Mikä on maapallon arvioitu ikä?
Maa
Maa eli maapallo tai Tellus (symboli: ) on aurinkokuntamme kolmas planeetta Auringosta lukien. Se on tunnetun maailmankaikkeuden ainoa planeetta, jolla tiedetään olevan elämää. Maan keskietäisyys Auringosta on noin 149,6 miljoonaa kilometriä eli noin yksi astronominen yksikkö. Maan arvioitu ikä on noin 4,5 miljardia vuotta, ja se on aurinkokuntamme tihein sekä sen viidenneksi suurin planeetta niin läpimitaltaan kuin massaltaankin.
Kadonnut menneisyys
Ajankohta: miljardi vuotta tulevaisuudessa. Maapallo on niin vanha että valtameret ovat kuivuneet. Maapallolla on yksi ainoa kaupunki, Diaspar. Kaupunki on täysin suljettu eikä siitä pääse ulos eikä sisään. Kaupungin asukkaat uskovat olevansa ainoat ihmiset maapallolla. He pelkäävät kaupungin ulkopuolista maailmaa, koska tarina kertoo säälimättömistä Tunkeutujista, jotka ajoivat ihmiskunnan takaisin Maapallolle ja sopimuksen mukaan antoivat ihmiskunnan elää – jos he eivät koskaan lähtisi Maasta. Evoluutio
Kaikki elämä maapallolla polveutuu universaalista esivanhemmasta joka eli noin sitten. Toistuvat uusien lajien synnyt (lajiutumiset), lajien sisäiset erilaistumiset (anageneesit) ja lajien menetykset (sukupuutot) voidaan päätellä yhteisistä biokemiallisista ja morfologisista piirteistä sekä yhteisten DNA-jaksojen . Nämä homologiset piirteet ja jaksot ovat samankaltaisimpia lajeissa, joiden sukuhaarojen eroamiseen yhteisestä esivanhemmasta on lyhin aika. Tätä tietoa voidaan käyttää rekonstruoimaan evoluution historiaa käyttäen sekä nykyisiä lajeja että fossiileja. Nykyisen biodiversiteetin kuviot ovat muotoutuneet sekä lajiutumisten että sukupuuttojen kautta. On arvioitu, että enemmän kuin 99 % maapallolla eläneistä lajeista on kohdannut sukupuuton. Maapallolla on arvioitu olevan tällä hetkellä eliölajia, joista noin (14 %) on dokumentoitu. Työeläke
Entinen taloustieteen professori, eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen johtaja Jaakko Kiander kirjoitti, että jos kansalaisaloitteen mukaisesti "taitettu indeksi" korvattaisiin palkkaindeksillä, eläkevarat loppuisivat kokonaan 2060-luvulla. Hänen mielestään olisi kohtuutonta kuluttaa näin kaikki eläkevarat yhdelle sukupolvelle, joka vieläpä maksoi töissä ollessaan paljon alhaisempia eläkemaksuja kuin nyt peritään ja joka jäi eläkkeelle keskimäärin alle 60-vuotiaana. Nuoret joutuvat maksamaan paljon korkeampia eläkemaksuja ja heidän eläkeikänsä on lähes 70 vuotta. Silti jo nyt eläkemeno on pysyvästi suurempi kuin eläkemaksuista kertyy. Gongwanglingin löytöpaikka
Heti löytämisen jälkeen alettiin pohtia pääkallon ajoitusta. Vertailemalla eri maakerroksia muihin vertailupaikkoihin, päädyttiin aluksi 1,15 miljoonan vuoden ikään. Tätä arvoa on käytetty pitkään kirjallisuudessa, vaikka muitakin ajoituksia on esitetty. Paleomageettista stratigrafiaa on sovellettu ajoitusmenetelmänä tällekin kohteelle ja sillä on kallolle saatu 800 000–750 000 vuoden ikä. Samalla menetelmällä on saatu iäksi myös 1 miljoonaa vuotta. Liu ja Ding tutkivat hapen isotooppien vaihteluita ja saivat näiden tulosten avulla iäksi 800 000–730 000 vuotta. Suurin ongelma lienee tulosten tulkitseminen liian pienen aineiston avulla. Geologia
Geologinen ajanlasku jakaa maapallon historian viimeisimmät noin 4,5 miljardia vuotta kansainvälisesti sovittuihin ajanjaksoihin, joiden pituus vaihtelee miljoonista vuosista tuhansiin miljooniin vuosiin. Ajanjaksot esitetään yleensä alaspäin vanhenevassa järjestyksessä, joka symboloi karkeasti sedimenttikivikerrostumia. Täydellistä kaikki ajanjaksot kattavaa sedimenttikivikerrostumaa ei ole olemassa joten tutkimustietoa on hankittu ympäri maapalloa sijaitsevista osakerrostumista. Kansainvälinen "International Commission on Stratigraphy" -järjestö (ICS) pyrkii standardisoimaan ajanjaksojen nimityksiä ja ajoituksia. Alkuräjähdys
Alkuräjähdys on kosmologiassa maailmankaikkeuden syntymää ja kehittymistä käsittelevä vallitseva teoria. Alkuräjähdysmalli muotoutui konsensusmalliksi 1960-luvulla ja on yhä tieteen nykyinen standardimalli. Teorian mukaan maailmankaikkeus syntyi äärimmäisen tiheästä ja kuumasta tilasta noin 13,8 miljardia vuotta (13,8 Ga) sitten niin kutsutussa alkuräjähdyksessä ja on siitä lähtien jatkuvasti laajentunut. Pimeä energia
Myös maailmankaikkeuden iänmääritys viittaa kiihtyvään laajenemiseen. Ennen pimeän energian havaitsemista maailmankaikkeuden laajenemisen oletettiin hidastuvan ajan mittaan ja keskimääräinen laajenemisnopeus laskettiin Hubble-avaruuskaukoputkella kefeideistä otettujen kuvien perusteella. Maailmankaikkeuden iäksi saatiin noin 9 miljardia vuotta. Linnunradasta on kuitenkin löytynyt yli 13 miljardin vuoden ikäisiä tähtiä. Kun laskelmissa huomioitiin supernovahavaintojen mukainen kiihtyvä laajeneminen, maailmankaikkeuden iäksi saatiin noin 13,7 miljardia vuotta, jolloin maailmankaikkeus osoittautui tähtiään vanhemmaksi. Tämänhetkinen arvio maailmankaikkeuden iästä on noin 13,82 miljardia vuotta. Maailman luomisen ajankohta
Juutalaisen kalenterin mukaan maailma luotiin juliaanisen kalenterin päivänä 6.10.3761 eaa. Vuosi 5779 alkoi auringonnoususta 9.9.2018 ja päättyy auringonlaskuun 29.9.2019. Ilmasto
Ilmastoa mitataan seuraavilla luvuilla:Voidaan myös mitata muun muassa seuraavia lukujaIlmasto muuttuu sekä pitkän että lyhyen ajan kuluessa eri syistä. Jaksollisesti esiintyvät jääkaudet aiheutuvat maan kiertoradan ja pyörimisakselin kallistuskulman vaihteluista. Vain 20 000 vuotta sitten viimeisen jääkauden kylmimpänä aikana maapallon keskilämpötila oli arviolta 6 astetta nykyistä alhaisempi. Dinosaurusten aikana noin 90 miljoonaa vuotta sitten maapallo sen sijaan oli hyvin lämmin eikä jäätiköitä juurikaan esiintynyt edes Etelänavan lähialueilla. Parhaillaan maapallolla eletään jälleen jäätiköitymisvaihetta. Koska hiilidioksidin korkea pitoisuus ilmakehässä lämmittää ilmastoa, ihmisten kasvihuonekaasupäästöjen seurauksena maapallo ei kuitenkaan ole viilenemässä. Prekambri
Kausi voidaan jakaa geologisen ajanlaskun mukaisiin kausiin tai esimerkiksi seuraaviin vaiheisiin:Maapallo syntyi kasautumalla pienemmistä kappaleista 4,5–4,6 miljardia vuotta sitten. Törmäyshypoteesin mukaan nuoreen Maahan törmäsi Marsin massainen planeetta, ja törmäyksen sinkoamasta aineesta muodostui Kuu. Maapallon vakaa kuori syntyi noin 4 400 miljoonaa vuotta sitten. Väitetään 
että eloperäistä hiiltä olisi ajalta 4 000 miljoonaa vuotta sitten. Elämää saattoi olla jo 3 850 miljoonaa vuotta sitten, jolla ajalla syntyi rautamuodostumia.
Varmempia todisteita elämästä on kuitenkin noin 3 500–3 450 miljoonan vuoden takaa. Ensimmäinen jääkausijakso oli 3 000 miljoonaa vuotta sitten. Keski-ikä
Ajanjaksoa on yritetty määrittää useiden yritysten kautta, ja monet näistä päätyvät ihmisen keskimääräisen eliniän kolmanteen neljännekseen. Collins Dictionaryn mukaan keski-ikä ajoittuu suurin piirtein elinvuosille 40–60. Oxford English Dictionary antaa samankaltaisen määritelmän, mutta vuosille 45–60. Erik H. Erikson taas ajoittaa iän elinvuosille 40–65. Alkuräjähdyksen aikajana
Alkuräjähdyksen aikajana kuvaa alkuräjähdyksen jälkeistä maailmankaikkeuden kehittymistä. Tapahtumat ajoitetaan mukanaliikkuvien koordinaattien aikaparametrin mukaan. Havaintojen tukeman teorian mukaan kaikkeus alkoi noin 13,82 miljardia vuotta sitten. Tähänastinen kehitys voidaan jakaa kolmeen päävaiheeseen. Hyvin varhainen ensimmäinen vaihe kesti alle sekunnin. Siinä kaikkeuden hiukkaset olivat korkeammilla energiatasoilla kuin mitä voidaan nykyisillä hiukkaskiihdyttimillä saavuttaa. Tämän vuoksi aikakauden tapahtumien yksityiskohdat ovat pikemminkin alkuräjähdysteoriasta johdettuja valistuneita arvauksia kuin vakiintuneita kokeellisesti todettuja käsityksiä. Seuraava vaihe alkoi, kun hiukkasten energisyys pieneni tasoille, jotka voidaan saavuttaa nykyisessä suuren energian hiukkasfysiikassa. Tässä vaiheessa muodostuivat ensimmäiset protonit, elektronit ja neutronit ja näistä edelleen ytimiä ja lopulta atomeja. Kosmisen taustasäteilyn vapauduttua alkoi rakenteiden muodostumisen vaihe, jonka aikana tähdet, galaksit ja galaksijoukot muodostuivat. Kolmas vaihe on edelleen meneillään ja tulevaisuudesta on esitetty lukuisia valistuneita arvioita. Snowball
Snowball (, kevät 1964, Nottinghamshire, Iso-Britannia – helmikuu 1979) oli tiettävästi maailman vanhin marsu, joka saavutti 14 vuoden, 10 kuukauden ja kahden viikon iän. Snowballin ikäennätys on kirjattu Guinnessin ennätysten kirjaan. Maan historia
Maa alkoi syntyä 4,7 miljardia vuotta sitten, kun Auringon syntyessä ylijääneestä materiaalista syntyneet planetesimaalit alkoivat vetää puoleensa hiukkasia ympäröivästä avaruudesta ja muodostaa planeettoja. Maapallo syntyi 4,6 miljardia vuotta sitten. Maasta tuli kiviplaneetta, koska se sijaitsi niin lähellä Aurinkoa; kauempana Auringosta syntyi kaasuplaneettoja. Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke
Maan keskilämpötila on saattanut olla liitukaudella 6–15 °C nykyistä korkeampi eli 21–30 °C. Maapallolla esiintyy aavikoilla yli 45 °C helteitä. Maapallo jäätyy viimeistään 40–60 °C pakkasessa pinnaltaan kokonaan, mahdollisesti jo −15 °C:ssä. (40–60?) Raamatun historiallisuus
Jos ensimmäinen Mooseksen kirja tulkitaan kirjaimellisesti, niin Maan iäksi saadaan kuusi tuhatta vuotta. Geologit päätyivät kuitenkin jo 1700-luvulla käsitykseen, että Maa on paljon vanhempi, ja kiista kärjistyi myöhemmin kehitysopin tultua tunnetuksi. 
Runsaasti todisteita Maan ja maailmankaikkeuden pitkästä iästä tarjoaa myös tähtitiede ja kosmologia. Nykyään useimmat teologitkin pitävät Raamatun alkukertomuksia luonteeltaan myyttisinä, eivät 
historiallisina. Väestön ikääntyminen
Yhdistyneet kansakunnat arvioi, että teollisuusmaiden keskimääräinen ikä nousi 23,9:stä (1950) 37,3:een (2000), ja vuonna 2050 luvun arvioidaan olevan jo 45,5. Japanissa, eräässä maailman nopeiten ikääntyvistä valtioista, oli vuonna 1950 9,3 alle 20-vuotiasta jokaista yli 65-vuotiasta kohti. Vuonna 2025 suhdeluvun arvioidaan olevan 0,59. Keskitulotason maat
Alemman keskitulon maaluokkaan luettiin Maailmanpankin vuotta 2014 kuvaavien tilastojen perusteella yhteensä 51 maata. Maissa asui yhteenä 2,844 miljardia ihmistä, joista 39 prosenttia kaupungeissa. Niiden yhteenlaskettu bruttokansantuote oli 5 780 miljardia USD. Keskimääräinen bruttokansantulo oli 2 037 dollaria henkeä kohden (2014; BKTL oli 747 USD vuonna 2004). Odotettavissa elinikä keskimäärin 67 vuotta (2013), eliniän odotusarvo pidentyi neljä vuotta kymmenen edeltävän vuoden aikana. Lukutaitoisia oli vuonna 2003 yhteensä 82 prosenttia, vuonna 2013 jo 91 prosenttia väestöstä. Hiilidioksidipäästöt olivat keskimäärin 1,5 (ekvivalentti)tonnia henkeä kohden (2011), maiden päästö oli kasvanut 0,4 tonnia henkeä kohden edellisen kymmenen vuoden aikana. Huomaa, että oheisessa taulukossa esitetyt vuoden 2014 arvot on poimittu pääsääntöisesti aiemmasta tilastoversiosta (syyskuussa 2015), ja ovat saattaneet muuttua hieman vuoden 2016 tilastossa. 
Vuosina 2015–2016 alemman keskitulotason maiksi on noussut Kambodža (oli LIC-luokassa) ja Senegal on pudonnut LIC-luokkaan. Ylemmästä keskitulotason UMIC-maaluokasta alemman keskitulotason maaksi (LMIC) ovat siirtyneet Angola, Mongolia ja Tunisia. Samana ajanjaksona Guyana on noussut ylemmän keskitulotason UMIC-maaluokkaan. Johdatus evoluutioon
Helposti syntyvä väärinkäsitys on, että tämä ”yhteinen kantaisä/-äiti” oli yksin maailmassa. Luultavammin se oli vain yksi yksilö jo elämäntäytteisessä valtameressä. Kaikki muut ovat kuitenkin epäonnistuneet jatkamaan sukuaan näihin päiviin saakka. Toinen väärinkäsitys on, että se olisi maapallon "ensimmäinen" eliö. Realistisempi kuva on, että se oli pitkän kehitysprosessin lopputulos, jonka varhaisimmat vaiheet eivät välttämättä olleet edes yksiselitteisesti "eläviä". Varhaisissa vaiheissa elämä on saattanut syntyä yhä uudestaan, mutta siitä emme tiedä nykytietämyksellä kovinkaan paljoa, koska esimerkiksi koskemattomia kerroskivilajeja 3,8–3,5 miljardin vuoden takaa Maan alkuajoilta on lähes mahdotonta löytää (ei tunneta nykyisin) ja tarvittaisiin hapeton ilmakehä muiden epätavallisten olosuhteiden lisäksi. Ihmisillä ei ole nykyisin mitään tietoa elämän 300 ensimmäisen miljoonan vuoden ajalta, eikä laboratorioissa ole vielä pystytty tuottamaan elämää, mutta täysin mahdotonta tekniikan ja tietämyksen kehittyessä se ei luultavasti ole. Jo 3,5 miljardin takaisista kivistä on löydetty rikasta bakteerilajistoa. Ilmaston lämpenemisen vaikutukset
Kasvava huolestuneisuus vaikutuksista on synnyttänyt ja voimistanut ilmastopoliittiseen keskusteluun osallistuvia kansalaisliikkeitä sekä käynnistänyt poliittisia prosesseja ilmaston lämpenemisen hillitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n neljäs arviointiraportti vuodelta 2007 sisältää yhteenvedon ilmaston lämpenemisen odotetuista ja todennäköisistä vaikutuksista.
Tunnettu yhdysvaltalainen tiedelaitos Massachusetts Institute of Technology (MIT) julkisti toukokuussa 2009 uuden arvion maapallon ilmaston lämpenemisestä tällä vuosisadalla. MIT:n ennuste on katastrofaalinen, planeetan keskilämpötila nousisi 3,5–7,4 astetta. Vielä vuonna 2003 MIT arvioi lämpenemisen jäävän 2,4 asteeseen. Christian Mortensen
Thomas Peter Thorvald Kristian Ferdinand Mortensen (16. elokuuta 1882 – 25. huhtikuuta 1998) oli maailman kaikkien aikojen toiseksi vanhin tai kolmanneksi vanhin mies. Hän eli 115-vuotiaaksi; Shigechiyo Izumin uskottiin aiemmin kuolleen 120-vuotiaana, mutta hänen ikänsä on nyttemmin kyseenalaistettu. HE 1523-0901
HE 1523-0901 on toistaiseksi vanhin löydetty tähti. Sen iäksi on arvioitu 13,2 miljardia vuotta, eli se olisi siten syntynyt maailmankaikkeuden ollessa vain noin 500 miljoonan vuoden ikäinen. Anna Frebelin johtama ryhmä havaitsi tähden ESO:n 8,2-metrisellä VLT-teleskoopilla, ja sen ikä määriteltiin radioaktiivisen hajoamisen perusteella. Draken kaava
Sivilisaation elinikä on nykyarvion mukaan lyhyt, samoin todennäköisyys sille, että älyllistä elämää ehtii kehittyä jonkin kosmisen tekijän häiritsemättä. Jos sivilisaatio leviäisi vaikkapa 100 000 tähteen, olisi Draken kaavasta saatava tulos kerrottava 100 000:lla. Jättituija
Jättituija on pitkäikäinen puu ja elää usein 800–1 000 vuotta vanhaksi. Vanhimman iältään tunnetun puun on vuosirengasnäytteiden perusteella laskettu olevan noin 1 460 vuotta vanha. Kaikkein suurimpien puiden ydin on yleensä kuitenkin lahonnut pois, jolloin tarkkaa ikää ei voida laskea vuosirenkaista. Puuta on käytetty jonkin verran vuosirengasajoituksessa sen pitkäikäisyyden vuoksi, joskaan se ei ole tarkoitukseen ihanteellinen epätasaisen vuosirengaskasvunsa vuoksi. Greenpeace
Vuonna 2007 Greenpeace julkaisi yhdessä ERECin kanssa energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energiamuotoihin perustuvan Energy [R]evolution -energiaskenaarion, jonka toteuttaminen maailmanlaajuisesti Greenpeacen mukaan mahdollistaisi maailman kasvihuonekaasupäästöjen puolittamisen vuoteen 2050 mennessä ja pysäyttäisi ilmaston lämpenemisen. Kansainvälisessä ilmastopolitiikassa Greenpeace on vaatinut sitovia päästövähennyksiä maailmanlaajuisesti ja teollisuusmaille 40% vähennyksiä vuoden 1990 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Järjestön mukaan teollisuusmaiden olisi myös tuettava huomattavissa määrin kehittyviä maita, jotta kehitysmaat voisivat nostaa elintasoaan ilmastolle kestävällä tavalla, pysäyttää metsäkadon ja sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin. Greenpeace on myös laatinut yhdessä muiden järjestöjen kanssa ehdotelman Kööpenhaminan ilmastosopimukseksi. Ehdotelma esiteltiin YK:n ilmastoneuvotteluissa Bonnissa elokuussa 2009. Elinkelpoinen planeetta
Michael Hartin vuonna 1979 julkaiseman hyvin pessimistisen tutkimuksen mukaan Maata muistuttava planeetta voisi olla elinkelpoinen suunnilleen etäisyydellä 0,95–1,01 AU. Kauempana Auringosta Maa saattaisi jäätyä lumipalloksi. Alle 0,95 AU:n päässä Auringosta Maan ilmakehään haihtuisi kasvihuonekaasuiksi vesihöyryä, joka käynnistäisi Maan kuumenemisen karkaavan kasvihuoneilmiön takia. Ensin vesi höyrystyisi ilmakehään ja haihtuisi avaruuteen, kuntropopaussin lämpötilainversio olisi heikentynyt tai poissa ja päästäisi vesihöyryn avaruuteen. Sitä ennen yhteyttäminen häviäisi. Tämän jälkeen tulivuoret sylkisivät hiilidioksidia ilmakehään, ja Maa kuumenisi Venuksen kaltaiseksi pätsiksi. Ilmaston lämpenemisen vaikutukset
Viimeaikaiset tutkimukset vuosilta 2012 ja 2013 ovat kuitenkin pienentäneet arviota lämpenemisestä selvästi. Naturessa vuonna 2013 julkaistu tutkimus arvioi lämpenemiseksi enää 1,3 astetta hiilidioksidin määrän noustessa kaksinkertaiseksi.
Maapalloa suoraan lämmittäviä tai viilentäviä tekijöitä, kuten auringon aktiivisuutta, vulkaanisia päästöjä, muutoksia maan kiertoradassa ja kasvihuonekaasuja kutsutaan säteilypakotteiksi. Mikään pakotevaikutus ei ole välitön, vaan vaikutukset ilmenevät hitaasti pitkällä aikajänteellä. Vaikka kasvihuonekaasujen pitoisuudet pysyisivät nykytasolla, ilmasto luultavimmin lämpenisi edelleen 0,5 °C ja merenpinta jatkaisi nousuaan yli tuhannen vuoden ajan. Pekka Reinikainen
Reinikaisen mielestä maailma on 6000 vuotta vanha ja kaikki geologiset kerrostumat ja fossiilit ovat syntyneet vedenpaisumuksessa 4500 vuotta sitten. Dresdenin koodeksi
8. luvussa sama kirjoittaja jatkaa edelleen ja kuvailee, miten maailmankaikkeus voi tuhoutua suuressa vedenpaisumuksessa. Sen kannalta merkittävä päivämäärä on "5Eb". Tutkijat eivät kuitenkaan tiedä, miten tämä päivämäärä olisi tulkittavissa. Vanhempien mayakirjoitusten mukaan tämänhetkinen maailma kestäisi 33 kertaa 400 vuotta eli loppu olisi vuonna 8077. Epävarmaa on kuitenkin, monennessako maailmankaikkeudessa mayakalenterin mukaan nyt eletään: toisessa vai kymmenennessä vai viimeisessä? Tästä ei ole mitään viitteitä. 100 000 vuoden jakson ongelma
Joidenkin mielestä maan radan soikeus voisi olla kaikesta huolimatta ainakin osaksi ilmastoa muuttava tekijä. Soikeusjakso muuttaa Maan pinnalle tulevaa auringon säteilyä vain 1–2 %. Näin on ollut viimeiset miljoona vuotta. 100 000 vuoden jakso liittyy 95 ja 125 000 vuoden jaksojen yhdistymiseen. 100 000 vuoden jaksoa on väitetty harhaksi tai jostain resonanssista johtuvaksi. 100 000 vuoden jakso saattaa johtua Maan radan kaltevuuden vaihteluista. Myöskään soikeuden pidempi 400 000 vuoden jakso ei näy yli miljoonan vuoden ikäisissä kerrostumissa. Edellinen jääkausien välinen aika, lämmin Eem-interglasiaali alkoi noin 10 000 vuotta aiemmin kuin Milankovićin teoria edellyttäisi. Parker-aurinkoluotain
Luotain on saanut nimensä fyysikko Eugene Parkerin mukaan. Hän täytti vuoden 2018 kesäkuussa 91 vuotta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Nasa on nimennyt laitteensa vielä elävän henkilön mukaan. Parker oli ensimmäinen, joka vuonna 1958 näytti toteen, että aurinkotuulen vaikutus ulottuu Maahan asti. Parkeria ei ensin uskottu, ja pian sen jälkeen neuvostoliittolainen Luna-luotain mittasi aurinkotuulen nopeuden. Voyager 1 -luotain on mitannut aurinkotuulta vielä 18 miljardin kilometrin päässä Auringosta. Myös Mariner 2 mittasi aurinkotuulta, kun se vuonna 1962 matkasi Venukseen. Elinkelpoinen planeetta
Aurinko saattaisi olla kuuttomalla Maalla muutaman kymmenen tuhannen vuoden välein pohjoisnavan yllä. Eräiden mukaan Maa saattaisi silloin helpommin jäätyä lumen ja jään peittämäksi palloksi. Jotkut sanovat että näin tapahtuisi vain, jos olisi yksi suuri supermanner. Soikealla radalla kiertävän planeetan olisi kyettävä pitämään ilmakehänsä myös ollessaan lähimpänä keskustähteään. Kaukana keskustähdestä oleva planeetta voisi olla elinkelpoinen sen ytimessä olevien radioaktiivisten aineiden lämmittämänä. Nuoren planeetan hajoaminen voi tapahtua viisi kertaa nopeammin kuin Maassa nyt. Maailman väkiluku
YK:n vuoden 2017 ennusteen mukaan väkiluku on 8,6 miljardia vuonna 2030 ja 9,8 miljardia vuonna 2050. Väestön vuosikasvu on noin 83 miljoonaa. Leandra Becerra Lumbreras
Leandra Becerra Lumbreras (väitetysti 31. elokuuta 1887 – 19. maaliskuuta 2015 Guadalajara) oli meksikolainen nainen, joka sukulaistensa ja ystäviensä mukaan täytti 127 vuotta 31. elokuuta 2014, ja oli näin maailman vanhin elävä ihminen. Hänen ikäänsä ei kuitenkaan pystytty todistamaan, sillä hän oli hukannut syntymätodistuksensa 40 vuotta aiemmin muuton yhteydessä. El Horizonte -lehden mukaan Lumbreras työskenteli aikoinaan ompelijana. Hänen viisi lastaan ja useat lapsenlapset olivat jo kuolleet. Hänellä oli jälkeläisiä neljässä eri sukupolvessa. Perheen mukaan Lumbreras arveli pitkän ikänsä syyksi hyvin syömistä, suklaan napostelua, päiväkausia nukkumista ja sitä, ettei hän koskaan mennyt naimisiin. Guinnessin ennätystenkirjan virallisen maailman vanhimman naisen titteliä piti hallussaan japanilainen Misao Ōkawa (s. 5. maaliskuuta 1898). Arkeologia
Vaikka kivityökalut olikin tunnustettu ihmisen tekemäksi, niitä pidettiin yhä paljon todellista uudempina. Kivisten esineiden samoin kuin Englannin Stonehenge-monumentinkin arveltiin olevan peräisin Rooman valtakunnan ajoilta. Eurooppalaisten ainoat historianlähteet olivat Raamattu ja antiikin kirjallisuus, eikä niitä vanhemmista ajoista tiedetty mitään. Maailman uskottiinkin aina 1800-luvun puoliväliin saakka olevan vain 6 000 vuoden ikäinen. Sen ajan tutkijat eivät nähneet työssään mitään, mikä olisi ollut ristiriidassa Raamatun kanssa. Ihmiskunnan todellisesta iästä päästiin selville vasta geologian kehittymisen ansiosta. Fossiileille annettiin pitkään erilaisia virheellisiä selityksiä. Robert Hooke ja Nicholas Steno havaitsivat 1600-luvulla, että erilaiset fossiilit esiintyivät eri kerroksissa, mikä kertoi, että ne olivat eläneet eri aikoina ja hyvinkin varhain. Samoihin aikoihin havaittiin, että ihminenkin oli elänyt jo joidenkin sittemmin sukupuuttoon kuolleiden eläinten aikana, joskin nämä löydöt selitettiin yhä usein väärin. 1700-luvun alkupuolella havaittiin, että maapallon täytyi olla hyvin vanha, sillä sen kuoren oli täytynyt ehtiä jäähtyä. Tämän löydön myötä luomiskertomuksen tarkkuutta alettiin epäillä, ja ranskalainen Georges Louis Leclerc ehdotti, että luomiskertomuksen ”päivät” olivatkin pidempiä ajanjaksoja. Geologi James Hutton kuvaili vuosina 1788 ja 1795 ilmestyneessä teoksessaan "Theory of Earth", kuinka valtavan kauan Maan muodostuminen geologisten prosessien kautta on täytynyt kestää. Maailman luomisen ajankohta
Maailman luomisen ajankohtaa on pyritty määrittämään eri uskonnollisten perinteiden myyttien mukaan. Raamatun perusteella se olisi tapahtunut noin vuonna 3761 eaa. (juutalainen ajanlasku) tai noin 5500 eaa. (osa kristillisistä), sumerien ja babylonialaisten myyttien mukaan noin 244 100 eaa., muinaisten egyptiläisten mukaan noin 20 000 - 50 000 eaa., zarathustralaisten mukaan noin 9600 - 9500 eaa. ja kiinalaisen myytin mukaan noin 39 000 eaa. Kreikkalaisten myyttien mukaan myyttinen aikakausi alkoi 2000-luvun eaa. tulvasta. Hindujen Veda-kirjan mukaan maa olisi luotu 4,3 miljardia vuotta sitten. Tieteen mukaan maailmankaikkeuden ikä on kuitenkin arviolta 13,8 miljardia vuotta ja maapallon 4,5 miljardia vuotta. Johdatus evoluutioon
Kun teologit, esimerkiksi James Ussher, yrittivät määrittää Maan ikää Raamatun perusteella, he päätyivät yleensä noin 6000 vuoteen. Geologiset todisteet viittasivat kuitenkin jo varhain siihen, että Maan on oltava paljon vanhempi, erään tuonaikaisen arvion mukaan noin 80 000 vuotta. Nykyaikaisen geologian isänä tunnettu Charles Lyell osoitti vuonna 1830, että ihminen asui hyvin iäkkäällä planeetalla. Hieman myöhemmin Alcide d'Orbigny antoi geologisille ajanjaksoille niistä nykyäänkin käytetyt nimet. Immortus
Immortus on erittäin älykäs tiedemies ja ikääntyy huomattavasti hitaammin mitä keskiverto ihminen (joidenkin lähteiden mukaan Immortus on täysin kuolematon ja on olemassa yhtä kauan mitä aikakin universumissa). Hän on kokenut aikamatkailija ja ymmärtää aikaa tarpeeksi hyvin manipuloidakseen sen kulkua haluamaansa suuntaan. Immortuksella on laaja tietämys tulevaisuuden teknologioista ja hän kykenee hyödyntämään sitä. Luettelo Linnunrata-kirjasarjan käsitteistä
Syvä Miete on erään yliälykkään panulotteisen rodun, hiirien, itselleen rakentama supertietokone, jonka he tekivät saadakseen lopullisen vastauksen Perimmäiseen Kysymykseen elämästä, maailmankaikkeudesta ja kaikkesta muusta sellaisesta.
Syvä Miete laski ja arvioi 7,5 miljoonan vuoden ajan ja ilmoitti sitten, että vastaus on 42 – ja että sen saattoi vain ymmärtää, jos tiesi Perimmäisen Kysymyksen. Niin piti rakentaa toinen vieläkin suurempi tietokone selvittämään Kysymystä.
Tämä tietokone, jonka nimi oli Maa, oli niin valtava, että sitä hyvin usein luultiin planeetaksi - näin uskoivat etenkin ne apinankaltaiset olennot, ihmiset, jotka sen pinnalla elivät täysin tietämättöminä siitä, että olivat vain osa suurta tietokoneohjelmaa.
Ikävä kyllä, juuri ennen tulosten lukemisen hetkeä vogonit odottamatta tuhosivat tietokone Maan, koska se oli uuden hyperavaruusohikulkutien reitillä (tai niin he väittivät), ja niin jouduttiin heittämään kaikki toivo elämän tarkoituksen selville saamisesta - tai siltä ainakin näytti. Kaksi ihmistä jäi kuitenkin henkiin; Arthur Dent ja Tricia McMillan. Bondin kierto
Eri tutkijat ovat arvelleet ilmastossa esiintyvän muun muassa 1500, 2100 tai 2500-2600 vuoden jaksoja. Toisten mielestä 1500 vuoden jakso on 1470 vuotta, toisten mielestä noin 1000-2000 vuoden valejakso.
Auringon aktiivisuudessa arvellaan tapahtuvan muutoksia 1 500 vuoden jaksoissa. Nämä muutokset heijastuvat maapallolle ja olivat ehkä voimakkaampia jääkaudella juuri termohaliinikierron helpomman häiriytyvyyden vuoksi. Toinen teoria on, että Kuun aiheuttamat häiriöt muuttavat jäävuorien muodostumista 1 800 vuoden jaksoissa. Olduvai-teoria
Olduvai-teorian mukaan maailman energiantuotannon eksponentiaalinen kasvu päättyi vuonna 1979, jonka jälkeen energiantuotanto henkeä kohden on pysynyt melko tasaisena. Tämä tasannevaihe päättyy olettaman mukaan suurin piirtein vuonna 2008, jonka jälkeen se kääntyy voimakkaaseen laskuun. Laskun seurauksena on väestökatastrofi, mikä pudottaa maailman väkiluvun kahteen miljardiin vuoteen 2050 mennessä. Nicholas Stern
Huhtikuussa 2008 Stern kertoi Reutersille, että uusimmat tutkimustulokset osoittavat, että hän on raportissaan aliarvioinut ilmaston lämpenemisen aiheuttaman uhan. Sternin mukaan myös IPCC:n 2007 ennusteet näyttävät jo nyt olevan vanhentuneita. Haastattelun mukaan kasvihuonekaasupäästöt kasvavat nopeammin kuin raportin laatimisen aikaan uskottiin ja erityisen huolestuttava on havainto, että maailman merten kyky imeä itseensä hiilidioksidia onkin selvästi ennustettua heikompi. Stern sanoi, että näistä tekijöistä seuraa, että maapallon ilmasto lämpenee nopeammin kuin he osasivat odottaa. Sternin mukaan kasvihuonekaasujen päästöjä tulee leikata vähintään puolella vuosisadan puoliväliin mennessä. Yhdysvaltain osalta päästöjen vähennystarve on 90 %, Stern arvioi. Olduvai-teoria
Olduvai-teoria viittaa näkemykseen, jonka mukaan teollisen sivilisaation (määriteltynä energiantuotannolla henkeä kohden) elinkaari on 100 vuotta (1930-2030) tai hieman vähemmän. Teoria tarjoaa kvantitatiivisen pohjan teollisen sivilisaation kehityskaaren tarkastelulle. Sen nimi on viittaus Olduvain rotkoon Tansaniassa. Z8 GND 5296
Galaksista saapuva valo on 13,1 miljardia vuotta vanhaa, eli se nähdään sellaisena miltä se näytti 700 miljoonaa vuotta alkuräjähdyksen jälkeen. Maailmankaikkeuden laajenemisesta johtuen se sijaitsee kuitenkin nyt noin 30 miljardin valovuoden päässä Maasta. Fred Adams
Monet tutkijat ajattelevat, että maailmankaikkeus olisi hienosäädetty, toisin sanoen elämän esiintyminen jossain kuviteltevissa maailmankaikkeudessa on riippuvainen siitä, miten tarkoin muutamat maailmankaikkeutta kuvaavat avainluvut toteutuvat kyseisessä maailmankaikkeudessa. Avainluvut määräävät muun muassa tähtien iän, planeettojen ratojen vakauden ja niin edelleen. Epäsuotuisat avainluvut saavat aikaan esimerkiksi sen, että tähdet palavat loppuun ennen kuin elämä ehtii kehittyä sitä kiertävän planeetan pinnalle. Jos maailmankaikkeus on hienosäädetty, elämän syntyminen itsestään on epätodennäköistä ilman rinnakkaisia maailmankaikkeuksia. Johdatus evoluutioon
Tähtitieteellisten ja geofyysisten todisteiden valossa on arvioitu maapallon syntyneen noin 4,57 miljardia vuotta sitten. Arvioiden mukaan Maa kehittyi elinkelpoiseksi noin 3,8 miljardia vuotta sitten, jolloin elämä ilmeisesti syntyi, mutta ei tiedetä, miltä se näytti. Elämä muodostui yhteenkerääntyneistä makromolekyyleistä, jotka kykenivät ottamaan aineita ja energiaa ympäröivistä elottomista molekyyleistä sekä Auringon säteilystä. Ensimmäiset vakavasti otettavat teoriat elämän synnystä esitettiin 1920-luvulla. Kiviplaneettojen synty
Maa syntyi noin 10 miljoonassa vuodessa ajoitusten mukaan, vaikka se aikasiempien teoreetikkojen mukaan vaatisi 100–200 miljoonaa vuotta. Tähteä ympäröivä elämänvyöhyke
Aurinko on tyypin G2V tähti, eli spektriluokan G2 pääsarjan tähti, jonka absoluuttinen kirkkaus on 4,8 ja ikä noin 4 500 miljoonaa vuotta. Alussa auringon kirkkaus oli noin 70 % nykyisestä, ja Maa pysyi lämpimänä luultavasti nykyistä suuremman ilmakehän hiilidioksidi- ja metaanipitoisuuden kasvihuonevaikutuksen takia. Auringon kirkastuminen on vuosimiljardien aikana lähentänyt Maata kohti asuinkelpoisen vyöhykkeen sisäreunaa. Planckin aika
Arvioitu universumin ikä (4,3 × 10 s) on karkeasti 8 × 10 Planckin aikaa. Elinkelpoinen planeetta
Elinkelpoinen Maata läheisesti muistuttava planeetta vaatii keskustähden, joka pysyy vakaana vähintään 2,7 miljardia vuotta. Jos aurinko olisi hyvin epävakaa ja sen kirkkaus vaihtelisi, planeetta vuoroin paistuisi ja vuoroin pakastuisi. Varmasti elinkelpoisena pidetään Maata muistuttavaa planeettaa, joka on suunnilleen samalla etäisyydellä keskustähdestään kuin Maa. Sen massan on karkeasti ottaen oltava sama kuin Maan (0,4-2,35 maan massaa) Päivän pituuden olisi oltava korkeintaan 96 tuntia, ettei lämpötila putoaisi liikaa yön aikana. William Lane Craig
Craig on esittänyt ns. kosmologisen Kalam-argumentin Jumalan olemassaolon puolesta. Hän on älykästä suunnittelua kannattavan Discovery Instituten jäsen. Craig on kritisoinut sitä, että yli puolet evankelikalistien papistosta uskoo universumin olevan alle 10 000 vuotta vanha ja on kutsunut tätä "suunnattoman kisualliseksi" ja "tieteellisesti hölynpölyksi". Evoluutiosta Craig on todennut, että pitää Raamatun luomiskertomusta kuvaannollisena ja siten yhteensopivana biologisten evoluutioteorioiden kanssa. Näin ollen Craig sanoo, että elämän alkuperä ei ole hänelle raamatullinen kysymys, vaan tieteellinen kysymys ja on avoin seuraamaan todisteita sinne minne ne johtavat. Tällä hetkellä Craig ei näe yhtäkään teoriaa riittävänä selittämään elämän alkuperää. Islanninsimpukka
Islanninsimpukan kasvu on hidasta ja se elää poikkeuksellisen vanhaksi, jopa satoja vuosia. Simpukan ikä voidaan laskea sen kuoren kasvuvyöhykkeistä. Vuonna 2007 määritettiin tähän mennessä maailman todennetusti vanhimmaksi eläneen yksittäisen eläinyksilön ikä 405–410-vuotiaasta, Islannin vesiltä 80 metrin syvyydestä v. 2006 kerätystä islanninsimpukkayksilöstä, jonka elämä päättyi tähän. James Ussher
Teos oli peruskivi Ussherin–Lightfootin kalenterille. Nuoren maan kreationistit, jotka uskovat maailman olevan noin 6 000 vuotta vanha, viittaavat teokseen edelleen. Teoksessa käsitellään Genesiksen lisäksi kattavasti myös muuta muinaishistoriaa, kuten Persian, Kreikan ja Rooman valtakuntien nousua. Hubble-avaruusteleskooppi
Hubblessa on kaksi aurinkopaneelia, joista laite saa virtansa. Hubble kiertää Maata noin 559 kilometrin korkeudessa. Kierto-aika on 97 minuuttia. Koska siinä ei ole työntövoimaa tuottavaa osaa, se tulee putoamaan kiertoradaltaan. Hubblen arvioitu käyttöikä avaruudessa oli alun perin 15 vuotta, joka täyttyi 24. huhtikuuta 2005. Tätä on pystytty jatkamaan mutta maahansyöksyn on ennustettu tapahtuvan ennen vuotta 2032. Ilmaston lämpeneminen
IPCC arvioi, että ilmasto lämpenee 1,1–6,4 °C, todennäköisimmin 1,8–4,5 °C, aikavälillä 1990–2100. IPCC:n näkemyksiin yhtyvät ainakin 30 tiedeakatemiaa ja -yhteisöä, mukaan lukien G8-maiden sekä Brasilian, Kiinan ja Intian kansalliset tiedeakatemiat. Vaikka yksittäiset tieteentekijät ovat olleet eri mieltä IPCC:n tuloksista, ilmastotieteilijöiden ylivoimainen enemmistö (97 %) yhtyy niihin. GN-z11
Galaksi kuvattiin sellaisena, millainen se oli 13,4 miljardia vuotta sitten, sillä valo on kulkenut galaksista Maahan 13,4 miljardin valovuoden matkan. Koska maailmankaikkeus kuitenkin laajenee, galaksin arvioidaan olevan tällä hetkellä todellisuudessa 32 miljardin valovuoden päässä. Sen viralliseksi etäisyydeksi Maasta nimitetään siis 32 miljardia valovuotta, ei 13,4 miljardia valovuotta. Jeanne Calment
Jeanne Louise Calment (21. helmikuuta 1875 Arles, Ranska – 4. elokuuta 1997 Arles) oli eliniältään todistettavista henkilöistä maailman pisimpään elänyt ihminen, joskin yhdessä uudessa tutkimuksessa asia on kiistetty. Calmentin elinikä oli 122 vuotta ja 164 päivää. Kenenkään muun ei tiedetä koskaan varmuudella saavuttaneen edes 120 vuoden ikää. Maailman toiseksi vanhin oli joko japanilainen Shigechiyo Izumi (120, kiistelty) tai yhdysvaltalainen Sarah Knauss (119). Izumin ikä on kuitenkin myöhemmin kyseenalaistettu, joten Calment saattaa olla ainoa 120 vuoden iän saavuttanut. Calment oli vuoteen 2016 saakka ainoa eurooppalainen, joka tiettävästi oli saavuttanut vähintään 117 vuoden iän. Italialainen Emma Morano täytti 117 vuotta 29. marraskuuta 2016. Heidän lisäkseen vähintään 116 vuoden iän on eurooppalaisista saavuttanut tiettävästi ainoastaan espanjalainen Ana María Vela Rubio. Fysiikan historia
William Thomson (tunnetaan myös lordi Kelvininä) tutki myös sähkömagnetismia, mutta tuli tunnetuksi työstään termodynamiikan parissa. Thomson osoitti tutkimuksissaan, että lämpötilalla on alaraja, absoluuttinen nollapiste, jonka hän johti teoreettisesti. Hänen mukaansa on nimetty SI-järjestelmän mukainen lämpötilan absoluuttinen yksikkö Kelvin. Thomson määritti myös maapallon iän vuonna 1862 arvioimalla sen lämpötilan laskuun perustuen. Thomsonin saama ikäarvio oli 24–400 miljoonaa vuotta. Thomsonin laskuissa oli kuitenkin perusvirhe: hän ei ottanut huomioon maapalloa lämmittäviä tekijöitä kuten radioaktiivista hajoamista. Tosin radioaktiivisuutta ei tuohon aikaan vielä tunnettu. Paleoarkeeinen maailmankausi
Paleoarkeeinen kausi oli 3,6–3,2 miljardia (3 600–3 200 miljoonaa) vuotta sitten. 
Tältä kaudelta on löydetty ensimmäiset varmat todisteet bakteereita muistuttavasta alkeistumallisesta yksisoluisesta elämästä. Väitetään, että tällä kaudella olisi elänyt happea tuottavia bakteereita, päätellen kivikerrostumissa olevasta hapettuneesta raudasta. John Corrigan Wells
Vuonna 2005 Wells oli evoluutiota koskevassa oikeudenistunnossa Kansasissa. Täällä hän kertoi että hän oli varma siitä, että darwinismi on väärässä, koska se ei sopinut havaintoihin. Kun häneltä kysyttiin Maan iästä, hän vastasi uskovansa maan olevan luultavasti 4,5 miljardia vuotta vahnha, muttei olevansa asiasta täysin varma, sillä hän ei ollut syvemmin asiaan perehtynyt. Maan historia
Maapallon ilmasto on vaihdellut koko maapallon olemassaolon ajan. Neljä miljardia vuotta sitten ilmakehän koostumus poikkesi huomattavasti nykyisestä, sillä hiilidioksidi oli toiseksi yleisin kaasu. Kasvihuoneilmiön ansiosta maapallon pintalämpötila olikin tuolloin korkea. Kun hiilidioksidin määrä väheni happea tuottavien eläinten yleistymisen myötä, maapallon ilmasto kylmeni runsaat kaksi miljardia vuotta sitten jäätikkövaiheeseen. Maailmankaikkeus
1990-luvun lopulla tehtiin mittauksia hyvin kaukaisten supernovien etenemisnopeudesta poispäin Maasta. Tulokset viittasivat yllättäen siihen, että maailmankaikkeuden laajeneminen ei hidastuisikaan vaan kiihtyisi. Läpimurto oli merkittävä, ja viittasi myös siihen, että maailmankaikkeuden lopullisena kohtalona olisi lämpökuolema. Aivan viime vuosina uudemmat luotaimet, kuten WMAP ja Planck, ovat kartoittaneet kosmista taustasäteilyä ja vahvistaneet nämä havainnot. Maailmankaikkeus lienee vielä alkuvaiheissaan laajentunut Hubblen lain mukaisesti, ja kiihtyvä laajeneminen olisi alkanut noin viisi miljardia vuotta sitten. Maailmankaikkeutta koskeviin malleihin on sittemmin lisätty pimeän energian, maailmankaikkeuden laajenemista vastustavan voiman, käsite. Uusimpien havaintojen mukaan pimeää energiaa olisi noin 68,3 % maailmankaikkeuden massaenergiasta. Maailmankaikkeus
Maailmankaikkeuden koko on tuntematon, ja se voi olla ääretön. Kokoa arvioidessa on tärkeää erottaa toisistaan havaittava maailmankaikkeus ja koko maailmankaikkeus. Havaittava maailmankaikkeus tarkoittaa sitä aluetta, joista saapuva valo on ehtinyt saavuttaa Maan: kaikki tietomme maailmankaikkeudesta perustuu tästä alueesta tehtyihin havaintoihin. On yleinen harhaluulo, että havaittavan maailmankaikkeuden säde olisi siis 13,82 miljardia valovuotta. Näin ei kuitenkaan todellisuudessa ole, vaan säde on noin 46,5 miljardia valovuotta. Tämä johtuu siitä, että maailmankaikkeuden laajenemisen johdosta ne kohteet, joiden havaitsemme olevan 13,82 miljardin valovuoden päässä, ovat ehtineet liikkua kauemmaksi sinä aikana, kun valo saavuttaa Maan. Valon saavutettua maan, kohteet ovat siis todellisuudessa 46,5 miljardin valovuoden päässä, mikä on havaittavan maailmankaikkeuden säde. Koska maailmankaikkeus laajenee valoa nopeammin, myös havaittavan maailmankaikkeuden raja loittonee meistä valoa nopeammin, tarkalleen sanottuna 6,5-kertaista valonnopeutta. Planeettakuntien synty
Teoreettiset ennustukset antavat kertymäkiekon eliniälle arvoja välillä 1-50 miljoonaa vuotta. Asia on kuitenkin suurelta osin kiivaan keskustelun kohteena, eikä lopullisia johtopäätöksiä voida vielä tehdä. Havainnoista saatavat arviot, joissa vertaillaan kertymäkiekosta tähteen putoavan aineen määrää arvioituun tähden ikään, tukevat teoreettisia ennustuksia kiekon häviämisen aikaskaalasta. Mitään täsmällistä rajaa kaasun poistumisen takarajalle ei kuitenkaan voida asettaa. Molekyylievoluutio
DNA muuttuu 0,7-0,8 % miljoonaa vuotta kohden niillä alueilla, joihin ei kohdistu ollenkaan luonnonvalintaa tai vain heikko luonnonvalinta. Hyvin korkean luonnonvalinnan omaava genomia muistuttava lähetti RNA muuttuu vain prosentin 50 miljoonassa vuodessa, eli kaikki sen emäkset vaihtuisivat teoriassa viidessä miljardissa vuodessa, mikä on hieman korkeampi kuin maapallon ikä. Alkuräjähdys
Siitä, kuinka lähelle singulariteettia ajallisesti voidaan ekstrapoloida, kiistellään mutta Planckin epookkia pidetään ehdottomana rajana. Usein alkuräjähdyksellä tarkoitetaan maailmankaikkeuden 'syntymää' mutta siitä, mitä tarkkaan ottaen lasketaan kuuluvaksi alkuräjähdykseen ei ole saavutettu yksimielisyyttä. Määrittelyt vaihtelevat pelkästä alun kuumasta ja tiheästä vaiheesta koko kaikkeuden historiaan. Tavallisesti kuitenkin alkuräjähdykseen lasketaan vielä kuuluvaksi muutamat ensimmäiset minuutit. Tyypin Ia supernovilla tehtyihin laajentumismittauksiin, kosmisen taustasäteilyn lämpötilaerojen mittauksiin ja galaksien korrelaatiofunktion mittauksiin perustuen kaikkeuden iäksi on laskettu 13,7 ± 0,2 miljardia vuotta. Viides vuosituhat eaa.
Irlantilaisen piispan James Usherin Raamattuun perustuvien laskelmien mukaan maailmankaikkeus luotiin sunnuntaina 23. lokakuuta vuonna 4004 eaa. tai ehkä sittenkin edellisenä iltana. Maan historia
Maapallon kehitysvaiheet jaetaan geologisiin kausiin ja jaksoihin. Jako perustuu eri kausilla muodostuneisiin kivilajeihin, katkoksiin kerrosten järjestyksessä sekä muutoksiin fossiileissa. Geologinen aika jaetaan kolmeen aioniin: arkeeinen, proterotsooinen ja fanerotsooinen. Arkeeista aionia edelsi noin 800 miljoonaa vuotta kestänyt hadeeinen aioni, jolloin maapallo muodostui ja sai kiinteän kuorensa. Arkeeinen aika alkoi lähteestä riippuen 3,8–4 miljardia vuotta sitten. Aionit jaetaan maailmankausiin, jotka jaetaan edelleen kausiin. Maapallon nykyinen kausi on 1,8 miljoonaa vuotta sitten alkanut kvartäärikausi. Susie Gibson
Susie Gibson (31. lokakuuta 1890 – 16. helmikuuta 2006) oli yksi maailman vanhimmista ihmisistä. Hän syntyi Corinthissa, Yhdysvalloissa. Vuoden 1900 väestönlaskennan mukaan hän on syntynyt 31. lokakuuta 1890. Gibson on kuitenkin itse kertonut syntyneensä vuonna 1889. Maakeskinen maailmankuva
Herakleides Pontoslainen esitti jo 300-luvulla eaa, että taivaanpallo ei kierrä Maata, vaan Maa pyörii akselinsa ympäri kerran vuorokaudessa. Tämä ei kuitenkaan vielä merkinnyt maa­keskisen maailman­kuvan hylkäämistä: hänen mukaansa Aurinko teki kierroksen Maan ympäri kerran vuodessa, ja myös planeetat kiersivät Maata. Myöhemmin myös Ptolemaios piti Maan vuoro­kautista pyörimis­­liikettä tähti­tieteen kannalta mahdollisena ja yksin­kertaisem­panakin kuin oletusta taivaan­pallon pyörimisestä, mutta hylkäsi sen, koska hänen mukaansa Maan pyöriminen olisi saanut maan päällä aikaan dynaamisia ilmiöitä, joita kuitenkaan ei esiinny. Kysymystä pohti myöhäis­keski­ajalla kysymystä maapallon mahdollisesta pyörimisestä pohti erityisesti Nicolas Oresme. Ekologinen jalanjälki
Ekologinen jalanjälki ilmaistaan havainnollisuuden vuoksi usein myös "maapalloissa", jolloin yksi maapallo vastaa maailman biokapasiteettia kyseisenä vuonna. Voidaan esimerkiksi laskea, miten monta maapalloa tarvittaisiin, jos kaikki maailman ihmiset eläisivät kuten suomalaiset. Maapallon biokapasiteetiksi arvioitiin vuonna 2003 11,2 miljardia hehtaaria. Helmikuussa 2006 maailman väkiluku oli 6,5 miljardia. Tällä väestömäärällä tarvittaisiin noin 4,5 maapalloa tyydyttämään ihmiskunnan tarpeet, jos kaikkien ekologinen jalanjälki olisi yhtä suuri kuin suomalaisten. Yhdysvaltalaisten jalanjäljellä (9,6 ha) maapalloja tarvittaisiin 5,6. Jos taas kaikki eläisivät kuten intialaiset keskimäärin (jalanjälki 0,8 ha), ihmiskunnalle riittäisi puolikas maapallo. Cruz Hernández
Cruz Hernándezin ilmoitettiin kuolleen maaliskuussa 2007 väitetyssä 128 vuoden iässä. Jos väitetty syntymäpäivä osoittautuu paikkansapitäväksi, Hernández olisi kuollessaan ollut vain parin kuukauden päässä huikeasta 129 vuoden iästä ja olisi ollut luonnollisesti todistetusti maailman vanhin ihminen. Merkityt versiot -kokeilu/Testisivu 2
Kissut elävät tavallisesti –-vuotiaiksi, mutta hyvin hoidettuna ja asianmukaisesti ruokittuna yli 20 vuoden ikä ei ole poikkeuksellinen. Vanhimmaksi elänyt kissu oli kuollessaan 38-vuotias ja 3 päivän ikäinen. Tällä hetkellä vanhimman kotikissun uskotaan olevan -vuotias. Elinkelpoinen planeetta
Jos Maan pyörähdysaika olisi lukkiutunut samaksi kuin kiertoaika Auringon ympäri, ilmakehä saattaisi jäätyä Maan toiselle, pimeälle puolelle. On usein väitetty, että jos Kuu ei vakauttaisi Maan pyörimistä, Maan akselin holtiton kieppuminen miljardissa vuodessa n. 85 tekisi Maasta elinkelvottoman. Uusien laskelmien mukaan ilman Kuuta Maan radan akseli vaihtelisi miljoonassa vuodessa 10-20 astetta. Ilman kuuta vaihtelu miljardissa vuodessa olisi 20-30 astetta. Kuullisella Maalla vaihtelu miljoonassa vuodessa on noin 2,4 astetta. Väestönkasvu
YK:n vuoden 2017 ennusteen mukaan vuonna 2100 maailmassa on 11,2 miljardia ihmistä, ja sen jälkeen väkiluku alkaa laskea. Eräs tutkijaryhmä arvioi, että vuonna 2100 ihmisiä olisikin 10,9 miljardia ja kasvu jatkuisi yhä. Eräiden asiantuntijoiden mukaan väkiluku on 9 miljardia vuonna 2050, minkä jälkeen se alkaa laskea. Vanhan Maan kreationismi
Jehovan todistajat uskovat eräänlaiseen vanhan Maan kreationismin muotoon, jossa maailma on luotu, mutta Raamatun luomiskertomuksessa mainitut päivät voivat viitata hyvinkin pitkään ajanjaksoon, ja siksi Maapallon tieteellisesti määriteltyä ikää ei pidetä vääränä. Jehovan todistajat eivät kuitenkaan oman määritelmänsä mukaan ole kreationisteja. Maapallon kasvihuonetila ja jääkausitila
Maapallon keskilämpötila on ollut prekambrikauden jälkeen välillä 5–25 °C, kun se nyt on noin 15 °C. Elämme par'aikaa kvartäärikauden jääkausijaksoa, nyt on menossa jääkausien välinen lämmin holoseeni. Seuraavan jääkauden ennustetaan tulevan joskus 5 000–60 000 vuoden kuluttua, jos kasvihuoneilmiö ei poista tulevaa jääkautta. Jääkaudet jatkuvat ehkä kymmeniä miljoonia vuosia. Jääkausijaksojen syy on mannerten erilainen jakauma eri ajanjaksoina maapallon historiassa. Vuosimiljoonien kuluessa selvästi näkyvät mannerliikunnot vaikuttavat huomattavasti merivirtoihin. Hanoin torni
64-levyisen Hanoin tornin ratkaiseminen vaatii vähintään 2 − 1 = 18 446 744 073 709 551 615 siirtoa. Luku on sama, joka saadaan myös jyvien lukumääräksi probleemassa shakkipelin keksijän palkkiosta. Jos legendan papit kykenisivät siirtämään yhden levyn joka sekunti ja jos he osaisivat ratkaista pelin vähimmäismäärällä siirtoja, maailmanloppu koittaisi 2 − 1 sekunnin eli noin 585 miljardin vuoden kuluttua. Maailmankaikkeuden arvioidaan nykyään olevan noin 13,7 miljardin vuoden ikäinen. Nuoren Maan kreationismi
Nuoren Maan kreationismi on Raamattuun pohjautuva kristillinen ajatussuuntaus, jonka mukaan Maa on noin 6 000–10 000 vuoden ikäinen. Nuoren Maan kreationismin mukaan Raamatun luomiskertomus on kirjaimellisesti tosi. Keskeinen näitä käsityksiä on levittävä järjestö Answers in Genesis. Nuoren maan kreationistit pyrkivät etsimään tieteellisistä julkaisuista väitettään tukevia faktoja ja teorioissa ilmeneviä ristiriitaisuuksia. Chiyo Miyako
Hänestä tuli Kanagawan prefektuurin vanhin ja Japanin toiseksi vanhin henkilö 5. joulukuuta 2015, kun Kiyoko Ishiguro kuoli. Ishiguro oli syntynyt kaksi kuukautta Miyakoa aiemmin. Hän piti pitkän ikänsä salaisuuksina ankeriaan syömistä, viinin juomista ja sitä, ettei koskaan tupakoinut. Miyako on tällä hetkellä tiettävästi kahdeksanneksi vanhimmaksi elänyt henkilö koskaan ja toiseksi vanhimmaksi elänyt aasialainen ja japanilainen. Miyako täytti 117 vuotta 2. toukokuuta 2018. Hän on tiettävästi yhdeksäs henkilö maailmassa ja kolmas aasialainen ja japanilainen, joka on saavuttanut vähintään 117 vuoden iän. Miyako oli tiettävästi viimeinen elossa ollut vuonna 1901 syntynyt henkilö. Miyakon kuoleman jälkeen maailman vanhimman elävän ihmisen titteli siirtyi japanilaiselle Kane Tanakalle. Elinkelpoinen planeetta
Maan pintalämpötilan arvellaan joskus liitukaudella olleen 21-30 °C asteen luokkaa, jääkaudella ehkä 5-9 °C astetta. Erään arvion mukaan prekambrikaudella 3,8 miljardia vuotta sitten keskilämpötila maan pinnalla oli 80 °C, 3,0 miljardia vuotta sitten 70 °C, 2,0 miljardia vuotta sitten 60 °C ja 1,5 miljardia vuotta sitten 40 °C. Maata uskotaan alkuaikoina lämmittäneen hiilidioksidin ja metaanin luoma kasvihuoneilmiö. Geologian historia
Geologeilla ei aluksi ollut käytettävissään työkaluja ajan määritykseen. Löydöt osattiin asettaa keskenään oikeaan järjestykseen, mutta iänmääritys oli arvailua. On silti väärä käsitys, että vasta Lyellin kirja olisi todistanut maan olevan vanhempi kuin Raamatusta vodaan laskea. Geologit tiesivät, että Maa on ikivanha, mutta he eivät tienneet, kuinka vanha. Asiaa oli yritetty selvittää esimerkiksi valtamerien suolapitoisuuden vähittäisestä lisääntymisestä, mutta sitäkään ei pystytty laskemaan. Lordi Kelvin pyrki selvittämään asian Auringon energiamäärän avulla, mutta ilman ydinfysiikan tuntemusta laskelmat menivät väärin. Maapallon ikä pysyi arvoituksena vielä pitkään. Stephen Hawking
Ihmiskunnan kehittymisen lisäksi Hawking käsitteli eri otteissa tähtienvälistä matkustamista ja uusille planeetoille siirtymistä. Nasan 50-vuotisjuhlassa pitämässään puheessa Hawking esitti näkemyksen, jonka mukaan 0,25 prosenttia maailman bruttokansantuotteesta tulisi suunnata Maan ulkopuolisten asuttamismahdollisuuksien kartoitukseen. Miehitetylle Mars-lennolle hän esitti toteuttamisajaksi viimeistään vuoden 2025. Pidemmän aikavälin tavoitteeksi hän halusi asettaa Aurinkokunnan ulkopuolelle suuntautuvan miehitetyn lennon 200–500 vuoden sisällä. Ilmaston lämpeneminen
Maapallon ilmasto on pysynyt melko vakaan koko holoseenin ajan, eli edellisen jääkauden jälkeisen ajan . Nykyimihmisen arvellaan syntyneen 200 000 vuotta sitten, joka tarkoittaa että se on selvinnyt monen jääkauden läpi. Tällä hetkellä tosin ilmasto on muuttumassa hälyttävän nopeasti. Maan ilmakehän kasvihuonekaasujen pitoisuudet ovat vaihdelleet huomattavasti geologisen ajan mittaan, ja mm. tämä vaihtelu on aiheuttanut kylmän ja trooppisen ilmaston vaihtelua. Maapallon ilmasto ei ole koskaan ollut vakaa, Ilmaston muutos on Maan normaali tila. Ennustettu ilmaston lämpeneminen on tosin siinämielessä poikkeuksellinen että maan päällä ei koskaan ennen ole ollut näin laajalle levittäytynyttä ja suurta populaatiota omaavaa eläinlajia, joka pystyy muokkaamaan ympäristöään ennenäkemättömällä tavalla. Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen
Diagrammin ruskea viiva tarkoittaa Maan maailmanviivaa, tai varhaisimpien aikojen osalta sen aineen, josta Maa myöhemmin muodostui. Keltainen viiva on kaukaisimman tunnetun kvasaarin maailman­viiva. Punainen viiva on reitti, jota pitkin kvasaarista 13 miljardia vuotta sitten lähtenyt valo nykyisin saavuttaa Maan. Oranssi viiva osoittaa Maan ja kvasaarin nykyistä etäisyyttä, joka on noin 28 miljardia valovuotta, ja on huomattava, että tämä on suurempi kuin maailman­kaikkeuden ikä kerrottuna valon­nopeudella. Hanna Barysevitš
Hanna Adamauna Barysevitš (, , väitetysti 5. toukokuuta 1888 – 23. helmikuuta 2007) oli väitetysti aikansa maailman vanhin ihminen. Hänen väitettiin olleen kuollessaan 118-vuotias – kaikkien aikojen vanhin tunnettu oli 122-vuotiaana Ranskassa kuollut Jeanne Calment. Ilmaston lämpeneminen
Tutkijoiden mukaan maapallo ei ole kokenut nykyisen kaltaista ilmastonmuutosta viimeiseen 420 miljoonaan vuoteen. Antisa Khvitšava
Antisa Khvitšava (, s. väitetysti 8. heinäkuuta 1880, k. 4. lokakuuta 2012 Sachino, Georgia) oli georgialainen nainen, jonka väitettiin olleen maailman vanhin elossa ollut ihminen. Georgian viranomaiset yrittivät saada todistetuksi Guinnessin ennätysten kirjalle hänen olleen 130-vuotias. Maailman väkiluku
Maailman väkiluku saavutti miljardin ihmisen rajan vuonna 1804, kaksi miljardia 1927, kolme miljardia 1960, neljä miljardia 1974, viisi miljardia 1987, kuusi miljardia 1999 ja seitsemän miljardia 2011. Ei ole tarkkaa arviota, milloin maailman väestö saavutti miljardin ja kahden miljardin ihmisen rajan. Kolmen ja neljän miljardin rajapyykkejä ei virallisesti huomioitu, mutta Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto asettaa ne heinäkuuhun 1959 ja huhtikuuhun 1974. YK juhli viiden miljardin rajapyykin ylittymistä 12. heinäkuuta 1987 ja kuuden miljardin 12. lokakuuta 1999. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi, että kuuden miljardin ihmisen rajapyykki ohitettiin muutamaa kuukautta aiemmin, 21. huhtikuuta 1999. YK arvioi seitsemän miljardin ihmisen määrän ylittyneen 31. lokakuuta 2011, Yhdysvallat 12. maaliskuuta 2012. Maailman väkiluku on siis kolminkertaistunut 72 vuodessa ja kaksinkertaistunut 38 vuodessa vuoteen 1999. Vastaavasti, väkiluvun kolminkertaistuminen kesti 159 vuotta vuodesta 1802, mutta enää 72 vuotta vuodesta 1927 vuoteen 1999. Tähdet kuin tomua
Tarina sijoittuu aikaan noin tuhat vuotta sen jälkeen, kun Maapallosta on tullut radioaktiivinen, mahdollisesti kauan ennen kuin Trantoria edes on asutettu. Tarinan perusteella vaikuttaa, että asuttuja maailmoja on vain joitakin tuhansia ja ne kaikki sijoittuvat suhteellisen lähelle Maa-planeettaa. Maassa on edelleen elämää, mutta asukkaat asuvat pienillä radioaktiivisuudelta säästyneillä alueilla. Kirjan tarinan kannalta Maa on melko merkityksetön, syrjäinen planeetta. Planckin epookki
Planckin epookki on saksalaisen fyysikon Max Planckin mukaan nimetty ajanjakso maailmankaikkeuden historiassa, kun kaikkeus oli 10 s vanha. Planckin epookki on varhaisin hetki koko maailmankaikkeuden historiassa. Epookkia ei voida kuvailla nykytietämyksen mukaan yleisellä suhteellisuusteorialla, vaan sen kuvaamiseen tarvittaisiin kvanttigravitaatiomallia, jota ei olla vielä onnistuttu kehittämään. Luotettava tietämys epookista on siis erittäin vähäinen. Nykyfysiikan teoriat pätevät siitä alkaen, kun maailmankaikkeuden ikä oli noin yhden mikrosekunnin luokkaa. Maa
Maa alkoi syntyä 4,7 miljardia vuotta sitten, kun Auringon syntyessä ylijääneestä materiaalista syntyneet planetesimaalit alkoivat vetää puoleensa hiukkasia ympäröivästä avaruudesta ja muodostaa planeettoja. Maapallo syntyi 4,6 miljardia vuotta sitten ja se alkoi vähitellen lämmetä. Noin 4,5 miljardia vuotta sitten arvellaan Marsin kokoisen kappaleen törmänneen Maahan. Kiertoradalle irronneesta materiaalista syntyi Kuu, ja samalla maapallon akseli kääntyi 23 asteen inklinaatiokulmaan. Maailmankaikkeuden metrinen laajeneminen
Itse asiassa Hubble oli oikeassa epäillessään, ettei maailman­kaikkeus ollut niin pieni, tiheä ja nuori kuin mihin havainnot viittasivat. Myöhemmät tutkimukset osoittivat, että Hubble oli luullut kaukaisia HII-alueita kefeideiksi eikä hän myöskään ollut tuntenut eroa kefeidien ja heikko­valoisten RR Lyrae-tähtien kanssa, mistä aiheutuneen kalibrointi­virheen vuoksi hän oli saanut Hubblen vakiolle arvoksi noin 500 km/s/Mpc, vaikka sen todellinen arvo on noin 71 km/s/Mpc. Tämä Hubblen vakion liian suuri arvo antoi maailmankaikkeuden iäksi noin 2 miljardia vuotta, mikä on pienempi kuin Maan ikä, ja galaksien havaitun tiheyden ekstrapolointi nopeasti laajenevaan maailmankaikkeuteen johti samassa suhteessa liian suureen aineen keskimääräiseen tiheyteen. Tämä tiheys oli niin suuri, että sen vaikutuksesta maailman­kaikkeuden geometria olisi suljettu, mistä seuraisi myös loppurysäys vastaavan aika-asteikon rajoissa. Kun nämä virheet 1950-luvulla saatiin korjatuiksi, Hubblen vakion uusi pienempi arvo oli sopu­soinnussa vanhempaa maailman­kaikkeutta koskevien oletusten kanssa ja tiheys oli lähellä sitä, mitä geometrisesti laakea maailman­kaikkeus edellytti. Elinkelpoinen planeetta
Maassa on pääosin niin viileää ja toisaalta lämmintä, että elämä sietää sen lämpötiloja. Lämpötila vaihtelee Maassa vuorokaudenajasta, päivästä, vuodesta sekä leveys- ja pituusasteista riippuen melkoisesti. Maan keskimääräinen pintalämpötila on noin 15 °C, vaikka joskus esiintyy jopa 45 °C helteitä Saharan aavikoilla ja jopa -82 °C pakkasia Etelämantereella. Maassa vesi voi esiintyä nestemäisenä eikä se jäädy laajoilla alueilla. Täysin jäättömän maan ja viime jääkauden tapaisen jääkausitilan ero on keskilämpötilassa 10 °C. Jos keskilämpötila olisi noin -15 - -60 °C astetta, Maa jäätyisi kokonaa. Toisaalta +40 - +45 °C keskilämpötila olisi elämälle merkittävän haitallista. Tähti
Suurin osa tähdistä on noin 1–10 miljardin vuoden ikäisiä. Vanhin tunnettu tähti on nimeltään HD 140283 (lempinimeltään ”Metusalah-tähti”). Tähden iäksi on määritetty sen etäisyydestä, koostumuksesta, kirkkaudesta ja rakenteesta päätellen noin 14,5 miljardia vuotta, mikä olisi kauemmin kuin maailmankaikkeuden nykyinen ikä (13,8 miljardia vuotta). Tämä ei kuitenkaan ole ristiriidassa alkuräjähdysteorian kanssa, sillä mittauksen epävarmuus on ±800 miljoonaa vuotta. Tähden todellinen ikä voisi siis olla noin sata miljoonaa vuotta maailmankaikkeuden ikää vähemmän. Maa
Maapallon radan elliptisyys ja muut rata-arvot vaihtelevat jonkin verran kymmenien tuhansien vuosien kuluessa. Muutokset johtuvat muiden aurinkokunnan planeettojen heikosta vetovoimavaikutuksesta. Maapallon akseli tekee 25 725 vuoden jaksossa vaappuvan hyrrän tapaista prekessio­liikettä. Se ja nutaatio ovat etupäässä muiden taivaankappaleiden aiheuttamia häiriöitä. Lisäksi pohjoisnapa siirtyy lyhyemmällä, parinkymmenen vuoden luokkaa olevalla jaksolla epäsäännöllisesti muutaman kymmenen metriä ympyrämäisesti. Ilmiötä kutsutaan napavariaatioksi. Maapallon pyöriminen hidastuu pääasiassa Kuun vetovoiman aiheuttaman vuorovesi-ilmiön vuoksi keski­määrin 1,6 millisekuntia vuosisadassa, mutta muiden syiden kuten tuulten, maanjäristysten ja mannerliikuntojen vuoksi tämä hidastuminen ei ole tasaista. Korallitutkimusten mukaan 370 miljoonaa vuotta sitten Maan pyörähdysaika oli 22,7 tuntia. Noin 600 miljoonaa vuotta sitten kambrikauden lähestyessä Maan vuorokausi oli 21 h, ja vuodessa siis 423 vuorokautta. Eräs arvio väittää Maan pyörähtäneen synnyttyään noin 4 600 miljoonaa vuotta sitten kierroksen kuudessa tunnissa, toinen 14 tunnissa. Suomessa maapallon pyörimisnopeus suhteessa akseliinsa on Helsingissä 835 km/h, Oulussa 707 km/h ja Nuorgamissa 571 km/h. Sarah Knauss
Knauss on maailman toiseksi tai kolmanneksi vanhin ihminen. Shigechiyo Izumin uskottiin aiemmin eläneen 120-vuotiaaksi, mutta tämä on nyttemmin kyseenalaistettu. Jos Izumi ei ollut kuollessaan todella 120 vuotta vanha, Knaussin edellä on vain ranskatar Jeanne Calment, joka kuoli 122-vuotiaana vuonna 1997. Raamatun luomiskertomus
Vanhan Maan kreationismi on oppi, jonka mukaan maapallon tieteellisesti havaittu miljardien vuosien ikä ei ole ristiriidassa Raamatun luomiskertomuksen kanssa, vaan erot voidaan selittää eri tavoilla. Vanheneminen
Vanheneminen tarkoittaa ikääntymisen myötä tapahtuvia, lopulta kuolemaan johtavia muutoksia elimistössä. Ihmisellä ruumiin rappeutuminen alkaa jo noin kolmenkymmenen vuoden iässä. Erityisesti vanheneminen ilmenee sellaisten solujen toiminnassa, jotka vähenevät iän myötä. Elimistön vanheneminen rappeutuneeseen tilaan on ainutlaatuinen ilmiö ihmisillä, sillä luonnonvaraisissa eläinpopulaatioissa elinkelpoisuudeltaan heikentyneet yksilöt karsiutuvat luonnonvalinnan myötä pois, kun taas erityisesti kehittyneiden maiden asukkaiden elämään tällaiset seikat eivät vaikuta lähes ollenkaan. Vanhenemista tutkiva tieteenhaara on nimeltään gerontologia. Kama Chinen
Kama Chinen (10. toukokuuta 1895 – 2. toukokuuta 2010) oli japanilainen nainen, joka oli 11. syyskuuta 2009 – 2. toukokuuta 2010 välisenä aikana maailman vanhin elossa oleva henkilö jonka elinikä varmuudella pystyttiin todistamaan. Hän peri maailman vanhimman ihmisen tittelin Yhdysvaltain Gertrude Bainesin kuoleman jälkeen. Hän on tilastojen mukaan 28. vanhin koskaan elänyt henkilö, tosin hänen edellään on muutama kiistanalainen tapaus. Chinenin kuoleman jälkeen maailman vanhimman elossa olevan ihmisen titteli siirtyi Ranskan Eugénie Blanchardille (1896–2010).