Miksi Lapin Kullan Tornion panimo lopetettiin vuonna 2010?
Tornion Panimo
Tornion Panimo Oy on Torniossa, Torniojoen rannalla sijaitseva käsityöläispanimo. Vuodesta 1873 toimineen Tornion panimon toiminta käynnistettiin uudelleen vuonna 2016, jolloin Tornion Panimo aloitti tuotannon entisessä Lapin Kulta panimossa, joka jäi tyhjilleen vuonna 2010 Hartwallin lopetettua Tornion tehtaan toiminnan. Panimotoiminta toimii samoilla sijoilla kuin vuonna 1873 ja panimon alla on alkuperäiset kellariholvit, joita käytetään panimon yhteydessä toimivan tislaamon viskikellareina.
Kaskisten sellutehdas
Tehtaan lakkautuksella oli myös vaikutusta Länsi-Suomen puukauppaan. Tehtaanjohtaja Pertti Hietaniemen mukaan syynä on lehtikuitupuun saaminen loppuvuodesta 2009. Nanso
Syyskuussa 2015 yhtiö aloitti Tornion ja Nokian tuotantolaitoksia koskevat yt-neuvottelut, jonka seurauksena tuotanto Suomessa saatetaan lopettaa osin tai kokonaan. Maaliskuussa 2016 Nanso kertoi sulkevansa Tornion tehtaansa syksyllä 2016 ja myyvänsä Norlynin, Amarin, Finnwearin ja Black Horsen tuotemerkit norjalaisen Orklan omistamalle Pierre Robert Groupille. Nanso keskittyy jatkossa Nanso- ja Vogue-brändeihin. Tehtaan sulkemisen myötä työnsä menettää yli sata henkilöä ja 22 siirtyy Pierre Robertille. Kongskilde Juko
Perustajansa, teollisuusneuvos Lauri Junnilan mukaan nimetty L. Junnilan Konepaja perustettiin alun perin Saloon huhtikuussa 1949. Pajan tuotanto siirrettiin kuitenkin Mynämäelle jo vuonna 1952. Junnilan perhe myi Jukon osakekannan Hankkijalle vuonna 1981. Hankkija investoi merkittävästi yrityksen tuotantoon. Hankkijan seuraajan, Novera-Yhtymän, vuonna 1992 tapahtuneen konkurssin jälkeen Jukon osti tanskalainen perheyritys Cormall Agro Holding. Vuonna 1997 Jukosta tuli tanskalaisen Kongskilde Industries A/S:n tytäryhtiö. Yrityksen konepajatoiminta lakkautettiin maailmanlaajuisen taloudellisen taantuman seurauksena keväällä 2010 ja sen tuotanto siirrettiin konsernin Ruotsin ja Puolan tehtaille. Suomeen jäi vain Kongskilden myyntiyhtiö, jonka palveluksessa toimii seitsemän henkiöä. Nykyään Jukon tuotteita Suomessa kuitenkin valmistaa vielä Mynämäellä Jukon entisissä toimitiloissa toimiva osuuskunta Ratas ja Ruuvi. Valtion Kivääritehdas
Tehdas valmisti sodan jälkeen muun muassa metsästys- ja urheiluaseita. Päällekkäispiippuinen haulikko oli aluksi nimeltään Leijona ja myöhemmin Valmet. Tehtaan toiminta loppui 1990-luvun lopulla. Traktoritehdas toimii nykyisin Suolahdessa, ja haulikkojen valmistus on myyty Italiaan. Rynnäkkökivääreitä ei enää valmisteta Suomessa suurten ulkomaisten hankintojen vuoksi. Summanjoki
Summanjoen varrella on aiemmin toiminut useitakin teollisuuslaitoksia, kuten Turpaan ruutitehdas, Turpaan mylly ja Keisarinkosken saha.Stora Enso säännösteli Summanjoen ja sen yläjuoksun järvien vedenkorkeutta 1950-luvulta vuoteen 2010 asti, jotta Haminan Summan paperitehdas sai tarpeeksi vettä kaikkina vuodenaikoina. Saaramaanjärvessä ja Turpaankoskessa oli tarkoitusta varten säännöstelypadot. Kun tehdas lakkautettiin vuonna 2008, säännöstelylle ei enää ollut tarvetta, ja se lopetettiin kaksi vuotta tehtaan sulkemisen jälkeen. Säännöstelypadot muutetaan pohjapadoiksi syksyn 2010 ja kesän 2011 välisenä aikana. Mallasjuoma
1970-luvulla Mallasjuoma oli Suomen johtava panimotalo, mutta 1980-luvulla se jäi kolmanneksi Hartwallin ja Sinebrycoffin jälkeen. Pitkien omistajuuteen liittyvien oikeuskiistojen jälkeen Mallasjuoma yhdistyi Hartwall-yhtymään 1988, ja Lahden tunnetut olut- ja virvoitusjuomamerkit hävisivät. 2008 kuitenkin Hartwall aloitti uudelleen Turun Auran tapaan entisen Mallasjuoman Lahden Sininen-nimisen oluen. Mallasjuoman tuotantolaitos Lahden keskustassa lopetettiin, mutta Hartwallin Etelä-Suomen tuotanto keskitettiin Kujalaan Lahdessa 2003.Puhekielessä, erityisesti Lahdessa Mallasjuomaa on kutsuttu "Malski"-nimityksellä. Tällä nimellä kutsutaan myös kiinteistönkehitysaluetta, jossa Ristinkirkon pohjoispuolella olevaa aluetta, jossa on ollut Mallasjuoman panimo ennen ja jonne rakennetaan kerrostaloasuntoja. Kirkniemen lasitehdas
Vuoden 1924 pahasti tappiollinen tilinpäätös johti siihen, että tehdas päätettiin lopettaa ja henkilökunta irtisanoa 1. helmikuuta 1925. Toiminta päättyi kuitenkin jo 19. tammikuuta 1925, kun uudessa hyttirakennuksessa sattunut kaasuräjähdys sytytti tuhoisan tulipalon tehtaalla. Kaskisten sellutehdas
5. marraskuuta 2008 Metsä-Botnia ilmoitti harkitsevansa Kaskisten sellutehtaan tuotannon rajoittamista toistaiseksi tai vaihtoehtoisesti tehtaan pysäyttämistä kokonaan vuoden 2009 aikana. Syyksi tehtaan lopettamiselle on arvioitu vaikeaa tilannetta puunhankinnassa. Tehtaalle oli tuotu Uruguaysta eukalyptusta hakkeena ja pitkänä puuna, mutta kalliiden rahtikustannusten vuoksi se osoittautui kannattamattomaksi. Tornion rautatieasema
Tornion uudella rautatieasemalla toimi ravintola, mutta liikenteen vähentyessä ravintola lopetettiin 1960-luvun lopulla. Pikajunaliikenne Tornion asemalle päättyi vuonna 1967, ja kiskobussiliikennekin lopetettiin vuonna 1988. Tornion asema on sen jälkeen edelleen ollut vilkas tavaraliikenteen kauttakulkupaikka. Tosin Kolariin menevät pikajunat ovat pysähtyneet Kemin ja Kolarin radan yhdysraiteen väliin rakennetulla, nyttemmin lakkautetulla Tornio-Pohjoisen seisakkeella. Kainuun Voima
Toukokuussa 2009 Yle Uutiset kertoi suunnitelmista yhdistää Kainuun Voima Kajaanin Lämpöön. Tarkoituksena oli myydä yhdistelmä ensisijaisesti kansainväliselle E.ON-energiayritykselle. Kainuun Voiman Tihisenniemen höyryvoimala oli teholtaan ylimitoitettu UPM-Kymmenen Kajaanin paperitehtaan sulkemisesta lähtien. Kevään 2009 aikana oli tarkoitus selvittää, mikä on pienin teho, jolla voimalan pääkattilaa voidaan käyttää kannattavasti. Kesäkuussa 2009 kuitenkin ilmoitettiin, ettei Kainuun Voimaa myydä, kun E.ON Nordic vetäytyi ostoaikeista. Lapin rautatiesuunnitelmat
Kolarin ja Ruotsin puolen Pajalan uusien kaivoshankkeiden myötä suunniteltiin radan jatkamista rajan yli Pajalaan. Tämä ei toteutune kaivos­yhtiön päätettyä kuljettaa malmi Narvikin satamaan. Sitä vastoin lakkautettujen Rautuvaaran ja Äkäsjokisuun lyhyiden pistoratojen kunnostamista ja jatkamista Suomen puolen uudelleen avattavien kaivosten tarpeisiin pidetään todennäköisenä. Kajaanin paperitehdas
Ruotsalaisen Karlstads Mekaniska Verkstadin valmistamassa PK1-paperikoneessa oli korkeapaineperälaatikko. Kiillotukseen käytettiin Appleton-kiillotuskalanteria, rullaus tapahtui Jagenberg-rullaimella ja arkeiksi paperit leikattiin Hamblet-Maxon-arkkileikkurilla.Uuden paperitehtaan koneiden (PK2, PK3, PK4) yhteinen kapasitetti oli noin 640 000 tonnia vuodessa. Paperikoneiden kapasiteettia oli tarkoitus kasvattaa investoinnein ja toimintaa tehostamalla 665 000 tonniin vuodessa vuoteen 2010 mennessä, mutta tehtaan lopettaminen lopetti nämä suunnitelmat. Paperikone PK4 pysäytettiin 27.2.2008 kymmeneksi kuukaudeksi, mutta tehtaan lopettamisen myötä seisokki muuttui pysyväksi. Konetta pidettiin usean kuukauden ajan muutaman päivän käynnistysvalmiudessa. Pohjolan tukkityöläisten lakko
Lakot päättyivät 1909 Kemi-yhtiön voittoon ja samalla myös Pohjolan tukkityöläisten renkaan toiminta päättyi. Tässä vaiheessa renkaaseen kuului vielä 643 miestä. Renkaan omaisuus ja toimitalo siirtyivät Sahateollisuustyöväen liitolle ja toimitalo myytiin 1913 Rovaniemen työväenyhdistykselle. Talo paloi lopulta Lapin sodassa syksyllä 1944. Yellowknife
Vuonna 1992 kaivoksen omistajat toivat kaivokselle työntekijöitä kaupungin ulkopuolelta paikallisten kaivosmiesten lakkoillessa. Yksi lakkoilijoista surmasi yhdeksän kaivokseen tuotua työntekijää pommi-iskussa. Kultavarantojen ehtyessä ja toiminnan kulujen kasvaessa Con Mine suljettiin vuonna 2003 ja Giant Mine suljettiin alueen viimeisenä kultakaivoksena vuonna 2004. Tornator
Tainionkosken sulfiittisellutehdas suljettiin 17. huhtikuuta 1962. Tainionkosken paperitehdas toimi Enso-Gutzeit Oy:n alaisuudessa 31. elokuuta 1965 saakka. Kankaan paperitehdas
Tehdas hankki 3/4 vuonna 1923 valmistuneesta Kuhankosken voimalaitoksesta energiansaantinsa turvaamiseksi. Vuonna 1927 G. A. Serlachius Oy oli hankkinut tehtaan omistukseensa ja yhtiön osana tehtaan taloudellinen tilanne vakautui ja toimintamahdollisuudet parantuivat. Tehdasosakeyhtiön fuusioitiin G. A. Serlachius Oy:öön vuonna 1941. Tehtaan koneita uudistettiin sekä tuotantomenetelmiä tehostettiin 1960-luvulla ja tuotteiden määrä ja laatu paranivat. 1980-luvulla tehdas oli Euroopan 10. ja Suomen 3. suurin hienopaperin valmistaja. Tehtaan kolmoskone suljettiin 1980-luvulla. Vuoden 2008 helmikuussa tehtaan toinen kone suljettiin johtaen 72 työpaikan vähentymiseen. Syyskuussa tiedotettiin tehtaan siirtyvän Sappille vuoden vaihteessa. Vuotta myöhemmin Sappi ilmoitti aloittavansa neuvottelut tehtaan sulkemisesta. Viimeinen jäljellä ollut kone suljettiin tammikuussa 2010. Kornit
Viimeiset Cornwallin tinakaivokset suljettiin vuoden 1995 kriisin jälkeen. Tämä on johtanut monen kornin huolestumiseen heidän kulttuurinsa vähittäisestä katoamisesta. Kaivosteollisuuden alasajon myötä Cornwallista tuli Englannin köyhimpiä alueita ja työttöminä on joillakin alueilla jopa 35 % väestöstä. Kornilaisen identiteetin elpyminen on ollut nopeimpia kaikista kelttiläisistä kansoista. Korneille ajetaan laillista asemaa erillisenä kansana ja kornin kieltä yritetään saada laajaan käyttöön hallinnossa. Metsä Board Tako
Tehdas lopetti oman hiomon (puuhioke) tuotannon kesällä 2004 ja tuo tarvittavan massan Metsä Boardin muilta tehtailta. Hiomoa varten tehtaalle tuotiin puupöllejä, joiden kaataminen metallikouruun aiheutti kovaa melua kaupungin keskustassa. Myös puusta mekaanisesti hiotun massan laatu ei enää riittänyt. Ensimmäisessä vaiheessa tehdas siirtyi Lielahden sellutehtaan CTMP-massan käyttäjäksi. Kun Lielahden tehdas suljettiin, siirtyi Takon tehdas käyttämään BCTMP-massoja, joita valmistetaan Joutsenossa ja Kaskisissa. Lapin Kulta
Keväällä 1981 Tornion panimo siirtyi osaksi Hartwallia, ja sen nimi muutettiin Oy Hartwall Lapin Kulta Oy:ksi. Lapin Kulta jäi markkinointiyhtiöksi. Lapin Kulta -oluen menekki kasvoi edelleen niin, että markkinaosuus Suomen olutmarkkinoista kasvoi 1980-luvun lopulla lähes 30 prosenttiin. Vuosituotanto 1990-luvun alussa oli lähes 150 miljoonaa litraa eli lähes kymmenkertainen 1970-luvun alun tuotantolukuihin verrattuna. Virvoitusjuomien osuus tuotannossta putosi kaiken aikaa. Panimon johtajana 1980-luvulla toimi pitkän linjan panimomies, jo 1960-luvulla yrityksen palvelukseen tullut panimomestari Leo Andelin. Viialan nahkatehdas
Nahkatehtaan toiminta päättyi lopullisesti konkurssiin 1995. Tehtaalla työskennellyt Ismo Lumpiola osti 1996 tehdaskiinteistön konkurssipesältä ja perusti kiinteistöosakeyhtiön joka jakoi tehdastilat osakehuoneistoiksi joita myytiin sitten paikallisille yrityksille ja toimijoille. Nykyisin entisen nahkatehtaan tiloissa toimii yli 70 yritystä, harrastepajaa ja kulttuurialan laitosta. Jälkimmäisistä tunnettuja ovat Viialan teatteri ja Pyryn torvisoittokunta. Tehtaan tiilinen savupiippu kunnostettiin 2005–2008 Pirkanmaan ympäristökeskuksen avustuksella. Tornion terästehdas
Tornion terästehdas on Pohjoismaiden suurin yksittäinen sähkönkäyttäjä. Outokummun Tornion tehdasalue on Suomen suurin sähkönkuluttaja, kokonaiskulutukseltaan 3,5 TWh eli noin 4 prosenttia koko Suomen kulutuksesta. Tornion tehtaiden energiakulutus on kuitenkin pienempi kuin useimmilla kilpailijoilla. Suurimmaksi sähkönkuluttajaksi tehdas nousi vuonna 2003, jolloin kulutus oli noin 2,1 TWh. Vielä vuonna 2000 se oli 1,5 TWh.
Ruostumattoman teräksen tuotannossa Kemi-Tornio tuotantoketjun hiilijalanjälki on maailman pienin. 2000-luvulla Outokumpu on tehnyt 10 vuoden aikana noin 200 miljoonan euron suorat ympäristöinvestoinnit Tornion tehtaille, joka on vähentänyt hiilijalanjälkeä 25 prosenttia. Tornion Panimo
Syyskuussa 2016 tuotanto aloitettiin Sangenin ja OPR Polarmallaksen yrityskauppojen myötä saadulla laitteistolla, jotka siirrettiin Saariselältä Tornioon. Ensimmäisenä tuotettiin vaaleaa ale-tyyppistä olutta. Heti tuotannon aloittamisen jälkeen, panimo investoi 1,5 miljoonalla eurolla uuteen panimolaitteistoon, jonka myötä toukokuussa 2017 tuotantokapasiteetti kasvoi yli 2 miljoonaan litraan vuodessa. Panimon ensimmäiset maisteluerät lanseerattiin Oulun Qstock-festivaaleille heinäkuussa 2016. Marraskuussa 2016 ensimmäiset oluet tulivat kauppoihin. Lapin Kullan entinen, eläkkeellä oleva panimomestari ja panimonjohtaja Leo Andelin toimii yrityksessä neuvonantajana ja oli avustamassa Tornion Panimon suunnittelutyössä sekä oluen tuotannon palauttamisesta Tornioon. Andelinin aikoinaan Tornion Olut Oy:lle vuonna 1964 kehittämä ja samana vuonna Brysselissä ja Pariisissa kultamitalilla palkittu Original 1964 lager palautettiin takaisin tuotantoon samalla reseptillä. Original Lapland Lageriksi nimetty olut palkittiin toistamiseen Monde Selection-kultamitallilla vuonna 2018. Syksyllä 2017 panimon ensimmäinen gluteeniton olut ilmestyi kun Irish red ale -tyyppinen olut tuli valikoimiin. Oluen kehitti Guinnessillakin työskennellyt panimomestari James Huey yhdessä Kaj Kostianderin kanssa. Tornion terästehdas
Tornion terästehdas on Outokumpu Oyj:n omistama terästehdas Torniossa Pohjanlahden rannikolla lähellä Kemin kaivosta. Tornion terästehdas on maailman suurin ruostumattoman teräksen integroitu tuotantolaitos, eli kaikki jalostusketjun vaiheet ovat samalla tehtaalla. Se on myös yksi maailman suurimpia ruostumattoman teräksen tuotantoyksiköitä vuotuisella 1,6 miljoonan tonnin kapasiteetillaan. Kolarin rata
Kolarista Äkäsjoelle johtava lakkautettu rata piti avata vuonna 2010 uudelleen malmiradaksi ja rakentaa rataa Muonionjoen ja rajan yli Ruotsiin Pajalaan Kaunisvaaran kaivokselle, mutta suunnitelma peruuntui koska kaivos päätti käyttää Narvikia lastaussatamanaan Suomen satamien sijasta. Toistaiseksi Rautuvaaran ja Äkäsjoen radoille ei ole suunniteltu muuta käyttöä. Haapamäki–Pori-rata
Rataosuutta Parkano–Niinisalo käyttää myös Puolustusvoimat, ja rataosalla kuljetetaan lähes vuosittain varusmiehiä ja sotilaskalustoa taisteluharjoituksiin Pohjankankaalle sekä muualle Suomeen. Aitonevan turvesuolta tuotiin turvetta rautateitse vuoteen 2001, minkä jälkeen kuljetukset siirtyivät maanteille ja rataosa Kihniö–Aitoneva lakkautettiin. Myös Niinisalon ja Kankaanpään välinen pätkä lakkautettiin samaan aikaan ja Niinisaloon rakennettiin radan päälle purkulaituri Puolustusvoimien kalustolle. Laituri korvasi varuskuntaan vuonna 1953 rakennetun pistoraiteen. 
Rataosuus Porin Aittaluodosta Ruosniemeen suljettiin liikenteeltä 13. joulukuuta 2015, kaupallisen tavaraliikenteen loputtua Rosenlewille jo vuonna 2010 sekä Ruosniemen kaasuterminaalille keväällä 2014. Rataa ei kuitenkaan purettu, vaan säilytettiin joksikin aikaa mahdollista uudelleenavaamista varten. 
Parkano–Kihniö-osuuden vähäinen puutavaraliikenne loppui, kun Parkanoon oli rakennettu raakapuuterminaali, ja rataosuus suljettiin joulukuussa 2015. Kainuunkylä
Kainuunkylä on kylä Ylitornion kunnassa Tornionjoen varrella, noin kaksitoista km etelään Ylitornion kuntakeskuksesta, ja 50km pohjoiseen Tornion keskustasta. Kainuunkylän ala-aste lakkautettiin vuonna 2005 oppilaitten puutteen ja kunnan säästötoimien takia. Kylässä toimi vielä 70-luvulla 2 kauppaa, posti ja Baari, vuonna 2010, viimeinen julkinen rakennus, kyläkauppa lopetettiin. 
Kainuunkylän rantatiellä Torniojoki tulvii keväisin yli uomiensa tielle, niin että koulubussit ja maitoautot eivät pysty ajamaan teillä. Keski- ja loppukesästä puolestaan vedenpinta laskee niin paljon, että kainuunkylänväylällä ei tahdo päästä enää moottoriveneellä kulkemaan. Meri-Lappi
Meri-Lappi on kasvanut suurteollisuuden ympärille. Teollisuus on toiseksi merkittävin elinkeino. Meri-Lapin alueelle on kerääntynyt suuri joukko isoja yrityksiä. Tämä johtunee hyvistä kulkuyhteyksistä meritse sekä rautateitse. Suurimmat tuotantolaitokset sijaitsevat Kemissä ja Torniossa. Kemissä on hyvin pitkälti keskitytty paperin- ja kartongin valmistamiseen ja kaivostoimintaan. Torniossa taas teräksen valmistamiseen Elijärvellä louhitusta malmista. Näiden ympärille on syntynyt runsaasti pk-yrityksiä, joista esimerkkinä voidaan mainita torniolainen Kuitunikkarit. Yritys valmistaa muun muassa suuria tuulivoimalakomponentteja lasikuidusta. Lapin Kulta (panimo)
Lapin Kulta oli 22. marraskuuta 1873 Tornionjoen rannalle Tornion kaupungin alueelle Suensaareen perustettu olutpanimo. Panimon toiminta lopetettiin 31. elokuuta 2010. Panimo avattiin uudelleen syyskuussa 2016 Tornion Panimo Oy:n nimellä. Avaamisen mahdollisti 1.1 m€ joukkorahoituskampanja. Ensimmäiset Torniossa valmistetut oluet ovat saatavilla marraskuussa 2016. Panimon kapasiteetti kasvaa keväällä 2017 yli 2.3 miljoonaan litraan. Martinniemen saha
Vuonna 1952 Martinniemen saha siirtyi Rauma-Raahe Osakeyhtiöstä ja Repola-Viipuri Osakeyhtiöstä muodostetun Rauma-Repola Osakeyhtiön omistukseen. 6. maaliskuuta 1987 hallitus päätti liittää tappiollisen Martinniemen sahan Vapoon, joka oli sahaajana ennen kuin saha lopullisesti lopetettiin marraskuussa 1988. Nykyisin vanhalla saha-alueella toimii Martinniemi Timber Oy. Pilkington Automotive Finland
Vuonna 1994 Pilkington osti loputkin Lahden Lasitehtaan osakkeista, ja seuraavana vuonna lasitehdas siirtyi osaksi Lamino-konsernia. Eristyslasien valmistus lopetettiin Lahdessa kokonaan vuonna 1990, ja sieltä siirrettiin puoliautomaattinen eristyslasien tuotantolinja Tampereen tehtaalle. Vuonna 1996 Lahden Lasitehdas pysäytettiin uuniremonttia varten. Tehdas aloitti uudelleen lasin tekemisen joulukuussa 1998. Kalmar
Nykyisin Kalmarissa on konepajateollisuutta, Linné-yliopiston Kalmarin kampus ja TeliaSoneran tutkimusosasto. Volvon tehtaat ja suklaatehdas suljettiin 1990-luvulla, kiskokalustotehdas kahden omistajanvaihdoksen jälkeen 2005. Kauklahden Pyrintö
Lasitehtaan toiminnan loputtua vuonna 1952 menetettiin mainiot toiminta- ja harjoitustilat. Toiminta siirtyi takaisin Rannikon tiloihin. Lisäksi suurin osa seuran parhaista toimihenkilöistä muutti pois paikkakunnalta. Kauklahden uusi kansakoulu valmistui vuonna 1958. Sieltä saatiin harjoitustiloja voimistelua ja lentopalloa varten. Karhulan lasitehdas
Karhulan lasitehdas eli Karhulan Lasi Oy oli William Ruthin perustama lasitehdas sittemmin A. Ahlström Osakeyhtiön omistukseen siirtynyt Karhulassa, Kotkassa. Vuonna 1995 tehtaan ostanut yhdysvaltalainen O-I lopetti yli sata henkilöä työllistäneen tehtaan toiminnan syksyllä 2009. Työntekijöistä 13 henkeä työskenteli silkkipainon puolella, joka lopetettiin vuodenvaihteen 2009-2010 jälkeen. Lopettamisen syyksi on ilmoitettu pullotuotannon ylikapasiteetti Euroopassa, myynnin väheneminen ja lama. Tehdas oli Suomen ainoa pakkauslasin ja lasipullojen valmistaja. Vuonna 2010 A. Ahlström osti tehdaskiinteistön O-I:lta takaisin. Samalla Karhulanniemen tehdasalueella toimii mm. Sulzerin pumpputehdas sekä Richter Karhula Oy:n konepaja. Suomen lasimuseon johtaja Heikki Matiskainen pitää tehtaan kulttuurihistoriallista merkitystä kiistämättömänä. Vuonna 2018 A. Ahlström myi noin kymmenen hehtaarin suuruisen tehdasalueen, uudeksi omistajaksi on tullut porilainen kiinteistöjen ja arvopapereiden sijoitustoimintaa harjoittava G-Capital Oy. Konginkangas
Paikkakunnan perinteitä vaalii Konginkankaan Kotiseutukerho Kömin Kilta ry. Eräänä hankkeenaan he dokumentoivat Konginkankaalla toimineen Suomen viimeisen miesten pukuja valmistaneen tehtaan Salmutex Oy:n toimintaa vuotta ennen kuin yritys joutui vuonna 2015 lopettamaan toimintansa. Lapin Kulta (panimo)
Vuonna 1994 Lapin Kulta toi markkinoille uuden tuotteen, light-oluen, jonka sanottiin olevan ""suurin uutinen sitten keskioluen"". Vuosi 1998 oli Lapin Kullan historiassa erikoinen - Lapin Kullan menekki laski ensi kerran yrityksen historiassa. Markkinaosuus säilyi kuitenkin Suomen olutmarkkinoista 34 prosentissa. Tornion panimon johtoon tuli tässä vaiheessa Lauri Multanen. Lapin Kulta
Lapin Kulta onnistui ajoittamaan laajennus- ja uudistushankkeensa kasvun mukaan ja toimimaan korkealla käyttöasteella. Yhteistyö Hartwall Oy:n kanssa auttoi myynnin levityksessä koko maahan. Ulkopuoliset yllättyivätkin, kun keväällä 1980 uutisoitiin näyttävästi pitkäaikaisten omistajien luopumisesta Lapin Kulta -panimon omistajina. Stormbom-suku teollisuusneuvos Irma Stormbomin johdolla luopui panimoyrityksen omistuksesta. Lapin Kulta säilyi kaupassa itsenäisenä yhtiönä. Yhtiön henkilökunta siirtyi uuden omistajan palvelukseen vanhoina työntekijöinä. Tässä vaiheessa Lapin Kulta -panimo valmisti olutta 32 miljoonaa litraa. Lapin Kullan markkinaosuus Suomen olutmarkkinoilla oli tällöin noin 10 prosenttia ja virvoitusjuomien noin kaksi prosenttia. Lapin Kulta
Vuoden 2002 alussa brittiläinen suurpanimno Scottish & Newcastle hankki Hartwallin omistukseensa. Yrityksen johdosta kuitenkin vakuutettiin, että tuotanto Torniossa jatkuisi, koska ei olisi mitään päällekkäisyyksiä. Tuotantokapasiteetti oli noin 100 miljoonaa litraa vuodessa. Siitä meni noin viidennes vientiin. Merkkinä panimon kehityksestä vielä siinä vaiheessa voi pitää vuoden 2003 aikana tehtyjä investointeja valmistusprosessiin. Muutosta huonompiin aikoihin ennakoi vuonna 2005 tehdyt henkilöstövähennykset. Silloin työntekijämäärä väheni viidelläkymmenellä, kun osa pullotuksesta siirrettiin Lahteen. Pyynikin tulitikkutehdas
Pyynikin tulitikkutehtaan toiminta päättyi vuonna 1908 ja tehtaan rakennukset purettiin vuonna 1910. Tehdasrakennusten betoniperustuksia on vielä osittain säilynyt. Myöhemmin Tampereen Särkänniemessä toimi vuonna 1926 perustettu aina vuoteen 1975 saakka. Kuokkastenkoski
Sahan ja rautatehtaan toiminta menestyi vaihtelevasti, mutta vuonna 1903 Kuokkastenkosken teollisuuslaitokset menivät konkurssiin ja joutuivat . Toiminta jatkui vuoteen 1908, jolloin rautatehdas lopetettiin ja masuuni purettiin. Gutzeit-yhtiö jatkoi sahan toimintaa 1920-luvulle saakka, ja myllyn toiminta jatkui vielä siitäkin pidemmälle. Nykyään teollisuudesta on näkyvissä enää betoniset perustukset, herrasväen pytinki eli "hovi" kosken rannalla, sekä työnjohtajan talo, joka on kunnostettu vuonna 1978 Nurmeksen seurakunnan käyttöön. Stora Enson Imatran tehtaat
Ruskean kraftlinerin valmistus lopetettiin vuonna 1984. PK8 lopetettu vuonna 2010. CTMP-laitos on käynnistetty vuonna 1996
Tainionkosken höyryvoimala on suljettu vuonna 1998Tehdasalueen vaihtotöistä huolehtii Imatran veturipalvelu. Sillä on käytössään useita vetureita: Tornio-Pohjoinen
Liikennepaikka avatiin henkilöliikenteelle 21. tammikuuta 1986. Se käsitti vaatimattoman pysäkkikatoksen sekä lyhyen henkilölaiturin. Seisakkeella pysähtyivät kaikki Kolarin suunnan henkilöjunat aina 3. toukokuuta 2004 saakka, jonka jälkeen pysähdykset lakkautettiin. Syynä lakkautukseen olivat vähäiset käyttäjämäärät, lyhyt laituripituus sekä vaarallinen sijainti kaarteessa. Liikennepaikka lakkautettiin virallisesti 9. tammikuuta 2005. Nurmo
1900-luvulla Nurmon valutuotanto väheni. Pentti Virrankoski arvelee syyksi toisaalta hevoskulttuurin taantumista ja toisaalta messinkituotteiden teollisen valmistuksen tehokkuutta. Nurmon viimeiset merkittävät pelttarit työskentelivät vielä vuonna 1940. Yatelan kultakaivos
Kaivos oli alun perin tarkoitus sulkea vuonna 2010, mutta malmin louhintaa jatkettiin vuoteen 2013 saakka. Läjitetyn malmin käsittely lopetettiin vuonna 2014. Yatelan kulta sulatettiin lähellä sijaitsevassa Sadiolan kaivoksessa. Lapinkylä (Kirkkonummi)
Lapinkylän varsinainen keskus on kyläkauppa joka lopetti toimintansa v. 2016, mutta avautui uudelleen vuonna 2017. Palveluihin lukeutuvat myös parturi-kampaamo, ratsastustalli, leipomo-kahvila, vanhan tavaran liike ja puuseppä. Wärtsilä Meriteollisuus
Telakoiden yhdistymisen takana oli läntisiä teollisuusmaita koetellut telakkakriisi, jonka seurauksena laivanrakennus oli muuttunut voimakkaasti tappiolliseksi. Yhdistämisellä haluttiin hakea tehokkuutta ja karsia kapasiteettia. Käytännössä tämä tarkoitti Valmetin Vuosaaren (Helsinki) ja Pansion (Turku) telakoiden sulkemista. Osana omistusjärjestelyjä Valmetin ja Wärtsilän paperikoneteollisuus yhdistettiin ja siirrettiin kokonaan Valmetille. Läsäkosken kanava
Saha lopetti toimintansa 1939 ja mylly lopetettiin 1950-luvulla kun Vakuutusosakeyhtiö Pohjola osti Läsäkoski-yhtymän pääasiassa yhtymän metsäomaisuuden takia. Läsäkoskelle perustettiin 1958 suuri kauppapuutarha ja siellä toimi 1958–1976 Pohjolan henkilökunnan koulutuskeskus. Vuonna 2000 Läsäkosken alueen ostivat Kangasniemen kunta ja Mikkelin kaupunki Lapin Kulta
Lapin Kulta on suomalainen Hartwallin valmistama olutmerkki. Olutta on perinteisesti valmistettu Torniossa, mutta tuotanto siirrettiin kokonaan Lahteen, kun Tornion panimo suljettiin 31. elokuuta 2010. Lapin Kullan vaaleat lager-tyyppiset III- ja IVA-versiot kuuluvat Suomen ostetuimpien olutmerkkien joukkoon. Suurimmat kilpailijat ovat Sinebrychoffin Karhu ja Koff sekä Olvin Olvi ja Sandels. Myös Hartwallin toinen suuri olutmerkki Karjala kuuluu suurimpien suomalaisten oluiden joukkoon. Lapin Kullan raaka-aineet ovat vesi, ohramallas ja humala. Ursus (olut)
Ursus oli ensimmäinen yksityistetty yhtiö Romaniassa vuoden 1989 vallankumouksen jälkeen. Vuonna 1996 panimojätti SABMiller osti yhtiön. 
18. marraskuuta vuonna 2010 yhtiö ilmoitti lopettavasa Cluj-Napocan panimon ja siirtävänsä tuotannon muihin pisteisiin; näin Ursuksen 132-vuotinen historia kaupungissa päättyi. Kuohu
Kuohu oli aiemmin Jyväskylän maalaiskuntaan kuuluva kylä, ja Toraksen sahan ansiosta se oli työpaikoiltaan omavarainen. Asukkaiden työpaikat olivat kävelymatkan päässä kotoa. Saha lopetti toimintansa 1980-luvun alussa, jonka seurauksena asukkaita muutti pois ja Kuohun asukasluku putosi 600 hengestä neljäänsataan. Kuohun kohdalla oli aiemmin rautatieseisake, joka poistettiin käytöstä 1984. Kajaanin paperitehdas
Kajaanin paperitehdas oli Kajaanin Tihisenniemellä sijainnut UPM-Kymmene-konserniin kuulunut tuotantolaitos, joka toimi 30. lokakuuta 1919 – 17. joulukuuta 2008. Tehtaassa oli lopettamisvaiheessa kolme paperikonetta ja se oli UPM:n mittakaavassa keskimääräistä suurempi paperitehdas. Se on myös suurin Suomessa suljetuista paperitehtaista ja oli toimiessaan eräs Euroopan suurimmista sanomalehtipaperitehtaista. Oratop
Vuonna 1999 kuopiolainen Turo Tailor osti Oratopin osake-enemmistön, ja loput osakkeista siirtyivät Oratopin toimivalle johdolle. Muutamaa vuotta myöhemmin Turo lopetti Oratopin tehtaan Piikkiössä ja siirsi takkituotannon Kuopioon. Turon koko tuotanto Kuopiossa siirrettiin ulkomaille vuonna 2009. Reposaaren Konepaja
Telakkatoiminnan loputtua telakan alue oli lähes käyttämättömänä vuoteen 1988 asti, jolloin se myytiin Kuunari Koivistoa kunnostaneelle säätiölle. Se kuitenkin ajautui konkurssiin jo vuonna 1991 ja alue siirtyi pakkohuutokaupalla Porin kaupungin haltuun. Kuunari Koivisto oli konepajan rannassa aina vuoteen 2007 saakka, jolloin se häädettiin paikalta seuraavana vuonna pidettyjen loma-asuntomessujen tieltä. Luettelo Suomen tekstiili- ja vaatetustehtaista
Luetteloon on merkitty tuotannon päättymisvuosi Suomessa, vaikka yritys jatkaisi yhä mutta olisi lopettanut valmistuksen tai siirtänyt sen muualle (esimerkiksi Turo Tailor lopetti tuotannon Suomessa 2009). Monet tehdastilat työntekijöineen esiintyvät luettelossa useamman yhtiön kohdalla, sillä oli tavallista, että kun yksi yritys paikkakunnan teollisuushallissa lopetti, tilalle tuli toinen saman alan yritys, joka jatkoi samoilla koneilla ja palkkasi työhön paljolti samoja ihmisiä. Tornionlaakso
Historiallisesti Tornionlaakso on osa Peräpohjolaa. Tornio on alueen kaupallinen ja historiallinen keskus, jonka menetettyään Ruotsi perusti omalle puolelle rajaa Haaparannan kaupungin, jotka yhdessä muodostavat kaksoiskaupungin. Väestö vähenee pohjoista kohti ja Ruotsin puoleinen osa on Suomea harvemmin asutettu. Muita merkittäviä keskuksia ovat Kiiruna, Ylitornio ja Matarenki sekä Pello, jotka tosin kaikki ovat kärsineet voimakkaasta väestön vähenemisestä. Huomattava on myös Ylläksen matkailukeskus Äkäslompolon ja Ylläsjärven kylissä Kolarin kunnassa. Tornion Panimo
Heineken omisti entisen panimon suurtehdasalueen ja rakennukset, jotka oli tarkoitus purkaa. Maansiirto Mykkälä Oy osti Heinekeniltä koko tehdasalueen rakennuksineen maaliskuussa 2014. Helmikuussa 2016 oululainen Sangen Oy osti OPR Oy Polarmallaksen ja kaupan myötä yhtiö muutti nimensä Tornion Panimo Oy:ksi. Tammikuussa 2016 Sangen Oy ja panimon aluetta hallinnoivan kiinteistöyhtiö Arctic Property Oy tekivät aiesopimuksen panimon rakentamisesta entiseen Lapin Kullan kiinteistöön. Tornion Panimon emoyhtiö Sangen Oy, järjesti 10. helmikuuta 2016 joukkorahoituskampanjan ja kesäkuussa päättynyt osakeanti tuotti yli miljoona euroa. Panimon johtajana aloitti Kaj Kostiander ja Tornion Panimon toiminta käynnistettiin Lapin Kullan vanhaan toimitilaan, johon remontoitiin 12 000 neliön tuotantotilat. Kuusiluoto
Lapin sodan jälkeen sahaus lopetettiin. Sahattua puutavaraa käytettiin Tornionseudun jälkeenrakennustarpeisiin. Aureskoski (yritys)
1990 luvun alussa Aureskosken saha oli jalostusasteeltaan kolmen parhaan joukossa Suomessa. Sen omistajat kärsivät kuitenkin muissa liiketoimissaan vaikeuksia Suomen 1990-luvun alun lamassa, ja Aureskoski Oy myytiin vuonna 1994 ruotsalaiselle Fagerlid Industrier AB:lle. Se osti myös Lapuan Saha Oy:n 1997 mutta ajautui konkurssiin. Aureskosken toimintaa jatkettiin konkurssipesän lukuun kunnes laitoksen osti UPM-Kymmene vuonna 2000. Vuonna 2004 Aureskosken sahaustoiminta päättyi, mutta tiloissa alettiin jatkojalostaa muiden sahojen tuotteita. Tämäkin toiminta kuitenkin päättyi vuoden 2012 lopussa. Förbyn kaivos
Förbyn kalkkikaivos toimi Särkisalon Isossaluodossa 1882–2010 ja sen omisti "Karl Forsström Oy". Kaivos lopetettiin talvella 2010 koska kalkkikiven louhinta nykyistä syvemmältä olisi tullut kannattamattomaksi. Viime vaiheissa kaivos työllisti 7 henkilöä ja sen alin taso oli 530 metrin syvyydessä. Abloy
Tampereen tehdas päätettiin sulkea vuonna 2010, ja tehtaan toiminta päättyi vuoden 2011 lopussa. Abloy myi vuonna 2012 tehtaan tontin YIT:lle joka suunnittelee tontille asuintaloja. Tonttia alettiin puhdistaa vuonna 2013, ja tehtaan purku alkoi maaliskuussa 2015. Purku saatiin valmiiksi samana vuonna. YIT suunnitteli tehtaan tontille Tohlopinranta-nimistä asuinaluetta, jonka rakentaminen aloitettiin vuoden 2017 alussa. Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu
Kemi-Tornion ammattikorkeakoulu (KTAMK) oli vuoteen 2013 asti toiminut ammattikorkeakoulu. KTAMK:ssa oli 2400 opiskelijaa, joista 650 oli aikuisopiskelijoita. Työntekijöitä KTAMK:ssa oli 250. Toimipisteitä oli sekä Kemissä että Torniossa. Kemi-Tornion ja Rovaniemen ammattikorkeakoulut molemmat lakkautettiin 31.12.2013 ja ne perustivat yhdessä 1. tammikuuta 2014 alkaen uuden Lapin ammattikorkeakoulun. Linnankosken voimalaitos
Joen vastarannalle suunnitellun tehokkaamman voimalaitoksen vuoksi Linnankosken voimalaitoksesta tehtiin vain väliaikainen. Tämän vuoksi se poikkeuksellisesti rakennettiin kokonaan puusta, aina kantavia rakenteita ja hirsiperustuksia myöten. Puinen voimalaitosrakennus ei ollut kovinkaan vakaa, sillä sen kerrottiin tärisseen turbiinien ollessa käytössä. Lähistöllä toiminut karbiditehdas tuhoutui tulipalossa jo syyskuussa 1901, jonka jälkeen Siitola Ab ajautui konkurssiin tammikuussa 1903 ja voimalaitoksen toiminta lopetettiin. Vuonna 1912 konkurssipesän osti pietarilainen yhtiö, joka kolmen vuoden kuluttua vuokrasi voimalaitoksen Tornator Oy:lle sähkon tuottamiseen Elektrometallurgiska Aktiebolagetin Vuoksenniskassa sijaitsevalle sulatolle. Granit (yritys)
Talvisodan jälkeen Hanko joutui venäläisten vuokra-alueeksi, ja Granit siirsi päätoimipaikkansa Saloon. Yritys myytiin 1965 "Oy Kullgrens Enka Granit Ab":lle, ja vähitellen sen toiminta hiipui niin, että yhtiö poistettiin lopulta kaupparekisteristä 1980 sen jälkeen kun sen ruotsalainen emoyhtiö oli tehnyt konkurssin 1977. Kullgrenin suomalainen tytäryhtiö siirtyi 1981 ruotsalaiselle "AKF Granit Ab":lle, ja se toimi "AKF Granit Oy Ab" nimellä aina vuonna 1995 tapahtuneeseen konkurssiin saakka. Harjavallan suurteollisuuspuisto
Vuonna 2000 Outokumpu päätti luopua nikkeliteollisuudestaan ja Harjavallan nikkelitehdas myytiin amerikkalaiselle OM Groupille. Se puolestaan kauppasi tehtaan vuonna 2007 venäläiselle Norilsk Nickel-konsernille. Outokumpu Harjavalta Metals puolestaan siirtyi yritysjärjestelyiden myötä osaksi ruotsalaista Boliden-konsernia vuonna 2004. Kemira GrowHow-nimellä toiminut lannoitehdas myytiin vuonna 2008 norjalaiselle Yaralle. Harjavallan suurteollisuuspuisto -nimitys otettiin käyttöön viimeisimpien yrityskauppojen myötä. Vuonna 2014 alueella tapahtui Harjavallan nikkelipäästö. Tornion Panimo
Tornion Panimo ja panimomyymälä sijaitsevat vuonna 2016 perustetussa Elämystehdas Lapparissa, jossa on useita eri toimijoita.
Panimon tuotantokapasiteetti oli vuonna 2018 noin 2 500 000 litraa, joka on tarkoitus nostaa 5 miljoonaan litraan vuodessa. Kalliokosken lasitehdas
Kalliokosken tehdas joutui lopettamaan toimintansa 1931 kun sen tuottama suupuhallettu ikkunalasi ei enää kyennyt kilpailemaan vuodesta 1927 Lahden lasitehtaalla koneellisesti tuotetun ikkunalasin kanssa. Tornio
Tornion Suensaarella toimi elokuuhun 2010 asti Hartwallin (aiemmin Lapin Kulta) kansainvälisestikin tunnettua Lapin Kulta -olutta valmistanut yli 130-vuotias olut- ja virvoitusjuomatehdas. Panimossa työskenteli parhaimmillaan 200-300 työntekijää ja viime vaiheessa noin 100. 
Vuonna 2016 tehdaskiinteistöön perustettiin Elämystehdas Lappari, jossa toimii useita eri toimijoita kuten Club Teatria ja Tornion Panimo. Myllykoski (paperitehdas)
Myllykosken paperitehtaalla oli loppuvaiheessa kaksi tuotantokäytössä ollutta paperikonetta (PK4 ja PK6), joiden yhteinen tuotantokapasiteetti oli noin 380 000 t/a. Paperikone PK7 pysäytettiin marraskuussa 2011, paperikone PK5 on seissyt vuodesta 2002 ja museopaperikoneena säilytetty paperikone PK3 70-luvulta saakka. Myllykoski Paper päätti romuttaa PK5-koneen vuonna 2006 ja kone purettiin 2012. Musopaperikone PK3 siirrettiin UPM:n Keskusarkistoon Valkeakoskelle vuonna 2012 tehtaan lopettamisen yhteydessä. Kiviranta (Tornio)
Tultaessa 1960-luvulle kulkuyhteyksien parantumisen ja autoistumisen myötä kylän asukkaiden ammatit vaihtuivat maataloudesta teollisuuden ja palvelun ammatteihin johtuen kaupungin läheisyydestä. Aikakauden muuttumista kielivät uittotoiminnan sekä perinteisen lohenkalastuksen päättyminen syksyllä 1970. Kylän läpi aivan joen rannan läheisyydessä mennyt jokivarren valtatie siirrettiin vanhan kyläyhteisön itäpuolelle rautatien varteen vuonna 1971. Tässä vaiheessa kylän uudisasutus, omakoti-, rivitalo- ja kerrostaloasutus, oli laajentumassa radan itäpuolelle. Tämän vuoksi vanhassa koulutalossa ei kyetty enää hoitamaan kansakoulusta peruskouluksi muuttuneen opetuksen oppilasmääriä, vaan uudelle asuntoalueelle rakennettiin uusi suurempi koulutalo. Kivirannan elämä Alatornion kunnan keskuksena päättyi vuoden 1972 lopussa. Kylästä tuli syntyneen suuremman Tornion kaupungin esikaupunki. Tornio
Tornio on teollisuuskaupunki. Tornion merkittävin työnantaja on Outokumpu, jonka ruostumatonta terästä valmistava Tornion terästehdas työllistää yli 2 000 henkeä. Outokummun ansiosta Torpin teollisuusalueelle on noussut vahva metalli- ja konepajakeskittymä. Outokumpu on viime aikoina suunnitellut laajentavansa ferrokromitehdasta Torniossa jolloin syntyisi 100 uutta työpaikkaa. Outokumpu
Teollisten työpaikkojen suhteellisen suuri osuus selittyy kaupungin elinkeinorakenteen murroksella, jossa vuonna 1989 lakkautetulla Outokummun kaivoksella ja sitä ennen tehdyillä aluepoliittisilla tukitoimenpiteillä on ollut iso merkitys. Kaivoksen tilalle merkittäväksi työpaikkakeskittymäksi on vuodesta 1979 alkaen rakentunut Outokummun seudun teollisuuskylä, jossa sijaitsee noin 700 teollista työpaikkaa. Teollisuuskylässä toimii myös valtaosa kaupungin merkittävimmistä työnantajista. Outokummun suurimpia teollisia työnantajia ovat Outotec Turula Oy, HK Scan Finland Oy, Piippo Oyj, Outokummun Metalli Oy, NS Group / Okun Hammaspyörä Oy, Okun Koneistuspalvelu Oy, Finelcomp Oy sekä Mondo Minerals. Lapin Kulta (panimo)
Pari vuotta sen jälkeen vuonna 1970 yhtiön pitkäaikainen toimitusjohtaja Irma Stormbom jäi eläkkeelle siirtyen johtokunnan puheenjohtajaksi. Samalla lähes 60 vuotta Gellinin-Stormbomin suvun hallussa ollut toimitusjohtajuus siirtyi Leo "Kixi" Laaksoselle.
Vuonna 1974 Irma Stormbom sai teollisuusneuvoksen arvon ensimmäisenä naisena Lapin läänissä. Porin Oluttehdas
Porin Oluttehtaan tuotannosta noin 80 prosenttia oli Karhu-olutta pullotuksen siirtyessä Keravan panimoon 2007. Parin vuoden kuluttua Koff päätti lakkauttaa Porin oluttehtaan. Päätöksen jälkeen perustettiin kansalaisliike Porin Oluttehtaan puolesta ja se julisti kaikki Koffin tuotteet ostoboikottiin, kunnes tehtaan lakkautuspäätös olisi pyörretty. Porin kaupunki puolestaan paheksui, että sen tekemistä suurista investoinneista huolimatta kaupungin kulttuurihistoriaa tuhottiin. Tehtaan toiminta kuitenkin päättyi syyskuussa 2009. Lapin kultaryntäykset
Lapin kullankaivun erityislaki kumottiin lopulta marraskuussa 1883, jolloin se korvattiin uudella koko suuriruhtinaskunnan kattavalla kaivos- ja valtauslailla. Jäljelle jääneet kaivajat siirtyivät kultamäärien pienentyessä aluksi Ivalojoelta Palsinojalle ja Sotajoelle sekä sieltä edelleen 10–15 kilometriä itään Laanilan kylän alueelle. Vuosisadan vaihteeseen tultaessa kullankaivuta harjoittivat enää lähinnä paikalliset asukkaat, ja heidänkin vuotuinen saaliinsa jäi yleensä alle viiden kilon. Samaan aikaan perustettiin kolme kultayhtiötä, jotka aloittivat Laanilassa malminlouhinnan. Toiminta oli kuitenkin kannatamatonta, ja lopulta yhtiöt lopettivat toimintansa. Ojamon kalkkikivikaivos
Vielä vuonna 1951 kaivoksessa suoritettiin uuden tason avaustöitä 238 metriä Lohjanjärven pinnan alapuolella. Vuonna 1958 tason 138 metriä yläpuolella olevien kalkkivarojen todettiin riittävän vain muutamaksi vuodeksi, ja kaivos päätettiin ilmeisesti jo tuolloin lopettaa. Samassa yhteydessä myös avaustyöt tasolla 238 metriä lopetettiin. Kaivos suljettiin lopullisesti vuonna 1965 turvallisuussyihin vedoten, vaikka todellisuudessa lakkauttamisen syyt olivat pääasiassa taloudelliset. Heinolan vaneritehdas
UPM lopetti vuonna 2010 Heinolassa sijainneen sahansa ja vaneritehtaan. Vaneritehdas oli seisoksissa jo vuoden 2009 alusta lähtien. Viime vaiheessa vaneritehtaalla oli 212 työntekjää ja sahalla 77 työntekijää. Samassa yhteydessä UPM lopetti myös Kaukaan vaneritehtaan Lappeenrannassa ja Parkanon jalostetehtaan. Lapin Kulta (panimo)
Oluen tuotanto Torniossa loppui elokuun alussa 2010, ja tehdaslaitos suljettiin elokuun lopussa 2010. Sulkemishetkellä olutta oli tuotettu Torniossa Lapin Kullan panimossa vuodesta 1873 alkaen eli kaikkiaan 137 vuotta. Laitakari (Haukipudas)
Saaren eteläosa on sataman lisäksi ollut teollisuusaluetta ja siellä on sijainnut Rauma-Repola-yhtiöön kuulunut Martinniemen puuhiomo ja siihen kuulunut höyryvoimalaitos. Saarella ollutta puuhiomon vanhaa tiilipiippua, tiilistä hiomorakennusta sekä voimalaitosta ehdotettiin useaan otteeseen purettavaksi. Piippua käytettiin yleisesti maamerkkinä, sillä se erottui kauas merelle. Saaren maa-alueet ovat osittain UPM-Kymmene Oyj:n omistuksessa. Voimalaitos ja piippu purettiin vuonna 2017. Koskenkorva (Ilmajoki)
Koskenkorvan naisia työllisti 1950–1960-luvuilla Välimäki Oy:n villakehräämö ja kutomo. 1960-luvun loppupuolella sen vienti Neuvostoliittoon kuitenkin tyrehtyi, ja yritys asetettiin konkurssiin 1968. Vapautuneisiin tiloihin saatiin kuitenkin pian Suomen Trikoon ompelimo, josta tuli vuoteen 1978 mennessä Ilmajoen suurin työnantaja. Muun suomalaisen valmisvaateteollisuuden tapaan tehtaan tuotanto kuitenkin alkoi vähetä ja tehdas suljettiin. Koskenkorvan tuolloin menestyneisiin, mutta sittemmin hiipuneisiin teollisuusyrityksiin kuuluivat Valmislakki Oy, Betonivalmiste Oy, Lahti-Röyskön huonekalutehdas sekä pyörätuoleja ja invalidimopedeja valmistanut Erkkola Ky. Vuosina 1980–1986 Koskenkorvalla toimi Riihimäeltä tulleiden lasinpuhaltajien Lasipaja, yhtiönimeltään Ilmajoen Lasi Oy. Misi
Kylätoimikunta perustettiin 19. joulukuuta 1984 ja puheenjohtajaksi valittiin Kauko Honkasilta, hän on ollut yksi pitkän linjan toimihenkilö kaikilla saroilla. Samana vuonna (1984) Lapinmaa lakkautti kauppatoiminnan ja vuonna 1986 lopetti Sylvi Närhi K – kaupan. Näin ollen joutuivat kyläläiset turvautumaan kauppa-autoon, kunnes rohkeana yksityisyrittäjänä 12. heinäkuuta 1988 Sakari Laitinen perusti "Sakun puotin". Nyt senkin toiminta on loppunut. Misin kansakoulu lakkautettiin v. 1993 ja nyt saavat paikkakunnan kouluikäiset kulkea koulutaksilla Vikajärvelle ja matkaa yhteen suuntaan tulee 25 km. Kajaanin paperitehdas
Koetulokset olivat myönteisiä, mutta mäntypaperilla on vieläkin haasteita voitettavana. Yksi ongelma on sen vaaleus. Myös paperiprosessin pihkanpoiston tehokkuus vaatii vielä kehittelyä. Pihkaisuus on rajoittanut männyn käyttöä paperinvalmistuksessa. Mänty on uusi vaihtoehtoinen puulaji mekaanisen massan valmistukseen ja sen oli tarkoitus olla merkittävä kilpailutekijä tehtaalle. 24.7.2008 UPM Ilmoitti jatkavansa mäntykoeajoja paperikone PK3:lla. Lopettamisilmoituksen yhteydessä 10.9.2008 UPM ilmoitti lopettavansa mäntykokeilun raaka-aineiden hintamuutoksista johtuen. Pallo–Tyysterniemi
1880-luvulta alkaen Pallossa on ollut myös teollisuutta. Vuonna 1886 perustettiin Lappeenrannan konepaja, jonka tiloissa ovat myöhemmin toimineet Larox ja Outotec. Valtion rikkihappotehdas perustettiin Tyysterniemen ja Pallon rajalle vuonna 1922. Tehdas lopetti toimintansa vuonna 1963. Tehtaasta muistuttaa Pallonlahden ”kiisutorni”, jonka avulla materiaaleja siirrettiin laivoista tehtaalle. Nykyisin rakennuksissa on Saimaan ammattiopisto Sampon toimipiste. Vuosina 1970–2007 Pallossa toimi Pola Oy:n vaatetehdas. Mustanaamio
1980-luvun sarjakuvan kulta-ajoista Mustanaamion suosio on sittemmin hiipunut. Joka toinen viikko ilmestyneen lehden levikki oli julkaisun viimeisinä vuosina 2000-vuosikymmenellä noin 3 000 kappaletta. "Mustanaamio"-lehden julkaiseminen lopetettiin Suomessa 23. marraskuuta 2010. Viimeiseksi numeroksi jäi 25–26/2010. 18. toukokuuta 2011 Egmont Kustannus kuitenkin ilmoitti verkkosivuillaan, että Mustanaamio palaa myyntiin erikoisjulkaisuina, koska fanit olivat vaatineet sitä. Lassila &amp; Tikanoja
Suomen 1990-luvun alun lamassa ja Neuvostoliiton bilateraalikaupan loputtua Topman-kenkäteollisuus myytiin pois ja Tiklas yhdistettiin kuopiolaisen Piretta-P.T.A.:n kanssa uudeksi Avardo Oy:ksi, josta Lassila & Tikanoja omisti kolmanneksen. Vuonna 1995 myös Avardo meni konkurssiin, jolloin Lassila & Tikanoja luopui vaatetusteollisuudesta, ja ympäristönhuollosta tuli 1990-luvun lopulla Lassila & Tikanojan suurin toimiala. Säkkivälineestä tuli toimialan johtava yritys Suomessa, kun se osti keväällä 2000 WM Ympäristöpalvelut Oy:n. Lahden lasitehdas
Pilkington sulki tehtaan ja tuotanto päättyi toukokuun 2012 lopussa. Se oli viimeinen tasolasia valmistava yritys Suomessa. Emoyhtiö NSG perustelee päätöstä konserninlaajuisilla yritysjärjestelyillä ja myös markkinatilanteella. Tehdas oli suljettuna jo vuonna 2009 ja pelkästään välitti muualta tullutta lasia kevääseen 2011 saakka, jolloin tuotantoa suunniteltiin käynnistettäväksi uudestaan vuodenvaihteessa 2011-2012, ja kunnostyöt aloitettiin. Kerilon
Kemira Oy:n omistaman tehtaan toiminta loppui keväällä 1977. Tehtaan koneiden purku alkoi 8. syyskuuta 1977, mutta tehtaan myymisestä käytyjä neuvotteluja jatkettiin samaan aikaan. Tehtaan koneet myytiin Lappfiberille 7. marraskuuta 1977. Tehdas jatkoi toimintaa vuoden 1977 jälkeen nimellä Lappfiber Oy, ja se jatkui vuoteen 1987 saakka, kunnes se meni konkurssiin ja lopetettiin kokonaan. Kerilonin tehdasrakennus jäi lopulta vuosiksi tyhjilleen, ja ilkivallan vuoksi se joutui surkeaan tilaan. Kera Oyj päätti purkaa kookkaan tehdasrakennuksen Tornionjoen rannalta, ja maisemasta se hävisi vuonna 1995. Sappi (yritys)
Sappilla on ollut Suomessa 2 tehdasta vuodesta 2009 alkaen, mutta niistä toinen, Kankaan paperitehdas, suljettiin vuonna 2010. Suomalainen M-real Oyj ilmoitti 29.9.2008 myyvänsä Graphic Papers -liiketoiminta-alueensa Sappille. Kauppaan sisältyvät Suomesta Kankaan paperitehdas ja Kirkniemen paperitehdas sekä Stockstadtin tehdas Saksassa ja Biberistin tehdas Sveitsissä. Lapin Kulta (panimo)
Yhtiö jatkoi laajentumistaan 1960-luvulla. Tuotantolaitosten neljäs laajennusvaihe oli harjakorkeudessa kesällä 1968. Vuoden 1969 keskiolutlaki paransi yhtiön tulosta yhä enemmän. Tuotanto nousi nopeasti lähes kaksinkertaiseksi yltäen 1969 jo kahdeksaan miljoonaan litraan. Tornion panimo työllisti tuossa vaiheessa 140 henkeä. Vuonna 1968 aloitettiin yhteistyö Hartwall Oy:n kanssa. Tällöin Torniossa alettiin valmistaa lisenssillä Jaffa-virvoitusjuomia. Hjalmar Pölhö
Vuonna 1936 Haukivuoren Puutavara Oy osti konkurssipesältä Hankasalmen rautatieaseman lähellä sijainneen Hankasalmen sahan. Sahan yhteydessä ollut tiilitehdas lopetettiin 1937 mutta muuten sahan toiminta jatkui parhaimmillaan 2 400 standardin vuosituotannolla. Hietalahdentori
Torin vieressä sijaitsi aiemmin Sinebrychoffin panimo. Panimotoiminta loppui laitoksen siirryttyä Keravalle 1990-luvun alussa. Lapin Kulta
Tornion tehtaalla uudistukset seurasivat toinen toistaan. Panimon nimikin muutettin Tornion Olut Oy:ksi vuonna 1958. Oluen valmistus keskitettiin Tornioon; Rovaniemellä oli virvoitusjuomien valmistusta. Pullotuskapasiteettia nostettiin kaiken aikaa. Vuoden 1960 laajennukset toivat ajanmukaiset varastointi- ja pullotushallit. 1960-luvun alussa yhtiö möi virvoitusjuomia noin kuusi miljoonaa litraa, mikä nosti yhtiön maan panimoiden vertailussa viidennelle sijalle. Työntekijöitä oli tällöin noin sata. Lapin Kulta
Vuonna 1969 panimosta tehtiin Lapin Kulta Oy. Ennen tätä muutosta yritys joutui ostamaan vuonna 1924 perustetun ja valtion omistukseen joutuneen Lapin Kulta -nimisen kullankaivuuyrityksen. Yhtiöjärjestyksissä lukikin pitkään, että yhtiön toimialaan kuuluvat juomien valmistus ja kaivannaisteollisuus. Samana vuonna rovaniemeläinen Lapin Olut Oy fuusioitiin yhtiöön. Yhtiön tuotanto oli tässä vaiheessa 10 miljoonaa litraa. Tampereen Puuvillateollisuus
Sotavuosina 1939–1945 tehdas joutui raaka-ainepulan vuoksi valmistamaan myös silla-(rayon)tuotteita sekä paperinarua ja paperikankaita. Sotien jälkeen 1950-luvulla kustannuspaineet ja ulkomainen kilpailu johtivat automatisointiin, toiminnan rationalisointiin ja jalostusasteen nostamiseen. Vuonna 1959 valmistui Tampellan tehdasalueelta Naistenlahden yli Lapinniemen tehtaalle johtanut yli 500 metriä pitkä höyryputkisilta joka purettiin 1987. Kun puuvillatuotteiden tuontisäännöstely päättyi 1959 kotimainen puuvillateollisuus joutui 1960-luvun alussa kasvaviin vaikeuksiin myynnin kasvun pysähtyessä. Sisustuskankaiden ja puuvillalangan kysyntä kuitenkin elpyi 1960-luvun lopulla ja 1970-luvun alussa. Tampellan pellava- ja puuvillakutomot yhdistettiin 1970-luvun lopulla Tampellan perustekstiiliksi. Vuonna 1984 Tampellan puuvillatuoteeiden valmistus siirrettiin Tampellan yhdessäa Oy Finlayson Ab:n kanssa perustamaan Lapinniemen Puuvillatehdas Oy:lle joka aloitti toimintansa vuoden 1985 alussa. Lapinniemen valmistustoimintaa alettiin lopettaa syksyllä 1985 ja koneet myytiin pois. Lapinniemen Puuvillatehdas Oy siirty kokonaan Finlaysonin omistukseen maaliskuussa 1986. Verkkoapila
Verkkoapilan päätoimittaja Tuomas Koivuniemi siirtyi elokuussa 2010 Kauhajoen Kunnallislehden päätoimittajaksi. Verkkoapilan toiminta päättyi silloisessa muodossaan saman vuoden lopussa. Suurimpana syynä taloudelliset ongelmat, sillä verottaja karhusi lehteä rahoittaneelta Apollon Verkkopalveluilta puolta miljoonaa euroa. Tervasaaren paperitehdas
UPM-Kymmene Oyj myi voimapaperikone PK 7:n ruotsalaiselle Billerudille (Nyk. BillerudKorsnäs) 1.6.2012 voimaan astuneella yrityskaupalla. BillerudKorsnäs ilmoitti lopettavansa tuotannon linjalla 2016. Yhtiö siirtää PK 7:n vuoden 2017 aikana Tervasaaresta BillerudKorsnäs-konsernin Skärblackan tehtaalle Ruotsiin, jossa sillä on oma sellutehdas. Siirtosuunnitelman johdosta tehtaalla aloitettiin YT-neuvottelun 25. elokuuta 2015. Agroksenmäen holvikellari
Sörnäisten olutpanimo lopetti toimintansa vuonna 1918. Agroksenmäen holvikellarissa toimi seuraavien vuosikymmenten ajan erilaisia metalliverstaita, pääasiassa valmistettiin osia raskaisiin ajoneuvoihin. Toisen maailmansodan aikana rakennuksessa sorvattiin tykinhylsyjä. Sittemmin rakennus palveli muun muassa läheisen teurastamon vuotavarastona ja tilapäisenä kukkatukkuna, kunnes rakennus vaurioitui pahoin tulipalossa vuonna 1980 ja jäi käytännössä tyhjilleen. Lahnaslammen kaivos
Talkkimalmin louhinta päättyi Lahnaslammella lokakuussa 2010. Malmia louhittiin kaivoksen toiminta-aikana yhteensä lähes 18 miljoonaa tonnia ja siitä saatiin lähes 7 miljoonaa tonnia talkkia ja yli 100 000 tonnia nikkelirikastetta. 185 metriä syvä avolouhos tullaan täyttämään 25 vuoden aikana läheisen Punasuon kaivoksen sivukivellä ja prosessissa syntyvällä magnesiittihiekalla. Louhoksen paikalle muodostuu lopulta järvi kun ylin osa peittyy vedellä. Pyynikin käsityöläispanimo
Panimo etsi alkuvuodesta 2013 tuotantotiloja ja löysi ne lopulta Raholasta Atrian entisestä hallista. Yrityksen suunnitelma ”nestemäisestä osingonjaosta” eli panimon tuotteisiin oikeuttaneiden lipukkeiden jakamisesta joutui samoihin aikoihin tarkastelun kohteeksi, ja ajatuksesta luovuttiin myöhemmin. Panimon Patasydän-yhteistyöolut myi hyvin kesällä 2013. Keväällä 2014 panimorakennuksessa syttyi tulipalo, jonka aiheuttamat tuhot keskeyttivät tuotannon usean kuukauden ajaksi, ja panimon toiminta oli lähellä loppua kokonaan. Tuotantokatkon aikana panimon Vahvaportterin saksalaisessa oluttapahtumassa saama kultamitali toi panimolle medianäkyvyyttä. Syksyllä 2014 toimintansa aloitti Tuomas Peren ideoima ja Suomen alkoholilainsäädäntöä kritisoiva Papabeers-niminen, Virosta käsin toiminut verkkokauppa vahvempien kuin kauppavahvuisten oluiden myynnin mahdollistamiseksi suomalaisille kuluttajille. Alkuvuonna 2015 panimo päätti suuresta kysynnästä johtuen uudesta osakeannista, jolla rahoitettiin tuotantokapasiteetin kasvattaminen kymmenkertaiseksi ja uuden kapasiteetin mahdollistama valtakunnallinen myynti. Käsityöläisoluiden nousseen suosion myötävaikutuksella anti onnistui. Se nosti omistajamäärän yli tuhanteen ja keräsi uutta pääomaa yli 300 000 euroa. Panimolle kerättiin uutta laitteistoa ympäri Suomea, muun muassa uusi tuotteiden laatua tasoittanut pullotuslaitteisto Nokian Panimolta, ja tuotevalikoimaa kasvatettiin ja muutettiin. My Little Pony
Vuonna 2003 aloitettiin kolmannen sukupolven ponien valmistus. Nämä ponit muistuttivat ulkonäöltään jälleen hieman enemmän ensimmäisen sukupolven poneja, mutta olivat sirompia. Tämän sukupolven poneilla oli kapeammat kaviot, suuremmat silmät, vahvat värit ja sydänkuvio vasemmassa etujalassa. Ponien valmistus lopetettiin 2010 neljännen sukupolven tullessa markkinoille. Kiitoketju
Vetoketjujen valmistus siirrettiin sittemmin Viroon, mutta sen perua harjoitti Keravalla kangas- ja lankatukkutoimintaa 2010-luvulle asti kaksi yhtiötä, Coats Opti Oy ja MEZ Crafts Finland Oy. Vuonna 2013 tyhjilleen jääneet ja Keravan kaupungin omistukseen siirtyneet vetoketjutehtaan rakennukset aiottiin purkaa. Kaskisten sellutehdas
14. tammikuuta 2009 Metsä-Botnia ilmoitti lopettavansa sellutehtaan toiminnan vuoden 2009 maaliskuun loppuun mennessä. Tehdas tuotti viimeiset sellupaalit perjantaiaamuna 13.3.2009 noin klo 5.30. Sulkemisen merkittävimmät syyt olivat sellun kysynnän väheneminen ja teknisesti elinkaarensa lopussa oleva tuotantolaitos.