Missä sijaitsee Suvisaaristo?
Suvisaaristo
Suvisaaristo () on Espoon merellinen kaupunginosa (alueet 451 ja 452), saaristo Suomenlahteen pistävän Soukan niemen edessä, Espoon lounaiskolkassa. Alueella on noin 500 ympärivuotista asukasta, mutta pääosan alueen rakennuskannasta muodostavat kesämökit. Soukka
Soukka sijaitsee Suomenlahden rannalla. Se rajoittuu mereen kaikissa ilmansuunnissa paitsi luoteessa, jossa se rajoittuu Espoonlahden urheilupuistoon ja koillisessa, jossa se rajoittuu Kaitaaseen. Lännessä Soukka rajoittuu Espoonlahteen, joka on Suomenlahdesta sisämaahan työntyvä noin kuuden kilometrin mittainen kaakkois–luoteissuuntainen merenlahti. Soukan eteläpuolella on harvaanrakennettu Suvisaaristo, joka on pääkaupunkiseudun lounaisin kolkka. Suvisaaristoon kuuluvat saaret Suino, Ramsö ja Pentala sijaitsevat suhteessa Soukkaan siten, että sen rannoilta ei juuri avaudu avomerinäkymiä. Soukan ja Suvisaariston välillä on Moisöfjärden, pieni merenselkä, jossa on Suvisaaristoon kuuluvan Moisö-saaren ohella runsaasti pieniä saaria. Moisöfjärdenin pohjoiskolkasta erkanee kapea Suinonsalmi, jonka yli rakennettu maantiesilta yhdistää Soukan Suvisaaristoon. Idässä Soukka rajoittuu Mataskärvikeniin ja Kaitalahteen, joka on maankohoamisen myötä mataloituva maaduntalahti. Soukan kaupunginosaan kuuluu manneralueen ohella muutamia pikkusaaria, kuten Svartholmen lounaassa ja Granholmen koillisessa. Tvijälp (Suvisaaristo)
Espoon Westendissä noin seitsemän kilometriä Suvisaariston Tvijälpistä koilliseen sijaitsee Espoon kaupungin ulkoilusaari, jonka nimi on niin ikään Tvijälp. Tvijälp (Suvisaaristo)
Tvijälp on pieni huvilasaari Espoon Suvisaaristossa. Se sijaitsee noin 200 metriä Kopplorna-saariryhmään kuuluvasta Hamnkopplanista etelään ja osapuilleen saman verran Alskärista pohjoiseen.
Suvisaaristo
Elinkeinot ovat olleet perinteiset saaristoaskareet, kalastus, metsästys, pienimuotoinen maanviljely, ja saarilla toimi monta hyvänmaineista puunveistäjää, kivityöstäjää ja timpuria. Stor-Svinön isäntä 1880-luvulla oli myös jaalakippari. Aikaisemmin tiloilla oli luotsausvelvollisuus tarpeen tullen, ja asukkaita velvoitettiin myös ylläpitämään muutamia reimareita ja väylämerkkejä. 1950-luvulla Suvisaaristossa oli kuusi veneveistämöä, joissa kolmessa rakennettiin veneitä, ja kaikissa huollettiin veneitä ja moottoreita. Silloin oli vielä sillattomissa saarissa kuusi perhettä pääelinkeinona kalastusta harjoittavia ja siltojen ulottuvissa kolme, joille kaikille venehuolto oli tärkeä. Viimeinen ammattikalastaja vetäytyi eläkkeelle 1980-luvulla, mutta veneveistämöjä on edelleen kaksi toiminnassa, toinen niistä alueen synty­peräisen ­asukkaan hallussa. Yhden veneveistämön rakennuksessa toimi 1950-luvulta 1970-luvulle muovitehdas. Moisön viimeistä hevosta, Frelinde, saatettiin tuonpuoleisille laitumille 1952, ja lehmät, Utta ja Popsi, saivat 5-10 vuotta vielä armonaikaa. 1960-luvulle asti toimi Lill-Svinön rakennuksissa vuokraviljelijä, jolla oli muutama lehmä. Muutamalla timpurilla oli oma hevonen auttamassa työnsä kuljetuksissa. Muutamaa vuotta pidettiin Svinössä kesäisin lampaita osakastoiminnan muodossa, ja Moisössä oli toimiva kanala 1970-luvun loppuun saakka. Enimmillään kauppoja oli kolme ja postikonttorikin tuli 1970-luvulla, mutta se oli toiminnassa vain muutaman vuoden. Vasilinsaari
Vasilinsaari eli Hirvisaari () on Nevan suiston suurin saari Pietarin kaupungissa Venäjällä. Se rajoittuu Suureen ja Pieneen Nevaan, lännessä Suomenlahteen, pohjoisessa Smolenka-joki erottaa sen Alaissaaresta. Saaren pituus on 6,6 kilometriä ja pinta-ala 10,9 km. Suvasvesi
Suvasvesi on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Itä-Suomen läänissä Kuopion ja Leppävirran alueella. Järvi on osa Iso-Kallaa. Suvasvesi koostuu kahdesta avoselästä: Kukkarinselästä pohjoisessa ja Haapaselästä etelässä. Näitä kahta selkää erottaa saariryhmä. Suvasvedellä on kokonaisuudessaan 688 saarta. Suvasveden alue on pinta-alaltaan 234 neliökilometriä. Kukkarinselkä on epätavallisen syvä Suomen mittakaavassa, sillä se on syvimmässä kohdassaan 89,6 metriä syvä. Suvasvesi on Päijänteen (95,3 m) ja Inarijärven (91,8 m) jälkeen Suomen kolmanneksi syvin järvi. Suvasvesi on myös Kallaveden reitin kauneudestaan kuulun itäisen laskuhaaran eli Heinäveden reitin alkupää. Se rajoittaa koillisesta Suomen suurinta saarta Soisaloa. Suvilampi (Ikaalinen)
Suvilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Riitialassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Suvilampi on osa Vääräjoen aluetta. Suvisaaristo
Suvisaaristossa toimii yhdeksän rekisteröityä yhdistystä; jäsenluvuista suurimmat ovat pursiseura ESF, melontaseura Canoa, nuorisoseura SViE, VPK ja asukasyhdistys Sommarö-seura, jonka työn tuloksena Suvisaaristoon perustettiin oma vesiosuuskunta 1999, sen jälkeen kun Espoon kaupunki ei suostunut vesijohtoverkoston maksumieheksi haja-asutusalueen kalleuteen vedoten. Verkosto toteutettiin uudella tekniikalla, paineistetulla viemärillä, joka on perinteistä huomattavasti hellävaraisempi ympäristölle. Suvisaaristo
Saarien talonpojat lunastivat tilojaan omiksi 1825. Vuonna 1920 saariston kolme tilaa myytiin Juselius-suvun omistamalle Aktiebolaget Sommaröarna -osakeyhtiölle ja ne yhdistettiin saman vuonna yhdeksi Sommaröarna-nimiseksi tilaksi. Täten sai alkunsa Suvisaarten kesämökkikausi. Saarissa, joihin ei ollut silloin vielä siltaa, oli kymmenisen kalastustorppaa, ja sattuneesta syystä näillä oli kieltolain aikana varaa lunastaa torppiaan ja rakennuttaa tilavia huviloita vuokrattaviksi helsinkiläisille. 1920-luvulla kuljettiin saaristohöyryillä ja moottorimatkustajaveneillä. Saariin oli rekisteröity yksi oma höyrylaiva, SS "Sommaröarna", mutta se myytiin pian kannattamattomana. 1930-luvulla tulivat alkuun sähkö- ja puhelinjohdot ja 1936 sillat Svinölle ja Ramsölle, minkä jälkeen alkoi säännöllinen bussiliikenne. Sillat uusittiin ja levennettiin kaksikaistaisiksi 1976. Suvela
Suvela () on asuinalue Espoon keskuksen kaupunginosassa. Suvela on pääosin kerrostaloista muodostuva asuinalue, joka rajoittuu Helsinki–Turku-rantarataan. Tilastoinnissa käytettävään Suvelan pienalueeseen kuuluvat myös Kiltakallion, Sunan ja Saarniraivion alueet. Alueella sijaitsee Suvelan kappeli. Sudensaari
Sudensaari on saari Päijänteen Ristinselässä noin kilometri Muuratsalon eteläkärjestä Muuramessa. Se on kalastuskohde, jonka omistaa Muuramen kalastuskunta. Toukokuun lopulla 2008 Muuramen kalastuskunta hankki saareen betoniponttoonilaiturin osakkaiden ja kalastajien käyttöön. Tammisaari
Tammisaaren läheisyydessä on laaja Tammisaaren saaristo, josta osa kuuluu Tammisaaren saariston kansallispuistoon. Saariston luontoa esittelee Tammisaaren luontokeskus. Tammisaaren saaristoon on mahdollista tutustua saaristoristeilyllä, joita tekee M/S Sunnan II. Laiva on entinen sisävesihöyrylaiva Saimaalta. Tammisaaren saaristo
Tammisaaren saaristo () on saariryhmä läntisellä Uudellamaalla. Se sijaitsee pääasiassa Raaseporin kunnan alueella Hankoniemen ja Porkkalan välisellä rannikkoalueella. Saaristo jakautuu ulko- ja sisäsaaristoon. Osa ulkosaaristoa kuuluu Tammisaaren saariston kansallispuistoon. Turun saaristo
Turunmaan saariston ja Turunmaan ulkopuolista Turun saaristoa on pohjoinen saaristo Turun, Kaarinan ja Naantalin kaupunkien sekä Maskun, Taivassalon ja Kustavin kuntien alueella. Tämä Pohjoinen saaristo, kuten Rymättylä ja muut nykyisin Naantaliin kuuluvat saaret on suomenkielistä aluetta, joskin Turku on kaksikielinen ruotsinkielisellä vähemmistöllä.
Aluepoliittisissa määrittelyissä Turun, Naantalin ja Kaarinan kaupunkien saaret eivät kuulu saaristoon. Joskus käytetään myös käsitettä Lounaissaaristo tai Saaristomeren saaristo, ja tällöin toisinaan luetaan mukaan Saaristomeren ohella myös Ahvenanmaa. Joissain yhteyksissä Turun saaristolla voidaan tarkoittaa myös Turun saaria eli Turun kaupungin nykyiselle alueelle jäävää osaa Turun saaristosta. Suomen maantiede
Vanhastaan Suomen suurimpana saarena on pidetty Soisaloa (1 638 km²). Uudemman käsityksen mukaan Soisalo ei ole saari, koska sitä ympäröivä vedenpinta ei ole kauttaaltaan samassa tasossa. Vedenpinnan korkeusero sen eri puolien välillä on noin kuusi metriä. Ympäröivien vesien saman tason perusteella Suomen suurimmaksi saareksi on esitetty Sääminginsaloa Saimaalla. Sen pinta-ala on 1 069 km². Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, jos kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Kaikki saaren määrittelyperusteet täyttävistä saarista suurin on Ahvenanmaan pääsaari (685 km²) ja toiseksi suurin on Kemiönsaari (524 km²). Suisto
Suiston kasvunopeuteen vaikuttavat veden syvyys ja joen kuljettaman lietteen määrä. Suisto syntyy, mikäli merialueessa, johon joki laskee, ei esiinny vuorovesi-ilmiötä. Mikäli vuorovesi on läsnä, syntyy suppilomainen estuaari.Suomen suurin jokisuisto on Kokemäenjoen suisto Porissa. Siellä joen suuhaaroista käytetään nimitystä "juopa", ja näiden väliin jäävät saaret ovat nimeltään luotoja, kuten esimerkiksi Kirjurinluoto ja Pormestarinluoto. Myös Kymijoki muodostaa suiston Kotkan-Ruotsinpyhtään alueelle. Airisto
Airisto () on noin 20 kilometriä pitkä merenselkä Turun saaristossa Naantalin, Paraisten ja Turun kaupunkien alueella. Syvimmillään se on yli 90 metriä syvä. Airiston eteläosat kuuluvat Airisto - Seilin valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Ahvenanmaan saaristo
Ahvenanmaan saaristo () on yli 6 700 saaren saariryhmä Saaristomerellä Manner-Ahvenanmaan ja Kihdin välillä. Saariryhmä tavataan jakaa pohjoiseen ja eteläiseen saaristoon, ja joskus myös Manner-Ahvenanmaa lasketaan siihen mukaan. Saaren kartano (Ulvila)
Saaren kartano (aiemmin muun muassa "Holmgård") on kartano Ulvilassa Satakunnassa. Se on 1500-luvulta peräisin oleva vanha upseerien ja kruunun virkamiesten virkatalo. Kartano sijaitsee Ulvilan Saarenluodolla, jota Kokemäenjoen entinen suuhaara Kirkkojuopa erottaa Ulvilan Kirkonkylästä. Tervasaari (Helsinki)
Tervasaari () on Helsingissä Kruununhaan edustalla
sijaitseva saari. Tervasaari on yhteydessä mantereeseen Tervasaarenkannas-nimisellä pitkällä pengertiellä. Penger yhtyy Pohjoisrantaan Helsingin kantakaupungin itälaidalla. Rövaren
Rövaren on saari Espoon Suvisaaristossa. Se on yksi Espoon kaupungin ulkoilusaarista. Rövaren sijaitsee noin 700 metriä Stora Herröstä itään ja pari kilometriä Suvisaariston pääsaarista etelälounaaseen. Etäisyys Soukanniemen Amiraalinsatamaan on runsaat kolme kilometriä. Sauvo
Sauvo sijaitsee Paimionlahden ja Halikonlahden välisellä kannaksella Kemiön saaren pohjoispuolella. Karunanselkä ja Halslahdenselkä erottavat Sauvon Kemiöstä. Pohjoisessa Sauvolla on maarajaa Paimion ja Salon kanssa. Suvilahti (Vaasa)
Suvilahti () on Vaasan kaupunginosa. Se sijaitsee noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta etelään aivan meren rannassa. Asuntorakentaminen alueella alkoi 1969 syksyllä. Alue oli myös vuoden 2008 asuntomessujen pitopaikka. Vuonna 2015 Suvilahdessa asui 2954 asukasta. Kuusisaari
Kuusisaari () on saari Seurasaarenselän ja Laajalahden välissä Länsi-Helsingissä. Se on myös Munkkiniemen kaupunginosaan kuuluva osa-alue. Asukkaita Kuusisaaressa on 545 ja työpaikkoja 68 (1.1.2013). Alueen pientalot ovat Helsingin kalleimpia. Hintatasoon vaikuttaa osaltaan nostavasti se, että pääkaupunkiseudulle epätyypillisesti rannat ovat taloyhtiöiden omistuksessa. Kulosaari
Kulosaari () on saari, entinen kunta ja nykyinen Helsingin 42. kaupunginosa Itä-Helsingissä. Saari sijaitsee Herttoniemen ja Sörnäisten välissä, ja sen molemmilta puolilta johtavat salmet Vanhankaupunginlahdelta Kruunuvuorenselälle. Se tunnetaan vanhana huvilakaupunginosana, joskin saarella on 1960-luvulta lähtien ollut myös jonkin verran kerrostaloasutusta. Vanhat huvila-alueet sijaitsevat pääasiassa saaren eteläisillä ja itäisillä ranta-alueilla, kerrostaloalue taas saaren keskiosassa, joka 1960-luvulle saakka oli pysynyt rakentamattomana. Suita
Suita () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Osakan prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin pohjoisosassa aivan Osakan pohjoispuolella. Kaupungissa on 369 647 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 36,09 neliökilometriä. Suita on nimitetty yhdeksi Japanin erityiskaupungeista. Jungfruskär
Jungfruskär (1500-luvulle saakka "Hundskär") on saariryhmä Paraisten kunnan Houtskarissa. Se sijaitsee Saaristomerellä keskellä Kihtiä noin 28 km Korppoon Galtbystä länteen. Suurimmat saaret ovat Storlandet, Nölstö ja Hamnö, joka on yksityisaluetta. Storlandetin 120 hehtaarin pinta-alasta 100 hehtaaria kuuluu metsähallituksen hallinnoimaan Saaristomeren kansallispuistoon. Suvikello
Suvikello eli kesälumipisara ("Leucojum aestivum") on narsissikasveihin ("Amaryllidaceae") kuuluva monivuotinen sipulikasvi, jota viljellään koristekasvina. Sitä esiintyy luontaisena Keski- ja Etelä-Euroopassa laajasti sekä Länsi-Aasiassa. Pakinaisten saaristo
Pakinaisten saaristosta suurin osa on Naantalin lounaisosassa entisten Rymättylän ja Velkuan kuntien alueella ja pienempi osa entisen Nauvon kunnan alueella. Alue on sisä- ja välisaariston rajalla ja se on karua sekä jylhäpiirteistä saaristoluontoa. Sen kallioperä koostuu enimmäkseen graniiteista ja kiillegneissistä, sekä luonteenomaisesta voimakkaasta murrostopografiasta. Natura 2000-alueeseen kuuluu Naantalin lounaispuolisen saariston karuja jyrkännerantoja, mutta myös merelliset ja metsäiset luontotyypit. Soisalo
Merialueilla Suomen suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²). Mustikkamaa
Mustikkamaa () on noin 36 hehtaarin laajuinen, viheralueena oleva saari Helsingin keskustan itäpuolella. Se sijaitsee Kruunuvuorenselän pohjoisosassa Kulosaaren ja Korkeasaaren välissä. Yhdessä viereisen Korkeasaaren ja muutamien pienempien saarten kanssa se muodostaa Mustikkamaa–Korkeasaari-nimisen kaupunginosan. Hirvisaari (Käkisalmen mlk)
Hirvisaari oli kylä Käkisalmen maalaiskunnassa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa. Nykyisin kylä on asumaton ja sen alue on osa Käkisalmen piiriin kuuluvaa Norsjoen kunnallishallintoaluetta. Hirvisaaren kylä sijaitsi Hirvisaarella Käkisalmenselällä, jonka lisäksi kylän alueeseen kuului lukemattomia pienempiä saaria. Nimestään huolimatta kylä ei käsittänyt koko Hirvisaarta. Ison Hirvisaaren luoteisosa ja suurin osa Pientä Hirvisaarta kuuluivat Räisälän kunnan Särkisalon kylään. Lisäksi Vuoksen mataloitumisen vuoksi Hirvisaareen koillisessa yhteenkasvanut Linnasaari kuului Joensuun kylään. Muita Hirvisaaren naapurikyliä mantereella olivat Alapuusti, Näpinlahti, Sakkali, Marjolanniemi ja Suotniemi. Marjolanniemen ja Hirvisaaren erotti toisistaan vain noin 300 metrin levyinen Kaasalaisensalmi. Muumimaailma
Muumimaailma sijaitsee Naantalin keskustan välittömässä läheisyydessä sen luoteispuolella Kailon saaressa. Saareen johtaa 250-metrinen ponttoonisilta Naantalin vanhastakaupungista. Suomen tasavallan presidentin kesäasunto Kultaranta sijaitsee 500 metriä Kailosta lounaaseen ja Väskin Seikkailusaari 1,5 kilometriä koilliseen Kailon saarelta. Kailon omistaa Naantalin kaupunki ja se on pääosin vuokrattu elämyspuisto Muumimaailma Oy:lle. Kustaanmiekka
Kustaanmiekka () on saari Helsingin edustalla Suomenlahdessa. Kustaanmiekka on eteläisin kahdeksasta saaresta, jotka muodostavat Suomenlinnan kaupunginosan Helsingissä. Nykyisin kapeahko maakannas yhdistää sen viereiseen Susisaareen. Kustaanmiekalla sijaitsee merkittävä osa Suomenlinnan linnoituksesta, muun muassa Kuninkaanportti. Perimätiedon mukaan saari on nimetty Suomenlinnan linnoituksen rakennustöiden aikana syntyneen Ruotsin kruununprinssin Kustaan syntymän kunniaksi. Suomen hallitus teki jo vuonna 1919 päätöksen Kustaanmiekan säilyttämisestä historiallisena muistomerkkinä. Suviseurat
Suviseurat on vanhoillislestadiolaisen herätysliikkeen järjestämä vuosittainen kaikille avoin hengellinen seuroista koostuva tilaisuus, jolla käy vilkkaimman päivän aikana 90 000 seuravierasta eri maista, valtaosa Suomesta. Nelipäiväisen tilaisuuden pitopaikka vaihtelee Suomessa vuosittain seurojen lähetysluonteen vuoksi. Suviseurat ovat kehittyneet SRK:n vuosikokouksen ympärille. Ensimmäiset suviseurat pidettiin kokouksen yhteydessä Oulussa vuonna 1906. Myös muissa maissa, kuten Yhdysvalloissa, Kanadassa, Ruotsissa ja Venäjällä vanhoillislestadiolaiset pitävät kesäisin "suuria seuroja" tai "suviseuroja". Seututie 180
Seututie 180 eli Saaristotie () tai Turunmaan saaristotie on Varsinais-Suomessa kulkeva seututie. Tie alkaa Kaarinasta valtatie 1:n liittymästä ja kulkee Paraisten keskustan ja Nauvon kautta Korppooseen. Tien pituus on noin 75 kilometriä. Seututie 180 on osa Turun saariston kiertävää Saariston rengastie -nimistä matkailutietä. Suursaari
Suursaari (; , aiemmin "Högland"; ) on Suomenlahden itäosassa sijaitseva saari ja entinen Suomen kunta. Nykyään saari kuuluu Venäjälle, Leningradin alueen Jaaman piiriin. Suursaari on Suomenlahden ulkosaarista pinta-alaltaan suurin. Se sijaitsee noin 40 kilometriä etelään Manner-Suomesta ja 55 kilometriä pohjoiseen Virosta 27. pituuspiirin ja 60. leveyspiirin leikkauksen vieressä. Espoo
Sisäsaariston saaret ovat suurempia ja rehevämpiä, niissä on venesatamia, rakennuksia ja lähimpänä mannerta sijaitsevilla saarilla on myös vakituista asutusta. Suvisaariston asuttuihin saariin on maayhteys ja se muodostaa oman kaupunginosansa, joka tosin on ilmeeltään varsin maaseutumainen. Yakushima
Yakushima () on saari Japanissa. Se sijaitsee Kagoshiman prefektuurissa Japanin eteläisimmän pääsaaren Kyūshūn eteläpuolella. Saarella kasvaa ainutlaatuisia, tuhansia vuosia vanhoja sugi-puita ("Cryptomeria japonica"). Sumatra
Sumatra on Indonesiassa sijaitseva saari. Se muodostaa Jaavan, Borneon ja Sulawesin saarten kanssa Isojen Sundasaarten saariston. Sumatra on Borneon jälkeen saariston toiseksi suurin, ja koko maailman kuudenneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on noin 470 000 km². Sumatralla on noin 50 miljoonaa asukasta. Saaren suurin kaupunki on 2 miljoonan asukkaan Medan. Koivusaari (Helsinki)
Koivusaaren pinta-ala on noin 13 hehtaaria ja rantaviivaa on noin 1,7 kilometriä. Suurilta osin täyttömaasta muodostuva saari on varsin matala, ja sen korkeimmat kohdat ovat vain seitsemän metriä merenpinnan yläpuolella. Koivusaaren paikalla oli alun perin kaksi saarta: pohjoisempi Koivusaari ja sen eteläpuolella sijainnut Leppäsaari (ruots. "Alholmen"). Saarten maaperä on pääsääntöisesti moreenia, ja ne on yhdistetty maatäytöllä, jonka paksuus on saarten välisellä alueella noin 1–3 metriä. Koivusaaren länsiosissa on pieniä silokallioalueita. Koivusaari sijaitsee Lauttasaaren ohella happamien kivilajien alueella, ja sen kallioperä on pääasiassa graniittia. Leppävirta
Leppävirralla sijaitsee myös aiemmin Suomen suurimpana saarena pidetty Soisalo. Suvisaaristo
Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Suvisaariston Vuoden uusmaalaiseksi kyläksi 2007. Anchorage Island (Cookinsaaret)
Anchorage Island on saari Cookinsaarten atollin Suwarrowin läheisyydessä, sen eteläpuolella.
Toisen maailmansodan aikaan saarella toimi rannikkovartiosto, jonka rakennuksista on edelleen nähtävissä jäänteitä. Rannikkovartioisto lopettettiin vuonna 1952. Suwarrosta tuli kansallispuisto 1978 ja puiston hoitajat asuivat vuoteen 1998 saakka Anchorage Islandilla. Stora Bodö
Stora Bodön pohjoispuolella sijaitsee Lilla Bodö, josta on maantieyhteys Suvisaariston pääsaariin. Stora Bodön ja Lilla Bodön välissä on kapea Bodö sund -niminen salmi. Stora Bodön lounaispuolella sijaitsevia luotoja kutsutaan nimellä Morgonpinorna. Sen eteläpuolella puolestaan sijaitsee pieni kalliorantainen Bodökobben. Suensaari
Suensaari () on Tornion kaupungin keskustassa sijaitseva kaupunginosa ja saari. Ruotsin kuningas Kustaa II Adolf perusti Tornion kaupungin Suensaarelle vuonna 1621. Suensaaren pohjoisosassa sijaitsee pääosin 1970-luvulla rakennettu kerrostalovaltainen Juhannussaaren kaupunginosa. Suensaaren asukasluku oli vuoden 2011 lopussa 2 227 ja Juhannussaaren 1 627. Alskär
Alskär on Espoon ulkosaariston Suvisaaristossa sijaitseva saari. Se on pituudeltaan noin 200 metrin mittainen, ja yleisilmeeltään kallioinen. Saaren nimi on ollut käytössä 1600-luvulta lähtien, ainoastaan sen kirjoitusasu on ajan myötä muuttunut. 1600-lukulaisessa asiakirjassa kirjoitusasu on muodossa "Ahlskiär". Saaren luoteispuolella sijaitsee lintuluoto. Suvisaaristo
Suvisaaristo koostui alun perin kolmesta tilasta, Stor-Svinö, Lill-Svinö ja Moisö. Ajoittain historiassa ne ovat olleet hylättynä köyhyyden tai rauhattomien aikojen takia, mutta välillä myös suhteellisen vauraita. Vuoden 1571 veronkantorekisterissä Svinön tiloilla oli kummassakin kuusi lehmää ja kaksi hevosta. Moisöllä oli viisi lehmää, yksi vasikka ja yksi hevonen. Nämä lukumäärät ylittivät esimerkiksi kaikkien Matinkylän talonpoikien omistukset. Vauraus selittynee sillä, että Suvisaariston tilat olivat vanhastaan saaneet maksaa veronsa hylkeenrasvassa ja maavuokransa kuninkaankartanolle suolasilakoissa. Gåsgrund
Gåsgrund on ulkoilusaari Espoon Suvisaaristossa. Se sijaitsee muutama sata metriä Lehtisaarten lounaispuolella ja kolmisen kilometriä Suvisaariston pääsaarista kaakkoon. Sorsasalo (Savonlinna)
Sorsasalo on laaja saari Savonlinnan kaupungin alueella Haponlahden kanavan koillispuolella Enonvedellä Saimaalla. Sen pinta-ala on noin yhdeksän neliökilometriä. Saaristomeren kansallispuisto
Saaristomeren kansallispuisto on Paraisten ja Kemiönsaaren kunnissa, Varsinais-Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1983 ja sen pinta-ala on 500 km². Aluetta hoitaa muiden Suomen kansallispuistojen tapaan Metsähallitus. Koivusaari (Helsinki)
Koivusaari () on pieni saari ja samalla Lauttasaaren kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingissä Lauttasaaren länsipuolella. Saarella sijaitsee kaksi pursiseuraa venesatamineen ja entinen Nokian koulutuskeskus. Nykyinen Koivusaari on muodostettu yhdistämällä varsinainen Koivusaari sen eteläpuoliseen Leppäsaareen ja laajentamalla tätä aluetta. Alueelle on 1990- ja 2000-lukujen vaihteesta alkaen kaavailtu meritäytöllä toteutettavaa uutta asuinaluetta, jota palvelisi Länsimetron vuonna 2017 avattu Koivusaaren asema. Vanhoillislestadiolaisuus
Suviseurat ovat vuosittainen seuratapahtuma. Suviseurat ovat jatkoa 1800-luvulla järjestetyille Lannavaaran kokouksille. Ne pidetään yleensä kesä–heinäkuun vaihteessa ja niiden pitopaikka vaihtelee vuosittain. Vuonna 2009 ne pidettiin Oripäässä. Suviseuroihin kokoontuu yleensä noin 70 000 ihmistä. Tilaisuus on avoin lähetystapahtuma ja sinne on vapaa pääsy. Osa ihmisistä vierailee paikalla autolla, mutta suuri osa majoittuu alueelle asuntovaunuihin, -autoihin sekä telttoihin. Peruspalvelut on pyritty turvaamaan siten, että suviseura-alueelta ei tarvitse poistua. Tärkein ohjelma ovat seurapuheet, joita pidetään noin 40. Saarnojen välillä lauletaan virsiä ja siionin lauluja. Suviseuroissa järjestetään myös ehtoollinen sekä jumalanpalvelus. Suviseuroissa toimii suviseuraradio ja myös internetin kautta voi kuunnella seuroja. Rauman pohjoinen saaristo
Rauman pohjoiseksi saaristoksi kutsutaan Rauman saariston pohjoisosaa, joka ulottuu Rauman kaupungin sekä Eurajoen kunnan alueille. Sen suurimpia saaria ovat Nurmes, Reksaari ja Omenapuumaa sekä Eurajoen Olkiluoto. Muita saaria ovat muun muassa Munakari, Kaunissaari, Kivi-Reksaari, Voitka, Pask-Aikko, Susikari ja Kalla. Merkittäviä vesialueita ovat Nurmeksen, Reksaaren ja Omenapuumaan keskelle jäävä Haapasaarenvesi, Olkiluodon edustan Olkiluodonvesi sekä Sorkanlahti. Osa saaristosta kuuluu myös Selkämeren kansallispuistoon. Koiviston saaret
Suuret kolme saarta ovat etelästä pohjoiseen Koivistonsaari (Bolšoi berezovyi ostrov), Tiurinsaari (Zapadnoi berezovyi ostrov) ja Piisaari (Severnoi berezovyi ostrov). Pieni Ravitsa (Ostrov Ravitsa) sijaitsee Koivistonsaaren ja mantereen välissä. Koiviston saaret
Koiviston saaret (ven. "Берёзовые острова", ruots. "Björkö") sijaitsevat Koiviston (Primorsk) etelä-, länsi- ja luoteispuolella Leningradin alueella, ja ne on sisällytetty Ramsarin sopimuksen mukaisiin kansainvälisesti tärkeisiin suojeltaviin kosteikkoalueisiin. Suviseurat
Seurat ovat myös lähetystapahtuma, joten puheet tulkataan viidelle kielelle sekä viittomakielelle. Lisäksi suviseuroissa toimii suviseuraradio, joka lähettää saarnoja ja ohjelmaa noin kolmen miljoonan suomalaisen kuuluville sekä Internetin kautta kaikkialle maailmaan. Saarnojen välillä se tarjoaa toimitettua ohjelmaa lestadiolaisuudesta. Suviseura-alueella toimii myös lyhytkantoinen radiolähetin, jolta voi kuunnella saarnoja tulkattuna neljälle kielelle. Vuodesta 2004 alkaen saarnat on tallennettu internetiin kuunneltavaksi myöhemmin. Yle radioi kaksi saarnaa sunnuntaisin kello 18.00. Ylen valtakunnallinen radiointi on järjestetty vuoden 1939 Kemin suviseuroista lähtien. Suvisaaristo
HSL:n bussilla 145 pääsee Suvisaaristontien loppuun asti kerran–kaksi tunnissa. Elintarvikemyymälä sijaitsee muutama sata metriä Suvisaariston sillasta itään, ja väylän varrella Skatanissa toimii kesäisin polttoaineasema veneilijöille. Kuivasaari
Kuivasaari () on Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva linnakesaari. Saari sijaitsee Helsingin edustalla Isosaaren länsipuolella. Saarella on Suomenlinnan Rannikkotykistökillan ylläpitämä huomattava kokoelma vanhoja historiallisia tykkejä. Aikaisemmin Kuivasaaressa toimi myös aktiivikäytössä ollut 100 TK -rannikkotykkipatteri. Kyseiset tykit on poistettu aktiivikäytöstä. Linnakkeella ei ole pysyvää miehitystä, mutta se on edelleenkin Puolustusvoimien käytössä ja siten yleiseltä käytöltä suljettu, mutta tilausristeilyjä järjestävät useat yritykset. Kivisaari (Helsinki)
Kivisaari () on saari Helsingissä Vuosaaren edustalla. Se on noin kilometrin päässä Vuosaaresta. Siellä on Helsingin seurakuntien kesäkoti ja leirikeskus. Kivisaaren vieressä on Karhusaari, ja ne yhdistää toisiinsa silta. Niiden yhteinen pinta-ala on viisi hehtaaria. Leirikeskuksen päärakennus Kivisaaressa on jugendtyylinen huvila Merilinna, joka on suojeltu. Savunmeri
Savunmeri eli Sawunmeri on Indonesian ja Itä-Timorin alueilla sijaitseva merialue. Sen eteläpuolella on merialueelle nimensä antanut Savun saari, itäpuolella Timor, länsipuolella Sumba ja pohjoispuolella Pienet Sundasaaret. Suisaari
Suisaari () on kyläryhmä Karjalan tasavallan Äänisenrannan piirin Järventakuisen kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Kontupohjanlahden länsirannalla samannimisen saaren mantereesta erottavan salmen molemmilla puolilla. Mantereen kylässä on 54 asukasta (vuonna 2012). Saarikylässä ei ole vakituista asutusta. Lillaisarn
Lillaisarn on saari Espoon Suvisaaristossa Aisarfjärdenin merialueella. Se kuuluu Aisarn-saariryhmään, joka sijaitsee välittömästi Suvisaariston pääsaarten lounaispuolella. Saariryhmän kaksi muuta saarta, Storaisarn ja Torraisarn sijaitsevat Lillaisarnista lounaaseen. Saariryhmän lounais–koillissuuntainen ulottuvuus on noin 1,2 kilometriä. Suosaari
Suosaaren taajama syntyi vuonna 1958 samannimisen sovhoosin yhteyteen. Nimensä se on saanut 7 kilometrin päässä Kusminkajoen varrella sijainneesta inkerinsuomalaisesta kylästä, joka kuului Venjoen seurakuntaan. Ouran saaristo
Ouran saaristo eli Karvianourat on saaristo Selkämerellä Merikarvian kunnassa. Se sijaitsee avomeren äärellä. Mantereelta on ensimmäisiin saariin matkaa noin 4-6 kilometriä. Pirunsaari
Pirunsaari () on saari Ranskan Guayanan rannikon edustalla, noin 50 kilometriä Cayennesta luoteeseen. Pirunsaari on pohjoisin ja pienin Pelastuksen saarten ("Îles du Salut") saariryhmästä, johon kuuluvat myös Royale ("Île Royal") ja Saint-Joseph ("Île Saint Joseph"). Saari oli vuosina 1852–1946 osa Ranskan pahamaineisinta rangaistussiirtokuntaa. Someron sakaristo
Someron sakaristo on keskiaikainen kivisakaristo, joka sijaitsee Somerolla. Varojen loppuessa sakaristo jäi ainoaksi toteutuneeksi osaksi keskiaikaisesta kivikirkkohankkeesta. Se rakennettiin todennäköisesti 1490-luvun lopulla. Radiosaari
Radiosaari on saari Suvisaaristossa. Hella Wuolijoki hankki sen pääjohtajakaudellaan Yleisradion henkilöstön virkistyspaikaksi. Korkeasaari (Westend)
Högholm-nimensä saari on saanut 1600-luvulla, kenties aiemminkin. Suomenkielinen, kirjaimellisesti käännetty nimi saarelle annettiin 1900-luvun alkupuolella. Myös Espoon Suvisaaristossa Moisöfjärdenin merialueella on Högholmen-niminen saari. Kaikkiaan vastaavannimisiä saaria on Suomenlahdessa kymmenittäin. Sieskarit
Sieskarit on saariryhmä Uudenkaupungin edustalla Kivikarinaukon pohjoisosassa Selkämerellä. Se käsittää kuusi matalaa, asumatonta ja karikoiden ympäröimää, pääosin kallioista saarta, jotka sijaitsevat noin 13 kilometriä länsilounaaseen Uudenkaupungin keskustasta. Iso Vasikkasaari
Iso Vasikkasaari kuuluu Espoon sisäsaaristoon. Sen pohjoispuolella on kaksi pientä saarta: Buguholm ja Pitkäsaari. Ison Vasikkasaaren länsipuolella sijaitsee Pieni Vasikkasaari eli Lilla Kalvholmen. Saaria erottaa kapea, maatuva Pavelsons hålet. Nimi lienee perua tuntemattomaksi jääneeltä, virolaislähtöiseltä Pavelson-nimiseltä henkilöltä. Pieni Vasikkasaari on pääosin huvilakäytössä. Noin kolmesataa metriä Isosta Vasikkasaaresta eteläkaakkoon sijaitsee puolestaan Pukkisaari. Saarten välinen salmi, Norrströmmen, on nimetty Pukkisaaren näkökulmasta. Stora Bodö
Stora Bodö on saari Espoon Suvisaariston itäosassa. Sen pinta-ala on noin 17 hehtaaria. Oravisalo
Oravisalo on saari Rääkkylän kunnassa, Itä-Suomessa. Lisäksi Oravisalo on myös tämän saaren keskiosissa oleva kylä, paremmin asutuskeskittymä. Saaristomeri
Saaristomeri () on saarten rikkoma merialue Itämerellä, Suomessa. Alue rajoittuu idässä Suomen lounaisrannikkoon ja lännessä Ahvenanmantereeseen. Etelärajan muodostaa Pohjois-Itämeri ja pohjoisrajan Selkämeri. Saaristomeren maisema-alue on kansallismaisema ja alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Suwa
Suwa () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Kōshin’etsun alueella Naganon prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin keskiosassa vuorten ympäröimän Suwajärven etelärannalla Matsumoton kaakkoispuolella. Suwassa on 49 362 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 109,91 neliökilometriä. Kruunuvuorenranta
Kruunuvuorenranta sijaitsee Laajasalon saaren lounaisosassa, Kruunuvuorenselän itärannalla noin kahden kilometrin päässä Katajanokalta ja kolmen kilometrin päässä Kauppatorilta. Iso Suola-aavikko
Iso Suola-aavikon länsiosassa on Kavirin kansallispuisto, joka kuuluu Unescon biosfäärialueohjelmaan. Biosfäärialueella (4 200 km) asui vuonna 2002 noin 35 000 eri heimoihin kuuluvaa ihmistä. Kavirin kansallispuisto sijaitsee noin 100 kilometriä Qomista itään ja noin 120 kilometriä Teheranista kaakkoon. Iso Suola-aavikko jatkuu kauas tämän kansallispuiston itäpuolelle. Iso Suola-aavikko on noin 390 kilometriä leveä. Ulottuvuus pohjoisesta etelään on noin 150 kilometriä. Aavikon paimentolaisasukkaat tyypillisesti vaihtavat asuinpaikkaansa vuodenajan mukaan. He muuttavat syksyllä ja keväällä korkealla vuoristossa olevien laidunmaiden tai Suuren suola-aavikon luoteisten reunamaiden välillä, Khorasanin tai Semnanin rajan jommallekummalle puolelle, ja tuottavat lihaa myytäväksi Tehereniin. Sorvisto (Ylivieska)
Sorvisto on kyläpuhto Ylivieskassa ja sijaitsee nauhamaisena noin 6–10 kilometrin päässä Ylivieskan kaupungilta Nivalan suuntaan molemmin puolin valtatie 27:ää. Sorvistossa asuu noin 250 ihmistä. Hirvisaari (Vuoksela)
Hirvisaari oli entisen Vuokselan kunnan pohjoisin kylä Neuvostoliitolle luovutetulla alueella. Hirvisaari oli nimensä mukaisesti alkujaan saari, mutta Vuoksen laskun myötä, vuonna 1857, Hirvisaari kasvoi kiinni mantereeseen luoteisosastaan. Tuolloin myös Sikosaari kasvoi kiinni Hirvisaaren eteläpäähän. Tämän jälkeen Hirvisaari rajoittui lännessä Vuoksen pohjoiseen laskuhaaraan, pohjoisessa Vuoksen leventymään, Torhonjärveen, sekä etelässä ja lännessä Vuoksen lahdeksi muuttuneeseen Sammutselkään. Aivan Hirvisaaren pohjoisin osa kuului Räisälään. Hirvisaaresta oli maayhteys vain luoteeseen Vuoksenrannan kunnan alueelle. Hirvisaaren eteläpäästä oli kuitenkin pääsi kuitenkin Liuhaniemen lautalla muualle Vuokselaan. Pyysaari
Pyysaari (ruotsiksi "Järpholmen") on Helsingin kaupungin omistama pieni saari Laajasalon ja Kulosaaren välisen Tullisaaren salmen luona. Saari on yhdistetty kävelysillalla Tullisaaren kansanpuistoon Laajasalossa. Saari on toiminut vuodesta 1930 lähtien Helsingin Työväen Pursiseuran tukikohtana. Saaressa olevassa 1900-luvun alun huvilassa toimii ravintola. Pyysaaren vieressä on pikkuruinen saari Pyyluoto ja sen vieressä merestä kohoava Pyykivi, vanha kylien rajapyykki Saaristomeri
Saaristomeri jaetaan useissa yhteyksissä kolmeen osaan: Saaristomerellä sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Luonto on hyvin erikoista, karua ja samalla rehevää. Saaristomerta leimaavat rehevät saarnimetsiköt ja karut kallioluodot. Ensimmäisen Salpausselän jatkeena alueen eteläosissa on joukko soraharjun pätkiä eli hiekkasaaria. Suurin näistä on Paraisten, Korppoon Jurmo. Toisen Salpausselän jatkeena ovat muun muassa Kemiönsaaren, Dragsfjärdin Örö. Hiekkasaarten kasvillisuus ja eläimistö ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta. Turun saaristo
Turun saaristo (myös Lounais-Suomen saaristo tai Varsinais-Suomen saaristo) on noin 20 000 saaresta muodostuva, Särkisalosta ja Hiittisistä Kustavin saaristoon ulottuva saaristoalue Saaristomerellä Varsinais-Suomessa. Ahvenanmaasta Turun saariston erottaa Kihdin selkä. Selkä on tosin sen verran kapea, että voidaan käsittää Turun saariston ja Ahvenanmaan olevan yksi saaristo. Jos ajatellaan siten, on kyseessä maailman monisaarisin saaristo. Flakaholm
Myös Suvisaaristossa on Flakaholm-niminen saari, Bergön Flakaholm. Se sijaitsee viitisen kilometriä Matinkylän Flakaholmista lounaaseen. San Serriffe
San Serriffen saaristo koostuu kahdesta pääsaaresta ja useista pikkusaarista. Suuremmista saarista pohjoisempi (Upper Caisse) tunnetaan suomeksi nimellä Majuskeli ja eteläisempi (Lower Caisse) nimellä Minuskeli. Minuskeli on muodoltaan melko pyöreä kuten Majuskelikin, lukuun ottamatta saaren kaakkoisosasta lähtevää lounaan suuntaista Sediljin niemimaata. Pääsaarten välissä on vaarallinen Adzen matalikko ja riutta (Shoals of Adze), jota hallitsee Cap Em. Pääkaupunki Bodoni on Majuskelin keskellä ja sen lähellä sijaitsee saarivaltion kansainvälinen lentokenttä. Sieltä lähtee myös saaren säteittäinen päätieverkko kaikkiin suuriin satamiin, kuten Port Clarendoniin. Tietotekniikan yleistyttyä Majuskulilla sijaitsevasta Arialista on tullut yhä merkittävämpi. Hauhonselkä
Järvellä on kartan mukaan 32 saarta, joista useimmat sijaitsevat järven matalammassa kaakkoispuoliskossa . Luoteispuoliskon merkittävimmät saaret ovat Varissaari ja Sikosaari. Järven keskiosassa sijaitsevat Paljassaari ja Lammassaaret. Muut suuret saaret, jotka ovat kaakkoispuoliskossa, ovat Koivusaari, Ratassaari, Matinsaari, Mäntysaari, Haapasaari, Iso-Kukkura, Työsaari ja Kilinsaari. Suurilla saarilla on tavallisesti useita vapaa-ajan asuntoja. Kuppikivi
Pääkaupunkiseudun ja samalla Suomen saaristoalueiden ainoa tunnettu kuppikivi sijaitsee Korkeasaaressa. Sen sijainti ja korkeus merenpinnasta viittaavat pronssikauteen, mahdollisesti 3500 vuoden taakse. Eero Järnefelt
Järnefelt rakennutti Tuusulanjärven rantaan arkkitehti Usko Nyströmin suunnitteleman Suviranta-nimisen taiteilijakodin, joka valmistui 1901. Hän asui perheineen Suvirannassa ympärivuotisesti vuoteen 1917 saakka, jolloin perhe muutti Helsinkiin. Tämän jälkeen he viettivät aikaa Suvirannassa vain kesäisin ja juhlapäivinä. Tokio
Tokion prefektuuriin kuuluu lisäksi kaksi Tyynenmeren saariryhmää, Izusaaret ja Ogasawarasaaret. Ne sijaitsevat Japanin pääsaaren Honshūn eteläpuolella maantieteellisesti erillään muusta prefektuurista. Saarten kokonaispinta-ala on noin 406 neliökilometriä ja asukasluku 28 000 henkeä (vuonna 2009), joten niiden keskimääräinen väestötiheys on 68 asukasta neliökilometrillä. Izusaaret sijaitsevat lähempänä Tokiota ja niihin kuuluvat Izu Ōshima, Toshima, Niijima, Shikinejima, Kōzushima, Miyakejima, Mikurajima, Hachijōjima ja Aogashima. Ogasawarasaaret sijaitsevat kauempana noin tuhannen kilometrin päässä Tokiosta ja niihin kuuluvat Chichijima ja Hahajima. Ogasawaran kylään kuuluu hallinnollisesti myös pieni Minamitorishiman saari, joka on Japanin eteläisin piste, ja Nishinotorishiman saari, joka on vuorostaan Japanin itäisin piste. Turun saaristo
Turun saaristoa alueellisesti suppeampi käsite on Turunmaan saaristo, joka sijaitsee Paraisten ja Kemiönsaaren kuntien alueella Turunmaan seutukunnassa. Tämän myös Turunmaaksi nimitetyn Turun saariston eteläosan nykyisin Kemiönsaaren ja Paraisten kuntiin kuuluvat saaret sekä nykyisin Saloon kuuluva Särkisalo ovat vanhastaan olleet ruotsinkielistä aluetta. Nykyisin Turunmaan seutukunnan kunnat ovat kaksikielisiä, mutta ruotsi on niissä edelleen enemmistökieli. Heinävesi
Heinävesi sijaitsee koillisessa Etelä-Savossa ollen sen pohjoisin kunta. Heinäveden reitti, joka käsittää Kermajärven ja muita pienempiä järviä kuten Varisveden ja Ruokoveden, halkoo kunnan kahtia. Kunnan läntiselle puoliskolle jäävät osat kuuluvat Soisalon saareen, joka on Suomen suurin saari. Runsas viidesosa kunnan pinta-alasta on veden peitossa. Kunnan sydämessä sijaitseva Kermajärvi kuuluu Natura-alueeseen. Sen rannat ovat hyvin kallioiset. Järven luoteispuoli on saaristoista ja eteläpuoli omaa laajan selkävesialueen "Kermanselän". Papinsaari (Kuhmoinen)
Papinsaari on nykyinen hautausmaa-alue Kuhmoisissa Keski-Suomessa. Se sijaitsee lähellä Kuhmoisten keskustaa Päijänteellä. Hautausmaansa, komean luontonsa ja historiallisen taustansa vuoksi Papinsaari lasketaan yhdeksi Kuhmoisten nähtävyyksistä. Papinsaaressa on jonkin verran asutusta, ja sen alueella on myös yksi Kuhmoisten venelaitureista. Suvilahden suuralue
Suvilahden suuralue on yksi Vaasan kahdestatoista suuralueesta. Suuralueella asuu 3 853(31.12.2016) asukasta. Vaasan kaupunginhallinnon tilastoalueista Suvilahti muodostaa oman suuralueensa, johon kuuluu varsinaisen Suvilahden lisäksi Korkeamäki. Ääninen
Äänisen suurin saari on Suuri Kliimonsaari (149 km²), joka sijaitsee Äänisniemen eteläpuolella. Muita saaria ovat Suuren Kliimonsaaren länsipuolella sijaitseva Lelikovski, rakennushistoriallisen museon takia suosittu matkailukohde ja Unescon maailmanperintökohde Kiži sekä Kontupohjanlahden suulla sijaitseva Suojunsaari eli Suisaari. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Myllyselän ja Lokkiselän luoteispuolella sijaitsevat suuri osa jrven suurista saarista. Järvessä on laskettu olevan 73 saarta, joiden yhteispinta-ala on 101 hehtaaria eli noin 11 % järven kokonaispinta-alasta. Syvänsaari (noin 17 ha) lähes tukkii järven pohjoisossan johtavan salmen (suluissa on kartasta mitatut pinta-alat ). Se eteläpuolella sijaitsevat heti Pirttisaari (yli 6 ha), Kangassaari (alle 18 ha) ja Vuohensaari (yli 10 ha). Näiden eteläpuolella ovat vielä Muurainen (noin 3 ha), Selkäsaari (noin 9 ha), Kiiskisaari ja Niitty- eli Sänkisaari (yli 11 ha). Muita järven keskiosan saaria on Tervasaari, Verkkosaari, Mansikkasaari, Halkosaari, Myhkyri, Nikinsaari ja Haaposaari, ja Myllyselän eteläpuolisia saaria on Herrasensaaren ympärillä (noin 11 ha) Kuoresaari, Likosaari ja Karelinsaari, ja vielä Lokkiselän saaria on Lokkiluoto, Kivisaari, Pajuluoto, Koivusaari ja Limasaari. Stora Herrö
Stora Herrö on saari Espoon Suvisaaristossa. Se on yksi Espoon kaupungin ulkoilusaarista. Stora Herrö sijaitsee Pentalan eteläpuolella ja Medvastön kaakkoispuolella noin 2,5 kilometriä Suvisaariston pääsaarista lounaaseen. Etäisyys Soukanniemen Amiraalinsatamaan on kolmisen kilometriä. Kraaselin kaivanto
Kraaselin kaivanto (myös Sudenväylä, Sudenreikä, Suenväylä, Suenreikä ja Kraaselinkanava) on Haukiputaan kunnassa Perämerellä sijaitseva huviveneväylä, joka erottaa Kellon Kraaselin ja Rapakarin saaret. Koneellisesti kaivetun väylän nimellissyvyys on 1,8 metriä, ja se yhdistää Kuivasmeren Kellonlahteen. Väylä tunnetaan Sudenväylänä tai Sudenreikänä suunnittelijansa, silloisen Ouluosakeyhtiön liikennepäällikön, Sulo V. Suden mukaan. Väylä rakennettiin helpottamaan tukkilauttojen hinaamista Oulun pohjoispuolen jokisuilta Pateniemen sahalle, Toppilan tehtaalle ja Oulu oy:n tehtaalle. Ennen väylän rakentamista tukkilautat jouduttiin hinaamaan pidempää ja suojattomampaa reittiä, joka kulki Löyhän saaren länsipuolelta Hailuodon pohjoispuolelta Ouluun johtavalle väylälle. Suonojärvi
Saaria on 30, joista viisi on yli hehtaarin kokoisia, 20 aarin ja hehtaarin väliltä ja viisi alle aarin kokoisia. Saarten kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria ja rantaviivan yhteispituus on 6,31 kilometriä. Suurimpia saaria ovat esimerkiksi Nurkinsaari, Ahdinsaari, Nokiansaari, Selkäsaaret, Koivusaari ja Mäntysaari. Suzu
Suzu () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Chūbun tai Hokurikun alueella Ishikawan prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin pohjoisosassa Noton niemimaan pohjoiskärjessä. Japaninmeri ympäröi kaupunkia kolmelta puolelta. Suzussa on 14 982 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 247,20 neliökilometriä. Hirvisaari (Käkisalmenselkä)
Hirvisaari (v:sta 1948 ) on saari Vuoksen pohjoisessa laskuhaarassa olevan Käkisalmenselän keskellä. Saari käsitti ennen Vuoken laskua Ison ja Pienen Hirvisaaren, mutta veden pinnan laskun myötä saaret kasvoivat yhteen. Samoin Ison Hirvisaaren koillispuolella ollut Linnansaari kasvoi yhteen Hirvisaaren kanssa. Hirvisaari sijaitsee Norsjoen kunnallishallintoalueella Käkisalmen piirissä Leningradin alueella Venäjällä. Hirvisaari sijaitsee Suomen Neuvostoliitolle luovuttamassa Karjalassa. Hapenensaari
Hapenensaari (ven. Остров Солнечный) on saari Viipurinlahdessa ja entinen kylä entisen Viipurin maalaiskunnan alueella Venäjällä, Suomen luovuttamalla alueella. Hapenensaari sijaitsee Viipurinlahden länsiosassa Piispansaaren länsipuolella. Hapenensaaren kylä sijaitsi Viipurin maalaiskunnan länsiosassa ja se käsitti saaren lisäksi myös alueen mantereelta Karppilan ja Vahvaniemen kylien välistä. Kylä rajoittui pohjoisessa Vahvialan kuntaan ja etelässä Viipurin kaupunkiin kuuluneeseen Uuraan satama-alueeseen. Sorvali (Viipuri)
Sorvali (myös Sorvalinsaari, , "Gvardeiskij") on Viipurinlahden saari ja samanniminen entinen Viipurin suomalainen kaupunginosa. Se sijaitsee suurikokoisemman Linnasaaren lounaispuolella, josta Sorvalin erottaa lähes umpeen maatunut Saunalahti. Lännessä saaren erottaa mantereesta Kivisillansalmi, jonka kautta kulkee Saimaan kanavalle johtava laivaväylä. Bouvet’nsaari
Bouvet’nsaari () on Norjalle kuuluva asumaton saari Etelä-Atlantilla. Se sijaitsee 2 600 kilometriä lounaaseen Etelä-Afrikan Hyväntoivonniemestä. Saaren pinta-ala on noin 49 neliökilometriä. Saari on vulkaaninen ja noin 93-prosenttisesti jäätikön peitossa. Kasvillisuutta on vain harvoissa jäättömissä kohdissa, ja se koostuu kokonaan sammalista, jäkälistä ja levistä. Saarella elää laajoja hylje- ja merilintuyhdyskuntia. Runsaslukuisimmat lajit ovat kergueleninmerikarhu ja etelänmyrskylintu. Koivusaari (Santahamina)
Koivusaari () on valtion saari Helsingissä Santahaminan saaren lounaispuolella lähellä Vasikkasaarta. Saari kuuluu Santahaminan kaupunginosaan ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Kruunuvuorenselältä Hevossalmeen johtava laivaväylä kiertää saaren molemmilta puolilta. Saaren rannalla on loisto. Viime sodan jälkeen Puolustusvoimat vuokrasi saaren Valmet-yhtiölle käytettäväksi henkilökunnan virkistyspaikkana. Tässä käytössä saari on yhä isäntänään nyt Valmetin jaossa muodostettu yhtiö Metso. Saaren parakkimainen päärakennus rakennettiin alun perin sodan aikana, ja sitä on myöhemmin laajennettu.