Kuka ylläpitää virvettä?
VIRVE
Virve on maailman ensimmäinen maanlaajuinen TETRA-standardiin perustuva viranomaisradioverkko. Verkon operoinnista vastaa kokonaan valtio-omisteinen Suomen Erillisverkot konserniin kuuluva Suomen Virveverkko Oy. Verkkoa käyttävät viranomaiset ja luvan saaneet yksityiset toimijat. Suomen Virveverkko Oy:n omistajaohjauksesta vastaa valtioneuvoston kanslia.
Luostarin valvoja
Valvoja huolehtii luostarin asukkaiden elämän valvonnasta. Hänen vastuullaan on, että luostarissa asutaan oikein ja kristillis-siveellisesti. Tämä koskee paitsi veljestöä tai sisaristoa myös maallikkohenkilöstöä ja mahdollisia talkoolaisia. Mahdollisesta hotellista, retkeilymajasta ja ravintolasta vastaavat niiden isänniksi määrätyt, jotka ovat vastuussa valvojalle ja johtokunnalle. Valvoja on vastuussa luostarin johtajalle, johtokunnalle, luostarista vastaavalle piirinvalvojalle sekä tietenkin hiippakunnan piispalle. VIRVE
Käyttäjä voi lähettää keskukselle tai toisille käyttäjille ennalta sovituilla statusviesteillä tilansa. Viesti välitetään ilman puheluyhteyden muodostamista. Statusviestejä käytetään myös erilaisiin laiteohjauksiin esimerkiksi paloasemien kuulutuslaitteistojen ja väestönsuojelusireenien kauko-ohjaukseen hätäkeskuksesta. Pilvenmäen ravirata
Pilvenmäen raviradan omistaa ja sitä hallinnoi vuonna 1898 perustettu Forssan Seudun Hippos ry. Yhdistyksellä on yhdeksänhenkinen johtokunta, jonka puheenjohtajana toimii Matti Uutela. Johtokunta valitsee ja nimittää toiminnanjohtajan. Tammikuusta 2014 toukokuuhun 2015 toiminnanjohtajana oli Jari Isometsä ja häntä ennen Turun Hippos ry:n toimitusjohtaja Roger Johansson. Kiertue
Kiertue on esitys tai muu tapahtuma, joka kiertää eri paikkakunnilla ja esiintymispaikoilla. Kiertueita tekevät esimerkiksi sirkukset, tivolit, artistit ja yhtyeet. Ylläpitäjä
Ylläpitäjä on tietokonelaitteiston tai jonkin tietyn ohjelmiston tai palvelun toimivuudesta huolehtiva henkilö. Yleensä jokaisella tällaisella palvelulla on oltava ainakin yksi vastaava ylläpitäjä. Pyörrevirta
Pyörrevirtojen aiheuttama magneettikenttä pyrkii esimerkiksi jarruttamaan kappaleen heilahtamista magneettikenttään ja siitä pois. Korvatorvi
Korvatorven kautta välikorvassa oleva lima pääsee poistumaan. Korvatorvi toimii myös paineen tasaimena: Nielaistessa tai haukotellessa korvatorven alaosassa oleva aukko avautuu ja välikorvaan pääsee ilmaa, joka tasaa paineen yhtä korkeaksi tärykalvon molemmin puolin. Kitapurjeen jännittäjälihas () avaa korvatorven. Paineen muuttuessa äkisti tärykalvo saattaa painua sisään tai pullistua ulos aiheuttaen kipua. Tämä tila voi helpottua voimakkaalla nielemisellä tai käyttämällä ns. Valsalvan puhallusta, jossa puhalletaan ulospäin kaikki hengitystiet suljettuina. Sorjonen
Elina Koivula (Saara Kotkaniemi) löytyy henkihieverissä katiskasta Saimaasta. Hänet on pidetty hengissä hengitysputken avulla. Nainen työskenteli Venäjällä prostituoituna. VARE:n pomo Taina (Kristiina Halttu) ei kuitenkaan halua, että Sorjonen tutkii tapausta. Hän haluaa Sorjosen ja VARE:n tutkivan kansanedustaja Minttu Vesterisen (Marjaana Maijala) autovarkautta. Antonio da Cividale
Cividalen sävellystuotantoon kuuluu sekä maallista että hengellistä vokaalimusiikkia. Hengellisistä teoksista on säilynyt messu- ja motettimusiikkia, lisäksi maallisista teoksista kolme rondeauta, kolme virelaita sekä yksi balladi. Rondeaut ja virelait ovat ranskaksi. Virvatuli
Virvatulet (myös aarnivalkeat, aarretulet tai aarreliekit) ovat tulia tai valonlähteitä, joita havaitaan yleensä pimeässä asumattomilla alueilla lähellä maan- tai vedenpintaa tai aivan pinnassa. Virvatuli on muodoltaan joko liekin kaltainen, valopallo tai hahmoton. Virvatulia on eri värisiä. Joidenkin virvatulten kerrotaan hyppelehtivän, vaappuvan tai huojuvan, tai jopa liikkuvan paikasta toiseen. Kerrotaan usein, että virvatulet katoavat tai etääntyvät kauemmas, kun niitä lähestyy. Verve (yritys)
Verve on vuonna 1965 perustettu yritys, joka ohjaa ihmisiä työelämään ja auttaa heitä jaksamaan siellä. Asiakkaita ovat nuoret, joita autetaan opintojen ja työelämän alkuun, sekä aikuiset, jotka tarvitsevat tukea työssä jaksamiseen tai jotka etsivät uutta suuntaa uralleen. Vervellä on toimintaa 11 paikkakunnalla. Sirkuksen tiedotuskeskus
Sirkuksen tiedotuskeskus on yhdistyspohjainen organisaatio, jonka jäsenyhdistyksiä ovat muun muassa useat sirkusryhmät ja alan järjestöt. Se saa toiminnalleen tukea opetus- ja kulttuuriministeriöltä. Tiedotuskeskuksen toiminnanjohtajana toimii Lotta Vaulo. Sirkuksen tiedotuskeskuksen toimitilat sijaitsevat CIRKO-keskuksen tiloissa Helsingin Suvilahdessa. Tasaviritys
Tasaviritys on soittimien viritysjärjestelmä, jossa oktaavi jaetaan tasaisesti joukkoon sävelaskelia niin että jokainen sävelten väli on yhtä suuri. Välien yhtäsuuruus tarkoittaa, että jokainen kahden peräkkäisen sävelen taajuuksien suhde on vakio. Puhuttaessa tasavireisyydestä tarkoitetaan yleensä, että oktaavi on jaettu 12 osaan (/ oktaavia on puolisävelaskel). Tämä merkitsee, että puoliaskelen päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_1 ≈ 1,05946 ja esimerkiksi kvintin (seitsemän puoliaskelen) päässä toisistaan olevien sävelten taajuuksien suhde on formula_2 ≈ 1,49831. Tämä siis poikkeaa jonkin verran puhtaasta kvintistä, jossa suhde on / eli 1,5. Väestötietojärjestelmä
Väestötietojärjestelmää ylläpitävät Väestörekisterikeskus ja maistraatit sekä osa kunnista. Tietojen rekisteröinti perustuu kansalaisten ja viranomaisten lakisääteisiin ilmoituksiin. Sound horizon
Ainoastaan säveltäjä Revo on pysyvänä jäsenenä jokaisella levyllä. Muut jäsenet/tukihenkilöt vaihtelevat levyittäin. Viritysjärjestelmä
Viritysjärjestelmä on matematiikkaan pohjautuva tapa määrätä eri sävelten tarkat sävelkorkeudet ja etäisyydet toisiin säveliin verrattuna. Erilaisia viritysjärjestelmiä on useita siksi, ettei oktaavia voida jakaa kahteentoista sävelaskeleeseen siten, että kaikki intervallit olisivat puhtaita. Tämän huomasi ensimmäiseksi kreikkalainen Pythagoras todeten, etteivät samasta sävelestä nouseva kvinttisarja ja oktaavisarja kohtaa toisiaan, vaan oktaavisarja jää hivenen kvinttisarjaa matalammaksi. Näiden sarjojen erotusta kutsutaan Pythagoraan kommaksi. Virsi
Virren veisuuta voidaan säestää jollakin soittimella. Kirkoissa soittimena käytetään yleensä urkuja. Säestää voidaan myös esimerkiksi pianolla, urkuharmonilla, kitaralla tai huilulla. Veisuuta saattaa johtaa esilaulaja, Suomen luterilaisissa kirkoissa yleensä kanttori. Piirinvalvoja
Piirinvalvojaksi määrää hiippakunnan piispa enintään viideksi vuodeksi kerrallaan luottamusta ja kunnioitusta nauttivan sekä muutoinkin tehtävään sopivan kyseisen valvontapiirin papin. Epävirallinen joskin kohtalaisen vakiintunut käytäntö on että kaksi peräkkäistä viisivuotiskautta on maksimiaika, sitten miestä vaihdetaan, koska työ on kohtalaisen rasittava. Linus Torvalds
Kun BitMover lakkautti vuonna 2005 BitKeeper-versionhallintajärjestelmänsä ilmaisversion, Torvalds koodasi Linux-ytimen kehittämistä varten oman hajautetun versionhallinnan (DVCS) järjestelmän Gitin. Vuoteen 2009 mennessä Gitistä on tullut erityisesti avoimen ohjelmistokehityksen yhteisössä yksi käytetyimmistä versionhallintatyökaluista. Gitin ympärille on muodostunut vahva yhteisö, joka kehittää sitä aktiivisesti. Projektista on päävastuussa Junio Hamano. Virvatuli
Virvatulia esiintyy yleensä samoilla paikoilla tai alueilla toistuvasti, ja joillakin paikoilla niistä on pitkä kansanperine. Virvatulet ovat yleensä hiljaisia, ja niitä nähdään hiljaisilla seuduilla. Virvatulen on jopa kerrottu kadonneen, kun on pidetty kovaa ääntä. Toisaalta joihinkin aarnihautoja koskeviin kansanperinteisiin liittyvät paikalta kuuluvat oudot äänet. Virvatuli (sarjakuvahahmo)
Virvatulen suurin voima on kuitenkin hänen kykynsä hallita niitä elektromagneettisia voimia, jotka pitävät hänen ruumiinsa molekyylit kasassa. Voimansa ansiosta Virvatuli voi säädellä tiheyttään haluamallaan tavalla. Kimmo Kivelä
Kivelä on eduskunnan perustuslakivaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen sekä Yleisradion hallintoneuvoston puheenjohtaja. Lieksan Vaskiviikko
Jäädessään vuonna 1995 eläkkeelle Pielisen Karjalan musiikkiopiston rehtorin tehtävästä Erkki Eskelinen vetäytyi myös Vaskiviikon vetäjän tehtävistä. Eskelisen tilalle valittiin Jouni Auramo Oulun kaupunginorkesterista. Seuraavana vuonna 1996 trumpettitaiteilija Jouko Harjanne aloitti taiteellisena johtajana. Vuonna 1998 Vaskiviikon tapahtumat ja konsertit houkuttelivat jo 24 500 kuulijaa. Harjanne kuitenkin erosi kesken kauden vuonna 1996, koska ”-- Lieksassa ei löytynyt halukkuutta eikä valmiutta kehittää tapahtumaa todella monipuoliseksi ja korkealuokkaiseksi kansainväliseksi musiikkifestivaaliksi” Uudeksi toiminnanjohtajaksi valittiin pasunisti Petri Aarnio, ja henkilövaihdosten jälkeen Harjanne palasi Lieksan Vaskiviikon taiteelliseksi johtajaksi. Vaskiareena l. jäähalli tuli yhdeksi konserttipaikaksi. Auramo siirtyi vuonna 2003 Pielisen-Karjalan musiikkiopiston rehtorin tehtävistä Tampereen musiikkijuhlien toiminnanjohtajaksi. Vaskiviikon toiminnanjohtajaksi valittiin viikon projektisuunnittelijana työskennellyt lieksalainen Nina Kärkkäinen, (myöhemmin Lackman). Syyskuussa 2018 toiminnanjohtajana aloittaa Milena Salonen.
Vaskiviikoilla on runsas koulutustarjonta. Kurssitarjontaan kuuluvat esimerkiksi seuraavat kurssit: Vaskisoitinten mestariluokat ja perusopetus, seitsikko- ja puhallinyhtyeopetus, MP Pilates -peruskurssi. Artjärven historia
Nykyinen pappi on Jouko Rintaniemi, joka ei enää edes asu Artjärvellä. Vanha kirkonjärjestyskin on valunut muodolliseksi, mutta itsenäisyytensä seurakunta on säilyttänyt. Kirkon hallintoa hoitaa valtuusto ja neuvosto, jossa ovat keskeisesti vaikuttanut mm. Helvi Lehtonen ja Oiva Virvelä. Seurakunnan talouden hoitajan oli 27 vuoden ajan pankinjohtaja Ahti J. Pihatie, minkä jälkeen seurakunnan taloudenhoito on tehty yhteistyössä Orimattilan seurakunnan kanssa. Viritysjärjestelmä
Renessanssin ajasta lähtien pyrittiin sopivaan kompromissiin soivan puhtauden ja eri sävelten käyttökelpoisuuden välillä. Ehdottoman luonnonpuhtauden vaatimuksesta siis luovuttiin ja viritykset tehtiin ns temperoituina, joitakin säveliä puhtaasta tasosta muuttavina. Ihmisen korva nimittäin hyväksyy epäpuhtauksia tietyissä rajoissa. Sirkus Suomessa
Sven Hirnin jälkeen hänen aineistojaan on hyödyntänyt Heikki Nevala. Sirkusalan tutkimusta omalta osaltaan ovat tehneet henkilöt, jotka ovat keränneet talteen sirkus-, varietee- ja taika-alan suullista ja kirjallista perinnettä ja alan esineistöä. Näistä mainittakoon etunenässä Solmu Mäkelä, Björn Gammals, Markku Aulanko, Timo Kumakko ja sirkusblogia kirjoittava Kari Nieminen.
Nykysirkusta on tutkinut ja siitä kirjoittanut Tomi Purovaara. Virve (nimi)
"Jo tuon näen kyselemättä, 
arvoan anelematta: 
toit käkösen tullessasi, 
sinisotkan suojassasi, 
vihannimman virven latvan 
vihannasta virviköstä, 
tuorehimman tuomen lehvän
tuorehesta tuomikosta." Tylypahkan henkilökunta
Voldemortin sielu on elänyt Oravessa kuin loinen. Oraven täytyy juoda yksisarvisen verta pitääkseen Pimeyden Ruhtinaan hengissä. Yksisarvisen veri pitää ihmisen hengissä, vaikka hän olisi käytännössä kuollut. Tosin yksisarvisen murhaaminen on taikamaailmassa erittäin tuomittava teko: joka murhaa jonkin niin viattoman ja puhtoisen olennon, saa kyllä elämänsä takaisin, mutta joutuu elämään vain puolielämää. Orave menehtyy yrittäessään varastaa Voldemortin käskystä Harrylta viisasten kiven, jonka avulla Voldemort saisi ruumiinsa takaisin. Harryn äidin rakkaus suojelee Harrya, joten Orave murenee tuhkaksi ja Voldemort vajoaa taas entiseen heikkouteensa. Viritysjärjestelmä
Tasavireisen virityksen keksijäksi mainitaan aina silloin tällöin virheellisesti Andreas Werckmeister. Tasavireisyyden periaate on kuitenkin peräisin ilmeisesti jo 1400-luvulta, ja aivan varmasti sen on esittänyt hollantilainen Simon Stevin vuonna 1585. Musiikki ei kuitenkaan tarvinnut tasavireisyyttä ennen romantiikan aikaa. Virsi
Virsi on kirkollisessa kielenkäytössä ensisijaisesti yhteislauluksi tarkoitettu runomittainen hengellinen laulu. Virren laulamista on kutsuttu myös veisaamiseksi. Virsi koostuu usein säkeistöistä. Virrestä voidaan eri tilaisuuksissa valita laulettaviksi vain osa säkeistöistä. Viritys (musiikki)
Viritys musiikissa tarkoittaa soittimen säätämistä oikeaan vireeseen. Soittimien vireellä viitataan tuottamien äänien värähtelytaajuuteen. Yleensä musiikkia soitetaan länsimaisen järjestelmän mukaisesti, jolloin sävelille on ennalta määritelty tarkat värähtelytaajuudet. Jos soitin poikkeaa tästä vakiovirityksestä, on se epävireessä. Joillekin soittimille, kuten kitaralle, on olemassa myös useampia vaihtoehtoisia virityksiä. Sävelten suhteellisen virityksen lisäksi tärkeää on sävelten absoluuttinen vire. Esimerkiksi usein a-sävel on taajuudeltaan 440 Hz tai 442 Hz, ja muut sävelet suhteutetaan tähän. Hirvennenäsaivartaja
Hirvennenäsaivartajaa tavataan siellä missä hirviäkin. Aikuinen kärpänen on kiiliäisille tyypilliseen tapaan hyvin lyhytikäinen ja sen ainoa tarkoitus on lisääntyminen. Naaras ei muni vaan ruiskauttaa useiden kymmenien pienten toukkien ryhmän isäntäeläimeksi valitsemansa eläimen sieraimeen. Isäntä on jokseenkin aina hirvi, mutta kehittyneitä toukkia on tavattu myös metsäkauriista. Toukat elävät isäntäeläimen nenäontelossa sekä kurkussa käyttäen ravinnokseen limakalvoja. Suuren toukkamäärän tapauksessa infektio voi johtaa kuolemaan, erityisesti vasojen tapauksessa. Satunnaisesti toukat saattavat kaivautua sieraimista ja nielusta syvemmälle, jopa aivoihin asti, jolloin hirvi voi seota tai kuolla. Toukat tarttuvat alustaansa piikikkään pintansa avulla, kunnes täysin kehittynyt toukka antaa isännän aivastaa itsensä ulos. Kotelo sijaitsee maaperässä. Laji talvehtii toukkana isännän elimistössä. Eläinten hyvinvointi
Eläinten hyvinvointia tutkii mm. Helsingin yliopiston Eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskus. Eläinten hyvinvoinnin valvontaa ohjataan eläinsuojelulailla maa- ja metsätalousministeriön alaisuudessa. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira on keskeinen valvontaviranomainen. Eläinten hyvinvoinnin edistämistyötä tekee Eläinten hyvinvointikeskus (EHK), joka on Helsingin yliopiston, Eviran ja maa- ja metsätalousministeriön yhteinen kansallinen eläinten hyvinvoinnin asiantuntijaverkosto. MMM perusti 2009 Tuotantoeläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan (ensimmäinen puheenjohtaja prof. Hannu Saloniemi) ja 2011 Seura- ja harraste-eläinten hyvinvoinnin neuvottelukunnan (ensimmäinen puheenjohtaja OTK Risto Rydman). Neuvottelukunnan jäseninä on eläinten omistajia, tutkijoita, eläinsuojelujärjestöjä, kotieläintuottajien ja eläinharrastusjärjestöjen edustajia, kuluttajia ja viranomaisia. VIRVE
Ryhmäpuhelut Virve-verkossa vastaavat muodoltaan tavanomaista simplex-radiopuhelinliikennettä. Käyttäjä voi osallistua haluamaansa ryhmäpuheluun. Järjestelmä huolehtii siitä, että vain yksi käyttäjä pystyy puhumaan kerrallaan. Käyttäjä voi myös kuulua useampaan ryhmään samanaikaisesti. Ryhmäpuhelu voi toimia koko verkossa tai ainoastaan osassa verkkoa. Ryhmäpuhelua ei voi kuunnella sille määritetyn alueen ulkopuolelta. Piano
Piano täytyy virittää säännöllisesti. Konserttiflyygeli viritetään ennen jokaista esitystä, ja äänitysstudiossa viritystä voidaan joutua korjaamaan päivittäin useitakin kertoja. Kotikäytössä suositellaan yleisesti viritystä kerran tai kahdesti vuodessa, mutta viritystarve riippuu mm. vaatimustasosta, käytön määrästä ja ympäristön olosuhteista. Kosteudenvaihtelut ovat yksi epävireyden aiheuttajista. Ilmankosteuden noustessa, Suomen olosuhteissa tyypillisesti kesällä, kaikupohjan puu imee itseensä lisää kosteutta ja turpoaa. Tämä lisää kielten jännitystä eli viritystaso nousee. Vastaavasti huoneilman kuivuessa, kuten yleensä talvisaikaan käy, kaikupohja kuivuu, supistuu ja viritys laskee. Muita epävireisyyttä aiheuttavia tekijöitä ovat mm. kielten venyminen (erityisesti uusissa pianoissa), pianon soittaminen ja lämpötilan muutokset. Virittämättä jättämisen ei kuitenkaan tiedetä vahingoittavan pianoa. Virta (yhtye)
Virta (tyylitelty VIRTA) on vuonna 2011 Kuopiossa perustettu ja sittemmin helsinkiläistynyt instrumentaalitrio, joka yhdistelee musiikissaan pohjoismaista jazzperinnettä, post-rockia sekä elektronisen nykymusiikin elementtejä. Yhtye on julkaissut kaksi albumia: "Tales from the Deep Waters" (2012) ja "Hurmos" (2016). Viritysjärjestelmä
Puhtaassa virityksessä pyritään kaikki intervallit soittamaan tai laulamaan puhtaina. Puhtaassa intervallissa sävelten taajuuksien suhde on täsmälleen sama kuin jokin kahden pienen kokonaisluvun suhde, esim. puhtaassa kvintissä sävelten taajuuksien suhde on 2:3. Helpoimmin tämä on toteuttettavissa lauluäänellä silloin, kun ei käytetä säestyssoittimia, jotka pakottaisivat tasavireisyyteen. Nykyisin käytössä olevista soittimista muun muassa viululla voidaan mikä tahansa intervalli soittaa täysin puhtaana. Käytännön musiikissa täysin puhtaasta virityksestä joudutaan aina joustamaan mm. muunnesointujen ja sävellajinvaihdosten vuoksi. Valvira
Valvira ohjaa, valvoo ja hoitaa lupahallintoa sosiaali- ja terveydenhuollossa, alkoholihallinnossa ja ympäristöterveydenhuollossa. Se tekee yhteistyötä aluehallintovirastojen kanssa mm. laatimalla yhteisiä valvontaohjelmia, joissa on myös tarkemmin sovittu työnjaosta aluehallintovirastojen ja Valviran kesken. Virveli
Virveli on vavasta, kelasta ja siimasta muodostuva kalastusväline, jonka avulla viehe tai syötti voidaan heittää tai laskea kalan ulottuville ja koukkuun tarttunut kala voidaan väsyttää ja kelata kalastajan ulottuville. Merivirta
Pääasialliset meren virtauksien säätelijät
Sekä myös Virsut
Nykyiset vinokuteiset, tohvelimalliset virsut ovat historiallisella ajalla Keski-Venäjältä levinnyt sikäläisen niinivirsun muunnos. Vinokuteisia virsuja on Suomessa käytetty enimmäkseen kotipiirissä tohvelien asemasta, sillä tuohesta tehtyinä niiden valmistus on aikaaviepää. VIRVE
Virven käyttäjäorganisaatio saa käyttöönsä maan kattavan virtuaalisen radioverkon, joiden tilaajia ja puheryhmiä organisaation pääkäyttäjä pystyy itse hallinnoimaan. Kukin pääkäyttäjä kykenee hallinnoimaan vain oman organisaationsa tietoja. Vaihtoehtoisesti organisaatio voi antaa pääkäytön operaattorin hoidettavaksi. Piirinvalvoja
Hänen tulee ahkerasti valvoa seurakuntien uskonnollissiveellistä ja hengellistä elämää ja olla pappien, diakonien ja kanttorien ohjaajana ja neuvonantajana heidän seurakunnallisessa toiminnassaan sekä käydä hiippakunnan piispan määräyksestä tai muulloinkin hänen luvallaan tarkastuksella piirinsä seurakunnissa. Valvojan tulee antaa toiminnastaan vuosittain kertomus piispalle. Pyyrman
Nortamo-Seor on ylläpitänyt rummuttajaperinnettä senkin jälkeen, ja nykyisin Pyyrmanin virkana on rummuttaa erinäisissa kulttuuritapahtumissa ja juhlapäivinä, esimerkiksi Hj. Nortamon syntymäpäivänä sekä Rauman Pitsiviikon avajaisissa. Virkaa toimittaa Aki Peippo. Viritys (musiikki)
Monet orkesterien soittimet tarvitsevat jatkuvaa viritystä, joten ennen harjoittelua tai esiintymistä soittimet viritetään. Usein oboisti antaa viritysäänen. Jousiorkesterissa vireestä vastaava ykkösviulisti yleensä ”noutaa” tämän viritysäänen, virittää oman soittimensa sen mukaan ja antaa sen jälkeen äänen eri jousisoitinryhmille. Sen jälkeen oboisti antaa viritysääneen muille soitinryhmille. Virittäminen tapahtuu kurinalaisesti, jotta kaikki saavat kuulla viritysäänen mahdollisimman häiriöttömästi. Sinfoniaorkesterin viritysjärjestys on yleensä sellot ja kontrabassot ja sitten viulut ja alttoviulut, ja näiden jälkeen muut soitinryhmät. Lievestuoreen varikko
Lievestuoreen Varikko (lyhenne "LieV") on Puolustusvoimien varikko ja nykyinen huoltorykmentin kunnossapitoyksikkö Laukaan Lievestuoreella Keski-Suomessa. Varikon päätehtävänä on kenttätykkien ja optroniikkavälineistön sekä suojelualan materiaalin huoltaminen. Virvatuli
Virvatulia tunnetaan lähes kaikkien kulttuurien perinteistä, ja usein niihin liittyvät kansanperinteet ovat hyvin vanhat. Suomessa ja muuallakin Euroopassa on ollut käsityksiä, joiden mukaan virvatulet ovat henkiolentoja tai henkiolentojen valoja, joilla ne houkuttelevat ihmisiä eksymään tai vahingoittumaan. Vaappuvia virvatulia on voitu pitää lyhtyinä, joita joku olento kantaa pimeässä. Virveli
Siima valmistetaan nylonista tai muista vetolujuudeltaan hyvistä keinokuiduista. Virvelin siiman tulee olla liukasta, jotta se luistaa kitkatta vaparenkaiden läpi ja riittävän lujaa, jotta se kestää oletettujen saaliskalojen painon. Liian paksu siima saattaa purkautua puolalta itsestään ja vaikeuttaa kevyiden vieheiden heittämistä. Virvatuli
Bioluminesenssi eli eliöiden biologisesti tuottama valo selittää joitakin tapauksia. Heikkovaloiset ja paikallaan pysyvät valonlähteet pimeässä luonnossa voivat olla bioluminoivaa levää tai sientä ("katso:" peikonkulta). Ehkä myös kiiltomatoja on toisinaan pidetty virvatulina. Luostarin valvoja
Valvoja on yleensä veljestön tai sisariston vanhimpia, kuitenkin vähintään pienen skeeman munkki tai nunna. Luostarin valvojan tehtävä on pääsääntöisesti pysyvä, siitä vapautetaan yleensä vasta vanhuuden tai vakavan sairauden vuoksi. Virtavesien kunnostus
Virtavesillä tarkoitetaan laajasti ottaen virtaavan veden (vesistö)kokonaisuuksia, joilla on omaleimainen eliöstönsä. Erityspiirteinä ovat kosket ym. muut virtapaikat. Lisäksi virtavesissä voi olla myös järvimäisiä piirteitä, kuten myös järvissä voi olla jokimaisia osia 
(esim. salmet). Vesilaki määrittelee joeksi virtaavan veden vesistön joka on soutukelpoinen tai jonka keskivirtaama on vähintään 2 m3 / s. Virtavesityyppeihin kuuluvat myös
niin sanotut pienvedet eli purot ja norot. Virtavedet ovat usein Suomessa uhanalaisia. Mesikaste
Kirvat, kilpikirvat, sarvikaskaat ja joidenkin perhoslajien toukat (sinisiipiset, "Riodinidae"-suvun lajit) ovat pääasiallisia mesikasteen tuottajia. Muurahaiset elävät niiden kanssa yhteiselossa eli symbioosissa, ja käyvät säännöllisesti "lypsämässä" kirvojaan, jotka palkaksi muurahaisten suomasta suojelusta lahjoittavat muurahaiselle makean ulostetipan. Lypsävä muurahainen kiertää kirvasta toiseen, kunnes sen takaruumis on täynnä mesikastetta. Muurahainen palaa pesään ja oksentaa osan mesikasteesta pesän muille asukkaille. Holhousviranomainen
Holhousviranomainen valvoo edunvalvojien toimintaa ja pitää yllä holhousasioiden rekisteriä, josta voi tarvittaessa saada tiedon esimerkiksi siitä, kuka on tietyn henkilön edunvalvoja. Suomessa maistraatti on holhousviranomainen. Ahvenanmaan maakunnassa tehtävää hoitaa lääninhallitus. Edunvalvojan tarpeesta ilmoitetaan maistraattiin, joka määrää holhottavalle edunvalvojan. Kalle Virta
Kalle Virta säestää pianolla vapaata säestystä ja tarvittaessa esiintyy myös itseään säestäen. Herännäisyys
"Seurat" ovat herännäisyyden olennainen piirre. Seurat ovat noin tunnin kestävä hartaustilaisuus, jossa vuorottelevat säestyksettä veisattavat "Siionin virret" ja lyhyet, 5–10 minuutin seurapuheet. Erotukseksi muiden herätysliikkeiden seuroista körttiseuroista käytetään esimerkiksi lehti-ilmoituksissa nimityksiä "herännäisseurat" ja "siioninvirsiseurat". Seuroja pidetään esimerkiksi seurakuntataloilla, kodeissa, kirkoissa tai juhlien yhteydessä. Nykyisin monissa seuroissa, etenkin isommissa, on pyydetyt puhujat. Sana on kuitenkin vapaa kenen tahansa herännäishenkiselle puheelle, ja tätä vapautta myös käytetään. Seurapuhe pidetään istuen ja ilman paperia, ex tempore -puhujat omalta paikaltaan. Puhe ja virsi vuorottelevat niin, että seurat aloitetaan ja lopetetaan virrellä. Virren voi aloittaa kuka tahansa, seuraväki yhtyy virteen vähitellen. Virsivalinta on usein eräänlainen kommentti edeltävään puheeseen, ja usein seuraava puhuja ottaa lähtökohdaksi juuri veisatun virren. Erityisiä rukouksia ei pidetä, joskin seuroissa voi olla loppurukous. Herännäisyydessä katsotaan, että veisuu on rukousta. Usein seurojen päätyttyä seuraväki jää joksikin aikaa ns. "kamarikeskusteluihin", joiden aiheena voivat olla arkisten asioiden ohella hyvinkin perustavat hengelliset kysymykset. VIRVE
Ryhmäpuhelut Virve-verkossa vastaavat muodoltaan tavanomaista simplex-radiopuhelinliikennettä. Käyttäjä voi osallistua haluamaansa ryhmäpuheluun. Järjestelmä huolehtii siitä, että vain yksi käyttäjä pystyy puhumaan kerrallaan. Käyttäjä voi myös kuulua useampaan ryhmään samanaikaisesti. Ryhmäpuhelu voi toimia koko verkossa tai ainoastaan osassa verkkoa. Ari Virtanen
Euroopan avaruusjärjestö (ESA) valitsi Jyväskylän yliopiston Ylistönrinteen kiihdytinlaboratorion viralliseksi testilaboratorioksi, jossa testataan avaruuteen lähetettävien satelliittien komponentteja. Ari Virtasen johtamassa laboratoriossa tutkitaan, kuinka hyvin elektroniikkakomponentit kestävät kosmista taustasäteilyä. Testauksia tehdään niin kutsutun RADEF-laitteiston avulla. 2000-luvun alusta lähtien Ari Virtanen on johtanut laitteistolla tehtyä tutkimustyötä. Virtasen tutkimusryhmä tekee laitteistolla erilaisia kokeellisia tutkimuksia. Fysiikan laitoksen kiihdytinlaboratorion RADEF-mittausasema ("RADiation Effects Facility") on yksi kolmesta ESA:n ulkopuolisesta säteilytysasemasta (ECIF, "European Component Irradiation Facility"), joiden avulla testataan avaruuselektroniikan komponenttien säteilynkestoa. Hankkeen tärkeimpiä tukijoita ovat avaruusjärjestö ESA sekä avaruusteknologisiin sovelluksiin mikroelektroniikkaa toimittavat yritykset. Kannunvalajat
Jäsenistön ohella hallituksen toimintaa valvoo yhdistyksen inspehtori, joka nimetään tiedekunnan henkilöstön piiristä. Tällä hetkellä Kannunvalajien inspehtorina toimii professori, varadekaani Ullamaija Seppälä. Hallituksen tukena ja jatkuvuuden edistäjänä toimii kahden vuoden välein valittava kuraattori, joka valitaan vanhempien opiskelijoiden tai hiljattain valmistuneiden joukosta. Ilmakehä
Ilmakehä on jatkuvassa kiertoliikkeessä. Tuulet siirtävät lämpöenergiaa ja kosteutta paikasta toiseen ja tasaavat maapallon lämpötilaeroja. Ilmakehän kiertoliikettä ylläpitää etupäässä Auringon energia, jota päiväntasaajan seutu saa enemmän kuin napa-alueet. Lämmin ilma nousee ylöspäin ja palaa jäähtyneenä takaisin maan pinnalle toisaalla. Maapallolla on useita tuulivyöhykkeitä, joiden paikat muuttuvat vuodenaikojen mukana. VIRVE
Virve-verkon taajuusalue asettuu alinta Suomessa käytettävää GSM:n taajuutta alemmaksi, minkä vuoksi tukiasemia tarvitaan täten vähemmän siksi, että pidemmät radioaallot kulkevat kauemmas kuin lyhyemmät. Virvonta
Alun perin virvonta on ortodoksiseen kristillisyyteen liittyvä siunaava palmusunnuntain perinne. Ortodoksisen väestön piirissä tapa on yhä osa kirkollista perinnettä. Pajunoksat siunataan kirkossa palmusunnuntain aattolauantain vigilia-jumalanpalveluksen yhteydessä. Vigiliassa pappi siunaa pajunoksia ja jakaa niitä seurakuntalaisille jumalanpalveluksen jälkeen. Kotona lapset koristelevat siunatut oksat aamulla. Jos mahdollista, lapsi virpoo oksilla ensin omat kumminsa, sitten muut sukulaiset ja naapurit palmusunnuntaina. Virttaa
Maisemaa kylän ympäristössä hallitsee Virttaankangas, jonka tasainen harjumaasto on muodostanut hyvät edellytykset sekä varalaskupaikkaa että moottorirataa varten. Samoin se on mahdollistanut Turun seudun tekopohjavesihankkeen alueella. Virttaankankaalla kulkee myös usean kunnan alueelle ulottuva, ulkoiluun tarkoitettu harjureitti. Oktaavi
Tasavireisessä virityksessä oktaavi jaetaan kahteentoista puolisävelaskeleeseen siten, että peräkkäisten sävelten taajuussuhde on vakio. Viritys aloitetaan usein keski-a-sävelestä, jonka taajuudeksi asetetaan 440 Hz. Virvonta
Virpominen on jo varhaiskristilliseen aikaan kuulunut tapa. Tätä osoittaa, että suomen kielen sana virpa on saatu muinaisvenäläisestä muodosta. Tätä vastaa nykyvenäjässä "verba" (). Sana virvonta on yhteydessä notkeaa oksaa tarkoittavaan "virpi"-sanaan. Virvottaessa pajunkissakimppua heilutetaan virvottavan edessä ja lausutaan virvontaluku eli -loru. Virvottavalle annetaan vitsa ja virpoja saattaa saada palkkioksi makeisia. Yleisesti käytössä oleva virvontaluku on: ”Virvon varvon tuoreeks terveeks tulevaks vuodeks. Vitsa sulle, palkka mulle". On myös muita loruja, kuten "Miepä virvon vitsasella. Varvon koivun oksasella. Sulle toivon terveyttä oksan myötä virkeyttä – –. Virran viemää
Elokuvan päähahmo on Lontoon Kensingtonissa asuva lemmikkihiiri Roddy St. James, joka elää ylellistä elämää upeassa kartanossa. Eräänä päivänä hänen luokseen lehahtaa yhtäkkiä viemärirotta, joka vetää Roddyn vessanpytystä alas viemäriin. Viemärissä Roddy kohtaa rottien ja hiirien asuttaman pienoiskaupungin, joka on kopio Lontoosta. Myöhemmin Roddy löytää kipakan rottatyttö Ritan. Roddy ja Rita joutuvat ilkeän sammakon VonKonnan luo. VonKonnalla on ilkeä suunnitelma, jolla hän aikoo hukuttaa koko Lontoon viemäriverkoston asukkaat. Valvira
Valvira on sosiaali- ja terveydenhuollon valtakunnallinen lupaviranomainen. Kemikaalien terveyshaittojen ehkäisyyn ja torjuntaan sekä palo- ja räjähdysvaaraan liittyvät tehtävät siirtyivät 1. tammikuuta 2011 Tukesiin (Turvallisuus- ja kemikaalivirasto, REACH-asetuksen mukainen viranomainen). Tiedekeskus Heureka
Heurekan toimintaa ylläpitää Tiedekeskussäätiö, jonka taustayhteisöjä ovat Aalto-yliopisto, Elinkeinoelämän keskusliitto, Helsingin yliopisto, Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Tieteellisten seurain valtuuskunta, Suomen työ- ja elinkeinoministeriö, Suomen valtiovarainministeriö ja Vantaan kaupunki. Pianonviritys
Ammattilaisella virittämiseen menee aikaa noin 1-3 tuntia. Virittäminen vaatii sen tekijältä hyvää sävelkorvaa, kädentaitoja, keskittymiskykyä ja viritystaidon jatkuvaa ylläpitämistä ja kehittämistä. Suomessa pianonvirittäjiä kouluttaa Keskuspuiston ammattiopisto, Arlan toimipiste (www.arlainst.fi). Koulutus on toisen asteen ammatillinen peruskoulutus ja kestää 3 vuotta (120 Ov), ylioppilaille 2,5 vuotta. Näyttötutkintoon tähtäävä koulutus kestää noin 2 vuotta. Koulutuksessa perehdytään pääasiassa pianon viritykseen, koneiston säätöön, huoltoon, korjaukseen sekä historiaan. Suomen Pianonvirittäjät ry:n nettisivuilta löytyy kattava tietopaketti Helsingin konservatorion antamasta pianonvirittäjäkoulutuksesta ja työnäytteestä, joka vaaditaan pianon virittämisessä vaadittavan ammattitaidon osoittamiseksi. Piano kannattaakin virityttää kyseisen yhdistyksen tehtävään hyväksymällä luotettavalla ammattilaisella. Ulla Renko
Hakola-Renko on perustanut ja johtanut useita lapsi-, nuoriso- ja aikuisten kuoroja. Tällä hetkellä hänen ohjauksessaan on 66-henkinen naiskuoro Virtapiiri, jonka esityksissä on mukana myös tanssia ja teatteria. Sinfoniaorkesteri Vivo
Vivo perustettiin vuonna 1986, kun musiikkileirille osallistuneet nuoret halusivat jatkaa yhdessä soittamista myös talviaikaan. Orkesterissa on soittanut vuosien aikana yli 400 nuorta, joista yli 50 on nykyään ammattiorkesterimuusikoita. Orkesterin toimintaa ovat rahoittaneet muiden muassa Suomen kulttuurirahasto, opetusministeriön nuorisoyksikkö ja Valtion säveltaidetoimikunta. Vuonna 2018 orkesterin toiminta oli vaakalaudalla, kun Suomen opetus- ja kulttuuriministeriö lopetti orkesterin tukemisen, syynä uusi nuorisolaki jossa sinfoniaorkesteritoimintaa ei enää lueta nuorisotyöksi. Jane ja Aatos Erkon säätiö varmisti toiminnan jatkumisen vuoteen 2021 saakka 300 000 euron avustuksella. Joensuun kävelykatu
Kävelykadun toiminnoista ja lupa-asioista, kuten myyntipaikoista huolehtii Joensuun Kaupunkikeskustayhdistys ry, jonka markkinointinimi on ollut vuodesta 2018 Virta. Yhdistys järjestää esim. myyntipöytiä, katostelttoja tai äänentoistolaitteita erilaisiin kävelykadun tapahtumiin sekä muihin tilaisuuksiin aina lähikuntia myöten. Yleisradio
Yleisradio Oy (, lyhyesti Yle) on Suomen eduskunnan alaisuudessa toimiva valtakunnallinen julkisen palvelun yleisradiotoimintaa harjoittava viestintäyhtiö. 99,98 % Ylestä on valtion omistuksessa, muita osakkeenomistajia ovat muun muassa eräät media-alan yritykset. Ylen rahoitus muodostuu vuodesta 2013 alkaen Yle-veron tuotoista. Virvatuli
Joitakin virvatulia on toisinaan verrattu käytökseltään ja ulkonäöltään pallosalamoihin. Onkin ehdotettu, että valopallomaiset tai liikkuvat virvatulet saattaisivat johtua luonnossa esiintyvistä sähköisistä ilmiöistä. Ukkosella esimerkiksi korkeisiin rakennuksiin tai puiden latvoihin syntyvää hohdetta kutsutaan ukonvirvaksi. Ukonvirva on sähköinen ilmiö. TETRA
TETRA () on viranomaisille suunnattu digitaalinen puheradioverkko. Suomessa käytössä oleva viranomaisradioverkko VIRVE oli aloittaessaan ensimmäinen valtakunnallinen TETRA-radioverkko. TETRA tukee sekä puheen- että tiedonsiirtoa. Tiedonsiirto on mahdollista sekä paketti- että piirikytkentäisenä. Vuorovesi
Vuorovesi aiheuttaa voimakkaita virtauksia, jotka muokkaavat rannikoita ja jokisuita määräten rannikoilla elävien eliöiden elämänrytmin. Jopa 5 metriä sekunnissa kulkevaa vuoroveden virtausta voidaan käyttää hyväksi merenkulussa, ja se vaikuttaa muun muassa satamaliikenteeseen: osaan satamista voidaan liikennöidä vain vuoksen eli nousuveden aikana. Varsinkin isommissa satamissa on laskettu hyvin tarkkaan veden korkeuden vaihtelut, jotta laivaliikenteessä olisi tiedossa, pääseekö satamaan ja sieltä pois. Voimakkaasti pakeneva vuorovesi voi kuljettaa veneet tai uimarit ulapalle aiheuttaen vaara- ja onnettomuusriskin. Vuoksen vaikutuksesta esimerkiksi Amazonjoen vesi voi nousta hyökyaaltoina jopa 800 km jokien yläjuoksulle. Viritysjärjestelmä
Hermann von Helmholtz ehdotti että asteikko on diskreetti sävelkorkeus, joka tuottaa psykologisen standardin. Tämän kautta kuulija pystyy mittaamaan melodista liikettä. Jos ihminen kuulee jatkuvan sävelkorkeuden vaihtelun, hänen tulisi oppia tuntemaan skaala voidakseen ymmärtää äänten vaihtelun muutoksen. Silloin kuulijan olisi todella vaikeaa oppia skaala, koska sävelet ilmenisivät harvoin vastaanotetussa musiikissa. Musiikin kuuntelussa käytettävät kognitiiviset prosessit helpottuvat, kun sävelkorkeusjoukko jaetaan tiettyihin skaalan tasoihin. Tämän kehyksen avulla, jonka perusteella ääniä kuullaan, pystytään muistamaan ääniä ja niiden muutosta helpommin. Sävelten kategorisointi liittyy myös siihen, että historian saatossa laulut ja musiikki on pystytty siirtämään eteenpäin sukupolvelta toiselle ennen kuin musiikkia kirjoitettiin. Silloin ihmisen muisti oli ainut paikka, jossa melodiat säilyivät. VIRVE
Virve-järjestelmä tukee lukuisia palveluita, joita ei ole ollut aikaisempien sukupolvien erillisverkoissa. Tasaviritys
Tasaviritys keksittiin Kiinassa 300-luvulla, mutta otettiin länsimaissa laajalti käyttöön vasta 1700-luvulla. Tasavirityksen hyviä puolia on se, että kaikki sävellajit kuulostavat samankaltaisilta ja musiikki voidaan transponoida sellaisenaan mihin tahansa sävelkorkeuteen. Tasavirityksen huonoja puolia taas on, ettei mikään intervalli, oktaaveja lukuun ottamatta, ole puhdas. Länsimaisen ihmisen sävelkorva on kuitenkin yleensä tottunut tähän epäpuhtauteen. Lisäksi enharmoniset sävelet, kuten fis ja ges, soivat samankorkuisina, vaikka puhtaasti viritettyinä niiden välillä olisi pieni korkeusero. Sävellajien samankaltaisuuden takia myös eri sävellajien ominaisluonteet hämärtyvät ja siten osa musiikin monimuotoisuudesta katoaa. Kirves
Varren etupäässä on lievästi laskeutuva ja kaventuva osa eli silmäpuu, joka työntyy terän silmän läpi. Varsi kiinnitetään terän silmään lyömällä etupuolelta silmäpuun päähän tehtyyn halkeamaan puinen kiila eli suude. Aikaa myöten suude löystyy ja terä alkaa heilua varressa. Tällöin suudetta tiukennetaan lyömällä sitä syvemmälle tai se korvataan tarvittaessa uudella. Varren takapää eli ponsi kaartuu lievästi alaspäin ja paksunee päästään ponnen nupiksi, joka tarjoaa takakädelle pitävän otteen. Varren paksuin ja korkein osa on heti terän takana, ohuin puolestaan ennen kahvan mutkaa. Vuvuzela
Yle vaimensi lähetyksissään torvien ääntä äänimiksauksen avulla. Myös Ison-Britannian yleisradioyhtiö BBC etsi meluun omaa ratkaisuaan. Jatkossa BBC aikoo mahdollisesti vaimentaa vuvuzelat jo lähetysvaiheessa. Myös jos omassa vastaanottolaitteistossa on tarpeeksi hienostuneita äänenkorjauslaitteita, joilla voi korostaa tai vaimentaa tarkkoja taajuuksia, apu voi löytyä niistä. Vuvuzelan perustaajuudeksi on mitattu b-nuotti, jonka värähtelytaajuus on 233 Hz. Paras tulos saadaan, kun vaimennetaan kyseinen taajuus sekä sen yläsävelsarjan toinen (466 Hz) ja neljäs (932 Hz) sävel. Virsut
Virsu on kestävä jalkine tuoreessa ja kosteassa ympäristössä, kuten luhtaheinän teossa tai suolla liikuttaessa; niitä on käytetty myös järvillä talvisessa nuotanvedossa ennen kumisaappaiden aikaa. Nuotanvedossa virsuissa käytettiin jouhisukkaa, jonka alla oli vielä villasukka. Kuivassa, risukkoisessa maastossa ja soralla tai kalliolla virsut puolestaan kuluvat hyvin nopeasti. Virsuja saatettiin käyttää myös juhlavissa tilaisuuksissa, jolloin ne olivat huolellisemmin kudottuja ja niiden kanssa käytettiin tietynlaisia pauloja, hattaroita ja sääriverhoja. Valistusajasta lähtien erityisesti papisto ryhtyi vainoamaan virsujen käyttöä esimerkiksi kirkossa ja virsut muuttuivat pelkästään työjalkineiksi. Red Velvet
Red Velvet () on vuonna 2014 perustettu viisijäseninen eteläkorealainen yhtye, jonka levy-yhtiönä toimii SM Entertainment. Yhtyeeseen kuuluvat Irene, Seulgi, Wendy, Joy ja Yeri. Lippauistin
Lippauistin on virveliin tarkoitettu viehe, jonka rakenteeseen kuuluu veden virtauksen voimasta pyörivä lippa. Lippa on tyypillisesti metallinen, kolikon kokoinen ja puun lehden tai pienen lusikan muotoinen. Lipan pyöriminen aiheuttaa vedessä värähdyksiä, joihin kalat reagoivat kylkiviiva-aistinsa avulla. Kiiltävä tai värikäs lippa toimii myös näköaistin ärsykkeenä. Hyönteistä tai pientä kalaa jäljittelevillä lippauistimilla voi saada petokalojen lisäksi myös särkikaloja. Virveli
Tunnettuja kela- ja vapavalmistajia ovat ruotsalainen Abu Garcia sekä japanilaiset Shimano ja Daiwa. Muihin valmistajiin kuuluvat mm. Shakespeare. Kármánin pyörrerata
Virtausdynamiikassa Kármánin pyörrerata (tai von Kármánin pyörrerata) on toisiaan seuraavien pyörteiden aiheuttama kuvio, jonka aiheuttaa fluidin epävakaa virtaus kiinteän kohteen ympäri. Ilmiö on nimetty unkarilais-amerikkalaisen Theodore von Kármánin mukaan. Ilmiö aiheuttaa jokapäiväisessä elämässä esiintyviä ilmiöitä, kuten sähkölinjojen soimisen tuulella tai autonanteenin värisemisen joillain nopeuksila. Tietyillä taajuuksilla pyörteet voivat synnyttää resonanssia rakennelmissa, minkä vuoksi niiden estäminen on tärkeää korkeissa ja hoikissa rakennelmissa. Pyörteet irtoavat kappaleen sivuilta vuorotellen kummaltakin puolelta aiheuttaen virtauksen suuntaan nähden poikittaisen harmonisen voiman. Vaaralliseksi se voi tulla silloin, kun syntyy resonanssitilanne, jossa pyörteiden irtoamistaajuus tulee samaksi kuin rakenteen ominaistaajuus. Tähän tarkoitukseen käytetään esimerkiksi piippujen ympärillä spiraaleja, jotka sekoittavat ilmavirtauksia ja estävät pyörrevirtauksia. Hyvin korkeissa piipuissa spiraaleja ei voi käyttää niiden tuulikuorman takia, vaan vaimennus on suoritettava massa- tai impulssivaimentimilla. Työväenmusiikki
Työväen musiikkikulttuurin vaalijana on Tampereella toimiva, vuonna 1920 perustettu Suomen Työväen Musiikkiliitto (STM). Liitto julkaisee "Työväen Sävel" -lehteä (perustettu vuonna 1926, aiempi nimi "Työväen Musiikkilehti") ja järjestää leirejä ja koulutustilaisuuksia laulajille ja soittajille. STM:n puheenjohtajana toimii nykyisin Jaana Palanterä ja sen kunniapuheenjohtajana on entinen kansanedustaja Pentti Lahti-Nuuttila (SDP). Virvatuli
Sana "virva" tarkoittaa jotakuinkin väreilyä, häilymistä ja lepattamista. Virvatulet vaikuttavat monista luonnottomilta tai yliluonnollisilta. Tästä syystä virvatuliin liittyy paljon kansantarinoita ja myyttejä. Tutkijat ovat tarjonneet virvatulille erilaisia selityksiä. Pyörre
Pyörre on virtaus, johon liittyy pyörimistä jonkin akselin ympäri. Se on turbulenttinen virtaus, jonka virtaviivat ovat suljettuja. Yleiskielessä pyörre voi tarkoittaa myös mitä tahansa muuta spiraalimaisesti pyörivää liikettä. Virtakorento
Virtakorento ("Osmylus fulvicephalus") on verkkosiipisiin kuuluva hyönteinen eli se ei ole sudenkorento. Lajia esiintyy laajalti Euroopassa. Suomen Erillisverkot
Suomen Erillisverkot on Suomen valtion kokonaan omistama erityistehtäväyhtiö, jonka omistajaohjauksesta vastaa valtioneuvoston kanslia. Erillisverkot tarjoaa konesalipalveluita, tietoliikennepalveluita ja tilannekuvapalveluita viranomaisille ja huoltovarmuuskriittisille toimijoille. Palveluja ovat muun muassa viranomaisradioverkko Virve, kriittisten valvomoiden yhteistyötä tukeva Krivat sekä johtojen ja kaapeleiden sijaintitietoja tarjoava Johtotieto. Viritysjärjestelmä
Nimensä keskisävelviritys lienee saanut siitä, että järjestelmään syntyy symmetrisiä rakenteita, joissa jokin sävel on täsmälleen tietyn intervallin keskellä, siis yhtä kaukana intervallin ylemmästä ja alemmasta sävelestä. Näin esimerkiksi d sijoittuu suuren terssin c-e keskelle siten, että sekunnit sekä c:hen että d:hen ovat yhtä suuria. Vastaavia rakenteita syntyy muidenkin intervallien keskelle. Viritys perustuu suurten terssien virittämiseen luonnonpuhtaiksi. Lopputuloksena on viritys, joka soi pehmeästi yleisimmin käytetyissä sävellajeissa, mutta johtaa Pythagoraan viritystä suurempiin epäpuhtauksiin virityksen äärirajoilla. Viritykseen sisältyy yksi voimakas susi-intervalli, epäpuhdas kvintti, jota ei edes voida pitää kvinttinä vaan vähennettynä sekstinä. Tämäkään järjestelmä ei johda enharmoniaan. Useimpia kromaattisia säveliä ei katsotakaan enharmonisesti samoiksi; esimerkiksi dis ja es ovat tässä virityksessä eri säveliä. Virkamies
Virkamiehet toimivat julkishallinnossa esimerkiksi ministeriöissä ja valtion eri virastoissa. Viran hoito on julkisen vallan käyttöä. Aiemmin Suomessa oli ylimääräisiä virkamiehiä, jotka hoitivat vakinaisen virkamiehen tehtäviä tai olivat tämän avustajia. Heidän oikeusasemansa järjestettiin ylimääräisasetuksella (asetus 755/1949), joka oli voimassa vuoteen 1987. Verenpaine
Verenpaine tarkoittaa ihmisen suurimmissa valtimoissa olevaa painetta. Verenpaineen suhteellisen säännöllisesti jatkuva muutos pitää veren liikkeessä, ja sitä ylläpitää sydän. Taidekoulu Estradi
Estradia ylläpitää Etelä-Karjalan Estradi ry. Estradilla on rehtori, vararehtori ja musiikki-, sirkus- ja teatteriopettajat. Estradi sijaitsee varsinaisesti Lappeenrannassa, mutta ryhmiä on myös Joutsenossa. Koko Estradin yhteinen syysnäytös järjestetään kaupungintalon Lappeenranta-salissa ja kevätnäytös Estradilla. Estradi ja Sirkus Finlandia tekevät yhteistyötä. Olli Virtaperko
Virtaperkon läpimurto säveltäjänä tapahtui laajamittaisten orkesteriteosten myötä. Hänen tyylillisesti monipuolinen tuotantonsa sisältää taidemusiikin keskeisten teostyyppien lisäksi muun muassa bigband-musiikkia, elektronisia instrumentteja hyödyntäviä sävellyksiä sekä teoksia renessanssi- ja barokkisoittimille. Virtaperkon konsertto "Romer's Gap" sähköisesti vahvistetulle sellolle ja orkesterille valittiin Teosto-palkintoehdokaaksi helmikuussa 2017. Virtaperko on Suomen Säveltäjät ry:n varapuheenjohtaja. Hän toimi vuodet 2011-2014 Tampere Biennalen taiteellisena johtajana ja on lisäksi toimittanut musiikkohjelmia Yle Radio 1 -radiokanavalle vuodesta 2007 (muun muassa "Välilevyjä, Aikamme suomalaista musiikkia" ja "Jälkikoirat").
Teokset saatavana Music Finlandin kautta, ellei toisin ole mainittu. Ukonvirva
Ukonvirva on valoilmiö, jossa korkeisiin rakennuksiin, mastoihin tai puihin ukkospilven alla syntyy koronapurkaus. Se on vastaava kuin Elmon tuli merellä laivoissa ja ilmassa lentokoneissa. Ukonvirva näyttäytyy valaisevana sinertävänä hohteena kohteen ympärillä tai kohteessa, usein ikään kuin suihkuten terävien kärkien suuntaisesti ulospäin. Ukonvirva voidaan laskea virvatuliin, jotka ovat joukko kansanperinteen tuntemia erilaisia valoa aikaansaavia ilmiöitä pimeässä. Virtahevot
Virtahepoja on elänyt ainakin mioseenikaudelta lähtien. Virtahepoja tavataan nykyisin vain Afrikassa. Elossa olevia lajeja on kaksi, kääpiövirtahepo ja varsinainen virtahepo. Eläintieteilivät luokittelevat kummankin virtahepolajin omaan sukuunsa. Molemmat lajit ovat ovat vedessä viihtyviä kasvinsyöjiä, jotka ruokailevat öisin maalla. Kirvu
Kirvun perintöä ylläpitää muun muassa Kirvun pitäjäseura, Kirvu Säätiö ja Mäntsälän keskustassa sijaitsevat Kirvu-museo ja Kirvun Kotiseutuarkisto. VIRVE
Digitaalinen Virve on salattu toisin kuin aiemmin käytetyt analogiset verkot. Verkko mahdollistaa samat digitaaliset lisäpalvelut kuin GSM. Lisäksi verkossa on käytössä ryhmäpuheluominaisuus, joka mahdollistaa nopean ja tehokkaan viestinnän puheryhmän sisällä. Ryhmäpuhelu onkin Virven tärkein ominaisuus. Virsut
Virsut ovat tuohesta tai raa’asta niinestä tehdyt varrettomat kengät, josta tunnetaan sandaalimaisia sekä tohvelimaisia muunnoksia. Virsut kuuluvat niinijalkineisiin, joita Itämeren itä- kaakkoispuolella on vanhastaan valmistettu useiden puiden kuoriaineksesta, kuten lehmuksen, jalavan ja pajun niinestä sekä katajan kuoresta tai koivun tuohesta. Pohjoisen havumetsävyöhykkeen eteläosissa kasvaa hyvätuohisia koivuja ja täällä tuohi on valikoitunut lähes ainoaksi virsujen ainekseksi, vaikka sen käyttö kutomatöihin on huomattavasti hankalampaa kuin lehmuksen niinen. Suomesta ei ole tehty esihistoriallisia virsulöytöjä. Virsumallien levikki ja niihin liittyvä sanasto viittaavat kuitenkin siihen, että suorakuteiset niini- ja tuohivirsut olisi tunnettu itämerensuomalaisten keskuudessa jo esihistoriallisella ajalla. Nimitys virsu perustuu balttilaiseen ja länsivenäläiseen sanaan "verzen" ("верзень"). Muita erilaisten virsujen paikallisia nimityksiä ovat esimerkiksi löttö, tanokas, tuohikas, tohveli, luapotti ja kopponen.