Kuka keksi euron?
Euro
Vasta 1990-luvun alussa todellinen yhteisvaluutta alkoi näyttää yhdentymiskehityksen saavutusten puolesta mahdolliselta. Vuoden 1990 puolivälistä lasketaan käynnistyneen Euroopan talous- ja rahaliiton, EMU:n, ensimmäisen vaiheen, sillä tuolloin silloisen EU:n alueella oli saatu poistettua lähes kaikki entiset pääoman vapaan liikkuvuuden esteet. 1980- ja 1990-lukujen vaihteen tietämiltä 1990-luvun alkuvuosiin jatkunut finanssimaailmassa levoton aika kuitenkin sisälsi muun muassa lamakausia eri maissa ja voimakkaita kansallisten valuuttojen kurssien vaihteluja, joista osa johtui valuuttakeinottelijoiden toimista. Tämä myllerrys toisaalta lykkäsi yhteisvaluutan luomista, mutta toisaalta vahvisti tahtoa saada yhteisvaluutta aikaan: monen maan yhteinen raha nähtiin mahdollisuutena suojautua sellaisilta globalisoituvan maailmantalouden voimilta, joita vastaan Euroopan minkään maan kansallinen raha ei enää yksinään ollut riittävän suuri ja vahva.
Euro
Euro on monien muiden valuuttojen, esimerkiksi Yhdysvaltain dollarin, tavoin fiat-valuutta, jonka arvo perustuu säännöksiin tai lakeihin eikä johonkin konkreettiseen asiaan. Euroryhmä
Euroryhmä on euroalueen valtiovarainministereistä koostuva ryhmä, joka edistää jäsenvaltioiden yhteistoimintaa euroon liittyvissä asioissa. Valtiovarainministerien lisäksi ryhmään kuuluvat Euroopan komission talous- ja raha-asioista vastaava komissaari ja Euroopan keskuspankin pääjohtaja. Ruletti
Ensimmäisen rulettipelin kehitti 1600-luvulla elänyt kuuluisa ranskalainen matemaatikko Blaise Pascal. Vuonna 1842 ranskalaiset François ja Louis Blanc lisäsivät rulettiin nollan kasvattaakseen kasinon tuottoa. Amerikan mantereelle ruletti saapui 1800-luvun alkupuolella, ja siellä siihen lisättiin vielä 00 (joissakin alkuaikojen peleissä sen tilalla käytettiin Amerikan kotkatunnusta). 1800-luvulla ruletti levisi joka puolille Yhdysvaltoja ja Eurooppaa. Suomalaiset eurokolikot
Vuodesta 2004 lähtien on euroalueella laskettu liikkeelle kansallisia erikoiskaksieuroisia juhlistamaan henkilöitä tai tapahtumia. Erikoisrahat ovat käypää valuuttaa koko euroalueella. Suomi on laskenut liikkeelle kahden euron erikoisrahan vuosittain. Euromääräiset erikoisrahat julkaistaan EU:n lehdessä. Raha
Kun Bretton Woods -järjestelyn romahti, useimmat EY-maat sopivat keskinäisestä valuuttakurssiyhteistyöstä. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että muut valuutat sidottiin Saksan markkaan. Vuonna 1979 perustettiin Euroopan valuuttajärjestelmä (EMS). Valuuttayhteistyö tiivistyi ja valmisti tietä yhteiselle rahalle, josta sovittiin Maastrichtin sopimuksella 1992. Rinnakkaisvaluutta
Muunlaisiakin valuuttoja on ehdotettu; esimerkiksi belgialainen taloustieteilijä ja rahajärjestelmien ekspertti, euro-valuutan luomisprosessissakin mukana ollut Bernard Lietaer on ehdottanut Terra-nimistä maailmanvaluuttaa, jonka arvo olisi sidottu kullan sijasta eräänlaiseen ”resurssikoriin”, johon kuuluisi 9–12 hyödykettä, eli tietty määrä muun muassa öljyä, viljaa, mineraaleja ja jalometalleja. 2000-luvun ensikymmen
Euroopan unioni otti vuonna 2002 käyttöön yhteisen valuutan euron, joka syrjäytti 12 maan kansallisen valuutan. Muun muassa Suomen markka poistui käytöstä. Myöhemmin myös Slovenia, Kypros, Malta ja Slovakia siirtyivät käyttämään euroa. Eurooppa-päivä
Nykyään 9. päivästä toukokuuta on tehty Euroopan unionin symboli (Eurooppa-päivä), joka yhdessä yhteisen valuutan (euro), lipun ja kansallislaulun kanssa identifioi Euroopan unionin poliittisena toimijana. Eurooppa-päivä on tarkoitettu unionin kansoja ja kansalaisia yhdistävien juhlallisuuksien päiväksi. Euro
Kansainvälisen asemansa vuoksi euro käy dollarin tapaan usein vähittäiskaupoissa käteisenä maksuvälineenä monissa euroalueen ulkopuolisissakin maissa, varsinkin turistien suosimilla alueilla. Tosin tällöin ostoksen hinta voi usein muodostua jonkin verran tai paljonkin kalliimmaksi kuin maan omalla valuutalla maksettaessa – kauppiaiden valuutanvaihtokulujen ja ehkä myös voitontavoittelun vuoksi.
Euro ajautui vuodesta 2010 alkaen syvään useamman vuoden kestäneeseen velkakriisiin. Kriisi oli osin seurausta vuosien 2008–2009 taantumasta. Chartalistit ennustivat euron ajautumisen kriisiin jo euron syntyvaiheissa, esimerkiksi ekonomisti Warren Mosler kirjoitti vuonna 2001: Maailmanvaluutta
Eräs euro-valuutan arkkitehdeista, Bernard Lietaer, on ehdottanut käyttöönotettavaksi maailmanlaajuista täydentävää valuuttaa, Terraa, jonka arvo olisi sidottu ennalta määrättyyn hyödykekoriin sisältäen mm. metalleja, ruoka-aineita ja öljyä. Valuutan käyttö rahoitettaisiin mm. demurrage-verolla eli negatiivisella korolla, eli eräänlaisella "valuutan parkkimaksulla" tai "hamstrausverolla". Alfred Krupp
Vuonna 1841 Alfred sai keksinnöstään rahaa tehtaan laajentamiseen ja valuteräksen käyttöön. Vuonna 1847 hän teki ensimmäisen tykkinsä valuteräksestä. Lontoon maailmannäyttelyssä 1851 hän esitteli 6 paunan (2,7 kg) kokonaan valuteräksestä tehdyn tykin ja virheettömän 2 000 paunan (907 kg) teräsvalun, painoltaan yli kaksinkertaisen mihinkään aikaisempaan nähden.
Kruppin näyttely oli sensaatio insinöörien keskuudessa ja Essenin tehtaista tuli kuuluisa. Vuoden 1851 toinen keksintö, rautatiepyörien tekoa koskeva, tuotti myös voittoa, minkä Alfred sijoitti tehtaan laajentamiseen ja varustamiseen sekä takaaladattavan valuteräksisen tykin kehittämiseen. Alfred uskoi takaaladattavien tykkien ylivoimaan suustaladattaviin nähden, sillä hänen mielestään ne lisäsivät tulen tarkkuutta- ja nopeutta. Näkemys tuli Saksassa yleisesti hyväksytyksi vasta Ranskan–Preussin sodan jälkeen. Europa (mytologia)
Europe ja Zeus ovat kuvattuina kreikkalaiseen kahden euron kolikkoon. Euro
Euro on kelluva valuutta, eli sen kurssi suhteessa maailman muihin valtavaluuttoihin määräytyy kansainvälisillä valuuttamarkkinoilla. Euron arvon tärkein mittari on sen valuuttakurssi Yhdysvaltain dollariin nähden. Euron dollarikurssi on euron olemassaolon aikana vaihdellut voimakkaasti: vuoden 1999 alussa 1 euro oli hiukan alle 1,20 dollaria, mutta vuoden 2000 lokakuun lopulla 1 euro heikkeni tähänastisen historiansa alimpaan arvoon, noin 0,83 dollariin. Sen jälkeen euro vahvistui vähitellen (väliaikaisista laskukausista huolimatta) niin, että 15. heinäkuuta 2008 yhden euron arvo oli tähänastisen historiansa korkein, lähes 1,60 dollaria. Vuoden 2012 alkuun tultaessa euron arvo oli jälleen heikentynyt noin 1,30 dollariin.
Myös dollari on kelluva. Sen vuoksi on tarkasteltava valuuttamarkkinoiden muitakin suhdannetekijöitä kuin euron ja dollarin keskinäistä kurssia, jotta voi arvioida kurssinmuutosten syitä: euron vahvistuminen tai heikkeneminen ei välttämättä ole vain euron tai euroalueen talouden omaa ansiota tai syytä, vaan se voi johtua enemmän dollariin kohdistuvien tekijöiden aiheuttamasta dollarin heikkenemisestä tai vahvistumisesta. Eurokolikot
Kolikkojen yhteiset puolet on suunnitellut belgialainen Luc Luycx, jonka nimikirjaimet "kaksois-L" ovat pienellä kolikoiden arvopuolella. Euro
Suuraakkosin kirjoitettava kolmikirjaiminen valuuttatunnus EUR on kehitetty käytettäväksi kansainvälisessä rahaliikenteessä ja muissa vastaavissa tilanteissa, joissa valuutat on kyettävä yksiselitteisesti erottamaan toisistaan. Valuuttatunnuksen ja symbolin lisäksi eurolle ei ole virallista kansainvälistä lyhennettä, mutta numeroita ja merkkejä koskevan kansallisen standardin SFS 4175 mukaan Suomessa voidaan käyttää myös lyhennettä e. Tosin "euro" on niin lyhyt sana, että sitä ei yleiskielisessä tekstissä ole syytä lyhentää. Euron lyhenteeseen tai tunnukseen ei kuulu lyhennepistettä, kuten ei muihinkaan rahayksiköiden lyhenteisiin tai tunnuksiin. Eurokolikot
Euroopan unioniin kuuluvat euromaat ovat Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi ja Viro. EU:hun kuulumattomat San Marino ja Vatikaani tuottavat eurokolikoita Italian kiintiöstä ja Monaco Ranskan kiintiöstä. Myös Andorra käyttää euroja, mutta sillä oikeus omalla kuva-aiheellaan varustettuihin kolikoihin alkaa 1. heinäkuuta 2013. Andorra suunnitteli julkaisevansa omat kolikkonsa maalis-huhtikuussa 2014. Ensimmäisiä rahoja alettiin kuitenkin viivästysten takia painamaan vasta heinäkuussa. Lopullinen rahojen julkaisupäivä ilmoitettiin loppuvuodelle 2014. Myöhemmin ilmoitettiin että kolikot julkaistaan 15. tammikuuta 2015. Rooman sopimus
Vuonna 2007 sopimuksen allekirjoittamisesta tuli kuluneeksi 50 vuotta. Tämän kunniaksi euromaat julkaisivat yhteisen kahden euron erikoisrahan. Euro
Kolikkojen nimellisarvot ovat 2 euroa, 1 euro sekä 50, 20, 10, 5, 2 senttiä ja 1 sentti. Kaikissa jäsenmaissa yhteisen klaava- eli arvopuolen kuvio muodostuu rahan nimellisarvosta sekä kartta-aiheesta, joka 1, 2 ja 5 sentin kolikoissa esittää Eurooppaa osana maapalloa ja suuremmissa kolikoissa yleisesti Eurooppaa. Ennen vuotta 2007 (Italiassa, Itävallassa, Portugalissa, San Marinossa ja Vatikaanivaltiossa ennen vuotta 2008) lyötyihin kymmenen sentin ja sitä suurempiin kolikoihin oli merkitty vain euron käyttöönoton aikaiset 15 EU-maata. Kolikkojen yhteiset puolet on suunnitellut belgialainen Luc Luycx, jonka nimikirjaimet (”kaksois-L”) ovat pienellä kolikoiden arvopuolella. Europium
Europiumin keksimisen ansio annetaan yleensä ranskalaiselle Eugène-Anatole Demarçaylle, joka löysi sen spektroskooppisesti vuonna 1896 ja eristi ensimmäisenä 1901. Euroopan valuuttajärjestelmä
Euroopan valuuttajärjestelmä perustettiin vuonna 1979 sitä edeltäneen Euroopan vaihtokurssien järjestelmän tilalle (valuuttakäärme) . Tarkoituksena oli luoda vakaa valuutta-alue, jolla sisäiset vaihtokurssien vaihtelut olisivat suhteellisen vähäisiä. Euroopan valuuttajärjestelmä muodostuu kolmesta osatekijästä:EMS:ään osallistuvien maiden sovitut valuuttakurssit saavat vaihdella keskuskurssiin nähden 2,25 prosenttia ylös- tai alaspäin. Tämä vaihteluväli on 2. päivästä elokuuta 1993 ollut 15 prosenttia kumpaankin suuntaan. Jos valuuttaan kohdistuu paineita ja sen vaihtokurssi lähestyy vaihteluvälin sallittuja rajoja, järjestelmään osallistuvien maiden keskuspankit puuttuvat asiaan: niiden on ostettava heikkoa valuuttaa ja myytävä vahvempaa valuuttaa vaihtokurssin tukemiseksi. Tätä EMS:n osaa kutsutaan valuuttakurssi- ja interventiomekanismiksi. Jotta keskuspankkien varat eivät loppuisi niiden joutuessa tekemään tällaisia interventioita, ne myöntävät toisilleen väliaikaisia luottoja (luottomekanismi). Rahan historia Suomessa
Markka-niminen valuutta oli käytössä Suomen alueella jo keskiajalla, ja sen käyttö jatkui 1700-luvun lopulla tapahtuneeseen Kustaa III:n rahauudistukseen asti. Venäjän vallan alkupuolella vuoden 1840 raharealisaatioon saakka Suomessa oli liikkeessä sekä Ruotsin että Venäjän rahaa. Suomen markka oli maan rahayksikkö vuosina 1860–2002. Vuonna 2002 Suomessa otettiin käyttöön Euroopan unionin yhteinen valuutta euro. Solidus
Solidus, kultainen tai hopeinen kolikkoraha, jota käytettiin myöhäisantiikissa ja varhaiskeskiajalla. Soliduksen loi vuonna 301 Diocletianus aikaisemmin käytetyn aureuksen tilalle. Konstantinus vakiinnutti rahan vuonna 309 siirtymällä lyömään 72 kolikkoa paunasta kultaa. Yhden kolikon paino oli siis 1/72 libraa (4,54 grammaa). Solidusta käytettiin vuosisatoja Länsi-Rooman tuhonkin jälkeen Euroopassa. Bysantissa sitä lyötiin vielä 1000-luvulla. Euro
Hintamerkinnöissä voidaan käyttää euron symbolia €. Se kirjoitetaan suomen kielessä lyhenteen tavoin aina rahamäärän perään ja erotetaan siitä sanavälillä, joka tietokoneella kirjoitetaan mieluiten sitovana välilyöntinä: "10 €". Symboli vastaa sellaisenaan nominatiivia (1 € ’yksi euro’) ja partitiivia (2 € ’kaksi euroa’). Jos rahayksikköä pitää taivuttaa muissa sijoissa, taivutuspääte liitetään symboliin kaksoispisteellä: "Sain tingittyä hinnan 10 €:oon." Usein yksinkertaisinta ja luontevinta on kuitenkin välttää symbolia ja kirjoittaa rahayksikön nimi sellaisenaan: "Sain tingittyä hinnan 10 euroon." Sitä vastoin englannin kielessä euron merkki kirjoitetaan rahamäärän eteen ilman sanaväliä, esimerkiksi €10.00. Euro
Eurosta tehtiin varsin suuriarvoinen rahayksikkö: yhden euron arvo oli korkeampi kuin minkään euroon osallistuvan maan rahayksikön, Irlannin puntaa lukuun ottamatta. Kun kyse oli kokonaan uuden rahayksikön luomisesta, niin periaatteessa euron arvo olisi voitu määrätä millaiseksi tahansa. Käytännössä arvoksi kuitenkin päätettiin ottaa jo edellä mainitun, maiden valuutoista muodostetun korivaluutan ecun silloinen arvo siten, että 1 eurosta tuli 1 ecun suuruinen. Eurosetelit
Uudistettu 10 euron seteli otettiin käyttöön syyskuussa 2014, 20 euron seteli marraskuussa 2015 ja 50 euron seteli huhtikuussa 2017. Euroopan valuuttajärjestelmä
Ainoastaan osa EU:n jäsenvaltioista osallistuu 1. tammikuuta 1999 alkaneeseen rahaliittoon, jolla luotiin uusi yhtenäinen rahayksikkö, euro. Siksi rahaliiton ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden valuuttojen välille tarvitaan uusia järjestelyitä estämään liialliset vaihtelut euron ja muiden valuuttojen välillä. Kesäkuussa 1996 Amsterdamissa pidetyssä EU:n huippukokouksessa sovittiin EMS II:n tietyistä perussuuntaviivoista. Euroalueen ulkopuolelle jäävien jäsenvaltioiden kanssa voidaan tehdä maakohtaisia sopimuksia. Cecilia Malmström
Malmström kannattaa Ruotsin liittymistä Euroopan yhteisvaluutta euroon. Elokuussa 2007 hän ehdotti uutta kansanäänestystä euron käyttöönotosta Ruotsissa. Ensimmäinen äänestys oli vuonna 2003, jolloin euroa ei haluttu ottaa Ruotsissa käyttöön. Kreikka
Kreikan valuutta on euro, aikaisemmin drakma. Kreikka hyväksyttiin eurojärjestelmään vuonna 2001, ja euro tuli käyttöön käteisenä rahana vuoden 2002 alusta. Euro
Realistiset mahdollisuudet yhteisvaluutan synnyttämiseen olivat kuitenkin pitkään heikot. Maiden taloustilanteet vaihtelivat eri tahtiin. Tarvittiin laajan poliittisen tahdon lisäksi suotuisia taloudellisia oloja sekä yhteiskunnallisia ja lainsäädännöllisiä uudistuksia kunkin maan kansantalouden ja rahapolitiikan lähentämiseksi toisten maiden kanssa. Tätä tapahtuikin vähitellen, ja yksi euron esivaihe syntyi 1979, kun luotiin Euroopan valuuttayksikkö "ecu". Tämä ei vielä kuitenkaan ollut varsinainen yhteinen raha, vaan laskennallinen yksikkö budjetointikäyttöön. Seteli
Tiettävästi ensimmäiset setelirahat otettiin käyttöön Kiinassa 650-luvulla. Ensimmäisenä Euroopassa varsinaisen setelin laski liikkeelle tukholmalainen pankki "Stockholms Banco" 1660. Tukholman seteli poistui käytöstä 1664, kun pankki ei kyennyt enää lunastamaan seteleitä. 1694 Englannin pankki laski liikkeelle pysyvästi seteleitä. Euroopan historia
Idän ja lännen vastakkainasettelu purkautui Neuvostoliiton hajotessa 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa. Saksa yhdistyi vuonna 1990 ja Euroopan unioni (EU) sai nykyisen muotonsa ja laajeni. Euroopan yhdentymisen huipentuma koettiin vuonna 2002, kun 15 valtiota otti käyttöönsä euron virallisena valuuttanaan. Euroopan integraatio ei ole kuitenkaan sujunut kitkatta. 2010-luvulla EU:ta on vaivannut velkakriisi, jonka lisäksi vuonna 2014 alkanut Itä-Ukrainan sota on tuonut jännitteitä maanosaan. Robert Kalina
Kansainvälisesti tunnetuksi hän tuli voitettuaan eurosetelien suunnittelukilpailun syyskuussa 1996. Hänen suunnittelemansa setelisarja oli yksi eri suunnittelijoiden tekemästä 44 ehdotuksesta. Maria Montessori
Montessorin kuva oli Italian 200 liiran kolikossa ja tuhannen liiran setelissä ennen maan siirtymistä euroon. Terra (valuutta)
Terra (The Trade Reference Currency, TRC) on belgialaisen ekonomistin ja rahajärjestelmien asiantuntijan Bernard Lietaerin ehdottama mahdollinen maailmanvaluutta. Hän esitti ehdotuksensa vuonna 2001 kirjassaan ""The Future of Money - New Ways to Create Wealth, Work and a Wiser World"", perustuen vuonna 1933 ranskalaisessa "Le Fédériste"-sanomalehdessä esitettyyn ehdotukseen perustaa "L'Europa - monnaie de la paix" (suomeksi "Eurooppa - rauhan valuutta"). Taloustieteen historia
Italialainen Vilfredo Pareto kehitti 1900-luvun alussa konsepteja, jotka usein liittyivät peliteoriaan, vaikkakin varsinainen peliteoria kehitettiin vasta 1940-luvulla. Hän tutki tulonjakoa ja ihmisten valintojen vaikutusta talouden kokonaisuuteen. Tunnetuin hänen konsepteistaan on Pareto-tehokkuus, jonka kuvaamassa tilanteessa kenenkään yksilön asemaa ei voi parantaa heikentämättä muiden asemaa - tilanne on siis optimaalinen. Varallisuuden Pareto näki keskittyvän siten, että 20 % ihmisistä saa 80 % kansantulosta. Pareto kannatti eliittiteoriaa, jonka mukaan valta keskittyy aina eliitin käsiin, eikä sitä voi jakaa tasaisesti. Rahan historia Suomessa
Rahan historia Suomessa alkoi turkisten, lähinnä oravannahkojen vaihdannalla esihistoriallisena aikana. Varhaisimmat Suomesta löytyneet metallirahat ovat roomalaisia rahoja parin tuhannen vuoden takaa. 400-luvulla Suomeen tuotiin varhaisbysanttilaisia soliduksia. Viikinkiajalta ja ristiretkien ajalta Suomesta tunnetaan jo runsaasti kolikkolöytöjä. Euro
Muutamaa viikkoa ennen varsinaista käteiseurojen käyttöönottoa yleisö sai ostaa niin sanottuja aloituspaketteja, joissa oli muutamia eurokolikoita tutustumista varten. Samoin vähittäiskaupoille jaettiin tietyt määrät käteiseuroja sisältäviä paketteja, jotta ne pystyivät aloittamaan jo 1. tammikuuta 2002 vaihtorahojen antamisen asiakkaille euroina. Italialaiset eurokolikot
Italialaiset eurokolikot ovat Italialle lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli on kaikissa euroalueen maissa samanlainen, mutta tunnuspuolen eli kansallisen puolen jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen. Euro on ollut Italiassa käytössä vuoden 1999 alusta, käteisenä vuoden 2002 alusta. Eurosetelit
Kilpailun voittajaehdotus julkistettiin 13. joulukuuta 1996. Kilpailun voitti itävaltalainen setelitaiteilija Robert Kalina. Voittotyö päätettiin ottaa pohjaksi euroseteleiden ulkonäölle. Lopulliset suunnitelmat valmistuivat helmikuussa 1998. Setelien painaminen käynnistyi heinäkuussa 1999. Eurosetelien lopulliset mallit julkistettiin yleisölle 30. elokuuta 2001, setelien esijakelu pankeille ja yrityksille alkoi 1. syyskuuta 2001, ja setelit (sekä kolikot) laskettiin liikkeelle 1. tammikuuta 2002. Mainen penny
Mainen pennyn alkuperästä on esitetty epäilyksiä. Ainoa tunnettu viikinkiasumus Pohjois-Amerikassa L'Anse aux Meadowsissa oli lyhytaikainen ja sijoittui vuoden 1000 tienoille. Kolikon löytänyt amatööriarkeologi Guy Mellgren oli numismaatikko, joka keräili historiallisia kolikoita. Oslon yliopiston tohtori Kolbjorn Skaare tunnisti rahan 22 vuotta löytämisen jälkeen. Skandinaavisia 1000-luvun rahoja ei ole kuitenkaan löydetty Grönlannista, vaikka siellä oli useita skadinaavista asutuksia. Islannista rahoja on löydetty, ei kuitenkaan yhtään Olav Kyrren lyöttämää. Yhdysvaltain numismaatikkoyhdistyksen mukaan kolikko on todennäköisesti peräisin vuonna 1878 Gresslistä, Norjasta tehdystä rahalöydöstä. Jean Monnet
Tämän ensimmäisen eurooppalaisen vakavan kriisin seurauksena Jean Monnet erosi "Korkean viranomaisen" puheenjohtajan tehtävästä ja perusti samalla "Comité d'action pour les État-Unis d'Europe", jotta hän voisi jatkaa toimintaansa Euroopan yhdentymisen syventämiseksi. Tämä komitea kokosi yhteen ammattiyhdistysihmisiä, poliitikkoja kuudesta jäsenmaasta ja edusti siten yli kymmentä miljoonaa ihmistä. Hän suunnitteli eurooppalaista federaatiota, jonka yhteiset instituutiot olisi ollut tarkoitus eräänlaiselle yhteiselle alueelle, jotta vältettäisiin kansallisvaltioiden suvereniteettien läsnäolo. Tätä ajatustaan ja suunnitelmaansa Monnet ylläpiti aina kuolemaansa saakka. Oman kädenjälkensä Monnet jätti Euroopan talousyhteisön (EEC) ja Euratomin perustamiseen, jotka toteutuivat Rooman sopimuksella 25. maaliskuuta 1957. Myös Yhteisön laajeneminen Ison-Britannian jäsenyydellä oli hänen toimintansa keskeisiä kohteita. Euro
Lisäksi euroa käytetään eräissä muissa EU:n ulkopuolisissa maissa, kuten Montenegrossa ja Kosovossa (katso tarkemmin Euroalue). Tämä käyttö, jota on kutsuttu euroistumiseksi, on vastaavan tyyppistä kuin eräissä muissa maissa tapahtunut niin sanottu dollarisoituminen eli maan oma-aloitteinen päätös lopettaa oman valuuttansa käyttö ja alkaa käyttää sen sijaan Yhdysvaltain dollaria. Edellä mainitun kaltaisia kääpiövaltioiden tapauksia lukuun ottamatta euroistuminen ja dollarisoituminen ovat yleensä merkki maan talousongelmista: maan oma valuutta on hylätty sen arvon jatkuvan nopean heikkenemisen vuoksi ja alettu käyttää arvoltaan luotettavaa maailmanvaluuttaa. Euroistuminen ei millään muotoa tee maasta virallisesti eurokelpoista eikä euroalueeseen kuuluvaa, eikä euroistuminen avaa tietä myöhempään viralliseen euroalueeseen liittymiseen – yleensä päinvastoin, koska vieraan valuutan käyttö kertoo maan talouden olevan tilassa, jossa omaan valuuttaan ei voisi luottaa. Toisaalta mikään kansainvälinen tai euroalueen säännöstö ei estä itsenäistä mutta EU:hun kuulumatonta valtiota ottamasta viralliseksi rahakseen euroa. Euroistunut valtio ei ole mukana Euroopan keskuspankin eikä Euroopan keskuspankkijärjestelmän toiminnassa. Euroopan unioni
Suurin osa Euroopan unionin maista käyttää yhteistä valuuttaa euroa. Se otettiin käyttöön muissa kuin käteismaksutapahtumissa 1999 ja kaikissa maksuissa vuonna 2002, jolloin laskettiin liikkeelle myös eurosetelit ja -kolikot. Tuolloisista 15 jäsenmaasta euron ovat ottaneet kaikki muut paitsi Tanska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. Myöhemmin 2007 Slovenia otti käyttöön euron, 2008 Malta ja Kypros, 2009 Slovakia, 2011 Viro, 2014 Latvia ja vuonna 2015 Liettua. Muut uudet jäsenvaltiot valmistautuvat ottamaan euron käyttöön sitä mukaa kuin täyttävät vaaditut kriteerit. Euroopan keskuspankki valvoo rahapoliittista vakautta, ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään kasvua ja taloudellista lähentymistä.. Euro
Euroopan keskuspankki harjoittaa jäsenmaista riippumatonta rahapolitiikkaa ja määrää peruskoron, joka on sama kaikissa euromaissa. Korkotaso vaikuttaa rahan hintaan eli lainojen kustannuksiin markkinoilla, ja sitä kautta sillä on vaikutusta myös euron arvoon suhteessa muihin valuuttoihin. Toto (rahapeli)
Toto-pelin kehitti espanjalaissyntyinen liikemies Joseph Oller Ranskassa 1867. Vuonna 1891 totalisaattorista tuli ainoa sallittu pelimuoto Ranskan hevoskilpailuissa. 1800-1900-lukujen vaihteessa totopeli levisi Ranskasta nopeasti ympäri maailman, syrjäyttäen monin paikoin kiinteäkertoimisen vedonlyönnin kokonaan. Alexandre Lamfalussy
Alexandre Lamfalussy, alk. "Sándor Lámfalussy", (26. huhtikuuta 1929 Kapuvár, Unkari – 9. toukokuuta 2015), paroni, oli belgialainen taloustieteilijä. Hän oli Euroopan keskuspankin edeltäjän Euroopan rahapoliittisen instituutin ensimmäinen pääjohtaja vuosina 1994–1997. Hänen seuraajansa oli Wim Duisenberg. Häntä on sanottu myös euron isäksi. Ennen keskuspankkiuraansa hän toimi yliopistossa ja yksityisessä pankkimaailmassa. Euroalue
Euroalue on Euroopan unionin yhteisvaluutan euron käyttöön ottaneiden 19 valtion muodostama alue. Euroalueeseen kuuluvat Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi ja Viro. EU:n jäsenvaltioiden odotetaan liittyvän euroalueeseen, lukuun ottamatta Britanniaa ja Tanskaa, jotka saivat oikeuden pidättyä euron käyttöönotosta, sillä ne olivat jäseniä jo ennen Maastrichtin sopimusta. Ruotsi muodostaa tästä kuviosta mielenkiintoisen poikkeuksen. Ruotsista tuli EU:n jäsen vasta Maastrichtin sopimuksen solmimisen jälkeen, mikä velvoittaa Ruotsia liittymään euroalueeseen heti, kun maa täyttää vaadittavat ehdot. Sääntöjen mukaan maan pitäisi ensin kuulua valuuttakurssimekanismi ERM II:een. Siihen osallistuminen on kuitenkin vapaaehtoista ja näin ollen Ruotsi on laillisen 'porsaanreiän' avulla välttänyt euroalueeseen liittymisen. Neljä EU:hun kuulumatonta kääpiövaltiota – Monaco, Andorra, San Marino ja Vatikaanivaltio – ovat tehneet EU:n kanssa sopimuksen, että ne saavat käyttää euroa valuuttanaan. Myös Kosovo ja Montenegro käyttävät euroa valuuttanaan. Taksamittari
Taksamittari on takseissa oleva elektroninen tai mekaaninen laite, joka mittaa taksikuljetuksen hinnan. Mittarin laskema hinta perustuu aikaan ja matkaan. Taksamittarin kehitti saksalainen German Wilhelm Bruhn vuonna 1891. Ensimmäinen taksamittarilla varustettu auto tuli käyttöön vuonna 1897, Gottlieb Daimlerin tekemänä. Milton Friedman
Milton Friedman tunnetaan myös yleisesti, tosin virheellisesti kansalaispalkka-ajatuksen ensimmäisenä esittäjänä, vaikkakin tosiasiallisesti idean alkuperäinen esittäjä oli Juliet Rhys-Davies 1940-luvulla. Friedman ehdotti 1967 ns. negatiivista tuloverotusta, jossa tietyn tulorajan alapuolella olevat ihmiset saisivat valtiolta avustusta X prosenttia ko. tulorajan ja omien tulojensa välisestä erotuksesta. Ajatuksena oli, että näin tukia saavatkin voisivat työtä tekemällä lisätä ansioitaan sen sijaan, että tuen ehtona olisi täysi työttömyys. Mutta ns. aktiivisen työllisyyspolitiikan Friedman ja monetaristit kieltävät jyrkästi. Milton Friedman
Friedmania pidetään monetaristisen taloustieteen ja kansalaispalkan isänä, vaikka monetarismin perustavia ajatuksia on esitetty jo Friedmania aikaisemmin, muun muassa Georg Simmelin toimesta. Euro
Vuodesta 2013 alkaen vähitellen liikkeelle laskettavan toisen setelisarjan suunnittelija on saksalainen Reinhold Gerstetter. Rahan historia Suomessa
Vanhin tunnettu Suomessa käytetty rahayksikkö on kuusinainen, jonka arvo vastasi kuutta penninkiä. Nimeä on käyttänyt jo Mikael Agricola kirjallisissa tuotoksissaan, vaikka rahayksikkö oli käytössä jo ennen hänen syntymäänsä, ainakin 1400-luvulta alkaen. Portugalilaiset eurokolikot
Portugalilaiset eurokolikot ovat Portugalille lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli on kaikissa euromaissa samanlainen, mutta kääntöpuolen jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen. Portugalille kaikki kääntöpuolet suunnitteli Vitor Manuel Fernandes dos Santos. Yhden ja kahden euron kolikoissa on kuninkaallinen sinetti vuodelta 1144. Viidenkymmenen- kahdenkymmenen- ja kymmenen sentin kolikoissa on kuninkaallinen sinetti vuodelta 1142. Viiden-, kahden- ja yhden sentin kolikoiden kuva-aiheena on kuninkaallinen sinetti vuodelta 1134. Suomen eroaminen eurosta
Paavo Väyrynen on esittänyt Suomen eroamista eurosta. Hänen mukaansa Suomi liittyi aikoinaan euroon perustuslain vastaisesti. Suomessa ei aikoinaan järjestetty euroon liittymisestä kansanäänestystä. Euro
Euron symboli on mukana Unicode-merkistössä (U+20AC EURO SIGN) ja myös suppeammassa Latin 9 ‑merkistössä, joka on Latin 1:n euroaikaan päivitetty versio. Nykyään euron merkin käyttö tietotekniikassa ei ole vaikeaa. Taloustieteen historia
Adam Smithiä pidetään nykyaikaisen taloustieteen isänä. Tosin valistusfilosofit olivat esittäneet samantapaisia ajatuksia aiemminkin. Smith oli merkittävä popularisoija: hänen teoksensa "Kansojen varallisuus" (1776) tuli laajalti tunnetuksi. Smith tosin piti itseään ensisijaisesti moraalifilosofina ja vastusti taloudellisen toiminnan rajoituksia. Samasta syystä Smith kannatti maiden välistä vapaakauppaa. Hän näki työnjaon ja erikoistumisen olevan hyödyllistä. Smith kuitenkin ajatteli, että pääomien liikkuvuus on sen verran vähäistä, että kaupan vapauttamisen hyödyt yhdessä maassa eivät hyödyttäisi toisten valtioiden asukkaita. Tämän osuuden on tosin arveltu olleen vain taktinen keino käännyttää hallitsijoita vapaakaupan kannalle. Smith katsoi tuotteen arvon muodostuvan tuotannon kustannuksista, josta saatava hyöty jakautuu toimintaan osallistuville: Maanomistaja saa maanvuokran, työläiset palkan ja tuotantoon sijoittanut korjaa voiton. Wim Duisenberg
Duisenberg valittiin Euroopan keskuspankin ensimmäiseksi pääjohtajaksi 2. toukokuuta 1998. Hänen puheenjohtajakaudellaan toteutettu euron käyttöönotto toi hänelle lisänimen ”Mr. Euro”. Duisenberg vaati EKP:n pääjohtajana euroalueen jäsenmailta tiukkaa budjettikuria. Hänen mukaansa jäsenmaiden talousvaikeudet eivät olleet riittävä syy rikkoa kasvu- ja vakaussopimusta. Duisenberg piti tiukasti kiinni keskuspankin itsenäisyydestä. Euro
Rahaliitto (valuuttaunioni, yhteinen raha) ei ajatuksena ole uusi, vaan erilaisia usean kansan käyttämiä yhteisiä rahoja on käytetty historian saatossa usein, levinneisyydeltään ja kestoltaan vaihdellen. Useimmiten kyse on ollut valloittajien mukanaan tuomasta käytännöstä tai pakosta, mutta toisinaan myös vapaaehtoisesta yhteistoiminnasta. Rahojen käypyys valtakuntien rajojen ulkopuolellakin oli varsin luonnollista, sillä kolikkorahojen arvo oli käytännössä niiden valmistamiseen käytetyssä metallissa (kuten kulta, hopea, kupari). Saksalaiset eurokolikot
Saksalaisissa eurokolikoissa on kaikkiaan kolme erilaista kääntöpuolta. Yhden, kahden ja viiden sentin kolikoihin kääntöpuolen suunnitteli Rolf Lederbogen ja niissä on kuvattuna tammen oksa. Kääntöpuolen 10, 20 ja 50 sentin kolikoihin suunnitteli Reinhard Heinsdorff ja niissä on kuvattuna Brandenburgin portti. Yhden ja kahden euron kolikoihin kääntöpuolen suunnittelivat Heinz Hoyer ja Sneschana Russewa-Hoyer ja niissä on kuvattuna kotka, joka on myös Saksan vaakunassa. Kaikkien Saksan eurokolikoiden kääntöpuolelta löytyy EU:n kaksitoista tähteä sekä kolikon valmistusvuosi. Euro
Eurosta on käytössä käteisrahana seteleitä ja kolikoita. Setelit ovat nimellisarvoiltaan yhtäläiset ja samannäköiset koko euroalueella, mutta kolikoissa vain klaava- eli arvopuoli on yhteinen ja kruunapuolen kuviointi vaihtelee. Oliver Pollock
Oliver Pollock (1737 Coleraine, Irlanti – 17. joulukuuta 1823 Pinckneyville, Mississippi) oli kauppias ja Yhdysvaltain itsenäisyyssodan aikainen talousmies, joka muistetaan parhaiten dollarin symbolin keksijänä (1778). Euroopan unioni
Euroseteleiden ja -kolikoiden käyttöönotolla oli myös merkittävä psykologinen vaikutuksensa. Yli kaksi kolmasosaa EU-kansalaisista hoitaa henkilökohtaiset raha-asiansa euromääräisinä. Yhteinen valuutta antaa kuluttajille mahdollisuuden vertailla eri maiden hintoja suoraan. Euro
Ruotsissa pidettiin kansanäänestys vuonna 2003 kruunujen vaihtamisesta euroihin. 55,9 % vastusti euron käyttöönottoa ja 42,0 % kannatti. Toisin kuin Britannia ja Tanska, Ruotsi liittyi mukaan EU:hun Maastrichtin sopimuksen ollessa voimassa, mikä periaatteessa velvoittaa sen vaihtamaan yhteisvaluuttaan. Ruotsi on pyytänyt EU:lta, että se saisi säilyttää oman valuuttansa. Muodollisena syynä on, että ERM-vaiheeseen liittyminen on vapaaehtoista ja sen tulee edeltää euron käyttöönottoa. Ruotsissa keskustelu euroista oli kansanäänestyksen aikoihin hyvinkin kiivasta. Euroliiga
Vuonna 1954 ranskalainen "L’Équipe"-lehden journalisti Gabriel Hanot innostui jalkapallon seurajoukkueiden välisestä sarjasta nähtyään Wolverhamptonin ja Budapest Honvédin välisen jalkapallon ystävyysottelun. Palattuaan Ranskaan hän jutteli ideasta työnantajansa kanssa, joka päätti pyytää Euroopan suurimpien jalkapalloseurojen puheenjohtajat tapaamiseen, mistä sai alkunsa jalkapallon Euroopan cup. Pian myös koripallopiirit kiinnostuivat ajatuksesta, ja uudesta sarjasta keskusteltiin FIBAn edustajien kesken vuoden 1957 EM-kisojen aikana. Sarja päätettiin aloittaa ja FIBAn pääsihteeri Renato William Jonesin asettama komissio pyysi Euroopan maiden koripalloliittoja lähettämään siihen oman maansa mestarijoukkue. Palkintopokaalin lahjoitti "L’Équipe". Raha
Kiinalaiset ottivat käyttöön setelirahan 800-luvulla. Setelit olivat suunnilleen nykyisen A4-arkin kokoisia riisipaperiarkkeja, ja niitä kutsuttiin "lentäväksi rahaksi". Vesileima keksittiin 1200-luvulla. Euro
Euroopan unioniin kuuluvat euromaat ovat Alankomaat, Belgia, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi ja Viro. Joissakin Ruotsin kunnissa euro tosin on käytössä kruunun rinnalla, vaikkei Ruotsi muutoin euromaa olekaan. Euro
"Helsingin Sanomien" teetti vuonna 2016 ekonomistikyselyn. Siinä enemmistö vastaajista totesi, että eurosta on ollut Suomelle enemmän haittaa kuin hyötyä verrattuna siihen, että Suomella olisi ollut oma vapaasti kelluva valuutta. Euro
EMU:n kolmas vaihe eli yhteisvaluutan aika alkoi, kun euro otettiin tilivaluuttana käyttöön 1. tammikuuta 1999 edellä mainituissa yhdessätoista maassa. Kukin maa kuitenkin jatkoi oman valuuttansa käyttämistä käteisrahana, joita tästä eteenpäin pidettiin euron kansallisina ilmentyminä siihen asti, kunnes käteiseurot tulisivat käyttöön. Tämän jälkeen kansallisten valuuttojen ja euron välinen muuntosuhde, jota ei enää sanottu valuuttakurssiksi, oli kiinteä. Dollari
Dollari-nimitys tulee taalerista, saksalaisesta rahasta, jota käytettiin keski- ja uudella ajalla nykyisen Saksan ja Itävallan alueella. Sanan taustalla on saksankielinen ”laaksoa” merkitsevä sana "Thal", ja tässä yhteydessä se viittaa ilmeisesti Böömin Sankt Joachimsthalin (nykyisen Jáchymovin) hopeakaivoksiin, joiden tuottamasta hopeasta lyötiin rahaa. Samanjohteisia rahayksiköitä oli käytössä myös Hollannissa (daalder) ja Ruotsissa (daler). Euro
Vuoden 1998 kesäkuun alusta Euroopan keskuspankki aloitti toimintansa ja korvasi sitä edeltäneen EMI:n. Itävallan historia
Neuvostoliiton romahdettua Itävalta lähestyi muita Euroopan maita ja liittyi Suomen ja Ruotsin mukana Euroopan unioniin vuonna 1995 ja otti ensimmäisten joukossa käyttöön euron vuonna 1999. Kreikkalaiset eurokolikot
Kahden euron kolikossa esiintyy 200-luvulta peräisin oleva yksityiskohta mosaiikista, yhden euron kolikossa näkyy neljän drakman kolikko ennen ajanlaskumme alkua (kuva-aiheena pöllö), 50 sentin kolikossa on Eleftheríos Venizéloksen (s. 1864 – k. 1936) kuva, kahdenkymmenen sentin kolikossa on vuosina 1776–1831 elänyt Ioannis Kapodistrias, kymmenen sentin kolikossa näkyy Rigas Velestinlis-Fereos (1757–1798), viiden sentin kolikossa näkyy kreikkalainen säiliöalus, kahden sentin kolikossa on purjelaivatyyppi korvetti ja yhden sentin kolikossa kuva-aiheena toimii ateenalainen kolmisoutu-sota-alus. 
Kreikka oli ensimmäinen maa, joka löi kahden euron erikoisrahan vuonna 2004. Leonhard Euler
Euler esitteli useita uusia matemaattisia merkintöjä, jotka levisivät laajempaan käyttöön. Ehkä merkittävin Eulerin käyttämä merkintä on funktion merkitseminen muodossa "f(x)", jota hän käytti ensimmäisen kerran vuonna 1734. Euler esitteli myös trigonometristen funktioiden nykyaikaiset merkintätavat. Tosin jo ennen Euleria William Oughtred oli käyttänyt merkintöjä "sin" ja "cos" sinin ja kosinin merkitsemiseen. Muita Eulerin käyttämiä merkintöjä ovat kreikkalaisen Σ-kirjaimen (sigma) käyttäminen summan merkitsemiseen (vuonna 1755) ja pientä "i"-kirjainta imaginaariyksikön merkitsemiseen (vuonna 1777). Neperin luvun tunnus "e" tulee Eulerin sukunimen ensimmäisestä kirjaimesta. Luvun tunnusta hän käytti ensimmäisen kerran vuonna 1727. Euleria pidetään usein ensimmäisenä matemaatikkona, joka käytti ympyrän kehän ja halkaisijan suhteen ilmoittamiseen π-kirjainta. Piin käyttö yleistyi Eulerin jälkeen, mutta hän ei käyttänyt sitä ensimmäisenä. William Jones ehdotti piitä ensimmäisenä tähän tarkoitukseen. Euroopan valuuttayksikkö
Euroopan valuuttayksikkö eli ecu" (European Currency Unit, ECU) (valuuttatunnus ₠, ISO-koodi XEU) oli Euroopan yhteisöjen käyttämä laskennallinen valuutta ennen euroa. Se perustettiin 13. maaliskuuta 1979. Euro korvasi sen 1. tammikuuta 1999 suhteessa 1:1. Rahan kvantiteettiteoria
Rahan kvantiteettiteoria on alun perin David Humen kehittämä ja myöhemmin klassisen taloustieteen ydinteeseihin kuulunut teoria, jonka mukaan markkinoilla olevan rahan määrä verrattuna markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrään, määrää yleisen kuluttajahintatason, eli kääntäen sanottuna rahan hinnan suhteessa hyödykkeisiin. Milton Friedman ja muut monetaristit herättivät unohtuneen ajatuksen henkiin. Espanjalaiset eurokolikot
Espanjalaiset eurokolikot ovat Espanjalle lyötyjä eurokolikoita. Eurokolikoissa arvopuoli on kaikissa euromaissa samanlainen, mutta kääntöpuolen jokainen euromaa suunnittelee itse omille kolikoilleen. Yhden ja kahden euron kolikoissa on kuningas Juan Carlos I. Viidenkymmenen, kahdenkymmenen ja kymmenen sentin kolikoissa on Miguel de Cervantesin kuva. Viiden, kahden ja yhden sentin kolikoiden kuva-aiheena on Santiago de Compostelan katedraali. Vaihtoehto Saksalle
Alussa puolue oli tunnettu porvarillisena talousliberaalina arvokonservatiivisena "professoripuolueena", joka vastustaa euroa mutta ei EU:ta. Sen mukaan euro on epäonnistunut, köyhdyttää kilpailukyvyttömiä maita ja tulevia sukupolvia. Euro
Ensimmäisten euromaiden kohdalla taulukon euro valuutaksi -sarakkeessa on päivämäärä 1. tammikuuta 1999, jolloin eurosta tuli todellinen rahayksikkö ja tilivaluutta. Siten esimerkiksi Suomessa käyttöönottopäivä oli tuo 1. tammikuuta 1999, vaikka käteisrahana euro tuli käyttöön vasta 1. tammikuuta 2002. Tätä myöhemmin euroon liittyneissä maissa euron käyttöönotto sekä tili- että käteisrahana on tapahtunut yhtäaikaisesti. Kolmannessa sarakkeessa on valuutan kerroin euroiksi. Euro
Euro (symboli €, lyhenne e, kansainvälinen valuuttatunnus EUR) on Euroopan unionin yhteinen valuutta, joka otettiin käyttöön tilivaluuttana 1. tammikuuta 1999 ja käteisvaluuttana kahdessatoista EU-maassa 1. tammikuuta 2002. Tällä hetkellä viralliseen euroalueeseen kuuluu 19 EU-valtiota, neljä EU:n ulkopuolista Euroopan kääpiövaltiota sekä eräät Ranskan merentakaiset alueet. Se on nykyisin toinen maailman merkittävimmistä kansainvälisistä valuutoista Yhdysvaltain dollarin ohella. Euron sadasosa on nimeltään sentti (lyhenne "snt" tai "c" ). Euro
Euromailla on yhteinen maksujärjestelmä, jonka kautta maksut siirretään EKP:n alaisuudessa olevan yhtenäisen euromaksujärjestelmän kautta SEPA-tilinsiirtoina. Suomalaistutkimuksen mukaan eurosta eroavan maan tulisi perustaa uusi maksujärjestelmä. Suomen kaltaiselle maalle, joka on luopunut kokonaan omasta maksujärjestelmästään ja joutuisi perustamaan uuden tyhjästä, maksujärjestelmän perustamiseen menisi aikaa puolesta vuodesta vuoteen. Erkki Toivanen
Eurosta Toivanen sanoi, että se luotiin surkealla kurssilla, koska sekä Ranskan että Saksan taloudet tarvitsivat devalvaatiota. Euro ja devalvaatio lanseerattiin idealismin kaavussa, mikä oli väärin. François Mitterrandia ja hänen hallintoaan Toivanen nimitti ”šamppanjasosialisteiksi, joilla ei ollut mitään kosketusta todellisuuteen”. John Major oli henkilönä ”hailakka”, ja 18 vuoden hallitsemisen jälkeen konservatiivinen puolue oli ”aivan umpikujassa”. Tilalle tuli Tony Blair, joka oli vain ”puolisivistynyt” ja jonka puolue oli täynnä nousukkaita. Margaret Thatcheristä hänellä sentään oli jotain hyvääkin sanottavaa: Oli hänen ”ansiotaan, että "old boys networkit", hyvä veli -verkostot purettiin. Hän rikkoi kaikki vanhat luutuneet valtakeskittymät, ei vain ay-liikettä.” Euro
Suomen Rahapaja valmisti vahingossa noin 55 000 kappaleen erän virheellisiä kahden euron kolikoita loppuvuonna 2006. Kolikossa oli uusi, vuonna 2007 käyttöön otettavaksi tarkoitettu arvopuoli, mutta vuoden 2006 kansallinen puoli. Tällainen virhe on syntynyt ilmeisesti siten, että kun Suomen Rahapaja löi vuoden 2007 alusta eurot käyttöön ottaneen Slovenian kolikot ja niihin kaikkiin tuli uuden mallinen arvopuoli, niin sen jälkeen alettiin lyödä Suomen vuoden 2006 kolikoita, mutta arvopuolen meisti unohdettiin vaihtaa vanhan malliseksi. Virhelyönnin keräilyarvo oli alkuvuonna 2007 noin 120–150 €, mutta kesän aikana hintataso laski 70 euron tietämille. Euron tulevaisuus – Suomen vaihtoehdot
Euron tulevaisuus – Suomen vaihtoehdot on kahdentoista pääsääntöisesti tohtoritasoisen kansantalouden asiantuntijan kirjoittama teos Euroopan rahajärjestelmän tulevaisuuden kehityksestä. Vesa Kanniaisen vetämä työryhmä EuroThinkTank arvioi euron 18 jäsenmaalla, kuten Suomella olevan kolme mahdollista tulevaisuutta: Italialaiset eurokolikot
Kaikkien kolikkojen kuva-aiheet ovat erilaisia. Kahden euron kolikossa on Rafaelin tekemä Dante Alighierin muotokuva, yhden euron kolikossa on Leonardo da Vincin piirros ihmisen ruumiinosien suhteesta toisiinsa (Vitruvianuksen ihminen), 50 sentin kolikossa on keisari Marcus Aureliuksen ratsastajapatsas Rooman Piazza del Campidoglio -aukiolla, kahdenkymmenen sentin kolikossa on Umberto Boccionin suunnittelema veistos, kymmenen sentin kolikossa on yksityiskohta teoksesta "Venuksen syntymä", viiden sentin kolikossa on amfiteatteri Colosseum, kahden sentin kolikossa on Mole Antonelliana, vuonna 1863 suunniteltu kupoli, ja yhden sentin kolikossa näkyy Castel del Monten linna. Setelipaperi
Varhaisimmat paperirahat otettiin käyttöön Kiinassa 650-luvulla. Euroopassa käytettiin plooturahoja maksuvälineinä 1600–1700-luvuille asti, kunnes Johan Palmstruchin Stockholms Banco otti setelit käyttöön 1661 ensimmäisenä Euroopassa. Alun perin seteliraha oli pankkien antama talletustodistus tai maksumääräys, jonka vakuutena oli arvometalleja. Euroopan talous- ja rahaliitto
Rahaliiton 3. vaihe (yhteisvaluutta) alkoi 1. tammikuuta 1999, kun eurosta tuli oikea valuutta, vaikka käteisvaluuttana se otettiin käyttöön vasta 1.1.2002. Vuoden 2001 alusta Kreikka liittyi 12. jäseneksi euroalueeseen. Robert Kalina
Kaikki Itävallan šillinkiarvoiset setelit vuodesta 1982 vuonna 2002 tapahtuneeseen euron käyttöönottoon asti olivat Kalinan suunnittelemia. Hänen käsialaansa ovat myös Azerbaidžanin uudet, 1.1.2006 käyttöön otetut manat-setelit ja kolikot. Euro
Euroopan keskuspankin pääjohtajan Mario Draghin kanta on, että euro on peruuttamaton. Euroopan komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin mukaan yhteinen valuutta on sidottu vapaaseen liikkuvuuteen, minkä vuoksi toisen loppuminen tuhoaisi myös toisen. 2 euron erikoisrahat
Ensimmäisen kahden euron erikoisrahan julkaisi vuonna 2004 Kreikka, ja sillä juhlistettiin Ateenan olympialaisia. Vuonna 2007 euromaat julkaisivat ensimmäisen yhteisen erikoiskolikon, joka juhlistaa 50-vuotiasta Rooman sopimusta. Rooman valtakunnan talous
Diocletianus yritti hillitä inflaatiota vuoden 301 hintaediktillä (maksimihintajärjestelmällä), joka ei kuitenkaan juuri toiminut. Uudistuksessa yritettiin ottaa valtion hallintaan viljanjakelu, kauppa ja kaivokset. Diocletianus uudisti myös verotusta ja rahajärjestelmää. Hän loi uuden kultarahan nimeltä "solidus". Konstantinus toimeenpani laajan talousuudistuksen jolla valtiolle hankittiin lisää tuloja. Tärkeimmäksi veroksi muodostui maavero, joka maksettiin rahana. Lisäksi oli tavarana maksettava "annona"-vero, joka koski lähes kaikkia väestöryhmiä. Lisäksi oli monia ylimääräisiä veroja, esimerkiksi viiden vuoden välein makettava "lustralis collatio". Verojen maksu oli monille niin vaikeaa, että lapsia myytiin orjuuteen, jotta selviydyttäisiin veroista. Euro
Useissa euromaissa on julkaistu kansallisia kahden euron erikoiskolikoita, jotka ovat laillisia maksuvälineitä koko euroalueella. Niiden yhteinen arvopuoli on samanlainen kuin kaikissa kahden euron kolikoissa, mutta kansallisen puolen aihe poikkeaa tavanomaisesta. Vain kahden euron kolikoista saa tehdä erikoisrahoja. Jokaisella euromaalla oli alkuaan oikeus laskea liikkeelle yksi aiheeltaan uusi erikoiskolikko vuodessa. Nykyisin määrä on kaksi vuodessa. Nämä erikoiskolikot liikkuvat yleisessä maksuliikenteessäkin, mutta suuri osa niistä voi päätyä ennemmin tai myöhemmin keräilijöiden kokoelmiin. Valuutta
Suomen valuutta on euro, joka otettiin käyttöön seteleinä ja kolikoina vuonna 2002, mutta tilivaluuttana jo 1999. Aiempi Suomen valuutta oli markka. Euron valuuttatunnus on EUR. Prodin komissio
Prodin kaudella Euroopassa otettiin käyttöön yhteisvaluutta euro. Euro toimi
tilivaluuttana 1. tammikuuta 1999 alkaen ja käteisvaluuttana kahdessatoista EU-maassa 1. tammikuuta 2002 lähtien. Euron käyttöönottoa seurasi kolmen vuoden siirtymäaika.
Prodin toimikaudella allekirjoitettiin myös Nizzan sopimus, jonka pääasiallisena tarkoituksena oli uudistaa toimielinten rakennetta kestämään Euroopan unionin laajentuminen. Nizzan sopimus astui voimaan 1. helmikuuta 2003. Euroalue
Euroalue syntyi yhdentoista EU-maan laajuisena ja on laajentunut vähitellen sitä mukaa kuin muita jäsenmaita on liittynyt mukaan. Edellytyksenä euroalueeseen liittymiselle maat ovat allekirjoittaneet Maastrichtin sopimuksen ja näin sitoutuneet sopimuksessa euron arvon ylläpitämiseksi määriteltyihin vakauskriteereihin (katso lähentymiskriteerit). Euroalueen maiden rahapolitikkaa hoitaa Euroopan keskuspankki (EKP). Eurosetelit
Toisen setelisarjan suunnittelija on saksalainen Reinhold Gerstetter. Valéry Giscard d’Estaing
Giscard d’Estaing on aina ollut intohimoinen yhtyneen Euroopan puolustaja. Presidenttikaudellaan hän puolusti voimakkaasti ajatusta ”Euroopan Yhdysvalloista.” Hän toimi aloitteentekijänä valtionpäämiesten säännöllisille huippukokouksille ja vahvistutti Euroopan parlamentin valtaoikeuksia, eritoten tämän budjettivaltaa. Myös parlamentin valinta yleisellä ja yhtäläisellä äänioikeudella oli hänen aloitteitaan. Talouden alueella hän sai aikaan EMU:n perustamisen, jonka tehtävänä oli vähentää jäsenvaltioiden välisen valuuttakaupan riskejä. Euroalue
Andorra käytti valuuttanaan aiemmin rinnakkain Espanjan pesetaa ja Ranskan frangia. Euron käyttöönoton jälkeen myös Andorra siirtyi euroon. Asiasta ei kuitenkaan ollut tuolloin eikä vuosiin sen jälkeenkään sopimusta EU:n kanssa. Toisin kuin Monaco, San Marino ja Vatikaani, Andorra ei sopimuksen puuttumisen vuoksi myöskään saanut lyöttää omilla kansallisilla tunnuksillaan varustettuja eurokolikoita. Andorra solmi euron käyttämisestä sopimuksen EU:n kanssa 30. kesäkuuta 2011 ja sen mukana tilanne virallistui: maa sai alkaa lyöttää omia eurokolikoitaan 1. heinäkuuta 2013 lähtien. Andorra on suunnitellut julkaisevansa omat kolikkonsa maalis–huhtikuussa 2014 2 euron erikoisrahat
Ennen vuotta 2007 oli kolikoissa kuva-aiheena vain EU:n jäsenmaita esittävä kartta. 1.5.2004 tapahtuneen EU:n laajentumisen vuoksi kartta-aihe kuitenkin oli jo vanhentunut. Siksi kolikoissa päätettiin korvata vuoden 2007 alusta lähtien pelkkiä EU-maita esittävä kartta koko maantieteellistä Eurooppaa esittävällä kartalla. Uuden kartan käyttöönotto ei tosin ollut pakollista vielä vuoden 2007 alusta, ja osa euromaista on lyönyt kolikoitaan vielä vuonna 2007 vanhalla kartalla. Euro
Chartalismi on taloustieteen teoria joka tutkii fiat-rahajärjestelmien toimintaa. Se on ollut kriittinen euron rakenteelle. Sen mukaan eurolta puuttuu mm. Yhdysvaltojen liittovaltion hallituksen tapainen julkaisija ja euron rakenne jossa ollaan liian riippuvaisia liikepankeista on kestämätön. Maastrichtin sopimus
Sopimus johti Euroopan unionin syntyyn, euron luomiseen, ja siinä esiteltiin kolme peruspilaria: "yhteisö", "yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka" ja "yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa".