Montako järveä Jämsän alueella on?
Jämsä
Jämsän luonto on Järvi-Suomelle tyypillistä vesistöjen ja viljelysaukeiden täplittämää metsäistä mäkimaata. Metsät ovat havupuuvaltaisia, myös koivu on yleinen puulaji. Jalot lehtipuut ovat Jämsässä luontaisen levinneisyysalueensa pohjoisreunalla. Järvien ja jokien osuus Jämsän pinta-alasta on noin seitsemäsosa. Päijänteen lisäksi Jämsän alueella sijaitsee osa Längelmävedestä. Paikkakunnan muita järviä ovat muun muuassa Eväjärvi, Iso Rautavesi, Kankarisvesi, Koljonselkä, Kuorevesi, Nytkymenjärvi ja Salosvesi.
Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaan maakunta kuuluu suurimmaksi osaksi Kokemäenjoen vesialueeseen. Suurimmat järvet ovat Näsijärvi (265 km²), Vanajavesi (179 km²), osittain Kanta-Hämeen maakunnan alueella), Längelmävesi (178 km²), Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi Pyhäjärvi (124 km²), Keurusselkä (119 km², osittain Keski-Suomen maakunnan alueella), Mallasvesi ja Roine (yhteensä 107 km²), Kyrösjärvi (96,2 km²), Ruovesi (66,1 km²), Kukkia (46,7 km²) ja Pälkänevesi (45,9 km²). Maakunnan pohjois- ja luoteisosat kuuluvat Suomenselän vedenjakaja-alueeseen, ja muutamat Kihniön ja Virtain läntisen osan järvet laskevat Kyrönjokea myöten Perämereen. Lankajärvi (Jämsä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee neljä metsäojaa, joista suurin on pohjoispäähän Rantasuolta laskeva Horkkastenoja. Itärantaan laskee Lullinjärven oja, jonka kautta tulevat myös Pyykkilammin vedet. Lullinjärven vedenpinta sijaitsee 40 metriä ylempänä kuin Lankajärvellä. Lankajärveltä on myös oja lounaassa seututien takana sijaitsevaan Valkeajärveen, mutta sen varsinainen laskuoja on edelleen Vuorijärveen laskeva Lankaoja. Vuorijärveltä vesireitti jatkaa Vuorijärvenojana Pirttijärven läpi ja siitä edelleen Eväjärveen. Lankajärvi (Jämsä)
Järven pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven keskellä sijaitsee 650 metriä pitkä Lankaniemi, joka halkaisee järven V-kirjaimen muotoiseksi. Sen länsipuolelta järven rantoja seuraa Orivesi-Jyväskylä-rata, jonka ratapenger erottaa järvestä pienen lahden omaksi lammikoksi, jonne jää myös järven luusua. Monet järven rannoista ovat mäkien järveen laskevia rinteitä. Tällaisia mäkiä ovat länsirannalla Hosionmaa ja itärannalla Lankavuori ja Kulovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on vain luodon kokoinen. Sen rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu vakituinen asunto ja yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 343, joka haarautuu noin 200 metrin päässä kulkevalta valtatieltä 9. Järven lounaisppäässä sijaitsee vielä entisen Hallin pysäkin rakennuksia ja entisen sahan varastoalue. Jämsä
Väestömäärän kehitys nykyisen Jämsän alueella sijainneissa kunnissa 1880–1999:
Jämsän merkittävin väestökeskittymä on jo varhaisista ajoista sijainnut nykyisen keskustan eli Seppolan alueella. 1600-luvulla Jämsän taloluku oli 104 ja asukkaita oli noin 1 100. Uudistaloja rakennettiin yhä kauemmaksi Jämsänjokivarresta. Jämsä
Jämsä-proprin alkuperästä ei ole täyttä varmuutta. Janne Saarikivi on esittänyt, että Jämsä-nimi liittyy sanueeseen, joka on kehittynyt pohjoissaamen verbistä "jápmit" (kuolla). Nykyisissä saamelaiskielissä on useita paikannimiä, jotka on johdettu appellatiivista "jámeš" (vainaja). Max Wassmer ehdotti aikoinaan, että Jämsä-nimi liittyy Jämsänjoen muotoon ja virtaustapaan. Hänen mukaansa joki sai nimensä ennen Jämsän seudun vakinaisia asukkaita tavasta, jolla joen virtaus kuluttaa rantoja. Nimi saattaa pohjautua myös johonkin muinaiseen syömistä, puremista tai kovertamista tarkoittavaan verbiin, josta on sittemmin johdettu vuolinta tarkoittava appellatiivi. Murteissa tämä sana on "jämsä", "jämpsä" tai "jämssä" (puuastioiden sisäpinnan tasoittamiseen tarkoitettu kouruteräinen ja haaravartinen vuolin). Nurmossa esiintyy verbi "jämpsätä" (puhdistaa kimpiastioita sisältä jämpsällä). Jukojärvi (järvi)
Valuma-alue saa kaiken vetensä omalta alueeltaan, sillä se muodostaa vesistöalueensa latva-alueen. Elämäistenjoen valuma-alueella on 27 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista 12 laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä tärkeimpiä ovat esimeriksi järven pohjoispäähän laskeva Kaija (23 ha), jonka kautta laskee myös Virkajärvi (16 ha) ja Köpänlampi (3 ha), ja pohjoisen suunnasta pieni Jukonen (4 ha). Myös Talassaaren suojaan laskeva Kupparinpuron valuma-alueella sijaitsee järviä, josta suurin on Valkeinen (76 ha). Järven länsirantaan laskee Kypärälampi (4 ha), ja vielä lopuksi itärantaan yhtesellä ojalla laskevat Laihanlampi (10 ha) ja Peuralampi (2 ha). Jämtland
Jämtlandin ainoa kaupunki on Östersund. Maakunnan korkein kohta on Storsylen, joka kohoaa 1 734 metriin. Suurin järvi on Storsjön.Jämtlandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 112 702 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain. Aurejärven valuma-alue
Jänisojan valuma-alue on pinta-alaltaan pieni ja siinä on vain kolme järveä. Jänisjoki laskee Aurejärven länsirannalle Jänislahteen, joka on Suksilahden peräosa. Aivan Jänisojan suun lähelle laskee Jänislammen vajaa puoli kilometriä pitkä laskuoja. Jänisoja lähtee liikkeelle eteläisen Jänisjärven eteläpäästä. Toinen Jänisjärvi sijaitsee edellisen järven pohjoisempuolella. Näitä pikkujärviä kutsutaan yhteisellä nimellä Jänisjärvet. Niiden välissä on vain 250 metriä pitkä laskuoja. Jänenjärvi
Jänenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan taajaman lähellä Vilkkilän kylässä sijaitseva järvi. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Liesjärvi on Kanta-Hämeessä Tammelaan, Lohjaan ja Someroon kuuluva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen. Liesjärvi on Turpoonjoen valuma-alueen pääjärvi, joka kokoaa suuren osan alueen vesistä laskujokeensa. Järvi ei kuulu Liesjärven kansallispuistoon, mutta osa sen rannoista ja monet saaret kuuluvat. Järven valuma-alueen suuruus on 128 km², ja siihen sisältyy 19 järveä tai lampea. Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Jyllinjoen alue (35.541, 41 km²), Jämijärven alue (35.542, 83 km²), Naurisjoen alue (35.543, 47 km²), Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544, 73 km²), Koikonojan valuma-alue (35.545, 24 km²), Taulunojan valuma-alue (35.546, 22 km²) ja Palojoen valuma-alue (35.547, 108 km²). Humalajärvi (Jämsä)
Humalajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Palovesi
Suoraan tai välillisesti Jäminginselän–Ruhalanselän alueelle laskee neljä yli hehtaarin kokoista järveä, jotka ovat Ruoveden taajamassa Koukkulammi (5 ha), Utukkalammi ja Nahkurinlammi, järvenosan pohjoisrannassa Lehriönjärvi (57 ha) ja Mäyrälammi (1 ha) sekä sen etelärannalla Ullikkajärvi (18 ha). Vastaavasti Paloveden lähialueeseen laskee 18 järveä tai lampea, joista huomattavaimpia ovat seuraavat: Riekkoselälle laskevat Pihlajajärvi (7 ha), Pahalammi (1 ha), Sammakkolammi, Pajajärvi, Iso Kivijärvi (15 ha), Pikku Kivijärvi (3 ha) ja näistä hieman idempää Helvettijärvi (2 ha) ja Hakajärvi (2 ha), sitten Paloveden länsirantaan Valkeajärvi (7 ha), Hammonjärvi (8 ha), Pikku Hammonjärvi (1 ha), Iso Kantojärvi (4 ha) ja Lehmusjärvi (7 ha), Siikalhdella Urtinlahteen Urtinlammi, Kolunjärvi (8 ha), Särkijärvi (12 ha), Ahvenjärvi (8 ha) ja Hakojärvi (3 ha), Paloveden lounaisrantaan Sarvananjärvi (29 ha), itäosan Juurakkolahteen Kompanjärvi (4 ha) ja Muroleen kanavan edustalle Armasjärvi (12 ha). Jämsä
Jämsän useista rotkoista tunnetuin lienee Synninlukko, joka sijaitsee Jämsän keskustan luoteispuolella. Synninlukkoon liittyy lukuisia legendoja. Vororotin rotkokompleksi sijaitsee Jämsän keskustan lounaispuolella. Merkittäviä rotkoja ovat myös Mullikkarotti, Pirunryöni, Rotkojärvi eli Ruuhijärvi ja Surmajärven Synninlukko. Jänijärvi
Jänijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueella olevaan Jänhijoen valuma-alueeseen. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvi on erittäin rehevä järvi, jonka humuspitoisuus on korkea. Vesi on sameaa ja sen väri on ruskea. Länsialtaan vedessä on ravinteita enemmän kuin itäaltaan vedessä, koska länsialtaaseen laskee kaksi jokea ja suuri oja. Syvänteissä on happitilanne sitä huonompi, mitä syvemmällä ollaan. Tämä johtuu veden lämpötilakerrostuneisuudesta, jota esiintyy kesäisin ja talvella. Veden laatuluokitus on siten välttävä. Jämsänvesi
Jämsänvesi (myös "Petäjävesi", SYKE:n järvinumero 14.531.1.001) on Petäjäveden kirkonkylässä sijaitseva keskikokoinen järvi. Se kuuluu Kymijoen päävesistöön ja sen Jämsän reittiin. Jämsänvesi saa vetensä Pengerjoesta ja Karikkoselän kautta Ala-Kintausjärvestä. Luettelo Sveitsin järvistä
Sveitsissä on järviä 1 592 kappaletta ottaen huomioon kaikki vähintään 0,5 hehtaarin vakavedet. Järvien pinta-ala on yhteensä 1 422 neliökilometriä. Eniten järviä on Graubündenin (359 kpl) ja Valais’n (278 kpl) kantoneissa. Jämijärvi
Palokoski, Suurimaa, Tykköö, Korvenkylä, Vihu, Ruupanperä, Kontti, Pitkäniemi, Kierikankylä, Kauppila, Polja, Kuusijoenkylä ja Jämi. Mänttä-Vilppula
Kaupungissa on kaikkiaan 136 järveä, joista suurimmat ovat Keurusselkä-Ukonselkä, Ruovesi ja Tarjanne. Pärnäjärvi (Jämsä)
Pärnäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Korvenkylän kylän alueella sijaitseva järvi. Lämsänjärvi
Järven koillisrannalla sijaitsee Oulun kaupungin ylläpitämä uimaranta, jonka hiekkaranta on noin kahdensadan metrin mittainen. Rannalla on pukeutumissuojat. Järvi on tunnettu nopeasti lämpiävästä vedestään ja on suosittu etenkin lapsiperheiden keskuudessa. Järven ympäristössä kiertää myös kevyen liikenteen väyliä sekä talvisin hiihtolatu ja moottorikelkkareitti. Pohjois-Pohjanmaan ympäristökeskuksen tiedotteen mukaan järven veden laatu oli vuonna 2001 kaupungin parhaimpia. Heinäkuussa 2014 vedestä löydettiin kuitenkin vatsatautiepidemian myötä sekä noro- että adenoviruksia, ja järvi asettiin perjantaina 1.8.2014 toistaiseksi uintikieltoon. Jo yksikin norovirusta kantava ihminen voi saastuttaa pienen järven. Poikkeuksellisen lämpimät vedet edistävät virusten leviämistä mutta myös niiden tuhoutumista. Kaijanjärvi (Jämsä, Rasi)
Kaijanjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Lapinjärvi (Jämsä)
Lapinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Hämeenlinna
Hämeenlinnan kaupungin alueella on kokonaan tai osittain kaikkiaan 339 järveä. Pinta-alaltaan suurimmat niistä ovat 
Vanajavesi, Kukkia ja Kuohijärvi. Salosvesi
Salosvesi (myös "Salosvesi–Pettämä", SYKE:n järvinumero 14.523.1.001) on Jämsän Koskenpäässä sijaitseva pienehkö järvi. Salosvesi kuuluu Kymijoen päävesistöön ja sen Jämsän reittiin. Se saa vetensä pohjoisen Suolijoesta ja ne laskevat maantien alitse kulkevan Virtalankosken kautta lännen suuntaan Kalmaveteen. Salosveden eteläpäässä oleva Viekansalmi yhdistää sen Pettämä-nimiseen kapeaan ja noin 8 kilometrin pituiseen järveen, joka katsotaan Salosveden osaksi. Nurmes
Nurmeksen luontoa luonnehtii vaaramaisemat, metsät ja runsas vesistö. Nurmeksessa on kaiken kaikkiaan 409 järveä, joista suurin ja tunnetuin on Pielinen, Muita järviä keskustan lähistöllä ovat muun muassa Lautiainen, Nurmesjärvi ja Kuohattijärvi. Pielisen suurimmat saaret Nurmeksen puolella ovat Kynsisaari, Kuusisaari ja Retusaari. Nurmesjärvi (Rautavaara)
Valuma-alue saa pääosan vedestään omalta valuma-alueeltaa, sillä järvi on vesistönsä latvavesiä, vaikka se sijaitseekin Nilsiän reitin valuma-alueen sisällä. Nurmesjoen valuma-alueella on 29 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista noin 20 laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat kaakkoisrantaan laskevan Itäjoen valuma-alueen järviä, kuten esimerkiksi Ala-Itälampi (6 ha), Matolampi, Rajalampi, Savolanlampi, Nurmeslampi, Pirttilampi (12 ha), Lehtolampi (25 ha) ja Sammakkolampi (3 ha). Huomattavia ovat myös pohjoisrantaan laskevan Pohjoispuron valuma-alueella olevat Harsulampi (20 ha) ja Likolampi, Kangaslahteen laskevan Huosiaispuron valuma-alueen Huosiainen, Kalettomanlampi (2 ha), Viilekelampi (3 ha) ja Syvä-Kankainen (112 ha), ja vielä kaakkoisrantaan laskevan Myllypuron valuma-alueen Pentulampi (12 ha), Mäkilampi, Särkilampi (4 ha), Sirrinlampi ja Mutalampi. Synninlukko
Jämsän seudulla on myös toinen Synninlukko-niminen rotko, Surmajärven Synninlukko. Ikaalisten reitin valuma-alue
Aurejärven alueeseen laskevat muutamat pienet järvet ja neljän pienen valuma-alueen järvet. Jänisojan valuma-alueella on vain kolme järveä, mutta Iso-Tervajärven alueella on seitsemän, joista kaksi suurinta ovat Talasjärvi ja Iso Tervajärvi. Pitkäjärven valuma-alueella sijaitsee kuusi järveä, joista suurimmat ovat Pitkäjärvi ja Valkeajärvi. Suurimmalla Vähä Mustajärven valuma-alueella sijaitsee 25 järveä. Useimmat ovat pieniä, mutta isoimmat ovat Iso Mustajärvi, Poikelisjärvi, Heinuu, Kivijärvi ja Vähä Mustajärvi. Rasinjärvi
Rasinjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Kovasjärvi (Jämsä)
Kovasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Jämsä
Seppola on Jämsän keskuspaikka ja hallinnollinen keskus. Se sijaitsee kuta kuinkin Jämsän keskiosissa hyvien liikenneyhteyksien varrella. Valtatie 9 kulkee Seppolan ohi sekä Mäntäntien ja Vanhan Nelostien risteys sijaitsee Seppolan vieressä. Seppola on rakentunut Jämsänjoen molemmille puolille. Seppolassa on myös runsaasti palveluita sekä linja-autoasema
ja rautatieasema. Himos sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Seppolasta itään, Säyrylän kylässä. Järvi
Järvien määrän arviointia vaikeuttaa se, että järvelle ei ole täsmällistä kokomääritelmää. Suomessa on 187 888 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on vähintään 0,05 hehtaaria. Näistä järvistä noin 56 000 on yli hehtaarin ja noin 2 600 on yli neliökilometrin suuruisia. Suomen järvien kokonaispinta-ala on 32 600 neliökilometriä. Järvien keskisyvyys Suomessa on noin kuusi metriä ja niiden yhteistilavuus on noin 235 kuutiokilometriä, neljäsosa Laatokan tilavuudesta. Jämsä
Jämsä on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa Suomen toiseksi suurimman järven Päijänteen länsirannalla. Kaupungissa asuu henkilöä (), ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on asukasta/km². Jäsys
Jäsys eli myös Jäsys-Retujärvi on Pohjois-Karjalassa Joensuussa sijaitseva järvi. Kuorevesi
Kuorevesi oli Pirkanmaan maakunnassa sijainnut Suomen kunta, jossa oli 2 800 asukasta vuonna 2000. Vuoden 2001 alussa toteutuneessa kuntaliitoksessa Kuorevesi liittyi Keski-Suomen puolella sijaitsevaan Jämsän kaupunkiin. Muodollisesti Jämsä ja Kuorevesi muodostivat uuden Jämsän kaupungin. Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Eväjärven valuma-alueeseen (35.723) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy. Sen pohjoispäähän laskee kaksi ojaa, joista koillisesta tuleva tuo Pahajärven, Keskisen ja Yläsen vesireitin vedet. Pohjoisrantaan laskee vain lyhyitä ojia, mutta kaappoispään Ratalahteen laskee Yrttijärvi, jonka kautta laskevat ojitetun Keilassuon vedet ja sitä kauempaa Iso-Valkea ja Pikku-Valkean laskuoja. Yrttijärven kautta laskevat myös Laihajärvi ja Kotanen, vaikka kartan mukaan laskuoja jää kesken. Kaakkoispään Lahdenperään laskee Lahdenperänjärvi. Se kokoaa valuma-alueellaan olevien järvien, Vähä-Pentin ja Ison Pentin, Suonalasen, Syrjäjärven ja Juhajärven, vedet. Kuusjärvi laskee vetensä kahta kautta. Ilmeisesti vanhempi oja Myllyoja laskee Ratalahtea vastapäätä Särkijärven ja Pirttijärven kautta Vekuriin, ja toinen Ruuhilahdelta suoraan Vekuriin. Kansalaisen karttapaikan rinnevarjostustoiminnon mukaan jälkimmäinen oja syvennetty kaivamalla se kannaksen poikki. Myllyoja vaikuttaisi olevan luontainen oja ja sitä seuraa myös vanha kylänraja . Ilman dokumentteja asiaa ei voi kuitenkaan pitää aivan varmana. Vesireitti jatkaa Vekurin jälkeen Vuorijärveen, Pirttijärveen ja lopuksi Eväjärven eteläosaan. Lummenne
Järveen laskee suoraan tai välillisesti 32 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Vesijaon valuma-alueella niistä laskee heti järveen esimerkiksi Nikalanjärvi (6 ha) ja Valkjärvi (20 ha). Rimminlahteen laskee Kukasjärvi (66 ha), joka laskuoja virtaa Lummenneen Leton ja Myllykylän Rimminjärvi (4 ha) kautta. Kukkasjärveen laskee Pirttijärvestä (45 ha) laskeva Hörhänoja, joka virtaa Tannijärven (3 ha) läpi. Pirttijärveen laskee pienten lampien lisäksi Kotajärvi (6 ha). Liehujärven (26 ha) laskuoja yhtyy Hörhönojaan lähes Kukkasjärven luonna. Liehujärven valuma-alueeseen kuuluu vielä Iso-Mutanen (7 ha). Kukkasjärveen laskee idästä yhteistä ojaa pitkin Kolmikoura (8 ha) ja Salmijärvi (5 ha), ja alajuoksulla Rimminjärveen tulee pohjoistesta Mustajärven (17 ha) laskuoja, jonka valuma-alueeseen kuulu myös Katajajärvi (2 ha). Salonsaaren koillispuolelle Vuohilahteen laskee Iso Mäyriänjärvi (16 ha) ja Vähä Mäyriänjärvi (2 ha), joiden valuma-alueeseen luetaan myös Lammakot (2 ha). Jäsys
Jäsysjärven lähialueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Lamminselkä (178 ha), joka on syntynyt Jäsykseen laskevan Luhtapohjanjoen laajentumaksi, ja Hangaslampi (12 ha), joka laskee ensin Palojokeen, ja vielä Pirttilampi (11 ha), jonka Pirttipuro laskee aluksi Luhtapohjanjokeen. Vanajaveden–Pyhäjärven alue
Pyhäjärven alueella on lähes sata järveä tai lampea. Pyhäjärven lähialueen ojat ovat lyhyitä ja niiden kautta laskevat vain pieniä järviä, joita on yli 30. Suurin niistä on Tottijärvi (69 ha). Laajanojan valuma-alue jää Pyhäjärvestä pohjoiseen Ylöjärven järviylängölle, missä siihen kuuluu 16 järveä. Tampereen etelä- ja kaakkoispuolelle jäävät Vihnusjärven valuma-alue, jossa on 7 järveä, Vihiojan valuma-alue, jossa on vain 3 järveä, ja Härmälänojan valuma-alue, jossa on 10 järveä. Pirkkalan luoteispuolelle laskee Sikojoki, jonka valuma-alueella sijaitsee 13 järveä. Vastinjoen valuma-alueella on vain yksi järvi. Kankarisvesi
Kankarisvesi on järvi Jämsänkosken taajaman pohjoispuolella. Järven pinta-ala on 8,39 neliökilometriä ja se laskee Päijänteeseen Jämsänjokea pitkin. Järven suurimmat saaret ovat Vihatinsalo järven pohjoisosassa ja Mustassaari järven keskiosassa. Järven keskiosassa on Tervalanselkä ja eteläosassa Rekolanselkä. Seututie 604 kulkee järven itärantaa pitkin. Kankarisvesi on pikään ollut soutu-urheilun keskus. Vuodesta 1959 toiminnasta on vastannut Jämsänjoen Soutuveikot. Kangasjärvi (Kestilä)
Suomessa on 38 Kangasjärvi-nimistä järveä, joista suurin on Mikkelin Kangasjärvi. Sääjärvenojan valuma-alue
Valuma-aluetta ei pienen kokonsa vuoksi enää jaetaan osa-alueisiin. Sääjärvenojan valuma-alueeseen kuuluu yhdeksän järveä tai lampea. Niistä merkittävimmät ovat Isojärveen (245 ha), Sääjärvi (181 ha) ja Saloistenjärvi (122 ha). Alueella sijaitsee osa Hämeenlinnan kaupunkia ja osa Janakkalan Turenkia. Jämijärvi (järvi)
Itäisessä altaassa on yhdeksän saarta ja luotoa. Niistä suurimmat ovat Uimaluoto, Lehtisaari, Majasaari ja Niittusaari. Järvialtaan syvänteet mutkittelevat järven pohjassa. Yli kahdeksanmetrinen syvänne sijaitsee Majasaaren, Korkeasaaren ja Uimaluodon välissä ja näiden saarten väliköissä. Uimaluodon eteläpuolelta sen ohittaa Syväsalmi, jossa monin paikoin 15 metriä syvää. Pyydönniemen edustalla sijaitsee 1,5 kilometriä pitkä yli 20 metriä syvä syvänne. Sieltä löytyy Karilannokan edustalta myös järven syvin kohta, joka on 26 metriä syvä. Jaaman piiri
Piirin alueella on 11 järveä, joista suurimmat ovat Koppananjärvi, Pärspäänjärvi, Valkeajärvi, Syväjärvi, Paapinajärvi ja Haapalanjärvi. Noin 12 % alueesta on suota. Jänisjärvi (Hämeenlinna)
Jänisjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Juolasvesi
Juolasveden–Lahnaveden alueeseen kuuluu 57 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Lahna- tai Juolasjärveen. Niistä huomattavimpia järviä ovat Juolasjärven länsirantaan laskevat seuraavat järvet. Varaslampi (34 ha) laskee suoraan Tarhaveteen. Suoraan Juolasveteen laskee Kukkolampi (9 ha), johon laskevat vuorostaan Simpunlampi (3 ha) ja Räpäkkö (8 ha). Humalalampi (2 ha) laskee etelämpänä Humalalahteen. Leppälahden pohjoisrantaan laskevat Sarviojaa myöten Sarvilampi (10 ha) ja Kirveslampi (12 ha), lahdenpohjukan sivulle Laito Särkijärvi (19 ha) ja siihen vuorostaan Syvä Särkijärvi (6 ha) ja Kangaslampi (9 ha), ja lahdenpohjukkaan Orislampi (3 ha) ja Pekkilampi (3 ha). Rautjärvi (Juva)
Rautjärven alueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Suulahteen laskevan Suulammen (7 ha) ja sen valuma-alueen muut järvet, joita ovat Voipää (64 ha), Mustalampi (7 ha), Haukilampi (1 ha) ja Likolampi (3 ha). Muut järveen laskevat järvet laskevat omaa laskuojaa myöten. Näitä ovat Valkealampi (25 ha), Savilampi (20 ha), Kiiskilampi (12 ha), Majalampi (2 ha), Kärmelampi (3 ha) ja Sulkanen (33 ha). Loimijoen valuma-alue
Lintupajun luhdassa Jokioisilla Loimijokeen yhtyvä Jänhijoki (94 km, 200 km²) on 27 kilometriä pitkä joki, jonka valuma-alueella on 29 järveä. Yläjuoksulla joki saa vetensä epätasaiselta Tammelan ylängöltä, jossa on 22 järveä ja paljon suomaata. Alajuoksulla joki halkoo savimaita ja täällä järvet sijaitsevat enimmäkseen harjuihin syntyneissä supissa. Yläjuoksulla ylin kokoava järvi on Kuivajärvi, johon laskevat Valkjärvi, Suopohjanlammi, Kyynäräjärvi, Pikku-Pakonen, Iso-Pakonen, Saloistenjärvi ja Kuuliaislammi. Kuivajärvi laskee kahta uomaa myöten Heinijärveen, joka on seuraava kokoava järvi. Läntiseen lasku-uomaan yhtyy Pikku-Kiimalammin ja Forssan Kiimalammin lasku-uoma. Itäinen lasku-uoma virtaa Tammelan Kiimalammin ja Mustalammin läpi. Heinijärveen laskevat omia lasku-uomiaan pitkin Luolalammi, Korpipohjanen ja Suopohjanen. Yhteistä lasku-uomaa käyttävät Hylönjärvi, Iso-Näkiäinen, Pikku-Näkiäinen, Sammakkolammi ja ehkä Kaipiaislammi. Heinjärvestä laskee Heinijoki Jänijärveen, joka on Jänhijoen lähdejärvi. Heinijokeen yhtyy Särkijärven laskuoja. Loput järvet sijaitsevat savikkomailla Jänhijoen alajuoksun varrella. Näistä vain Setälänlammi on savikoiden järvi ja loput järvet Enttu, Koivistonlammi, Laikkalammi, Rehtijärvi ja Yöninlammi sijaitsevat harjujen yhteydessä. Lankajärvi (Jämsä)
Lankajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Eväjärven kylän lähellä sijaitseva järvi. Kirkkonummi
Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk ja Humaljärvi. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella. Jämsän seutukunta
Jämsän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa on kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin. Jämsä
Jämsä sijaitsee Päijänteen länsirannalla Tampereen, Lahden ja Jyväskylän muodostamassa kolmiossa lähempänä eteläisen Suomen rintamaita kuin maakuntansa pohjoisosia. Suomen väestöllinen keskipiste eli Weberin piste sijaitsee puolestaan Hauholla noin 80 kilometriä Jämsän keskustasta lounaaseen. Se liikkuu kilometrin verran vuodessa Jämsästä poispäin kohti etelää. 62. leveyspiiri kulkee Jämsän halki siten että Koskenpää sijaitsee leveyspiirin pohjoispuolella. Jämsän etelä–pohjoissuuntainen pituus on karkeasti 50 kilometriä ja länsi–itäsuuntainen leveys niin ikään noin 50 kilometriä. Väestön painopiste eli Jämsän keskustaajama on kunnan eteläosassa melko lähellä Päijänteen länsirantoja. Jämsän reitin valuma-alue
Toisen jakovaiheen alueita ovat seuraavat viisi aluetta tai valuma-aluetta : Jämsä
Alhojärvi, Arvaja, Aseme, Edesniemi, Haapajoki, Haavisto, Hahkala, Hassi, Hauvala, Heikkilä, Heräkulma, Himos, Honkala, Hopsu, Jaatila, Juokslahti, Kauhkiala, Kerkkola, Kiukkoila, Kuoreveden Kirkkoniemi, Kähö, Kääpälä, Moiskala, Niemola, Olkkola, Patajoki, Partala, Pietilä, Ruotsula, Saakoski, Saari, Sammallahti, Säyrylä, Tervala, Toivila, Vaheri, Vierelä, Viiala, Yijälä, Vekkula Joutsjärvi (Sysmä)
Joutsjärven lähialueella on muutama yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Kariojaa myöten laskevat Oksalampi (13 ha) ja Paholampi (1 ha) Joutsmatkassa olevaan pitkään lahteen. Valittulassa olevassa niemessä on kaksi lampea Kirjolampi (6 ha) ja Orilampi (2 ha), jotka laskevat omia ojiaan myöten järveen. Muut lähiympäristön järvet laskevat Tainionvirtaan tai sen varrella oleviin järviin. Lammi (Jämsä, Rasi)
Lammi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva lampi. Kallavesi (Mäntyharju)
Kallaveden alueella on 71 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Mäntyharjun taajaman vierestä Kallaveteen suoraan laskevat Vuorijärvi (77 ha) ja Penttilänlampi (19 ha), hieman etelämpänä suoraan laskeva Mämmijärvi (24 ha) ja Haapapaunin kautta laskeva Haapajärvi (20 ha), Kylmojan kautta keskiosiin laskeva Hyhmäjärvi (23 ha), jonka kautta laskevat myös Ala-Salmijärvi (16 ha) ja Ylä-Salmijärvi (21 ha), suoraan laskeva Petjärvi (25 ha), Matlammin kautta kaakkoisosaan laskeva Valkjärvi (23 ha) ja samaan paikkaan laskeva Suurijärvi (17 ha). Kallaveden pohjoisesta laskee suoraan Ylä-Pyylampi (18 ha) ja Pieni Matkuslampi (11 ha), jonka kautta siihen laskee Kieluvainen (54 ha), suoraan järven pohjoispäähän Vääräjärvi (14 ha) ja sen vierestä Kallaveden keskiosiin laskee Pönniö (54 ha). Aulusjärvi
Aulusjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi. Väinjärv (Jussi)
Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä. Jämijärven valuma-alue
Jämijärveen laskevat lyhyet ojat katsotaan kuuluvan Jämijärven alueeseen. Jämijärven eteläpuolella kulkee varsin lähellä Hämeenkangas, joka selvästi patoaa Jämijärven vedet harjun pohjoispuolelle. Hämeenkangas vaikuttaa myös Jyllinjoen kulkuun. Ainoa järvi, joka laskee Jämijärveen etelän puolelta, on suurehko Mertiöjärvi. Etelästä on laskenut siihen toinenkin järvi, mutta tämä Pihnarinlammi on kuivatettu kosteikoksi. Pohjoispuolelta Jämijärven länsialtaan Tervalahteen laskee pieni Tervalampi, jota on myös laskettu hieman. Länsialtaaseen laskee myös Jämijärven keskustassa sijaitseva Loukkulampi, jonka vierestä juoksee Saari- ja Mustakeitaan sekä Alisen- ja Ylisen Teerilampien yhteinen laskuoja. Järven itäaltaaseen laskee lyhyen ojan kautta Ainajärvi. Mujejärven virkistys- ja retkeilyalue
Alueella on kolme suurempaa järveä: karu Mujejärvi, korkeus 197,1 mpy., Ylä- ja Ala-Sammaljärvi sekä Tetrijärvi. Järvet kuuluvat Saramojoen vesistöön ja laskevat Mujejärven kautta Kolkonjokeen. Alueen järvien rannat ovat säilyneet melkein rakentamattomina. Jämsä
Vuoden 2017 lopussa Jämsässä oli 20 877 asukasta, joista 15 328 asui taajamissa, 5 388 haja-asutusalueilla ja 161 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Jämsän taajama-aste on 74,0 %. Jämsän taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken: Tervajärvi (Jämsä, Kavala)
Järvessä on kartan mukaan 9 saarta. Kaksi suurinta saarta Jokelansaari ja Niinisaari sijaitsevat järven pohjoisosassa yhdessä pienemmän Lehtosaaren kanssa. Järven eteläpäässä sijaitsevat lähes samankokoiset Sikosaari, Töyrysaari, Talassaari ja Valkamasaari. Viimeiset kaksi saarta ovat rannan vieressä olevat nimettömät luodot. Jokelansaari on kartasta mitattuna 280 metriä pitkä ja 180 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 3,5 hehtaaria. Niinisaari on 260 metriä pitkä ja 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Jämijärvellä on 8 kylää: Jämijärvi, Kauppila, Kovelahti, Peijari, Suurimaa, Sydänmaa, Tykköö ja Vihu. Jänisjärvi (Parkano, eteläinen)
Järven pituus on 900 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 14 hehtaaria. Se sijaitsee Klenkkan mäen itä- ja Harmonimäen pohjoispuolella. Mäillä kasvaa kangasmetsää ja muihin rantoihin ulottuvat ympäristön suot. Samaan suoalueeseen kuuluu toinenkin Jänisjärvi, joka sijaitsee tämän Jänisjärven pohjoispuolella. Eteläiseen Jänisjärveen laskee yksitoista suo-ojaa, joista yhden kauttaa laskee tänne myös pohjoisemman Jänisjärven vedet. Oma laskuoja Jänisoja lähtee järven lounaispäästä ja se virtaa 3,3 kilometriä Aurejärveen. Ojan suu sijaitsee Jänislahdessa, joka on Suksilahden pohjukassa. Järven pohjoisosa on soistunut ja sitä uhkaa umpeenkasvaminen. Ruohikon keskellä sijaitsee järven ainoa saari, joka on 80 metriä pitkä ja soistunut. Rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Yli 150 metrin etäisyydeltä ohittavalta "Pohjantieltä" on Klenkalle johtava lyhyt kärrypolku. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila. Jämsä
Jämsän korkeus merenpinnasta on melko vähäinen, noin 80–240 metriä. Valtaosa Jämsän keskustaajamasta ja sitä ympäröivästä laajahkosta viljelysseudusta kohoaa korkeintaan 120 metrin korkeuteen. Paikkakunnan matalimpiin alueisiin kuuluu Päijänteen pinta, joka kohoaa 78 metriä merenpinnan yläpuolelle. Yli kahdensadan metrin kohoavat muun muassa Kaipolanvuori (233 metriä) ja Himosvuoren itärinne (220 metriä). Suuria korkeuseroja on Jämsänniemellä Himoksen alueella, jossa Päijänne ja Himoksen rinteet sijaitsevat rinta rinnan. Otsikkojärvi
Otsikkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi. Jönköpingin lääni
Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella. Längelmäveden alue
Keljonjärven valuma-alueen muoto on pitkänomainen ja se ulottuu Laipanmaalle asti. Valuma-alueen pääjärvi on Keljonjärvi, johon kaikki vedet kerääntyvät ennen laskemistaan Längelmäveden Saksiselälle. Järven tulo-oja on Myllyoja, johon myös Holtanoja yhtyy. Valuma.alueella on 16 järveä tai lampea. Niistä huomattavimmat ovat Holtanojaan laskevat Iso Kaakkojärvi ja Pikku Kaakkojärvi sekä Myllyojaan yhtyvä Ojajärvi. Myllyoja on valuma-alueen pääuoma, joka saa alkuunsa Iso Saksijärvestä. Siihen laskeva Lammasoja tuo vettä valuma-alueen takaosista asti. Sen suurimmat järvet ovat esimerkiksi Vähä-Saksijärvi, Elamonjärvi, Iso-Laippa ja Haukijärvi. Kustavi
Kunnassa on kaikkiaan 20 järveä, joista suurimmat ovat Sikaraumanpuhti, Hilappajärvi ja Kylänjärvi. Jämijärvi (järvi)
Saarten rikkomassa järvialtaassa on kaksi pitkää lahtea. Pitkälahteen pääsee pääaltaasta alle 30 metriä leveän lahdensuun kautta ja lahti muodostaakin kilometrin pituisen oman vesialueensa. Samantapainen lahti muodostuu Tervaselän ja Teevelansalmen muodostamasta lahdesta, joka on yli kilometrin pitkä. Se pohjukasta alkaa Jyllinjoki, jota pitkin voi veneillä jonkin matkaa alaspäin. Mertiöjärven vedenpinta on samassa tasossa Jämijärven kanssa ja järvien välillä voi liikkua pienellä veneellä. Vehmaa
Vehmaalla on kaikkiaan 22 järveä, joista suurimmat ovat Ahmasvesi, Vihtijärvi ja Maarjärvi. Jämsä
Hämeen ensimmäisen maakirjan (1539) mukaan Jämsän talomäärä oli 91, kyliä oli 36. Väestömäärä kasvoi tuohon aikaan nopeasti. Nykyisen Jämsänkosken keskustan tuntumaan kehittyi 1500-luvulla myllykeskus. Koskissa virtasi vesi läpi vuoden, joten ne olivat Hämeen tehokkaimpia myllykoskia. Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Jakaman–Kuusjärven alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Kuusjärveen. Ne ovat Keskinen-Poikelus (8 ha), Alinen-Poikelus (8 ha) ja Ylinen-Poikelus (3 ha), sitten vielä Kalliojärvi (8 ha), Iso Salmijärvi (4 ha), Ahvenlammi (2 ha) ja Vuorijärvi (1 ha). Ikaalisten reitin valuma-alue
Jämijärven valuma-alueen pääjärvi on Jämijärvi ja sen laskujoki on Jyllinjoki, joka laskee Kyrösjärveen. Jyllinjoessa on kaksi suvannon kaltaista lampea Yläinenlammi ja Alainenlammi. Jokilaaksossa on niiden lisäksi vain yksi muu järvi Salavanjärvi. Jämijärven lähialueella sijaitsee kaksi suurempaa järveä ja useita lampia. Mertiöjärvi ja Ainajärvi laskevat suoraan Jämijärveen. Mainitut lammet ovat Tervalampi, Loukkulampi, Alinen Teerlammi ja Ylinen Teerlammi. Jämijärveen laskee kaksi jokea. Palojoki on pitkä ja kapea joki, jonka valuma-alueella sijaitsee vain kaksi järveä: Palolammi ja Tyykköönjärvi. Naurisjoki, jolla on myös nimet Jämijoki ja Kivijoki, on myös pitkä joki. Sen valuma-alueella sijaitsee Valkiajärvi, Korvajärvi, Röömi ja Iso Kivijärvi. Leveäjärvi (Jämsä)
Leveäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallista noin kolme kilometriä koilliseen Hallinmäellä sijaitseva järvi. Näköalapaikka
Joissakin vaara-alueiden kunnissa löytyy näköalapaikkoja runsaasti: Jämsässä on useita korkeita vaaroja, joista voi ihailla Päijännettä, kuten Pitkävuori, Himos, Matkosvuori ja Kaipolanvuori. Nilsiästä löytyvät korkeat näköalavaarat Pisa, Kinahmi ja Tahkovuori. Rautavaaralla on komeita järvimaisemia tarjoava 15 kilometriä pitkä vaarajono, johon kuuluvat muun muassa Härkönurmi, Keyritynmäki, Kipari ja Paljakka. Nurmeksesta Pielisen rantamien monilta vaaroilta, kuten Kohtavaaralta, Konnanvaaralta, Jurttivaaralta ja Pyssyvaaralta, on hyviä näkymiä Pieliselle. Paltamo
Paltamossa on 101 järveä, joista suurimmat ovat Oulujärvi, Kivesjärvi ja Iijärvi. Kivesjärvi on bifurkaatiojärvi, sillä se purkautuu kahta eri reittiä. Soita on runsaasti etenkin kunnan luoteis- ja kaakkoisosissa. Kallioperän kalkkipitoisuuden ansioista suot ovat usein reheviä. Pirttijärvi (Jämsä, Kavala)
Pirttijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Mänttä-Vilppulassa Kavalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Siekkisjärvi
Järvi on Siekkisjärven valuma-alueen pääjärvi, joka kerää suuren osan valuma-alueen vesistä itseensä. Koska valuma-alue on vesistöalueensa latva-alueita, on myös Siekkisjärven virtaama pieni. Siekkisjärven valuma-alueella on noin 30 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat suoraan järveen laskevat järvet ovat Pajujärvi (5 ha), Talasjärvi (12 ha) ja Paskolammi (2 ha). Alainen- ja Yläinen Miesperä (3 ha) laskevat yhdessä Talasjärveen. Pajuoja on laajemman valuma-alueen laskuoja, joka laskee Siekkisjärven pohjoispäähän. Sen pääuoman varrella ovat esimerkiksi Tiravinjärvi (3 ha) ja Pirttijärvi (3 ha). Siihen yhtyvät lännestä Sorsanjärven (28 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Niemojärvi (6 ha), Haukijärvi (8 ha) ja Särkijärvi (3 ha). Tiravinjärveen laskee Vääräjärven (20 ha) laskuoja, jonka kautta laskevat myös Valkeajärvi (5 ha), Tulijärvi (20 ha) ja Ristijärvi (3 ha). Ristijärveen laskee pohjoisesta Kortesjärvi (3 ha), jonka kautta virtaavat myös Ahojärven (11 ha) ja Nevajärven (3 ha) vedet. Joutsa
Joutsassa on runsaasti järviä, yhteensä 192. Suurimmat niistä ovat Puula (yhteinen Kangasniemen, Hirvensalmen ja Mikkelin kanssa), Suontee (yhteinen Hirvensalmen ja Pertunmaan kanssa) ja Jääsjärvi (yhteinen Hartolan kanssa). Sysmän reitti -niminen järvireitti kulkee Joutsan läpi Päijänteeseen. Selänpohjan ja Kivisuon alueella sijaitsee vuonna 2003 perustettu Leivonmäen kansallispuisto. Puiston tyypillistä maisemaa ovat suot, rannat ja harjumetsät.
Geologinen tutkimuslaitos löysi marraskuussa 2015 kultaesiintymän Joutsan maastosta. Korsnäs
Korsnäsin kunnan alueella on 11 järveä. Nimetyistä järvistä suurimmat ovat Stockgrundsfladan, Storsundet ja Stenträsket. Jämsä
Jämsän kaupungilla on kolme pohjoismaista ystävyyskuntaa: Jäsys
Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 km². Se on 9,7 kilometriä pitkä ja 3,6 kilometriä leveä. Se on rakenteeltaan kolmiosainen järviallas. Pääosan siitä kuuluu avoimelle järvenselälle, joka on 5,8 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järven lounaispäässä Suurisaaren taakse pohjoiseen työntyvät lahdet Orilampi ja Alapihanlahti. Järven pohjoispäässä vastarannoilta kurkottavat vastakkain harjumaiset niemet Puuskanniemi ja Vinoniemi. Niiden takaa alkaa Puuskansalmi, jonka pohjoispuolella sijaitsee Retujärvi niminen järvenosa. Retujärvi on Syväsalmen kautta yhteydessä Pielisjokeen, joka on yhtymäkohdan alapuolelta padottu Kaltimon voimalaitoksen padolla. Lamminjärvi (Jalasjärvi)
Lamminjärvi on pieni järvi Kurikan kunnassa, entisen Jalasjärven kunnan keskustassa. Siellä on muun muassa uimaranta laitureineen, 5 beach volley -kenttää, pesäpallokenttä, liikennepuisto ja järveä kiertävä kävelypolku. Järvi on ruopattu vuosien 1995–1996 välisenä aikana. Pedersören kunta
Kunnassa on kaikkiaan 64 järveä, joista suurimmat ovat Luodonjärvi, Narssjön ja Sääksjärvi. Jämijärvi (järvi)
Jämijärvi on Satakunnassa Jämijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Jämijärven valuma-alueeseen. Jämijärvi on osa Jämijärven aluetta, jonka keskusjärvi sen on. Valuma-alueen laskujoen eli Jyllinjoen luusua sijaitsee järven itäpäässä Tervaselän lahdenpohjassa olevasta Teevalansalmessa, josta se laskee Kyrösjärveen. Jämsä
Vuonna 1880 Jämsän väkiluku oli 9 900. Kunnan hallinnollinen alue vastasi tuolloin nykyistä Jämsän kaupunkia Kuorevettä ja Längelmäkeä lukuun ottamatta. Nykyisen Jämsän alueen väkiluku oli 15 800.¹ Jämsä oli tuolloin Hämeen läänin kolmanneksi runsasväkisin kunta. Ruotsinkielisiä Jämsän väestöstä oli 119 eli 1,2 %. Vuoteen 1926 mennessä Jämsän väkiluku oli lähes puolitoistakertaistunut vuodesta 1880. Siirtoväki ja suuret ikäluokat paisuttivat Jämsän seudun väkimäärää toisen maailmansodan jälkeen. Hangasjärvi (Jämsä, Korvenkylä)
Hangasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Korvenkylän kylän alueella sijaitseva järvi. Näsijärvi
Näsijärven lähialueella on 72 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Näsijärven itärantalla Niihamajärvi (8 ha), joka laskee Aitolahteen, Vääräjärvi (32 ha), joka laskee Tervalahteen, Valkeajärvi (31 ha) ja Kukonjärvi (16 ha), jotka laskevat Paarlahden Matehiseen sekä Ahvenlammi (15 ha) ja Syväjärvi (13 ha), jotka laskevat Paarlahden pohjukkaan, sitten on Haikanlahteen laskevat Iso Ripojärvi (21 ha) ja Kuusjärvi (16 ha), ja vielä Toijalanjärven lahteen laskeva Taulajärvi (50 ha). Näsijärven länsirannalla on Ylöjärvellä Siivakkalanlahteen laskeva Ilmarinjärvi (19 ha), Laakonselälle laskevat Mastosjärvi (15 ha), Antaverkanlammi (4 ha) ja Kaitijärvi (17 ha), Lempiäniemellä Perttulanlahteen laskeva Kohmalanjärvi (6 ha), Ylisen pohjoispuolelle laskeva Säynäväjärvi (7 ha) ja Kyöstilän Kaskilahteen laskeva Himotunjärvi (9 ha) sekä Huhkaankylältä Kaiharinlahteen tuleva Majajärvi (6 ha). Lopulta suureen Pengonpohjaan laskevat Koijärvi (10 ha), Leppäjärvi (25 ha) ja Iso Haapajärvi (13 ha). 
Vankaveden alueella on 17 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimmat ovat Vanhankylänjärvi (13 ha) ja Pimeäjärvi (10 ha), jotka laskevat Kukkulanperään, Yläisjärvi (20 ha), joka laskee Kurunlahteen, Iso Majajärvi (10 ha), joka laskee Paappasenlahteen, ja vielä Keskinen (13 ha), joka laskee Murolelahteen. Rautjärvi
Rautjärven kunnan pinta-alasta n. 12,5 % on veden peittämää, ja kunnan alueella on toistasataa järveä tai lampea. Suurimmat järvet ovat Torsa - Pieni-Torsa, Nurmijärvi, Rautjärvi, Silamus, Purnujärvi, Hiidenjärvi, Herajärvi, Kostamo, Untamojärvi, Kivijärvi, Särkijärvi, Koantaus, Pitkäjärvi, Latvajärvi, Sammalus, Korpijärvi ja Ylimmäinen. Lisäksi kunnan alueella osittain sijaitsevia järviä ovat Simpelejärvi (suurelta osin Parikkalan kunnan alueella) ja Vaahterus (suurelta osin Ruokolahden kunnan alueella). Ämmätsänjärvi
Järven pinta-ala on 276 hehtaaria eli 2,8 neliökilometriä ja se on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä. Nuottijärvi (Jämsä)
Nuottijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Jämsässä sijaitseva järvi. Nurmes
Metsähallitus ylläpitää kolmea retkeilyaluetta Nurmeksessa. Raesärkkien alue muodostuu 5,9 km² suuruisesta suojelumetsästä ja 1,2 km² suuruisesta virkistysmetsästä. Metsän lisäksi Raesärkiltä löytyy harjumaastoa, soita, järviä ja jokia. Mujejärven alue muodostuu 20 km² kokoisesta retkeilyalueesta, jossa on kallioita, harjuja, rotkoja ja järviä. Alueella voi valita yösijakseen laavujen lisäksi joko autiotuvan tai vuokrakämpän. Peurajärvi sopii lapsiperheille ja kalastajille hyvin. Alueella on paljon kalaisia järviä, lampia ja jokia, joiden ympäri kulkee helppokulkuisia reittejä. Jänhijoki (joki)
Jänhijoki on 27 kilometriä pitkä joki Kanta-Hämeessä Jokioisten, Forssan ja Tammelan alueilla. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueeseen ja se on Loimijoen pohjoinen sivujoki. Jänhijoen yhtymäkohta sijaitsee 94 kilometriä ylävirtaan Loimijoen liittymiskohdasta Kokemäenjokeen ja se on valuma-alueensa laskujoki. Jänhijoen valuma-alueen pinta-ala on 200 km², siinä on 29 järveä ja sen järvisyys on 3,85 % . Jämijärvi
Jämijärven maanpinta sijaitsee Suomen mittakaavassa keskimäärin varsin korkealla merenpinnasta. Maisemakuvaa hallitsee Hämeenkangas, jota pitkin kulkee ikivanha, maisemiltaan erämaisena säilynyt Kyrönkankaantie. Kunnan alueella sijaitseva Soininharju on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Harjulla on myös muutama syvä suppa eli ”vati” ja pohjoisrinteellä suuri "Kylmänmyllynlähde". Kunnan alueella sijaitsevan Jämijärven pinta on puolestaan 100,6 metriä merenpinnan yläpuolella. Sokkeloisen järven pinta-ala on vajaat 8,8 neliökilometriä, mutta siinä on rantaviivaa peräti 91 kilometriä. Kauniista maisemistaan tunnettuun Jämijärveen laskevat Nauris- sekä Palojoki ja järveltä pois virtaa Kyrösjärveen laskeva Jyllinjoki. Suomen järvet
Suomen järvien ja muiden sisävesien yhteispinta-ala on noin 33 350 neliökilometriä (km²) ja yli hehtaarin kokoisten järvien kokonaistilavuus on arviolta noin 235 kuutiokilometriä (km³). Venäjällä Laatokassa on 837 km³, mikä on suomalaisten järvien monikertainen määrä. Suomen suurimmat järvet ovat Suur-Saimaa 4 380 km² , sen osa Saimaa 1 377 km² , Päijänne 1 081 km² , Oulujärvi 893 km² ja Inarijärvi 1 084 km² . Yli kymmenen neliökilometrin kokoisia järviä on 309, ja niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 21 911 km² eli noin 65 % koko Suomen järvialasta. Suurin järvitiheys on Inarin pohjoispuolisessa ”Lampi-Suomessa”, jossa järviä on paikoittain yli 1 000 sadalla neliökilometrillä. Järvi-Suomessa tiheys on noin 40 järveä sadalla neliökilometrillä. Siellä on myös pinta-alalla mitattuna eniten järviä ja alueen järvisyys ylittää sen ydinalueella 50 %. Peurajärvi (Nurmes)
Peurajärven virkistysalue on kalastus- ja retkeilyalue Nurmeksen pohjoisosassa Pohjois-Karjalassa. Alueen koko on 10 km², ja se sijaitsee Nurmeksen ja Sotkamon rajalla Nurmes–Kuhmo-tien (kantatie 75) länsipuolella. Alueella on useita järviä, joista kolme merkittävintä ovat Peurajärvi, Mäntyjärvi ja Iso-Valkeinen. Lisänsä vesistöihin tuovat lammet ja joet. Ne kuuluvat Saramojoen vesistöön Peurajoen latvavesiin. Peurajärvelle on Nurmeksesta matkaa 42 km ja Kuhmosta 46 km.