Voiko musikaalisuutta oppia?
Ylä-Satakunnan musiikkiopisto
Musiikkiopiston perustasolla opitaan oman instrumentin perustaidot. Musiikkiopistotasolla kehitetään edelleen musiikin perustasolla hankittuja taitoja, musiikin opiskelu edellyttää opiskelijalta sitoutumista ja musiikillista innostusta. Musiikkiopiston oppilaat valitaan pääsykokeilla, joissa testataan niin musikaalisuutta kuin motorisia taitojakin. Vantaan musiikkiopisto
Musiikin perusopetus on tarkoitettu kouluikäisille lapsille ja nuorille. Opetus pohjautuu Opetushallituksen taiteen laajan oppimäärän opetussuunnitelmaan.
Opintoihin kuuluu:Osana opintoja opiskellaan musiikin perusteita (mupe). Mupe-aineiden opiskelu tukee oppilaan instrumenttiopintoja ja kehittää musiikillisia valmiuksia kuten musiikin tuntemusta sekä kykyä lukea, kirjoittaa ja hahmottaa musiikkia. Tunneilla lauletaan, soitetaan ja tehdään kirjallisia harjoituksia. Oppilaat saavat ohjausta myös oman musiikin tekemisessä. Kursseihin voi sisältyä työpajoja ja konserttikäyntejä, ja opetusta voidaan järjestää myös periodisesti. Musikaalisuus
Musikaalisuuden määritelmiä on monenlaisia, ja musikaalisuuden eri osa-alueista on erilaisia mielipiteitä. Sensorisessa tarkastelutavassa korostetaan aistien toimintaa sellaisenaan, ja sen mukaan musikaalisuus koostuu useasta tekijästä, joita voidaan pitää toisistaan erillään. Sen sijaan kokonaisvaltaisten hahmopsykologiaan tukeutuvien näkemysten mukaan musikaalisuus on musiikin hahmottamista laajemmassa kontekstissa. Musikaalisuutta on vaikea määritellä, koska ei tiedetä tarkkaan, mitä ihmisen mielessä tapahtuu musiikillisessa ajattelussa tai havaitsemisessa. Toisaalta musikaalisuuden on myös ajateltu olevan kuin mikä tahansa taito, jota voi kehittää. Heiner Gembrisin mukaan musikaalisuuden voidaan ajatella jakautuvan väestössä samoin kuin älykkyyden: 68 % ihmisistä on keskivertoisesti musikaalisia, 14 % keskivertoa musikaalisempia ja 14 % keskivertoa vähemmän musikaalisia, 2 % on erityisen lahjakkaita ja 2 % erityisen heikosti lahjakkaita musiikin alalla.
Musiikin vaikutukset
Musiikki, ja varsinkin sen harjoitteleminen muuttaa aivotoimintaa. Tutkija Christo Pantevin mukaan musiikin harjoittelu laajentaa aivoalueita, ja aivot myös alkavat toimia synkronisemmin. Muusikon kuullessa jonkin tutun melodian hänen aivoissaan aktivoituvat laajat hermosoluverkostot. Riittävä määrä toistoja aiheuttaa aivojen kuulovasteiden aktivoitumisen myötä sen, että ”kuullakseen” musiikin, muusikko ei tarvitse kuulla konkreettisesti musiikkia, vaan pelkkä nuottien näkeminen riittää siihen että ”pään sisällä soi”. Hyvä esimerkki tästä ovat kapellimestarit. Musiikinopetus Suomessa
Kansakoululaitoksen kehittämisen yhteydessä yhdeksi pakolliseksi oppiaineeksi otettiin kaikilla luokka-asteilla laulu. Kansakoulunopettajat saivat seminaareissa paljon musiikkikoulutusta alan asiantuntijoilta, joista mainittakoon Jyväskylän seminaarin musiikinopettaja P. J. Hannikainen. Soittimiin tai musiikkikulttuuriin ei kansakoulun alkuaikoina juuri tutustuttu, vaan tunneilla etupäässä opeteltiin laulamaan yhdessä opettajan säestyksellä lastenlauluja, hengellisiä lauluja sekä isänmaallisia lauluja kuten maakuntalauluja. Uno Cygnaeus määritteli laulunopetuksen tavoitteeksi “uskonnollisen tunteen herättämisen” ja “mielen virkistyksen ja jalostamisen”. Musiikkihistorioitsija Antti Häyrynen näkee laulunopetuksen tavoitteena olleen pikemmin kansalaiskasvatus kuin musiikkiin perehdyttäminen. Musiikkitiede
Musiikkitieteen lisäksi on olemassa toinen yliopistoissa esiintyvä musiikkiaine, musiikkikasvatus, joka tutkii musiikkia sen opettamisen kannalta ja antaa pätevyyden toimia muun muassa peruskoulun ja lukion musiikin opettajana. Musiikkikasvatus sijoittuu joko musiikin (Sibelius-Akatemia), humanistiseen (Jyväskylän yliopisto) tai kasvatustieteelliseen (Oulun yliopisto) koulutusalaan. Luther-opisto
Draama- ja musiikkilinjoilla opiskelijat voivat kehittää osaamistaan ja etsiä omaa paikkansa esittävän taiteen eri aloilta. Kansanopisto-opinnot antavat valmiuksia niin alan ammatillisiin opintoihin kuin harrastusmahdolisuuksien syventämiseen. Musikaalisuus
Musiikilliset kokemukset alkavat jo ennen syntymää. Musiikki voi esimerkiksi rauhoittaa lasta, luoda turvallisuuden tunnetta sekä kehittää kuuntelemisen ja keskittymisen kykyä. The Music Man
Musikaali sijoittuu vuoteen 1912 ja se kertoo Harold Hill -nimisestä huijarista, joka yrittää vakuuttaa Iowassa sijaitsevan River Cityn asukkaille, että hän pystyy tekemään kylän pojista soittokunnan osaamatta lukea nuotteja. Musiikkiterapia
Musiikkiterapeutteja koulutetaan Sibelius-Akatemian toimipisteissä, Pirkanmaan ja Pohjois-Karjalan ammattikorkeakouluissa sekä Eino Roiha -instituutissa Jyväskylässä. Ammattipätevyyden antavista opinnoista ja musiikkiterapian opiskelusta löytyy lisätietoa Suomen musiikkiterapiayhdistyksen internet-sivustolta. Kuka tahansa alasta kiinnostunut voi opiskella lyhyempiä, orientoivia jaksoja (3–50 op). Toiminnallisen musiikkiterapian (TMT) menetelmäopintoja voi suorittaa Pietarsaaren konservatoriossa. Musiikkiterapian jatko-opintoja voi suorittaa Jyväskylän yliopiston musiikin laitoksessa, jossa on myös musiikkiterapian professuuri (Jaakko Erkkilä). Musiikkiterapiaan liittyvä tutkimustoiminta on Suomessa vilkasta ja kansainvälisesti tasokasta. Tähän mennessä Suomessa on tehty musiikkiterapian alalta ainakin kuusi väitöskirjaa sekä lisäksi runsaasti muita opinnäytetöitä. Myös Suomen Akatemian tukemia tutkimushankkeita on käynnissä. Musikaalisuus
Musiikin alkuperästä esitettiin useita syntyteorioita 1800-luvulla ja 1900-luvulla. 1900-luvun näkemysten mukaan musiikki syntyi erkaantumalla kielestä, ja 1990-luvulla tultiin siihen tulokseen, että musiikki syntyi kielen kehityksen rinnalla evoluution merkityksettömänä sivutuotteena. Nykytutkimus on esittänyt uudenlaisia näkemyksiä, joihin on päädytty muun muassa eläinten ääntelyä seuraamalla. Lopulliseen tulokseen ei kuitenkaan ole vielä päästy. John Malkovich
Malkovich esiintyi lukiovuosinaan muutamissa näytelmissä sekä musikaalissa "Carousel". Hän lauloi myös kirkossa folk-gospelryhmässä. Malkovich opiskeli Itä-Illinoisin yliopistossa sekä Illinoisin osavaltion yliopistossa. Alkuun hän opiskeli biologiaa, mutta osavaltion collegessa hän vaihtoi pääaineekseen draaman. Ennen näyttelijänuraa Malkovich työskenteli muun muassa kirjakaupassa, tiskaajana ja koulubussin kuljettajana. Hän on itse kertonut näyttelijänuransa alkaneen vuonna 1976, kun hänen koulutoverinsa Gary Sinise, Terry Kinney ja Jeff Perry perustivat Steppenwolf Theatre Company -nimisen teatterin Chicagoon ja pyysivät häntä mukaan. Samaa teatteria kävivät myös Joan Allen ja Malkovichin tuleva puoliso Glenne Headly. Joensuun konservatorio
Joensuun konservatorio on musiikkioppilaitos, jossa opetusta annetaan ammatillisella linjalla ja musiikkiopistossa. Ammatillisella linjalla voi suorittaa toisen asteen ammatillisen tutkinnon. Musiikkiopistossa on musiikkiopisto-opetuksen lisäksi musiikkileikkikoulu ja musiikkikerho. Miten menestyä vaivatta liike-elämässä
Musikaalin alkuperäistuotantoon otettiin koreografiksi
tuntematon Hugh Lambert, jolle tehtävä kuitenkin osoittautui liian vaativaksi. Apuun tuli kuuluisa musikaalikoreografi Bob Fosse, joka kuitenkin hientotunteisesti halusi edistää Lambertin uraa nimeämällä tämän pääkoreografiksi, vaikka suunnittelikin valtaosan teoksen tansseista. Musikaalisuustestit
Arnold Bentley oli merkittävä englantilainen musiikkikasvattaja (1913-2001). Hän kehitti 1966 julkaistun musikaalisuus-kykytestin ´Measures of Musical Abilities´ University of Reading:ssä Englannissa. Testi suunniteltiin erityisesti peruskouluiässä oleville lapsille. Testit koostuu neljästä osasta: sävelkorkeuden diskriminaatiosta, tonaalisesta muistista, sointuanalyysistä sekä rytmisestä muistista. Hermeneutiikka
Musiikintutkimuksessa hermeneutiikalla tarkoitetaan oppia siitä, mitä säveltäjä haluaa ilmentää ja tarkoittaa sävelteoksellaan ja millainen on teoksen oikea (sanallinen) tulkinta. Musiikkihermeneutiikan uranuurtajia olivat Hermann Kretzschmar (1848–1924) ja hänen oppilaansa Arnold Schering (1877–1941). Kretzschmarin mukaan hermeneutiikan on pohdittava musiikin muotojen kätkemiä merkityksiä ja aatesisältöjä; hermeneutiikka auttaa kuulijaa ymmärtämään selvästi musiikin epämääräistä ilmaisua. Kretzschmar tavoitteli tieteellisyyttä mutta perusti työnsä 1700-luvun musiikkipatologiaan, jonka avulla musiikin affekteja pyrittiin ymmärtämään. Scheringin mukaan musiikin tahdon- ja tunteenilmaisu perustui jännityksiin ja niiden laukeamisiin. Schering kirjoitti useita kirjoja Ludwig van Beethovenin musiikin tulkinnasta. — Suomalaisista tutkijoista musiikin hermeneutiikkaa ovat tarkastelleet Nils-Eric Ringbom väitöskirjassaan "Über die Deutbarkeit der Tonkunst" (1955) ja Kai Karma. Musiikinopetus Suomessa
2000-luvulla musiikin perusopetuksen valtakunnalliset opetussuunnitelman perusteet määriteltiin näin:Musiikin opetuksen tehtävänä on auttaa oppilasta löytämään musiikin alueelta kiinnostuksen kohteensa sekä rohkaista oppilasta musiikilliseen toimintaan, antaa hänelle musiikillisia ilmaisunvälineitä ja tukea hänen kokonaisvaltaista kasvuaan. Opetuksen tehtävänä on myös saattaa oppilas ymmärtämään, että musiikki on aika- ja tilannesidonnaista. Se on erilaista eri aikoina, eri kulttuureissa ja yhteiskunnissa, ja sillä on erilainen merkitys eri ihmisille. Opetuksessa tulee ottaa huomioon, että musiikin ymmärtämisen ja käsitteellistämisen perustana ovat musisoinnin ja musiikin kuuntelun yhteydessä saadut merkitykselliset kokemukset. Musiikkitiede
Musiikkitiede eli musikologia on musiikin ja äänen järjestelmällistä tutkimista. Musiikkitiede kuuluu humanistisiin tieteisiin. Musiikkitiede on perinteisesti jaettu yleiseen musiikkitieteeseen ja etnomusikologiaan, joista yleinen musiikkitiede on keskittynyt tarkastelemaan länsimaista taidemusiikkia ja etnomusikologian tutkimuskohteina ovat olleet kansanmusiikki ja populaarimusiikki. Nykyisin tutkimuskohteena saattaa tosin olla mikä tahansa kulttuurissa esiintyvä äänellinen ilmiö. Musikaalisuustestit
Passiivisissa testeissä, joissa hahmotetaan kykyä vertailla kuultuja ääniä sekä vastata annettuihin kysymyksiin vaikuttaa suuresti myös käsitteiden määrä ja haasteellisuus. Vaikka kokelas erottaisi korvalla kaksi intervallia toisistaan, ei hänellä välttämättä ole kielellistä kykyä ilmaista havaintoaan.
Holististen testien kohdalla ongelmaksi muodostuu testaajan subjektiivisuus. Holistisessa kokeessa oletettuja musikaalisia kykyjä arvioidaan niiden luonnollisessa yhteydessä, ja testaaja antaa henkilökohtaisen arvion kokelaan suorituksesta. Tällöin koetulos on väistämättä yksilöllinen, kahden eri testaajan saattaessa päätyä eriäviin arvioihin kokelaan suorituksesta yhtenevässä tilanteessa.
Atomistisissa testeissä, kuten suurryhmissä tai internetissä suoritettavaan rytmin, melodian ja äänen vertailutehtävään saattaa vaikuttaa tehtävänannon väärinymmärtäminen henkilökohtaisen ohjeistuksen uupuessa. Musikaalisuus
Ympäristö, johon lapsi syntyy, muokkaa merkittävästi hänen musikaalisuuden ilmenemistä. Vanhempien rooli on hyvin tärkeä lapsen musiikilliselle kehitykselle, sillä heillä on vastuu sekä mahdollisuus tukea lapsen musiikillista kehitystä. Lapsen ohjaaminen ja kannustaminen musiikillisiin harrastuksiin edesauttaa lapsen musikaalisuuden ilmenemistä ja kehitystä. Voidaan ajatella, että lapsella on syntyessään yleinen musiikin oppimisen kyky, mutta ympäristö jossa lapsi kasvaa vaikuttaa siihen, minkä musiikillisen kielen lapsi oppii. Musiikillinen oppiminen vaikuttaa niin kykyyn kuulla oman kulttuurinsa musiikin vivahteita kuin sopeutumiseen muihin omalle kulttuurille kulttuurille vieraisiin musiikin ilmaisumuotoihin. Myös yksilölliset tekijät vaikuttavat musiikilliseen kykyyn ja kehittymiseen monin tavoin kuten erilaiset ja yksilölliset kiinnostuksen kohteet sekä harjoittelun määrä eri ikävaiheissa. Hatanpään lukio
Niin musiikki- kuin musiikkiteatterilinjalle haetaan peruskoulun päättötodistuksella ja erillisellä näyttökokeella. Hatanpään lukio järjestää lukuisia musiikin soveltavia kursseja, joilla keskitytään esimerkiksi yhtyelauluun, studiotekniikkaan, äänentoistoon, kuorolaulamiseen tai musiikin teoriaan. Lukuvuonna 2015-16 musiikin kursseja oli valittavissa 42 kappaletta. Lukiossa on myös äänitysstudio. Hatanpään lukio
Musiikkiteatterilinja käsikirjoittaa, tuottaa ja esittää Hatanpään lukion jokavuotisen musikaalin. Tämän lisäksi musiikkiteatteriopiskelijat tuottavat ohjelmaa muun muassa Tampereen joulutorille ja tekevät yhteistyötä Tampereen Teatterin sekä Ahaa Teatterin kanssa. Lukuvuonna 2015-16 musiikkiteatterikursseja oli valittavissa 48 kappaletta. Musikaalisuus
Musikaaliset kyvyt kehittyvät sikiölle varhain, millä on perusteltu musiikin biologista merkitystä evoluutiossa. Musiikin merkityksellisyyttä tukee myös se, että sen olemassaoloon tarvitaan abstraktia ajattelua, joka on välttämätöntä uuden keksimiselle ja selviytymiselle vaikeissa olosuhteissa. Lisäksi voidaan ajatella, että säveltäminen ja improvisointi ovat merkkejä kognitiivisesta joustavuudesta ja että sovittaminen on aivojen tarkkaavaisuuden ja suorituskyvyn harjoittelua tai evoluution näkökulmasta merkki mentaalisesta ja emotionaalisesta joustamisesta. Musiikki myös vapauttaa aivoissa oksistoniinia, joka auttaa vastaanottamaan ja siirtämään toisia ihmisiä koskevaa tietoa, ja tällöin tehostuvat yksilön tavat toimia yhdessä muiden kanssa. Toisaalta musiikki myös herättää monenlaisia tunteita, mihin saattavat perustua musiikin hoitavat ominaisuudet. Siten musiikki ja musikaalisuus hyödyttävät ihmistä evoluution näkökulmasta, jolloin musikaalisuuden voi tulkita olevan tärkeä osa ihmisen evolutiivista kehitystä. Lenni-Kalle Taipale
Taipale aloitti pianonsoiton kolmevuotiaana isoveljensä musiikkiharrastuksen innoittamana. Viisivuotiaana Taipale alkoi soittaa viulua, jota hän pääsi myös opiskelemaan Espoon musiikkiopistoon vuonna 1985. Hän oli omien sanojensa mukaan hyvin laiska harjoittelemaan. Vuonna 1987 hän siirtyi Mainingin kouluun ja pääsi musiikkiluokalle. Hän muun muassa lauloi koulun kuorossa ja sävelsi musiikkia luokkansa esittämään musikaaliin. Hän otti pianonsoiton sivuaineeksi EMOssa vuonna 1988 ja jätti viulun yhdeksännellä luokalla. Musiikkiopisto
Musiikkiopistoissa voi opiskella yleensä orkesteri- ja yhtyesoittimia, sekä laulua, harmonikkaa, kanteletta, harppua sekä pianonsoittoa. Instrumenttiopinnot kattavat yksilöllisen soittimen hallinnan sekä myös yhteissoittoa. Oppilaat koulutetaan hallitsemaan laajoja musiikillisia kokonaisuuksia sekä oppimaan musiikin tulkintaa ja vuorovaikutusta. Nykymusiikki
Taidemusiikkipiireissäkään ei nykymusiikki aina ole kovin suosittua, ei varsinkaan kaikkien konsertissa kävijöiden keskuudessa. Myös jotkut soittajat vierastavat nykymusiikkia, mikä on toisaalta ymmärrettävää, sillä muusikkojen saama pohjakoulutus perustuu ennen kaikkea tonaaliseen musiikkiin, jonka juuret ovat barokissa ja klassismissa. Kuitenkin suhtautuminen nykymusiikkiin riippuu paljon tottumisesta. Suomessa on alettu järjestää musiikkioppilaitoksissa nykymusiikkihankkeita, joissa nuoret musiikinharrastajat soittavat suomalaisten nykysäveltäjien teoksia. Monilla on tämän ansiosta herännyt kiinnostus nykymusiikkiin. Atonaalisuus
Koulukunnan musiikki kumpusi klassisen musiikin tonaalisuuden kriisiksi kutsutusta tilasta 1900-luvun alun molemmin puolin. Säveltäjä Ferruccio Busoni kutsui tätä "duuri-molli -järjestelmän loppuunkulumiseksi" ja Schönberg "soinnun kyvyttömyydeksi hallita kaikkia muita". Ensimmäistä vaihetta kutsutaan usein "vapaaksi atonaalisuudeksi" tai "vapaaksi kromaattisuudeksi", ja siihen liittyi tietoinen pyrkimys välttää perinteistä diatonista harmoniaa. Tämän aikakauden töihin lukeutuvat Alban Bergin ooppera "Wozzeck" (1917–1922) ja Schönbergin "Pierrot lunaire" (1912). Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alkanutta toista vaihetta havainnollistettiin yrityksillä luoda järjestelmällisiä tapoja säveltää ilman tonaalisuutta. Näistä kuuluisin on 12-säveljärjestelmä (tunnetaan myös nimellä dodekafonia). Tämän aikakauden teoksia ovat Bergin "Lulu" ja "Lyrische Suite", Schönbergin "Pianokonsertto", ooppera "Jakobsleiter" ja lukuisia muita lyhyempiä teoksia, mukaan lukien hänen viimeiset jousikvartettonsa. Schönberg oli järjestelmän suurin uudistaja, mutta hänen oppilaansa Webern alkoi myöhemmin liittää mukaan dynamiikan ja äänenvärin järjestelmän ensisijaiseen sarjaan. Tällöin sarjat eivät enää sisältäneet nuotteja, vaan myös muita musiikin piirteitä. Tämä yhdistettynä "Olivier Messiaen"in parametrisointiin muodosti innoituksen sarjallisuuteen. Musikaalisuustestit
Vartiainen, Lea (2007): Mitä musiikkiopistojen pääsykokeissa testataan? Tutkimus Helsingissä sijaitsevien SML:n liittoon kuuluvien musiikkiopistojen pääsykokeista. Opinnäytetyö. Helsinki. Musiikkikoulu
Musiikkikoulut voivat tarjota sekä klassisen että rytmimusiikki opetusta, joskin musiikkiopistoihin verrattuna rytmimusiikin tarjonta on yleisempää. Musiikkikoulujen opetus on tavoitteellista, mutta monet musiikkikoulut pyrkivät tarjoamaan harrastuksenomaista opetusta, jossa oppilaita ei testata tai karsita tasokokeilla. Musiikkikoulujen pyrkimyksenä on tarjota jokaiselle opetusta oman kiinnostuksen ja motivaation pohjalta. Usein musiikin teorian opetus on integroitu osaksi soitinopetusta, eikä teoriaa välttämättä opeteta erillisenä oppiaineena, jos toki erillisiä teoriatuntejakin on tarjolla. Myös ryhmä- ja bändiopetus on hyvin yleistä. Ryhmäopetuksen tarkoituksena on antaa oppilaille musiikin lisäksi yleisiä sosiaalisia valmiuksia sekä edistää tarkkaavaisuutta ja ryhmätyötaitoja. Musikaalisuustestit
Objektiivisessä testissä lopputuloksen pitäisi olla validi ja vertailukelpoinen, satunnaisuuden ollessa eliminoitu. Usein esimerkiksi jännitystä pyritään kompensoimaan arvioissa, mikä saattaa olla edullista hakijalle, mutta asettaa eri koetilanteissa saadut pisteet keskenään vertailukelvottomaan tilaan. Testissä menestyminen ei myöskään kerro automaattisesti kokelaan soveltuvuudesta musiikin alalle. Musiikillisen huipputason kompetenssin saavuttaminen vaatii pitkäjänteistä harjoittelua ja työtunteja, jolloin ratkaisevaksi tulee lähtötasoa enemmän alalle tahtovan motivaatio ja sinnikkyys.Karma, Kai. The ability to structure acoustic material as a measure of musical aptitude. 2, Test construction and results / Helsinki : University of Helsinki, Institute of Education, 1975. Miguel Ángel Santaella
Ángel Santaella opiskeli vuosina 1990–92 Caracasin José Ángel Lamas -musiikkikoulussa kuoronjohtoa, musiikin teoriaa ja solmisaatiota. Tämän jälkeen hän opiskeli analyysiä, sävellystä ja musiikillista muotoa yksityisesti César Alejandro Carrillon johdolla (1993–2003), ja vuonna 2004 hän aloitti sävellyksen opiskelun Instituto Universitario de Estudios Musicalesissa (IUDEM) Caracasissa opettajinaan Beatriz Bilbao ja Federico Ruíz. Vantaan musiikkiopisto
Musapajaryhmät on suunniteltu erityisesti soitinopetuksen aloittaville 8–10-vuotiaille. Musapajassa tutustutaan musiikin eri elementteihin laulamalla, soittamalla, liikkumalla ja kuuntelemalla. Musapajassa käydään läpi myös musiikin perusteiden alkeita. Rajasthanilaiset mustalaistanssit
Lapsia ei kouluteta erikseen tanssimaan tai soittamaan vaan he oppivat kansantaiteen aikuisia matkimalla. Jatkuva into harjoittelemiseen tekee esityksistä lopulta taidokkaita ja monipuolisia. Kalbeliya-mustalaiset muokkaavat ja kehittävät improvisoimalla perinteitään jatkuvasti . Culture in Mind: Cognition, Culture and the Problem of Meaning
Ulkoa sisälle taas on kulttuurin vaikutusta ihmisiin. Erilaiset julkiset mallit, kuten sosialisaatio vaikuttavat yksilöön. Sosialisaatio jaetaan kahteen eri asteeseen. Ensimmäisessä asteessa opitaan esimerkiksi erilaiset tavat, kuten esimerkiksi kieli, kulttuurille ominainen kehonkieli, syömistavat, hygieniatottumukset. Toinen aste vastaa koulutusta. Pelimanni
Pelimanneille tyypillistä on soittamisen ja musiikkikappaleiden opettelu korvakuulolta ilman nuotteja. Suhtautuminen pelimanneihin on vanhastaan ollut melko kaksijakoista: toisaalta heidän soittotaitoaan arvostettiin, toisaalta ammattia pidettiin paheksuttavana "moraalittomuutensa" vuoksi. Gnesin-musiikkiakatemia
Nykyisin instituutti tarjoaa neljä koulutustasoa: alkeisopinnot, täysi 10-vuotinen peruskoulu, korkeakoulu ja akatemiataso jatko-opintoja varten. Koulussa voi suorittaa kandidaatin- ja maisterintutkinnon ja musiikin ammattitutkintoja useilla aloilla, kuten eri orkesteri-instrumenteissa ja solistisissa aineissa, jazzissa ja kansanmusiikissa. Musiikkiteatterikoulu Skene
Opiskelu Skenessä kestää yhden lukuvuoden. Opiskelu ei ole päätoimista eikä se valmista ammattiin. Se kuitenkin tarjoaa mahdollisuuden musiikkiteatterista kiinnostuneille lapsille ja nuorille kehittää taitojaan musiikkiteatterin ammattilaisten kanssa. Skenestä valmistuneita esiintyjiä on nähty mm. Helsingin Kaupunginteatterin musikaaleissa High School Musical on Stage! (2008), High School Musical 2 on Stage! (2009), Spring Awakening (2009), Maija Poppanen (2009), Tohtori Zivago (2013), Tarzan (2014), Billy Elliot (2015), Shrek (2016) ja Kirka (2017) sekä Marco Bjurströmin tuottamassa musikaalissa RENT (Aleksanterin teatteri 2012). Kuopion Yhteiskoulun Musiikkilukio
Perusopintojen lisäksi opiskelijalla oli mahdollisuus valita musiikinteoriaa, musiikintietoa, soitinopetusta, ryhmämusisointi-, orkesteri- ja kuoro-opetusta. Tanssijat saivat valita sekä klassisen baletin että nykytanssin tunteja. Opiskelijalla oli mahdollisuus käydä myös Kuopion konservatoriolla, jonka kursseista osa voitiin hyväksilukea lukio-opintoihin. Yhteiskoulun musiikkilukiossa lukioiden oppimäärään kuuluvista pakollisesta 75 kurssista kaksitoista oli oltava musiikin tai tanssin kursseja. Guildhall School of Music and Drama
Koulussa opiskelee 900 oppilasta lähes 60 maasta. Heistä noin 750 opiskelee pääaineenaan musiikkia ja 180 näyttelemistä tai muita teatteritaiteeseen liittyviä aloja. Etnomusikologia
Etnomusikologia on musiikin tutkimusta sen kulttuurisessa kontekstissa. Etnomusikologia tutkii musiikkia sekä tanssia kulttuurina ja kulttuurissa. Perinteisesti etnomusikologia on keskittynyt ulkoeurooppalaisiin musiikkikulttuureihin ja kansanomaisen musiikin tutkimukseen ja jättää siis ulkopuolelle länsimaisen taidemusiikin, jota tutkii niin sanottu yleinen musiikkitiede. Etnomusikologia ei kuitenkaan sulje pois mitään tiettyä musiikkia tutkimuksensa piiristä. Myös länsimaista taidemusiikkia ja populaarimusiikkia on tutkittu etnomusikologisin menetelmin. Vuonna 1974 perustettu Suomen Etnomusikologinen Seura ry toimii alan kattojärjestönä Suomessa. Interaktiivinen media
Tampereen ammattikorkeakoulussa on englanninkielinen The Degree Programme in Media and Arts, joka tarjoaa yhtenä opintopolku-vaihtoehtona kuvataiteen (Fine Art) ja musiikintuottamisen (Music Production) lisäksi myös interaktiivisen median (Interactive Media) -tutkinnon. Interaktiivisen median linjalla voit opiskella mm. visuaalista suunnittelua, animaatiota, 3D-mallinnusta, käyttöliittymäsuunnittelua, liikegrafiikkaa, pelisuunnittelua, sekä verkko- ja sovellus-suunnittelua. Opinnot kestävät neljä vuotta, ovat 240 opintopisteen laajuisia ja tutkintonimikkeeksi tulee Bachelor of Culture and Arts (suomeksi Medianomi). Kuten muissakin ammattikorkeakouluissa, opiskelu on käytännönläheistä ja työharjoittelua tutkintoon kuuluu yhteensä 30:n opintopisteen verran, sekä neljännen vuoden opinnäytetyö. Amusia
Amusia merkitsee neurologista häiriötä sävelkorkeuksien vaihteluiden havaitsemisessa. Laajemmin voidaan puhua sävelkorvattomuudesta. Amusiasta kärsiville ihmisille esimerkiksi sävelmien tunnistaminen ja muistaminen voi olla mahdotonta hyvästä kuulosta ja muistista huolimatta. Piirre voi olla synnynnäinen tai seuraus myöhemmin sattuneesta aivovauriosta. Amusia voi olla myös perinnöllistä. Amusiasta kärsivien aivot eivät reagoi sävelten riitasointisuuteen, eivätkä he erota tonaalista musiikkia atonaalisesta. Normaalisti tämä kyky kehittyy lapsille noin puolen vuoden iässä. Tuuli Takala
Tuuli Takala opiskeli Sibelius-Akatemian Musiikkikasvatuksen osastolla Aulikki Eerolan johdolla vuodesta 2007 ja jatkoi lauluopintojaan vuodesta 2011 lähtien Ritva-Liisa Korhosen johdolla ensin Helsingin Metropolia Ammattikorkeakoulussa sekä vuodesta 2013 lähtien Sibelius-Akatemian oopperakoulutuksessa, josta Takala on sittemmin valmistunut musiikin maisteriksi. Halfdan Kjerulf
Kjerulf opiskeli musiikkia kristianialaisten musiikinopettajien Lars Roverudin ja Otto Wetterstrandin johdolla. Hän opiskeli pianonsoittoa ja luultavimmin Roverudin johdolla musiikinteoriaa. Kjerulfin tarkoituksena ei ollut kuitenkaan ammattimuusikon ura, vaan hän opiskeli myös lakia tähtäimenään virkamiehen ura isänsä tavoin. Virkamiesuran katkaisi kuitenkin vakava sairaus 1839, juuri ennen loppututkintoa. Viulu
Viulua pidetään yhtenä vaativimmista soittimista. Viulistille on erityisen tärkeää saada ammattitaitoista opetusta varhaisesta iästä saakka, koska soittimen hallinta ja sävelkorvan kehittäminen vaatii vuosien mittaista määrätietoista harjoittelemista. Myös oikeiden soittoasentojen vakiinnuttaminen alusta saakka on olennaista. Harrastuksen voi aloittaa lapsena, jopa jo nelivuotiaana, mutta myös vielä aikuisena. Musikaali
Eurooppalaisperäiset ooppera ja operetti saivat Yhdysvalloissa uuden jatkumon musikaalista. 1800-luvun Amerikassa lähinnä kiertävät teatteriseurueet esittivät usein tanssi- ja musiikkinumeroita, jotka eivät juonellisesti liittyneet toisiinsa. Musikaali liitti juonella numerot toisiinsa ja oopperan tai operetin tapaan kertoivat kokonaisen tarinan. Usein musikaalin musiikki oli kuitenkin tyylillisesti kevyempää ja se sai aineksia amerikkalaisesta kansanmusiikista kuten bluesperinteestä, ja suurimuotoisesta konsertti- ja viihdemusiikista. Musikaalin sisältö on yleensä romanttinen ja komediallinen, mutta nykyaikainen musikaali voi käsitellä hyvin erilaisia, vakaviakin aiheita. Musikaali on ennen kaikkea yhdysvaltalainen ilmiö, erityisesti New Yorkin Broadwayllä tuotetaan edelleen lukumääräisesti eniten musikaaleja. Cécile Chaminade
Chaminaden musikaalisuus huomattiin hyvin varhain, ja hänen äitinsä alkoi opettaa hänelle pianonsoittoa, vaikka isä vastusti tyttärensä musiikkiopintoja. Chaminade otti pianotunteja Félix Le Coyppeyltä, Auguste Savardilta ja Martin-Pierre Marsickilta ja sävellystunteja Benjamin Godardilta. Camille Saint-Saëns, Emmanuel Chabrier ja Georges Bizet kannustivat häntä jatkamaan uraansa. Sibelius-lukio
Musiikkilinjalla opiskelevat voivat valita monenlaista musiikinopetusta, kuten laulu- tai soitinopetusta ja musiikkitietouden erikoiskursseja. Sibelius-lukiossa voi opiskella myös erilaista yhteismusisointia laulu-, rock-, etno-, kamarimusiikki- tai jazz-yhtyeen muodossa. Lisäksi lukiossa toimii kamarikuoro, tyttökuoro ja sekakuoro sekä myös sinfoniaorkesteri, jota johtaa Juhani Lamminmäki. Sibelius-lukion musiikinopettajat ovat menestyneitä nuorten musiikkikasvattajia. Koulussa on tuotettu mm. rockmusikaaleja ja konsertteja. Owen Murray
Murray aloitti harmonikansoiton 17-vuotiaana. Hän opiskeli Tanskan kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa Kööpenhaminassa Mogens Ellegaardin johdolla 1974–1982. Opintojensa jälkeen hän on toiminut aktiivisesti nostaakseen konserttiharmonikan arvostusta Britanniassa. Hänet kutsuttiin perustamaan harmonikkaosastoa ja nimitettiin harmonikansoiton professoriksi Royal Academy of Musicissa Lontoossa 1986 ja musiikkiakatemian kunniajäseneksi, "HonRAM - Honorary Membership of the Royal Academy of Music", 1993. Musikaalisuus
Musikaalisuus voidaan määritellä musiikilliseksi herkkyydeksi, lahjakkuudeksi tai kiinnostukseksi musiikkiin, psykofysiologiseksi rakenteeksi, joka on edellytyksenä kokea musiikki mielekkääksi ja ilmaista itseään musiikillisesti tai musikaalisuustestien oletuksissa usein esitettynä, havaintojärjestelmään perustuvaksi, harjoittelu- ja kulttuurivapaaksi potentiaaliksi oppia musiikin kuuntelu- ja ilmaisutaitoja. Taideterapia
Taideterapiaa voi opiskella Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa, mutta kurssi ei oikeuta ammattinimikkeeseen tai pätevyyteen. Laajaa ekspressiivistä taideterapeuttikoulutusta on ollut jo 15 vuotta Inartes Instituutissa, jolla on koulutusyhteistyö sveitsiläisen EGS Yliopiston kanssa. Muun muassa Lapin yliopistossa voi opiskella ekspressiivistä taideterapiaa. Taideterapiaa opetetaan myös kansanopistoissa ja yksityisissä kouluissa, joissa käytetään nimikettä taideterapeutti. Musiikkiterapiaa voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa sekä Eino Roiha -instituutissa ja maisteritasolla Jyväskylän yliopistossa. Musiikkiopisto
Valintakokeissa on testejä, joissa tarkkaillaan pyrkijän sävelkorkeuden ja -kestojen erottelukykyä ja musiikkimuistia. Yleensä pyrkijältä pyydetään laulunäytettä ja mikäli oppilaaksi pyrkivä henkilö jo taitaa instrumenttiaan jonkin verran, häntä yleensä pyydetään esittelemistään instrumenttinsa osaamista. Kokeisiin voi liittyä myös pyrkijän ja hänen vanhempiensa haastattelu, jossa kartoitetaan pyrkijän motivaatio sekä käytännön edellytykset musiikkiharrastuksen suhteen. Musikaalisuustestit
Musikaalisuustestit
Musikaalisuustestien avulla pyritään mittaamaan musikaalisuutta. Musikaalisuustestejä käytetään esimerkiksi musiikkiluokille ja musiikkioppilaitoksiin pyrittäessä. Musikaalisuustestit mittaavat kykyä havaita kuulon avulla äänen perusominaisuuksia. Näitä perusominaisuuksia ovat äänen kesto, intensiteetti, säveltaso sekä sointiväri.
Musikaalisuustestien avulla tutkitaan myös musikaalisuuteen kuuluvia tekijöitä, kuten esimerkiksi sävelkorkeuksien ja sävelten keston erottamiskykyä, melodioiden muistamiskykyä, herkkyyttä musiikin rytmille sekä innokkuutta musisoimista kohtaan.
Musikaalisuustesteissä pyritään mittaamaan koehenkilön musikaalisuutta niiltä osin kuin se on riippumaton esim. koulutuksesta tai iästä. 
Musikaalisuustesteillä on samat vaatimukset kuin kaikella tutkimuksella: testien tulee olla reliaabeleja (sattuman osuus tulee olla mahdollisimman pieni), valideja (testin tulisi mitata juuri tutkittavaa asiaa), objektiivisia sekä käytännöllisiä. Éric-Emmanuel Schmitt
Kirjassaan "La part de l’autre" Schmitt leikittelee ajatuksella, miten erilaiseksi historiankirjoitus olisi saattanut muodostua, jos Adolf Hitler olisi hyväksytty opiskelemaan Wienin taideakatemiaan. 
"Ma vie avec Mozart" -teoksessa Schmitt kuvaa musiikin käänteentekevää merkitystä elämälleen. Kirjaan sisältyy myös CD-levy, jossa tunnetut artistit esittävät Mozartin musiikkia. Jean Sibelius
Sibelius opiskeli Helsingissä musiikkia vuosina 1885–89 muun muassa musiikkiopistossa eli nykyisessä Sibelius-Akatemiassa Martin Wegeliuksen johdolla. Aluksi tärkeimmällä sijalla oli viulunsoitto, mutta Sibeliuksen huomattua etteivät hänen taitonsa riittäneet virtuoosiksi, nousi säveltäminen etusijalle. Helsingin-kaudellaan Sibelius teki lähes sata sävellystä, ja häntä alettiin jo luonnehtia musiikkineroksi. Muurlan Opisto
Monimuoto-opintoina Opistolla voi suorittaa kuvataidelinjan, työnohjaajakoulutuksen (antaa ammatillisen pätevyyden), elämäntaitoa logoterapiasta-kurssin ja ekspressiivisen taideterapia-kurssin perusosan tai jatko-osan. Monimuotokoulutus on nimensä mukaisesti monimuotoista opiskelua ja sopii hyvin esimerkiksi työssä käyville. Monimuotokoulutukseen kuuluu pääsääntöisesti lähiopetuspäiviä n. kerran kuussa, joiden aikana opetusryhmä kokoontuu tarkastamaan opiskelemaan aihetta ja loput opetuksesta tapahtuu annettujen ohjeiden mukaisesti omaan tahtiin esimerkiksi materiaalin ja harjoitustöiden parissa. Kaarinan lukio
Lukiossa toimii erityislinja, musiikkiteatterilinja. Linjalla on mahdollista opiskella esimerkiksi musiikkiteknologiaa, draamaa ja tanssia. Kaisaniemen ala-asteen koulu
Kaisaniemen ala-asteen koulun oppilaat ovat kolmannelta kuudennelle luokalle musiikki-, nykytanssi- tai teemalinjalla. Musiikin ja nykytanssin linjat ovat painotettua opetusta, ja niille haetaan soveltuvuuskokeella. Musiikkilinjan soveltuvuuskokeessa mitataan musikaalisuutta. Linjan oppilailla on neljä tuntia viikossa musiikin perusopetusta. Musiikkilinjalle valitut pojat saavat myös oikeuden laulaa Cantores Minores -kuorossa. Nykytanssilinjan oppilailla on kolme tuntia viikossa nykytanssin opetusta. Teemalinjalla on joka luokka-asteella vaihtuva teema: kolmannella luokalla ilmaisu ja vuorovaikutus, neljännellä kulttuuri ja taide, viidennellä liikunta ja ympäristö sekä kuudennella viestintä ja media. Kaisaniemen ala-asteen koulussa opiskellaan yhtä vierasta kieltä pakollisena ja yhtä vapaaehtoisena. Vaihtoehdot ovat englanti, ruotsi, ranska ja saksa. Pianisti
Pianisti on henkilö, joka soittaa pianoa. Rajoitetummin ja painokkaammin termillä viitataan vakavasti pianonsoittoa harrastaviin sekä ammattilaisiin. Ammattimaiseksi pianistiksi harjaantuminen aloitetaan yleensä viimeistään kouluiässä. Suomessa pianistit saavat peruskoulutuksensa musiikkiopistoissa, joissa voi suorittaa perustason ja musikkiopistotason opinnot. Tämän jälkeen on mahdollista jatkaa toisen asteen opinnoilla konservatoriossa, jossa voi suorittaa muusikon ammattitutkinnon, sekä kolmannen asteen opinnoilla ammattikorkeakoulussa tai Sibelius-Akatemiassa. Savonlinnan musiikkiakatemia
Musiikkiakatemian koulutus toteutetaan heinäkuussa, jolloin Savonlinnan oopperajuhlien aikaan paikkakunnalla tapahtuu musiikillisesti paljon ja opiskelijoille tarjoutuu mahdollisuus tavata muusikkoja, saada yleisöä ja syventää ammattitaitoaan. Musiikkiakatemian laulukoulutus tarjoaa oopperan ja liedin mestarikurssien lisäksi koulutusta laulaja-pianistiduoille. Kamarimusiikkikursseilla opettajat ja oppilaat musisoivat yhdessä. Vastaavia toimintamalleja löytyy musiikkijuhlien yhteydessä toimivista koulutusyksiköistä kuten Ravinia-juhlien Steans-instituutti ja Salzburgin muusiikkijuhlien Mozarteum-orkesteri. . Musiikki
Koska musiikkiesitys on aikaan sidottu, eikä se kuvataiteesta poiketen pysty säilymään sellaisenaan, on se aiemmin siirretty opettamalla sukupolvelta toiselle. Nuottikirjoituksen keksiminen 1000-luvulla oli mullistus musiikin säilyttämisessä, ja seuraava suuri edistysaskel oli musiikin äänittämisen keksiminen 1800-luvun puolivälissä. Nykyään musiikista pystyykin hyvin yksinkertaisin keinoin nauttimaan kuka tahansa ja missä tahansa. Antti Kämäräinen
Hänen musikaalisuutensa ilmeni jo kymmenvuotiaana, kun hän oppi soittamaan huuliharppua. Vuonna 1910 hän osti käytetyn kaksirivisen hanurin ja pelimannien tapaan opetteli soittamisen vanhempia pelimanneja kuuntelemalla. Vähitellen häntä ruvettiin pyytämään soittajaksi iltamiin ym. tilaisuuksiin, kun havaittiin että paikkakunnalla oli soittotaitoinen nuori mies. Tanssilavoja ei tuohon aikaan ollut, vaan tanssit järjestettiin nuorisoseurojen taloilla tai asuintalojen pirteissä. Joskus tanssittiin maantielläkin. Musiikin vaikutukset
Musiikin vaikutukset ihmiseen ovat monitahoiset. Musiikin avulla voi välittää monenlaisia viestejä, ja musiikista voi nauttia monin tavoin. Musikaalisuutta pidetään älykkyyden yhtenä osa-alueena. Musiikilla on todettu yhteys niin verbaalisiin ja kuin matemaattisiin taitoihin. Musiikin kuuntelu vaikuttaa ihmisen mielialaan ja vireystilaan. Musiikkia käytetäänkin myös terapian ja kuntoutuksen välineenä. Muusikko
Alan korkeinta koulutusta Suomessa antaa Suomen ainoa musiikkiyliopisto Sibelius-Akatemia, jossa voi opiskella musiikin maisteriksi, musiikin lisensiaatiksi tai musiikin tohtoriksi. Helsingin konservatorio
Konservatoriossa annetaan varhaisiän musiikkikasvatusta musiikkileikkikoulussa, taiteen perusopetusta musiikkiopistossa ja aikuisopetusta. Konservatoriossa voi suorittaa myös musiikkialan toisen asteen ammatillisen perustutkinnon (muusikko tai pianonvirittäjä). Amusia
Aivoissa on musiikkiin erikoistuneita hermoverkkoja, joiden tehtävänä on toteuttaa musiikin havaitsemiseen liittyvät prosessit (muun muassa Brocan alue). Aivovaurio voi vaikuttaa musiikin ymmärtämiskykyyn. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi menettää kyvyn erottaa atonaalinen musiikki tonaalisesta. Kyky erottaa asteikon ulkopuoliset sävelet melodiasta voi myös kadota. Silti kyky havaita sävelten välinen etäisyys ja keskinäinen korkeusero voi säilyä entisellään. Toisaalta vaikutus voi olla myös päinvastainen, jolloin sävelten korkeuserojen tarkka havaitseminen menetetään, mutta tonaliteetin kokeminen säilyy. Musiikin muistamiseen, tunnistamiseen ja laulamiseen liittyy myös erillisiä hermoverkkoja. Tiettyjen aivoalueiden vaurioiduttua henkilö voi tunnistaa tutut melodiat, mutta menettää puheentunnistuskyvyn. Päinvastainen tilanne on tässäkin mahdollinen, jolloin puheentunnistuskyky säilyy entisellään, mutta tuttuja melodioita henkilö ei tunnista ilman sanoja. Kaikki tämä osoittaa, että aivoissa on erilliset alueet musikaalisia ja kielellisiä prosesseja varten. Musiikkitiede
Musiikkitiedettä voi Suomessa opiskella Helsingin, Turun, Itä-Suomen ja Jyväskylän yliopistossa sekä Åbo Akademissa. Etnomusikologiaa voi opiskella Helsingin ja Tampereen yliopistossa, tietokoneavusteista musiikintutkimusta Helsingin sekä Jyväskylän yliopistossa. Kaikissa yliopistoissa musiikkitiede kuuluu humanistiseen koulutusalaan. Lisäksi musiikkitieteellisiä opintoja ja tutkimuksia suoritetaan myös Aalto-yliopiston signaalinkäsittelyn ja akustiikan laitoksessa sekä taiteentutkimuksen yksiköissä (nykykulttuuri, kulttuurihistoria jne.). Guildhall School of Music and Drama
Guildhall School of Music and Drama on Lontoon Cityssä sijaitseva itsenäinen musiikki- ja draamakoulu. Koulu on perustettu vuonna 1880, ja se on yksi Iso-Britannian tunnetuimmista taidealan korkeakouluista. Koulu on valittu myös maailman kymmenen parhaan draamakoulun joukkoon vuonna 2016. Musikaali
Nykyään musikaalit ovat usein läpisävellettyjä, itsenäisiä teoksia, jotka käyttävät aikansa popmusiikin tyyliä ja ne voivat kosketella kipeitäkin aiheita. Edelleen musikaalia kuitenkin pidetään juonellisesti kevyenä ja usein romanttinen liioittelu ja absurdit tilanteet kuuluvat musikaaleihin. Luettelo Kuopion nähtävyyksistä
Kuopion kulttuuri painottuu vahvan taidekoulutuksen pohjalle rakentuvaan monipuoliseen yhdistelmään teatteria, tanssia, musiikkia ja muotoilua. Kaikissa edellä mainituissa paitsi teatterissa annetaan Kuopiossa koulutusta. Näistä musiikin koulutusketju on kansainvälisestikin huomattava – Kuopiossa tarjotaan musiikin koulutusta päiväkodista aina akateemisiin oppiarvoihin asti. Koulutusketjun toimijoita ovat muun muassa Musiikkilukio, Konservatorio, Savonia-ammattikorkeakoulun Kuopion Musiikki- ja Tanssiakatemia sekä Sibelius-Akatemia. Näistä kolme jälkimmäistä toimii samassa rakennuksessa, Kuopion Musiikkikeskuksessa, ja ne käyttävät osin yhteisiä opettajia. Hannah Morrison
Morrison syntyi Alankomaissa skotlantilais-islantilaiseen perheeseen ja opiskeli vuosina 1998–2004 laulamista sekä pianonsoittoa Maastrichtin musiikkiakatemiassa. Saatuaan diplominsa hän siirtyi Kölnin musiikki- ja tanssikorkeakouluun. Vuoden 2009 alussa hän siirtyi professori Barbara Schlickin opetukseen, joka johti konserttiesiintyjän tutkinnon suorittamiseen. Samoihin aikoihin Morrison suoritti musiikin maisterin tutkinnon esiintymisessä Lontoon Guildhall School of Music and Dramassa professori Rudolf Piernayn ohjaamana. Lisää oppia hän sai vielä mestarikursseilta, joita pitivät Evelyn Tubb, Anthony Rooley, Barthold Kuijken, Andrew Lawrence-King, Thomas Allen, Kiri Te Kanawa ja Matthias Goerne. Kainuun ammattiopisto
Kainuun konservatoriossa opiskelun painopistettä on suunnattu yhä enemmän projektiopintoihin. Projektiopintojen keskeisenä osana on yhteistyö musiikkialan ammattilaisten ja musiikkialan työelämän kanssa. Musiikin opiskelijat valmistavat opintojen aikana useita erilaisia projekteja mm. Kajaanin kaupunginteatterin ja Kainuun Jazz -kevät festivaalin kanssa. Lisäksi opiskelijat valmistavat työpajoissa yhteisiä projekteja eri artistien ja solistien kanssa. Projektiopintojen tavoitteena on parantaa opiskelijoiden organisointi- ja vuorovaikutustaitoja sekä työelämän tuntemusta. Musiikinopetus Suomessa
1950-luvun mittaan koulujen kasvatustyöstä alkoi vähentyä kansallisromanttinen ideologia, Häyrysen mukaan ensimmäisenä taideaineista kuten musiikista. Vuonna 1964 musiikkipedagogit Egil Cederlöf, Matti Rautio ja Ahti Sonninen kirjoittivat, miten musiikki tulisi käsittää ”itsenäiseksi kulttuuriarvoksi, jonka tuntemus on tarpeen jokaiselle kansalaiselle.” Tämä uudenlainen näkemys musiikista itsenäisenä kulttuurialana johti muun muassa kouluhallituksen musiikinopetuksen johtajan viran täyttämiseen pitkän tauon jälkeen sekä Sibelius-Akatemian koulumusiikkiosaston ja koulukonsertteja järjestävän Koulujen Musiikkikeskuksen (nyk. Konserttikeskus) perustamiseen. Suomen Musiikkioppilaitosten Liitto perustettiin 1956, ja vuonna 1969 tuli voimaan laki musiikkioppilaitosten valtionavusta. Pelkän laulamisen lisäksi opetukseen tuli 1950-luvulta asti mukaan soittamista, kuuntelua, liikuntaa ja luovuutta edistäviä harjoituksia. Émile Jaques-Dalcroze
Jaques-Dalcroze opiskeli sävellystä Anton Brucknerin johdolla Wienissä ja Léo Delibesin ja Gabriel Faurén johdolla Pariisissa. Vuonna 1892 hän alkoi opettaa harmoniaa Geneven konservatoriossa, mutta huomasi pian, ettei tuolloinen teoriaan ja instrumentin käsittelyyn perustuva opetustapa ollut kovin tuloksellinen. Dalcroze päätteli, että musiikkia pitäisi opiskella fyysisen suorituksen kautta. Hän oivalsi, että musiikin rytmi vetoaa ihmisen lihaksistoon ja hermostoon ja alkoi sommitella yksinkertaisia kävelyyn perustuvia rytmiharjoituksia. Konservatoriossa uutta metodia vastuttettiin ja Dalcroze joutui eroamaan 1904, mutta perusti heti oman koulun Geneveen. Shin’ichi Suzuki
Lahjakkuus
Suzukin mukaan jokainen lapsi on lahjakas, ainoastaan ympäristötekijät määräävät miten lahjakkuutta kehitetään. 1950-luvun Japanissa 6-vuotiasta lasta soittamassa J.S. Bachin viulukonserttoa saatettiin pitää nerona ja ihmelapsena, vaikka kyseessä oli yksinkertaisesti ahkeran harjoittelun ja oikeanlaisen musikaalisen ympäristön tulos. Varhaisen iän kasvatuksella on suuri merkitys ihmisen oppimiskykyyn, persoonallisuuteen, herkkyyteen ja inhimillisyyteen. Ludwig van Beethovenin elämäkerta
Ainoa poika Johann peri pikemminkin äitinsä taipumuksen alkoholismiin kuin isänsä musikaalisuuden. Hän kuitenkin toimi viulistina 12-vuotiaasta alkaen. Hän menetti työpaikkansa ja elätti perhettään tenorilaulajana. Hänellä oli ollut varhaislapsuudestaan alkaen juro luonne, ja hänellä oli taipumusta masennuspuuskiin, josta vain alkoholi näytti parantavan hänet. Luultavasti hänen elämänsä ainoa onnistunut teko oli avioliitto nuoren Maria Magdalenan kanssa. Vanha Ludwig yritti kuitenkin estää tämän avioliiton, koska hänen mielestään tyttö oli vain kärkkymässä hänen rahojaan. Avioliiton estämisessä hän kuitenkin epäonnistui. Unto Jutila
Vaikka Jutila oli soittajana pääosin itseoppinut, hän opiskeli musiikin teoriaa Pauli Kilpiön johdolla, sekä harmonikansoittoa ja esiintymistaitoa Leander Norrbackin ja Veikko Ahvenaisen johdolla. Lahden konservatorio
Musiikkiluokkatoiminnan esikuva oli alun perin Unkarissa, ja sieltä tullut toinen merkittävä uudistus oli relatiivinen solmisaatio, ns. Kodály-metodi, joka otettiin 1960-luvulla ensimmäisenä käyttöön Lahden konservatoriossa. Lahden konservatoriossa myös koulutettiin Kodály-metodia käyttävät opettajat, joita on nykyään useassa kymmenessä musiikkiopistossa ja musiikkiluokilla kaikkialla Suomessa. Kuitenkin merkittävintä suomalaisen musiikkikoulutuksen menestystarinassa oli musiikkiopistolain synty vuonna 1968. Jo vuonna 1963 aloitteen tämän lain aikaansaamiseksi tekivät lahtelaiset; opiston johtaja ja Suomen Musiikkioppilaitosten liiton puheenjohtaja Felix Krohn sekä lakiesityksen tekijänä lahtelainen kansanedustaja Ensio Partanen. Anthony Galla-Rini
Galla-Rinillä ei ollut formaalia koulutustaustaa sen kummemmin tavallisesta koulusta kuin musiikillisestikaan, vaan hän oli itseoppinut muusikko. Hän osti aikansa kuuluisien säveltäjien ja kapellimestarien levyjä ja kehitti musikaalista ilmaisuaan niitä kuuntelemalla. Eduard Hanslick
Hanslickin tunnetuin teos on musiikkiesteettinen tutkielma "Vom Musikalisch-Schönen" vuodelta 1854. Hanslick asettuu vastustamaan 1840-luvun tunne- ja sisältöestetiikkaa. Kirjasta tuli suosittu, ja sen pohjalta alettiin väitellä musiikin olemuksesta. Hanslick edusti muotoestetiikkaa: musiikin olemuksena ovat ”liikkuvat sävelmuodosteet” (). Hanslick pyrki vastustamaan nk. uussaksalaista koulukuntaa (Franz Liszt, Richard Wagner) ja sen tunteenomaista ja ohjelmallista musiikkikäsitystä ja puolustamaan musiikin itseisarvoa ja riippumattomuutta; hänen mukaansa musiikki ei ole suoraan yhteydessä tunteisiin, vaikka musiikki voikin havainnollistaa tunteen dynaamista luonnetta. Tunteiden asemesta Hanslick korosti musiikillisia ideoita ja niiden dynaamisuutta sekä musiikin rakennetta ja muotoa. Häntä voidaankin pitää strukturalistien edelläkävijänä. Hanslick piti W. A. Mozartia ja Ludwig van Beethovenia musiikillisen kehityksen huipentumina ja Robert Schumannia ja Johannes Brahmsia näiden arvollisina seuraajina. Kaustisen musiikkilukio
Kaustisen musiikkilukiossa voi opiskella klassista, kevyttä ja kansanmusiikkia harrastaen tai ammattia varten. Henkilökohtaisen soitin- ja lauluopetuksen sekä musiikinhistorian ja teorian opintojen ohella tarjolla on esimerkiksi orkesteri, kuoro, bänditoiminta, muut soitin- ja lauluryhmät, musiikkiteatteri, tanssi, musiikkiteknologia, sävellys ja sovitus. Musiikin opetus on ilmaista, ja soittotunteja pidetään aamusta iltaan muiden oppituntien ohella. Musicalisches Opfer
Musicalisches Opfer sai alkunsa 7. toukokuuta 1747, kun Johann Sebastian Bach matkusti Fredrik II Suuren hoviin Potsdamiin tapaamaan poikaansa Carl Philipp Emanuelia, joka oli siellä töissä hovimuusikkona. Johann Sebastian Bach oli tunnettu taitavana kosketinsoittajana ja improvisoijana, joten Fredrik II pyysi häntä improvisoimaan fuugan antamansa melodian pohjalta. Musikaali
Musikaali on näytelmä tai elokuva, jossa teatterinomaiseen toimintaan ja vuoropuheluun on lisätty ajan viihdemusiikin tyylissä toteutettuja laulu- ja tanssinumeroita. Vantaan musiikkiopisto
Yhteismusisointi kuuluu olennaisena osana musiikin perusopetukseen. Yhdessä musisoidaan joko kaverin kanssa soittotunnilla, mupetunnilla, orkesterissa, kuoroissa tai pienyhtyeissä. Musikaalisuus
Ihmisen musikaalisuuden kehittyminen alkoi ilmeisesti Afrikassa, kun "Homo-suku" erkaantui muusta ihmisapinoiden eli hominidien heimosta. Ratkaisevia muutoksia oli noin 1,8 miljoonaa vuotta sitten ilmaantuneen "Homo ergasterin" sekä sen jälkeläisten perimässä, yhteisöissä ja kulttuureissa. "H. ergasterin" melodis-rytmisestä viestinnästä on olemassa todisteita. Voikin siis olettaa, että musiikki on jatkoa ihmisen kadonneilta sukulaislajeilta peritylle tunnekommunikaatiolle, kun taas kielenkäyttö mahdollistui vasta nykyiselle ihmislajille. Nykyiselleen musiikki kehittyi toista miljoonaa vuotta sitten geenimutaatioiden ja sukupuolivalinnan ansiosta. Kissa
Kissan oppiminen perustuu etupäässä klassiseen ehdollistumiseen, eli se oppii tunnistamaan vihjeitä jotka edeltävät tulosta, kuten purkinavaajan ääntä ennen ruokaa. Tapahtumien on tapahduttava enintään parin sekunnin välein, sillä muuten kissa ei niitä pysty yhdistämään. Ainoa poikkeus on se, kun kissa syö jotain, joka saa sen myöhemmin voimaan pahoin. Välineellisen ehdollistumisen kautta kissa ei paljon opi, sillä sillä ei ole vaistomaista käsitystä ihmisen käyttäytymisestä tai parhaista tavoista toimia ihmisten kanssa. Kissoja on vaikeampi kouluttaa kuin koiria, ja kissoja koulutetaankin yleensä vain elokuvia ja televisiota varten. Tämä johtuu siitä, että kissa ei kiinnitä ihmisiin paljonkaan huomiota, kissa ei pidä ihmisen huomiota itsessään palkitsevana kuten koira pitää, eikä kissan käyttäytymisessä ole sellaisia piirteitä, joita olisi voinut jalostamalla tuoda paremmin esiin, sillä kissa on aina ollut yksinäinen metsästäjä, joka ei ole tehnyt yhteistyötä. Ainoa tapa opettaa kissaa on antaa sille välittömiä ruokapalkintoja tehdyistä tehtävistä. Kissa oppii helposti tekemään tarpeensa hiekkalaatikolle. Shin’ichi Suzuki
Palattuaan Tokioon Suzuki opetti keisarillisessa konservatoriossa viulunsoittoa. Ratkaiseva käänne tapahtui, kun eräs isä pyysi opettamaan 4-vuotiaalle pojalleen viulunsoittoa. Näin nuoren lapsen opettamisesta Suzukilla ei ollut mitään tietoa, mutta hän sai oivalluksensa äidinkielen oppimisprosessin soveltamisesta musiikinopiskeluun. Koska kaikki japanilaiset osaavat puhua vaikeaa kieltä, miksi he eivät oppisi soittamaan viulua samalla tavalla: kuuntelemalla ja matkimalla? Musikaalisuustestit
Musikaalisuudella ei ole yhtä yleisesti hyväksyttyä universaalia määritelmää. Tällöin musikaalisuutta testattaessa testataan teoreettista konstruktiota, ei yleistä luonnonilmiötä ja testin tulos kertoo ennen kaikkea osaamisesta kyseisen testin kohdalla.
Ongelmatilanne saattaa syntyä myös tieteellisen koetilanteen vaikutuksesta kokelaan toimintaan. Aktiivisissa testeissä, joissa mitataan soitto- ja laulutaitoa on motorisella toimintakyvyllä suuri merkitys, tällöin koetilanteessa jännittäminen saattaa vaikuttaa suorityskykyyn dramaattisesti. Vantaan musiikkiopisto
Avoimella osastolla ei ole ikä- eikä kuntarajoituksia. Oppilaat opiskelevat henkilökohtaisen opetussuunnitelman mukaisesti. He voivat osallistua esimerkiksi musiikin perusteiden opiskeluun ja suorittaa tasosuorituksia, joista annetaan todistus. Avoimelle osastolle voi hakea ilman valintatestiä. Matti Murto (säveltäjä)
Ennen säveltäjäksi ryhtymistään Murto soitti harmonikkaa, pianoa ja toimi sovittajana. Hän opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa Aulis Sallisen ja Kalevi Ahon johdolla vuosina 1971–1975. Musiikinteorian diplomin hän suoritti vuonna 1973. Georg Philipp Telemann
Pian tämän jälkeen hän perusti oman musiikkioppilaitoksen. Hän uskoi, että lahjakkaiden muusikoiden tuli ansaita tuloja taidoillaan, siksi hän opettikin oppilaitaan esiintymään julkisesti - ammattimuusikkoina. Musikaalisuus
Perimän ja oppimisen välinen yhteys on monimutkainen ja vaikeasti määritettävä eri kykyalueilla sekä niiden välillä. Musikaalisuutta on aiemmin pidetty pysyvänä ominaisuutena ja lahjakkuutena, jota ei voi harjoittaa. Nykyään kognitiivisten toimintojen kehittyminen voidaan nähdä kuitenkin perimän ja ympäristön monimutkaisen vuorovaikutuksen seurauksena. Tutkimukset ovat antaneet näyttöä siitä, että varhaisella musikaalisuudella voisi olla yhteys kielellisiin kykyihin, lyhytkestoiseen muistikapasiteettiin ja korkeaan älykkyysosamäärään. Aikuisiin kohdistuneet tutkimukset ovat myös antaneet viitettä siitä, että musiikin harrastamisella olisi positiivinen yhteys ihmisen älykkyysosamäärään. Musikaalisuustestit
Carl E. Seashore (löytyy tietoa engl.kielisestä Wikipediasta) (1866-1949) oli amerikkalainen psykologi, joka työskenteli Iowan yliopistossa. Hän suunnitteli musikaalisuustestikokoelman ´The Seashore Tests of Musical Ability (1919), jota käytetään vielä 2000-luvullakin yhdysvaltalaisissa kouluissa. Vantaan musiikkiopisto
Musiikkileikkikoulu tarjoaa elämyksiä, valmiuksia ja taitoja, jotka muodostavat pohjan hyvälle musiikkisuhteelle ja myöhemmälle musiikkiharrastukselle. 0–6 vuotiaille lapsille tarkoitetussa Muskarissa kehitytään kuuntelemaan ja kokemaan musiikkia sekä ilmaisemaan itseään musiikin keinoin. Shin’ichi Suzuki
Muistin harjoittaminen
Muisti on tärkein oppimiskykyyn vaikuttava tekijä. Myös muistia voi kehittää, ja ahkeran harjoittelun tuloksena uudet asiat jäävät mieleen nopeasti. Lahjakkuuskasvatuksessa japanilaislapset kehittivät muistiaan mm. opettelemalla haiku-runoja ulkoa. Keskeisimpiä asioita on kuitenkin musiikin opiskelu korvakuulolta, ei nuoteista. Kappaleita on kuunneltu levyltä lukuisia kertoja, ennen kuin niitä lähdetään harjoittelemaan. Carl Nielsen
Carl, lapsista järjestyksessä seitsemäs, oli musikaalinen. Hän harjoitteli viulunsoittoa kahdeksan vuoden ikäisestä isänsä ja kansakoulunopettajansa johdolla. Ensimmäisen sävellyksensä, polskan viululle, Carl sävelsi yhdeksänvuotiaana. Hän pääsi 14-vuotiaana (1879) soitto-oppilaaksi Odensen rykmentin soittokuntaan, jossa hän oppi soittamaan trumpettia ja muita puhallinsoittimia. Musiikki ja tunteet
Suvi Saarikallio tutki väitöskirjassaan nuorten tunteidenkäsittelyä ja -hallintaa musiikin avulla. Kuudes-, kahdeksas- ja lukion ensimmäisellä luokalla opiskelevia suomalaisnuoria osallistui haastatteluihin yhteensä 1500. Saarikallion tutkimukset osoittivat, että erityisesti nuorille musiikki on usein elintärkeä tunteiden hallinta- ja käsittelykanava. Kun tunteiden vuoristoradalle ei löydy sanoja kuvailemaan oloa, voi juuri musiikki auttaa pääsemään tunteiden ytimeen. Aikuisille on sen sijaan kehittynyt muitakin tunteiden hallintakienoja, joten musiikki ei kaikille heille ole psyykkisen hyvinvoinnin kannalta yhtä tärkeää kuin tunnemyrskyissä eläville murrosikäisille. Aggression purkamiseenkin nuoret kertoivat ”nuppien kaakkoon kääntämisen” auttavan. Musiikki on myös väline sosiaaliselle toiminnalle ja tekemiselle, esimerkiksi konserteissa käymisen ja yhteisten musiikinkuunteluhetkien kautta. Musiikki siis auttaa yksilöä ja etenkin nuoria psyykkeen hallinnassa monipuolisesti, kaikki osa-alueet huomioiden, mutta toisaalta etenkin tunteiden käsittelyn apuna se on lyömätön. Sampo Haapamäki
Sampo Haapamäki opiskeli sävellystä Tristan Murailin johdolla New Yorkin kaupungissa Columbian yliopistossa, josta Haapamäki valmistui musiikin tohtoriksi vuonna 2012. Hän opiskeli sävellystä myös Sibelius-Akatemiassa Helsingissä Tapio Nevanlinnan ja Veli-Matti Puumalan johdolla valmistuen musiikin maisteriksi vuonna 2005. Lisäksi Haapamäki on opiskellut Leipzigissa Hochschüle für Musik und Theaterissa sävellysopettajanaan Claus-Steffen Mahnkopf. Musiikkipedagogi (AMK)
Tyypillisiä suuntautumisvaihtoehtoja ovat soitonopetus, laulunopetus, musiikin teoria, varhaisiän musiikkikasvatus ja musiikkiteknologian opetus. Musiikkipedagogin tutkinnon suorittaminen antaa kelpoisuuden musiikkioppilaitoksen opettajan virkaan (taiteen perusopetuksen laaja oppimäärä). Musiikkipedagogi voi työskennellä myös kuntien opetus- ja kulttuuritoimen eri tehtävissä (vapaa sivistystyö) sekä ammatillisen toisen asteen opettajana. Tutkinto ei kuitenkaan anna pätevyyttä peruskoulujen ja lukioiden musiikinopettajan virkaan, johon vaaditaan ylempi korkeakoulututkinto musiikkikasvatus-aineesta. Musiikkikasvatusta voi Suomessa opiskella Sibelius-Akatemiassa, Jyväskylän yliopistossa ja Oulun yliopistossa. Musikaalisuustestit
Musikaalisuustestit voidaan jakaa kyky- ja saavutustesteihin. Kykytestien avulla pyritään mittaamaan primääriä musikaalisuutta, jolloin kulttuurin ja kokemuksen vaikutus pyritään minimoimaan. Saavutustestit puolestaan mittaavat kulttuurisidonnaisia taitoja, sitä mitä henkilö on oppinut. 
Musikaalisuustestit voidaan jaotella testattavan roolin mukaan myös passiivisiin (reseptiiviset) ja aktiivisiin (ekspressiiviset) testeihin. Aktiivisessa testissä testattava toistaa kuulohavainnon pohjalta tehtävän tai tuottaa uutta materiaalia (musisoimalla), kun taas passiivisessa testissä testattava valitsee vastauksen esitetyistä vaihtoehdoista kuulemansa perusteella.
Musikaalisuustestit voidaan myös luokitella holistisiin ja atomistisiin testeihin. Holistiset testit tehdään yksilöille luonnollisessa yhteydessään, kun taas atomistiset testit koostuvat vertailutehtävistä, ja ne toteutetaan usein ryhmissä. Musikaalisuus
Tutkijat ovat määritelleet musikaalisen ihmisen eri tavoin: Musiikkipedagogi (AMK)
Musiikkipedagogi (AMK) on kulttuurialan ammattikorkeakoulututkinnon tutkintonimike. Musiikkipedagogin koulutus on laajuudeltaan 240 opintopistettä, ja opinnot kestävät 4 vuotta. Musiikkipedagogiksi valmistutaan joko klassisen musiikin koulutusohjelmasta, kansanmusiikin koulutusohjelmasta tai rytmimusiikin koulutusohjelmasta. Musikaalisuustestit
Herbert D. Wing oli englantilainen psykologi, joka kehitti musikaalisuustestikokoelman ´Wing Standardized Tests of Musical Intelligence´. Testi koostuu seitsemästä osa-alueesta; sointuanalyysistä, sävelkorkeuden muutoksesta, muistista, rytmisestä aksentista, harmoniasta, intensiteetistä ja fraseerauksesta.