Mikä Porlammen motti on?
Porlammen motti
Porlammen motti (Porlammen–Sommeen motti) on Suomen sotahistorian suurin motti ja sotasaalis jatkosodan hyökkäysvaiheessa Karjalankannaksen takaisin valtauksessa Viipurin eteläpuolella Porlammen kylässä.
Kotalammi (Tammela)
Järven rantaviiva on 940 metriä pitkä ja sen ranta on pääosin suomaastoa. Luoteisranta päättyy peltomaahan. Rannat ovat rakentamattomia eikä sinne johda tietä. Lähin tie päättyy pellonlaitaan ja se yhtyy Tammelan Lautaportaan ja Hattulan Rimmilän yhdistävän tiehen. Järveltä on 350 metriä matkaa Tammelan ja Hattulan yhteiselle rajalle. Mikkelin maalaiskunta
Mikkelin mlk:n nähtävyyksiä ovat Anjan Puisto, Tuukkalan muinaismuistoalue, Porrassalmen taistelun (1789) muistomerkki, Kyyhkylän ja Tuukkalan kalmistot (Savon suurin) sekä Tertin kartano ja Mikkelin maaseurakunnan kirkko (Charles Bassi, 1817), joka tosin sijaitsi jo ennen vuoden 2001 kuntaliitosta Mikkelin kaupungin alueella. Pormestarinluoto
Pormestarinluoto () on Porin 53. kaupunginosa ja se sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Sen naapurikaupunginosat ovat Isosanta, Toejoki, Hyvelänviiki, Luotsinmäki ja Kokemäenjoen toisella puolella Kirjurinluoto. Porin satama
Porin satama (LOCODE: FI POR, "Port of Pori") on Porissa, Satakunnassa sijaitseva satama, joka rahtimääriensä puolesta kuuluu Suomen kymmenen suurimman sataman joukkoon. Koskipujottelu
Slalomissa melotaan kahdesti 250-400 metrin mittainen rata, jossa on 18-25 porttia. Vihreä-valkoiset portit melotaan myötävirtaan ja puna-valkoiset vastavirtaan. Vastavirtaportteja on radalla vähintään 6 ja enintään 7. Yhden laskun tulos määräytyy melonta-ajasta sekä virhepisteistä ja kilpailun tulos määräytyy parhaan laskun tuloksesta. Porttikosketuksesta tulee 2 virhepistettä eli lisäsekuntia ja portin ohituksesta 50 sekuntia. Sorvalampi (Pälkäne)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. Lampi on luonteeltaan läpivirtausjärvi. Siihen tulee Jouttijärvestä alkava Pitkänsillanoja, jonka lammen laskuojana tunnetaan myös nimellä Huovinoja Huovin peltojen takia. Kun se yhtyy Säynäjärvellä Koskuenkorvenojaan, muuttuu sen nimeksi Joutsenpohjanojaksi. Se laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen. Isosanta
Isosanta ( ) on Porin kaupunginosa, joka sijaitsee Kokemäenjoen pohjoispuolella. Isosannan naapurikaupinginosat ovat Pormestarinluoto ja Toejoki. Kokemäenjoen vastarannalla on Porin keskusta. Porlammen motti
Sotasaalis oli todella mittava motin lauettua. Sen luettelointiin tarvittiin 51 konekirjoitusliuskaa ja alueen puhdistus kesti viikkokausia. Marraskuusta 1941 sotasaaliin käsittelystä vastasivat sotasaalistoimistot ja sotasaaliskomppaniat. Porlammi
Porlammin Osuusmeijerin kiinteistön länsipäässä toimii Autonomi-korjaamo ja Porlammin VPK, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta, jolla on yksi sammutusauto ja miehistöauto. Porlammin vapaaehtoinen palokunta ry rekisteröitiin patentti- ja rekisterihallituksen yhdistysrekisterissä 21. helmikuuta 1957. Motti (ravintola)
Ravintola Motti oli Helsingissä Taka-Töölössä vuosina 1941–1987, 1997–2007 ja 2011–2012 toiminut ravintola. Pori
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Porin keskustaajama ulottuu lisäksi Harjavallan ja Ulvilan kaupunkien sekä Nakkilan kunnan alueille. Yhteensä Porin keskustaajamassa on 84 190 asukasta ja sen pinta-ala on 121,37 neliökilometriä. Kyläsaari-Pihlavan taajamaan kuuluvat Kyläsaaren ja Pihlavan kaupunginosien lisäksi Enäjärvi, Paarnoori ja Uusiniitty. Porto Santo
Porto Santo on monien madeiralaisten suosima lomanviettopaikka ja joillakin madeiralaisilla on saarella myös oma asunto. Saarelle tulee kesäisin lomailijoita myös muualta Portugalista sekä muun muassa Italiasta ja Britanniasta. Talvisin saari on hiljaisempi. Porto Santon lentoasema valmistui vuonna 1959 ja 1970-luvulla se oli Naton käytössä. Porto Santolle on Madeiralta sekä lento- että lauttayhteys. Lauttamatka Madeiran pääkaupungista Funchalista kestää noin kaksi tuntia ja lentomatka noin 20 minuuttia. Hiekalla kerrotaan olevan terveydellisiä vaikutuksia, mikäli sillä peittää itsensä. Erilaisista vaivoista kärsiviä ihmisiä kehotetaankin kaivautumaan hiekkaan. Porto Santolla sijaitsee Severiano Ballesteroksen suunnittelema 18-reikäinen golfkenttä sekä yksi yhdeksänreikäinen kenttä. Golfkentän lähellä sijaitsee myös laadukas tenniskeskus.
Vila Baleiran keskustassa sijaitsee Kolumbuksen museo (). Museo sijaitsee talossa, jossa Kolumbuksen oletetaan asuneen 1400-luvun lopulla. Talo on sisustettu niin kuin sen on arveltu olleen Kolumbuksen aikana ja siellä on näytillä kokoelmia keramiikkaa, työkaluja, huonekaluja sekä vanhoja karttoja. "Fonte da Areian" suihkulähde sijaitsee kaksi kilometriä Camachan kylän ulkopuolella. Lähteen vesi sisältää mineraaleja ja sen kerrotaan takaavan ikuisen elämän. "Largo do Pelourinho" on Vila Baleiran tori, jonka ympärillä sijaitsee rakennuksia kuten Igreja de Nossa Senhora da Piedade -kirkko, joka rakennettiin korvaamaan merirosvohyökkäyksessä vuonna 1667 tuhoutunutta kirkkoa. Pico do Facho (517 m) ja Pico do Castelo (438 m) tarjoavat hyvän yleisnäkymän koko Porto Santoon. Pico do Castelosta kulkee vaellusreitti Pico do Facholle, jossa sytytettiin ennen Madeiralle asti näkyviä merkkitulia varoittamaan merirosvohyökkäyksistä. Vanhat tuulimyllyt, joita rakennettiin saarelle 1700-luvun lopulta lähtien saaren altistuessa voimakkaille tuulille. Ensimmäinen myllyistä rakennettiin vuonna 1794 ja on edelleen pystyssä. Vuosien saatossa tuulimyllyjä rakennettiin runsaasti lisää, ja osa niistä toimii yhä. "Quinta das Palmeiras" on pieni Porto Santolla sijaitseva eläintarha ja puutarha. Pori
Porissa on paljon vesistöjä. Selkämeren rannikkoa on Porin kohdalla noin 20 kilometriä. Meren lahdet ovat matalia. Meriveden virtaussuunnat ovat rannikolla etelästä pohjoiseen. Veden korkeuden vaihtelu on keskimäärin 130 senttimetriä. Meriveden lämpötila syvänteissä on 2–3 astetta, kun taas pintavesi lämpenee heinäkuussa 14–15-asteiseksi. Rannikkovedet jäätyvät marras-joulukuussa ja kiintojään vahvuus on 30–50 senttimetriä. Porin Kokemäenjoen vesi on ollut hyvin saasteista, mutta se on alkanut puhdistua, kun uusien vesilakien määräämät puhdistamot on saatu toimintaan. Keidaslammi (Pori)
Keidaslammi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Tyvijärven valuma-alueeseen". Pourunlammi
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Koiralammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Varosuon kautta Yläjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä, josta puolet ovat luoteispuolen harjunrinnettä ja loput laajan peltoalueen reunaa. Harjun päällä kulkee tie, jonka varrella on asutusta. Rantaan on rakennettu koppi, jonka yhteydessä on yleinen uimaranta. Myös vastarannalla on vapaa-ajan asunto. Porkarpaatti
Kolmimastoisen porkarpaatin pituus on 8,60 metriä ja leveys 3,20 metriä. Seilien yhteispinta-ala on 45 m² ja mastot ovat n. 8,80 metriä korkeat vesirajasta mitattuna. Syväyslukema on 1 metri. Purjeet ovat priistankoseilejä. Porlammi
Porlammi () on Lapinjärven kuntaan kuuluva kylä, joka sijaitsee Myrskylän Syväjärven ja Loviisan radan itäpuolella sekä Pyhäjärven eteläpuolella. Kylän kautta virtaa Koskenkylänjoki. Lapinjärven sisällä Porlammi rajoittuu Ingermaninkylään lännessä. Porlammin yläaste ja lukio
Porlammin lukio ja yläkoulu lakkautettiin sisäilmaongelmien vuoksi. Porlammin yläkoulu lakkautettiin 1.8.2014 alkaen ja oppilaat siirtyivät lähikouluihin. Porlammin lukioon ei otettu enää 1.8.2014 alkaen uusia opiskelijoita ja lukion lakkauttamisen aikataulusta päätettiin myöhemmin viimeisten opiskelijoiden valmistuttua. Porlammi
Kivikautista asutusta Porlammin alueelta on vain yksi havainto, Porlammin Kaunisto. Seuraavat merkit asutuksesta sijoittuvat 1300-luvulle, jolloin, poikkeuksellisesti muuhun Lapinjärveen, suomalaisperäiset hämäläiset olivat asuttaneet Porlammin alueen, kun ruotsalaiset uudisasukkaat olivat keskittyneet Lapinjärven eteläisiin osiin. Tämän jälkeen Porlammi nousi Lapinjärven asukasrikkaimmaksi kyläksi: tilojen lukumäärä 1544 oli 24 tilaa, kun Kimonkylässä oli 12 ja Pekinkylässä 11 tilaa. Tilojen lukumäärä kohosi tasaisesti ja 1580 kylässä oli 34 tilaa. Hallinnollisesti Porlammi kuului Pernajan hallintopiiriin, vaikka Lapinjärvi itsenäistyi 1575. Porto
Porton sateet ajoittuvat talvipuolelle vuotta, eniten sataa joulu- ja tammikuussa, keskimäärin noin 170 mm. Vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 25 astetta. Kylmintä on tammikuussa, keskimääräinen alin on silloin +5 astetta. Porlammin kotiseutumuseo
Porlammin kotiseutumuseo on useiden rakennusten muodostama museokompleksi Porlammilla, Lapinjärven kunnassa. Museo on perustettu suojelemaan paikallista historiaa ja säilyttämään siihen liittyvää materiaalia. Kotiseutumuseo avattiin 1943 nuorisoseurantalo Soihtulan yläkertaan, josta se siirtyi vuonna 1953 vanhaan kansakouluun. Porlammin kotiseutumuseo käsittää kolme eri kokonaisuutta: Makasiinin alueen, Porlammin koulumuseon ja Sirénin talomuseon. Koiralammi (Urjala)
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Pourunlammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Rutajärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Rantaviivaa on 550 metriä. Lammen itärantaan laskee harjun rinne ja länsirannassa on umpeen ruohottuva suo. Harjulla sijaitsee joitakin asuintaloja ja lammen lounaisrannassa sijaitsee valtatien 9 varrella oleva motelli. Rajalammi (Tammelan Porras)
Lampi sijaitsee Karjuharjun eteläpuolella. Harju on osa Kolmatta Salpausselkään kuuluvaa harjujaksoa ja hiekka-aluetta. Alue kuuluu niin sanottuun Perunnummen hiekkamassiiviin, joka on hyvää pohjavesialuetta. Tämä heijastuu järviin ja lampiin, jotka ovat usein kirkasvetisiä. Rajalammi on todennäköisesti suppa, vaikka asiaa ei ole todistettu tutkimuksin. Sorvalampi
Sorvalampi () on lampi Espoon pohjoisosassa, Velskolan Pitkäjärven itäpuolella. Sorvalampi on noussut uimarien suosioon, ja sen rannalla on kesämökkejä. Järvi on pieni, sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja rantaa on noin 500 metriä. Porin satama
Mäntyluodon satamassa on laiturimetrejä noin 2 100, joista on korjauspaineessa 520 metriä. Porin satama menettää merkittävän asiakkaan, kun Pohjolan Voima sulkee Tahkoluodon kivihiilivoimalan.
Porin sataman vuosittainen rahtimäärä:(*) Alkuvuoden 2012 tilastossa on vain ulkomaanliikenne. Kotimaan rahti tulee tämän lisäksi. Porvarinlahti
Porvarinlahti on arvokasta luonnonsuojelualuetta. Sen kanssa vierekkäin sijaitsee Mustavuoren suojelualue. Koko alue kuuluu Natura 2000-ohjelmaan ja sen pinta-ala on 36,6 hehtaaria, josta vettä on 0,13 hehtaaria. Lahti on osa Östersundomin lintuvesiä ja kuuluu valtakunnalliseen lintuvesien suojeluohjelmaan. Porlammen motti
Kenraalimajuri kirjoitti suomalaisten pyynnöstä käsityksensä divisioonan tuhoutumiseen johtaneista syistä. Siinä hän ylistää suomalaisen sotilasjohdon koulutuksen ja suunnitelmien hyvän toimivuuden käytännössä. Omiaan hän ei kehunut millään muotoa ja erityisesti hän tuomitsi oman divisioonansa poliittisen komissaari Terihovin, jonka hän pyysi ampumaan välittömästi, jos löydetään. Kenraalimajurin mukaan iskukykyistä armeijaa ei kyetty luomaan järjestelmän johdosta. Täysin sotilaallista koulutusta vailla olevat poliittiset komissaarit estivät kaiken luovan ja oma-aloitteisen rohkean toiminnan. Haukkuja sai myös heikko tiedustelu, huono tilannearvio ja hidas päätöksen teko. Viipurin kolmelta divisioonalta puuttui myös kokonaan koordinointi ja jokainen divisioona operoi omaan laskuunsa. Porla
Porla on Lohjan kaupungin Myllylammen kaupunginosassa sijaitseva alue, jolla on biologi Hugo Laguksen perustama Porlan kalanviljelylaitos, joka oli aktiivisessa toiminnassa vuodesta 1916 vuoteen 1995, ja pienimuotoista kalan- ja ravunviljelyä on ollut senkin jälkeen. Kalanviljelylaitos perustettiin vesijättömaalle, joka muodostui kun Lohjanjärven vedenpintaa oli laskettu 1860-luvulla useita metrejä. Lutalammi
Lutalammi on Satakunnassa Porissa ja entisessä Laviassa Saarijärvellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Rukajoen valuma-alueeseen. Lampi sijaitsee 10 kilometriä Sääksjärvestä pohjoiseen, jonne se laskee Rukajoen kautta. Porto Santo
Porto Santon ilmasto on kuiva ja sateet ovat siellä harvinaisia. Vuoden lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin lämpötilat vaihtelevat vuorokauden aikana 21–26 °C välillä. Kuumina kesäkuukausina ruoho kellastuu ja keltaruskeat värit hallitsevat maisemaa. Porto Santoa kutsutaankin kultaiseksi saareksi, "ilha dourada". Saaren metsät ovat käytännöllisesti katsoen hävinneet vuosisatojen aikana. Puita on alettu viime vuosina istuttaa uudestaan. Vuonna 1954 istutettiin ensimmäiset 40 000 taimea, joiden joukossa oli muun muassa alepponmänty, rautatammi, sypressi ja traakkipuu. Saarella kasvaa lisäksi muun muassa palmuja, tamariskeja ja eukalyptuspuita. Noin 250 metrin korkeuteen asti viljellään viikunoita, meloneita, kurpitsoja, viljaa ja viiniä. Emäsalon suot
Emäsalon suot on neljästä suosta koostuva suoalue. Ne sijaitsevat Emäsalon saarella Porvoossa. Suot ovat geologisesti nuoria keidassoita. Emäsalon suot kuuluvat Natura 2000-hankkeeseen. Tärkeitä lajeja ovat nevaimarre ja suomyrtti. Porin ravirata
Porin ravirata on Porissa Uudenkoiviston kaupunginosassa sijaitseva ravirata, jonka omistaa Porin Ravit Oy. Ravirata on valmistunut 1950 ja sen nykyinen katsomorakennus on vuodelta 1969. Kaksikerroksisessa katsomorakennuksessa sijaitsevat totomyyntipisteiden ohella kahvila, anniskeluravintola sekä 600-paikkainen katsomoravintola. Lisäksi raviradan tallialueella toimii Porin kaupungin ympäristöviraston eläinlääkintäyksikkö. Linnainmaankulma
Linnainmaankulman rakennutti varainhoitoyhtiö Taaleritehtaan Porin kiinteistörahasto. Arkkitehti Pekka Mäen ja turkulaisen Sigge Arkkitehdit Oy:n suunnittelema tornitalo sijaitsee kaupungin ydinkeskustassa Isolinnankadun ja Mikonkadun kulmassa. Tontilta purettiin kauppanevos Olli F. Linnainmaan vuonna 1965 rakennuttama kaksikerroksinen liikerakennus. Linnainmaankulma on 1,3 metriä korkeampi kuin vuonna 1962 valmistunut Porin sairaanhoito-oppilaitoksen asuntola, joka aikaisemmin tunnettiin Porin korkeimpana asuinrakennuksena. Radio Pori
Radio Pori on 1. joulukuuta 1985 toimintansa aloittanut paikallisradio, joka kuuluu Porin ja Kokemäen lähikuntien alueella sekä netissä osoitteessa Radiopori.fi. Radio Pori on 42 000 viikoittaisella kuuntelijallaan (KRT 4/2009) Porin kuunnelluin kaupallinen radiokanava. Kanavan kohderyhmä on 25–55-vuotiaat aikuiset. Kuninkuusravit 2014
Kaksi vuotta aikaisemmin remontoidulla Porin kaviouralla tehtiin kuninkuusraviviikonlopun aikana yhteensä neljä eri Suomen ennätystä, lisäksi syntyivät sekä suomenhevosten että lämminveristen uudet rataennätykset, kun Hullumies juoksi kuninkuuskilpailun maililla kilometriajan 21,6a ja Surprise Lord lämminveristen maililla 09,9a. Surprise Lordin ennätysajan myötä Porista tuli Mikkelin jälkeen toinen suomalainen ravirata, jossa on alitettu 10,0-tulos. Porin kuninkuusraveja seurasi paikan päällä noin 32 000 katsojaa, mikä on Kuninkuusravien pienin yleisömäärä sitten vuoden 1994. Porsanki
Porsanki (, , kveeniksi "Porsanki") on kunta Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa Porsanginvuonon sisäosien ympäristössä. Asukkaista merkittävä osa on kveenin tai suomenkielisiä. Porsangin kunta eli komuuni onkin virallisesti kolmikielinen (norja, saame ja kveeni (suomi)). Nykyisin se on ainoa Norjan kunta, jossa kveenin kielellä on virallinen asema. Keskustaajamana on Lemmijoki, jossa asukkaita on 2160 (2004). Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan koko Porsangin kunnassa oli 3 968 asukasta.
Pienemmät kylät sijaitsevat vuonon rannoilla. Näitä ovat Ryssämarkka, Leppivuono, Pyssyjoki ja Pillavuono. Porsangissa on hyvät edellytykset kalastukselle, metsästykselle ja tunturivaelluksille. Porla
Porlan lehto on valtakunnalliseen lehtojensuojeluohjelmaan kuuluva lehtokorpialue, jonka pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Se on jäännös Ojamon lähteiköstä. Uhanalaisia lajeja siellä ovat hajasara, lännenhernesara, lehtosinijuuri, mustakonnanmarja, lehtopalsami ja lehtotähtimö. Lisäksi alueella kasvavat purolitukka, kevätlinnunsilmä, suokeltto, lehtovirmajuuri sekä paikoin käenkaali, sinivuokko, kevätlinnunherne sekä vuohenputki. Keväisin alueella on runsaasti sinivuokkoja ja valkovuokkoja. Kartano (Pori)
Kartano () on Porin kaupunginosa, joka sijaitsee Itä-Porissa Porin ja Ulvilan rajalla. Aluetta rajaavat pohjoisessa Valtatie 11, lännessä Valtatie 2, etelässä Porin ja Ulvilan kaupunkien raja ja idässä Ulvilantie. Kartanon naapurikaupunginosat ovat Harmaalinna, Mikkola ja Honkaluoto. Porosalmi
Porosalmi on kylä ja postitoimipaikka Rantasalmen kunnassa Etelä-Savossa. Ympärivuotisia asukkaita kylässä on 50. Kesäisin asukasluku moninkertaistuu mökkiasukkaiden ja lomakylien ansiosta. Porosalmella toimii useita majoitus- ja ruokailupalveluja tarjoavia yrityksiä. Näistä tunnetuimpia ovat lomakylä Järvisydän ja Hakoapajan lomamökit. Porlammin yläaste ja lukio
Porlammin lukio perustettiin 1960-luvun alussa. Lukuvuoden 2001-2002 aikana valmistui Taitotalo, jossa sijaitsivat koulun uudet, nykyaikaiset kotitalouden ja teknisten töiden tilat. Koulun käyttöön oli myös valmistunut nykyaikaisella teknologialla varustettu 89-paikkainen auditorio, jossa on täydet valmiudet etäopetukseen ja erilaisten medioiden käyttöön opetuksessa. Koulu otti käyttöönsä lukukautena 2008 Wilma -järjestelmän, jolla opiskelijan huoltaja voi tarkastella lastensa koulunkäyntiä. Porovesi
Porovesi on järvi Iisalmessa. Se kuuluu Iisalmen reittiin, ja sen laajuus on 19 neliökilometriä. Siihen virtaavat lännestä Kiuruveden reitin vedet Haapajärven kautta, pohjoisesta Iijärven vedet Koljonvirran kautta ja idästä Sonkajärven reitin vedet Kilpijärven Palosvirran kautta. Se laskee Nerkoonjärven kautta Onkiveteen. Porin kansallinen kaupunkipuisto
Porin kansallinen kaupunkipuisto on kansallinen kaupunkipuisto Porissa. Vuonna 2002 perustettu puisto on Kokemäenjoen suiston eli Porin luotojen rakennettujen sekä yhä viljelykäytössä olevien kulttuuriympäristöjen, puistojen ja puistokatujen, kaupunkimetsien sekä jokivarsiluonnon yhdessä muodostama kansallisesti arvokas kokonaisuus. Pertteli
Perttelin vaakunassa esiintyy pyhä Bartolomeus eli pyhä Perttu. Perttelin kirkko on pyhitetty Bartolomeukselle. Perttelin taajamat ovat Perttelin kirkonkylä eli Kaivola Uskelanjoen pohjoispuolella sekä Inkere ja Hähkänä joen eteläpuolella. Perttelin rajanaapureita olivat ennen kuntaliitosta Salo (vuoteen 1967 Uskela), Kiikala, Kuusjoki ja Muurla, ja se oli osa Länsi-Suomen lääniä ja sitä ennen Turun ja Porin lääniä. Koukkulammi (Pori)
Koukkulammi on Noormarkussa Porissa Satakunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Harjunpäänjoen valuma-alueen "Tyvijärven valuma-alueeseen". Porraslammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 250 metriä. Siihen laskee yksitoista suo-ojaa. Järven luusua sijaitsee järven xxrannalla, josta saa alkuunsa 3,6 kilometriä pitkä laskuoja, joka alkaa Porraslamminojana, virtaa Vaiviansuon läpi muuttuen Koivistonojaksi ja yhtyy lopuksi Turpoonjokeen. Porlammen motti
Motti alkoi syntyä 30. elokuuta 1941, kun Suomen IV armeijakunnan 8. divisioonalla oli sillanpää Sommeessa ja se katkaisi kaikki reitit etelän ja Koiviston suuntaan. Samaan aikaan 4. divisioonan joukot saarrostivat Viipurista poistuvia venäläisiä Porlammen itäpuolelta ja 12. divisioonan joukot olivat puolestaan eteläpuolella esteenä. Näin Neuvostoliiton 23. armeijan 43. divisioonan., 123. divisioonan ja yhden tykistödivisioonan jäljelle jääneet osat jäivät suomalaisjoukkojen puristuksiin, eikä poistumistietä käytännössä ollut mihinkään suuntaan. Pori
Porin edeltäjänä voidaan pitää Koke­mäen­joen varteen 1300-luvulla perustettua Ulvilan kaupunkia. Purjehtiminen joella kuitenkin vaikeutui jatkuvasti. Kokemäen ja Ulvilan merkitys väheni vähenemistään, kun laivat eivät enää päässeet jokea ylös. Porin metsä
Porin metsä on Porissa sijaitseva noin 320 hehtaarin (n.3,2 km²) laajuinen ulkoilu- ja virkistysalue. Se sijaitsee vajaan kahden kilometrin päässä kaupungin keskustasta Porin urheilukeskuksen tuntumassa. Porin metsä rajoittuu pohjoisessa urheilukeskukseen, idässä Porin lentoasemaan, etelässä Lattomeren ja Pinomäen laajoihin peltoaukeisiin sekä lännessä Valtatie 8:aan. Porsgrunn
Porsgrunn on Porin ja Pieksämäen ystävyyskaupunki. Talvisodan pommitukset Porissa
Talvisodan pommitukset Porissa kohdistuivat kaupungin keskustaan neljänä päivänä joulukuun 1939 ja helmikuun 1940 välisenä aikana. Sen lisäksi Porin maalaiskunnassa sijainnutta Mäntyluodon satamaa pommitettiin 28 kertaa. Postres
Samuli Wirgentius perusti vuonna 2017 Porvooseen "Vanhan Porvoon jäätelötehtaan" ja avasi lokakuussa "Vanhan Porvoon Glassikko" -ruokaravintolan Porvoon tuomiokirkon naapuriin, kirkon itäpuolelle. Ranskalaistyylisen, helsinkiläisen Postres-ravintolan tarjontaa heijastelevan ravintolan on tarkoitus tarjota kuukausittain myös erityisiä fine dining -tyylin teema-illallisia. Hamar
Hamar on Porvoon ystävyyskaupunki. Viking-Lotto arvotaan Hamarissa. Koltanmaa
Koltanmaan suurin joki on Tuuloma, joka laskee Jäämereen Nuortijärvestä. Saman järven eteläpäähän laskee Petäjäjoki eli "Pie'cc", jonka vesi tulee tunturialueilta. Järven niskaan laskee Nuortjoki, johon yhtyy idästä Vuvajoki, lännestä Jaurioki ja etelästä Hirvasjoki. Koltanmaan eteläraja kulkee vedenjakajan etelä- ja itäpuolelta. Koltanmaan länsiosissa virtaavat Petsamojoki ja Paatsjoki. Koltanmaan läntisin virta on Näätämöjoki. Koltanmaalla vuorottelevat suot, metsät, tunturit ja vesistöt. Koltanmaan pohjoisosissa on alavaa tunturien täyttämää maata, jossa ei juuri ole metsää. Koltanmaan eteläosissa taas on sankaa havumetsää. Myös korkeimmat tunturit sijaitsevat Koltanmaan eteläosassa. Tsiulutaldi, Tuodaš ja Jelgoras tunturien korkeimmat huiput nousevat joa 1 000 metriin. Luolalammi
Lammen rantaviiva on 2,4 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannoille on rakennettu seitsemän loma-asuntoa, joille kulkee tiet Koijärveltä ja Forssasta. Tammelan ja Forssan välinen raja kulkee 700 metrin päässä. Porlammen motti
Vankien joukossa oli myös Neuvostoliiton virallisen tietotoimiston TASSin Pietarin osaston toimittaja Mihail Grinberg ja valokuvaaja Eduard Šashin. He olivat toimineet sotakirjeenvaihtajina Kannaksella. Kuulusteluissa he uskoivat vakaasti Saksan ja Suomenkin voittavan sodan. Erityisesti Grinberg kertoo auliisti näkemyksiä ja kokemuksia sodasta, Šashin lähinnä tyytyy täydentämään edellisen käsityksiä. Työssään he eivät kertomuksensa mukaan olleet juuri löytäneet uutisoitavaa Kannakselta, jota olisi kannattanut lähettää eteenpäin. Porin kaupungintalo
Porin kaupungintalo (tunnetaan myös nimellä Junneliuksen palatsi) on Porissa sijaitseva rakennus. Arkkitehtuuriltaan se jäljittelee venetsialaistyylistä renessanssipalatsia. Koristemaalausten suuri määrä tekee rakennuksesta yhden arvokkaimmista uusrenessanssityylisistä rakennuksista Suomessa. Palatsin on suunnitellut arkkitehti August Krook, ja sen rakennuttivat apteekkari ja kunnallisneuvos Robert Junnelius sekä johtaja Hugo Rosenlew. Sen rakennustyöt aloitettiin vuonna 1894 ja se valmistui 1895. Porin kaupunki hankki sen omistukseensa vuonna 1962. 1950-luvulla palatsi oli purkamisuhan alla, sillä sen pohjaratkaisut olivat verrattain epäkäytännöllisiä muuhuin kuin asuinkäyttöön ja sen tekniikka oli vanhentunutta. Palatsi kuitenkin onnistui välttämään purkamisen, joskin hyvin täpärästi. Kolima
Lähes puolet Kolimasta on suojeltu Natura 2000 -ohjelmassa. Suojelualue on kooltaan 47,7 km², josta maa-alueita 3,9 km².. Koliman rannat ovat monimuotoisia. Vallitsevien kivikko- ja louhikkorantojen ohella on myös hiekkarantoja. Alueen kallioperän kivilajikoostumus on vaihteleva. Länsi- ja lounaisosaa hallitsevat happamat syväkivet, mutta pohjoisessa ja idässä on liuskemuodostuma. Maaperä on moreenia. Järven syvin kohta on Honninniemen edustalla (66,31 m). Ranta on lähes luonnontilainen lukuun ottamatta pohjoisosaa, jossa on rehevöitymistä Pihtiputaan taajaman asutusjätevesien takia. Järveä ei säännöstellä, mutta laskuojassa on vanha Kärnänkosken voimalaitos. Potinlahti
Potinlahti on Hailuodon kunnan koillisosassa Santosen niemen tyvessä sen pohjoisrannalla sijaitseva matala ruoikko- ja niittyrantainen lahti. Lahtea rajaavat pohjoinen Pökönnokka ja eteläinen Väntelänkari, joiden välinen salmi on matala ja kapeimmalta kohdaltaan noin neljänsadan metrin levyinen. Potinlahden suurin leveys on noin 870 metriä ja suurin pituus noin 1,3 kilometriä. Porkuni järv
Järven pinta-ala on 45 ha (hehtaaria) ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Saaria on 8, joiden yhteinen pinta-ala on 1,31 ha. Useimmat saaret ovat matalia ja ruohottuneita. Pienien saarien sanotaan ajelehtivan järvellä. Järven kaakkoispäässä sijaitsee kolme metriä korkea saari ja järven luoteispäässä sijaitsee Lossisaari. Se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se kohoaa yli 10 metriä järven pinnan yläpuolelle. Saaresta on rakennettu järven yli neljä pengerpatoa, jotka erottavat järvestä neljä vesiallasta. Kaksi pienintä allasta ovat Aiajärv ja Iirijärv (yht yli 1 ha). Suurjärv on järven kaakkoinen allas (36 ha), jossa sijaitsevat suuret saaret. Luoteispäässä on Karujärv eli Alumine järvi (4 ha), josta saa alkuunsa laskujoki Valgejõgi. Karujärven luoteispäässä on tiepenger, jonka ali joki virtaa. Joella on pituutta 89,5 kilometriä ja se laskee Suomenlahteen Loksan satamassa . Järven valuma-alueen laajuus on 43,6 km². Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 107,0 metriä mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00089 km³ eli 0,89 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 11,2 kilometriä ja järven rannat kohoavat usein yli 10 metriä vedenpintaa korkeammalle. Järvan ja Kullengan yhdistävä maantie (180) ohittaa järven sen luoteispäässä. Oolannin sota
Pori joutui sotatoimien kohteeksi ensimmäistä kertaa loppukesällä 1854, jolloin vihollinen iski kaupungin ulkosatamaan Reposaarelle ja tuhosi sinne pystytetyn optisen lennättimen maston. Lisäksi paikallisilta asukkailta vietiin omaisuutta ja karjaa. Kaupungin keskustaa vihollinen lähestyi ensimmäisen kerran vasta vuoden kuluttua 9. elokuuta 1855. Brittien sota-alus "Tartar" oli kommodori Hugh Dunlopin johdolla purjehtinut Säpin saaresta Reposaareen kaksi päivää aikaisemmin. Porissa oli tuolloin pieni määrä venäläisiä sotilaita sekä noin 70 vapaaehtoisesta koottu joukko, mutta pormestari Claes Adam Wahlberg päätti kuitenkin paikallisten porvarien kanssa pitämänsä neuvonpidon jälkeen luopua taistelusta. Syynä oli se, että lähes koko Pori oli tuhoutunut kolme vuotta aikaisemmin suuressa tulipalossa, eikä osittain jälleenrakennettua kaupunkia haluttu asettaa vaaraan. Porlammi
Porlammin Osuusmeijeri perustettiin 20. tammikuuta 1920. Se toimii edelleen itsenäisenä meijerinä. Porlammin Osuusmeijerin kiinteistön länsipäässä toimii Autonomi-korjaamo ja Porlammin VPK, Itä-Uudenmaan pelastuslaitoksen sopimuspalokunta, jolla on yksi sammutusauto ja miehistöauto. Porlammin Osuusmeijeri
Porlammin Osuusmeijerin perustamista suunniteltiin jo 1913, mutta koska se ei onnistunut, perustivat Kaarlo Vuorenalho, Ilmari Myyrä ja Kalle Vähämartti yhtiömeijerin. 1920 ei perustettu Porlammin Osuusmeijeri saanut etumaksuja taloudellisiin vaikeuksiinsa joidenkin muiden meijereiden tapaan, minkä vuoksi meijerille perustettiin oma vientiliike. Sorvalampi (Pälkäne)
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Jouttijärven pohjoispuolella pellon reunassa olevalla soistuneella metsäalueella. Alavan suon itäpuolella kohoaa 25 metrin korkeuteen Sorvalamminmäki. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on matalana ruohottumassa umpeen. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Lampi on autio ja sen eteläpuolelta sen ohittaa seututie 325. Pori
Maaperä Porissa ja sen ympäristössä vaihtelee etelän ja pohjoisen reunaosien tasaisesta tai rikkonaisemmasta moreenimaasta Yyterin­niemen harjuainekseen ja Kokemäenjokisuiston ja jokivarren savi-, hiesu- ja hietakerrostumiin. Kaupungin rannikkoseudut ovat alavaa ja tasaista maata, keskikorkeus merenpinnasta on alle kymmenen metriä. Meren lahdet alueella ovat yleensä matalia. Rannikolla on hiekka kasaantunut paikoittain loiviksi dyyneiksi, mikä on nähtävissä Yyterissä, jonka hiekkarannat ovat Suomen kuuluisimpia. Porakallio–Tasalankallio–Lintulankallio
Porakallio–Tasalankallio–Lintulankalliolla on maisema- ja virkistysmerkitystä ja siellä kulkee polkuja. Porakallio on Hyökännummen laajin yhtenäinen ulkoilualue ja sinne on suunniteltu ulkoilureittiä. Seutukaavassa on varaus retkeily- ja ulkoilualueelle Porakallion–Tasalankallion ja viereisen Soidinsuon alueelle. Hyökännummen osayleiskaavassa alueelle on osoitettu ohjeellisia ulkoilureittejä. Porin jokisatama
Porin jokisatamassa on nykyään yhteensä 264 venepaikkaa, jotka sijaitsevat Etelärannassa, Aittaluodossa, Lukkarinsannassa, Karjarannassa sekä Kirjurinluotoon johtavan Taavi-sillan yhteydessä. Siihen kuuluu myös vierasvene- ja retkeilysatama, joka on Kirjurinluodolla Luotsinmäenjuopa-nimisessä Kokemäenjoen sivuhaarassa. Jokisataman venepaikat ovat erittäin suosittuja, eikä niitä riitä kaikille halukkaille, vaan paikkoja joudutaan vuosittain arpomaan. Jokisatamasta liikennöi myös vesibussi "M/S Charlotta". Porlammi
Porlammin kartanon päärakennusten takaa järvenrannalle johtavan hiekkatien pohjoispuolella, Tornikalliolla, on Unescon maailmanperintöön kuuluvan Struven ketjun yksi mittauspiste Porlom II. Lisäksi lähellä on toinen mittauspiste, "Porlom I", joka ei ole museoitu mittauspiste. Porlom I mahdollisti kolmiomittaamisen etelän suuntaan. Porlom I sijaitsee Porlammin kartanon mailla 400 metriä metsäautotien pohjoispuolella kallioisessa mäntymetsässä. Porin rautatieasema
Porin rautatiesemalla on kaksi laituriraidetta, joista kulku raiteelle 2 tapahtuu Porttaalitunnelin kautta. Vuodesta 2014 lähtien asemalla on ollut ainoastaan lippuautomaatti. Kotalammi (Tammela)
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 200 metriä. Siihen laskee seitsemän suo- tai pelto-ojaa. Yksi niistä tuo Jouhilammin vedet. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkuunsa 600 metriä pitkä laskuoja Kanajärveen. Porlammi
Fredrik Adolf von der Pahlenin ostettua Porlammin säteriratsutilan 1600-luvun lopulla syntyi Porlammin kartano, joka jäi von der Pahlenin suvun hallintaan, joskin se myöhemmin siirtyi Ehrnroothin suvun hallintaan. Tornikallio
Tornikallio on kallio Lapinjärven kunnassa Porlammin kylässä. Tornikallio on tunnettu Struven ketjun "Porlom II" -mittapisteestä. Tornikalliolla oli 1980-luvulle saakka Maanmittauslaitoksen kolmiomittaustorni. Nykyään alue on metsittynyt Struven ajoista, mutta se on edelleen suosittu näköalapaikka. Perälammi (Hämeenlinna)
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kaksi ojaa, jotka saavat vetensä ojitetuilta soilta. Lammen laskuoja on alle kilometrin mittainen ja se putoaa 4,6 metriä ennen laskemistaan Kotkajärveen. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja lammen rannat ovat kaikki metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalan Kutilasta lähtevältä tieltä. Noormarkku
Noormarkun kautta kulkevat valtatie 8 Porista Vaasaan ja valtatie 23 Porista Jyväskylään sekä 1980-luvulla käytöstä poistettu Porin ja Haapamäen välinen rautatie. Muita tärkeitä väyliä ovat seututiet Noormarkun kirkonkylästä Kullaalle (nykyisin Ulvilaa) ja Laviaan (nykyisin Poria). Koilliskulman halki Kairilan kylän kautta kulkee Pomarkun ja Lavian välinen maantie, ja koillisrajaa sivuaa maantie Laviasta Pomarkun Honkakoskelle.Alueella on kuljettu runsaiden riista- ja kalavarojen vuoksi jo kivikaudella. Ensimmäinen maininta Noormarkku-nimellä on vuodelta 1400. Tällöin alue oli tunnettu epätavallisen runsaasta oravakannastaan, minkä vuoksi orava päätyi myös Noormarkun vaakunan kuva-aiheeksi. Noormarkku
Noormarkku () on Suomen entinen kunta, joka sijaitsi Satakunnan maakunnassa. Noormarkusta tuli osa Poria vuonna 2010. Kunnassa asui ihmistä , ja sen pinta-ala oli  km, josta  km on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km. Noormarkun naapurikunnat ennen kuntaliitosta olivat Lavia, Pomarkku, Pori ja Ulvila. Aikaisempia naapurikuntia olivat Porin kaupunkiin vuonna 1967 liitetty Porin maalaiskunta ja samoin Poriin vuonna 1972 liitetty Ahlainen sekä Ulvilaan vuonna 2005 liitetty Kullaa. Pormestarinluoto
Viereiset kaupunginosat ovat Hyvelänviiki pohjoisessa, Lotskeri koillisessa, Toejoki idässä, Isosanta etelässä ja Luotsinmäki lännessä. Lounaassa alue rajautuu Kokemäenjokeen sekä lännessä ja luoteessa valtatie 8:aan. Samaan aluekokonaisuuteen kuuluvien Hyvelänviikin, Toejoen ja Isosannan kanssa Pormestarinluoto muodostaa noin 5 500 asukkaan alueen. Lattomeri
Lattomeri on Porissa valtatie 8:n itäpuolella sijaitseva maatalousvaltainen kulmakunta, joka tilastoinnissa kuuluu Lounais-Poriin. Nimensä se on saanut laajasta peltoaukeasta, joka oli suota 1700-luvulla toteutettuun laajaan kuivatushankkeeseen saakka. Peltoaukea oli ennen merenlahti, johon eräs Kokemäenjoen suuhaaroista laski. Aiemmin Lattomeri kuului Nakkilaan kuntaan. Hyrynsalmi
Hyrynsalmi on Suomen eteläisin poronhoitoalue. Porin Matti
Porin Matti on puulla lämpiävä sarjavalmisteinen metallinen lämmitysuuni, joita Rosenlew valmisti vuosikymmenten ajan Porin Konepajalla. Se oli yksi tehtaan tunnetuimmista tuotteista. Nimestä Porin Matti tuli aikanaan kansan suussa yleisnimitys kaikille pienille tehdasvalmisteisille liesille. Koltat
Koltat asuivat niin sanotulla koltanmaalla, joka käsitti Suomen ja Norjan Lapin koillisimmat osat sekä Venäjällä Kuolan alueen luoteisosat. 1500-luvulla koltat kääntyivät ortodoksiseen uskontoon ja vanhat pakanalliset uskonnot hävisivät. Akkalansaame kehittyi omaan suuntaansa sen puhujien jouduttua Kantalahden luostarin piiriin, kun taas koltat joutuivat Petsamon luostarin piiriin. Nykyisin akkalansaamelaisia ei enää käsitetä koltiksi. Motti
Samoihin aikoihin Lemetin ympärille syntyi vähitellen saartorengas. Tänä aikana tapahtui järjestyksessä toinen merkityksen siirtyminen, Motti-sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessä, mutta ainoastaan Lemetin saartorenkaasta. Tuota pikaa puskaradio muutti muutkin saartorenkaat moteiksi. Termi levisi Laatokan Karjalan ulkopuolelle ja lopulta myös ulkomaille. Suvantolan käsityksen mukaan puhelinkeskus Motti rakennettiin joulukuun lopulla 1939 ja motti-sanaa alettiin käyttää nykyisessä merkityksessä tammikuun 1940 toisella puoliskolla.
Talvisodassa sanalle tuli uusi merkitys, kun venäläiset valtasivat uhkarohkealla hyökkäyksellä suomalaisten suuren ja keskeneräisenä vielä pääosin tyhjän tukikohdan, jonka peitenimi oli ”motti”. Sanan keksi talvisodanaikainen kapteeni Reino Merimaa. Pian nimitys alkoi tarkoittaa saarrettua vihollisjoukkoa, jota ei raskaan kaluston, esimerkiksi tykkien ja panssarivaunujen, puutteen vuoksi voitu tehokkaasti tuhota. Toisena syynä oli halu säästää omia joukkoja taistelutappioilta, joita suoraviivainen, saarrettujen vihollisjoukkojen kimppuun käyminen olisi aiheuttanut. Motitetut taistelijat pyrittiin ensin väsyttämään, nälkiinnyttämään ja näin pakottamaan heidät antautumaan. Mottitaktiikalla oli suuri merkitys Suomen menestykseen sodassa. Lammi
Keskiajalta lähtien Lammin kautta kulki Hämeenlinnan ja Viipurin välinen Ylinen Viipurintie, joka ohitti Lammin kirkonkylän sen eteläpuolelta noin viiden kilometrin päästä. Valtatie 12 noudatti tämän vanhan tien reittiä 1960-luvulle saakka, jolloin se rakennettiin uudelleen. Valtatie 4 Helsingistä Jyväskylään kulki alun perin Lammin alueella Mommilan, Arrankorven, kirkonkylän ja Evon kautta.
Lammin huomattavimpia kartanoita ovat Porkkala, Vanhakartano (Gammelgård) ja Mommila. Vanhakartano on vuodesta 1868 lähtien ollut Ehrnroothin suvun omistuksessa. Mommilan kartanon omisti maanviljelysneuvos Alfred Kordelin vuodesta 1903 väkivaltaiseen kuolemaansa vuoteen 1917 saakka. Kordelin rakennutti kartanon maille vuonna 1904 kirkon, joka kuuluu nykyisin Hausjärven seurakunnalle. Porin jokisatama
Porin jokisatama on Porin keskustan kohdalla Kokemäenjoessa sijaitseva venesatama. Jokisatama toimi myös Porin ensimmäisenä kauppasatamana kaupungin perustamisesta 1700-luvulle asti sekä myöhemmin rannikko- ja matkustajasatamana aina 1960-luvulle saakka. Pori
Tasavallan presidentti vahvisti Porin kaupungin nykyisen vaakunan käyttöön 11. joulukuuta 1931, ja sen on myöhemmin piirtänyt uudelleen Olof Eriksson. Kaupunginvaltuusto vahvisti uudelleen piirretyn version käyttöön 27. lokakuuta 1959. Vaakunan karhuaihe on peräisin 1600-luvun sinetistä ja tunnuslause, "Deus protector noster" eli "Jumala suojelijamme", on kaupungin perustajan, Juhana Herttuan vaakunasta. Porin keskustaajama
Porin keskustaajama ulottuu Kokemäenjokea seuraten noin 35 kilometrin pituisena kapeana nauhana Porin Ulasoorin kaupunginosasta Harjavallan Merstolaan. Vielä vuonna 2005 Tilastokeskus määritteli siihen kuuluvaksi myös Meri-Porin alueen, jolloin taajaman asukasluku oli yli 93 000. Meri-Pori esiintyy Porin kaupunkiseudun keskustaajaman osana myös Suomen ympäristökeskuksen vuonna 2010 laatimassa rajauksessa. Motti
Evl A. Suvantola valottaa motti-sanan syntyä. Hän kertoo, ettei sanaa tunnettu vielä ensimmäisten mottien aikana. Esimerkiksi Koposenmäen mottia vallatessa ei termiä käytetty. Silloin kun suomalaiset joukot olivat vasta Lemetin pohjoispuolella eikä Lemetti ollut vielä saarroksissa, rakennettiin kylän pohjoispuolella sijaitsevaan metsään, Syskyjärveltä Lemettiin johtavan heikon ajoneuvotien varteen, puhelinkeskus, jonka peitenimeksi annettiin Motti. Aluksi vain viestimiehet käyttivät nimeä. Pian Motin merkitys laajeni, koska puhelinkeskuksen alueesta tuli tärkeä joukkojen komento- ja huoltopaikka. Porlammin Osuusmeijeri
Meijeritoiminnan Porlammilla aloitti sveitsiläinen Gotfrid Gerner Porlammin kartanon meijerissä, joka perustettiin 1881, ja joka jatkoi toimintaansa 1946 saakka, jolloin se yhdistyi Porlammin Osuusmeijeriin. Porlammin ensimmäinen yhtiömeijeri perustettiin 1894, ja sen jälkeen Tyyskänmäen meijeri sekä kolmas yhtiömeijeri nykyisen Porlammin Osuusmeijerin paikalle. Porin jokisatama
Porin ensimmäinen satama syntyi nykyisen Kokemäenjoen etelärannan kohdalle heti kaupungin perustamisen yhteydessä 1500-luvulla. Silloin kaupunki sijaitsi vielä aivan joen suussa ja sen edustalla lainehti meri. Kokemäenjoen luodot sekä joen pohjoisranta ovat syntyneet vasta myöhempien vuosisatojen aikana maankohoamisen ja joen mukanaan kuljettaman maa-aineksen ansiosta. 1500-luvulta lähtien Porin porvarit purjehtivat säännöllisesti kreijareillaan Tukholmaan ja Itämeren eteläosan hansakaupunkeihin. Porin kauppalaivastoon kuului 1600-luvun alussa parisenkymmentä alusta. Osa sataman toimintaa oli myös nykyisen Linnansillan kohdalla vuodesta 1572 aina 1900-luvun alkuun saakka toiminut Porin laivaveistämö. Porlammen motti
Erityisesti suomalaisten tykkituli aiheutti venäläisille suuria tappioita. Puna-armeijan joukot yrittivät vetäytyä Koivistolle, mutta raskas kalusto oli pakko jättää paikoilleen. Tilanne oli niin toivoton, että venäläiset alkoivat tuhota kalustoaan ja antautuivat suurin joukoin 1. syyskuuta. He olivat edellisenä iltana saaneet käskyn tuhota kaiken kaluston, mutta käskyä ei noudatettu enää kirjaimellisesti. Tykkien putket piti räjäyttää ja lukot rikkoa tai kaivaa maahan. Ajoneuvojen moottori tuli tehdä käyttökelvottomiksi. Pori (albumi)
Pori on vuonna 1998 ilmestynyt Circlen viides studioalbumi. Yhtyeen kotikaupungin Porin mukaan nimetyn konseptialbumin kappaleet viittaavat kaupungin rakennuksiin ja historiallisiin tapahtumiin, kuten vesitorniin, kaupunginsairaalaan, Promenadikeskukseen, vuoden 1852 Porin paloon sekä Pori Jazz -festivaaliin. Kappale "Seisomakatsomo" on nimetty Isomäen jäähallin kuuluisan katsomonosan mukaan. Porlammi
Kuten koko Lapinjärven historiaa, niin myös Porlammin kehityksen pohjana on maatalous, joka on ollut pääsääntöinen tulonlähde aina modernille ajalle asti. Porvoonjoki
Joessa ei ole virallisia uimarantoja, Lahden ja Orimattilan välillä jokivettä ei juoteta karjalle koska siinä on niin paljon suolistobakteereita. Porlammin kartano
Porlammin kartano () on Lapinjärven Porlammilla sijaitseva kartano, jonka laitumilla on ylämaankarjaa. Kartanon omistaa nykyään agrologi Georg Ehrnrooth, joka on Casimir Ehrnroothin poika. 1500-luvun lopulla Lapinjärven kylistä Ingermaninkylä, Porlammi, Vasarankylä ja Rutumi olivat läänitetyt Arvid Tönnesson Wildemanille. 1600-luvulla muodostettiin Lapinjärvelle Lapinjärven säteri ja Porlammin säteri. Pori
Vuonna 2002 Poriin perustettiin Porin kansallinen kaupunkipuisto, jonka ytimen muodostavat Promenadi-Poriin kuuluvat puistoakselit, näihin liittyvät hautausmaat, ja joka edelleen jatkuu pohjoisessa Kokemäenjoen suiston luodoille ja etelässä Porin metsään. Mäntyluoto
Mäntyluoto () on Porissa sijaitseva niemi ja yksi Porin kaupunginosista. Se on järjestysnumeroltaan 65. kaupunginosa, ja se sijaitsee Meri-Porin alueella. Pormestarinsilta
Pormestarinsilta (myös Kaarisilta) on Porissa sijaitseva kevyen liikenteen silta, joka ylittää Kokemäenjoen sivuhaaran Luotsinmäenjuovan, yhdistäen Kirjurinluodon saaren Pormestarinluodon ja Isosannan kaupunginosiin. Vuonna 2001 valmistunut silta on kuopiolaisen insinööritoimisto Pontekin suunnittelema. Porin satama
Sataman toimitusjohtaja on Sari Virtanen. Sataman Tahkoluodon väylän syvyys on 15,3 metriä. Petsamon rata
30. syyskuuta 1923 antamassaan lausunnossa Castrén selvitti, että kolmesta Petsamon radan pääsuunnasta suunta Rovaniemeltä Kemijärvelle ja sieltä Sodankylän, Inarin Kyrön ja Salmijärven kautta Petsamon vuonolle olisi edullisin. Torniosta Tornionjoen vartta Kolariin ja sieltä Pomokairan yli Inarin Kyröön kulkeva suunta olisi 100 kilometriä pidempi ja kulkisi pohjoisessa maakunnan karuimpia laitoja ja liian lähellä Ruotsin rajaa. Tarton rauha
Neuvosto-Venäjä oli valmis luovuttamaan Suomelle Petsamon, jolloin se kuitenkin odotti Suomen palauttavan Repolan ja Porajärven, jotka olivat lähempanä Muurmannin rataa – Neuvosto-Venäjän pohjoisimmalle, ympäri vuoden jäistä vapaalle, satamalle johtavaa rautatietä. Suomelle puolestaan kaksi pinta-alalta suurtakaan itäkarjalaistan kuntaa eivät olleet yhtä tärkeitä kuin ympäri vuoden sulana pysyvä Petsamon satama. Suomen kannalta Repolan ja Porajärven hallussapito oli myös keino parantaa mahdollisuutta saada haltuun Petsamo. Sorvalampi (Pälkäne)
Sorvalampi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon ja Holjan puolivälissä sijaitseva lampi. Porin Matti
Nykyisin myytävien Porin Mattien leveys on noin puoli metriä, korkeus metrin ja paino 180 kg. Valmistajan tietojen mukaan uuni lämmittää parilla pesällisellä noin kymmenen tuntia.