Milloin Herman Saastamoinen kuoli?
Herman Saastamoinen
Herman Saastamoinen (1850 Vuonamonlahti, Pielavesi (nyk. Keitele) – 28. huhtikuuta 1920 Kuopio) oli suomalainen kauppaneuvos ja suuryrittäjä. Saastamoisen vuonna 1876 perustama perheyhtiö Saastamoinen oli 1900-luvun tunnetuin kuopiolaisyritys. Hänen sukunsa perintöä on myös mittavista taidekokoelmistaan tunnettu Saastamoisen säätiö.
Herman Saastamoinen
1870-luvulla Kuopion seudulla kauppias oli nuorten poikien suosikkiammatti muutamien menestyneiden esimerkkien takia (mm. Gust. Raninin ja J. Michelssonin kauppahuoneet). Kova kohtalo kohtasi kuitenkin useimpia yrittäjäksi ryhtyneitä vuosikymmenen lopulla seuranneen laman aikana. Lamasta selvisivät edellä nimeltä mainittujen lisäksi muun muassa Birger Hallman, T:mi Lignell & Piispanen, T:mi Savolainen & Co. ja Z. Engström. Tobe Hooper
William Tobe Hooper (25. tammikuuta 1943 Austin, Texas – 26. elokuuta 2017 Sherman Oaks, Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, joka tunnetaan varsinkin kauhuelokuvistaan. Hänen elokuviaan olivat muun muassa "Texasin moottorisahamurhat" (1974) ja sen jatko-osa "Texasin moottorisahamurhat 2" (1986), "Salem’s Lot – kauhujen kaupunki" (1979), "Poltergeist" (1982), "Tappava yhteys" (1985) ja "Toolbox Murders" (2004). Olavi Paavolainen
Vuonna 1963 Paavolainen ja Hertta Kuusinen muuttivat yhteiseen kotiin Albertinkadulle. 60-vuotispäivänsä Paavolainen vietti ilman juhlallisuuksia. Paavolainen kuoli vähitellen pahentuneen alkoholismin aiheuttamaan maksakirroosiin Helsingissä Kivelän sairaalassa 19. heinäkuuta 1964. Paavolainen siunattiin ja haudattiin lähiomaisten läsnä ollessa Hietaniemen uurnalehtoon (kortteli 9, rivi 22). Haapaniemen linna
Tarkkaa tietoa Haapaniemen haudan hävityksestä ei ole jäänyt, mutta Helsingfors Dagblad -lehti kertoi vuonna 1871 tämä tapahtuneen ennen vuotta 1818. Lehden ilmestymiaikaan säterikartanon omistajat olivat käyneet turhaa taistelua saadakseen takaisin kivisen hautakammion. Hornien ja näiden runsaan sadan vuoden takaisten henkilöiden välillä ei ollut sukulaisuussuhdetta. Kiskon kirkkomaalla on edelleen kolme erillistä hautakappelia, joista yksi on siis Horn-suvulla 1600-luvulla käytössä ollut harmaakivestä rakennettu hauta. Muut kaksi kuuluvat Hongiston sekä Toijan Mellerin talon perheille sekä Viman-suvulle. Ludwig van Beethovenin elämäkerta
24. maaliskuuta 1827 Beethoven vaipui koomaan ja kuoli kaksi päivää myöhemmin. Kerrotaan, että ulkona riehuneen lumimyrskyn keskellä välähti yhtäkkiä salama ja kuului voimakasta jyrinää. Tällöin Beethoven avasi silmänsä, kohotti nyrkkiin puristetun oikean kätensä, laski sen jälleen vuoteelle ja menehtyi pian sen jälkeen. Tällaiset romanttiset tarinat säveltäjän kuolemasta olivat tyypillisiä 1800-luvulla, jolloin luovien ihmisten koko elämän ja vielä kuolemankin nähtiin heijastelevan epätavallisuutta ja neroutta. Beethovenin kuolinaamuna hänen vaatekaappinsa salalokerosta löytyivät Heiligenstadtin testamentti, kirje Kuolemattomalle rakastetulle ja useita naisten muotokuvia. Testamentissaan hän määräsi Karlin ainoaksi perillisekseen. Beethovenin viimeiset kirjoittamat rivit, joissa hän nimitti Karlia serkukseen, kuuluivat seuraavasti: Herman Saastamoinen
1890–91 Saastamoinen sai ensimmäisen lankojen koetilauksensa myytyä Pietariin ja aloitti Euroopan laajuisen markkinointikirjeiden lähetyskampanjan. Maailmalta tuli koetilauksia, mutta suurin voitto oli Nevskij Nitoshnyj Manufakturin kanssa tehty määräaikaissopimus. Tullipolitiikka piti ja kaikki alan toimijat kauppasivat itään. 1890-luvun eurooppalaisesta lamasta Saastamoinen selvisi kiinteiden sopimusten turvin. Kysyntä laski, mutta myös sahan raaka-aineena käytetyn koivuropsin hinta romahti. Saastamoisella oli pääomaa, jolla hän saattoi täyttää raaka-ainevarastot. Tämä osoittautui erittäin kannattavaksi liikkeeksi nousukauden käynnistyessä. Kun Kaukas ja Tornator kärsivät toimitusvaikeuksista, toimitti Saastamoisen Syvänniemen tehdas tavaraa maailmalle. Taisto Tammi
Taisto Lundberg, taiteilijanimeltään Taisto Tammi, (10. joulukuuta 1945 Kuusankoski – 5. helmikuuta 1979 Tampere) oli suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli ensimmäinen äänilevylle laulanut suomalainen romanilaulaja ja tuli tunnetuksi etenkin Toivo Kärjen tangojen tulkitsijana. Tammen ura alkoi hänen voitettuaan Kotkassa iskelmälaulukilpailun vuonna 1962. Hänen suurin suosionsa ajoittui 1960-luvun alkupuolelle, jolloin hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”Tango merellä”, ”Tangotyttö” ja ”Rakkauden rikkaus”. Viimeksi mainitulla kappaleella hän osallistui Eurovision laulukilpailun Suomen-karsintaan vuonna 1964. Tammi menehtyi yllättävän sairaskohtauksen seurauksena Tampereen yliopistollisessa keskussairaalassa vuonna 1979 vain 33-vuotiaana. Simo Ojanen
Simo Juhani Ojanen (s. 9. marraskuuta 1940 Urjala) on suomalainen kirjailija ja käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Sirkuspelle Hermannin luojana. Sudharmono
Sudharmono (12. maaliskuuta 1927 Gresik – 25. tammikuuta 2006 Jakarta) oli indonesialainen poliitikko. Hän toimi vuosina 1988–1993 maansa viidentenä varapresidenttinä. Sudharmonon edeltäjä oli Umar Wirahadikusumah ja seuraaja Try Sutrisno. Sudharmono kuoli vuonna 2006 keuhkokuumeeseen, jonka vuoksi hän oli joutunut sairaalaan vuonna 2005. Herman Zetterberg
Herman Zetterberg (1904–1963) oli ruotsalainen juristi ja poliitikko. Hän oli lainvalmistelukunnan jäsen, oikeusministerinä hän oli 1945–1957 ja sen jälkeen Svean hovioikeuden presidentti kuolemaansa saakka. Hänellä oli merkittävä osuus 1940-1950-luvulla Ruotsissa tehdyissä lainsäädäntöuudistuksissa, ja hän vaikutti merkittävällä tavalla myös Pohjoismaiden neuvoston perustamiseen. Herman Fleming
Herman Pietarinpoika Fleming (n. 1520–1583) oli suomalainen valtaneuvos, sotilas ja Louhisaaren kartanon omistaja. Hän taisteli Virossa ja Suomessa vuodesta 1570. Hän tuli Suomen sotaväen ylipäälliköksi vuonna 1574 ja Narvan käskynhaltijaksi vuonna 1582. Hän toimi myös Etelä-Suomen laamannina, oli Kustaa Vaasan luottamusmies. Amiraali, Hämeen, Tallinnan ja Viipurin linnanpäällikkönä sekä Suomen käskynhaltija. Lafcadio Hearn
Patrick Lafcadio Hearn (27. kesäkuuta 1850 Lefkada – 26. syyskuuta 1904 Tokio) oli kirjailija, joka tunnetaan parhaiten Japania käsittelevistä kirjoistaan, etenkin japanilaisten legendojen ja kummitustarinoiden kokoelmistaan. Hearn otti nimen Yakumo Koizumi (小泉八雲) saatuaan Japanin kansalaisuuden. Mätämunan muistelmat
Mätämunan muistelmat on Seppo Heikinheimon postuumisti julkaistu muistelmateos vuodelta 1997. Teoksen kustansi Otava. Kustantajan mukaan Heikinheimo oli suunnitellut muistelmia jo pitkään ennen kuin kirjoittaminen alkoi vuonna 1996. Heikinheimo kertoo, että muistelmien ensimmäinen versio katosi levykkeen mukana. Kirjan loppuosa valmistui juuri ennen kuin kirjoittaja teki itsemurhan 26. toukokuuta 1997. Heikinheimo ei muistelmissaan kerro paljonkaan yksityiselämästään eikä perheestään, mutta kirjan lopussa hän paljastaa itsemurhaansa johtaneita syitä. Seán Heuston
Seán Heuston (21. helmikuuta 1891 – 8. toukokuuta 1916) oli irlantilainen Fianna Éireanniin kuulunut nationalistikapinallinen, joka otti osaa Irlannin itsenäisyyttä tavoitelleeseen pääsiäiskapinaan vuonna 1916. Noin kahdenkymmenen kapinallisen voimin Heuston piti Mendicity Institutionin asemaa Liffeyn varrella hallussaan kahden päivän ajan brittijoukkoja vastaan, kunnes joutui viimein antautumaan. Hänet teloitettiin ampumalla 8. toukokuuta Kilmainhamin vankilassa nuorimpana kuolemantuomion saaneena kapinallisena. Henri Farman
Henry Farman kuoli Pariisissa 18. heinäkuuta 1958. Hänet on haudattu Cimetière de Passy'iin. Ludwig van Beethoven
24. maaliskuuta 1827 Beethoven vaipui koomaan ja kuoli kaksi päivää myöhemmin. Hänen kaapistaan löytyivät Heiligenstadtin testamentti, kirje ”Kuolemattomalle rakastetulle” ja useita naisten muotokuvia. Testamentissaan hän määräsi Karlin ainoaksi perillisekseen. Kirje Kuolemattomalle rakastetulle on kirjoitettu todennäköisesti Teplitzissä 1812. Sitä, kuka ”Kuolematon rakastettu” oli, ei kirjeessä mainita. Kohteeksi on ehdotettu muun muassa Antonie Brentanoa ja Josephine Brunsvikia. Savotar
Kauppaneuvos Herman Saastamoisen perustama ja kustantama "Savotar" oli Kuopion vanhasuomalaisten äänenkannattaja. Kauppaneuvoksen kuoltua lehden tukijana jatkoi hänen poikansa A. H. Saastamoinen. "Savottarella" oli läheiset suhteet jääkäriliikkeeseen ja vuonna 1917 se oli voimakas itsenäisyyden kannattaja. Sisällissodan jälkeen lehti kannatti monarkiaa ja Itä-Karjalan valloituspolitiikkaa. Woldemar Backman
Herman Woldemar Backman (9. maaliskuuta 1870 Uusikaarlepyy – 18. maaliskuuta 1946 Pietarsaari) oli suomalainen lääkäri ja henkilöhistorioitsija. Helsingin päärautatieasema
Valtioneuvos J. K. Paasikivi keskusteli salissa seurueensa kanssa neuvottelumatkoilla Moskovaan ennen talvisotaa syksyllä 1939. Vuonna 1940 sotavaiheiden uuvuttama, presidentin tehtävät jättävä Kyösti Kallio oli matkalla Helsingistä kotiin Nivalaan. Hetkeä myöhemmin hän sai äkillisen sydänkohtauksen ja kuoli saattajiensa käsivarsille aseman päälaiturille. Saattajina asemalla olivat muun muassa marsalkka C. G. Mannerheim ja Kallion seuraajaksi valittu Risto Ryti. Tarinan mukaan Kallio menehtyi marsalkka Mannerheimin käsivarsille, mutta todellisuudessa kyseessä olivat presidentin adjutantti eversti Aladár Paasonen ja eversti A. F. Airo. Saastamoisen säätiö
Saastamoisen säätiön taidekokoelma on kasvanut nykyiseen yli 1 900 teoksen mittaansa kuopiolaisen Herman Saastamoisen alulle laittaman teollisuussuvun alun perin kotikokoelmaksi hankituista taideteoksista. Kokoelman perusta on suomalaisessa 1910-luvun ekspressionistisessa taiteessa, ja keskeisinä taiteilijoina ovat Tyko Sallinen, Ilmari Aalto, Marcus Collin ja Anton Lindforss. Yli puolet kokoelman teoksista kuuluu nykytaiteen laajaan kokonaisuuteen. Herman Stenberg
Kaarlo Herman Stenberg (31. lokakuuta 1873 Kuopio – 5. helmikuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen oppikoulun opettaja, itsenäisyysaktivisti ja toimittaja. Hän käytti nimimerkkejä "Herman Wuorimaa" ja "Kalle Wiinatsalo". Erik Jan Hanussen
Erik Jan Hanussen (s. Hermann Steinschneider, 2. kesäkuuta 1889 Wien – 25. maaliskuuta 1933 Berliini) oli itävallanjuutalainen tiedottaja, šarlataani sekä selvänäkijä. Hypnoosista, mentalismista, okkultismista sekä astrologiasta ylistetty Hanussen toimi aktiivisena Weimarin tasavallassa. Hanussen tapettiin Weimarin tasavallan lopullisesti lakkauttaneen valtalain jälkeisenä päivänä. Hänen on kerrottu opettaneen Adolf Hitleriä esiintymisessä ja dramaattisen vaikutuksen saamisessa. Kustaa Estlin
Helmikuussa Estlin johti Kuhmalahden Vehkajärvelle koottua noin 500 punakaartilaisen joukkoa, jonka valkoiset löivät hajalle 26. helmikuuta käydyssä taistelussa. Tämän jälkeen Estlin osallistui Valkeakosken punakaartin komentajana 10. maaliskuuta käytyyn Kuhmoisten taisteluun, jossa hän jäi ilmeisesti haavoittuneena valkoisten vangiksi ja teloitettiin. Hänen samanniminen serkkunsa Kustaa Estlin (s. 1882) osallistui taisteluun valkoisten puolella. Estlinin sisaren Idan tiedusteltua kirjeitse veljensä kohtaloa, vastasi serkku raamatunlauseella "”Antakaa kuolleiden haudata kuolleensa ja katsokaa ettette itse tule hukutetuiksi”". Samuel Hahnemann
Samuel Hahnemann kuoli Pariisissa 88-vuotiaana. Taisto Heikkinen
Heikkinen oli vuodesta toiseen julkisuudessa ennustuksillaan, jotka osuivat joskus oikeaan ja joskus eivät. Karpon ohjelmassa hän kertoi käyttävänsä ennustuksissaan aina samaa sammakkoa. Syyskuussa 2001 sammakko vaihtui kuitenkin nuorempaan, ja kesällä 2006 sammakko oli kuollut helteeseen. Herman Laamanen
Herman Laamanen (7. elokuuta 1896 – 15. lokakuuta 1975) oli suomalainen metsäpiiripäällikkö ja kirjailija. Leevi and the Leavings
Gösta Sundqvist kuoli 46-vuotiaana sydänkohtaukseen Espoossa 16. elokuuta 2003. Paananen oli puhunut Sundqvistin kanssa puhelimessa muutama päivä aikaisemmin; heidän suunnitelmissaan oli tehdä seuraavasta levystä ”iloista poppia”. Viimeisenä iltana he menivät studioon ja tekivät yhdestä edellisen albumin kappaleesta uuden version, joka jäi ”julkaisemattomaksi kappaleeksi”. Sundqvistin kuoleman jälkeen Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät yhdessä lopettaa yhtyeen toiminnan, sillä he eivät halunneet jatkaa ilman Sundqvistia. Kuitenkin vielä seuraavan vuoden syksyllä julkaistiin yhtyeen viimeiseksi jäänyt kokoelmalevy "Keskeneräinen sinfonia". Albumilla julkaistiin myös yli kaksikymmentä vuotta pimennossa ollut ”Haloo”-kappale. Al Herman
Al Herman (15. maaliskuuta 1927 – 18. kesäkuuta 1960) oli yhdysvaltalainen Indianapolis 500 -kuljettaja. Hän osallistui viiteen Indianapolis 500 -kilpailuun, kausilla 1955–1957 ja 1959–1960. Hän oli seitsemäs vuoden 1955 kilpailussa saavuttaen vuoden tulokas -palkinnon. Herman menehtyi Midget cars -kilpailussa West Havenissa vuonna 1960. Samalla viikolla myös Jimmy Bryan menehtyi eri onnettomuudessa. Hans Westerback
Hans "Hasse" Westerback (12. marraskuuta 1947 – 23. kesäkuuta 2013) oli suomalainen liikemies ja matkanjärjestäjä. Vuonna 1979 hän perusti edullisiin etelänmatkohin erikoistuneen Hassen Matkat -yhtiön Turkuun, joka aloitti toimintansa tilauslennoilla Rodokselle. Pian yhtiö kasvoi valtakunnalliseksi ja se oli 1980-luvulla Suomen suurin ja kannattavin matkatoimisto. Westerback myi yrityksen vuonna 1988 Rantasipi -hotelliketjun silloiselle omistajalle Karisma Investille. Tämän jälkeen hän käytännössä luopui yrittäjyydestä ja jatkoi uraansa sijoittajana. Westerback menehtyi vakavaan sydänsairauteen 65 vuoden ikäisenä. Herman Paavilainen
Herman Paavilainen (26. lokakuuta 1879 Virtasalmi – 8. heinäkuuta 1964) oli johtaja ja sosiaaliministeri. Harry Houdini
Houdini kuoli vatsakalvontulehdukseen 52-vuotiaana halloweenina 1926. Hän oli saanut iskun vatsaansa pari viikkoa aiemmin Montrealissa, kun hän oli yllyttänyt erästä nuorukaista lyömään häntä vatsaan niin lujaa kuin vain kykenee. Houdini ei kuitenkaan ehtinyt jännittää vatsalihaksiaan ennen iskua. Houdinin hautajaiset pidettiin 4. marraskuuta New Yorkissa, ja yleisöä oli paikalla yli 2 000 henkeä. Paavo Haanpää
Talvi- ja jatkosotaan Haanpää osallistui Merikarvialla nostoväen kouluttajana ja Suojeluskunnan harjoituspäällikkönä. Sotien jälkeen hän jatkoi maanviljelyä tilallaan. Haanpää kuoli 92 vuoden iässä 4. maaliskuuta 1985 Satakunnan viimeisenä jääkärinä, ja hänet haudattiin Merikarvialle. Veijo Pasanen
Pasanen kuoli yllättäen sydäninfarktiin helmikuussa 1988 vain kaksi päivää viimeiseksi jääneen "Pelle Hermannin" jakson kuvausten jälkeen. Kuin enteenä Hermanni ja äitiliini puhuivat viimeisessä jaksossa kuolemasta. Hänen kuolemansa myötä Pelle Hermannin ”äitiliini” Raili Veivo jatkoi sarjaa, mutta kuoli helmikuussa vuonna 1993, viisi vuotta Pasasta myöhemmin. Vuonna 1992 Pelle Hermanni -vainaan jatkajaksi yritettiin tehdä Tommi Auvisesta oppisopimuspelle Niko, mutta ohjelma lopetettiin kymmenen jakson jälkeen. Ernst Nevanlinna
Nevanlinna kuoli 59-vuotiaana vähäisestä haavasta saamaansa verenmyrkytykseen. Suomen Pankki tilasi hänen haudalleen Helsingin Hietaniemen hautausmaalla Eemil Haloselta pronssiveistoksen "Semper Excelsior" (”Alati korkeammalle”), joka paljastettiin marraskuussa 1934. Siitä tuli aikanaan niin ihailtu, että siitä teetettiin kopiot ainakin kahteen muuhun hautamuistomerkkiin. Herman Saastamoinen
Suurin osa puodeista keskittyi säätyläisten ylellisyystavaroihin, joiden myynnissä ei ollut nähtävissä kasvua. Alueen väen ruokintaan tarvittiin lisää viljaa, jonka tuonti Pietarista avasi uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Niin sanotusta Kalashnikovin viljapörssistä kuljetettiin esimerkiksi Hackman & Co:n aluksilla Kuopioon ruisjauhomattoja, joita saavuttiin maalta varta vasten ostamaan. Saastamoinen havaitsi alan tukkukaupassa piilevät mahdollisuudet työskennellessään Hiltusen kauppa-apulaisena, kuten myös Gustaf Ranin, joka luopui vähittäiskaupasta kokonaan vuoteen 1875 mennessä keskittyen pelkkään viljan, jauhojen ja suolan tukkukauppaan. Hiltunen teki bisnestä puolestaan siirtomaatavaroilla, kuten kahvilla. 1870 perustettu Hiltusen liike kasvoi neljässä vuodessa kaupungin kolmanneksi suurimmaksi, mutta se ei auttanut, kun lama ja omistajan suosima leveä elämäntapa kohtasivat vieden viidentenä toimintavuonna puodin konkurssiin. Saastamoisen on arveltu saaneen työnantajaansa kohdanneista ongelmista myöhempää uraansa ajatellen arvokasta oppia. Taisto Heikkinen
Taisto Heikkinen (11. heinäkuuta 1937 Hyrynsalmi – 7. toukokuuta 2011 Hyrynsalmi) oli suomalainen sääennustaja. Sammakkoprofessorina tunnettu Heikkinen väitti pystyvänsä ennustamaan tulevan sään kuukausiksi eteenpäin tarkkailemalla sammakoita sekä yleisesti luontoa kotipihansa havaintotornista. Heikkinen nousi julkisuuteen keväällä 1995 "Karpolla on asiaa" -ohjelmassa ennustaessaan tulevan kesän säätä. Herman Spöring nuorempi
Spöring kävi Cookin retkikunnan mukana mm. Tahitilla, Uudessa-Seelannissa ja Australiassa. Matkan loppupuolella Spöring sairastui punatautiin ja kuoli melko pian Jakartasta lähdön jälkeen laivalla tammikuussa 1771. Hänet haudattiin Intian valtamereen 300 kilometrin päähän Joulusaaresta, kohtaan noin 10 astetta eteläistä leveyttä ja 103 astetta itäistä pituutta. Kapteeni Cook merkiksi laivan lokikirjaan seuraavan tiedon: ""Departed this Life Mr Sporing a Gentleman belonging to Mr Bank's retinue."" ("Elämästä erkani hra Sporing, hra Banksin seurueeseen kuulunut herrasmies"). Mainittu Banks oli retkikunnan mukana kahdeksanhenkisen seurueensa kanssa ollut varakas lontoolainen luonnontieteiden harrastaja Sir Joseph Banks, Daniel Solanderin ystävä. Uuno Hirvonen
Uuno Ilmari Hirvonen (24. joulukuuta 1898 Rautu – 26. kesäkuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan paremmin kirjailijanimellään Simo Penttilä (myös Akseli Koskensalpa, Artturi Koskensalpa). Hän kirjoitti aikoinaan hyvin suosittuja seikkailuromaaneja, joista myöhempään tuotantoon kuuluva Punavyö-sarja on tunnetuimpia. Hirvonen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1959. Onni Saastamoinen
Isänsä Herman Saastamoisen kuoltua O. H. Saastamoinen nousi yrityksen johtoon veljensä Yrjö Saastamoisen kanssa. Saastamoisen toinen veli oli suurlähettiläs Armas Saastamoinen. Hänen jälkeensä yhtiön johtoon tuli hänen vävynsä Osmo P. Karttunen. Eino Saastamoinen
Kaarlo Eino "Stigi" Saastamoinen (9. lokakuuta 1887 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 4. joulukuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Herman Liikanen
Herman Liikanen (13. toukokuuta 1835 Ristiina – 13. huhtikuuta 1926 Kuhmalahti) oli suomalainen vapaustaistelija joka osallistui 1860-luvulla Giuseppe Garibaldin joukoissa Italian vapaustaisteluun sekä tanskalaisten puolella Tanskan-Saksan sotaan. Myöhemmin Liikanen oli lähes puoli vuosisataa Suomen Hypoteekkiyhdistyksen palveluksessa. Herman Smith-Johannsen
Smith-Johannsen syntyi Hortenissa ja valmistui vuonna 1899 Berliinin yliopistosta oppiarvolla tekniikasta. Pian tämän jälkeen hän muutti Yhdysvaltoihin koneiden myyjänä. Hän meni vuonna 1907 naimisiin Alice Robinsonin kanssa ja asettui pysyvästi Québeciin. Hän kuoli Norjassa keuhkokuumeeseen 111-vuotiaana; hänen katsotaan olleen viimeisenä elinkuukautenaan vanhin elossa ollut mies. Pelastusristeilijä Harmaja
Alus sai Kuopiossa 10.7.2000 uuden nimen "Herman Saastamoinen". Se myytiin Ruotsiin 2006. Herman Saastamoinen
Herman Saastamoisen oli siirryttävä toisen Hiltusen, Andersin palvelukseen. Hiltunen ei ottanut osaa voikauppaan, mutta salli Saastamoisen harjoittaa sitä suojeluksessaan. Saastamoinen toi voita maailmalta ja myi sen Robert Rissasen vientiliikkeelle. Voikaupan parissa onnistuminen loi uskoa ja mainetta Saastamoisen oman liikkeen perustamiseksi. Kilpailutilanne ja alan sisäinen liikehdintä sai hänet valitsemaan sekatavarakaupan. Saastamoisen oma liiketoiminta alkoi elokuussa 1876, kun hän osti J. P. Lappalaisen tavaravaraston ja kaupan torin laidasta. Kauppaporvarioikeudet hän sai 27. syyskuuta Kuopion 136:ntena kauppiaana. Kaupassa myytiin muun muassa pietarilaista jauhoa, suurimoita, tupakkaa sekä Lyypekistä tuotettuja siirtomaatavaroita kuten mausteita, suolaa, sokeria ja viinaa. Saastamoinen kohdisti liiketoimintansa maalta saapuviin ja otti maksuvälineenä muun muassa voita, jolla maksoi edelleen Lyypekkiin. Laman jälkeinen vähäinen kilpailu mahdollisti myös toiminnan laajentamisen. Vuonna 1880 tilaa saatiin lisää, kun Saastamoinen osti Savolaisen kauppakartanon torin laidasta. Samana vuonna kaikki kuitenkin paloivat viimeistä myöten, eivätkä vakuutuskorvaukset kattaneet kaikkia tappioita. Sunnuntain 4. heinäkuuta 1880 vastaisena yönä tapahtuneessa tulipalossa tuhoutui yhdeksän myymälää. Saastamoinen jatkoi toimintaansa tilapäisissä tiloissa "herra H. Alceniuksen kartanossa". Osmo P. Karttunen
Osmo Pekka Karttunen (8. marraskuuta 1922 Helsinki – 29. kesäkuuta 1985) oli Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen valtiovarainministeri 1962–1963 ja vuonna 1968 perustetun, tieteen ja taiteen mesenaattina tunnetun Saastamoisen säätiön perustaja yhdessä vaimonsa Liisa Karttusen (o.s. Saastamoinen) kanssa. Liisa Karttunen oli perheyhtiön perustajan Herman Saastamoisen pojantytär. Costello Hautamäki
Hautamäen ensimmäinen yhtye oli Sensuuri, joka toimi vuosina 1978–1981. Hautamäki liittyi Popedaan vuonna 1981 kirjoitettuaan ylioppilaaksi. Hän teki vaikutuksen Popedan laulajaan ja perustajajäseneen Pate Mustajärveen osaamalla kaikki Popedan aiemmin levyttämät kappaleet jo ennen ensimmäisiä yhtyeen uuden kokoonpanon yhteisiä harjoituksia. Tuolloin yhtyeen kitaristina toiminut Arwo Mikkonen pelkäsi Costellon ottavan hänen paikkansa Popedassa, mutta Hautamäen tulon myötä Mikkonen kuitenkin jatkoi yhtyeessä kunnes menehtyi vuonna 1986. Mikkosen menehdyttyä Hautamäestä tuli Popedan musiikillinen johtohahmo. Raimo Karlsson
Raimo ”Sumo” Johan Hilding Karlsson (18. helmikuuta 1948 Helsinki – 27. helmikuuta 2007 Phuket, Thaimaa) oli suomalainen painija, joka voitti urallaan 9 Suomen mestaruutta yli 100-kiloisten sarjassa. Hän kuoli sukellusmatkalla Thaimaan Phuketissa. Armas Saastamoinen
Saastamoinen toimi aluksi salaisesti toimineen Savon suojeluskuntapiirin päällikkönä vuonna 1917 sekä Pohjois-Savon ja Kainuun sotilaspiirin esikuntapäällikkönä sisällissodan aikana 1918. Sodan jälkeen hänestä tuli Suomen lähettiläs ensin Kööpenhaminaan (1918–1919) ja sitten Washingtoniin (1919–1921). Lähettilään tehtävistä hän palasi Suomeen perheensä yritysten H. Saastamoinen Ltd:n, H. Saastamoinen & pojat Oy:n ja Saastamoisen faneeri Oy:n johtoon 1921. Tässä tehtävässä hän jatkoi vuoteen 1926, jolloin keskittyi yhteiskunnallisiin tehtäviin. Hän oli kokoomuspuolueen kansanedustajana vuosina 1924–1926. Saastamoinen nimitettiin Suomen lähettilääksi Lontooseen ja Haagiin 1926. Hän hoiti näitä tehtäviä kuolemaansa saakka. Saastamoinen kuoli Lontoossa 1932. Herman Liikanen
Jäätyään eläkkeelle 1914 Liikanen vietti viimeiset vuotensa sukulaisten luona Helsingissä, Kuhmalahdella ja Hirvensalmen Hietasessa. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle. Herman Melville
Herman Melville (1. elokuuta 1819 New York, New York – 28. syyskuuta 1891 New York, New York) oli yhdysvaltalainen kirjailija. Melville toimi nuoruudessaan merimiehenä. Hän saavutti kirjallisen uransa alkupuolella menestystä merta käsitelleillä seikkailukertomuksillaan, mutta myöhemmin hänen suosionsa hiipui ja kuollessaan hänet oli melkein unohdettu. Myöhemmin Melville on tunnustettu yhdeksi amerikkalaisen kirjallisuuden keskeisistä klassikoista. Hänen tunnetuin teoksensa on valaanpyytäjistä kertova "Moby Dick". Herman (arkkipiispa)
Herman (siviilinimeltään "Herman Aav", 2. syyskuuta 1878 Muhu, Hellamaa, Viro – 14. tammikuuta 1961) oli Suomen ortodoksisen kirkon arkkipiispa. Hänen isänsä Vassili oli kanttori. Herman oli kaikista edeltäjistään ja useimmista seuraajistaan poiketen siviili- eli valkoisen papiston jäsen ja leskimies. Hänellä oli kuusi lasta, joista nuorin oli sylivauva Lucia, jonka synnytyksessä rouva Aav kuoli. Simo Taavetti Hämäläinen
Simo Taavetti Hämäläinen (30. joulukuuta 1913 Pielisjärvi – 30. joulukuuta 1977 Helsinki) oli suomen kielen tutkija, joka oli Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori vuosina 1957–1963 ja 1966–1972. Teo Mertanen
Teo Ingmar Mertanen (6. joulukuuta 1925 Helsinki – 12. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen toimittaja ja Helsingin Sanomien vastaava päätoimittaja 1961–1976. Hän oli yhtiön lehtien hallinnollinen päätoimittaja ja Sanoma Osakeyhtiön varatoimitusjohtaja vuodesta 1976 ja jäi eläkkeelle 1984 niistä tehtävistä, mutta jatkoi hallituksen jäsenenä vuoteen 1992. Erik Johan Leivo
Kuolemantuomioita ei kuitenkaan enää pantu täytäntöön, vaan ne muutettiin elinkautisiksi. Kuolemaantuomitut jäivät tammikuussa 1920 annetun uuden armahduslain ulkopuolelle, mutta heidät armahdettiin myöhemmin 1920-luvun aikana. Johan Salomon Keino sen sijaan kuoli Suomenlinnan vankileirillä huhtikuussa 1919. Alexander Halosen toimittamaan "Suomen luokkasota" -teokseen kirjoittaneen J. A. Lehtosaaren mukaan Leivo ryhtyi Tammisaaren vankileirillä ilmiantajaksi yhdessä veljensä Alfredn ja sihteerinsä Karl Emil Nurmen kanssa. Herman Olof Gummerus
Herman Olof Johannes Gummerus (11. lokakuuta 1909 Helsinki – 8. huhtikuuta 1996) oli suomalainen taideteollisuuden viennin edistäjä 1900-luvun loppupuolella. Herman Saastamoinen
Apteekkari Hugo Lignell ja kauppiaat Hallman, Lindqvist, Raninen, Savolainen ja Saastamoinen perustivat voikauppaan keskittyvän yhtiön vuonna 1884 helpottaakseen voin hankintaa ja maksimoidakseen sen kaupasta saatavan tuoton. Ehtona oli kaikkien osapuolten voikaupan keskittäminen yhtiöön, mistä livennyt Raninen aiheutti myöhemmin yhtiön purkautumisen. Hallman, Savolainen ja Saastamoinen perustivat uuden "Kauppa-yhtiön" vuonna 1887 joka jatkoi kunnes valui tappiolle 1894. Kannattavuus laski pääosin valmistuneen Savon radan takia, koska voikuljetus siirtyi sinne (1892 vesikuljetukset olivat enää 1/80 vuoden 1889 tasosta), mutta se oli aluksi vesikuljetusta kalliimpaa. Maalaiset olivat myös alkaneet myydä voinsa ilman välikäsiä. Paul Kustaanheimo
Paul Edwin Kustaanheimo (vuoteen 1935 Gustavsson; 12. huhtikuuta 1924 Turku – 24. elokuuta 1997 Tanska) oli suomalainen matemaatikko ja tähtitieteilijä, joka tutki esimerkiksi suhteellisuusteoriaa ja taivaanmekaniikkaa. Hän oli Helsingin yliopiston matematiikan apulaisprofessori vuosina 1958–1964, sovelletun matematiikan professori 1964–69 ja tähtitieteen professori 1969–1977. Vuonna 1965 hän julkaisi yhdessä Eduard Stiefelin kanssa niin kutsutun KS-muunnoksen, jolla poistetaan laskennalliset ongelmat, joita syntyy kappaleiden tullessa hyvin lähelle toisiaan ja liikeyhtälön nimittäjässä olevan etäisyyden lähestyessä nollaa. Hän myös keksi viikkokalenterin. Veikko Huovinen
Veikko Huovinen kuoli nopeasti edenneeseen haimasyöpään Sotkamossa 4. lokakuuta 2009. A. I. Virtanen
Virtanen kuoli 78-vuotiaana 11. marraskuuta 1973. Hän oli lokakuun lopulla kaatunut kotiportailleen ja murtanut reisiluunsa. Hänen reisiluunsa naulattiin Kirurgisessa sairaalassa, mutta hän sai keuhkokuumeen ja kuoli. Virtanen siunattiin 27. marraskuuta valtion kustannuksella Helsingin vanhassa kirkossa ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle. Siunaustilaisuudessa valtioneuvoston seppeleen laski opetusministeri Marjatta Väänänen. Presidentti Kekkonen lähetti tilaisuuteen adressin ja Saksan liittotasavallan presidentti Gustav Heinemann seppeleen. Hermanni Pihlajamäki
Herman Matinpoika ”Hermanni” Pihlajamäki (11. marraskuuta 1903 Nurmo – 4. kesäkuuta 1982 Ähtäri) oli suomalainen painija ja olympiavoittaja. Kuopion kauppakoulu
Brofeldtin seuraaja K. A. Widenius oli Herman Saastamoisen luottomies ja palveli monissa rooleissa tämän perheyrityksessä. Widenius perusti myöhemmin, vuonna 1926 Edvin Sederholmin ja Juho Somerin kanssa nykyisen KPMG -tilintarkastusyhtiön. Saastamoisen suvun jäsenet olivat myöhemminkin mukana Kauppakoulun taustalla, mm. kansanedustaja ja diplomaatti Armas Herman Saastamoinen toimi kauppakoulun johtokunnassa vuodesta 1913 ja vuodesta 1922 lähtien puheenjohtajana aina kuolemaansa vuonna 1932 asti. Reino Helismaa
Reino Helismaa oli kova tupakoimaan, ja hän sairastui keuhkosyöpään 1960-luvun alussa. Syöpä saatiin kuitenkin onnistuneesti leikattua kevättalvella 1964 ja tulevaisuus näytti valoisalta, mutta myöhemmin saman vuoden aikana hänen yleiskuntonsa alkoi uudelleen heiketä ja lopulta jopa tavallinen kävelykin kävi voimille. Helismaalla havaittiin luusyöpä, johon hän menehtyi 51-vuotiaana vuonna 1965. Hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Helismaan muistotilaisuudessa lausuttiin:
Sairaan miehen kärsimyksiä oli lisännyt Kaustisen Purppuripelimanneilta syksyllä 1964 saapunut kirje Tapio Rautavaaran levyttämän "Peltoniemen Hintriikan surumarssin" johdosta. Kirjeessä huomautettiin ensinnäkin, että kyseessä oli Peltoniemen Hintriikki – mies eikä nainen, kuten Helismaa oli käsittänyt. Toiseksi paheksuttiin sitä, että Helismaan kaltainen "rillumarei-mies" oli rohjennut kajota suorastaan pyhänä pidettyyn kaustislaisen kansanmusiikin tunnussävelmään. Pohjalaisina kaustislaiset eivät myöskään hyväksyneet mitään köyhyyttä sävelmiinsä; Hindrik Peltoniemi oli päin vastoin ollut vauras talonpoika. Kaustislaisten kirje loukkasi myös Tapio Rautavaaraa ja kappaleen sovittajaa Toivo Kärkeä, joka oli löytänyt kappaleen eräältä Yleisradion kantanauhalta. Kaustisen Purppuripelimannit lähettivät kirjeestä kopion Yleisradioon, joka pani "Peltoniemen Hintriikan surumarssin" saman tien esityskieltoon. Johann Georg Hamann
Johann Georg Hamann (27. elokuuta 1730 Königsberg - 21. kesäkuuta 1788 Münster) oli saksalainen valistusfilosofi ja valistuksen vastustaja, ja saksalaisen valistuksen ja "Sturm und Drang" -liikkeen keskeisiä nimiä. Hän oli filosofi Immanuel Kantin ystävä ja tämän tavoin lähtöjään pietistinen protestantti. Hän oli myös luutunsoittaja, joka oli opiskellut tätä soitinta tuolloin Königsbergissä vaikuttaneen ukrainalaisen virtuoosin Timofey Belogradskyn opastuksella. Houston Stewart Chamberlain
Chamberlainin terveys oli huono ja hieman maailmansodan päättymisen jälkeen hänen tilansa heikkeni jättäen kehon osittain halvaantuneeksi. Chamberlain ehti 1920-luvulla tapaamaan tuoreen natsipuolueen johtajan Adolf Hitlerin, jota hän piti saksalaisuuden suurena lupauksena. Hitlerin innoittamana Chamberlain liittyi natsipuolueeseen, joka puolestaan ylisti hänen "Die Grundlagen des Neunzehnten Jahrhunderts" -kirjaansa puolueen evankeliumina. Chamberlain kuoli Bayreuthissa 1927. Steve Ditko
Steve Ditko (2. marraskuuta 1927 Johnstown, Pennsylvania – 29. kesäkuuta 2018 New York, New York) oli tunnettu sarjakuvapiirtäjä ja kirjoittaja, joka parhaiten tunnetaan Hämähäkkimiehen toisena luojana Stan Leen ohella. Hän opiskeli Cartoonists and Illustrators Schoolissa New Yorkissa opettajananaan Jerry Robinson ja aloitti sarjakuvien piirtämisen vuonna 1953. Alun alkaen hän työskenteli Charton Comicsille tehden tieteiskirjallisuus-, kauhu- ja mysteeritarinoita. Myöhemmin 1950-luvulla hän alkoi työskennellä Atlas Comicsille, Marvel Comicsin edeltäjälle.
Ditko loi Hämähäkkimiehen käsikirjoittaja-toimittaja Stan Leen kanssa "Amazing Fantasyn" numerossa 15 vuoden 1962 elokuussa. Hän jatkoi Hämähäkkimiehen piirtämistä tämän ensimmäisen oman sarjakuvalehden "The Amazing Spidermanin" numeroissa 1–38 sekä Hämähäkkimiehen vuosijulkaisujen "The Spiderman Annualin" (jotka olivat tavallisia lehtiä paksumpia) numeroissa 1–2. Noin vuoden päästä Hämähäkkimiehen luomisesta Ditko ja Lee loivat Tohtori Oudon "Strange Talesin" numerossa 110 vuoden 1963 heinäkuussa. Ditko piirsi myös useita Hulk-tarinoita, kuten Hulkin ensimmäisen lehden viimeisen numeron 6 vuoden 1963 maaliskuussa, ja jatkoi Hulk-tarinoiden piirtämistä "Tales To Astonish" -lehden numeroissa 60–67. Leen ja Ditkon välille syntyneen riidan seurauksena Ditko erosi Marvelilta "The Amazing Spidermanin" numeron 38 jälkeen. H. H. Holmes
Herman Webster Mudgett (16. toukokuuta 1861 – 7. toukokuuta 1896), joka tunnetaan paremmin nimellä Dr. Henry Howard Holmes, oli yhdysvaltalainen sarjamurhaaja. Holmes rakennutti Chicagon vuoden 1893 maailmannäyttelyalueen läheisyyteen hotellin jossa oli kaasukammioita, holveja ja salaovia. Hotellissa hän murhasi uhrinsa, joita arvioiden mukaan saattoi olla jopa satoja. Holmes tunnusti 27 murhaa joista vain yhdeksän on voitu todentaa. Tommy Tabermann
Tabermannilla todettiin pahanlaatuinen aivokasvain syksyllä 2009. Tabermann kuoli Helsingin Terhokodissa vain vuorokausi sen jälkeen, kun hänet oli tuotu sinne saattohoitoon. Tabermannin kuoltua hänen paikkansa eduskunnassa otti Risto Kuisma syysistuntokauden 2010 alussa. Seppo Hakasalo
Seppo Juhani ”Säppi” Hakasalo (1959 Kannus – 2003 Lestijärvi ) oli suomalainen muusikko, laulaja ja lauluntekijä, joka tunnettiin erityisesti hänen Säppi-yhtyeestään. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan lienevät ”Asfalttilaturi”, ”Sotaveteraani” ja ”Kotiin”. Hakasalo on tehnyt sanoituksia myös Ilona-yhtyeelle. Ennen Säppi-orkesteria hänellä oli Human Being -niminen yhtye, joka levytti yhden singlen vuonna 1985. Hakasalo menehtyi vuonna 2003 sairauskohtaukseen. Esa Kaartamo
Kaartamo sai 17. elokuuta 2018 sairauskohtauksen soundcheckissä ennen Broadcast-yhtyeen esiintymistä Raikku rokkaa ja rakastaa -festivaaleilla Kangasalla, ja kuoli aivoverenvuotoon Tampereen yliopistollisessa sairaalassa. Hanoi Hannah
Erityisen tunnetuksi Ngọ tuli vuonna 1965 aloitetuista amerikkalaisia vastaan suunnatuista radiolähetyksistään Vietnamin sodan aikana. Lempinimensä "Hanoi Hannah" hän sai amerikkalaisjoukoilta ja nimi annettiin toisen maailmansodan Tokion Ruusun ja Korean sodan Seoul City Suen mukaisesti. Hanoi Hannahin lähetykset olivat tyypillisesti 30 minuuttia pitkiä ja niihin kuului kuluneen kuukauden aikana kuolleiden amerikkalaissotilaiden nimien luettelo. Muita lähetysten aiheita olivat esimerkiksi amerikkalaisten sotatoimien kritisointi, sodan vastaisen liikkeen kehuminen ja amerikkalaisten luokka- ja rotuerojen esilletuonti. Lähetyksiin kuului myös musiikkia ja niissä esitettyjä artisteja olivat esimerkiksi Pete Seeger ja Joan Baez, jotka olivat tulleet tunnetuiksi sodan vastustajina. Lähetysten tarkoitus oli psykologinen sodankäynti amerikkalaisia vastaan, mutta varsinaisia todisteita niiden hyödyllisyydestä ei ole. Usein lähetykset lähinnä suututtivat tai huvittivat kuuntelijoitaan. Jotkut amerikkalaiset sotavangit kuvailivat kovaäänisillä kuulutettuja lähetyksiä hyödyllisiksi niiden toimiessa yhtenä harvoista uutisten lähteistä ulkomaailmasta. Pariisin rauha vuonna 1973 alkoi tehdä Hanoi Hannahin lähetyksistä tarpeettomia ja ne lopetettiin vuoden 1975 jälkeen. Ngọ muutti miehensä kanssa vuonna 1976 Hồ Chí Minhin kaupunkiin, jossa hän työskenteli televisioalalla. Ngọ kuoli Hồ Chí Minhin kaupungissa 30. syyskuuta 2016 ollessaan noin 85-vuotias. Herman Joutsen
Herman Joutsen (1924 Salmi – 2011 Kuopio) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan erityisesti hevosaiheisista veistoksistaan sekä luovutettuun Karjalaan liittyvistä muistomerkeistä. Joutsen aloitti uransa taidemaalarina, jolloin hän maalasi paljon saattoristejä ja ristiinnaulitun kuvia ortodoksisiin jälleenrakennuskirkkoihin. Tultuaan allergiseksi maalauksessa tarvittaville liuottimille, hän siirtyi kuvanveistäjäksi. Tony Halme
Halme löydettiin kotoaan kuolleena 10. tammikuuta 2010. Poliisin mukaan hän kuoli kotonaan perjantain vastaisena yönä eikä kuolemaan liity rikosta. Ilta-Sanomien mukaan Halme kuoli ”oman käden kautta”. Lehden mukaan Halmeen viereltä löytyi pistooli, johon hänellä ei ollut hallussapitolupaa. Muiden muassa Helsingin Sanomat ja MTV3 uutisoivat Halmeen kuoleman itsemurhana perustuen Ilta-Sanomien käyttämään ilmaisuun ”oman käden kautta”. Helsingin poliisi ei ole vahvistanut tietoa, jonka mukaan Halme olisi tehnyt itsemurhan. Poliisi on vedonnut vaiteliaisuudessaan lakiin, jonka mukaan kuolemansyyn tutkintaan liittyvät tiedot ovat salaisia. Oikeustieteellisen ruumiinavauksen mukaan Halme kuoli kaksi päivää ennen löytymistään, 8. tammikuuta. Kuolinsyy oli itse aiheutettu ampumavamma. Halmeen kuolleena löytänyt ystävä epäili 7 päivää -lehdessä, että Halmeen ase olisi lauennut vahingossa tai että jos teko oli itsemurha, oli se kroonisista kivuista johtunut hetken päähänpisto. Halme on haudattu Hietaniemen muistolehtoon. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini luonnehti muistosanoissaan Tony Halmetta aidoksi suomalaiseksi mieheksi hyvine ja huonoine puolineen ja piti Halmeen suurimpana ansiona sitä, että tämä herätti Helsingin lähiöt.Tony Halme oli ennen kuolemaansa kirjoittamassa uutta kirjaa. Keskeneräiseksi jäänyt kirja oli työnimeltään "Testamentti". Kirjassa Halme muun muassa kertoo eduskuntatyöstään. "Testamentti" julkaistiin kesäkuussa 2010. Mauno Hartman
Mauno Runar Hartman (5. heinäkuuta 1930 Turku – 18. heinäkuuta 2017 Hollola) oli suomalainen kuvanveistäjä. Hänet tunnetaan suurista hirsirakennelmistaan. Hän opiskeli Ateneumissa ja ulkomailla 1950-luvulla. Hartman työsti suurikokoiset teoksensa perinteisin puurakentamisen menetelmin tapeilla ja kiiloilla. Hän teki myös pienoisveistoksia puusta sekä piirroksia, grafiikkaa ja maalauksia. Hartman teki hirsiset lavasteet Joonas Kokkosen oopperaan "Viimeiset kiusaukset". Hartmanin suurin puuveistos, 18,5 metriä korkea "Stockhimmel", on Volvon pääkonttorissa Göteborgissa. Yli 100 kotimaista yhteis- ja ryhmänäyttelyä, 54 ulkomaista ryhmä- ja yhteisnäyttelyä sekä 46 yksityisnäyttelyä. Dustin Hoffman
Dustin Lee Hoffman (s. 8. elokuuta 1937 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kahdesti Oscar-palkittu näyttelijä ja elokuvaohjaaja. Hänen läpimurtoelokuvansa oli "Miehuuskoe" (1967). Hänet on palkittu parhaan miespääosan Oscarilla elokuvista "Kramer vastaan Kramer" (1979) ja "Sademies" (1988). Hän on ollut myös tuottajana useissa elokuvissa. Armas Kauhanen
Armas Kauhanen (26. marraskuuta 1907 – 19. kesäkuuta 1980) oli suomalainen rikostoimittaja joka käytti nimimerkkiä "Kuha". Kauhanen oli Helsingin Sanomien toimittajana tutkimassa muun muassa vuonna 1932 Tattarisuon tapausta. Heinrich zu Sayn-Wittgenstein
Heinrich Alexander Ludwig Peter Prinz zu Sayn-Wittgenstein (14. elokuuta 1916 Kööpenhamina, Tanska – 21. tammikuuta 1944 Stendal, Saksa) oli saksalainen toisen maailmansodan aikainen yöhävittäjälentäjä. Hän palveli Saksan ilmavoimissa Luftwaffessa ja oli majurin arvoinen. Kuolemansa hetkellä hän oli Luftwaffen korkeimman pudotusmäärän saavuttanut yöhävittäjälentäjä sekä koko toisen maailmansodan lopussa kolmanneksi korkeimman pudotusmäärän saavuttanut. Hänellä oli 83 ilmavoittoa. Karl Amadeus Hartmann
5. joulukuuta 1963 Hartmann kuoli syövän seurauksena kotikaupungissaan Münchenissä.Dibelius, Ulrich (2004). "Karl Amadeus Hartmann. Komponist im Widerstreit". Kassel: Bärenreiter.
Hartmann, Karl Amadeus (1965). "Kleine Schriften". Mainz: Schott's Söhne. Herman Uimonen
Armeijauransa jälkeen hän työskenteli apulaisosastopäällikkönä kansanhuoltoministeriössä vuoteen 1948 saakka, jolloin hän siirtyi johtajaksi Muovitehdas Tekoli Oy:n palvelukseen. Muovitehtaan johtajana hän palveli vuoteen 1952 saakka, jolloin hän siirtyi apulaisasiamieheksi Teknillisen Tuonnin Keskusliiton ja Suomen Teknilliseen Kauppaliitoon ja oli tehtävässä vuoteen 1958 saakka. Edellisen tehtävän ohella hän toimi Kauppa ja teollisuusministeriön määräämänä asiantuntijana Lisenssiviraston sähkö- ja metallitoimikunnissa vuoteen 1958 saakka. Hänet haudattiin Honkanummen hautausmaalle. Kustaa Hautamäki
Esaias Kustaa Hautamäki (sukunimi aik. "Rukkila"; 14. kesäkuuta 1869 Kauhava – 6. helmikuuta 1951 Oulu) oli suomalainen päätoimittaja ja Maalaisliiton puoluesihteeri. J. V. Snellman
Snellman kuoli vuonna 1881, ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin. Hauta sijaitsee korttelissa V6-12-10. Agathon Meurmanin aloitteesta Suomen talonpoikaissääty päätti vuonna 1882 pystyttää Snellmanin haudalle muistomerkin. Arkkitehti Sebastian Gripenbergin suunnittelema koruton muistomerkki paljastettiin 1885. Siinä lukee pelkästään Snellmanin nimi ilman elinvuosia sekä sanat ”Suomen talonpoikaissäädyltä”. Reino Kuuskoski
Vuosina 1955–1958 Kuuskoski toimi yhtenä Kansaneläkelaitoksen (Kela) johtajista, minkä jälkeen hän siirtyi KHO:n presidentiksi. Hän oli myöhemmin vähällä menettää virkansa niin sanotun Kansaneläkelaitoksen jutun yhteydessä, jossa koko Kelan entistä johtokuntaa syytettiin laitoksen varojen perusteettomasta käytöstä henkilökunnan asuntoihin. Vuonna 1961 Helsingin hovioikeus tuomitsi Kuuskosken yhdessä Aku Sumun (Sdp), Onni Hiltusen (SDP) ja V. J. Sukselaisen (Ml) kanssa viralta pantaviksi virkarikosten ja virheiden vuoksi. Korkein oikeus kumosi myöhemmin viraltapanon katsoen asianomaisten menetelleen vain varomattomasti. Kuuskoski jatkoi KHO:n presidenttinä, kunnes kuoli vuonna 1965 vaikeaan sairauteen. Herman Saastamoinen
Vuonna 1889 perustettiin uusi yhtiö aloittamaan rullatehdas. Hallman, Möller ja Saastamoinen saivat kokoon silloisen 90 000 markan pääoman, joka oli noin kolmasosa siitä mitä alan suurpelureilla Kaukaalla ja Tornatorilla oli siihen aikaan. Saastamoinen myi tehtaan osakeyhtiölle ja matkusti Venäjälle tutustumaan alaan. Siellä hän havaitsi tullipolitiikan olevan kiristymässä, mikä tarkoitti jatkossa sitä, ettei keisarikuntaan kannattanut tuoda enää lankaa ja kankaita vaan sitä oli tehtävä itse. Kaukas ja Tornator laajensivat, mikä sai Hallmanin ja Möllerin epäröimään. Saastamoisen oli ostettava osakkaat ulos Lyypekistä ja Pietarista lainatuilla rahoilla. Takuina käytettiin varastoja ja tilojen kiinnityksiä. Lisäksi taakkana oli vastikään tehdyt koneinvestoinnit. Sahatavaralle oli kuitenkin kysyntää, mikä mahdollisti rullatehtaan kehittämisen pitkällä aikajänteellä. Eino I. Manninen
Eino Ilmari Manninen (7. syyskuuta 1896 Mikkeli – 23. marraskuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen saarnaaja, koulutukseltaan metsänhoitaja. Hän tuli tunnetuksi erityisesti Helsingin Saalem-seurakunnan perustajana ja ensimmäisenä johtajana vuosina 1928–1967. Kaarlo Hänninen
Kansandustajana toimiessaan Kaarlo Hänninen sai sydänkohtauksen noustessaan eduskunnan portaita 25. maaliskuuta 1939. Tieto hänen kuolemastaan tuli järkytyksenä kuusamolaisille. Kuusamon kunta kustansi hautajaiset ja hautakiven. Kuusamon keskustaajamassa on nimetty Kaarlo Hännisen mukaan nimetty tie. Herman Saastamoinen
Saastamoinen avasi uuden liiketoiminta-alueen samoihin aikoihin kun Kuopion kaupungintalon rakentamisen suunnittelu oli kuumimmillaan. Hän laajensi 1880-luvulla vähittäiskauppaa ja lopulta houkutteli vuokralaisia kauppakartanoonsa perustaen lopulta "ostoskeskuksen", joka oli eräänlainen tavaratalo. Suurista suunnitelmista huolimatta jättikauppakeskusta ei kuitenkaan syntynyt ja vuosikymmenen lopulla oli uuden aluevaltauksen vuoro. Saastamoinen osti 1887 viipurilaisen Rosenius & Sesemanin konkurssipesältä Karttulan Syvänniemessä sijainneen sahan. Kauppa ei aluksi liittynyt rullakauppaan tai sahatoiminnan aloittamiseen, vaan oli tarpeen koska toinen, Saastamoiselle voitynnyreitä toimittava saha oli palanut ja sen takia voivarasto oli vaarassa pilaantua. Kaupan myötä Saastamoinen sai myös satoja hehtaareja maata. Birger Hallman ja Kuopion pormestari Frans Oskar Möller tarvittiin kuitenkin mukaan, että pääoma saatiin riittämään sahan käynnistämiseen. Saastamoinen myi myöhemmin nurkissa pyörineen koivukeppierän Pietarin tekstiiliteollisuudelle ja huomasi siinä uuden liiketoimintamahdollisuuden. Tämän johdosta hän päätyi kiertämään Euroopassa tutkimassa alan tuotantolaitoksia. Suomeen palattuaan Saastamoinen kyseli rullatehtaan vaatimien koneiden hintaa ja näin hänestä tuli pikkuhiljaa tehtailija. Pääomat olivat kuitenkin toiminnan aloituskustannuksiin nähden jälleen liian pienet. Rudolf Spielmann
Rudolf Spielmann (5. toukokuuta 1883 Wien – 20. elokuuta 1942) oli itävaltalainen shakin suurmestari. Hän oppi pelaamaan jo hyvin varhaisella iällä ja häntä esiteltiin ihmelapsena, mikä ei estänyt häntä myöhemmin kohoamasta suurten mestarien luokkaan. Spielmann oli gambiittipelien viimeinen runoilija, erityisesti hän halusi elvyttää kuningasgambiitin. Hän saavutti parhaat tuloksensa itseään heikompia pelaajia vastaan, jotka menivät sekaisin monimutkaisissa asemissa. Hermostuneena ja temperamentiltaan kuohahtelevana hän on ollut hyvin epätasainen tuloksissaan. Parhaat ovat: Abbazia 1922, ensimmäinen palkinto, San Sebastian 1912, jaettu toinen palkinto Aron Nimzowitchin kanssa, Pistyan 1912, toinen palkinto, Baden 1914, ensimmäinen palkinto ja Semmering 1914, ensimmäinen palkinto. Spielmann kuoli vuonna 1942. Nõmme
Taavitsainen raportoi Neuvostoliiton ilmavoimien suorittamat suurpommitukset 9. maaliskuuta – 10. maaliskuuta 1944 Suomeen. Tuhot olivat valtaisat verrattuna Helsingin samana vuonna kokemiin vahinkoihin, koska Helsingillä oli vahva ilmapuolustus. Taavitsainen jatkoi palvelusta Täydennyslentolaivue 35:ssä 24. marraskuuta 1944 saakka. Hänet tuomittiin Etelä-Pohjanmaan sotilaspiirin kenttäoikeudessa 21. marraskuuta 1944 kahden kuukauden vankeuteen yksin teoin tehdystä avunannosta Suomen rajojen ylisulkemisesta annettujen määräysten rikkomisesta ja tahallisesta palvelusvelvollisuuden rikkomisesta. Valtiollinen poliisi kiinnostui myös Taavitsaisen mahdollisesta muusta toiminnasta ja hän siirtyi perheineen Sveitsiin 1947. 4. kesäkuuta 1973 Taavitsainen ylennettiin reservissä luutnantiksi ja hän kuoli 1. tammikuuta 2004. Taisto Summanen
Taisto Summanen (19. kesäkuuta 1931 Leningrad, Neuvostoliitto – 9. helmikuuta 1988) oli Neuvostoliitossa asunut suomeksi kirjoittanut runoilija ja kääntäjä. Seppo Saastamoinen
Seppo Markku Saastamoinen (s. 1960 Kiuruvesi) on kajaanilainen kaupan alalla toimiva liikemies, joka on hankkinut varallisuutta halpakauppaan keskittyneillä Makasiini- ja Maxi-Makasiini -ketjuilla. Saastamoisen omistama Suomen RH-yhtiö omisti nämä ketjut vuoteen 2003 saakka, jolloin ne yhdistyivät Tarjoustalon kanssa muodostaen Tarjousmaxin. Saastamoiset omistivat tästä uudesta yhtiöstä, Tarjousmaxista 50 % ja Tarjoustalon perustajat, Arja ja Kari Hautanen 50 %. Tokmanni osti Tarjousmaxin vuosien 2005 ja 2006 vaihteessa. Tämän jälkimmäisen kaupan rahoitti CapMan. Tämän järjestelyn jälkeen Saastamoiset omistivat 24 %, Kyösti Kakkonen noin 24 % ja CapMan noin 50 % Tokmannista. Tokmannista tuli samalla Suomen suurin halpakauppaketju. Vuonna 2012 Saastamoiset, Kakkonen ja CapMan myivät osuutensa Nordic Capitalille. Herman Erik Gummerus
Herman Erik Gummerus (18. syyskuuta 1841 Raahe – 16. lokakuuta 1892 Vaasa) oli suomalainen Gummerus-sukuun kuulunut rautateiden rakentaja ja valtiopäivämies. Hermann Kasack
Hermann Kasack (24. heinäkuuta 1896 Potsdam – 10. tammikuuta 1966 Stuttgart) oli saksalainen kirjailija ja runoilija. Hän kirjoitti myös kuunnelmia nimillä "Hermann Wilhelm" ja "Hermann Merten". Kasackilta on suomennettu romaani "Kaupunki virran takana" (1947). Adolf Hitlerin kuolema
SMERŠ-yksikkö (neuvostoliittolainen vastavakoilun yksikkö 79. kivääriarmeijakunnasta), jolle oli annettu tehtäväksi paikallistaa Hitlerin ruumis, löysi nämä osittain palaneet jäännökset puutarhasta. Johtava patologi tohtori Faust Šerovski suoritti ruumiinavauksen. Käyttäen Hitlerin hammaslääkärin Hugo Blaschken tietoja, Hitler tunnistettiin hammaskarttojen avulla. Kaksi Blaschken pidätetyistä apulaisista (Fritz Echtmann ja Kaethe Hausermann) vahvistivat tietojen luotettavuuden. Ruumiinavauksessa havaittiin syanidijäämiä molemmissa ruumiissa ja viralliseksi kuolinsyyksi vahvistettiin syanidimyrkytys – ampumahaavoja ei mainittu. Neuvostoliitto julkisti havainnot 16. toukokuuta 1945, mutta sekä läntiset että neuvostoviranomaiset kyseenalaistivat ne nopeasti bunkkerista vangittujen väitettyä Hitlerin ampuneen itsensä. Marsalkka Žukov ilmoitti 9. kesäkuuta 1945, ettei Hitlerin jäännöksiä ole löydetty, ja hän saattaa olla vielä elossa. Tapio Heinonen
Sairaudet, kuten Ménièren tauti, vaikeuttivat Heinosen uran etenemistä, ja hän joutui vetäytymään esiintymislavoilta 1970-luvun puolivälissä. Laulaja teki vielä paluun vuonna 1980 julkaisemalla albumin "Vain tavallinen mies". Se sisälsi hitiksi nousseen laulelman ”Vain kaksi nauhaa”, joka oli "Vastatuuleen"-televisiosarjan tunnusmelodia. Tapio Heinonen menehtyi aivokalvontulehdukseen 43-vuotiaana loppiaisena vuonna 1985. Hermann Sudermann
Herman Suderman (30. syyskuuta 1857 Matzicken, Itä-Preussi – 21. marraskuuta 1928 Berliini) oli saksalainen kirjailija, joka julkaisi naturalistisia romaaneja ja näytelmiä. Hän käsitteli teoksissaan epäsäätyistä avioliittoa ja muita ajan sosiaalisia epäkohtia. Hänen näytelmänsä saivat suurta suosiota vuosisadan vaihteessa. Häneltä on suomennettu ainakin näytelmät "Koti", "Kunnia" ja "Perhostaistelu" sekä romaanit "Kissanporras" ja "Surutar". Luettelo jääkäreistä S
(11. tammikuuta 1884 Keitele – 16. syyskuuta 1959) oli suomalainen jääkäri ja pienviljelijä. Hänen vanhempansa olivat mäkitupalainen Herman Saastamoinen ja Kristiina Luukkonen. Tämä Keiteleläinen työmies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan Jääkäripataljoona 27:n pioneerikomppaniaan 2. joulukuuta 1915, josta hänet määrättiin Berliinin työkeskuksen kautta siviilitöihin. Hän palasi sisällissodan jälkeen Suomeen 2. helmikuuta 1919 ja toimi sen jälkeen pienviljelijänä Temmeksessä, jonne hänet on haudattu. Ho Tši Minh
Ho Tši Minh (, tunnetaan myös nimellä ) (19. toukokuuta 1890 – 2. syyskuuta 1969) oli vietnamilainen nationalistinen marxilais-leninistinen kommunistijohtaja ja vallankumouksellinen, pääministeri (1945–1955) ja Pohjois-Vietnamin presidentti (1945–1969). Taisto Harra
Taisto Asser Harra (29. joulukuuta 1924 Tampere – 20. marraskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Harra toimi Hämeen Yhteistyön päätoimittajana 1975–1981. Lehteä julkaisi SKP:n "taistolaisen" opposition hallitsema SKDL:n ja myös Harra lukeutui oppositiokommunisteihin. Raimo Andersson
Raimo Juhani Andersson (25. heinäkuuta 1956 Hamina – 14. huhtikuuta 2018 Vantaa) oli suomalainen rikollinen. Andersson johti huumeliigaa 1990-luvulla ja sai pitkän vankeustuomion törkeästä huumausainerikoksesta ja ampuma-aserikoksesta. Vuonna 1990 Andersson esitti perättömän väitteen, että Juice Leskinen olisi ostanut häneltä noin kilon hasista, ja sai tästä väitteestä myöhemmin tuomion. Andersson myös kuului vuosien ajan rikollisjengi United Brotherhoodin voimahahmoihin. Dinu Brătianu
Brătianu oli mukana suunnittelemassa 23. elokuuta 1944 toteutettua vallankaapausta, jolla Antonescu syrjäytettiin. Hän toimi salkuttomana ministerinä kahdessa sitä seuranneessa hallituksessa ja oli yksi kommunistien valtaannousua vastustaneiden voimien johtohahmoista. Hän halusi myös hakea länsiliittoutuneilta tukea Romanialle Neuvostoliittoa vastaan, minkä seurauksena kommunistit alkoivat suhtautua häneen vihamielisesti. Brătianu kieltäytyi osallistumasta maaliskuussa 1945 nimitettyyn Petru Grozan vasemmistosävyiseen hallitukseen. Kommunistien täydellisen valtaannousuun jälkeen hänet vangittiin. Brătianu kuoli Sighetin vankilassa vuonna 1950. Stefán Karl Stefánsson
Stefán Karl Stefánsson (10. heinäkuuta 1975 Hafnarfjörður, Islanti – 21. elokuuta 2018 Reykjavík) oli islantilainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Robi Rähmänä lasten televisiosarjassa "Lazy Town". Hänellä diagnosoitiin haimasyöpä vuonna 2016, ja kesäkuussa 2017 syöpä oli edennyt neljänteen tasoon, vähentäen hänen elinaikaansa. Elokuussa 2017 Stefán ilmoitti, että hänellä ei ole enää etäpesäkkeitä.