Missä Lapua sijaitsee?
Lapua
Lapua () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu henkilöä. Kunnan pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Lapuan naapurikunnat ovat Alajärvi, Kauhava, Kuortane, Lappajärvi ja Seinäjoki.
Lapuan tuomiokirkko
Lapuan tuomiokirkko sijaitsee Lapualla ja on yksi Suomen yhdeksästä tuomiokirkosta. Se on Lapuan hiippakunnan tuomiokirkko. Kirkko on rakennettu vuonna 1827, ja se on Carl Ludwig Engelin suunnittelema. Kirkon vierellä on kellotapuli, joka on tiettävästi Lapuan vanhin edelleen toiminnassa oleva rakennus. Kirkon pihalla on muun muassa Karjalaan jääneiden muistomerkki, jääkärien muistomerkki, Yrjö Liipolan veistämä enkelipatsas sekä vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki. Kirkon katto- ja lasimaalaukset ovat taidemaalari Paavo Leinosen tekemiä. Laponia
Vuonna 1996 Laponiasta tuli UNESCOn maailmanperintökohde. Laponia on sekä kulttuuri- että luontokohde, koska saamelaiset käyttävät Laponiaa edelleen porojensa laidunmaana niin kuin ovat tehneet jo satoja vuosia. Lapua
Lapua sijaitsee valtateiden 16 ja 19 risteyksessä. Kantatie 66 päättyy Lapualle. Liesu
Liesua tavataan pohjoisella pallonpuoliskolla, pääasiassa vuoristoalueilla. Euroopassa lajia kasvaa pääasiassa Fennoskandian vuoristo- ja tunturialueilla, Skotlannissa, Pohjois-Irlannissa, Alpeilla, Pyreneillä, Kreikan pohjoisosissa, Kaukasuksen alueella ja Uralilla. Aasian puolella liesua kasvaa Keski-Aasian vuoristoseuduilla, paikoin Siperiassa, Kamtšatkan niemimaalla ja Pohjois-Japanissa. Pohjois-Amerikan puolella levinneisyysalue jatkuu Alaskaan sekä Kanadan ja Yhdysvaltain länsi- ja keskiosiin. Suomessa liesua tavataan Keski- ja Pohjois-Lapissa. Runsaimmin sitä kasvaa Käsivarren Lapin suurtuntureilla. Liesua on kasvanut aikaisemmin hyvin harvinaisena myös Ahvenanmaalla, mutta laji on sittemmin hävinnyt maakunnasta. Viimeinen havainto Ahvenanmaalta on vuodelta 1938 Vårdöstä. Laponia
Laponia on Ruotsin Lapissa sijaitseva Euroopan suurin yhtenäinen luonnonmaisema. Sen luonto on säilynyt lähes koskemattomana. Nimi tulee Lapin latinankielisestä nimestä. Pohjanmaan historiallinen maakunta
Pohjanmaa on pinta-alaltaan Suomen historiallisista maakunnista suurin. Pohjanmaa käsittää nykymaakunnista Etelä-Pohjanmaan valtaosan, kokonaisuudessaan Keski-Pohjanmaan, Kainuun, Pohjois-Pohjanmaan ja Pohjanmaan nykymaakunnan sekä Lapin nykymaakunnan eteläosan, Peräpohjolan. Pohjanmaa rajoittuu lännessä Pohjanlahteen ja Ruotsiin, pohjoisessa historialliseen Lappiin, idässä Venäjään sekä etelässä Karjalan, Savon, Hämeen ja Satakunnan historiallisiin maakuntiin. Laaja Pohjanmaa on omalla tavallaan yhtenäinen alue huolimatta sen alueellisista eroista. Pohjalaisia maisemia luonnehtivat laajat peltoaukeat ja Pohjanlahteen hiljalleen virtaavat suomalaisittain suuret joet. Usein näitä maisemia kuvataan sanalla "lakea", eteläpohjalaisilla murteilla "lakia". Pohjanmaan koillisosissa maasto kuitenkin muuttuu vaaramaisemaksi. Lappi
Suomeen ja Ruotsiin kuuluvat Lapin historialliset maakunnat sijaitsevat sisämaassa. Jos Lappina pidetään koko Lapin lääniä ja Ruotsissa vastaavasti Norrbottenin lääniä, niin Suomen ja Ruotsin Lapit ulottuvat Perämeren rannalle. Lapin länsiosassa Norjaan kuuluvalla rannikolla on vuonoja aina Venäjälle asti ulottuvalla alueella. Tunturit alkavat Norjaan kuuluvat Lapin itäosasta. Ruotsin ja Norjan rajana oleva Skandien vuoristo sijaitsee pohjoisosistaan Lapissa. Sen korkeimmat huiput ovat Kebnekaisella Ruotsissa. Lapuan kihlakunta
Lapuan kihlakunta () on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Vaasan läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat:
Kihlakunnan ulkopuolella oli Uudenkaarlepyyn kaupunki. Lapuan urheilutalo
Lapuan urheilutalo on Lapuan kaupungin omistama liikuntapaikka ja monitoimitalo. Se sijaitsee Lapuan keskustassa, koulujen, keskusurheilukentän sekä pesäpallostadionin välittömässä läheisyydessä. Urheilutalo toimii jäähallin ja paikallisen virkistysuimala Sateekaaren yhteydessä.
Salin pinta-ala on suurimmillaan 990 m, ja tila on jaettavissa kolmeen osaan. Katsomoihin mahtuu enimmintään 800 henkeä. Mikäli näyttämöosa on laskettu alas, saliin voidaan sijoittaa tuoleja noin 1 000 hengelle. Lapin maakunta
Lapin maakunnan maakuntakeskus on Rovaniemi. Muut kaupungit ovat Kemi, Tornio ja Kemijärvi. Lappi on eräällä tapaa kaksinapainen maakunta, sillä Rovaniemen ohella Kemi-Tornio -alue on merkittävä kaupunkikeskus. Tornio on maakunnan vanhin kaupunki ja Kemi suurin teollisuuskaupunki ja oli pitkään myös suurin kaupunki. Lapua
Lapuanjoki oli tervan vientiväylä. Terva kuljetettiin Uuteenkaarlepyyhyn, jonne myös oli tapana maksaa verot. Meren kautta oli edelleen kiinteät yhteyden Ruotsin pääkaupunkiin Tukholmaan. Oli hyvin tavallista, että lapualaiset kääntyivät ongelmissa suoraan kuninkaan puoleen, ohi paikallisten viranomaisten. Uudenkaarlepyyn kaupungin perustamisen jälkeen 1560-luvulla tuli ajankohtaiseksi tien rakentaminen Uudestakaarlepyyssä sisämaahan Ruovedelle, jonne Uudenkaarlepyyn kaupan uskottiin ulottuva. Lapualaiset määrättiin rakentamaan taival Lapualta Ruovedelle. Tehtävä tuntui turhalta. Lapualaisille vesistötiet olivat tärkeimpiä liikenneväyliä. Vuonna 1695 tie Ruovedelle oli pääosin valmis. 1600-luvulla Lapualta oli maantieyhteys myös Ilmajoelle. Lapua
Alahella, Alanurmo, Haapakoski, Hellanmaa, Hirvijoki, Honkimäki, Hyyppä, Härsilä, Karhunmäki, Kauhajärvi, Kirkonkylä, Kiviristi, Koskikylä, Lakaluoma, Liuhtari, Länsikylä, Mustamaa, Myllykylä, Männikkö, Ojutkangas, Paavola, Pouttu, Raamattu, Ritakallio, Ritamäki, Ruha, Saarenkangas, Siirilä, Tamppari, Teora, Tiistenjoki, Toijanniemi, Välilä, Ylikylä.
Lapualaisia työnantajia: Lapua
Varhain 1300-luvulla alkoi pysyvä asutus levitä myös Lapuanjokilaaksoon. Asukkaita tuli muun muassa Ylä-Satakunnan Suur-Sastamalan asutuskeskuksesta, josta oli pohjoiseen hyvät maa- ja vesiyhteydet. Pohjanmaan asutuksen painopiste muodostui alkuvaiheissa Kyrönjoen alajuoksulle. Meren läheisyyteen asutusta houkutteli nimenomaan luonnonantimiltaan rikas Merenkurkun alue. Lapualla oli tuolloin jonkin verran lappalaisia, jotka pitivät seutua eräalueenaan. Lapuan-nimen lienevät rannikon ruotsalaiset antaneet juuri alueella asustaneiden lappalaisten takia. Ammattiopisto Lappia
Ammattiopisto Lappia on Länsi- ja Etelä-Lapissa toimiva toisen asteen oppilaitos. Se tarjoaa käytännönläheistä ammatillista koulutusta nuorille ja aikuisille Kemissä, Muoniossa, Tervolassa (Louella) ja Torniossa. Lapuan Sanomat
Lapuan Sanomat on vuonna 1932 perustettu itsenäinen ja puolueeton paikallislehti, joka ilmestyy Lapualla. Lehden päätoimittaja on Tarja Kojola. Tšuuppa
Tšuuppa (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden perukassa Louhesta 48 kilometriä maanteitse pohjoiseen. Taajamassa on 3 200 asukasta (vuonna 2011). Lapua
Nykyään kaupunki tunnetaan myös rikkaasta kulttuurielämästään. Kulttuuri sai oman talonsa, kun entinen Lapuan Patruunatehtaan rakennus remontoitiin kaupungin kulttuurikeskukseksi. Paikka tunnetaan nykyään nimellä Kulttuurikeskus Vanha Paukku, ja siellä sijaitsevat muun muassa Lapuan Musiikkiopisto, kaupungin kirjasto, Lapuan Kansalaisopisto, Teatteri Lapua, Lapuan Taidemuseo, Lapuan liikkeen museo, Lapuan Patruunatehtaan museo, Patruunagalleria, Pyhälahden Valokuvaamomuseo, Pohjanmaan Valokuvakeskus ja elokuvateatteri Bio Marilyn. Ypäjä
Perinteisesti Ypäjä on osa Lounais-Hämettä yhdessä Forssan seutukunnan kuntien Forssan, Humppilan, Jokioisten ja Tammelan sekä nykyään Varsinais-Suomeen kuuluvan Someron ja Pirkanmaahan kuuluvan Urjalan kanssa. Forssan ohella toinen tärkeä seudullinen keskus on Loimaa, ja varsinkin Ypäjän länsi- ja pohjoisosista on lyhempi matka Loimaalle kuin Forssaan, jonne taas yhteydet ovat paremmat kunnan etelä- ja itäosista. Lapuan liike
Tulevaa Lapuan liikkeen marssia varten järjestettiin 20.–21. kesäkuuta 1930 kokous Lapualla. Marssin järjestäminen oli suuri ja mittava työ. Kokoukseen Lapuan liike kutsui edustajat kaikista suojeluskuntapiireistä ja organisoi samalla kansanliikkeen valtakunnalliseksi. Lapuan liike kutsui ja nimesi henkilöt, joiden tuli järjestää omilla paikkakunnillaan kokoukset, jotka taas nimeäisivät heidät edustajikseen allekirjoittamalla valtakirjan. Käytännössä Lapuan liikkeen vaatimat valtakirjat allekirjoitettiin ilman mitään järjestettyjä kokouksia. Tässä vaiheessa muun muassa tohtori Kai Donner liittyi virallisesti Lapuan liikkeeseen Itä-Uudenmaan edustajana. Lapua
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lapuan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta. Lapin maakunta
Lapin maakuntaan luetaan Suomen historiallisista maakunnista Lapin ohella myös pohjoisin osa Pohjanmaa eli Peräpohjola. Tätä nykyisen Lapin maakunnan eteläosaa on toisinaan on pidetty eri maakuntanakin, ja se käsittää nykyisestä Lapin maakunnasta suunnilleen puolet. Nykyisen Lapin maakunnan vaakuna on silti sama kuin Lapin historiallisen maakunnan. Suomen ohella Lappi on yksi maakunnista myös Ruotsissa. Siellä kuitenkaan maakunnilla ei 1600-luvun jälkeen ole ollut virallista asemaa. Ennen vuotta 1809, jolloin Suomi liitettiin Venäjään, Suomen Lappi oli osa Ruotsin Lappia. Laapina
Laapina (myös Lapina, ) on entinen kunta, kyläneuvosto ja Hvoinyin kylähallinnon alainen kylä Sumajoen varrella Sorokan piirissä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Kiviristi
Kiviristi on Lapuan kaupungin keskustan alueella oleva kaupunginosa, jossa on pääasiassa kerrostaloja, pienkerrostaloja, rivitaloja ja omakotitaloja. Alueella sijaitsee myös Koulutuskeskus Sedu, Lapuan Lukio ja Etelä-Pohjanmaan Poliisilaitoksen Lapuan Poliisiasema. Kaukas (Lappeenranta)
Kaukas on Lappeenrannan kaupunginosa. Se sijaitsee keskustasta noin kolme kilometriä itään Saimaan rannalla entisen Lauritsalan kauppalan alueella. Lappi
Suomeen kuuluva Lapin historiallinen maakunta jaetaan luonnonmaantieteellisesti, mutta ei kuitenkaan koskaan hallinnollisesti Kittilän Lappiin, Sompion Lappiin, Enontekiön Lappiin ja Inarin Lappiin. Taigan ja tundran raja Suomessa kulkee Kaunispään alueella, joka on suosittu hiihto-, laskettelu- ja muu lomakohde. Suomen Lapissa sijaitsee kaksi suurta tekojärveä (Lokka ja Porttipahta) ja 483 kilometriä pitkä Kemijoki, joka on Suomen pisin joki. Suomen Lapin itäosassa on soita ja järviä, joista suurin on Inarijärvi (1 040 km²). Lapuan junaturma (joulukuu 1986)
Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 "Lapponia" suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23. Lapua
Vuoden 2017 lopussa Lapualla oli 14 494 asukasta, joista 11 014 asui taajamissa, 3 399 haja-asutusalueilla ja 81 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lapuan taajama-aste on 76,4 %. Lapuan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Liguria
Liguria on hallinnollinen alue Luoteis-Italian rannikolla, Ranskan rajalla. Se on kolmanneksi pienin Italian hallinnollisista alueista. Piemonten hallinnollinen alue sijaitsee siitä pohjoiseen, Emilia-Romagnan ja Toscanan alueet siitä itään. Liguria koostuu neljästä maakuntatason alueesta: kolmesta maakunnasta (Imperia, La Spezia, Savona) ja Genovan metropolikaupungista. Lempäälä
Lempäälä sijaitsee valtateiden 3 (Helsinki–Tampere) ja 9 (Turku–Tampere) sekä Helsinki–Tampere-rautatien varrella. Lempäälän rautatieasemalla pysähtyvät rataosuudella kulkevat taajamajunat ja osa Helsingin ja Tampereen välisistä InterCity-junista. Maanteitse Tampereelle on matkaa 24 kilometriä, Turkuun 135 kilometriä ja Helsinkiin 157 kilometriä. Lappajärvi
Lappajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnan itäosassa Lappajärven pohjois- ja länsirannoilla ja saarissa. Lapuan Spelit
Spelit on eteläpohjalainen kansanmusiikki- ja -tanssifestivaali. 
Tapahtuma järjestetään Lapualla. Lapvesi
Lapvesi on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee keskustasta noin viisi kilometriä itään entisen Lauritsalan kauppalan alueella. Lapinniemi
Naapurikaupunginosia ovat Petsamo, Lappi ja Tampella. Tampereen keskustaan Lapinniemestä on noin kilometri, mutta linja-autolla Tammelan läpi siinä menee noin viisi minuuttia, Keskustorille 10 minuuttia. Linjaa käyttää muun muassa linja-auto numero 2. Ylä-Laukaa
Luga on tärkeä rautatiepaikkakunta; päärautatieasema on nimeltään Luga-1. Luga sijaitsee Pietarista lounaaseen Pihkovaan ja edelleen Vilnaan johtavan rautatien varrella ja on samalla risteysasema itään Novgorodiin ja edelleen Tšudovoon vievälle radalle. Maantieyhteyksistä keskeisimpiin kuuluvat Pietarista (155 km) lounaaseen johtava valtatie M20 (osa väylää ), joka eurooppatie jatkaa Pihkovan jälkeen etelään kohti Valko-Venäjää ja Ukrainaa.
Lugaan on sijoittunut osa Leningradin sotilaspiirin yksiköistä, esimerkiksi 26. ohjusprikaati ja 9. tykistöprikaati. Landau in der Pfalz
Landau in der Pfalz on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Se toimii kuitenkin Südliche Weinstraßen piirikunnan hallintokaupunkina. Vuoden 2006 lopussa kaupungin asukasluku oli 43 048. Sen pinta-ala on 82,94 neliökilometriä ja asukastiheys 519 as./km². Lapuan päivä
Nykyään Lapuan päivän järjestää Lapua-Seura ry yhteistyössä Lapuan kaupungin ja vuosittain vaihtuvan kolmannen tahon kanssa heinäkuun puolivälissä. Juhla kestää 3-4 päivää ja siihen sisältyy pääjuhlan lisäksi monenlaista muuta kotiseutuhenkistä ohjelmaa. Lapua
Vanhassa Paukussa järjestetään vuosittain mm. musiikkitapahtuma Vanhan Paukun Festivaali sekä Vanhan Paukun Filosofiapäivät. Lisäksi paikkakunnalla järjestetään vuosittain mm. Lapuan Päivän juhla, Ritafest-rockfestivaali ja joka toinen vuosi kansainvälinen urkumusiikkitapahtuma Lapuan Urkufestivaalit. Lapua
Lapualaiset urheilijat ovat edustaneet Suomea useissa urheilulajeissa merkittävissä kisoissa aina Olympiakisoja myöten. Lapulla toimii useita urheiluseuroja kuten muun muassa Lapuan Virkiä, Lapuan Ponnistus sekä Korikobrat. Urheiluharrastuspaikkoja Lapualla ovat muun muassa yleisurheilu- ja jalkapallokenttä Lapuan keskuskenttä sekä sen lähellä sijaitsevat pesäpallostadion, uimahalli, urheilutalo ja jäähalli. Lapuan laki
Lapuan laki on vuonna 1843 säädetystä Lapuan suurpitäjän kyläasetuksesta käytetty nimitys. Myöhemmin samaa termiä käytti Lapuan liike 1930-luvulla perustellen sillä harjoittamaansa omankädenoikeutta. Yhteistä niille molemmille oli autoritäärisyys sekä pyrkimys puolustaa vallitsevaa yhteiskuntajärjestystä äärimmäisin keinoin ja jopa voimatoimin. Lepola (Lappeenranta)
Lepola on Lappeenrannan kaupunginosa ja tilastoalue. Se sijaitsee kaupungin keskustassa. Lapuan Spelit
Spelit-kulttuuritapahtuman juuret ovat syvällä maakunnan musiikkiperinteessä. Tapahtuma järjestetään Lapualla seitsemättä kertaa. Se sijoittuu elokuussa festivaaliviikonloppuun ajankohtana, jona aikaisempina vuosina on vietetty myös Vanhan Paukun Festivaalia. Lapuan liike
Monesti Lapuan liikkeen ajatellaan olleen johdetumpi organisaatio kuin se olikaan. Ainoa kunnolla Lapuan liikkeen tosiasiallisessa valvonnassa ollut seutu oli Etelä-Pohjanmaa, joka oli lähes mystisessä arvossaan lapualaisvuosina. Itse asiassa nimikkeellä "Lapuan liike" kutsuttiin yleisesti maassa tapahtunutta kommunisminvastaista liikehdintää sekä siihen kytkeytyneitä tapahtumia. Liikettä yhdisti viime kädessä vain kommunisminvastaisuus, jonka merkeissä osin melko erilaisia henkilöitä, aatesuuntia ja piirejä osallistui liikkeen toimintaan. Lapuan liikkeellä ei ollut mitään jäsenkirjaa tai -kortistoa, vaan kuka tahansa saattoi toimia Lapuan liikkeen nimissä. Etelä-Pohjanmaan ulkopuolisissa maakunnissa Lapuan henki eli kommunisminvastainen liikehdintä nojautui paikallisiin järjestöihin, suojeluskuntiin ja entisiin aktivisteihin sekä kaikkiin, jotka pitivät kommunismin hävittämistä Suomesta välttämättömänä. Kosolan talosta pidettiin yhteyttä sähkeitse ja puhelimitse näihin suurimpiin ei-pohjalaisiin kommunisminvastaisiin piireihin, mutta nämä eivät kuitenkaan olleet suoraan Kosolan tai Lapuan komennossa. Lapua
Lapuan rautatieasemalla pysähtyy kolmesta viiteen matkustajajunaa vuorokaudessa suuntaa kohden. Viikkotasolla pysähdysten määrä kasvoi 14. joulukuuta 2008 yli kolmanneksen, kun uusi aikataulu tuli voimaan. Lapuan kautta ajetaan päivittäin Joensuun ja Vaasan välinen linja-auton pikavuoro molempiin suuntiin. Leppävesi
Leppävesi on taajama Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Leppävesi sijaitsee Jyväskylän rajan vieressä. Leppävesi on viime vuosina kasvanut voimakkaasti, koska taajamaan on muuttanut asukkaita Jyväskylän puolelta. Vuonna 2016 Leppäveden asukasluku oli 3 379, joista 2650 asui taajaman keskustassa. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä rivi- ja omakotitaloista. Leppäveden taajaman itäpuolitse kulkevat sekä Jyväskylä–Haapajärvi-rata että Seututie 637. Lappi (Rauma)
Lappi on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä asukasta. Alueen pinta-ala on  km, josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli lakkauttamishetkellä 16 asukasta neliökilometriä kohden. Lapin kunta liittyi Rauman kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Lappi (Ruotsi)
Lappi () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Lapin pinta-ala on 109 729,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 93 258 asukasta, joten väentiheys oli 0,8 asukasta neliökilometriä kohti. Valmiera
Valmiera (historiallisesti saksaksi "Wolmar") on 27 569 (2008) asukkaan kaupunki Latvian pohjoisosassa. Valmiera sijaitsee noin sadan kilometrin päässä maan pääkaupungista Riiasta ja 50 kilometrin päässä Viron rajasta. Kaupungin läpi virtaa Gauja-joki. Valmiera on vuodesta 2009 alkaen yksi Latvian yhdeksästä tasavallan tason kaupungista. Lappi
Ruotsin hallinnossa maakunnilla ei enää ole virallista asemaa, vaan ylimmän tason hallintoalueita ovat Ruotsin läänit. Pohjoisimmassa Ruotsissa sijaitsevat Västerbottenin lääni ja Norrbottenin lääni. Niiden alue jakaantuu kolmen Ruotsin maakunnan kesken. Nämä maakunnat ovat rannikkoalueet käsittävät eteläisempi Västerbotten ja pohjoisempi Norrbotten, joka ulottuu idässä Tornionjokeen asti. Näiden läänien sisämaa-alue kuuluu Ruotsin Lapin maakuntaan. Ylä-Laukaa
Laukaa eli Luga (myös "Ylä-Laukaa", , ) on kaupunki Venäjällä, noin 150 km Pietarista etelään. Se on Lugan piirin hallinnollinen keskus. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 36 409 ja koko kunnallispiirissä 76 625 henkeä. Nimensä kaupunki on saanut sen läpi virtaavasta Laukaanjoesta, joka laskee edelleen Jaaman kautta Suomenlahteen. Lapuan päivä
Lapuan päivä on Suomen sodan Lapuan taistelun muistopäivä. Muistopäivällä on aikojen kuluessa ollut myös muita merkityksiä. Lapua
Lapuan vesistöistä merkittävin on Lapuanjoki. se saa alkunsa Suomenselän alueelta ja laskee Pohjanlahteen Uudenkaarlepyyn kohdalla. Pituutta joelle kertyy noin 165 km ja sen vesistöalue on 2 995m².. Koska vesistöalueella on vähän järviä ja nekin ovat pieniä, joki reagoi melko herkästi sateiden määrään. Koska Lapuanjoen äyräät ovat matalia ja rantamaat tasaisia, tulvat koettelivat aikaisemmin hyvin laajoja alueita. Tulva-aikaan maisema saattoi muistuttaa saaristoa, jossa vuorottelivat metsäiset kumpareet ja vetiset suoalueet. Erityisesti Lapuan keskustasta alajuoksulle päin joessa on tehty runsaasti tulvansuojelutöitä. Lapualla jokeen on rakennettu Mäkelänkosken ja Hourunkosken vesivoimalaitokset. Nurmonjoki saa alkunsa Seinäjoen Nurmon alueelta ja se yhtyy Lapuanjokeen Lapuan keskustan kohdalla. Muita joki ovat Kauhavanjoki, Tiistenjoki, Lakaluoma, Tiisipuro ja Löyhinginluoma. Lappi (Tampere)
Lapin kaupunginosa on saanut nimensä Näsijärveen pistävästä Lapinniemestä. Nimi saattaa viitata varhaiseen lappalaisasutukseen. Osasta Lapin kaupunginosaa käytetään nimeä Käpylä, mikä viittaa alueen ensimmäiseen asukkaaseen, vuonna 1915 sinne muuttaneeseen työmies August Käpyseen. Lapin asemakaava vahvistettiin vuonna 1933. Naistenlahden alue, joka muodostaa virallisesti Tampereen IX kaupunginosan yhdessä Tampellan vanhan tehdasalueen kanssa, siirtyi Tampereen kaupungin omistukseen vuonna 1877, samaan aikaan, jolloin kaupunki osti Kyttälän alueen Hatanpään kartanolta. Naistenlahden nimen taustalla on tarina, jonka mukaan Teiskosta Messukylän kirkkoon matkalla olleet naiset nousivat täällä maihin jatkaakseen loppumatkan jalan. Lappalaiset suomalaisessa kansanperinteessä
Karjalassa pohjoisempana asuvia ihmisryhmiä on nimitetty lappalaisiksi aivan viime aikoinakin, vaikka nämä eivät saamelaisia olekaan. Esimerkiksi lyydiläiset kutsuvat pohjoispuolellaan asuvia eteläkarjalaisia lappalaisiksi. Vienalaiset erottivat kaksi eri Lappia. Nykyisin Lappina tunnettua aluetta he kutsuivat nimellä "Tulilappi", ja siellä asuvat saamelaiset tunnettiin "tulilappalaisina". Lapiksi he taas kutsuivat Vienassa ja jonkin verran Vienasta itään ja pohjoiseen sijaitsevia eränkäyntialueitaan. Suomessa saamelaiset on tunnettu myös "tuhkalappalaisina", erotuksena muista lappalaisiksi kutsutuista.
Suomalaisessa tarustossa lappalaiset ovat olleet monien alueiden aikaisempia asuttajia samaan tapaan kuin hiidet, jättiläiset ja jatulit. Lappalaisten ja taruolentojen on oletettu paenneen sisämaahan ja korpiin leviävän suomalaisasutuksen tieltä yhä syrjäisemmille alueille. Toisaalta pieniksi arveltuja lappalaisia on katsottu edeltäneen isokokoisten jatuleiden kansan. Kertomuksia jättikokoisista alkuasuttajista tiedetään myös saamelaisilta, skandinaaveilta ja muiltakin. Lappeenrannan alueellinen jako
Lappeenranta on neliökilometrin laajuinen () ja asukkaan () Suomen kaupunki Etelä-Karjalan maakunnassa. Kaupungin asemakaavoitettu alue on jaettu kaupunginosiin, minkä lisäksi kaupunkia ympäröivällä laajalla maaseudulla on lukuisia kyliä. Väestötilastollisia tarkoituksia varten kaupunki on jaettu tilastoalueisiin. Kaupungin alueella on myös useita taajamia. Ájtte
Ájtte on Ruotsin Jokimukassa sijaitseva museokeskus, joka esittelee paikallista saamelaiskulttuuria sekä Ruotsin Lapin tunturialueiden luontoa ja kulttuuria. Yksi museon näyttelyistä käsittelee Euroopan suurinta erämaa-aluetta Laponiaa, joka on myös Unescon maailmanperintökohde. Daugavpils
Daugavpils eli Väinänlinna (latg. "Daugpiļs", , ) on Latvian toiseksi suurin kaupunki 93 312 asukkaallaan (2011). Se sijaitsee Väinäjoen varrella maan kaakkoisosassa lähellä Valko-Venäjän ja Liettuan rajoja. Maan pääkaupunkiin Riikaan on noin 230 km. Lapua
Lapuan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppivellin tapainen "Lapuan liemi". Lahti (Pietari)
Lahti (myös "Lahdenkylä", "Lahenkylä", ) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieasema Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahteen yhtyvän Konnunlahden rannalla kaupungin luoteisosassa. Itäpuolella on Kivinenä, lännessä Olkina ja luoteessa Lahdenkontu (ven. "Konnaja Lahta"). Paikkakunta kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen. Lapua
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kankaan taajama ulottuu puoliksi Lapuan ja puoliksi Kauhavan kaupungin alueelle. Sarek
Sarek on vuodesta 1996 ollut osa Laponiaksi kutsuttua, Ruotsin Lapin alueen luontoarvoja ja saamelaiskulttuuria turvaavaa kohdetta Unescon maailmanperintöluettelossa. Laponia kattaa kaikkiaan 9 400 neliökilometrin laajuisen erämaa-alueen, johon kuuluu neljä kansallispuistoa (Sarek, Muddus, Padjelanta och Stora Sjöfallet) ja kaksi luonnonpuistoa (Sjaunja ja Stubba). Laponian maailmanperintökohde sijaitsee kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin Arjeplogin, Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa. Lapua
Maasto on melko tasaista, mutta kohoaa Lapualla vähitellen luoteesta kaakkoon. Kun Hellanmaassa viljelylakeuden alavimmat osat ovat 26 m:n korkeudella, Pettuvuoren seudun suotasangot ovat paikoin huomattavat. Lapuan korkein kohouma Simpsiön vuori kohoaa 132 m merenpintaa ja runsaat 100 m ympäristöään korkeammalle. Vuoren korkeus johtuu sen kulutusta hyvin kestävästä kivilajista, kvartsiitista. Lappia-talo
Lappia-talo on Rovaniemellä sijaitseva arkkitehti Alvar Aallon suunnittelema teatteri- ja kongressikeskus. Haapavesi
Haapavesi (entinen nimi "Haapajärvi", Pyhäjoen srk. kappeliseurakunta v. 1863 asti.) on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pyhäjoen varrella Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa, Oulun Eteläisessä. Kaupungissa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Haapaveden naapurikunnat ovat Haapajärvi, Kärsämäki, Nivala, Oulainen, Raahe, Siikalatva ja Ylivieska. Tapolca
Tapolca on noin 16 000 asukkaan kaupunki Unkarin länsiosissa. Se sijaitsee Balaton-järven pohjoispuolella. Kaupunki on tunnettu muun muassa maanalaisista tippukiviluolistaan ja juomavesivarannoistaan. Tapolcan suomalainen ystävyyskunta on Lempäälä. Lappee
Pitäjän vanha keskus sijaitsi Kauskilassa, jossa sijaitsi 1300–1500-luvuilla kalmistoineen pitäjän puukirkko, Kauskilan kappeli. Nykyinen Lappeenrannan keskustan alue Saimaan rannalla muodostui ajan mittaan pitäjälle tärkeäksi kauppapaikaksi, sillä viipurilaisilla kauppiailla oli siellä varastojaan ja hallintorakennuksiaan ja he tekivät siellä kauppaa mm. tervalla Sisä-Suomeen päin. Alue oli tuolloin Suomen vilkkain markkina-alue. Lappee menetti keskuksensa, kun paikalle perustettiin Lappeenrannan kaupunki vuonna 1649. Pitäjä jäi Turun rauhassa 1743 Venäjän puolelle ja se alkoi kehittää kauppasuhteita Lappeenrannan lisäksi Viipuriin ja Pietariin. Tätä toimintaa jatkettiin vilkkaana aina viime sotiin saakka. Peräpohjola
Läntisin osa nykyisen Lapin maakunnan tai aiemman Lapin läänin eteläosana määritellystä Peräpohjolasta ei alun perin ole kuulunut historialliseen Pohjanmaan maakuntaan vaan on alkujaan osa Ruotsin historiallista Länsipohjan maakuntaa, josta muu osa vuonna 1809 jäi osaksi Ruotsia, kun Suomi tuolloin tuli osaksi Venäjää ja Suomen ja Ruotsin raja vedettiin Tornionjokea pitkin. Siksi tästä Peräpohjolan läntisimmästä osasta vielä nykyäänkin käytetään myös toisinaan nimiä Länsipohja tai Länsi-Pohja. Lapua
Järvistä suurin Hirvijärven tekojärvi, josta vain osa on Lapuan kaupungin alueella. Tekojärven pinta-ala keskivedenkorkeudella on 1 530 hehtaaria ja se on rakennettu osana Lapuanjoen tulvansuojeluun tähtääviä vesistöjärjestelyjä. Tekoaltaan yhteyteen on rakennettu myös voimalaitos. Luonnonjärvistä suurin on Kauhajärvi kaupungin koilliskulmassa. Muita järviä ovat Tiisijärvi ja Hirvijärvi. Järven ovat varsin matalia. Labuan
Labuanin pinta-ala on 91 neliökilometriä ja asukasluku noin 83 000. Labuanin pääkaupunki on Victoria. Latvia
Latvian tasavalta () eli Latvia () on yksi Baltian maista. Se rajautuu pohjoisessa Viroon, idässä Venäjään sekä Valko-Venäjään ja etelässä Liettuaan. Maan pääkaupunki Riika on Baltian maiden suurin kaupunki. Latvia on yksi niistä kymmenestä valtiosta, jotka liittyivät Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004. Lapuan Spelit
Spelit palasivat Lapualle 2010, kuuden vuoden tauon jälkeen. Tapahtumapaikkana oli Kulttuurikeskus Vanha Paukku. Ensimmäisiä Spelejä vietettiin Lapualla 1978. Sittemmin eteläpohjalaisia musiikkifestivaaleja on järjestetty Lapualla vuosina 1990 ja 2000-2003.Lapuan patruunatehtaalla on vietetty myös Vanhan Paukun Festivaalia, joka ensi kesänä mahtuu myös Spelit-otsikon alle. Järjestäjänä toimii Lapuan Sekakuoro ry yhteistyössä Lapuan kaupungin kulttuuritoimen kanssa. Lapin maakunta
Lapin maakunta on Suomen pohjoisin, laajin ja harvaan asutuin maakunta. Se vastaa alueeltaan aiempaa Lapin lääniä, mutta nykyinen Lapin maakunta on laajempi kuin Lapin historiallinen maakunta, koska sen eteläosa, joka myös tunnetaan nimellä Peräpohjola, on osa Pohjanmaan historiallista maakuntaa. Lapuan keskuskenttä
Lapuan keskusurheilukenttä on yleisurheilu- ja jalkapallokenttä Lapualla. Se sijaitsee Lapuan urheilukeskusalueella, ja sen vieressä sijaitsevat Lapuan pesäpallostadion, uimahalli, urheilutalo ja jäähalli. Keskuskenttää ympäröivät juoksuradat ja pelialustana on luonnonnurmi. Kentällä on katettu pääkatsomo johon mahtuu noin 750 katsojaa. Takasuoralla on 700 katsojan maavallikatsomo sekä etusuoralla katsomon molemmin puolin kaksi pientä maavallikatsomoa. Lisäksi tarvittaessa on saatavilla tilapäisiä katsomoita ympäri kenttää.
Kentällä järjestetään Suomen Palloliiton alaisia liiton ja piirisarjan jalkapallo-otteluita ja myös erilaisia turnauksia sekä jalkapallon maaotteluita. Lisäksi kentällä järjestetään yleisurheilukisoja sekä eri liittojen mestaruuskilpailuja ja muita tilaisuuksia. Lapuan liike
Lapuan liike (joskus lapuanliike) oli vuosina 1929–1932 vaikuttanut suomalainen oikeistoradikaali kommunisminvastainen kansanliike. Alkuvaiheessaan liike oli luonteeltaan yleisporvarillinen, mutta saavutettuaan ensisijaisen tavoitteensa, kommunistisen toiminnan kieltämisen, liike radikalisoitui ja menetti maalaisliiton ja maltillisen oikeiston tuen. Lapuan liike lakkasi epäonnistuneen Mäntsälän kapinan (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen, kun se oli epäonnistunut laillisen hallituksen kaatamisessa. Liikkeen poliittista ohjelmaa jatkoi Isänmaallinen kansanliike (IKL) vuosina 1932–1944. Lapinjärvi (Keuruu)
Lapinjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Lankuan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Ranua
Ranua on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan eteläosassa Simojoen ylä- ja keskijuoksulla Rovaniemen eteläpuolella. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Vanha Paukku
Kulttuurikeskus Vanha Paukku on Lapualla sijaitseva kirjaston, museoiden, teatterin ja muiden kulttuuripalvelujen kokonaisuus. Se sijaitsee Lapuan patruunatehtaan entisissä, 1920-luvulta peräisin olevissa tehdasrakennuksissa Lapuan keskustassa. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaa kuuluu historialliseen Satakuntaan lukuun ottamatta maakunnan eteläosaa, joka kuuluu historialliseen Hämeeseen. Pääosa nykyisestä Pirkanmaasta on ollut historiallista Ylä-Satakuntaa, joka kuitenkin ulottuu myös kauas nykyisen Satakunnan maakunnan puolelle, samalla kun pieni osa nykyisestä Pirkanmaasta on myös vanhaa Ala-Satakuntaa. Maakunnan asutuksen painopiste on ollut jo vuosisatoja nykyisen Tampereen tienoilla. Alueen pohjoisosa oli pitkään erämaata. Vuonna 1779 perustetusta Tampereesta tuli maakunnan keskus voimakkaan teollistumisen myötä 1800-luvulla. Sitä ennen Pirkanmaa oli lähinnä Porin, Turun ja Hämeenlinnan vaikutuspiirissä. Nykyajan Pirkanmaa sijaitsee keskimäärin etelämpänä kuin vanha Ylä-Satakunta. Pohjoisia pitäjiä on liitetty naapurimaakuntiin, muun muassa Keuruu ja Multia Keski-Suomeen. Etelässä Pirkanmaahan on liittynyt Tampereen imussa vanhaan Hämeen maakuntaan kuuluvia pitäjiä kuten Akaa ja Urjala. Teatteri Lapua
Teatteri Lapua omistaa kaksi esityspaikkaa, Hourunkosken kesäteatterin alueen, jonka Vattenfall lahjoitti Lapuan Harrastajanäyttelijöille vuonna 2003 (Haapakoskella) sekä Teatteri Hiomon, Vanhan Paukun Kulttuurikeskuksen alueella.
Lisäksi vuonna 2011 Lapuan Kaupunki osti Vanhan Paukun Kulttuurikeskuksen parkkipaikalle teltan, jossa Teatteri Lapua esitti kesäteatterinäytöksiään. Lapua
1800-luvulla Lapuan keskusta muistutti kookkaine talonpoikaistaloineen kaupunkia. Lisäksi se sijaitsi hyvin keskeisellä paikalla, junaliikenne oli alkanut jo vuonna 1885. Lapuan asukasluku kasvoi 1900-luvun alkupuoliskolla varsin tasaisesti, 1900-luvun alussa Lapuaa alettiin puuhata myös taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mikä toteutuikin vuonna 1915. Vuonna 1960 Lapualla oli jo 16 282 asukasta. Vuonna 1964 Lapuasta tuli yksi Suomen ensimmäisistä laaja-alaisista kauppaloista. 1960-luvun loppupuolella Lapuan asukasluku alkoi laskea maaltapaon vuoksi. Vuonna 1977 Lapua sai kaupunginoikeudet. Kaupungin asukasluku alkoi tämän jälkeen vähitellen kasvaa ja vuonna 1985 Lapualla oli asukkaita 14 728. Vuoteen 2011 kaupungin asukasluku oli kasvanut 14 504 asukkaaseen. Lapua
Kyrönjoen varressa Kyrönmaassa alettiin asutuksen laajetessa 1400-luvulla hankkia uusia erä- ja niittyalueita idästä, Lapuanjoen varrelta. Edullisin asuinpaikka löytyi kohdasta, missä Nurmonjoki yhtyy Lapuanjokeen. Samassa paikassa sijaitsee Lapuan nykyinen keskusta. Paikkaa alettiin pian nimittää Isokyläksi. Muista kylistä 1400-luvulla tunnettiin vain Haapakoski, joka sijaitsee hieman ylempänä Lapuanjoen varrella. Isokylä oli liikenteellisesi keskeinen paikka jokien yhtymäkohdassa. Tästä oli myös helppo hyödyntää seudun rikkaita kalavesiä. Jokivarsilta alkoivat edelleen laajat eräalueet, joista riistaa löytyi runsaasti. Vuoden 1413 vaiheilla Lapualla oli noin 10 taloa. Metsästys ja kalastus säilyivät tärkeinä elinkeinoina aina 1600-luvulle saakka. Lamu (Siikalatva)
Lamu on kylä Siikalatvan kunnassa. Se sijaitsee kunnan eteläosassa, ja oli aiemmin jo lakkautetun Piippolan kunnan kylä. Kylä sijaitsee Vähä-Lamujärven länsirannalla noin 15 kilometrin päässä Piippolan taajamasta eteläkaakkoon ja noin 12 kilometrin päässä Pyhännältä länteen. Alavus
Alavus () on kaupunki Etelä-Pohjanmaalla Lapuanjoen yläjuoksulla. Kaupungissa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Järviä on 60 kappaletta ja rantaviivaa yhteensä 324 kilometriä. Seinäjoelle on matkaa Alavuden keskustasta vajaa 60 kilometriä ja Tuurin kauppakylään noin seitsemän kilometriä. Alavuden naapurikunnat ovat Alajärvi koillisessa, Kuortane pohjoisessa, Seinäjoki lännessä, Virrat etelässä ja Ähtäri idässä. Alpua
Alpua on kylä Raahen kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kylä on rakentunut kauniin männikköisen harjun ympärille. Alpua kuului alkaisemmin Vihannin kuntaan, kunnes Vihanti liitettiin osaksi Raahea vuoden 2013 alussa. Louko
Louko () on maaseututaajama Leningradin alueen Viipurin piirin Tienhaaran kunnassa (Seleznjovo) Suomen rajan tuntumassa. Ennen sotia Suomessa Louko oli kylä ja rautatiepysäkki Viipurin läänin Vahvialan kunnassa. Vähäinen osa kylää jäi Suomen puolelle ja liitettiin Lappeen kuntaan vuonna 1946; nykyisin tämä on osa Lappeenrannan kaupunkia. Lapuan kihlakunta
Vuoden 1996 kihlakuntauudistuksessa muodostettiin samanniminen, vuoden 2007 loppuun toiminut kihlakunta, johon kuuluivat Alahärmä, Alajärvi, Evijärvi, Kauhava, Kortesjärvi, Lappajärvi, Lapua, Vimpeli ja Ylihärmä. Kihlakunta sijaitsi aluksi Vaasan läänissä ja vuoden 1997 lääniuudistuksen jälkeen Länsi-Suomen läänissä. Lapin maakunta
Vuonna 2017 Lapissa sijaitsi 43 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Maakunta
Suomi on vanhastaan totuttu jakamaan yhdeksään niin sanottuun historialliseen maakuntaan, jotka ovat Uusimaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Ahvenanmaa, Häme, Savo, Karjala, Pohjanmaa ja Lappi. Lappia lukuun ottamatta nämä vastaavat suunnilleen keskiaikaisia linnaläänejä, mutta uudella ajalla näillä maakunnilla ei ole ollut selvää hallinnollista merkitystä. Niillä kaikilla on kuitenkin jo satoja vuosia sitten käyttöön tulleet vaakunat. Kathmandun laakso
Kathmandun laakso () on Nepalin pääkaupunkia Kathmandua ympäröivä laakso maan keskiosassa. Se on ollut asuttuna vuosituhansien ajan. Laaksossa on sekä hindulaisuuteen että buddhalaisuuteen liittyviä kulttuurimonumentteja, ja se on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1979 lähtien. Lapua
Lapua sijaitsee vyöhykkeellä, missä Länsi-Suomen liuskekivivyöhyke vaihettuu rannikon yhtenäiseksi graniittivyöhykkeeksi. Kallioperä on yleensä gneissiä (migmaattista biotiittiplagioklasigenissiä tai plagioklasigneissiä), graniittia tai kvartsiittia. Yleisimmät maalajit ovat turve ja moreeni. Savea on hieman vähemmän. Karkeampia mineraalimaalajeja kuten hietaa ja hiekkaa on vähän. Yleensä ne esiintyvät laajoina, melko ohuina kerroksina tai sitten niiden päälle on kerrostunut savia. Lampung
Lampung on provinssi Indonesiassa. Se sijaitsee Sumatran saaren eteläkärjessä. Lampungin provinssin pohjoispuolella on Bengkulun provinssin ja eteläpuolella on Sumatran ja Jaavan saarten välinen Sundasalmi, joka yhdistää Jaavanmeren ja Intian valtameren. Provinssin asukkaat puhuvat äidinkielenään muun muassa lampungia, mutta useimmat osaavat myös indonesiaa. .338 Lapua Magnum
.338 Lapua Magnum on suomalaisen Lapuan kehittämä pitkänmatkan tarkkuus- ja metsästyspatruuna (8,6×70 mm tai 8,58×70 mm). Se on keskisytytteinen, pullonkaulamainen patruuna, jota käytetään erityisesti sotilas- ja kilpailutarkkuusammuntaan. Lakaluoma (Lapua)
Lakaluoma sijaitsee Lapuan kaakkoisosassa ja matkaa sieltä on Lapuan keskustaan 20 kilometriä. Vanhat asiakirjamerkinnät kertovat, että Lakaluoman ensimmäinen asukas on ollut Taninkalman lautturi 1600-luvun alkupuolella. Pääosa kylän vanhimmista torpista perustettiin Haapakoskelaisten talollisten toimesta1700-luvun lopulla ja asiakirjat kertovat, että mukana oli kaksi Lakaluoma-nimistä torppaa. Tapana oli, että vanhin talon pojista perii talon ja seuraavalle pojalle annettiin torppa asuttavaksi. Muut perheen sisaruksista saivat lähteä etsimään "leipäpuuta" muualta piikana tai renkinä. Lapua
Vielä kivikauden kampakeraamisen kulttuurin kaudella Itämeren vedenpinta oli 56–58 metriä nykyistä vedenpintaa korkeammalla. Tällöin Lapua sijaitsi aivan merenrannan tuntumassa, missä edellytykset ihmisasutukselle olivat otollisimmat. Lapualta onkin tavattu runsaasti kivikautisia löytöjä, muun muassa 14 asuinpaikkaa kampakeraamisen kulttuurin kaudelta. Myöhemminkin esihistoriallisella ajalla Lapuan sijainti oli edullinen. Lapuan kaupunki nimittäin sijaitsi koiravaljakkoreitin varrella, joka johti Laatokan Karjalasta Etelä-Pohjanmaalle ja edelleen Oulujoen suulle. Länsi-Papua
Länsi-Papuan provinssi perustettiin vuonna 2003, kun se erotettiin Papuasta omaksi provinssikseen. Länsi-Papuan pinta-ala on 97 024 neliökilometriä ja väkiluku on noin 0,8 miljoonaa (vuonna 2010). Länsi-Papuan pääkaupunki Manokwari. Lapuan taistelu
Lapuan taistelu oli Suomen sodan ensimmäinen varsinainen kenttätaistelu. Kun Venäjä hyökkäsi Suomeen helmikuussa 1808, suomalaisten ylipäällikkö Klingspor katsoi parhaaksi perääntyä joukkoineen yhä pohjoisemmaksi. Vasta alkukesän aikana Suomen armeija eteni takaisin etelää kohti. Lapua oli tärkeä risteyskohta, ja siellä liikkui kevättalvesta alkaen sekä suomalaisia että venäläisiä joukkoja. Heinäkuussa pataljoona savolaisia otti paikkakunnan haltuunsa, mutta jo seuraavana päivänä, 8.7., kenraali Nikolai Nikolajevitš Rajevskin johtamat venäläiset miehittivät Lapuan ensimmäisessä Lapuan taistelussa. Lapuan rautatieasema
Lapuan rautatieasema (, ) sijaitsee Seinäjoen ja Kokkolan välisellä rataosuudella. Etäisyyttä Seinäjoelle on noin 25 kilometriä ja Kokkolaan noin 110 kilometriä. Asema avattiin marraskuussa 1886 Pohjanmaan radan yhteydessä, ja asemarakennus on rakennettu Knut Nylanderin tyyppipiirustusten mukaan. Lapua-Seura
Lapua-Seura on Lapualla toimiva kotiseutuyhdistys. Se perustettiin vuonna 1937 tarkoituksenaan työskennellä kaikin tavoin Lapuan ja lapualaisten puolesta. Pyrkimyksenä on toimia paikalliskulttuurin ja ympäristön puolesta sekä kotiseutuhengen kohottamiseksi. Mukaan toimintaan pääsee kuka tahansa kiinnostunut. Pohjois-Pohjanmaan maakunta
Pohjois-Pohjanmaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomen keskiosassa Perämeren rannikolla ja toisaalta ulottuu Suomen itärajallekin. Maakunnan pinta-ala oli  km², josta maa-alueita on  km² ja sisävesiä  km². Maakunnalla on lisäksi merialueita  km². Pinta-alaltaan maakunta on Suomen toiseksi suurin. Maakunnan väkiluku oli henkeä, ja se on väkiluvultaan Suomen neljänneksi suurin. Pohjois-Pohjanmaa on Uudenmaan ja Pirkanmaan ohella väkiluvultaan nopeiten kasvava maakunta Suomessa, mikä selittyy osaltaan suurperheitä suosivien vanhoillislestadiolaisten suurella osuudella väestöstä. Väestötiheys on asukasta neliökilometrillä. Alueen pääkaupunki ja samalla asukasluvultaan suurin kaupunki on Oulu. Pohjois-Pohjanmaa rajoittuu pohjoisessa Lappiin, idässä Kainuuseen ja Venäjään, etelässä Pohjois-Savoon, Keski-Suomeen ja Keski-Pohjanmaahan sekä lännessä Pohjanlahteen. Lapuan junaturma (tammikuu 1986)
Lapuan junaturma tapahtui 30. tammikuuta 1986 kello 13.45 Lapuan rautatieaseman eteläpäässä, kun etelään matkalla ollut henkilöjuna ja pohjoiseen matkalla ollut tavarajuna törmäsivät toisiinsa. Turmassa loukkaantui 15 henkeä. Lapin maakunta
Lapin maakunnan pinta-ala on 100 367 km². Se rajoittuu pohjoisessa Norjan Tromssan ja Finnmarkin lääneihin, idässä Venäjän Murmanskin alueseen ja Karjalan tasavaltaan, etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan ja lännessä Ruotsin Norrbottenin lääniin. Rajajokia ovat Tenojoki Norjan vastaisella rajalla sekä Muonionjoki ja Tornionjoki Ruotsin vastaisella rajalla.