Kuka on suunnitellut vuonna 1921 valmistuneen Humppilan kirkon?
Humppilan kirkko
Humppilan kirkko on Humppilan seurakunnan kirkko Humppilassa Kanta-Hämeessä. Kirkko on rakennettu samalla paikalle, jossa sijaitsi seurakunnan aiempi uudenvuodenpäivänä 1917 tulipalossa tuhoutunut puukirkko. Harmaasta graniitista ja tiilestä rakennetun kirkon on suunnittelut arkkitehti Josef Stenbäck ja se on valmistunut vuonna 1922. Muodoltaan kirkko on pitkäkirkko ja istumapaikkoja siinä on 600. Torni on eteisen kohdalla ja sillä on korkea ja jyrkkä huippu. Humppila
Nähtävyyksiä Humppilassa ovat Valtatie 2:n varteen rakennettu Humppilan lasitehdas, jonka ympärille on muodostunut laaja kauppakeskusalue, sekä Humppilan Rautatieaseman ja Jokioisten välillä liikennöivä Jokioisten museorautatie. Vuonna 1921 valmistuneen Humppilan kirkon on suunnitellut Josef Stenbäck.
Basilica of the National Shrine of the Immaculate Conception
Arkkitehtuuriltaan kirkko edustaa bysanttilaista ja romaanista arkkitehtuuria. Kirkko otettiin alun perin käyttöön vuonna 1959, mutta kirkon kupolin rakennustyöt valmistuivat vasta vuonna 2017. Kupoli vihittiin käyttöön 8. joulukuuta. Kemin kirkko
Kemin kirkko (vuoteen 1978 "Kemin kaupunginkirkko" erotukseksi silloisen Kemin maaseurakunnan, nykyisen Keminmaan kirkosta) on Kemin seurakunnan pääkirkko. Kirkkorakennus on arkkitehti Josef Stenbäckin suunnittelema ja se rakennettiin rapatusta tiilestä vuosina 1900–1902. Kirkon vihki käyttöön Oulun hiippakunnan piispa Juho Koskimies 8. maaliskuuta 1903. Tyyliltään kirkko on uusgoottilaisvaikutteinen tornillinen pitkäkirkko, jossa on kaksi sivulaivaa. Tornin yläosassa on pienpäädyt ja pienet kulmatornit. Kirkon pituus on 32 metriä, leveys 21 metriä ja harjakorkeus 19 metriä. Kellotornin korkeus on 44 metriä. Istumapaikkoja kirkossa on 1 200. Pneumaattiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1935 ja niissä on 30+4 äänikertaa ja kolme sormiota. Kirkontornin kellot ovat vuodelta 1901. Hyvinkään maalaiskunta
Hyvinkään seurakunta muodostettiin osista Nurmijärven ja Hausjärven seurakuntia vuonna 1916. Kunnallinen itsenäistyminen oli tämän jälkeen pelkkä muodollisuus, koska vuoden 1898 kunnallislain mukaan jokainen maaseurakunta oli aina myös oma kuntansa. Toiveensa mukaisesti Hyvinkää tuli kuulumaan Uudenmaan lääniin. Kunnan keskelle sen itsenäistyessä jääneen asemanseudun erottaminen omaksi hallinnolliseksi kokonaisuudekseen oli alusta lähtien selvää, ja Hyvinkään kauppala (vuodesta 1960 kaupunki) itsenäistyi maalaiskunnasta vuoden 1926 alussa. Hyvinkään seurakunta sen sijaan käsitti sekä kauppalan että maalaiskunnan. Hyvinkään kirkkona toimi vanha rukoushuone, kunnes vuonna 1961 valmistui arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelema uusi kirkko. Kytäjälle valmistui arkkitehti Väinö Vähäkallion suunnittelema kirkko vuonna 1938. Asikkala
Asikkalasta tuli Hollolan kappeli vuonna 1547, mutta itsenäinen seurakunta vasta vuonna 1848. Pitäjän vanha kirkko rakennettiin puusta vuosina 1608–1612. Kirkko oli koristeltu seinämaalauksin, jotka kuitenkin myöhemmin peitettiin. Rakennus purettiin vuonna 1892. Nykyinen kirkko rakennettiin tiilestä vuosina 1877–1880 arkkitehti Georg Wileniuksen piirustusten mukaan. Robert Wilhelm Ekmanin maalaama ristiinnaulittua Jeesusta esittävä alttaritaulu vuodelta 1850 on peräisin vanhasta kirkosta. Pyhän Kolminaisuuden katedraali
Kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Mikko Huhtela ja se valmistui kesällä 1957. Suuri osa ikonostaasin ikoneista on peräisin Korpiselän Ägläjärven kirkosta, joka jäi luovutettuun Karjalaan. Huippuvuorten kirkko
Huippuvuorten kirkko () on kirkkorakennus Huippuvuorten hallinnollisessa keskuksessa Longyearbyenissä. Se on maailman pohjoisin kirkko, muodoltaan pitkäkirkko. Se rakennettiin puusta vuonna 1958 arkkitehti Hans Magnusin suunnittelemana, ja sitä uudistettiin vuonna 2004. Kirkossa on 140 istumapaikkaa. Kirkko on Huippuvuorten toinen kirkko. Vuonna 1921 valmistunut ensimmäinen kirkko tuhoutui tulipalossa toisen maailmansodan aikana. Pyhän Sydämen kappeli
Pyhän Sydämen kappelin suunnitteli arkkitehti Vilho Penttilä, joka oli Nyström-Petrelius-Penttilä -arkkitehtitoimiston jäsen. Kirkon vihki Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen Kallion rukoushuoneeksi vuonna 1906 tuomiorovasti Juuso Hedberg. Valmistuessaan kappeli oli seudun ainoa kirkkorakennus, sillä läheinen Kallion kirkko valmistui vasta kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1912. Kappelin rakennutti SLEY:n entinen johtaja, rovasti Julius Engström, joka siirtyi Sörnäisten kappalaiseksi, mikä lienee osaltaan vaikuttanut siihen, että kappeli, tuolloin vielä rukoushuone, palveli seurakunnan kirkkona, kunnes Kallion kirkko valmistui. Toinen SLEY:n kirkkorakennus Lutherin kirkko Kampissa myytiin 1980-luvulla, ja toimii 2010-luvulle asti yökerhoina, mutta palasi vuonna 2016 kunnostettuna kirkkokäyttöön. Salpausselän kirkko
Salpausselän kirkosta järjestettiin suunnittelukilpailu vuonna 1967, jonka voitti arkkitehti Kristian Gullichsenin työryhmä. Heidän ehdotuksensa korosti taloudellisuutta, muunneltavuutta ja nykyaikaisuutta. Lopulta kirkon kuitenkin suunnitteli helsinkiläinen Woldemar Baeckmanin ja Helmer Löfströmin arkkitehtitoimisto, vaikka he tulivat suunnittelukilpailussa vasta kolmansiksi. Heidän toteuttamansa lopulliset suunnitelmat valmistuivat vuonna 1971. Hyvinkään kirkko
Hyvinkään kirkko on professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelema, vuonna 1961 valmistunut moderni kirkko. Kirkko on Hyvinkään tunnetuimpia nähtävyyksiä ja sijaitsee keskeisellä paikalla kaupungin pääkadun Hämeenkadun varrella. Kirkko näkyy kauas, ja se on helppo tunnistaa pyramidimaisesta muodostaan. Pyhän kolminaisuuden kunniaksi rakennuksen kaikki muodot ovat kolmioita. Kuokkala (Jyväskylä)
Kuokkalan kirkko sijaitsee Kuokkalan keskustassa ja se vihittiin käyttöön 7. helmikuuta 2010. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Anssi Lassila ja Teemu Hirvilammi, jotka voittivat kirkon rakennuttaneen Jyväskylän seurakunnan järjestämän arkkitehtikilpailun vuonna 2006 Kide-nimisellä työllään. Kirkon rakennuskustannukset olivat n. 9,5 miljoonaa euroa. Liperin kirkko
Liperin kirkko sijaitsee Liperin kunnan keskustaajamassa Pohjois-Karjalassa. Jykevän punatiilikirkon on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Georg Theodor Chiewitz ja se on rakennettu vuosina 1854–1858. Kirkon rakennustöistä vastasi Theodor Johan Tolpo, kirkonrakentaja kolmannessa polvessa. Seurakuntalaiset toivoivat uutta kirkkoa suunniteltaessa siitä puurakenteista ja mahdollisimman edullista. Senaatti ei kuitenkaan antanut lupaa puisen kirkon rakentamiseen ja niin Liperiin valmistui Pohjois-Karjalan ensimmäinen tiilikirkko. Lintulan luostarin kirkko
Lintulan Pyhän Kolminaisuuden kirkko on ortodoksinen kirkkorakennus Lintulan nunnaluostarin yhteydessä Heinävedellä. Kirkon suunnitteli Vilho Suonmaa ja se rakennettiin kevyistä lohkotiilistä. Kirkko valmistui vuonna 1973. Kirkko on pyhitetty Pyhälle Kolminaisuudelle samoin kuin Kivennavalla ennen sotia sijainnut Lintulan luostarin alkuperäinen kirkko. Arkkipiispa Paavali vihki kirkon käyttöön. Lammin kirkko
Palon jälkeen kirkon uudelleenrakennuksen suunnitteli arkkitehti Usko Nyström. Seinä- ja kattomaalaukset suunnitteli ja osittain myös maalasi taiteilija Bruno Tuukkanen. Krusifiksin, alttarin puiset koristeet, kolmiosaisen triptyykin, seitsenhaaraiset kynttilänjalat sekä saarnastuolin on veistänyt Ateneumin opettaja, itävaltalaissyntyinen Johan Friedl. Puiset alttari, alttarikaide, penkit ja virsitaulu on valmistettu lammilaisessa Nybergin puusepänverstaassa. Uusi tapuli rakennettiin kokonaan kivestä ja katto puupaanusta. Uudet kellot saatiin Viipurin Papulan kasarmin kirkosta. Sippola (kirkonkylä)
Sippolan kirkonkylässä sijaitsee vuonna 1879 valmistunut Sippolan kirkko, joka on C. J. von Heidekenin suunnittelema tiilikirkko, sekä Sippolan hovi, joka on Suomen suurin puukartano, jonka uusrenessanssityylinen päärakennus on vuodelta 1836. Sippolan kirkonkylän ympäristössä järjestettiin Jukolan viestin viestisuunnistuskilpailu Sippu-Jukola vuonna 2005. Marian kirkko (Hamina)
Kirkon nykyinen ulkoasu on täysin erilainen kuin alkujaan, sillä kirkko vaurioitui pahoin Haminan tulipalossa vuonna 1821. Aiemmin gotiikkaa edustanut rakennus sai nykyisen empiretyylisen ulkoasunsa Carl Ludvig Engelin käsissä, ja uudistunut kirkko valmistui 1828. Ennen tulipaloa kirkon edessä oli erillinen kellotapuli, mutta jälleenrakennuksen yhteydessä kirkkoon rakennettiin oma torni. Tämän jälkeen kirkkoa remontoitiin vielä vuonna 1963 Veikko Leisténin suunnitelmien mukaisesti, jolloin muun muassa sisätilojen uunit poistettiin, alttaria uudistettiin ja ylimmät parvet poistettiin. Savonlinnan tuomiokirkko
Kirkon on suunnitellut arkkitehti Axel Hampus Dalström ja se on rakennettu vuosina 1874–1878.
Pietarista tuli töihin muurareita ja Viipurista puuseppiä. Johan Kolis valittiin urakoitsijaksi ja hänen vävynsä Otto Stadius jatkoi hänen työtään hänen kuoltuaan. Erik Kuorikoski toimi vastaavana rakennusmestarina, mutta käytännössä työstä vastasi Kustaa Laukkanen. Suomen kirkkoarkkitehtuuri
Engelin aikana siirryttiin niin sanottuun pietarilaiseen empiretyyliin, ja kirkkoja rakennettiin 44. Engelin empireajan tunnusomaisimpana kirkkotyyppinä on pidetty sisäviisteistä ristikirkkoa, johon kuuluu korkea kahdeksankulmainen attika ja siihen liittyvä kupoli lanterniineineen. Näitä kirkkoja edustavat 1826–49 rakennetut Alajärven, Lapuan, Isojoen, Pyhäjoen, Heinäveden, Saarijärven, Luumäen, Vetelin ja Kymin kirkot. Engelin kaudella intendentinkonttori syventyi myös uusgotiikkaan. Töysän ja Ylihärmän tapulit olivat ensimmäisiä uusgoottilaisia töitä ennen Turun tuomiokirkon ennallistusta Turun palon jälkeen. Engelin päätyö kirkkojen osalta on Helsingin tuomiokirkko, joka oli alkuperäisessä asussaan edustamansa tyypin hiotuimpia esimerkkejä. Myöhemmin Engelin vastustuksesta huolimatta kirkon edustalta purettiin päävartiorakennus monumentaaliportaiden tieltä ja Lohrmannin kaudella kirkkoon lisättiin kulmatornit kupoleineen. Kruunupyyn kirkko
Kruunupyyn kirkko valmistui vasta 1822. Rakennustyö oli aloitettu Ruotsin yli-intendentinviraston piirustusten pohjalta jo vuonna 1799, mutta työ oli jäänyt tuntemattomasta syystä keskeneräiseksi muutaman vuosikymmenen ajaksi. Kirkon loppuunrakentajaksi mainitaan Heikki Kuorikoski. Kirkko on mitä luultavimmin pitäjän neljäs kirkko. Ensimmäisestä kappelikirkosta on mainintoja jo vuodelta 1611. Seuraava, puinen pitkäkirkko rakennettiin vuonna 1613 ja kolmas, edellistä suurempi pitkäkirkko valmistui 1660. Pulkkilan kirkko
Pulkkilan kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema kirkko Pulkkilassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kirkko rakennettiin 1908–1909 ja sitä peittää laudoitus, jossa on käytetty hyväksi koristeellisia muotoja. Muodoltaan kirkko on tasavartinen ristikirkko ja keskellä kirkkoa on avorakenteinen torni. Istumapaikkoja lehtereineen 570 ja pinta-alaa 445 neliömetriä. Kirkossa on satulakatto ja korkeat päädyt. Tyylisuunta on uusgotiikka ja jugend. Kirkkoa on korjattu vuosina 1928, 1962 ja 1975. Limingan kirkko
Limingan kirkko on Limingan luterilaisen seurakunnan kirkko. Kirkko on valmistunut vuonna 1826, ja tyyliltään se on uusklassinen tasavartinen keskeisesti korostettu ristikirkko. Kirkkoon mahtuu noin 850 henkilöä. Kirkkorakennuksen ovat suunnitelleet Anders Fredrik Granstedt ja Anton Wilhelm Arppe, joskin tornin suunnittelijaksi on mainittu myös Carl Ludvig Engel. Kirkon rakentamisesta vastasi kirkonrakentaja Heikki Kuorikoski, joka teki suunnitelmiin monia muutoksia. Alttaritaulun on maalannut Oskar Nylander vuonna 1849. Kirkkoa vanhemman kellotapulin on rakentanut Grels Norling vuonna 1733. Hämeenlinnan kirkko
Hämeenlinnan perustamisesta 1639 saakka kaupungin kirkko oli sijainnut Hämeen linnan pohjoispuolella vanhankaupungin alueella. Kun Ruotsin kuningas Kustaa III päätti vuonna 1775 Hämeenlinnassa vieraillessaan kaupungin siirrosta nykyiselle paikalleen Saaristenmäelle, määrättiin samalla taidemaalari Louis Jean Desprez piirtämään uusi edustava kirkkorakennus. Desprez suunnitteli rakennuksen vuonna 1789, ja se rakennettiin vuosina 1792–1798. Kustavilaista klassismia edustava kirkko oli rakenteeltaan kupolin kattama pyöreä rakennus, joka oli suunniteltu muistuttamaan kuningas Kustaa III:n ihailemaa Rooman Pantheonia. Pyöreästä runkohuoneesta erkanivat itään sakaristo ja länteen eli torille päin eteishuone doorilaisine pylväspäätyineen. Sisätila oli suunniteltu amfiteatterimaiseksi siten, että alttari sijaitsi keskellä ja penkkirivit nousivat kahdeksana kaarevana lohkona loivasti ulkoseiniä kohti. Saarnastuoli oli sijoitettu sakastin oven yläpuolelle. Leppävirran kirkko
Kirkko rakennettiin alun perin vuosina 1841–1846 helsinkiläisen muurarimestari Henrik Andstenin johtamana. Rakennusta jouduttiin korjaamaan vuosina 1856–1862 arkkitehtien Carl Albert Edelfeltin ja Hampus Dalströmin suunnitelman mukaan. Vuonna 1948 salama sytytti tulipalon, joka vaurioitti kirkon kattorakenteita ja sisäholvia. Kirkko kunnostettiin arkkitehti Heikki Elomaan suunnitelman mukaan 1980-luvulla. Hämeenkyrön kirkko
Hämeenkyrön kirkko on Hämeenkyrön seurakunnan pääkirkko Pappilassa. Lisäksi seurakunnalla on toinen, pienempi kirkko Jumesniemessä sekä siunauskappeli Mäntyrinteen hautausmaalla Turkillassa. Pääkirkko on puurakenteinen kapeilla poikkisakaroilla varustettu tornillinen pitkäkirkko, jonka suunnittelusta vastasi Tukholman yli-intendentinvirasto 1780-luvun alussa. Kirkon rakentamisesta vastasi Abraham Tennberg ja se valmistui viimeistään vuonna 1782. Alkuperäisessä asussaan se edusti yli-intendentinviraston suosimaa uusklassista arkkitehtuuria. Kuitenkin myöhemmät korjaukset, etenkin 1880 tehdyt sakaristojatke sekä tornin muutos, ovat suuresti muuttaneet sen ulkonäköä. Kirkon sisäkatteena ovat puuholvit. Alppilan kirkko
Alppilan kirkko on Alppilan osa-alueella Helsingissä sijaitseva kirkkorakennus. Vuonna 1957 valmistuneen kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Keijo Ström ja Olavi Tuomisto. Heinolan kirkko
Kirkko korjattiin sisältä perin pohjin vuosina 1925–1926, korjausten suunnittelija oli arkkitehti Josef Stenbäck. Myöhemmissä korjauksissa osa Stenbackin muutoksista säilytettiin, kirkon väritys sen sijaan on pyritty saamaan alkuperäisen kaltaiseksi. Humppilan vanha kirkko
Kirkon piirustukset laati arkkitehti Ernst Lohrmann ja rakennusmestarina toimi A. G. Selin. Puukirkko rakennettiin 1853-1855. Kontiolahden kirkko
Kontiolahden kirkko valmistui vuonna 1881. Muodoltaan se on uusgoottilainen, puinen ristikirkko, jonka pääsisäänkäynnin yläpuolella on kellotapuli. Kirkontornissa on kaksi kelloa, joista vanhempi on valettu Lokomolla vuonna 1962 ja uudempi hankittu vuonna 1989 Juutilan valimosta, Kaavilta. Kellojen käsisoitto muutettiin sähkökoneistolle 2009. Kirkon suunnittelivat Georg Wilenius ja Axel Hampus Dahlström . Kirkko on sakastin ja tapulin kanssa 42,3 metriä pitkä ja korkeutta on tornin huipulla 20,65 metriä. Istumapaikkoja parven kanssa kirkossa on noin 1 000 hengelle. Urut ovat urkurakentaja Gustav Normanin vuonna 1877 rakentamat, joten ne ovat vanhemmat kuin kirkko itse. Ne ostettiin 1943 Leppävirran seurakunnalta ja niissä on 14 äänikertaa. Alttaritaulun "Ristiinnaulittu" on maalannut Yrjö Ollila vuonna 1929. Pyhän Johanneksen kirkko (Tukholma)
Arkkitehti Carl Möllerin suunnittelema uusgoottilainen kirkko rakennettiin 1883–1890. Arkkipiispa Anton Niklas Sundberg vihki kirkon käyttöön 25. toukokuuta 1890 kuningas Oskar II:n läsnä ollessa. Kattomaalaukset ovat Agi Lindegrenin käsialaa. Kirkon yhteydessä oleva puinen kellotapuli on jo vuodelta 1692. Kihniön kirkko
Kihniön kirkko on puurakenteinen, vuosina 1915-1917 rakennettu pitkäkirkko Kihniössä. Kirkon piirustukset on laatinut arkkitehti Ilmari Launis. Kirkon alttarin puoleisessa päädyssä on sakaristo, joka on hieman muuta kirkkorakennusta matalampi. Toisessa päädyssä on molemmilla sivuilla pienet eteiset joiden kautta sisäänkäyti kirkkoon tapahtuu.
Sisältä kirkko on kolmilaivainen. Keskilaivan katto on taitettu mutta sivulaivat ovat tasakattoiset. Kirkon urut ovat Kangasalan urkutehtaan käsialaa vuodelta 1939. Kirkon alttaritalun on maalannut Germund Paaer ja se on nimeltään "Minä seison oven takana ja kolkutan". Humppilan vanha kirkko
Humppilan vanha kirkko oli Humppilan seurakunnan kolmas kirkko. Tämä puinen kirkkorakennus valmistui 1855 ja se tuhoutui tulipalossa 1917. Keminmaan uusi kirkko
Empiretyylinen kivestä rakennettu pitkäkirkko valmistui vuonna 1827. Rakennuksen oli suunnitellut Yleisten rakennusten intendentinkonttorin intendentti Carl Ludvig Engel 1823. Kirkko rakennettiin paikallisin voimin rakennusmestari Erik Korppin johdolla. Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko
Nummelan seurakuntakeskus ja kirkko on rakennuskokonaisuus Vihdin Nummelassa. Alkuperäinen rakennus käsitti punatiilisen kirkon Sentraalinpolun varressa. Kirkko valmistui 1969, suunnittelijoina arkkitehdit Esko ja Tarja Toiviainen. Laajennusosa tehtiin 1980-luvun taitteessa. Vuonna 2005 valmistui ulkoisesti aiemmasta poikkeava valkoinen laajennusosa, jonka ovat suunnitelleet arkkitehdit Kirsti Sivén ja Asko Takala. Kaksikerroksinen laajennus liittyy hissin ja porrasjärjestelyjen kautta vanhaan osaan. Siinä on alakerrassa kerhotiloja ja yläkerrassa toimistotiloja. Vanhassa asuntosiivessä on diakoniatilat, joihin on oma sisäänkäynti. Tuusulan kirkko
Tuusulan kirkko on valmistunut vuonna 1734 ja se on Helsingin lähialueen vanhimpia puukirkkoja. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä varmasti, mutta korjausten suunnitteluun osallistuneita arkkitehteja ovat muun muassa lääninarkkitehti Jean Wik, joka suositteli ikkunoiden ulkoasun muuttamisen goottilaistyyliseksi 1850-luvun korjauksessa, Ernest Albin Kranck, joka suunnitteli 1900-luvun alun peruskorjauksen ja Dag Englund, joka vastasi vuonna 1952 toteutetusta kirkon penkkien istuinmukavuuden parantamisesta. Värtsilän kirkko
Värtsilän kirkko on arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema puusta vuonna 1950 rakennettu torniton pitkäkirkko Tohmajärven Värtsilässä. Suorakaiteen muotoisen kirkon päädyssä on runkohuonetta matalampi ja kapeampi sakasti ja sivulla seurakuntasalisiipi. Seinät ovat matalat ja ulkokatteena oleva satulakatto on jyrkkälappeinen. Sisällä on puinen taitekatto. Erillinen kellotapuli rakennettiin 1950, sen kellot ovat vuosilta 1868 ja 1949. Kirkkoa on korjattu 1956 ja 1967, sen pinta-ala on 270 neliötä ja istumapaikkoja siellä on 300 hengelle. Kirkon 12 + 2 -äänikertaiset urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas vuonna 1952. Alttaritaulu "Ristiinnaulittu" on tuntemattoman venäläisen taiteilijan maalaama, se on tuotu sodassa tuhoutuneesta entisen Värtsilän kirkosta. Toisen alttaritaulun "Passio" on maalannut Seppo Näätänen 1952. Myös kirkkosalin kattokruunut on tuotu entisen Värtsilän kirkosta. Lempäälän kirkko
Lempäälän kirkko eli Pyhän Birgitan kirkko on Lempäälän keskustassa sijaitseva keskiaikainen harmaakivikirkko. Kirkko on omistettu Pyhän Birgitan muistolle. Lempäälän kirkko on rakennettu noin 1502–1505, ja se on edelleen Lempäälän seurakunnan käytössä oleva luterilainen kirkko. Kirkko on sijainnut maakuntien rajalla ja on siten saanut rakennustaiteellisia vaikutteita sekä Satakunnasta että Hämeestä. Kirkkoon mahtuu noin 650 henkilöä. Lempäälän kirkko toimii kesäisin tiekirkkona. Hoilola
Hoilolassa on sekä ortodoksinen että luterilainen kirkko, jotka rakennettiin sotien jälkeen korvaamaan luovutetulle alueelle jääneitä Korpiselän kirkkoja. Arkkitehti Veikko Larkaksen suunnittelema Hoilolan luterilainen kirkko rakennettiin vuonna 1950 Kirkon Lahja Oy:n, Amerikan luterilaisten kirkkojen ja kirkkohallituksen lahjoittamilla varoilla. Rakennusmestari Uuno Korhosen suunnittelema ja ortodoksisen kirkon jälleenrakennusvaroilla rahoitettu Ortodoksinen Pyhän Nikolaoksen kirkko rakennettiin rukoushuoneeksi vuonna 1959 ja vihittiin kirkoksi vuonna 1993. Molempien kirkkojen yhteydessä on seurakuntasalit. Molemmissa kirkoissa on esineistöä Korpiselän ja muiden luovutettujen alueiden kirkoista. 
Hoilolassa sijaitsee myös vuonna 1985 valmistunut arkkitehti Erkki Helasvuon suunnittelema "Korpiselkätalo", jonka esikuvana on käytetty luovutetulle alueelle jäänyttä Tolvajärven matkailumajaa. Humppilan vanha kirkko
Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toisen kirkon tilalle rakennettiin uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, 1853-1855 ja siihen käytettiin kaikki edellisestä kirkosta saatava kelvollinen materiaali. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko. Paavalinkirkko (Helsinki)
Kirkon suunnittelua varten järjestettiin arkkitehtuurikilpailu, johon tuli 51 ehdotusta. Toteutuksen pohjaksi valittiin keväällä 1929 arkkitehti Bertel Liljequistin ehdotus. Kirkko valmistui 1930, ja sen vihki käyttöön 1. maaliskuuta 1931 piispa Jaakko Gummerus. Kirkko on muodoltaan pitkäkirkko, ja sen rakennusmateriaali on punatiili. Sitä on aikoinaan sanottu Helsingin kauneimmaksi kirkoksi. Kirkko on nimetty apostoli Paavalin mukaan, ja hänet on kuvattu pääsisäänkäynnin yläpuolelle. Kirkkosalissa on 800 istumapaikkaa. Kirkon siipirakennuksessa on kaksi suurta seurakuntasalia, joista Yläsaliin mahtuu 80–100 henkilöä ja Alasaliin 100–120 henkilöä. Harjavalta (Inkeri)
Harjavallan kartanon omistanut kauppias Ivan Voronin rakennutti lähikylien talonpoikia varten vuonna 1903 valmistuneen ortodoksisen Pyhän Kolminaisuuden kirkon. Venäläistyylisen yksikupolisen kirkon on suunnitellut Vasilli Kosjakov. Maisemasta kaukaa erottuva juhlava kirkko, kartanon puinen päärakennus ja puistoalue ovat säilyneet. Tapiolan kirkko
Tapiolan kirkko on Espoon Tapiolassa sijaitseva evankelis-luterilainen kirkko. Se on Tapiolan seurakunnan pääkirkko. Se valmistui vuonna 1965 arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelemana. Hirvensalmen kirkko
Hirvensalmen kirkko sijaitsee Hirvensalmella Etelä-Savossa. Kirkon suunnitteli Josef Stenbäck ja se rakennettiin 1915. Järjestyksessään kirkko on pitäjän kolmas; edellinen tuhoutui tulipalossa 12. toukokuuta 1914. Rakennusmateriaali on harmaa graniitti ja tiili. Kirkossa on jyrkkä katto ja torni sijaitsee kuorin vieressä. Sen alakerrassa on sakaristo. Istumapaikkoja kirkossa on 850 ja pinta-alaa 434 neliömetriä. Kirkon päätyjen kolmiot sekä tornin yläosa on rapattu valkoiseksi. Tyylisuunnaltaan kirkko on kansallisromantiikkaa ja jugendia. J.A. Zachariassenin 1916 valmistamat pneumaattiset urut ovat 15-äänikertaiset ja kaksisormiset. Aukusti Koiviston 1916 maalama alttaritaulu kuvaa Kristuksen ylösnousemusta. Kellot ovat vuosilta 1937 ja 1938. Klamilan kirkko
Klamilan kirkko on kyläkirkko Virolahden kunnan Klamilan kylässä. Puurakenteisen kirkon on suunnitellut arkkitehti Veli Klami ja se valmistui vuonna 1955. Kirkkosalissa on 200 istumapaikkaa ja rakennuksessa on kerhohuone. Ylitornion kirkko
Ylitornion kirkko on Ylitornion seurakunnan kirkkorakennus Ylitornion kuntakeskuksessa. Sen on suunnitellut arkkitehti Gunnar Wahlroos, ja se rakennettiin vuosina 1939–1940. Talvisota viivästytti ja haittasi rakennustöitä, koska miehet olivat rintamalla. Naiset olivat vastuussa rakennustöistä, mistä syystä kirkkoa kutsutaan myös "naisten kirkoksi".
Kirkko on rakennettu vanhan, vuonna 1939 puretun kirkon paikalle. Vanhan kirkon ajasta muistuttaa puinen nivelikäs kellotapuli, joka on rakennettu 1816–1819 Anton Wilhelm Arppen vuodelta 1811 olevien piirustusten mukaisesti. Kirkonkelloja on kaksi, ne ovat peräisin vanhan emäseurakunnan kirkoista, toinen Matarengistä ja toinen Hietaniemestä. Istumapaikkoja kirkossa on noin 550. Isidoros Miletoslainen
Justinianus määräsi Isidoroksen ja Anthemios Tralleislaisen suunnittelemaan Konstantinopoliin uuden kirkon. Aiempi paloi vuonna 532. Arkkitehdit käyttivät täysin uutta arkkitehtuuria rakennuksen suunnitteluun, pendentiiviä eli kolmiomaista holvin osaa, jonka myötä monikulmiomaisesta rakennuksen pohjasta siirrytään kupoliin. Arkkitehtuurin myötä kirkko saatiin tilavantuntuiseksi. Kirkon kupolin korkein kohta kohoaa noin 158 metriin. Hagia Sofia valmistui hämmästyttävän nopeasti, noin viidessä vuodessa. Uudenlainen arkkitehtuuri ja nopea rakentaminen näkyi myöhemmin kirkon epävakaudessa. Isidoroksen vaikutus arkkitehtuuriin on suuri, sillä lähes kaikki 1900-luvulle saakka rakennetut kirkot ovat arkkitehtuurissaan saaneet vaikutteita häneltä. Helsingin tuomiokirkko
Tuomiokirkko on osa 1820–1850-luvuilla rakennettua Helsingin empirekeskustaa. Keskustan asemakaava on Johan Albrecht Ehrenströmin käsialaa, ja tärkeimmät rakennukset suunnitteli Carl Ludvig Engel. Ehrenströmin asemakaavassa Senaatintorin pohjoispuolinen kallio oli varattu luterilaisen pääkirkon paikaksi. Engel laati jo vuonna 1818 ensimmäiset suunnitelmat kirkosta ja hioi sen arkkitehtonista tyyliä vuosikymmenen ajan. Maria-Empfängnis-Dom
Tuomiokirkon rakentamisen käynnisti vuonna 1855 piispa Franz Joseph Rudigier. Peruskivi muurattiin vuonna 1862, ja vuonna 1924 piispa Johannes Maria Gföllner vihki rakennuksen pyhän Marian katedraaliksi. Sen suunnitteli Kölnin arkkihiippakunnan pääarkkitehti Vincenz Statz ranskalais-goottilaiseen tyyliin. Hätilän kirkko
Hätilän kirkko on Hämeenlinnan Hätilän kaupunginosassa sijaitseva Hämeenlinna-Vanajan seurakunnan kirkko. Sen on suunnitellut arkkitehti Mika Erno, ja se on valmistunut 1956. Kirkossa on seurakunnalle vuonna 1859 lahjoitettu jäljennös Leonardo da Vincin maalauksesta "Pyhä ehtoollinen". Kittilän kirkko
Kirkko on valmistunut vuonna 1831 ja sen on suunnitellut C. L. Engel. Istumapaikkoja on noin 550. Kirkko rakennettiin alkujaan pitkäkirkoksi, mutta sitä laajennettiin ristikirkoksi Julius Basilierin suunnitelmien mukaan 1886–1887, jolloin myös torni korotettiin. Kirkon sisäilme on vuodelta 1986. Heinäveden kirkko
Ensiksi piirustukset kirkkoa varten tilattiin kuopiolaiselta arkkitehdilta Karl Öhmanilta. Kiinnostuneita oltiin edelleen Tuusniemen kirkosta, ja myös Karttulan ja Kontiolahden kirkoista. Helmikuun lopussa pidetyssä kirkonkokouksessa päätettiin, mikä kirkko Heinävedelle rakennetaan. Vaihtoehtoina oli Öhmanin Karttulan kirkon piirustukset sekä helsinkiläisen arkkitehti Josef Stenbäckin Heinäveden kirkkoa varten lähettämät luonnokset Hankasalmen kirkon valokuvilla varustettuna. Hän oli tehnyt kaksi vaihtoehtoa Heinäveden kirkkoa varten: pienempi matalampitorninen ja suurempi korkeampitorninen. Rakennustoimikunta valitsi matalatornisen 3 100–3 200 hengen vaihtoehdon, perusteena kellotapulin hyvä kunto, jolloin kelloja ei tarvitsisi siirtää kirkon torniin. Rakennustoimikunnalle oli myös tärkeää lämpimänpitävyys. Rakentamisen kustannusarvio 88 000 markkaa. Piirustuksista Heinäveden seurakunta maksoi tuhat markkaa. Pyhän Ristin kirkko (Kuusamo)
Kirkon on suunnitellut arkkitehti Bertel Liljequist. Kirkkorakennus on 40 metriä pitkä ja 18,5 metriä korkea ja muodoltaan niin sanottu pitkäkirkko. Sen itäpäässä on sakaristo ja länsipäässä urkuparvi. Kirkko rakennettiin amerikkalaisten luterilaisten kirkkojen rahallisella tuella. Istumapaikkoja siellä on noin 800 hengelle. Kirkon vihki piispa Väinö Malmivaara 26. elokuuta 1951. Kirkkoa saneerattiin vuonna 1986, ja adventtina piispa Olavi Rimpiläinen omisti kirkon Pyhän Ristin muistolle. Humppilan kirkko
Kirkon urut on valmistanut Kangasalan urkutehdas 1969 ja niissä on 14 äänikertaa. Alexandra Såltinin maalaama alttaritaulu kuvaa Jeesusta Getsemanessa. Haukiputaan kirkko
Kirkkomaalari Mikael Toppelius aloitti kirkon koristelun raamatullisilla aiheilla kesällä 1774. Naisten puolen maalaukset pohjautuvat Uuden testamentin kertomuksiin Jeesuksen elämästä ja miesten puolen maalaukset taas Vanhan testamentin aiheisiin. Kesän aikana Toppelius kuvitti kirkon sisäkaton, kuorin ja viistoseinät. Seuraavana vuonna hän teki vielä yksittäisten seurakuntalaisten kustantamia maalauksia kirkon sisäkulmiin. Pohjoisseinän suuren maalauksen "Viimeinen tuomio" Toppelius teki myöhemmin. Johanneksen ilmestyskirjaan perustuva teos valmistui 1779. Lisäksi Toppelius koristeli saarnatuolin evankelistojen kuvilla. Saarnatuolin kuvat on maalattu öljyvärein, muut Toppeliuksen maalaukset Haukiputaan kirkossa on tehty liimavärein. Mikael Toppeliuksen maalauksia Haukiputaan kirkossa on kaiken kaikkiaan noin 40. Osa maalauksista on turmeltunut 1840–luvulla, kun kirkon ikkunoita suurennettiin ja ulkoviisteisiin tehtiin ikkunat. Pispalan kirkko
Pispalan kirkko on yksi Tampereen seurakuntayhtymään kuuluvan Harjun seurakunnan kolmesta kirkosta. Se sijaitsee Ala-Pispalassa Bertel Strömmerin piirtämän, vuonna 1949 valmistuneen seurakuntatalon yhteydessä. Pispalan vanhan puisen kirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1968 uusi kirkko päätettiin rakentaa seurakuntatalon laajennukseksi, ja arkkitehti Jaakko Ilveskosken suunnittelema laajennusosa vihittiin käyttöön vuonna 1971. Humppilan kirkko
Humppilan ensimmäinen kirkko valmistui 1723 Lamminmäkeen. Seuraavat kirkot rakennettiin nykyiselle kirkonpaikalle. Paikkakunnan toinen kirkko rakennettiin 1773 ja se oli punaiseksi maalattu puukirkko. Se purettiin ja käyttökelpoinen materiaali käytettiin seuraavan kirkon aineiksi. Uusi puukirkko, Humppilan vanha kirkko, tehtiin 1853–1855. Tämä järjestyksessä kolmas Humppilan kirkko paloi 1917 ja sen korvasi nykyinen kivirakenteinen Humppilan kirkko. Liljendalin kirkko
Liljendalin kirkko on kirkkorakennus Loviisassa Uudellamaalla. Se on valmistunut vuonna 1886 ja edustaa arkkitehtuuriltaan uusgotiikkaa. Alun perin kirkon suunnitteli arkkitehti A. Boman, mutta vain hieman ennen rakennustöiden aloittamista kirkon piirustuksia täydensi arkkitehti Theodor Decker. Kirkkoa suunniteltaessa vaihtoehtoina olivat joko harmaakivikirkko tai puukirkko. Kustannussyistä päädyttiin puukirkkoon. Vampula
Ensimmäinen kirkko Vampulaan rakennettiin Tamareen puolelle v. 1590. Sieltä se kaikkien muutosten ja uudelleen rakentamisen myötä siirtyi nykyiselle paikalle ja nykyiseen, arkkitehti Helge Ranckenin suunnittelemaan muotoonsa v. 1894. Päätytornillisen ristikirkon alttaritaulu on V. Ylisen maalaama "Kristuksen kirkastus" vuodelta 1906. Kirkon tornin terävä huippu näkyy tasaisessa maastossa kauas ympäristöön. Uumajan kaupunginkirkko
Vuonna 1929 kirkkohallitus päätti suorittaa kirkon peruskorjauksen. Katossa olevaa seinämaalausta vaurioittanut vuotava katto sekä muut huonontuneet kohdat johtivat välttämättömään peruskorjaukseen; ennen tätä vain pieniä korjauksia oli tehty. Oli myös halua hävittää 1890-luvun arkkitehtoninen kuva "rappio-arkkitehtuurin vaikein ajanjakso tähän päivään saakka" kirkon kuvaajana. Linna-arkkitehti Knut Nordenskjöld sai tehtäväkseen tarkistaa kirkon ja tehdä ehdotuksia korjattavista asioista. Hän sai tehtävänsä suoritettua vuonna 1930. Hänen ehdotuksensa johtivat useisiin keskusteluihin, erityisesti asiaan lisätä käytävä penkkien sekaan. Humppila
Humppilan vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson ja se vahvistettiin vuonna 1957. Hartolan kirkko
Hartolan kirkko on rakennettu graniitista 1911–1913 ja sen on suunnitellut kirkkoarkkitehti Josef Stenbäck, joka myös urakoitsi kirkon rakennusmestaria apuna käyttäen. Tyyliltään kirkko edustaa kansallisromantiikkaa, mutta siinä on myös uusgotiikan ja jugendin vaikutteita. Hartolan kirkko on myös tiekirkko. Pyhän Kolminaisuuden kirkko (Kulitsa ja pasha)
Ruhtinas Aleksandr Vjazemski rakennutti kirkon Pietarin lähellä omistamaansa Aleksandrovskojen kylään Katariina II:n lahjoittamilla varoilla vuosina 1785–1787. Arkkitehti Nikolai Lvov loi erikoisen rakennuskokonaisuuden, joka on samalla hienostunut ja runollinen. Kirkon muodostaa joonialaisten pylväiden reunustama kupolikattoinen rotunda (”kulitsa”). Sen vieressä on korkea pyramidimainen kellotapuli (”pasha”). Tarinan mukaan arkkitehti oli saanut innoituksensa Roomassa sijaitsevasta Vestan pyörötemppelistä ja preettori Gaius Cestius Epulon haudalle pystytetystä Cestiuksen pyramidista. Samat yksinkertaiset geometriset muodot toistuvat usein hänen tuotannossaan. Alkuperäistä sommitelmaa häiritsee jonkin verran vuosina 1857–1859 pystytetty lisärakennus. Hausjärvi
Hausjärven puukirkko on rakennettu 1789. Se sijaitsee Hausjärven kirkonkylässä. Kirkko peruskorjattiin 2010–2011. Kirkonkylän hautausmaalla sijaitsevat Hausjärven talvi- ja jatkosodan sotilashaudat, joissa lepää yhteensä 126 hausjärveläistä. Hautausmaalla oleva siunauskappeli on valmistunut vuonna 1955. Hausjärven seurakunnalla on myös Ryttylän ja Mommilan kirkot. Lähellä Mommilan kirkkoa on Mommilan kartanon omistajan, vuonna 1917 murhatun maanviljelysneuvos Alfred Kordelinin muistomerkki. Heinolan pitäjänkirkko
Vuonna 1755 valmistuneen kirkon rakentajana pidetään August Sorsaa. Jokaisen sakaran jatkeena on eteinen tai muu tila. Sakarat kapenevat päitään kohti. Kirkon ainutlaatuisesti kuvioitu aumattu paanukatto on tehty 1820, aikaisemmin katteena oli lautakatto. Kirkossa tehtiin vuonna 1933 huomattavia muutoksia sekä sisätiloihin että ulkonäköön. Muutostyön suunnittelija oli arkkitehti Kauno S. Kallio. Tromssan tuomiokirkko
Tromssan tuomiokirkko () on kirkkorakennus norjalaisessa Tromssan kaupungissa. Se on Nord-Hålogalandin hiippakunnan pääkirkko. Vuonna 1861 valmistunut kirkko edustaa uusgoottilaista arkkitehtuuria, ja sen suunnittelusta on vastannut norjalainen arkkitehti Christian H. Grosch. Se on ainoa puusta rakennettu tuomiokirkko Norjassa. Maikkulan kappeli
Punatiilinen modernistinen kirkko on valmistunut vuonna 1995. Sen on suunnitellut arkkitehtitoimisto Karhula & Rinne Ky. Kirkkosaliin mahtuu 200 henkeä. Alttarin taulun sijaan alttarin takana on risti. Kirkon sivuseinällä on P. Tolosen maalaus vuodelta 1996. Kirkon urut on tehnyt urkurakentamo Martti Porthan. Männistön kirkko
Männistön Pyhän Johanneksen kirkko on evankelisluterilaisten seurakuntien kirkko Kuopion Linnanpellon kaupunginosassa. Vuonna 1992 valmistuneen kirkon ovat suunnitelleet arkkitehti ja akateemikko Juha Leiviskä ja arkkitehti Pekka Kivisalo, jotka voittivat kirkon suunnittelusta vuonna 1985 järjestetyn kutsukilpailun. Heinävesi
Nunnat elivät vaatimattomasti ja säästellen sodan jälkeiset vuodet. Luostarin tilat olivat ahtaita ja huonokuntoisia eikä varsinaista kirkkorakennusta ollut, joten luostarin ystävät yhdessä kirkkokunnan johdon kanssa alkoivat suunnitella sisarille uutta asuntolaa, joka valmistui 1966. Uusi kirkko valmistui 1973 asuntolan yhteyteen. Kirkko nimettiin Pyhän Kolminaisuuden kirkoksi, kuten Kivennavalla sijainnut kirkko. Tilat vastaanottoa ja vieraita varten valmistuivat 1989. Kirkon suunnitteli Vilho Suonmaa. Lumivaaran kirkko
Lumivaaran seurakunta oli varsin nuori: se erotettiin Jaakkimasta vuonna 1923. Lumivaaran kirkon rakentamisesta oli päätetty jo vuonna 1922 pidetyssä kirkon kokouksessa. Tuolloin tilattiin 500 hengen tiilikirkkoa varten piirustukset arkkitehti Erkki Väänäseltä, joka kuitenkin kuoli ennen piirustusten valmistumista. Hänen vaimonsa arkkitehti Elsa Arokallio-Väänänen teki piirustukset valmiiksi ja toimitti ne tilaajalle vuonna 1924. Nuoren seurakunnan rahoitusvaikeuksien takia kirkkoa päästiin rakentamaan kuitenkin vasta 1930-luvun alussa. Tuolloin valittiin myös uusi rakennustoimikunta, joka tilasi uudet piirustukset arkkitehti Ilmari Launikselta 1934 sen jälkeen, kun Elsa Arokallio-Väänäsen kanssa ei ollut päästy yhteisymmärrykseen muutoksista. Koskelan kirkko
Koskelan kirkko on Helsingin kaupungin omistaman entisen Koskelan sairaalan kirkko. Rapatusta tiilestä rakennettu kirkko rakennettiin vuonna 1914 Koskelan kunnalliskodin alueen kirkoksi. Sen suunnittelusta vastasi arkkitehti Nils Wasastjerna. Suorakaiteen muotoisen ja satulakattoisen pitkäkirkon kuoripäädyssä on runkohuonetta kapeampi ja matalampi puoliympyrän muotoinen sakaristo. Katolla on pieni avoin kellotorni. Runkohuoneen pitkiä sivuja jäsentää sarja poikkipäätyjä. Kuivannon kirkko
Kuivantolaiset olivat toivoneet omaa rukoushuonetta jo 1700-luvulta lähtien, koska matka Orimattilan kirkkoon oli pitkä ja vaivalloinen. 1920-luvulla kyläläiset anoivat lupaa perustaa itselleen oman seurakunnan. Hanke kaatui kalleutensa takia ja lopullisesti toive omasta seurakunnasta jäi, kun Orimattilan seurakunta lupasi rakentaa kuivantolaisille oman kirkon. Sen suunnitteli tamperelainen rakennusmestari Heikki Tiitola. Kirkon paikka oli jo aikaisemmin katsottu valmiiksi, kyläkirkko nousi korkealle Pippuranmäelle. Kirkko valmistui vuoden 1931 lopulla ja vihittiin käyttöön 28. joulukuuta 1931. Jumalanpalvelus pidettiin joka toinen sunnuntai. Kirkon torniin hankittiin kaksi teräksistä kirkonkelloa. Alttaritaulu hankittiin myöhemmin, vuonna 1931, taulun on maalannut taidemaalari Väinö Hervo. Alkuvaiheessa kirkossa oli urkuharmoni, vuodesta 2004 lähtien käytössä on ollut digitaaliset urut. Pyhän Ursulan kirkko (Kouvola)
Pyhän Ursulan kirkko on katolisen Pyhän Ursulan seurakunnan kirkko Kouvolassa. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Benito Casagrande. Kirkko valmistui ja vihittiin käyttöön vuonna 1993. Puistolan kirkko
Puistolan kirkko on vuonna 1960 valmistunut Malmin seurakunnan kirkkorakennus Puistolassa Helsingissä. Kirkon ovat suunnitelleet arkkitehdit Eija ja Olli Saijonmaa. Kirkkosalin lisäksi rakennuksessa on seurakuntasali ja muita toimintatiloja. Erillinen kellotorni on noin 30 metriä korkea ja sen huipussa oleva risti on Malmin lentoaseman läheisyyden takia valaistu. Kirkko on peruskorjattu vuonna 2002, peruskorjauksen suunnittelivat arkkitehdit Anna ja Ulla Saijonmaa. Kauhajärven kirkko
1920-luvulla opettaja Lauri Hirvinen mietti hyyppäläisten kohtuuttoman pitkää matkaa kirkkoon ja hautausmaalle. Hän kirjoitti aiheesta artikkelin "Utopia – Hyypän kirkko", joka julkaistiin Suupohjan Kaiku -lehdessä. Vuonna 1923 30 perähyyppäläisen joukko anoi kirkkovaltuustolta rukoushuoneen rakennuttamista lähikylien asukkaiden tarpeisiin. Tätä anomusta joukko perusteli sillä, että ei saatu nauttia papillisista palveluksista ja seurakunnallisista oikeuksista vaikka velvollisuuksia oli. Kirkkovaltuusto myönsi tämän epäkohdan. Se kuitenkin vetosi pappispulaan.
4. heinäkuuta 1937 vihittiin Kauhajärvellä käyttöön hautausmaa. Vuonna 1947 Hyypän pappilaan tuli uusi pappi ja opettaja Lauri Hirvinen yhdessä kahden muun hyyppäläisen kanssa kirjoitti kirjeen kirkkohallintokunnalle, jossa he ilmoittivat hyyppäläisten odottavan rukoushuoneen valmistumista seuraavana vuonna. Kirkon piirustukset pyydettiin rakennusmestari Jaakko Pellolta. Hallintokunnan mukaan Pellon suunnittelemasta kirkosta olisi kuitenkin tullut liian suuri ja hän joutui laatimaan vielä toiset piirustukset, jotka kirkkovaltuusto hyväksyi 30. toukokuuta 1949. Kauhajärven kirkon peruskivi muurattiin vuoden 1949 marraskuussa ja seuraavana vuonna Salomon Saarela ja Nikolai Kujanpää rakensivat kirkon vesikattoon saakka. Piispa Eero Lehtinen vihki kirkon käyttöön 20. marraskuuta 1951. Pulkkilan kirkko
Ensimmäinen kirkko lienee rakennettu Pulkkilaan jo vuonna 1671. Toisen kirkon rakensi Jaakko Suonperä vuosina 1768–1769. Tyyliltään Suonperän suunnittelema kirkko oli tyypillinen pohjalainen ristikirkko. Nykyisessä kirkossakin esillä oleva alttaritaulu valmistui toiseen kirkkoon vuonna 1770. Kirkon niin ikään Toppeliuksen maalaama saarnastuoli on siirretty Raahen museoon. Pyhän Annan lastenkirkko
Pyhän Annan lastenkirkko eli Itä-Hakkilan kirkko on Vantaan Itä-Hakkilan kaupunginosassa sijaitseva, vuonna 1968 valmistunut kirkkorakennus. Se toimii Hakunilan seurakunnan sivukirkkona. Kirkon suunnitteli arkkitehti Göran Malmström. Kirkkotiloja remontoitiin vuonna 2004 erityisesti lasten, perheiden ja hiljentymisen tarpeita ajatellen. Kuhmoisten kirkko
Kuhmoisten kirkko on rakennettu Päijät-Hämeen Kuhmoisiin vuosina 1784–1785 aikakautensa merkittävimpiin kirkonrakentajiin kuuluvan eräjärveläisen Matti Åkerblomin johtamana. Se nimettiin valmistumisaikansa hallitsijan mukaan Kustaa III:n kirkoksi. Kirkko on pohjamuodoltaan sisäviisteinen puinen ristikirkko. Suhteikkaan kirkkorakennuksen ulkoseinissä on empiretyylinen ulkovuoraus korostettuine kulmapilastereineen. Ulkovuoraus on vuodelta 1828. Paanukaton keskeltä kohoaa korkea paanupeitteinen viirintanko. Kirkon sisustaa leimaa 1930-luvulla tehty uudistus. Huhtamon kirkko
Huhtamon kirkko on Huittisten Huhtamossa sijaitseva Ilmari Launiksen suunnittelema kirkko. Kirkko valmistui 1928 ja vihittiin käyttöön 20.1.1929. Kirkon Jeesusta Getsemanessa esittävän alttaritaulun on maalannut Leo Frang-Pahlama. Nykyisin kirkossa on jumalanpalveluksia noin kolmen viikon välein sekä lisäksi kirkollisia toimituksia ja kirkkokonsertteja. Jouluaamun jumalanpalvelus kirkossa on perinteiseen tapaan aamuviideltä. Helsingin kulttuuri
Kun Helsingistä tuli Suomen pääkaupunki, tarvittiin tulipalon jälkeinen uudelleenrakennus. Asemakaavan rakennuksia piirtämään valittiin Carl Ludvig Engel, jonka klassistinen arkkitehtuuri vastasi uudelleenrakennuskomitean johtajan ihanteita. Engelin piirtämiä rakennuksia on eritoten Senaatintorilla ja sen ympärillä. Senaatintorin itä- ja länsipäädyissä sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus (1828–1832) sekä Valtioneuvoston linna (1818–1822). Senaatintoria hallitsee pohjoispäässä sijaitseva empiretyylinen, valkea Helsingin tuomiokirkko (1830–1846, vihitty 1852). Muita ympäristössä sijaitsevia rakennuksia ovat muun muassa kaupungintalo (1818), yliopiston kirjasto (1836–1845), entinen sisätautien klinikka, nykyinen Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan kampusrakennus (1826), Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1828) sekä raatihuone (1819). Empiretyylisen Presidentinlinnan (1814) suunnitteli Pehr Granstedt. Helsingin vanhin kirkko on nimensä mukaisesti Vanha kirkko (1826), jonka suunnitteli Engel. Valtimon kirkko
Valtimon kirkko on puurakenteinen, vuonna 1901 valmistunut ja 25. elokuuta 1907 käyttöön vihitty kirkko Valtimolla. Kirkon on suunnitellut A.E. Ollilainen. Kirkkoa korjattiin ja uudistettiin vuonna 1931 arkkitehti Kauno Kallion johdolla. Se rakennettiin hallitsevalle paikalle Valtimon kirkonkylälle, harjun laelle, josta sen kaunis kirkontorni näkyy kauas. Valtimon kirkon tornista avautuu kaunis näkymä valtimolaiseen järvi- ja kulttuurimaisemaan. Hamarin tuomiokirkko
Hamarin tuomiokirkko () on tuomiokirkko norjalaisessa Hamarin kunnassa, Hedmarkin läänissä. Se on muodoltaan pitkäkirkko, ja se edustaa yksinkertaista hollantilais-romaanista tyyliä. Sen on suunnitellut saksalaissyntyinen arkkitehti Heinrich Ernst Schirmer. Kirkkorakennus valmistui vuonna 1866. Sitä on restauroitu 1920-luvulla, ja sisäpuolella on tehty muutostöitä vuosina 1952-1954. Kiimingin kirkko
Kiimingin kirkon suunnittelijana ja rakentajana pidetään kokkolalaista kirkonrakentajaa Matti Honkaa. Ulkoviisteinen puusta rakennettu ristikirkko valmistui vuonna 1760 ja se vihittiin käyttöön 26. heinäkuuta 1761. Perimätiedon mukaan kirkon paikka määritettiin siten, että yksi kirkon rakennuspuista laitettiin ajelehtimaan Kiiminkijokea pitkin. Kirkko piti rakentaa paikalle, jonne puu jäisi kiinni. Kirkko on yksi parhaiten alkuperäisen asunsa säilyttäneistä 1700–luvun puukirkoista Suomessa. Kirkon kellotapulin on rakentanut kiiminkiläinen rakennusmestari Pentti (Bengt) Paso (10. joulukuuta 1741 – 10. lokakuuta 1820) vuonna 1777. Paso on rakentanut myös Pudasjärven kirkon, jonka suunnittelija on Carl Fredrik Adelcrantz. Kuhmalahden kirkko
Kuhmalahden kirkko on Kangasalan Kuhmalahdella sijaitseva puinen pitkäkirkko, jonka arkkitehti Ernst Lohrmann suunnitteli 1780 rakennetun ja 1848 puretun kirkon tilalle. Kirkon piirustukset laadittiin 1843 ja rakennus valmistui 1846. Kirkon pinta-ala on 336 neliötä ja siinä on istumapaikkoja 400 hengelle. Molemmissa päädyissä ja toisella sivulla on matalammat osat, joissa on muun muassa sakaristo. Kirkkosalissa on kolme pylväiden erottamaa tasakattoista laivaa, pylväiden varassa olleet sivustojen lehterit purettiin 1926. Myös vaakalaudoitettuja ulkoseiniä jakavat pylväät, kaksikerroksiset ikkunat on pyöristetty yläosastaan. Kirkon kaksiosainen alttaritaulu "Ristiinnaulitseminen" ja "Lain antaminen Siinailla" on Svefildin 1795 maalaama. Kirkon 7-äänikertaiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas 1884, vuonna 1911 niistä tehtiin 10-äänikertaiset. Kirkkoa on korjattu 1901 ja 1926. Kirkon kaksinivelisen kellotapulin rakensi Matti Åkerblom 1780-1782. Humppilan toinen kirkko
Humppilan toinen kirkko oli Tammelan seurakunnan alaisen Humppilan kappeliseurakunnan kirkko. Humppilasta tuli itsenäinen seurakunta eli kirkkoherrakunta 1893. Kirkko oli suorakaiteenmuotoinen, torniton, puusta rakennettu pitkäkirkko. Se rakennettiin 1773 ja vihittiin 10. huhtikuuta 1774. Harjavallan vanha kirkko
Kirkon nykyisen ulkoasun suunnitteli Turun ja Porin läänin lääninarkkitehti G. T. Chiewitz. Arkkitehtonisesti kirkko edustaa 1800-luvun lopun kertaustyyliä. Kirkon alttaritaulu on Alexandra Frosterus-Såltinin "Jeesus ja Maria Magdalena" vuodelta 1878. Kirkon 21+3-äänikertaiset urut ovat vuodelta 1947 ja ne on rakentanut Kangasalan Urkutehdas. Hämeenkylän kirkko
Hämeenkylän kirkko on Vantaan Hämeenkylässä sijaitseva, vuonna 1992 valmistunut, arkkitehti Olli-Pekka Jokelan suunnittelema kirkko. Se rakennettiin vuonna 1966 valmistuneen vanhan pieneksi jääneen kirkon ympärille. Nakkilan kirkko
Ulvilan emäseurakuntaan kuuluneessa Nakkilassa toimi pitkään oma saarnahuone, kunnes vuonna 1764 muodostettiin oma kappeliseurakunta. Tuolloin valmistui myös Nakkilan ensimmäinen kirkko, joka oli yksilaivainen pitkäkirkko. Vuonna 1833 intendentinkonttori suunnitteli laajennuksen, jolla erillinen kellotapuli yhdistettiin pääkirkkoon. Arkkitehti C. J. von Heidekenin suunnittelema laajennus toteutettiin 1887, jolloin rakennus muutettiin ristikirkoksi. Samalla tornia korotettiin 35 metrin korkeuteen ja kirkko sai ulkoasuunsa uusgoottilaisen ilmeen. Se jäi kuitenkin edelleen vaille lämmitystä, ja siksi kirkko oli hyvin kylmä ja eristämättömänä myös vetoinen. Sofiankirkko (Tukholma)
Kirkon on suunnitellut arkkitehti Gustaf Hermansson, joka voitti vuonna 1899 järjestetyn suunnittelukilpailun. Kirkko rakennettiin vuosina 1902–1906. Vuosina 1948–1951 kirkon sisätilat restauroitiin ruotsalaisen arkkitehdin Lars Israel Wahlmanin johdolla. Sofiankirkon seinät ovat punertavaa graniittia ja tummaa hiekkakiveä. Carl Albert Edelfelt
Toimiessaan Hämeen läänin lääninarkkitehtina Edelfelt suunnitteli perusteellisen korjauksen vuonna 1806 valmistuneeseen Urjalan puukirkoon, joka vuonna 1869 toteutetun korjauksen jälkeen oli sekä ulko- että sisäasultaan goottilaista tyyliä. Kirkon sisäpuolen koristelua on sittemmin riisuttu, mutta ulkopuolelta kirkko on nykyäänkin lähes täydellisesti Edelfeltin suunnitelmien mukainen. Edelfelt suunnitteli myös Juvan kivikirkon sisustuksen ja ulkopuolen yksityiskohdat työ- ja detaljisuunnitelmineen ja oli kirkon rakennustyön valvoja. Kirkko valmistui vuonna 1863. Hyvinkää
Vuonna 1960 Hyvinkään kauppalasta tuli kaupunki ja vuonna 1969 kaupunki ja maalaiskunta yhdistyivät. Hyvinkään kirkkona toimi vanha rukoushuone Uudenmaankadun varrella, kunnes vuonna 1961 valmistui arkkitehti Aarno Ruusuvuoren suunnittelema kirkko. VR:n keskustaimiston alue siirtyi Hyvinkään kaupungin omistukseen vuonna 1960 ja taimisto siirrettiin Tuusulan Nuppulinnaan vuonna 1962. Entisen taimiston alueelle rakennettiin mm. kaupunginkirjasto, kaupungin virastotalo ja kauppatori. Ensimmäiset kerrostalot rakennettiin 1950-luvun alussa Sahanmäkeen ja VR:n konepajan liepeille, ja seuraavien parin vuosikymmenen aikana nousi lisää kerrostaloja Uudenmaankadun varteen sekä Kirjavatolpan, Kruununpuiston ja Viertolan alueille. Vuosien 1945 ja 1963 välisenä aikana Hyvinkään kaupungin väkiluku kolminkertaistui. 1960-luvun aikana muodostuivat Talvisillan ja Paavolan kaupunginosat. Maalaiskunnan liitos kaupunkiin toi jälleen huomattavan väestönlisäyksen ja vuoden 1970 lopussa Hyvinkäällä oli 34 762 asukasta. Karkkilan kirkko
Kirkkoa on korjattu vuosina 1872, 1899, 1925 ja 1954. Kirkon ulkoseinät maalattiin punaiseksi 1825, keltaiseksi 1873 ja uudestaan punaiseksi 1954. Peruskorjaus kirkossa tehtiin 1981, jolloin vietettiin kirkon 200-vuotisjuhlaa. Kirkon nykyasu on arkkitehti Jari Reposen suunnittelema. Hakunilan kirkko
Kirkon 12-äänikertaiset urut on valmistanut urkurakentamo Matti Erola vuonna 1987. Kirkkotekstiilit ovat taiteilija Raija Rastas-Vähäsarjan suunnittelemia, alttarin krusifiksin on tehnyt virolainen kuvanveistäjä Aleksander Litvinov, alttariseinän lasimaalaukset taiteilija Dolores Hoffman Tallinnasta. Sippolan kirkko
Kirkon on suunnitellut turkulainen arkkitehti C. J. von Heideken ja se rakennettiin vuosina 1878–1879. Uusgoottilaista arkkitehtuuria edustava rakennus on muodoltaan pitkäkirkko. Kirkkoa on korjattu vuosina 1903 ja 1927. Sinne mahtuu noin tuhat henkeä. Helsinki
Engelin piirtämiä rakennuksia on eritoten Senaatintorin ympärillä. Senaatintorin itä- ja länsipäädyissä sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus (1828–1832) ja Valtioneuvoston linna (1818–1822). Senaatintoria hallitsee pohjoispäässä sijaitseva empiretyylinen, valkea Helsingin tuomiokirkko (1830–1846, vihitty 1852). Lähiympäristössä sijaitsevat muun muassa kaupungintalo (1828–1833), yliopiston kirjasto (1836–1845), entinen sisätautien klinikka, nykyinen Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan kampusrakennus (1824) ja ortodoksinen Pyhän Kolminaisuuden kirkko (1827). Empiretyylisen Presidentinlinnan (1820) suunnitteli Pehr Granstedt. Helsingin vanhin kirkko on Vanha kirkko (1826), jonka suunnitteli Engel. Pirkkalan vanha kirkko
Pirkkalan vanha kirkko on Pirkkalan Pirkkalankylässä sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu vuonna 1921, jolloin Pirkkala ja Nokia erotettiin. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Ilmari Launis, ja siinä on 175 istumapaikkaa. Vuonna 1937 kirkko maalattiin taiteilija Uuno Alangon suunnitelmien mukaisesti, ja häneltä myös hankittiin alttaritaulu. Jouluaattona 24. joulukuuta 1945 tulipalo vahingoitti kirkon sisäpuolta pahasti. Seuraavana vuonna kirkkoa alettiin korjata, ja Uuno Alanko maalasi alttaritaulun kokonaan uudestaan. Kolmannen kerran kirkkoa korjattiin 1972, jolloin se sai lämmityslaitteiston, se maalattiin sisäpuolelta uudestaan ja urut uusittiin 16-äänikertaisiksi. Kirkon katuosoite on Anian Rantatie 226. Käpylän kirkko (Helsinki)
Käpylän kirkko on kirkko Helsingin Käpylässä Metsolantiellä. Sen on suunnitellut arkkitehti Eero Ilmari Sutinen, ja se on rakennettu vuosina 1929–1930. Siinä on varhaisen funktionalismin piirteitä, mutta yksityiskohdiltaan se edustaa vielä klassismia. Istumapaikkoja kirkossa on 420–570. Vampulan kirkko
Kirkon suunnittelija on lääninarkkitehti Helge Rancken. Puutavaraa ja muita tarvikkeita hankittiin pienissä erissä ja urakatkin oli jaettu moneen osaan. Edellinen kirkko purettiin ja sen rakennusaineita käytettiin myös uudessa kirkossa. Mukkulan kirkko
Mukkulan kirkko on yksi Lahden seurakuntayhtymään kuuluvista kirkoista, joka sijaitsee nimensä mukaisesti Mukkulan asuinalueella. Kirkko on rakennettu vuonna 1993 ja sen on suunnitellut Arkkitehtityö Oy Juhani Boman. Materiaalina on käsinlyötyä tiiltä muistuttava tiili. Kirkkosalissa on istumapaikkoja 200, siirtoseinän takana oleva seurakuntasali tuo tarvittaessa lisää tilaa. Kirkkotekstiilit ovat Kirsti Rantasen suunnittelemat. Humppilan vanha kirkko
Varojen keräämiseksi alttaritaulun hankintaa varten järjestettiin ompeluseuroja, joissa valmistettiin arpajaisvoittoja. Arpajaisista saaduilla tuloilla ja Humppilan kylän nuorison keräämillä varoilla maksettiin taulu ja sen kehykset. Alttaritaulun maalasi A. Såltin ja sitä voitiin ihailla kirkossa ensi kertaa 18. kesäkuuta 1899. Vuonna 1880 perustettiin urkurahasto, johon kerättiin varoja arpajaisilla. Seurakunnan urkurahastoa alettiin 1887 kartuttamaan jäseniltä kerättävillä maksuilla. Talollisten, heidän emäntiensä ja heihin verrattavien ihmisten tuli maksaa kaksi markkaa hengeltä. Jokaisen talollisen lapsen, torpparin, käsityöläisen, rautatieläisen ja näiden vaimojen sekä heihin vertautuvien ihmisten maksuosuus oli yksi markka. Kaikkien itsellisten, palkollisten, irtolaisten ja heidän vaimojensa ja lastensa sekä torpparien, käsityöläisten ja rautatieläisten vaimojen ja lasten maksettavaksi määrätty osuus oli 50 penniä henkilöltä. Vuonna 1887 ostettiin urkujenrakentaja Zachariassenilta Helsingissä valmiina olleet urut. Vakinaista urkujen polkijaa ei aluksi valittu, mutta seuraavana vuonna valittiin vakinainen polkija, jonka palkkio oli yksi tynnyrillinen rukiita vuodessa. Vuonna 1888 urut päätettiin myös palovakuuttaa. Härmälän kirkko
Härmälän kirkko on Tampereen Härmälässä sijaitseva kirkko jonka rakennussuunnitelma perustui arkkitehtien Elma ja Erik Lindroosin vuonna 1939 suunnittelukilpailun voittaneeseen ehdotukseen. Aluksi paikalle valmistui 1949 pappila- ja seurakuntatalorakennukset. Elokuussa 1972 niiden yhteyteen valmistui kirkkosali. Vieressä oleva pylväsrakenteinen kellotapuli on vuodelta 1949. Alttariristin ovat toteuttaneet Ipi ja Pekka Pyhältö. Utajärven kirkko
Kirkko on valmistunut vuonna 1762. Tyyliltään se on länsitornillinen tukipilarikirkko. Kirkon suunnittelijaa ei tiedetä, mutta sen rakentajana toimi ylikiiminkiläinen Heikki Väänänen. Kirkossa on noin 320 istumapaikkaa. Myös kirkon vieressä seisova kellotapuli on Väänäsen rakentama. Se valmistui vuonna 1764. Vuoden 1894 korjauksissa lääninarkkitehti Julius Basilier muutti kirkon ulkoasun ajan hengen mukaisesti uusgoottilaiseksi. Alkuperäinen asu palautettiin vuonna 1970 tehdyissä entistämistöissä. Entisöinnin suunnitteli Oulun yliopiston arkkitehtuurin professori Esko Järventaus. Kirkon seuraava kunnostus tehtiin vuonna 2009. Lappeenrannan kirkko
Kirkko on osa Lappeenrannan linnoitus- ja varuskuntakaupungin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Kirkon länsipuolella on Rakuunamäen kasarmialue, ja kirkko suunniteltiin alun perin ortodoksiseksi sotilaskirkoksi kaupungin venäläisen varuskuntaväen käyttöön. Kirkon suunnitteli Georg Kosekov ja se edustaa Bysantin arkkitehtuurin tyypillistä uusbysanttilaisuutta. Kirkossa on päätorni ja neljä pienempää tornia, joissa kaikissa on kupukatto. Pienet kupolit valmistuivat arkkitehti Sami Vuorisen suunnitelmien mukaan 2008.