Missä maakunnassa Lapua sijaitsee?
Lapua
Lapua () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungissa asuu henkilöä. Kunnan pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Lapuan naapurikunnat ovat Alajärvi, Kauhava, Kuortane, Lappajärvi ja Seinäjoki.
Lounais-Pirkanmaan seutukunta
Lounais-Pirkanmaan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 068.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Suomalaisen taruston maantiede
Karjalassa, josta Pohjola-tarinoita on kerätty merkittävästi, kuitenkin vastaavalla tavalla pohjoiseen sijoittuvia seutuja kutsuttiin yleensä Lapiksi. (Lapiksi nimettiin ja kutsuttiin pohjoisia alueita lounaisessakin Suomessa, mutta Lounais-Suomessa joka tapauksessa olivat yleisenä käytössä myös Pohjola- ja Pohja-nimitykset. Lappalaiset- ja Lappi nimityksistä lisää tietoa artikkelissa Lappalaiset) Karjalassa Pohjola-nimi elikin lähinnä myyteissä, eikä niinkään tunnetussa maantieteessä. Vaikka monet käsitykset Pohjolasta ja Pohjolan nimi olisivat saaneet alkunsa Länsi-Suomesta, on luultavaa, että nämä omaksuneet karjalaiset liittivät siihen myös omia käsityksiään alueista, jotka heidän kannaltaan sijaitsivat pohjoisessa. Lappeenrannan alueellinen jako
Lappeenranta on neliökilometrin laajuinen () ja asukkaan () Suomen kaupunki Etelä-Karjalan maakunnassa. Kaupungin asemakaavoitettu alue on jaettu kaupunginosiin, minkä lisäksi kaupunkia ympäröivällä laajalla maaseudulla on lukuisia kyliä. Väestötilastollisia tarkoituksia varten kaupunki on jaettu tilastoalueisiin. Kaupungin alueella on myös useita taajamia. Lapin maakunta
1560-luvulta alkaen savolaisia kaskiviljelijöitä muutti sankoin joukoin Lappiin. Maakunnan väkiluku kaksinkertaistui. Lapin ensimmäinen kaupunki Tornio perustettiin 1621. 1600-luvun lopun katovuodet Lapissa vähemmän nälänhätää kuin maataloudesta enemmän riippuvaisessa etelässä. Uudenmaan maakunta
Uusimaa () on Suomen maakunta, joka sijaitsee Suomenlahden rannikolla. Uudenmaan historiallinen maakunta käsittää laajemman alueen, joka jakautuu Uudenmaan ja (läntisen) Kymenlaakson nykymaakuntiin. Uudenmaan maakuntaa ympäröivät Varsinais-Suomi lännessä, Kanta-Häme ja Päijät-Häme pohjoisessa sekä Kymenlaakso idässä. Etelässä lähin naapuri on Viro, jonka erottaa Uudestamaasta 60–90 kilometriä leveä Suomenlahti. Karjalan historiallinen maakunta
Karjala () on Suomen itäisin historiallinen maakunta. Sen naapureita ovat lounaassa Uudenmaan historiallinen maakunta ja Häme, lännessä Savo ja pohjoisessa Pohjanmaa. Alueella asuu nykyisin noin 310 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Joensuu, Lappeenranta, Imatra, Lieksa ja Kitee. Lahti (Pietari)
Lahti (myös "Lahdenkylä", "Lahenkylä", ) on historiallinen kaupunginosa ja rautatieasema Pietarin Primorjen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahteen yhtyvän Konnunlahden rannalla kaupungin luoteisosassa. Itäpuolella on Kivinenä, lännessä Olkina ja luoteessa Lahdenkontu (ven. "Konnaja Lahta"). Paikkakunta kuuluu Lahti–Olkinan kunnallishallintoalueeseen. Lapuan laki
Lapuan laki heijastuu monin tavoin myös Artturi Järviluoman omissa nimissään 1914 julkaisemaan, mutta pääosin alahärmäläisen Anton Kankaan kirjoittamaan näytelmään "Pohjalaisia". Sen tapahtumat sijoittuvat juuri Lapuan suurpitäjän alueelle, erityisesti Alahärmän Härmänkylään. Näytelmän vuorosanoissa mainitaan Lapuan hallitussääntö pari kertaa oikealta nimeltäänkin. Lapuan laki
Lapuan liikkeeseen kuuluneiden tai sen nimissä toimineiden 1930-luvun alussa harjoittamaa omankädenoikeutta kutsuttiin Lapuan laiksi. Sen mukaan tekojen oikeutus määräytyi sillä perusteella, kuinka paljon ne edistivät kommunisminvastaista toimintaa. Teon laillisuudella ei ollut merkitystä, sillä liikkeen ajatusmaailman mukaan Lapuan liikkeen tulkitsema "kansan tahto" oli kirjoitetun lain yläpuolella. 5. kesäkuuta 1930 Lapuan liike julisti Lapuan lain voimaan Etelä-Pohjanmaalla. Laihia (Lappeenranta)
Laihia on kaupunginosa Lappeenrannan keskustaajaman itäosassa. Se tunnetaan myös nimellä Pontus ruotsalaisen sotapäällikön Pontus De la Gardien mukaan. Kaupunginosan väkiluku on 1 198, ja sen naapurikaupunginosia ovat Kanavansuu ja Mälkiä. Lapuan vaakuna
Lapuan kaupungin vaakunan aiheena on pitäjän sinetti. Vanhimmassa sinetissä on tosin kuvattu ainoastaan kohti katsova karhunpää. Lapuan junaturma (joulukuu 1986)
Lapuan junaturma tapahtui Suomen itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1986. Helsingistä Ouluun matkalla ollut erikoispikajuna EP 57 "Lapponia" suistui raiteilta saapuessaan Lapuan asemalle, noin 23 kilometriä Seinäjoelta lähdön jälkeen. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi henkilöä, junassa oli noin 200 matkustajaa ja junamiehistön jäsentä. Onnettomuus tapahtui lauantai-iltana kello 20.23. Lapuan Virkiä (jääkiekko)
Lapuan Virkiä on lapualainen jääkiekkojoukkue, joka tällä hetkellä pelaa miesten II-divisioonaa Keskimaan lohkossa. Lapua
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kankaan taajama ulottuu puoliksi Lapuan ja puoliksi Kauhavan kaupungin alueelle. Capua
Capua on kaupunki ja kunta Etelä-Italiassa Casertan maakunnassa Campanian alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Napolista pohjoiseen. Etelä-Karjalan maakunta
Etelä-Karjala on nimensä mukaisesti eteläinen osa Suomen puolelle jääneestä osasta vanhaa historiallista Suomen Karjalaa. Kulttuurillisesti ja historiallisesti alue on osaa vanhaa Viipurin lääniä. Etelä-Karjalan pohjoisin kunta on Parikkala ja eteläisin Lappeenranta. Etelä-Karjalaa ympäröivät Kymenlaakso lounaassa, Etelä-Savo pohjoisessa, Pohjois-Karjala koillisessa, Venäjän Leningradin alue etelässä ja Karjalan tasavalta idässä. Pohjanmaan historiallinen maakunta
Pohjanmaa (, kirjaimellisesti ”Itäpohja”, vrt. Ruotsissa Länsipohja, ) on Suomen historiallinen maakunta. Alueella asuu nykyisin noin 1 060 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Oulu, Vaasa, Kokkola, Seinäjoki, Rovaniemi ja Kajaani. Lappi
Suurin osa Lapista kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan. Varsinaista arktista tundraa on Suomen rajojen ulkopuolella Kuolan niemimaan rannoilla. Pohjoisimmassa Lapissa on kuitenkin alueita, jotka ovat korkeuden takia niin kylmiä, ettei siellä kasva metsää. Nämä paljakoiksi kutsutut alueet muistuttavat kasvillisuudeltaan tundraa. Lapua
Lapua sijaitsee vyöhykkeellä, missä Länsi-Suomen liuskekivivyöhyke vaihettuu rannikon yhtenäiseksi graniittivyöhykkeeksi. Kallioperä on yleensä gneissiä (migmaattista biotiittiplagioklasigenissiä tai plagioklasigneissiä), graniittia tai kvartsiittia. Yleisimmät maalajit ovat turve ja moreeni. Savea on hieman vähemmän. Karkeampia mineraalimaalajeja kuten hietaa ja hiekkaa on vähän. Yleensä ne esiintyvät laajoina, melko ohuina kerroksina tai sitten niiden päälle on kerrostunut savia. Lapuan Sanomat
Lapuan Sanomat on vuonna 1932 perustettu itsenäinen ja puolueeton paikallislehti, joka ilmestyy Lapualla. Lehden päätoimittaja on Tarja Kojola. Lapuan liike
Alun perin Lapuan laki tarkoitti Lapuan vuoden 1843 hallitussääntöä ja kyläasetusta sekä sen toteuttamista. Myös Lapuan liikkeen keskuudessa lapualaisten oman käden oikeutta alettiin kutsua Lapuan laiksi. Ajatuksen mukaan tekojen oikeutus määräytyi sen mukaan, kuinka paljon ne edistivät kommunisminvastaista toimintaa. Teon laillisuudella ei ollut merkitystä, sillä liikkeen ajatusmaailman mukaan lapuanliikkeen tulkitsema "kansan tahto" oli lain yläpuolella. 5. kesäkuuta 1930 Lapuan liike julisti Lapuan lain voimaan Etelä-Pohjanmaalla. Lapuan rautatieasema
Lapuan rautatieasema (, ) sijaitsee Seinäjoen ja Kokkolan välisellä rataosuudella. Etäisyyttä Seinäjoelle on noin 25 kilometriä ja Kokkolaan noin 110 kilometriä. Asema avattiin marraskuussa 1886 Pohjanmaan radan yhteydessä, ja asemarakennus on rakennettu Knut Nylanderin tyyppipiirustusten mukaan. Alpua
Alpua sijaitsee kantatien 88 varrella noin 15 kilometriä Vihannin taajamasta Pulkkilan suuntaan. Vihannissa on lähin rautatieasema. Satama sijaitsee alle 50 kilometrin päässä, Raahessa. Lentokentälle Oulunsaloon on matkaa vajaat 80 kilometriä ja Ouluun noin 85 kilometriä. Kylä on pieni, mutta vireä. Kylässä on noin 200 kotitaloutta. Lapin maakunta
Lapin maakunnan pinta-ala on 100 367 km². Se rajoittuu pohjoisessa Norjan Tromssan ja Finnmarkin lääneihin, idässä Venäjän Murmanskin alueseen ja Karjalan tasavaltaan, etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan ja lännessä Ruotsin Norrbottenin lääniin. Rajajokia ovat Tenojoki Norjan vastaisella rajalla sekä Muonionjoki ja Tornionjoki Ruotsin vastaisella rajalla. Sarek
Sarek on vuodesta 1996 ollut osa Laponiaksi kutsuttua, Ruotsin Lapin alueen luontoarvoja ja saamelaiskulttuuria turvaavaa kohdetta Unescon maailmanperintöluettelossa. Laponia kattaa kaikkiaan 9 400 neliökilometrin laajuisen erämaa-alueen, johon kuuluu neljä kansallispuistoa (Sarek, Muddus, Padjelanta och Stora Sjöfallet) ja kaksi luonnonpuistoa (Sjaunja ja Stubba). Laponian maailmanperintökohde sijaitsee kokonaisuudessaan Norrbottenin läänin Arjeplogin, Jällivaaran ja Jokimukan kunnissa. Lapuan tuomiokirkko
Lapuan tuomiokirkko sijaitsee Lapualla ja on yksi Suomen yhdeksästä tuomiokirkosta. Se on Lapuan hiippakunnan tuomiokirkko. Kirkko on rakennettu vuonna 1827, ja se on Carl Ludwig Engelin suunnittelema. Kirkon vierellä on kellotapuli, joka on tiettävästi Lapuan vanhin edelleen toiminnassa oleva rakennus. Kirkon pihalla on muun muassa Karjalaan jääneiden muistomerkki, jääkärien muistomerkki, Yrjö Liipolan veistämä enkelipatsas sekä vuoden 1918 sodassa kaatuneiden muistomerkki. Kirkon katto- ja lasimaalaukset ovat taidemaalari Paavo Leinosen tekemiä. Lapin lääni
Lapin lääni () oli vuodesta 1938 vuoteen 2009 yksi Suomen lääneistä. Se oli lääneistä kaikkein pohjoisin ja rajoittui idässä Venäjään, pohjoisessa Norjaan, lännessä Ruotsiin ja etelässä Oulun lääniin (Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan). Lapin maakunta
Lapin maakunta on Suomen pohjoisin, laajin ja harvaan asutuin maakunta. Se vastaa alueeltaan aiempaa Lapin lääniä, mutta nykyinen Lapin maakunta on laajempi kuin Lapin historiallinen maakunta, koska sen eteläosa, joka myös tunnetaan nimellä Peräpohjola, on osa Pohjanmaan historiallista maakuntaa. Lapua
Lapuan seurakunta saavutti merkittävimmän taitekohtansa, kun Lapuan hiippakunta aloitti toiminta 1. heinäkuuta 1956. Hiippakunnan saamiseen Lapualle vaikuttivat juuri paikkakunnan kristilliset perinteet. Toisaalta lapualaiset itse olivat aktiivisesti ajamassa hanketta. Tässä yhteydessä ja myös muulloin Lapuan voimakkaana kehittäjänä vaikutti Kustaa Tiitu, joka oli muun muassa kansanedustaja vuosina 1945–1958 ja 1965–1970. Muita lapualaisia ministereitä ovat olleet Jalo Lahdensuo, Niilo Kosola ja Orvokki Kangas. Lapua on Suomen pienin kaupunki, jossa on piispanistuin ja tuomiokirkko. Lapuan Spelit
Oman näkökulmansa Lapuan Speleihin tuo lapualaissyntyinen laulaja-lauluntekijä ja pianisti Laura Sippola, joka on lupautunut tapahtuman taiteelliseksi johtajaksi. Sippola itsekin on tarinankertoja. Hänen laulunsa ovat eletyn elämän makuisia, joihin myös lapsuusvuodet Lapualla tuovat omia vivahteitaan. Hän tekee taiteellista tohtorintutkintoa Sibelius-Akatemian Kansanmusiikin osastolle. Kuriositeettina mainittakoon, että Sippola pitää hallussaan tämmäyskilpailun kaksinkertaista SM-titteliä. Lappi (Ruotsi)
Lappi käsittää suuren osan Västerbottenin ja Norrbottenin lääneistä. Ennen vuotta 1809 se oli osa samaa maakuntaa, johon kuului myös nykyisen Suomen Lapin pohjoisosa eli Lapin historiallinen maakunta Suomessa. Laajimmillaan Lappiin historiallisena alueena voidaan lukea alueita myös Norjassa ja Venäjällä. Lapua
Maasto on melko tasaista, mutta kohoaa Lapualla vähitellen luoteesta kaakkoon. Kun Hellanmaassa viljelylakeuden alavimmat osat ovat 26 m:n korkeudella, Pettuvuoren seudun suotasangot ovat paikoin huomattavat. Lapuan korkein kohouma Simpsiön vuori kohoaa 132 m merenpintaa ja runsaat 100 m ympäristöään korkeammalle. Vuoren korkeus johtuu sen kulutusta hyvin kestävästä kivilajista, kvartsiitista. Lapuanjoki
Lapuanjoki on Lapuanjoen vesistön laskujoki, joka saa alkunsa Alavuden Sapsalammesta ja virtaa aluksi Pahajoki-nimisenä noin 20 kilometrin matkan Alavuden Kirkkojärveen (Alavudenjärvi) , josta joki jatkaa Kuortaneen, Lapuan ja Kauhavan kautta laskien vetensä Uudessakaarlepyyssä Pohjanlahteen. Suupuolta sanotaan Uudenkaarlepyynjoeksi. Lapuan junaturma (tammikuu 1986)
Lapuan junaturma tapahtui 30. tammikuuta 1986 kello 13.45 Lapuan rautatieaseman eteläpäässä, kun etelään matkalla ollut henkilöjuna ja pohjoiseen matkalla ollut tavarajuna törmäsivät toisiinsa. Turmassa loukkaantui 15 henkeä. Artturi Leinonen
Lapuan liikkeen syntyvaiheiden ja alkuaikojen toiminnassa Leinonen oli innolla mukana, mutta asettui sitten vastustamaan liikettä sen toiminnan käännyttyä radikaalimpaan suuntaan. Lapualaismielisten järjestämän ja Lapuan liikkeen tukeman Mäntsälän kapinan aikaan 1932 Artturi Leinonen yhdessä Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntien päällikön, jääkärieversti Matti Laurilan kanssa mahdollisesti esti uuden sisällisodan puhkeamisen. Laurila oli myös Lapuan liikkeen aktiivi, mutta ei suostunut päästämään suojeluskuntajoukkojaan kapinallisten tueksi. Laurila syrjäytettiin piirijohtajuudestaan ollessaan virkamatkalla Helsingissä 1. maaliskuuta 1932. Leinonen, Laurila ja muutamat muut onnistuivat vesittämään kapinallisen Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin lähettämiä käskyjä, jolloin pohjalaiset suojeluskuntalaiset eivät saaneet lähdetyksi Seinäjoen asemalta Mäntsälään. Torstaina 3. maaliskuuta Laurila palasi Leinosen tuella Helsinkiin ja otti kapinoivan suojeluskuntapiirin takaisin haltuunsa. Lapuan kihlakunta
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 524,59 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 68 554 henkeä (31.12.1939). Pääkaupunkiseutu
Pääkaupunkiseudulla (lyhenne PK-seutu) tarkoitetaan Suomessa Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunkien muodostamaa aluetta. Viisi Suomen viidestätoista yliopistosta ja useimmat suuryritysten pääkonttorit sijaitsevat pääkaupunkiseudulla, kuten myös Suomen päälentoasema Helsinki-Vantaa. Teatteri Lapua
Teatteri Lapua toimii vaihtelevissa kokoonpanoissa. Harrastajanäyttelijöitä on mukana Lapualta ja maakunnasta useita kymmeniä. Teatterin sisällä toimii myös useita pienempiä vakiintuneempia teatteriryhmiä: nuorisoteatteriryhmä MEP, kansalaisopiston Mutu-teatteri nuorille sekä varttuneempien Senioriteatteri. Lapsille on näytelmäharrastusta, paitsi monissa koko perheen produktioissa, myös Teatterileikissä ja Teatterikoulussa. Rheinland-Pfalz
Rheinland-Pfalz (vanha suomennos "Reininmaa-Pfalz") on Saksan osavaltio maan lounaisosassa. Pohjoisessa se rajoittuu Nordrhein-Westfaleniin, idässä Hesseniin, kaakossa Baden-Württembergiin ja lounaassa Saarlandiin. Lisäksi lännessä Luxemburgin, luoteessa Belgian, sekä etelässä Ranskan valtioihin. Osavaltion pinta-ala on 19 847 km² ja siellä on 4,06 miljoonaa asukasta. Pääkaupunki on Mainz (193 955 asukasta), muita suuria kaupunkeja Ludwigshafen (167 410), Koblenz (107 064), Trier (100 234) ja Kaiserslautern (99 469). Lapua
Nykyään kaupunki tunnetaan myös rikkaasta kulttuurielämästään. Kulttuuri sai oman talonsa, kun entinen Lapuan Patruunatehtaan rakennus remontoitiin kaupungin kulttuurikeskukseksi. Paikka tunnetaan nykyään nimellä Kulttuurikeskus Vanha Paukku, ja siellä sijaitsevat muun muassa Lapuan Musiikkiopisto, kaupungin kirjasto, Lapuan Kansalaisopisto, Teatteri Lapua, Lapuan Taidemuseo, Lapuan liikkeen museo, Lapuan Patruunatehtaan museo, Patruunagalleria, Pyhälahden Valokuvaamomuseo, Pohjanmaan Valokuvakeskus ja elokuvateatteri Bio Marilyn. Lemu
Lemu () on Suomen entinen kunta ja keskiajalla perustettu vanha kirkkopitäjä. Nykyään se on Maskua Varsinais-Suomen maakunnassa ja kuului aiemmin Länsi-Suomen lääniin. Lemun ja Askaisten kunnat liittyivät Maskuun vuoden 2009 alusta. Muodostetun uuden Maskun kunnan vaakunaksi valittiin Askaisten entinen vaakuna. Jorma Laulaja
Laulaja on toiminut pappina Helsingin Käpylän seurakunnassa, Laihialla, Turun Henrikin seurakunnassa, Vaasan suomalaisessa seurakunnassa, Harjavallassa ja Kurikassa, kahdessa viimeksi mainitussa kirkkoherrana. Tämän jälkeen hän toimi kenttäpiispana 1986–1995. Lapuan hiippakunnan piispaksi Laulaja nimitettiin 1995, ja hän jäi tästä virasta eläkkeelle 2004. Lapin matkailu
Lapin matkailu tarkoittaa matkailua, joka suuntautuu kotimaasta ja ulkomailta Suomen Lappiin. Suomen Lappia on pyritty jakamaan Perämeren rannikon Meri-Lappiin ja pohjoiseen Tunturi-Lappiin. Usein Kuusamo ja sen lentoasema lasketaan mukaan Lapin matkailuun, vaikka Kuusamo sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan puolella. Lapin matkailulle on ominaista voimakas sesonkiluonteisuus. Lapin matkailu jakaantuu talvi- ja kesäsesonkeihin, joista ensimmäinen on vilkkaampi. Matkailun vilkkain kuukausi on joulukuu. Lapin matkailua pyritään kehittämään ympärivuotiseksi. Lapin maakunta
Vuonna 2017 Lapissa sijaitsi 43 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaa kuuluu historialliseen Satakuntaan lukuun ottamatta maakunnan eteläosaa, joka kuuluu historialliseen Hämeeseen. Pääosa nykyisestä Pirkanmaasta on ollut historiallista Ylä-Satakuntaa, joka kuitenkin ulottuu myös kauas nykyisen Satakunnan maakunnan puolelle, samalla kun pieni osa nykyisestä Pirkanmaasta on myös vanhaa Ala-Satakuntaa. Maakunnan asutuksen painopiste on ollut jo vuosisatoja nykyisen Tampereen tienoilla. Alueen pohjoisosa oli pitkään erämaata. Vuonna 1779 perustetusta Tampereesta tuli maakunnan keskus voimakkaan teollistumisen myötä 1800-luvulla. Sitä ennen Pirkanmaa oli lähinnä Porin, Turun ja Hämeenlinnan vaikutuspiirissä. Nykyajan Pirkanmaa sijaitsee keskimäärin etelämpänä kuin vanha Ylä-Satakunta. Pohjoisia pitäjiä on liitetty naapurimaakuntiin, muun muassa Keuruu ja Multia Keski-Suomeen. Etelässä Pirkanmaahan on liittynyt Tampereen imussa vanhaan Hämeen maakuntaan kuuluvia pitäjiä kuten Akaa ja Urjala. Pohjois-Lapin seutukunta
Pohjois-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 197.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen. Lapuan liike
Lapuan liike toimi vuoden 1929 lopulta vuoden 1930 loppuun spontaanina kansanliikkeenä, jonka vankkana kannatusalueena oli Pohjanmaa ja ideologisena johtajanaan karismaattinen maanviljelijä, aktivisti ja talonpoika Vihtori Kosola. Aluksi kansanliikkeen ydinjärjestö oli Suomen Lukko, jonka johtajana toimi Artturi Leinonen. Yleensä kirjoitusasulla "lapuanliike" tarkoitetaan juuri tätä kansanliikkeen vaihetta. Omana aikanaan kansanliikettä kuitenkin kutsuttiin yleisesti vain Lapuan liikkeeksi. Marraskuussa 1930 liike järjestäytyi järjestöksi nimellä "Lapuan Liike Ry", joka kuitenkin säilytti edelleen 30 000 aktiivijäsenensä ansiosta kansanliikkeen mittasuhteet. Tämä järjestö lakkautettiin epäonnistuneen "Mäntsälän kapinan" (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen 24. maaliskuuta 1932. Lapuan liikkeen ja Lapuan Liikkeen tärkein ero oli jälkimmäisen vaatimus sosiaalidemokraattisen eli kaiken jäljelle jääneen marxilaisen toiminnan kieltämisestä. Lai Châu (maakunta)
Lai Châu on maakunta Vietnamin luoteisosassa, Kiinan ja Laosin vastaisella rajalla, Tây Bắcin alueella. Sen pääkaupunki on nimeltään Lai Châu. Maakunnan pinta-ala on 9 112 km². Vuonna 2009 maakunnassa oli 370 tuhatta asukasta. Väkiluvultaan maakunta on Vietnamin toiseksi pienin. Maakunnassa asuu 23 etnisen ryhmän edustajia, etenkin thaita ja hmongeja. Tšuuppa
Tšuuppa (; ) on kaupunkimainen taajama ja kaupunkikunta Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmeren Tšuupanlahden perukassa Louhesta 48 kilometriä maanteitse pohjoiseen. Taajamassa on 3 200 asukasta (vuonna 2011). Teatteri Lapua
Teatteri Lapua omistaa kaksi esityspaikkaa, Hourunkosken kesäteatterin alueen, jonka Vattenfall lahjoitti Lapuan Harrastajanäyttelijöille vuonna 2003 (Haapakoskella) sekä Teatteri Hiomon, Vanhan Paukun Kulttuurikeskuksen alueella.
Lisäksi vuonna 2011 Lapuan Kaupunki osti Vanhan Paukun Kulttuurikeskuksen parkkipaikalle teltan, jossa Teatteri Lapua esitti kesäteatterinäytöksiään. Pohjanmaan Valokuvakeskus Lakeus
Pohjanmaan valokuvakeskus LAKEUS ry on yksi Suomen maakunnallisista valokuvakeskuksista, joka perustettiin Lapualle vuonna 1997. Sen galleria sijaitsee Kulttuurikeskus Vanhassa Paukussa Lapualla, osoitteessa Kauppakatu 23. Yhdistysmuotoisena toimivan valokuvakeskuksen toiminta-alueena ovat Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnat. Lapuan liike
Näennäistä kansanliikkeen yhtenäisyyttä ehti kestää vain 13 päivää Suomen Lukon perustamiskokouksesta. Liikkeen johdossa päätettiin ryhtyä häiritsemään kommunistien toimintaa, ja kohteeksi valittiin lähellä Lapuaa Vaasassa painettava Työn Ääni -sanomalehti kirjapainoineen. Kustaa Tiitu oli kannattanut pientä päiväsaikaista häirintää kirjapainossa, mutta hän vastusti painokoneiden tuhoamista. Vaikka asia tuntui jääneen lepäämään, jatkoi silti Lapuan entinen nimismies ja Etelä-Pohjanmaan Pankin johtaja Yrjö Nikula iskun suunnittelua. Mikäli osallistujat jäisivät kiinni teostaan, oli kauppaneuvos Rafael Haarla luvannut maksaa heille mahdollisesti tuomittavat vahingonkorvaukset. Lappeela
Lappeela () on kylä Leningradin alueen Seuloskoin piirin Kuivaisin kunnassa. Se sijaitsee Pietarista pohjoiseen johtavan rautatien ja A120-maantien välissä puolitoista kilometriä Kuivaisista luoteeseen. Kylän keskellä on samanniminen pieni järvi. Vakituisia asukkaita on kolme (vuonna 2010). Lappi (Ruotsi)
Lappi () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Lapin pinta-ala on 109 729,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 93 258 asukasta, joten väentiheys oli 0,8 asukasta neliökilometriä kohti. Lappi
Suomessa Lappi voi tarkoittaa useita eri asioita. "Lapin historiallinen maakunta" käsittää Suomen pohjoisimmassa osassa sijaitsevat Enontekiön, Inarin, Kittilän, Muonion, Pelkosenniemen, Savukosken, Sodankylän ja Utsjoen kunnat. Ennen Haminan rauhaa tämä alue oli osaa samaa maakuntaa Ruotsin Lapin kanssa. Lahti
Lahti () on Suomen kaupunki ja Päijät-Hämeen maakuntakeskus, joka sijaitsee Vesijärven etelärannalla Päijät-Hämeen maakunnassa. Lappi
Ruotsin hallinnossa maakunnilla ei enää ole virallista asemaa, vaan ylimmän tason hallintoalueita ovat Ruotsin läänit. Pohjoisimmassa Ruotsissa sijaitsevat Västerbottenin lääni ja Norrbottenin lääni. Niiden alue jakaantuu kolmen Ruotsin maakunnan kesken. Nämä maakunnat ovat rannikkoalueet käsittävät eteläisempi Västerbotten ja pohjoisempi Norrbotten, joka ulottuu idässä Tornionjokeen asti. Näiden läänien sisämaa-alue kuuluu Ruotsin Lapin maakuntaan. Puikula
Euroopan unionin myöntämän suojatun alkuperänimityksen vuoksi vain Lapissa tuotettua ja pakattua puikulaperunaa voi markkinoida Lapin puikula -nimellä. Puikulaa on viljelty lajikkeena Lapissa 1700-luvulta alkaen. Lajikkeella on kiinteä yhteys maantieteelliseen alueeseen, ja sen laatu tai ominaisuudet johtuvat olennaisesti tai yksinomaisesti maantieteellisestä alueesta. Myös perunan tuotanto tapahtuu alueella, johon nimi viittaa. Pohjoisessa viljeltynä se menestyy paremmin kuin etelässä, jossa kasvitaudit uhkaavat sitä. Kauhajärvi (järvi Lapualla)
Kauhajärvi on Lapuan kaupungin koillisosassa sijaitseva järvi, jonka länsirannalla on Kauhajärven ja itärannalla Korkiakankaan kylä. Kauhajärvessä on ainakin yksi saari. Kauhajärveen on istutettu kirjolohta ja siikaa. Suomessa on maanmittauslaitoksen maastotietokannan mukaan seitsemän Kauhajärveä, joista kolme Etelä-Pohjanmaalla. Laukaa
Laukaa () on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km² josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Lapua
Maatalousnäyttelyt on järjestetty Lapualla vuosina 1938, 1948 ja 1968. Lapualla sattui vuonna 1976 yksi rauhan ajan pahimmista onnettomuuksista, Lapuan patruunatehtaan räjähdys. Onnettomuudessa menetti henkensä 40 tehtaan työntekijää ja useat loukkaantuivat vaikeasti. Surevaan kaupunkiin vaikutti helluntaisaarnaaja Niilo Yli-Vainio. Itsenäisyyspäivänä vuonna 1986 erikoispikajuna "Lapponia" suistui raiteilta Lapuan asemalla. Lapualla järjestettiin vuosien 1979 ja 2007 Jukolan viestit. Lapualla toimii myös Suomen toiseksi vanhin nuorisovaltuusto, joka on perustettu vuonna 1995. Lapuan Lukion edeltäjä Lapuan Yhteislyseo oli Etelä-Pohjanmaan vanhin oppikoulu. Vuonna 2001 Lapua nousi valtakunnallisiin otsikoihin Lapuan Harrastajanäyttelijöiden toteuttaman Lapualaisoopperan ansiosta. Herättäjäjuhlat järjestettiin Lapualla vuonna 2014. Länsi-Papua
Länsi-Papua (, aiemmin "Irian Jaya Barat") on Indonesian provinssi Uuden Guinean saaren osan, Länsi-Uuden-Guinean luoteisosassa ja sen länsipuolella olevilla Raja Ampatin lähisaarilla. Valtaosa Länsi-Papuasta sijaitsee Bamburain ja Doberain niemimaalla, joka tunnetaan myös Linnunpään niemimaana. Lapuan radio- ja televisioasema
Lapuan radio- ja televisioasema on Lapuan Simpsiöllä sijaitseva Digitan hallinnoima päälähetinasema (vrt. täytelähetinasema). Masto on rakennettu vuonna 1961 ja sen korkeus on 323 metriä, ollen Suomen kuudenneksi korkein rakennelma. Lapua
Järvistä suurin Hirvijärven tekojärvi, josta vain osa on Lapuan kaupungin alueella. Tekojärven pinta-ala keskivedenkorkeudella on 1 530 hehtaaria ja se on rakennettu osana Lapuanjoen tulvansuojeluun tähtääviä vesistöjärjestelyjä. Tekoaltaan yhteyteen on rakennettu myös voimalaitos. Luonnonjärvistä suurin on Kauhajärvi kaupungin koilliskulmassa. Muita järviä ovat Tiisijärvi ja Hirvijärvi. Järven ovat varsin matalia. Lappajärvi
Lappajärven naapurikunnat ovat Alajärvi, Evijärvi, Kauhava, Lapua, Veteli ja Vimpeli, joista Veteli kuuluu Keski-Pohjanmaahan ja muut Etelä-Pohjanmaahan. Lapuan Ponnistus
Lapuan Ponnistus-90 ry (LaPo-90) on vuonna 1910 perustettu urheilun yleisseura, joka tulee Etelä-Pohjanmaalta Lapuan kaupungista. Seura oli perustamassa 1919 Työväen Urheiluliittoa (TUL). Lapin historiallinen maakunta
Ennen Haminan rauhaa (1809) historiallinen Lappi kuului Ruotsin Västerbottenin lääniin ja oli osa samaa maakuntaa Ruotsin Lapin kanssa. Sitä vastoin Suomen nykyisen Lapin eteläosa oli osa Pohjanmaata ja sitä kutsuttiin Peräpohjolaksi. Kun Suomi erotettiin Ruotsista ja liitettiin Venäjään Suomen suuriruhtinaskuntana, uusi valtioraja jakoi siihenastisen Ruotsin Lapin kahtia. Tämän jälkeen Suomen Lappi kuului Oulun lääniin, kunnes vuonna 1938 perustettiin Lapin lääni. Petsamo kuului Suomeen ajalla Tarton rauhasta Moskovan välirauhaan (1920–1944), ja silloin se saatettiin Suomen historiallisten maakuntien kaanonissa joskus lukea osaksi Lappia. Alpua
Alpua on kylä Raahen kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kylä on rakentunut kauniin männikköisen harjun ympärille. Alpua kuului alkaisemmin Vihannin kuntaan, kunnes Vihanti liitettiin osaksi Raahea vuoden 2013 alussa. Lapua
1500-luvun puolivälissä, jolloin Lapualla oli noin 70 taloa, asutus alkoi hitaasti levittäytyä Isostakylästä yhä etäisimmille alueille. Uusista kylistä Tiistenjoki ja Kauhajärvi alkoivat saada myös pysyvää asutusta. 1555 Kustaa Vaasa antoi Mikael Andreas -nimiselle henkilölle valtakirjan papinvirkaan Lapuan kappeliseurakunnassa. Tämän nimistä pappia ei liene kuitenkaan koskaan Lapualle saapunut. Tapahtuma oli kuitenkin merkittävä, sillä tämän jälkeen Lapua alkoi yhä enemmän irtaantua emäalueestaan Kyrön suurpitäjästä. Perimätieto kertoo, että näihin aikoihin Lapualle oli jo rakennettu oma kirkko. Itsenäinen kirkkopitäjä Lapuasta tuli 1581. Vakinaisesti alueella asuva pappi oli saatu jo viisi vuotta aikaisemmin. 1590-luvun alussa Lapuasta tuli itsenäinen hallintopitäjä ja paikallisesti tärkeät omat käräjät pidettiin joulukuussa 1590. Kun Kauhava vuonna 1608 liitettiin Lapuaan, Suur-Lapuaan kuuluivat Kauhavan, Härmän, Kuortaneen, Nurmon ja Töysän kappelit. Pirkanmaan maakunta
Pirkanmaata ympäröivät Varsinais-Suomi, Satakunnan nykymaakunta, Kanta-Häme, Päijät-Häme, Etelä-Pohjanmaa ja Keski-Suomi. Suurin osa Kokemäenjoen vesistön järvialueesta sijaitsee Pirkanmaan alueella, joskin Vanajavesi on osittain Kanta-Hämeessä. Pirkanmaan maakuntakeskus on Tampere. Pirkanmaan liitto toimii Pirkanmaan kehityksen edistämiseksi ja hoitaa muun muassa maakuntakaavoitusta. Lapua
Jo nuijasodan (1596–1597) ajoilta periytyvä lapualaisten poliittinen aktiivisuus nousi jälleen esille 1900-luvun alussa. Vuodesta 1915 alkaen Lapua toimi tärkeänä jääkärietappina, jonka kautta jääkärit kulkivat Ruotsiin ja edelleen Saksaan. Kommunismin vastainen kansanliike Lapuan Liike (1929–1932) sai puolestaan nimensä Lapualla 23. marraskuuta – 24. marraskuuta 1929 tapahtuneesta kommunistinuorten punaisten paitojen repimisestä ja tästä alkunsa saaneesta lapualaisjohtoisesta oikeistoradikaalista toiminnasta. Lapualla perustettiin 1930 Suomen Lukko -niminen järjestö, joka ei kuitenkaan päässyt yksimielisyyteen toimintaperusteista. Sen suoraa toimintaa kannattaneet jäsenet perustivat lapualaisen maanviljelijän Vihtori Kosolan johdolla vielä saman vuoden aikana Lapuan Liike-nimisen järjestön. 7. heinäkuuta 1931 lapuanliike järjesti suurimman mielenosoituksen, mitä Suomessa oli nähty: yli 12 000 miehen ns. talonpoikaismarssin Helsinkiin. Liike sai aluksi laajaa kannatusta, mutta vähitellen sen kovat otteet, muun muassa muilutukset, vieroittivat siitä monia. Lapuan liike lakkautettiin Mäntsälän kapinan 27. helmikuuta – 3. maaliskuuta 1932 jälkeen. Lapuan liike
Lapuan liike (joskus lapuanliike) oli vuosina 1929–1932 vaikuttanut suomalainen oikeistoradikaali kommunisminvastainen kansanliike. Alkuvaiheessaan liike oli luonteeltaan yleisporvarillinen, mutta saavutettuaan ensisijaisen tavoitteensa, kommunistisen toiminnan kieltämisen, liike radikalisoitui ja menetti maalaisliiton ja maltillisen oikeiston tuen. Lapuan liike lakkasi epäonnistuneen Mäntsälän kapinan (27. helmikuuta – 6. maaliskuuta 1932) jälkeen, kun se oli epäonnistunut laillisen hallituksen kaatamisessa. Liikkeen poliittista ohjelmaa jatkoi Isänmaallinen kansanliike (IKL) vuosina 1932–1944. Lapua
Vuoden 2017 lopussa Lapualla oli 14 494 asukasta, joista 11 014 asui taajamissa, 3 399 haja-asutusalueilla ja 81 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eivät olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niistä asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lapuan taajama-aste on 76,4 %. Lapuan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken: Lappi (Rauma)
Lappi on entinen Suomen kunta, joka sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Kunnassa asui lakkauttamishetkellä asukasta. Alueen pinta-ala on  km, josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys oli lakkauttamishetkellä 16 asukasta neliökilometriä kohden. Lapin kunta liittyi Rauman kaupunkiin 1. tammikuuta 2009. Lapinniemi
Naapurikaupunginosia ovat Petsamo, Lappi ja Tampella. Tampereen keskustaan Lapinniemestä on noin kilometri, mutta linja-autolla Tammelan läpi siinä menee noin viisi minuuttia, Keskustorille 10 minuuttia. Linjaa käyttää muun muassa linja-auto numero 2. Kainuun maakunta
Kuten muualla Sisä-Suomessa Kainuussakin liikkui lisäksi lappalaisperhekuntia kalastus- ja peuranpyyntipaikkojensa välillä. Lappalaiset, joita on perinteisesti pidetty Kainuun ensimmäisinä asukkaina, joutuivat siirtymään kuitenkin yhä pohjoisempaan 1500-luvun alkupuolella. Tähän vaikutti ilmeisesti Pohjanmaan rannikkoseutujen talonpoikien voimistunut eräkalastus Oulujärven seuduilla. Hankajärvi (Keuruu)
Hankajärvi, myös Lapinjärvi, on Keski-Suomessa Keuruulla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Lapua
Vanhassa Paukussa järjestetään vuosittain mm. musiikkitapahtuma Vanhan Paukun Festivaali sekä Vanhan Paukun Filosofiapäivät. Lisäksi paikkakunnalla järjestetään vuosittain mm. Lapuan Päivän juhla, Ritafest-rockfestivaali ja joka toinen vuosi kansainvälinen urkumusiikkitapahtuma Lapuan Urkufestivaalit. Lappeenrannan seutukunta
Lappeenrannan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 091. Väestömäärä oli asukasta.Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Lappajärvi (järvi)
Lappajärvi on järvi Etelä-Pohjanmaan Järviseudulla, suurimmaksi osaksi Lappajärven kunnan sekä osin Vimpelin ja Alajärven kuntien alueella. Se on Etelä-Pohjanmaan suurin järvi ja nykyisen käsityksen mukaan kraatterijärvi. Landau in der Pfalz
Landau in der Pfalz on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, lounaisessa Saksassa. Se on niin kutsuttu piiritön kaupunki (), eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Se toimii kuitenkin Südliche Weinstraßen piirikunnan hallintokaupunkina. Vuoden 2006 lopussa kaupungin asukasluku oli 43 048. Sen pinta-ala on 82,94 neliökilometriä ja asukastiheys 519 as./km². Haapala (Laukaa)
Haapala on kylä Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. 
Haapala sijaitsee Laukaasta Äänekosken suuntaan Vatianjärven itärannalla. Haapalan naapurikylä etelässä on Kuusa ja pohjoisessa tulee vastaan Äänekosken raja ja Kapeenkoski, joka sijoittuu kahden kunnan, Laukaan ja Äänekosken alueille. Kapeenkoski on tunnettu retkeilykohde koskineen ja erittäin rikkaine muinaislöytöineen aina kivikaudesta lähtien. Haapalan kylä sijoittuu Keiteleen kanavan kahden sulun, Kuusaan ja Kapeenkosken välille. Lapua-Seura
Lapua-Seura on Lapualla toimiva kotiseutuyhdistys. Se perustettiin vuonna 1937 tarkoituksenaan työskennellä kaikin tavoin Lapuan ja lapualaisten puolesta. Pyrkimyksenä on toimia paikalliskulttuurin ja ympäristön puolesta sekä kotiseutuhengen kohottamiseksi. Mukaan toimintaan pääsee kuka tahansa kiinnostunut. Lapua
Lapua sijaitsee valtateiden 16 ja 19 risteyksessä. Kantatie 66 päättyy Lapualle. Pohjanmaan maakunta
Pohjanmaa () on nykymaakunta Länsi-Suomessa. Se sijaitsee Selkämeren ja Merenkurkun rannikolla Pohjanmaan historiallisen maakunnan lounaisosassa. Naapurimaakuntia ovat Keski-Pohjanmaa pohjoisessa, Etelä-Pohjanmaa idässä ja Satakunta etelässä. Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä Pohjalaismaakunnat. Lappi
Kunkin neljän maan Lapissa kyseisen maan valtaväestö on enemmistönä. Lapin alueella kaikissa neljässä maassa asuu saamelaisia, jotka ovat alueen alkuperäiskansa. Saamelaiskielet ovat uralilaisen kielikunnan suomalais-ugrilaiseen haaraan kuuluva ryhmä kieliä, joita saamelaiset puhuvat. Saamelaiskieliä on yhteensä yhdeksän, joista kuudella on oma kirjakielensä. Uskonnoltaan Suomen, Ruotsin ja Norjan saamelaiset ovat evankelisluterilaisia, mutta Venäjällä asuvat kolttasaamelaiset ovat uskonnoltaan ortodokseja. Lapuan patruunatehdas
Lapuan patruunatehdas eli Nammo Lapua Oy tai Lapuan tehdas (aikaisemmin Valtion Patruunatehdas, Patruunatehdas Lapua Oy ja Patria Lapua Oy) – lempinimeltään “Paukku” – on vuodesta 1923 Lapualla toiminut patruunoita ja patruunatarvikkeita valmistava tuotantolaitos. Nykyisin laitos kuuluu pohjoismaiseen Nammo-konserniin. Päätuotteita ovat pienikaliiperiset patruunat ja niiden komponentit siviili- ja viranomaiskäyttöön. Lapua
Lapuanjokivarsi oli tunnettu puukkojunkkareistaan. Rajuun elämänmenoon tuli taitekohta 1800-luvun alkupuolella, kun Lapuan kappalaiseksi apulaiseksi nimettiin Niilo Kustaa Malmberg. Tämä palavahenkinen saarnamies siisti väestön tapoja huomattavasti. Hän oli myös keskeisesti vaikuttamassa siihen, että herännäisyydestä tuli myöhemmin merkittävä hengellinen liike. Malmberg edisti myös ansiokkaasti paikallisia kouluoloja. 1838 hän tarjoutui pitämään kiertokoulua. Tehtävä oli jo sinällään raskas ja epäkiitollinen. Malmbergin työtä Lapualla jatkoivat muun muassa Justiina Rautakorpi, Arvi Logren ja Malmbergin poika Wilhelm Malmivaara. Lapuan ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa 1869. Maakunnan ja koko pohjoisen Suomen ensimmäisen maaseutuoppikoulun avajaisjuhla pidettiin Lapualla 1904. Laajaa huomiota saanut kansanopistokokeilu alkoi 1890 ja kansallisen sivistyspyrkimyksen osoituksena 1892 perustettiin Lapuan Nuorisoseura. Suomen ensimmäinen kristillinen kansanopisto aloitti toimintansa Lapuan Karhunmäessä 1913. Läänemaa
Läänemaa (toisinaan , ) on maakunta Viron länsirannikolla. Maakunnan keskuspaikka on Haapsalu. Maakunnassa on asukkaita 21 174 (1.1.2018). Sen pinta-ala on 1 816 neliökilometriä. Lappee
Lappee (aik. "Lapvesi") on vanha kirkkopitäjä ja Etelä-Karjalassa sijainnut Suomen entinen kunta, joka liitettiin pakkoliitoksella 1967 Lauritsalan kanssa Lappeenrantaan. Sen entisellä alueella asuu nykyisin noin 7000–8000 ihmistä. Lappeen seurakunta on edelleen itsenäinen ja kattaa Lappeenrannan maaseudun, Ylämaan ja Nuijamaan. Lappeen suojeluspyhimys oli Pyhä Laurentius, joka on myös kuvattuna sen vaakunassa. Pitäjän perinteitä vaalimaan on perustettu Lappeen kotiseutuyhdistys. Lempäälä
Lempäälä (, vanhentunut nimitys) on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa ja on osa Tampereen kaupunkiseutua. Lapua
1800-luvulla Lapuan keskusta muistutti kookkaine talonpoikaistaloineen kaupunkia. Lisäksi se sijaitsi hyvin keskeisellä paikalla, junaliikenne oli alkanut jo vuonna 1885. Lapuan asukasluku kasvoi 1900-luvun alkupuoliskolla varsin tasaisesti, 1900-luvun alussa Lapuaa alettiin puuhata myös taajaväkiseksi yhdyskunnaksi, mikä toteutuikin vuonna 1915. Vuonna 1960 Lapualla oli jo 16 282 asukasta. Vuonna 1964 Lapuasta tuli yksi Suomen ensimmäisistä laaja-alaisista kauppaloista. 1960-luvun loppupuolella Lapuan asukasluku alkoi laskea maaltapaon vuoksi. Vuonna 1977 Lapua sai kaupunginoikeudet. Kaupungin asukasluku alkoi tämän jälkeen vähitellen kasvaa ja vuonna 1985 Lapualla oli asukkaita 14 728. Vuoteen 2011 kaupungin asukasluku oli kasvanut 14 504 asukkaaseen. Lapuan päivä
Nykyään Lapuan päivän järjestää Lapua-Seura ry yhteistyössä Lapuan kaupungin ja vuosittain vaihtuvan kolmannen tahon kanssa heinäkuun puolivälissä. Juhla kestää 3-4 päivää ja siihen sisältyy pääjuhlan lisäksi monenlaista muuta kotiseutuhenkistä ohjelmaa. Suomi 1930-luvulla
Kommunisminvastaiseen toimintaan erikoistunut Lapuan liike vaikutti Suomessa 1930-luvun alussa. Radikalisoitumisensa myötä se menetti maltillisia kannattajiaan ja Mäntsälän kapinan jälkeen liike lopetettiin. Sen toimintaa jatkoi Isänmaallinen kansanliike (IKL). Lapuan urheilutalo
Lapuan urheilutalo on Lapuan kaupungin omistama liikuntapaikka ja monitoimitalo. Se sijaitsee Lapuan keskustassa, koulujen, keskusurheilukentän sekä pesäpallostadionin välittömässä läheisyydessä. Urheilutalo toimii jäähallin ja paikallisen virkistysuimala Sateekaaren yhteydessä.
Salin pinta-ala on suurimmillaan 990 m, ja tila on jaettavissa kolmeen osaan. Katsomoihin mahtuu enimmintään 800 henkeä. Mikäli näyttämöosa on laskettu alas, saliin voidaan sijoittaa tuoleja noin 1 000 hengelle. Laponia
Laponia on Ruotsin Lapissa sijaitseva Euroopan suurin yhtenäinen luonnonmaisema. Sen luonto on säilynyt lähes koskemattomana. Nimi tulee Lapin latinankielisestä nimestä. Lapuan liike
Monesti Lapuan liikkeen ajatellaan olleen johdetumpi organisaatio kuin se olikaan. Ainoa kunnolla Lapuan liikkeen tosiasiallisessa valvonnassa ollut seutu oli Etelä-Pohjanmaa, joka oli lähes mystisessä arvossaan lapualaisvuosina. Itse asiassa nimikkeellä "Lapuan liike" kutsuttiin yleisesti maassa tapahtunutta kommunisminvastaista liikehdintää sekä siihen kytkeytyneitä tapahtumia. Liikettä yhdisti viime kädessä vain kommunisminvastaisuus, jonka merkeissä osin melko erilaisia henkilöitä, aatesuuntia ja piirejä osallistui liikkeen toimintaan. Lapuan liikkeellä ei ollut mitään jäsenkirjaa tai -kortistoa, vaan kuka tahansa saattoi toimia Lapuan liikkeen nimissä. Etelä-Pohjanmaan ulkopuolisissa maakunnissa Lapuan henki eli kommunisminvastainen liikehdintä nojautui paikallisiin järjestöihin, suojeluskuntiin ja entisiin aktivisteihin sekä kaikkiin, jotka pitivät kommunismin hävittämistä Suomesta välttämättömänä. Kosolan talosta pidettiin yhteyttä sähkeitse ja puhelimitse näihin suurimpiin ei-pohjalaisiin kommunisminvastaisiin piireihin, mutta nämä eivät kuitenkaan olleet suoraan Kosolan tai Lapuan komennossa. Lapuan laki
Lapuan laki on vuonna 1843 säädetystä Lapuan suurpitäjän kyläasetuksesta käytetty nimitys. Myöhemmin samaa termiä käytti Lapuan liike 1930-luvulla perustellen sillä harjoittamaansa omankädenoikeutta. Yhteistä niille molemmille oli autoritäärisyys sekä pyrkimys puolustaa vallitsevaa yhteiskuntajärjestystä äärimmäisin keinoin ja jopa voimatoimin. Satakunnan historiallinen maakunta
Satakunnan historiallinen maakunta käsittää nykyisen Satakunnan maakunnan ja valtaosan Pirkanmaasta. Lisäksi siihen luetaan nykyisestä Etelä-Pohjanmaan maakunnasta Ähtäri, nykyisestä Keski-Suomen maakunnasta Keuruu (mukaan lukien Keuruuseen liittynyt Pihlajavesi) ja Multia sekä nykyisestä Varsinais-Suomen maakunnasta Loimaa ja Oripää. Historiallista maakuntaa rajaavat idässä ja etelässä Häme, etelässä Varsinais-Suomen historiallinen maakunta ja pohjoisessa Pohjanmaan historiallinen maakunta. Alueella asuu nykyisin noin 760 000 henkilöä. Suurimpia kaupunkeja alueella ovat Tampere, Pori, Rauma, Nokia, Ylöjärvi ja Sastamala. Pohjanmaan historiallinen maakunta
Pohjanmaa on pinta-alaltaan Suomen historiallisista maakunnista suurin. Pohjanmaa käsittää nykymaakunnista Etelä-Pohjanmaan valtaosan, kokonaisuudessaan Keski-Pohjanmaan, Kainuun, Pohjois-Pohjanmaan ja Pohjanmaan nykymaakunnan sekä Lapin nykymaakunnan eteläosan, Peräpohjolan. Pohjanmaa rajoittuu lännessä Pohjanlahteen ja Ruotsiin, pohjoisessa historialliseen Lappiin, idässä Venäjään sekä etelässä Karjalan, Savon, Hämeen ja Satakunnan historiallisiin maakuntiin. Laaja Pohjanmaa on omalla tavallaan yhtenäinen alue huolimatta sen alueellisista eroista. Pohjalaisia maisemia luonnehtivat laajat peltoaukeat ja Pohjanlahteen hiljalleen virtaavat suomalaisittain suuret joet. Usein näitä maisemia kuvataan sanalla "lakea", eteläpohjalaisilla murteilla "lakia". Pohjanmaan koillisosissa maasto kuitenkin muuttuu vaaramaisemaksi.