Mihin lajiin ristisypressi luokitellaan?
Ristisypressi
Ristisypressi ("Pilgerodendron uviferum" tai "Libocedrus uvifera") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuulaji. Se luokitellaan yleisesti ristisypressien suvun ainoaksi lajiksi, mutta eräät tieteilijät luokittelevat sen kuuluvaksi sukuun "Libocedrus". Ristisypressi on pienehkö ainavihanta puu, joka kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Amerikan eteläosien lauhkean vyöhykkeen sademetsissä. Nimestään huolimatta ristisypressi ei ole kovin läheistä sukua varsinaisille sypresseille ("Cupressus").
Suosypressit
Suosypressit ovat yleensä kausi- tai kesävihantia, pudottaen lehtensä talven tai kuivan kauden ajaksi ilmastosta riippuen, mikä on suhteellisen harvinaista havupuiden keskuudessa. Kaikista tunnetuista noin 70:stä havupuusuvusta vain sypressikasvien suosypressit, deltasypressit, kiinanpunapuut, sekä mäntykasvien lehtikuuset ja kultalehtikuuset ovat kesävihantia, kaikkien muiden sukujen ollen ainavihantia. Lehtien ruskaväri vaihtelee kirkkaan punaisesta oranssiin. Kuten sypressikasvien tapauksessa yleensäkin, pudottaessaan lehtensä suosypressit myös pudottavat kokonaisia lyhytversoja lehtineen. Arizonansypressi
Arizonansypressi on pitkään luokiteltu sypressien sukuun "Cupressus", mutta 2000-luvun geneettisten tutkimusten myötä eräät tutkijaryhmät, kuten Little et al. (2006) ja Bartel et al. (2009) ovat jakaneet suvun ja luokitelleet arizonansypressin yhdessä useiden muiden amerikkalaisten sypressilajien kanssa sukuun "Callitropsis" tai sukuun "Hesperocyparis". Montereynsypressi
Eräät tieteilijät ovat luokitelleet puun yhdessä useiden muiden pohjoisamerikkalaisten sypressilajien kanssa sukuihin "Callitropsis" ja "Hesperocyparis". Lajilla on sypresseistä suurimmat kävyt ja puun lajikohtainen tieteellinen nimi "macrocarpa" () viittaakin suuriin käpyihin. Ryynikeltajäkälä
Ryynikeltajäkälä ("Xanthoria sorediata") on keltajäkälien sukuun kuuluva laji. Se muodostaa ruusukkeita, jotka voivat olla yhteenkasvaneita. Liuskat ovat muodoltaan litteitä tai kuperia sekä mutkittelevia. Sekovarressa on tappimaisia tai pallomaisia ulokkeita. Ryynikeltajäkälää tavataan Euraasian mantereella ja Pohjois-Amerikassa. Sitä esiintyy kalkkikivikallioilla ja pahtamuodostelmilla. Metsätähti
Metsätähti ("Trientalis europaea") on metsän pohjakerroksen monivuotinen, ruohovartinen, valkokukkainen kasvi. Se kuuluu esikkokasvien ("Primulaceae") heimoon; aiemmin se luokiteltiin myrsinekasveihin ("Myrsinaceae"). Himalajansypressi
Himalajansypressi muodostaa sekä yksilajisia metsiä että sekametsiä muiden puulajien kanssa. Se kasvaa usein putkitrumpettilajin "Markhamia stipulata" sekä lajin "Burretiodendron hsienmu" kanssa. Valesypressit
Valesypressit ovat yksikotisia ainavihantia puita. Ne ovat tavallisesti haarautumattoman yksirunkoisia, ja useat suvun lajit voivat kasvaa hyvinkin suuriksi puiksi, mutta jotkin lajit voivat toisinaan jäädä myös pensasmaisiksi. Suurimmat suvun edustajat ovat enimmillään noin 70 metrin korkeuteen kasvavia lawsoninsypressejä ("Chamaecyparis lawsoniana") ja rungon ympärysmitaltaan jopa lähes kuuden metrin paksuisiksi kasvavia formosansypressejä ("Chamaecyparis formosensis"). Useat koristekasveiksi jalostetut lajikkeet ovat pensasmaisia kääpiömuotoja. Solakat oksat muodostavat tyypillisesti kartiomaisen latvuksen, joka saattaa vanhemmiten pyöristyä. Oksat ovat tavallisesti siirottavia tai riippuvia, mutta jalostetuilla muodoilla ne voivat olla myös pystyjä. Pienet oksanhaarat ovat useimmiten litteitä tai poikkileikkaukseltaan heikosti särmäisen vinoneliömäisiä, mutta pallosypressillä voivat olla myös liereitä. Sivuttaiset litteät versot haarautuvat tasossa muodostaen viuhkamaisen litteitä oksia. Versorangat ovat yleensä limittäisten suomulehtien peittämiä. Rungon kuori on tavallisesti väritykseltään punaruskeaa ja voi olla rakenteeltaan säikeistä, uurteista tai suomumaisina tai pitkittäisinä liuskoina hilseilevää. Lawsoninsypressi
Lawsoninsypressin kääpiömuotoinen lajike ’Ellwoodii’ eli joulusypressi (vanhalta nimeltään joulukataja) löydettiin 1920-luvulla Bishop’s Walthamin kylästä Isossa-Britanniassa. Siitä on tullut suosittu koristekasvi, joka tunnetaan Suomessa varsinkin joulukukkana. Christian von Steven
Stevenin mukaan on nimetty lukuisia kasvilajeja sekä kaksi sukua, ristikukkaisiin kuuluva "Stevenia" ja kämmekkäsuku "Steveniella". Montereynsypressi
Lajia esiintyy istutuspuuna yleisenä suuressa osaa Yhdysvaltain länsirannikkoa. Se on myös levinnyt luontoon joillakin alueilla. Sitä on istutettu laajalti myös muualla maailmassa lämpimän lauhkean vyöhykkeen alueella. Sädesypressit
Sukuun kuuluu käytetystä lähteestä riippuen yleensä 15–18 lajia. Seuraavat yleisesti hyväksytyt lajit tunnistetaan käytännössä kaikissa lähteissä:Sädesypressejä kasvaa luonnossa Australian itä- ja eteläosissa, Tasmanian saarella ja Uudessa-Kaledoniassa. Useimmat suvun lajit kasvavat vain hyvin suppealla alueella. Sädesypressejä esiintyy kuitenkin paikallisesti erityisesti Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa metsien valtapuulajinakin. Tuoksusetrit
Tuoksusetrit ("Calocedrus") on sypressikasvien ("Cupressaceae") heimoon kuuluva havupuusuku. Sukuun kuuluu neljä lajia, joista kolme kasvaa luontaisena itäisessä Aasiassa ja yksi läntisessä Pohjois-Amerikassa. Sypressit
Vanhan mantereen sypressien kävyissä on useimmiten 8–14 käpysuomua, paitsi kiinansypressillä ("Cupressus funebris"), jolla niitä on vain 6. Tunnetuin laji on Välimerenmaissa kasvava välimerensypressi ("Cupressus sempervirens"), joka on suvun tyyppilaji. Lajeista "Cupressus vietnamensis" on läheisempää sukua amerikkalaisille lajeille kuin muille vanhan maailman lajeille, jonka vuoksi eräät tutkijat sijoittavatkin sen sukuun "Callitropsis" tai sukuun "Xanthocyparis".Uuden mantereen sypressien kävyissä on yleensä vain 4–8 käpysuomua, vain montereynsypressillä ("Cupressus macrocarpa") niitä on enemmän. Uudemmat tutkimukset viittaavat siihen, etteivät ne ole niin läheistä sukua Vanhan mantereen sypresseille kuin aikaisemmin on luultu. Eräät tutkijat sijoittavat ne omaan sukuunsa "Callitropsis", toiset taas sijoittavat vain nutkansypressin ("Cupressus nootkatensis") sukuun "Callitropsis" ja muut amerikkalaiset lajit sukuun "Hesperocyparis". Sypressikasvit
Sypressikasvit (Cupressaceae) on havupuihin kuuluva paljassiemenisten kasvien heimo. Heimoon kuuluu 28–32 sukua ja noin 115–142 lajia, joita esiintyy laajalti sekä pohjoisella että eteläisellä pallonpuoliskolla. Kaikki heimon edustajat ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Monimuotoiseen heimoon kuuluu sekä maanmyötäisesti kasvavia varpuja että hyvinkin suurikokoisia puita, joiden joukossa ovat sekä maailman suurikokoisin puulaji, mammuttipetäjä, että maailman korkeimmaksi kasvava puulaji, jättiläispunapuu. Sypressikasvien tyypillisiä piirteitä ovat versojen ja puuaineksen tuoksuvuus, kokonaisena lehtineen karisevat versot sekä monimuotoiset lehdet, jotka ovat tyypillisesti nuorilla kasveilla neulasmaisia ja vanhemmiten suomumaisia. Libocedrus
Libocedrus on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu määrittelystä riippuen viisi tai kuusi lajia. Suvun edustajat ovat ainavihantia puita ja pensaita, joita esiintyy luonnonvaraisena läntisellä Tyynellämerellä Uudessa-Seelanissa ja Uudessa-Kaledoniassa. Suvun tyypillinen ominaispiirre ovat hieman saniaisten lehtiä muistuttavat litteät versot, joita reunustavat leveät suomumaiset laitalehdet. Ristisypressi
Ristisypressiä esiintyy luonnonvaraisena Etelä-Amerikan eteläosan länsirannikolla. Kasvualueet sijaitsevat hajanaisesti Chilen rannikkovuoriston ja Andien rinteillä Chilen Aysénin, Los Lagosin ja Magallanesin alueilla sekä Argentiinan Santa Cruzin maakunnassa. Chilen Magallanesin alueella lajin levinneisyysalue ulottuu etelässä leveyspiirille 55°20' S, mikä tekee siitä maailman eteläisimmän luonnossa esiintyvän havupuun. Isokynsimö
Isokynsimö ("Draba daurica", myös "D. hirta", "D. magellanica" ssp. "borea") on pohjoisen pallonpuoliskon tundra-alueiden ristikukkainen kasvi. Isokynsimö luokitellaan Suomessa vaarantuneeksi lajiksi. Syprikit
Syprikit ovat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluvia havupuita. Niiden lähin sukulaislaji heimon sisällä on australialainen "Diselma archeri", joka muodostaa oman yksilajisen sukunsa. Kivikkokilpiruoho
Kivikkokilpiruoho ("Aurinia saxatilis", syn. "Alyssum saxatile") on kaksi- tai monivuotisena koristekasvina viljelty ristikukkaiskasvi (heimo "Brassicaceae" eli "Cruciferae"). Chrysí
Chrysíllä elää myös esimerkiksi merisipuli, hietamerinarsissi, tyräkkien sukuun kuuluva merityräkki, kellokanervien sukuun kuuluva "Erica manipuliflora", latva-artisokan sukulainen "Cynara cornigera", huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kuputeurikka ja oleanterikasvien heimoon kuuluva "Periploca angustifolia". "Periploca angustifolia" -kasvia tavataan Kreikassa ainoastaan Chrysíllä ja Gávdoksen saarella. Saarella tavataan myös kohokkien sukuun kuuluvaa "Silene ammophila" ssp. "ammophila" -kasvia ja myrkkyliljojen sukuun kuuluva "Colchicum cousturieri" -kasvia, jotka mainitaan IUCN:n (1993). Nämä kaksi lajia on myös suojeltu Kreikan presidentin asetuksella. "Colchicum cousturieri" on lisäksi suojeltu Bernin sopimuksella. Sypressikasvit
Alaheimon lajeja elää monenlaisissa elinympäristöissä. Patagoniansypressi ("Fitzroya cupressoides") kasvaa ylispuuna lauhkeissa sademetsissä. Sädesypressit ja suvun "Actinostrobus" lajit ovat sopeutuneet kuiviin oloihin. Niiden kävyt ovat usein serotiinisia ja aukeavat vasta metsäpalon kuumentaessa niitä. Koristekrassit
Köynnöskrassit eli koristekrassit ("Tropaeolum") on kasvisuku, joka käsittää noin 80 yksi- ja monivuotista ruohoa, joista valtaosa on kotoisin Andeilta. Suvun lajeista tunnetuin on isoköynnöskrassi ("Tropaeolum majus"), joka on suosittu yksivuotinen köynnös. Toinen yleisesti viljelty laji on kanarianköynnöskrassi ("Tropaeolum peregrinum"), joka nimestään huolimatta on kotoisin Perusta. Sypressit
Sypressilajien lukumäärästä tutkijat eivät ole päässeet yksimielisyyteen. Eri lähteissä niitä ilmoitetaan olevan 16–25 lajia. Tämä johtuu siitä, että niitä esiintyy monin paikoin pieninä ja eristyneinä populaatioina, joista on vaikea selvittää, muodostavatko ne oman lajinsa vai ainoastaan jonkin alalajin tai muunnoksen. Viime aikoina tunnustettujen lajien lukumäärä on ollut vähenemään päin, ja eräitä ennen eri lajeiksi katsottuja muotoja pidetään nykyisin vain alalajeina. Sypressikasvit
Alaheimossa Cupressoideae on noin kymmenen nykyisin elävää sukua. Suurin osa alaheimon lajeista esiintyy luontaisena pohjoisella pallonpuoliskolla. Alaheimon kasvit ovat puita tai pensaita. Lehdet ovat asettuneet vastakkaisesti tai säteittäin. Myöhäislehdet ovat yleensä johteisia ja suomumaisia. Sypressikasvit
Tassilinsypressi ("Cupressus dupreziana") lisääntyy suvuttomasti apomiksin avulla ainoana tunnetuista havupuista. Lajin lisääntymismuoto luokitellaan koko kasvikunnassa ainutlaatuiseksi koiraspuoliseksi apomiksiksi ( tai "paternal apomixis"). Apomiksissa hedelmöittymätön solu alkaa jakaantua tuottaen siemenen, joka on perimältään täydellinen kopio solun tuottaneesta kasvista. Apomiktisilla koppisiemenisillä kasveilla naarassukusolu jakaantuu siemenaiheen sisällä muodostaen siemenen alkion ilman koirassukusolua, mutta tassilinsypressillä apomiksi seuraa pölytystä, jossa siitepölyhiukkanen päätyy kävyn siemenaiheelle. Siitepölyhiukkanen tuottaa siemenaiheen alkiorakolla koirassukusoluja, jotka alkavat jakaantua alkiorakon sisällä hedelmöittämättä naarassukusolua, ja lopulta siemenen alkio muodostuu jakaantuneesta koirassukusolusta. Siten tassilinsypressin siemenet eivät ole ollenkaan perimältään sukua puulle, jonka kävyssä ne kasvavat, vaan siemenet ovat aina perimältään kopioita siitepölyn tuottaneesta puusta. Suosypressit
Suosypressien suku ("Taxodium") kuuluu sypressikasvien heimoon, suvun mukaan nimettyyn alaheimoon "Taxodioideae". Suosypressien lähimmät sukulaiset ovat deltasypressit ("Glyptostrobus"), jotka muistuttavat suuresti suosypressejä niin ulkoisilta ominaisuuksiltaan kuin ekologialtaankin. Lisäksi samaan alaheimoon kuuluvat sugit ("Cryptomeria"). Punapuita (alaheimo "Sequoioideae") on perinteisesti pidetty lähisukulaislajeina ulkoisten tekijöiden perusteella, ja punapuu ("Sequoia sempervirens") luokiteltiinkin alun perin 1800-luvulla suosypressiksi nimellä "Taxodium sempervirens". Geneettisten tutkimusten perusteella punapuut eivät ole kuitenkaan erityisen läheistä sukua suosypresseille. Korsimustesieni
Korsimustesieni ("Coprinopsis friesii" syn. "Coprinus friesii") on puistoissa, puutarhoissa ja rantametsiköissä kasvava mustesienilaji. Se kasvaa lahoavilla ruohoilla ja kasvinjätteillä. Se on Suomessa melko yleinen. Ruusukasvit
Ruusukasvit (Rosaceae) on Rosales-lahkoon kuuluva kaksisirkkaisten kasvien heimo. Niiden noin 3 100 lajia ovat levinneet kaikkialle maapallolle. Kasvutapa vaihtelee puusta ja pensaasta pienikokoisiin ruohoihin. Kukka on säteittäinen, usein suurikokoinen ja värikäs. Hedelmä on luumarja, pähkylä tai tuppilo. Useilla lajeilla kukkapohjus turpoaa meheväksi; tällaisia merkittäviä viljelykasvisukuja ovat mansikat, omenapuut, päärynät, vatukat ja suku "Prunus", johon sisältyvät muun muassa manteli, persikka, kirsikat, aprikoosi ja luumu. Valesypressit
Valesypressit ovat havupuita, jotka kuuluvat sypressikasvien heimon alaheimoon Cupressoideae. Geneettisten tutkimusten perusteella valesypressit eivät ole erityisen läheistä sukua yhdellekään alaheimon muista suvuista, vaan muodostavat kauan sitten muista eriytyneen basaalisen sisarryhmän kaikki muut alaheimon suvut sisältävälle ryhmälle. Toisinaan valesypressilaji "Chamaecyparis hodginsii" luokitellaan erilliseen yksilajiseen sukuunsa "Fokienia" nimellä "Fokienia hodginsii", jolloin Valesypressit ja suku "Fokienia" olisivat toistensa lähimmät sukulaisryhmät. Valesypressien suvun tyyppilaji on pallosypressi ("Chamaecyparis thyoides"). Kynäkataja
Kynäkataja ("Juniperus virginiana") eli lyijykynäkataja on sypressikasvien heimon (Cupressaceae) katajien sukuun ("Juniperus") kuuluva havupuulaji. Lajista valmistettujen tuotteiden markkinoinnissa käytetään usein suomeksi englanninkielisestä nimestä suoraan käännettyä nimitystä punasetri tai tämän kirjoitusvirheellistä muotoa punaseetri. Kynäkataja on pienehkö ainavihanta puu, jota esiintyy luonnossa Yhdysvaltain itä-, keski- ja eteläosissa, sekä aivan Kanadan eteläosissa. Lajin puuta on aiemmin käytetty laajalti lyijykynien valmistamiseen, mistä juontuu lajin suomenkielinen nimi. Lajin puuta ja eteeristä öljyä käytetään myös hyönteisten karkottamiseen. Ristikukkaiskasvit
Ristikukkaisiin kuuluu sekä yksi- että monivuotisia kasveja. Osa lajeista on yleisiä peltojen, pientareiden ja joutomaiden rikkaruohoja, mutta osa taas tunnettuja hyötykasveja. Joitakin lajeja käytetään myös koristekasveina. Tutuista viljelykasveista muun muassa kaalit, sinapit, lanttu ja rypsi kuuluvat tähän heimoon. Lawsoninsypressi
Lawsoninsypressi on IUCN:n luokituksen mukaan silmälläpidettävä. Aiemmin uhanalaisena pidetyn lajin levinneisyysalue on ollut kasvussa 2000-luvulla, vaikka aiemmin kansainvälinen kauppa aiheutti painetta lajin olemassaololle. Lisäksi "Phytophthora lateralis" -sienen leviämisen takia joillain paikoin lawsoninsypressin uusiutuminen on hidasta. Floridansuosypressi
Floridansuosypressi eli suosypressi ("Taxodium distichum") on suurikasvuinen kesävihanta havupuulaji, joka kuuluu suosypressien ("Taxodium") sukuun ja sypressikasvien ("Cupressaceae") heimoon. Laji kasvaa luonnonvaraisena Pohjois-Amerikan kaakkoisosissa. Se viihtyy kosteilla alueilla, kuten soilla ja jokien tulvatasangoilla. Lajia kasvatetaan nykyään laajalti puistopuuna maailman lauhkeilla ja subtrooppisilla vyöhykkeillä. Persilja
Persiljaa tunnetaan kolme tyyppiä, kähäräpersilja (sammalpoimuinen) "Petroselinum crispum" var. "crispum", silopersilja "Petroselinum crispum" var. "neapolitanum", ja juuripersilja, "P. crispum" var. "radicosum" tai "P. c." var. "tuberosum". Sykeröpoimulehti
Sykeröpoimulehti ("Alchemilla hirsuticaulis", syn. "A. hybrida" ssp. "hirsuticaulis") on Koillis-Euroopassa kasvava, ruusukasvien heimoon kuuluva monivuotinen ruohovartinen kasvi. Suomessa sykeröpoimulehteä kasvaa harvinaisena maan itäosissa ja se on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi. Sypressikasvit
Sypressikasveja elää pohjoisen pallonpuoliskon viileillä, lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla sekä eteläisen pallonpuoliskon lauhkeilla ja subtrooppisilla alueilla. Alaheimot "Callitroideae" ja "Athrotaxidoideae" kasvavat luonnossa vain eteläisellä pallonpuoliskolla ja muut viisi alaheimoa lähinnä pohjoisella pallonpuoliskolla. Kataja ("Juniperus communis") kasvaa 71:llä pohjoisella leveysasteella Norjassa, ristisypressi ("Pilgerodendron uviferum") 55:llä eteläisellä leveysasteella Chilessä ja katajalaji "Juniperus indica" 5 200 metrin korkeudessa Tiibetissä. Sinitähtönen
Sinitähtönen ("Ageratum houstonianum" eli "A. mexicanum") on mykerökukkaislaji (heimo Asteraceae) jota viljellään yksivuotisena koristekasvina tai leikkokukaksi. Siitä on viljelyssä kehitetty runsaasti eri lajikkeita. Valesypressit
Valesypressit ("Chamaecyparis") on sypressikasvien heimoon kuuluva havupuusuku. Sukuun kuuluu määrittelystä riippuen viidestä seitsemään lajia, joista kaksi kasvaa luontaisena Pohjois-Amerikassa ja loput kolmesta viiteen Itä-Aasiassa. Suvun edustajat ovat pienehköjä tai keskisuuria ainavihantia puita. Valesypressit muistuttavat ulkoisesti sypressejä ("Cupressus"), mutta toisin kuin useimmilla sypresseillä, valesypressien oksanhaarat ovat litteitä ja enintään hyvin niukasti särmäisiä, sekä kävyt ovat pienempiä. Kirjoapollo
Kirjoapollo ("Zerynthia polyxena"), vanhemmissa lähteissä kirjoritari, on Etelä- ja Keski-Euroopassa jokseenkin yleinen kevään päiväperhoslaji. Suomessa tai muualla Pohjois-Euroopassa sitä ei tavata. Eteläeurooppalaista "Zerynthia cassandra"a pidetään joissakin lähteissä kirjoapollon alalajina. Nutkansypressi
Nutkansypressiä käytetään koristepuuna lauhkeilla vyöhykkeillä. Siitä on useita väritykseltään, kasvutavaltaan ja kooltaan eroavia viljelylajikkeita. Laji on tuotu Eurooppaan jo 1800-luvun puolessavälissä. Se menestyy myös Suomessa maan eteläosissa, joskaan ei kasva yhtä korkeaksi kuin kotiseudullaan. Lisäksi nutkansypressin ja montereynsypressin ("Cupressus macrocarpa") erittäin nopeakasvuinen risteymä leylandinsypressi ("Cupressus × leylandii") on koristepuuna maailmalla hyvin yleinen. Tuijat
Tuijien sukuun kuvattiin 1700- ja 1800-luvuilla lukuisia lajeja, jotka suuri osa on sittemmin sijoitettu muihin sukuihin. Monet näistä kasveista ovat nykytieteen perusteella vain etäisesti sukua tuijille. Tällaisia lajeja ovat esimerkiksi chilentuoksusetri ("Austrocedrus chilensis"), rannikkosädesypressi ("Callitris rhomboidea"), deltasypressi ("Glyptostrobus pensilis"), ja atlassypressi ("Tetraclinis articulata"). Eräät lähteet lukivat vielä 1900-luvun lopulla sukuun kuuluvaksi idäntuijan ("Platycladus orientalis"), joka ei kuitenkaan molekyylibiologisten tutkimusten perusteella ole kovinkaan läheistä sukua varsinaisille tuijille. Sen sijaan tuijien lähin sukulainen on yksilajisen suvun muodostava hibatuija ("Thujopsis dolabrata").Sukuun kuuluu lajien lisäksi joitakin vakiintuneita risteymiä, kuten jättituijan ja japanintuijan risteymä puistotuija ("Thuja plicata × standishii"). Näiden lisäksi kanadantuijasta on jalostettu lukuisia viljelylajikkeita, joilla on omia suomenkielisiä nimiä, kuten pallotuija, pilarituija, kartiotuija, timanttituija ja kultatuija. Sinililjat
Sinililjat ("Scilla") on parsakasvien heimoon kuuluva suku. Ne luokiteltiin aikaisemmin toisinaan liljakasveihin ja toisinaan hyasinttikasveihin. Niiden läheisimpiä sukulaisia ovatkin hyasintit ("Hyacinthus"), helmihyasintit ja posliinihyasintit ("Puschkinia"). Lajeja tunnetaan ainakin 80–100. Toisaalta nykyisin sinililjoihin lasketaan myös kevättähdet. Ruusuapila
Ruusuapila eli pyökkiapila ("Trifolium alpestre") on hernekasvien (Fabaceae) heimoon apiloiden ("Trifolium") sukuun kuuluva kasvilaji. Ruusuapila muistuttaa paljolti metsäapilaa ("Trifolium medium") mutta on erotettavissa siitä lehtien korvakkeiden ja kukkien verhiöiden ulkonäön perusteella. Korvakkeiden ja verhiöiden ulkonäkö onkin ruusuapilan tunnusomaisimpia tuntomerkkejä. Purolitukka
Purolitukka ("Cardamine amara") on lähinnä Euroopassa tavattava, ristikukkaisiin kuuluva kasvilaji. Valesypressit
Monet valesypresseistä ovat nykyisin uhanalaisia. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on määritellyt formosansypressin erittäin uhanalaiseksi sekä lajit "Chamaecyparis taiwanensis" ja "Chamaecyparis hodginsii" vaarantuneiksi. Lisäksi myös silmälläpidettäviksi lajeiksi määriteltyjen lawsoninsypressin ja japaninsypressin luonnonkannat ovat huomattavasti kärsineet nykyaikaisen metsäteollisuuden myötä. Montereynsypressi
Montereynsypressiä kasvatetaan laajalti koristekasvina ja suojapuuna lämpimän lauhkean vyöhykkeen alueella. Puu kasvaa usein istutettuna suuremmaksi kuin luonnossa ja suurimmat tunnetut yksilöt kasvavat Uudessa-Seelannissa, jossa puuta on kasvatettu jo 1850-luvulta lähtien. Puun suosio johtuu osittain sen hyvästä tuulen- ja suolansietokyvystä. Lisäksi se kestää hyvin leikkaamista, joten se soveltuu pensasaidoiksi ja bonsaiksi. Puu kestää enimmillään noin −10 celsiusasteen pakkasta. Montereynsypressistä on useita väritykseltään, kasvutavaltaan ja muodoltaan eroavia viljelylajikkeita koristekäyttöön. Lisäksi montereynsypressin ja nutkansypressin risteymä leylandinsypressi on myös erittäin yleinen koriste- ja pensasaitakasvi. Krassit
Krassit ("Lepidium") on kasvisuku ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimossa. Sukuun kuuluu noin 175 lajia, joita esiintyy maailmanlaajuisesti. Sypressikasvit
Sypressikasvit ovat havupuihin kuuluvia paljassiemenisiä kasveja. Yleisesti kaikki nykyisin elävät havupuut luokitellaan lahkoon Pinales, mutta sypressikasvien heimo on toisinaan luokiteltu myös erilliseen Cupressales-lahkoon. Sypressikasvien lähimpinä elävinä sukulaisina pidetään marjakuusikasvien (Taxaceae) heimoa. Sypressikasvien heimon tyyppisuku on sypressit ("Cupressus"). Välimerensypressi
Välimerensypressi ("Cupressus sempervirens") on Välimeren itäosasta kotoisin oleva sypressilaji. Sitä kasvatetaan koristekasvina monin paikoin ympäri maailmaa. Sypressikasvit
Ennen 2000-luvun molekyylibiologisia geneettisiä tutkimuksia sypressikasveihin luettiin kuuluvaksi yleensä vain nykyiset alaheimot Cupressoideae ja Callitroideae. Muiden alaheimojen lajit luokiteltiin omaan heimoonsa suosypressikasvit (Taxodiaceae). Lisäksi suosypressikasvien heimoon yleensä luokiteltiin kuuluvaksi varjostinkuusi ("Sciadopitys verticillata"), joka nykyään luokitellaan omaan yksilajiseen heimoonsa varjostinkuusikasvit (Sciadopityaceae). Sädesypressit
Sädesypressit kuuluvat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae. Niiden lähimpiä sukulaisia ovat monia sädesypressejä ulkoisesti hyvin paljon muistuttava suku "Actinostrobus" sekä omaan yksilajiseen sukuunsa kuuluva "Neocallitropsis pancheri". Osa tutkijoista on ehdottanut kummankin näistä suvuista lajien sisällyttämistä sädesypresseihin. Näille kolmelle suvulle on yhteistä säteittäinen lehtien ja käpysuomujen asento, siinä kun lähes kaikilla muilla sypressikasveilla ne ovat vastakkaisesti tai kierteisesti. Mispeli
Mispeli ("Mespilus germanica") on ruusukasvilaji, jota kasvatetaan hedelmiensä vuoksi sekä koristepensaana ja -puuna. Se on suvun Mespilus ainoa laji. Laji muistuttaa päärynäpuuta, mutta sen hedelmä on erilainen. Ristikukkaiskasvit
Ristikukkaiskasvit (Brassicaceae) on ristikukkaismaisten kasvilahkon suurin heimo. Siihen kuuluu noin 340 sukua ja näihin yli 3 350 lajia, joita tavataan kaikkialla maailmassa, varsinkin lauhkeilla alueilla, kuten Välimeren seudulla. Heimon nimellä on useita synonyymejä: "Cruciferae", "Drabaceae", "Erysimaceae", "Raphanaceae", "Sisymbriaceae", "Stanleyaceae" ja "Thlaspiaceae". Katajat
Katajat ovat sypressikasvien heimoon kuuluvia havupuita. Niiden lähimmät sukulaiset ovat sypressit ("Cupressus"). Suku on perinteisesti jaettu kahteen sektioon; "Juniperus" (synonyymi sektio "Oxycedrus") ja "Sabina". Toisinaan sektiosta Juniperus on vielä erotettu joitakin lajeja pienempiin sektioihin. Tarkemmasta lajien jaottelusta ja ryhmittelystä ei kuitenkaan ole yksimielisyyttä tutkijoiden keskuudessa. Gyrostemonaceae
Gyrostemonaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa; se on siten sukua ristikukkaiskasveille (Brassicaceae eli Cruciferae). Napalituyrtti
Napalituyrtti ("Eutrema edwardsii") on arktinen ristikukkaiskasvilaji. Se on maustekasvina viljellyn maustekrassin eli wasabin ("Eutrema japonicum") lähilaji. Kyynelhyasintti
Kyynelhyasintti ("Bellevalia pycnantha", syn. "Muscari pycnantha") on yksisirkkaiskasvilaji, joka kuuluu parsakasvien heimon (Asparagaceae) alaheimoon Scilloideae (entinen hyasinttikasvien heimo). Sitä käytetään huonekasvina. Ristisypressi
Ristisypressi kasvaa tyypillisesti lähellä rannikkoa kanelo- ja etelänpyökkivaltaisissa sademetsissä. Syvemmällä sisämaassa se kasvaa usein soilla. Lajia esiintyy luonnossa merenpinnantasosta noin tuhannen metrin korkeuteen. Usein luonnossa ristisypressin kanssa esiintyviä puulajeja ovat kanelo ("Drimys winteri"), patagoniansypressi ("Fitzroya cupressoides"), prinssinkuusi ("Saxegothaea conspicua"), etelänpyökkilajit "Nothofagus betuloides" ja "Nothofagus nitida" sekä hehkupuulaji "Metrosideros stipularis". Himalajansypressi
Himalajansypressi ("Cupressus torulosa") on sypressien ("Cupressus") sukuun ja sypressikasvien ("Cupressaceae") heimoon kuuluva havupuulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena eteläisessä ja kaakkoisessa Aasiassa Himalajan vuoristossa sekä Etelä-Kiinan ja Vietnamin vuoristoalueilla. Himalajansypressi on hidaskasvuinen puu, jonka kannat uusiutuvat hitaasti. Se luokitellaan nykyään silmälläpidettäväksi. Toiset Himalajan alueella kasvavat sypressilajit "Cupressus gigantea" ja "Cupressus tortulosa" on joskus luokiteltu himalajansypressin muunnoksiksi "Cupressus torulosa" var. "gigantea" ja "Cupressus torulosa" var. "cashmeriana", mutta yleensä niitä pidetään omina lajeinaan. Köynnöskrassikasvit
Köynnöskrassikasveihin kuuluu noin 90–105 lajia, joita esiintyy Etelä- ja Keski-Amerikassa, erityisesti Andien vuoristossa. Angiosperm Phylogeny Websiten luokittelun mukaan kaikki heimon lajit kuuluvat köynnöskrassien ("Tropaeolum") sukuun. Kanarianköynnöskrassi ("Tropaeolum peregrinum", syn. "Trophaeum peregrinum") erotetaan toisinaan omaan sukuunsa "Trophaeum". Silkkiyrtit
Silkkiyrtit ("Asclepias") kuuluvat oleanterikasvien heimon (Apocynaceae) alaheimoon Asclepiadoideae, joka aiemmin on tunnettu käärmeenpistonyrttikasvien heimona (Asclepiadaceae) . Suvun lajeja viljellään monivuotisina koristekasveina, leikkokasveina ja yhtä lajia, punasilkkiyrttiä ("A. curassavica"), huonekasvina . Sypressikasvit
Kukinnot jakaantuvat erillisiin yksineuvoisiin hede- ja emikukintoihin. Sypressikasvit ovat useimmiten yksikotisia, mutta jotkin lajit, kuten monet katajat, ovat kaksikotisia. Kukinnot kehittyvät tavallisesti sivuversojen kärkisilmuista. Siperiankynsimö
Siperiankynsimö ("Draba sibirica") on monivuotinen ristikukkaiskasvi. Sitä viljellään koristekasvina. Passiot
Passiot eli kärsimyskukat eli granadillat ("Passiflora") on kukkivien kasvien suku, johon kuuluu noin viisisataa lajia sekä satoja hybridejä. Useimmat niistä ovat köynnöksiä, jotkin varpuja, pieniä pensaita tai puita. Rohtopassiota ("Passiflora incarnata"), tähtipassiota ("Passiflora capsularis") ja kärsimyspassiota kasvatetaan koristekasvina, punapassiota eli passionhedelmää ("Passiflora edulis"), makeapassiota ("Passiflora ligularis") sekä muutamia muita lajeja hedelmiensä takia. Joitakin lajeja käytetään rohdoskasveina. Sädesypressit
Sädesypressit ovat puuvartisia kasveja. Ne ovat usein pensaita, mutta voivat myös kasvaa puumaisiksi. Latvus on kartiomainen tai pyöristynyt, ja oksat ovat lähes vaakasuuntaisesti siirottavia tai kohenevia. Usealta lajilta tunnetaan luontaisena kasvavia luutamaisia pystyvartisia muotoja. Suuremmilla puumaisilla kasveilla on usein paksu ja uurteinen kaarna. Hyasintit
Hyasintit ("Hyacinthus") on kasvisuku parsakasvien heimossa. Siihen kuuluu kolme tai neljä lajia. Ne ovat sipulikasveja. 
Hyasintteihin alun perin kuvattuja lajeja on siirretty muihin lähekkäisiin sukuihin, muun muassa kyynelhyasintteihin ("Bellevalia"), juhannushyasintteihin ("Brimeura"), kuurnaliljoihin ("Dipcadi"), kääpiöhyasintteihin ("Hyacinthella"), kellosinililjoihin ("Hyacinthoides"), pisaroihin ("Lachenalia") ja helmililjoihin ("Muscari"). Hernesypressi
Hernesypressi ("Chamaecyparis pisifera") on ainavihanta puu valesypressien suvussa. Se voi kasvaa jopa 50 metriä korkeaksi. Koristekasveiksi on jalostettu kääpiömuotoja. Laji on saanut suomenkielisen nimensä herneitä muistuttavista kävyistään. Ristisypressi
Ristisypressi on sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluva havupuulaji. Ristisypressin lähimpiä sukulaisia on suku "Libocedrus". Jotkin tutkijat ovatkin sisällyttäneet ristisypressin tähän sukuun nimellä "Libocedrus uvifera" eräiden 2000- ja 2010-lukujen molekyylibiologisten tutkimusten perusteella. Eteläisellä pallonpuoliskolla esiintyvään alaheimoon Callitroideae kuuluva ristisypressi ei suomenkielisestä nimestään huolimatta ole läheistä sukua sypresseille ("Cupressus"), jotka kuuluvat lähinnä pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyvään alaheimoon Cupressoideae. Sypressit
Monia lajeja kasvatetaan puistoissa ja erityisen yleisesti myös hautausmailla koristepuina, Aasiassa myös temppelien ympärillä. Muutamia lajeja kasvatetaan puuaineensa vuoksi, joka voi olla hyvin kestävää. Rohtopernaruoho
Rohtopernaruoho ("Sisymbrium officinale") on pernaruohojen sukuun kuuluva yksivuotinen ristikukkaiskasvi. Syprikit
Syprikit ("Widdringtonia") on sypressikasvien heimoon (Cupressaceae) kuuluva havupuusuku. Siihen kuuluu neljä lajia. Suvun edustajat ovat ainavihantia puita ja pensaita, joita esiintyy luonnonvaraisena eteläisessä Afrikassa. Suvun ominaispiirteisiin kuuluvat pallomaiset tuppilomaisesti kärjestään avautuvat kävyt, jotka voivat olla serotiinisia avautuen vasta maastopalon kuumentaessa niitä. Chamaecyparis hodginsii
"Chamaecyparis hodginsii" on sypressikasvien heimon (Cupressoideae) alaheimoon Cupressoideae kuuluva havupuulaji. Se luokiteltiin yleisesti suvun "Fokienia" ainoaksi lajiksi nimellä "Fokienia hodginsii" 1910-luvulta 2000-luvulle asti. 2000-luvulla suoritetut molekyylibiologiset genetiikan tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet, että valesypressien suvun ("Chamaecyparis") lajit lawsoninsypressi ("Chamaecyparis lawsoniana") ja japaninsypressi ("Chamaecyparis obtusa") ovat läheisempää sukua tälle puulajille kuin muille valesypressilajeille. Siten valesypressien suku on kladistisena ryhmänä parafyleettinen ilman tätä lajia. Modernissa luokittelussa kaikkien taksonomisten ryhmien tulisi kuitenkin olla monofyleettisia eli sisältää kaikki yhteisen kantamuodon jälkeläiset, joten luokitusta on ehdotettu korjattavaksi siirtämällä laji valesypressien sukuun. Puulaji kuvattiinkin valesypressinä nimellä "Chamaecyparis hodginsii" vuonna 2007. Takkukynsimö
Takkukynsimö ("Draba subcapitata") on arktinen, erittäin pohjoisessa kasvava ristikukkaiskasvilaji. Ristisorsa
Ristisorsaa tavataan pesivänä Euroopassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Lisäksi sitä esiintyy talvehtivana Pohjois-Afrikassa ja Etelä- ja Itä-Aasiassa. Sen maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioidaan 580 000–710 000 yksilöä, ja sen kannankehitys on runsastuva. Maailmanlaajuisesti ristisorsa on luokiteltu elinvoimaiseksi. Lumikynsimö
Lumikynsimö ("Draba nivalis") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon, kynsimöiden ("Draba") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja pienikokoinen ruohovartinen kasvilaji, jota tavataan pohjoisilla alueilla. Sinapit
Sinapit ("Sinapis") on ristikukkaiskasvien heimoon kuuluva suku. Lajit ovat yksivuotisia. Kukan teriö on keltainen. Sukuun on aiemmin luettu kuuluvaksi lajeja, jotka nykyään luetaan kaalien ("Brassica") sukuun, kuten mustasinappi ("Brassica nigra") ja sareptansinappi ("Brassica juncea"). Ristisypressi
Siemen on muodoltaan hieman kolmiomainen ja väritykseltään vaalean keltaruskea. Se on tavallisesti noin kolme millimetriä pitkä ja 1,5–2 millimetriä leveä. Siemenellä on kaksi hyvin erikokoista lenninsiipeä. Siivistä suurempi on kuudesta seitsemään millimetriä pitkä ja noin kolme millimetriä leveä, kun taas pienempi on pitkälti surkastunut kapea kaista siemenen kyljessä. Sinipyrstö
Sinipyrstö ("Tarsiger cyanurus") on sieppojen heimoon kuuluva vähän punarintaa suurempi euraasialainen lintulaji. Ristisypressi
Ristisypressi on tavallisesti kaksikotinen, toisin kuin läheisen "Libocedrus"-suvun lajit yleensä. Kukinnot kehittyvät yksittäin versojen kärkiin. Myyrät
Myyrät, joskus myös varsinaiset myyrät, ("Arvicolinae") on jyrsijöihin kuuluva alaheimo. Se luokitellaan välillä "Muridae"- ja välillä "Cricetidae"-heimoon. "Mammal Species of the World" -teos (2005) luokittelee sen "Cricetidae"-heimoon kuuluvaksi. Myyrien alaheimoon kuuluu suuri määrä lajeja, myös piisami ja sopulit. Sypressit
Sypressejä kasvaa laajalti pohjoisella pallonpuoliskolla lämpimässä ilmastossa kuten Pohjois- ja Keski-Amerikassa, Luoteis-Afrikassa, Lähi-idässä, Himalajalla, Etelä-Kiinassa, Italiassa ja Pohjois-Vietnamissa. Joidenkin lajien luontaista levinneisyysaluetta on vaikea määrittää, koska paikoitellen ne ovat runsailta viljelyksiltä levinneet ympäristöön. Resedakasvit
Resedakasvit (Resedaceae) on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa, jonka tunnetuin heimo on ristikukkaiskasvit (Brassicaceae eli Cruciferae). Illakot
Illakot ("Hesperis") on kasvisuku, joka kuuluu ristikukkaiskasvien heimoon. Muutamia suvun lajeja viljellään perennana tai kaksivuotisena koristekasvina. Stixaceae
Stixaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Brassicales-lahkossa. Lahkon tunnetuin heimo on ristikukkaiskasvit (Brassicaceae eli Cruciferae). Libocedrus
Suvun "Libocedrus" kasvit ovat sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluvia havupuita. Niiden lähin sukulaislaji on ristisypressi ("Pilgerodendron uvifera"), joka luokitellaankin toisinaan kuuluvaksi sukuun "Libocedrus". Vanhemmissa luokituksissa sukuun sisällytettiin tavallisesti myös tuoksusetrien ("Calocedrus"), chilentuoksusetrien ("Austrocedrus") ja "Papuacedrus"-suvun lajit. Valesypressit
Suvun tieteellinen nimi "Chamaecyparis" on muodostettu muinaiskreikasta johdetuista kasvitieteellisen latinan matalaa tai suikertavaa tarkoittavasta etuliitteestä "chamae-" ja sypressiä tarkoittavasta sanasta "cyparis". Suvun suomenkielinen nimi viittaa puiden huomattavaan ulkoiseen yhdennäköisyyteen monien varsinaisten sypressien ("Cupressus") kanssa. Kirjopäivänsini
Kirjopäivänsini eli päivänsini ("Ipomoea tricolor") on köynnöskasvi, joka kietoutuu tuen ympärille varrellaan. Päivänsinen varret voivat kasvaa 2–3 metriä pitkiksi. Sen lehdet ovat vaaleanvihreitä ja muodoltaan herttamaisia. Hyvissä olosuhteissa lehdistöstä tulee hyvin runsas. Päivänsinen kukat ovat suippomaisia. Yksittäinen kukka kestää vain yhden päivän, mutta päivänsini tuottaa kierteisiä nuppuja niin paljon, että kukkia riittää koko kesäksi. Suosituimman lajikkeen, 'Heavenly Blue', kukat ovat yli 10 cm leveitä ja puhtaan siniset. Actinostrobus
"Actinostrobus" kuuluu sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae. Lähimpiä sukulaisia ovat ulkoisesti hyvin samankaltaiset sädesypressit sekä omaan yksilajiseen sukuunsa kuuluva "Neocallitropsis pancheri". Libocedrus
Havupuihin erikoistuneen kasvitieteilijän Aljos Farjonin vuoden 2010 teoksessa "A Handbook of The World's Conifers" sukuun luokitellaan kuuluvaksi seuraavat viisi lajia.Näiden lisäksi pitkään omaan yksilajiseen sukuunsa sijoitettu eteläamerikkalainen ristisypressi voidaan luokitella tähän sukuun nimellä "Libocedrus uvifera" useiden 2000- ja 2010-lukujen molekyylibiologisten tutkimusten perusteella. Tasmaniansypressit
Tasmaniansypressit eli tasmanianpunapuut ("Athrotaxis") on havupuusuku sypressikasvien ("Cupressaceae") heimossa. Sukuun kuuluu kolme lajia, joita kasvaa luontaisena Länsi-Tasmanian vuoristossa. Sypressit
Sypressit ("Cupressus") on sypressikasvien (Cupressaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Suosypressit
Suosypressit ("Taxodium") on havupuusuku sypressikasvien ("Cupressaceae") heimossa. Suvun lajit ovat soisilla ja tulvaisilla alueilla eläviä puita. Suosypressit ovat yleensä kesä- tai kausivihantia ja pudottavat lehtensä pohjoisilla alueilla talveksi ja joillakin eteläisillä alueilla kuivan kauden ajaksi. Ne voivat tosin suotuisessa ilmastossa olla myös ainavihantia. Suosypressit viihtyvät parhaiten soilla ja joenrannoilla alle 50 metrin korkeudessa merenpinnasta, mutta saattavat kasvaa 500 metrin korkeudessakin. Vallikynsimö
Vallikynsimö ("Draba muralis") on yksivuotinen, lähinnä Euroopassa tavattava ristikukkainen kasvi. Suomessa vallikynsimö on 
luokiteltu silmälläpidettäväksi, mutta aiemmin se on luonnonsuojeluasetuksessa määritelty uhanalaiseksi lajiksi. Ratakrassi
Ratakrassi ("Lepidium densiflorum") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon, krassien ("Lepidium") sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji. Ratakrassi muistuttaa paljolti pihakrassia ("Lepidium ruderale") ja rikkakrassia ("Lepidium neglectum"). Idänkynsimö
Idänkynsimö ("Draba cinerea", myös "D. magellanica" ssp. "cinerea") on pohjoisen pallonpuoliskon tundra-alueiden ristikukkainen kasvilaji. Suomessa laji on uhanalainen ja rauhoitettu. Se on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteissä II ja IV, sillä se on Unionin alueella hyvin harvinainen. Tonavanpernaruoho
Tonavanpernaruoho ("Sisymbrium austriacum") on kaksivuotinen ristikukkaiskasvilaji. Ristisypressi
Ristisypressi on ainavihanta ja tavallisesti yksirunkoinen puu. Pysty ja suora runko kasvaa enimmillään noin 20 metrin korkuiseksi. Sen rinnankorkeusläpimitta voi olla enimmillään noin 1,5 metriä. Latvus on aluksi usein kapeankin kartiomainen, mutta pyöristyy vanhoilla puilla. Suuremmat oksat siirottavat vaakatasossa, mutta kohenevat kärjistään. Pienemmät oksanhaarat voivat olla siirottavia tai kohenevia. Tiheästi haaroittuneet versot ovat ohutrankaisia, mutta jäykkiä. Poikkileikkaukseltaan nelisärmäinen versoranka on limittäisten suomulehtien peittämä. Rungon aluksi ruskea kuori on kuituista ja hilseilee pitkinä ja kapeina liuskoina. Vanhemmiten kuori harmaantuu ja tulee uurteiseksi. Kenttäkrassi
Kenttäkrassi ("Lepidium campestre") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon, krassien ("Lepidium") sukuun kuuluva ruohovartinen kasvilaji. Muista krassilajeista kenttäkrassi muistuttaa lähinnä vain nurmikrassia ("Lepidium heterophyllum"). Lajit ovat erotettavissa toisistaan muun muassa lehtien ja kukkien ulkonäön perusteella. Ryvässipuli
Ryvässipuli eli jakosipuli ("Allium cepa" Aggregatum-ryhmä) on keltasipulin lajikeryhmä. Se on tavallista keltasipulia selvästi pienempi ja lisääntyy jakaantumalla usean sipulin rypääksi. Sen maku ja käyttö muistuttavat salottisipulia, mutta ryvässipuli on lähisukulaistaan salottia voimakkaamman makuinen. Montereynsypressi
Montereynsypressiä pidetään pioneerilajina, koska se tarvitsee paljon valoa, ei kestä muiden puiden varjostusta ja pystyy hyödyntämään maastopaloja, jotka tuhoavat kilpailevia kasveja. Laji on sopeutunut paloihin ja sen kävyt pysyvät usein puussa joitakin vuosia aukeamattomina auetakseen palon kuumuudessa. Kypsät siemenet pysyvät itämiskykyisinä puussa noin neljä vuotta. Toisin kuin monet muut pohjoisamerikkalaiset sypressilajit, joiden serotiiniset kävyt aukeavat vain tulipalon kuumuudessa, montereynsypressi ei kuitenkaan välttämättä tarvitse maastopaloja lisääntyäkseen.