Onko Helsingin kaupunginkirjasto osa HelMet-kirjastoa?
Helsingin kaupunginkirjasto
Helsingin kaupunginkirjasto (vuoteen 1910 "Helsingin kansankirjasto") on Helsingin kaupungin omistama Suomen suurin yleinen kirjasto. Kirjastolla on nyt 36 toimipistettä ja sen kokoelmassa on noin 1,6 miljoonaa kirjaa. Kirjasto tarjoaa asiakastietokoneillaan pääsyn internetiin ja tavallisten toimisto-ohjelmien lisäksi valikoiman eri tietokantoja. Kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa.
Lahden kaupunginkirjasto
Lahden kaupunginkirjasto on Lahden kaupungin ylläpitämä julkinen kirjasto. Lahden kaupungin alueella pääkirjaston lisäksi asukkaita palvelevat Ahtialan, Jalkarannan, Kärpäsen, Launeen, Liipolan, Mukkulan, Renkomäen ja Nastolan lähikirjastot sekä kirjastoautot Pegasos ja Eepos, jonka reitti kulkee entisen Nastolan kunnan alueella. Berliinin valtionkirjasto
Kirjaston perusti Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm vuonna 1661, ja se sijaitsi aluksi Berliinin kaupunkilinnan apteekkisiivessä. Kirjaston ensimmäinen oma rakennus oli vuonna 1780 Opernplatzille (nykyinen Bebelplatz) valmistunut vanha kirjastotalo eli Alte Bibliothek. Kirjastoon oli aluksi pääsy vain Preussin hovin jäsenillä ja valikoiduilla oppineilla, mutta Humboldt-yliopiston perustamisen yhteydessä vuonna 1810 se avattiin myös opiskelijoille. Korkeatasoinen kirjasto auttoi yliopistoa kohoamaan Saksan ja Euroopan johtavien joukkoon. Yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmä
Yleisten kirjastojen luokitusjärjestelmä (YKL) on Helsingin kaupunginkirjastoa lukuun ottamatta kaikkien Suomen kunnan- ja kaupunginkirjastojen käyttämä aineiston luokittelujärjestelmä. Helsingin kaupunginkirjasto noudattaa omaa luokitusjärjestelmäänsä (HKLJ, Helsingin kaupunginkirjaston luokitusjärjestelmä). Osa kirjastoista on tehnyt myös kirjastokohtaisia poikkeamia luokitukseen. Kirjasto
Erikoiskirjastoja ovat mm. Eduskunnan kirjasto, Museoviraston kirjasto ja Suomalaisen kirjallisuuden seuran kirjasto. Yksi esimerkki erikoiskirjastosta on Helsingissä sijaitseva Celia-kirjasto, jonka kokoelma on tarkoitettu niiden asiakkaiden käytettäväksi, jotka eivät vamman tai sairauden vuoksi kykene lukemaan tavallisia kirjoja tai lehtiä. Kirjasto tarjoaa mm. Piste, ääni ja e-kirjoja eri aloilta. Celia pyrkii edistämään kaikkien tasa-arvoista pääsyä kirjallisuuden ääreen. Berliinin valtionkirjasto
Berliinin valtionkirjasto () on Saksan pääkaupungissa Berliinissä toimiva kirjasto, joka on yksi maailman suurimmista. Se on entinen Preussin kuninkaallinen kirjasto, jota ylläpitää nykyisin Preussin kulttuuriperinnön säätiö ("Stiftung Preußischer Kulturbesitz"). Kylmän sodan aikana kirjasto jakautui kahtia, minkä peruina sillä on edelleen Berliinissä kaksi toimipistettä: vanha kirjastotalo Unter den Lindenillä (Unter den Linden 8) ja uusi Kulturforumilla (Potsdamer Strasse 33). Laitoskirjasto
Suomen laitoskirjastotoiminnalle tärkeä paikka on ollut Suomen Punaisen Ristin vuonna 1932 Helsinkiin perustama sairaala (nyk. Töölön sairaala). Sairaalan ylihoitaja Berrit Kihlman valmisteli kirjaston lainaustoimintaa jo ennen sairaalan toiminnan käynnistymistä, ja oli näin ollen yksi suomalaisen laitoskirjastotoiminnan pioneereista.
Myös Else Branders (1901-1997), joka toimi vapaaehtoisena Töölön sairaalassa (ent. Punaisen ristin sairaala) vuodesta 1937 aina 1970-luvun lopulle saakka, oli vaikuttava henkilö laitoskirjastojen kehittymisessä. Branders oli koulutukseltaan sairaanhoitaja, mutta omistautui vahvasti sairaalaan kirjastotoiminnan kehittämiselle. Hän korosti kirjastotyön parantavaa vaikutusta unohtamatta kansankasvatuksellista näkökulmaa. Laajan kirjallisen tuntemuksen ja kielitaitonsa avulla hän suositteli potilaille luettavaa. Branders toimi myös kansainvälisessä The International Guild of Hospital Librarians -järjestössä. 
Sota-aikana kaupunginkirjastojen virkailijat ja sairaanhoitajat järjestivät sairaaloissa kirjastotoimintaa vapaaehtoistyönä. Sotasairaaloiden kirjastoista huolehtivat usein sotilaskotisisaret. Vuonna 1945 Vaasassa ja Helsingissä alkoi säännöllinen sairaalakirjastotoiminta.
Laitoskirjasto-nimitys otettiin käyttöön vasta 1960-luvulla. Sairaalakirjasto-käsitteellä tarkoitetaan aiemmin vastaavalla tavalla järjestettyä kirjastotoimintaa.
Vuoden 1961 kirjastolain nojalla laitoskirjastot alkoivat saada valtionapurahaa, joka kattoi 90 prosenttia niiden menoista. Terminä laitoskirjasto esiintyi lakitekstissä vasta kirjastoasetuksessa (30.3.1962/268). Iisalmen kaupunginkirjasto
Iisalmen kaupunginkirjasto on osa Ylä-Savon kirjastoverkko Rutakkoa. Kirjastoverkko on yhdeksän kunnan- ja kaupunginkirjaston muodostama yhteenliittymä, johon kuuluvat Iisalmen kaupunginkirjaston lisäksi Keiteleen kunnankirjasto, Kiuruveden kaupunginkirjasto, Lapinlahden kunnankirjasto, Pielaveden kunnankirjasto, Sonkajärven kunnankirjasto, Tervon kunnankirjasto, Vesannon kunnankirjasto ja Vieremän kunnankirjasto. Rutakko-kirjastoilla on yhteinen aineisto- ja asiakastietokanta, verkkokirjasto, käyttösäännöt sekä kuljetuspalvelu. Aineistoa voi lainata, palauttaa ja varata vapaasti kirjastojen kesken. Verkkokirjaston kautta on pääsy yhteisiin sähköisiin aineistoihin. Kirjastoverkkoon kuuluu 11 kirjastoa ja neljä kirjastoautoa. Helle-kirjastot
Uudenmaan kunnat liittyivät Helle-kimppaan vaiheittain vuoden 2017 aikana ja uusivat samalla kirjastojärjestelmänsä. Ensimmäisessä vaiheessa kimpan muodostivat Askola, Pornainen, Porvoo ja Sipoo. Myöhemmin siihen liittyivät muut yhteistyössä mukana olevat kunnat. Kansalliskirjasto (Suomi)
Kirjastolla on lähes kattava kokoelma Suomessa julkaistua ja muuta Suomeen liittyvää kirjallisuutta (Fennica-kokoelma) ja laaja kokoelma muutakin humanististen tieteenalojen kirjallisuutta. Kirjastoon kuuluu useita erikoiskokoelmia (mm. Monrepos-kokoelma, Nordenskiöldin kokoelma, Lapponica, Reenpää-kokoelma) sekä erikoiskirjastoja (mm. Slaavilainen kirjasto ja musiikkikirjasto). Lisäksi Kansalliskirjastolla on suuri käsikirjoituskokoelma, joka sisältää esim. tunnettujen kulttuurihenkilöiden ja tieteentekijöiden henkilöarkistoja sekä keskiajalta peräisin olevan pergamenttifragmenttien aineiston. Vuonna 2011 kirjaston kokoelmiin kuului yhteensä noin kolme miljoonaa kirjaa ja kausijulkaisua. Verkkoarkisto sisälsi 718 miljoonaa tiedostoa. Pääosa kirjaston kirjoista on luetteloitu Helsingin yliopiston ylläpitämien kirjastojen yhteiseen Helka-tietokantaan, minkä lisäksi kansalliskokoelman aineistoja löytyy Fennica- ja Viola-tietokannoista. Helsinginkatu
Helsinginkatu (, stadin slangilla Hesari, joka on myös Helsingin Sanomista käytetty lempinimi) on noin kahden kilometrin mittainen itä–länsi-suuntainen kokoojakatu Helsingissä. Se johtaa Hämeentieltä Mannerheimintielle. Se erottaa Kallion ja Alppiharjun kaupunginosat toisistaan; rautatien alikäytävän länsipuolella oleva osa katua on kuitenkin Taka-Töölön alueella. Kadun itäosa on noin 30 metriä leveä puistokatu, jossa on rakennuksia molemmin puolin. Puistokatuosuuden ja rautatien alikäytävän välissä rakennuksia on Urheilutaloa lukuun ottamatta vain kadun eteläreunalla. Rautatien länsipuolella katu kulkee Töölönlahden rantaa pitkin eikä sen varrella ole muita rakennuksia kuin Suomen Kansallisooppera ja -baletti ja ravintola Töölönranta. Helsinginkatu on valaistu vaijereihin ripustetuilla valaisimilla ja päällystetty asfaltilla koko matkaltaan. Helsinginkatua pitkin kulkee myös kadun päästä päähän ulottuva raitiotie. Vallilan kirjasto
Vallilan kirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston sivukirjasto, joka sijaitsee Vallilan kaupunginosassa osoitteessa Päijänteentie 5. Kirjasto toimii Juha Leiviskän suunnittelemassa korttelitalossa, joka on suosittu arkkitehtuurinähtävyys. Lappeenrannan kaupunginkirjasto
Lappeenrannan kaupunginkirjasto kuuluu Heili-kirjastokimppaan. Helsingin kaupunginkirjasto
Helsingin kansankirjasto perustettiin 7. lokakuuta 1860. Aloitteen kirjaston perustamiseksi teki ja varat keräsi Helsingin Rouvasväenyhdistys ("Fruntimmersföreningen i Helsingfors"). Se oli 1800-luvulle tyypillinen yläluokkainen hyväntekeväisyysyhdistys, jonka toiminnan tavoitteena oli "kristillinen huolenpito kaupungin köyhimpien kansanluokkien naisista ja lapsista". Kirjaston avulla haluttiin sivistää työväkeä ja tarjota sille rakentavia vapaa-ajanviettotapoja. Kirjastohankkeen varsinaiset puuhamiehet olivat opettaja Helene Simelius sekä yhdistyksen sihteerit, kirjailija Zacharias Topelius ja professori Frans Ludvig Schauman. Seinäjoen kaupunginkirjasto
Seinäjoen kaupunginkirjasto sijaitsee Seinäjoen kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla. Seinäjoen kaupunginkirjasto muodostaa yhdessä 21 muun kunnan kirjastojen kanssa Eepos-kirjastot, joilla on yhteinen verkkokirjasto, kirjastokortti ja käyttösäännöt.Kevättalvella 1865 Seinäjoen kappeliseurakunnan nuori kappalainen, pastori Salomon Hirvinen, Östermyran ruukinpatruuna Gustaf August Wasastjerna ja muita vaikutusvaltaisia miehiä kokoontui miettimään Seinäjoen sivistysasioita. Vuosikymmenen toiminut ruukin koulu oli lopetettu ja korvattu taas pyhäkoululla ja lukkarinkoululla. Koulun puutetta päätettiin paikata perustamalla kansankirjasto, johon muiden muassa Östermyran kartanon pehtoori Kyntzell lahjoitti kirjoja. Kirjasto sijaitsi ensin ilmeisesti pappilassa, ja sen ensimmäinen hoitaja oli pastori Salomon Hirvinen. Hänen työtään jatkoivat pastori Wilhelm Lindstedt ja 1870-luvun alussa kanttori Herman Siukonen, jolloin kirjasto ilmeisesti muutti lukkarilaan. Suomalaiset kirjallisuuspalkinnot
Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2015 ja se jaetaan vuosittain ansioituneelle suomalaiselle teokselle. Palkinto jaetaan noin viiden vuoden sisällä ilmestyneelle kirjalle. HelMet-kirjallisuuspalkinnolla halutaan nostaa esille tulevaisuuden klassikoita ja muistuttaa, että laatukirjallisuus kestää vuodesta toiseen. Kirjasto 2.0
Yhteisöllisesti rakennetussa LibraryThing-palvelussa käyttäjien on mahdollista luetteloida, avainsanoittaa ja arvioida kirjoja. Palveluun on mahdollista imuroida standardimuotoista metadataa useista lähteistä, kuten Kongressin kirjaston tietokannasta, pääkaupunkiseudun HelMet-järjestelmästä ja Amazonista. LibraryThingin tiedot perustuvat siis kirjastojen näyttöluetteloista kopioituihin MARC-tietueisiin. Kirjastot voivat kierrättää näitä yhteisöllisesti rikastettuja tietueita takaisin omiin verkkopalveluihinsa. Käyttäjät voivat lisäksi tuottaa LibraryThing-palveluun niin sanottua yhteistä tietoa kirjoista ja kirjailijoista.
Kirjasto 2.0 painottaa etenkin tiedon löytämisen ja paikallistamisen vaivattomuutta, verkkosisällön yksilö- ja ryhmäkohtaista räätälöitävyyttä sekä käyttäjien osallistumista palvelun tuottamiseen. Kirjasto 2.0:ssa kirjastojärjestelmien ytimenä pidetään keskustelua: on tuloksekkaampaa, kun tietoasiantuntijat ja kirjastojärjestelmien käyttäjät ovat dialogisessa suhteessa toisiinsa. Se ei kuitenkaan tarkoita luopumista ammattilaisen oikeudesta laatia mahdollisimman laadukasta metadataa, mutta se nostaa esiin käyttäjien mahdollisuuden saada äänensä kuuluville kirjastojärjestelmissä. Käyttäjien osallistuminen voi olla keskustelua tai oman aineiston tuottamista, mutta myös luetun, katsellun tai kuunnellun pisteyttämistä ja kommentointia. Helsingin alueellinen laajeneminen
Helsingin kaupungin erioikeuskirja annettiin Köpingissä 2. lokakuuta 1639. Kaupunki sai luvan käyttää Ruotsin kaupunkilakia ja sen nojalla valita pormestarit ja raatimiehet. Sille annettiin kaupungin sinetti, jolla vahvistettiin tuomiot, välikirjat, valtakirjat, passit ja muut varmistuskirjat. Sinetissä oli sinisellä pohjalla koskessa oleva vene, jonka yläpuolella on kullattu kruunu. Kaupunkia nimitetään tästedeskin Helsingiksi (Helsingfors). Ennen luvattujen 12 vuoden verovapauden lisäksi saatiin 12 vuoden vapautus merisotilaan pidosta ja kaupunkien yleisestä suostuntaverosta. Hakunilan kirjasto
Hakunilan kirjasto on osa pääkaupunkiseudun HelMet-kirjastoverkkoa ja yksi Vantaan kaupungin kirjastoverkon kymmenestä toimipisteestä. Päivälehden arkisto
Päivälehden arkisto on vuodesta 2005 ollut osa Helsingin Sanomain Säätiötä. Helsingin Diakonissalaitos
Diamus on mukana Seinätön museo -hankkeessa, joka tuottaa erilaisia ohjelmia verkkosovellutuksella. Ohjelmat on optimoitu älypuhelimelle, mutta toimivat myös verkkosivuna. Verkkosivuilla voi tutustua lyhyisiin äänitarinoihin 1870-luvulta 2000-luvulle. Ne kertovat Diakonissalaitoksen toiminnasta ja historiasta. Lisäksi Alppikatu 2 -ohjelmassa esitellään korttelin kaikki nykyiset rakennukset vuodesta 1897 alkaen sekä henkilöt, joiden mukaan rakennuksia on nimetty. Ohjelman painopiste on rakennusten historiassa ja korttelin rakentumisessa sellaiseksi kuin se nyt on. Mukana on myös joitakin tuokio- ja tunnelmakuvia. Vanhat postikortit kertovat korttelin muutoksesta runsaan sadan vuoden kuluessa. HelMet-kirjasto
HelMet-kirjasto on pääkaupunkiseudun kirjastoverkosto eli kirjastokimppa, joka koostuu Helsingin, Espoon, Vantaan ja Kauniaisten kaupunginkirjastoista. Yhteiset käyttösäännöt ja kirjastojärjestelmä mahdollistavat yhteiskäytön. Kaikissa toimipisteissä käy sama kirjastokortti. Aineistoa voi tilata toiseen toimipisteeseen, ja palauttaminen, varaaminen ja uusiminen onnistuu kaikissa kirjastoissa. Esimerkiksi espoolaiskirjastosta lainatun teoksen voi siis palauttaa Helsingissä sijaitsevaan kirjastoon ja päinvastoin. Kirjastoverkoston nimi on juonnettu englanninkielisestä nimestä "Helsinki Metropolitan Area Libraries." Aalto-yliopiston kirjasto
Kirjasto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Mechelininkatu 3 D. Helsingin yliopiston kirjasto
Helsingin yliopiston kirjastossa käy vuosittain noin kaksi miljoonaa asiakasta ja lainauksia tehdään 2,5 miljoonaa. Kirjastolla on laajat painettujen ja elektronisten aineistojen kokoelmat. Painettua materiaalia on 80,7 hyllykilometriä. Elektronisia lehtiä on käytettävissä yli 34 000 ja e-kirjoja yli 611 000. Alueellista kehittämistehtävää hoitavat kirjastot
Aluellista kehittämistehtävää hoitavien kirjastojen valtakunnallista kehittämistehtävää hoitaa Helsingin kaupunginkirjasto. Yleisten kirjastojen kehittämistehtävät määritellään laissa yleisistä kirjastoista ja niiden sisältöä kuvataan lakivalmistelun myötä syntyneessä asiakirjassa. Jerusalem
Jerusalemissa sijaitsee useita yliopistoja, joista tunnetuin lienee vuonna 1925 perustettu Jerusalemin heprealainen yliopisto. Se on tuottanut useita Nobel-palkittuja; lähivuosina Daniel Kahneman ja Avram Hershko ovat saaneet palkinnon. Yliopiston pääkirjasto ja Israelin kansalliskirjasto Jewish National and University Library perustettiin vuonna 1892. Se sisältää yli 5 miljoonaa kirjaa ja sen tehtävä on kerätä kaikki Israeliin liittyvät julkaisut maailmassa. Yliopiston kampusalueet Jerusalemissa ovat Scopusvuorella, Giv'at Ramissa ja Hadassahin yliopistollinen sairaala Ein Keremissa. Uudenmaan maakunta
Uudellamaalla on noin sata kunnallista kirjastotoimipistettä. Kirjastot ovat verkottuneet kuuteen haku- ja varausjärjestelmään: HelMet, Kirkes, Lukas, Lukki, Porsse ja Ratamo. Suurin on pääkaupunkiseudun kirjastot yhdistävä HelMet, johon kuuluu noin 60 kirjastoa, sekä potilaskirjastoja, kirjastoautoja ja erikoiskirjastoja, kuten Kirjasto 10. Keski-Uudellamaalla toimii Kirkes, johon kuuluu Järvenpään, Keravan, Mäntsälän ja Tuusulan kirjastot. Raaseporin alueen eli Tammisaaren, Hangon, Inkoon, Karjaan, Pohjan ja Siuntion viisitoista kirjastotoimipistettä ja kirjastoautot kuuluvat Lukas-järjestelmään. Lukki-järjestelmä käsittää Karjalohjan, Karkkilan, Lohjan, Nummi-Pusulan, Sammatin ja Vihdin yksitoista toimipistettä sekä kirjastoautot. Porvoon seudun Porsse-järjestelmään kuuluu Pornaisten kirjasto ja Itä-Uudenmaan puolelta Askolan, Porvoon sekä Sipoon kirjastot. Ratamo-järjestelmään kuuluu Hyvinkään ja Nurmijärven kuusi toimipistettä sekä kirjastoautot. Hämeen maakunnan puolelta Ratamoon kuuluu Hausjärven ja Riihimäen kirjastot. Kirkkonummen kunnankirjastolla on kolme kiinteää toimipistettä sekä kirjastoauto. Yhdysvaltain Helsingin-suurlähetystö
Suurlähetystö ylläpitää Amerikka-kirjastoa ("American Resource Center"), joka toimii Helsingin yliopiston kirjaston yhteydessä Kaisaniemen Kaisa-talossa. Helsingin yliopiston kirjasto
Valtiotieteellisen, humanistisen, käyttäytymistieteellisen, oikeustieteellisen ja teologisen tiedekunnan kokoelmat sijaitsevat Helsingin yliopiston kirjaston pääkirjastossa. Kokoelmien lisäksi Kaisa-talossa toimivat myös American Resource Center ja EU-tietokeskus. Kansalliskirjasto (Suomi)
Kansalliskirjasto, aiemmin Helsingin yliopiston kirjasto, on Suomen suurin ja vanhin tieteellinen kirjasto. Se on myös yksi Helsingin yliopiston suurimmista erillislaitoksista, joka vastaa kansallisen julkaisuperinnön ja ainutlaatuisten kokoelmiensa säilyttämisestä, kuvailusta ja käyttöön asettamisesta. Kansalliskirjasto toimii suomalaisen kirjastoalan valtakunnallisena palvelu- ja kehittämislaitoksena sekä edistää kirjastoalan kotimaista ja kansainvälistä yhteistyötä. Suomessa kansalliskirjaston asema ja tehtävät määritellään yliopistolaissa (558/2009) ja laissa kulttuuriaineistojen tallettamisesta ja säilyttämisestä (1433/2007). Itäkeskuksen kirjasto
Itäkeskuksen kirjasto on Helsingin kaupunginkirjaston toimipiste Helsingin Itäkeskuksessa, Stoan kulttuurikeskuksessa. Lähellä sijaitsevat kauppakeskus Itis, ostoskeskus Puhos, Matteuksenkirkko ja Itäkeskuksen uimahalli. Helsingin kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa. HelMet-kirjallisuuspalkinto
Palkittava kirja voi olla kauno- tai tietokirjallisuutta tai lasten- ja nuortenkirja. Viikin kampuskirjasto
Viikin kampuskirjaston kokoelmissa on Viikin kampuksen tieteenaloihin liittyvää kirjallisuutta ja muuta tietoaineistoa. Kampuskirjaston painetut kokoelmat on luetteloitu yhteiseen HELKA-tietokantaan, kuten muidenkin Helsingin yliopiston kirjaston toimipisteiden kokoelmat.
Helsingin yliopiston kirjasto hankkii kasvavassa määrin myös elektronisia aineistoja kokoelmiinsa. Elektroniset aineistot on koottu Helka-tietokantaan, jotka ovat käytettävissä yliopiston verkon kautta. Helsingin kaupunginkirjasto
Lähelle Töölönlahtea rakennetaan suurta noin 75 miljoonaa euroa maksavaa Helsingin keskustakirjasto Oodia, joka avautuu Kansalaistorille joulukuussa 2018. Jyväskylän kaupunginkirjasto
Vuonna 2004 Jyväskylän kaupunginkirjasto perusti yhdessä muiden lähikuntien kanssa Aalto-kirjastoverkoston. Pari vuotta myöhemmin otettiin käyttöön seutuvaraus, jolla asiakkaat saivat toisen kunnan aineistoa lainaan. Jyväskylän kaupunginkirjaston toimipisteiden ja henkilökunnan määrät kasvoivat, kun Jyväskylän kaupunki, Jyväskylän maalaiskunta ja Korpilahden kunta yhdistyivät vuoden 2009 alussa ja siihen liittyivät Korpilahden kunnankirjasto ja Jyväskylän maalaiskunnan kirjasto. Lokakuussa 2013 otettiin käyttöön Keski-kirjastojen kirjastokimppa, johon kuuluu 21 keskisuomalaista kuntaa ja yli 50 kirjastojen toimipistettä. Helsinki
Merellinen Helsinki on nähtävyys itsessään ja yksi Suomen 27:stä kansallismaisemasta. Merkittävimpiä nähtävyyksiä on Suomenlinnan linnake, joka on merkitty Unescon maailmanperintöluetteloon. Toinen saarikohde on Seurasaaren virkistysalue ja ulkoilmamuseo. Lapsiperheiden suosimia nähtävyyksiä ovat Linnanmäen huvipuisto ja Korkeasaaren eläintarha. Helsingin kirkoista tunnetuimpia ovat Temppeliaukion kirkko, ortodoksinen Uspenskin katedraali ja Helsingin tuomiokirkko, joka hallitsee empiretyylistä Senaatintoria. Sen reunalla sijaitsevat Helsingin yliopiston päärakennus ja Valtioneuvoston linna. Senaatintorilta on lyhyt matka Kauppatorille, jonka reunalla sijaitsevat Presidentinlinna ja Helsingin kaupungintalo. Esplanadin puisto on ydinkeskustan merkittävin puisto. Mannerheimintien varrella on muun muassa Kansallismuseo, Eduskuntatalo, nykytaiteen museo Kiasma ja Stockmannin tavaratalo. Aleksanterinkatu on keskustan merkittävin ostos- ja liikekatu. Merkittäviä kauppakeskuksia ovat ydinkeskustassa sijaitsevat Kampin keskus ja Forum, Itäkeskuksessa sijaitseva Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Itis, Kannelmäessä sijaitseva Kaari sekä Kalasatamassa sijaitseva, syyskuussa 2018 avattu Redi. Töölössä sijaitsevassa Ratikkamuseossa voi tutustua Helsingin joukkoliikenteen historiaan. Olympiastadionin 72 metriä korkeasta tornista voi luoda yleiskatsauksen Helsinkiin. OUTI-kirjastot
OUTI-kirjastot on Pohjois-Pohjanmaan kaupungin- ja kunnankirjastojen muodostama seudullinen verkosto eli kirjastokimppa. OUTI-kirjastoihin kuuluu 15 kuntaa: Hailuoto, Ii, Kempele, Kuusamo, Liminka, Lumijoki, Muhos, Oulu, Pudasjärvi, Pyhäjoki, Raahe, Siikajoki, Taivalkoski, Tyrnävä ja Utajärvi. Kirjastoilla on yhteinen asiakas- ja aineistorekisteri sekä kirjastojärjestelmä. OUTI-kirjastot ottivat käyttöön avoimen lähdekoodin kirjastojärjestelmän Kohan vuoden 2016 alussa. Turun kaupunginkirjasto
Pääkirjaston lisäksi Turun kaupunginkirjastoon kuuluvat seuraavat lähikirjastot: Porvoon kaupunginkirjasto
Porvoon kaupunginkirjasto on Porvoon kaupungin ylläpitämä julkinen kirjasto, jolla on myös alueellinen kehittämistehtävä. Sillä on viisi toimipistettä ja kirjastoauto. Porvoon kaupunginkirjasto kuuluu Helle-kirjastokimppaan. Aalto-yliopiston kirjasto
Kirjasto toimii Helsingissä, Aalto-yliopiston Töölön kampuksella. Vuoteen 2009 asti se oli Helsingin kauppakorkeakoulun kirjasto. Luumäen kunnankirjasto
Luumäen kunnankirjasto on osa Heili-kirjastokimppaa. Ludwig Heinrich von Nicolay
Nicolayn perustama Monrepos’n kartanon kirjasto käsitti yhteensä noin 9 000 nidettä. Kartanon silloinen omistaja Paul von Nicolay ja hänen sisarensa Marie lahjoittivat vuonna 1916 noin 8 000 vanhinta ja arvokkainta teosta Helsingin yliopistolle. Suurin osa Nicolayn keräämistä kirjoista edustaa 1700-luvun valistuskirjallisuutta, mutta mukana on teoksia aina 1400-luvulta lähtien. Yli puolett teoksista on ranskankielisiä, noin viidesosa saksankielisiä ja loput kreikkaa, latinaa, italiaa ja englantia. Kokoelmaa säilytetään Kansalliskirjaston päärakennuksen Monrepos-salissa ja se on luettoloitu Helsingin yliopiston kirjastojen yhteistietokantaan HELKAan. Tampereen kaupunginkirjasto
Tampereen kaupunginkirjaston päätoimipiste on Tampereen keskustassa sijaitseva pääkirjasto Metso. Kaupunginkirjastoon kuuluu lisäksi 14 lähikirjastoa ja kaksi kirjastoautoa. HelMet-kirjasto
Yhteensä HelMet-kirjastolla on 63 toimipaikkaa ja kuusi kirjastoautoa. Seudullinen kirjavarasto sijaitsee Helsingin pääkirjastossa Pasilassa. Varastokokoelmaan kuuluu yli 200 000 kirjaa ja yli 900:n aikakauslehden vuosikertoja, jotka on sijoitettu 844 neliömetrin varastotilaan. Musiikkiaineistoa on varastoitu Tikkurilan kirjastossa sijaitsevaan HelMet-musiikkivarastoon. HelMet-kirjasto
HelMet-verkkobrändi oli Taloustutkimuksen vuonna 2012 tekemän selvityksen mukaan Suomen toiseksi arvostetuin verkkobrändi heti Googlen jälkeen. Vuonna 2013 tehdyn selvityksen mukaan se oli Suomen viidenneksi arvostetuin Googlen, Yle Areenan, Ilmatieteen laitoksen ja HSL:n Reittioppaan jälkeen. Vuonna 2016 se oli neljäs Yle Areenan, Kanta.fi:n ja Ilmatieteen laitoksen jälkeen. Vuonna 2017 se oli viides Yle Areenan, Ilmatieteenlaitoksen, Kanta.fi:n ja Ylen jälkeen.. Kauniaisten kaupunginkirjasto
Kauniaisten kaupunginkirjasto on Kauniaisissa toimiva yleinen kirjasto. Kauniaisten kaupunginkirjastolla on yksi toimipiste. Kauniaisten kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa. HelMet-kirjasto on Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjastojen kokonaisuus, jolla on yhteinen kokoelmaluettelo ja yhteiset käyttösäännöt. Aalto-yliopiston kirjasto
Arabian kampuskirjasto oli osa Aralis-kirjastokeskusta. Aralis-kirjastokeskus oli kaikille avoin julkinen kirjasto, joka kokosi saman katon alle myös Helsingin kaupunginkirjaston Arabianrannan kirjaston sekä kaksi muuta taidekirjastoa: Metropolia Ammattikorkeakoulun kulttuurialan kirjastopalvelut ja Pop & Jazz Konservatorion kirjaston. Helsingin keskustakirjasto Oodi
Helsingin keskustakirjasto Oodi on Helsingissä Töölönlahden läheisyydessä, Kansalaistorin laidalla sijaitseva kaupunginkirjaston toimipiste. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston 37 toimipisteestä ja osa Helmet-kirjastoverkkoa. Rakennuksesta järjestetyn kansainvälisen suunnittelukilpailun voitti suomalaisen Arkkitehtitoimisto ALAn kilpailuehdotus. Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi suunnitelman tammikuussa 2015 ja rakentaminen alkoi saman vuoden jälkipuoliskolla. Rakennus avattiin yleisölle 5. joulukuuta 2018. Kansalliskirjasto (Suomi)
Helsingin yliopiston kirjaston asema Suomen kansalliskirjastona on vahvistunut vähitellen. Etenkin vuonna 1972 perustetun bibliografisen osaston ja vuonna 1993 kirjastoon liitetyn, aiemmin suoraan opetusministeriön alaisuudessa toimineen tieteellisten kirjastojen atk-yksikön myötä siitä on kehittynyt Suomen tieteellisten kirjastojen yhteinen palveluorganisaatio. Vuonna 1998 kirjastossa aloitti toimintansa myös Kansallinen elektroninen kirjasto FinELib, ja vuonna 1990 perustetusta Mikkelin digitointi- ja konservointikeskuksesta on vuosituhannen vaihteesta lähtien pyritty luomaan kansallinen digitointikeskus. Helsingin yliopiston kirjasto
Kirjastolla on oma johtosääntö ja yliopiston rehtorin asettama johtokunta. Kirjaston johtajana toimii ylikirjastonhoitaja, professori Kimmo Tuominen. Kirjastolla on jokaisella kampuksella neuvottelukunta. Lisäksi kirjaston kehittämiseen osallistuu opiskelijatoimikunta. Vuonna 2014 kirjastolla oli noin 200 työntekijää ja sen toimintakulut olivat 24,3 miljoonaa euroa. BookBeat
BookBeat on tilauspalvelu, joka tarjoaa mahdollisuuden kuunnella digitaalisia äänikirjoja ja lukea e-kirjoja älypuhelimilla ja tableteilla. Kiinteää kuukausimaksua vastaan käyttäjä saa lukea ja kuunnella palvelussa tarjottuja e-kirjoja ja äänikirjoja rajattomasti. BookBeatin valikoima kattaa Suomessa useimmat kustantamot ja suomenkielisten äänikirjojen tarjonta on lisääntynyt voimakkaasti. Tarjolla on laaja valikoima myös englannin ja ruotsinkielisiä äänikirjoja ja e-kirjoja. Suomalaisista kustantamoista WSOY, Tammi ja Kosmos kuuluvat samaan konserniin kuin BookBeat. Palvelu toimii iPhonella, iPadilla ja Android-laitteilla. Hannele Klemettilä
Hannele Klemettilä (oik. Hannele Klemettilä-McHale, s. 1966, Helsinki) on suomalainen myöhäiskeskiajan kulttuurihistoriaan erikoistunut tutkija ja tietokirjailija. Tutkijankoulutusta hän sai Turun yliopiston kulttuurihistorian laitoksella, Pariisin EHESSin keskiajan historiallisen antropologian tutkimusryhmässä sekä Leidenin yliopiston keskiajan historian laitoksella. Klemettilän väitöstutkimuksesta ilmestyi laaja kansainvälinen julkaisu (Brepols 2006); samoja aiheita käsitteli tietokirja "Keskiajan pyövelit" (Atena Kustannus 2004). Klemettilä toimi Suomen Akatemian tutkijatohtorina 2008–2010 ja työskenteli Cambridgen yliopiston vierailevana tutkijana 2009–2010 sekä Lontoon yliopiston tutkijana 2010–2011. Hänet valittiin Cambridgen yliopiston ainaisjäseneksi toukokuussa 2010, ja hänellä on kulttuurihistorian dosentin arvo Turun yliopistosta. HelMet-kirjasto
Vuonna 2002 otettiin käyttöön kolmas yhteinen kirjastojärjestelmä, ja tällöin nykyinen HelMet-brändi tuli käyttöön. Millennium-järjestelmän käyttöönottokokemukset ja ominaisuudet innostivat yhteistyön tiivistämiseen. HelMet-palvelun myötä syntyi yhteinen kokoelma, joka on koko seudun asukkaiden ahkerassa käytössä. Helsingin yliopisto
Keskustakampus on toiminut yliopiston keskipisteenä siitä saakka kun se siirrettiin Helsinkiin. Kampus on levittäytynyt enimmäkseen Senaatintorin ja Kaisaniemen väliselle alueelle. Keskustakampuksella sijaitsevat humanistinen, teologinen, oikeustieteellinen, valtiotieteellinen ja kasvatustieteellinen tiedekunta sekä Kansalliskirjasto. Useat keskustakampuksen rakennukset ovat arkkitehtonisesti merkittäviä, ja päärakennuksen, kirjaston ja tähtitornin lisäksi myös useat muut rakennukset ovat Engelin suunnittelemia. Sähkökirja
Myöhemmin Suomessa on julkaistu sähkökirjoina muun muassa Creative Commons -lisenssillä levittämisen sallivat Avoin Elämä ja Lueminut -kirjat. Gummerus julkaisi marraskuussa 2008 ensimmäisen sähkökirjansa, Tuomas Vimman "Gourmet’n". Elisa Kirja on Elisa Oyj:n tuottama e-kirjojen ja äänikirjojen palvelu, ja sillä on tarjolla kaikkein laajin valikoima suomalaista kirjallisuutta sähköisessä muodossa. Elisa Kirja perustettiin vuonna 2010, ja sen tarjontaan kuuluu yli 9000 teosta. Valikoimassa on myös runsaasti ilmaisia kirjallisuuden klassikkoja. Helsingin kaupunginkirjasto
Merkittävin kokoelma Helsingin kaupunginkirjastossa on Helsinki-kokoelma. Kallion kirjastossa on Suomen dekkariseuran lahjoittama Dekkarikirjasto. Rikhardinkadun kirjastossa on englanninkielistä kirjallisuutta sisältävä British Collection ja taiteilijakirjakokoelma. Sivukirjastoissa voi olla omaa alueettaan koskevaa aineistoa. Helsingin kaupunginkirjasto
Musiikkikirjastotoiminta käynnistyi keväällä 1953. Kirjastoautotoiminta aloitettiin 1966. Valtakunnallisena yleisten kirjastojen keskuskirjastona Helsingin kaupunginkirjasto on toiminut 1. huhtikuuta 1981 lähtien. Vuonna 1986 kirjasto sai viimein uuden ja asianmukaisen pääkirjaston kun Pasilan pääkirjasto valmistui. Helsingin kaupunginkirjasto
Kun Kansankirjasto oli päätynyt kaupungin haltuun, sille ryhdyttiin suunnittelemaan omaa taloa. Rahallista apua kaupunki sai Helsingin Anniskeluyhtiöltä. Anniskeluyhtiö oli yksityinen osakeyhtiö, jolle oli myönnetty yksinoikeus alkoholin myyntiin Helsingissä, ja jonka tarkoituksena oli käyttää voittovarojaan työväestön sivistämiseen ja raitistamiseen. Se lahjoitti 1877 kaupungille suurimman osan vuotuisista tuloistaan, yli 60 000 silloista markkaa, kansankirjaston rakentamista varten. Uutta kirjastoa varten hankittiin tontti Kaartinkaupungin kaupunginosasta, Rikhardinkadun ja Korkeavuorenkadun kulmasta, ja rakennuspiirustukset tilattiin arkkitehti Theodor Höijeriltä. Kansankirjasto pääsi muuttamaan Rikhardinkadulle syksyllä 1882. Helsingin kaupunginkirjasto
Kun Rikhardinkadun kirjasto oli saatu valmiiksi, nousi esiin kysymys sivukirjastojen perustamisesta. Kirjaston johtokunta huomautti 1898 että esikaupungit olivat vailla kirjastoja tai puutteellisesti toimivien yksityiskirjastojen varassa. Vuosina 1898–1899 perustettiinkin sivukirjastot Töölöön ja Punavuoreen sekä otettiin kaupungin hallintaan yksityinen Sörnäisten Kansankirjasto, josta tuli Kallion kirjasto. Vuonna 1908 avattiin Vallilan sivukirjasto ja vuonna 1926 Käpylän sivukirjasto. Sivukirjastot toimivat vuokratiloissa, lukuun ottamatta Kallion kirjastoa, joka sai 1912 kaupunginarkkitehti Karl Hård af Segerstadin suunnitteleman komean kirjastorakennuksen. Helsingin yliopiston kirjasto
Helsingin yliopiston kirjastossa on kaksi oppimiskeskusta. Oppimiskeskus Aleksandria sijaitsee pääkirjaston yhteydessä Fabianinkadulla ja oppimiskeskus Minerva sijaitsee entisen käyttäytymistieteellisen tiedekunnan kirjaston tiloissa Siltavuorenpenkereellä. Hämeenlinnan kaupunginkirjasto
Kirjasto perustettiin 1. toukokuuta 1861, ja aluksi se toimi Rouvasseuran omistamassa sunnuntaikoulun talossa. Sen jälkeen kirjasto on sijainnut muun muassa vanhassa sotilaskirkossa 1920–1980-luvuilla. Nykyinen pääkirjasto valmistui Lukiokadulle vuonna 1983. HelMet-kirjasto
Palkittu kirja voi olla suomen- tai ruotsinkielinen kauno- tai tietokirja tai lasten- ja nuortenkirjallisuutta. Postitalo (Helsinki)
Postitalossa vuonna 2014 toimivia yrityksiä olivat muun muassa Ravintola Pääposti, Lääkärikeskus Aava, Newsec, Barona ja Hansel Oy. Helsingin kaupunginkirjasto avasi vuonna 2005 Postitalossa Kirjasto 10 -musiikki- ja tietotekniikkakirjaston, josta löytyy myös studiotilat. Vuoden 2012 kesäkuussa Eduskunnan kirjasto avasi väliaikaistilansa Postitalossa eduskunnan kiinteistöjen peruskorjausurakan vuoksi, ja toimi talossa maaliskuun 2014 loppuun saakka. Postimuseon ja Postin entiset tilat remontoitiin perusteellisesti vuonna 2013–14: keväällä 2014 tiloissa avautui K-Supermarket Postitalo. Helsingin kaupunginmuseo
Helsingin kaupunginmuseo sijaitsee Senaatintorin kulmalla osoitteessa Aleksanterinkatu 16. Museo kattaa lähes puolikkaan korttelin vanhimmasta Helsingistä, Aleksanterinkadun ja Katariinankadun kulmasta. Kaupunginmuseon museoperheeseen kuuluu myös neljä muuta helsinkiläistä museota: Hakasalmen huvila, Ruiskumestarin talo, Työväenasuntomuseo ja Ratikkamuseo. Kaikkiin Helsingin kaupunginmuseon museoihin on vapaa pääsy. Entisiä toimipisteitä ovat olleet Kalevankadulla sijainnut Koulumuseo ja Lastenmuseo, jotka lopetettiin vuonna 2010 sekä vuonna 2013 suljettu Tuomarinkylän kartanomuseo. WSOY-taskukirjasto
lähde: omat ja esim. http://www.terkko.helsinki.fi/helka Anders-kirjastot
Anders-kirjastot on Keski-Pohjanmaan kirjastojen yhteinen kirjastokimppa. Kimppa aloitti toimintansa vuonna 2007. Kimpan muodostivat Kokkolan kaupunginkirjasto, Halsuan, Himangan, Kannuksen, Kaustisen, Kälviän, Lestijärven, Lohtajan, Toholammin sekä Ullavan kunnankirjastot. Himangan kunnankirjasto erosi Anders-kirjastokimpasta ja liittyi Tiekkö-kirjastokimppaan lokakuussa 2014. Helsinki-Lehti
Helsinki Lehti on Helsingissä 1989-1992 ilmestynyt lehti. Lehden päätoimittaja oli Kansalaisten Yhteistoiminnan puheenjohtaja ja entinen kansanedustaja Ilkka Hakalehto. Lehti kuvasti itseään "puolueista riippumaton kansalaistoiminnan äänenkannattajaksi.". Vuosina 1958-1986 nimellä Helsinki-lehti ilmestynyt kotiseutu- ja kunnallislehti oli eri lehti. Sellon kirjasto
Sellon kirjasto on Espoossa Sellon kauppakeskuksessa toimiva kirjasto. Se on osa Espoon kaupunginkirjastoa ja HelMet-kirjastoa. Sellon kirjasto on Leppävaaran aluekirjasto. Alueen muut kirjastot sijaitsevat Laaksolahdessa ja Viherlaaksossa. Kansalliskirjasto (Suomi)
Kansalliskirjaston päärakennus sijaitsee Senaatintorin ja Helsingin yliopiston päärakennuksen naapurissa. Rakennuksen sisäänkäynti on Unioninkadun varrella Tuomiokirkon sisäänkäyntiä vastapäätä. Tilastokirjasto
Tilastokirjasto on tilastotiedon hankintaan ja palveluun erikoistunut Tilastokeskuksen palvelukeskus. Se on kaikille avoin erikoiskirjasto, ja siellä toimii Tilastokeskuksen arkisto. Tilastokirjasto sijaitsee Tilastokeskuksen toimitalossa Helsingin Sörnäisissä Kalasataman metroaseman läheisyydessä. Kansalliskirjasto (Suomi)
Helsingin yliopiston kirjaston nimi vaihtui Kansalliskirjastoksi 1. elokuuta 2006 samalla, kun kirjaston toimialaa laajennettiin. Vanha nimi, Helsingin yliopiston kirjasto, sai uuden käyttötarkoituksen vuoden 2010 alussa, kun Helsingin yliopiston muut kirjastot (Opiskelijakirjasto sekä kampus- ja tiedekuntakirjastot) yhdistettiin omaksi erillislaitoksekseen. Helsingin yliopisto
Tiedekuntien lisäksi yliopistoon kuuluu myös useita itsenäisiä laitoksia, kuten tutkimuskeskuksia sekä Helsingin yliopiston kirjasto ja Kansalliskirjasto.
Helsingin yliopistolla on neljä pääkampusta. Alun perin koko yliopisto oli sijoitettu Helsingin ydinkeskustaan, mutta erityisesti 1930-luvulta lähtien tiloja on rakennettu ja hankittu eri puolilta kaupunkia yliopiston nopean kasvun vuoksi. 1970-luvulla tehtiin periaatepäätös, jonka mukaan yliopiston toiminta keskitetään neljälle kampusalueelle: keskustaan, Meilahteen, Kumpulaan ja Viikkiin. Toisiaan lähellä olevat tieteenalat pyrittiin keskittämään samoille alueille. Keskustan ulkopuolisia kampuksia yhdistää HSL:n Tiedelinja eli bussilinja 506. Helle-kirjastot
Helle-kirjastot on Uudenmaan kaupungin- ja kunnankirjastojen muodostama seudullinen verkosto eli kirjastokimppa. Kimppa oli aiemmalta nimeltään Porsse-kirjastot.. Opiskelijakirjasto
Opiskelijakirjasto oli alun perin Ylioppilaskunnan kirjasto. Se perustettiin Yleinen Ylioppilaskirjasto (ruots. "Allmänna Studentbibliotek") -nimisenä jo vuonna 1858, kun yliopiston osakuntien vanhat kirjastot yhdistettiin. Yleinen Ylioppilaskirjasto toimi aluksi Pihlflycktin talossa (nykyinen osoite Hallituskatu 3) vuoteen 1870 asti ja sen jälkeen Ylioppilastalossa (nykyään Vanha ylioppilastalo, Mannerheimintie 3). Vuonna 1892 kirjasto sai oman rakennuksen ja uudeksi nimekseen (vuoteen 1974 asti) Ylioppilaskunnan kirjasto ("Studentkårens bibliotek"). Vuonna 1974 ylioppilaskunta luovutti kirjaston valtiolle, ja vuodet 1974–1996 kirjasto kuului hallinnollisesti Helsingin yliopiston kirjastoon (nyk. Kansalliskirjasto). Vuonna 1997 Opiskelijakirjasto kuitenkin irrotettiin Helsingin yliopiston kirjastosta yliopiston konsistorin alaiseksi erillislaitokseksi. Bill ja Melinda Gatesin säätiö
Suomessa säätiö on myöntänyt Helsingin kaupunginkirjastolle miljoonan dollarin suuruisen tunnustuksen hyvästä, Internetin käyttömahdollisuuksia edistävästä työstä. Kansanterveyslaitos on saanut säätiöltä tukea pneumokokkitutkimukseen vuonna 2005. Kirjasto
Helsinkiin on rakenteilla uuden ajan kirjasto, jonka on määrä valmistua vuonna 2018. Se kuvaa olevansa perinteisen kirjaston lisäksi myös työ- ja tapahtumatila, kaupunkiverstas ja elokuvateatteri. Se on hyvä esimerkki siitä, kuinka paljon nykykirjastot muuttuvat pysyäkseen tahdissa mukana. HelMet-kirjasto
HelMet-kirjastot antavat palkinnon vuosittain suomalaiselle teokselle, joka on ilmestynyt noin viiden vuoden sisällä. Kirjastot nostavat palkinnolla esille "laatukirjoja, tulevaisuuden klassikoita ja marginaalisempia kirjallisia ääniä". Espoon kaupunginkirjasto
Espoon kaupunginkirjasto on Espoossa toimiva yleinen kirjasto. Espoon kaupunginkirjastolla on 14 asiakaspalvelupistettä, kaksi kirjastoautoa, potilaskirjasto ja osasto hakeutuvalle kirjastotoiminnalle. Espoon kaupunginkirjasto on osa HelMet-kirjastoa. HelMet-kirjasto on Espoon, Helsingin, Kauniaisten ja Vantaan kaupunginkirjastojen kokonaisuus, jolla on yhteinen kokoelmaluettelo ja yhteiset käyttösäännöt. Helsingin yliopistomuseo
Yliopistomuseo luopui Arppeanumin tiloista vuoden 2014 aikana. Toiminta Snellmaninkadulla päättyi 1. kesäkuuta 2014. Uudet tilat ovat yliopiston päärakennuksessa, jossa museo avasi ovensa 26. maaliskuuta 2015. Siirron yhteydessä Luonnontieteellisen keskusmuseon kokoelmat ja Mineraalikabinetti siirrettiin Kumpulan kasvitieteellisen puutarhan ja Luonnontieteellisen museon yhteyteen. Amerikka-kirjasto
Tilanne uusiutui 1990-luvulla, mutta ratkaisuksi löytyi silloin yhteistyösopimus Helsingin yliopiston kanssa. Kirjasto muutti Helsingin yliopiston kirjaston eli Kansalliskirjaston yhteyteen Unioninkadulle. Vuonna 2012 Amerikka-kirjasto muutti uuteen Helsingin yliopiston Kaisa-kirjastoon Fabianinkadulle. Nykyisen Amerikka-kirjaston kokoelma käsittää yli 12 000 kirjaa, noin 100 DVD-levyä, 75 amerikkalaista aikakauslehteä sekä New York Times -sanomalehden. Kuopion kaupunginkirjasto
Kuopion kaupunginkirjasto on osa koko maan kattavaa kirjastoverkkoa, joka on kaikkien käytettävissä kaukopalvelun välityksellä. Kuopion kirjastolaitokseen kuuluu pääkirjasto, yksitoista lähikirjastoa ja kaksi laitoskirjastoa. Haja-asutusalueilla kirjastotoiminta hoidetaan kahden kirjastoauton avulla. Lisäksi Kuopiossa sijaitsee varastokirjasto. Kirjasto kokoaa mm. vanhainkodeille ja hoitolaitoksille lainattavia aineistokokoelmia. Kotipalvelun kautta myös liikuntaesteiset voivat käyttää kirjaston palveluja. Esko Häkli
Häklin aikana Helsingin yliopiston kirjaston asema Suomen tieteellisten kirjastojen verkoston keskuksena vahvistui oleellisesti. Kansalliskirjasto vastaa kirjastojen atk-järjestelmän ja elektronisen kirjaston (FinELib) ylläpidosta ja kehittämisestä ja toimii kansallisena kokoelmien digitointikeskuksena. Kirjallisuuden arkistokokoelman kerääminen ja kansallisbibliografian toimittaminen on laajennettu käsittämään myös äänitteet. Aalto-yliopiston kirjasto
Aalto-yliopiston kirjasto, nykyinen Aalto-yliopiston Oppimiskeskus, aloitti toimintansa vuoden 2010 alusta, jolloin Helsingin Kauppakorkeakoulun kirjasto, Taideteollisen korkeakoulun kirjasto ja Teknillisen korkeakoulun kirjasto yhdistyivät. Aalto-yliopiston kirjasto muuttui Aalto-yliopiston oppimiskeskukseksi vuonna 2015. Helsingin kaupunginkirjasto
Kansankirjasto toimi vanhoilla säännöillään ja periaatteillaan vuoteen 1910 asti. Tuolloin sille hyväksyttiin uudet säännöt ja se sai virallisesti kaupunginkirjaston aseman. Vanhan kansankirjaston asiakaskunnaksi oli määritelty työväestö, kun taas kaupunginkirjaston edellytettiin palvelevan kaikkia kaupungin asukkaita yhteiskuntaluokasta riippumatta. Ajatus kirjaston tehtävästä kansan valistajana ja sivistäjänä leimasi silti voimakkaasti kaupunginkirjaston toimintaa toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan asti. Helsinki-kirjat
Helsinki-kirjat Oy oli elokuva- ja televisiotuotantokonserni Yellow Film & TV:n vuonna 2009 perustama suomalainen kirjankustantamo, joka kustansi julkaisi kauno- ja tietokirjallisuutta. Kustantamo oli Jan Erolan, Jyri Hännisen (vuoden 2011 alusta) ja Eija "Eetu" Alvikin vetämä ja julkaisi noin 30–45 kirjaa vuodessa. Helsinki-kirjojen kustantama Antti Tuomaisen rikosromaani 'Parantaja' voitti Suomen dekkariseuran myöntämän Vuoden johtolanka -palkinnon vuoden 2010 parhaasta dekkariteosta. Yritys fuusioitiin Yellow Film & TV:hen eli käytännössä lopetettiin vuonna 2014. HelMet-kirjasto
Pääkaupunkiseudun kirjastot ovat tehneet yhteistyötä vuodesta 1976 lähtien. Tuolloin hankittiin ensimmäinen yhteinen atk-pohjainen lainausjärjestelmä. 1980-luvulla asiakkaat saivat seudullisen yhteisen kirjastokortin. Kirjakaapeli
Vuonna 2000 Helsingin kaupunginkirjasto sai Bill & Melinda Gates Foundationin myöntämän Access to Learning -palkinnon tietotekniikan ja internetin käyttömahdollisuuksia edistävästä työstä. Tunnustuksen rahallinen suuruus oli miljoona dollaria (eli tuolloin noin miljoonaa euroa). Palkinnon perusteluina oli erityisesti, mutta ei ainoastaan, Kirjakaapelin parissa tehty toiminta. Palkintorahoilla Helsingin kaupunki rakensi vuonna 2001 avatun iGS Tietohuoltoasema -verkkotietopalvelun. Landesbibliothek Wiesbaden
Landesbibliothek Wiesbaden on Hessenin osavaltion rahoittama alueellinen kirjasto. Se sijaitsee Wiesbadenissa ja on kuulunut 1. tammikuuta 2011 alkaen Hochschule RheinMainiin. Kirjasto on perustettu 1813 kaikille avoimeksi kirjastoksi, ja se sai silloin myös vapaakappaleoikeuden. Sen johtaja on Dr. Marion Grabka. Kirjasto on luonteeltaan tieteellinen yleiskirjasto. Helsingin yliopiston ylioppilaskunta
Ylioppilaskunnan keskeinen toimintamuoto oli myös oma kirjasto, joka oli perustettu jo vuonna 1858 yhdistämällä osakuntien kirjakokoelmat. Tämä Almänna studentbibliotek eli myöhempi Opiskelijakirjasto toimi HYY:n kirjastona vuoteen 1974, jolloin sen hallinta siirtyi yliopistolle. Ylioppilaskunnan oma lehti Ylioppilaslehti alkoi ilmestyä 1913. Vuonna 1953 ylioppilaskunta alkoi perustaa opiskelijaruokaloita, joista kehittyi nykyinen UniCafe -ketju. Opiskelijakirjasto
Opiskelijakirjasto oli yksi niistä Helsingin yliopiston kirjastoista, jotka yhdistettiin vuonna 2012 uuteen Helsingin yliopiston kirjastoon ja sen keskustakampuksen pääkirjastoon. Heili-kirjastot
Heili-kortilla voi lainata ja tehdä varauksia jokaisesta Etelä-Karjalan kirjastosta. Aineiston voi palauttaa mihin tahansa kimpan kirjastoon ja varatut aineistot toimitetaan asiakkaan omaan kotikirjastoon. Heili-verkkokirjasto siirtyi osaksi Kansalliskirjaston Finna-tiedonhakupalvelua syyskuussa 2017. HelMet-kirjasto
HelMet-kirjallisuuspalkinto on pääkaupunkiseudun kirjastojen vuosittain jakama kirjallisuuspalkinto, joka annetaan "HelMetin hyvälle kirjalle". Turun kaupunginkirjasto
Turun kaupunginkirjasto on Turussa toimiva kirjasto. Se oli vuosina 1970–2017 myös Varsinais-Suomen maakuntakirjastona ja on vuodesta 2018 alkaen toiminut alueellista kehittämistehtävää hoitavana kirjastona. Kirjaston päätoimipiste on Turun keskustassa Linnankadulla sijaitseva Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto, mutta sen lisäksi kaupunginkirjastoon kuuluu useita lähikirjastoja. Turun kaupunginkirjasto on osa Vaski-kirjastoja. Vaski-kirjasto on vuonna 2008 perustettu kirjastoyhteistyöelin, joka pitää sisällään 18 kuntaa ja 57 toimipistettä. Tampereen kaupunginkirjasto
Tampereen kaupunginkirjasto on osa PIKI-kirjastojen kirjastokimppaa. Se hoitaa myös opetus- ja kulttuuriministeriön määräämää yleisten kirjastojen alueellista kehittämistehtävää Pirkanmaalla ja Keski-Suomessa. Aiemmin se on toiminut Pirkanmaan maakuntakirjastona. Maakuntakirjastojärjestelmä lakkautettiin vuoden 2017 lopussa. Tuomas Vimma
Vimma on asunut lähes koko elämänsä Helsingin Punavuoressa, johon myös hänen kirjansa sijoittuvat. Vimma seurasi kustannustoimittajaansa Otavalta Gummerukselle syksyllä 2007. Gummeruksen syksyllä 2008 julkaisema "Gourmet" päättää Vimman Helsinki-trilogian. Kirja kertoo ranskalaisen kulinaristisuvun Helsingissä asuvasta hulttiopojasta, joka pyrkii kapinoimaan sukunsa häneen kohdistamia odotuksia vastaan nauttien kuitenkin samaan aikaan suvun huomattavan varallisuuden mahdollistamasta elämäntavastaan. Suomen kirjataiteen komitea valitsi maaliskuussa 2009 "Gourmet’n" vuoden 2008 viiden kauneimman kaunokirjan joukkoon. Helle Kannila
Helsingin keskustakirjasto Oodin eteen perustetaan Helle Kannilan aukio vuonna 2018. Kirjasto
Toimivia koulukirjastoja löytyy pääkaupunkiseudultakin useita: muun muassa kolmessa yksityiskoulussa Helsingin Suomalaisessa Yhteiskoulussa, Munkkiniemen yhteiskoulussa ja Töölön yhteiskoulussa sekä valtion ylläpitämässä Helsingin ranskalais-suomalaisessa koulussa on ajanmukaiset koulukirjastot. Kenen Helsinki
Kenen Helsinki – raportti kantakaupungista 1970 on arkkitehtikaksikko Vilhelm Helanderin ja Mikael Sundmanin vuonna 1970 kirjoittama pamflettikirja, jossa arvostellaan Helsingin silloista kaupunkisuunnittelua. Teos kritisoi erityisesti autoilun ja suuryritysten etujen suosimista, epädemokraattista päätöksentekoa sekä vanhojen arvorakennusten purkamista asukkaiden etujen vastaisina kehityskulkuina. Teoksen kustansi WSOY ja se käännettiin myös ruotsiksi. Helsinki Lit
Helsinki Lit on kansainvälinen kirjallisuustapahtuma, joka järjestettiin ensimmäisen kerran Helsingissä Savoy-teatterissa 22.–23.5.2015. Tapahtuman järjesti Helsingin Kirjallisuusfestivaali -niminen yhdistys, jonka perustajajäseniä ovat "Hufvudstadsbladetin" entinen kulttuuritoimittaja, kirjailija Philip Teir, Henrikki Timgren (WSOY), Päivi Koivisto-Alanko (Tammi), Aleksi Pöyry (Granta/Otava) ja Antti Kasper (Otava). Tapahtuman suunnittelussa oli mukana myös 12 kustantajaa. Tapahtuman aloitteentekijä oli Teir. Helsingin kaupunginmuseo
Helsinkikuvia on verkkosivusto, josta käyttäjä voi katsella tai ladata painokelpoisia digitaalisia valokuvia Helsingin kaupunginmuseon kokoelmista. Kuvat on julkaistu CC BY 4.0 -lisenssillä. Se tarkoittaa että kuvia voidaan käyttää maksutta mihin tahansa tarkoitukseen kun niiden yhteydessä mainitsee kuvaajan ja Helsingin kaupunginmuseon. Jopa kaupallinen käyttö on sallittua, mikäli suostumus kuvassa mahdollisesti esiintyviltä henkilöiltä saadaan. Vuonna 2017 sivustolla oli noin 45 000 valokuvaa. Kuvat ovat olleet jo aiemmin nähtävillä kansallisessa Finna-palvelussa, mutta vain alhaisella resoluutiolla. Kokoelma kasvaa tulevaisuudessa valokuva-arkiston digitointityön edetessä. Kansalliskirjasto (Suomi)
Helsingin yliopiston kirjaston kokoelman alkuna pidetään Turun kimnaasin noin 20 niteen kirjakokoelmaa, joka siirtyi Turun akatemialle sen perustamisen yhteydessä vuonna 1640. Kirjasto sai 1640-luvulla merkittäviä kirjalahjoituksia, jotka olivat peräisin kolmikymmenvuotisen sodan ryöstösaaliista. Kirjastonhoitaja Axel Kempen vuonna 1655 julkaisemassa kirjastoluettelossa oli listattu jo pitkälti toista tuhatta teosta. Vuonna 1707 Ruotsin kuninkaallinen kansliakollegio määräsi, että maan kaikkien kirjapainojen oli luovutettava yksi kappale kaikkia painamiaan teoksia maan yliopistoille, joihin myös Turun akatemia kuului. 1700-luvun kuluessa kokoelma alkoi muutenkin kasvaa, ja 1800-luvun alussa kirjaston kokoelmaan kuului noin 30 000 nidettä.