Mikä on ihmisen lisääntymiselimistön tarkoitus?
Lisääntymiselimistö
Esimerkiksi ihmisen lisääntymiselimistöllä on neljä tarkoitusta: tuottaa sukupuolisoluja, kuljettaa niitä ja pitää ne elossa, kasvattaa jälkeläinen raskauden aikana ja tuottaa hormoneita. Sukupuolirauhaset tuottavat hormoneita, jotka ovat vastuussa lisääntymiselimistön toiminnasta ja sukupuolelle ominaisten sukupuolielinten kehityksestä, sekä sukupuolisoluja eli siittiöitä ja munasoluja. Muut lisääntymiselimistön elimet ovat toissijaisia sukupuolielimiä.
Ihmisen seksuaalisuus
Miehen sukupuolielin siitin toimii tärkeänä elimenä miehen seksuaalisen mielihyvän aikaansaamiseksi. Mies saa kiihottuessaan erektion, kun siittimen paisuvainen täyttyy verestä ja siitin paisuu. Kiihotuksen saavuttaessa huippunsa mies saa yleensä siemensyöksyn ja orgasmin, minkä jälkeen siitin veltostuu jälleen. Minkälainen Suomi meidän on luotava?
Pihkalan ajatusmallin mukaan valtion piti armeijan ja ammattikoulutuksen kautta ryhtyä järjestelmällisesti kasvattamaan ”oikeaa suomalaista isänmaallista työmiestä”. Seksiä ei hänen tavoittelemassaan yhteiskunnassa harrastettu kuin lisääntymistarkoituksessa, vaan ainoaksi nautinnoksi sai riittää työnteko. Myös alkoholin käyttö olisi rajoitettua. Ehkäisy oli Pihkalan mukaan luonnonvastaista ja hän kutsuikin vain kaksi lasta synnyttäneitä naisia itsekkäiksi. Naisten tarkoitus on synnyttää mahdollisimman paljon lapsia miehille, jotka kelvottoman aineksen sijaan ansaitsevat lisääntyä. Myös tytöt pitää kasvattaa äitiyteen, joka on Pihkalan mielestä naisen suurin oikeus ja velvollisuus. Riippumaton ja valistunut nainen on hänen mukaansa ”sukupuoleton” kauhistus. Naisten äänioikeus ja mahdollinen tasa-arvo olivat Pihkalalle vain välikappale, jota he eivät tarvinneet omaksi, vaan ainoastaan jälkeläistensä ja tulevien sukupolvien eduiksi. Keskeytetty yhdyntä
Keskeytetyssä yhdynnässä mies pyrkii vetämään siittimensä ulos naisen emättimestä ennen kuin hän saa siemensyöksyn. Tämän jälkeen siitintä usein vielä stimuloidaan siemensyöksyn saamiseksi, mikäli siemensyöksy ei tule välittömästi. Purkautuva siemenneste myös ohjataan pois naisen sukuelimien luota. Sijaissynnytys
Sijaissynnytys tarkoittaa sopimusta, jossa lapsi kasvaa lainakohdussa. Useimmiten sijaissynnyttäjä on tulevien vanhempien lähisukulainen. Sijaissynnytys on monelle naiselle ainoa keino saada oma biologinen lapsi, joskaan syntyvän lapsen ei välttämättä tarvitse olla tulevien vanhempien biologinen lapsi. Mysteeriuskonto
Kreikkalaiset ja itämaiset mysteeriot ovat alun perin olleet toimituksia, joiden tarkoituksena on ollut edistää hedelmällisyyttä. Näihin yhdistyi myöhemmin käsityksiä tiettyjen kasvullisuudenjumalien kuolemasta ja ylösnousemuksesta ja lopulta siitä onnellisemmasta osasta kuoleman jälkeisessä elämässä, minkä ihminen saattoi saavuttaa, kun hänet vihittiin uskonnon mysteereihin. Kuuluisin ja arvostetuin antiikin ajan mysteerikulteista oli Eleusiin kultti. Kemiallinen kastraatio
Kemiallisella kastraatiolla tarkoitetaan voimakkaan lisääntymisvietin kahlitsemista lääkeaineilla. Kemiallista kastraatiota käytetään niin eläimille kuin myös ihmisille. Ihmiselle tehtävä kemiallinen kastraatio tehdään yleensä rikollisille, kuten lasten hyväksikäyttäjille tai muille seksuaalirikollisille. Joissakin maissa kemiallista kastraatiota on käytetty myös homoseksuaaleille. Kasvien lisääntyminen
Suvullinen lisääntyminen tarkoittaa lisääntymistä sukusolujen avulla, jolloin uuden yksilön genomi on yhdistelmä kahden yksilön genomeista. Suvullisessa lisääntymisessä uusi yksilö saa alkunsa hedelmöityneestä munasolusta eli tsygootista. Hedelmöitystä edeltää pölytys, joka voi olla joko ristipölytys tai itsesiitos. Edellisessä tapauksessa sukusolut ovat peräisin eri yksilöiltä, ja jälkimmäisessä kasvin oma siitepölyhiukkanen hedelmöittää saman yksilön munasolun. Hormoni
Hormoni on elimistön itse valmistama eli endogeeninen kemiallinen välittäjäaine, joka kulkee erittymispaikastaan kohdesoluihin pääosin verenkierron välityksellä. Hormonit osallistuvat lähes kaikkiin elimistön aineenvaihduntaprosesseihin, ja niitä erittyy eri puolilla elimistöä sijaitsevista umpirauhasista. Aivolisäke säätelee muiden umpirauhasten toimintaa ja hypotalamus säätelee autonomisen hermoston signaalien mukaan aivolisäkkeen toimintaa. Hormoni voi vaikuttaa aivan pieninäkin määrinä sellaiseen soluun, jossa on hormonille spesifisiä reseptoreja. Hormonit vaikuttavat elimistössä lisääntymisen säätelyyn, kasvuun, kehitykseen sekä energian tuotantoon, käyttöön ja varastointiin. Jotkut tuotteissa käytetyt kemikaalit voivat häiritä normaalia kehon hormonitoimintaa ja aiheuttaa siten terveysriskejä. Hormonitoimintaa häiritsevä kemikaali on sellainen eksogeeninen (elimistön ulkopuolelta tuleva) aine tai aineseos, joka muuttaa hormonijärjestelmän toimintaa ja aiheuttaa siksi haittavaikutuksia kokonaisessa organismissa, sen jälkeläisissä tai (osa)populaatioissa. Sterilointi (kirurginen toimenpide)
Steriloimislain mukaan on oikeus sterilisaatioon, jos pysyvästi kokee kuuluvansa vastakkaiseen sukupuoleen ja elää tämän sukupuolen mukaisessa roolissa. Suomessa laki transsukupuolisen henkilön sukupuolen vahvistamisesta ei vaadi sukuelinkirurgiaa, mutta edellyttää, että transsukupuolinen henkilö kykenee todistamaan olevansa lisääntymiskyvytön, jotta hänen kokemansa sukupuoli voidaan juridisesti vahvistaa. Useimmiten transsukupuolisen henkilön kehon muokkaamiseen käyttämä hormonihoito aiheuttaa lisääntymiskyvyttömyyden. Muussa tapauksessa hänen on annettava steriloida itsensä saadakseen viralliseksi kokemansa sukupuolen. Sterilisaation saadakseen transsukupuolinen tarvitsee kahden lääkärin päätöksen. Transjärjestöt pitävät lakia pakkosterilisaationa. Hedelmöityshoito
Koeputkihedelmöitys eli IVF () kehitettiin alun perin auttamaan naisia, joiden hedelmättömyyden syynä oli munanjohdinten vaurio. Nykyään koeputkihedelmöitystä käytetään muissakin hedelmättömyyttä aiheuttavissa tiloissa, kuten endometrioosissa tai selittämättömässä hedelmättömyydessä. Hoidon onnistumisen edellytyksinä on hedelmöittymiskykyinen munasolu, siittiöitä sekä kohtu, joka pystyy kantamaan raskauden. Yksilö
Jotkut eliöt lisääntyvät jakaantumalla tai muulla tavoin siten, että jälkeläisillä on sama perimä kuin emolla. Mikäli jakaantumisen tuotteet toimivat erikseen, ne ovat ilman muuta yksilöitä. Joskus kuitenkin perimältään samat eliöt muodostavat yhteisön, jonka jäsenet ovat riippuvaisuussuhteessa toistensa kanssa. Jotkut tutkijat laskevat yhdeksi yksilöksi jopa muurahaisyhdyskunnan, jossa työläiset ovat lisääntymiskyvyttömiä vaikka niillä onkin tarkalleen ottaen eri perimä kuningattaren kanssa. Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change
Catton pitää ihmisen ylimielisyytenä sitä, että ekologisten järjestelmien ei katsota koskevan ihmistä samoin kuin muita eliölajeja. Mikäli jokin tavoite ei onnistukaan, on vika muissa ihmisissä, ei ympäristössä. Esimerkiksi kommunismi ja kansallissosialismi rakentuivat tälle periaatteelle, ja kolmannen maailman kehittämisen oletetaan myös olevan vain ihmisistä kiinni. Todellisuudessa kuitenkin, Cattonin mukaan, todella merkitsevät prosessit ovat ekologisten systeemien tuotosta. Kaikki eliölajit ovat riippuvaisia toisistaan. Ihminen on riippuvainen esimerkiksi kasvien hiilidioksidista erottamasta hapesta sekä niiden fotosynteesin kautta keräämästä energiasta, jota myös fossiilisten polttoaineiden energia edustaa. Eliölajit muodostavat symbioottisia riippuvaissuhteita sekä antibioottisia kilpailuasetelmia samoista ekologisista lokeroista. Symbioottisten suhteiden vuoksi ihminen ei voi muodostaa maapallolle yhden lajin monokulttuuria, ja antibioottisten suhteiden vuoksi kasvu johtaa väistämättä kilpailuun muiden lajien kanssa sekä myös lajin sisällä. Pakkosterilisointi
Eri maissa ihmisiä on sterilisoitu vasten heidän tahtoaan useista syistä. Vallanpitäjät haluavat, että uhriksi joutuva henkilö ei saa enää lapsia. He voivat haluta kostaa alistettuna elävälle ihmisryhmälle, kuten eri kansaa edustaville, heidän vastarintansa ja osoittaa ylivaltaansa ja nöyryyttää heitä pakottamalla alastomiksi ja leikatuiksi; tai saada koko väestöryhmä katoamaan. Pakkosterilisaatiot voivat olla osa vainoa tai joukkotuhontaa. Kiihottuminen
Seksuaalinen kiihottuminen on emotionaalis-fysiologinen tila, jonka biologisena tarkoituksena on valmistaa yksilöt yhdyntään. Fysiologisina reaktioina muun muassa naaraiden emätin kostuu ja urosten siitin paisuu erektioon yhdynnän helpottumiseksi. Ihmisillä kiihottuminen ei yhtä selvästi merkitse yhdyntään pyrkimistä kuin monilla eläimillä kehittyneempien aivotoimintojen ja tietoisuuden vuoksi, kiihottumisella on ihmisille eläimiä enemmän emotionaalista merkitystä. Häpykieli
Häpykieli eli klitoris on osa naisen ulkoisia sukupuolielimiä. Se on erittäin tuntoherkkä. Häpykielellä on suuri merkitys ihmisen seksuaalisuudessa. Sitä on sanottu ihmisruumiin ainoaksi osaksi, jolla ei ole muuta tehtävää kuin mielihyvän tuottaminen, mutta kun se lisää naisen yhdyntähalukkuutta, se mielihyvän tuottamisen lisäksi kasvattaa raskauden mahdollisuutta. Nainen
Nainen on toinen ihmisen biologisista sukupuolista, naaraspuolinen ihminen. Naiseksi kutsutaan yleensä vain aikuista naispuolista henkilöä, kasvuikäisestä naisesta käytetään nimitystä tyttö. Muiden nisäkäsnaaraiden tapaan naisen biologisia tunnusmerkkejä ovat muun muassa XX-sukupuolikromosomipari, synnytyselimet (emätin, kohtu, munasarjat) ja maitorauhaset imettämistä varten. Naiset ovat keskimäärin miehiä pienikokoisempia ja heidän äänialansa on keskimäärin korkeampi. Synnytys
Synnytys on raskauden päätösvaihe, jossa nisäkkäillä naaraan kohdussa kasvanut poikanen siirtyy ulkomaailmaan naaraan emättimen kautta tai keisarileikkauksella. Ihmisillä synnytys tapahtuu keskimäärin noin 38 viikon (9 kk) kuluttua hedelmöittymisestä. Raskaus on täysiaikainen, kun se on kestänyt vähintään 37 ja enintään 42 viikkoa. Synnytys voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen, joita ovat avautumisvaihe, ponnistusvaihe ja raskausjäännösten poistuminen. 
Synnytyksen käynnistämiseen voidaan lääkeaineista käyttää esimerkiksi oksitosiinia tai dinoprostonia. Elimistö
Elimistö on kemiallis-fyysillinen kokonaisuus. Elimistöllä tarkoitetaan elinryhmää, organismia tai elimien muodostamaa kokonaisuutta. Elinjärjestelmät muodostuvat samoihin tehtäviin erikoistuneista elimistä, esimerkiksi verenkiertoelimistö muodostuu sydämestä ja verisuonista. Pakkosterilisointi
Pakkosterilisointi eli pakkosterilointi tai pakkosterilisaatio tarkoittaa ilman kohteena olevan henkilön lupaa tehtävää leikkausta, jonka tarkoitus on aiheuttaa steriiliys eli lisääntymiskyvyttömyys. Pakkosterilisaatio on ihmisoikeusrikos, joka rikkoo ruumiillista itsemääräämisoikeutta. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty rinnastaa pakkosterilisaation ja pakollisen ehkäisyn kidutukseen. Kivespussi
Kivespussi () on miehen ulkoinen sukupuolielin, jonka sisällä kivekset ja lisäkivekset sijaitsevat. Kivespussin tarkoitus on pitää kivekset elimistön ulkopuolella, jolloin niiden lämpötila pysyy elimistön lämpötilaa alhaisempana, mikä on tärkeää siittiöiden elinkelpoisena säilymisen, ja siten hedelmällisyyden kannalta. Hedelmöityshoito
Keskustelua on käyty yksin elävien naisten sekä homoseksuaalien vanhemmuudesta ja oikeudesta keinohedelmöitykseen. Kysymys lapsen oikeudesta saada tietää sukusolujen luovuttajan henkilöllisyys herätti Suomessa erilaisia mielipiteitä ennen uuden hedelmöityshoitolain voimaantuloa. Lähtökohdaksi on usein asetettu YK:n lapsen oikeuksien sopimus, jonka mukaan lapsen etu tulee ottaa ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa asioissa. Naisen sukupuolielinten silpominen
Sukuelinten silpominen aiheuttaa peruuttamattomia muutoksia naiselle, vaikka jossakin määrin sen aiheuttamia vahinkoja voidaankin myöhemmin korjata. Silvonnan tarkoitus on kontrolloida naisen seksuaalisuutta. Naisen seksuaalista nautintoa pyritään estämään, jotta nainen ei olisi uskoton, eikä olisi yhdynnässä ennen avioliittoa. Silvonta on alun perin lähtenyt liikkeelle miesten halusta varmistua, että naiset ovat neitsyitä mennessään naimisiin, mutta myös monet naiset haluavat, että heidän tyttäriensä sukupuolielimet silvotaan. Sisäelimet
Sisäelimet ovat kehon sisäisten toimintojen suorittajia, jotka muodostavat toiminnallisia kokonaisuuksia, kuten ruoansulatus ja verenkierto. Jokaisella sisäelimellä on oma, yksilöllinen tehtävänsä, mutta joidenkin sisäelinten toiminnot ovat ihmisen elämän kannalta tärkeämpiä. Esimerkiksi keuhkot ja sydän ovat sisäelimistä tärkeimpiä. Sydän ylläpitää ihmisen verenkiertojärjestelmää, jota ilman ihmisen elämä olisi mahdotonta, kun taas keuhkot tuovat soluhengityksessä tarvittavaa happea ihmisen elimistöön, ja poistaa siitä syntyneen hiilidioksidin. Elämän tarkoitus
Kysymys ”mikä on elämän tarkoitus?” voi merkitä eri ihmisille eri asioita. Tämä voi johtua esimerkiksi sanan ”tarkoitus” monista eri merkityksistä, joita ovat muun muassa: ”Mikä on elämän alkuperä?”, ”mikä on elämän (ja kaikkeuden) luonne?”, ”mikä tekee elämän merkitykselliseksi?”, ”mikä on arvokasta elämässä?”, tai ”mikä on yksilön elämän tavoite tai päämäärä?”. Näihin kysymyksiin on annettu lukuisia erilaisia vastauksia. Biologian näkökulmasta elämän tarkoitus on tuottaa mahdollisimman paljon jälkeläisiä, eli lisääntyä ja pitää populaatio olemassa. Kristinuskon näkökulmasta elämän tarkoitus on elää yhteydessä Jumalaan ja käyttää omia erityistaitoja muiden hyväksi. Postgenderismi
Postgenderismi on yhteiskunnallinen, poliittinen ja kulttuurillinen liike, joka pyrkii sukupuolisuuden vapaaehtoistamiseen kehittyneen bioteknologian, avusteisten lisääntymismenetelmien ja kyborgisaation kautta. Postgenderistien mukaan esimerkiksi lasten hankkimiseksi ei pitäisi olla tarvetta harrastaa seksiä, vaan mies tai nainen voi hankkia lapsen koeputkihedelmöityksen tai kloonauksen kautta, ja seksiä voi harrastaa pelkästään viihdemielessä kuulumatta kumpaankaan sukupuoleen. Lajiutuminen
Lajiutuminen tarkoittaa populaatioiden eriytymistä evolutiivisesti erillisiksi eliölajeiksi. Moderni vallalla oleva lajiutumisteorian näkemys on, että uudet lajit syntyvät kun kahden populaation erot ovat kasvaneet geneettisesti niin kauas toisistaan, että niiden välisten lisääntymiskykyisten jälkeläisten tuottaminen on mahdotonta. Lajeilla on yhteinen edeltäjä, josta voidaan johtaa menestyneiden yksilöiden katkeamaton ketju. Populaatioissa, joissa lisääntyminen on suvullista jokaisen yksilön geeniperimä poikkeaa toisista rekombinaation takia. Evolutiivisella lajiutumisella tarkoitetaan siis populaation ympäristöön sopivien geenien alleelien lisääntymistä ja sitä heikentävien alleelien vähenemistä, jolloin erilaisten alleelien määrä muuttuu ja populaatio eriytyy toisista populaatioista, joissa vastaavaa kehitystä tapahtuu niille edullisesti. Älykkyys
Älykkyyden laskusuunnan syyksi esitetään ihmislajin degeneroitumista, joka tarkoittaa ihmislajin älykkyyteen vaikuttavien geenien vähittäistä rappeutumista, mikä tekisi ihmislajista vähemmän älykkään sukupolvien kuluessa. Älykkyyteen vaikuttaa 2000-5000 geeniä. Kotieläinten jalostuksesta polveutuvassa eugeniikassa yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa älykkäämpiä ihmisyksilöitä, sillä älykkyyttä on pidetty toivottuna ominaisuutena, josta olisi yhteiskunnalle hyötyä. Eugeniikkaohjelman yhtenä tavoitteena on ollut jalostaa muun muassa älykkäämpiä ihmisyksilöitä estämällä epätoivottujen yksilöiden lisääntyminen. Eugeenikoiden mukaan väestön kouluttaminen olisi edullisempaa kun väestöön ei kuuluisi vähä-älyisiä ja lisäksi köyhäinapua tarvittaisiin vähemmän. Eugeenikot ovat käyttäneet älykkyystestejä ihmisyksilöiden lisääntymiskelpoisuuden määrittämiseen ja kelpaamattomat steriloitiin tai tapettiin. Munanjohdin
Munanjohdin eli munatorvi () on osa naaraan sukupuolielimistöä. Munanjohtimia on kaksi, ja niitä pitkin munasarjoissa kypsynyt munasolu kulkee kohtuun. Munanjohdin on se paikka, jossa munasolun hedelmöittyminen tapahtuu. Metafysiikka (Aristoteles)
Aristoteles esittää, että kaikilla luonnollisilla olennoilla, kuten ihmisyksilöillä, on kaikki nämä neljä syytä. Ihmisyksilön materiaalinen syy olisivat liha ja luut, joista hänet on tehty. Formaalinen syy olisi ihmisen suunnitelma, joka on ohjannut ihmisen tekemistä ja ohjaa pitämään hänet ihmisenä olemisen tilassa. Aiheuttaja olisi ihmisyksilön isä, tai kaikkien ihmisten tapauksessa Jumala, ”liikkumaton liikuttaja”, joka on puhaltanut sielun ihmisiin. Ihmisen päämääräsyy olisi, Aristoteleen omin sanoin: ”Ihmisen tarkoitus on elää tietyntyyppistä elämää, ja tämä elämä on sielun toimintoja ja sen tekemiä tekoja, jotka osoittavat järkeä. Näin hyvän ihmisen tulee elää hyvin. Kukin toiminto on suoritettu hyvin, kun sen loppuunsaattaminen on ilmaissut jonkun sopivan hyveen. Näin ollen inhimillinen hyvä on sellaista sielun toimintaa, joka osoittaa hyveitä.” Nuoret miehet
Nuorten miesten toiminnan tarkoitus on lisätä nuorien hengellisyyttä ja auttaa heitä kasvamaan henkisesti ja hengellisesti. Järjestön tavoitteena on auttaa nuoria miehiä toteuttamaan Aaronin pappeuden ihanteita ja kasvattaa heitä Melkisedekin pappeuteen ja temppelitoimituksiin. Sen tavoitteena on myös ohjata nuoria miehiä lähtemään lähetystyöhön. Toiminnan päämääränä on myös kasvattaa nuoria miehiä isyyteen ja aviomieheksi sekä osoittamaan kunnioitusta naisille, äideille ja tyttärille. Insesti
Nisäkkäillä ja ihmisillä parittelua tapahtuu harvoin lähisukulaisten kesken. Tätä ilmiötä kutsutaan Westermarck-ilmiöksi eli perheen jäsenten aikaisen läheisyyden aiheuttamaksi seksuaalisuuden estymäksi, tai biologiseksi insestikielloksi. Jyrsijöillä haju toimii insestiä estävänä tekijänä. Ne parittelevat mieluummin erilaiselta haisevien kanssa. Myös yhdessä poikasena kasvaminen toimii insestin estäjänä. Eri jyrsijälajeilla tehdyissä kokeessa geneettiset sisarukset kasvatettiin erillään, ja kasvinkumppaneina oli toisten vanhempien poikasia. Aikuisina jyrsijät suosivat erillään kasvaneita kumppaneita, riippumatta siitä olivatko ne todellisia sisaria, vai eivät. Karvoitus
Kainalokarvat ilmaantuvat samoihin aikoihin kuin häpykarvat. Kainalokarvojen tarkoitus piilee lisääntymisessä, sillä hiessä olevat seksuaaliset houkuttimet, feromonit, tarttuvat paremmin karvaiselle kuin sileälle iholle. Monet naiset ja nykyään myös miehet poistavat kainalokarvansa, yleensä hygienia- ja ulkonäkösyistä johtuen. Rintakarvoitus on miesten yläkehon etupuolella sijaitsevaa karvoitusta, joka kasvaa usein vasta noin 30 vuoden iässä. Osa miehistä poistaa rintakarvansa. Häpykarvoitus on karvoitusta ihmisruumiin etupuolella, hieman sukupuolielinten yläpuolella, miehillä myös kivespussien iholla. Häpykarvoitus kasvaa kummallekin sukupuolelle murrosiän myötä. Häpykarvoitus toimii sukuelinten pehmusteena yhdynnän aikana. Naisilla lisäksi virtsa ja muu lika valuu häpykarvoja pitkin pois iholta, ja karvoitus myös suojaa naisen sukupuolielimiä bakteereilta. Häpykarvoituksen poistaminen osittain tai kokonaan on tapana joillakin ihmisillä. Takamuskarvoitus on useimmiten miehillä esiintyvää takamusvaossa kasvavaa karvoitusta, joka saattaa vaikeuttaa hygieniaa huomattavasti ja olla otollinen loisille. Emätin
Emätin () on naaraspuolisen nisäkkään ulkoisia sukupuolielimiä ja kohtua yhdistävä putkimainen elin. Emättimellä on keskeinen rooli lisääntymisessä ja seksuaalisuudessa. Se toimii naaraan yhdyntäelimenä ja synnytyskanavan osana. Naisen sukupuolielimiin kuuluvat emättimen lisäksi muun muassa munasarjat eli munarauhaset, munanjohtimet, kohtu sekä ulkoiset sukupuolielimet. Orgasmi
Orgasmi on fyysinen ja psykologinen kliimaksi, joka aiheutuu seksuaalisen kiihottumisen laukeamisesta. Useimmiten orgasmi aiheutuu sukupuolielinten stimulaatiosta, kuten itsetyydytyksestä tai yhdynnästä, ja on sen päätepiste. Miehistä noin 90 % saa yhdynnässä orgasmin kun naisista vain 50 %. Skorpionit
Parittelun aikana uros käyttää pektiinielimiä löytääkseen sopivan paikan maassa sijoittaakseen sinne siemennestettä sisältävän spermatoforin. Uros ja naaras suorittavat lisääntymistanssin, jonka aikana uros sijoittaa naaraan paketin päälle ja naaras siirtää paketin sukuelimiinsä. Sikiö
Sikiö on monisoluisen eläimen ja ihmisen munasolusta kehittymässä oleva uusi yksilö, jonka useimmat elimet ovat jo muodostuneet mutta joka ei ole vielä syntynyt tai kuoriutunut munasta. Hedelmöityksen jälkeen jakaantuvaa munasolua kutsutaan alkioksi. Sikiöllä tarkoitetaan alkion jälkeistä kehitysvaihetta syntymään tai kuoriutumiseen saakka. Ihmisen tapauksessa alkiota aletaan kutsua sikiöksi kahdeksan raskausviikon jälkeen. Eläinten alkion ja sikiön kehitystä tutkitaan embryologiassa, joka on kehitysbiologian ja anatomian haara. Melatoniini
Useimmilla eläinlajeilla melatoniinilla on suuri merkitys lisääntymiskierron säätelyssä. Melatoniini kuitenkin vaikuttaa eri tavalla eri eläinlajien sukupuolirauhasiin. Hevosella melatoniinin määrän väheneminen veressä päivän pidetessä estää sukupuolirauhasten aktiivisuutta. Lampaalla puolestaan melatoniinin määrän väheneminen aktivoi sukupuolirauhasia. Melatoniinia voidaankin käyttää lampailla aikaistamaan astutusaikaa. Lisääntymisterveys
Lisääntymisterveys tarkoittaa mahdollisuutta turvalliseen ja hyvään sukupuolielämään sekä mahdollisuutta hankkia haluttu määrä lapsia haluttuun aikaan. Kiihottuminen
Toisin kuin monien eläimien, ihmislajin kummatkin sukupuolet pystyvät kiihottumaan läpi vuoden, eikä ihmisellä ole erikseen kiima-aikaa. Lisäksi ihmiset ovat ainoa laji, jonka naaraat voivat saada orgasmeja. Tämä johtuu todennäköisesti siitä, ettei ihmisillä ole edellä mainittua vaistojen määräämää kiima-aikaa, mikä useimmilla lajeilla toimii naaraalle yllykkeenä seksiin. Eläimillä kiihottuminen on keskeistä yhdyntään valmistavana tilana, ihmisillä kiihottuminen ja siihen pyrkiminen voivat olla yhdyntään liittymättömiä tiloja ja tarpeita, joiden tarkoituksena on saavuttaa vain mielihyvää. Yksilönkehitys
Yksilönkehitys eli ontogenia on prosessi, jossa yksilön varhaisimmat kehitysvaiheet tapahtuvat. Yksilönkehitys loppuu siihen, kun yksilön elimet ovat muodostuneet. Ihmisen yksilönkehitystä säätelevät samat kehitysgeenit kuin muillakin selkärankaisilla. Kehitysgeenit ohjaavat yksilönkehitystä ja solujen välistä viestintää sekä säätelevät solujen erilaistumista. Ihmisen kehityksen neljä oleellista tapahtumaa ovat kaavoittuminen eli kolmiulotteisuuden synty, muotoutuminen eli elinten ja ruumiinosien synty, solujen erilaistuminen sekä solujen määrän kasvu. Kaavoittuminen tapahtuu yksilönkehityksen alussa ja muotoutuminen sekä solujen erilaistuminen ensimmäisen raskauskolmanneksen aikana. Sikiön solujen määrä kasvaa koko raskauden ajan. Mikäli viestinjärjestelmään tulee häiriö esimerkiksi alkoholin tai lääkkeiden aiheuttamana, ilmenee se häiriönä myös yksilönkehityksessä. Ihminen
Ihminen on monisoluinen aitotumallinen eliö, joka koostuu noin 100 biljoonasta solusta ja noin 70-prosenttisesti vedestä. Ihmisyksilön kehitys alkaa, kun siittiö hedelmöittää munasolun. Sen jakautuessa muodostuu alkio, joka muuttuu sikiöksi kahdeksannella viikolla hedelmöityksestä. Täysikasvuisuuden ihminen saavuttaa murrosiän päättyessä. Merkittäviä orgaanisia järjestelmiä ihmisessä ovat luuranko, hermoverkosto, verenkierto, lihaksisto ja hengitysjärjestelmä. Sukupuolia ihmisellä on kaksi, mies ja nainen. Sukupuoli
Sukupuoli on biologiassa suvullisesti lisääntyvillä lajeilla ilmenevä anatominen ominaisuus, jonka perusteella yksilöt ovat yleensä jaettavissa munasoluja tuottaviin yksilöihin eli naaraisiin (hedelmöityvä) ja siittiösoluja tuottaviin yksilöihin eli koiraisiin (hedelmöittävä). Ihmisellä hedelmöittyvä sukupuoli ovat naiset ja hedelmöittävä sukupuoli miehet. Napanuora
Napanuora () on ihmisillä noin 50 cm pitkä ja 2 cm leveä kierteinen ”putki”, joka lähtee sikiön navasta ja päättyy äidin istukkaan sikiön puoleiselle pinnalle. Sen tehtävänä on suorittaa sikiön ja äidin välinen aineenvaihdunta, jonka avulla sikiö saa ravintoa ja happea, sekä poistaa kuona-aineet. Napanuorassa
kulkee kaksi napavaltimoa ja yksi napalaskimo. Myös muilla istukkanisäkkäillä ihmisen lisäksi on napanuora. Syntyvyyden säännöstely
Syntyvyyden säännöstelyllä tarkoitetaan ihmisten syntymien määrän rajaamista suunnitellulle tasolle esimerkiksi perhesuunnittelun, ehkäisyn ja abortin keinoin. Kaikilla eliölajeilla on aina ja kaikkialla rajoitettu mahdollisuus lisääntyä. Sukupuoli
Vaikka sukupuolen evoluutio näyttää ulottuvan eukaryoottien olemassaolon varhaisvaiheisiin, on epäselvää, milloin alkoi sukupuolen erilaistuminen sukupuolikromosomien perusteella. Linnuilla, perhosilla, joillakin kaloilla ja äyriäisillä ilmenevän ZW-määräytymisjärjestelmän ja nisäkkäillä sekä joillakin hyönteisillä ja kasveilla ilmenevän XY-määräytymisjärjestelmän välillä ei tunneta yhteisiä geenejä. Ihmisen ja siipikarjan kromosomeja tutkittaessa on osoittautunut, että linnuilla esiintyvä sukupuolikromosomi Z vastaa 9. autosomia ihmisillä. Tämä viittaa siihen, että XY- ja ZW-määräytymisjärjestelmillä on evoluutiossa erilainen alkuperä ja sukupuolikromosomit ovat alun perin erilaistuneet autosomeista. Vuonna 2004 ilmestynyt tutkimus on vertaillut siipikarjan Z-kromosomia vesinokkaeläinten X-kromosomiin ja todennut, että näillä kahdella on yhteinen alkuperä. Naisen ejakulaatio
Naisen ejakulaatio on osalla naisista esiintyvä ilmiö, jossa naiselta purkautuu ulkoisista sukupuolielimistään nestettä orgasmin tai voimakkaan kiihottumisen aikana. Kyseisen nesteen on epäilty olevan naisen virtsaputkesta valuvaa virtsaa, mutta tämä on väärä käsitys, sillä kyseessä on Skenen rauhasten, miehen eturauhasen naisellisen vastineen, tuottama neste ja vastaava reaktio kuin miehen ejakulaatio eli siemensyöksy, vaikkei sillä, toisin kuin siemensyöksyllä, ole tekemistä lisääntymisen kanssa. Lisääntymiselimistö
Lisääntymiselimistö on eliöillä sukupuolielinten muodostama elimistö, jonka tarkoitus on suvullinen lisääntyminen. Muut elimistöt, kuten umpieritysjärjestelmä, toimivat homeostaasin säilyttämiseksi ja siten eliön pitämiseksi elossa, mutta lisääntymiselimistö on välttämätön lajin jatkamista varten. Kives
Kivekset tuottavat taukoamatta siittiöitä, joiden tehtävänä on hedelmöittää munasolu ja siirtää isältä tuleva geeniperimä lapselle. Siittiöt ovat pitkiä, siimamaisen häntänsä avulla liikkuvia soluja. Siittiön DNA sijaitsee sen pääkappaleessa. Siittiöt elävät siemennesteessä eli spermassa ja vapautuvat orgasmissa siittimen päästä siemensyöksyssä. Siittiöt ovat niin pieniä, etteivät ne näy paljaalla silmällä. Siemennesteessä niitä on yleensä satoja miljoonia. Siittiöiden vähäisyys voi johtaa lapsettomuuteen. Siittiöitä muodostuu murrosiästä vanhuuteen asti, vaikka niiden määrä pieneneekin iän myötä. Mies voi olla hedelmällinen vielä hyvinkin vanhana. Ihmisen seksuaalisuus
Seksuaalisuus on ihmisyyden olennainen ja erottamaton osa, joka on olemassa koko eliniän. Seksuaalisuus kehittyy portaittain yksilön psyykkisen, fyysisen ja sosiaalisen kehityksen osina ja rinnalla, eikä sitä voi irrottaa erilleen muusta kasvusta ja kehityksestä. Leukakyhmy
Leukakyhmyn tarkoituksesta ei ole varmaa tietoa, ja sille on annettu useita selityksiä. Yhden selityksen mukaan sen kehitys on seurausta puhekyvyn kehityksestä. Se suojaa alaleukaa kielen lihasten supistumisen aiheuttamalta rasitukselta. Leukakyhmyn on myös arveltu kehittyneen suojaamaan alaleukaa puremisen aiheuttamalta rasitukselta. Tällainen suojaava vaikutus onkin havaittu tutkimuksessa. Leukakyhmyn on myös arveltu syntyneen sukupuolivalinnan kautta. Miehen leukakyhmy on keskimäärin voimakkaampi kuin naisen. Erään teorian mukaan miehellä iso leukakyhmy kertoisi hyvistä geeneistä tai johtajanominaisuuksista, ja naisella kapea leuka korkeasta estrogeenitasosta. Seksuaalivalinta
Seksuaalivalinta eli sukupuolivalinta on eräs evoluution luonnonvalinnan mekanismeista. Siinä parittelemaan pääsyä ja lisääntymistä edistävien ominaisuuksien välillä tapahtuu valintaa. Naaraiden kumppaninvalinta toimii siivilänä, joka karsi populaatiosta mutaatioita, joita kertyy perimään. Urosten kilpaillessa naaraista, vain ne, joilla ei ole mutaatiotaakkaa, pärjäävät. Ihmisen anatomia
Reisiluun yläpään pallomainen osa, jossa on lonkkamaljaan niveltyvä nivelpinta on nimeltään reisiluun pää "(caput femoris)". Se pää kiinnittyy reisiluun varteen ohuehkolla reisiluunkaulalla "(collum femoris)", joka on reisiluun helpoiten murtuva osa varsinkin vanhuksilla. Reisiluun yläosassa lateraalisesti reisiluun päähän nähden sijaitsee iso sarvennoinen "(trochanter major)", hyvin tuntuva luu-uloke, johon monien pakaranseudun lihasten jänteet kiinnittyvät. Reisiluun yläosan takapinnalla lihasten peitossa puolestaan sijaitsee toinen luu-uloke, pieni sarvennoinen "(trochanter minor)", johon kiinnittyy lanne-suoliluulihas "(musculus iliopsoas)" jänne. Kolmas samankaltainen uloke on kolmas sarvennoinen "(trochanter tertius)", joka esiintyy toisinaan pienen sarvennoisen korkeudella reisiluun takapinnalla ja johon kiinnittyy osa isosta pakaralihaksesta "(musculus gluteus maximus)".Lähes koko ihmisruumista peittää lihaskudos. Lihaksien tarkoituksena on supistua ja tällä tavalla antaa ihmiselle kyky liikkua. Lihakset tarvitsevat tueksi luita ja jänteitä. Lihaskudos voidaan jakaa kolmeen tyyppiin:Sukupuolielinten tehtävänä on antaa ihmiselle kyky lisääntyä. Ihminen lisääntyy suvullisesti, siitos tapahtuu sisäisesti, ja siihen vaaditaan molempien sukupuolten sukusolut. Ihmisellä ei ole tavattu partenogeneesiä (sananmukaisesti "neitseestä syntymistä"), vaikka aihe onkin suosittu uskonnollisissa tarinoissa tunnetuimpana Raamattu. Keskeytetty yhdyntä
Keskeytetty yhdyntä (lat. "coitus interruptus") tarkoittaa yhdyntää, joka keskeytetään ennen kuin mies saa siemensyöksyn. Keskeytetyn yhdynnän tarkoituksena on estää siittiöiden pääsy emättimeen ja siten raskaaksi tuleminen. Hormonaalinen säätelyjärjestelmä
Hormonaalinen säätelyjärjestelmä säätelee nimensä mukaisesti hormonien tuotantoa. Hormonit vaikuttavat monella tapaa ihmisen toimintaan. Esimerkiksi seksuaaliset halut ovat peräisin testosteronin ja estrogeenin pitoisuuksien vaihteluista. Myös ympäristön ärsykkeiden aikaansaama stressireaktio pohjautuu hormonien erittymiseen. Syntyvyys Rooman valtakunnan tuhon syynä
Rooman valtakunnassa koettiin pian kriisi, kun avioituminen ja uudelleenavioituminen sekä syntyvyys laskivat. Keisari Augustus esitteli lain nimeltä "Lex Iulia de Maritandis Ordinibus" vuonna 18 eaa. syntyvyyden nostamiseksi rankaisemalla avioitumattomia ja lapsettomia. Lain tavoitteena oli kannustaa väestön kasvuun siten että mies avioituu ja hankkii kolme lasta. Seurasi 17 eaa. siihen liittyvä laki "Lex Iulia de Adulteriis Coercendis", joka teki avioliiton ulkopuolisesta seksistä rikoksen, jota rangaistaisiin karkotuksella. Siemensyöksy
Siemensyöksyssä siittimen päästä, terskassa olevasta virtsaputken aukosta, purkautuu vaaleaa tai väritöntä siemennestettä. Siemennesteessä olevien siittiöiden tehtävänä on saattaa nainen raskaaksi. Fenotyyppi
Kaikilla lajeilla, joilla tavataan seksuaalivalintaa, voi toinen sukupuoli suosia parittelukumppaninsa erityistä fenotyyppiä. Seksuaalisesti lisääntyvien lajien jälkeläiset saavat vanhempiensa geenit kokonaan uudenlaisissa yhdistelmissä. Genotyypin sisältämä koodi vaikuttaa yksilön ilmiasuun eli fenotyyppiin, ja juuri tämä fenotyyppi on luonnonvalinnan nimenomainen kohde. Populaation sisällä tapahtuva geenien muuntelu on fenotyyppisen muuntelun tärkein lähde, josta taas luonnonvalinta saa ruokansa. Luonnonvalinnalle eivät geenit tai genotyypit merkitse mitään, vaan pelkästään fenotyyppi. Seksuaalielämän häiriö
Seksuaalielämän häiriö eli sukupuolinen toimintahäiriö on jokin puute, jota ihminen kokee kyvyssään olla sukupuolisuhteessa toivomallaan tavalla. Sukupuolisen toimintahäiriön taustalla on tavallisesti sekä psyykkisiä että fyysisiä syitä. Joitain häiriöitä esiintyy vain toisella sukupuolella, mutta esimerkiksi seksuaalisen halun puutetta esiintyy molemmilla sukupuolilla. Vapaaehtoinen liike ihmiskunnan lopettamiseksi
Vapaaehtoinen liike ihmiskunnan lopettamiseksi (; VHEMT) on kansainvälinen liike. Se kannattaa ihmisten pidättäytymistä lisääntymisestä tapana vähentää populaatiota. Liike opettaa, että nykyihmisen vapaaehtoisella poistumisella muun muassa vältettäisiin kasvi- ja eläinlajien sukupuuttoja sekä turhaa inhimillistä kärsimystä. Ihmisen anatomia
Kylkiluut sijaitsevat ihmisen keskivartalossa.Ihmisellä on 24 kylkiluuta. Kylkiluut ovat kaarevia ja alkavat selkärangasta. Aikuisiässä vain kylkiluissa syntyy uusia punasoluja. Kylkiluiden tarkoitus on suojata ihmisen sisäelimiä, kuten maksaa ja keuhkoja. Uskonnollinen humanismi
"”Inhimillisen elämän pääasiallinen tarkoitus on työskennellä ihmisen onnen hyväksi tässä maailmassa ja luonnon rajojen sisällä, joka luonto on hänen kotinsa.”" Eliö
Eliö eli organismi on erotettavissa oleva olio, jossa täyttyvät elämän tunnusmerkit: itsenäisyys, vastaaminen ärsykkeisiin, moduulirakenne, kasvu, mukautuvuus, aineenvaihdunta, ja kyky lisääntyä. Eliö koostuu tyypillisesti yhdestä tai useammasta solusta, joissa on sama perintöaines, dna. Kaikki tunnetut eliöt rakentuvat orgaanisista yhdisteistä. Siitin
Siitin eli penis on urosnisäkkäiden ja joidenkin muiden urospuolisten selkärankaisten sukupuolielin, jolla on keskeinen rooli lisääntymisessä, seksuaalisuudessa ja monilla nisäkkäillä virtsaamisessa. Siitin toimii uroksen yhdyntäelimenä. Siittimen kautta elimistöstä poistuu siemenneste. Seksuaalisen kiihottumisen myötä siitin paisuu erektioon, mikä on edellytyksenä onnistuneelle yhdynnälle. Hedelmättömyys
Hedelmättömyyttä esiintyy sekä uroksilla että naarailla. Käsitteitä "hedelmättömyys" ja ihmisillä "lapsettomuus" käytetään usein sekaisin, vaikka ne eivät tarkkaan ottaen merkitse samaa asiaa. Eläinten hedelmättömyydestä käytetään myös esimerkiksi termiä mahous. Lapsettomuus voi olla tahatonta tai tahallista, ja hedelmättömälläkin ihmisellä voi olla lapsia esimerkiksi adoption kautta. Ihmisten hedelmättömyyteen on kehitetty tehokkaita hoitokeinoja. Hedelmättömyys
Hedelmättömyys, infertiliteetti eli steriiliys tarkoittaa suvullisesti lisääntyvän eliön kyvyttömyyttä tuottaa jälkeläisiä. Ihminen
Ihmisen samoin kuin muidenkin organismien elämään kuuluu syntymä, kasvu, vanheneminen ja lopulta väistämätön kuolema. Uskonto ja seksuaalisuus
Raamatun mukaan seksin tarkoitus on naisen hedelmöittäminen, ja Jumala esimerkiksi rankaisee siemennestettään haaskaavaa Onania kuolemalla. Risteymä
Ihminen aiheuttaa risteymiä hyötyeläinten ja -kasvien jalostuksessa. Tällöin on usein tarkoituksena kahden lajin, rodun tai lajikkeen parhaiden ominaisuuksien yhdistäminen. Kasvinjalostuksessa risteyttämällä synnytetään uusia lajikkeita, joiden kukinto tai lehdet ovat erilaiset. Usein lajikkeiden jalostushistoria on niin monimutkainen, että lajikkeet voidaan luokitella vain tiettyihin sukuihin. Nämä suvut eivät siis jakaudu lajeihin. Kloonaus
Tarkasti ottaen kaikki kehittyneempien organismien solut ovat hedelmöittyneen munasolun eli tsygootin klooneja solujen erilaisista tehtävistä huolimatta. Kloonautuminen (suvuton lisääntyminen) on täten perusedellytys sellaisen monisoluisen organismin muodostumiselle ja toiminnalle, jossa kaikilla soluilla on sama perimä. Keskinäisen riippuvuuden julistus
Julistuksen pyrkimys on olla hyväksymättä ihmisen tekojen ja toiminnan eettisen arvon perustaksi mitään vähäisempää kuin niiden merkitys koko ihmiskunnan hyvinvoinnin kannalta. Julistus tähtää siihen, että ihminen katsoo olevansa ensiksi koko ihmiskunnan jäsen ja vastuullinen sille ja vasta sen jälkeen jäsen pienemmissä ryhmissä kuten valtioissa. Näiden yksiköiden arvo ja merkitys voidaan suhteellistaa koko ihmiskunnan hyvää vasten. Julistus on tarkoitettu jokaiselle ihmiselle mahdolliseksi noudattaa omassa jokapäiväisessä elämässään. Tantra
Tantriset seksuaaliset harjoittajat pyrkivät ensisijaisesti täydelliseen autuuteen, anandaan. Seksuaaliharjoitukset ovat itse asiassa yksi joogaharjoituksen muoto. Seksipartnerit vaihtavat energiaa välillään ja siemenneste pyritään säilyttämään. Näin kehon ja mielen tasapainoa täydellistetään valaistumista varten. Tällaisen ajattelun taustalla piilee aate siitä, että ihminen on syntymästään asti epätasapainossa miehen ja naisen ruumiin erkaantumisen takia. Tämä erkaantuminen aiheuttaa ihmisessä jännitettä. Tätä jännitettä ihminen yrittää sitten vapauttaa yrittämällä sulautua vastakkaiseen sukupuoleen joko seksuaalisesti tai emotionaalisesti. Munasolu
Munasolu () on naaraseläinten sukusolu. Se on ihmisen suurimpia soluja. Munasolu syntyy meioosissa. Toisin kuin siittiöiden muodostumisessa, yhdestä kantasolusta tulee vain yksi munasolu ja muut kolme surkastuvat pois. Munasolut kypsyvät munasarjassa ennen ovulaatiota ja poistuvat kuukautisten yhteydessä elimistöstä, ellei siittiö ehdi hedelmöittää sitä. Hedelmöityneestä munasolusta tulee tsygootti. Estradioli
Estradioli ohjaa elimistön kehittymistä naisen suuntaan ja aiheuttaa naisen sukupuoliominaisuudet. Estradioli on tärkein naishormoni, mutta sitä on pieniä määriä myös miesten elimistössä. Lisäksi on havaittu, että estradioli nopeuttaa hermoimpulssien kulkua aivoissa ja lisää aivojen serotoniini-, dopamini- ja norepinefriinipitoisuuksia, mikä saa aivot toimimaan tehokkaammin. Väestöliitto
Väestöliiton ensimmäinen kansanterveystyön ohjelma ilmestyi 1940-luvun alussa. Väestöliitto halusi, että mahdollisimman moni nainen voisi synnyttää terveitä lapsia ilman terveydellisiä haittoja. Toinen tavoite oli, että mahdollisimman moni lapsi kehittyisi terveeksi aikuiseksi. Liitto toimitti lastenhoito- ja valistusmateriaalia äitiys- ja lastenneuvoloille sekä varoitti aborttien ja sukupuolitautien vaaroista. Myöhemmin poliittis-ideologisista syistä Väestöliitto on suositellut erityisesti eugenistisiin seulontoihin perustuvia abortteja käytettäväksi mahdollisimman laajalti, jotta väestön terveys säilyisi mahdollisimman puhtaalla ja häiriöttömällä tasolla. Mallia Väestöliitto on ottanut mm. Tanskasta, jossa on asetettu Downin oireyhtymän esiintymiselle 0-taso tavoitteeksi vuodeksi 2020. Elinympäristö
Elinympäristö eli habitaatti on se paikka, jossa tietty eliö elää ja lisääntyy. Käsite voidaan määritellä monella tavalla; määritelmä voi keskittyä joko maantieteelliseen paikkaan tai ympäristöoloihin. Elinympäristön voidaan ajatella olevan sopivien ympäristöolojen ja tarvittavien resurssien muodostama kokonaisuus, joka mahdollistaa eliön olemassaolon ja lisääntymisen. Suvullinen lisääntyminen
Suvullinen lisääntyminen tarkoittaa lisääntymistä sukusolujen avulla, toisin kuin esimerkiksi suoralla solunjakautumisella tai itiöiden kautta. Suvullisen lisääntymisen etuna on, että se lisää perimän monimuotoisuutta. Se koostuu sukusolujen jakautumisesta ja hedelmöittymisestä. Ihmisen anatomia
Naisen sukupuolielimistön ulkoisia osia kutsutaan vulvaksi. Joskus voidaan ajatella että naisen rinnat ja nännit ovat osa naisen sukupuolielimistöä. Varsinainen sukupuolielimistö sijaitsee naisen haaroissa. Naisen sukupuolielintä kutsutaan vaginaksi tai emättimeksi. Sukupuolielimistöön kuuluvat munasarjat, munanjohtimet, kohtu, klitoris, häpyhuulet ja emätin.
Muutamia hyvin tunnettuja ulkoisia kehonosia: Koeputkihedelmöitys
Koeputkihedelmöitys kehitettiin alun perin auttamaan naisia, joiden hedelmättömyyden syynä oli munanjohdinten vaurio. Nykyään koeputkihedelmöitystä käytetään muissakin hedelmättömyyttä aiheuttavissa tiloissa, kuten endometrioosissa tai selittämättömässä hedelmättömyydessä. Hoidon onnistumisen edellytyksinä on hedelmöittymiskykyinen munasolu, siittiöitä sekä kohtu, joka pystyy kantamaan raskauden. Siemenneste
Siemenneste eli sperma on siittiöitä sisältävää uroksen tuottamaa eritettä. Sen tarkoituksena on kuljettaa ja ravita siittiöitä, joiden tehtävänä on munasolun hedelmöittäminen ja naaraan tekeminen raskaaksi. Lisäksi siemenneste voi ehkäistä raskausmyrkytystä, edistää emättimen ja klitoriksen verenkiertoa ja jopa auttaa naisen masennukseen. Nisäkkäillä siemennestettä erittyy siittimestä siemensyöksyssä. Kalojen siemennestettä kutsutaan maidiksi. Jälleensyntyminen
Ihminen kiertää jälleensyntymän kierrossa, samsarassa, kunnes valaistuu ja saavuttaa nirvanan. Tämä on buddhalaisen harjoituksen tavoite Ihmisen sukupuoli
Biologisesti ihmisellä hedelmöityvä sukupuoli on naiset ja hedelmöittävä sukupuoli miehet. Jalostus (biologia)
Jalostus on elävien eliöiden, mikrobien, eläinten tai kasvien kehittämistä haluttuun suuntaan keinotekoisesti, eli toisin sanoen jalostus on ihmisen tietoisesti ohjaamaa ja nopeuttamaa evoluutiota. Jalostuksessa käytetään hyväksi halutunlaisten eliöiden aikaansaamiseksi valintaa, saman lajin toisistaan eroavien kantojen välisiä risteytyksiä, lajien välisiä risteytyksiä tai ihmisen aiheuttamia mutaatioita. Hedelmöityshoito
Hedelmöityshoito on naisen, miehen tai parin hedelmättömyyden takia suoritettava toimenpide, jonka tarkoituksena on parantaa raskauden alkamisen todennäköisyyttä. Nainen tai pariskunta määritellään hedelmättömäksi, jos raskaus ei ole alkanut, kun suojaamattomia yhdyntöjä on harjoitettu vuoden ajan. Määritelmä perustuu siihen, että terveellä pariskunnalla on noin 20 prosentin kuukausittainen mahdollisuus tulla raskaaksi, jolloin 12 kuukauden kumulatiivinen todennäköisyys raskauteen on 93 prosenttia. Todellisuudessa todennäköisyys on hieman alhaisempi, noin 84 prosenttia, koska kaikki parit eivät ole optimaalisen hedelmällisiä. Hedelmättömyystutkimuksiin ja -hoitoihin kannattaa hakeutua aiemmin, mikäli hedelmättömyydelle on tiedossa jokin syy tai nainen on yli 35-vuotias. Äitiyshuolto
Äitiyshuolto on maailmassa eri aikoina vaihtelevasti toteutettu perhe- ja syntyvyyspolitiikan muoto. Sen perimmäisenä tarkoituksena voi olla jatkuvien sotien aiheuttaman väestökadon korvaaminen. Samantapainen näkökohta on äitien hyvinvoinnin merkitys lasten eloonjäämiselle. Sukupuoli
Määrittävä suvullisen lisääntymisen ominaisuus eukaryooteilla ovat erot sukusolujen välillä sekä hedelmöittymistapahtuman binäärisyys. Kolmannen tyypin sukusoluja ei tunneta. Jopa niillä eliöillä, joilla sukupuolia on enemmän kuin kaksi - esimerkiksi ripsieläimillä, joilla on seitsemän sukupuolta, ja sienillä, joilta on löydetty 36 000 sukupuolta, lisääntyminen tapahtuu aina binäärisesti kahden yksilön välillä. Istukkahormoni
Istukkahormoni eli istukkagonadotropiini (hCG, ) on elimistössä raskauden aikana muodostuva hormoni, jota tuottaa aluksi sikiö ja myöhemmin istukan trofoblastisolut. Istukkahormoni kuuluu gonadotropiineihin, joita ovat lisäksi follikkelia stimuloiva hormoni (FSH) ja luteinisoiva hormoni (LH). Istukkahormonin päätehtävänä on estää keltarauhasen surkastuminen ja siten ylläpitää keltarauhashormonin tuotantoa raskauden aikana. Raskaustestien toiminta perustuu istukkahormonin mittaamiseen. Hedelmöitys
Ihmisillä hedelmöitys tapahtuu yleensä munanjohtimen yläpäässä sijaitsevassa ampullassa. Ejakulaatiossa emättimeen vapautuu jopa satoja miljoonia siittiöitä, mutta tyypillisesti vain muutama sata niistä saavuttaa ampullan. Siittiöt etenevät emättimestä kohtuun ja sieltä munanjohtimiin. Kohdunkaulan ja kohdun sileiden lihasten liikkeet avustavat niiden etenemistä. Ampullassa siittiöt säilyvät hedelmöittämiskykyisinä yhdestä kolmeen päivään. Hedelmöitys on mahdollinen mikäli ne tänä aikana kohtaavat munasarjasta irronneen munasolun. Kasvuhormoni
Useimmilla eläimillä on yksi kasvuhormonigeeni. Ihmisen kromosomin 17 lokuksessa q22–24 on viisi rakenteeltaan samankaltaista geeniä, joista yksi koodaa aivolisäkkeen kasvuhormonia. Muut neljä ilmentyvät istukassa, jossa niistä syntyy istukan somatomammotropiini -hormoneja (hCS-A ja hCS-B), somatomammotropiinin kaltaista proteiinia (hCS-L) ja kasvuhormonin istukkavarianttia (hGH-V). Sukupuolielin
Lisääntymiskyvyn kannalta keskeistä sukupuolielimien toiminnassa on miehellä kivesten siittiötuotanto sekä siemennesteen purkautuminen siittimen päästä siemensyöksyssä ja naisella munasolujen vapautuminen munarakkuloista kuukautiskierron tietyssä vaiheessa. Siemensyöksy aiheutuu miehellä valvetilassa pääosin siittimen ja erityisesti terskan orgasmiin johtavasta stimuloinnista. Siemensyöksyssä kiveksissä valmistuneet siittiöt purkautuvat siemennesteen mukana. Emättimeen joutuvat siittiöt pyrkivät hedelmöittämään munasolun. Osalla siittiöistä on muita tehtäviä kuten mahdollisten vieraiden siittiöiden tuhoaminen. Hedelmöittyneen munasolun kiinnityttyä kohdun seinämään raskauden katsotaan alkaneen. Nainen saavuttaa orgasmin yleensä häpykielen stimuloimisen seurauksena. Lisääntymisen kannalta naisen orgasmi ei ole välttämätön; miehen orgasmi on yleensä siemensyöksyn edellytys. Lisääntyminen
Partenogeneettisen lisääntymisen seurauksena kuhnurit ovat kromosomistoltaan haploidisia. Sen sijaan mehiläisnaaraat kehittyvät hedelmöittyneistä munasoluista, joten ne ovat kromosomistoltaan diploidsia. Tosin esimerkiksi kirvat lisääntyvät partenogeneettisesti, mutta niillä on diploidinen kromosomisto sillä niiden munasolun kromosomit kahdentuvat, vaikka solulima ei jakaudukaan. 
Nisäkkäillä partenogeneesi on äärimmäisen harvinainen poikkeusilmiö, mutta joillakin liskolajeilla se on ainoa lisääntymistapa. Sitä esiintyy myös linnuilla, sammakkoeläimillä, matelijoilla ja kaloilla, vaikka se ei yleensä olekaan niiden pääasiallinen lisääntymistapa. Sukupuolielin
Häpyhuulet muodostavat naisen sukupuolielinten näkyvimmän osan. Häpyhuulien välissä sijaitsevat häpykieli, virtsaputken suu ja emättimen aukko. Emätin on naisen yhdyntäelin, yhdynnässä miehen yhdyntäelin, erektiossa oleva siitin, työnnetään emättimeen. Yhdynnän tarkoituksena on saattaa miehen sukusolut naisen kohtuun. Elämän tarkoitus
Aristoteles esitti elämän tarkoitukselle teorian, jonka mukaan ihminen on järjellinen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Hänen lähtökohtanaan oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen järjellisenä olentona. Ihmiselämän päämäärä (samoin kuin kaikkien muidenkin olioiden) on siis toteuttaa lajilleen ominaisia toimia. Kun ihminen toimii kuten hänen lajilleen on ominaista, hän toimii auttamatta oikein ja elää hyvää elämää. Aristoteleen mukaan tämä ihmisen ihanne on "homo politicus" eli yhteisöllinen ihminen. Aristoteleen mukaan ihmiselämän päätavoite on siis yhteisölliseen toimintaan osallistuminen. Aristoteles eli aikana, jolloin vapaat miehet usein viettivät aikansa toreilla keskustelemassa tai väittelemässä politiikasta tai muista sen aiheista. Aristoteleen mukaan tieto siitä, millainen elämä on ominaista jollekin oliolle, saadaan tutkimalla suuren olioryhmän toimintaa tietyssä tilanteessa ja vetämällä siitä johtopäätös yleisestä menettelytavoista. Aristoteles olettaa tämän päämäärän koskevan kaikkia ihmisiä. Hedelmöityshoito
Koeputkihedelmöityshoitojen onnistumiseksi naisen munasarjojen tulee tuottaa yhden kierron aikana useita kypsiä munasoluja. Tätä tarkoitusta varten naiselle annetaan pistoksina hormoneja, jotka on eristetty raskaana olevien (istukkahormoni eli hCG) tai vaihdevuodet ohittaneiden naisten (FSH/hMG) virtsasta tai tuotettu laboratoriossa. Kypsyneet munasolut kerätään neulalla emättimen kautta tehtävässä munarakkulapunktiossa. Munasolut hedelmöitetään maljalla miehen siittiöillä ja hedelmöittyneiden munasolujen annetaan yleensä kasvaa kahdeksansoluisiksi alkioiksi. Näin saaduista alkioista valitaan yksi tai enintään kaksi kohtuun siirrettäväksi. Useamman alkion siirto lisää riskiä monisikiöraskauteen, mikä voi vaarantaa syntyvän lapsen terveyden. Jos nainen haluaa, ylijääneet alkiot voidaan pakastaa nestetypellä myöhempää käyttöä varten. Pakastusta käyttämällä naisen ei tarvitse käydä uudestaan läpi IVF-hormonihoitoja ja munasolujen keräystä, jos raskaus ei ala tai jos ensimmäisen lapsen jälkeen toivotaan uutta raskautta. Munuainen
Munuaiset () ovat selkärankaisten virtsanerityselimistöön kuuluvia erityselimiä. Niiden tehtävänä on pitää yllä elimistön nestetasapainoa, happo-emästasapainoa, suolojen (elektrolyyttien) ja muiden kivennäisaineiden oikeita määriä sekä suodattaa pois verestä kiinteät vesiliukoiset kuona-aineet (esimerkiksi urea). Siksi niiden merkitys onkin homeostaasin kannalta tärkeä. Ihmisellä on kaksi munuaista. Jing (kiinalainen lääketiede)
Peritty (先天 xiāntiān) jing syntyy, kun miehen ja naisen jingit ja shenit yhtyvät ja saavat alulle uuden ihmisen. Peritty jing ravitsee sikiötä raskauden aikana. Syntymän jälkeen se varastoituu munuaisiin, tarkemmin sanottuna munuaisten välissä sijaitsevaan "mingmeniin" eli "elämän oveen". Perityn jingin määrää ei voi lisätä. UNFPA
UNFPA pyrkii toiminnallaan edesauttamaan vahingollisten käytäntöjen, kuten tyttöjen sukuelinten silpomisen (ts. ympärileikkauksen) lopettamista. Tyttöjen sukuelinten silpominen on joissakin kulttuureissa ylläpidetty riskialtis toimenpide, joka vaarantaa tyttöjen ja naisten terveyden. Toimenpiteessä tytön tai naisen ulkoiset sukuelimet poistetaan joko osittain tai kokonaan ja joissakin tapauksissa jäljelle jääneet osat ommellaan yhteen siten, että naisen vaginaan jätetään vain pieni aukko virtsan ja kuukautisveren poistumista varten. Tyttöjen sukuelinten silpominen on tapa, jonka tarkoituksena voi olla esimerkiksi naisen neitsyyden varmistaminen ennen avioitumista, uskollisuuden takaaminen avioliitossa, perheen kunnian ylläpitäminen sekä puhtauteen ja hygieniaan liittyvät uskomukset. Lääketieteellisiä syitä sukuelinten silpomiselle ei ole. Huolimatta kansainvälisen yhteisön ponnisteluista tyttöjen sukuelinten silpomisen lopettamiseksi, on tapa edelleen varsin yleinen monissa kehitysmaissa. Arvioiden mukaan 200 miljoonaa tyttöä ja naista maailmanlaajuisesti on joutunut käymään toimenpiteen läpi ja elää silpomisesta aiheutuneiden haittojen kanssa. Jälleensyntyminen
Jälleensyntyminen eli reinkarnaatio tarkoittaa ihmisen syntymistä kuoleman jälkeen uudelleen toisessa ruumiissa. Luteinisoiva hormoni
Hormonin pitoisuus on lapsilla hyvin pieni, mutta se kasvaa murrosiässä, ja siitä voidaan tutkia puberteettikehitystä. Naisilla hormonin tehtävä on stimuloida munasolun irtoamista, sen jälkeen keltarauhasen kehitystä ja ylläpitää keltarauhasen hormonituotantoa. Ovulaation aikana pitoisuus nousee moninkertaiseksi. Miehillä luteinisoiva hormoni stimuloi kivesten Leydigin solujen androgeenituotantoa. Hypofyysin vajaatoiminta laskee hormonin pitoisuutta. Raskaus
Raskaus tarkoittaa aikaa, jolloin naaraan elimistössä kehittyy hedelmöittynyt munasolu alkioksi ja myöhemmin sikiöksi. Raskaus päättyy synnytykseen. Ihmisillä raskaus kestää noin 9 kalenterikuukautta, ja kuukautiset yleensä jäävät pois sen ajaksi. Raskaus edellyttää yhdyntää tai keinohedelmöitystä. Tarhamehiläinen
Mehiläisen takaruumiissa sijaitsevat ruuansulatuselimet, lisääntymiselimet, vaha- ja feromonirauhaset sekä pistin ja myrkkyrauhanen, joka erittää mehiläismyrkkyä. Pistin on vain työmehiläisillä ja emolla. Mehiläinen pistää suojellakseen itseään tai yhdyskuntaansa pesässä. Kun mehiläinen pistää ihmistä tai eläintä, pistin jää väkäsistä kiinni ihoon ja irtoaa mehiläisen ruumiista sitä liikuttavan lihaksiston ja myrkkyrakon kanssa. Mehiläinen kuolee itse piston jälkeen. Toista hyönteistä pistävä mehiläinen ei menetä pistintään eikä kuole. Vaharauhasissaan mehiläinen tuottaa mehiläisvahaa, jonka se siirtää jaloillaan suuhun ja pehmittää tasaiseksi massaksi. Ruuansulatuskanava laajenee takaruumiissa mesikuvuksi, johon mehiläinen varastoi kukista imetyn meden sekä oman ravintonsa. Feromonirauhasillaan mehiläinen erittää erilaisia feromoneja, jotka auttavat esimerkiksi parveilussa, ravintolähteille suunnistamisessa, pesän lentoaukon merkitsemisessä ja hälyttämisessä.