Kuka perusti Tornion Palloveikot vuonna 1935?
Tornion Palloveikot
"Tilanne kauden 2010–2011 jälkeen"
Jalkapallo- ja jääpalloseura Tornion Palloveikot perustettiin vuonna 1935. Uuden seuran perustamisen taustalla oli torniolaisen palloilun tilanne, jossa Tornion Pyry oli hallitseva seura ja määräsi Tornion Pallokentän eli Torikentän käytöstä. Nuorista pojista koostunut niin sanottu Torikentän jengi ajettiin kentältä pois, kun vanhemmat tulivat harjoitus- ja pelivuoroilleen. Niinpä päättivät nämä nuoret pallonpelaajat pelivuoroja saadakseen perustaa oman seuran. Ensimmäisten, pyykkirannassa värjättyjen pelipaitojen pääväriksi tuli vihreä. Tornion Palloveikot oli saanut alkunsa.
Viljo Halme
Syyskuun lopulla 1929 Spartakiadeihin osallistuneet jalkapalloilijat julkaisivat "Työväen Urheilulehdessä" kirjeen, jossa he halveksuivat porvariseuroihin siirtyneitä urheilijoita ja ilmoittivat, etteivät vaihda puolta, vaikkeivat enää saisi pelata otteluakaan. Ilman seuraa jäänyt Halme oli tämän jälkeen mukana TUL:sta erotettujen jalkapalloilijoiden vuonna 1931 perustaman Helsingin Pallo-Veikkojen toiminnassa, mutta kun sitä ei hyväksytty Suomen Palloliiton jäseneksi, siirtyi hän vielä samana vuonna HJK:n riveihin. Tampereen-Viipurin Ilves-Kissat
Seuran nimi muuttui Viipurin Ilvekseksi vuonna 1934. Nimen muutoksen syynä oli että epävirallisen ja rekisteröimättömän poikaurheiluseura Urheilu-Poikien edustajat liittyivät vuonna 1934 Viipurin Pallo-Veikkoihin. Heidän aloitteesta seuran nimi muutettiin Viipurin Ilvekseksi. Pallo-Veikkoina seura pelasi kohtuullisella menestyksellä pesäpalloa ja osallistui vuoden 1934 mestaruussarjan karsintoihin. Vuoden 1934 jälkeen miehet lopettivat pesäpalloilun, mutta naiset jatkoivat vielä Ilveksen väreissä. Seura siirtyi evakkoseurana Tampereelle talvisodan jälkeen 1940. Seuran perinteitä jatkamaan Tampereelle perustettiin Ilves-Pojat -niminen seura. Kun Viipuri menetettiin jatkosodan jälkeen toistamiseen, siirtyi sinne takaisin muuttanut Viipurin Ilves taas Tampereelle. Joulukuussa 1944 Ilves-Pojat ja Viipurin Ilves yhdistyivät ja uuden seuran nimeksi päätettiin antaa Ilves-Kissat. Lappeenrannan Pallo-Toverit
Lappeenrannan Pallo-Toverit (LrPT) oli vuonna 1947 perustettu lappeenrantalainen urheiluseura, joka jatkoi Lappeenrannan Työväen Urheilijoiden palloilutoimintaa. Sen lajeihin kuuluivat ainakin jalka-, jää- ja pesäpallo. Tornion Palloveikot
Kuitenkaan seuraavana vuonna ei Palloveikkoja finaalissa nähty. Helsingin IFK oli torniolaisia vahvempi välierissä kahdella voitollaan ja pudotti näin torniolaiset finaalista. Ratkaisevan ottelun Torniossa HIFK voitti selvästi 6–1. Kaudella 1998–1999 ToPV palasi mitalikantaan voittamalla jälleen hopeaa. Finaalissa tällä kertaa Porin Narukerä oli vahvempi. Turun Weikot
Seura perustettiin vuonna 1912 nimellä Turun Työväenyhdistyksen Voimistelu ja Urheiluseura Veikot. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Oskari Vuoristo ja sihteeriksi Ernst Lähde. Turun raastuvanoikeus päätti lakkauttaa seuran 2.7.1930, jonka jälkeen toimintaa jatkettiin nimellä Turun Työväenyhdistyksen V- ja U-seura Auran Voima. Nimi lyhennettiin vuonna 1933 TTY:n V- ja U-seura Voimaksi. Vuoden 1947 vuosikokous päätti yksimielisesti lopettaa TTY:n V- ja U-seura Voima ry:n ja perustaa TTY:n V- ja U-seura Veikot ry:n, jolle siirrettiin Voiman omaisuus varoineen ja velkoineen. Vuonna 1958 seuran nimi TTY:n V- ja U-seura Veikot muuttui V- ja U-seura Turun Weikot ry:ksi. Näin virallistettiin irtautuminen Turun Työväenyhdistyksestä ja samalla seuran nimi kirjoitettiin ensi kertaa virallisesti tupla-W:llä. Vuonna 1972 nimeksi rekisteröitiin Urheiluseura Turun Weikot ry ja vuonna 1993 seuran nimi muuttui jälleen, kun se lyhennettiin nykyiseen muotoonsa Turun Weikot ry:ksi. Oulun Työväen Palloilijat
OTP perustettiin sodan jälkeen 8. tammikuuta 1946. Seuran taustana olivat silloiset Oulun sosiaalidemokraattitaustaiset henkilöt. Tavoitteena oli ensimmäisen puheenjohtajan mukaan "Koota kaikki palloilua harrastavat työläisnuorukaiset ja -neitoset samaan joukkoon, ja saada työläispalloilu nousemaan Oulussakin sille tasolle, millä se on muissakin samankokoisissa kaupungeissa. Ohjelmaan on otettu ensinnäkin jääpallo, jossa on järjestetty harjoituksiakin, ja kesän tullen pesä- ja jalkapallo, joissa toivomme saavamme kohtalaisen hyvät joukkueet kokoon. Myöhemmässä vaiheessa tulee kysymykseen myös käsi- ja koripalloilu, sekä mahdollisesti jääkiekkoilu". Seura liittyi silloin luonnollisesti TUL:n jäseneksi. Seura pelasi ensin TUL:n omia sarjoja ja sitten 1950-luvulla erikoisliittojen, kuten Palloliiton, Pesäpalloliiton ja Jääkiekkoliiton paikallisia alueellisia sarjoja. PK-35 Vantaa (naiset)
PK-35 Vantaalle ei tammikuussa 2019 myönnetty lisenssiä tulevalle Naisten Liigan kaudelle. Syynä olivat taloudelliset ja oikeudelliset kriteerit. Seura valitti päätöksestä Urheilun oikeusturvalautakuntaan.Seura perustettiin alun perin Viipurissa 1935 Viipurin Pallokerhona. Toisen maailmansodan jälkeen seura muutti Helsinkiin ja se perustettiin uudelleen 1948 ja sai nimekseen Pallokerho-35. Suomen Palloliiton Itä-Suomen piiri
Suomen Palloliiton Itä-Suomen piiri perustettiin vapunpäivänä 1926 nimellä SPL:n Savon Piiri. Piirin pääpaikkana on alusta alkaen ollut Kuopio ja perustettaessa piiriin kuului viisi jäsenseuraa: Kuopion Palloseura, Osmon Pojat Kuopiosta, Iisalmen Palloilijat, Kajaanin Palloilijat ja Warkauden Suojeluskunnan Palloilijat. Savon piirin piirikokous muutti syksyllä 1994 piirin nimen Itä-Suomeksi ja Joensuun piirin seurat liittyivät siihen heti seuraavan vuoden alussa. Piiri muuttui kansainväliseksi piiriksi FK Sortavalan mukaantulon myötä. Pallo-Pojat
Pallo-Pojat on vuonna 1935 perustettu helsinkiläinen jalkapalloseura. Parhaimmillaan se pelasi SM-sarjassa ja seuralla on myös yksi Suomen Cupin voitto. Nykyään seurasta irtautunut ryhmä Pallo-Pojat Juniorit-seuran edustusjoukkue pelaa 3. divisioonassa. FC Pallo-Pojat pelaa ikämiehissä. Helsingin Palloseura
HPS:n perustajat ja alkuvuosien seura-aktiivit olivat Ressun lukion oppilaita, jotka useimmiten jatkoivat opintojaan yliopistossa. Ensimmäisen vuosikymmenen ajan myös seurassa vallitsi porvarillinen, keskiluokkainen ja akateeminen aatemaailma. Esimerkiksi alkuvuosien toimihenkilöistä Yrjö Tornivuori oli koulutukseltaan juristi, ja Kauko Karvonen ja Aarre Linna insinöörejä, joita edustusjoukkueessa pelasi kaikkiaan seitsemän. Vuonna 1922 HPS:n puheenjohtajaksi valittu Kauko Karvonen oli teekkari ja ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Seura oli pitkään perustajajäsentensä hallinnoimma ja siten aatemaailmaltaan heidän kaltaisensa.Lindbohm, s. 38. Martti Jukola
Jukola toimi Yleisradion selostajana 1931–1952 ja selostusosaston päällikkönä 1939–1942. Hän oli samaan aikaan myös Enso Gutzeit-Tornator -yhtymän sosiaalipäällikkönä Ensossa vuosina 1936–1939 sekä Urheilijain Kustannus Oy:n kirjallisena johtajana ja Urheilukuvaston päätoimittajana vuosina 1943–1952. Ensossa työskennellessään hän perusti Ylä-Vuoksen Palloseuran. Rauno Toivonen
Kotiuduttuaan sodasta Toivonen perusti 1945 Harrastelija-nimisen tekniikan lehden, jonka nimeksi muuttui 1953 Tekniikan Maailma. Toivonen toimi lehden päätoimittajana vuodesta 1953 aina 1980-luvulle saakka ja hän myös kustansi lehteä siihen asti, kunnes lehti siirtyi Urpo Lahtisen Lehtimiehet Oy:lle. Vuonna 1965 Toivonen perusti vielä moottoriurheiluun keskittyvän Vauhdin Maailma -lehden. Haminan Palloilijat
Haminan Palloilijat voitti toisen Suomen mestaruutensa sotavuonna 1943 ja seuraavat vuosina 1947 ja 1948. Jälkimmäisten mestarijoukkueiden pelaajia olivat Pentti, Onni ja Otso Paavola, Olli, Sakari ja Leo Saressalo, Eero Vuorio, Pentti Hattari, Mauri Mäkelä sekä Osmo Leino. Laihempien vuosien jälkeen seura palasi mestariksi vuonna 1954, jolloin joukkueeseen kuuluivat Heikki Hattari, Antero Niemelä, Niilo Janhunen, Raimo Jaakkola, Matti Tilli, Rauno Paavola, Jorma Jokinen, Antero Martomaa, Eero Vuorio, kesken kauden loukkaantunut Toivo Niemelä sekä varamies Teuvo Koskiaho. Seuraavana vuonna joukkue voitti jälleen mestaruuden. Tornion Palloveikot
Kaudelle 1995–1996 Tornion Palloveikot oli pystynyt kokoamaan Bandyliigaan niin kovan joukkueen, että se eteni aina SM-finaaliin asti. Historiansa ensimmäisessä finaaliottelussaan ja samalla mitaliottelussaan Tornion Palloveikot sai vastaansa Warkauden Pallo -35:n. Varkautelaiset voittivat Oulunkylässä, Helsingissä, pelatun finaalin lukemin 3–1. Näin ToPV:n seurahistorian ensimmäinen SM-mitali oli väriltään hopeinen. Tornio
Tunnettuja Torniossa kasvaneita urheilijoita vuosikymmenien varrelta ovat olleet muun muassa yleisurheilija, olympiavoittaja Ville Pörhölä, yleisurheilijat Erik Åström ja Tauno Kontio, hiihtäjä Jari Isometsä, ammattijalkapalloilija Teemu Tainio, pujottelun maailmanmestari Kalle Palander sekä jääkiekkoilijat Ville Pokka ja Jesse Puljujärvi. FC Jazz
Porin Pallo-Toverit perustettiin 22. syyskuuta 1934 porilaisessa ravintola Kansassa. Sen perustivat 18 aiemmin Porin Pyrinnön riveissä jalkapalloa pelannutta nuorta miestä. Porissa vaikutti jo kolme vanhempaa palloilun erikoisseuraa, Porin Palloilijat, Kärpät sekä IFK Björneborg. PPT erosi kuitenkin näistä perustajiensa työläistaustan ansiosta ja seura liittyikin heti Työväen Urheiluliiton jäseneksi. PPT:n lajeihin kuuluivat jalkapallon lisäksi jää- ja pesäpallo. 1940-luvun lopulla lajivalikoimaan lisättiin lyhytaikaisesti myös naisten koripallo sekä myöhemmin vielä jääkiekko. Toijalan Pallo-Veikot
TPV voitti pesäpallon Nuorten Suomen mestaruuden jo perustamisvuonnaan, miesten mestaruutta saatiin odotella hieman pidempään.
Seura voitti kaksi miesten Suomen mestaruutta vuosina 1945 ja 1946. Mestarijoukkueiden pelaajia olivat Matti Rauko, Matti Pennanen, Mikko Pennanen, Pekka Pennanen, jääkiekon maajoukkuepelaaja Eero Salisma, Pentti Kämäräinen, Jussi Kallio, Kauko Salo, Mikko Lylykorpi, Ilmari Saunamäki, Olavi Saunamäki, Esko Ikonen ja Osmo Uotila. Seurassa pelasi vuosina 1949–1951 Eeles Landström, joka voitti seiväshypyssä kaksi Euroopan-mestaruutta sekä olympiapronssin. Tornion ensimmäinen kirkko
Pentti Moring, Henri Nordberg, Matti Porkka
ja Aarne Vuento Sortavalan Viritys
Virityksen palloilutoiminta siirtyi 1930-luvun alussa kahdelle erikoisseuralle, Sortavalan Palloseura perustettiin 1929 ja Sortavalan Palloilijat heti seuraavana vuonna. Tornion Lehti
Kahdesti viikossa ilmestyneen lehden levikki oli 700 kappaletta vuonna 1926. Sen vastaavina toimittajina ja julkaisijoina työskentelivät J. W. Heickell (1905–1917), Eino Haataja (1917–1920) ja F. F. Rautio (1920–1926). Vuonna 1926 Rautio myi lehden kokoomuslaisille, jotka perustivat sen tilalle "Perä-Pohjan". Alatornion Pirkat
Alatornion Pirkat ry on Tornion kaupungissa toimiva urheiluseura. Seura on perustettu 16. joulukuuta 1966, jolloin seuran tuolloinen kotikunta Alatornio oli vielä itsenäinen kunta. Seuran perustivat kolme kyläseuraa: Alatornion Urheilijat, Kaakamon Urheilijat ja Pirkan Pojat. Seuran lajivalikoimaan tulivat yleisurheilu, hiihto, suunnistus, painonnosto, pyöräily ja lentopallo. Vuonna 1971 Alatornion Pirkkoihin liittyi Tornion Rasti-Pirkat ry ja vuonna 1980 Sattajärven Sampo. Nykyinen seuran jäsenmäärä on hieman yli 2 000 henkilöä. Tornion Lentis -88
Lopulta Tornion Lentis-88 ry:n perustava kokous pidettiin tiistaina 28. kesäkuuta 1988 Lankisen Leipomon kahviossa. Seuran perustajajäseniksi kirjattiin Matti Heikkilä, Arja-Leena Jokinen, Jaakko Junes, Pentti Paloniemi, Sirpa Portaankorva, Raimo Ronkainen, Veikko Rousu, Juha Saarela ja Urho Salmela. Läsnäolijat päättivät yksimielisesti perustaa lentopallon erikoisseuran Tornioon ja seuran nimeksi hyväksyttiin Tornion Lentis-88. Tampereen Ilves kausina 1931–1939
Joukkuetta valmensi Niilo Tammisalo, joka toimi myös kapteenina.
Jouluksi 1934 Ilves sai luvan jäädyttää Tampereen Tennisseuran tenniskentät Pyynikillä. Kenttä sai nimekseen Soppakoulun eli Talouskoulun kenttä, ja Ilves pelasi sillä 1930-luvun loppuun asti. Tornion kaupunginkirjasto
Tornion kaupunginkirjasto toimii Tornion alueella. Kirjaston perustamisajankohdaksi on esitetty sekä vuotta 1804 että vuotta 1805. Torniolaiset porvarit anoivat 18. heinäkuuta 1804 päivätyssä kirjeessä maistraatilta lupaa perustaa suljettu seura, jossa tarkoituksena oli käydä keskusteluja ja pitää luentoja. Tätä anomusta on tulkittu Tornion Lukuseuran perustamisasiakirjaksi. Toisaalta vuonna 1805 Tornioon muutti Henrik Deutsch, jota on pidetty Tornion Lukuseuran perustajana. Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseurassa oli 1930-luvun alussa sisäisiä ristiriitoja, jotka puhkesivat julkiseksi hajaannukseksi syksyllä 1931. Näkemyseroja oli lähinnä siitä, ketkä saivat pelata. Kaupungissa alkoi olla runsaudenpulaa taitavista pelaajista ja ongelma ratkesi, kun 18. lokakuuta 1931 kaupunkiin perustettiin toinen jalkapalloseura, Kuopion Pallo-Toverit (KPT). Sitä olivat perustamassa mm. Hannes Hiltunen ja Lennart Savolainen, kumpikin entisiä Palloseuran pelaajia. Savolainen oli lisäksi kerinnyt toimia KuPS:n puheenjohtajanakin (1925-27). Tornion Palloveikot
Vuonna 2005 jääpallon SM-finaali pelattiin kaksiosaisena. Tällöin torniolaisilla oli vastassaan Narukerä. ToPV voitti molemmat osaottelut, ensin kotonaan Gränsvallenilla, Haaparannalla, ja sitten vieraissa Porissa, ja eteni näin neljänteen Suomen mestaruuteensa. Tornio
Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin perustettiin lisää seuroja, TUL:ään kuuluva Tornion Tarmo sekä palloilupuolelle uusi erikoisseura Tornion Pallo –47 (TP-47), jonka perustivat Tornion VR:läiset. TP-47 tuli tunnetuksi myöhemmin erityisesti jalkapalloseurana. Tampereen Ilveksen historia (jääkiekko)
Ilves perustettiin Niilo Tammisalon johdolla keväällä 1931. Alkuun seura keskittyi jalka-, jää- ja pesäpalloon, mutta jo seuraavana talvena se pelasi myös ensimmäisen jääkiekko-ottelunsa. Lapinniemen Visan kentällä Näsijärven Naistenlahden jäällä pelatussa SM-cupin ottelussa Tampereen Palloilijat voitti Ilveksen 1–2. Ilveksen historian ensimmäisen maalin teki Reino Lahtinen. Tornion Pallo -47
1950-luvulla valkoisessa paidassa ja punaisissa housuissa esiintynyt torniolaisjoukkue nousi suomisarjaan kaudeksi 1958, sen ajan toiseksi korkeimmalle sarjatasolle. Paikallisia kilpakumppaneita olivat rovaniemeläinen RoPS ja kemiläinen Karihaaran Tenho. Sen ajan keskeisiä seuran pelaajia olivat muun muassa maalivahti Matti Porthan, Aarnin veljekset Esa ”Esso”, Matti ja Raimo ”Rymppä” sekä Hyvärisen veljekset Reino ja Mauno. Veikkausliigan legendat
Kunniakerho perustettiin osana Palloliiton satavuotisjuhlallisuuksia vuonna 2007, jolloin nimettiin ensimmäiset 29 legendaa. Sittemmin legendoja on nimetty vuosittain lisää. Mikko Vuorela nimettiin ensimmäisenä erotuomarina legendojen joukkoon vuonna 2009 ja Stefan Håkans ensimmäisenä seurajohtajana vuonna 2010. Myös valmentajia on nimetty. Tornion Palloveikot
Tornion Palloveikot on torniolainen jääpalloseura, joka on perustettu vuonna 1935. Aiemmin seurassa on pelattu myös jalkapalloa. ToPV pelaa kotiottelunsa Ruotsin puolella Haaparannalla, Gränsvallenilla. Tornion Palloveikot on voittanut miesten jääpalloilun Suomen mestaruuden kuudesti, viimeisin mestaruus on vuodelta 2008. Muutaman heikosti menneen kauden jälkeen, ToPV vetäytyi Bandyliigasta juuri ennen kauden 2014-2015 alkua. Oulun Työväen Palloilijat
Seuran toiminta oli 1950-luvun taitteessa merkittävästi lisääntynyt jääkiekon, kori- ja lentopallon tultua ohjelmaan. Keväällä 1953 katsottiin tarpeelliseksi seuran reservijoukkueiden pelaamista varten perustaa sisarseura, joka otti nimekseen Oulun Pallo-Veikot (OPV). OPV:n toimintaa kesti aina 1970-luvun alkuun, jolloin se yhdistyi OLS:n jalkapallotoiminnan kanssa. Helsingin Palloseura
Helsingin Palloseura perustettiin Kalevankatu 8–10:ssä Helsingin suomalaisen lyseon toverikunnan huoneessa 29. marraskuuta 1917. Perustajat olivat Yrjö Tornivuori, joka valittiin HPS:n ensimmäiseksi puheenjohtajaksi, seuran ensimmäinen sihteeri Arvi Katajavuori , Toivo Ylimaa, Niilo Koskinen, Bruno Mantila, Urho Lehtonen, Arvi Ristimäki ja Paul Tallqvist. Ensimmäisen jalkapallo-ottelunsa HPS:n miehet pelasivat syyskuussa 1918 HIFK:ta vastaan. Seuran kulta-aikaa olivat 1920- ja 30-luvut. Se ylsi vuonna 1920 SM-loppuotteluun, jonka kuitenkin hävisi ÅIFK:lle lukemin 1–2. Ensimmäisen Suomen-mestaruuden se voitti vuotta myöhemmin 1921. Se voitti mestaruudet lisäksi vuosina 1922, 1926, 1927 ja 1929 ja sijoittui hopealle 1924. 1930-luvulla HPS voitti kolme mestaruutta kausina 1932, 1934 ja 1935. Tuolloin maajoukkueenkin runko muodostui Palloseuran pelaajista. 1940-luvulla menestys oli puolestaan vaihtelevaa. Lisäksi sotavuodet häiritsivät Suomen jalkapalloilua. Tornion IHC
Tornion Ice Hockey Club eli TIHC on vuonna 1976 perustettu torniolainen jääkiekkoseura. Tornion IHC:n kotihalli on Hannulanmäen jäähalli. Kaudella 2009–2010 TIHC pelasi historiansa ensimmäistä kertaa Suomi-sarjassa. Sitä ennen II divisioona oli korkein sarjataso, jolla Tornion IHC oli esiintynyt. Miesten edustusjoukkueen lisäksi Tornion IHC:lla on myös naisten jääkiekkojoukkue sekä juniorijoukkueita eri ikäluokissa. Tornion Palloveikot
Sen sijaan jalkapallossa torniolaiset joukkueet, TPV ja TP-47, eivät olleet onnistuneet nousemaan III divisioonaa korkeammalle 1980-luvun alussa. Tämän seurauksena päädyttiin seuroissa yhteistyöhankkeeseen, jonka johdosta Tornion Palloseura (ToPS) aloitti kaudella 1984 Tornion miesten jalkapalloilun ykkösseurana. Perustajaseurat jäivät pyörittämään junioritoimintaa. TPV:n ja TP-47:n seurafuusio kuitenkin epäonnistui, ja tällöin Tornion Palloveikot päätti luopua kokonaan jalkapallotoiminnasta ja keskittyä yksinomaan jääpalloon. Jalkapallotoiminnan pyörittäminen tulevaisuudessa jäi TP-47:n vastuulle. Kari Vaalto
Vaallon valmentajaura alkoi vuonna 1989 Tornion Tarmossa, mutta vaihtui kahden vuoden jälkeen TP-47:ksi, jota hän valmensi lähes yhtäjaksoisesti vuoteen 2009. Syksyllä 1998 alkoi Oleg Jeprintsevin ja Kari Vaallon pitkä ja menestyksekäs yhteinen jakso Tornion TP-47:n nostamisessa aina Veikkausliigaan. Valmentajakaksikko nosti TP-47:n Kolmosesta aina Veikkausliigaan kausiksi 2004 ja 2005. Veikkausliigasta putoamisen jälkeen TP-47:n menestys hiipui niin, että kaudella 2009 seurasi putoaminen Ykkösestä. Kauden 2009 huono alkukauden menestys johti valmentajakaksikon vapauttamiseen tehtävistään toukokuussa 2009. Tauno Kekkonen
Ilman seuraa jäänyt Kekkonen oli tämän jälkeen mukana TUL:sta erotettujen jalkapalloilijoiden vuonna 1931 perustaman Helsingin Pallo-Veikkojen toiminnassa, mutta kun sitä ei hyväksytty Suomen Palloliiton jäseneksi, siirtyi hän vielä samana vuonna Helsingin Toverien riveihin. Kekkonen edusti seuraa vuoteen 1942 saakka ja voitti Suomen mestaruuden viimeisenä pelikautenaan. Sotavuosien jälkeen hän edusti vielä kaksi kautta Suomensarjassa pelannutta Kallion Palloseuraa. Kaikkiaan Kekkonen pelasi kahdeksan kauden aikana 95 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 12 maalia. Lapin Kulta
Joukko torniolaisia kauppiaita ja liikemiehiä perusti 22. marraskuuta 1873 Tornionjoen rannalle Tornion kaupungin alueelle Suensaareen Torneå Bryggeri Aktiebolagetin. Kolme vuotta synnyinsanojen lausumisesta ilmestyivät ensimmäiset olut- ja portteripullot. Panimon omistaja ja nimi vaihtuivat taajaan, ensimmäisen kerran jo vuonna 1880, jolloin siitä tuli Tornion Portteri- ja Oluttehdas. Johtajaksi tuli tällöin G. A. Nordberg. Toiminta laajeni niin, että Ouluun tehtiin oma pullottamo ja vuonna 1894 tehtaan valmistusohjelmaan tulivat virvoitusjuomat. Tornion rautatieasema
Rautatieaseman seutu, erityisesti Torpin alue, oli rautatieläisväestön asuinpaikka. Nämä asukkaat osallistuivat Tornion vapaa-ajan elämään ahkerasti perustaen muun muassa jalkapalloseura TP-47:n. Rautatieläiset rakensivat alueelle vapaaehtoisvoimin muun muassa oman jalkapallokentän, niin sanotun VR:n kenttä, joka on ollut TP-47:n junioritoiminnan käytössä vuosikymmenien ajan. Oulun Kärpät
Oulun Kärpät perustettiin vuonna 1946, kun opiskelijakaverukset Eero Tauriainen, Jouko Lahti ja Jorma Nykänen saivat ajatuksen perustaa Ouluun urheiluseuran. Perustamispäätöksen jälkeen he kirjoittivat Suomen Palloliittoon, josta yritettiin tilata ohjeita ja mallisäännöt. Kun vastausta ei tullut, kolmikko otti yhteyttä Palloliiton Pohjois-Suomen piirin puheenjohtajaan, Bo Segerstråhleen. Hänen mielestään Oulun kokoisessa kaupungissa oli jo tarpeeksi palloiluseuroja. Segerstråhle kuitenkin kommentoi vain ”en kiellä, enkä käske”. Lopulta tarvittava kirje tuli Palloliitolta. Kari Vaalto
Kari "Väikkä" Vaalto (s. 24. joulukuuta 1956 Tornio) on jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija, joka on vaikuttanut pitkään Suomessa Kemi–Tornion alueella. Erityisesti hän on valmentanut pitkään Tornion Pallo-47:ää - sen ykkösjoukkuetta yhteensä 16 kauden ajan. Töölön pallokenttä
Kun Pallokenttä avattiin 1915, oli se Suomen ensimmäinen kunnollinen jalkapallon pelaamiseen tarkoitettu nurmikenttä. Pallokenttä rakennettiin alun perin yksityisenä yrityksenä, mutta Helsingin kaupunki otti sen hoitoonsa vuonna 1939. Työväen Urheiluliiton jalkapallojoukkue
Suomalainen urheiluelämä oli vuoden 1918 sisällissodan jälkeen jakautunut kahtia, kun Suomen Valtakunnan Urheiluliitto (SVUL) erotti jäsenyydestään vasemmistolaiset työväen urheiluseurat. Ne perustivat Työväen Urheiluliiton vuonna 1919. TUL:n seuroihin kuuluneet urheilijat olivat sivussa muun muassa Olympialaisista, koska urheilijat niihin valitsi ja lähetti SVUL. Työväen Urheiluliitto puolestaan teki yhteistyötä eri maiden työläisurheiluliittojen kanssa Sosialistinen urheiluinternationaalin kautta. Se järjesti muun muassa kuudet kansainväliset työläisolympialaiset vuosien 1925 ja 1937 välillä. TUL harrasti kilpailutoimintaa myös Neuvostoliiton johtaman Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) kanssa. Jari Vaattovaara
Jari Vaattovaara (s. 9. syyskuuta 1974, Rovaniemi) on suomalainen jääpalloilija. Hän edustaa Bandyliigassa pelaava Tornion Palloveikkoja. Hänen urallaan on jo 15 kautta bandyliigassa ja kaksi Ruotsin sarjoissa. Tampereen Pyrintö (koripallo)
Tampereen Pyrinnön koripallojaosto perustettiin vuonna 1941, kun seuran yleisurheilijoiden kuntoharjoitteluna käytetty laji liitettiin Pyrinnön silloisen puheenjohtajan Into Harjun aloitteesta seuran harjoittamien lajien joukkoon. Alussa koripalloilijat heittivät palloa korkeushyppytelineen päälle laitettuun renkaaseen tai seinään piirrettyyn ympyrään Frenckellin salissa. Pyrintö menestyi valtakunnallisessa koripallossa ensimmäisen kerran vuonna 1945 voitettuaan A-poikien Suomen mestaruuden, ja seuran miehet voittivat maakuntasarjan vuonna 1947. Seuraavaksi Pyrinnön miehet pelasivat Suomensarjassa ja vuosina 1949–1952 Koripalloliiton mestaruussarjassa. Vuonna 1949 Pyrinnön Seppo Aarnivala esiintyi SKL:n voitokkaassa Ruotsi-maaottelussa, jossa huoltajana toimi Teuvo Tuominen. Vuonna 1952 miesten sarjat yhdistettiin. Tornion IHC
Tornion IHC:n perustava kokous pidettiin 26. helmikuuta 1976. Nimeksi uudelle seuralle päätettiin antaa kansainvälinen Tornio Ice Hockey Club, joka on myöhemmin muuntunut nykyiseen muotoonsa Tornion Ice Hockey Club. TIHC:n väreiksi päätettiin ottaa Tornion kaupungin värejä mukaillen sininen, punainen ja valkoinen, ja myös seuratunnus suunniteltiin kaupungin vaakunan pohjalta. Kiviranta (Tornio)
Torppari ja mäkitupalaisuus oli purettu 1920-luvun alussa. Maatalouselinkeino ja sitä tukeva lohenkalastus vaurastuttivat kyläyhteisöä. Taloudellisen toimeliaisuuden kehittymistä maailmansotien välisenä aikana viestivät Peräpohjolan kansanopiston tiloissa järjestetyt alueen suuret kesäjuhlat, joihin silloiset presidenttimme osallistuivat kunniavieraina - presidentit Relander kesällä 1927 ja Kallio kesällä 1937. Kansanopistosta tuli muutenkin Kivirannan toiminnan keskipiste - Alatornion suojeluskunnan ja Lotta Svärd-järjestön toimistot sijaitsivat opiston tiloissa. Kylässä oli perustettu myös urheiluseura Kivirannan Raju vuonna 1922 puuhamiehenään vain 15-vuotias urheilukärpäsen puraisema Tauno Tattari. Pallo-Pojat
Pallo-Pojat perustettiin 7. lokakuuta 1935 ja se liittyi Palloliittoon kaksi vuotta myöhemmin. Varsinaisesti seuran toiminta lähti kasvamaan sodan jälkeen. Pallo-Pojat voitti Suomen Cupin vuonna 1956, jolloin se kaatoi TKT:n maalein 2–1. Tuolloin Pallo-Pojat pelasi vielä Suomensarjassa. Cup-mestaruuden voittaneessa joukkueessa pelasivat Heikki Rauhanen, Aarno Hautala, Aulis Huttunen, Viktor Gratsew, Erkki Tienaho, Sakari Vuoristo, Raimo Nieminen, Olavi Hirvonen, Pentti Jokela, Juhani Metsä ja Jouko Manner. Turun Palloseura (jalkapallo)
Vuonna 2000 seuran taustaorganisaatioksi perustettiin FC TPS Turku Oy, mutta joukkue putosi 35 peräkkäisen pääsarjakauden päätteeksi Ykköseen, kun helsinkiläinen Atlantis FC voitti liigakarsinnan sitä vastaan. Ennen kauden alkua seuralla oli ollut vakavia talousongelmia, ja kausi olisi jäänyt pelaamatta ilman Turun Palloseuran jääkiekkojaoston tukea. TPS pelasikin kauden täysin suomalaisella – ja lähes turkulaisella – joukkueella. Visiitti toiseksi korkeimmalla sarjatasolla kesti kaksi kautta. Etelä-Pohjanmaan Palloveikot
Etelä-Pohjanmaan Palloveikot oli ilmajokinen pesäpalloseura, joka perustettiin kaudeksi 1923 yhdistämällä koko Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin alueen joukkueet mm. Kauhajoen Karhu ja Vaasan Vasama. Tornion Palloveikot
Tornion Palloveikot ja haaparantalainen "HaparandaTornio Bandy aik. Eurocity Bandy" solmivat 22. heinäkuuta 2008 yhteistyösopimuksen, jossa Haaparannalle perustettiin uusi joukkueiden yhteinen seura Haaparanta-Tornion Palloveikot, joka peri haaparantalaisseuran sarjapaikan Ruotsin toiseksi korkeimmalta jääpalloilun sarjatasolta, "Allsvenskanista". Parin vuoden jälkeen nimi palautui HaparandaTornio Bandyksi eli paremmin tunnettu HT Bandynä. Haaparantalais-torniolainen seura pelasi kaudella 2008–2009 Allsvenskanin pohjoislohkossa. Joukkueen tavoitteena oli nousu Ruotsin pääsarjaan, "Elitserieniin", joka onnistuikin. Seuraavat kaksi kautta eli 2009-2010 ja 2010-2011 HT-Bandy pelasi Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla. Kalevan Pallon historia
Vuonna 1929 yleisseura Sortavalan Virityksen palloilijajäsenet perustivat Sortavalan Palloseuran (SPS), tätä pidetään KalPan perustamisajankohtana. Vuonna 1930 SPS:n rinnalle perustettiin Sortavalan Palloilijat (SP). Seurojen lajivalikoimaan kuuluivat muun muassa pesäpallo, jääpallo, jalkapallo ja jääkiekko. Jatkosodan jälkeen Sortavala luovutettiin Neuvostoliitolle ja urheiluseurat päätyivät evakkoon Kuopioon. Vuonna 1945 Sortavalan Palloseura ja Sortavalan Palloilijat yhdistyivät Sortavalan Palloseuraksi ja seuraavana vuonna otettiin käyttöön nykyinen nimi Kalevan Pallo (KalPa). Muita nimiehdotuksia olivat ainakin Puna-Mustat, Susihukat ja Vaeltajat. Seuran viralliseksi urheilulajiksi vakiintui jääkiekko. KalPa pelasi jääkiekkoa ensimmäisen kerran kaudella 1947–1948 maakuntasarjassa, joka koostui kuopiolaisista joukkueista KuPS, Eräveikot, KalPa, sekä neljäntenä joukkueena JyP Jyväskylästä. Pohjois-Savon Piirisarjaan osallistui neljäntenä joukkueena Puijon Pallo. Tornio
Vuosisadan alussa urheilutoiminta käynnistettiin Tornion Pyryn puitteissa, joka perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon jälkitunnelmissa jatkamaan kansalliskaartin toimintaa. Palloilulajeille perustettiin vuonna 1935 oma seura, Tornion Palloveikot (ToPV), jonka lajeina olivat kesäisin jalkapallo ja talvisin jääpallo. Itsenäisyyden kahtena ensimmäisenä vuosikymmenenä suojelukuntajärjestö oli keskeinen urheilutoiminnan järjestäjä. Erityisesti ammunta ja pesäpallo kesäisin sekä hiihto ja ampumahiihto talvisin olivat suojeluskuntaurheilun päälajeja. Ammunnan, hiihdon ja ampumahiihdon kilpailupaikoiksi muodostui Kokkokankaan maasto. Torikenttä toimi jalka- ja pesäpalloilun pelipaikkana ja Tornionjoen jäällä jääpalloiltiin. Pallokerho-35
Toisen maailmansodan jälkeen Helsinkiin päätyneet viipurilaiset päättivät jatkaa seuran toimintaa uudessa kotikaupungissa. Uudelleenperustamiskokous järjestettiin tammikuussa 1948, ja seuran nimeksi valittiin Pallokerho-35, koska Neuvostoliitton painostuksesta sodassa menetettyjen paikkakuntien nimien käyttö ei ollut tuolloin suvaittavaa. Seuran toiminta keskittyi 1950-luvun puolessavälissä Kallion kaupunginosaan, kunnes painopiste siirtyi ensin Pakilaan ja sitä kautta muihin Pohjois-Helsingin vastarakennettuihin kaupunginosiin. Seura pelasi tuolloin piiri- ja aluesarjoissa. Rovaniemen Palloseura
Rovaniemeläinen sanomalehti Lapin Kansa uutisoi 12. helmikuuta 1950 rovaniemeläisten palloilijoiden halusta irtaantua "yleisurheiluseurojen kahleista" ja perustaa uusi palloseura Rovaniemelle. SPL:n Lapin piirin alaisen palloseuran perustava kokous pidettiin 16. helmikuuta 1950 ja sillä päivämäärällä Rovaniemen Palloseura sai alkunsa. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin SPL:n Lapin piirin puheenjohtaja K.O. Kemppainen ja sihteeriksi Valle Virtasalo. Kemppainen korosti puheessaan, että Lapin piirin on saatava SPL:n alainen palloseura ja vilkkaan keskustelun tuloksena oli, että sellainen myös perustetaan. Tampereen Pallo-Veikot
Tampereen Pallo-Veikot (TPV) on vuonna 1930 perustettu tamperelainen jalkapalloseura. TPV perustettiin aikoinaan työläisille palloilun erikoisseuraksi, mutta nykyään toiminta keskittyy ainoastaan jalkapalloon. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösessä. Porin Palloilijat
Porin Palloilijat on ensimmäinen palloilun erikoisseura Porista, Suomesta. Se on perustettu vuonna 1925. Tänä päivänä PoPan lajivalikoimaan kuuluu kaksi lajia – jalkapallo ja futsal. Turun Pyrkivä
Turun Pyrkivä (aiemmin Maarian Pyrkivä) on vuonna 1906 perustettu turkulainen urheiluseura. Sen lajeja ovat nykyisin jalkapallo, kaukalopallo, koripallo, telinevoimistelu, sulkapallo, pöytätennis, yleisurheilu ja joukkuevoimistelu. Seuran perustivat alun perin telinevoimistelijat. Porin Palloseura
Porin Palloseura perustettiin vuonna 1968 Porin Karhujen ja RU-38:n fuusion jälkimainingeissa. Nimeksi oli alun perin tarkoitus tulla "Porin Pirut", mutta sitä ei hyväksytty yhdistysrekisteriin. Alkuaikona oli käytössä myös lyhenne PPS. Perniön Urheilijat
Perniön Urheilijat on Salon Perniössä toimiva vuonna 1940 perustettu urheiluseura. Seuran lajeihin kuuluvat hiihto, jalkapallo, koripallo, lentopallo ja yleisurheilu. Seura on keskittynyt pääasiassa junioritoimintaan. Menestystä seuralle on tullut parhaimmillaan nuorten SM-mitalien muodossa hiihdossa ja yleisurheilussa. TUL:n jalkapallomestaruuskilpailut 1934
Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran sarjamuotoisesti vuonna 1934. Voittajaksi selviytyi Tampereen Pallo-Veikot puhtaalla pelillä. Se voitti Tampereella 26.8. Helsingin Vesan 3–1 (1–1), Viipurissa 9.9. Talikkalan Toverit 4–1 (0–1) ja Tampereella 30.9. Helsingin Ponnistuksen 3–0 (1–0). Pallo-Iirot
Pallo-Iirot ry (lyhennetään usein P-Iirot, aikaisemmin myös RaPI) on vuonna 1930 perustettu jalkapalloseura Raumalta Suomesta. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2019 Kakkosessa. Kotiottelunsa Pallo-Iirot pelaa Äijänsuon stadionilla. Seuran hallituksen puheenjohtajana toimii Jarmo Savikurki ja toiminnanjohtajana Kaija Savunen. Aikaisemmin seura on toiminut myös nimellä Hakrit. 1990-luvun alussa Rauman johtavat jalkapalloseurat Rauman Pallo ja Pallo-Iirot yhdistyivät Rauman Pallo-Iiroiksi, joka myöhemmin lyheni nykyiseen muotoonsa. Tornion Panimo
Tornion Panimo Oy on Torniossa, Torniojoen rannalla sijaitseva käsityöläispanimo. Vuodesta 1873 toimineen Tornion panimon toiminta käynnistettiin uudelleen vuonna 2016, jolloin Tornion Panimo aloitti tuotannon entisessä Lapin Kulta panimossa, joka jäi tyhjilleen vuonna 2010 Hartwallin lopetettua Tornion tehtaan toiminnan. Panimotoiminta toimii samoilla sijoilla kuin vuonna 1873 ja panimon alla on alkuperäiset kellariholvit, joita käytetään panimon yhteydessä toimivan tislaamon viskikellareina. Varkauden Työväen Palloilijat
Varkauden Työväen Palloilijat (VarTP) oli vuosina 1939–2000 toiminut palloilulajien erikoisseura Varkaudesta. Sen lajeihin kuuluivat jalkapallo, jääpallo ja jääkiekko. VarTP yhdistyi vuonna 2000 Warkauden Pallo -35:n jalkapallojaoston kanssa Warkauden Jalkapalloklubiksi. Tornion Uutiset
"Tornio"-lehden lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 Tornion kaupunki oli jäänyt vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1905 lehtiä alkoi ilmestyä kaksikin, "Tornion Lehti" ja vaatimattomampi "Tornion Uutiset". Kilpailijaansa verrattuna "Tornion Uutiset" oli suunnattu selvemmin maaseutuväestölle. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen se julistautui linjaltaan suomenmieliseksi, kansanvaltaiseksi ja perustuslailliseksi. Kyseessä ei kuitenkaan ollut poliittinen lehti, vaan pikemmin julkaisijansa Gustaf Adolf Ryynäsen liikeyritys. Yhdestä kolmeen kertaan viikossa ilmestynyt "Tornion Uutiset" lakkasi taloudellisesti kannattamattomana. Tampereen Ilves (jääkiekko)
Ilvekseen perustettiin vuonna 2007, ensimmäisenä jääkiekkoseurana Suomessa, entisille pelaajille tarkoitettu alumni. Sen perustamisessa aktiivisina olivat muun muassa Jyrki Lumme, Timo Peltomaa ja Pertti Kortto. Alumnin nimeksi päätettiin Ilves-Niilot seuran perustajan Niilo Tammisalon mukaan. Pallo-Iirot
Seura aloitti toimintansa vuonna 1930 jalkapallossa ja jääurheilussa nimellä "Iirot". Vuonna 1934 seura saavutti jääpallon B-junioreiden piirimestaruuden. Tauno Vainio
Tauno "Tane" Vainio voitti pesäpallossa suojeluskuntajärjestön mestaruuden 1934 ja oli nostamassa Kotkan Innon joukkuetta SM-sarjaan 1935. Itä-Länsi-otteluun Vainio osallistui 1932, 1934 ja 1935. Vainio voitti myös piirinmestaruuksia pesäpallon lisäksi yleisurheilussa. Vainio toimi myös Innon toiminnanjohtajana 1940 -50 -luvun vaihteessa. Turun Palloseura
Turun Palloseura eli TPS on turkulainen palloilun yleisseura. Perustamishetkellä vuonna 1922 TPS oli ainoastaan jalkapalloseura, mutta vuonna 1937 mukaan liittyi myös jääkiekko ja 1995 salibandy. Mukana on ollut myös käsi- ja jääpallotoimintaa. Käsipallossa seura on saavuttanut SM-kultaa vuonna 1944. Jääpallon SM-sarjassa seura käväisi 1932. Tornion Lentis -88
Perustetun seuran johtokuntaan valittiin puheenjohtajaksi Pentti Paloniemi. Seuran päälajiksi tuli lentopallo ja samalla liityttiin Suomen Lentopalloliittoon. Miesten edustusjoukkue alkoi pelaamaan Suomen kolmenneksi korkeimmalla sarjatasolla, kolmossarjassa. Heti seuran ensimmäisen kauden päätteeksi nousu 2-sarjaan varmistui. Tornion Lentis -88
Kaudella 1992 Tornion Lentis teki sopimuksen huippulentopalloilija Timo Parkkalin, sekä Jukka Raiskimäen kanssa. Passarina joukkueessa jatkoi venäläinen Viktor Stanoulewitch. Tämän kolmikon koottuaan Tornio oli läpi kauden 2-sarjassa aivan omaa luokkaansa. Kausi päättyi nousemiseen Lentopallon 1-sarjaan. Vuonna 1994 Tornio sai kunniakseen järjestää maailman suurimman lentopalloturnauksen, Power cupin. Tornio
Tornion Suensaarella toimi elokuuhun 2010 asti Hartwallin (aiemmin Lapin Kulta) kansainvälisestikin tunnettua Lapin Kulta -olutta valmistanut yli 130-vuotias olut- ja virvoitusjuomatehdas. Panimossa työskenteli parhaimmillaan 200-300 työntekijää ja viime vaiheessa noin 100. 
Vuonna 2016 tehdaskiinteistöön perustettiin Elämystehdas Lappari, jossa toimii useita eri toimijoita kuten Club Teatria ja Tornion Panimo. Pallokerho-35
Pallokerho-35 eli PK-35 on Viipurissa perustettu jalkapalloseura. Alun perin se toimi nimellä Viipurin Pallokerho (ViPK). Nykyinen nimi Pallokerho-35 syntyi sotien jälkeen, jolloin seura muutti Helsinkiin. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa Suomen Palloliiton Uudenmaan piirin Kolmosessa. Tampereen Ilves kausina 1940–1950
Talvisodan aiheuttaman vuoden tauon jälkeen SM-sarja saatiin taas käyntiin vuodenvaihteesa 1940–41. Vuoden 1939 joukkueet jatkoivat sarjassa ja uutena joukkoon liittyi Turun Palloseura. Kahdeksan joukkueen voimin pelattiin yksinkertainen sarja:
Kärkinelikko oli sama kuin edelliselläkin kaudella: Ilves sijoittui pronssille Osmo Huhdin ollessa paras pistemies 7 maalillaan. Joukkuetta valmensi Risto Lindroos, ja Risto Tiitola tuli sodassa kaatuneen veljensä Jussin tilalle kapteeniksi. Tornionlaakson taistelut
Neuvostoliiton tahtoa noudattaen suomalaiset ryhtyivät aktiiviseen sodankäyntiin. Kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuon johdolla toteutettiin Oulusta käsin 1. lokakuuta 1944 maihinnousu Tornion Röyttään. Tampereen Pallo-Veikot
Kaudelle 1995 TPV:n edustusjoukkueen toiminta eriytettiin emoseurasta perustamalla TPV Tampere ry. Puolustavan mestari lähti uuteen kauteen helsinkiläisen Jari-Pekka Keurulaisen johdolla. Uusia vahvistuksia olivat mm. maalivahti Tommi Koivistoinen ja toppari Marko Tuomela. Kausi lähti mollivoittoisesti käyntiin eikä kurssi kääntynyt loppukaudesta valmentajaksi palanneen Jussi Ristimäenkään johdolla. Tuloksena oli putoaminen 1. divisioonaan. Euroopan kentillä kävi myös tylysti, kun UEFA-cupin karsintakierroksella norjalainen Viking Stavanger oli parempi maalein 1-7. Kaudelle 1996 Pertti Lundell palasi valmentajaksi ja joukkueen tavoittena oli pikainen paluu Veikkausliigaan. Nousu jäi kuitenkin saavuttamatta. Seurassa alkoi levoton pelaajapolitiikka, jossa ulkomaalaiset pelaajat vaihtuivat tiuhaan tahtiin. Vuonna 1997 perustettiin ensimmäinen suomalainen jalkapalloa harjoittanut osakeyhtiö TPV Futis Oy. Yhtiön puheenjohtajaksi tuli Juha Sipilä ja johtoon TPV:n pelaaja Miika Juntunen. Kausi 1998 oli kaikin puolin värikäs. Veikkausligaa oltiin laajentamassa ja nousijan paikkoja useampia tarjolla. Kesällä valmentaja Lundell erosi ja tilalle palkattiin kokenut skotti Ian Crawford. TPV taisteli paikalliskilpailija Ilveksen kanssa tiukasti karsijanpaikasta ja tuoksena oli uusintaottelu, joka päättyi Pallo-Veikkojen 4-1-voittoon. Liigakarsinnassa TPV pelasi kaksi tasapeliä Finnairin Palloilijoiden kanssa, mutta vierasmaalisääntö suosi tamperelaisia. Nousukausi päättyi myrskyisään syyskokoukseen, jossa äänestettiin tamperelaisesta jalkapalloyhteistyöstä. TPV päätti lopulta jäädä pois Tampere United -projektista, jonka oli tarkoitus yhdistää TPV:n ja Ilveksen edustusjoukkueet. Levoton pelaajapolitiikka koki huippunsa kaudella 1999, kun liigajoukkueen riveissä esiintyi yhteensä 23 ulkomaalaista pelaajaa. Myös valmennusrintamalla oli tuulista, kun tahtipuikkoa heiluttivat vuorollaan hollantilainen Jan Mak, Ian Crawford ja Pekka Kemppainen. Tulokset olivat heikkoja ja TPV tippui selkeästi sarjasta. Kaudelle 2000 palattiin kotimaisiin voimiin. Valmentajaksi palasi Kari Nikkilä ja pelaajarintamalla luotettiin kokeneisiin tamperelaisiin nimiin. Haaparanta-Tornion Palloveikot
Yhteistyöseura aloitti toimintansa nimellä Eurocity Bandy. Seura pelasi kaudet 2004–2006 Ruotsin 1. divisioonassa. Joukkueelle yritettiin alkuvaiheessa käyttää nimeä Provincia Bothniensis Bandy, mutta nimi ei saanut laajempaa kannatusta. Turun Palloseura
Turun Palloseuran jääkiekkotoiminta alkoi vuonna 1937. Seura pelaa SM-liigassa. TPS on saavuttanut jääkiekossa yhteensä yksitoista Suomen mestaruutta, joista viimeisimmän kaudella 2009–2010. PK-35 Vantaa (miehet)
PK-35 Vantaan juuret juontavat vuonna 1935 Viipurissa perustettuun Viipurin Pallokerhoon (ViPK), joka evakuoitui toisen maailmansodan myötä Helsinkiiin. Vuodesta 1948 alkaen seura on toiminut Helsingissä nimellä Pallokerho-35. PK-35:n paras saavutus on Veikkausliigan kolmas ja Suomen cupin toinen sija kaudelta 1998. Erik von Frenckell
Erik von Frenckell nousi urheilujohtajaksi heti palattuaan Saksasta opiskelujensa jälkeen. Hän oli perustamassa vuonna 1914 Pallokenttä Oy:tä, joka rakensi Helsingin Töölöön entiselle kaalimaalle Suomen ensimmäisen kunnollisen jalkapallon peluuseen tarkoitetun nurmikentän. Töölön Pallokentän valmistuttua vuonna 1915 von Frenckell alkoi puhua stadionin saamisesta Helsinkiin. Hän teki maahockeyta tunnetuksi Suomessa julkaisemalla lajin sääntökirjan vuonna 1915, vaikka laji ei vielä saanutkaan harrastajia. Talikkalan Toverit
Seura muutti Hyvinkäälle 1951, missä jalkapallotoiminta jatkui vuoteen 1956 asti, jolloin seura yhdisti jalkapallotoimintansa toisen TUL:n seuran Hyvinkään Pontevan kanssa. Uuden seuran nimeksi tuli Palloiluseura Apollo, joka jatkoi Työväen Urheiluliiton puolella Hyvinkään jalkapalloseurana. Palloliiton puolella kaupungin ykkösseurana oli Hyvinkään Palloseura. Palloliiton ja Työväen Urheiluliiton yhteistoiminta
Suomen palloilun yhteistoimintavaliokunta (SPYV) (myös yhteistyövaliokunta) perustettiin 1940-luvulla edistämään palloliiton ja TUL:n jalka- ja jääpalloseurojen välistä yhteistoimintaa. TUL:n perustamisen jälkeen 1919 yhteistoiminta oli ollut käytännössä olematonta ja liitot järjestivätkin tahoillaan omat mestaruuskilpailunsa ja -sarjansa. Porin Palloilijat
Todettiin kuitenkin, että palloilijain toiminta yleisurheiluseuran puitteissa kävi hankalaksi. Tässä mielessä oli toimittaja Bror Weckström (Varsta) valmistellut asiaa eräiden palloilumiesten kanssa ja tuloksena oli, että huhtikuun 16. päivänä 1925 pidettiin uuden seuran perustava kokous Porin Teatterikahvilassa. Kokouksessa oli läsnä 15 palloilun harrastajaa suurimmaksi osaksi Tarmon pelaajia. Puhetta johti maisteri Erkki Laitinen ja pöytäkirjan teki B. Weckström. Läsnäolijat päättivät yksimielisesti perustaa palloseuran, jonka nimeksi hyväksyttiin "Porin Palloilijat". Kokouksessa päätettiin jalka- ja jääpalloilu ottaa seuran ohjelmaan. Kari Vaalto
Vaallon jalkapalloura sijoittui 1970- ja 80-luvuille Kemi-Tornio-alueelle. Juniorivuosien seura Tornion Palloveikot vaihtui vuonna 1977 Tornion Pallo -47:ksi, jossa hän pelasi vuoteen 1983 ja sen jälkeen ToPV:n ja TP-47:n yhdistäessä torniolaisen jalkapallon Tornion Palloseurassa vuoteen 1986 asti. Sen jälkeen hän siirtyi kemiläiseen Visan Palloon kahdeksi kaudeksi. Toijalan Vauhti
Toijalan Vauhdin pesäpallotoiminta lakkasi, kun paikkakunnalle perustettiin 1929 uusi pesäpallon erikoisseura Toijalan Pallo-Veikot. Vuonna 1975 TPV fuusioitui Toijalan Vauhtiin, jolloin pesäpallo palasi Vauhdin palloilujaoston ohjelmaan. Väinö Lehto
Lehto asui myöhemmin Siilinjärvellä, missä hän Kuopion Linkissä pelatessaan Kalle Savolaisen kanssa ja tämän ideasta perusti Siilinjärven Palloseuraan koripallojaoston vuonna 1975. Vuonna 1980 paikkakunnan koripallotoiminnalle perustettiin erikoisseura Siilinjärven EsaB. Tampereen Ilves kausina 1940–1950
Karhu-Kissat putosi sarjasta ja tilalle nousi Tampereen Palloilijat, vuoden 1931 mestari, joka pelasi näin ensimmäisen kautensa SM-sarjassa. Ilves sen sijaan voitti mestaruuden puhtaalla pelillä:
Aarne Honkavaara teki lopullisen läpimurtonsa Suomen kiekkoilun huipulle laukomalla 8 ottelussa 25 maalia. Risto Lindroos valmensi Ilvestä tällä erää viimeistä kauttaan, ja viimeinen kausi oli myös kapteenina Henry Kvistille. Yleisökeskiarvo nousi uuden peliareenan ansiosta 1525 katsojaan. Tampereen Ilves (jalkapallo)
Ilveksen perustava kokous pidettiin Tampereen lyseolla 10. huhtikuuta 1931. Uuden seuran nimeksi olivat ehdolla Niilon pojat, Pallopojat, Näsin pojat, Haukat ja nimiäänestyksen voittanut Ilves. SPL:n jäsenyyden Ilves sai 27.5.1931. Seura määritteli säännöissään tarkoituksensa olevan mm. ”edistää palloilua Hämeessä”. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Niilo Tammisalo, jalkapallomaajoukkueessa ja HJK:ssa pelannut maalivahti. ”Tammari” vaikutti Tampereella voimistelunopettajana 1929-36. Aineen taidemuseo
Aineen taidemuseo on Torniossa sijaitseva taidemuseo, jota pitää yllä 1974 perustettu Aineen Kuvataidesäätiö. Museon taustalla on torniolaisten Eila (s. 1920) ja Veli Aineen (1919–2008) vuosikymmenien mittainen taiteen keräily. Torniolaisarkkitehdin Matti Porkan suunnitteleman museorakennuksen, jossa on myös kaupunginkirjasto, rakennutti Tornion kaupunki. Rakennuksen vihki ja avasi Tellervo Koivisto 7. maaliskuuta 1986. Keski-Savon Pateri
Vuonna 2009 Pateri muodosti Savonlinnan East Volleyn kanssa yhteisen liigajoukkueen Saimaa Volleyn, joka kaudesta 2009–2010 kauteen 2013–2014 pelasi Paterin paikalla liigassa. Tämän jälkeen Pateri vuokrasi liigapaikan LEKA Volleylle, uudelle Kuopiolaiselle lentopalloseuralle.Tie Paterin joukkueen perustamiseen syntyi kun paikallinen Varkauden Tarmo ei pystynyt jatkamaan huippulentopallotoimintaansa. Lentopallomenestykseen tottuneet pieksämäkeläiset sekä varkauslaiset halusivat saada lentopallon jatkumaan kaupungissa, joten perustettiin täysin uusi seura nimeltä Pateri, joka peri Tarmon SM-liigapaikan. Joukkueen valmentajaksi tuli huippukäskyttäjä Reino Kosonen, ja joukkue asetti tavoitteekseen SM-mitalin. Kausi sujuikin hyvin aina pudotuspeleihin asti, jolloin Paterin kohtaloksi tuli avainpelaaja Jarkko Syrjäsen loukkaantuminen ja joukkue putosi mitalipeleistä. Myöskään seuraavalla kaudella SM-liigassa joukkue ei saavuttanut mitalia. Bandyliigakausi 2003–2004
Suomen mestaruuden voitti Tornion Palloveikot. Tornion Palloveikot
Alkuvuosinaan TPV voitti useita Lapin-piirin mestaruuksia miesten 1. luokassa sekä jalka- että jääpallossa. Avautuneesta Suomi-sarjapaikasta oli kuitenkin luovuttava rahan puutteen vuoksi. Tornion Pyryn jalka- ja jääpallotoiminta hiipui vähitellen 30-luvun lopulla, mutta Palloveikoissa toiminta jatkui. 1940-luvulla Palloveikot kuitenkin sai uuden kilpailijan, kun Tornion Pallo -47 perustettiin. TPV profiloitui saarella asuvien kaupunkilaisten joukkueeksi, kun taas TP-47:n pelimiehet tulivat maan puolelta. Jami Teirikari
Vuonna 2015 Teirikari jättäytyi syrjään osittain omistamastaan Pohjantähti-Elokuva Oy:stä ja käynnisti eri alojen vaikuttajien kanssa alkoholin valmistukseen, myyntiin ja markkinointiin keskittyvän yrityksen Ouluun. Hieman myöhemmin hän ryhtyi palauttamaan yhtiökumppaneidensa kanssa oluen tuotantoa Tornioon. Vuonna 2016 toimintansa aloitti Lapin Kullan vanhana tehtaana muistetussa rakennuksessa Tornion Panimo. Hartwall siirsi oluen tuotannon Lahteen vuonna 2010, jonka jälkeen tehdas oli kylmillään kuusi vuotta. Tornion Panimo sai lentävän startin pääomistajansa Sangen Oy:n joukkorahoitusmuotoisella osakeannilla, joka keräsi ennätykselliset lähes 1,1 miljoonaa euroa. Teirikari vastaa Tornion Panimon markkinoinnista ja viestinnästä markkinointijohtajan tittelillä. Tornion Palloveikot
Vielä kerran ToPV:n piti kokea hissiliike pääsarjan ja toiseksi korkeimman sarjatason välillä ennen paikan vakiinnuttamista korkeimmalla sarjatasolla. Kaudelle 1992–1993 Palloveikot oli jälleen selvittänyt tiensä liigan, mutta edellisiltä kerroilta tuttu kaava toistui, ja ToPV:n piti hakea vauhtia sarjatasoa alempaa. Kuitenkin heti seuraavan kauden jälkeen torniolaiset palasivat liigaan, nyt jäädäkseen. Porin Palloilijat
Toukokuussa saatiin valmiiksi seuran säännöt ja perustamiskirja, jonka allekirjoittivat E. Laitinen, B. Weckström, O. Huhtanen, A. Forsberg, R. Huhtanen ja V. Laitinen. Seura merkittiin yhdistysrekisteriin 13. lokakuuta 1925 nimellä Porin Palloilijat r.y. Porin Palloilijat
Seuran ensimmäisenä puheenjohtajana toimi maisteri Erkki Laitinen. Varsin aikaisessa vaiheessa seuran puheenjohtajana aloitti toimittaja Veikko Laitinen, jolla oli pitkä ja ansiokas ura seuran toiminnassa. Kaikki jalkapallotoiminta aloitettiin Liisantorilla. Myöhemmin päästiin Tiilimäen urheilukentälle ja vuonna 1929 Juhannuslehdon kenttä avautui jalka- ja jääpalloilijoille. Seuraava kenttä oli Herranlahti, jossa RU-38 esitti erinomaista jalkapalloa. Turun Pallo
Turun Pallo oli vuonna 1951 perustettu turkulainen jalkapalloseura. Se lopetti toimintansa kauden 1993 jälkeen. Turun Palloseura (jääkiekko)
Turun Palloseura aloitti jääkiekkotoimintansa vuonna 1937 ja nousi vuonna 1939 karsintojen kautta SM-sarjaan. Vuonna 1943 TPS saavutti hopeaa mutta vuoden 1944 keskeytyneen sotasarjan jälkeen menestystä ei tullut. Vielä 1950-luvun alussa TPS pelasi maakuntasarjassa, kunnes joukkue nousi vuonna 1952 takaisin mestaruussarjaan ja saavutti heti seuraavalla kaudella pronssia. Vuoden 1955 hopean jälkeen TPS otti ensimmäisen jääkiekkomestaruutensa vuonna 1956 voittamalla kaksiosaisessa loppuottelussa Hämeenlinnan Tarmon maalein 7–2 kotona ja 9–3 vieraissa. Vuoden 1957 MM-kilpailuissa Suomen maajoukkuetta edusti viisi TPS-pelaajaa: Voitto Soini, Matti Sundelin, Mauno Nurmi, Risto Aaltonen ja Aki Salonen. Teuvan Pallo
Teuvan Pallo (TePa) on 6.10.1978 perustettu teuvalainen jalkapalloseura. Teuvan Pallon miesten edustusjoukkue fuusioitui kaudeksi 2009 Kaskö IK:n kanssa ja joukkue pelasi Nelosta. Kaudella 2009 KaIK/TePa onnistui Suomen Cupin 4. kierroksella voittamaan Ykkösessä pelaavan PS Kemin yltäen näin seurahistoriansa komeimpaan voittoon. Yhteistoiminta Kaskö IK:n kanssa ei kuitenkaan toiminut pidemmän päälle, ja nykyään TePa pelaa omalla joukkueellaan Kutosessa. Seuralla on miesten joukkueen lisäksi kuusi juniorijoukkuetta, naisten joukkue sekä pallokoulu 4-6 vuotiaille. Imatran Pallo-Veikot
Imatran Pallo-Veikot (IPV) on vuonna 1955 perustettu imatralainen pesäpalloseura, jonka miesten edustusjoukkue pelaa korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä.