Milloin Augustus Caesar syntyi?
Augustus
Gaius Julius Caesar Augustus (synt. "Gaius Octavius Thurinus", myöh. "Gaius Julius Caesar", yleisesti Augustus) (23. syyskuuta 63 eaa. – 19. elokuuta 14) oli Rooman ensimmäinen keisari (valtakausi 16. tammikuuta 27 eaa. – 19. elokuuta 14 jaa.). Augustus oli Julius-Claudius-suvun ensimmäinen keisari. Julius Caesar adoptoi hänet vuonna 44 eaa. ja nimitti seuraajakseen.
Augustus
Kiristyvä tilanne johti sotaan miesten kesken 32 eaa. Aktionin taistelussa vuonna 31 eaa. Octavianus löi Antoniuksen ja Kleopatran, jotka pakenivat Egyptiin. Aktionia on usein pidetty historiallisena rajapyykkinä ja esimerkiksi Cassius Dio laski Rooman uuden hallitsijan "monarkian" alkaneen tästä vuodesta. Egypti oli kuitenkin vielä valtaamatta, ja Octavianuksen joukot pääsivät sinne heinäkuussa 31 eaa. Aleksandria kaatui Octavianuksen piiritykselle 1. elokuuta, jonka jälkeen Antonius otti oman henkensä. Kleopatra joutui Octavianuksen vangiksi, mutta riisti hengen itseltään. Tarinan mukaan antamalla käärmeen purra itseään kuultuaan, että Octavianus aikoi esitellä kuningatarta triumfissa palattuaan Roomaan. Toisaalta Kleopatran kuolemasta oli hyötyä Octavianukselle, koska Egyptissä oli levotonta valloituksen jälkeen ja elossa ollut Kleopatra olisi voinut toimia keulakuvana kansannousussa Roomaa vastaan. Kleopatran ja Caesarin poika Caesarion murhattiin, mutta Antoniuksen ja Kleopatran lapset säästettiin. Pontius Aquila
Lucius Pontius Aquila (k. 43 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja sotilas. Hän oli luultavasti kansantribuuni vuonna 45 eaa. Hän oli yksi Julius Caesarin murhaajista. Caesarin murhan jälkeen hän toimi Decimus Junius Brutus Albinuksen legaattina Gallia Cisalpinassa. Ennen Mutinan taistelua hän kukisti T. Munatius Plancuksen ja ajoi tämän joukkoineen Pollentian kaupungista. Pontius Aquila kaatui kuitenkin Mutinassa. Senaatti pystytti hänen kunniakseen patsaan. Pontius Aqula oli Ciceron ystävä ja hänet mainitaan usein tämän kirjeissä. Julius Caesar
Caesar palasi Italiaan syyskuussa 45 eaa. Senaatti ei enää vastustanut Caesaria, ja hän armahtikin melkein kaikki entiset vihollisensa. Palatessaan Roomaan Caesar luopui neljännestä konsulikaudestaan, jonka hän oli pitänyt ilman konsulikumppania. Senaatti kuitenkin teki Caesarista elinikäisen konsulin. Hän sai myös vallan päättää provinssien maaherrojen viroista, ennen ne oli valittu arvalla. Caesarin syntymäkuukausi "Quintilis", nimettiin uudelleen hänen mukaansa "Iuliukseksi" (heinäkuu). Hänelle annettiin myös arvonimi "pater patriae" (isänmaan isä). Vuonna 44 eaa. Caesarista tehtiin elinikäinen diktaattori, "dictator perpetuus". Jotkut Rooman asukkaista alkoivatkin kutsua Caesaria kuninkaaksi. 15. helmikuuta Lupercalia-juhlan aikana Marcus Antonius yritti asettaa diadeemin Caesarin päähän. Caesar kuitenkin hylkäsi tämän tarjouksen ja julisti, ettei halunnut kuninkaaksi. Germanicus
Germanicus Julius Caesar Claudianus (24. toukokuuta 15 eaa./16 eaa. – 10. lokakuuta 19 jaa.), usein tunnettu nimellä Germanicus, oli roomalainen sotapäällikkö ja keisari Tiberiuksen veljen Drusuksen poika. Germanicus oli myös keisari Claudiuksen veli ja keisari Caligulan isä. Maximianus
Marcus Aurelius Valerius Maximianus (noin 250–310) oli Rooman keisarin Diocletianuksen hallitsijakumppani 1. maaliskuuta, 286–305. Diocletianus teki aluksi Maximianuksesta caesarin ja antoi tämän hallittavaksi Länsi-Rooman. Myöhemmin Diocletianus korotti Maximianuksen augustukseksi ja nimitti Constantiuksen hänen caesarikseen. Diocletianus erosi virastaan vuonna 305 ja pakotti vastahakoisen Maximianuksen myös eroamaan. Constantius nimitettiin samalla Länsi-Rooman uudeksi augustukseksi. Maximianus yritti kuitenkin paluuta valtaan vuonna 306 Constantiuksen kuoleman jälkeen. Maximianus ja hänen poikansa Maxentius julistivat itsensä keisareiksi. Todellinen valta oli kuitenkin Maxentiuksella, ja vuonna 308 Maximianus kapinoi poikaansa vastaan, mutta epäonnistui. Maximianus pakeni Constantiuksen pojan Konstantinus Suuren luokse. Vuonna 310 Maximianus yritti jälleen päästä valtaan kapinoimalla Konstantinus vastaan, mutta tämä kukisti Maximianuksen ja otti tämän vangiksi. Maximianus kuoli vuonna 310, joko tekemällä itsemurhan tai joutumalla salamurhan uhriksi. Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
305 C. Flavius Valerius Constantius Caesar V, C. Galerius Valerius Maximianus Caesar V
306 Imp. Caesar Flavius Valerius Constantius Augustus VI, Imp. Caesar C. Galerius Valerius Maximianus Augustus VI
307 Imp. Caesar M. Aurelius Valerius Maximianus Augustus IX, Flavius Valerius Constantinus Caesar, Imp. Caesar C. Galerius Valerius Maximianus Augustus VII, Imp. Caesar Flavius Valerius Severus Augustus, Galerius Valerius Maximinus Caesar
308 C. Aurelius Valerius Diocletianus Augustus X, Imp. Caesar C. Galerius Valerius Maximianus Augustus VII, Imp. Caesar M. Aurelius Valerius Maxentius Augustus, M. Valerius Romulus
309 Imp. Caesar M. Aurelius Valerius Maxentius Augustus II, M. Valerius Romulus II, Imp. Caesar Valerius Licinianus Licinius Augustus, Imp. Caesar Flavius Valerius Constantinus Augustus Asterix seikkailee
Julius Caesar Julius Caesar
Caesar sai Cornelia Cinnillan kanssa tyttären, Julian. Rakastajattarensa Kleopatra VII:n kanssa Caesar sai pojan Caesarionin (kreikkalaisittain Kaisarion, oik. Ptolemaios XV Filopator Filometor Kaisar), josta tuli Ptolemaios XV. Testamentissaan Caesar myös adoptoi Gaius Octaviuksen, josta tuli näin Gaius Julius Caesar ja sittemmin pitkien sotien jälkeen Rooman ensimmäinen keisari nimellä Augustus. Augustus
Huhtikuussa 44 eaa. Octavianus saapui Roomaan. Hän oli tällöin kahdeksantoistavuotias, eivätkä monet vallantavoittelijat pitäneet häntä todellisena vaihtoehtona valtaan. Italiassa Octavianus tapasi Caesarin vanhoja veteraaneja, jotka liittyivät joukolla hänen kannattajiinsa. Roomassa Caesarin konsulikumppani Marcus Antonius oli noussut valtaan samalla kun Caesarin murhaajat olivat paenneet kaupungista. Ennen kuin Octavianuksesta tuli laillisesti Caesarin poika, oli senaatin säädettävä tätä koskeva laki. Antonius ei kuitenkaan halunnut luovuttaa Octavianukselle Caesarin valtavaa perintöä vaan yritti pitkityttää senaatin päätöstä. Antonius esti myös Octavianusta tulemasta valituksi kansantribuuniksi. Octavianuksen suosio kasvoi kuitenkin kansan keskuudessa. Keisari
Caesarin ottopoika ja seuraaja Gaius Julius Caesar Octavianus eli hallitsijanimeltään Augustus peri imperaattorin arvon, mutta alkoi käyttää myös nimeä "caesar" arvonimenään. Häntä pidetään historian ensimmäisenä Rooman keisarina. Aluksi Rooman keisarit olivat muodollisesti vain valtion ensimmäisiä virkamiehiä, mutta heillä oli käytännössä diktaattorin valtuudet. Vasta keisari Diocletianuksen hallituskaudella (284–305) keisarius muuttui myös muodollisesti absoluuttiseksi yksinvallaksi. Keisarius ei myöskään ollut perinnöllistä, vaikka valtaistuimelle tavallisesti asetettiinkin edellisen keisarin perillinen. Augustus (arvonimi)
Augustus (’kunnianarvoisa’, lat. monikko "Augusti") oli Rooman valtakunnassa keisarin tärkein arvonimi. Se tulee ensimmäiseltä Rooman keisarilta Augustukselta, joka sai tämän arvonimen senaatilta vuonna 27 eaa. Siitä lähtien häntä kutsuttiin Augustukseksi aina kuolemaansa saakka vuonna 14 jaa. Augustuksen seuraajat omaksuivat myös tämän nimen. Vähitellen Augustus alkoikin tarkoittaa hallitsevaa keisaria mutta 300-luvulle asti se oli kuitenkin vain henkilönimi eikä virka. Rooman keisari Diocletianus perusti tetrarkia-järjestelmän, jossa valtakunta jaettiin Länsi- ja Itä-Roomaan ja joita kumpaakin hallitsi keisari ("augustus"), joilla puolestaan oli yksi apukeisari ("caesar"). 300-luvulla alkoivatkin yleistyä kutsumanimet "semper Augustus, aeternus Augustus" (’aina Augustus, ikuinen Augustus’), jotka osoittivat, ettei se ollut enää henkilönimi vaan titteli. Rooman valtakunnan läntisen osan kaaduttua vuonna 476 myös jotkut Euroopan hallitsijat alkoivat käyttää Augustus-arvonimeä osoittaakseen olevansa Rooman keisarien laillisia perillisiä. Aika
Rooman hallitsija Julius Caesar laaditutti aiempaa kalenteria tarkemman juliaanisen kalenterin vuonna 46 eaa. Siitä kehitettiin vuonna 1582 vielä tarkempi gregoriaaninen kalenteri, joka on nykyisinkin laajalti käytössä. Augustus
Augustus mainitaan myös Raamatun Luukkaan evankeliumissa. Sen mukaan hän olisi juuri ennen Jeesuksen syntymää määrännyt koko valtakunnassa (vanhan raamatunkäännöksen mukaan "koko maailmassa") toimeenpantavaksi yleisen verollepanon tai väestönlaskennan. Tämän maininnan historiallinen todenperäisyys on kuitenkin hyvin kiistanalainen. Uusimmat selvitykset antavat kuvan siitä, että kyseessä olisi ollut Rooman valtakunnan alueella asuvien uskollisuudenvala keisari Augustukselle, joka sai 2 eaa. arvonimen Pater Patriae. Caligula
Caligulan syntyessä Rooman ensimmäinen keisari Augustus oli hallinnut valtakuntaa jo yli 40 vuoden ajan. Caligula polveutui suoraan Augustuksesta; hänen isoäitinsä oli Augustuksen tytär Julia. Numerianus
Numerianuksen varhaisista vuosista ei tiedetä mitään. Kun hänen isänsä Carus nousi keisariksi syksyllä 282, hän nimitti Numerianuksen ja tämän veljen Carinuksen "caesareiksi" eli seuraajikseen. Molemmat saivat myös arvonimet "nobilissimus Caesar" () ja "princeps iuventutis" (). Numerianus otti myös vaimokseen pretoriaaniprefekti Flavius Aperin tyttären. Vuonna 283 Carinus nimitettiin "augustukseksi" eli samanarvoiseksi isänsä kanssa. Epäluotettavan keisarien elämäkertakokoelman "Historia Augustan" mukaan Numerianus oli taitava runoilija sekä puhuja ja kilpaili runoilija Nemesianuksen kanssa. Rooman senaatti päätti jopa pystyttää Trajanuksen kirjastoon Numerianuksen patsaan, joka oli omistettu "Numerianus caesarille, aikansa parhaalle puhujalle". Alea iacta est
Roomalaisen kirjailijan Suetoniuksen mukaan "Alea iacta est" ovat Julius Caesarin lausumat sanat, kun hän ylitti joukkoineen Rubikonin ja lähti Roomaan kaapatakseen kaiken vallan. Tämä tapahtui tammikuun kymmenentenä päivänä vuonna 49 eaa. Tarinan mukaan Caesar seisoi Rubikon-joen pohjoisrannalla 5000 miehen joukko-osaston kanssa. Tilanne oli viimeinen mahdollisuus kääntyä takaisin, sillä joen ylittäminen olisi sodanjulistus. Pohtiessaan seuraavaa siirtoa sanotaan paikalla olleen Caesarin armeijaan kuulumattoman hahmon ottaneen torven Caesarin armeijaan kuuluneelta mieheltä, ja puhaltaneen hyökkäysmerkin. Tämä käsitettiin korkeammilta voimilta tulleena merkkinä, jolloin Caesar lausui sanat kreikaksi, mutta historian kirjoihin merkittiin latinistettu muoto: ”Alea iacta est” ja joen ylitys alkoi. 30. helmikuuta
Astronomimunkki Johannes de Sacrobosco kirjoitti 1200-luvulla, että helmikuussa olisi ollut karkausvuosina 30 päivää Julius Caesarin kalenteriuudistuksen jälkeen. Myöhemmin keisari Augustus olisi lyhentänyt helmikuuta yhdellä päivällä, jotta Augustuksen mukaan nimetyssä elokuussa olisi yhtä monta päivää kuin Caesarin mukaan nimetyssä heinäkuussa. Sama käsitys esiintyy useissa 1900-luvunkin tietokirjoissa, mutta se on todettu virheelliseksi. Augustus
Ainut antiikin aikainen lähde, joka kattaa koko Augustuksen hallituskauden, on 200-luvulla eläneen Dio Cassiuksen Rooman historia. Dion historian lisäksi tärkeitä lähteitä Augustuksen elämästä ovat Suetoniuksen Augustuksen ja Tiberiuksen elämäkerrat. Elämäkerrat eivät kuitenkaan kerro tapahtumia kronologisessa järjestyksessä. Myös Plutarkhoksen kirjoittamat Brutuksen ja Antoniuksen elämäkerrat ovat tärkeitä lähteitä. Dio, Suetonius ja Plutarkhos eivät kuitenkaan eläneet Augustuksen aikaan, ja esimerkiksi Dion käyttämät lähteet eivät nykyään ole tiedossa. Aikalaislähteistä tärkeimpiä ovat Augustuksen oma "Res gestae" sekä osia Velleius Paterculuksen Rooman historiasta ja Strabonin "Geografiasta". Appianuksen sisällissotia käsittelevä teos päättyy Sextus Pompeiuksen kukistumiseen. Augustuksen ajoilta on säilynyt paljon piirtokirjoituksia. Rooman keisari
Suomen kielen "keisari"-sana juontuu Gaius Julius Caesarin nimestä. Caesarin on joskus tulkittu olleen ensimmäinen keisari, mutta periaatteessa hän toimi diktaattorina vanhan tasavaltalaisen järjestelmän rajoissa. Nykykäsityksen mukaan vasta Augustus vei tämän pitkään kestäneen valtionmuutoksen niin pitkälle, että voidaan puhua varsinaisesta keisariudesta. Luettelo Rooman varhaisen keisariajan konsuleista
70. Imp. Caesar Vespasianus Augustus II, T. Caesar Vespasianus
71. Imp. Caesar Vespasianus Augustus III, M. Cocceius Nerva
72. Imp. Caesar Vespasianus Augustus IV, Titus Caesar Vespasianus II
73. Caesar Domitianus II, L. Valerius Catullus Messallinus
74. Imp. Caesar Vespasianus Augustus V, T. Caesar Vespasianus III Diocletianus
Gaius Aurelius Valerius Diocletianus (noin vuonna 230 – 3. joulukuuta 313) oli Rooman keisarina 20. marraskuuta 284 – 1. toukokuuta 305. Hän syntyi Illyriassa vapautetun orjan poikana nimellä Diokles (). Keisarina Diocletianus vakautti Rooman oloja ja hänen kautenaan saatiin epävakaa 200-luvun kriisi loppumaan. Diocletianus uudisti muun muassa verotusta ja yritti pysäyttää rahan arvon alenemisen. Hän uudisti armeijan, ja maan turvallisuus lisääntyikin niin, etteivät Rooman valtakuntaa uhanneet barbaarien invaasiot eivätkä sisäiset kapinat. Gaius Cassius Longinus
Gaius Cassius Longinus (85 eaa. – 42 eaa.) oli roomalainen senaattori, Caesarin murhan pääsuunnittelija ja yksi sen suorittajista. Caesarin seuraaja Augustus sai kansan suosion kääntymään heitä vastaan ja Cassius teki itsemurhan. Julius Caesar
Caesar vietti vuoden 62 eaa. preettorin virassa, johon hän astui 1. tammikuuta. Samana päivänä hän kutsui koolle julkisen kokouksen, jossa hän määräsi Lutatius Catuluksen tutkittavaksi, sillä Caesarin mukaan tämä oli viivytellyt tehtävässään kunnostaa Capitoliumilla oleva Juppiterin suurtemppeli. Tämä oli lähinnä kosto siitä, että Catulus oli aiemmin senaatissa esittänyt Caesarin olleen osallinen Catilinan salaliitossa. Seuraavaksi hän esitti, että salaliiton viimeisten jäsenten kukistajaksi valittaisiin Pompeius hänen vastustajansa Ciceron sijasta. Caesarin liittolainen, kansantribuuni ja Pompeiuksen legioonankomentaja Quintus Caecilius Metellus Nepos julisti esityksen forumilla, mutta Ciceron liittolainen ja Pompeiuksen vastustaja Cato tukijoineen vesitti esityksen. Tilaisuudessa nousi lisäksi pieni mellakka. Reaktiona väkivaltaisuuksiin senaatti määräsi sekä Nepoksen että Caesarin pidätettäväksi viroistaan. Nepos palasi Pompeiuksen leiriin ja Caesar vastusti määräystä aluksi, mutta käänsikin suuntaa vaistottuaan mahdollisuuden hyötyä tilanteesta ja erosi oma-aloitteisesti mainiten yhä kannattavansa esitystään. Seuraavana aamuna hänen kotitalonsa eteen ilmaantui todennäköisesti palkattu väkijoukko, joka vaati hänen palauttamistaan preettoriksi. Caesar ilmaantui kuistilleen ja vetosi paikallaolijoihin, että nämä lopettaisivat mielenilmauksen ja hajaantuisivat. Tästä vaikuttunut senaatti piti hätäkokouksen, jossa Caesaria kehuttiin arvokkaasta käytöksestä ja hänet päätettiin kutsua takaisin virkaan. Sextus Julius Caesar (konsuli 91 eaa.)
Sextus Julius Caesarista tiedetään hyvin vähän. Hän oli luultavasti preettori vuonna 94 eaa. setänsä Lucius Julius Caesarin kanssa. Tämän jälkeen hän oli ehkä maaherrana jossain provinssissa ennen kuin palasi Roomaan vuonna. Sextus Julius Caesar oli konsuli vuonna 91 eaa. Tuolloin Italiassa syttyi niin sanottu Liittolaissota. Sextus Julius Caesar hävisi yhden taistelu samnilaisia vastaan ja kuoli vuonna 90 eaa. tai 89 eaa. Asculumin piirityksessä. Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
280. Messalla, Gratus
281. Imp. Caesar M. Aurelius Probus Augustus IV, C. Iunius Tiberianus
282. Imp. Caesar M. Aurelius Probus Augustus V, Pomponius Victorinus
283. Imp. Caesar M. Aurelius Carus Augustus II, Imp. Caesar M. Aurelius Carinus Augustus
284. Imp. Caesar M. Aurelius Carinus Augustus II, Imp. Caesar M. Aurelius Numerius Numerianus Augustus Aulus Hirtius
Aulus Hirtius (noin 90 eaa.-43 eaa.) oli roomalainen poliitikko. Hän oli vuoden 43 eaa. konsuli joka menehtyi Mutinan taistelussa Marcus Antoniusta vastaan. Hirtius oli myös Caesarin "Commentarii de bello Gallicon" kahdeksannen kirjan kirjoittaja. Caligula
Gaius Julius Caesar Augustus Germanicus (yleisesti Caligula) (31. elokuuta 12 – 24. tammikuuta 41) oli Rooman keisari, joka hallitsi 18. maaliskuuta 37 – 24. tammikuuta 41. Caligula on Neron ohella Rooman keisareista pahamaineisin ja hänet muistetaan hulluna despoottina. Miltei kaikki Caligulaa käsittelevät antiikin aikaiset lähteet ovat vihamielisiä häntä kohtaan ja ne keskittyvät triviaan ja anekdootteihin keisarin elämästä. Vaikka Caligulan hallituskausi kesti vain neljä vuotta, sillä oli kuitenkin vaikutus Rooman historiaan. Caligula suunnitteli muun muassa Britannian valloituksen, jonka hänen seuraajansa Claudius pani käytäntöön. Caligula oli myös ensimmäinen keisari, jolle senaatti myönsi kaikki keisarin valtaoikeudet heti hänen noustessaan keisariksi. Tätä käytäntöä jatkettiin myös Caligulan seuraajien aikana. Domitianus
Titus Flavius Caesar Domitianus Augustus (synt. "Titus Flavius Domitianus", myöh. "Titus Flavius Caesar Domitianus", yleisesti Domitianus) (24. lokakuuta 51 – 18. syyskuuta 96) oli Rooman keisari joka hallitsi 14. syyskuuta 81 – 18. syyskuuta 96. Aktionin taistelu
Julius Caesarin murhan jälkeen Caesarin perillinen Octavianus, Marcus Antonius ja Lepidus liittoutuivat ja muodostivat toisen triumviraatin. Seuranneessa sodassa vuonna 42 eaa. triumvirit kukistivat Caesarin murhaajat Gaius Cassius Longinuksen ja Marcus Junius Brutuksen. Tämän jälkeen he jakoivat Rooman valtakunnan keskenään. Antonius sai valtakunnan itäosan, Octavianus länsiosan. Lepidukselle jäi lopulta vain Africa. Julius Caesar
Suetonius ja Plutarkhos kirjoittivat kummatkin Caesarin elämäkerran. Myös Dio Cassius ja Appianos käsittelevät historianteoksissaan Caesaria. Historiankirjoituksen lisäksi keskeisen tärkeitä lähteitä ovat Marcus Tullius Ciceron laatimat oikeuspuheet sekä hänen kirjekokoelmansa. Drusus Caesar
Drusus Julius Caesar (7 jaa. – 33) oli roomalainen aristokraatti. Hänen vanhempansa olivat Germanicus ja Agrippina Major. Severus Alexander
Elagabaluksen toimet Roomassa aiheuttivat kuitenkin levottomuutta kansan ja armeijan keskuudessa, jolloin Julia Maesa yritti etääntyä Elagabaluksesta ja Julia Soaemiaksesta ja suuntasi huomionsa nuoreen Alexianukseen ja tämän äitiin. 26. kesäkuuta 221 Julia Maesa taivutteli keisarin adoptoimaan Alexianuksen ja nimittämään tämän "caesariksi" eli apulaiskeisariksi ja perijäksi. Samalla Alexianus otti nimen Alexander. Elagabalus ja Soaemias eivät kuitenkaan pitäneet tästä, sillä he alkoivat juonitella Alexanderia vastaan yrittäen kukistaa Maesan vaikutusvallan. Elagabalus yritti poistaa Alexanderilta "caesar"-arvonimen ja kieltäytyi astumasta konsulin virkaan tämän kanssa 1. tammikuuta 222. Lopulta Elagalabus käski teloittaa Alexanderin, mutta pretoriaanikaartilaiset kapinoivat ja murhasivat Elagabaluksen ja tämän äidin Julia Soaemiaksen 11. tai 13. maaliskuuta 222. Tämän jälkeen 13-vuotias Alexander julistettiin keisariksi ja hänelle myönnettiin tavanomaiset keisarin arvonimet. Hän oli täten Rooman historian nuorin keisari. Alexanderin kerrottiin olevan Caracallan avioton poika ja hänen nimensä vaihdettiin Marcus Aurelius Severus Alexanderiksi. Nimi yhdisti Alexanderin sotilaiden keskuudessa suosittuun Caracallaan, joka tunnettiin Aleksanteri Suuren ihailijana. Vespasianus
Titus Flavius Caesar Vespasianus Augustus (synt. "Titus Flavius Vespasianus", yleisesti Vespasianus) (17. marraskuuta 9 – 23. kesäkuuta 79) oli Rooman keisari joka hallitsi 1. heinäkuuta 69 – 23. kesäkuuta 79. Vespasianus oli niin kutsutun neljän keisarin vuoden viimeinen keisari ja päätti valtakunnan epävakauden kauden. Hän oli Flavius-suvun ensimmäinen keisari. Toisen triumviraatin sota Caesarin murhaajia vastaan
Julius Caesar murhattiin 15. huhtikuuta vuonna 44 eaa. Caesarin murhaajat, jotka kutsuivat itseään "vapauttajiksi" ("liberatores"), pakenivat Roomasta Caesarin kannattajien pelossa. Murhan jälkeen Caesarin konsulikumppani Marcus Antonius otti itselleen vallan Roomassa. Pian paljastui että Caesar oli testamentissaan adoptoinut sukulaisensa Gaius Octavianuksen. Lyhyen Mutinan sodan jälkeen 18-vuotias Octavianus ja Antonius solmivat liiton. Mukaan liittoon otettiin myös Marcus Aemilius Lepidus. Tämän toisen triumviraatin asema virallistettiin lailla ("Lex Titia"). 27. marraskuuta 43 eaa. senaatti myönsi triumvireille oikeuden säätää lakeja ilman senaatin tai kansan hyväksyntää. He saivat myös nimittää virkamiehiä mielensä mukaan. Triumvirit jakoivat valtakunnan kolmeen osaan. Octavianus sai Sisilian, Korsikan sekä Sardininan, Lepidus Hispanian ja Gallia Narbonensiksen, ja Antonius loput Galliasta. Caesar (arvonimi)
Myöhemmin Octavianus lisäsi nimensä perään nimet "Imperator" () ja "divi filius" (). Hän oli täten Gaius Julius Caesar divi filius Imperator. Vuonna 40 eaa. Octavianus luopui Gaius- ja Julius-nimistä, ja oli täten Imperator Caesar divi filius (). Octavianuksen kukistettua vastustajansa Marcus Antoniuksen ja Kleopatran vuonna 31 eaa. hän oli käytännössä koko Rooman hallitsija eli keisari, ja vuonna 27 eaa. Rooman senaatti antoi hänelle arvonimen Augustus (kunnianarvoisa), jonka hän liitti omaan nimeensä. Tästä eteenpäin Octavianusta on kutsuttu yleisesti Augustukseksi ja ensimmäiseksi Rooman keisariksi. Hänen koko nimensä oli Imperator Caesar divi filius Augustus, mutta monet hänen aikalaisensa kutsuivat häntä yhä Caesariksi. Ajanlasku
Roomalaiset aloittivat jossakin vaiheessa ajanlaskun arvioidusta Rooman synnystä (n. 753 eaa.) Roomalaisten vuoden pituus oli alkujaan 304 päivää ja se muutettiin kalenteriuudistuksessa vuonna 700 eaa. 355 päiväksi. Julius Caesar uudistutti roomalaisten ajanlaskun Egyptistä saatujen tietojen pohjalta Juliaaniseksi ajanlaskuksi 1. tammikuuta 45 eaa. Muutoksen jälkeen vuoden pituus oli keskimäärin 365 1/4 päivää. Caesarin muutoksen vuoksi vuotta 46 eaa. kutsuttiin "sekaannuksen vuodeksi", koska sen vuoden pituus oli ajoittamisen vuoksi 445 päivää (vuoteen lisättiin 80 päivää). Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
225. Ti. Manilius Fuscus II, Ser. Calpurnius Domitius Dexter
226. Imp. Caesar M. Aurelius Severus Alexander Augustus II, C. Aufidius Marcellus II
227. M. Nummius Senecio Albinus, M. Laelius Fulvius Maximus Aemilianus
228. Q. Aiacius Modestus Crescentianus II, M. Pomponius Maecius Probus
229. Imp. Caesar M. Aurelius Severus Alexander Augustus III, L. Claudius Cassius Dio Cocceianus II Augustus
Tämän vuoden elokuussa Augustus matkusti Galliaan ja sieltä Hispaniaan. Matkan tarkoituksena oli luultavasti antaa kuva että senaatti ja kansa tosiaan oli vallassa Roomassa. Samana vuonna vietettiin kahdet triumfit. Toisen niistä sai Marcus Licinius Crassus, Julius Caesarin triumvirikumppanin pojanpoika, joka oli omin käsin tappanut vihollisen päällikön taistelussa. Tästä uroteosta hänelle olisi tullut myöntää "spolia opima", mutta Augustus esti tämän. Ilmiselvästi kenelläkään ei tullut olla suurempia sotilaallisia saavutuksia kuin hänellä. Julius Caesar (ooppera)
Julius Caesar (, HWV 17) on viides Georg Friedrich Händelin Lontoon Royal Academy of Musicille säveltämä "opera seria". Sen ensiesitys pidettiin 20. helmikuuta 1724. Ensiesityksen solistit olivat aikakauden tunnetuimpien laulajien joukossa: Caesarin roolin esitti kastraattilaulaja Senesino ja Kleopatran roolin kuuluisa prima donna Francesca Cuzzoni. Teos on yksi Händelin parhaista ja kuuluisimmista oopperoista. Lucius Munatius Plancus
Plancuksen elämästä tiedetään hyvin vähän. Hän oli yksi Julius Caesarin upseereista Gallian sodassa ja Caesarin kansalaissodassa. Caesarin murhan jälkeen vuonna 44 eaa. Hän oli mukana Antoniuksen ja Octavianuksen välisessä sisällissodassa. Plancus tuki aluksi Antoniusta, mutta siirtyi sitten Octavianuksen puolelle. Sisällissodan päätyttyä keisariksi noussut Octavianus, joka otti nimen Augustus nimitti hänet kensoriksi yhdessä Aemilius Lepidus Paulluksen kanssa. Augustus
Augustus syntyi Roomassa nimellä Gaius Octavius Thurinus. Octaviukset eivät olleet alkuperäisiä roomalaisia, vaan he olivat kotoisin Latiumin alueen eteläosassa olevasta Velitraen kaupungista. Suku oli kuitenkin arvostettu ja varakas. Octaviuksen isä Gaius Octavius kuului ritarisäätyyn, ja hänen saavutettuaan kvestorin arvon hänet valittiin senaattiin. Päästessään senaattiin vanhempi Octavius oli ollut avioliitossa erään Ancharian kanssa ja saanut tämän kanssa tyttären Octavia maiorin, mutta Octavius erosi Anchariasta ja avioitui Julius Caesarin sisarentyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Pari sai pian tyttären, jonka nimeksi tuli Octavia minor. Vuonna 63 eaa. pari sai vihdoin odotetun pojan, tulevan keisari Augustuksen. Dio Cassius kertoo, että astrologit ennustivat vastasyntyneelle Gaiukselle huonoa tulevaisuutta, mutta tämä on luultavasti jälkikäteinen keksintö. Pikku Gaius vietti ensimmäiset vuotensa isänsä tilalla Velitraessa. Samalla hänen isänsä eteni urallaan, ja hänen palveltuaan preetorina hänet lähetettiin vuodeksi Makedonian maaherraksi. Ollessaan paluumatkalla Italiaan Makedoniasta vuonna 59 eaa. Octavius kuoli yllättäen. Poika Octavius oli tuolloin vasta nelivuotias. Marcus Aurelius
Caesar Marcus Aurelius Antoninus Augustus (synt. "Marcus Annius Catilius Severus", myöh. "Marcus Annius Verus", yleisesti Marcus Aurelius) (26. huhtikuuta 121 – 17. maaliskuuta 180) oli Rooman keisari joka hallitsi 8. maaliskuuta 161 – 17. maaliskuuta 180. Valtakautensa aikana vuosina 161 – 169 hän hallitsi kanssahallitsijana adoptioveljensä Lucius Veruksen kanssa. Euroopan historia
Rooma lähti ajautumaan kriisiin vuonna 133 eaa. Tätä seurasi monet sisällissodat. Roomalaisen yhteiskunnan selkärankana pidetty vapaiden talonpoikien luokka supistui orjatyövoimalla viljeltyjen suurtilojen kasvaessa. Ihmiset muuttivat kaupunkeihin, joissa muodostui levoton väestöaines. 100-luvulla eaa. käytiin kaksi orjasotaa. Vuonna 49 eaa. Julius Caesar aloitti joukkojensa kanssa sisällissodan, jonka päätyttyä hän kaappasi vallan ja nousi diktaattoriksi. Hänet kuitenkin murhattiin 44 eaa., minkä jälkeen tasa­valta palautui joksikin ajaksi, mutta sisällissotien jälkeen vuonna 27 eaa. Augustus nousi yksin­valtiaaksi. Valtakunnasta tuli keisarikunta. Julius Caesar (näytelmä)
Julius Caesar on William Shakespearen tragedia, joka valmistui noin vuonna 1599. Se kertoo salaliitosta, joka suuntautui keisari Julius Caesaria vastaan. Päähenkilöitä ovat Marcus Brutus ja Marcus Antonius. Näytelmän lainatuimpia osia ovat fraasi "Sinäkin Brutukseni" ("Et tu, Brute"), ennustajan varoitus Caesarille ("Varo maaliskuun idusta") ja Marcus Antoniuksen hautajaispuhe. Claudius
Claudius, koko nimeltään Tiberius Claudius Caesar Augustus Germanicus (synt. "Tiberius Claudius Drusus", myöh. "Tiberius Claudius Nero Germanicus") (1. elokuuta 10 eaa. – 13. lokakuuta 54) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 41–54. Rooman valtakunta
Caesarin kuoltua hänen sisarentyttärensä pojasta, Octavianuksesta, tuli uusien sisällissotien jälkeen Rooman ensimmäinen keisari nimellä Augustus. Augustusta seurasivat Juliusten-Claudiusten suvun keisarit (mm. Tiberius ja Nero) ja näitä Flaviukset (mm. Vespasianus). Vuosia 96–180 pidetään keisarikunnan suurimman kukoistuksen kautena. Tällöin hallitsivat Nerva, Trajanus, Hadrianus, Antoninus Pius ja Marcus Aurelius. Marcus Aurelius joutui taistelemaan Tonavan rajalla germaaneja vastaan. Tämä markomannisota antoi esimakua tulevien vuosisatojen ongelmista. Vuonna 193 valtaan nousi voimakas Septimius Severus, jota seurasi vuoteen 235 saakka hallinnut Severusten dynastia. Severus Alexander
Marcus Aurelius Severus Alexander (1. lokakuuta 208 – helmi- tai maaliskuu 235), syntyjään Marcus Julius Gessius Bassianus Alexianus, oli Rooman keisari vuosina 222–235. Hän oli syntynyt Palestiinassa. Hänen äitinsä Julia Mamaea oli Elagabaluksen täti. Elagabaluksen murhan jälkeen hänet nostettiin keisariksi, mutta hänen äitinsä jatkoi hallitsemista kulisseissa. Hän oli keisariksi noustessaan vain 13-vuotias, eli Rooman historian nuorin hallitsija. Octavia maior
Octavia Thurina maior (ensimmäinen vuosisata eaa.) oli keisari Augustuksen siskopuoli. Hänen isänsä oli Gaius Octavius, joka kuului varakkaaseen Velitraestä kotoisin olevaan sukuun. Octavian äidin nimi oli Ancharia. Luultavasti Octavian äiti kuoli synnytyksen yhteydessä. Octavius meni tämän jälkeen naimisiin Julius Caesarin siskontyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Atia ja Octavius saivat kaksi lasta, tyttären Octavia minorin ja pojan Gaius Octaviuksen. Octavia maiorista ei tiedetä paljon muuta kun että hän oli vielä elossa vuonna 40 eaa. Titus
Titus Flavius Caesar Vespasianus Augustus (synt. "Titus Flavius Vespasianus", myöh. "Titus Flavius Caesar Vespasianus", yleisesti Titus) (30. joulukuuta 39 – 13. syyskuuta 81) oli Rooman keisari joka hallitsi 24. kesäkuuta 79 – 13. syyskuuta 81. Hänet muistetaan varsinkin Jerusalemin tuhoamisesta vuonna 70. Hänen keisariutensa aikana Pompejin kaupunki tuhoutui tulivuorenpurkauksessa, ja Roomassa riehui suuri tulipalo. Iloisempi tapahtuma oli Colosseumin amfiteatterin avajaiset vuonna 81. Lyhyestä hallintokaudestaan huolimatta Titus on jäänyt historiaan esimerkillisen hyvänä hallitsijana. Julius Caesar
Vuonna 52 eaa. Galliassa syttyi suuri kapina erään nuoren gallialaispäällikön, Vercingetorixin, johdolla. Moninaisten vaiheiden jälkeen Caesar sai Vercingetorixin ja tämän 80 000 sotilasta piiritettyä Alesian kaupunkiin. Alesian piiritys on eräs sotahistorian kuuluisimmista piirityksistä. Caesar rakennutti kaupungin ympärille muureja ja vallihautoja, joiden tarkoitus oli pitää gallit kaupungissa. Piiritysrenkaan ympärille rakennettiin myös ulospäin suuntautuvia puolustusasemia estämään Vercingetorixin veljen johtamien liittolaisten pääsy kaupunkiin ja sitä piirittävien roomalaisten kimppuun. Vaikka liittolaiset yrittivätkin murtaa roomalaisten saartorenkaan, saivat roomalaiset lopulta heidät lyötyä. Vercingetorixin oli pakko antautua. Juliaaninen kalenteri
Juliaaninen kalenteri on nimetty Julius Caesarin mukaan. Caesar määräsi sen otettavaksi käyttöön Rooman tasavallan ajan ajanlaskukaaoksen vuoksi. Kalenterin kehitti aleksandrialainen tähtitieteilijä Sosigenes vuoden 46 eaa. aikoihin, ja se muistuttaa erästä Egyptissä käytettyä kalenteria. Juliaanisessa kalenterissa vuodessa on 365 päivää, ja joka neljäs vuosi on karkausvuosi, johon lisätään karkauspäivä. Kalenterista tuli täysin riippumaton kuunkierrosta. Kuukausien nimet ja pituudet ovat juliaanisessa kalenterissa samat kuin gregoriaanisessakin, mutta siinä kukin kuukausi alkaa nykyisin 13 päivää myöhemmin kuin gregoriaanisen kalenterin mukaan. Marcus Claudius Marcellus (Augustuksen siskonpoika)
Marcus Claudius Marcellus (42 eaa.-23 eaa.) oli Rooman keisari Augustuksen siskon Octavian poika. Marcelluksen isä oli Gaius Claudius Marcellus. Augustus aikoi tehdä Marcelluksesta seuraajansa ja antoi tyttärensä Julian Marcellukselle vaimoksi vuonna 25 eaa. Augustus otti myös hänet mukaan sotaretkelle Hispaniaan samana vuonna. Augustus haki Marcellukselle oikeuden asettua ehdolle konsuliksi kymmenen vuotta ennen lain säätämää ikää. Vuonna 23 eaa. Marcellus oli ediilinä, mutta hän kuoli saman vuoden lopulla. Augustus nimitti Marcelluksen mukaan teatterina ja antoi haudata hänet omaan mausoleumiinsa. Italian historia
Rooman tasavallan instituutiot oli kehitetty kaupunkivaltiossa, eivätkä ne sopineet suuren imperiumin hallintaan. Lisäksi sekä Rooman sisällä että Rooman ja sen italialaisten liittolaisten välillä oli skismoja. Suuntaus suosi sotilaskomentajia, jotka alkoivat tavoitella yksinvaltaa. Ensimmäinen tällainen oli Sulla (k. 78 eaa.) Hänen jälkeensä tuli Julius Caesar, joka valloitettuaan Gallian (nykyisen Ranskan) voitti sisällissodassa Pompeiuksen ja tuli käytännössä yksinvaltiaaksi, mutta joutui tasavaltalaisten senaattorien murhaamaksi 44 eaa. Hänen seuraajansa Octavianus voitti senaattoripuolueen, sai tittelin Augustus ja tuli valituksi imperaattoriksi. Vaikkakin hän muodollisesti sieti tasavallan lakeja, hallitsi hän käytännössä yksinvaltiaana ja Rooman keisarikunta oli syntynyt. Tämä tuli selväksi hänen seuraajansa Tiberiuksen aikana. Gaius Octavius
Octavius meni tämän jälkeen naimisiin Julius Caesarin siskontyttären Atia Balba Caesonian kanssa. Pari sai kaksi lasta, tyttären Octavia minorin ja pojan Gaius Octaviuksen, eli tulevan keisari Augustuksen. Yhteyksiensä ansiosta Octavius eteni urallaan ja saavutti kvestorin viran luultavasti vuonna 70 eaa. Tämän jälkeen hänet nimitettiin Makedonian propreetoriksi. Ennen tätä senaatti lähetti hänet kukistamaan orjakapinan Thuriissa. Samat orjat olivat aikaisemmin ottaneet osaa Spartacuksen ja Catilinan kapinoihin. Voittonsa kunniaksi Octavius sai lisänimen "Thurinus". Augustus
Vuonna 27 eaa. Augustus ilmoitti luopuvansa vallasta ja palauttavansa sen senaatille. Tämä siirto oli ehkä Augustuksen uran nerokkain propagandatemppu. Tiettävästi Octavianuksen kannattajat mellakoivat ja senaatti päätyi antamaan Octavianukselle prokonsulin vallan valtakunnan länsiosissa ja Syyriassa. Näin Augustus sai valtaansa pääosan armeijasta. Senaatti antoi Octavianukselle myös arvonimet "Augustus", kunnianarvoisa, ja "princeps", päämies. Ensimmäinen arvonimi nosti Octavianuksen valtakunnan muiden kansalaisten yläpuolelle ja lujitti hänen auktoriteettinsa. Jälkimmäinen, aiemmin muun muassa Pompeiukselle myönnetty arvonimi teki hänestä tasavallan ensimmäisen kansalaisen. Octavianukselle annettiin myös oikeus käyttää "coronaa", seppelettä, jota aiemmin vain triumfaattori oli käyttänyt voittokulkueen aikana. Octavianuksen ja Antoniuksen sota
Lyötyään viimeiset vastustajansa Antoniuksen ja Kleopatran vuonna 30 eaa. Octavianuksen asema koko valtakunnan hallitsijana oli kiistaton. Octavianus hajotti henkilökohtaiset legioonansa ja valitutti itsensä Roomassa konsuliksi. Hän hallitsi nyt suvereenisti roomalaista maailmaa ja rauhan aika, Pax Romana, alkoi. Vuonna 27 eaa. Octavianuksesta tuli Rooman ensimmäinen keisari Augustus nimellä. Tacitus (Rooman keisari)
Marcus Claudius Tacitus (noin 200? – kesäkuu 276) oli Rooman keisari vuosina 275–276. Hän nousi valtaan keisari Aurelianuksen murhan jälkeen. Lyhyen hallituskautensa aikana hän soti gootteja ja heruleja vastaan ottaen arvonimen "Gothicus Maximus". Hän kuoli epäselvissä olosuhteissa kesäkuussa 276. Avidius Cassius
Gaius Avidius Cassius (noin 130 – heinäkuu 175) oli roomalainen usurpaattori joka yritti kaapata vallan vuonna 175 Marcus Aureliuksen ollessa Rooman keisari. Hänet tunnetaan etupäässä Dio Cassiuksen historiassa ja Historia Augustassa olevien tietojen perusteella. Romulus Augustulus
Romulus Augustulus tai Romulus Augustus (noin 460 – 507 tai myöhemmin) oli Länsi-Rooman viimeinen keisari. Hänen isänsä, hunni Attilan entinen sihteeri Orestes kohotti hänet valtaan 31. lokakuuta 475, kun oli ensin ajanut edellisen keisarin Julius Nepoksen Italiasta. Romulus oli tuolloin 14-vuotias, ja Orestes käytti poikaansa nukkehallitsijana. Itä-Rooman keisari ei koskaan tunnustanut hänen keisariuttaan. Tyytymättömien sotilaiden Italiaan kutsuma germaani Odovakar tappoi Oresteen ja syrjäytti Romuluksen syyskuun alussa vuonna 476. Romulus muutti huvilalle Napolin rannikolla ja nautti vuosittaista eläkettä. Odovakar jäi Italiaan kuninkaaksi muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Hän palautti keisarin tunnusmerkit Itä-Roomaan. Hadrianus
Caesar Publius Aelius Traianus Hadrianus Augustus (synt. "Publius Aelius Hadrianus", yleisesti Hadrianus) (24. tammikuuta 76 – 10. heinäkuuta 138) oli Rooman keisari, joka hallitsi vuosina 117–138. Augustus
Augustus loi valtakaudellaan ensimmäisen vakinaisen armeijan ja laivaston. Hän siirsi legioonia valtakunnan raja-alueille. Näin väheni sotilaiden vaikutus politiikkaan ja valtio vakautui. Moniin myöhempien vuosisatojen kriiseihin liittyi armeijan palaaminen lähemmäs valtakunnan keskusta, mikä horjutti valtiollisia instituutioita. Hän loi pretoriaanikaartin suojelemaan Roomaa ja keisaria. Kaartista muodostui tulevina vuosisatoina yksi politiikan voimakeskuksia, joka väkivallan avulla monopolisoi monta keisarinvalintaa. Augustus myös uudisti talouspolitiikka ja verojärjestelmää. Gaius Caesar
Parthian kuningas Fraates IV murhattiin vuonna 2 eaa. ja Parthian uusi kuningas uhkasi Roomaa sodalla. Augustus päätti lähettää Gaiuksen itään huolehtimaan tilanteesta. Gaiukselle myönnettiin vuonna 1 eaa. koko valtakunnan itäosan käsittänyt käskynvalta eli "imperium". Gaius sai mukaansa myös suuren joukon neuvonantajia. Valtakuntien välille ei kuitenkaan syttynyt sotaa. Gaius soti vuonna 1 jaa. nabatealaisia vastaan Arabiassa. Samana vuonna hänestä tuli poissa ollessaan konsuli. Tämän jälkeen Gaius tapasi Parthian kuninkaan Fraates V:n eräällä Eufratjoen saarella järjestetyssä tapaamisessa. Tämän jälkeen Gaius johti marssia Armeniaan, jossa hän aikoi asettaa Rooman ehdokkaan Armenian valtaistuimelle. Gaius haavoittui kuitenkin eräässä Artagera-nimisessä paikassa, jonka tarkkaa sijaintia ei tiedetä. Haava näytti aluksi paranevan ja Gaius sekä Augustus vastaanottivat imperaattorin arvonimen joukoiltaan. Gaius oli ilmeisesti vakavasti sairas, koska hän lähetti Roomaan kirjeen, jossa hän selitti vetäytyvänsä julkisesta elämästä. Hän oli tuolloin vain 23-vuotias. Gaiuksen veli Lucius oli yllättäen kuollut vuonna 2 jaa. ja Gaius itse kuoli vuonna 4 jaa. Augustus menetti lyhyen ajan sisällä kummatkin seuraajansa. Augustus adoptoi Tiberiuksen ja Agrippa Postumuksen. Áktio
Antiikin aikana 2. syyskuuta 31 eaa. niemen lähellä käytiin Aktionin meritaistelu. Siinä Octavianus, josta myöhemmin tuli Rooman ensimmäinen keisari Augustus, kukisti Marcus Antoniuksen ja Kleopatran laivaston. Numerianus
Marcus Aurelius Numerius Numerianus (noin 253 tai 254 – marraskuu 284) oli Rooman keisari vuosina 283–284. Hän oli keisari Caruksen nuorempi poika. Isänsä kuoltua Persian sotaretkellä Numerianus julistettiin keisariksi heinä- tai elokuussa 283, yhdessä veljensä Carinuksen kanssa. Hän päätti lopettaa sotaretken, mutta kuoli paluumatkalla epäselvissä olosuhteissa. Agrippa Postumus
Marcus Vipsanius Agrippa Postumus (12 eaa. – 14 jaa.) oli Marcus Vipsanius Agrippan ja keisari Augustuksen tyttären Julian poika. Augustus adoptoi Agrippa Postumuksen vanhemmat veljet Gaius Caesarin ja Lucius Caesarin heidän isänsä kuoleman jälkeen. Augustus ei adoptoinut Postumusta jotta hänen vanhan ystävänsä Agrippan nimeä jäisi jatkamaan edes yksi perillinen. Marcus Antonius
Marcus Antonius syntyi Roomassa noin vuonna 83 eaa. Hänen isänsä oli Marcus Antonius Creticus, joka oli kuuluisan konsulin ja puhujan Marcus Antonius Oratorin poika. Antonouksen isoisä oli tunnettu oraattori ja muun muassa Ciceron opettaja. Hänet teloitettiin vuonna 86 eaa. Mariuksen tukijana. Antoniuksen isän puolinen suku oli alkujaan plebeijejä, mutta sen jäsenet olivat onnistuneet saavuttamaan Rooman valtakunnan korkeimpia virkoja ja senaatin jäsenyyden. Antoniuksen äiti Julia Antonia puolestaan oli sukua Julius Caesarille; Julian isä oli Caesarin isän setä Lucius Julius Caesar. August (Saksi)
August (31. heinäkuuta 1526 Freiberg – 12. helmikuuta 1586 Dresden) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1553–1586. Augustin sovittelevalla politiikalla oli merkittävä vaikutus siihen, että sodat Saksan protestanttisten valtioiden ja Habsburg-sukuisten keisarien välillä päättyivät ja uskonpuhdistuksen alkuvuosien kuohunta rauhoittui. Mutinan sota
Julius Caesar murhattiin 15. maaliskuuta vuonna 44 eaa., jonka jälkeen Caesarin konsulikumppani Marcus Antonius nousi valtaan, kun Caesarin murhaajat pakenivat Roomasta. Huhtikuussa 44 eaa. Roomaan saapui Caesarin siskon Julian tyttärenpoika Octavianus, jonka diktaattori oli testamentissaan adoptoinut. Antonius teki kaikkensa estääkseen Octavianusta saamasta hänelle kuuluvaa Caesarin perintöä. Octavianus käytti Caesarin nimeä saadakseen tämän entiset sotilaat puolelleen. Augusta Raurica
Lucius Munatius Plancus perusti Augusta Raurican vuonna 44 eaa. Nimensä paikka sai kelttiläiseltä Rauracien-heimolta. Mitään tätä tietoa tukevaa arkeologista näyttöä ei ole kuitenkaan saatu paikalla tehdyissä kaivauksissa. Onkin päädytty olettamaan, että paikka olisi autioitunut Julius Caesarin murhaa seuranneessa sisällissodassa tai että Plancus olisikin perustanut nykyisen Baselin kaupungin. Puiden vuosirengasajoitukseen perustuvan ajoituksen mukaan pysyvää roomalaisasutusta paikalla olisi ollut vuodesta 6 eaa. Tuolloin keisari Augustus oli saanut Alppien alueen valloitettua. Legio II Augusta
Legio II Augusta () oli roomalainen legioona. Sen perustivat todennäköisesti konsuli Gaius Vibius Pansa Caetronianus ja Octavianus (tuleva keisari Augustus) vuonna 43 eaa. Sen tunnuksia olivat kauris, Pegasos ja sodanjumala Mars. Marcus Antonius
Julius Caesar oli lähtenyt vuonna 59 eaa. sotaretkelle Galliaan. Marcus Antoniuksen palveluksesta Caesarin alaisena vuosien 54 eaa. ja vuoden 53 eaa. alkun välillä ei tiedetä mitään. Tuona aikana Caesar teki muun muassa sotaretken Britanniaan. Caesarin poissaolon aikana Galliassa syttyi useita kapinoita, jotka Caesar kukisti veristen taistelujen jälkeen. Antonius oli luultavasti Caesarin mukana näiden taisteluiden aikana. Antoniuksen saapuessa Galliaan hän ja Caesar eivät tunteneet toisiaan kovin hyvin, mutta vuoden 53 eaa. keväällä Caesar oli selvästi havainnut Antoniuksen oleva kyvykäs sotilas ja poliitikko. Caesar lähetti Antoniuksen Roomaan asettumaan ehdolle kvestorin virkaan. Roomalaiset valitsivat vuosittain 20 kvestoria, jotka toimivat erilaisissa tehtävissä, muun muassa provinssien maaherrojen apulaisina. Caesar lähetti Cicerolle kirjeen, jossa hän pyysi tätä kannattamaan Antoniusta. Myös Antonius itse haki Cicerolta tukea vaalikampanjassaan. Luultavasti Ciceron tuki koostui etupäässä siitä, ettei hän julkisesti vastustanut Antoniusta. Caesarin ja hänen triumvirikumppaninsa Pompeiuksen välit olivat kylmenneet vuoden 54 eaa. aikana ja triumviraatin kolmas jäsen Crassus oli kuollut vuonna 53 eaa. Caesarin Antoniukselle antamiin tehtäviin kuului luultavasti kvestorin viran saamisen lisäksi sekasorron aiheuttaminen Roomassa. Caesarin ja Pompeiuksen kannattajat ottivat verisesti yhteen Rooman kaduilla. Antoniuksen vanha ystävä Publius Clodius Pulcher oli tuona vuonna ehdokkaana preetoriksi ja aiemmin yksi Caesarin kannattajista. Caesar piti kuitenkin Clodiusta liian vaarallisena. Erään mellakan aikana Foorumilla Antonius hyökkäsi Clodiuksen kimppuun miekka kädessä. Tällä välikohtauksella ei kuitenkaan ollut suurempaa merkitystä, koska Clodiuksen vastustajat murhasivat hänet pian tämän jälkeen. Seuranneen sekasorron takia senaatti nimitti Pompeiuksen laittomasti ainoaksi konsuliksi. Pompeiuksen sotilaat palauttivat järjestyksen ja pitkään viivästyneet vaalit saatettiin pitää. Antonius sai haluamansa kvestorin viran. Laillisesti kvestorien tehtävät jaettiin arvalla, mutta Antonius ei välittänyt tästä vaan matkusti Galliaan ennen virkojen jakoa. Aurelius Victor
Sextus Aurelius Victor (noin 320 – noin 390) oli roomalainen historioitsija ja poliitikko. Hän kirjoitti Rooman historiaa käsittelevän teoksen, joka käsitti ajanjakson Augustuksesta Julianus Apostataan. Aurelius Victor on luultavasti sama henkilö joka oli konsulina vuonna 369 yhdessä Valentinianus I:n pojan kanssa ja Rooman prefektinä vuonna 389. Augustinus
Aurelius Augustinus (13. marraskuuta 354 – 28. elokuuta 430) oli läntisen kristillisen kirkon merkittävin kirkkoisä, joka teki huomattavaa työtä filosofian ja teologian yhteensovittamisessa. Hän on katolisen kirkon merkittävimpiä ja arvostetuimpia teologeja ja kirkonopettajia ja hänet tunnetaan latinankielisellä lisänimellä "Doctor gratiae" eli "armon tohtori". Myös protestantit, erityisesti kalvinistit, pitävät häntä protestanttisuuden henkisenä isänä, sillä Martti Luther sai paljon vaikutteita hänen pelastusta ja armoa koskevista opeistaan. Lännessä hänen juhlaansa vietetään 28. elokuuta. Samoin Augustinuksen äitiä Monicaa (322 – 387) kunnioitetaan pyhimyksenä. Cato nuorempi
Marcus Porcius Cato Uticensis (95-46 eaa.), yleensä Cato nuorempi (erotuksena Cato vanhemmasta), oli antiikin roomalainen valtiomies. Cato kuului optimaatteihin ja hän vastusti aluksi Julius Caesaria ja Pompeiusta. Sen jälkeen kun Caesar aloitti kansalaissodan Pompeius asettui senaatin puolelle ja Cato liittyi hänen kannattajiinsa. Cato teki itsemurhan Thapsuksen taistelun jälkeen. Cato oli muun muassa kansantribuuni, kvestori, senaattori ja maaherra. Gaius Julius Caesar (preettori)
Caesar eteni urallaan aina preettoriksi asti vuonna 92 eaa. Hänen veljensä Sextus oli konsuli vuonna 91 eaa. Samana vuonna Caesar oli Aasian provinssin maaherrana. Kun Caesar palasi Roomaan syttyi Sullan ja Mariuksen välillä sisällissota. Marius joutui sodassa tappiolle ja tähän loppui myös Caesarin ura. Hän kuoli vuonna 85 eaa. Pisaessa. Postumus
Marcus Cassianius Latinius Postumus (k. kevät 269) oli niin sanotun Gallian keisarikunnan ensimmäinen keisari. Hän hallitsi vuosina 260–269. Piirtokirjoituksista on pystytty selvittämään hänen täydellinen nimensä keisarina ollessaan arvonimineen kaikkineen: Imperator Caesar Marcus Cassianius Latinius Postumus pius felix invictus Augustus, pontifex maximus, Germanicus maximus, tribuniciae potestate … consul, pater patriae, proconsul. (). Commodus
Commodus syntyi 31. heinäkuuta 161 nimellä Lucius Aelius Aurelius Commodus silloisen Rooman keisarin Marcus Aureliuksen pojaksi Lanuviumin kaupungissa, Rooman valtakunnassa. Hänellä oli myös vuonna 165 kuollut vanhempi kaksoisveli Titus Aurelius Fulvus Antoninus sekä vuonna 162 syntynyt pikkuveli Marcus Annius Verus, joka menehtyi vuonna 169. Koska Commoduksen molemmat veljet kuolivat jo ollessaan lapsia, Commodus oli Marcus Aureliuksen ainoa perijä, vaikka monet eivät pitäneet häntä tarpeeksi kyvykkäänä ja kunnianhimoisena tullakseen keisariksi. Hän ei ikinä välittänyt koulunkäynnistä, vaan oli paljon kiinnostuneempi erilaisista urheilulajeista. Heinäkuu
Heinäkuun on saanut latinankielisen nimen "Iulius" kalenterin uudistaneen roomalaisen diktaattorin Julius Caesarin mukaan, jonka kunniaksi Rooman senaatti päätti hänen kuoltuaan antaa heinäkuulle uuden nimen. Caesar syntyi heinäkuussa. Kuukauden entinen nimi oli "Quintilis", joka tarkoittaa viidettä ja viittaa siihen, että heinäkuu oli vuoden viides kuukausi kalenterissa, jota Roomassa käytettiin ennen juliaanisen kalenterin käyttöön ottamista. Julius Caesar
Caesarista on kirjoitettu lukuisia kirjoja ja näytelmiä, tunnetuimpana William Shakespearen näytelmä "Julius Caesar". Caesaria on käytetty myös nykyisessä populaarikulttuurissa, kuten elokuvissa ja sarjakuvissa, ehkä kuuluisimpana esimerkkinä Asterix seikkailee -sarjassa, jossa hän toimii antagonistina. Elokuvasovitukset ovat yleensä perustuneet Shakespearen näytelmään. Ensimmäinen näistä tehtiin jo vuonna 1908, ja tunnetuin lienee vuoden 1953 versio, jossa Marlon Brando näytteli Marcus Antoniusta. Vuonna 2005 HBO aloitti televisiosarjan "Rooma", joka kuvaa Caesarin ja hänen lähipiirinsä elämää Gallian valloituksesta eteenpäin. Filippoi
Filippoi joutui merkittävän historiallisen tapahtuman näyttämöksi vuonna 42 eaa., kun sen edustalla käytiin niin kutsuttu Filippoin taistelu. Julius Caesarin perilliset Octavianus eli myöhempi keisari Augustus sekä Marcus Antonius voittivat suuressa ja verisessä taistelussa Caesarin murhaajat Brutuksen ja Cassiuksen. Antonius oli tehnyt kaupungista roomalaisen kolonian ja antanut sille nimen "Colonia victrix Philippensium". Octavianus valtasi kaupungin ja sen uudeksi nimensi tuli "Colonia Augusta Julia Philippensis". Rooman keisariajalla kaupunki kehittyi merkittäväksi talous- ja hallintokeskukseksi. Gaius Caesar
Agrippan kuollessa vuonna 12 eaa. Augustus adoptoi Gaiuksen ja hänen veljensä Luciuksen. Augustus nimitti kummatkin pojat perillisikseen ja antoi heille arvonimen "principes iuventutis". Veljesten kunniaksi rakennettiin temppeleitä ja patsaita. Vuonna 1 eaa. Gaius avioitui Drusus vanhemman ja Antonian tyttären Livillan kanssa. Luettelo Rooman varhaisen keisariajan konsuleista
100. Imp. Caesar Nerva Traianus Augustus III, Sex. Iulius Frontinus III
101. Imp. Caesar Nerva Traianus Augustus IV, Q. Articuleius Paetus
102. L. Iulius Ursus Servianus II, L. Licinius Sura II
103. Imp. Caesar Nerva Traianus Augustus V, M'. Laberius Maximus II
104. Sex. Attius Suburanus Aemilianus II, M. Asinius Marcellus Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
300 C. Flavius Valerius Constantius Caesar III, C. Galerius Valerius Maximianus Caesar III
301 T. Flavius Postumius Titianus II, Virius Nepotianus
302 C. Flavius Valerius Constantius Caesar IV, C. Galerius Valerius Maximianus Caesar IV
303 Imp. Caesar C. Aurelius Valerius Diocletianus Augustus VIII, Imp. Caesar M. Aurelius Valerius Maximianus Augustus VII
304 Imp. Caesar C. Aurelius Valerius Diocletianus Augustus IX, Imp. Caesar M. Aurelius Valerius Maximianus Augustus VIII Julius Caesar (kriketinpelaaja)
Julius Caesar (25. maaliskuuta 1830 Godalming, Surrey – 6. maaliskuuta 1878 Godalming) oli englantilainen kriketinpelaaja, joka pelasi 194 first-class -krikettiottelua vuosina 1849–1867. Zenon (keisari)
Imperator Caesar Flavius Zenon Augustus (425 ? – 491) oli Itä-Rooman keisari vuosina 474–491. Hänen alkuperäinen nimensä oli Tarasicodissa. Lucius Caesar
Kun Luciuksen isä kuoli vuonna 12 eaa. adoptoi Augustus Luciuksen ja hänen vanhemman veljensä Gaiuksen. Lucius sairastui Galliassa vuonna 2 ja kuoli vain 18 kuukautta ennen veljeään. Severus Alexander
Marcus Julius Gessius Bassianus Alexianus syntyi Arca Caesareassa (nykyinen Arqa, Libanonissa), Syria Phoeniciassa 1. lokakuuta 208. Hänen vanhempansa olivat isä syyrialainen senaattori Gessius Marcianus ja äiti Julia Avita Mamaea, joka oli Julia Maesan tytär. Julia Maesalla oli myös toinen tytär nimeltään Julia Soaemias, jolla oli poika Varius Avitus Bassianus, joka tunnetaan paremmin keisari Elagabaluksena. Alexianus oli siis Elagabaluksen serkku. Alexianuksen isoisä Julius Avitus Alexianus oli roomalainen aatelinen, joka kävi menestyksekkään virkauran. Caesar (arvonimi)
Caesar (lat. monikko "caesares") oli Rooman valtakunnassa keisarin ja myöhemmin myös hänen seuraajansa arvonimi. Se tulee roomalaisen diktaattorin Gaius Julius Caesarin cognomenista. Nimi on myös useiden kielien keisaria tarkoittavan sanan perusta, kuten suomen sanan "keisari" tai saksan sanan "Kaiser". Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
270. Flavius Antiochianus II, Virius Orfitus
271. Imp. Caesar L. Domitius Aurelianus Augustus, Ti.? Pomponius Bassus II
272. T. Flavius Postumius Quietus, Iunius Veldumnianus
273. Marcus Claudius Tacitus tai Aulus Caecina Tacitus, Julius Placidianus
274. Imp. Caesar L. Domitius Aurelianus Augustus II, Capitolinus Gaius Octavius
Gaius Octavius Thurinus (100 eaa.–59 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja keisari Augustuksen isä. Julianus
Elokuussa 355 Gallian provinssissa syttyi kapina, kun frankkilainen jalkaväenkomentaja Silvanus julistautui "augustukseksi" eli keisariksi. Silvanuksen omat sotilaat tappoivat hänet 28 päivää kestäneen "keisariuden" jälkeen. Tuon ja keisari Magnentiuksen kapinan jälkeen maakunta oli hyvin rauhaton. Osasyy Julianuksen nimittämiseen caesariksi oli hänen Galliaan lähettämisessään: että hän saisi tilanteen rauhoittumaan "keisariudellaan". 24-vuotiaan Julianuksen oli nyt vuosien filosofian ja retoriikan opintojen jälkeen ryhdyttävä sotapäälliköksi ilman minkäänlaista sotilaskoulutusta. Hän valmistautui toimeensa lukemalla Julius Caesarin "Gallian sotaa" ja Plutarkhoksen kirjoittamia sotasankareiden elämäkertoja. Kaikkien hämmästykseksi nopeaälyinen ja kekseliäs Julianus menestyi erinomaisesti työssään ja sai alueensa, Gallian, Britannian ja Hispanian, rauhallisiksi. Hänen jopa onnistui siirtää taistelut Reinin itärannalle. Hänen voittonsa kasvatti sotilaiden häntä kohtaan tuntemaa kunnioitusta, mutta ruokki keisarin pahoja aavistuksia. Kaiken kukkuraksi keisarin vaimo ja Julianuksen puolestapuhuja Eusebia kuoli joskus vuoden 357 jälkeen. Eusebian tilalle hovissa vaikuttajiksi nousivat hovimiehet, jotka panettelivat Julianusta ja näin lisäsivät entisestään keisarin epäluuloja häntä kohtaan. Gaius Julius Caesar (preettori)
Gaius Julius Caesar (noin 135 eaa. – 85 eaa.) oli roomalainen poliitikko ja diktaattori Julius Caesarin isä. Caesarin isä oli Sextus Julius Caesar ja hänen veljensä oli Sextus Julius Caesar. Hänen siskonsa Julia oli naimisissa Mariuksen kanssa. Luettelo Rooman varhaisen keisariajan konsuleista
85. Imp. Caesar Domitianus Augustus XI, T. Aurelius Fulvus II
86. Imp. Caesar Domitianus Augustus XII, Ser. Cornelius Dolabella Petronianus
87. Imp. Caesar Domitianus Augustus XIII, L. Volusius Saturninus
88. Imp. Caesar Domitianus Augustus XIV, L. Minicius Rufus
89. T. Aurelius Fulvus, M. Asinius Atratinus Nerva
Marcus Cocceius Nerva Caesar Augustus (synt. "Marcus Cocceius Nerva", yleisesti Nerva) (8. marraskuuta 30 – 27. tammikuuta 98) oli Rooman keisari joka hallitsi 18. syyskuuta 96 – 25. tammikuuta 98. Nerva oli Nerva-Antoninus-suvun ensimmäinen keisari. Hän oli viimeinen italialaissukuinen ja Italiassa syntynyt keisari. Nerva onnistui vakauttamaan olot Domitianuksen murhan jälkeen ja valitsi Marcus Ulpius Trajanuksen seuraajakseen. 84 vuotta kestäneen niin kutsutun viiden hyvän keisarin kauden katsotaan alkaneen Nervasta. Honorius
Flavius Augustus Honorius (9. syyskuuta 384 – 15. elokuuta 423) oli Länsi-Rooman keisari 395–423. Hän oli Theodosius I:n ja tämän ensimmäisen vaimon Aelia Flaccillan nuorin poika. Itä-Rooman keisari Arcadius oli hänen vanhempi veljensä. Theodosius teki pojastaan "augustuksen" vuonna 393. Isänsä kuollessa vuonna 395, kymmenvuotiaasta Honoriuksesta tuli Länsi-Rooman keisari. Alkuaikoina Honoriuksen oli tukeuduttava vandaalin Stilichon tukeen. Vakiinnuttaakseen oman asemansa Stilicho sai Honoriuksen menemään naimisiin oman tyttärensä Marian kanssa. Luettelo Rooman myöhäisen keisariajan konsuleista
255. Imp. Caesar P. Licinius Valerianus Augustus III, Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus II
256. L. Valerius Maximus II, M. Acilius Glabrio
257. Imp. Caesar P. Licinius Valerianus Augustus IV, Imp. Caesar P. Licinius Egnatius Gallienus Augustus III
258. M. Nummius Tuscus, Mummius Bassus
259. Nummius Aemilianus Dexter, Ti.? Pomponius Bassus Commodus
Marcus Aurelius Commodus Antoninus (31. elokuuta 161 – 31. joulukuuta 192), alun perin Lucius Aelius Aurelius Commodus, oli Rooman keisari vuosina 180–192. Hän oli ensimmäinen Rooman keisari, joka oli syntynyt hallitsevan keisarin pojaksi. Jälkipolville Commoduksesta on annettu maine heikkotahtoisena ja omalaatuisesti käyttäytyneenä hallitsijana, jonka kuoleman jälkeen epävarmuus kasvoi koko Rooman valtakunnassa. Nimi "Commodus" on latinan kieltä ja merkitsee suomeksi kirjaimellisesti "mukavaa". Julia Agrippina
Agrippina syntyi Kölnissä vuonna 15 vaikutusvaltaiseen roomalaiseen sukuun. Hänen isoisoisänsä oli Rooman ensimmäinen keisari Augustus. Hänen isänsä oli suosittu ja kunnioitettu Rooman valtakunnan kenraali Germanicus ja äitinsä Agrippina vanhempi. Agrippinalla oli viisi sisarusta, joista nuorimmaisesta pojasta oli tuleva keisari Caligula. Agrippinan ollessa neljän vanha hänen isänsä kuoli - mahdollisesti keisari Tiberiuksen myrkyttämänä. Maailmanhistoria
Rooman valtakunnan perustivat tarun mukaan Romulus ja Remus 21. huhtikuuta 753 eaa. Rooman valtakunta sai alkunsa kyläyhteisönä vuoden 1000 eaa. tienoilla. 400- ja 300-luvuilla eaa. käytiin monia sotia Italian muita valtioita vastaan. Vähitellen Rooma laajensi hallitsemiaan alueitaan. Rooma ajautui kriisiin vuonna 133 eaa., joka johti sarjaan sisällissotia. Vuonna 91 eaa. lähes koko Italia kapinoi ja se rauhoitettiin antamalla kaikille Pojoen eteläpuolisille asukkaille kansalaisuus. Vuonna 73 eaa. orjat nousivat kapinaan. 6000 orjaa ristiinnaulittiin Via Appian varrelle. Vuonna 44 eaa. salaliittolaiset murhasivat Julius Caesarin senaatissa, jonka jälkeen alkoi uusi sisällissotien kausi. Augustus
Vuoden 27 eaa. alussa Octavianus ja Agrippa ottivat jälleen vastaan konsulin virat. Tammikuun iduksena senaatille pidetyssä puheessa Octavianus julisti palauttaneen Rooman valtion takaisin senaatille ja sen kansalle, jotka nyt saisivat päättää valtakunnan tulevaisuudesta. Senaatti antoi Octavianukselle "provincian" eli provinssin, joka käsitti Hispanian, Gallian ja Syyrian, kymmeneksi vuodeksi. 16. tammikuuta senaatti myönsi Octavianukselle ennennäkemättömän arvonimen "Augustus" eli "kunnianarvoisa". Kerrotaan että Octavianus tai hänen avustajansa olisivat aluksi ehdottaneet arvonimeä Romulus, Rooman myyttisen perustajan mukaan, mutta tämä ehdotus oli kaatunut senaatin vastustuksen takia. Augustus, tällä nimellä hänet tästä lähtien tunnettiin, sai myös useita muita kunnianosoituksia.