Kuuluuko Espanjaan saaria?
Makaronesia
Makaronesia (kreikan kielestä, "siunatut saaret") on itäisellä Pohjois-Atlantilla Iberian niemimaan ja Länsi-Afrikan edustalla sijaitseva saaristo. Siihen kuuluu viisi erillistä saariryhmää: Portugalille kuuluvat Azorit, Madeira ja Selvagenssaaret, Espanjalle kuuluvat Kanariansaaret sekä itsenäinen valtio Kap Verde. Asuttuja saaria on yhteensä 28 ja asumattomia vain muutamia, kuten Selvagenssaaret, Desertassaaret Madeiralla sekä Santa Luzia Kap Verdessä. Makaronesia on maantieteellis-biologinen termi, jota käytti ensimmäisenä englantilainen kasvitieteilijä Philip Webb 1800-luvulla. Isla de Lobos (Kanariansaaret)
Isla de Lobos () on tuliperäisesti syntynyt Espanjan Kanariansaariin kuuluva saari, joka sijaitsee noin kaksi kilometriä pohjoiseen Fuerteventuran saaresta ja sadan kilometrin päässä Afrikan rannikosta. Hallinnollisesti saari kuuluu La Olivan kuntaan. Pinta-alaltaan Isla de Lobos on pieni, noin 4,6 neliökilometriä. Susia saarella ei ole koskaan ollut, vaan se on saanut nimensä sen rannoilla ennen eläneistä hylkeistä, joita kutsuttiin merisusiksi. Espanja
Espanjan kuningaskunta () eli Espanja () on Lounais-Euroopassa sijaitseva valtio. Se jakaa Iberian niemimaan Portugalin ja Isolle-Britannialle kuuluvan Gibraltarin kanssa. Koillisessa rajan takana ovat Ranska ja pieni Andorran ruhtinaskunta, ja etelässä on maarajaa Marokon kanssa (ks. Ceuta ja Melilla). Maahan kuuluvat Baleaarit Välimerellä, Kanariansaaret Atlantilla, Ceutan ja Melillan kaupungit Pohjois-Afrikassa sekä muutama asumaton saari Marokon rannikolla. Espanjan pääkaupunki on Madrid. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Barcelona, Valencia, Sevilla, Málaga, Bilbao ja Zaragoza.
Espanjan alueet Pohjois-Afrikassa
Espanjaan kuuluu itsehallintoalueiden ja maakuntien lisäksi joukko alueita Pohjois-Afrikassa Marokon rannikolla. Espanjan kielessä alueista on historiallisesti käytetty yhteisnimitystä "plazas de soberanía". Alueet ovat kuuluneet Espanjalle 1500- ja 1600-luvuilta lähtien ja tunnustaessaan Marokon itsenäisyyden vuonna 1956 Espanja ei luopunut alueiden hallinnasta. Kansallismieliset tahot Marokossa ovat vaatineet alueiden liittämistä Marokkoon. Espanjan perimyssota
1690-luvun lopussa Espanjan kuninkaan Kaarle II:n heikkenevä terveys kärjisti ongelman hänen perijästään, ongelman joka oli pohjustanut suurelta osin Euroopan diplomatiaa jo muutaman vuosikymmenen ajan. 1600-luvun lopulla Espanja ei ollut enää hegemoninen valta Euroopassa, mutta Espanjan imperiumi – pohjimmiltaan laaja valtioliitto, joka kattoi koko maapallon, jota espanjalaiset kutsuivat ”monarkiaksi” – säilyi lannistumattomana. Espanjan lisäksi Kaarle II:n hallitsemiin muihin Euroopan alueisiin kuuluivat Baleaarit, Espanjan Alankomaat, Milano, Sisilia, Napoli, Sardinia, Finale ja Toscanan rannikolla sijaitseva Presidin osavaltio; merentakaisiin alueisiin kuuluivat Filippiinit, Espanjan Länsi-Intia, Florida, suuri osa Pohjois- ja Etelä-Amerikasta sekä muutama pohjoisafrikkalainen kaupunki. Imperiumi oli heikkenemään päin, mutta se oli silti suurin Euroopan merentakaisista imperiumeista, ja yhä aktiivinen ja vaikutusvaltainen niin Euroopassa kuin maailmallakin. Kuria Muria -saaret
Kuria Muria -saaret (, transl. "Jazāʾir Khurīyā Murīyā") on Omanille kuuluva saariryhmä Arabianmeressä noin 40 km maan kaakkoisrannikolta. Ryhmään kuuluu viisi saarta, jotka muodostavat oman wilayatin Shalim ja Al-Hallaniyahin saaret (2. tason aluehallinnollinen alue) Zufarin kuvernoraatissa. Saaret ovat lännestä itään lukien Al-Hasikiyah, As-Sawda', Al-Hallaniyah (suurin saari, 56 km²), Qarzawit ja Al-Qibliyah. Saarten kokonaispinta-ala on noin 73 km². Islas de la Bahía
Islas de la Bahían saariryhmän pääsaaret lähellä rannikkoa ovat Roatán, Utila ja Guanaja. Saaristoon kuuluu lisäksi monia pienempiä saaria. Kauempana Karibianmerellä on lisäksi Islas Santanillas, johon kuuluu useita pieniä saaria ja luotoja. Lisäksi lähempänä mannerta on Cayos Cochinos. Islas de la Bahían on muodostunut neljästä kunnasta. De Longin saaret
De Longin saaret () on viidestä saaresta koostuva saaristo Pohjoisella jäämerellä Itä-Siperian meren pohjoispuolella. Saarten yhteispinta-ala on 228 km² ja ne ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret ovat osa Venäjän federaatioon kuuluvaa Sahan tasavaltaa. Saaret luetaan tavallisesti Uuden-Siperian saariin kuuluvaksi. Kanariansaaret
Jokaisella saarella on oma neuvostonsa ("cabildo insular"). Maakuntien pääkaupungit, Las Palmas de Gran Canaria ja Santa Cruz de Tenerife, toimivat yhdessä itsehallintoalueen pääkaupunkina. Turks- ja Caicossaaret
Turks- ja Caicossaaret on Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva erillisalue Haitin pohjoispuolella. Alue koostuu kahdesta saariryhmästä, jotka sijaitsevat Bahamasaarilta kaakkoon vyöhykkeellä 21°45′ pohjoista leveyttä ja 71°35′ läntistä pituutta. Tärkeimmät tulonlähteet saarilla ovat matkailu, äyriäiset ja pankkipalvelut. Saarilla oli vuoden 2006 perustuslain mukaan huomattavasti päätäntävaltaa omissa asioissaan, mutta vuonna 2009 emämaa Britannia hajotti hallituksen korruption ja taloudellisten väärinkäytösepäilyjen takia, ja saaret siirrettiin suoraan kuvernöörin alaisuuteen. Jooniansaaret
Jooniansaaret ( tai Επτάνησα, "Eptánisa", ”Seitsemän saarta”; ; ) on Kreikalle kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Välimereen kuuluvan Joonianmeren itärannikolla. Pinta-alaa saariryhmällä on 2 307 km² ja asukkaita on 209 608 (2001). Saariryhmän pääsaaret ovat Korfu ("Kérkyra"), Paxós, Lefkas ("Lefkáda"), Kefaloniá, Ithaka ("Itháki"), Zákynthos ja Kythera ("Kýthira"). Sardinia
Sardinia (, sardiksi "Sardigna") on Välimeren toiseksi suurin saari Italian länsipuolella ja Korsikan saaren eteläpuolella. Yhdessä muutamien lähisaarten kanssa se muodostaa Italiaan kuuluvan Sardinian hallintoalueen. Fernão de Magalhães
Magalhães julisti saaret Espanjan alueeksi. Hän alkoi pakottaa saarelaisia tahtoonsa, vaikka miehistö ei ollutkaan pitkän merimatkan jäljiltä taistelukunnossa. Ruhtinaat pitivät espanjalaisten aseita kuitenkin hyödyllisinä omiin tarkoituksiinsa ja liittoutuivat Magalhãesin kanssa sekä ottivat kasteen tämän mieliksi. Las Palmas (maakunta)
Las Palmas on Espanjan maakunta, joka muodostuu Kanariansaarten itsehallintoalueen itäosasta. Siihen kuuluu noin puolet Atlantilla sijaitsevasta saaristosta, mukaan lukien Gran Canarian, Fuerteventuran ja Lanzaroten saaret. Toisen osan saaristosta muodostaa Santa Cruz de Tenerifen maakunta. Guernsey
Guernsey (virallisesti Bailiwick of Guernsey) on Ranskan Normandian rannikolla sijaitseva brittiläinen erillisalue ("crown dependency", kruununsiirtomaa), joka ei ole osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä Euroopan unionia. Sillä on laaja itsehallinto ja lisäksi omat konsulit kaikilla muilla Kanaalisaarilla Jerseytä mukaan laskematta. Guernseyn saaren lisäksi siihen kuuluu Alderney, Sark, Herm, Jethou, Brecqhou, Burhou ja muita pikkusaaria. Saaret sijaitsevat noin 50 kilometriä Ranskan rannikosta länteen. Hispaniola
Hispaniola on Karibianmeren toiseksi suurin saari Kuuban itäpuolella. Saari kuuluu Isoihin Antilleihin, ja se jakaantuu poliittisesti Haitin ja Dominikaanisen tasavallan valtioihin. Hispaniolan saaren pinta-ala on 76 200 neliökilometriä ja asukasluku 14,5 miljoonaa (1993). Ifni
Vuonna 1958 Ifnistä tuli Kanariansaarten sotilaskomentajan johtama Espanjan provinssi. Se oli emämaalleen hyödytön taakka ja taloudellisesti täysin riippuvainen Marokosta, jossa kävi töissä lähes puolet alueen miehistä. Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous määräsi vuonna 1965 Espanjan luopumaan siirtomaastaan, ja tammikuussa 1969 Espanja ja Marokko solmivat sopimuksen alueen palauttamisesta Marokolle. Lopullinen vallansiirto tapahtui saman vuoden kesäkuun viimeisenä päivänä. Vastineeksi Espanja sai kalastusoikeuksia Marokon rannikolta. Kanaalisaaret
Saaret ovat Britannian kruunun alaisia, mutta eivät kuulu Mansaaren tavoin Yhdistyneeseen kuningaskuntaan eivätkä Euroopan unioniin. Kanariansaaret
Suurin saarista on Teneriffa, 2 059 neliökilometriä. Teide-tulivuori Teneriffalla on Espanjan korkein kohta (3 718 metriä). Tuulista riippuen ilmasto voi olla leuto ja kostea tai hyvin kuiva. Monia paikallisia lajeja suojellaan, mukaan lukien "Dracaena draco" -puu ja "laurisilva"-metsät. Neljä Espanjan kolmestatoista kansallispuistosta sijaitsee Kanariansaarilla:Kanariansaarilla sattui 26. helmikuuta 1950 suuri maanjäristys. Espanjan historia
Vuonna 1956 Espanja luopui Pohjois-Marokosta, joka palautettiin tuolloin uudelleen itsenäistyneelle Marokolle. Vuonna 1969 Marokko valloitti myös Espanjan hallinnassa olleen Ifnin. Espanjalle jäivät kuitenkin edelleen rannikolla sijaitsevat Ceuta ja Melilla. Espanjan Guinea itsenäistyi vuonna 1968 ja sai nimen Päiväntasaajan Guinea. Espanjan viimeiseksi siirtomaaksi jäi Espanjan Sahara, jonka Marokko ja Mauritania jakoivat keskenään Francon kuoltua vuonna 1975 huolimatta alueella toimineesta itsenäisyysliikkeestä. Peñón de Alhucemas
Peñón de Alhucemasin, Isla de Marin ja Isla de Tierran historia ulottuu vuoteen 1559 saakka, jolloin Espanja sai lukuisia alueita Marokon rannikolta taisteltuaan ottomaanien armeijaa vastaan. Vuonna 1561 Espanja perääntyi Alhucemasin linnoituksestaan ja rakensi tornin Isla de Tierralle. Tuolloin saaret eivät olleet Espanjan miehittämiä ja vuonna 1669 marokkolaiskapinalliset aloittivat espanjalaisten rakennusten tulittamisen. Peñón de Alhucemasista tuli 28. elokuuta 1673 osa Espanjaa, ja siitä lähtien siellä on ollut pysyvä miehitys. Marokko on vaatinut saarta itselleen. Ceuta
Espanjan tunnustaessa Marokon itsenäisyyden vuonna 1956, se ei kuitenkaan luopunut Ceutasta ja muista rannikon alueistaan. Mallorca
Mallorca on pinta-alaltaan Espanjan suurin saari. Mallorcalla on kaksi vuoristoista aluetta: Serra de Tramuntana kattaa saaren pohjoisrannikon ja Serres de Llevant sijaitsee saaren itäosassa. Saaren korkein kohta on Serra de Tramuntanaan kuuluva Puig Major, joka kohoaa 1 445 metriin. Mallorcan keskiosa taas on varsin tasaista ja hedelmällistä. Saarella on paljon luolia niin meren yläpuolella kuin alapuolellakin. Tunnetuimmat luolastot, Coves del Hams ja Coves del Drach, sijaitsevat saaren itäosassa ja ovat suosittu nähtävyys. Sundasaaret
Saarista useimmat ovat osa Indonesiaa. Lisäksi Malesia sijaitsee osittain Borneon saarella. Borneon saarella sijaitsee myös Brunei ja Timorin saaren itäosassa on itsenäinen Itä-Timor. Elása
Elása (; myös "Elássa", Ελάσσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin. Se sijaitsee Egeanmereen kuuluvassa Kreetanmeressä Kreetan koilliskärjen Síderoksen niemen edustalla. Saaren pinta-ala on 1,746 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Elása kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Santa Cruz de Tenerife (maakunta)
Santa Cruz de Tenerife on Espanjan maakunta, joka käsittää Atlantilla sijaitsevan Kanariansaarten itsehallintoalueen länsiosan. Siihen kuuluu noin puolet Kanariansaarista, mukaan lukien Teneriffan, La Gomeran, El Hierron ja La Palman saaret. Marokko
Algeria on Marokon rajanaapuri idässä ja kaakossa. Välimeren rannikolla on Espanjan enklaavit Ceuta ja Melilla sekä Peñón de Vélez de la Gomera (pieni hiekkasärkkä yhdistää sen Marokkoon), Peñón de Alhucemas, Islas Chafarinas ja Isla Perejil -saaret. Atlantin vesialueilla lännessä ovat Espanjalle kuuluvat Kanariansaaret ja Portugalin Madeira. Pohjoisessa Marokko rajoittuu Gibraltarinsalmeen. Neitsytsaaret
Neitsytsaaret on Pieniin Antilleihin kuuluva saaristo Karibianmerellä, joka jakautuu hallinnollisesti kahteen osaan. Idässä on Yhdistyneelle kuningaskunnalle kuuluvat Brittiläiset Neitsytsaaret, ja tämän länsipuolella Yhdysvalloille kuuluvat Yhdysvaltain Neitsytsaaret. Joissain ryhmittelyissä Puerto Ricoon kuuluvat läntisimmät saaret (Espanjan Neitsytsaaret) katsotaan omaksi, kolmanneksi osakseen Neitsytsaaria. Espanjan Neitsytsaaret
Espanjan Neitsytsaaret (tunnetaan myös nimillä Kulkusaaret ja Puerto Ricon Neitsytsaaret) ovat osa Puerto Ricoa ja sijaitsevat sen pääsaaresta itään Karibialla. Katalonialaiset maat
Katalonialaiset maat (katalaaniksi: "Països Catalans") tarkoittaa maa-alueita, joilla puhutaan katalaania. Alue sisältää Andorran, Espanjasta Katalonian lisäksi Valencian ja Baleaarit sekä niin sanotun Franjan raja-alueen Aragoniasta. Ranskasta siihen kuuluvat Roussillonin ja Conflentin alueet ja Alghero kaupungin Italian Sardinian saarelta. Karibia
Karibia, myös Karibian saaret tai Länsi-Intia, on Pohjois- ja Etelä-Amerikan välissä sijaitseva saariryhmä, joka ulottuu 3 200 kilometrin mittaisena kaarena Floridasta Venezuelan rannikolle. Siihen kuuluvat Bahama, Isot Antillit (Kuuba, Jamaika, Hispaniola ja Puerto Rico), Pienet Antillit (Leeward- ja Windwardsaaret) sekä Etelä-Amerikan pohjoisrannikon tuntumassa sijaitsevat pienet saaret. Saaristoon kuuluu ainakin 7 000 saarta ja luotoa, joista suurimmat ovat Kuuba ja Hispaniola. Karibian ja Väli- sekä Etelä-Amerikan väliin jää Karibianmeri; saariston pohjoispuolella sijaitsee Atlantin valtameri (Sargassomeri) ja luoteessa taas Meksikonlahti. Nimi Länsi-Intia tulee löytäjänsä Kristoffer Kolumbuksen harhaolettamasta, jonka mukaan hän oli löytänyt läntisen tien Intiaan saavuttuaan Bahamasaarille vuonna 1492. Manner-Eurooppa
Manner-Eurooppa on Euroopan maanosan mannerosa, joka käsittää pääosan Euroopasta. Siihen eivät kuulu saaret, joskus pois luetaan myös niemimaat. Manner-Eurooppaan luetaan eri puolilla Eurooppaa hieman erilaisia alueita. Erityisesti brittiläisessä käytössä termi viittaa muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta Britteinsaaria (Iso-Britannia, Irlanti ja ympäröivät saaret) ja mahdollisesti Islantia. Pohjoismaisessa käytössä Manner-Eurooppa voi viitata muuhun Eurooppaan lukuun ottamatta saaria ja Pohjoismaita. Kreikka
Kreikan saariston suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos, Ródos, Chíos, Kefaloniá ja Korfu. Saaret jaetaan ylätasolla Egeanmeressä Manner-Kreikan itäpuolella sijaitseviin Egeanmeren saariin ja Joonianmeressä Manner-Kreikan länsirannikolla sijaitseviin Jooniansaariin. Egeanmeren saaristo jakaantuu edelleen alisaariryhmiin, jotka ovat Kykladit, Dodekanesia, Argo-Saroniset saaret, Pohjoiset Sporadit ja Pohjoisen Egean saaret. Kreetaa ja Euboiaa ei aina lueta varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Karibia
Karibian saaria asuttivat ennen eurooppalaisten tuloa siboneyt, arawakit, taínot ja karibit. Kristoffer Kolumbus rantautui alueelle vuonna 1492, ja tästä lähtien alueen intiaaniväestö tuhoutui valtaosin eurooppalaisten tuomien tautien, pakkotyön ja suoranaisen kansanmurhan seurauksena. Eniten alkuperäistä väestöä on jäljellä Dominicassa. Espanja otti koko Karibianmeren alueen nimellisesti haltuunsa, mutta espanjalaisia siirtokuntia perustettiin lähinnä suurimmille saarille: Hispaniolaan, Kuubaan ja Puerto Ricoon. Intiaaniväestön vähetessä espanjalaiset alkoivat tuoda työvoimaksi orjia Länsi-Afrikasta, ja käynnistivät näin vuosisatoja jatkuneen orjakaupan, mistä johtuen useimpien saarien väestö on nykyään pääosin mustaihoista.Espanjan heikentyessä 1500-luvun lopulta alkaen muut eurooppalaiset valtiot alkoivat perustaa siirtokuntia alueelle. Saarista kilpailivat ja sotivat keskenään Britannia, Ranska ja Alankomaat. Myös Ruotsi omisti pienen Saint-Barthélemyn saaren vuosina 1784–1877 sekä Guadeloupen 1813–1814. Tanskalle kuuluivat puolestaan nykyiset Neitsytsaaret, jotka myytiin Yhdysvalloille vuonna 1917. Monet saaret ovat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan. Välimeri
Välimeressä on useita saaria ja saariryhmiä. Italian edustalla sijaitsevat suurimmat yksittäiset saaret Sisilia ja Sardinia sekä neljänneksi suurin saari Korsika. Kypros on pinta-alaltaan Välimeren kolmanneksi suurin saari Välimeren itäosassa. Espanjalle kuuluvaan autonomiseen Baleaarien saariryhmään kuuluvat muun muassa Mallorca, Menorca ja Ibiza. Kreikan saaristossa suurimmat saaret ovat Kreeta, Euboia, Lesbos ja Ródos. Kroatian edustalla on hyvin laaja saaristo johon kuuluu 718 saarta, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 3 300 neliökilometriä . Jooniansaaret
Hallinnollisesti suurin osa Jooniansaarista kuuluu omaan alueeseensa, Jooniansaarten alueeseen, joka on jaettu viiteen alueyksikköön. Kythera ja Antikythera kuitenkin kuuluvat hallinnollisesti Attikan alueeseen ja sen Saarten alueyksikköön. Pienet Oinoússeen saaret puolestaan kuuluvat Peloponnesoksen alueen Messenian alueyksikköön. Egeanmeri
Egeanmeren saaria on yli 1 000 kappaletta. Saaret voidaan jakaa seitsemään ryhmään: Pohjoisen Egean saaret (jotka voidaan jakaa edelleen Traakianmeren ryhmään ja Itä-Egean ryhmään), Pohjoiset Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret. Saarista suurimmat ovat Kreeta ja Euboia. Niitä ei aina lasketa varsinaisiksi Egeanmeren saariksi paitsi niiden suuren koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Näiden jälkeen suurimmat saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos ja Sámos. Egeanmerellä on vain kaksi suurempaa Turkille kuuluvaa saarta, Gökçeada (Ímbros) ja Bozcaada (Ténedos). Chinchasaaret
Chinchasaaret ovat pieni kolmen saaren muodostama saariryhmä 21 kilometrin päässä Perun rannikosta. Saaret olivat tärkeitä guanon takia, mutta se ehtyi vuoteen 1874 mennessä. Saarista suurin on Isla Chincha Norte, joka sijaitsee saariryhmän pohjoisosassa. Se on 1,3 kilometriä pitkä ja 0,9 kilometriä leveä. Toiseksi suurin saari Isla Chincha Centro on suurin piirtein samankokoinen. Eteläisin saari Isla Chincha Sur on saarista pienin, noin puolet suurimman koosta. Saarilla asui joskus chincha-intiaaneja. Espanja valloitti saaret espanjalais-eteläamerikkalaisessa sodassa vuosina 1844–1846. Kanariansaarten vaakuna
Kanariansaarten vaakuna on lipun ohella Espanjalle kuuluvien Kanariansaarten symboli. Se hyväksyttiin vuonna 1982. Siinä on sinisellä pohjalla seitsemän hopeista vuorta symboloiden Kanariansaarten saaria, jotka ovat Teneriffa, La Palma, La Gomera, El Hierro, Gran Canaria, Lanzarote ja Fuerteventura. Vaakunan yläpuolella on Espanjan kuninkaaseen viittaava kruunu ja teksti "Oceano' eli valtameri espanjaksi. Vaakunan molemmin puolin on kilven kannattelijoina Kanariandoggi-rotuiset koirat. Kreikan maantiede
Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki ja Lesboksen Mytilíni. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Kuuba
Kuuban tasavalta () eli Kuuba on Karibialla sijaitseva saarivaltio, joka koostuu Kuuban pääsaaresta, Isla de la Juventudista, ja useista muista pienemmistä saarista. Kuuba sijaitsee Karibianmeren pohjoisreunalla Meksikonlahden ja Atlantin valtameren yhtymäkohdassa. Kuuban lähinaapurit ovat pohjoisessa Yhdysvallat ja Bahama, idässä Turks- ja Caicossaaret ja Haiti, lännessä Meksiko ja etelässä Caymansaaret ja Jamaika. Lanzarote
Lanzarote on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on yksi Kanariansaarista. Lanzaroten pinta-ala on 807 neliökilometriä ja sen väkiluku oli 139 506 vuonna 2008. Saarella on pituutta noin 60 km ja leveyttä noin 20 km. Saarella on 213 kilometriä rantaviivaa. Saari sijaitsee noin 140 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Lanzarotelta on 15 kilometrin matka Fuerteventuralle ja kahden kilometrin matka Graciosalle. Maissisaaret
Maissisaaret (esp. "Las Islas del Maíz", engl. "Corn Islands") ovat kaksi Nicaraguan saarta, jotka sijaitsevat Karibianmerellä 70 kilometrin päässä Nicaraguan rannikosta. Iso Maissisaari on kooltaan 10 neliökilometriä ja Pieni Maissisaari 2,9 neliökilometriä. Ne muodostavat yhden kahdestatoista eteläisen autonomisen alueen (RACCS) kunnasta. Isla de Alborán
Isla de Alborán on Espanjalle kuuluva pieni saari Alboráninmerellä, läntisellä Välimerellä. Se sijaitsee 39 kilometriä pohjoiseen Marokon rannikolla sijaitsevasta Melillasta ja 48 kilometriä etelään espanjalaisesta Adran satamasta. Saaren lähettyvillä on toinen saari nimeltä Islote de La Nube. Selvagenssaaret
Selvagenssaaret ovat osa Portugalille kuuluvaa Madeiran autonomista aluetta. Ne kuuluvat hallinnollisesti Funchalin kuntaan samalla tavoin kuin Desertassaaret kuuluvat Santa Cruzin kuntaan. Selvagenssaaret eivät kuitenkaan muodosta omaa paikallishallinnollista yksikköä eli freguesiaa. Saaret ovat asumattomia lukuun ottamatta Selvagem Grandelle sijoitettuja vartijoita. Selvagenssaaret
Selvagenssaaret ovat osa Portugalin ja Espanjan hallitusten välistä kiistaa, joka koskee maiden yksinomaisten talousvyöhykkeiden (EEZ) rajoja alueella. Soúda (saari)
Soúda (), antiikin Leukai (), on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Soúdanlahdessa Kreetan saaren pohjoisrannikolla lähellä Akrotírin niemeä. Se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Soúdan saaren länsipuolella on pienempi saari nimeltä Léon. Sitä kutsutaan myös ”Jänisten saareksi” ("Nisí ton kounelión", venetsialaisille "Scoglio dei Conigli"). Antiikin aikainen nimi "Leukai", ”Valkoiset”, viittasi saariin yhdessä. Kreikkalaisessa mytologiassa saaret saivat syntynsä ja antiikin aikaisen nimensä seireenien ja muusien musiikkikilpailun seurauksena. Seireenien hävittyä nämä menettivät siipensä (mikä antoi nimensä myös läheiselle Apteralle), muuttuivat valkoisiksi ("leukos") ja jähmettyivät saariksi. Baleaarit
Viralliset kielet ovat katalaani ja espanja. Espanjan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2017 Baleaarien asukasluku oli 1 115 999. Mallorca on suurin saarista, sillä siellä oli 868 693 asukasta vuonna 2017. Saarten pääkaupungissa Palma de Mallorcassa asui samana vuonna 406 492 asukasta. Toiseksi suurin kunta oli Mallorcalla sijaitseva Calvià. Ibizan (asukasluku 143 856) suurin kunta oli Ibiza (49 689 asukasta) ja Menorcan (91 170 asukasta) Ciutadella de Menorca (28 838 asukasta). Formanteralla oli 12 280 asukasta. Revilla Gigedon saaret
Revilla Gigedon saaret () ovat saariryhmä Tyynellä valtamerellä. Ne kuuluvat Meksikolle ja sijaitsevat noin 600 kilometriä Kalifornian niemimaasta lounaaseen. Saarilla ei ollut ihmisasutusta ennen kuin espanjalaiset löytöretkeilijät löysivät ne 1500–1700-luvuilla. Nykyään saarilla on 259 asukasta ja ne ovat osa Coliman osavaltiota. Kreikan maantieteelliset alueet
Egeanmeren saaret kattavat kaikki Egeanmeren alueen Kreikalle kuuluvat saaret eli pääosan saarista. Varsinaisiksi Egeanmeren saariksi ei kuitenkaan yleensä lueta paitsi Euboiaa myös Kreetaa paitsi niiden koon vuoksi myös siksi, että ne sijaitsevat merialueen laidoilla. Suurimmat varsinaiset Egeanmeren saaret ovat Lesbos, Ródos, Chíos, Sámos, Límnos ja Náxos. Korkeimmat vuoret ovat Samothrákin Sáos ja Sámoksen Kérkis. Suurimmat kaupungit ovat Ródoksen kaupunki, Lesboksen Mytilíni, Chíoksen kaupunki ja Kosin kaupunki. Monet saaret ovat karuja ja auringon paahtamia. Pohjoisimmilla saarilla on enemmän metsää. Hallinnollisesti saaret jakautuvat useaan alueeseen. Länsi-Sahara
Espanjalaiset ja portugalilaiset yrittivät valloittaa aluetta 1400-luvulta lähtien, mutta törmäsivät paikallisten asukkaiden sinnikkääseen vastarintaan. 1880-luvulla Espanja julisti Río de Oron ranta-alueen protektoraatikseen. Espanjan valloittamaa aluetta alettiin nimittää Espanjan Saharaksi. Sen rajat määritettiin Espanjan ja Ranskan vuosina 1900, 1904 ja 1912 solmimilla sopimuksilla. 1930-luvun puoliväliin mennessä Espanja valloitti myös Saguia el Hamran alueen. Paikallisen väestön itsenäisyyspyrkimykset tukahdutettiin vuosina 1956–1958 ranskalaisten joukkojen avulla. Vuonna 1959 Espanjan Sahara julistettiin Espanjan merentakaiseksi provinssiksi. Sofía (saari)
Sofía () on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja tarkemmin Ekhinadeihin. Se sijaitsee Joonianmeressä Aitolia-Akarnanian rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 1 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Sofía kuuluu Kefalonián kuntaan, Kefalonián alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Grenadiinit
Grenadiinit ovat yli 600 saaresta muodostuva saariketju Karibianmerellä. Saariketju on osa Windwardsaaria. Saaret on jaettu Saint Vincentin ja Grenadiinien (Pohjois-Grenadiinit) sekä Grenadan (Etelä-Grenadiinit) välillä. Grenadiineihin kuuluvia saaria ovat muun muassa: Sint Eustatius
Sint Eustatius on Alankomaihin kuuluva saari Karibianmerellä. Se muodostaa oman erityisasemassa olevan kuntansa. Sen hallinnollinen keskus on Oranjestad. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku noin 3 791 (2012).
Sint Eustatius kuului vuoteen 2010 saakka Alankomaiden Antilleihin, joka hajotettiin 10. lokakuuta. Sint Eustatius, Bonaire ja Saba muodostivat omat erityiskuntansa. Sint Maartenista ja Curaçaosta tehtiin autonomiset valtiot. Leewardsaaret (Karibia)
Edellä esitetty jako Leeward- ja Windward -saariin perustuu englantiin. Muissa kielissä jakopiste saattaa olla eri paikassa. Esimerkiksi ranskassa, saksassa ja espanjassa kaikkia Atlantin puolella olevia Pieniä Antilleja kutsutaan suojanpuoleisiksi ja tuulenpuoleisiksi kutsutaan Venezuelalle kuuluvasta Margaritasta länteen Etelä-Amerikan rannikkoa pitkin sijaitsevaa saarijonoa. Luoteiset Havaijisaaret
Luoteiset Havaijisaaret eli Leeward-saaret ovat joukko Havaijisaariin kuuluvia, pääsaarten Kauain ja Niihaun luoteispuolella sijaitsevia pieniä saaria ja atolleja. Saaret kuuluvat Midwaysaaria lukuun ottamatta Havaijin osavaltioon. Saarten kokonaismaapinta-ala on noin 8 km². Sisilian alue
Sisilian alue () on hallinnollinen alue Italiassa. Se muodostuu Sisilian saaresta sekä joistakin lähistön pikkusaarista. Liparisaaret Sisilian saaren pohjoispuolella kuuluvat Sisilian hallinnolliseen alueeseen, kuten myös Egadisaaret lännessä, Ustican saari luoteessa ja Pelagiset saaret lounaassa. Foúrnoi
Foúrnoi (; myös "Foúrni") eli Foúrnoi Korséon (Φούρνοι Κορσέων) tai "Foúrnoi Ikarías" (, ”Ikarían Foúrnoi”) on pieni Pohjoisen Egean saariin kuuluva saariryhmä Kreikassa. Sen saaret sijaitsevat Egeanmereen kuuluvassa Ikaríanmeressä Ikarían ja Sámoksen välissä Pátmoksen pohjoispuolella. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Foúrnoi Korséonin kuntaan, Ikarían alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Desertassaaret
Desertassaaret (, ) ovat osa Portugalille kuuluvaa Madeiran autonomista aluetta ja kuuluvat hallinnollisesti Santa Cruzin kuntaan. Desertassaaret kuuluvat maantieteellisesti Madeiran saariryhmään ja Makaronesiaan ja sijaitsevat noin 30 kilometriä Madeiran pääsaaresta kaakkoon. Desertassaaret koostuvat kolmesta pääsaaresta: Ilhéu Chão, Deserta Grande ja Bugio. Saarten yhteispinta-ala on noin 14,2 neliökilometriä ja niistä suurin on Deserta Grande. Deserta Grandella sijaitsee pysyvä tutkimusasema, jolla asuvia vartijoita lukuun ottamatta saaret ovat asumattomia. Desertassaaret olivat yksityisomistuksessa vuoteen 1971 asti, jolloin Portugalin hallitus osti ne. Desertassaaret muutettiin suojelualueeksi vuonna 1990. Desertassaarilla elää yhdyskunta uhanalaisia munkkihylkeitä. Saarilla pesii lisäksi noin 15 lintulajia ja tavataan ihmisen tuomia kaniineita, vuohia ja jyrsijöitä. Madeiran ainoa myrkyllinen eläinlaji, juoksuhämähäkkeihin kuuluva "Lycosa ingens", elää Desertassaarilla.
Desertassaaret sijaitsevat noin 30 kilometriä Madeirasta kaakkoon ja koostuvat kolmesta pääsaaresta sekä useista pienikokoisista kallioista. Saaret ovat vulkaanista alkuperää ja niiden yhteispinta-ala on noin 14,2 neliökilometriä. Pienin ja pohjoisin saarista on Ilhéu Chão, joka on noin 1 600 metriä pitkä ja 500 metriä leveä ja nousee loivasti pohjoispäässä 98 metrin korkeuteen. Noin 200 metrin päässä Ilhéu Chãosta sijaitsee merestä pystysuoraa noin 40 metrin korkeuteen kohoava kallio, jonka halkaisija on paikoin noin kahdeksan metriä. Kalliota kutsutaan nimellä "Espigão", tosin sillä on myös muitakin nimiä kuten "Prego-do-Mar" ja "Furilhão". Ilhéu Chãosta etelään sijaitsee suurin saari Deserta Grande, joka on noin 12 kilometriä pitkä ja kaksi kilometriä leveä. Sen korkein kohta nousee 490 metriä merenpinnan yläpuolelle. Etelässä sijaitsee Bugio-saari, joka on 7,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Saaren korkein kohta on 350 metriä merenpinnan yläpuolella. Bugion ja Deserta Granden välissä sijaitsee noin 1,3 kilometriä leveä salmi, jolla on syvyyttä noin 20 metriä. Vedenalainen harjanne yhdistää Desertassaaret Madeiraan. Madeiran saaren itäisimmän osan, Ponta de São Lourençon, ja Desertassaarten välinen merialue onkin ainoastaan noin 80-200 metriä syvää. Portugali
Portugalin tasavalta () eli Portugali on valtio Pyreneiden niemimaalla, Euroopan lounaisosassa. Se on manner-Euroopan läntisin maa. Portugali rajoittuu idässä ja pohjoisessa Espanjaan, lännessä ja etelässä Atlantin valtamereen. Manner-Portugalin lisäksi maalla on Atlantilla kaksi saaristoa, Azorit ja Madeira. Lisäksi Selvagenssaaret ovat hallinnollisesti osa Madeiraa. Malaijien saaristo
Malaijien saaristo eli Itä-Intian saaristo on maailman laajin saaristo Kaakkois-Aasian niemimaan ja Uuden-Guinean välissä. Se käsittää Isot ja Pienet Sundasaaret, Molukit sekä Filippiinit. Saariston yhteenlaskettu maapinta-ala on yli kaksi miljoonaa neliökilometriä ja saarten lukumäärä noin 20 000. Toisinaan myös Australaasiaan kuuluva Uuden-Guinean saari lasketaan Malaijien saaristoon. Salo
Salossa on lukuisia saaria, ja etenkin Särkisalossa rannikko on pirstaleinen, ja siellä on useilla erikokoisilla saarilla vakituista asutusta. Halikonlahdella on pieniä saaria, jotka ovat pääasiassa loma-asutuskäytössä. Viurilanlahdessa on pengertiellä mantereeseen yhdistetty Vuohensaari, joka on kaupungin leirintä- ja virkistysalue. Saloon kuuluu myös Kemiön saaren pohjoiskärki, josta on lossiyhteys mantereelle. Joissa ja järvissä on myös useita pieniä asumattomia saaria. Espanjan itsehallintoalueet
Espanja on perustuslain mukaan virallinen kieli koko maassa. Sen ohella viidellä itsehallintoalueella on oma kielensä, jolla on virallinen asema espanjan rinnalla. Kaksikielisiä itsehallintoalueita ovat Baleaarit, Katalonia ja Valencia (katalaani) sekä Baskimaa (baski) ja Galicia (galego). Lisäksi baski on virallinen kieli osassa Navarran itsehallintoaluetta. Falklandinsaaret
1760-luvulla Englanti, Ranska ja Espanja vaativat saaria itselleen perustaen sinne siirtokuntansa. Ranska vetäytyi pelistä, mutta Espanja ja Englanti joutuivat vuosina 1770–1771 miltei sotaan saarten omistuksesta. Baleaarit
Baleaarit ovat Espanjan eteläosissa olevan Baetisten kordilleerien jatke, joka ulottuu mannermaassa Cabo de la Naon itäkärkeen asti. Brittiläiset Neitsytsaaret
Brittiläiset Neitsytsaaret on Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kuuluva erillisalue. Maantieteellisesti se on osa Neitsytsaaria ja geologisesti Puerto Ricon vuoristojen itäinen jatke. Suurimmat saaret ovat Anegada, Jost Van Dyke, Tortola ja Virgin Gorda. Espanjan Itä-Intia
Espanjan Itä-Intia () oli Espanjan siirtomaat Aasiassa ja Oseaniassa vuodesta 1565 vuoteen 1901. Ne käsittivät nykypäivän Filippiinit, Mariaanit, Karoliinit, Palaun ja Guamin sekä osia Taiwanista, Sulawesista ja Molukeista. Kanariansaaret
Vuoteen 1495 mennessä saaret olivat Espanjan hallinnassa. La Palman Santa Cruzista tuli välisatama espanjalaisille konkistadoreille, kauppiaille ja lähestyssaarnaajille matkalla uuteen maailmaan. Saaret rikastuivat nopeasti ja houkuttivat kauppiaita ja seikkailijoita läpi Euroopan. 1500-luvun mahtavien rakennushankkeiden paras edustaja on El Salvadorin kirkko. Australsaaret
Australsaaret ovat saariryhmä Ranskan Polynesiassa, Tyynellämerellä. Saariryhmää kutsutaan joskus myös nimellä "Tubuaisaaret" ryhmään kuuluvan Tubuain saaren mukaan. Ryhmän saaret ovat Îles Maria, Rimatara, Rurutu, Tubuai, Raevavae, Rapa ja Marotiri. Niistä Îles Maria ja Marotiri ovat asumattomia. Yhteensä saarien asukasluku oli 7 233 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Mallorca
Mallorca eli Majorca on Espanjalle kuuluva saari Baleaareilla, Välimerellä. Mallorca on pinta-alaltaan Espanjan suurin ja väkiluvultaan Teneriffan jälkeen toiseksi suurin saari. Saaren suurin kaupunki on Palma. Mallorcasta on tullut hiekkarantojen ja aurinkoisen ilmaston ansiosta erittäin suosittu matkakohde. Thíra (kunta)
Thíran kunta käsittää koko Santorínin saariryhmän, jonka pääsaaret ovat Thíra, Thirasía, Néa Kaméni, Palaiá Kaméni ja Aspronísi. Niiden lisäksi kuntaan kuuluvat pienemmät saaret Askaniá, Christianí ja Escháti. Saaret kuuluvat Kykladien saaristoon. Puerto Rico
Puerto Rico on Isojen Antillien itäisin saari Karibianmerellä. Yhdessä läheisten pikkusaarten kanssa, joista asutettuja ovat vain Vieques ja Culebra, se muodostaa Yhdysvaltoihin kuuluvan itsehallintoalueen ("Estado Libre Asociado de Puerto Rico", "The Commonwealth of Puerto Rico"). Yhdysvallat sai Puerto Ricon Espanjalta Espanjan–Yhdysvaltain sodassa. Revilla Gigedon saaret
Espanjalaiset löytöretkeilijät löysivät ensimmäisen saaren, jonka he nimesivät Santo Toméksi (nykyään Socorro), 21. joulukuuta 1533. Neljän päivän kuluttua löydettiin myös toinen saari. Kaksi muuta saarta löydettiin vuonna 1779. Saaret on nimetty Revilla Gigedon kreivin (1740–1799), Uuden-Espanjan 53. varakuninkaan, mukaan. Vuonna 1957 Socorron saarelle perustettiin laivastotukikohta ja Clariónissa on pienempi meriosasto. Río Muni
Espanja sai nykyisin Päiväntasaajan Guinealle kuuluvan Biokon saaren Portugalilta vuonna 1778. Espanjalaiset alkoivat hankkia jalansijaa mantereelta 1800-luvulta, mutta fangit vastustivat ankarasti espanjalaisten valtaa. Vuonna 1856 espanjalaisten oikeudet Río Muniin vahvistettiin. Vuonna 1958 Río Munista tuli Biokon saaren kanssa Espanjan merentakainen maakunta Espanjan Guinea. Vuonna 1963 alue sai sisäisen itsehallinnon, ja nimi muutettiin Päiväntasaajan Guineaksi. Maa itsenäistyi Espanjasta 1968. Turun saaristo
Turunmaan saariston ja Turunmaan ulkopuolista Turun saaristoa on pohjoinen saaristo Turun, Kaarinan ja Naantalin kaupunkien sekä Maskun, Taivassalon ja Kustavin kuntien alueella. Tämä Pohjoinen saaristo, kuten Rymättylä ja muut nykyisin Naantaliin kuuluvat saaret on suomenkielistä aluetta, joskin Turku on kaksikielinen ruotsinkielisellä vähemmistöllä.
Aluepoliittisissa määrittelyissä Turun, Naantalin ja Kaarinan kaupunkien saaret eivät kuulu saaristoon. Joskus käytetään myös käsitettä Lounaissaaristo tai Saaristomeren saaristo, ja tällöin toisinaan luetaan mukaan Saaristomeren ohella myös Ahvenanmaa. Joissain yhteyksissä Turun saaristolla voidaan tarkoittaa myös Turun saaria eli Turun kaupungin nykyiselle alueelle jäävää osaa Turun saaristosta. Islas Chafarinas
Islas Chafarinas on kolmen Espanjalle kuuluvan kalliosaaren muodostama ryhmä Välimeressä, Marokon rannikolla. Islas Chafarinas on yksi Espanjan viidestä territoriosta Marokon rannikolla (Plazas de soberanía). Saaret sijaitsevat 11 kilometriä Moulouya-joen suulta luoteeseen, 48 kilometriä Melillasta itään ja 3,5 kilometrin päässä mantereella sijaitsevasta Ra'su l-Ma'n kaupungista. Saaret ovat nimeltään Isla del Congreso, Isla de Isabel II ja Isla del Rey, joista ensin mainittu on 190 miehen varuskunnan miehittämä. Lisäksi siellä on majakka. Muut saaret ovat asumattomia. Espanjan alueet Pohjois-Afrikassa
Jälkimmäiseen joukkoon voidaan laskea myös Isla Perejil, pieni asumaton saareke lähellä Ceutaa. Se ei kuitenkaan ole varsinainen "plaza de soberanía", vaan pikemminkin ei-kenenkään-maata. Joskus joukkoon lasketaan myös 90 kilometriä Almerían maakunnan rannikosta etelään Alboráninmerellä sijaitseva Isla de Alborán, joka kuitenkin hallinnollisesti kuuluu maakunnan pääkaupunkiin Almeríaan. Espanjan itsehallintoalueet
Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen (). Aluejako perustuu toisaalta historiallisiin kuningaskuntiin ja toisaalta muihin hallinnollisiin yksiköihin, kuten maakuntiin (esimerkiksi La Rioja). Kaikilla itsehallintoalueilla on oma lippu ja vaaleilla valittavia itsehallintoelimiä kuten parlamentti. Espanjalaisessa itsehallintomallissa autonomian taso vaihtelee alueittain. Baskimaa ja Navarra keräävät omat veronsa (), kun muiden itsehallintoalueiden verotuksesta vastaa keskushallinto. Azorit
Espanja valtasi 1580 Portugalin. Ranskalaisten tuella Azorien Terceiran saari oli portugalilaisten viimeinen tukikohta sodassa Espanjaa vastaan. Espanjalaiset kukistivat Terceiran edustalla heinäkuussa 1582 ranskalaislaivaston ja seuraavana vuonna valtasivat saaren. Espanjalaiset menettivät saaret vuonna 1640, jolloin siitä tuli merkittävä Britannian kaupankäynnin ja laivastostrategian kohde. Madeira
Selvagenssaaret sijaitsevat noin 280 kilometriä Funchalista kaakkoon ja ne ovatkin lähempänä Kanariansaaria kuin pääsaarta Madeiraa. Desertas- ja Selvagenssaarten välinen merialue on paikoitellen jopa 4,5 kilometriä syvä. Selvagenssaaret muodostuvat kahdesta ryhmästä, joiden yhteispinta-ala on noin 2,8 neliökilometriä. Pohjoisen ryhmän muodostavat Selvagem Grande sekä kaksi pienempää saarta, Palheiro da Terra ja Palheiro do Mar. Eteläisen ryhmän muodostavat Selvagem Pequena ja Ilhéu de Fora sekä useat pienemmät luodot. Saaret ovat niin matalia, ettei niillä synny orografista sadetta, joten sateiden välissä voi kulua kolmekin vuotta. Amiensin rauha
Amiensin rauhanehdoissa Britannia lupautui palauttamaan useimmat sodan aikana valtaamansa Ranskan ja sen liittolaisten merentakaiset siirtomaa-alueet. Espanjalta vallattu Trinidadin saari Karibianmerellä sekä Hollannilta vallattu Ceylon Intian valtamerellä jäivät kuitenkin pysyvästi briteille. Britannia lupautui myös tyhjentämään eräät Välimeren tukikohtansa, palauttamaan kolmen kuukauden sisällä Egyptin osmanien valtakunnalle ja Maltan saaren Johanniittain ritarikunnalle sekä vetämään laivastonsa pois Välimereltä. Ranska sitoutui vastaavasti vetämään joukkonsa pois Napolista ja Kirkkovaltiosta Italiassa sekä tunnustamaan Joonianmeren saarista muodostetun Seitsemän saaren tasavallan. Ranska tunnusti uudelleen myös Portugalin itsenäisyyden, mutta sai pitää itsellään Portugalille aiemmin kuuluneen Portugalin Guinean. Sopimus takasi Portugalin ja osmanien valtakunnan alueellisen koskemattomuuden. Vaikka sekä Ranska että Britannia sitoutuivat vetämään joukkojaan pois Välimeren alueelta, Britannia sai edelleen pitää itsellään Gibraltarin ja kykeni siten valvomaan vastaisuudessakin pääsyä Atlantilta Välimerelle. Yhdysvaltain siirtomaat
Vaikka Yhdysvallat perinteisesti vastusti eurooppalaista kolonialismia, tuli maasta vuonna 1898 käydyn Espanjan ja Yhdysvaltojen sodan seurauksena merkittävä siirtomaavalta. Espanja joutui luovuttamaan Tyynenmeren ja Karibian siirtomaansa Yhdysvalloille 20 miljoonalla dollarilla, kuten Filippiinit, Guamin ja Puerto Ricon. Guam ja Puerto Rico ovat Yhdysvaltain hallinnassa nykyäänkin, mutta Filippiinit itsenäistyi heti toisen maailmansodan jälkeen. Myös Kuuba joutui Yhdysvaltojen hallintaan muutamaksi vuodeksi ennen itsenäistymistään. Samoa jaettiin vuonna 1899 Saksan ja Yhdysvaltain kesken ja Yhdysvaltain osasta tuli Amerikan Samoa, joka on Yhdysvaltain hallinnassa nykyäänkin. Yhdysvaltain Neitsytsaaret ostettiin Tanskalta vuonna 1917 ja saaret ovat olleet Yhdysvaltain hallinnassa siitä lähtien. Toisen maailmansodan jälkeen Yhdysvalloille siirtyi Japanin Kansainliiton mandaatilla saamat siirtomaat Tyynellä valtamerellä; johon kuuluivat nykyiset Mikronesian liittovaltio, Marshallinsaaret, Pohjois-Mariaanit ja Palau. Pohjois-Mariaaneja lukuun ottamatta kaikki ovat sittemmin itsenäistyneet. Vuonna 1856 maa oli hankknut yli 100 asumatonta saarta hallintaan niin sanotun Guano Islands Actin perusteella, nämä saaret ovat Yhdysvaltain hallinnassa vielä nykyäänkin. Kanariansaaret
Saarten talous perustuu turismiin ja trooppiseen maanviljelyyn (banaanit ja tupakka). Saarilla käy vuodessa 10 miljoonaa turistia, mikä huolestuttaa ekologeja. Korkeat vuoret, puhdas ilma ja sijainti eurooppalaisen maan alueella ovat houkutelleet alueelle astronomeja, ja La Palman "Roque de los Muchachos" -vuorelle (2 426 m) on rakennettu useita kansainvälisiä observatorioita mukaan lukien ESAn Grantecan-teleskooppi. Saaret kuuluvat Euroopan unionin tullialueeseen, mutta eivät kuulu EU:n veroalueeseen. Tämä mahdollistaa verovapaiden tax-free-ostosten tekemisen, vaikka Kanariansaarille matkustettaisiin EU:n sisältä. Valuutta on euro manner-Espanjan tavoin. Kanariansaarten suhde EU:hun on täten samanlainen kuin Ahvenanmaalla. Banaanien kasvatus ei olisi taloudellisesti kannattavaa ellei Euroopan unioni tukisi toimintaa maataloustuilla ja EU:n ulkopuolelta tuotaville banaaneille asetetuilla tariffeilla. Kanariansaarilla kasvatetut banaanit ovat pienempiä ja kalpeampia kuin Väli-Amerikan banaanit. Saría
Saría (; myös "Sariá", Σαριά) on Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kárpathoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 21 neliökilometriä ja asukasluku 45 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Saría kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Ikaríanmeri
Merialueen saariin kuuluvat Ikarían ja Sámoksen lisäksi muun muassa Foúrnoisaaret, Pátmos, Agathonísi, Leipsoí ja Léros. Pohjoisimmat saaret kuuluvat Pohjoisen Egean saariin ja sen Itäisen Egean saarten aliryhmään, kun taas eteläisemmät saaret kuuluvat Dodekanesiaan. Yhdistynyt kuningaskunta
Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta (, ), virallisesti myös Iso-Britannia ja Pohjois-Irlanti tai Yhdistynyt kuningaskunta, on saarivaltio Pohjois-Euroopassa. Se muodostuu Englannista, Skotlannista ja Walesista, jotka sijaitsevat Ison-Britannian saarella, sekä Irlannin saarella sijaitsevasta Pohjois-Irlannista. Tämän lisäksi Yhdistyneellä kuningaskunnalla on hallussaan eräitä näiden lähellä sijaitsevia saaria ja saaristoja sekä muutamia kaukaisia meren­takaisia alueita. Isot Antillit
Isot Antillit ovat Karibianmerellä sijaitseva saariryhmä, johon kuuluu neljä pääsaarta: Kuuba, Jamaika, Puerto Rico ja Hispaniola. Niistä Kuuba ja Jamaika ovat omat itsenäiset valtionsa, Puerto Rico kuuluu itsehallintoalueena Yhdysvaltoihin, ja Hispaniolan saarella on kaksi valtiota: lännessä Haiti ja idässä Dominikaaninen tasavalta.
Isojen Antillien itäpuolinen pienemmistä saarista koostuva saariryhmä tunnetaan nimellä Pienet Antillit. Kaikki Karibianmeren saaret muodostavat yhdessä Länsi-Intian saariston. Pohjois-Mariaanit
Espanjan–Yhdysvaltain sodan vuoksi Espanja myi Mariaanit, Karoliinien saariston ja Palaun Saksalle vuonna 1899. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Japanista tuli saariston hallitsija Kansainliiton mandaatilla. Toisessa maailmansodassa Yhdysvallat valtasi saaret japanilaisilta ja sai sodan jälkeen YK:n mandaatin saarten hallintaan. Yhdysvallat käytti saaria pääosin sotilaallisiin tarkoituksiin. Mariaanit
Mariaanit ovat saaristo Tyynellämerellä Filippiinienmeren länsireunalla. Ne muodostavat Mikronesian alueen pohjoisimmat saaret. Mariaanit koostuvat Guamista ja Pohjois-Mariaaneista. Molemmat kuuluvat Yhdysvalloille. Mariaaneilla sijaitsee maailman syvin kohta Mariaanien hauta. Mariaanit ovat saaneet nimensä 1600-luvulla eläneen Espanjan kuningattaren ja Kaarle II:n äidin, Maria Anna Itävaltalaisen mukaan. Venétiko
Venétiko () eli "Thiganoússa" (Θηγανούσσα) on Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaariin ja tarkemmin Oinoússeen saariin. Se sijaitsee Joonianmeressä Peloponnesoksen niemimaan etelärannikolla. Saari on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Venétiko kuuluu Pýlos-Néstoraksen kuntaan, Messenian alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Diapória Nisiá
Diapória Nisiá (; ) on pieni Kreikan saariryhmä, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Saroninlahdella Aíginan saaren länsipuolella. Saaret ovat asumattomia (vuonna 2011). Hallinnollisesti saaret kuuluvat Aíginan kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Graciosa (Kanariansaaret)
Graciosa eli La Graciosa on Kanariansaariin kuuluva saari Lanzaroten pohjoispuolella. Saaren erottaa Lanzarotesta kahden kilometrin levyinen salmi. Sen pinta-ala on 27 km² ja asukasluku noin 660. Saari on pienin asutuista Kanariansaarista. Graciosa kuuluu Teguisen kuntaan ja on osa Chinijon saaristoa. Saaren suurin asutuskeskus on Caleta del Sebo, pienempi asutuskeskus on Pedro Barba. Conakry
Kuvernoraattiin kuuluu yksi aliprefektuuri ("îles Kassa") joka tilastoissa tavallisesti luetaan osaksi Kaloumin kaupunkialuetta. "Kassan saaret" viittaavat syntyperältään tuliperäiseen, yleisemmin nimellä Îles de Los tunnettuun saariryhmään mantereen edustalla. Näihin halkaisijaltaan 18–19 kilometrin ympyrämäisellä alueella sijaitseviin Losin (tai Loosin) saariin kuuluu yhteensä seitsemän saarta, joista kolme pohjoisinta on asuttua pääsaarta (Île de) Tamara/ Fotoba, (Île de) Kassa ja (Île de) Room. Saariston etelälaidalla sijaitsee neljä pienempää, asumatonta saarta (Corail, Blanche, Cabris ja Poulet). Baleaarit
Baleaarien saariryhmä on muodostunut itäisestä ja läntisestä ryhmästä. Itäiseen kuuluvat saariston pääsaari Mallorca sekä Minorca ja pieni Cabrera. Läntinen ryhmä tunnetaan nimellä Pitiusassaaret, ja siihen kuuluvat Ibiza ja Formantera. Saariryhmän pinta-ala on 4 992 neliökilometriä. Chagossaaret
Chagossaaret (, ) on Intian valtameressä sijaitseva saariryhmä. Se muodostaa hallinnollisesti Iso-Britannialle kuuluvan Brittiläisen Intian valtameren alueen, mutta myös Mauritius vaatii saaria omakseen. Chagossaaret koostuu seitsemästä atollista, joihin kuuluu yhteensä noin 60 saarta. Suurin saari on Diego Garcia, jolla toimii Yhdysvaltain sotilastukikohta. Espanjan Neitsytsaaret
Puertoricolaiset turistikirjoitukset käyttävät saarista nimeä Espanjan Neitsytsaaret, mutta useimmat kartat eivät pidä saaria osana Neitsytsaarien aluetta. Osana Puerto Ricoa Espanjan Neitsytsaaret kuuluvat Yhdysvalloille, mutta ne kuuluivat Espanjalle ennen Espanjan–Amerikan sotaa vuonna 1898. Tämän takia saarilla puhutaan englantia ja espanjaa. Maskareenit
Maskareenit eli Maskareenien saaret tai Maskareenien saaristo on saariryhmä Intian valtameressä 600-800 km Madagaskarista itään. Siihen kuuluvat Mauritius, Réunion, Rodrigues, ja niiden lisäksi Cargados Carajosin matalikot sekä entiset saaret Saya de Malhan, Nazarethin ja Soudanin matalikot. Egadisaaret
Egadisaaret (, , ) on Italialle kuuluva saariryhmä Sisilian länsipuolella Välimerellä. Se koostuu pienistä saarista, joiden yhteispinta-ala 37,45 km². Egadisaaret kuuluvat hallinnollisesti Trapanin maakuntaan. Futuna
Futuna on Tyynenmeren saari, joka muodostaa osan Ranskalle kuuluvaa Wallis- ja Futunasaarten territoriota. Se muodostaa myös yhdessä Alofin kanssa Hornesaaret. Espanja
Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen ("comunidades autónomas"). Itsehallintoalueet koostuvat yhdestä tai useammasta maakunnasta ("provincias"), joita on yhteensä viisikymmentä. Britteinsaaret
Britteinsaaret ovat ryhmä Luoteis-Euroopan saaria, jotka jakautuvat Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin tasavallan valtioihin. Nämä saaret muodostavat Euroopan länsirannikolle 315 134 neliökilometrin kokoisen saariston, joka käsittää seuraavat saaret:Nimeä "British Isles" ('Britteinsaaret') ei suvaita Irlannissa, koska se viittaa aikoihin, jolloin Irlanti oli Britannian siirtomaa eivätkä irlantilaiset halua, että heidät samaistetaan britteihin. Irlannin Lontoossa oleva suurlähetystö kehottaa olemaan käyttämättä nimitystä.. Sen sijaan nimitystä "British and Irish Isles" ('Britannian ja Irlannin saaret') tai "Britain and Ireland" ('Britannia ja Irlanti') käytetään Irlannissa vaihtoehtoisena nimenä tai "Atlantic Archipelago" ('Atlantin saaristo') akateemisissä piireissä. Kreikan saaret
Egeanmeren saaret jaetaan edelleen seitsemään alisaariryhmään, jotka ovat Pohjoisen Egean saaret, (Pohjoiset) Sporadit, Euboia ja sen ympäristön saaret, Argo-Saroniset saaret, Kykladit, Dodekanesia, sekä Kreeta ja sen ympäristön saaret. Kreikan suurin saari Kreeta sijaitsee Egeanmeren etelälaidalla ja osa Kreetan alueen saarista tarkemmin ottaen Egeanmeren sijasta Libyanmeressä saaren eteläpuolella. Lisäksi osa Dodekanesian itäisimmistä saarista Ródoksen itäpuolella sijaitsee Egeanmeren ulkopuolisella itäisellä Välimerellä. Sporadit
Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista.