Mitä tarkoittaa perussuure?
Perussuure
Perussuure on (muun muassa fysiikassa) suure eli jonkin asian tai esineen mitattava ominaisuus, joita ei voida johtaa toisista suureista. Perussuureiden avulla voidaan muodostaa uusia suureita, eli johdannaissuureita, yksinkertaisilla laskutoimituksilla. Perussuureet, joita on vain 7 erilaista, ovat pituus, massa, aika, sähkövirta, lämpötila, ainemäärä ja valovoima.
Dimensioton suure
Nämä "n" = 5 suuretta koostuvat "k" = 3 perussuureesta, jotka ovat Juuri
Juuri on joko pääjuuri tai lisäjuuri. Pääjuureksi kutsutaan selvästi yhtenäistä, paksua, suoraan alaspäin tunkeutuvaa juurta, jollainen on muun muassa voikukalla. Lisäjuuri taas haarautuu moneen, lähellä maanpintaa laajalle ulottuvaan juurihaaraan. Lisäjuuri on muun muassa heinäkasveilla. Sokkeli
Sokkelista käytetään myös nimitystä perusmuuri. Johdannaissuure
Johdannaissuure on suure eli on jonkin asian tai esineen mitattava ominaisuus, joka määritellään perussuureiden sekä mahdollisesti muiden johdannaissuureiden avulla yksinkertaisilla laskutoimituksilla kuten tulon, osamäärän ja murtopotenssien avulla. Perussuureita ovat pituus , massa , aika , sähkövirta , lämpötila , ainemäärä ja valovoima . Perussuureiden yksiköitä kutsutaan perusyksiköiksi. Johdannaissuureiden yksiköitä voidaan kutsua johdannaisyksiköiksi. Yläsävel
Soittimen ääni syntyy, kun sen kieli tai muu ääntä tuottava osa värähtelee. Perussävel on koko kielen mittainen, eli kun aallonpituus on yhtä pitkä kuin kieli, syntyy perussävel. Ensimmäinen yläsävel on oktaavia korkeammalla, kun aallonpituus on puolet kielen pituudesta. Toisen yläsävelen synnyttää aallonpituus, joka on kolmannes kielen pituudesta, kolmas neljäsosan ja niin edelleen. Kokonaisuutena syntyy sävel, joka koostuu eri taajuuksista. Perussuomalaiset
Suomen Perusta -säätiö on tilinpäätösten perusteella vastannut poliittisten toimihenkilöiden henkilöstökuluista. Säätiö on lisäksi tuottanut Perussuomalaisten teemoja ja tavoitteita tukevia aineistoja. Ajatuspajan tarkoitukseksi on myös muissa yhteyksissä todettu yhteistyön tiivistäminen puolueen opintokeskuksen Pekasuksen kanssa mm. tarjoamalla asiantuntija-apua. Terssi
Länsimaisessa musiikissa terssi on tärkeä intervalli, sillä se on pohjana duurin ja mollin muodostamiselle. Tavallisessa kolmisoinnussa on nimensä mukaisesti kolme säveltä: perussävel, terssi ja kvintti eli sävelet I, III ja V. Sekä intervalli I–III että intervalli III–V ovat terssejä. Se, onko sointu duuri- vai mollisointu, määräytyy terssien suuruuden mukaan. Mikäli alempi terssi (I–III) on suuri ja ylempi (III–V) pieni, soinnusta tulee duurisointu (esim. C-duuri: C–E–G). Jos taas alempi terssi on pieni ja ylempi suuri, soinnusta tulee mollisointu (esim. c-molli: C–E♭–G). Molempien terssien ollessa pieniä saadaan vähennetty kolmisointu (esim. c-vähennetty: C–E♭–G♭). Kun terssit ovat molemmat suuria, sointu on ylinouseva kolmisointu (esim. C-ylinouseva: C–E–G♯). Aika
Aika on olemassaolon ja tapahtumien jatkuvaa ilmeisesti peruuttamatonta etenemistä menneisyydestä tulevaisuuteen nykyhetken kautta. Aika on fysiikan perussuure, jonka yksikkö on sekunti. Mittayksikön etuliite
Etuliitteitä ei saa yhdistää. Tämä koskee myös massan yksiköitä. Koska massan perus­yksikön nimi kilogramma sisältää jo etuliitteen kilo, muodostetaan kerrannais­yksiköt ikään kuin kilogramman tuhannesosa eli gramma olisi perus­yksikkö. Niinpä esimerkiksi kilogramman miljoona­sosa ei ole "mikro­kilo­gramma" (µkg) vaan milligramma (mg). Perussuomalaiset
Puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi "Helsingin Sanomien" haastattelussa elokuussa 2018, että puolue haluaa lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Perusjoukko
Perusjoukko on joukko-oppiin liittyvä käsite. Joukkoja käsiteltäessä ajatellaan niiden yleensä olevan osia jostain laajemmasta joukosta, jota kutsutaan perusjoukoksi. Tällöin kaikki käsiteltävät joukot ovat perusjoukon osajoukkoja. Perusjoukkoa merkitään usein kirjaimella "E". Perussuomalaiset Nuoret
Puheenjohtajakaudella Saarakkala esitti kritiikkiä niin oikeistoa kuin vasemmistoa kohtaan. Saarakkala totesi nuorten vierailtua Turun Varissuolla vuonna 2008, ettei pidä ”porvariöykkäröinnistä” ja että ”vasemmistossa hiertää sen tapa antaa kaikki vastuu ihmisestä järjestelmälle. Ihmisellä on oltava oikeus kantaa vastuu itsestään ja myös tehdä virheitä”. Perussuomalaisten periaateohjelma, jonka valmistelu oli käynnistetty yli vuotta aiemmin syyskokouksen aateseminaarissa, julkaistiin 6. joulukuuta 2008. Vuoden 2009 syyskokouksen kielipoliittinen kannanotto Suomen virallisesta yksikielisyydestä ja ruotsin kielen muuttamisesta viralliseksi vähemmistökieleksi herätti tiedotusvälineissä laajaa huomiota. Saarakkala toimi yhdistyksen puheenjohtajana vuoden 2010 loppuun saakka, jolloin yhdistyksen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Simon Elo. Perussuomalaiset
Puolueen ylin päättävä elin on puoluekokous. Se kokoontuu joka toinen vuosi (parittomina vuosina) toukokuun ensimmäisen ja syyskuun viimeisen päivän välillä. Puoluekokouksessa valitaan aina kahdeksi vuodeksi kerrallaan puolueen puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa, puoluesihteeri ja puoluevaltuusto. Jokaisella puolueen jäsenmaksun ajallaan maksaneella jäsenellä on puoluekokouksessa läsnäolo-, puhe- ja yhtäläinen äänioikeus. Peruskoulu Suomessa
Peruskoulu jakautui vuoden 1998 loppuun asti kuusivuotiseen ala-asteeseen ja kolmevuotiseen yläasteeseen, ja jako on nykyisinkin esimerkiksi opettajien virkojen osalta voimassa koululainsäädännössä: Luokilla 1-6 opetusta antavat pääasiassa luokanopettajat (ala-aste) ja luokilla 7-9 aineenopettajat (yläaste), joskin opettajat voivat pätevyydestään riippuen opettaa kummassakin koulumuodossa. Nykyisin monissa kunnissa peruskoulujen nimissä on ainoastaan sana "koulu". Koska yläkoulu–alakoulu-jakoa ei enää säädöksissä ole, opetuksen järjestäjät voivat muodostaa eri luokka-asteiden kouluja, esimerkiksi 5.–9. luokkien tai 1.–2. luokkien kouluja. (Joidenkin koulujen nimissä on sana "yhtenäiskoulu", esim. Yhtenäiskoulua Käpylässä, joissa se siis tarkoittaa "peruskoulu".) Toisaalta on edelleen olemassa pieniä ala-asteita, joissa opettajat opettavat yhdysluokkia. Tällaisilla luokilla on useamman kuin yhden luokka-asteen oppilaita. Koulutus Suomessa
Perusopetuksella tarkoitetaan peruskoulua, eli maksutonta yleissivistävää koulutusta, jota säätelee perusopetuslaki. Peruskoulu aloitetaan yleensä sinä vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta. Yhdellä vuodella koulun aloittamisiän muutosta voivat vanhemmat hakea mikäli psykologisten testien perusteella lapsi on jo 6-vuotiaana valmis aloittamaan koulunkäynnin tai tarvitsee vuoden lisäaikaa kypsymiseen. Peruskoulun suorittaminen kestää normaalisti yhdeksän vuotta. Peruskoulusta ei saa tutkintoa, mutta se antaa kelpoisuuden hakeutua sen jälkeiseen koulutukseen. Regressioepäjatkuvuusasetelma
missä formula_2 on käsittelyn raja-arvo, esimerkiksi lukion keskiarvoraja. formula_3 on binaarinen muuttuja, joka on yksi, jos keskiarvo formula_4. Vakio formula_5 kertoo, miten kaukana formula_2:stä olevat keskiarvot otetaan mukaan tutkimukseen:formula_7. Termit formula_8 ottavat huomioon keskiarvon suoran vaikutuksen. Yleensä käytetään kolmiomaista ydintä, mutta suorakaiteen muotoinen ydin on suoraviivaisemmin tulkittavissa. Pansuola
Pansuola on eräs mineraalisuolamerkki. Siinä on puolet vähemmän natriumia kuin tavallisessa suolassa. Pansuola sisältää 28 % kaliumkloridia ja 12 % magnesiumsulfaattia. Sen sisältämä kalium auttaa ylläpitämään normaalia verenpainetta. Konekivääri
Konekivääri (kk), aiemmin "kuularuisku" (käännöslaina ruotsin sanasta "kulspruta"), on kivääripatruunoita ampuva konetuliase. Se on suunniteltu jalkaväen suojatulen ampumiseen ja muuhun pitkiä tulisarjoja vaativiin tehtäviin, jonka vuoksi siinä on usein jalusta tai haaratuki, raskas piippu ja vyösyöttö. Säädös
Perustuslaki on valtion rakenteen perusteita koskeva valtiosääntöasiakirja. Sitä voidaan muuttaa tai se voidaan kumota vain normaalista lainsäädäntömenettelystä poikkeavalla menettelyllä. Tämä perustuslain säätämisjärjestys tarkoittaa, että se on jätettävä lepäämään eduskuntavaalien yli. Uuden eduskunnan on hyväksyttävä se asiasisällöltään muuttamattomana. Se hyväksytään, jos kaksi kolmasosaa annetuista äänistä kannattaa sitä. Asia voidaan myös julistaa kiireelliseksi, jos viisi kuudesosaa annetuista äänistä kannattaa ehdotusta. Tällöin asiaa ei jätetä lepäämään yli vaalien, vaan se voidaan hyväksyä kahden kolmasosan kannatuksella. Suure
Arkisia suureita ovat muun muassa seuraavat:
Näistä perussuureista voidaan muodostaa johdannaissuureita: esimerkiksi nopeus on edetty matka tietyssä ajassa. Nopeuden yksikkö on siten m/s (metri sekunnissa) tai km/h (kilometri tunnissa). Kalevalamitta
Säettä, jossa kaikki ensitavut ovat runojalan nousussa, sanotaan "tasasäkeeksi" (vanhempia nimityksiä perussäe, normaalisäe): paha / päivä / parran / päällä - Pohjan / akka / harva/hammas - sini/sukka / äijön / lapsi - vaka / vanha / Väinä/möinen. Perussuomalaiset
Perussuomalaisten yleisohjelma hyväksyttiin ensimmäisessä puoluekokouksessa 26. marraskuuta 1995 Kokkolassa. Ohjelmassa puolueen arvomaailma määriteltiin kristillis-sosiaaliseksi. Puolue on sittemmin julkaissut lukuisia vaali-, erityis- ja tavoiteohjelmia. Peruskoulu Suomessa
Suomalaisen peruskoulujärjestelmän tarkoituksena on taata kaikille tasa-arvoiset lähtökohdat opintielle. Tätä tasa-arvoa ei toteuteta pelkästään järjestelmän muodollisella tasa-arvoisuudella, vaan lainsäätäjä on pyrkinyt estämään eliittikoulujen muodostumisen järjestelmän sisälle. Suomi 1970-luvulla
1970-luvulla siirryttiin kansakoulujen ja oppikoulujen muodostamasta rinnakkaiskoulujärjestelmästä peruskoulujärjestelmään. Peruskoulujärjestelmän tarkoituksena oli taata kaikille lapsille tasa-arvoiset lähtökohdat opintielle. Uuden koulujärjestelmän käyttöönotto tarkoitti myös opetussuunnitelmien ja -menetelmien suurta uudistamista. Ensimmäisenä peruskoulujärjestelmään siirtyi Lapin lääni vuonna 1972 ja viimeisenä pääkaupunkiseutu vuonna 1977. Lauantait tulivat vapaiksi syyslukukauden 1971 alusta, ja samalla koululaisten kesälomat lyhenivät parilla viikolla. Säe
Musiikissa säe määritellään yleensä kokonaisuudeksi, jonka jälkeen olisi luontevaa hengittää. Perättäiset säkeet muodostavat "säepareja" tai "säeryhmiä". Nämä taas muodostavat "lausekkeita", joka on pienin mahdollinen kokonaisen sävellyksen muotorakenne. Perusaaltomagnitudi
Perusaaltomagnitudi eli runkoaaltomagnitudi (formula_1) on maanjäristyksen voimakkuutta ilmaiseva mittaluku. Se perustuu seismisten runkoaaltojen (P ja S) aiheuttaman maan liikkeen mittaamiseen. Perusaaltomagnitudia käytetään kaukana mittausasemasta tapahtuneille järistyksille. Perussuomalaiset
Eduskuntavaaliohjelmassaan 2011 puolue vaati perusturvan parantamista ja sen sekä lapsilisien sitomista kuluttajahintaindeksiin. Suurituloisten lapsilisiä piti perussuomalaisten mukaan leikata ja pienituloisia kannustaa lastenhankintaan. Toimeentulotuesta ei tullut vähentää lapsilisiä ja yksinhuoltajakorotuksia. Alle 4 000 euroa kuussa ansaitsevia lapsiperheitä lisätuettaisiin lapsivähennyksellä. Pasuuna
Perustyyppistä pasuunaa kutsutaan myös nimellä "tenoripasuuna". Muita pasuunan muunnoksia ovat "sopraano"- (jota kutsutaan myös vetotrumpetiksi), "altto"- ja "bassopasuuna". Alttopasuuna on kooltaan tenoripasuunaa pienempi ja vastaavasti bassopasuuna suurempi. Lisäksi on olemassa hyvin harvinaiset "kontrabassopasuuna" ja "pikkolopasuuna". Valovoima
Valovoima on fysiikassa perussuure (tunnus I ), joka kuvaa pistemäisen valon lähteen lähettämän valon määrää avaruuskulmaa kohti. Valolla tarkoitetaan säteiden, tai vastaavasti hiukkasista puhuttaessa fotoneita, määrästä, joita valonlähde lähettää. Suure ilmaisee siten sähkömagneettisen säteilyn silmälle näkyvän osan eli valon intensiteettiä. Suureen alkuperäistä määritelmää on kuitenkin laajennettu koskemaan koko sähkömagneettisien säteilyn spektriä, mikä muttaa suureen saamia arvoja. Näkyvän valon mittauksista käytetään nimitystä fotometriset mittaukset ja koko sähkömagneettisen spektrin mittauksista käytetään nimitystä radiometriset mittaukset. Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaisten Nuorten on periaateohjelmasta päätetään sääntöjen mukaan yhdistyksen kokouksissa. Muutokset tehdään hallituksen esityksillä, ja niiden on saatava taakseen vähintään kahden kolmasosan enemmistö annetuista äänistä tullakseen voimaan. Nykyisessä periaateohjelmassaan Perussuomalaiset Nuoret määrittelee pohjaavansa poliittisen ajattelunsa populistiseen yhteiskuntakäsitykseen ja yksilönvapauksiin. Järjestö vastustaa korruptiota ja liiallista byrokratiaa, suurpääoman mielivaltaa, ylisuuria yksiköitä, valtion ja järjestöjen mielivaltaa sekä moraalista rappiota. Suomen kieli
Perussanan vartalo on yksimorfeeminen, eli sitä ei voi jakaa pienempiin osiin, kuten "syy" ja "pestä". Kompleksiset sanat ovat johdoksia tai yhdyssanoja: esimerkiksi "syytön" ja "pesettää" ovat johdoksia ja "syypää" ja "aivopestä" yhdyssanoja. Valtaosa suomen sanastosta on kompleksisia sanoja. "Nykysuomen sanakirjassa" on 210 000 sanaa, joista 64,8 % on yhdyssanoja ja 26,6 % johdoksia. Perussanoja on huomattavasti vähemmän. Suomen murteissa on arvioitu olevan yhteensä noin 10 000 perussanaa, ja "Nykysuomen sanakirjassa" on vajaat 18 000 perussanaa. Jos yleiskielen sanastosta poistetaan nuoret vierasperäiset sanat, jäljelle jää noin 6 000 omaperäistä perussanaa. Tensori
Tensorin määrittely suureena, joka muuntuu mielivaltaisessa koordinaatistomuunnoksessa (koordinaatistomuunnos on vaikkapa muunnos karteesisesta koordinaatistosta pallokoordinaatistoon) tietyllä tavalla on usein käytännöllinen ja havainnollinen. Se myös näyttää hyvin, mikä ero on tensorilla ja skalaarilla. Tässä lähestymistavassa uudet (siis muunnoksen jälkeiset) koordinaatit merkitään yläviivalla (formula_1), ja alkuperäiset koordinaatit ilman viivaa (formula_2). Einsteinin summaussääntöä käyttäen: Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaiset Nuoret on EU-vastainen järjestö. Kansainvälisessä politiikassa Suomen tulisi järjestön mielestä pyrkiä olemaan mahdollisimman puolueeton, mutta ei eristäytynyt. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa vahvan instituution ja suoran kansanvaalin tukemaa presidenttiä ulkopolitiikan johtajana ja suunnannäyttäjänä. Järjestö katsoo, että Suomen voima perustuu yhteistyökykyiseen ulkopolitiikkaan ja mahdollistamaan kykyyn toimia kansainvälisenä sillanrakentajana ja erilaisten ristiriitojen sovittelijana. Aiemmin järjestö ilmoitti kannattavansa Naton rauhankumppanutta ja muuta asianmukaista yhteistyötä, mutta ei täysjäsenyyttä. Vuonna 2015 uudistetussa periaateohjelmassa linjataan, että Suomi voi kuulua puolustusliittoon, mikäli kansallinen etu sitä edellyttää. Perussuomalaiset Nuoret ei kannata valtiojohtoista kehitysapua. Yleisen kielitieteen kurssi
Merkitsevän lineaarisuus puolestaan on jäänyt paljon vähäisemmälle huomiolle, vaikka sillä Saussuren mukaan on yhä paljon seurauksia kuin arbitraarisuudella. Hän itsekin huomauttaa, että vaikka tämä periaate on ilmeinen, jätetään yleensä aina mainitsematta "epäilemättä koska se on liian yksinkertainen". Puhutun kielen merkkien merkitsevä nojaa kuuloaistimukseen ja siksi sillä on tiettyjä aikaan liittyviä ominaisuuksia: a) ensinnäkin se voidaan esittää "ulottuvuutena" ("étendue") ja b) tämä ulottuvuus on mitattavissa yhdellä dimensiolla, joka on jana. Toisin kuin siis esimerkiksi näköön perustuvien merkkien ollessa kyseessä, puhutun kielen merkitsevät ovat välttämättä toisiinsa nähden seuraamissuhteessa; kahden merkin merkitsevät eivät voi koskaan esiintyä yhtä aikaa, vaan ne muodostavat aina ketjun, jossa yksi edeltää toista. Tätä periaatetta vastaan on joskus hyökätty esittämällä esimerkiksi äänenlaatuun liittyvien ilmiöiden osoittavan sen vääräksi, toteutuuhan niissä varsinaisen äänteen kanssa yhtäaikaisesti ikään kuin useampia merkityksellisiä ilmiöitä. Saussure kuitenkin vastasi tähän kritiikkiin jo esitellessään periaatteen, esittäessään vaikkapa tavun ja sille lankeavan sanapainon muodostavan yhden, eikä kahta toisistaan erillistä ääntämistapahtumaa. Painollisessa tavussa ei siis ole kahta erillistä asiaa päällekkäin, vaan se kontrastoi muiden tavujen aivan samalla tavalla kuin painottomatkin tavut kontrastoivat keskenään. Perustulokeskustelu Suomessa
Vasemmistoliiton perusturvan ja -tulon työryhmän mallissa perustuloon siirryttäisiin vähitellen perusturvaa korottamalla ja yhtenäistämällä. Perustulo olisi 620 euroa ja sen päälle voisi hakea syyperustaista perusturvaa 130 euron edestä (työttömyyden, sairauden, opiskelun, lasten kotihoidon tai muun vastaavan syyn nojalla), jolloin perusturvan kokonaistaso olisi 750 euroa. Perustulo sidottaisiin palkkaindeksiin. Perustulon ja yhtenäistetyn perusturvan yhdistelmä korvaisi kaikki itseään alhaisemmat etuudet. Lapsilisät, ansiosidonnaiset etuudet ja asumistuki säilyisivät. Perustulo maksettaisiin kaikille maassa pysyvästi asuville täysi-ikäisille. Kansaneläkkeen saajille maksettaisiin 750 euron suuruinen takuueläke. 620 euron perustulo olisi itsessään verovapaa ja kaikkia sen ylittäviä tuloja verotettaisiin progressiivisesti asteikolla 32–57 %. Vasemmistoliiton puoluehallitus on hyväksynyt ja julkaissut työryhmän esityksen keskusteluasiakirjana. Suurlähettiläs
Suurlähettiläs eli ambassadööri on valtion toisessa valtiossa, toiselle hallitukselle tai kansainvälisessä järjestössä ylläpitämän diplomaattisen edustuston päällikkö. Hänen päätehtävänsä on hoitaa lähettäjävaltion suhteita vastaanottajaan. Yleensä suurlähettilään asemapaikka on valtion pääkaupunki. Muissa kaupungeissa työskenteleviä diplomaattisten lähetystöjen johtajia kutsutaan (lähetetyiksi) konsuleiksi. Lisäksi on kunniankonsuleita. Yleensä vastaanottajavaltio antaa suurlähettilään käyttöön alueen, jota kutsutaan suurlähetystöksi sekä tälle henkilökuntineen diplomaattisena koskemattomuutena tunnetun suojan isäntävaltion lailta. Toimeentulotuki
Toimeentulotuen perusosa on kiinteä summa, joka on tarkoitettu jokapäiväisen elämän välttämättömiin menoihin. Näitä menoja ei siis huomioida erikseen toimeentulotuessa, vaan ne sisältyvät toimeentulotuen perusosaan yhtenä kokonaisuutena. Henkilö saa itse päättää, mihin perusosansa käyttää eikä perusosalla katettavista menoista tarvitse esittää tositteita (esim. kuitteja tai laskuja). Tällaisia menoja ovat muun muassa ruoka, vaatteet, vähäiset terveydenhoitomenot (ilman reseptiä ostettavat lääkkeet, esimerkiksi itsehoitolääkkeet) ja vastaavat muut jokapäiväiseen toimeentuloon liittyvät menot. Perustulo
Perustulo on sosiaaliturvajärjestelmän malli, jossa kaikille kansalaisille maksetaan säännöllisesti ja ehdoitta rahaa toimeentuloa varten. Syyperustainen sosiaaliturva on kokonaan tai osittain korvattu. Perustulon määrä ei vähene tulojen noustessa. Tulojen kasvaessa perustulosta saatu hyöty peritään takaisin verotuksen kautta. Hans Kelsen
Teoksen keskeinen ajatus on, että oikeuslauseilla, eli oikeustieteen muotoilemilla lauseilla, jotka kuvaavat oikeusjärjestystä, on oikeustieteessä samanlainen merkitys kuin kausaalilailla luonnontieteissä. Tämä ajatus tuli myöhemmin muodostamaan puhtaan oikeusopin ytimen. Tässä teoksessa Kelsen esittelee myös käsityksensä hierarkkisesti järjestyneestä normipyramidista, jonka huipulla on perusnormi, 'Grundnorm'. Suure
Suure voi olla skalaarisuure tai vektorisuure. Skalaarisuureen ja vektorisuureen arvot ilmaistaan lukuarvon ja yksikön tulona. Skalaarisuureella ilmaistaan vain mitattavan ominaisuuden suuruus, kun taas vektorisuurella ilmaistaan sekä ominaisuuden suuruus että suunta. Skalaarisuureita ovat esimerkiksi pituus, lämpötila, massa ja energia. Vektorisuureita ovat esimerkiksi siirtymä, nopeus, voima ja sähkökenttä. Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaisten Nuorten säännöissä järjestön aatteeksi ja tarkoitukseksi määritellään kansallismielisyys ja kansallisvaltiokeskeisyys. Aatteen ilmoitetaan pohjautuvan suomalaiskansalliseen identiteettiin ja sen vahvistamiseen. Järjestö ilmoittaa jatkavansa suomalaisuusliikkeen perintöä. Järjestön päämääräksi on määritelty edustuksellisen ja suoran demokratian kehittäminen sekä yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja kansalaisten välisen tasa-arvon lisääminen. Järjestön tehtäväksi on säännöissä kirjattu nuorten kerääminen ”vastuulliseen, laaja-alaiseen ja tasavertaiseen yhteiskunnalliseen uudistustyöhön” ja ”tulevaisuuden rakentamiseen myös tuleville sukupolville”. Tapahtuma (todennäköisyys)
Tapahtuma () eli joskus vain tapaus on todennäköisyyslaskennassa peruskäsite, joka tarkoittaa sellaista satunnaisilmiön alkeistapauksien joukkoa, jolle voidaan määrittää todennäköisyys. Satunnaisilmiön kaikki alkeistapaukset muodostavat joukon, jota kutsutaan perusjoukoksi tai otosavaruudeksi. Tapahtuma on siten aina perusjoukon osajoukko. Edsöre
Edsöre (, muinaisruotsin valantekoa tarkoittava sana) eli rauhanlait oli Ruotsin keskiaikainen, maakuntalakien rinnalla voimassa ollut lainsäädäntö, joka syntyi kuninkaan tai ylhäisten miesten tekemällä valalla. Birger-jaarli loi perinteiden perusteella edsöre-lainsäädännön, jota Maunu Ladonlukko uudisti, laajensi ja julkaisi 1279 Alsnön säännössä. Edsöre tarkoitti erityisesti rauhanvalalakeja, joista tärkeimmät olivat kirkko-, koti-, käräjä- ja naisrauhan turvaavat lait. Ruotsin keskiaikainen maanlaki ja kaupunginlaki sisälsivät edsöre-kaaren eli kuninkaanvalan eli valasakkokaaren, joka säilyi vuoden 1734 lakiin asti. Tämäkin laki tunsi vielä edsöre-rikokset, mutta kuninkaallinen asetus, joka annettiin 20 tammikuuta 1779, kumosi edsöre-käsitteen muilta kuin tapon ja murhan osalta. Lopullisesti edsöre-käsite hävisi vuoden 1889 rikoslain myötä. Perusoikeudet
Vuonna 2007 Wieniin perustettiin Euroopan Unionin perusoikeusvirasto, jonka tehtävänä on antaa perusoikeuksia koskevaa asiantuntijaneuvontaa jäsenvaltioille, EU:n toimielimille ja muille EU-oikeuden täytäntöönpanosta vastaaville tahoille. Lissabonin sopimuksen myötä viraston toimivalta laajeni koskemaan poliisi- ja rikosoikeudellista yhteistyötä. Perusoikeusvirastolla ei ole toimivaltaa tutkia perusoikeuksien rikkomista koskevia yksittäisiä kanteita, EU:n toimielinten päätösten laillisuutta eikä jäsenvaltioiden toiminnan perusoikeuksien mukaisuutta. Neuvosto voi kuitenkin pyytää perusoikeusvirastolta asiantuntija-apua sen selvittämiseksi, rikkooko jokin jäsenvaltio jatkuvasti ja vakavasti perusoikeuksia. Tältä pohjalta neuvosto voi arvioida sanktiomenettelyn aloittamista jäsenvaltiota vastaan. Perussuomalaiset
Perussuomalaisten sääntöjen mukaan puolueen päämääränä on kristillissosiaaliselta pohjalta koota yhteen ne väestöryhmät, joiden etujen ajamisesta ja tasavertaisesta sosiaalisesta ja taloudellisesta sekä yhteiskunnallisesta asemasta ei ole oikeudenmukaisesti huolehdittu. Puheenjohtajana ollessaan Timo Soini sanoi puolueen olevan työväenpuolue ilman sosialismia ja eduskuntaryhmä on todennut puolueen kuuluvan poliittiseen keskustaan. Nykyinen puheenjohtaja Jussi Halla-aho on puolestaan korostanut, että Perussuomalaisille oma kansa tulee ensin. Halla-ahon pyrkimys on, että Perussuomalaiset on mahdollisimman paljon asiapuolue ja mahdollisimman vähän slogan-puolue. Perussuomalaiset kannattaa kansan suosioon perustuvaa demokratiakäsitystä, jossa äänestäjä voi aidosti saattaa päättäjät poliittiseen vastuuseen. Perussuomalaiset edustaa kristillissosiaalista arvokonservatismia. Perusyksikkö
Perusyksikkö voi tarkoittaa seuraavia: Perussuomalaiset Nuoret
Marraskuun 2018 kokouksessa radikaalimmat etnonationalistit ottivat vallan järjestön syyskokouksessa ja saivat kaikki keskeiset tehtävät haltuunsa. Esimerkiksi Asseri Kinnunen aloitti Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtajana vuoden 2019 alussa. Etnonationalistit korostavat geenien merkitystä, ja moni laskee suomalaisiksi lähinnä esihistoriallisten suomalaisten jälkeläiset. Syyskokous myös vaati Karjalaa takaisin ja Kelan arabiankielisen puhelinpalvelun lopettamista. Buckinghamin π-teoreema
Yhtälössä on kolme perussuuretta: massa, aika ja pituus. Siten ongelman kuvaamiseen riittää yksi dimensioton suure π, ja se voidaan ilmaista muodossa Perusoikeudet
Perusoikeudet ovat kansallisessa perustuslaissa valtion kansalaisilleen ja muille valtion oikeudenkäyttöpiirissä oleville takaamat oikeudet. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta perusoikeudet eivät takaa absoluuttista suojaa, vaan perustuslaissa ainoastaan edellytetään, että kyseisen oikeuden loukkaamisesta täytyy säätää lain tasoisesti ja vain tietyissä rajatuissa tarkoituksissa. Yleisen kielitieteen kurssi
Mutta jos kielenkäyttö ja kieli eivät tarkoita Saussurelle samaa, niin mikä ne erottaa toisistaan? Saussuren muistiinpanoissa olevan kuuluisan kaavan mukaan "kielenkäyttö" = "kieli" + "puhe". Puheella ("la parole") Saussure tarkoittaa kaikkea sitä, mikä kielenkäytössä on luonteeltaan yksilöllistä ja satunnaista. "Puhe" on toisin sanoen kielenkäytön se osa, jota kielen järjestelmä eli kieli ei määrää. On kuitenkin syytä huomata, että kielen ja puheen erottelussa on kyse ennen kaikkea käsitteellisestä erottelusta, jonka Saussure tekee taatakseen kielitieteelle legitiimin tutkimuskohteen, joka voidaan määritellä riippumatta kielenkäytön todellisuuteen liittyvästä monimuotoisuudesta. Vaikka voitaisiin ajatella, että kieli näin määriteltynä olisi vain abstraktio kielenkäytöstä, Saussure kuitenkin vakuuttaa että "kieli on luonteeltaan konkreettinen" ja että jopa kielelliset merkit ovat luonteeltaan konkreettisia koska ne ovat kollektiivisen kokemuksen vahvistamia. Pikkurumpu
Pikkurumpu, sotilasrumpu, snare eli virvelirumpu on halkaisijaltaan noin 35–40 cm leveä ja 10–30 cm paksu rumpu. Sotilassoittokunnissa käytetään myös tätä paksumpia pikkurumpuja. Se on eräs yleisimmin soitetuista lyömäsoittimista, ja kuuluu niin rumpusettiin kuin sotilassoittokuntien, useiden muidenkin soittokuntien samoin kuin sinfoniaorkesterin vakiosoittimiin. Pikkurummulla on erityinen asema marssi- ja sotilasmusiikissa. Suure
Perussuureista voidaan muodostaa johdannaissuureita. Esimerkiksi suureen nopeus määrittämiseksi mitataan kuljetun matkan pituus ja kulkemiseen käytetty aika. Nopeus voidaan laskea näiden perussuureiden osamääränä
Nopeuden johdannaisyksikkö saadaan saman suureiden määritelmän avulla jakamalla pituuden yksikkö metri ajan yksiköllä sekunti. SI-yksikköjä käyttämällä nopeuden yksikkö on siten m/s (metri sekunnissa). Jos pituus ilmoitetaan muina yksiköissä esimerkiksi jaloissa (tunnus ft), tulee nopeuden yksiköksi ft/s eli "jalkaa sekunnissa". Koska monet johdannaisyksiköt sisältävät useita perusyksiköitä potenssimuodossa, merkitään tai nimetään ne uudelleen muuksi yksiköksi. Esimerkiksi voiman yksikkö on newton, vaikka voima määritellään massan ja kiihtyvyyden tuloksi. Peruskuivatus
Peruskuivatus on termi, jolla tarkoitetaan valtaojien ja purojen kaivua peltojen kuivatuksen parantamiseksi. Peruskuivatuksella tarkoitetaan myös pengertämistä ja perkaamista. Peruskuivatuksen avulla luodaan edellytykset salaojitukselle. Tensori
Tensorisuureella tarkoitetaan fysiikassa ja teknillisillä aloilla suuretta, jonka arvo riippuu mittaussuunnasta. Tensorisuureet laajentavat skalaarisuureita (jotka ovat "paljaita lukuja", esimerkiksi lämpötila) sekä vektorisuureita (joissa suuruuteen liittyy myös suunta, esimerkiksi nopeus). Lukio
Lukiokoulutuksessa ei tunneta perusopetuksen lähikoulukäsitettä. Sen sijaan jokaisella on oikeus hakea yhteishaussa haluamaansa lukioon, joka valitsee opiskelijat perusopetuksen päättötodistuksen lukuaineiden keskiarvon mukaisessa järjestyksessä. Tästä poikkeuksen voivat tehdä erityisen koulutustehtävän saaneet lukiot, jotka järjestävät usein pääsykokeen. Tarvittava keskiarvo määräytyy lukioittain hakijoiden mukaan, joten keskiarvoraja on yleensä huomattavasti korkeampi esimerkiksi suurten kaupunkien suosituissa lukioissa kuin 5 000 asukkaan kuntien lukioissa, joskin joihinkin pienempiinkin lukioihin on päätetty tietty keskiarvoraja, joka opiskelijan pitää ylittää päästäkseen lukioon. Perussuomalaiset
Vaaliohjelmassaan perussuomalaiset vaativat kyläkoulujen säilyttämistä ja pieniä luokkakokoja. Puolue pitää tärkeänä taito- ja taideaineiden sekä liikunnan opetuksen lisäämistä, ruotsin muuttamista vapaaehtoiseksi aineeksi peruskoulussa, ylempien korkeakoulututkintojen pakollisen virkamiesruotsin poistoa sekä opintotuen sitomista indeksiin. Suomen perustuslaki
Käytännössä perusoikeuksien tarkemmasta toteuttamisesta säädetään lähes aina lailla, joilla myös sovitetaan toistensa kanssa ristiriidassa olevat perusoikeudet toisiinsa. Luvussa toistuukin ilmaus "säädetään tarkemmin lailla". Tämä merkitsee, että mahdolliset perusoikeuksien rajoitukset on aina säännettävä lain tasolla. Esimerkiksi asetukset, kunnalliset säännöt, talousarviot tai viranomaismääräykset eivät riitä perusteiksi rajoittaa perusoikeuksien toteuttamista. Big Sur
Kuten Kalifornian keski- ja pohjoisrannikollakin, Big Surissa on usein kesäisin tiheää sumua. Kesäsumulla ja kesän pitkäaikaisella kuivuudella on sama syy: Tyynen valtameren yläpuolella muodostuva valtava korkeapaine. Kyseinen korkeapaine estää sateet ja synnyttää luoteisen ilmavirran. Nämä koillisen vallitsevat kesätuulet työntävät meren lämpimän pintaveden kaakkoon, pois rannikolta, ja hyytävän kylmä merivesi nousee sen tilalle. Kohdatessaan ilmassa oleva vesihöyry ja kylmä vesi muodostavat sumun. Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaiset Nuoret haluaa säilyttää yleisen asevelvollisuuden, mutta kummallekin sukupuolelle joko aseellisena tai aseettomana kansalaispalvelumallina. Positiivi
Positiivi eli perusaste on adjektiivin tai adverbin vertailuaste. Se ei esitä vertailua vaan ilmaisee, että käsiteltävänä oleva ominaisuus ilmenee sellaisenaan. Suomen kielessä positiivi ei vaikuta taivutukseen eikä sillä ole tunnusta. Adjektiivin vertailumuotoja ovat suomen kielessä positiivin lisäksi komparatiivi ja superlatiivi. Äänimaisema
Perusäänet (keynote sound) ovat niitä ympäristön ääniä, joita ei tavallisesti kuulla tietoisesti. Perusäänet muodostavat taustan muiden äänten havaitsemiselle, sillä usein ne kuuluvat taukoamatta. Esimerkiksi liikenteen humina, meren kohina tai kosken pauhu ovat tällaisia perusääniä, joihin totutaan. Perusääntä ei tietoisesti havaita, mutta muutokset näissä äänissä vaikuttavat kuulijaan.
Signaalilla (sound signal) puolestaan tarkoitetaan tietoisesti kuunneltavaa, merkityksellistä ääntä. Signaali välittää tietyn viestin. Esimerkiksi herätyskellon ääni kertoo, että täytyy herätä ja kirkonkellot kutsuvat puolestaan jumalanpalvelukseen. Periaate
Periaate tarkoittaa toiminnan, menettely- tai ajattelutavan perusajatusta, johtavaa ajatusta, ohjenuoraa, perussääntöä. Perusturvarikos
Sosiaaliasiamiehet ovat ilmaisseet huolensa julkisen sektorin lainvastaisista säästöistä. He haluaisivat erityisen perusturvarikos-nimikkeen rikoslain virkarikossäännöksiin. Perusturvarikos selkiinnyttäisi sosiaaliasiamiesten mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon päättäjien vastuuta säästöpäätöksistä, jotka vaikuttavat kansalaisten perusturvaan. Suomen perustuslain mukaan yhteiskunnassa täytyy edistää oikeudenmukaisuutta, mikä tarkoittaa muun muassa sitä, että kunnilla on oltava palveluja varten riittävät määrärahat, joilla saadaan aikaan sitä hyvää, mitä niillä on laeissa tarkoitettu.  Alibudjetointi olisi kriminalisoitava. Dialogi 2/2008 Sensuuri Suomessa
Vuonna 1829 Suomen suuriruhtinaskunnassa annettiin sensuuriasetus, joka määräsi täyden ennakkosensuurin ja rajoitti tuntuvasti mielipiteenilmaisua. Asiaa asetettiin valvomaan sensuuriylihallitus, jonka puheenjohtaja oli yliopiston sijaiskansleri. Kullakin kirjapainopaikkakunnalla oli oma sensorinsa. Pääväri
Päävärit (tai joskus nimellä perusvärit) ovat värjääviä aineita tai värivaloja, joiden värisävyjä ei saada aikaan sekoittamalla muita kyseisen värinmuodostusjärjestelmän sävyjä. Perusyksikön vääpeli
Perusyksikön vääpeli on Suomen puolustusvoimissa käytössä oleva virkanimi. Perinteisesti perusyksikön vääpeliksi nimitettiin virkaiältään vanhin perusyksikköön kuulunut aliupseeri, usein sotilasmestari tai ylivääpeli. Nykyään myös opistoupseeri voi olla perusyksikön vääpeli tai hoitaa tämän tehtäviä. Perusyksikön sisällä perusyksikön vääpeli on vastuunalainen vain perusyksikön päällikölle. Perussuomalaiset
Perussuomalaisten mielestä kansanvalta on paras tapa järjestää yhteiskunnallinen päätöksenteko, joten puolueen tavoitteena on palauttaa päätösvaltaa Euroopan unionilta takaisin jäsenvaltioille. Euroopan unionia tulisi perussuomalaisten mielestä kehittää mieluummin itsenäisten valtioiden yhteistyöelimenä kuin liittovaltioksi. Perussuomalaiset
Perussuomalaisten ja sen edeltäjän, Suomen Maaseudun Puolueen ympärillä on toiminut kolme säätiötä. Perussuomalaisen puolueyhteisön rahoitusjärjestelyissä keskeiset organisaatiot toimivat pitkälti julkisen tuen varassa. Pääosa organisaatioista saa suoraan valtionapua ja samalla useat toimijat kokoavat lisärahoitusta avustuksina muilta valtiontuen varassa toimivilta organisaatioilta. Puolueyhteisön ulkopuolelta tulevia yksityisen rahoituksen lähteitä ei juuri ole. Peruskallio
Peruskallio on syväkivilajeista ja metamorfisista kivilajeista muodostunut kallioperä. Suomen kallioperä on pääasiassa kallioperän pintaan ulottuvaa peruskalliota. Peräsuoli
Peräsuoli () on paksusuolen loppuosa, jonka kautta uloste ja ilma poistuvat peräaukosta. Ihmisellä peräsuoli on noin 12–15 cm pitkä ja se alkaa paksusuolen loppuosan, sigmasuolen, jälkeen. Suomen perustuslaki
Perusoikeuksien subjektina eli niitten nauttimiseen oikeutettuina henkilöinä ovat ihmiset eli luonnolliset henkilöt. Oikeushenkilöillä ei ole siis itsenäisiä perusoikeuksia. Ne voivat kuitenkin saada perusoikeuksien suojaa, kun yksilö toteuttaa perusoikeuttaan yhteisön kautta. Esimerkiksi osakeyhtiön omaisuus on suojattu, sillä tämä varallisuus on välillisesti osakeyhtiön omistajana olevien ihmisten omaisuutta ja välttämätöntä omistajien elinkeinovapauden harjoittamiselle. Toisaalta sananvapaus suojaa kustantamoa, joka toimii kirjoittajien sananvapauden kanavana. Uskonnonvapautta ihmiset toteuttavat suurelta osin uskonnollisten yhteisöjensä kautta, ja useimmiten yhdistymis- ja kokoontumisvapautta harjoitetaan aatteellisien yhdistysten piirissä. Toisaalta esimerkiksi eläimillä , vainajilla tai sikiöillä ei ole perusoikeuksien suojaa. Euroopan unionin perussopimukset
Euroopan unionin lainsäädäntö tarkoittaa kaikkia jäsenmaita sitovaa ja velvoittavaa normistoa. Tämä säännöstö muodostuu kolmella tasolla: Tenori
Tenori (lat. "tenere" eli kannatella) on korkea miesääni, jonka ääniala on yleensä C3–B♭4. Oopperassa tenorilla on yleensä kertomuksen sankarin rooli. Keskiajan musiikissa tenoriksi nimitettiin moniäänisen teoksen sitä ääntä, joka kuljetti päämelodiaa. Noin 30 prosenttia miehistä on tenoreita. Tenoreista on huutava pula kuoroissa, sillä miehistä vain pienellä osalla on tenoriääniala, miehet eivät ole yhtä kiinnostuneita kuorolaulamisesta kuin naiset ja tenorit suuntautuvat populäärimusiikkiin kuorolaulamisen sijaan. Lopputuloksena kuoroissa vallitsee krooninen tenorivaje. Ihmisen anatomia
Paksusuoli on noin 2 metriä pitkä suoli ja on ohutsuolta paksumpi. Ohutsuolen tavoin paksusuoli voidaan jakaa kolmeen osaan: umpisuoleen, varsinaiseen paksusuoleen eli koolon ja peräsuoleen. Suolen tehtävä on ottaa suolessa olevasta ruuasta nestettä ja suoloja. Mikäli paksusuoli ei toimi kunnolla se ei pysty ottamaan ruoasta vettä ja uloste on nestemäistä, ripulia. Paksusuolen sisäpinnalla on runsaasti bakteereja, jotka ovat elintärkeitä ihmiselle. Bakteerit hajottavat ainesta ja tuottavat K-vitamiinia. Materiaali jota elimistö ei tarvitse enää poistuu kehosta paksusuolen kautta peräsuoleen ja siitä eteenpäin peräaukolle.Hermosto on systeemi jossa tieto välittyy eri osien välillä neuronien ärsyyntymisen kautta. Signaalit kulkevat hermosolun sisällä sähköisesti ja solusta toiseen kemiallisesti. Hermosto voidaan jaotella kuuteen luokkaan:Ihmisen hermoston keskus on aivot, aivojen lisäksi selkäydin. Selkäytimessä tapahtuu vaistomaiset liikkeet, esimerkiksi refleksit ja muut toimenpiteet, jotka vaativat suurta nopeutta toimia. Mikäli kaikki käskyt kulkisivat aivojen kautta olisi tilanne mennyt ohitse. Aivot ja selkäydin muodostavat keskushermoston. Peruskoulu Suomessa
Kunta voi tarjota oppilaille kymppiluokkaa eli perusopetuksen lisäopetusta, joka on tarkoitettu niille peruskoulunsa päättäneille nuorille, jotka eivät ole saaneet opiskelupaikkaa tai jotka tarvitsevat lisäaikaa tulevaisuutensa suunnitteluun. Kymppiluokalla voi korottaa peruskoulutodistuksen arvosanoja, tutustua työelämään ja eri koulutusvaihtoehtoihin sekä parantaa mahdollisuuksia päästä opiskelemaan. Kymppiluokan suorittamiseen tarvitaan 1100 oppitunnin suorittamista. Perusjoukko (todennäköisyys)
Perusjoukko eli otosavaruus eli näyteavaruus eli tapahtuma-avaruus on todennäköisyyslaskennassa peruskäsite, joka tarkoittaa satunnaisilmiön kaikkien erilaisten alkeistapauksien joukkoa. Kun alkeistapausten sijaan käytetään satunnaismuuttujan arvoja, muodostuu perusjoukko satunnaismuuttujan arvojoukosta. Käsitteen yhteydessä käytetään joukko-opin merkintöjä ja ajattelua. Perusjoukkoa merkitään yleensä formula_1 (lue "oomega") tai formula_2 Johdannaissuure
Johdannaisuureiden määrä on loputon, sillä äärelliselläkin määrällä perussuureita voidaan määritellä runsaasti uusia johdannaissuureita. Jos uusia johdannaissuureita johdetaan käyttäen saatuja johdannaissuureita, kasvaa lukumäärä äärettömän suureksi. Siksi kattavaa luetteloa mahdollisista johdannaissuureista ei voida antaa. Puolisuora
Puolisuora eli säde on geometriassa suoran puolikas. Se voidaan määritellä esimerkiksi niin, että valitaan ensin kaksi pistettä formula_1 ja formula_2, josta formula_1 valitaan alkupisteeksi ja formula_2 kauttakulkupisteeksi. Puolisuora piirretään asettamalla viivain kulkemaan pisteiden kautta ja vetämällä viiva aloittaen pisteestä formula_1 ja jatkaen pisteen formula_2 kautta eteenpäin. Toinen tapa määritellä se on valita suora ja siltä haluttu piste A. Suora katkaistaan pisteen kohdalta, jolloin syntyy kaksi puolisuoraa. Puolisuora merkitään usein formula_7, jos alkupiste on sovittu formula_1:ksi, tai formula_9, jos halutaan korostaa suuntaa. Merkinnät luetaan silloin ""puolisuora AB"". Toimeentulotuki
Toimeentulotuen perusosaan on oikeus jokaisella Suomessa oleskelevalla tai asuvalla, jonka tuloista jää käteen vähemmän kuin perusosan määrä vuokran, sähkön, veden, kotivakuutuksen ja muiden pakollisten asumiskulujen jälkeen. Esimerkiksi vuonna 2014 yksin asuva lapseton, jolla jää asumiskulujen jälkeen käteen alle 480,20 € kuukaudessa, on oikeutettu toimeentulotukeen ja sen perusosaan. Kunnat määrittelevät yleensä normilla perheen koon mukaiset maksimiasumismenot. Ne pitää kuitenkin voida ylittää jos tukea saavalla taloudella ei ole todellista mahdollisuutta saada tyydyttävän asumistason normihintaista asuntoa. Lisäksi normin ylittävä vuokra on otettava huomioon vähintään kolmen kuukauden ajan. Luku
Korkeammalla abstraktiotasolla lukualuetta voidaan edelleen laajentaa muodostamalla kompleksiluvut. Historiallisesti ne otettiin ensimmäiseksi käyttöön yritettäessä muodostaa ratkaisukaavoja kolmannen ja neljännen asteen yhtälöille. Tässä yhteydessä otettiin käyttöön uusi luku, −1:n neliöjuuri, imaginaariyksikkö, jolle Leonhard Euler otti käyttöön merkinnän "i". Kompleksilukuja ovat kaikki muotoa 
olevat luvut, missä "a" ja "b" ovat reaalilukuja. Merkinnässä "a + bi" lukua "a" sanotaan kompleksiluvun reaaliosaksi ja lukua "b" sen imaginaariosaksi. Jos luvun reaaliosa on nolla, sitä sanotaan "puhtaasti imaginaariseksi". Jos taas imaginaariosa on nolla, luku on reaaliluku. Reaaliluvut muodostavat siis kompleksilukujen osajoukon. Kompleksilukuja, joiden sekä reaali- että imaginaariosa ovat kokonaislukuja, sanotaan Gaussin kokonaisluvuiksi. Perussuomalaiset Nuoret
Nuorisojärjestö ilmoittaa kannattavansa mahdollisuuksien tasa-arvoa. Järjestö tuomitsee kieleen, etniseen taustaan tai kulttuurin perustuvan positiivisen syrjinnän. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa laajaa sananvapautta ja vastustavat sananvapautta rajoittavia rikoksia, joita kutsuvat ”ajatusrikoksiksi”. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa riippumattoman perustuslakituomioistuimen perustamista. Peruspiste
Peruspiste (‱) (, lyh. bp) eli korkopiste, joskus ammattikielellä puheessa vain lyhyesti "piste", on yksikkö, joka on suuruudeltaan sadasosan yhdestä prosenttiyksiköstä. Toisin sanoen kuinka monta kymmenestuhannesosaa (1/10 000) joku on jostakin. Sitä käytetään yleensä ilmaisemaan muutoksia rahoitusinstrumenteissa tai kahden koron eroa. Perussuomalaiset Nuoret
Perussuomalaisten Nuorten jäseneksi voivat liittyä 15 vuotta täyttäneet luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Jäsenen ”on oltava hyvämaineinen ja rehelliseksi tunnettu” ja hänen on hyväksyttävä järjestön säännöissä määritelty aate ja tarkoitus. Jäsen ei saa kuulua muuhun puolueeseen tai olla muun puolueen nuoriso- tai opiskelijajärjestön jäsen. Varsinaisia jäseniä voivat olla alle 30-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joilla on kotipaikka Suomessa. Aikuisjäseniä taas voivat olla 30–35-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joiden kotipaikka on Suomessa. Varsinaisilla jäsenillä ja aikuisjäsenillä on samat oikeudet ja velvollisuudet. Lisäksi järjestöllä voi olla kannatusjäseniä, kunniajäseniä sekä piiri- ja järjestöjäseniä. Peruskoulu Suomessa
Kaikki perusopetuksen hyväksytysti suorittaneet nuoret saavat kelpoisuuden jatkaa toisen asteen koulutuksessa eli lukiossa tai ammatillisessa oppilaitoksessa. Koska oppivelvollisuus päättyy peruskouluun, on teoriassa mahdollista siirtyä työelämään jo peruskoulun jälkeen, mutta tällaisen nuoren työnsaantimahdollisuudet ovat heikot ja tilastollisesti todennäköinen tulokehitys kehno. Algebran peruslause
Matematiikassa algebran peruslause sanoo, että jokaisella yhden muuttujan polynomilla formula_1, jonka aste formula_2 ≥ formula_3 ja jonka kertoimet ovat reaali- tai kompleksilukuja, on ainakin yksi nollakohta kompleksilukujen joukossa. Toisin sanoen kompleksilukujen kunta on algebrallisesti suljettu kunta, ja siten yhtälöllä formula_4 on asteluvun mukainen määrä juuria. Juurista voi tosin olla joitakin keskenään samoja, joten juurten kertaluku täytyy ottaa huomioon juurten lukumäärää laskettaessa. Yleisen kielitieteen kurssi
Saussure esitti "diakronisen" ja "synkronisen" välisen eron nimenomaan "näkökulmaerona", siis kahtena erilaisena tapana tarkastella kielenkäyttöä. Erottelua hän havainnollisti yksinkertaisella kuviolla, jossa "synkroniaa" kuvaavan vaakasuoran janan läpi kulkee 90 asteen kulmassa nuoli, joka puolestaan kuvaa "diakroniaa". Vaakasuora, samanaikaisuutta hahmottava akseli kuvaa kielessä tietyllä hetkellä olemassa olevien asioiden keskistä suhdeverkostoa, josta aika on suljettu pois; kun taas pystysuora, eli perättäisyyden akseli kuvaa vaakasuoran akselin yksittäisen yksikön muuttumista suhteessa aikaan. Synkronisesta kielitieteestä puhuttaessa kyse on aina monien merkkien suhteista toisiinsa "kielen" – eli merkkien järjestelmän – sisällä, kun taas diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa kyse on aina yhden yksikön suhteesta itseensä – eli identiteetistä – ajan tarjoaman viitekehyksen sisällä. Asioita synkronisesta näkökulmasta tarkasteltaessa, abstrahoidaan kielenkäytön todellisuuden kuvauksesta ajan välttämättä mukanaan tuomat muutokset, jolloin kielenkäyttöä voidaan tarkastella kieltä käyttävän subjektin olennaisesti "ahistoriallisesta" näkökulmasta. Diakronisesta näkökulmasta asioita tarkasteltaessa taas joudutaan uhraamaan kielen käyttäjän näkökulmalle olennainen kielen järjestelmällisyys – ja sitä myöten myös "merkityksellisyys" – jotta kielen historiallisen muuttumisen prosessi voidaan tehdä näkyväksi. Perussuomalaiset
Kulttuurirahoilla on tuettava suomalaista identiteettiä eikä ”tekotaiteellista postmodernismia”. Perussuomalaiset haluavat säilyttää avioliiton käsittämään yksinomaan miehen ja naisen välistä liittoa ja kannattavat ”perinteistä perhekäsitystä”. Poikkihuilu
Alttohuilua vielä suurempi huilu on "bassohuilu", joka soi oktaavia matalammalta kuin tavallinen poikkihuilu. Sen suukappale on käyrä, jotta soittaja ylettyy paremmin läpille. Sama idea on pienen huilistin ensimmäisessä suukappaleessa: soittaminen käy mahdottomaksi jolleivat sormet yllä läpille. Altto- ja bassohuilut valmistetaan yksinomaan metallista. Sensuuri
Sensuuri on valtion viranomaisten suorittama suullisten, kirjallisten tai kuvallisten esitysten tarkastus, jonka läpäisy on edellytys julkaisun levitykselle tai julkiselle esittämiselle. Yleis- tai puhekielessä sensuurilla voidaan tarkoittaa myös jonkin tietyn tekstin, kuvan tai vastaavan jättämistä julkaisematta. Suoritin
Suoritin tai prosessori ( eli CPU) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Nykyisissä suorittimissa kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, joten ne ovat mikroprosessoreita (MPU). Peruskoulu Suomessa
Peruskoulu on yhdeksänvuotista perusopetusta antava yhtenäiskoulu, jossa lähes kaikki Suomen kansalaiset suorittavat oppivelvollisuutensa. "Yhtenäiskoulu" tarkoittaa koko yhdeksänvuotisen perusopetuksen, mahdollisesti myös lukion kattavaa, koko ikäluokalle yhteistä koulua, joka ei eriytä oppilaita eri koulumuotoihin koulumenestyksen mukaan. Peruskoulun säädöspohja on perusopetuslaissa ja -asetuksessa (628/1998, 852/1998). Perusoikeudet
Lissabonin sopimuksen myötä perus- ja ihmisoikeuksien suojelusta tuli yhä selkeämmin Euroopan Unionin päämäärä ja toimeksianto. Perussopimuksessa on nyt mainittu nimenomaisesti unionin perustana olevista arvoista: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio, ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen sekä vähemmistöihin kuuluvien oikeudet. Nämä ovat EU:n jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo. Unionin päämääränä on myös edistää rauhaa, omia arvoja ja kansojensa hyvinvointia (SEU 3 artikla 1 kohta). Perussuomalaiset
Vuonna 2011 Taloustutkimus selvitti puolueiden kannattajakuntien rakenteita. Tutkimuksen mukaan 40 % perussuomalaista kuului suorittavaa työtä tekevään työväestöön. Yrittäjiä puolueen kannattajissa oli kokoomuksen jälkeen toiseksi eniten. Sen sijaan toimihenkilöiden ja johtajien keskuudessa kannatus oli pienintä kuuden suurimman puolueen joukossa. Eläkeläisten keskuudessa perussuomalaiset oli vähemmän suosittu kuin kolme muuta suurta puoluetta. Perussuomalaiset olivat parempituloisia kuin SDP:n, keskustan ja vihreiden kannattajat, ja puolue oli suosituin nimenomaan keskituloisten joukossa. Kaikkein pienituloisimpien joukossa perussuomalaiset keräsi selvästi vähemmän kannatusta kuin ryhmään kuuluvien suosituin puolue vasemmistoliitto. Maantieteellisesti ja ikäluokittain perussuomalaisia kannatettiin poikkeuksellisen tasaisesti eri puolilla maata ja eri ikäluokissa. Sukupuolijakauma sen sijaan oli vinoutunut: noin kaksi kolmasosaa kannattajista oli miehiä. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaiseman tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajista kymmenellä prosentilla oli korkeakoulututkinto. Perusjoukko (todennäköisyys)
Jatkuvat perusjoukot sisältävät ylinumeroituvan määrän alkeistapauksia tai arvoja. Perusjoukon koko olisi myös ääretön, etllei käytettäisi mittana muita tapoja. Lukuvälin formula_15 pituus formula_16 kelpaa koon suuruuden arvioksi. Samalla tavalla tikkataulun pinta-ala (#5) kelpaa todennäköisyyden määrityksen pohjaksi. Tapaa kutsutaan geometriseksi todennäköisyydeksi. Peruskoulu Suomessa
Peruskoulujärjestelmään siirryttäessä kunnallistettiin valtiolliset oppikoulut (normaalikouluja lukuun ottamatta) ja suurin osa yksityisistä oppikouluista. Muutamat yksittäiset oppikoulut (kuusi Helsingissä, kaksi muualla maassa) saivat luvan toimia "peruskoulua korvaavina kouluina". Tästä termistä on nykyisin luovuttu, koska opetuksen järjestäjä -käsite sisältää myös korvaavat koulut. Peruskäsite
Peruskäsite voi tarkoittaa: Lauseke (kielitiede)
Lauseke on kielitieteessä yhdestä tai useammasta, yleensä peräkkäisestä sanasta koostuva lauseen rakenneosa, joka käyttäytyy ja liikkuu lauseessa yhtenä kokonaisuutena. Lausekkeen sisällä yksi sanoista on pääsana, jonka ympärille lausekkeen sisäinen hierarkia rakentuu. Tälle pääsanalle on tyypillistä, että sitä ei voi poistaa lauseesta vahingoittamatta sen rakennetta ja se voi myös edustaa lauseketta yksinäänkin, mikäli lauserakenteita halutaan yksinkertaistaa. Tyypillisiä pääsanoja ovat verbit ja substantiivit. Kun pääsanaa tarkastellaan edustusmerkityksessä lauseen tasolla, puhutaan edussanasta. Termillä ’pääsana’ puolestaan on hierarkkisuutta ja viittaussuhteita korostava vivahde. Käytännössä pääsana ja edussana ovat usein sama sana, mutta näkökulma vaihtuu termin mukaan. Kesuura
Kreikkalaisessa metriikassa kesuuraksi kutsutaan erityisesti sananloppua, joka osuu metronin keskelle, kun taas kahden metronin väliin osuvaa sananloppua kutsutaan nimellä diereesi (). Kahden tavun kohtaa, johon ei saa tulla sananloppua, kutsutaan nimellä zeugma () eli "silta". Vuoksikorjaus
Keskivuoksijärjestelmä () on pysyvän vuoksen järjestelmä, jossa vuoksikorjaus ei poista vuoksivoimien pysyvää osaa, sen aiheuttamaa Maan pysyvää deformaatiota eikä pysyvän deformaation aiheuttamaa pysyvää muutosta Maan painovoimakentässä. Järjestelmässä Maan muodon ja painovoimakentän vuoksikorjatut suureet vastaavat aikakeskiarvoa. Jos mitään vuoksikorjauksia ei tehdä, päädytään keskivuoksijärjestelmään. Normaalinolla, N43, LN ja N60 ovat keskivuoksijärjestelmässä. Tuotanto
Virtoja eli prosesseja ovat työsuoritukset, tapahtumasarjat, kehityskulut, joille kaikille on ominaista, että jotain tapahtuu ajan suhteen. Prosessien mitattavia suureita kutsutaan virtasuureiksi. Virtasuureet kuvaavat nimensä mukaisesti virtoja eli jonkin tapahtuman määrää tai arvoa tietyn ajanjakson aikana. Tyypillisiä virtasuureita ovat erilaiset panos- ja tuotosmäärät, tuotot, kustannukset, kannattavuus, raaka-aineiden käyttömäärät, läpäisyajat jne. tietyn ajanjakson aikana.