Mikä on ylioppilastutkinnon rakenne?
Ylioppilastutkinto Suomessa
Ylioppilastutkintoon kuuluu vähintään neljä koetta, joista äidinkielen koe (suomi, ruotsi tai saame) on kaikille pakollinen. Muut kolme pakollista koetta kokelas voi valita seuraavista: toisen kotimaisen kielen koe, vieraan kielen koe, matematiikan koe tai joku reaaliaineen koe. Yksi pakollisista kokeista pitää olla pitkän oppimäärän koe, eli joko toinen kotimainen kieli, vieras kieli tai matematiikka. Neljän pakollisen kokeen lisäksi kokelas voi suorittaa ylimääräisiä kokeita valintansa mukaan. Kokelas valitsee pakolliset kokeet ilmoittautuessaan ensimmäistä kertaa suorittamaan tutkintoa. Valinta on sitova, eli kokelas ei voi vaihtaa pakollisia aineita ilmoittautumisen jälkeen. Samassa aineessa ei voi suorittaa sekä lyhyen että pitkän oppimäärän koetta.
Upseerikoulutuksen historia Suomessa
Sotakorkeakoulun lakkauttamisen jälkeen sen koulutustehtävää jatkaa Maanpuolustuskorkeakoulun jatkotutkinto-osasto. Yleisesikuntaupseerin tutkinto koostuu nyttemmin vuoden pituisesta esiupseerikurssista, jonka käyvät kaikki upseerit, ja sen jatkona olevasta vuoden mittaisesta yleisesikuntaupseerikurssista, jonne pääsy perustuu opintomenestykseen esiupseerikurssilla. Kaksoistutkinto
Kaksoistutkinto tarkoittaa Suomessa yleensä ammatillisen perustutkinnon sekä ylioppilastutkinnon suorittamista rinnakkain. Käytännössä lukion kurssit luetaan hyväksi ammatillisen perustutkinnon vastaavia ammattitaitoa täydentäviä tutkinnon osia eli nk. yhteisiä opintoja korvaavina. Kaksoistutkintoon tähtäävistä opinnoista käytetään myös nimeä "ammattilukio". Kaksoistutkinto on suosittua etenkin kaupan alan ammatillisissa perustutkinnoissa, kuten merkonomi tai datanomi, mutta järjestely on mahdollista kaikissa ammatillisissa perustutkinnoissa. Korkeakoulututkinto
Korkeakoulututkinto on korkeakoulussa suoritettava tutkinto. Se on määräalan opintojen, opinnäytteiden, kuulustelujen yms. kokonaisuus, jonka suorittaminen usein tuottaa jonkin oppiarvon, oikeuden tai kelpoisuuden. Ammattioppilaitos
Ammatilliset tutkinnot tuottavat yleisen jatko-opintokelpoisuuden ja tutkinnon suorittanut on hakukelpoinen ammattikorkeakouluihin sekä yliopistoihin. Ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa oppilaitosmuotoisena, oppisopimuskoulutuksessa tai näyttötutkintona. Ammatti- ja erikoisammattitutkinnot suoritetaan näyttötutkintoina. Näyttötutkintoon valmistava koulutus voi tapahtua ammatillisessa oppilaitoksessa tai oppisopimuskoulutuksena. Ammattikorkeakoulu Suomessa
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon koulutus on työelämälähtöinen , ja se onkin mahdollista suorittaa työn ohessa. Tarkoituksena on kehittää jo työelämässä olevia tai olleita henkilöitä niin, että heidän osaamisensa ja tiedot pysyisivät ajan tasalla. Koulutukseen kuuluukin olennaisena osana ammatillinen opinnäytetyö, jolla pyritään ratkaisemaan jokin työelämään tai yritykseen liittyvä ongelma, tai vastaavasti kehittämään jokin uusi idea, malli tai ratkaisu. École normale supérieure
ENS ottaa oppilaikseen niin hyvin luonnontieteistä kuin humanistisista tieteistä kiinnostuneita nuoria. Koulun oppilaaksi voi pyrkiä useita reittejä. Keskeisin on tietenkin "ensimmäinen pääsykoe", joka edellyttää ylioppilastutkintoa ja kahden vuoden perusopintoja yliopistossa. Saman opintomäärän voi suorittaa myös joidenkin lukioiden lisäluokilla, joita kutsutaan valmistaviksi luokiksi. Näitä luokkia on vain suurimmissa ja arvostetuimmissa lukioissa ja eritoten Pariisissa. Kouluun on kaksi humanistista pääsykoetta ja neljä luonnontieteellistä pääsykoetta. Ne jakautuvat ylioppilaskirjoitusten ja lukio-opiskelujen ainevalintojen perusteella. Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta
Paperivalintaan osallistuvat kaikki DI-tutkintoa opiskelemaan hakeneet kuluvan vuoden ylioppilaat, joilla on vähintään arvosanana magna cum laude approbatur ylioppilastutkinnon pitkän matematiikan kokeesta tai cum laude approbatur fysiikan tai kemian kokeesta. Yksittäiset hakukohteet voivat asettaa paperivalinnalle kuitenkin tiukemmat kriteerit. Paperivalinnalla valitaan enintään 40 % kokonaisvalintakiintiöstä. Menettelyssä opiskelija valitaan ensisijaiseen hakukohteeseensa ilman pääsykoetta ylioppilastutkinnon arvosanojen perusteella. Paperivalinnassa valittu ei osallistu pääsykokeeseen. Turun yliopiston ylioppilaskunta
Turun yliopiston ylioppilaskunta (TYY) on julkisoikeudellinen yhteisö, johon kuuluvat kaikki Turun yliopistossa perustutkinto-opiskelijat automaattisesti. Jäsenyys on pakollinen tutkintoa suorittaville, jatko-opiskelijat voivat halutessaan liittyä TYYn jäseneksi. Ylioppilastutkinto Suomessa
Suomen itsenäistyttyä Keisarillinen Aleksanterin-Yliopisto muuttui Helsingin yliopistoksi. Vuonna 1921 voimaan tulleessa uudessa ylioppilastutkintoasetuksessa tutkinnon järjestäminen siirrettiin kokonaan lukioiden vastuulle. Yliopiston järjestämät suulliset kokeet lakkautettiin ja tilalle tulivat kouluissa kevätlukukauden aikana järjestettävät suulliset kuulustelut. Käytännöksi tuli, että lukion ylimmällä luokalla varsinainen koulutyö lopetettiin jo helmikuussa (jolloin ylioppilaskokelaat alkoivat viettää penkinpainajaisia); kevätlukukauden loppuosan aikana pidettiin vain ylioppilaskirjoitukset ja suulliset kuulustelut. Samalla tutkinnon kokeiden laatiminen ja korjaaminen siirtyi yliopistolta erilliselle Ylioppilastutkintolautakunnalle. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon suorittanut nimitetään määräaikaiseen virkaan, joka kestää 3–4 vuotta (korkeintaan 10) sekä ylennetään luutnantin sotilasarvoon. 10 vuoden määräaikaisuutta voidaan jatkaa enintään viidellä vuodella. Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan palkallista maisterin tutkintoa ja ylennetään yliluutnantin sotilasarvoon. Sotatieteiden maisterin tutkinnon suorittanut nimitetään vakinaiseen virkaan yliluutnantin sotilasarvossa. Puolustusvoimien entinen komentaja kenraali Ari Puheloinen on tehnyt päätöksen, ettei yliluutnantin arvoa poisteta. Kandidaatintutkintoa suorittavat opiskelijat palvelevat kadetin (kad.) palvelusarvolla. Kaikista tutkinnoista valmistuvia kutsutaan upseereiksi. Maisteriopinnoissa opiskellaan viran mukaisella sotilasarvolla. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille, yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna. Ylioppilastutkinto Suomessa
Paitsi keväällä, pidettiin ylioppilaskirjoitukset jo tuolloin myös syksyllä. Silloin niihin kuitenkin osallistuivat vain ne, jotka kevään kirjoituksissa oli jossakin aineessa hylätty tai jotka eivät sairastumisen vuoksi voineet osallistua johonkin kevään kokeeseen. Myöhemmin tehtiin lisäksi mahdolliseksi korottaa keväällä saatuja hyväksyttyjäkin arvosanoja syksyn kirjoituksissa tai täydentää silloin tutkintoa ylimääräisillä kokeilla. Ylioppilaskunta
Yliopistolaki määrittelee ylioppilaskunnan tehtävän seuraavasti: ”"Ylioppilaskunnan tarkoituksena on olla jäsentensä yhdyssiteenä ja edistää heidän yhteiskunnallisia, sosiaalisia ja henkisiä sekä opiskeluun ja opiskelijan asemaan yhteiskunnassa liittyviä pyrkimyksiä."” Koska ylioppilaskunnat ovat lailla ja asetuksella määrättyjä julkisoikeudellisia yhteisöjä, niiden hallinto määräytyy ensisijaisesti näiden määräysten ja yhteisön sääntöjen perusteella. Yhdistyslain määräykset eivät päde ylioppilaskunnissa. Ammattioppilaitos
Yhteiset tutkinnon osat. Yhteiset tutkinnon osat tukevat sinua ammattitaidon saavuttamisessa. Pakollisia tutkinnon osia on 19 osp ja valinnaisia 16 osp, yhteensä 35 osp. Ammattikorkeakoulu Suomessa
Vuonna 2002 alkoi ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon kokeilu, joka päättyi vuonna 2005, jolloin annetun lain mukaan AMK-jatkotutkinto vakinaistettiin ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon nimellä. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto antaa vastaavasti saman kelpoisuuden julkisiin virkoihin ja toimiin kuin ylempi korkeakoulututkinto. Tämä tutkinto ei ole kuitenkaan kaikin osin suoraan rinnasteinen yliopistossa suoritettavaan ylempään korkeakoulututkintoon, esimerkiksi maisterintutkintoon. Periaatteessa ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittanut voi hakeutua suorittamaan jatko-opintoja, mutta käytännössä häneltä vaaditaan täydentäviä opintoja. Keväällä 2012 saatiin Turun hallinto-oikeuden päätös, jonka mukaan ylempi ammattikorkeakoulututkinto ei voi olla peruste evätä opiskeluoikeutta tieteelliseen jatkotutkintoon, ts. lisensiaatiksi tai tohtoriksi. Maanpuolustuskorkeakoulu
Nykyään koulu jakautuu tutkinto-osastoihin ja ainelaitoksiin. Tutkinto-osastot ovat Kadettikoulu ja Jatkotutkinto-osasto. Kadettikoulu vastaa upseerien peruskoulutuksesta aina sotatieteiden maisterin arvoon asti. Maanpuolustuskorkeakoulussa siirryttiin vuonna 2006 uuteen Bolognan prosessin mukaiseen kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Korkeakouluun hyväksytyt saavat maisterin tutkinnon opinto-oikeuden. Alempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden kandidaatin tutkinto (180 opintopistettä), suoritetaan kolmessa vuodessa ja ylempi korkeakoulututkinto, sotatieteiden maisterin tutkinto (120 opintopistettä), suoritetaan kahdessa vuodessa. Tutkinnot jakautuvat Maavoimien, Merivoimien, Ilmavoimien ja lentoupseerin koulutusohjelmiin ja koulutusohjelmat edelleen opintosuuntiin. Maanpuolustuskorkeakoulun lisäksi opintoja suoritetaan eri puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa. Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen opiskelija nimitetään määräaikaiseen virkasuhteeseen luutnanttina ja hän syventää saamaansa opetusta 3–4 vuoden ajan työelämässä. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella myös sotatieteellisen maisteritutkinnon (120 op), joka on suunnattu siviileille. Tampereen yliopisto (vanha)
Opetusjaostoissa suoritetut tutkinnot rinnastettiin alempiin korkea­koulu­tutkintoihin, ja ne antoivat pätevyyden lähinnä erilaisiin kunnallisiin virkoihin. Merkittävä osa suomalaisista toisen maailmansodan jälkeisistä kunnallisvirkamiehistä sai pätevyytensä suorittamalla jonkin Tampereen yliopiston opetusjaostotutkinnon. Vuonna 2006 julkaistun selvityksen mukaan lähes kaksi kolmasosaa kuntajohtajista oli ”Tampereen koulun” kasvatteja. Opetusjaostot lakkautettiin vuonna 1998. Nykyisin ylioppilastutkinto ei ole välttämätön yliopisto-opinnoissa. Ylioppilastutkinto
Ylioppilastutkinto tai sitä vastaava toisen asteen päättävä suoritus on käytössä seuraavissa maissa: Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Filosofian ylioppilas (fil. yo.) on alan tutkintoa suorittamattomasta opiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto. Luettelo Suomen lukioista
On huomattava, että ylioppilastutkinnon voi suorittaa myös esimerkiksi monessa ammatillisessa oppilaitoksessa osana kaksoistutkintoa. Ylioppilastutkinto Suomessa
Jokaisessa reaaliaineen kokeessa on 1-4 oppiainerajat ylittävää tehtävää, jossa kokelasta ohjataan käsittelemään tehtävää eri oppiaineiden näkökulmasta tai laajempina aihekokonaisuuksina. Ylioppilastutkinto Suomessa
1990-luvun ja 2000-luvun alun aikana ylioppilaskirjoitukset on uudistettu perusteellisesti. Vuonna 1994 sallittiin tutkinnon suorittaminen hajautettuna korkeintaan kolmelle peräkkäiselle tutkintokerralle. Se voidaan suorittaa yhtä hyvin syksyllä kuin keväälläkin. Vuonna 2005 otettiin koko maassa käyttöön uusi tutkintorakenne, jota oli testattu kokeilulukioissa vuodesta 1996. Uudessa tutkintorakenteessa on kirjoitettava vähintään neljä koetta, joista ainoastaan äidinkieli on kaikille pakollinen, ja loput kolme saa valita toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen, matematiikan ja reaalin joukosta. Uudistuksen yhteydessä keskustelua herätti etenkin se, että toisen kotimaisen kielen kokeen pakollisuus poistui. Vuonna 2006 vanha reaalikoe lakkautettiin ja jaettiin erillisiin ainereaaleihin. Keväästä 2007 lähtien otsikko- ja aineistoaineen kirjoittamisen sijaan äidinkielessä suoritetaan esseekoe ja tekstitaidon koe. Ylioppilastutkinto Suomessa
Toisen maailmansodan aikana järjestettiin rintamalla palvelleille nuorukaisille ns. sotilasylioppilaskirjoituksia, joissa oli ainoastaan kolme ainetta: äidinkieli, vieras kieli sekä joko matematiikka tai reaali. Vuosina 1940 ja 1942 tutkintoa ei lainkaan järjestetty, vaan silloin lukion viimeisen luokan oppilaat julistettiin ylioppilaiksi päästötodistuksen arvosanojen perusteella. Ylioppilasteatteri
Ylioppilasteatterin jäsenistö valitsee uuden taiteellisen vastaavan aina perinteisesti kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Taiteelliset vastaavat ohjaavat yleensä vuoden suurimmat produktiot ja määrittävät teatterin taiteellisen linjan. Tämän lisäksi vuosittain nähdään myös jäsenten omia itsenäisiä ohjaustöitä sekä ulkopuolisten ryhmien tai ohjaajien vierailuesityksiä. Lisäksi jäsenet järjestävät ympärivuotista koulutustoimintaa, jonka sisältö vaihtelee ohjaamis- tai tekniikkakoulutuksesta improvisaatiokerhoihin, tanssiin, kuoroon ja akrobatiaan. Vuosittain järjestetään Juha Hurmeen perustamat vuotuiset Lyhytteatterifestivaalit. Opintosuunnitelma
Korkeakouluissa on vuoden 2005 tutkintouudistuksesta lähtien ollut pakollista tehdä HOPS. Se kuuluu sarjaan opinnonohjauksen parantamistoimenpiteitä, jolla tähdätään valmistumisajan pitkittymisen ennaltaehkäisyyn. HOPS on hyväksytettävä virallisesti, ja sitä säilytetään koululla. Henkilökohtainen opintosuunnitelma on tarpeen siksi, että korkeakouluissa on kurssien suhteen suuri valinnanvara, niillä on esitietovaatimuksia eikä kaikkia kursseja edes järjestetä joka vuosi. Toisekseen suunnitelma antaa käsityksen valmistusajankohdasta. Kouluissa, joissa opintosuunnitelma on valmiiksi kirjoitettu, laaditaan henkilökohtainen opintosuunnitelma, jos opiskelijalla on aiempia hyväksyttäviä opintosuorituksia, opiskelu on muuten tavanomaisesta poikkeavaa tai tarvitsee erityistä tukea. Oppivelvollisuus
Koulun päätyttyä oppilas saa päättötodistuksen koululta, muulla tavalla oppivelvollisuutta suorittavan taas tulee osallistua erityiseen tutkintoon saadakseen oppimäärän suoritettua ja suorittamista osoittavan todistuksen. Näitä tutkintoja saa järjestää perusopetusta tarjoava taho. Useimmat kotiopetuksen oppilaat suorittavat tämän tutkinnon kotikunnassaan. Kaksoistutkinto
Viimeisenä vuonna oppilas osallistuu lukion oppimäärää suorittavien opiskelijoiden tavoin ylioppilaskirjoituksiin ja saa hyväksytystä suorituksesta ylioppilastutkintotodistuksen, mutta ei lukion päättötodistusta. Ylioppilastutkinto Suomessa
Alla olevassa taulukossa esitetään arvostelussa käytettyjä arvosanoja, niitä vastaavia kompensaatiopisteitä sekä arvosanojen suuntaa antava suhteellinen jakautuminen kokelaiden kesken kokeessa jossa kirjoittajajoukko vastaa kyseisen ja edellisen tutkintokerran kaikkien kokelaiden osallistujaprofiilia. Eri kokeissa suhteelliset osuudet voivat poiketa huomattavasti esitetystä koekohtaisten pisterajojen määrittämisessä käytetyn SYK-menetelmän takia. 
Alkujaan käytössä olivat vain arvosanat I, A, C ja L. "Lubenter approbatur" ja "magna cum laude approbatur" otettiin käyttöön vuonna 1970, "eximia cum laude approbatur" vuonna 1996. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Yliopistotutkinnot ovat yliopistoissa suoritettavia tutkintoja. Ne muodostavat Suomessa järjestelmän, jossa on neljä tasoa:Suomessa kandidaatti vastasi ennen toisinaan maisteria (esimerkiksi OTK), toisinaan se oli alempi tutkinto (esimerkiksi LuK). Tutkintouudistuksen jälkeen (2005) suoritettavissa yliopistotutkinnoissa kandidaatti on kolmivuotinen (yliopistossa, ylioppilastutkinnon jälkeen) ja maisteri (jota vastaavia ovat muun muassa diplomi-insinööri ja arkkitehti) viisivuotinen (siis kaksi lisävuotta) tutkinto, joskin todelliset suoritusajat ovat usein pidempiä. Tieteellistä tutkijakoulutusta haluavat voivat sen jälkeen suorittaa lisensiaattitutkinnon, joka muodostuu opinnoista ja lisensiaatintyöstä, mutta nykyään useimmat suorittavat suoraan tohtorin tutkinnon (yleensä 3-6 tutkimus- ja opiskeluvuotta maisterintutkinnon jälkeen, joskus paljon kauemmin), jossa keskeisintä on omaan tutkimukseen perustuva väitöskirja. Turun ylioppilaskylä
Vuosina 1975–1980 rakennetussa itäosassa toteutettiin korttelirakenne, joka kiertyy yhtenäisenä alueen keskellä olevan omakotitaloryhmän ympärille. Julkisivut olivat alumiinipeltisiä, joko siniharmaan tai tummanpunaisen värisiä. Itäosaa alettiin peruskorjata vuonna 1994, ja tuolloin suuri osa 2–3 huoneen + keittiön soluasunnoista muutettiin yksiöiksi tai neliöiksi. Samalla osaan asunnoista tehtiin parvekkeita, ikkunoiden ruudutusta muutettiin ja katoista tehtiin pulpettikatot. Ylioppilaskunta
sekä LUT-yliopisto
Bolognan prosessin myötä kauppatieteissä luovuttiin pääainerakenteen mukaisesta tutkinnosta ja siirtyi ohjelmapohjaiseen tutkintotarjontaan 1. elokuuta 2011 ja kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Opetettavat aineet on järjestetty valmiiksi kokonaisuuksiksi ja tutkinto jakautuu kolmivuotiseen kandidaatin tutkintoon ja sen jälkeen suoritettavaan kaksivuotiseen maisterin tutkintoon. Ylioppilastutkinto Suomessa
Tehtävien määrä kokeissa vaihtelee riippuen mm. oppiaineen pakollisten ja valtakunnallisesti määriteltyjen valinnaisten syventävien kurssien määrästä. Fysiikassa tehtäviä on 13, joista vastataan enintään kahdeksaan. Kemiassa ja biologiassa on 12 tehtävää joista vastataan enintään kahdeksaan, ja muissa reaaliaineissa on kymmenen tehtävää, joista vastataan enintään kuuteen. Kaksi annetuista tehtävistä on ns. jokeritehtäviä, jotka ovat muita tehtäviä vaativampia. Kumpaankin jokeritehtävään saa vastata. Tehtävistä voi saada enintään kuusi pistettä per tehtävä, lukuun ottamatta jokeritehtäviä, joista voi saada yhdeksän pistettä. Tehtävistä annetaan vain kokonaisia pisteitä. Ylioppilastutkinto
Ylioppilastutkinnoksi kutsutaan tutkintoa, joka suoritetaan toisen asteen yleissivistävän koulutuksen, tavallisimmin lukion, päätteeksi. Ylioppilastutkinnon hyväksytysti suorittanutta kutsutaan "ylioppilaaksi". Läpäisty ylioppilastutkinto antaa nimensä mukaisesti ylioppilaalle valmiudet hakeutua opiskelemaan yliopistoon. Tutkintoa pidetään myös usein eräänlaisena kypsyyskokeena. Ylioppilastutkinto Suomessa
Matematiikan kokeiden rakenne uudistettiin alkaen kevään 2016 ylioppilaskirjoituksista. Kummassakin kokeessa on 13 tehtävää, joista kokelas vastaa enintään kymmeneen. Jokaisesta tehtävästä saa kuusi pistettä. Sekä lyhyen että pitkän matematiikan kokeessa on kaksi osaa: A-osa ja B-osa. Lisäksi B-osa jakautuu vielä kahteen osaan. Kummassakin kokeessa on erikseen tehtävävihkot A-osaa ja B-osaa varten. Kokeessa saa käyttää laskinta vain B-osassa, A-osan tehtäviin on vastattava ilman laskinta. A-osassa on neljä tehtävää, joihin kaikkiin vastataan. B1-osassa on viisi tehtävää, joista vastataan kolmeen, ja B2-osassa neljä tehtävää, joista kolmeen vastataan. Kokeen alussa kokelas saa sekä A-osan että B-osan tehtävävihkon. Kun hän palauttaa A-osan vihkon ja vastauksensa viimeistään kolmen tunnin kuluttua kokeen alusta, hän saa laskimensa. B-osan tehtävissä saa käyttää mitä tahansa funktio- graafista tai symbolista laskinta ilman tiedonsiirtomahdollisuutta. Kummassakin osiossa on sallittua käyttää taulukkokirjaa. Laskimet ja taulukkokirjat tarkastetaan ennakkoon, ja laskimien muisti tulee olla tyhjennetty. Pakkoruotsi
Vuonna 2003 Vanhasen I hallitus ja eduskunta päättivät Suomen lukiolaisten liiton mielenilmauksen saattelemana vakinaistaa vuosia jatkuneen ylioppilaskirjoitusten rakennekokeilun, ja sillä ruotsikin muuttui suomenkielisten ylioppilaskirjoituksissa vapaaehtoiseksi.
Lukiolaisten liitto otti 23. marraskuuta 2008 XXIV liittokokouksessaan kielteisen kannan toisen kotimaisen kielen opiskelun pakollisuuteen. Liitosta lukiolaisilla ja peruskoululaisilla tulee olla mahdollisuus opiskella jotain kolmatta kieltä, eikä ensisijaisesti toista kotimaista, jotta kansainvälistymisen haasteisiin pystyttäisiin vastaamaan. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Oikeustieteellisen korkeakoulututkinnon voi Suomessa suorittaa seuraavissa yliopistoissa:Oikeustieteen ylioppilas (oik. yo. ja OTY) on alan opiskelijasta käytetty nimitys."Molempain oikeuksien" oppiarvot olivat käytössä vuoteen 1922 asti. Nimitys viittasi roomalaiseen (maalliseen) ja kanoniseen (kirkolliseen) oikeuteen. Korkeakoulutus Yhdysvalloissa
Yleensä neljä vuotta kestävä bachelor-tutkinto koostuu Yhdysvalloissa yleissivistävistä aineista sekä pää- ja sivuaineesta. Yleissivistävien aineiden osuus korostuu liberal arts collegeissa. Bachelor of Architecture -tutkinnon (B.Arch.) suorittaminen kestää noin viisi vuotta. Korkeakoulututkinto
Yliopistotutkinnot muodostavat järjestelmän, jossa on neljä osaa: Ylioppilaskoe
Kirjalliset kokeet järjestetään yleensä koulujen liikunta- ja juhlasaleissa tai suurissa luokissa.
Työskentelyä seuraavat valvojat, joita tulee olla kokelasmäärästä riippuen seuraavan taulukon mukaisesti: Ylioppilasteatteri
Ylioppilasteatteri toimii Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan yhteydessä. Sillä on itsenäinen hallitus, joka hoitaa teatterin taloutta ja hallintoa yhdessä taiteellisten vastaavien ja tuottajan kanssa. Ylioppilasteatterin jäsenistö on kuitenkin teatterin ylin päättävä elin. Ylioppilastutkinto
Aikaisemmin ylioppilastutkinnon suorittaminen merkitsi suoraan oikeutta kirjautua yliopiston opiskelijaksi, mutta opiskelijamäärien kasvettua nopeasti 1900-luvulla käytännöstä on useimmissa maissa jouduttu luopumaan. Perinteisesti ainoastaan ylioppilaita on otettu yliopistoihin opiskelijoiksi, mistä johtuen "ylioppilas" oli suomen kielessä pitkään "yliopisto-opiskelijan" synonyymi, tosin tämäkään ei nykyisin esimerkiksi Suomessa enää päde. Tästä huolimatta ylioppilaalla on yleissivistävän koulutuksen ansiosta yleensä toisen asteen ammatillisen koulutuksen käynyttä paremmat valmiudet opiskeluun yliopistossa ja muualla korkea-asteella. Korkeakoulu
Ammattikorkeakouluissa voi suorittaa ammattikorkeakoulututkintoja ja ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja. Ammattikorkeakoulututkinto on laajuudeltaan 210, 240 tai 270 opintopistettä ja sen suorittaminen kestää yleensä 3,5–4,5 vuotta. Ammattikorkeakoulututkinto antaa pätevyyden sellaisiin julkisiin virkoihin ja toimiin, joihin on säädetty kelpoisuusehdoksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto on Bolognan prosessin mukainen toisen syklin (eli maisteritason) tutkinto ja se antaa julkisiin virkoihin saman kelpoisuuden kuin yliopistoissa suoritettava ylempi korkeakoulututkinto. Tradenomi
Ylemmät korkeakoulututkinnot ovat tasoa 7. Ylemmän korkeakoulututkinnon raja on vähintään 300 op. Liiketalouden ja hallinnon jatko-opinnot eli ylempien ammattikorkeakoulututkintojen koulutusohjelmat tuottavat tutkinnon Tradenomi (ylempi AMK). Opinnot ovat laajuudeltaan 90 op. Tradenomi opiskelee 90 op aikaisemmin suoritetun 210 op:n lisäksi (210 op + 90 op = 300 op). Vastaavasti yliopistoissa kandidaatti opiskelee maisteriopinnoissa 120 op, jotta ylemmän korkeakoulututkinnon raja täyttyy (180 op + 120 op = 300 op). Turkin koulutus
Turkissa oppivelvollisuus muuttui vuonna 2012 kaksitoistavuotiseksi: kahdeksanvuotisen peruskoulun jälkeen on jatkettava neljä vuotta lukiossa tai ammatillisessa koulussa. Peruskoulu päättyy päättökokeeseen, joka myös suurelta osin määrittää oppilaiden jatkomahdollisuudet. Lukiojärjestelmä koostuu paitsi normaaleista yleissivistävistä lukioista, myös ammattiin valmistavista (esimerkiksi matkailualalle) tai muuten erikoistuneista (esimerkiksi uskonnolliset Imam-Hatip -koulut). Myös yleissivistävien lukioiden ylempien luokkien opetustarjonta pyrkii syventämään oppilaiden tietoja ja taitoja työelämää tai jatko-opintoja varten. Lukiovaiheen normaali kesto on neljä vuotta. Myös lukio päättyy päättökokeeseen, jonka läpäisseet voivat osallistua yliopisto-opinnot mahdollistavaan ÖSS-kokeeseen. Ylioppilastutkinto Suomessa
Keväästä 2014 otettiin asteittain käyttöön uusi menetelmä arvosanojen pisterajojen määrittämiseksi. Menetelmä perustuu nk. standardoitujen yhteispisteiden keskiarvoon (SYK). Menetelmän avulla muodostetaan kahden peräkkäisen tutkintokerran kaikista kirjoittajista jakauman, johon voidaan sitten verrata yksittäisen kokeen osallistujaprofiilia arvosanojen pisterajoja määrittäessä. Näin ollen arvosanojen jakauma pysyy vertailukelpoisena myös aineissa joissa kirjoittajajoukko on hyvin valikoitunut nykyisen ylioppilastutkinnon suuren valinnaisuuden takia. Aikaisempi koekohtainen menetelmä, jossa pisterajat määritettiin niin että tietty prosenttiosuus kokelaista sai tietyn arvosanan toimi hyvin tilanteessa jossa suurin osa kokelaista kirjoitti kaikki kokeet. Valinnaisissa kokeissa, joissa osanottajajoukko on hyvin valikoitunut, vanha menetelmä johti usein tilanteisiin joissa kokelaat saivat liian alhaisen arvosanan niiden osaamistasoon nähden, jolloin eri aineiden ja jopa saman aineen eri tutkintokertojen arvosanat eivät olleet vertailukelpoisia keskenään. Vaasan yliopiston ylioppilaskunta
Vaasan yliopiston ylioppilaskunnan sääntömääräisiä toimielimiä ovat ylintä päätösvaltaa käyttävä edustajisto sekä operatiivisesta toiminnasta vastaava hallitus. Edustajiston ja hallituksen lisäksi ylioppilaskunnan piirissä toimivat myös hallituksen perustamat valiokunnat ja jaostot. Pääaine
Pääaine on yliopistotutkintoon kuuluva opintokokonaisuus, jonka alalta opinnäytetyö, esimerkiksi pro gradu tai diplomityö, sekä kypsyysnäyte tehdään. Pääaineen varsinaiset opinnot (opinnot ilman opinnäytetyötä) ovat usein laajemmat kuin sivuaineen, mutta näin ei aina ole. Yleensä opiskelija opiskelee ensimmäisen vuotensa lähinnä pääaineensa (perus)opintoja ja kieliopintoja ja aloittaa sivuaineiden opinnot vasta toisena vuotenaan. Pääaine yhdistää opiskelijoita siten, että samaa pääainetta opiskeleville on oma ainejärjestönsä, johon sivuaineopiskelijatkin saattavat joskus kuulua. Yhtenäinen valtiollinen koe
Korkeakoulut tyypillisesti edellyttävät pääsyvaatimuksissaan opiskelijoiltaan tarpeellisten valinnaisaineiden suoritusta. Esimerkiksi lääketieteen opiskelijaksi pyrkiviltä edellytetään pakollisten aineiden ohella ainakin biologian ja kemian valinnaisaineiden suoritusta. Yhtenäisen valtiollisen kokeen kussakin aineessa maksimipistemäärä on 100. Hyväksytyn suorituksen minimipisteet ja arvosanojen pisterajat määrätään kullekin aineelle vuosittain. Arvosanat kirjataan todistukseen arvosteluasteikkoa 1-5 käyttäen, jossa 5 on kiitettävä. Ylioppilaskoe
Kuullunymmärtämiskokeet sijoittuvat perättäisille maanantaille, tiistaille ja keskiviikolle. Syksyn kuullunymmärtämiskokeet ovat olleet syyskuun alkupuolella ja kevään kokeet helmikuun alkupuolella. Kirjalliset kokeet taas on järjestetty maanantaisin, keskiviikkoisin ja perjantaisin, syksyllä syyskuun loppupuolelta lokakuun alkupuolelle ja keväällä maaliskuussa. Diplomi-insinööri
Diplomi-insinöörin ja tekniikan kandidaattien tutkintojen rakenne on säädösten tasolla sama kuin muissa vastaavissa yliopistotutkinnoissa, eli tutkinto koostuu yleisopinnoista, aineopinnoista, syventävistä opinnoista (maisteritaso) ja kypsyysnäytteestä. Maisteritason opinnäytetyö on osa syventäviä opintoja. Tekniikan alan tutkintoihin kuuluu myös harjoittelua, joka tavallisesti suoritetaan kesätöiden muodossa. Harjoittelun yksityiskohdat – kuten sen jakaantuminen kandidaattitutkinnon ja diplomi-insinööritutkinnon kesken – riippuvat yliopistosta ja koulutusohjelmasta. Harjoittelun osuus koko tutkinnosta on tyypillisesti huomattavasti pienempi kuin ammattikorkeakoulun insinööri (AMK) -tutkinnossa. Näin ollen yliopisto-opiskelijan oletetaan kerryttävän työkokemusta etupäässä omaehtoisesti kesätöiden ja muiden työsuhteiden kautta. Oppisopimus Suomessa
Koulutuksen kesto on 4–36 kuukautta. Yhden tutkinnon osan voi suorittaa noin neljässä kuukaudessa. Perustutkinnon suorittaminen vie noin 2–3 vuotta, ammatti- ja erikoisammattitutkinnon suorittaminen noin 1–1,5 vuotta. Kestoon vaikuttavat opiskelijan tavoitteet ja mahdollinen aiemmin hankittu ammattiosaaminen. Ylioppilastutkinto Suomessa
Jokaisella reaaliaineella on ylioppilastutkinnossa oma kokeensa. Yhdellä tutkintokerralla järjestetään kaksi reaaliaineiden koepäivää. Eri reaaliaineiden kokeet jakautuvat koepäivien välillä niin, että toisena päivänä järjestetään kokeet psykologiassa, filosofiassa, historiassa, fysiikassa ja biologiassa, ja toisena evankelis-luterilaisessa uskonnossa, ortodoksisessa uskonnossa, elämänkatsomustiedossa, yhteiskuntaopissa, kemiassa, maantieteessä ja terveystiedossa. Yhtenä koepäivänä voi osallistua vain yhteen kokeeseen, joten yhdellä tutkintokerralla voi suorittaa enintään kaksi reaaliaineen koetta. Yhden kokeen enimmäisaika on kuusi tuntia. Kadetti
Koulutus on uudistunut vuonna 2006 Bologna-prosessin seurauksena. Upseerien perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Aiempi upseerin tutkinto oli 4-vuotinen. Viimeinen vanhamuotoinen 4-vuotinen kadettikurssi valmistui huhtikuussa vuonna 2009 yliluutnantteina. Tutkintorakenneuudistuksen mukaiset kadettikurssit valmistuvat kolmen vuoden opiskelun jälkeen upseerin määräaikaiseen virkaan ja heidät ylennetään luutnanteiksi. Ensimmäinen tutkintorakenneuudistuksen jälkeinen kurssi (kadettikurssi 93/76. merikadettikurssi) valmistui syksyllä 2009. Opetussuunnitelma
Opetussuunnitelma on aina rakennettu palvelemaan jotakin tiettyä tarkoitusta. Suomen koulujärjestelmän opetussuunnitelmaan verraten jossakin muualla opetussuunnitelma saattaa olla varsin erilainen, minkä vuoksi opetuksen tulosten kansainvälinen vertailu on vaikeaa. Vuonna 2014 hyväksytty OPS 2016 tuli alakoulussa käyttöön 1.8.2016 ja yläkoulussa 2017-2019. Ylikonstaapeli
Ylikonstaapeli on Suomen poliisin alipäällystönvirka. Sitä alempi virka on vanhempi konstaapeli ja ylempi virka komisario. Ylikonstaapeli on suorittanut poliisialipäällystön tutkinnon, jonka laajuus on 45 opintopistettä. Reaalikoe
Reaalikoe on ollut osa ylioppilaskirjoituksia vuoden 1921 ylioppilastutkintoasetuksesta lähtien. Tuohon vuoteen asti ylioppilaskirjoituksiin olivat kuuluneet vain kielten ja matematiikan kokeet. International Baccalaureate
Diploma Programmen (DP) opetussuunnitelma koostuu kuudesta kurssista, jotka valitaan kuudesta eri aineryhmästä, sekä kolmesta muusta vaatimuksesta. Nämä ovat 4 000 sanan "Extended Essay" (EE) -tutkielma vapaasti valittavasta aiheesta, kurssi tiedonteoriasta ("Theory of Knowledge", TOK), ja CAS-ohjelma, jossa liikunta-, taide-, tai vapaaehtoistyöharrastukset merkitään suorituksiksi. Aineita voi valita joko "Higher Level" (HL) -tasolla (joka vastaa yhteensä 240 oppituntia kahden vuoden aikana) tai "Standard Level" (SL) -tasolla (150 oppituntia). Kolarin lukio
Kolarin lukio oli myös yksi niistä Suomen 29 lukiosta, jotka osallistuivat ylioppilastutkinnon ns. rakennekokeiluun ensimmäisten joukossa vuodesta 1995 aina vuoteen 2006 asti, jolloin kokeilu vakinaistettiin. Kokeiluun osallistuvissa lukioissa kokelas suoritti yo-tutkinnossa pakollisena ainoastaan äidinkielessä ja kirjallisuudessa järjestettävän kokeen. Kolme muuta pakollista koetta hän voi valita toisen kotimaisen kielen kokeen, vieraan kielen kokeen, matematiikan ja reaalikokeen joukosta. Yliopistolliset tutkinnot Suomessa
Tekniikan ylioppilas (tekn. yo.) on diplomi-insinööriopiskelijasta käytetty nimitys. Se ei siis ole tutkinto. Arkkitehdiksi tai maisema-arkkitehdiksi opiskelevaa voidaan vastaavasti kutsua arkkitehtuurin ylioppilaaksi tai arkkitehtiylioppilaaksi (arkkit. yo.), mutta virallisissa asiakirjoissa heistäkin käytetään nimitystä tekniikan ylioppilas. Katso myös teekkari. Muonion lukio
Yhdistelmäopiskelija suorittaa ammatillisen tutkinnon Ammattiopisto Lappian auto-, sähkö-, rakennus- tai ravintola-alalla. Ylioppilastutkinnon saamisen edellytyksenä on ammatillisen tutkinnon suorittaminen. Ammatti- ja lukio-opintoja tehdään rinnakkain molemmissa oppilaitoksissa. Yhdistelmäopintojen suorittaminen kestää yleensä neljä vuotta. Usein neljäs vuosi painottuu lukiossa opiskeluun ja ylioppilaskirjoituksiin. Syksyllä 2011 aloittaneet yhdistelmäopiskelijat saivat käyttöönsä henkilökohtaisen tietokoneen. Ammattikorkeakoulu Suomessa
Ammattikorkeakoulututkinto on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja. Lukio
Lukion valinnaiset kurssit ovat joko syventäviä tai soveltavia. Syventäviä kursseja on kahdenlaisia: Valtakunnallisten syventävien kurssien sisältö määrätään valtakunnallisesti, ja se kuuluu osana ylioppilastutkinnossa testattavaan tietomäärään. Koulukohtaisten syventävien sisällöstä päättävät koulut itse, ja ne arvostellaan valtakunnallisista poiketen pelkällä suoritusmerkinnällä tai numerolla, joka ei vaikuta aineen keskiarvoon. Soveltavat kurssit sisältävät koulukohtaisesti valittuja aiheita, jotka voivat ylittää perinteisiä oppiainerajoja. Pakollisten kurssien lisäksi oppilaalla pitää olla suoritettuna vähintään 10 syventävää kurssia, ennen kuin hänet voidaan hyväksyä ylioppilaaksi. Soveltavien kurssien osalta ei ole mitään määräyksiä. Ammattikorkeakoulu Suomessa
Ammattikorkeakoulututkinnon suorittaminen johtaa ammattikoulutuksen saamiseen ja ammattikorkeakoulututkintoon. Ammattikorkeakouluopintojen laajuus on 210–270 opintopistettä (vastaa noin 140–180 opintoviikkoa) ja opiskeluaika yleensä 3,5–4,5 vuotta. Jo korkeakoulututkinnon suorittaneilla on mahdollista pyrkiä suorittamaan ammattikorkeakouluun myös ylempää ammattikorkeakoulututkintoa.
Ammattikorkeakoulututkinto antaa pätevyyden sellaisiin valtion virkoihin ja julkisiin tehtäviin, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Vuonna 2005 käyttöön otettu ylempi ammattikorkeakoulututkinto on ylempi korkeakoulututkinto ja antaa vastaavasti saman kelpoisuuden julkisiin virkoihin ja toimiin.. Tampereen Ylioppilasteatteri
Tampereen Ylioppilasteatteri järjestää vuosittain syyskauden alussa pääsykokeet, joilla valitaan uusia jäseniä. Pääsykokeissa arvioidaan hakijan yhteistyö- ja ilmaisukykyä. Hakijoilta ei edellytetä ylioppilaslakkia, ainoa vaatimus on 18 vuoden ikä. Vuosittain teatteri ottaa noin kaksikymmentä uutta jäsentä, joista noin puolet näyttelijäjäseniä. Teatterin monialaisiin tehtäviin pääsee käsiksi myös yksittäisten produktioiden kautta. Ylioppilastutkinto Suomessa
Matematiikan koetta voi suorittaa joko lyhyen tai pitkän oppimäärän mukaan. Lukio-opinnoistaan riippumatta kokelas voi valita kumman kokeen hän suorittaa. Oppisopimustyyppinen koulutus
Oppisopimustyyppinen koulutus on Suomessa vuonna 2009 aloitettu uusi koulutusmuoto, joka on suunnattu korkea-asteen aikuis- ja täydennyskoulutukseen. Opinnot koostuvat työstä ja koulutuksessa tapahtuvasta oppimisesta sekä niiden näyttämisestä (tieto - taito - pätevyys). Oppisopimustyyppisessä koulutuksessa tähdätään alakohtaisesti suunnattuun täydennyskoulutukseen ilman tutkintotavoitetta. Opiskelijan on mahdollista entistä paremmin yhdistää työssä käynti, työssä kehittyminen ja opinnot niin ajankäytöllisesti kuin myös oman organisaation asiantuntemuksen kasvamisen näkökulmasta. Ylioppilastutkinto
Ylioppilastutkinnon johtamisesta, järjestämisestä ja toimeenpanosta vastaa ylioppilastutkintolautakunta. Ylioppilastutkinnon suorittanut hankkii yleensä merkiksi saavutuksesta ylioppilaslakin. Ylioppilaskirjoitukset järjestetään kaksi kertaa vuodessa, keväällä maalis-huhtikuussa ja syksyllä syys-lokakuussa. Vuosittain Suomessa pääsee ylioppilaaksi noin 35 000 henkilöä, joista noin 30 000 valmistuu keväällä. Ylioppilastutkinto muuttuu asteittain sähköiseen muotoon syksyn 2016 ja kevään 2019 välillä. Töölön yhteiskoulu
Lukion päättötodistuksen ja ylioppilastutkinnon lisäksi aikuislukiossa voi jatkaa keskeytyneet lukio-opinnot loppuun tai opiskella yksittäisiä oppiaineita. Vuosittain noin puolella aikuislukiosta ylioppilaaksi kirjoittavilla on taustallaan ammatillinen tutkinto. Muu kuin perusopetukseen tai lukion päättötodistukseen tähtäävä opiskelu on maksullista. Jatkotutkinto
Nykyään useimmilla aloilla pyritään siihen, että jatkotutkinnon suorittajat suorittaisivat suoraan tohtorin tutkinnon, sillä lisensiaatin tutkinto ei sovi Bolognan prosessin mukaiseen kolmiportaiseen tutkintorakenteeseen. Molempien tutkintojen rakenteeseen kuuluu noin vuoden työpanosta vastaava määrä syventäviä opintoja sekä lopputyö. Lisensiaatintutkimus on laajuudeltaan noin vuoden työpanosta vastaava julkaisu tai sellaisten kokoelma, joka osoittaa tekijältään hyvää perehtymistä tutkimusalueeseen sekä kykyä soveltaa itsenäisesti ja kriittisesti tieteellisen tutkimuksen menetelmiä. Käytännössä lisensiaatintutkimuksen tekeminen vaatii noin vuoden täysipäiväisen työpanoksen. Jatko-opinnot eivät ole sidottuja paikkaan eivätkä aikaan. Täyspäiväinen opiskelu on käytännössä mahdollista vain yliopistossa, tutkimuslaitoksessa tai suuryrityksen tutkimuslaboratoriossa. Informaatioverkostojen tutkinto-ohjelma
Alkupisteisiin lasketaan lukion päättötodistus sekä ylioppilastutkintotodistus. Valintakoe koostuu kolmesta osiosta: DIA-valinnan kanssa yhteisestä matematiikan kokeesta, aineistokokeesta sekä soveltuvuuskokeesta. Aineistokokeeseen ja soveltuvuuskokeeseen ei voi valmistautua etukäteen. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu palvelut
Opiskelu on käytännönläheistä. Ammatillisiin perustutkintoihin sisältyy vähintään 20 opintoviikkoa työssäoppimista. Työssäoppiminen on suunniteltua, ohjattua ja arvioitua ammattitaidon opiskelua. Pohjois-Karjalan ammattiopisto Joensuu tarjoaa opiskelijoilleen mahdollisuuden suorittaa ylioppilastutkintoon tähtääviä opintoja (kaksoistutkinto). Ammatillista tutkintoa opiskeleva voi suorittaa osan perustutkintoon kuuluvista opinnoista lukiossa ja osallistua ylioppilaskirjoituksiin. Koulutus Suomessa
Suomen koulutusjärjestelmä ryhmitellään kolmeen koulutusasteeseen: yhdeksänvuotiseen perusopetukseen (peruskoulu), sen jälkeiseen toisen asteen koulutukseen (lukio ja ammattikoulut) ja korkea-asteen koulutukseen (ammattikorkeakoulut ja yliopistot). Aikuiskoulutusta on tarjolla kaikilla koulutusasteilla. Ylioppilastutkinto Suomessa
Vuoden 1921 asetuksessa ylioppilastutkintoon kuului viisi pakollista koetta: äidinkielen, toisen kotimaisen kielen, vieraan kielen ja matematiikan rinnalle tuli reaalikoe, jolla mitattiin kokelaan tietoja luonnontieteellisissä aineissa (fysiikka, kemia, biologia ja maantieto) sekä historiassa ja uskonnossa. Ylioppilastutkinto Suomessa
Ylioppilastutkinnon johtamisesta, järjestämisestä ja toimeenpanosta vastaa ylioppilastutkintolautakunta. Ylioppilastutkinnon suorittanut hankkii yleensä merkiksi saavutuksesta ylioppilaslakin. Ylioppilaskirjoitukset järjestetään kaksi kertaa vuodessa, keväällä maalis-huhtikuussa ja syksyllä syys-lokakuussa. Vuosittain Suomessa pääsee ylioppilaaksi noin 35 000 henkilöä, joista noin 30 000 valmistuu keväällä. Ylioppilastutkinto muuttuu asteittain sähköiseen muotoon alkaen syksyllä 2016. Oulun yliopiston ylioppilaskunta
Ylintä päätösvaltaa OYY:ssa käyttää vaaleilla valittava 37-jäseninen edustajisto. Edustajisto valitaan syksyisin parittomina vuosina suhteellisilla vaaleilla. OYY:n sääntöjen mukaan edustajiston puheenjohtaja on myös ylioppilaskunnan puheenjohtaja. Edustajisto päättää ylioppilaskunnan toiminnan olennaisesta laajentamisesta tai supistamisesta, ylioppilaskunnan talousarviosta ja toimintasuunnitelmasta, vahvistaa tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen, valitsee ylioppilaskunnan hallituksen ja edustajat muihin ylioppilasyhteisöjen hallituksiin sekä sihteerit. Edustajiston kokouksia saavat tulla seuraamaan kaikki ylioppilaskunnan jäsenet. Kokousajat löytyvät www-sivuilta, yliopiston inforuuduilta ja Oulun Ylioppilaslehdestä. Lukio
Lukio on Suomessa yleissivistävä ja vapaaehtoinen toisen asteen oppilaitos, jonne on mahdollista pyrkiä suoritettuaan oppivelvollisuuden. Lukiokoulutuksessa on mahdollista suorittaa ylioppilastutkinto ja siten valmistua lukiosta "ylioppilaaksi". Tavanomaisesti opiskelijat osallistuvat ylioppilaskirjoituksiin, mutta lukion oppimäärän voi suorittaa ilmankin. Silloin opiskelija saa vain lukion päättötodistuksen. Lukio antaa valmiudet jatkaa opintoja korkea-asteella (yliopistot ja ammattikorkeakoulut) ja lukion oppimäärään perustuvissa ammatillisissa erikoisoppilaitoksissa. Ylempi korkeakoulututkinto
On hyvä huomata, että eurooppalais-saksalaisessa perinteessä ja siten Suomessa ylempi korkeakoulututkinto edustaa yliopistokoulutuksen normaalitasoa (luokitellaan perustutkinnoksi), mutta anglosaksisessa järjestelmässä ylempi korkeakoulututkinto on jatkotutkinto. Monissa yliopistoissa maisterintutkintoa ei suoriteta lainkaan, vaan kandidaatit jatkavat suoraan tohtoriksi. Pääperiaatteena anglosaksisia tutkintoja ja suomalaisia tutkintoja verrattaessa on pidettävä seuraavaa: esimerkiksi Bachelor of Arts (BA) ja Bachelor of Science (BSc) vastaavat suomalaista kandidaatin tutkintoa. Edelleen Master of Arts (MA), Master of Science (MSc) ja muut vastaavat tutkintonimikkeet vastaavat taas suomalaista maisterin tutkintoa. Ylioppilastutkinto Suomessa
Kielikokeet siirtyvät sähköiseen muotoon asteittain, alkaen syksystä 2016 jolloin saksan kielen pitkä ja lyhyt koe kirjoitetaan ensimmäisen kerran sähköisesti. Sähköisessä kokeessa on edelleen erillinen kuullun ymmärtämisen koe ja kirjallinen koe, mutta ne suoritetaan peräkkäin samana päivänä. Koetehtävien perusrakenne pysyy samana kuin paperisissa kokeissa, mutta sekä tehtävätyypit että tehtäviin liittyvä aineisto voi olla entistä monipuolisempaa ja autenttisempaa. Kaksoistutkinto
Kaksoistutkintoa suorittavan oppilaan pääasiallinen oppilaitos on ammatillinen oppilaitos, jossa hän opiskelee suurimman osan ajastaan ammatilliseen perustutkintoon vaadittuja ammattiaineita. Lukion kurssien opetus voidaan järjestää joko lukion tai ammatillisen oppilaitoksen tiloissa. Opiskelu kestää kurssien määrästä ja suoritustahdista riippuen 3–4 vuotta. Ylioppilastutkinto Suomessa
Ylioppilaskirjoituksia pidetään keväällä ja syksyllä. Ylioppilastutkinnon kokeiden suorittamisen voi hajauttaa enintään kolmelle peräkkäiselle tutkintokerralle. Tutkinnon suoritettuaan kokelas voi halutessaan täydentää tutkintoaan ylimääräisillä aineilla tai käydä kerran korottamassa alkuperäiseen tutkintoon kuuluvaa hyväksyttyä koetta ilman aikarajoitusta. Täydennettäessä hyväksyttyä tutkintoa jälkeenpäin voidaan kirjoittaa myös tutkintoon jo ennestään kuuluvan aineen toisella vaativuustasolla. Hylättyä pakollista koetta on uusittava ennen kuin tutkintoa voidaan täydentää uusilla aineilla. Hylättyä pakollista koetta voidaan uusia kaksi kertaa kolmen seuraavan tutkintokerran aikana. Hylätyn ylimääräisen kokeen saa uusia kaksi kertaa ilman aikarajoitusta. Hylätty arvosana pakollisessa aineessa estää lähtökohtaisesti kokelasta tulemasta ylioppilaaksi, joskin hän voi tietyissä tilanteissa saada muista kirjoitetuista aineista kompensaatiopisteitä, joiden avulla hylätyn arvosanan estävä vaikutus voidaan kompensoida (ks kompensaatio). Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta
Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunta (ISYY) on 1. tammikuuta 2010 virallisesti toimintansa aloittanut ylioppilaskunta. Sen jäseniä ovat automaattisesti kaikki Itä-Suomen yliopistossa (Joensuun, Kuopion tai Savonlinnan kampuksilla) perustutkintoa suorittavat opiskelijat, sekä vapaaehtoisesti jatko-opiskelijat ja ulkomaalaiset vaihto-opiskelijat. Maanpuolustuskorkeakoulu
Työelämävaiheen jälkeen opiskelijat komennetaan suorittamaan maisterin tutkintoa. Valmistuttuaan sotatieteiden maistereiksi opiskelijat saavat vakituisen upseerin viran Puolustusvoimista tai Rajavartiolaitoksesta. Jatkotutkinto-osastolla suoritetaan esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri komennetaan esiupseerikurssille (laajuus vähintään 60 opintopistettä), yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa, josta noin kolmasosa opiskellaan etäopiskeluna. Soveltuvuuden ja opintomenestyksen perusteella noin kolmannes esiupseerikurssin opiskelijoista jatkaa yleisesikuntaupseerikurssille (140 opintopistettä). Yleisesikuntaupseerin tutkinto, joka on edellytys everstin ja kenraalin virkoihin, koostuu esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikursseista. Täydennyskoulutus- ja kehittämiskeskus hoitaa täydennyskoulutuksen ohella puolustusvoimien henkilöstöalan kehittämistehtäviä. Merikapteeni
Merikapteeni on kansipäällystön tutkinto merenkulkualalla. Merikapteeni (AMK) on ammattikorkeakoulututkinto, jonka laajuus on 270 opintopistettä. Tutkintoaika on 4,5 vuotta. Ylioppilastutkinto Suomessa
Sodan jälkeen annetussa vuoden 1947 asetuksessa pakollisten kokeiden määrä pudotettiin neljään, jolloin matematiikasta ja reaalista tuli vaihtoehtoisia. Samalla sallittiin enintään kahden ylimääräisen kokeen suorittaminen. Tämän jälkeen usean vuosikymmenen ajan ylioppilastutkinnon paras mahdollinen tulos olikin kuusi laudaturia. 1970-luvulla tuli mahdolliseksi täydentää tutkintoa ylimääräisillä kokeilla, joista kokelas sai erillisen todistuksen. Laudatureita saattoi siten kertyä samalle henkilölle enemmän kuin kuusi, mutta ei samaan todistukseen. Ylioppilastutkinto Suomessa
Hylätty suoritus jaetaan neljään luokkaan (i+, i, i- ja i--) riippuen siitä miten lähellä hyväksyttyä arvosanaa se on. Kaikista kokelaan hyväksytyistä kokeista, mukaan lukien valinnaiset kokeet, lasketaan arvosanojen perusteella saadut kompensaatiopisteet yhteen, jolloin 12 kompensaatiopistettä kompensoi i+:n, 14 pistettä i:n, 16 pistettä i-:n ja 18 pistettä i=:n. Korkeakoulututkintotodistuksen liite
Liite on Euroopan unionin, Euroopan neuvoston ja UNESCO:n hyväksymä. Liitteestä ja siihen liitetystä kansallisen korkeakoulujärjestelmän kuvauksesta käyvät ilmi tutkinnon rakenne, tavoitteet, taso ja asema koulutusjärjestelmässä. Liitteessä kuvataan haltijan suorittamien opintojen luonnetta, taustaa, tasoa, sisältöä ja asemaa. Se on henkilökohtainen asiakirja, joka kertoo haltijastaan. Korkeakoulututkintotodistuksen liite ei korvaa alkuperäistä tutkintotodistusta eikä takaa, että jonkin toisen maan viranomaiset tunnustaisivat muodollisesti alkuperäisen tutkinnon. Liite kuitenkin helpottaa tutkintotodistuksen ymmärtämistä ja saattaa siten auttaa saamaan tutkinnolle toimivaltaisten viranomaisten tai korkeakouluun pääsystä päättävän henkilökunnan tunnustuksen. Oppisopimus Suomessa
Oppisopimuksella voi suorittaa 350 erilaista toisen asteen tutkintoa tai tutkinnon osia. Suorittamiseen tarvitaan nykyinen tai uusi työpaikka, jonka opiskelija hankkii itse. Oppisopimuksella suoritettu ammatillinen perustutkinto sekä ammatti- ja erikoisammattitutkinnot antavat saman pätevyyden kuin ammattikoulu ja mahdollisuuden hakea ammattikorkeakouluun ja ylipisto-opintoihin. Ylioppilastutkinto Suomessa
Ylioppilastutkinnon kokeet arvostellaan arvosanoilla (korkeimmasta alimpaan) laudatur (L), eximia cum laude approbatur (E), magna cum laude approbatur (M), cum laude approbatur (C), lubenter approbatur (B), approbatur (A) ja improbatur (I). Suomi
Korkeakoulujen opetuskieli on pääasiallisesti suomi, mutta ruotsinkielisen väestönosan tarpeisiin järjestetään myös ruotsinkielistä yliopisto- ja ammattikorkeakoulutusta. Korkeakoulut tarjoavat opetusta myös vierailla kielillä, pääasiassa englanniksi. Opetus on ilmaista yliopistotasolle saakka, ja lisäksi opiskelijat saavat opintotukena opintorahaa, asumistukea sekä valtion takaamaa lainaa. Korkeakoulututkinnon suorittavien osuus ikäluokasta on kansainvälisesti katsoen korkea. Pääasiallisena tutkintona yliopistoissa on maisterin tai ylempi korkeakoulututkinto, ammattikorkeakouluissa puolestaan ammattikorkeakoulututkinto, joka rinnastetaan useimmissa yhteyksissä alempaan korkeakoulututkintoon. Ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaminen vie keskimäärin 5,1 vuotta tehollista työaikaa, mutta opiskelijoiden työnteko pidentää opintoihin kuluvaa kokonaisaikaa. Diplomi-insinööri- ja arkkitehtikoulutuksen yhteisvalinta
Koe- ja alkupisteiden perusteella valitaan DI-tutkintoa opiskelemaan 70 % paperivalinnan jälkeisestä kiintiöstä. Tässä valintamuodossa opiskelijalle lasketaan alkupisteet ylioppilastutkinnon arvosanoista samoin periaattein kuin paperivalinnassa. Lisäksi opiskelijan on osallistuttava pääsykokeisiin. DI-koulutuksessa kaikkien on osallistuttava matematiikan pääsykokeeseen. Lisäksi hakukohteet määräävät, mihin muihin kokeisiin opiskelijan on osallistuttava. Vaihtoehtoina ovat fysiikan, kemian ja yhteiskuntatieteiden kokeet. Pakkoruotsi
Peruskoulu-uudistuksessa kiistanalaiseksi nousi kysymys uuden kaikille samansisältöisen koulun kielenopetuksesta. Vuonna 1968 julkaistussa Koiviston hallituksen hallitusohjelmassa sovittiin peruskoulun kieltenopetuksesta. "Laki koulujärjestelmän perusteista" hyväksyttiin eduskunnassa sellaisena, että peruskouluun tuli kaikille pakollisiksi kaksi vierasta kieltä, joista toisen tuli olla niin sanottu toinen kotimainen. Tämän lisäksi yläasteella voitiin opiskella vielä yhtä vapaaehtoista kieltä. Peruskoulu-uudistus toteutettiin alueittain vuosina 1972–1977. Vuonna 2003 eduskunta päätti Vanhasen I hallituksen esityksestä vakinaistaa vuosia jatkuneen ylioppilaskirjoitusten rakennekokeilun, ja sillä toinen kotimainen kieli muuttui ylioppilaskirjoituksissa vapaaehtoiseksi. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto
Ylemmän korkeakoulututkinnon raja on vähintään 300 op. Tämän johdosta tradenomi opiskelee 90 op lisää aikaisemmin suoritetun 210 op:n lisäksi (210 op + 90 op = 300 op). Insinööri (amk) opiskelee 60 op, koska on aiemmin opiskellut 240 op. Vastaavasti yliopistoissa kandidaatti opiskelee maisteriopinoissa 120 op, jotta ylemmän korkeakoulututkinnon raja täyttyy (180 op kandivaihe + 120 op maisterivaihe = 300 op). Koulu
Koulu on usein valtiollinen instituutio, jonka tehtävänä on järjestää virallista, tutkintoihin johtavaa koulutusta. Koulunkäynti perustuu Suomessa oppivelvollisuuteen, johon liittyy perustuslain takaama oikeus ilmaiseen peruskoulutukseen ja jatkokoulutukseen varallisuuden estämättä. Oppivelvollisuusiän ylittäneiden osalta puhutaan yleensä oppilaitoksesta. Korkeakoulu
Korkeakoulujen rakenteen kehittäminen oli yksi Sipilän hallituksen vuoden 2015 hallitusohjelman kärkihankkeista. Tavoitteena oli muun muassa päällekkäisyyksien purkaminen, profiloituminen, keskittyminen valittuihin tavoitteisiin sekä kansallisten ja kansainvälisten kumppanuuksien kehittäminen. Korkeakoulurakenteen pohjana on jatkossakin duaalimalli, mutta rajat ylittävät uudet yhteenliittymät ovat mahdollisia. Oppikoulu
Oppikoulu oli Suomessa ennen peruskoulu-uudistuksen voimaantuloa valtioneuvoston luvalla ylempää koulusivistystä varten perustettu valtion, kunnallinen tai yksityinen oppilaitos, johon voivat kuulua ylioppilastutkintoon johtava ja sitä kautta korkeakouluopintoihin valmentava lukio, sekä keskiasteen opintoihin oikeuttava keskikoulu. Kokonaisuutena oppikoulu oli kahdeksanvuotinen oppilaitos, joka lakkautettiin peruskoulu-uudistuksen yhteydessä 1970-luvulla. Se jakautui vuodesta 1914 alkaen viisivuotiseen keskikouluun ja kolmivuotiseen "lukioon". Tyttökouluissa keskikoulu saattoi kestää kuusi vuotta, koska muun muassa kotitalous- ja käsityötunteja oli enemmän ja ylimmillä keskikoululuokilla luettiin useampaa kieltä kuin yhteiskouluissa tai poikakouluissa. Oppikouluun saattoi pyrkiä kansakoulun neljännen luokan jälkeen pääsykokeiden kautta; osa oppilaista pyrki sinne kansakoulun viidennen ja joskus vasta kuudennen luokan jälkeen. Talouspäällikön tutkinto
Tutkinto koostuu kahdesta kiinteästä ja kahdesta valinnaisesta kurssista. Ylioppilastutkintolautakunta
Ylioppilastutkintolautakunta () on opetus- ja kulttuuriministeriön alainen virasto, joka vastaa ylioppilastutkinnon johtamisesta, järjestämisestä ja toimeenpanosta. Ministeriö nimittää ylioppilastutkintolautakuntaan kolmeksi vuodeksi kerrallaan puheenjohtajan ja tarpeellisen määrän jäseniä yliopistojen ja muiden korkeakoulujen sekä opetushallituksen esityksestä. Lautakunta valitsee keskuudestaan kaksi varapuheenjohtajaa. Ylioppilastutkintolautakunnan jäsenten tulee olla ylioppilastutkintoaineita ja opetustointa hyvin tuntevia henkilöitä. Lautakunta voi ottaa apujäseniä kokeiden laatimista ja arvostelua varten. Lautakunnan jäsenyys on sivutoimista, ja jäsen hoitaa lautakuntaan liittyviä tehtäviään oman päätoimensa ohella. Yliopisto
Opiskelijoina ovat yliopiston kirjoihin hyväksytyt henkilöt, joilta vaaditaan tietty perustietomäärä. Suomessa edellytyksenä on, että hakija on suorittanut ylioppilastutkinnon, ammattikorkeakoulututkinnon, ammatillisen korkea-asteen tutkinnon, ammatillisen opistoasteen tutkinnon, vähintään kolmivuotisen ammatillisen tutkinnon tai sellaisen ulkomaisen koulutuksen, joka asianomaisessa maassa antaa kelpoisuuden vastaaviin korkeakouluopintoihin. Yliopisto voi ottaa opiskelijaksi myös henkilön, jolla se muutoin katsoo olevan opintoja varten riittävät tiedot ja valmiudet. United World College
UWC-kouluissa suoritetaan International Baccalaureate (IB) -tutkinto, joka on korkeakouluopintoihin oikeuttava tutkinto. IB-tutkinto vastaa suunnilleen suomalaista ylioppilastutkintoa. Tutkintoa varten opiskellaan kuutta ainetta, joihin syvennytään perusteellisemmin kuin suomalaisissa lukioissa. Lisäksi opiskellaan vuoden mittainen kurssi tiedonfilosofiaa sekä kirjoitetaan 4 000-sanainen essee itse valitusta aiheesta. Kaikki opetus on englanninkielistä äidinkielen ja muiden vieraiden kielten tunteja lukuun ottamatta. Ylioppilastutkinto Suomessa
Mikäli kokelas on saanut pakollisesta kokeesta hylättyn arvosanan i (improbatur) voi hän silti tulla ylioppilaaksi kompensaatiomenettelyn kautta, jos hän on saanut riittävän hyviä arvosanoja muissa kokeissa. Tämä edellyttää ettei hän ole erikseen kieltänyt kompensaatiota. Kompensaatio ei korota hylättyä arvosanaa hyväksytyksi (approbatur), vaan sallii ainoastaan että kokelas voi silti tulla ylioppilaaksi pakollisen kokeen hylätystä arvosanasta huolimatta. Ilman kompensaatiota hylätty pakollinen koe estää kokelasta tulemasta ylioppilaaksi. Kompensoitu hylätty arvosana merkitään kokelaan ylioppilastutkintotodistukseen. Ylimääräisessä aineessa saatu hylättyä arvosanaa ei voi kompensoida, mutta se ei estä kokelasta tulemasta ylioppilaaksi, eikä arvosanaa merkitä todistukseen.