Missä Uikujärvi sijaitsee?
Uikujärvi (kunta)
Uikujärvi eli Valdai () on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Segežan piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Uikujärven itärannalla 70 kilometriä Segežasta kaakkoon. Taajamassa on 1 200 ja kunnassa 1 600 asukasta (vuonna 2013).
Rukwajärvi
Rukwajärvi on matala laskujoeton järvi lounaisessa Tansaniassa, Itä-Afrikassa. Rukwajärven pinta-ala on 2 850 neliökilometriä, suurin syvyys 3 metriä ja korkeus merenpinnasta 793 metriä. Se sijaitsee Tanganjikajärven ja Njassajärven välissä. Rukwajärvi kuivuu ajoittain kokonaan ja sen vesi on suolapitoista. Papinkoski
Seutu kuuluu Vienanmeren ja Äänisen vedenjakajalla sijaitsevaan Uikujärven alankoon. Kunnan alueella virtaavia jokia ovat Ontajoki (ven. "Onda"), Sekehenjoki ("Segeža"), Karbozerka, Pezega, Voivanets, Kjagma, Propast, Gagoi, Batajev, Lisja, Vožema, Juga, Kjamenka, Sjurežnoi, Medveži, Uroksa, Zapadnyi ja Nei. Järviä ovat Uikujärvi, Segozerskoje, Lintujärvi ("Lindozero"), Urosjärvi ("Urosozero"), Kjamenitskoje, Telekino, Noruslambi, Rigozero, Babje, Panozero, Velikoje, Kiirasjärvi ("Kirasozero"), Karbozero, Sjurežskoje, Voldjärvi ("Voldozero"), Kärkijärvi ("Kjargozero"), Hargo, Kjagmozero, Tšuralambi, Sjavnozero, Varbozero ja Palvozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maametallit, graniitti, gneissigraniitti, hiekka, sora ja turve. Kärkijärven itäpuolella sijaitsee Kamenitskin rauhoitusalue. Ukaanjärvi
Ukaanjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Särkijoki (Utajärvi)
Joki laskee Särkijärvestä luoteeseen päin. Joen niskan, joka on oikeastaan kapea puro, ylittää Särkijärven ympäri kiertävä tie. Jokikylän kohdalla siihen laskee etelästä Säynäjäjoki, jonka alkuosa Nuanjoki lähtee Nuanjärvestä. Joki alittaa seututien 837 lähellä Juorkunan hautausmaata, laskeakseen noin kilometrin päässä Hakojärven Taikinaisenlahteen. Utajärvi
Utajärvi on tunnettu Suomen ainoasta ja maailman pohjoisimmasta Rokua Geoparkista. Rokuan ydinalueella sijaitsee Kylpylähotelli Rokua Health & Spa sekä Erämaahotelli Rokuanhovi. Oulujärvi
Oulujärvi on Pohjois-Pohjanmaan Vaalassa ja Kainuun Kajaanissa ja Paltamossa sijaitseva järvi. Oulujärvi on Suomen viidenneksi suurin järvi Saimaan, Päijänteen, Inarijärven ja Pielisen jälkeen. Koska järvi on alueensa suurin järvi, on sitä kutsuttu myös "Kainuun mereksi". Uiunsaari
Uiunsaari () on Belomorskin kaupunkiin kuuluva kylä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee samalla osittain soistuneella Uikujoen saarella, jonka toisessa päässä on Belomorskin keskusta. Kaupungin keskustaan on matkaa seitsemän kilometriä. Vienanmeren–Itämeren kanava kulkee kylän kautta. Uijunsaaren pohjoispuolella on laaja hautausmaa-alue, johon on haudattu kanavan rakennustöissä kuolleita. Muikku
Muikku on ensisijaisesti sisävesien kala, jota esiintyy Euroopan pohjoisosassa suppealla alueella Itämerta ympäröivissä maissa. Ruotsissa levinneisyys kattaa maan eteläosan sekä Pohjanlahden rannikon läheiset suurehkot järvet. Muikkua tavataan jonkin verran myös Norjassa, Tanskassa, Saksassa, Puolassa, Venäjällä ja Baltian maissa. Suomessa muikun keskeinen levinneisyysalue on Järvi-Suomessa. Sitä tavataan kuitenkin kaikissa Itämereen laskevissa vesistöissä. Suomen tuottoisin muikkujärvi on Säkylän Pyhäjärvi. Muikku esiintyy myös Itämeren rannikkovesissä mutta yleensä vain vähäsuolaisimmilla alueilla Perämeressä ja jokien suistoalueilla. Muualla Suomen rannikolla muikku esiintyy runsaimmin Vaasan pohjoispuolella Maksamaan saaristossa, Kokemäenjoen suistossa, Pohjanpitäjänlahdella ja Suomenlahdessa Loviisasta itään. Uikujärvi (järvi)
Uikujärven pinta-ala on 1 285 km² ja sen pinta on 89 metriä meren pinnan yläpuolella. Uikujärvellä on pituutta noin 70 kilometriä ja leveyttä noin 24 kilometriä. Saaria on yhteensä 529, joiden yhteispinta-ala on 126 km². Uikujärven pääaltaasta työntyy etelään kaksi suurta lahtea. Uikujärveen laskevista joista suurimmat ovat kaakosta tuleva Ylä-Uikujoki sekä lännestä Seesjärvestä tuleva Sekehenjoki ja Ontajärvestä tuleva Ontajoki. Uikujärvi laskee Ala-Uikujokea pitkin Vienanmeren Äänislahteen Sorokan kohdalla. Haukijärvi (Ulvila)
Haukijärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Kaasmarkun alueeseen". Ulvilassa on toinenkin Haukijärvi. Haukijärvi (Nokia, kaatopaikka)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokialla Koukkujärven kaatopaikalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta. Lugujärvi
Lugujärvi on järvi Yunnanin–Guizhoun ylängöllä Sichuanin ja Yunnanin maakuntien rajalla Kiinassa. Järvi sijaitsee 2 685 metrin korkeudella merenpinnasta. Naxeihin kuuluvaa moso-kansaa asuu järven ympärillä. Tsolmuinen
Kunta sijaitsee Äänisen ja Vienanmeren vedenjakajalla. Se on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka maisemaa leimaavat laajat suoalueet. Seudulla virtaavat Uikujoki, Vuosmajoki (ven. "Vožma"), Nemina, Lieksajoki ("Leksa") ja Kumbuksa. Suurimmat järvet ovat Äänisen ohella Konsajärvi ("Konžozero") ja Rybozero. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kupari, nikkeli, kulta, karbonaattimineraalit, hiekka ja sora. Suojeltuja luonnonmuistomerkkejä ovat Tsolmuisenlahden hiekkasärkkä ja Komarnitskoje-suo. Iso Kukkojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Ulpukkaojan valuma-alueeseen (35.757) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain muutama metsäoja ja niistäkin vain Kalatonjärven laskuoja tuo ojitetun Isosuon kuivatusvesiä. Vähä Kukkojärvi sijaitsee aivan järven itäpäässä, minne sen vedet myös laskevat. Ojaa ei näy kartoissa, mutta se piirettiin vuoden 1957 kartoissa . Samassa kartassa näkyi myös Kalatonjärven laskuoja. Järven oma laskuoja sijaitsee järven lounaiskulmassa, missä sijaitsee myös Kukkojärven maatila. Laskuoja virtaa metsässä olevassa laaksossa luontaisen oloisesti ja yhtyy alhaalla Ulpukkaojaan. Tämä virtaa tasaisessa peltojen täyttämässä laaksossa kohti länttä, missä se laskee 1,2 kilometrin päässä Kokkilanselän Kukkolahteen. Juojärven reitti
Juojärven reitti on Vuoksen vesistöön kuuluva Heinäveden reitin alkupäähän Varisveteen laskeva Kallaveden reitin itäinen haara. Reitti sijaitsee pääosin Heinäveden, Kaavin, Outokummun ja Tuusniemen sekä vähäisessä määrin myös Juuan ja Liperin alueilla. Siihen kuuluvat Varistaipaleen ja Taivallahden kanavat sekä suurina järvinä Juojärvi, Rikkavesi ja Kaavinjärvi. Se purkaa vetensä Palokissa sijaitsevan Pohjois-Karjalan Sähkö Oy:n omistaman vesivoimalaitoksen kautta Kallaveden tasolle pudotuskorkeuden ollessa 19,7 metriä. Raku järv
Tekojärvi on osa Tallinnan raakavesivarastointijärjestelmää. Männiku järv sijaitsee 200 metriä lounaaseen järven luoteispäästä ja se kuuluu samaan järjestelmään. Raku järven pinta-ala on 230 ha (hehtaaria). Se muodostuu useasta hiekan ja soranotossa syntyneestä altaasta, jotka yhdessä muodostavat nykyisen tekojärven. Pohjoisemman pääaltaan poikki työntyy kaksi niemeä, joiden väliin jää keskelle vielä 150 metriä. Pääallas on kulmikkaan muotoinen ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Pääaltaan eteläpäässä on 200 metriä leveä kapeikka, jonka alapuolella aukeaa kaksilahtinen järvenpää. Järven pohjoispuolella 1,6 kilometrin päässä sijaitsee Ülemiste järv. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 0,9 ha. Järven valuma-alueen laajuus on 13,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 7,0 metriä ja suurin syvyys 12 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00800 km (kuutiokilometriä) eli 8,00 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 15,1 kilometriä. Utajärvi
Utajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Utajärven naapurikunnat ovat Muhos, Oulu, Pudasjärvi, Puolanka ja Vaala. Piikajärvi
Piikajärvi on Järilänharjulla Kokemäellä sijaitseva pieni järvi Satakunnassa ja se kuuluu Eurajoen vesistöön. Vaikka järvellä ei ole laskujokea, se luetaan Köyliönjoen keskiosan valuma-alueeseen. Uuksunjoki
Uuksunjoki saa alkunsa pienestä, noin 3,5 kilometriä pitkästä Kuikkajärvestä entisen Soanlahden kunnan alueelta. Sieltä joki virtaa pienien jokien kautta kaakkoon. Tämän alkupään suurin koski on Ruhkankoski (178 metriä pitkä, 1,5–2 metriä leveä, 13 metriä korkea, 0,13 Megawattia). Entisen Suistamon kunnan alueen pohjoisosassa Uuksunjokeen laskee pohjoisesta Muuannonjoki, joka tuo vettä Suurijärvestä ja Muuannonjärvestä. Muuannonjoen laskukohdan jälkeen joessa on useita koskia, joista suurin on Roikonkoski. Roikonkosken jälkeen joki laskee Salmenjärveen (24,9 km² ja 16 m syvä), josta vedet virtaavat vuolaan salmen kautta Uuksunjärveen, jonne laskee lisäksi pohjoisesta Kartoinjoki. Haukijärvi (Orivesi, Löytäne)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Pitkäjärvi (Uusikaupunki)
Pitkäjärvi on Varsinais-Suomessa Uudessakaupungissa ja Laitilassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Pitkäjärven−Lukujärven valuma-alueeseen. Jongunjärvi
Jongunjärvi eli Jonku on Iijoen vesistöön kuuluva järvi Pudasjärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 25,26 km. Se laskee Iijoen kautta Perämereen, ja sen korkeustaso on 118,9 merenpinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee noin 15 kilometriä kuntakeskuksesta Kurenalta kaakkoon. Rantaviivaa järvellä on 73,1 kilometriä. Suuria järveä halkovia niemiä ovat Karvosenniemi ja Liikasenniemi. Saaria järvessä on 39. Niistä suurimmat ovat Pirkonsaari, Isosaari, Vattusaari, Telkkäsaari ja Riuskasensaaret. Järvi on hyvin matala, sillä keskisyvyys on vain 1,3 m ja suurin syvyys 3,8 m. Suurin syvyys on mitattu aivan järven pohjoisosasta läheltä Jongunsuvantoa, jossa järvi laskee Iijokeen. Ukki (Kangasala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy. Uikujoki
Uikujoki () on joki Karjalan tasavallan itä- ja keskiosassa Venäjällä. Se saa alkunsa Puudožin piirin alueella ja virtaa Uikujärven kautta Vienanmereen. Uikujärveen laskevaa osuutta sanotaan Ylä-Uikujoeksi (135 km)ja siitä eteenpäin virtaavaa osuutta Ala-Uikujoeksi (, 188 km). Koskuenjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa. Koillisesta päin laskee järveen ojitetun suon sekä Kaakkolammin laskuoja. Pohjoispäähän laskee pitkä metsäoja ja sen viereen laskee luoteesta päin vieläkin pitempi metsäoja. Se alkaa Iso-Saparosta, joka laskee ensin Kesku-Saparoon, virtaa Vähä-Saparon läpi ja laskee sitten 1,1 kilometrin päässä Koskuenjärveen. Vähä-Saparossa tulevat mukaan vielä eteläisen ojitetun Ruohosuon vedet. Kauempaa idästä virtaa Koukkujärven laskuoja Ruohosuon läpi ja laskee järveen samaa ojaa myöten kuin edelliset järvet. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Säynäjärveen, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Pappilanselkään. Kaukajärvi (järvi)
Kaukajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Kaukajärvellä ja Vehmaisissa sekä Kangasalla Liutussa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Kaukajärvi on osa Viinikanojan valuma-aluetta. Liehujärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. Houkanjärvi
Houkanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Houkanjärvi on osa Vihiojan valuma-aluetta. Tungutjärvi
Tungutjärvi on järvi Uikujoen vesistössä Belomorskin piirin länsisosassa Karjalan tasavallassa Venäjällä. Tungutjärven pinta on 119 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven suurin pituus ja leveys on noin 12 kilometriä. Järven länsipäässä sijaitsee Koivuniemen kylä, joka on nykyisin autio. Tungutjärvi laskee järven pohjoisrannalta alkavaa Tungutjokea myöten Uikujokeen. Loukkojärvi
Loukkojärvi on noin neliökilometrin laajuinen järvi Hannuksen kaupunginosassa Oulussa. Järven päävesistö on Kiiminkijoen vesistöalue ja se kuuluu Onkamonojan valuma-alueeseen. Loukkojärven itärannalla sijaitsee samanniminen kylä. Järven monilla niemillä sekä järven keskellä sijaitsevalla Isosaarella on vapaa-ajan asuntoja.
Oulun Joloksen kaupunginosassa sijaitsee samanniminen järvi, joka on kooltaan noin puolet Hannuksen Loukkojärvestä. Poikusjärvi
Poikusjärvi on Keski-Suomessa Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Kirkkojärvi (Uotsola)
Kirkkojärvi on Pirkanmaalla Sastamalan Mohijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Koukkujärvi (Orivesi, Kutema)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,8 metriä mpy. Siihen on johdettu 10 suo-ojaa, joista järven itäpään ojat toimivat samalla sen laskuojina. Laskuoja juoksee Ruohosuon ojiin ja sieltä se laskee Koskuenjärveen. Reitin vedet päätyvät lopulta Längelmäveden Pappilanselkään. Roikanjärvi
Roikanjärvi () on järvi Venäjällä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Kuivaisin ja Lieskulan maalaiskuntien rajalla. Sen pinta-ala on 2,3 neliökilometriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven rannat ovat ruohikoituneet voimakkaasti. Haukijärvi (Nokia)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Nokian ja Ylöjärven rajalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Haukijärvi on osa Vihnusjärven valuma-aluetta. Urkanjärvi
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Aitoon eteläpuolella metsäalueen ja Kaukkalan peltoalueen välissä. Järven pohjoispää on kapeneva ja matala Kylänlahti, jossa sijaitsee järven luusua. Järvenselkä on melko avoin vaikka leveä Riutankärki työntyykin järvelle. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä, mutta se on pääosin alavaa maata. Järvellä on kartan mukaan viisi autiota ja nimetöntä saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen itäiset rannat ovat metsämaata, läntiset rannat peltoalueiden metsänreunaa ja pohjoispää avosuota ja luhtamaata. Ojutjärvi
Ojutjärvi eli Oijärvi (ent. Iso Oijusjärvi) on järvi Kauhavalla, Etelä-Pohjanmaalla. Sen rantaviiva on pituudeltaan 4,7 kilometriä, ja järven pinta-ala on 56,7 hehtaaria. Se kuuluu Kauhavanjoen vesistöalueeseen. Järven suurin syvyys on hieman yli kaksi metriä. Hakojärvi (Utajärvi)
Hakojärvi on Kiiminkijoen vesistöalueen kuudenneksi suurin järvi Juorkunan ja Särkijärven kylien välimaastossa Utajärvellä Pohjois-Pohjanmaalla. Järven etelärantaa kiertää seututieltä 837 lähtevä ja sille palaava Kaihlasentie. Pohjoisrannalle on vain pistotieyhteyksiä metsäautoteiltä. Lastujärvi (Janakkala)
Järvi sijaitsee Janakkalan keskustaajaman Puukylän itäpuolella Kyterinharjun etelästä ja Lastuvuoren idästä rajaamana. Sen pinta-ala on 70 ha ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja se länsiranta on ojitettua suota, mutta etelä- ja itäranta on harjun rinnettä. Rinteille on rakennettu kiinteistö ja kymmenen vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Janakkalasta tulevalta tieltä. Lastujärven maatila sijaitsee järven pohjoispuolella. Uuksunjoki
Uuksunjärvestä Uuksunjoki virtaa edelleen kaakkoon, mutta kääntyy sitten etelään. Noin 20 kilometrin jälkeen siihen laskee pohjoisesta Sääksjärven reitti, joka tuo vettä Kotajärvestä, Ruokojärvestä ja Kivijärvestä, Maitojärvestä ja Sääksjärvestä, sekä koillisesta Loimolanjoen reitti (alajuoksun nimenä myös Pensasjoki). Loimolanjoen yhtymäkohdan jälkeen Uuksunjoessa on useita koskia, joista suurimmat ovat Jukokoski (250 m pitkä, 4,4 m korkea, 0,66 MW), Sirnitsankoski (115 m pitkä, 2,7 m korkea, 0,4 MW), Kivikulmankoski (320 m pitkä, 5,1 m korkea, 0,76 MW), Ylä-Sahankoski (120 m pitkä, 4 m korkea, 0,6 MW) ja Uuksunkoski (4,8 m korkea, 0,72 MW). Tämän jälkeen Uuksunjoki laskee entisen Salmin kunnan (nykyisin Pitkärannan) Uuksun kylän luona Laatokan Uuksunlahteen, muodostaen pienen suiston. Uikujoen yhteisö
Vanhauskoisuuden papitonta pomorilaissuuntausta edustanut yhteisö sai alkunsa Solovetskin luostarista paenneiden munkkien Äänisen lähellä sijaitsevan Saroozeron saareen perustamasta erakkolasta. Vuonna 1684 heihin liittyivät sunkulainen Daniil Vikulin ja poventsalainen Pjotr Prokopjev ja vuonna 1691 aatelistaustainen Andrei Denisov. Vuonna 1694 yhteisö siirtyi Uikujoen rannalle nykyiseen Danilovan kylään, jossa ennestään asui muita Solovetskin luostarin munkkeja. Vuonna 1706 perustettiin naisyhteisö Leksaan. Yläne
Yläne on vedenjakajaseutua. Sen luonnonympäristöä hallitsevat sen alueen pohjoisosaan ulottuva Säkylän Pyhäjärvi ja siihen etelästä laskeva Yläneenjoki. Suurin kokonaan Yläneen alueella oleva järvi on Laajoen lähdejärvi Elijärvi Pyhäjärven lounaispuolella. Yläneen lounaisosassa Laajoen latvoilla sijaitsee vuonna 1956 perustettu ja vuonna 1983 laajennettu Vaskijärven luonnonpuisto, ja Yläneen alueelle Kuhankuonon luona ulottuu myös Kurjenrahkan kansallispuisto, jonka sisälle jäävä Savojärvi on Aurajoen sivujoen Järvijoen lähdejärvi ja Aurajoen vesistön suurin järvi. Samalla seudulla osuu Yläneen alueelle myös Mynäjoen lähdejärvi Mynäjärvi. Uljuan tekojärvi
Uljuan tekojärvi on Siikajoen yläjuoksulla Siikalatvan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva tekojärvi. Tekojärven vesitilavuus altaan ylärajalla on 150 miljoonaa kuutiometriä. Sen pinta-ala 27,5 neliökilometriä. Järven pituus on noin 14,4 kilometriä ja suurin leveys noin 4,7 kilometriä. Vedenpinnan korkeus vaihtelee voimalaitoksen juoksutuksen mukaan ja on yleensä 71–79 metriä merenpinnan yläpuolella. Tekojärveen laskee Uljuan järvi. Haukijärvi (Kuru, Kallio)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Iso Haukijärvi (Juupajoki)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 162,5 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi suo-ojaa sen itäpuolelta. Vähä-Haukijärvestä tulee luontainen tulo-oja. Järven laskuoja lähtee järven etelärannasta ja se laskee Vähäjärven läpi Jouttijokeen. Suojärvi (Janakkala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Siihen laskee luoteesta tuleva Jokilanjoki, joka alkaa Pikku-Munakkaasta. Oma laskujoki Koskenjoki alkaa järven pohjoispäästä ja se laskee Viralanjärveen. Ukonselkä (Mänttä-Vilppula)
Ukonselkä on Keski-Suomessa Keuruulla ja Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Ulkonselkä katsotaan usein olevan yksi Keurusselän järvenosa, jolloin näiden yhdistelmästä käytetään käytetään myös Keurusselän nimeä. Järvialtaita yhdistää toisiinsa Kolhonsalmi, joka sijaitsee Kolhon taajamassa. Keurusselän asioita ja molempien järvialtaiden yhteisiä asioita käsitellään Keurusselän artikkelissa ja Ukonselän asiat tässä sen omassa artikkelissa. Kartoissa Keurusselän vedenpinnan korkeus on 10 senttimetriä alempana kuin Ukonselällä. Keurusselkä
Keurusselkä on Keski-Suomessa Keuruulla ja Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Samaan järveen määritetään toisinaan kuuluvaksi myös lähes samalla vedenpinnankorkeudella oleva Ukonselkä, joka laskee Keurusselän Kaijanselkään Kolhon taajamassa Kolhonsalmen kautta. Yhdessä ne muodostavat yhdessä Suomen 40. suurimman järven. Tässä artikkelissa esitetään molempien järvialtaisen yhteistiedot vain lyhyesti, mutta tietolaatikossa ja asiatekstissä on vain Keurusselän asioita. Ukonselän asiat kerrotaan sen omassa artikkelissa. Raakkuunjärvi
Raakkuunjärvi (entinen Lylyjärvi ) on laskettu järvi Satakunnassa. Se kuuluu Eurajoen vesistöön ja sijaitsee Kiukaisten pohjoisosissa Eurassa lähellä Nakkilan rajaa. Järven vedenpinnan korkeutta on joskus laskettu, ja pinnanlaskun seurauksena saatiin laaja vesijättö. Järveä on nykyään kunnostettu lintujärveksi metsästystä silmällä pitäen. Uukuniemi
Uukuniemen kohdalla Uudenkaupungin rauhan rajalinja toimi aiemmin Kuopion läänin ja Viipurin läänin (sittemmin Kymen läänin) rajana. Nykyään se muodostaa Pohjois-Karjalan ja Etelä-Karjalan maakuntien välisen rajan. Uuksunjoki
Uuksunjoki () on Laatokkaan laskeva joki Suojärven ja Pitkärannan piireissä Karjalan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Joki sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Joen uoma on noin 20 metriä leveä. Tuusulanjärvi
Tuusulanjärvi (aiemmin myös "Pitkäjärvi" ja "Kaukajärvi") on noin kahdeksan kilometriä pitkä kapeahko ja matalahko järvi Keski-Uudellamaalla, Tuusulan ja Järvenpään alueella. Järven pinta-ala on noin 6,0 neliökilometriä ja sen keskisyvyys 3,2 metriä. Järven syvin kohta on 9,8 m ja sijaitsee lähellä Vanhankylänniemeä. Järven eteläpään läheisyydessä sijaitsee Tuusulan suurin taajama Hyrylä, pohjoispäässä Järvenpään keskusta. Tuusulan kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla Hyrylän pohjoispuolella.Tuusulanjärvi valittiin Uudenmaan maakuntajärveksi äänestyksessä vuonna 2011. Suikujärvi
Suikujärvi (, ) on kylä ja entinen volosti Karjalan tasavallan Belomorskin piirin Sosnavitsan kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen järven länsirannalla 34 kilometriä Sosnavitsasta länteen. Kylässä on 21 asukasta (vuonna 2013). Kiukainen
Kiukaisten maisemakuva on hyvin tasainen eikä entisen kunnan alueella ole yhtään järveä. Huomattavin suo on Paneliansuo lännessä, Eurajoen kunnan rajalla. Säkylästä Kiukaisiin ulottuu matalahko harjujakso, joka on soranoton vuoksi kuitenkin suurimmaksi osaksi hävinnyt. Kiukaisten kautta virtaa Säkylän Pyhäjärvestä alkunsa saava Eurajoki, johon yhtyy kirkonkylässä Köyliönjärvestä lähtevä Köyliönjoki. Jokien vedenlaatu oli niihin puhdistamattomina laskettujen jätevesien vuoksi 1960- ja 1970-luvuilla varsin huono, mutta on myöhemmin parantunut. Kuusijärvi (Kuru)
Kuusijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kurun taajaman lähellä sijaitseva järvi. Siihen on salmen kautta yhteydessä Kuorejärvi, jonka vedenpinta on samalla korkeudella. Iso Kuikkalampi (Utajärvi)
Iso Kuikkalampi on Kiiminkijoen vesistöön kuuluva pieni järvi tai lampi, joka laskee Pieneen Torvenjärveen, Torvenjärveen ja edelleen Torvenjoen kautta Kiiminkijokeen. Järvi sijaitsee Juorkunassa, Purikkaalle menevän tien eteläpuolella parisataa metriä Pienestä Kuikkalammesta, josta siihen laskee oja. Järvi on asumaton ja sen rannat ovat enimmäkseen suota, vaikka järvi onkin kankaiden ympäröimä. Umbajärvi
Umbajärvi tai Umpjaur () on suuri järvi Kuolan niemimaan länsiosassa Venäjän Murmanskin alueella. Järvi laskee Umbajokea etelään Vienanmereen. Järven länsipuolella nousee Hiipinän tunturimassiivi ja sen itäpuolella Lujaurtunturit; Umbajärvi sijaitsee näiden vuorten erottamien läntisen Imandrajärven ja itäisen Luujärven välissä. Umbajärvi on 44 km pitkä, 10 km leveä ja pinta-alaltaan 422 km². Se on Murmanskin alueen järvistä syvin, syvimmillään 115 metrin ja keskimäärin 15 metrin syvyinen. Järvestä kalastetaan taimenta, nieriää, muikkua ja haukea. Nuanjärvi
Nuanjärven, joka laskee pohjoisen suuntaan Kiiminkijokeen, erottavat etelän puolen Utosjoesta eli Oulujoen vesistöstä Ylilamminkangas ja Nuankangas. Ne olivat jo aikoinaan monien savottatyömaiden kohteina, mistä on vielä muistona Ponteman lähistöllä, Pontemanojan varressa oleva suuri metsätyökämppä Nualta noin kolmen kilometrin päässä. Järven itä- ja pohjoispuolella rannat ovat pääosin suota ja rämettä, joskin Nuan tätä nykyä kesäasuntona oleva erämaatalo on aivan järven itärannalla. Järvi on melko matala ja tummavetinen. Kaloina ovat seudulle tyypilliset hauki, ahven ja särki. Iso Kivijärvi (Utajärvi)
Iso Kivijärvi on järvi Muhoksen ja Utajärven rajalla, Utajärven kuntakeskuksesta seitsemisen kilometriä pohjoiskoilliseen Oulujoen pohjoispuolella, jonka vesistöön järvi kuuluu. Haukijärvi (Kuru, Luode)
Haukijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Julkujärvi (järvi Ylöjärvellä)
Julkujärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Metsäkylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Ukonvesi
Järvialueen pinta-ala on 2 420 hehtaaria eli 24,2 km². Sen alue on ulkomitoiltaan 17,9 kilometriä pitkä ja 6,5 kilometriä leveä. Se muodostuu yhdeksästä osasta, jotka ovat pohjoisesta lukien seuraavat: Mikkelin kaupunkialueen itäpuolella sijaitsevat Mustaselkä, Launialanselkä ja Pappilanselkä, Laajaharjun itäpuolella Annilanselkä, Porrassalmella Kyyhkylänselkä, sen eteläpuolella Siikasalmen alla Ukonvesi, ja alinna Päähkeenselkä, josta reitin vedet poistuvat Juurisalmen kautta Louhiveteen. Päähkeenselältä työntyy koilliseen Leppäselkä ja sen takana Pohjoisselkä. Ukonveden tilavuus on 143,2 miljoonaa m³ eli 0,14 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 30,4 metriä.
Ukonvedessä on laskettu olevan 97 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 147 ha, mikä on noin 5,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 on yli hehtaarin suurisia, 74 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Annilanselän eteläpuolella sijaitsevat suuret Annilansaari, Pynnönsaari ja Ajosaari. Ukonveden selällä sijaitsevat Papinsaari ja Vassarinsaari. Niiden eteläpuolella sijaitseva Puuskansaari on nimestään huolimatta niemi.
Ukonveden rantaviivan pituus on 163 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 34 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata ja peltoalueita. Pappilan- ja Launilanselkiä reunustavat Mikkelin kaupunkialueen taajama-alueet. Peltoalueiden kyläasutus sijaitsee lähellä vedenrajaa ja rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta. Valtatie 13 kiertää järven länsirannat ja yhdystie 4321 ylittää Juurisalmen ja kulkee sitten koilliseen. Kantatie 62 lähtee Mikkelistä ylittäen ensin Pappilanselän salmen Kirkkovarkauden siltaa myöten ja jatkaen kaakkoon Puumalan suuntaan. Kurkkujärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ajosjärven valuma-alueeseen (35.335) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,2 metriä mpy. Uurasjärvi (Ikaalinen)
Uurasjärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Uurasjärvellä, Jämijärven rajan tuntumassa, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Uurasjärvi on osa Mylly-Kartun joen valuma-aluetta. Uikujärvi (kunta)
Nykyinen taajama on syntynyt kanavan rakennustöiden yhteydessä 1930-luvulla. Toisen maailmansodan jälkeen sinne perustettiin metsäteollisuuspiiri. Suikujärvi
Suikujärvelle johtaa maapohjainen tie Pušnoista. Siellä toimii kalanviljelylaitos. Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu kaksi 1800-luvulla pystytettyä aittaa. Matkailupalveluja tarjoaa 70-paikkainen lomakylä. Vuonna 2006 kylään rakennettiin uusi Profeetta Eliaan kirkko. Aivujärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Ilmoilanselän alueeseen (35.771) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Tukianjärvi
Tukia on pieni järvi joka sijaitsee Savonlinnassa ja Heinävedellä. Järvi on noin 92 metriä merenpinnan yläpuolella ja laskee eteläosastaan Saimaan vesistöön kuuluvaan Säimeneen. Laskujoessa sijaitsi 1800-luvulla mylly sekä vielä
nykyäänkin nähtävissä olevia puun uittoon liittyviä rännejä. Järven etelä- ja länsipuolella sijaitsee Leivolan ja koillispuolella Heinäveden Tetrivaaran kylät. Uasjärvi
Uasjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Vehokylän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Munikonjärvi
Munikonjärvi on Varsinais-Suomessa Laitilan Koukkelassa oleva järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Härinänjoen valuma-alueeseen. Uukuniemi
31.12.2003 kunnassa asui 516 henkeä ja sen pinta-ala oli 156,58 km², josta 54,88 km² oli vesistöjä. Väestötiheys oli 5,52 asukasta/km². Entisen Uukuniemen kunnan alue kuuluu luonnonmaantieteellisesti Laatokan Karjalaan. Uukuniemi oli aikanaan Kymen läänin sekä pohjoisin että itäisin kunta. Ullikkajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Jäminginselän–Ruhalanselän alueeseen (35.322) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä mpy. Siikajärvi (Orivesi)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,8 metriä mpy. Järvi on melko eristäytynyt erämaajärvi, joka sijaitsee Huikonjoen valuma-alueen latvoilla. Järven itärantaan laskee muutaman metsäojan lisäksi Siikajärvenlakkari yhdessä Kolonlammin kanssa. Järven lounaispäässä Patmoslahden länsipuolella sijaitsee laskujoeton Kailajärvi. Järven laskuoja lähtee järven länsirannasta Sammallamminsuolla mutkittelemaan kohti pohjoista Sammallammin läpi ja virtaa asteittain itään päin kääntyen ja samalla virraten Vääräjärven ja Isosilmän läpi. Lopulta se saavuttaa Jouttijoen, johon se yhtyy. Jouttijoki muuttuu Aituanjoen nimiseksi ennen yhtymistään Kuivajärvenojan kanssa Huikonjokeen, joka muuttuu Tehtaanjärven jälkeen Juupajoeksi. Tämä laskee Kylmälammiin, joka on osana järviketjua, joka muodostaa Leppähampaanjoen valuma-alueen pääuoman ja joka laskee lopuksi Koljonselkään. Uuranjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6, Keuruun reitti) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Uuranjärven valuma-alueeseen (35.635) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 185,9 metriä mpy. Uikujoen kalliopiirrosalue
Vesivoimalaitoksen suunnittelun alettua suoritettiin piirrosetsinnät Uikujoen alajuoksulla. Vuosina 1957–1970 havaittiin yli 100 muinaista asuinpaikkaa tai arkeologista kohdetta aikakaudelta, joka alkaa mesoliitiselta kaudelta ja päättyy keskiaikaan. Näiden lisäksi Zalavrugan läheltä löydettiin 26 uutta piirrosryhmää (Novaja Zalavruga) jokihiekan ja soran peittämältä hehtaarin suuruiselta alalta. Lisäksi Juri Savvatejev löysi kuvaryhmiä joen keskellä olevilta pieniltä saarilta ja niiden viereiseltä Jerpin Pudas -saarelta vuosina 1968–1969. Hän julkaisi laajan teoksen aiheesta 1970. Karhujärvi (Ruovesi)
Karhujärvi on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä Siikanevan ja Kuivajärven välissä sijaitseva järvi. Siikajärvi
Siikajärvi on Vanhan-Espoon suuralueeseen kuuluva kaupunginosa ja kylä Espoon pohjoisosassa Turunväylän pohjoispuolella aivan Kirkkonummen ja Vihdin rajalla Nuuksion kansallispuiston eteläpuolella. Siikajärvellä on seudulle tyypillisesti useita lampia ja järviä, joista suurin on Siikajärvi, josta kaupunginosa on saanut nimensä. Siikajärven pienessä saaressa sijaitsee em. kolmen kunnan rajapyykki. Kiinteistörekisterin mukaan Siikajärvi kuuluu Nuuksion kylään. Siikajärvellä on paljon kesäasuntoja sekä väljähköä omakotiasutusta. Siikajärvellä sijaitsee myös Hotelli Nuuksio (ent. Siikaranta). 2010 asti myös K-instituutti. Syksyllä 2015 K-instituutin entisiin tiloihin avattiin turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus. Ukkohalla
Ukkohalla on hiihtokeskus Hyrynsalmen kunnassa Kainuussa. Se sijaitsee noin 14 kilometriä länteen Hyrynsalmen keskustaajamasta pohjoiseen Kajaanista. Paljakan rinteille on matkaa noin 13 kilometriä. Laskettelukeskus sijaitsee Pienen Tuomivaaran luoteisrinteillä Syväjärven eteläpuolella. Rinteiden suurin korkeusero on noin 170 metriä. Rinteitä on kaikkiaan neljätoista, hissejä kuusi ja pisimmän rinteen pituus on 1 400 metriä. Ukkohallasta on valmistettu pienoismalli, joka sijaitsee Hallan Saagassa. Pienoismallin on valmistanut Vaihtoehtona työ- projekti. Ukkohallassa voi ratsastaa Seijan ratsutallilla niin maastossa kuin valaistulla kentällä. Hallan Saagassa on 5 saunaa, pieni lastenallas, pore-/vesihieronta-/uima-allas ja höyrybanja. Ukkohallaan avattiin kesällä 2008 Suomen ensimmäinen ja maailman pohjoisin Cable Wake Board-keskus. Jo suunnitelma-asteella rata herätti valtavasti kiinnostusta eri puolilla maailmaa. Seesjärvi
Seesjärven koillisosasta alkaa Sekehenjoki, jota myöten Seesjärven vedet laskevat Uikujärveen ja sieltä edelleen Uikujokea myöten Vienanmereen. Urkanjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Sen lounaisrantaan laskee Näherinvuoren juurella sijaitsevan Pitkäkorvensuon kuivatusojien johto-oja. Riutankärjen eteläpuolen lahteen laskee metsäoja, jonka vedet ovat peräisin Kärjenkaivonkorvesta asti. Kylänlahti on ruohottunut lähes umpeen saarelle asti. Sieltä lähtee järven laskuoja Urkanoja, joka laskee Kouvalanjärveen. Se puolestaan laskee Pälkäneveden Jouttesselkään Uusikylässä. Ruokejärvi (Nokia)
Ruokejärvi on Pirkanmaalla Nokialla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Ruokejärvi on osa Laajanojan valuma-aluetta. Onkijärvi (Janakkala)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy. Aurikkojärvi
Aurikkojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leppähampaan ja Pitkäjärven välissä sijaitseva järvi. Aakkojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Leppähampaanjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järvien muodostamaan ketjuun, jonka kautta valuma-alueen kaikki vedet virtaavat läpi. Pääosa järven kautta virtaavasta vedestä tulee Mellinselän Kokkilanselältä, mista alkaa Aakkolanjoki eli Savonjoki. Se jatkaa alas heti järven eteläpäästä ja laajenee lopulta Paskon nimisenä ja laskee sitten Aurikkojärveen. Vesireitti laskee lopulta Koljonselkään. Aakkojärveen laskee vielä viisi paikallista ojaa, joista itärantaan tuleva tuo Lammin kautta Kytökorven suolta kuivatusvesiä. Kaakkojärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,8 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista pohjoisin on Haukijärven laskuoja. Lounaispäässä sijaitsee luusua, josta oja laskee 44 metriä alempana sijaitsevaan Väärä-Kalkkuun. Vesireitti jatkaa siitä Myllyveteen ja sitten Haapaojaa myöten Koljonselkään Säkissä. Naukajärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Vesijaon valuma-alueeseen (35.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy. Muhujärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy. Muutaman metsäojan lisäksi järveen laskee Mustijärvi (8 ha) etelästä Tukkilahteen ja Lauttanen (12 ha) pienen Vaippasen kautta Muhulahteen. Niskasjärvi (2 ha) ja Mustijärvi laskevat vuorostaan Lauttaseen. Järven pohjoispuolella oleva kuivatettu järvi paskolammi on laskenut aikanaan Soikanlahteen. Muhujärven laskuoja Salkinoja lähtee Mustalahdelta pohjoiseen, jossa se laskee 650 metrin jälkeen Hirvijärveen (73 ha). Ojalle tulee pudotusta tällä matkalla 4,5 metriä. Vesireitin vedet jatkavat Pylkinjärven (20 ha) kautta Sahajokeen. Koivujoki (Utajärvi)
Joki saa alkunsa Utajärven kunnan alueelta Sanginkylästä etelään olevan Saunamaat-nimisen alueen suomaastosta. Se on noin 17 kilometriä pitkä pääosin luoteeseen laskeva Oulujoen vesistöalueeseen kuuluva joki, joka yhtyy Sanginjokeen Aittokylässä. Soilujärvi
Soilujärvi on Pirkanmaalla Akaan Kylmäkosken Savikoskella, Vesilahden Arajärvenkulmalla ja Urjalan Kehrolla sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee pääasiassa Akaan ja Urjalan asukkaiden vaikutuspiirissä. Ukšjärvi
Ukšjärvi (; myös Укшозеро, "Ukšozero") on Suojoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirissä Venäjällä. Sen pinta-ala on 33,6 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 385 neliökilometriä, keskisyvyys 8,6 metriä ja suurin syvyys 26 metriä. Uikujärvi
Uikujärvi on: Housujärvi (Ulvila)
Housujärvi on Satakunnassa Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Sääksjärven alueeseen". Uasjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Utajärvi
Oulujoen ja Kiiminkijoen lisäksi kuntaa halkovat useat pienemmät joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita järviä, muun muassa Ahmasjärvi, Iso Olvasjärvi, Piltunginjärvi, Puokiojärvi, Saari-Sorsua, Sanginjärvi sekä Särkijärvi, joka tuli kuuluisaksi tilapäisestä kuivattamisestaan. Utajärvi -niminen järvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon.
Valtatie 22 ja Oulu–Kontiomäki -rautatie sivuavat Utajärven kuntakeskusta. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Utajärven asemalla. Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utajärvelle, jatkuu Keski-Niskaan, missä yhtyy Valtatie 22:een. Lähin lentokenttä on Oulunsalossa. Paikallisliikenteestä vastaa kunnan järjestämä paikallislinja, jota ajetaan yhdellä bussilla. Bussipysäkkien lisäksi kyytiin pääsee muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisenä päivänä. Kirkonkylällä on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen pääsee matkailuyrittäjien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon järjestämää kuljetusta ei ole. Uikkukanat
Uikkukanat eli uimarikanat ("Heliornithidae") kurkilintujen lahkoon kuuluva vesilintuheimo, johon kuuluu kolme sukua ja kolme lajia. Heimon lajien elintavat tunnetaan puutteellisesti. Niiden ravinto koostuu lähinnä pikkueläimistä. Kaikki lajit ovat arkoja ja harvoin nähtäviä lintuja, joita tavataan Afrikan, Amerikan ja Kaakkois-Aasian trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Siilijärvi
Siilijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Uotsolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa. Kivijärvi (Utajärvi)
Kivijärvi on kylä Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Se sijaitsee samannimisen järven länsirannalla Juorkunan kylän pohjoispuolella, noin 40 kilometriä koilliseen Utajärven keskustaajamasta. Kylä on muodostunut Juorkunan ja Marttisjärven välisen Olvasjärventien varrelle, ja käsittää Hanhelan, Hentilän, Kallion, Lapinniemen, Lehmilän, Männikön, Uusitalon ja Vanhatalon tilat. Tuuranjärvi
Järven pituus on 140 metriä ja leveys 60 metriä. Se sijaitsee pellon reunassa avosuon ympäröimänä. Munikonjärven ja Tuuranjärveä yhdistää 100 metriä pitkä oja, joka pitää molempien järvien vedenpinnat samalla korkeudella. Järvien välistä kulkee Laitilan ja Uudenkaupungin välinen raja. Järvet laskevat yhteistä laskuojaa pitkin Viikinojaan. Uikujärvi (kunta)
Valdain kautta kulkee Vojatšun ja Vuosmajärven välinen maantie. Kunnan talous perustuu metsäteollisuuteen. Keskustaajaman palveluihin kuuluvat keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, pieni poliklinikka, yleinen sauna, posti ja joukko kauppoja. Luujärvi (järvi)
Luujärvi eli Lujaur (, , , ) on Murmanskin alueella Kuolan niemimaaan keskiosassa sijaitseva järvi. Se on alueen järvistä neljänneksi suurin, pinta-alaltaan on noin 200 neliökilometriä, ja se laskee Voronjajokea pitkin pohjoiseen Barentsinmereen. Järven länsipuolella nousevat Lujaurtunturit. Järven rantaviiva on mutkikas, järvessä on runsaasti saaria ja niemimaita.