Onko Parkanonjärvi pohjois-etelä-suuntainen järvi?
Parkanonjärvi
Pohjois-etelä-suuntainen järvi on 7,8 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 470 hehtaaria. Se on syntynyt kallioperän murrokseen muodostuneeseen maaperän painaumaan. Järvessä on kaksi laajempaa järviallasta, joita erottaa toisistaan Salminniemen kohdalla Alasensalmi. Se on kapeimmillaan noin 120 metriä leveä ja paikoin vain 0,5 metriä syvä. Pohjoinen järviallas on 3,2 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannoille ulottuvat Parkanon keskustan laita-alueet. Eteläinen järviallas on 3,9 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Parkanonjärven rantoihin rajautuvat yleensä pellot lukuun ottamatta seitsemää lyhyttä metsäistä rantaosuutta.
Pitkäjärvi (Parkano, Korpikylä)
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja suora järvi. Siihen laskevat ympäröivästä metsästä suo-ojia sekä Poikkeusjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Mustiaisluoma lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa kolme kilometriä ennen kuin se laskee Kairojärveen. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järven ympärillä sijaitsee yhdeksän kiinteistöä, joille johtaa tiet Parkanon keskustasta ja valtatieltä 23. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 600 metrin etäisyydeltä. Jaakkolanjärvi (Parkano)
Jaakkolanjärvi eli entinen Saaresjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Jaakkolankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Jaakkolanjärvi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta. Parkanonjärven alue
Nerkoonjärvi on valuma-alueensa keskusjärvi, jonka laskujoki Myllyjoki laskee Kankarinjärveen Tarsianjärven ja Syväjärven kautta. Nerkoonjärvi kerää suuren osan valuma-alueensa vesistä. Sen eteläpäähän laskeva Hirvijoki on Hirvijärven, Vähä Hirvijärven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Mäntysenluoma tuo Heinämaanlammen, Vähä Korpijärven, Iso Korpijärven, Jouttijärven, Vähä Jouttijärven, Aureen Korpijärven, Pikku Luppolammen ja Petäjälammen vedet. Haukkalampi ja Jänisjärvi laskevat omia ojiaan myöteen etelästä Nerkoonjärven itäpäähän. Samoin tekee 600 metriä pitkä Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. Pohjoisesta laskee vielä pieni Pikku Palolampi Nerkoonjärven Pohjanlahteen. Ruojärvi (Parkano)
Ruojärvi on Pirkanmaalla Ikaalisissa ja Parkanossa Vahojärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Ruojärvi on osa Poltinjoen–Leppäsjärven aluetta. Vähä Ristiharjunlampi
Vähä Ristiharjunlampi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Vähä Ristiharjunlampi on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Kuivasjärvi (Parkano)
Rantaviivan kokonaispituus on 24,5 kilometriä, mihin sisältyy myös saarten rantaviivat. Suurin osa rannoista ovat metsää, mutta välistä pilkistää kaikkialla pieniä peltoja. Pohjoispäässä sijaitsee Kuivasjärven kylä, länsirannalla Vatajanjoen suussa sijaitsee Pihlajankylä ja eteläpäässä Lamminkosken kylä. Valtatie 3 ohittaa järven keskimäärin puolen kilometrin etäisyydeltä kulkien järven länsipuolta. Parkanon ja Kihniön välinen raja kulkee järvestä pari kilometriä itään. Poikkeusjärvi (Parkano)
Vuoden 1959 painetussa peruskartassa järven yli ei vielä kulje rautatietä. Järvialtaat erottava salmi on kapea ja siinä on mökki. Kun rautatie sitten rakennettiin, hyödynnettiin radan linjauksessa järven kapeaa kohtaa. Kaakosta päin rakennettiin järveen penger, jota pitkin rata ylitti eteläistä järviallasta. Mökki hävitettiin ja niemenkärki leikattiin poikki ja yhdistettiin penkereeseen. Eteläisen järvialtaan erotettu osa yhdistettiin kanavalla pohjoiseen järvialtaaseen. Vuoden 1984 peruskartassa nämä muutoksen voidaan havaita ja samalla myös järven vedenpinnan lasku. Paskolampi (Parkanonjärvi)
Lampi on 300 metriä pitkä, 170 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Lampi on Paskolamminnevan länsilaidalla ja sitä ympäröi avosuo. Lampeen laskee kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja lähtee länsirannasta ja laskee 1,9 kilometrin päässä Parkanonjärven pohjoispäähän. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Lammen rannoilla ei ole asutusta ja sen läheltä ohittaa vain pieni kävelypolku. Kangaslampi (Parkano)
Vahoissa 1800-luvun pitäjänkartoissa lampi oli nykyisen niminen ja sen laskuoja ulottui nykyiseen suuntaan vain lammen pituuden verran. Sen jälkeen se katosi suolle, jota oja oli "littämässä". Itäpuolen kankaalle (Isokangas) on merkitty pohjois-etelä-suuntainen polku. Parkusjärvi (Ylöjärvi)
Parkusjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön. Jaakkolanjärvi (Parkano)
Järveä on myös kutsuttu ”Saaresjärveksi”. Näin se oli merkitty 1800-luvun Parkanon pitäjänkarttaan. Kartasta näkyy myös järven alkuperäinen muoto, kun jokea ei oltu vielä perattu niin voimakkaasti kuin se on nykyään. Kartassa Haavistonlampi ja Mosa on jätetty värittämättä sinisellä. Ruojärvi (Parkano)
Järveä ympäröivissä metsissä on runsaasti ojitettuja soita, joiden vedet on johdettu Ruojärveen kymmenkunta ojaa myöten. Ainoa lampi, joka laskee suoraan järveen, sijaitsee luusuan vieressä. Lampi on noin 100 metriä pitkä ja nimetön. Näiden ojien merkitys järven vedenlaadulle jää marginaaliseksi, koska Ruojärveen laskee kaksi suurempaa jokea. Pohjoisesta laskee Ruonanlahteen Lehtijärvestä laskeva vuolle ja Lehtikoski, joka tuo järveen Samatinjoen valuma-alueen vedet. Kaakosta Tiililahteen laskee Melajoki, joka laskee Hankajärvestä ja tuo loput Aurejärven valuma-alueen vesistä. Ruojärven luusua sijaitsee järven lounaispäässä, josta alkava lyhyt Kalliokoski laskee noin kuusi metriä alempana Muuraslampeen ja sen jälkeen 1,6 kilometrin jälkeen ja 14 metriä alempana Leppäsjärveen. Aureen Korpijärvi
Aureen Korpijärvi eli Aureen Kovero on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Haavistonperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Aureen Korpijärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Riuttas-Ahvenus
Riuttas-Ahvenus on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Riuttas-Ahvenus on osa Parkanonjärven lähialuetta. Vehkalampi (Parkano)
Vehkalampi on Pirkanmaalla Parkanossa Yliskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Vehkalampi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Teerijärvi (Parkano)
Teerijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Teerijärvi on osa Poltinjoen-Leppäsjärven aluetta. Parkanonjärvi
Kalastoa on tutkittu vuosina 2006, 2009 ja 2012. Sen perusteella Parkanonjärvellä vallitsee tyypillinen rehevähkön järven särkikalavaltainen lajisto. Yleisimmät saalislajit ovat kuha, lahna, hauki ja särki, mutta varsinaisia arvokaloja ei siinä esiinny. Särkikaloja on koekalastuksen perusteella noin 50 % kokonaissaaliin kappalemäärästä. Parkanon kaupungin jätevedenpuhdistamon kalatalousmaksut on käytetty Parkanonjärven kalaistutuksiin, jolloin on istutettu kuhaa, planktonsiikaa ja järvitaimenta. Nämä eivät kuitenkaan ole lisääntyneet toivotulla tavalla eikä niitä esiinny mainittavasti vapaa-ajan kalatuksessakaan. Kyselyn mukaan rehevöityminen on liannut pyydykset, joina käytetään enimmäkseen vekkoja ja heittovapaa. Pitkäjärvi (Parkano, Luomankylä)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Pihlajankylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Pitkäjärvi on osa Vatajanjoen valuma-aluetta. Parkanonjärven alue
Parkanonjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki, joka virtaa Kyrösjärveen. Vesireitti jatkuu siitä alaspäin Kyrösjärven alueeella (35.52) ja Mahnalanselän alueella (35.51) Pappilanjoen kautta Kirkkojärvi-Mahnalanselkään ja sitten Siuronkosken kautta Kuloveteen. Paskaperänjärvi
Enimmillään kolme metriä syvä Paskaperänjärvi on itä-länsisuunnassa pitkulainen. Sen länsipäähän laskee ojan kautta Ylttistenjärvi, ja itäpäästä laskuoja mereen Nuikonlahteen. Järvi on luultavasti hyvin herkkä rehevöitymään. Järven rantaa reunustavat pellot ja metsä sekä muutama talo. Seututie 189 kulkee järven itäpäädyn vieritse. Parkanonjärvi
Pienempiä laskuojia on useita. Pohjoispään itärantaan laskee pari kilometriä pitkä Paskolammen laskuoja. Itäpuolella on runsaasti tiheästi ojitettuja soita, joiden vedet päätyvät Parkanonjärveen. Soiden takana Poikkeusharjun länsipuolella sijaitsevan Kiimalammen laskuvedet tekevät myös näin. Itäpuolelta laskee eteläiseen järvialtaaseen Vehkalammen parikilometrinen laskuoja. Järven länsipuolella kulkeva pieni harjujakso toimii myös vedenjakajana. Aivan tämän harjun vierestä ja Lapinnevan läheltä laskee Jouttenjärvi kuusikilomteristä ojaa myöten Alasensalmen eteläosaan. Valkeinen (Parkano)
Järven pituus on 1,1 kilometriä, leveys 500 metriä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Se sijaitsee metsä- ja suomaastossa Valkeisennevan länsipuolella noin 10 kilometriä koilliseen Parkanon kirkolta. Se on muuten ojitetun suon ympäröimä paitsi etelä- ja itärannoiltaan, missä on kangasmaastoa. Vaikka suo on tiheästi ojitettu, ei laskuojia ole johdettu järveen. Järven oma laskuoja, joka lähtee järven eteläpäästä, on poikkeus. Laskuoja virtaa suo-ojien verkoston kautta Iso Ristiharjunlammen laskuojaan, joka yhtyy Ritajokeen myöhemmin. Ritajoki laskee Majajärveen. Järvessä on paljon kiviä ja kuusi pientä luotomaista saarta. Rannolle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet idästä valtatieltä 3 tai etelästä Parkanon keskustasta. Metsäjärvi (Parkano)
Metsäjärvi eli Alanen-Kuusijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Saukonkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Metsäjärvi on osa Kuusijoen valuma-aluetta. Liesijärvi (Parkano)
Liesijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Liesijärvi on osa Liesijärven valuma-aluetta. Parkano
Aseman suunnassa keskustasta päin lähdettäessä, 3-tien lähettyvillä Kaitojen vetten, tarkemmin Riuttasjärven rannalla sijaitsee tanssi- ja huvikeskuspaikka Käenkoskikeskus. Talvisin Käenkoskella pääsee myös avantouimaan ja hiihtämään, kesällä reitit toimivat pururatoina.
Kaitojen vetten rannalla sijaitsee myös Metsämuseo, jossa voi tutustua metsätyön historiaan ulkomuseoalueella. Parkanonjärven alue
Parkanojärven alueen kautta laskeva koko vesistöalue, johon kuuluvat myös Kuivasjärven ja Aurejärven valuma-alueet, on pinta-alaltaan 1183 km². Tämän koko alueen suurimpia järviä ovat Nerkoonjärvi, Kankarinjärvi, Parkanonjärvi, Linnanjärvi ja Vuorijärvi. Kangaslampi (Parkano)
Kangaslampi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Kangaslampi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta. Kairojärvi
Järvi 1000 metriä pitkä, 950 metriä leveä ja sen pinta-ala on 32 hehtaaria. Sen keskikohta on 50 metriä leveä virtapaikka, joten sitä voi kutsua kaksialtaiseksi järveksi. Ylävirran puoli eli järven itäosa on 1000 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sitä osaa kutsutaan Kairojärveksi. Alapuolinen osa eli länsipuoli on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Tätä osaa kutsutaan Kairolammeksi. Altaita erottaa toisistaan suurehko Kaironiemi. Kairojärveen laskee kaksi 150 metriä pitkää uomaa Riuttasjärvessä olevasta Käenkosken voimalasta. Luomakulman suunnalta laskee Pitkäjärven laskuoja, joka tuo myös Vähä Hanhilammen, Iso Hanhilammen, Ahvenuslammen, Riuttas-Ahvenuksen ja Poikkeusjärven vedet. Kairolampi laskee Viinikkajokeen Kairokosken kautta. Viinikkajoki on noin neljä kilometriä pitkä ja se laskee Parkanonjärveen. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä. Kairojärvi on Parkanon keskustan kupeessa ja sen vuoksi Kairolammen rannoilla on kiinteää asutusta. Kairojärvellä asutusta on vähemmän, mutta toisaalta vapaa-ajan asuntoja on runsaasti. Kaironiemellä on Luonnonvarakeskus (entinen Metsäntutkimuslaitos). Etu-Veno
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta. Parkanonjärvi
Järven eteläkärjessä sijaitsee Lapiolahti (kylä), itärannalla Yliskylä, länsirannalla Alaskylä ja pohjoispäässä Parkanon kirkonkylä eli keskusta. Kylien kautta, eli myös järven ympäri, kiertävät kylätiet. Nykyaikana on järven itäpuolelta linjattu valtatie 3, joka risteää Parkanon keskustassa valtatien 23 kanssa. Viinikanjoen rannalla sijaitsee Parkanon kaupungin vedenpuhdistamo. Parkanonjärven alue
Kankarinjärvi on alueensa ainoa järvi. Järvellä vaikuttaa olevan pieni valuma-alue ja se onkin vesistöalueensa ainoa järvi. Idästä siihen laskee 250 metriä pitkä Syväjärven laskujoki. Se tuo Kankarijärveen Nerkoonjärven valuma-alueen (35.538) vedet. Pohjoisessa Kankarinjärveen laskee 400 metriä pitkä Naarmijärven laskujoki, joka tuo siihen Naarmijärven valuma-alueen (35.537) vedet. Pohjoispäähän laskee myös Vääräjoki, jolla ei ole valuma-alueellaan järviä. Kankarinjärven oma laskujoki on Koskelanjoki, joka laskee 2,7 kilometrin mittaisen Linnanjärveen. Jänisjärvi (Parkano, pohjoinen)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 150 metriä ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Se sijaitsee Aurejärven länsirannalla noin 200 metriä koilliseen eteläisestä Jänisjärvestä Jäniskankaan itäpuolella. Järvien ympäristössä on soita, joiden suo-ojat laskevat niihin. Pohjoiseen Jänisjärveen laske kolme suo-ojaa ja siitä lähtee lounaaseen laskuoja, joka laskee eteläiseen Jänisjärveen. Rantaviiva on kilometrin pituinen ja yli puolet siitä on suota. Järvi on autio eikä sen rantaan johda tietä. Lähin tie on metsäautotie, joka tulee sen itäpuolelle. Parkanonjärvi
Jääkauden jälkeen alue jäi kokonaan meriveden alle, mutta maankohoamisen vuoksi alue nousi vedenpinnan yläpuolelle. Parkanonjärvi kuroutui erilleen merenlahdesta jo Itämeren ancylusvaiheen aikana. Tämän jälkeen järven vedenpinnankorkeus on pysynyt samana tuhansia vuosia, mikä näkyy maastossa 93 metrin korkeudella olevana muinaisrantana. Vasta 1800-luvulla järven vedenpintaa on alennettu muutamaan otteeseen, jolloin 93 metrin ranta on jäänyt näkyviin rantojen rinteisiin. Muinaisrannan alapuoliset alueet, jotka ovat 90 metriä merenpinnan yläpuolella, ovat siten ihmistoiminnan aikaansaamia vesijättömaita. Järven rannoilta on löydetty kivikauteen ajoittuvia muinaisjäännöksiä. Aurejärvi (järvi)
Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi. Pirkan Taival kulkee Aurejärven ohi kolmannen etapin Seitsemisen Kansallispuisto–Parkano- osuudella. Osuuden levähdyspaikka on rakennettu Mikonniemeen, jossa on autiotupa, käymälä, puuvaja ja nuotiopaikka. Veden voi noutaa järvestä ja paikkaa ylläpitää Parkanon kaupunki. Vahojärvi (Parkano)
Järven pituus on 3,6 kilometriä, leveys 2,1 kilometriä ja pinta-ala 265 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 14 kilometriä kaakkoon. Järvi on karkeasti sanoen kolmiosainen. Pääosa järvestä muodostuu järven selästä, joka on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Toisena osana voi pitää selästä etelään työntyvää 1,6 kilometriä pitkää Hähkiölahtea, jonka suu on 450 metriä leveä. Kolmas osa jää koillispäässä Rankanlahdella 50 metriä leveän salmen taakse, jossa sijaitsee Juvelanlahti, Soljanlahti ja Haukilahti. Aurejoki laskee Haukilahteen ja virtaa Juvelanlahden poikki Rankanlahdelle. Soljalahti jää näistä selvästi sivuun. Selän keskiosassa on matalikko, jossa on paljon kiviä ja kuusi saarta. Suurin saari Talassaari on 150 metriä pitkä. Muita saaria ovat Puskakari, Mustasaari ja Matales. Hähkiöniemen itäpuolella sijaitsevat pienet Haisevasaari ja Joopinkari. Jokaisen saaren pinta-ala on alle hehtaarin ja niiden yhteinen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Saarten rantaviivan yhteispituus on 1,2 kilometriä. Tampere–Seinäjoki-rata
Suunnitteluvaiheessa rata linjattiin kulkemaan Parkanon taajaman itäpuolitse, eikä Parkanoon ollut alkuperäisten suunnitelmien mukaan tarkoitus rakentaa lainkaan henkilöliikenneasemaa. Yleisön painostuksesta oikoradan varrelle kuitenkin rakennettiin henkilöliikenteen asema noin kuuden kilometrin päähän Parkanon keskustasta. Tuolloin rakennettu tilapäiseksi tarkoitettu parakkityylinen asemarakennus on edelleen käytössä. Kun uusi Parkanon liikennepaikka otettiin käyttöön, Haapamäen–Porin radalla sijainnut vanha Parkano-niminen liikennepaikka sai nimekseen Kairokoski. Vehkalampi (Parkano)
Lampi on 250 metriä pitkä, 80 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanonjärven ja Leppäsjärven puolivälissä metsässä olevassa painanteessa. Lammen lähirannat ovat suota ja siihen laskee kaksi suo-ojaa. Sen laskuoja lähtee luoteispäästä ja kahden kilometrin jälkeen se laskee Parkanonjärveen. Lammen rantaviiva on 550 metriä pitkä. Rannoilla ei ole asuntoja ja sen lähelle johtaa yksi kärrypolku. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja kulkee 550 metriä kaakossa. Majajärvi (Parkano)
Majajärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Majajärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Ahvenuslampi (Parkano)
Ahvenuslampi on Pirkanmaalla Parkanossa Korpikylällä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Ahvenuslampi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Vuorijärvi (Parkano)
Vain järven länsirannalla on loma-asuntoja. Järvellä on vain muutama maatila ja sen pohjoispäässä sijaitsee Vuorijärven vedenottamo, josta pumpataan pohjavettä noin 1 000 m³ vuorokaudessa. Järven pohjoispuolelta kulkee Parkanaon keskustasta lähtevä seututie 274. Siitä erkanee kylätiet, joita pitkin pääsee kiertämään järveä. Parkanonjärven alue
Parkanonjärven alue (35.53) on Kokemäenjoen vesistöön (35) Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) toisen jakovaiheen kolmas osa-alue. Se sijaitsee Pirkanmaalla ja sen kautta virtaavat vedet laskevat Kyrösjärven alueeseen (35.52). Siihen laskevia Ikaalisten reitin toisen jakovaiheen osa-alueita ovat Kuivasjärven valuma-alue (35.56) ja Aurejärven valuma-alue (35.57). Hankajärvi (Parkano)
Järven vedenlaatu seuraa pienellä viiveellä Vahojärven vedenlaatua. Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi. Kuusijärvi (Parkano)
Kuusijärvi eli Ylinen-Kuusijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Kuusijärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Kuusijärvi on osa Kuusijoen valuma-aluetta ja samalla sen pääjärvi. Kuusijärven oman valuma-alueen järvisyys on 1,8%. Hankalampi (Parkano)
Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi. Parkano
Parkanon maisemien ominaispiirteisiin kuuluvat vedenjakaja-alueena mäkiset maisemat ja korkeusvaihtelut ovat suomalaisittain varsin suuria. Kangaslampi (Parkano, pohjoinen)
Pohjoinen lampi on 450 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee Kangaslamminnevalla ja sen pohjoisrantaa seuraa turvetuotantoalue ja itärantaa matalala harjunkannas. lampeen laskee turvetuotantoalueelta kaksi kuivatusojaa ja laskuoja lähtee itään kannaksen yli. Sen vedet yhtyvät suo-ojiin, jotka päätyvät Kokemusjoen siihen haaraan, joka virtaa Heinilammen läpi. Itärannalla on aidattu alue, missä sijaitsee kymmenen rakennusta. Eteläiseen Kangaslampeen on kaakossa 200 metrin päässä. Vähäjärvi (Parkano)
Järven pituus on 850 metriä, leveys 800 metriä ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Se sijaitsee välittömästi Vahojärven länsipuolella. Järvi on nykyään kaksialtainen, sillä Tampere-Seinäjoki-junarata ylittää sen länsipuolelle rakennetun penkereen päällä. Itäpuolinen allas on suurin, koska se on 550 metriä leveä. Keskellä allasta sijaitsee 150 metriä pitkä Tervasaari. Länsipuolinen allas on niemien ja pienen saaren takia epäyhtenäinen. Järveen laskee vain pari metsäojaa. Tärkein virtaus tulee Vahojärvestä kapean salmen kautta. Vesi poistuu Vähäjärvestä ensin rautatiepenkereiden välistä, missä on 40-metrinen aukko, ja sitten länsialtaan Tulilammen ja Raappiolahden kautta 550 metriä pitkään jokeen. Joessa on koski, missä syntyy parin metrin pudotus Hankalampeen mennessä. Rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä. Järven ympäristössä sijaitsee neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolella kulkee yhdystie 13289. Onkilampi (Parkano)
Järvi kuuluu osana opastettua melontareittiä Aurejärvi–Petäjäjärvi–Vahojärvi–Ruojärvi–Leppäsjärvi–Kyrösjärvi. Kurkelanjärvi (Parikkala)
Järven luoteispää ulottuu Suomen puolelle, muu osa järvestä on Venäjän puolella. Järven Suomen puoleinen osa sijaitsee entisen Saaren kunnan aleella. Järven Venäjän puoleinen osa kuuluu Suomen Neuvostoliitolle toisen maailmansodan jälkeen luovuttamaan alueeseen. Ennen toista maailmansotaa järvi jakautui Saaren ja Uukuniemen kuntien kesken. Saaresjärvi (Parkano, Sammatti)
Järven pituus on 450 metriä, leveys 450 metriä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Jaakkolankylästä ja Karttiperän tien puolivälissä. Järven ympäristössä metsämaat ja suot vuorottelevat. Suot on ojitettu ja Saaresjärveen laskeekin kolme laaja-alaista suo-ojaa sekä suurempi Haarainluoma. Se on Lylyjärven laskujoki, jota kutsuttiin aiemmin nimellä Lylyjoki , ja joka kerää ojitettyjen soiden ja Lylynevan turvetuotantoalueen kuivatusojien vettä laajalta alueelta. Järven laskuoja yhtyy Peräjärven laskuojan Peräjärvenjoen kanssa johto-ojaksi, joka laskee Jaakkolanjärveen. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Lähes kaikki Saaresjärven rannat ovat metsäistä suota tai jopa avosuota. Rantavyöhykkeen taakse on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa sekä kota. Kodan kautta kulkee polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Asunnoille johtaa tiet yhdystieltä 13355. Jouttenjärvi
Järven pituus on 600 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Sen ympäristö on kangasmetsää, joka jää Lapinnevan ja Alaskylän väliin, ja järvi muodostuu Hirsikankaan kainalossa pieneen alavaan kohtaan. Järveen laskee muutama metsä- ja suo-oja, joiden valuma-alueet ovat pienet. Laskuoja on yksi suo-ojista, joka on kaivettu luontaisen puron jatkeeksi ja joka yhtyy valtatien 23 luonna Sortanjokeen. Sortanjoki laskee Parkanonjärveen. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Järven eteläkärjessä sijaitsee maatila, mutta muuten ei järvelle ole rakennettu asuntoja. Järvelle johtaa polku ja kärrytie ja sen ohitse kulkee kylätie. Valtatie 23 ohittaa järven pohjoisesta 350 metrin päästä. Ikaalisten ja Parkanon kuntien välinen rajapyykki sijaitsee 100 metrin päässä länsirannasta. Marjolampi (Parkano)
Vanhassa Parkanon pitäjänkartassa 1800-luvulta on Ylinenlampi ja Marjolampi piirretty yhdeksi pitkäksi järveksi. Tilanne oli sama vielä vuonna 1909. Kun Seinäjoki-Tampere-junarata rakennettiin, ylitti se lampien välisen uoman lyhyttä siltaa myöten. Jouttenjärvi
Jouttenjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Alaskylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jouttenjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta. Parkanonjärven alue
Vääräjoen Poltinjoen yläpuolinen osuus on 8 kilometriä pitkä. Poltinjoen yhtymäkohdan alapuolella on joessa sivussa Suvilampi ja vähän sen yläpuolelle laskee Hartikkalammen lyhyt laskuoja. Poltinjoen yhtymäkohdan yläpuolella sijaitsee Kukkurakosken vesivoimalaitos, jonka yläpuolelle on padottu saarikkoinen patoallas. Yläjuoksulla Vääräjoki toimii hetken Parkanon ja Ikaalisten välisenä rajana. Hieman Parkanonjärven luusuan alapuolelle Lapiolahdessa jokeen laskee oikealtapäin Kylmäoja, joka tuo vettä länsipuolella kulkevalta harjualueelta. Sieltä laskee Kylmäojaan myös Ahvenlammen laskuoja. Vääräjärvi (Parkano)
Järven pituus on 250 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se sijaitsee Vääräjärvenkankaan ja Palokankaan välissä olevassa painaumassa. Painauma on soistunut, mutta sen ympäristö on muuten kangasmetsää. Järveen laske metsäojia ympäröiviltä tiheästi ojitetuilta soilta. Suurin soista on Vääräjärvenneva ja Latoneva, josta siihen laskee suurin oja. Järven oma laskuoja Vääräjoja yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Aurejokeen Onkilammen jälkeen. Rantaviivan pituus on 650 metriä. Rannat ovat soistuneet ja järvi onkin autiona. Vahojärveltä tuleva tie ohittaa järven 250 metrin etäisyydeltä ja tieltä lähtee metsäautotie ohittaa järven eteläpuolelta. Rantaan ei johda teitä. Parkanon ja Ikaalisten välinen raja kulkee 200 metriä itäpuolella. Särkijärvi (Kihniö)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Kihniössä Kankarissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Särkijärvi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta. Vuorijärvi (Parkano)
Vuorijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Vuorijärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Parkanonjärvi
Järven syvyysprofiili on keskeltä hyvin matala. Matalaa on myös järven pohjoispäässä, pohjoisosan saarten ympärillä, eteläosan itärannassa ja Möhkön kohdalla. Muualla on sitä vastoin yli kymmenen metriä syvää. Pohjoisosassa on kaksi yli kaksikymmenmetristä syvännettä ja eteläosassa niitä on yksi. Syvin kohta sijaitsee pohjoisosassa Selkäsaarten itäpuolella, missä on 22 metriä syvää. Parkanonjärven alue
Naarmijärvi laskee 400 metrin laskujokea myöten Kankarinjärveen ja on siten valuma-alueensa pääjärvi. Siihen laskevat Heinijokea myöten Heinilampi, jonka kautta laskee myös Kotalammen vedet, sekä Kotalampi, jonka kautta laskee Teerilammen vedet. Pirttilampi on valuma-alueen yksinäinen lampi, jolla ei ole laskuojaa. Ruojärvi (Parkano)
Järven pituus on 2,2 kilometriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria. Se sijaitsee Leppäsjärven ja Vahojärven puolivälissä. Ympäristö on paikoin yli 20 metriä korkemapaa kuin Ruojärven vedenpinta ja siksi jotkut rannat nousevat vedestä korkeina rinteinä. Järven selkä muodostaa suuren osan järvestä. Pohjoisessa järvestä työntyy erilleen Ruonanlahti pitkän Kuoppasalmen päässä ja sen vieressä sijaitsee kapeasuinen Paulaanlahti. Etelässä erottuu hieman syvempi Majalahti. Järvessä on kolme saarta ja ne kuuluvat Ikaalisiin. Suurin saari on Takalansaari, joka on 120 metriä pitkä kalliosaari. Samalla alueella on myös kaksi pientä luotoa. Ainoa Parkanolle kuuluva saari sijaitsee Melajoen suussa. Parkanonjärvi
Parkanonjoeksi kutsuttiin aikaisemmin kokonaisuutta, joka alkoi Riuttasjärveltä Käenkoskena, laski Kairojärveen ja Kairolammen kautta, jatkoi Kairokosken kautta Viinikanjokena Parkanonjärveen. Parkano
Parkano sijaitsee Pirkanmaan, Satakunnan ja Etelä-Pohjanmaan maakuntien rajalla. Kaupungin keskustasta seitsemän kilometrin päässä sijaitsee rautatieasema. Parkano kuuluu nykyään Pirkanmaahan. Kaupunkiin on keskittynyt kaupan alan toimintaa, erityisesti valtatie 3:n varressa sijaitsevalle Kolmoskeskuksen alueelle. Parkano on tunnettu myös metalliteollisuudestaan, sekä urheilullisesta menestyksestä erityisesti voimailulajien saralla. Kaupunkikuvaa hallitsee teräksinen vesitorni, joka on maalattu männyn väreihin. Kaupungin läpi virtaava Viinikkajoki on merkittävä virkistyskalastuskohde. Peräjärvi (Parkano)
Järveen laskee metsäojia, jotka tuovat vettä ympäröiviltä ojitetuilta soilta. Länsipuolella sijaistevasta suuresta Ainesnevalta laskee järveen kaksi ojaa ja pohjoiselta vieläkin suuremmalta Lehminevalta laskee Peräjärvenluoma järven pohjoispäähän. Myös pieni 800 metrin päässä sijaitseva Korpilampi laskee näiden samojen ojien kautta. Järven laskujoki on ojamainen Peräjärvenjoki, joka kulkee kaakkoon ja etelään ohittaen ensin 2,4 kilometrin jälkeen Sammatinlammen ja laskee lopulta kuuden kilometrin jälkeen Jaakkolanjärveen. Jokeen yhtyy pohjoisesta eli vasemmalta Saaresjärven laskuoja, jonka kautta laskevat myös Lylyjärvi, Reppulampi ja Hakojärvi, ja idästä Kolulampi. Hanhijärvi (Parkano)
Hanhijärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Hanhijärvi on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Parkanonjärvi
Järvellä on viisi saarta. Suurin saari on Vehkaluoto, joka on yli 300 metriä pitkä ja sijaitsee järven pohjoisosassa. Se on hyvin matala saari. Pohjoispäässä on kolme muutakin matalaa saarta ja näiden lisäksi keskellä järven selkää olevat Selkäsaaret. Selkäsaarten eteläpuolella on rannan tuntumassa matala saari. Vaikka Alasensalmi onkin matala, on siellä vain pieni luoto. Eteläosan saaret ovat Alaskylän rannassa oleva nimetön saari ja eteläosan keskivaiheella oleva Möhkönsaari. Saarten osuus järven rantaviivasta on yli 1,3 kilometriä ja niiden yhteinen pinta-ala on yli 3,6 hehtaaria, sillä tilastoon on otettu vain viisi saarta. Riuttasjärvi (Parkano)
Kaitaveden nykyinen nimitys on Kaidatvedet. Se päättyy Linnajärvestä kaivettuun Rännärinkosken perattuun uomaan, joka alittaa valtatien 23. Järviallas on 3,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee itäpuolelta suo-ojia, jotka tuovat myös Kangaslamminnevalta Kangaslammen ja Piikkilammen vedet. Suurin vesimäärä tulee kuitenkin Linnanjärveltä. Järvialtaan ranta on lähes rakentamaton, sillä rannoilla on vain kolme vapaa-ajan asuntoa, Parkanon metsämuseo ja Eräkaidan maja. Paikallisia kuuluisia kohteita ovat myös Ruumissaari , Messukallio ja Sormikivi . Hotakanlampi (Parkano)
Hotakanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Hotakanlampi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta. Markkolanlampi (Parkano)
Lammen pituus on 500 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Se sijaitsee puoli kilometriä Vahojärven pohjoispuolella. Lampeen laskee kaksi metsäojaa, joista toinen on viereisen ojitetun suon laskuoja ja toinen Ylisenlammen laskuoja, jonka kautta laskee myös ojitettujen soiden vesiä. Lammen oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee Vahojärven pohjoispäähän Soljanlahteen. Rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat kangasmetsää, mutta länsipäässä peltomaa päättyy rantaan. Lammen ympäristössä on yksi maatila ja jonka rantasauna on ainoa rantarakennus. Lammen eteläpuolelta kulkee 100 metrin päässä yhdystie 13289. Sen pohjoisrannalle johtaa peltotie. Jänisjärvi (Parkano, pohjoinen)
Jänisjärvi (pohjoinen), eli kartoissa myös toinen Jänisjärvistä, on Pirkanmaalla Parkanossa Aurejärvellä sijaitsevista järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Jänisjärvi on osa Jänisojan valuma-aluetta. Kuivasjärvi (Parkano)
Järven pituus on 7,1 kilometriä, leveys 1,8 kilometriä ja sen pinta-ala on 637 hehtaaria. Se sijaitsee Parkanon keskustasta 12 kilometriä pohjoiseen ja se jää valtatien 3 ja Tampere–Seinäjoki-radan väliin. Suurin laskujoki on Vatajanjoki, joka laskee Vatajanjärvestä. Muita laskuojia ovat pohjoiseen laskeva Luoma eli Vääräjoki, jonka valuma-alueella sijaitsee Liesilampi, idästä laskeva Kakkurinlammen laskuoja, eteläpuolelta laskeva Nivusjärven valuma-alueen laskuoja sekä kahden lammen, nimittäin Kivilammen ja Lokalammen, omat laskuojat. Monet pikkuojat tuovat suo-ojien vettä ja myös muutamilta pelloilta laskee järveen pieniä ojia. Valuma-alueen pinta-alasta noin 30% on suota, joista pieni osuus on turvetuotannossa. Yli puolet valuma-alueesta on metsää ja noin 10% on peltoa. Järven oma laskijoki on Kuivasjoki, joka lähteet järveneteläpäästä Nivuslahden vierestä. Parkanonjärvi
Järvenlaskuista on säilynyt tieto hakemuksien muodossa. Vuonna 1877 haki talollinen Alanen Emanuel Henriksson Alaskylästä muiden puolesta lupaa laskea järvi. Siihen annettiin päätös vuonna 1879. Vastaavia hakemuksia teki talolliset Alexei Mustalahti vuonna 1887 ja talollinen Aleksius Mustalahti vuonna 1899. Vuonna 1910 haki maanviljelijä Ivar Alanen muiden puolesta lupaa perata tai leventää Vääräjoen uomaa vähentääkseen tulvavesien aiheuttamia tuhoja. Poikkeusjärvi (Parkano)
Järven itäranta rajautuu pohjois-etelä-suuntaiseen Poikkeusharjuun, joka päättyy pohjoisessa Naapunniemeen. Naapunniemessä sijaitsi Parkanon seurakunnan leirikeskus, joka paloi vuonna 2014 ja joka aiotaan rakentaa uudelleen. Etelärannassa sijaitsee entinen Kausen saha. Parkkimanjärvi
Järvi kuuluu vesistöalueensa latvavesiin, joten se saa pääosan vedestään valuma-alueeltansa. Parkkimanjärven valuma-alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti Parkkimanjokeen. Niistä huomattavimpia ovat Vaskilampi (8 ha), Keltunlampi (6 ha) ja Vesalampi (5 ha). Parkkimanjoki on Parkkimanjärven laskujoki ja se laskee Pyhäjärven pohjoisosan lahteen Junttiselkään. Junttiselältä laskee Pyhäjoki, joka laskee Selkämereen Pyhäjoella. Matkuslampi (Parkano)
Vanhoissa Parkanon tai Kihniön pitäjänkartoissa (tehtiin yleensä 1840–1870-luvuilla) Matkuslampi on piirrettu näkyviin ja merkitty samannimisenä kuin se on nykyäänkin. Kuivaston maatila on silloin sijainnut nykyisellä paikallaan, vaikka peltoala olikin vielä pieni. Lampeen laski oja, joka sai alkuunsa "Hongaslammesta", joka oli tuolloin suuri järvi. Liesilampi oli tuolloin vielä laskuojaton suolampare. Vääräjoen rantaniittyjä käytettiin heinäntekoon ja siksi kartassa ne on varattu Kuivasjärven kylälle. Kuivasjärven länsirantaa seuratsi tie, joka kääntyi lievästi Matkuslammen kohdalla ja jatkoi nykyiselle Jylhänkylän suuntaan. Parkkinatunturit
Parkkinatunturit () on tunturialue Petsamonvuonon länsipuolella lähellä Norjan rajaa Petsamon piirissä Murmanskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Tunturialueen länsipuolella on Näsykkäjärvi, eteläpuolella Näsykkäjoki ja pohjoispuolella Trifonajärvi. Tunturialueen korkein huippu on 293 metriä korkea Isovuori. Parkkinatunturit sijaitsevat Suomen Neuvostoliitolle luovuttaman entisen Petsamon kunnan pohjoisosassa. Parkkinatunturien ja Petsamonvuonon välistä kulkee tie, jota Suomen aikana kutsuttiin Jäämerentieksi. Suomelle kuuluessaan tunturialueen itäpuolella sijaitsivat Näsykän ja Parkkinan kylät, jotka muodostivat Petsamon kirkonkylän. Nykyisin näiden kylien paikalla sijaitsee Petsamon kaupunkityyppinen taajama. Peräjärvi (Parkano)
Rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Rannat ovat kovaa metsämaata lukuun ottamatta pohjoispäätä, joka on avosuota, ja länsiranta, jossa ranta muodostaa kosteikon. Järven luusuassa rannat viettävät jyrkästi veteen ja laskujokeen. Eteläpuolella kohoaa Peräjärvenvuoden kallioinen huippu 23 metriä korkealle. Järvellä on kaksi maataloa ja noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Jaakkolankylän ja Karttiperän yhdistävältä yhdystieltä 13355. Rannan tuntumassa on myös kota. Kodan kautta kulkee Saaresjärveltä tuleva polku, joka johtaa lounaaseen Parkanon seurakunnan leirikeskukseen Poikkeusjärvelle. Teerijärvi (Parkano)
Järven pituus on 300 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee erämaassa suuren Teerinevan länsilaidalla kallioisten mäkien välissä. Teerinevan laidat ovat ojitettuja ja viisi näistä suo-ojista laskee järveen. Kaakkoon johtava suo-oja toimii samalla laskuojana. Vedet virtaavat suo-ojia myöten etelään ja Ojajärven pohjoispuolelle Soininkallion eteen, missä ojat yhtyvat Ojajärven laskuojaan pari sataa metriä luusuasta. Rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat suota lukuun ottamatta eteläistä kallioista mäkeä, jonka jykkä rinne kohoaa yli seitsemän metriä korkealle. Järvi on autio eikä sinne johda teitä. Metsäautotie loppuu perin sadan metrin päähän. Ikaalisten ja Parkanon välinen raja ohittaa järven sadan metrin päästä. Näsijärvi
Myös Vankaveden eteläosassa muodostavat kallioperän murrokset Näsijärven pohjaan syvänteitä ja rannoille lahtia. Esimerkiksi Parkkuussa Parkkuunlahti ja Kiertäänperä kuuluvat murrokseen, joka jatkuu Nimettömänojan laaksona luoteeseen ja ylittää Näsijärven Toikossa ja Löytänänjärven itäpuolella. Myös Sikkilänjoen laakso jatkuu Jakaman poikki ja jatkuu kaakkoon päin Leppälahteen. Monet Vankaveden Kurun puoleisella rannoilla olevat kallioperän murrokset ovat pohjois-etelä-suuntaisia. Ne alittavat järvenselän Kurunlahden suunnassa useasta kohtaa ja jatkavat vielä Kukkulanselän alitse. Ahvenlampi (Parkano, Alaskylä)
Ahvenlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Alaskylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Ahvenlampi on osa Vääräjoen aluetta. Kangaslampi (Parkano, pohjoinen)
Kangaslampi (pohjoinen) on toinen Kangaslampina tunnetuista kahdesta suolammesta, jotka sijaitsevat Pirkanmaalla Parkanossa. Ne kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kyrösjärven alueeseen. Kangaslammit ovat osa Kokemusjoen valuma-aluetta. Vuorijärvi (Parkano)
Järven pituus on 3,5 kilometriä, leveys 1,4 kilometriä ja sen pinta-ala on 240 hehtaaria. Se sijaitsee yli viisi kilometriä Parkanon kirkolta länteen. Siihen laskee pohjoisesta kuivatetun Keskisenjärven läpi Majajärven laskujoki. Se tuo järveen valuma-alueen yläpuolisten osien vedet. Koillisesta siihen laskee Kuuhimojärven laskuoja, joka tuo Vähä-Kuuhimon, Ristinevan, Kivilammen, Lettolamminkeitaan, Lettolammen ja yhden turvetuotantoalueen vedet. Etelästä laskee järveen Hanhijärven laskuoja, samoin kuin Lapinnevan, Sarkinkeitaan ja kahden muunkin turvetuotantoalueen vedet. Sen oma laskujoki on yli 8 kilometriä pitkä Vuorijoki, joka laskee Parkanon keskustassa sijaitsevaan Kirkkojärveen. Parilanjärvi
Järvi on 850 metriä pitkä, 400 metriä leveä ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se sijaitsee kallioruhjeesta syntyneessä painaumassa, jonka rinteet on raivattu peltomaaksi. Vain eteläranta on metsämaastoa. Järveen laskee muutama pelto- ja metsäoja. Suurin osa vedestä tulee kuitenkin tulo-ojasta, joka laskee siihen Kuolemaisjärvestä tulevia vesiä. Järven luusua on itäpäässä ja sieltä lähtee puoli kilometriä pitkä laskuoja, joka alittaa seututien 249 matkallaan Haukijärveen. Järvenrantoja on 2,4 kilometriä ja ne ovat lähes kaikki soistuneita. Järven ympäristö on hyvin asuttua, mutta järven rannoilla ei ole rakennuksia. Rantaan johtaa yksi kärrypolku. Parkano
Parkano sijaitsee Satakunnan, Pirkanmaan ja Pohjanmaan välisellä vedenjakajaseudulla, mikä vuoksi maisemakuva on melko karu. Leimaa-antavia ovat laajat metsät ja suot, paikoin kallioiset moreenimäet ja -selänteet, pohjois-eteläsuuntaiset harjujaksot sekä pienet koskiset joki- ja järvireitit. Kaupungin pohjoisosassa kulkee Suomenselkä. Pääosa Parkanon alueesta kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kyrösjärven reittiin, mutta länsiosastaan osittain Karvianjoen ja pohjoisosastaan Kyrönjokeen laskevan Jalasjoen vesialueeseen. Parkanon korkein maastonkohta on 201 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Alkkianvuori lähellä Karvian rajaa, matalin (87 m mpy.) sijaitsee Vääräjoen laaksossa Ikaalisten rajalla. Mustajärvi (järvi Parkanossa)
Mustajärvi on kirkasvetinen ja karu latvajärvi Parkanon ja Karvian rajalla. Pinta-alaa järvellä on 1,62 neliökilometriä ja rantaviivan pituus on 8,1 kilometriä. Mustajärven laskujoki on Mustaluoma, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Jalasjärven alueella Mustalampeen. Poikkeusjärvi (Parkano)
Vanhassa valtionmaiden kartoissa (nro 5 ja 6) vuodelta 1849 näkyy "Poikeus järvi" ylimalkaan samanlaisena kuin nykyään. Eteläpuolelta kulki tuolloin tie, jonka paikalla kulkee nykyään seututie 332. Valkeinen (Parkano)
Valkeinen on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Valkeinen on osa Vuorijoen valuma-aluetta. Koirajärvi (Parkano)
Koirajärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Aurejärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Koirajärvi on osa Aurejärven aluetta. Parkanonjärven alue
Parkanonjärven lähialueen keskusjärvi on Parkanonjärvi ja sen laskujoki on Vääräjoki. Lähialueen alaraja sijaitsee kuitenkin Vääräjoen luusuassa, sillä Vääräjoki muodostaa oman alueensa (yllä). Lähialueeseen kuuluvat myös Parkanon keskustan läpi virtaava Viinikkajoki ja sen lähdejärvi Kairojärvi Käenkosken voimalaan asti. Voimala saa vetensä Riuttasjärvestä, joka ei enää kuulu tähän lähialueeseen (alla). Parkanonjärveen laskee idästä omia laskuojiaan myöten Vehkalampi ja Paskolampi. Kiimalampi sijaitsee valuma-alueen äärilaidalla ja sen vedet päätyvät Parkanonjärveen suo-ojia myöten. Itäpuolelta laskee Parkanonjärveen vain Jouttenjärvi. Loput lähialueen järvistä sijaitsevat Parkanon itäpuolella ja laskevat Kairojärveen Mustiaisluomaa myöten. Sen pääjärvi on pitkä ja kapea Pitkäjärvi, johon laskee Poikkeusjärvi ja johon vuorostaan laskee Ahvenuslampi. Vähä Hanhilampi ja Iso Hanhilampi laskevat ketjussa Mustiaisluomaan Pitkäjärven alapuolella. Riuttas-Ahvenuksen lasku-uoma sayhtyyustiaisluomaan vielä alempana. Pinkjärvi
Järven Eurajokeen vanhastaan kuulunut eteläpuolisko on osa Pinkjärven Natura 2000 -suojelualuetta. Pinkjärven Natura-alueeseen kuuluu myös suorantainen Ylisenjärvi, sekä ympäröiviä metsiä. Tämä Eurajoen puoleinen osa on kuulunut 1920-luvulta lähtien Metsähallitukselle ja on kokonaan rakentamaton. Järven Luvian puoleisilla rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta, mutta senkin rannat ovat säilyneet pitkälti erämaisina. Metsähallituksen omistamalla 17 neliökilometrin laajuisella alueella järven itäpuolella kulkee useita suosittuja retkeilyreittejä. Retkeilyalue vastaa rajoiltaan Natura-aluetta. Tästä Eurajoen pohjoisesta metsäseudusta on käytetty myös nimitystä Tokinmaa. Riuttasjärvi (Parkano)
Riuttasjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Riuttasjärvi on osa Riuttasjärven-Linnanjärven aluetta. Ruonanlampi (Parkano)
Ruonanlampi on Pirkanmaalla Parkanossa Lamminkosken kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-alueeseen. Ruonanlampi on osa Kuivasjärven lähialuetta. Lylyjärvi (Parkano)
Järven pituus on 2 kilometriä, leveys 1,1 kilometriä ja sen pinta-ala on 96 hehtaaria. Se sijaitsee suovaltaisella metsäalueella Isonevan, Saarinevan ja Lylynevan välissä. Kaksi viimeistä suota ovat myös turvetuotantoalueita. Järveä ympäröivät suot ovat tiheään ojitettuja ja niiden suo-ojia on kaivettu järveen saakka yli kaksikymmentä. Osa ojista tuovat järveen Iso Hakonevan- ja Saarinevan tuotantoalueiden kuivatusojien vettä. Hakojärvestä laskee sen laskuoja, joka on ollut luontaisena aina olemassa ja ojan ympäristöä niitettiin vielä 1940-luvulla. Reppulammen laskuoja sen sijaan on tehty koneellisesti kaivamalla suo-ojituksen yhteydessä. Järven laskujoki on Haarainluoma eli entiseltä nimeltään Lylyjoki. Se lähtee järven lounaispäästä ja toimii viiden kilometrin matkallaan suoalueiden ojien johto-ojana Saaresjärveen asti. Järven rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä. Järvi on soiden ympäröimä, mutta soistuneita rantoja on vähän. Järven keskikohdasta työtyy itään 600 metriä pitkä Majalahti, joka on soistumassa umpeen. Järvi on kivinen ja Majalahdessa sekä sen suulla sijaitsevat järven ainoat kaksi saarta. Kaakkoisrannalla sijaitsee kaksitoista vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13357. Jouttijärvi (Ylöjärvi)
Jouttijärvi on Pirkanmaalla Kihniön ja Ylöjärven rajalla Haavistonperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Jouttijärvi on osa Nerkoonjärven valuma-aluetta. Parkkila (Muolaa)
Parkkila sijaitsi Muolaan kunnan keskiosassa Yskjärven länsipuolella ja se oli eteläisin entisen Kyyrölän kunnan kylistä. Kylästä oli matkaa Kyyrölän kirkonkylään noin neljä kilometriä ja Muolaan kirkonkylään noin seitsemän kilometriä. Parkkilan naapurikyliä olivat pohjoisessa Kyyrölä, idässä ja etelässä Sormula sekä lännessä Lavola ja Vihola. Parkkilan halki kulki Viipurista Kivennavalle johtanut kantatie 63, josta kylän keskustan pohjoispuolella erkani kylätie itään Yskjärven etelärannan kyliin: Sormulaan ja Harvolaan. Lisäksi kylän keskustan eteläpuolelta erkani maantie länteen Perkjärven asemalle ja edelleen Kuolemajärven puolelle. Kyläkeskustan itäpuolella virtasi Yskjoki. Vuonna 1936 Sudenojan pinta-ala oli 3,29 neliökilometriä, josta oli peltoa 108 hehtaaria, niittyä kolme hehtaaria ja metsää 218 hehtaaria. Kylä rajoittui idässä Yskjärveen ja kylän länsiosassa oli pieni Parkkilanlampi, joka laski Muolaanjärveen. Hankajärvi (Parkano)
Hankajärvi eli Hankojärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Vahojärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Hankajärvi on osa Vahojärven-Aurejoen aluetta. Kuivasjoki
Kuivasjoki eli Ruonanjoki eli Jarvanjoki on 4,5 kilometriä pitkä joki Parkanossa Lamminkosken kylässä Pirkanmaalla, joka on Kuivasjärven laskujoki. Joki on osa Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kuivasjärven valuma-aluetta. Vesitöalueen laskuojoki Kokemäenjoki laskee Selkämereen Porissa. Linnanjärvi
Järven rantamaisemaan vaikuttaa Linnankylän näkymä. Kylän peltoaukea avautuu suraan järvelle. Sama koskee Linnan yksinäistä tilaa, koska koko sen niemi on peltoaukeaa. Järven etelärantaa kiertää valtatie 23, joka poikkeaa Linnankylällä pois järven lähettyviltä. Länsirantaa seuraa Tampere-Seinäjoki-rata, joka kulkee järven eteläpään yli. Rataa varten on rakennettu penger, joka katkaisee järven kahteen osaan. Penkereen silta on lyhyt ja se sijaitsee eteläpäässä. Luoteisrantoja seuraa Lamminkosken ja Koskenkylän yhtistävä tie. Kihniön ja Parkanon välinen raja erkanee Koskenjoesta ja seuraa järven koillisrantaa 300 metrin päässä. Parkano
Keskiajalla Parkano oli Kyrön suurpitäjän pohjoisin kylä ja Linnanjärvelle perustettu Linna koko Satakunnan maakunnan pohjoisin talo vielä uuden ajan alussa. Pysyvä asutus seudulle tuli pääasiassa etelän suunnasta, mutta joitakin asukkaita tuli idästä savolaisten suuren asutusvirran myötä. 1600-luvun lopun nälkävuosina Parkano menetti noin neljäsosan väestöstään, jonka määräksi on arvioitu noin 200 henkeä. Paljon suurempi väestönmenetys koettiin vuonna 1868, jolloin jouduttiin hautaamaan yli 750 nälkään menehtynyttä pitäjän asukasta. Längelmäveden alue
Valuma-alue on pienempi kuin Keljonjärven valuma-alue ja sen pääjärvi on Kirkkojärvi. Alueen muoto on pitkänomainen ja sen itäpää ulottuu Laipanmaan eteläpuolelle asti. Kirkkojärveen laskevat suoran Töykänäsjärvi, Lahnajärvi ja Pakkalanjärvi. Muut järvet laskevat Myllyojaan, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Isoniemenselkään. Näitä järviä ovat Hangaslahti, Iso-Jauksa ja Perälahti. Hakojärvi (Parkano, Kankaanpää)
Hakojärvi on Pirkanmaalla Kihniössä ja Parkanossa Hirviperällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Aurejärven valuma-alueeseen. Hakojärvi on osa Sammatinjoen valuma-aluetta.