Syödäänkö Boliviassa marsuja?
Marsu
Marsu on nykyisinkin merkittävä osa perulaisten ja bolivialaisten ruokavaliota, etenkin Andien ylänköalueilla. Perulaiset syövät noin 65 miljoonaa marsua vuodessa, ja se on ravintona juurtunut syvälle perulaiseen kulttuuriin. Muun muassa Cuscon pääkatedraalissa on maalaus, jossa kuvataan Jeesus syömässä marsua () ja juomassa chichaa viimeisellä ehtoollisellaan 12 opetuslapsensa kanssa.
Bolivianpiikkipyrstö
Bolivianpiikkipyrstöä tavataan Boliviassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Evo Morales
Vuonna 2011 Morales ajautui vastakkain alkuperäiskansojen kanssa kiistassa valtatien rakentamisesta Amazonasin sademetsien kautta Bolivian pohjoisosiin. Aiemmin Moralesia tukeneet alkuperäiskansat syyttivät Moralesia taloudellisen kehityksen asettamisesta sademetsien suojelun edelle ja organisoivat isoja mielenosoituksia tietä vastaan. Protestit kärjistyivät väkivaltaiseksi kun poliisi hajotti protestoijien leirin. Tästä seuranneen kohun myötä maan puolustusministeri ja sisäministeri erosivat. Morales puolestaan jäädytti tien rakentamisen ja lupasi viedä hankkeen kansanäänestykseen alueilla joihin tie vaikuttaisi. Moralesia on syytetty aimaroiden ja ketšuoiden suosimisesta tieprojektin kautta. Morales itse on pitänyt tien rakentamista välttämättömänä Bolivian kehitykselle, mutta kiista on vaikuttanut negatiivisesti Moralesin kannatuslukemiin. Saman vuoden lokakuun lopulla Morales ilmoitti, että tiesuunnitelmaa muutetaan ja tie ei enää kulje sademetsän suojelualueen läpi. Inkojen mytologia
Inkat uhraasivat usealla eri tavalla ja useaan eri tarkoitukseen. Yleisimmin uhrattiin laamoja, marsuja, ruokaa tai "chichaa". Laamoja valittiin värinsä, turkin jälkien ja villan perusteella tietylle jumalalle tai tiettyyn tarkoitukseen. Ruokaa ja juomaa uhrattiin usein kuolleille tai "huacoille". Punaposkiluura
Punaposkiluuraa tavataan Boliviassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivian historia
Bolivien itsenäistyminen huononsi intiaanien asemaa. Tämä johtui siitä, että vasta itsenäistynyt Bolivia otti pois intiaanien suojaksi tarkoitetut lait. itsevaltaisesti maata 1864–1871 hallinnut presidentti Mariano Malgarejo pani kaiken intiaanien omistaman maan myyntiin niin että intiaanit joutuivat ostamaan maansa takaisin 60 päivän kuluessa. Jos maan omistanut intiaani ei tähän kyennyt, hän menetti maansa. Maansa menettäneistä intiaaneista tuli tietenkin suurtilallisten työvelvollisia. Pikkuluura
Pikkuluuraa tavataan Boliviassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivian historia
Boliviassa on pitkään ollut korkeakulttuureita, joista merkittävin oli Tihuanaco. 1400-luvulla Inkojen imperiumi valtasi alueen. Espanjalaiset liittivät Bolivian Perun varakuningaskuntaan 1500-luvulla ja sittemmin La Platan varakuningaskuntaan.
Espanjalaiset perustivat jo 1532 Sucren kaupungin. Maasta löytyi hopeaa 1545 ja niinpä intiaanit joutuivat pakkotyöhön Potosín kaivoksille. Intiaanien kylät hajotettiin, kun espanjalaiset veivät parhaat maat. Intiaaneille jäi vain pieniä maatilkkuja. Bolivian pakkotyöllä kaivettu hopea aiheutti Eurooppaan valtavan inflaation, kun rahametallia oli yhä enemmän liikkeellä esimerkiksi vehnäntuotantoon nähden.. Viiruorneero
Viiruorneeroa tavataan Boliviassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Koprofagia
Muihin eläimiin, joiden tiedetään harjoittaneen koprofagiaa, kuuluvat mm. puoliapinat, marmosetit, hevonen, marsu, chinchilla, majava ja päästäinen. Jyrsijöillä koprofagia on täysin tavallista: esimerkiksi rotat syövät noin 50–60 % ulosteistaan uudelleen. Ulosteiden syömättä jättäminen saattaa näillä eläimillä aiheuttaa jopa puutosten oireita, kuten heikentynyttä kasvua. Gorillojen tiedetään toisinaan syövän ulosteita sekä luonnossa että vielä useammin eläintarhoissa. Marmoriahvenet
Marmoriahvenet ovat mereisiä kaloja, joita tavataan Australian, Uuden-Seelannin, Perun ja Chilen rannikkojen läheisyydestä. Ne elävät koralliriutoilla matalissa vesissä. Marmoriahvenet syövät kasviravintoa ja ovat yleisiä erityisesti suurten makroleväkasvustojen läheisyydessä. Intianrastas
Laji on kaikkiruokainen ja syö hyönteisiä, matoja ja muita pieniä selkärangattomia sekä marjoja. Boliviankotinga
Boliviankotinga ("Lipaugus uropygialis") on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintu. Bolivian historia
Vuosien 1879–1884 Tyynenmeren sodassa Bolivia menetti Chilelle Tyynenmeren rannikkonsa ja yhteytensä merelle, mikä hiertää maiden välejä edelleen. Vuosina 1932–1935 Chacon sodassa Bolivia menetti 3/4 Gran Chacosta Paraguaylle. Sodan tappion aiheuttaman tyytymättömyyden vuoksi vuonna 1952 vasemmistolainen Movimiento Nacionalista Revolucionario johti kansallista vallankumousta, joka syöksi vallasta entisen oligarkian. Tuolloin maassa laajennettiin äänioikeus myös naisille ja alkuperäisväestölle, tehtiin maauudistus ja kansallistettiin kaivokset. MNR:n syöksivät vallasta vuoden 1964 sotilasvallankaappauksessa varapresidentti René Barrientos ja asevoimien komentaja Alfredo Ovando. Isokipuaja
Isokipuajaa tavataan Boliviassa, Brasilian lounaisosissa, Paraguayssa ja Argentiinan pohjoisosissa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivia
Sánchez de Lozada palasi presidentiksi vuoden 2002 vaaleissa. Hänet kuitenkin painostettiin eroon mellakoinnein ja lakoin lokakuussa 2003 niin sanotussa kaasusodassa. Myös varapresidentti Carlos Mesa erosi pian. Ensimmäinen alkuperäisväestöä edustava presidentti Evo Morales astui virkaan tammikuussa 2006.
Presidentiksi noustuaan Morales ajoi läpi perustuslain muutoksen. Prosessi kesti lähes kaksi vuotta, sillä oppositio vastusti sekä lain sisältöä että sen säätämisjärjestystä. Puhkesi verisiä mellakoita. Silpoja
Silpojaa tavataan Etelä-Amerikassa Boliviasta Argentiinanan keskiosiin. Sitä on kuvattu melko yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Lajin ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Maksa ruokana
Maksa on hyvin A-vitamiinipitoista, ja siksi sitä ei tule syödä liian usein. Esimerkiksi jääkarhujen maksoissa on niin paljon retinolia, että sen syöminen voi johtaa A-hypervitaminoosiin ja vakaviin oireisiin, jopa kuolemaan. Maksan A-vitamiinipitoisuuden vuoksi raskaana olevien tulee välttää maksaruokia. Aimarat
Aimarat eli aymarat on Andeilla elävä kansa. Boliviassa he muodostavat pääosan maan 3,6 miljoonasta alkuperäiskansojen edustajasta. Lisäksi heitä elää Perussa, Pohjois-Chilessä ja Pohjois-Argentiinassa. 
Bolivian aimaroista osa puhuu aimaraa, osa ketšuaa ja osa espanjaa. Etelänbastardikilpikonna
Etelänbastardikilpikonnat ovat uhanalaisia munienkeruun ja pyynnin takia. Munista tehdään juomia ja eliksiirejä, kun taas itse kilpikonnia käytetään ruuaksi ja matkamuistoiksi. Niistä saadaan myös öljyä. Costa Rican Ostionalissa munia saa kerätä valvotusti ensimmäisten 36 tunnin aikana siitä kun ensimmäiset kilpikonnat nousevat rantaan. Keruu tyydyttää koko maan kysynnän ja muilta heikommilta rannoilta laittomasti kerätyt munat eivät mene kaupaksi. Etelänbastardikilpikonnien rantoja on suojeltu ja niitä valvotaan lisääntymisaikoina. Laji kuuluu CITES-sopimus liitteeseen 1 eli sitä ei saa kaupata sopimuksen allekirjoittaneissa maissa. Karibu
Karibu on ollut ihmisten yksi pääravinnonlähteitä Pohjois-Amerikassa ja Euraasiassa. Karibuja ei ole laidunnettu kuten poroja, mutta Alaskaan on tuotu poroja laidunnettaviksi Siperiasta pienehköjä määriä. Karibujen metsästys ja siihen liittyvä toiminta on merkittävä elinkeino joillakin alueilla Pohjois-Amerikassa. Myös luontomatkailu on merkittävä elinkeino joillain alueilla. Copacabana (Bolivia)
Copacabana on pikkukaupunki Boliviassa, Titicaca-järven rannalla. Noin 6 000 asukkaan kaupunki sijaitsee 3 841 metrin korkeudella merenpinnasta La Pazin departementissa Perun rajan tuntumassa. Se on Bolivian suosituimpia matkailukohteita ja sieltä lähdetään järviretkille pyhille inkojen saarille, Isla del Soliin ja Isla de la Lunaan. Kaupungin suosiota lisää Etelä-Amerikan tärkein pyhimyshahmo Copacabanan neitsyt. Bolivia
Vuoden 2001 väestölaskennassa bolivialaisista 78 prosenttia on katolisia, 16 prosenttia protestantteja / evenkelisia, kolme prosenttia muita kristittyjä, 0,2 prosenttia muita uskontoja ja 2,5 prosenttia uskonnottomia. Boliviassa puhutuista kielistä suurimmat ovat espanja (vuonna 2001 sen puhujia oli 60 %), ketšua (20 %) ja aimara (14 %). Muita virallisia kieliä ovat araona, baure, bésiro, canichana, cavineño, cayubaba, chácobo, chimán, ese ejja, guarani, guarasu’we, guarayu, itonama, leco, machajuyai-kallawaya, machineri, maropa, mojeño-trinitario, mojeño-ignaciano, moré, mosetén, movima, pacawara, puquina, sirionó, tacana, tapiete, toromona, uru-chipaya, weenhayek, yaminawa, yuki, yuracaré ja zamuco. Kaikkiaan maassa puhutaan "Ethnologue"-kirjan luokittelun mukaan 42 eri kieltä. Chaconkapuaja
Chaconkapuajaa tavataan Argentiinassa, Boliviassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Boliviankarvatonkoira
Huomaa, että "medio" tarkoittaa espanjaksi "keskikokoinen" eikä pieni, mutta koska rodusta ei ole olemassa sitä pienempää muunnosta ja se on koiraksi käytännössä pienikokoinen, sitä kutsutaan usein englanniksi nimellä "matalaraajainen" tai "pieni" khala. Bolivia
Bolivian monikansainen valtio () eli Bolivia (, aimaraksi "Wuliwya") on tasavaltalainen sisämaavaltio Etelä-Amerikassa. Sen rajanaapurit ovat pohjoisessa ja idässä Brasilia, etelässä Paraguay, Argentiina ja Chile ja lännessä Peru. Amazonin valuma-alueella sijaitsevan Bolivian kasvi- ja eläinlajisto on maailman runsaimpia. Bolivianorneero
Bolivianorneeroa tavataan pienellä alueella Bolivian länsiosissa. Lajin kannan arvioidaan olevan 2 500–9 999 yksilöä. Sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen, ja laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi. Villamammutti
Yleensä mammuteista on löydetty vain yksittäisiä luita ja joskus kokonaisia luurankoja. Tavallisesti mammutit eivät ole säilyneet hyvin, koska maan pinnalle kuollut eläin joutuu yleensä haaskansyöjien ruoaksi, ja loput pehmeästä kudoksesta hävittää bakteerien mädätystoiminta. Siperiasta on kuitenkin löydetty muutamia mammutteja, joiden nahka on melko hyvin säilynyt ja jopa mammutin syömää ravintoa on löydetty niiden vatsoista. Tunnetuin lienee Berezovkajoen jäätynyt mammutti, joka löytyi Itä-Siperiasta vuonna 1900 paikallisen metsästäjän löytämänä. Sudet olivat syöneet raatoa, vaikka se oli löydettäessä haissut. Mammutin suussa ja mahassa oli vielä ruohoa ja mammutti näytti kuolleen äkillisesti tukehtumalla. Kuollut mammutti hautautui aikoinaan maahan, ja nousi routimisen ja sulamisen takia maan pinnalle. Berezovkajoen mammuttiin on liitetty monia tarinoita, joiden todenperäisyys on enemmän tai vähemmän kiistanalainen. Mammuttia katsomaan saapuneiden tutkijoiden on väitetty syöneen jopa pakastunutta mammuttia pihvinä. Vuonna 1960 tunnettu amerikkalainen näennäistieteeseenkin erikoistunut tutkija Ivan Sanderson väitti "Saturday Evening Post"issa tämän ja monen muunkin mammutinraadon säilyneen niin siksi, että ne olivat pakastuneet alle –100 asteeseen hyvin nopeasti. Tämä olisi saattanut johtua äkillisestä katastrofista, vaikkapa tulivuorenpurkauksesta. Toisten tutkijoiden mukaan se olisi voinut johtua vaikkapa avaruudesta pudonneista vesimassoista, jotka imivät mukaansa avaruuden kylmyyden. Monetkaan paleontologit eivät ole silti Sandersonin ja muiden jättikatastrofia kannattavien väitteitä vahvistaneet, päinvastoin vastustaneet niitä. Ei voida esimerkiksi todistaa sitä, että mammutti olisi äkkiä jäätynyt hyvin kylmäksi ulkoisen pakastumisen takia ja sen ansiosta säilynyt hyvin, eikä myöskään sitä, että suuri määrä mammutteja olisi kuollut kerralla yhtaikaa samalla tavoin, kuin hyvin säilyneinä löydetyt mammutit. Bolivian vaakuna
Bolivian vaakuna on Bolivian tunnus lipun, moton ja hymnin ohella. Marsu
Marsu ("Cavia porcellus") on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä, josta on tullut suosittu lemmikkieläin. Marsu oli yksi yleisimmin käytetyistä koe-eläimistä, jopa siinä määrin että eläimen englanninkielinen nimi "guinea pig" voi tarkoittaa myös koekaniinia. Eläinkokeisiin käytetään enemmän hiiriä ja rottia niiden lisääntymisen nopeuden takia. Viirupääluura
Viirupääluuraa tavataan Boliviassa ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Marsut
Marsut ("Caviidae") on jyrsijöihin kuuluva heimo, johon kuuluu kuusi sukua ja 18 lajia, muun muassa lemmikkieläimenä tunnettu marsu sekä villinä elävät kapybara ja mara. Laulukaskaat
Monissa maissa laulukaskaita käytetään ihmisravinnoksi, erityisesti lihaisempia naaraskaskaita. Nykyisin niitä syödään yleisesti muun muassa Kiinassa, Malesiassa, Myanmarissa, Latinalaisessa Amerikassa ja keskisessä Afrikassa, mutta aiemmin niitä on syöty runsaasti Euroopassakin Välimeren alueella. Pohjois-Kiinassa paistettuja laulukaskaita pidetään suurena herkkuna. Kaskaiden kuorista valmistettua uutetta käytetään myös rohtona perinteisessä kiinalaisessa lääkinnässä. Aavikkomara
Aavikkomara elää Etelä-Amerikan chacolla, joka ulottuu Argentiinasta Boliviaan ja Paraguayhin. Rosvokardinaali
Rosvokardinaalia tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa ja Perussa. Lajin on kuvattu olevan harvinainen ja laikuttaisesti levittäytynyt, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota vielä olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Gorilla
Kansainvälinen kauppa elävillä gorilloilla tai niistä saatavilla tuotteilla on pienentynyt vuoden 1977 jälkeen. Tällöin gorilla listattiin mukaan uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen CITES-liitteeseen I. Kyseinen sopimus kielsi kansainvälisen kaupan kyseisellä lajilla. Kiellosta huolimatta gorilloja kaupataan ja tapetaan yhä laittomasti. Lajia tapetaan paitsi "bushmeat"-ruoaksi, myös lääketieteen käyttöön. Vanhojen taikauskoisten uskomuksien mukaan gorillan ruumiinosilla on maagisia ominaisuuksia ja parantava vaikutus useisiin tauteihin. Esimerkiksi eteläisessä Kamerunissa maanviljelijät uskovat gorillan karvojen suojaavan taikuudelta ja että gorillan sormen kiinnittäminen raskaana olevan naisen lanteille tekee syntyvästä lapsesta elinvoimaisen. Keskiajan keittiö
Pohjoisafrikkalaiset islaminuskoiset maurit hallitsivat Espanjaa eli Al-Andalusia vuosina 711–1492. He toivat paljon arabialaisia sekä pohjoisafrikkalaisia berberivaikutteita Espanjan keittiöön ja sitä kautta koko Eurooppaan. Arabit toivat Espanjaan monia uusia kasveja, kuten sokeriruo’on, pinaatin, munakoison ja mintun, sekä itämaisia mausteita, kuten kanelin, juustokuminan, sahramin ja muskottipähkinän. He aloittivat Espanjassa riisinviljelyn, mistä se levisi muuallekin Eurooppaan. Jotkin nykyisen Välimeren keittiön leimallisista ruoanvalmistusmenetelmistä ovat peräisin maureilta, kuten kypsentäminen suuressa savipadassa ja puulämmitteisessä uunissa sekä lihavartaiden marinoiminen ja grillaaminen hiilillä. Moni espanjalaisten nykyinen makea ruoka on peräisin maureilta. Tunnetuimpia maurien ruokalajeja on lehtevä kyyhkyspiirakka "pastel", ja myös "paellan" juuret ovat berberien kuskusissa. Marsu
Pitkäkarvaisia marsurotuja on seitsemän: alpakka, sheltie, peruaani, coronet, lunkarya, texel ja merino. Bolivia
Maan väestöstä 86,7 prosenttia on lukutaitoisia. Maaseudun ja kaupungin välillä on kuitenkin eroja lukutaitoisuuden ollessa kaupungeissa keskimäärin korkeampi, sillä maaseudun lasten on usein koulun sijasta osallistuttava tukemaan perheensä taloutta. 2000-luvun puolessavälissä maaseudun lapset opiskelivat keskimäärin noin 4,2 vuotta luvun ollessa kaupungeissa 9,4 vuotta. Myös sukupuolten välillä on eroja. Ongelmat maan koulutuksessa eivät välttämättä johdu rahoituksen puutteesta, sillä 23 prosenttia vuosittaisesta budjetista menee koulutukseen. Tyynenmeren sota
Bolivia menetti vuoden 1884 aselevossa koko rannikkonsa, Antofagastan maakunnan, ja sen nitraatti-, kupari- ja mineraalivarat. Vuoden 1904 rauha teki järjestelystä pysyvän. Vastineeksi Chile rakensi rautatien La Pazista Arican satamaan ja takasi Bolivian kaupan Chilen satamissa ja alueella. Boliviassa menetys oli merkittävä henkinen isku ja on sitä edelleen; sitä vastaan protestoitiin vuoden 2004 kaasumellakoissa. Bolivia soti myös vuosina 1932–1935 Chacon sodan Paraguayta vastaan, tavoitteenaan pääsy merelle Paraguayjokea myöten. Maalla ei ole myöskään ollut diplomaattisia suhteita Chilen kanssa sitten vuoden 1978. Mara (eläin)
Mara eli etelänmara eli pampajänis ("Dolichotis patagonum") on Argentiinan tasangoilla elävä marsun sukuinen jyrsijälaji. Se on elinalueensa ainut kookas ruohonsyöjä. Mara muistuttaa ulkonäöltään hieman jänistä; sillä on pieni töpöhäntä ja melko pitkät korvat. Myös sen jalat ovat huomattavan pitkät. Mara synnyttää kerrallaan tavallisesti 1–3 poikasta. Bolivia
Bolivian kansanedustuslaitos on kaksikamarinen kansalliskokous ("Asamblea Legislativa Plurinacional"), jossa edustajainhuoneessa ("Cámara de Diputados") on 121 jäsentä ja departementtien edustajien kamarissa ("Cámara de Representantes Departamentales") neljä jäsentä jokaisesta departementista. Edustajien kausi on viisi vuotta ja heidät voidaan valita vain yhdeksi peräkkäiseksi kaudeksi. Seitsemän edustajainhuoneen paikoista on varattu alkuperäisväestölle. Baldwin-marsu
Baldwin on täysin karvaton marsurotu. Se on tahattomasti kehittynyt mutaatio jota ei ole kehitetty kehitetty laboratoriokokeisiin, toisin kuin Skinny -marsu. Baldwilla on syntyessään karvat mutta ne putoavat pois ennen luovutusikää, 48 päivän ikäisenä se on yleensä pudottanu kaikkia karvansa. Ensimmäinen baldwin -rotuinen marsu tuotiin Suomeen elokuussa vuonna 2006 ja samana vuonna syntyi ensimmäinen poikanen Suomessa. Kala
Joidenkin kansojen keskuudessa kalan syöntiä pidetään ruokatabuna. Pohjois-Afrikan berberit, etenkään tuaregit eivät syö kalaa. Koillis-Afrikassa on laaja alue, jonka asukkaat eivät syö kalaa. Alue ulottuu Egyptin Punaisenmeren rannikolta Eritreaan, Etiopiaan ja Somaliaan. Kuitenkaan alueen amharat tai muut seemiläiset kansat eivät välttele kalaa, vaan kalan syömättömyys näyttää liittyvän kuušilaisten kielten puhujiin. Kuušilaiset pitävä kaloja likaisina vedessä elävinä käärmeinä ja niiden syömistä häpeällisenä. Näiden kansojen keskuudessa on eräitä paarian asemassa olevia ryhmiä, jotka kalastavat.
Kalan syömättömyys ulottuu etelässä Tansaniaan, jonka kuušilaiset kansat eivät kuitenkaan syö lainkaan kalaa.
Itä-Afrikassa on myös useita niloottisten ja bantukielten puhujia, jotka eivät hyväksy kalan syöntiä. Näitä ovat maasait, turkanat ja sukit, bantuista himat ja tussit. Nandit kutsuvat kaloja liskoiksi; jos kikuju syö kalaa, hänestä tulee rituaalisesti epäpuhdas. Nyoroista karjan paimentajat eivät syö kalaa. Bolivia
Bolivian ilmastoerot johtuvat maan suurista korkeuseroista. Andeilla, maan länsiosassa, vallitsee tyypillinen trooppisen ylänköalueen ilmasto. Sateet ovat vähäisiä ja ajoittuvat joulu- ja maaliskuun välille. Lämpötilat pysyvät melko samoina kuukausittain, kun taas päivittäiset lämpötilat vaihtelevat paljon öiden ollessa varsinkin kuivan talvikauden aikaan erityisen viileitä. Eräissä osissa vuotuinen sademäärä jää alle 250 millimetrin. Andien itäpuolen tasangolla ilmasto on kuumempi ja sateisempi. Sadetta saadaan 1 000–1 500 millimetriä vuodessa. Harvinainen talviajan ilmiö on polaari-ilman purkaus Antarktikselta näille tasangoille. Silloin lämpötila saattaa pudota tilapäisesti lähelle nollaa. Amazon tulvii maan koillisosassa sadekauden aikaan, jolloin kuivuus lisääntyy maan tasankoalueilla. Bolivianpeukaloinen
Bolivianpeukaloista tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Paraguayssa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 574 000 km². Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Maissi
Maissi on monissa maissa ruokavalion perusta. Useissa kulttuureissa siitä valmistetaan paksua puuroa tai polentaa, ja maissi on tortillan ja monen muun meksikolaisen ruuan pääainesosa. Joistakin lajikkeista valmistetaan popcornia. Maissihiutaleet (corn flakes) ovat suosittu aamiaisruoka. Sokerimaissia syödään vihannesten tavoin. Maissia kasvatetaan myös koristekasvina puutarhoissa. Tähän tarkoitukseen käytetään usein värikkäitä muotoja. Lisäksi koristemaissi on usein erittäin suurikokoinen ja sen tähkä voi olla jopa 60 cm:n mittainen. Bolivia
Chacon sodan tappion aiheuttaman tyytymättömyyden vuoksi vuonna 1952 vasemmistolainen kansallinen vallankumouksen liike (MNR) johti kansallista vallankumousta, joka syöksi vallasta entisen oligarkian. Víctor Paz Estenssoro palasi maanpaosta presidentiksi. Tuolloin maassa laajennettiin äänioikeus myös naisille ja alkuperäisväestölle, parannettiin alkuperäisväestön koulutusta, tehtiin maauudistus ja kansallistettiin kaivokset. Mustajalkamangusti
Mustajalkamangusti on kaikkiruokainen. Suuret poskihampaat viittaavat, että mustajalkamangusti on hyönteissyöjä, mutta isojen, suorien, tikarimaisten kulmahampaiden perusteella se pystyy saalistamaan suurempiakin eläimiä. Leukojen hampaiston rakenne perusteella sillä on murskausvoimaa, mutta hampaistossa ei ole merkkejä erikoistumisesta muurahaisiin. Turkki, kuono, jalat ja lyhyet, pörröiset korvat ovat ilmeiseti sopeutuneet kestämään muurahais- ja termiittisotilaiden puremia. Dzanga-Sanghassa tehdyssä tutkimuksessa kerättiin 21 ulostenäytettä, joista 86 prosenttia sisälsi niveljalkaisia, lähinnä muurahaisia, termiittejä, kovakuoriaisia ja suorasiipisiä. 48 prosentissa oli jäänteitä nisäkkäistä, lähinnä päästäisistä, mutta myös pienistä jyrsijöistä, oravista, piikkisioista ja pitkäkuonomangustista. 14 prosenttia sisälsi matelijoita ja sammakkoeläimiä ja 5 prosenttia sisälsi hedelmiä. Kongon demokraattisen tasavallan koillisosassa elävien pygmien mukaan ne syövät jyrsijöiden, hyönteisten ja käärmeiden lisäksi myös sieniä, raatoja, banaaneja ja öljypalmun hedelmiä. Sen on raportoitu syövän myös etanoita ja rapuja. Saalistaan puolustava mustajalkamangusti murisee, paljastaa hampaansa ja haukkuu kuin koira. Vankeudessa sille on annettu saaliiksi marsuja, jotka se on tappanut puremalla etenkin päähän useita kertoja, minkä jälkeen se on viimeistellyt tapponsa puremalla marsua kurkkuun ja samalla pitänyt saalista paikoillaan maassa etukäpälillään. Evo Morales
Moralesilla on kahden eri naisen kanssa kaksi avioliiton ulkopuolista lasta, Eva Liz Morales Alvarado (s.1994) ja Alvaro Morales Peredo. Morales kiisti aluksi isyytensä tyttöön, ja myönsi sen vasta kongressin painostuksen jälkeen. Pojan elatusmaksurästit otettiin hänen palkastaan vuonna 2004 Bolivian perustuslakituomioistuimen päätöksen jälkeen. Mustalakkityranni
Mustalakkityranni ("Muscisaxicola frontalis") on Etelä-Amerikassa elävä tyranneihin kuuluva varpuslintu. Sitä tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Chilessä ja Perussa. Boliviankapuaja
Boliviankapuajaa tavataan Boliviassa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivia
Boliviassa on useita suosittuja ja perinteisiä tanssityylejä, kuten esimerkiksi morenada, jossa yhdistyy Afrikasta tuotujen orjien ja paikallisten kulttuurien elementtejä, hyvän ja pahan välistä taistelua kuvaava diablada, sekä saya, jota säestää vahvat rummut. Bambarat
Perinteisiä asumuksia ovat savesta valmistettu sudanilaistyyppinen pyöreä ja olkikattoinen maja tai Saharan liepeillä neliskulmainen ja tasakattoinen talo. Miesten perinteinen vaatetus koostuu lyhyistä housuista, hihattomasta paidasta ja puuvillaisesta vinoneliön muotoisesta päähineestä. Naiset ovat kuuluisia liskoja, kilpikonnia ja krokotiileja esittävillä abstrakteilla kuvioilla koristelluista puvuistaan. Nykyään suuri osa kansasta asuu kaupungeissa ja käyttää eurooppalaisia vaatteita. Ruokavalio käsittää liha-, vihannes, ja kalakastikkeilla maustettuja puuroja. Juomia ovat olut ja palmuviini. Boliviankarvatonkoira
Boliviankarvatonkoira ("Khala") on bolivialainen koirarotu, nykyisin olemassa olevista karvattomistakoirista yksi vähiten tunnetuista. FCI ei ole sitä tunnustanut eikä sitä juuri tunneta latina-Amerikan ulkopuolella. Se voidaan kuitenkin rekisteröidä joihinkin pienempiin amerikkalaisiin kenneljärjestöihin, kuten American Khala Association Registry, Continental Kennel Club ja America's Pet Registry.
Bolviiankarvatonkoira muistuttaa perun- ja meksikonkarvatontakoiraa, ja niiden tapaan myös sillä on puutteellinen hampaisto. Sillä on kuitenkin monia yhteneviä piirteitä myös muiden alkukantaisten rotujen, kuten thai ridgebackin ja podencojen kanssa. Samaten se muistuttaa joitain paariakoiria esimerkiksi siltä osin, että sen pää on usein melko karvainen ja sen korvat voivat olla joko pystyt tai riippuvat. Ruokatabu
Jotkin ruokatabut on luotu korostamaan miesten korkeampaa asemaa yhteisössä naisiin ja lapsiin nähden, joilta kielletään useita kaikkein ravinteikkaimpia ruoka-aineita kuten liha. Joissain australialaisissa kulttuureissa hunaja on varattu vain vanhimpien miesten käyttöön, ja Bolivian sirionointiaanien keskuudessa ruokatabut eivät koske vanhuksia yhtä tiukasti kuin nuorempia jäseniä, jotka pystyvät hankkimaan itselleen ruokaa muutenkin helpommin. Mustakurkkukardinaali
Mustakurkkukardinaalia tavataan Boliviassa, Brasiliassa ja Paraguayssa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta laikuttaisesti levittäytyneeksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivianrastas
Bolivianrastasta tavataan kotoperäisenä Bolivian pohjoisosissa. Sen populaatioksi arvioidaan 10 000–20 000 yksilöä. Laji on luokiteltu silmälläpidettäväksi, koska sen kanta on pieni ja sen levinneisyysalue on laikuttainen. Etelä-Amerikan intiaanikulttuurit
Noin 4 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua marsu, laama ja alpakka kesytettiin Perussa kotieläimiksi. 3500 eaa. nykyisen Ecuadorin alueella alkoi Valdivian kulttuurin kehitys. Tälle kulttuurille oli tyypillistä kyläelämä ja minimuotoinen sosiaalinen kulttuuri. Myös perunaa ja maniokkia viljeltiin tuolloin laajalti Amazonian ja Andien alueella. 3000 eaa. nykyisen Perun alueella, Valdivian kulttuurin keskuksissa, Huaca Prietassa ja Anconissa viljeltiin puuvillaa. Samoihin aikoihin Perun Andeilla viljeltiin mm. paprikaa ja espanjanpippuria. Noin 2 500 eaa. taidokkaita hautamonumentteja ja temppeleitä rakennettiin ylängöille Perussa. Terassiviljelmiä rakennettiin 1200 eaa. Andien rinteille. 1 000 eaa. Pohjois-Andeilla alkoi Chavínin kulttuurin kukoistus. Andien vuoriston keskiosissa aloitettiin kullankaivu 750 eaa. Noin vuonna 200 eaa. Nazcan kulttuuri sai alkunsa Nazcan laaksossa Perussa. Bolivian vaakuna
Vaakunan yläpuolella on Bolivian kansallislintu Andienkondori. Sen takana on laakeripuun ja oliivipuun oksista sidottu seppele, joka symboloi voittoa sodassa (laakeripuu) ja rauhaa sekä kansan mainetta (oliivipuu). Vaakunan molemmin puolin on kolme Bolivian lippua. Vaakunan oikealla puolella oleva kirves symboloi Bolivian valtion auktoriteettia kun taas vasemmalla puolella oleva punainen fryygialaismyssy symboloi vapautta. Vaakunan ovaalin muotoisen kehyksen taivaansininen väri symboloi Bolivian Tyynenmeren sodassa menettämää rantaviivaa. Siihen on kirjoitettu kultaisin kirjaimin BOLIVIA ja kymmenen tähteä, jotka kuvaavat Bolivian departementtejä ja Chilelle Tyynenmeren sodassa menettämää departementtiä. Vaakunaan on kuvattu vuoret Cerro Rico takana ja Cerro Menor edessä. Vehnälyhde kuvan etualalla symboloi Bolivian ruokavarojen yltäkylläisyyttä, palmu maan kasvillisuuden rikkautta, laama maan eläimistön rikkautta ja vasemmalla sijaitseva aurinko tasavallan syntyä ja loistoa. Evo Morales
Morales on vuonna 1987 perustetun "Movimiento al Socialismo" -puolueen (MAS) johtaja ja "cocalero"-liikkeen johtaja. Hän vastustaa Yhdysvaltain pyrkimystä hävittää kokapensaan viljely Chaparen provinssissa. Morales osallistui myös vuoden 2002 presidentinvaaliin, mutta jäi toiseksi. Hän oli osallisena vuosien 2003 ja 2005 protesteissa, jotka kaatoivat kaksi maan presidenttiä. Che Guevara
Pala viidakkoista maata Nancahuazússa, jonka paikalliset kommunistit ostivat, toimi harjoitusmaastona. Tiettävästi harjoittelu oli itse asiassa Guevaralle ja hänen joukoilleen vaarallisempaa kuin myöhemmät taistelut. Sissiarmeijan rakentaminen lähti huonosti käyntiin. Väitetään myös, että kun Bolivian presidentti René Barrientos kuuli Che Guevaran olevan maassa, hän ilmaisi toiveensa nähdä Guevaran pää La Pazin keskustassa seipään nokassa. Bolivian armeija komennettiin sissijahtiin. Mustahuppukardinaali
Mustahuppukardinaalia tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Paraguayssa, Perussa ja Venezuelassa. Lajia on kuvattu yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Karibu
Karibun ravinto koostuu kesällä vihreistä kasveista, syksyllä myös sienistä. Talvella karibu etsii tarkalla hajuaistillaan jäkälää, jota se kaivaa paksunkin lumikerroksen alta. Jäkälä on hyvin hidaskasvuista, joten karibut vaeltavat usein talvehtimaan eri alueelle kuin edellisenä talvena. Karibu on märehtijä, jonka vuoksi voi käyttää jäkälää ravintonaan. Boliviandoggi
Boliviandoggin uskotaan polveutuvan alkukantaisista sademetsäkoirista, eteläamerikkalaisista työkoirista sekä espanjalaisista bulldoggeista ja mastiffeista. 1800-luvulla osa kantakoirista vietiin Brasiliaan, jossa siitä syntyi paikallisia linjoja. Koska koira ei hauku, sitä pidettiin erityisen hyvänä taistelu- ja metsästyskoirana. Epäillään ettei nykyään olisi jäljellä puhdasrotuisia yksilöitä. Bolivianerakkokolibri
Bolivianerakkokolibri ("Phaethornis stuarti") on eteläamerikkalainen erakkokolibrien sukuun kuuluva kiitäjälintu. Sen esiintymisalue ulottuu Perun kaakkoisosasta Bolivian keskiosiin. Ernst Hartert kuvaili lajin holotyypin Bolivian Salinasista vuonna 1897. Viiruotsarisuttaja
Viiruotsarisuttajaa tavataan Argentiinassa, Boliviassa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi. Sen kanta on kuitenkin vakaa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Marsu
Marsut ovat laumaeläimiä ja niitä pitäisi olla aina vähintään kaksi. Lajitovereiden seuraa vailla elävä lemmikkimarsu voi kesyyntyä huomattavasti ja tulla "sylimarsuksi", mutta ihmisseura ei täytä marsun sosiaalisuuden tarvetta lajitovereiden tavoin. Maissi
On arvioitu, että intiaanien sotajoukkoja ja myöhemmin myös espanjalaisten joukkoja muonittavat tortillerat kykenivät kukin valmistamaan kymmenkunnalle miehelle päivän annoksen tortilloita. Tortilloiden puuttuessa oli mahdollista syödä pinolea, paahdetun maissin jauhoa, jota oli helppo kuljettaa ja syödä sitä veteen sekoitettuna. Veracruzilainen jesuiitta Francisco Javier Clavijero kertoo historiateoksena meksikolaisia ruokia koskevassa luvussa, miten sotaa käyvät intiaanit saattoivat syödä maissinsa. Mustatetra
Mustatetra kuuluu eteläamerikkalaisiin tetrakaloihin. Mustatetra on kotoisin Paraguay-joelta, enimmäkseen Bolivian alueelta. Marsujen värit
Otter: merkkivärinen kuten tan, merkit vaaleankeltaiset (cream). Pohjaväreinä hyväksytään samat kuin tanilla.Brindle: mustan ja punaisen sarjan värisiä karvoja tasaisesti sekaisin. Suomessa brindle-marsuksi luetaan ainoastaan mustasilmäinen musta-punainen. Loissorsa
Loissorsaa tavataan Chilessä, Argentiinassa, Paraguayssa, Uruguayssa, Boliviassa ja Brasilian eteläosissa. Lajin populaatio on suuri, ja sen kannankehitys on vakaa. Loissorsa on luokiteltu elinvoimaiseksi. Kissanliha
Etelä-Kiinassa ja Pohjois-Vietnamissa kissanlihaa syödään talvisin. Kissan mahalaukku ja muut sisälmykset syödään, kuten myös reidet, joista tehdään lihapullia. Päätä ja muita osia ei syödä. Kissanliha on tavanomainen ruoka Perussa, jossa sitä nautitaan viillokkina ja pihveinä. Joissakin osissa Sveitsin maaseutua syödään myös kissanlihaa. Eräs perinteinen resepti on valmistaa kissa timjamin kera. Bolivia
Maan väkiluku oli vuonna 2010 yhteensä 9 947 418. Bolivialla on matala väestötiheys, ainoastaan noin yhdeksän asukasta per neliökilometri. 2000-luvun alussa noin 42 prosenttia maan asukkaista asui Altiplanon alueella maan länsiosassa, 30 prosenttia itäosan alangolla ja 29 prosenttia maan keskiosan laaksoissa. Kaupungistuminen on vielä vähäistä, mutta se on kasvussa. Vuonna 2004 noin 62 prosenttia maan asukkaista asui kaupungeissa, joista 40 prosenttia yli 200 000 asukkaan kaupungeissa. Maan suurimmat kaupungit olivat vuonna 2010 Santa Cruz (1 616 000), El Alto (953 000) ja La Paz (835 000). Boliviankarvatonkoira
Boliviankarvatonkoira on erittäin terve rotu, jolla on joko hyvin vähän tai ei lainkaan perinnöllisiä sairauksia. Etelä-Amerikan historia
Noin 12 000 vuotta sitten kylmien vuoristoniittyjen asukkaat Perussa metsästivät sekä pitivät vikunjaa kotieläimenään ja viljelivät kasveja. Eteläisessä Chilessa, Tulimaan Cueva Fellissä oli 11 000 vuotta sitten asutusta. 10 000 vuotta sitten nykyisen Bolivian alueella, Andien vuoriston rinteillä kasvatettiin perunaa. Chilipaprikoita ja papuja kasvatettiin 8 500 vuotta sitten Andien keskiosassa. Marsut
Luonnonvaraisia marsulajeja tavataan vain Etelä-Amerikassa. Kalliomarsut asustavat Brasilian kuivilla kallioalueilla pääasiassa lohkareiden alla ja kalliohalkeamissa. Marat eli pampajänikset, jotka nimestään huolimatta eivät ole sukua jäniksille, oleskelevat kuivissa ruohikoissa ja pensaikoissa Argentiinassa. Chacon sota
Paraguaylaiset joukot hallitsivat nyt suurinta osaa Chacosta, mutta taistelut jatkuivat. Paraguaylaiset valtasivat 13. joulukuuta Picuiban, Senator Longin, Irandaquen ja ”27. marraskuuta” -linnakkeet tuhoten Bolivian 7. divisioonan saartamalla ja estäen sen vesihuollon. Noin 4 000 bolivialaista kuoli janoon ja 2 000 otettiin vangiksi. Divisioonan rippeet pakenivat Carandaitiin paraguaylaisten takaa-ajamina. Paraguaylaiset etenivät nyt myös Santa Cruzin provinssin puolelle. Boliviassa oli 9. joulukuuta suoritettu yleinen liikekannallepano ja maa oli myös hyväksynyt Kansainliiton rauhanehdot. Paraguay ei kuitenkaan tähän edelleenkään suostunut ja sota jatkui. Mustatikli
Mustatikliä tavataan Argentiinassa, Boliviassa, Chilessä ja Perussa. Lajia on kuvattu melko yleiseksi, mutta laikuttaisesti esiintyväksi. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivianvarpuspöllö
Sen elinaluetta ovat subtrooppiset ja trooppiset mangrovekasvustot nousuveden rajan yläpuolella ja kosteat vuoristoseudut. Pikkumalluaiset
Pikkumalluaiset ovat monien vesieläinten, kuten kalojen ja hyönteisten, ja lintujen ruokaa. Myös ihmiset syövät pikkumalluaisen munia, nymfejä ja aikuisia yksilöitä. Ihmisravintoa ne ovat ainakin Meksikossa ja Egyptissä. Myös atsteekkien tiedetään syöneen niitä. Meksikossa eräiden pikkumalluais- ja isomalluaislajien munista tehdään suurta herkkua nimeltään Ahuahutle, jota kutsutaan myös "Meksikon kaviaariksi". Malluaisten munia pyydystetään laskemalla ruokoja vedenpohjaan. Muutaman viikon kuluttua ruo'ot kuivataan ja munat karistetaan irti. Bolivian kristillinen evankelis-luterilainen kirkko
Bolivian kristillinen evankelis-luterilainen kirkko ("Iglesia Cristiana Evangélica Luterana de Bolivia") on luterilainen kirkko, joka toimii Boliviassa Etelä-Amerikassa. Kirkon jäsenmäärä on 906. Bhutan
Maan perusruokaa ovat riisi ja yhä enemmän myös maissi. Vuorilla ruokavaliossa on paljon proteiinia, sillä se sisältää lihaa, erityisesti siipikarjaa, jakkia ja lammasta. Kylminä aikoina syödään chilillä maustettuja liha-, riisi- ja maissikeittoja. Maitotuotteet, varsinkin jakin- ja lehmänmaidosta tehty voi ja juusto, ovat myös maidon vähäisyydestä huolimatta suosittuja. Suosittuja juomia ovat "po cha" (tee) ja olut. Bhutan on maailman ainoa tupakoinnin ja tupakan myynnin kokonaan kieltänyt maa. Chaconpekari
Paikalliset metsästävät chaconpekareita lihan ja vuodan takia. Niiden vuodat eivät ole kuitenkaan yhtä arvokkaita kuin kahden muun alueen pekarilajin. Metsästystä tapahtuu jopa kansallispuistoissa ja muilla suojelualueilla, vaikka laji on rauhoitettu Paraguayssa ja Argentiinassa ja sen maastavienti on laitonta. Chaconpekareja kuoli joukoittain tauteihin 1970- ja 1980-luvulla. Kuolemilla saattoi olla yhteyttä paikallisen karjan keskuudessa levinneeseen suu- ja sorkkatautiin ja karjaruttoon, joka oli tuolloin yleinen alueella. 
Chaconpekari sai Paraguayssa suojelua varten toimintasuunnitelman vuonna 1990, ja samantapainen tehtiin Boliviassa ja Argentiinassa seuraavana vuonna. Laji kuuluu CITES-sopimuksen liitteeseen I. Paraguayssa sitä tavataan Defensores del Chacon ja Teniente Encison kansallispuistossa, Boliviassa Kaa-lya del Gran Chacon kansallispuistossa ja Argentiinassa Copon kansallispuistossa sekä pienissä provinssien suojelualueilla. Chaconpekarien kasvattaminen vankeudessa on hankalaa, mutta laji on saatu lisääntymään vankeudessa ja tarhattuja chaconpekareita on viety Yhdysvaltoihin saakka. Naponrastas
Naponrastasta tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu melko yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Afrikan sarven merirosvous
Laittoman kalastuksen arvoksi arvioidaan 90–300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa. Ulkomaiset kalastusalukset ottavat alueen vesistä huomattavasti enemmän proteiinia, kuin avustusjärjestöt toimittavat ruoka-apuna nälän runtelemaan Afrikan sarveen .
Kalastusaluksia Somalian vesille tulee lähialueelta kuten Keniasta, Pakistanista, Saudi-Arabiasta, Sri Lankasta ja Jemenistä, mutta myös hyvin kaukaa, kuten Belizestä, Ranskasta, Hondurasista, Japanista, Etelä-Koreasta, Espanjasta ja Taiwanilta. Näiden joukossa on samoja maita, jotka ovat lähettäneet tänne sota-aluksiaan jahtaamaan merirosvoja . 
Tilanne on johtanut siihen, että jotkut merirosvot kutsuvat itseään “rannikkovartijoiksi” ja lunnasrahoja “sakoiksi”. Näyttääkin siltä, että monet merirosvot ovat aloittaneet uransa kalastajina. On selvää, että muutamat avoveneistä kauppalaivoja kaappaavat merirosvot eivät ole ainoita merirosvoja Afrikan sarven vesillä . Bolivianara
Bolivianara ("Ara rubrogenys") on Bolivian keskiosissa elävä äärimmäisen uhanalainen papukaija. Frédéric de Lafresnaye kuvaili lajin holotyypin Boliviasta saadusta näytteestä. Isopanda
Isopandojen ruokavalio koostuu 99 prosenttisesti bambuista. Ne käyttävät ravinnokseen yli 60 bambulajia, vaikka erityisesti 35 lajia ovat pääravintoa. Isopandat syövät lisäksi myös muita heinäkasveja ja silloin tällöin myös pieniä jyrsijöitä ja Myskihirvien vasoja. Isopandojen metsästäjät käyttivät aikanaan eläinten jalkaluita isopandojen syötteinä. Bambujen pureskeluun kehittyneet voimakkaat leukalihakset takaavat isopandalle yhden voimakkaimmista puruvoimista petoeläinten keskuudessa, ja ne pystyvät halkaisemaan luita. Isopandojen on myös lukuisten kertomusten mukaan sanottu syövän lampaita ja vuohia ja murtautuvan näiden aitauksiin. Eläintarhoissa isopandat syövät bambun ohella sokeriruokoja, riisivelliä, erityisiä runsaasti kuitua sisältäviä keksejä, porkkanoita, omenoita ja perunoita. Yleensä panda istuu syödessään ja pitää ravintoaan toisessa etukäpälässään. Sen poskihampaat ovat erikoistuneet leikkaamaan ja murskaamaan ravintoa ja se pystyy syömään jopa neljän senttimetrin paksuisia varsia. Chile
Pohjoisosassa on Atacaman aavikon lisäksi 3 500 metrin yläpuolella alue, johon ulottuu Bolivian trooppinen ilmasto. Siellä elää kolmannes Chilen kaikista lintulajeista, niiden joukossa andienflamingo. Maan keskiosan laaksossa elää enemmän eläinlajeja, kuten kettuja, puumia ja jyrsijöitä. Santiagon lähistöllä tavataan monia lintuja, kuten andienkurmitsa, viiksivetvetti, mustalakkityranni, koskiorneero ja rotkokapuaja. Maan eteläosien metsissä elää kaksi sorkkaeläinlajia: pudu ja chilenhirvi. Patagoniassa kulkevat guanakot, puumat, ketut ja nandut. Eteläisillä merillä nähdään valaita. Boliviandoggi
Boliviandoggi ("perro de presa boliviano") on bolivialainen koirarotu. Se on hyvin harvinainen. Kuskus
Kuskus (berb. "seksu", arab. كسكسي, ) on berberikansojen keittiön erikoisuus, karkeaksi jauhetusta viljasta tehty ruoan lisäke. Kuskus valmistetaan durumvehnästä. Brasiliassa käytetään termiä couscous myös maissista tehdystä kuskusista. Perinteisesti kuskusta tarjoillaan pääruokana kasvisten ja lihan tai kalan kanssa tai jälkiruokana sokerin, mausteiden ja maidon kanssa. Kuskus on hyvin suosittua Marokossa, Algeriassa, Tunisiassa ja läntisessä Afrikassa. Sitä syödään myös Ranskassa, Sisiliassa ja Lähi-idässä. Isomustarastas
Isomustarastasta tavataan Etelä-Amerikassa Boliviassa, Ecuadorissa, Kolumbiassa, Perussa ja Venezuelassa. Lajin kannan kokoa ei tiedetä, mutta sitä on kuvattu yleiseksi ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Boliviankapuaja
Boliviankapuaja ("Tarphonomus harterti") on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu. Boliviankarvatonkoira
Erittäin alkukantaisena rotuna boliviankarvatonkoira sopii vain ihmisille joilla on aiempaa kokemusta tämänkaltaisista koirista. Se vaatii omistajaltaan kärsivällisyyttä ja lempeää mutta jämäkkää koulutusta. Sitä ei tule alistaa, koska se tekee siitä pelokkaan. Isohuiskija
Isohuiskijaa tavataan Boliviassa, Brasiliassa, Kolumbiassa, Equadorissa, Ranskan Guayanassa, Guayanassa, Perussa, Surinamessa ja Venezuelassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi. Bolivia
Morales valittiin vuonna 2009 toiselle kaudelle. Hän on tehnyt näkyvästi globaalia politiikkaa. Vuonna 2010 Bolivia kieltäytyi allekirjoittamasta Cancúnin ilmastosopimusta. Sen sijaan se isännöi samaan aikaan Cochabambassa ”varjokokousta” eli "Kansojen välistä ilmastonmuutoksen ja äiti maan oikeuksien konferenssia". Vuonna 2012 Bolivia irtisanoutui tilapäisesti YK:n huumesopimuksista protestoidakseen kokapensaan tuotannon kieltoa. Se allekirjoitti Yhdysvaltojen ja Brasilian kanssa erillissopimukset laittoman kokaiinin tuotannon rajoittamiseksi. Aavikkopikkumarsu
Aavikkopikkumarsua tavataan Argentiinassa, Chilessä ja Boliviassa. Se viihtyy puoliaavikolla. Evo Morales
Moralesin tavoitteena on maauudistus, jolla jaettaisiin 200 000 km² maata (noin 2×Portugalin pinta-ala) enimmäkseen alkuperäisväestöä edustaville talonpojille. Ensimmäiset 2300 jaettua palstaa olivat valtion, mutta suuri osa viljelysmaasta on ollut jo siirtomaa-ajoista espanjankielisen eliitin hallussa. Bolivian maanviljelijöiden järjestö Confederación Agropecuaria Nacional (Confeagro) on uhannut perustaa "itsepuolustusjoukkoja" estääkseen maiden takavarikon. Boliviankotinga
Boliviankotingaa tavataan Bolivian keski- ja länsiosissa ja Perun kaakkoisosissa. Sen kannaksi arvioidaan 1 000–2 499 yksilöä. Laji on vähenemässä ja se on luokiteltu vaarantuneeksi. Aimaran kieli
Aimara (aym. "aymar aru") on Andeilla elävien aimarojen puhuma kieli. Sillä on eri lähteistä riippuen 1–2,7 miljoonaa puhujaa Titicaca- järven ympäristössä, ja se on yksi virallisista kielistä Boliviassa ja Perussa. Lisäksi sitä puhutaan jonkin verran Chilessä ja Argentiinassa. Evo Morales
Marraskuussa 2011 Bolivia ja USA palauttivat maiden välille diplomaattisuhteet, jotka oli katkaistu vuonna 2008.