Onko Kultarannan puistot jaettu kolmeen osaan?
Kultaranta
Kultaranta () on Naantalissa Luonnonmaan saaressa sijaitseva Suomen tasavallan presidentin kesäasunto. Huvilatilan pinta-ala on 54 hehtaaria, koostuen useista puistoista, rakennuksista ja kasvihuoneista. Puistot on jaettu kolmeen osaan, muoto-, metsä-, ja hyötypuutarhaan, joista matkailijat voivat kesäisin tutustua muoto- sekä hyötypuutarhaan. Huvilatilan korkeimmalla paikalla sijaitsee Kultarannan päärakennus graniittilinna Villa Kultaranta. Tasavallan presidentti saapuu kesänviettoon Kultarantaan noin 10. kesäkuuta ja lähtee elokuun puolessa välissä. Kultaranta
Kultarannan puutarhan suunnittelivat Helsingin kaupunginpuutarhuri Svante Olsson ja hänen poikansa Paul Olsson vuosina 1914–1915. Puutarha jakaantuu kolmeen osaan: metsäpuistoon, muotopuutarhaan ja hyötypuutarhaan.
Murmanskin alue
Murmanskin alueella on useita merkittäviä luonnonsuojelualueita. Luonnonpuistoja on kaksi: erityisesti pohjoiseen, Vienan- ja Barentsinmerien saaristoluontoon keskittyvä moniosainen "Kantalahden luonnonpuisto" (Кандалакшский Заповедник, 705,3 km, josta 209,5 km maa-alueita ja loput kosteikkoja tai vesialueita) ja "Lapin luonnonpuisto" (2 784,3 km:n biosfäärialue, kaivosalueiden läheinen valtiollinen luonnonmetsä, Лапландский Биосферный резерват). Muita valtiollisia, rajoitetumman suojelun rauhoitusalueita ovat: "Kanozeron rauhoitusalue" (Канозерский Заказник, 656,6 km), "Murmanskin tundran rauhoitusalue" (Мурманский тундровый Заказник, 2950,0 km) ja "Tuuloman rauhoitusalue" (Туломский Заказник, Tulomski zakaznik, 337,0 km). Osia näistä ja muita Murmanskin alueita suojeltiin tiukemmin, kun helmikuussa 2018 perustettiin "Hiipinän kansallispuisto". Koljonselkä
Hirtolahdesta ja sen rannoista kuuluu noin puolet (254 hehtaaria) Hirtopohjan luonnonsuojelualueeseen (FI0334001), joka kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan. Alueeseen sisältyy myös Kullapään niemennokka ja Rönnissä Paavonsaaren matala Välikönsalmi. Keskinen kehitysalue
Kehitysalue jakautuu paikallishallintoa varten 19 piirikuntaan, jotka voidaan luonnonolojensa perusteella ryhmitellä kolmeen ekologiseen vyöhykkeeseen (etelästä pohjoiseen): Pappila (Kiikala)
Harjualueella sijaitsevat Pappilan kylän alueella, osaksi myös viereisen Komisuon kylän puolella, entisillä Kiikalan seurakunnan mailla koko Natura-alueelle nimensä antanut Hyyppärän harju sekä luonnonarvoiltaan merkittävä ja luonnonsuojelualueena rauhoitettu, Hitolanjoen latvahaaraan Satakoskenojaan laskeva Kultalähde, jonka luona on Kiikalan Pappilan (aiemmin Kiikalan Saaren), Komisuon ja Lasikylän (aiemmin Hidoisenpyölin) kylien vanha rajapaikka. Vironniemi
Vironniemen peruspiiri jakaantuu kolmeen hallinnolliseen osa-alueeseen (kaupunginosaan): Kruununhaka, Kluuvi ja Katajanokka. Turku
Kupittaanpuisto on paitsi Turun myös koko Suomen vanhin ja laajin kaupunkipuisto. Puistossa on mahdollista harrastaa erilaisia liikunnallisia aktiviteetteja, sinne suuntaavat palloilijat, skeittaajat, uimarit, rullaluistelijat, jumppaajat, joogaajat ja keilaajat. Talvisin Kupittaalla voi harrastaa jääkiekkoa ja luistella tekojääradalla vauhtimadolla. Kupittaalla sijaitsevat myös Seikkailupuisto ja lasten liikennekaupunki. Kaupunginojan puistovyöhyke
Hallituspuistoksi sanotaan nykyisen kaupungintalon korttelin puistoalueita. Vuonna 2005 puistosta erotettiin kuitenkin osa uudeksi Maria Silvfanin puistoksi. Porin puistoakselit
Porin puistoakseleilla tarkoitetaan kaupungin ydinkeskustan neljän puistokadun muodostamia akseleita. Ilmansuuntien mukaan kulkevat kaksi akselia jakavat kaupungin keskustan neljään eri osaan. Puistot toimivat Linnan, Teljän, Malminpään ja Karhunpään kaupunginosien rajoina. Keskuspaikkateoria
Christallier esitti keskushierarkiastaan kolme muunnelmaa, jotka poikkeavat toisistaan siinä, kuinka monta alemman tason keskusta on olemassa kutakin ylemmän tason keskusta kohti ja miten ne sijoittuvat. Tätä ylempien ja alempien keskusten lukumäärän suhdelukua merkitään K:lla, ja sen arvo eri muunnelmissa on joko 3, 4 tai 7 (kun ylemmän tason keskus itsekin lasketaan mukaan). Sen mukaisesti erotetaan toisistaan "markkina"-, "liikenne"- ja "hallintoperiaate".
Markkina- eli huoltoperiaatteessa alemman tason keskukset muodostuvat ylemmän tason keskusten muodostamien kolmioiden keskipisteeseen, jotka ovat samalla ylemmän tason keskustaa ympäröivän kuusikulmion kärkiä. Kun jokainen niistä kuuluu samanaikaisesti kolmen ylemmän tason keskuksen vaikutusalueen, lasketaan kunkin niistä kuuluvan vain yhdeksi kolmasosaksi kuhunkin vaikutusalueeseen, joten alemman tason keskuksia on kaksi kutakin ylemmän tason keskusta kohti.Lisäksi ylemmän tason keskus kuuluu tietysti myös itsensä vaikutusalueeseen. Täten luku K saa arvon K = 6/3 + 1 = 3. Markkinaperiaatteen mukaisessa keskusjärjestelmässä on kuitenkin liikenteen järjestäminen vaikeaa. Austin Powers ja kultamuna
Austin ja Vosu tapaavat herra Roboton, joka vakuuttaa olevansa tietämätön Nigelin olinpaikasta. Epäluuloiset Austin ja Vosu soluttautuvat Roboton tehtaaseen, missä vetosäteen komentoyksikköä lastataan parhaillaan Kultamunan autoon. Roboto ojentaa Kultamunalle kultaisen avaimen, jota tarvitaan vetosäteen aktivoimiseksi. Vosu menee kohtaamaan Kultamunan sillä välin, kun Austin yrittää vapauttaa Nigelin. Kultamuna onnistuu kuitenkin pakenemaan komennusyksikkö mukanaan ja vetäytyy tri Pahan sukellusveneeseen. Nigel ja Austin eivät pysty selvittämään välillään olevia ristiriitoja ja päättämään, mitä tehdä asioiden nykyiselle tolalle. He lähtevät kumpikin omille teilleen. Sillä välin tri Pahan poika, Scott Paha (Seth Green), on muuttumassa yhä enemmän pahaksi (ja jopa kaljuuntumassa isänsä tavoin) yrittäessään todistaa arvonsa isälleen. Hän esittelee isälleen lauman laserpäisiä haita, joita tri Paha ei ensimmäisessä elokuvassa toivomuksestaan huolimatta saanut. Tri Paha alkaa suosia Scottia lempipoikanaan Mini-Minän sijasta. Hylätty Mini-Minä vaihtaa puolta ja liittyy Austinin joukkoihin. Paul Olsson
Vuonna 1920 Olsson perusti oman puutarha-arkkitehtuuriroimiston Helsinkiin sekä taimitarhan Kauniaisiin. Vuosien kuluessa siitä kasvoi maan suurin taimistoliike, joka toimi hänen poikansa johdolla aina 1980-luvun lopulle saakka. Olssonin toimisto suunnitteli useita yksityispuutarhoja ympäri maata. Suurin osa niistä on kuitenkin tuhoutunut vuosikymmenten kuluessa. Olssonin tunnetuimmat työt ovat Naantalin Kultaranta, jonka hän suunnitteli yhdessä isänsä kanssa vuonna 1915 sekä Hietaniemen hautausmaa Helsingissä. Etelä-Haaga
Etelä-Haagan läntisin osa on niin sanottu "Haagan Kultareuna". Siellä on lähinnä vakuutusyhtiö Pohjolan 1960-luvulla työntekijöilleen rakennuttamia punatiilisiä kerrostaloja, joiden verhoiluun on käytetty myös maalaamatonta kuparilevyä. Kultareunan rakennuskannan suojeleminen oli vireillä vuonna 2011. Eläintarha (Helsinki)
Lähes alusta lähtien rautatie kuitenkin jakoi alkuperäisen puistoalueen kahtia, ja radan itäpuolella sijaitseva osa sai sittemmin nimen Alppipuisto. Aikoinaan on Eläintarhaan kuuluviksi luettu myös Linnunlaulun huvila-alue sekä Tokoinrannan puistoalue; tästä muistuttavat yhä alueella sijaitsevien Eläintarhantien ja Eläin­tarhan­lahden nimet. Galápagosin kansallispuisto
Kansallispuisto on jaettu kolmeen vyöhykkeeseen. Täydellisen suojelun alue pyritään pitää kokonaisuudessaan ihmistoiminnan ulkopuolella. Ekosysteemien suojelun ja palauttamisen alueella sallitaan pienimuotoinen ihmisvaikutus. Asutuksia ja maatalousaluetta lähinnä olevaa vyöhykkeellä pyritään minimoimaan ihmisen aiheuttama vaikutus. Kara (biljardipeli)
Kolmen vallin kara on edelleen suosittua osissa Eurooppaa, Aasiaa ja Latinalaista Amerikkaa. Ylin lajin toimintaa säätelevä taho on Union Mondiale de Billard (UMB). Se on järjestänyt kolmen vallin karan mestaruuskisoja 1920-luvun lopulta lähtien. Kansainvälisen olympiakomitean tunnustama Maailman pool-biljardi yhdistys (World Pool-Billiard Association, WPA) tekee yhteistyötä UMB:n kanssa sääntöjen yhdenmukaistamistyössä. Espoon keskuspuisto
Keskuspuistosta aloitettiin puhumaan yleiskaavoituksen ja seutusuunnittelun yhteydessä 1970-luvulla. Keskuspuiston kaavoitus ei kuitenkaan alkanut kuin vasta vuonna 1982, jolloin alue jaettiin kahteen osaan – Keskuspuisto I:een ja Keskuspuisto II:een. Valtuusto hyväksyi Keskuspuisto I:n osayleiskaavan vuonna 1996, jonka ympäristöministeriö vahvisti pääosin vuonna 1997. Lainvoiman ympäristöministeriön päätös sai vuonna 1999. Keskuspuisto II:n osayleiskaavan kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi vuonna 1993. Kaupunginhallitus puolestaan hyväksyi osayleiskaavan vuonna 2004, ja hallinto-oikeudelle suunnatun hylätyn valituksen jälkeen Keskuspuisto II:n osayleiskaava astui voimaan vuonna 2006. Maritta Pitkänen
Yhteistyössä muiden museoiden kanssa hän ideoi muun muassa Kultaisen polun, jossa katsoja kulki Suomen kultakauden keskeisimpien teosten ääreen Ateneumissa ja Serlachiuksen taidemuseossa, ja Kultaisen kolmion, joka yhdisti Suomen kolme merkittävintä eurooppalaisen taiteen kokoelmaa eli Sinebrychoffin, Serlachiuksen ja vaasalaisen Karl Hedmanin kokoelmat. Myös museon nettisivuille toteutettu lapsille ja nuorille suunnattu Taidekoulu Gösta oli Pitkäsen ideoima. Vuonna 2007 avatulla sivustolla opetettiin taiteen perusasioiden ja termien lisäksi myös havainnoimaan taidetta ja seuraamaan teosten tarinoita. Savonlinna
Savonlinnan keskusta on rakennettu osittain saarille, jotka erottavat Saimaan selät Haapaveden ja Pihlajaveden toisistaan. Kaupungin pinta-alasta yli kolmannes koostuu vesistöistä ja useista saarista. Haapa- ja Pihlajavettä yhdistävät kolme salmea lännestä itään päin lueteltuina ovat Laitaatsalmi, Haapasalmi ja Kyrönsalmi. Talvisalo jää Laitaatsalmen ja Haapasalmen väliin ja Vääräsaari Haapasalmen ja Kyrönsalmen väliin. Linnansaaren kansallispuisto ja Koloveden kansallispuisto sijaitsevat osittain Savonlinnan alueella. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kurjenrahkan kansallispuisto perustettiin lopulta 19. joulukuuta 1997 annetun lain perusteella "Etelä-Suomessa poikkeuksellisen edustavan suo- ja metsäluonnon suojelemiseksi, soiden ja metsien eliölajien säilyttämiseksi, yleiseksi luonnonnähtävyydeksi sekä retkeilyä, opetusta ja tutkimusta varten." Laki kansallispuistosta astui voimaan 1. tammikuuta 1998, jolloin Varsinais-Suomen mantereen ensimmäinen ja koko maan 32. kansallispuisto syntyi – 20 vuotta periaatepäätöksen jälkeen ja viimeisenä ohjelmassa luetelluista puistoista. Vastaperustettu puisto muodostui 25,4 neliökilometristä valtion omistamia maita, jotka sijaitsivat Turun kaupungin lisäksi Auran, Lemun, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Vahdon ja Yläneen silloisissa kunnissa. Puiston alueesta 1 980 hehtaaria oli suota, 500 hehtaaria metsää ja 65 hehtaaria vesialueita. Suomen tasavallan presidentti
Tasavallan presidentin käytössä on kolme kiinteistöä, joissa kaikissa on asunto sekä työ- ja edustustiloja: Presidentinlinnassa ovat presidentin pääasialliset työ- ja edustustilat, Mäntyniemi on presidentin varsinainen virka-asunto ja kesäasuntona on Kultaranta. Kiinteistöjen ylläpito ja tarpeellinen henkilökunta kustannetaan valtion varoista. Urpalanjoen vesistö
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet : Lapin kultaryntäykset
Suuren alkuinnostuksen jälkeen kiinnostus Ivalojoen kultaan hiipui nopeasti jo muutaman vuoden aikana. Kullanetsintämaksut jouduttiin puolittamaan kolmen vuoden kuluttua uuden lain voimaanastumisesta ja 1874 annettiin venäläisten painostuksesta erikoismääräykset Tenojoen kullankaivusta. Vuotta myöhemmin uusittiin koko asetus Lapin kullanetsinnästä, jolloin maksuja edelleen alennettiin ja samalla valtausten kokoa pienennettiin. Kultalan ympäristö hiljeni jo 1870-luvun loppuun mennessä ja 1880-luvun alussa sen päärakennus muutettiin Helsingin yliopiston revontulitutkimuksen käyttöön. Professori Selim Lemströmin johtama retkikunta tutki Kultalassa revontulia vuosina 1882–1884. Lopullisesti se suljettiin vuonna 1900. Nykyään Kultalan päärakennus ympäristöineen on matkailukohteena ja paikalla on lisäksi muun muassa Metsähallituksen ylläpitämä autiotupa. Ivalojoen kulta-alue on myös yksi Museoviraston inventoimista valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Lauhanvuoren kansallispuisto
Lauhanvuoren reitit jakaantuvat kahdeksaan osaan. Lauhanvuoren laki, Spitaalijärvi sekä Muurahaisen ja Lauhansarven luontomatkailukeskukset ovat alueen tärkeimmät kiintopisteet. Kaikki reitit ovat helppoja tai keskivaativia ja soveltuvat hyvin päivän tai vähän sitä pitemmän ajan retkeilyyn. Pääasiassa reitit ovat lumettomaan aikaan liikkumiseen soveltuvia retkeilyreittejä, koska niitä ei ole merkitty reittimerkeillä. Kultarinta
Kultarinnan esiintymisalueen laajuus on 1–10 miljoonaa neliökilometriä, Euroopassa elää 6,9–14 miljoonaa yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Dallapénpuisto
Puiston nurmikentät nousevat kolmessa kohtaa pyramidin muotoisiksi kumpareiksi. Kumpareet myös rajaavat puistoa ja antavat suojaa lähikatujen liikenteeltä. Puiston keskiosassa on kivetty aukio, jota ympäröivät penkit, valaisinpollarit ja kynäjalavien rivit. Universumien tomu
Pullmanin ensimmäinen ajatus trilogiaa yhdistäväksi nimeksi oli niin ikään "Kadotetusta paratiisista" poimittu ilmaus "Golden Compasses", jossa ”compasses” tarkoittaa itse asiassa harppia, ei kompassia. Milton viittaa kultaiseen harppiin Jumalan luomistyön välineenä. Nimi "Golden Compasses" vakiintuikin joksikin aikaa käyttöön kirjan julkaisun ollessa vielä kesken. Tällöin yhdysvaltalaisen kustantajan toimittajat erehtyivät tulkitsemaan, että nimitys viittaa Lyran aletiometriin, joka likimain vastaa kuvausta ”kultainen kompassi” – vaikka onkin tosiasiassa messinkinen. Niinpä kirjan amerikkalaisessa ennakkomarkkinoinnissa ensimmäisestä kirjasta alettiin käyttää yksikkömuotoista nimitystä "The Golden Compass", vaikka Atlantin toisella puolella Pullman olikin jo päättänyt antaa ensimmäisen kirjan nimeksi "Northern Lights". Pullman ei tohtinut tarttua kirjan nimikysymykseen yhdysvaltalaisen kustantajan tarjotessa muuten loistavia ehtoja, joten "The Golden Compass" tuli amerikkalaisen laitoksen viralliseksi nimeksi. Ensimmäisen kirjan suomennos "Kultainen kompassi" noudattaa tätä nimeä siitä huolimatta, että julkaisutiedoissa alkuteokseksi ilmoitetaan "Northern Lights". "The Golden Compass" on myös vuonna 2007 julkaistun elokuvaversion nimi sekä Yhdysvalloissa että Isossa-Britanniassa. Pudasjärvi
Pudasjärven merkittävimmät soidensuojelualueet ovat Euroopan suurimpiin soidensuojelualueisiin kuuluva Litokaira sekä Olvassuo ja Hirvisuo. Pudasjärven keskiosassa läntiset laajat suoalueet muuttuvat Koillismaan vaaroiksi. Alueella sijaitsee Ohtavaaran–Ohtosensuon lähes luonnontilassa oleva alue. Ohtosensuo on yksi Pudasjärvelle perustetuista soidensuojelualueista. Alueella on luonnontilaisia soita, vanhojen metsien saarekkeita ja useita lampia. Ohtosenlammen sekä suoalueen ja Ohtavaaran korkeusero on huomattavan suuri. Vaaran rinteessä on reheviä lehtomaisia puronvarsikorpia ja lukuisia lähteitä. Ohtavaaran rinteillä 190–210 metrin korkeuskäyrillä sijaitsevat kilometrien pituiset muinaiset merenrantavallit eli pirunpellot. Sannäsin kartano
Nykyisen, Carl Ludvig Engelin piirtämän päärakennuksen rakennutti vuosina 1836-1837 kartanon uusi omistaja, vapaaherra Axel Gustaf Mellin. Kartanon uuden puiston suunnitteli Paul Olsson, jonka kädenjälkeä ovat myös Esplanadinpuisto Helsingissä ja Kultarannan puisto Naantalissa. Espoon keskuspuisto
Pohjoisessa Keskuspuistoa rajaavat Suvelan ja Tuomarilan asuinalueet, idässä ja koillisessa Kuurinniitty, Henttaa ja Suurpelto. Etelässä Keskuspuisto taas rajoittuu Olariin ja Latokaskeen ja lännessä Vanttilaan. Keskuspuistoon kuuluvatkin Vantinkorven, Harmaakallion, Suvimetsän, Kuurinmetsän, Henttaanmetsän sekä Kokinmetsän luontoalueet. Yrjönkatu (Helsinki)
Yrjönkatu haarautuu Korkeavuorenkadusta luoteeseen hieman Johanneksenkirkon pohjoispuolella. Sen alkupää sijaitsee usean eri kaupunginosan alueella. Erottajankadun, Uudenmaankadun ja Yrjönkadun muodostamassa kolmiossa sijaitsee Dianapuisto, viralliselta nimeltään Kolmikulman puisto. Puisto peruskorjattiin vuosina 2006 ja 2007. Suihkulähteet otettiin jälleen käyttöön, kalusteet ja valaistus uusittiin. Valtaosa Yrjönkadun alkupään arkkitehtuurista on 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Yrjönkadun kaakkoisimmassa osassa kulkee raitiolinja 10. Kultaranta
Kultarannan tila oli pakkohuutokaupattavana vuonna 1906 ja sen osti maanviljelysneuvos Alfred Kordelin. Hän rakennutti graniittilinnan vuosina 1914–1916, omaksi kesähuvilakseen. 19-huoneisen linnan suunnitteli arkkitehti Lars Sonck. Parc André-Citroën
Parc André-Citroenissa yhdistyy ranskalainen, englantilainen ja japanilainen puutarhasuunnittelu sekä moderni arkkitehtuuri. Puisto on jaettu kolmeen osaan. "Jardin blancissa" (”valkoinen puutarha”) on valkoisina kukkivia pensaita ja "Jardin noirissa" (”musta puutarha”) tummakukkaisia kasveja. Puiston keskellä on suuri avoin nurmikko ("parterre"), joka ulottuu Seinen rantaan saakka. Näiden ohella puiston yhteydessä on kuusi teemapuutarhaa (ns. "Jardins Sériels"), jotka liittyvät vertauskuvallisesti eri aisteihin: sininen puutarha (haju), oranssi puutarha (tunto), vihreä puutarha (kuulo), punainen puutarha (maku), hopeinen puutarha (näkö) ja kultainen puutarha (kuudes aisti). Lisäksi puiston alueella on myös kaksi graniittista näköalatornia, useita suihkulähteitä ja kaksi suurta kasvihuonetta, jotka ovat Bergerin suunnittelemia. Puistola
Koudan urheilupuistosta kulkee valaistu yhdyspolku Malmin lentoaseman ympäri kulkevaan ulkoilureittiin.Nummisuutarin palstaviljelyalue on Helsingin kaupungin omistama pienviljelyyn tarkoitettu alue Nummisuutarinpuiston yhteydessä Puistolan kaupunginosassa. Palstaviljelyalue on vuokrattu Hyötykasviyhdistys ry:lle, joka vuokraa sitä edelleen yksityisille ihmisille. Palsta-alue koostuu 114 ruudusta, joista suurin osa on pinta-alaltaan noin 5 aaria. Alue on ympäröity kuusiaidalla ja palsta-alueeseen kuuluu oma pysäköintialue. Palstaviljelyalueen naapurissa sijaitsee Nummisuutarinpuisto ja päiväkoti leikkipaikkoineen. Ultuna
Ultuna jakautuu kahteen osa-alueeseen, jotka ovat Landbo ja Puroniitty. Ekoparken
Ekoparken on Tukholman, Solnan ja Lidingön alueilla sijaitseva kaupunkipuisto. Kaupunkipuiston tarkoitus on suojella kaupunkimaiseen ympäristöön kuuluvan alueen kulttuuri- tai luonnonmaisemaa, historiallisia ominaispiirteitä, kaupunkikuvaa ja virkistysarvoja. Ekoparkeniin kuuluvat Skeppsholmen, Kastellholmen, Fjäderholmarna, Djurgården, Nobelparken, Norra Djurgården (osittain), Ladugårdsgärdet (osittain), Ulriksdal, Haga sekä Brunnsviken. Puistossa on Pohjois-Euroopan järein tammimetsä ja sen vesissä esiintyy kivennuoliainen.
Ruotsin valtiopäivät säätivät lain Ekoparkin perustamisesta 7. joulukuuta 1994. Ruotsin kuningas vihki puiston 19. toukokuuta 1995. Puiston pinta-ala on 27 km. Asukkaita puiston kattamalla alueella on 21 768. Turku
Turussa on runsaasti tiloja ja alueita eri urheilulajien harrastamiseen. Kupittaan alue, keskustan tuntumassa sijaitseva Turun Urheilupuisto ja Impivaara ovat kaupungin monipuolisimmat liikunta- ja urheilualueet. Kupittaalla on useiden jalka- ja pesäpallokenttien lisäksi muun muassa liikunta- ja keilailuhalli, Veritas Stadion -jalkapallostadion, velodromi, rullalautailualue ja BMX-rata. Vuonna 2006 Kupittaalle valmistui uusi Kupittaan jäähalli ja vuonna 2017 Kupittaan palloiluhalli. Urheilupuistossa sijaitsee Paavo Nurmen stadion, jossa käydään pääosin yleisurheilukilpailuja. Lisäksi puistossa on kentät pesäpalloa, jalkapalloa, koripalloa, lentopalloa ja useita muita lajeja varten. Urheilupuiston kupeessa sijaitsee Samppalinnan maauimala. Urheilupuistossa on rikottu useita Suomen sekä maailmanennätyksiä. Filppula (Kauhajoki)
Filppulassa sijaitsevia nimettyjä puistoja ovat Jalaspuisto ja Kaskipuisto kylän luoteisosassa, Suvipuisto keskiosassa, Tiililänpuisto lounaisosassa sekä Välskärinpuisto kaakkoisosassa. Lisäksi esimerkiksi Kevättien, Antintien ja Pätästien päissä on puisto. Vuonna 1999 Filppulan alueelta poistettiin Suvipuistosta, Kaskipuistosta, Välskärinpuistosta, Pätästien, Antintien ja Kevättien puistoista leikkivälineet. Syy poistoon oli, että puistoihin käytettävät hoitokustannukset keskitettiin suurta hoitotarvetta vaativiin paikkoihin Kauhajoen kunnan yleisten kustannusten säästötarpeen vuoksi. Saaristomeri
Saaristomeri jaetaan useissa yhteyksissä kolmeen osaan: Saaristomerellä sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Luonto on hyvin erikoista, karua ja samalla rehevää. Saaristomerta leimaavat rehevät saarnimetsiköt ja karut kallioluodot. Ensimmäisen Salpausselän jatkeena alueen eteläosissa on joukko soraharjun pätkiä eli hiekkasaaria. Suurin näistä on Paraisten, Korppoon Jurmo. Toisen Salpausselän jatkeena ovat muun muassa Kemiönsaaren, Dragsfjärdin Örö. Hiekkasaarten kasvillisuus ja eläimistö ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta. Brittiläinen Kultarannikko
Kultarannikko (suom. kirjoitusmuoto myös Kultaranta, ) oli Ison-Britannian ja Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan ja myöhemmin Yhdistyneen kuningaskunnan siirtomaa Länsi-Afrikassa Guineanlahden rannikolla vuosina 1821–1957. Se itsenäistyi vuonna 1957 nimellä Ghana. Siirtomaa-aikainen nimi juontaa juurensa siihen, että alueelta huuhdottiin kultaa, jota portugalilaiset kauppiaat kävivät ensimmäisinä eurooppalaisina hankkimassa. Matari
Kiertotähdenpuisto Rekolantien viereisine skeittialueineen, katutaideaitoineen ja koirapuistoineen, Matarin täyttömäki, Tervahaudanmetsä sekä Keravanjoen äärellä sijaitseva Matarinpuisto ovat kaupunginosan suurimmat viheralueet. Joukontien päässä oleva Matarin yleinen uimaranta kuuluu Keravanjoen Matarinkosken seutuun. III kaupunginosa (Turku)
III kaupunginosa on yksi Turun keskustan numeroiduista kaupunginosista. Se sijaitsee Aurajoen itäpuolella Kaskenkadun ja Martinkadun välissä ja rajautuu etelässä Kupittaankatuun. Kaupunginosasta suurimman osan vie urheilupuisto, jossa sijaitsee muun muassa Paavo Nurmi -stadion. Myös Turun kaupunginteatteri, Wäinö Aaltosen museo, Valtion virastotalo, Heideken ja Biologinen museo ovat III kaupunginosassa. Tokio
Erillisalueiden suurin puisto on Edogawa- ja Arakawa-jokien suulla levittäytyvä Kasai rinkai -puisto, joka avattiin vuonna 1989. Puistossa on akvaario (Tokyo Sea Life) ja suuri maailmanpyörä, ja Tokion Disneyland sijaitsee aivan sen lähettyvillä. Suurimpiin puistoihin lukeutuu myös Shinjukun eteläpuolella sijaitseva Yoyogin puisto, jossa oli Tokion olympialaisten olympiakylä ja jonka yhteydessä on Meiji-jingū-pyhäkkö. Laaja Mizumoton puisto keskustan koillispuolella on vuorostaan metropolin ainoita joenrantapuistoja. Kultainen leikkaus
Kultainen leikkaus eli kultainen suhde saadaan, kun jana jaetaan kahteen osaan niin, että lyhyemmän osan suhde pidempään osaan on sama kuin pidemmän osan suhde koko janaan. Kultainen suhde on tällöin pidemmän ja lyhyemmän jako-osan pituuksien suhde, noin 1 : 0,618 tai 1,618 : 1. Janan jakamista tällä tavoin sanotaan myös sen jakamiseksi "jatkuvassa suhteessa". Kultaranta (kaupunginosa)
Kultaranta on Naantalin 13. kaupunginosa Luonnonmaan saarella kaupungin keskustasta lounaaseen. Kultaranta sijaitsee Luonnonmaan itärannalla Rymättyläntien (seututie 189) pohjoispuolella, Naantalin vanhastakaupungista katsottuna vastarannalla. Kaupunginosassa on 347 asukasta (2005), ja se on lähinnä harvaan asuttua omakotitaloaluetta. Naapurikaupunginosia ovat Viiala, Viialanranta ja Keitilä. Kultaranta muodosti ennen oman taajamansa, mutta 2000-luvulla se kasvoi yhteen Turun keskustaajaman kanssa, johon Naantalin muukin kaupunkialue kuuluu. Aura Fest
Alkuvuosina 2011-2014 Aura Fest järjestettiin Barkerinpuistossa, mutta vuonna 2015 Aura Festin tapahtumapaikkana toimi väliaikasesti Samppalinnanpuisto, kunnes jo seuraavaksi vuodeksi 2016 tapahtuma siirrettiin Kupittaanpuistoon. Aura Fest onkin nyt vakiinnuttanut paikakseen Kupittaanpuiston, jossa sitä järjestetään nyt jo kolmatta kertaa. Pikkukultarinta
Erityyppiset metsät ja pensaikot sekä puutarhat. Barkerinpuisto
Turun kulttuuripääkaupunkihanke Turku 2011 järjesti "Urban Nature" -seminaarin 8.–9. syyskuuta 2011. Seminaarin pääluennotsijana oli yhdysvaltalainen maisema-arkkitehti ja nykytaiteilija Martha Schwartz. Osana vierailuaan Schwartz laati suunnitelmaluonnoksen Barkerinpuiston kehittämisestä. Suunnitelmassa puisto on jaettu kolmeen kaarimaiseen alueeseen, joista suurin avautuu joelle päin ja jossa olisi amfiteatterimaiset portaan oleskeluun ja myös pienimuotoisten esitysten seuraamiseen. Kulku Linnankadun puolelta pusitoon järjestettäisiin sujuvasti sekä bussipysäkille että suunnitelmissa olevan Kakolan asuinalueen suuntaan. Jokirannan kanssa samalla tasolla olevalla kolmannelle kaarelle sijoittuisi ympäristötaideteoksia lapsille. lapsille rakennettaisiin myös leikkipaikka. Kultasadepensaat
Kultasadepensaat ovat kesävihantia yksikotisia pensaita tai pieniä puita. Pituus on 2–10 metriä. Lehdet kasvavat kierteisesti ja ne ovat pitkäruotisia. Lehtilapa on kolmilehdykkäinen. Lehdykät ovat 3–8 cm pitkiä, soikeita ja melkein ruodittomia. Kukinto on riippuva latvaterttu. Kukat ovat kaksineuvoisia ja teriö keltainen. Hedelmä on palko.Suomessa kultasadepensaita viljellään koristeellisuutensa vuoksi suojaisilla kasvupaikoilla maan eteläosissa. Parhaiten menestyvä laji on kaljukultasade. Kukinta-aika on kesä–heinäkuussa. Pronssikausi
Lähi-idän pronssikausi jaetaan perinteisesti kolmeen pääosaan. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kuntaliitosten myötä puisto sijaitsee enää seitsemän kunnan alueella, kun Lemu on liittynyt Maskuun, Yläne Pöytyään ja Vahto Ruskoon. Laajentumisten myötä puiston koko on vuoteen 2010 mennessä kasvanut noin 29 neliökilometriin. Puisto kattaa myös suurimman osan Kurjenrahkan 30,93 neliökilometrin laajuisesta, vuonna 1999 perustetusta Natura-alueesta. Natura-alueesta jää puiston ulkopuolelle vain pieniä osia, ja ne kuuluvat sekä kansallis- ja luonnonpuistojen kehittämisohjelmaan sekä soidensuojelun perusohjelmaan. Kansallispuiston suojelullinen arvo perustuu sen hoito- ja käyttösuunnitelman mukaan pääasiassa viiteen eri tekijään: puiston laajoihin ja luonnontilaisiin soihin, erämaisiin metsiin, kaukana pääesiintymisalueistaan eläviin harvinaisiin ja uhanalaisiin eläinlajeihin, seudun matkailullisen vetovoimaan sekä puiston merkitykseen eräretkeilykohteena. Kultapanda
Kultapandan pääravintoa ovat bambunversot, mutta ne syövät myös ruohoa, juuria, jäkäliä, hedelmiä, kasviksia, hyönteisiä sekä linnunmunia ja -poikasia. Kupittaanpuisto
1900-luvun alussa puistoon rakennettiin kaupunginpuutarhuri Mauritz Hammarbergin suunnitelmien mukaisesti muun muassa ensimmäiset leikkivälineet vuonna 1902, ensimmäiset lintulammikot 1905 ja vuonna 1912 avattiin nykyinen Kupittaan maauimala. Liikennekaupunki puistoon rakennettiin 1950-luvulla ja Seikkailupuisto 1980-luvulla. Vanhoista kylpylärakennuksista on nykyisin jäljellä ainoastaan kahdeksankulmainen lähdepaviljonki: vanhin kylpylärakennus paloi vuonna 1855, ravintolarakennus purettiin 1800-luvun lopulla ja juhlasalirakennus tuhoutui talvisodan aikana pommituksissa. Espoon keskuspuisto
Majkärrin itäpuolella on Lillträskbergetin luonnonsuojelualue, jossa jäkälät ja sammaleet peittävät kallioita ja kelot ja lahopuut ovat valloittaneet metsät. Lillträskbergetin pohjoispuolella sijaitseva Lillträskin sarasuo on muodostunut, kun muinainen merenlahti kuroutui järvialtaaksi noin 3 000 vuotta sitten ja alkoi sitten soistua. Lopullisesti järviallas kasvoi umpeen 1900-luvulla muodostaen Lillträskin sarasuon, toiselta nimeltään Henttaansuo, jolla esiintyy useita eri korpisuotyyppejä sekä saranevaa. Henttaansuolla kasvaa hirssisaraa, nevaimarretta ja korpialvejuurta, jotka ovat pääkaupunkiseudulla harvinaisia. Myös suon sammallajisto on hyvin ainutlaatuinen. Siellä kasvaa peräti 18 eri rahkasammallajia. Yli puolet Lillträskin sarasuosta on edelleen luonnontilassa. Majkärrin, Lillträskbergetin ja Lillträskin neva-alue onkin yksi Keskuspuiston arvokkaimmista luontokohteista luonnonsuojelun näkökulmasta. Kupittaanpuisto
Kupittaanpuisto on Turun vanhin puisto, sen alku oli vuonna 1820 perustettu vain kylpylävieraille tarkoitettu 1,5 hehtaarin puisto. Vuonna 1837 perustettu Suomen Puutarhaviljelyseura sai kaupungilta käyttöönsä Kupittaalta maata istutuksia varten. 1800-luvun aikana Kupittaanpuisto laajeni käsittämään kylpylän alueen lisäksi puutarhakoulun alueen ja niin sanotun Kupittaantorin Uudenmaankadun ja Itäisen Pitkänkadun kulmassa. Puiston ala oli vuonna 1896 yli viisi hehtaaria. Kultapanda
Kultapanda on hämäräajan eläin, se liikkuu pääosin aamuisin ja iltaisin ja yöllä. Kultapandat elävät yksinään tai pareittain. Niillä on reviireillään vakituiset lepo- ja nukkumispaikat, yleisimmin luolassa, tiheässä oksistossa tai ontossa puussa. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kansallispuistossa kulkee useita merkittyjä polkuja. Puistossa palvelurakenteet, kuten nuotiopaikat ja laavut sekä polut, ovat Metsähallituksen ylläpitämiä, mutta puiston ulkopuolella niitä hoitavat yhdistykset. Kaikki alueen polut kuuluvat Kuhankuonon retkeilyreitistöön. Reitistössä on kuusi viitoitettua rengasreittiä, joiden varrella on laavuja ja nuotiopaikkoja. Kuhankuonon retkeilyreitistön kokonaispituus on yli 200 kilometriä. Puiston ulkopuolella retkeilyreitistöön kuuluvat lisäksi Maskun, Ruskon ja Raision alueilla kulkeva Suokullan reitti sekä Maskussa ja Ruskolla kulkeva Karevan kierto. Reitistö yhdistää kansallispuiston myös läheiseen Vaskijärven luonnonpuistoon, ja eri reittejä kulkemalla puistossa ja sen ympäristössä voi tehdä jopa viikon mittaisia retkiä. Talvisin latuja ei ylläpidetä säännöllisesti mutta Nousiaisten Valpperista ajetaan useimmiten moottorikelkalla latu-ura Vajosuon kautta Kurjenrahkalle ja Pukkipaloon. Kupittaa
Kupittaa sijaitsee Suomen vanhimman ja laajimman kaupunkipuiston Kupittaanpuiston ympärillä. Kupittaanpuistossa ja sen liepeillä sijaitsevat Seikkailupuisto (lasten ilmainen puuhamaa), Kupittaan maauimala, Kupittaan paviljonkiravintola ja lintupuisto. Kupittaanpuiston välittömässä läheisyydessä on Kupittaan siirtolapuutarha, Kupittaan liikunta- ja keilailuhalli, jalkapallostadion (Veritas Stadion), velodromi (Turun velodromi), useita jalkapallo- ja pesäpallokenttiä sekä vasta avattu rullalautailualue ja bmx-rata. Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuisto
Keidassoilla on märkiä ja upottavia painumia eli "kuljuja", avovetisiä "allikoita" ja kuivia mättäitä eli "kermejä". Kauhanevan alueella on sadoittain avovesiallikoita, joissa on kirkas vesi. Suolla on kaikkiaan kolme keidaskeskusta. Kauhanevan keitaat ovat nevan ympäröimät. Kauhaneva muuttuu etelään päin mentäessä suureksi aapamaiseksi avosuoksi, joka on keidassuota ravinteikkaampi, sillä se saa keväisin tapahtuvien tulvien seurauksena ravinteita läheisiltä kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Kauhanevan alueella sijaitsi vuonna 1999 myös 0,1 hehtaaria myös lettoa. Kauhaneva on näin ollen yksi Kauhajoen kolmesta alueesta, joilla on yhä tätä suotyyppiä.
Kauhanevan reunamilla on suuria, pääasiassa minerotrofisia räme- ja neva-alueita, joiden vesitalous riippuu Kauhanevan eteläosan tavoin myös kivennäismailta virtaavista pohja- ja pintavesistä. Esimerkiksi Kauhanevan pohjoispuolella sijaitsevan Nummikankaan länsipuolella pohjavesi tihkuu maanpinnalle turpeen ja hiekan alta. Tästä seuraa alueen hyvin ainutlaatuinen suokasvillisuus. Tällä Kauhanevan pohjoispuolella maa viettää kohti etelää, minkä ansiosta vesi pääsee virtaamaan voimakkaammin. Kauhanevan eteläpuolella sijaitsevan suuren avosuon vesitalous on luultavasti tihkuvien pohjavesien varassa. Tämän alueen läpi virtaa lisäksi Nummikankaan länsipuolen räme- ja neva-alueilla purkautuvia pohjavesiä. Joensuun puistot
Ystävyydenpuisto (ent. Urheilupuisto) sijaitsee Urheilutalon ja yliopiston välissä, pääkirjaston edustalla. Puistossa on lasten leikkipaikka ja kilometriviitat Joensuun ystävyyskaupunkeihin, mistä puisto on saanut nimensä. Ystävyydenpuistoon tehtiin perusparannus 2008. Se sai uudet penkit ja uuden ympäristötaideteoksen, kuvanveistäjä Jarmo Lehikoisen "Kolme aurinkoa". Kultamainat
Kultamainat ("Mino") on kottaraisten heimoon kuuluva varpuslintusuku. Kultamainojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia. Luonnonmaa
Saaren länsiosaan Kultaranta Golfin itäpuolelle suojaisan merenlahden, matalan ja rehevöityneen Matalahden rannalle, on suunniteltu asuntomessuja vuodeksi 2022. Asuntomessualueen arvioidut kustannukset ovat yli 10,5 miljoonaa euroa, ja Matalahdesta johtuva rantarakentaminen, ruoppaus ja tulvasuojat lisäävät kustannuksia arvioilta 2,6 miljoonaa euroa. Kustannusten on arvosteltu olevan korkeita Naantalin kaupungille, ja se ei ole vielä päättänyt asuntomessujen hakemisesta. Kontula
Rakennusvirasto ja Kontulan asukkaat laativat yhdessä vihersuunnitelman Vesalan, Kontulan ja Vihermäen alueelle vuonna 1999. Siihen liittyi myös luonnonhoidon toteutussuunnitelma. Suunnitelmassa esitettyjä asioita olivat puistokohtainen kunnossapito, peruskorjausten tarve ja niiden kiireellisyysjärjestys vuoteen 2008 asti. Sittemmin vuonna 2010 julkaistu Vesalan, Kontulan, Kivikon ja Kurkimäen aluesuunnitelma vuosille 2010–2019 kattaa myös puistoalueiden kunnostuksen. Tärkeitä kunnostuskohteita ovat muun muassa Emännänpuisto ja leikkipuisto Kiikku. Kultarikko
Kultarikkoa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Euroopassa laji on lähinnä vuoristojen kasvi, jota kasvaa Britteinsaarten pohjoisosissa, Norjan, Ruotsin ja Suomen vuoristo- ja tunturialueilla, Kuolan niemimaalla, Uralilla, Islannin itäosissa, Huippuvuorilla, Alpeilla, Apenniinien pohjoisosissa, Luoteis-Balkanilla ja Karpaateilla. Pohjois-Amerikassa kultarikko on lähinnä arktisten alueiden laji, jota kasvaa Länsi- ja Pohjois-Kanadassa. Kultarikkoa esiintyy myös Grönlannissa. Suomessa kultarikko on pohjoisen laji, jota tavataan kolmella alueella: Sallan-Kuusamon alueella, Enontekiöllä lähinnä käsivarren suurtuntureilla sekä Utsjoella ja Inarin pohjoisosissa. Salla
Suurimpia kyliä ovat Kursu, Salmivaara ja Saija, jotka olivat aikaisemmin taajamia. Kelloselässä sijaitsee Sallan kansainvälinen rajanylityspaikka. Salla on tunnettu matkailupaikkakuntana, mutta myös korkean työttömyyden alueena. Sallassa sijaitsee Sallatunturien matkailukeskus ja Poropuisto. Kunnan alueella sijaitsevat myös Oulangan kansallispuisto, joka ulottuu myös Kuusamon puolelle sekä Värriön luonnonpuisto, joka jatkuu Savukosken puolelle. Sallan alueen kautta kulkee myös valtakunnallinen UKK-retkeilyreitti. Tokio
Tokio on tiiviisti rakennettu kaupunki, mutta sen alueella on silti useita suuria puistoalueita. Tokion keskustan julkisista puistoista vanhimpiin kuuluvat muun muassa vuonna 1873 perustetut Shiban puisto, joka ympäröi Zōjō-jin temppeliä, ja Uenon puisto, joka oli alun perin Kan’ei-jin temppelin aluetta ja jossa sijaitsee useita museoita, Uenon eläintarha ja Ueno Tōshō-gū -pyhäkkö. Tokiossa on kuitenkin tätäkin vanhempia jo Edo-kaudelta peräisin olevia puutarha-alueita, kuten Hama-rikyū-puutarha meren rannalla Ginzan kaupunginosan eteläpuolella. Se toimi Meiji-restauraation jälkeen keisarillisena puutarha- ja palatsialueena. Myös esimerkiksi Koishikawa kōraku-en ja Rikugi-en-puutarhojen rakentaminen on aloitettu jo Edo-kauden alkupuolella. Ensimmäinen varsinainen länsimaalaistyylinen Tokioon rakennettu viheralue oli kuitenkin vuonna 1903 avattu Hibiyan puisto, joka sijaitsee Marunouchin toimistokaupunginosan vieressä. Kultarinnat
Kultarinnat ovat keskikokoisia kerttuja, jotka ovat alapuolelta joko keltaisia (2 lajia) tai vaaleanharmaita (2 lajia). Habitukseltaan ne muistuttavat kerttusia. Ne elävät pääasiassa lehtimetsissä ja liikkuvat latvustossa syöden hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia. Naantalin Musiikkijuhlat
Presidentti Urho Kekkonen osallistui Naantalin musiikkijuhlille 1980-luvun alussa ja teki vuonna 1981 aloitteen konsertista presidentin kesäasunto Kultarannassa. Presidentti Martti Ahtisaari taas halusi järjestyttää puutarhakonsertin Kultarantaan vuonna 1997. Myös presidentti Tarja Halonen on viihtynyt Naantalin Musiikkijuhlien yleisössä. Helsingin keskuspuisto
Varsinaisen Keskuspuiston poikki kulkee Nordenskiöldinkadun pohjoispuolella neljä liikenneväylää (Hakamäentie, Metsäläntie, Pirkkolantie ja Kehä I) sekä rantarata, mutta ulkoilureitit ylittävät tai alittavat ne kaikki eri tasossa. Vuonna 2013 avattiin Eläintarhan ja varsinaisen Keskuspuiston yhdistävä Auroran jalankulkusilta Nordenskiöldinkadun yli. Lisäksi runkolinja 560 alittaa Keskuspuiston Paloheinäntunnelissa Kuninkaantammen ja Paloheinän välillä. Kansanpuisto
Nykyään tai aikaisemmin tunnettuja kansanpuistoja ovat Suomessa ainakin seuraavat:Helsingissä termiä kansan­puisto lakattiin virallisesti käyttämästä 1950-luvun lopulla. Helsingin kaupungin vuoden 1958 kunnallis­kertomuksessa mainitaan vielä, että kaupungin urheilu- ja retkeily­toiminnan hallinnassa oli joukko kansan­puistoja sekä lisäksi kaupungin alueen ulko­puolella sijainneet Pirttimäen, Rastilan ja Uutelan ulkoilualueet. Sitä vastoin vuoden 1959 kunnalliskertomuksessa myös aikaisemmat kansan­puistot luetellaan ulkoilu­alueiden joukossa. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kurjenrahkan kansallispuistossa on käynyt suhteellisen vähän ihmisiä, mutta 2010-luvun aikana puiston käyntimäärät ovat moninkertaistuneet. Esimerkiksi vuonna 2009 kävijöitä oli noin puolet kaikkien Suomen kansallispuistojen kävijämäärien keskiarvosta. Silloin puistossa vieraili noin 28 500 ihmistä, mikä oli noin 1,5 prosenttia kaikista Suomen kansallispuistojen vierailijoista. Kävijämäärä on selvässä kasvussa, esimerkiksi vuonna 2016 kävijöitä oli 65 900, joka on 2,3 prosenttia kaikista kävijöistä ja osuus keskiarvosta oli kivunnut noin 90 prosenttiin. Vuosien 2009 ja 2016 välillä kansallispuistojen määrä kasvoi neljällä 39:ään puistoon ja niiden vuotuinen yhteiskävijämäärä oli noussut 2,8 miljoonaan kävijään. Neljässä eniten vierailluissa puistossa – Pallas-Yllästunturin, Nuuksion, Urho Kekkosen ja Oulangan kansallispuistoissa oli vuonna 2016 yhteensä 1,37 miljoonaa kävijää eli lähes puolet kaikista kansallispuistojen kävijöistä. Kävijätutkimuksen perusteella Kurjenrahkan kansallispuisto on tyypillisesti perheiden päiväretkikohde, jonka reiteille tullaan omalla autolla etenkin syksyisin ja viikonloppuisin, keskimäärin neljän-viiden tunnin retkille. Kävijät ovat enimmäkseen turkulaisia, ja heille puisto on tavallaan lähivirkistysalue. Turun kaupunki on myös järjestänyt puistossa monenlaista liikuntatapahtumia, kuten lumikenkäkierroksia, hiihtoretkiä ja erilaisia ulkoilupäiviä. Mynämäen kunta järjestää alakoululaisille luokkaretkiä kansallispuistossa. Katariinan meripuisto
Katariinan meripuisto on Kotkassa Kotkansaaren eteläosissa Katariinanniemellä sijaitseva puisto. Puiston alueella on Ruotsinsalmen merilinnoituksen päälinnoituksen Fort Katarinan raunioita. Fort Katarinaa ympäröi kuiva hiekka- ja kallioalue. Linnoitusalueen takana sijaitsee Katariinan tervaleppälehto, joka edustaa Kotkansaarella harvinaiseksi käynyttä alkuperäistä lehtoluontoa. Tervaleppälehto on rauhoitettu vuonna 1964. Meripuisto valittiin Vuoden 2012 ympäristörakenteeksi. Se on palkittu myös Euroopan viherrakentajien järjestön Trend Award –palkinnolla. Kotkavuori
Kotkavuori on pääasiassa kerros­talo­aluetta, mutta Gyldénin­tien pohjois­osan varrella on myös "ekonomitaloiksi" kutsuttu ryhmä pientaloja.. Alueen suurimpia puistoja ovat länsi­laidalla Lahna­lahden puisto ja etelä­laidalla Paja­lahden puisto. Espoon keskuspuisto
Finnoontie halkaisee keskuspuiston kahtia. Keskuspuiston itäpuolella on puiston ahkerimmin käytetyt ulkoilureitit, ne johtavat Suvelasta ja Kuuriinniitystä Puolarmetsään, Olariin sekä Henttaaseen. Finnoontien länsipuolella olevan Keskuspuiston tärkein reitti kulkee Vanttilan ja Latokasken välillä. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kokonaan kansallispuiston alueella kulkee vain yksi rengasreitti, edellä mainittu kahden kilometrin mittainen Karpalopolku, joka kulkee Kurjenpesän luontotuvalta Kuhankuonolle ja takaisin. Lisäksi Savojärven kiertävä, 6,7 kilometrin pituinen Savojärven kierros kulkee lähes kokonaan puiston sisällä. Muut rengasreitit, kuten yhdeksän kilometrin pituinen Pukkipalon reitti ja kolmenkymmenen kilometrin pituinen Vajosuon vaellus, kulkevat suurelta osin puiston ulkopuolella. Kansallispuistossa kulkeva Pukkipalon noin kilometrin pituinen luontopolku vanhan metsän lajistosta kertovine tauluineen on osa Pukkipalon reittiä. Luontotuvalta Kuhankuonon kautta Rantapihaan johtava polku, Töykkälästä Kuhankuonolle johtava polku Kurjenrahkan suon yli sekä Vajosuon reunaosissa kulkeva polku ovat puolestaan osa Vajosuon vaellus -reittiä. Minna Canthin puisto
Alue ulottuu pohjoisesta Asemakadulta etelään Suokadulle, idässä sitä rajaa Maaherrankatu ja lännessä Museokatu. Sen jakaa kahtia kevyen liikenteen väylänä oleva Hapelähteenkatu, jonka pohjoispuolella symmetrinen Minna Canthin puisto on. Hapelähteenkadun eteläpuolella on leikkipuisto ja Suokadun varressa oleva entisen kauppakoulun rakennus. Puurakenteisen koulurakennuksen on suunnitellut arkkitehti J. V. Strömberg vuonna 1906 ja siinä toimii Maljapuron päiväkoti. Jantar Mantar (Jaipur)
Jaipur jaettiin seitsemään suorakulmion muotoiseen alueeseen. Keskimmäiseen näistä tuli kuninkaalliset rakennukset, joihin Jantar Mantarkin kuului. Pratap Singhin hallintokaudella (1778–1803) Jantar Mantarin käyttö observatoriona päättyi. Siitä tehtiin asetehdas, jossa valmistettiin tykkejä. Alueelle rakennettiin mm. metallisulattoja. Kultakerttulit
Kultakerttulit ("Vermivora") on kerttuleiden heimoon kuuluva lintusuku. BirdLife Suomen luokittelun mukaan sukuun kuuluu kolme lajia. Chapultepec
Puiston toinen osa avattiin vuonna 1962. Siellä sijaitsee kaksi huvipuistoa, kaksi järveä, nykyinen presidentin virka-asunto Los Pinos, lasten museo Papalote, urheilupaikkoja, ravintoloita ja kahviloita. Siellä on myös hautausmaa, johon on haudattu useita presidenttejä sekä kuuluisia taiteilijoita, kuten maalari Diego Rivera ja sekä laulaja-näyttelijä Augustin Lara. Pikku Huopalahti
Pikku Huopalahti muodostettiin virallisesti osa-alueeksi vuoden 2013 alusta, kun kaupunginhallitus oli tehnyt päätöksen Helsingin alueellisen jaon muutoksista. Se on kuitenkin osa-alueena sikäli poikkeuksellinen, että se käsittää kolmeen eri kaupunginosaan kuuluvia alueita. Pienalue 1 alueen eteläosassa kuuluu Meilahteen, pienalue 2 alueen keskiosassa Ruskeasuohon ja pienalue 3 alueen luoteisosassa Haagaan. Tokio
Myös erillisalueiden ulkopuolella Taman alueella sijaitsee merkittäviä viheralueita. Koganein kaupungissa on Koganein puisto, joka on metropolin toiseksi suurin ja joka tunnetaan kirsikkapuistaan. Niitä on lähes kaksi tuhatta. Vuonna 1961 avattu Jindain kasvitieteellinen puutarha (4 500 kasvilajia) Chōfun kaupungissa on puolestaan metropolin toinen kasvitieteellinen puutarha, toinen on Tokion keskustan alueella oleva Koishikawa, joka kuuluu Tokion yliopistoon. Taman alueella sijaitsevat myös 24 kilometriä pitkä Tamagawa jōsui -kanavaa seuraileva vihreä kulkureitti ja Taman eläintarha Hinon kaupungissa. Chapultepec
Puisto koostuu kolmesta osasta, jotka on liitetty siihen eri aikoina. Vanhimmalla alueella sijaitsevat eläintarha, järvi vuokrattavine veneineen, puiston tunnetuimmat museot sekä Chapultepecin linna (Kansallinen historiallinen museo). Museoista huomattavin on Kansallinen antropologinen museo, jonka esikolumbiaanisen taiteen kokoelma on maailman suurin. Muita merkittäviä museoita ovat Modernin taiteen museo sekä Tamayo-museo, joka esittelee meksikolaisen maalarin Rufino Tamayon taidetta sekä kansainvälistä nykytaidetta. Kultapanda
Kultapandoja on monissa eläintarhoissa ympäri maailmaa, Suomessa sekä Korkeasaaren eläintarhassa että Ähtärin eläinpuistossa. Ähtäriin ensimmäinen kultapandanaaras saapui kesäkuussa 2015. Rundāles pils
Itäsiiven Kultaisessa salissa on käytetty kultaisten ornamenttien taustamateriaalina kahta erilaista marmoria. Länsisiivessä näkee herttuan makuuhuoneesta suoraan puistoon. Sekä huoneen että puiston malli on peräisin Versaillesista. Seurueen ajanviettoa varten oli biljardihuone, jossa on myös erilaisia korttipöytiä. Vastaavat herttuattaren yksityishuoneet ovat myös tilavia ja niihin on rakennettu myös salaovia ja käytäviä huomaamatonta liikkumista varten. Kultakala
Kultakala ei varsinaisesti halua aina olla yksin akvaariossa. Jos niin käy, kalasta tulee väsynyt ja outo. Kultakala on parvessa pirteä, josta johtuukin se, että se luokitellaan "parvikaloihin." Ne ovat ystävällisiä muita kaloja kohtaan, mutta saattavat syödä pienempiä kaloja kuten neontetroja, jos ne sattuvat osumaan tielle. Myllypuron liikuntapuisto
Myllypuron liikuntapuisto on liikunta- ja virkistysalue Itä-Helsingin Myllypurossa. Se on yksi Helsingin suurista liikuntapuistoista, joka koostuu yhdestä nurmikentästä, kahdesta hiekkakentästä sekä suuresta ennen kaikkea jalkapalloiluun tarkoitetusta Pallomylly-nimisestä hallista. Talvisin alueelle pystytetään myös kuplahalli ja jääkiekkokaukalo jäädytetään. Pallomyllyssä ja kuplahallissa on ns. kolmannen sukupolven tekonurmi. Liikuntapuiston ykkösnurmi toimi Ykkösessä pelaavan Pallokerho-35:n kotikenttänä vuosina 2005–2007. Lisäksi Helsingin seudun rugbykilpailutoiminta keskittyy liikuntapuistoon ja ykkösnurmella on pelattu miesten rugbymaaotteluitakin. Kultainen kolmio
Kultainen kolmio () on Kaakkois-Aasiassa, Thaimaan, Myanmarin ja Laosin rajalla sijaitseva vuoristoalue. Alueella Ruak-joki yhtyy Mekongiin. Nimityksen antoi alkujaan CIA. Kultainen kolmio tuli tunnetuksi 1920-luvulla maailman tärkeimpänä oopiumin tuotantoalueena. Nykyisin sieltä virtaa maailman markkinoille sekä oopiumia, heroiinia että puhdistettua morfiinia. Svante Olsson
1890-luvulla Olsson suunnitteli muun muassa Kaivopuiston uudistukset sekä uuden puiston Tähtitornin vuorelle. Vuosisatojen vaihteessa hän laati Tehtaanpuiston suunnitelmat sekä Hesperian-, Kaisaniemen-, ja Vanhan kirkkopuiston uudistukset. Yhdessä poikansa kanssa Olsson toteutti 1910-luvulla muun muassa Eiranpuistikon, Engelinaukion, Talvipuutarhan edustan ja Alppipuiston. He suunnittelivat yhdessä myös Kultarannan puutarhan Naantaliin. Olssonin suunnitelmat olivat usein varsin suurellisia ja hän ylittikin monesti annetun budjetin. Kultaranta
Vuosittain Kultarannassa käy noin 18 000 vierailijaa. Kultaranta on yksi valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä Suomessa. Pietarin hallinnollinen jako
Pietarin liittokaupungin sisäinen paikallinen itsehallinto on järjestetty kaksitasoisena, samoin kuin muissakin Venäjän federaatiosubjekteissa. Ylemmällä tasolla Pietari on jaettu 18 piiriin (), jotka alemmalla tasolla edelleen jakautuvat yhteensä 111 kunnallishallintoalueeseen (муниципальное образование, "munitsipalnoje obrazovanije"). Kunnallishallintoalueita on kolmea eri tyyppiä: 9 kaupunkia (город, "gorod"), 21 keskustan ulkopuolella sijaitsevaa taajamaa tai kylää (посёлок, "posjolok") sekä 81 kuntaa (муниципальный округ, "munitsipalnyi okrug"), jotka lähinnä vastaavat perinteisiä kaupunginosia. Kultaranta Golf
Kultaranta Resortilla on täysimittainen 18 reiän par 72-kenttä, seitsemänreikäinen par 3-kenttä, 9-reikäinen par 3-kenttä sekä lyöntiharjoittelualue, lähipelialue ja golfsimulaattori. Se on Suomen ensimmäinen täysmittainen golfkenttä, joka toimii pay & play -periaatteella. Keskukseen kuuluu lisäksi hotelli ja lomahuoneistot. Vuonna 2012 Resortin yhteyteen valmistuu Marina.
Kultaranta Resortin yhteydessä toimiva Suomen Golfliiton jäsenseura on "Kultaranta Golf Club Naantali" (KGCN). Esplanadin puisto
Pohjois-eteläsuuntaiset kadut katkovat Esplanadin puiston kolmeen osaan, joille on annettu omat nimet. Mannerheimintien ja Korkeavuorenkadun välinen osa on Teatteriesplanadi, joka on saanut nimensä puiston päässä sijaitsevasta Ruotsalaisesta Teatterista. Kurjenrahka
Kansallispuistolle nimensä antanut, yli kahdenkymmenen neliökilometrin laajuinen Kurjenrahkan keidassuo Savojärven eteläpuolella muodostaa Varsinais-Suomen ja lähes koko Etelä-Suomen laajimman yhtenäisen suoalueen. Tyypillisenä keidassuona Kurjenrahkalla kermit eli muuta ympäristöä kuivemmat alueet kiemurtelevat kuljujen eli märempien alueiden väleissä. Kermit ja kuljut ovat myös selvästi suuntautuneet ja koko suo muodostuu useasta samankeskisestä keitaasta. Kuivilla alueella kasvaa harvassa mäntyä sekä runsaasti suopursua. Upottavat kuljut taas kasvavat pääosin rahkasammalta. Keidassoille tyypilliset reunaluisut ovat myös suolla hyvin kehittyneet. Niiden alaosat ovat isovarpurämettä ja yläosa kanervarahkarämettä. Eräin paikoin myös kahden eri keitaan keskustasanteen reunaluisut sijaitsevat vastakkain. Näiden välissä sijaitsevalla nevakorvella virtaa pieni puro osittain piilossa turpeen alla. Superkilen
Superkilen on moderni kaupunkipuisto Kööpenhaminassa Nørrebron kaupunginosassa.
Puisto valmistui vuonna 2012. Se on jaettu toiminnallisesti kolmeen eri osaan värien mukaan. "Punainen tori" on varattu urheilulle ja kulttuurille, "musta pörssi" on tapaamispaikka, jossa voi pelata vaikka sakkia ja "vihreä puisto" pitää sisällään lasten leikkipaikat ja piknikalueet. Puistoon on kerätty kaikki siellä tarvittavat välineet, kuten penkit, roskakorit, puut, leikkikentät, viemärikannet ja opasteet, yli 50 eri maasta ja kulttuurista. Kolmikulma (Helsinki)
Kolmikulma () eli Dianapuisto on pieni, suorakulmaisen kolmion muotoinen puisto Helsingin keskustassa. Sitä rajoittavat Yrjönkatu, Uudenmaankatu ja Erottajankatu. Puisto on uusittu vuosina 2006 ja 2007. Kupittaanpuisto
Kupittaanpuisto () on Turussa Kupittaan kaupunginosassa sijaitseva Suomen suurin, vanhin ja laajin kaupunkipuisto. Puisto on pinta-alaltaan 24 hehtaaria, ja sen alueella sijaitsevat muun muassa Kupittaan maauimala ja Seikkailupuisto sekä paviljonkiravintola, liikennekaupunki ja lintupuisto. Puistossa sijaitsee myös yksi kuvanveistäjä Jussi Mäntysen Hirvi-patsaan pronssivaloksista. Kantalahden luonnonpuisto
Kantalahden luonnonpuisto () on valtakunnallinen luonnonsuojelualue Luoteis-Venäjällä pääosin Murmanskin alueella. Se on maan vanhimpia luonnonsuojelualueita, perustettu vuonna 1932.
Kantalahden luonnonpuisto koostuu useista erillisistä, hajallaan sijaitsevista alueista Vienanmeren ja Barentsinmeren rannikoilla. Kokonaispinta-ala on 705 neliökilometriä, josta 496 neliökilometriä vesialuetta. Puistoon kuuluu merenrantoja ja saaristoa taiga- ja tundravyöhykkeillä. Herttoniemen kartano
Herttoniemen kartanon puisto jakaantuu kahteen osaan. Alkujaan puisto on 1760-luvulta, mutta nykyisen asunsa se sai Carl Olof Cronstedtin aikana 1810-luvulla. Puisto jakaantuu kahteen osaan: toinen osa on säännönmukainen barokkityylinen puutarha kukkaistutuksineen, toinen osa on englantilaistyylinen maisemapuisto lampineen ja huvimajoineen. Herttoniemen kartanopuisto on toinen Helsingin kahdesta englantilaistyylisestä puistosta; toinen on Piperin puisto Suomenlinnassa. Pääkäytävän päässä on toinen C. L. Engelin suunnittelemiksi mainituista huvimajoista. Kartanon puistossa kasvavat kolmihaarainen päärynäpuu, jonka ympärys 1,3 m:n korkeudella on 226 cm ja pituus 15 m, sekä dahurianlehtikuusi, jonka vastaavat mitat ovat 241 cm ja 30 m. Molemmat ovat lajeissaan Suomen paksuimmat. Helsingin kaupunki vastaa nykyisin puistosta, ja sitä laajennettiin vuosituhannenvaihteessa rantaan päin. Kultapanda
Kultapandat viihtyvät lauhkean vyöhykkeen lehti- ja havumetsissä, joiden lämpötila on 10–25 °C:n välillä. Vuotuisen lämpötilavaihtelun takia kultapandat siirtyvät vuorenrinteillä ylös tai alas sopivaan lämpötilaan. Tämän vuoksi kultapandoja on nähty jopa 2 200–4 800 metrin korkeudessa. Kultapandat liikkuvat myös ravinnon saatavuuden mukaan etenkin bambun perässä. Ne elävät samoilla alueilla isopandan kanssa, joka samoin on erikoistunut bambun syömiseen. Mandalayn Kultainen palatsi
Mandalayn Kultainen palatsi on palatsialue Burman eli nykyisen Myanmarin Mandalayssä. Palatsialue rakennettiin kuningas Mindonin siirrettyä pääkaupunkinsa Mandalayhin vuonna 1857 ja rakennustyöt valmistuivat vuonna 1859. Aikanaan Kultainen palatsi oli maailman suurin puinen rakennuskompleksi, mutta suurin osa siitä tuhoutui ilmapommituksissa vuonna 1944. Palatsialue jälleenrakennettiin alkuperäiselle paikalleen 1990-luvulla, mutta uudet rakennukset valmistettiin betonista. Kurjenrahkan kansallispuisto
Kansallispuiston läntisimmän osan Laidassuo ja Lakjärvenrahka sekä eteläinen Lammenrahka ovat muodostuneet kallioisten metsäalueiden väleihin, toisin kuin edellä mainitut laajat keidassuot. Nämä suot muodostavat sokkeloisen alueen, missä keidassuolaikut ovat pieniä ja missä on runsaasti erilaisia suotyyppejä. Soilla on myös runsaasti pieniä, usein luonnontilaisia metsäsaarekkeita. Tällainen on esimerkiksi Lakjärvenrahkan kaakkoisosassa sijaitseva Pukkipalo.