Mitä mallas on?
Mallas
Mallas on idätettyä viljaa, josta idut on poistettu ja jonka jyvät on kuivattu ja rouhittu. Käytetyintä on ohrasta tehty mallas, joka on muun muassa oluen ja viskin valmistuksen raaka-aine. Rukiista tehtyä mallasta taas käytetään muun muassa mämmin ja toisinaan myös ruisleivän raaka-aineena. Myös vehnää, riisiä ja maissia mallastetaan.
Mäskäys
Mäskäys on oluenvalmistuksen vaihe, jossa idätetyistä jyvistä eli maltaista irrotetaan käymiskelpoiset sokerit lämpimän veden avulla. Yksinkertaisimmillaan mäskin lämpötila nostetaan tiettyyn pisteeseen, joka pidetään vakiona koko mäskäyksen ajan. Usein mäskiä pidetään kuitenkin tietyn mittaisia ajanjaksoja eri lämpötiloissa, joissa kussakin tapahtuu tietynlaista entsyymitoimintaa. Lammas
Lammas on märehtijä, joka syö ruohoa ja muuta nurmikasvillisuutta, mieluiten lyhyttä ja hienoa, mutta joskus myös korkeaa ja karkeaa kasvustoa. Lammas syö kasvin tarkemmin kuin esimerkiksi lehmä, joten lampaat voivat ylilaiduntaa lehmää herkemmin. Kylämalva
Suomessa kylämalva on muinaistulokas noin Pori–Tampere–Lappeenranta-linjan eteläpuolella, jossa sitä myös nykyään voi varmimmin tavata. Muualla maassa kylämalva on satunnaistulokas, jota on tavattu Pohjois-Lapissa saakka. Laji on suuresti harvinaistunut ja hävinnyt monilta entisiltä esiintymisalueiltaan. Yhtenäislaki
Yhtenäislakia, johon valtiot tai osavaltiot saavat tehdä haluamiaan muutoksia, kutsutaan "harmonialaiksi" tai "mallilaiksi". Mallilakeja ovat erityisesti Yhdysvaltain osavaltioiden lakeja yhtenäistävät ja kansainvälisten järjestöjen valmistelevat yhtenäislait. Harmonialaki-nimitystä käytetään etenkin oikeustieteellisessä luokittelussa. "Yhtenäispuitelaki" on yhtenäislaki, johon sisältyy ainoastaan sen käsittelemän alan keskeiset periaatteet. Eri nimitysten käyttö on hivenen horjuvaa, esimerkiksi Yhdysvaltain osavaltioiden lakien yhtenäistämisessä yhtenäislailla on tarkoin rajattu tekninen merkitys. Mukula
Mukulavarsi on osittain tai kokonaan turpeaksi paisunut varsi, joka on tavallisesti haaraton. Tavallisimmin mukuloita on muodostunut maavarsiin. Perunalla ja peltopähkämöllä maarönsyjen kärkiin on kasvanut mukula. Joidenkin sahramien verson tyveen on paisunut tyvimukula. Monilla syklaameilla on alkeisvarsimukula eli sirkkavarsimukula. Maanpäällisiä varsimukuloita on esimerkiksi kyssäkaalilla ja joillakin trooppisilla epifyyttikämmeköillä. Tällaiset mukulat ovat vihreitä. Kaksisirkkaisten siemenkasvien juuren ja varren turpeaa yhteismuodostumaa nimitetään juurikkaaksi. Tämän mukulatyypin äärimmäistapaus on retiisin alkeisvarsimukula. Äänimalja
Äänimalja on soiva esine. Äänimaljat ovat kuperanmuotoisia instrumentteja, joita oikeaoppiseen valmistamiseen käytetään seitsemän tai kahdentoista eri metallin seosta. Äänimaljoja soitetaan joko hieromalla puisella kapulalla reunoja pitkin tai villasta huovutetulla iskimellä. Äänimaljojen ääni soi pitkään, ja niiden soinnut rentouttavat ja rauhoittavat. Terapia- ja hoitokäyttöön tarkoitetut maljat taotaan käsityönä. Äänimaljojen juuret ulottuvat Tiibetiin. Suomeen äänimaljoja tuodaan Tiibetistä, Nepalista ja Intiasta. Salama
Salama on ukkoseen ja joskus myös tulivuorenpurkaukseen liittyvä sähköpurkaus, joka tasoittaa pilven potentiaalieroja. Salama tunnetaan kirkkaasta ja terävärajaisesta, jonkin verran siksak-kuvioisesta valojuovasta taivaalla, välähdyksestä, ja kovasta jyrinästä. Ihmiset ovat aina pelänneet salaman tuhoisia vaikutuksia, sillä joskus se osuu maahan. Laittein tuotettua valokaarta ei yleensä kutsuta salamaksi. Salama on vanhalta nimitykseltään myös "pitkäinen". Kastemalja
Kastemalja on vesiastia, jonne kaadetaan yleensä lämmintä vettä kristillisen kasteen suorittamiseksi. Nykyään Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kastemalja on malja. Katolinen kastemalja saattaa olla kirkossa pysyvästi oleva kivijalustainen ja kiveen koverrettu malja. Mallas
Nykyisin mallas-sanaa käytetään myös kielikuvassa ”maksaa maltaita”. Sillä viitataan tällöin tavaran, tuotteen tai palvelun korkeaan hintaan. Se on jäänne ajalta, jolloin veroja maksettiin maltailla. Massaspektrometria
Matriisi on MALDI:ssa kiinteä ja se valmistetaan liuoksesta, jossa on näytteen molekyyleihin verrattuna moninkertaisesti matriisimolekyylejä. Liuoksesta asetetaan pisara levylle, pisaran annetaan kuivua ja matriisin kiteytyä. Molli
Nuottikirjoituksessa kirjoitetaan mollissa etumerkintä viivaston alkuun aina luonnollisen mollin mukaisesti. Harmonisessa ja ylöspäisessä melodisessa mollissa esiintyvät, luonnollisesta mollista poikkeavat sävelet osoitetaan välittömästi nuotin eteen sijoitetulla korotus- tai palautusmerkillä, joka on voimassa seuraavaan tahtiviivaan saakka, ellei sitä jo aikaisemmin kumota toisella etumerkillä. Parallaksi
Parallaksi tarkoittaa yleisesti sitä, että kun havaitsija liikkuu, niin paikallaan oleva
esine näyttää liikkuvan taustaansa nähden. Parallaksi on yleisesti se kulman muutos, joka
aiheutuu tarkasteltaessa esinettä taustaansa vasten kahdesta eri paikasta. Mitä suurempi kulma
on, sitä pienempi esineen etäisyys on. Parallaksia käytetäänkin kolmiomittauksessa ja
lähimpien tähtien etäisyyden mittauksessa, jolloin maan kiertorata on suurin käytettävissä oleva
kanta. Jos esineiden välille ei muodostu parallaksia, ne ovat samalla etäisyydellä havaitsijasta. Maan lapset
"Klaani" on Neanderthalin ihmisiä yhdistävä määritelmä, jossa jokainen on Klaanin jäsen. Yhteisöt jakaantuvat pienempiin luolissa asuviin heimoihin, joita myös nimitetään klaaneiksi heimon johtajan nimisenä, esimerkiksi Ayla otetaan Brunin klaanin jäseneksi. Lähialueen klaanit kokoontuvat joka seitsemäs vuosi Heimojuhlaan, joista Aylan osallistumassa oli arviolta 250 henkilöä. Klaani on patriarkaalinen, jossa mies toimii klaanin johtajana, metsästäjänä, tekee työkalut ja vastaa klaanin hengellisestä johtamisesta (henkisen johtajan nimenä klaanissa on "Mog-Ur"). Naisen tehtävänä on tehdä ruuat, synnyttää ja hoitaa lapset, kerätä kasveja, marjoja ja polttopuita. Koska vain naiset tuntevat kasvit, parantajanainen on merkittävin naisen toimi, joka yltää arvostuksessaan melkein klaaninjohtajan tasolle. Kangasmalikka
Kangasmalikka ("Clitocybe phyllophila" var. "tenuis") on kupera tai laakealakkinen suppilomainen valkohärmäinen tai lihanpunertava malikkalaji. Sen jalka on lakin värinen tai vaaleanruskea. Malto on valkeaa tai ruskeaa. Sienen heltat ovat valkoiset tai lihanpunaiset. Sieni ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehti- ja havumetsissä melko yleisenä. Kulkunen
Kulkunen eli "peltru" eli "malamari" on ontto metallinen pallo, jonka sisällä on jotakin helisevää ainetta. Palloja voidaan liittää usein yhteen vaikkapa erilaisiin kädensijoihin tai hihnoihin, jolloin aikaan saatua astiaidiofonista soitinta kutsutaan monikossa kulkusiksi. Lammas
Lammas ("Ovis aries") on vuohieläinten alaheimoon kuuluva nisäkäs, jota kasvatetaan etenkin sen villan, lihan ja maidon vuoksi. Kalpa
Kalpa (ransk. épée) on urheilulaji, jossa otellaan yksi vastaan yksi kalpa-nimisellä miekalla. Kalpa on pistomiekka, joten sillä saa pisteen ainoastaan pistämällä vastustajaa. Kahdesta muusta miekkailun olympialaislajista myös floretti on pistomiekka kun taas säilä on lyömämiekka. 
Kalvan hyväksytty osuma-alue on on koko keho. Ottelualue on muiden lajien tapaan 14 x 1,5–2 metrin suuruinen. Malus (tähdistö)
Masto (lat. "Malus") oli asterismi, joka kuului osana historialliseen Argo-laivan tähdistöön. Ranskalainen Nicolas Louis de Lacaille yhdisti Maston tähdet Kompassin tähdistöön vuosien 1750–1754 välillä. Salama
Yleisin salamatyyppi on pilvensisäinen salama, joka tapahtuu cumulonimbus-pilven sisällä. Salaman aiheuttaa pilven eri tasoissa olevat positiiviset ja negatiiviset varausalueet. Noin 90% salamoista ovat pilvensisäisiä. Harvinaisempia salamoita ovat: pilvienvälinen salama, pilvisalama ja maasalama. Kimalaiset
Kimalaiset ("Bombus") ovat mesipistiäisiä. Niillä on tukeva, karvainen ruumis, ja suuren kokonsa ansioista ne ovat helposti erotettavissa muista hyönteisistä. Lajien tunnistaminen toisistaan voi kuitenkin olla haasteellista. Kimalaislajeja tunnetaan maailmanlaajuisesti yli 300 ja niitä tavataan kaikissa maanosissa. Euroopassa niistä esiintyy noin 60 lajia, ja Suomessa oli vuoteen 2003 mennessä tavattu noin 30 eri lajia. Käänteishila
Käänteishila on kiinteän olomuodon fysiikassa ja kristallografiassa käytetty matemaattinen konstruktio, joka saadaan toisen hilan, useimmiten Bravais'n hilan Fourier’n-muunnoksena. Tavallisimmin alkuperäisen hilan eli "suoran hilan" hilapisteet tarkoittavat atomien sijaintia jonkin kiinteän aineen kidehilassa. Taula (tulen sytyttäminen)
Taula on taulakäävästä ("Fomes fomentarius") saatava sytyke eli herkästi tuleen syttyvä tulentekotarvike, jota on ennen vanhaan käytetty tulen sytyttämisessä tuluksilla. Tähän viittaa myös sen tieteellinen nimi (lat. fomes: taula, sytyke). Nurmikeilailu
Kuula ei ole täysin pallomainen, vaan yhdellä sivulla on "bias", eräänlainen pyöristetty viiste, jonka ansiosta kuula saadaan tekemään laajakin kaarros ennen pysähtymistään. Tämä auttaa paljon esimerkiksi maalipallon edessä olevien estekuulien kiertämisessä. Varvas
Varvas ("digitus pedis") on jalkaterän kärjessä sijaitseva puikkomainen uloke, jota päällystää iho. Isovarvas koostuu kahdesta nivelestä, kun taas muut neljä varvasta kolmesta nivelestä. Yleensä varpaita on viisi jalkaa kohden. Jokaisessa varpaassa on yksi kynsi. Malaria
Malarialoiset eli plasmodit ovat "Plasmodium" -sukuisia itiöeläimiä ("Apicomplexa"). Ne kuuluvat "Chromalveolata"-kunnan "Alveolata"-pääjaksoon, kuten myös panssarilevät ja ripsieläimet. Ihmisillä malariaa aiheuttavia plasmodilajeja ovat "P. falciparum", "P. vivax", "P. ovale" ja "P. malariae". Yleisin ja vaarallisin näistä on "P.falciparum", joka aiheuttaa noin 80 prosenttia malariatapauksista ja 90 prosenttia malariakuolemista. Apinoilla, jyrsijöillä, linnuilla ja muilla eläimillä esiintyy omia plasmodilajejaan, muun muassa "P. knowlesi", "P. inui", "P. cynomolgi", "P. simiovale", "P. brazilianum", "P. schwetzi" ja "P. simium". Näistä ainakin "P. knowlesi" ja "P. cynomolgi" ovat aiheuttaneet malariaa myös ihmiselle, mutta tämä on hyvin harvinaista. Hetula (valas)
Hetulat ovat muodoltaan kolmikulmaisia ja ohuita. Lajista riippuen niillä on pituutta 0,5–4 metriä. Niitä on 250–400 kappaletta vierekkäin, noin sentin välein, muodostaen eräänlaisen kamman. Yksi hetula voi olla painoltaan jopa 90 kg. Niiden sisäreuna muodostuu ripsimäisistä sukasista, joiden läpi ravinto siivilöityy vedestä. Allas (geomorfologia)
Allas on maantieteessä, geologiassa ja geomorfologiassa laakea ja laaja maanpinnan tai merenpohjan painanne, joka rajoittuu ainakin lähestulkoon joka suunnassa rinteisiin. Kaikki suuret järvet ja eräät sisämeret (esimerkiksi Itämeri) ovat muodostuneet altaisiin. Altaalla voidaan tarkoittaa myös joen valuma-aluetta. Bonsai
Kaupasta ostetut valmisbonsait – "mallsait" (englanninkielinen sanaleikki mall=ostoskeskus) eivät kuitenkaan ole oma bonsaityyppinsä vaan se on yleisnimi bonsaityyppisille kasvi-istutukselle joka on istutettu kuljetusta varten jonkinlaiseen saveen. Ajan myötä savi tukehduttaa juuret melko varmasti. Jos siis kasvin halutaan elävän pitkään, on multa syytä vaihtaa melko pian hankinnan jälkeen johonkin läpäisevämpään laatuun. Kalliomaalaus
Punamultamaalaukset on tehty paikallisesta rautapitoisesta savesta, jonka sidosaineena on mahdollisesti käytetty linnun munaa, verta tai rasvaa. Paleoliittisissa luolamaalauksissa käytettiin muitakin värejä, mutta nuoremmissa kuvissa niitä ei ole havaittu. Kalliomaalaukset ovat kalliotaiteen eräs muoto, johon luetaan kuuluvaksi myös kalliopiirrokset. Kalliomaalauksia on voitu tehdä myös luoliin, jolloin puhutaan luolamaalauksista. Jooli
Jooli on kaksimastoinen purjealus, jossa peräsinakseli on taemman eli mesaanimaston etupuolella. Jos peräsinakseli on mesaanimaston perän puolella, alustyyppiä kutsutaan nimellä ketsi. Mela
Jokaisella mallilla on omat erityisominaisuutensa. Myös käytetyt materiaalit vaihtelevat. Useimmiten mela valmistetaan kokonaan puusta tai liimapuusta, mutta varsi voi olla myös esimerkiksi alumiinia, lasi- tai hiilikuitukomposiittia tai muovia. Lapamateriaaleja liimapuun lisäksi ovat vaneri, muovi ja kevyet komposiittimateriaalit. Basaltti
Basaltti on tumma, hienorakeinen ja usein huokoinen vulkaaninen kivilaji, yleensä laava. Basaltti on mineraalikoostumukseltaan pääasiassa plagioklaasia sekä pyrokseenia, sisältäen lisäksi vähäisemmissä määrin muita tyypillisiä mineraaleja kuten oliviinia ja sarvivälkettä. Basalttia koostumukseltaan vastaava syväkivi on gabro. Basalttia on myös Marsissa ja Kuussa, missä se antaa kuun meriksi kutsutuilla alueille niiden tunnusomaisen tumman värin. Maalaus (pintakäsittely)
Maalaus on pintakäsittelymenetelmä, jossa kappale pinnoitetaan kerroksella maalia. Maalaamalla käsitellään mm. rakennusten, ajoneuvojen ja koneiden puu-, metalli- ja muovipintoja. Maalaamalla saadaan pinta, joka suojaa kohdetta korroosion ja valon vaikutuksilta. Maalaus estää myös home- ja sinistäjäsienten kasvua ja yleensäkin käsitellyn pinnan kulumista. Maalauksella on esteettistä merkitystä sisustamisessa, osana rakennettua ympäristöä ja monien esineiden käytössä. Pintakäsittely maalaamalla ei välttämättä takaa kohteen säilyvyyttä, vaan voi väärin tehtynä aiheuttaa päinvastaisen vaikutuksen kuten lahoamisen. Sopivan maalin ja maalaustavan valinta sekä oikea-oppisen ja -aikaisen maalaustyön tekeminen ovat tärkeitä. Yksi perustekijöistä on, että maalattava pinta on puhdas ja kuiva. Muinaissukset
Päläs tarkoittaa jalan paikkaa suksessa. Se veistetään suksen painopisteen kohdalle tai sen eteen. Edessä oleva päläs aiheuttaa suksen kärjen nousemisen, kun jalkaa nostetaan ilmaan. Keskellä oleva päläs auttaa hallitsemaan suksea paremmin hiihdon aikana. Tasapäläs erottuu muinaissuksessa vain siteiden reikien perusteella. Kourupäläs tunnistetaan suksen molemmilla puolilla olevista jalkaterän mittaisista pienoista, joissa on reiät siteitä varten. Kohopäläs nostaa jalkaa hieman suksen pintaa ylemmäksi ja mahdollistaa siteiden kiinnittämisen sukseen pälkään alta poratun reiän kautta. Valaja
Valaja on kone- ja metallialan perustutkinto. Valaja tekee muotin hyödyntäen apunaan valumallia. Valaja sulattaa metallin sekä valmistaa tilatun valukappaleen. Valajat sijoittuvat työelämässä valimoihin tai mallinveistämöihin. Kalkki (astia)
Kalkki () tarkoittaa kristillisessä kielenkäytössä maljaa, jota käytetään ehtoollisviinin jakamiseen. Se kuuluu ehtoolliskalustoon, johon kuuluvat lisäksi viinipikarit, kannu, leipärasia ja leipälautanen. Laava
Laava on tulivuoresta maan pinnalle tai meren pohjalle purkautunutta sulaa kivimassaa eli magmaa, joka on peräisin Maan vaipasta tai vaippaan vajoavasta maankuoresta. Sen lämpötila on magman koostumuksesta riippuen tyypillisesti 700–1 200 °C. Vaikka laavan viskositeetti voi olla 100 000 kertaa suurempi kuin veden, se voi virrata useita kymmeniä kilometrejä ennen jäähtymistään ja jähmettymistään. Jähmetyttyään laava muodostaa pintakivilajeja kemiallisen koostumuksensa mukaan. Mandala
Mandala edustaa pohjimmiltaan maailmankaikkeutta. Se on pyhitetty alue, joka toimii jumalten astiana ja universaalien voimien keruupisteenä. Kun ihminen eli mikrokosmos menee henkisesti mandalan sisään ja siirtyy kohti sen keskustaa, hänet johdatetaan analogisesti kosmisen hajoamisen ja takaisinyhdentymisen prosessien läpi. Graalin malja
Graalin maljalla on kerrottu olevan parantavia vaikutuksia. Tarinat eroavat siinä, onko Graalin malja se ehtoollismalja, jolla Jeesuksen kerrottiin tarjonneen viiniä viimeisellä ehtoollisella. Useissa tarinoissa legendan eri versiot on yhdistetty. Toisinaan kerrotaan myös, että Graal olisi muotoiltu ehtoolliskalkiksi smaragdista, jonka Saatana pudotti, kun hänet karkotettiin taivaasta. Oranssimaljakas
Itiöemän muoto on maljamainen ja yläosasta kuppimainen. Sisältä se on väriltään oranssi ja ulkopinta on vaalea. Itiöpöly on valkoista. Myös malto on valkoista ja se
on haurasta. Huonomaalaus
Huonomaalaus tai kehnomaalaus () on maalaustaiteen suuntaus, jossa maalausjälki on karkeaa ja rosoista, usein piirrosmaista. Teokset ovat esittäviä. Kuvauskohteina yleisiä ovat lapsenomaiset ihmishahmot tai arkiset kitschiin ja populaarikulttuuriin viittavat aiheet, kuten tyttöestetiikka. Huonomaalaus on ollut osa esittävän maalauksen uutta tulemista. Marras
Suomen kielessä erilaisia kuolemaan liittyviä ilmiöitä ja ennusmerkkejä on kutsuttu nimityksellä marras. Suomalaisten kansanuskomusten yhteydessä martaat ovat muun muassa kuolleiden sieluja, pian kuolevia ihmisiä tai kuoleman ennusmerkkejä, toisinaan myös menninkäisiä muistuttavia Manalan olentoja. Kaivannaistoiminta
Malmit ovat taloudellisesti merkittäviä kivilajeja, jotka sisältävät metallimineraaleja. Yleensä malmit ovat syntyneet vuorten poimuttuessa, kun kivilajit ovat sulaneet ja magma myöhemmin jäähtynyt ja jähmettynyt, jolloin magmapesäkkeen alaosaan ovat ensiksi eriytyneet ja näin pesäkkeet pohjalle vajonneet raskaat mineraalit, kuten kromiitti ja magnetiitti. Magmapesäkkeen yläosaan taas on kiteytynyt viimeiseksi muun muassa hopea-, kulta-, kupari-, lyijy- ja nikkelimalmeja. Näiden malmioiden välissä oleva kivi sen sijaan on vähemmän metallipitoisempaa. Malmiesiintymiä tunnetaan eniten vanhojen poimuvuoristojen alueella, missä malmiot ovat paljastuneet rapautumisen aiheuttaman kulutuksen seurauksena. Malaria
Malaria eli horkka on "Plasmodium"-suvun itiöeläinten aiheuttama loistauti. Taudin aiheuttava eliö leviää "Anopheles"-suvun hyttysten välityksellä. Loinen kulkeutuu hyttysen piston välityksellä ensin ihmisen maksaan, josta se siirtyy veren punasoluihin. Malariaa aiheuttavia plasmodilajeja tunnetaan viisi: "Plasmodium falciparum", "Plasmodium vivax", "Plasmodium ovale", "Plasmodium knowlesi" ja "Plasmodium malariae". Näistä lajeista vaarallisin on "Plasmodium falciparum", joka on tropiikin yleisin malarialoinen. "P. falciparumin" vaarallisuus johtuu siitä, että se kykenee infektoimaan kaikkia veren punasoluja.
Maailman terveysjärjestön mukaan malaria kuuluu maailman pahimpiin terveysongelmiin. Tautiin sairastui vuonna 2015 järjestön mukaan arviolta 212 miljoonaa ihmistä, ja heistä kuoli noin 429 000 henkeä. Arvion mukaan malariatapauksista noin 92 prosenttia esiintyi WHO:n Afrikan toimialueella, 10 % Kaakkois-Aasiassa ja 2 % itäisen Välimeren toimialueella. Vuosina 2010–2015 malariatapausten määrä pieneni arvion mukaan 21 % ja kuolonuhrien määrä 29 %. Malaria aiheuttaa merkittävästi lapsikuolleisuutta, sillä Saharan eteläpuolisessa Afrikassa kuolleista 70 prosenttia oli alle viisivuotiaita. Malmio
Malmio
on magmapesäkkeen ylä- tai alaosiin kertynyt runsaasti metalleja sisältävä mineraalien kasauma, joka on syntynyt sulan kivimassan eli magman jähmettyessä. Malja-asetelma
Maalauksen on uskottu olevan ovenpäällyskuva, mutta kehystettynä sitä on kuitenkin pidettävä itsenäisen asetelmamaalauksen lajityyppiin kuuluvana työnä. Heinolan maaherran residenssissä oli todistettavasti kaksi Schillmarkin tekemää maisemaa, jotka nekin ovat nykyään Ateneumissa. Maalauksessa oleva malja on Heinolassa. Valssi
Valssi on tietynlainen 3/4-tahtinen musiikki ja siihen tanssittava tanssi. Pääpaino on yleensä tahdin ensimmäisellä iskulla. Tyypillisimmillään valssissa pyöritään täysi käännös kahdella tahdilla eli kuudella askelella. Rönsy
Rönsy on kasvin ohut, pitkänivelvälinen ja tavallisesti vaakasuora verso, joka edistää kasvin lisääntymistä ja leviämistä. Tällainen suvuton lisääntyminen edellyttää, että kasvinosassa on riittävästi uuden kasviyksilön kaikiksi soluiksi erilaistumaan kykeneviä soluja. Maanpäällistä rönsyä nimitetään pintarönsyksi ja maanalaista maarönsyksi. Pintarönsyjä on esimerkiksi lillukalla ja mansikalla. Maarönsyjä on esimerkiksi oravanmarjalla ja juolavehnällä. Perunan mukulat ovat maarönsyn turvonneita kärkiä eli rönsymukuloita. Malja-asetelma
Maalauksessa kuvataan pöydän päällä olevia astioita. Malja, pullo ja neljä pikarilasia ovat tässä maalauksessa vaalean ruskealla pöydällä. Maljassa on punssibooli-juomaa ja sen vieressä on sitruuna, punssiboolin olennainen ainesosa, sekä irtonainen sitruunaviipale. Malja on Itä-Intian kauppakomppanian tuomaa kiinalaista posliinia. Se ja harvinainen herkku sitruuna ovat vaurauden merkkejä tuon ajan Suomesta. Koolaus
Koolaus on rakennuksessa seinän, katon tai lattian pintarakenteen kantava ja kiinnittävä rakenneosa. Tyypillisesti koolaus on harva runkoon kiinnitetty puulaudoitus, jossa lautojen väliin jätetään määrämitat. Koolaus voi olla tehty myös muista materiaaleista, esimerkiksi teräksisten julkisivukasettien alla käytetään teräsprofiileista tehtyä koolausta. Koolaus ei ole kantava rungon osa, vaan pintarakenteen alusta. Mustavalas
Mustavalas eli pohjanmustavalas ("Eubalaena glacialis") on silovalaisiin kuuluva uhanalainen valaslaji. Niitä on jäljellä noin 350 yksilöä Pohjois-Atlantilla. Madrasa
Madrasa () on arabiaa ja on suomeksi 'koulu' tai yleensä 'oppilaitos', joka voi olla yhtä hyvin maallinen kuin uskonnollinenkin ja viitata myös korkeakouluun. "Madrasa" suomennetaan usein koraanikouluksi, mikä voi johtaa harhaan. Sana on lainattu useisiin kieliin, joita islaminuskoiset puhuvat. Alkujaan madrasat on perustettu moskeijain yhteyteen samalla tavoin kuin länsimaissa koulut ja yliopistot ovat olleet yhteydessä kirkkoon. Madrasat eivät ole erityisesti yhteydessä ääri-islamilaisuuteen. Niissä opetetaan uskonnon ohella tavanomaisia maallisia oppiaineita. Laskennan malli
Laskennan malli on tietokoneen tai ohjelmointikielen matemaattinen malli ja siten formaali perusta algoritmeille. Patsas
Patsas on jalustallinen veistos, joka on yleensä suhteellisen suurikokoinen ja näkyvälle julkiselle paikalle sijoitettu. Ne kuvaavat tavallisesti henkilöä tai toimivat muistomerkkinä. Pientä (ihmisaiheista) patsasta sanotaan figuriiniksi. Myös rintakuva on patsas. Sellakka
Sellakka (vanh. myös šellakka < 'lakka ohuina levyinä') on orgaaninen polymeeri ja hartsi, jota saadaan Kaakkois-Aasian ja Intian itäisten osien metsissä elävästä "Kerria lacca" -hyönteisnaaraan munakoteloidensa suojaksi erittämästä hauraasta aineesta. Suomeksi lajista on käytetty ainakin nimiä "lakkakirva" ja "lakkakilpikirva". Tieteellisen nimen synonyymeja on useita. Sellakka on väriltään joko kellertävää tai punaista. Punainen sellakka sisältää hyönteisen munat tai toukat ja kellertävä sellakka on kerätty sen jälkeen kun hyönteiset ovat poistuneet. Sellakkaa voidaan myös puhdistaa valmistuksen yhteydessä. Punaista sellakkaa käytetään väriaineena. Märssy
Märssy on purjelaivan mastoon kiinnitetty vaakataso. Erityisesti tähystäjän asemapaikaksi tarkoitetussa "märssykorissa" oli laidat. Märssykorissa työskennelleen tähystäjän työhön kuului laivaa uhkaavien vaarojen (kuten karikkojen, merirosvolaivojen, jäävuorten jne.) tai satamien ja rantautumispaikkojen havaitseminen ja niistä muulle miehistölle tiedottaminen. Nykyään tutkat ja muut vastaavat laitteet ovat pääasiassa syrjäyttäneet märssykorit. Märssy toimii myös maston saalinkina. Valaminen
Valaminen eli valanta, myös valu, on nestemäisen aineen kaatamista. Esineiden valmistus valamalla tarkoittaa (useimmiten kuumentamalla sulatetun) valmistusaineen kaatamista tai painesyöttämistä muottiin. Sula aines täyttää muotin, jolta saamaansa muotoon valukappale jää kiinteydyttyään. Perinteisesti esineitä on valettu metallista, nykyisin myös muovista. Myös saviesineitä valmistetaan valamalla (savenvalanta). ATLAS (koelaitteisto)
Yksi Atlaksen tärkeimmistä tehtävistä on tutkia standardimallin tämänhetkisiä ongelmia kuten Higgsin bosonia, joka ilmeisesti antaa hiukkasille niiden massan. Jos Higgsin bosonia ei löydetä Atlaksella voidaan olettaa, että Higgsin mekanismi ei toimi, vaan on olemassa jokin toinen ilmiö, joka selittää hiukkasten massan. Atlaksella tutkitaan myös uusia fysiikan teorioita kuten supersymmetriateoriaa ja supersäieteoriaa. Malwa
Malwa on tasankoalue Pohjois-Intian keskiosassa, Madhya Pradeshin ja Rajasthanin osavaltioiden alueella. Alue on vulkaanista ylänköä, ja se sijaitsee 500–600 metrin korkeudella. Alueen kasvillisuus on savannikasvustoa, ja alueella virtaa useita pieniä jokia. Alue on enimmäkseen maatalousvaltaista ympäristöä. Suurimmat kaupungit alueella ovat Indore ja Bhopal. Mallasviski
Mallasviski on viski, joka tehdään kokonaan ohramaltaasta. Sanalla mallasviski viitataan yleensä "Single Malt" -viskiin, joka sekoitetaan yhden tislaamon eri mallastisleistä. Mallasviskiä valmistetaan pääasiassa Skotlannissa, mutta myös muissa maissa, kuten Irlannissa, Japanissa ja Kanadassa. Malja-asetelma
Malja-asetelma on taiteilija Nils Schillmarkin noin vuosina 1795–97 maalaama öljyvärimaalaus öljyllä kankaalle, 77 × 107,5 cm. Maalauksen uskotaan olevan ns. ovenpäällyskuva, jollaisia suosittiin 1700-luvun lopun säätyläiskodeissa. Asetelman tilaajana pidetään maaherra Herman Johan Lodea. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmaan, johon se on ostettu vuonna 1954. Mäski
Mäski on oluen ja erilaisten tislattujen alkoholijuomien valmistuksessa saatava sivutuote, joka jää jäljelle, kun osa mallasrouheen tärkkelyksestä on mäskäyksessä amyloitu mallassokeriksi ja dekstriiniksi. Katinjuustomalva
Muiden malvojen tapaan myös katinjuustomalvaa on lääkekasvi, jota on käytetty muun muassa yskänlääkkeenä ja kuhmujen hoitoon. Varren kuituja on myös käytetty kehruussa. Molossus
Molossus (, ”molossilainen”) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kolmesta pitkästä tavusta, eli sen kaava on ( = pitkä tavu): Maalaji
Maalaji on geologisten prosessien tuloksena syntynyt maakerrostumatyyppi. Marja (kasvitiede)
Marja on kasvitieteessä mehevien hedelmien tyyppi, joka on kehittynyt emin sikiäimestä ja on yleensä monisiemeninen. Marja on kokonaan mehevä lukuun ottamatta pintakerrosta. Uloin kerros on usein vahapeitteinen kuori. Marjan pääosana on malto, joka pehmenee kypsetessään. Sisin kerros on marjoissa ohut ja pehmeä eikä erotu paljon maltokerroksesta, toisin kuin luumarjoilla, joilla se on paksuseinäinen ja puutunut ”kivi” siemenen ympärillä. Molli
Musiikin teoriassa mollista erotetaan tavallisesti kolme muunnelmaa, "luonnollinen", "harmoninen" ja "melodinen" molli. Nämä eroavat toisistaan asteikon kuudennen ja seitsemännen sävelen osalta. Käytännössä kuitenkin samassakin sävellyksessä nämä sävelet esiintyvät vaihdellen korotettuina ja korottamattomina. Malvales
Malvales-lahkon lajien kukassa on kierteinen (kontortti) teriö ja siitä puuttuu diskus eli pohjuskehrä. Heteitä on tavallisesti paljon. Sikiäimessä on muutama siemenaihe kutakin emilehteä kohden ja vartalo on pitkä. Hedelmä on kota, jonka pinta on joskus kuhmurainen tai piikkinen, ja siemenet tai hedelmän sisäpinta ovat karvaiset. Siemenkuoren anatomiaan kuuluu hyvin paksuuntunut ja ligniinipitoinen, pylväsmäisistä soluista rakentuva eksotegmen-kerros. Malvales
Malvales on kasvilahko, johon kuuluu noin 6000 lajia kymmenessä heimossa. Malvakasvien (Malvaceae) heimossa on yli 4000 lajia, ja seuraavaksi suurimmassa, näsiäkasvien (Thymelaeaceae) heimossa, 750 lajia. Marja
Marjassa on usein vahapeitteinen kuori, joka suojaa siemeniä ympäröivää mehevää keskikerrosta, maltoa. Useimpien marjojen sisällä on useita siemeniä, joidenkin sisällä vain yksi. Mansikan siemenet ovat mansikan pinnalla näkyvien pähkylöiden sisällä. Bravais’n hila
Bravais’n hilan käsite voidaan siis määritellä puhtaan geometrisesti, mutta sen tärkeimmät sovellukset liittyvät kiinteiden aineiden kidehilojen tutkimukseen eli kristallografiaan. Tällöin hilapisteet vastaavat atomien, ionien tai polymeeriketjujen sijaintia aineen kidehilassa. Kiteessä nämä sijaitsevat säännöllisessä järjestyksessä, niin että monessa tapauksessa atomien tai ionien sijaintipaikat muodostavat Bravais’n hilan. Tosin on huomattava, että geometrinen Bravais’n hila jatkuu joka suunnassa äärettömän kauas, kun taas kidehila käsittää vain rajallisen alueen, jota rajoittavat kiteen rajapinnat. Kun kiteen läpimitta kuitenkin tyypillisesti on tuhansia tai jopa miljoonia kertoja suurempi kuin atomien välinen etäisyys, valtaosa kiteen atomeista sijaitsee sen sisällä ja vain pieni osa kokonaismäärästä rajapinnalla. ATLAS (koelaitteisto)
Kokeilun tarkoituksena on tutkia ilmiöitä, joihin liittyy hyvin massiivisia hiukkasia, jotka eivät olleet havaittavissa aiemmilla vähäenergiaisemmillä hiukkaskiihdyttimillä. Tähän mennessä kaikki löydetyt hiukkaset on pystytty ennustamaan etukäteen standardimallin avulla. Mätäs
Mätäs tarkoittaa yleiskielessä pientä, pehmeää maanpinnan osaa, joka ulottuu ympäristöään ylemmäksi. Tällainen pieni maan kohoama voi olla esimerkiksi heinä- tai sammalkasvuston muodostama tai vaikkapa puolukkamätäs. Malurit
Malurit ovat pienikokoisia, peukaloista muistuttavia varpuslintuja. Useimmilla lajeilla on pitkä, pystyssä sojottava pyrstö. Ne ovat pääasiassa hyönteissyöjiä. Sukupuolet ovat ruohomaluria lukuun ottamatta kaikilla lajeilla erinäköisiä. Koiraalla on usein puvussaan kirkkaita höyhenkuvioita, jotka puuttuvat naarailta tai ovat himmeitä. Monet lajit ovat melko yksivärisen ruskeita. APL (ohjelmointikieli)
Muuttuja voi rakenteeltaan olla joko skalaari (yksittäinen merkki tai luku) tai sääntiö, moniulotteinen taulukko. 
Yksiulotteinen muuttuja on "vektori", jonka alkiot ovat jonossa (alkioita voi olla myös 0 kappaletta). Kaksiulotteinen muuttuja, "matriisi", koostuu riveistä ja sarakkeista, jokaisella rivillä on yhtä monta alkiota. Kolmiulotteisessa muuttujassa, "kuutiossa", on tasoja, jotka kaikki koostuvat samanmuotoisista matriiseista. Mysli
Mysli () on kaurahiutaleiden ja kuivattujen hedelmien seos, joka nautitaan yleensä maidon tai jogurtin kera. Pääaineiden lisäksi siihen kuuluu yleensä myös muita hiutaleita ja siemeniä, muun muassa maissi- ja vehnähiutaleita ja pähkinöitä sekä mantelilastuja. Hammas
Hammas on kova kalkkipitoinen suussa sijaitseva muodostelma, jollaisia on monilla selkärankaisilla. Hampaiden pääasiallinen tarkoitus on ruoan mekaaninen hienontaminen. Hampaat ovat yleensä rivissä. Hammas kiinnittyy ala- tai yläleukaluuhun. Sen pinnan kiille on yksi luonnon kovimmista materiaaleista. Pallea
Pallea on hyvin ohut lihas, joka koostuu suurimmaksi osaksi jänteistä. Pallean lihaksinen reunaosa voidaan jakaa kolmeen osaan kiinnittymisen perusteella: pallean lannenikamaosa ("pars lumbalis diaphragmatis") kiinnittyy kraniaalisiin lannenikamiin, pallean kylkiluuosa ("pars costalis diaphragmatis") kiinnittyy kaudaalisiin kylkiluihin ja pallean rintalastaosa ("pars sternalis diaphragmatis") kiinnittyy rintalastan vartaloon ja miekkalisäkkeeseen. Nämä kaikki kolme osaa kiinnittyvät myös pallean jänteiseen keskusosaan ("centrum tendineum"). Olut
Mallastaminen aloitetaan liottamalla viljaa vedessä kahden tai kolmen päivän ajan. Sen jälkeen sen annetaan itää useiden päivien ajan. Idättämisen aikana viljan tärkkelys möyhentyy ja tärkkelystä sokereiksi hajottavat entsyymit (amylaasit) aktivoituvat. Idättämisen jälkeen mallas kuivataan ja rouhitaan. Itäminen siis keskeytetään siinä vaiheessa, kun juuri- ja varsi-idut ovat vasta alkaneet muodostua, eikä tärkkelys ole vielä täysin sokeroitunut (hydrolysoitunut). Maltaan väri, maku ja sokeripitoisuus riippuu sen valmistustavasta. Kuivaamislämpötilalla pystytään vaikuttamaan oluen tummuuteen ja makuun. Kevyt paahto saa aikaan vaaleaa mallasta ja olutta, voimakas paahto tummaa. Lisäksi erittäin voimakas paahto kiteyttää sokerin ja paahtamista jatkettaessa sokeri lopulta karamellisoituu. Panimo voi sekoittaa useaakin mallasta saadakseen halutun maun ja värin.
Panimossa mallas mäskätään kuumalla vedellä tai keittämällä, jolloin entsyymit pilkkovat maltaissa olevan tärkkelyksen liukoiseen muotoon: käymiskelpoisiksi sokereiksi, aminohapoiksi, rasvahapoiksi, vitamiineiksi ja kivennäisaineiksi. Liukoisista aineista sokereita on eniten - tärkeimpänä maltoosi eli mallassokeri. Tärkkelyksen sokeroitumatta jäänyt osa koostuu keskipitkistä hiilihydraateista, dekstriineistä. Mäski siivilöidään vierteeksi, joka on käymiskelpoinen neste. Se keitetään humalien kanssa, jolloin olueen muodostuu tuoksua ja katkeruutta. Humalan jäämät eli rupa lingotaan eroon. Kantavierreväkevyys kertoo vierteen liuenneen kuiva-aineen - sokereiden, dekstriinien ja muiden uuteaineiden määrän ennen käymistä. Oluen jäännösuutepitoisuus on käymisen jälkeinen hiilihydraattien määrä - siis se uuteaine joka ei ole käymisessä muuttunut alkoholiksi ja aromiaineiksi. Käyminen kestää pintahiivaoluilla 15–22 °C:n lämpötilassa 2–5 päivää, minkä jälkeen olutta kypsytetään muutama päivä matalammassa lämpötilassa. Pohjahiivaoluilla käyminen tapahtuu 8–12 °C:n lämpötilassa noin viikossa ja jälkivarastointi kestää noin 2–3 viikkoa, vahvoissa oluissa jopa kolme kuukautta. Suomessa kehitetyllä hiivan immobilisoinnilla jälkikäyminen voidaan toteuttaa jopa kahdessa tunnissa. Tekniikan ovat ottaneet käyttöön ainakin Sinebrychoff ja Hartwall. Maannos
Maannos on maaperän pintakerros, johon bioottiset ja abioottiset prosessit vaikuttavat. Maannos koostuu eri hiukkaskokoisista maalajeista ja eloperäisestä jätteestä ja on yleensä kerroksellinen. Maannokset ovat monesti varsinkin pintaosaltaan huokoisia ja niissä on sekä ilmaa että vettä. Eri maannokset eroavat huomattavasti muun muassa ravinteikkuudeltaan, kosteudeltaan ja lämpötilaltaan. Suomessa yleisin maannos on havumetsien melko niukkaravinteinen podsoli. Tarhamaltsa
Tarhamaltsa ("Atriplex hortensis") on maltsojen sukuun kuuluva yksivuotinen kasvilaji, jota viljellään lehtivihanneksena pinaatin tapaan. Se kasvaa alkuperäisenä Etelä-Euroopassa. Mäti
Mäti on naaraskalojen tuottamaa munamassaa. Mätiä käytetään ruoanvalmistuksessa yleensä tuoresuolattuna mutta myös kypsennettynä. Myös muiden merenantimien kuten katkarapujen munia kutsutaan mädiksi. Rajakiven kalliomaalaus
Maalaus on pieni punamultaläiskä, joka ei voi olla kallion luontaista värjäytymää. Sen muoto on epäsäännöllisen pyöreä ja on mitoiltaan 14×17 senttimetriä. Sen sanotaan esittävän vasemman käden painaumaa, mutta sormien jälkien puuttuminen tekee tunnistamisen epävarmaksi. Merimaltsa
Merimaltsa ("Atriplex littoralis") on revonhäntäkasvien (Amaranthaceae) heimoon, maltsojen ("Atriplex") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on yksivuotinen ja kaksikotinen sekä yleisesti ottaen suurikokoiseksi kasvava ja runsaasti haarova maltsalaji. Merimaltsalle tunnusomaisia ovat kapeat lehdet ja harmaanvihreä yleisväritys, joiden perusteella se on kohtuullisen helppo erottaa muista maltsalajeista. Mallioikeus
”Mallilla” tarkoitetaan tuotteen tai sen osan ulkomuotoa, joka johtuu tuotteen ja/tai sen koristelun piirteistä, erityisesti linjoista, ääriviivoista, väreistä, muodosta, pintarakenteesta ja/tai materiaalista. Taulumaalaus
Taulumaalaus eli staffliamaalaus on siirrettävissä oleva maalaus, joka on tehty irralliselle maalauspohjalle, tavallisesti puulle tai kankaalle. Pääosin taulumaalaus kehittyi öljymaalauksen myötä 1400-luvulla. Taulumaalausten lisäksi on olemassa tiettyyn paikkaan tehtyjä seinämaalauksia ja kiinteitä alttarilaitteita sekä esimerkiksi pergamentille maalattuja miniatyyrikuvituksia. Taulumaalauksesta käytetään myös nimeä paneelimaalaus, joka sisältää vain puulevylle ja vastaavalle pohjalle tehdyt maalaukset. Tiikerivalmuska
Lakin muoto on nuorempana kupera ja myöhemmin laakeampi ja reunat kääntyvät alaspäin. Lakissa on harmaita suomuja, jotka muodostavat kehämäisesti raidallisia kuvioita. Jalka on taspaksu. Jalka on valkoinen, kuten myös malto ja itiöpöly. Tietomallinnus
Tietomallinnus (engl. data modeling) on tietojen rakenteiden ja tietosisältöjen kuvaamista. Tietomallinnusta tehdään monella eri tasolla alkaen karkeamman tason loogisesta tietomallista (engl. logical data model) edeten toteutuksen yksityiskohtia sisältävään fyysiseen malliin (engl. physical data model). Mätäs
Kasvitieteessä mätäs tarkoittaa joillekin monivuotisille heinämäisille kasveille tyypillistä kasvumuotoa, jossa on vierekkäin useita lyhyestä maavarresta haarautuneita ilmaversoiksi kasvaneita haaroja. Kyseessä on sympodiaalinen haarautumistyyppi, jossa päärangan tilalle ajoittain kasvaa nuorempi haara. Mättäässä siis pystyjuurakko haaroo sympodiaalisesti. "Tuppaiksi" nimitetään tiiviitä mättäitä, jollaisia esiintyy jäkälillä ja tupasvillalla. Mätäs-nimitystä käytetään myös samannäköisistä sammalkasvustoista. Kasvin luokittelu mätästäväksi tai sellaiseksi, jolla on runsashaarainen, vaakasuora maaverso, on melko suhteellista. Melisma
Melisma (kreikan sanasta "melos", sävel) on laulumusiikissa sävelkulku ja siihen liittyvä tekniikka, jossa yhdellä tavulla lauletaan useampi eri sävel. Tähän tyyliin laulettua musiikkia kutsutaan "melismaattiseksi". Sen vastakohta on "syllabinen" laulu, jossa jokaista säveltä vastaa yksi tavu. Cumulonimbus incus
Alasin on pilven yläosassa oleva yleensä valkealta näyttävä kuituinen osa, joka on tavallisimmin muistuttava sivulta katsottuna. Joskus alasin näyttää harmaalta, kun se jää korkealla olevan yläpuolen tai pilven itsensä varjoon. Mämmi
Suomessa täysin imelä mallaspitoinen mämmi oli vanhastaan vain länsisuomalainen ruoka. Muualla maassa ja etenkin idässä tunnettiin sen sijaan jauhoista imelletyt hapanimelät mämmit, kuten "hapanmämmi" ja "syötävä taikina", jotka ovat vellimäisiä ja imeltämisen jälkeen lievästi hapatettuja. Nämä ovat myös laajalti tunnettuja itäeurooppalaisia ruokia. Makea, maltaista ja jauhoista imellytetty pääsiäismämmi tuli tunnetuksi koko Suomessa emäntäkoulujen, keittokirjojen ja sanomalehdissä olleiden reseptien kautta, Etelä-Karjalassa ja Lapissa vasta 1930-luvun jälkeen. Imellettyä puolukka-ruispuuroa kutsutaan joissain keittokirjoissa myös puolukkamämmiksi. Malli (ammatti)
Mallin tärkeimpiä ominaisuuksia ovat poikkeuksellinen ulkonäkö ja esiintymiskyky työn näyttelemistä muistuttavan luonteen vuoksi. Mallilta edellytetään myös kykyä muuntautua, koska hänen pitää soveltua ja sopeutua kuvauksiin erilaisissa tilanteissa, asuissa ja paikoissa. Useimmiten malleilta vaaditaan tiettyä pituutta ja tiettyjä vartalon mittoja kulttuurista ja tilanteesta riippuen, myös pluskoon malleille on kysyntää. Usein erityisesti kasvojen muoto on tärkeä osa ammatin vaatimuksia. Vaatimukset vaihtelevat esiteltävien tuotteiden mukaan: esimerkiksi sormuksia tai kelloja esittelevä malli tarvitsee kauniit ja hoidetut kädet. Hiusmalleilta edellytetään usein tietynpituista ja hyväkuntoista tukkaa, josta halutut tyylit voidaan leikata ja muotoilla. Vaatemalleille tärkeintä on hoikkuus ja sopusuhtainen vartalo, jotta esittelykappaleet mahtuisivat päälle ja asettuisivat suunnittelijan toivomalla tavalla. Miesmalleilta edellytetään noin 180 senttimetrin vähimmäispituutta ja usein kohtalaisen lihaksikasta vartaloa. Naismallilta edellytetään usein vähintään noin 172 senttimetrin pituutta. Muotinäytöksiin halutaan usein vieläkin pidempiä naisia, jotka ovat vähintään noin 180 senttimetriä pitkiä. Etenkin catwalk-mallien tulee osata oikeanlainen kävelytyyli. Olut
Olut on maltaista, humalista ja vedestä käyttämällä valmistettu alkoholipitoinen mallasjuoma. MathML
MathML eli matemaattinen kuvauskieli (sanoista "Mathematical Markup Language") on XML:n sovellus, jolla voidaan esittää matemaattisia symboleja ja kaavoja. Tarkoituksena on sisällyttää verkkosivuihin matemaattisia kaavoja. MathML on W3C:n suositus. Kalja
Suomalainen kalja valmistetaan yleensä ruis- tai ohramaltaista taikka molemmista. Kaljaa voidaan tehdä itse tai ostaa kaupasta valmiina. Kotikaljan tekemiseen tarvitaan käymisastia, vettä, maltaita (tai kotikaljauutetta), sokeria ja hiivaa. Suomen tunnetuimpia kaljamaltaiden valmistajia on Laihian Mallas. Suomen kaupoissa myytävien valmiiden kotikaljojen alkoholipitoisuudet vaihtelevat yleensä välillä 0,8–2,2 tilavuusprosenttia, ja alle 1,2-prosenttisia juomia saa lain mukaan myydä myös alaikäisille. Suomalaisia tehdasvalmisteisia kaljoja ovat muun muassa Finn Spring Ukko-Pekka Kotikalja, Olvi Kotikalja ja Sinebrychoff Perinnekalja. Malto
Malto on kotelosienten ja kantasienten itiöemän sisäsolukkoa. Se koostuu toisiinsa liittyneistä sienirihmoista, ja on siksi usein rakenteeltaan enemmän tai vähemmän säikeistä. Mallon ominaisuudet auttavat eri sienten tunnistamisessa: esimerkiksi useimpien haperoiden malto on haurasta, juustomaisesti murtuvaa, kun taas tatit ovat tyypillisesti paksumaltoisia sieniä. Myös hedelmän hedelmälihaa nimitetään malloksi (hedelmämalloksi). Heltta (eläimet)
Heltta tarkoittaa eläimen kaulalla roikkuvia ruumiinosia tai laajemmin mitä tahansa löysiä ihopoimuja. Muiden muassa kanoilla, kalkkunoilla tavataan helttoja. Useimpien lajien heltoilla korostetaan sukupuolten eroja mutta niiden avulla voidaan myös poistaa lämpöä. Jotkin matelijat, kuten "Polychrotidae"-suvun lajit, kykenevät laajentamaan ja supistamaan muusta ruumiistaan väriltään eroavaa helttaansa. Koiraalla on suurempi heltta kuin naaraalla, ja se käyttää sitä näyttääkseen suuremmalta ja pelotellakseen kilpailijoitaan. Kylämalva
Kylämalva ("Malva pusilla") on yksivuotinen, Euraasiassa tavattava malvakasvi. Oliomalli
Oliomalli koostuu luokista. Luokka on mallintajan mekanismi ryhmitellä todellisuuden tarkastelukulman mukaan riittävän samankaltaisia olioita ryhmiksi. Tämä ryhmittely on läheistä sukua uusien sanojen muodostumiselle kieleen. Tämä on mallinnuksen ratkaiseva vaihe. Tässä vaiheessa päätetään miten paljon malli pelkistää todellisuuden monimutkaisuutta. Luokkaa määritettäessä tunnistetaan myös luokan palvelut. 
Tässä vaiheessa siis luokalle nimetään ne ominaisuustyypit, joita olioilta edellytetään, jotta ne kuuluvat luokaan. Menetelmällä ei voi sulkea pois ominaisuuksia. Vastaavasti nimetään palvelut, joita luokan oliot osaavat. Tämä on vaihe, jossa mallintaja synnyttää todellisuutta kuvaavan abstraktion. Tämän abstraktion tulee olla pelkistys, joka helpottaa ymmärtämään ja kuvaamaan kohdetodellisuutta. Tehtävä maailman pysyvien rakenteiden osalta on jokseenkin helppo ja suoraviivainen, mutta palvelujen kohdalla tilanne on huomattavasti mutkikkaampi. On nimittäin kiistatta todettu, että malli yksinkertaistuu ja selkeytyy, kun toiminnot sijoitetaan todellisuuden vastaisesti mahdollisimman lähelle niitä rakenteita, joita ne käsittelevät. Tärkeää on kuitenkin löytää mallin tulevan käyttötarkoituksen kannalta oleelliset luokat ominaisuuksineen ja palveluineen.