Onko välilyöntimerkki tulostumaton merkki?
Tulostumaton merkki
Tulostumaton merkki tai tyhjätilamerkki eli tyhjämerkki (myös tyhje tai tyhjemerkki) on tietotekniikassa merkki, jolla ei tulostettaessa tai normaalissa tekstinäkymässä ole erityistä symbolia mutta joka muiden merkkien keskellä silti erottuu, koska se vie tilaa vaaka- tai pystysuunnassa. Tyhjämerkkejä ovat välilyöntimerkit, sarkainmerkki sekä rivin- ja kappaleenvaihtomerkit. Tulostumaton merkki
"Tulostumaton merkki" on tarkkaan ottaen vain näkyvä symboli, joka voi joissain tilanteissa edustaa varsinaista tyhjämerkkiä sen paikan ja tarkoituksen havainnollistamiseksi. Erityisesti monessa tekstinkäsittelyohjelmassa tulostumattomat merkit ovat kytkettävissä näkyviin, jolloin niiden symbolit ilmaantuvat tavallisten merkkien lomaan laitteen näytössä mutta eivät kuitenkaan tulostu paperille. Tällöin välilyöntiä usein edustaa rivinkeskinen piste (·), sarkausta oikealle osoittava nuoli (→), rivinvaihtoa vasemmalle kääntyvä kulmanuoli (↵) ja kappaleenvaihtoa kappaleen merkki (¶). Tulostumattomien merkkien symbolit voivat kuitenkin vaihdella sovellusohjelmasta riippuen.
Heittomerkki
Heittomerkkiä käytetään lisäksi puolilainausmerkkinä, mutta tällöin se ei ole osa minkään yksittäisen sanan kirjoitusasua. Usein nimitykset "heittomerkki" ja "puolilainausmerkki" mielletään synonyymeiksi, vaikka ne viittaavat erilaisiin käyttötarkoituksiin. Muissa kielissä puolilainausmerkki voi olla erinäköinenkin kuin heittomerkki. Soinniton velaariklusiili
Soinniton velaariklusiili on monessa kielessä esiintyvä konsonanttiäänne. Suomessa se merkitään k-kirjaimella sekä vierasperäisissä sanoissa toisinaan c- tai q-kirjaimella. Äänteen kansainvälinen foneettinen merkki on [k]. Arkipuheessa "koo" voi tarkoittaa tilanteesta riippuen joko k-kirjainta tai äännettä [k]. Lainausmerkki
Lainausmerkki on välimerkki, jota käytetään yleensä pareittain erottamaan tekstistä suora lainaus. Tällöin yksi lainausmerkki kirjoitetaan erotettavan tekstin alkuun ja toinen sen loppuun, joten yleensä puhutaankin monikollisesti lainausmerkeistä eikä vain yhdestä lainausmerkistä. Lainausmerkkejä voidaan käyttää myös ironisesti tai loitontaen ilmaisemaan, että kirjoittaja ei itse välttämättä ole täysin valmis allekirjoittamaan väitettä. Pykälämerkki
Pykälämerkki § (Unicode codice_1, HTML codice_2) on erityisesti lakitekstissä pykälän numeroinnin osoittava merkki. Joissakin kielissä merkin kahdentaminen §§ tarkoittaa monikkoa ’pykälät’, mutta suomessa tätä käytäntöä pidetään vanhentuneena. Vinoviiva
Unicode-merkistöön sisältyy kuitenkin myös erityinen murtoluvun vinoviiva, joka typografisesti on usein tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan (tai joissain fonteissa ehkä jopa vaakasuorassa). Kun julkaisuohjelma kohtaa numeroita, joiden välissä on murtoluvun vinoviiva (esim. 1⁄2), ohjelman pitäisi automaattisesti muuntaa vinoviivaa välittömästi edeltävät ja seuraavat numerot tai numerosarjat ylä- ja alaindekseiksi, niin että kokonaisuus näyttäisi samalta kuin vastaava koostemerkki (esim. ½). Käytännössä esimerkiksi nettiselaimet eivät kuitenkaan aina osaa käsitellä murtoluvun vinoviivaa oikein, joten lopputulos voi olla typografisesti heikkotasoinen tai pahimmillaan suorastaan hämmentävä. Postimerkki
Postimerkki on postilähetykseen kiinnitettävä todistus siitä, että postimaksu on maksettu ennalta. Postimerkissä on yleensä jokin koristeellinen kuva ja tieto postitusluokasta ja merkin arvosta. Postimerkin julkaisee jonkin maan virallinen postilaitos, joka kuuluu Maailman postiliittoon (UPU). Suomessa postimerkkejä julkaisevat Suomen Posti (Posti Group Oyj) ja Ahvenanmaan posti (Posten Åland). Postimerkkejä voi ostaa Postin toimipisteistä sekä esimerkiksi päivittäistavarakaupoista, huoltoasemilta ja kioskeilta. Postimerkkien keräilyä kutsutaan filateliaksi. HTML
Eräissä HTML-elementeissä ei ole mitään sisältöä. Sisällyksetöntä elementtiä edustaa esimerkiksi pakollisen rivinvaihdon muodostava codice_5-tunniste. Sisällyksettömät elementit eivät tarvitse lopetustunnistetta, paitsi jos kyse on XHTML-koodista. Tällöinkin erillinen lopetustunniste voidaan korvata siten, että lopetusmerkkinä toimiva vinoviiva merkitään heti aloitustunnisteen loppuun: Sanojen kombinatoriikka
On selvää, että ainakaan 2-kirjaimisessa symboliaakkostossa tämä ei ole mahdollista, sillä selvästi siinä pisimmät "neliötä" sisältämättömät sanat ovat formula_67 ja formula_68, mutta esimerkiksi jo formula_69 eli siinä formula_70 on toistuvana "jaksona". Myös yllä esitetty oikealle ääretön sana sisältää "neliön", sillä siinä formula_20-"jakso" toistuu peräkkäin kahdesti. Esimerkiksi sana formula_72 voi ensisilmäyksellä näyttää "neliöttömältä", mutta se silti sisältää formula_73-"jakson" kahdesti peräkkäin, sillä formula_74. Osoittautuu kuitenkin, että jo 3-kirjaimisessa aakkostossa on löydettävissä tällaisia oikealle äärettömiä "neliöttömiä" sanoja, joista tyypillinen esimerkki on ns. 3-symbolinen Thue-sana. Kyseinen sana on siis "neliötä" sisältämätön mutta oikealle ääretön, ja sen alku on Sitova välilyönti
Sellaisilla tietokoneilla, joissa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö, sitova välilyönti voidaan kirjoittaa pitämällä alhaalla AltGr-näppäintä, samalla kun painetaan välilyöntinäppäintä: Lorenz SZ-40/42
Oheinen englanninkielisestä Wikipediasta lainattu ja hieman muokattu taulukko sisältää 15 ensimmäistä merkkiä alun perin siepatuista päällekkäisistä viesteistä sekä niiden vertailuvirran. Taulukossa vinoviiva tarkoittaa ”nollamerkkiä” (binääriarvo 00000). Erotusvirrassa nollamerkit osoittavat kohdat joissa molemmat salaviestit sisältävät saman merkin. Sovittamalla oletettua sisältöä ”SPRUCHNUMMER” (viestinumero) viestien erotusvirtaan Tiltman havaitsi, että toisen viestin teksti alkoi ”SPRUCHNR” ja kymmenen päivän kokeilujen jälkeen hän oli selvittänyt noin 4 000 merkkiä viesteille yhteistä avainvirtaa. Maksuhäiriömerkintä
Velkoja hakee riidatonta saatavaansa käräjäoikeudessa, joka antaa asiassa yksipuolisen velkomustuomion. Maksuhäiriömerkintä syntyy vasta asian edetessä yksipuoliseksi tuomioksi asti. Velallisella on siis mahdollisuus maksaa velka oikeudenkäynnin aikana, jolloin oikeudenkäynti peruutetaan, eikä maksuhäiriömerkintää synny. Erikseen on mainittava, että esimerkiksi riitaoikeudenkäynnin tuomio ei aiheuta maksuhäiriömerkintää hävinneelle osapuolelle.Pelkkä saatavan siirtyminen ulosottoon ei siis aiheuta maksuhäiriömerkintää, vaan merkintä syntyy vasta ulosottoperinnän epäonnistuessa. Maksuhäiriömerkintä on kuitenkin tällöin useimmiten jo tullut ulosottoa edeltävän tuomioistuinkäsittelyn päättymisestä yksipuoliseen tuomioon.Pelkkä suoraan ulosottokelpoisen saatavan siirtyminen ulosottoon ei siis vielä aiheuta maksuhäiriömerkintää, vaan merkintä syntyy vasta ulosottoperinnän epäonnistuessa. Koska ulosottoa edeltävää tuomioistuinkäsittelyä ei suoraan ulosottokelpoisissa saatavissa ole, on käytännössä mahdollista että henkilöllä on mittaviakin ulosottovelkoja ilman luottotiedoissa näkyviä maksuhäiriöitä. Lainausmerkki
Windows-käyttöjärjestelmässä voidaan mitä tahansa järjestelmän tuntemia merkkejä tuottaa yhdistämällä -näppäimeen (joka sijaitsee näppäimistön alimmassa rivissä välilyöntinäppäimen vasemmalla puolella) numerokoodi, joka on kirjoitettava näppäimistön oikeaan laitaan sijoitetulla erityisellä numerosormiolla (tämä menetelmä ei siis ole käytettävissä sellaisissa kannettavissa tietokoneissa, joista numerosormio puuttuu). Esimerkiksi kaareva lainausmerkki voidaan kirjoittaa näppäinyhdistelmällä · eli pitämällä -näppäintä alhaalla samaan aikaan kun kirjoitetaan numerosarja "0148". Lainausmerkki tulee näkyviin, kun -näppäin vapautetaan. Tulostumaton merkki
Peräkkäisillä välilyönneillä pyritään joskus muotoilemaan tekstin ulkoasua, mutta tulos voi olla epäluotettava, ja usein tällaisiin tarkoituksiin suositellaankin muita menetelmiä. Esimerkiksi HTML-sivujen merkkaukseen sisällytetyt peräkkäiset välilyönnit näyttävät selaimissa vain yhdeltä välilyönniltä. Heittomerkki
Yleiskielisestä käytännöstä poiketen Unicode-termistössä heittomerkiksi kutsutaan erityisesti suoraa heittomerkkiä, kun taas kaarevaa heittomerkkiä kutsutaan puolilainausmerkiksi. Vaikka ne teknisesti ottaen ovat kaksi eri merkkiä, tämä jako ei kuitenkaan heijasta erilaisia kieliopillisia käyttötarkoituksia, vaan valinta suoran ja kaarevan merkin välillä on pitkälti tyylikysymys. Yhdessä tekstissä käytetään yleensä vain jompaakumpaa muunnelmaa, joka voi esiintyä sekä heittomerkkinä että puolilainausmerkkinä. IRC
IRC-protokollassa ei ole määritelty merkistökoodausta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että kukin asiakas päättää itse, mitä merkistöä käyttää. Perinteisesti suomalaisilla IRC-kanavilla käytetään Latin-1-merkistöä, mutta muitakin käytäntöjä esiintyy, kuten WIN-1252-merkistö tai eurolaajennettu Latin-9-merkistö. Osa suosii UTF-8-merkistöä, johon siirtymisestä perustettiin loppuvuodesta 2005 kampanja, joka kehottaa kaikkia siirtymään UTF-8:n käyttöön vuoden 2006 alettua. Siirtymän tarpeellisuus on toisaalta myös kyseenalaistettu. Monet asiakasohjelmat ovat kuitenkin jo jonkin aikaa tarjonneet mahdollisuutta automaattiseen kääntämiseen UTF-8:n ja vanhojen merkistöjen välillä ja myös mIRC, eräs käytetyimmistä asiakasohjelmista, sai tuen tälle alkuvuodesta 2006. Tämä helpottaa UTF-8-merkistön käyttöä. Välilyönti
Typografiassa on erilaisia sanavälimerkkejä, jotka eroavat toisistaan leveydeltään. Tietotekniikassa välilyöntikin käsitetään merkiksi, ja siitä käytetään myös nimityksiä "tyhjämerkki" () tai "blanko". Unicodessa seuraavat bittiyhdistelmät vastaavat erilaisia ja osin erilevyisiä sanavälejä. Leveydet määritellään neliön (em) murto-osina. Tulostin
Tulostin (myös printteri, osin vanhentunut nimitys "kirjoitin", "piirturi") on tietokoneen lisälaite, jolla kirjainmerkkejä ja symboleita tai kuvia tallennetaan sähköisestä (digitaalisesta) muodosta paperille tai muulle materiaalille. Nykyisillä tulostimilla voidaan tulostaa usein hyvinkin monenlaisille alustoille, muun muassa piirtoheitinkalvolle, valokuvapaperille, kartongille, tarra-arkille, CD:lle tai kankaalle. Tulostinta on verrattu kirjapainoon, koska sen avulla voidaan tuottaa useita kappaleita alkuperäisestä teoksesta. Välitermi
Välitermi on logiikan termi, joka esiintyy kategorisen proposition molemmissa premisseissä subjektina tai predikaattina, mutta ei kategorisen syllogismin johtopäätöksessä. Vähintään toisen premisseistä on koskettava kaikkia välitermin tarkoittamia kohteita. Päätermi ja alitermi, joita kutsutaan myös ääritermeiksi, esiintyvät johtopäätöksessä. Syllogismi
Kirjaimella S merkitään usein johto­päätöksen subjektia ja P:llä sen predikaattia, kun taas väli­termiä merkitään kirjaimella M. Tällöin pääpremissi yhdistää termit M ja P, alipremissi termit M ja S. väli­termi kuitenkin voi olla kummassakin premississä, jossa se esiintyy, yhtä hyvin subjektina kuin predikaattinakin. Sen perusteella, missä asemassa pää-, ali- ja väli­termi esiintyvät, syllogismit voidaan ryhmitellä myös neljään luokkaan, joita sanotaan "kuvioiksi". Jos johto­päätöksen termit ovat aina S ja P, neljä kuviota ovat seuraavat: Merkistö
Ensimmäisinä merkistöinä voidaan pitää kaukokirjoitinlaitteissa jo 1800-luvulla käytettyjä ”5-bittisiä” Baudot-koodistoja, joista myös 1960-luvulla kehitetyn 7-bittisen ASCII-merkistön voidaan katsoa polveutuvan. Yhteistä vanhoille merkistöille on yleensä se, että merkit on valittu vain tiettyä kieltä varten: esimerkiksi Yhdysvalloissa kehitetty ASCII soveltuu melko hyvin amerikanenglannin kirjoittamiseen, mutta muun muassa suomen, ruotsin ja saksan kielissä tarvittavia kirjaimia Å/å, Ä/ä, Ö/ö, Ü/ü ja ß ei siinä ole. Tämän vuoksi merkistöistä kehitettiin useita rinnakkaismuotoja eri maiden tarpeita varten. Suomessa käytettiin vielä 1980-luvulla yleisesti ASCIIn SF7-muunnosta, jossa eräät erikoismerkit oli korvattu suomessa ja ruotsissa tarvittavilla kirjaimilla. Välisiirto (shakki)
Välisiirto on shakkitermi, jolla kuvataan tilannetta, jossa pelaaja ei siirräkään oletetusti, vaan tekeekin toisen siirron, joka tekee välittömän uhan. Kun vastustaja reagoi tähän, pelaaja jatkaa peliä oletetulla siirrolla. Merkkiviittaus
Esimerkiksi Ä-kirjain ei sisälly ASCII-merkistöön, mutta se voidaan silti koodata pelkillä ASCII-merkeillä, kun käytetään suuraakkosen nimiviittausta codice_3 tai vastaavaa pienaakkosen nimiviittausta codice_4 (A-kirjaimeen liitetty lyhenne "uml" viittaa saksassa tavattavaan umlaut-ilmiöön, jota oikeinkirjoituksessa tavallisesti ilmentää kantakirjaimen yläpuolelle tarkkeeksi lisättävä pistepari). Pienemmyysmerkki (kulmasulkeena) piiloon jäävissä tunnisteissa eli arkikielisesti tägeissä, joilla merkitään tallennetta rakenteellisesti jäsentävien elementtien alku ja loppu. Silloin kun pienemmyysmerkin ei ole tarkoitus aloittaa tunnistetta, voidaan käyttää nimiviittausta codice_5 ( ’pienempi kuin’), joka selaimessa näkyy yksinkertaisesti pienemmyysmerkkinä. Koska &-merkki puolestaan toimii nimi- tai merkkiviittauksen alkumerkkinä, sekin on korvattava nimiviittauksella codice_6 () tai vastaavalla merkkiviittauksella, jos sen halutaan näkyvän omana itsenään mutta selain tulkitsisi sen viittauksen alkumerkiksi. Tekstitiedosto
Tekstitiedosto on tiedosto, joka sisältää muotoilematonta tekstiä. Teksti on muotoilta riveinä, joita erottaa rivinvaihtomerkki. Lainausmerkki
Puolilainausmerkki on nimensä mukaisesti kuin lainausmerkin puolikas, joka muodostuu yksiosaisesta suorasta tai kaarevasta kuviosta ja on siis suomessa samannäköinen kuin heittomerkki. Joissain kielissä on vastaavasti käytössä kulmapuolilainausmerkki, mutta suomessa sitä ei käytetä. Merkistö
Merkistöjen välisistä eroista johtuu, että jos luetaan tekstitiedostoa, joka on tallennettu toisenlaisella merkistöllä, osa merkeistä korvautuu toisilla. Tällöin tekstiä voi olla vaikea tai mahdoton ymmärtää. Jos tiedoston alkuperäinen merkistö tunnetaan, tiedosto voidaan kääntää toisen merkistön mukaiseksi, mutta jos kohdemerkistössä ei ole käytössä samoja merkkejä kuin alkuperäisessä tekstissä, osa merkeistä voi hävitä. Kaikki ISO 8859 -merkistöt ovat kuitenkin yhteensopivia ASCIIn kanssa, joten numerot 0–9, kirjaimet A–Z ja a–z sekä tavallisimmat väli- ja erikoismerkit pysyvät aina samoina. Ъ
1920-luvun alusta lähtien kova merkki vähitellen palautui käyttöön erotin­merkkinä. Heittomerkkiä käytettiin sen sijasta edelleen joissakin kirjoituskoneissa, joissa venäjän harvinaisimmaksi kirjaimeksi jäänyttä kovaa merkkiä ei ollut. Valko­venäjän ja ukrainan kieliin kovaa merkkiä ei koskaan palautettu, vaan sen sijasta käytetään edelleen heittomerkkiä. Desimaaliluku
Desimaalierottimena käytetään monissa maissa, muun muassa Ranskassa ja Suomessa, vakiintuneesti pilkkua, mutta toisissa, esimerkiksi Yhdysvalloissa, sen sijaan pistettä. Esimerkiksi luku 1/10 merkitään tämän mukaisesti desimaalilukuna joko 0,1 tai 0.1. Yleinen paino- ja mittakonferenssi (CGPM) vahvisti vuonna 1948 ja uudestaan vuonna 2003, että molemmat merkintätavat ovat kansainvälisesti hyväksyttäviä. Pysyvä välitystuomioistuin
Välimiesmenettelyn päätteeksi välitystuomioistuin antaa asiassa lopullisen kirjallisen tuomion, jonka jokainen välimies allekirjoittaa. Tuomio annetaan perusteltuna, mikäli osapuolet eivät ole muuta sopineet. Välitystuomioistuimen tuomio on osapuolia sitova ja viipymättä toimeen pantava. Tuomio on julkinen vain silloin, kun osapuolet ovat tähän suostuneet. Välitystuomioistuin voi päätyä keskeyttämään välimiesmenettelyn ennen välitystuomion antamista, mikäli riidan osapuolet eivät esitä riittäviä perusteluita menettelyn jatkamiseen. Välimiesoikeuden kustannukset tulevat lähtökohtaisesti hävinneen osapuolen kannettaviksi, mikäli välimiesoikeus ei päätä kustannusten jakamisesta. Kohokirjoitin
Kohokirjoitin on muodoltaan pistoolia muistuttava käsityökalu, jonka näkyvin osa on kahdesta päällekkäisestä levystä muodostuva kirjasinkiekko. Kiekon ylälevyn sisäpinnassa on kirjoitusmerkkien muotoisia painaumia ja alalevyn sisäpinnassa vastaavia kohoumia. Muovinauha kulkee kiekon levyjen välitse, ja kädensijasta puristamalla kiekon ylä- ja alalevy puristuvat yhteen ja taivuttavat muovinauhaan kirjainmerkin muotoisen kuvion. Taivutus tuo muovinauhasta esiin alemman värikerroksen kirjainten kohdalta, jolloin tekstiin saadaan eri väri kuin etikettinauhan pohjaväri. Kirjoitusmerkit ovat kiekossa aakkos- ja numerojärjestyksessä, ja kulloinkin tarvittava merkki valitaan kiekkoa käsin pyörittämällä. Kohokirjoittimilla kirjoittaminen on näin paljon hitaampaa kuin ne syrjäyttäneillä tarrakirjoittimilla, joissa yleensä on QWERTY-näppäimistöä muistuttava tai aakkosjärjestyksessä oleva näppäimistö. Lainausmerkki
Suoraan lainaukseen liittyy usein johtolause, joka kertoo lainauksen alkuperästä ja asiayhteydestä. Jos johtolause on lainauksen edessä, se päättyy tavallisesti kaksoispisteeseen, ja lainaus seuraa sitä ikään kuin erillisenä virkkeenä, joka alkaa suuraakkosella. Lainaukseen sisältyvät välimerkit (erityisesti virkkeen lopettava piste, kysymysmerkki tai huutomerkki) kirjoitetaan lainausmerkkien sisäpuolelle. Lopettavan lainausmerkin perään ei tällöin lisätä muita välimerkkejä. Urheiluvedonlyönti
1x2 on pelatuin vedonlyöntimuoto. Pelissä on tarkoitus veikata oikein voittaja. Pitkävedossa vedon välittäjä (Suomessa Veikkaus) valitsee pelattavat kohteet ja määrittää niille kiinteät kertoimet. Jokainen valittu kohde voi päättyä kotivoittoon (1), tasapeliin (x) tai vierasvoittoon (2). Joskus käytössä ovat vain merkit 1 ja 2, silloin kun ottelu ei voi päättyä tasapeliin. Soinniton alveolaarinen sibilantti
Soinniton alveolaarinen sibilantti on niin sanottu tavallinen s-äänne, joka esiintyy useimmissa kielissä. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkki on [s]. Suomen kielessä se on ainoa kotoperäinen sibilantti. Aaltoviiva
Tilde-kirjaimen ei aina tarvitse olla koostemerkki, sillä Unicode-merkistöön sisältyy myös niin sanottu yhdistyvä tilde (U+0303), jonka voi liittää periaatteessa mihin tahansa kantamerkkiin. Yhdistyvä tarke on kirjoitusmerkki, joka ei vie rivillä lainkaan tilaa vaan asemoituu edeltävän kirjoitusmerkin yläpuolelle: esimerkiksi tässä "ã" on muodostettu tavallisesta a-kirjaimesta (U+0061) ja sen perään lisätystä yhdistyvästä tildestä. Fontista tosin riippuu, miten hyvin yhdistyvä tarke käytännössä osuu kohdalleen – tai onko se ylipäätään käytettävissä. Lainausmerkki
Kaareva puolilainausmerkki voidaan monikielisellä näppäimistöllä kirjoittaa käyttäen näppäinyhdistelmää eli pitämällä alhaalla välilyöntinäppäimen oikealla puolella sijaitsevaa näppäintä ja painamalla samaan aikaan pilkkunäppäintä. Yhdistelmä on suhteellisen helposti muistettavissa, koska kaareva heittomerkki näyttää pilkulta, joka on nostettu rivin yläreunaan. Ylösalainen puolilainausmerkki puolestaan voidaan kirjoittaa, kun samaan näppäinyhdistelmään lisätään vielä vaihtonäppäin: . Heittomerkki
Jos tavuraja tällöin jää kahden eri vokaalin väliin, heittomerkkiä ei yleensä käytetä, mutta selvyyden vaatiessa tämäkin on mahdollista: Välimatka-asteikko
Välimatka-asteikko (joskus myös intervalliasteikko) on eräs mitta-asteikko. Välimatka-asteikko kertoo havaintopisteiden järjestyksen ja niiden välisen etäisyyden. Välimatka-asteikossa on vakiosuuruinen mittayksikkö, mutta asteikon nollakohta on enemmän tai vähemmän mielivaltaisesti valittu. Välimatka-asteikolla mittaaminen on tarkempaa kuin järjestysasteikolla, mutta epätarkempaa kuin suhdeasteikolla. Shakkisiirtojen merkintätavat
Merkintä koostuu kuudesta välilyönnin erottamasta elementistä. Nämä ovat järjestyksessä: Merkistö
Eri kirjoitusjärjestelmiin kuuluvat kirjaimet katsotaan usein erillisiksi merkeiksi, vaikka ne näyttäisivät keskenään aivan samanlaisilta, kuten latinalainen suuraakkonen A, kyrillinen suuraakkonen А ja kreikkalainen suuraakkonen Α (alfa, pienaakkosena α). Yhden kirjoitusjärjestelmän piirissä käytettävät merkitkään eivät aina ole ulkonaisesti erotettavissa toisistaan, sillä Unicode-merkistössä on esimerkiksi useita viivamerkkejä hieman erilaisiin tarkoituksiin: tavallinen yhdysviiva (U+002D eli niin sanottu yhdysmerkki-miinus) sopii tarvittaessa sekä yhdysviivaksi että etenkin tietotekniseksi miinusmerkiksi, mutta vaihtoehtoisesti voidaan käyttää erityistä yhdysmerkkiä (U+2010), joka on tarkoitettu käytettäväksi pelkästään yhdysviivana, sitovaa yhdysmerkkiä (U+2011), jonka jälkeen rivinvaihto ei ole sallittu, sekä miinusta (U+2212), joka on tarkoitettu erityisesti typografiseksi miinusmerkiksi. Näistä typografinen miinusmerkki on muita selvästi pitempi, mutta muut ovat (tai ainakin niiden pitäisi olla) keskenään aivan samannäköisiä. Sitova välilyönti
HTML-kuvauskielessä sitova välilyönti on tuotettavissa kirjoittamalla koodiin normaalin välilyönnin sijasta nimiviittaus codice_1 tai Unicode-tunnukseen perustuva numeerinen merkkiviittaus. Glottaaliklusiili
Glottaaliklusiilin merkki kansainvälisessä foneettisessa kirjaimistossa muistuttaa pisteetöntä kysymysmerkkiä , mutta jos se ei teknisistä syistä ole käytettävissä, sen korvikkeena voidaan käyttää tavallista kysymysmerkkiä. Joidenkin kielten oikeinkirjoituksessa glottaaliklusiilia merkitään erityisellä kirjaimella tai tarkkeenomaisella merkillä. Soinniton velaarinen frikatiivi
Soinniton velaarinen frikatiivi eli soinniton velaarifrikatiivi on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [x]. Kansanomaisesti sitä kutsutaan joskus kurkku-h:ksi, vaikka se tarkkaan ottaen ääntyykin suun takaosassa. Varsinainen kurkku-h on nimeltään Soinniton faryngaalinen frikatiivi. Näppäimistö
Oikeanpuoleisen vaihtonäppäimen yläpuolella on normaalia näppäintä selvästi isompi palautusnäppäin ("return") tai kappaleenvaihtonäppäin, jonka symbolina on vasemmalle kääntyvä kulmanuoli [↵]. Palautusnäppäimen nimi periytyy vanhoista kirjoituskoneista, joissa paperitela piti aina riviä vaihdettaessa palauttaa lähtöasentoon. Nykyaikaisissa tekstinkäsittelyohjelmissa palautusnäppäin tuottaa yleensä näkymättömän kirjoitusmerkin, joka osoittaa tietokoneelle kappaleen päättyvän, mutta joissain muissa ohjelmissa palautusnäppäin tuottaa pelkän rivinvaihtomerkin (kappaleenvaihto ja rivinvaihto voivat äkkiseltään vaikuttaa samalta asialta, mutta teknisesti ne ovat eri asioita; myös tekstinkäsittelyohjelmissa palautusnäppäin tuottaa pelkän rivinvaihdon, jos samalla pitää vaihtonäppäintä alhaalla). Chomskyn normaalimuoto
Olkoon G = {V, Σ, P, S) yhteydetön kielioppi. Chomskyn normaalimuodossa lähtösymboli S ei saisi esiintyä minkään produktion oikealla puolella. Tämän poistamiseksi otetaan käyttöön uusi lähtösymboli S' ja kirjoitetaan uusi produktio S' → S. Tämän jälkeen G:stä poistetaan kaikki ε-produktiot ja yksikköproduktiot eli sellaiset produktiot, joissa välike tuottaa ainoastaan yhden muun välikkeen. 
Kutakin päätemerkkiä kohden kielioppiin lisätään nyt uusi välike formula_5 ja produktio formula_6. Korvataan produktioissa esiintyvät päätemerkit näillä uusilla välikkeillä. Nyt kieliopin kaikki produktiot ovat muotoa formula_7 ja formula_8, formula_9. Jälkimmäiseen luokkaan kuuluvat produktiot, joissa formula_10, korvataan nyt seuraavilla uusilla produktioilla: formula_11, formula_12 kaikilla formula_13 ja formula_14. Tässä formula_15 ovat uusia välikkeitä. Enemmän kuin kaksi välikettä tuottavien produktioiden oikeat puolet pilkotaan siis kahden välikkeen pituisiin osiin, jotka nimetään omiksi välikkeikseen, ja kielioppiin lisätään uusia välikkeitä vastaavat produktiot. Litra
. Päätöksen syynä oli kirjaimen l ja numeron 1 sekaantumismahdollisuus. Käytäntö eri maissa on vaihteleva. Usein yksikön tunnus ilman etuliitteitä kirjoitetaan L, mutta kertoimen sisältävät yksiköt, joissa sekaantumisen vaara on pienempi, kirjoitetaan esim. cl, ml, µl. Annetun lukuarvon jälkeen ennen yksikön tunnusta on kirjoitettava välilyönti. Näppäimistö
Perusnäppäimistön alimman rivin keskellä on leveä näppäin, jolla kirjoitetaan välilyönti. Sen oikealla puolella sijaitsee "alt gr" ("alternate graphic") -erikoisnäppäin, jota käytetään vaihtonäppäimen tapaan joidenkin erikoismerkkien kirjoittamiseen. Muihin kuin kirjainnäppäimiin onkin tyypillisesti merkitty kaksi (ja joskus kolme tai neljäkin) merkkiä, joista näppäimen vasempaan alanurkkaan asemoitu merkki on näppäimen oletussyöte ja sen yläpuolella oleva tuotetaan vaihtonäppäimen avulla. Näppäimen oikeaan alanurkkaan mahdollisesti asemoitu merkki puolestaan tuotetaan "alt gr" -näppäimen avulla ja oikeaan ylänurkkaan asemoitu merkki vaihtonäppäimen ja "alt gr" -näppäimen yhdistelmällä. Sitova välilyönti
Monissa tekstinkäsittelyohjelmissa, kuten Microsoftin Wordissä ja Openofficen Writerissa, sitova välilyönti voidaan tuottaa myös pitämällä alhaalla Ctrl-näppäintä yhdessä vaihtonäppäimen kanssa, samalla kun painetaan välilyöntinäppäintä: Yhteydetön kielioppi
Yhteydetön kielioppi tai kontekstiton kielioppi on kielitieteessä ja tietojenkäsittelytieteessä formaali kielioppi, jossa jokainen kirjoitussääntö on muotoa 
missä V on "välike" ("välisymboli",) joka ei saa olla tyhjä, ja "w" "päätemerkeistä" ("päätesymboleista") ja/tai välikkeistä koostuva merkkijono. Korvauksen voi tehdä aina riippumatta V:n kontekstista eli sitä ympäröivistä symboleista; tästä nimi yhteydetön tai kontekstiton. Formaali kieli on yhteydetön jos sen tuottaa yhteydetön kielioppi. Kielioppi on kontekstiton jos ja vain jos se voidaan tunnistaa pinoautomaatilla. Väli
Päätepisteiden kuulumattomuus voidaan ilmaista myös väärinpäin kirjoitetuilla hakasulkeilla, esimerkiksi avoin väli on tällöin 
formula_15 Pesäpallo
Merkkiä näytetään yleensä sitä varten tehdyllä väriviuhkalla, jossa merkki voidaan liittää viuhkan värien paikkaan, suuntaan ja järjestykseen. Päämerkkiin sisältyy tieto siitä, onko merkki päällä ja otetaanko väärä pois. Väärän poisotossa etenijä ei lähde juoksemaan väärällä syötöllä. Päämerkin lisäksi joukkueilla on esimerkiksi pika-, peruutus- ja automaattimerkkejä. Heittomerkki
Heittomerkki muistuttaa joissain fonteissa varsin paljon akuutti-korkomerkkiä eli oikealle kallistuvaa aksenttimerkkiä (´), joka voikin joskus sekaantua heittomerkkiin. Akuuttiaksentti ei kuitenkaan ole välimerkki vaan tarke, joka on tarkoitettu käytettäväksi jonkin kirjaimen yläpuolisena lisäkkeenä (esim. É, é) tavallisesti jonkin erityisen ääntämistavan osoittamiseksi. (Suomalaisella näppäimistöllä akuuttikirjaimen voi kirjoittaa painamalla ensin erityistä tarkenäppäintä , joka sijaitsee plusmerkin ja kysymysmerkin yhteisen näppäimen oikealla puolella, ja sitten halutun kantakirjaimen näppäintä. Painamalla tarkenäppäimen jälkeen kirjaimen sijasta välilyöntinäppäintä akuutin voi kirjoittaa erillisenäkin, niin sanotusti tarkkeenomaisena merkkinä.) Tulostumaton merkki
Tietokoneella kirjoitettaessa ei tavallisesti tarvitse kiinnittää huomiota siihen, miten teksti jakautuu riveiksi, sillä jos se ei mahdu yhdelle riville, useimmat ohjelmistot osaavat välilyönnin jälkeen siirtää viimeisen sanan automaattisesti seuraavalle riville. Tämä ei kuitenkaan ollut itsestään selvää automaattisen tietojenkäsittelyn alkuaikoina, vaan järjestelmää piti ehkä erikseen ohjeistaa toteuttamaan rivinvaihto (samaan tapaan kuin kirjoituskoneella piti aina rivin täyttyessä varta vasten siirtyä uuden rivin alkuun). Siksi tekstiin lisättiin ohjausmerkki tai itse asiassa kaksi merkkiä, joista toinen ohjasi kohdistimen siirtymään rivin alkuun ja toinen seuraavalle riville. Myöhemmin ruvettiin ajattelemaan, että kahta erillistä merkkiä ei välttämättä tarvita, vaan rivinvaihdon voi ohjelmoida tapahtumaan yhdelläkin merkillä, mutta eri järjestelmissä päädyttiin erilaisiin ratkaisuihin. Lainausmerkki
Jos johtolause tulee vasta lainauksen jälkeen, lainauksen loppuun ei kirjoiteta pistettä vaan lainaus erotetaan johtolauseesta pilkulla. Koska pilkku ei ole osa lainausta, se tulee vasta lopettavan lainausmerkin perään. Johtolause ei hahmotu erilliseksi virkkeeksi vaan alkaa pienaakkosella (paitsi jos sen ensimmäinen sana on erisnimi). Heittomerkki
Suora heittomerkki on tyypillinen erityisesti arkisille teksteille, kuten sähköposteille ja nettisivuille, joita kirjoitettaessa tai julkaistaessa ei useinkaan kiinnitetä huomiota typografisiin yksityiskohtiin. Sitä paitsi suora heittomerkki on teknisesti turvallinen vaihtoehto sähköpostissa ja tietokoneen käsiteltäväksi tarkoitetussa koodissa, jossa kaareva heittomerkki ei välttämättä toimi odotetulla tavalla. Huolitelluissa painatteissa sen sijaan suositaan kaarevaa heittomerkkiä. Kysymysmerkki
Sulkeisiin merkitty tai välihuomautuksessa esiintyvä kysymysmerkki tarkoittaa, että edellä esitetty tieto ei ole varma. Tällainen kysymysmerkki ei vaikuta siihen, kirjoitetaanko sulkeita seuraava sana isolla vai pienellä alkukirjaimella: Välitodistus
Välitodistus on koulusta 1. luokasta alkaen saatava todistus syyslukukaudelta. Ennen sana tarkoitti talvilomalla saatavaa entisajan välitodistusta. Välitodistuksessa lasketaan syyslukukauden aikana aineista ollut kokeiden keskiarvo, tuntityöskentely, läksyjen teko, suhtautuminen sekä keskittyvyys. Piste (välimerkki)
Piste on typografinen välimerkki. Se on yksi niin kutsutuista isoista välimerkeistä, joita käytetään virkkeen päättämiseen. Kysymysmerkki
Toisinaan kysymysmerkki voi ilmaista epävarmuutta esimerkiksi lehtiotsikossa, joka ei ole muodoltaan varsinaisesti kysymys: Mittaaminen
Nimessä oleva 'välimatka' tai 'intervalli' viittaa siihen, että välimatka-asteikon muuttujan arvot, joiden erotus on vakio, ovat säännöllisen välimatkan päässä toisistaan. Siirryttäessä edellisestä seuraavaan asteikon pisteeseen, siirrytään aina täsmälleen saman verran. Mitattavalla suureella on siis vakiosuuruinen mittayksikkö. Tyypillistä välimatka-asteikolla mittaamista on lämpötilan mittaaminen (esimerkiksi Fahrenheit-asteikko ja Celsius-asteikko). Mittaustuloksilla voidaan suorittaa rajoitetusti matemaattisia operaatioita. Keskilämpötila on keskimääräinen lämpötila. Koska asteikon nollapiste on sopimuksenvarainen, ei asteikolla voi saada mittaustuloksia, jotka voitaisiin matemaattisesti suhteuttaa toisiinsa. Lämpötila 20 astetta verrattuna 10 asteeseen ei tarkoita, että lämpötila olisi kaksi kertaa suurempi. Tällainen mittaustulos on tulkittava kokemuksen perusteella. Kaksoispiste
Kaksoispiste (:) on typografinen välimerkki, joka toimii erottimena useissa kirjoitetuissa kielissä. Tavaramerkki
Tavaramerkki voi menettää erottamiskykynsä. Ilmiötä nimitetään "vesittymiseksi" (dilutaatio). Esimerkiksi Aspirin on lääketehdas Bayerin tavaramerkki, mutta sittemmin yleisnimitynyt sanaksi "aspiriini". Samoin on käynyt sanoille barbie, teflon, termos, lego tai mono, joka oli alkujaan tavaramerkki (Mononen Oy), joka vesittyi hiihtojalkineen yleisnimitykseksi. Nokia Oyj on rekisteröinyt sanamerkin "Kännykkä", mutta siitä on sittemmin tullut matkapuhelimen yleisnimitys. Toisaalta erottamiskykyä vailla oleva tavaran nimitys voi käytännössä vakiintua, etenkin toiminimioikeuden tuella. Esimerkki hissimerkki "Kone" jota valmistaa Kone Oyj. Heittomerkki
Muissa kielissä heittomerkkiä voidaan käyttää myös tarkkeenomaisena merkkinä, joka osoittaa jotain erityistä ääntämistapaa, kuten liudennusta, tai äännettä, kuten glottaaliklusiilia. Tällöin heittomerkki ei tosin välttämättä ole aivan oikeaoppinen vaihtoehto, vaan sillä voidaan korvata jokin samankaltainen merkki, jota käytössä oleva merkistö, fontti tai näppäimistö ei tue tai kirjoittaja oikein tunne. Samasta syystä heittomerkkiä usein käytetään yläpuolisen indeksointipilkun korvikkeena kulmaminuutteja tai jalkamittoja merkittäessä. Merkistö
Tietokoneen muistissa kukin lukuarvo vastaa tiettyä merkkiä, ja esimerkiksi ASCII-merkistössä lukuarvot 63–67 kytkeytyvät merkkeihin seuraavasti:Erillisiksi merkeiksi merkistössä jäsentyvät isot ja pienet kirjaimet, samoin kuin numerot sekä erikois- ja välimerkit. Merkeiksi lasketaan myös itsessään näkymättömät tai kuviottomat kirjoitusmerkit, kuten välilyönti, ja lisäksi merkistöön yleensä sisältyy erityisiä teknisiä ohjaus- eli kontrollikoodeja. Merkin käsitteeseen ei sisälly kirjoitusmerkin leikkaus eli tyyli, joka voi vaihdella melkoisesti kirjasinlajin mukaan. Chomskyn normaalimuoto
missä A, B ja C ovat välikkeitä, α on päätemerkki, S lähtösymboli ja ε tyhjä merkkijono. Kieliopin välikkeistä vain S saa olla tyhjentyvä eli tuottaa tyhjän merkkijonon. Kansainvälinen yksikköjärjestelmä
Alun perin SI-järjestelmä hyväksyi desimaalierottimeksi ainoastaan pilkun. Vuonna 1997 sallittiin vaihtoehtoisesti pisteen käyttö sellaisissa teksteissä, jotka ovat pääosin englanninkielisiä, ja vuonna 2003 sääntöä väljennettiin edelleen, niin että desimaalipistettä saa käyttää kielestä riippumatta, jos se on joissain tilanteissa tapana. Useimmissa Euroopan maissa desimaalierottimena käytetään silti pilkkua. Hattu (tarke)
Täysin kantakirjaimesta riippumaton on tarkkeenomainen hattu U+02C7 (ˇ), joka ei siis oikeastaan ole tarke lainkaan vaan tarkoitettu käytettäväksi itsenäisenä kirjoitusmerkkinä esimerkiksi kielitieteellisissä merkinnöissä. Se voidaan laajennetulla suomalaisella näppäimistöllä tuottaa painamalla tarkenäppäimen jälkeen välilyöntinäppäintä (joissain järjestelmissä toimii myös tarkenäppäimen painaminen kaksi kertaa peräkkäin). Kysymysmerkki
Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa kysymysmerkillä voidaan joskus merkitä glottaaliklusiilia , jos pisteettömältä kysymysmerkiltä näyttävä oikea glottaaliklusiilin merkki (U+0294) ei merkistö- tai fonttirajoitusten takia ole käytettävissä. Yhdistyvä merkki
Yhdistyvä eli kombinoituva merkki on digitaalisessa typografiassa erityisenlainen kirjoitusmerkki, tyypillisesti tarke, jota käytetään jonkin toisen merkin lisukkeena. Se on teknisessä mielessä erillinen merkki, jolla on oma Unicode-tunnus, mutta se ei vie tekstirivillä lainkaan tilaa vaan asettuu edeltävän merkin – "kantamerkin" eli "perusmerkin" – kohdalle, niin että ne näyttävät muodostavan yhden kokonaisuuden. Yhdistyvä merkki voi pystysuunnassa asemoitua kantamerkin ylä- tai alapuolelle tai keskelle. Käytettävästä fontista ja ohjelmistosta riippuu, miten hyvin yhdistyvä merkki käytännössä osuu paikalleen. ISO 8859-2
Merkistössä merkki 20 (32 desimaalisena) on tavallinen välilyönti ja A0 sitova välilyönti. Merkki AD, "SOFT HYPHEN", on määritelty HTML-kielessä tavutusvihjeeksi, eikä sen pitäisi olla näkyvissä (vaikkakaan useimmat selaimet eivät tue tavutusta). Merkkiä 7F ei ole määritelty, mutta ASCII:ssa se on kontrollimerkki, joka saadaan BackSpace-näppäimestä. Sitova välilyönti
Sitova välilyönti näyttää periaatteessa aivan samalta kuin tavallinen välilyönti. Käytännössä eroja voi tosin ilmetä, jos teksti typografisesti tasataan sekä vasemmasta että oikeasta reunasta; tasauksen yhteydessä kaikki samalla rivillä olevat sanavälit tarvittaessa hieman levenevät, mutta sitovan välilyönnin jotkin sovellusohjelmat jättävät leventämättä. Ohjausmerkki
Ohjaus- eli kontrollimerkki (myös "ohjaus-" tai "kontrollikoodi") on tietokonemerkistöön kuuluva tekninen merkki, jonka tarkoitus on käynnistää jokin laitteistoa tai tiedon käsittelyä ohjaava toimi. Ohjausmerkillä ei yleensä ole näkyvää esitysmuotoa, mutta esimerkiksi rivinvaihdon tai vaakasuuntaisen sarkauksen tuottava tulostumaton merkki voi erottua tyhjänä tilana tavallisten kirjoitusmerkkien lomassa. Myös välilyöntiä voidaan toisinaan pitää ohjausmerkkinä. Tulostumaton merkki
Välilyönti muodostaa tekstissä pienen tyhjän tilan, joka erottaa sanoja (tai muita merkkijonoja) toisistaan. Tavallisesti sanavälin kohdalla teksti voi myös jakautua eri riveille, jos se ei yhdelle riville mahdu. Niin sanottu sitova välilyönti ei kuitenkaan salli rivinvaihtoa. Sekä tavallisesta että sitovasta välilyönnistä on olemassa typografisia muunnelmia, jotka voivat (fontista ja tilanteesta riippuen) muodostaa tavallista välilyöntimerkkiä kapeamman tai leveämmän välin. Yleispostimerkki
Yleispostimerkki on postimerkki, jota pidetään vuosia jatkuvasti saatavilla ja joista on olemassa suuria painoksia. Yleispostimerkkejä on ollut tavallisia, joissa on usein vaakunasymboli, ja kuvallisia, joissa on kuvattu jotain konkreettista aihetta, paikkaa, laitosta, tapahtumaa henkilöä tai jotain muuta. Välillinen tekeminen
Välillinen tekeminen on rikosoikeudellinen nimitys, joka tarkoittaa rikoksen tekemistä sellaisen henkilön välityksellä, jota ei voida teosta rangaista. Tällaiseen välittömään tekijään ei kohdisteta rikosoikeudellista seuraamusta, jos hän on tehnyt rikoksen Nuolenpääkirjoitus
Monet nuolenpäämerkit koostuvat useammasta kuin yhdestä merkistä. Osa merkeistä, kuten A (VESI) ovat suhteellisen produktiivisia ja sisältyvät moniin tarkoitteeltaan nestemäisiin merkkeihin. Pisteellä erotetaan peräkkäin olevat merkit, A.AN = VESI.TAIVAS > eg 'sade'. Merkki } kertoo, että sitä seuraava merkki on edeltävän merkin sisällä, esimerkiksi GA}AN mm. ama 'äiti'. Gunua, eli "viivoitusta", merkitään symbolein @g: SAG@g = KA. Plus-merkillä voidaan ilmaista kahta tiiviisti toisiinsa liittynyttä merkkiä GAL+LÚ = LUGAL (SUURI+MIES = KUNINGAS). ASCII
ASCII ei sisällä Ä- ja Ö-kirjainten kaltaisia tarkkeellisia kirjaimia, joita tarvitaan muissa kuin englannin kielessä. Monet kansalliset kirjaimet sai kuitenkin paperipäätteillä ja kirjoittimilla aikaiseksi tulostamalla kaksi merkkiä päällekkäin, esimerkiksi ä ← codice_1 + codice_2 (a ja pystylainausmerkki) ja ñ ← codice_3 + codice_4 (n ja tilde). Eräät ASCII-merkit, nimittäin tilde ja sirkumfleksi (codice_5), tarkoitettiinkin alun perin nimenomaan tarkkeiksi kansallisten kirjainten muodostusta varten. Alaviiva (codice_6) puolestaan tarkoitettiin alleviivausten tuottamiseen. Usean merkin tulostaminen samaan kohtaan ei kuitenkaan ollut mahdollista näytöllä. Näyttöjen yleistyessä piti kansalliset kirjaimet viimeistään saada osaksi varsinaista merkistöä. Tarkenäppäin
Kirjoituskoneella tämä toteutetaan niin, että kun tarkenäppäintä painetaan, kirjoituskone lyö merkin paperiin, mutta ei siirrä paperia eteenpäin. Tämä aiheuttaa sen, että seuraava kirjoitettu merkki lyödään edellisen merkin päälle. Tietokoneella tarkenäppäimet toimivat niin, että kun tarkenäppäintä painetaan, tietokone muuttaa näppäimistöasettelua väliaikaisesti. Esimerkiksi ´-näppäintä painettaessa e muuttuu kirjaimeksi é, u muuttuu kirjaimeksi ú, i muuttuu í:ksi ja niin edelleen. Yleensä jos tarkenäppäimen jälkeen painetaan välilyöntiä, tietokone tuottaa tarkkeet ja muut muutokset "erikseen". Soinniton palataalinen frikatiivi
Soinniton palataalinen frikatiivi eli soinniton palataalifrikatiivi on konsonanttiäänne. Kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa sen merkkinä on [ç]. AIS-järjestelmä
Mahdollisuus lähettää merimerkkien sijaintitietoja on myös synnyttänyt käsitteen ”virtuaalinen AIS”, tunnetaan myös ”synteettisenä” tai ”keinotekoisena” AIS:nä. Nämä termit voivat tarkoittaa kahta asiaa. Ensimmäisessä tapauksessa AIS-lähetys kertoo merimerkin sijainnin, mutta itse signaali on peräisin muualla sijaitsevasta lähettimestä. Esimerkiksi, maa-asemalta tuleva lähetys saattaa sisältää kymmenen kelluvan väylämerkin sijaintitiedot, merkkien ollessa liian pieniä, että niissä itsessään voisi olla lähettimiä. Toisessa tapauksessa se voi tarkoittaa AIS-lähetyksiä, jotka ilmaisevat joko fyysisesti olemattoman merimerkin tai näkymättömissä olevan kohteen, kuten vedenalaisen kiven tai hylyn. Vaikka tällaiset virtuaalimerkit näkyisivätkin ainoastaan AIS:llä varustetuissa laivoissa, niiden alhaiset ylläpitokustannukset voivat johtaa niiden käyttöön fyysisten merimerkkien puuttuessa. Kysymysmerkki
Kysymysmerkki (?) päättää virkkeen, joka on perusluonteeltaan kysyvä. Kysymysmerkki on niin sanotusti iso välimerkki, jota seuraava sana yleensä aloittaa uuden virkkeen ja kirjoitetaan siis isolla alkukirjaimella. Matemaattinen merkintä
Yhteenlaskumerkki (sekä erillinen unioni () (?) -merkki) Paikkamerkintä
Nollaa ei aluksi tunnettu kirjoitusmerkkinä. Jos tiettyä monikertaa ei tarvittu, jätettiin paikalle tyhjä kohta ("välilyönti"). Numeroiden välistä puuttuva numero (eli nollaa tarkoittavaa merkkiä) alettiin merkitä omalla merkillä näkyviin vasta 200 - 300 eaa. samalla kun murtolukumerkinnät yleistyivät. Aakkoset
Tietoteknisestä näkökulmasta voidaan puhua merkistöstä, johon sisältyvät kirjainten lisäksi muutkin kirjoitusmerkit, kuten välimerkit ja numerot. Suppeat merkistöt on saatettu muodostaa vain yhden aakkoston pohjalta (kuten ASCII ensisijaisesti amerikanenglantia varten), mutta laajempiin merkistöihin voivat sisältyä usean aakkoston tarvitsemat kirjaimet. Unicode-merkistö pyrkii kattamaan kaikki maailman kirjoitusjärjestelmät. Kappaleen merkki
Kappaleen merkki syntyi osoittamaan tai korostamaan tekstikappaleiden välistä rajaa keskiaikaisissa käsikirjoituksissa, ja samankaltaisessa tarkoituksessa se voi nykyäänkin esiintyä monessa tekstinkäsittelyohjelmassa. Merkki sinänsä ei teknisessä mielessä vaikuta kappalerakenteeseen eikä tällaisessa käytössä edes tallennu tekstitiedostoon, mutta se näkyy kappaleen loppua osoittavana symbolina, jos ohjelman tulostumattomat merkit kytketään näkyviin. Ohjelman käyttöliittymässä kappaleen merkki voi myös edustaa tulostumattomia merkkejä yleisesti. Sitova välilyönti
Sitova välilyönti sisältyy Latin 1 -merkistöön, joten teknisesti se on käytettävissä aina, kun esimerkiksi ä- ja ö-kirjaimetkin ovat käytettävissä. Kirjanmerkki
Kirjanmerkki on kirjan väliin laitettava ohut esine, joka näyttää aukeaman, mistä lukemista tulee seuraavalla lukukerralla jatkaa tai mihin kirjan kohtaan pitäisi muuten kiinnittää huomiota. Esimerkiksi virsikirjan kirjanmerkkiä siirretään hartaustilaisuudessa edellisen virren lopuksi seuraavaksi laulettavan virren alkukohtaan. Pistetulo
Nimitys pistetulo johtuu siitä, että sen merkkinä yleensä käytetään vektorien symbolien väliin merkittyä pistettä samaan tapaan kuin pistettä lukujen välissäkin käytetään (vinoristin ohella) kertomerkkinä. Täten vektorien a ja b piste­tuloa merkitään a⋅b. Toisinaan kuitenkin käytetään myös merkintää (a,b). Pistetulon toinen nimi "skalaari­tulo" taas korostaa sitä, että tuloksena on skalaari. Kolmi­ulotteisessa avaruudessa vektoreille on pistetulon lisäksi määritelty toinenkin tulo, ristitulo, jonka tulos on pseudovektori ja jolle käytetään merkintää a × b. Ulottuvuuksien luku­määrästä riippumatta pistetulo liittyy suoraan vektorien välisen kulman kosiniin. Kertolasku
Välilyöntien käytöstä kertomerkin yhteydessä standardi SFS 4175 toteaa seuraavasti:
Kertomerkin kummallekin puolelle tulee yleensä välilyönti, mutta välit voidaan jättää pois, jos kerrottavat ovat pelkkiä lukuja tai algebrallisia tunnuksia.
Jos tietokoneella kirjoitettaessa halutaan estää lausekkeen tai yhtälön jakautuminen eri riveille, voidaan käyttää niin sanottuja sitovia välilyöntejä. Tyhjä joukko
Koska tyhjän joukon merkkiä on kuitenkin hankala tuottaa tavanomaisella näppäimistöllä eikä se edes sisälly kaikkiin merkistöihin tai fontteihin, korvikkeena voidaan käyttää Latin 1 -merkistöönkin sisältyvää suuraakkosta Ø (U+00D8), joka tosin ei yleensä ole muodoltaan täydellinen ympyrä. Melkein samannäköinen kuin tyhjän joukon merkki mutta pienempi on halkaisijan merkki ⌀ (U+2300). Sitova välilyönti
Erikoistapaus on leveydetön sitova merkki, joka on itsessään näkymätön mutta jolla voidaan tarvittaessa varta vasten estää rivinvaihto jossain tietyssä kohdassa. Tällaisia merkkejä on Unicodessa itse asiassa kaksi, sillä alkuperäistä leveydetöntä yhdistävää välilyöntiä (U+FEFF, , ZWNBSP) käytetään nykyään ensisijaisesti teknisenä tavujärjestyksen osoittimena eräissä Unicoden merkistökoodauksissa. Käytännössä se yhä käy myös sitovaksi merkiksi, vaikka periaatteessa tähän tarkoitukseen suositellaan pikemminkin sanayhdistintä (U+2060, , WJ). Sanayhdistintä puolestaan ei pidä sekoittaa leveydettömään yhdistimeen (U+200D, , ZWJ), jota ei ole tarkoitettu rivinvaihdon estämiseen, vaan erityisesti arabialaiselle sekä etelä- ja kaakkoisaasialaisille kirjoitusjärjestelmille ominaisten ligatuurien muodostamiseen. Kysymysmerkki
Ranskan kielessä kysymysmerkki (samoin kuin huutomerkki, kaksoispiste ja puolipiste) liitetään edeltävään sanaan sitovalla välilyönnillä: Gurmukhi
Gurmukhin kirjaimet sijoittuvat Unicoden lohkoon 0A00–0A7F. Lohko sisältää gurmukhin konsonantti- ja vokaalimerkit, numerot, vokaalitarkkeet sekä muut tarkemerkit kuten "ṭippi", "biṃḍī", "adhak" ja "halaṃt". Pisteelliset konsonantit ਸ਼ "śa", ਖ਼ "ḵẖa", ਗ਼ "ġa", ਜ਼ "za", ਫ਼ "fa" ja ਲ਼ "ḷa" ovat Unicodessa erillisiä kirjaimiaan, eikä niiden kirjoittamiseen tarvita tarkemerkkiä. Pilkkua ja pistettä vastaavat "daṇḍa"-välimerkit (। ja ॥) eivät kuulu gurmukhin Unicode-lohkoon, vaan ne on määritelty devanagarin lohkossa. Piste (välimerkki)
Pistettä käytetään usein virheellisesti numeroissa tuhansien erottimena, esimerkiksi "1.000.000 euron lottovoitto". Oikea tuhaterotin on välilyönti ("1 000 000 euron lottovoitto").Tietokoneissa . koodataan eri merkistöissä seuraaville arvoille: QWERTY
Suomessa oli pitkään käytössä kaksi kilpailevaa näppäimistöjärjestelmää. Tilanteesta päästiin vuonna 1959, kun Suomen Standardisoimisliitto SFS vahvisti standardin kirjoituskoneiden näppäimistöstä. Kirjainten järjestys näppäimistöllä muuttui Suomessa 1970-luvulla, kun pohjoismaiset kirjaimet å, ä ja ö siirrettiin vuoden 1959 standardissa sovituilta paikoiltaan alariviltä nykyisille paikoilleen vuonna 1976.  Tilalle tulivat pilkku, piste ja väliviiva. Syynä oli se, että 1971 ensimmäisessä kansainvälisessä näppäimistön ISO-standardissa oli standardisoitu pilkku ja piste nykyisille paikoilleen. Vuonna 2008 SFS vahvisti uuden standardin näppäimistöstä (SFS 5966). Tällä kertaa minkään näppäimen paikkaa ei vaihdettu. Sen sijaan uusien merkkien tuottamisessa käytetään hyväksi Alt Gr -näppäintä. Esimerkiksi asteen ja promillen merkki syntyvät aiempaan helpommin uudella näppäimistöllä. Vinoviiva
Lisäksi Unicodessa on erityinen jakolaskun vinoviiva, joka on periaatteessa oikeaoppisin merkki käytettäväksi matemaattisena operaattorina. Sekin voi olla tavallista vinoviivaa voimakkaammin kallellaan, mutta jakolaskun yhteydessä on joka tapauksessa aiheellista lisätä vinoviivan kummallekin puolelle sitova välilyönti (1 ∕ 2). Lainausmerkki
Jos lainataan irrallisia sanoja tai lausekkeita eikä kokonaisia virkkeitä, virkkeen päättävä piste tai muu välimerkki tulee jälkimmäisen lainausmerkin perään, koska se ei ole osa lainausta. Heittomerkki
Koska heittomerkki näyttää melkein samanlaiselta kuin kulmaminuutin tai jalkamitan tunnuksena käytettävä yläpuolinen indeksointipilkku, sitä voidaan joskus käyttää indeksointipilkun korvikkeena. Tämä on sikäli ymmärrettävää, että indeksointipilkkua on hankalaa kirjoittaa tavanomaisella näppäimistöllä, josta puuttuu sille omistettu näppäin. Sitä paitsi aito indeksointipilkku ei sisälly kaikkiin merkistöihin ja fontteihin, joten vaikka se saataisiinkin kirjoitettua yhdellä tietokoneella, se ei välttämättä näy oikein toisessa. Periaatteessa heittomerkin käyttö mittayksikön tunnuksena on kuitenkin virheellistä. BASIC
Edellisen kaltainen kompakti ohjelmointityyli, jossa välilyöntejä ei käytetä, oli jopa suositeltavaa 80-luvulla niissä BASIC-tulkeissa joissa se oli mahdollista, sillä siten saatiin aikaan vähemmän muistitilaa vieviä ohjelmia. Myös kommentit (jotka alkoivat joko REM tai ' ) jätettiin yleensä pois samasta syystä. Perinteistä siistiä tyyliä välilyönteineen ja kommentteineen näki lähinnä aloittelijoiden ohjelmointioppaissa. Tekstitiedosto
Tekstitiedostot eivät ole täysin järjestelmäriippumattomia. Sisällön tulkinta riippuu merkistöstä. Amerikanenglannin merkit sisältävä ASCII on yleensä laajimmin tulkittavissa oleva merkkijoukko. Myös rivinvaihtomerkki on erilainen MS-DOS/Microsoft Windows, Unix ja Macintosh -järjestelmissä. Tulostumaton merkki
Sarkainmerkki ( ’vaakasuuntainen sarkaus’) on ASCII-perusmerkistöön sisältyvä ohjausmerkki, ja sen Unicode-tunnus on U+0009. Se kirjoitetaan sarkainnäppäimellä, joka sijaitsee näppäimistön vasemmassa laidassa. Tyypillisesti sarkainnäppäimessä on kuva pystyviivaan törmäävästä nuolesta (⇥) ja mahdollisesti teksti "Tab". Joissain tilanteissa sarkainnäppäin toimii navigointinäppäimenä, jota painamalla voi siirtyä esimerkiksi taulukon solusta toiseen. Viivamerkit
Yhdysmerkkiä käytetään yhdysnimissä silloin kun sanan jälkimmäinen yhdysosa alkaa samalla vokaalilla johon edellinen päättyy, ja silloin kun yhdyssanan toinen puolisko on erisnimi tai lyhenne, esim. Maija-Liisa ja SM-kilpailu. Jos yhdysilmauksen määriteosa on sanaliitto, jätetään yhdysmerkin edelle sanaväli: "Tuntematon sotilas" -elokuva. Tätä merkintätapaa kutsutaan nimellä "välike". Jos määriteosa koostuu useasta osasta mutta ne kirjoitetaan yhteen, ei sanaväliä merkitä: Pohjois-Karjala-projekti. Yhdysmerkillä osoitetaan myös yhdyssanan perus- tai määriteosan toistuminen: posti- ja telelaitos, syntymäaika ja -paikka. Aiemmin suomen kielessä yhdysmerkkiä käytettiin nykyistä useammin.