Kuinka monta henkilöä lähti Suomesta Yhdysvaltoihin vuosina 1881–1914?
Suomalainen siirtolaisuus
Suomalaisia oli 1800-luvun alkupuolella lähtenyt Ruijasta norjalaisten mukana siirtolaisiksi Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Maakunnan erityisolot loivat pohjan siirtolaisuudelle. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280 000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320 000 ja Kanadassa 44 000 henkilöä. Siirtolaisuus
Suomi onnistui pitkään sisäisellä kolonisaatiolla ja myöhemmin sisäisellä muuttoliikkeellä hillitsemään muuttoa maasta pois. Pohjois-Amerikkaan lähtijöitä oli ollut ennenkin, samoin lähti yksilöitä ja ryhmiä naapurimaihin Ruotsiin ja Venäjälle ja Ruijaan. Mutta vasta 1800-luvun parantunut tiedonvälitys yhdessä kotimaisten olojen kanssa saivat aikaan joukkomuuton etenkin Yhdysvaltoihin. Suomen valtioalueella muuttoliike Yhdysvaltoihin kosketti 1800-luvulla eritoten Pohjanmaata. Suomessa siirtolaisuuden huippu osuu 1800-luvun loppupuolelle ja hivenen myös 1900-luvun alkuvuosiin. On laskettu, että Suomesta lähti vuosina 1881–1914 kaikkiaan noin 280 000 henkeä siirtolaisina etenkin Yhdysvaltoihin, mutta jonkin verran myös Kanadaan. Vuonna 1930 suoritetussa laskennassa saatiin suomalaissyntyisiä tai suomalaisten jälkeläisiä Yhdysvalloissa 320 000 ja Kanadassa 44 000 henkilöä.
Inkeriläiset
Maatalouden pakkokollektivisointi vaikeutti maaseudun oloja: 1929–1931 karkotettiin Inkerinmaalta Karjalaan, Kazakstaniin ja Keski-Aasiaan n. 18 000 ihmistä. Stalinin vainot huipentuivat vuosiin 1937–1938, jolloin Inkerinmaan suomalainen väestö väheni arviolta 40 000–50 000 hengellä. Toisen maailmansodan aikana Inkerinmaa käytännössä tyhjennettiin inkeriläisistä. Länsi- ja Keski-Inkeri joutui saksalaisten miehittämäksi syksyllä 1941. Suomen kanssa tehdyn sopimuksen mukaan alueen suomalaisväestö (myös vatjalaiset ja inkeroiset) evakuoitiin Suomeen maaliskuun 1943 ja kesäkuun 1944 välisenä aikana. Kaikkiaan Suomeen joutui yli 63 000 inkeriläistä. Puna-armeijan valvontaan jääneiltä inkeriläisalueilta karkotettiin talvella 1942–1943 20 000–30 000 inkeriläistä Siperiaan. Ulkomaantyöntekijä
Nimitys ekspatriaatti () pohjautuu latinan sanoihin "ex" ’poissa jostakin, entinen’ ja "patria" ’isänmaa’. Nimitys tuli kuuluisaksi niin kutsutun ”kadotetun sukupolven” ansiosta. Tällä viitattiin yhdysvaltalaisiin kirjailijoihin ja taiteilijoihin, jotka jäivät Pariisiin ensimmäisen maailmansodan jälkeisiksi ajoiksi aina 1930-luvun lamaan saakka. Heitä olivat muun muassa Ernest Hemingway, F. Scott Fitzgerald, T. S. Eliot, Ezra Pound ja Gertrude Stein. Maahanmuutto
Vuonna 2009 Suomeen muutti 26 699 henkilöä, kun vuonna 2000 luku oli 16 895 ja vuonna 1990 se oli vastaavasti 13 558 henkilöä. Luvut pitävät sisällä myös Suomen kansalaiset. Mikäli huomioidaan ainoastaan ulkomaan kansalaiset, niin luku oli vuonna 2009 yhteensä 18 078 henkilöä. Suomessa asui vuonna 2008 ulkomaan kansalaisia, mukaan lukien kaksoiskansalaisia, yhteensä 143 256 henkilöä. Fred Karinen
"Uudessa Kotimaassa" työskennelleet Karinen ja Alex Wirtamo muuttivat vuonna 1884 Ashtabula Harboriin, jossa he perustivat Charles Steenroosin ja Asser Ansonin kanssa "Yhdysvaltain Sanomia" julkaisseen kustannusyhtiön. Wirtamon liityttyä kilpailevaan "Pohjantähteen" "Yhdysvaltain Sanomien" toimittajana työskenteli Karisen ohella August Edwards. Vuonna 1889 Karinen muutti Ishpemingiin, jossa hän ryhtyi toimittamaan Suomalaisen Kansallis-Raittius-Veljeysseuran "Työmies"-lehteä. Raittiusliikkeen ja toimittajan tiet erosivat pian ja Karinen jatkoi lehden julkaisemista omissa nimissään. Vuonna 1892 hän muutti "Työmiehen" Minneapolisiin, jossa se sulautui August Edwardsin "Yhdysvaltain Sanomiin" muodostaen "Amerikan Uutiset". Valkohäntäpeura
Suomen valkohäntäpeurakanta on saanut alkunsa Minnesotaan muuttaneiden amerikansuomalaisten lahjasta entiselle kotimaalleen. Siirtolaisten maastalähdön aikoihin Suomessa ei elänyt juuri lainkaan luonnonvaraisia hirvieläimiä, sillä metsäpeurat oli metsästetty sukupuuttoon, hirvikanta näytti olevan kokemassa saman kohtalon eikä metsäkauris ollut vielä levittäytynyt sinne. Yhdysvalloissa sen sijaan eli useita hirvieläinlajeja, joista valkohäntäpeura oli yleisin. Siksi Minnesotan siirtolaiset perustivat vuonna 1932 erityisen peurakomitean, jonka tavoitteeksi tuli saada valkohäntäpeurasta Suomeen uusi riistalaji. Syksyllä 1934 komitea oli saanut hankittua laivalla tapahtuvaa kuljetusta varten kahdeksan peuranvasaa, joista puolet oli uroksia ja puolet naaraita. Yksi uros kuitenkin kuoli jo ennen laivamatkaa, ja kaksi menehtyi laivassa. Helsingin satamaan selvisi hengissä yksi uros ja neljä naarasta, jotka 8. syyskuuta 1934 saapuivat perille Vesilahden Laukon kartanon maille perustettuun tarhaan. Ensimmäiset suomalaiset vasat syntyivät toukokuussa 1937. Maaliskuussa 1938 peurat karkasivat aitauksestaan, eikä urosta enää saatu kiinni. Tällöin tarhassa jäljellä olleet kolme naarasta ja niiden kaksi urosvasaa päädyttiin laskemaan vapauteen. Kannan geneettisen perimän laajentamiseksi Suomeen tuotiin vielä muutamia valkohäntäpeurayksilöitä lisää vuonna 1948. Lentokonematkalle lähti tuolloin joko kuusi tai kahdeksan yksilöä (puolet kumpaakin sukupuolta), mutta niistä 2–3 ehti kuolla ennen Laukossa tapahtunutta vapauttamista. Kanta oli alkanut kasvaa nopeasti jo ennen tätä jatkoistutusta, sillä vuonna 1948 sen kooksi laskettiin noin sata yksilöä ja metsästyksen aloittamisvuonna 1962 tuhat yksilöä. Metsästys ei hidastanut runsastumista, vaan vuonna 1968 peurojen määräksi arvioitiin jo neljä tuhatta. Määrä kasvoi nopeasti varsinkin 1970-luvun alussa ja oli suurimmillaan saman vuosikymmenen lopulla, jolloin talvikannaksi arvioitiin noin 25 000 yksilöä. Valkohäntäpeurojen metsästystä alettiin tehostaa, ja siihenastisena ennätysvuonna 1980 kaadettiin lähes 15 000 yksilöä. Tuon huippujakson jälkeen kantaa on säännöstelty metsästyksellä; se kävi alimmillaan noin 15 000 yksilössä, mutta nyttemmin kannan on annettu kasvaa. Leviämistä rajoittaa luonnollisesti lumipeitteen paksuus ja ravinnon saatavuus, mutta maan itä- ja pohjoisosissa myös suuret yhtenäiset metsäalueet ja vesistöt. 2000-luvulla peurakantaa on pienentänyt ilveskannan kasvu, joka etenkin vahvoilla peura-alueilla on ollut huomattavan nopeaa. Myös peuran käyttäytymisessä on havaittu muutoksia – se ei tule niin helposti ruokintapaikoille, jonka tienoilla ilvekset odottavat – ja saalismäärät ovat osin senkin vuoksi pienentyneet. Reino Kero
Kero on kirjoittanut suomalaisesta siirtolaisuudesta Amerikkaan. Hän on muun muassa kirjoittanut "Migration from Finland to North America" (1974), ja "Neuvosto-Karjalaa rakentamassa" (1983) ja "Suureen länteen" (1996). Yhdysvaltain väestö
Yhdysvaltain väestö on keskittynyt suhteellisen lähelle rannikkoa, asukkaista yli 57 % asuu yli 100 mailia rannikolta sisämaahan päin (2003) . Väestön asutuksen keskipiste on jatkuvasti siirtynyt länteen ja etelään päin. Kalifornia ja Texas ovat väkiluvultaan suurimmat osavaltiot. Amerikan Suomalainen Legioona
Suurin osa vapaaehtoisista oli Suomen kansalaisia, jotka olivat muuttaneet maasta ensimmäisen ja toisen maailmansodan välisenä aikana. Osa yksikön miehistä oli kuitenkin syntyperäisiä yhdysvaltalaisia, kanadalaisia tai englantilaisia. Legioonan vapaaehtoiset matkustivat Suomeen laivoilla järjestetysti New Yorkista tai omia reittejään koko sodan ajan. Ensimmäinen Suomen Vapaussodan Rintamamiehet Amerikassa -yhdistyksen järjestämä matka talvisodan vapaaehtoisille oli "M/S Gripsholm", joka lähti New Yorkista 9. joulukuuta 1939, viimeinen jo rauhan solmittua lähtenyt "S/S Drottningholm" 26. maaliskuuta 1940. Kaikkiaan yhdistyksen avulla talvisotaan lähti 453 vapaaehtoista. Isis (järjestö)
Washington Postin haastattelemien nimettöminä pysytelleiden Yhdysvaltain tiedusteluasiantuntijoiden mukaan Syyriaan matkustaa joka kuukausi noin tuhat ihmistä taistelemaan eri ryhmittymien riveissä. Yhdysvaltain tiedusteluelinten arvion mukaan yli 16 000 vapaaehtoista taistelijaa on matkustanut alueelle 80 maasta. Suurin osa tulijoista on Lähi-idästä ja Pohjois-Afrikasta. Suurin vapaaehtoisjoukko on tullut Tunisiasta, noin 3 000 taistelijaa. Euroopasta on lähtenyt noin 2 000 ihmistä ja Yhdysvalloista runsas sata. Ruotsin turvallisuuspoliisi Säpon marraskuussa 2014 julkaisemien tietojen mukaan jopa 300 Ruotsin kansalaista saattaa taistella Isisin joukoissa, varmoja tapauksia on sata ja varmistamattomia 150. Suomi 1920-luvulla
Muuttoliike Suomesta Yhdysvaltoihin vaimeni 1920-luvun alussa, kun Yhdysvalloissa tuli voimaan maakohtaiset siirtolaiskiintiöt. Vuosien 1924–1929 välillä Suomesta Pohjois-Amerikkaan muutti 28 000 ihmistä. Seuraavaksi eniten muutettiin Australiaan ja Uuteen-Seelantiin (1000) sekä Ruotsiin (1000). Neuvostoliittoon muutti Suomesta 450 henkilöä, ja lisäksi amerikansuomalaisia 'paluumuuttajia' joita arvioidaan olleen 1920–1930-lukujen aikana noin 5 000–12 000. Kirkosta eroaminen Suomessa
Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvien suhteellinen osuus koko maan väkiluvusta on ollut laskussa 1920-luvulta alkaen, kun kirkosta eroaminen varsinaisesti tuli mahdolliseksi. Vielä 1920 luterilaisia oli Suomessa 98,1 %. Luterilaiset ja ortodoksit yhteen laskien kansankirkkoihin kuului väestöstä tuolloin 99,7 % lähes kaikkien muiden kuuluessa johonkin muuhun, harvinaisempaan uskontokuntaan.
Kirkosta eroamisen huippuvuosia ovat historiassa olleet 1923 ja useat 1950-luvun vuodet. Tuolloin kirkosta erosi vuosittain yli 20 000 henkeä. Korkeimmillaan eroaminen oli 1958, jolloin kirkosta lähti yli 24 000 jäsentä. Eroaminen yleistyi voimakkaasti myös 1969 jälkeen ja vuonna 1984. Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö
Amerikan Suomalainen Sosialistijärjestö (lyh. ASS, , FSF) oli 1900-luvun alussa perustettu Yhdysvaltain sosialistisen puolueen suomenkielinen järjestö. Se toimi puolueen amerikansuomalaisten jäsenten keskuudessa ja oli yksi lukuisista siirtolaisten perustamista erikielisistä jaostoista. Sosialistijärjestön jäsenmäärä vaihteli 2 000 ja 12 000 välillä, ollen korkeimmillaan vuonna 1913. Järjestön lopullisen hajoamisen aikoihin vuonna 1921 jäseniä oli noin 6 300. Kanada
Osittain rautatien ansiosta maahanmuutto Kanadaan vilkastui 1800-luvun lopussa, ja vuosien 1885–1914 aikana noin 4,5 miljoonaa ihmistä tuli Kanadaan. Monet muuttivat preerioiden alueelle, ja Luoteisterritorioista irrotettiin 1905 heille kaksi uutta provinssia, Saskatchewan ja Alberta. Amerikankreikkalaiset
Suurempi aalto kreikkalaisia siirtolaisia tuli Yhdysvaltoihin Kreikan vapaussodan seurauksena vuodesta 1821. Yhdysvaltalaiset lähetyssaarnaajat toivat maahan noin 40 orvoksi jäänyttä kreikkalaislasta, joiden lisäksi muuttajia tuli esimerkiksi Khioksen saarelta siellä tapahtuneen verilöylyn jälkeen vuonna 1822. Muuttajista osa oli myös kotoisin varsinaisen Kreikan ulkopuolelta, kuten Vähästä-Aasiasta. Vuoteen 1860 mennessä Yhdysvalloissa asui 328 kreikkalaista. Heidän määränsä pysyi pienenä 1880-luvulle saakka, jolloin muuttajia alkoi taas tulla etenkin Peloponnesoksen alueelta Etelä-Kreikasta ja 1890-luvulla myös muualta Kreikasta. Muuttajia tuli edelleen muutamia satoja vuosittain 1900-luvun alussa. Suurin osa heistä oli yksin saapuvia miehiä ja noin 30 % ennen vuotta 1930-muuttaneista palasi takaisin Kreikkaan. Kreikkalaisten muuttajien määrää rajoittaneita kiintiöitä suurennettiin 1920-luvulla pariin otteeseen ja vuosien 1925–1929 välillä maahan tuli 10 883 kreikkalaista. Vuonna 1953 maahan saapui noin 17 000 kreikkalaista pakolaisina. Maahanmuuttajakiintiöt poistettiin kokonaan vuonna 1965 ja maahanmuuttoa kannustettiin niiden henkilöiden kohdalla, joilla oli jo perhettä Yhdysvalloissa. Kiintiöiden poiston jälkeen maahan tulleet kreikkalaiset olivat edeltäjiään keskimäärin paremmin koulutettuja ja mukana oli myös suurempia määriä naisia. Yhdysvaltain teollistuminen
1880-luvulla syntyneen Ammattiyhdistysliikkeen (American Federation of Labor) tavoitteina olivat oikeudenmukainen palkka ja kahdeksan tunnin työpäivä. Se tavoitteli jäsenikseen erityisesti hyväpalkkaisia tehdastyöläisiä. Yhdysvalloissa ammattiyhdistysliike oli suoraviivaisempi ja väkivaltaisempi kuin Euroopassa. Köyhät maahanmuuttajat eivät usein halunneet liittyä ammattiyhdistyksiin, ja yritysjohtajien vastarinta sitä kohtaan oli voimakasta. (vrt. Pinkertonit ja Heinätorin verilöyly). AFL:n jäsenmäärä vuonna 1900 oli 550 000 ja viisi vuotta myöhemmin puolitoista miljoonaa. Amerikansuomalaiset
Laaja siirtolaisuus alkoi 1860-luvulla, jolloin Yhdysvaltoihin ja Kanadaan muutti paljon ihmisiä erityisesti Pohjanmaalta. Ensimmäiset tämän ”toisen vaiheen” siirtolaisista olivat Suomesta Pohjois-Norjaan muuttaneita ja siellä kaivoksissa työskennelleitä. Pohjois-Norjan kaivosten alkaessa ehtyä Yhdysvaltojen sisällissodan vuoksi Pohjois-Michiganin Kuparisaaren kaivoksissa vallitsi työvoimapula, ja Pohjois-Norjassa liikkui amerikkalaisia värväreitä. Calumetissa Michiganin Kuparisaarella asunut apostolisluterilainen pappi Johan Takkinen kierteli Keski-Lännessä suomalaisten keskuudessa ja julkaisi Amerikan Suomalaisessa Lehdessä matkastaan raportin vuonna 1879. Suomalainen siirtolaisuus
Muuttoliike Suomesta Pohjois-Amerikkaan vilkastui jälleen toisen maailmansodan jälkeen, mutta pääasiallisena kohdemaana oli nyt Yhdysvaltain sijasta Kanada. Vuosien 1940 ja 1960 välisenä aikana Kanadaan muutti noin 15 200 suomalaista, mutta Yhdysvaltoihin alle puolet tästä eli noin 6 300 henkilöä. Siirtolaisuuden huippukautta olivat nyt 1950-luvun alkuvuodet. Vuonna 1951 Suomesta muutti Kanadaan 5 210 henkilöä, kun vastaava luku Yhdysvaltain osalta oli vain 289 henkilöä. Barnum’s American Museum
Museo oli auki viisitoista tuntia päivässä ja siellä saattoi käydä 15 000 kävijää päivässä. Sillä oli vuosien 1841–1865 välillä 38 miljoonaa asiakasta jotka maksoivat 25 senttiä museoon pääsystä. Yhdysvaltojen väestö oli vuonna 1860 alle 32 miljoonaa. Angeles
Filippiinien itsenäistyttyä Yhdysvalloista vuonna 1946 päättivät monet amerikkalaiset jäädä pysyvästi Angelesiin. Angelesissa toimi vuoteen 1991 saakka Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohta ja kaupungissa oli 1990-luvun alkuun saakka merkittävä amerikkalaisyhteisö. Amerikkalaisajalla vuosina 1898–1946 Filippiineillä syntyi yli 800 000 yhdysvaltalaista ja merkittävä osa heistä asui Angelesissa. Tukikohdan mukana kaupungissa oli kuitenkin myös merkittävästi prostituutiota. Amerikankiinalaiset
Amerikankiinalaiset (, ) on Yhdysvaltoihin muuttaneista kiinalaisista ja heidän jälkeläisistään koostuva väestöryhmä. Amerikankiinalaisiksi itsensä määritteleviä ihmisiä oli Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskennassa yhteensä 3 794 673, ja he olivat siten amerikanaasialaisen väestön suurin ryhmä. Tämän lisäksi 230 382 ihmistä pitivät itseään amerikantaiwanilaisena, mutta eivät amerikankiinalaisena. Suurimmat amerikankiinalaiset väestöt asuivat Kaliforniassa, jossa heitä oli 1 349 111, sekä New Yorkin osavaltiossa, jossa heitä oli 598 597. 1920-luku
1922–1929 välillä vuosittainen Yhdysvaltoihin saapuneiden siirtolaisten määrä oli 232 000. 1930-luvulla määrä oli enää noin 50 000. Vuosien 1900–1924 välillä Argentiina oli Amerikan toiseksi suurin siirtolaisten vastaanottaja Yhdysvaltojen jälkeen. Southamptonin lentoasema
Hostellin oli tarkoitus olla lyhytaikainen majoituspaikka ennen matkustajien siirtymistä Atlantin ylittäviin laivoihin, mutta Yhdysvaltain maahanmuuttoviranomaisten tekemien muutosten johdosta osa pakolaisista joutui asumaan Southamptonissa huomattavasti pidempään. Vuonna 1924 hostellissa asui noin 980 ukrainanjuutalaista. Osa heistä oli jäljellä vielä seitsemän vuoden kuluttua ja he olivat joutuneet loukkuun Yhdysvaltain ja Britannian välillä. He eivät myöskään voineet palata kotimaahansa. Atlantic Parkissa oli koulu, kirjasto ja synagoga. Nuoret muodostivat jalkapallojoukkueita. Suurimmillaan alueen läpi kulki 20 000 henkilöä vuonna 1928, mutta tämän jälkeen lukumäärä alkoi pienentyä ja hostelli suljettiin vuonna 1931. Isis (järjestö)
Elokuussa 2014 suojelupoliisi arvioi että yli neljäkymmentä henkilöä oli lähtenyt Suomesta Syyriaan sota-alueelle. Selvästi eniten lähtijöitä oli mennyt Isis-terroristijärjestön riveihin. 75 prosentilla lähtijöistä oli Suomen kansalaisuus, lähtijöillä oli kuusitoista erilaista etnistä taustaa ja heidän ikänsä oli vaihdellut 18−50 vuoden välillä. Vähän yli parikymppiset muodostavat suurimman ryhmän. Noin 20–30 % lähtijöistä on naisia. Suojelupoliisin helmikuussa 2015 julkaisemien tietojen mukaan konfliktialueelle matkustaneita oli jo yli 60. Maaliskuussa 2016 Suomesta oli ulkoministeri Timo Soinin mukaan lähtenyt noin 100 taistelijaa Irakiin ja Syyriaan Isis-terroristijärjestön riveihin. Heistä noin 20 oli kuollut. Huhtikuussa 2018 luku oli 80, joista noin 20 naisia. Lähteneet edustavat 18 eri etnistä taustaa. Mukana on myös lapsia ja kokonaisia perheitä. Suomesta lähteneet naiset ovat synnyttäneet Isiksen alueilla toistakymmentä lasta. Heidän lisäkseen noin 30 lasta on matkustanut alueelle vanhempiensa mukana. Naiset tuottavat myös propagandaa ja rekrytoivat muita naisia. Helsingin ja Tampereen yliopiston tekemän yhteistutkimuksen mukaan keskeisiä syitä lähteä konfliktialueelle ovat kokemukset vihamielisyydestä muslimeja kohtaan ja näkemykset maailmanpolitiikasta.
Taistelualueille lähteneistä on Suojelupoliisin arvion mukaan palannut Suomeen noin 20. Suojelupoliisi myös ennakoi osan lähteneistä naisista palaavan lapsineen Suomeen. Se synnyttää uuden turvallisuuspulman, sillä radikalisoituneiden vanhempien voidaan odottaa kasvattavan lapsiaan islamistisen ideologian mukaisesti. Poliisin tiedossa on, että hyvin pieniä lapsia on kasvatettu kannattamaan terroristijärjestön ideologiaa, koulutettu aseellisesti, jopa pistetty toimeenpanemaan fyysisiä rangaistuksia. Alaska
Suomalaisilla oli suhteellisen suuri vaikutus Alaskassa alueen kuuluessa Venäjään. Alaskan kuvernöörinä toimi kaksi suomalaista: Arvid Adolf Etholén vuosina 1840–1845 ja Johan Hampus Furuhjelm vuosina 1859–1864. Venäläis-amerikkalaisen kauppakomppanian johdossa oli monia suomalaisia. Alaskan suomalaisväestöön kuului tiedemiehiä, upseereita ja taloudenhoitajia, mutta suurin osa oli merimiehiä ja käsityöläisiä. Lisäksi suomalaisväestöön kuului myös inkeriläisiä, jotka olivat lähteneet Inkerinmaan ja Pietarin kautta toiselle puolelle valtakuntaa. Suomalaiset toimivat vuonna 1840 Etholénin kuvernöörikaudella perustetun Uuden Arkangelin luterilaisen kirkon kautta. Se toimii edelleenkin, tosin osana Amerikan luterilaista kirkkoa nimellä ”Sitkan luterilainen kirkko”. Luterilainen kirkko tuli tarpeeseen, koska Alaskan merkittävä luterilainen väestö suomalaisten jälkeen olivat ruotsalaiset ja baltiansaksalaiset, joita toimi myös kauppakomppanian johdossa. Lisäksi luterilaisen kirkon piirissä toimi paljon latvialaisia, virolaisia, liettualaisia sekä muutamia muita yksittäisiä Pohjois-Euroopasta kotoisin olevia siirtokuntalaisia. Suomalaisten tarkkaa määrää ei tiedetä, mutta se lasketaan sadoissa. Pleistoseenin lopun joukkotuho
Ihminen saapui Alaskasta Amerikkaan 13 500–13 200 vuotta sitten. Noin 13 200 vuotta sitten ihmisiä asui laajalla alueella Pohjois-Amerikassa, ja seuduilla tapahtui kasvillisuusmuutoksia. Ne johtuivat osin jääkauden päättymisestä, osin ehkä ihmisen sytyttämistä paloista ja ihmisen vaikutuksesta kasveja syöviin eläinkantoihin. 13 000 vuotta sitten koko suurlajisto paitsi norsut hävisivät, ja mammuttikin hävisi Amerikasta 12 800 vuotta sitten. Eläinten suurin häviämisaalto päättyi ehkä noin 10 200 radiohiilivuotta sitten eli 12 000 vuotta sitten. Erään tutkimuksen mukaan biisonien sarvien koot pienenivät Suurilla tasangoilla ja Alaskassa jääkauden "Bison priscuksesta" "Bison occidentalis"iin ja "Bison athabascae"en. Uusi Kotimaa
Uusi Kotimaa oli Yhdysvalloissa vuosina 1881–1934 ilmestynyt amerikansuomalainen sanomalehti. Yhdysvallat talviolympialaisissa 1984
Yhdysvallat osallistui vuoden 1984 talviolympialaisiin 107 urheilijan (77 miestä ja 30 naista) joukkueella. Lippua avajaisissa kantoi Frank Masley. Evakuointi
Suomessa evakkotaipaleelle lähti yhteensä noin 430 000 henkeä talvisodanaikana ja rauhanteon jälkeen 1940. Jatkosodan aikana takaisin luovutettuun Karjalaan palanneet joutuivat uudestaan evakkoon 1944 ja lisäksi evakkoon lähtivät Petsamon asukkaat. Yhdysvallat
Syrjintä on Yhdysvalloissa tiukasti kielletty, mutta juuri muita lainsäädännöllisiä irtisanomisesteitä ei ole. Vuonna 2000 yksityissektorin työntekijöistä 7,2 % oli liittynyt ammattiyhdistyksiin. Maassa on kymmeniä miljoonia laillisia ja laittomia maahanmuuttajia erityisesti Meksikosta, Väli-Amerikasta ja Aasiasta. Noin puoli miljoonaa eurooppalaista tutkijaa on muuttanut Yhdysvaltoihin ja vain murto-osa suunnittelee takaisin palaamista. Kanadansuomalaiset
Vuosina 1924–1939 Suomesta muutti Kanadaan noin 28 700 henkilöä. Tuolloin Kanada oli suomalaisen siirtolaisuuden ylivoimaisesti suurin kohdemaa; seuraavaksi suurimpiin Ruotsiin ja Yhdysvaltoihin muutti kumpaankin samalla ajanjaksolla vain noin 4 800 suomalaista. Suomalainen siirtolaisuus
Suomi onnistui pitkään sisäisellä kolonisaatiolla ja myöhemmin sisäisellä muuttoliikkeellä hillitsemään muuttoa maasta pois. Pohjois-Amerikkaan lähtijöitä oli ollut ennenkin, samoin lähti yksilöitä ja ryhmiä naapurimaihin Ruotsiin ja Venäjälle ja Ruijaan. Mutta vasta 1800-luvun parantunut tiedonvälitys yhdessä kotimaisten olojen kanssa saivat aikaan joukkomuuton etenkin Yhdysvaltoihin. Oma osuutensa oli Yhdysvaltojen tarjoamilla etuisuuksilla, vapaalla maalla, vapaudella elää omaa elämäänsä, mahdollisuudella rikastua nopeahkosti jne. Suomesta muutettiin Pohjois-Amerikkaan selvästi vähemmän kuin Norjasta ja Ruotsista. Näistä maista lähti muutaman vuoden aikana yli 100 000 siirtolaista ja Norjasta ennen 1900-lukua lähtijöitä oli noin 500 000 ja Ruotsista 750 000 henkeä. Väitetään, että 80 % ruotsalaisista 1600–1700-luvun Pohjois-Amerikkaan muuttaneista oli alun perin suomalaisia. Fugitive Slave Act (1850)
Vuoden 1850 kompromissista ja Fugitive Slave Actista sovittiin Yhdysvaltain kongressissa kevään ja kesän 1850 aikana. Etelävaltiolaiset perustelivat Fugitive Slave Actin tärkeyttä vedoten Yhdysvaltain perustuslain 4. artiklan 2. kohdan 3. pykälään, jonka mukaan toiseen osavaltioon karanneet lailliset työntekijät on palautettava takaisin. Lisäksi etelävaltiolaiset sanoivat orjien karkaamisen aiheuttavan suuria taloudellisia tappioita osavaltioille: "Louisville Journal" -lehden mukaan Kentuckysta karkasi vuosittain orjia 30 000 dollarin edestä, senaattori James Murray Masonin mukaan Virginiasta 100 000 dollarin edestä, senaattori Thomas George Prattin mukaan Marylandista 80 000 dollarin edestä ja senaattori Andrew Pickens Butlerin mukaan kaikista etelävaltioista yhteensä 200 000 dollarin edestä. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan etelävaltioista karkasi vuonna 1850 1 011 orjaa, mikä tarkoitti käytännössä yhtä karkuria jokaista 3 165 orjaa kohden. Suomi
Ilmasto alkoi 1500-luvun alussa jälleen viilentyä. 1500-luvun lopulla ja 1600-luvulla monet talot ja kylät autioituivat Etelä-Suomessa. Samaan aikaan suomalaisten asutus levittäytyi Pohjanmaalla ja Savossa uusille alueille. Myös Kainuu sai savolaisperäisen maata viljelevän väestönsä 1500-luvulla. Suomen väkiluku oli 1500-luvulla arviolta 210 000–350 000. Georgia
Georgian asukasluku oli vuonna 2018 paikallisen tilastokeskuksen arvion mukaan 3 729 600. Georgian asukasluku oli vuoden 2014 väestönlaskennan mukaan 3 713 804. YK:n väestö-osasto eli UNPD arvio Georgian asukasluvuksi vuonna 2015 oli 3,952 miljoonaa. Luvut pikkeavat hieman toisistaan, sillä YK:n väestö-osasto on sisällyttänyt lukuun arvion Abhasian ja Etelä-Ossetian asukasluvusta, kun taas viralliseen väestölaskentaan ei ole tehty vastaavia korjauksia. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan asukkaita oli noin 5,3 miljoonaa, ja Georgia onkin kärsinyt maastamuutosta 1990-luvun talouskriisin ja konfliktien jälkeen. Vielä vuonna 2014 maahanmuuttoaste oli −3,25 muuttajaa tuhatta asukasta kohti. Vuonna 2002 arviolta viidesosa väestöstä oli muuttanut ulkomaille, erityisen runsaasti Venäjälle. Rahalähetykset muodostivat noin viisi prosenttia maan bruttokansantuotteesta vuonna 2007. 2000-luvulla syntyvyys on hieman lisääntynyt ja kuolleisuus laskenut, lapsikuolleisuus vähentynyt selvästi ja avioliitot lisääntyneet. Vuonna 1991 elinajanodote naisille oli 75 vuotta ja miehille 67 vuotta; vuonna 2014 naisille 80 vuotta ja miehille 72 vuotta. Ulkomaalaisten rikollisuus Suomessa
Maahanmuuton vähäisyyden vuoksi ulkomaalaisten osuus väestöstä on kasvanut hitaasti. Suomessa oli vuonna 2014 ulkomaalaisia (ulkomaan kansalaisia) noin 219 700, mikä on 4 prosenttia koko Suomen väestöstä. Ulkomaalaisten määrän kasvusta huolimatta Suomessa asuu muihin läntisen Euroopan maihin verrattuna vähiten ulkomaalaisia. Ulkomaalaiset ovat keskittyneet suurimpiin kaupunkeihin. Suomen kymmenessä suurimmassa kaupungissa asuu lähes 65 prosenttia kaikista Suomessa asuvista ulkomaalaisista. Eniten ulkomaalaisia asuu Helsingissä, jonka väestöstä 8,4 prosenttia oli ulkomaalaisia vuonna 2012. Robert Baden-Powell
Baden-Powellilla ei ollut alkuperäisenä tarkoituksenaan perustaa uutta poikajärjestöä, vaan hän halusi tarjota Isossa-Britanniassa jo toimiville järjestöille poikiin vetoavan ohjelman. Tästä huolimatta partioinnostus riistäytyi käsistä. Vuoden 1909 lopulla Isossa-Britanniassa arvioitiin olevan jo 100 000 partiopoikaa. Partioliike levisi hämmästyttävällä vauhdilla Isosta-Britanniasta ulkomaille, Yhdysvallat sekä Chile käynnistivät partiotoimintansa vuonna 1909, Aasian ensimmäinen oli Japani vuonna 1911 ja lähes jokaisessa eurooppalaisessa maassa oli partiolaisia ennen ensimmäistä maailmansotaa.
Baden-Powell jäi armeijasta eläkkeelle vuonna 1910 ja ohjasi voimavaransa partiojärjestön kehittämiseen. Hän matkusti ympäri maailmaa rohkaisemassa ja avustamassa liikkeen leviämistä. Lokakuussa 1912 hän meni naimisiin apulaisensa, Olave Soamesin, kanssa kymmenen kuukautta ensitapaamisensa jälkeen. Olave oli miestään kolmekymmentäkaksi vuotta nuorempi. He saivat myöhemmin kolme lasta, Peterin, Bettyn ja Heatherin. Ähtäri
Vuodet 1870-1930 olivat Pohjanmaalla "suuren amerikansiirtolaisuuden aikaa", kun suomalaisia kutsuttiin täyttämään Pohjois-Amerikan työvoimapulaa. Lähtijöistä enemmistö oli nuoria, naimattomia miehiä. Vuoteen 1910 mennessä Ähtäristä lähti 1020 siirtolaista Amerikkaan, eniten heistä 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Inkeri
63 000 ihmistä siirrettiin Suomeen toisen maailmansodan aikana, mutta Neuvostoliitto vaati heitä takaisin vuonna 1944. Samaan aikaan Leningradin alueen (oblastin) viranomaiset myivät inkeriläisten ehjiksi jääneet tyhjät talot ja rakennukset venäläisille. Suomesta palaajat kuljetettiin venäläisille alueille, kuten Pihkovan, Tverin, Novgorodin maaseudulle ym. Jotkut joutuivat kauemmaskin, kuten Kazakstaniin, minne jo 1930-luvulla oli karkotettu paljon varakkaiksi luokiteltuja inkeriläisiä talonpoikia. Sodan jälkeen monet Suomessa olleet yrittivät palata kotiseudulle ja hankkivat jopa sitä varten lupia ylemmiltä viranomaisilta. Uudet asukkaat kuitenkin vastustivat ankarasti inkeriläisten paluuta ja estivät paikallisviranomaisten avulla useimpien asettumisen entisille kotipaikoille. Suomen asutushistoria
Mieron tielle lähteminen toisaalta lisäsi muuttoliikettä tehdaspaikkakunnille. Suomen teollistumisen pohja luotiin tänä aikana. Teollistuminen vaati työvoimaa ja alkoi ensimmäinen muuttoliike maaseudulta kaupunkeihin. Kaupunkityöväen määrä kasvoi nopeasti: vuonna 1870 kaupunkityöväestöä perheineen oli 150 000 henkeä ja vuonna 1910 608 000 henkeä. Venäjän vallan aika toi maahan venäläisten sotilaiden mukana mm. venäläisiä, juutalaisia, tataareita ja itäaasialaisia maahanmuuttajia. Venäjän valta merkitsi kansainvälistymisen kasvua ja maahan muutti ulkomaalaisia yrittäjiä mm. Venäjältä, Saksasta, Englannista ja Norjasta. Syntyi myös siirtolaisuutta, varsinkin Amerikkaan. Monet savolaiset lähtivät Amerikan-matkalle Kotkan kautta, mutta jäivätkin töihin esimerkiksi norjalaisen Hans Gutzeitin sahalle ja tehtaisiin. Tämän vuoksi Kotkaa kutsutaan vieläkin "savolaisten Amerikaksi". Amerikanvirolaiset
Virolainen pastori Hans Rebane perusti ensimmäisen virolaisen organisaation, luterilaisen seurakunnan, Fort Pierren lähettyville Etelä-Dakotan osavaltioon vuonna 1897. Hän osallistui myös ensimmäisen virolaisen koulun ja rahvamajan perustamiseen. Ensimmäinen vironkielinen lehti Yhdysvalloissa oli "Ameerika Eesti Postimees", joka ilmestyi vuosina 1897–1911. Vuonna 1905 Virossa alkaneiden levottomuuksien johdosta käynnistyi muuttoaalto Yhdysvaltoihin, joka kohdistui lähinnä kasvaviin kaupunkeihin. Vuonna 1910 amerikanvirolaisia oli arviolta 44 900. Virolaisten maahanmuutto hiljeni vasta Viron itsenäistyttyä ja rauhoituttua 1920-luvulla. Toinen muuttoaalto käynnistyi kuitenkin pian Neuvostoliiton miehitettyä Viron vuonna 1939. Yhdysvaltoihin saapui Virosta arviolta 15 000 pakolaista. Wassenaarin sopimus
Ennen sopimusta Suomeen sai tuoda ainoastaan 40 bitin salausvahvuudella toimivia tuotteita. Kyseiset tuotteet oli siis käytännössä helppo murtaa. Yhdysvaltain vientilainsäädännöt olivat niin tiukat, että käytännössä suomalainen sai kyllä matkustaa Yhdysvaltoihin kannettavan tietokoneen kanssa, johon oli asennettu vahvaa salausta käyttävä ohjelmisto, mutta Yhdysvalloista ei saanut poistua tuotteen kanssa. Suomen kieli
Suomalaisia on muuttanut siirtolaisiksi myös Pohjois-Amerikkaan. Muutto oli voimakkaimmillaan vuosina 1880–1930, ja sen seurauksena Yhdysvaltoihin ja Kanadaan syntyi suomea puhuvia yhteisöjä, joiden käyttämää kieltä on kutsuttu amerikansuomeksi. Vuosien 2009–2013 tietojen mukaan Yhdysvalloissa suomea käytti kotikielenä 26 000 ihmistä. Kanadan väestönlaskennassa vuonna 2011 suomea äidinkielenään puhui 17 000 ihmistä. Pakolainen
Maailmansotien välisenä aikana Suomessa oli ulkomaalaisia enemmän kuin Ruotsissa. Kronstadtin kapinan jälkeen maaliskuussa 1921 Kronstadtista tuli jään yli muutamana yönä tuhansia neuvostomatruuseja perheineen. Seuraavana talvena Itä-Karjalan kansannousua seurasi vielä suurempi pakolaisaalto. Jatkosodan lopulla Suomessa oli lähes 100 000 ulkomaalaista, mikä jäi ennätykseksi 1990-luvulle saakka. El Salvador
Vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan elsalvadorilaisia asui ulkomailla 261 587 ihmistä. Näistä Yhdysvalloissa 246 858. Määrä on reilusti alakanttiin, sillä väestönlaskennallisesti kaikkia ulkomailla asuvia elsalvadorilaisia ei saada lukuihin. Vuosien 1992–2007 aikana arviolta noin miljoona elsalvadorilaista on jättänyt kotimaansa. El Salvadorissa asui puolestaan 37 820 ulkomaalaista. Lähimaiden asukkaiden osuus oli niistä suurin, sillä hondurasilaisten, guatemalalaisten ja nicaragualaisten yhteinen osuus oli 66,8 prosenttia. Yhdysvaltalaisia oli ulkomaalaisista 12,7 prosenttia ja meksikolaisia 4 prosenttia. Alaska
Vuonna 1867 alue myytiin yhdessä Aleuttien saarten kanssa Yhdysvaltain valtiolle 7,2 miljoonalla dollarilla: 4 senttiä hehtaarilta. Ulkoministeri William Seward, joka suoritti neuvottelut venäläisten kanssa, sai pitkään kuulla ivailua ”järjettömästä” kaupastaan. Alue vaikutti vielä tuolloin hyödyttömältä erämaalta, mikä näkyi vuoden 1880 väestönlaskennassa: alueella oli ainoastaan 33 426 asukasta, joista kaikki paitsi 430 olivat alkuasukkaita (inuitteja tai intiaaneja). Alaskan tutkiminen alkoi nyt uudestaan. Osa venäläisten retkistä ja niiden tuloksista jäi unohduksiin. Amerikkalaiset tutkivat innolla uutta aluettaan, mutta varsinaiset löytöretket oli jo tehty. Taiwanin oppilaskoti
Oppilaskodin asukkaiden jatko-opiskelumahdollisuuksia Suomessa selvitettiin vuoden 1979 syksyllä. Helsingin yliopisto totesi, että Morrisonin myöntämän "high school diploman" perusteella se ei myöntäisi opiskeluoikeutta, vaan Morrisonin käyneiden oppilaiden oli tultava ensiksi hyväksytyksi johonkin sellaiseen ulkomaiseen yliopistoon tai korkeakouluun, jossa oli mahdollista suorittaa tohtorin tutkinto. Tällöin oppilas voisi pyrkiä Helsingin yliopistoon ulkomaalaiskiintiöstä. Muiden suomalaisten korkeakoulujen kohdalla tilanne oli se, että joka korkeakoululla oli omat sääntönsä tässä asiassa. Vuoteen 1987 mennessä valmistuneista 17 oppilaasta kuusi opiskeli tuolloin jossain suomalaisessa korkeakoulussa, neljä opiskeli tai oli valmistunut opistotason laitoksesta Suomessa, ja kaksi opiskeli Yhdysvalloissa. Kaksi entistä oppilasta oli lähtenyt itse Taiwaniin lähetystyöhön. Israelin historia
Sionististen aatteiden innostamana nykyisen Israelin valtion alueelle alkoi muuttaa juutalaisia vuosina 1881–1903. Tätä ensimmäistä aaltoa kutsutaan myös nimellä ensimmäinen "alija". Vuoteen 1903 mennessä noin puolet ensimmäisistä 35 000 maahanmuuttajasta oli kuitenkin lähtenyt pois alueelta. Toisen alijan aikana 1904–1914 Palestiinaan muutti noin 40 000 juutalaista pääasiassa Venäjältä pakoon pogromeja. Toisen alijan aikana alkoi muodostua Israelin tulevan itsenäisyyden keskeisiä kansallisia instituutioita: heprean kieltä ryhdyttiin elvyttämään, ja alueella syntyi hepreankielistä lehdistöä ja kirjallisuutta. Juutalaiset perustivat myös poliittisia puolueita ja ammattiyhdistyksiä. Noin puolet toisen alijan aikana alueelle muuttaneista juutalaisista poistui vuoteen 1914 mennessä, jolloin ensimmäinen maailmansota keskeytti maahanmuuton. Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1970–1980-luvut)
Gerald Ford teki presidenttikaudellaan 19 ulkomaanmatkaa. Youth For Understanding
Suomen YFU:n kautta vaihto-oppilaaksi voi lähteä Yhdysvaltojen ja Kanadan lisäksi yli 30 eri maahan Euroopassa, Latinalaisessa Amerikassa sekä muissa kaukomaissa (esimerkiksi Japani, Kiina, Etelä-Korea, Thaimaa, Etelä-Afrikka) kesäksi, lukukaudeksi tai vuodeksi. Vuosittain Suomeen tulee ulkomaisia YFU:n vaihto-oppilaita noin 80. Yhdysvallat talviolympialaisissa 1980
Yhdysvallat osallistui vuoden 1980 talviolympialaisiin 101 urheilijan (76 miestä ja 25 naista) joukkueella. Lippua avajaisissa kantoi Scott Hamilton. Korkeakoulutus Yhdysvalloissa
Universitas 21 -yliopistoverkosto arvioi Yhdysvaltojen korkeakoulujärjestelmän maailman parhaaksi vuonna 2012. Opetuksen kustannuksia ei huomioitu.
Vahva panostus tutkimukseen on tehnyt yhdysvaltalaisista yliopistoista ja korkeakouluista maailmanlaajuisesti arvostettuja niin, että niiden opiskelijoiksi hakeutuu paljon opiskelijoita ja opetushenkilökuntaa myös Yhdysvaltojen ulkopuolelta. Suuri vaikutus on myös englannin kielen asemalla suosituimpana vieraana kielenä maailmassa. Yhdysvallat onkin kotimaasta muualle opiskelemaan lähtevien suosikkimaa, joka kerää 16 prosenttia maailman kansainvälisistä opiskelijoista. Toisena on Britannia 11 prosentin osuudella. Eniten opiskelijoita Yhdysvaltoihin tulee Kiinasta, Intiasta ja Etelä-Koreasta. Ulkomaisilta opiskelijoilta edellytetään yleensä TOEFL-testin hyväksyttyä suorittamista (Test of English as a Foreign Language), ja kukin oppilaitos voi määritellä oman TOEFL-minimipisterajansa hakijoiden kielitaidolle. Lisäksi kaikilta hakijoilta edellytetään yleensä SAT- tai ACT-testin hyväksyttyä suorittamista. Nísyros
Saarella oli 1900-luvun alussa noin 10 000 asukasta. Monet ihmiset lähtivät toisen maailmansodan päätyttyä Yhdysvaltoihin ja Australiaan paremman elämän perässä. Osa on sittemmin palannut takaisin. Toiseen maailmansotaan saakka maanviljely oli saaren tärkein elinkeino. Nykyisin monet nuoret lähtevät saarelta töihin Kosille ja monet pellot jäävät viljelemättä. Muuttoliike
Kun Venäjä valloitti Vanhan-Suomen 1700-luvulla ja lopulta koko maan 1800-luvun alussa aluetta linnoitettiin voimakkaasti. Venäjältä Suomen aluetta asuttivat sotilaat ja kauppiaat. Linnoitustöihin Suomeen tuotiin mm. juutalaisia, tataareja ja kiinalaisia. Osa tästä työvoimasta jäi asukkaiksi Suomeen. Suhteellisesti Suomen väkiluku on kasvanut eniten 1700-luvun loppupuolella ja vuonna 1830, jolloin väestön kasvu oli jopa 2% vuodessa. Suomen itsenäistyttyä 1917 osa maahanmuuttajista palasi Venäjälle, mutta osa jäi asumaan pysyvästi maahan. 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa suomalaisia muutti siirtolaisiksi varsinkin Pohjois-Amerikkaan. Sisällissodassa 1918 osa maahanmuuttajista sai surmansa. Toisen maailmansodan aikana osa maahanmuuttajista sijoitettiin "internointi-leireille"; osa lähetettiin keskitysleireille Saksaan. Sodan aikana Suomeen tuli mm. inkeriläisiä ja virolaisia maahanmuuttajia, joista suurin osa (ne jotka eivät onnistuneet pakenemaan länteen) palautettiin Neuvostoliittoon sodan päätyttyä. Karjalan autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Yhdysvalloista ja Kanadasta muutti 1920-1930-luvulla noin 5 000–12 000 amerikansuomalaista. Heidän motiivinsa olivat aatteellisia ja Neuvostoliiton poliittinen johto tuki muuttoa. Amerikansuomalaisten perustamia kolhooseja olivat mm. Hiilisuo lähellä Petroskoita, Säde Aunuksessa ja Vonganperä Uhtualla. Maahanmuuttajat Suomessa
Kun Venäjä valloitti Vanhan-Suomen 1700-luvulla ja lopulta koko maan 1800-luvun alussa aluetta linnoitettiin voimakkaasti. Linnoitustöihin ja varuskuntapalveluun Suomeen tuli Venäjältä venäläisten lisäksi juutalaisia, tataareja ja ensimmäisen maailmansodan aikana kiinalaisia. Suomeen muodostui pysyvä juutalais- ja tataarivähemmistö. Suomen itsenäistyttyä 1917 osa maahanmuuttajista palasi Venäjälle, mutta jotkut jäivät asumaan pysyvästi. Monet perinteikkäät, supisuomalaisiksi mielletyt yritykset kuten Enso-Gutzeit, Stockmann, Fazer, Sinebrychoff, Finlayson tai Fiskars ovat Euroopasta lähtöisin olevien maahanmuuttajien tai heidän jälkeläistensä 1800-luvulla perustamia. Ulkomaisten asiantuntijoiden avulla saatiin tietoa uusimmista tekniikoista: esimerkiksi 1800-luvun puolivälissä Impilahdelle Pitkärannan kaivoksille tuotetut ruotsalaiset kaivosmiehet muodostivat vuosikymmeniksi perheineen oman pienen yhteisönsä keskelle karjalaista ortodoksista kulttuuria. SS Great Eastern
"Great Eastern" suuntasi kohti Yhdysvaltoja jälleen 17. elokuuta 1862 mukanaan 1 530 matkustajaa. Matka tuotti laivayhtiölle jälleen tappiota, sillä lähellä New Yorkia alus ajoi karille. Air Finland
Syyskuussa 2004 uutisoitiin, että Jussi Salonoja järjesteli omistusosuutensa mElement Oy:ssä, Blues Hockeyssa, LänsiAuto Arenassa ja Air Finlandissa omistamaansa JOY Capitaliin. Yhtiö lensi Thaimaahan tekemiensä reittilentojen lisäksi neljä evakuointilentoa Phuketista Suomeen vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen jälkeen, kun suomalaiset matkatoimistot evakuoivat eloonjääneitä suomalaisia asiakkaitaan. Air Finland tarjosi kapasiteettiaan myös ulkoasiainministeriön käyttöön, mutta Finnair kuljetti kuitenkin valtaosan vajaasta 3 000 Suomeen evakuoidusta matkustajasta. Kaikkiaan yhtiön koneilla matkusti 311 000 matkustajaa vuoden 2004 aikana. Yhdysvallat
Vuonna 1760 Yhdysvalloissa oli 1 500 000 eurooppalaista, ja heidän määränsä kasvoi nopeasti. Englanti kiristi siirtokuntien verotusta. Siirtokuntien mukaan Britannialla ei ollut oikeutta verottaa siirtokuntia ilman näiden edustusta parlamentissa. Vastalauseena siirtokuntalaiset heittivät niin sanotuilla Bostonin teekutsuilla 1773 tullista vapautetun teelastin mereen. Yhdysvaltain liikenne
Yhdysvaltojen kauppalaivastoon kuuluu 418 alusta. Lisäksi yli 700 muihin maihin rekisteröityä alusta on yhdysvaltalaisessa omistuksessa. Suurimmat rahtisatamat ovat Baton Rouge, Corpus Christi, Houston, Long Beach, Los Angeles, New Orleans, New York, Plaquemines, Tampa ja Texas City. Risteilyalusten lähtöpaikkoina toimivat Miami (2,03 miljoonaa matkustajaa vuonna 2009, Florida), Port Everglades (1,3 miljoonaa, Florida), Port Canaveral (1,2 miljoonaa, Florida), Seattle (430 000, Washington) ja Long Beach (415 000). August Wesley
Tampereella syntyneen August Wesslinin vanhemmat olivat Keuruulta kotoisin ollut Johannes Wesslin ja Multialla syntynyt Fausta Lammintaus. Wesslin muutti 17-vuotiaana Yhdysvaltoihin, matkustaen laivalla Hampurista New Yorkiin, jonne hän saapui syyskuussa 1904. Yhdysvalloissa Wesslin ryhtyi käyttämään sukunimeä Wesley ja sai myöhemmin myös maan kansalaisuuden. Hän oli Amerikan sosialistisen puolueen jäsen, joka vaikutti amerikansuomalaisessa ammattiyhdistysliikkeessä agitaattorina ja luennoitsijana. Wesley opiskeli Duluthin suomalaisessa Työväen Opistossa ja toimi 1910-luvun puolivälissä myös laitoksen opettajana. Lisäksi Wesley työskenteli toimittajana suomenkielisessä "Industrialisti"-sanomalehdessä. Yhdysvaltojen liityttyä keväällä 1917 ensimmäiseen maailmansotaan, Wesley pakeni kutsuntoja Suomeen Japanin ja Venäjän kautta. Ulkomaantyöntekijä
Suomen kansalaisista asuu vakituisesti Suomen ulkopuolella noin 250 000. Työkomennuksella suomalaisia on 20 000–30 000. Osa asuu ulkomailla 2–3 vuotta, osa asettuu ulkomaille pysyvämmin. Tämän lisäksi ulkomailla asuu väliaikaisesti noin 10 000 opiskelijaa. American Airlinesin lento 191
American Airlinesin lento 191 (AA191) oli American Airlines -lentoyhtiön matkustajareittilento Chicagosta Los Angelesiin. Koneen noustua ilmaan vasemmanpuoleinen moottori irtosi ja kone putosi noin 1 380 metriä luoteeseen kiitotien päästä. Onnettomuudessa menehtyi 273 ihmistä. Kyseessä on Yhdysvaltain pahin lento-onnettomuus. Immigration Act of 1924
Immigration Act of 1924 () oli Yhdysvaltain liittovaltion laki, jossa säädettiin maahanmuuton rajoituksista. Laki tuli voimaan 26. toukokuuta 1924. Laki rajoitti kiintiöiden avulla vuosittaista maahanmuuttajien määrää. Lain mukaan maahan sai tulla 2 % ihmisiä niistä kansalaisuusryhmistä, joita Yhdysvalloissa asui vuoden 1890 väestönlaskennan perusteella. Laki tiukensi vuonna 1921 säädettyä Emergency Quota Actia, joka asetti maahanmuuton kiintiön kolmeen prosenttiin perustuen vuoden 1910 väestönlaskentaan. Pitkä lama
Suomen talouskasvu hidastui pariin prosenttiin vuonna 1874. Bruttokansantuote laski viitenä vuonna vuosien 1877–1892 välillä, ja neljänä vuonna jäätiin nollakasvun tuntumaan. Vienti ei vetänyt 1880-luvulla ja monet hinnat romahtivat. Ajanjaksoon mahtui suurta vaihtelua – vuonna 1882 talous kasvoi lähes 10%. Siirtolaisuus
Kaukosiirtolaisuus Yhdysvaltoihin väheni 1900-luvun edetessä johtuen maan tiukentuneesta siirtolaispolitiikasta. Nykyisin Suomesta Yhdysvaltoihin suuntautuu lähinnä korkeasti koulutettujen ihmisten vähäinen virta. Maailman väkiluku
Amerikan mantereen väkiluku vuonna 1500 oli luultavasti 50–100 miljoonaa. Näinä aikoina arkeologisten todisteiden mukaan 90 prosenttia Amerikan alkuperäisasukkaiden kuolemista johtui eurooppalaisista taudeista kuten influenssasta, sillä eurooppalaiset olivat jo kehittäneet melko hyvän vastustuskyvyn näihin tauteihin. 1500-luvulta lähtien Amerikan väkiluku nousi pääasiassa eurooppalaisten siirtolaisten ja Afrikasta tuotujen orjien ansiosta. William Jokinen
Francis E. Clark perusti vuonna 1881 Yhdysvaltojen Willistonissa ensimmäisen CE-yhdistyksen. Siihen liittyi 50 henkilöä. Vuonna 1914 maailmanlaajuisesti jäseniä oli 5 000 000. Järjestön ilmettä kuvasi mm. ”Ratkaisukristillisyys” ja ”Kristus ja seurakunta”. Paljon painoa pantiin rukoukselle ja Raamatun säännölliselle lukemiselle. Vuonna 1916 Jokisen veljeksistä tuli Nuorten kristittyjen Liiton (CE) matkasihteereitä. William Jokinen toimi CE:n ensimmäisenä matkasihteerinä ja puhujana sekä järjestön hallituksen jäsenenä 1916 – 1945. Vuonna 1947 CE-liitto ja Varhaisnuorisoliitto lakkautettiin. Tilalle perustettiin Suomen Vapaakirkon Nuoret. Interrail
Suomesta lähtee vuosittain tuhansia reilaajia: vilkkaimpina vuosina 1980-luvun puolivälissä noin 20 000, hiljaisimpina vuosina vain kymmenesosa tästä. Vuoden 2007 tammi–heinäkuussa kortteja myytiin 3 500. Aarne Orjatsalo
Pääosin ajan oikeistolaisen ilmapiirin ja kokemansa häirinnän vuoksi Orjatsalo alkoi suunnittelmaan paluuta Amerikkaan jo kesällä 1930, jolloin hän ensimmäisen kerran anoi passia. Orjatsalo matkusti Yhdysvaltoihin helmikuussa 1931 ilman puolisoaan Toini Aaltosta ja vuotta aikaisemmin syntynyttä tytärtään. Teatterihistorioitsija Lauri Meren mukaan hän ei enää työskennellyt näyttelijänä, mutta Orjatsalon poika Jarno Pennanen kuitenkin väitti hänen esiintyneen menestyksekkäästi ainakin jonkin aikaa paikallisilla työväen näyttämöillä. Viimeisen kerran Orjatsalo esiintyi tiettävästi kiertueella, jolla kerättiin varoja talvisotaan joutuneelle Suomelle. Muutoin hän työskenteli Aleksei Volkoff -nimisenä muun muassa kokkina, taksikuskina ja hovimestarina. Syyrialaiset
Syyrian tasavallan väkiluku oli vuonna 2017 yli 18 miljoonaa, minkä lisäksi syyrialaispakolaisia oli neljä miljoonaa. Diasporassa elää 15 miljoonaa ihmistä, joilla on syyrialainen syntyperä. Nämä ihmiset ovat muuttaneet asumaan Pohjois-Amerikkaan (Yhdysvallat ja Kanada), Euroopan unionin jäsenvaltioihin (mm. Ruotsi, Ranska, Saksa), Etelä-Amerikkaan (mm. Brasilia, Argentiina, Chile, Venezuela, Kolumbia), Australiaan ja Afrikkaan. Suomalainen siirtolaisuus
Suomessa sisäinen siirtolaisuus kiihtyi voimakkaasti koko 1800-luvun aikana. Syyt olivat yleensä samat kuin ulospäinkin suuntautuvassa siirtolaisuudessa. Eräänlaisena yleisenä lähtökohtana voimakkaalle muuttoliikkeelle voidaan pitää ns. laillisen suojelun lakkauttamista 1800-luvun puolivälissä. Toisaalta 1800-luvulla maatalous ei enää työllistänyt riittävästi, perheen nuoremmat eivät saaneet maata viljelläkseen, ja syntyneet teollisuuspaikkakunnat houkuttelivat maaseudun maatonta ja irtainta väestöä. Osa palasi takaisin ja osa lähti eteenpäin oikeaan Amerikkaan, mutta kuitenkin iso osa jäi uudelle työ- ja asuinpaikalleen rakentamaan maata ja omaa tulevaisuuttaan. Pienemmässä mittakaavassa myös yksittäinen teollisuuspaikkakunta saattoi vetää puoleensa lähiympäristön irtainta väkeä ja niistä muodostui täten eräänlaisia maanomistusolojen uudistamista ajavien yhteiskuntaryhmien tavoitteiden jarruja: uudistusta ei tarvittu, sillä ylimääräinen väestö lähti muualle etsimään parempaa elämää. Suomalaiset Ohiossa
Suomalaiset saapuivat Clevelandiin vuonna 1885. Vuonna 1900 vain 79 suomalaista asui kaupungissa, mutta 1901 ja 1910 välisenä aikana sinne asettui 10 304 suomalaista, vuonna 1930 jo noin 3 000 suomalaisperäistä henkilöä asui Clevelandissa. Kaupungissa oli "suomalaiskortteli" Clinton Avenuella, West 25th -kadulta West 38th -kadulle. Tuolla alueella asui silloin yhteensä noin 1 500 suomalaista. Clevelandiin perustettiin kaksi kirkkoa: "Gethsemane Evangelical Lutheran Church" vuonna 1903 ja "Bethany National Evangelical Lutheran Church" vuonna 1919. Clevelandissa on "The Talko Club", joka on perustettu vuonna 1948. Siellä järjestetään juhlia ja konsertteja. Kaupungissa toimi vuosina 1937–1966 "Savel kuoro". Vaikka Ohionsuomalaiset olivat poliittisesti konservatiivisia, Clevelandissa perustettiin sosialistisia ryhmiä, joista ensimmäinen vuonna 1904. Vuonna 1928 Clevelandissa julkaistiin viikkolehti "Kansan Lehti", jota painettiin 2 000 kappaletta. Sen perustajat olivat Otto Massinen, Oscar Anderson ja Julius Laurila. Lehden toimitus muutti Ashtabula Harboriin vuonna 1931. Amerikan Suomalainen Legioona
Suomen Vapaussodan Rintamamiehet Amerikassa -järjestö aloitti syksyllä 1939 ”Rajanturva”-keräyksen Suomen hyväksi. Keräyksen saldo oli noin 15 000 dollaria (vuonna 2017 noin 270 000 dollaria). Myöhemmin aseveliyhdistys päätti keskittyä vapaaehtoisten taistelijoiden matkakustannusten keräämiseen ja varustamiseen. Osin yhdistyksen ahkeran tiedotustoiminnan ja osin amerikansuomalaisten sanomalehtien propagandan ansiosta vapaaehtoistoiminta Pohjois-Amerikassa järjestyi. Kaikkiaan varoja onnistuttiin kokoamaan 48 619 dollaria, joista kuljetuksiin Suomeen käytettiin 37 276 dollaria ja matkoihin takaisin 4 480 dollaria, ja rahaa jäi vielä kassaankin. Ensimmäisellä laivalla sodan syttymisen jälkeen, 9. joulukuuta 1939 Suomeen matkusti 59 vapaaehtoista, joista 54 oli miehiä ja viisi naisia. Tämä joukko oli perillä Torniossa 24. joulukuuta. Desantit Suomessa
Suomeen lähetetyistä desanteista huomattava osa oli kansallisuudeltaan venäläisiä, joskin ukrainalaistenkin osuus oli suuri. Huomattava osa desanteista oli kuitenkin lähtöisin Suomesta. He olivat muuttaneet 1918 kansalaissodan jälkimainingeissa tai 1930-luvun alussa vanhempiensa mukana Neuvostoliittoon, jossa uskottiin löytyvän paremmat elämisen mahdollisuudet. Taustansa ja kielitaitonsa vuoksi heidät painostettiin tai jopa pakotettiin vakoilutehtäviin entistä isänmaatansa vastaan. Toki osa ryhtyi varmasti tehtävään myös omasta halustaan. Toinen merkittävä ryhmä muodostui inkeriläisistä. Nämäkin pakotettiin usein vakoilutehtävään kielitaidon perusteella. Kohtalona oli lähes aina kuolema suomalaisen teloituskomppanian edessä. Kolmas merkittävä ryhmä olivat amerikansuomalaiset. Suuri osa heistä oli muuttanut vanhempiensa mukana 1930-luvulla Yhdysvalloista rakentamaan sosialistista ihannevaltiota. Osa heistä oli syntynyt Yhdysvalloissa ja kyseisen maan kansalaisia. Kanadalaisen taustan omaavilla oli takana usein vain muutaman vuoden oleskelu uudella mantereella, jonka jälkeen he olivat muuttaneet Neuvostoliittoon. Suomi 1930-luvulla
Eräs 1930-luvun ilmiöitä oli suomalaisten siirtolaisuus demokraattisista maista - Suomen lisäksi lähinnä Yhdysvalloista ja Kanadasta - Neuvostoliittoon. Tarkkoja tilastoja muuttajien määrästä ei ole; kaikkiaan heidän määräkseen on arvioitu noin 20 000 henkeä. Siirtolaisten määränpäänä oli lähinnä Neuvostoliiton alueella sijainnut Karjala, puhuttiin "Karjalan kuumeesta". Karjalassa suomalaisilla oli verraten laaja taloudellinen ja poliittinen autonomia, heidän yhdyskuntansa oli Neuvostoliiton oloissa hyvinvoiva. Finland (Minnesota)
Finland on Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa sijaitseva suomalaislähtöisten siirtolaisten perustama kylä. Se on kunnallishallinnoton alue. Kylä sijaitsee Laken piirikunnassa Minnesota State Highway 1:n varrella, noin kuuden kilometrin päässä Yläjärven rannalta. Kylä on perustettu vuonna 1895. Vuosina 1890–1950 sinne tuli paljon suomalaisia maahanmuuttajia. Nykyään se on pieni yhteisö, ja kylässä sijaitsee mm. huoltoasema, motelli, sekatavarakauppa, luterilainen kirkko, neljä kapakkaa, postitoimisto, Organic Consumers Association (Finlandissa perustettu luomuviljelyä kannattava yhdistys) ja Wolf Ridge Environmental Learning Center (luontokeskus). Väkiluku vuonna 2010 oli 195. Suomen urheilu
Veli-Pekka Ketola ja Heikki Riihiranta olivat ensimmäiset suomalaispelaajat, jotka siirtyivät Suomen sarjoista Amerikkaan ammattilaisiksi. Heidät pestasi WHA-liigan Winnipeg Jets vuonna 1974. Ensimmäinen Suomessa kiekko-oppinsa saanut NHL-pelaaja oli Matti Hagman, joka siirtyi Boston Bruinsiin vuonna 1976. Kauden 2014–2015 loppuun mennessä NHL:ssä on pelannut 182 suomalaispelaajaa. Jari Kurri ja Teemu Selänne ovat liigan runkosarjan kaikkien aikojen piste- ja maalintekijäpörssissä 20 parhaan joukossa, ja pudotuspelien piste- ja maalitilastossa Kurri on kolmas. Kurri oli NHL:n runkosarjan paras maalintekijä kaudella 1985–1986 sekä pudotuspelien paras maalintekijä vuosina 1984, 1985, 1987 ja 1988. Kurri ja Esa Tikkanen ovat voittaneet Stanley Cupin viisi kertaa. Alpo Suhonen oli ensimmäinen eurooppalainen NHL-valmentaja. Muuttoliike
Lähi-idässä ihmiset olivat käyneet jo yli 100 000 vuotta sitten, mutta 60 000–70 000 vuotta sitten he jatkoivat sieltä edemmäs. Nykyihmiset tulivat Etelä-Aasiaan noin 50 000 vuotta sitten ja saapuivat Australiaan meriteitse 40–60 000 vuotta sitten. He saattoivat käyttää meriteitä myös jo Afrikasta lähtiessään ja Etelä-Aasian rannikkoa myöten liikkuessaan. Euroopasta on löytynyt nykyihmisen jäänteitä 41–45 tuhannen vuoden takaa. Amerikkaan nykyihmiset saapuivat Alaskan kautta Aasiasta 35 000–15 000 vuotta sitten. Silloin mantereita erottavan Beringinsalmen tilalla oli leveä kannas. Pohjois-Amerikan länsirannikko asutettiin luultavasti meren kautta. Amerikan asutusaaltoja on ollut useita, ilmeisesti ainakin kolme. Erään teorian mukaan australideja muutti Amerikkaan jo 50 000 vuotta sitten. Tyynenmeren saaret ja atollit ihminen asutti viimeiseksi. Uusi-Seelanti oli viimeinen asuttamaton elinkelpoinen alue: se asutettiin 800 vuotta sitten. Suomi 1930-luvulla
Lentomatkailu oli vielä lapsenkengissä. Vuonna 1939 Suomen ja muiden maiden välisessä ilmaliikenteessä kuljetettiin noin 23 000 matkustajaa. Suosituin reitti oli Helsingistä Turun kautta Tukholmaan, pisin reitti kulki Helsingistä Baltian kaupunkien kautta Berliiniin. Kotimaan liikenteessä lennettiin Helsingistä Tampereen, Vaasan ja Oulun kautta Kemiin sekä Helsingistä Viipurin kautta Immolaan. Matkustajia kotimaan liikenteessä oli vuonna 1939 noin 1 800. Suomi 1940-luvulla
Suomen itsenäistymisvuonna 1917 ja sen jälkeen syntyneitä oli vuoden 1940 lopussa 1 590 077 eli noin 43 % väestöstä. 1940-luvulla Suomessa tilastoitiin 893 919 elävänä syntynyttä ja 549 541 kuollutta. Vuosina 1940, 1941 ja 1944 kuoli yli 70 000 suomalaista. Selvästi suurempia kuolleiden määriä oli tilastoitu ainoastaan kriisivuosina 1868 ja 1918. Luettelo Yhdysvaltain presidenttien ulkomaanmatkoista (1990–2000-luvut)
George H. W. Bush teki presidenttikaudellaan 60 ulkomaanmatkaa.
Bill Clinton teki presidenttikaudellaan 133 ulkomaanmatkaa.
George W. Bush teki presidenttikaudellaan 140 ulkomaanmatkaa. Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin
Siirtolaisuus Yhdysvaltoihin on tuonut Yhdysvaltoihin kymmeniä miljoonia siirtolaisia kaikkialta maailmasta. Yhdysvaltain siirtolaisuus voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen: siirtokuntien ajan maahanmuuttoon, joka tuli pääasiassa Britanniasta ja Saksasta; 1800-luvun ja 1900-luvun alun maahanmuuttoon, joka tuli Länsi-, Etelä- ja Itä-Euroopasta; sekä 1900-luvun jälkipuoliskolla alkaneeseen maahanmuuttoon, joka on tullut enimmäkseen Latinalaisesta Amerikasta ja Aasiasta. Yhdysvaltoihin tuotiin lisäksi 1800-luvulle asti orjia Afrikasta. Muuttoliike
Toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta asutettiin jäljelle jääneeseen Suomeen 420 000 evakkoa, ns. siirtoväki. Suomen väkiluku kasvoi suuren syntyvyyden johdosta eniten vuosina 1946–1949 ja 1952, jol­loin li­säys­tä tu­li yli 50 000 ih­mis­tä vuo­des­sa. Pysyvää maahanmuuttoa tapahtui mm. yksittäisten pakolaisten ja ulkomaalaisavioliittojen johdosta. Toholampi
Vuonna 1900 Toholammin asukasluku oli 3 674 ja 1910 4 426. Vaikka Toholammin asukasluku kasvoi 1900-luvun alussa, siirtolaisuus vähensi kunnan asukasmäärää. Vuosien 1872 1917 välisenä aikana Toholammilta lähti 2 042 ihmistä hakemaan parempaa elämää Amerikasta. Suurimmat siirtolaisvuodet olivat 1893–1902. Tällöin Toholampi kuului maan johtaviin siirtolaispitäjiin, joissa oli 20 tai enemmän siirtolaista tuhatta kohti vuodessa. Muita tähän ryhmään kuuluvia kuntia olivat Pohjanmaan Isokyrö, Etelä-Pohjanmaan Kortesjärvi ja Alajärvi. Kun Yhdysvallat alkoi 1920-luvulla rajoittaa siirtolaisten tuloa maahansa, suuntasivat toholampilaiset toiveensa Kanadaan. Vähitellen alkoi siirtolaisten määrä vähentyä, tähän syynä oli elintason paraneminen Suomessa.
Kunnan asukasluvun huippu saavutettiin vuonna 1950, jolloin asukkaita kunnassa oli jo lähes 5000. Tämän jälkeen väestö alkoi vähentyä nopeasti, sillä kunta ei pystynyt työllistämään kuin osan maataloudesta vapautuneesta väestöstä. Vuonna 1975 asukkaita oli enää 3828. 1970-luvun lopulla kunnan väkiluku kääntyi kasvuun ja 4000 asukkaan raja ylitettiin jälleen, 1985 kunnan asukasluku oli 4 070. 1990-luvun alussa koettu lama käänsi Toholammin asukasluvun laskuun ja vuonna 2011 asukkaita oli 3 462. Amazing Race
Olympiastadionilta kilpailijat jatkoivat Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Heidän piti ostaa liput Ukrainaan, Kiovaan. Kilpailijat joutuivat odottamaan seuraava lentoa seuraavalle päivälle. Kilpailijat lähtivät Ukrainaan kahdella eri koneella eri reittejä pitkin. Jakso esitettiin Yhdysvalloissa 12. marraskuuta 2006 ja Suomessa 29. maaliskuuta 2009.
Kilpailu työllistää Hollywoodissa noin 200 henkilöä, kilpailun ollessa käynnissä kilpailu työllistää maailmalla noin 2 000 henkilöä. Kilpailijoilla on mukana kamera- ja äänimies. Kameramiehiä ei yleensä näy kuvassa ja jos he näkyvät, heidät poistetaan kuvasta digitaalisesti. Tosin tuotantokaudella 7 erään parin kameramiestä kuvattiin kun hän loukkaantui auto-onnettomuudessa. Pietarinsuomalaiset
Lokakuun vallankumouksen jälkeen pääosa Venäjällä olleista suomalaisista lähti maasta. Suomen ja Venäjän välillä vallinneen sotatilan aikana rajan ylittäminen oli vaikeaa, mutta Tarton rauhansopimus takasi periaatteessa kaikille halukkaille mahdollisuuden siirtyä Suomeen ja vuonna 1921 suomalainen evakuointivaltuuskunta kävi Pietarissa noutamassa lähtijöitä. Venäjältä poistui vuosina 1918–1924 arviolta noin 20 000 Suomen kansalaista; tilalle tuli Suomen sisällissodan jälkeen noin 10 000 punapakolaista, mutta näistäkin yli puolet palasi pian takaisin. Vuoden 1926 väestönlaskennan mukaan Leningradin kaupungissa eli entisessä Pietarissa asui 3 940 suomalaista ja 2 813 inkeriläistä. Suomen kansalaisia näistä oli kuitenkin vain 1 014, mikä oli enää murto-osa vallankumousta edeltäneestä määrästä.
Myös suomalaisten seurakunnat köyhtyivät. Keväällä 1918 kaikki papit siirtyivät pakolaisina Suomeen. Seurakuntaelämää pystyttiin Leningradissa jatkamaan vuoteen 1938 Inkerin kirkon ja sen johtajan S. F. J. Laurikkalan voimin. Alaska
1850-luvun lopulle tultaessa Alaskan siirtokunta oli kuihtumassa kasaan turkisten saatavuuden romahdettua. Kuvernööri Furuhjelm yritti viivyttää Alaskan myyntiä Yhdysvalloille ja yritti muutenkin pitää siirtokunnan asutuksen kasassa. Suomalaisväestöä ei kuitenkaan tullut enää juurikaan lisää. Lisäksi osa suomalaista pyrki venäläistymään muun muassa kääntymällä ortodoksisuuteen, jotteivät olisi erottuneet venäläisistä. Tosin monet myös pitivät kiinni identiteetistään. Esimerkiksi vuonna 1849 Sitkassa syytettiin suomalaisia Jacob Lehtosta ja Bergiä ortodoksisen uskonnon halventamisesta aleuttien keskuudessa. Kun siirtokunta myytiin vuonna 1867 Yhdysvalloille, monet suomalaisista lähtivät takaisin Suomeen tai muualle Venäjän valtakuntaan. Osa myös päätyi San Franciscon venäläisyhteisöön osan jäädessä paikoilleen. Suomalaisten rakentama luterilaisen kirkon rakennus purettiin vuonna 1888, mutta Alaskan luterilaiset jatkoivat aktiivisia kokoontumisia ja omia juhlia kodeissaan aina 1930-luvulle asti, joten heidän joukossaan oli ilmeisesti myös suomalaisia ja heidän jälkeläisiään. Vuonna 1942 luterilainen kirkko rakennettiin uudelleen. 1900-luvulla Alaska sai myös osansa suomalaissiirtolaisten muutosta Yhdysvaltoihin. Lisäksi vuonna 1926 Yhdysvallat toi Norjasta ja Suomesta 126 saamelaista opettamaan eskimoille, kuinka asettaudutaan paikalleen ja pidetään kotieläimiä. Näidenkin saamelaisten jälkeläisiä asuu edelleen Alaskassa. Yhdeksi syyksi sille, miksi suomalaisia on asunut eri aikoina Alaskassa, on arveltu alueen Suomea ja erityisesti Lappia muistuttavaa luontoa. Hangon rautatieasema
1900-luvun alkuvuosina aseman kautta kulki suurin osa laivalla Englantiin ja Amerikkaan lähteneistä siirtolaisista, enimmillään vuosina 1906 ja 1907 noin 30 000 matkustajaa kumpanakin. Näistä noin puolet oli venäläisiä, muun muassa Venäjän juutalaisia. Siirtolaisvirrat vähenivät 1920-luvulla Yhdysvaltain alettua rajoittaa maahanmuuttoa niin voimakkaasti, että Hangosta lähtijöitä oli enää muutama sata vuodessa. Amerikansuomalaiset
Työttömyys, sosiaaliset ongelmat ja seikkailuhenki olivat syitä Amerikkaan lähtöön 1800-luvun lopulla. Myös venäläistämispolitiikka, muun muassa Venäjän armeijan asevelvollisuuden pakoilu, oli monilla syynä. Yhdysvalloissa oli tarjolla runsaasti työtä, ja tavallisesti ajateltiin, että olot siellä olivat vapaammat kuin kotimaassa. Operaatio Uppsala
Suomelle tiedustelutehtävät olivat poliittisesti vaarallisia. Retkiä yritettiin turhaan estää muun muassa toimeksiantajien kautta. Toisaalta Puolustustusvoimat, Rajavartiolaitos ja Suojelupoliisi olivat henkilötasolla toiminnasta tietoisia. Suojelupoliisille annettiin ohjeet tutkia asiaa "kaikessa hiljaisuudessa". Moni operaatioon osallistuneista suomalaisista joutui lähtemään maanpakoon Yhdysvaltoihin. Osa heistä, kuten Arvo Juvonen, työskenteli CIA:lle. Juvonen teki Suomesta lähdettyään tiedusteluretkiä Pohjois-Norjasta käsin Petsamon alueelle. Elokuussa 1954 tehdyllä retkellä käytettiin menomatkalla rajan ylitykseen ilmapalloa. Yhdysvaltain historia
Yhdysvaltojen asukasluku kasvoi 1800-luvun ajan voimakkaasti siirtolaisuuden seurauksena, ja maa oli koko tuona aikana maailman tärkein siirtolaisten vastaanottaja. Vuonna 1800 asukasluku oli vain viisi miljoonaa, mutta 1920 jo 106 miljoonaa. 1820-luvulta 1880-luvulle tulijat olivat etupäässä länsierooppalaisia kuten englantilaisia, irlantilaisia, saksalaisia ja skandinaaveja. Vuosisadan lopulla maahan alkoi tulla paljon italialaisia ja itäeurooppalaisia siirtolaisia. Suomesta Yhdysvaltoihin muutti 350 000 siirtolaista. Siirtolaisia vetivät Yhdysvaltoihin etenkin maatalousmaan hyvä saatavuus, työmahdollisuudet sekä poliittinen ja uskonnollinen vapaus. Kaliforniaan tuli hiukan siirtolaisia myös Japanista ja Kiinasta. Aero Airlines
Parhaimpina vuosinaan 2005 ja 2006 yhtiö kuljetti yhteensä 1,5 miljoonaa matkustajaa ja lensi 60 lentoa joka päivä yhdeksällä koneellaan. Aeron laivastoon kuului viimeksi kaksi Finnairilta käytöstä poistunutta ATR 72 -potkuriturbiinikonetta, joilla se lensi lyhyitä Suomen sisäisiä lentoja sekä näiden lisäksi Tallinnaan. Yhdeksän konetta siirtyivät vähitellen Aerolle, ja vuonna 2004 ne rekisteröitiin Viroon. Viimeinen lento AY3116 Tallinnasta Helsinkiin 6.1.2008 oli samalla Finnairin viimeinen potkurikonelento. Suomen ilmavoimien hävittäjähankinnat 1918–1939
Robert Johnson -niminen yksityishenkilö tarjosi ilmavoimille 16:ta Grumman FF-1 -konetta. Vuonna 1931 ensilentonsa lentänyttä kaksitasoista hävittäjää oli rakennettu vuonna 1933 yhteensä 60 Yhdysvaltain laivaston ilmavoimille. Yhdysvaltain laivaston lisäksi koneita oli myyty Turkille vuonna 1937; koneet päätyivät kuitenkin Espanjan tasavaltalaisille. Lisäksi yksi kone myytiin Japanille ja yksi Nicaragualle. Tarjottavat koneet olivat siis käytettyjä laivaston tukialuskoneita, jotka olivat vapautuneet tai vapautumassa, koska laivasto oli korvaamassa niitä paremmilla Brewster F2A ”Buffalo” -hävittäjillä. 25 FF-1-koneista muunnettiin FF-2-harjoituskoneiksi. American Airlines
American Airlines on vuonna 1930 perustettu yhdysvaltalainen, maailman suurin lentoyhtiö. Se operoi noin tuhannella koneella, joista 905 on American Airlinesin ja 286 tytäryhtiö Envoy Airin omistuksessa. Yhtiön pääkonttori on Fort Worthissä Teksasissa Dallas-Fort Worthin kansainvälisen lentoaseman alueella. American Airlines lentää 344 kohteeseen ja kuljettaa noin 80 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Päivittäisiä lentoja yhtiöllä on noin 2 600. Lisäksi sillä on runsaasti codeshare-lentoja muun muassa British Airwaysin, Finnairin ja Japan Airlinesin kanssa. Kreikkalaiset
Monet kreikkalaiset jättivät 1900-luvulla kotimaansa taloudellisista syistä. Varsinkin toisen maailman­sodan, Kreikan sisällis­sodan (1946-1949) ja Kyproksen miehityksen (1974) jälkeen Kreikasta ja Kyproksesta suuntautui laaja muuttoliike etenkin Yhdys­valtoihin, Isoon-Britanniaan, Australiaan, Kanadaan, Saksaan ja Etelä-Afrikkaan. Vaikka virallisia tietoja on niukasti saatavissa, on ilmeistä, että muutto­liike vilkastui jälleen 2010-luvulla Kreikan talouskriisin vuoksi. Saksan virallisen tilaston mukaan vuonna 2011 Saksaan muutti 23 800 kreikkalaista, selvästi enemmän kuin edellisenä vuonna. Lestadiolaisuus
Lestadiolaisuus levisi Pohjois-Amerikkaan lestadiolaissiirtolaisten mukana 1860-luvulla. Iso osa siirtolaisista lähti Pohjanmaalta. Muun muassa Titanicilla matkusti lestadiolaisia siirtolaisia Pohjois-Amerikkaan. Pelastautuneet kertovat lestadiolaispastori William Lahtisen pitäneen seuroja uppoavan laivan kannella. Pohjois-Amerikan lestadiolaisten lukumäärän on arvioitu olleen 1800-luvun lopussa jopa 50 000. Kuparisaari
Ensimmäiset suomalaissiirtolaiset saapuivat Kuparisaaren kaivoksille Pohjois-Norjasta 1860-luvun puolivälissä. Heistä suurin osa oli kotoisin Ruijasta, Ruotsin Länsipohjasta ja Pohjois-Suomesta. Siirtolaisuus kasvoi erityisesti 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Suurimmat suomalaiskeskukset olivat Hancock ja Calumet. Kuparisaaren suomalaisilla oli vilkasta kirkollista ja järjestötoimintaa. Vuonna 1876 Hancockiin perustettiin Amerikan ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti, vuonna 1890 suomalainen luterilainen kirkkokunta ja vuonna 1896 sen ylläpitämä Suomi-Opisto. Hancockissa ilmestyivät muun muassa Suomi-Synodin julkaisema "Amerikan Suometar" ja vuoteen 1914 saakka sosialistinen "Työmies". Suomalaisasutuksen taantuminen alkoi vuosien 1913–1914 kaivoslakon jälkeen. Toveri (yhdysvaltalainen lehti)
Yhdysvaltain Suomalainen Työväenjärjestö teki päätöksen "Toverin" lakkauttamisesta helmikuussa 1931 pidetyssä yleiskokouksessaan. Kustannusyhtiön johtokunta päätti toteuttaa sen välittömästi, ja lehden viimeinen numero määrättiin ilmestyväksi saman kuukauden 28. päivänä. Yhdysvaltojen viranomaiset olivat samaan aikaan suunnitelleet iskua paikallisia konflikteja aiheuttaneita Astorian kommunisteja vastaan. Helmikuun puolessavälissä he pidättivät kuusi suomalaista kommunistipuolueeseen kuuluvina ulkomaalaisina. Pidätetyiksi joutuivat "Toverin" päätoimittaja Eemeli Parras, aputoimittaja Väinö Finberg, ilmoituspäällikkö John Oravainen, kirjanpitäjä Matti Lakkila sekä kirjapainon työntekijät Oscar Mannisto ja Theodore Sauso. Maahanmuuttoviranomaisten käsitellessä heidän karkottamistaan miehet pyysivät lupaa muuttaa Neuvosto-Karjalaan, jonne oli siirtynyt paljon amerikansuomalaisia kommunisteja. Pyyntö kuitenkin evättiin, ja myöhemmin karkotettua Mannistoa lukuun ottamatta heidät lähetettiin Suomeen tammikuussa 1932. Matkalla karkotetut onnistuivat livahtamaan Saksan viranomaisilta, ja maaliskuussa he saapuivat Neuvosto-Karjalaan, jossa heitä odottivat työpaikat Kustannusliike Kirjassa. Suomen venäläiset
Kun Suomi itsenäistyi, useimmat venäläiset sotilaat karkotettiin. Monet liikemiehistä jäivät Suomeen, sillä neuvosto-Venäjä ei tarjonnut heille mahdollisuutta yrittäjyyteen. Vallankumouksen jälkeen aatelisia ja upseereita, sekä heihin sidoksissa olleita ihmisiä tuli Suomeenkin pakolaisina. Suurin pakolaistulvan vuosi oli 1922, jolloin heitä oli Suomessa noin 33 500 henkilöä. Osalla heistä oli pitkään Nansen-passi. Myös Kronstadtin kapinan matruuseja ja upseereita pakeni Suomeen kapinan jälkeen, yhteensä noin 1 600 matruusia jäi Suomeen. Yhdysvaltain väestö
Romaneja on Yhdysvalloissa noin miljoona. Heitä ei luokitella rodun tai uskonnon perusteella, ja moni romani salaa etnisyytensä. Eniten romaneja on Oregonissa. Ensimmäiset romanit tulivat maahan mahdollisesti Kristoffer Kolumbuksen kolmannella matkalla, ja sen jälkeen heitä on muuttanut maahan pakoon Euroopassa kokemiaan vainoja. Suurimmat muuttoaallot olivat Britteinsaarilta 1850, Itä-Euroopasta vuoden 1864 jälkeen sekä kommunismin romahdettua 1989. Romanikieli on Yhdysvalloissa yhä elävä kieli.