Ovatko Tšekkoslovakia yksi maa?
Tšekkoslovakia
Tšekkoslovakia (tšekiksi ja aiemmin myös slovakiksi "Československo"; vuodesta 1990 slovakinkielinen kirjoitusasu on ollut "Česko-Slovensko") oli valtio Keski-Euroopassa. Valtio perustettiin vuonna 1918 ensimmäisen maailmansodan jälkiselvittelyissä, jolloin se itsenäistyi hajoavasta Itävalta-Unkarista. Sotien välisenä aikana Tšekkoslovakia oli Euroopan vauraimpia ja demokraattisimpia maita. Natsi-Saksa hajoitti maan 1938–1939 ja piti sille kuuluneita alueita vallassaan toisen maailmansodan aikana. Sodan lopussa Tšekkoslovakia muodostettiin uudestaan. Kommunistit kaappasivat vallan 1948 ja liittivät maan sosialistiseen leiriin. Kommunistivalta sortui vuonna 1989 ja vuodenvaihteessa 1992–1993 Tšekkoslovakia jakautui rauhanomaisesti Tšekin ja Slovakian valtioiksi. Tšekki
Vuonna 1969 Tšekkoslovakia jaettiin kahteen osavaltioon, Tšekkiin ja Slovakiaan. Valtio siirtyi demokratiaan marraskuun 1989 lähes verettömällä "samettivallankumouksella". Patoutuneet kansallisuuskiistat halvaannuttivat demokratian oloissa liittovaltion toimintaa niin, että se lakkautettiin parlamentaarisella päätöksellä 1. tammikuuta 1993 alkaen, jolloin molemmat osavaltiot muuttuivat itsenäisiksi valtioiksi. Tšekki liittyi Natoon 1999 ja sekä Tšekki että Slovakia kuuluvat niihin kymmeneen valtioon, joista tuli Euroopan unionin jäseniä 1. toukokuuta 2004. Tšekin historia
Vuonna 1969 Tšekkoslovakia jaettiin kahteen osavaltioon, Tšekkiin ja Slovakiaan. Valtio siirtyi demokratiaan marraskuun 1989 lähes verettömällä "samettivallankumouksella". Patoutuneet kansallisuuskiistat halvaannuttivat demokratian oloissa liittovaltion toimintaa niin, että se lakkautettiin parlamentaarisella päätöksellä 1. tammikuuta 1993 alkaen, jolloin molemmat osavaltiot muuttuivat itsenäisiksi valtioiksi. Tšekki liittyi Natoon 1999 ja sekä Tšekki että Slovakia kuuluvat niihin kymmeneen valtioon, joista tuli Euroopan unionin jäseniä 1. toukokuuta 2004. Tšekki
Tšekin tasavalta () eli Tšekki (), joskus myös Tšekinmaa, on sisämaavaltio Keski-Euroopassa. Sen naapurivaltioita ovat Saksa, Itävalta, Slovakia ja Puola. Tšekin 10,6 miljoonasta asukkaasta suuren enemmistön muodostavat slaaveihin lukeutuvat tšekit. Maan pääkaupunki on Vltavajoen varrella sijaitseva Praha.
Nad Tatrou sa blýska
Nad Tatrou sa blýska (Tatralla salamoi) on Slovakian kansallislaulu. Laulu syntyi vuonna 1844, kun joukko Bratislavan evankelis-luterilaisen lyseon oppilaita osoitti mieltään Levočan kaupungissa erään slovakialaisen patriootin maastakarkotusta vastaan. Laulun sanoitti Janko Matúška levottomuuksien aikaan 1844, mutta sen sävel on otettu slovakialaisesta kansallislausta "Kopala studienku". Laulusta tuli suosittu vuosien 1848/49 levottomuuksien aikaan. Mielenkiintoista kylläkin, ensimmäinen painettu versio julkaistiin vasta 1851. Vuonna 1920 laulun ensimmäisestä säkeistöstä tuli vastamuodostetun Tšekkoslovakian kansallislaulun osa. Se soitettiin välittömästi tšekkien kansallislaulun "Kde domov můj" jälkeen. Slovakian ollessa itsenäinen valtio vuosina 1939-1945, sen kansallislauluna oli panslaavilainen hymni "Hej, sloveni" sen alkuperäisessä, slovakiankielisessä muodossa "Hej, slováci". Vuonna 1945 Tšekkoslovakian yhtenäisyyden palautuessa maan kansallislaulu palautettiin ennalleen. Kun Slovakia itsenäistyi uudelleen vuonna 1993, tuli "Nad tatrou sa blýskan" kahdesta ensimmäisestä säkeistöstä maan virallinen kansallislaulu. Neuvostoliiton ja Saksan suhteet ennen toista maailmansotaa
Kriittiseksi Neuvostoliiton kannalta Saksan mahti kävi, kun Saksa ryhtyi järjestelemään Keski-Euroopassa rajoja uudelleen. Liitettyään Itävallan Anschlussilla 1938 maakunniksi itseensä Saksa alkoi vaatia lisäksi sudeettialueita Tšekkoslovakialta. Ison-Britannian pääministeri Neville Chamberlain ei ollut valmis tukemaan Tšekkoslovakiaa tehokkaasti Saksan sotilaallista uhkaa vastaan, minkä vuoksi Ranskakaan ei kyennyt panemaan tehokkaasti vastaan, vaan joutui suostumaan sudeettimaan luovutukseen Saksalle 1939, minkä seurauksena Tšekistä tuli lopulta Böömin ja Määrin protektoraatti ja Slovakia sai itsenäisyyden joutuakseen taloudellisesti kiinteäksi osaksi Saksan sotataloutta sekä ulkopolitiikkaa. Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pitivät Neuvostoliiton syrjässä neuvotteluista, vaikka se oli 1935 ollut takaamassa Tšekkoslovakia turvallisuutta Saksan varalta. Neuvostoliitto ryhtyi 1939 valmistautumaan toiseen maailmansotaan. Samettiero
Samettivallankumouksen jälkeen keskusteltiin kolmesta vaihtoehdosta: entisenlainen tiivis liitto, löyhempi valtioliitto tai täysin itsenäiset valtiot. Heinäkuussa 1992 Slovakian osavaltioparlamentti hyväksyi itsenäisyysjulistuksen. Tšekkoslovakian viimeinen presidentti Václav Havel erosi vapaaehtoisesti. Marraskuussa kansalliskokous sääti kaksi perustuslakia, joissa sovittiin valtion jakamisesta kahtia vuoden lopussa. Ero tuli voimaan 1. tammikuuta 1993. Münchenin sopimus
1930-luvun lama ja kansallissosialismin nousu Saksassa siten, että se vaikutti myös sudeettimaahan muutti olosuhteet. Saksalaisten ja unkarilaisten lisäksi myös slovakit pyrkivät rajoittamaan tšekkien vaikutusvaltaa Tšekkoslovakiassa. Tasavertaisen liittosuhteen vertauskuvaksi yrittivät slovakit saada muutettua Tšekkoslovakian kirjoitetuksi muodossa Tšekko-Slovakia. Sudeettialueiden luovutuksen jälkeen maa muuttuikin slovakkien kannalta liittovaltiomaisemmaksi. DANA
Kun vuonna 1992 Tšekkoslovakia jakautui, kaikki sen armeijan 408 DANA:aa jaettiin Tšekin ja Slovakian kesken niin, että Tšekki sai niitä 273 ja Slovakia 135. Tšekin armeija on vähitellen siirtänyt DANA:nsa varmuusvarastoihin, mutta järjestelmän on kuitenkin suunniteltu jatkavan aktiivipalveluksessa vuoteen 2014. DANA:aa on myös myyty Puolaan, Libyaan ja vuosina 1987–1989 myös Neuvostoliittoon. Ostosta erikoisen teki se, että DANA on tiettävästi ainoa ulkomaalainen asejärjestelmä, jota Neuvostoliitto käytti. Neuvostoliiton hajotessa DANA:t siirrettiin Kazakstaniin, josta niitä on päätynyt muun muassa Georgialle, joka käytti niitä Venäjän–Georgian sodassa. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Edvard Beneš erosi presidentin tehtävästään viikko Münchenin sopimuksen luovutettua 
Sudetenlandin, Tšekkoslovakin erään pääosin saksalaisvähemmistön asuttaman osan Saksalle; Beneš näki tämän olevan väistämätön loppu Tšekkoslovakian tasavallan olemassaololle. Hän lähti Chicagon yliopistoon, missä Beneš oli poliittisen edeltäjänsä ja ystävänsä, Tomáš Masarykin, tavoin pakolaisena. Siellä ollessaan häntä kannustettiin palaamaan Eurooppaan muodostamaan Tšekkoslovakialle pakolaishallituksen. Beneš palasi Eurooppaan ja asettui asumaan Pariisiin monien muiden, edellisessä hallituksessa keskeisissä asemissa olleiden henkilöiden kanssa. Toisen 
maailmansodan virallisesti alettua Benešin johtamaa ryhmää alettiin kutsua Tšekin kansallisen vapautuksen komiteaksi, ja se pyrki heti saamaan kansainvälistä tunnustusta Tšekkoslovakian pakolaishallituksena. Vuoden 1939 loppuun mennessä Ranska ja Iso-Britannia olivat myöntäneet sille oikeuden solmia kansainvälisiä sopimuksia, mutta ne eivät silti pitäneet pakolaishallituksen tekemiä sopimuksia Tšekkoslovakian tasavallan solmimina. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Ranska oli suurin este komitean täyspainoisen pakolaishalituksen statuksen tiellä. Édouard Daladierin hallituksella oli ristiriitaisia ajatuksia komitean ajamien päämäärien ja Tšekkoslovakian tasavaltaa kohtaan. Vaikka Daladier oli julkisesti ilmoittanut Hitlerille usein suodun myöntyväisyyspolitiikkan olevan suora tie sotaan, hän päätyi kuitenkin lopulta puoltamaan Neville Chamberlainia, joka allekirjoitti Tšekkoslovakian luovuttamiseen johtaneen 
Münchenin sopimuksen. Sodan alkamisen jälkeen Daladier hallituksineen epäröi kahden suurvallan, 
Neuvostoliiton ja Natsi-Saksan, puollon välillä. Daladierin ristiriitaisuus näkyi myös siinä, että vaikka Daladierin Ranska olikin myöntänyt Tšekkoslovakian pakolaishallitukselle ei-hallinnollisen elimen aseman, Ranska oli Benešiä itseään vastaan ja se näki sodan jälkeisessä Tšekkoslovakiasta monia sitä hyödyttäviä mahdollisuuksia. Yksi Ranskan päävarauksista Benešin hallituksen virallisen tunnustuksen antamisessa oli tällöin itsenäisen Slovakian epäselvä tilanne. Ranskan hallitus ei tällöin uskonut Benešin puhuvan kaikkien tšekkoslovakialaisten puolesta. Näin ollen Ranskan tuki Benešille oli vaihteleva, sillä Ranska ei halunnut antaa kuvaa tukevansa Benešin komitean halua palata ensimmäisen tasavallan tilaan. Beneš oli kuitenkin henkilö, jolla oli valta myöntää Ranskalle se, mitä se halusi: Tšekkoslovakian hyvin koulutetun armeijan tuki. Niinpä Ranska oli ensimmäinen maa, joka allekirjoitti sopimuksen Benešin johtaman pakolaishallituksen kanssa 2. lokakuuta 1939. Sopimuksen turvin Tšekkoslovakian armeija saatiin kasattua uudelleen Ranskan maaperällä. Klement Gottwald
Gottwald oli yksi Tšekkoslovakian kommunistisen puolueen perustajista. Yhtenä Tšekkoslovakian kommunistipuolueen johtajista Gottwald valittiin maaliskuussa 1945 Edvard Benešin johtamaan pakolaishallitukseen, joka sai maan johtoonsa sen vapauduttua natsimiehityksestä. Eri puolueiden yhteistyö päättyi helmikuussa 1948 hallituksen ei-kommunististen jäsenten eroon. Tällöin kommunistit tekivät Gottwaldin johtamina ns. Prahan kaappauksen eli Tšekkoslovakian vallankaappauksen 1948. Toukokuussa uudet vallanpitäjät hyväksyivät uuden perustuslain. Presidentti Benešiä painostettiin hyväksymään uusi lainsäädäntö, mutta hän kieltäytyi ja hänet erotettiin presidentin virasta 7. kesäkuuta 1948. Kesäkuun 14. päivä kommunistit valitsivat Gottwaldin Tšekkoslovakian presidentiksi. Praha
Toisen maailmansodan jälkeen, kun Tšekkoslovakia oli siirtynyt kommunistihallinnon alaisuuteen, Praha oli pääkaupunkina poliittisten tapahtumien keskipiste. Siellä tapahtui muun muassa vuoden 1968 kansannousu, Prahan kevät, jonka Neuvostoliitto kukisti kovin ottein. Niin sanottu samettivallankumous vuonna 1989 merkitsi sosialistisen kauden loppua. Prahasta tuli Tšekkoslovakian rauhanomaisen jakautumisen jälkeen Tšekin tasavallan pääkaupunki. Tšekin tasavallan TT-ajot
Tšekin tasavallan TT-ajot on moottoripyöräkilpailu, joka kuuluu moottoripyörien maailmanmestaruussarjaan. Vuoteen 1993 kilpailu oli Tšekkoslovakian TT-ajot. Vuodesta 1965 kilpailu on kuulunut maailmanmestaruussarjaan vuodesta 1965 . vuosina 1982-1987 se kuului vain Euroopan-mestaruussarjaan. Talvisodan tausta
1930-luvun alussa suomalaisten keskuudessa oli Saksan ja Neuvostoliiton innokkaitakin kannattajia. Suomen vasemmisto vastusti alusta pitäen Saksan Adolf Hitlerin johdolla harjoittamaa laajentumispolitiikkaa. Sen sijaan oikeistopiireissä hyväksyttiin lähinnä kansallisuuspolitiikan nimissä vielä koko Itävallan ja Tšekkoslovakian läntisen osan liittäminen Saksaan vuonna 1938. Suuri käännekohta tässä suhteessa oli tynkä-Tšekkoslovakian pakkoliittäminen Saksaan maaliskuussa 1939. Tapahtuma nosti Suomessa vastalauseet jo äärioikeistolaista Isänmaallista Kansanliikettä myöten, ja maassa alkoi voimakas kansallinen yhtenäistyminen maanpuolustukseen ja ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Tšekkoslovakia
Maailmansotien välisenä aikana, jolloin suuri osa Euroopan valtioista joutui toinen toisensa jälkeen eriasteisten totalitaaristen hallitusten valtaan, Tšekkoslovakia oli toimiva parlamentaarinen demokratia. Maan presidenttinä sen perustamisesta lähtien toiminut Tomáš Masaryk jätti virkansa 85-vuotiaana vuonna 1935 ja häntä seurasi Eduard Beneš. Tšekkoslovakia vaurastui teollisuuden nopean kehityksen ansiosta, mutta käytännössä maata johdettiin Böömistä käsin ja tärkeimmät päätökset tehtiin Prahassa. Samaan aikaan Slovakia pysyi maatalousvaltaisena, monin paikoin suorastaan takapajuisena alueena, ja slovakit tunsivat jäävänsä osattomiksi yleisen elintason noususta. Tšekin avaruustoimisto
Tšekkoslovakia ja nykyinen Tšekki oli INTERSPUTNIK-järjestön jäsen vuodesta 1972, on ollut INTELSATin jäsen vuodesta 1992, EUTELSATin jäsen vuodesta 1992 ja kuuluu vuodesta 2000 alkaen INMARSATin omistajiin. Tšekki pyrkii rakentamaan ja hankkimaan Unkarin ja Puolan kanssa GEO-radan tietoliikennesatelliitin alueensa TV- ja radiolähetyslinkiksi. Tšekin vaakuna
Tšekin vaakuna on Tšekin kansallistunnus lipun, moton ja kansallislaulun ohella. Se koostuu kolmen Tšekin historiallisen maakunnan vaakunoista. Leijona on Böömin vaakuna, punavalkoruutuinen kotka Määrin ja musta kotka Tšekin Sleesian. Kde domov můj
Kde domov můj? (, suomeksi 'Missä on kotini?') on Tšekin kansallislaulu. Se on ollut käytössä Tšekin itsenäistymisestä alkaen eli vuodesta 1993. Tšekkoslovakian aikaan (vuoden 1992 loppuun) laulu muodosti ensimmäisen osan maan kansallislaulusta, ja nykyinen Slovakian kansallislaulu toisen osan. Tšekkoslovakia
Sen enempää Tšekki kuin Slovakiakaan ei hakenut yksinomaisen seuraajavaltion asemaa (toisin kuin esimerkiksi Montenegron ja Serbian muodostama tynkä-Jugoslavia sosialistisen federatiivisen Jugoslavian hajotessa). Molemmat valtiot ilmoittivat kuitenkin noudattavansa Tšekkoslovakian kansainvälisoikeudellisia sitoomuksia.
Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkue oli aikoinaan Euroopan huipputason joukkueita. Se voitti EM-kultaa 1976 Jugoslaviassa ja -pronssia 1980 Italiassa. MM-lopputurnauksessa se pelasi kahdeksan kertaa ja saavutti hopeaa 1934 ja 1962. Tšekkoslovakian miehitys 1968
Heinäkuussa Neuvostoliitto ja sen satelliitit Bulgaria, Saksan demokraattinen tasavalta, Puola ja Unkari lähettivät Tšekkoslovakian johtajille Varsovan kirjeenä tunnetun varoituksen. Kirjeen pääajatuksena oli muistuttaa Varsovan liitosta, sen sotilasvoima oli olemassa ja varoittaa demokratiasta eli ennen kaikkea kuuluttaa yksipuoluejärjestelmän säilymisen perään.. Heinäkuun 29. päivä aloitettiin Tšekkoslovakian Čierna nad Tissoussa TKP:n ja NKP:n neljä päivää kestäneet neuvottelut, joissa TKP:n johtoa painostettiin suitsimaan ”vastavallankumouksellisia” voimia, mikä tarkoitti Moskovan näkökulmasta kaikkea tšekkoslovakilaisten vapaata kansalaistoimintaa. Esimerkiksi Sosiaalidemokraattinen puolue vaadittiin kiellettäväksi ja sensuuri palautettavaksi. Muutama päivä myöhemmin kokoonnuttiin Bratislavassa Varsovan liiton voimin, mutta ristiriidat jäivät yhä jäljelle. Neuvottelujen ohessa heinäkuussa ja elokuussa järjestettiin selvästi uhkaukseksi tarkoitettuja massiivisia sotaharjoituksia Neuvostoliitossa, Puolassa ja Saksan demokraattisessa tasavallassa. Lopullinen päätös miehityksen aloittamisesta syntyi NKP:n politbyroon salaisessa kolmipäiväisessä kokouksessa elokuun puolivälissä. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Sodan aikana tšekkiarmeijan ensimmäinen divisioona taisteli isäntämaansa rinnalla Ranskan 
taistelun loppuvaiheessa. Liittoutuneiden sotajoukkojen häviäminen tässä taistelussa auttoi Benešin komitean 
ajamille päämäärille saavuttamista. Natsi-Saksan Ranskan miehityksen takia vastavalitun Winston Churchillin näkemykset voittivat heikentyvää kolmatta Ranskan tasavaltaa koskevat huolet. Churchill oli edeltäjäänsä selvempi Tšekkoslovakiaa koskevissa kannanotoissa ja hän tunnustikin pian Benešin aseman pakolaishallituksensa presidenttinä Ranskan miehityksen jälkeen. Komitea ei kuitenkaan ollut täysin varma tästä tunnustuksesta, sillä vaikka se selvästi nimesi Edvard Benešin presidentiksi, se ei kuitenkaan julkisesti yhdistänyt hallitusta Benešin aiempaan hallitukseen miehitystä edeltävässä Tšekkoslovakiassa. Tästä syystä Benešin pakolaishallitus painosti Isoa-Britanniaa selventämään kantaansa huhtikuussa 1941. 18. huhtikuuta Benešin hallitus lähetti Britannian hallitukselle kirjallisen pyynnön selventää sopimusta "Tšekkoslovakian tasavallan nimissä". Britannian ulkoministeri Anthony Eden selvensi kantaa pyynnön mukaisesti 18. heinäkuuta 1941. Myös Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton oli pakko tunnustaa Benešin hallituksen 
asema, sillä se julisti sodan molempia maita vastaan. Akselivaltojen hallituksen ollessa virallisesti vahvasti Bratislavassa, vuoden 1941 jälkipuoliskolla ainut tunnustettavissa oleva ystävällismielinen hallitus oli Benešin pakolaishallitus. Tšekin historia
Sodan jälkeen kommunistien asema oli niin vahva, että heidän onnistui Neuvostoliiton tuella kaapata valta 1948. Tšekkoslovakiasta tuli käytännössä Neuvostoliiton satelliittivaltio. Tšekkoslovakian kommunistinen puolue käynnisti 1967–1968 poliittisen uudistusprosessin ("Prahan kevät"), jonka Neuvostoliitto rusensi elokuussa 1968 niin kutsutun Brežnevin opin mukaisesti miehittämällä valtion. Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue
Tšekkoslovakian jääkiekkomaajoukkue edusti Tšekkoslovakiaa jääkiekossa ja on yksi kaikkien aikojen menestyksekkäimmistä jääkiekkomaajoukkueista. Tšekkoslovakian hajottua vuonna 1993 Tšekki ja Slovakia perustivat omat erilliset maajoukkueensa. Näistä kahdesta ensiksi mainittu peri Tšekkoslovakian joukkueen paikan A-sarjassa. Slovakia joutui aloittamaan "tyvestä puuhun noustaan" -periaatteella C-sarjasta, mutta nousi pian A-sarjaan pysyvästi. Tšekkoslovakia
Tšekkoslovakia saavutti menestystä myös talviurheilun saralla. Jääkiekossa maa voitti useita mitaleita olympialaisissa ja MM-kilpailuissa. Sittemmin molemmat seuraajavaltiot ovat jatkaneet jääkiekossa maailman huipputasolla, Tšekki on voittanut yhden olympiakullan ja kuusi maailmanmestaruutta, Slovakia yhden maailmanmestaruuden. Mäkihypyssä olympiakultaa voitti Jiří Raška 1960-luvulla. Tšekkoslovakian sosialistinen tasavalta
Kommunistivalta loppui rauhanomaisesti loppuvuonna 1989 olleen Samettivallankumouksen seurauksena ja syntyi Tšekin ja Slovakian liittotasavalta. Letecké muzeum
Kun Tšekkoslovakia muuntui Tšekin tasavallaksi ja Slovakian tasavallaksi 1. tammikuuta 1993, osa lentokoneista siirettiin Slovakialle. Museon konekanta on muuttunut viime vuosina museon vaihtaessa koneitaan Yhdysvaltojen, Englannin ja Tšekin kanssa. Jan Stráský
Vuonna 1991 Stráský liittyi oikeistolaiseen kansandemokraattiseen puolueeseen. Hän toimi kansanedustajana vuodesta 1992, liikenneministerinä 1993–1995 ja terveysministerinä 1995–1996. Pääministerinä hän oli 2. heinäkuuta – 31. joulukuuta 1992 ja presidentin toimessa 20. heinäkuuta – 31. joulukuuta 1992. Vuodenvaihteessa 1992–1993 Tšekkoslovakia jaettiin rauhanomaisesti Tšekin ja Slovakian tasavalloiksi, jolloin Stráský jäi viimeiseksi yhtenäisen Tšekkoslovakian valtionpäämieheksi. Tšekki
Tšekin puolustusvoimat koostuvat maavoimista ja ilmavoimista. Maa osallistuu kansainvälisiin operaatioihin osana Naton ja EU:n joukkoja. Vuodesta 2005 alkaen maassa on ammattiarmeija, ja pakollisista kutsunnoista luovuttiin. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Pakolaishallitus oli Tšekkoslovakian laillinen hallitus toisen maailmansodan ajan. Hallitus oli voimakkaasti fasismin vastainen ja pyrki kumoamaan Münchenin sopimuksen sekä Saksan Tšekkoslovakian miehityksen, ja palaamaan Tšekkoslovakian tasavallan vuoden 1937 valtionrajoihin. Pakolaishallituksen tunnustaneet maat pitivät hallitusta ensimmäisen Tšekkoslovakian tasavallan (1918–1938) laillisena jatkumona. Tšekin historia
Tšekin presidenttinä toimi vuoteen 2003 asti kirjailija ja entinen toisinajattelija Václav Havel. Sen jälkeen maan presidenttinä toimi kaksi kautta (2003–2013) hänen vanha kilpailijansa Václav Klaus. Klaus oli perustamassa kansalaisdemokraattista puoluetta (Občanská demokratická strana, ODS) ja johti sitä pitkään. Mirek Topolánekin puoluejohtajakaudella Klausin suhde puolueeseen on viilennyt ja hän on luopunut sen kunniapuheenjohtajuudesta. Valtavirrasta poikkeavista ilmastonmuutos- ja EU-kannoistaan tunnettu Klaus oli silti maan suosituimpia poliitikkoja. Myönnytyspolitiikka
Sen jälkeen Hitler ilmoitti Chamberlainille, että Saksa tulee miehittämään sudeettialueet ja että alueilla asuneiden tšekkoslovakialaisten tulee muuttaa pois. Tšekkoslovakialaiset vastustivat vaatimusta ja britit ja ranskalaiset asettuivat tukemaan heitä. Chamberlain suostutteli Hitlerin esittämään vaatimuksensa konferenssissa neljän vallan välillä. Näihin ei luettu itse Tšekkoslovakiaa. 29. syyskuuta Hitler, Chamberlain, Ranskan pääministeri Edouard Daladier ja Mussolini tapasivat Münchenissä. Johtajat sopivat, että Saksa saa miehittää sudeettialueen, mutta jättää muut vaatimuksensa kansainvälisen komission ratkaistavaksi. Tšekkoslovakialaisille ilmoitettiin, että jos he eivät suostu päätöksiin, he jäävät ilman kenenkään tukea. Chamberlainin vaatimuksesta Hitler allekirjoitti hyökkäämättömyyssopimuksen Saksan ja Ison-Britannian välille. Chamberlain palasi maahansa luvaten ”rauhaa meidän ajaksemme”. Seuraavan maaliskuun aikana Tšekkoslovakia lakkasi olemasta ja se jaettiin Saksan, Unkarin, Puolan ja itsenäisen Slovakian välillä. Münchenin sopimus
Versailles’n rauhansopimuksen jälkeen 10. syyskuuta 1919 allekirjoitettu Saint-Germainin sopimuksella muodostettiin lokakuun 1919 jälkeen Tšekkoslovakian tasavalta. Sopimuksessa ympärysvallat ja Itävalta-Unkarin seuraajat sopivat järjestelyistä entisen keisarikunnan alueella. Siinä otettiin huomioon tšekkien ja slovakkien oikeus kansallisvaltion perustamiseen Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin määrittelemän ”kansojen oikeus hallita itse itseään” -periaatteen mukaisesti. Määri
Määri (, ja ) on historiallinen maakunta nykyisessä Tšekin tasavallassa. Tšekin tasavalta koostuu kolmesta historiallisesta maakunnasta: Böömistä, Määristä ja pienestä osasta Sleesiaa. Määrin, joka ei ole toisen maailmansodan jälkeen ollut virallinen hallintoalue, nykyisenä pääkaupunkina on Brnon kaupunki, mutta historiallinen keskus oli kolmikymmenvuotiseen sotaan saakka Olomouc. Määri kattaa Tšekin pinta-alasta vajaan kolmasosan. Slovakian jääkiekkomaajoukkue
Slovakia itsenäistyi vuoden 1993 alussa. Tšekkoslovakian jakautumisen jälkeen Tšekki peri paikan A-sarjassa ja Slovakia joutui aloittamaan C-sarjasta. Ensimmäisen kerran Slovakia pelasi MM-kisojen A-sarjassa vuonna 1996 (Joukkue oli 10:s.) ja oli mitaleilla jo vuonna 2000. Tuolloin Slovakia voitti Suomen 3–1 MM-välierässä Pietarissa, mutta hävisi loppuottelun Tšekille 3–5. Parhaimmillaan Slovakian maajoukkue olikin vuosituhannen vaihteessa, jolloin maalla oli useita NHL-tähtiä, kuten Miroslav Šatan, Peter Bondra, Zigmund Palffy ja Zdeno Chára. Tšekki
Tšekissä on monenlaisia puolueita uudistetusta kommunistipuolueesta äärioikeiston nationalistisiin puolueisiin. Äärioikeistolainen Työväenpuolue kiellettiin helmikuussa 2010, koska se oli muukalaisvihamielinen, juutalaisvastainen ja homokielteinen, ja piti yhteyksiä uusnatseihin. Itävalta-Unkari
Hävityn ensimmäisen maailmansodan jälkeen valtakunta hajosi Unkarin ja Tšekkoslovakian itsenäistyttyä. Keisari Kaarle I luopui hallitsemisesta ja siirtyi maanpakoon Sveitsiin, mutta kieltäytyi luopumasta kruunusta. Itävalta julistettiin kuitenkin tasavallaksi ja valtakunnan alueet pilkottiin Saint-Germainin ja Trianonin rauhansopimuksissa. Tšekkoslovakian ja Unkarin itsenäistymisen lisäksi Itävalta-Unkariin kuuluneita alueita saivat myös Italia, Puola ja Romania, minkä lisäksi laajoja alueita yhdistettiin Serbian ja Montenegron kanssa uudeksi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnan valtioksi. Jäljelle jäänyt tynkä-Itävalta olisi halunnut liittyä Saksaan, mutta voittajavaltiot Ranska, Britannia ja Yhdysvallat estivät tämän, jotta Saksa ei vahvistuisi. Tšekkoslovakia
Sopimuksen seurauksena Tšekkoslovakia menetti 28 160 km:n laajuisen alueen, noin 20 prosenttia pinta-alastaan. Alueella asui noin 2 800 000 saksalaista, mutta myös 800 000 tšekkiä. Tšekki
Tšekki on ollut historiansa aikana jaettu saksalaisten ja slaavien välillä, joten maan kulttuuriperinteet ovat sekoitusta sekä saksalaisesta että slaavilaisesta kulttuurista. Toisaalta esimerkiksi renessanssin ja barokin arkitehtuurissa voi nähdä runsaasti italialaisia vaikutteita. Sudeettialueet
Ennen ensimmäistä maailmansotaa Sudeettialueet kuuluivat Itävalta-Unkariin ja muodostivat osan Böömiä ja Määriä, joihin kumpaankin kuului sekä saksan- että tšekinkielisiä alueita. Sodan jälkeen vanhat Böömin ja Määrin alueet tulivat kokonaisuudessaan, myös saksankielisten alueiden osalta, kuulumaan uuteen Tšekkoslovakian valtioon, mikä vahvistettiin Saint-Germainin rauhassa vuonna 1919. Slovakian tasavalta (1939–1945)
Maaliskuussa 1939 Saksa miehitti Tšekko-Slovakian haltuun jääneet Böömin ja Määrin ja kehotti Slovakiaa julistautumaan itsenäiseksi. Saksa piti kuitenkin Slovakian vahvassa vaikutuksessaan. Adolf Hitler kutsui Jozef Tison Berliiniin 13. maaliskuuta 1939 ja suostutteli tämän julistamaan Slovakian itsenäiseksi. Samaan aikaan Hitler hyväksyi Unkarin vaatimukset Slovakian itäosiin, niin sanottuun Karpato-Ruteniaan. 15. maaliskuuta 1939 Unkari miehitti koko 13 000 km²:n Rutenian, jonka väestö oli enimmäkseen ruteeneja. Tšekkoslovakian vallankaappaus 1948
Tšekkoslovakian vallankaappaus heijastui Suomeenkin. Monet suomalaiset kommunistit katsoivat, että vallankaappausta pitäisi yrittää Suomessakin. Vahvat huhut väittivät, että SKP:n (SKDL:n) eduskuntaryhmän puheenjohtaja Hertta Kuusinen olisi Messuhallin puheessa 24.3. julistanut, että ”Tšekkoslovakian tie on myös meidän tiemme”. Puolustusvoimat lisäsi tiettyjen kohteiden suojaamista ja presidentti J. K. Paasikivi oikeutti pääesikunnan ryhtymään liikekannallepanon valmisteluihin. SKP:n ja Moskovan arkistoja tutkinut historioitsija Kimmo Rentola ei ole löytänyt arkistoista mitään merkittävää todistetta SKP:n kaappaushankkeesta, vaikka yksittäisiä kaappaukseen halukkaita tiedetään olleen. Rentolan mukaan puolue katsoi Suomen tilanteen olevan epäedullinen kaappaukselle ja SKP:n olleen jopa haluton muuttamaan Suomi kommunistiseksi. Slovakian sosialistinen tasavalta
Slovakian sosialistinen tasavalta () oli nykyisen Slovakian virallinen nimi Tšekkoslovakiassa. Se oli olemassa tammikuusta 1969 maaliskuulle 1990. Böömin kuningaskunta
Nykyinen Tšekin tasavalta, joka käsittää Böömin, Määrin ja Tšekin Sleesian, käyttää yhä useimpia Böömin kuningas­kunnan symboleja: sen vaakunassa on kaksihäntäinen leijona, lipussa punainen ja valkoinen raita, ja Prahan linna, entinen kuninkaanlinna, on Tšekin presidentin virka-asuntona. Tšekin käytävä
Panslavistit tukivat ehdotusta, koska se olisi luonut yhteisen rajan kahdelle slaavien yhtenäisyyttä edustaneelle valtiolle, Tšekkoslovakialle ja Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunnalle. Lisäksi panslavistit sanoivat, että käytävä yhdistäisi pohjois- (länsislaavit) ja eteläslaavit. Tätä ajatusta tukivat myös kroaattinationalistit, jotka halusivat Burgenlandissa asuvat Burgenlandin kroaatit ja muutamissa Slovakian kylissä asuvat kroaatit osaksi Jugoslavian valtiota. Käytävän olemassaoloa tukivat sellaiset, joiden mielestä Itävallalla ja Unkarilla ei enää ollut mitään syytä yhteiseen rajaan, koska Itävalta-Unkaria ei enää ollut olemassa. Slovakki
Tšekkoslovakian valtion muodostamisen jälkeen (1918) slovakki altistui vahvalle tšekkivaikutukselle. Sotien välisenä aikana korostettiin kielten samankaltaisuutta, ja ”tšekkoslovakin” kielen käsite yleistyi jälleen. Tšekkiläistäminen päättyi vasta toisen maailmansodan jälkeen. Luettelo lentokoneista
Tšekkoslovakia/Tšekki Klement Gottwald
Gottwald oli stalinisti. Hän kansallisti maan teollisuuden ja kollektivisoi maatilat. Tammikuun 1. päivänä 1949 käynnistettiin viisivuotissuunnitelma. Raskaalle teollisuudelle annettiin etusija. Tämä oli Neuvostoliiton suoraa vaikutusta Tšekkoslovakian asioihin. Gottwald käynnisti puhdistuksia apurinaan sisäministeri Slánský: Ensimmäisenä poistettiin ei-kommunistit kaikista viroista ja heidät korvattiin luotettavilla kommunisteilla. Otettiin käyttöön pakkotyöleirit, joihin ihmisiä voitiin määrätä mielivaltaisesti hallinnollisin määräyksin vuosikausiksi. 70 000 tšekkoslovakialaista pakeni ulkomaille. Slovakki
Tšekkoslovakian jakaannuttua vuonna 1993 Slovakiaksi ja Tšekiksi slovakista tuli Slovakian ainoa virallinen kieli. Tšekkiläis-slovakialainen taisteluosasto
Tšekkiläis-slovakialainen taisteluosasto on yksi 18 Euroopan unionin taisteluosastosta. Taisteluosasto koostuu 2100 tšekkiläisestä ja 400 slovakialaisesta sotilaasta. Tšekkoslovakia
Böömi, Määri ja Sleesia olivat 1900-luvun alussa Itävalta-Unkarin taloudellisesti kehittyneimpiä alueita. Kansallisuuksien väliset suhteet olivat kuitenkin jännittyneet. Alueen asukkaiden enemmistö oli tšekkejä, jotka vaativat laajempaa itsehallintoa tai jopa itsenäisyyttä, mutta etenkin Böömissä oli myös runsas saksalaisväestö sekä vuoristoisilla reuna-alueilla että Prahassa ja muissa suurissa kaupungeissa. Slovakkien ja ruteenien asuinalueet olivat puolestaan paljon köyhempiä ja kehittymättömämpiä.
Vuonna 1918 ensimmäisen maailmansodan jälkiselvittelyissä hajoavasta Itävalta-Unkarista itsenäistyi Tšekkoslovakian tasavalta. Läheiset kielisukulaiset tšekit ja slovakit hakivat yhteisestä valtiosta suojaa suurempia naapurikansoja saksalaisia ja unkarilaisia vastaan (sekä Itävalta että Unkari vastustivat kiivaasti aluemenetyksiä uudelle slaavivaltiolle). Valtion virallisiksi kieliksi tulivat tšekki ja slovakki. Valtioon jäivät kuitenkin erittäin suuret saksalais- ja unkarilaisvähemmistöt, mikä aiheutti vakavia kiistoja eri kansallisuuksien välillä. Slovakia
Vuonna 1939 Slovakiasta tuli nimellisesti itsenäinen valtio, joka oli tiukasti natsi-Saksan alaisuudessa johtajanaan pappi Jozef Tiso. Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Tšekkoslovakia palautettiin yhtenäiseksi valtioksi. Sen hallitus istui ensin Košicessa ja myöhemmin Prahassa. Hallituksen muodosti koalitio, jonka ytimessä olivat kolme sosialistipuoluetta – slovakkien populistipuolue oli kielletty, koska se oli tehnyt yhteistyötä natsien kanssa. Pikkupuolueet Määrin katolinen kansanpuolue ja Slovakian demokraattinen puolue hyväksyttiin koalitioon. Natseja auttaneiden omaisuus takavarikoitiin ja teollisuus kansallistettiin. Teschenin alue
Teschenin alue on Puolassa, Sleesian itäosassa oleva alue Tšekin tasavallan ja Puolan rajalla. Se muodostettiin itsenäiseksi herttuakunnaksi vuonna 1290 ja liitettiin suoraan Itävaltaan vuonna 1653, jolloin se säilytti kuitenkin erityisasemansa. Suurimman osan Sleesiaa joutuessa 1742 Preussille Teschenin alue säilyi Itävallan omistuksessa. Habsburgien vallan romahtaessa 1918 Teschenistä tuli kiistakapula Tšekkoslovakian ja Puolan välille, ja näiden kesken se jaettiinkin vuonna 1920 (Český Těšín, Cieszyn). Puola annektoi Teschenin alueen tšekkiläisen osan Münchenin konferenssin jälkeen lokakuussa 1938. Toisen maailmansodan aikana alue oli natsi-Saksan hallussa ja siellä oli sotavankileiri. Vuoden 1920 rajat palautettiin vuonna 1945. Tšekin NUTS-aluejako
Tšekin NUTS-aluejako muodostuu siten että koko valtio on yksi NUTS1-alue, NUTS2-alueita on kahdeksan ja NUTS3-alueet vastaavat Tšekin läänejä. Karel Kramář
Kramář oli yksi keskeisimmistä johtajista syyskuussa 1918 Prahaan perustetussa Tšekkoslovakian kansallisessa neuvostossa. Kun itsenäinen Tšekkoslovakian valtio julistettiin Itävalta-Unkarin hajoamisen yhteydessä perustetuksi, Kramářista tuli 16. marraskuuta 1918 sen ensimmäinen pääministeri. Hän jatkoi tehtävässä seuraavan vuoden heinäkuuhun saakka. Kramář myös edusti Tšekkoslovakiaa Pariisin rauhankonferenssissa vuonna 1919. Myöhemmin hän oli yksi kansallisdemokraattien johtajista parlamentissa. Tšekkoslovakia
Miehityksen jälkeen enimmät Prahan kevään aikana toteutetut uudistukset peruutettiin ja alkoi niin sanottu olosuhteiden "normalisoinnin" kausi. Vuoden 1969 alussa kuitenkin toteutettiin jo aiemmin aloitettu hanke maan muuttamisesta liittovaltioksi, jonka osavaltioita olivat Tšekki ja Slovakia. Jozef Tiso
Münchenin sopimuksen jälkeen Slovakialle myönnettiin 19. marraskuuta 1938 autonomia ja Tisosta tuli autonomisen Slovakian pääministeri. Tšekkoslovakian presidentti Emil Hácha erotti Slovakian hallituksen 9.-10. maaliskuuta 1939 välisenä yönä. 13. maaliskuuta Tiso kutsuttiin Berliniin, jossa Adolf Hitler kertoi suunnitelmasta lakkauttaa tynkä-Tšekkoslovakia. Hitler totesi Slovakian tulevan antaa itsenäisyysjulistuksen, tai maa annettaisiin unkarilaisjoukkojen miehitettäväksi. Tahot Slovakiassa olivat painostaneet empivää Tisoa julistuksen antamiseen jo aiemmin ja nyt hänen oli pakko toimia. Slovakian parlamentti kokoontui 14. maaliskuuta 1939 ja se antoi yksimielisen itsenäisyysjulistuksen. Tiso toimi itsenäisen Slovakian pääministerinä 14. maaliskuuta–28. lokakuuta, jonka jälkeen hänestä tuli maan presidentti. Presidentin virassaan hän toimi aina huhtikuuhun 1945 saakka. Slovakian itsenäisyys jäi kuitenkin sittemmin lähinnä nimelliseksi ja sen ulko- ja sisäpolitiikkaa johdettiin Saksasta käsin. Slovakian parlamentti harjoitti vaihtelevasti autoritäärisyyttä ja Slovakialaista fasismia. Tison hyväksynnällä Alexander Machin johtamat fasistit aloittivat juutalaisten omaisuuden kansallistamisen ja 9. syyskuuta 1941 voimaan tulivat juutalaisten vastaiset lait, jotka tekivät maan juutalaisista kansalaisuudettomia. Monet heistä saivat sittemmin surmansa Natsi-Saksan keskitysleireillä. Tiso kielsi juutalaisten pakkosiirrot vuonna 1943 Pyhän istuimen väliintulon jälkeen. Slovakian armeija osallistui Puolan offensiiviin ja itärintaman taisteluihin Neuvostoliittoa vastaan. Lisäksi maa julisti sodan Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Yhdysvalloille. Tšekkoslovakia
Huhtikuussa 1938, muutamia päiviä sen jälkeen, kun Itävalta oli liitetty Saksaan (Anschluss), Adolf Hitler määräsi esikuntapäällikkönsä kenraali Wilhelm Keitelin aloittamaan uuden valtaussuunnitelman laatimisen, ja kohteena oli tällä kerralla Tšekkoslovakia. Tšekkoslovakia symboloi Hitlerille samanaikaisesti kahta hänen vihansa kohdetta: Habsburgien imperiumia ja vuoden 1918 Versaillesin rauhansopimusta. Natsi-Saksa taivutteli 1938 länsivallat myöntymään Tšekkoslovakian saksalaisvähemmistön asuttamien sudeettialueiden liittämiseen Saksaan. Asiasta sovittiin Münchenin sopimuksella, jonka allekirjoittivat Saksan valtakunnankansleri Adolf Hitler, Iso-Britannian pääministeri Neville Chamberlain, Ranskan pääministeri Édouard Daladier ja Italian diktaattori Benito Mussolini. Tšekkoslovakialla ei ollut sopimusta tehtäessä edustajaa. Samalla Unkari miehitti Etelä-Slovakian sekä eteläosan Karpatoruteniasta ja Puola pienempiä kiisteltyjä raja-alueita. Muu Slovakia ja Karpatorutenia saivat itsehallinnon. Lokakuussa 1938 Hitler julisti sudeettialueet Saksalle kuuluvaksi maakunnaksi ja nimitti sen päälliköksi sudeettisaksalaisten separatistien johtajan Konrad Henleinin. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Tšekkoslovakian pakolaishallitus (virallisemmin: Tšekkoslovakian väliaikainen hallitus) oli toisen maailmansodan aikana maanpaossa toiminut natsi-Saksan miehittämän Tšekkoslovakian pakolaishallitus. Viralliselta nimeltään kansallisen vapautuksen komitea sai pakolaishallituksen epävirallisen nimen Ison-Britannian tunnustettua virallisesti sen aseman. Muut liittoutuneet valtiot alkoivat käyttää nimeä myös niiden tunnustettua hallituksen aseman. Komitean perusti alun perin Tšekkoslovakian entinen presidentti Edvard Beneš Pariisissa lokakuussa 1939. Komitea neuvotteli Ranskan kanssa diplomaattisen statuksen saamiseksi, mutta neuvottelujen epäonnistuttua komitean täytyi vetääntyä Lontooseen vuonna 1940. Lähtöä joudutti myös Natsi-Saksan uhkaava Ranskan-miehitys. Vuonna 1941 komitea muutti Lontoosta edelleen Buckinghamshiressa sijaitsevaan Aston Abbotsin kylään, missä se pyrki suojautumaan Natsi-Saksan jatkuvalta pommitukselta. Euroopan unioni
Jäsenvaltiot ovat Alankomaat, Belgia, Bulgaria, Espanja, Irlanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kyproksen tasavalta, Latvia, Liettua, Luxemburg, Malta, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Slovakia, Slovenia, Suomi, Tanska, Tšekki, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta. EU:n jäsenehdokkaat ovat Turkki, Islanti (jäsenyysneuvottelut keskeytetty), Montenegro, Serbia, Makedonia ja Albania. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kesäkuussa 2016 järjestetyn neuvoa-antavan kansanäänestyksen tuloksen seurauksena maa on käynnistänyt eroprosessin unionista. Tšekin talous
Tšekki on ollut Euroopan unionin jäsen vuodesta 2004, mutta se käyttää omaa valuuttaansa, Tšekin korunaa. Maaliskuussa 2018 Tšekin työttömyysaste oli koko EU:n alhaisin, 2,2 %. Maan suhteellinen köyhyysaste on OECD-maiden toiseksi pienin heti Tanskan jälkeen. Tšekkoslovakia
Kommunistivalta sortui laajojen mielenosoitusten jälkeen rauhanomaisesti loppuvuonna 1989 (ns. samettivallankumous). Huhtikuussa 1990 valtion viralliseksi nimeksi tuli "Tšekin ja Slovakian liittotasavalta". Kesäkuussa 1990 pidetyissä parlamenttivaaleissa kommunistit menettivät valta-asemansa ja saivat vain 13 prosentin kannatuksen, kun taas samettivallankumouksen organisoinut Kansalaisfoorumi voitti yli puolet parlamenttipaikoista. Sen sijaan muissa Itä-Euroopan entisissä kansandemokratioissa hyvin menestyneet kristillisdemokraatit saivat Tšekkoslovakiassa kommunistejakin heikomman kannatuksen. Vuonna 1990 Tšekkoslovakian johdossa olivat presidentti Václav Havel, parlamentin puhemies ja vuoden 1968 Prahan kevään sankari Alexander Dubček sekä kommunistisesta puolueesta eronnut pääministeri Marián Čalfa. Maan suurimmiksi tulevaisuuden haasteiksi arvioitiin talouselämän jälkeenjääneisyyden ja mittavien ympäristövahinkojen korjaaminen. Tammikuussa 1991 Tšekkoslovakia hyväksyttiin Euroopan neuvoston jäseneksi. Helmikuussa 1992 Tšekkoslovakia ja Saksa allekirjoittivat sopimuksen hyvästä naapuruudesta, mutta Tšekkoslovakian pettymykseksi Saksa ei vieläkään julistanut vuoden 1938 Münchenin sopimusta alusta alkaen laittomaksi. Tšekin sosiaalidemokraattinen puolue
ČSSD on sosialistisen internationaalin täysjäsen vuodesta 1990 ja Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen tarkkailijajäsen vuodesta 1995 ja täysjäsen 1999. ČSSD kannattaa Euroopan yhdentymistä ja EU:n perustuslakisopimusta. Kolmen vallan sopimus
Unkari oli osallistunut myös Tšekkoslovakian jakoon Saksan ja siihen vähemmässä määrin osallistuneen Puolan tasavallan kanssa ottamalla haltuunsa Slovakiaan kuuluneita alueita. Slovakia oli kuulunut ensimmäisen maailmansodan päättymiseen saakka Itävalta-Unkarin unkarilaiseen osaan, Unkarin kuningaskuntaan. Tšekin Sleesia
Tšekin Sleesia rajautuu Määriin etelässä, Puolaan pohjoisessa, ja Slovakiaan kaakossa. Se käsittää suuren osan modernista Määrin-Sleesian läänistä mukaan lukien Ostravan kaupungin. Ostravan jälkeen tärkeimpiä kaupunkeja ovat Opava ja Český Těšín. Historiallisesti
Český Těšín on Puolaan kuuluvan Cieszyn kaupungin läntinen osa. Samettiero
Samettieroksi (, ) kutsutaan vuonna 1993 väkivallattomasti tapahtunutta Tšekkoslovakian jakautumista itsenäisiksi Tšekin ja Slovakian valtioiksi. Prosessi oli huomattavasti rauhallisempi kuin Jugoslavian tai Neuvostoliiton hajoaminen. Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekeistä
Luettelo SM-liigassa jääkiekkoilleista tšekkiläisistä. Jääkiekon SM-liiga perustettiin vuonna 1975 jääkiekon pääsarjaksi Suomessa. Tšekki itsenäistyi Tšekkoslovakiasta 1. tammikuuta 1993, johon mennessä SM-liigassa on pelannut 25 nykyisen Tšekin puolella syntynyttä tšekkoslovakialaista. Heistä ensimmäinen oli Rauman Lukon Jan Neliba kaudella 1983–1984. Tšekin itsenäisyyden jälkeen SM-liigassa on pelannut useita maan kansalaisia. Slovakia
Vuonna 1969 Tšekkoslovakia jaettiin kahteen osavaltioon, Tšekkiin ja Slovakiaan. Valtio siirtyi demokratiaan marraskuun 1989 lähes verettömällä ”samettivallankumouksella”. Patoutuneet kansallisuuskiistat halvaannuttivat demokratian oloissa liittovaltion toimintaa niin, että se lakkautettiin parlamentaarisella päätöksellä 1. tammikuuta 1993 alkaen, jolloin molemmat osavaltiot muuttuivat itsenäisiksi valtioiksi. Béla Bartók
Bartók kasvoi Suur-Unkarin alueella, joka on osa Trianonin rauhansopimuksessa ensimmäisen maailmansodan jälkeen jaettua Itävalta-Unkarin keisarikuntaa. Hänen syntymäpaikkakuntansa jäi Romanian puolelle. Bélan isän kuoltua vuonna 1888 hänen äitinsä Paula vei perheen mukanaan Nagyszőlősiin (nykyinen Vynohradiv Ukrainassa) ja myöhemmin Prešporokiin (nykyinen Slovakian pääkaupunki Bratislava). Kun Tšekkoslovakia syntyi vuonna 1918, Béla ja hänen äitinsä jäivät eri puolille rajaa. Tšekkoslovakian pakolaishallitus
Viimeinen Benešin hallitusta koskeva laillisuuskysymys oli se, oliko hallitus ensimmäisen tasavallan jatkumo vai seuraaja, jolla ei ollut vankkaa perustuslaillista pohjaa. Selvyys saatiin keväällä 1942, kun kuuden kuukauden suunnittelun jälkeen Tšekin liittoutuneiden joukot haavoittivat kuollettavasti Reinhard Heydrichia, Böömin ja Määrin protektoraatin käskynhaltijaa. Operaatio Anthropoidin, kuten Heydrichin salamurhaa kutsuttiin, onnistuminen johti Ison-Britannian ja Ranskan julkiseen Münchenin sopimuksen kieltämiseen, mikä antoi Benešin hallitukselle laillisen aseman Tšekkoslovakian ensimmäisen tasavallan jatkona. Hallituksen tulevaisuuden asema riippui näin siis liittoutuneiden menestyksestä. Bratislava
Kun ensimmäisen Slovakian tasavalta syntyi vuonna 1939, Bratislava kohtasi monia muutoksia, joista merkittävimpiä oli tšekkien ja juutalaisten karkottaminen. Vuonna 1945 suurin osa kaupungin saksalaisista evakuoitiin, ja jäljelle jääneet saksalaiset ja unkarilaiset karkotettiin Tšekkoslovakian palauttamisen jälkeen, koska heitä syytettiin yhteistyöstä natsien kanssa. Lisäksi satoja kansalaisia karkotettiin 1950-luvun kommunistisen sorron aikana, kun tavoitteena oli korvata "taantumukselliset" proletaariluokalla. Näin kaupunki menetti monikansallisen luonteensa. 1950-luvulta saakka slovakit ovat olleet kaupungin suurin kansanryhmä, noin 90 prosenttia väkiluvusta. Tšekkoslovakian sosialistinen tasavalta
Neuvottelut Tšekkoslovakian perustamisesta Eduard Benešin johdolla alkoivat Moskovassa vuonna 1943.
Toisen maailmansodan lopulla 1945 pääasiassa Neuvostoliitto vapautti tasavallan saksalaisten miehityksestä. Josif Stalin oli tyytyväinen kommunistien osuuteen "Kansallisen rintaman" työläisten ja talonpoikien muodostamassa hallituksessa vuonna 1945. Kommunistien kannatus oli hyvä vuoden 1946 vaaleissa ja kommunistit pysyivät "Kansallisen Rintaman" hallituksessa. Klement Gottwald valittiin Tšekkoslovakian pääministeriksi kommunistien vaalivoiton myötä vuonna 1946. Kuitenkin, toive Moskovassa oli hiipumassa kommunistien voittoon seuraavissa vaaleissa 1948 toukokuussa 1947. Kremlin raportissa todetaan, että "taantumukselliset elementit" ylistävät länsimaista demokratiaa oli vahvistunut. Klement Gottwaldin johtama kommunistien vallankaappaus tapahtui helmikuussa 1948. Tšekkoslovakia oli kommunistien vallassa helmikuusta 1948 lähtien. Tšekkoslovakian sosialistinen tasavalta syntyi vuonna 1960, kun hyväksyttiin sosialistinen perustuslaki. Tšekki
Tšekin tasavalta on parlamentaarinen demokratia, jonka valtion pää on presidentti. Presidentti valitaan viiden vuoden välein suoralla kansanvaalilla. Presidentillä on oikeus määrätä perustuslakituomioistuimen tuomarit. Maaliskuussa 2013 presidentiksi valittiin Milos Zeman. Slovakian tasavalta (1939–1945)
Lisäksi Slovakia julisti Saksan tapaan joulukuussa sodan Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Yhdysvalloille. Näin ollen liittoutuneet ilmoittivat sodanpäämääräkseen Tšekkoslovakian palauttamisen, jolloin itsenäiselle Slovakian valtiolle Saksan hävittyä toisen maailmansodan ei ollut edellytyksiä länsiliittoutuneiden eikä Neuvostoliiton kannattamana. Ala-Itävalta
Ala-Itävalta rajoittuu pohjoisessa Tšekin tasavaltaan ja idässä Slovakiaan. Naapuriosavaltiot ovat lännessä Ylä-Itävalta, kaakossa Burgenland ja etelässä Steiermark. Tšekkoslovakian miehitys 1968
Moskovan sopimuksen mukaan Varsovan liiton joukot jäivät maahan toistaiseksi ja maan johto palasi Prahaan. Miehitys johti Tšekkoslovakian vähittäiseen ”normalisointiin” eli uudistusten peruuttamiseen. Lähes ainoa Prahan kevään aikainen uudistus, joka jäi pysyväksi, oli maan jako kahteen osavaltioon, Tšekkiin ja Slovakiaan. TKP:n johto syrjäytettiin asteittain. Dubček erotettiin puoluejohdosta vuonna 1969 ja puolueesta vuonna 1970. Puolue joutui tiukasti Moskovasta johdetulle linjalle. Puolueen johtajaksi tuli Gustáv Husák, joka oli Dubčekin tavoin slovakki. Tšekkoslovakia
Kun Tšekkoslovakian tasavalta perustettiin 1918 (myös Tšekko–Slovakia 1918–1920) siihen liitettiin kaksi historialtaan hyvin erilaista aluetta: toisaalta historiallisesti Böömin kuningaskunnan yhteyteen kuuluneet maat (joita olivat Böömin lisäksi Määri ja osa Sleesiaa), toisaalta Slovakia ja Karpatorutenia. Böömin kuningaskunta oli keskiajalla ollut keskeinen osa Pyhää saksalais-roomalaista keisarikuntaa, kun taas nykyisen Slovakian alue ja Karpatorutenia olivat kuuluneet Unkarin kuningaskuntaan. 1500-luvulla molemmista kuningaskunnista tuli Habsburgien valtakunnan osia. Kun Unkari sai vuonna 1867 tämän valtakunnan sisällä autonomisen aseman, Slovakia ja Karpatorutenia jäivät Itävalta-Unkarin kaksoismonarkian unkarilaiselle puolelle, kun taas Böömin, Määrin ja Sleesian asioista päätettiin Wienissä. Tšekin koripallomaajoukkue
Tšekkoslovakian jakauduttua Tšekki muodosti oman maajoukkueensa. Itsenäinen Tšekki eteni ensimmäistä kertaa EM-kilpailuihin vuonna 1999. Maa sijoittui kuudentoista maan turnauksessa kahdenneksitoista ja joukkueen pelaajista Luboš Bartoň oli turnauksen pistetilastossa toinen (18,7/ottelu). Seuraavan kerran Tšekki selviytyi arvokisoihin vuonna 2007. Tällöin maa sijoittui EM-kisoissa kolmanneksitoista hävittyään kaikki alkusarjan ottelunsa. Vuonna 2013 Tšekki pelasi jälleen EM-kisoissa. Se voitti alkulohkossaan Georgian ja Puolan mutta hävisi isäntämaa Slovenialle sekä Espanjalle ja Kroatialle eikä päässyt jatkoon ja sijoittui turnauksessa 13:nneksi. Protektoraatti
Toista maailmansotaa ennen natsi-Saksa jakoi Tšekkoslovakian itsenäiseksi Slovakiaksi sekä Tšekinmaan käsittäväksi ja miehitystä tarkoittavaksi Böömin ja Määrin protektoraatiksi, jota johti käskynhaltijana valtakunnanprotektori. Burgenland
Ennen vuotta 1920 Burgenland kuului Unkariin. Rauhan­neuvotteluissa ensimmäisen maailman­sodan jälkeen sitä ehdotettiin myös liitettäväksi Tšekkoslovakiaan, jolloin se olisi muodostanut pääosan Tšekin käytävää, mutta se päädyttiin liittämään Itävaltaan. Saksan valtakunnan siviilihallinto toisen maailmansodan aikana
Tšekkoslovakian tultua purkautuneeksi se jakautui kolmeen osaan: Sudeettien valtakunnanpiiriin, joka saksankielisenä ja saksalaismielisenä alueensa liitettiin Saksan valtakuntaan. Slovakia julistautui itsenäiseksi ja jäljelle jääneistä entisen Tšekkoslovakian alueista muodostettiin Böömin ja Määrin protektoraatti. Tšekit
Tšekit eli tšekkiläiset () ovat etninen ryhmä, jonka jäsenet asuvat pääosin Tšekissä. Suurin osa puhuu äidinkielenään länsislaavilaista tšekin kieltä, joka on läheistä sukua slovakille. Tšekki
Tšekki on yksi entisen itäblokin vauraimpia ja menestyksekkäimpiä maita. Se oli tätä jo ennen kommunismia, maan vauraus oli syntynyt paljon aiemmin. Teollistuminen alkoi jo 1800-luvulla, ja Böömi ja Määri olivat Itävalta-Unkarin teollistuneimpia alueita.
Nykyisin tärkeimmät teollisuudenalat ovat raskas teollisuus, konepajateollisuus, rauta- ja terästuotanto, metallituotteet, kemikaalit, elektroniikka, ajoneuvot, tekstiilit, lasi, keramiikka ja lääkkeet. Volkswagen-konsernin 1991 ostama Škoda Auto on pyrkinyt eroon sosialistisen ajan kehnosta maineestaan varsin menestyksekkäästi. Tšekin lentokonetehdas Aero on pystynyt ylläpitämään lentokonetuotantonsa. Evektor-Aerotechnik on puolestaan kevytilmailun koneiden markkinajohtajia. Tšekin historia
Ennen toista maailmansotaa Saksa liitti itseensä länsivaltojen suostumuksella (syyskuun 1938 Münchenin sopimus) Tšekkoslovakian saksalaisenemmistöiset niin sanotut sudeettialueet. Pian tämän jälkeen Saksa miehitti jäljelle jääneen Tšekin ja muodosti tšekkien asuinalueesta Böömin ja Määrin valtakunnanprotektoraatin ("Reichsprotektorat Böhmen und Mähren"), joka oli Saksan hallinnon alainen, samalla kun Slovakiasta tuli muodollisesti itsenäinen Saksan vasallivaltio. Protektoraatin johtaja oli SS:n tiedustelupalvelun SD:n johtaja Heydrich kunnes hänet brittiläis-tšekkoslovakialaisessa operaatiossa 27. toukokuuta 1942 surmattiin. Toisen maailmansodan lopussa Prahassa olleet Vlasovin saksalais-venäläiset joukot kääntyivät saksalaisia vastaan ja kaupungissa taisteltiin lyhyen aikaa. Kenraali Pattonin johtama 3. armeija vapautti Tšekkoslovakian läntisimmät osat ja puna-armeija loput. Amerikkalaisjoukot vetäytyivät Neuvostoliiton kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tšekki
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Itävaltaan kuuluneista Böömin kruunun maista sekä Unkarin slovakialaisesta alueesta, Ruteniasta ja muistakin Unkarin alueista muodostettiin uusi Tšekkoslovakian valtio. Sen ensimmäiseksi presidentiksi tuli Tomáš Masaryk ja pääkaupungiksi Praha. Valtioon jäi erittäin suuri saksalaisvähemmistö. Tšekkoslovakian miehitys (1939)
Tšekkoslovakian miehitys oli ennen toista maailmansotaa Natsi-Saksan suorittama sotilasoperaatio, jossa Tšekkoslovakia miehitettiin. Miehitys tapahtui 14.–15. maaliskuuta 1939, jolloin Saksan armeija ylitti rajan sudeettialueiden kautta ja valtasi nopeasti Böömin ja Määrin alueet. Tšekkoslovakian armeija ei tehnyt miehityksen aikana merkittävää vastarintaa lukuun ottamatta pieniä kahakoita Moravská Třebován kaupungissa ja Čajánekin kasarmien puolustustaistelua Frýdek-Místekin kaupungissa. Miehityksen seurauksena Tšekkoslovakian presidentti Edvard Beneš joutui maanpakoon. Myöhemmin Unkarin armeija hyökkäsi Slovakiaan, ja osa vallatuista alueista liitettiin Unkariin. Tšekin alueesta muodostettiin Saksaan kuuluva Böömin ja Määrin protektoraatti ja Slovakiasta tehtiin Itsenäinen Slovakian tasavalta, joka oli todellisuudessa saksalaisten hallitsema nukkevaltio. Tšekkoslovakian elokuva
Kun Tšekkoslovakia itsenäistyi vuonna 1918, elokuva koettiin tärkeäksi kansallisen identiteetin tekijäksi. Niinpä valtio päätti tukea elokuvaa erinäisin toimin, joissa jopa painostettiin laatuelokuvaa. Elokuvateatterit (joita oli hiukan yli tuhat) määrättiin esimerkiksi esittämään ainakin kahdeksan kotimaista elokuvaa vuodessa. Tšekkoslovakia olikin teatterien suhteen Euroopan kehittyneimpiä maita 1930-luvulla: niitä oli yksi jokaista 8 000 kansalaista kohden, kun esimerkiksi Puolassa niitä oli yksi jokaista 70 000 kansalaista kohden. Tuotanto kasvoi 1930-luvulla kahdeksasta elokuvasta 54:ään vuodessa. Kun kilpailu ulkomaisia elokuvia vastaan oli aluksi täysin epätasaista, omavaraisuuden aste kasvoi koko ajan. Americana- ja Biographia-yhtiöt muodostivat A + B-studion 1921, Karel Lamac taas Kavalírka-studion vuonna 1924, ja nimenomaan ensiksi mainittu teki 1920-luvun arvostetuimpia elokuvia). Vuonna 1933 perustettiin Barrandovin studiot. 1. česká hokejová liga
1. česká hokejová liga on Tšekin toiseksi korkein sarjataso jääkiekossa. Liiga on perustettu kotimaansa itsenäistyttyä vuonna 1993. Tšekkoslovakian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue
Tšekkoslovakian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue edusti Tšekkoslovakiaa jääkiekon alle 20-vuotiaiden miesten maaotteluissa vuosina 1973-1993. Tšekkoslovakian kahtia jakautumisen jälkeen Tšekki peri paikan pääsarjassa ja Slovakia joutui aloittamaan C-sarjan karsinnoista lähtien. Slovakki
Sanastoltaan slovakki on hyvin lähellä tšekkiä. Perussanasto taas on yhteistä lähes kaikille slaavilaisille kielille (ks. esim. lukusanat alla). Tšekin kielen vahvan kirjallisen tradition vuoksi tšekkiläistä lainasanastoa on paljon, myös niin sanottuja käännöslainoja. Lainasanastoa on runsaasti myös latinasta ja saksasta, jonkin verran unkarista ja romaniasta. Toisin kuin tšekissä, slovakin kielen uudistamisessa on kiinnitetty huomiota omaperäisyyteen luomalla neologismeja muun muassa murresanojen avulla. Tšeka
Helmikuussa 1922 Tšeka liitettiin osaksi Venäjän "sisäasiainkansankomissariaattia" (lyh. "NKVD", käytännössä sisäasiainministeriö) nimellä "Valtion poliittinen hallinto", lyh. "GPU". Seuraavana vuonna siitä tuli koko Neuvostoliiton kattava "Valtion yhdistynyt poliittinen hallinto", lyh. "OGPU". Džerzinski johti salaista poliisia kuolemaansa 1926 asti. Tšekistien alkuperäinen tinkimättömyys ja vallankumouksellinen henki säilyi nimenmuutoksista huolimatta aina Neuvostoliiton kaatumiseen saakka. Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1939
Uusinta MM-pronssista ja Euroopan mestaruudesta:
Euroopan mestaruus ratkaistiin kolmisen viikkoa varsinaisten kisojen jälkeen, jolloin mitalisarjassa tasapisteisiin päätyneet Sveitsi ja Tšekkoslovakia kohtasivat Baselissa, jossa noin 16.000-päinen yleisö näki Sveisin voittavan kolmannen Euroopan mestaruutensa. Myös aiemmat mestaruudet olivat kotikisoista - 1926 ja 1935. Kymmenen päivää ottelun jälkeen Tšekkoslovakia lakkasi olemasta itsenäinen valtio. Se jakautui Saksaan kuuluvaan Böömin ja Määrin protektoraattiin ja itsenäiseen Slovakiaan. Tšekin Fed Cup -joukkue
Tšekin Fed Cup -joukkue edustaa Tšekkiä Fed Cupissa. Se toimii Tšekin tennisliiton alaisuudessa. Tšekki osallistui Fed Cupiin ensimmäisen kerran vuonna 1963. Kaiken kaikkiaan Tšekki on pelannut 139 maaottelua, joista voittanut 103 ja hävinnyt 36. Mestaruuksia sillä on kymmenen kappaletta, joista viisi ensimmäistä tuli maan ollessa Tšekkoslovakia. Tšekin käytävä
On epätodennäköistä, että slaavilaisvaltiot olisivat saaneet tämän ehdotuksen hyväksytyksi käyttämällä kansojen itsemääräämisoikeusperiaatetta. Alueella oli 1 171 000 asukasta, joista 662 000 oli unkarilaisia, 220 000 slaaveja ja 289 000 muita, jotka olivat enimmäkseen saksalaisia. Tšekkiläisten mukaan käytävän tarkoitus oli erottaa saksalaiset Itä- ja Keski-Euroopasta. He myös mainitsivat, että tämä järjestely hyödyttäisi Ranskaa. Useimmat spekuloivat, että tarkoitus oli antaa Tšekkoslovakialle suurempi osa Tonavasta, jotta Bratislavasta voitaisiin tehdä suuri satama joelle. Tämä olisi eristänyt Unkaria vieläkin enemmän. Tšekkoslovakian edustajat väittivät, että Bratislava oli Slovakian muinainen pääkaupunki, jättäen kertomatta, että Bratislava oli neljäsataa vuotta Unkarin pääkaupunki. Košice
Tšekkoslovakian perustamisen jälkeen 1918 se liitettiin Tšekkoslovakiaan. Koko eteläisen Slovakian mukana se liitettiin Unkariin vuoden 1938 Wienin päätöksellä sen jälkeen, kun Saksa oli miehittänyt sudeettialueet. Operaatio Barbarossan käynnistyttyä kesäkuussa 1941 Neuvostoliitto pyrki pitämään yllä rauhaa Unkarin kanssa, mutta 26. kesäkuuta tunnistamattomat lentokoneet pommittivat kaupunkia. Unkarin valtionhoitaja Miklós Horthy sai siitä syyn lähteä sotaan Neuvostoliittoa vastaan. Lentokoneet saattoivat olla eksyneitä neuvostoliittolaisia, slovakkien lentämiä saksalaisia tai saksalaisten järjestämä provokaatio. Kaupunki palautettiin 1944 Slovakialle. Keväällä 1945 siellä toimi Tšekkoslovakian hallitus ja Slovakian kansallisneuvosto. 5. huhtikuuta 1945 Košicessa julistettiin uuden Tšekkoslovakian hallitusohjelma, ns. Košicen ohjelma. Peruskirja 77
Peruskirja 77 (tšek. ja slov. Charta 77) oli epämuodollinen tšekkoslovakialainen kansalaisliike, joka kritisoi poliittista ja valtiovaltaa ihmis- ja kansalaisoikeuksien rikkomisesta, vaikka Tšekkoslovakia oli sitoutunut niihin Helsingin ETY-kokouksessa 1975. Hallitseva kommunistipuolue pyrki vuoden 1968 Tšekkoslovakian miehityksen jälkeen "normalisoimaan" maan politiikkaa eli palauttamaan sen Neuvostoliiton määrittelemiin rajoihin. Peruskirja 77 -liike toimi 1977–1992. Se sai nimensä Peruskirja 77 -nimisestä julistuksesta, joka julkaistiin 1. tammikuuta 1977 ja painettiin pian monissa länsieurooppalaisissa lehdissä. Allekirjoittajat olivat toisinajattelijoita, jotka joutuivat hankaluuksiin hallitsevan järjestelmän kanssa. Toiminnan voi siten rinnastaa kansalaisoikeusliikkeisiin. Tšekin jalkapallomaajoukkue
Niinä aikoina, kun Tšekki oli osa Tšekkoslovakiaa, selviytyi Tšekkoslovakian maajoukkue kahdesti MM-kisoissa hopealle (1934 ja 1962). Maan jakauduttua Tšekin ja Slovakian tasavaltoihin molemmat maat ryhtyivät pelaamaan omilla maajoukkueillaan. Tšekkoslovakian jääkiekkoliiga
Tšekkoslovakian liiga () oli Tšekkoslovakiassa vuosina 1930–1993 pelattu jääkiekkosarja. Tšekkoslovakian hajottua sarjakin jakautui Slovakian Extraligaksi ja Tšekin Extraligaksi. Slovakia
Slovakia on kuulunut vuosisatojen varrella Suur-Määrin ja Unkarin ja sitä kautta Habsburgien valtapiiriin. Se on ollut yhdessä Tšekin kanssa osa Tšekkoslovakiaa kahdesti: 1918–1939 ja 1945–1993. Toisen maailmansodan aikana kansallissosialistit tukivat sen näennäistä itsenäisyyttä, mistä monet slovakit joutuivat myöhemmin kärsimään Tšekkoslovakian kommunistivallan aikana. Tšekin ja Slovakian ortodoksinen kirkko
Tšekin ja Slovakian ortodoksinen kirkko sai Konstantinopolin ekumeeniselta patriarkaatilta autokefalian vuonna 1998. Kirkkoa johtaa Prahan arkkipiispa ja koko Tšekin ja Slovakian maan metropoliitta Kryštof yhdessä kolmen hiippakuntapiispan kanssa. Kirkon alaisuudessa toimii yksi munkkiluostari ja yksi nunnaluostari ja kirkolla on jäseniä noin 150 000. Slovakian sosialistinen tasavalta
Prahan kevään jälkeen 1968 Tšekkoslovakiassa suunnitteilla olleet ja tehdyt uudistukset pysäytettiin ja palautettiin. Ainoa poikkeus oli maan muuttaminen liittovaltioksi. Tšekkoslovakian jako Tšekin ja Slovakian sosialistiseen tasavaltaan astui voimaan 1. tammikuuta 1969. Liittovaltio oli vain näennäinen, sillä todellista valtaa piti kommunistinen puolue. Letov
Letov on Tšekin tasavallan, ja oli Tšekkoslovakian kansantasavallan, vanhin lentokonetehdas. Sen perusti puolustusministeriö vuonna 1918. Se alkoi toimintansa huoltamalla ja korjaamalla uuden tasavallan käyttöön tulleet maan Itävalta-Unkarilta perimät lentokoneet. Koillis-Eurooppa
Koillis-Eurooppa on eri yhteyksissä eri tavoin määritelty Euroopan koillisia osia tarkoittava alueellinen käsite. Sopimuksessa Afrikan ja Euraasian muuttavien vesilintujen suojelemisesta sillä tarkoitetaan Uralin länsipuolista Pohjois-Venäjää. Joissakin yhteyksissä mukaan saatetaan lukea myös Suomi ja Baltian maat. Eräässä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston kyselyssä Koillis-Euroopan muodostavat Tšekin tasavalta, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Puola, Slovakia ja Slovenia. Tšekin talous
Toisen maailmansodan jälkeen sosialistimaat olivat tiiviisti riippuvaisia Neuvostoliitosta. Tšekkoslovakia oli itäblokin vaurain maa, mutta se jäi jälkeen muusta maailmasta. Kommunistimaiden talousyhteistyön purkautuessa vuonna 1991 Tšekin teollisuus menetti perinteiset markkinansa kommunistimaissa.