Mitä pidetään ensimmäisenä joukkouttamishankkeena?
Joukkouttaminen
Ensimmäisenä joukkouttamishankkeena voi pitää vuonna 1714 järjestettyä kilpailua. Siinä Iso-Britannian hallitus tarjosi huomattavaa palkkiota henkilölle, joka kykenisi kehittämään ratkaisun pituusaste- eli longitudiongelmaan. Kilpailun voitti John Harrison ja hän sai palkkioksi 20 000 puntaa.
HuuMaa
HuuMaa-toiminta sai alkunsa vuonna 1999, ja melko nopeasti hankkeen pääasialliseksi toimintamuodoksi valikoitui kansainvälisyyskasvatus, jonka keinoin erityisesti nuoria kannustetaan osallistumaan ja ottamaan itse selvää asiosta, jotta he oppisivat ymmärtämään huumekysymysten ja yhteiskunnallisten kehitystekijöiden yhteyksiä. Kuten ulkoministeri Erkki Tuomioja totesi puheessaan huumepoliittisessa seminaarissa, köyhyyden ja huumetuotannon kytkökset ovat monimutkaisia. Unikon viljely Afganistanissa tai kokapensaiden istutus Perussa ovat olleet perinteisiä ja usein lähes ainoitakin tulonlähteitä köyhimmälle väestön osalle. Niihin on suhtauduttu monin paikoin ilman arvovarauksia, luonnollisena toimeentulon muotona. Syndikointi (lähetystoiminta)
Syndikointi tarkoittaa radio- ja televisiotoiminnassa ohjelman esitysoikeuksien myymistä useammalle kuin yhdelle asiakkaalle, esimerkiksi radio- tai televisioasemalle tai kaapelikanavalle. Syndikointi on tavallista maissa, joissa radio- ja televisioasemat ovat itsenäisiä, eivätkä verkkojen omistuksessa, erityisesti Yhdysvalloissa. Ohjelmia voidaan syndikoida myös kansainvälisesti. Ensimmäisenä syndikoituna radiosarjana pidetään Amos ’n’ Andya, joka pääsi levitykseen vuonna 1928. Joukkouttaminen
Business-to-business -tyypin yrityksen on katsottu olevan ongelmallinen joukkoistamisen kannalta, koska tuotteiden kehittämiseen liittyvät tehtävät vaativat usein niin joukkoistajalta kuin joukoltakin erikoistunutta osaamista. Yritys ei myöskään voi käyttää asiakkaitaan joukkona samalla tavalla kuin kuluttajayritys. Asiantuntijat on löydettävä muualta kuin asiakkaista esimerkiksi joukkoistamisalustoilta, jotka kokoavat yhteen tuhansia eri alojen asiantuntijoita. Community as Opportunity (CO:OP)
Community as Opportunity (CO:OP) on vuosina 2015–2018 toteutettava digitointi- ja arkistohanke, jossa mukana on 17 eurooppalaista arkistoa ja yliopistoa. Hankkeen päämääränä on helpottaa yksityishenkilöiden hallussa olevan arkistomateriaalin digitointia, jakamista ja pitkäaikaissäilytystä. Lisäksi hankkeen toisena päämääränä on lasten ja nuorten mielenkiinnon herättäminen arkistoja kohtaan. Suomessa hankkeesta vastaa Kansallisarkisto. Sukupuolten tasa-arvo
YK:n neljännessä naisia koskevassa maailmankonferenssissa Pekingissä vuonna 1995 hyväksyttiin Pekingin julistus ja toimintaohjelma. Toimintaohjelman toteuttamiseksi Suomessa Tasa-arvoasiain neuvottelukunta TANE teki tasa-arvoministeri Terttu Huttu-Juntusen toimeksiannosta ehdotuksen hallituksen tasa-arvo-ohjelmaksi. Hallitus hyväksyi tasa-arvo-ohjelman vuonna 1997. Siinä todetaan mm. että "Naisten ja miesten tasa-arvon edistäminen on otettava huomioon kaikessa julkishallinnon päätöksenteossa sekä toimenpiteitä suunniteltaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa niiden vaikuttavuutta. Läpäisyperiaatteen eli valtavirtaistamisen toteuttaminen vaatii päätöksentekijöiden ja valmistelijoiden sitoutumista tasa-arvon edistämiseen. Se edellyttää riittäviä perustietoja tasa-arvon tilasta kullakin yhteiskuntapolitiikan lohkolla kuten sukupuolen mukaan eriytettyä tilastointia sekä tarpeen mukaan selvitystyötä, vaikutusanalyysejä ja tieteellistä tutkimusta." Ohjelman perusteella perustettiin "Valtavirtaistamishanke", jolla pyrittiin saamaan tasa-arvokehitystä liikkeelle kaikkialla yhteiskunnassa. Natsi-Saksa
Kun organisoitua joukkomurhaa oli kokeiltu ”Operaatio T4”:n puitteissa, päätti hallinto tammikuussa 1942 pidetyssä Wannseen konferenssissa ”juutalaiskysymyksen lopullisesta ratkaisusta”, joka tarkoitti järjestelmällistä juutalaisten kansanmurhaa. Saksaan ja sen valtaamille alueille perustettiin useita tuhoamisleirejä, joissa oli tarkoitus tappaa sinne suljetut juutalaiset. Tuhoamisen ensimmäisiksi uhreiksi joutuivat työkyvyttömät. Työkykyiset juutalaiset määrättiin ankaraan pakkotyöhön, jossa monet kuolivat tauteihin ja aliravitsemukseen. Erilaisten kokeilujen jälkeen päädyttiin tehokkaimpana tappamisen muotona kaasukammioihin, joissa surmattaviksi määrätyt kaasutettiin kuoliaiksi. Juutalaisten lisäksi järjestelmällisen tuhoamisen uhreiksi joutuivat myös muun muassa romanit, homoseksuaalit ja Jehovan todistajat. Kotouttaminen
Kotouttaminen on maahanmuuttajien sopeuttamista elämään ja toimimaan uuden kotimaansa yhteiskunnassa. Se sisältää yleensä valtiovallan aktiivisia toimia, kuten maan kielen opetusta ja aktiivisia työllistämistoimia. Yleensä kotouttamiseen osallistuvat myös Punaisen Ristin kaltaiset järjestöt mutta myös maahanmuuttajien omat yhdistykset. Kotouttamisen tarkoituksena on luoda maahanmuuttajalle mahdollisimman nopeasti itsenäisen ja tasavertaisen kansalaisuuden vaatimat valmiudet. Laissa määritellään kotouttaminen määräaikaiseksi prosessiksi, yleensä kolmen vuoden mittaiseksi. Yhteiskuntaan sopeutuminen ja uuden elämän rakentaminen on todellisuudessa huomattavasti pidempiaikainen. OGAS
OGAS ei ollut ensimmäinen hanke valtakunnallisesta tietoverkosta vaan Anatolii Kitov oli suunnitellut samankaltaista projektia 1959. Ogasin epäonnistettua Glushkov aloitti toisen hankkeen EGSVTs 1963. Hanketta suunniteltiin, muttei toteutunut. Projekti oli myös alirahoitettu. Kuntaliitos Suomessa
Kunta- ja palvelurakenneuudistus sysäsi liikkeelle lukuisia kuntaliitoshankkeita, mutta monia toteutettiin ja käynnistettiin myös muista syistä, joista painavimpia oli valtion maksama korotettu ”porkkanaraha”. Liitosten taustalla vaikutti kuitenkin kuntakentän yleinen liikehdintä. Kuntien heikentynyt talous ja tulevaisuuden haasteet, muun muassa väestön ikääntyminen ja siitä johtuva kustannusten nousu, ajoivat etsimään uusia ratkaisuja. Kuntaliitosten vastustajat ovat perustelleet kantaansa muun muassa kunnallisen demokratian kaventumisella. Kuntaliitoksen vaihtoehtona pidetään kuntien yhteistyön tiivistämistä, johon 2000-luvun kunta- ja palvelurakenneuudistuskin tähtää. Valtioneuvosto on osaltaan rohkaissut kuntia yhteistyöhön muun muassa vuonna 2000 perustetun seutuhankkeen avulla. Elinkaarimalli
Suomessa suurimmat elinkaarimallihankkeet ovat olleet tiehankkeita. Vuosina 1997-2012 toteutettu Valtatie 4:n osuus Järvenpää-Lahti oli ensimmäinen Suomessa elinkaarimallilla toteutettu tieprojekti. Viime aikoina erityisesti erilaisten julkisten palveluyksiköiden, kuten sairaaloiden ja koulujen toteutus on elinkaarimallilla on kasvattanut suosiotaan. Esimerkiksi Espoon kaupunki on soveltanut elinkaarimallia jo yli kymmenessä hankkeessa. Tunnetuin niistä on Kaivomestarin kiinteistö, jossa toimivat lukio, uimahalli ja kuntosali. Suomen kuntauudistukset
Suomessa oli 1960-luvun lopulla tarkoitus toteuttaa suuri kuntauudistus. Silloisen hallituksen asettama virkamiestyöryhmä esitti lakia, joka mahdollistaisi pakkoliitokset. Laista ei koskaan päästy yksimielisyyteen eduskunnassa, ja hanke raukesi. Tästä huolimatta 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa nähtiin todellinen kuntaliitosten suma. Varsinkin vuosien 1969, 1973 ja 1977 alussa, edellisen vuoden kunnallisvaalien jälkeen, astui voimaan monia kuntaliitoksia. Monet pienet kunnat hakeutuivat yhteen suurempien naapureidensa kanssa siinä luulossa, että valtiovalta pakottaisi ne liitoksiin. Tämän jälkeen, 1980- ja 1990-luvuilla kuntaliitoksia tehtiin vain muutamia. Joukkorahoitus
Joukkorahoitusprojektia suunnittelevan on hyvä ottaa huomioon Suomen rahankeräyslaki. Suomen laki ei salli yksityishenkilön keräävän vastikkeettomia lahjoituksia, vaan rahankeräykseen tarvitaan lupa viranomaisilta ja käytännössä vain yleishyödylliseen tarkoitukseen rahaa keräävä rekisteröity yhdistys voi sellaisen saada. Vuonna 2012 joukkorahoituksen avulla kustannettu ruotsin kielen oppikirja herätti poliisihallituksen kiinnostuksen juuri tästä syystä ja lopulta kerätyt rahat palautettiin. Suomessa palkintoihin perustuvan joukkorahoituskampanjan voi järjestää mikäli kampanja mukailee ennakkotilauskampanjan piirteitä: sijoitukselle tulee tarjota aina vastike, yleensä rahoitettavan tuotteen muodossa. Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Kuntoutuksen kehittämisen osalta tavoitteeksi asetettiin seuraavat asiakohdat:"Kansallinen mielenterveys- ja päihdesuunnitelma" esittää sosiaali- ja terveysministeriön asettaman työryhmän ehdotukset mielenterveys- ja päihdetyön kehittämiseksi vuoteen 2015. Suunnitelmassa linjataan mielenterveys- ja päihdetyön kehittämistä ensimmäisen kerran yhtenä kokonaisuutena valtakunnallisella tasolla. Seinäjoen korkeakoulukirjasto
Vuonna 2001 ammattikorkeakoulujen kirjastot perustivat kirjastoyhteistyökonsortion eli AMKIT-konsortion. Seinäjoen korkeakoulukirjasto liittyi luonnollisesti mukaan. Konsortion tärkeimmäksi tehtäväksi tuli yhteistyön koordinoiminen ammattikorkeakoulukirjastojen välillä sekä toimia linkkinä eri yhteistyötahojen kanssa. Ensimmäinen hanke oli kaikille yhteisen Voyager-kirjastojärjestelmän käyttöönotto vuosina 2002-2004. Muita merkittäviä yhteistyöhankkeita on ollut muun muassa E-aineistojen käyttöön liittyen. Myös Nelli-portaalia rakennettiin hankerahoituksella. SeAMK:n hallinnoiman AMKIT-konsortion Open Access -hanke puolestaan johti ammattikorkeakoulujen yhteisen julkaisualustan, Theseuksen syntymään. Asutustoiminta Suomessa
Nykyaikaisemmasta asutustoiminnasta voidaan puhua 1900-luvulla, jolloin harjoitettiin sosiaalista asutustoimintaa maanomistusolojen uudelleen järjestämiseksi. Toiminta voidaan jakaa maanvuokraolojen järjestämiseen ja maan hankkimiseen. Asutustoiminnan tarve havaittiin jo 1800-luvulla. Torppariväestön kasvu ja maaseudun tilattoman väestön kasvu loi yhteiskunnallisia epäkohtia. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa lähes puolet maatalousväestöstä oli ilman omaa tilaa tai vuokratilaa. Tilattomien maannälkä oli kova. Joukkouttaminen
Suomalaisista business-to-business-yrityksistä Konecranes-nosturivalmistaja hyödyntää mekaniikkasuunnittelijoiden joukkoistamisalustaa GrabCAD-yhteisöä tuotteiden konseptoinnin tukena. Aktiivikaiuttimia valmistava Genelec on hyödyntänyt joukkoistamista asiakastuessaan luomalla ympärilleen yhteisön. Yhteisö sisältää käyttäjiä ja asiantuntijoita, joiden palautetta on käytetty hyväksi ongelmakohtien ratkaisemisessa ja tuotekehityksessä. Joukkorahoitus
Suomalaisiin joukkorahoitusalustoihin lukeutuvat muun muassa pääomitusperusteiseen joukkorahoitukseen keskittyvät Venture Bonsai, Invesdor, Vauraus Suomi Oy. Venture Bonsai on Suomen ensimmäinen, vuonna 2010 perustettu osakepohjaiseen joukkorahoitukseen keskittuvät palvelu. Invesdor on tarjonnut joukkorahoituspalveluita startup- ja kasvuyrityksille toukokuusta 2012 alkaen. Invesdorin kautta on Suomessa sijoitettu 481 000 euroa (kesäkuu 2013). Vauraus Suomi Oy:n kautta suomalaisiin yrityksiin on vuoden 2017 alussa sijoitettu noin 65 miljoonaa euroa. Vastaavasti suomalaisen Fellow Financen kautta voidaan sijoittaa lainapohjaisesti sekä yrityksiin että vertaislainoihin. Toukokuun 2018 alussa Fellow Financen kautta on sijoitettu yritys- ja kuluttajalainoihin yli 250 miljoonan euron edestä. Operaatio Mobilisaatio
Syksyllä 1965 nuoret miehet; Frank Dietz ja John Hymus olivat evankeliointimatkalla Neuvostoliitossa. Heidän autonsa hajotessa he tulivat hakemaan varaosia Suomesta.  Varaosien hakumatka venyi muutamiksi viikoiksi. Sinä aikana nuorilla miehillä oli mahdollisuus kertoa OM:n työstä suomalaisille opiskelijoille. Alkuperäisessä vuoden 1966 OM:n vuosiraportissa George Verwer kertoo näin: "Ensimmäinen suomalaisryhmä osallistui OM:n kesäristiretkeen ja siinä oli yli 50 osanottajaa ". Tuosta kesästä lähtien suomalaiset ovat olleet innokkaasti mukana OM:n työssä. Kumppanuusmaatalous
Useimmat Suomessa perustetut kumppanuusmaataloushankkeet ovat olleet osuuskuntia, kukin hieman omanlaisellaan hallintotavalla. Tyypillisesti ruokaosuuskunta palkkaa sopivan henkilön puutarhuriksi tai viljelijä saattaa myös olla osuuskunnan hallituksessa mukana vastuullisena jäsenenä. Kotoistushanke
Käytännön työn johtamiseen Kansalliskitjasto kutsuu Kotoistuksen ohjausryhmän. Sen puheenjohtajana on hankkeen alusta lähtien toiminut Kimmo Koskenniemi. ja vuodesta 2016 alkaen Katrina Harjuhahto-Madetoja. Kotoistushankkeen parissa on suurimman osan aikaa työskennellyt koordinaattori, joista ensimmäinen oli työtä edelleen konsultoiva Erkki I. Kolehmainen. Pelillistäminen
SmartFeet on uudenlainen pelillinen oppimisympäristö. Pelialusta on virtuaalinen ja sopii mobiililaitteille. Sillä voidaan integroida useita eri oppiaineita yhteen tai sitten käyttää yhden oppiaineen sisällä. Ensimmäisen pelin nimi oli Stadin Stara ja se käytiin 2012. Sen jälkeen peliä on kehitetty edelleen. Peleissä oppilaat tutkivat tosielämän ilmiöitä niiden autenttisessa kontekstissa. Onnistuneessa toteutuksessa pelaajat uppoutuvat peliin saavuttaen flow-tilan ja oppivat samalla. Pelikonseptia on kokeiltu eri puolilla Suomea kaikilla koulutusasteilla. Pelisessioiden jälkeen on käyty läpi, mitä pelissä on opittu ja kuinka se poikkeaa perinteisestä luokkahuoneopetuksesta. Smart City -peli on neljän helsinkiläislukion yhteisellä kurssilla luotu SmartFeet-sovellus. SmartFeet-sovellukset perustuvat joukkuepeliin, joten niiden voidaan arvioida kehittävän yhteistoiminnallisia taitoja. Joukkouttaminen
Organisaation ulkopuolisen osaamisen hyödyntämisen lisäksi toimeksiantajat voivat hyötyä joukkouttamisen edullisuudesta ja nopeudesta. Joukkouttamisessa on tyypillistä, että toimeksiantaja ei maksa ehdotuksista lainkaan rahallista korvausta.. Korvaus saatetaan maksaa ainoastaan voittavista ehdotuksista. Korvauksen suorittaminen ainoastaan voittavista ehdotuksista voi muodostua ongelmalliseksi joukon kannalta, koska se siirtää muun muassa toimeksiantajan liiketoimintariskiä joukolle. Joukkouttamalla tuotteista tulee sellaisia, kuin asiakkaat haluavat. Tuotekehitys voi olla myös nopeampaa verrattuna siihen, että työ tehtäisiin alusta alkaen organisaation sisällä. Joukkouttaminen saattaa myös lisätä asiakkaiden sitoutumista brändiin tai yritykseen osallistumista. Asiakkiden osallistuessa tuotekehitykseen heidän suhteensa yritykseen tiivistyy. Joukkouttaminen
Wikipedian perustaja Jimmy Wales on todennut joukkoistamis-termin uskomattoman ärsyttäväksi. Hänen mukaansa mikä tahansa yritys, joka aikoo rakentaa verkoston ulkoistamalla kaiken työn sen käyttäjille, ei ainoastaan halveksi sen käyttäjiä, vaan epäonnistuu täysin ymmärtämään, mitä sen pitäisi tehdä. Walesin mukaan tehtävänä on luoda rakenne käyttäjien väliseen yhteistyöhön, ja se vaatii paljon työtä. Kotouttaminen ja vieraannuttaminen (käännöstiede)
Ensimmäisenä kotouttamisesta ja vieraannuttamisesta systemaattisena teoriana on puhunut Friedrich Schleiermacher, jonka mukaan kääntäjän ei ole tarkoitus tehdä käännöksestä helposti lähestyttävää vaan lukijan tulee ponnistella ymmärtääkseen tekstiä. Näin kääntäjällä siis on käännöstä tehdessään kaksi mahdollisuutta: joko hän jättää kirjailijan mahdollisimman rauhaan ja liikuttaa lukijaa häntä kohti tai vastavuoroisesti jättää lukijan mahdollisimman rauhaan ja liikuttaa kirjailijaa lukijaa kohti. Idän yleissuunnitelma
Jo vuonna 1940 käynnistyi Baltiasta evakuoitujen baltiansaksalaisten uudelleenasuttaminen miehitetyn Puolan alueelle Warthelandiin ja Puolan kenraalikuvernementtiin, josta häädettiin heidän tieltään 325 000 puolalaista. Neuvostoliiton Euroopan puoleisten osien valtaamiseen tähdänneen operaatio Barbarossan käynnistyttyä 1941 sekä Alfred Rosenbergin johtama Valloitettujen itäalueiden valtakunnanministeriö että Heinrich Himmlerin johtama "Reichskommissariat für die Festigung deutschen Volkstums" alkoivat laatia suunnitelmia saksalaisten asuttamiseksi vallatuille itäisille alueille. Jo pari päivää ennen hyökkäyksen alkua kesäkuussa Himmler antoi virastolleen määräyksen laatia yleissuunnitelma valloitettujen alueiden käytöstä. Sen laati syksyn aikana pääosin professori, SS-Standartenführer Konrad Meyer-Hetling ja RSHA:n tekemien korjausten jälkeen se valmistui lopullisesti toukokuussa 1942. Tämä suunnitelma tunnetaan nimellä "Generalplan Ost". Vaikka useilla muillakin viranomaisilla olisi ollut oikeus puuttua suunnitelmiin, Himmler ehti ensimmäiseksi ja sai siten vaikutusvaltaa asiaan. Ensimmäinen sortokausi
Suomi kohtasi sortokauden myöhempään kuin monet muut sotien kautta Venäjään liitetyt alueet. Venäläistämistoimenpiteet olivat olleet jo pidempään käynnissä Ukrainassa, Valko-Venäjällä, Puolassa ja Itämerenmaakunnissa, ennen kuin niitä alettiin toteuttaa Suomessa. Joukkouttaminen
Yhtenä suurimmista joukkouttamisen ongelmista pidetään informaation epäsymmetriaa toimeksiantajan sekä joukon välillä – joukko ei tiedä ratkaisun todellista arvoa yritykselle, ellei sitä paljasteta. Tämä voi johtaa siihen ongelmaan, että toimeksiantaja tai muu jäsen pyrkii hyötymään taloudellisesti joukon kollektiivisesti tekemästä työstä maksamatta siitä heille oikeudenmukaista korvausta. Tästä tulee ongelma, jos työtä ei tehdä puhtaasti harrastemielessä, vaan joukko koostuu pääasiassa ammattilaisista ja asiantuntijoista, jotka osallistuvat joukkouttamiseen ansaitakseen elantonsa. Ounasjoki
Lohen palauttamista Ounasjokeen on tutkittu 25 vuotta useammassa projektissa 1990-luvun alusta lähtien. Ensimmäisen projektin tuloksena rakennettiin ensimmäinen kalatie (Kemijoen Isohaara I) vuonna 1993. Vuosina 1996-1999 oli Nousukas Kemijokeen-projekti. Vuonna 1999 käynnistyi Lohijokiprojekti, jonka tavoite oli Kemi-Ounasjoen luontaisen poikastuotannon käynnistämiseen liittyvien kokemusten hankkiminen. Vuosina 2000–2006 projekti oli Vaelluskalojen palauttaminen Kemi-/Ounasjokeen eli VAPA. Sen tavoite oli lohi-istutukset Kemi-Ounasjoelle, viiden kalatien rakentaminen Ala-Kemijokeen sekä alueen matkailun lisääminen. Vuosina 2008–2014 oli käynnissä "Askel Ounasjokeen" -tutkimusprojekti, jonka tuloksenä aikana rakennettiin alimpaan Isohaaran voimalaitokseen kalatie (Isohaara II) 2010-2012. Se otettiin käyttöön 2013. Seuraavina vuorossa on kalateiden rakentaminen Kemijoen alajuoksun neljään voimalaitokseen: Taival-, Ossaus-, Petäjäs- ja Valajaskoskeen, jotka estävät lohen ja meritaimenen nousun Ounasjokeen. Kalatieratkaisut ovat valmiit ja odottavat nyt niiden toteuttamista. Lajitteleva purkaminen
Lajittelevan purkutekniikan taloudellisen ja aikataulullisen onnistumisen pohjana on huolellinen ennakkosuunnittelu. Ensimmäisenä kohteeseen tehdään asbesti- ja ongelmajätekartoitus. Tämän jälkeen purkujakeet inventoidaan ja selvitetään mitä rakennusosia on mahdollista käyttää uudelleen ja mistä voidaan valmistaa uusiomateriaalia. Miessakit
Ensimmäiset kohdennetut toimintamuodot aloittivat toimintansa vuonna 1997. Tällaisia toimintamuotoja ja hankkeita ovat muun muassa Perheväkivaltatoiminta (Lyömätön Linja), Erokriisitoiminta (Erosta Elossa), Isätoiminta (Isyyden Tueksi) ja Maahanmuuttajatoiminta (Vieraasta Veljeksi). Näiden pitkälti ammatilliseen osaamiseen perustuvien palvelutoimintojen ohella Miessakit ry on ylläpitänyt matalakynnyksisempää toimintaa, jossa vertaisryhmätoiminnan tuottaman sosiaalisen hyvinvoinnin rinnalla on huolehdittu myös fyysisestä ja henkisestä hyvinvoinnista mm. liikunnan ja kulttuurin keinoin. Vuonna 2000 yhdistys nimesi paikallistoimintoja tukevan yhdysmiehistön. Tämä on mahdollistanut alkuperäiseen perustamisideaan pohjautuvan miesten oman tukiverkoston. Yhdistyneen kuningaskunnan joukkotuhoaseet
Yhdistyneen kuningaskunnan joukkotuhoaseet ovat Yhdistyneen kuningaskunnan kehittämiä omia tai Yhdysvaltojen sinne sijoittamia ydinaseita. Britannia räjäytti ensimmäisen ydinlatauksensa vuonna 1952 ja vetypomminsa vuonna 1957. Suomettuminen
1970-luvun lopulta lähtien suuri osa Suomen viennistä Neuvostoliittoon muodostui suurista, poliittisella tasolla päätetyistä rakennushankkeista, joita olivat muiden muassa Kostamuksen kaivoskombinaatti, Pääjärven metsätyökeskus ja Enson paperitehdas. Kostamus ei tiettävästi ollut Neuvostoliiton asianomaisen ministeriön kiireellisyyslistalla, mutta presidentti Urho Kekkonen sopi sen toteuttamisesta henkilökohtaisesti neuvostojohdon kanssa, koska hankkeella oli erityisen suuri merkitys vakavasta työttömyydestä kärsineelle Kainuun maakunnalle. Sen sijaan suomalaiset rakennusyritykset eivät erityisemmin menestyneet kilpailtaessa rakennusprojekteista muissa itäblokin maissa, koska niissä kilpailu oli avoimempaa. Esimerkiksi syksyllä 1975 Suomi menetti erään suuren rakennusurakan Puolassa edullisemman tarjouksen tehneelle kanadalaiselle kilpailijalle. Etninen segregaatio
Etnisen segregaation ehkäisemiseksi tai purkamiseksi on ehdotettu niin sanottua sosiaalista sekoittamista (social mix). Tällä tarkoitetaan eri väestöryhmien hajauttamista kaupungin alueelle tasaisesti, jolloin eriytyneitä asuinalueita ei syntyisi. Lisäksi hyvä- ja vähäosaisimpien ryhmien asuessa samoilla alueilla, kasvavat vähäosaisimpien tiedolliset resurssit esimerkiksi koulutuksen ja työpaikan tärkeyden tiedostamisessa tavoitellessa toivotunlaista asumista. (Kintrea 2013, 133, 137.) Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla vuokra-asuntojen jaossa on jo 1970-luvulta lähtien toteutettu sosiaalista sekoittamista ja ohjattu mm. maahanmuuttajia eri puolille kaupunkia. Sosiaalisesti tuettuja aravavuokra-asuntoja on jaettu asunnon tarpeen kiireellisyyden mukaan, mutta jakoa säätelevät aravarajoituslaki ja korkotukilaki kuitenkin mahdollistavat tarveharkinnan asuntojen jaossa. Tällä siis tarkoitetaan sitä, että samalla kun asuntoja jaetaan eniten tarvitsevalle, pyritään samalla monipuoliseen asukasrakenteeseen ja sosiaalisesti tasapainoiseen asuinalueeseen. (Vilkama 2011, 92–93.) Kansalaistyö
Suomessa noin 3 800 asukkaan Paltamon kunta Kainuun maakunnassa käynnisti vuonna 2009 Työtä kaikille -hankkeen, joka kesti vuoteen 2013. Hanke toteutettiin Kainuun maakuntavaltuuston poikkeusluvalla ja sen tavoitteena oli työttömyyden lopettaminen ja täystyöllisyyteen siirtyminen. Työttöminä oli projektin alkaessa vuoden 2009 alussa 17 % kuntalaisista (302 henkilöä). Heinävesi
Kanavointiajatus lähti vuoden 1872 kuntakokouksessa syntyneestä ajatuksesta Pilpan kosken raivaamiseksi rahti- ja kirkkoveneiden kulun helpottamiseksi. Ensimmäisenä kuitenkin alettiin toteuttaa Karvion kosken kanavoimista. Jo silloin puhuttiin myös Juojärven yhdistämistä Heinäveden reittiin. Suvasvedeltä Kermajärvelle ja Joutenveteen suunnitelma päätettiin 1870-luvulla kokonaisuudessaan ja siitä tuli tärkeä kunnalle ja asukkaille. Joukkorahoitus
Joukkorahoituksen idea on yksinkertainen. Hyväksi pitämäänsä hanketta voi tukea vaikka yhdellä eurolla. Kun näin tekee iso joukko ihmisiä, voidaan kerätä rahoitus valtavaankin hankkeeseen. Yleisö pääsee suoraan vaikuttamaan siihen, minkälaisia tuotteita tulee ja välikädet putoavat pois tuottajan ja yleisön väliltä, kuten monilla muilla aloilla on käynyt. Viraalihyväntekeväisyys on joukkorahoituksen näkyvä ulottuvuus Ensimmäiset kolme vaihtoehtoa ovat henkilöiden ja organisaatioiden, niin tuottoja tavoittelevien kuin tavoittelemattomienkin, käytössä. Neljäs on ainoastaan yritysten käytössä. Jamboree on the Air
Jamboree on the Air (lyhenne JOTA) on Partioliikkeen Maailmanjärjestön järjestämä kansainvälinen partiotapahtuma, jossa partiolaiset ovat yhteydessä toisiinsa radioamatööriradioin. Tapahtuma järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1957, ja nykyään sitä pidetään vuosittain lokakuun kolmantena täytetä viikonloppuna. JOTAlla on sisartapahtuma, Jamboree on the Internet (JOTI), joka järjestetään samanaikaisesti JOTAn kanssa. Yhteiskehittely
Kehittävän työntutkimuksen sanastosta poimittu termi yhteiskehittely (yhteisluominen) on omaksuttu suomen kielen vastineeksi englannin kielen ilmaisulle "co-creation". Yhteiskehittely tässä merkityksessään on tuotteen tai palvelun kehittämistä yhdessä sen mahdollisten tulevien käyttäjien eli potentiaalisten asiakkaiden kanssa. Termin teki tunnetuksi C. K. Prahalad. Yhteiskehittely mahdollistuu sosiaalisen median työkalujen ansiosta. Viidennes suomalaisista yrityksistä hyödyntää sosiaalista mediaa tuotekehityksessä ja innovoinnissa. Innovaatiotoiminnassa sosiaalista mediaa on hyödynnetty toistaiseksi ennen kaikkea crowdsourcingin ja ideoiden generoinnin välineenä. Joukko-oppi
Yleis­kielessä joukko-opilla viitataan usein 1960- ja 1970-luvuilla toteutettuun, mutta lyhyt­aikaiseksi jääneeseen koulujen matematiikan opetuksen uudistukseen, niin sanottuun uuteen matematiikkaan, jossa joukko-oppi tuotiin uutena metodina matematiikan perusteiden koulu­opetukseen. Varhaiskuntoutus
Matti Ylikosken johdolla vuosina 1976–77 toiminut valtiovarainministeriön Varhaiskuntoutustoimikunta oli ensimmäinen virallinen suunnitteluelin, jolle annettiin varhaiskuntoutuksen selvittämistehtävä: *selvittää varhaiskuntoutuksen tarpeen määrällinen arviointi valtionhallinnossa Ensimmäinen ristiretki
Euroopassa oli ollut juutalaisvastaisuutta jo vuosisatojen ajan, mutta ensimmäisen ristiretken myötä juutalaisia joutui ensi kertaa järjestelmällisen teloituksen kohteeksi. Osa ristiretkeen osallistujista näki, ettei sodassa vääräuskoisia vastaan ollut kyse ainoastaan Pyhällä maalla elävistä muslimeista vaan yhtä lailla myös kotimaassa elävistä juutalaisista. Kesällä 1096 Gottschalkin, Volkmarin ja Emichon johtama 10 000-henkinen armeija lähetettiin Reininlaaksoon tuhoamaan ja ryöstelemään juutalaisten omaisuutta sekä synagogia. Laajoilta joukkomurhilta ei vältytty. Juutalaisvainoista kertoo muiden muassa kronikoitsija Salomon bar Simeon. Hannu I. Miettinen
Miettinen oli mukana myös joukkouttamista kehittävässä Microtask-yrityksessä. Miettinen tunnettiin tieteen popularisoijana, joka kirjoitti kansantajuisia artikkeleita tieteestä yli 30 vuoden ajan. Joukkouttaminen
Joseph Cahill, silloinen Australian Uuden Etelä-Walesin osavaltion pääministeri, järjesti vuonna 1955 kilpailun, jonka tarkoituksena oli suunnitella rakennus Sydneyn satamaan. Kilpailuun osallistui 233 suunnitelmaa 32 eri maasta ja kilpailun voitti tanskalainen arkkitehti Jørn Utzon, joka suunnitteli Sydneyn oopperatalon. Julkinen liikenne
Joukkoliikennettä kehitettiin länsimaissa 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa. 1950-luvulta lähtien julkisen liikenteen matkustajat alkoivat vähentyä monissa maissa yksityisautoilun houkutellessa vaurastuvia kansoja ja joukkoliikennepalvelut alkoivat heikentyä. Esimerkiksi raitiovaunut lakkautettiin monissa kaupungeissa (esim. Turussa) yksityisautojen ja bussien ottaessa liikenteessä pääroolin. Suomessa liikkumisen rakennemuutos tapahtui muuta Eurooppaa myöhemmin, 1970-luvulla, jolloin kaupunkisuunnittelua alettiin perustaa yksityisautoiluun. Nopeasti kasvaneet ruuhkat sekä ympäristöongelmat ovat sittemmin johtaneet siihen, että joukkoliikennettä kehitetään nykyään osana kaupunkisuunnittelua. Nicolae Ceaușescu
Ceaușescu aloitti 1974 systematisoinniksi kutsutun ohjelman, jonka tavoitteena oli "monipuolisesti kehittynyt sosialistinen yhteiskunta". Purkaminen, uudelleenasutus ja rakentaminen alkoivat maaseudulta, mutta huipentuivat yritykseen uudelleenrakentaa pääkaupunki. Yli viidennes Bukarestin keskustasta hävitettiin 1980-luvulla, mukana lukemattomia kaupungin kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia. Tilalle rakennettiin muun muassa Kansan palatsi, maailman toiseksi suurin rakennus Pentagonin jälkeen. Ceaușescu suunnitteli myös monien kylien hävittämistä ja väestön siirtämistä kaupunkilähiöihin osana urbanisaation ja teollistamisen ohjelmia. Niin kutsuttu ystävyyskaupunkijärjestelmä, jolla luotiin suhteita Romanian ja Euroopan maiden kuntien välille, saattoi osaltaan olla estämässä näitä suunnitelma. Saksan sosialistinen yhtenäisyyspuolue
Saksan vastainen liittouma oli sopinut Jaltan konferenssissa helmikuussa 1945, että sodanjälkeisessä Saksassa tulisi siirtyä demokratiaan ja monipuoluejärjestelmään. Tämän sopimuksen mukaisesti Neuvostoliiton sotilashallinto Saksassa ("Sowjetische Militäradministration in Deutschland", joka yleisesti tunnettiin lyhenteellä "SMAD") antoi jo 10. kesäkuuta 1945 ”käskyn n:o 2”, jossa sallittiin demokraattisten ja antifasististen puolueiden perustaminen Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä. Lisäksi perustettavien puolueiden piti puolueohjelmissaan tunnustaa kansalaisvapaudet ja -oikeudet. Neuvostoliitto oli ensimmäinen miehittäjävalloista, joka antoi tällaisen määräyksen. Yhdysvallat antoi samanlaisen määräyksen elokuun lopulla ja Yhdistynyt kuningaskunta syyskuussa, Ranska vasta vuoden 1945 lopussa.
Ensimmäisenä poliittisena puolueena Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä järjestäytyi KPD, joka sai toimiluvan jo 11. kesäkuuta, siis heti SMAD:in käskyä seuraavana päivänä. Tämä ei ollutkaan yllättävää, koska puolueen perustamista olivat valmistelleet Neuvostoliittoon paenneet emigranttikommunistit yhdessä Neuvostoliiton sotilashallinnon kanssa. Heti neuvostojoukkojen saavuttua miehitysvyöhykkeelleen oli maahan saapunut myös kolme poliittista aloiteryhmää, joiden tehtävänä oli kommunistisen toiminnan aloittaminen Saksassa. Walter Ulbrichtin johtama Ryhmä Ulbricht ("Gruppe Ulbricht") toimi Berliinissä, Anton Ackermannin Ryhmä Ackermann ("Gruppe Ackermann") Mecklenburgissa ja Gustav Sobottkan Ryhmä Sobottka ("Gruppe Sobottka") Saksissa. Nämä ryhmät olivat saaneet tehtäviinsä koulutusta Neuvostoliitossa, jossa niitä oli perehdytetty muiden muassa antifasistisen yhteisrintaman perustamiseen. Nämä ryhmät myös lopettivat, osin kovakouraisestikin, alueelle syntyneet ”vapaat” kommunistiset ryhmittymät, joita perustivat yleensä maan alla eläneet KPD:n jäsenet tai entiset keskitysleirivangit. Joukkouttaminen
Toimeksiantajan joukkouttamisesta saamat hyödyt perustuvat hyvin usein kollektiiviseen älykkyyteen, edullisuuteen sekä tehtävän suoritusnopeuteen. James Surowiecki teki vuonna 2004 tunnetuksi kollektiivisen älykkyyden kirjassaan "Joukkojen viisaus". Hän osoitti, miten on mahdollista saada laadukas vastaus kysymykseen kerättäessä itsenäisiä ehdotuksia suurelta ja monimuotoiselta joukolta. Myös muut tutkijat ovat päätyneet samansuuntaisiin tuloksiin. Tutkittuaan joukkouttamista Morgan ja Wang havaitsivat vuonna 2010, että mitä monipuolisempi joukko on kyseessä, sitä paremmin se sopii ongelmanratkaisuun. Kollektiivinen älykkyys vaatii kuitenkin toimiakseen vastaajien riippumattomuuden toisistaan, koska yhteistyö voi vääristää tuloksia. Kansalaisaloite
Suomen ensimmäinen, hyväksytysti 50 000 allekirjoittajan vähimmäisrajan ylittänyt kansalaisaloite luovutettiin eduskuntakäsittelyyn 5. maaliskuuta 2013. Ensimmäinen, suomalaisten eläinsuojelu- ja ympäristöjärjestöjen vuonna 2012 keräämä kansalaisaloite koski turkistarhauksen lakkauttamista Suomessa. Väestörekisterikeskuksen mukaan kansalaisaloite keräsi 69 381 hyväksyttyä allekirjoittajaa. Eduskunta äänesti ensimmäisestä kansalaisaloitteesta 19. kesäkuuta 2013. Aloite turkistarhauksen lakkauttamiseksi hylättiin äänin 146–36 (tyhjiä 3, poissa 14). Vuonna 2013 yhteensä neljä kansalaisaloitetta saavutti riittävän määrän allekirjoituksia. Nämä käsittelivät tekijänoikeuslakia, avioliittolakia, ruotsin kielen valinnaisuutta ja energiatodistuslakia. Kansalaisaloite tasa-arvoisen avioliittolain puolesta toteutettiin Tahdon2013-kampanjana, joka keräsi yhteensä ennätykselliset 166 851 allekirjoitusta. Joukkouttaminen
Joukkouttamisen lisääntyminen 2000-luvulla on johtanut tutkijat selvittämään, minkälaisiin tehtäviin joukkouttaminen soveltuu parhaiten ja mihin se ei sovi. Vuonna 2012 julkaistussa artikkelissaan Hirth ja muut jakavat joukkouttamissovellukset kolmeen ryhmään tehtävän vaatiman osamisen mukaan. Näitä ovat rutiinitehtävät, monimutkaiset tehtävät sekä luovuutta vaativat tehtävät. Rutiinitehtävät ovat hyvin yksinkertaisia, joiden suorittaminen ei vaadi lainkaan erityisosaamista. Monimutkaiset tehtävät vaativat puolestaan jonkinasteista yleisosaamista käsiteltävästä alueesta. Tällaisia voi olla esimerkiksi annetun tekstin uudelleenkirjoitus. Luoviksi tehtäviksi arvioidaan esimerkiksi erilaiset ideakilpailut, sekä tutkimus- ja tuotekehitystehtävät. Osallistumistalous
Osallistumistalous mainittiin ensimmäisiä kertoja Suomessa tammikuussa 2006 Helsingin Sanomien artikkelissa Osallistun, siis olen. Artikkelin kirjoittivat Jyrki Alkio, Pekka Pekkala ja Juha-Pekka Raeste. Artikkelissa listataan osallistumistalouden sanastoksi: AdSense, Ajax, blogit, The Long Tail, Web 2.0 ja wikit. Määrittelytyöhön osallistuivat myöhemmin Parteco-hankkeen ""Himottaa, mutta pelottaa?" Suomalaisen sisältötuotantoalan näkemyksiä osallistumistaloudesta ja sosiaalisesta mediasta" -selvitys ja TIEKE Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskuksen julkaisema Johdatus osallistumistalouteen - internetin uusia taloudellisia toimintaympäristöjä -teos. Yhteispalvelu
Työllistymistä edistävä monialainen yhteispalvelu on yhteistoimintamalli, jossa TE-toimisto, kunta ja Kela yhdessä arvioivat työttömien palvelutarpeet, suunnittelevat heille työllistymisen kannalta tarkoituksenmukaiset palvelukokonaisuudet sekä vastaavat työllistymisprosessiin etenemisestä ja seurannasta Yhteisvastuukeräys
Tapahtuma on perustettu vuonna 1949 sodanaikaisen Kansanapu-keräyksen jatkajaksi, ja ensimmäinen keräys järjestettiin vuonna 1950. Keräyksen nimen keksi Varkauden kirkkoherra Kustaa Sarsa. Alusta alkaen Yhteisvastuukeräyksen suojelijana on toiminut tasavallan presidentti. Suomi 1990-luvulla
Vähittäiskaupassa merkittävimpiä tapahtumia ovat olleet Tuko-kaupparyhmittymän lakkauttaminen sekä Suomen ensimmäisen Ikea-tavaratalon avaaminen Espooseen vuonna 1996. Kanta-asiakasohjelmat tekivät läpimurron 1990-luvulla. S-ryhmän asiakasomistajaohjelman kehittäminen aloitettiin jo 1980-luvun lopulla, mutta valtakunnalliseksi se tuli vuonna 1994. Keskon K-Plussa-ohjelma aloitti toimintansa 1997, ja se saavutti nopeasti yli kaksi miljoonaa kanta-asiakasta. Joukkorahoitus
Vastikkeellisen joukkorahoituksen laillistamisesta on tehty 10.02.2015 oikeusministeriön hyväksymä kansalaisaloite.. Pormestarinluoto
Suomen ensimmäinen lähiöparannusprojekti aloitettiin Pormestarinluodossa jo vuonna 1979, vain noin 10 vuotta alueen valmistumisen jälkeen. Toteutusvaiheeseen päästiin 1982. Projektin toimenpiteet olivat hyvin pienimuotoisia ja keskittyivät lähinnä epäonnistuneen julkisen tilan kohennukseen sekä huonon maaperän vuoksi kitukasvuiseksi jääneen kasvillisuuden parannukseen. Kuitenkin parannusprojektia pidettiin aikanaan erittäin onnistuneena ja siitä on otettu esimerkkiä mm. moniin pääkaupunkiseudun, Tampereen ja Turun lähiöparannusprojekteihin. Euroopan yhtenäisasiakirja
Euroopan yhtenäisasiakirja (, SEA) oli ensimmäinen merkittävä sopimusuudistus Euroopan yhteisön perustamissopimukseen eli Rooman sopimukseen. Sopimuksessa asetettiin tavoitteeksi sisämarkkinoiden toteuttaminen vuoden 1992 loppuun mennessä. Yhtenäisasiakirjassa myös institutionalisoitiin Euroopan poliittinen yhteistyö (engl. "European Political Cooperation", EPC), jonka puitteissa jäsenvaltiot olivat koordinoineet yhteistä ulkopolitiikkaa. Euroopan poliittinen yhteistyö muuttui myöhemmin yhteiseksi ulko- ja turvallisuuspolitiikaksi (YUTP). VR-Yhtymä
Rakennuslehti valitsi VR Trackin Lielahti-Kokemäki-allianssihankkeen työmaan Vuoden työmaaksi 2012. Kyseinen ratahanke oli Euroopan ensimmäinen julkisten hankintojen allianssihanke. Työmaan vastuuhenkilöt Juha Jalamaa ja Jussi Takamaa palkittiin H. Roosin säätiön työturvallisuuspalkinnolla 18.3.2014. Joustoturva
Kansallisen Sivistysliiton oikeusministeriön avustuksella laatimassa thinktank-julkaisussa "Sisällä vai ulkona – kohti perustuloa?" esitellään myönteiseen sävyyn (itä)saksalaista kansalaistyötä Bad Schmiedebergin kokemusten pohjalta. Tätä mallia sovelletaan muun muassa Paltamon Työtä kaikille-työllistämishankkeessa. Saksalaista kokeilua selostettiin keväällä 2007 monissa maailman lehdissä, mutta tosiasiaksi osoittautunee se saksalaisen sosiaalityöntekijäverkoston arvio, että kansalaistyö () sopii joihinkin tilanteisiin, mutta ei kaikkiin. Itsestään selvää useimmille on se, että kansalaistyö silloin kun se on ehtona minimitoimeentulolle, ei ole "Euroopan sosiaaliselta mallilta" toivottua vapaata työtä. Joukkouttaminen
Tutkijat Chanal ja Caron-Fasan (2010) totesivat vuonna 2010 julkaistussa artikkelissaan, että avaamalla liiketoimintamalleja sekä joukkouttamalla heidän tutkimansa yritykset pystyivät tehostamaan toimintaansa, eli vähentämään kustannuksiaan tutkimuksessa ja tuotekehityksessä hyödyntämällä ulkopuolista tietotaitoa. Toimeksiantajan joukkouttamisesta saamaa taloudellista hyötyä voivat selittää useat tekijät. Joukkouttamisessa ja avoimessa innovaatiossa yleensä tehtävän toimeksiantaja voi saada hetkellisesti käyttöönsä laajemman ja monipuolisemman osaamisen kuin muuten olisi taloudellisesti mahdollista.. Brabham sekä Morgan ja Wang havaitsivat tutkimuksissaan, että yleisestä käsityksestä poiketen joukkouttamiseen osallistuvat ovat yleensä oman aihealueensa ammattilaisia. Tämä havainto vaikuttaa olevan ristiriidassa yleisesti vallalla olevan käsityksen kanssa, että joukkouttamiseen osallistuu ainoastaan tylsistyneitä harrastelijoita. Suomen eroaminen eurosta
2010-luvulla julkisuuteen on tullut useita uusia puoluehankkeita, joiden keskeisenä tavoitteena on Suomen irrottaminen euroalueesta. Tällaisia hankkeita ovat Paavo Väyrysen vuonna 2016 perustama Kansalaispuolue, vuonna 2017 perustettu Suomen Kansa Ensin, sekä vielä kannatuskortteja keräävät Seitsemän tähden liike, Kansan yhtenäisyys ja Siniristin Liitto. Komerot
Komerot. Kadotettujen nuorten tarinoita on vuonna 2013 julkaistu tietokirja syrjäytymisestä. Kirja perustuu syrjäytyneitä nuoria käsittelevään Komerot-dokumenttihankkeeseen ja on ensimmäinen Suomessa julkaistu joukkorahoitettu kirja. Kirjan ovat tehneet Lilja Tamminen ja Mira Eskelinen ja sen on julkaissut IVA Kustannus. Kauk
KAUK! eli ”Kirja astuu ulos kansistaan” -projekti on kirjallisuuspoliittinen kommentti, joka pyrkii uudelleenasemoimaan kirjallisuuden ja yleisemmin sanataiteen kulttuurin kentällä. Kauk-projektissa on mukana kymmeniä nuoria suomalaisia kirjailijoita, joista moni toimii myös sanataideohjaajana. Projektin alla on toteutettu muun muassa poikkitaiteellisia teoksia, kirjailijavierailuita, roolipelejä, elämystiloja, luentoja, keskustelutilaisuuksia ja nettipäiväkirjoja. Yhteenliittymä julistaa toisinaan jonkun kulttuurialan toimijan Vääräksi kuninkaaksi. Ensimmäisenä tämän kunnian sai kirjailija Hanna Marjut Marttila vuonna 2003 Turun Kirjamessuilla. Pentti Jokiniemi
Jokiniemi oli kolmen muun kansantaiteilijan kanssa ensimmäisten joukossa, kun "Kansankulttuurit kohtaavat" -hanketta ja niin sanottua "ITE-taiteen" katselmusta suunniteltiin vuonna 1998. EU-rahoitteinen Kansankulttuurit kohtaavat -hanke on sisältänyt monikansallista kansantaidevaihtoa. Ensimmäinen katselmus pidettiin Somerolla 2004, toinen Viron Pärnussa. Paimiolaisten kansantaiteilijoiden töitä on myös viety näyttelyihin ulkomaille. Joukkouttaminen
Valven Steam-peli- ja sovellusalusta hyödyntää joukkoistamista monella tapaa. Valve on mahdollistanut joukkoistamisen esimerkiksi tarjoamalla käyttäjille mahdollisuuden peliarvosteluiden kirjoittamisen ja luonut Greenlight –nimisen palvelun pelikehittäjille. Greenlight-palvelun tarkoitus on tarjota pelikehittäjille mahdollisuus viestiä pelaajayhteisön kanssa julkaisemalla tietoja, kuvakaappauksia ja videoita. Greenlight-palvelun tavoitteena on tarjota pienemille kehittäjätiimeille näkyvyyttä ja lopulta saada heidän tuotteensa levitykseen Steamin verkkokauppaosioon. Positiivisen vastaanoton lisäksi Greenlight-palvelu on kohdannut yleisiä joukkoistamiseen liittyviä ongelmia, jotka liittyvät erityisesti sisältötulvaan ja laadunhallintaan. Lähiöt Suomessa
Lähiöperiaatteen esitteli alun perin Clarence Perry vuonna 1929 teoksessaan "Neighborhood unit", joka julkaistiin New Yorkin aluesuunnittelua käsittelevässä julkaisusarjassa. Hänen ajattelemana lähiön (eli neighborhood unit) oli tarkoitus jäsentää kaupunki toimiviksi yksiköiksi. Lähiön keskellä oli koulu ja julkiset rakennukset. Se rajautui liikenneväyliin ja oli täten osa jatkuvaa kaupunkirakennetta. Työpaikkoja oli vain lähiön omaan palvelutarpeeseen ja suositeltu asukasluku 5 000–6 000. Perrylle tärkeää oli sosiaalisen hyvinvoinnin edistäminen. Joukkouttaminen
Ensimmäisenä termin joukkouttaminen (; crowd = yleisö, (ihmis)joukko; outsourcing = ulkoistaa) esitteli amerikkalainen Jeff Howe artikkelissaan The Rise of Crowdsourcing, joka julkaistiin "Wired"-lehdessä kesäkuussa 2006. Artikkelissaan Howe esittää, että teknologisen kehityksen myötä ammattilaisten ja harrastelijoiden kuilu on kaventunut. Joukkouttaminen on liitetty hyvin usein toisiin samankaltaisiin ilmiöihin, kuten avoimeen innovaatioon ja avoimen lähdekoodin hankkeisiin. Joukkouttamista on myös esimerkiksi joukkorahoitus. Kuntaliitos Suomessa
Osakuntaliitoksia Suomessa tehtiin jo 1800-luvulla: esikaupunkeja liitettiin kaupunkeihin. Tosin ei kovin monta niitä tehty, sillä tuolloin kaupungin piti itse omistaa koko maa-alueensa. Autonomian ajan Suomen merkittävin osakuntaliitos tapahtui vuonna 1877, jolloin Kyttälän alue liitettiin Messukylästä Tampereeseen, sinne äskettäin valmistunut rautatieasema kun sijaitsi keskellä hökkelikylää ja katsottiin, että tämän vuoksi oli ryhdyttävä poikkeuksellisiin toimiin. Suomen ensimmäinen kokonaisen kunnan liittäminen toiseen kuntaan tapahtui vuoden 1934 alussa, jolloin Kyyrölä liitettiin Muolaaseen, ja pian sota-ajan jälkeen 1940-luvulla tehtiin muutamia kokokuntaliitoksia, joista pääosa tapahtui vuoden 1946 alussa, mm. Helsingin alueen moninkertaistanut Helsingin suuri alueliitos, joka tosin oli samalla osakuntaliitos: Helsinkiin liitettiin Huopalahden, Kulosaaren ja Oulunkylän kunnat sekä Haagan kauppala kokonaan ja lisäksi suuri osa Helsingin maalaiskunnasta eli nykyisestä Vantaasta. Pelasta kirja
Pelasta kirja oli vuonna 2005 perustetun Kansalliskirjaston ystävien oheisprojekti. Tarkoituksena oli kerätä varoja erilaisiin kirjallisiin kohteisiin. Kohteina oli esimerkiksi lentolehtisiä, kirjallisuutta, nuotteja, alkuperäisteoksia ym. Jokaiselle kohteelle luotiin oma avustusstrategiansa. Tärkein tavoite on aineiston digitointi, jotta alkuperäisiä teoksia ei tarvitsisi käyttää. Alkuperäisen teoksen käyttö johtaisi teoksen tuhoutumiseen ajan kuluessa. Digitoitua versiota voidaan lukea kuin alkuperäistä, mutta alkuperäinen ei siis tuhoudu. Digitoinnin lisäksi teokset puhdistetaan, sidotaan ja varmistetaan että teos on kunnossa säilyäkseen edelleen vuosisatoja. Useat kohteet voivat olla hyvinkin vanhoja. Vanhimmat tuettaviksi tarjotut kohteet ovat 1500-luvulta. Joukkouttaminen
Wikipediaa pidetään usein esimerkkinä toimivasta joukkouttamista hyödyntävästä verkkosivustosta. Se hankkii sisältönsä lisäksi palvelun ylläpitämiseen vaaditun rahoituksen lahjoituksina, joka voidaan laskea joukkorahoittamiseksi. Myös Facebook on hyödyntänyt joukkouttamista luodessaan sivustostaan kielellisesti paikallistettuja versioita. Joukkouttaminen
Valtioneuvoston tulevaisuusselonteko 2030 on hyödyntänyt joukkouttamista eri vaiheissa. Myös valmis teksti on kenen tahansa kommentoitavissa. Selonteossa joukkouttamisen syynä on se, että laajalta kansanjoukolta voidaan saada mahdollisimman erilaisia tulevaisuuden visioita. Ensimmäinen sortokausi
Ensimmäinen sortokausi on Suomessa käytetty nimitys ajanjaksosta 1899–1905, jolloin Venäjän keisarikunta pyrki lujittamaan ja yhtenäistämään Venäjän valtakuntaa toteuttamalla vähemmistökansallisuuksiin kohdistuvaa venäläistämispolitiikkaa Suomen suuriruhtinaskuntaa kohtaan. Sortokauden tunnetuin tapahtuma oli vuoden 1899 Helmikuun manifesti, jota Suomessa pidettiin valtiokaappauksena, jonka avulla Suomen perustuslait tahdottiin syrjäyttää. Tämän johdosta syntyi hyvin organisoitu passiivinen vastarinta ja kerättiin Suuri adressi, johon kertyi yli puoli miljoonaa nimeä muutamassa viikossa. Samoin syntyi Kulttuuriadressi, jonka allekirjoittajina oli muun muassa tunnettuja ulkomaalaisia tiedemiehiä ja lakimiehiä. Asevelvollisuusmanifestin ja uuden asevelvollisuuslain avulla lakkautettiin Suomen kansallinen sotaväki. Suomalaisia kutsuttiin Venäjän armeijaan, minkä seurauksena kagaali järjesti kutsuntalakkoja. Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov sai diktaattorin valtuudet, jonka jälkeen alkoivat toimenpiteet passiivista vastarintaa harjoittaneita ihmisiä vastaan, kuten vangitsemiset, karkotukset, viroista erottamiset ja sanomalehtien lakkauttamiset. Ensimmäinen sortokausi päättyi Bobrikovin murhaan ja Suurlakkoon. Karhunpesäsuunnitelma
Ensimmäinen versio Karhunpesäsuunnitelman operaatiosta luotiin 14. lokakuuta 1920 samana päivänä kuin Tarton rauhansopimus allekirjoitettiin. Ideana oli hyväksikäyttää Puna-armeijan heikkoutta ja Itä-Karjalan vaikeakulkuista maastoa. Suunnitelman mukaan jääkärikapteeni Kalle Matan johtamat alle 800 henkiset vienalaisjoukot ja suomalaisvapaaehtoiset muodostivat suunnitelman mukaan vapautusarmeijan rungon. Suunnitelman operaatio alkaisi 200 miehen yllätyshyökkäyksellä Muurmannin rataa kohden Repolasta Sorokkaan päin. Tämän jälkeen vienalaisjoukot hyökkäisivät Vienan Kemiä päin. Näiden hyökkäysten oli tarkoitus nostattaa Itä-Karjalassa kansannousu, joka muuttaisi ulkopoliittista tilannetta ja pakottaisi virallisen Suomen liittymään sotaan vakinaisen sotaväen turvin. Ulkoministeri Holsti ei täysin torjunut tätä rohkeaa suunnitelmaa. EUFORIA-projekti
Verkostoituminen Joukkouttaminen
Kansalliskirjaston ja Microtaskin yhteistyössä järjestämä Digitalkoot-projektissa indeksoidaan käyttäjien avulla vanhoja sanomalehtiä hakukelpoisiksi internetiin. Joukkouttaminen
Eräs merkittävä joukkouttamisprojekti on Amazonin palveluihin kuuluva Amazon Mechanical Turk (MTurk), jossa työnantajat voivat valjastaa käyttöönsä ihmisen älyn suorittamaan tehtäviä, joihin tietokoneet eivät vielä pysty. Muun muassa Corney ja muut havaitsivat tutkimuksessaan vuonna 2010, että joukkouttaminen soveltuu juuri tämänkaltaisiin tehtäviin joustavuudeltaan ja tehokkuudeltaan hyödyntämällä erilaisia tekoälysovelluksia paremmin musta laatikko -ongelmanratkaisua. Amazonin sovelluksen toimintaperiaate on yksinkertainen. Ensin työnantajat ilmoittavat työtehtävän ja palkkiosumman sivustolle, jonka jälkeen käyttäjät selailevat sivustoa ja suorittavat haluamiaan tehtäviä rahapalkkiota vastaan. Palkkiosummat tehtävää kohti ovat usein hyvin pieniä. Josif Stalin
Ensimmäiset hankkeet teollisuuden ja liikenneyhteyksien uudistamiseksi olivat muiden muassa Vienanmeren kanava, Moskovan metro, Volgan patohanke ja Baikalin-Amurin välinen rautatieyhteys.Samalla kun investoitiin raskaan teollisuuden rakentamiseen, pieniin yksityisviljelmiin perustunut maatalous pakkokollektivoitiin muuttaen uuteen malliin, jossa merkittäviä yksiköitä olivat suuret kolhoosit. Tämä herätti maanviljelijöissä vastarintaa, ja monien karja pakkoteurastettiin sillä seurauksella, että aiheutettiin laaja nälänhätä. Siitä syytettiin kulakkeja eli ns. ”varakkaita talonpoikia”, joten kaikki maata omistaneet talonpojat ammuttiin, ja näiden hengissä säilyneet perheet lähetettiin vankileireille. Vapaaksi jääneet joutuivat kerjäämään toimeentulonsa eteen ja saattoivat kuolla nälkään. On arveltu, että ”kulakkeja” on ollut 5,5 miljoonaa, joista hengissä olisi säilynyt noin 200 000. Joukkohauta
Suomessa joukkohautoja on etupäässä sisällissodan ajalta eli keväältä 1918. Kaikille niistä on pystytetty muistomerkki pääosin sotavuosina tai heti niiden jälkeen. Muutama suurempi, esimerkiksi Tammisaaren vankileirin muistomerkki, on valmistunut myöhemmin. Diaspora (ohjelmisto)
Diasporan voi yhdistää Facebookiin, Twitteriin ja Tumblriin. Tällöin Diaspora-viestinsä voi halutessaan lähettää myös näihin palveluihin. Ihmisiä voi myös kutsua liitymään Diasporaan joko Facebookin kautta tai sähköpostilla. Diasporan ensimmäinen sovellus, Cubbi.es, on työkalu, jonka avulla voi kerätä kuvia internetissä. Yhteenlasku
Yhteenlasku on yksi aritmeettisista peruslaskutoimituksista ja se on ensimmäinen koululaisille opetettavista. Yhteenlaskuoperaatio yhdistää ainakin kaksi lukua, jotka ovat yhteenlaskettavat toiseksi luvuksi, summaksi. Esimerkiksi 1 + 2 = 3 (luetaan yksi plus kaksi on kolme tai yksi ynnä kaksi on kolme), jossa luku 1 on yhteenlaskettava, johon lisätään luku 2, eli yhteenlaskettava ja näin saadaan summa, eli luku 3. Yhteenlaskun käänteislaskutoimitus on vähennyslasku. Joukkorahoitus
Eräs menestyksekäs joukkorahoitusprojekti Suomessa on Wishbone. Wishbone-keksinnölle kerättiin rahaa Kickstarterin kautta. Hankkeen tavoite oli kerätä 10 000 Yhdysvaltain dollaria, mutta tavoite ylittyi reippaasti (1450 tukijaa, 29 858 dollaria). Myös elokuva Iron Sky toteutettiin osittain joukkorahoituksen avulla. Kotoistushanke
Kotoistushanke toteuttaa kotoistusta eli lokalisointia Suomessa käytetyille tietotekniikan kielille. Kotoistushankkeen tärkein tavoite on, että Suomessa voidaan käyttää arkisissa sovelluksissa luontevasti eri tietojärjestelmiä. Hankkeessa laaditaan tietojärjestelmien kieltä ja toimintaa koskevia ohjeita ja normeja, joita tietotekniikkavalmistajat voivat soveltaa ohjelmistoissaan ja laitteissaan. Suomen Pakolaisapu
Kotimaassa Pakolaisapu työskentelee juuri maahan saapuneiden pakolaisten ja siirtolaisten sekä Suomessa pidempään olleiden maahanmuuttajien parissa. Pakolaisavun Järjestöhautomo on valtakunnallinen järjestötoiminnan kouluttaja ja monikulttuurisen järjestötyön asiantuntija. Järjestöhautomo tukee ja kouluttaa yhdistyksiä tekemään vaikuttavaa työtä. Pakolaisavun Kasvokkain-toiminta kehittää maahanmuuttajien vertaisryhmätoimintaa ja kouluttaa vertaisryhmätyöhön. Pakolaisavun Kotikunta-hanke edistää kiintiöpakolaisten kotoutumisen käynnistymistä ja kiinnittymistä vastaanottaviin kuntiin ja asuinyhteisöihin. Kurvi-projekti auttaa maahan muuttaneita nuoria ja palvelujärjestelmää kohtaamaan toisensa. Naapuruussovittelun keskus käsittelee asumisen, kotirauhan ja naapurisuhteiden häiriöitä ja tekee ennaltaehkäisevää asukastyötä esimerkiksi alueilla, joille on perustettu vastaanottokeskus. Joukkouttaminen
Joukkouttaminen-termin tunnettuja kritisoijia ovat muun muassa mediakriitikko ja kirjailija Douglass Rushkoff. Kostamus-projekti
Julkisuuteen Kostamus-projekti tuli ensimmäistä kertaa vuonna 1971. Ensimmäiset suomalaiset työmiehet aloittivat rakennustöiden valmistelun alueella joulukuussa 1973. Ensin toteutettiin muun muassa Suomen puolelle rakennetut maantie- ja rautatieyhteydet. Varsinaiset urakkasopimukset allekirjoitettiin kuitenkin vasta keväällä 1977, jonka jälkeen projekti pääsi käynnistymään koko laajudessaan. Kolmessa vaiheessa valmistuneen urakan ensimmäinen osa luovutettiin tilaajalle syyskuussa 1982 ja kaksi seuraavaa vaihetta vuonna 1984. Suuri kuntauudistus
Kuntauudistusta koski "Laki toimenpiteistä kunnallisen jaotuksen ja yhteistoiminnan kehittämiseksi" (13/1967). Tässä laissa ei ollut mukana mahdollisuutta pakkoliitosten tekemiseen, mutta erityisen painavista syistä valtiolla oli kuitenkin mahdollisuus tehdä pakkoliitoksia. Suuren kuntauudistuksen aikana tehtiin joitakin pakkoliitoksia, joista ensimmäiset vuonna 1967 ja viimeiset vuonna 1977. Lisäksi vapaaehtoisia kuntaliitoksia toteutui suuri määrä. Etninen puhdistus
Etninen puhdistus on jonkin kansan harjoittamia toisten kansojen joukkokarkotuksia tietyltä alueelta, josta on tarkoitus luoda etnisesti yhtenäinen. Toisen kansan kulttuuri tuhotaan. Kansa voidaan tässä määritellä geneettisin tai uskonnollisin perustein. Monesti tarkoituksena on luoda kansallisvaltio, josta ovat poissa ei-toivotut kansat. Joukkokarkotuksiin ja väestönsiirtoihin liittyy usein karkotettaviin kohdistuvaa väkivaltaa, murhia, ryöstämistä, raiskauksia ja muita rikoksia ja karkotettavien alentavaa kohtelua. Monesti karkotettavan kansan uskonnolliset palvontapaikat, kodit ja omaisuus tuhotaan.
Etninen puhdistus eroaa Suomen lain tuntemasta joukkotuhonnasta siten, että etnisessä puhdistuksessa päämääränä on maantieteellisen alueen tyhjentäminen jostakin tietystä kansallisesta etnisestä ryhmästä, kun taas joukkotuhonnassa on pyrkimys ryhmän hävittämiseen osittain tai kokonaan. Tunnetuimpia ovat Jugoslavian hajoamissotien etniset puhdistukset, joista termi on peräisin. Näitä tapahtui mm. Kroatiassa ja Bosniassa 1990-luvulla. Johann Voldemar Jannsen
Janssen tunnetaan myös monien kansallisten hankkeiden käynnistäjänä. Hän oli Tarton ensimmäisten laulujuhlien alullepanija Vanemuine-seuran ohella, jonka Janssen oli perustanut tarttolaisten käsityöläisten, kauppiaankisällien ja palvelijoiden kanssa vuonna 1865. Ajatuksen laulujuhlista Jannsen oli saanut baltiansaksalaisista laulujuhlista, joista ensimmäinen oli järjestetty Tallinnassa vuonna 1857. Jannsen halusi luoda yleisvirolaiset laulujuhlat, jotka saatiin järjestettyä Tartossa kesäkuussa 1869. Laulujuhlat olivat ensimmäinen virolainen isänmaallinen joukkotapahtuma. Ohjelmistoon kuului muun muassa Fredrik Paciuksen "Maamme", johon Janssen oli tehnyt sanat ""Mu isamaa, mu õnn ja rõõm"". Laulusta tuli suosittu virolainen isänmaallinen laulu ja maan itsenäistyttyä myöhemmin siitä tehtiin kansallishymni. Toinen merkittävä hanke oli rahankeruu Aleksanteri I:n kunniaksi perustettavaa Aleksanterin-koulua varten. Loppukesällä 1869 rahankeruuta varten perustettiin pääkomitea, jonka johdossa toimi Jakob Hurt. Toiminnassa mukana oli Janssen ja monia muita virolaisen sivistyneistön johtohahmoja. Valtiovalta tukahdutti kuitenkin myöhemmin kouluhankkeen. Lounaispaikka
Lounaispaikka on vuosien mittaan toteuttanut erilaisia datankeruuprojekteja. Näistä kattavin oli kaavoituksen ja vesihuoltoaineistojen keruu vuosina 2004-2008. Vuonna 2007 voimaan astuneessa EU:n INSPIRE-direktiivissä määrätään, että tietyt julkisen hallinnon tuottamat paikkatietoaineistot on oltava yhtenäisten käytäntöjen mukaisesti kaikkien saatavilla. Lounaispaikka on ollut mukana toteuttamassa INSPIRE-toteutuksia lähes kaikille Suomen maakuntaliitoille sekä osalle Lounais-Suomen kunnista . Paikkatiedon opetusportaali PaikkaOppi toteutetiin Opetushallituksen oppimisympäristörahoituksella ja on suunniteltu mm. lukioiden paikkatieto-opetuksen tueksi. Varsinais-Suomen maakuntamuseon rakennusinventointitietojärjestelmää (MIP) on kehitetty puolestaan vuodesta 2010 lähtien. Sen on tarkoitus helpottaa maakunnan rakennusperintöön ja kulttuuriympäristöön liittyvän tiedon tallentamista, jakamista ja hallinnointia. Lounais-Suomen ympäristöohjelmaa ja sen seurantaa on puolestaan toteutettu yhdessä Varsinais-Suomen ELY-keskuksen kanssa Ympäristö Nyt palvelun osalta. Vuosina 2014-2017 on käynnissä datan avaamisen (6Aika) projekti yhdessä kuuden suurimman Suomen kaupungin kanssa. Paavo Väyrynen
Väyrysen ensimmäisiä ulkomaankauppa- ja kehitysministerinä julkisuuteen tuomia hankkeita olivat muun muassa Sallan radan toteuttaminen sekä vaikuttaminen Venäjään puunvientimaksujen korottamista koskevassa kysymyksessä Euroopan unionin kautta. Taajaväkinen yhdyskunta
Taajaväkisessä yhdyskunnassa oli lääninhallituksen esityksen ja hallituksen päätöksen jälkeen voimassa yksi tai useampi kaupungeissa sovellettavista määräyskokoelmista. Näitä olivat vuoden 1868 järjestysmääräykset, vuoden 1874 palomääräykset, vuoden 1874 rakennusmääräykset, vuoden 1874 terveysmääräykset kaupungeille ja vuoden 1907 kaupunkisuunnittelulaki. Määräyksiä sovellettiin ensimmäisen kerran Höganäs brukin alueella, joten kyseistä paikkaa pidetään ensimmäisenä taajaväkisenä yhdyskuntana, vaikka itse käsite "taajaväkinen yhdyskunta" ei vielä ollutkaan käytössä. Yhteisvastuukeräys
Yhteisvastuukeräys yhtäältä välittää apua lähelle ja kauas, toisaalta se nostaa osaltaan esiin sellaisia ihmisryhmiä ja teemoja, jotka ovat vaarassa joutua yhteiskunnan marginaaliin. Varainhankinnan ohella Yhteisvastuukeräys on yhteiskunnallinen vaikuttamiskampanja. Yhteisvastuu on toiminut 2000-luvulla kotimaassa yksinäisten ja turvattomien vanhusten, koulutuksesta pudonneiden nuorten, päihdeongelmista kärsivien naisten, mielenterveyskuntoutujien, vammaisten ja huostaan otettujen lasten hyväksi. Tuettu työllistyminen
Pirttimaan mukaan tuetusta työstä puhuttiin Suomessa ensimmäisiä kertoja Kehitysvammaliiton järjestämässä valtakunnallisessa seminaarissa vuonna 1993, erityisesti hollantilaisiin toimintamalleihin viitaten. 
Erikoistutkija Kristina Härkäpään johdolla kehitettiin vuosina 1995–97 Euroopan sosiaalirahaston rahoittamassa Employment-Horizon –hankkeessa uusia työllistämisen toimintamalleja. Hankkeen yhteydessä laadittiin 18 opintoviikon työvalmentajakoulutus Helsingin, Joensuun, Lapin ja Oulun yliopistojen täydennyskoulutuskeskusten kanssa. Opintoaineisto on julkaisu erityisenä TRADES-Diploma –oppimateriaalina. Ensimmäinen koulutus toteutettiin Seinäjoella Tampereen yliopiston täydennyskoulutuskeskuksen ohjelmana. Seuraava TRADES-koulutus on suunniteltu toteutettavaksi Itä-Suomen yliopiston Koulutus- ja kehittämispalvelu Aducaten ja Kuntoutussäätiön yhteistyönä v. 2015 - 2016 Joensuussa. Joukkouttaminen
Kritiikkiä herättäneen Uber-yrityksen taksipalvelun voidaan katsoa hyödyntävän joukkouttamista toimintaperiaatteissaan. Kuka tahansa voi ryhtyä palvelun kuljettajaksi yrityksen järjestämän lyhyen koulutuksen jälkeen, kunhan täyttää lisäksi auton ajamiseen yleiset vaatimukset. Uber-palvelun toimintaperiaate rakentuu yrityksen Uber-sovellukselle. Sen avulla kuljettajat ja asiakkaat pystyvät löytämään toisensa. Joukkoistaminen konkretisoituu, kun yritys tarjoaa ja ylläpitää mahdollisuuksia tällaiselle taksitoiminnalle, mutta taksipalvelun toteuttaminen ja tarjoaminen tapahtuu kuljettajien toimesta. Uber laajeni nopeasti ympäri maailmaa tällä liiketoimintastrategiallaan ja se saavutti sekä median, että viranomaisten huomion. Suomessa Taksiliiton mielestä Uber-toiminta on laitonta liikennettä. Vapaaehtoistyö verkossa
Vapaaehtoistyö verkossa voi olla myös pienten osasuoritusten tekemistä suurissa joukkoutetuissa tiedonkäsittelyprojekteissa () joko tietokoneella tai yhä useammin älypuhelimella. Esimerkki tästä on NASAn vuonna 2001 aloittama Clickworkers. MAN (yritys)
Ilmajousitus on parantanut ajomukavuutta ja kuorman turvallisuutta. Ensimmäisistä yrityksistä rakentaa ilmajousitus, joissa palkeet olivat asennettu aivan liian sisään ja ohjaus oli riittämättömästi toteutettu, oli pitkä tie Euroopan ensimmäiseen täysilmajousitettuun MAN -kuorma-autoon vuonna 1967. Ensimmäiset prototyypit huojuivat ja tien kallistuessa ne kallistuivat vaarallisen tuntuisesti toiselle sivulle. Turun kuntaliitokset
Vanhasen I hallitus käynnisti keväällä 2006 kunta- ja palvelurakenteen uudistuksen tähtäävän PARAS -hankkeen, jonka tavoitteena oli luoda lisää vahvoja peruskuntia, jotka muodostuisivat työssäkäynti- tai asiointialueista. Vanhasen II ja Kiviniemen hallitus jatkoivat hanketta vuoteen 2011 asti siten, mutta hanke perustui pitkälti kuntien vapaaehtoiseen yhteistyöhön. Kotoistushanke
Standardointihankkeita vetänyt Erkki I. Kolehmainen ja muutamat muut standardisoinnissa mukana olleet kutsuivat koolle kansallisen lokalisoinnin ohjaus- ja seurantaryhmän käynnistyskokouksen, joka pidettiin Helsingissä 28.9.2004. Kokous asetti valmisteluryhmän, joka lausunnossaan 28.10.2004 ehdotti lokalisoinnin ohjausryhmän koollekutsumista. Ohjausryhmässä tulisi olla edustus lokalisointia tekevistä yrityksistä, lokalisoitavia järjestelmiä tai sovelluksia valmistavista yrityksistä, toteutusten suurkäyttäjistä sekä kielimaailmasta. Ohjausryhmän tehtävänä on päättää hankkeen työkohteista ja niiden hienojakoisuudesta. Alustavasti ehdotettiin Common Locale Data Repository -tietokannan Suomea koskevien tietojen päivittämistä siltä osin kuin ne koskevat maiden, alueiden ja kielten nimiä, valuuttoja, ajan ilmaisuja, aakkostusta ja muita paikallisasetuksia. Kansallinen Kokoomus
Kokoomuslaiset haluavat rakentaa aloitteellisesti ja ennakkoluulottomasti tulevaisuutta sekä etsiä ratkaisuja yhteiskunnallisiin epäkohtiin. Puoluekokouksessa jäsenjärjestöt tekevät ehdotuksia ja niistä keskustellaan. Esimerkiksi kesäkuussa 2010 kokoomuksesta tuli Varsinais-Suomen Kokoomusnuorten tekemän aloitteen hyväksymisen myötä ensimmäinen suuri puolue, joka ajoi tunnustuksellisesta uskonnonopetuksesta luopumista kouluissa. Kokoomuksen puoluekokous asettui myös ensimmäisenä suurena puolueena kesäkuussa 2010 tukemaan valinnaisuuden lisäämistä ruotsin opetuksessa. Jyrki Kataisen mukaan tämä ei kuitenkaan tarkoittanut pakollisen ruotsin opetuksen poistumista. Kokoomus myös asetti tavoitteekseen sukupuolineutraalin avioliiton. Kokoomus on painottanut yhdessätekemisen henkeä ja hyvää työtä: esimerkiksi "Tee hyvä työ" -kampanja kannusti vuonna 2011 ihmisiä jakamaan pieniä ja suuria hyviä tekoja. Manhattan-projekti
Ensimmäinen atomimiilu oli syntynyt. Ohjelmassa tutkittiin muutamaa uraanin rikastamismenetelmää, joista Harold Clayton Ureyn johdolla toteutettu kaasudiffuusio osoittautui käyttökelpoisimmaksi. Kaasudiffuusion hyödyntämiseksi oli rakennettava valtava erottelutehdas. Plutonium, jota syntyy atomimiilussa (ydinreaktorissa) erotellaan niin sanotussa jälleenkäsittelyssä. Tämäkin ala vaati omat keksintönsä. Pelillistäminen
Ensimmäisen avoimeen lähdekoodiin perustuvan alustan pelillistämiselle toi vuonna 2011 perustetun CloudCaptive – yhtiön UserInfuser, tarjoten erilaisia muokattavissa olevia pelillistämisen elementtejä internetsivuille.