Kuinka pitkä vartijan koulutus on?
Vartija
Laki uudisti myös vartijan peruskoulutuksen. Aikaisemmassa vuoden 1983 vartioimisliikelaissa väliaikainen vartija ei tarvinnut koulutusta ja vakituisen vartijan koulutus oli pituudeltaan 40 tuntia. Uusi laki muutti vakituisen vartijan koulutuksen 120 tunnin mittaiseksi ja väliaikaisen vartijan koulutus kestää nykyisin 40 tuntia. Väliaikaisen vartijan koulutuksella voi työskennellä vuodessa yhteensä 4 kuukautta. Vartijan on myös mahdollista suorittaa vartijan ammattitutkinto joista em. 120 tunnin kurssi vastaa kahta ammattitutkinnon osaa. Vartija
Vartijan peruskoulutus on kaksivaiheinen. Ensimmäinen vaihe kestää 40 tuntia ja toinen 80 tuntia. Vartijan koulutus alkaa 40 tunnin vartijan työn perusteet -kurssilla, jolla vartija oppii lakisääteiset oikeutensa ja velvollisuutensa. Kurssin sisältö on laissa säädelty. Kurssi sisältää hätäensiavun perusteet, voimankäyttökoulutusta ja laintuntemusta, sekä perustietoa viranomaisyhteistyöstä. Kurssin hyväksytysti suorittanut henkilö voi hakea poliisilta hyväksyntää väliaikaiseksi vartijaksi enintään neljän kuukauden ajaksi kalenterivuotta kohti. Vartijakurssin toisen vaiheen voi suorittaa vasta kun vartijan työn perusteet -kurssi on läpäisty hyväksytysti. Myös toisen osion sisältö on säädetty asetuksessa. Kurssilla harjoitellaan lisää ensiapua (EA1-koulutuksen laajuisesti), voimankäyttöä, selviytymistä eri uhkatilanteista. Lisäksi vartijaa koskevat säännökset kerrataan. Kurssi sisältää myös tulityökoulutuksen. Kurssin hyväksytysti suorittanut henkilö voi hakea poliisilta hyväksyntää vartijaksi viideksi vuodeksi kerrallaan.
Vartija
Toimeksiantosopimus on sopimusasiakirja, jonka vartioimisliike tekee sopimuksen vartiointipalvelusta tilaajan kanssa. Lain mukaan sopimuksen on sisällettävä vähintään seuraavat asiat: Toimeksiantajan nimi ja osoite, vartioimisliikkeen nimi ja osoite, vartioimistehtävät joita sopimus koskee, alueet sekä kohteet joita sopimus koskee, toimeksiannosta suoritettava korvaus ja määräytymisperusteet sekä alkamispäivä ja kesto. Sairaanhoitaja (AMK)
Sairaanhoitaja (AMK) (lyhenne sair. hoit. tai SH) on hoitotyön ammattikorkeakoulututkinto. Koulutus tapahtuu ammattikorkeakoulussa nuoriso- tai aikuisopintojen puolella hoitotyön koulutusohjelmassa. Opintojen laajuus on 210 opintopistettä ja ohjeellinen kestoaika 3,5 vuotta. Terveydenhoitajan ja ensihoitajan koulutus kestää 4 vuotta (240 op) ja kätilön koulutus 4,5 vuotta (270) op. Vartija (lehti)
Vartija on aatteellisiin ja taloudellisiin organisaatioihin sitoutumaton mielipidelehti. Lehti ilmestyy 6 kertaa vuodessa. Lehden tunnus oli pitkään Ihminen, uskonto, yhteiskunta. Tunnuslausetta muutettiin vuoden 2011 alusta muotoon Ihminen – usko – kulttuuri. Vuodesta 2017 lehti on ilmestynyt ainoastaan e-lehtenä, sillä sitä julkaisevan yhdistyksen voimavarat eivät ole riittäneet paperilehden julkaisuun. Jalkojenhoitoalan nimikkeet
Suomessa nimikettä ”jalkahoitaja” voi käyttää vapaasti kuka tahansa. Nimikettä ”jalkojenhoitaja” saa käyttää asianmukaisen terveydenhuolto-oppilaitoksen tutkinnon suorittanut henkilö. Vuonna 1996 jalkojenhoitajien koulutus päättyi ja otettiin käyttöön ammattikorkeakoulututkintonimeke ”jalkaterapeutti”. Ensimmäiset jalkaterapeutit valmistuivat vuonna 1999. Jalkaterapeutin koulutuksen laajuus on 210 opintopistettä ja se kestää 3,5 vuotta. Tutkinto suoritetaan jalkaterapian koulutusohjelmassa. Jalkaterapeutiksi voi opiskella Metropolia Ammattikorkeakoulussa ja Mikkelin ammattikorkeakoulussa. Aseistakieltäytyminen Suomessa
Aseeton varusmiespalvelus lyhennettiin 330 päivästä 270 päivään vuonna 2008 voimaan tulleen asevelvollisuuslain myötä. Ennen lakimuutosta vuonna 2003 aseettoman palveluksen suorittavia oli 56 henkeä ja vuonna 2006 38. Pitempiaikaisen koulutuksen vuoksi palvelusaika voi olla myös 362 päivää. Aseeton palvelus on nähty aseellista kevyempänä tapana suorittaa varusmiespalvelus. Tällä on perusteltu aseettoman palveluksen pitempiaikaista kestoa verrattuna aseelliseen palvelukseen. Lyhyemmän palvelusajan on toisaalta katsottu lisäävän halukkuutta suorittaa varusmiespalvelus aseettomasti, mitä ei nähdä toivottavana seurauksena puolustusvoimien tehtävien kannalta. Ensihoitaja
Ensihoitajan tutkintoon kuuluu sairaanhoitajan pätevyys. Ensihoitajaksi opiskellaan neljä vuotta, ja tutkinto on laajuudeltaan 240 opintopistettä. Koulutuksessa käydään läpi sairaanhoitajan opintojen lisäksi ensihoidon erikoistilanteita. Näihin kuuluu mm. lääkinnällinen johtaminen liikenneonnettomuudessa, hälytysajo, viranomaisradioverkon toiminta, yhteistyö hätäkeskuksen, poliisin ja pelastuslaitoksen kanssa sekä synnytysten hoitaminen sairaalan ulkopuolella. Osteopaatti
Osteopaatiksi voi Suomessa opiskella ammattikorkeakoulussa tai yksityisessä oppilaitoksessa. Korkeakoulutasoisen tutkinnon suorittaminen kestää 4 vuotta ja on laajuudeltaan 240 opintopistettä. Korkeakoulutasoista koulutusta järjestetään Helsingissä Metropolia Ammattikorkeakoulussa jossa saatu koulutus johtaa suoraan nimikesuojatun ammattinimikkeen osteopaatti (AMK) saamiseen. Koulutusta saa myös yksityisissä Seinäjoen Selkäkeskuksessa yhteistyössä Seinäjoen ammattikorkeakoulun kanssa, Luontaislääketieteen instituutti Kaironissa ja Osteopatiakoulu Atlaksessa. Niissä niin sanotun sääntelemättömän osteopaatin koulutuksen suorittaneet hakevat Valviralta oikeutta käyttää osteopaatin nimikesuojatun ammattihenkilön nimikettä. Vartija
Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto on turvallisuusalan ylempi asiantuntija- ja esimiestutkinto joka mahdollistaa koulutuksen suorittaneen henkilön hakea sisäministeriöltä hyväksyntää vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi. Puutarhuri
Puutarhuri on tutkintonimike henkilölle, joka on suorittanut puutarhatalouden perustutkinnon. Tutkinto antaa yleisen kelpoisuuden ammattikorkeakouluopintoihin sekä kelpoisuuden yliopisto-opintoihin sen mukaan kuin asianomainen yliopisto päättää. Opiskelu kestää peruskoulupohjaisena kolme vuotta (120 ov) johon sisältyy 20 opintoviikkoa työharjoittelua. Opiskelu on mahdollista myös ylioppilaspohjaisena, aikuiskoulutuksena tai oppisopimuskoulutuksena. Tutkintotodistuksen saadakseen nämä henkilöt joutuvat suorittamaan näyttökokeen. Ylioppilas- ja aikuiskoulutuslinjoilla opiskeluaika on lyhyempi kuin peruskoulupohjaisilla linjoilla. Myös näihin opintoihin sisältyy työssäoppimisjakso. Rakennusterveysasiantuntija
Rakennusterveysasiantuntija eli RTA on terveydensuojelulain tarkoittama ulkopuolinen asiantuntija, jonka tekemiä asuntojen tai muiden oleskelutilojen tutkimuksia voidaan käyttää terveydensuojeluvalvonnassa. RTA:lla tulee olla tarvittava pätevyys terveyshaittaa aiheuttavien kemiallisten, fysikaalisten ja biologisten tekijöiden selvittämiseksi. Pätevyysvaatimukset on lähtökohtaisesti määritelty terveydensuojelulaissa ja Valviran toimesta niille on laadittu soveltamisohje. RTA-koulutuksen laajuus on vähintään 45 opintopistettä. Koulutus sisältää kolme pääasiallista sisältöä: sisäilman epäpuhtaudet, rakennusfysiikka ja ilmanvaihto. Koulutukseen kuuluu 15 opintopisteen lopputyö. Rakennusterveysasiantuntijaa suppeampi koulutus on sisäilma-asiantuntijalla (SISA) ja kosteusvauriokuntotutkijalla (KVKT). RTA voi tehdä selvityksen yksin, kun taas suppeamman koulutuksen SISA ja KVKT voivat tehdä saman selvityksen yhdessä. Nuoriso- ja vapaa-ajanohjaaja
Nuoriso- ja vapaa-ajanohjaaja on ammattinimike Nuoriso- ja vapaa-ajanohjauksen perustutkinnon suorittaneille. Tutkinto on toisen asteen koulutus ja sen laajuus on 120 opintoviikkoa. Valmistuneet voivat työskennellä esimerkiksi nuorisotaloilla, -palveluissa ja leiriohjaajina. Tutkinnon jälkeen on hyvät edellytykset jatkaa ammattikorkeakouluun sosionomiksi tai yhteisöpedagogiksi. Rajajääkäri
Rajavartiolaitos kouluttaa vuosittain pienen määrän varusmiehiä omiin kriisinajan tehtäviinsä. Rajajääkärin koulutus on verrattavissa Suomen puolustusvoimien antamaan sissi- ja tiedustelukoulutukseen. Lisäksi varusmiehille koulutetaan poikkeusolojen rajanvartioinnin perusteet. Rajajääkärikomppaniaan varusmiespalvelukseen hakeutuessa ei ole erillisiä pääsykokeita, mutta halukkuus täytyy ilmoittaa suoraan kutsunnoissa. Vaativaan koulutukseen hakeutuvilta edellytetään hyvää fyysistä kuntoa ja asennetta. Rajajääkärin tunnus on barettimerkkinä Rajavartiolaitoksen kultainen karhunpää, sekä RVL:n rintamerkki, joiden käyttöoikeus varusmiehen tulee ansaita palveluksensa aikana. Vartija
Vartija työskentelee vartioimisliikkeen palveluksessa, ja hänen oikeutensa ovat voimassa vain toimeksiantosopimuksessa määritetyllä alueella tai tietyssä nimetyssä tehtävässä, joskaan lain suoma kiinniotto-oikeus ei pääty vartioimisalueen rajalle ja vartioimisalueen ulkopuolellakin vartija voi käyttää pakkokeinolain mukaista yleistä kiinniotto-oikeutta. Autonkuljettaja
Autonkuljettaja on myös nimitys henkilölle, joka on suorittanut logistiikan perustutkinnon kuljetuspalvelujen koulutus-ohjelmassa, muita logistiikan perustutkintoja ovat lentoasemahuoltaja sekä varastonhoitaja kukin omassa koulutusohjelmassaan. Kaikki logistiikan perustutkinnot ovat laajuudeltaan 120 opintoviikkoa, joita voidaan opiskella ammattikouluissa tai -opistoissa niin peruskoulu- kuin ylioppilaspohjaisillakin linjoilla sekä aikuiskoulutuksena jolloin autonkuljettajan perustutkinto suoritetaan niin sanotuin näyttökokein. Nämä näyttökokeet pyritään suorittamaan mahdollisimman aidoissa työympäristöissä tai sellaisiksi järjestetyissä. Kaikki logistiikan perustutkinnot antavat Suomessa yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin tai yliopistoihin sen mukaan, mitä asianomainen yliopisto asettaa pääsyvaatimukseksi. Konservaattori
Konservaattoriksi opiskellaan nykyisin ammattikorkeakoulussa. Suomessa koulutusta tarjoaa Metropolia Vantaalla. Rakennuskonservointia on aiemmin voinut opiskella myös Seinäjoen ammattikorkeakoulussa. Konservaattorin ammattikorkeakoulututkinnon laajuus on 240 opintopistettä (160 opintoviikkoa) ja sen suorittamiseen kuluu yleensä neljä vuotta. Opintojen aikana erikoistutaan johonkin tiettyyn konservoinnin osa-alueeseen, esimerkiksi maalaus-, esine-, tekstiili-, paperi- tai huonekalukonservointiin. Varusmiespalvelus Suomessa
Miehistötehtäviin koulutettavat palvelevat tavallisesti 165 vuorokautta. P-kauden jälkeen tämä palvelus jakautuu 9-viikkoiseen miehistön erikoiskoulutuskauteen ja sitä seuraavaan seitsemän viikon mittaiseen miehistön joukkokoulutuskauteen. Lääkintämies
Suomen Puolustusvoimissa lääkintämiehiksi valitaan henkilöitä, jotka käyvät varusmiehinä erityisen kenttälääkintäkurssin. Lääkintämiehen palvelusaika puolustusvoimissa on yhdeksän kuukautta. Maavoimissa lääkintämiehiä on tyypillisesti yksi kussakin joukkueessa, mutta erikoistehtävissä, joissa haavoittuneiden evakuointi pitää hoitaa ripeästi tai tappioiden riski on tavallista suurempi, joukkueeseen voi kuulua jopa kokonainen lääkintäryhmä. Lääkintämiehet kuuluvat miehistöön ja ovat arvoltaan sotamiehiä tai korpraaleja. Korkea-arvoisimmat lääkintähenkilöt taistelutehtävissä ovat lääkintäaliupseereita, jotka ottavat haavoittuneet vastaan sidontapaikoilla ja toimittavat nämä eteenpäin kohti joukkosidontapaikkoja ja sairaaloita. Lääkintäupseerit, jotka ovat koulutukseltaan yleensä lääkäreitä, toimivat joukkosidontapaikoilla ja kenttäsairaaloissa. Rajavartiolaitoksen sekä joidenkin sissi- ja erikoisyksiköiden palveluksessa toimivat lääkintämiehet- ja au:t saavat lisäksi koulutuksen sissilääkintään, koska sen organisaatio poikkeaa normaalista kenttälääkinnästä siten, että evakuointimahdollisuudet ovat huomattavasti heikommat ja evakuoinnit kestävät paljon pidempään. Vartija
Yhdysvalloissa turvallisuusalan perinteet alkavat 1800-luvun "yksityispoliiseista", "private police". Yksityisen vartioimisliiketoiminnan osa-alueisiin kuuluu myös julkisen sektorin kohteet kuten virastot ja vankilat. Rikoksentorjuntaan ja järjestyksen ylläpitämiseen käytettävistä varoista 70 % tulee yksityiseltä sektorilta ja yksityinen ala työllistää lähes kolme kertaa enemmän kuin julkinen turva-ala. Maanpuolustuskorkeakoulu
Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan maisterin tutkintoa. Valmistuttuaan sotatieteiden maistereiksi opiskelijat saavat vakituisen upseerin viran Puolustusvoimista tai Rajavartiolaitoksesta. Jatkotutkinto-osastolla suoritetaan esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille (laajuus vähintään 60 opintopistettä), yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna. Soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella noin kolmannes esiupseerikurssin opiskelijoista jatkaa yleisesikuntaupseerikurssille (140 opintopistettä). Yleisesikuntaupseerin tutkinto, joka on edellytys everstin ja kenraalin virkoihin, koostuu esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikursseista. Täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskus hoitaa täydennyskoulutuksen ohella puolustusvoimien henkilöstöalan kehittämistehtäviä. Maanpuolustuskoulutusyhdistys
Yhdistys tarjoaa maanlaajuisesti monenlaisia kursseja. Kurssitoiminta jakaantuu neljään osa-alueeseen:Kursseista noin kolmasosa on Puolustusvoimien tilaamaa sotilaallista koulutusta, joka järjestetään Puolustusvoimien vapaaehtoisina harjoituksina. Toinen kolmannes koulutuksesta on sotilaallisia valmiuksia palvelevaa, MPK:n kursseina järjestettävää koulutusta. Viimeinen kolmannes on siviileille ja siviiliorganisaatioille suunnattua turvallisuus- ja varautumiskoulutusta. Näiden kurssien aiheina ovat lähinnä ensiapu, maastossa selviytyminen, pelastuspalvelu, siviilihallinnon kriisiajan tehtävät sekä Puolustusvoimien tukitoiminnot. Sotilaalliset kurssit on suunnattu 18 vuotta täyttäneille Suomen kansalaisille. Osalle sotilaallisista kursseista voivat osallistua vain puolustusvoimien reserviläiset. Vanginvartija
Vanginvartija on henkilö, joka työskentelee vankilassa. Vanginvartijat pitävät huolen siitä, että jokainen vanki menee selliinsä tiettyyn aikaan eikä yritä karata vankilasta. Suomessa vanginvartijat ovat valtion palveluksessa olevia virkamiehiä. Yksityisetsivä
Suomessa yksityisetsivänä toimiminen on luvanvaraista. Yksityisetsivätoimistolla on oltava voimassa oleva vartioimisliikelupa, sisäasiainministeriön hyväksymä ja tehtävään asettama vastaava hoitaja, joka on suorittanut hyväksytysti ammatillisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (631/1998) mukaisesti järjestettyyn turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkintoon sisältyvät tietyt tutkinnon osat. Nämä on määritelty vastaavan hoitajan koulutukseksi vartioimisliikkeen vastaavan hoitajan ja vartijan koulutuksesta annetun sisäasiainministeriön asetuksen (780/2002) 1§ :ssä. Lähihoitaja
Lähihoitaja on toisen asteen oppilaitoksissa opetettava sosiaali- ja terveysalan tutkinto. Suomessa sosiaali- ja terveysalan perustutkintoon johtavaa koulutusta antavat useat eri oppilaitokset, joissa koulutusohjelmavaihtoehdot vaihtelevat paikkakunnittain ja oppilaitoksittain. Lähihoitajakoulutus kestää 2-3 vuotta koulutus- tai työkokemuksesta riippuen. Vartija
Vartioimisliikkeiden asiakkaiden palvelutarpeiden muuttuessa ovat paikoittain myös vartijan tehtävät muuttuneet "monipalvelutehtäviksi", joihin sisältyy esimerkiksi kiinteistönhuollon tehtäviä. Tällöin vartijalla saattaa olla myös esimerkiksi kiinteistöhuollon peruskoulutus. Vartiointitehtäviin saattaa sisältyä myös erilaisten koneiden ja laitteiden käyttöä ja paikoittain erilaisiin tuotantoprosesseihin osallistumista. Matruusi
Kauppalaivoilla matruusit toimivat vahdeissa ruorimiehinä, tähystäjinä tai muuten komentosillalla vahtipäällikön alaisuudessa. Päivämiehenä olevat matruusit tekevät huoltotöitä pursimiehen alaisuudessa. Aloittavat kansimiehet ovat puolimatruuseja. Harjoittelevia nuoria on aiemmin kutsuttu myös jungmanneiksi tai laivapojiksi. Puolimatruusilla on yleensä vahtimiehen tai kansimiehen pätevyyskirja. Kansimieheksi pätevöityminen vaatii 16 vuoden ikää ja kansimiehen koulutusta. Vahtimiehen pätevyyskirjan saamiseen edellytetään 16 vuoden ikää, vahtimiehen koulutusta ja kahta kuukautta meripalvelua. Matruusin pätevyyskirjan saaminen edellyttää 18 vuoden ikää, kuuden kuukauden meripalvelua ja matruusin koulutusta. Teoreettinen koulutus saadaan yleensä ammattiopistossa. Henkivartija
Yleisesti ottaen tärkeimmiksi henkivartijan ominaisuuksiksi muodostuukin suunnitelmallisuus, havaintojen tekeminen, reagointikyky, paikallistuntemus ja monipuolisuus (ajoneuvojen hallinta, ensiapu, kielitaito). Alalla toimii myös paljon henkivartijakoulutusta antavia yrityksiä, mutta tällaisilla koulutuksilla harvoin on vaikutusta työllistymiseen. Henkivartijamarkkinat Suomessa ovat pienet, ja ammatissa kokopäiväisesti toimivia henkivartijoita lienee yksityisellä sektorilla alle kymmenen henkeä. Helsingin Pelastuskoulu
Helsingin Pelastuskoulussa palomies-sairaankuljettajien operatiivinen kouluttaminen alkaa työtaitojen opettelulla ja päättyy todellisen onnettomuustilanteen mukaisten taitojen harjoitteluun. Pääpainopisteenä ovat palo- ja pelastustoiminta sekä ensihoito ja kiireellinen sairaankuljetus. Helsinkiläisten palomies-sairaankuljettajien koulutuksessa mukana on myös onnettomuuksien ennalta ehkäiseminen. Palomies-sairaankuljettajan koulutus Pelastuskoulussa kestää kaksi vuotta. Opiskeluun kuuluu molempina kesinä kahden kuukauden palkallinen työharjoittelu Helsingin kaupungin pelastuslaitoksen pelastusasemilla. Vartija (elokuva)
Vartija () on vuonna 1977 ensi-iltansa saanut Michael Winnerin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka pääosissa ovat Chris Sarandon, Cristina Raines, Martin Balsam, Burgess Meredith, Beverly D’Angelo, Ava Gardner, José Ferrer ja Eli Wallach. "Vartija" perustuu Jeffrey Konvitzin samannimiseen romaaniin "The Sentinel" (1974), jonka pohjalta Winner laati elokuvan käsikirjoituksen. Winner ja Konvitz olivat elokuvan tuottajia. Elokuva sai neljä Saturn-ehdokkuutta vuonna 1978. Vartija
Ruotsissa vartijat toimivat jokamiehenoikeuksin. Vartioimisliikkeistä säädetään vartioimisliikkeistä annetussa laissa (lag 1974:191 om bevakningsföretag) ja vartioimisliikkeistä annetussa asetuksessa (förordning 1989:149 om bevakningsföretag m.m). Vartioimisliikkeen harjoittaminen ja henkilökunnan kouluttaminen on Ruotsissa luvanvaraista. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Psykologian maisterin tutkinnon suorittanut voi hakea Valviralta laillistuksen, joka oikeuttaa harjoittamaan psykologin ammattia. Psykologia, psykiatria tai psykoterapeuttia ei tule sekoittaa toisiinsa. Psykologi on peruskoulutukseltaan psykologian maisteri. Psykiatri taas on psykiatriaan erikoistunut lääkäri, ja psykoterapeutti on puolestaan joko psykologi tai psykiatri tai muun soveltuvan ammatin harjoittaja, esimerkiksi sairaanhoitaja tai teologi, joka on suorittanut perustutkintonsa lisäksi psykoterapeuttikoulutuksen. Psykoterapeutin nimikesuojatun ammattinimikkeen käyttämisen edellytyksenä on yliopiston tai yliopiston yhdessä muun kouluttajaorganisaation kanssa järjestämä psykoterapeuttikoulutus. Koulutuksen pituus on yleensä 3-4 vuotta. École normale supérieure
Perusopetus koulussa on perinteisen koulumaista, ja sen kesto on neljä akateemista vuotta. Oppilaat voivat laatia kurssisuunnitelmansa vapaasti, sitten kun ovat kouluun päässeet. Oppilailla on opiskelijan ja virkamiesharjoittelijan asema, ja he sitoutuvat palvelemaan valtion tehtävissä kymmenen vuotta, johon lasketaan jo neljä vuotta kestävä koulutus. Kymmenvuotista sitoutumista noudatetaan kuitenkin hyvin eri tavoin. Lisäksi opiskelijat sitoutuvat suorittamaan agregaation eli opetustutkinnon, tieteellisen maisteritutkinnon tai ammatillisen maisteritutkinnon, joskin se on hyvin harvinaista. Koska opiskelijat ovat virkamiehiä, he saavat ENS:n opintojen alkuvaiheessa 1200 euron palkan, joka nousee toisen vuoden jälkeen 1350 euroon. Heillä on myös julkiselle virkamiehelle kuuluvat velvollisuudet. Asevelvollisuus
Aseellinen varusmiespalvelusaika on 165, 255 tai 347 päivää koulutuksesta riippuen ja aseeton 255 tai 347 päivää. Jos vakaumukseen perustuvat syyt estävät asevelvollista suorittamasta palvelusta, määrätään hänet suorittamaan siviilipalvelusta, jonka kesto on 347 päivää. Kokonaan palveluksesta kieltäytyvät tuomitaan ehdottomaan vankeuteen 181 päiväksi. Aseeton voidaan kutsua kertausharjoituksiin yhteensä enintään 75 päivän ajaksi. Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Kadettikoulu sijoitettiin Helsinkiin ja kestopituudeksi määrättiin aluksi puolitoista vuotta. Vuodesta 1930 lähtien pituus oli kaksi vuotta, vuodesta 1962 lähtien kaksi ja puoli, vuodesta 1978 kolme ja neljä vuotta vuodesta 1991 lähtien. Aselaji- ja puolustushaarakoulut vastasivat aselajeihin ja puolustushaaroihin tulevien kadettien aselajikoulutuksesta. Merivoimien kadetit saivat koulutuksensa kokonaisuudessaan Kadettikoulussa vuoteen 1930 ja ilmavoimien kadetit vuoteen 1929 saakka. Varusmiespalvelus Suomessa
Aseellinen varusmiespalvelus on 165, 255 tai 347 vuorokauden mittainen. Kaikki käyvät kuitenkin aluksi 8-viikkoisen peruskoulutuskauden (P-kausi). Sen aikana valitaan johtajakoulutukseen lähtijät ja miehistötehtäviin sijoitettavat. Valintoihin vaikuttavat esimiesten ja palvelustovereiden arviot, peruskoulutuskaudella suoritettavat soveltuvuuskokeet, lihas- ja kuntotestit sekä menestys sotilaan perustutkinnossa. Sosionomi
Sosionomi (AMK) on 210 opintopisteen (aiemmin 140 opintoviikon) laajuinen ammattikorkeakoulututkinto. Ohjeaika sen suorittamiseen on 3,5 vuotta. Sosionomin tutkinto valmistaa ammattihenkilöitä sekä julkisen että yksityisen sektorin sosiaalialan asiantuntemusta vaativiin työtehtäviin, esimerkiksi sosiaalihuollon erilaisiin ohjaus- ja kasvatustehtäviin sekä julkisen ja yksityisen sektorin palveluyksiköiden johto- ja esimiestehtäviin. Sosionomikoulutukseen otetaan vuosittain noin 1 900 opiskelijaa 23 eri ammattikorkeakouluun. 
Sosionomin (AMK) koulutusohjelma jakaantuu edelleen suuntautumisvaihtoehtoihin. Näistä tärkeimpiä ovat lapsi-, nuoriso- ja perhetyö, erityisryhmienohjaus, sosiaalipedagogiikka, diakoninen sosiaalityö ja sosiaalipalveluiden ohjaus. Lapsi-, nuoriso- ja perhetyössä ja Sosiaalipedagogiikassa keskitytään pääasiassa lapsi- ja nuorisotyöhön, sosiaalipalvelujen ohjauksessa taas keskitytään enemmän aikuissosiaalityöhön. Sosiaalipedagogiikkaan suuntautunut opiskelija voi saada lastentarhanopettajan kelpoisuuden, jota ei sosiaalipalvelujen ohjauksessa suoriteta. Sosiaalipedagogiikkaa voidaan soveltaa myös aikuissosiaalityössä esim. mielenterveys- ja päihdekuntoutuksessa, ikäihmisten sekä erilaisten oppijoiden kanssa. Diakonisen sosiaalityön ja seurakuntien nuorisotyönohjaajan suuntautumisvaihtoehdot antavat lisäksi pätevyyden toimia evankelisluterilaisen kirkon diakonia- sekä nuorisotyössä. Lääkäri
Lääkäri on Suomessa lääketieteen lisensiaatin (LL tai lääket. lis.) tai ulkomailla vastaavan koulutuksen saanut terveydenhuollon ammattilainen, joka on saanut oikeuden harjoittaa lääkärinammattia laillistettuna ammattihenkilönä. Suomessa terveydenhuoltoa valvoo ja lääkärinoikeudet antaa sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto (Valvira). Lääkärikoulutus kestää kuusi vuotta, ja sitä annetaan Suomessa Helsingin, Turun, Tampereen ja Oulun yliopistojen lääketieteellisissä tiedekunnissa sekä Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa Kuopiossa. Vartija
Turvatarkastukset perustuvat erillisiin lakeihin. Turvatarkastajat saattavat toimia vartijan tehtävässä, vaikkakaan turvatarkastustehtävien hoitaminen ei edellytä erillistä vartijaksi hyväksymistä. Turvatarkastustehtäviin tuomioistuimessa on oltava poliisin hyväksyntä. Vakuutustutkinto
Vakuutustutkinto (vakuutustutkinto, VTS) on vakuutusalalla työskenteleville tarkoitettu tutkinto, joka suoritetaan tenttimällä. Tutkinto ei ole alalla pakollinen, mutta vakuutusalan työnantajat arvostavat sen suorittamista. Tutkinto antaa yleiskuvan vakuutusalasta ja eri vakuutuslajeista. Vakuutusalan työehtosopimuksen mukaan tutkinnon suorittaneille maksetaan palkkaan VTS-lisää. Se on ollut kesäkuusta 2006 alkaen 66 euroa kuukaudessa. Suomen Rajavartiolaitos
Rajavartiolaitoksen sotilaallinen järjestys herätti vuoden 2005 rajavartiolainsäädännön uudistustyön yhteydessä keskustelua turvallisuusviranomaisten piirissä. Muissa Euroopan maissa on pääosin jo siirrytty rajapoliisiorganisaatioihin, jotka eivät ole sotilaallisesti järjestettyjä. Rajavartiolaitoksen sotilaallisuuden varjopuolena pidettiin sitä, että rajavartiomiesten sotilaskoulutus oli aikoinaan puutteellista erilaisia lainvalvontatehtäviä ajatellen. Näkemyksen toi voimakkaimmin esille Suomen poliisijärjestöjen liitto ry, joka nykyistä rajavartiolakia valmisteltaessa esitti rajavartiolaitoksen kaikkien poliisivaltuuksien poistamista. Koulutusta koskeneeseen ongelmaan on pyritty vastaamaan pidentämällä raja- ja merivartijoiden peruskurssi puolesta vuodesta vuoden mittaiseksi. Lisäksi rajaupseereiden koulutus sisältää noin vuoden mittaisen Puolustusvoimista eriytyvän jakson. Jakso sisältää toimivaltuus ja lainsäädännöllistä koulutusta. Muutoin rajavartiolaitoksen tehtäviä lainvalvonnassa on oikeastaan ainoastaan lisätty. Esimerkiksi Smash ASEM -mielenosoituksen yhteydessä joukkojenhallintaan käytettiin myös Rajavartiolaitoksen henkilökuntaa. Autosotamies
Autosotamies on Suomen puolustusvoimien koulutushaara ja sotamiestä vastaava sotilasarvo. Autosotamiehet palvelevat nykyisin kuusi tai kaksitoista kuukautta. Kuusi kuukautta palvelevat huoltomiehinä tai b-kuljettajina. Kaksitoista kuukautta palvelevat koulutetaan ajamaan kuorma-auton tai raskaan perävaunun yhdistelmää. Autosotamiehet palvelevat autojoukoissa ja erillisissä autokomppanioissa. Kaksitoista kuukautta suorittaneella kuljettajalla on mahdollisuus saada puolustusvoimilta tutkintotodistus, jolla voi hakea yhdistelmäkorttia siviiliin. Luottotutkinto
Tutkinto on yhdeksän kuukautta kestävä koulutus, johon sisältyy kahdeksan koulutuspäivää sekä ohjauttua etäopiskelua viidestä seitsemään tuntia viikossa. Raja- ja merivartiokoulu
Raja- ja merivartiokoulu vastaa rajavartijoiden valtakunnallisesta rekrytoinnista. Rajavartijat koulutetaan rajavartijan peruskurssilla Raja- ja merivartiokoulun Espoon ja Imatran koulutuskeskuksissa. Peruskoulutus antaa valmiudet ja toimivallan eriytyvien moduuliopintojen mukaisesti rajojen valvontatehtäviin ja rajatarkastustehtäviin, merellisiin tehtäviin tai lentoteknisiin tehtäviin. Koulutuksessa yhdistellään lähiopetusta, verkko-oppimismenetelmiä, ryhmätöitä, itseopiskelua ja työssäoppimista. Palokunta
Ammattipalomiehiä kouluttaa sisäministeriön alainen Pelastusopisto Kuopiossa sekä Helsingin tarpeisiin Helsingin Pelastuskoulu. Pelastusopistossa pelastajatutkinto kestää 1,5 vuotta, ja se antaa kelpoisuuden palomiehen tai palomies-sairaankuljettajan tehtäviin. Pelastusopisto kouluttaa myös henkilöstöä pelastustoimen päällystön- ja alipäällystön tehtäviin. Suomen pelastusalan keskusjärjestö ja siihen kuuluvat maakunnalliset pelastusliitot huolehtivat palokuntien vapaaehtoisen ja sivutoimisen henkilöstön koulutuksesta. Vartija
Vartioimisliikkeen on vuosittain järjestettävä vartijoille voimankäytön kertauskoulutus joka sisältää teorian lisäksi käytännön harjoitteita. Vartioimisliikkeen tulee ylläpitää rekisteriä kertauskoulutuksen suorittaneista henkilöistä. Kouluttajana tulee olla henkilö joka on saanut vartijan voimankäyttökouluttajan kouluttajakoulutuksen poliisiammattikorkeakoulussa. Vartija
Vartija, joka on suorittanut voimankäytön yleisen osan koulutuksen saa kantaa vinyylipatukkaa ja käsirautoja. Ampuma-asetta, kaasusumutinta ja teleskooppipatukkaa saa kantaa ainoastaan vartija, joka on saanut sisäasiainministeriön vahvistamat vaatimukset täyttävän erityisen voimankäyttökoulutuksen ja osoittanut vuosittain, että hänellä on riittävä ampuma-aseen käsittelytaito ja ampumistaito. Päätöksen ampuma-aseen kantamisesta tekee vartioimisliikkeen vastaava hoitaja kunkin toimeksiannon osalta erikseen. Jos vartija on käyttänyt ampuma-asetta, vartioimisliikkeen on viivytyksettä ilmoitettava asiasta poliisille. Väliaikainen vartija ei saa kantaa voimankäyttövälineitä. Vartija
Lain yksityisistä turvallisuuspalveluista (LYTP) 16 §:n mukaan vartijalla on vartioimistehtävää suorittaessaan oikeus ottaa kiinni verekseltä tai pakenemasta tavattu rikoksentekijä, jos rikoksesta saattaa seurata vankeutta tai jos rikos on lievä pahoinpitely, näpistys, lievä kavallus, lievä luvaton käyttö, lievä moottorikulkuneuvon käyttövarkaus, lievä vahingonteko tai lievä petos. Myös näpistyksen yritys on kiinnioton peruste. Vartijan on lain mukaan luovutettava kiinniotettu viipymättä poliisille. Tiedottajan tutkinto
Tutkinto oli 15 kuukautta kestävä koulutus, johon sisältyi 12 koulutuspäivää sekä ohjattua etäopiskelua neljästä kuuteen (4–6) tuntia viikossa. Tutkintoon sisältyi myös kehittämishanke, joka useimmiten valittiin opiskelijan omasta työstä ja työnantajaorganisaatiosta. Vartijat
Vartijat ("Watchmen") on Alan Mooren kirjoittama ja Dave Gibbonsin kuvittama 12-osainen sarjakuvaromaani vuodelta 1986. Englanninkielisen alkuteoksen on kustantanut DC Comics, ja suomeksi tarinan on julkaissut Egmont Kustannus vuonna 2006. Turvallisuusvalvoja
Turvallisuusvalvoja on ammattinimike, jonka perustutkinnon voi suorittaa ammattioppilaitoksessa. Perustutkinto on pituudeltaan 120 opintoviikkoa. Perustutkinnon nimi on turvallisuusalan perustutkinto. Perustutkinnosta valmistuneilla on hyvät työnsaantimahdollisuudet turvallisuusalalla. Tutkinto antaa myös yleisen jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin ja yliopistoihin ja tarjoaa väylän esimerkiksi vankeinhoidon, rajavartioston, vartijan, turvallisuustekniikan ja sotilaan ammatteihin. Vartijakortti
Vartijakortti on nykyisin luottokortin kokoinen, sinertävänpunainen ja Setecin valmistama. Aiemmin käytössä olleita A6-kokoisia kortteja ei enää ole käytössä, koska niiden voimassaolo päättyi viiden vuoden kuluttua uuden lain voimaan astumisesta eli lokakuussa 2007. Vartijakortti
Vartijakortissa on etupuolella teksti "Vartijakortti Väktarkort", lupanumero, vartijan nimi, kuva ja syntymäaika, luvan myöntäneen viranomaisen nimi sekä hyväksynnän voimassaolopäivämäärät. Kortin taustaosassa on myös tunnistekuvio, jossa on kirjaimet "TU" (turvasuojaaja). Uudemmassa korttipohjassa tätä kirjainyhdistelmää ei enää ole. Kortin kääntöpuolella on tiedot vartijan suorittamista voimankäyttökoulutuksista, niiden ehdoista ja rajoituksista sekä mahdollista työkäyttöön hyväksytyistä koirista. Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto
Vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi hyväksymisen edellytyksenä olevat koulutusvaatimukset on määritelty vartioimisliikkeen vastaavan hoitajan ja vartijan koulutuksesta annetun sisäasiainministeriön asetuksen (780/2002) 1 §:ssä. Kyseisen pykälän mukaan vastaavan hoitajan koulutus koostuu turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkintoon sisältyvästä kolmen osan laajuisesta opetuskokonaisuudesta. Nämä erikoisammattitutkinnon osat ovat turvallisuuslainsäädäntö, vartioimisliiketoiminnan
ja vartiointityön perusteet ja yksi vapaavalintainen tutkinnon osa. Henkilö voidaan hyväksyä vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain (282/2002) 20 §:n perusteella, jos hän on suorittanut hyväksytysti edellä mainitun koulutuksen sekä täyttää muut lainsäädännössä hänelle asetetut edellytykset. Upseeri
Nykyään upseeri komennetaan noin kymmenen vuoden palveluksen jälkeen esiupseerikurssille Maanpuolustuskorkeakouluun. Kurssin jälkeen voi pyrkiä yleisesikuntaupseerin tutkintoon. Tämä on edellytyksenä everstiluutnanttia korkeampiin sotilasarvoihin etenemiseen. Korkeimpiin tehtäviin suunnitellut upseerit suorittavat ylemmän päällystön kurssin ja ylimmän johdon kurssin, jotka valmistavat puolustushaarojen ja valtakunnallisen tason komentajatehtäviin. Yleisesikuntaupseerin tutkintoon ja ylemmän johdon kursseille valitaan myös erikoisupseereita tehtävänsä perusteella.
Maanpuolustuskorkeakoulussa voi suorittaa sotatieteiden tohtorin tutkinnon. Toisen asteen oppilaitos
Viisi vuotta kestävä "HAVO" eli "hoger algemeen voortgezet onderwijs" on ammattikorkeakouluun valmistava yleissivistävä tutkinto. "VWO" eli "voorbereidend wetenschappelijk onderwijs" on kuusivuotinen yliopisto-opintoihin valmistava tutkinto. Varusmiespalvelus Suomessa
Varusmies ei voi lain mukaan valita palvelusaikaansa. Hänen mielipidettään kuitenkin kuullaan ennen erikois- tai johtajakoulutukseen määräämistä, mutta joukko-osaston komentajan vallassa on, ketkä varusmiehet määrätään palvelemaan 12 tai 9 kuukautta. On kuitenkin mahdollista hakea vapaaehtoisena eräisiin yksiköihin, joiden palvelusaika on yleensä 12 kuukautta. Tällaisia ovat Laskuvarjojääkärikomppania, erikoisrajajääkärikomppania, ilmavoimien koulut, kansainvälinen valmiusjoukko ja merivoimien sukeltajakurssi. Pastoraalitutkinnot
Alempi pastoraalitutkinto on Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa papin tai lehtorin suorittama tutkinto, jossa hän syventää teologian maisterin tutkinnossa hankkimaansa teologista tietämystä ja harjaantuu sen soveltamiseen käytännön seurakuntatyössä. Tutkinnon suorittamiseen kuluu aikaa papisvihkimyksen jälkeen keskimäärin 3–4 vuotta ja se suoritetaan seurakuntapapin työn rinnalla. Pastoraalitutkinnon (34 opintopistettä) suorittaminen on kelpoisuusvaatimuksena kappalaisen virkaan. Suomi
Suomen puolustusvoimat jaetaan kolmeen haaraan: maavoimiin, merivoimiin ja ilmavoimiin. Sisäministeriön alainen Rajavartiolaitos ei kuulu puolustusvoimiin, mutta voidaan liittää siihen sodan aikana. Puolustusvoimien komentaja on kenraali Jarmo Lindberg.
Suomessa on voimassa miehiä koskeva yleinen asevelvollisuus, ja myös naisilla on oikeus värväytyä vapaaehtoisena. Asevelvollisuuden voi täyttää varusmiespalveluksena tai siviilipalveluksena. Varusmiespalvelun suorittavien osuus Suomessa on maailman korkeimpia. Vastuu asepalveluksen järjestämisestä on puolustusvoimilla, jonka reserviin koulutetaan miehiä asevelvollisuuden avulla. Asevelvollisuus alkaa sen vuoden alusta, jolloin mies täyttää 18 vuotta ja päättyy sen vuoden lopussa, kun mies täyttää 60 vuotta. Suomen puolustusvoimien henkilöstön koko on noin 14 000, joista 8 500 on ammattisotilaita. Valmiustilassa on noin 34 000 asepuvullista ja reservin koko on noin 350 000. Sotilaspoliisi
Sotilaspoliisivarusmiehiä koulutetaan lähes kaikissa puolustusvoimien joukko-osastoissa. Varusmieheltä edellytetään hyvää ruumiillista ja henkistä kuntoa. Miehistötehtävien koulutusaika on kahdeksan ja puoli kuukautta, ja ryhmän- ja joukkueenjohtajien 11,5 kuukautta. Osa joukko-osastoista lähettää johtajakoulutettavat sotilaspoliisivarusmiehensä toisen joukko-osaston aliupseerikouluun. Joukkueenjohtajat koulutetaan Reserviupseerikoulun Esikunta- ja viestikomppanian sotilaspoliisilinjalla Haminassa. Osa miehistön sotilaspoliiseista koulutetaan tarkka-ampujiksi, tukiasetehtäviin tai koiranohjaajiksi. Koiranohjaajat koulutetaan Sotakoiraosastossa Niinisalossa. Sissiradisti
Sissiradistin palvelus kestää 347 vuorokautta. Koulutukseen kuuluu viestikoulutusta kuten sähkötystä eli morsetusta, sekä sissikoulutusta, joka sisältää monipuolista asekoulutusta ja erämiestaitoja. Kriisiaikana sissiradistit huolehtivat kauimpana omista joukoista liikkuvien sissi- ja tiedustelupartioiden viestiyhteyksistä käyttäen HF-taajuuksilla toimivia radioita. Määräaikainen reserviupseeri
Määräaikaiseksi reserviupseeriksi (lyh. MARU) nimitetään sellaista virkaan nimitettyä sotilasta, joka on suorittanut vuoden kestävät upseerin perusopinnot Maa-, Meri- tai Ilmasotakoulussa. Koulutuksesta on käytetty myös nimeä reserviupseerin jatkokoulutus. Tutkinto antaa kelpoisuuden reserviupseerin määräaikaiseen virkaan. Määräaikaisuus voi kestää enimmillään 5+5 vuotta, mikäli henkilö ei saa lisäkoulutusta tehtäviinsä. Hoitotiede
Koulutukseen hakeutumisen edellytyksenä on useimmiten aiempi terveysalan ammattitutkinto. Koulutus kestää kolmesta viiteen vuoteen, jonka aikana opiskelija suorittaa terveystieteiden kandidaatin (TtK, 180op, alempi korkeakoulututkinto) ja terveystieteiden maisterin (TtM, 120op, ylempi korkeakoulututkinto) tutkinnot. Hoitotiedettä pääaineenaan opiskellut terveystieteiden maisteri voi työskennellä sosiaali- ja terveysalan tutkimus-, koulutus-, johtamis- ja kehittämistehtävissä. Pieneläinhoitaja
Pieneläinhoitajaksi / klinikkaeläinhoitajaksi opiskellaan joko oppisopimuksella, joka kestää kaksi vuotta tai päiväkoulutuksena, joka kestää kolme vuotta. Ammattitutkintoon valmistavia ja päättyviä koulutuksia sekä oppisopimuksen teoriaopetusta tarjoavat muun muassa Amiedu Helsingissä, Pohjois-Savon ammatti-instituutti, Koulutuskeskus Salpaus (Päijät-Häme) Axxell (opetus ruotsinkielistä). Vakuutustutkinto
Vakuutustutkinnon suorittaminen vaatii yhteensä kymmenen tentin läpäisemistä. Kaikille pakolliset aineet ovat vakuutusoppi, sosiaaliturva, vakuutusten markkinointi ja asiakaspalvelu sekä vakuutustalous. Muut kuusi tenttiä voi valita vapaasti seuraavista vaihtoehdoista: työeläkevakuutus, omaisuuden vakuuttaminen, jälleenvakuutus, kuljetusvakuutus, lakisääteinen tapaturmavakuutus, liikeviestintä, moottoriajoneuvovakuutukset, riskienhallinta, työelämän kehittäminen, vapaaehtoinen henkilövakuutus ja vastuuvakuutus. Tutkinnon laajuus on ainevalintojen mukaan 13 - 16,5 opintoviikkoa. Sen suorittaminen kestää yleensä 1,5 - 3 vuotta. Opettaja
Lastentarhanopettajaksi opiskelevat suorittavat koulutuksensa yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa. Yliopistossa kasvatustieteen kandidaatin (KK) tutkinnon laajuus on 180 opintopistettä. Tutkinnon pääaineena on kasvatustiede, joka painottuu varhaiskasvatukseen (60 op). Tutkintoa on mahdollista jatkaa ylemmäksi korkeakoulututkinnoksi (kasvatustieteen maisteri, KM), jonka laajuudeksi muodostuu yhteensä 300 opintopistettä. Lastentarhanopettajan (lyh. lto) tehtäviin kelpoisia ovat sosiaalikasvattajan, sosiaalialan ohjaajan ja sosionomin (AMK) tutkinnon suorittaneet. Sosionomin tutkinto sisältää sosiaalipedagogiikan teoriaa ja sosiaaliohjauksen menetelmiä ja lto-kelpoisuuteen vaaditaan vuodesta 2005 alkaen johdonmukaisesti valitut kaksi 8 viikkoista harjoittelua päiväkodeissa. Näistä toinen harjoittelu on niin kutsuttu pedagoginen. Tämän lisäksi myös opinnäytetyössä tulee näkyä varhaiskasvattajuuden hallinta. Vartija
Vartijoiden keski-ikä suomessa on tällä hetkellä noin 30-32 vuotta. Valko-Venäjä
Maan puolustus nojautuu yleiseen asevelvollisuuteen. Iältään 18–27-vuotiaita miehiä koskee 12–18 kuukauden varusmiespalvelu; 12 kuukauden palvelulla voivat selvitä yliopistosta tai ammattikorkeakoulusta valmistuneet. 17-vuotiaat voivat hakeutua myös kadeteiksi ja opiskella sotilashenkilöinä maan korkeakouluissa. Maan asevoimissa palvelee noin 65 000 henkilöä, joista 50 000 on sotilaita ja loput toimivat erilaisissa puolustusministeriön siviilitehtävissä. Varsinaisten sotilaiden ohella Sisäministeriön puolisotilaallisiin joukkoihin kuuluu on noin 110 000 henkeä. Vuonna 2007 reserviläisiin luettiin noin 290 000 henkeä. Vartija
"Laki yksityisistä turvallisuuspalveluista" tuli voimaan 21. elokuuta 2015. Uuden lain tavoitteena oli yksityisten turvallisuuspalveluiden laadun ja luotettavuuden varmistaminen sekä viranomaisten ja yksityisten turvallisuuspalveluiden välisen yhteistyön edistäminen. Reserviupseeri
Ruotsissa reserviupseereilla on pidempi koulutus. He ovat ensin varusmiehenä suorittaneet joukkueenjohtajakurssin ja varusmiespalveluksen jälkeen erillisen puolivuotisen reserviupseerikurssin sekä olleet vuoden työharjoittelussa. Ruotsalainen reserviupseeri vastaa siis suunnilleen Suomen määräaikaista reserviupseeria. Varusmiespappi
Varusmiespapit ja -diakonit koulutetaan kaksiosaisella Varusmiespappi- ja -diakonikurssilla (VPDK I ja II). Vähittäispääsyvaatimuksena kurssille on diakonin tai kirkon nuorisotyönohjaajan koulutus tai alan opiskeleminen, tai papin tai teologian ylioppilaan koulutus. Lisäksi varusmiespapin tulee kuulua joko Suomen evankelisluterilaiseen tai Suomen ortodoksiseen kirkkoon. Diakonia
Ensimmäinen diakoniatyön oppikirjan laati 1938 Eino Sormusen. Diakonissakoulutus kesti aikaisemmin 4 vuotta, josta 3 vuotta käytettiin sairaanhoitajakoulutukseen. 1950-luvun alkupuolella opiskeluaikaa pidennettiin Helsingin Diakonialaitoksessa 5 vuoteen, Lahden Diakonissalaitoksessa 4 1/2 vuoteen, Oulun Diakonialaitoksessa 4 1/3 vuoteen ja Porin Diakonissalaitoksessa 4 vuoteen. Vartija
Vartijan koulutuksen saa järjestää vain oppilaitos. Erityisen voimankäyttökoulutuksen kaasusumutinta, teleskooppipatukkaa ja ampuma-asetta varten saa järjestää henkilö joka on suorittanut poliisikoulun vartijan voimankäyttökouluttajan kouluttajakoulutuksen sekä on tehtävään hyväksytty. Vartija
Ns. "väkivallaton vastustaminen" on oikeuskäytännön mukaan päiväsakolla rangaistava teko, väkivaltaisesta vastustamisesta maksimirangaistus on puoli vuotta vankeutta. Tämän vuoksi järjestystä ylläpitävän henkilön vastustaminen on peruste kiinniotolle. Vanginvartija
Suuri osa vartijan tehtävistä on laitoksen päivittäisestä toiminnasta huolehtimista, valvontaa ja vangin selviytymisen tukemista. Vartija ohjaa laitostoimintojen sujumista, kuten aamutoimia, ruokailua, työntekoa, opiskelua, siivousta ja kuljetuksia. Vartijan tehtävät liittyvät erityisesti täytäntöönpanon turvaamiseen ja järjestyksen ylläpitämiseen. Vartija tarkastaa vangit, heidän käytössään olevat tilat sekä asunto-osastot ja työpisteet. Vartioinnin ja valvonnan luonne ja määrä vaihtelevat laitoksittain. Monissa laitoksissa vartija osallistuu myös toiminnan ohjaamiseen työverstailla, kuntoutuksessa ja vankien vapaa-aikana. Vartijoita työskentelee myös terveydenhuollon ja koulutuksen alueilla, esimerkiksi vankilan poliklinikalla, kirjastossa tai koulussa. Vartijat tekevät useimmiten vuorotyötä. Maanpuolustuskorkeakoulu
Nykyään koulu jakautuu tutkinto-osastoihin ja ainelaitoksiin. Tutkinto-osastot ovat Kadettikoulu ja Jatkotutkinto-osasto. Kadettikoulu vastaa upseerien peruskoulutuksesta aina sotatieteiden maisterin arvoon asti. Maanpuolustuskorkeakoulussa siirryttiin vuonna 2006 uuteen Bolognan prosessin mukaiseen kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Korkeakouluun hyväksytyt saavat maisterin tutkinnon opinto-oikeuden. Alempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden kandidaatin tutkinto (180 opintopistettä), suoritetaan kolmessa vuodessa ja ylempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden maisterin tutkinto (120 opintopistettä), suoritetaan kahdessa vuodessa. Tutkinnot jakautuvat Maavoimien, Merivoimien, Ilmavoimien ja lentoupseerin koulutusohjelmiin ja koulutusohjelmat edelleen opintosuuntiin. Maanpuolustuskorkeakoulun lisäksi opintoja suoritetaan eri puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa. Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen opiskelija nimitetään määräaikaiseen virkasuhteeseen luutnanttina ja hän syventää saamaansa opetusta 3–4 vuoden ajan työelämässä. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella myös sotatieteellisen maisteritutkinnon (120 op), joka on suunnattu siviileille. Upseeri
Vuosina 2001–2006 oli mahdollista suorittaa Maanpuolustuskorkeakoulussa myös ensimmäisen vuoden opinnot, joiden suorittaminen antoi kelpoisuuden reserviupseerin määräaikaiseen virkaan. Kyseinen koulutus eriytettiin muusta upseerikoulutuksesta omaksi kokonaisuudekseen, joka eroaa rakenteeltaan ensimmäisen vuoden opinnoista kadettikurssilla. Opinnot suorittaneet palvelevat joukko-osastoissa vänrikkeinä. Vartija
Vartijaksi hyväksymisen edellytyksiä ovat: Iältään täyttänyt 18, mutta alle 68 vuotta, on suorittanut vaaditut vartijaksi hyväksymistä edellyttävät koulutukset, tunnetaan rehelliseksi ja luotettavaksi, on henkilökohtaisilta ominaisuuksiltaan tehtävään sopiva, on taustaltaan nuhteeton. Lisäksi vartijaksi jo hyväksytystä henkilöstä voidaan tehdä turvallisuusselvitys joko perusmuotoisena tai suppeana riippuen siitä, miten tärkeä vartioitava kohde on. Tähän vaaditaan kuitenkin tarkastettavan suostumus. Turvallisuusselvitys tehdään suppeana ennen vartijaksi hyväksymistä. Rehellisyyttä ja luotettavuutta voi poliisi käytännössä kontrolloida ainoastaan erilaisten rekisterien avulla. Todetut rikokset ja jotkin epäillyt räikeämmät rikkeetkin voivat heikentää hakijan mahdollisuuksia saada vartijakortti. Täydennyspalvelus
Täydennyspalveluksen pituus on viisi vuorokautta ja sinne osallistutaan käytännössä vain kerran, vaikka siviilipalveluslaki antaakin mahdollisuuden kokonaisuudessaan 40 vuorokauden mittaiseen täydennyspalvelukseen. Palvelus koostuu lähinnä luennoista, jotka vaihtelevat täydennyspalveluserän mukaan. Luennot voivat sisältää muun muassa ensiapua, aseistakieltäytymisen historiaa ja liikuntaa. Koulutus Suomessa
Ammatillisen perustutkinnon suorittaneella on alan perusammattitaito ja työelämässä tarvittava alan ammatillinen pätevyys. Tutkinnon laajuus on 120 opintoviikkoa ja opiskeluaika kolme vuotta. Aikaisemmat opinnot ja työkokemus voivat lyhentää opiskeluaikaa. Vuonna 2014 ammatillisen tutkinnon suoritti 72 000 opiskelijaa, joista 53 prosenttia oli naisia. Ammatillisen tutkinnon suorittajien määrä kasvaa vuosittain. Eniten opiskelijoita on tekniikan ja liikenteen sekä sosiaali-, terveys- ja liikunnan koulutusaloilla. Perämies
Perämiehen on oltava pätevyydeltään vähintään vahtiperämies. Tämä edellyttää suoritettua vahtiperämiehen tutkintoa ja 12 kuukauden ohjattua harjoittelua päällystöharjoittelijana tai 36 kuukauden merikokemusta pätevänä vahtimiehenä. Päällystöharjoittelijasta käytettiin aiemmin nimikettä "aliperämies". Vartija
Yrityksen tai yhteisön itsensä järjestämää niin sanottua omavartiointia suorittava henkilö ei ole vartija, eikä hänellä ole vartijan oikeuksia. Vartijan tunnusten käyttäminen ilman voimassa olevaa lupaa on "vartioimisliikerikkomus", josta rangaistaan sakolla. Vartiointitehtävien suorittaminen tai toimeksiantosopimuksen tekeminen ilman sisäasiainministeriön myöntämää vartioimisliikelupaa on "vartioimisliikerikos", josta rangaistaan sakolla tai enintään kuudella kuukaudella vankeutta. Suomen Rajavartiolaitos
Rajavartiolaitoksessa annetaan varusmieskoulutusta kolmella paikkakunnalla: Imatralla erikoisrajajääkärikoulutusta sekä Onttolassa ja Ivalossa sissi- ja tiedustelukoulutusta. Koulutukseen pääsyn edellytyksenä on hyvä fyysinen kunto. Tyypillisesti Lapin ja Pohjois-Karjalan rajavartiostojen varusmiehet, rajajääkärit, koulutetaan sissi- ja tiedustelutoimintaan, joka olisi rajavartiostojen tehtävä laajamittaisen maahanhyökkäyksen sattuessa niillä alueilla, jotka ovat vihollisen hallussa. Lisäksi rajajääkäreille koulutetaan perusteet kriisiolojen rajavartioinnista vakinaisen henkilökunnan apuna. Raja- ja merivartiokoulun varusmiehet, erikoisrajajääkärit, koulutetaan Imatran Immolassa. Erikoisrajajääkärikomppaniaan hakeudutaan valintakokeiden kautta. Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto
Turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinto on yksityisen turvallisuusalan esimiestutkinto, joka antaa pätevyyden vartioimisliikkeen vastaavaksi hoitajaksi. Tutkinnosta käytetään yleisesti lyhennettä TVEAT. 1. päivänä tammikuuta 2017 voimaan astuvan uudistetun lain yksityisistä turvallisuuspalveluista mukaan vain turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon suorittanut henkilö voi toimia yksityisen vartioimisliikkeen vastaavana hoitajana. Tämä vahvistaa yksityiselle turvallisuusalalle räätälöidyn turvallisuusvalvojan erikoisammattitutkinnon asemaa alan esimiestutkintona. Suojelukoira
Suojelukoira tai vahtikoira on koira, joka kasvatettu suojelemaan ohjaajaansa tai estämään toisia ihmisiä tai eläimiä pääsemästä vartiointialueelle. Koira on koulutettu haukkumaan vieraita. Haukunnan odotetaan pelottavan tunkeilijan pois. Vahtikoiran tehtävä rajoittuu periaatteessa tähän. Sen sijaan suojelukoira on koulutettu myös käymään tunkeilijan kimppuun. Yleensä virkakäytössä olevat koirat, esimerkiski armeijan valvontakoirat ilmaisevat vartiokierroksella hiljaisesti ohjaajalle ulkopuolisen läsnäolon ja käyvät vasta käskystä päälle. Jotkin rodut on jalostettu toimimaan itsenäisesti vartiotehtävissä, jolloin ne hyökkäävät ilman eri käskyä uhkaksi kokemansa kohteen kimppuun. Jotkut rodut ovat riittävän voimakkaita ajamaan jopa suden pois. Tällaisia koiria ovat laumanvartijarotuiset koirat. Niitä ovat mm. kaukasiakoira ja keskiaasiankoira. Niitä käytetään Suomessa turkistarhojen vahtikoirina, jossa tehtävässä ne ovat osoittautuneet erittäin tehokkaiksi. Konservaattori
Konservointikoulutus aloitettiin opistotasoisena Suomessa 1. elokuuta 1984 Vantaan käsi- ja taideteollisessa oppilaitoksessa. Vuonna 1994 koulutus siirrettiin Vantaan ammattikorkeakoulukokeiluun ja tutkinto muuttui "ammatillisesti suuntautuneeksi korkeakoulututkinnoksi". Tuolloin tutkinto myös piteni 3,5-vuotiseksi. Vuonna 1998 koulutus siirtyi Espoon-Vantaan teknilliseen ammattikorkeakouluun (vuodesta 2008 osa Metropoliaa) ja vuonna 2000 opetusaika piteni nykyiseen neljään vuoteen. Sotilaspoliisikomppania
Kaartin Jääkärirykmentin Kaartin Pataljoonan Sotilaspoliisikomppaniassa (SPOLK/KAARTP/KAARTJR) koulutetaan pääkaupunkiseudulle sijoitettavat sotilaspoliisiyksiköt. Varusmiehille koulutetaan sotilaspoliisialan taitojen lisäksi rakennetun alueen taistelua. Erilaisiin koulutettaviin sotilaspoliisitaitoihin kuuluu muun muassa liikenteen ohjausta, kohteiden ja henkilöiden suojaamista, etsintä- ja kiinnottoa, erikoisjoukkojen torjumista sekä järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämistä. Varusmiehet astuvat palvelukseen heinäkuussa ja saavat normaalin sotilaskoulutuksen lisäksi erikoiskoulutuksen sotilaspoliiseiksi. Erikoiskoulutuksen takia palveluksen pituus on 255 vuorokautta. Kaartin Jääkärirykmentissä sotilaspoliisikoulutusta annetaan myös 2. Jääkärikomppaniassa (2.JK) tammikuun saapumiserälle.
Peruskoulutuskauden sisältö on pääsääntöisesti yhtenevä valtakunnallisesti. Kaikille varusmiehille koulutetaan taistelijan perustaitoja kuten ampumataito, sotilaallinen kuri ja järjestys, sekä omien henkilö- ja ryhmäkohtaisten välineiden käsittely. Syväjohtaminen
Syväjohtamista käytetään Puolustusvoimissa niin varusmiespalveluksen kuin Maanpuolustuskorkeakoulun johtajakoulutuksen perustana. Varusmiesjohtajille syväjohtajakoulutusta annetaan 20 opintoviikkoa. Puolustusvoimien johtajakoulutus ja sen perusteet on kuvattu Johtajan Käsikirjassa 2012. Tiedottajan tutkinto
Tiedottajan tutkinto, MTi oli viestinnän ja tiedottamisen tutkinto, joka valmisti toimimaan yrityksen, järjestön tai muun organisaation viestintätehtävissä. Tiedottajan tutkinto käynnistyi viisi kertaa vuodessa ja oli laajuudeltaan 20 opintoviikkoa eli 30 opintopistettä. Tutkinnon suorittaminen kesti 15 kuukautta. Opinnot hyväksytysti suorittanut voi käyttää nimensä yhteydessä lyhennettä MTi. Suomessa tähän tutkintoon koulutti vain Markkinointi-instituutti. Kadetti
Koulutus on uudistunut vuonna 2006 Bologna-prosessin seurauksena. Upseerien perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Aiempi upseerin tutkinto oli 4-vuotinen. Viimeinen vanhamuotoinen 4-vuotinen kadettikurssi valmistui huhtikuussa vuonna 2009 yliluutnantteina. Tutkintorakenneuudistuksen mukaiset kadettikurssit valmistuvat kolmen vuoden opiskelun jälkeen upseerin määräaikaiseen virkaan ja heidät ylennetään luutnanteiksi. Ensimmäinen tutkintorakenneuudistuksen jälkeinen kurssi (kadettikurssi 93/76. merikadettikurssi) valmistui syksyllä 2009. Lääkärit Suomessa
Lääkärikoulutusta annetaan Suomessa Helsingin, Turun, Tampereen, Itä-Suomen (Kuopion kampus) ja Oulun yliopistojen lääketieteellisissä tiedekunnissa. Lääkärin peruskoulutus Suomessa on lääketieteen lisensiaatin tutkinto. Koulutus kestää kuusi vuotta ja sen laajuus on vähintään 360 opintopistettä (250 opintoviikkoa), joka on käytännössä lähes kokonaisuudessaan pakollista opetusta. Valinnaisia opintoja on tiedekunnasta riippuen enimmillään muutamia kymmeniä opintopisteitä. Vartija
Kartoitetaan mahdollisuus siirtää järjestyksenvalvojista annetun lain (533/1999) mukaisia pykäliä yksityisistä turvallisuuspalveluista annettuun lakiin (282/2002) ja arvioida järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitomahdollisuuden laajentamista, määritellä tarkemmin vartijoiden, järjestyksenvalvojien sekä poliisin välinen työnjako, kehittää turvallisuusalan toimijoiden toimintaedellytyksiä lainsäädännöllisestä näkökulmasta nykytasoa sekä ennakoitavaa kehitystä vastaavaksi, laajentaa vartijoiden ja järjestyksenvalvojien oikeuksia nykytasoa sekä ennakoitavaa kehitystä vastaavaksi, kartoittaa, onko tarpeen muuttaa kieltoa ottaa toimeksiantoa koskien yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämistä ja kehittää vartiointiliikkeiden valvontaa ja viranomaisten tietojensaantioikeutta. Sirkusartisti
Sirkusartisti on ammatillisessa oppilaitoksessa suoritettava sirkusalan perustutkinnon tutkintonimike. Opinnot suoritetaan sirkusalan koulutusohjelmassa. Koulutuksen laajuus on 120 opintoviikkoa, ja opinnot kestävät 3 vuotta. Koulutusta järjestää Koulutuskeskus Salpaus. Erikoisjääkärit
Erikoisjääkärikoulutus jakautuu kolmeen osioon, jotka ovat "peruskurssi", "jatkokoulutus" ja "täydennyskoulutus". Koulutus kestää noin 14 kuukautta. 26 viikon pituiseen peruskoulutukseen sisältyy lähitaistelua, ase- ja ampumakoulutusta, laskuvarjokoulutusta, helikopteri-, vene-, ajoneuvokoulutusta, tiedustelukoulutusta, lääkintäkoulutusta, pioneerikoulutusta, viestikoulutusta ja pienryhmätaktiikkaa maastossa ja rakennetulla alueella. Jatkokoulutus kestää 26 viikkoa ja täydennyskoulutus noin kahdeksan viikkoa. Varastonhoitaja
Varastonhoitaja on logistiikan perustutkinto, joka kuuluu tekniikan ja liikenteen alaan. Myös autonkuljettaja ja lentoasemahuoltaja ovat logistiikan perustutkintoja. Valvojaoppilas
Valvojaoppilas () on brittiläisissä ja amerikkalaisissa sisäoppilaitoksissa toimiva yleensä ylimpien luokkien oppilas, jonka tehtävä on olla oppilaskunnan vanhimpana ja yleisvalvojana, erityisesti asuntolassa. Jos oppilaitoksessa on poikia ja tyttöjä, tehtävään valitaan molempia. Valvojaoppilaiden lukumäärä riippuu oppilaitoksen koosta, mutta yleensä heitä on vähintään kaksi. Monissa oppilaitoksissa valvojaoppilailla on rinnassa kannettava metallinen tehtävätunnus. Valvojaoppilailla on tietty hyvin rajallinen kurinpitovalta. Aliupseeri
Reservin aliupseereita ovat henkilöt, jotka ovat saaneet varusmiespalveluksen aikana reservialiupseerin koulutuksen. Koulutus käsittää aliupseerikurssin 1.jakson 7 viikkoa ja 2.jakson 9 viikkoa sekä tehtävässä harjaantumisen 23 viikkoa. Poliisikoira
Koulutus jakaantuu peruskoulutukseen ja erikoiskoulutukseen. Koulutus kestää 2,5 vuotta. Rikosseuraamusalan koulutuskeskus
Koulutuskeskus antaa rikosseuraamusalaan liittyvää tutkintokoulutusta (vankeinhoidon perustutkinto lukion tai muun toisen asteen pohjatutkinnon pohjalta), täydentävää koulutusta kaikille rikosseuraamusalan työntekijöille sekä täydennyskoulutusta (AMK-koulutus). Rikosseuraamusalan valvonta- ja ohjaustehtävissä toimivan vartijan peruskoulutuksena on 53 opintoviikon laajuinen vankeinhoidon perustutkinto, johon sisältyy 22 opintoviikkoa harjoittelua vankilassa. Jatkokoulutuksena Rikosseuraamusalan koulutuskeskus järjestää rikos-seuraamusalan koulutusohjelman (laajuus 210 op, noin 3,5 vuotta; tutkintona sosionomi - AMK) yhteistyössä Laurea-ammattikorkeakoulun kanssa. Koulutuskeskuksen yhteydessä toimii kriminologinen erikoiskirjasto. Kriminologisen kirjaston erikoisaloja ovat rangaistusten täytäntöönpano, vankeinhoito, kriminologia, kriminaalihuolto, rikoksentorjunta ja uhritutkimus. Koulutuskeskuksella on oma 26 huoneen kurssihotelli, joka tarjoaa majoitusta etenkin yli 100 kilometrin etäisyydeltä saapuville kurssilaisille. Vanginvartija
Vartija vastaanottaa vangit laitokseen ja perehdyttää heidät. Hän neuvoo, valvoo ja ohjaa asunto-osastolla olevia vankeja. Vankilan työntekijöistä vartija on eniten vuorovaikutuksessa vangin kanssa. Vartija kuljettaa vangit laitoksen ulkopuolelle, muun muassa oikeusistuimiin, sairaalaan ja tarvittaessa toimii saattajana poistumisluvalla. Vartija valvoo vangin ja hänen omaistensa tapaamisia. Hän ohjaa ja opastaa vankilaan tulevia viranomaisia, vapaaehtoistyöntekijöitä ja muita yksityisiä henkilöitä sekä huolehtii osaltaan siitä, että vierailun tarkoitus toteutuu. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Farmasian alan alemman, farmaseutin tutkinnon (180 op) suorittaminen kestää täysipäiväisesti opiskellen kolme vuotta. Tämän jälkeen suoritettava ylempi korkeakoulututkinto eli proviisorin tutkinto (120 op) on täysipäiväisesti opiskellen suoritettavissa kahdessa vuodessa. Yleissäännöstä poiketen opiskelija, joka on hyväksytty suorittamaan alempaa korkeakoulututkintoa, ei voi suoraan jatkaa proviisorin tutkintoon. Proviisorintutkintoon järjestetään erillinen pääsykoe, jossa hyväksytyksi tulleet saavat oikeuden suorittaa sekä alemman (farmaseutti) että ylemmän (proviisori) tutkinnon. Vartija
Vartijana toimiminen Suomessa edellyttää pakollisen koulutuksen suorittamista. Turvallisuusalalla on myös useita erilaisia ammatillisia koulutuksia.