöörin lipussa, monien provinssien ja Nunavutin vaakunoissa, armeijan, ratsupoliisin, monien rykmenttien ja poliisivoimien arvomerkeissä, sekä joissain tiekylteissä. Kuningattaren kuva esiintyy hallintorakennuksissa, kouluissa, postimerkeissä, 20 dollarin seteleissä ja kaikissa kolikoissa. Kanada-päivä
Kanada-päivälle on tyypillistä isänmaalliset juhlamenot. Useimmat kaupungit järjestävät omat juhlansa, joissa esiintyy usein ilotulituksia. Ohjelmanumeroissa on yleensä kanadalainen teema. Monilla ihmisillä on juhlinnassa mukanaan Kanadan lippuja, ja jotkut jopa maalaavat naamansa Kanadan kansallisväreillä, punaisella ja valkoisella. Montreal tunnetaan suurimpana juhlakaupunkina. Erityisesti Ottawassa juhlintaan käytetään paljon rahaa. Siellä joka vuosi sadattuhannet juhlijat kokoontuvat parlamenttikukkulalle juhlimaan. Kanadan historia
1800-luvun lopulla teollistuminen, Yukonin kultalöydökset ja kanadalaistuotteiden kysynnän kasvu saivat maan talouden kukoistamaan. Lisäksi rautatie avasi helpomman mahdollisuuden uudiasutuksille, joten vuosien 1885–1914 aikana noin 4,5 miljoonaa siirtolaista tuli Kanadaan. Näihin kuului isoja ryhmiä muualta Amerikasta ja Itä-Euroopasta, erityisesti Ukrainasta. Optimismi valtasi kanadalaiset, ja pääministeri Wilfrid Laurier julisti, että 1900-luku on Kanadan vuosisata. Monet muuttivat preerioiden maatalousalueille, jossa uudisasukkaille irrotettiin 1905 kaksi uutta provinssia, Alberta ja Saskatchewan. Kanadan historia
Kanada oli toisen maailmansodan voittajavaltioita, ja se ajoi aktiivisesti Yhdistyneiden kansakuntien perustamista. Kanada olikin yksi niistä 50 valtiosta, jotka allekirjoittivat YK:n peruskirjan San Franciscossa 1945. Maa oli tämän jälkeen aktiivinen monien YK:n organisaatioiden luomisessa; YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö perustettiin Quebecissa lokakuussa 1945, ja kanadalaiset vaikuttivat voimakkaasti Maailman terveysjärjestön ja Unicefin perustamiseen 1948. Montrealiin lisäksi sijoitettiin Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestön päämaja. Canberra
Canberra on Australian pääkaupunki ja sen suurin sisämaakaupunki. Canberra sijaitsee Uuden Etelä-Walesin osavaltion ympäröimän Australian pääkaupunkiterritorion pohjoisosassa, noin 270 kilometriä Sydneystä lounaaseen. Kaupungissa oli 432 141 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja sen pinta-ala on 807,7 neliökilometriä. Canberra on maan hallinnollinen keskus ja muun muassa Australian parlamenttitalo sijaitsee siellä. Regina (kaupunki)
Vuonna 1885 alueen asukkaat nousivat Saskatchewanin kapinan Kanadan hallitusta vastaan, kapinassa Louis Rielin johtamat métis- ja cree-intiaanit taistelivat kanadan ratsupoliiseja ja sotilaita vastaan maa-oikeuksien puolesta. Juuri valmistunut Canadian Pacific Railwayn rautatie yhdisti Reginan, Saskatoonin ja Prince Albertin kaupungit maan itäosiin ja toimi tärkeänä linkkinä kuljettaessaan hallituksen joukkoja. Kapina kukistettiin pian ja Louis Riel tuomittiin hirtettäväksi. Ontario
Ontariossa on monia isoja kaupunkeja, kuten Toronto (provinssin pääkaupunki), Ottawa (Kanadan pääkaupunki) ja Thunder Bay. Osa Niagaran putouksista sijaitsee Ontarion puolella, osa Yhdysvaltojen puolella. Montreal
Montreal on Kanadan johtava kauppa- ja teollisuuskeskus, ja se toimi Kanadan pääkaupunkina vuosina 1843–1849. Kaupungissa on neljä yliopistoa, kaksi lentoasemaa ja satama. Montrealissa järjestettiin vuoden 1976 kesäolympialaiset. Kaupunki on tunnettu myös jääkiekon kehtona. Kanadan talous
Kanadalainen talous eroaa huomattavasti eri alueilla. Perinteisesti Ontario on ollut Kanadan talousmoottori, koti kolmannekselle sen väestöstä ja suurimmasta osasta teollisuutta. Viime vuosina lännessä on ollut nopeahkoa kasvua kaupassa Aasian kanssa, josta varsinkin Brittiläinen Kolumbia on hyötynyt rikastumalla, ja myös Albertan ja Saskatchewanin öljyvarannot ovat toimineet kasvun veturina. Kanada
Kanada on epätavallinen muiden kehittyneiden länsimaiden joukossa, sillä alkutuotanto on tärkeässä osassa sen taloudessa. Kanadan mineraali- ja energiavarat ovat nousseet maan suurimmiksi talouden lähteiksi. Kanadalla onkin massiiviset mineraalivarat, ja maa on maailman suurimpia uraanin, sinkin, nikkelin, potaskan, asbestin, rikin, kadmiumin ja titaanin tuottajia. Muita merkittäviä kaivannaisia ovat rautamalmi, hiili, maaöljy, kulta, kupari, hopea ja lyijy. Iqaluit
Iqaluit () on Kanadan Nunavutin territorion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Baffininsaarella ja se on Kanadan territorioiden pääkaupungeista kaikkein pohjoisin. Sen asukasluku oli vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 7 740. Hieman yli puolet kaupungin asukkaista on inuiteja. Winnipeg
Winnipeg on Manitoban provinssin pääkaupunki. Winnipeg on tärkeä osa Kanadan kuljetuslogistiikkaa, sillä se on Kanadan keskilännen merkittävin risteysasema. Kaupunki tunnetaan yleisesti porttina länteen. Ontariojärvi
Ontariojärven rannalla sijaitsee muun muassa Kandan suurin kaupunki Toronto sekä Hamilton, Yhdysvaltain puolella New Yorkin osavaltiossa sijaitsee Rochester. Kanada
Kanadalainen keittiö vaihtelee paljon alueittain. Itäisten provinssien keittiöön on vaikuttanut meren läheisyys, ja niissä syödään esimerkiksi paljon hummereita ja turskaa. New Brunswickissä on jo nähtävissä ranskalaisvaikutteet, ja siellä tarjoillaan sianlihalla täytettyjä perunoita, "poutine râpée". Quebecin ruokakulttuuri on hyvin ranskalaista, mutta osavaltio on myös maailman suurin vaahterasiirapin tuottaja. Ontario puolestaan on Kanada pienoiskoossa, ja siellä yhdistyvät monien alueiden ruoat. Alberta on Kanadan naudanlihapääkaupunki. Manitobassa on laajat itäeurooppalaiset vaikutteet, ja sinne on tullut heidän mukanaan muun muassa pierogeita ja makkaroita. Brittiläisessä Kolumbiassa merenantimet ovat jälleen pääosassa. Alkuperäisasukkaiden keittiö on ihan omanlaisensa, ja esimerkiksi inuiteilla on monia eksoottisempia ruokalajeja, kuten valaanihosta tehty "maktaaq". Prince George (kaupunki)
Prince George on kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Se on provinssin pohjoisosien suurin kaupunki ja kaupunkia kutsutaankin pohjoisen Brittiläisen Kolumbian pääkaupungiksi. Kaupunki sijaitsee Nechako- ja Fraserjokien yhtymäpaikassa. Highway 16 ja Highway 97 -teiden risteyskohdassa. Prince Georgessa asuu 70 981 asukasta (2006) ja kaupungin metropolialueella 83 225 asukasta. Kanadan jääkiekkoliitto
Kanadan jääkiekkoliitto ("Hockey Canada") on organisaatio, joka hallinnoi jääkiekkoa Kanadassa. Hockey Canada on Kansainvälisen jääkiekkoliiton jäsen. Hockey Canadan päämaja sijaitsee Calgaryssä ja toinen toimista Ottawassa. Vuonna 1994 liittoon liitettiin Canadian Amateur Hockey Association, joka oli aiemmin hallinnoinut amatoorikiekkoa Kanadassa. Mississauga
Mississauga on yksi Kanadan johtavista teollisuuden ja kaupan keskuksista. Kaupungissa on esimerkiksi lentokone- ja autoteollisuutta, petrokemia- ja lääketeollisuutta, sekä teräs- ja rakennusmateriaaliteollisuutta. Rekisteröityjä yrityksiä kaupungissa on lähes 55 000 ja ne työllistävät yli 425 000 henkilöä. Monien kanadalaisten yritysten päätoimistot sijaitsevat Mississauga. Fortune 500 Kanadan luettelon johtavista kanadalaisyrityksistä 61 pitää pääkonttoriaan tai huomattavaa sivukonttoriaan Mississaugassa. Edmonton
Edmonton on Kanadassa sijaitsevan Albertan provinssin pääkaupunki ja toiseksi suurin kaupunki Calgaryn jälkeen. Kaupungin väkiluku on 812 200 ja sitä ympäröivällä suurkaupunkialueella asuu yli 1,1 miljoonaa ihmistä (2011). Kanada
Provinssit vastaavat suurimmasta osasta yhteiskunnallisia toimintoja – kuten terveydenhuollosta, koulutuksesta ja hyvinvoinnista – ja lisäksi jokaisessa provinssissa on oma pääministerin johtama hallitus ja parlamentti. Kuningattaren edustajana provinsseissa toimii varakuvernööri. Provinssit keräävät yhdessä enemmän tuloja kuin liittovaltion hallitus. Liittovaltion hallitus voi panna alulle koko valtion kattavia linjauksia, joita provinssien ei ole pakko noudattaa. Kuitenkin provinssit noudattavat lähes aina valtion linjaa. Calgary–Edmonton-käytävä
Calgary–Edmonton-käytävä () on 400 kilometriä pitkä väestökeskittymä Kanadassa. Se on Albertan provinssin tiheimmin asuttua aluetta ja siellä asuu 2 225 954 asukasta (2006) (yli 70% provinssin väestöstä). Siihen kuuluvat Calgaryn ja Edmontonin metropolialueet, sekä Airdrien ja Red Deerin kaupungit. Alue on yksi Kanadan neljästä urbaanista käytävästä, joiden alueella asuu yli 75% maan väestöstä. Kanadalainen kulttuuri
Taiteellisesti merkittäviä rakennuksia Kanadassa ovat muun muassa parlamenttitalo Ottawassa sekä Toronton yliopiston päärakennus. Toronton keskustassa sijaitseva 553,3 metriä korkea CN Tower on Burj Khalifan jälkeen maailman toiseksi korkein vapaasti seisova rakennelma. Luettelo Kanadan sadasta suurimmasta kaupungista
Tämä on luettelo Kanadan 100 suurimmasta kaupungista tai kunnasta väkiluvun mukaan. Tiedot pohjautuvat vuoden 2011 väestönlaskentaan. Laval (Kanada)
Laval on Québecin provinssissa Kanadassa sijaitseva kaupunki ja hallinnollinen alue, jossa asui vuoden 2016 väestönlaskennan aikaan 422 993 ihmistä. Se kuuluu Montrealin esikaupunkialueeseen ja sijaitsee 34 kilometriä pitkällä ja noin 11 kilometriä leveällä Île-Jésus’n saarella Rivière-des-Prairies’n ja Rivière-des-Mille-Îles’n välissä. Se on väkiluvultaan Quebecin toiseksi suurin kaupunki. Kanadan historia
Kanada osallistui osana brittiläistä imperiumia ensimmäiseen maailmansotaan. Sodan ensimmäisenä vuosina yli 300 000 vapaaehtoista lähti Eurooppaan osallistumaan taisteluihin. Vuonna 1917 Kanadassa otettiin käyttöön asevelvollisuus, joka kiristi ihmisten mieliä erityisesti kanadanranskalaisissa. Quebecissä tuhannet protestoivat kaduilla. Sodan jälkeen pääministeri William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia Kanadalle itsenäisyyttä. Hän vakuutti Britannialle, ettei kanadalaisia voinut jatkossa lähettää automaattisesti taistelemaan brittien puolesta, teki sopimuksia ilman Britannian lupaa ja lähetti Yhdysvaltoihin suurlähettilään. Kingin voimakastahtoisuus johti Westminsterin säädökseen, joka hyväksyttiin 1931 Britannian parlamentissa. Säädös vahvisti Kanadan ja muiden dominioiden itsenäisyyden, vaikka Britannia säilyttikin edelleen oikeutensa puuttua maiden perustuslakiin. The Globe and Mail
The Globe and Mail on Kanadassa ilmestyvä englannin kielellä julkaistava ja päivittäin ilmestyvä kansallinen sanomalehti. Lehden pääkonttori sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Ilmestymispäivinään se on levikiltään keskimäärin Kanadan laajalevikkisin sanomalehti (päivittäin noin 323 000, 2016), mutta koska lehti ei julkaise sunnuntainumeroa, viikkolevikissä (2,02 milj., 2015) The Globe and Mail on ollut paikallisemmin uutisoivan Toronto Starin jäljessä (2,23 milj, 2015). Kanadalainen kulttuuri
Kanadassa ilmestyy kaksi suurta ”kansallista” sanomalehteä, jotka ovat molemmat englanninkielisiä: The Globe and Mail sekä National Post. Niiden levikki Kanadan ranskankielisimmässä provinssissa Quebecissa onkin verrattain vähäistä. Suurin viikkolevikki on joka päivä ilmestyvällä Toronto Starilla, jolla se on noin 2,0 miljoonaa. The Globe and Mailin päivälevikki on suurempi, mutta se ilmestyy vain kuusi kertaa viikossa. Sen viikkolevikki on noin 1,9 miljoonaa. Ranskankielisistä sanomalehdistä suurin levikiltään on montrealilainen Le Journal de Montréal, jonka viikkolevikki on noin 1,5 miljoonaa. Kanadan provinssit ja territoriot
Kanada on kymmenen provinssin ja kolmen territorion liittovaltio. Maan vuonna 1867 säädetty hallitusmuoto antaa provinsseille laajemman toimivallan ja oikeudet kuin territorioille, joita liittovaltion hallitus ohjaa. Kanadalainen kulttuuri
Kanadan laissa määritellään maan kansallisurheilulajit, jotka ovat jääkiekko (talvilaji) ja haavipallo eli lacrosse (kesälaji). Jääkiekko on kuitenkin selvästi seuratuin laji Kanadassa, jossa nykyaikainen jääkiekko onkin syntynyt. National Hockey League (NHL) perustettiin 1917, ja sen joukkueet olivat alkujaan kaikki kanadalaisia. Sarjan voittajalle jaetaan Kanadan kenraalikuvernöörinä toimineen Frederick Stanleyn lahjoittamaa Stanley Cupia. Nykyään NHL-liigan 30 joukkueesta 7 on kanadalaisia. Liigassa pelaa kuitenkin enemmän pelaajia Kanadasta kuin kaikista muista maista yhteensä. Kansainvälisissä turnauksissa Kanada on ollut yksi menestyneimmistä joukkueista niin miesten kuin naistenkin puolella. Monet kautta aikojen parhaimmista jääkiekkoilijoista, kuten Wayne Gretzky ja Gordie Howe ovat kanadalaisia. Toinen todella suosittu talvilaji on curling, joka on suosittua erityisesti preeriaprovinsseissa. Kansainvälisellä tasolla Kanada on ollut menestynein maa sekä miesten että naisten puolella. Hydro-Québec
Hydro-Québec on Kanadan suurin vesivoimayhtiö, joka tuottaa sähköä erityisesti Québecin provinssin alueelle. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Montrealissa. Toronto
Vuonna 1853 Torontoon rakennettiin rautatie, ja 1867 siitä tuli Ontarion pääkaupunki. Tämän jälkeen sen väkimäärä alkoi kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1885 asukkaita oli 100 000 ja vuonna 1934 jo 629 000. 1900-luvun alussa Toronto toimi kaupan solmukohtana New Yorkin ja Montrealin ja vastikään asutettujen Kanadan länsiosien välillä. Lännen metsistä ja kaivoksista tuli raaka-aineita ja Niagaran putouksilta vesivoimaa. Toronton kauppiaat hoitivat postimyyntiä maan länsiosiin, ja suuret pankit ja vakuutusyhtiöt avasivat sinne konttoreita. Ottawan yliopisto
Ottawan yliopisto on julkinen kaksikielinen yliopisto Kanadan pääkaupungissa Ottawassa. Se on Pohjois-Amerikan suurin kaksikielinen yliopisto; opetusta annetaan sekä englannin että ranskan kielellä. Yliopisto on yksi Kanadan vanhimmista, sillä se on alkujaan perustettu vuonna 1848 nimellä "College of Bytown". Oppilaitoksen nimi muutettiin muotoon "College of Ottawa" 1861. Yliopistoksi se nimettiin vuonna 1866. Toronto
Ranskalaiset perustivat kauppa-aseman ja Fort Rouillé -linnoituksen vuonna 1750 mutta hylkäsivät sen jo vuonna 1759, kun britit olivat saaneet haltuunsa Quebecin. Vuonna 1793 Ylä-Kanadan ensimmäinen varakuvernööri John Graves Simcoe perusti Toronton paikalle Yorkin kaupungin ja linnakkeen. Hän siirsi sinne provinssin pääkaupungin ja rakensi teitä kaupungista sisämaahan nopeuttaakseen ympäröivän alueen uudisasutusta. Kaupungin hallinnollinen asema houkutteli sinne kauppiaita, käsityöläisiä ja työmiehiä. Silti sen asukasluku oli vain 700 vielä 1812. Kanadalainen kulttuuri
Itäisten provinssien keittiöön ovat vaikuttaneet meren läheisyys. Siellä syödään esimerkiksi paljon hummereita, turskaa ja "Chionoecetes"-suvun rapuja. New Brunswickissä on jo nähtävissä ranskalaisvaikutteet, ja siellä tarjoillaan sianlihalla täytettyjä perunoita, "poutine râpée". Quebecin ruokakulttuuri on hyvin ranskalaista, mutta osavaltio on myös maailman suurin vaahterasiirapin tuottaja. Ontario puolestaan on Kanada pienoiskoossa, ja siellä yhdistyvät monien alueiden ruoat. Alberta on Kanadan naudanlihapääkaupunki. Manitobassa on laajat itäeurooppalaiset vaikutteet, ja sinne on tullut heidän mukanaan muun muassa pierogeita ja makkaroita. Brittiläisessä Kolumbiassa merenantinet ovat jälleen pääosassa. Alkuperäisasukkaiden keittiö on ihan omanlaisensa, ja esimerkiksi inuteilla on monia eksoottisempia ruokalajeja, kuten valaanihosta tehty "maktaaq". Kanada
Vuoden 1812 sota, käytiin Yhdysvaltain ja Britannian välillä. Siinä Kanadasta tuli merkittävä taistelukenttä. Sodan aikana Yhdysvallat yritti liittää Kanadan itseensä, mutta sota päättyi lopulta umpikujaan. Gentin rauhassa 1814 palautettiin sotaa edeltävä tilanne, mutta siinä myös määritellään Yhdysvaltain ja Kanadan raja Lake of the Woodsille asti. Britannian kiinnostus oli suunnattu enemmän Euroopassa käytyihin Napoleonin sotiin, joiden päätyttyä Euroopassa marraskuussa 1815 alkoi laajamittainen siirtolaisuus Euroopasta Kanadaan. Vuoden 1812 sodan jälkeen pienen eliitin valta kasvoi, mikä kärjistyi 1837 kummassakin siirtokunnassa alkaneeseen kapinaan. Tämän jälkeen siirtokunnat liitettiin 1840 yhteen Kanadan provinssiksi ja perustettiin Kanadan parlamentti, johon kumpikin siirtokunnista sai yhtä monta paikkaa.
Moderni Kanada syntyi, kun Nova Scotian, New Brunswickin, Prinssi Edwardin saaren, Ontarion ja Quebecin edustajat muotoilivat kansakunnan perustuksen. Perustuslaki hyväksyttiin 1867 ja itsehallinnollista konfederaatiota kutsuttiin alkujaan Kanadan dominioksi. Se alkoi heti pyrkimään laajentumaan länteen, ja ensimmäisen pääministerin John A. Macdonaldin hallitus osti 1869 Hudson’s Bay Companylta Rupertinmaan 300 000 punnalla. Louis Rielin johtaman Redjoen kapinan takia osto virallistui vasta seuraavana vuonna. Lisäksi kapinan seurauksena métiseille lohkaistiin uudesta Luoteisterritoriot-nimellä tunnetusta alueesta Manitoban provinssi. Brittiläinen Kolumbia liittyi 1871 dominioon talousvaikeuksien takia, ja sille luvattu Canadian Pacific Railway valmistui 1885. New Westminster
New Westminster on 58 549 (2006) asukkaan kaupunki Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Kaupunki sijaitsee Fraserjoen suistossa, noin 19 kilometriä kaakkoon Vancouverista, jonka metropolialueeseen se kuuluu. New Westminster on läntisen Kanadan vanhin kaupunki, ja siitä oli tarkoitus tulla provinssin pääkaupunki, mutta tämä kunnia kuitenkin myönnettiin Victorialle. Kanadalainen kulttuuri
Suurin osa Kanadassa tuotetusta televisio- ja elokuvaviihteestä tuotetaan lähinnä pohjoisamerikkalaiselle valtavirtayleisölle. Suurimmat tuotantokeskukset ovat Toronto ja Vancouver, joka on koko Pohjois-Amerikan toiseksi suurin viihteen tuotantokeskus Los Angelesin jälkeen. Monet yhdysvaltalaiset elokuvat kuvataan Kanadassa pienempien kustannusten vuoksi. Torontossa järjestettäviä Toronton elokuvajuhlia pidetään yhtenä tärkeimpänä pohjoisamerikkalaisten elokuvien näyttämönä. St. John’s (Kanada)
St. John’s on kaupunki Newfoundlandin saarella Kanadan itärannikolla. Se on Newfoundland ja Labradorin provinssin pääkaupunki ja suurin kaupunki. Vuonna 2016 siellä asui noin 108 000 ihmistä. Cornwall (Ontario)
Cornwall on 45 965 asukkaan (2006) kaupunki Ontarion provinssin itäosassa Kanadassa. Kaupungin muodostamalla metropolialueella asuu kaikkiaan 58 485 asukasta (2006). Kaupunki sijaitsee Saint Lawrence -joen rannalla, joka toimii myös valtakunnan rajana Kanadan ja Yhdysvaltojen välillä. Cornwallista johtaa joen ylitse Three Nations Crossing -silta, jonka ensimmäinen osa yhdistää kaupungin Cornwallinsaareen ja toinen sieltä Yhdysvaltoihin. Kanada
Kanada on perustuslaillinen monarkia ja parlamentaarinen demokratia, jonka valtionpäämies on Yhdistyneen kuningaskunnan monarkki Elisabet II. Varsinaista valtaa pitää kuitenkin Kanadan pääministeri. Maan sisäpolitiikkaa on 1900-luvulla hiertänyt ranskankielisen Quebecin kysymys. Provinssi on pyrkinyt kahteen otteeseen eroamaan liittovaltiosta. Palvelusektori on Kanadan talouden tärkein toimiala, mutta maa on myös merkittävä maataloustuotteiden tuottaja, ja lisäksi maalla on merkittävät kaivannaisvarat. Ulkomaankauppa suuntautuu suurimmaksi osaksi Yhdysvaltoihin, ja maa kuuluu Yhdysvaltain ja Meksikon lisäksi Pohjois-Amerikan vapaakauppa-alueeseen. Gatineau (kaupunki)
Gatineaussa on eräs Kanadan merkittävimmistä museoista, Kanadan Kulttuurien museo (), jossa esitellään maan historiaa yli 1000 vuoden ajalta. Museon pääsalissa on mittava kokoelma toteemipaaluja Kanadan länsirannikolta. Museorakennuksen on suunnitellut kanadalainen arkkitehti Douglas Cardinal ja se valmistui vuonna 1989 Ottawajoen rannalle parlamenttitaloa vastapäätä. Kanadan historia
Ranskalainen tutkimusmatkailija Jacques Cartier saapui 1534 Saint Lawrencen lahdelle ja julisti maat kuuluvaksi Ranskalle. Seuraavana vuonna hän purjehti pidemmälle Saint Lawrence -jokea pitkin. Cartier’n löydöt innoittivat Ranskan kuningas Frans I:stä haastamaan Espanjan uuden maailman herruudesta ja perustamaan siirtokunnan. Jean-François Robervalin johdolla ranskalaiset perustivat 1541 Charlesbourg-Royalin Stadaconan intiaanikylän lähelle. Sinne muutti noin 150 siirtolaista, mutta ensimmäisenä talvena suhteet intiaaneihin heikkenivät ja he surmasivat yli 30 siirtokunnan asukkaista. Seuraavana keväänä hengiinjääneet palasivat Ranskaan. Englantilaiset eivät olleet paljoakaan kiinnittänet huomiota Kanadaan, vaikka Cabot olikin käynyt rannikolla. Kuitenkin vuonna 1583 Humphrey Gilbert julisti nykyisen St. John’sin alueen kuuluvaksi Englannille. Kanadan historia
Britit jakoivat 1791 Kanadan kahteen siirtokuntaan, Ylä- ja Ala-Kanadaan, ja vuoden 1812 sodan jälkeen sovittiin Kanadan ja Yhdysvaltain rajasta. Valta oli Kanadassa pienellä brittieliitillä, mikä aiheutti vuonna 1837 kapinan kummassakin siirtokunnassa, ja kolme vuotta myöhemmin muodostettiin Kanadan provinssi, jolla oli oma parlamentti. Kanadan dominio muodostui 1867, ja liittovaltio sai ensimmäisen perustuslakinsa. Kanada suuntautui länteen, ja pian se osti Rupertinmaan, jonka liittämistä viivästytti Louis Rielin johtama Redjoen kapina. Ensimmäisessä maailmansodassa kanadalaiset taistelivat emämaa Britannian rinnalla, mutta sodan jälkeen William Lyon Mackenzie King alkoi vaatia itsenäisyyttä. Westminsterin säädöksen nojalla Kanada itsenäistyi Britanniasta vuonna 1931. Victoriaville
Victoriavillestä käytetään kokonsa ja sijaintinsa tähden lempinimeä "Capitale des Bois-Francs" (”Bois-Francsin pääkaupunki”) sitä ympäröivän hallinnollisen alueen mukaan. Kaupunki on tunnettu runsaasta puuteollisuudestaan, joka tuottaa muun muassa huonekaluja, arkkuja ja jääkiekkomailoja.
Parc-Linéaire Des Bois-Francs ‑niminen pyöräilypolku halkoo Victoriavillen, jossa on useita muitakin pyöräreittejä, muun muassa Mont Arthabaska ‑vuoren huipulle ja kaupungin etelälaidalle. Kanadan entisen pääministerin Sir Wilfrid Laurier’n kesäasunnossa toimiva Laurier’n museo kuuluu Kanadan kansallishistorialliset muistomerkit ‑projektiin. Gatineau (kaupunki)
Gatineau on kaupunki Etelä-Québecissä Kanadassa. Se sijaitsee Ottawajoen pohjoisrannalla Ottawan kaupunkia vastapäätä ja kuuluu Suur-Ottawaan, jonka alueella asuu noin 1,2 miljoonaa ihmistä. Gatineaussa asuu 276 245 ihmistä (2016). Väestöstä 80 prosenttia puhuu äidinkielenään ranskaa ja 10 % englantia. Väestön valtaosa on roomalaiskatolisia. Koska kaupunki on Kanadan pääkaupunkiseudulla, sinne on perustettu useita liittovaltion ja Québecin virastoja (esimerkiksi Kanadan kansallisarkisto). Kristoffer Kolumbus
Kristoffer Kolumbuksen mukaan on nimetty Amerikassa useita kaupunkeja, alueita ja muita paikkoja, kuten Kolumbian tasavalta Etelä-Amerikassa, Washington, District of Columbia, Kanadan provinssi Brittiläinen Kolumbia, Ohion pääkaupunki Columbus, Oregonin Columbiajoki ja Columbian yliopisto. Kanada
Suurin osa Kanadasta on erittäin harvaan asuttua tai jopa asumatonta aluetta. Väestö on keskittynyt kaupunkeihin, pääasiassa Yhdysvaltojen vastaisen rajan läheisyyteen. Jopa noin neljäsosa kanadalaisista asuu jossakin kymmenestä suurimmasta kaupungista, ja yli 40 prosenttia jossakin näiden kaupunkien metropolialueista. Hamilton (Kanada)
Hamilton on Ontarion provinssissa sijaitseva Kanadan yhdeksänneksi suurin kaupunki, jossa asuu noin 537 000 ihmistä (2016). Kanadan talous
Vain hieman pienemmän osuuden väestöstä työllistävät, viime vuosina erittäin nopeasti kasvaneet liiketoimintapalvelut ovat toiseksi suurin osa palvelusektorista. Se sisältää finanssipalvelut, kiinteistötoiminnan ja kommunikaatioteollisuuden. Tämä talouden osa-alue on ollut erittäin nopeasti kasvava viime vuosina. Liiketoimintapalvelut ovat keskittyneet suurimmaksi osaksi suuriin kaupunkikeskuksiin, varsinkin maan suurimpaan kaupunkiin, Torontoon. Royal Bank of Canada, Toronto-Dominion Bank, Scotiabank, Canadian Imperial Bank of Commerce ja Bank of Montreal muodostavat ns. "The Big Five" -ryhmän, jotka ovat keskittyneet Torontoon, ja jotka ovat yksiä Kanadan suurimpia ja tärkeimpiä yrityksiä. Quebec (kaupunki)
Quebec (, ) on Quebecin provinssin pääkaupunki Kanadassa. Kaupungissa on 531 902 asukasta (2016), esikaupungit mukaan luettuina 800 296 (2016). CBC
Ranskankielisen ohjelmatoiminnan pääpaikka on Montreal ja englanninkielisen Toronto. Englanninkielisiä ohjelmia tuotetaan myös Vancouverissa ja Winnipegissä. Lisäksi Ottawassa tuotetaan ohjelmia molemmilla pääkielillä. Kansallisen kaapelikanavan lisäksi CBC:llä on ympärivuorokautinen uutiskanava. Kanadan puolustusministeriön kanssa yhtiö operoi asevoimien lähetystoimintaa. Yhtiöllä on myös kansainvälinen lyhytaaltopalvelu. Yhtiön mikroaaltolinkkiverkko on yksi maailman laajimmista - noin 6 400 kilometriä pitkä. Yhtiön Northern Service ("Pohjoiset palvelut") lähettävät ohjelmaa kauemmille syrjäseuduille ja maan pohjoisosiin. CBC:n paikalliset radioasemat tuottavat uutisia ja julkisen palvelun ohjelmia ja aluekeskukset lähettävät opetusohjelmia. Kanadan provinssi
Kanadan provinssi (, ) oli brittiläinen siirtokunta Pohjois-Amerikassa, joka luotiin 23. heinäkuuta 1840 hyväksytyssä säädöksessä ja julistettiin voimaan 10. helmikuuta 1841. Säädös lakkautti Ylä- ja Ala-Kanadan lakia säätävät elimet ja perusti samalla poliittisen entiteetin, Kanadan provinssin. Säädöksen myötä entisestä Ala-Kanadasta tuli Itä-Kanada ja Ylä-Kanadasta Länsi-Kanada. Kanadan liikenne
Pyöräily on Kanadan maanteille helppoa, ja monissa suurissa kaupungeissa on omia pyöräreittejään. Pyöräilykypärän käyttö on pakollista Brittiläisessä Kolumbiassa, New Brunswickissä, Prinssi Edwardin saarella ja Nova Scotiassa. Toronto
Toronto on Kanadan kauppa- ja finanssialan keskus. Kaupungin talouselämä kattaa 11 % koko Kanadan bruttokansantuotteesta. Toronton pörssi eli TSX on Kanadan suurin, Pohjois-Amerikan toiseksi suurin ja maailman kuudenneksi suurin pörssi. Viidellä maan kuudesta suurimmasta pankista on pääkonttorinsa sen lähellä. Vuonna 2010 85 % asukkaista työskenteli palveluammateissa. Työttömyys oli 9,94 %, lähes kaksi prosenttiyksikköä korkeampi kuin Kanadan keskiarvo. Surrey (Kanada)
Surrey on Brittiläisessä Kolumbiassa Kanadassa sijaitseva kaupunki. Se on provinssin toiseksi suurin kaupunki Vancouverin jälkeen ja kuuluu Vancouverin metropolialueeseen. Surrey muodostuu kuudesta kaupunkikeskuksesta, joita ovat Fleetwood, Whalley/City Centre, Guildford, Newton, Cloverdale ja South Surrey. Kanada
Kanada on osa Commonwealth realmia, yksi Kansainyhteisön jäsenistä, ja sen valtionpäämiehenä toimii virallisesti Ison-Britannian kuningatar Elisabet II. Elisabet on hallinnut Kanadaa yhtäjaksoisesti 6. helmikuuta 1952 lähtien. Kuningattaren edustaja Kanadassa on kenraalikuvernööri, jonka Britannian monarkki nimittää Kanadan pääministerin neuvosta. Kenraalikuvernööri on lähinnä muodollinen virka. Nykyinen kenraalikuvernööri on David Johnston, joka astui virkaansa 1. lokakuuta vuonna 2010. Whitehorse
Whitehorse on Kanadan Yukonin territorion pääkaupunki. Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan sen asukasluku oli 25 085. Kanada
Kanada on monikulttuurinen valtio, mutta maahan ovat vaikuttaneet erityisesti englantilainen, ranskalainen ja amerikkalainen kulttuuri. Yhdysvaltalaisen kulttuurin on pelätty syrjäyttävän oman kulttuurin, joten hallitus on rohkaissut mediaa tuomaan esiin kanadalaista kulttuuria. Populaarikulttuurin edustajista useimmat ovat tehneet uransa ulkomailla, ja esimerkiksi useimmat tunnetuimmista kanadalaisista näyttelijöistä yhdistetään Hollywoodiin. Kanadan suosituin urheilulaji on jääkiekko, joka on haavipallon kanssa maan virallinen kansallisurheilulaji. Kanada
Paleointiaanit saapuivat Kanadaan noin 16 000 vuotta sitten, ja nykyisten inuitien edeltäjä Thulen kulttuuri muodostui noin vuonna 1000. Viikingit asuttivat itärannikkoa hetkellisesti samoihin aikoihin, mutta Kanadan varsinaisesti löysi John Cabot tai Jacques Cartier. Ranska alkoi asuttaa maata 1530-luvulla ja Britannia kiinnostui alueesta sen turkismaiden ansiosta. Hudson’s Bay Company hallitsi pitkään suurta osaa Kanadasta, ja Ranska menetti 1763 Kanadan Britannialle. Kanada itsenäistyi 1931 ja on sen jälkeen toiminut aktiivisesti kansainvälisissä järjestöissä, muun muassa YK:n ja Naton perustamisessa. CBC
CBC eli Canadian Broadcasting Corporation (ransk. La Société Radio-Canada) on Kanadan kansallinen julkisen palvelun televisio- ja radioyhtiö. Se lähettää radio-ohjelmia kuulijoillen AM-, FM- ja lyhytaaltolähetyksinä sekä televisio-ohjelmia katselijoilleen niin englannin kuin ranskan kielellä. Sillä on kaksi kansallista kaapelitv-kanavaa. Myös internet, satelliitti- ja digitaaliradio kuuluvat yhtiön välitystapoihin. Yhtiö tunneteen erityisesti korkeatasoisista uutisistaan ja julkisia asioita käsittelevistä ohjelmistaan. Yhtiön pääkonttori toimii Ottawassa. Kanada olympialaisissa
Kanada on osallistunut olympialaisiin vuoden 1900 kisoista lähtien. Se on saavuttanut yhteensä 448 mitalia. Talviolympialaisten mitalitilastossa se on viides 170 mitalillaan, joista 62 on kultaisia. Olympialaiset on järjestetty Kanadassa kolme kertaa: Montréalin 1976 kesäolympialaisissa ja Calgaryn 1988 talviolympialaisissa isäntämaa ei voittanut yhtään kultamitalia, mutta Vancouverin 2010 talviolympialaisissa Kanada oli mitalitaulukon ykkönen 14 kultamitalillaan. Kanadalainen kulttuuri
Kanada tunnetaan metsistään ja vuorijonoistaan, ja niissä asustelevista eläimistään, kuten hirvestä, karibusta, majavasta, jääkarhusta, harmaakarhusta ja kanadanhanhesta. Majavan vertauskuvallinen asema on peräisin siitä, että Kanadan varhainen talous oli sidottu turkiskauppaan. Muita tunnettuja symboleja ovat esimerkiksi Kanadan ratsupoliisi ja maan luonnonvaroista tehdyt tuotteet, kuten vaahterasiirappi. Kanadalainen kulttuuri
Lähes kaikissa Kanadan suurissa tai keskikokoisissa kaupungeissa ilmestyy päivittäin vähintään yksi sanomalehti, sekä paikallisia, viikoittaisia lehtiä. Suurkaupungeissa ilmestyvistä useista sanomalehdistä yleensä vähintään yksi ilmestyy tabloid-koossa. Kaksikielisissä kaupungeissa, kuten Montrealissa ja Ottawassa, ilmestyy sekä ranskan- että englanninkielisiä sanomalehtiä. Kanadalaiset sanomalehdet ovat useimmiten suurten ketjujen omistuksessa. Air Canada
Air Canada on Kanadan suurin lentoyhtiö, jonka pääkonttori sijaitsee Montrealissa, Quebecissa. Yhtiö perustettiin vuonna 1937. Vuoteen 1949 saakka yhtiön pääkonttori sijaitsi Winnipegissä, Manitobassa. Lentoyhtiö lentää yli 160 kohteeseen ja lomalentoja yli 90 kohteeseen. Lentoyhtiön kotikenttä on Montréal-Pierre Elliott Trudeaun kansainvälinen lentoasema. Yhtiöllä on noin 334 lentokonetta, joka tekee siitä maailman 11. suurimman lentoyhtiön konemäärällä mitattuna. Air Canadan emoyhtiö (ACE Aviation Holdings) oli perustamassa Star Alliance -yhteenliittymää vuonna 1997 , jonka jäsen se on edelleen. Vuonna 2003 Air Canada oli ensimmäinen lentoyhtiö, joka lensi suoran lennon Pohjois-Amerikasta Intiaan. Toronto
Toronto on Kanadan suurin kaupunki ja Ontarion provinssin pääkaupunki. Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 2 731 571 ja suuremman Suur-Toronton alueen 5 928 040. Kuudesosa Kanadan työvoimasta asuu Torontossa, ja neljäsosa Kanadan väestöstä on keskittynyt 160 kilometrin säteelle kaupungista. Toronto on Kanadan kauppa- ja finanssialan keskus. Kanada
Kanadassa on 36 kansallispuistoa ja 6 kansallista luonnonsuojelualuetta. Kanadan kansallispuistojärjestelmän tarkoituksena on suojella alueita jokaiselta Kanadan 39 maantieteelliseltä alueelta. Puistolla on suuria kokoeroja, sillä Saint Lawrencen saarten kansallispuisto on alle yhdeksän neliökilometrin laajuinen, kun Wood Buffalon kansallispuisto on lähes 45 000 neliökilometriä. Tunnetuimpia puistoja ovat Banffin ja Jasperin kansallispuistot. Stanley Park (Vancouver)
Stanley Park on kanadalaisen Vancouverin kaupungin keskuspuisto. Se on Burrardin niemimaalla sijaitsevan Vancouverin luoteispuolella. Puisto kattaa kaikkiaan 4,05 km² metsää, kävelyreittejä ja nähtävyyksiä. Puistossa käy vuosittain arviolta kahdeksan miljoonaa vierailijaa. Stanley Park on lähes 10 prosenttia suurempi kuin New Yorkissa sijaitseva Central Park. Puisto avattiin yleisölle vuonna 1888, ja se nimettiin Kanadan kenraalikuvernööri Frederick Stanleyn mukaan. Kanadan historia
Ranskalaiset aloittiva turkiskaupan intiaanien kanssa Labradorin eteläosissa 1500-luvun puolivälissä, ja vuosisadan lopulla rannikolla vieraili vuosittain useita kauppalaivoja. Ranskalaiset myönsivät 1588 ensimmäisen turkiskaupan monopolin, ja tästä käynnistyi taistelu kaupan hallinnasta. Tadoussacista kehittyi merkittävä kauppakeskus, ja sinne suunniteltiin siirtokunnan perustamista. Ensimmäisistä alueella talvella 1600–1601 talvehtineista eurooppalaista selvisi vain viisi kuudestatoista. Pierre Dugua de Mons sai 1603 turkiskaupan yksinoikeuden. Hän perusti kesällä 1604 ensimmäisen tukikohdan Saint Croix’n saarelle (nykyisin Mainessa, Yhdysvalloissa). Keväällä 1605 tukikohta siirrettiin Nova Scotian Port Royaliin. Kumpikaan paikoista ei ollut kuitenkaan hyvä sisämaan turkiskaupan valvomiseen. Jatkossa turkiskauppaa valvottiin Stadaconan intiaanikylästä, jonka läheisyyteen Samuel de Champlain rakennutti 1608 muutaman puisen talon ja sitä ympäröivän paaluaidan intiaanien mallin mukaan. Paikasta kehittyi Quebecin kaupunki. Lakimies Marc Lescarbot oli asunut Port Royalissa, ja hänen vuonna 1609 julkaistuissa muistiinpanoissa mainittiin ensimmäisen kerran Uusi-Ranska.
Ranskalaiset hallitsivat turkiskauppaa käytännössä seuraavien vuosikymmenien ajan. Ranskalaiset perustivat Montrealin vuonna 1642, ja vuonna 1663 Ludvig XIV teki Uudesta-Ranskasta Ranskan siirtomaan. Tilanne muuttui, kun kaksi ranskalaista turkiskauppiasta Pierre-Esprit Radisson ja Médard des Groseilliers kertoivat briteille, että parhaat turkisalueet olivat Yläjärvestä länteen ja alueelle pääsisi helposti Hudsoninlahden kautta. Kaarle II perusti pian Hudson's Bay Companyn ja antoi tälle yksinoikeuden Hudsoninlahden valuma-alueelle. Rupertinmaaksi kutsuttu alue käsitti noin 40 prosenttia nykyisestä Kanadasta, ja siihen kuului läntinen Quebec, luoteinen Ontario, Manitoba, suurin osa Saskatchewanista ja Albertasta sekä osia Luoteisterritorioista ja Nunavutista. Kuvernööri
Monissa Kansainyhteisön maissa kuten Kanadassa ja Australiassa toimii kenraalikuvernööri, joka hoitaa valtionpäämiehen tehtäviä kuten valtiovierailuja, hallitsijan puolesta. Kuudentoista itsenäisen valtion hallitsijana toimii kuningatar Elisabet II, joka asuu kuitenkin kokoaikaisesti Lontoossa. Monarkki nimittää näiden maiden kenraalikuvernöörin käytännössä pääministerin ehdotuksesta. Lisäksi liittovaltiomuotoisissa maissa Australiassa on osavaltion päämies kuvernööri ja Kanadassa provinssin päämiehen arvonimi on "luutnantti-kuvernööri" (), jotka molemmat ovat nimellisesti vastuussa monarkille. Kanadan maantiede
Saskatchewanin, Manitoban, Ontarion ja Québecin pohjoisosat, suurin osa Labradoria, sekä Newfoundland ja Labradorin provinssin manneralueet sijaitsevat laajalla kiviperustalla, niin sanotulla Kanadan kilvellä. Kilpi koostuu pääosin kuluneesta, mäkisestä maastosta, ja käsittää useita tärkeitä vesivoimaan tuottamiseen käytettäviä jokia, erityisesti pohjoisessa Québecissä ja Ontariossa. Se myös ympäröi suurta vesialuetta, Hudsoninlahden alankoa. Kanadan kansallissymbolit
Kanada tunnetaan metsistään ja vuorijonoistaan, ja niissä asustelevista eläimistään, kuten hirvestä, karibusta, kanadanmajavasta, jääkarhusta, harmaakarhusta ja kanadanhanhesta. Kanadan liikenne
St. Lawrencen varrella sijaitsee useita tärkeitä satamia, kuten Montreal, Sept-Îles, Port-Cartier, Thunder Bay ja Québec. Muita tärkeitä satamia ovat Tyynenmeren rannikon Vancouver, Atlantin rannikon Halifax ja St. John's sekä Pohjoisen jäämeren Churchillin satama.