Miten suuri osuus Suomen BKT:sta menee kehitysyhteistyöhön?
Toimi Kankaanniemi
Kankaanniemen aloitteesta ja johdolla laadittiin Suomen ensimmäinen kehitysyhteistyöstrategia. Tuolloin Suomi saavutti kehitysyhteistyöpanostuksessa 0,7 %:n osuuden BKT:sta. Kankaanniemi osallistui varakuvernöörinä Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) vuosikokoukseen sekä puhui YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa. Ministerikaudellaan hän vieraili kaikissa Suomen kehitysyhteistyön kohdemaissa. Suomen talous
Valtion velka laski vuonna 2006 noin 59 miljardiin euroon eli 35,1 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Laman jälkeen sen osuus kävi huipussaan vuonna 1996, jolloin se oli 67 %. Vuodesta 2008 velan määrä on kasvanut, vuonna 2012 se oli noin 84 miljardia euroa eli 43,6 % bruttokansantuotteesta. Julkisyhteisöjen velka (EDP) oli vuonna 2013 arviolta 110,2 miljardia euroa eli 57 % bruttokansantuotteesta. Kehitysapua varten Suomi budjetoi vuonna 2016 yhteensä 809 miljoonaa euroa eli 0,38 prosenttia bruttokansantuotteesta.
Development Assistance Committee
DAC on määritellyt niin sanotun julkisen kehitysavun, jonka mukaista apua suurin osa kehitysyhteistyön antajavaltiosta (Yhdysvaltoja ja Sveitsiä lukuun ottamatta) ovat luvanneet antaa 0,7 % arvosta bruttokansantuotteestaan. DAC:n määritelmän mukaan julkista kehitysapua on seuraavanlainen apu: Kehitysapu
Suomalaisten kehitysjärjestöjen kattojärjestön Fingon mukaan kehitysapu toimii ja vähentää köyhyyttä, vaikka se ei ole ainoa kehitysmaihin vaikuttava tekijä, eikä kaikkia kehitysmaita köyhdyttäviä rakenteita, kuten länsimaiden kauppa- ja velkapolitiikkaa, ole onnistuttu poistamaan. Fingon mukaan kehitysavulla on saatu aikaan merkittäviä tuloksia., vaikka muun muassa AIDS, malaria ja muut sairaudet sekä luonnonkatastrofit ja kehitysmaiden hallinnolliset ongelmat kuten korruptio ovat vaikeuttaneet köyhyyden vähentämistä. Yhteiskunnallinen yrittäjyys
Suomen Lontoon-instituutin tekemän selvityksen mukaan Suomen PK-sektorista kolmannes kokee toteuttavansa yhteiskunnallisia tai ympäristöllisiä päämääriä, ja 15 % myös kierrättää voittonsa saman päämäärän edistämiseen. Neljä prosenttia selvitykseen vastanneista PK-sektorin yrityksistä kokee yhteiskunnallisen tai ympäristöllisen päämäärän erittäin tärkeäksi toiminnalleen. Selvityksen perusteella Suomen yhteiskunnallisia yrityksiä voidaan arvioida olevan noin 12 000 ja niiden osuuden kaikkien yritysten liikevaihdosta olevan noin 7 miljardia. Tyypillinen yhteiskunnallinen yritys on Remake EkoDesign, joka tuottaa eko-ompelimopalvelua tehden kierrätysmateriaalista mittatilausratkaisuja. Bruttokansantuote
Indeksit kuvaavat suhteellista muutosta ja niiden välillä vallitsee seuraavanlainen riippuvuus, joka on helppo todeta esimerkissä.Taloudellinen kasvu ilmaistaan yleensä mittayksiköllä kasvuprosentti/vuosi. Se tarkoittaa samaa kuin BKT:n volyymi-indeksi, mutta ilmaistuna prosenteissa.Esimerkin BKT:n volyymi-indeksi 1,030 kertoo 3 prosentin vuosikasvusta. Bruttokansantuote
BKT mittaa hyvinvointivaikutuksina kansantaloudelle tuloja ja veroa. BKT:n rajoituksia hyvinvoinnin mittarina ovat mm. seuraavat:BKT kuvaa kotimaisen tuotannon kokoa ja palvelee sellaisena hyvin kansantalouden ymmärtämistä, analysointia, suunnittelua ja ohjausta. Reaalisen bruttokansantuotteen kasvu kertoo kansantalouden kasvusta ja sen suorituskyvyn vahvistumisesta. Taantuma on taloudellinen häiriö, jossa maan bruttokansantuote laskee kahtena peräkkäisenä vuosineljänneksenä. Puoli vuotta ilman talouskasvua tarkoittaa siis taantumaa. Lama on taantuman pitkittyminen, johon liittyy muitakin vakavia häiriötekijöitä. Taloudellisen kehityksen ja häiriöiden ja niiden asteen ymmärtäminen BKT-mittausten avulla on välttämätön ehto oikeille talouspoliittisille ohjaustoimille. Kansallinen Kokoomus
Kokoomus painottaa, että kehitysyhteistyön tulee lähteä kumppanimaan tarpeista, mutta se ei saa rakentua pelkän hyväntekeväisyyden varaan. Kokoomuksen mielestä riippuvuus vanhakantaisesta kehitysavusta voi jopa hidastaa kohdemaan yhteiskunnallista kehitysta. Kokoomus katsoo, että Suomen kannattaa keskittyä työhön, joka edistää rauhaa, vakautta, korruption kitkemistä, ilmastotoimia, yksityissektorin vahvistamista ja muita yhteisiä tavoitteita. Naisten aseman edistämisen tulee olla erityisen huomion kohteena. Suomen taloushistoria
Suomen talouskehityksen politiikka oli ulkomaaninvestointien suhteen kansainväliselläkin tasolla hyvin torjuvaa. 1930-luvulla säädettiin laki, jonka mukaan yli 20% ulkomaanomistuksen osuus yrityksessä luokiteltiin "vaaralliseksi". Vuonna 1987 tämä nostettiin 40%:iin, mutta kauppa- ja teollisuusministeriön piti yhä hyväksyä kaikki ulkomaaninvestoinnit. Ulkomaaninvestointien liberalisointi tuli vasta 1993 EU-jäsenyyttä valmistelevien toimenpiteiden myötä. Viron talous
Viron talouteen vaikuttavat eniten Saksa, Suomi ja Ruotsi, jotka ovat maan kolme suurinta kauppakumppania. Maan hallinto on viime aikona korottanut huomattavasti innovaatioihin käytettäviä rahasummia. Hallinto on myös ottanut tavoitteekseen nostaa Viron BKT henkeä kohti Euroopan unionin viiden suurimman joukkoon vuoteen 2022 mennessä. Suomen poliittinen järjestelmä
Informaatioteknologiasta tuli 1900-luvun lopulla uusi merkittävä Suomen vientiteollisuuteen. Yksi yritys, Nokia alihankkijoineen, vaikutti Suomen bruttokansantuotteen kehitykseen merkittävästi 1990- ja 2000-luvulla. Parhaimmillaan, vuonna 2000, Nokia lisäsi Suomen bruttokansantuotetta 2,4 prosenttiyksiköllä. Anni Sinnemäki
Sinnemäki on nimennyt poliittisen uransa suurimmaksi pettymykseksi vuoden 2002 ydinvoimapäätöksen ja suurimmaksi voitoksi parisuhdelain voimaantulon. Eduskunnan budjettikeskusteluissa Sinnemäki on puolustanut kehitysyhteistyömäärärahojen nostoa 0,7 prosenttiin bruttokansantulosta, joukkoliikennettä, kuntarahoja ja vankeinhoidon määrärahoja. Muita Sinnemäelle tärkeitä poliittisia teemoja ovat metsien suojelu, lasten luokkayhteiskuntakehityksen purkaminen, maahanmuuttopolitiikka ja veropolitiikka. Bruttokansantuote
Koska BKT kuvaa kansantalouden taloudellista suorituskykyä, sitä käytetään paljon maan taloudellisen kantokyvyn mittatikkuna kansainvälisessä yhteistoiminnassa. Sitä käytetään mm. kansainvälisten jäsenmaksujen (YK, OECD, kehitysapu jne.) ja EU-budjetoinnin perusteena. EU:n aluepolitiikassa taloudellisen tuen kohteeksi valitaan alueita, joiden taloudellinen suorituskyky on keskimääräistä heikompi. BKT:n arvonlisäykseen perustuvaa mittaustapaa käytetään siis myös maan sisäisten alueiden taloudellisen suorituskyvyn mittaukseen. Bruttokansantuotteeseen kytketyt kriteerit ovat tärkeitä EU:n taloudellisessa ohjauksessa. EU:ssa sovittu ohjauskriteeri, jonka perusteella maan julkisen sektorin alijäämä (lainanotto) ei saa ylittää kolmea prosenttia bruttokansantuotteesta, on esimerkki BKT:n roolista EU:n taloudellisessa ohjauksessa. Islamilainen kehityspankki
IsDB lainaa rahaa erityisesti jäsenvaltioihin sijoittuviin hankkeisiin, hiukan (alle 1 % rahoituksesta) myös jäsenmaiden ulkopuolelle. Vuonna 2013 pankin lainapääomaa kasvatettiin 150 miljardiin Yhdysvaltain dollariin. Lisäyksellä oli tarkoitus helpottaa lainoitustarpeita muissakin kuin enemmistöltään islamilaisissa jäsenvaltioissa. IsDB:n lainoituskohteiden suurimmat toimialat olivat (2015) energia (40,5 %), rahoitus (14,6 %), liikenne (13,0 %), maatalous (9,9 %), vesihuolto ja sanitaatio (6,8 %) sekä teollisuus ja kaivostoiminta (6,2 %). HuuMaa
HuuMaa – huumeet ja kehitys on Elämäntapaliiton huumetyöhanke, jonka tarkoituksena on välittää tietoa huumekasvien viljelyn yhteyksistä kehitys- ja ihmisoikeuskysymyksiin. Huumekeskusteluun pyritään tuomaan mukaan kaikkien huumetalouteen tavalla tai toisella osallisten ihmisten näkökulmat, jotta huumeisiin liittyvät ongelmat saataisiin ratkaistua pitkäjänteisellä ja kestävällä tavalla. Huumekauppa lohkaisee ison siivun maailmantaloudesta, YK:n arvioiden mukaan laittoman huumekaupan arvo on n. 400mrd USD vuodessa, eli 8% koko maailmankaupasta, mikä on samaa luokkaa turismin ja öljyteollisuuden liikevaihdon kanssa. Suomen talous
Suomessa julkisyhteisöjen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde bruttokansantuotteeseen (BKT) oli vuonna 2014 korkein EU-maista 58,7 %, kun EU-maiden keskiarvo oli 48,1 %. -- tämä ei tarkoita että yksityiset menot olisivat 40% bruttokansantuotteesta. Verojen osuus BKT:sta on 43 %, joten siinä Suomi sijoittui Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan maiden väliin vuonna 2013. Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Työ- ja elinkeinoministeriö tekee kansainvälistä yhteistyötä useiden eri tahojen kanssa. Lisäksi se vastaa kansainvälisestä ja EU-politiikasta omalla toimialallaan ja vetää omia kehitysyhteistyöhankkeitaan.
Ministeriön hallinnonalan määrärahat ovat vuonna 2018 noin 2822 milj. euroa. Ministeriön toimintamenomäärärahat ovat 32,7 milj. euroa. Hallinnonalan myöntämisvaltuudet ovat yhteensä 1964 milj. euroa. Osuustoiminta
Osuuskuntien osuus Suomen taloudessa on huomattava. Ne tuottavat Suomen bruttokansantuotteesta noin 20 % ja työllistävät noin 100 000 henkeä. Kehitysapu
Suomen kehitysyhteistyö ei ole pärjännyt kovinkaan hyvin kansainvälisissä kehitysyhteistyön avoimuutta mittaavissa selvityksissä. Kansainvälisessä vertailussa avoimesti kehitysavustaan kertovat monet kehityspankit ja YK-järjestöt ja valtioista Belgia, Hollanti, Kanada, Ruotsi, Saksa ja Yhdysvallat. Suomi on kansainvälisessä Aid Transparency Indeksissä kohtalaisten kategoriassa. Kehitysmaa
Perinteisesti tyypillinen kehitysavun muoto ovat olleet kehitysprojektit, esimerkiksi veteen liittyvän kriittisen perusinfrastruktuurin (padot, kaivot, kastelujärjestelmät) rakentaminen. Lisäksi erilaiset kehitysmaiden koulutusjärjestelmään liittyvät panostukset ovat voimakkaassa kasvussa. YK:n suosituksen mukaisesti jokaisen maan tulisi antaa 0,7 prosenttia kansantuotteestaan kehitysapuun. Monet maat, kuten Suomi, eivät täytä tätä kriteeriä. Suomen tilanne vuosikymmen sitten oli toisin, ja muut maailman valtiot ottivat oppia Suomesta. Bhutan
Bhutanin ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2013 oli noin 5 235 miljoonaa dollaria, mikä tekee siitä maailman 171. suurimman talouden. BKT henkeä kohti on noin 7 000 $ ja 141. suurin maailmassa. Intian ulkoministeriö rahoittaa lähes 25 prosenttia valtion budjetin menoista. Vuonna 2012 Bhutanin vienti oli yhteensä 721 miljoonaa Yhdysvaltojen dollaria ja tuonti 1 280 miljoonaa dollaria, mikä merkitsee ulkomaankauppavajetta. Tärkeimmät tuontitavarat ovat polttoaineet, voiteluaineet, vilja, koneet, ajoneuvot, kankaat ja riisi. Bhutanin tärkein kauppakumppani on Intia, jonne kohdistui 83,8 prosenttia viennistä. Merkittävimmät luonnonvarat ovat puutavara, vesivoima, kipsi ja kalsiumkarbonaatti. Merkittävimmät vientituotteet ovat vuorostaan sähkö, ferropii, sementti, kalsiumkarbidi, kuparijohto, mangaani ja kasviöljy. YK:n vuosituhattavoitteet
Avun väheneminen vaikutti vähiten kehittyneisiin maihin kaikkein eniten. Vuonna 2011 vähiten kehittyneille maille (LDCs) annettu apu jäi keskimäärin 0,10 prosenttiin avunantajamaan bruttokansantulosta, vaikka asetettu tavoite on 0,15 - 0,20 prosenttia bruttokansantulosta vuoteen 2015 mennessä. Kahdenvälinen kehitysapu (eli eri maiden hallitusten välinen kehitysapu) maailman 49 vähiten kehittyneelle maalle väheni 12,8 prosenttia, eli noin 26 miljardiin dollariin vuonna 2012. Saharan eteläpuolisen Afrikan osuus kahdenvälisestä kehitysavusta laski ensi kertaa sitten vuoden 2007–7,9 prosentilla 26,2 miljardiin dollariin vuonna 2012. Taloudellinen epätasa-arvo
Talousjärjestö OECD:n vuonna 2014 julkaiseman raportin mukaan tuloerojen kasvu heikentää talouskasvua. Raportin mukaan Suomen talouskasvu olisi ollut tuolloin viidenneksen korkeampaa, jos tuloerot eivät olisi kasvaneet niin suuriksi. Kehitysapu
Suomi käytti vuonna 2017 kehitysyhteistyöhön 961,4 miljoonaa euroa. Tämä vastasi 0,41 prosenttia bruttokansantulosta. Suomen valtiontalous
Velkarahan avulla tapahtuva elvytys on usein tietoinen valinta, jonka tavoitteena on piristää kansantaloutta laskusuhdanteen aikana. Suomi otti paljon lainaa toisen maailmansodan aikana sekä 1990-luvun laman aikana. Molempina ajanjaksoina valtionvelka ylsi jopa 70 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Valtion velkaantumisaste pieneni 1990- ja 2010-luvuilla tasaisen jyrkästi aina 30 prosenttiin asti, minkä jälkeen se alkoi jälleen kasvaa vuonna 2008. Euroopan unionin jäsenyys asettaa nykyisin rajoja valtioiden velanottoon, sillä vuonna 1997 solmitun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan Euroopan unionin jäsenvaltion julkinen velkaantuminen ei saa ylittää 60 prosenttia bruttokansantuotteesta eikä alijäämä saa ylittää kolmen prosentin viitearvoa. Transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus
Vuonna 2009 komission tilaama tutkimus arvioi, että jos sopimuksessa saadaan poistettua puolet kaupan muista esteistä kuin tulleista, hyöty EU-maissa olisi 0,7 % EU:n kansantuotteesta eli 122 miljardia euroa vuodessa. Yhdysvalloille hyödyn arvioitiin tuolloin olevan 0,3 % BKT:stä eli 41 miljardia euroa. Luettelo kehitysavun avunantajamaista
OECD: n kehitysapukomitean jäsenten kokonaistalousarvio oli 132 miljardia dollaria vuonna 2015, ja sen myötä saivat seuraavat maat:
DAC ulkopuolella olevat valtiot jotka ovat OECD:n luvuissa 2015:
OECD laatii myös kehitysapukomitean jäsenet niiden julkisen kehitysavun määrällä, jonka ne käyttävät prosenttiosuutena Bruttokansantulosta:DAC ulkopuolella olevat valtiot, jotka ovat OECD:n luvuissa 2015 KfW
Hyvän luottoluokituksensa vuoksi kehityspankki saa kerättyä edullista lainarahaa markkinoilta; vuonna 2015 tälläistä rahaa haettiin 4,3 miljardia euroa. Lisäksi KfW:n kehityspankki sai vuonna 2015 Saksan valtiolta yhteensä 2,2 miljardia euroa budjettirahaa. Pankki voi näin välittää suhteellisen matalakorkoisia luottoja edelleen omille luotonsaajilleen; osa toiminnasta on Saksan kehitysaputoimintaa, jota ei peritä avunsaajilta takaisin. Pankki kertoi, että vuonna 2015 se ohjasi yhteensä 6,7 miljardia euroa (pääosin lainarahaa) maailmanlaajuisesti lähes 70 maahan ja kaikkiaan 307 eri hankkeeseen tai ohjelmaan. Noin 44 prosenttia sen budjetista meni Saharan eteläpuoleisen Afrikan kohteisiin. Suomen talous
Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkasta (58 % matkojen lukumäärästä). Kevyen liikenteen osuus on 4 % matkasta (30 % lukumäärästä). Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, pois maanteiltä ja lentoliikenteestä. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja ja noin 80 % tuonnista. Kehitysapu
Vuonna 2015 Suomi ilmoitti luopuvansa suorasta budjettituesta kehitysmaille. Budjettituki on ollut kiistanalainen tukimuoto. Yhtäältä sitä on kiitetty siitä, että se antaa vastaanottajamaille enemmän valtaa päättää kehityksestään ja toisaalta kriitikkojen mukaan budjettituki on altis korruptiolle. Suomi oli vähentänyt budjettitukea jo aiemmin, ja vuonna 2015 sitä saivat enää Tansania ja Mosambik. Suomen vaalirahoituskohu
Suurin osa kohusta keskittyi Kehittyvien maakuntien Suomi- järjestöön, vaikka esimerkiksi RKP sai suurimman osan vaalirahoituksestaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland -säätiöltä, ja sen saama 600 000 euron tuki oli Kehittyvien maakuntien Suomen jakamaa tukea suurempi. Säätiörekisteristä löytyvän vuoden 2005 selvityksen mukaan Stiftelse för det tvåspråkiga Finland sai lahjoituksia 800 000 euroa ja jakoi avustuksia 600 000 euroa. Kun Helsingin Sanomat kysyi asiasta RKP:n ministeri Stefan Wallinilta, hän sanoi, ettei halunnut tietää puolueensa rahalähteitä. Kehitysapu
DACin jäsenmaat suorittavat toistensa kehitysyhteistyön laadusta vertaisarvioita. Suomen kehitysyhteistyö arvoitiin vuonna 2017. Suomea kiiteltiin siinä esimerkiksi avun keskittämisestä pitkäaikaisiin yhteistyömaihin ja siitä, että Suomi on teettänyt tutkimuksia verotuksesta, ruokaturvasta ja kehityksestä. Moitteita Suomi sai vuonna 2016 toteutetuista leikkauksista kehitysapuun. Keskitulotason maat
Keskitulotason maissa asuu ihmiskunnan enemmistö - vuonna 2014 yhteensä 5,1 miljardia ihmistä. Yhteenlaskettu bruttokansantuote (BKT, vallitsevin hinnoin) oli 2014 kaikkiaan 24 600 miljardia USD ja keskimääräinen bruttokansantuotteen kasvuvauhti oli 4,8 prosenttia (2014). Valtaosa maailman äärimmäisessä köyhyydessä, eli alle 1,25 dollarilla päivässä elävistä ihmisistä asuu keskitulotason maissa, ja yli puolet maailman ääriköyhistä asuu yksistään Intiassa, Kiinassa, Bangladeshissä tai Nigeriassa. Suomalainen elokuva
Suomalainen elokuvatuotanto on varsin paljon riippuvainen julkisesta tuesta. Varsinkin pitkät elokuvat ja dokumentit vaativat tukea. Vaikka usein keskitytään pitkiin elokuviin, niiden osuus tuotantojen liikevauhdosta oli vuonna 2006 vain kymmenen prosenttia. Huoattavasti suurempi osa elokuvatuotannosta on elokuvien jälkituotannossa ja mainoselokuvien tekemisessä. Kehitysapu
Yksi kehitysavun laadun kannalta kritisoitu tapa on sitoa apu ostoihin avunantajamaista. Tutkimusten mukaan sitomaton apu eli vapaalle kilpailulle avatut hankinnat lisäävät avun tehokkuutta, vähentävät sen perille saattamisen kustannuksia ja lisäävät vastaanottajamaiden omistajuutta. OECD on pyrkinyt avun sitomisen väheneminen, ja virallisesti sitomatonta apua oli vuonna 2016 noin 88,3 prosenttia kaikesta avusta. Suomen Lähetysseura
Vuonna 2017 Lähetysseuralla on noin 50 kehitysyhteistyöhanketta 12 maassa Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa. Kehitysyhteistyömme rahoitus tulee pääosin ulkoasiainministeriöltä osana Suomen virallista kehitysyhteistyörahoitusta. Vuonna 2017 ulkoministeriön määrärahat ovat 5,1 miljoonaa euroa. Lisäksi kehitysyhteistyötä rahoitetaan seurakunnilta, yksityisiltä ihmisiltä ja yhteisöiltä saaduilla lahjoituksilla. Suomen poliittinen järjestelmä
Julkisten menojen osuus on Suomessa lähes puolet bruttokansantuotteesta. Poliittisen päätöksenteon kautta määrätään siten huomattavalta osin siitä, kuinka voimavarat hyödykkeiden ja palvelujen tuottamiseen ja hankintaan saadaan. Verotuloista ja muista julkisen sektorin tuloista käytetään nykyisin valtion omiin kulutusmenoihin ja investointimenoihin selvästi vähemmän kuin kuntien vastaaviin menoihin. Valtiovalta vaikuttaa silti muita julkisen sektorin päätöksentekijöitä vahvemmin talousyksiköiden väliseen voimavarojen jakoon. Kehitysapu
Kehitysyhteistyörahoitus jaetaan Suomessa varsinaiseen kehitysyhteistyöhön ja muuhun kehitysyhteistyöhön. Varsinaista kehitysyhteistyötä hallinnoi ulkoministeriö. Suomen tiede
Tutkimus- ja kehitystyöhön käytettiin enimmillään vuonna 2011 yli seitsemän miljardia euroa, vuonna 2016 arviolta kuusi miljardia eli noin kolme prosenttia kansantuotteesta. Vuoden 2018 valtion talousarviossa tutkimus- ja kehittämistoimintaan käytettävät määrärahat ovat kokonaisuudessaan 1 883,2 miljoonaa euroa. Julkisen tutkimusrahoituksen osuus bruttokansantuotteesta on vuosina 2017-2018 noin 0,80 prosenttia. Indonesia
Indonesian suurimmat vientimaat ovat Japani (29,4 prosenttia viennistä vuonna 2006), Singapore (11,8 prosenttia), Yhdysvallat (11,5 prosenttia), Kiina (7,7 prosenttia) ja Etelä-Korea (6,4 prosenttia). Suurimmat tuojat ovat vuorostaan Singapore (29,6 prosenttia), Kiina (11,2 prosenttia) ja Japani (8,8 prosenttia). Vuonna 2006 Indonesian kauppatase oli positiivinen: viennistä saatiin tuloja 102,7 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja tuontikustannukset olivat 73 miljardia dollaria. Indonesialla on huomattavat luonnonvarat, joihin kuuluu raakaöljyä, maakaasua, tinaa, kuparia ja kultaa. Maa tuo eniten koneita ja laitteita, kemikaaleja, polttoaineita ja elintarvikkeita.
1960-luvulla maan talous heikkeni voimakkaasti poliittisen epätasapainon, nuoren ja kokemattoman hallituksen ja taloudellisen nationalismin vuoksi. Seurauksena oli äärimmäistä köyhyyttä ja elintarvikepula. Kun Sukarnon hallitus kaatui 1960-luvun puolivälissä, talous oli kaaoksessa: inflaatio oli 1 000 prosenttia vuodessa, vientitulot supistuivat, infrastruktuuri rapistui, tehtaat toimivat minimikapasiteetilla ja investoinnit olivat vähäisiä. Uusi hallinto toi maahan kurinalaisemman talouspolitiikan, jonka seurauksena inflaatio laski, valuutta vakautui ja maahan saatiin houkutelluksi ulkomaista apua ja investointeja. Indonesia on OPECin ainoa jäsen Kaakkois-Aasiassa. 1970-luvun korkeat öljyhinnat toivat vientituottoja, joiden ansiosta talous kasvoi yli 7 prosenttia vuosina 1968–1981. Ylisäätelyn ja laskevien öljyhintojen vuoksi kasvu hidastui keskimäärin 4,3 prosenttiin vuosina 1981–1988. 1980-luvun lopulla aloitettiin useita talousuudistuksia, joihin kuuluivat rupian hallittu devalvaatio vientituotteiden kilpailukyvyn lisäämiseksi ja sääntelyn vähentäminen. Kun taloutta jälleen uudistettiin 1980-luvun lopulla, ulkomaisia investointeja virtasi Indonesiaan, erityisesti teollisuustuotantoon. Vuosina 1989–1997 maan talous kasvoi keskimäärin yli 7 prosenttia vuodessa. Euroopan unioni
Euroopan unionin kehitysyhteistyökumppaneina on noin 160 maata, aluetta ja järjestöä eri puolilta maailmaa. EU ja sen jäsenmaat käyttivät kehitysyhteistyöhön vuonna 2014 yhteensä noin 58 miljardia euroa, mikä on yli puolet kaikesta maailman julkisesta kehitysavusta. Niin Euroopan unionilla kuin jokaisella jäsenmaallakin on oma kehitysyhteistyönsä ja -politiikkansa. Jäsenmaat sopivat keskenään yhteisistä käytännöistä ja periaatteista, jotka ohjaavat jäsenmaiden kehitysyhteistyön toimeenpanoa. Unionin kehitysyhteistyötä rahoitetaan kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) sekä EU:n budjetin ulkopuolella olevan Euroopan kehitysrahaston (EKR) kautta. Aasian kehityspankki
Aasian kehityspankki (ADB, ) on vuonna 1966 perustettu kansainvälinen kehitystyötä rahoittava instituutio eli kehityspankki. Se keskittyy vähentämään köyhyyttä Aasiassa ja Tyynenmeren alueella. Sen jäsenmäärä on kasvanut 40 vuodessa 31:stä 67:ään. Suomi on yksi pankin perustajavaltioista. Tansania
Tansania on yksi Suomen kehitysyhteistyön kahdeksasta pääkumppanimaasta, ja se on Suomen pitkäaikaisin kehitysyhteistyön kumppanimaa. Tärkeimmät tukikohteet ovat metsäala, ympäristön kestävä kehitys, opetussektori ja hyvä hallinto. Suomi tukee Tansanian köyhyyden vähentämistä budjettituella, hanketuella ja ohjelmatuella. Tansaniaan suuntautuu myös kansalaisjärjestöille myönnettyä tukea. Suomen kemianteollisuus
Vuonna 2014 Suomen ulkomaankaupan arvosta kemianteollisuuden osuus oli 23 prosenttia. Kemianteollisuus oli suurin yksittäinen vientisektori. Kemianteollisuuden tuotannon arvo vuonna 2014 oli yhteensä noin 19,7 miljardia euroa, ja se vastasi noin neljänneksen Suomen teollisuuden kokonaistuotannosta. Varasto
Logistiikkakustannukset ovat keskimäärin 12,3% suomalaisten yritysten liikevaihdosta, ja 19% bruttokansantuotteesta. Tästä noin puolet on varastoinnin kustannuksia ja varastointiin sitoutuvan pääoman kustannuksia. (Tavaraliikenne- ja kuljetusjärjestelmät, Ernvall, LVM, Logistiikkaselvitys 2006) Julkinen sektori
Wessmanin mukaan julkisen sektorin suhde BKT:hen, 57 %, on vähiten huono julkisen sektorin kokoa kuvaava suhdeluku. Vaikka julkinen kulutus ja investoinnit ovat vain noin 28 %, loput julkiset menot ovat lähinnä tulonsiirtoja, joilla rahoitetaan suuri osa 72 %:n yksityisestä kulutuksesta ja investoinnesta, yhteensä siis lähelle 57 %. Wessmanin mukaan tämäkin osa pitää ottaa huomioon arvioitaessa julkisen sektorin kokoa. Yksityiset menot ovat paljon enemmän kuin 72 % BKT:sta, koska niissä moni erä lasketaan useaan kertaan, mikä laskutapa antaa sattumanvaraisen, epäoleellisen tuloksen. Suomi
Koko maailmaan levinnyt talouskriisi lamaannutti Suomen viennin syksyllä 2008 ja seuraavana vuonna Suomen bruttokansantuote väheni 8,5 %. Vaikka bkt:n volyymi on kasvanut 2010-luvun alussa, se oli vuonna 2016 edelleen vuoden 2008 tasoa alempana. Suomen talous
Tutkimus- ja kehittämismenojen osuus investoinneista on noussut. Vuonna 2014 ne olivat 6,5 miljardia euroa, eli noin 3,4 % bruttokansantuotteesta. Yritysten panostus tutkimukseen ja kehitykseen on kansainvälistä tasoa. Indonesia
Kalimantan (Borneon eteläosa)
Sulawesi
Molukit
Länsi-Uusi-Guinea
Indonesian ostovoimakorjattu bruttokansantuote (BKT) oli vuonna 2011 arviolta noin 1 139 miljardia Yhdysvaltojen dollaria, henkeä kohden 4 700 dollaria. Teollisuus muodostaa talouden suurimman osa-alueen, ja tuottaa 47,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. Palvelut muodostavat 38,9 prosenttia ja maatalous 14,7 prosenttia BKT:stä. Palvelualoilla työskentelee kuitenkin enemmän ihmisiä kuin talouden muilla osa-alueilla, 48,9 prosenttia maan työikäisestä väestöstä. Teollisuudessa työskentelee 12,8 prosenttia ja maataloudessa 38,3 prosenttia työvoimasta. Merkittäviin teollisuudenaloihin kuuluvat öljyn- ja kaasuntuotanto, tekstiilit, vaatteet, elintarvikkeet, lannoitteet ja kaivostoiminta. Tärkeitä maataloustuotteita ovat mm. palmuöljy, riisi, tee, kahvi, mausteet ja kumi. Kestävä kehitys
Pakkotyö, lapsityö ja epäinhimilliset työskentelyolosuhteet liittyvät globaalissa ajassa yhä useammin tavanomaisiin päivittäin käyttämiimme hyödykkeisiin. Naiset tuottavat puolet maailman ruoasta, mutta ansaitsevat kymmenesosan tuloista ja omistavat sadasosan omaisuudesta. Kasvun, kehityksen ja markkinatalouden tuomista hyödyistä nauttii kattavasti 20 prosenttia ihmiskunnasta. Ihmisten välinen epätasa-arvo on nykyään kehittyneissäkin yhteiskunnissa suurempaa kuin 20 vuotta sitten. Huoltosuhde
Huoltosuhteen ilmaisu vaihtelee käyttötarkoituksen ja sitä käyttävän tahon mukaan. Usein näkee käytettävän pelkkää suhdelukua, jolloin esimerkiksi luku 1,31 tarkoittaa, että yhtä työllistä kohden on 1,31 ei-työssä käyvää. Tilastokeskus käyttää tapaa, jossa kerrotaan kuinka monta ei-työllistä on sataa työllistä kohden. Kun 1990-luvun alussa Suomi putosi pahaan lamaan, huoltosuhde nousi jopa arvoon 172, mikä tarkoittaa 172 ei-työllistä sataa työllistä kohden. Vaikka tilanne on sen jälkeen parantunut, rakenteellinen työttömyys pitää suhdelukua edelleen melko korkeana, ja se vaihteleekin maan eri osissa Ahvenanmaan vähän yli sadasta Kainuun monien kuntien yli 200:aan. Valtionvelka
Jokaisella valtiolla on omat velkajärjestelynsä. Suomen valtio voi ottaa lainaa vain eduskunnan suostumuksella. Valtiovarainministeriö vastaa valtion budjettitalouden velkasalkun hoidon strategisesta ohjauksesta. Valtiokonttori toteuttaa velanhoidossa tarvittavat rahoitusoperaatiot. Valtiovarainministeriö laatii vuosittain toimintaohjeen, jossa määritellään Valtiokonttorille valtion budjettitalouden velanhoidossa noudatettavat riskirajat ja käytettävät instrumentit.
Suomen valtion velka oli toukokuussa 2014 92 mrd €. Se on yli 50 % bruttokansantuotteesta. Kreikka
Maan velkakriisi on ollut tämän jälkeen sitkeä. BKT putosi vuosina 2010–2015 noin 25 %. Vuonna 2015 työttömyys oli Euroopan pahin, noin 25 %. Nuorisosta työttömänä oli peräti 52,4 %, mikä on korkeimpia lukuja koko maailmassa. Vuoteen 2015 mennessä Kreikan velka oli noussut 320 miljardiin euroon ja maata oli tuettu 240 miljardilla. Velan osuus BKT:sta oli Euroopan suurin, 174 %. Vuosina 2015–2016 usko Kreikan talouden toipumiseen alkoi kasvaa. Standard and Poor’sin mukaan Kreikan talous on osoittautunut arvioitua kestävämmäksi. Kreikan ei enää uskota jättävän velkaansa maksamatta. Britannian talous
Suomen kauppakumppanina Brittien osuus on merkittävä. Suomen viennin osalta britit olivat viidenneksi suurin kauppakumppani (vuonna 2016 1,5 mrd eur) ja tuonnin osalta toiseksi suurin kauppakumppani 2,4 mrd euron osuudella. Suomen ulkoministeriö
Ulkoasiainhallinnon toimintamenot vuonna 2009 olivat 204,3 miljoonaa euroa. Suurin kuluerä tässä ovat henkilökunnan palkat sekä kiinteistöjen vuokra- ja hoitokulut sekä erilaisiin kansalaispalveluihin liittyvät kulut. Kansainvälisen kehitysyhteistyön varat hallinnoidaan ulkoministeriössä. Sen määrä oli 732,9 miljoonaa euroa. Ulkoasiainministeriön kautta maksetaan myös Suomen osuudet kansainvälisissä järjestöissä sekä kriisinhallinta- ja siviilikriisinhallintakulut. Niiden määrä oli 77,2 miljoonaa euroa. Lähialueyhteistyön osuus budjetista oli 19,5 miljoonaa euroa. Ulkoasiainhallinnon kokonaisbudjetti mukaan lukien lisätalousarviot oli 1181,2 miljoonaa euroa. Suomen palvelutuotanto
Kaksi kolmasosaa Suomen bruttokansantuotteen arvosta on palveluja. Yksityiset palvelut kattavat niistä lähes kolme neljäsosaa. Yksityisistä palvelualoista ovat tuotannon määrällä mitattuina merkittävimpiä kauppaa, liikennettä ja liike-elämää palvelevat toimialat. Suomen talous
Vuonna 2016 Suomen julkisyhteisöjen velka oli 63 % bruttokansantuotteesta. Velan bkt-osuus nousi jyrkästi 2010-luvun alkupuoliskolla, mutta kääntyi vienoon laskuun vuosikymmenen puolenvälin jälkeen. Startup-yritys
Suomen pääomasijoitusyhdistyksen mukaan vuosina 2012-2016 suomalaisiin startup- ja aikaisen vaiheen kasvuyrityksiin tehtiin bruttokansantuotteeseen suhteutettuna eniten pääomasijoituksia Euroopassa. Vuonna 2016 suomalaisyritykset saivat bkt:hen suhteutettuna toiseksi eniten pääomasijoituksia Euroopassa, eli melkein kaksi kertaa enemmän kuin Euroopan maihin keskimäärin tehdyt sijoitukset. Transatlanttinen kauppa- ja investointikumppanuus
Arviot sopimuksen talousvaikutuksista vaihtelevat. Euroopan komissio arvioi EU:n BKT:n nousevan 120 miljardilla eurolla vuoteen 2027 mennessä. Luku on EU:n kannalta lähes merkityksettömän pieni. Sopimuksen tärkeimpänä vaikutuksena pidetäänkin sitä, että EU ja Yhdysvallat pystyvät määrittämään maailmanlaajuisen kauppa- ja investointipolitiikan sääntöjä ja tulevaisuutta. Sipilän hallitus
Suomi jakaa vuosittain 4–7,3 miljardia euroa yritystukia, joita mm. Elinkeinoelämän keskusliitto ja Suomen Yrittäjät ovat ehdottaneet karsittaviksi, mutta hallituksen puoliväliriihessä yritystukiin ei puututtu.
Hallitus teki leikkauksia useisiin kohteisiin, mutta yritystuet jäivät leikkausten ulkopuolelle. Hallitusohjelmassa oli luvattu, että hallitus ei toimillaan nosta teollisuuden kustannuksia. Hallitus kuitenkin käynnisti selvityksen yritystukien uudistamisesta ja tukia pohtivan työryhmän vetäjäksi ryhtyi keskustan Mauri Pekkarinen. Pekkarinen harmitteli että miksi hän suostui vetäjäksi ja ihmetteli miksi työryhmä on ylipäätään perustettu. Yritystukiin oltiin kaavailemassa ensin noin 170 miljoonan euron säästöjä, sitten 60,4 miljoonan euron säästöjä. Uudistus kaatui lopulta kokonaan. Suomi
Suomen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2017 on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 242 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Bruttokansantuote henkeä kohti oli 2011–2015 samaa tasoa kuin esimerkiksi Britanniassa tai Ranskassa. Suomen osuus maailmantaloudesta on vähäinen, mutta kuitenkin huomattavasti väestöosuutta suurempi, noin 0,2 %. Kehitysapu
Siirtolaisten lähettämät rahat lähtömaahan ylittävät kehitysavun merkittävästi. Maailman talousfoorumi arvioi, että vuonna 2017 siirtolaiset lähettivät 466 miljardia dollaria kehitysmaihin. Tämä raha tukee noin 800 miljoonaa ihmistä ja on yli kolminkertainen kehitysapuun nähden. Terveydenhuolto Yhdysvalloissa
Yhdysvallat kuluttaa terveydenhuoltoon enemmän rahaa kuin yksikään muu maa, sekä absoluuttisesti, suhteessa bruttokansantuotteeseen että per asukas. Vuonna 2013 Yhdysvallat käytti 16,4 % bruttokansantuotteesta terveydenhuoltoon, kun samana OECD-maiden keskiarvo oli 8,9 % ja esimerkiksi Suomi käytti terveydenhuoltoon 8,6 % bruttokansantuotteesta. Suuresta panostuksesta huolimatta Yhdysvaltain elinajanodote on alhaisempi ja imeväiskuolleisuus korkeampi kuin useimmissa muissa teollisuusmaissa. Samalla myös terveydenhuollon kattavuus oli vuonna 2013 OECD-maiden toiseksi alhaisin, 88,5 %. Suomen tiede
Vuonna 2016 Suomi käytti 2,85 bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Osuus on laskenut tasaisesti huippuvuodesta 2009 (3,7%). Simon Elo
Nykymuotoinen kehitysapu tulisi Elon mielestä lakkauttaa. Hänen mukaansa nykyinen kehitysapu ylläpitää korruptiota ja
tehotonta byrokratiaa eikä lisää yksityistä taloudellista toimeliaisuutta. Elo korostaa yksityisten ihmisten vapaaehtoista ja omaehtoista auttamisenhalua. Nykymuotoisen kehitysavun lopettaminen säästäisi vuositasolla Suomen valtiolta noin miljardi euroa, Elo laskee. Kehitysapu
Kehityspolitiikkaa ulkoministeriössä johtaa kehitysministeri. Ensimmäinen kehitysministeri oli vuonna 1991 virkaan nimetty Toimi Kankaanniemi. Vuoden 2018 helmikuusta lähtien kauppa- ja kehitysministerinä on toiminut Anne-Mari Virolainen. Euroopan avaruusjärjestö
Suomen rahoitusosuus ESAssa on 0,6 % eli noin 20 miljoonaa euroa vuodessa. EU:n avaruustoimintaan Suomi maksaa EU-veron kautta BKT-osuutensa mukaisesti noin prosentin. Suomen avaruusteollisuudessa työskentelee noin 150–180 ihmistä. Vietnam
Vuonna 2004 maan budjetista 5–7 prosenttia oli ulkomaista apua. Vietnam on yksi Suomen seitsemästä kehitysyhteistyön pääkumppanimaasta. Yhteistyön pääkohteita ovat metsät, maaseudun kehittäminen sekä kaupunkien vesihuolto ja sanitaatio. Suomen kehitysministeri
Kehitysministeri on Suomen ulkoasiainministeriössä kehitysyhteistyöasioista vastaava ministeri. Ministerin tehtävänkuva voi vaihdella, ja vuoteen 2003 saakka nimikkeenä oli ”ministeri ulkoasiainministeriössä” ja tehtävänkuvana kehitysyhteistyö. Vuosina 2003–2011 ja uudelleen vuodesta 2015 ministerin nimike on ollut ulkomaankauppa- ja kehitysministeri. Kirkon Ulkomaanapu
Kirkon Ulkomaanapu on yksi Suomen suurimmista kehitysyhteistyöjärjestöistä. Kehitysyhteistyön tavoitteena on yhteisöjen voimaantuminen, jonka myötä niiden jäsenet kykenevät itse auttamaan itseään ja vaikuttamaan ympäröivään yhteiskuntaan. Kirkon Ulkomaanapu tekee kehitysyhteistyötä osana kirkollisten ja ekumeenisten avustusjärjestöjen maailmanlaajuista yhteisöä. Vaalikauden 2015–2019 eduskunta
Perjantaina 8. toukokuuta hallitusohjelman taloudelliseksi perusteeksi sovittiin valtiovarainministeriön virkamiesten ennuste. Sen mukaan Suomen odotettavissa oleva lähivuosien talouskasvu on noin 1 prosentin luokkaa. Velkasuhteen kasvun lopettamiseksi julkista talouden meno–tulo-tasapainoa tulee parantaa 6 miljardia euroa vuoteen 2019 mennessä. Leikkauksista 4 miljardia tulisi valtiontalouteen ja 2 kuntatalouteen. Valtiontalouden leikkaukset tulee tehdä lähinnä menoja leikkaamalla, koska työllisyyssyistä kokonaisverotusta ei voi lisätä. Kuntataloudessa osa leikkauksista voidaan hoitaa vähentämällä kuntien velvoitteita. Tavoitteena myös kuntien osalta on, että kunnallisverotusta ei tarvitsisi nostaa. Neuvotteluissa sovittiin, että kokonaisveroastetta ei nosteta. Viikonloppuna puolueet toimivat lähinnä keskenään muiden muassa valiten edustajiaan työryhmiin. Aidon kehityksen mittari
Tulosten mukaan Suomessa hyvinvoinnin ja talouskasvun kehitykset erkanivat toisistaan 1990-luvun alun laman myötä: kun BKT kääntyi jo 1990-luvun alkupuolella takaisin nousevalle kehitysuralleen, jäivät ISEW- ja GPI-mittarit alhaiselle tasolleen. Kun vielä 1970- ja 1980-luvulla BKT:n kasvulla mitattu talouskasvu kohensi selkeästi ihmisten hyvinvointia, ei talouskasvu ole enää 1990-ja 2000-luvulla juurikaan edistänyt tavallisen suomalaisen hyvinvointia. GPI:llä mitattu suomalaisten kestävä taloudellinen hyvinvointi on luontoon kasautuvien ympäristöhaittojen vuoksi jopa laskenut. Suomen puolustusministeriö
Vuonna 2017 Suomen puolustusbudjetti on 2,829 miljardia euroa. Sen osuus BKT:sta on 1,3 prosenttia. 2010-luvulla puolustusbudjetti on vaihdellut noin 2,6 miljardista lähes 2,9 miljardiin. Budjetin osuus BKT:sta oli korkeimmillaan vuonna 2010, jolloin osuus oli 1,46 prosenttia. Alimmillaan osuus oli 1,29 prosenttia vuonna 2015. Kiribati
Yli viidenneksen bruttokansantuotteesta kattaa matkailu. Ulkomainen talousapu, pääosin Yhdistyneeltä kuningaskunnalta ja Japanilta, on oleellinen lisä bruttokansantuotteeseen, viime vuosina 20–25 %. Suomen kehitysministeri
Kataisen (2011–2014) ja Stubbin hallituksessa (2014–2015) kehitysministerin tehtäviin ovat kuuluneet myös omistajaohjausasiat. Suomen kehitysministeriksi valittiin syyskuussa 2014 SDP:n Sirpa Paatero. Hän seurasi tehtävässä hallituksen jättänyttä vihreiden Pekka Haavistoa. Kehitysmaa
Jotkut tahot ovat myös kritisoineet käsitettä ”kehitysmaa”. Sen on väitetty olevan subjektiivinen, tietyn diskurssin ja arvomaailman luoma käsite, joka langettaa leiman tiettyjen maiden ja niiden asukkaiden ylle.
Seuraavia maita pidetään kehitysmaina Kansainvälisen valuuttarahaston maailmanlaajuisen talousnäkymä raportin mukaisesti, huhtikuulta 2015.
IMF:n raportin ulkopuolella
Kehitysmaiden tunnusmerkkejä ovat valtioiden taloudelliset ongelmat; teollisuutta on vähän ja talous on enimmäkseen maataloutta. Tyypillistä on, että suuri osa, joskus jopa yli puolet, väestöstä elää informaalitaloudessa eli virallisen talouden ulkopuolella. Vienti on enimmäkseen maataloustuotteita ja jalostamattomia raaka-aineita. Teollistuakseen moni valtio ottaa lainoja teollisuusvaltioilta ja ajautuu helposti velkakierteeseen. Monien kehitysmaihin kuuluvien maiden ilmasto on maanviljelylle epäsuotuisa ja aiheuttaa paljon ongelmia, muun muassa nälkää. Taloudelliset ongelmat johtavat poliittisiin ongelmiin, kuten toistuviin vallankaappauksiin ja sisällissotiin. Suomen talous
Suomessa on suuri julkinen sektori. Tavallisten julkishallinnon, maanpuolustuksen ja koulutuksen lisäksi suurin osa terveydenhuollosta on julkista. Kunnat järjestävät myös monia muita palveluja, kuten esimerkiksi lasten ja vanhusten hoitoa sekä kirjastopalveluja. Julkisyhteisöjen menojen suhde bruttokansantuotteeseen on Suomenssa maailman suurimpia. Julkisen sektorin kokoa on eri maissa vaikea vertailla, sillä se kattaa eri asioita, Suomessa esimerkiksi ison osan eläkkeistä. Julkisella sektorilla työskentelee 25 % työvoimasta. Kuntasektorilla on 526 000 ja valtiolla noin 142 000 työntekijää. Yritystuki
Keväällä 2017 valmistui Työ- ja elinkeinoministeriön virkamiesselvitys Suomen yristystukien tasosta ja kehitystarpeista. Raportissa käsiteltiin suoria yritystukia (noin 1.1 miljardia euroa) ja verotukia (noin 2,9 miljardia euroa). Raportissa pääosan tuista todettiin olevan talouden pitkän aikavälin kehityksen kannalta hyödyttömiä tai haitallisia. Kaikista tuista talouden rakenteita uudistavia todettiin olevan vain noin 11 % (400 miljoona euroa). Suomi 2000-luvulla
2000-luvun talouskasvun takana oli pitkälti Nokia-vetoinen ICT-klusteri. Vuonna 2000 Nokian osuuden Suomen bkt:sta laskettiin olevan peräti neljä prosenttia. 2010-luvulla on arvioitu, että talouskasvu oli osittain "petollisen suotuisaa": palkkojen ja julkisten menojen nousu lähti käsistä, mikä rapautti Suomen kilpailukykyä. Vuonna 2008 alkoi teollisuuden pudotus, josta Suomi ei ollut toipunut vielä seuraavan vuosikymmenen puoleenväliin mennessä. Yhteisvastuukeräys
Yhteisvastuukeräys on Suomen evankelis-luterialaisen kirkon vuosittain järjestämä hyväntekeväisyyskeräys. Tuotoista 60 % ohjataan Kirkon Ulkomaanavun kautta kehitysyhteistyöhon ja katastrofiapuun, 20 % käytetään kotimaassa vuosittain vaihtuvaan kohteeseen ja 20 % kirkon ja seurakuntien tekemään avustustyöhön. Suomen talous
Noin 60 prosenttia Suomen kansainvälisestä kaupasta on Euroopan unionin sisäistä kauppaa. Suomen osuus on EU-maiden pienimpiä. Suomen tärkeimmät kauppakumppanit 2014 olivat Saksa, Venäjä, Ruotsi, Alankomaat, Kiina, Yhdysvallat, Iso-Britannia ja Ranska. 1990- ja 2000-vuosikymmenten ajan Suomen kauppatase oli positiivinen eli vienti oli tuontia suurempaa, mutta vuonna 2011 kauppatase kääntyi alijäämäiseksi. Hyvinvointi
Suomessa sosiaali- ja terveyspolitiikka kattaa 2000-luvulla noin puolet julkisista menoista. Tämä tarkoittaa noin 40 miljardia euroa vuodessa. Sosiaalimenojen osuus bruttokansantuotteesta on EU-maiden keskitasoa. Suomen eroaminen eurosta
"MOT"-ohjelman kyselyssä toukokuussa 2014 63 prosenttia vastanneista ilmoitti vastustavansa unionin talous- ja rahaliittoa sekä euroa ja 12 prosentin mielestä Suomen pitäisi luopua eurosta. Bhutanin talous
Bhutan oli lähes kokonaan riippuvainen Intiasta 1960-luvulle asti, jolloin Bhutan liittyi kansainväliseen Colombo-yhteistyöhön Aasian ja Tyynenmeren maiden kanssa, minkä jälkeen se alkoi saada kehitysapua myös länsimaista.
Suurin osa maan väestöstä toimii maatalousalalla, ja se muodostaa myös merkittävän osan maan bruttokansantuotteesta. Bhutan on perinteisesti ollut omavarainen elintarviketuotannossa. Suuri osa maatalousalalla toimivista elää omavaraistaloudessa. Maatalouden kehittäminen on ollut hankalaa, sillä viljelys- ja laidunmaista ja ammattitaitoisesta työvoimasta on puutetta. Maan vuoristoisesta pinta-alasta vain noin 15 prosenttia kasvaa peltokasveja ja alle 6 prosenttia on pysyvästi viljelty. Useimmat maan maatiloista ovat pieniä ja viljelykset on pengerretty kukkuloiden rinteille. Maassa viljeltäviä kasveja ovat maissi, peruna, riisi, sitrushedelmät, omenat ja erilaiset mausteet, kuten muskottipähkinä ja kardemumma. Tärkeimmät tuotantoeläimet ovat nauta, sika ja hevonen. Kehitysapu
Kehitysyhteistyötä tekevät monet erilaiset toimijat aina valtioista kansainvälisiin kehityspankkeihin, YK-järjestöihin ja kansalaisjärjestöihin. Monien kansalaisjärjestöjen arvopohja on kristillinen. Myös osan Suomen ulkoministeriön tukea saavien kumppanuusjärjestöjen tausta on kristillinen (esimerkiksi Kirkon Ulkomaanapu ja Suomen Lähetysseura), mutta ulkoministeriö ei myönnä tukea uskonnolliseen toimintaan tai lähetystyöhön. Kehitysyhteistyö on muuttunut sen alkuajoista huomattavasti, ja se on paljon muutakin kuin kaivojen ja koulujen rakentamista. Yhteistyöllä tuetaan esimerkiksi paikallista yrittäjyyttä, uusiutuvaa energiatuotantoa, korruption vastaisia toimia ja tietoyhteiskunnan rakentamista. Etiopia
Etiopia on yksi maailman köyhimmistä maista. Sen bruttokansantuote (PPP) oli 177.6 miljardia dollaria vuonna 2016 eli asukasta kohden noin 1,734.5 dollaria. Tuloeroja kuvaavan Gini-kertoimen suuruus Etiopialle on 30 (sija 114/135), kun nolla kuvaa tasaista tulojen jakautumista ja sata tulojen maksimaalista epätasaista jakautumista. Arvo on muihin Afrikan valtioihin nähden hyvä, vaikkei useimmista maista olla onnistuttu saamaan tarvittavia tietoja. Etiopian talous on kasvanut nopeasti viime vuosikymmenen aikana Maailmanpankin arvion mukaan Etiopian bruttokansantuote kolminkertaistui vuosien 2004 ja 2014 välillä. Talouskasvun taustalla on ollut maataloustuotannon kasvu sekä palvelu- sekä rakennussektorin laajentuminen. Kehitysavun osuus bruttokansantulosta on laskenut merkittävästi viime vuosina. Etiopian ulkomaanvelka oli vuoden 2017 lopussa 24.5 miljardia dollaria. Vuosituhannen alussa IMF, Maailmanpankki ja Afrikan kehityspankki antoivat Etiopian velat anteeksi. Talouskasvu
Koska talouskasvua mitataan BKT:n muutoksella, on sillä myös mittarina kaikki BKT:n hyvät ja huonot puolet. Talouskasvua käytetään usein hyvinvoinnin vertailuun, koska sen ajatellaan kuvaavan keskimääräisen elintason muutoksia. BKT per asukas on yksinään kuitenkin vajavainen hyvinvoinnin kuvaaja. Kuitenkin BKT:n ja muiden elintason mittareiden välinen korrelaatio on positiivinen ja voimakas. Korkea BKT/capita-taso (korkea bruttokansantuotteen taso asukasta kohden) korreloi positiivisesti muun muassa alhaisen lapsikuolleisuuden, korkean lukutaidon, koulutuksen tason ja korkean eliniän odotteen kanssa. Tiivistetysti voidaan sanoa, että korkea BKT:n taso liittyy myönteisesti muihin aineellisen elintason mittareihin kuten terveydenhuollon ja koulutuksen tasoon. Myös inhimillisen kehityksen indeksi HDI on kehitetty ottamaan huomioon edellä mainittuja tekijöitä, mutta sen käyttö on toiseksi vähäistä. Suomen talous
Yhdyskuntajätteestä noin neljännes päätyy kaatopaikalle, osuus pieneni puoleen vuosina 2008–2013. Jätettä hyödynnetään entistä enemmän kierrätysmateriaalina tai energiana. Kaikista Suomen jätteistä valtaosa on peräisin kaivostoiminnasta, rakennussektorilta ja teollisuudesta. Suomen talous
Yli kaksi kolmasosaa Suomen bruttokansantuotteen arvosta on palveluja. Yksityiset palvelut kattavat niistä lähes kolme neljäsosaa. Yksityisistä palvelualoista ovat tuotannon määrällä mitattuina merkittävimpiä kauppaa, liikennettä ja liike-elämää palvelevat toimialat. YK:n vuosituhattavoitteet
Virallinen kehitysapu (ODA) laski toista vuotta peräkkäin ja väheni neljä prosenttia vuonna 2012 – 134 miljardista dollarista (vuonna 2011) 125,9 miljardiin dollariin (noin 97 miljardia euroa vuonna 2012). Pääsyynä kehitysavun vähenemiseen ovat talouskriisistä johtuvat säästötoimet monissa Euroopan Unionin jäsenmaissa. Vain viisi maata on yltänyt tavoitteeseen käyttää vähintään 0,7 prosenttia bruttokansantulosta kehitysapuun: Tanska, Luxemburg, Alankomaat, Norja ja Ruotsi. Lisäksi Australia, Itävalta, Islanti, Iso-Britannia Uusi-Seelanti, Etelä-Korea ja Sveitsi lisäsivät kehitysapunsa määrää. Suomen kehitysavun taso oli 0,53 prosenttia bruttokansantulosta vuonna 2012 ja avun määrä väheni 0,4 prosenttia vuodesta 2011 vuoteen 2012. Nepal
Nykyisin Nepal on yksi Etelä-Aasian avoimimmista talouksista, ja se on erittäin vahvasti riippuvainen kaupasta. Kaupan ja bruttokansantuotteen suhde on noin 38 prosenttia. Tullimaksut ovat noin 11 prosentissa ja määriin liittyvät tullirajoitukset on poistettu lähes kokonaan. Nepal liittyi Maailman kauppajärjestön (WTO) jäseneksi vuonna 2004 ja oli siten ensimmäinen vähiten kehittyneiden maiden (LDC) luetteloon kuuluva valtio WTO:ssa.
Talouden selkäranka on maatalous joka tarjoaa elinkeinon yli 71 % väestöstä ja tuottaa 32 % bruttokansantuotteesta. Vain neljännes maan pinta-alasta sopii viljelyyn, lisäksi kolmannes alasta on metsää ja loput vuoristoa. Tietyillä alueilla, kuten Kathmandun laaksossa, liikakansoitus on alkanut aiheuttaa ympäristöongelmia, ja metsien raivaus laitumiksi ja viljelymaaksi on johtanut eroosioon ja tulviin. Tutkimus ja tuotekehitys
Unescon mukaan tutkimuksen ja tuotekehityksen osuus maailman bruttokansantuotteesta on kahden prosentin luokkaa. Vuoden 2007 aallonpohjasta, alle kaksi prosenttia, se nousi 2,23 prosenttiin vuoteen 2015 mennessä. Suurimman osuuden (3-4,3%) omasta BKT:staan vuonna 2015 käyttivät Israel, Etelä-Korea, Japani, Ruotsi, Itävalta ja Tanska. Talouspolitiikka
Veroaste (kokonaisveroaste) on yleisimmin käytetty verotuksen tason mittari eri maissa. Veroasteella tarkoitetaan julkisen sektorin keräämien pakollisten verojen ja veronluonteisten maksujen vuosikertymää suhteessa saman ajanjakson bruttokansantuotteeseen. Suomessa kokonaisveroastetta nostettiin 1990-luvulla laman aiheuttaman budjettivajeen maksamiseksi ja on laskenut koko 2000-luvun. Vuonna 2006 kokonaisveroaste oli Suomessa 43,5 % ja EU-maissa keskimäärin 39,9 % BKT:sta. Teknologia
OECD-maissa teollisuuden osuus tieteen ja teknologian alojen tutkimuksesta ja kehityksestä on noin kaksi kolmasosaa, kun taas yliopistojen osuus on 20 % ja muun julkisen rahoituksen osuus on 10 %. Köyhemmissä maissa, kuten Portugalissa ja Meksikossa, teollisuuden panos on pienempi. Yhdysvallat sijoittaa huomattavan paljon asevoimien tutkimuksen ja kehityksen kautta, jossa yksityisen sektorin panos on pienempi. Suomessa 2/3 tutkimusrahoituksesta on yritysten rahoitusta Nokian, Metson jne. suuryritysten ollessa suurimmat panostajat. Suomi 2000-luvulla
Suomen bruttokansantuote kasvoi vuosina 1994–2008 lähes 70 %. Kyseiset vuodet kattavat 1990-luvun laman ja 2008 alkaneen finanssikriisin välisen ajan. Vuonna 2000 Suomen bkt oli noin 158 miljardia euroa viitevuoden 2010 hintoihin. Vuonna 2008 bkt oli 198 miljardia, kunnes seuraavana vuonna tapahtui romahdus: bkt supistui yli kahdeksan prosenttia ja laski vuosikymmenen puolenvälin tasolle. Kehitysapu
Vuonna 1991 Suomen kehitysapu nousi 0,81 prosenttiin bruttokansantulosta, koska kansantulo laski laman tähden. Apua leikattiin lamavuosina 1993 - 95 vain 0,4 prosentin tasolle. Suomi 2010-luvulla
Suomen bruttokansantuote (BKT) on kasvanut hyvin vähän vuonna 2008 alkaneesta finanssikriisistä lähtien. Edellisellä vuosikymmenellä taloudelle tärkeä Nokia myytiin vuonna 2013 Microsoftille, minkä jälkeen Suomesta on lähtenyt ICT-alan työpaikkoja. Toisaalta peliteollisuus on kasvanut 2010-luvulla muun muassa Rovion ja Supercellin menestyksen myötä. Suomeen ovat investoineet muun muassa Google ja Yandex. Finnfund
Vuonna 2016 Juha Sipilän hallitus antoi Finnfundille yllättäen 90 miljoonaa euroa enemmän rahaa kuin se oli pyytänyt. Eduskunnan hyväksymä budjetti myönsi 130 miljoonaa euroa rahoitusta vuodelle 2016, vaikka yhtiön hallintoneuvosto itse oli esittänyt vain 40 miljoonan euron pääoman lisäystä koko vaalikauden aikana. Rahat otetaan Suomen kehitysyhteistyörahoista. Samalla Sipilän hallitus oli leikkaamassa muusta kehitysavusta, esimerkiksi yritysten väärinkäytöksiä paljastavan Finnwatchin budjetista 30-40 prosenttia. Kehitysapu
1990-luvulla puhuttiin yhä enemmän tasavertaisesta yhteistyöstä ja kumppanuudesta. Myös avunsaajan oma vastuu ja aktiivisuus kehityshankkeiden toteutuksessa korostui 1990-luvulta alkaen. Kun Suomi liittyi EU:hun, se alkoi antaa kehitysapua myös EU:n kautta. Fingo
Fingo tukee jäsenjärjestöjensä toimintaa ja lobbaa poliittisia päätöksentekijöitä. Sen vaikuttamistyön teemoja ovat esimerkiksi YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden ottaminen Suomessa hallitusohjelman pohjaksi, ja kehitysyhteistyön rahoituksen nostaminen kohti 0,7 prosentin osuutta bruttokansantulosta. Fingo pyrkii myös vaikuttamaan siihen, että bruttokansantuotteelle rinnalle otetaan käyttöön muita hyvinvoinnin mittaustapoja. Järjestö ajaa myös yritysvastuulakia, joka velvoittaisi yritykset selvittämään toimintansa ihmisoikeusvaikutukset ja vähentämään kielteisiä vaikutuksia. Vaikuttamistyön lisäksi Fingo kouluttaa opettajia globaalikasvatuksen teemoissa, tekee työtä järjestöjen ja yritysten yhteistyön helpottamiseksi sekä järjestää koulutusta ja neuvontaa järjestöille. UFF
UFF kerää käyttökelpoisia vaatteita, kenkiä ja kodintekstiilejä. Keräystuotoilla tuetaan kehitysyhteistyökohteita Afrikassa ja Intiassa. Vuonna 2008 UFF keräsi 7,6 miljoonaa kiloa suomalaisten lahjoittamia vaatteita. Näistä vaatteista noin 70% kierrätetään tukkumyynnin kautta, 15% menee jätteeksi tai teollisuuden raaka-aineeksi, 10% lähetetään edelleen kehitysmaihin ja 5-6% päätyy myymälöissä myytäviksi tuotteiksi. Yhdysvallat
Vuonna 2006 Yhdysvallat antoi kehitysapua 23,5 miljardia dollaria. Absoluuttisesti apu oli suurempi kuin millään muulla valtiolla, mutta suhteellisesti teollisuusmaiden pienimpiä, vain 0,18 % bruttokansantulosta. Kun yksityishenkilöiden lähettämä kehitysapu lasketaan mukaan, Yhdysvallat lähetti kehitysapuna peräti 192 miljardia dollaria, mikä oli bruttokansantuloon suhteutettuna kuudenneksi eniten maailmassa.