Mikä on Ruotsin suurimman järven nimi?
Ruotsin maantiede
Ruotsin merialueilla ja sisävesissä on 221 800 saarta. Suurimmat saaret ovat Gotlanti, Öölanti, Orust, Hisingen ja Värmdö. Suurimmat järvet ovat Vänern, jonka vesipinta-ala on 5 585 km, Vättern 1 912 km, Mälaren 1 140 km ja Hjälmaren 484 km. Pisimpiin jokiin kuuluvat Klarjoki–Götajoki 720km (joista 520 km Ruotsin puolella), Muonionjoki-Tornionjoki 570 km, Daljoki 520 km, Uumajanjoki 460 km, Luulajanjoki 450 km ja Ångermanjoki 450 km.
Ruotsi
Ruotsin kuningaskunta ( ) eli Ruotsi () on perustuslaillinen monarkia Skandinaviassa Pohjois-Euroopassa. Sillä on yhteinen maaraja Suomen ja Norjan kanssa. Ruotsi on pohjoismainen teollisuusmaa ja Euroopan unionin jäsen, mutta sillä on oma valuutta, kruunu. Maa on pinta-alaltaan (450 295 neliökilometriä) läntisen Euroopan kolmanneksi suurin valtio ja suurin Pohjoismaa (ellei Tanskan pinta-alaan lasketa Grönlantia). Ruotsissa on noin 10 miljoonaa asukasta, joten se on myös asukasluvultaan Pohjoismaista selvästi suurin. Lähes joka neljäs (24,1 %) Ruotsin kansalainen oli vuonna 2017 maahanmuuttajataustainen ja lähes joka kolmannen (31,6 %) vanhemmista vähintään toinen oli syntynyt ulkomailla. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Tukholma. Norrbottenin lääni
Norrbotten on vastakohtien lääni. Siellä sijaitsevat Ruotsin korkein tunturi "Kebnekaise" (noin 2 100 metriä) ja syvin järvi "Hornavan" (232 m). Samaan aikaan kun tunturialueilla maa on ikiroudassa, turistit viettävät aikaansa Perämeren rannikon uimarannoilla. Uudenmaan maakunta
Maakunnan suurin järvi sekä pinta-alaltaan että vesitilavuudeltaan on Lohjanjärvi. Se on suomalaisittain syvä: keskisyvyys on 12,7 metriä ja syvin kohta 55 metriä. Lohjanjärven kryptodepressio eli merenpinnan alapuolinen vesitilavuus on Suomen suurin, 85 miljoonaa kuutiometriä. Uudenmaan toiseksi laajin järvi on Hiidenvesi Vihdissä. Vesimäärältään toiseksi suurin on Artjärven Pyhäjärvi, jonka keskisyvyys on Suomen järvien toiseksi suurin. Pyhäjärvi sijaitsee pääosin Päijät-Hämeen puolella. Harvinaista harjualueiden nuottaruohotyypin järveä edustava parinsadan hehtaarin laajuinen Simijärvi Fiskarin lähellä on keskisyvyydeltään Suomen kolmas: 20 metriä. Tämnaren
Tämnaren on järvi Ruotsissa. Se on Mälarenin jälkeen Uplannin toiseksi suurin. Järven pinta-ala on 39 km², mistä huolimatta järvi on hyvin matala, keskisyvyydeltään vain 1,2 metriä. Stora Lulevatten
Stora Lulevatten, toiselta nimeltään Stora Lule träsk on Ruotsin Lapissa sijatseva järvi. Luulajanjoki kulkee järven läpi. Järvi on Luulajanjoen latvajärvi Järvi on pitkä ja kapea. Sen ala on 165 neliökilometriä. Suurin syvyys on 28 m ja normaali pinnankorkeus merenpinnasta 369 m, mutta vuonna 1960 järveä alettiin säännöstellä sillä tavalla, että pinnankorkeus vaihtelee 367:n ja 370 m:n välillä. Venäjän maantiede
Venäjällä on useita maailman pisimmistä joista ja yli kaksi miljoonaa järveä, joiden ansiosta maalla on yhdet maailman suurimmista pintavesivarannoista. Maan joet voidaan jakaa viiteen suureen valuma-alueeseen, jotka laskevat Jäämereen, Tyyneenmereen, Itämereen, Mustaanmereen ja Kaspianmereen. Suurin näistä on Jäämeren valuma-alue, jonka suurimmat joet ovat Ob, sen merkittävin sivujoki Irtyš (yhteensä 5 410 km), Jenisei (4 090) kilometriä ja Lena (4 400). Näiden valuma-alue on kaikkiaan kahdeksan miljoonan neliökilometrin laajuinen, ja ne päästävät Jäämereen sekunnissa 50 000 kuutiometriä vettä. Muita Jäämereen laskevia jokia ovat Vienanjoki ja Petšora Euroopassa sekä Indigirka ja Kolyma Aasiassa. Siperian joet virtaavat hyvin rauhallisesti laajojen tasankojen halki, ja ne meanderoituvatkin hitaasti tulvatasangoilla. Joet myös jäätyvät talvisin, ja koska ne virtaavat pohjoiseen yläjuoksu sulaa ennen alajuoksu. Tämä aiheuttaa tulvia, joiden vaikutuksesta jokien varsille on kehittynyt soita. Obin ja Irtyšin yhtymäkohtaan on kehittynyt laaja 49 000 neliökilometrin Vasjuganin suo. Osa Siperian joista laskee myös Tyynenmereen, mutta pääosa niistä on lyhyitä. Joista merkittävin on 2 842 kilometriä pitkä Amur, joka muodostaa yhdessä sivujokensa Ussurin kanssa osan Kiinan ja Venäjän rajasta. Tukholman saaristo
Tukholman saaristo () on Ruotsin suurin saaristo ja yksi koko Itämeren suurimpia. Se levittäytyy Tukholmasta, noin 60 kilometrin verran itään, rajoittuen Ahvenanmereen. Saaristo mukailee suurimmaksi osaksi Uplannin ja Södermanlandin maakuntien rannikkoa. Se koostuu arviolta 30 000 saaresta ja luodosta Öregrundin ja Landsortin välillä. Skövde
Luonnonmaantieteellisesti ilmaistuna Skövden kaupunkitaajama sijaitsee Ruotsin kahden suurimman järven Vänernin ja Vätternin välisellä alueella. Vuonna 1890 Skövden läpi rakennettiin Ruotsin läntinen päärautatie ("Västra Stambanan"), joka toi kaupunkiin teollisuutta ja kasvatti asukaslukua. Jäätikkö
Euroopan suurin jäätikkö on Islannissa sijaitseva Vatnajökull, noin 8 100 neliökilometriä. Myös Huippuvuorten Austfonna on mainittu Euroopan suurimmaksi. Norjan lumisateisilla vuorilla on lukuisia jäätiköitä, joista suurimpia ovat Jostedalsbreen ja Svartisen. Hornavan
Hornavan on Ruotsin syvin järvi, joka sijaitsee pohjoisruotsalaisessa Arjeplogin kunnassa. Järven syvin kohta on 221 metriä. Järven pintaa säännöstellään vesivoiman tuotannon takia, ja järven pinta-ala vaihtelee siksi 220 ja 283 neliökilometrin välillä. Pinta-alaltaan Hornavan on Ruotsin kahdeksanneksi suurin järvi. Indalinjoki
Indalinjoki () on yksi Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 430 km. Sivujokia ovat ainakin Kallströmmen, Långan, Hårkan ja Ammerån. Indalsälvenissä toimii 24 vesivoimalaitosta, joiden tuotanto vuodessa on yhteensä 9,6 TWh. Gjøvik
Gjøvik on yksi kolmesta kaupungista, jotka ympäröivät Mjøsaa, Norjan suurinta järveä. Se on Skibladner in, maailman vanhimman siipiratasaluksen kotisatama. Gjøvik on Norjan 29. suurin kaupunki väkiluvussa mitattuna ja 165. suurin pinta-alassa mitattuna. Luettelo Ruotsin kansallispuistoista
Luettelo Ruotsin kansallispuistoista. Ruotsin kansallispuistoja ylläpitää Ruotsin luonnonsuojeluvirasto (). Kansallispuistojen tarkoituksena on luoda suojeltujen alueiden verkosto, joka kuvastaa kaikkia luonnon eri tyyppejä Ruotsissa. Ruotsi oli ensimmäinen valtio Euroopassa, joka perusti kansallispuistoja. Ruotsin valtiopäivät () sääti kansallispuistolain vuonna 1909 – yhdeksän kansallispuistoa perustettiin samana vuonna. Määrä kasvoi seitsemällä vuosien 1918 ja 1962 välillä. Kolmetoista kansallispuistoa perustettiin lisää välillä 1982–2009. Viimeisin lisäys on Kosterhavetin kansallispuisto. Nykyään kansallispuistoja on 29 – kuusi uutta puistoa on suunniteltu perustettavan 2009–2013. Längelmäveden alue
Valuma-alueen pääjärvi on Äväntäjärvi, joka on samalla sen suurin järvi. Sen laskujoki Talviaistenjoki laskee Harolanlahden kautta Lopenselkään, jolla on kaksi laskureittiä Koljonselkään. Äväntäjärven yläpuolella on kaksi järveä Nautajärvi ja Ristijärvi, joihin laskevat suurin osa muista valuma-alueen järvistä. Muita isoja järviä ovat Urtimojärvi ja Iso-Röyhkönen. Gränna
Gränna on taajama Jönköpingin kunnassa. Se sijaitsee Jönköpingin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa maan toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 553 asukasta. Lövö
Ruotsissa Prästvike
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 ha ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 km.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 km eli 0,11 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella. Uumajanjoki
Uumajanjoki () on eräs Pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 467 kilometriä ja valuma-alue 26 815 km². Joki saa alkunsa läheltä Norjan rajaa ja laskee Merenkurkkuun Uumajan kaupungin kohdalla. Joessa on 18 voimalaitosta, jotka tuottavat yhteensä 1 267 MW sähköä. Suurin voimalaitos on nimeltään Stornorrfors. Sipsiönjärven valuma-alue
Valuma-alueensa suurimman järven Pääjärven laskujoki on Pääjoki, joka laskee Sipsiöjärveen. Pääjärvi johdattaa kaikki valuma-alueensa vedet Pääjokeen. Siihen laskee etelästä yksinäinen Päälampi. Lännestä siihen laskee pitkä oja, joka juoksee Pääjärvenperän peltojen läpi. Peltojen pohjoispuolella sijaitsee Lepolampi, josta laskee oja tähän pelto-ojaan. Lepolammen kautta laskevat myös pienten lampien, kuten Heinälammen, Pikkulammen ja Kalatonlammen, vedet. Pääjärven pohjoispäähän laskee pitkä ja koko matkaltaan suora Silmästeenoja, joka virtaa lähes suoraan pohjoisesta etelään. Se kokoaa loput valuma-alueensa vedet yhteen uomaan. Mikäli luetellaan alueen järvet lähtien liikkeelle Silmästeenojan alajuoksulta, yhtyy siihen ensimmäiseksi vasemmalta Tölli-Kivijärvi, johon laskee vuorostaan pohjoisesta Pikkulampi. Tölli-Kivijärven laskuoja lähtee aluksi järvestä etelään ja mutkittelee 3,6 kilometriä ensin Haapaportaannevan, sitten Isonevan läpi, kääntyy Rapakonperällä länteen ja laskee Silmästen kohdalla Simästeenojaan. Toinen laskuoja yhtyy Silmästeenojaan oikealta eli lännestä. Se on Ylinen Lehmilammen ja umpeenruohottuneen Metsä-Heinälammen yhteinen laskuoja. Vajaa kilometri ylempänä siihen yhtyy Norrilammen lyhyt laskuoja. Silmästeenojan lähdejärvi on Alinen Kivijärvi, joka on uoman läpivirtausjärvi ja sen eteläpäähän laskee idästä toinen Kalatonlampi. Alisesta Kivijärvestä koilliseen sijaitsee vielä kolmas Kalatonlampi, joka on laskuojaton suolampi. Pohjoisesta Aliseen Kivijärveen laskee pääuoman jatkeena Hörskönjärven yli puoli kilometriä pitkä laskuoja. Hörskonjärveen laskee monet suo-ojat sekä idästä Nuuskulammen laskuoja. Seuraava järvi on 1,2 kilometriä pohjoisessa sijaitseva Kaitajärvi, joka kuuluu lopuksi lueteltaviin valuma-alueensa latvajärviin. Kaitajärven laskuojaan yhtyy Isonevan kautta juoksevan neljän Kolmikaksoislammien yhteinen laskuoja. Kaitajärven pohjoispäähän laskee molempien Kaksoislampien yhtenen laskuoja. Lestijärvi
Lestijärvi on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat useaan eri vesistöön. Pääosa lukuisista lammista ja järvistä laskee 90 kilometriä pitkän Lestijoen kautta Pohjanlahteen. Kunnan nimikkojärvi Lestijärvi on Keski-Pohjanmaan suurin järvi ja valittiin vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan maakuntajärveksi. Järvi on karikkoinen, saarinen ja matala. Muita järviä ovat muun muassa Lehtosenjärvi, josta laskee Lehtosenjoki Lestijärveen, sekä Iso-Lemmistö, Kivestönjärvi ja Valkeinen.Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lestijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Toholammin kunnan alueella. Luettelo Ruotsin joista
Tämä artikkeli on luettelo Ruotsin joista. Ensimmäisenä on lueteltu Perämereen ja Merenkurkkuun laskevat joet, toisena Selkämereen ja Ahvenanmereen laskevat joet, kolmantena keskiseen Itämereen laskevat joet ja neljäntenä Juutinraumaan, Kattegatiin ja Skagerrakiin laskevat joet. Mälaren
Mälaren on Ruotsin kolmanneksi suurin järvi Vänernin ja Vätternin jälkeen. Sen pinta-ala on 1 140 neliökilometriä - eli hieman Päijännettä suurempi - ja syvin kohta 64 metriä. Järven vesi laskee sen itäpäästä Itämeren Saltsjönin lahteen Tukholman kohdalla kolmesta eri kohdasta (Norrström, Söderström eli Slussen ja Hammarbyslussen). Laivaliikenteelle tärkein kulkuyhteys Mälarenista Itämereen on kuitenkin etelään johtava Södertäljen kanava. Jönköpingin lääni
Maisema läänissä on vaihtelevaa, mutta suurimmaksi osaksi metsien peitossa. Maisemaa leimaa sijainti Smålannin ylängöllä. Läänissä on yli 2 300 järveä, ja suurimmat joet ovat Lagan ja Emån. Läänin suurin ja syvin järvi on Vättern, joka ulottuu eteläpäässään Jönköpingiin. Läänin eteläosassa sijaitsee Stora Mossen suoalue, joka on Ruotsin suurin Lapin eteläpuolella. Läänin korkein kohta Tomtabacken on 377 metriä merenpinnan yläpuolella. Inkoo
Inkoo on maantieteellisen keskipisteensä perusteella tarkasteltuna Manner-Suomen kolmanneksi eteläisin kunta. Keskustaajamassa, joka sijaitsee Inkoonlahden pohjukassa, asuu noin puolet kunnan asukkaista. Toiseksi suurin taajama on Degerby, ja muita kyläkeskuksia ovat Inkoon asema, Tähtelä (ruotsiksi Täkter), Päivölä (ruotsiksi Solberg), Fagervik ja Barösund. Inkoon halki virtaa muutamia pienehköjä jokia, kuten Inkoonjoki keskustan läpi ja merkittävimpänä Ingarskilanjoki kunnan itäosassa. Suurimmat järvet ovat Marsjön ja Bruksträsket (Ruukinjärvi) Fagervikin lähettyvillä, missä on myös pitkä ja kapea Fagervikinlahti. Länsi-Götanmaa
Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi. Itä-Götanmaan lääni
Itä-Götanmaan läänin poikki kulkee Götan kanava. Stenabohöjden Ydren kunnassa on läänin korkein piste, 327 metriä meren pinnan yläpuolella. Idässä lääni rajoittuu Itämereen, jonka saaristossa lääniin kuuluu noin 6 300 saarta. Itämeri muodostaa pitkiä lahtia sisämaahan; näitä lahtia ovat Bråviken, Slätbaken, Valdemarsviken ja Gamlebyviken. Linköping ja Norrköping ovat Ruotsin 6. ja 10. suurimmat taajamat, ja ne sijaitsevat 40 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Jos tarkastellaan koko Linköpingin ja Norrköpingin kuntia, niin ne ovat Ruotsin 5. ja 8. suurimmat kunnat. Tämän väestökeskittymän ansiosta kunnat markkinoivat itseään yhdessä Ruotsin "neljäntenä suurkaupunkialueena". Ånnsjön
Ånnsjön on järvi Storlienin ja Åren välissä Åren kunnassa Indalsälvenin valuma-alueella Ruotsissa. Järven pinta-ala on 57,4 neliökilometriä ja pinnankorkeus merenpinnasta 525 metriä. Järvellä on rikas linnusto. Rannalla on lintuasema. Ansjön kuuluu Annsjönin Natura 2000 -suojelualueeseen ja on suojattu Euroopan unionin lintudirektiivillä ja Euroopan unionin luontodirektiivillä. Visingsö
Visingsö on saari Ruotsissa. Se sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin eteläosassa kuuluen Jönköpingin kuntaan ja Jönköpingin lääniin. Kooltaan Visingsö on 25 neliökilometriä, joten se on Ruotsin 33. suurin saari. Saaren pituus on 14 kilometriä ja sen suurin leveys on 3 kilometriä. Saarelta on 30 kilometrin matka etelään Jönköpingiin ja 6 kilometrin matka Vätternin itärannalla sijaitsevaan Grännaan. Grännasta on saarelle lauttayhteys. Vuonna 2011 saarella oli 736 asukasta. Korsnäs
Korsnäsin kunnan alueella on 11 järveä. Nimetyistä järvistä suurimmat ovat Stockgrundsfladan, Storsundet ja Stenträsket. Storsjön
Storsjön suurin saari on Frösön. Järven itäisellä rannikolla sijaitsee Östersund. Järvessä on tehty väitettyjä havaintoja Loch Nessin hirviön kaltaisesta olennosta, jota kutsutaan nimillä Storsie ja Storsjöodjuret. Siitä ei kuitenkaan ole saatu todisteita. Gudbrandsdalen
Yhdessä Glomma-joen ja Østerdalen-laakson kanssa, Lågen-joki ja Gudbrandsdalen muodostavat Norjan suurimman joki/laakso-systeemin. Laakson lähellä sijaitsevia korkeimpia vuoristoalueita ovat Dovre, Jotunheimen ja Rondane. Kungsholmen (saari)
Kungsholmen on saari Mälaren-järvessä, Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se sijaitsee Riddarfjärden-lahden pohjoisosassa. Saari on maa-alaltaan 3,91 neliökilometriä, ja sen ympärysmitta on noin 8,9 kilometriä. Korkein kohta on Stadshagsplan 47 metrin korkeudessa. Ähtärinjärvi
Ähtärinjärvi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä, Soinissa ja Alajärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Se on Suomen 96. suurin järvi. Jos kaikki samalla korkeudella oleva järvialtaat ajatellaan kuuluvan samaan järveen, kuuluisi siihen Ähtärinjärven lisäksi Välivesi ja Hankavesi ja sen pinta-ala olisi 53 neliökilometriä. Viranomaistiedoissa katsotaan kuitenkin, että Ähtärinjärvi päättyy kulkiÄhtärinsalmeen, joka siten muodostaa järven luusuan. Blekinge
Blekingessä on 950 järveä, 12 jokea ja 800 saarta. Suurin järvi on nimeltään Halen. Maakunnan korkein kohta on Boafallsbacke, joka kohoaa 180 metrin korkeuteen. Maakuntalintu on pähkinänakkeli. Bohinj-järvi
Bohinj-järvi (, ) on Slovenian suurin järvi. Se sijaitsee Bohinjin kunnassa, lähellä Triglavin kansallispuistoa. Järven korkeus merenpinnasta on noin 525 metriä. Järven vesi tunnetaan kristallinkirkkaudestaan. Järven vedet laskevat Tonavan sivujokeen Savaan sen latvahaarojen kautta. Gästrikland
Maakunnan korkein kohta on Lustigknopp, joka kohoaa 402 metrin korkeuteen. Maakunnan suurin järvi on puolestaan Storsjön (74 km²) ja suurin kaupunki on Gävle. Gästriklandin maakuntalintu on metso. Tjörn (saari)
Tjörn on 148 neliökilometriä laaja saari, joka sijaitsee Bohuslänissa Ruotsin länsirannikolla, Göteborgista pohjoiseen. Se on Ruotsin kuudenneksi suurin saari ja käsittää suurimman osan Tjörnin kunnan pinta-alasta. Norja
Norjan rannikko on hyvin mutkitteleva, ja siinä on suuri joukko pitkiä ja kapeita vuonoja. Rantaviivan pituus vuonot ja saaret mukaan luettuna on 83 000 kilometriä, mistä saarten osuus on noin 58 000 kilometriä. Norjan pisin ja syvin vuono on Sognevuono. Se on 200 kilometriä pitkä. Norjassa on runsaasti järviä ja jokia. Suurin järvi on Mjøsa ja suurimmat joet Glomma, Gudbrandsdalslågen eli Lågen sekä Teno. Espoo
Espoossa on runsaasti pieniä ja pienehköjä järviä. Suurin osa sijaitsee Turunväylän pohjoispuolella, etenkin Nuuksion järviylängöllä. Pitkäjärvi-nimisiä altaita on kolme: Pitkäjärvi, Nuuksion Pitkäjärvi ja Velskolan Pitkäjärvi. Espoon suurin järvi on Keski-Espoossa sijaitseva Bodominjärvi, sen pinta-ala on 4,1 km² ja keskisyvyys 4,3 metriä. Nuuksion Pitkäjärven suurin syvyys on 16 metriä ja keskisyvyys 6,5 metriä, sen 60 km²:n suuruisella valuma-alueella on kymmenittäin järviä ja lampia. Etelä-Espoossa järviä on niukalti. Kaitaalla sijaitsee kuuden hehtaarin laajuinen matala Hannusjärvi ja Pentalan saaressa on pieni Pentalanjärvi. Timrå
Timrå on ollut Ruotsin suurimpia puuteollisuuspaikkakuntia. Indalinjoessa on Bergeforsen vesivoimala (teho 150 MW). Timrån kirkko on vuodelta 1796. Timrålainen jääkiekkojoukkue Timrå IK pelaa Elitserienissä eli Ruotsin korkeimmassa jääkiekkosarjassa. Medelpad
Maakunnan suurin ja ainoa kaupunki on Sundsvall. Korkein kohta on Myckelmyrberget, joka kohoaa 578 metrin korkeuteen. Suurin järvi puolestaan on Holmsjön. Medelpadissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 123 800 asukasta, jotka kaikki asuivat Västernorrlandin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin. Ruotsi
Ruotsissa on 29 kansallispuistoa. Ensimmäiset yhdeksän niistä perustettiin 1909. Niiden lisäksi maassa on 3 200 luonnonsuojelualuetta, jotka kattavat yhteensä neljä miljoonaa hehtaaria. Maan 4 000:sta Natura 2000 -alueesta noin 60 prosenttia on kansallispuistoja tai luonnonsuojelualueita. Yläjärvi
Yläjärvi () on yksi Pohjois-Amerikan Suurista järvistä. Yhdysvaltain ja Kanadan raja kulkee järven halki. Jos Huronjärvi, johon Yläjärvi laskee sekä Michiganjärvi käsitetään salmiyhteydestään huolimatta eri järviksi, Yläjärvi on pinta-alaltaan maailman suurin makeavetinen järvi, mutta tilavuudeltaan Baikaljärvi on suurempi. Kaspianmeri taas on sekä pinta-alaltaan että tilavuudeltaan kiistatta maailman suurin järvi, mutta se on suolajärvi. Yläjärven pinta-ala on noin 82 100& neliökilometriä ja se on siten pinta-alaltaan suurempi kuin Tšekki. Storsjön
Storsjön on Ruotsin viidenneksi suurin järvi. Se sijaitsee Jämtlandissa ja on suurimmalta syvyydeltään 74 metriä. Järven pinta-ala on 464 neliökilometriä. Mjøsa
Mjøsa on Norjan suurin järvi. Se sijaitsee maan kaakkoisosassa Gudbrandsdalenissa Akershusin, Opplandin ja Hedmarkin alueilla. Järven pituus on 100 kilometriä ja pinta-ala 368 neliökilometriä. Järven pinta on 123 metriä merenpinnan yläpuolella. Vedenkorkeutta on säädelty useaan otteeseen vuosien mittaan. Suurin virallisesti mitattu syvyys on 449 metriä. Järvi on Norjan kolmanneksi syvin. Se laskee eteläpäästään Vorma-jokea Glomman kautta Oslonvuonoon. Etelämanner
Tutkimuksissa on havaittu jäänalaisia järviä vuoteen 2014 mennessä 379 kappaletta, näistä geomagneettisen etelänavan lähellä olevan Vostokin ollessa tiettävästi suurin (240 × 50 km ja satoja metrejä syvä). Ei tiedetä kuinka järvet ovat syntyneet, mutta on arvioitu, että jäämassan muodostama valtava paine sulattaisi jäätä ja muodostuisi järviä. Järvien arvellaan lisäksi olevan tärkeässä asemassa valtavien jäämassojen liukuessa mereen, sillä veden päällä jäätikkö on huomattavasti liukkaampi kuin kalliota vasten. Laivalatomus
Yhdeksän tutkituista laivalatomuksista ei muodostu kahden ympyränkaaren leikkauksesta, vaan niiden muoto seuraa muita sääntöjä. Esimerkiksi Södra Ugglarp ja Kivik Skånessa, Össlöv Smålandissa ja Nässja Itä-Götanmaalla ovat latomuksia, joissa kivet on aseteltu seuraamaan elliptistä käyrää. Latomuksen päät ovat pyöreitä, ja niiden kaarevuussäde pienenee latomuksen päädyissä. Ellipsin eksentrisyys on suurempi kuin 0,9. Lisäksi Södra Ugglarpin ja Össlovin mitat ja muodot ovat lähes identtiset. Ruotsin suurin latomus on Alen kivet Skånen Kåsebergassa. Se on muodostettu asettamalla kaksi paraabelia vastakkain, sillä liitoskohta näkyy selvästi pohjakuviossa. Loput neljä suurta latomusta eivät sovi mihinkään edellä lueteltuun luokkaan. Pedersören kunta
Kunnassa on kaikkiaan 64 järveä, joista suurimmat ovat Luodonjärvi, Narssjön ja Sääksjärvi. Koljonselkä
Koljonselkä on Pirkanmaalla Orivedellä ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Koljonselkää käsitetään osaksi Längelmävettä, sillä järvillä on sama vedenpinnan korkeus 84,2 metriä mpy ja järvien väliset salmet ovat leveitä. Toisaalta sekä Längelmävettä että Koljonselkää käsitellään myös osana laajaa Suur-Längelmävettä, jonka kaikki järvet ovat samalla korkeudella. Yksinään se on Suomen 93. suurin järvi ja Längelmäveden yhteydessä se on 25. suurin järvi. Varsinais-Suomen maakunta
Varsinais-Suomen vesistöistä tärkeimpiin kuuluu Aurajoki, jonka jokilaakson ikivanha kulttuurimaisema on kansallismaisema. Joki saa alkunsa Oripään harjualueelta ja virtaa Pöytyän, Auran, Liedon ja Kaarinan kautta Turkuun, jossa se laskee Saaristomereen. Maakunnan muita Saaristomereen laskevia jokia ovat muun muassa Paimionjoki, Halikonjoki, Uskelanjoki, Kiskonjoki–Perniönjoki, Mynäjoki, Laajoki ja Sirppujoki. Näistä Paimionjoen vesistö on valuma-alueeltaan suurin. Lisäksi sisämaassa maakunnan koillisosan halki virtaa Kokemäenjokeen laskeva Loimijoki. Maakunnan suurin järvi on Säkylän Pyhäjärvi, jonka pituus on noin 30 km suurin leveys noin 8 km ja pinta-ala 155 km². Muutoin järviä on lähinnä maakunnan itäosissa, missä Enäjärvi Kiskonjoen-Perniönjoen vesistössä on pinta-alaltaan 12 km², Paimionjoen vesistöön kuuluva Painio, Fiskarsinjoen vesistöön kuuluva Määrjärvi, Kiskon Kirkkojärvi kukin noin 7 km² sekä Kiskonjoen-Perniönjoen vesistöön kuuluvat Iso-Kisko 6 km² ja Hirsijärvi 5 km². Maakunnan luoteisosassa Säkylän Pyhäjärven ohella suurimpia järviä ovat Laajoen vesistöön kuuluva Elijärvi ja Ihodenjoen vesistöön kuuluva Otajärvi. Kosterhavetin kansallispuisto
Kosterhavet on Ruotsin ensimmäinen kansallispuisto, joka on merenpinnan alapuolella ja sieltä löytyy myös maan ainoa koralliriutta. Puistosta löytyy veden pinnan alta yli 6000 erilaista eläin- ja levälajia, joista silmäkoralli ja noin 200 muuta lajia esiintyvät Ruotsissa vain siellä. Storumanin kunta
Storumanin rajanaapureita ovat Sorselen, Vilhelminan ja Lyckselen kunnat. Lännessä rajana on Norja. Kunnan alueella sijaitsee Tärnabyn kylä, joka on kuuluisa ruotsalaisista alppinisteistaan Ingemar Stenmarkista, Stig Strandista ja Anja Pärsonista. Tärnabyssä sijaitsee myös saamelaisten pyhä vuori Atoklinten. Storumanissa sijaitsee Ruotsin suurin puukirkko, vuodelta 1886 peräisin oleva Stenselen kirkko. Venäjän maantiede
Venäjän merkittävin järvi on Siperiassa sijaitseva Baikal, jossa on 85 prosenttia Venäjän ja 20 prosenttia koko maailman sulasta makeasta vedestä. Se on noin 630 kilometriä pitkä ja 50 kilometriä leveä. Baikaljärven suurin syvyys on 1 642 metriä, ja järven tilavuus on 23 615,390 kuutiokilometriä. Laatokka on Venäjän toiseksi suurin järvi ja pinta-alaltaan Euroopan suurin järvi. Muita suuria järviä ovat Ääninen ja Viron rajalla oleva Peipsijärvi. Lisäksi erityisesti Euroopan luoteisosassa ja Siperian pohjoisosissa on monia pienempiä järviä, joista suurimmat ovat Valkeajärvi, Tuoppajärvi, Uikujärvi, Taimyrjärvi, Ilmajärvi ja Tšanyjärvi. Moniin jokiin on lisäksi padottu tekojärviä. Niistä suurimpia ovat Volgan Rybinskin tekojärvi ja Angaran Bratskin tekojärvi. Saksa
Saksaa halkovat Euroopan suurimmat joet: Rein ja Elbe, jotka laskevat Pohjanmereen (Rein Hollannin ja Elbe Pohjois-Saksan alankojen kautta), sekä Tonava, joka saa alkunsa Schwarzwaldin vuoristosta, virtaa itään ja laskee Mustaanmereen. Saksassa on myös järviä, suurimpana niistä Reinin suvannon Bodenjärvi sekä järvialueita, joista laajimmat, jääkauden muovaamat Mecklenburgin ja Pommerin järvialueet sijaitsevat maan koillisosassa. Arresø
Arresø on järvi Tanskan Själlannissa Frederiksværkin itäpuolella. Järvi on pinta-alaltaan Tanskan suurin, 39,87 neliökilometriä. Hjälmaren
Hjälmarenin suurimmat saaret ovat Vinön, Björkön, Valen ja Äsön . Järvi on yli 60 kilometriä pitkä ja noin 20 kilometriä leveä. Örebro sijaitsee sen länsirannalla. Itä-Götanmaa
Maakunnan suurin järvi on Vättern, joka on myös koko Ruotsin toiseksi suurin. Korkein kohta on Stenabo, joka kohoaa 328 metrin korkeuteen. Kymijoki
Päijänteen eteläosan Asikkalanselästä virtaavasta Kalkkisten koskista alkaa järvireitti, jonka suurimmat järvet ovat Ruotsalainen, Konnivesi ja Pyhäjärvi. Heinolan keskusta sijaitsee kohdassa, jossa Jyrängönvirta-niminen Kymijoen osa alkaa Ruotsalaisesta. Mäntyharjun reitti laskee Lintukymi-nimisenä Pyhäjärveen. Torniojärvi
Torniojärvi (, , ) on tunturijärvi Kiirunan kunnassa Norrbottenin läänissä Pohjois-Ruotsissa. Järven pinta-ala on 330 km² ja kokonaispituus 70 kilometriä. Se on Ruotsin seitsemänneksi suurin järvi. Järvi laskee kaakkoon Tornionjokea pitkin. Torniojärven rannalla sijaitsevat pieni Abiskon kylä sekä Abiskon kansallispuisto. Järven itäpäässä on myös järven nimeä kantava Torniojärven rautatieasema. Joutsijärvi (Ulvila)
Joutsijärvi on keskikokoinen järvi, joka on Satakunnan suurimpia järviä. Muut merkittävät Kullaanjoen valuma-alueen järvet Joutsijärven ja Tuurujärven lisäksi ovat Palusjärvi ja Pyhäjärvi. Joutsijärvi on järvistä selvästi suurin. Längelmävesi
Längelmäveteen laskee joitakin pienempiä valuma-alueita. Enonselän pohjoisrantaan laskee Uiherlanjoen valuma-alueen (35.726) laskujoki Uiherlanjoki, jonka pääjärvi on Eräjärvi (835 ha). Enonselän kaakkoispohjukkaan laskee Kuhmajärvenojan valuma-alue (35.727), jonka suurin järvi on Kuhmajärvi (505 ha). Saksalonselän kaakkoispään Masonlahden viereen laskee Keljonjärven valuma-alue (35.728), jonka suurin järvi on kapean salmen takana sijaitseva Keljonjärvi (173 ha). Siihen laskevan Myllyojan pääjärvi on Iso Saksijärvi (46 ha). Isoniemenselän Myllynsuuhun laskee alueen toinen Myllyoja, joka on Myllyojan valuma-alueen (35.729) laskuoja. Myllyojan pääjärvi on Kirkkojärvi (242 ha), johon laskee Pakkalanjärvi (100 ha). Chiemsee
Chiemsee (tunnetaan myös nimellä "Bayerisches Meer") on Baijerin suurin järvi ja Bodenjärven sekä Müritzin jälkeen koko Saksan kolmanneksi suurin järvi. Järveen laskevat joet Tiroler Achen ja Prien, ja sieltä saa alkunsa Innin sivujoki Alz. Järven saariin lukeutuvat Herreninsel, Fraueninsel, Krautinsel ja Schalch. Järveä ympäröivää aluetta kutsutaan nimellä "Chiemgau". Suurimpia kaupunkeja järven rannalla ovat Prien am Chiemsee, Seebruck ja Chieming. Luettelo Ruotsin suurimmista saarista
Seuraava luettelo perustuu Ruotsin vuoden 1960 väestönlaskennan tietoihin. Luettelossa ovat mukana saaret, joiden pinta-ala on vähintään 10 neliökilometriä. Seuraavassa taulukossa ensimmäisessä sarakkeessa on saaren nimi ja sen alapuolella suluissa mahdolliset mukaan lasketut lähisaaret, toisessa sarakkeessa lääni johon saari vuonna 1960 kuului ja kolmannessa sarakkeessa saaren maapinta-ala vuoden 1960 väestönlaskennassa. Storsjönin hirviö
Storsjönin hirviö on järvihirviö, joka tarinaperinteen mukaan elää Ruotsin Jämtlandissa sijaitsevassa Storsjön-järvessä. Hirviön sanotaan muistuttavan Loch Nessin hirviötä. Ensimmäinen muistiinmerkintä Storsjönissä asunutta hirviötä koskevasta kansanperinteestä on vuodelta 1635. Tuolloin tallennetussa kansansadussa hirviö yhdistettiin Frösön-saaren viikinkiaikaisen riimukiven käärmekuvioon. Nykyinen Storsjönin hirviötä koskeva tarinaperinne sai alkunsa 1890-luvulla, jolloin tästä olennosta ilmoitettiin useita väitettyjä näköhavaintoja. Jotkut ottivat hirviön mahdollisen olemassaolon vakavasti: vuonna 1894 perustettiin hirviön pyytämiseksi jopa osakeyhtiö, jonka osakkaita olivat muun muassa kuningas Oskar II ja Östersundin kaupunki. Hirviön pyytämiseen menestyksettä käytetty ansalaite on näytteillä Östersundin Jamtli-museossa. Glomma
Glomma eli Glåma (eri nimiä käytetään eri osissa jokivartta) on Norjan pisin joki. Joen pituus on 604 km. Se alkaa Rørosin läheltä Etelä-Trøndelagista ja laskee Oslovuonoon Fredrikstadissa, Østfoldissa. Se kulkee lisäksi Hedmarkin ja Akershusin läänien alueella. Joen valuma-alueen pinta-ala on 42 441 km², josta 422 km² sijaitsee Ruotsissa. Uppsala
Uppsala ( , vanh. ja aik. "Upsala") on Ruotsin neljänneksi suurin kaupunki (taajama) ja sijaitsee noin 70 kilometriä pohjoiseen Tukholmasta. Kaupunki on tunnettu Ruotsin ja Pohjoismaiden vanhimmasta yliopistosta, Pohjoismaiden suurimmasta tuomiokirkosta sekä modernin kasvitieteen isästä, Carl von Linnéstä. Uppsala on samannimisen Uppsalan kunnan keskustaajama. Skelleftejoki
Skelleftejoki (myös Skelleftenjoki, ) on eräs pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Sen pituus on 440 kilometriä ja valuma-alue 11 731 km². Joki saa alkunsa Norjan rajalta ja laskee Perämereen Skellefteån kaupungin kohdalla. Joen 14 voimalaitosta tuottavat yhteensä 870 MW sähköä. Suomen maantiede
Suomen suurin järvi on Vuoksen vesistön keskusjärvi Saimaa ja lähinnä suurimpia omien vesistöjensä pääjärvet Päijänne, Inarijärvi ja Oulujärvi. Eniten järviä on Järvi-Suomessa Kokemäenjoen, Kymijoen ja Vuoksen vesistöalueilla. Muita suuria järvivesistöjä ovat Oulujoen vesistö ja Inarijärven lasku-uoman Paatsjoen vesistö. Bolmen
Bolmen on 184 km² kokoinen järvi Ruotsin Smålandissa. Se on maansa järvistä kymmenenneksi suurin ja sijaitsee noin 80 kilometriä Jönköpingistä etelään. Luulajanjoki
Luulajanjoki on lukuisine koskineen tärkeä vesivoiman lähde ja sen arvioidut vesivoimavarat (3 340 MW) ovat Ruotsin suurimmat. Joelle onkin rakennettu useita vesivoimaloita, kuten Ruotsin suurin vesivoimalaitos, 977 MW:n tehoinen Porjus, Harsprånget-koskessa. Vitträsk
Järven pinta-ala on 486 hehtaaria eli 4,9 neliökilometriä. Se on 3,7 kilometriä pitkä ja 2,0 kilometriä leveä. Järvellä on laaja saareton järvenselkä ja ainoa järven erityispiirre on kaakkoisrannasta ulos työntyvä 400-metrinen niemi Furunäsudden. Sen edustalla 200 metrin päässä sijaitsee suurin saari Vitträskholmen. Järven lähiympäristössä kohoaa muutamia matalia mäkiä, joista osa muodostaa järven etelä- ja itärannikolle kallioiset ja jyrkänteiset rannat. Muualla ranta viettää järveen loivemmin. Norjan maantiede
Norjan alue on suurimmaksi osaksi vuoristoa. Laajoja tasaisempia alueita on etupäässä vain maan kaakkoisosassa Oslonvuonon itäpuolella. Pohjoisempana Norjan ja Ruotsin rajalla on Skandien poimuvuoristo eli Kölivuoret. Norjan korkein vuori on Galdhøpiggen, joka sijaitsee Jotunheimenin vuoristossa. Norjan rannikko on mutkittelevaa, ja siinä on suuri joukko pitkiä ja kapeita vuonoja. Rantaviivan pituus vuonot ja saaret mukaan luettuna on 83 000 kilometriä, mistä saarten osuus on noin 58 000 kilometriä. Uudempien mittausten mukaan rantaviivaa on kokonaisuudessaan noin 103 000 km. Norjan pisin ja syvin vuono on Sognevuono. Norjassa on runsaasti järviä ja jokia. Suurin järvi on Mjøsa. Suurimpia jokia ovat Glomma, Gudbrandsdalslågen eli Lågen sekä Teno. Djurgårdsbrunnsviken
Djurgårdsbrunnsviken on lahti Itämeressä. Se sijaitsee Ruotsin pääkaupungin Tukholman alueella. Lahti on pituudeltaan noin 2,0 kilometriä, ja se on leveimmältä kohdaltaan 380 metriä leveä. Lahti levittäytyy noin 38,5 hehtaarin alueelle. Syvyysvaihtelee noin 2,5 metristä noin 9,4 metriin. Vuoden 1912 kesäolympialaisissa lahtea käyteyttiin kisojen uimakilpailuissa. Koillismaa (Norja)
Koillismaa () on Norjalle kuuluvan Huippuvuorten saariryhmän toiseksi suurin saari. Nimensä mukaisesti se sijaitsee pääsaaresta Länsimaasta koilliseen. Se on lähes kokonaan jäätikön peitossa; jäättömät osat ovat peurojen asuttamaa tundraa. Rannikoilla elää myös mursuja. Saaren suurin jäätikkö Austfonna on maailman kolmanneksi suurin ja Euroopan suurin jäätikkö, se on paksuimmalta kohdaltaan 560 metriä paksu ja ympärysmitaltaan 200 kilometriä. Saari on asumaton. Windermere
Windermere on Englannin suurin järvi. Se sijaitsee Cumbriassa Lake Districtin kansallispuiston alueella. Windermere on 16,9 km pitkä ja suurin leveys on 1,6 km. Järven pinta-ala on 14,7 km² ja suurin syvyys 67 metriä lähellä pohjoispäätä. Pinnankorkeus on 40 metriä merenpinnasta. Laskujoki on River Leven, joka virtaa järven eteläisimmästä päästä. Ruovesi (järvi)
Ruovesi on Suomen 63. suurin järvi. Jos tulkitaan Ruoveden, Vaskivesi–Visuveden, Palovesi–Jäminginselän ja Tarjanneveden järvialtaat yhdeksi suureksi Iso-Tarjannevedeksi, saadaan sen pinta-alaksi 210 neliökilometriä. Iso-Tarjannevesi olisi sillä pinta-alalla Suomen 18. suurin järvi. Döda fallet
Döda fallet on entinen Ragundajärvestä Indaljokeen laskenut koski Ragundan kunnassa, Ruotsin Jämtlandissa. Ennen kosken kuivumista se tunnettiin nimillä Gedungsen tai Storforsen, ja oli 35 metriä korkea, ollen samalla yksi Ruotsin suurimmista koskista. Victorianjärvi
Victorianjärvi on Afrikan suurin järvi, laajin trooppinen järvi maailmassa ja pinta-alaltaan toiseksi suurin makean veden järvi maailmassa. Laajuisekseen järveksi Victorianjärvi on melko matala, minkä johdosta vesimäärältään se on vasta seitsemänneksi suurin makean veden järvi. Victoriajärven pinta-ala on 68 800 km² ja vesimäärä 2 750 km³. Suurin mitattu syvyys on 84 metriä. Se on Niilin pisimmän haaran alkulähde ja sijaitsee Tansanian, Ugandan ja Kenian alueella. Järvessä on yli 3 000 saarta. Monet niistä ovat asuttuja. Saariin kuuluvat muun muassa Ugandan puolella sijaitsevat Ssese-saaret. Ruotsin historialliset pääalueet
Götanmaa on asukasluvultaan selvästi suurin ja siellä asuu lähes puolet Ruotsin väestöstä. Sveanmaalla on vähemmän asukkaita (siitä huolimatta siellä on maan pääkaupunki Tukholma), mutta pinta-alaltaan Sveanmaa ja Götanmaa ovat melko samansuuruiset. Myös keskimääräisessä väentiheydessä ei ole suurta eroa. Norlannissa asuu vain 12 % Ruotsin väestöstä, mutta se kattaa 59 % Ruotsin pinta-alasta, joten väentiheys jää paljon alhaisemmaksi kuin eteläisemmissä Götanmaalla ja Sveanmaalla. Vólvi
Vólvi (), antiikin "Bolbe", on järvi Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Se on kreikkalaisen Makedonian suurin ja koko Kreikan toiseksi suurin luonnonjärvi ja sen pinta-ala on 70,8 neliökilometriä. Tekojärvet mukaan lukien Vólvi on maan neljänneksi suurin järvi. Järvi on suurimmillaan noin 19,5 kilometriä pitkä ja noin 5,5 kilometriä leveä. Se sijaitsee 37 metrin korkeudella merenpinnasta ja sen suurin syvyys on 22 metriä. Vólvin vedet laskevat Strymonikóslahteen noin 8,7 kilometriä pitkän Rícheios-joen kautta. Ruotsin maantiede
Valtaosa Ruotsin väestöstä asuu maan keski- ja eteläosissa. Ruotsin taajama-aste on 85 prosenttia, mikä on suunnilleen sama kuin Suomessakin. Ruotsin suurimmat taajamat ovat Tukholma, Göteborg ja Malmö. Useimmat Ruotsin 50 suurimmasta taajamasta sijaitsevat rannikoilla tai Tukholman ja Göteborgin välisellä alueella. Kolme suurinta kuntaa ovat puolestaan Tukholman kunta, Göteborgin kunta ja Malmön kunta. Muinaisjäännösten tiheys kertoo väestötiheydestä menneinä aikoina. Tiheimmässä muinaisjäännökset ovat Mälarinlaaksossa ja Bohuslänissä. Vänern
Vänern (aik. ) on Ruotsin suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin luonnonjärvi, joka syntyi arviolta 10 000 vuotta sitten, viimeisen jääkauden päätyttyä. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänin ja Värmlannin läänin välissä, ja laskee Götajokea pitkin Kattegatiin. Vänernin pinta-ala on 5 585 km², keskisyvyys on 20 metriä ja syvin kohta on 95 metriä ja suurin saari Torsö. Vänernistä saa alkunsa Götan kanava, joka johtaa Vätterniin ja edelleen Itämereen. Torniojärvi
Järviallas on jääkauden muovaama. Torniojärven suurin syvyys on 168 metriä ja se on näin Ruotsin toiseksi syvin järvi. Järveä peittää jääkuori joulukuusta kesäkuuhun. Fulufjälletin kansallispuisto
Fulufjälletin kansallispuisto on Ruotsissa Taalainmaan läänissä sijaitseva kansallispuisto. Se sijaitsee Älvdalenin kunnassa lähellä Norjan rajaa. Vuonna 2002 perustettu kansallispuisto on 385 neliökilometrin laajuinen. Puistossa on Ruotsin korkein vesiputous: se on 93 metrin korkuinen, josta 70 metriä on vapaata pudotusta. Sieltä on myös löytynyt maailman vanhimmaksi arvioitu puu, 9500 vuotta vanha kuusi. Suuret järvet
Suuret järvet (; myös Isot järvet) on viiden suuren järven – Yläjärven, Huronjärven, Michiganjärven, Eriejärven ja Ontariojärven – muodostama järviryhmä Pohjois-Amerikan itäosassa Yhdysvaltain ja Kanadan rajalla. Suuret järvet muodostavat yhdessä maailman suurimman sulan makean veden keskittymän. Yhdysvaltain ja Kanadan raja jakaa kaikki järvet paitsi Michiganin, joka on kokonaisuudessaan Yhdysvalloissa. Järvet muodostuivat viimeisimmän jääkauden aikaan, kun jäätiköiden muovaamat maisemat täyttyivät sulavedellä. Mäntyharjun reitti
Mäntyharjun reitti on järvireitti Kymijoen vesistössä Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakuntien alueella. Se sijaitsee Kymijoen vesistön läntisen pääosan eli Päijänteeseen laskevien reittien ja Vuoksen vesistön välissä. Järvireitin suurin järvi on Puula, mutta reitin alueella on kaikkiaan 1 700 järveä. Reitti laskee Pyhäjärveen, joka on viimeinen suuri järvi Kymijoen yläjuoksun varrella ensimmäisen Salpausselän pohjoispuolella. Täällä reitin osuus Kymijoen kokonaisvesimäärästä on noin 13 % ja keskivirtaama 33 m³/s. Vesistön koskialueista on 16 % suojeltuja. Vuohijärven itäpuolella sijaitsee Repoveden kansallispuisto. Daljoki
Daljoki (, myös "Dalajoki" tai vanhastaan "Taalainjoki") on joki Keski-Ruotsissa. Sitä pidetään Norlannin etelärajana. Se virtaa Norjan puolelta Taalainmaan läpi Västmanlandin läpi ja laskee mereen Uplannin pohjoisosassa. 520 kilometrin pituisena se on Ruotsin kolmanneksi pisin joki. Luettelo Ruotsin päävesistöalueista
Tämä on luettelo Ruotsin päävesistöalueista. Ruotsissa on yhteensä 119 päävesistöaluetta. Päävesistöalueiksi määritellään ne mereen laskevat vesistöalueet, joiden pinta-ala on yli 200 km². Ruotsin manneralueella näitä on 112 kappaletta ja ne on numeroitu pohjoisesta alkaen (numero 1 on Tornionjoen vesistöalue). Lisäksi on muutamia (numerot 113-116), jotka laskevat Ruotsista Norjan puolelle. Gotlannissa on kaksi päävesistöaluetta (117-118) ja koko Öölanti muodostaa yhden (119). Luulajanjoki
Luulajanjoki () on eräs Pohjois-Ruotsin suurimmista joista. Se saa alkunsa Norjasta kahtena latvahaarana, muun muassa Sulitelmasta ja virtaa 460 kilometriä kaakkoon Perämereen Luulajan kaupungin kohdalla. Se on Norrbottenin läänin toiseksi pisin joki Tornionjoen jälkeen, ja vain vähän Kainuunjokea pidempi. Virtaaman osalta se on Norrbottenin suurin. Joen valuma-alue on 25 240 km², josta 24 545,6 km² on Ruotsissa ja 694,9 km² Norjassa. Lombardia
Järvistä suurin ja itäisin on Gardajärvi. Se sijaitsee Lombardian ja Veneton rajalla. Gardajärveltä länteen ovat pienemmät Idrojärvi ja Iseojärvi. Seuraava järvi on Comojärvi. Tämän ylösalaisen Y-kirjaimen muotoisen järven itäisin haara on Leccojärvi. Tästä seuraavat järvet ovat Luganojärvi, josta suurin osa on Sveitsin puolella, sekä Varesejärvi. Järvistä läntisin on myös Sveitsin puolelle ulottuva Maggiorejärvi, joka sijaitsee Lombardian ja Piemonten rajalla. Murmanskin alue
Alueella on monia tuntureita, joista korkein on Hiipinä -tuntureilla sijaitseva "Jubytšvumtšorr" (1201 m, г. Юбычвумчорр). Vesistöistä mainittakoon Paatsjoki Norjan vastaisella rajalla, Tuulomajoki, Nivajoki. Pisin joki on itään virtaava Ponoi, 426 km. Kaikkiaan alueella on 130 000 järveä ja jokea. Suurin järvi on Imandra, jonka pinta-ala on 876 km². Pohjoisrannikon merkittävimmät vuonot ovat Kuolanvuono ja Petsamonvuono. Jokimukan kunta
Jokimukan pitäjä erotettiin vuonna 1607 Luulajan pitäjästä. Vuonna 1696 siitä erotettiin Kvikkjokkin seurakunta, joka liitettiin takaisin 1923. Jällivaaran pitäjä erotettiin puolestaan Jokimukasta vuonna 1742. Nykyisin Jokimukka on pinta-alaltaan Ruotsin toiseksi suurin kunta ja hieman suurempi kuin koko Värmlannin maakunta. Suuresta pinta-alasta johtuen Jokimukan rajoihin ei koskettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa lainkaan, vaan kunta on rajoiltaan sama kuin vuonna 1863, jolloin Jokimukan pitäjä muutettiin maalaiskunnaksi. Karjalan tasavalta
Järviä tasavallassa on yli 60 000 ja jokia 27 000. Järvistä suurimmat ovat Laatokka (17 700 km) ja Ääninen (9 900 km), jotka ovat myös ovat koko Euroopan suurimmat järvet. Karjalan tasavaltaan luetaan 80 % Äänisen ja 40 % Laatokan vesipinta-alasta. Joista suurimpiin kuuluvat Ääniseen laskevat Suoju, Suunujoki ja Vodla sekä Vienanmereen laskevat Koutajoki, Uikujoki ja Vienan Kemijoki. Lillehammer
Lillehammer sijaitsee Gudbrandsdalenin eteläosassa, paikassa jossa Lågen-joki laskee Norjan suurimpaan järveen Mjøsaan. Ruotsalainen (järvi)
Ruotsalainen on järvi Päijät-Hämeessä Heinolan kunnan alueella. Ruotsalainen kuuluu Kymijoen vesistöön. Kymijoen vesistön vedet laskevat vesistön pääjärvestä Päijänteestä Kalkkisten kanavan ja kosken kautta Ruotsalaiseen, joka on Kymijoen alkuosan järvireitin ensimmäinen järvi. Gotlanti
Gotlanti () on Ruotsin ja varsinaisen Itämeren suurin saari. Gotlannin ainoa kaupunki on Visby. Sarek
Sarek on kansallispuisto Pohjois-Ruotsissa Jokimukan kunnan alueella. Se rajoittuu kansallispuistoihin Padjelanta ja Stora Sjöfallet, jotka yhdessä muodostavat Euroopan suurimman ja vanhimman luonnonpuistoalueen. Sarekin pinta-ala on 197 000 ha (1 970 km²), joista 148 km² on jäätiköitä. Se on tunnettu eristyneisyydestään ja korkeista jyrkkärinteisistä vuoristaan. Kansallispuiston alueella sijaitsee peräti kuusi Ruotsin kolmestatoista korkeimmasta vuoresta ja noin sata jäätikköä. Söderström (Tukholma)
Söderström on yhdessä Norrströmin kanssa toinen Ruotsin kolmanneksi suurimman järven Mälarenin lasku-uomista mereen. Se sijaitsee Tukholman keskustassa ja Norrströmin tavoin laskee Mälaren-järven itäisimmästä Riddarfjärdenin lahdesta Saltsjönin lahteen Itämeressä Tukholman edustalla. Norrströmin ja Söderströmin väliin jää Stadsholmenin saari, jolla sijaitsee pääosa Tukholman vanhastakaupungista. Söderströmissä olevan sulun () kohdalle on rakennettu Slussenin eritasoliittymä. Ångermanjoki
Ångermanjoki () on joki Pohjois-Ruotsissa. Joella on pituutta 460 kilometriä. Ångermanjoki alkaa "Ranserelva"-nimisenä Norjan puolelta ja laskee Kramforsin luona Selkämereen. Tärkeimmät sivujoet ovat Vojmån, Fjällsjöälven ja Faxälven. Ångermanjoki on purjehduskelpoinen Sollefteåhon asti. Kiirunan kunta
Kiirunassa sijaitsee Ruotsin korkein tunturi Kebnekaise, korkeutta sillä on noin 2 110 metriä merenpinnasta. Kunnassa on yli 6 000 järveä, suurimpana Torniojärvi. Kunnan läpi virtaa seitsemän jokea, joiden nimet ovat Kainuunjoki, Torniojoki, Lainiojoki, Rautasjoki ja Vittankijoki, kuin myös Könkämäeno ja Muonionjoki, jotka kulkevat Suomen rajalla. Kunnassa sijaitsee Vadvetjåkkan kansallispuisto.