Onko hyönteisten syöntiä esitetty ratkaisuksi maailman uhkaavaan ruokapulaan?
Entomofagia
Hyönteisten syöntiä on esitetty ratkaisuksi maailman uhkaavaan ruokapulaan. Hyönteisissä on paljon proteiineja, niiden kasvattaminen rasittaa ympäristöä selvästi vähemmän kuin useimpien muiden proteiininlähteiden tuottaminen, ja hyönteisruokaa voi tuottaa halvalla suuria määriä.
Kultainen riisi
Britannian konservatiivipuolueen kansanedustaja Zac Goldsmith pitää kultaista riisiä vääränä ratkaisuna ja kehottaa syömään ennemmin vihreitä vihanneksia. Tohtori Adrian Dubockin mielestä tämä on yhtä julmaa kuin Marie Antoinetten lausahdus: ”Jos kansalaisilla ei ole leipää, syökööt kakkuja.” Dubockin mukaan A-vitamiinin puute tappaa 6 000 lasta päivässä, 28 prosenttia maailman kuolevista lapsista, ja on myös suurin sokeuden syy. Paul Ralph Ehrlich
Kirjassaan "Population Bomb" Ehrlich kirjoitti: "Meidän täytyy rajoittaa väestönkasvua kotona, mieluiten kannustimilla ja sanktioilla mutta tarvittaessa pakkokeinoin. Poliittisella voimallamme meidän pitää painostaa muut maat yhdistämään maatalouden kehittäminen ja väestönkasvun rajoitukset." Vuonna 1967 hän esitti, että apua pitäisi antaa vain niille maille, jotka kykenevät ruokkimaan väestönsä. Eläinten täyttäminen
Eläimiä on täytetty tuhansia vuosia osana hautajais-, uhraus- ja palvontamenoja. Ranskalainen ornitologi Jean-Baptiste Bécœur kehitti 1700-luvulla niin kutsutun "Bécoeurin reseptin", arsenikkipohjaisen säilöntäaineen, jolla saatiin estettyä lihaa syövien bakteerien toiminta. Toinen ranskalainen ornitologi, Louis Dufresne, kehitti eläinten täytön tapoja edelleen ja vuonna 1802 hän saattoi avata Ranskan luonnontieteellisessä museossa maailman suurimman harvinaisten lintujen kokoelman. Eläinkunta
Lihansyöjien kohdalla ravinnon määrästä tai sen ravintoainepitoisuudet eivät ole ongelma, vaan lähinnä sen hankinta. Tämän ongelman ratkaisemiseksi eri eläimillä on eri saalistustapoja. Esimerkiksi hämähäkit saalistavat kutomalla hankalasti erotettavia seittejä ja odottavat vain jonkin hyönteisen lentävän siihen. Leijonat ja sudet taas saalistavat ryhmissä. Lihan- ja kasvinsyöjillä on ravintoon erikoistuneet hampaat tai nokat. Ruokaa öljystä -ohjelma
Ohjelmasta oli apua irakilaissiviilejä uhanneen katastrofin torjumisessa. Sen ansioista esimerkiksi vuosina 1999–2001 maata vaivanneen kuivuuden aiheuttamien tuhojen vaikutusta pystyttiin minimoimaan. Lisäksi koleran kaltaisia tartuntatauteja pystyttiin torjumaan ja niiden leviämistä ehkäisemään. Ohjelman aikana irakilaisten keskimääräinen ravinnonsaanti nousi 1 200 kilokalorista 2 200 kilokaloriin päivässä, minkä ansiosta nälänhätä pystyttiin välttämään, joskin ruoka ei ollut riittävän monipuolista toimiakseen terveellisenä ruokavaliona. Tästä seurauksena oli anemian, ripulin ja hengityselinsairausten yleistyminen, mikä oli vaikeaa erityisesti pienille lapsille. Ohjelmaa arvosteltiin myös siitä, että se keskittyi ruoka- ja lääkeapuun ja sen puitteissa ei voitu kehittää Irakin omaa infrastuktuuria. Lisäksi apu kanavoitiin jaettavaksi Irakin hallituksen kautta, mikä vahvisti hallituksen otetta irakilaisista. We Feed the World
Elokuva koostuu ruoantuotannon vaiheiden kuvaamisesta ja alan työntekijöiden haastatteluista. Elokuvassa kyseenalaistetaan tehomaatalouden mielekkyyttä, mm. sitä, että mahdollisimman suureen tuotantoon pyrittäessä laatu kärsii. Elokuvassa käsitellään myös maatalouden globaalia olemusta ja maataloustuen vaikutusta niihin, jotka eivät saa tukia. Esimerkiksi Brasiliassa kaadetaan sademetsää, jotta siellä voidaan kasvattaa soijaa, jota sitten tuodaan Eurooppaan eläinten ruoaksi. Afrikassa eurooppalaiset tuen avulla valmistetut maataloustuotteet vievät paikallisilta viljelijöiltä mahdollisuuden pärjätä edes paikallisesti, mikä taas aiheuttaa siirtolaisuutta Eurooppaan esimerkiksi maatalaustyöläisiksi. Minkki
Minkin runsastumisen suurimpana ongelmana pidetään sen vaikutusta lintukantoihin. Maalla ja sisämaan vesistöissä pesivät linnut ovat alun perinkin sopeutuneet minkkimäisiin saalistajiin, kuten vesikkoon ja hilleriin, joten niille minkki ei ole kovin suuri uhka. Sen sijaan ulkosaariston luodoilla minkki on vahingollinen varsinkin ruokkilinnuille ja haahkalle, koska näissä ympäristöissä ei luonnostaan ole ollut minkin kaltaisia pienpetoja. Ruotsissa minkkien tiedetään hävittäneen kokonaisia riskiläyhdyskuntia, ja Suomessakin ne voivat paikoitellen tuhota miltei puolet riskilöiden pesistä. Nälänhätä
Intialainen talousnobelisti Amartya Sen on sanonut: "Yhtään merkittävää nälänhätää ei ole ikinä tapahtunut itsenäisessä ja demokraattisessa maassa, jossa on suhteellisen vapaa lehdistö." Ajatus, jonka mukaan demokraattinen päätöksenteko on riittävä keino nälänhätien torjumiseksi, tunnetaankin Senin lakina. Demokratiassa sananvapaus ja poliittisen opposition olemassaolo oletetusti takaavat sen, että lähestyvästä nälänhädästä tiedetään. Lisäksi vaalien häviämisen uhka, julkinen kritiikki ja mahdolliset oikeuden sanktiot luovat hallitukselle kannusteet nälänhätään puuttumiseen. Senin lain mukaan nälänhädät voidaan estää poliittisin päätöksin, ja kuolleisuuden kasvu voidaan estää ruokaa jakamalla, väliaikaistöillä ja terveydenhuollolla. Autoritaarisissa maissa sen sijaan hallitukset voivat reagoida nälänhätäkuolleisuuden uhkaan laiskemmin, sillä niiden ei tarvitse olla samassa määrin huolissaan kansansuosiosta. Tämä laki selittää sen, miksi 1900-luvun suurimmat nälänhädät tapahtuivat juuri autoritaarisen hallinnon maissa kuten Neuvostoliitossa, Kiinassa, Kambodžassa, Etiopiassa ja Pohjois-Koreassa. Kehitysmaatutkija Stephen Devereux’n mukaan nälänhätään reagoimiseen vaikuttaa myös maan demokratian vakaus ja siihen liittyvä oikeusvaltioperinne eli järjestelmän kypsyys. Kehittymättömän demokraattisen hallinnon maissa tapahtuneita nälänhätiä ovat 1900-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa olleet esimerkiksi Biharin, Maharashtran, Sudanin, Malawin ja Nigerin nälänhädät. Paleoruokavalio
Adelaiden yliopiston tutkijoiden mukaan luurankolöytöjen perusteella Euroopassa siirtyminen metsästäjä-keräilijän ruokavaliosta maanviljelijän ruokavalioon aiheutti suun mikrobikannan muuttumisen tautien kannalta haitallisempaan suuntaan. Brysseliläisen yliopiston tutkimuksen mukaan perinteistä metsästäjä-keräilijän elämäntapaa noudattavilla kamerunilaisilla pygmeillä on pienempi verisuonien kalkkeutumisen riski kuin kaupungistuneilla pygmeillä ja paikallisilla bantumaanviljelijöillä. Nykyaikaiselle ruokavaliolle siirtyneiden australialaisten metsästäjä-keräilijöiden terveydentilan huononeminen on tutkimuksessa onnistuttu peruuttamaan, kun heidät on palautettu perinteiselle ruokavaliolleen. Kasvinsyöjä
Yleinen oletus on, että kasvinsyöjät ovat pienempi uhka ihmisille kuin lihansyöjät. Tämä on kuitenkin jokseenkin väärin. Vain muutamat lihansyöjät käyttävät ihmisiä ravintona, mutta mikä tahansa eläin hyökkää uhkaavaa ihmistä kohti. Esimerkiksi Yhdysvaltojen Yellowstonen kansallispuistossa biisonit ovat suurempi uhka ihmisille kuin sudet, jotka yleensä välttelevät ihmisiä. Malaise-pyydys
Malaise-pyydys on iso telttamainen rakennelma, jota käytetään lentävien hyönteisten kiinni ottamiseen. Pyydys on yleensä materiaaliltaan teryleeniverkkoa erivärisenä. Hyönteiset lentävät pyydyksen sisällä seinään ja torven muotoisena se supistuu päätyen keräysastiaan pyydyksen huipulla. Astiassa on ainetta, joka huumaa tai tappaa sen vaikutusalueelle joutuneen hyönteisen. Pyydyksen kehitti René Malaise vuonna 1934 .
Pyydyksen sijoittelussa on huomioitava sijainti, maanmuodot, kasvillisuus ja veden läheisyys. Ideaalisia paikkoja pyydykselle ovat metsässä sijaitsevat avoimet käytävät, aukiolla kasvavat korkeat kasvit, ja purojen ja metsien reunoilla. Maailman ruokakriisi 2007–2008
FAO:n mukaan 37 maata on ruokakriisissä, joista 21 maata on Afrikassa. Afrikan riisistä on puolet tuontitavaraa ja vehnästä 85 %. Maailmanpankin mukaan ruoan maailmanmarkkinahinta on noussut 83 % kolmessa vuodessa. FAO:n mukaan (vuonna 2010) maailmanmarkkinahinnat ovat pudonneet vuoden 2008 huippuluvuista, mutta hinnat ovat korkeampia kuin vuonna 2006 ja hintojen arvioidaan jatkavan vaihtelevina. Degrowth
Monet aiemmat ennusteet resurssien loppumisesta ovat osoittautuneet virheellisiksi, esimerkiksi Thomas Malthusin (1798) ennustukset nälänhädistä Euroopassa,  The Population Bomb (1968),    Limits to Growth (1972),  ja Simonin ja Ehrlichin vedonlyönti (1980) . Eräs syy tähän ovat tekniikan ja tieteen edistysaskeleet, jotka ovat jatkuvasti mahdollistaneet aiemmin tavoittamattomien resurssien hyödyntämisen taloudellisemmin. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Bernissä kriisikokouksessa YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moon, Maailmanpankin pääjohtaja Robert Zoellick ja WTO:n pääjohtaja Pascal Lamy puolustivat vapaakauppaa ratkaisuna ongelmaan. Antoine-Augustin Parmentier
Vuonna 1770 Besançonin akatemia tarjosi palkintoa parhaasta tutkimuksesta, jolla voitaisiin lievittää tuolloin vallinneen kadon aiheuttamaa nälänhätää. Parmentier voitti palkinnon tutkimuksellaan "Selvitys ravitsevista kasviksista, jotka voivat pula-aikoina korvata tavallisen ruoan." () Tässä tutkimuksessaan hän osoitti, että tärkkelystä, yleistä ravinto­ainetta, oli helppo eristää useistakin kasveista. Hän totesi myös: "Sotilaamme ovat viime sodan aikana syöneet huomattavan paljon perunaa, jopa ylen määrin, sairas­tumatta. Ne olivat ainoana ravintonani yli viiden­toista päivän ajan, enkä tuolloin tuntenut itseäni väsyneeksi enkä huono­vointiseksi." Julkaistessaan tämän tutkimuksen Ranskan tiedeakatemia palkitsi sen siitä huolimatta, että parlamentti oli vuonna 1748 kieltänyt perunan viljelyksen, koska sen luultiin aiheuttavan sairauksia ja erityisesti lepraa. Maatalous
Jos kaikki yhdysvaltalaiset luopuisivat eläinruoasta, ilmastopäästöt vähenisivät 2,6 prosenttiyksikköä eli 28 % ruoantuotannon osalta mutta ihmiset kärsisivät tärkeiden ravinteiden vajeista ja saisivat liikaa energiaa, PNAS-lehdessä julkaistu mallinnus osoittaa. Vaikka eläinpäästöt ovat 49 % maatalouspäästöistä, vähennys olisi siis vain 28 %, koska pitäisi tuottaa toisin enemmän sivutuotteita, esimerkiksi keinolannoitetta lannan loppuessa, ja kasvinviljelyn sivutuotteena syntyvää ihmiselle kelvotonta rehua ei voisi enää hyödyntää eläintuotannossa. Mallissa maatalouseläimistä luovuttaisiin täysin. Täyden veganismin ilmastohyöty on siis luultua pienempi. Henna Virkkunen
Huhtikuussa 2009 Virkkunen otti kantaa kouluruokailuun. Hänen mielestään kouluruoka on muutakin kuin pelkkää vatsantäytettä. "Ravitsemuksellisiin tavoitteisiin yhdistyy samalla tapakasvatus. – – Maksuton kouluruokailu on yksi niistä sosiaalisista innovaatioista, jotka Suomen koulujärjestelmässä herättävät kansainvälistä kiinnostusta. " Jyväskylän kaupunginvaltuustossa hän vaati vuonna 2006 Jyväskylän lähikirjastojen lakkauttamista Säynätsaloa lukuun ottamatta. Haldanen dilemma
Monet organismit kilpailuttavat parittelukumppaneitaan. Esimerkiksi monilla kanalinnuilla ja nisäkkäillä erittäin pieni osuus populaation koiraista voi siittää valtaosan populaation naaraista. Tällöin näiden valioyksilöiden osuus seuraavassa sukupolvessa voi olla valtavan suuri.
Tällöinkin Haldanen dilemman vaatima kuolemien määrä täyttyy, mutta karsintaa tapahtuu valikoimalla kaikista mahdollisista syntyvistä jälkeläisistä vain tietyt. Tämä ei välttämättä näy lainkaan muutoksena lopulta syntyvissä jälkeläisissä ja kuitenkin s arvoksi voidaan saada valtavan suuri jolloin evoluutio voisi edetä paljon Haldanen esittämää tahtia nopeammin.
Haldanen ajattelussa keskeisellä sijalla oli "kovan valinnan" idea.
Hänen mukaansa käy niin että jos valintapaine ei pidä populaation kasvua kurissa, populaation kasvun pysäyttää kasvavasta yksilötiheydestä seuraava ympäristön kantokyvyn ylittyminen, jonka seurauksena parasiitti -infektio, ravinnon tai pesäpaikkojen puute surmaa yksilöitä satunnaisesti. Haldanen ajattelussa populaatio ei voinut sopeutua parasiitteihin ja ravinnon puutteeseen, mutta se kykeni sopeutumaan saalistaviin eläimiin, jolloin populaatiotiheydestä johtuva kuolleisuus vie tilaa valinnan aiheuttamalta kuolleisuudelta ja heikensi sitä, vaikeutti kehitystä. Ravinnon puutteeseen ja parasiitteihin kuolemisia ei kuitenkaan pidetä täysin satunnaisena. Toisaalta erilaiset valintapaineet kuten esimerkiksi saalistus, pienentävät väestötiheyttä jolloin valinta itse asiassa laskee väestötiheydestä johtuvaa kuolleisuutta. Köyhyys
Köyhyys nähdään laajalti yhtenä keskeisimmistä sosiaalisista ongelmista. Kansainvälinen kehitysyhteisö pitää kehitysparadigmanaan nykyään "köyhyyden vähentämistä" (poverty reduction). Aiemmin teollistuminen ja modernisaatio nähtiin ratkaisuina köyhyyden ongelman voittamiseksi. Toisaalta kehityskriitikot ovat arvostelleet köyhyyden käsitettä siitä, että sillä kuvataan ulkoapäin ihmisten elämää kurjaksi välittämättä ihmisten omasta arviosta. On väitetty, että useat virallisesti köyhiksi luokitellut elävät subjektiivisesti tarkasteltuna onnellista ja materiaalisesti tarpeeksi rikasta elämää. GMO-keskustelu
Kalaöljyjen hyöty ihmisen terveydelle on luonut kovan paineen kalakantojen riittävyydelle, minkä vuoksi on haluttu löytää vaihtoehtoisia EPA- ja DHA-öljyjen lähteitä. Marraskuussa 2013 julkaistiin The Plant Journalissa ympäristön kannalta kestäviin ratkaisuihin tähtäävän Rothamsted Researchin tutkimus: kitupellava saatiin geenisiirrolla tuottamaan EPA- ja DHA-öljyjä. Professori Johnathan Napier sanoo kasvin voivan parantaa sekä ympäristöä että ihmisten terveyttä. Lintujen talviruokinta
Ruokinnan ansiosta osittaismuuttavista linnuista entistä suurempi osa jää viettämään talvea Suomeen ja keskittyy ruokintapaikkojen läheisyyteen. Ruokinnalla myös saadaan pikkulintuja piristämään pihapiiriä. Kuitenkin kerrostalojen asukkaat riitelevät joskus ruokinnasta, varsinkin jos se tapahtuu ikkunalaudalta tai parvekkeelta, koska lintujen ulosteet voivat sotkea seiniä ja parvekkeita. Lintujen talviruokinnan kieltämisestä on keväällä 2006 ollut keskustelua Suomessa, koska sen väitetään edistävän lintuinfluenssan leviämistä. Lintujen talviruokintaa voi kuitenkin harrastaa kuten ennenkin, kunhan ruokintapaikan hygieniasta huolehditaan. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Mikäli yhden ihmisen tarvitsema viljelysala säilyy entisellään, tarvitaan maailmassa vuonna 2050 viljelysmaata 3820 miljoonaa hehtaaria eli noin 43 % enemmän kuin nykyään. Jo nyt lähes puolet maailman väestöstä kärsii aliravitsemuksesta. Mikäli väestönkasvu säilyy ennusteiden mukaisena, ihmisten ravinnon tuottaminen tulee olemaan valtava haaste. Siihen ei riitä nykyinen tehomaatalouskaan, joka perustuu uusiutumattomien luonnonvarojen käyttöön monin tavoin. Biopolttoaineet tuotetaan lähes kokonaan ruokakasveista ja ne siis kilpailevat ruoantuotannon kanssa. Liikenteen polttoainetarve on valtava. Niin kauan kuin mittaviin kulutusta rajoittaviin toimiin ei ryhdytä, tekniikan tohtori Kimmo Klemolan mielestä on kestämätöntä valmistaa ruoasta autoja varten biopolttoaineita . Hyönteiset
Nilviäisten (esimerkiksi mustekalat ja simpukat) ja äyriäisten (esimerkiksi katkaravut) ohessa myös hyönteisiä käytetään ravinnoksi eri puolilla maailmaa. Entomofagia eli hyönteissyönti tunnetaan useissa kulttuureissa, mutta on länsimaisessa kulttuurissa vierastettua. Hyönteisten ihmisille tuottamista hyödykkeistä tunnetuin lienee hunaja. Muita kaupallisesti merkittäviä tuotteita ovat mm. mehiläisvaha, silkki ja muutamat väriaineet. Kaupallisena toimintana monet mehiläishoitajat tarjoavat hedelmänviljelijöille niin kutsuttua pölytyspalvelua, missä kasvattajat tuovat mehiläispesiä hedelmätarhoihin hedelmäpuiden kukinta-aikaan. Ylipäänsä koko marjojen ja hedelmien, useimpien vihannesten ja erilaisten öljykasvien tuotanto on täysin riippuvaista pölyttävistä hyönteisistä. Kotitarhuri voi tehdä ns. hyönteishotelleja varmistaakseen pölyttäjien toimintaa puutarhassaan. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Toimittaja Aileen Kwan mukaan ruokakriisin syynä on rajojen avaaminen ulkomaisille tuotteille ja kotimaisen maatalouden laiminlyönti. Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n ja Maailman kauppajärjestö WTO:n vaatimat rakennemuutosten ehdot ovat hänen mukaansa olleet tuhoisia maiden omalle elintarviketuotannolle ja vähentäneet niiden elintarviketuotannon omavaraisuutta. Kahtena viime vuosikymmenenä viljelijöille maksetut investointituet on lakkautettu, pienviljelijöitä ohjattiin suuntautumaan kotimarkkinoiden sijaan kansainvälisille markkinoille ja markkinat avattiin ulkomaisille tuottajille. Tuki suunnattiin vientiin peruselintarvikkeiden tuen sijaan. Tämän johdosta tuontituotteet ovat korvanneet monissa maissa paikallisesti tuotetut elintarvikkeet viimeisten 20 vuoden aikana. GMO-keskustelu
UNDP:n inhimillisen kehityksen raportin mukaan "Biotekniikka tarjoaa ainoan tai parhaan työkalun marginaalisille ekologisille alueille, joilla asuu yli puolet maailman köyhimmistä ihmisistä. Raportin mukaan nykyinen keskustelu GM-kasveista Euroopassa ja Yhdysvalloissa jättää huomiotta kehitysmaiden huolet ja tarpeet kehitysmaissa, joissa kasvien säännelty viljely voisi vähentää aliravitsemusta ja nälänhätää. Irlannin suuri nälänhätä
Nälänhätää on pidetty joskus kansanmurhana (esimerkiksi New Jerseyn osavaltion kouluopetuksessa), sillä nälkävuosina Irlannista vietiin koko ajan ruokaa emämaa Britanniaan ja Eurooppaan. Täysin keinotekoinen nälänhätä ei kuitenkaan ollut: peruna vastasi 60% Irlannin ruoantarpeesta, eikä edes kaiken viedyn ruoan jättäminen Irlantiin olisi täyttänyt perunaruton aiheuttamaa aukkoa. Toisaalta viimeistään vuonna 1847 tuontivilja olisi kattanut saaren ruoantarpeen, mikäli ruokaa olisi jaettu tehokkaasti ja tasapuolisesti, joten siitä eteenpäin nälänhätää voidaan pitää keinotekoisena. Eräänä syynä whig-hallituksen puutteelliseen toimintaan oli laissez-faire -ideologia, jonka mukaan markkinoiden toimintaan ei saanut puuttua. Paul Ralph Ehrlich
Vuonna 1970 Ehrlich esitti: "Tietyn pisteen jälkeen tajuat, että on turha enää yrittää mitään. Voit yhtä hyvin huolehtia itsestäsi ja ystävistäsi ja nauttia siitä vähästä ajasta, joka sinulla on. Se piste oli minulle 1972." Gardner sanoo, että jos Ehrlich ainoana vaihtoehtona pitämä Paddockien strategia lopettaa ruoka-apu "toivottomilta" mailta olisi toteutettu, Intia ja Egypti olisivat vajonneet nälänhätiin. Sen sijaan ne pystyivät lisäämään ruoantuotantoaan huomattavasti ja nyt ruokkivat paljon suuremmat väestöt ilman ruoka-apua. Vilja
Maailmaa vuodesta 2008 lähtien ravistellut ruokakriisi on aiheutunut kasvi- ja erityisesti viljaperäisen ravinnon korvautumisesta eläinperäisellä ravinnolla, öljyn hinnan nousemisesta
ja viljelyä tukevien rahoitusten vähyydestä. Mikäli koko maailman viljasato käytettäisiin vain ihmisten ruokkimiseen, viljasato riittäisi koko ihmiskunnan ruokkimiseen mainiosti. Yli puolet maailman viljasadosta käytetään kuitenkin eläinten rehuksi. Tällöin sen hyötysuhde ihmisravintona putoaa esimerkiksi naudalla kymmenesosaan verrattuna siihen, että ihminen käyttäisi viljan ravinnokseen sellaisenaan. An Essay on the Principle of Population
An Essay on the Principle of Population on Thomas Malthusin vuonna 1798 julkaistu kirja. Kirjassa Malthus esittää, että ihmisiä syntyy maailmaan aina enemmän kuin on ravintoa tarjolla. Tämä johtaa Malthusin mielestä eloonjäämiskamppailuun, jossa parhaiten pärjäävät ne, joilla on parhaimmat ominaisuudet. Charles Darwin sai kirjan luettuaan idean soveltaa kehittelemäänsä luonnonvalintateoriaa ihmisiin. Biosfääri 2
Maapallolla eletään valtavan suuressa biosfäärissä, jossa eläimet syövät kasveja ravinnokseen, ja ihmisten ja eläinten eritteitä voidaan käyttää kasvien ravinnoksi. Tällöin ravinteet kiertävät suljetussa ekosysteemissä. Kasvit poistavat ilmasta hiilidioksidia yhteyttämällä auringonvalon avulla. Näin Auringosta tuleva valo ja muu säteily pohjimmiltaan pitävät biosfäärin ekosysteemiä käynnissä. Michael Pollan
Kirjassaan "Oikean ruoan puolesta" (2008) Pollan puolustaa tavallista ruokaa ja arvostelee teollista ruokaa, nutritionismia sekä ruokatiedettä, joka hänen mukaansa hukkaa yksittäisiin ravintoaineisiin keskittyessään käsityksen siitä, mikä on oikeaa ruokaa. Pollanin mukaan ihmisten vääristynyt suhde ruokaan aiheuttaa nykyajan länsimaisen sairaus- ja lihavuusepidemian. Liikakansoitus
Jo pelkän 1960-luvun teknologian avulla maapallo elättäisi Harvardin yliopiston Roger Revellen mukaan 40 miljardia ihmistä, Colin Clarkin mukaan 157 miljardia. Michael Lindin mukaan teknologian kehitys on monesti tehnyt virheellisiksi esitetyt arviot maapallon kantokyvystä. Nälänhädät ovat tyypillisesti johtuneet omavaraisuuteen pyrkivästä politiikasta. Kestävän kehityksen tavoitteet
Toisena tavoitteena on poistaa nälkä sekä saavuttaa ruokaturva kaikkialla maailmassa. Lisäksi tavoitteena on parantaa ravitsemusta ja tukea kestävää maataloutta. Maailman ruokakriisi 2007–2008
IFPRI eli Kansainvälinen elintarvikepolitiikan tutkimuslaitos etsii ratkaisuja nälkä- ja köyhyysongelmiin. Esimerkiksi Keniassa kalakauppiaana toimivat naiset saattavat myydä kalastajille seksiä ilman ehkäisyä, jotta rahaa jäisi riittävästi kallistuvien peruselintarvikkeiden ostamiseen. Pohjois-Afganistanissa jotkut naiset ja nuoret tytöt joutuvat jo turvautumaan prostituutioon ruoan kallistumisen takia. YK:n mukaan yhä korkeammalle kipuavat hinnat suistivat viime vuonna 50 miljoonaa ihmistä nälänhädän partaalle. Hinnannousun taustalla ovat muun muassa biopolttoaineiden käytön lisääntyminen, ruoan kysynnän kasvu vaurastuvassa Aasiassa, viljelyalueiden kuivuus sekä keinottelu elintarvikkeiden hinnoilla . Maailman ruokaohjelma
WFP:n kouluruokaohjelmat tarjoavat koululaisille vähintään yhden aterian päivässä. Ruoka-annos sisältää välttämättömät ravintoaineet, jotka ovat tärkeitä lapsen fyysiselle ja henkiselle kehitykselle. Ruoka kannustaa koulunkäyntiin ja antaa koulutuksen lisäksi paremmat mahdollisuudet terveeseen elämään. Erityisesti tytöt hyötyvät WFP:n kouluruokaohjelmista, sillä monet vanhemmat päästävät heidät kouluun sen sijaan, että he jäisivät tekemään kotitöitä. Kouluruoka on pitkän aikavälin ase köyhyyttä vastaan. Sammakkoeläimet
Sammakkoeläimet ovat monien eläinten ruokaa. Aikuisille sammakkoeläimille luonnollisena uhkana ovat muun muassa linnut ja käärmeet. Nuijapäitä ja munia uhkaavat puolestaan monet kalat ja suuret vesihyönteiset.
Sammakkoeläinten määrä ja varsinkin varsinaisten sammakkojen määrä on laskussa eri puolilla maailmaa. Varsinkin toisen maailmansodan jälkeen sammakkojen määrä Euroopassa on laskenut tietyillä alueilla puoleen sotaa edeltäneestä tilanteesta ja paikoin niitä on jäljellä alle kymmenen prosenttia niistä kannoista joita esiintyi ennen sotaa. Sammakoiden määrän suuri väheneminen johtuu suurimmaksi osaksi ihmisen toiminnasta. Useimmissa tapauksissa ihminen on suoraan vaikuttanut sammakkoeläinten elinalueisiin tai muuten haitannut sammakkoeläinten selviytymismahdollisuuksia. Tärkeimmät tekijät sammakkojen häviämisen aiheuttajina ovat saasteet sekä maankäyttö. Sammakot ovat jo nyt menettäneet suurimman osan selviytymisensä kannalta tärkeistä kosteikkoalueista. Näätä
Näätä syö sekaravintoa, ja suosii liharuokaa kun sitä on saatavana, varsinkin pieniä nisäkkäitä. Se tutkii öisin kaikki mahdolliset sopet elinpiirillään etsiessään ravinnokseen myyriä ja muita jyrsijöitä, lintuja, sammakoita sekä hyönteisiä. Myös lintujen munat, marjat, hedelmät ja hunaja kuuluvat sen ruokalistalle. Toisinaan sen näkee vierailevan myös muun muassa hirvieläinten haaskoilla. Se voi hätätapauksessa syödä myös sieniä. Olduvai-teoria
Perry Arnett (2007) esittää Olduvai-teorialle seuraavan aikajanan:Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön mukaan kuitenkin maailman ruoantuotannon kasvu ylittää väestönkasvun nykyhetken ja vuoden 2030 välillä. Ilmaston lämpeneminen
Arvioidaan, että kuivuus pahenee entisestään 20–30 vuoden päästä. Kuivuuden vuoksi ruokaa ei ehkä enää 10–30 vuoden päästä pystytä tuomaan muualta maailmasta Suomeen. Jos vastaavasti Suomessa ei ole omavaraista ruuantuotantoa, nälänhätä alkaa koetella Suomea. Luke esittää, että suomalaisten olisi oltava omavaraisia. Luken mukaan Suomen maatalous kärsii kuitenkin tällä hetkellä pahasta kriisistä kannattavuuden suhteen. Paul Ralph Ehrlich
"Reason-"lehden Ronald Baileyn tietämän mukaan jokainen Ehrlichin ennustus välittömistä katastrofeista on ollut väärässä. Ensimmäisenä Earth Day -päivänä vuonna 1970 Ehrlich varoitti: "10 vuodessa kaikki eläin-elämä katoaa meristä. Suuria rannikkoalueita pitää evakuoida kuolleiden kalojen hajun vuoksi" Vuoden 1971 puheessaan Ehrlich ennusti: "Vuoteen 200 mennessä Britannia on enää pieni köyhtyneiden saarten ryhmä, jossa elää 70 miljoonaa nälkäistä ihmistä." Myöhemmin: "Jos olisin uhkapeluri, löisin vetoa, että Englantia ei ole vuonna 2000." Kirjassaan Ehrlich kirjoitti myös: "Intia ei voi mitenkään ruokkia 200 miljoonaa ihmistä vuonna 1980." Kiertotalous
Jo vuonna 1798 Thomas Malthus toi esiin huolen maailman väestön kyvystä itsensä ruokkimiseen väestönkasvun seurauksena. Vuonna 1972 Rooman Klubi, kansainvälinen tulevaisuudentutkimuksellinen keskustelufoorumi, julkaisi Kasvun rajat -kirjan (engl. "Limits to Growth"). Sen keskeisen viestin mukaan maailmantalous romahtaa 100 vuoden kuluessa, mikäli päättäjät eivät kykene riittävän nopeasti löytämään konsensusta resurssien ehtymiseen ja saastumiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Väestönkasvu
1900-luvun lopulla ensin väestön väitettiin räjähtävän, sitten ennuste pudotettiin 15 miljardiin, sitten 12 miljardiin, sitten 10 miljardiin. Muissakin tuomiopäivänennusteissa on ensin esitetty aivan perustelemattoman liioiteltuja väitteitä, joita on sittemmin vaivihkaa pienennetty myöntämättä virhettä.
Esimerkiksi väestöguru Paul Ehrlich väitti, että globaalit nälänhädät tappaisivat miljardeja 1970- ja 1980-luvuilla, mutta aliravittujen määrä romahtikin.
Alarmismi on synnyttänyt myös vaatimuksia yksilönvapauden rajoittamisesta. Ehrlich vaati väestönkasvun rajoittamista pakkokeinoin.. Myös Pentti Linkola on vaatinut syntyvyyden rajoittamista ja kannattanut väkivaltaista väestön vähentämistä. Vandana Shiva
Shiva vastustaa myös sveitsiläisen instituutin kehittämää Kultaista riisiä, joka voisi estää miljoonien lasten sokeutumisen joka vuosi ja lievittää 250 miljoonan kehitysmaalaisen A-vitamiininpuutetta. Shiva sanoi, että Bengalin naiset kasvattavat 150 kasvista, joista muka saisi hyvin A-vitamiinia. Kalifornian yliopiston biotekniikkaohjelman johtaja Martina McGloughlin sanoi tämän muistuttavan Marie Antoinettesta, joka kehotti maanviljelijöitä syömään kakkua, jos heillä ei ollut varaa leipään. UNICEFin ravitsemustieteilijät epäilivät, että Shivan tarkoittamista kasviksista ei olisi edes fyysisesti mahdollista saada riittävästi A-vitamiinia. On myös kyseenalaista, voisivatko Kalkutan hökkelien asukkaat kasvattaa noita kasviksia lapsilleen. Tohtori Patrick Mooren mukaan useimmat näistä 250 miljoonasta lapsesta eivät syö juuri muut kuin kulhon riisiä päivässä. Tohtori Adrian Dubockin mukaan kultainen riisi ei olisi sen kalliimpaa kuin tavallinen ja A-vitamiinin puute on suurin sokeuden syy ja aiheuttaa myös 28 % maailman pikkulapsikuolemista. Väestönkasvu
Vielä vuonna 1962 asiantuntijat kiistelivät YK:ssa siitä, pystytäänkö ikinä tuottamaan ruokaa 3 miljardille ihmiselle (silloinen väkiluku). Puolet maailman väestöstä näki tuolloin nälkää. Eläinkunta
Kasvinsyöjien etuihin kuuluu ruoan runsaus, sillä napa- tai muita äärialueita lukuun ottamatta kasveja kasvaa kaikkialla. Kasvinsyöjät ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeässä roolissa, sillä ne levittävät kasvien siemeniä tiputtelemalla tai ulostamalla niitä eri alueille. Haittapuolina kasvinsyönnissä on yleensä se, että saadakseen tarvittavat määrät ravintoaineita eläimen on kulutettava paljon aikaa syömiseen, koska kasvit eivät ole kovinkaan energiarikkaita ravintolähteitä. Kasviravinto tarvitsee myös omanlaisen ruoansulatuksen, jotta eläin pystyisi hyödyntämään ravintoansa mahdollisimman hyvin. Food Force
Food Force on YK:n Maailman ruokaohjelman (WFP) vuonna 2005 julkaisema, 8–13-vuotiaille lapsille ja nuorille suunnattu opetuksellinen tietokonepeli. Pelaajien tehtävänä on hoitaa ruoanjakelua nälänhädästä kärsivässä maassa ja auttaa maata pääsemään jaloilleen sekä saada sen omavaraisuus takaisin. Samalla pelaaja oppii nälästä ja WFP:n työstä sen ehkäisemiseksi. Feeding Frenzy (videopeli)
Feeding Frenzy on syöntipeli, jossa pelaaja ohjaa nälkäisiä kalalajeja. Kalan on tarkoitus syödä mahdollisimman paljon 40 kentän pelissä ja kasvaa riittävän suureksi, jotta seuraavaan kenttään edetään. Kala kasvaa syödessään ja viimeisillä tasoilla kala tai valas voi syödä miltei kaikkea ruudulla näkyvää tulematta itse syödyksi. Pelin edetessä pelaaja etenee ravintoketjussa aina miekkavalaaksi asti. Pelaajaa uhkaavat isommat saalistajat, syvyyspommit ja meduusat. Jos pelaaja syö saalista nopeasti hetken ajan, päälle kytkeytyy "feeding frenzy"-tila, jossa pisteitä tulee enemmän. Pelissä ovat "normaali" ja "aikahyökkäys"-pelitilat. Maailman ruokaohjelma
WFP haluaa myös parantaa kestävää kehitystä ja ruoan riittävyyttä. Vuonna 2008 käynnistettiin lukuisia pilottihankkeita, joilla pyritään saamaan pienviljelijät markkinoille Afrikassa, Aasiassa ja latinalaisessa Amerikassa. Hanke tunnetaan nimellä Purchase for Progress eli P4P. Entomofagia
Suomessa on sota- ja pula-aikoina syöty muurahaisten munia. Hyönteisten kasvattaminen ja myyminen elintarvikkeena on ollut Suomessa kiellettyä vuoteen 2017 asti, mikä on johtunut tavasta, jolla Suomessa on tulkittu Euroopan unionin uuselintarvikeasetusta. Asetuksen tulkinnan muutoksen seurauksena hyönteiset tulivat Suomen elintarvikekauppoihin vuoden 2017 lopussa. Sama oli jo aiemmin tapahtunut joissain muissakin EU:n jäsenvaltioissa. Muutoksen seurauksena hyönteistuotantoon aletiin oveltaa elintarvikelainsäädännön vaatimuksia ja niiden valvontaa. Tieteilijöiden esittämä uskontokritiikki
Dawkins kuvailee asiaa seuraavasti. Eläimiin on luonnonvalinnan seurauksena jäänyt pääasiassa niitä ominaisuuksia, joista niille on hyötyä olemassaolon taistelussa selviämisessä. Dawkins ottaa esimerkiksi sen ilmiön, että hyönteiset pyörivät tulen ympärillä ja lentävät kohti omaa kuolemaansa. Selitys tähän ilmiöön on, että menneinä aikoina ihmisten tekemiä tulia ei ole ollut hyönteisiä harhauttamassa. Hyönteiset ovat lentäneet yöllä johonkin suuntaan käyttäen suunnistusvälineinä kaukana olevia valoja kuten kuuta ja tähtiä. Saman suunnistusmenetelmän soveltaminen lähellä olevaan kohteeseen aiheuttaa sen, että hyönteinen lentää kierteen muotoista rataa, ja jos kohde on tuli, hyönteinen tuhoutuu. Hyönteisen tuhoon johtava käyttäytyminen on uusissa olosuhteissa ilmenevä sivuvaikutus sellaisesta käyttäytymisestä, joka on tavallisissa olosuhteissa aivan järkevää. Dawkinsin mielestä uskonnot ovat tällaisia haitallisia sivuvaikutuksia, joilla ei ole evoluution näkökulmasta mitään merkitystä. Eloonjäämisen haasteet
18. lokakuuta 1990 esitetty jakso käsittelee eläinten ravinnonhankintatapoja. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Tutkija Gutu Olana Wayessan mukaan (Helsingin yliopisto, Kehitysmaatutkimuksen laitos) ruokaongelmassa on kyse myös resurssien jakamisesta. Afrikan ja Etiopian pitäisi pystyä tuottamaan ruokaa ihmisilleen ilman ruoka-apua. Hänen mukaansa ratkaisuksi ei pitäisi miettiä vain tuotannon lisäämistä henkeä kohti, vaan myös etnisiä suhteita, demokratiakysymyksiä, ihmisoikeuskysymyksiä ja sananvapautta. Esimerkiksi vaikka Etiopian talous on viime vuosina kasvanut, se ei ole hyödyttänyt köyhiä. UNICEF varoitti kesäkuussa 2008 kuuden miljoonan lapsen nälänhädästä Etiopiassa. Ruoan hinnan nousu ja kuivuus vaikeuttavat tilannetta entisestään. Etiopian hallitus lisäsi vehnän tukea kriisin vuoksi. Kuudes joukkosukupuutto
Saksassa hyönteisten määrä on vuosien 1990–2017 välillä vähentynyt 76 prosentilla. Hyönteisten määrän väheneminen vaikuttaa kasvien pölyttämiseen ja hyönteissyöjien kuten lintujen selviytymiseen. Maailman lintulajeista joka kahdeksas on ympäristöjärjestö BirdLifen vuoden 2018 raportin mukaan vaarassa kuolla sukupuuttoon. Lintukadon tärkein syy on tehomaatalous. Suomen linnuista vuonna 2015 uhanalaisiksi luokiteltiin jo 36 prosenttia, mikä on 11 prosenttiyksikköä enemmän kuin viisi vuotta aiemmin. Suomessa kanalintujen vähenemiseen on vaikuttanut myös mustikan väheneminen metsätalouden seurauksena. Vastarintaa ja vaihtoehtoja
Toinen osa ”Demokratian estäminen” on jaettu kahteen pienempään osaan. Ensimmäinen osa käsittelee köyhille maille myönnettyjä lainoja, jotka ajavat maat lopulliseen ahdinkoon. Toinen osa taas kertoo muuntogeenisestä ruuasta ja sen vaikutuksista paikalliselle maataloudelle. Merileguaani
Merileguaani on vaarantunut laji. Koko kannan suuruutta ei tiedetä eikä sitä, onko lukumäärä laskussa. Merileguaanien ravintolevät ovat kärsineet niitä syrjäyttävästä vierasperäisestä "Giffordia mitchelliae" -levästä, meriveden lämpötilaa nostavista El Niño -sääilmiöistä ja öljyvahingoista, jotka ovat aiheuttaneet ravinnonpuutetta ja jopa joukkokuolemia. Esimerkiksi tammikuussa 2001 tapahtunut öljyturma surmasi 60 prosenttia Santa Fen merileguaaneista. Tutkijat uskovat öljyn tappavan ruoansulatuksessa auttavia bakteereja, mikä tekee ravintoaineiden sulamisesta mahdotonta. El Niño on luonnollinen ilmiö, ja merileguaanit voivat lisääntyä tehokkaammin El Niñon jälkeen, kun kannan tiheys on alhainen. Ilmaston lämpenemisen seurauksena El Niñon uskotaan kuitenkin yleistyvän. Merileguaanit eivät myöskään osaa pelätä saarille tuotuja koiria, kissoja, rottia tai sikoja, jotka hävittävät leguaanien poikasia ja munia. Aiemmin niitä myös rahdattiin ohi kulkevien laivojen miehistön ruoaksi. Syötävä sammakko
Syötävä sammakko ("Pelophylax" kl. "esculentus", aiemmin "Rana esculenta") on eurooppalainen vihersammakko, joka on saanut nimensä käytöstään ihmisravintona. Sille on ehdotettu uutta suomenkielistä nimeä "ruokasammakko". Halo 2
Tärkeän Reach -planeetan tuhouduttua ihmiskunnan suurimman ryhmittymän United Nations Space Commandin (lyh. UNSC) "Pillar of Autumn" -avaruuslaiva tekee hyperavaruushypyn johdattaakseen Covenantin poispäin Maasta. Se löytää sattumalta Halo-rengasmaailman, jonka aktivoimalla Covenant uskoo pelastuvansa. Todellisuudessa Halo on valtava ase, joka hävittää Flood-parasiitin ravintonaan käyttämän älyllisen elämän 25 000 valovuoden säteeltä, näännyttäen Floodin lopulta nälkään. Halosta huolehtiva tekoäly 343 Guilty Spark yrittää saada Master Chiefin laukaisemaan Halon, mutta Master Chief onnistuu tuhoamaan renkaan. Master Chief ja Cortana palaavat Maahan. Hyönteistalous
EU:ssa hyönteiset katsotaan uuselintarvikkeiksi. Suomi on kuitenkin hyväksynyt kokonaiset hyönteiset elintarvikkeiksi ja ensimmäiset hyönteiselintarvikkeet on saatu kauppaan marraskuussa 2017. Hyönteisiä voidaan käyttää kalojen, siipikarjan, sikojen ja turkiseläinten rehuksi tietyin rajoituksin Charles Darwin
Eliölajien levittäytymisessä oli yhä ongelmia. Darwin pohti, miten jotkin eliölajit levittäytyvät mantereilta saarille tai jopa mantereelta toiselle. Enemmän häntä mietitytti ensin mainittu tilanne. Tuon ajan selitysehdotus tälle oli Edward Forbesin ”uponnut maasilta”. Darwinia tällainen hypoteesi ei miellyttänyt, joten hän otti ongelman ratkaistavakseen. Hän ehdotti kasvien ja eläinten pystyvän ”kellumaan” alueelta toiselle. Testatakseen ajatusta Darwin laittoi vesiastiaan kasvilajien siemeniä kuukausien ajaksi ja testasi, olisivatko siemenet vielä kasvukelpoisia. Brittiluonnontieteilijöiden yllätykseksi siemenet todella orastivat. Nälänhätä
Nykyisin nälänhädät johtuvat enää sodista tai politiikasta, eivät väestönkasvusta. Useissa tutkimuksissa on todettu, että nälänhädät johtuvat paitsi ruoan puutteesta, myös muista syistä. Ruokaa tuotetaan riittävästi – YK:n ympäristöohjelma UNEP:n mukaan 10 miljardin ihmisen tarpeisiin. Usein nälänhätään ajautuneissa maissa laitetaan samaan aikaan ruokaa vientiin, esimerkiksi 1980-luvulla Etiopian paljon huomiota saaneen nälänhädän yhteydessä. Kiinan suurissa nälänhädissä Maon talouskokeilujen aikaan viimekätisenä ongelmana oli tiedon kulkeutumattomuus ajoissa valtarakenteeltaan tiedonkululle epäsuotuisassa yhteiskunnassa. Suurnälänhätiä on nähty vielä 1980-luvulla esimerkiksi Etiopiassa sekä 1990- ja 2000-luvuilla Pohjois-Koreassa. Aiemmin kolmannen maailman nälänhätään vaikutti ruokaviljelmien muuttaminen kaupalliseen käyttöön esimerkiksi tupakan tuotantoon. Tuolloin kolmannen maailman nälkää torjuttiin suurten viljantuottajamaiden ylijäämäviljalla. Nyt ylijäämäviljaa ei enää ole, sillä energian tuottaminen autojen polttoaineeksi on poistanut ylijäämäviljan markkinoilta . Etelännäpsijä
Etellännäpsijä elää Mata Atlântican metsissä. Ravintonaan lintu käyttää hyönteisiä. Lajin kannan kooksi arvioidaan 9 000–18 500 yksilöä. Suurin etelännäpsijäkantaan kohdistuva uhka on sen elinympäristön tuhoutuminen. Julian Lincoln Simon
Simon haastoi uskomuksen Malthusin katastrofiin - siihen, että väestönkasvu olisi taloudellisesti haitallista, että luonnonvarat olisivat loppumassa. Simonin mukaan väestön runsaus mahdollistaa niukkuuden ja ympäristöongelmien ratkaisun, koska ihmiset ja markkinat innovoivat. Nobel-palkitut taloustieteilijät Friedrich Hayek ja Milton Friedman ylistivät Simonia, jälkimmäinen esipuheessaan "The Ultimate Resource II" -kirjalle (1998). KFC
2000-luvun alkupuolelta alkaen pikaruokaa on arvosteltu eläinten hyvinvointiin liittyvistä asioista, yhteydestä lihavuuteen ja ruuan aiheuttamista ympäristövaikutuksista. Eric Schlosserin kirja "Pikaruokakansa" (2002) ja Morgan Spurlockin dokumenttielokuva "Super Size Me" (2004) käsittelivät näitä huolenaiheita. Eläinten oikeuksia puolustava järjestö PETA on vuodesta 2003 osoittanut mieltään KFC:n siipikarjan hankintalähteiden takia maailmanlaajuisesti. Poikkeuksena on KFC Kanada, joka allekirjoitti sopimuksen, että se lupaa käyttää vain "eläinystävällisiä" hankintalähteitä. AIDS
Ruoan kallistuminen johtaa aterioiden laadun heikkenemiseen. Vähäravinteinen ruokavalio puolestaan jouduttaa osaltaan HIV:n kehittymistä AIDSiksi ja altistaa HIV-positiiviset vaarallisille infektioille, kuten tuberkuloosille. Monipuolinen ravinto on olennainen osa HIV-hoidon onnistumista. Virusta kantavat aikuiset tarvitsevat päivässä 10–30 prosenttia enemmän energiaa kaloreilla mitattuna kuin terveet aikuiset. Kasvuikäiset HIV-positiiviset lapset puolestaan tarvitsevat jopa kaksinkertaisen määrän energiaa muihin ikätovereihinsa verrattuna. Lisäksi HIV-lääkkeet aiheuttavat vatsavaivoja tyhjään vatsaan otettuna. Tämä voi johtaa siihen, ettei sairastunut halua ottaa lääkkeitä lainkaan. IFPRI eli Kansainvälinen elintarvikepolitiikan tutkimuslaitos etsii ratkaisuja nälkä- ja köyhyysongelmiin. Esimerkiksi Keniassa kalakauppiaana toimivat naiset saattavat myydä kalastajille seksiä ilman ehkäisyä, jotta rahaa jäisi riittävästi kallistuvien peruselintarvikkeiden ostamiseen. Pohjois-Afganistanissa jotkut naiset ja nuoret tytöt joutuvat jo turvautumaan prostituutioon ruoan kallistumisen takia. YK:n mukaan yhä korkeammalle kipuavat hinnat suistivat viime vuonna 50 miljoonaa ihmistä nälänhädän partaalle. Hinnannousun taustalla ovat muun muassa biopolttoaineiden käytön lisääntyminen, ruoan kysynnän kasvu vaurastuvassa Aasiassa, viljelyalueiden kuivuus sekä keinottelu elintarvikkeiden hinnoilla. Malthusilaisuus
Nykytutkimuksen ja käytössä olevan empiirisen tiedon perusteella Malthusin teoriaa pidetään virheellisenä. Hänen arvailunsa eivät ole toteutuneet, sillä ihmiskunta ei ole lisääntynyt eksponentiaalisesti, eikä sen lisääntyminen näin ole luonnonlaki. Lisäksi myös ruoantuotannossa on kehitytty huomattavasti, mikä on mahdollistanut nykyisin suuremman ruoantuotannon henkeä kohti kuin Malthusin elinaikana. Liikakansoitus
1900-luvun lopulla ensin väestön väitettiin räjähtävän, sitten ennuste pudotettiin 15 miljardiin, sitten 12 miljardiin, sitten 10 miljardiin. Muissakin tuomiopäivänennusteissa on ensin esitetty aivan perustelemattoman liioiteltuja väitteitä, joita on sittemmin vaivihkaa pienennettä myöntämättä virhettä.
Esimerkiksi väestöguru Paul Ehrlich väitti, että globaalit nälänhädät tappaisivat miljardeja 1970- ja 1980-luvuilla, mutta aliravittujen määrä romahtikin.
Alarmismi on synnyttänyt myös vaatimuksia yksilönvapauden rajoittamisesta. Ehrlich vaati väestönkasvun rajoittamista pakkokeinoin.. Myös Pentti Linkola on vaatinut syntyvyyden rajoittamista ja kannattanut väkivaltaista väestön vähentämistä. Härkis
Härkis on käyttövalmis, ja sitä voi käyttää ruuanlaitossa mm. jauhelihan tai soijarouheen korvikkeena. Markkinoille härkis saapui syyskuussa 2016. Kasviproteiinien ja eläintuotteiden korvikkeiden suosion noustessa härkistä on tarjolla ruokakauppojen hyllyjen lisäksi myös useissa ravintoloissa.""Yhä useampi kuluttaja haluaa vähentää punaisen lihan syöntiä, mutta moni meistä ei halua siirtyä ulkomaiseen soijaan. Tähän tarpeeseen aloimme kehittää ekologista kotimaista vaihtoehtoa. Ratkaisu löytyi kotimaisesta härkäpavusta"" - Tarja Ollila, Verso Foodin puheenjohtaja Geenitekniikka
Eräs näyttö geenitekniikan puolesta ovat muun muassa uudet runsaasti A-vitamiinia sisältävät riisilajikkeet (niin sanottu kultainen riisi), jotka pyrkivät torjumaan kehitysmaiden ihmisten yksipuolisen ruokavalion aiheuttamia ongelmia. Uuden riisilajikkeen toivotaan pelastavan miljoonien hengen sekä estävän puolen miljoonan ihmisen sokeutumisen vuodessa. Toisaalta riisilajiketta on myös kritisoitu voimakkaasti: Greenpeacen laskelman mukaan riisiä pitäisi syödä päivässä kilokaupalla, jotta vitamiinin vähimmäismäärä tulisi täyteen. Tämä laskelma perustuu kuitenkin riisilajikkeen varhaiseen prototyyppiin. Myöhemmillä versioilla riisilajikkeen A-vitamiinipitoisuutta on nostettu monikymmenkertaiseksi Lisäksi vastustajien mukaan kultaisen riisin tutkimustyöhön uhratuilla varoilla ongelmaa olisi voitu merkittävästi lieventää käyttämällä tehokkaampia ja yksinkertaisempia menetelmiä. Professori Petter Portinin mukaan on aktivisteilta moraalitonta kieltää kultaisen riisin käyttö, koska se parantaisi kehitysmaiden ihmisten tilannetta itsestään, kun taas aktivistien toivomat ratkaisut eivät ole toteutuneet kiellosta huolimatta. Greenpeacen perustaja ja ex-puheenjohtaja, tri Patrick Moore syyttää geenimuuntelun vastustajia rikoksista ihmisyyttä vastaan, koska vastustus on johtanut 8 miljoonan lapsen sokeutumiseen ja kuolemaan A-vitamiinin puutteessa, vaikka tämä olisi voitu estää kultaisella riisillä. Maailma vuonna 2022
Thorn seuraa Rothin ruumiin käsittelyä ja päätyy kaupungin ulkopuolella olevalle vahvasti vartioidulle ”jätteenkäsittelylaitokselle”, jossa ruumiit hävitetään. Hän kuitenkin huomaa kauhukseen, että Rothin päätelmä oli oikea: koska merien leväviljelmät ovat kuolleet, on Soylent-yhtiö joutunut keksimään uuden ravintolähteen, ja tehtaassa vihreän soylentin raaka-aineena käytetäänkin merten planktonin sijaan ihmisten ruumiita. Thorn pääsee pakenemaan tehtaalta, mutta miltei kuolee tulitaistelussa Fieldingin kanssa. Hän kuitenkin onnistuu varoittamaan viimeisillä voimillaan ihmiskuntaa: Vihreä soylent on tehty ihmisistä. Tämän myötä onkin jäänyt elämään lause: ”Soylent Green is People!” GMO-keskustelu
Euroopan torjuva suhtautuminen muuntogeenisiin elintarvikkeisiin on ollut yksi syistä siihen, että jotkin Afrikan maat ovat suhtautuneet kielteisesti muuntogeeniseen ruoka-apuun. Sambia ei ottanut vuonna 2002 vastaan Yhdysvaltain tarjoamaa maissia, josta osa oli muuntogeenistä. Tärkeimmiksi kieltäytymisen syiksi ilmoitettiin epävarmuus tuotteiden turvallisuudesta ihmisravinnoksi sekä pelko kontaminaatiosta, joka olisi väitetysti saattanut johtaa siihen, että EY-maat olisivat torjuneet tuontielintarvikkeet Sambiasta. Samana vuonna Zimbabwe hyväksyi muuntogeenisen maissin vastaanottamisen sillä ehdolla, että se jauhettaisiin heti kontaminaation välttämiseksi. Toisaalta 15 Afrikan maata on syyttänyt Maailman ruokaohjelmaa ja USAID:ia Sudanin ja Angolan painostuksesta, joka on johtunut siitä, että maat ovat torjuneet muuntogeenisen ruoka-avun. Maailman ruokaohjelman mukaan muuntogeenisten elintarvikkeiden rajaaminen ruoka-avun ulkopuolelle aiheuttaisi viivästyksiä. Ilmaston lämpeneminen
Jos kotimainen ruuantuotanto ajettaisiin alas, voisivat ensimmäiset isot ongelmat tulla Suomeen jo vuoden 2027 tienoilla. Suomen on Luken mukaan varauduttava siihen, että ruokaa ei yksinkertaisesti saa mistään. Se esittää, että tulevaisuudessa Suomen ei tule olla maa, joka ostaa muualta ruokaa, vaan Suomen pitäisi olla valtio, joka myy ruokaa ulkomaille. Kasvikset
WHO:n mukaan riittävällä hedelmien ja vihannesten nauttimisella pelastettaisiin vuosittain 2,7 miljoonaa henkeä. Hedelmien ja vihannesten nauttimisen niukkuus sisältyy World Health Report 2003 mukaan 10 vaarallisimman kuolinsyyn listalle. Alhaisen hedelmien ja vihannesten syönnin on arvioitu aiheuttavan 19 % maha- ja suolistosyövistä, 31 % iskeemisista sydäntaudeista ja 11 % kohtauksista maailmanlaajuisesti. Andrew Linzey
Linzey ajattelee, että Jumala loi eläimet itsenäisiä päämääriään varten, ei ihmisten ruoaksi tai käyttötavaraksi. Tätä hän perustelee ennen kaikkea Raamatun luomiskertomuksella, jossa kaikki luodut kuvataan kasvissyöjiksi ja elämään sopusoinnussa keskenään (1. Moos. 1:29). Vasta syntiinlankeemuksen jälkeen Jumala antoi ihmisille luvan syödä eläimiä, mutta tuon luvan antamista Linzey pitää välttämättömyytenä ihmisten syntisyyden edessä tai heidän ravitsemuksellisten tarpeidensa kannalta. Eläinten syöminen on siis Linzeyn mielestä ikään kuin luvallinen paha. Nykyään länsimaissa elävillä ihmisillä ei kuitenkaan hänen mukaansa ole syytä syödä eläimiä. Nälänhätä
Nälänhätä tarkoittaa tilannetta, jossa jonkun alueen asukkaiden käytettävissä olevat ruokavarat loppuvat suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa, mikä aiheuttaa akuutin aliravitsemustilanteen ja voimakkaan kuolleisuuden kasvun. Malthusin väestöteoria
Vuonna 2004 ryhmä merkittäviä ekonomeja ja ekologeja, joista mainittakoon Kenneth Arrows ja Paul Ehrligh ehdottivat, että suurin kestävää kehitystä koskeva huolenaihe on siirtynyt väkiluvun kasvusta kulutus/säästö -akselille, koska väestön kasvunopeus on muuttunut 1970-luvusta. Empiiriset arviot osoittavat, että politiikalla (veroilla tai vastaavilla kokonaisvaltaisemmilla omituisoikeuksilla) voi tukea tehokkaampaa kulutusta ja sijoittamista, joka on ekologisesti kestävää; eli nykyisen (kohtuullisen matalan) väestönkasvunopeuden aikana Malthusin katastrofi voidaan välttää, joko muuttamalla kuluttajien tottumuksia tai politiikkaa. On tosin esitetty väitteitä, että Malthusin katastrofi ei ole välitön. Vuonna 2002 tehty tutkimus ennakoi, että maailman ruoantuotanto ylittää ihmispopulaation tarpeet vuoteen 2030 mennessä; sama lähde myös kertoo, että sadat miljoonat pysyvät nälkäisinä (taloudellisten tosi­asioiden ja poliittisten ongelmien vuoksi). Nälänhätä
Maailmanpankin tutkimusjohtaja Martin Ravaillion määrittelee nälänhädän tilanteeksi, jolloin tietyllä alueella ja ainakin jollain väestöryhmällä epätavallisen korkea kuolleisuusriski yhdistyy epätavallisen vähäiseen ruoan kulutukseen. Historioitsija Cormac Ó Gráda määrittelee nälänhädän laajaksi ruoan puutteeksi, joka johtaa normaalista poikkeavaan kuolleisuuteen nälkiintymisen tai siitä johtuvien tautien seurauksena. Maailman ruokakriisi 2007–2008
EREC:n mukaan nälkä perustuu köyhyyteen, ei ravinnon puutteeseen. EREC:n mukaan pääsyiksi elintarvikkeiden hintojen nousuun on arvioitu Aasian kysynnän kasvu, ilmastosta aiheutuneet (kuivuus, tulvat) satotappiot joissain päätuottajamaissa, vientirajoitukset, taloudellinen spekulointi ja kallis öljy. Merrill Lynch:n mukaan öljyn hinta olisi 15 % korkeampi ilman biopolttoaineita. Alle prosentti maailman maatalousmaasta käytetään biopolttoaineiden tuotantoon.
Euroopan komission ja Euroopan parlamentin mukaan 20-22.5.2008 EU:n biopolttoaineita ei voida pitää syynä ravinnon hinnan nousuun viimeisten 18 kuukauden aikana. EU:n maatalousmaasta käytetään vain 2-3 % biopolttoaineiden tuotantoon. Sen sijaan biopolttoaineet lisäävät energiaturvallisuutta, estävät ilmastonmuutosta ja ovat ainoa kestävä vaihtoehto fossiiliselle öljylle. Pekka Reinikainen
Reinikainen on pyrkinyt eduskuntaan ja Euroopan parlamenttiin kuitenkaan onnistumatta. Vaalien jälkeen Eija-Riitta Korhola väitti, että Reinikaisen tukijoukot olivat lähettäneet puolueen johtajaa Bjarne Kallista vastustavia kiertokirjeitä ja että Leo Meller kampanjoi Reinikaisen puolesta. Lintuinfluenssavetoomuksessa Reinikainen esitti lintujen ruokinnan estämistä ja lintupopulaation harvennusta sekä arveli lintuinfluenssan voivan kehittyä vedenpaisumuksen kaltaiseksi koettelemukseksi ihmiskunnalle. Afrikan sarven ruokakriisit
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestö FAO arvioi 6. tammikuuta 2006, että yli 11 miljoonaa ihmistä uhkasi kuivuuden aiheuttama nälänhätä. Vuoden 2006 alussa Afrikan sarvi oli ollut vailla kunnon sateita kolme vuotta ja kuivuus oli muuttumassa vakavaksi nälänhädäksi. YK:n mukaan 6 miljoonaa ihmistä oli vaarassa kuolla nälkään, ja yhteensä ravinnonpuute uhkasi 11 miljoonaa ihmistä. Tilanne oli pahin Somaliassa. Uskonnon alkuperä
Dawkins pohtii erilaisia uskonnoille ehdotettuja kehitysopillisia selityksiä ja toteaa ne toteennäyttämättömiksi. Dawkinsin mielestä tähän asti asetetut kysymykset ovat vääriä. Jotta ymmärrettäisiin oikeiden kysymysten luonne, Dawkins ottaa esimerkiksi sen ilmiön, että hyönteiset pyörivät tulen ympärillä ja lentävät kohti omaa kuolemaansa. Selitys tähän ilmiöön on, että menneinä aikoina ihmisten tekemiä tulia ei ole ollut hyönteisiä harhauttamassa. Hyönteiset ovat lentäneet yöllä johonkin suuntaan käyttäen suunnistusvälineinä kaukana olevia valoja kuten kuuta ja tähtiä. Saman suunnistusmenetelmän soveltaminen lähellä olevaan kohteeseen aiheuttaa sen, että hyönteinen lentää kierteen muotoista rataa, ja jos kohde on tuli, hyönteinen tuhoutuu. Hyönteisen tuhoon johtava käyttäytyminen on uusissa olosuhteissa ilmenevä sivuvaikutus sellaisesta käyttäytymisestä, joka on tavallisissa olosuhteissa järkevää. Ihminen
Nälkä ja aliravitsemus on myös yksi suurimpia ihmiskunnan ongelmia. Aliravittuja ja nälkäisiä ihmisiä elää maapallolla lähes miljardi, lähinnä kehitysmaissa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Vuosittain lähes 10 miljoonaa ihmistä kuolee nälkään ja aliravitsemukseen. Monet kehittyneet maat auttavat köyhiä kehitysmaita elintarvikeavun kautta torjumaan nälkää. Kasvun rajat
Maailma3 (englanniksi "World3") on teoksessa Kasvun rajat käytetty tietokonemalli, joka jäljittelee maapallon väestön ja luonnonvarojen suhteita. Mallin ajatus on se, että maailman väestönkasvu johtaa luonnonvarojen loppumiseen, koska nopeasti kasvava väestö kuluttaa ne pois 2000-luvulla. Tämä johtaa pulaan ja nälkään. Toinen mallin ajatus on, että ajoissa tehdyt voimakkaat säätelytoimet pystyvät estämään tämän. Syntyvyyden säännöstely
Syntyvyyden säännöstelyä perustellaan usein luonnon kantokykyyn vedoten. 1800-luvun alussa Thomas Malthus esitti kuuluisan teoriansa, jonka mukaan väestö kasvaa nopeammin kuin ruoan määrä, josta seuraa suuria ongelmia. Vaatimukset syntyvyyden säännöstelyyn maapallon ekologiseen kantokykyyn vedoten kasvoivat 1900-luvun jälkipuoliskolla. Syntyvyyden säännöstely ekologisista syistä on tärkeämpää siellä, missä kulutetaan eniten eli rikkaissa maissa. Toisaalta kehitysmaiden väestö kärsii itse enemmän omasta liikaväestöstään. Entomofagia
Ihminen käyttää ravinnokseen noin 2000 hyönteislajia. Eniten eri lajeja syödään Meksikossa, jossa syödään 549:ää lajia. Amazonin alueella syödään 428:aa ja trooppisessa Afrikassa säännöllisesti 250:tä lajia. Hyönteislajiston soveltuvuus ihmisravinnoksi tunnetaan melko rajallisesti, ja lajien syötävyys perustuu pääasiassa vanhaan perimätietoon, ei tieteelliseen tutkimukseen. Ydinsota
Jo rajoitetussa ydinsodassa (100 Hiroshiman pommin kokoista ydinasetta) on arvioitu maapallon keskimääräisen lämpötilan laskevan 1.3°C häkäpilven johdosta. Tällä on huomattavia negatiivisia vaikutuksia viljan- ja rehuntuotantoon. Esimerkiksi Pohjois-Amerikassa maissintuotanto laskisi keskimäärin 12% vuosikymmenen ajaksi, Kiinassa riisintuotanto laskisi 17%, maissintuotanto 16% ja syysvehnän tuotanto jopa 31%. Tämä aiheuttaisi laajamittaista nälänhätää Kiinassa, jossa arviolta miljardi ihmistä joutuisi nälänhädän ja aliravitsemuksen uhreiksi vuosikymmenen ajan. Ruoan hinta tulisi globaalisti nousemaan. Ruoantuotannon vähenemisellä tuottajamaissa olisi suuri vaikutus myös etenkin kehitysmaille, joiden ravitsemus riippuu tuontiruoasta. Yhteensä rajoitetulla ydinsodalla olisi yli 2 miljardia nälänhädän uhria, joista suurin osa ennestään huono-osaisia köyhiä. Aliravitsemuksen johdosta immuniteetti laskee ja myös kulkutaudit leviävät helpommin, etenkin maailman suurimmissa kaupungeissa. Nälänhädän ja ruoantuotannon epävarmuudella voi olla myös vaikutuksia yhteiskuntarauhaan, valtioiden sisäisiä ja kansainvälisiä levottomuuksia ja sotia voi puhjeta ihmisten vaatiessa ruokaa, mutta myös valtioiden suojellessa ruokavarastojaan. Maailman ruokakriisi 2007–2008
Köyhissä maissa perheen tuloista ruoka nielee 70-80 prosenttia, Suomessa ruoan osuus kulutusmenoista on 12 prosenttia. Suomessa ruoan kuluttajahintojen ennustetaan nousevan 6-8 prosenttia vuonna 2008.
Yhdistyneet kansakunnat on perustanut korkeatason ”palokunnan” torjumaan maailman ruokakriisin aiheuttamia ongelmia. YK pyrkii järjestämään 48 miljardia dollaria lisärahoitusta Maailman elintarvikeohjelmalle (WFP). Nälkäpeli
Peli ei lopu tähän vaan pelin järjestäjät antavat uuden kuulutuksen joka kumoaa aikaisemman sääntömuutoksen: valitettavasti Nälkäpelillä voi olla vain yksi voittaja. Peeta pyytää Katnissia tappamaan hänet, mutta sen sijaan Katniss päättää ottaa riskin ja ehdottaa heidän tekevän kaksoisitsemurhan marjoilla, joilla Peeta myrkytti 5. vyöhykkeen tribuutin. Ennen kuin he ehtivät nielaista marjoja peli ilmoitetaan loppuneeksi ja onnitellaan sen kahta uutta voittajaa. David Attenborough
Syyskuussa 2013 Attenborough kritisoi kehitysmaihin annettavaa ruoka-apua. Hän pitää ruoka-apua "sekopäisenä" ja peräänkuuluttaa keskustelua ja toimenpiteitä väestönkasvun hillitsemiseksi. Hänen mukaansa maapallo on menossa kohti katastrofia ja luonto tulee korjaamaan tilanteen jos ihmiset eivät tee mitään. Hänen mukaansa nälänhädät johtuvat siitä, että liian pienellä alueella on aivan liikaa ihmisiä ja luonto on yrittänyt korjata asiaa mutta ihmiset ovat omalla toiminnallaan (ruoka-apu) vain pahentaneet tilannetta. Walter E. Collinge
Collingen tutkimuksen pääkohteina olivat hyönteiset ja nilviäiset. Hän tutki myös lintuja, joista hän julkaisi joitakin artikkeleita, ja kirjan "The food of some British wild birds" (York, 1924/1927). Vuonna 1931 hän julkaisi tutkielman ruisrääkän ravinnosta, ja 1918 artikkelin varpuspöllön ravinnosta. Ilmaston lämpeneminen
Suomen luononvarakeskus Luken asiantuntijoiden mukaan voi käydä niin, että jos Suomessa ruuantuotanto, puutarhatuotanto ja maatalous ajetaan alas, Suomeen voi iskeä nälänhätä. Muualla maailmassa moni tällä hetkellä merkittävä ruuantuotantoalue kärsii jo nyt tilapäisestä kuivuudesta. Suomeen tuodaan tällä hetkellä Keski- ja Etelä-Euroopasta esimerkiksi viljaa, mutta näin ei ehkä ole enää tulevaisuudessa. Entomofagia
Entomofagia on ollut yleisempää Kaakkois-Aasiassa. Etenkin kovakuoriaiset ovat olleet suosittuja ravinnon lähteitä. Syötyjä lajeja ovat esimerkiksi "Rhynchophorus schah" ja "Lethocerus indicus". Muita ravinnoksi käytettyjä hyönteisiä ovat muurahaiset ja mehiläiset. Itä-Aasiassa ehkäpä tunnetuin ravinnoksi käytetty hyönteinen on mulperiperhonen ja etenkin sen toukkien kotelot. Toukat tunnetaan myös silkin tuottajina. Koteloita syödään Kiinassa ja Koreassa. Muihin Itä-Aasiassa syötyihin hyönteisiin kuuluvat esimerkiksi heinäsirkat, perhosentoukat ja kovakuoriaiset. Maailman ruokaohjelma
WFP ostaa vuosittain yli 2 miljoonaa tonnia ruokaa. Vähintään kolme neljäsosaa ruoasta tulee globaalin etelän maista. Ostamalla ruokaa mahdollisimman läheltä säästämme aikaa ja rahaa kuljetuskustannuksissa ja tuemme paikallista taloutta. WFP vastaa ihmisten ruokatarpeisiin yhä useammin käteissiirroilla, joiden avulla auttamamme ihmiset voivat valita ja ostaa ruokansa paikallisesti. Maailman ruokaohjelma
Vuonna 1961 perustetun järjestön tavoitteena on maailma, jossa jokaisella ihmisellä on mahdollisuus riittävään ravintoon aktiivisen ja terveen elämän elämiseksi. WFP pyrkii päämääräänsä yhteistyössä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) ja Kansainvälisen maatalousrahaston (IFAD) kanssa. Tavoitteen saavuttamisessa auttavat myös valtiot, koko YK-järjestelmä ja kansalaisjärjestöt ympäri maailmaa. Maailman ruokaohjelma
Kouluruokailu toimii voimakkaana yhteiskunnallisena turvaverkkona lapsille ja heidän vanhemmilleen. Se voi parantaa elintasoa ja on sijoitus tulevaisuuteen ravinnon, terveystiedon ja tasa-arvon kautta. WFP:n kouluruoka kannustaa köyhiä perheitä lähettämään lapsensa, erityisesti tyttölapset, kouluun. Tämän johdosta kouluissa, joissa tarjotaan kouluruokaa, koulua käyvien lasten määrä on paljon korkeampi. Kiivit
Vuonna 2010 pelättiin silloin vallinneen kuivuuden ja siitä seuraavan nälän voivat tappaa sukupuuttoon muutenkin uhanalaiset linnut. Auringon kivikovaksi polttama maa esti tuolloin kiivejä kaivamasta matoja, hyönteisiä ja toukkia, jotka ovat lintujen pääravintoa. Kiivi liikkuu yleensä öisin, mutta nälkä pakotti sen tuolloin liikkumaan myös päiväsaikaan, jolloin kiivit joutuivat alttiiksi myös paahtavalle kuumuudelle. Ruskokiivejä on jäljellä 25 000. Muuten kiivejä ovat uhanneet muun muassa ihmisen Uuteen-Seelantiin tuomat vieraslajit, kuten kärppä. Tätä ennen ne ovat ehtineet sopeutua muun muassa jääkauden tuomaan kylmyyteen sekä suurikokoisia lentokyvyttömiä moa-lintuja saalistaneisiin haastinkotkiin, joiden saalistus teki useimmista Uuden-Seelannin linnuista aikoinaan yöeläimiä; haastinkotkat kuitenkin hävisivät kun saarille saapunut ihminen tappoi niiden pääravintona olleet moat sukupuuttoon. Paul Ralph Ehrlich
Taloustieteilijä Julian Simon kirjoitti, että väestönkasvu ei ole ongelma ja kekseliäs ihmiskunta sopeutuu olosuhteisiin. Useimmat luonnonvarat voidaan korvata toisilla ajan mittaan. Simonin osoitti, että vuosisatojen kuluessa melkein kaikkien hyödykkeiden hinnat ovat pudonneet huomattavasti ja pysyvästi. Ehrlich väitti, että Simon on väärässä ja ihmiskunta ei kykene keksimään korvikkeita, vaan väestönkasvun myötä ruoka, juomavesi ja kaivannaiset loppuvat. Tämä johti vuonna 1980 Simonin ja Ehrlichin vedonlyöntiin luonnonvarojen hinnoista. Ehrlich sai itse valita 10 raaka-ainetta, joiden hän ennusti tulevan niukoiksi ja siten kalliimmiksi. Ehrlich valitsi enimmäkseen metalleja mutta hävisi vetonsa, koska niiden hinnat putosivat 30 % 10 vuodessa.
Ehrlichin olisikin ollut lähes mahdotonta voittaa: 35 mineraalista 33:n hinnat laskivat 1980-luvulla. Simon on monesti tarjoutunut uusimaan vedon mutta kukaan ei ole suostunut. Fatuhivanmonarkki
Fatuhivanmonarkin elinympäristöä ovat metsät 50–700 metrin korkeudessa. Ravintonaan linnut käyttävät hyönteisiä, hämähäkkejä sekä siemeniä. Fatuhivanmonarkkikanta on pienentynyt 90% 21 vuodessa eli kolmen sukupolven aikana. Vuosituhannen alussa lintuja oli joitakin satoja, vuonna 2017 kannan kooksi arvioidaan enää 33 yksilöä.. Suurin lajiin kohdistuva uhka on saarelle levinneen lintujen munia ja poikasia syövän mustarotan kannan lisääntyminen . Myös kissojen arvellaan jahtaavan lintuja, mitä osoittaa lintujen pyrstösulkien puute. Stand Still Stay Silent
Stand Still Stay Silent –verkkosarjakuvan maailmassa suurin osa ihmiskunnasta ja suuri osa nisäkkäistä on kuollut globaaliin pandemiaan. Pian tämän jälkeen maailmaan on ilmestynyt erilaisia hirviöitä, jotka muistuttavat pohjoismaisten myyttien olentoja kuten peikkoja ja jättiläisiä. Vain Islanti ja pienet eristyneet yhteisöt muissa Pohjoismaissa ovat selvinneet pandemiasta ja käyvät jatkuvaa taistelua hirviöitä vastaan. Ihmiset ovat palanneet Pohjolan vanhoihin uskontoihin, ja havainneet muinaiset riimut ja loitsut kiväärien veroisiksi aseiksi taistelussa hirviöitä vastaan. Syötti
Syötti on metsästyksessä, linnustuksessa tai kalastuksessa käytettävä saaliin houkutin. Yleensä syötti on tai esittää saaliin ruokaa. Lintujen metsästyksessä käytetään myös linnun näköistä houkutinta, atrappia, jota lintujen toivotaan lähestyvän sosiaalisessa tai lisääntymistarkoituksessa. Tällöin on usein puhuttu bulvaanista, nykyisin kuvasta tai kaaveesta. Pentti Linkola
Linkolan ajattelun pääasiallinen lähtökohta on hänen huolensa maapallon ekologisesta tilasta. Hänen mukaansa elämän säilyminen maapallolla edellyttää paluuta maatalousyhteiskuntaan ja luontaistalouteen sekä ihmisten määrän jyrkkää vähentämistä. Elämän ensisijaisena vihollisena Linkola näkee väestöräjähdyksen ja toissijaisena henkeä kohden kasvavan luonnon kuormituksen. Linkola on vaatinut Kiinan yhden lapsen politiikan mallia muistuttavaa väestön määrän rajoittamista. Linkolan mukaan tekniikkaa luontoystävällisemmäksi muuttamalla ei voida ratkaista luonnon kuormittumisen ongelmaa, vaan väestön määrän vähentämisen lisäksi on laskettava tekniikan kehitystasoa.