Kuinka leveä Kuivasjärvi on?
Kuivasjärvi (Oulu)
Kuivasjärvi on järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Linnanmaan, Kuivasjärven, Kaijonharjun ja Ritaharjun kaupunginosien alueella. Matalan järven pituus itä-länsisuunnassa on 1,9 kilometriä ja leveimmältä kohdaltaan järvi on 0,8 kilometriä leveä, pinta-alan ollessa 82 hehtaaria. Järven pinnan korkeus on 12 metriä merenpinnan yläpuolella, ja järvialtaan keskisyvyys on 1,45 metriä. Kuivasjärvi on tärkeä lintuvesi.
Kuusijärvi (Kuru)
Järven pinta-ala on 147 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven antama paikallinen vaikutelma on vieläkin kapeampi, sillä leveissä kohdissa sen laajuus rikkoontuu saarien ja nieminen vuoksi. Järven pohjoisosa Taikinalammi muodostaa oman järvenosansa, joka on yhteydessä muuhun järveen kapean ja matalan Taikinasalmen kautta. Haukkajoki laskee juuri Taikinalammiin ja sen salmi on syntyt Leukakivenvuoren niemen pohjoispään eteen ja sama niemi piilottaa Viitasaaren suojaan 600 metriä pitkän Kuusitaipaleenlahden. Järven eteläosa alkaa Matosalmen kohdalla ja se haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista Kylmälahti on umpinainen ja toisen eteläpäässä sijaitsee luusua ja siitä alkava Vehkakoski. Kuorejärven vedenpinta on samalla korkeudella Kuusijärven kanssa. Suomen ympäristökeskuksen viranomaiset kohtelevat näitä saman järven eri osia kuitenkin omina järvinä. Niin tehdään myös tässä artikkelissa. Jukajärvi (Juva)
Järven pinta-ala on 910 hehtaaria eli 9,1 neliökilometriä. Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven suuri järvenselkä on muuten selväpiirteinen, mutta lounaisrannan 2,7 kilometriä pitkä Kytöniemi suojaa taakseen yhtä pitkän lahden ja luoteispään 1,4 kilometriä pitkä Poikolanniemi jättää länsipuolelle Halsaaren suojaaman Myllylahden. Järven kaakkoispäässä sijaitsee 2,8 kilometriä pitkä kapeneva lahti, jonka pohjoiseen työntyvä laajentumaa kutsutaan Mustalahdeksi. Lahden kapeikko on Kilkalansalmi, joka jää Kilkalanmäen alle ja viereisen Virsikallion molemmilla puolilla sijaitsevat Kilkalanlahti ja Akkalahti. Taivallahti (Ikaalinen)
Järvi on 950 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee pelto- ja metsämaastossa olevassa laaksossa ja se on yhteydessä Kyrösjärveen yhdystien 13259 alla olevan kapeikon kautta. Kapeikkoa voidaan luonnehtia salmeksi, sillä järvi oli ennen 1800-luvulla suoritettuja järvenlaskuja Kyrösjärven lahti. Siihen laskee kaksi ojaa. Rannan tuntumassa on kiinteitä tiloja ja toistakymmentä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yksityiset tiet, joille pääsee yhdystieltä. Valtatie 3 ohittaa alueen 1,5 kilometrin päässä. Järvi on luodattu ja sen suurin syvyys on noin 5 metriä. Kallavesi (Mäntyharju)
Järven pinta-ala on 1400 hehtaaria eli 14 km². Se on 14,6 kilometriä pitkä ja 8 kilometriä leveä. Järvi on muodostunut varsin kapeisiin maaston painanteisiin. Painanteet ovat kallioperässä olevia murroslinjoja, joita viimeinen jääkausi on laajentanut. Järven länsipäässä on on pohjois-etelä-suuntainen murros, joka on seitsemän kilometriä pitkä. Tämän linjan pohjoispäässä on kapea poikittainen linja, jonka itäpää on Suivaanlahti ja länsipää jatkuu 4,5 kilometrin jälkeen Kiepinsalmen länsipuolella Pyhävetenä. Pohjois-etelä-suuntaisen murroksen pohjoispuoliskosta erkanee itään kuusi kilometrinen linja, joka päättyy Laanaselällä. Siitä jatkaa kaakkoon 4,5 kilometriä pitkä murros, jonka itäpäässä Kallavesi haarautuu itään ja pohjoiseen työntyviksi Taipaleenlahdeksi ja Raajoenlahdeksi, sekä kaakkoon työntyväksi 2,5 kilometriä pitkäksi lahdeksi, jonka päässä sijaitsee kapean salmen takana lahdenpohjukaksi tulkittava Haapalampi. Kuusjärvi (Tampere)
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Ilvesjärvi (Keuruu)
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,4 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0014 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 13,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.. Keski-Kuittijärvi
Keski-Kuittijärvi on kolmesta Kuittijärvestä suurin, sen pinta-ala on noin 257 km². Järven pinta on 101 metriä merenpinnan yläpuolella. Suurin pituus idästä länteen on 41 kilometriä ja leveys pohjoisesta etelään 22 kilometriä. Järvi on 34 metriä syvä. Keski-Kuittijärvessä on saaria enemmän kuin muissa Kuittijärvissä. Suurimmat ovat Uhutsaari ja Suurisaari. Keski-Kuittijärven pohjoisrannalla sijaitsee Uhtuan eli Kalevalan kaupunkityyppinen taajama. Muista järven rannoilla olevia kyliä ovat Kuusiniemi ja Luusalmi. Kallavesi
Järven pinta-ala on 47 800 hehtaaria eli 478 km² ja sen tilavuus on 4 610 miljoonaa m³ eli 4,61 km³. Sen on Kuopion Pulkonkoskelta Leppävirran Konnunlahden Karikankaalle mitattuna 72 kilometriä pitkä ja se on Siilinjärven Vuorelasta Kuopion Kaislastenlahdelle mitattuna 17 kilometriä leveä. Järvellä ja sen saarilla on rantojen pituutta yhteensä 1 699 kilometriä. Uljasjärvi
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja sen pituus on 950 metriä ja leveys 350 metriä. Siihen laskee vain kolme metsäojaa, joista yksi tuo Kilpilammin vedet. Näiden lisäksi järveen laskee Suonjärvenjoki, joka on Suojärven laskujoki. Suojärvenjoen valuma-alueella on vielä seitsemän järveä. Uljasjärven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 350 metriä pitkä laskuoja Rautijärveen. Kubija järv
Järven pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven pohjoispäähässä on kiinni pieni Veskijärv. Se sijaitsee Võrun ja Meegomäen välissä ja osa Võrun taajama-aluetta ulottuu järven itärannoille. Järven pohjoispuolella kulkee Kubja tee, joka lähtee Võrun keskustasta. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä. Sen rannat ovat hiekkapohjaista lehtimetsikköä, jota asutus rikkoo voimakkaasti.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys 5 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000340 kuutiokilometriä eli 0,34 miljoonaa kuutiometriä. Järven valuma-alueen laajuus on 13 neliökilometriä ja valuma-alueen tärkeimpiä tulo-ojia ovat eteläpäähän laskeva Vähkjärven laskuoja ja lounaisrantaan laskeva Kubija oja. Vähkjärven kautta laskevat myös pienet lammet esimerkiksi Edejärv ja Peräjärv. Kubija ojan valuma-alue on järvetön, mutta idästä laskevalla ojaan on rakennettu pato, jonka taakse jää Kubija paisjärv. Sen laskuoja, Meegomäe oja eli Haraku oja, lähtee järven pohjoisosasta ja virtaa Veskijärven läpikohti luodetta, missä se laskee Tamula järveen. Lievijärvi
Järven pinta-ala on 116 hehtaaria ja sen pituus on 2,2 kilometriä ja leveys 1,4 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa 2,9 kilometriä pitkä Kuoppalanjoki, joka laskee Kauvatsanjokeen. Pätkysjärven laskuoja Pätkyksenoja on kilometrin mittainen. Aurajärvi laskee suo-ojia myöten, mutta jatkanee Auranojaa myöten ja laskee Lievijärveen Jyränlahdessa. Metsäojia laskee järveen runsaasti. Luvanjärvi
Järven pinta-ala on 840 hehtaaria eli 8,4 neliökilometriä. Se on 7,4 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Sillä on laaja ja yhtenäinen järvenselkä, joka ulottuu järven länsipäästä sen itäpäähän. Järven keskellä on kapeikko, jossa järven leveys on 650 metriä. Kapeikon länsipuolesta on käytössä nimi Niskanselkä. Järven länsipäässä näkyy järvelle Myhkyrin vaara, jonka laki kohoaa 65 meriä vedenpinnan yläpuolelle. Etelärannasta 400 metrin päässä sijaitsee Kypäräsaaren kohdalla Kypärävaara, joka kohoaa yli 80 metrin korkeudelle. Ahvenusjärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järvi on 450 metriä pitkä, 130 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Siihen laskee kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven koillispäästä. Laskuoja on 2,3 kilometriä pitkä Kierumanoja, joka laskee Lavajärven Kierumanlahteen. Ylempänä rinteellä sijaitsee Ahvenuksen tila ja rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee metaäautoteitä pitkin Lavajärven kylän suunnalta. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 150 metrin etäisyydeltä sen itäpuolelta. Kuivasjärven valuma-alue
Kuivasjärven suurin tulojoki on Vatajanjoki, jonka valuma-alue on laajin. Kuivasjärven kylän läpi järveen laskee pieni Luoma, joka muodostaa oman Vääräjoen valuma-alueen. Kuivasjärven Pihlajankylän eteläpuolelle laskee Nivusjärven valuma-alueen laskuoja. Näitä ei lasketa kuuluvaksi Kuivasjärven lähialueeseen, mutta kaksi pientä järveä Kivilampi ja Lokalampi kuuluvat siihen. Kivilampi laskee aivan Kuivasjoen luusuan viereen ja Lokalammen laskuoja Lokaluoma laskee aivan Ruonajoen suuhun. Itäpuolelta järveen laskee vielä pieni Kakkurinlampi. Haukkajärvi (Ruovesi)
Järven pinta-ala on 264 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvi on autio erämaajärvi Haukkamaalla, mutta sen rannoille on rakennettu joitakin rakennuksia. Rannoiltaan rivinen järvi on selkeäpiirteinen lukuun ottamatta Isosaarta, joka jakaa järvea suurella koollaan, ja lahtea, joka työntyy itään 1,3 kilometrin mittaisena. Lahti muodostuu perältään laajenevasta Myllylahdesta ja kahdesta peräkkäisestä järvimäisestä osasta Korvilahti ja Vastuunlahti. Korvilahdelle pääsee vesitse noin 20 metriä leveää Syväsalmeä pitkin. Isosaaren ja mantereen väliin jää kapea Korvensalmi. Järvi sijaitsee alavalla maalla ja korkeita mäki esiintyy vain Isosaaressa, missä mäki kohoaa 25 metriä järvenpintaa korkeammalle, ja luoteisrannassa, missä Suksimäki nousee 38 metrinä korkeammalle. Lehtolampi (Parkano)
Lammen pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Se sijaitsee suon keskellä 3,5 kilometriä kaakkoon Kuivasjärvestä ja puoli kilometriä Nivusjärvestä länteenpäin. Suon laidat ovat ojitettuja, mutta yksikään oja ei ole kaivettu lampeen asti. Lammesta yli vuotavat vedet imeytyvät kuitenkin ojiin, jotka virtaavat luoteessa sijaitsevaan Pitkäjärveen. Sieltä ne jatkavat Pitkäjärven laskuojaa myöten Vatajanjokeen ja Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Soiset rannat ovat autiot eikä lammen lähelle johda teitä. Erävisjärvi
Järvi on muodostunut matalaan painanteeseen Erävismäen harjun taakse . Sen pinta-ala on 51 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja sen rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Lopelta Karkkilaan johtavalta tieltä. Ahvenisjärvi (Tampere)
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,3 hehtaaria. Se sijaitsee keskellä Hervannan ruutukaava-aluetta. Siihen ei kartan mukaan laske ojia eikä sillä ole omaa laskuojaakaan. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Järvi on ruutukaava-alueella jätetty metsikön sisälle. Metsässä risteilee polkuja ja pyöräteitä, jota seuraamalla voi kävellä järven ympäri. Järven länsipuolella on kaksi urheilukenttää ja pohjoispuolella sijaitsee Hervannan kirkko. Siikajärvi (Orivesi)
Järven pinta-ala on 90 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella, missä mäkien vuorottelu painaumien kanssa pakottaa järvet muodostamaan pitkiä lahtia ja niemiä sekä nostamaan vedenpinnan yläpuolelle saaria. Siikajärvi on juuri tällainen järvi. Järvenselkä rikkoontuu Isosaaren vuoksi, joka on 450 metriä pitkä ja 90 metriä leveä. Saaren eteläpuolella työntyy järvelle 900 metriä pitkä nimetön niemi, jonka pohjoispuolelle jää Haapalahti ja eteläpuolelle mutkainen ja sokkeloinen Aatunlahti ja Patmoslahti. Pohjoisinta lahtea kutsutaan Kuninkaanlahdeksi. Uurasjärvi (Virrat)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 65 miljoonaa kuutiometriä eli 0,065 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 7,6 metriä ja suurin syvyys on 33 metriä. Syvin kohta sijaitsee Pitkäniemen edustalla, missä alkaa Kaitasaaresta ja jatkuu kaakkoon Takalahteen pitkä syvänne. Toinen pitkä syvänne alkaa Laalukan pohjoispäästä ja se jatkuu etelään Takalahteen asti. Myös Keltasalon pohjoispuolelta alkaa ja saaren itäpuolelta jatkaa etelään Koivuselälle oma syvänne.
Järven rantaviivan pituus on 78 kilometriä. Järven rannoilla sijaitsevat Kotalan kylä sekä Soininmäenperän, Simoskylän, Niemikylän, Kotalahden ja Korhoskylän kulmakunnat. Järvellä asutus on pääsääntöisesti haja-asutusta, joskin Kotalassa sen asutus on kylämäisempää. Järven rannoille on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja . Niille johtaa tiet valtatieltä haarautuvilta yhdystieltä 14363, Niemikylän tieltä, seututieltä 346, yhdystieltä 14361 ja Siikaperän tieltä. Kivilampi (Parkano, Lamminkoski)
Lammen pituus on 800 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Se sijaitsee 12 kilometriä pohjoiseen Kuivasjärven eteläpuolella Välinevan suoalueen reunalla. Välinevan pohjoisosia reunustavat keidassuon kermit eikä sitä ole ojitettu ollenkaan lammen länsipuolelta. Itäpuolella on sensijaan suoritettu tiheä ojitus. Lammella ei ole enää suoraa laskuojaa, vaan vedet suotuvat kaivettuihin ojiin itsekseen. Kivilammen eteläpuolella 650 metrin päässä sijaitsee toinen lampi Lokalampi ja kilometrin verran länteen sijaitsee Nivusjärvi. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lammen koillispäässä kohoaa kallioinen mäki, minne on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Myös järven pohjoispäässä on rantaan sijoitettu rakennus. Niille johtaa metsäautotiet valtatieltä 3 Lamminkoskelta. Saloistenjärvi (Tammela)
Järven pinta-ala on 186 hehtaaria ja sen pituus on 2,3 kilometriä ja leveys 1,8 metriä. Järveen laskee suo-ojia ympäröiviltä soilta. Suurin suo on Pusunsuo, jonka kokoomaoja Pusunoja tuo Kuuliaislammin vedet. Länsipään Kylmälahteen laskevat myös Kyynäräjärven vedet. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla Kylmälahdessa, josta saa alkuunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kuivajärveen. Kuivasjärven valuma-alue
Kuivasjärven valuma-alueen pääjärvi on Kuivasjärvi ja sen laskujoki on vain 4,5 kilometriä pitkä, joka laskee Linnanjärveen. Vedet jatkavat siitä eteenpäin Riuttasjärven ja Parkanonjärven Vääräjokeen, joka laskee Kyrösjärveen. Kyrösjärvestä reitti jatkuu Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Kovesjokeen yhtyy alajuoksulla oikealta Kuusijoki, joka on sen suurin sivuhaara. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kuivasjärvi (637 hehtaaria, ha), Nivusjärvi (67 ha), Iso Venesjärvi (85 ha), Vatajanjärvi (70 ha) ja Ylinenjärvi (54 ha).. Kirveysjärvi
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110. Naurisjärvi
Järven pinta-ala on 7,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Sen pohjoispuolella on yli 30 metriä korkea kalliomäkialue, jonka läntistä osaa kutsutaan Saunavuoreksi. Järven eteläpuolella on vielä yksi yli 40 metriä korkea kalliomäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsirannat ohittaa ylärinteillä metsäautotie, joka lähtee Maunuksesta. Saman tien itäinen haara jää järven kaakkoispuolelle. Kuusjärvi (Ylöjärvi)
Järvessä on laskettu olevan 18 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 38 hehtaaria, mikä on noin 14,1 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Hevossaari, Heinäsaari ja Kuikkalansaari ovat yli hehtaarin suuruisia, kymmenen muuta saarta ovat yli aarin ja loput viisi ovat alle aarin kokoisia. Hevossaari on suurin saari ja sen pinta-ala on lähes 20 hehtaaria . Muita saaria ovat Kalliosaari, joita on kaksi, ja vielä Tervasaari ja Tynnörisaari. Järven keskellä kulkee Sikkilän–Kuusjärven harju, jonka on eteläisin pää on Heinäsaari ja Pilpunniemi. Harju jatkaa pohjoiseen ja seuraa Sikkilänjoen laaksonpohjaa pohjoiseen päin . Harjasjärvi
Järvi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaastossa olevassa loivassa painanteessa ja sen rannat ovat suota. Rantaviiva on 750 metriä pitkä. Järveen laskee yksi lyhyt suo-oja ja toinen suurempi pelto- ja metsäoja, joka tuo järveen eniten ravinteita. Laskuoja lähtee järven pohjoispäästä ja virtaa Innalan peltojen kautta pohjoiseen. Se yhtyy kahden kilometrin jälkeen Mylly-Kartun jokeen Kolmhaaran kohdalla. Järvi on rakentamaton eikä sinne johda tietä. Syväjärvi (Jämsä, Längelmäki)
Järven pinta-ala on 140 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Järven keskllä sijaitsee etelästä pohjoiseen työntyvä Tuloksaniemi, joka tekee järvestä U-kirjainen muotoisen. Tulokasniemestä työntyy kaakkoon päinkapea Kinnasniemi, joka yhdessä Ritoniemen kanssa eristävät 100 metriä leveän salmen taakse lahden. Lahden rannalla sijaitsee Syväjärven kylä. Ritoniemen pohjoispuolella on Kuvaslahti. Tulokasniemen länsipuolella siaitsee Salkkilahti ja sen vastarannalla lounaassa on Varislahti. Lahtien välissä sijaitsee Istunnaissaari, jonka pinta-ala on alle hehtaarin. Järven rannoille alskee kolme huomattavaa mäkeä. Mustikkavuoren rinteet laskevat Varislahteen. Mäen huippu kohoaa 56 metriä vedenpintaa korkeammalle. Ritavuoren rinteet ovat kaakkoislahden rannoilla, mutta Kuvasvuori kohoaa kauempana rannasta. Sen voi kuitenkin nähdä järveltä. Kovesjärvi
Järven pituus on 2,3 kilometriä, leveys 1,7 kilometriä ja sen pinta-ala on 225 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon kirkolta 10 kilometriä luoteeseen. Järveen laskee ympäröivistä metsistä parikymmentä suo-ojaa. Yhden ojan kautta laskee Ahvenlampi järven pohjoispäähän. Järven oma laskujoki Kovesjoki lähtee länsilannasta Pässisaaren takaa ja meanderoi Katinhännännevan läpi virratessaan. Kovesjokeen yhtyy Haaranevalla Pirttiluoma, joka on Pirttijärven laskuoja. Kovesjoki laskee kahdeksan kilometrin jälkeen Kotojärveen. Rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Siihen sisältyy myös järven neljän saaren rantaviivat. Saaret ovat nimeltään Pikkusaari, Pukkisaari, Selkäsaari ja Majasaari. Kotosaari on nykyään niemi. Rannat ovat nykyään pääasiassa metsämaata, mutta pohjois- ja etelärannassa rantaan ulottuu pieniä peltoja. Maatiloja on ollut seitsemän. Rantaan on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet seututieltä 274, joka ohittaa järven koillispuolelta parin sadan metrin etäisyydeltä. Kankarinjärvi
Järvi on 7,0 kilometriä pitkä, 2,1 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 748 hehtaaria eli 7,5 km². Se sijaitsee 3,5 kilometriä lounaaseen Kihniön kirkolta. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 162 km² ). Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen vedet (valuma-alue 43 km² ). Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jonka valuma-alue on 25 km² eikä se sisällä muita järviä. Muut laskuojat ovat pienialaisia ja laskevat Kankarinjärveen lähinnä suovettä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen. Kuivajärvi (Hattula)
Lampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järven ympäristö on avosuota, johon on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Järvellä ei ole laskuojaa. Sen vedenpinta on yhtä korkealla kuin Ylisellä Savijärvellä, joka sijaitsee 250 metriä pohjoisessa. Järven suoalue on merkitty luonnonsuojelualueeksi, joka jatkuu Ylisen Savijärven rantaan asti. Järven keskellä on kolme matalaa suorantaista saarta. Tervajärvi (Parkano, Luomankylä)
Järven pituus on 300 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Kuivasjärveltä länteen Myllykankaalla loivassa painanteessa, joka liittyy vieresen Pitkäjärveen. Järveen laskee viisi suo-ojaa järveä ympäröiviltä soilta. Sen 350 metriä pitkä laskuoja on kaivettu painanteen pohjaan ja se laskee Pitkäjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on pääasiassa painanteeseen muodostunutta suota. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsätiet Luomankylältä. Kuivasjärvi (Suomussalmi)
C-kirjaimen muotoisen järven suurin pituus on noin kolme kilometriä ja suurin leveys noin kilometri. Syvin kohta, 19,5 metriä, on järven eteläisimmässä osassa, Kuivalahdessa. Pohjoisosan eli Haukilanlahden suurin syvyys on 14 metriä. Järvessä on yksi saari, Tuliniemi. Väkevänjärvi
Järven pinta-ala on 452 hehtaaria eli 4,5 neliökilometriä. Se on 4,5 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä leveä järvenselkä, joka katkeaa Väkevänsaareen. Järven lähiympäristö on alavaa metsämaata, jota reunustaa vain muutama mäki. Näitä ovat länsirannassa Ottopojanmäki, Hujakanniemessä sijaitseva Hietamäki ja Pirunpesän mäki. Lisäksi voidaan mainita järven eteläosassa sijaitseva Salmenkangas, jonka kiertää lasku-uoma Nurmelansalmi ja siitä jatkava Urpalanjoki. Järven keskiosia hallitsee Väkevänsaari, jonka taakse jää Oilahdensalmi. Salmen kummallakin puolella on omat laajemmat järvenosat ja sen eteläpuolella aukeaa järvenselkä. Järvenselän länsiosaan on muodostunut Räisynniemen erottama järven lahdelma, jonka pohjukka on lähes kaksi kilometriä pitkä Hujakansalmi. Hujakansalmeen laskevat Kuistinsalmen kautta Suurijärven vedet. Myös eteläosassa sijaitseva Iskunlahti, Ryönänlahti ja Salajärvi ovat maininnan arvoisia. Salajärveä käsitellään viranomaistiedoissa omana järvenään. Kaiavere järv
Järven pinta-ala on 248 ha (hehtaaria) ja se on 3,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 51,0 m meren pinnan yläpuolella. Järveen laskee Kõlaoja (Kõlajõgi) ja viereisestä Elistveren järvestä tuleva Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Amme jõgi laskee 11 kilometrin päässä sijaitsevaan Kuremaan järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 92,2 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 5,0 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00700 km (kuutiokilometriä) eli 7,02 miljoonaa m. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä. Tervajärvi (Parkano, Jylhänkylä)
Järven pituus oli 650 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala oli 6,8 hehtaaria. Sen paikalla sijaitsee suunnilleen saman kokoinen ja muotoinen ojitettu suo. Se sijaitsee 500–600 metriä Vähä-Valkiaisesta ja Iso Venejärvestä itään. Tervajärven suon seitsemän kilometriä pitkä laskuoja lähtee suon eteläpäästä ja yhtyy Kuivasjärven Aholanlahteen laskevaan Vääräjokeen. Suohon laskee ympäröiviltä metsäsoilta suo-ojia, jotka ohjataan Vääräjokeen. Rantaviivan pituus oli ennen järvenlaskua 1,4 kilometriä. Suon yli kulkee nykyään peltotie. Valtatie 3 ohittaa entisen järven eteläpään 100 metrin etäisyydeltä. Kivijärvi (Urjala)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä järvi kuuluu Nuutajoen valuma-alueeseen. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 111,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvellä on yksi saari Kissankallion edustalla. Kivijärvestä laskee Postilanoja kolme metriä alempana sijaitsevaan Vähäjärveen. Kivijärven laskevia tulo-ojia on seitsemän, joista huomattavimmat tuovat ojitettujen Kaita- ja Kaakkosuon kuivatusvesiä. Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 650 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Järven lähiympäristössä on sijainnut kolme maatilaa, mutta niiden tilojen viljely on vähentynyt oleelisesti. Järven rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Valtatie 9 ohittaa järven kaakossa. Kuivasjärvi (Parkano)
Rantaviivan kokonaispituus on 24,5 kilometriä, mihin sisältyy myös saarten rantaviivat. Suurin osa rannoista ovat metsää, mutta välistä pilkistää kaikkialla pieniä peltoja. Pohjoispäässä sijaitsee Kuivasjärven kylä, länsirannalla Vatajanjoen suussa sijaitsee Pihlajankylä ja eteläpäässä Lamminkosken kylä. Valtatie 3 ohittaa järven keskimäärin puolen kilometrin etäisyydeltä kulkien järven länsipuolta. Parkanon ja Kihniön välinen raja kulkee järvestä pari kilometriä itään. Ylinen Savijärvi
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi sijaitsee Hattulan keskustaajaman ja Viljetynmäen lounaispuolella Hyrvälän peltoalueen ulkopuolella metsässä. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa sekä eteläpuolen Kuivajärvestä suotuvat kosteikon läpi järveen sen valumavedet. Järven länsipään rannasta saa alkuunsa yli 300-metrinen Ajamonoja, joka laskee Aliseen Savijärveen lähes 10 metriä alempana. Ylisessä Savijärvessä on yli 80 metriä pitkä Matinsaari ja kaksi pienempää rannanläheistä luotoa. Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä. Etelärannat ovat avosuota, mutta muilla rannoilla on metsämaata. Avosuo, joka ympäröi Kuivajärveä, on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johta tiet yhdystieltä 13663, joka alkaa seututieltä 130 Hämeenlinnan länsipuolella Sattulassa. Kuivajärvi (Ruovesi, Joensuu)
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Paloveden alueella (35.32), jonka Paarlammin valuma-alueeseen (35.324) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria. Kuivasjärvi
Kuivasjärvi on luonnonläheinen lähiökaupunginosa Oulun pohjoisreunalla, samannimisen järven pohjoisrannalla noin seitsemän kilometrin päässä keskustasta. Kuivasjärven valuma-alue
Noin 3,5 kilometriä pitkä Venesjoki on Ison Venesjärven laskujoki, mutta myös Vähä Venesjärven kilometrin mittainen laskujoki Iso Venesjärveen on Venesjoen niminen. Iso Venesjärveen laskee suoraan Iso-Valkiainen lyhyttä laskuojaa myöten. Venesjoen vasemmanpuoleinen sivuhaara Hakoluoma tuo Hakojärven vesien mukana myös laajojen suoalueiden vedet. Ylempään Venesjoen uomaan yhtyy vasemmalta eli idästä Vähä-Valkiaisen lyhyt laskuoja. Pieni Vähä Pelijärven laskuoja Peliluoma yhtyy Venesjokeen oikealta ja Peliluoma on Iso Pelijärven laskuoja. Iso Pelijärveen laskee myös Iso Kivijärvi yhdessä sitä ympäröivän laajan suoalueen kanssa. Kuhajärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 10,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan itäpuolella Siankinkunmäen lounaispuolella ja Välikankaan mäen länsipuolella niiden juurella. Erämaajärvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Kotojärvi (Parkano)
Järven pituus on 950 metriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Kovesjoki virtaa sen läpi, mutta järveen laskee myös pohjoisrannan suon suo-ojat. Kovesjoki laskee järveen pohjoisrannalla olevaan lahdelmaan ja jatkaa lähtemällä sen luusuasta, joka sijaitsee järven länsirannalla Isosaaren takaa. Järvessä on yhdeksän saarta, joista neljä on suurempia kuin muut. Suurin saari on Isosaari ja muut saaret ovat Pikkusaari ja Talassaari. Talassaari on muita saaria korkeampi ja vain Pikkusaari on asuttu. Rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Rannan läheisyydessä ei ole peltomaata tai maatiloja, jotka sijaitsevat Koskenkylässä, mutta rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Koskenkylän läpi kulkevalta kylätieltä, joka haarautuu valtatieltä 23. Kuivasjärvi (Oulu)
Järvi jakaantuu suurempaan läntiseen altaaseen sekä pienempään itäiseen altaaseen. Läntinen osa eli varsinainen Kuivasjärvi on matala, ja sen suurin pituus itä-länsisuunnassa on noin 1,4 kilometriä. Järven itäistä allasta, Kaijonlahtea, erottaa nykyisin pääaltaasta maapenkereelle rakennettu kevyen liikenteen väylä. Pengerryksessä on yksi silta-aukko veden virtausta varten. Kuivasjärven valuma-alue
Valuma-alueen pinta-ala on 169 km², josta kolmannen jakovaiheen alueita (pinta-alat viitteellisiä) ovat Kuivasjärven lähialue (35.561, 21 km²), Nivusjärven valuma-alue (35.562, 10 km²), Vatajanjoen valuma-alue (35.563, 98 km²) ja Vääräjoen valuma-alue (35.564, 31 km²). Kirkkojärvi-Mahnalanselkä
Jokisjärvi eli myös Jokistenjärvi on 5,1 kilometriä pitkä, pisimmällään 0,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 191 ha . Järvialtaan syvin kohta sijaitsee Murhasaaren pohjoispuolella, missä on 17,2 metriä syvää. Murhasaari on nykyään tiepenkan yhdistämä niemi, mutta ennen tietöitä oli paikalla toisaan Murhasaari. Muitakin lähes htä syviä syvänteitä löytyy järven eri kohdista. Järven vesi on samanlaista kuin Mahnalanselälläkin. Järvessä on vain muutama saari. Kyöpelinvuoren lähellä sijaitsee Kortsaarenkari. Tätä etelämpänä sijaitseva Murhasaari on nimestään huolimatta nykyään niemi, jossa valtatie 11 ylittää Hasunsuntin. Linnavuoren kohdalla sijaitsee kallioinen Kirhasaari. Neljä saarta sijaitsevat ennen Siuronkoskea ja koskessa. Korvajärvi (Kankaanpää)
Järven pituus on 450 metriä ja leveys 220 metriä. Se sijaitsee Pohjankankaan itäpuolella Suonreittenkeitaan ja Järvikeitaan välissä. Näissä kahdessa keidassoilla on suuri määrä allikoita. Järveä ympäröi halkaisijaltaan 450 metriä laaja kosteikko, mutta muuten sen ympäristön suot ovat ojitettuja. Järveen laskee kymmenisen suo-ojaa ja järven laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta. Laskuoja on 2,5 kilometriä pitkä ja se yhtyy Kivijokeen Korvaluoman ja Karhusaaren puolessa välissä. Laskuojan valuma-alueen pinta-ala on noin 10 km². Järven luusuaan kohdalle työntyy koskeikon ja muun suon väliin alle 20 metriä leveä lahti, joka on 250 metriä pitkä. Järvessä on muitakin kanavia, jotka saattavat olla ihmisen muokkaamia. Järvelle johtaa tie Pohjankankaan ja Korvaluoman yhdistävältä metsäautotieltä. Rannan tuntumassa on rakennus ja siihen on merkitty tulentekopaikka. Järvi sisältyy Pohjankankaan ampuma-alueeseen niin, että alueen raja kulkee aivan järven itäpuolitse. Yräysjärvi
Järven pinta-ala on 17 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee metsäalueella neljän mäen välissä. Siihen laskee vain yksi pieni suo-oja ja järven laskuoja lähtee sen etelään työntyvästä lahdesta. Laskuoja laskee Kirveysjärven kautta Tervajärveen. Järvi on 850 metriä pitkä, 500 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Ympäristössa ei ole peltomaata tai laajoja soita. Sen rannoille on rakennettu vain vapaa-ajan asuntoja, joita on lähes parikymmentä. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3110. Pitkävesi (Kuhmoinen)
Järven pinta-ala on 645 hehtaaria eli 6,4 neliökilometriä ja se on 10,6 kilometriä pitkä ja 2,2 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 37,6 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0376 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys on 25,4 metriä. Siinä on laskettu olevan 41 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 28 hehtaaria, mikä on noin 4,1 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli hehtaarin suuruisia, 28 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 49,8 kilometriä. Moijasjärvi
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan 1 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,01 hehtaaria, mikä on noin 0,01 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista loput 1 ovat alle aarin kokoisia. Sen rantaviivan pituus on 6,9 kilometriä.. Kangasjärvi (Mikkeli)
Järven pinta-ala on 1 970 hehtaaria eli 19,7 km². Se on 8,6 kilometriä pitkä ja 4,8 kilometriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven syvin kohta on kartan mukaan yli 6 metriä, vaikka lähes koko järvi on matalampaa. Järvessä on yli 50 saarta, joista suurimmat sijaitsevat järven eteläpäässä. Suurimmat saaret ovat Raakasaari, Kirkkosaari, Kotasaari ja Potkusaari. Järven rantaviivan pituus on 53,9 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoilla näkyy siellä täällä peltotilkkiuja. Järven itäpuolella sijaitsee Karkeamaan kylä. Vähä Kivijärvi (Ylöjärvi, Länsi-Aure)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Se sijaitsee Kivinevan avosoiden keskellä Seitsemisen kansallispuistossa. Järveen ei laske ojia, mutta sillä on koneellisesti kaivettu laskuoja. Se kulkee pohjoiseen lähes 2,5 kilometriä ja laskee Ainesjärveen Isosaaren itäpuolella olevaan lahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja vain sen pohjoispäässä metsä ulottuu järven rantaan. Järvi on autio eikä sille johda teitä. Noin kilometrin verran etelään sijaitsee Iso Kivijärvi. Koivujärvi (järvi)
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 80,9 miljoonaa m³ eli 0,08 km³. Järven keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 16 metriä. Syvin kohta sijaitsee Syvänsaaren ja Heinäsalmenniemen välissä. Järvessä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 289 ha, mikä on noin 10 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 29 on yli hehtaarin suurisia, 169 yli aarin ja loput 9 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat (suluissa saaren pituus) Huutsaari (1,3 km), Syvänsaari (1,3 km), Vuohensaari (850 m), Kaijansaari (1,6 km), Muurainsaari (800 m), Elosaari (850 m) ja Lehtosaari (550 m). Järven rantaviivan pituus on 130,8 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 64,3 kilometriä. Kivijärvi (Padasjoki, Auttoinen)
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy. Tallusjärvi
Järven rantaviivan pituus on 138,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 45,1 kilometriä. Järven pohjoispää varsin on sokkeloinen. Viitasaaren ympäristö pirstoutuu kapeiksi salmiksi ja Luvelahti työntyy pohjoiseen saaren takaakse. Lintulansyvä sijaitsee 2,6 kilometriä pitkän lahden puolivälissä ja se pohjukassa sijaitsee Talluskylä. Itärannan lähellä Lintulanmäki kohoaa 55 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Kurikkasaaren koillispuolelle työntyy kolme kilometriä pitkä, matala ja kivinen Pirttilahti, joka kääntyy Murtoniemen taakse. Kurikkasaaresta Tallussalmeen on 8,9 kilometriä matkaa ja sen kilometrin leveä selkä on vähäsaarinen. Pohjoisosan rannat ovat pääasiassa matalia. Pienen tallusjärven länsipuolella kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen Muuraismäki. Pienellä Tallusjärvellä on muuten matalaa rantaa. Se luoteispäässä sijaitsee pieni Luvelahden kylä. Vuohijärvi
Vuohijärvi on Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluva keskikokoinen järvi Kymenlaakson ja Etelä-Savon maakunnissa, Kouvolan ja Mäntyharjun kuntien alueella. Vuohijärven pinta-ala on 86 km² ja se on Suomen järvistä 52. suurin . Järven pituus noin 21 km ja suurin leveys noin 8 km. Syvin kohta on 75,5 metriä, joka sijaitsee Lautaniemestä kaakkoon Selkäluodon itäpuolella. Sen keskisyvyys on 16,3 metriä. Vuohijärvi on Kymenlaakson syvin järvi, ja koko Suomen järvien syvyystilastoissa sijoilla 8. (keskisyvyys) ja 7. (suurin syvyys). Vuohijärvi on kirkasvetinen ja ekologiselta tilaltaan erinomainen. Kuohijärvi
Järven pinta-ala on 3 470 hehtaaria eli 34,7 neliökilometriä. Se on 17 kilometriä pitkä ja 6 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi laajaa järvenselkää, joiden välissä sijaitsee Hietasalon ympäristössä pieni saaristo. Hietasalon pohjoispuolella on kuusi kilometriä pitkä järvenselkä ja sen eteläpuolella toinen lähes yhtä pitkä. Järven itärannasta työntyy etelään yli kaksi kilometriä pitkä Porrasniemi, jonka itäpuolelle jää suojaa kaksi suurehkoa lahtea. Itään työntyvä lahti on Kankkalahti. Liesjärvi (Tammelan Liesjärvi)
Järven pinta-ala on 956 hehtaaria, pituus 7,2 kilometriä ja leveys 7,0 kilometriä. Järvellä on neljä vesiallasta, joita erottavat toisistaan harjujaksot tai kapea salmi. Lännessä on Kyynärä, joka jää Kyynäränharjun taakse. Kyynäränjuovasta pääsee Juovanselälle, joka muodostaa Soukonsalmen länsipuolelle vesialtaan, ja salmen itäpuolella aukeaa Hiiliniemenselän, Juuriniemenselän ja Soukkajärven muodostama suurin vesiallas. Järven luusuassa vedet patoaa Kettumäeltä laskeva harju, josta vesi virtaa Karjusillan ali viimeisen vesialtaan kautta Turpoonjokeen. Keskisjärvi
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jonka kolmannen jakoalueen Rompainojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kaksi lyhyttä suo-ojaa, ja sen laskuoja yhtyy Jouttijärven laskuojaan aivan järven kohdalla. Laskuoja laskee lopulta Lampiseen. Järvi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat enimmäkseen autiota metsämaata, vaikka peltoja sijaitsee kin lähettyvillä. Rantaan on rakennettu vajaa kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Laitikkalan ja Uskilan väliseltä yhdystieltä 13958. Lavajärvi (Hämeenkyrö)
Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 191 hehtaaria. Järven leveys kasvaa suureksi etelään työntyvän 900 metriä pitkän Sirkanlahden vuoksi. Myös Mustalahti, joka työntyy länteen 1,1 kilometrin pituisena, laajentaa selän pituutta suuresti. Itäiseen Sorvalahdenperään laskee oja, joka tuo Sorvajärven, Kurkosjärven, Vähä Kivijärven, Iso Kivijärven, Sammatinjärven, Särkijärven, Pikku Oksjärven ja Iso Oksjärven vedet. Pohjoisemmaksi Kierumanlahteen laskee Ahvenusjärvi. Eniten vettä tuo Ruonanjoki, jonka valuma-alueella on noin 30 muuta järveä. Järvellä ei ole saaria ja sen rannat ovatkin jyrkkiä. Järvellä on lähes kaksi kilometriä pitkä syvänne, jossa vesi on yli 20 metriä syvää. Hautalampi (Parkano)
Lammen pituus on 200 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Nivusjärven länsipuolella ojitetulla suoalueella. Suo kasvaa harvakseltaan puita, mutta itärannassa on avosuota. Lampeen laskee pari metsä- ja suo-ojaa, joista yksi tuo vettä eteläpuolella sijaitsevalta turvetuotantoalueelta. Lammen oma laskuoja muodostuu siihen kaivetuista suo-ojista, jotka laskevat Nivusjärveen. Nivusjärvi laskee edelleen Kuivasjärveen. Rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat autiot eikä lammelle johda teitä. Lähin tie kulkee Nivuksenaholla ja seuraa Nivusjärveäkin varsin kaukana. Kivijärvi (Kiikka)
Järven pinta-ala on 28,1 hehtaaria ja sen pituus on 650 metriä ja leveys 350 metriä. Järveen laskee vain kolme tulo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla Joensuunlahdessa, josta saa alkuunsa 3,6 kilometriä pitkä Kivijärvenoja, joka jatkaa Tyrisevänojan kautta 9,3 kilometriä pitkään Luojokeen. Luojoki laskee Kokemäenjokeen Äetsän yläpuolella. Kuivajärvi (Tammela)
Järven rantaviiva on 28 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin peltomaata, jota ympäröi moreeni- ja kalliopohjainen metsämaasto. Lounaisrantaa sivuaa Kaukolanharjuun liittyvä harjujakso. Järven rannat ovat hyvin matalat, mikä on seurausta 1800-luvulla tehystä yli kahden metrin järvenlaskusta. Järvessä on 10 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,76 hehtaaria ja joiden osuus järven rantaviivasta on 1,15 kilometriä. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa paitsi Luotokivet, jotka ovat pieniä ulapalla olevia luotoja. Saareksi voidaan luokitella myös Saari, joka ennen Pyhäjärven järvenlaskua oli aito saari. Järvelaskun vuoksi Saaren pohjoispää kapeni ja kasvoi umpeen. Myöhemmin Saari yhdistettiin Venessillan tiepenkereellä mantereeseen. Nykyään Venesilta on avattu uudelleen veneväyläksi siltarummun avulla. Kuivajärven rannoilla sijaitsevia Tammelan kyliä ovat Tammelan Saari, Kankainen, Hykkilä, Lunkaa, Porras ja Ojanen. Kuivajärveen rajoittuu myös Forssan kaupungin ja Tammelan kunnan nykyään omistama Saaren kansanpuisto, jonka alueella on Kuivajärven rannassa muun muassa uimaranta. Ukonvesi
Järvialueen pinta-ala on 2 420 hehtaaria eli 24,2 km². Sen alue on ulkomitoiltaan 17,9 kilometriä pitkä ja 6,5 kilometriä leveä. Se muodostuu yhdeksästä osasta, jotka ovat pohjoisesta lukien seuraavat: Mikkelin kaupunkialueen itäpuolella sijaitsevat Mustaselkä, Launialanselkä ja Pappilanselkä, Laajaharjun itäpuolella Annilanselkä, Porrassalmella Kyyhkylänselkä, sen eteläpuolella Siikasalmen alla Ukonvesi, ja alinna Päähkeenselkä, josta reitin vedet poistuvat Juurisalmen kautta Louhiveteen. Päähkeenselältä työntyy koilliseen Leppäselkä ja sen takana Pohjoisselkä. Ukonveden tilavuus on 143,2 miljoonaa m³ eli 0,14 km³. Järven keskisyvyys on 5,9 metriä ja suurin syvyys on 30,4 metriä.
Ukonvedessä on laskettu olevan 97 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 147 ha, mikä on noin 5,7 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 on yli hehtaarin suurisia, 74 yli aarin ja loput 2 ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Annilanselän eteläpuolella sijaitsevat suuret Annilansaari, Pynnönsaari ja Ajosaari. Ukonveden selällä sijaitsevat Papinsaari ja Vassarinsaari. Niiden eteläpuolella sijaitseva Puuskansaari on nimestään huolimatta niemi.
Ukonveden rantaviivan pituus on 163 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 34 kilometriä. Rannat ovat pääasiassa metsämaata ja peltoalueita. Pappilan- ja Launilanselkiä reunustavat Mikkelin kaupunkialueen taajama-alueet. Peltoalueiden kyläasutus sijaitsee lähellä vedenrajaa ja rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta. Valtatie 13 kiertää järven länsirannat ja yhdystie 4321 ylittää Juurisalmen ja kulkee sitten koilliseen. Kantatie 62 lähtee Mikkelistä ylittäen ensin Pappilanselän salmen Kirkkovarkauden siltaa myöten ja jatkaen kaakkoon Puumalan suuntaan. Kuorevesi (järvi)
Järvessä on laskettu olevan 100 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 115 hehtaaria, mikä on noin 4,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kahdeksan on yli hehtaarin suuruisia, 63 yli aarin ja loput 29 ovat alle aarin kokoisia. Silmämääräisesti suurin saari Kuoresaari on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna yli 45 hehtaaria. Kuoresaari sijaitsee Kirkkoselän ja Kovionselän välissä. Muita suuria saaria ovat Paaliselällä sijaitseva 600 metriä pitkä Kurransaari ja Melasjärven ja Mäntänlahden välissä sijaitseva 1,3 kilometriä pitkä Pieskansaari. Sen pinta-ala on yli 35 hehtaaria. Muut saaret ovat näitä paljon pienempiä. Iso Kivijärvi (Ylöjärvi, Lassila)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 250 metriä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa polvelevassa suomaastossa. Se jää järven luoteispuolella Kihniössä olevan Marja-ahonkankaan ja eteläpuolella Ylöjärven Kulonmaan väliin. Kangasmetsässä olevien suoalueiden ojituksista yksitoista on kaivettu järveen saakka. Yksi ojista seuraa kuntarajaa ja on samalla järven laskuoja. Se laskee Vehkaluoman nimisenä 1,3 kilometriä ja yhtyy Vähä Tervajärveen laskevaan Tervajärvenluomaan. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Muutamaa lyhyttä osuutta lukuun ottamatta järven rannat ovat soistuneet. Järven länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie yhdystieltä 3350. Kuntaraja, joka ylittää järven, tekee järven pohjoisrannalla olevassa kallioisessa niemessä mutkan. Hirvijärvi (järvi Juupajoella)
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Se on koillis-lounais-suuntaisena pitkä ja kapea, mutta sen keskellä sijaitseva Kahilanniemi kaventaa sen 100 metriä leveäksi. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja järven luoteispuoli on korkeiden mäkien reunustama. Korkeimmat mäet ovat Eskolanmäki, Kuusimäki ja Hirvivuori, jotka kohoavat 65 metrin korkeuteen. Järven lounaispäätä kutsutaan Luhtaanperäksi. Kuivaisi
Kuivaisin kunta rajoittuu idässä Laatokkaan, etelässä Seuloskoin piirin Rahjan, Toksovan, Lieskulan ja Ohalatvan kuntiin sekä lännessä Viipurin ja pohjoisessa Käkisalmen piireihin. Pinta-alasta 49,5 % on sotilasaluetta, 37,4 % metsää ja 7,0 % maatalousmaata. Suurimmat järvet ovat Lempaalanjärvi, Roikanjärvi ja Likolampi (Верхолино, "Verholino"). Jokia ovat Vuoleenjoki, Nenimäisenjoki (Грузинка, "Gruzinka") ja Viisjoki. Tärkeimmät hyötykaivannaiset ovat hiekka ja sora. Tipasjärvi
Järven pinta-ala on 1 100 hehtaaria eli 11 km². Se on 9,1 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Järven keskellä sijaitsee Vuorisaari, jota kiertävät Kutusalmi ja Syväsalmi. Saaren länsipuolelle jää Pieni Tipasjärvi ja itäpuolelle Suuri Tipasjärvi ja molemmat salmet yhdistävät nämä järvenosat toisiinsa. Järven itäosa muodostaa lähes viisi kilometriä leveän järvenselän, mutta länsipuoli on niemien ja lahtien rikkoma. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Järven pinta-ala on 820 hehtaaria eli 8,2 neliökilometriä. Se sijaitsee alueella, missä on runsaasti kallioperän murroksien aiheuttamia korkeuseroja. Niiden vuoksi järvellä on runsaasti niemiä, saaria ja lahtia. Korkein mäki näkyy Mäkilahdelle ja sen korkeus on lähes 40 metriä vedenpinnan yläpuolella. Järven itärannalla sijaitseva Roviomäki kohoaa lähes 30 metrin korkeuteen ja sen päälle on rakennettu Sulkavanjärven kirkko. Korkein järvelle näkyvä mäki on kuitenkin Lokkiselälle Käänninniemensalmesta näkyvä Mustikkamäki, joka kohoaa lähes 60 metrin korkeuteen. Kuivasjoki
Vanhoissa pitäjänkartoissa 1840–1870-luvuilta on veistöt piirretty tarkasti näkyviin. Joen uoma oli 1800-luvulla paikoin paljon leveämpi kuin nykyään. Erityisesti Linnanlahden ja Ruonanlammen väli on yhtenäistä järveä. Kun jokea on myöhemmin perattu Ruonanlammen alapuolelta, on vedenpinta laskenut alemmaksi ja paikalla on nykyään jokimainen uoma. Nevasjärvi
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Mouhijärvi (järvi)
Järven pinta-ala on 687 hehtaaria ja sen pituus on 5,2 kilometriä ja leveys 1,5 kilometriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkuunsa noin 12 kilometriä pitkä Mouhijoki (eli Kiikoisjoki eli Kolusjoki), joka laskee Kiikoisjärveen ja sitten Jaaranjokena Sääksjärveen, josta se jatkaa Kauvatsanjokena kohti Puurijärveä ja lopulta Ala-Kauvatsan jokena Kokemäenjokeen. Juurijärvi (Ikaalinen)
Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Se sijaitsee Hulppojärven ja Vähäveden länsipuolella. Siihen laskee kymmenen ojaa. Huomattavimmat tulo-ojat ovat idästä laskeva Majaoja, joka on Vähäveden laskuoja, Mämmilammen laskuoja, pohjoisesta laskeva Perkoonoja, joka on Ylisenlammen ja Paskolammen yhteinen laskuoja, Lehmissuonlahteen laskeva Sydänmaanlammen laskuoja, ja vielä lännestä laskeva Latoveden laskuoja. Järven selän lounaispäässä sijaitsee 900 metriä pitkä lahti, josta laskujoki Sisätönjoki saa alkuunsa. Järvessä on kolme suurta noin 250 metristä saarta Majasaari ja Selkäsaaret ja vielä viisi pienempää 20–30 metristä saarta. Rantaviivan pituus on 8,6 kilometriä ja rannat ovat paikoin jyrkkärinteisiä ja kallioisiakin. Järven ympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu kaksikymmentä ja saariin kolme vapaa-ajan asuntoa. Järvelle pääsee yhdystietä 13287 pitkin. Houkanjärvi
Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Siihen on kaivettu kolme suo-ojaa, joista länsipuolella olevat tuovat soiden kuivatusvesiä ja itäpäähän kaivettu toimii laskuojana. Laskuoja on osa Houkansuon ja Koivistonsuon suo-ojia, jotka jatkavat Houkanojana eteenpäin Tampereen Hakametsään yhtyen siellä Vuohenojaan, joka vuorostaan laskee Iidesjärveen. Houkanjärvi sijaitsee erämaassa 600 metriä länteen Tampereen, Lempäälän ja Kangasalan yhteisestä rajapyykistä. Sen eteläpuolella kohoaa kallioinen Houkanvuori. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järven luoteispäässä järven ohittaa korkeajännitelinja ja luoteeseen jatkava kävelypolku. Järvi on autio, mutta läheisen metsäutotien pohjoispuolella sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Kuivajärvi (Tammela)
Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Loimijoen valuma-alueen Pyhäjärven alueeseen. Järven valuma-alue on pinta-alaltaan 524 km² suuruinen ja siihen kuuluu yli 140 järveä tai lampea Tammelan, Forssan, Urjalan, Hämeenlinnan, Hattulan, Lohjan, Lopen, Karkkilan ja Someron alueilta. Äimäjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 858 hehtaaria ja sen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Järvi on 10,3 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä ja sillä on kaksi erilaista järviallasta. Kutilasta luoteeseen järvi on yli 6 kilometriä pitkä ja alle kilometrin kapea. Kutilasta etelään aukeaa Rastinselkä, joka on 3,5 kilometriä pitkä ja alle 2 kilometriä leveä. Järvellä on kahdeksan saarta, jotka Kuoresaarta lukuun ottamatta ovat pieniä luotoja. Autio Kuoresaari on 200 metriä pitkä ja yli 60 metriä leveä ja se sijaitsee alle 100 metrin päässä Rastinselän itärannasta. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on vain kolme metriä. Syvin kohta on lähes 10 metriä syvä ja se sijaitsee aivan Kuoresaaren edustalla alle 200 metrin päässä rannasta. Järveen laskee yli 20 pelto-ojaa, joista Totunoja, Kupparinoja, Valkosenoja, Myllyoja (eteläinen) ja Savijoki ovat huomattavimmat. Keihäsjärven laskuoja Myllyoja (kahdesta samannimisestä se pohjoisin) yhtyy Totunojaan aivan sen alajuoksulla. Järven laskujoki on Oikolanjoki, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa seitsemän kilometrin päässä Saarioisjärven läpi ja laskee sitten Vanajaveden Rautunselkään. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Kaukajärvi (järvi)
Järvi on 3,2 kilometriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 143 hehtaaria. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 12 metriä. Järven keskellä on 22-metrinen syvänne, jonka suurin syvyys on 23 metriä. Rannat ovat jyrkkiä erityisesti järven eteläpuolella. Järveen laskee vain kolme ojaa, joista Nattarin suunnalta tuleva on merkittävin. Pitkäjärven laskuojaa, joka oli aikaisemmin salmi ja joka laskee nykyään Kaukajärven itäpäähän, ei ole merkitty karttaan. Järvien välillä ei ole vedenpinnoissa korkeuseroa. Kaukajärven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se kulkee Hautalammin kautta Hakametsään, jossa se yhtyy Vuohenojaan ennen yhtymistään Iidesjärveen. Järven valuma-alue on vain 11 neliökilometriä (km²), joten järven syvyydestä johtuen veden laskennallinen viipymä järvessä on 3,0 vuotta. Kuivajärvi (Ruovesi, Joensuu)
Järven pinta-ala on 16,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä. Kivijärvi (Kannonkoski)
Kivijärvi on Kymijoen vesistön Viitasaaren reittiin kuuluva järvi pohjoisessa Keski-Suomessa. Järven pinta-ala on 154,03 neliökilometriä, ja se on Suomen 30. suurin järvi. Järvi on noin 50 kilometriä pitkä ja leveimmillään noin 10 kilometriä. Kivijärven selät etelästä pohjoiseen ovat Kuivaselkä, Lintuselkä, Lokaselkä, Rutaselkä ja Kotkatselkä. Näistä Lokaselkä on suurin. Järven syvin kohta, noin 45 metriä, sijaitsee Lintuselällä. Kivijärven suurimpia saaria ovat Riansaari, Rutasaari, Iso Talviaissaari, Lehtosaari (Kivijärvi), Lehtosaari (Kinnula), Iso Kuoresaari, Saihosaari, Veitsaari, Heitsaari, Huhmarsaari, Siikasaari, Korpisaari ja Selkäsaari. Kahala järv
Järven pinta-ala on 346 ha (hehtaaria) ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskevat Miku kraav ja Oldoja, joka on samalla sen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 16,4 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0031 km (kuutiokilometriä) eli 3,1 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä. Vähä Kivijärvi (Ylöjärvi, Lavajärvi)
Järvi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Se sijaitsee metsälampena suo-alueen keskellä. Siihen laskee kahdeksan suo-ojaa sekä lyhyt laskuoja Iso Kivijärvestä. Järven oma laskuoja lähtee järven länsipäästä ja laskee 550 metrin pituisena Kurkosjärven etelärantaan. Rannoilla on vain kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 7223. Kangasjärvi (Lempäälä)
Järven pituus on 150 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se sijaitsee metsämaaston soistuneessa painaumassa. Rantaviivan pituus on 400 metriä. Järveen on ohjattu suolta kuivatusojia, joista yksi ulottuu ulos painaumasta. Sen tuomat kuivatusvedet laskevat Pikku Muurajärvestä alkavaan Muuranojaan ja siinä olevaan Latikka lampeen. Lammen pohjoisrantaan kulkee polku, jonka päässä on vapaa-ajan asunto. Samalla suolla, missä järvikin on, on vielä toinen rakennus, jolle ei johda tietä. Syvänsi
Järven pinta-ala on 1 500 hehtaaria eli 15 neliökilometriä. Se on 13,1 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Siitä erottuu helposti neljä järvenosaa, jotka ovat etelästä lukien Eteläselkä, Juurikkaselkä, Pohjoisselkä ja Vitikkaselkä ja vielä järvimäinen lahti, jossa ovat Lahnankuttaja ja Haapalahti. Viimeksi mainittu sijaitsee Vitikkaselän länsipuolella ja järvenosia yhdistää Uittoniemen ja Vitikkaniemen välinen salmi. Salmen yli on Uittosaarta ja penkereitä pitkin rakennettu yhdystie 15329. Järven lounaissivua seuraa Syrjänharjun sisältävä harjujakso, joka sukeltaa Tossavalansaaren kohdalla järveen ja nousee välillä pintaan Kuoresaarena, Hiiriluotona, Tanssisaarena, Kaidansaarena ja järven koillispäässä Hiidenlahdella hiekkaisena niemenä. Kaidansaari jakaa pohjoisen järvialueen kahdeksi järvenseläksi. Tossavalansaari ja Halkosaari jakavat järven eteläiseen ja pohjoiseen osiin. Eteläiset järvenselät jäävät Vihtasaaren ja Kosulansaaren eri puolille. Kahvenitsa
Kahvenitsanjärvi on kaakko-luode -suuntainen ruoikkorantainen matala järvi, joka aikaisemmin oli tunnettu runsaasta linnustostaan. Järvellä on pituutta 1,5-2 kilometriä ja leveyttä keskivaiheilla noin 600 metriä. Järvi laskee luoteeseen virtaavaa Mustajokea pitkin Vuokseen. Kahvenitsanjärven koillis-itäpuolella peltomaisemat muuttuivat hiekkakankaaksi, jossa Puikkoisten kylästä tulevan maantien varrella sijaitsi tunnettu Kahvenitsankangas, jossa nuoriso kokoontui ja urheili. Kangasalueella oli useita mäkiä, mm. Hiekkamäki, Suuri ja Pieni Käntämäki sekä 81,7 metriä merenpinnan yläpuolelle kohoava Suurmäki, joka oli pitäjän korkeimpia paikkoja. Mäellä sijaitsi myös 40 metriä korkea maanmittaustorni, joka palveli myös näkötornina. Suurmäen koillispuolella sijaitsi pieni Mustalampi, joka oli Kahvenitsanjärven, Mustajoen ja muutamien purojen ohella kylän ainoa vesistö. Kalikkalampi (Oulu)
Kalikkalampi on pieni järvi Oulun kaupungin pohjoisosassa Liikasen alueella, Kalikkaharjun ja Kalikkakankaan välissä, Ruskotunturilta vajaa kilometri koilliseen. Järven pinta-ala on 4 hehtaaria ja korkeus 19,4 metriä merenpinnasta. Pisimmillään järvi on kolmisensataa ja leveimmillään parisataa metriä. Järvestä laskee oja Ahvenojaan, joka taas laskee Kuivasjärveen ja edelleen Kuivasojan kautta Perämereen. Vaikka järvi on kankaiden ympäröimä, sen rannat ovat soistuneet. Järven lähettyville on tieyhteys lännestä Alakyläntieltä, pohjoisen puolelta sinne tulee taas hiihtoreittejä Kuivasjärven Auran hiihtomajalta. Kouvalanjärvi
Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee Aitoon taajaman itäpuolella näkien välissä olevassa painaumassa. Järven pohjoispuolella sijaitsee Mustikkavuori ja länsipuolella pienialainen Tepulinna. Järven etelä- ja itäpuolet ovat alavampaa, mutta kuitenkin järveen viettävää metsä- tai peltoaluetta. Järven rantaviiva on melko selväpiirteinen, mutta pohjoispäässä sijaitsee 250 metriä pitkä Koskenlahti ja kaakkoispäässä 400 metriä pitkä Pitkonlahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta. Toisessa saaressa on rakennus. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja se on pääasiassa peltoon rajautuvaa pusikkoa tai itäpuolella metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa, mutta etelässä Kaukkalan kylän maatilat vaikuttavat järven tilaan Urkanojan kautta. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asuntokin. Niille tulee tiet kylän poikki kulkevilta yhdystieltä 3221 ja 13972. Tepulinnan lähellä on yleinen uimaranta. Ullavanjärvi
Järven pinta-ala on 1 300 ha eli 13 km². Se on 6,6 kilometriä pitkä ja 5,0 kilometriä leveä. Järvellä on kaksi erityyppista osaa. Järvenselkä käsittää järven länsipuoliskon ja järven itäpuolisko on melko saaristoinen. Siellä on laaja lahti, joka alkaa Yrjäniemen ja Haaponiemen välistä. Järvi on yleensä matalampi kuin kaksi metriä, mutta yli kaksi metrisiä alueita on vain järvenselällä. Suurin kartassa merkitty syvyyslukema on 2,9 metriä. Järvessä on runsaasti kiviä ja pieniä saariakin on paljon. Pohjoispäässä suuria saaria ovat Talvisaari, Iso Teerisaari, Pikku Petäjäsaari ja Tullisaari. Etelärannassa oleva Selkäsaari on niemi, mutta sen länsipuolella ovat Matinkari, Vesikari, Pitkäkari, Syväkarit ja Haarakarit. Keskellä järveä sijaitsevat Iso Lohikari, Pikku Lohikari, Paskalaatta, Iso Hiidenluoto, Pikku Hiidenluoto, Kantelesaaret, Puurosaari, Harppusaari, Tynnyrisaari, Pihlajamaankari, Kaksossaari, Tammasaari ja Yrjöniemenkarit. Itäpään lahdessa sijaitsevat Pitkäkari, Vareskari ja Äilänne. Kuivasjärvi (Oulu)
Kuivasjärvi kuuluu Kuivasojan valuma-alueeseen. Kuivasjärven valuma-alueen kokonaispinta-ala on noin 28,1 neliökilometriä. Järven eteläpuolella sijaitseva Pyykösjärvi laskee Kaijonlahteen Laholaisojaa pitkin. Laholaisojan lisäksi järveen laskee myös Ahvenoja, joka on kuivatettujen Ison Ahvenjärven ja Pienen Ahvenjärven laskuoja. Muut laskuvedet tulevat pääasiassa kuivatusojista. Kuivasjärvi laskee Perämereen Kuivasojan kautta, sen alkupiste on järven läntisimmässä kolkassa. Kallavesi
Kallaveden pohjoisosan järvialtaan pinta-ala on 16 200 hehtaaria eli 162 km². Se on 33 kilometriä pitkä ja 16 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 612 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 359 kilometriä. Järvialtaan keskisyvyys on 9,5 metriä ja suurin syvyys on 50 metriä. Sen tilavuus on 1 543 miljoonaa m³ eli siis 1,54 km³ ja se muodostaa kolmasosan koko järvestä. Puijosta avautuu länteen 11×11 kilometriä laaja saaristo, joka kapenee luoteessa Hirvilahden kohdalla 2,5 kilometriä leveäksi ja suurien saarien rikkomaksi salmeksi. Puijosta Petynsaaren ja Kakinsalon kohdalle olevaa järvenosaa kutsutaan Pohjois-Kallavedeksi. Petynsaaren ja Kakinsalon pohjoispuolelle jää Suuri Ruokovesi eli Ala-Ruokovesi. Ruokoveden länsipäässä Salonniemi jakaa sen eteläiseksi Kurolanlahdeksi ja pohjoiseksi Pulkonlahdeksi. Näiden eteläpuolella sijaitsee Leinolanlahti, jonka perällä ovat Pässinkaarre, Pieni Kaavanlahti ja Seitenlampi. Ruokoveden eteläpuolella on saaristo, jonka länsirantaan jää saarten suojaan Lehostenlahti. Maaninkajärven eteläosaa kutsutaan Pieneksi Ruokovedeksi eli Ylä-Ruokovedeksi. Nämä järvenosat eivät kuulu enää Kallaveteen. Kuusjärvi (Hämeenlinna)
Järven pinta-ala on 2,4 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä. Liesjärvi (Keuruun järvi)
Järven pinta-ala on 804 hehtaaria eli 8,0 neliökilometriä. Se on 5,4 kilometriä pitkä ja 3,4 kilometriä leveä. Järvellä on laaja järvenselkä, josta työntyvät etelään lyhyt Talvilahti ja 1,6 kilometriä pitkä mutta kapea Kutinlahti. Koillissuuntaan aukeaa Marjoniemen ja Halkoniemen taakse leveä järvenosa, jossa sijaitsevat esimerkiksi Majalahti ja Ruokonlahti. Järven ympäristö on alavaa maata, mutta järvelle näkyy muutama mäki. Itäpuolella sijaitsee 60 metriä korkea Korkatinmäki, jonka matalampia huippuja on vielä etelämpänä. Talvilahden ja Kutinlahden välissä kohoaa 40 metriä korkea Myllyvuori. Kaavinjärvi
Kaavinjärvi on keskikokoinen järvi joka sijaitsee Pohjois-Savossa Kaavilla. Sen pinta-ala on 21,047 km², syvyys 41,9 m, keskisyvyys 9,06 m, tilavuus 0,191 km³, rantaviiva 126,56 km ja korkeustaso 101 metriä. Kaarnajärv
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0 m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072 kuutiokilometriä eli 0,72 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä. Vatajanjärvi
Järven pituus on 1,4 kilometriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 70 hehtaaria. Se sijaitsee Kuivasjärven ja Ylinenjärven välisellä peltoalueella, jossa sijaitsevat Vatajankylä ja Luomankylä. Pääaosa siitä vedestä, joka laskee pois Vatajanjokea myöten, tulee Ylinenjärvestä Isonahonjokea myöten. Järveen laskee lounaasta ja lännestä soilta viisi metsäojaa ja yksi pelto-oja. Pohjoisesta ja idästä siihen laskee kaksi lyhyttä pelto-ojaa ja pitkä metsäoja lähisoilta. Yksi ojista laskee Kakkurilammesta, joka on melkein tyhjiin laskettu lampi järven länsipuolelta. Järvellä on yksi saari, joka sijaitsee ruohottuneen pohjoispään kaislikossa. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Rannoille on jätetty suojavyöhykkeet, mutta suurin osa rannoista ovat peltomaan äärellä. Lounaispuolella metsät reunustavat rantoja. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen maatilaa ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille pääsee valtatieltä 3 lähtevältä yhdystieltä 13327 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Nerosjärvi
Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie. Kirvesjärvi (Juupajoki)
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun Päijänteensuon etelälaidalla kankaalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Yhdystie 3421 ohittaa sen eteläpuolelta.