Minä vuonna Columbinen verilöyly tapahtui?
Columbinen verilöyly
Columbinen verilöyly oli Eric David Harrisin (9. huhtikuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) ja Dylan Bennet Kleboldin (11. syyskuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999), 20. huhtikuuta 1999 tekemä joukkomurha Columbinen lukiossa Coloradossa Yhdysvalloissa. He ampuivat hengiltä 12 oppilasta ja yhden opettajan sekä haavoittivat 21 muuta. Verilöyly päättyi heidän ammuttuaan lopuksi itsensä.
Kolumbian sisällissota
Tavallisesti sodan katsotaan alkaneen 1964 tai 1965 jolloin kommunistisissit aktivoituivat. Jotkut pitävät jo vuonna 1948 alkanutta konservatiivien ja liberaalien välistä "La Violencia"-nimellä tunnettua maaseudun väkivaltaista sisällissotaa sodan aloituksena. Columbinen verilöyly
Kaksikko ajoi sitten takaisin koululle verilöylyssä käyttämissään asuissa ja valmistelivat autopommit. Ampujien ystävä Brooks Brown tuli tällöin pihalle polttamaan savukkeen ja kohtasi Eric Harrisin. He kävivät seuraavan vuoropuhelun: HMS Columbine (M94)
Alus tilattiin 25. heinäkuuta 1939 Bristolista Charles Hill and Sonsilta. Sen köli laskettiin 2. marraskuuta 1939 ja alus laskettiin vesille 13. elokuuta 1940. Alus valmistui 9. marraskuuta. Columbinen verilöyly
Harrisin sivulla oli vain muutamia vierailijoita, eikä se aiheuttanut huolta ennen kuin vuoden 1997 loppupuolella, kun Dylan Klebold antoi sivun osoitteen Harrisin entiselle ystävälle, Brooks Brownille. Brownin äiti oli tehnyt Eric Harrisista lukuisia valituksia Jefferson Countyn seriffintoimistoon uskoen, että poika oli vaarallinen. Nettisivu alkoi täyttyä tappouhkauksista Brooksille ja Dylan tiesi, että jos Brooksilla oli sivun osoite, myös tämän äiti saisi sen käsiinsä, mikä tietäisi jälleen ongelmia Harrisille. Lopulta Brooks Brownin vanhemmat ottivatkin yhteyttä Jefferson Countyn poliisiin ja tutkija Michael Guerralle kerrottiin sivusta. Guerra huomasi, että sivusto sisälsi väkivaltaisia uhkauksia Columbine High Schoolin oppilaita ja opettajia kohtaan. Harris oli kirjoittanut sivuille myös vihastaan ihmiskuntaa kohtaan ja himostaan tappaa kaikki, jotka ärsyttivät häntä. Verilöylyyn mennessä Harris ehti koota sivuille putkipommien teko-ohjeita, listan aseistaan ja myös yksilöistä, jotka hän haluaisi tappaa, vaikka heidän kokonaissuunnitelmansa ei sellaista sisältänytkään. Guatemalan vallankaappaus 1954
Guatemalan vallankaappaus 1954 oli Yhdysvaltojen CIA:n tukema vallankaappaus, joka syöksi vallasta Guatemalan presidentti Jacobo Árbenzin ja nosti presidentiksi eversti Castillo Armas vuonna 1954. Árbenzia oli alettu pitää uhkana, koska hänen uudistustensa kuten maan uudelleenjako miellettiin kylmän sodan ajan ilmapiirissä kommunismina. CIA:n peitenimi hankkeelle oli operaatio PBSUCCESS ja 18. kesäkuuta Armasin suhteellisen pieni kapina armeija hyökkäsi Guatemalaan Hondurasista tukenaan muutamia amerikkalaisia pommikoneita. Árbenz luuli joutuneensa suuremman yhdysvaltalaisen hyökkäyksen kohteeksi ja pakeni maasta 27. kesäkuuta. Kolumbuksen päivä
Kolumbuksen päivä () on Yhdysvalloissa vuosittain lokakuun toisena maanantaina vietettävä kansallinen juhlapäivä, jolla muistetaan tutkimusmatkailija Kristoffer Kolumbusta ja Amerikan löytämistä. Päivää vietettiin vuoteen 1971 saakka aina 12. lokakuuta, mutta sen jälkeen se muutettiin lokakuun toiseksi maanantaiksi. Päivä tulee siitä, että 12. lokakuuta 1492 Kolumbus astui ensimmäistä kertaa maihin Uudessa maailmassa. Kolumbuksen päivää juhlitaan yleensä näyttävillä paraateilla. Joukkomurha
Esimerkkejä nykyajan joukkomurhasta ovat Columbinen verilöyly, jossa kaksi opiskelijaa ampui useita henkilöitä Columbine High Schoolissa Yhdysvalloissa ja Norjan iskut 2011, joissa surmattiin kymmeniä ihmisiä. Joukkomurhaksi saatetaan määritellä myös tuhopoltto, kuten vuonna 1990 New Yorkissa sattunut tapaus, jossa kuubalaissyntyinen Julio González sytytti yökerhon liekkeihin surmaten 87 ihmistä. John F. Kennedyn salamurhan teoriat
John F. Kennedyn salamurha tapahtui 22. marraskuuta 1963 Dallasissa, jossa presidentti oli työmatkalla. Salamurhaajan ampuessa kuolettavat laukauksensa oli presidentin autosaattue Dealey Plaza-nimisellä aukiolla. Esimerkiksi Lee Harvey Oswaldin on katsottu ampuneen laukauksensa osavaltion koulukirjavarastosta, jonka ohitse presidentin autosaattue kulki, ja joka sijaitsi aukion läheisyydessä. Kolumbian historia
Maassa säilytettiin siviilivalta ja pidettiin säännöllisiä ja vapaita vaaleja. Liberaalien valta 1861–1885 jakoi maan yhdeksään suvereeniin osavaltioon ja kirkko erotettiin valtiosta. Vuonna 1885 alkanut konservatiivien 45-vuotinen valtakausi palautti valtaa keskushallinnolle ja kirkon vaikutusvalta palautettiin. Kolumbianmammutti
Coloradon laakion kalliomaalaukset kuvaavat joko kolumbianmammutteja tai mastodontteja. Floridan Vero Beachista löytyneeseen 13 000 vuotta vanhaan luunpalaseen, joka on varhaisin esimerkki taiteesta Amerikassa, on kaiverrettu joko mammutti tai mastodontti. Utahin San Juan -joen 11 000–13 000 vuotta vanhojen kalliomaalausten ajatellaan sisältävän piirroksen kahdesta kolumbianmammutista; mammuttien kupolimaiset päät erottavat ne mastodonteista. Piirroksissa näkyy myös kärsillä kaksi "sormea". Kyseinen piirre on tuttu eurooppalaisista mammutteja kuvaavista piirroksista. Syöksyhampaat ovat lyhyitä, mikä voi merkitä sitä, että niiden on tarkoitus kuvata naaraita. Bostonin verilöyly
Bostonin verilöyly (yhdysvaltalaisten käyttämä nimitys, ) tai King Streetin välikohtaus (brittien käyttämä nimitys, ) oli Bostonissa 5. maaliskuuta 1770 sattunut välikohtaus Britannian armeijan ja bostonilaisen väestön välillä. Välikohtaus sai alkunsa bostonilaisten uhkailtua brittisotilaita sanallisesti ja heiteltyä näitä kohti lumipalloja ja muita esineitä. Lopulta brittisotilaat ampuivat ilman esimiestensä käskyä kohti väkijoukkoa tappaen viisi ja haavoittaen kuutta ihmistä. Kolumbia
Ospina yritti liennyttää kasvavaa poliittista jännitystä koalitiohallituksen avulla. Se ei onnistunut, ja maaseudulla puhkesi liberaalien ja konservatiivien välille joitain väkivaltaisia yhteenottoja. Populisti-liberaalipoliitikko Jorge Gaitánia pidettiin vahvana presidenttiehdokkaana, mutta hänet murhattiin Bogotássa vuonna 1949. Väkijoukko lynkkasi ampujan, ja syntyneessä El Bogotazon mellakassa kuoli arviolta 2 000 ihmistä. Väkivaltaisuudet kiihtyivät myös maaseudulla. Kolumbian historia
Bogotán asukkaat perustivat ensimmäisen Espanjan valtaa haastavan neuvoston 20. heinäkuuta 1810. Itsenäisyys julistettiin vuonna 1813 ja vahvistettiin vuonna 1819, kun Simón Bolívar löi Espanjan joukot Boyacássa. Varakuningaskunnan alueista muodostettiin Suur-Kolumbian tasavalta, johon kuului Kolumbian lisäksi nykyisten Ecuadorin, Venezuelan ja Panaman alueet. Sen presidentiksi valittiin Bolívar ja varapresidentiksi toinen itsenäisyystaistelija Francisco de Paula Santander. Bolívarin ja Santanderin välille syntyi erimielisyyksiä ja kaksi kilpailevaa puoluetta vuonna 1849. Bolívarin tukijoista syntyi myöhemmin konservatiivipuolue, joka tuki vahvaa keskusvaltaa, liittoa katolisen kirkon kanssa ja rajoitettua äänioikeutta. Santarderin tukijoista syntyivät liberaalit, jotka halusivat hajauttaa hallintoa, koulutuksen valtion alaisuuteen ja laajentaa äänioikeutta. Columbia (joki)
Columbia (, ) on Tyyneenmereen laskeva joki Pohjois-Amerikassa. Columbiajoen löysi tutkimusmatkailija Robert Gray 11. toukokuuta 1792. Hän antoi sille nimen laivansa mukaan. John F. Kennedyn salamurha
Murhaa tutki kymmenen kuukauden ajan Warrenin komissio. Sen raportin mukaan murhasta vastasi Lee Harvey Oswald, joka oli toiminut yksin ja ampui kuolettavat kiväärinlaukaukset työpaikaltaan Texasin koulukirjavarastosta. House Select Committee on Assassinations (HSCA) päätyi tutkimuksissaan 1976–1979 esittämään, että ampujia oli suurella todennäköisyydellä kaksi. Kansallisen tiedeakatemian vuonna 1982 julkaiseman raportin mukaan HSCA:n akustiikkaan liittyvä johtopäätös on täysin virheellinen, eikä akustinen aineisto raportin mukaan tue oletusta toisen ampujan olemassaolosta. Murhasta on esitetty lukuisia salaliittoteorioita. Yhdysvaltain rotumellakat
1950-luvulla osa Yhdysvaltain hallintoa ja mustat kansalaisoikeusaktivistit alkoivat vaatia rotuerottelun purkamista. Korkeimman oikeuden liberaali puheenjohtaja Earl Warren ja musta kansalaisoikeusaktivisti Martin Luther King ajoivat etnisten ryhmien välistä tasa-arvoa. Valkoiset vastustivat väkivalloinkin vuoden 1954 koulu-uudistusta, joka salli mustille koulunkäynnin ja yhteiset koulukuljetukset valkoisten kanssa. Vuoden 1957 kansalaisoikeuslaki johti asteittaiseen rotuerottelun purkamiseen. Silti etelän valkoinen väestö vastusti muun muassa äänioikeuden laillistamista mustille, käyttäen myös väkivaltaa. Väkivaltaisin oli valkoisten ylivaltaan pyrkivä Ku Klux Klan -järjestö, joka murhasi ja pahoinpiteli mustan kansalaisoikeusliikkeen johtohahmoja. Boipatongin verilöyly
Boipatongin verilöyly oli Etelä-Afrikassa Boipatongin townshipissä 17. kesäkuuta 1992 tapahtunut verilöyly, jossa joukko pääasiassa zulu-heimoon kuuluneita Inkatha-vapauspuolueen kannattajia murhasi kaupungissa 46 ihmistä yhden yön aikana. Maan turvallisuusjoukot eivät yrittäneetkään estää tapahtumia eivätkä pyrkineet saattamaan oikeuteen sen toteuttajia. Joidenkin silminnäkijöiden mukaan poliisi olisi saattanut hyökkääjät townshipiin ja sieltä pois., Eric Harris ja Dylan Klebold
Vuonna 2004, Columbine High Schoolin verilöyly kuvattiin dramatisoidusti "Zero Hourissa", Ben Johnsonin (Eric Harris) ja Josh Youngin (Dylan Klebold) esittäessä tappajia. Tlatelolcon verilöyly
Tlatelolcon verilöyly oli Meksikon asevoimien toimeenpanema sotilasoperaatio aseistautumattomia yliopisto-opiskelijoita ja muita siviilejä vastaan, joka tapahtui 2. lokakuuta 1968 "Plaza de las Tres Culturas" -aukiolla Tlatelolcon alueella Méxicossa vain kymmenen päivää ennen Méxicon kesäolympialaisten avajaisia. Virallisten tahojen mukaan verilöylyssä kuoli 20 ihmistä, mutta epävirallisten arvioiden mukaan Meksikon armeija tappoi 150–325 protestoijaa. Columbinen verilöyly
Kirjastosta lähdettyään kaksikko heitti pienen palopommin tyhjään varastoon ja juoksi pois. Harris yritti ruokalassa vielä räjäyttää yhtä räjähtämätöntä propaanipommia onnistumatta siinä. He heittivät toisen polttopullon, mutta sekään ei syttynyt. Kaksikko lähti nousemaan ylös portaita, jolloin pullo räjähti aiheuttaen pienen tulipalon. He poistuivat ruokalasta kello 11.50. Klebold ja Harris katselivat sisään ikkunoista, vilkuillen luokkahuoneissa piileskeleviä oppilaita. He eivät kuitenkaan yrittäneet sisään luokkahuoneisiin. Assassin’s Creed (elokuva)
Vuonna 1492, Andalusiassa, Aguilar de Nerha (Michael Fassbender) hyväksytään Assassiinien veljeskunnan jäseneksi. Hän saa tehtäväkseen suojella prinssi Ahmed de Granadaa temppeliherroilta, joka havittelevat itselleen Eedenin Omenaksi kutsuttua artefaktia, hävittääkseen maailmasta vapaan tahdon ja kaiken väkivallan. Vuonna 1986 poika nimeltä Callum Lynch (Angus Brown) saa kotiin palattuaan huomata isänsä Josephin (Brendan Gleeson) tappaneen hänen äitinsä. Paikalle saapuu aseistettuja miehiä vangitsemaan Callumin isän, joka neuvoo poikaansa pakenemaan. Kolumbian sisällissota
Huumekartellit sekaantuivat sissotaan 1980-luvulla ja saattoivat olla hallituksen tai sissien puolella. Kolumbian hallitus ja sissiliikeet ovat yrittäneet ajoittain hieroa rauhaa. 1980-luvun alun rauhanyritys epäonnistui pahoin. FARC:in ja hallituksen välillä vuosina 1998–2002 vallinnut aselepo purkautui myöhempinä vuosina, kunnes rauhansopimus solmittiin viimein 25. elokuuta 2016.
Sekä sissit että puolisotilaalliset joukot rahoittavat toimintaansa huumekaupalla ja sota on muuttunut yhä enemmän näiden joukkojen kilpailusta siitä kuka valvoo huumekauppaa. 1960-luku
John F. Kennedy vieraili Dallasissa puolisonsa Jacqueline Kennedyn kanssa. Presidentti Kennedy, Teksasin kuvernööri John Connally ja Jacqueline Kennedy olivat ajamassa pitkin Dallasin katuja, kun Lee Harvey Oswald ampui Kennedyn. Oswald itse kiisti osallisuutensa murhaan ja väitti joutuneensa syntipukiksi. Oswald ei koskaan joutunut oikeuden eteen, sillä vain kaksi päivää myöhemmin dallasilainen yökerhonomistaja Jack Ruby ampui Oswaldin Dallasin poliisiasemalla 70 poliisin edessä suoran tv-lähetyksen aikana. Kennedyn murha on edelleen selvittämätön. Columbinen verilöyly
Merkkejä tulevasta alkoi hiljalleen ilmestyä vuonna 1996, kun Eric Harris loi America Onlineen oman kotisivun. Alkuperäinen sivu perustettiin hänen ja Kleboldin tekemien "Doom"-tasojen ylläpitoa varten, lähinnä ystävien nähtäväksi. Harris teki sivulle myös blogin, joka sisälsi vitsejä ja lyhyitä päiväkirjamerkintöjä koskien hänen ajatuksiaan perheestään, koulusta ja ystävistä. Vuoden loppuun mennessä blogi alkoi sisältää ohjeita siitä, kuinka saada aikaan pientä tuhoa, kuinka valmistaa räjähteitä, sekä tekstinpätkiä ongelmista, joita hän ja Klebold yhdessä aiheuttivat. Alkuvuodesta 1997 blogimerkinnät antoivat jo viitteitä Harrisin yhä kasvavasta vihasta yhteiskuntaa kohtaan. Lee Harvey Oswald
Lee Harvey Oswald (18. lokakuuta 1939 New Orleans, Louisiana – 24. marraskuuta 1963 Dallas, Texas) oli yhdysvaltalainen entinen merijalkaväen sotilas ja marxisti, joka murhasi presidentti John F. Kennedyn ja dallasilaisen poliisin J. D. Tippitin 22. marraskuuta 1963. Poliisi pidätti Oswaldin "Texas Theatre" -elokuvateatterissa noin kaksi tuntia Kennedyn ampumisen jälkeen. Kertšin koulusurmat
Rosljakovilla oli päällään iskun aikana mustat housut, oikeassa kädessä musta hansikas ja valkoinen T-paita, johon oli kirjoitettu mustalla tekstillä venäjäksi ”НЕНАВИСТЬ” (viha). Rosljakovin uskotaan ottaneen mallia Yhdysvalloista kuten vuoden 1999 Columbinen verilöylyn suorittajista, Eric Harrisista ja Dylan Kleboldista. Tätä implikoi vahvasti Rosljakovin ihannointi kyseistä verilöylyä kohtaan ja hänen kiistämätön yhdennäköisyytensä Eric Harrisin asustuksen kanssa verilöylyä suorittaessa. Monet mediat ja uutislähteet ovat kutsuneet iskua ”Venäjän Columbineksi”. Patrice Lumumba
Patrice Émery Lumumba (2. heinäkuuta 1925 – 17. tammikuuta 1961) oli afrikkalainen itsenäisyysjohtaja ja Kongon demokraattisen tasavallan ensimmäinen laillisilla vaaleilla valittu pääministeri heti sen jälkeen, kun maa oli hänen johdollaan saavuttanut itsenäisyyden Belgiasta kesäkuussa 1960. Vain kymmenen viikkoa myöhemmin Lumumban hallinto kaadettiin Kongon kriisissä. Hänet vangittiin ja murhattiin epäselvissä olosuhteissa tammikuussa 1961. Patrice Lumumbaa pidetään edelleen Kongossa ja muualla Afrikassa esikuvallisena hahmona ja kolonialismin vastaisen taistelun marttyyrinä. The Anarchist Cookbook
Anarchist Cookbook on viranomaisten mukaan yhdistettävissä jopa satoihin rikoksiin ja terroritekoihin. Tunnetuimpia ovat muun muassa kroatialaisten itsenäisyysaktivistien vuonna 1976 suorittama TWA-yhtiön matkustajakoneen kaappaus, puertoricolaisten separatistien pommi-isku FBI:n päämajaan vuonna 1981, Thomas Spinksin johtamat yhdysvaltalaisia aborttiklinikoita vastaan 1980-luvulla tehdyt pommi-iskut, Oklahoma Cityn pommi-isku 1995, Columbinen joukkomurha 1999, Lontoon pommi-iskut vuonna 2005, Tucsonin ampumavälikohtaus 2011 sekä Bostonin maratonin pommi-isku 2013. Mountain Meadowsin verilöyly
Vuonna 1859 aloitettiin liittovaltion tutkimukset asiasta. Tätä ennen tutkimuksia olivat tehneet lähinnä yksityishenkilöt. Yhdysvaltain sisällissota katkaisi tutkimukset vuosiksi 1861–1871. Vuonna 1874 tapahtumista tuomittiin yhdeksän henkilöä salaliitosta ja joukkomurhasta. Päätekijänä tuomittiin John D. Lee, joka teloitettiin ampumalla verilöylyn tapahtumapaikalla 3. maaliskuuta 1877. Pariisin verilöyly
Pariisin verilöyly oli 17. lokakuuta 1961 Pariisissa tapahtunut joukkomurha, jolloin poliisi surmasi useita kymmeniä rauhanomaiseen mielenosoitukseen osallistuneita algerialaisia. Arviot uhrien lukumäärästä vaihtelevat 50 ja 200 välillä. Tapahtumat olivat osa tuolloin seitsemättä vuotta jatkunutta Algerian itsenäistymissotaa. Virginia Techin verilöyly
Virginia Techin verilöyly oli Killing spree -murha, joka tapahtui 16. huhtikuuta 2007 Virginian teknillisen yliopiston (Virginia Tech) kampuksella Blacksburgissa, Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Verilöyly käsitti kaksi erillistä ampumistapausta, joissa menehtyi yhteensä 33 ihmistä, ampuja mukaan lukien, ja haavoittui 23. Ampuja oli eteläkorealainen Seung-Hui Cho. Ammuskelussa kuolleet olivat opiskelijoita sekä koulun henkilökuntaa. Malmedyn verilöyly
Operaatio Wacht am Rhein alkoi saksalaisten massiivisella hyökkäyksellä Yhdysvaltain joukkojen asemiin 16. joulukuuta 1944. Länsiliittoutuneiden käsityksen mukaan Saksa oli kuluttanut voimansa yli neljän sotavuoden aikana eikä kykenisi enää suuriin operaatioihin. Wehrmacht oli menettänyt yli miljoona miestä pelkästään kuluneen kesän aikana. Onnistuneesti salattujen valmistelujen vuoksi hyökkäys tuli länsiliittoutuneille täytenä yllätyksenä. Koska Luftwaffe oli liian heikko saavuttaakseen ilmaherruutta, hyökkäyksessä pyrittiin käyttämään hyödyksi vallitsevaa sumuista ja pilvistä säätä, joka esti liittoutuneiden ilmasotatoimet alueella. Yhdysvaltain historia
Wikileaks alkoi julkaista vuodesta 2010 alkaen Yhdysvaltain hallinnon salaisia dokumentteja. Yhdysvaltain erikoisjoukot surmasivat terroristijohtaja Osama bin Ladenin Pakistanissa toukokuussa 2011. Occupy Wall Street -liike protestoi vuonna 2011 näkyvästi maan finanssimaailman epäkohtia. Kesällä 2012 Yhdysvaltoihin laittomasti tulleiden siirtolaisten asemaa helpotettiin. Edward Snowden paljasti vuonna 2013 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuusviraston harjoittaneen joukkovalvontaa. Afroamerikkalaisiin kohdistunut poliisiväkivalta on aiheuttanut mielenosoituksia ja mellakoita kesästä 2014 alkaen. Sand Creekin verilöyly
Sand Creekin verilöyly oli 29. marraskuuta 1864 tapahtunut joukkomurha, jossa 700 sotilasta, joista enemmistö oli Coloradon osavaltion miliisejä, hyökkäsi intiaanien leirikunnan kimppuun Sand Creekin luona tappaen 150 cheyenneä ja arapahoa. Hyökkääjät tappoivat enimmäkseen vanhuksia, naisia ja lapsia, sillä leirin miehistä suurin osa oli metsästysretkellä. Yhdysvaltain rotumellakat
Maaliskuussa 1991 ehdonalaista suorittanut Rodney King pakeni poliisia juovuksissa autollaan, mutta pysähtyi kun huomasi paon mahdottomaksi. Pidätyksessä valkoiset poliisit raahasivat mustan Kingin ulos autosta, ja hakkasivat tämän pampuilla lähes hengiltä. Tapahtuma tallentui videolle, joka esitettiin televisiossa.. Poliisit haastettiin oikeuteen, mutta tuomioistuin vapautti heidät. Mustat osoittivat mieltään. Mielenosoitukseen saapui mellakoivaa mustaa väkeä. Mellakoijat polttivat autoja ja rakennuksia, sekä ryöstelivät. Aseistettujen mustien ryöstelijöiden ja itseään puolustavien korealaistaustaisten yhdysvaltalaisten välillä oli ammuskelua. Poliisi lähetti paikalle vahvistuksia. Kansalliskaarti ei saanut ajoissa aseita ja ammuksia ja viipyi sen takia ainakin vuorokauden. Armeija, kansalliskaarti ja liittovaltion poliisi saivat tilanteen hallintaansa vasta 3.–4. päivänä. 54 kuoli, yli 2 000 haavoittui. Grattanin verilöyly
Grattanin verilöyly oli vuonna 1854 Wyomingissa Yhdysvalloissa sattunut välikohtaus, jossa kaikki aliluutnantti John L. Grattanin johtaman sotilasosaston miehet surmattiin. Tapahtumien alkusyynä oli mormoneilta karannut nauta. Asteittain edennyt tapahtumasarja johti tilanteeseen, jossa Grattan menetti malttinsa lakotojen kylässä ja antoi miehilleen kohtalokkaan tulituskäskyn. Surmansa saaneiden joukossa olivat muun muassa kaikkien siouxien ylipäällikkö (Yhdysvaltain antama arvonimi) Valloittava Karhu ja aliluutnantti Grattan. Verilöyly aloitti vuosikymmeniä kestäneen intiaanisotien sarjan suurilla tasangoilla, kunnes yhteenotot päättyivät lopullisesti 1890 Wounded Kneen verilöylyyn. House Select Committee on Assassinations
House Select Committee on Assassinations oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen salamurhakomitea, joka tutki vuosina 1976–1979 sekä presidentti John F. Kennedyn että Martin Luther Kingin salamurhaa. Komitea päätyi siihen, että salamurhien takana oli todennäköisesti salaliitto. Komission tulos julkistettiin 31. joulukuuta 1978, mutta tutkimusaineisto julistettiin salaiseksi vuoteen 2029 asti. Goottikulttuuri
Julkinen huolestuminen goottialakulttuurin tilasta saavutti huippunsa Columbinen verilöylyn jälkiselvittelyjen aikaan. Lukiossa joukkomurhan teki kaksi opiskelijaa, joita oli virheellisesti luultu goottialakulttuurin edustajiksi. Joukkomurhan taustojen virheellinen uutisointi aiheutti sen, että yhdysvaltalaisiin goottipiireihin suhtauduttiin vihamielisesti julkisuudessa. Tapauksen tutkijat ilmoittivat viisi kuukautta myöhemmin, että goottialakulttuurilla ei ollut yhteyttä näihin tappajiin, jotka halveksivat goottimusiikkia. Amerikan vallankumous
Brittijoukot alkoivat saapua Bostoniin lokakuussa 1768. Jännitteet jatkoivat kasvuaan huipentuen Bostonin verilöylyssä 5. maaliskuuta 1770, kun brittijoukot tulittivat vihaista väkijoukkoa surmaten viisi ihmistä. Vallankumousagitaattorit käyttivät tapausta vastarinnan kiihdyttämiseen, mutta sotilaita vastaan käydyn oikeudenkäynnin jälkeen tilanne laantui. Oikeudessa sotilaita puolusti John Adams. Meksikon historia
Vallankumouspuolueen valta sai huolestuttaviakin piirteitä, kuten vuoden 1968 satojen opiskelijoiden Tlatelolcon verilöylyn Méxicossa vain kymmenen päivää ennen kaupungissa järjestettyjä vuoden 1968 olympialaisia. Samoin 1960-luvulla kukistettiin muun muassa pidätyksin vapaa ammattiyhdistysliike. 1970-luvulla maassa katosi ihmisiä muun muassa poliisin Valkoisen Prikaatin takia. Öljyvarojen tuoma vauraus salli löysän taloudenpidon, ja Meksikon peso menetti arvoaan. Vuonna 1976 löydettiin valtava merenalainen Cantarellin öljykenttä, josta tuli merkittävin Meksikon öljyntuotannon lähde. Columbinen verilöyly
"(Brooks, minä pidän sinusta nyt, lähde pois, mene kotiin.)" 
Tämän jälkeen Brooks lähti kävellen kotiin ja kuuli laukaukset muttei tajunnut niiden olevan laukauksia. Malmedyn verilöyly
Myös Yhdysvaltain senaatti huolestui aiheen saamasta julkisuudesta. Sen asevoimien komitea nimitti kolmimiehisen alakomitean johtajanaan Connecticutin senaattori Raymond E. Baldwin. Se perustettiin 29. maaliskuuta 1949, jolloin kylmä sota ja Berliinin saarto olivat jo käynnissä. Alakomitea tutki oikeudenkäyntiä useiden kuukausien ajan ja haastatteli yhteensä 108 todistajaa, mukaan lukien syytettyjä, muita vangittuina olleita saksalaisia, heidän asianajajiaan, kuulusteluryhmän jäseniä, sotaoikeuden jäseniä, sotaoikeutta valvoneita henkilöitä, dokumentteja tutkineen valvontaryhmän jäseniä, vankilan pappeja ja muita mukana olleita tahoja. Alakomitea kävi läpi sotaoikeuden ja uudelleenkäsittelylautakunnan asiakirjat, tuomittujen lähettämät todistuskirjeet sekä tutustui tapahtumapaikkoihin.
Joseph McCarthyn kolme ensimmäistä vuotta senaatissa olivat kuluneet ilman merkittäviä aikaansaannoksia. Aavistaessaan poliittisen uransa hiipuvan hän hankki Baldwinilta oikeuden osallistua alakomitean kuulusteluihin, joissa esiintyi tavalla, joka opittiin tuntemaan myöhemmin ”mccarthyismina”. Malmedyn verilöyly sopi hänen poliittisiin tavoitteisiinsa, sillä McCarthyn osavaltiossa Wisconsinissa asui paljon saksalaissukuisia äänestäjiä. Syntyneet tappajiksi
"Syntyneet tappajiksi" -elokuvaa on väitetty osasyyksi useisiin elokuvaa kopioiviin murhiin, joista tunnetuin on huhtikuussa 1999 tapahtunut Columbinen verilöyly, jossa kaksi koulun oppilasta, Eric Harris ja Dylan Klebold, tappoivat aseiden ja räjähteiden avulla yhteensä 14 oppilasta (mukaan lukien itsensä), sekä yhden opettajan. Harris ja Klebold olivat katsoneet elokuvan yli 50 kertaa ja nimesivät ammuskelunsa sen mukaan ("The holy April morning of NBK"). Münchenin verilöyly
Münchenin verilöyly tapahtui vuoden 1972 kesäolympialaisissa Münchenissä, Saksassa, kun palestiinalaiset terroristit ottivat yksitoista israelilaista olympiaedustajaa panttivangeiksi ja surmasivat heistä kymmenen. Ainoastaan Gad Tsobari pääsi pakenemaan. Lisäksi kaappauksessa kuoli saksalainen poliisi ja viisi terroristia. Kolumbialainen solmio
Kolumbialainen solmio on kuvitteellinen teloitusmenetelmä, jossa uhrin kaula viilletään veitsellä ja hänen kielensä vedetään avoimesta haavasta ulos. Kieli on kuitenkin kokonaan suuontelossa ja siten kaulan yläpuolella, joten menetelmä on anatomisesti mahdoton. Alkuperä on La Violenciassa, Kolumbian sisällissodassa, joka alkoi vuonna 1948 Jorge Gaitánin murhasta. Kolumbian sisällissota
80-luvun puolivälissä huumekauppa oli laajentunut ja huumekartellien valta näkyvää viranomaisten lahjomistakin. Medellinin huumekartellin johtaja Pablo Escobar rakennutti kotikaupunkiinsa runsaasti halpoja asuntoja köyhille ja pääsi näin vaaleissa varamieheksi kongressiin. Kokaiinin viljely kasvoi 80-luvun alkuvuosina räjähdysmäisesti Kolumbiassa. Pablo Escobar valittiin Kolumbian kongressiin 1982. Columbo
Columbo on yhdysvaltalainen television rikossarja, jonka loivat Richard Levinson ja William Link. Pilottielokuva lähetettiin vuonna 1968. Sarjaa esitettiin säännöllisesti Yhdysvalloissa vuosina 1971–1978 ja satunnaisesti 1989–2003. Peter Falk esitti sarjan pääroolissa komisario Columboa, Los Angelesin poliisin henkirikoksiin erikoistunutta rikostutkijaa. Lumbeet
Vuonna 1958 Ku Klux Klan ryhtyi kampanjoimaan lumbeita vastaan, ja poltti muun muassa ristejä näiden pihoilla Robesonin piirikunnan alueella. Tilanne johti välienselvittelyyn 18. tammikuuta 1958, jolloin klaanin tarkoitus oli järjestää suurmielenosoitus lumbeita vastaan 5 000 miehen voimin. Lopulta paikalle saapui vain 50 klaanilaista. Kokoontuminen päättyi Hayes Pondin taisteluun, jossa kokouspaikan piirittäneet 500 lumbeeta ajoivat klaanin jäsenit pakoon. Tapaus toi lumbeille paljon julkisuutta ja Ku Klux Klan ei koskaan kokoontunut uudelleen Robesonin piirikunnan alueella. El Bogotazo
El Bogotazo oli huhtikuussa 1948 Kolumbian pääkaupungin Bogotán keskustassa populistipoliitikko Jorge Eliécer Gaitánin murhasta alkanut väkivaltainen mellakka, josta La Violenciana tunnetun 1940–1950-lukujen sisällissodan sanotaan alkaneen. Mellakka alkoi, kun mielenterveysongelmainen nuori mies Juan Roa Sierra ampui Gaitánin Bogotássa. Liberaali radioasema yllytti tämän jälkeen väkijoukkoa mellakoimaan hallitusta vastaan. Seuraavaan aamuun kestäneen mellakan aikana noin 3 000 ihmistä sai surmansa ja satoja rakennuksia poltettiin. Kolumbian historia
Uusi perustuslaki tuli voimaan vuonna 1991. Se laillisti avioeron ja kielsi maan kansalaisten luovuttamisen ulkomaille tuomittavaksi, sekä takasi alkuperäiskansojen oikeudet, muttei vastannut niiden maavaatimuksiin. Kuitenkin vuodesta 1997 lähtien Kolumbian kansalaisten luovutus ulkomaille on ollut mahdollista. Konservatiivi Andrés Pastrana Arango valittiin presidentiksi vuonna 1998. Hän aloitti neuvottelut sissiryhmien kanssa ja myönsi FARCille maan kaakkoisosasta noin 51 000 neliökilometrin kokoisen suoja-alueen, jonne armeijalla ei ollut asiaa. Rauhanneuvottelut etenivät katkottaisesti, mutta päättyivät 20. helmikuuta 2002, kun FARC kaappasi lentokoneen. Pastrana määräsi maan eteläosan sotatilaan kun sissit kiihdyttivät hyökkäyksiään. Kolumbia
Vuodesta 1948 vuoteen 1958 kestänyt La Violencia vaati yli 200 000 ihmisen hengen. Bowling for Columbine
Bowling for Columbine on Michael Mooren 119-minuuttinen dokumenttielokuva. Se on dokumentti yhdysvaltalaisten tuliasehulluudesta ja kyseenalaistaa amerikkalaista "kulttuuria". Elokuvan on levittänyt Sandrew Metronome. Suomen ensi-ilta oli 7. helmikuuta 2003. Elokuva palkittiin Oscarilla parhaasta dokumentista. Michael Moore
Maailman tietoisuuteen Moore nousi vuoden 2002 dokumentillaan "Bowling for Columbine", joka kuvaa yhdysvaltalaista asekulttuuria. Dokumentin tekoon innoitti vuoden 1999 Columbinen verilöyly Columbinen lukiossa Coloradossa. Elokuva palkittiin Cannesin elokuvajuhlilla sekä Ranskan Cesar-palkinnolla parhaana ulkomaisena elokuvana ja dokumenttielokuvan Oscar-palkinnolla. Guatemalan sisällissota
Esimerkiksi vuoden 1958 "Miss Guatemala Universum" Rogelia Cruz murhattiin 27-vuotiaana vuonna 1968 raa'asti kiduttaen ja raiskaten. Tämä ilmeni siitä, että siepatun Cruzin ruumis löytyi sillalta Escuintlan läheltä. Cruz luultavasti tapettiin koska oli Guatemalan nuorten työväenpuolueen JPT:n johtajan Leonardo Castillo Johnsonin tyttöystävä. Tieto Cruzin murhasta levisi melko hyvin maailmalle. Murha käynnisti kosto- ja vastakostomurhien sarjan, jossa kuoli pari amerikkalaista sotilashenkilöä ja itse Johnson. Sissisotaa johtanut kovaotteinen kenraali Arana voitti vuoden 1970 vaalit, joissa suurin osa Guatemalan kansasta ei saanut edes äänestää. Arana hellitti väkivaltaa kautensa lopulla. Aranan seuraaja kenraali Laugerud näytti alussa haluavan uudistuksia, vaikka maaseudun Laugerudin sallimien osuuskuntien aktiivejakin katosi kymmenittäin. Terrori lisääntyi taas Laugerudin kauden lopulla 1976 ja maa ajautui pian historiansa pahimpaan väkivallan kierteeseen. Kun Yhdysvallat ei enää myynyt aseita Guatemalaan, maa sai aseita Argentiinasta ja Israelista. Toukokuussa 1978 valtaan nousseen uuden kenraalin Lucas Carcian aikana väkivalta jatkui pahana. Giuseppe Coluccio
Coluccion pidätys oli osa Yhdysvalloissa, Meksikossa ja Italiassa tehtyä isompaa operaatiota, joka tunnettiin myös nimellä Operaatio Solare. Tarkoituksena oli saada kuriin huomattava määrä huumeiden tuontia Kolumbiasta Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan. Operaatiossa otettiin kiinni 200 henkilöä syyskuussa 2008. Joukossa oli kuusitoista henkilöä Aquiona-Coluccio-klaanista. Heidät tunnistettiin ja pidätettiin New Yorkissa ja Calabriassa. Santo Domingo
Katedraalissa olevan hautakiven alla oli Kristoffer Kolumbuksen viimeinen lepopaikka, mutta jäännökset siirrettiin "Faro A Colón"ille (Kolumbuksen majakka) vuonna 1990. Jäännösten aitoudesta ei ole varmuutta – myös Espanjassa väitetään olevan Kolumbuksen luut. Abraham Lincolnin murha
Abraham Lincolnin murha tapahtui 14. huhtikuuta 1865 Ford's Theatre -teatterissa Washington D.C.:ssa, kun hän oli katsomassa näytelmää yhdessä vaimonsa kanssa. Murhaaja oli Konfederaation kannattaja John Wilkes Booth, joka ampui Lincolnia kesken näytöksen ja pakeni paikalta. Booth löydettiin 10 päivää kestäneen takaa-ajon jälkeen, ja hän kuoli laukaustenvaihdossa liittovaltion joukkojen kanssa. Tämä oli ensimmäinen onnistunut Yhdysvaltain presidentin murhayritys. Se tapahtui vain muutama päivä sen jälkeen, kun Yhdysvaltain sisällissota oli päättynyt Konfederaation tappioon. My Lain verilöyly
My Lain verilöyly oli Vietnamin sodan aikainen yhdysvaltalaisten sotilaiden toteuttama vietnamilaisten siviilien joukkomurha, joka tapahtui 16. maaliskuuta 1968. Amerikkalaiset joukot surmasivat satoja aseettomia vietnamilaisia siviilejä, joista suurin osa oli naisia ja lapsia. Tapauksesta tuli Yhdysvaltojen Vietnamissa tekemien sotarikosten symboli, ja se herätti laajalti suuttumusta maailmalla. Lisäksi se vähensi Vietnamin sodan kannatusta Yhdysvalloissa. HMS Columbine (M94)
HMS Columbine (viirinumero M94) oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1940 valmistunut Flower-luokan korvetti, joka palveli toisessa maailmansodassa. Fidel Castro
Vuonna 1948 Castro matkusti Bogotáan Kolumbiaan osallistuakseen Amerikan valtioiden järjestön (OAS) yhdeksännen konferenssin kanssa samaan aikaan järjestettyyn nuorisotapahtumaan. Opiskelijat käyttivät tilaisuutta hyväkseen levittääkseen Yhdysvaltain hegemoniaa läntisellä pallonpuoliskolla vastustavia pamfletteja. Vierailun aikana kolumbialainen puoluejohtaja Jorge Eliecer Gaitán murhattiin, ja tapahtuma laukaisi maassa nimellä "La Violenciana" tunnetun protestiaallon. Kun viranomaiset halusivat kuulla Castroa hänen osallisuudestaan protesteihin, hän pakeni Kuuban lähetystöön ja hänet lennätettiin takaisin Havannaan. Kölnin verilöyly
Kölnin verilöyly oli 11. kesäkuuta 1964 Kölnissä tapahtunut joukkomurha, jossa Walter Seifert tunkeutui 42-vuotispäivänään katoliseen peruskouluun ja tappoi kaikkiaan kymmenen ihmistä. Lopulta hän otti myrkkyannoksen, joka johti hänen kuolemaansa seuraavana päivänä sairaalassa. Rodney King
Rodney Glen King (2. huhtikuuta 1965 Sacramento, Kalifornia – 17. kesäkuuta 2012) oli yhdysvaltalainen, afroamerikkalainen henkilö. Hän tuli tunnetuksi, kun neljä LAPD:n konstaapelia pahoinpiteli hänet pidätyksen yhteydessä 3. maaliskuuta 1991. Pahoinpitelyn kuvanneen George Hollidayn luovuttaman videonauhan ansiosta poliisit saatiin haastettua oikeuteen pahoinpitelystä sekä liiallisesta voimankäytöstä. Valamiehistö, joka koostui yli kymmenestä valkoihoisesta, kuitenkin totesi poliisit syyttömiksi pahoinpitelyyn. Tämän seurauksena alkoi sarja mellakoita, jotka tunnetaan nimellä Los Angelesin mellakat 1992. Näissä yhteenotoissa kuoli 53 ihmistä ja tuhansia loukkaantui. Baltimoren salaliitto
Baltimoren salaliitto () oli vuonna 1861 epäilty salaliitto, jonka tarkoituksena olisi ollut presidentti Abraham Lincolnin salamurha. Salamurhan epäiltiin tapahtuvan Lincolnia kuljettaneen junan kulkiessa Baltimoren kaupungin läpi 23. helmikuuta 1861. Turvamiehensä Allan Pinkertonin suosituksesta Lincoln muutti suunnitelmiaan matkan suhteen, eikä presidentin henkeä uhattu Baltimoressa. Koko salaliiton olemassaolo on kuitenkin kiistanalaista ja nykyisin valtaosa historioitsijoista uskoo, ettei salaliittoa ollut laisinkaan. Ted Bundy
Alla on kronologinen lista Ted Bundyn tunnetuista uhreista. Bundy ei koskaan antanut selkeää tunnustusta uhrien todellisesta määrästä, mutta juuri ennen teloitustaan hän väitti murhanneensa 30 ihmistä. Kymmentä uhria ei ole vieläkään tunnistettu. Kaikki listatut naiset, joiden kohdalla ei lue toisin, tapettiin.
Bundya epäillään myös Vancouverissa 2. elokuuta 1974 kadonneen Carol Valenzuelan murhasta. Hänen jäännöksensä löydettiin kaksi kuukautta myöhemmin Olympiasta.Bundya epäillään myös Melanie Suzanne Cooleyn murhasta. Cooley katosi 15. huhtikuuta 1975 lähdettyään Nederlandin lukiosta Coloradossa. Hänen nuijittu ja kuristettu ruumiinsa löydettiin huoltotyöntekijöiden kadulta läheltä Coal Creekin kanjonia 2. toukokuuta.Bundystä on myös tehty vuonna 2002 julkaistu elokuva "Ted Bundy" sekä kaksi TV-elokuvaa; "The Deliberate Stranger" vuodelta 1986 ja "The Stranger Beside Me" vuodelta 2003. White Knights of the Ku Klux Klan
Seuran toiminta alkoi Mississippi:ssä 1960-luvulla Samuel Bowers:in johtamana. Julkisuuteen seura nousi kun selvisi, että sen jäsenet surmasivat kolme kansalaisoikeusaktivistia, Andrew Goodmanin, James Chaney:n, ja Michael Henry Schwernerin vuonna 1964. Murhat selvitettiin 40 vuotta myöhemmin. Elokuva Mississippi palaa perustuu näihin tapahtumiin. Malmedyn verilöyly
Malmedyn verilöyly on sotarikos, johon saksalainen sotilasyksikkö Kampfgruppe Peiper syyllistyi 17. joulukuuta 1944 Belgiassa Ardennien taistelun aikana toisessa maailmansodassa. Tätä sotarikosta kutsutaan Malmedyn verilöylyksi joukkomurhan tapahtumapaikan lähellä sijainneen Malmedyn kaupungin mukaan. Välikohtauksessa murhattiin amerikkalaisia sotavankeja. Verilöyly ei ollut suurin eikä raain Waffen-SS:n sotarikoksista, mutta se on yksi eniten julkisuutta saaneista. Kolumbianmammutti
Kolumbianmammutti ("Mammuthus columbi") on sukupuuttoon kuollut mammuttilaji. Se eli Pohjois-Amerikassa noin 9 000–100 000 vuotta sitten. Kolumbianmammutti kehittyi aromammutista, joka saapui Aasiasta Pohjois-Amerikkaan noin 1,5 miljoonaa vuotta sitten. Aasiannorsua pidetään kolumbianmammutin lähimpänä elävänä sukulaisena. Kolumbianmammutit olivat viimeisiä amerikkalaisen megafaunan edustajia. Columbine High School
Columbinen High Schoolilla tapahtui yksi Yhdysvaltojen historian pahimmista joukkumurhista, kun viimeistä vuottaan koulussa opiskelleet Eric Harris ja Dylan Klebold tappoivat koulussa yhteensä 15 henkilöä, mukaan lukien yhden opettajan, sekä itsensä ja haavoittivat 24 muuta tuliaseilla ja omatekoisilla räjähteillään. Isku aiheutti suurta moraalipaniikkia Yhdysvaltojen muissa kouluissa. Amnesty Internationalin historia
Yhdysvaltain presidentiksi noussut, kommunismia yli kaiken vihannut Ronald Reagan yritti Guatemalan ihmisoikeuskriisin aikaan suostutella kongressia tukemaan aseellisesti Guatemalan sotilashallitusta taistelussa vasemmistosissejä vastaan. Yhdysvaltain ulkoministeriö kertoi vuosien ajan kongressille, että Amnestyn ja Yhdysvaltain omien tutkijoiden raportit olivat virheellisiä ja todellisuudessa kommunismimyönteiset sissiliikkeet olivat syyllisiä valtaosaan ihmisoikeusrikkomuksista. Vuonna 1999 YK:n alainen komissio totesi, että todellisuudessa ihmisoikeusrikkomuksista 93% oli Guatemalan hallituksen tekemiä. Reaganin vaatimuksiin suostuttiin vuonna 1865, kun kongressi hyväksyi sotilaallisen avun antamisen. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n on kuitenkin uskottu vieneen aseita Guatemalaan jo vuosia ennen asian laillistamista. Yhdysvaltain toiminta Guatemalassa pysyi kuitenkin salassa aina vuoteen 1995 asti, jolloin yhdysvaltalaisen miehen murha Guatemalassa aloitti Yhdysvaltain kongressin tutkinnan. Tällöin Yhdysvaltain ulkoministeriössä työskennellyt Richard Niccio kertoi yllättäen lehdistölle, että CIA oli tietoinen Guatemalan poliittisista murhista ja että se oli toiminut alueella koko 1990-luvun ajan. Reaganin seuraaja Bill Clinton käynnisti asiasta sisäisen tutkinnan. Grand Rapidsin verilöyly
Grand Rapidsin verilöyly sai alkunsa torstaina 7. heinäkuuta 2011, kun aseistautunut mies tappoi seitsemän ihmistä Grand Rapidsin kaupungissa Michiganin osavaltiossa. Epäilty ampuja Rodrick Dantzler tappoi myöhemmin itsensä pidettyään kolmea ihmistä panttivankinaan poliisien takaa-ajettua häntä. Kolumbia
Toukokuussa 2002 puolueiden ulkopuolinen ehdokas Álvaro Uribe voitti vaalit luvaten kovaa linjaa sissejä vastaan. Vain hetkiä ennen hänen astumistaan virkaansa, surmasivat pommit 20 ihmistä Bogotássa. Oikeistolainen AUC aloitti rauhanneuvottelut vuonna 2003, jotka päättyivät onnistuneesti vuonna 2006 Uriben hallinnon suostuessa suurimpaan osaan ryhmän vaatimuksista. Kolumbian historia
Vuodesta 1948 vuoteen 1958 kestänyt La Violencia vaati yli 200 000 ihmisen hengen. Tietoja Yhdysvaltain presidenteistä
"(Useista presidenttien kuolemisista, niin luonnollisista kuin salamurhistakin, liikkuu paljon erilaisia salaliittoteorioita. Yksi eniten salamurhateorioita aiheuttaneista kuolemista oli John F. Kennedyn murha vuonna 1963. Kun lisäksi vuosien 1840 ja 1960 välillä kaikki 20:llä jaollisina vuosina virkaansa valitut presidentit kuolivat kesken virkakautensa, on tämä yhteensattuma antanut aiheen legendaan Tippecanoen kirouksesta. Alla on lueteltu viralliset kuolinsyyt)" Columbine High School
Columbine High School nousi julkisuuteen vuonna 1999, kun kaksi sen oppilasta aloitti noin tunnin mittaisen ammuskelun, jossa kuoli yhteensä 15 ihmistä. Kolumbian sisällissota
Armeijan ja poliisin kuolemanpartiot kiihdyttivät toimiaan kiduttamalla ja tappamalle sissejä ja näiksi epäiltyjä. Hallituksen suosio oli laskussa. Huumekauppa nosti päätään 70–80-lukujen vaihtuessa, kun Yhdysvalloissa alettiin suosia kokaiinipohjaista crackia. Vuonna 1982 FARC oli passivointunut, M-19 ja ELN heikentyneet, että presidentti Turbay saattoi väljentää sissien vastaista kontrollia, joka oli ollut vaihtelevan laajuinen jo 30 vuotta. Vuonna 1982 valittu presidentti Belisario Betancur pyrki rauhaan. Vuonna 1984 hallitus neuvotteli FARC:n kanssa tulitauon, vapautti sen sissejä ja sama onnistui M-19:n kanssa. Myös EPL tuli mukaan prosessiin, jossa tulitauot solmittiin 1983-1984, mutta ELN ei suostunut minkäänlaisiin neuvotteluihin. Wounded Kneen verilöyly
Wounded Kneen verilöyly on taistelu, joka käytiin joulukuun lopulla 1890 Wounded Knee -joen lähellä Etelä-Dakotassa. Tuolloin Yhdysvaltain armeijan sotilaat surmasivat noin 150–300 lakota-intiaania. Tapahtuma oli Pohjois-Amerikan intiaanisotien viimeinen merkittävä taistelu. Ammuttujen intiaanien lisäksi tuntematon määrä pakoon päässeitä lakotoja paleltui kuoliaaksi. Yleisen käsityksen mukaan verilöyly alkoi vahingonlaukauksesta, kun armeijan sotilaat yrittivät ottaa pois erään lakotasoturin kivääriä. Kuolleiden intiaanien joukossa oli heidän johtajansa Iso Jalka, lakotanimeltään Si Tanka eli Täplikäs Hirvi. E. Howard Hunt
Yhdysvaltain kongressin asettama Rockefellerin tutkimuskomissio tutki vuonna 1974 epäilyä, jonka mukaan Hunt ja Watergaten murtoon osallistunut Frank Sturgis olivat osallisia vuoden 1963 presidentti John F. Kennedyn salamurhassa. Heidän epäiltiin esiintyvän tapahtumapaikalla otetuissa kuvissa, joissa näkyi kolme koditonta miestä. Komissio tuli siihen tulokseen, että miehet eivät olleet kuvissa. Santo Trafficante (nuorempi)
Vuosina 1960–1961 CIA pyysi Trafficantelta ja muutamilta muilta Kuuba-yhteiksistä tunnetuilta mafiosoilta neuvoja suunnitelmiinsa Castro murhaamiseksi. Mafiosot lähtivät painostettuina mukaan, mutta operaatiot epäonnistuivat. Sitkeät huhut liittävät Trafficanten myös John F. Kennedyn salamurhaan, vaikka mitään varsinaisia todisteita ei ole. Lee Harvey Oswaldin ampuneen Jack Rubyn tiedetään ottaneen yhteyttä Trafficanteen ja toiseen mafiajohtajaan Carlos Marcelloon hieman ennen Kennedyn murhaa, mutta yritykset liittää Oswald mafiaan ovat tuottaneet vesiperän. Trafficanten syyllisyydestä on puhunut etenkin hänen vanha asianajajansa Frank Ragano. . Alex Frost
Alex Frost, koko nimeltään Alexander Melvin Frost (s. 17. helmikuuta 1987 Portland, Oregon) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän tuli kansainvälisesti tunnetuksi roolistaan Gus Van Santin elokuvassa "Elephant" (2003), joka käsittelee vuonna 1999 tapahtunutta Columbinen verilöylyä. Kyseinen elokuva voitti Kultaisen palmun Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 2003. Muita Frostin elokuvia ovat "Drillbit Taylor" (2008), "Stop-Loss" (2008), "The Standard" (2006), "Queen of cactus cove" (2005) sekä "The Lost" (2005). El Nogal Clubin pommi-isku
El Nogal Clubin pommi-isku tapahtui Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa 7. helmikuuta 2003. Isku tehtiin paikalle saapuneiden yhdysvaltalaistutkijoiden mukaan räjäyttämällä 200 kilogrammaa räjähdettä sisältävä auto El Nogal Clubin autotallissa, suoraan ravintolan ja baarin alapuolella. Iskussa 36 ihmistä menetti henkensä ja yli sata, tai toisen lähteen mukaan yli 200, haavoittui. Pommi-iskun aikana sisällä klubilla oli noin 600 ihmistä. Los Katíoksen kansallispuisto
7. helmikuuta 1997 kolumbialaisen vasemmistolaisen FARC-sissiliikkeen sotilaat kidnappasivat kaksi itävaltalaista ja kaksi saksalaista turistia kansallispuiston alueelta ja liike vaati 15 miljoonan dollarin lunnaita. Kolumbian armeijan joukot löysivät sissien piilopaikan 4. maaliskuuta, minkä seurauksena sissit tappoivat kaksi panttivankia. Seuranneessa tulitaistelussa kuoli neljä sissiä ja armeijan joukot onnistuivat vapauttamaan jäljelle jääneet kaksi turistia. United Fruit Company
Banaanityöläisten joukkomurha tapahtui 6. joulukuuta 1928 Ciénagan kaupungissa Kolumbiassa. Amerikkalainen banaaniyhtiö United Fruit Company kukisti väkivalloin parempia työoloja vaatineen työläisjoukon. Tapahtumassa sai surmansa tuntematon määrä hedelmäplantaasin työntekijöitä. Työläiset vaativat muun muassa kahdeksan tunnin työpäivää ja kuusipäiväistä työviikkoa. Eric Harris ja Dylan Klebold
Eric David Harris (9. huhtikuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) ja Dylan Bennet Klebold (11. syyskuuta 1981 – 20. huhtikuuta 1999) olivat kaksi yhdysvaltalaista lukion viimeisen vuoden opiskelijaa, jotka tulivat tunnetuiksi Columbinen verilöylyn toteuttajina. He tappoivat 15 henkilöä, mukaan lukien itsensä ja haavoittivat kahtakymmentäneljää muuta, joista kolmea näiden paetessa hyökkäystä. Kaksikko teki itsemurhan kirjastossa, jossa he myös tappoivat kymmenen uhreistaan. Kolumbian historia
Pastranan ja Bill Clintonin hallintojen käynnistämä huumeiden salakuljetuksen kitkemiseen tähtäävä Plan Colombia sai vuonna 2000 Yhdysvalloilta miljardi dollaria tukea. Ohjelman vaikutukset ovat olleet kuitenkin vähäiset eikä se ole vaikuttanut kokaiinin maailmanhintaan. Myöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko
Varsinkin mormonikirkon alkuaikoina jäsenillä oli poikkeavista käytännöistään johtuen hankaluuksia ympäröivän yhteiskunnan kanssa. Näistä ehkä tunnetuimpia on vuonna 1838 Missourin Crooked Riverillä viranomaisten kanssa käyty aseellinen kahakka, jossa muun muassa keskeinen mormoniapostoli David W. Patten sai surmansa. Myös Hauns Millin verilöyly 30.10.1830 on kuuluisa, silloin 17 mormonia ja yksi mormoniystävällinen mies tapettiin. Myöhemmin 7.–11.09.1857 tapahtui Utahissa Mountain Meadowsin verilöyly, jossa mormonien miliisin joukot hyökkäsivät Arkansasista Kaliforniaan matkalla ollutta siirtolaisten karavaania vastaan ja surmasivat lähes kaikki. Columbian piirikunnan sinetti
Columbian piirin sinetti on Yhdysvaltain Columbian piirin virallinen sinetti. Siinä oikeuden jumalatar pitää kädessään kukkaseppelettä Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin patsaan edessä. Sinetin taustalle on kuvattu Yhdysvaltain Capitolium-kukkula. Sinetin alaosaan on kirjoittettu Kolumbian piirin motto "JUSTITIA OMNIBUS" (Oikeutta kaikille) ja vuosiluku "1871", joka viittaa vuoteen, jolloin Kolumbian piiri sai nykyisen poliittisen statuksensa. Robert Culp
Robert Martin Culp (16. elokuuta 1930 Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat – 24. maaliskuuta 2010) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja ja elokuvaohjaaja. Hänet muistetaan Kelly Robinsonin roolista 1960-luvun televisiosarjassa "Minä vakooja" ("I Spy"), jossa hänen kanssaan esiintyi Bill Cosby. Elokuviin, joissa hän esiintyi, kuului Paul Mazurskyn ohjaama "Bob & Carol & Ted & Alice" (1969). Hän vieraili myös kolmessa "Columbo"-televisioelokuvassa murhaajan roolissa. Myöhempään uraan lukeutui muun muassa rooli Alan J. Pakulan elokuvassa "Pelikaanimuistio" (1993). Kolumbianmammutti
Sekä kolumbianmammutit että villamammutit hävisivät myöhäisen pleistoseenikauden ja varhaisen holoseenikauden aikana yhdessä enimmän pleistoseeniaikakauden megafaunan kanssa. Viimeisimmät kolumbianmammutin jäänteet on ajoitettu olevan peräisin noin 11 500 vuoden takaa. Tämä sukupuutto oli osa pleistoseenin lopun joukkotuhoa, joka alkoi 40 000 vuotta sitten ja saavutti huippunsa 14 000–11 500 vuotta sitten. Tutkijat eivät tiedä tapahtuivatko nämä sukupuutot nopeasti vai pidemmän ajan kuluessa. Tänä ajanjaksona Pohjois-Amerikasta hävisi 40 nisäkäslajia, joista melkein kaikki painoivat yli 40 kg; mammuttien sukupuuttoa ei voida selittää eristyksissä muista tekijöistä ja tapahtumista. Hayes Pondin kahakka
Ku Klux Klan aloitti 1950-luvulla terroriaallon Yhdysvaltojen eteläosissa. Heidän yhtenä kohteenaan olivat lumbeeintiaanit. Klaani aloitti polttamalla ristejä intiaanien pihoilla. Tammikuun 18. päivänä Pohjois-Carolinan klaanijohtaja James Cole suunnitteli pitävänsä massiivisen mielenosoituksen pelotellakseen intiaaneja. Tähän mielenosoitukseen hän arveli saavansa paikalle 5000 henkilöä. Columbinen verilöyly
Alkuperäisen suunnitelman epäonnistuttua Eric ja Dylan tapasivat Harrisin auton lähellä ja aseistautuivat. He lähtivät kohti suunniteltua ampumispaikkaa, Dylanin käydessä myös tarkastamassa ruokalaan jätetyt pommit. Suuri määrä oppilaita pakeni ruokalasta kello 11:24:25, viiden minuutin kuluttua ensimmäisistä laukauksista - opettaja Dave Sandersin opastamana. Sanders käytti osan elämänsä viimeisistä hetkistä juosten käytävillä saaden mahdollisimman monia oppilaita turvaan ja pelasti tuona päivänä kymmeniä henkiä. Harris ja Klebold ampuivat kuoliaaksi ja haavoittivat useita matkallaan pihalta sisälle. Kolumbialainen solmio
Kolumbialainen solmio on joskus virheellisesti nimetty huumepomo Pablo Escobarille, mutta tämä salamurhamenetelmä oli dokumentoitu jo vuonna 1950. Myöhemmin huomattiin, että Cosa Nostra käytti sitä sata vuotta aikaisemmin sotivissa kaupunkivaltioissa Italiassa. Se oli tarkoitettu psykologisen sodankäynnin menetelmäksi, tarkoitukseksi pelottaa ja uhkailla. Kolumbian historia
Konservatiivipresidentti Belisario Betancur neuvotteli rauhan FARCin ja M-19:n kanssa vuonna 1984 ja vapautti monet niiden vangituista jäsenistä. ELN hylkäsi sopimuksen ja M-19 jatkoi taistelua seuraavana vuonna. Marraskuussa 1985 M-19 valtasi oikeustalon Bogotássa, ja armeijan vapauttaessa sen sai 115 ihmistä surmansa, joista 11 oli korkeimman oikeuden tuomareita. Hallitus ja M-19 solmivat uuden rauhan maaliskuussa 1989 ja M-19:n jäsenet palasivat siviilielämään. M-19 osallistui puolueena uuden perustuslain laadintaan. Rauha FARCin kanssa ei pitänyt, ja se jatkoi taistelua vuonna 1990, kun 2 000–3 000 sen aseista luopunutta jäsentä oli murhattu. Warrenin komissio
Warrenin komissio (engl. "Warren Commission") oli komissio, joka laati virallisen selvityksen Yhdysvaltain presidentti John F. Kennedyn salamurhasta. Presidentti Lyndon B. Johnson nimitti komission 29. marraskuuta 1963, viikkoa murhan jälkeen. Komissio luovutti 888-sivuisen loppuraporttinsa Johnsonille 24. syyskuuta 1964, ja se julkaistiin kolme päivää tämän jälkeen. Álvaro Uribe
Huhtikuussa 2010 Kolumbiassa paljastui Kolumbian armeijan murhaamien ihmisten joukkohautoja. Ketään 2000 kuolleesta ei tunnistettu, mutta yhdysvaltalainen atropologian professori Adrienne Pine epäili niiden olleen siviilien ruumiita, joita armeija väittää FARC-sisseiksi. Motiivina tähän olisi Kolumbian USA:lta saama apu, joka riippuu surmattujen sissien määrästä. Näin tapettujen siviileiden esittäminen FARC-taistelijoina takaisi rahallisena avun jatkumisen. Jo vuonna 2008 Uriben hallitus joutui erottamaan armeijan upseereita siviilien surmaamisen takia ja armeijan komentaja erosi tuolloin tehtävästään. Myös YK:n diplomaatti syytti USA:n tukemia kolumbialaisia joukkoja laajalle levinneistä syyttömien siviilien teloituksista sissejä vastaan suunnatun operaation aikana. Jack Ruby
Jack Ruby, oikealta nimeltään Jacob Leon Rubenstein, (25. maaliskuuta 1911 Chicago, Illinois – 3. tammikuuta 1967 Dallas, Texas) oli Dallasissa asuva juutalainen yökerhojen omistaja. Hän murhasi presidentti John F. Kennedyn salamurhasta epäillyn Lee Harvey Oswaldin 24. marraskuuta 1963 Dallasin poliisiaseman pysäköintihallissa. Tapaus oli maailman ensimmäinen suorassa televisiolähetyksessä tapahtunut murha. Kristoffer Kolumbus
Vuonna 1489 Kolumbus kutsuttiin asumaan hoviin Granadan edustalle, missä espanjalaiset piirittivät maureja. Seuraavana vuonna Kolumbuksen asiaa käsitellyt toimikunta antoi asiasta kielteisen lausunnon. Toimikunta ei uskonut Kolumbuksella olleen sellaista tietoa asioista, joita muilla ei ollut. He uskoivat matkan Intiaan kestävän kolme vuotta, eikä paluu olisi välttämättä enää mahdollista. Hallitsijapari ei kuitenkaan tyrmännyt Kolumbuksen ideaa vaan ilmoitti hänelle, että asia voidaan ottaa esille myöhemmin, kun sota Granadaa vastaan olisi ohi. Granada antautui tammikuussa 1492. Uusi toimikunta hyväksyi Kolumbuksen ajatukset. Kolumbus vaati itselleen kuitenkin niin suurta korvausta palveluksistaan, että toimikunta ja hallitsijapari torjuivat hänet aluksi jyrkästi. Hallitsijapari pyörsi kuitenkin päätöksensä, ehkä kuninkaan rahastonhoitajan Luis de Santángelin vaikutuksesta. Kolumbuksen kanssa tehtiin alustava sopimus, ja Kolumbus sai lainan. Hän meni Palosin kaupunkiin keväällä 1492 herättelemään merenkulkijaporvareissa kiinnostusta tulevaan matkaansa. Huhtikuun 17. päivänä 1492 kuningatar ja kuningas allekirjoittivat Kolumbuksen kanssa tehdyn sopimuksen. Siinä Kolumbuksesta tehtiin valtameren suuramiraali ja aatelinen, ja hän sai perinnöllisen varakuninkuuden ja kuvernöörinoikeuden löytämiinsä maihin sekä osuuden kaikista voitoista. Griselda Blanco
Blanco oli osallinen väkivaltaan Miamin huumesotien aikana, jotka tunnetaan myös nimellä Cocaine Cowboy Wars. Sodat jatkuivat 1970-luvun lopussa ja 1980-luvun alussa. Miami oli rikollisten vallassa, pää-asiassa Blancon operaatioiden takia. Hänen jakeluverkostonsa, kattoi koko Yhdysvallat ja tuotti 80 000 000 Yhdysvaltain dollaria kuukaudessa. Blancon väkivaltaisuuden vuoksi hänen kohdistui 1984 useita salamurhayrityksiä. Yhdysvaltain ilmaisku Libyaan
Yhdysvaltain ilmaisku Libyaan, koodinimeltään "Operaatio El Dorado Canyon", oli Yhdysvaltain ilma- merijalkaväki ja merivoimien tekemä operaatio Tripolin ja Bengasin kaupungeissa 15. huhtikuuta vuonna 1986. Hyökkäys kesti noin 30 minuuttia ja siinä kuoli 15 libyalaista siviiliä ja Libyan johtaja Muammar Gaddafin ottotytär, minkä lisäksi kaksi hänen poikaansa loukkaantui. Columbinen verilöyly
Tiistaina 20. huhtikuuta kello 10.58 Eric Harris ja Dylan Klebold kantoivat koulurakennuksen ruokalaan kaksi yhdeksän kilon propaanikanisteria, jotka he olivat muuttaneet pommeiksi. Pommit olivat merimiessäkeissä, ja ne oli asetettu räjähtämään klo 11.17 (jolloin Harrisin ja Kleboldin oli tarkoitus ampua rakennuksesta pakenevat pienen ruohokumpareen huipulta) mutteivat kuitenkaan räjähtäneet syystä tai toisesta. Aiempien tietojen mukaan pommien asettamista ei saatu videolle, mutta myöhemmin on tullut esille, että ampujat olivat edellä aikataulusta. Pommien asettamisen jälkeen he ajoivat läheiseen Clement Parkiin ja asettivat sinne räjähteen. Pommi oli asetettu räjähtämään kello 11.14. Sen uskotaan olleen tarkoitettu hämäämään viranomaisia. Pommi räjähti osittain ja aiheutti pienen tulipalon, jonka palokunta kuitenkin sammutti nopeasti. Suur-Kolumbia
Maa perustettiin Simón Bolívarin vapautettua Etelä-Amerikan valtiot, ja se oli aluksi Kolumbian, Ecuadorin ja Venezuelan unioni. Perustuslaki valmistui vuonna 1821 ja maan pääkaupungiksi tuli Bogotá. Samana vuonna Panama liitettiin osaksi Suur-Kolumbiaa.