Mikä on Kreikan väkiluku nykyisin?
Kreikka
Kreikka (, , ), virallisesti Kreikan tasavalta tai Helleenien tasavalta (), on valtio Etelä-Euroopassa, Balkanin niemimaan Välimeren ympäröimässä eteläkärjessä. Maa käsittää Manner-Kreikan lisäksi myös laajan saariston. Kreikan väkiluku on noin 10,8 miljoonaa ja pinta-ala 131 957 neliökilometriä. Sen pääkaupunki ja suurin kaupunki on Ateena. Kreikka
Heinäkuussa 2016 arvioitiin, että Kreikassa on asukasta. Edellisessä virallisessa väestönlaskennassa vuonna 2011 väkiluku oli . Syntyvyys on alhainen, vaikka maan kulttuuri onkin lapsirakas. Vuosittainen väestönkasvu oli vuonna 2016 noin –0,03 %. Väestötiheys on 81 asukasta/km². Kaupungeissa asuu 78 % väestöstä.
Peloponnesos
Peloponnesos () on niemimaa Etelä-Kreikassa. Se on Balkanin niemimaan ja Manner-Kreikan eteläisin osa, ja vain kapea Korintin kannas yhdistää sen muuhun mantereeseen ja Keski-Kreikkaan. Peloponnesos on Kreikan suurin niemimaa ja sen pinta-ala on 21 439 neliökilometriä. Niemimaan yhteenlaskettu väkiluku on noin 1 054 000 (vuonna 2011). Kéfalos
Kéfalos () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Kosin saarella ja kuuluu Kosin kuntaan, Kosin alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Irakleídeen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kosin kunnan Irakleídeen kunnallisyksikköön. Kaupungin väkiluku on 2 156 (vuonna 2011).
Kéfaloksen kaupunki sijaitsee Kosin länsiosissa. Kéfalos muodostaa myös laajemman kaupunkiyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κεφάλου, "Dimotikí Koinótita Kefálou"), johon kuuluvat varsinaisen Kéfaloksen kaupungin lisäksi Kamárin, Kámpoksen ja Ónian kylät. Koko yhdyskunnan väkiluku on 2 638. Markópoulo Oropoú
Markópoulo Oropoú () eli Markópoulo (Μαρκόπουλο) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Oropóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μαρκόπουλου Ωρωπού, "Dimotikí Enótita Markópoulou Oropoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 798 ja varsinaisen Markópoulon kaupungin väkiluku 2 549 (vuonna 2011). Trípoli (Kreikka)
Trípoli () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Τρίπολης, "Dímos Trípolis"), joka sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Kaupunki on Peloponnesoksen pääkaupunki sekä Arkadian hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 1 481 neliökilometriä ja väkiluku 47 254. Varsinaisen Trípolin kaupungin väkiluku on 30 866 (vuonna 2011). Arkalochóri
Arkalochóri (; myös "Arkalohóri"; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Minóa Pediádan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αρκαλοχωρίου, "Dimotikí Enótita Arkalochoríou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 10 476 ja varsinaisen Arkalochórin kaupungin väkiluku 4 313 (vuonna 2011).
Arkalochórin kaupunki sijaitsee Kreetan saaren keskiosissa noin 25 kilometriä Iraklionista kaakkoon. Kaupungin nimi on suomeksi ”Mäyräkylä”. Arkalochórin kunnallisyksikkö käsittää alueen, joka ulottuu saaren etelärannikolle saakka. Arkalochóri on Arkalochórin, Kástellin ja Viánnoksen hiippakunnan piispanistuin ja siellä sijaitsee hiippakunnan katedraali. Kaupungin lounaispuolella sijaitsee Arkalochórin luola, joka oli minolaisaikainen luolapyhäkkö. Sieltä on löydetty muun muassa niin kutsuttu Arkalochórin kirves, jossa on tuntematonta kirjoitusta. Famagustan alue
Famagustan alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain eteläosaltaan sen hallussa, ja suurimmaksi osaksi Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva osa Famagustan alueesta on jaettu kahteen osaan, Gazimağusan alueeseen (Famagustan alueeseen), jonka pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku , sekä İskelen alueeseen, jonka pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Kyproksen tasavallan aluehallinto alueelle toimii pakolaishallintona kreikkalaisella puolella. Kreikan luonto
Luonnonsuojelu on Kreikassa ollut jäljessä moniin muihin Euroopan maihin verrattuna. Tilanne on kehittynyt EU:n laajuisten suojeluohjelmien ansiosta. Nykyisin Kreikassa on kymmenen kansallismetsää, kaksi merikansallispuistoa sekä 15 muuta kansallispuistoa. Maassa on myös viisi geopuistoa, 443 Natura 2000 -aluetta sekä 10 Ramsarin sopimuksella suojeltua kosteikkoaluetta. Kreeta
Terveellisen kreetalaisen ruoan on useissa tutkimuksissa todettu olevan hyväksi sydämelle, laskevan kolesterolia ja korkeaa verenpainetta, vähentävän syövän, allergioiden, diabeteksen ja osteoporoosin riskiä sekä estävän dementiaa ja Alzheimerin tautia. Kreetalla sairastui sydäntauteihin 1960-luvun alussa 100 000 henkeä kohti yhdeksän ihmistä, kun esimerkiksi Suomen Pohjois-Karjalassa vastaava luku oli 466 ihmistä. Sittemmin Kreeta alkoi teollistua, ja sinne alettiin tuoda ulkomaisia elintarvikkeita. Tästä seurasi se, että väestö alkoi sairastua yhä enemmän ja kuolleisuustilastot muuttuivat länsimaille tyypillisiksi. Tämän jälkeen kreetalaisen ruokavalion arvo tiedostettiin ja tehtiin suositukset. Paralía (Akhaia)
Paralía () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Patraksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Παραλίας, "Dimotikí Enótita Paralías") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 987 ja varsinaisen Paralían kaupungin väkiluku 6 336 (vuonna 2011). Iraklion
Iraklion (; translitteroituna myös muotoihin "Heraklion", "Herakleion"; venetsialaiskauden aikainen nimi "Candia") on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ηρακλείου, "Dímos Irakleíou"), joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kaupunki on Kreetan alueen pääkaupunki sekä alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 120 neliökilometriä ja väkiluku 173 993. Varsinaisen Iraklionin kaupungin väkiluku on 140 730 (vuonna 2011). Kreikka
Kuolleisuus on 11,2 tuhatta asukasta kohden vuodessa. Yleisimmät kuolinsyyt vuonna 2002 olivat aivo- ja sydäninfarktit. Välimeren ruokavalio, johon kuuluvat muiden muassa pähkinät ja oliiviöljy yhdistettynä runsaaseen kalan ja vihannesten syömiseen on todettu kokonaisuutena terveelliseksi, mutta siitä ei ole voitu osoittaa yksittäistä sairauksia torjuvaa osaa. Kaupungistumisen myötä ruokailutavat ovat muuttuneet, ja ylipaino on kasvava ongelma. Lapsikuolleisuus on 4,6 tuhatta syntynyttä kohden. Vuonna 2016 maassa oli arviolta 16 200 HIV/AIDS-potilasta. Kreikkalaiset
Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella asuvien kreikkalaisten lukumäärää on vaikea selvittää. Saatavissa olevien väestön­laskenta­tietojen mukaan heitä asuu Kreikan ja Kyproksen ulkopuolella noin kolme miljoonaa, mutta "SAE – World Council of Hellenes Abroad" -järjestön mukaan heitä olisi jopa seitsemän miljoonaa. Sorbonnen yliopiston professori Geórgios Prevelákisin mukaan luku olisi hieman alle viisi miljoonaa. Sulautuminen paikalliseen väestöön, seka-avioliitot ja kreikan kielen vaikutuksen häviäminen vaikuttavat siihen, missä määrin maasta muuttaneiden jälkeläiset enää pitävät itseään kreikkalaisina. Erityisen paljon heitä asuu nykyään Lontoossa, New Yorkissa, Melbournessa ja Torontossa. Vuonna 2010 Kreikan parlamentti sääti lain, jonka mukaan diasporasta Kreikkaan palanneet kreikkalaiset saavat äänestää Kreikan vaaleissa, mutta tämä laki kumottiin vuoden 2014 alussa. Kreeta
Kreeta kuuluu hallinnollisesti Kreetan alueeseen, joka on yksi Kreikan 13 alueesta. Ylemmällä tasolla Kreeta muodostaa puolestaan Kreetan hajautetun hallinnon alueen, joka on yksi Kreikan seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Kreetan alue on jaettu edelleen neljään alueyksikköön, Chanián, Réthymnon, Iraklionin ja Lasíthin alueyksiköihin. Ennen vuoden 2011 aluehallintouudistusta Kreeta oli alueyksiköiden sijaan jaettu neljään samannimiseen prefektuuriin. Alueyksiköt jakautuvat edelleen kuntiin, joita on yhteensä 24. Niistä väkiluvultaan suurin on 173 450 asukkaan (vuoden 2011 väestölaskennan mukaan) Iraklion ja pienin 150 asukkaan Gávdos. Kreetalla on 15 edustajaa Kreikan 300-paikkaisessa parlamentissa. Néa Alikarnassós
Néa Alikarnassós () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Iraklionin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Αλικαρνασσού, "Dimotikí Enótita Néas Alikarnassoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 14 635 ja varsinaisen Néa Alikarnassóksen kaupungin väkiluku 12 925 (vuonna 2011). Luettelo väestönlaskennoista maittain
Kreikassa väestönlaskennan suorittaa Kreikan kansallinen tilastotoimisto joka kymmenes vuosi, viimeksi 2011. Kreikka
Kreikan asevoimat muodostuvat maavoimista ("Ellinikós Stratós", ES), merivoimista ("Ellinikó Polemikó Naftikó", EPN) ja ilmavoimista ("Ellinikí Polimikí Aeroporía", EPA). Kaikki 19–45-vuotiaat miehet ovat asevelvollisia. Miesten varusmiespalvelus kestää vuoden, naiset voivat hakeutua palvelukseen vapaaehtoisina. Vuonna 2015 maa käytti noin 4,5 prosenttia bruttokansantuotteestaan sotilasmenoihin. Kreikan maantiede
Varsinaisiksi kaupungeiksi luetaan Kreikassa asutukset, joissa on yli 10 000 asukasta. Pieniksi kaupungeiksi voidaan lukea asutukset, joiden koko on 2 000–10 000 asukasta. Tätä pienemmät väestötilastoidut asutukset ovat yleensä kyliä, mutta niihin kuuluu myös esimerkiksi luostareita. Suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan ja Thessalonikin metropolialueet. 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa ja kaupunkiväestöstä vajaa puolet Ateenan metropolialueella. Kyproksen maantiede
Koko Kyproksen saaren väkiluvuksi on arvioitu vuonna 2017 noin henkeä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa Kyproksen tasavallan väkiluku oli ja Pohjois-Kyproksen väkiluku . Yhteenlaskettu väkiluku tekee Kyproksesta maailman 159. suurimman valtion. Xylókastro
Xylókastro (; kath. Ξυλόκαστρον, "Xylókastron"; myös "Xilókastro"/"Xilókastron") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Xylókastro-Evrostínan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ξυλοκάστρου, "Dimotikí Enótita Xylokástrou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korinthian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 13 277 ja varsinaisen Xylókastron kaupungin väkiluku 5 500 (vuonna 2011). Xylókastro on Xylókastro-Evrostínan kunnan kuntakeskus. Kreikka
Palvelusektorilta Kreikan suurimpiin yrityksiin kuuluu erityisesti pankkeja. Niistä suurimmat ovat Kreikan pankki, Ethnikí Trápeza (Kreikan kansallispankki), Alpha Bank, Eurobank Ergasias ja Trápeza Peiraiós (Pireuksen pankki). Muita suuria yrityksiä ovat muun muassa lentoyhtiö Aegean Airlines, veikkausyhtiö OPAP sekä teleyhtiö OTE. Kreikka on vanhastaan tunnettu merenkulkuvaltio ja sen kauppalaivasto, 860 alusta, on maailman 12. suurin. Gýtheio
Gýtheio (; ; myös "Gýthio", "Gýthion", "Gíthio", "Jíthio"; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Anatolikí Mánin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γυθείου, "Dimotikí Enótita Gytheíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lakonian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 7 106 ja varsinaisen Gýtheion kaupungin väkiluku 4 279 (vuonna 2011). Gýtheio on Anatolikí Mánin kunnan kuntakeskus. Ágios Geórgios Tymfristoú
Ágios Geórgios Tymfristoú () on Kreikan kylä sekä samanniminen Makrakómin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Γεωργίου Τυμφρηστού, "Dimotikí Enótita Agíou Georgíou Tymfristoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 305 ja varsinaisen Ágios Geórgioksen kylän (myös "Ágios Geórgios Fthiótidas", Άγιος Γεώργιος Φθιώτιδας) väkiluku 420 (vuonna 2011). Néa Mákri
Néa Mákri () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Marathónaksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέας Μάκρης, "Dimotikí Enótita Néas Mákris") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Itä-Attikan alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 16 670 ja varsinaisen Néa Mákrin kaupungin väkiluku 15 554 (vuonna 2011).
Néa Mákri sijaitsee Attikan itärannikolla Petaliónlahden rannalla. Kaupungin nimi, ”Uusi Mákri”, viittaa Vähän-Aasian nykyisin Turkille kuuluvaan Mákrin eli Makren alueeseen, josta muutti alueelle paljon etnistä kreikkalaista väestöä 1920-luvulla osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Néa Mákrin kaupunginosia ovat muun muassa Ágios Andréas, Agía Marína, Anatolí, Erythrós, Livísi, Máti, Váltos ja Zoumpéri. Péfki
Péfki () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lykóvrysi-Péfkin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πεύκης, "Dimotikí Enótita Péfkis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 21 352 (vuonna 2011). Péfki on Lykóvrysi-Péfkin kunnan kuntakeskus. Goúves
Goúves (; ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Chersónisoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γουβών, "Dimotikí Enótita Gouvón") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 10 731. Varsinaisen Goúvesin kylän väkiluku on 539 ja sen ranta-asutuksen nimeltä Káto Goúves väkiluku 2 153 (vuonna 2011). Réthymno
Réthymno (, ) on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ρεθύμνου, "Dímos Rethýmnou" tai Δήμος Ρεθύμνης, "Dímos Rethýmnis"), joka sijaitsee Réthymnon alueyksikössä Kreetan alueella. Kaupunki on alueyksikkönsä hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 397,5 neliökilometriä ja väkiluku 55 525. Varsinaisen Réthymnon kaupungin väkiluku on 32 468 (vuonna 2011). Agía Paraskeví (Lesbos)
Agía Paraskeví () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Lesboksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίας Παρασκευής, "Dimotikí Enótita Agías Paraskevís") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lesboksen saarella, Lesboksen alueyksikössä Pohjois-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 497 ja varsinaisen Agía Paraskevín kaupungin väkiluku 2 195 (vuonna 2011).
Agía Paraskevín kunnallisyksikkö sijaitsee Lesboksen keskiosissa Kallonínlahden pohjoispuolella. Kaupunki sijaitsee saaren sisäosissa noin viisi kilometriä lahdelta pohjoiseen. Agía Paraskeví oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Lesboksen kunnaksi yhdessä Agiásoksen, Géran, Eresós-Ántissan, Evergétoulaksen, Kallonín, Loutrópoli Thermíin, Mantamádoksen, Míthymnan, Mytilínin, Pétran, Plomárin ja Polichnítoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi. Neápoli (Kozáni)
Neápoli (; kath. Νεάπολις, "Neápolis") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Voḯon kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νεάπολης, "Dimotikí Enótita Neápolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 100 ja varsinaisen Neápolin kaupungin väkiluku 2 285 (vuonna 2011). Irakleiá (kunnallisyksikkö)
Irakleiá (; myös Ηράκλεια, "Iráklia") on Kreikan kylä sekä samanniminen Náxoksen ja Pienten Kykladien kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ηρακλείας, "Dimotikí Enótita Irakleías") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Náxoksen alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 141 ja varsinaisen Irakleián kylän väkiluku 36 (vuonna 2011). Anatolikós Ólympos
Anatolikós Ólympos (; myös "Anatolikós Ólimbos"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ανατολικού Ολύμπου, "Dimotikí Enótita Anatolikoú Olýmpou") on yksi Dío-Ólympoksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 8 343 (vuonna 2011). Kypros
Kypros (, ) on saari Välimeren itäosassa. Sen pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Nykyisin saaren eteläosa on kreikkalaisten asuttaman Kyproksen tasavallan hallinnassa. Saaren turkkilais­väestö asuu Turkin miehittämässä pohjoisosassa, Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa (usein Pohjois-Kypros), jonka itsenäisyyttä ei ole tunnustanut Turkin lisäksi mikään muu maa. Kyproksella sijaitsevat myös Ison-Britannian tukikohdat Akrotíri ja Dekéleia. Syyria
Vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan Syyrian väkiluku oli 17,920 miljoonaa. Vuoden 2011 alussa, ennen Syyrian sisällissotaa, Syyrian väkiluku oli maan siviiliasioiden kirjanpidon mukaan jo 24,504 miljoonaa. Virallisen arvion mukaan jo saman vuoden aikana Syyrian väkiluku olisi pienentynyt yli kolmella miljoonalla, sillä joulukuussa 2011 Syyrian tilastokeskuksen arvio väkiluvuksi oli enää 21,377 miljoonaa. YK arvoi Syyrian väkiluvun olevan vuonna 2017 noin 18,270 miljoonaa. Kreikan kunnat
Luettelo esittää Kreikan kunnat aakkosjärjestyksessä sekä muun muassa tiedot asukasluvusta, pinta-alasta sekä väestötiheydestä. Salamis (kaupunki)
Salamis (; kath. Σαλαμίς, "Salamís") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Salamiin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σαλαμίνας, "Dimotikí Enótita Salamínas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Salamiin saarella Saarten alueyksikössä Attikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 31 776 ja varsinaisen Salamiin kaupungin väkiluku 25 370 (vuonna 2011). Salamis on Salamiin saaren pääkaupunki, Salamiin kunnan kuntakeskus ja Saarten alueyksikön hallinnollinen keskus.
Salamiin kaupunki sijaitsee Salamiin saaren länsirannikolla Salamiinlahden pohjukassa. Se on väkiluvultaan saaren suurin asutus. Nykyinen Salamiin kaupunki on saaren kolmas tämän niminen kaupunki. Antiikin Salamiin kaupunki sijaitsi alun perin saaren etelärannikolla ja myöhemmin ateenalaisvallan aikana saaren itärannikolla eli Ateenan puolella lähellä nykyistä Ampelákiaa. Nykyinen Salamiin kaupunki on kehittynyt myöhemmin eri paikkaan. Neápoli (Thessaloniki)
Neápoli (; kath. Νεάπολις, "Neápolis") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Neápoli-Sykiésin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νεάπολης, "Dimotikí Enótita Neápolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella ja kuuluu Thessalonikin metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 27 084 (vuonna 2011). Aígio
Aígio (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Aigiáleian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αιγίου, "Dimotikí Enótita Aigíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 26 523 ja varsinaisen Aígion kaupungin väkiluku 20 422 (vuonna 2011). Aígio on Aigiáleian kunnan kuntakeskus. Nikosian alue
Nikosian alue on "de jure" kokonaisuudessaan osa Kyproksen tasavaltaa, mutta "de facto" vain osaksi sen hallussa, ja pienemmältä osaltaan Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa ja Turkin miehittämä vuodesta 1974. Kyproksen tasavaltaan kuuluvan osan pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Pohjois-Kyprokseen kuuluva Nikosian alueen pohjoisin osa, johon kuuluvat myös Pohjois-Kyproksen hallussa olevat Lárnakan alueen osat, muodostaa Pohjois-Kyproksen hallinnossa Lefkoşan alueen. Sen pinta-ala on noin neliökilometriä ja väkiluku (2011). Amfíkleia
Amfíkleia (; myös "Amfíklia") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Amfíkleia-Eláteian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αμφίκλειας, "Dimotikí Enótita Amfíkleias") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 186 ja varsinaisen Amfíkleian kaupungin väkiluku 3 012 (vuonna 2011). Gerólakkos
Gerólakkos (, ) on kylä Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Lefkoşan alueeseen. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Nikosian alueeseen. Turkkilainen Alayköy muodostaa Alayköyn kunnan, joka ei ole Kyproksen tasavallan tunnustama. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Gerólakkoksen kylän väkiluku (2011). Mykeneläinen kulttuuri
Mykeneläisen ajan Kreikka oli nykyistä hedelmällisempi. Alue, jolta kulttuurin keskuksia on löydetty, on kooltaan noin neliökilometriä. Tällä alueella tiedetään olleen vähintään tuhat kylää ja kaupunkia. Varovaisten arvioiden mukaan mykeneläisissä kaupungeissa, kylissä ja maaseudulla olisi asunut noin –1 miljoona ihmistä. Tämä sopii melko hyvin yhteen sen kanssa, että antiikin arkaaisen kauden alussa Kreikassa oli arviolta noin – asukasta. Korkeampien arvioiden mukaan mykeneläisen kulttuurin alueella olisi voinut elää maataloudella ja paimentolaisuudella noin 1–3 miljoonaa ihmistä. Viljeltyä peltoalaa oli noin 0,4 miljoonaa hehtaaria, ja laidunta noin 0,8–1,2 miljoonaa hehtaaria. Kreikka
Kreikka on hyvin konservatiivinen maa ja perinteitä kunnioitetaan ja ylläpidetään vahvasti. Vaikka suuri osa kreikkalaisista asuu suurissa kaupungeissa, monilla on juuret ja läheiset yhteydet ”aitoon Kreikkaan” maaseudun ja saariston pienissä kylissä. Joskus sanotaan, että kreikkalaiseen perinteiseen elämänmenoon kuuluu ”katsella, kun maailma menee menojaan”, ja maa muuttuu monissa asioissa hitaasti. Kulttuuri on perhekeskeinen. Kirkon asema on edelleen vahva, ja kysymys ”oletko ortodoksi?” on lähes synonyymi kysymyksen ”oletko kreikkalainen?” kanssa. Kreikka
Kreikan talous on markkinatalous, jossa julkisella sektorilla on kuitenkin aina ollut vahva rooli. Vuonna 2015 arvioitu bruttokansantuote oli 286 miljardia USD. BKT asukasta kohden oli noin 26 400 USD, mikä on noin kaksi kolmasosaa johtavista euroalueen maista. BKT:n todellinen kasvu vuonna 2013 oli –3,2 %, vuonna 2014 0,7 % ja vuonna 2015 –0,2 %. Palveluiden osuus BKT:sta on noin 81 %, teollisuuden 15 % ja maatalouden 4 %. Julkisen sektorin osuus BKT:sta on noin 40 %. Kreikka on suurin EU-tukien saaja, ja tukien osuus BKT:sta on noin 3,3 %. Vuotuinen inflaatio vuonna 2015 oli noin –1,7 %. Georgia
Georgian asukasluku oli vuonna 2018 paikallisen tilastokeskuksen arvion mukaan 3 729 600. Georgian asukasluku oli vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 3 713 804. YK:n väestö-osasto eli UNPD arvio Georgian asukasluvuksi vuonna 2015 oli 3,952 miljoonaa. Luvut pikkeavat hieman toisistaan, sillä YK:n väestö-osasto on sisällyttänyt lukuun arvion Abhasian ja Etelä-Ossetian asukasluvusta, kun taas viralliseen väestölaskentaan ei ole tehty vastaavia korjauksia. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan asukkaita oli noin 5,3 miljoonaa, ja Georgia onkin kärsinyt maastamuutosta 1990-luvun talouskriisin ja konfliktien jälkeen. Vielä vuonna 2014 maahanmuuttoaste oli −3,25 muuttajaa tuhatta asukasta kohti. Vuonna 2002 arviolta viidesosa väestöstä oli muuttanut ulkomaille, erityisen runsaasti Venäjälle. Rahalähetykset muodostivat noin viisi prosenttia maan bruttokansantuotteesta vuonna 2007. 2000-luvulla syntyvyys on hieman lisääntynyt ja kuolleisuus laskenut, lapsikuolleisuus vähentynyt selvästi ja avioliitot lisääntyneet. Vuonna 1991 elinajanodote naisille oli 75 vuotta ja miehille 67 vuotta; vuonna 2014 naisille 80 vuotta ja miehille 72 vuotta. Níkaia (Attika)
Níkaia () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Níkaia-Ágios Ioánnis Réntiksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νίκαιας, "Dimotikí Enótita Níkaias") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pireuksen alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 89 380 (vuonna 2011). Níkaia on Níkaia-Ágios Ioánnis Réntiksen kunnan kuntakeskus.
Níkaia on väkiluvultaan Kreikan 11. suurin kaupunki. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Ateenan keskustasta länteen ja se on Pireuksen ja samalla Ateenan esikaupunki. Kaupungin aikaisempi nimi oli "Néa Kokkiniá" (Νέα Κοκκινιά). Nimi muutettiin Níkaiaksi vuonna 1940. Nimi viittaa Vähän-Aasian Nikaiaan, josta muutti Kreikkaan 1920-luvulla paljon kreikkalaista väestöä osana Kreikan ja Turkin väestönvaihtoa. Kaupungissa sijaitsee Níkaian metroasema. Kreikkalaiset
Kreikkalainen kansallinen identiteetti ja ortodoksinen uskonto liittyivät läheisesti toisiinsa vielä senkin jälkeen, kun nykyinen Kreikka vuonna 1830 itsenäistyi. Vuonna 1822 säädetyn Kreikan perustuslain 2. artiklan mukaan kreikkalainen oli jokainen Kreikan kuningaskunnan kristitty asukas, mutta tämä säännös kumottiin vuonna 1840. Noin sata vuotta myöhemmin, vuonna 1923, Kreikan ja Turkin välillä solmittiin Lausannen rauhansopimus, jossa siinäkin uskontoa käytettiin kansallisen identiteetin määrittelevänä tekijänä väestönvaihdossa, joskin Kemal Atatürk oli jo ennen sopimuksen allekirjoittamista karkottanut Turkista suurimman osan niistä yli 1,5 miljoonasta kreikkalaisesta, jotka joutuivat vaihtamaan asuinpaikkaa. Samaan aikaan kreikkalaisten epäonnistuneen Vähän-Aasian sotaretken kanssa tapahtunut kreikkalaisten kansanmurha, varsinkin pontisten kreikkalaisten julma hävittäminen Mustanmeren etelärannalta, johti lopullisesti Vähän-Aasian turkkilaistumiseen ja siirsi nykyisessä Turkissa pitkälti kreikkalaisten hallussa olleen talouden ja kaupan turkkilaisten omiin käsiin. Amerikankreikkalaiset
Amerikankreikkalaiset ovat Yhdysvalloissa asuvia kreikkalaisia. Vuoden 2007 arvion mukaan maassa asui 1 380 088 kreikkalaistaustaista henkilöä. Alueellisesti kreikkalaiset ovat keskittyneet Yhdysvaltojen koillis-, etelä- ja länsiosiin. Suuria määriä asuu esimerkiksi New Yorkin, Kalifornian, Illinoisin, Massachusettsin ja Floridan osavaltioissa. Suhteellisesti suurin keskittymä kreikkalaisia on Floridan Tarpon Springsissä, jossa asukkaista 10,4 % on kreikkalaistaustaisia. Kreikan vaalipiirit
Kreikassa on 56 vaalipiiriä (). Niiden alueet vastaavat muutoin jo lakkautettujen prefektuurien (51 kpl) alueita, mutta väkiluvultaan suurimpien entisten prefektuurien Attikan ja Thessalonikin alue on jaettu useampaan vaalipiiriin, Attika viiteen ja Thessaloniki kahteen vaalipiiriin. Koska suurin osa prefektuureista vastasi alueeltaan nykyisiä alueyksiköitä, myös suurin osa vaalipiireistä vastaa jotakin nykyistä alueyksikköä. Kallithéa (Attika)
Kallithéa () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Καλλιθέας, "Dímos Kallithéas"), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,749 neliökilometriä ja väkiluku 100 641 (vuonna 2011).
Kallithéa on Kreikan kahdeksanneksi suurin kaupunki. Se kuuluu Ateenan metropolialueeseen, ja sen keskusta sijaitsee vain muutamia kilometrejä Ateenan keskustasta. Kaupungissa sijaitsee Kallithéan metroasema. Kyriakí
Kyriakí (; myös "Kiriáki") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Livadeián kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κυριακίου, "Dimotikí Enótita Kyriakíou") ja entinen itsenäinen kaupunkikunta. Se sijaitsee Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 298 ja varsinaisen Kyriakín kaupungin väkiluku 2 185 (vuonna 2011). Kreikkalaiset
Vaikka useimmat nykyiset kreikkalaiset ovat Bysantin ja Osmanien valtakunnan kreikkaa puhuneen "romaioi" -väestön jälkeläisiä, on olemassa myös kreikkalaisten ryhmiä, jotka polveutuvat aromanian kieltä puhuneista valakeista, albaniaa puhuneista arvaniiteista, slaavilaisia kieliä puhuneista makedonialaisista, armenialaisista, georgialaisista ja turkinkielisistä karamanlideista. Nykyisin kreikkalaisia on kaikkialla maailmassa. Kreikkalaiset
Monet kreikkalaiset jättivät 1900-luvulla kotimaansa taloudellisista syistä. Varsinkin toisen maailman­sodan, Kreikan sisällis­sodan (1946-1949) ja Kyproksen miehityksen (1974) jälkeen Kreikasta ja Kyproksesta suuntautui laaja muuttoliike etenkin Yhdys­valtoihin, Isoon-Britanniaan, Australiaan, Kanadaan, Saksaan ja Etelä-Afrikkaan. Vaikka virallisia tietoja on niukasti saatavissa, on ilmeistä, että muutto­liike vilkastui jälleen 2010-luvulla Kreikan talouskriisin vuoksi. Saksan virallisen tilaston mukaan vuonna 2011 Saksaan muutti 23 800 kreikkalaista, selvästi enemmän kuin edellisenä vuonna. Gastoúni
Gastoúni () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pineióksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Γαστούνης, "Dimotikí Enótita Gastoúnis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 11 254 ja varsinaisen Gastoúnin kaupungin väkiluku 7 485 (vuonna 2011). Gastoúni on Pineióksen kunnan kuntakeskus. Länsi-Kreikka
Hallintoalue sijaitsee nimensä mukaisesti läntisessä Kreikassa, ja osa siitä on Peloponnesoksen niemimaan luoteisosassa ja osa manner-Kreikan länsiosassa. Alueen pinta-ala on 11 350 neliökilometriä ja asukasluku 679 796 (vuonna 2011). Péfka
Péfka () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Neápoli-Sykiésin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πεύκων, "Dimotikí Enótita Péfkon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella ja kuuluu Thessalonikin metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 13 052 (vuonna 2011). Kreikkalaiset
Kyproksen kreikkalaisväestöstä merkittävä osa on muuttanut maasta, suuri osa heistä englannin­kielisiin maihin aikana, jolloin saari kuului Brittiläiseen imperiumiin. Uusi muutto­aalto seurasi turkkilaisten suorittaman Kyproksen miehityksen jälkeen vuosina 1974-1977, jolloin saaren väestö väheni maasta­muuton, sodan ja syntyvyyden laskun seurauksena kolmen vuoden ajan. Sen jälkeen kun kolmasosa saaren kreikkalais­väestöstä oli vuonna 1974 joutunut etnisen puhdistuksen kohteeksi, suuri joukko kyproksen­kreikkalaisia muutti myös Lähi-itään, mistä aiheutunut väestön väheneminen päättyi vasta 1990-luvulla. Nykyisin yli kaksi kolmasosaa Kyproksen kreikkalaisista asuu kaupungeissa. Kreikka
Suurin osa eli 78 % kreikkalaisista asuu kaupungeissa. Maan suurimmat kaupunkialueet ovat Ateenan () ja Thessalonikin () metropolialueet. Ateenan metropolialueella asuu vajaa puolet maan kaupunkiväestöstä. Muut suurimmat kaupungit koko kaupunkialueen väkiluvun mukaan laskettuna ovat Patras (), Iraklion (), Lárisa (), Vólos (), Ródos (), Ioánnina (), Chaniá () ja Chalkída () (Katso: Luettelo Kreikan kaupungeista). Kreikan kunnat koostuvat kaupungeista, kylistä ja muista asutuksista. Chersónisos
Chersónisos (; suomeksi joskus myös "Hersonissos"), antiikin Khersonesos, on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Χερσονήσου, "Dímos Chersonísou"), joka sijaitsee Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 271,6 neliökilometriä ja väkiluku 26 717. Varsinainen Chersónisos muodostuu kahdesta erillisestä asutuksesta, Chersónisoksen kylästä (myös Άνω Χερσόνησος, "Áno Chersónisos"), jonka väkiluku on 1 115; sekä tämän satamakaupungista, varsinaiselta nimeltään Liménas Chersonísou (Λιμένας Χερσονήσου), jonka väkiluku on 2 968. Kunnan kuntakeskus on Goúrnes. Imbros
Imbroksen kreikkalaisväestöön ovat kohdistuneet muun muassa seuraavat toimenpiteet:Kaikki nämä ovat johtaneet siihen, että kreikkalaisväestö on suurelta osin muuttanut pois molemmilta saarilta. Vuoden 1927 väestönlaskennan mukaan Imbroksessa asui 6 555 kreikkalaista ja 157 turkkilaista, mutta vuonna 2000 siellä asui enää 400 kreikkalaista, kun taas turkkilaisia oli noin 8 000 Vuonna 2015 saarella asui enää noin 318 kreikkalaista, kun taas turkkilaisia siellä oli 8 344. Saarelta pois muuttaneita kreikkalaisia on noin 15 000. Aigeíra
Aigeíra () on Kreikan kylä sekä samanniminen Aigiáleian kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αιγείρας, "Dimotikí Enótita Aigeíras") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Akhaian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 626 ja varsinaisen Aigeíran kylän väkiluku 1 462 (vuonna 2011). Laiton siirtolaisuus
Kreikka on yksi pahimmin laittomasta siirtolaisuudesta kärsineistä maista Euroopassa. Vähän yli 10 miljoonan asukkaan maassa arvioidaan olevan laittomia siirtolaisia enimmillään jopa yli miljoona, alempien arvioiden ollessa 200 000–400 000 välillä. Kreikan arvioidaan olevan myös merkittävä välimaa aasialaisille siirtolaisia, jotka pyrkivät sieltä käsin Länsi-Eurooppaan, ja Kreikan ja Turkin välinen merialue ja maaraja kuuluu laittoman siirtolaisuuden merkittäviin kulkuväyliin. Erityisen runsaasti Kreikkaan saapuu laittomia siirtolaisia Albaniasta. Vuonna 2010 muut Euroopan unionin maat joutuivat lähettämään Kreikkaan rajavalvonta-apua Kreikan ilmoitettua, ettei se enää pysty hallitsemaan laitonta siirtolaistulvaa. Tuolloin arvioitiin yhdeksänkymmentä prosenttia Euroopan laittomista siirtolaisista tulevan Kreikan kautta. Suurin osa siirtolaisista oli etelä-Aasiasta ja pohjois-Afrikasta. Maahan saapuu erityisesti runsaasti siirtolaisia Somaliasta ja Afganistanista. Pelkästään Ateenassa arvioidaan eräiden arvioiden mukaan asuvan puoli miljoonaa maahanmuuttajaa, ja äärioikeiston kannatus on ollut nousussa. Kreikkaa on arvosteltu tiukasta turvapaikkapolitiikastaan ja UNHCR sekä muut pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöt ovat suosittelleet EU-maita keskeyttämään palautukset maahan. Suuri osa maan laittomista siirtolaisista onkin ollut pyrkimässä muualle Eurooppaan. Pelkästään vuonna 2010 Kreikan ja Turkin välisen maarajan ylitti 46 000 laitonta maahanpyrkijää, tämä on tehnyt siitä kaikkien aikojen suosituimman tuloreitin Eurooppaan. Tammikuussa 2011 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin antoi päätöksen, jonka mukaan maan turvapaikanhakijoiden olosuhteet eivät täytä ihmisoikeusvaatimuksia. Tämän johdosta muun muassa Suomi päätti, ettei se enää palauta turvapaikanhakijoita takaisin Kreikkaan. Frontexin mukaan vuoden 2011 aikana laiton siirtolaisuus Kreikkaan kumminkin väheni merkittävästi, kun suurimman osan siirtolaisista arvioitiin pyrkivän Eurooppaan Italian kautta. Kreikan saaret
Kreikan saarista noin 230 on asuttuja, ja saariston väkiluku on yhteensä noin 1 655 000 (vuonna 2011). Saariston rantaviivan pituus on noin 7 500 kilometriä. Kreikka
Kreikassa on 18 Unescon maailmanperintöluettelon kohdetta, jotka kaikki edustavat esihistoriallista aikaa, antiikin aikaa tai keskiaikaa:Kreikan käytetyin uutismedia on televisio. Vuonna 2009 se oli pääasiallinen uutiskanava 78 prosentille kreikkalaisista. Televisio oli aiemmin valtion monopoli, mutta 1980-luvun loppupuolen jälkeen kaupalliset asemat ovat vieneet suurimman markkinaosuuden. Maassa on noin 150 yksityistä televisiokanavaa, joista kymmenkunta toimii maanlaajuisesti. Radiotoiminnan sääntely on vähäistä, ja radioasemia on noin 1 500. Kreikan yleisradioyhtiö on Ellinikí Radiofonía Tileórasi (ERT), jolla on useita televisio- ja radiokanavia. Muita merkittäviä televisioyhtiöitä ja -kanavia ovat muun muassa Alpha TV, ANT1, Mega Channel, Skaï ja Star Channel. Neápoli (Lasíthi)
Neápoli (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ágios Nikólaoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νεάπολης, "Dimotikí Enótita Neápolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 463 ja varsinaisen Neápolin kaupungin väkiluku 2 683 (vuonna 2011). Kreikan historia
Indoeurooppalaiset kreikkalaiset saapuivat nykyisen Kreikan alueelle viimeistään noin 2000 eaa. Jo 600-luvulla eaa. kreikkalaiset pitivät hallussaan nykyisen Kreikan lisäksi osia nykyisestä Turkista (Anatolia), Kyproksesta, Italiasta ja Libyasta. Antiikin Kreikkaa varsinkin sen klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa. voidaan pitää koko länsimaisen kulttuurin kehtona. Aleksanteri Suuren valloitukset 300-luvulla eaa. toivat myös Egyptin, Syyrian ja Mesopotamian alueet kreikkalaiseen kulttuuripiiriin. Nämä olivat osana kreikkalaista maailmaa useiden vuosisatojen ajan, myöhemmin muun muassa Bysantin valtakunnan osina. 1400-luvulle tultaessa lähes kaikki kreikkalaiset olivat kuitenkin joutuneet Osmaanien valtakunnan alaisuuteen. Nykyinen Kreikan valtio syntyi, kun Kreikka julistautui itsenäiseksi Osmanien valtakunnasta vuonna 1822 ja itsenäisyys tunnustettiin vuonna 1830. Korfu (kaupunki)
Korfu () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Korfun kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κερκυραίων, "Dimotikí Enótita Kerkyraíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Korfun saarella, Korfun alueyksikössä Jooniansaarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 39 674 ja varsinaisen Korfun kaupungin väkiluku 24 838 (vuonna 2011). Kaupunki on Korfun saaren pääkaupunki, Korfun kunnan kuntakeskus sekä Jooniansaarten alueen pääkaupunki. Kyproksen tasavalta
Koko Kyproksen väestö voidaan karkeasti jakaa kielellisesti ja uskonnollisesti kreikkaa puhuviin ortodokseihin ja turkkia puhuviin muslimeihin. Kyproksen tasavallan hallinnoiman alueen väestöstä noin 98,8% on etnisiä kreikkalaisia, ja kreikkaa puhuu ensimmäisenä kielenään noin väestöstä. Kreikkalaisella puolella on lisäksi tuhatkunta arabiaa puhuvaa, kreikkalaisiksi identifioituvaa maroniittia, jotka vuoteen 1974 asti asuivat yhdessä ainoassa kylässä. Kyproksen arabia on yksinomaan puhuttu kieli; se on läheisintä sukua syyrialais-palestiinalaisille sedentaarimurteille. Lisäksi Kyproksella asuu joitakin tuhansia armeniankielisiä. Muita yleisiä kieliä väestössä ovat englanti, romania, venäjä ja bulgaria. Kreikkalaiset
Nykyiset kreikkalaiset ovat kansa etnisen ryhmän merkityksessä, mikä merkitsee yhteistä kreikkalaista kulttuuria ja kreikkaa äidin­kielenä, ei niinkään rotua, uskontoa tai tietyn valtion kansalaisuutta. Vanhalla ja keski­ajalla sekä jossakin määrin nykyäänkin tässä yhteydessä käytetään nimitystä "genos", joskin tähän käsitteeseen sisältyy myös ajatus yhteisistä esi­vanhemmista. Kreikkalaiset
Albaniassa on noin 105 000 hengen kreikkalainen vähemmistö Turkin kreikkalais­väestö, joka vielä vuoden 1923 väestön­vaihdon jälkeenkin oli yli 200 000 henkeä, on nyttemmin vähentynyt muutamaan tuhanteen, mihin ovat vaikuttaneet Istanbulin kreikkalaisten vaino 1955 sekä muut valtion tukemat väkivaltaisuudet ja syrjintä. Täten Vähässä-Aasiassa kolmi­tuhat­vuotisesta kreikkalais­asutuksesta on enää rippeet jäljellä. Kreikan talous
Kreikan tärkeimpiä vientituotteita ovat elintarvikkeet, öljytuotteet, sementti, kemikaalit ja lääkkeet. Kreikan elintaso on Inhimillisen kehityksen indeksillä mitattuna maailman 18. korkein. Julkinen velka, inflaatio ja työttömyys ovat euroalueen keskiarvon yläpuolella. Tilanne näytti olevan hallinnassa, kunnes vuoden 2010 alkupuolella kävi ilmi, että Kreikka oli salannut velkaantumistaan tilastoja kaunistelemalla. Kreikan talous ajautui syöksykierteeseen, jota yritettiin hillitä EU:n yhteisellä lainapaketilla. Kreikka puolestaan sitoutui tiukkaan säästöpakettiin. Kreikan kaupungit
Kreikkalaisista noin 62% asuu kaupungeissa ja kaupungistuminen lisääntyy 0,63 prosenttia vuodessa. Kaupunkiväestöstä noin puolet asuu Ateenan metropolialueella. Kreeta
Kreetan väestö kasvoi vuosien 1951–1991 aikana 16 prosenttia. Samana aikana Iraklionin prefektuurin väkiluku kasvoi 39 prosenttia ja Chanián prefektuurin viisi prosenttia. Vastaavasti sekä Réthymnon ja Lasíthin prefektuurien väestö väheni neljällä prosentilla. Kreetan väkiluku väheni jokaisessa prefektuurissa vuosina 1961–1971 huonon taloustilanteen vuoksi. Kreetalaisia lähti suurin joukoin merille ja ulkomaille, kuten Australiaan, Kanadaan ja Yhdysvaltoihin. Néa Kydonía
Néa Kydonía (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Νέας Κυδωνίας, "Dimotikí Enótita Néas Kydonías") on yksi Chanián kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Chanián alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 10 771 (vuonna 2011). Kreikka
Kreikan sijainti on strateginen Euroopan, Aasian ja Afrikan risteämäkohdassa. Maan naapurimaat ovat Albania, Makedonia, Bulgaria ja Turkki. Kreikka jaetaan perinteisesti yhdeksään maantieteelliseen alueeseen, jotka ovat Manner-Kreikan Keski-Kreikka, Peloponnesos, Thessalia, Epeiros, Makedonia ja Traakia sekä saariston Egeanmeren saaret, Jooniansaaret ja Kreeta. Kreikka on vuoristoinen ja maanjäristysherkkä. Saaristoon kuuluu laskutavasta riippuen 2 000–6 000 saarta. Maan rannikko on Euroopan pisin. Kreikan maantieteelliset alueet
Kreeta on Kreikan suurin ja koko Välimeren viidenneksi suurin saari. Se sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja luetaan historiallis-maantieteellisesti omaksi alueekseen yhdessä sen ympäristön pienten saarten kanssa. Kreeta on pitkä ja vuoristoinen. Pohjoisrannikko ja osa etelärannikosta on rannikkotasankoa, ja vuoristossa on joitakin ylätasankoja. Saaren korkeimmat vuoret ovat Ída eli Psiloreítis ja Páchnes. Suurimmat kaupungit ovat Iraklion suurkaupunkialueineen, Chaniá, Réthymno, Ierápetra ja Ágios Nikólaos. Hallinnollinen Kreetan alue sisältää Kreetan ja sen lähisaaret. Amaliáda
Amaliáda (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ilídan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αμαλιάδας, "Dimotikí Enótita Amaliádas") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 28 520 ja varsinaisen Amaliádan kaupungin väkiluku 16 763 (vuonna 2011). Amaliáda on Ilídan kunnan kuntakeskus. Kreikka
Maan velkakriisi on ollut tämän jälkeen sitkeä. BKT putosi vuosina 2010–2015 noin 25 %. Vuonna 2015 työttömyys oli Euroopan pahin, noin 25 %. Nuorisosta työttömänä oli peräti 52,4 %, mikä on korkeimpia lukuja koko maailmassa. Vuoteen 2015 mennessä Kreikan velka oli noussut 320 miljardiin euroon ja maata oli tuettu 240 miljardilla. Velan osuus BKT:sta oli Euroopan suurin, 174 %. Vuosina 2015–2016 usko Kreikan talouden toipumiseen alkoi kasvaa. Standard and Poor’sin mukaan Kreikan talous on osoittautunut arvioitua kestävämmäksi. Kreikan ei enää uskota jättävän velkaansa maksamatta. Archaía Olympía
Archaía Olympía () on Kreikan kylä ja samanniminen kunta (Δήμος Αρχαίας Ολυμπίας, "Dímos Archaías Olympías"), joka sijaitsee Eliksen alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 544,9 neliökilometriä ja väkiluku 13 409. Varsinaisen Archaía Olympían kylän väkiluku on 835 (vuonna 2011). Kreikka
Kreikan valtion alue oli aluksi huomattavasti nykyistä pienempi. Siihen kuuluivat alun perin Keski-Kreikka ja Peloponnesos sekä Argo-Saroniset ja Kykladien saaret. Vuonna 1864 Iso-Britannia luovutti hallussaan pitämänsä Jooniansaaret Kreikalle. Vuonna 1881 Kreikka sai pääosan Thessaliasta sekä osan Epeiroksesta. Vuosina 1912–1913 käytiin ensimmäinen ja toinen Balkanin sota, joiden tuloksena Kreikkaan liitettiin siihen saakka Osmanien valtakuntaan kuuluneet Etelä-Makedonia ja Pohjoisen Egean saaret, loput Thessaliasta ja Epeiroksesta sekä Kreeta, joka oli julistautunut itsenäiseksi jo 1898 ja ilmoittanut Kreikkaan liittymisestä 1908. Näiden aluelaajennusten jälkeenkin kreikkalaisia asui paljon myös maan ulkopuolella, erityisesti Smyrnan (nykyisen İzmirin) seudulla Vähässä-Aasiassa.
Vuonna 1896 Kreikassa järjestettiin ensimmäiset nykyaikaiset olympialaiset. Kuningas Yrjö I salamurhattiin vuonna 1913. Valtaan nousi tuli Konstantin I. Hän luopui kruunusta vuonna 1917. Uudeksi kuninkaaksi tuli hänen poikansa Aleksanteri, joka kuoli 1920. Konstantin I palasi valtaan, mutta luopui uudelleen vallasta vuonna 1922. Tämän jälkeen kuninkaaksi tuli Yrjö II. Perivólia (Chaniá)
Perivólia () on Kreikan kaupunki, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kaupunki kuului Thérison kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Thérison kunnallisyksikköön. Perivólia muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Περιβολίων Κυδωνίας, "Dimotikí Koinótita Perivolíon Kydonías"). Kaupungin väkiluku on 3 986 (vuonna 2011). Ampelókipoi-Meneméni
Ampelókipoi-Meneméni ( eli Δήμος Αμπελοκήπων-Μενεμένης, "Dímos Ampelokípon-Meneménis") on Kreikan kunta, joka sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella ja kuulu Thessalonikin metropolialueeseen. Kunnan pinta-ala on 8,82 neliökilometriä ja väkiluku 52 127 (vuonna 2011). Kunnan kuntakeskus on Ampelókipoi. Kreikka
Nykyinen Kreikka on parlamentaarinen tasavalta. Maa on Yhdistyneittein kansakuntien perustajajäsen sekä Euroopan unionin, OECD:n, WTO:n, ETYJ:in ja puolustusliitto Naton jäsen. Kreikka on markkinatalous ja Balkanin alueen suurin talous. Sen bruttokansantuote asukasta kohden on eri tilastoissa maailman 38.–40. suurin. Merkittäviä elinkeinoja ovat muun muassa turismi ja laivanvarustus. Maan valuutta on euro. Kreikkalaisten enemmistö puhuu kreikan kieltä ja kuuluu ortodoksiseen kirkkoon. Árgos
Árgos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Árgos-Mykíneen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Άργους, "Dimotikí Enótita Árgous") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliksen alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 27 050 ja varsinaisen Árgoksen kaupungin väkiluku 22 209 (vuonna 2011). Árgos on Árgos-Mykíneen kunnan kuntakeskus. Ensimmäinen Balkanin sota
Makedoniassa eri kansallisuuksien väliset rajat eivät ole yksiselitteisesti osoitettavissa. Serbia, joka oli kiinnostunut ns. Muinaisserbiasta oli väkiluvultaan noin 2 930 000, kun sen eteläpuolella asui 1 340 000 serbiä. Useat bulgaariyhteisöt Bulgarian ulkopuolella sjaitsivat Traakiassa Egeanmeren rannikolla satamakaupunki Kavallan ja Dardenellien välillä. Kreikkalaisten asutusta oli muun Balkanin alueella enemmän kuin itse Kreikassa. Vuoden 1907 väestönlaskennan mukaan Kreikassa oli 2 637 000 asukasta. Koko Balkanilla kreikkalaisväestöä oli kahdeksan miljoonaa. Kreikkalaisten yhdyskuntia oli Epeiroksessa Albanian alueella, Makedoniassa sekä Egeanmeren ja Mustanmeren rannikoilla aina Tonavan suistoon saakka sekä Vähän-Aasian rannikolla. Argos (kaupunki)
Argos oli yksi antiikin Kreikan suurimpia kaupunkeja. Sen väkiluvun arvioidaan olleen klassisella kaudella samaa luokkaa Ateenan kanssa, mikä tekisi noin kansalaista eli vapaata täysi-ikäistä miestä ja yhteensä noin vapaata argoslaista. Orjat ja perioikit mukaan lukien seudun väkiluku olisi voinut olla arviolta noin . Kolindrós
Kolindrós () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pýdna-Kolindróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κολινδρού, "Dimotikí Enótita Kolindroú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pierian alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 883 ja varsinaisen Kolindróksen kaupungin väkiluku 2 822 (vuonna 2011). Paleoliittinen Kreikka
Muutoin varhaisimmat merkit varhaisen paleoliittisen ajan ihmisasutuksesta Kreikassa ovat noin ajalta 200000 eaa. pohjoisessa Kreikassa ja Thessaliassa. Neandertalinihminen saapui Kreikan alueelle noin 148000 eaa. Näiden kautta kutsutaan keskiseksi paleoliittiseksi kaudeksi. Nykyihmiset ("Homo sapiens") syrjäyttivät neandertalinihmiset Kreikassa noin 28000 eaa. Näin neandertalilaiset säilyivät Kreikassa suhteellisen pitkään, samoin kuin Espanjassa ja Italiassa. Tämä johtuu mahdollisesti siitä, että uusi ihmisasutus työnsi varhaisemman asutuksen Etelä-Euroopan niemimaille. Nykyihmisten tulosta alkoi myöhempi paleoliittinen kausi.
Kreikan alueen paleoliittinen kulttuuri muistutti muun Balkanin sekä Tonavan alueen paleoliittista kulttuuria. Paleoliittisen kauden ihmiset käyttivät kiveä, puuta, nahkaa, kasvikuituja ja luita. Ihmiset elivät metsästämällä ja keräilemällä, eikä maanviljelystä vielä tunnettu. Asutus oli usein keskittynyt tietyille alueille, kun suuri osa maasta oli asumatonta. Tunnetun asutuksen pääalueita ovat Epeiros, Thessalia, Makedonia ja Peloponnesos. Ihmiset eivät vielä rakentaneet asumuksia, vaan asuivat pääosin luolissa suhteellisen lähellä rannikoita. Siksi myös ajan arkeologiset kohteet ovat yleensä luolia. Suurin osa tunnetuista luolista on melko pieniä kalliosuojia, mutta eräät ovat hyvinkin suurikokoisia. Merkittävimpiin paleoliittisen ajan luolalöytöihin Kreikasta kuuluu Petrálonan luolan lisäksi Fránchthin luola Argoliin niemimaalla Peloponnesoksella. Toisaalta kiviesinelöytöjä on tehty myös avopaikoista, kuten leiripaikoilta. Ihmiset kävivät mahdollisesti kauppaa obsidiaanilla eli tuliperäisellä kivellä, jota voitiin käyttää terätyökalujen valmistamiseen. Fránchthin luolaan kuljetettiin vesitse obsidiaania Mílokselta ehkä jo 10000 eaa. Varmaa laaja merenkulku oli myöhäismesoliittisella kaudella noin 7250–6500 eaa., mikä näkyy paitsi obsidiaanilöydöistä myös muun muassa löydetyistä tonnikalojen luista. Chrysoúpoli
Chrysoúpoli (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Néstoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Χρυσούπολης, "Dimotikí Enótita Chrysoúpolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kaválan alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 16 004 ja varsinaisen Chrysoúpolin kaupungin väkiluku 8 885 (vuonna 2011). Chrysoúpoli on Néstoksen kunnan kuntakeskus. Oinófyta
Oinófyta (; myös "Inófita") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Tanágran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Οινοφύτων, "Dimotikí Enótita Oinofyton") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Boiotian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 6 563 ja varsinaisen Oinófytan kaupungin väkiluku 2 927 (vuonna 2011). Kreikka
Noin 68 % 25-64-vuotiaista on suorittanut ylemmän toisen asteen koulutuksen, mikä on OECD:n keskiarvon (76 %) alapuolella. Lukutaitoisia oli yli 15-vuotiaista 97,7 %, naisista 96,9 % ja miehistä 98,5 %. Kreikan koulutusmenot olivat vuonna 2016 4,1 % BKT:sta. Kreikka
Vuonna 2001 Kreikka liittyi eurojärjestelmään. Vuonna 2004 maassa järjestettiin kesäolympialaiset, joiden edellä maassa oli suuria velkarahalla toteutettuja rakennusohjelmia. Vuoden 2009 loppupuolella Kreikan talous luisui vakavaan velkakriisiin. Lokakuun 2009 ennenaikaisten vaalien jälkeen pääministeriksi tuli PASOK-puolueen Geórgios Papandréou. Vuodesta 2010 lähtien euroalueen valtiot ja IMF ovat myöntäneet Kreikalle uutta lainaa useina tukipaketteina velkakriisin hoitamiseksi. Lainojen vastineeksi Kreikan on ollut pakko myöntyä laajoihin säästöihin ja talouden uudistuksiin. Papandréou erosi marraskuussa 2011 maan ajauduttua velkakriisissään umpikujaan ja muodostettiin Loukás Papadímoksen johtama kokoomushallitus. Vuonna 2012 valta siirtyi Antónis Samarásin hallitukselle. Vuonna 2015 vaalit voitti vasemmistolainen Syriza, mistä lähtien maata on johtanut Aléxis Tsíprasin johtama hallitus. Kyrenia
Kyrenia eli Kerýneia (, myös "Kyríneia", Κυρήνεια, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Κερύνειας, "Dímos Kerýneias") Kyproksen saarella. Se on "de facto" Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen ollen sen hallinnollinen keskus. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kyrenian kaupungin väkiluku (2011). Makedonia (Kreikka)
Makedonia () on yksi Kreikan historiallis-maantieteellisistä alueista. Se ei kuitenkaan ole nykyään hallinnollinen alue sellaisenaan. Makedonian väkiluku on noin 2,625 miljoonaa ja pinta-ala noin 34 177 km². Makedonian alueen pääkaupunki on Thessaloniki. Alueen kansallislaulu on "Kuuluisa Makedonia". Polis
Poliksen täysivaltaisia kansalaisia olivat yleensä vapaat miehet, joita saattoi olla väestöstä vain noin 10 %. Lisäksi kansalaisiin luettiin vapaat naiset ja lapset, joilla ei kuitenkaan ollut täysiä kansalaisoikeuksia. Näiden lisäksi väestöön kuului esimerkiksi orjia, vapautettuja orjia, kansalaisuutta vailla olevaa alemman luokan työväkeä sekä metoikkeja eli ulkomaalaisia. Väkiluku on suurimmassa osassa poliksia ollut vähemmän kuin aikuista miestä, sekä päälle muu väestö. Ateena oli ainakin varsinaisen Kreikan poliksista väkiluvultaan suurin, ja sen miespuolisten kansalaisten lukumäärä oli 400-luvulla eaa. noin ja 300-luvulla eaa. noin , mitä pidettiin polikselle jo hyvin suurena ja jopa epäihanteellisena. Esimerkiksi Korintin väkiluku oli noin – miespuolista kansalaista, mikä teki siitä jo suuren ja voimakkaan poliksen. Leonídio
Leonídio (; kath. Λεωνίδιον, "Leonídion"; myös "Leonídi") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Nótia Kynourían kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Λεωνιδίου, "Dimotikí Enótita Leonidíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Arkadian alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 5 869 ja varsinaisen Leonídion kaupungin väkiluku 3 761 (vuonna 2011). Leonídio on Nótia Kynourían kunnan kuntakeskus. Néo Psychikó
Néo Psychikó (; kath. Νέον Ψυχικόν, "Néon Psychikón"; myös "Néo Psichikó") on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Filothéi-Psychikón kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέου Ψυχικού, "Dimotikí Enótita Néou Psychikoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Pohjois-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 10 137 (vuonna 2011). Nykykreikka
­ Kreikka
Matkailu on nykyään huomattava tulonlähde Kreikalle. Vuonna 2015 sen osuus BKT:sta oli noin 18 %. Turismi on kasvanut voimakkaasti. Vuonna 1988 maassa kävi noin 8 miljoonaa turistia, vuonna 1995 noin 10 miljoonaa turistia ja vuonna 2014 noin 22 miljoonaa turistia. Kreikka ja Kreikan saaristo ovat yksi maailman suosituimmista matkakohteista. Kreikkalaiset
Ennen nykyisen Kreikan valtion perustamista kreikkalaiset valistusajan oppineet, erityisesti Rígas Feraíos, olivat korostaneet yhteyttä antiikin ja nykyisten kreikkalaisten välillä. Teoksessaan "Néa Politikí Dioíkisis" (”Uusi valtiomuoto”) hän sanoi maansa asukkaita ”kreikkalaisten jälkeläisiksi”. Nykyinen Kreikan valtio itsenäistyi Osmanien valta­kunnasta vuonna 1829, mutta siihen kuului aluksi vain pieni osan kreikkalaisten historiallisesta kotimaasta, lähinnä Peloponnesos. Laaja kreikkalaisten diaspora ja kauppiasluokka oli tärkeässä asemassa välittäessään maahan läntisen romanttisen nationalismin ja filhellenismin aatteet, jotka yhdessä Bysantin viimeisten vuosisatojen aikana kehittyneen hellenismin käsitteen kanssa muodosti perustan diafotismokselle ja nykyiselle hellenismin käsitteelle. Ágios Nikólaos
Ágios Nikólaos () on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Αγίου Νικολάου, "Dímos Agíou Nikoláou"), joka sijaitsee Lasíthin alueyksikössä Kreetan alueella. Kaupunki on Lasíthin hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 512,0 neliökilometriä ja väkiluku 27 074. Varsinaisen Ágios Nikólaoksen kaupungin väkiluku on 11 421 (vuonna 2011). Eleftheroúpoli
Eleftheroúpoli (; ) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Pangaíon kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ελευθερούπολης, "Dimotikí Enótita Eleftheroúpolis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kaválan alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 9 492 ja varsinaisen Eleftheroúpolin kaupungin väkiluku 4 360 (vuonna 2011). Eleftheroúpoli on Pangaíon kunnan kuntakeskus.