Onko uppopallossa käytettävä pallo täytetty suolavedellä?
Uppopallo
Pallo on mustavalkoinen tai kokopunainen, suolavedellä täytetty muovipallo. Näin pallo saadaan vettä raskaammaksi ja uppoavaksi. Pallon uppoamisnopeus on noin metri sekunnissa. Pallon ympärysmitta on 530 mm miehillä ja 500 mm naisilla eli se on vähän keilapalloa pienempi.
Uppopallo
Uppopallo on taktinen ja nopea kontaktilaji, jota pelataan syvissä, useimmiten uimahallien hyppyaltaissa. Uppopalloa pidetään kovana lajina, koska pääosin peli tapahtuu uima-altaan pohjassa noin 4 metrin syvyydessä. Pelaaminen kuitenkin onnistuu, vaikkei olisi kovakuntoinen. Yksinkertaistettuna päämääränä pelissä on tarkoitus saada uppoava pallo allaspäätyjen pohjassa oleviin koreihin. Suksi
Nykyään halvempien suksien pohjamateriaalina on helposti kuluva ja voitelua hylkivä pursotemuovi. Parempilaatuiten suksien pohjat on tehty sintratusta polyeteenistä (UHMWPE). Materiaali tunnetaan sen kehittäneen sveitsiläisen valmistajan, CPS Austria Groupin (alun perin IMS Plastics) tuotenimellä P-tex. P-tex pohjamateriaalit jaotellaan molekyylipainon ja täyteaineiden mukaan eri keleille, tyypillisesti vesikelin suksi on transparenttipohjainen. Pakkas- ja yleiskelin suksien pohjamateriaaliin on lisätty täyteaineeksi 5–15 % staattista sähköä poistavaa 20 um partikkelikoon hiiliainesta, sekä grafiittia ja hiili-fluoridi-yhdisteitä luiston parantamiseksi. Hiiliaines tekee suksen pohjasta mustan, mutta heikentää hieman sen kulutuskestävyyttä. Gallium-yhdiste puolestaan lisää pohjan lämmönjohtavuutta, mutta sama imua vähentävä vaikutus saadaan transparentiin pohjamateriaaliin boori-nitridi-täyteaineistuksella. Ultramariini-väripigmenttiä käytetään myös täyteaineena hiiliaineettomissa grafiikkaa sisältävissä pohjamateriaaleissa parantamaan luistoa. Kuplapallo
Ensimmäisenä kuplapallon toi Suomeen Kuplapallo.fi vuonna 2014, minkä jälkeen kuplapalloa järjestäviä yrityksiä on ilmaantunut kaikkiin suurimpiin kaupunkeihin. Kuplapallo tunnetaan eri kaupungeissa eri nimillä: esimerkiksi kuplajalkapallo, superfutis, kuplafutis, kontaktifutis ja zorb-jalkapallo. Uppopallo
Vaihtoon tuleva pelaaja kierähtää ketterästi altaan reunalle, jolloin hänen vaihtopelaajansa sukeltaa vaihtokäytävän kautta peliin. Maalin jälkeen pelaajat palaavat päätyihinsä. Tämän jälkeen koritettu joukkue hyökkää omasta päädystä saatuaan merkin. Tennis
Tennispallo on huopapäällysteinen kumipallo, jonka halkaisija on noin 7 senttimetriä ja massa noin 60 grammaa. Pallo oli alun perin valkoinen, mutta koska se ei erottunut mustavalkotelevisiossa kovinkaan hyvin, vaihdettiin väri keltaiseksi. Tennismailassa on soikion muotoinen verkko-osa, jossa on ristikkäin kulkevat jänteet. Vaaka- ja pystyjänteiden kireys on merkittävä asia lyönnin kannalta. Uppopaistettu jäätelö
Uppopaistettu jäätelö on jälkiruoka, jossa leivitettyä jäätelöä uppopaistetaan nopeasti kuumassa öljyssä tai rasvassa. Paistamisen jälkeen jäätelö maustetaan, esimerkiksi sokerilla ja mintulla. Sepak takraw
Sepak takrawin peliväline pallo on perinteisesti tehty puusta, mutta nykyaikana palloja valmistetaan myös muovista, jolloin pallo on puista versiotaan vahvempi ja kestää näin kauemmin. Muovisen ja puisen takrawpallon erot ovat jokseenkin tarkasti verrattavissa sulkapallossa käytettävien aitosulkaisten ja muovisulkaisten pallojen eroihin; viralliset ottelut pelataan aina perinteisellä hieman kalliimmalla versiolla, mutta harrastaja pärjää hyvin kestävämmällä muoviversiolla. Etenkin amatööritasolla käytettäviä muovisia takrawpalloja on kuitenkin kritisoitu niiden kovuuden vuoksi. Muovista palloa on hieman kivuliaampi puskea kuin perinteistä puupalloa. Uppopallo
Uppopallo on kolmiulotteisuutensa takia hyvin taktinen peli. Sekä pallo että vastustaja voi tulla mistä suunnasta tahansa. Normaalien suuntien – eteen, taakse, oikealle ja vasempaan – lisäksi uppopallossa voi käyttää myös ylös- ja alas-suuntia. Pallo (peliväline)
Pallo on pallopelien peliväline. Monissa urheilulajeissa ja peleissä pelivälineenä käytettävä pallo on useimmiten pyöreä eli pallonmuotoinen esine, mutta ne voivat olla muunkin muotoisia kuten amerikkalaisen jalkapallon ja rugbyn soikea pallo tai sulkapallon ainoastaan osittain pallonmuotoinen pallo. Pallon käyttö pelivälineenä perustuu sen pyörimis- ja kimpoamisominaisuuksiin. Lajista riippuen pallot voivat olla onttoja tai umpimateriaalia. Joissakin lajeissa pallomaisestakin pelivälineestä käytetään muita nimityksiä kuten kuula (petankki) tai kivi (biljardi). Vaikka jääkiekko ja ringette kuuluvat pallopeleihin, eivät niiden pelivälineet ole palloja. Takifugu rubripes
"Takifugu rubripes" -pallokaloja kasvatetaan Japanissa ruokakaloiksi. Pallokala-ateriat ovat äärimmäisen himottuja, vaikka sen tietyt osat, etenkin maksa, ovat äärimmäisen myrkyllisiä. Kala itsessään on miedon makuinen, mutta siihen jäänyt myrkky kihelmöi huulissa. Teepallo
Avattuun teepalloon laitetaan teenlehtiä, jonka jälkeen astia suljetaan ja asetetaan astiaan, jossa teen valmistus tapahtuu. Astiaan kaadetaan teelaadulle sopivan asteista kuumaa vettä tai teepallo upotetaan veteen. Teetä haudutetaan muutama minuutti teelaadusta sekä omista mieltymyksistä riippuen. Sukellusmaski
Aiemmin on ollut olemassa myös yksinomaan silmät peittäviä sukelluslaseja, joihin liittyi erikseen kaksi letkullista kumipalloa. Sukellettaessa paine puristi palloja ja näin tasasi silmäsuojuksien painetta. Menetelmää käytettiin etupäässä helmenkalastuksessa, joskin sielläkin se syrjäytyi normaalin puolimaskin tieltä: kumipallot toimivat vain muutamien metrien syvyyteen asti. Pesäpallo
Pesäpallon pallo on kooltaan erisuuruinen miesten, naisten ja nuorempien junioreiden peleissä. Miesten pallo painaa 160–165 grammaa, naisten pallo 135–140 grammaa ja tenavapallo 95–100 grammaa. Kaikkien pallojen ympärysmitta on 21,60–22,20 senttimetriä. Lisäksi Pesäpalloliitto on määritellyt standardit pallon kimmoisuudelle:Suomessa virallisia pesäpalloja valmistavat L-Tec Sport ja Suomipesis. Pesäpallon valmistuksessa on monta vaihetta. Sen ydin on tiiviiksi puristettua trasselia, jonka päälle kääritään lankaa. Langan päällä on kumiliuskakerros, joka tehdään käsin. Pintakerros liimataan, ja pallo saa muotonsa teräsmuotissa uunissa, jossa kuuma seos vulkanoituu. Valmis pallo punnitaan, koepomputetaan ja leimataan. Vesipiippu
Älyssä on vedellä täytettävä ämpäri tai muu astia, muovipullo, josta on leikattu pohja pois, ja pesä, jonne päihdeaine asetetaan sytytettäväksi. Pesä rakennetaan usein suuttimesta, jonka sisään asetetaan pala metalliverkkoa tai muu savua ja ilmaa läpipäästävä jalusta, jonka päälle päihdeaine asetetaan. Uima-allas
Poreallas on allas, jossa putkia pitkin vedenpinnan alapuolelle pumpataan ilmaa, mikä saa veden poreilemaan. Tavallisesti porealtaissa istutaan vedenpinnan alapuolella olevalla penkillä. Usein käytössä on myös erilaisia hierovia vesisuihkuja. Porealtaan vesi on usein lämmintä. Vedenalainen jääkiekko
Ennen lajin kehittämistä "vedenalaiseksi jääkiekoksi" kutsuttiin Suomessa peliä, josta on sattuneesta syystä nyttemmin ruvettu käyttämään sen kansainvälistä nimeä octopush. Siinä pelataan uppoavalla kiekolla altaan pohjassa. Ilmapallo
Useimmat ilmapallot ovat muodoltaan yksinkertaisen soikeita, ja kumista valmistettujen pallojen muotoiltavuus onkin rajallinen. Tavallisten pallomaisten ilmapallojen lisäksi kumista valmistetaan usein pidempiä, makkaramaisia palloja. Foliopallot sen sijaan voivat olla minkä muotoisia tahansa. Ne eivät veny kumipallojen tapaan, joten niiden pintaan voidaan myös helpommin painaa yksityiskohtaisia ja värikkäitä kuvia. Foliopallot valmistetaan yleensä muovista, joka on päällystetty metallilla. Siksi niiden on pelätty aiheuttavan oikosulkuja voimajohtoihin takertuessaan. Pickleball
Pickleball on pallopeli, jossa yhdistyy piirteitä sulkapallosta, tenniksestä ja pöytätenniksestä. Pelaajia on kaksi tai neljä. Lyhytvartisissa kovapintaisissa mailoissa on kennorakenne ja ne on nykyisin useimmiten valmistettu erilaisista kevyistä ja kestävistä yhdistelmämateriaaleista (hiilikuitu, polymeeri, lasikuitu, alumiini). Rei'itettyä polymeeripallolla (muistuttaa salibandypalloa, mutta on pehmeämpi ja sileäpintainen) pelataan osin tenniksen sääntöjen tapaan, mutta lajilla on myös muutamia sille ominaisia sääntöjä: syöttö lyödään aina alakautta kun pallo on heitetty ilmaan, ei siis pompusta. Syötönpalautuksen ja vielä syöttäjän puolen ensimmäisen syötönjälkeisen lyönnin on annettava pompata kerran maassa. Tämän jälkeen palloa voi lyödä myös suoraan ilmasta, kuitenkin sillä rajoituksella että reunoilta 91,5 sentin ja keskeltä 86 sentin korkuisen verkon molemmin puolin olevassa, koko kentän levyisessä syöttöruudun etuviivan rajoittamassa "keittiössä" saa lyödä palloa vain jos se on ensin pompannut alueen sisällä. Myöskään välittömästi ilmalyönnin jälkeen pelaajan jalka ei saa astua etuviivan päälle (tai sen yli keittiön puolelle). Kentän koko on sama kuin sulkapallon nelinpelissä. Virallisessa pickleball-kentässä syöttöruudun etuviiva on 15 cm kauempana verkosta kuin sulkapallossa. Pisteet lasketaan viiteentoista / erä kahden pisteen erolla ja vain omasta syötöstä saa pisteen. Erä voidaan pelata myös lyhennettynä (11 p.). Novopol-päällyste
Novopol-päällyste (Conipur HG) on piste-elastinen sisätilojen urheilupäällyste. Se valmistetaan kimmoisesta tehdasvalmisteisesta kumirouhematosta tai vaihtoehtoisesti paikallavaletusta kumirouhekerroksesta, jonka päällä on 2–3mm paksuinen polyuretaanista valettu saumaton ja yhtenäinen
kulutuskerros. Sen pintaan sivellään yleensä matta maali, joka valitaan urheilulajin mukaan. Kokonaispaksuudeksi tulee 6–12mm riippuen halutuista ominaisuuksista. Jos päällysteestä halutaan alue-elastinen, alle rakennetaan joustokoolattu puulattia. Käyttökohteita ovat urheilu- ja voimisteluhallit, koulujen liikuntatilat ja monitoimihallit. Laitesukellus
Ensimmäinen kaupallinen laitesukelluslaite (Scuba-laite = Self Contained Underwater Breathing Apparatus) ilmestyi markkinoille vuonna 1878. Laitteen kehitti H.A. Fleuss, ja kyseessä oli suljetun kierron sukelluslaite. Siinä käytettiin hengityskaasuna puhdasta happea. Happi muuttuu myrkylliseksi jos sitä hengitetään yli kahden baarin paineessa (10 m). Happea käytettiin, koska sitä tarvittiin suhteellisen vähän, joten sen ajan heikkoseinäisiä säiliöitä voitiin käyttää. 
Laitetta kehitettiin ensimmäisen maailmansodan aikana lisäämällä siihen hengitysrytmin mukaan säätyvä annostin ja rakentamalla happisäiliöitä, jotka kestivät 150 baarin paineen. Vesikehä
Vesikehä sijaitsee suurimmaksi osaksi kivikehän ja ilmakehän välissä. Se peittää noin 71 % maapallon pinnasta. Maapallon vedestä 98 % on suolaista. Maan makea vesi on pääasiassa joissa, järvissä, jäätiköissä sekä pohjavetenä. Sääpallo
Säähavaintopallo on iso, yleensä heliumilla täytetty ilmapallo, jota käytetään apuna säätutkimuksissa. Pallon nousunopeus riippuu pallon koosta, yleensä se on 2–6 m/s. Palloon ripustetaan radiosondi, joka antureiden ja GPS-paikantimen avulla suorittaa mittaukset. Mitattavia asioita ovat esimerkiksi ilmanpaine, ilman lämpötila ja suhteellinen kosteus sekä tuulen suunta ja nopeus. Tiedot lähtevät radiosignaalina pallon lähettäjille. Useimmiten 20 kilometrin korkeudessa pallo puhkeaa ja sondi putoaa maanpinnalle. Sondit on tarkoitettu kertakäyttöisiksi, ne hajoavat osuessaan maahan. Suomessa säähavaintopallo-laitteistoa valmistaa esimerkiksi Vaisala. Hikipallo
Hikipallo on urheilulaji, jota pelataan jäällä. Hikipalloa pelataan jääkiekkomailoilla, mutta pelivälineenä toimii kiekon sijasta tennispallo. Hikipallossa ei käytetä luistimia vaan kenkiä. Hikipallossa on lähes samat säännöt kuin jääkiekossa, mutta siinä ei saa ottaa kontaktia. Jääpallo
Jääpallo on osa ruotsalaista kulttuuria. Tapaninpäivän ottelukierroksen lisäksi ruotsalainen käsite on "bandyportföljen", joka on katsomossa nautittavaa lämmintä juomaa termospullossa sisältävä salkku. Ruotsalainen käsite on myös "nattbandy", öiseen aikaan pelattava maailmancupin ottelu. Pohjapallokala
Pohjapallokala ("Tetraodon miurus", entinen punapallokala) on afrikkalainen makean veden pallokalalaji. Sitä tavataan Kongojoen vesistössä. Se voi kasvaa 15 cm pitkäksi. Pohjapallokala on aggressiivinen muita lajeja kohtaan. Se viihtyy lähellä pohjaa, ja kaivautuu hienoon pohjahiekkaan niin että vain silmät jäävät esille. Sopiva vesi on pehmeää, hiukan hapanta ja lämpötilaltaan 24–27 °C Pohjapallokala syö kaloja ja rapuja. Vesipallo
Vesipallon esimuotoja pelattiin 1800-luvulla Englannissa ja Skotlannissa. Pelin varhaisin muoto tunnettiin väkivaltaisena pelinä. Olympialaisten lajina vesipallo oli ensimmäisen kerran vuoden 1900 kisoissa. Vuodesta 1908 alkaen miesten vesipallo on ollut kaikkien olympialaisten ohjelmassa. Eniten kultamitaleita on Unkarilla, yhdeksän kappaletta. Naisten vesipallo otettiin olympiakisoihin 2000. Olympialaisten lisäksi muita suuria kilpailuja ovat maailmanliiga ja maailmanmestaruuskilpailut, jotka kummatkin järjestää Kansainvälinen Uimaliitto. Zorb-pallo
Zorb-pallo () eli ns. "ihmispallo" on noin kolme metriä halkaisijaltaan oleva läpinäkyvä muovinen pallo, jonka sisään mahtuu 1-3 henkilöä. Sitä käytetään mäen tai muun kaltevan pinnan laskemiseen. Koripallo (urheiluväline)
Koripallo on koripallossa käytettävä pallo. Virallisissa otteluissa pallolta vaaditut ominaisuudet on tarkasti määritelty. Harrastekäytössä on myös muun tyyppisiä palloja. http://www.basket.fi/asiakaspalvelu/koriksen_abc/varusteet/ Uppopallo
Vastustajan ohittaminen kolmiulotteisessa elementissä on yhteisvoimin helppoa, mutta korin teko onkin jo vaikeampaa. Ylivoimatilanteet ovat tässäkin lajissa maalivahdin painajaisia. Sulkapallo
Pallon nuppi on valmistettu korkista ja päällystetty ohuella nahalla. Sulat ovat hanhen tai ankan sulkia, kilpailukäytössä hanhen. Kultaseppä
Upotukset ja emalointi tehdään juottamalla levyn pintaan matalia seinämiä, joiden välisistä alueista muodostuu kuvioita. Upotustöissä välit täytetään kivenhiojan täsmällisesti hiomilla kivillä ja metalli taivutetaan kevyesti kivien reunojen yli. Välit voi täyttää myös lasimassalla tai jollain muulla väriaineella. Emaloinnissa syvennykset täytetään erivärisillä emalijauheilla, jotka sulavat uunin lämmössä paikalleen. Läpinäkyvän emalin alle jäävä pinta koristetaan usein kaiverruksin katsojan mielenkiinnon herättämiseksi. Sulkapallo kesäolympialaisissa 2012
Sulkapallossa kilpailtiin Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisissa 28. heinäkuuta – 5. elokuuta. Tapahtumia oli viisi, jotka olivat miesten sekä naisten kaksin- ja nelinpeli sekä lisäksi sekanelinpeli. Kilpailijoita oli yhteensä 172. Tapahtumat käytiin Wembley Arenalla. Paikalle yleisöön mahtui 12 500 henkilöä. Sulkapallo on painoltaan 4,74–5,50 grammaa, ja sisältää 16 höyhentä. Jääpallo
Pallon tulee sääntöjen mukaan olla valmistettu muovista tai muusta hyväksytystä aineesta ja olla helposti näkyvä. Tavallisesti jääpallo on väriltään tummanpunainen, oranssi tai punavioletti. Jääpallon pitää pompata 1,5 metrin korkeudelta jäälle pudotettuna vähintään 15 senttimetriä ja enintään 30 senttimetriä. Pallon läpimitta on 63 millimetriä +/-2 mm ja paino 60–65 grammaa. Suolentopallo
Suolentopallossa pelataan kaksi kahdenkymmenen pisteen erää, kymmenestä pisteestä vaihdetaan puolia. Mikäli molemmat erät päättyvät tasan, pelataan kolmas viiden pisteen erä. Syöttö tapahtuu normaalisti takarajan takaa, kaikki syöttömuodot ovat sallittuja. Vaikka pelissä ei ole varsinaisia etu- ja takapelaajia vaihtuu syöttövuoro kuitenkin samalla tavalla kuin sisälentopallossa. Sama pelaaja ei siis saa syöttää koko ajan. Sokkopingis
Sokkopingis on näkövammaisille henkilöille suunniteltu mailapeli, jossa pelivälineenä käytetään kovamuovista, teräshauleja sisältävää ja hieman tennispalloa pienempää palloa. Pallo pyritään lyömään hieman pöytätennismailaa muistuttavalla kovapintaisella mailalla suorakaiteen muotoisen pelipöydän päässä sijaitsevaan maaliin. Pelaajien silmät on peitetty läpinäkymättömäksi tummennetuilla laskettelulaseilla, joten pelaajat torjuvat vastustajan lyömää palloa pitkälti kuuloaistin avulla. Soodavesi
Soodavesi (tunnetaan myös hiilihapotettuna vetenä) on vettä, johon on liuennut hiilidioksidikaasua paineen alla. Joissain näissä on lisäaineita kuten natriumkloridia, natriumbikarbonaattia tai vastaavaa. Suurin osa soodavedestä myydään pulloissa mineraalivetenä ja hiilihappoa sisältävinä juomina kuten virvoitusjuomina. Soodavettä on kuitenkin helppo valmistaa myös kotona. Kuumailmapallo
Ennen kuin pallo voidaan kuumentaa, täytetään se kylmällä ilmalla käyttämällä moottorikäyttöistä puhallinta. Vasta kun pallo on hyvin täyttynyt, voidaan se polttimen avulla nostaa pystyyn ja matkustajat voivat nousta koriin. Geologinen loppusijoitus
Neljännen esteen muodostaa loppusijoitusluolan täyteaine. Kun polttoainekapselit on sijoitettu kallioon kaivettuun luolaan, on luola tarkoitus täyttää. Tähän tarkoitukseen valitaan veden virtauksia estävä, pehmeä aine. Pehmeän aineen oletetaan suojaavan loppusijoituskapseleita myös puristusvoimilta kallioperän mahdollisesti halkeillessa ja sen katsotaan absorboivan rikkoutuneesta kapselista liuenneet radioaktiiviset aineet. Kyseeseen tulevat lähinnä erilaiset savilajit, erityisesti bentoniitti, joka paisuu kastuessaan ja siis tiivistää vuotokohtia. Bentoniitti kuitenkin liukenee suolaveteen, joten mikäli merenpinta nousee ja myös muuttaa merenpohjan alla olevan pohjaveden suolaiseksi, bentoniitti voi liueta vuosituhansien aikana pois sillä täytetyistä tunneleista ja jopa loppusijoituskapselien ympäriltä. Loppusijoitusluolan suuaukko sijaitsee tällä hetkellä noin 3 metrin korkeudessa merenpinnasta. Vesi-ilmapallo
Vesi-ilmapallo on lateksikumista tehty ilmapallo, joka täytetään vedellä. Pallon haltija voi sen jälkeen heittää pallon haluttuun kohteeseen, jolloin se usein hajoaa ja vedet tulevat sieltä ulos. Vesi-ilmapalloja käytetään käytännön piloissa ja vesisodassa. Batysfääri
Sukelluspalloa tai siitä edelleen kehitettyä sukelluskelloa käytetään edelleen. Nykyään niissä on omat voimanlähteet ja kelluntasäiliöt, ja ne saavat käyttövoimansa umbilikaalin kautta, eli ne ovat etupäässä eräänlaisia vaijeriohjattuja pienoissukellusveneitä. Nykyisin niiden olennaisin osa ovat merivesihydrauliset mekaaniset kourat eli manipulaattorit. Uppopallo
Hyvä pelaaja pystyy tarvittaessa pelaamaan kaikkia pelipaikkoja. Hyökkääjä joutuu myös puolustamaan ja puolustaja hyökkäämään. Kaikki pelaajat joutuvat tarvittaessa täyttämään maalivahdinkin paikan. Tästä huolimatta pelaajat erikoistuvat eri tehtäviin: maalivahdeiksi, puolustajiksi tai hyökkääjiksi. Uppopallokentässäkin on vasen ja oikea puoli, joten on myös oikea ja vasen laitahyökkääjä, vastaavat puolustajat, keskushyökkääjä ja maalivahti. Käytännössä kuitenkin maalivahti ja keskushyökkääjä pelaavat samaa paikkaa: puolustettaessa on kaksi maalivahtia ja hyökättäessä on kaksi keskushyökkääjää, jolloin nämä pelaajat ovat vuorotellen pohjassa, koska ilma kuitenkin loppuu kesken. Joukkueessa on kaksi kentällistä, joten lähes jokaisella kenttäpelaajalla on vaihtomies. Maalivahtipaikkaa pyöritetään tavallisesti kolmella pelaajalla, joista yksi on vuorollaan vaihdossa. Uppopallo
Räpylöitä on saatavilla sekä pehmeämpiä että jäykempiä versioita, joista valitaan omaan jalkaan ja omalle potkulle sopivat. Kannattaakin, mikäli se on vain mahdollista, pyrkiä testaamaan räpylän soveltuvuus itselleen ennen sen hankkimista. Koripallo
Koripallo on ilmalla täytetty pallo, jonka pintamateriaali on yleensä nahkaa tai kumia. Virallisissa otteluissa käytettyjen pallojen pintamateriaali on luonnonnahkaa tai synteettistä nahkaa. Nuorimpien sarjoissa sekä harrastekäytössä erityisesti ulkopeleissä käytetään myös kumipäällysteisiä palloja. Miesten virallinen pallo painaa 567–650 grammaa ja on ympärysmitaltaan 74,9–78,0 senttimetriä. Naisten sekä poikien pallo C-nuorista alkaen on hiukan pienempi, ja mini- ja mikrosarjoissa vielä pienempi. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallon valmistuksessa on monta vaihetta. Sen ydin on tiiviiksi puristettua trasselia, jonka päälle kääritään lankaa. Langan päällä on kumiliuskakerros, joka tehdään käsin. Pintakerros liimataan, ja pallo saa muotonsa teräsmuotissa uunissa, jossa kuuma seos vulkanoituu. Valmis pallo punnitaan, koepomputetaan ja leimataan. Sulkapallo (peliväline)
Sulkapallo on sulkapallossa käytettävä pallo, jossa on kiinni rengasmaisesti sulat tai vastaava muovirakenne ja jota lyödään sulkapallomailalla sulkapalloverkon yli tavoitteena se, että vastustaja ei ehdi lyödä sulkapalloa takaisin ennen kuin sulkapallo putoaa hänen puolellaan kentälle (tällöin toinen pelaaja saa yhden pisteen). Sulkapalloja valmistetaan erikseen eri nopeuksilla kulkeviksi. Tähystyspallo
Tähystyspallo on sodankäyntiin kehitetty kiintopallo, jota käytettiin tulenjohdossa. Tähystyspallolla tykistön tulenjohtaja voitiin nostaa jopa useiden satojen metrien korkeuteen, mikä paransi huomattavasti tähystysmahdollisuuksia. Tähystyspallojen käyttö aloitettiin Ranskan vallankumoussodissa vuosina 1792–1802. Ensimmäinen maailmansota vuosina 1914−1918 oli tähystyspallojen kulta-aikaa. Niin ympärysvallat kuin Saksakin käytti kankaisia palloja, jotka oli alkujaan täytetty vedyllä. Räjähdysarka vetykaasu aiheutti kuitenkin satoja onnettomuuksia, joten myöhemmin niitä alettiin vedyn sijasta täyttää ei-tulenaralla heliumilla. Tähystyspallot oli tyypillisesti kytketty teräsvaijeriin, jolla ne vinssattiin oikealla korkeudelle (yleensä yli 3 000 jalkaan eli yli 900 metriin). Koosh
Koosh on pallomainen lasten lelu, josta riippuu kumisia nauhoja. Osalla koosheista oli myös muovista pää, kädet ja jalat. Scott Stillinger kehitti Kooshin vuonna 1986 helpoksi heiteltäväksi ja pideltäväksi leluksi tyttärelleen ja pojalleen. Se nimettiin siitä syntyvän äänen mukaan, kun se osuu maahan. Stillinger perusti lankonsa Mark Buttonin kanssa "OddzOn Products Inc" -yhtiön myydäkseen Koosheja. Pallo koostui noin 2000 nauhasta, joiden värit vaihtelivat laidasta laitaan. Kooshia voi myös pelata kahden mailan avulla kuin sulkapalloa. Kooshille on aivan omanlaiset mailat. Suomessa kooshit olivat suosittuja 1980- ja 1990-luvun vaihteessa. TV-mainoksen slogan oli "Koosh - hauskuus uus". Kalpeahyppymyyrä
Juomapullossa pitää olla aina tarjolla raikasta vettä. Vesi tulisi vaihtaa joka päivä. Suolakivi on turha, sen päälle yleensä vain pissitään. Mutta kalkkikivi voi olla ja sitä suositellaankin kantaville ja imettäville naaraille. Ilmapallo
Ilmapalloja käytetään tavallisimmin koristeina ja mainonnassa. Ne kuuluvat usein riehakkaisiin, karnevaalimaisiin juhliin kuten vappuun Suomessa. Myös erilaisissa tapahtumissa värikkäitä ilmapalloja käytetään huomion kiinnittäjinä ja tunnelman kohottajina. Mainosilmapalloja jaetaan usein ilmaiseksi kansalaisille: niiden etuja ovat heliumtäytteisten pallojen hyvä näkyvyys ja ihmisten myönteinen suhtautuminen varsinkin lapsille mieluisiin ilmapalloihin. Aurinkopallokala
Aurinkopallokaloja tavataan Malesiassa Sarawakissa ja muualla Borneolla, Rajang- ja Balleh-jokien vesistöissä.
Aurinkopallokalat ovat uteliaita ja aktiivisia kaloja. Ne uiskentelevat ylös ja alas kuin helikopterit, ja etsivät sopivia saaliseläimiä. Akvaarioissa ne tarvitsevat enemmän vapaata uintitilaa kuin monet muut pallokalat. Ne ovat aggressiivisia kaikkia muita kaloja kohtaan ja näykkivät isompiensa eviä. Boccia
Ulkopelissä käytetään kovamuovisia palloja, joiden ympärysmitta on sääntöjen mukaan 270 mm +/- 8 mm (siis läpimitaltaan noin 83,5–88,5 mm). Maalipallona toimii valkoinen pallo. Toinen joukkueista pelaa punaisilla, toinen sinisillä palloilla. Sisäpelissä käytetään vastaavankokoisia joko pehmeästä muovista tehtyjä tai nahkapäällysteisiä palloja. Henkilöt, jotka eivät kykene heittämään palloa, voivat käyttää vierittämiseen kourua. Kourua käyttää avustaja pelaajan ohjeiden mukaisesti. Uppopallo
Uppopallomaaleina on kaksi tukevaa metallikoria, jotka ovat altaan pohjassa seinää vasten, keskellä kumpaakin päätyä. Maalin korkeus on 450 mm ja pehmustetun yläosan halkaisija 400 mm. Lumipallo
Lumipallo on nimensä mukaisesti lumesta muodostettu pallo. Se tehdään yleensä kauhomalla suojalunta kinoksesta tai hangesta ja muokkaamalla se nyrkinkokoiseksi palloksi. Lumipallosää on ihanteellinen, kun lunta sataa hienokseltaan ja lämpötila on asettunut muutaman celsiusasteen tasolle.
Lumipallon voi jäädyttää, kastella tai sen sisään voi lisätä kiviä, jolloin se näyttää vaarattomalta. Tällaiset lumipallot ovat heitettäessä vaarallisia. Lumipalloja voi käyttää myös lumilyhtyjen rakennusmateriaalina. Vesipallo
Joukkueessa on kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti lisäksi varamaalivahti ja viisi vaihtopelaajaa. Pelaajilla on uima-asut, numeroidut lakit joissa on korvasuojat. Ottelupallo painaa 400–450 grammaa, ja se on yleensä keltainen. Miesten pallo on isompi koko 5 kuin naisten koko 4. Jippo (lehti)
Koottava leikkisukellusvene (8/1978), jonka sisään laitettiin soodaa. Vesialtaaseen laitettu sukellusvene upposi pohjaan, mutta nousi pinnalle, kun vesi pääsi kosketuksiin sukellusveneen sisällä olleen soodan kanssa muodostaen kaasuja. Uppopallo
Hammassuojina käytetään ainoastaan ylähampaita suojaavia malleja – sellaiset eivät häiritse hengitystä. Jotkut pelaajat eivät käytä hammassuojia, koska kokevat niiden yhdessä snorkkelin kanssa täyttävän suun liiaksi. Suopotkupallo
Jalkapallosta suopotkupallo poikkeaa muutenkin kuin kenttänsä pehmeyden puolesta. Kentän koko on 60x35 metriä ja maalit 2x5 metriä. Peliaika on 2x10 minuuttia. Kulmapotkut, rangaistuslaukaukset ja sivurajaheitot suoritetaan käsistä potkaisemalla. Paitsiosääntö ei ole voimassa. Suoraan maalivahdin käsistä lähteneestä avauksesta tullutta maalia ei hyväksytä (ellei joku muu koske palloon ennen maalin syntyä). Kaikki vapaapotkut, sivurajaheitot ja kulmapotkut ovat epäsuoria. Kentällä on yhtä aikaa 1 + 5 pelaajaa. Pelissä on lentävät vaihdot eikä vaihtopelaajien määrää ole rajoitettu (ellei järjestäjä tee niin). Laitesukellus
Puolisuljetun kierron laitteet toimivat samalla perusperiaatteella kuin suljetun kierron laitteet, mutta ne kierrättävät vain osan hengityskaasusta. Puolisuljetun kierron laitteissa hengityskaasu tuoreistetaan eli happea lisätään yleensä tietyllä vakiovirtauksella. Puolisuljetun kierron laitteesta poistuu jatkuvasti tietty määrä kaasua, mutta kuitenkin huomattavasti vähemmän kuin avoimen kierron laitteista. 
Sukeltamisessa käytetään alumiinista tai teräksestä valmistettuja säiliöitä. Säiliöitä kutsutaan yleisesti sukellus- tai ilmapulloiksi. Tavalliset maksimitäyttöpaineet Suomessa ovat 200 ja 300 baaria. Yleisimmät säiliökoot ovat 10, 12 ja 15 litraa 200 baarin täyttöpaineella sekä 8, 10 ja 12 litraa 300 baarin täyttöpaineella. Myös tuplapulloja (esimerkiksi 2 x 7 litraa à 200 bar tai 2 x 7 litraa à 300 bar) käytetään. Aurinkopallokala
Aurinkopallokala ("Auriglobus silus") on aasialainen makean veden pallokalalaji. Uppopallo
https://www.facebook.com/uppopallonaiset/ Sulkapallo
Sulkapallo on mailapeli, jota pelaa vastakkain kaksi pelaajaa ("kaksinpeli") tai kaksi paria ("nelinpeli"). Nelinpeliä, jossa parin muodostaa mies ja nainen, kutsutaan "sekanelinpeliksi". Sulkapallossa tarkoitus on pelata palloa verkon yli vastapuolen rajojen sisälle, siten että vastustaja ei saa palautetuksi palloa takaisin. Aavikkojärvi
Aavikkojärvi tai playa on kuiva tai väliaikaisesti vedellä täyttyvä järviallas tai jäänne muinaisesta sisäisestä valuma-alueesta. Järven pohja koostuu usein hienojakoisesta sedimentistä, jonka seassa on emäksisiä suoloja. Jos pinta muodostuu pääasiassa suoloista aluetta kutsutaan suolajärveksi, -pannuksi tai -tasangoksi. Uppopallo
Silmälasien tarvitsija voi käyttää piilolaseja (mieluummin halpoja kertakäyttöisiä sen varalta, että ne vedessä pääsisivät huuhtoutumaan karkuun). Joihinkin maskeihin on myös mahdollista saada optisesti hiotut linssit. Uppopallo
Lakkeja on siis sinisiä sekä valkoisia; niissä tulee sääntöjen mukaan olla korvasuojat ja pelinumero. Yleisen harhaluulon vastaisesti korvasuojus ei estä paineenvaihtelujen tuntemista. Todellisuudessa suojus on estämässä korvalehden repeämistä. Se suojaa myös tärykalvojen puhkeamisen mahdollisissa kontaktitilanteissa. Virallisissa otteluissa joukkueessa ei saa olla kahta samannumeroista pelaajaa. Sulkapallo
Mailalla ja sulista tehdyllä pallolla pelattiin pelejä jo antiikin Kreikassa. Sulkapallo kehittyi nykyaikaiseksi kilpapeliksi Englannissa 1800-luvun jälkipuoliskolla. Sen edeltäjä oli "battledore and shuttlecock" -niminen ajanvietepeli, jota harrastettiin Britteinsaarilla ja Intiassa, jonne britit olivat sen vieneet. Sulkapallo
Kentän pinta on usein vinyyliä tai parkettia, ja alla on joustava vaneri- tai puulattia. Uppokiekko
Uppokiekko keksittiin 1950-luvulla. Maailmanmestaruuskisoissa 2006 oli mukana 17 maata. Kansainväliset turnaukset järjestää CMAS. Vesipallo
Vesipallo on uima-altaassa pelattava pallopeli. Se on ollut olympialaisten ohjelmassa vakituisesti vuodesta 1900 alkaen. Joukkueissa on kentällä kerrallaan kuusi kenttäpelaajaa ja maalivahti, ja nelieräisen ottelun voittaa se joukkue, joka tekee enemmän maaleja. Teepallo
Teepallo on teen valmistuksessa käytetty keittiöväline. Tavallisesti teepallo on pallon tai kananmunan muotoinen, joko rei'itetystä metallista tai metalliverkosta valmistettu astia, joka aukeaa keskeltä kahdeksi osaksi. Kääpiöpallokala
Kääpiöpallokala jää alle kaksi ja puoli senttiä pitkäksi. Se on pienikokoisin pallokalalaji. Sen pohjaväri on kellertävä, ja kylkiä ja selkää kuvioivat tummanvihreät läikät. Aikuisella koiraalla on silmien ympärillä juovia, kuin huoliryppyjä. Koiraan vatsassa kulkee tumma viiva leuasta pyrstöön. Kun kalat ovat stressaantuneita tai nuoria, näiden värituntomerkkien erottaminen on tavallistakin vaikeampaa. Waboba
Ultimate Wabobaan käy mikä Waboba-pallo tahansa. Jokaisessa joukkueessa on vähintään kolme pelaajaa. Joukkue saa pisteen, jos pallo on käynyt jokaisella pelaajalla ilman vastustajan väliintuloa. Syötön täytyy osua tässäkin pelissä veden pintaan ja sen täytyy tapahtua viiden sekunnin kuluessa pallon saamisesta. Vastustajan pelaajista ei saa pitää kiinni. Suopotkupallo
Suopotkupallo on Suomessa kehitetty muunnelma jalkapallosta. Siinä on jalkapallo siirretty uuteen elementtiin, riittävän märälle suolle. Ajatus on lähtenyt liikkeelle suomalaisten hiihtäjien voimaharjoittelusta, jossa he juoksivat suolla. Lentopallo (urheiluväline)
Lentopallo on lentopallossa käytettävä peliväline, joka on tarkoituksena saada vastustajan kenttäpuoliskon lattiaan pisteiden voittamiseksi. Normaalin lentopallon lisäksi on olemassa myös rantalentopalloon tarkoitettava pallo, joka on hieman erikokoinen kuin normaali lentopallo. Lentopallo koostuu kahdeksastatoista yhteen kiinnitetystä palasesta, jotka ovat synteettistä tai aitoa nahkaa. +Teamgeist
Adidas on valmistanut viralliset ottelupallot vuodesta 1970 eteenpäin ja ensimmäistä kertaa siirryttiin käyttämään palloa, joka on kuumasaumattu 14 palasta, entisen 32 palan sijaan. Paloja on pallossa kahdenlaisia, toiset muistuttavat potkuria ja toiset kengän pohjallista. Liitoskohtien saumat ovat hyvin matalia, joten pallo on lähes täydellisen pyöreä. Pallon paino on 441–444 grammaa, ja sen kastuessa paino kasvaa korkeintaan 0,1 prosenttia eli vajaan gramman. Ympärysmitta pallolla on 69–69,25 cm ja ihannepaine on 100 kilopascalia. Pintakerrokset on valmistettu materiaalista, jotka estävät palloa imemästä kosteutta. Pallon polyuretaanivaahtokerros lisää kimmoisuutta ja antaa paremman tuntuman siihen. Alusmateriaali on polyesterin ja puuvillan sekoitusta. Snorkkeli
Urheilusukelluksessa käytettävissä snorkkeleissa putken yläpää on avoin tai siinä on veden roiskumista estävä läppä. Snorkkelissa olevan ilman ansiosta sinne ei mene helposti vettä. Avoin snorkkeli tyhjennetään tarvittaessa puhaltamalla. Markkinoilla on kuitenkin myös pingispalloon tai vastaavaan yksinkertaiseen kelluvaan sulkukappaleeseen perustuvia venttiilisnorkkeleita, jotka voivat epäkuntoon joutuessaan olla vaarallisia. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallon edeltäjiin kuuluvaa kuningaspalloa oli pelattu monilla erilaisilla palloilla. Pesäpalloa kehittänyt Lauri Pihkala halusi yhdenmukaistaa pallot pesäpallon levittämiseksi ja julkaisi vuoden 1915 sääntöjen mukana pallonteko-ohjeet. Pallon ympärysmitaksi määrättiin 22 senttimetriä ja painoksi 110–120 grammaa. Pallo valmistettiin kiertämällä tiukasti lankaa pyöristetyn korkin ympärille. Pintakerros pujotettiin neulalla purkautumattomaksi, ja koko kerä päällystettiin nahalla. Viralliset pallot valmistettiin joko itse tai suutarilla, mutta jo 1920-luvun alussa markkinoille alkoi tulla tehdasvalmisteisia palloja. Nenähuuhtelu
Huuhtelussa käytettyyn puhtaaseen ja kädenlämpöiseen vesijohtoveteen sekoitetaan 0,9–3 prosenttia tavallista ruokasuolaa (natriumkloridia NaCl), esimerkiksi hienokiteistä merisuolaa. Jos huuhteluvesi ei ole kehonlämpöistä, toimenpide tuntuu epämiellyttävältä. Erikoissuolat kuten Pansuola, Seltin, mineraalisuola yms. eivät sovellu nenähuuhteluun. Jodia sisältävä suola ei myöskään sovellu nenähuuhteluun. Liuos syntyy, kun puoleen litraan vettä lisätään 1–2 teelusikallista merisuolaa. Lisäksi voidaan myös lisätä puoli teelusikallista ruokasoodaa, koska isotoninen liuos ärsyttää vähiten limakalvoja. Rantakäsipallo
Rantakäsipallo eroaa tavallisesta käsipallosta siinä suhteessa, että pallon pomputtelu ei ole mahdollista. Kolmen askelen sääntö on kuitenkin käytössä. Pelissä pyritään teknisiin hienouksiin erityisesti maalia tehtäessä, koska näyttävästä maalista annetaan enemmän pisteitä kuin tavallisesta. Koska myös maalivahdin tekemä maali on arvokkaampi, vaihtaa hyökkäävän joukkueen kenttäpelaaja joskus kesken hyökkäyksen maalivahdin asuun, mikä on pelissä sallittua. Tällöin hänen on luonnollisesti hyökkäyksen epäonnistuessa palattava salamannopeasti omalle maalilleen, jotta vastustaja ei saisi heitetyksi palloa tyhjään maaliin. Pesäpallo (urheiluväline)
Pesäpallo on pesäpallossa käytettävä pallo. Miesten pallo painaa 160–165 grammaa ja naisten 135–140 grammaa. Pallon ympärysmitta on 21,60–22,20 senttimetriä. Suomessa palloja valmistavat Karhu-tuotemerkkiä käyttävä L-Tec Sport ja Suomipesis. Pallopeli
Pallopeli on urheilupeli, jossa pelivälineenä käytetään palloa. Jotkin pelit kuten jääkiekko ja sulkapallo lasketaan yleensä myös kuuluviksi pallopeleihin, vaikkei niitä pelata pallon muotoisella pelivälineellä. Pelaajia voi olla kaksi tai useampia; usein pelissä on kaksi toisiaan vastaan pelaavaa joukkuetta. Vesipallo kesäolympialaisissa 1952
Alkusarjan ottelut oli alkujaan tarkoituksena pelata avomerialtaissa Uunisaaressa ja Humallahdella. Kansainvälinen uimaliitto siirsi kaikki pelit kuitenkin Uimastadionille, sillä merivesi oli liian kylmää. Tämän vuoksi osa otteluista jouduttiin pelaamana varhain aamulla. Uppopallo
Pelaajat ovat vesivuorollaan altaassa 1–2 minuuttia tehden noin 10–40 sekunnin sukelluksia. Välillä käydään pinnassa täyttämässä keuhkot ja sukelletaan takaisin sopivaan kohtaan. Pinnassa snorkkelin kautta hengittäminen sallii pelin seuraamisen koko ajan. Palloa kuljetetaan ja syötellään pelaajalta toiselle edeten kohti vastustajan koria. Tavoitteena on työntää pallo vastustajan koriin. Vesipallo
Vesipalloaltaan mitat ovat tavallisimmin 20 × 10 metrin ja 30 × 20 metrin väliltä. Altaan täytyy olympialaisissa olla vähintään 1,8 metriä syvä. Kentässä on keskilinja, maalilinjat, kahden metrin linjat ja viiden metrin linjat, joiden paikat merkitään kelluvilla köysillä ja altaan pohjalla olevilla viivoilla. Viiden metrin linjan takana tehtyä puolustavan joukkueen rikkomusta seuraa rangaistusheitto. Kahden metrin linjan taakse ei hyökkäävä pelaaja saa mennä ilman palloa tai ennen palloa. Baseball-pallo
Baseball-pallo on baseballissa käytettävä pallo. Pallossa on kuminen tai korkista valmistettu ydin, joka on ympäröity langalla. Pallo on verhoiltu nahalla. Pallon koko on ympärysmitaltaan 9-9,25 tuumaa (22,86 cm – 23,50 cm). Pallon ytimen ympärille voi olla kiedottuna jopa 1,5 kilometrin verran lankaa. Salkopallo
Salkopallo eli tolppapallo on kaksin pelattava peli, jossa pelaajat seisovat noin kolmimetrisen tolpan vastakkaisilla puolilla ja yrittävät lyömällä saada naruun kiinnitettyä palloa kiertymään tolpan ympärille. Toinen pelaajista yrittää pyörittää narua vastapäivään, toinen myötäpäivään. Voittaja on se, kumpi saa narun kokonaan kieritettyä tolpan ympärille. Uppopallo
Pelissä on kiellettyä hyökätä varusteita vastaan. Kiellettyä on myös potkaista, lyödä tai kuristaa vastustajaa. Pallottoman pelaajan taklaaminen tai kiinnipitäminen ei ole sallittua. Korin saa peittää ainoastaan vartalolla, eikä koriin saa tarttua. Ainoastaan pallonhaltijaan saa tarttua pallon riistämiseksi ja pallonhaltija saa tarttua pallottomaan pelaajaan. Kun pallo irtoaa, on pelaaja päästettävä heti irti. Jälkipelistä rangaistaan. Palloa ei saa kuljettaa tai heittää vedenpinnan yläpuolella. Kiekkokalat
Kiekkokaloja pidetään akvaariossa pehmeässä, melko happamassa vedessä, jonka pH on perinteisesti noin 5–6,5. Viljellyille yksilöille kelpaa usein vähemmän hapan vesi, jonka pH voi olla jopa 8.
Siellä, missä hanavesi on kovaa, sitä pehmennetään käänteisosmoosin avulla kiekoille sopivaksi.
Turvetta ja turveuutetta käytetään pH:n alentamiseen, torjumaan mätimunissa eläviä sieniä ja lisäämään veden puskurikykyä. Ilmapallo
Kumipalloja voidaan täyttää myös nesteillä, yleensä vedellä. Nämä ns. vesi-ilmapallot hajoavat melko herkästi, ja niitä voi siten käyttää vesisodassa tai muussa keppostelussa. Poolo
Ulkona nurmikentällä pelattavassa poolossa pallo on valkoinen ja se on valmistettu joko muovista tai maalatusta puusta. Pallon läpimitta on 3–3½ tuumaa (7,6–8,9 cm) ja paino on 3½–4½ unssia (99–128 g). Sisähallissa ja lumella pelattavassa talvipoolossa pallon läpimitta on noin 4½ tuumaa (11,4 cm) ja paino 170–182 grammaa. Ulkonäöltään pallo muistuttaa pienikokoista jalkapalloa, ja kirkasvärisen pallon yleisimmät värit ovat oranssi ja punainen. Maissa, joissa nurmikenttien rakentaminen ja ylläpito ei ilmasto-olosuhteista johtuen ole mahdollista, pelataan ulkona pintarakenteeltaan erityisen tasaisella hiekkakentällä hieman nurmikentällä käytettävää palloa suuremmalla pallolla. Joka sään kentällä eli tavanomaisemmalla joko seinärakenteilla reunustetulla tai muutoin rajatulla hiekkakentällä käytetään yleensä sisähalli- ja talvipoolopalloa.
Poolourheilun kehittymisen ja lajivalikoiman monipuolistumisen myötä käyttöön on otettu myös hieman kevyemmästä materiaalista valmistettu, kooltaan sisähalli- ja talvipoolopalloa muistuttava tekniikkapallo. Usein poolon aloittaminen on sekä helpompaa että miellyttävämpää tekniikkapallolla, ja toisaalta omaa mailatekniikkaa on helpompi hioa hevosen selässä käytettäessä satunnaisesti tekniikkapalloa, jolloin lyöntiin tarvitaan vähemmän voimaa kuin muita palloja käytettäessä. Lisäksi tekniikkapalloa pidetään erityisen turvallisena sekä pelaajien että hevosten kannalta. Jalkapallon pomputtelu
Pomputtelua harjoitetaan myös kilpailumuotoisesti, jolloin siitä joissakin yhteyksisä käytetään nimitystä "freestyle-jalkapallo". Nike järjesti pallotaituruutta sisältäneitten mainostensa suosion innoittamana "Nike Football" -nimisen kilpailun. Nykyisin suosituin freestyle-muoto on eurooppalainen lowerbodycombo-tyyli. Nimensä mukaisesti tässä tyylissä pyritään tekemään pitkiä temppuyhdistelmiä ilman yhtään välipomputtelua. Tämä tyyli kehittyi vuosituhannen vaihteessa ja on noussut YouTube-aikakaudella hallitsevaksi tyyliksi. Temppuyhdistelmien kehittäjiä olivat muun muassa hollantilaiset Soufiane Touzani ja Nelson De Kok. Tyyliä edelsi niin sanottu controltyylin pomputtelu. Tässä tyylissä pyrittiin sujuvaan pallon hallintaan pomputtelemalla sitä esimerkiksi päällä ja kantapäillä. Tämän tyylin parhaita hallitsijoita ja kehittäjiä on korealainen Mr-Woo. Kiintopallo
Kiintopallo on maahan, ajoneuvoon, poijuun tai laivaan kiinnitetty ilmaa kevyempi alus. Myös nimitystä yleisluonteisempaa nimitystä aerostaatti käytetään. Nostovoima johtuu samasta Arkhimedeen laista, jota myös kuumailmapallo, ilmalaiva ja vapaasti lentävä vetypallo käyttää. Nostekaasuna voi olla mm. helium, vety, ammoniakki, neon tai kuuma vesihöyry. Ylesimmin käytetään heliumia. Pallopalapeli
Perinteisin pallopalapelin kuva on maapallo. Siitä on tehty muun muassa tavallinen kartta-, antiikkinen, lasten sekä eläin- ja kasvillisuusvyöhykeversio. Myynnissä on esimerkiksi Tokio Hotel-, Hello Kitty -, Twiligt-, Avatar- ja Autot-aiheisia palloja. Myös High School Musicalilla, Simpsoneilla, FC Bayer Munchenillä, Sheepworld-lampailla, Disneyn hahmoilla ja Pokémoneilla on omat pallonsa. Aikuisille on suunnattu omat aiheet, kuten taidemaalaukset, nähtävyydet ja horoskooppimerkit. Jouluteemaan on valmistettu pienempiä palloja, jotta ne voi ripustaa kuusen oksille. Pääsiäiseksi on tarjolla pääsiäismunan mallisia pallopalapelejä lampaiden ja kukkien kuvilla. Kuplakammio
Kuplakammio on painesäiliö, jonka sisällä on nestettä. Sen täytteenä voi käyttää esimerkiksi vetyä, neonia tai propaania. Neste pyritään pitämään lähellä kiehumispistettään. Kammio on kuitenkin rakennettu siten, että painetta voidaan muuttaa hyvin nopeasti. Kääpiöpallokala
Kääpiöpallokala elää luonnossa jokivedessä. Akvaariossa se tarvitsee suolatonta, melko pehmeää vettä, jonka pH on 6,5–7,5 ja lämpötila 24–28 °C. Pienen kokonsa vuoksi kääpiöpallokalahaaremi sopii jo 40 litraiseen akvaarioon. Isompaan akvaarioon voi jo laittaa muutamia uroksia. Plasmapallo
Plasmapallon sisällä oleva kaasu on yleensä matalapaineinen, tyypillisesti esimerkiksi 1/10 tai 1/20 ilmanpaineesta. Täytekaasuna (vaikuttaa "valokaarien" väriin) käytetään muun muassa heliumia, neonia, hiilidioksidia, typpeä, happea, argonia, kryptonia tai ksenonia, joskus myös näiden seoksia. Töppöpallokala
Töppöpallokala ("Tetraodon leiurus", myös "Monotrete leiurus") on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji. Se voi kasvaa 15 cm pitkäksi. Sen vatsapuoli on valkoinen, selkä vaihtelee ruskean eri sävyissä. Pyrstön lähellä on selvästi erottuva ruskea täplä. Töppöpallokala syö lihapitoista ruokaa, johon kuuluu paljon kovakuorisia äyriäisiä. Liian pehmeällä ruoalla sen hampaat kasvavat ongelmaksi asti. Uppopallo
Peliaika normaalin pituisessa ottelussa on 2x15 minuuttia tehokasta peliaikaa. Erien välissä on 5 minuutin tauko. Tällöin joukkueet myös vaihtavat puolia. Jäähyn pituus on 2 minuuttia. Kummallakin joukkueella on oikeus yhteen minuutin mittaiseen aikalisään ottelua kohden. Haukilahti
Haukilahdessa sijaitsee useita erilaisia pallokenttiä. Yleiskäyttöisiä pallokenttiä ovat Pattistenpuiston, Toppelundin koulun ja Haukilahden koulun kentät, sekä vanhalla maanottopaikalla sijaitseva Haukilahden kenttä ”Sandika”. Näiden pintamateriaalit ovat vaihtelevia: Pattistenpuistossa on sekä hiekka- että nurmipintaiset kentät, kun taas kokonaan hiekkapintaisia ovat Haukilahden koulun kenttä ja Sandika. Toppelundin koulun kentällä on tekonurmipinnoite, jonka jalkapalloseura HooGee asensi sponsorirahoituksella kesällä 2018. Koripallokenttiä on Toppelundin koulun kentän länsipäässä, Pattistenpuistossa ja Sandikan pohjoispäässä. Pattistenpuistossa on myös hiekkapintainen lentopallokenttä, Mellstenin rannalla on rantalentopallokenttä ja Lahnapuistosta löytyy petanque-kenttä. Toppelundin ja Haukilahden koulujen kentät, sekä Sandika on jäädytetty pakkastalvina ulkoluistelukentiksi. Jääpallo
Laji muistuttaa monilta osin maahockeya ja hurlingia. Jääpalloa pelataan luistimilla jalkapallokentän kokoisella alueella. Säännöt ja periaatteet monilta osin samanlaiset jalkapallon sääntöjen kanssa, esimerkiksi paitsiosääntö ja peliaika 2 × 45 minuuttia. Uppokiekko
Uppokiekko on veden alla pelattava joukkuepeli.