Onko Yli-tornio eri kunta kuin Tornio?
Tornio
Tornio oli Suomen pohjoisin kaupunki, kunnes Rovaniemen kuntamuoto vaihtui kauppalasta kaupungiksi vuonna 1960. Vuonna 1621 perustettuna Tornio on Lapin kaupungeista vanhin. Tornion naapurikunnat ovat Kemi, Keminmaa, Tervola ja Ylitornio. Tornion kaupungilla on paljon yhteistyötä Ruotsin puoleisen rajanaapurinsa, Haaparannan, kanssa. Tornio
Tornion naapurikunnat kaakossa ovat Kemi ja Keminmaa, koillisessa Tervola, pohjoisessa Ylitornio ja lännessä Ruotsin Haaparanta. Suoraan Torniota vastapäätä sijaitseva Haaparannan kaupunki muodostaa Tornion kanssa kaksoiskaupungin, toisesta valtiosta ja aikavyöhykkeestä huolimatta. Kemin kaupunki sijaitsee noin 25 kilometriä Torniosta kaakkoon. Yhdessä ympäröivien kuntien kanssa nämä kaksi kaupunkia muodostavat Kemi–Tornion seutukunnan.
Kainuunkylä
Kainuunkylä on kylä Ylitornion kunnassa Tornionjoen varrella, noin kaksitoista km etelään Ylitornion kuntakeskuksesta, ja 50km pohjoiseen Tornion keskustasta. Kainuunkylän ala-aste lakkautettiin vuonna 2005 oppilaitten puutteen ja kunnan säästötoimien takia. Kylässä toimi vielä 70-luvulla 2 kauppaa, posti ja Baari, vuonna 2010, viimeinen julkinen rakennus, kyläkauppa lopetettiin. 
Kainuunkylän rantatiellä Torniojoki tulvii keväisin yli uomiensa tielle, niin että koulubussit ja maitoautot eivät pysty ajamaan teillä. Keski- ja loppukesästä puolestaan vedenpinta laskee niin paljon, että kainuunkylänväylällä ei tahdo päästä enää moottoriveneellä kulkemaan. Öja
Ruotsin kielen sana "öja" nimi tarkoittaa suomeksi saaristoa. Öja on Suomen kaikkien aikojen kunnista ainoa, jonka nimi alkaa ö-kirjaimella myös suomenkielisessä käytössä, sillä millään Suomen kunnalla ei ole ollut ö-alkuista suomenkielistä nimeä ja Öja on ainoa ö:llä alkava niistä kaikkien aikojen Suomen kunnannimistä, joille ei ole ollut suomenkielistä vastinetta. Suomen kaikkien aikojen kunnista aakkosjärjestyksessä suomen kielen kannalta Öja sijoittuu viimeiseksi, mutta ruotsinkielisistä Suomen kuntien nimistä kaksi nykyistä nimeä, Östermark (Teuva) ja Övertorneå (Ylitornio) sekä yksi entinen nimi, Övermark (Ylimarkku), sijoittuvat vielä myöhemmäksi. Ylitornio
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ylitorniolla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Ylitornion rata
Ylitornion rata eli Övertorneåbanan sekä Tornedalsbanan oli Ruotsin rataverkkoon kuulunut rataosuus, joka erkani entisestä Haaparannan radasta Karungin rautatieasemalla Haaparannan pohjoispuolella. Rataosuus valmistui vuonna 1914, vuotta aiemmin kuin Karungin ja Haaparannan välinen rataosuus. Rataosan pituus oli noin 47 kilometriä, ja sen päätepiste sijaitsi Ruotsin Ylitornion keskustaajamassa Matarengissä. Etelä-Portimo -72
Etelä-Portimo -72 eli Et-Po 72 on jääkiekkoseura Ylitornion kunnasta. Se tulee nimensä mukaan Etelä-Portimon kylästä. Seura on perustettu vuonna 1972. Kaudella 2018–2019 seuran edustusjoukkue pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla eli II-divisioonassa. Ylitornio
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ylitornion alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta. Alatornio
Nykyään Alatornio näkyy nimenä tunnetussa torniolaisessa urheiluseurassa Alatornion Pirkat. Tornion murteet
Tornion murteet ovat suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvia murteita, joita puhuvat suomalaiset Tornionjoen molemmin puolin Suomessa Enontekiön, Kolarin, Muonion, Pellon ja Ylitornion kunnissa, ja Ruotsin Länsipohjassa Alatorniossa, Hietaniemessä, Jukkasjärvellä, Junosuvannossa, Kaaresuvannossa, Kainulasjärvellä, Karungissa, Korpilompololla, Pajalassa, Tärännössä, Vittangissa ja Ylitorniolla. Koskiensuojelulaki
47) Tornionjoen – Muonionjoen sivuvesistöissä Enontekiön, Kittilän, Kolarin, Muonion, Pellon ja Ylitornion kunnissa, Rovaniemen maalaiskunnassa sekä Tornion kaupungissa; Aavasaksa
Tengeliö on Tornionjoen itärannalla lähellä Aavasaksan vaaraa sijaitseva kylä. Sen kautta kulkevat valtatie 21 ja Kolarin rata. Kylästä johtaa vuonna 1965 valmistunut kantatien 98 silta Tornionjoen yli Ruotsin Ylitornion keskustaan Matarenkiin. Kylässä on aikoinaan ollut myös rautatieasema, joka ei enää ole kaupallisen liikenteen käytössä. Tornio
Kaupunki perustettiin tunnustukseksi Tornion saavuttamasta asemasta kaupankäynnin keskuspaikkana 1500-luvun kuluessa. Tornio kasvoi pohjoisen suurimmaksi kauppakaupungiksi ja oli muutamia vuosia Ruotsin kuningaskunnan varakkain kaupunki. Huolimatta vilkkaasta kaupankäynnistään Lapin ja merentakaisten alueiden kanssa kaupungin väkiluku pysytteli runsaan 500 ihmisen tasolla satojen vuosien ajan. Tornion Uutiset
"Tornio"-lehden lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 Tornion kaupunki oli jäänyt vaille omaa sanomalehteä. Vuonna 1905 lehtiä alkoi ilmestyä kaksikin, "Tornion Lehti" ja vaatimattomampi "Tornion Uutiset". Kilpailijaansa verrattuna "Tornion Uutiset" oli suunnattu selvemmin maaseutuväestölle. Vuoden 1905 suurlakon jälkeen se julistautui linjaltaan suomenmieliseksi, kansanvaltaiseksi ja perustuslailliseksi. Kyseessä ei kuitenkaan ollut poliittinen lehti, vaan pikemmin julkaisijansa Gustaf Adolf Ryynäsen liikeyritys. Yhdestä kolmeen kertaan viikossa ilmestynyt "Tornion Uutiset" lakkasi taloudellisesti kannattamattomana. Alatornio
Alatorniossa on 21 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):Kulmakuntia ovat lisäksi Kuusiluoto, Luotomäki ja Pudas. Kaakamo
Kaakamo (tai Kaakama) on kylä Tornion kaupungissa Lapin maakunnassa. Kylä sijaitsee Kaakamajoen suulla, noin neljätoista kilometriä Torniosta itäkaakkoon, Tornion ja Keminmaan rajalla. Vuonna 2005 Kaakamossa asui hieman yli tuhat asukasta. Tilastollisessa taajamaluokituksessa Kaakamo kuuluu Kemin keskustaajamaan. Tornio
Tornion väkiluku on () ja pinta-ala  km² (), josta  km² maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Aavasaksa
Aavasaksa on vaara Ylitornion kunnassa Tornionjoen varrella 70 kilometrin päässä Torniosta ja noin viiden kilometrin päässä Ylitornion keskustasta pohjoiseen. Sen korkeus on 242 metriä merenpinnasta, ja se on selvästi lähiseudun vaaroja korkeampi. Aavasaksa on vanhastaan ollut tunnettu maisemanähtävyys ja näköalapaikka, ja se on yksi ympäristöministeriön valitsemista 27 virallisesta kansallismaisemasta. Ylitornion rautatieasema
Ylitornion rautatieasema (, ) on Suomen rataverkolla rataosalla Tornio–Kolari sijaitseva rautatieasema. Se sijaitsee Ylitornion kunnan keskustaajamassa, noin 62 kilometriä pohjoiseen Tornion rautatieasemalta. Liikennepaikalla on ainoastaan henkilöliikennettä. Ylitornion rautatieasema avattiin liikenteelle 1927. Lapin rautatiesuunnitelmat
Lapin rautatiet käsittävät nykyisin rataosat Oulu–Tornio, Laurila–Kelloselkä sekä Tornio–Kolari. Lisäksi Torniosta on ratayhteys Haaparannalle Ruotsin rataverkkoon. Henkilöjunaliikennettä on näistä muilla paitsi Laurila–Kelloselkä-radalla Kemi­järveltä eteenpäin. Lakkautettuja, joskin purkamattomia rataosia Lapissa ovat Kolari–Äkäsjoki ja Kolari–Rautuvaara sekä Salla–Kelloselkä. Kokonaisuutena nykyinen rataverkko ulottuu ainoastaan Etelä-Lappiin, joskin se yhdistää kaikki Lapin neljä kaupunkia valta­kunnan rataverkkoon. Ii
Oulu–Tornio-rata kulkee kunnan läpi, mutta matkustajajunat eivät pysähdy enää Iissä tai Kuivaniemellä. Iin linja-autoyhteyksistä vastaavat Oulun joukkoliikenne, joka on ostanut palvelunsa Koskilinjoilta, Northbus Oy ja Orajärven Bussit Oy. Monen muunkin linja-autoyhtiön linjat kulkevat Iin keskustan läpi. Tornio
Toisen maailmansodan jälkeen kaupunkiin perustettiin lisää seuroja, TUL:ään kuuluva Tornion Tarmo sekä palloilupuolelle uusi erikoisseura Tornion Pallo –47 (TP-47), jonka perustivat Tornion VR:läiset. TP-47 tuli tunnetuksi myöhemmin erityisesti jalkapalloseurana. Ylitornio
Ylitornio () on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan lounaisosassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Naapurikuntia ovat Suomen puolella Pello, Rovaniemi, Tervola ja Tornio sekä Ruotsin puolella Övertorneå.
Suomen Ylitornio (ja Pello) sekä Ruotsin Ylitornio muodostivat yhden yhtenäisen pitäjän ennen vuotta 1809, jolloin Haminan rauhan raja jakoi sen kahtia. Tuolloin myös nykyinen Pello kuului vielä Ylitornion pitäjään. Tornio
Torniossa siirryttiin kaupunginjohtajajärjestelmään vuonna 1929. Sitä ennen kaupunkia johtivat pormestarit, jotka valittiin lakitieteen tutkinnon ja perehtyneisyyden perusteella.
Myöhään 1800-luvulle asti Torniossa oli alle 700 asukasta. 1800-luvun lopulla Tornio kasvoi merkittävästi: vuonna 1880 asukasmäärä ylitti tuhannen asukkaan rajan. 1920-luvulla asukasmäärä kaksinkertaistui 2 000:een asukkaaseen. 1970-luvun alussa Torniossa oli 8 000 asukasta. Vuonna 1973 Alatornion (8 900 asukasta) ja Karungin kunta (2 200 asukasta) liitettiin Tornioon, jolloin asukasmäärä kasvoi liki 19 000:een. 1970- ja 1980-luvulla Tornio koki positiivista väestönkasvua. Vuonna 1993 oli Tornion väestöhuippu 23 300 asukkaalla. Muuttoliike Etelä-Suomeen 1990-luvun alun laman jälkeen teki muuttotappiota Torniolle, mutta silti vähemmän kuin muille Lapin kunnille. Vuodesta 2002 lähtien Tornion väkimäärä on hiukan lisääntynyt. Ylitornion kunta
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 948 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 19,3 prosenttia kunnan väestöstä. Kemi-Tornion käräjäoikeus
Kemi-Tornion käräjäoikeus kuuluu Rovaniemen hovioikeuden tuomiopiiriin. Itse Kemi-Tornion käräjäoikeuden tuomipiiri muodostuu Keminmaan, Kolarin, Pellon, Simon, Tervolan ja Ylitornion kunnista sekä Kemin ja Tornion kaupungeista. Tornio
Lisäyksenä kaupungit aloittivat yhteistyön myös koulutuksessa: Opiskelijat voivat vapaasti valita kummalla puolella rajaa opiskelevat. Vuodesta 1989 lähtien Haaparannalla on toiminut Kielikoulu (), jossa opiskelee suomalaisia ja ruotsalaisia opiskelijoita. Torni (korttipeli)
Peli on samantyyppinen kuin Seiska (Lappu) tai Uno.
Pelataan ilman jokereita.
Torni on helppo korttipeli jota pelataan ilman jokereita.
Pelaajia voi olla 2-8. Tornio
Tornio sijaitsee Perämeren pohjoisrannikolla Suomen ja Ruotsin rajalla. Tornion keskusta on Suensaaressa, joka on maankohoamisen myötä ja keinotekoisen maantäytön vuoksi laajentunut Ruotsin rajalle asti. Ruotsin ja Suomen välinen rajanvedon periaate, jonka mukaan valtakunnanraja kulkee Muonion- ja Tornionjokien syvimmässä uomassa, tekee Tornion keskustan kohdalla poikkeuksen. Ylitornio
Ylitorniolle on hyvät tieyhteydet. Valtatie 21 kulkee kuntakeskuksen länsipuolitse, ja itse kylänraitti, Alkkulanraitti, kulkee aivan valtatien välittömässä läheisyydessä. Raitin varren palvelukeskittymästä löytyvät nauhamaisessa asetelmassa kaikki liikkeet ja palvelut. Ylitorniolla on rajanylityspaikka ruotsin puolelle Aavasaksan kylässä, ja Aavasaksalta lähtevät myös seututiet 932 Raanujärvelle ja 930 Mellakosken kautta Muurolaan, Muurolan kautta pääsee myös kätevästi maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonne matkaa kirkonkylältä kertyy 113 kilometriä. Mellakoskelta haarautuu myös Seututie 929 Tervolaan. Valtatietä 21 pitkin on Tornioon 63 kilometriä ja Pelloon 60 kilometriä. Ruotsin puolelle Övertorneån keskustaan Matarenkiin on Ylitornion keskustasta noin 8 kilometriä. Ylitornion kunta
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin. Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Tornion julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Tornion kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Tornioon on liitetty Alatornion ja Karungin kunnat. Alatornio
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Alatornion taajamat olivat Alavojakkala (528 asukasta), Arpela (439 asukasta), Kaakamo (615 asukasta), Kiviranta (901 asukasta), Kyläjoki (344 asukasta), Pirkkiö (367 asukasta), Pudas (28 asukasta), Ruottala (229 asukasta), Tornion keskustaajama (3 asukasta) ja Yliraumo-Alaraumo (790 asukasta). Näistä Pirkkiö, Pudas, Tornion keskustaajama ja Yliraumo-Alaraumo sijaitsivat osin myös Tornion puolella sekä Ruottala Kemin maalaiskunnan puolella. Niiden kohdalla on mainittu pelkästään Alatornion puolella asunut asukasmäärä. Vuonna 1960 määritellyistä taajamista Ylivojakkala kasvoi vuonna 1970 Alavojakkalan kanssa yhteen. Tornion vaakuna
Tornion vaakuna on Tornion kaupungin tunnus, joka on samalla puhuva vaakuna. Aihe on kaupungille jo vuonna 1621 vahvistetun sinetin mukainen. Haaparannan kunta
Vuonna 1809 Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle, jolloin uusi valtakunnanraja jakoi Tornionjokilaakson pitäjät kahteen osaan. Suomen puolelle jäivät Tornion kaupunki sekä osa Alatorniota ja Karunkia. Tornion seuraajaksi Ruotsin puolelle perustettiin ensin "Karl Johan" -niminen kauppapaikka vuonna 1812. Karl Johan sijaitsi Nikkalassa noin 14 kilometriä Tornionjoen suulta lounaaseen. Se oli kuitenkin liian kaukana Tornion vanhalta kauppa-alueelta, joten kauppapaikka siirrettiin Tornionjoen länsirannalle Haaparannan (ruots. "Haparanda") kylään vuonna 1827. Kaupunkioikeudet Haaparanta sai vuonna 1842. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Ruotsin Alatornion ja Karl Gustavin pitäjistä muodostettiin maalaiskunnat. Kemi-Tornion käräjäoikeus
Kemi-Tornion käräjäoikeus on yksi Suomen 27:stä käräjäoikeudesta. Kemi-Tornion käräjäoikeuden keskuspaikka on Kemi. Kemin lisäksi Torniossa ja Ylitorniolla on istuntopaikat. Joni Yli-Torkko
Joni Yli-Torkko (s. 14. huhtikuuta 1982 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa laitahyökkääjänä kasvattajaseurassaan SaiPassa. Yli-Torkko on joukkueen työmyyrä ja osaa ärsyttää sekä taklata hyvin pienestä koostaan huolimatta. Marko Varajärvi
Varajärven työ puoluesihteerinä päättyi puoluekokouksessa Oulussa 10.-12. kesäkuuta 2016. Puoluesihteerikauden jälkeen Varajärvi siirtyi syyskuussa 2016 Tornionlaakson Neuvoston toiminnanjohtajaksi.. Kyseessä on kuntayhtymä, johon kuuluuvat Tornio, Ylitornion, Pello, Kolari, Muonio ja Enontekiö. Ruotsin kunnista neuvostoon kuuluvat Haaparanta, Övertorneå, Pajala ja Kiiruna. Norjasta neuvostoon kuuluvat kunnat Storfjord, Kåfjord ja Nordreisa. Tornion Lapin hallintopitäjä
Tornion Lapin hallintopitäjä oli Ruotsin vallan aikana Suomen alueen verotusta käsittelevissä lähteissä eli voudintileissä ja läänintileissä esiintyvä alueellinen kokonaisuus. Tämän 1809 Suomeen liitetyn verohallintopitäjän maantieteellinen alue ulottui kahteen nykykuntaan. Vuonna 1939 käytössä olleen kuntajaon mukaan siihen kuuluivat seuraavat kunnat: Kiviranta (Tornio)
Alatornion manttaaliluettelot sotamiesten ottoa varten alkavat 1621 ja kertovat Kivirannan silloiset talot, jotka rajoittuivat Tornionjoen itärannalle vastapäätä Suensaarta (etelästä pohjoiseen): Rönnberg eli nykyinen Peräpohjolan Opiston tila, Esko eli Kunnarin tila, Mäki eli Mäkiantin tila, Juneksen tila, Fräki eli entisen Lastenkodin tila, Purra eli entisen Lastenkodin pohjoispuolella oleva tila. Ruotujakolaitoksen mukaisesti kyseiset tilat joutuivat asettamaan sotilaita silloisen suurvalta-Ruotsin palvelukseen sotiin, joita käytiin Euroopassa sen Länsipohjan rykmenttiin. Silloiset kivirantalaiset joutuivat asettamaan kaksi ruotua. Isäntä jäi vain Fräkin, Mäen ja Eskoon taloon - muista taloista isäntä lähti sotaretkelle Eurooppaan. 1600-luvun lopulla Kivirannan eteläosaan syntyi vielä Föraren eli Kuljun tila vanhan kansakoulun kohdalle ja 1700-luvun puolivälissä kylän pohjoispäähän Alavojakkalan rajalle Murjaanin tila. Kylälle oli leimaa-antavana lohenpyynti, ensin ajoverkolla eli kulteella 1600-luvulle asti ja sen jälkeen patopyynti. Padot olivat pieniä rantapatoja, mutta 1695 Mäen tilan kohdalle ns. Kivirannankoskeen annettiin lupa rakentaa suurempi karsinapato, jonka tosin vojakkalaiset kävivät hävittämässä vedoten vuoden 1649 patoluetteloon, jossa ao. patoa ei vielä ollut. Ylitornion kunta
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ylitornion kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Ylitornion vaakuna
Vaakunan selitys on ”hopeakentässä kolmoisvuoren yläpuolella aurinko, kumpikin punainen.” Vaakunan on suunnitellut Jaakko Hänninen, ja Ylitornion kunnanvaltuusto hyväksyi sen kokouksessaan 28. syyskuuta 1953. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 5. huhtikuuta 1954. Tornio
Tunnettuja Torniossa kasvaneita urheilijoita vuosikymmenien varrelta ovat olleet muun muassa yleisurheilija, olympiavoittaja Ville Pörhölä, yleisurheilijat Erik Åström ja Tauno Kontio, hiihtäjä Jari Isometsä, ammattijalkapalloilija Teemu Tainio, pujottelun maailmanmestari Kalle Palander sekä jääkiekkoilijat Ville Pokka ja Jesse Puljujärvi. Ylitornio
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Tornion rautatieasema
Liikennevirasto muutti 12. joulukuuta 2010 Tornion osiin jaetuksi liikennepaikaksi. Tornion () osiin jaettu liikennepaikka käsittää Tornio aseman (lyh. Tor) sekä Tornio-rajan (lyh. Trr) liikennepaikat. Tämä mahdollistaa matkustajien kuljettamisen vaihtotyönä Tornion ja valtakunnanrajan välillä. Koska Liikenteen turvallisuusvirasto Trafin määräykset kieltävät matkustajien kuljettamisen vaihtotyönä liikennepaikkojen välillä, ei kesän 2010 höyryjuna-ajoa Haaparannan ja Tornion välillä voitu toteuttaa sillä Tornion ja Haaparannan välillä oli erillinen Tornio-rajan liikennepaikka. Ylitornion seurakunta
Ylitornion seurakunta on Ylitorniossa Lapin maakunnassa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja siellä Kemi-Tornion rovastikuntaan. Seurakunnassa oli vuoden 2015 lopussa 3 760 jäsentä ja kymmenisen työntekijää. Kirkkoherrana on vuodesta 1999 lähtien toiminut Matti Salminen. Ylitornion yhteiskoulun lukio
Ylitornion yhteiskoulun lukio (YYKL) on Ylitornion kunnassa sijaitseva vuonna 1947 perustettu yksityinen lukio, jonka ylläpitäjä on Ylitornion Yhteiskoulun Kannatusosakeyhtiö. Ylitornion yhteiskoulun lukio on profiloitunut jääkiekko-opetukseen ja rajayhteistyöhön. Lukiossa voi suorittaa 12 soveltavaa kurssia jääkiekkoa erikoisvalmentajan ohjaamana. Rajayhteistyötä YYKL tekee sekä valtakunnan rajan yli Ruotsin Övertorneåssa sijaitsevan "Gränsälvsgymnasietin" kanssa että Kolarin ja Pellon lukioiden kanssa. YYKL on yksi Lapin verkkokoulun oppilaitoksista. Ylitornion kristillinen opisto
Ylitornion kristillinen opisto perustettiin vuonna 1923 Suomen ensimmäiseksi lestadiolaiseksi kansanopistoksi. 1960 ja 1970 -luvuilla se toimi vanhoillislestadiolaisuudesta eronneen elämänsanalaisuuden keskeisenä kokoontumispaikkana. Vuosien kuluessa Ylitornion kristillinen opisto kehittyi yleiskirkolliseksi, herätysliikkeistä riippumattomaksi, kansanopistoksi, joka palveli lähialueen seurakuntien ja järjestöjen koulutus- ja kokoustarpeita. Alussa opisto toimi väliaikaisissa tiloissa eri rakennuksissa Ylitornion kirkonkylässä, Alkkulassa. Syksyllä 1927 otettiin käyttöön opiston nykyinen, arkkitehti Toivo Salervon suunnittelema, päärakennus. Opiston päärakennus toimi talvisin myös Ylitornion seurakunnan kirkkona aina vuoteen 1940 asti, jolloin Ylitornion nykyinen kirkko valmistui. Toisen maailmansodan aikana opiston tilat olivat väliaikaisesti sairaalakäytössä. Opiston päärakennus oli harvoja Tornionlaakson julkisia rakennuksia, jotka säilyivät Lapin sodassa. Sodan jälkeen opiston pihapiiriin rakennettiin vuonna 1950 valmistunut asuntolarakennus sekä vuonna 1975 rakennetut asuntola- ja toimistorakennukset. 1980-luvulla opiston tontille rakennettiin yhteistyössä Ylitornion kunnan kanssa uimahalli-kuntotalo. Tornio
Tornio ylläpitää tiivistä yhteistyötä Ruotsissa sijaitsevan kaksoiskaupunki Haaparannan kanssa. Haaparanta sai kaupungin oikeudet vuonna 1842, kun Tornio menetettiin Venäjälle korvauksena. Kun Suomi ja Ruotsi liittyivät vuonna 1955 Pohjoismaiden neuvostoon ja vuonna 1995 Euroopan unioniin, tuli rajasta paikallisten mukaan ”maailman rauhallisin raja”. Itä-Tiroli
Itä-Tiroli on Tirolin osavaltion eksklaavi Itävallassa. Itä-Tiroli on erillään Tirolista, koska Itävalta joutui luovuttamaan Trentino-Etelä-Tirolin Italialle Saint-Germainin sopimuksessa vuodelta 1919 ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Itä-Tirolin naapurit ovat Kärnten ja Salzburg ja Italian maakunnat Etelä-Tiroli ja Belluno. Itä-Tirolin pääkaupunki on Lienz, ja hallinnollisesti alue on identtinen Lienzin piirin kanssa. Veli Arrela
Arrela kävi keskikoulun ja sen jälkeen valmistui vuonna 1934 merkonomiksi. Pohjois-Suomessa Lapin Rajassa 1934-1935 suoritetun asevelvollisuuden jälkeen hän toimi PYP:n Petsamon konttorin prokuristina vuosina 1936–1945 ja edelleen Pellon konttorin johtajana 1945–1959. Sen jälkeen hän on toimi aina eläkkeelle siirtymiseensä asti Tornion konttorin johtajana vuosina 1960–????. Arrela toimi Pellon kunnanvaltuustossa kokoomuksen ryhmän edustajana 1957–1959 ja Tornioon siirryttyään Tornion kaupunginvaltuustossa 1965–1972. Tornion valtuustoajanjaksoon ajottui Tornion alueen kuntaliitos Tornion, Alatornion ja Karungin kesken vuodesta 1972 alkaen, ja Arrela toimi jäsenenä yhdistymistä käsittelevässä neuvottelukunnassa 1970-luvun alussa., Alatornion pitäjämuseo
Museon näyttelyssä on esillä Alatornion kylien käyttö- ja talousesineistöä. Pääasiassa 1960-luvulla koottu esineistö kertoo alueen elämästä ja elinkeinoista. Entinen Alatornion kunta liitettiin Tornion kaupunkiin vuonna 1973. Tornio
Tornio on saanut nimensä Suomen länsirajaa pitkin laskevan Tornionjoen mukaan. Tornionjoen nimen alkuperästä on kiistelty, mutta nykykäsityksen mukaan se sisältää vanhan hämäläisen sotakeihästä tarkoittavan sanan 'tornio'. Ruotsin sanaan 'torne' (torni) perustuvaa selitystä ei pidetä enää uskottavana. Torniojärvi (pohjoissaameksi "Duortnosjávri") lienee saanut nimensä joen mukaan, sillä vanhimmissa tunnetuissa asiakirjoissa järven nimeksi mainitaan "Iretresk". Karunki (taajama)
Karunki on kylä ja taajama Tornion kaupungissa Tornionjoen itäpuolella. Taajama oli vuoden 1972 loppuun asti entisen Karungin kunnan keskustaajama. Karunki sijaitsee valtatien 21 varrella 25 kilometriä Tornion keskustaajamasta pohjoiseen. Vuoden 2011 lopussa Karungissa asui 520 asukasta. Taajama rajoittuu Suomen ja Ruotsin valtakunnanrajalle Tornionjokeen, jonka länsirannalla sijaitsee Ruotsin Karungin taajama. Ennen valtakunnan rajan vetämistä Tornionjokeen, Ruotsin ja Suomen Karungit olivat samaa kylää. Tornion Lehti
Johan Vilhelm Heickellin "Tornion" lakkauttamisen jälkeen vuonna 1901 Tornion kaupunki jäi vuosiksi vaille omaa sanomalehteä. Vuoden 1905 alussa Heickell perusti "Tornion Lehden", jonka kilpailijaksi ilmestyi pian "Tornion Uutiset". "Tornion Lehti" oli autonomian ajan laimean nuorsuomalainen ja kannatti vuoden 1918 hallitusmuototaistelussa tasavaltaa. Muuten se oli etupäässä epäpoliittinen paikallinen uutislehti. Haaparannan kunta
Alatornion pitäjä perustettiin vuoden 1340 tienoilla erottamalla se Luulajan pitäjästä. Pitäjän nimenä oli tuolloin Tornio, ja se käsitti myös nykyisin Suomelle kuuluvia alueita. Vuonna 1482 Tornion pitäjästä erotettiin Ylitornion pitäjä aluksi "Särkilax"-nimisenä. Vuonna 1620 se sai nimekseen "Ylitornio" (ruots. "Övertorneå") ja jäljelle jäänyt osa pitäjää sai nimen "Alatornio" (ruots. "Nedertorneå"). Vuonna 1621 pitäjän keskustasta perustettiin Tornion kaupunki, jolle perustettiin oma kaupunkiseurakunta. Karungin pitäjä erotettiin vuonna 1745, mutta vuonna 1783 sen nimeksi tuli "Karl Gustav". Tornio
Tornion keskusta sijaitsee noin 80 kilometriä napapiiristä etelään. Kesäpäivänseisauksen aikoihin aurinko ei laske ollenkaan horisontin taakse. Talvella alueella on hyvinkin pitkään pimeää, kun päivän pituus on vain kolme tuntia. Tornionlaakson kirjaston Ylitornion toimipiste
Tornionlaakson kirjaston Ylitornion toimipiste on yksi Tornionlaakson kirjaston toimipisteistä. Alatornio
Alatornio () on entinen Suomen kunta Lapin maakunnassa. Kunta liitettiin Tornioon vuonna 1973. Tortona
Tortona on kunta Pohjois-Italiassa Alessandrian maakunnassa Piemonten alueella. Se sijaitsee 30 kilometriä Alessandriasta itään Scriviajoen varrella, joka on Pojoen sivujoki. Ylitornion vaakuna
Ylitornion vaakuna on Ylitornion kunnan tunnus. Vaakunan aihe viittaa Aavasaksaan ja keskiyön aurinkoon. Tornionlaakso
Historiallisesti Tornionlaakso on osa Peräpohjolaa. Tornio on alueen kaupallinen ja historiallinen keskus, jonka menetettyään Ruotsi perusti omalle puolelle rajaa Haaparannan kaupungin, jotka yhdessä muodostavat kaksoiskaupungin. Väestö vähenee pohjoista kohti ja Ruotsin puoleinen osa on Suomea harvemmin asutettu. Muita merkittäviä keskuksia ovat Kiiruna, Ylitornio ja Matarenki sekä Pello, jotka tosin kaikki ovat kärsineet voimakkaasta väestön vähenemisestä. Huomattava on myös Ylläksen matkailukeskus Äkäslompolon ja Ylläsjärven kylissä Kolarin kunnassa. Yli-Liakka
Yli-Liakka on kylä Tornion kaupungissa. Se sijaitsee noin 10 kilometriä Tornion keskustasta pohjoiseen. Kylässä oli 2006 lopussa 303 asukasta. Yli-liakassa sijaitsee Yli-liakan koulu sekä Kourilehdon koulu. Tornionlaakso
Tornionlaaksoa kutsutaan nykyisin joskus myös Meänmaaksi. Siihen katsotaan kuuluvan muuten samat kunnat, paitsi Ruotsista lisäksi Jällivaara ja Suomen puolelta Enontekiötä ei enää lasketa mukaan. Heinäkuun 15. on Meänmaan lipun ja kansan päivä. Torin kunta
Kunta sijaitsee Pärnun koillispuolella rajoittuen etelässä ja lännessä Pärnuun, pohjoisessa Põhja-Pärnumaahan ja idässä Põhja-Sakalaan.. Ylitornio
Ylitorniolla sijaitsee myös Suomen pohjoisin vankila. Se on aloittanut toimintansa 18.4.1997. Yksikkö on tarkoitettu avolaitoskelpoisia vankeja varten. Miespaikkoja siellä on 40. Vankilan neljä naispaikkaa siirrettiin lokakuussa 2012 Kestilän avovankilaan. Tornio
Lapin kaupankäynti, josta Tornio oli riippuvainen, alkoi hiipua 1800-luvun aikana. Maannousun vuoksi joki oli tullut liian kapeaksi vesiliikennöintiin ja Tornion satama jouduttiin siirtämään alajuoksua kohti. Merkittävin isku varakkaalle kaupungille tapahtui kuitenkin Suomen sodassa vuonna 1808, jonka päätteeksi Suomi liitettiin osaksi Venäjän keisarikuntaa. Raja vedettiin Muonionjoen syvintä väylää pitkin jatkuen Tornionjoen suistoon asti. Linjaus jakoi Lapin kahteen osaan, mikä oli kohtalokasta kaupankäynnille. Muusta rajalinjauksesta poiketen Venäjän keisari vaati Tornionjoen syvimmän väylän länsipuolella sijaitsevaa Suensaarta ja sen mukana Tornion keskustaa liitettäväksi Venäjään. Ruotsalaiset perustivat Haaparannan kylän (nykyään kaupunki) rajan länsipuolelle tasapainottamaan Tornion menetystä. Tornio
Tornion ystävyyskaupunkeja ovat Tornio
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Torniossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Portimo (Ranua)
Portimon kylän postiosoite on 97720 Ylisimo. Osoitteessa ei mainita kylän nimeä, sillä se saattaa sekoittua Ylitorniolla sijaitsevaan Portimon kylään. Kylän nimi Ylisimo on peräisin ajalta, jolloin kylä kuului nykyiseen Simon kuntaan. Tornio
Tornio on teollisuuskaupunki. Tornion merkittävin työnantaja on Outokumpu, jonka ruostumatonta terästä valmistava Tornion terästehdas työllistää yli 2 000 henkeä. Outokummun ansiosta Torpin teollisuusalueelle on noussut vahva metalli- ja konepajakeskittymä. Outokumpu on viime aikoina suunnitellut laajentavansa ferrokromitehdasta Torniossa jolloin syntyisi 100 uutta työpaikkaa. Tornion seurakunta
Tornion seurakunta on Tornion kaupungissa Suomen Lapissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Oulun hiippakuntaan ja Kemi-Tornion rovastikuntaan. Torniojärvi
Torniojärvi (, , ) on tunturijärvi Kiirunan kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Järven pinta-ala on 330 km² ja kokonaispituus 70 kilometriä. Se on Ruotsin seitsemänneksi suurin järvi. Järvi laskee kaakkoon Tornionjokea pitkin. Torniojärven rannalla sijaitsevat pieni Abiskon kylä sekä Abiskon kansallispuisto. Järven itäpäässä on myös järven nimeä kantava Torniojärven rautatieasema. Muonio
Muonio rajoittuu pohjoisessa Enontekiöön, idässä Kittilään, etelässä Kolariin ja lännessä Ruotsin Pajalaan. Valtakunnanrajana toimivan Muonionjoen yli johtaa silta. Kunnan pinta-ala kasvoi noin 7,5 prosenttia, kun Kittilän kuntaan kuulunut alue Pallas-Yllästunturin kansallispuistosta liitettiin Muonion kuntaan. Muonio on Luoteis-Lapin tunturimaata, jonka korkeimmat tunturit ovat Pallastunturin Taivaskero (807 m), Keimiötunturi (610 m) ja Ruototunturi (572 m). Tornioon on matkaa 262 kilometriä ja Kilpisjärvelle 200 kilometriä. Muonio
Muonio kuului 1500-luvulla Uppsalan hiippakunnan alaiseen Tornion seurakuntaan. Vuonna 1530 Kustaa Vaasa antoi käskyn Tornion seurakunnan jakamisesta, mutta jako suoritettiin vasta 1606 Kaarle IX:n määräyksestä. Silloin perustettiin Särkilahden eli Ylitornion kirkkopitäjä. Muonionniskasta tuli Ylitornion kappeli. Myöhemmin Muonionniskan seurakunnan alue liitettiin Pajalan seurakuntaan ja näin ollen Muonion aluetta hoidettiin Pajalasta päin. Tarkempaa maantieteellistä rajaa ei Muoniolle ollut määritelty, vaan siihen kuului Enontekiö ja osittain Karesuvantokin. Vasta vuonna 1812 määriteltiin Suomen ja Ruotsin raja, jolloin Muonionniskasta tuli oma itsenäinen seurakunta. Vuotta 1812 voidaan pitää Muonion kunnan syntymävuotena. Tornio
Nykyisen alueensa Tornio saavutti vuonna 1973, jolloin naapurikunnat Alatornio ja Karunki liitettiin Tornion kaupunkiin. Tornio ja ensimmäinen maailmansota
Vuosien 1914–1918 aika muodosti pienelle rajakaupungille Torniolle ja sen Ruotsin puoleiselle sisarkaupungille Haaparannalle historiallisen ja poikkeavan ajanjakson. Sinä aikana liikennemäärät ja maailmankuulut henkilöt kulkivat kaupunkien kautta, rajakaupungeista muodostui vankeinvaihtopiste, alue muodosti jääkäriliikkeen salaisen kulkureitin keskeisen paikan ja Tornio sai kokea myös Suomen vapautumisen ensi tuskat taistelujen muodossa.
Ensimmäisen maailmansodan sytyttyä Torniosta muodostui ainoa yhteys Venäjän läntisiin liittolaisiin. Ensi vaiheessa ainoan yhteyden Haaparannan ja Tornion välillä muodosti maayhteys Suensaaren pohjoisosasta Näränperän kautta ja saaren eteläosasta puinen Handolinin silta ("Handolinska bron"). Rautatie oli siinä vaiheessa rakennettu Tornioon nykyisen rautatieasemalle asti ja Ruotsin puolella Karunkiin. Liikennemäärien ja tavaroiden suunnattoman lisäyksen vuoksi rautatien teko Torniosta Karunkiin käynnistettiinkin välittömästi syksyllä 1914. Tornion taistelu
Tornion taistelu oli Suomen sisällissodan alkuvaiheissa käyty taistelu valkoisten ja venäläisten välillä. Paikalliset punaiset eivät osallistuneet itse taisteluun. Merkittävä osa punaisista oli siirtynyt tammikuun lopussa junalla Ouluun tukemaan sikäläistä punaisten valtaa osallistuen siellä käytyyn taisteluun, joka käytiin jo muutamaa päivää aiemmin. Tornion taistelu käytiin 6. helmikuuta 1918. Ylitornio
Aavasaksa, Ainiovaara, Aittamaa, Alkkula (kirkonkylä), Alposjärvi, Armassaari (Paloistenkylä), Etelä-Portimojärvi, Haarasaajo, Hyllykylä, Jolanki, Kainuunkylä (Helsinginkylä), Kaitajärvi, Kantomaanpää, Kapusta, Kaulinranta, Kivijärvi, Kivilompolo, Koivistonpää, Kopanmäki, Kuivakangas, Kuuroskoski, Lohijärvi, Meltosjärvi, Mellakoski, Mellajärvi, Nuotioranta, Närkki, Pessalompolo, Pekanpää, Portimojärvi, Raanujärvi, Ratasvuoma, Sompanen, Suutarinmäki, Taloniemi, Taroniemi, Tengeliö, Tolppi, Törmäsjärvi, Vietonen, Välikylä, Väystäjä Alatornio
Vuonna 1957 Alatorniosta liitettiin Tornioon alue, jossa oli 1 140 asukasta. Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Ylitorniossa on 12 kylää: Alkkula, Armassaari (Paloistenkylä), Kainuunkylä (entinen Helsinginkylä), Kauliranta, Kuivakangas, Lohijärvi, Meltosjärvi, Nuotioranta, Närkki, Portimojärvi, Raanujärvi ja Tengeliö. Alatornio
Vuonna 1925 Tornioon liitettiin osia Alatornion kunnan Putaan kylästä. Sen jälkeen Alatorniosta irrotettiin lisää alueita Tornion kaupunkiin ennen lopullista kunnan yhdistämistä Tornion kaupunkiin. Putaan kylän rautatiealue liitettiin 1944 Tornioon. Vuonna 1957 Tornioon liitettiin vielä loput Putaan kylästä, Röyttän kylä satama-alueineen, osa Pirkkiöstä, pieni osa Kivirannan ja Yliraumon kyliä. Lopulta koko Alatornion kunta laajoine maaseutuineen yhdessä Karungin kunnan kanssa liitettiin 1973 Tornion kaupunkiin. Pello
Kunnan läpi Tornionjoen vartta ja siten kunnan länsirajaa myötäillen kulkee valtatie 21 Torniosta Kilpisjärven kautta Norjaan. Kirkonkylältä alkaa poikittaisyhteys kantatie 83 Sinetän kautta Rovaniemelle. Pellon halki kulkee myös Tornio-Kolari -rautatie, ja VR:n henkilöliikenteen Kolarin yöjunat pysähtyvät Pellossa. Junia kulkee tammi-huhtikuussa sekä kesä-joulukuussa ja vuoroväli vaihtelee kahdesta junasta viikossa kahteen junaan päivässä matkailusesongin mukaan. Seututie 929
Tie muodostaa yhdessä seututien 930 kanssa vaihtoehtoisen reitin Tervolasta Ylitorniolle, ollen vain kaksisataa metriä pidempi, mutta paljon vähäliikenteisempi kuin seututie 927:n kautta, sillä sieltä ajettaessa reitti kulkee pitkän matkaa valtatie 21:tä pitkin. Törmäsjärvi (järvi Ylitorniossa)
Törmäsjärvi on Lapissa Ylitorniossa Törmäsjärven kylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Tornionjoen vesistöön. Ylitornio
Ylitornion nimi taipuu ulkopaikallissijoissa (Ylitorniolla, Ylitorniolta, Ylitorniolle) toisin kuin naapurinsa Tornio (sisäpaikallissijoissa Torniossa, Torniosta, Tornioon). Ylitornion piiri
Ylitornion piiri () sijaitsee Ylitornion kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on . Tornio
Tornio oli perustamisensa aikaan silloisen maailman pohjoisin kaupunki. Ylitornion kunta
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin: Ylitornion kunta
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 16,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 012 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 16,2 prosenttia kunnan väestöstä. Alatornio
Alun perin Alatornio on ollut osa laajaa Pohjanlahdelta Jäämerelle ulottunutta pirkkalaisten nautinta-aluetta. 1600-luvulle tultaessa alueella toteutettiin seurakunnallinen jako niin, että alinen Tornionjokilaakso muodosti oman Alatornion seurakunnan. Alatorniosta erotettiin Tornion kaupunki vuonna 1621. Karunki erotettiin Alatorniosta 1745. Vuoden 1809 Haminan rauhan jälkeen kolmasosa silloisesta Alatornion seurakunnasta jäi Ruotsin puolelle. Tätäkin osaa kutsuttiin Alatornioksi (Nedertorneå) ja myöhemmin 1900-luvulla Haaparannaksi pääkylän mukaan. Tornio
Venäjän vallan aikana Tornio oli pieni varuskuntakaupunki. Kaupankäynti vilkastui vain Krimin sodan ja ensimmäisen maailmansodan aikoihin. Tällöin Torniosta muodostui tärkeä rajanylityspaikka. Ensimmäisen maailmansodan aikana Torniolla ja Haaparannalla oli ainoa yhteys Venäjän ja heidän läntisien liittolaistensa välillä. Tornion rautatieasema
Tornio on risteysasema, jossa kohtaavat Oulusta, Haaparannasta ja Kolarista tulevat rataosat. Lisäksi Tornion ratapihalta erkanee sivurata Röyttän satamaan. Tornio
1970-luvulta lähtien urheilupuolella erikoistuminen tiettyyn lajiin on ollut tyypillistä myös Torniossa. Tornion Palloveikot on erityisesti jääpalloseura ja Tornion Pallo –47 jalkapalloseura. Muita palloilupuolen erikoisseuroja ovat jääkiekossa Tornion IHC, lentopallossa Tornion Lentis-88 ja kaukalopallossa Tornion Palloketut. Tornion Palloveikot on myös kaupungin salibandyn ykkösseura. Hiihdon ja yleisurheilun ykkösseura on Alatornion Pirkat. Ylitornion seurakunta
Seurakunnassa on kaksi kirkkoa, Ylitornion kirkko kuntakeskuksessa ja Meltosjärven kirkko noin 50 kilometrin päässä Meltosjärven kylässä. Molempien kirkkojen lähellä on hautausmaa. Seurakuntakoti on kuntakeskuksessa. Ylitornion kunta
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010: Tornio
Ennen perustamistaan Tornio tunnettiin kauppateiden kohtaamispaikkana, josta Pohjolan tuotteet, lohi ja Lapin turkikset, lähtivät maailman markkinoille. Oulu–Tornio-rata
Oulun–Tornion rata on Suomen rataverkon osuus, joka johtaa Oulusta pohjoiseen Kemiin ja Tornioon Perämeren rannikkoa seuraillen. Rataosuus valmistui vuonna 1903, ja siitä tuli pohjoinen jatke vuonna 1886 valmistuneelle Pohjanmaan radalle. Ylitornion kunta
Kunta sijaitsee Tornionlaaksossa, Haaparannan pohjoispuolella. Valtaosa kunnan asukkaista hallitsee meänkieltä tai suomea. Myös kylien ja luonnonpaikkojen nimet ovat suomenkielisiä tai suomenkielisten alkuperäisten nimien ruotsinnoksia. Ruotsin Ylitornio ja Suomen Ylitornio ja Pello olivat yksi ja sama pitäjä vuoteen 1809 saakka. Tornionlaakson kirjasto
Tornionlaakson kirjasto on Ylitornion ja Pellon kuntien yhteinen seutukirjasto. Tornionlaakson kirjasto aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2011. Kirjaston vastuullisena hallinnoijana toimii Ylitornion kunta. Ylitornion kunta
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: Tornio
Tornion kaupunginjohtaja, Hannes Manninen, nimettiin vuonna 1973. Manninen on ollut Keskustan kansanedustaja vuodesta 1995 lähtien ja hänet valittiin Vanhasen I hallituksen alue- ja kuntaministeriksi. Hänen viransijaisenaan Tornion kaupunginjohtajana toimii Raimo Ronkainen.