Mikä on Afganistanin suurin kaupunki?
Afganistan
Afganistan (, ), virallisesti Afganistanin islamilainen tasavalta (, ) on islamilainen sisämaavaltio Aasiassa. Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Afganistan on vuoristoinen sisämaavaltio. Sen noin 31 miljoonasta asukkaasta 80 prosenttia on sunnimuslimeita. Maassa puhutaan yli 30 kieltä, joista suurimmat ovat dari ja paštu, ja suurimmat etniset ryhmät ovat pataanit ja tadžikit.
Afganistan
Merkittävimmät vientituotteet ovat kuivatut hedelmät ja pähkinät, matot, villa, puuvilla, nahkatuotteet, oopiumi ja puolijalokivet. Vienti suuntautuu Pakistaniin, Intiaan, Yhdysvaltoihin, Tadžikistaniin ja Saksaan. Tuontia on eniten Yhdysvalloista, Pakistanista, Intiasta, Venäjältä ja Saksasta. Tarin Kowt
Tarin Kowt () on Uruzganin maakunnan hallinnollinen pääkaupunki Afganistanissa. Kaupungissa asuu 2; 318 asukasta vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan.. Kaupungin tärkein liikenneyhteys on Tarin Kowtin lentoasema, josta afganistanilainen Kam Air operoi lentoja maan pääkaupunkiin Kabuliin. Andkhoi
Andkhoi sijaitsee Afganistanin luoteisosassa tasangolla, joka päättyy Amudarjajokeen noin 50 kilometriä Andkhoista pohjoiseen. Andkhoi on Andkhoijoen varrella ja kaupungin paikka on Karakumin aavikon eteläreunalla. Kaupungin korkeus merenpinnasta on noin 330 metriä. Jalalabad
Jalalabad sijaitsee Itä-Afganistanissa noin 620 metrin korkeudella merenpinnasta Kabul-joen laaksossa joen oikealla rannalla. Noin 130 kilometrin päässä idässä sijaitsee Peshawarin kaupunki Pakistanissa ja Afganistanin pääkaupunki Kabul sijaitsee noin 160 kilometrin päässä lännessä. Alueen läpi kulkee historiallinen kulkureitti Kabulista Pohjois-Intian tasangoille. Afganistanin kansalliskirjasto
Maata seurannut analyysiryhmä totesi perustellusti, että kirjastoverkon yleiseen tilan ja heikon lukutaidon kehittämiseen tulisi mieluummin panostaa. Kehittämiskohteina analyysiryhmä mainitsee esimerkiksi Kabulin yleisen kirjaston (). KPL oli vuonna 2015 Kabulin ainoa valtion omistama yleinen kirjasto ja maan vanhin julkinen kirjasto. Sen ohella kansalliskirjastolle tyypillisesti kuuluvia tehtäviä ovat hoitaneet muun muassa Kabulin yliopiston pääkirjasto ja yliopiston Afganistan-keskus (), joiden toiminnot ja kokoelmat vaatisivat samoin kehittämistä. Farahin maakunta
Farahin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee valtion länsiosassa, Iranin rajalla. Myös maakunnan pääkaupunki on nimeltään Farah. Farah on melko laaja ja harvaan asuttu maakunta, vuonna 2006 siellä oli noin 438 000 asukasta, valtaosa heistä pataaneja. Itäosissa elää myös merkittävä tadžikkivähemmistö. Afganistan
Kaikkia alueita ei selvitykseen voitu ottaa, sillä Kandaharin, Helmanidin ja Zabulin maakuntien maaseudulla valtaa pitävät yhä kapinalliset. Tutkimusta rahoittivat Unicef, WHO ja Yhdysvaltojen hallitus. Kapisan maakunta
Kapisa (persiaksi: کاپيسا) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta ("velayat"). Se sijaitsee maan koillisosassa. Sen keskuspaikka on Mahmud-i-Raqi. Maakunnan väkiluku on 397 160 (2010) ja sen pinta-ala on 1 842 km². Mohammed Omar
Vuosien 1994 ja 1996 välillä Taliban soti muita ryhmittymiä vastaan vallaten lopulta Afganistanin pääkaupunki Kabulin. Vuonna 1996 hän nousi liikkeen johtoon. Afganistanin islamilainen valtio
Taliban-liike lopulta valtasi Kabulin ja Rabbani pakeni tukijoineen Pohjois-Afganistaniin, jossa talibanin vastustajat muodostivat Pohjoisen liiton. Taliban perusti 1997 Afganistanin islamilaisen emiraatin, joka hallitsi parhaimmillaan 90 prosenttia maasta, kun taas Afganistanin islamilainen valtio supistui Pohjoisen liiton hallitsemaksi 10 prosentin maa-alueeksi. Tästä huolimatta Pakistania, Saudi-Arabiaa ja Arabiemiirikuntien liittoa lukuun ottamatta, kansainvälinen yhteisö tunnusti Afganistanin islamilaisen valtion Afganistanin ainoaksi lailliseksi hallinnoksi. Afganistan
Talebanin kukistumisen jälkeen yksityiset televisio- ja radioasemat ovat yleistyneet vauhdilla. Talebanin aikana televisio oli kielletty, koska sitä pidetään moraalille vahingollisena. Mediaa säätelevä laki kieltää edelleen islamin vastaisen materiaalin esittämisen. Lankapuhelinliittymiä on alle puoli miljoonaa, mutta kännyköiden käyttö on yleistymässä. Vuonna 2008 maassa oli 8,45 miljoonaa kännykkää ja vuonna 2012 jo 18 miljoonaa. Internetin käyttäjiä oli vuonna 2009 noin miljoona. Yleisin tapa käyttää internetiä ovat Kabulin nettikahvilat ja -kioskit. Afganistanin sota
Kommunistihallintoa vastaan taistelleita muslimisissejä nimitettiin nimellä mujahideen. He saivat tukea muun muassa Pakistanista, arabimaista ja Yhdysvalloista. Neuvostoliittoa vastaan suunnattiin miehityksen vuoksi merkittäviä talouspakotteita ja vuoden 1980 Moskovan olympialaisiin kohdistui laaja boikotti. Kylmä sota saavutti 1980-luvun alussa uuden lakipisteensä. Neuvostoliitto vetäytyi pahoin raunioituneesta maasta 1989. Ihmisiä oli kuollut 1,3 miljoonaa ja noin kuusi miljoonaa eli pakolaisina. Sota aiheutti suhteellisesti ottaen maailman laajimman muuttoliikkeen sitten toisen maailmansodan. Afganistanin historia
1980-luvulla Afganistanin sota sekä vei Neuvostoliiton resursseja että heikensi sen suhteita kaikkiin länsimaihin ja islamilaisiin maihin. Vuonna 1988 solmittiin Geneven sopimukset Pakistanin, Afganistanin, Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä, joissa sovittiin etteivät suurvallat puuttuisi maiden sisäisiin asioihin ja luvattiin pakolaisten paluu maahan ilman pelkoa rangaistuksista. Neuvostoliiton joukkojen vetäytymisen sovittiin tapahtuvan 15. helmikuuta 1989 mennessä. Jalalabad
Jalalabad (, ), vanhalta nimeltään Jalalkot, on kaupunki Afganistanissa. Se sijaitsee Nangarharin maakunnassa. Kaupungin perusti tarinan mukaan suurmoguli Akbar vuonna 1570. Asukkaita Jalalabadissa on arviolta 700 000. Suurin osa se asukkaista on pataaneja. Afganistanin historia
Vuonna 1994 alkoi voimistua Taliban-liike, joka sai kyseisenä vuonna vallattua Kandaharin paikalliselta sotapäälliköltä. Talibanin voima kasvoi ja se sai syyskuussa 1996 haltuunsa Kabulin ja vuoden 1998 lopulla hallitsi 90 % maasta. Talibanin islamintulkinta perustui paštuheimojen traditioon ja se sai kuuluisuutta naisten kaltoinkohtelulla. Lisäksi Taliban vainosi vähemmistökansallisuuksia kuten šiialaisia hazaroita ja tuhosi vuonna 2001 lähellä Bamiyania sijaitsevat kuuluisat Buddha-patsaat vääräuskoisina. Badghisin maakunta
Badghisin maakunta on yksi Afganistanin maakunnista. Se sijaitsee maan luoteisosassa Turkmenistanin rajalla. Maakunnassa on arviolta 504 200 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 20 794 neliökilometriä. Sen tärkein kaupunki on Qal'eh-ye Naw. Afganistanin lippu
Afganistanin lippu on trikolori, joka koostuu kolmesta pystykentästä. Vasemmalta oikealle niiden värit ovat musta, punainen ja vihreä, ja lipun keskiosaan on sijoitettu valkoinen Afganistanin vaakuna. Vaakunaan on kuvattu mihrab, jota reunustavat kaksi lippua ja vehnäntähkää. Vaakunaan on kirjoitettu šahada eli uskontunnustus, takbīr eli lause Allāhu akbar, "Jumala on suuri", nimi Afganistan ja islamilaisen aurinkokalenterin vuosi 1298 (eli 1919), jolloin maa julistautui itsenäiseksi Britanniasta. Šahadan ja takbīrin välissä on nouseva aurinko. Lipun suhteet ovat 2:3. Luettelo diplomaattisista edustustoista Afganistanissa
Tämä on luettelo diplomaattisista edustustoista Afganistanissa. Tällä hetkellä Kabulissa on 37 suurlähetystöä. Useiden maiden suurlähettiläät ovat akkreditoitu lähimaista.
Seuraavat suurlähetystöt sijaitsevat Islamabadista ellei toisin mainita Kandahar
Ahmad Shah Durrani siirsi vuonna 1748 Afganistanin pääkaupungin Kandahariin. 1780-luvulla pääkaupungiksi kuitenkin tuli Kabul mutta talibanit muuttivat vuonna 1996 Kandaharin jälleen maan pääkaupungiksi. Talibanien vallan päätyttyä pääkaupunki on jälleen ollut Kabul. Kandahar
Kandahar eli Qandahar ( ja ) on kaupunki eteläisessä Afganistanissa. Se on Kandaharin maakunnan pääkaupunki. Kaupungissa on noin 468 200 asukasta vuoden 2006 arvion mukaan. Se on Afganistanin toiseksi suurin kaupunki ja tärkeä kauppakeskus. Afganistanin islamilainen emiraatti
Afganistan islamilainen emiraatin ei ollut kansainvälisesti tunnustettu Yhdistyneissä kansakunnissa joka piti Pohjoisen liiton hallitsemaa Afganistanin islamilaista valtiota virallisena Afganistanin edustajana kansanvälisessä yhteisössä vaikka sen hallitsema alue koostui vain 10 prosenttia koko maan pinta-alasta. Afganistanin islamilainen emiraatti
Taliban-liike ei alun perin ennen Kabulin valtausta puhunut Afganistanin hallitsemisesta, vaan vääräuskoisen hallituksen kaatamisesta ja sen korvaamisesta "hyvien muslimien" hallinnolla, jonka pystyttämisen jälkeen Taliban olisi siirtynyt syrjään. Ennen Kabulin valtausta Talibanin johtaman Afganistanin pääkaupunki oli Kandahar. Kabulin maakunta
Maakunta jakautuu 15 alueeseen, joista yksi on pääkaupunki Kabul. Afganistan
Tataari Timur Lenkin perustama Timuridien dynastia toi Afganistaniin talous- ja kulttuurikukoistusta, joka päättyi persialaisten jälleen vallatessa Afganistanin 1500-luvulla, ja alueesta tuli Persian ja moguleiden välinen kiista-alue. Afgaanit kapinoivat Persian safavideja vastaan 1700-luvun alussa ja he perustivat osia Persiastakin käsittäneen Hutak-dynastian, jonka Nadir Šah kuitenkin lopulta kukisti. Vuonna 1747 Afganistanista tuli itsenäinen Ahmad Šah Dorranin johdolla. Hän oli Afganistanin kuningas vuosina 1745–1773. Afganistan
Toiset arviot mineraalivarannoista ovat vielä suuremmat ja arvioivat luonnonvarojen suuruudeksi jopa yli 3 biljoonaa Yhdysvaltojen dollaria. Afganistanin mineraalivarantojen merkittävyyttä lisää strategisten metallien suuri osuus. Kokonaisuudessaan Afganistanin luonnonvarat ovat erittäin merkittävät, mahdollisesti suurimmat yksittäisen maan maailmassa. Afganistan
Maassa toimii kuusi ehkäisyklinikkaa, joita ylläpitää Marie Stopes International -järjestö. Klinikat antavat tietoutta perhesuunnittelun menetelmistä sekä raskauden keskeytyksestä. Ne tekevät yhteistyötä uskonnollisten johtajien kanssa. Järjestön mukaan sen toiminnan avulla ehkäistiin 250 000 ei-toivottua raskautta vuonna 2009 ja autettiin eri ministeriöitä muuttamaan toimintaansa naiset paremmin huomioon ottavaan suuntaan. Ainoa klinikoiden ulkopuolinen rahoittajamaa on Suomi. Ghaznin maakunta
Ghaznin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa, strategisesti tärkeän Kabulin ja Kandaharin välisen maantien varrella. Vuonna 2006 Ghaznin alueella arvioitiin elävän noin 1 626 000 asukasta. Afganistanissa ei ole vuosiin suoritettu väestönlaskentoja; vuonna 1979 asukkaita oli 646 623. Vilayat Khorasan
Isis ajautui kahnauksiin Afganistanin kapinaliikettä hallitsevan Talibanin ja al-Qaidan kanssa, jonka taistelijat se pyrki karkottamaan tai liittämään nre omiin joukkoihinsa. Isisin paikallinen tuki jäi kuitenkin ilmeisesti odotettua pienemmäksi ja sen levittäytyminen muuttui hitaaksi. Lopulta järjestö menetti suuren osan hallitsemistaan alueista Afganistanin länsi- ja eteläosissa Talibanille tai Naton ja Yhdysvaltojen tukemalle Afganistanin armeijalle. Aluemenetysten myötä Isisin toteuttamat tienvarsipommi-iskut ja murhat ovat lisääntyneet. Sen kohteita ovat olleet esimerkiksi järjestöä vastustavat heimopäälliköt ja uskonnolliset johtajat. Järjestö on ollut vastuussa myös useista Afganistanin viime aikojen verisimmistä terrori-iskuista, joista monet on tehty maan pääkaupunki Kabulissa. Osa iskuista on tehty myös Pakistanin puolella. Afganistanin islamilainen emiraatti
Afganistanin islamilainen emiraatti tai Afganistanin islamilainen emiirikunta oli Talibanin johtaman Afganistanin valtion nimi ja hallitusjärjestelmä tosiasiallisesti vuosina 1996–2001. Hallinto ei ollut kansainvälisesti tunnustettu missään kansainvälisessä järjestössä.
Afganistanin islamilainen emiraatti hallitsi suurimmillaan 90 prosenttia Afganistanin maa-alueesta. Khaibarsola
Khaibarsola (, ) yhdistää Afganistanin ja Pakistanin vaikeakulkuisessa vuoristossa. Sola sijaitsee noin tuhannen metrin korkeudessa. Se on ollut vuosisatojen ajan tärkeä reitti Keski- ja Etelä-Aasian välillä, ja sillä on ollut suuri strateginen merkitys. Solan ympäristö on pataanien kotiseutua; Peshawarin kaupunki Pakistanin Luoteisprovinssissa sijaitsee sen suulla. Kabulin pommi-isku 2016
Kabulin pommi-isku 2016 tapahtui Afganistanin pääkaupungissa Kabulissa 23. heinäkuuta 2016, kun itsemurhapommittaja iski keskellä mielenosoitusta. Viranomaisten mukaan ainakin 61 ihmistä on saanut surmansa ja yli 200 on loukkaantunut. Jowzjanin maakunta
Jowzjanin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Vuonna 2006 siellä arvioitiin elävän noin 461 700 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Sheberghan. Afganistan
Afganistanissa vallitsee äärevä mannerilmasto. Talven kylmyys on purevaa korkean sijainnin takia suuressa osassa maassa. Kesällä melkein kaikkialla on kuumaa, alankoalueilla kuten Iranin rajan läheisessä Sistanin laaksossa suorastaan tukalaa. Talvella ja keväällä sää on vaihtelevaisinta, ja suurin osa sateesta saadaan niiden aikana. Useimmat talven sateita aiheuttavat matalapaineet kehittyvät Välimerellä. Eteläisten naapurimaiden monsuunisateet eivät ulotu korkeiden vuorten suojaaman Afganistanin puolelle. Kabulin sääolot edustavat laajemminkin maan vuoristoista itä- ja keskiosaa. Siellä keskimääräinen päivän alin lämpötila on pakkasen puolella marraskuusta helmikuuhun. Päivän ylin lämpötila ylittää 30 astetta kesä-, heinä- ja elokuussa. Sadetta saadaan marraskuusta toukokuuhun. Afganistan
Afganistanin alueella sijaitsi Baktrian kuningaskunta 500-luvulle eaa. saakka, jolloin se liitettiin Persian valtakuntaan ja Baktriasta tuli Persian maakunta. Afganistan kuului Persiaan, kunnes Aleksanteri Suuri valloitti sen 300-luvulla eaa. Aleksanteri Suuren valtakuntaa seurasi Seleukidien valtakunta, jonka vallasta uusi Kreikkalais-baktrialainen kuningaskunta itsenäistyi 250-luvulla eaa. Baktria oli hellenistisen maailman itäisin kolkka. Afganistan
Afganistanilaiset ovat valtaosin sunnimuslimeja (80 prosenttia väestöstä), mutta maassa on myös merkittävä šiiavähemmistö (noin 19 prosenttia väestöstä). Erityisesti hazarat ovat pääasiassa šiiamuslimeja. Šiialaisia ismailiitteja on noin 1–2 prosenttia väestöstä, lähinnä Baghlanin ja Badakshanin maakunnissa. Maassa on myös pieni hindu- ja sikhivähemmistö. Maassa oli ennen suurehko juutalaisvähemmistö, mutta nykyisin maassa asuu tiettävästi vain yksi juutalainen. Aman Allah Khan
Konservatiivisille piireille uudistukset alkoivat olla lopulta liikaa. Afganistanin maaseudulla levitettiin kuvaa hallitsijaparista ulkomaanmatkallaan, jossa kevyeen iltapukuun sonnustautunut Soraja esiintyy illallisilla ja vastaanottamassa käsisuudelmaa Ranskan presidentiltä. Villien huhujen mukaan kuningas itse aikoi luopua islamista. Täysimittainen kapina alkoi marraskuussam1928, kun šinwari-paštuttuhosivat kuninkaan talvipalatsin Jalalabadissa. Kuningas yritti hallita tilannetta myönnytyksillä, mutta kapina levisi pian myös muihin maakuntiin. Yhtä kapinallisjoukkoa Kabulin pohjoispuolella johti tadžikkitaustainen Habib Allah Kalakani, jonka joukot etenivät lopulta kohti pääkaupunkia. Lopulta tammikuussa 1929 Aman Allah päätti luopua kruunusta veljensä ’Inajat Allah Khanin hyväksi ja hän itse pakeni pääkaupungista Rolls-Roycellaan Afganistanin kuninkaiden tukialueelle Dorrani-heimon Kandahariin. Kabulissa Habib Allah Kalakani pakotti ’Inajat Allahin luopumaan kruunusta vain parin päivän jälkeen. Kandaharissa Aman Allah teki vielä muutamia yrityksiä Kabulin jälleenvaltaamiseksi, mutta yritykset epäonnistuivat. Lopulta Aman Allah ja Soraja pakenivat ensin Intiaan ja sieltä edelleen Eurooppaan. Aman Allah kuoli maanpaossa Sveitsin Zürichissa 25. huhtikuuta 1960. Aman Allah on sittemmin haudattu mausoleumiin Jalalabadissa. Afganistanin poliisi
Afganistanin poliisi (, ) koostuu 97 000 poliisista, joista naisia on noin 500. Poliisilta puuttuvat kaikki länsimaisen poliisin henkirikoksen tutkinnassa käytettävät perustyökalut, kuten DNA-tutkimus, nauhurit. Maaseudulla poliisiasemilla ei ole sähköä. Työ kuuluu Afganistanin vaarallisimpiin ammatteihin, eikä poliisiin luoteta. Poliisin palkka on noin 80 dollaria kuussa. Afganistan
Afganistan koostuu 34:stä maakunnasta eli "velayat":Heinäkuussa 2013 Afganistanin arvioitu väkiluku oli 31 108 077. Tämä on selvästi pienempi kuin aikaisempi arvio, 33,6 miljoonaa, joka perustui vuoden 1979 vajaaksi jääneeseen väestönlaskentaan. Afganistan
Afganistan sijaitsee strategisten kulkureittien varrella, ja sen historiaa värittävät lukuisat sodat. Jatkuvan sotimisen jäljiltä maan infrastruktuuri ja väestön koulutustaso ovat kurjassa tilassa. Afganistan tuottaa huumeita, etenkin oopiumia. Afganistanista on löydetty runsaat ja monipuoliset mineraalivarat, joiden hyödyntäminen toisi maalle vaurautta. Heratin lentoasema
Heratin lentoasema on kymmenen kilometrin päässä Heratin kaupungista sijaitseva lentoasema Afganistanissa. Lentoaseman rakensivat yhdysvaltalaiset 1950-luvulla, ja sitä pommitettiin rajusti vuonna 2001. Lentoasemalta liikennöidään maan pääkaupunkiin Kabuliin, Maimanaan, Zaranjiin ja Mazar-i-Sharifiin. Lentoasemalla on yksi päällystetty 2 571 metriä pitkä kiitotie, ja se on rakennettu 977 metriä merenpinnan yläpuolelle. Afganistanin sota
Kremlin päätöksellä nostettiin Neuvostoliitossa maanpaossa ollut Babrak Karmal Afganistanin johtoon. Hänestä tuli 28. joulukuuta 1979 presidentti, pääministeri ja kommunistipuolueen pääsihteeri. Afganistanin nukkehallitsijan otettu nimi Babrak Karmal merkitsi ”työläisten ystävää”. Samana päivänä useat Neuvostoliiton maavoimien motorisoidut divisioonat ylittivät Afganistanin rajan. Peruste suureen sotilaalliseen operaatioon saatiin vetoamalla läpinäkyvästi Afganistanin kanssa solmittuun YYA-sopimukseen ja Afganistanin hallituksen pyyntöön. Näin Brežnevin oppia sovellettiin Itä-Euroopan lisäksi myös Afganistanissa. Perinteiseen neuvostotyyliin suoritettiin myös avunpyynnön konkreettinen lavastus, tosin tällä kertaa jossain määrin kömpelösti. Babrak Karmalin nauhoitettu "Afganistanin hallituksen avunpyyntö" lähetettiin Neuvostoliiton alueella (Uzbekistanissa) sijainneen neuvostoarmeijan operaation johtokeskuksen radioaseman välityksellä.
Neuvostoliiton suunnitelmana oli nostaa itselleen mieluinen hallitus valtaan Kabulissa, vakauttaa tilanne nopeasti ja poistua maasta. Sissisodalta uskottiin vältyttävän esittelemällä sisseille massiivista sotilaallista voimaa. Paikallista kulttuuria ja asukkaiden uskonnollisia tunteita ei haluttu loukata ja rivimiehet koottiin Neuvostoliiton kirgiisi-, uzbekki-, turkmeeni-, ja tadžikkisotilaista. Tästä luovuttiin varsin pian sillä kyseisten kansallisuuksien edustajat paitsi karkasivat puna-armeijasta, mutta myös liittyivät afgaanitaistelijoihin. Afganistanin historia
Ensimmäisen maailmansodan aikana Afganistan pysyi puolueettomana, huolimatta saksalaisten kapinakiihotuksesta brittiläisen Intian raja-alueilla. Abdur Rahmanin poika ja seuraaja Habibullah murhattiin 1919. Mahdollisesti murhasta vastuussa olleet olivat brittejä vastustavia perheenjäseniä. Kolmas poika Amanullah (1919–1929) aloitti kolmannen afgaanisodan Intiaa vastaan ja sotaan väsyneet britit tunnustivat Afganistanin itsenäisyyden Rawalpindin sopimuksella 19. elokuuta 1919. Amanullah katkaisi maansa eristyksen ja teki matkan Euroopassa ja Turkissa 1927. Hän ihastui Atatürkin uudistuksiin ja otti itsekin käyttöön osan niistä. Hunnun kielto ja naisten koulutus herätti kuitenkin vastustusta heimoissa ja marraskuussa 1928 puhkesi sisällissota. Amanullah joutui luopumaan valtaistuimesta tammikuussa 1929 kun tadžikki Habibullah Kalakani (kutsumanimeltään "Bacha-i-Saqao", "vedenkantajan poika") valloitti pääkaupungin. Afganistanin kansalliskirjasto
Afganistanin kansalliskirjasto (, ) on vuoden 2015 alussa Afganistanin hallituksen esittämä suunnitelma pääkaupunki Kabuliin rakennettavasta komeasta kansalliskirjastosta. Päinvastoin kuin jotkut lähteet arvioivat, Afganistanissa ei vielä ole varsinaista kansalliskirjastoa. Alkujaan vuosina 2015-2018 rakennettavaksi esitetyn kansalliskirjaston uudisrakennuksen toteuttamiseksi ei suunnitelmasta vastannut ministeriö (Ministry of Urban Development Affairs) tai maan hallitus kuitenkaan ollut budjetoinut vuodelle 2015 lainkaan valtion rahoitusta. Suunnitelman mukaan 23 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvoisiksi arvioituja rakennustöitä oltu vielä aloitettu kevääseen 2015 mennessä (eikä syksyyn 2018 mennessä). Afganistan
Tärkeimpiä kieliä ovat afganistanin persia (dari) 50 prosenttia, paštu (afgaani) 35 prosenttia ja turkin sukuiset kielet (erityisesti uzbekki ja turkmeeni) 11 prosenttia. Näiden lisäksi Afganistanissa puhutaan 30 pienempää kieltä (erityisesti belutši ja pašai), yhteensä 4 prosenttia. Maassa esiintyy paljon kaksikielisyyttä. Qunduz
28. syyskuuta 2015 Taliban valloitti kaupungin Afganistanin hallituksen joukoilta kuukausien piirityksen jälkeen. Tämä oli ensimmäinen suuri kaupunki, joka Talibanilla oli hallussaan sitten vuoden 2001. Hallituksen ja Yhdysvaltain ilmavoimien hyökkäys sai taas haltuunsa pääosan kaupungista kolmessa päivässä ja Taliban ilmoitti vetäytyneensä 13. lokakuuta. 3. lokakuuta yöllä Yhdysvaltain ilmavoimat pommitti Lääkärit ilman rajoja -järjestön ylläpitämää sairaalaa kaupungissa ja tappoi 22 henkilökuntaa ja potilaita.Kaupungissa on kiinnostavia matkailunähtävyyksiä ja hyviä majoitusmahdollisuuksia, jotka ovat saaneet jotkut matkailijat uhmaamaan kohtaloa. ’Abd al-Rahman Khan
Šir ’Alin valtakaudella Venäjän kasvava vaikutusvalta Keski-Aasiassa alkoi uhata brittejä ja heidän hallitsemaansa Intian niemimaata. Tilanne johti lopulta toisen afgaanisodan syttymiseen vuonna 1878. Britit valtasivat maan pääkaupunki Kabulin, mutta muualla maassa tilanne riistäytyi heidän käsistään. Sotilaallisesti he olivat ylivoimaisia, mutta maan hallitseminen olisi edellyttänyt kallista sotilasosastojen jatkuvaa läsnäoloa. Britit halusivat tilanteen ratkaistakseen brittiläismielisen paikallisen vahvan hallitsijan. Vaihtoehdoksi osoittautui ’Abd al-Rahman, joka oli palannut Afganistaniin. Ensin häntä epäiltiin liian venäläismieliseksi, olihan hän viettänyt vuosia maanpaossa Venäjällä. Lopulta ’Abd al-Rahmanin onnistui kuitenkin vakuutta britit brittimielisyydestään. Muita ehdokkaita ei sitä paitsi juurikaan ollut. ’Abd al-Rahman nousi valtaistuimelle vuonna 1880 ja britit tasoittivat hänen tietään kukistamalla sotilaallisesti esimerkiksi Ghelzait ennen lähtöään maasta. ’Abd al-Rahmanille toimitettiin lisäksi rahaa ja nykyaikaisia kiväärejä. Vastineeksi briteille oli annettu oikeus johtaa maan ulkopolitiikkaa. Panjshirin maakunta
Panjshirin maakunta () on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se on perustettu 13. huhtikuuta 2004. Sen väkiluku on vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan 146 010Summary of the National Risk and Vulnerability Assessment 2007/8 Central Statistics Organisationin verkkosivulla, Nrva.cso.gov.af (pdf-tiedosto), lokakuu 2009, s. 4 ja Nrva.cso.gov.af (Excel-tiedosto) Pääkaupunki on Bazarak. Asukkaat ovat pääosin tadžikkeja, ja he puhuvat farsia ja daria. Maakunta on noin sata kilometriä Kabulista koilliseen. Afganistanin sota
Neuvostoliiton taistelujoukkoja siirtyi ilmateitse Kabulin pohjoispuolelle Bagramin lentokentälle ja ne ottivat haltuunsa Salangin maantietunnelin ja Bagramin ja Kabulin lentokentät. 24. joulukuuta kolme divisioonaa valtasi Bagramin, Kabulin, Kandaharin ja Heratin lentokentät. Amin tervehti tapahtumaa tyytyväisenä, sillä jo Taraki oli toivonut että Neuvostoliitto lähettäisi maahan hallituksensa avuksi sotilaita.Spetsnaz-kommandot valtasivat Kabulin viestiyhteydet. 27. joulukuuta Neuvostoliiton neuvonantajat järjestivät juhlaillalliset valtion johdolle — kaikki pidätettiin, samoin kävi armeijan johdolle. 700 KGB:n Alfa-sotilasta afgaaniunivormuissa hyökkäsi presidentin palatsiin Kabulissa, ja Hafizullah Amin perheineen murhattiin. Alun perin Amin piti vain huumata ja sen jälkeen vangita. Neuvostoliiton uutistoimisto Tass totesi propagandistiseen sävyyn: ”Hafizullah Aminin ja hänen apureittensa sekä amerikkalaisen imperialismin verinen klikki on syösty vallasta”. Afganistanin kansandemokraattinen puolue
1. tammikuuta 1965 perustettu PDPA osallistui Mohammed Daud Khanin johtamaan vuoden 1973 vallankaappaukseen, joka syrjäytti kuningas Mohammed Zahir Shahin ja perusti Afganistanin tasavallan. Vuonna 1978 se toteutti armeijan tuella ns. Saur-vallankumouksen, jonka myötä perustettiin kommunistiseen yksipuoluejärjestelmän johtama Afganistanin demokraattinen tasavalta. Vuonna 1987 kansallisen sovintopolitiikan myötä maa palautettiin Afganistanin tasavallaksi, mutta PDPA ja sen sosialistiset liittolaiset säilyttivät johtoaseman aina kevääseen 1992 asti, jolloin Gulbuddin Hekmatyarian johtamat islamilaiset mujahideenit valtasivat pääkaupunki Kabulin. Khostin maakunta
Khostin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan itäosassa, Pakistanin vastaisella rajalla. Vuonna 2006 siellä arvioitiin elävän noin 498 000 asukasta. 2004 maakunnassa oli asukkaita 638 849. Alue kuului aikaisemmin Paktian maakuntaan. Maakunnan pääkaupunki on Khost. Khostin maakunta on vuoristoista seutua. Afganistanin islamilainen valtio
Samana vuonna, kun viimeiset 15 000 neuvostosotilaasta vedettiin pois Afganistanista 1989, perustivat Afganistanin demokraattisen tasavallan kommunistista hallitusta vastustaneet mujahideen-sissipäälliköt Pakistanissa pakolaishallituksen. Mujahideenit aloittivat hyökkäyksensä kohti Kabulia ja valtasivat sen lopulta vuonna 1992 syrjäyttäen ulkoisen avun menettäneen presidentti Mohammad Najibullahin kommunistihallituksen. Mujahideenit perustivat Afganistanin islamilaisen valtion ja antoivat sille lipun, jossa oli vihreävalkomusta vaakasuoraan jaettu trikolori. Lipun ylimmässä vihreässä kentässä luki "Allah on kaikkivaltias" ja keskellä valkoisessa kentässä luki muslimien uskonnontunnustus "Ei ole muuta jumalaa kuin Allah ja Muhammed on hänen profeettansa". Tämä lippu oli käytössä vuoden, minkä jälkeen se korvattiin viimeisimmällä lipulla. Herat
Herat on näytellyt huomattavaa osaa myös Afganistanin nykyhistorian aikana. Heratilainen varuskunta kapinoi Afganistanin demokraattista tasavaltaa vastaan vuonna 1979 ja sata neuvostoliittolaista neuvonantajaa surmattiin. Tapahtumat käynnistivät Afganistanin sodan, jonka aikana Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat kaupunkia ja valtasivat sen vuonna 1980. Kaupungista tuli tärkeä tukikohta Neuvostoliitolle, mutta kapinalliset hallitsivat sitä ympäröivää seutua. Neuvostoliitto vetäytyi Afganistanista vuonna 1989 ja Heratin johtoon nousi yksi kapinallisten komentajista Ismail Khan. Taliban valtasi kaupungin vuonna 1995. Ismailista tuli yksi Pohjoisen liiton komentajista ja hän johti kaupungin takaisin vallannutta hyökkäystä uuden Afganistanin sodan sytyttyä vuonna 2001. Sittemmin hän on toiminut eri viroissa ainakin muodollisesti Hamid Karzain alaisuudessa, jonka lisäksi Heratissa vaikuttavat iranilaiset. Afganistanin historia
Afganistan itsenäistyi emiraattina vuonna 1746 Ahmad Shad Durranin johdolla, kun persialaishallitsija Nadir Shah oli murhattu. Durranin valtakunta ulottui Mashadista lännessä Kashmiriin ja Delhiin idässä ja Amu Darya -joelta Arabianmerelle. Afganistanin sota
Neuvostojoukkojen vetäydyttyä taistelut jatkuivat sisällissotana. Huhtikuussa 1992 mujahidin-joukot valtasivat Kabulin. Lahore
Vuodesta 1524 vuoteen 1752 Lahore kuului Baburin perustamaan suurmogulien keisarikuntaan ja oli ajoittain sen pääkaupunkina. Se oli Lahoren kulta-aikaa..
Suurimmillaan suurmogulien valtakunta oli 1700-luvulla, jolloin se käsitti suurimman osan Intian niemimaata ja osia nykyisestä Afganistanista. Asukkaita valtakunnassa arvioidaan olleen 100-150 miljoonaa. Mahtavan keisari Akbarin aikana rakennettiin upea Lahoren linnoitus, joka tänäkin päivänä on kaupungin tunnetuimpia nähtävyyksiä. Akbarin poika keisari Jahangir ja hänen poikansa keisari Shah Jahan laajensivat linnoitusta edelleen ja lisäsivät sinne ylellisin peili-ja kiviupotuksin koristeltuja palatseja. Etenkin Shah Jahan (1628-57) tunnetaan kiinnostuksestaan arkkitehtuuriin. Hänen aikaansaannoksiaan ovat myös Jahangirin mausoleumi ja Shalimarin puutarhat. 
Viimeinen suurista mogulikeisareista oli Aurangzeb, joka hallitsi vv.1658-1707. Hän rakennutti mm.linnoituksen vieressä olevan Badshahi moskeijan. Kabulin kirjakauppias
Kirjan lukenut YK:n eritysasiantuntija Pekka Haavisto, joka on itse perehtynyt henkilökohtaisesti myös olosuhteisiin Afganistanissa ja sen pääkaupungissa Kabulissa, kirjoittaa kirjasta ja sen kohteesta näin: ”Mutta kirjakauppiaan perheessä tapahtuu paljon muutakin kuin bisneksen uusi kukoistus. Yli viiskymppinen kirjakauppias nai kakkosvaimokseen teini-ikäisen tytön, jota muu perhe vihaa. Sisko raataa keittiötöissä eikä juuri saa kiitosta. Sukulaisperheessä kunniamurhataan tyttö, jonka huoneessa poika on salaa käynyt. Kauppias ei päästä 12-vuotiasta poikaansa kouluun, kun tarvitsee tätä makeiskioskissaan. 17-vuotias isoveli vikittelee tyttöjä ja pitää kavereineen salaisia viina- ja pilvijuhlia. Sivistyneestä ja kirjoja rakastavasta Kabulin kirjakauppiaasta piirretään kotityrannin kuva.” Ariana Afghan Airlines
Ariana Afghan Airlines on Afganistanin kansallinen lentoyhtiö, joka on perustettu vuonna 1955. Ariana Afghan Airlinesin kotipaikka on maan pääkaupungissa Kabulissa, josta se operoi 13 kohteeseen kymmenen koneen laivastollaan. Afganistanin historia
Kesällä 1978 Nuristanin alueella Itä-Afganistanissa alkoi kapina, joka levisi pian koko maahan. Joulukuussa 1978 Afganistanin kommunistihallitus solmi Neuvostoliiton kanssa yhteistyö- ja avunantosopimuksen. Neuvostoliitto alkoi lähettää sotilasapua maan sisällissotaa käyvälle hallitukselle. Oopiumiunikko
Aikaisemmin suurin osa oopiumiunikkopelloista oli niin sanotun "kultaisen kolmion" alueella Thaimaassa, Burmassa ja Laosissa. Nykyään viljely on siirtynyt niin sanotun "kultaisen puolikuun" alueelle Iraniin, Pakistaniin ja Afganistaniin. Afganistanissa on nykyään maailman eniten oopiumiunikon viljelypinta-alaa ja se tuottaa 90 % maailman laittomasta oopiumista (2014). Ihmisoikeudet Afganistanissa
Ranskalainen Toimittajat ilman rajoja -järjestö listaa vuosittain maailman lehdistön vapauden kirjoittaa mistä tahansa asioista. Vuonna 2017 Afganistanin sijoitus parani kaksi sijaa sijalta 122 (41,64 virhepistettä) sijalle 120 (39,46 virhepistettä), kun järjestö arvioi 180 valtion lehdistönvapauden. Vuoden 2018 elokuuhun mennessä on surmattu 11 toimittajaa ja yksi media-avustaja. Vuonna 2017 surmattiin ainakin 15 toimittajaa ja muuta viestintävälineiden työntekijää. Monet heistä kuolivat varta vasten mediaa vastaan suunnatuissa väkivallanteoissa. Islamilainen tasavalta ja Taliban-järjestö ovat estäneet joillain alueilla tiedonsaannin. Joissain maakunnissa Taliban käski viestintävälineitä maksamaan uusia veroja kiristämällä niitä. Monet paikallisviranomaiset ja kuvernöörit eivät hyväksy viestintävälineiden riippumattomuutta, ja poliisi ja sotilaat ovat olleet väkivaltaisia toimittajia kohtaan. Afganistanissa on väkivallan ilmapiiri. Ilmapiiri ja lisääntyvät uhkaukset ovat saaneet monet naispuoleiset toimittajat lopettamaan toimittajantyöt. Afganistanin viestintävälineiden edustajat ja viranomaiset reagoivat uhkauksiin perustamalla yhteistyökomiteoita suojelemaan toimittajien ja viestintävälineiden turvallisuutta. Noshaq
Noshaq (myös: Nowshak) on Afganistanin korkein ja Hindukušin toiseksi korkein vuori. Se on 7 492 metriä korkea, ja sitä korkeampi on 7 690-metrinen Tirich Mir. Noshaq sijaitsee Afganistanin koillisosassa Wakhanin käytävässä Durandin linjalla eli Afganistanin ja Pakistanin rajalla. Se on maailman läntisin yli 7 000 metriä korkea vuori. Qashqadaryon alue
Alueen pääkaupungin Qarshin lähellä oli Yhdysvaltojen sotilastukikohta, josta lennettiin Afganistaniin. Se suljettiin vuonna 2005 Uzbekistanin vaatimuksesta. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Viime vuosien aikana Afganistanin sodan siviiliuhrit ovat jatkaneet edelleen kasvamistaan. New York Timesin mukaan vuosi 2009 oli Afganistanin sodan tappavin vuosi. Vuoden aikana kuoli 2412 siviiliä ja haavoittui 3566 ihmistä. Kuolleiden määrä nousi 14 % edelliseen vuoteen verrattuna. Kaikista eniten siviiliuhreja aiheuttivat Taliban-sissien pommi-iskut ja Yhdysvaltojen johtaman liittoutuman lentokonepommitukset. Elokuussa järjestetyt presidentinvaalit lisäsivät levottomuuksia. YK:n tarkkailijoiden mukaan vuonna 2009 taliban-joukot aiheuttivat 53 % Afganistanin sodan siviiliuhreista. Afganistan
Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Sen rajanaapureita ovat Turkmenistan (yhteistä rajaa 744 kilometriä), Uzbekistan (137 kilometriä), Tadžikistan (1 206 kilometriä), Kiina (76 kilometriä), Pakistan (2 430 kilometriä) ja Iran (936 kilometriä). Hazaradžat
Hazaradžat oli pitkään lähes kartoittamatonta seutua. Paikalliset šiialaiset hazarat harjoittivat alun perin paimentolaisuutta, mutta 1800-luvulla he siirtyivät asumaan linnoitettuihin kyliin. Afganistanin paštuhallitsijoiden ote alueesta oli pitkään lähinnä nimellinen, vaikka alue sijaitsekin lähellä Afganistanin valtakeskus Kabulia. Vuosina 1891–1893 Afganistanin emiiri 'Abd al-Rahman kävi verisen sodan alueen hazaroja vastaan alistaakseen nämä viimein keskushallinnolle. Suuri osa hänen armeijastaan koostui niin sanotuista laškar-joukoista, joille oli luvattu hazarojen laidunalueita vastineeksi sotaretkeen osallistumisesta. Tuhansia hazaroja pakeni tai surmattiin ja heidän tilalleen asutettiin paštuja. Afganistanin ajautuessa kaaokseen saur-vallankumouksen jälkeen vuonna 1979 Hazaradžat oli Nurestanin ohella ensimmäisiä kapinaan nousseita alueita ja pian se oli jälleen kokonaan keskushallinnon ulkopuolella Bamejania lukuun ottamatta. Alueen hazarat perustivat yhteistyöjärjestökseen Islamilaisen Kumouksen yksimielisen Neuvoston eli lyhyesti vain Neuvoston. Keskushallinto ei yleensä edes yrittänyt ulottaa valtaansa Hazaradžatin maaseudulle ja olot olivat suhteellisen rauhalliset. Vuonna 1996 suurin osa hazaroista liittoutui hieman myöhemmin Kabulin vallanneen Taliban-liikkeen kanssa. Välit huononivat kuitenkin myöhemmin Talibanin alkaessa riisua kilpailevia ryhmiä aseista. Vuonna 1998 Taliban julisti , että šiialaisten on joko käännyttävä tai lähdettävä maasta kuoleman uhalla. Taliban valtasi suuren osan hazarojen alueista ja paikallisia surmattiin. Taliban hallinto kukistui sittemmin vuonna 2001 alkaneessa Yhdysvaltojen johtaman koalition hyökkäyksessä maahan. Afganistan
Afganistanin hallitsija Rahman Khan kielsi rautateiden rakentamisen 1900-luvun taitteessa. Britit ja venäläiset sotivat seudulla ja rakensivat rautateitä, ja Rahman Khan toivoi kiellolla pitävänsä vallan maassa itsellään. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Yhdysvaltojen liittouma aloitti Afganistanissa vuonna 2010 suursotilasoperaation. Presidentti Barack Obama määräsi Afganistaniin yli 30 000 sotilaan lisäjoukon. Afganistan-avun järjestön mukaan elokuuhun mennessä Afganistanissa oli kuollut 1300 siviiliä. Neljännes siviiliuhreista oli Yhdysvaltojen johtaman liittouman tappamia. Siviiliuhrien määrän pelättiin käännyttävän tavalliset afganistanilaiset Naton johtamia ISAF-joukkoja vastaan. YK-tarkkailijat arvioivat ettei konfliktiin löydetä ratkaisua elleivät siviilien kuolemat vähene radikaalisti. Luettelo Afganistanin kaupungeista
Tämä on luettelo Afganistanissa sijaitsevista kaupungeista. Kabul
1826 kruunua vaati Muhammed Dost, mutta Afganistan päätyi brittien valtaan 1839, kun Britannian armeija valtasi sen afgaanisodissa asettaen shaahiksi Shah Shujan. 1841 tapahtui kansannousu ja britit joutuivat vetäytymään Jalalabadiin. Britit palasivat 1842, ryöstivät "Bala Hissarin" mutta vetäytyivät takaisin Intiaan. Muhammed Dost palasi shaahiksi. Britit palasivat uudelleen 1878 kun kaupunkia hallitsi kaani Ali Sher, mutta afgaanit uusivat kansannousun ja heidän alamaisensa surmattiin. Vuoden kuluttua britit tulivat uudelleen kenraali Robertsin komentamina tuhoten osittain Bala Hissarin ennen Intiaan vetäytymistään asettaen valtaan Amir Abdur Rahmanin, joka oli Muhammed Dostin pojanpoika. Mohammed Omar
Heinäkuussa 2015 Afganistanin turvallisuusvirasto tiedotti uutistoimisto AP:lle että Mullah Omar kuoli luonnollisesti sairaalassa Pakistanin suurimassa kaupungissa Karachissa jo vuonna 2013. Taliban vahvisti kuoleman ja valitsi uuden johtajan, joka on Akhtar Mansoor. Peshawar
1930-luvulla Peshawarissa vaikutti Khān Abdul Ghaffār Khānin perustama punapaitojen pataanien asiaa ajanut liike, joka ennen Intian jakoa Intiaan ja Pakistanin oli liittoutunut monista muista muslimeista poiketen Intian kansalliskongressin kanssa. Jaon jälkeen valtaan alueella nousi Muslimiliitto. Neuvostoliiton tunkeuduttua Afganistaniin 1979, monet pakolaiset siirtyivät Peshawariin, heidän joukossaan vaikustusvaltaisia muslimijohtajia. Kaupunkia on pidetty monien äärimuslimijärjestöjen kotipaikkana, ja se on usein yhdistetty Al-Qaidaan. Suomen ulkopoliittisen instituutin raportin 7/2004 mukaan Osama bin Laden perusti sinne 1984 värväystoimiston, joka rekrytoi ja koulutti ulkomaalaisia vapaaehtoisia Afganistanin sotaan. Talibanin toiminta on levinnyt Pakistanin Afganistanin vastaiselta rajalta muualle Pakistaniin ja järjestö on tehnyt iskuja myös Peshawarissa. Maiwand Kabul FC
Maiwand Kabul FC on afganistanilainen jalkapalloseura, jonka kotikaupunki on Kabul. Seura pelaa Afganistanin korkeimmalla sarjatasolla ja sijoittui kaudella 2007 sarjan kahdeksanneksi. Seuran kotistadioni on Ghazi Stadium, jolle mahtuu 25000 katsojaa. Afganistan
Afganistan on pääasiassa ylänköalueella sijaitseva sisämaavaltio, ja noin kolme neljäsosaa maasta on vuoristoa. Maan laajin alue on harvaan asuttu keskiylänkö, joka kuuluu maan itä-länsi suunnassa jakavaan Hindukuš-vuoristoon. Hindukušilla sijaitsee Afganistanin korkein huippu on Noshaq, jonka korkeus on 7 485 metriä. Ensimmäinen afgaanisota
Nykyisen Afganistanin edeltäjä Dorrani-valtakunta oli 1830-luvulla lakannut olemasta. Valtakunta oli käytännössä jakaantunut eri paštupäällikköjen keskenään kahnaaviin pienoisvaltakuntiin. Dust Muhammad oli vallannut pääkaupungin vuonna 1826, mutta hän oli luopunut kuninkaan tittelistä "šah" ja alkoi käyttää titteliä emiiri. Poliittinen hajaannus merkitsi sitä, että lukuisat eri tahot etsivät omaksi tuekseen liittolaisia maan ulkopuolelta. Intian niemimaan osia hallinneet britit olivat huolestuneita Afganistanin tilanteesta. Intiaa uhkasi Venäjän vaikutusvallan leviäminen ja britit halusivat nostaa Afganistanin valtaistuimelle itselleen myötämielisen hallitsijan, joka olisi myös riittävän vahva torjumaan Venäjän laajenemisen alueelleen. Dust Muhammad oli heille huono vaihtoehto. Hän kiisteli Sikhivaltion kanssa Peshawarin kaupungin omistuksesta ja britit halusivat puolestaan pitää yllä hyviä suhteita sotilaallisesti vahvoihin sikheihin. Britit alkoivatkin tukea Šudža' Šahin pyrkimystä nousta hallitsijaksi. Vuonna 1834 hän yritti sikhien ja brittien tuella vallata Kabulia, mutta Dust Muhammad voitti hänen armeijansa Kandaharin lähistöllä. Muhammad Nadir Šah
Afganistanissa Aman Allahin uudistukset nostattivat hallitsijan vastaisia kapinoita, joista vaarallisimmaksi osoittautui tadžikkipäällikkö Habib Allah Kalakanin kapina Kabulin pohjoispuolella tammikuussa 1929. Aman Allah pakeni luovuttaen kruunun veljelleen 'Inajat Allahille, mutta hän hallitsi vain muutaman päivän ennen kuin Kalakani pakotti hänetkin luopumaan kruunustaan. Uusi tadžikkitaustainen hallitsija ei ollut etenkään Afganistanin paštujen mieleen ja Nadir palasi vapaaehtoisesta maanpaostaan Ranskasta kuultuaan Kabulin valtauksesta. Hän saapui ensin Intiaan ja edelleen Afganistanin rajaseudulle, jossa hän alkoi koota laškar-joukkoja. Nadirilla oli huomattava maine afgaanisodan ajoilta, minkä lisäksi hänellä oli tukenaan viisi veljeä tai velipuoltaan, joilla oli kaikilla vaikutusvaltaa heimojen parissa. Nadirin joukot hyökkäsivät kohti Kabulia kesällä 1929 ja kaupunki kukistui elokuussa. Antautunut Kalakani teloitettiin ja Nadir Khan huudettiin kuninkaaksi nimellä Nadir Šah. Qal'eh-ye Naw
Qal'eh-ye Naw on () on kaupunki Afganistanissa ja Badghisin maakunnan tärkein kaupunki. Qal'eh-ye Nawin asukasluku on 9 920 (vuoden 2012 väestönlaskenta). Kaupungissa sijaitsee pieni Qal'eh-ye Nawin lentoasema. Kabulin maakunta
Kabul on yksi Afganistanin 34 maakunnasta ("velayat"). Siellä on asukkaita noin 3,1 miljoonaa. Kabulin maakunnassa on Afganistanin pääkaupunki Kabul. Afganistanin sota
Afganistanin sota jatkui Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen sisällissotana. Najibullahin johtama kommunistihallinto menetti vähitellen otteensa tukialueistaan ja mujahideen-sissit valtasivat Kabulin vuonna 1992. Najibullah pelastautui tällöin YK:n suojaamaan kotiarestiin. Maassa on tämän jälkeen ollut vain lyhyitä rauhallisempia kausia ja maa on käytännössä sotatilassa tälläkin hetkellä. Afganistan
Afganistan on monikielinen ja -kulttuurinen maa. Afgaaneja eli pataaneja on 40–45 prosenttia väestöstä, seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat tadžikit (noin 27 prosenttia), hazarat (hetsarit, 9 prosenttia) sekä uzbekit (noin 10 prosenttia). Pienempiä väestöryhmiä ovat aimaqit, turkmeenit ja belutšit. Balkhin maakunta
Balkh on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa ja rajautuu Turkmenistaniin, Uzbekistaniin ja Tadžikistaniin. Maakunnassa on arviolta 1 353 600 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 16 186 neliökilometriä. Maakunnan pääkaupunki on Mazar-e Sharif. Muihin merkittäviin kaupunkeihin kuuluu muun muassa Balkh. Bamiyanin maakunta
Bamiyan () on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan keskiosassa. Vuonna 2011 maakunnassa arvioitiin olevan 418 500 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Bamiyan. Muhammad Nadir Šah
Hallitsijana Nadirin ensisijainen tavoite oli yhteiskuntarauhan ylläpitäminen. Elokuussa 1931 voimaan tullut perustuslaki pyrki lepyttelemään eri Afganistanin ryhmittymiä. Vanhoillisten ryhmien miellyttämiseksi sunnalaisesta islamista tehtiin valtionusko ja lakien edellytettiin olevan sopivia šarialain kanssa. Esimerkiksi alkoholista tuli näin laitonta. Monet heimot saivat puolestaan aiemmin menettämiään etuoikeuksiaan takaisin. Toisaalta myös uudistuksia ajaneilla ryhmittymillä oli vaikutusvaltaa etenkin pääkaupunki Kabulissa ja heitä varten perustuslakiin kuului esimerkiksi lehdistönvapaus. Eri ryhmien saamista myönnytyksistä huolimatta valta oli edelleen selvästi kuninkaan käsissä ja Nadir saattoi tehdä hienovaraisia, mutta uudistuksia. Vuonna 1931 avattiin Afganistanin keskuspankki ja Nadirin perustamasta Lääketieteellisestä oppilaitoksesta muodostui sittemmin Kabulin yliopisto. Lapsien oppivelvollisuus palautettiin, mutta maallisten koulujen ohella perinteiset uskonoppineiden koulut saivat jatkaa toimintaansa. Vanhoilliset huomioon ottaneet hienovaraisemmat uudistukset osoittautuivat kestävämmäksi, kuin Nadirin edeltäjien rajut ja nopeat uudistukset. Kuninkaan asemaa pönkitti myös Nadirin perustama keskushallintojohtoinen uusi armeija, jota käytettiin esimerkiksi ennen Kalakania tukeneiden tadžikkien kapinan kukistamiseksi vuonna 1930. Ulkopolitiikassa Nadir tasapainotteli brittien ja Neuvostoliiton välillä noudattaen tiukkaa puolueettomuuspolitiikkaa. Huhtikuussa 1930 Afganistanin puolelle paenneet uzbekkikapinalliset Neuvostoliitosta palautettiin ja tuki brittien puolella Durand-linjaa ajoittain kapinoiville heimoille lakkasi. Suurvaltadiplomatian ohella Afganistan solmi ystävyys- ja yhteistyösopimuksen Saudi-Arabian ja Irakin kanssa vuonna 1932. Hazarat
Hazarat ovat Afganistanin kolmanneksi suurin väestöryhmä, ja heitä on noin kymmenesosa koko Afganistanin väestöstä. Afganistanin sota (2001–)
Päivitetty viimeksi 21. joulukuuta 2015.
Arviot siviiliuhrien määristä vaihtelevat noin 14 000 ja 31 000 välillä. Hyökkäyksen alussa koalition ilmaiskut toivat huolen siviiliuhreista, ja koalition sotatoimet ovatkin vaatineet lukuisia siviiliuhreja. Sodan edetessä Taliban-taistelijoiden osuus Afganistanin sodan siviiliuhreista on noussut selvästi liittoutuman lukuja korkeammaksi. Vuonna 2011 YK:n mukaan sodassa kuoli heinäkuuhun mennessä 1 462 siviiliä, joiden kuolemista 80 % oli islamistikapinallisten aiheuttamia. Nimruzin maakunta
Nimruz on Afganistanin harvimmin asuttu maakunta, jonka asukkaista suurin osa on pataaneja, kun taas baluchit ovat vähemmistönä. Maakunnan pääkaupunki on Zaranj. Logarin maakunta
Logarin maakunta (, ) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Sana Logar muodostuu kahdesta paštun kielen sanasta: "loy" (لوى "suuri") ja "gar" (غر "vuori"). Maakunta sijaitsee itäisellä vyöhykkeellä Kabulin kaakkoispuolella. Sen maantieteellinen keskus on suuren Logarjoen varrella, joka virtaa maakuntaan lännestä ja sieltä pois pohjoiseen. Maakunnan pääkaupunki on Pul-i-Alam. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Yhdysvaltojen hyökkäysten arvioitiin tappaneen suoraan noin 4 000 siviiliä helmikuuhun 2002 mennessä. Siviiliuhrien tarkkaa määrää on kuitenkin erittäin vaikea arvioida eikä luvuista ole yksimielisyyttä. Yhdysvallat myönsi sodan alettua vuonna 2001, että ilmaiskut eivät osuneet sotilaskohteisiin, vaan tappoivat suoraan maan pääkaupungissa Kabulissa satoja siviilejä. Afganistanin sota
Uutta hallintoa tukivat armeija ja suurten kaupunkien väestö. Dauod Khanilla oli mielessään kunnianhimoinen ohjelma Afganistanin modernisoimiseksi. Ensiksi ryhdyttiin toteuttamaan maareformia. Maaomaisuuden suuruudelle asetettiin yläraja ja esimerkkiä näyttääkseen Dauod Khan luopui perintömaistaan. Reaalipoliitikkona hän ei kuitenkaan halunnut suututtaa suurmaanomistajia, joten näiden menetykset korvattiin valtion varoista.. Afganistanin sodan siviiliuhrit
Washington Post piti huolestuttavana sitä, että vuonna 2007 ensimmäisen kuuden kuukauden aikana Naton, Yhdysvaltojen ja Afganistanin hallituksen joukot olivat tappaneet enemmän siviilejä kuin taliban-kapinalliset. Amnesty Internationalin mukaan Taliban-liike syllistyi vuoden aikana Afganistanissa useisiin sotarikoksiin ja siviilien tappamiseen. Erityisesti siviilejä tappavat talibanien itsemurhaiskut, sieppaukset ja murhat, jotka kohdistuvat mm. naisaktivisteihin, terveydenhuollon työntekijöihin ja uskonnollisiin johtajiin. Kabul
1979 Neuvostoliitto aloitti Afganistanin valtaamisen. 1992 Nadzibullahin hallitus kaatui ja maa jäi sissiliikkeiden käsiin. Joulukuussa viimeiset 86 johdinautoa lakkasivat toimimasta. Kaupungin väkiluku oli noin miljoona ja julkista liikennettä hoidettiin noin 800 linja-autolla. Gulbuddin Hekmatyarin ollessa pääministerinä yritettiin kaupunki eristää etelästä käsin. Kabul jakautui ja Jamiat-e Islami (Afganistanin islamilainen neuvosto), Dostum sekä Hazara Hezb-e Wahdat taistelivat vallasta. Afganistanin islamilainen valtio
Syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen Yhdysvallat aloitti sotilaallisen tuen Pohjoiselle liitolle ja aloitti ilmapommitukset. Pohjoinen liitto eteni nopeasti ja valtasi pian 14. marraskuuta 2001 Kabulin. Uuden valtion nimeksi tuli Afganistanin islamilainen tasavalta. Afganistan
Kesäkuussa 2010 Yhdysvaltojen armeijan uutisoitiin löytäneen Afganistanista yli biljoonan dollarin mineraaliesiintymän. Löydetyt mineraalit olivat rautaa, kuparia, kobolttia, kultaa ja litiumia. Yhdysvaltojen puolustusminiteriön raportti nimitti maan ”litiumin Saudi-Arabiaksi”. Afganistanista löydetyt litium-varannot tekisivät hyötykäytössä maasta maailman suurimman litiumin tuottajan. Litiumia tarvitaan erityisesti hybridi- ja sähköautojen akkuihin, tietokoneisiin ja matkapuhelimiin. Afganistan
Afganistanin terveysministeriön marraskuussa 2011 julkaiseman selvityksen mukaan tilanne on kohentunut merkittävästi siten, että maan suurin terveydellinen ongelma, synnytys- ja lapsikuolleisuus, on vähentynyt. Tutkimuksen mukaan synnytyksessä kuolee 1/50 synnyttäjää. Imeväiskuolleisuus on puolet vuoden 2008 tilanteesta, mikä tarkoittaa että ennen ensimmäistä syntymäpäivää kuolee 97 lasta tuhannesta. Ghulam Haider Hamidi
Vuodesta 2007 hän toimi kotikaupunkinsa, Afganistanin toiseksi suurimman kaupungin Kandaharin pormestarina. Itsemurhaterroristi iski klaanijohtajien välisessä istunnossa turbaaniin piilotetulla pommilla, ja Ghulam Haider Hamidi sai surmansa. Taleban sanoo olevansa vastuussa iskusta. Nurestanin maakunta
Nurestanin maakunta (myös: Nouristan, Nuristan ja Nooristan, ) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee maan koillisosassa Pakistanin rajalla. Vuonna 2012 tehdyn väestönlaskennan mukaan sen väkiluku on 140 407. Maakunnan pääkaupunki on myös nimeltään Nurestan. 
Nurestan muodostettiin vuonna 2001 Laghmanin ja Konarin maakuntien pohjoisosista. Se sijaitsee Hindukuš-vuoriston etelärinteillä. Seudun nimi oli 1890-luvulle Kafiristan (persiaksi 'uskottomien maa'), koska siellä asui nuristan-kansaa, joka oli säilyttänyt perinteisen animismi-uskonnon. Heidät pakkokäännytettiin 1890-luvulla islamiin, ja maan nimeksi tuli Nuristan, "valistettujen maa". Zabolin maakunta
Zabol, myös Zabul, (paštuksi ja ) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee Etelä-Afganistanissa ja rajoittuu Pakistaniin. Asukkaita maakunnassa on vuonna 2012 on 287 996, ja asukastiheys on 16,61 neliökilometrillä. Daikondin maakunta
Daikondi (pataaniksi/parsiksi: دایکندی, muita kirjoitusasuja Dāykondī ja Daykundi) on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee valtion keskiosassa, ja muodostettiin vuonna 2004 Oruzganin maakunnan pohjoisosista. Vuonna 2006 Daikondin alueella arvioitiin elävän noin 399 600 asukasta. Afganistanissa ei ole vuosikymmeniin tehty väestönlaskentoja; vuonna 1979 asukkaita oli 258 758. Daikondi sijaitsee kolmisensataa kilometriä Kabulista. Afganistanin sota
Miehittäjään vihamielisesti suhtautuvat islamilaisista maista, Kiinasta ja lännestä tukea saavat eri ryhmittymät aiheuttivat sille jatkuvasti tappioita käyttäen hyväksi sissisotaan sopivaa vuoristoista maastoa. Neuvostoliiton joukoilla oli lähinnä hallussaan suurimmat kaupungit ja niille vievät tiet. Maateitse suoritettu huoltotoiminta Neuvostoliitosta oli sekin vaikeuksissa ennen kaikkea yöaikaan eikä kontrollointi onnistunut ilman suuria voimanponnistuksia. Afganistanin islamilainen emiraatti
Taliban aloitti ensimmäisen kunnon sotilasoperaationsa loka-marraskuussa 1994. Kandaharin alueelta levinneellä Talibanilla oli pian hallussaan Afganistanin 34:stä maakunnasta 12 eteläistä. Voitokkaat Taliban-joukot valtasivat 27. syyskuuta 1996 pääkaupungin Kabulin, jossa ne ensi töikseen veivät kotiarestissa olleen entisen presidentin Najibullahin presidentinpalatsiin ja teloittivat hänet. Teloituksen jälkeen Najibullah ripustettiin lyhtypylvääseen. Heratin maakunta
Heratin maakunta on yksi Afganistanin 34 maakunnasta. Se sijaitsee valtion länsiosassa, vasten Iranin ja Turkmenistanin rajaa. Myös maakunnan pääkaupunki on nimeltään Herat. Vuonna 2012 maakunnassa oli noin 1 780 000 asukasta.