Mistä itsekriminointisuojan käsite on peräisin?
Itsekriminointisuoja
Itsekriminointisuojan käsite on peräisin kanonisesta oikeudesta 1100-luvulta, jolloin katolisen kirkon oikeusoppineet kehittivät suojaa koskevan opin. Sen mukaan rikoksesta syytetyllä ei ollut velvollisuutta auttaa itsensä tuomitsemisessa. Hän ei ollut velvollinen luovuttamaan tuomioistuimelle asiakirjoja, joita voitiin käyttää häntä vastaan, eikä hänen tarvinnut nimetä itseään vastaan puhuvia todistajia. Näytön hankkiminen jäi näin ollen syyttäjän tehtäväksi.
Takakuristus
Takakuristus () on kuristusote itsepuolustuksessa. Ote kohdistuu vastustajan niskaan. Termi ”rear naked choke” on todennäköisesti peräisin jujutsun ja judon kuristusotteesta, joka tunnetaan nimellä "Hadaka Jime" tai ”Naked Strangle”. Sana ”naked” tässä asiayhteydessä tarkoittaa, että toisin kuin muissa jujutsun tai judon kuristusotteissa, tässä otteessa ei hyödynnetä keikogia tai harjoitusasua. Itselääkitys
Vuonna 1985 Harvard Medical Schoolin psykiatrin professorin Edward Khantzianin esittämässä itselääkityksen hypoteesissa esitetään että päihdeaddiktio saattaisi johtua itselääkityksestä. Hypoteesi selittää miksi jotkut tulevat päihteistä riippuvaisiksi ja miksi päihde vetoaa henkilöön niin voimakkaasti. Hypoteesin mukaan haavoittuvaiset yksilöt kokeilevat eri päihteitä, joista he löytävät sellaisia jotka helpottavat heidän kivuliaita tunnetilojaan.. Hypoteesiä on päivitetty vuonna 1997. Itselääkityksen hypoteesi perustuu siihen että kärsimys on päihdeaddiktion ajuri. Itselääkitystä on tutkittu muiden muassa skitsofreenikoilla, joilla esiintyy päihteiden väärinkäyttöä. Suomettuminen
Suomettumiseen liittyy läheisesti myös termi itsesensuuri. Tässä yhteydessä sillä tarkoitetaan suomalaisten itse suorittamaa julkisen keskustelun valvontaa, jossa kaikki hiukankin Neuvostoliittoa kohtaan negatiiviseksi arvioitu aineisto joutui voimakkaan paheksunnan kohteeksi ja "Suomen ja Neuvostoliiton välisiä suhteita" vahingoittavan materiaalin julkaisemisesta pyrittiin pidättäytymään. Jeremy Bentham
Essee "Offences Against One's Self" puolusti homoseksuaalisuuden dekriminalisointia. Kirjoitus julkaistiin vasta vuonna 1931, koska sen katsottiin kirjoitushetkellä uhanneen yleistä moraalia. Vaikka Bentham kirjoitti homoseksuaalisuuden olevan "epänormaali taipumus", kirjoitus tuomitsi yhteiskunnan reaktion asiaan, jonka Bentham sanoi olevan yksityinen asia - yhdyntään pakottamista vastaan oli jo muita lakeja. Moraalinen varustautuminen
Alkuun järjestö koostui Buchmanin omista kannattajista, ja nimi oli vain lisäys. Nimeä käytti ensimmäisenä 1938 H. W. Austin toimittamassaan kirjassa "Moral Rearmament (The Battle for Peace)". Buchman ja muut Oxfordin ryhmäliikkeen johtajat mieltyivät siihen, ja niin entisestä Oxfordin ryhmäliikkeestä tuli "Moral Re-Armament" eli Moraalinen varustaututuminen. Järjestö kannusti jäseniään osallistumaan politiikkaan ja yhteiskunnalliseen toimintaan ja keskusteluun. Varsinkin kylmän sodan aikana sen keskeisiä ajatuksia oli, että maailman muutos lähtee ihmisestä itsestään. Suojaviittamadonna
Suojaviittamadonnoja kutsutaan myös italiaksi "Madonna della Misericordia" ja latinaksi "Mater Misericordiae", eli laupeuden tai armeliaisuuden äiti. 
Suojaviitta-aihe juontuu oikeuskäytännöstä, joka oli yleinen varhaiskeskiajalla etenkin Alppien pohjoispuolella. Korkea-arvoiset henkilöt, varsinkin naiset, saattoivat tarjota tarjota vainotuille turvapaikan "viittansa alla" ja pyytää armoa heidän puolestaan. Naisten suojaviittaoikeus liitettiin myöhemmin Neitsyt Marian hahmoon. Neitsyt Maria toimi "Armeliaisuuden äitinä", jonka valtava viitta tarjosi suojan uskoville. Rasismi
Uuden ajan länsimaisen rasismin yhtenä merkittävimpänä juurena pidetään transatlanttisen orjuuden vaikutusta eurooppalaisten asenteisiin muita kansoja kohtaan. American Anthropological Associationin mukaan tämä aate kehittyi 1500-luvulta alkaen kolonialismin ja orjakaupan yhteydessä ja niiden oikeuttamisena. Suojeluraha
Suojeluraha on laitonta rahoitusta, suojelumaksua minkä laittomat toimijat voivat periä yleensä laillisilta toimijoilta. Rikolliset liigat (kuten Venäjän mafia, triadit, yakuza, huumekartellit) voivat tällä tavoin omaa toimintaansa rahoittaa. Yleensä suojelurahan perimiseen liittyy: joko henkeen tai terveyteen, tai myös taloudellisen liiketoimintaan liittyvä uhkailu. Suojeluraha voi kohdistua monenlaiseen toimintaan. Se voi kohdistua myös laittomuuksiin, kuten esimerkiksi luvattomaan seksibisnekseen tai ilman työlupaa/viisumia toimimiseen ansiotyössä. Terminä suojeluraha on tullut tunnetuksi lähinnä mafiaan liittyneistä uutisoinneista ja sitä kautta julkisuuteen nousseista tapauksista. Liberalismi
Individualististen moraaliteorioiden pohjana vaikuttaa vahvasti Immanuel Kantin ajatus, että ihmiset ovat itseisarvo sinällään, eikä heitä saa käyttää keinoina johonkin päämäärään. Kantilainen moraali lähtee siitä, että jos ihmisiä uhrataan yhteisön hyväksi, yhteisö ei kunnioita tarpeeksi heitä ihmisinä eikä pane arvoa sille, että ihmisillä on vain tämä yksi elämä. Kantilla oli myös vahva näkemys, ettei laki saanut suosia ketään, vaan ihmisten tuli olla tasavertaisia lain edessä. Itsekriminointisuoja
Itsekriminointikiellon keskeisenä tarkoituksena on turvata oikeudenkäynnin tasavertaisuus suhteessa syyttäjään. Ydinidea on suojata rikoksesta epäillyn omaa tahtoa viranomaisten pakottamista vastaan. Epäiltyä ei voida vastoin tahtoaan velvoittaa toimimaan aktiivisena tietolähteenä ja todistuskeinona itseään vastaan. Syytetty ei siten ole velvollinen aktiivisesti myötävaikuttamaan oman syyllisyytensä selvittämiseen, vaan hänellä on oikeus pysyä passiivisena. Hän ei ole rikosasiassa epäiltynä kuulusteltuna myöskään totuusvelvollinen omissa lausumissaan samalla tavalla kuin asianomistaja ja todistaja. Rikoksentekijän suojeleminen
Rikosnimike ei koske rikokseen itse osallisia eikä sellaisia rikoksia, joista tuomittu vankeusrangaistus ei ole yli kuusi kuukautta. Puolustusmekanismi
Puolustus- eli defenssimekanismit () ovat osa psyykkistä itsesäätelyä. Eri defenssimekanismien avulla ihminen säätelee omaa mielentilaansa ja käyttäytymistään ylläpitääkseen psyykkistä tasapainoaan. Käsite on lähtöisin psykoanalyyttisesta teoriasta, mutta se on eri muodoissa levinnyt myös uudempiin psykologian teorioihin (esimerkiksi "terror management", "emotion regulation", "coping"). Suomettuminen
Itsesensuurilla oli myös juridinen perusteensa: vuonna 1948 rikoslakiin lisättiin kappale, jonka mukaan Suomen ja vieraan valtion suhteita vahingoittavasta materiaalista voitiin tuomita enimmillään kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Rikokseksi määriteltiin vieraan valtion julkinen ja tahallinen halventaminen "painotuotteella, kirjoituksella, kuvallisella esityksellä tahi muulla ilmaisuvälineellä". Virallinen syyttäjä sai nostaa syytteen kyseisessä lainkohdassa määritellystä rikoksesta vain tasavallan presidentin määräyksestä ja ensimmäisenä oikeusasteena tällaisten tapausten käsittelyssä oli hovioikeus. Lapuan liike
Vientirauhan lisäksi tunnettu järjestö oli Gustaf Mannerheimin ja P. E. Svinhufvudin perustama "Suomen Suojelusliitto", joka jakoi lehdistölle antikommunistisia tiedotteita. Lisäksi kommunisminvastaista valistustyötä harjoittivat Akateeminen Karjala-Seura ja siitä irronnut "Itsenäisyyden Liitto". Ehkä merkittävin Lapuan liikkeen syntyyn vaikuttanut järjestö oli "Vapaussodan Rintamamiesten Liitto", jonka tavoitteena oli kommunismin kitkeminen ja työmaaterrorin poistaminen. Lähdesuoja
Lähdesuoja herätti keskustelua myös silloin, kun SIG-yhtyeen laulaja Matti Inkinen tappoi itsensä luultavasti sensaatiolehdissä olleen lapsipornoepäilyistä kertovan jutun takia. Inkisen harjoittamaa tahallista lapsipornon hankintaa ja levitystä ei voitu ainakaan vielä sitovasti todistaa ja tapaus oli vasta menossa syyteharkintaan. Seiska-lehti sai tiedon Inkiseen kohdistuvista epäilyistä luultavasti viranomaisilta, joilla on vaitiolovelvollisuus. Tällöin lähdesuoja esti lakia rikkoneen viranomaisen saamisen kiinni. Itsekriminointisuoja
Suomessa itsekriminointisuoja on Euroopan unioniin liittymisen jälkeen saanut enemmän jalansijaa, sillä kansainvälisen oikeuden päätöksillä on ollut enemmän merkitystä. Suomessa korkein oikeus purki Kari Uotia koskevan 17.4.2009 annetun tuomion sen jälkeen, kun Euroopan ihmisoikeustuomioistuin oli antanut ratkaisun tapauksessa Marttinen vs. Suomi. Päätöksen mukaan itsekriminointisuojan perusteella Uotia ei voitu velvoittaa oikeudenkäynnissä kertomaan asioita, joiden ilmitulo olisi heikentänyt hänen puolustustaan toisessa, samanaikaisessa oikeudenkäynnissä. Chewbacca-puolustus
Termi Chewbacca-puolustus on lähtöisin animaatiosarjasta "South Park". Sille tyypilliseen yliampuvaan tyyliin sarja teki satiiria O.J. Simpsonin murhaoikeudenkäynnin puolustusasianajaja Johnnie Cochranin loppupuheenvuorosta. Itsepuolustus
Euroopan ihmisoikeussopimus sallii hyökkääjän hengen riistämisen välttämättömän voimankäytön seurauksena kenen hyvänsä puolustamiseksi laittomalta väkivallalta, laillisen pidätyksen suorittamiseksi tai laillisen vapaudenriiston kohteeksi joutuneen henkilön paon estämiseksi, tai mellakan tai kapinan kukistamiseksi laillisin toimin. Jean-Jacques Rousseau
Yhteiskunnan kielteinen vaikutus muutoin hyveellisiin ihmisiin keskittyy Rousseaun ajattelussa siirtymiseen myönteisestä itsensä rakastamisesta ("amour de soi") itserakkauteen ("amour-propre"). "Amour de soi" edustaa ihmisen luontaista tarvetta itsesäilytykseen, joka yhdistyy inhimillisen järjen voimaan. "Amour-propre" ei sen sijaan ole luonnollinen vaan keinotekoinen ja pakottaa ihmiset vertaamaan itseään toisiin, mikä luo epäoikeutetun pelon ja mahdollistaa ihmisille vahingonilon eli toisten heikkoudesta ja kärsimyksestä nauttimisen. Rousseau ei ollut ensimmäinen, joka teki tällaisen jaon. Sen oli esittänyt muun muassa myös markiisi de Vauvenargues. Työsuojelu
Työntekijöiden suojelu on sosiaalipolitiikan vanhin toiminta-alue. Suomessa se käsittää pääasiallisesti työturvallisuus- ja työaikasuojelun. Vasta teollisuuden läpimurto Isossa-Britanniassa 1700-luvun lopulla ja 1800-luvun alussa toi työelämään liittyvät riskit varsinaisesti ajankohtaisiksi. Ammattikuntalaitoksen soveltamat työsuojelua koskevat säännökset eivät sopineet teollistuvaan yhteiskuntaan. Erityisesti työntekijöiden aseman turvattomaksi teki liberalistinen käsitys, jonka mukaan talouselämässä ei saanut olla rajoittavia säännöksiä. Sosialistiset opit vaikuttivat työntekijäin suojelua koskevien lakien säätämiseen Saksassa, jossa huomiota herättivät 1800-luvun loppupuolella säädetyt Bismarckin sosiaalivakuutuslait. Työsuojelun tarvetta alkoi esiintyä myös muissa maissa teollistumisen seurauksena. Suomessa ensimmäiset työsuojelua tarkoittavat säännökset olivat asetuksessa teollisuusammateissa olevien työntekijöiden suojelemisesta vuodelta 1889. Suojatyö
Suomessa vammaisten työllistämisen kehitys jakautuu suojatyön näkökulmasta kolmeen jaksoon: Vuosina 1963-1966 työskennellyt kuntoutuskomitea oli jo tehnyt ehdotuksen suojatyölaiksi. Ratkaisuksi tuli kuitenkin liittää suojatyötä koskevat säännökset invalidihuoltolakiin. Ennen lain säätämistä eräiden järjestöjen ylläpitämät työkeskukset saivat erillistä tukea valtion budjetista.
Suojatyön pykälät säädettiin aluksi viiden vuoden koeajaksi (1971-75), jonka aikana kerättiin käytännön kokemuksia palvelujärjestelmän toimivuudesta. Oikeuslähde
Oikeuslähdeopin juuret ovat Tolosen mukaan Pohjoismaissa 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa, mutta Keski-Euroopassa ne ulottuvat 1500-luvulle ja luonnonoikeuden kautta vielä paljon kauemmas. Silti vasta myöhemmin tapahtunut oikeuden positivoituminen ("ius positivus", asetettu oikeus) jätti tapaoikeuden taemmas ensisijaisena oikeuslähteenä eli oikeudellisen harkinnan perusteena. Positivoituminen voi silti tapahtua lainsäädännön tai oikeuskäytännön kautta, edellinen kuten mannermainen eurooppalainen oikeus ja jälkimmäinen kuten brittiläinen ja amerikkalainen eli angloamerikkalainen oikeus. Myös oikeustiede positivoi oikeutta systematisoinnin ja tulkinnan avulla, muun muassa tunnistamalla normiristiriitoja ja esittämällä niille perusteltuja ratkaisuja. Samalla tavalla yhteiskunnan yleinen kehitys muovaa oikeutta arvojensa, intressiensä ja vaateidensa kautta. Heikomman suoja
1990-luvulta alkaen on kehitys kuitenkin ollut sen suuntainen, että heikomman suojaan viittaaminen pitäisi pääsääntöisesti kiinnittää johonkin konkreettiseen lain säännökseen. Tällaista lainsäädäntöä on Suomessa erityisesti kuluttajansuojalaissa, työsopimusoikeudessa, vahingonkorvausoikeudessa, vakuutusoikeudessa, yms. Heikomman suojan kannalta on erittäin tärkeä oikeustoimilain 36 §, jonka nojalla kohtuuttomia sopimuksia ja sopimusehtoja on soviteltava. Kodak-oppi
Kodak-oppi tarkoittaa erittäin hyvin tunnetulle tavaramerkille myönnettyä suojaa, joka on laajempi kuin tavallisen tavaran tai palvelun nimisuoja. Arvioitaessa tavaramerkin sekoitettavuutta muihin tavaramerkkeihin otetaan yleensä huomioon vain samat tai samankaltaiset tuotelajit. Kodak-suojan omaavan tavaramerkin suoja ei rajoitu samankaltaisiin tuotteisiin. Nimitys Kodak-oppi on peräisin Englannista, jossa tuomioistuin 1898 ratkaisi oikeusjutun "Eastman vastaan Griffiths Cycle Corporation (15 RPC 105)." Tuomioistuin kielsi vastaajaa käyttämästä kameroille rekisteröityä Kodak-merkkiä polkupyörien tunnusmerkkinä. Kodak-opin lähikäsite on rotanmyrkkyoppi. Suojeluskuntaselkkaus
Suojeluskuntaselkkaus (tunnetaan myös nimellä Suojeluskuntakriisi) oli kesäkuussa 1921 tapahtunut Suomen sisäpoliittinen kriisi, joka oli pahimmasta tapauksessa johtaa suojeluskuntien toteuttamaan vallankaappaukseen. Tapahtuma sijoittuu kuumentuneeseen sisäpoliittiseen ilmapiiriin, joka oli syntynyt oikeiston, keskustan ja vasemmiston välisistä jännitteistä. Kriisi sai alkunsa Hufvudstadsbladetissa julkaistusta kenraalimajuri Paul von Gerichin kirjoittamasta artikkelista. Kriisi oli yksi osa sisäpolitiikan kiristymistä, joka johti lopulta sisäasianministeri Heikki Ritavuoren murhaan, johon myös von Gerich oli todennäköisesti sekaantunut omalla tavallaan. Linnadoktriini
Linnadoktriini on mainittu Raamatussa 2. Mooseksen kirjan 22. luvussa:
Kotirauhan käsite on tunnettu länsimaisessa sivilisaatiossa Rooman valtakunnan ajalta lähtien. Englantilaiseen lakiin käsitteen toi 1600-luvulla juristi Sir Edward Coke. Yhdysvaltoihin muuttaneet englantilaiset siirtolaiset toivat mukanaan myös opin linnadoktriinista. Myös englantilainen juristi, tuomari ja poliitikko William Blackstone puolusti oikeutta kodin loukkaamattomuuteen teoksessaan "Commentaries on the Laws of England""." Suojelutila
Suojelutila on Suomessa kahdesti käytössä ollut valtiollinen poikkeustila, jolla torjuttiin valtiota ja yleistä järjestystä uhkaavia vaaroja. Suojelutila on sotatilaa lievempi oikeudellinen toimi. Siihen vetoamalla puututtiin kansalaisten perusoikeuksiin, kuten ihmisten vapauteen ja sananvapauteen. Suojelutila perustui erityislainsäädäntöön. Ensimmäisen kerran suojelutilan julistamisen mahdollistui tasavallan suojelulain nojalla, joka oli voimassa 1930–1935. Tällä lailla torjuttiin Lapuan liikkeen aikaansaamaa levottomuutta. Toinen tasavallan suojelulaki oli voimassa 1939–1947 ja sillä varauduttiin suursodan aiheuttamaan kiristyneeseen tilanteeseen. Lait antoivat presidentille oikeuden asetuksilla muuttaa hallitusmuodon takaamia perusoikeuksia. Neuvostoliiton ilmapuolustus
Ilmatorjunta sai alkunsa Venäjällä 1914 kun luotiin ensimmäiset ilmatorjuntapatterit, myöhemmin kuunteluasemat ja sulkupallot. Toukokuussa 1918 perustettiin ensimmäisen kerran ilmatorjuntapatterien muodostamisen johtoporras ja vuonna 1927 puna-armeijan pääesikunnassa osasto ja 1930 virasto () jonka vastuulla oli ilmapuolustus. Ilmapuolustus perustui pitkään ilmatorjuntatykkeihin ja sen johdossa oli tykistökenraali. Keskinäisen riippuvuuden julistus
3) Oikeus henkilökohtaiseen turvallisuuteen ja itsepuolustukseen. Scandinavian Defendo
Scandinavian Defendo ei perustu suoranaisesti mihinkään aikaisempaan lajiin tai suuntaukseen, vaan sen perustana on Jyrki Saarion lähes neljänkymmenen vuoden kokemus maailman tehokkaimmista itsepuolustusjärjestelmistä. Hänen johdollaan kehitystyöhön on osallistunut myös lukuisia muita itsepuolustus-, kamppailu- ja voimankäyttökouluttajia. Scandinavian Defendo pohjautuu todellisessa elämässä saatuihin kokemuksiin, joita analysoimalla järjestelmään on valittu todellisissa voimankäyttötilanteissa toimivia itsepuolustustekniikoita ja -ratkaisumalleja. Itsetyydytys
Filosofi Immanuel Kant piti masturbaatiota moraalilain rikkomuksena. "Tapojen metafysiikassa" (1797) hän esittää a posteriori-argumentin, jonka mukaan on jopa epämoraalista mainita itsetyydytystä nimeltä. Kantin mukaan ihminen luopuu persoonallisuudestaan, kun hän käyttää itseään pelkkänä keinona eläimellisen vietin tyydyttämiseen. Kantin näkökanta kuvastaa hyvin sitä, miten itsetyydytykseen on suhtauduttu menneinä aikoina. Alkuaikojen englantilaisissa sisäoppilaitoksissa masturboinnista epäiltyjen oppilaiden kädet saatettiin jopa sitoa sängyn päätyyn itsetyydytyksen estämiseksi.
Nykyisin itsetyydytystä pidetään kuitenkin yleisesti hyväksyttävänä ja hyvänä tapana tutustua seksuaalisuuteensa. Suojeluvaltio
Joskus nimitystä suojeluvaltio käytetään suomen kielessä protektoraatista, valtiosta tai alueesta, jonka toinen valtio on ottanut suojelukseensa sen ulkopoliittista, kauppapoliittista tai muuta suvereniteettiin kuuluvaa oikeutta voimakkaasti määrittäen tai rajoittaen. Protektoraattivaltiolla ei ole yksiselitteistä määritelmää, koska monissa tapauksissa valtio itse pyrkii kiistämään alisteisen asemansa toiselle valtiolle. Puolustusmekanismi
Usein puolustuskeinojen käyttäminen tapahtuu tiedostamatta, henkilön pyrkiessä sopeutumaan muuttuviin tilanteisiin. Anna Freudin muotoileman teorian mukaan psyykkistä uhkaa voivat aiheuttaa muun muassa "superegon" pelko (sisäistettyjen rajoitteiden voimakkuus), "idin" eli viettipohjan tarpeiden voimakkuuden pelko ja "egon" synteesin vaarantuminen (keskenään ristiriitaiset tarpeet). Uudempien teorioiden mukaan psyykkistä uhkaa voivat aiheuttaa esimerkiksi varhaisemmat minäkuvaan ja maailmankuvaan sopimattomat representaatiot (kognitiivis-konstruktiivinen teoria) tai ylipäänsä kognitiivisesti ristiriitaiset ja emotionaalisesti epämieluisat kokemukset. Itsekriminointisuoja
Itsekriminointisuoja ei itsessään estä myöskään käyttämästä pakkovaltuuksia ja seuraamuksella painostamista oikeudenkäynnin ulkopuolella. Esimerkiksi velvollisuus tehdä varallisuutta koskeva veroilmoitus veroviranomaisille ei ole itsekriminointia, vaikka velvollisuuden laiminlyöntiin liittyy rangaistusseuraamus ja ilmoittajaa voidaan sakottaa väärän tiedon antamisesta. Suomen poliisi
Kun poliisia epäillään rikoksesta on kiistanalaisempaa onko poliisilla itsekriminointisuoja kuten muillakin rikoksesta epäillyillä. Poliisilla on virkaan liittyviä eettisiä velvoitteita, jotka eivät poistu edes silloin, kun poliisi on vaarassa joutua virkasyytteeseen. Itsekriminointisuoja koskeekin vain rikosoikeudellista vastuuta, ei muita velvoitteita. Jos poliisilla on todellinen virkasyytteen vaara, hän voi vaieta rikosprosessissa itselleen epäedullisista seikoista kuten muutkin rikoksesta syytetyt. Sosiaalioikeus
Pohjoismaiselle sosiaaliturvalle on leimallista, että palvelut rahoitetaan verovaroin eikä vakuutuspohjaisesti. Järjestelmän menonlisäykset ilmenevät kansalaisten verojen korotuksina, joita seuraamalla he voivat valvoa kustannuksia. Vakuutuspohjaisissa järjestelmissä valvonta on välillistä ja etäämpää eli sen suorittaa vakuutustarkastus. Sosiaalioikeus on syntynyt teollistuneen yhteiskunnan myötä. Se syntyi 1881 Saksassa, jossa Otto von Bismarck loi sosiaalivakuutusjärjestelmän. Suomen ensimmäiset sosiaalilait olivat asetus teollisuusammateissa olevain työntekijäin suojelemisesta (18/1889) ja laki koskeva työnantajan vastuunalaisuutta työntekijää kohtaavasta ruumiinvammasta (44/1895). Markkina-anarkismi
Ensimmäisiä vapauden ja omaisuuden suojelun yksityistämistä eli markkina-anarkismia kannattaneista oli Jakob Mauvillon 1700-luvulla. Julius Faucher ja Gustave de Molinari puolsivat samaa 1840-luvulla. Esseessään "The Production of Security" (1849) de Molinari kirjoitti: "Millään hallituksella ei tule olla oikeutta estää toista hallintoa ryhtymästä kilpailemaan sen kanssa eikä vaatia turvallisuuden kuluttajia käyttämään vain sen tarjoamia turvallisuushyödykkeitä.". Suojeluvastuun periaate
Kofi Annan kehitti 1999 ”kahden suvereniteetin” konseptin, jossa painotettiin, että olisi löydettävä tasapaino valtioiden suvereniteetin ja yksilöiden suvereniteetin, välillä. Myöhemmin tämä lähestymistapa nähtiin kansainvälisen yhteisön piirissä kyseenalaisena, sillä se antaa ymmärtää, että suvereniteettien oikeudet voidaan ulottaa myös yksilöihin. Chewbacca-puolustus
Chewbacca-puolustus on satiirinen termi, joka tarkoittaa väittelyksi tulkittavan tilanteen ”häviämässä” olevan osapuolen puolustautumista sekoittamalla väittely- tai keskustelutilanteen tarkkailijoiden ja/tai ”voittajan” pää mitä omituisimmilla yksityiskohdilla, jotka eivät mitenkään liity käsiteltävään asiaan, ja vetoamalla niihin jatkuvasti. Ilmiötä nimitetään myös latinan termillä Ignoratio elenchi, joka tarkoittaa ”asian sivuuttamista”. Kyse on loogisesta virhepäätelmästä; muita samanlaisia käsitteitä ovat muun muassa savuverho ja sanahelinä. Itsekriminointisuoja
Suomessa on tehty lakiesitys itsekriminointisuojan murtamisesta. Lakiesityksessä rikoksen tunnustaminen voi lieventää rangaistusta, joten itsekriminoinnista kieltäytyvää rangaistaan suuremmalla rangaistuksella. Demokratian itsepuolustus
Demokratian itsepuolustus oli Urho Kekkosen vuonna 1934 julkaisema pamfletti. Pamfletissa Kekkonen tarkasteli äärioikeiston ja äärivasemmiston liikkeiden demokratialle tuottamaa vaaraa. Kekkosen mukaan ääriliikkeet olivat "demokratian vastaisia ja turvautuivat demokraattiseen vapauteen vain sen tuhotakseen". Demokratialla oli oikeus ja velvollisuus turvautua pakkokeinoihin, jos valtiossa esiintyi toimintaa, joka tähtäsi demokratian tuhoamiseen ja voimassa olevan valtiojärjestyksen kumoamiseen. Pakkotoimet olivat kuitenkin kaksiteräinen miekka eikä niitä tule käyttää yli todellisen tarpeen sillä muuten demokratia muuttuu itse hirmuhallitukseksi. Ennen pakkotoimiin ryhtymistä oli myös koetettava saada aikaan parannuksia ja korjauksia niihin epäkohtiin, jotka ovat myötävaikuttaneet ääriliikkeiden suosion kasvuun. Turvakalvo
Varsinaisten turvakalvojen katsotaan syntyneen Englannissa 1970-luvun alussa. Tuolloin terroristien pommitukset olivat yleisiä Iso-Britaniassa ja muuallakin Euroopassa. Brittihallinto halusi kehittää turvakalvoja, jotta kansalaisia voisi suojata räjähdyksissä lentäviltä lasinsirpaleilta. Yhdysvalloissa terrorismia ei tuolloin juuri esiintynyt, mikä hillitsi kiinnostusta turvakalvoille aina 1980-luvun lopulle asti. Turvakalvojen suosio alkoi kasvaa, kun ne nähtiin rikollisuuden ja vahinkojen lisäksi hyvänä ratkaisuna muun muassa hirmumyrskyjen aiheuttamien vahinkojen ehkäisyyn. Viime vuosikymmeninä turvakalvot ovat levinneet yleiseen käyttöön ympäri maailmaa. Rakennussuojelu
Suomalaisen rakennussuojelun historia ulottuu ainakin 1800-luvulle. Ensimmäisiä suojelukohteita olivat linnat ja keskiaikaiset kivikirkot. Nykyaikainen rakennussuojelu alkoi muotoutua 1960-luvulla, jolloin alettiin ottaa huomioon myös aluekokonaisuudet ja uudempi arkkitehtuuri. Mutta vasta 1970-luvulla vanhan rakennuskannan säilyttämisen ja kerroksellisen ympäristön arvot nousivat laajempaan tietoisuuteen, Helsingissä muun muassa Vilhelm Helanderin ja Mikael Sundmanin poleemisen teoksen "Kenen Helsinki" ansiosta. Suojatyö
Kuntien kokema talouslama ja työvoimapolitiikan yleisemmät intressit johtivat 1990-luvun puolivälistä lähtien erillisen suojatyökeskusverkoston supistumiseen. Monet järjestöpohjaiset työkeskukset siirtyivät kuntien palvelujärjestelmän osaksi, esimerkiksi työvalmennuskeskuksiksi. 
Nykytilan kannalta merkittävä seuraava, viimeisin vaihe oli sosiaali- ja terveysministeriön entisen osastopäällikön Matti Marjasen selvityshenkilöraportti ja ehdotus, joka muodosti hallituksen esityksen (169/2001) vammaisten ja vajaakuntoisten henkilöiden työllistymistä edistäväksi lainsäädännöksi. Esityksen mukainen laki tuli voimaan vuonna 2002. Markkina-anarkismi
1800-luvulla Benjamin Tucker teoretisoi markkina-anarkismia USA:ssa: "Puolustus on palvelu siinä missä muutkin; se on hyödyllistä ja haluttua työtä ja siksi taloudellinen hyödyke, jota kysynnän ja tarjonnan laki kuvaa. Vapailla markkinoilla tämä hyödyke myydään tuotantokustannuksin. Kilpailussa asiakkaat valitsisivat sen tarjoajan, jolla on paras hyödyke alimpaan hintaan, mutta nyt valtio on monopolisoinut tämän hyödykkeen tuottamisen ja myynnin, ja valtio, kuten lähes kaikki monopolistit, velottaa kohtuuttomia hintoja [verot ym.]." Hän huomautti, että anarkismissakin olisi vankiloita ja sotaväkeä. 1900-luvulla markkina-anarkismin uuden nousun 1950-luvulla aloitti muun muassa Murray Rothbard. David D. Friedman esittää markkina-anarkismin muotoa, jossa markkinat tuottavat paitsi kilpailevia turvallisuuspalveluita, myös kilpailevia lakeja. Kriminologia
Samana aikakautena kriminologiset ajattelijat kuten Travis Hirschi kehittivät kontrolliteorioita, joiden mukaan huomio tulee kiinnittää siihen, miksi suurin osa ihmisistä ei riko lakia. Hirschin mukaan pääsyitä lain noudattamiseen ovat muun muassa ihmisen kytkös muihin ihmisiin ja yhteiskunnallisiin instituutiohin ja usko sääntöjen moraaliseen pätevyyteen. Vahvasti yhteiskuntaan kiinnittyneen yksilön ei kannata rikkoa lakia koska hänellä on silloin enemmän menetettävää. Parikymmentä vuotta myöhemmin Hirschi kehitti myös matalan itsekontrollin teorian yhdessä Michael Gottfredsonin kanssa, joka erottelee yksilöt matalan tai korkean itsekontrollin perusteella. Matalan itsekontrollin omaavat ihmiset rikkovat teorian mukaan todennäköisemmin lakia. Kriminologinen teoria yhdistettiin kontrolliteorioissa jälleen yksilön ominaisuuksiin. Suojaikäraja
Suomessa suojaikäraja on nykyisin 16 vuotta ja tarkoittaa, että alle 16-vuotiaiden seksuaalista itsemääräämisoikeutta suojataan lailla myös silloin, kun seksuaalinen teko ei täytä pakottamiseen perustuen raiskausrikoksen tunnusmerkistöä tai sitä ei ole kriminalisoitu muuna seksuaalisena hyväksikäyttönä. Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus
Molempien kumousten juuret olivat paitsi epäoikeudenmukaiseksi koetussa tilanteessa myös valistusaatteen liberalismissa, jonka pohjalta Thomas Jefferson, Benjamin Franklin ym. muotoilivat Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen (1776) ja myöhemmin ranskalaiset Ranskan ihmisoikeuksien julistuksen. Jälkimmäinen ennen hyväksymistä tarkastutettiin tuolloin Pariisissa suurlähettiläänä olleella Jeffersonilla. Itsetyydytys
Lääketieteen tieteellisen tason nostajana pidetty sveitsiläinen lääkäri Simon-André Tissot julkaisi vuonna 1759 masturbaation vaarallisuutta käsittelevän väitöskirjan. Väitöskirjan mukaan masturbaatio oli tappanut enemmän nuoria miehiä kuin kaikki muut sairaudet yhteensä. Latinaksi kirjoitetun väitöskirjan kansankielinen laitos käännettiin lukuisille kielille ja sitä luettiin lähes 150 vuoden ajan. Tämä johti kokonaisen kasvatusfilosofian kehittymiseen, jonka mukaan masturbaation aiheuttamaa tappavaa tautia oli pyrittävä torjumaan kaikin keinoin. Shōrinji kenpō
Shōrinji kenpō () on japanilainen, Dōshin Sōn vuonna 1947 luoma itsepuolustusjärjestelmä, joka perustuu perustajan Kiinassa ja Japanissa harjoittelemiin taitoihin. Sō halusi opettaa nuorisolle zen-buddhismia parantaakseen näiden elämänlaatua toisen maailmansodan jälkeen. Hän ajatteli, että yhdistämällä filosofian ja kamppailutaidot hän saisi paljon kiinnostuneita oppilaita. Esikuvakseen hän otti Shaolin-luostarin, jossa legendan mukaan munkit olivat harjoitelleet sekä mieltään että kehoaan kamppailutaitoja kehittämällä. Tätä perintöä kunnioittaakseen Sō antoi lajilleen nimeksi Shōrinji kenpō ("Shaolin-temppelin itsepuolustustaito", vrt. kung fu). Rikosoikeus
Preventiiviset rangaistusteoriat jakaantuvat yleis- ja erityispreventiivisiin. Niiden lähtökohtana on ajatus rangaistuksen oikeutuksesta sen yhteiskunnallisilla seurauksilla. Erityispreventiiviset teoriat keskittyvät rikoksen tekijään kun taas yleispreventiiviset arvioivat yhteiskunnallisia kokonaisvaikutuksia. Preventiivisistä rangaistusteorioista yksi esimerkki on Peloteteoria, eli negatiivinen preventioteoria. Se edustaa prevention suorinta ja välittömintä mallia. Ajatuksena on, että rangaistuksen oikeutus tulee sen pelotevaikutuksesta. Teoria on tavallinen esimerkiksi angloamerikkalaisessa rangaistusteoriassa, jossa siihen liittyen käytetään termiä "deterrence". Pohjoismaissa ja muualla peloteteoria ei ole saanut kannatusta koska sen ajatusmallia rangaistuksen vaikutuksesta pidetään liian yksinkertaistettuna rikosoikeudellisen järjestelmän toiminnasta. Katsotaan, että jos yhteiskunnallisista vaikutuksista vain pelote olisi merkityksellinen niin rikoksia tehtäisiin paljon enemmän. Tämä päättely syntyy siitä, että suhteessa mahdollisuuksiin tehdä rikoksia ja niistä syntyvään kiinnijäämisriskiin, ihmiset tekevät tilastollisesti suhteellisen vähän rikoksia. Tilastojen mukaan esimerkiksi vuonna 2009 selvitettyjen rikosten lukumäärä suhteessa poliisin tietoon tulleisiin oli 59% ja joidenkin rikosten, kuten varkauksien, kohdalla tämä luku oli huomattavasti alempi. Predestinaatio
Predestinaatio eli ennaltamäärääminen on uskomus, jonka mukaan jumalat tai muut voimat määräävät ihmisen kohtalon. Kristillisessä teologiassa ennaltamääräämisopin kehitti Augustinus. Hänen mukaansa kristinuskon Jumala valitsee toiset ihmiset pelastukseen ja jättää toiset kadotukseen. Augustinuksen lisäksi kristinuskon historian merkkihenkilöistä predestinaatio-oppia on paljon puolustanut ainakin John Calvin, ja nykyäänkin predestinaatio-oppia esiintyy varsinkin kalvinismissa, mutta kalvinistit keskenäänkin kiistelevät siitä. Luterilainen kirkko ei ole omaksunut Augustinuksen niin kutsuttua kaksinkertaista predestinaatio-oppia (jonka mukaan Jumala on edeltä käsin määrännyt osan ihmisistä pelastukseen ja osan kadotukseen). Minarkismi
Kaikista liberalismin aatesuunnista minarkismi muistuttaa eniten 1800-luvun klassista liberalismia. Se ei kaikkien mielestä kuitenkaan ole sama asia. Minarkismi käsitteenä on muotoutunut koherentiksi ideologiaksi vasta 1900-luvulla, jolloin sanan minarkismi (englanniksi "minarchism") keksi anarkokapitalisti Samuel Edward Konkin III. Esimerkiksi Adam Smith kannatti kilpailulainsäädäntöä ja majakoiden valtiollista omistusta ja John Stuart Mill piti jonkinlaista sosiaaliturvaa tarpeellisena. Minarkismi muistuttaa kuitenkin enemmän tyypillistä klassista liberalismia kuin sosiaaliliberalismi tai anarkokapitalismi. Itsekriminointisuoja
Itsekriminointisuoja eli myötävaikuttamattomuusperiaate on rikoksesta epäillyn tai syytteessä olevan suojaksi tarkoitettu käytäntö, joka tarkoittaa, että häntä ei saa pakottaa eikä painostaa omalla toiminnallaan edistämään syyllisyytensä selvittämistä. Toisin sanoen ihmisoikeussopimukset takaavat, ettei ihmisen tarvitse todistaa itseään vastaan. Käytännön tarkoituksena on suojata syytettyä tai epäiltyä viranomaisen pakottamista vastaan. Käytännössä suoja vaikuttaa jo ennen kuin henkilö on virallisesti epäiltynä tai syytettynä. Ketään ei voida siis rangaista siitä, ettei ole aktiivisesti edesauttanut joutumistaan epäillyksi tai syytetyksi. Suojeluskunta
Suojeluskunnat perustettiin alun perin yleissuomalaisiksi kokoamaan jäsenistöä kaikista yhteiskuntaryhmistä. Ainakin paikallisesti suojeluskunnissa oli loppukesällä ja alkusyksyllä 1917 mukana monia työväenluokkaan kuuluvia. Tämä oli aktivistien keskusjärjestöön Aktiivisen komitean (AK) tavoite, ja se onnistuikin tässä ainakin Pohjanmaalla, jossa itsenäisyysliikkeen kannatus oli suurinta. AK painotti voimakkaasti tuolloin, että sosiaalidemokraatteja oli saatava toimintaan mukaan ja oli korostettava toiminnan keskittyvän ainoastaan venäläisiä vastaan. Esimerkiksi Lapuan palokunnassa oli tuolloin 11 prosenttia sosialisteja. Työläiset kuitenkin alkoivat varsin pian syksymmällä eroamaan näistä järjestyskaarteista luokkataisteluretoriikan kiihtyessä. Rinnalle perustettiin uusia työväen järjestyskaarteja eli punakaarteja. Aktivistijohtaja Elmo Kailan mukaan yhteistyön suunnittelu oli kuitenkin sosialistien kanssa kariutunut jo toukokuussa 1917, mutta hän yritti vielä marraskuussa. Lokakuussa SAJ:n (Suomen Ammattijärjestö) valtuuskunta antoi virallisen kehotuksen perustaa punakaarteja, koska sen mielestä porvaristo aseistautui työväenluokkaa vastaan. Punakaartien perustaminen johti taas siihen, että aktivistit alkoivat pitää niitä luokkakaarteina. Heidän mielestään työväenliike oli punakaarteja perustaessaan tehnyt valinnan ja asettanut luokkataistelun itsenäisyystaistelun edelle. Toinen johtava aktivisti Kai Donner tiuskaisi: "Sosialistit olivat menneet aivan hulluiksi ja unohtaneet itsenäisyyspyrkimykset luokkakaartiensa takia". Nämä aktivistien syksyn 1917 johtopäätökset ja kevään 1918 tapahtumat taas antoivat oman leimansa suojeluskuntien suhtautumisessa vasemmistoon vuosikymmeniksi eteenpäin. Suojaikäraja
Nuorta suojaava ikäraja on 18 vuotta, jos vanhempi osapuoli on esimerkiksi nuoren opettaja, leirinohjaaja tai muuten auktoriteettiasemassa nuoreen nähden. Lisäksi seksuaaliselta hyväksikäytöltä suojataan esimerkiksi henkilöä, joka on hoidettavana sairaalassa tai muussa laitoksessa ja jonka kyky puolustaa itseään on olennaisesti heikentynyt sairauden tai vammaisuuden vuoksi. Vaikka säännös edellyttää uhrin alisteista asemaa, ei hyväksikäytön toteutuminen edellytä pakottamista, vaan se voi tapahtua vastustuksettakin. Amnesty Internationalin historia
1960-luvulla lontoolainen asianajaja Peter Benenson päätti perustaa järjestön ajamaan ihmisoikeuksia. Ajatuksen Amnestyn perustamisesta hän sai luettuaan uutisen portugalilaisopiskelijoista, jotka oli tuomittu vankilaan heidän juotuaan maljan vapaudelle. Uutisesta vihastuneena hän päätti kirjoittaa ihmisoikeuksista lehtiartikkelin, jolle hän antoi nimen "The Forgotten Prisoners" (). Benenson näytti artikkeliaan ystävälleen Louis Blom-Cooperille, joka suositteli artikkelin lähettämistä liberaalina tunnetulle Observer-lehdelle, joka julkaisi sen 28. toukokuuta 1961. Artikkelissa Benenson kirjoitti, että ihmisoikeusrikkomukset voitaisiin estää, jos ihmiset toimisivat yhdessä niitä vastaan. Artikkeli levisi nopeasti ympäri maailmaa, ja Amnesty perustettiin epävirallisesti jo pari päivää artikkelin alkuperäisen julkaisun jälkeen. Järjestön ensimmäinen kansainvälinen kokous pidettiin jo heinäkuussa, ja siihen osallistui edustajia Belgiasta, Britanniasta, Ranskasta, Länsi-Saksasta, Irlannista, Sveitsistä ja Yhdysvalloista. Ensimmäinen Amnestyn kynttilä, josta tuli myöhemmin koko järjestön tunnus, sytytettiin Ihmisoikeuksien päivänä 10. marraskuuta St Martin-in-the-Fields -kirkolla Lontoossa. Kun Berliinin muurin rakennustyöt aloitettiin myöhemmin samana vuonna, Amnestylla oli jo useita paikallisosastoja ympäri Länsi-Eurooppaa. Amnestyn ensimmäinen ihmisoikeustarkkailutehtävä alkoi tammikuussa 1962 Ghanassa. Myöhemmin samana vuonna Amnesty laajensi toimintaansa myös Tšekkoslovakiaan, Portugaliin ja Itä-Saksaan. Suojeluvastuun periaate
Suojeluvastuu koostuu kolmesta velvollisuuden pylväästä: Suojeluvastuu on normi, mutta ei laki, vaikkakin se muodostaa perustan kansainvälisille laille, etenkin lakeihin, jotka liittyvät suvereeniteettiin, rauhaan ja turvallisuuteen sekä ihmisoikeuksiin ja aseellisiin konflikteihin.Kansainvälisen lainsäädännön saralla ei ole yhtä yksittäistä keskitettyä lainsäätäjää ja suojeluvastuunperiaate voi tarjota mahdollisuuksia tuoda järjestystä muutoin varsiin pisaroituneeseen lainsäädännölliseen todellisuuteen. Aurinkosuojakalvo
Aurinkosuojakalvojen valmistus alkoi 1960-luvun alussa Yhdysvalloissa. Ensimmäisten ikkunakalvojen päätarkoituksena oli tasoittaa auringon lämpösäteilystä johtuvia sisätilojen lämpötilaeroja. Pian markkinoille tuli myös eri tavoin sävytettyjä kalvoja. Varhaisia värejä olivat esimerkiksi pronssi, harmaa, sininen ja kulta ja meripihka. 1970-luvun energiakriisin aikana kiinnostuttiin myös aurinkokalvojen ominaisuudesta estää lämpöhävikkiä ikkunoista. Kalvomateriaaleja kehitettiin vahvistamaan tätä ominaisuutta. Kalvojen naarmuuntumista estävä pinnoitus keksittiin 1970-luvun lopulla. Itsekriminointisuoja
Karkein tilanne tahdon murtamiseen on fyysisen pakon ja kidutuksen käyttäminen tunnustuksen saamiseksi. Tällainen 3 artiklan vastaisesti hankittu tunnustus tai lausunto oikeudenkäyntiaineistossa tekee oikeudenkäynnin epäoikeudenmukaiseksi riippumatta sille annetusta näyttöarvosta tapauksessa. Ei verotusta ilman edustusta
Iskulauseen alkuperä on epäselvä, mutta bostonilainen lakimies James Otis teki sen tunnetuksi 1760-luvun alkupuolella siirtokuntien oikeustaistelun yhteydessä muodossa ”Verotus ilman edustusta on tyranniaa”. Nykypäivään asti sanontaa ovat käyttäneet useat ryhmittymät useissa, etenkin anglosaksisissa valtioissa samantyyppisissä kiistoissa. Dekriminalisointi
Suomessa homoseksuaaliset suhteet rikollistava laki astui voimaan vuonna 1894. Rangaistavuus kumottiin vuonna 1971, jota ennen lain perusteella oli tuomittu yli tuhat ihmistä pelkästään vuosina 1924–1971. Dekriminalisoinnin mukana voimaan astui kehotuskielto ja heterosuhteita korkeammat suojaikärajat. Sairausluokituksesta homoseksuaalisuus poistettiin vuonna 1981, mutta itseä häiritsevä homoseksuaalisuus on edelleen psykiatrinen diagnoosi. Vuonna 1995 rikoslakiin lisätty syrjintärikos kieltää syrjinnän elinkeinotoiminnassa ja virassa seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Vuonna 1999 kumottiin ns. kehotuskielto. Samana vuonna homo- ja heterosuhteiden suojaikäraja määriteltiin samaksi – 16 vuoteen. Kasaarit
Euroopassa on 1800-luvun lopulta lähtien esitetty teorioita, että Itä-Euroopasta peräisin olevista aškenasijuutalaisista merkittävä osa olisi kasaarien jälkeläisiä. Teoria on perustunut kasaarien juutalaisuuteen ja sen äkilliseen katoamiseen, aškenasijuutalaisten suhteelliseen vaaleuteen ja jiddišin moniin slaavilaisiin elementteihin. Teoriaa käytetään usein sionismin oikeutuksen vastaisena argumenttina. Kasaariteoriaa teki 1970-luvulla tunnetuksi brittiläis-unkarilainen juutalaissyntyinen Arthur Koestler vuoden 1976 kirjassaan "The Thirteenth Tribe" (""Kolmastoista heimo""). Koestler halusi kirjallaan viedä antisemitismiltä sen rasistisen pohjan ja tehdä antisemitismistä käsitteenä merkityksettömän. Itsenäisen Suomen historia
Suomen turvallisuusongelmaa pyrittiin ratkaisemaan puolustusliitolla Viron, Latvian ja Puolan kanssa, eduskunta ei kuitenkaan ratifioinut sopimusta, ja 1932 solmittiin Suomen ja Neuvostoliiton välinen hyökkäämättömyyssopimus. 1930-luvun loppupuoliskolla suunniteltiin puolustusliittoa Suomen ja Ruotsin välille, tämäkin hanke kariutui mm. Neuvostoliiton vastustaessa Ahvenanmaan uudelleenlinnoittamista. Itsekriminointisuoja
Kirkon oikeusoppineet loivat opillaan syytetylle tietyn oikeusturvan takaavan oikeudenkäyntimenettelyn, johon liittyi näytön vähimmäisvaatimukset. Pyrkimyksenä oli edistää yhteiskuntarauhaa vähentämällä turhia oikeusjuttuja. Näin rikosjutuilta alettiin vaatia melko vankkoja perusteita. Vähitellen kirkon opit levisivät myös maalliseen oikeuteen. Itsekriminointisuojan merkitys väheni Manner-Euroopassa 1500- ja 1600-luvuilla. Sen sijaan esimerkiksi englantilainen luonnonoikeusfilosofi Thomas Hobbes ja italialainen rikosoikeusfilosofi Cesare Beccaria vastustivat kehitystä pitäessään syytetyn pakottamista itsekriminointiin luonnonoikeuden vastaisena. Etninen profilointi
Vaikka käsite etninen profilointi tuntuu nousseen yhteiskunnalliseen keskusteluun vasta 2000-luvulla, keskusteltiin ilmiöstä jo 1990-luvun Yhdysvalloissa. Tällöin oltiin erityisen kiinnostuneita poliisin harjoittamasta syrjivästä liikennevalvonnasta, joka oli lähes poikkeuksetta kohdistunut tummaihoisiin ja latinalaisamerikkalaista taustaa oleviin henkilöihin. Tyypillistä näissä pysäytyksissä oli se, että liikennevalvonnan nojalla poliisit pysäyttivät, kyselivät ja tutkivat etniseen vähemmistöön kuuluvia ihmisiä, vaikka he eivät olleet millään tavalla rikkoneet lakia. Tästä ilmiöstä on käytetty myös nimitystä "Driving while Black or Brown". Monissa yhdysvaltalaisissa tutkimuksissa haastateltavat ovat vastanneet, että heistä tuntuu hyvin vahvasti siltä, että he joutuvat pysäytetyiksi oman etnisen taustansa vuoksi ja ettei poliisit kohdista samanlaisia toimenpiteitä läheskään yhtä paljon valkoihoisiin. Provenienssiperiaate
Provenienssiperiaatteen hahmottuminen alkoi samanaikaisesti eri puolilla Eurooppaa 1700-luvulla. Provenienssiperiaatteen syntyhetkeksi katsotaan se hetki, kun periaate vahvistettiin departementtiarkistojen järjestämisen perussäännöksi nimellä ”respect des fonds” Ranskassa 1841. Termi "respect des fonds" tulee Ranskan sisäasiainministeriön antamista ohjeista, joissa puhuttiin arkistojen kunnioittamisesta. Yleisesti periaate hyväksyttiin Euroopassa ainoaksi oikeaksi pohjaksi asiakirjojen järjestämiselle 1800-luvun lopulla. Propaganda
Sana "propaganda" tulee luultavasti Congregatio de Propaganda Fide -järjestöstä, jonka roomalaiskatoliset kardinaalit perustivat vuonna 1622 tekemään lähetystyötä. Järjestö tarkoitettiin levittämään kristinuskoa sinne, mihin sen sanoma ei ollut vielä saapunut, ja puolustamaan uskon perintöä siellä, missä se oli uhattuna. Toimiston perustamisen aikoihin siirtomaiden hallinta oli laajenemassa Hollannin ja Englannin käsiin. Kun molemmat maat olivat protestanttisia, nähtiin katolisen kirkon taholla vaaraksi, että nämä maat levittäisivät protestanttisen uskon myös siirtomaihin. Kuolemanrangaistus Suomessa
Viimeinen arvovaltaiselta taholta esitetty kannanotto kuolemanrangaistuksen puolesta kuultiin keväällä 1994, jolloin SMP:n kansanedustaja Marita Jurva toivoi kuolemanrangaistuksen palauttamista rikoslakiin moninkertaisille murhamiehille. Vaatimuksen innoittajana oli tapaus, jossa varusmieskarkuri Mika Muranen surmasi kolme ihmistä Kotkassa huhtikuussa 1994. Satunnaisia vaatimuksia kuolemanrangaistuksen palauttamisesta Suomen lainsäädäntöön on esiintynyt vielä tämän jälkeenkin, lähinnä sanomalehtien yleisönosastokirjoituksissa mieliä kuohuttaneiden henkirikosten yhteydessä. Taloustutkimuksen vuonna 1996, jolloin mikään tietty törkeä henkirikos ei ollut ajankohtainen, tekemässä mielipidetiedustelussa 24 prosenttia vastaajista halusi ottaa käyttöön kuolemanrangaistuksen mahdollisuuden henkirikoksista. Kannatus oli suurinta nuorimmissa ikäryhmissä, alle 35-vuotiaiden vastaajien keskuudessa. Henkilöoikeus
Materiaalinen henkilöoikeus on uudempi oikeudenala, jonka perustana on käsitys ihmisen itsemääräämisoikeudesta, sen laajuudesta ja suojaamisesta. Sen keskeisiä tutkimuskohteita ovat yksityisyys, tasa-arvo, tietosuoja, potilaan oikeudet ja holhous (holhousoikeus). Yksilön itsemääräämisoikeus on yksi pohjoismaisen oikeusvaltioajattelun peruspilareista. Ajattelun lähtökohtana on jokaisen yksilön vapaus. Tätä vapautta rajoittavat kuitenkin toisten yksilöiden vapaudet. Vapauksien ollessa vastakkaisia tarvitaan oikeudellisia ratkaisujärjestelmiä. Demokratian luonteeseen kuuluu, että ihmisen itsemääräämisoikeus jonkin verran kaventuu. Itsemääräämisoikeuteen liittyvät säännökset ovat suhteellisia ja ne eritellään neljäksi oikeudeksi. Yksilön sisäinen ja ulkoinen vapaus tarkoittaa oikeutta fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen. Oikeus kompetenssiin tarkoittaa, että yksilöllä tulee olla riittävä harkintakyky ja tiedot itseään koskevan päätöksenteon pohjaksi. Oikeus valtaan merkitsee oikeutta tehdä itseään koskevia päätöksiä ja saada ne myös toteutetuiksi. Itsemääräämisoikeus on lähinnä oikeustieteellinen käsite, joskin se esiintyy laissa potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) ja mielenterveyslaissa (1116/1990). Sovinismi
Käsite on nimetty Napoleon Bonaparten armeijassa palvelleen erittäin isänmaallisen sotilaan Nicolas Chauvinin mukaan. Tarinan mukaan tämä sotilas oli fanaattinen ja kiihkoileva Napoleonin ihailija, joka jatkoi taistelua Ranskan puolesta, vaikka oli haavoittunut jo 17 kertaa. Hänen kerrotaan huutaneen ranskalaisten hävitessä Waterloon taistelun: "Vanha kaarti kuolee, mutta ei antaudu!" Chauvinismi käsitteenä tuli yleiseen käyttöön vuonna 1831 ilmestyneen satiirisen näytelmän "La Cocarde Tricolore" jälkeen. Eräs näytelmän roolihenkilöistä oli juuri Nicolas Chauvin. Naisten oikeuksien puolustus
Vaikka Wollstonecraft vaatiikin tasa-arvoisuutta sukupuolten välille tietyillä elämänalueilla kuten moraalin alalla, hän ei yksiselitteisesti ilmaise, että miehet ja naiset olisivat tasa-arvoisia. Hänen monitulkintaiset väitteensä koskien sukupuolten tasa-arvoa ovat siksi tehneet vaikeaksi luokitella Wollstonecraftia moderniksi feministiksi, erityisestikin kun sana ja käsite eivät olleet hänen käytettävissään. Vaikka yleisesti nykyisin oletetaan, että Naisten oikeuksien puolustus otettiin vastaan kielteisesti, tämä on nykyajan väärinkäsitys, joka perustuu uskomukselle, että Wollstonecraft oli yhtä parjattu hänen elämänsä aikana kuin hän tuli William Godwinin Memoirs of the Author of A Vindication of the Rights of Woman (1789) -kirjan julkaisun jälkeen. Naisten oikeuksien puolustus varsinaisesti otettiin vastaan hyvin kun se julkaistiin ensin vuonna 1792 Puolustusmekanismi
Psykoanalyysin perustaja Sigmund Freud esitteli ensimmäisenä psyykkisenä puolustuskeinona torjunnan jo vuonna 1893, ja vuonna 1926 kirjassaan "Esto, oire ja ahdistus" hän esitti, että puolustautumisprosessi on yläkäsite, jonka alaisuuteen kuuluvat muiden muassa torjunta, projektio ja tapahtumattomaksi tekeminen. — Freudin tytär Anna Freud kehitti merkittävästi puolustusmekanismin käsitettä kirjassaan "Minän suojautumiskeinot" (1936). Suojeluvastuun periaate
Se tarkoittaa kansainvälistä velvoitetta puolustaa yksilöitä sielläkin, missä aluetta laillisesti hallitseva valtio ei niitä kykene turvaamaan. Suojeluvastuun periaate pyrkii kaikkein räikeimpien ihmisoikeusloukkausten estämiseen. Suojeluvastuun periaatteen mukaan valtioilla on ensisijainen vastuu suojella kansalaisiaan ihmisoikeusloukkauksilta. Suojeluvastuu korostaa yksilön oikeuksia valtion oikeuksien sijaan, ja periaatteen mukaan valtion suvereniteettiin voidaan puuttua, jos jokin valtio ei täytä sille kuuluvia kansalaisten suojeluun liittyviä velvollisuuksiaan. Rikosoikeus
Kriminalisointiteoria pyrkii määrittelemään oikeudellisia reunaehtoja joiden puitteissa teon kriminalisointi voidaan katsoa oikeutetuksi. Perinteisesti ongelma on mielletty kriminaalipoliittiseen tavoitteenasetteluun kuuluvaksi tai se on oikeudellisessa kirjallisuudessa sivuutettu vain ylimalkaisilla viittauksilla kriminalisointiperiaatteisiin. 2000-luvulla Suomessa kehitelty kriminalisointiteoria pyrkii kokoamaan kriminalisointiperiaatteet kokonaisuudeksi ja antamaan niille myös käytännön sisältöä. Jokainen kriminalisointiperiaate on teoriassa suhteutettu perusoikeusjärjestelmään ja EU-rikosoikeuteen. Näistä perusoikeuksilla on erityisesti merkitystä, koska eduskunta on vahvistanut perusoikeuksien rajoittamisedellytykset rikosoikeudellisen lainsäädännön rajoittamisperusteiksi. Feministinen itsepuolustus
Feministinen itsepuolustus on itsepuolustuslajien opetusta ja käyttöä osana feminististä naisten yhteiskunnallisen aseman parantamista ja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyä. Feministisen itsepuolustuksen lähtökohtana on feministinen analyysi yhteiskunnasta ja sen sukupuolittuneesta väkivallasta. Paul Topinard
Topinard käytti käsitettä kriminologia ensimmäistä kertaa Pariisissa vuonna 1889, että saataisiin tieteellinen vastine "kriminaaliantropologialle", joka liittyy alun perin Cesare Lombroson käsitteeseen atavismi. Suojasää
Suojasää () on nimitys, jota käytetään Stalinin kuolemaa seuranneesta Neuvostoliiton kulttuurielämän rajoitetusta vapautumisesta. Se perustuu Ilja Ehrenburgin vuonna 1954 ilmestyneeseen samannimiseen pienoisromaaniin. Varsinaisesti suojasään katsotaan alkaneen Nikita Hruštšovin NKP:n 20. puoluekokouksessa vuonna 1956 pitämästä puheesta, jossa hän tuomitsi Stalinin ajan rikokset. Itsekriminointisuoja
Itsekriminointisuoja omaksuttiin 1800-luvulla eurooppalaisten valtioiden rikosprosessijärjestyksiin romaanis-germaanisessa oikeudessa, johon Suomenkin oikeusjärjestys perustuu. Englantilaisessa common law -oikeudessa itsekriminointisuoja säilyi keskiajan jälkeenkin ja omaksuttiin myös osaksi Yhdysvaltain oikeutta. Suojan merkitys kasvoi erityisesti 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa lakimiesten alkaessa yleisemmin hoitaa syytettyjen puolustamista. Suojaa on alettu käyttää maailmanlaajuisesti ihmisoikeussopimusten myötä. Nykyaikaisissa oikeusvaltioissa suoja mielletään yksilön turvaksi valtion mielivaltaa vastaan. Itsekriminointisuoja sisältyy vuonna 1966 syntyneeseen kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen. Euroopan ihmisoikeussopimus ei mainitse suojaa suoraan, mutta Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on tulkinnut sopimusta siten, että suoja sisältyy oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin vaatimukseen. Ei verotusta ilman edustusta
”Ei verotusta ilman edustusta” () on Yhdysvaltojen itsenäistymishistoriaan liittyvä sanonta, jonka alkuperä sijoittuu 1750- ja 1760-luvuille. Se tiivisti tuolloisissa brittiläisissä siirtokunnissa ensisijaisena pidetyn epäkohdan, joka oli yksi merkittävimmistä syistä Amerikan vallankumoukseen. Monet tuon ajan siirtokuntalaisista uskoivat, että kun heillä ei ollut suoraa edustusta etäisessä Britannian parlamentissa, verojen säätäminenkin oli laitonta, sillä Englannissa vuonna 1689 hyväksytyssä Bill of Rightsissa kiellettiin uusien verojen säätäminen ilman parlamentin suostumusta. Koska heillä ei ollut perinteisiä Rights of Englishmen -oikeuksia, verotusoikeudetkin olivat heistä perustuslain vastaisia. Oksymoron
Oksymoron (kr. oξύμωρος) eli itseristiriita on retorinen kuvio, joka yhdistää kaksi vastakkaista tai toisensa kieltävää käsitettä, kuten "jäätävä polte" tai "kaunopuheinen vaikeneminen". Sana "oksymoron" tulee kreikan kielen sanoista "oksys" ('terävä') ja "moros" ('tylsä'). Oksymoron voi muodostua pääsanasta ja määritteestä tai laajemmasta lauserakenteesta. Oksymoronin erityistapaus on Contradictio in adiecto eli 'ristiriita määritteessä' ("ajaton hetki"). Suojeluskunta
Näin ollen periaatteessa ei ollut poliittisia esteitä suojeluskuntiin liittymisellä. Pykälän kohta "uskollisuus laillista yhteiskuntajärjestystä kohtaan" viittaa valkoiselle Suomelle ominaiseen isänmaallisuuteen, joten se oli tietynlainen poliittinen kannanotto. Vapaaehtoisen maanpuolustusjärjestön etu oli siinä, että tällöin voitiin kontrolloida suojeluskuntien poliittista koostumusta. Tähän liittyi ajatus siitä, että asevelvollisuuden kautta armeijaan saattoi päästä punaista ainesta, mutta porvarilliseen vapaaehtoiseen maanpuolustukseen perustuvat suojeluskunnat olivat valkoisen Suomen vartijoita. Suojeluskuntajärjestö nähtiin tasapainottavana tekijänä, joka viime kädessä turvaisi valkoisuuden. Tämä ajattelu korostui erityisesti alkuvuosina. Itsemurha
Suisidaalimurhassa itsetuhoinen tekijä surmaa viattoman sivullisen tavoitteenaan saada teostaan kuolemantuomion. Kyseessä on siis eräänlainen välillinen itsemurha. Tämä yleistyi 1600- ja 1700-luvuilla pohjoisen Euroopan maissa, ja erityisesti Ruotsin valtakunnassa. Ruotsin oikeussaleissa suisidaalimurhat kasvoivat niin suureksi ongelmaksi 1700-luvulla, että lainsäädäntöä jouduttiin tiukentamaan, ja suisidaalimurhaajia ryhdyttiin rankaisemaan kovilla ruumiinrangaistuksilla kuolemantuomion lisäksi. Syy 1700-luvun suisidaalimurhiin oli se, että itsemurha oli tuolloin vakava rikos, jota seurasi kadotus. Sen sijaan teloitus saattoi lepyttää syntiselle vihastuneen Jumalan. Tyypillinen suisidaalimurhan tekijä oli nuori nainen ja uhri leikki-ikäinen lapsi. Tekijä oli usein huono-osainen, kärsi köyhyydestä ja toivottomuudesta tai oli muuten elämän kolhima. Luonnonsuojelu
1800-luvulla alkoi moderni luonnonsuojeluaate. Britanniassa oli eläinsuojeluyhdistyksiä ja luontoharrastusta. Suomessa luonnonsuojelu liittyi kansallismielisyyteen. Sen puolesta toimivat muun muassa tutkimusmatkailija A. E. Nordenskiöld ja kirjailija Zachris Topelius. Etninen profilointi
Etnistä profilointia on mahdollista tarkastella Howard Beckerin (1963) kehittämän kriminologisen leimaamisteorian (eng. labeling theory) ja poikkeavuusteorian (eng. deviance theory) avulla. Leimaamisteoria perustuu symboliseen interaktionismiin, jonka mukaan asioiden merkitykset ja mielikuvat syntyvät sosiaalisessa vuorovaikutuksessa. Leimaamisteorian mukaan tässä prosessissa tietynlainen käyttäytyminen leimataan negatiivisella tavalla yhteiskunnan normeista tai yleisesti hyväksytyistä käyttäytymis- tai toimintatavoista poikkeavaksi. Poikkeukselliseen käytökseen ei siis itsessään sisälly leimaa vaan poikkeuksellinen käytös leimataan sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.
Kriminologisesta näkökulmasta poikkeava käytös mielletään osaksi nimenomaan rikollista käyttäytymistä. Teorian mukaan (Becker 1963) yhteiskunnan vahvimmissa asemissa olevat ryhmät kohdistavat kontrollia heikoimmassa asemassa oleviin luokittelemalla heitä jopa äärimmilleen poikkeaviksi ja ulkopuolisiksi. Näitä luokkia voivat esimerkiksi olla etniset ryhmät, marginaaliryhmät tai alemmat sosiaaliluokat. Poikkeuksellinen käytös siis mielletään rikolliseksi ja täten sosiaaliset ryhmät saavat osakseen sosiaalisen leiman, eli stigman. Äärimmillään tämä leima tai stigma voi jopa ryöstää ihmisarvon sen kohteelta tai kokonaisen ihmisryhmältä Käytännön esimerkkejä negatiivisesta leimaamisesta ovat esimerkiksi “kaikki muslimit ovat terroristeja”, “maahanmuuttajat ovat raiskaajia”, “romanit ovat varkaita”, “köyhät sosiaalipummeja” ja päihteiden ongelmakäyttäjät ovat “nistejä”. Leima vaikuttaa siihen, miten muu yhteiskunta tai yhteisö suhtautuvat leimaantuneeseen ryhmään tai yksilöön ja toisaalta myös yksilön käsitykseen itsestään. Se voi muuttua niin sanotuksi itseään toteuttavaksi ennusteeksi tai nostaa todennäköisyyttä tehdä rikoksia. On selvää, että leimaaminen asettaa ihmiset eriarvoiseen asemaan suhteessa toisiinsa ja vaikuttaa heidän mahdollisuuksiinsa toimia arkipäivässä ja yhteiskunnassa. Itsestä yleistäminen
Tämä argumentointivirhe tunnetaan myös objektiivisena relativistisena virhepäätelmänä tai "argumentum ad preferentiam" (mieltymyksellä argumentointi). Sen inverssi on itseen yleistäminen. Suojeluvastuun periaate
Suojeluvastuun periaate (Responsibility to protect tai R2P) on YK:n yleiskokouksen vuonna 2005 hyväksymä poliittinen sitoumus, joka pyrkii kansanmurhien, sotarikosten ja ihmisyyttä vastaan olevien rikosten estämiseen. Protektionismi
Protektionismi oli keskeinen osa merkantilismia. Liberalismin kannattajat ovat 1700-luvulta alkaen väittäneet protektionismin hyödyttävän vain valtion suojelullaan suosimia yrityksiä kansalaisten kustannuksella ja sanoneet vapaakaupan olevan yleinen etu. Protektionismin vastustajien mukaan teollisuudenalojen suojelu tyypillisesti johtaa kilpailukyvyn heikkenemiseen, kun kilpailupaine ei enää pakota toiminnan tehostamiseen ja tuotteiden parantamiseen. Liberalismin perinteinen perustelu on suhteellisen edun periaate, jonka mukaan jokainen maa pärjää paremmin, jos tekee vain niitä tuotteita, joita maassa kannattaa tehdä, ja tuo muut tuotteet ulkomailta. Protektionismia perustellaan kuitenkin usein turvallisuuspoliittisilla näkökohdilla. Itsekriminointisuoja
Itsekriminointikielto ei kuitenkaan ole absoluuttinen oikeus. Vaitiolosta tehtäviä päätelmiä tai muutoin vastoin tahtoa hankittujen todisteiden näyttöarvoa arvioidaan aina tapauskohtaisesti. Arvioinnissa kiinnitetään huomiota tapauksen olosuhteisiin, käytettyjen keinojen laatuun, johtopäätösten merkittävyyteen todistusharkinnassa sekä puolustuksen oikeusturvatakeisiin. Itseinho
Itseinho saattaa aiheuttaa alemmuuskompleksiin. Joidenkin sosiologian teoreetikkojen, kuten Jerry Manderin, mukaan mainostajat pyrkivät tarkoituksella tuottamaan kohdeyleisössä itseinhoa, negatiivista kehonkuvaa ja pahaa mieltä ja tarjoavat tuotteitaan "parannuskeinoksi". Suojeluskuntaselkkaus
Suojeluskuntaselkkaus alkoi, kun torstaina 9. kesäkuuta 1921 Hufvudstadsbladetissa julkaistiin nimimerkin v.G:n kirjoittama artikkeli nimeltään ""Skall Finland ingå i ett baltiskt förvarsförbund?"" (). Tuolloin Hufvudstadsbladetin poliittinen kanta oli ehdottomasti oikeistolainen ja se myötäili myös monissa asioissa äärioikeistoa. Kirjoituksessa Helsingin suojeluskuntapiirin päällikkö, kenraalimajuri Paul von Gerich arvosteli hallituksen harjoittamaa reunavaltiopolitiikkaa ja varoitti sitomasta Suomea Baltian ja Puolan maiden kohtaloihin. Reunavaltiopolitiikassa Suomi haki poliittista- ja sotilaallista yhteistyötä Itämeren alueen maiden kanssa. Kirjoituksellaan Gerich onnistui tölväisemään ja loukkaamaan Baltian ja Puolan lisäksi Saksaa, Ranskaa ja Italiaa. Näin ollen kyseisten maiden Helsingissä oleskelleet diplomaatit loukkaantuivat ja vaativat hyvitystä. He olivat saaneet selville nimimerkin "v.G." takana olleen kirjoittajan henkilöllisyyden. Ympäristönsuojelu
Ensimmäiset ympäristölait ovat vanhaa perua: jo heprealaisessa Raamatussa tulee esille niin kutsuttu tilanhoitajaetiikka, jossa ihmisen tehtäväksi katsotaan luomakunnan varjelu. Keskiajan Lontoossa rajoitettiin kivihiilen polttoa ja Venetsiassa kiellettiin lailla 1418 rikin käyttö esimerkiksi noituudessa. Yksi merkittävä ympäristönsuojelun keino on luonnontilaisten alueiden rauhoittaminen: ensimmäinen kansallispuisto perustettiin Yhdysvalloissa Yosemiten laaksoon vuonna 1864. Voimakas ympäristölliikehdintä sai alkunsa ydinkokeiden, otsonikadon, ympäristömyrkkyjen ja luonnonvarojen ehtymisen aiheuttamasta huolesta 1960-luvulla. Rion kestävää kehitystä koskenut ympäristökokous 1992 ja Pariisin ilmastosopimus 2015 ovat olleet ympäristönsuojelun merkittävimpiä virstanpylväitä. 2000-luvulla suurimmaksi ympäristöuhaksi on noussut ilmastonmuutos. Pekka Nuorteva
”Luonnonsuojelu on laajentumassa ihmisen suojeluksi”, Nuorteva kirjoitti Suomen Luonto -lehdessä vuonna 1967 ja jatkoi: ”On selvää, ettei luonnonsuojelutoiminta voi tässä tilanteessa keskittyä pelkästään luonnonsuojelualueiden muodostamiseen tai yksittäisten eläin- ja kasvilajien suojelemiseen. Luonnonsuojelun on entistä tehokkaammin laajennettava toimintansa käsittämään ihmisen itsensä suojelemisen kaikilta niiltä vaaroilta, jotka liittyvät luonnonvarojen väärinkäyttöön tai luonnon saastuttamiseen jätteillä.” Yliopisto-lehdessä vuonna 2000 Nuorteva suositteli ”esi-isiemme” malliin eli paikallistuotantoon palaamista. Itsekriminointisuoja
Suoja koskee vain aktiivista toimimista. Itsekriminointisuoja ei vaikuta siihen, että henkilön tulee passiivisesti alistua siihen, että viranomaiset hankkivat näyttöä häntä vastaan. Tämä tarkoittaa muun muassa alistumista erilaisiin tutkimuksiin esimerkiksi DNA-näytteen tai sormenjälkien ottamiseksi. Kuitenkaan autoilijan kieltäytyminen poliisin puhalluskokeesta ei ole rangaistavaa. On epäselvää, voiko se kuitenkin olla niskoittelua poliisia vastaan. Heikomman suoja
Heikomman suojan periaatetta kehitettiin alkujaan 1970- ja 1980-luvuilla liittyen tuolloin käytyyn yhteiskunnalliseen keskusteluun hyvinvointivaltiosta ja sen periaatteiden huomioon ottamiseen sopimusoikeudessa. Suojeluspyhimys
Suojeluspyhimys on pyhimys, jonka uskotaan suojelevan esimerkiksi jotakin tiettyä paikkakuntaa, kirkkoa, ammattikuntaa tai yksityistä henkilöä. Sivistettävyys
1800-luvun alussa determinismi ja transsendentaalinen idealismi eivät antaneet tilaa kasvatukselle, joten Herbart alkoi kehitellä sivistettävyyden käsitettä. Sivistettävyys on eräänlainen perusperiaate tai taustaoletus, joka on kaiken pedagogisen toiminnan ja kasvatuksen kirjoittamaton edellytys ja lähtökohta. Kasvatuksesta puhuttaessa on oletettava kasvatettavan olevan sivistyskykyinen ja sivistyvä. Sivistettävyyden periaatteen mukaan kasvatettavan sivistysprosessi ei tapahdu itsestään niin sanottujen luonnollisten kykyjen tai taipumusten pohjalta. Sivistysprosessiin tarvitaan aina myös ulkopuolista apua eli pedagogista vaikuttamista, sillä kasvatettava ei kykene itse toteuttamaan sivistysprosessiaan. 
Kasvatettava on tavallaan aina arvoitus sivistettävyytensä ja sivistyskykyisyytensä takia. Ennalta ei voida tietää, minkälainen kasvatettava on sivistyssubjektina tai oppijana tai mikä hänestä tulee, vaan tämä voidaan todeta vasta kasvattajan, kasvatettavan ja yhteiskunnan välisessä pedagogisessa vuorovaikutuksessa. Sivistettävyyden periaate kuvaa sitä, että pedagogisessa vuorovaikutuksessa luodaan edellytyksiä kasvatettavan sivistysmahdollisuuden toteutumiselle. Toisaalta pedagogisessa vuorovaikutuksessa pyritään välttämään ennakko-oletuksia kasvatettavan oppimiskyvystä. Ainoa oletus on kasvatettavan tunnustaminen sivistyväksi olennoksi. Suojaikäraja
Suojaikärajalla tarkoitetaan lakisääteistä ikärajaa, jota nuoremman henkilön ei katsota kykenevän antamaan suostumustaan seksuaaliseen kanssakäymiseen. Sukupuoliyhteys tällaiseen henkilöön rinnastetaan ikärajasäännöksen perusteella hänen tahtonsa vastaiseksi riippumatta siitä, onko hän suostunut siihen, koska hänen suostumustaan ei voida pitää pätevänä. Tämän vuoksi teko tulkitaan rikosoikeudessa ikärajaa nuorempaan henkilöön kohdistuvaksi rikokseksi. Laki on säädetty suojelemaan lapsia ja nuoria seksuaaliselta hyväksikäytöltä. Suojaikä vaihtelee maittain ja kulttuureittain. Euroopassa suojaikäraja asettuu yleisesti 14 ja 17 ikävuoden väliin. Solidaarisuus
Käsitteet "solidaire" ja "solidairement" esiintyivät jo 1500-luvun ranskalaisessa lakikielessä. Ne ovat sukua latinalaisesta "solidus"-sanasta johdetun roomalaisen oikeuden käsitteen "in solidum" kanssa, joka tarkoitti ”kokonaisuuden puolesta”. Napoleonin lakikokoelmassa solidaarisuus tarkoitti velallisten yhteisvastuuta yhteistä velkojaa kohtaan, eikä kuulunut ensisijaisiin juridisiin periaatteisiin.
Ranskan suurta vallankumousta seurannut konservatismi otti käyttöön juridiikasta irrotetun solidaarisuus-käsitteen reaktiona nopeaa yhteiskunnallista muutosta vastaan ja kaipuuna vakaaseen yhteiskuntaan. Heinäkuun monarkian aikana utopistisosialisteihin kuulunut Pierre Leroux, jonka väitetään myös keksineen termin sosialismi, otti hänkin käyttöön juridiikasta riippumattoman solidaarisuuden käsitteen. Sosiologian perustajaksi kutsuttu Auguste Comte omaksui käsitteen ihmisten välisen yhteiskunnallisen riippuvuuden merkityksessä. Comte liitti solidaarisuuden altruismin käsitteeseen egoismin vastakohtana. Yksilön korostamisen sijaan altruismi korostaa yhteisvastuuta ja solidaarisuutta. Pierre Leroux’n ja Auguste Comten tulkinnoista sai alkunsa ajatus erityisestä yhteiskunnallisesta solidaarisuudesta sosiaalisen järjestyksen perustana. Suvirannan luonnonsuojelualue
Suojelualue on perustettu alun perin osittain jo vuonna 1931 Vilniemen kartanon maille ja se oli Kaakkois-Suomen vanhin yksityismaalle perustettu luonnonsuojelualue. Rauhoitettua aluetta on laajennettu vuonna 1949 ja hieman supistettu rakennetuilta alueilta 1984.