Mistä tulee nimitys puunilaissota?
Puunilaissodat
Puunilaissodat olivat kolmen sodan sarja, jotka käytiin Rooman ja Karthagon välillä vuosina 264-146 eaa. Sotien nimet tulevat siitä, että roomalaiset kutsuivat Karthagon asukkaita "puunilaisiksi". Sana viittaa karthagolaisten foinikialaiseen alkuperään.
Tärkein syy oli eturistiriita Karthagon ja Rooman tasavallan välillä. Roomalaiset olivat aluksi kiinnostuneita laajentamisesta Sisilian suuntaan. Osa Sisiliasta oli Karthagon valvonnassa.
Ulaani
Nimitys "ulaani" tulee puolankielen sanasta "Ułan", joka taasen periytyy tataarinkielen nimityksestä "Oglan", "urhea soturi" ja pelkkien keihäiden kanssa vihollista kohti syöksyminen vaatikin suurta rohkeutta ja päättäväisyyttä sekä kurinalaista yhteistyötä. Puolan 1700-luvulla jakaneet valtiot ottivat käyttöönsä alkuperäisen ulaani-nimen, mutta yksikkötyypin levitessä Länsi-Eurooppaan siitä käytettiin yksikkötyypin pääasiallisena aseena käyttämän keihään tai peitsen vuoksi myös nimitystä "ratsukeihäsmies". Ranskassa ja englanninkielisissä maissa ulaani tunnetaankin paremmin nimellä "lansieeri" (ransk. "lancier". Sanasta "lance", "keihäs"). Kauniainen
Kauniaisten alkuperäinen ruotsinkielinen nimi, Grankulla, on yhdistetty sanoista "gran" (kuusi) ja "kulle" (kukkula, kumpu) ja on ollut tässä muodossa käytössä 1900-luvun alusta. Ennen sitä paikka tunnettiin murteellisessa muodossa "Gränkull", joka esiintyy moderneilla kartoilla Kauniaisten vesitornin mäen nimenä. Suomenkielinen nimi Kauniainen on peräisin "Kauniais"-nimisestä tilasta, joka puolestaan on saanut nimensä Tampereen lähellä sijaitsevan tilan mukaan. Suomenkielinen nimi otettiin käyttöön 1930-luvulla ja siitä tuli kauppalan virallinen suomenkielinen nimi vuonna 1949. Luuvalo
Luuvalo on suomalaisen kansanperinteen tuntema sairaus, joka tuntuu ajoittaisena tai jatkuvana kolotuksena samoissa jäsenissä. Nimityksellä luuvalo on viitattu moniin, eri syistä johtuviin kipuihin. Luuvalo erosi noidannuolesta siten, että jälkimmäinen tuntui kipuna pienellä alueella.
Yhdyssanan loppuosa ”valo” on nykysuomeksi ”kipu”, (nykyviroksi "valu"). Nykyään sanaa luuvalo käytetään lähinnä synonyymina sanalle ”kihti”. Ensimmäinen puunilaissota
Tulevasta sodasta nähtiin enteitä jo Taraksen rannikolla. Rooman täytyi myöntää kaupungille varsin löyhät rauhanehdot, sillä roomalaiset pelkäsivät Taraksen antautuvan Karthagolle. Ensimmäinen selkkaus Rooman ja Karthagon välillä tapahtui Messenen kaupungissa, joka sijaitsee aivan Sisilian itäkärjessä, vain seitsemän kilometrin päästä Italian niemimaasta. Pilppa
Pilppa oli saamelaisten vanhaa metsästysaluetta ja alueen nimistökin kertoo noista ajoista. Ukonvuori Pienkolovedellä Ukonselän takana on vanha uhrivuori. Pyhälampi, Paljakka, Pyylinsaari jne. Lappi-nimi esiintyy nimistöissä eri muodoissa: Lapinjärvi, Lapinsalo, Lapinsuo, Lapinniemi ja Lapinoja. Pilppa tulee saamelaisesta nuolta tai keihästä tarkoittavasta sanasta. Pilpan Pölläkänpuoleisen Myllyniemen muotokin viittaisi ennen kanavan rakentamista keihääseen tai nuoleen. Alue oli rajaseutua ja Pähkinäsaaren rajakin 1323 kulki niin lähellä, että elämä oli usein vaarallista, kun vierailijoita liikkui niin idästä kuin lännestä. Olavinlinnan valmistumisen 1475 jälkeen tilanne hieman vakiintui. Savuja ei kuitenkaan siihen aikaan ollut Heinäveden suunnalla monia, ja alueen asiat hoidettiin Rantasalmen kautta. Kirkossakin käytiin 1700-luvulle saakka Rantasalmella saakka, ja kirkkoveneet olivat ahkerassa käytössä. Venäläisten pajarien ja ruotsalaisten aatelismiesten maiden rajaukset alustalaisineen ei ollut aina selvin rajoin merkitty. Kahinoita ja pienempiä taisteluja oli usein, joista paikannimetkin kertovat julmaa kieltään. Taistelu Australiasta
Taistelu Australiasta () on nimitys, jota ennen kaikkea 1990-luvun puolivälistä alkaen on käytetty Japanin Australiaa vastaan toisen maailmansodan aikana suuntaamista hyökkäyksistä. Nimitys korostaa japanilaisten maihinnousun vaaraa ja sen torjumista. Historioitsijat ovat kuitenkin kritisoineet nimitystä. Peter Stanleyn mukaan Japani hylkäsi jo alkuvuodesta 1942 suunnitelmat Australian valtaamisesta eivätkä Australian alueella tapahtuneet erilaiset sotatoimet liittyneet maihinnousupyrkimyksiin. Näin ollen mitään varsinaista ”taistelua Australiasta” ei Stanleyn mukaan käyty ja nimitys jättää varjoonsa osan australialaisten todellisesta osuudesta maailmanlaajuiseen sotaan. Kielo
Kielon lajinimi "majalis" tulee latinan toukokuuta tarkoittavasta sanasta "Maius" ja suvun nimi "Convallaria" latinan sanasta "convallis" ’laakso’. Suvun ja lajin nimen taustalla on Raamatun Vanhan testamentin Laulujen laulu, jossa tyttö vertaa itseään laaksojen liljaan, vaikka Raamatun kasvi onkin todennäköisesti ollut madonnanlilja ("Lilium candidum") eikä kielo. Tämän kertomuksen pohjalta saksalaiset kasvitieteilijät alkoivat kuitenkin jo 1500-luvulla kutsua kieloa ”laaksojen liljaksi”, "Lilium convallium", josta nimen käyttö levisi myös muualle Eurooppaan. Carl von Linné muokkasi nimityksestä kielon nykyisen tieteellisen nimen. Myös kielon ruotsinkielinen nimi "liljekonvalj" on väännös edellä mainitusta latinankielisestä nimestä. Hannibal
Karthago ja Rooma olivat 200-luvulla eaa. Välimeren kaksi johtavaa valtiota, ja ne kävivät toisiaan vastaan kolme puunilaissotaa, joista Hannibal osallistui toiseen sotaan. Hannibal arvioi, että Roomalla oli suurempi ja iskukykyisempi jalkaväki. Sen vuoksi hän pyrki kehittämään ratsuväkeään. 
Karthagon kärsittyä tappion ensimmäisessä puunilaissodassa Hannibalin isä Hamilkar yritti saada valtion uuteen nousuun. Hamilkar pyrki ulottamaan Karthagon vallan Hispanian heimojen alueille. Karthagon laivasto oli heikolla tolalla, ja Espanjaan oli marssittava Gibraltarinsalmen kautta. Tarinan mukaan Hannibal oli mukana tällä retkellä ja hänen isänsä oli vaatinut häntä vannomaan ikuista vihaa Roomaa kohtaan. Hamilkar valloitti Hispanian, mutta hän kuoli taistelussa. Hänen veljensä Hasdrubal oli hänen seuraajansa ja pyrki lujittamaan Karthagon aseman Iberian niemimaalla. Hän muun muassa solmi sopimuksen Rooman kanssa aluejaosta. Hasdrubalin kuoltua 221 eaa. Hannibal julistettiin armeijan ylipäälliköksi. Puutalo
Puurakennuksia on hävittänyt Suomesta valtavissa määrin niihin varsinaisesti 1960-luvulta lähtien kohdistunut purkuvimma, joka oli vahvimmillaan 1960- ja 1970-luvuilla. Lähinnä Helsingissä ja Turussa purettiin puutalojen lisäksi myös kivitaloja, mutta suurimmaksi osaksi ne olivat puisia taloja, joita saatettiin repiä korttelikaupalla ja korvatiin monikerroksisilla ja tehokkaimmilla kerrostaloilla. Ilmiö aiheutti jo aikanaan paheksuntaa tavallisen kansan parissa, ja vaikka se sai yleiseksi kutsumanimekseen yhden ahkerimmista purkajista mukaan "Turun tauti", oli se koko maan laajuinen ilmiö. Uutta siinä tuolloin oli se, että kun aikaisemmin oli purettu lähinnä vain huonokuntoisia taloja, nyt saatettiin purkaa myös hyväkuntoisia rakennuksia. Purkamista vauhditti toki se, jos rakennukset olivat huonossa kunnossa. Purkamista on selitetty mm. suomalaiselle yhteiskunnalle tyypillisellä uuden ihannoimisella ja taloudellisen tehokkuuden asettamisella esteettisten arvojen edelle. Tämä kostautuu tulevaisuudessa, kun ko. ajanjaksolla kiirellä ja halvalla rakennettujen elementtitalojen peruskorjaus tulee ajankohtaiseksi. Viisisoutu
Ensimmäisessä puunilaissodassa kaikki osapuolet käyttivät viisisoutuja, jotka olivat nopeampia, raskaampia ja jaksoivat kantaa enemmän sotilaita kuin nelisoudut ja trieerit. Ne olivat silloin Välimeren yleisimpiä sotakaleereja. Puuilo-cup
Puuilo-cup on Suomen Ampumahiihtoliiton vuodesta 2018 alkaen järjestämä ampumahiihdon kansallinen kilpailusarja. Puuilo-cup on nimetty ampumahiihtoliiton sponsorin Puuilon mukaan, mutta se on yleisen sarjan ainoa kansallisen tason cup-kilpailu Suomessa, joten se vastaa hiihtoliiton järjestämää Maastohiihdon Suomen Cupia. Yleisen sarjan lisäksi Puuilo-cupissa järjestetään sarjat alle 19-vuotiaille ja alle 22-vuotiaille. Kaikissa sarjoissa on seitsemän osakilpailua ja sama pisteytysjärjestelmä. Joihinkin osakilpailuihin, kuten Kontiolahden kansainvälisiin GP-kilpailuihin, saa osallistua myös ulkomaalaisia osanottajia, mutta Puuilo-cupin pisteitä jaetaan ainoastaan suomalaisen kilpailulisenssin omaaville. Viestikilpailuita ei Puuilo-cupissa käydä. Alpit
Alpeilla on asunut ihmisiä jo kivikaudelta lähtien, mutta heistä tiedetään vähän. Puunilaissodissa Karthagon sotapäällikkö Hannibal ylitti Alpit 38 000 miehen armeijansa kanssa. Germaaniheimot asuttivat Alpit 500–1200-luvuilla. Alppien historiaa voidaan seurata tarkemmin vasta 900–1200-lukujen jälkeen Kaarle Suuren perustaman valtakunnan lopullisesti hajottua. Ihmisiä muutti Alpeille muun muassa siksi, että ne tarjosivat hyvän turvapaikan. Puutalo
Pohjalaistaloksi kutsuttuvat talot ovat suuria, usein kaksikerroksisia ja punamullattuja hirsitaloja. Karjalassa ja Savossa on ollut yksinkertaisia ja vaatimattomia hirsitaloja, jotka on jätetty luonnonpuun värisiksi harmaantumaan. Pohjois-Karjalassa kylät rakennettiin perinteisesti vaaran tai mäen huipulle. Oma lukunsa on Suojärvellä esiintynyt rajakarjalainen rakennustyyli, joka on peräisin rajantakaisesta Karjalasta. Mahtavat hirsitalot on koristeltu yksityiskohtaisilla vuorilaudoilla ja ikkunaluukuilla. Syrakusan piiritys 261 eaa.
Puunilaissotien syttyminen Karthagon ja Rooman välille johtui siitä, että Karthagon palkkasoturit valtasivat itselleen Messinan. Syrakusa piti sitä uhkana itselleen ja pyysi Roomaa apuun. Sata uudenlaista maihinnousulaivaa auttoivat Rooman vuonna 260 eaa. voittoon Mylain taistelussa Karthagoa vastaan Mylain eli nykyisen Milazzon niemen alueella. Sen jälkeen käytiin Sisilian eteläpuolella meritaistelu, jossa kummallakin osapuolella oli yli 300 laivaa. Tämäkin päättyi Rooman voittoon, mutta sen jälkeen sotaonni kääntyi. Lopulta Aegetes-saarten voitto käänsi sodan Rooman hyväksi, ja vuonna 241 eaa. solmitun rauhan perusteella Karthagon oli vetäydyttävä Sisiliasta. Rauhansopimus
Rooman ja Karthagon välisistä puunilaissodista kaksi ensimmäistä päättyivät rauhansopimuksiin, kolmas sen sijaan Karthagon perusteelliseen hävitykseen. Puunilaissodat
Rooma voitti sodan kaikilla kolmella kerralla. Ensimmäisessä puunilaissodassa Karthago menetti Roomalle Sisilian, toisessa Iberian. Kolmannessa puunilaissodassa Karthago tuhottiin täysin, ja sen alueet liitettiin kokonaisuudessaan Rooman valtakuntaan. Puumaja
Puumaja on puuhun tehty maja. Puumajan rakentaminen voi olla kielletty joissain paikoissa, esimerkiksi kansallispuistoissa. Puuskarintama
Puuskarintama synnyttää usein vyörypilven ukkospilven etuosaan. Eri-ikäisiä vyörypilviä sanotaan joskus rulla- tai hyllypilviksi. Voimakkaassa ukkosessa, supersolussa syntyy kumpupilvinauha, kun ukkospilven sisäänvirtaus törmää puuskarintamaan, eli tapahtuu konvergenssi, ilmavirtausten yhteenliittyminen. Apassisodat
Ensimmäinen vakava yhteenotto käytiin syksyllä 1849, jolloin apassien leirikuntiin kuuluvat jicarillat surmasivat joukon uudisasukkaita New Mexicossa. Seuraavien vuosikymmenien aikana erimielisyydet kärjistyivät lukuisiksi yhteenotoiksi. Jicarillat kärsivät tappion Yhdysvaltain armeijalle vuonna 1856, mutta samalla vuosikymmenellä chiricahuat ja mescalerot nousivat Yhdysvaltoja vastaan. Naevius
Gnaeus Naevius (n. 264 - 194 eaa.) oli roomalainen runoilija ja dramatisti. Hän osallistui ensimmäiseen puunilaissotaan (264-241 eaa.), mutta omistautui sittemmin runojen kirjoittamiselle. Hänen merkittävin teoksensa on kertomaruno "De bello punico" ("Puunilaissota"). Hän kirjoitti myös murhe- ja huvinäytelmiä. Sotanorsu
Sri Lankan historian mukaan norsujen syöksyhampaisiin oli sidottu painavia rautaketjuja, joiden päissä oli teräspalloja, joita norsut koulutettiin heiluttamaan vaarallisesti ja suurta taitoa osoittaen. Tämä oli erittäin tehokas keino pitää vihollisen joukot poissa tieltä. Puunilaissodissa sotanorsu oli raskaasti panssaroitu ja kantoi kolmea miestä tornissa jota kutsuttiin nimellä "howdah": kyydissä niillä oli jousiampujia tai sarissaa (kuusi metriä pitkiä keihäs) käyttäviä miehiä. Metsänorsuista koostuvat sotanorsut, jotka olivat pienempiä kuin afrikkalaiset ja aasialaiset sukulaisensa, eivät olleet tarpeeksi vahvoja kantamaan tätä tornia ja kantoivat siksi vain kahdesta kolmeen miestä. Lisäksi norsun kyydissä oli kuljettaja ("mahout"), joka oli vastuussa eläimen kontrolloimisesta. "Mahout" kantoi taltta-terää ja nuijaa, joilla hän saattoi katkaista eläimen selkäytimen ja tappaa norsun sen vauhkoontuessa. Elefantteja on vertailtu toisen maailmansodan tankeiksi, mutta niiden taktinen käyttö on hyvin erilainen. Puuleopardi
Puuleopardin nimi on sikäli harhaanjohtava, että se ei kuulu samaan sukuun leopardien kanssa. Lajin luokittelu on tuottanut aina ongelmia tutkijoille. Suvulle onkin annettu tieteelliseksi nimeksi "Neofelis", joka tarkoittaa "uudiskissaa". Nimi viittaa johonkin ennennäkemättömään. Puuleopardeja pidetään muinaisten sapelihammaskissojen läheisimpänä elossa olevana sukulaisena ja sillä on yhä joitakin niiden piirteitä. Aitolia
Sota päättyi rauhansopimukseen vuonna 217 eaa. Vuonna 211 eaa. aitolialaiset julistivat uuden sodan Filipposta vastaan, tällä kertaa liittoutuneena Rooman kanssa. Roomalaisten päähuomio oli kuitenkin toisessa puunilaissodassa, eivätkä nämä siksi juurikaan kyenneet auttamaan aitolialaisia. Filippos valtasi Thermoksen uudelleen, ja aitolialaiset suostuivat lopulta rauhaan vuonna 205 eaa. Sitä seurasi Makedonian rauha roomalaisten kanssa. Ksanthippos
Ksanthippos (, , 200-luku eaa.) oli sotapäällikkö, joka palveli Karthagon armeijassa ensimmäisen puunilaissodan aikana. Hän oli mahdollisesti spartalainen palkkasoturi. Vuonna 255 eaa. hänen johtamansa puunilaisarmeija tuhosi Marcus Atilius Reguluksen legioonat Tunisin taistelussa hiekkatasangolla käyttäen hyväkseen sotanorsuja ja ylivoimaista ratsuväkeä. Toinen puunilaissota
Karthago menetti käytännössä kaikki Afrikan ulkopuoliset alueensa ja joutui myöntymään Rooman rauhanehtoihin. Toisaalla roomalaisiin turvautunut ja Zamassa kunnostautunut numidialainen prinssi Masinissa syrjäytti kilpailijansa Syfaksin. Ensimmäinen puunilaissota
Tämän jälkeen karthagolaisten palkkasoturien keskuudessa syntyi melkoinen kapina, ja he valtasivat Karthagolta Tunisin sekä Sardinian ja Korsikan saaret. Karthagon kenraalit Hamilkar Barka ja Hanno Suuri kukistivat kapinan Afrikassa, mutta saarten kapinalliset kääntyivät Rooman suojelukseen. Rooma vaati Karthagoa luopumaan saarista ja maksamaan vielä lisää sotakorvauksia. Karthago joutui myöntymään Rooman ehtoihin, mutta kosto jäi kytemään karthagolaisten mieleen. Rooman ja Karthagon konflikti jatkui toisessa puunilaissodassa vuonna 218 eaa. - 202 eaa. Palkkasoturien sota
Karthago oli köyhtynyt ensimmäisen puunilaissodan sotakorvausten vuoksi, eikä siksi kyennyt maksamaan suuren palkka-armeijansa palkkaa. Palkka-armeija nousi kapinaan muutamien Karthagosta irti pyrkivien libyalaiskaupunkien tuella ja valtasi Tunisin sekä Sardinian ja Korsikan saaret. Palkkakiistasta nousi täysimittainen kapina, johon liittyi myös numidialaisia. Elea
Elea liittyi suhteellisen varhain Rooman liittolaiseksi ja oli sen kanssa hyvissä väleissä. Roomalaiset tapasivat ottaa Cereen papit Eleasta ja Neapoliista, sillä tämän kultti oli kreikkalaista alkuperää ja liittyi Demeterin kulttiin. Toisessa puunilaissodassa 218–202 eaa. kaupunki antoi Rooman kanssa tekemänsä sopimuksen mukaisesti laivoja Rooman käyttöön, ja toimi linnoituksena Hannibalin joukkoja vastaan. Hiilikaasu
Hiilikaasu on hiilestä valmistettu palava kaasu. Suppeimmillaan se käsittää häkäpöntöissä muodostuneen kaasun, silloin kun polttoaineena oli puuhiili. Näitä hiilikaasuttimia oli käytössä toisen maailmansodan aikaan runsaasti. Puukaasutin syrjäytti hiilikaasuttimia sodan loppupuolelle mentäessä. 
Puukaasuttimen energiatalous on n. kaksi kertaa parempi kuin hiilikaasuttimen. Laivanrakennus
Rooman menestys ei perustunut laivastoon. Roomalaiset rakensivat laivaston vahvaa merivaltaa Karthagoa vastaan käytyihin puunilaissotiin. Toisen puunilaissodan jälkeen Rooma antoi laivastonsa rappeutua. Myöhemmin laivasto koottiin tarvittaessa Etelä-Italian kreikkalaisilta kaupungeilta. Vuoden 50 paikkeilla keisari Claudius saattoi loppuun Ostian sataman työt. Rooma oli tullut riippuvaiseksi Aleksandriasta laivatusta viljasta. Lukianoksen tuotannossa on säilynyt kuvaus viljalaivan matkasta osana teosta "Laiva eli Toivomukset" (myös nimellä "Purjehdus eli Inhimillisiä toiveita"). Laivan nimi oli "Isis", ja se lähti Aleksandriasta kohti Roomaa. Laivan kerrotaan olleen 55,5 m pitkä, yli 13,7 m leveä ja sen kannen korkeuden 13,4 m. Aluksen vetoisuus oli noin 1 200 tonnia. Alkutaival sujui lauhassa luodetuulessa Kyprokseen viikossa, joten nopeus oli ollut noin 1,75 solmua, mikä on kohtuullinen nopeus raskaalle alukselle luovissa. Tämän jälkeen nousi länsimyrsky ja alus joutui nykyisen Turkin länsirannikolle. Tämän jälkeen matkan päämäräksi valittiin Ateena.
Isojen aluksien rungot rakennettiin maalla ja varusteltiin meressä. Vesille laskun jälkeen alkoivat ongelmat, sillä suolaisissa valtamerissä puulaivoja tuhoaa laivamato, jota roomalaiset kutsuivat nimellä "Terredo navalis", joka on myös sen nykyinen tieteellinen nimi. Erityisesti lehtikuusta pidettiin altiina laivamadolle. Suuria laivoja suojattiin siten, että ensin runko peitettiin piessä liotetulla liinakankankaalla ja sitten päälle naulattiin ohut lyijylevytys. Myrkyllinen lyijy esti myös kotiloiden ja hanhenkaulojen tarttumisen pohjaan. Antiikin aikana on osattu rakentaa myös kuivatelakoita, jotka pystyttiin pumppaamaan tyhjiksi. Näin voitiin huoltaa laivojen pohjia. Kolmas puunilaissota
Kolmas puunilaissota käytiin Rooman tasavallan ja Karthagon välillä vuosina 149 eaa.–146 eaa. Vaikka Rooma oli kukistanut Karthagon toisessa puunilaissodassa, Karthago elpyi seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana. Trebian taistelu
Trebian taistelu oli toisen puunilaissodan ensimmäinen suurtaistelu. Taisteluun osallistuivat Hannibalin karthagolaisjoukot ja Rooman tasavalta joulukuussa 218 eaa. noin talvipäivänseisauksen aikaan. Taistelu päättyi roomalaisten huomattavaan tappioon. Silti osa roomalaisista (noin 2,5 legioonaa eli 10 000 roomalaissotilasta) onnistui taistelemaan kunniakkaasti ja sitten vetäytymään Placentiaan (Piacenza). Hannibal voitti huolellisella ja innovatiivisella suunnitelmallaan, joista hän on kuuluisa. Roomalaiskenraali, konsuli Tiberius Sempronius Longus heitti joukkonsa vaikeissa olosuhteissa suoraan hyökkäykseen eikä huomannut joutuvansa ansaan. Euryalos (Syrakusa)
Euryalos oli tärkeässä asemassa toisessa puunilaissodassa, kun roomalaiset piirittivät kaupunkia vuosina 214–212 eaa. Marcelluksen johdolla. Tuolloin linnoitus kykeni pitämään puoliaan oman varuskuntansa turvin senkin jälkeen, kun roomalaiset olivat vallanneet muun Epipolain. Näin syrakusalaiset saattoivat uhata kaupunkia piirittäneitä ja Akhradinen kaupunginosaa vastaan hyökänneitä roomalaisia selustasta. Rooman provinssit
Sisiliasta tehtiin ensimmäinen provinssi vuonna 241 eaa. ensimmäisen puunilaissodan jälkeen. Toisen puunilaissodan jälkeen Espanjasta tehtiin kaksi provinssia. Makedonialaissotien aikana Makedonia ja Kreikka joutuivat Rooman vallan alle ja niistä tehtiin provinsseja. Syrakusan piiritys (214–212 eaa.)
Syrakusan piiritys ja taistelu (214–212 eaa.) tapahtui toisen puunilaissodan aikana. Pälvisilsa
Pälvisilsa (ihmislääketieteessä myös "Tinea capitis") on ihon zoonoosi sieni-infektiosairaus. Tunisin taistelu
Tunisin tai Bagradesin taistelu käytiin vuonna 255 eaa. Rooman tasavallan ja Karthagon välillä ensimmäisen puunilaissodan aikana. Se päätti roomalaisten sotaliikkeet Afrikassa ja mahdollisti sodan jatkumisen. Toinen puunilaissota
Roomalaisten moraali kärsi ja suuret osat Etelä-Italiaa siirtyivät Hannibalin puolelle, samoin Syrakusa ja Makedonian kuningas Filippos V. Jos Hannibal olisi saanut vahvistuksia Karthagosta, olisi hän kai nyt voinut hyökätä Roomaan. Puutteellisten resurssien takia hän kuitenkin tyytyi hävittämään lähiseutuja. Hannibal teki Capuasta tukikohtansa, kun se oli siirtynyt hänen puolelleen. Roomalaiset puolestaan palasivat Fabius Cunctatorin strategiaan ja sissisotaan. Puuhiili
Puuhiilen tuotanto tapahtuu joko miilussa tai retortissa. Miilumenetelmässä kuivatislaus saa tarvitsemansa lämmön miilun sisältä, kun pienen osan puuta annetaan palaa. Palamisen tarvitsema ilma päästetään säädellysti miilun sisään; menetelmässä kuivatislaus ei siis ole täysin ilmaton. Miilumetelmä on ikivanha keksintö, ja sillä tuotetaan edelleen valtaosa maapallon puuhiilestä. Yleisin miilu on kehitysmaissa vieläkin käytetty maamiilu. Siitä on kehitetty edelleen tiilimiiluja ja teräsmiiluja. Scipio Africanus
Publius Cornelius Scipio Africanus (236–183 eaa.) oli roomalainen valtiomies ja sotapäällikkö toisessa puunilaissodassa. Hänet tunnetaan ennen muuta Hannibalin voittajana. Tästä voitosta hän sai lisänimen "Africanus". Historioitsija Livius on kirjoittanut hänen vaiheistaan laajasti. Scipio on yksi Rooman tasavallan tunnetuimmista sotapäälliköistä ja taitava valtiomies. Tiberius Gracchus
Poika Tiberius Gracchus taisteli kolmannessa puunilaissodassa. Hän joutui tällöin riitoihin senaatin kanssa. Näihin aikoihin Roomaan oli alkanut muodostua suurelta osin entisistä legioonalaisista koostunut suuri kaupunkiköyhälistö, jonka tyytymättömyys kanavoitui kansankokousten kautta. Vuonna 133 eaa. Gracchus valittiin kansantribuuniksi, ja hän ryhtyi ajamaan tämän köyhälistön asiaa. Kolmas makedonialaissota
Rooman tasavalta oli kärsinyt suuria tappioita toisessa puunilaissodassa, ja sen voimavarat oli jouduttu venyttämään äärimmilleen. Toisaalta legioonat olivat vuosien koulutuksen ja sotimisen jäljiltä poikkeuksellisen kokeneita. Kolmas makedonialaissota oli viimeinen sotatoimi, johon vielä osallistui toisessa puunilaissodassa taistelleita veteraaneja. Sodan sytyttyä armeijaan yritettiin löytää mahdollisimman paljon veteraaniupseereita, mutta siihen värvättiin myös runsaasti kokemattomia miehiä. Makedoniaan lähetetyssä armeijassa oli noin 37 000 miestä jalkaväessä ja 2 000 ratsuväessä. Siihen kuului kaksi legioonaa, joissa oli poikkeuksellisesti 6 000 jalkaväki- ja 300 ratsumiestä, kun normaalisti tuon ajan legioonassa oli 5 200 jalkaväkimiestä. Armeijassa oli myös runsaasti ulkomaalaisten liittolaisten joukkoja, muun muassa liguureja, numidialaista ratsuväkeä, sotanorsuja sekä kreetalaisia jousimiehiä. Rooman armeija oli siis osittain kokenut, mutta samalla myös ikääntynyt. Munkinpuisto
Puiston alueella oli alun perin vesijättömaata ja niitty, jonka nimi oli Pitkäniitty. Itäpäässä oli luonnonlammikko ja sotavuosina ja pitkään sen jälkeen ”Pelto”, joka oli jaettu viljelypalstoihin. Peltoviemäreiden tukkeuduttua viemärin varret lammikoituivat, mikä lienee ollut itäpään luonnonlammikon alkuperänä. Selinus
Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Sisilian sotaretken aikaan vuonna 276 eaa. selinuslaiset liittyivät tämän puolelle Herakleian valtauksen jälkeen. Ensimmäisen puunilaissodan vuosina 264–241 eaa. aikaan Selinus oli jälleen Karthagon vallassa, ja sen alueella käytiin useita taisteluita. Sodan loppupuolella, noin 250 eaa., kun karthagolaiset keskittyivät mahdollisimman harvojen paikkojen puolustamiseen, nämä siirrättivät kaikki Selinuksen asukkaat Lilybaioniin ja tuhosivat Selinuksen. Segesta
Segesta säilyi Karthagon vallassa ensimmäiseen puunilaissotaan saakka. Konsuli Appius Claudius hyökkäsi kaupunkiin sodan ensimmäisenä vuonna eli 264 eaa., mutta ilman menestystä. Pian tämän jälkeen segestalaiset kuitenkin surmasivat kaupungin karthagolaiset ja liittyivät Rooman puolelle. Tämän jälkeen karthagolaiset alkoivat piirittää Segestaa. Kaupunki pelastui Duiliuksen tultua apuun Mylain taistelussa saamansa voiton jälkeen vuonna 260 eaa. Thermai (Himera)
Syrakusan tyranniksi myöhemmin noussut Agathokles oli kotoisin Thermaista. Myöhemmin kaupungin nimi esiintyy usein ensimmäisen puunilaissodan yhteydessä. Vuonna 260 eaa. joukko roomalaisia kärsi tappion Hamilkarin joukoille Thermain lähellä. Roomalaiset valtasivat kaupungin itsensä sodan loppupuolella. Kaupunki sai roomalaisilta ainakin myöhempinä aikoina hyvän kohtelun, ja asukkaat saivat Ciceron mukaan pitää alueensa ja omat lakinsa. Syytä kohteluun ei tiedetä. Majavasodat
Majavasodat on yhteisnimitys irokeesien vuosien 1649–1701 välillä käymälle joukolle sotia muita intiaaneja ja Uuden Ranskan siirtolaisia vastaan. Sodat käytiin vähintään osittain majavanpyydystysalueiden hallinnasta, mistä juontuu myös sotien nimi. Irokeesiliitto levitti aluksi vaikutusaluettaan suurelle alueelle muiden intiaaniheimojen kustannuksella, mutta lopulta se jäi tappiolle Ranskaa ja sen intiaaniliittolaisia vastaan. Sodat päättyivät Ranskan, sen intiaaniliittolaisten ja irokeesien solmimaan rauhaan vuonna 1701. Rooman valtakunta
Apenniinien niemimaa oli kokonaan Rooman hallussa 270 eaa. Seuraavaksi laajeneminen jatkui läntisen Välimeren rannikoille, jolloin käytiin puunilaissodat Karthagoa vastaan. Puunilaissotien tuloksena Rooma sai haltuunsa Sisilian, Hispanian ja Pohjois-Afrikan. Sitten vuorossa oli Makedonia, jota vastaan roomalaiset kävivät ns. makedonialaissodat. Makedonia voitettiin 197 eaa.. Seleukidit lyötiin nykyisessä Syyriassa 189 eaa. Rooman sanottiin puolessa vuosisadassa levittäneen herruutensa Italiasta koko antiikin tuntemaan maailmaan. Kamarina
Ensimmäisessä puunilaissodassa 264–241 eaa. Kamarina liittyi jo varhain Rooman puolelle. Vuonna 258 eaa. kaupunki petettiin karthagolaiselle Hamilkarille. Konsulit Aulus Atilius ja Gaius Sulpicius saivat pian vallattua sen takaisin, jonka jälkeen he myivät kostoksi suuren osan asukkaista orjiksi. Muutama vuosi myöhemmin, vuonna 255 eaa., Kamarinan edustalla tapahtui suurin sodassa Roomaa kohdannut onnettomuus, jossa suuri osa sen laivastosta tuhoutui myrskyssä. Vain 80 laivaa 364:stä onnistui pelastumaan, ja koko rannikon Kamarinasta Pakhynoksen niemelle kerrotaan olleen täynnä laivanhylkyjä. Puu-Nurmes
Puu-Nurmeksen aika alkoi vuoden 1876 jälkeen, Aleksanteri II aikaan, kun Nurmes oli perustettu kauppalaksi. Kauppala rakennettiin kahden järven Nurmesjärven ja Pielisen Vinkerlahden väliselle harjulle, jolla ei ollut aikaisempaa asutusta. Asemakaava oli ns. empirekaava, jonka suunnitteli Julius Basilier. Asemakaavan vahvisti Venäjän tsaari 1897. Palontorjunnan takia kadut sunniteltiin leveiksi, ja katujen varsille istutettiin paljon koivuja. Siksi Nurmes tunnetaan ”koivujen kaupunkina”. Pääosa vanhan kaupungin ydinosan rakennuskannasta on 1880-luvun ja 1930-luvun väliseltä ajalta. Talot ovat hirsirakenteisia ja vuorattu laudoilla ulkopuolelta. Velleius Paterculus
Velleiuksen teos käsitti kaksi kirjaa. Se alkoi kreikkalaisesta mytologiasta ja ulottui aina kirjoittajan omaan aikaan. Ensimmäinen kirja, joka ei ole säilynyt nykypäivään kokonaisuudessaan, päättyy kolmanteen puunilaissotaan. Toisen kirja ei enää käsittele maailmanhistoriaa laajemmin, vaan keskittyy Julius Caesarin ja Augustuksen osuuteen Rooman valtakunnan historiassa. Teos päättyy Tiberiuksen ylistykseen. Teos sisältää muun muassa varhaisimman kuvauksen Teutoburgin taistelusta, joka käytiin syyskuussa vuonna 9. Velleius oli itse mukana Germanian sodissa. Hänen kuvauksensa taistelusta perustuu silminnäkijöiden kertomuksiin. Velleius ihailee teoksessaan konservatiivista auktoriteettia ja järjestystä. Uudistajat kuten Gracchukset, Velleius tuomitsee demagogeiksi. Teoksen tyyli yrittää jäljitellä Ciceron tasapainoisuutta. Velleius kuitenkin piti Sallustiusta esikuvanaan. Henna (kaupunki)
Roomalaisen kauden alussa Hennalla oli etuoikeutettu vapaakaupungin ("civitas libera atque immunis") asema. Toisessa puunilaissodassa 218–202 eaa. monet Sisilian kaupungit pettivät Rooman ja siirtyivät Karthagon puolelle. Hennaa hallinnut Pinarius pelkäsi saman tapahtuvan Hennassa, ja antoi varuskuntansa surmauttaa kaikki kaupungin asukkaat näiden oltua kokoontumassa kaupungin teatterilla. Tämän jälkeen kaupunki annettiin roomalaisten sotilaiden ryöstettäväksi. Henna menetti nyt vapaakaupungin asemansa, ja siitä tuli "civitas decumana". Makedonialaissodat
Ensimmäinen makedonialaissota käytiin vuosina 215 eaa. — 205 eaa. Makedonian kuningas Filippos V hyökkäsi Rooman liittolaisia vastaan toisen puunilaissodan aikana. Sota loppui Rooman kannalta epätavallisesti koska Filipposta ei kukistettu lopullisesti ja hän sai pitää suuren osan valtaamistaan alueista. Toinen puunilaissota
Vuonna 210 eaa. nuorempi Publius Cornelius Scipio nousi maihin Emporionissa joidenkin vahvistusten kera. Näin roomalaisten vahvuus nousi noin kahteen legioonaan ja "alaan". Tuolloin eri puolilla Iberian niemimaata oli kolme yhtä vahvaa tai isompaa karthagolaista armeijaa johtajinaan Hasdrubal Barka, Hasdrubal Gisco ja Mago Barka. Scipio ei haastanut näistä yhtäkään, vaan kulki etelään ja onnistui 209 eaa. valtaamaan Carthago Novan käyttäen hyväkseen kaupunkia reunustavan laguunin laskuvettä ja laivoja. Tasapaino heilahti rajusti, sillä Carthago Nova (nyk. Cartagena) oli Karthagon tärkein tukialue Espanjassa ja siellä oli harvinaisen hyvä satama. Scipio sai käyttöönsä heittokoneita ja 18 uutta laivaa, jotka liitettiin eskaaderiin. Ab urbe condita (kirja)
"Ab urbe conditasta" on säilynyt hyvin toista puunilaissotaa kuvaava jakso, jossa on erityisesti kuvattu sodan puhkeamiseen johtaneet tapahtumat, roomalaisten ja karthagolaisten välien kiristyminen ja vaivalloinen Alppien ylittäminen. Kirjasta kuvastuu roomalaisten voimakas kansallinen ilo ja ylpeys siitä, että heidän onnistui lopulta selviytyä voittajina "viekkaasta ja vaarallisesta perivihollisestaan" Hannibalista. Toinen puunilaissota
Seuraavina vuosina Hannibalin asema kuitenkin jatkoi heikentymistään. Hän menetti yksi toisensa jälkeen aikaisemmat valloituksensa. Hänen liittolaisensa ja maamiehensä kärsivät pahoja tappioita. Lopulta vuonna 203 eaa. hänet kutsuttiin takaisin Afrikkaan, jossa seurasi sodan loppunäytös. Maunula
Nimi Maunula (ruots. Månsas) on peräisin Monsaksen tilasta. Osa Monsaksen maista sijaitsi Maunulan alueella. Monsaksen tilan päärakennus tosin sijaitsi ja sijaitsee edelleen Oulunkylän Patolassa. Puutavara
Puutavara on puusta, erityisesti puun rungosta, saatavan puuaineen yleisnimitys raaka-aineena ja kaupallisena tuotteena eli metsätaloustuotteena. Puutavaraksi nimitetään sekä metsästä kaadettuja puita että näistä puista sahattuja, höylättyjä ja sorvattuja tuotteita. Insubrit
Insubrit kärsivät tappion roomalaisille Clastidiumin taistelussa vuonna 222 eaa., mutta heimo oli vielä Hannibalin liittolainen toisessa puunilaissodassa. Roomalaiset alistivat insubrit lopullisesti vuonna 196 eaa. Insubrit saivat latinalaiset oikeudet 89 eaa. ja 40 vuotta myöhemmin heille suotiin Rooman täydet kansalaisoikeudet. Lipara
Ensimmäisessä puunilaissodassa 264–241 eaa. Liparasta tuli karthagolaisten tukikohta, koska siellä oli hyvä satama ja se mahdollisti sijaintinsa puolesta Sisilian pohjoisrannikon hallinnan. Konsuli Gnaeus Cornelius epäonnistui saaren valtaamisessa Roomalle vuonna 260 eaa., ja jäi vangiksi koko laivasto-osastonsa kanssa. Vuonna 257 eaa. Rooman ja Karthagon laivastot ottivat jälleen yhteen saaren lähistöllä. Roomalaiset valtasivat Liparan lopulta Gaius Aureliuksen johdolla vuonna 252/251 eaa. Männäisten ruukki
Ruukki käytti ruotsalaista rautamalmia ja lähialueen metsistä saatua puuhiiltä. Ruukin alueelle rakennettiin myös Haudon vesisaha. Lähiseudun talonpojat vastustivat ruukin tuloa koska pelättiin että ruukin puuhiilen tarve kuluttaa alueen metsävarat loppuun. Kalannissa ja muualla lähiseudulla valmistettiin tähän aikaan suuressa mittakaavassa puuastioita myyntiä varten ja tähän tarvittiin metsistä kaadettua puuta. Suomen sisällissota
Vallankumous oli vuoden 1918 sodan ensimmäisiä nimityksiä kansanvaltuuskunnan puolella. Punainen osapuoli kutsui sotaa myös luokkasodaksi ja kapinaksi. Lisäksi "vapaustaistelu"-nimeä käytettiin esimerkiksi punakaartilaisten kuolinilmoituksissa ja hautajaisissa. Kansalaissota-nimeä käytettiin sodan aikana yleisesti molemmin puolin rintamaa. Valkoiset käyttivät lisäksi nimiä punakapina ja kapina. Sodan loppuvaiheessa ja sen jälkeen voittajien puolella alettiin korostaa sodan kansallista luonnetta vapaussotana Venäjää ja sen tukemia punaisia vastaan. Tampereen Puuvillateollisuus
Suomen sisällissodan alettua tammikuun lopulla 1918 Lapinniemen tehdas oli kymmenen päivää pysähdyksissä mutta saattoi sitten jatkaa tuotantoaan. Tehdas kärsi vaurioita Tampereen taistelun aikana maalis-huhtikuun vaihteessa 1918. Sodan jälkeen tehtaan puuvillavarastoa ei saatu täydennettyä ja tehdas joutui siirtymän 3-päiväiseen työviikkoon. Samalla aloitettiin myös tilapäisesti pakettilangan valmistus paperiliuskoista. Ensimmäinen puunilaissota
Karthagolla oli laiva- ja miehistömäärissä ylivoima: Karthagolla oli 350 kaleeria ja noin 150 000 miestä, Roomalla 330 kaleeria ja noin 140 000 miestä. Karthago ei ollut kuitenkaan keksinyt vastakeinoa korpille, ja Rooman sodanjohto oli parempaa. Karthagon laivasto tuhottiin Eknomoksen taistelussa vuonna 256 eaa. Puukari
Nimi Puukari juontuu tapauksesta, kun nykyisin nähtävyytenä tunnetusta Padankielestä eli ”kalliokoskesta” irtosi maapala, jossa oli myös puita. Tämä maapala pysähtyi alajuoksun Puankielen niityille tammeten Kokkojokea. Siitä nimi Puukari, joka otettiin myös rautatieaseman nimeksi ja samalla unohdettiin kylän vanha nimi Elomäki. Puukari on ollut aikaisemmin talon nimenä. Puukari on myös sukunimi ja väestörekisterikeskuksen mukaan nykyisenä nimenä alle sadalla ihmisellä. Antiikin Sisilia
Pyrrhoksen poistuminen jätti Sisilian kreikkalaiset aluksi vaille johtajaa. Myöhemmin merkittäväksi johtohenkilöksi nousi Hieron II. Uudeksi uhkaksi muodostuivat mamertiinit, campanialaiset palkkasotilaat, jotka olivat saaneet Messenen haltuunsa ja alkoivat uhata myös muuta Sisiliaa. Hieron voitti nämä ja olisi saanut Messenenkin ilman Karthagon väliintuloa. Hän nousi Syrakusan tyranniksi ja otti jopa kuninkaan nimikkeen vuonna 270 eaa. Mamertiinit pyysivät vuonna 264 eaa. apua Roomalta, joka oli juuri vallannut Italian eteläosan. Tästä sai alkunsa ensimmäinen puunilaissota, joka teki Sisiliasta 23 vuodeksi roomalaisten ja karthagolaisten välisen sotanäyttämön. Foinikialaiset
Karthago oli 200-luvulle eaa. tultaessa ehtinyt kasvaa suurvallaksi, mutta heikkeni merkittävästi roomalaisia vastaan käydyissä puunilaissodissa. Karthago tuhoutui lopullisesti kolmannessa puunilaissodassa 149 eaa. - 146 eaa. Myyräkuume
Myyräkuume eli epideeminen nefropatia ("nephropathia epidemica", NE) on munuaisoireisiin verenvuotokuumeisiin kuuluva sairaus. Myyräkuumetta aiheuttaa hantaviruksiin, Bunyaviridae-heimoon kuuluva Puumala-virus, joka leviää ihmiseen useimmiten hengitysteitse, kun metsämyyrän ulostetta joutuu hengitysilmaan aerosolina pölyn kautta. Usein näin tapahtuu esimerkiksi puuliitereissä tai ladoissa. Aulnay-sous-Bois
Nimi Aulnay tulee keskiaikaisen latinan sanasta alnetum, joka tarkoittaa leppälehtoa. Nimi johtuu lepistä, jotka ympäröivät aluetta muinaisina aikoina. Toinen puunilaissota
Valtauksen yhteydessä hänen joukkonsa surmasivat kuuluisan matemaatikko Arkhimedeen. Tämän kerrotaan kehittäneen monenlaisia teknisiä laitteita ja käyttäneen niitä menestyksellä roomalaisia vastaan. Näistä mainittakoon ainakin polttopeilit ja Arkhimedeen kynsi, eräänlainen suunnaton koukku, jota käytettiin mereltä tulevaa laivuetta vastaan. Tarinat kuitenkin ovat varmasti liioiteltuja. Cannaen taistelu
Hannibal halusi kostaa ensimmäisessä puunilaissodassa (264-241 eaa.) Karthagon kärsimän tappion, joten hän kokosi Hispaniassa armeijan ja marssitti sen Alppien yli Italiaan.
Hannibal toivoi, että Italian kansat nousisivat kapinaan Roomaa vastaan ja liittyisivät Hannibalin armeijaan. Toive oli realistinen, sillä Italian kansat oli kukistettu ja monet kaupungit olivat ärtyneitä jouduttuaan Rooman valtaan ja Pohjois-Italian gallit olivat sekä valloittamattomia että vihamielisiä. Zaman taistelu
Zaman taistelu käytiin 19. lokakuuta 202 eaa. Se oli toisen puunilaissodan viimeinen ja ratkaiseva taistelu. Taistelussa, joka käytiin Karthagon lähellä, Scipion johtama roomalainen armeija kukisti Hannibalin johtamat karthagolaiset. Zaman taistelu oli eräänlainen Cannaen taistelun toisinto: tällä kertaa voittajana oli Rooman armeija. Nuha
Nuha eli riniitti on nenän tukkoisuudesta ja vuotamisesta käytetty nimitys. Nuha voi aiheutua muun muassa sairaudesta, allergiasta, ruumiillisesta rasituksesta tai nenän rakenneviasta. Nuha ei ole sairaus, vaan oire. Puhekielessä flunssaa kutsutaan usein nuhaksi, vaikka oikeampi nimitys olisi nuhakuume. Toinen puunilaissota
Rooma oli liittoutunut Illyrian rannikon kaupunkien kanssa sen jälkeen kun se oli tuhonnut aluetta vaivanneet merirosvot. Kun Makedonian kuningas Filippos V sai kuulla Hannibalin voitoista, hän päätti hyökätä Rooman illyrialaisia liittolaisia vastaan ja rakennutti laivaston, joka saatiin valmiiksi vuonna 216 eaa. ja purjehti Illyriaa kohti. Kun Filippos sai kuulla uutiset Cannaesta, hän lähetti Hannibalille liittolaistarjouksen. Roomalaiset saivat kuitenkin kiinni lähettiläät ja saivat vihiä Filippoksen aikeista. Cannaen taistelu
Cannaen taistelu oli tärkeä taistelu toisen puunilaissodan aikana. Taistelussa, joka käytiin 2. elokuuta 216 eaa., karthagolaisen kenraalin Hannibalin armeija saartoi ja murskasi täydellisesti roomalaisten paljon suuremman armeijan, jota johtivat konsulit Lucius Aemilius Paullus ja Gaius Terentius Varro. Suomen sisällissodan nimet
Sodan puhjettua punaisten ja valkoisten välille sotaa kutsuttiin molemmilla puolilla vapaustaisteluksi. Valkoiset tarkoittivat sillä Suomen vapauttamista Venäjän vallasta ja punaiset kansan vapauttamista kapitalismin sorrosta. Myöhemmin nimitystä on kuitenkin käytetty lähinnä sodan voittajan niin sanotun valkoisen totuuden näkökulmassa, jonka mukaan sota varmisti Suomen itsenäisyyden kun venäläiset joukot karkotettiin maasta ja suomalainen punakaarti voitettiin. Nimitys vastasi alkujaan lähinnä eteläpohjalaisten suojeluskuntalaisten kuvaa tapahtumista, sillä heidän sotansa alkoi venäläisten aseistariisumisesta eikä punaisten vallankumouksesta. Yleiseen käyttöön termi vakiintui valkoisessa Suomessa vasta jälkeenpäin, ja vapaussota-myyttiä vaalittaessa korostettiin usein epähistoriallisesti enemmän ulkoista vihollista kuin sisäistä kahtiajakoa. Viisisoutu
Tiedot ovat karkeita ja sopivat tyypilliseen kevyeen viisisoutuun ensimmäisen puunilaissodan ajalta. Nopeuteen vaikutti soutumiehistön kokemus ja kestävyys. Magna Graecia
Lopullinen isku Suur-Kreikan kukoistukselle tuli toisen puunilaissodan myötä. Siinä vapautta tavoitelleet kreikkalaiskaupungit liittoutuivat Karthagon ja Hannibalin kanssa viimeistään Cannaen taistelun 216 eaa. jälkeen. Monissa kaupungeissa oli kuitenkin roomalaisia varuskuntia. Muun muassa Taraksessa kaupunki itse petettiin karthagolaisille, mutta sen linnoitus jäi roomalaisille. Nämä pitivät sen aina vuoteen 209 eaa. saakka, jolloin Fabius sai vallattua kaupungin takaisin. Tämän jälkeen kaikki asukkaat joko surmattiin tai myytiin orjiksi. Myös Lokroissa ja Krotonissa karthagolaiset valtasivat kaupungit ensin, ja sitten roomalaiset valtasivat ne takaisin. Metapontionista kaikki asukkaat pakenivat Hannibalin tappion jälkeen. Terinan tuhosivat karthagolaiset. Rhegion oli ainoa, joka pysyi uskollisena Roomalle, ja säästyi sodalta pääosin, vaikka karthagolaiset yrittivätkin sen valtausta. Karjalan metsäsissit
Metsäsisseiksi nimitettiin lokakuussa 1921 alkaneessa Itä-Karjalan kansannousussa eli vapaustaisteluissa taistelleita karjalaisia talonpoikia. Sanan "metsäsissi" keksivät karjalaiset talonpojat itse. Kansannousun aikana, pääasiassa Vienassa ja Pohjois-Aunuksessa, taistelleita metsäsissejä oli noin 3 000. Metsäsissien oli tarkoitus vapauttaa Itä-Karjala venäläisvallasta ja luoda Karjalan kansalle oma vapaustaistelu. Metsäsissit olivat Itä-Karjalan historian ensimmäinen ja ainoa oma armeija. He loivat Itä-Karjalalle oman sotalipun, jossa oli aseistettu karhu Itä-Karjalan puna-musta-vihreän lipun päällä. Heraldiikasta vastasi Akseli Gallén-Kallela. Panormos (Sisilia)
Epeiroksen kuningas Pyrrhos valtasi Panormoksen vuonna 276 eaa. vallattuaan sitä ennen jo kaikki saaren muut karthagolaiset kaupungit sitä ja Lilybaionia lukuun ottamatta. Panormos palasi kuitenkin pian takaisin karthagolaisille, ja oli näillä ensimmäisen puunilaissodan alkaessa vuonna 264 eaa., jolloin se oli edelleen karthagolaisten tärkein kaupunki saarella. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 254 eaa. konsulien Atilius Calatinus ja Cornelius Scipio johdolla. Tämän jälkeen se oli roomalaisten tärkeimpiä laivastotukikohtia sodan loppuajan. Metsäkaarti
Metsäkaartilla tai käpykaartilla tarkoitetaan Suomessa sodanaikaisia rintamakarkureita. Nimitykset ovat syntyneet Suomen sisällissodan tapahtumien yhteydessä. Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla sotilaskarkuruus tunnetaan nimellä munsalalaisuus. 
Sisällissodan jälkeen sadat punaisten puolella taistelleet piiloutuivat metsiin. Suojeluskunnat jahtasivat sodasta asti piileskelleitä ja vankileireiltä karanneita punakaartilaisia herkeämättä. Libyan historia
Kauppiasoligarkian hallitsemalla Karthagolla oli hyvät suhteet sisämaan berberiheimoihin, mutta pääasiassa se oli merivalta. Karthagon laajentuessa läntisellä Välimerellä, se joutui vastakkain nousevan Rooman valtakunnan kanssa. 200-luvulla ennen ajanlaskun alkua Rooma kävi voitokkaasti ensimmäisen ja toisen puunilaissodan Karthagoa vastaan. Sotien seuraksena Karthago muuttui pieneksi, berberien armoilla olevaksi afrikkalaiseksi valtioksi. Peläten Karthagon uutta nousua roomalaiset aloittivat vuonna 149 eaa. kolmannen puunilaissodan, ja tuhosivat Karthagon vuonna 146 eaa. Sodan jälkeen Tripolitania annettiin Rooman liittolaisen, Numidian berberikuninkaan hallittavaksi. Myöhemmin siitä tuli kuitenkin Rooman provinssi. Sofonisbe
Sofonisbe (myös Sofonisba, ), puunin kielellä Saphanbaal (k. 203 eaa.) oli karthagolainen aatelisnainen, joka eli toisen puunilaissodan aikana. Hän oli Hasdrubal Giscon tytär. Hänet oli kihlattu Numidian kuninkaalle Massinissalle, joka kuitenkin vaihtoi puolta, liittyen Rooman puolelle Karthagoa vastaan. 206 eaa. Hasdrubal kihlasi hänet kuningas Syfaxille, taatakseen tämän liittolaisuuden Karthagon kanssa. Grenoble
Mellakan nimi, "La Journée des Tuiles" eli “kattotiilien päivä”, on peräisin mellakkaan liittyneestä tapauksesta, joka sai alkunsa, kun Grenette-aukiolle kokoontunutta ihmisjoukkoa hillitsemään tullut kuninkaan kaarti haavoitti hyökkäyksessä vanhusta pistimellä. Veren nähdessään hurjistunut kansa alkoi irrottaa katukiviä. Osa grenoblelaisista nousi talojen katoille ja alkoi heitellä kattotiiliä ja katukiviä sotilaiden päälle. Talonpoikaissota
Talonpoikaissota on nimitys Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alueella vuosina 1524–1525 tapahtuneelle kapinalliselle liikehdinnälle. Samnilaissodat
Samnilaissodilla viitataan kolmeen roomalaisten ja samnilaisten heimojen väliseen sotaan, jotka käytiin vuosien 343 eaa. ja 290 eaa. välillä. Samnilaiset olivat roomalaisten sitkeimpiä vihollisia Italiassa. He taistelivat vielä esim. liittolaissodassa Sullaa vastaan. Sotiin osallistuivat lähes kaikki Italian ryhmät, kuten etruskit, umbrit ja galleja. Akragas
Ensimmäisen puunilaissodan (264–241 eaa.) alussa Akragas oli Karthagon puolella ja jopa salli karthagolaisten linnoittaa kaupunkia ja perustaa sinne oman varuskuntansa. Roomalaisten solmittua liito Syrakusan Hieron II:n kanssa näiden hyökkäys suuntautui tämän vuoksi Akragaaseen. Konsulit L. Postumius Megellus ja Q. Mamilius Vitulus piirittivät kaupunkia noin seitsemän kuukautta vuonna 262 eaa. Karthago lähetti apujoukkoja Hannon johdolla, mutta roomalaiset voittivat nämä. Akragaan karthagolaiset pakenivat yön turvin ja jättivät kaupungin roomalaisten armoille. Roomalaiset valtasivat kaupungin ja veivät sen asukasta orjiksi. Roomalaisia itse kerrotaan kuolleen piirityksessä miestä. Metauruksen taistelu
Metauruksen taistelu oli toiseen puunilaissotaan kuuluva taistelu Karthagon ja Rooman välillä, joka käytiin vuonna 207 eaa. Metaurus-joen läheisyydessä Italiassa. Antiikin Sisilia
Toisen puunilaissodan jälkeen koko Sisiliasta tehtiin yksi provinssi, ja sitä hallittiin samalla tavalla kuin muita provinsseja. Preettorin lisäksi provinssissa oli kuitenkin poikkeuksellisesti kaksi kvestoria, joista toinen toimi Syrakusassa ja toinen Lilybaionissa, mikä saattoi johtua siitä, että saari tuli Rooman alaisuuteen kahdessa vaiheessa. Saaresta tuli Roomalle hyvin merkittävä sen maataloustuotannon ansiosta, ja Cato vanhempi kuvasi sitä ”Rooman varastohuoneeksi” ("cella penaria"). Tämän johdosta Sisilian maanomistuksessa tapahtui suuria muutoksia, ja saarelle syntyi suuria, orjatuotannolla toimineita maatiloja. Vuoristoisemmilla alueilla kasvatettiin karjaa, mikä oli myös orjien tehtävänä. Mithridates V
Mithridates V auttoi Roomaa kolmannessa puunilaissodassa noin vuonna 149 eaa. Attalos II:n kuoleman jälkeen Mithridates V auttoi jälleen Roomaa, tällä kertaa Pergamonin vallanhavittelija Eumenes III Aristonikosta vastaan. Palkinnoksi tästä avusta Rooma antoi Mithridateen liittää Frygia Maiorin Pontokseen. Kerrottiin että Mithridates maksoi roomalaisten komentajalle Aquilliukselle hulppeat lunnaat. Syrakusan piiritys 261 eaa.
Syrakusan piiritys 261 eaa. oli ensimmäisen puunilaissodan taistelu Rooman ja Syrakusan kreikkalaisen siirtokunnan välillä. Gunnel
Nimi on muunnos muinais­skandinaavisesta nimestä Gunhild, jonka molemmat osat merkitsevät sotaa ja taistelua. Nimi esiintyi jo 1500-luvulla muodossa Gunnil, mistä on johdettu myös latinalaistettu muoto Gunilla. Englannissa nimi esiintyy kirjoitettuna Gunnell. Suomessa ovat käytössä olleet muunnokset Kunneli ja Kunne. Puuaines
Puuaines on kasveissa olevaa jällen sisäänpäin kasvattamaa solukkoa. Se koostuu suurimmaksi osaksi pitkistä elottomista soluista, jotka toimivat kasvin johtosolukkona ja tukirakenteena. Näiden soluseinämät ovat paksuuntuneet ja puutuneet. Johtosolukkojen lisäksi puuosassa voi olla rakennetta lujittavia tukisolukkoja. Toinen puunilaissota
Roomalaiset olivat toivoneet taistelun pysyvän vieraiden kansojen alueilla, mutta nyt heidän oli kohdattava haaste Italiassa. Hannibal varmisti ensin asemansa hyökkäämällä paikallisten heimojen kimppuun. Saman vuoden joulukuussa roomalainen sotapäällikkö kävi hänen kimppuunsa Trebiassa. Väsytettyään roomalaisten jalkaväen Hannibal löi roomalaisten asemat palasiksi yllätysrynnäköllä sivustaan. Voiton myötä jalansija Pohjois-Italiassa näytti vahvalta. Talven jälkeen Hannibal lähti kohti etelää, sillä gallit, joiden luona hän oli viipynyt, olivat alkaneet osoittaa kyllästymisen merkkejä. Hän ylitti Apenniinit ilman vastarintaa, mutta sen jälkeen hänen joukkonsa kärsivät vakavia tappioita suoalueilla tautien takia. Hannibal itse menetti näön toisesta silmästään. Kuusisto (täsmennyssivu)
Kuusisto on suomenkielinen nimi, joka esiintyy paikannimenä ja sukunimenä. Yleisnimenä se tarkoittaa kuusistoa eli kuusimetsää. Henna (kaupunki)
Kaupunki esiintyy usein ensimmäisen puunilaissodan 264–241 eaa. yhteydessä. Tuolloin se oli Rooman puolella. Karthagolaiset valtasivat sen ensin Hamilkarin johdolla, ja myöhemmin roomalaiset valtasivat sen takaisin. Kumpikin valtaus tapahtui petoksen kautta, ei voimalla. Egadisaaret
Egadisaaret ovat olleet monien kansojen vallan alla. Foinikialaisten kauppareitti kulki saariston ohitse, minkä takia osa heistä jäi saarille asumaan. Ensimmäisen puunilaissodan seurauksena Karthago menetti saaret roomalaisille 241 eaa., ja saman sodan aikana suuri joukko saarten foinikialaisista sai surmansa. Roomalainen kulttuuri vei hitaasti sijaa foinikialaisilta, mutta asuinluolista on löydetty puunilaista kirjoitusta joka on ajoitettu ensimmäiselle vuosisadalle. Länsi-Rooman tuhouduttua saariryhmä kuului gooteille, vandaaleille ja saraseeneille, kunnes normannit valloittivat Sisilian 1061-1091. Espanja pääsi saarilla valtaan pitkäksi ajaksi, kunnes velkaantumisensa takia Filip IV 1637 myi saaret. Espanjan vallan aikana tonnikalanpyynti alueella kasvoi mittavaksi. Florion suku osti saaret Pallavicinon suvulta vuonna 1874, ja hallinnoi niitä vuoteen 1937. Lilybaion
Vielä paremmin Lilybaion muistetaan ensimmäisestä puunilaissodasta, jossa sitä piirittivät roomalaiset. Piiritys alkoi sodan 15. vuonna eli 250 eaa. Tuohon mennessä roomalaiset olivat jo saaneet vallattua koko saaren Lilybaionia ja Drepanonia lukuun ottamatta, ja kykenivät siksi hyökkäämään Lilybaioniin kummankin konsulin armeijoilla. Vastaavasti karthagolaiset käyttivät kaiken voimansa kaupungin puolustamiseen. Karthagolaiset olivat vasta hieman aiemmin siirrättäneet Lilybaioniin Selinuksen koko väestön. Lisäksi sinne oli asetettu miehen varuskunta. Kaupungin puolustusta johti Himilkon.
Karthagolaiset torjuivat pitkään roomalaisten suorat hyökkäykset ja polttivat rynnäköillä näiden piirityskoneet. Talven tultua roomalaiset joutuivat muuttamaan piirityksen saarroksi, joka oli helppoa maan puolella, mutta osoittautui hankalaksi merellä, jolla puolella karthagolaiset onnistuivat pitämään yhteyttä emäkaupunkiinsa. Roomalaiset yrittivät tukkia laivaväylät maa-aineksella, mutta tämä epäonnistui voimakkaan aallokon vuoksi. Drepanoniin asettunut Karthagon laivasto voitti konsuli Publius Claudiuksen johtaman Rooman laivasto-osaston vuonna 249 eaa., mitä puolestaan seurasivat muiden Rooman laivasto-osastojen haaksirikot. Toinen puunilaissota
Apuliassa Hannibal kohtasi roomalaisten häthätää muodostaman uuden armeijan. Hannibal ei uskonut tuoreista joukoista olevan hänelle vastusta, mutta roomalaisten komentaja Quintus Fabius Maximus Verrucosus liikanimeltään "Cunctator" eli "Viivyttelijä" piti kiinni asemistaan kukkuloilla. Kun Fabiuksen provosointi taisteluun ei onnistunut, Hannibal suuntasi kohti Samniumia ja rikasta Campaniaa. Hannibal hävitti Campanian maaseutuja jopa raivokkaammin kuin Apuliassa osoittaen näin Rooman heikkouden, mutta Fabius ei vieläkään lähtenyt taisteluun. Vuosi lähestyi loppuaan. Hannibal ei olisi halunnut talvehtia hävitetyillä Campanian tasangoilla, mutta Fabius oli tukkinut kaikki poistumistiet. Hannibal harhautti roomalaisia vartijoita karjalaumalla. Fabius olisi ollut iskuetäisyydellä, mutta epäillen väijytystä hän jatkoi varovaista linjaansa, tällä kertaa omaksi vahingokseen. Hannibal vietti talven Apulian tasangoilla, jonne roomalaiset eivät uskaltautuneet. Metsäunikeko
Metsäunikeko eli puu-unihiiri ("Dryomys nitedula") on Euraasiassa elävä unikekoihin kuuluva jyrsijälaji. Se on hieman pähkinähiirtä suurempi, mutta tammihiirtä pienempi. Metsäunikeon levinneisyys ulottuu Sveitsistä Kiinaan. Euroopassa metsäunikeko on kaakkoinen laji. Nisäkäsnimistötoimikunnan ehdotus lajin uudeksi suomenkieliseksi nimeksi on metsäunihiiri.