Mikä on koko Afrikan pinta-ala?
Afrikka
Afrikka on maailman toiseksi suurin maanosa. Sen pinta-ala on 30 365 000 neliökilometriä, joka on 20,3 prosenttia Maan maapinta-alasta. Afrikan noin 1,2 miljardia asukasta muodostaa noin 15 prosenttia ihmiskunnasta.
Afrikan maantiede
Afrikan pinta-ala on 30,3 miljoonaa neliökilometriä. Afrikan pohjoisimmasta kohdasta, Ras ben Sakkasta Tunisiassa (37°21' N), eteläisimpään, Cape Agulhasiin Etelä-Afrikassa on matkaa suunnilleen 8 000 kilometriä. Manteren läntisimmästä kohdasta, Kap Verden niemimaasta Senegalissa(17°33'22" W), itäisipään kohtaan Sar Hafuniin Somaliassa (51°27'52" E), on noin 7 400 kilometriä. Libya
Saharan aavikko peittää arviolta 95 % prosenttia maan pinta-alasta. Libyassa ei ole ollenkaan pysyviä jokia ja ainoastaan noin 1 % maasta on metsän peitossa. Maailmanhistoria
Vielä 1800-luvulla siirtomaita Afrikassa oli vain rannikolla. Muutaman vuosikymmenen kulutta, Afrikka oli lähes kokonaan Ranskan, Italian, Ison-Britannian, Saksan ja Belgian, Portugalin hallussa. Espanjallakin oli pieni alue Afrikasta. Afrikan mantereelle jäi vain kaksi itsenäistä valtiota, Liberia ja Etiopia. Liberia säästyi, koska se oli perustettu turvavaltioksi Yhdysvalloista muuttaville entisille orjille ja Etiopiassa oli kristitty keisari. Siirtomaiden tarkoituksena olivat muun muassa halvat raaka-aineet ja työvoima. Suurin osa Afrikan siirtomaista itsenäistyi 1960-luvulla. Afrikka
Suurin osa Afrikkaa kuuluu trooppiseen ilmastovyöhykkeeseen, pohjoisimmat ja eteläisimmät alueet subtrooppiseen. Pohjois-Afrikassa on suuri Saharan kuumuusaavikko. Sen pohjoispuolella on kapea Välimeren rannikkovyöhyke. Saharan eteläpuolella on Sahel, joka on kuiva, puoliaavikosta savanniksi asteittain muuttuva alue. Keski- ja Länsi-Afrikka ovat tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Eteläisessä Afrikassa on puoliaavikoita ja siellä Kalaharin autiomaa. Namib-Naukluftin kansallispuisto
Puisto on yksi Afrikan laajimmista kansallispuistoista. Siihen kuuluu osia Namibin autiomaasta, jota pidetään maailman vanhimpana autiomaana, sekä Naukluftin seeprapuisto ja osia timanttialueesta. Koko kansallispuiston pinta-ala on lähes 50 000 neliökilometriä. Pohjois-Amerikan maantiede
Pohjois-Amerikka on 25,3 miljoonaa neliökilometriä pinta-alaltaan ja siten kolmanneksi suurin manner. Manner rajoittuu idästä Atlanttiin, pohjoisesta Jäämereen ja lännestä Tyyneenmereen. Manner kapenee etelään mentäessä, ja Väli-Amerikan kannas yhdistää sen Etelä-Amerikkaan. Afrikanpöllö
Afrikanpöllöä tavataan Afrikassa Sahelin eteläpuolella. Sen levinneisyys ulottuu Senegalista Etiopiaan, ja sieltä etelään Angolaan, Namibian Capriviin, Pohjois-Botswanaan, Zimbabween, Mosambikiin, Swazimaahan sekä Etelä-Afrikan itä- ja koillisrannikolle. Lajin levinneisyys kattaa noin 3 880 000 neliökilometriä. Etiopia
Etiopia sijaitsee Afrikan sarvessa, vulkaanisesti aktiivisessa Isossa hautavajoamassa ja sen ympärillä, luoteis- ja kaakkoispuolella. Maa on pinnanmuodoiltaan hyvin rosoinen. Se on sisämaavaltio eli sillä ei ole pääsyä merelle. Valtion naapurimaita ovat pohjoisessa ja koillisessa Eritrea, idässä Djibouti ja Somalia, etelässä Kenia sekä lännessä Etelä-Sudan ja Sudan. Etiopian pinta-ala on 1,01 miljoonaa neliökilometriä, joka tekee siitä maailman 27. suurimman valtion. Yhdysvallat
Yhdysvaltain kokonaispinta-ala on 9 826 630 km², mistä maata on 9 161 923 km² ja vettä 664 707 km². (Pinta-alaan lasketaan mukaan Yhdysvaltain ”manneralue” ja Alaska sekä Havaiji.) Se on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio. Ceuta
Ceuta [ˈθeuta] on Espanjalle kuuluva autonominen kaupunki Pohjois-Afrikassa Gibraltarinsalmen etelärannalla. Se on yksi viidestä Espanjan erillisalueesta Pohjois-Afrikassa, ja sen etelänaapuri Marokko vaatii sitä itselleen. Ceutan pinta-ala on 18,5 neliökilometriä ja asukasluku 84 959 (2017). Kwara
Kwara on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan länsiosassa. Kwaran pinta-ala on 36 825 neliökilometriä. Vuoden 2006 väestönlaskennan alustavien tulosten mukaan Kwarassa oli noin 2 371 000 asukasta. Suurin väestöryhmä ovat jorubat. Namibia
Namibian naapurimaita ovat Angola ja Sambia pohjoisessa, Botswana idässä ja etelässä Etelä-Afrikan tasavalta. Maan pinta-ala on 824 292 km 1193 Africa
1193 Africa on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi C. Jackson vuonna 1931. Pikkuplaneetta sai nimensä Afrikan mantereen mukaan, sillä tämän asteroidin löytöpaikka oli Johannesburgissa. Ennen nimeämistään Africa tunnettiin väliaikaisella tunnuksella 1931 HB.Koska African absoluuttinen magnitudi (H) on 12,2, sen läpimitta on todennäköisesti välillä 11–24 kilometriä. Niili
Niili on leveimmältä kohdaltaan Edfussa 7,5 kilometriä leveä. Keskimäärin joki on 2,8 kilometriä leveä. Niilin laakso on leveydeltään enimmillään 25 kilometriä. Sudanin Manasirin autiomaassa hiekka yltää aivan joen partaalle. Niilin valuma-alue on noin 3 349 000 neliökilometriä, ja se kattaa kymmenesosan koko Afrikan pinta-alasta. Arktis
Koko maapallon pinta-alasta luonnonsuojelualueita on noin viisi prosenttia (7,9 milj. km²). Arktisella alueella luonnonsuojelualueet kattavat noin 14 prosenttia alueen kokonaisalasta (2 milj. km²) (Conservation of Arctic Flora and Fauna 1996) ja Lapin maakunnan pinta-alasta noin 30 prosenttia (noin 35 000 km²) kuuluu jonkinasteisen suojelun piiriin. Afrikka
Afrikka rajautuu pohjoisessa Välimereen, koillisessa Suezin kanavaan ja Punaiseenmereen, idässä Intian valtamereen ja lännessä Atlanttiin. Amerikka
Amerikka eli Uusi manner on manner maapallon läntisellä puoliskolla. Se kattaa Pohjois-Amerikan ja Etelä-Amerikan. Mannerta ympäröivät Atlantti, Tyynimeri ja Pohjoinen sekä Eteläinen jäämeri. Amerikan pinta-ala on 8,3 prosenttia koko maapallon maa-alasta, ja siellä asuu noin 900 miljoonaa ihmistä (14 prosenttia koko maailman väestöstä). Suomen kielessä Uuden mantereen synonyyminä käytetään joskus myös nimitystä uusi maailma. Afrikan talous
Afrikan maasto on vaikeaa kaupankäynnille, koska keskinen Afrikka on itäisintä osaa lukuun ottamatta lähes läpäisemätöntä sademetsää, mikä haittaa ihmisten ja tuotteiden kuljettamista. Kalaharin autiomaa eristää Etelä-Afrikan rikkaat alueet muusta Afrikasta, ja luonnollisesti myös Sahara haittaa kaupankäyntiä Pohjois-Afrikasta etelään. Vaikka Afrikassa onkin muutamia valtavia jokia kuten Niili, Niger, Kongo ja Sambesi sivujokineen, niistä ei muodostu yhtä tehokkaita kauppareittejä kuin esimerkiksi Euroopan tai Kiinan joista. Lisäksi useissa joissa on koskia ja putouksia, joten jokia pitäisi muokata, jotta niitä voitaisiin hyödyntää. Myös sisämaan kosteat maastot vaikeuttavat kuljetuksia. Vain vähän teitä on päällystetty, ja sadekauden aikana useat päällystämättömät tiet muuttuvat läpäisemättömiksi mutalammikoiksi. Etelä-Afrikan maantiede
Etelä-Afrikan maantiede koostuu matalasta, suurimmalta osalta kapeasta, rannikkokaistaleesta ja sen takana kohoavasta vuoristoisesta alueesta, joka erottaa rannikon sisämaan ylängöstä. Paikoittain, erityisesti KwaZulu-Natalin provinssissa rannikkoalanko on laajempi. Sen rantaviiva on yli 2 500 km pitkä ja ulottuu Namibian aavikolta Atlantin valtamereltä Mosambikin subtrooppiselle alueelle Intian valtameren rannalle. Afrikan maantiede
Pohjois-Afrikassa on suuri Saharan kuumuusaavikko. Sen pohjoispuolella on kapea Välimeren rannikkovyöhyke. Saharan eteläpuolella on Sahel, joka on kuiva, puoliaavikosta savanniksi asteittain muuttuva alue. Keski- ja Länsi-Afrikka on tiheiden ja kosteiden trooppisten sademetsien peitossa. Eteläisessä Afrikassa on puoliaavikoita ja Kalaharin autiomaa. Aavikko
Pohjois-Afrikkaa peittää Saharan aavikko, joka ulottuu Atlantilta Punaisellemerelle noin 9 000 000 neliökilometrin alueelle. Mantereen itärannikolla Keniassa, Sudanissa, Etiopiassa, Eritreassa ja Somaliassa sijaitsevat muun muassa Danakilin, Nubian ja Chalbin aavikot. Eteläisessä Afrikassa suuret alueet Namibiasta, Botswanasta ja Etelä-Afrikasta kuuluvat Namibiin ja Kalahariin. Kalaharia ei kuitenkaan aina pidetä todellisena aavikkona, sillä sen koillisosassa sataa yli puolet enemmän kuin perinteisen aavikon määrittelyn mukaan. Victorianjärvi
Victorianjärvi on Afrikan suurin järvi, laajin trooppinen järvi maailmassa ja pinta-alaltaan toiseksi suurin makean veden järvi maailmassa. Laajuisekseen järveksi Victorianjärvi on melko matala, minkä johdosta vesimäärältään se on vasta seitsemänneksi suurin makean veden järvi. Victoriajärven pinta-ala on 68 800 km² ja vesimäärä 2 750 km³. Suurin mitattu syvyys on 84 metriä. Se on Niilin pisimmän haaran alkulähde ja sijaitsee Tansanian, Ugandan ja Kenian alueella. Järvessä on yli 3 000 saarta. Monet niistä ovat asuttuja. Saariin kuuluvat muun muassa Ugandan puolella sijaitsevat Ssese-saaret. Sahel
Sahel on pääosin savannista koostuva alue Afrikan pohjoisosissa, Saharan eteläpuolella. Alue ulottuu Atlantin valtamereltä Afrikan sarveen saakka. Suunnilleen samasta alueesta on vanhastaan käytetty myös nimitystä Sudan. Sahelilla kokonaan tai osittain sijaitsevia maita ovat Senegal, Mauritania, Mali, Burkina Faso, Niger, Pohjois-Nigeria, Tšad, pohjoinen Keski-Afrikan tasavalta, Sudan, Etiopia, Eritrea ja Djibouti. Aavikoituminen Afrikassa
Sahara sijaitsee Pohjois-Afrikassa Kravun kääntöpiirillä ja on maailman suurin, hyvin kuiva ja kuuma aavikko. Se luokitellaankin erittäin kuivaksi hyperaridiksi aavikoksi ja vuosittainen sademäärä jää alle 100 mm, mutta laajemmilla alueilla vain alle 45 mm. Vuoden keskilämpötila on yli +30 °C, yöt taas saattavat olla hyvinkin kylmiä, koska pilvet eivät heijasta lämpöä takaisin. Talvisin yölämpötila saattaa laskea −10 °C:een, kun taas päivällä voi olla jopa varjossa +50 °C. Saharassa on täysin kasvittomia dyynikenttiä, mutta monilla alueilla kasvaa harvassa pensaita tai aavikkoruohomättäitä. Hiekkamyrskyt ovat myös yleinen ilmiö Saharalle. Sen koko on noin 9 065 000 km² ja se vastaa pinta-alaltaan Yhdysvaltoja. Sen rajat ulottuvat lännessä Atlanttiin ja idässä Punaiseenmereen. Nimi Sahara on arabiankielinen käännös sanasta Tenere, joka on tuaregikieltä ja tarkoittaa aavikkoa. Ainoastaan pieni osa Saharasta on hiekka-aavikkoa, vain noin 15–25 %, mutta suurin osa on sora-, kivikko- ja kallioaavikkoa. Keskiosissa on vuoristoista kallioaavikkoa.
Sahara on jaettu Marokon, Algerian, Tunisian, Libyan, Egyptin, Mauritanian, Malin, Nigerin, Tšadin ja Sudanin kesken. Noin 2,5 miljoonaa ihmistä elää Saharassa, pääosin Mauritaniassa, Marokossa ja Algeriassa. Suurin Saharassa sijaitseva kaupunki on Mauritanian pääkaupunki Nouakchott, jossa on noin 881 000 asukasta. Asutus Saharassa sijoittuu keitaille ja joillekin vuoristoille sekä laita-alueille.
Sahara on ainakin 2,5 miljoonaa vuotta vanha, mutta mahdollista on että se on jopa kymmeniä miljoonia vuosia vanha. Ilmaston kuivuessa ja kylmetessä muutaman kymmenen miljoonan vuoden aikana, aavikoituminen Saharassa on lisääntynyt.
Sudanissa aavikoituminen etenee nopeasti. Reuna on edennyt parissakymmenessä vuodessa jopa 150 kilometriä. Syynä tähän ovat ilmastonmuutos, laajamittaiset metsien hakkuut, voimaperäinen maanviljely sekä karjan laiduntaminen. Toimeentuloa maataloudesta ei tule, joten ihmiset muuttavat kaupunkeihin. Afrikan maantiede
Afrikan rantaviivan pituus on noin 26 000 kilometriä. Muihin maanosiin verrattuna Afrikan rannikot ovat melko suoria, ilman laajoja niemimaita tai lahtia. Alpit
Alpit ulottuvat kahdeksan valtion alueelle. Maiden yhteisen Alppikonvention mukaan vuoristoalueen pinta-ala on 191 000 neliökilometriä. Alppien alueella asui vuonna 2003 runsaat 13 miljoonaa asukasta, eniten Italiassa. Itävalta ja Italia kattavat kumpikin noin neljänneksen Alpeista. Liechtenstein ja Monaco sijaitsevat kokonaan Alpeilla; Itävallan ja Sveitsin alueesta noin 60 prosenttia on Alppeja. Afrikka
Pleistoseenin lopun joukkotuho vaikutti Afrikassa vähemmän kuin muissa maanosissa. Osittain tämän vuoksi Afrikka onkin tullut tunnetuksi moni­muotoisesta eläimistöstään. Siellä on maailman muihin alueisiin verrattuna huomattavan paljon suurikokoisia eläimiä, varsinkin nisäkkäitä. Sellaisia ovat petoeläimistä leijona, leopardi, gepardi ja hyeena, kasvis­syöjistä esimerkiksi afrikannorsu, kirahvi, virtahepo, kafferipuhveli ja sarvikuono. Afrikassa on myös suuri joukko antilooppilajeja sekä kädellisiä, kuten paviaanit sekä ihmis­apinoihin kuuluvat simpanssit ja gorillat. Afrikassa on myös suuria lintuja, kuten strutseja sekä matelijoita, kuten krokotiileja. Afrikan maantiede
Afrikan kaakkoisrannikolla on Madagaskar, joka on maailman neljänneksi suurin saari. Mannerta ympäröiviä muita saaria ovat esimerkiksi Komorit, Mayotte, Réunion, Mauritius, Seychellit, Sokotra, Tristan da Cunha, Madeira, Kanariansaaret sekä São Tomé ja Príncipe. Liberian maantiede
Liberia kuuluu Saharan etelänpuoleiseen Afrikkaan. Maa sijaitsee Länsi-Afrikassa, Atlantin rannikolla. Liberian maarajojen kokonaispituus on 1 587 km; 306 km Sierra Leonen kanssa koillisessa, 563 km Guinean kanssa pohjoisessa ja 716 km Norsunluurannikon kanssa idässä. Yhteensä Liberian pinta-ala on 111 370 km², joista 96 320 km² on maa-aluetta ja 15 050 km² sisävesistöä. Ranska
Ranska sijaitsee Länsi-Euroopassa Atlantin valtamereltä Välimerelle ulottuvalla alueella. Sitä rajaavat pohjoisessa Englannin kanaali, lännessä Biskajanlahti, etelässä Pyreneet ja Välimeri sekä idässä Alpit, Juravuoret ja Rein. Naapurivaltioita ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja, Andorra ja Monaco. Manner-Ranskaan kuuluu myös Korsikan saari () Välimeressä. Ranskan pinta-ala on 551 500 neliökilometriä, ja rantaviivaa sillä on . Afrikka
Afrikka koostuu useista ylätasangoista, jotka Itä-Afrikan hautavajoama halkaisee mantereen itäosissa. Afrikan luoteisosissa ovat Atlasvuoret, jotka ovat geologisesti mantereen nuorinta osaa. Afrikan korkein vuori on Kilimanjaro, jonka huippu on 5 895 metriä merenpinnasta. Gambia
Gambian tasavalta on pieni ja kapea valtio Länsi-Afrikassa. Gambia on leveimmillään alle 48 kilometriä ja jakautuu Gambiajoen ympärille. Joki on 1 130 kilometriä pitkä ja ulottuu latvoiltaan myös Senegalin ja Guinean alueille. Gambia on melkein Senegalin enklaavi ja se on pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin valtio. Senegal
Senegalin tasavalta () eli Senegal () on valtio läntisessä Afrikassa. Sen pinta-ala on 196 722 neliökilometriä ja väkiluku 13,6 miljoonaa. Maan pääkaupunki on Dakar, jossa on asukkaita noin kaksi miljoonaa. Senegal on Afrikan läntisin valtio ja sen naapurivaltiot ovat Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Mali ja Mauritania. Yhdysvaltain maantiede
Yhdysvallat on pinta-alaltaan maailman kolmanneksi suurin valtio. Sen kokonaispinta-ala on 9 826 675 neliökilometriä, ja siitä maata on 9 161 966 ja vettä 664 709 neliökilometriä. Maalla on vain kaksi rajanaapuria, Kanada ja Meksiko, ja maarajaa sillä on 12 034 kilometriä. Yhdysvallat on jaettu 50 osavaltioon ja Washingtonin hallintopiiriin. Somalin niemimaa
Somalin niemimaa sijaitsee Koillis-Afrikassa, Afrikan sarvessa, Etiopian ja Somalian alueella. Niemimaan pinta-ala on noin 750 000 neliökilometriä. Mana Poolsin kansallispuisto
Mana poolsin kansallispuiston pinta-ala on 2 500 neliökilometriä. Matkailunähtävyytenä se tarjoaa vähemmän palveluita kuin muut eteläisen Afrikan kansallispuistot. Puisto on Unescon maailmanperintökohde. Etelä-Afrikan provinssit
Apartheidin jälkeen bantustanin liitettiin takaisin Etelä-Afrikkaan ja maa jaettiin yhdeksään uuteen provinssiin: Itä-Kap , Vapaavaltio, Gauteng, KwaZulu-Natal, Limpopo, Mpumalanga, Pohjois-Kap, Luoteismaakunta ja Länsi-Kap. Provinssit ovat kooltaan hyvin erilaisia. Pienin, mutta runsasväkinen Gauteng on pinta-alaltaan vain noin 17 000 km² ja suurin, kuiva sekä harvaan asuttu Pohjois-Kap on noin 362 000 km². Pinta-alaltaan kolmanneksi pienin provinssi KwaZulu-Natal on väestöltään suurin ja Gautengissa asuu toiseksi eniten väkeä. Provinssit eroavat myös kielellisesti. Itä-Kap väestöstä 80 % puhuu xhosaa ja KwaZulussa sama osuus puhuu zulua. Afrikaans on puhutuin kieli Kapkaupungissa ja sen ympäristössä. Kalahari
Kalahari on noin 900 000 neliökilometrin kokoinen aavikko- ja aroalue eteläisessä Afrikassa. Se peittää noin 70 prosenttia Botswanasta sekä osia Zimbabwesta, Namibiasta ja Etelä-Afrikasta. Joissakin lähteissä Kalahari laajennetaan sisältämään myös alueita Angolassa ja Sambiassa. Tällöin alueen pinta-ala on noin 2,5 miljoonaa neliökilometriä. Plateau
Plateau on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan keskiosassa. Plateaun pinta-ala on 26 899 neliökilometriä. Vuoden 2006 väestönlaskennan alustavien tulosten mukaan Plateaussa oli noin 3 179 000 asukasta. Osavaltiossa asuu yli 40 etnistä ryhmää, joista jokaisella on oma kielensä. Englanti on virallinen kieli, ja hausa on myös saamassa kannatusta kansainvälisenä kielenä. Väestön enemmistö on kristittyjä. Ogaden
Alueen pinta-ala on noin 400 000 km, ja sen rajanaapureita ovat Djibouti, Kenia ja Somalia. Merkittävimpiä kaupunkeja ovat Degehabur (somaliksi Dhagaxbuur), Gode (Godey), Jijiga (Jigjiga), Kebri Dahar (Qabridahare), Shilavo (Shilaabo) ja Werder (Wardheer). Saharan eteläpuolinen Afrikka
Nykyisin Saharan eteläpuolinen Afrikka on maailman köyhintä aluetta. Keskimääräinen bruttokansantulo on 490 dollaria henkilöä kohti, ja yli puolet väestöstä elää alle yhdellä Yhdysvaltain dollarilla päivässä. Alue on myös ainoa, jossa köyhyys on lisääntynyt. Lukutaitoisia on miehistä 67 prosenttia ja naisista 47 prosenttia. Alueella on maailman vakavin AIDS-ongelma, ja vuoden 1997 lopussa hi-virusta kantoi 21 miljoonaa aikuista. Lisäksi sitä vaivaavat pitkään jatkuneet aseelliset konfliktit ja laaja korruptio. Afrikan talous
Afrikan talous kattaa Afrikan teollisuuden, kaupan ja resurssit. Vuonna 2005 Afrikassa asui arviolta 922 miljoonaa ihmistä jotka elävät 54 maassa. Afrikka on maailman asutetuista mantereista selvästi köyhin ja nykyään keskimääräisesti köyhempi kuin 30 vuotta sitten. YK:n 175 maata käsittävässä raportissa ”Human Development Report” vuodelta 2003 25 viimeistä sijaa olivat afrikkalaisia valtioita. Afrikan maantiede
Afrikka koostuu useista ylätasangoista, jotka Itä-Afrikan hautavajoama halkaisee mantereen itäosissa. Vulkaanisessa hautavajoamassa on useita järviä ja laaksoja. Afrikan luoteisosissa ovat Atlasvuoret, jotka ovat geologisesti mantereen nuorinta osaa. Amerikan maantiede
Amerikan manner jakautuu maantieteellisesti kolmeen osaan: Pohjois-Amerikkaan, Väli-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Väli-Amerikka ei ole oma mantereensa, mutta sen latinokulttuuri erottaa sen selkeästi muista Pohjois-Amerikan valtioista, joten siksi se käsitellään omana alueenaan. Pohjois-Amerikka on pinta-alaltaan 25,3 miljoonaa neliökilometriä ja sen ilmasto on lauhkea. Trooppisen ilmaston Väli-Amerikka muodostuu manneralueen valtioista ja Karibianmeren saarista. Etelä-Amerikan pinta-ala on 17,6 miljoonaa neliökilometriä ja pitkän muotonsa vuoksi se ulottuu tropiikista subpolaariselle alueelle, minkä vuoksi mantereen ilmastolliset erot ovat suuret. Etelä-Amerikan pohjoisosissa laajat alueet kuuluvat tropiikkiin, kun taas eteläosat ovat lauhkeammassa vyöhykkeessä. Aavikoituminen Afrikassa
Kalaharin aavikko on noin 712 250 neliökilometrin kokoinen aro- ja aavikkoalue eteläisessä Afrikassa. Se peittää noin 70 prosenttia Botswanasta sekä osia Zimbabwesta, Namibiasta ja Etelä-Afrikasta. Kalaharin nimi tulee tswanan kielestä, jossa "kgalagadi" tarkoittaa suurta janoa. Kalaharissa esiintyy kuivia järviä ja suolatasankoja. Noin 10 000 vuotta sitten Kalaharin aavikkoa peitti noin 275 000 neliökilometrin laajuinen Makgadikgadijärvi. Järven kerrotaan olleen jopa 30 metriä syvä. Kalaharin aavikolla sataa keskimäärin 125–500 mm vuodessa. Satunnaiset sateet saavat aavikon suolatasanteet tulvimaan helposti. Alueen maksimilämpötila on +47 °C ja minimi jopa −13 °C. Afrikka
Afrikan rantaviivan pituus on noin 26 000 kilometriä. Muihin maanosiin verrattuna Afrikan rannikot ovat melko suoria, ilman laajoja niemimaita tai lahtia. Afrikan kaakkoisrannikolla sijaitseva Madagaskar on maailman neljänneksi suurin saari. Guinea-Bissau
Guinea-Bissau on varsin pieni ja alava valtio. Maan pohjois-eteläsuuntainen ulottuvuus on 203 kilometriä ja itä-länsisuuntainen 336 kilometriä. Noin 10 prosenttia rannikoille sijoittuvasta pinta-alasta peittyy ajoittain vuorovesien alle. Suurin osa maan pinta-alasta on mangrovesuota ja jokien suistoalueita, mitkä kattavat laajat soistuneet rannikkotasangot. Sisämaassa, etenkin maan kakkoisosassa, maasto on savannin peittämää ylänköä. Ylänköalueen korkein kohta kohoaa 300 metriä merenpinnan yläpuolelle. Marie Byrdin maa
Marie Byrdin maa on karu jopa Etelämantereen olosuhteisiin nähden, mistä johtuen suurinta osaa alueesta ei ole mikään valtio vaatinut itselleen. Pinta-alaltaan 1 610 000 km² laajuinen Marie Byrdin maa on suurin tällainen alue maapallolla. Sahara
Sahara () on Pohjois-Afrikassa sijaitseva maailman suurin, kuuma ja hyvin kuiva aavikko. Saharan pinta-ala on noin 9 000 000 neliökilometriä. Sahara on lähes Euroopan kokoinen. Nimi "Sahara" on arabiankielinen käännös tuaregin sanasta "Tenere", ”aavikko” tai ”aavikot”. Hiekka-aavikko eli "erg" on Saharasta vain melko pieni osa, suurin osa on sora/kivikko- ja kallioaavikkoa. Frans Joosefin maa
Saaristo on tuliperäinen. Saarille pääseminen ilman jäänmurtajan apua on mahdollista vain kesällä. Saarten kokonaispinta-ala on noin 16 134 neliökilometriä. Etelä-Afrikan maantiede
Etelä-Afrikan maaperä on poikkeuksellisen vanhaa ja mineraalirikasta. Maa oli jo osa Gondwana-mannerta, joka 100–300 miljoonaa vuotta sitten hajosi lukuisiin osiin muodostaen uusia mantereita, kuten Afrikan. Tätä seuranneiden vuosimiljoonien aikana geologiset, tektooniset ja vulkaaniset prosessit sekä eroosio muovasivat Etelä-Afrikan nykyisen kaltaiseksi. Kanadan maantiede
Kanadan pinta-ala on 9 984 670 km², josta maata on 9 093 507 km² ja vettä 891 163 km². Maan pinta-ala on hieman alle kolme viidesosaa Venäjän pinta-alasta, alle 1,3 kertaa suurempi kuin Australian pinta-ala, ja hieman pienempi kuin koko Euroopan pinta-ala. Atacama
Atacaman pinta-ala on noin 180 000 neliökilometriä. Sen arvellaan muodostuneen noin 15 miljoonaa vuotta sitten. 
Kylmä Perunvirta tuo kuivaa ilmaa Tyyneltämereltä, ja mereltä saapuva sumu jää monin paikoin rannikkovuorten rinteille. Andit puolestaan estävät kostean ilman saapumisen idästä. Tuloksena esimerkiksi alueen ainoassa suurehkossa kaupungissa Antofagastassa sataa vain noin 3 millimetriä vuodessa, ja sateetonta aikaa on siellä pisimmillään kestänyt 40 vuotta. Tyypillisesti Atacamassa sataa 1 mm vuodessa, mitattavaa sadetta saattaa sattua kerran 5–20 vuodessa. Maailman kuivimmaksi asutuksi paikaksi on mainittu Chilen Arica, joka saa 0,8 mm sadetta vuodessa. Pisin mitattu kuivuuskausi oli Calamassa Chilessä, jossa oli 400 vuoden kuivuus vuoteen 1971. São Tomén, Príncipen ja Annobónin kosteat alankometsät
Ekoalueeseen kuuluu kolme saarta, São Tomé (koordinaatit ), Príncipe () ja Annobón (), jotka ovat osa tuliperäistä ja mantereelle Kamerunille ja Nigeriaan jatkuvaa ”Kamerunin-linjaa” (). São Tomé ja Príncipe muodostavat São Tomé ja Príncipen valtion. Annobón puolestaan kuuluu Päiväntasaajan Guineaan. Saarista pinta-alaltaan suurin on 836 km²:n laajuinen São Tomé. Pohjoisimpana ja samalla lähimpänä Afrikan rannikkoa sijaitsee Príncipen saari, jolla on kokoa 128 km². Kaukaisin saarista on pieni 17 km²:n laajuinen Annobón. Länsi-Afrikka
Länsi-Afrikka rajoittuu lännessä ja etelässä Atlantin valtamereen. Länsi-Afrikasta pohjoiseen sijaitsee Sahara, joka tosin on osittain muutamien Länsi-Afrikan valtioiden alueella. Sahel sijaitsee Länsi-Afrikan pohjoisosissa. Afrikka
Afrikan pohjoisimmasta kohdasta, Ras ben Sakkasta Tunisiassa (37°21' N), eteläisimpään, Cape Agulhasiin Etelä-Afrikassa on matkaa suunnilleen 8 000 kilometriä. Manteren läntisimmästä kohdasta, Kap Verden niemimaasta Senegalissa (17°33'22” W), itäisimpään kohtaan Sar Hafuniin Somaliassa (51°27'52” E), on noin 7 400 kilometriä. Libya
Libya sijaitsee Afrikan pohjoisosassa Välimeren rannalla. Se on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja kooltaan Afrikan neljänneksi suurin valtio ja yli viisi kertaa Suomen kokoinen. Libyan rajanaapureita ovat idässä Egypti, etelässä Tšad ja Niger ja idässä Algeria sekä Tunisia. Libyalla on lähes 1 800 kilometriä rantaviivaa Välimerelle. Afrikan historia
"Afrikan valloitukseksi" kutsutaan ajanjaksoa 1880-luvulta ensimmäiseen maailmansotaan. Siihen saakka siirtomaita oli ollut vain rannikoilla, mutta muutamassa vuosikymmenessä Ranska, Saksa, Belgia, Italia ja Iso-Britannia jakoivat lyhyessä ajassa keskenään lähes koko manteren. Myös Portugalin vanhoja siirtomaita Angolaa ja Mosambikia laajennettiin sisämaahan päin. Manterelle jäi lopulta vain kaksi itsenäistä valtiota, Liberia ja Etiopia. Kolmantena oli vuoteen 1912 saakka Marokko, mutta lopulta sekin joutui Ranskan alaisuuteen. Saksan Itä-Afrikka
Saksan Itä-Afrikka () oli Saksan keisarikunnan siirtomaa Itä-Afrikassa. Se käsitti nykyisten Burundin ja Ruandan sekä Tansanian mantereenpuoleisen osan alueet. Saksa valloitti siirtomaan 1880-luvulla ja menetti ne ensimmäisessä maailmansodassa Britannialle ja Belgialle. Sodan päätyttyä siirtomaa luovutettiin Kansainliiton haltuun. Siirtomaan pinta-ala oli 994 996 km². Vuonna 1913 sen asukasluku oli noin 7,7 miljoonaa. Etelä-Afrikan luonto
Etelä-Afrikan pinta-alasta 1,5 % on metsää ja suojeltuja alueita on 6 %. Vuonna 1996 maassa oli 422 suojelualuetta, joiden kokonaispinta-ala oli 6,7 miljoonaa hehtaaria. Etelä-Afrikassa sijaitsevat Swartbergin vuoristo, Lohikäärmevuoret ja Sudwalan luolat. Brittiläinen Itä-Afrikka
Brittiläinen Itä-Afrikka (virallisesti Itä-Afrikan protektoraatti, ) oli osa brittiläistä imperiumia Afrikassa vuodesta 1895 vuoteen 1920. Se käsitti suunnilleen nykypäivän Kenian alueen, eli noin 639 209 neliökilometriä. Vaikka protektoraatti olikin osa Sansibarin sulttaanin dominioita, oli alue silti Britannian hallitsemana. Brittiläinen Itä-Afrikka oli protektoraattina vuoteen 1920 asti, jolloin siitä tuli Kenian siirtomaa, jonka 16 kilometrin levyisestä rannikkokaistaleesta tuli Kenian protektoraatti. Gabún alue
Alue rajoittuu pohjoisessa Senegaliin, idässä ja etelässä Guineaan ja lännessä Tombalin ja Bafatán alueisiin. Sen pinta-ala on 9 150 neliökilometriä. Gabú on pinta-alaltaan maan suurin alue. Norsunluurannikko
Norsunluurannikko sijaitsee Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Se rajoittuu Liberiaan ja Guineaan lännessä, Maliin ja Burkina Fasoon pohjoisessa, Ghanaan idässä ja Guineanlahteen etelässä. Maan pinta-ala on 322 460 km², josta 318 000 km² on maata ja 4 460 km² vettä. Maa on kooltaan suunnilleen Suomen kokoinen. Ranskan maantiede
Ranskan naapurimaat ovat Belgia, Luxemburg, Saksa, Sveitsi, Italia, Espanja ja Andorra. Etelä-Amerikassa Ranskan Guyanaa rajaa Brasilia ja Suriname. Ranskan valtion pinta-ala on 547 030 neliökilometriä, mutta Ranskalle kuuluvat myös Ranskan merentakaiset alueet, ja ne mukaan laskettuna Ranskan hallitsemien alueiden yhteisala on 674 843 neliökilometriä. Kongon demokraattinen tasavalta
Kongon demokraattinen tasavalta sijaitsee päiväntasaajalla ja sen pinta-ala on 2 345 410 neliökilometriä, josta 3,3 prosenttia on vettä. Maa sijaitsee pääosin Afrikan sydämessä Kongo-joen altaassa ja se on sademetsävaltio. Aavikoituminen
Jopa 40 % maapallon pinta-alasta on kuivaa aluetta. Kuivilla, eroosioherkillä alueilla elää noin miljardi ihmistä, joista useimpien toimeentulo on riippuvainen paikallisista luonnonvaroista. Köyhien alueiden asukkaiden tietämättömyys aavikoitumisesta johtaa kestämättömään maankäyttöön. Tämä johtaa aavikoitumiseen, joka johtaa vielä pahempaan köyhyyteen. Maailman suurin aavikko on Pohjois-Afrikassa sijaitseva Saharan autiomaa. Etelä-Afrikka
Etelä-Afrikka sijaitsee Afrikan mantereen eteläkärjessä Atlantin valtameren ja Intian valtameren välissä. Sen rantaviiva on yli 2 500 km pitkä ja ulottuu Namibian aavikolta Mosambikin subtrooppiselle alueelle. Matala rannikkokaistale on suurimmalta osalta kapea, ja sen takana kohoaa vuoristoinen alue, joka erottaa rannikon sisämaan ylängöltä. Paikoittain, erityisesti KwaZulu-Natalin provinssissa rannikkoalanko on laajempi. Niger
Suurin osa Nigerin 1,27 miljoonan neliökilometrin pinta-alasta on Saharan autiomaata ja Sahelia. Niinpä yli 17-miljoonainen väestö keskittyy maan eteläosaan. Nigerillä on suuret uraanivarat, mutta se on silti maailman köyhimpiä ja vähiten kehittyneitä maita. Virungan kansallispuisto
Virungan kansallispuisto (aiemmin Albertin kansallispuisto) on Virungavuorten alueella Kongon demokraattisessa tasavallassa sijaitseva kansallispuisto. Puiston pinta-ala on 7 800 km² ja se on perustettu alun perin vuonna 1925. Virungan kansallispuisto oli Afrikan ensimmäinen kansallispuisto ja maailman toinen kansallispuisto Yellowstonen kansallispuiston jälkeen. Puisto lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1979. Etelä-Afrikka
Apartheidin jälkeen bantustanit liitettiin takaisin Etelä-Afrikkaan ja maa jaettiin yhdeksään uuteen provinssiin: Itä-Kap, Vapaavaltio, Gauteng, KwaZulu-Natal, Limpopo, Mpumalanga, Pohjois-Kap, Luoteismaakunta ja Länsi-Kap. Provinssit ovat kooltaan hyvin erilaisia: Pienin mutta tiheästi asuttu Gauteng on pinta-alaltaan vain noin 17 000 km² ja suurin, kuiva sekä harvaan asuttu Pohjois-Kapissa noin 362 000 km². Pinta-alaltaan kolmanneksi pienimmässä provinssissa KwaZulu-Natalissa asuu eniten ja Gautengissa toiseksi eniten ihmisiä. Provinssit eroavat myös kielellisesti. Itä-Kapin väestöstä noin 80 % puhuu xhosaa ja KwaZulussa yhtä suuri osuus puhuu zulua. Afrikaans on puhutuin kieli Kapkaupungissa ja sen ympäristössä. Afrikka
Afrikan suurin joki on Välimereen laskeva Niili, jota pidetään noin 6 690 kilometrin pituudellaan maailman pisimpänä jokena. Muita Afrikan suurimpia jokia ovat Kongojoki (4 630 km), Sambesi (2 735 km) ja Nigerjoki (4 100 km). Useimmat Afrikan suurista järvistä sijaitsevat Ison hautavajoaman alueella. Suurimpia järviä ovat esimerkiksi Victorianjärvi, Tanganjikajärvi, Njassajärvi, Albertinjärvi ja Tšadjärvi. Namib
Namib on aavikko Afrikan lounaisrannikolla. Se sijaitsee suurimmaksi osaksi Namibian alueella ja myötäilee Atlantin rannikkoa 50–160 kilometrin levyisenä ja 1 600 kilometrin pituisena. Pinta-alaltaan aavikko on noin 50 000 neliökilometriä. Sana "namib" tarkoittaa ’valtavaa’ naman kielessä. Namibin arvellaan olevan vanhin nykyisistä aavikoista; se on syntynyt noin 80 miljoonaa vuotta sitten, kun kylmä Benguelanvirta alkoi aiheuttaa viileän ja kuivan ilman laskeutumisen alueella. Namibin alueella sataa alle 10 millimetriä vuodessa ja se on suurimmaksi osaksi autiota. Afrikan kolonisaatio
Britannialla oli timanttimiljonääri Cecil Rhodesin laatima Kap–Kairo-valloitussuunnitelma, jonka mukaan he yrittivät muodostaa koko Afrikan läpi etelä-pohjoissuunnassa kulkeneen siirtomaiden ketjun. Matkan varrella Sudanissa oli kuitenkin itsensä Mahdiksi julistaneen Muhammad ibn Abdallan valtakunta, jonka britit onnistuivat valloittamaan vasta vuonna 1898. Sitä oli tavoitellut myös Ranska, joka oli suunnitellut vastaavanlaista, Atlantilta manteren poikki Punaisellemerelle ulottuvaa siirtomaiden ketjua. Neuvoteltuaan asiasta Ranska antoi Britannian valloittaa Sudanin, mutta lännempänä Ranskan Länsi-Afrikka ja Ranskan Päiväntasaajan Afrikka yhdessä muodostivat miljoonien neliökilometrien laajuisen yhtenäisen alueen. Pohjois-Afrikka
Pohjois-Afrikka on Afrikan mantereen pohjoisin osa Saharan autiomaan pohjoispuolella. Yhdistyneiden kansakuntien tilastoinnissa siihen kuuluvat Algeria, Egypti, Libya, Marokko, Sudan, Tunisia ja Länsi-Sahara. Kilimanjaron alue
Alueen pinta-ala on 13 309 neliökilometriä. Vuonna 2005 siellä arvioitiin olevan noin 1,4 miljoonaa asukasta. Alueen pääkaupunki on Moshi. Afganistan
Maan pinta-ala on noin 650 000 neliökilometriä. Pääkaupunki on Kabul. Sen rajanaapureita ovat Turkmenistan (yhteistä rajaa 744 kilometriä), Uzbekistan (137 kilometriä), Tadžikistan (1 206 kilometriä), Kiina (76 kilometriä), Pakistan (2 430 kilometriä) ja Iran (936 kilometriä). Mannerten pallonpuolisko
Mannerten pallonpuoliskolla on seitsemän kahdeksasosaa maapallon maapinta-alasta. Siellä sijaitsevat Eurooppa, Afrikka ja Pohjois-Amerikka kokonaisuudessaan sekä suurin osa Aasiaa ja Etelä-Amerikkaa. Silti mannerten pallonpuoliskollakin merta on enemmän kuin puolet eli 53 %. Siellä olevat merialueet käsittävät Pohjoisen jäämeren kokonaisuudessaan, suurimman osan Atlantin valtamerestä sivumerineen sekä osia Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Afrikannuolihaukka
Afrikannuolihaukka elää lähes koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Länsi-Afrikassa se on paikoin muuttolintu, muualla paikkalintu. Lajin elinympäristön ala on noin 7,9 miljoonaa neliökilometriä ja sen maailman populaatio on kooltaan 10 000–100 000 yksilöä. Kenia
Kenian pinta-ala on 580 367 neliökilometriä. Sillä on maarajaa Etiopian, Somalian, Tansanian ja Ugandan kanssa yhteensä 3 477 kilometriä ja rannikkoa 536 kilometriä. Kongo (joki)
Kongon valuma-alueen pinta-ala on 3,46 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa suurimman osan Kongon demokraattisesta tasavallasta, Kongon tasavallasta, Keski-Afrikan tasavallasta, itäisestä Sambiasta ja pohjoisesta Angolasta sekä osia Kamerunista ja Tansaniasta. Jamaika
Jamaika sijaitsee leveyspiirien N17”42 ja N18”31 ja pituuspiirien W78”22 ja W76”11 välissä eli päiväntasaajan ja Kravun kääntöpiirin välissä. Sen pinta-ala on 10 991 km. Kongon tasavalta
Maan väkiluku on nykyisin vajaat viisi miljoonaa . Kongon tasavallan pinta-ala on 342 000 neliökilometriä. Afrikanvästäräkki
Afrikanvästäräkki elää Saharan ja Sahelin eteläpuolisessa Afrikassa, pieni kanta myös palearktisen alueen eteläkolkassa Nasserjärven rantamilla Egyptissä. Lajia tavataan satunnaisesti Israelissa. Afrikanvästäräkistä tunnetaan kaksi alalajia, joista "vidua" elää esiintymisalueen pääosassa ja nimialalaji "aguimp" Etelä-Afrikassa Vaal- ja Orangejokien varsilla. Lajin esiintymisalueen laajuus on noin 79000 neliökilometriä. Sitä ei ole tavattu Suomessa. Argentiina
Argentiina muistuttaa muodoltaan pitkää ja kapeaa kolmiota. Maan pinta-ala on 2 780 400 km, mihin ei ole laskettu mukaan Argentiinan Etelämantereelta itselleen vaatimaa osaa. Se on leveimmältä kohdaltaan idästä länteen 1 580 km, ja sen pituus pohjoisesta etelään on 3 694 km. Pohjoisin piste on leveyspiirillä 22 °S, mikä lasketaan vielä tropiikkiin, Tulimaa ulottuu leveyspiirin 54 °S eteläpuolelle. Koldan alue
Koldan alue käsittää 7 % Senegalin pinta-alasta. Se rajoittuu idässä Tambacoundan ja lännessä Sédhioun alueisiin, pohjoisessa Gambiaan sekä etelässä Guinea-Bissauhun ja Guineaan. Italia
Italian tasavalta () eli Italia (ital. "Italia") on tasavalta Etelä-Euroopassa Välimereen työntyvällä Apenniinien niemimaalla ja lähisaarilla. Italian pinta-ala on noin 300 000 neliökilometriä ja väkiluku noin 60,5 miljoonaa. Italian naapurimaita ovat Ranska, Sveitsi, Itävalta ja Slovenia. Kääpiövaltiot San Marino ja Vatikaani ovat Italian alueen ympäröimiä, kun taas Italiaan kuuluva eksklaavi, Campione d’Italia, on Sveitsin alueen ympäröimä. Saapasta muistuttavan ulkomuotonsa vuoksi Italiaa kutsutaan ”saapasmaaksi”. Abia
Abia on yksi Nigerian 36 osavaltiosta. Se sijaitsee maan eteläosassa lähellä Atlantin rannikkoa. Osavaltion pinta-ala on 6 320 neliökilometriä. Vuonna 2006 siellä oli 2 834 000 asukasta. Suurin etninen ryhmä ovat igbot. Gambian maantiede
Valtion nykyiset rajat määritettiin vuonna 1889 Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan suostumuksen jälkeen. Lukuun ottamatta rajaviivaa Atlantin valtamereen, Gambia on Senegalin enklaavi ja pinta-alaltaan Manner-Afrikan pienin maa.
Trooppinen; kuuma, sadekausi (kesäkuusta marraskuuhun); viileämpi, kuiva kausi (marraskuusta kesäkuuhun) Sudan
Sudanin tasavalta eli Sudan () on valtio Keski- ja Pohjois-Afrikassa, Sahelin alueella. Sen pinta-ala on 1,88 miljoonaa neliökilometriä, ja se on siten Afrikan kolmanneksi suurin valtio Algerian ja Kongon demokraattisen tasavallan jälkeen. Sudanin pohjoisosassa sijaitsevassa toimeenpanovaltaisessa pääkaupungissa Khartumissa asuu noin 2,5 miljoonaa ihmistä (metropolialueella 5–7 miljoonaa). Lakiasäätävä pääkaupunki on Omdurman. Koko maassa asuu lähes 35 miljoonaa ihmistä, joista 96,7 prosenttia on muslimeita. Sudanin rajanaapureita ovat pohjoisessa Egypti, idässä Eritrea sekä Etiopia, etelässä Etelä-Sudan, lounaassa Keski-Afrikan tasavalta, lännessä Tšad ja luoteessa Libya. Eurooppa
Eurooppa on maanosa, jota rajaavat Atlantin valtameri lännessä, Pohjoinen jäämeri pohjoisessa, Uralvuoret ja Uraljoki idässä, Kaspianmeri, Kaukasusvuoret ja Mustameri kaakossa sekä Välimeri etelässä. Eurooppa muodostaa Aasian kanssa laajan Euraasian mantereen, jonka läntisen viidenneksen se käsittää. Pinta-alaltaan (noin 10,3 miljoonaa neliökilometriä) Eurooppa on maailman toiseksi pienin maanosa, hieman suurempi kuin Oseania. Euroopassa asuu hieman yli 700 miljoonaa ihmistä, joten se on asukasluvultaan kolmanneksi suurin maanosa Aasian ja Afrikan jälkeen. Euroopassa on 51 valtiota. Madagaskar
Madagaskarin pinta-ala on 587 041 neliökilometriä. Se on maailman neljänneksi suurin saari sekä suurin, jonka kattaa kokonaan itsenäinen valtio. Canal des Pangalanes on kanaalien yhdistämien luonnollisten sekä tekojärvien ketju, joka jatkuu maan itäisen rannikon suuntaisesti noin 600 kilometriä (noin kaksi kolmasosaa saaren pituudesta). Madagaskarin korkein vuori on Maromokotro (2 876 m). Afar (Etiopia)
Vuoden 2012 heinäkuun virallisten väestötilastojen mukaan Afarissa on noin 1,6 miljoonaa asukasta, joista miehiä on noin 0,89 miljoonaa ja naisia noin 0,71 miljoonaa. Alueen pinta-ala on noin 72 053 neliökilometriä ja asukastiheys noin 22 ihmistä neliökilometriä kohti. Arabian laatta
Arabian laatta on yksi Maan litosfääriin kuuluvista mannerlaatoista. Arabian laatta on pinta-alaltaan noin 5 010 000 neliökilometriä. Arabian laatan vanhimmat osat syntyivät keski- ja myöhäisellä proterotsooisella kaudella 800–650 miljoonaa vuotta sitten. Arabian laatta työntyy Afrikan ja Intian laatan kanssa kohti Euraasian laattaa. Afro-Euraasia
Afro-Euraasia, myös Afraasia, Eurafraasia tai Eufraasia on termi, joka tarkoittaa Afrikan ja Euraasian yhdessä muodostamaa maapallon suurinta yhtenäistä maa-aluetta. Alueen pinta-ala on 84 980 532 neliökilometriä ja sen väkiluku on noin 5,7 miljardia ihmistä, mikä on 85 prosenttia maailman väkiluvusta. Afro-Euraasia tunnetaan myös ”Vanhana maailmana” erotuksena ”Uudesta maailmasta”, Amerikasta. Sora-aavikko
Soraiset ja kivikkoiset aavikkoalueet lienevät yleisimpiä aavikoita. Ne muodostavat Saharan pinta-alasta 50–70 %. Loppu Saharasta on hiekka-aavikkoa, vuoria ja muita kallioisia aavikoita sekä keitaita. Saharan regit ovat muun muassa mustia, punertavia ja ruskeita riipuen pohjakivilajista. Tunnettuja sora-aavikoita ovat muun muassa 320 000 km² alainen Tanezrouft Etelä-Algeriassa ja Pohjois-Malissa Ahaggarvuorten länsipuolella Suuri on myös Libyan reg, jonka ala on 540 000 km². Asumaton Tanezrouft on hyvin kuiva ja siellä ei ole kasveja, se on yksi kuolleimmista paikoista maailmassa. Alueella ei ole vettä eikä selviä maamerkkejä. Tanezrouft nousee kohti itäisiä Ahaggervuoria. Tanezrouftin sisällä on kaksi pientä hiekka-aavikkoa, Erg Mehedjibat ja Erg Tassegefit. Nigeria
Nigerian liittotasavalta eli Nigeria on liittovaltio Länsi-Afrikassa. Sen pinta-ala on noin miljoona neliökilometriä. Arvioitu väkiluku ylitti 198 miljoonaa vuonna 2018. YK:n vuoden 2017 väestönkasvuennusteen mukaan Nigeria voi nousta vuoteen 2050 mennessä maailman kolmanneksi väkirikkaimmaksi maaksi. Nigeria on Afrikan väkirikkain valtio, jonka naapurimaita ovat Benin lännessä, Niger pohjoisessa, Tšad koillisessa ja Kamerun idässä. Virallinen kieli on englanti, suurimmat puhutut kielet ovat hausa, joruba, igbo ja fulani. Suurimmat uskonnot ovat islam ja kristinusko. Algeria
Algerian demokraattinen kansantasavalta eli Algeria on valtio Pohjois-Afrikassa Välimeren rannalla. Sen rajanaapureita ovat koillisessa Tunisia, idässä Libya, kaakossa Niger, lounaassa Mali sekä Mauritania ja lännessä Länsi-Sahara ja Marokko. Algeria kuuluu Maghreb-maihin ja on pinta-alaltaan Afrikan suurin maa. Kiinan maantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa. Alpit
Alppialueen pinta-ala on noin 200 000 neliökilometriä. Alueella asuu noin 14 miljoonaa ihmistä. Libya
Libyan valtio () eli Libya () on valtio Pohjois-Afrikassa. Libya sijaitsee Välimeren rannalla ja se on pääosin Saharan aavikkoa. Libyan rajanaapurit ovat idässä Egypti, kaakossa Sudan, etelässä Tšad sekä Niger ja lännessä Algeria sekä Tunisia. Libya on pinta-alaltaan 1 759 000 neliökilometriä ja Afrikan neljänneksi suurin valtio. Libyan väkiluku on hieman yli kuusi miljoonaa.