Kuinka monta eri eläinlajia Ähtärin eläinpuistossa on?
Ähtärin eläinpuisto
Eläinpuistossa on noin 60 eläinlajia, joista suurin osa on talviseen ilmastoon sopeutuneita lajeja. Karhujen lisäksi puistossa on esimerkiksi ahmoja, susia ja ilveksiä sekä erittäin uhanalaisia lumileopardeja, jotka Korkeasaaren eläintarha lahjoitti Ähtärin eläinpuistolle 30-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 2003. Lisäksi puistossa on useita lintulajeja. Ähtärin eläinpuisto
Ähtärin eläinpuisto on Suomen vanhin luonnonmukainen eläinpuisto. Puistossa on noin 60 eri eläinlajia, joista tunnettuja ovat erityisesti karhut. Suurin osa eläimistä on havumetsävyöhykkeelle tyypillisiä lajeja.
Okapin eläintensuojelualue
Okapien lisäksi puistossa elää monia muitakin uhanalaisia lajeja, kuten metsänorsuja ja 13 lajia apinoita. Maretarium
Maretariumissa on noin 60 lajia kaloja sekä äyriäisiä kaikkiaan non 1700 yksilöä. Maretariumin kalat on saatu eri puolilta Suomea. Valtaosa lohikaloista on Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksen kalanviljelylaitoksilta, muun muassa Laukaasta ja Taivalkoskelta. Uudenmaan ja Kaakkois-Suomen ympäristökeskusten hoito- ja koekalastuksista on osa särkikaloista. Myös Kotkan seudun kalastajilta ja sukeltajilta on saatu kaloja ja villasaksirapuja, henkilökunta on täydentänyt myös lajistoa. Teide
Kansallispuistossa elää useita selkärangattomien eläinten lajeja, joista 40 % on endeemisiä Kanarian lajeja, ja 70 lajia tavataan vain tässä kansallispuistossa. Selkärankaislajeja on sen sijaan melko vähän. Puistossa pesii kymmenen lintulajia. Liskoja on kolme endeemistä lajia. Puiston ainoita alkuperäisiä nisäkkäitä ovat lepakot. Muut nisäkäslajit ovat tulokkaita: kotihiiri, rotta, mufloni ja villiintynyt kotikissa sekä pohjoisafrikkalainen välimerensiili ("Atelerix algirus"). Kultapanda
Kultapandoja on monissa eläintarhoissa ympäri maailmaa, Suomessa sekä Korkeasaaren eläintarhassa että Ähtärin eläinpuistossa. Ähtäriin ensimmäinen kultapandanaaras saapui kesäkuussa 2015. Isle Royalen kansallispuisto
Isle Royalen kansallispuisto on tunnettu erityisesti susi- ja hirvikannoistaan. Puistossa on noin 25 sutta ja noin tuhat hirveä. Määrät ovat kuitenkin vaihdelleet paljon. Joskus saaren eläimet muuttavat kylminä talvina jäätynyttä järveä pitkin Kanadan puolelle. Susien ja hirvien avulla on tutkittu saalistaja-saalis-käyttäytymistä ja -suhdetta. Kansallispuiston muihin eläimiin kuuluu muun muassa kettuja, majavia ja oravia. Lisäksi Isle Royalessa asuu suuri määrä erilaisia kala- ja lintulajeja. Sen hyönteisiin kuuluvat esimerkiksi hyttyset ja mäkärät. Flowpark
Vuonna 2014 Flowpark Oy avasi kaksi uutta puistoa franchising-mallilla. Ensimmäinen näistä avattiin vappuna 2014 Vierumäelle ja toinen kesäkuussa 2014 Ähtäriin, Ähtärin eläinpuiston viereen. Kesäkuussa 2015 avattiin viides Flowpark Tampereelle, Varalan urheiluopiston alueelle, ja heinäkuussa 2015 avattiin kuudes puisto Ahvenistossa, Hämeenlinnassa. Tây Nguyên
Alueella elää monia harvinaisia eläimiä: bantengi, gauri, tiikeri, aasiannorsu ja puhveli. 
Niitä suojaamaan on perustettu viisi kansallispuistoa: Chư Mom Rayn kansallispuisto, Kon Ka Kinhin kansallispuisto, Yok Đônin kansallispuisto, Chư Yang Sinin kansallispuisto ja Bidoup Núi Bàn kansallispuisto. Kerinci Seblatin kansallispuisto
Puistossa elää useita eläinlajeja. Nisäkkäitä on kirjattu 85 ja lintuja 370 lajia. Äärimmäisen uhanalaisista nisäkäslajeista puistossa elää rottasiileihin kuuluva "Hylomys parvus", sumatrankaniini, sumatrantiikeri, sumatransarvikuono. Linnuista statuksen äärimmäisen uhanalainen on saanut sumatrankäki. Puisto tunnetaan erityisesti hyvästä sarvikuonopopulaatiostaan. Sumatransarvikuonoja asuu puistossa noin 250–500 yksilöä. Tiikeri- ja sarvikuonopopulaatiot kärsivät kuitenkin siitä, että kansallispuiston raja halkaisee lajien asuinalueet. Gunung Tujuhin järvellä on mielenkiintoisia sammakkoeläin- ja hyönteispopulaatioita. Lisäksi Kerinci Seblatin kansallispuistosta on tehty havaintoja ns. Pendek-miestä, jota pidetään kryptozoologisena olentona. Lahemaan kansallispuisto
Kansallispuistossa on havaittu 24 kala-, 50 nisäkäs-, 222 lintu- ja yli 800 kasvilajia. Aarnialueille voi mennä vain oppaan kanssa. Kyproksen tasavalta
Kyproksen kasvilajien kartoitus on käynnissä. Siellä on tavattu jo eri kasvilajia ja niiden alalajia, joiden joukossa 140 kotoperäistä lajia. Kyproksen eläinkuntaan kuuluu noin 30 nisäkäslajia, 25 matelijaa ja sammakkoeläintä, 370 lintulajia, 250 kalajalia ja suunnilleen hyönteislajia. Se sijaitsee tärkeän lintujen muuttoreitin varrella. Hanhikorppikotka, joka oli aikaisemmin saarella yleinen, on nyt erityisen suojelun kohteena. Patvinsuon kansallispuisto
Eläimistö on erämainen ja siihen kuuluu paljon suolla viihtyviä ja pohjoisia lajeja. Suurpedot elävät alueella. Karhun kanta on runsas ja susi, ilves ja ahmakin kuuluvat eläimistöön. Karhu esiintyy puiston logossakin. Pohjois-Karjalan majavakanta on saanut alkunsa puiston Nälämäpuroon vuonna 1945 istutetuista kanadanmajavista. Puiston majavakanta on nykyisin noin 20–30 majavaa ja niiden patoja on lähes joka purossa. Saukko esiintyy myös alueella. Linnustoon kuuluvat muun muassa kuikka, kaakkuri, laulujoutsen, metsähanhi, kurki, ampuhaukka, sinisuohaukka, kapustarinta, suokukko, pikkusieppo, idänuunilintu ja sinipyrstö. Petolinnut ja kanalinnut ovat yleisiä. Kalasääksiä pesii alueella useita pareja. Patvinsuolla näyttäytyi 17.–18. toukokuuta 2006 todellinen huippuharvinaisuus: idänturturikyyhky. Lintuja ja muita eläimiä voi tarkkailla myös lintutornista ja kahdelta lintulavalta: Patvinsuolla on Teretinniemen lintutorni, Lahnasuon laidassa ja Surkansuolla on lintulavat. Sienikunnasta alueella tavataan muun muassa harvinaisia kääpälajeja. Hyönteisistä alueella esiintyy muun muassa vanhojen kangasmetsien lajistoon kuuluvat korpikolva, liekohärkä, isokelokärsäkäs ja nahkuri sekä palaneissa metsissä viihtyvät lajit, kuten palolatikka, jotka ovat Suomessa vaarantuneita. Käävistä alueelta löytyy esimerkiksi harvinaiset kalkkikääpä, sitruunakääpä ja violettinuijakas. Benin
Pendjarin kansallispuisto Beninin luoteisosassa yhdistyy Nigerin W-kansallispuistoon. Siellä on virtahepoja, leijonia, puhveleita, elefantteja, apinoita, antilooppeja ja yli 300 lajia lintuja. Ähtärin eläinpuisto
Mimmi on Ähtärin eläinpuistossa asuva ruskeakarhu, joka tunnetaan venyttelyliikkeistä, jotka jotkut luokittelevat joogaksi. Pirinin kansallispuisto
Nisäkäslajeja puistosta löytyy 45, mikä on noin 50% koko Bulgarian nisäkkäistä. Näihin kuuluu mm. villivuohi ja karhu. Tampereen eläintarha
Eläintarhan rakentaminen maksoi lähes viisi miljoonaa markkaa. Muita eläimiä saatiin lahjoituksina Euroopan eläintarhoilta ja osa ostettiin. Leijonien nimet Tam ja Pere valittiin kansanäänestyksellä. Eläintarha avautui yleisölle 1. heinäkuuta 1964. Nähtävillä oli kaikkiaan 60 eläintä, leijonien lisäksi susia, karhuja, mäyriä, kettuja, puumia, aasi ja apinoita. Vuonna 1965 lajimäärä kasvoi 25:een. Ensimmäisenä vuonna tarhassa vieraili 90 000 ihmistä, seuraavana jo 150 000. Kävijämäärä pysyi yli 100 000:ssa eläintarhan loppuun saakka, lukuun ottamatta viimeistä vuotta. Ba Bển kansallispuisto
Puistossa elää karhuja, tiikereitä ja apinoita, joista harvinaisin on tonkininpystynenäapina "Rhinopithecus avunculus". Puisto tunnetaan myös 350 perhoslajistaan. Siellä järjestetään veneretkiä, jolla pääsee katsomaan luolia, vesiputouksia ja etnisten vähemmistöjen asuttamia kyliä. Bratislavan eläintarha
Vuonna 2008 eläintarhassa oli 983 eläintä, jotka kuuluivat 157 lajiin. Niistä tunnetuimpia ovat kissaeläimet, jotka ovat myös lisääntyneet tarhassa: eteläafrikkalaiset leijonat, valkoiset bengalintiikerit, jaguaarit ja Sri Lankasta tuodut leopardit. Tarhassa on myös sarvikuonoja, seeproja, kirahveja ja kenguruita sekä terraarioita ja akvaarioita. Vuonna 2008 eläintarhassa kävi 203 000 vierasta. Suomi
Eläinmaantieteellisesti Suomi kuuluu palearktiseen alueeseen, jonka eläimistö on tyypillistä pohjoiselle havumetsävyöhykkeelle. Nisäkkäitä on tunnistettu kaikkiaan yli 60 lajia, joista yleisiä ovat muun muassa orava, metsäjänis ja kettu. Suurista nisäkäslajeista esiintyvät karhu, susi, hirvi ja peuran alalajit metsäpeura ja poro, joka on kesytetty tunturipeurasta. Lintulajeja on havaittu 472, joista suurin osa on muuttolintuja. Kalalajeja on yli 70, matelijalajeja viisi ja sammakkoeläinlajeja viisi. Big Bendin kansallispuisto
Puisto tunnetaan monimuotoisesta geologiastaan. Sen vaihtelevissa elinympäristöissä elää suuri määrä kasvi- ja eläinlajeja. Kasveja on yli 1200 lajia (joista kaktuksia noin 60). Eläimistöön kuuluu 11 lajia sammakkoeläimiä, 56 lajia matelijoita, 40 lajia kaloja, 75 lajia nisäkkäitä, 450 lajia lintuja ja noin 3600 lajia hyönteisiä. Kaktusten, lintujen ja lepakoiden lajimäärät ovat suuremmat kuin missään muussa Yhdysvaltojen kansallispuistossa. Minskin eläintarha
Minskin eläintarha () on Valko-Venäjän pääkaupunki Minskin kaakkoisosassa toimiva eläintarha. Se perustettiin vuonna 1984, ja sille on varattu 42 hehtaarin alue. Edustettuina on yli 160 eri eläinlajia, joihin kuuluvat muiden muassa huuhkajat, karhut, egyptinkoirankuonolepakot ja laamat. Minskin eläintarha osallistuu useisiin luonnonsuojelu- ja jalostushankkeisiin. Se myös tarjoaa eläinmaailmaan perehdyttäviä kursseja. Ratsastusopetukseenkin on mahdollisuus, ja lomien aikana järjestetään paljon aktiviteetteja, kuten teatteriesityksiä, kilpailuja, hevosnäytöksiä, workshopeja ja kyselyjä. Ahma
Monet yksityiset järjestöt, kuten vuonna 1996 perustettu The Wolverine Foundation, ovat keskittyneitä ahmojen suojelemiseen ja tutkimiseen. Lisäksi moni eläintarha ja eläinpuisto, kuten Korkeasaari ja Ranuan eläinpuisto, osallistuvat ahmojen suojeluun eurooppalaisten eläintarhojen suojeluohjelman kautta. Aikaisemmin ahmojen lisääntyminen tarhaoloissa oli harvinaista. Esimerkiksi juuri Ranualla syntyi ahman pentu viimeksi vuonna 2014 ja sitä ennen vuonna 2003. Nykyisin tarhoissa on noin 70 ahmaa. Eurooppalaisten eläintarhojen suojeluohjelma pyrkii pitämään tarhakannan pitämään elinvoimaisena. Kultapanda
Kultapanda on aika sopeutuvainen elämään vankeudessa ja sitä näkeekin yleisesti maailman eläintarhoissa. Vuoteen 1992 mennessä vankeudessa oli syntynyt kultapandoja yli 300, ja ympäri maailman 85 eri eläintarhassa eli yli 300 kultapandaa. Kansainvälisen rekisterikirjan mukaan vuonna 2006 maailmassa oli yli 800 kultapandaa eri eläintarhoissa ja puistoissa. Luonto-Portti
kahdeksalla kielellä toteutetulle sivustolle on vuodesta 2008 lisätty lajeja niin, että niitä vuonna 2014 on lähes kaksituhatta. Lajeja on kasveja, lintuja, nisäkkäitä, perhosia, kaloja ja sieniä. Ulkomaisia lajeja on suunnilleen toiset kaksituhatta, mutta suomalaiset lajit on päätavoite. Attikan eläinpuisto
Matelijat lisättiin huhtikuussa 2001, niiden jälkeen Kreikan eläimistö vuonna 2002, afrikkalainen savanniosasto ( seeprat ja kirahvit) vuonna 2003, kissaeläimet ja savanniosan laajennus vuonna 2004, apinat vuonna 2005, gepardit, simpanssi ja gibbon, ja Somalian eläimiä esittelevä osa (kamelit ja aasit) vuonna 2008. Eläinkunta
Suppeassa taksonomiassa eläinkunta jaotellaan pääjaksoihin (vrt. kasvi- ja sienikuntien kaaret), joita nykytutkimuksen mukaan on 36 kappaletta, jotka sisältävät vielä olemassa olevia eliölajeja. Vanhemmissa lähteissä saatetaan onteloeläimet ("Coelenterata") vielä tunnistaa omaksi pääjaksoksi, mutta nykyisin se on yhdistetty polttiaiseläimiin. Tietyissä yhteyksissä eläinkunnan tieteellisestä nimestä saatetaan käyttää muotoa "Metazoa" tutumman "Animalian" sijasta. Tällä samalla termillä saatetaan myös viitata vain monisoluisiin, mutta useimmin sillä tarkoitetaan koko eläinkuntaa. Ähtärin eläinpuisto
Perustamisesta lähtien Ähtärin eläinpuiston tavoitteena on ollut rakentaa eläimille tilavat ja luonnolliset elinolosuhteet. Tämän vuoksi puistossa on ensisijaisesti vain pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeen lajeja. Maastoltaan ja kasvistoltaan vaihteleva 60 hehtaarin alue on antanut erinomaiset mahdollisuudet toteuttaa Euroopan eläintarhojen yhdistyksen EAZA:n perusajatuksia siitä, kuinka eläimiä on tarhattuina hoidettava. Lisäksi yksi eläinpuistojen ja -tarhojen tärkeimpiä tehtäviä on lisätä eläinlajien ja luonnon tuntemusta sekä jakaa kasvatuksellista tietoa. Ahvenanmaan maakunta
Ahvenanmaalla on omat ympäristösäännöksensä, joihin sisältyy erityisiä rauhoitusmääräyksiä. Riistalajeja lukuun ottamatta nisäkkäät (esimerkiksi saukko ja itämerennorppa) ja linnut ovat rauhoitettuja. Lisäksi maakunnan hallituksen päätöksellä on rauhoitettu neljä matelijaa, viisi sammakkoeläintä, yksi nilviäinen (ahmattikotilo), 15 perhoslajia, yksi kovakuoriainen (isolampisukeltaja) ja kaksi korentoa. Lajien suojelusta vastaa Ahvenanmaan maakunnan hallitus. Noin 50 kasvia on rauhoitettu, niiden joukossa ovat useimmat kämmekkälajit. Ahvenanmaalla on kaikkiaan 44 luonnonsuojelualuetta ja noin 30 luontopolkua. Tierpark Hagenbeck
Tierpark Hagenbeck on Hampurissa Saksassa oleva eläintarha. Eläintarhan perusti Carl Hagenbeck vuonna 1907. Se oli ensimmäinen eläintarha jossa eläimet olivat mahdollisimman luonnonmukaisessa ympäristössä.
Eläintarha on 25 hehtaarin suuruinen ja siellä 1 850 eläintä. Sen elefanttilauma on Euroopan suurin. Kolmårdenin eläinpuisto
Kolmårdenissa on tällä hetkellä noin sadan eri lajin 750 yksilöä, ja poikasia niille syntyy vuosittain noin 400. Ranuan eläinpuisto
Eläinpuistossa on jääkarhujen lisäksi myös ruskeakarhuja, susia, ilveksiä, saukkoja, ahmoja ja muita näätäeläimiä, majavia, useita hirvieläimiä kuten hirviä, poroja, ja peuroja, villisikoja, useita vesi- ja petolintulajeja, kuten sorsia, pöllöjä ja haukkalintuja sekä kyykäärmeitä. Luontotalo Arkki
Luontotalo Arkki on erikoistunut esittelemään Satakunnan luontoa ja eläimistöä. Sen kokoelmissa on satoja täytettyjä nisäkkäitä ja lintuja sekä linnunmunia. Lisäksi kokoelmat käsittävät useita tuhansia hyönteisnäytteitä. Niihin kuuluu muun muassa kaksi merkittävää perhoskokoelmaa. Kokoelmista osa on esillä museon perusnäyttelyssä, lisäksi toinen perhoskokoelma on erillisessä perhoshuoneessa. Perhoskokoelmassa on suomalaisten lisäksi myös trooppisia lajeja. Poloninyn kansallispuisto
Poloninyn kansallispuisto on ainutlaatuinen Slovakiassa, sillä alueelta löytyy monia lajeja, joita ei löydy muualta Slovakiasta. Kansallispuistossa on laskettu olevan noin 3600 selkärangaton- ja 294 selkärankaislajia, joista sammakkoeläimiä on 13, matelijoita 8, lintuja 198 ja nisäkkäitä 55. Kansallispuisto muodostaa Puolan puolen Bieszczadyn kanssa yhtenäisen alueen, ja esimerkiksi visentti- ja hirviyksilöitä vierailee Poloninyssä satunnaisesti. Etoshan kansallispuisto
Puistoa hallitsee 130 km pitkä ja lähes 50 km leveä suolapannu, joka täyttyy sadeaikana pohjoisesta Ambomaalta virtaavista vesiuomista, oshanoista, laajaksi järveksi, mutta muuttuu kuivan kauden aikana vähitellen rutikuivaksi, pölyäväksi suolatasangoksi. Sadekauden jälkeen järvelle muuttaa rannikolta pesimään tuhansia flamingoja ja pelikaaneja. Näiden lisäksi puistossa tavataan noin 340 lintulajia, 114 erilaista nisäkästä sekä 110 eri matelijaa. Norsujen, kirahvien, seeprojen sekä useiden antilooppi- ja gasellilajien lisäksi Etoshassa elää myös oma, kotoperäinen impala sekä harvinainen suippohuulisarvikuono. Port-Crosin kansallispuisto
Kansallispuisto on lintuharrastajien suosiossa. Siellä on tavattu 114 lintulajia, joista saarella pesii 21. Näiden joukossa on monia petolintuja. Serengetin kansallispuisto
Suuri laiduntajien määrä vaikuttaa myös alueen hyönteislajistoon. Lantakuoriaisia on ainakin sata lajia, ja yhdessä muiden makrohajottajien kanssa ne käsittelevät vuodessa puolitoista miljoonaa kiloa gnuiden lantaa. Heinäsirkkoja on löytynyt yli sata lajia. Metsäpeura
Ähtärin seudulla elää pieni, noin 25 yksilön suuruinen metsäpeurapopulaatio, joka on saanut alkunsa Ähtärin eläinpuistosta luontoon siirretyistä yksilöistä. Taman eläintarha
Taman eläintarha on eläintarha Hinon kaupunginosassa, Tokiossa, Japanissa. Eläintarhan pinta-ala on 52 hehtaaria ja se jakautuu aasialaiseen, afrikkalaiseen ja australialaiseen puutarhaan. Afrikkalaisten eläimien osalta eläintarhassa on onnistuttu pariuttamaan afrikannorsuja. Eläintarhan australialainen osa rakennettiin vuonna 1984 ja sen eläimistöön on perustamisestaan asti kuulunut muun muassa koala. Vuonna 1988 Taman eläintarhaan valmistui myös suuri hyönteisnäyttely. Eläintarhan palveluihin kuuluu muun muassa bussikierros leijona-aitauksessa. Singaporen eläintarha
Eläintarhan tunnetuin eläin oli sumatranoranki Ah Meng, jonka jälkeläisiä on syntynyt tarhassa jo kolmannessa sukupolvessa. Wichita
Sedgwick County Zoo esittelee noin 400 eläinlajia. Etiopia
Etiopian eläimistöön kuuluvat kaikki Saharan eteläpuolisen Afrikan tyypilliset eläinlajit, minkä vuoksi tätä aluetta kutsutaankin eläinmaantieteessä etiopialaiseksi vyöhykkeeksi. Hautavajoaman järvinen seutu on tunnettu virtahevoista ja runsaasta lintulajistosta, kuten flamingoista, haukoista ja korppikotkista. Etiopialaiseen maisemaan kuuluvat suurista lajeista leijona, gepardi, norsut, krokotiilit, sarvikuonot, kirahvi, gnuut, strutsi ja seeprat. Pienempikokoisista lajeista Etiopiassa elävät monet sivettieläimet, ketut ja hyeenat sekä useat kädellislajit. Arvioiden mukaan Etiopiassa elää 277 nisäkäs- ja 862 lintulajia sekä 200 matelija-, 148 kala- ja 63 sammakkolajia. Vain Etiopiassa tavattavia eli endeemisiä nisäkkäitä on 31, lintuja 21, matelijoita yhdeksän, kaloja neljä ja sammakkoja 24 eri lajia. Esimerkkeinä Simienin vuoristossa elävä etiopianvuorikauris, tselada ja simieninsakaali. Ankkalammin puisto
Kunnostuksen yhteydessä puistoon istutettiin uusia puita, viitisen sataa pensasta ja perennoja, kesäkukkia ja sipulikasveja. Kaikkiaan puistossa on yli 60 eri kasvilajia, mukaan lukien Suomen toiseksi suurin kirjovaahtera. Ankkalammessa asuu kesäisin joutsenpariskunta. Australian eläimistö
Valtaosa Australian kalalajeista on merikaloja. Mielenkiintoisia ryhmiä ovat muun muassa mureenat ja oravakalat, kuten myös merineulat ja merihevoset, joiden koiraat hautovat kumppaninsa munia siihen tarkoitetussa pussissa. "Epinephelinae"-alaheimon meriahvenia Australiassa asuu 80 lajia, näihin kuuluu jättimeriahven, yksi maailman suurimmista luukaloista, joka voi kasvaa jopa 2,7 metriä pitkäksi ja 400-kiloiseksi. Piikkimakrillien heimossa on 50 hopeista parvikalaa, joita pyydetään kaupallisesti. Isolla valliriutalla elää valtava määrä erilaisia pieni- ja keskikokoisia riuttakaloja, näitä ovat koralliahvenet, perhokalat, keisarikalat, tokot, kardinaaliahvenet, huulikalat, säppikalat ja välskärikalat. Riutalla elää myös useita myrkyllisiä kalalajeja kuten kivikala, pallokalat ja siipisimppu, joiden kaikkien myrkky voi tappaa ihmisen. Myrkyllisiä keihäsrauskulajeja on 11, joista suurin on isokeihäsrausku. Barrakudat kuuluvat riutan suurimpiin lajeihin. Suuria riuttakaloja ei kuitenkaan pidä syödä mahdollisen ciguatera-myrkytyksen vuoksi. Eritrea
Semenawi Bahrin kansallispuiston jyrkillä rinteillä on säilynyt ikivihreää trooppista sekametsää. Alue tunnetaan monipuolisesta linnustostaan. Vuoteen 2007 mennessä Eritreassa oli tavattu 570 lintulajia, ja uusia havaintoja tehdään edelleen. Nisäkkäiden tilanne ei ole yhtä valoisa. 1900-luvun puolivälissä Eritreassa tavattiin kaikkia Afrikan suuria eläimiä. Nykyisin on jäljellä enää 50–100 elefanttia. Leijonista on ajoittain havaintoja, mutta yhtään varmistettua tapausta ei ole ollut 20 vuoteen. Uhanalaisia abyssinian villiaaseja on alle 500. Leopardi on levinnyt laajalle, mutta niitä nähdään harvoin. Viljelijät tosin ilmoittavat petovahingoista, mutta osa niistä voi olla pienempien kissaeläinten tekemiä. Ylänköalueilla elää pahkasikoja ja paviaaneja. Yhdysvallat
Eläimistö on monipuolinen, ja sen näyttävimpiä lajeja ovat valkopäämerikotka, hirvi, myskihärkä, karibu, ahma, biisoni, harmaakarhu, puuma ja susi. Yhdysvaltojen manneralueella elää noin 460 matelija- ja sammakkoeläinlajia, joihin kuuluu alligaattoreita, kilpikonnia, liskoja, käärmeitä, sammakoita ja konnia. Lintuja on tavattu yli 800 lajia. Bioparco
Bioparco on Roomassa sijaitseva vuonna 1911 perustettu eläintarha. Siellä on lähes tuhat eläintä, jotka edustavat yli kahtasataa lajia. Bioparco kuuluu Euroopan eläintarhojen ja akvaarioiden yhdistykseen (EAZA). Yellowstonen kansallispuisto
Puiston lajistoon kuuluu nykyään myös noin 210 vieraslajia, ja niistä esimerkiksi voikukka on levittäytynyt koko puiston alueelle. Kaikkien vieraslajien kontrollointi ei ole realistista, ja puistossa pyritäänkin hallitsemaan erityisesti kaikista haitallisimpien lajien leviämistä. Vieraslajeihin lukeutuvat pelto-ohdake, koirankieli ja kenttätyräkki, jotka voivat paikoin syrjäyttää täysin puiston alkuperäisen lajiston. Lisäksi esimerkiksi päivänkakkara, jota eläimet eivät pysty käyttämään ravinnokseen, voi syrjäyttää alkuperäiset lajit niityillä. Päivänkakkaran leviämistä on pystytty onnistuneesti hillitsemään. Moskovan eläintarha
Eläintarhassa on 938 eri eläinlajia ja noin 1900 eläinyksilöä. ZIMS
ZIMS (lyhenne sanoista Zoological Information Management System) on kansainvälinen tietopankki uhanalaisista eläimistä. Se käsittää 6,8 miljoonaa eläinyksilöä ja yli 21 000 lajia. Tietokantaan kirjataan kaikki hoitokäynnit reaaliaikaisesti ja eläinlääkintätiedot. Järjestelmässä on myös kantakirjat noin 500 uhanalaiselle lajille. Tietokannassa on 74 000 potilastietoa ja 167 miljoonaa hoito-ohjetta. Järjestelmässä uhanalaisen eläimen kantakirjalla on aina vastuueläintarha, joka sitä ylläpitää. Esimerkiksi Korkeasaaren eläintarhassa on kierteissarvivuohen kantakirja. Tzoumérkan, Peristérin ja Árachthoksen rotkon kansallispuisto
Kansallispuistossa elää suojelluista nisäkkäistä muun muassa karhuja ("Ursus arctos"), gemssejä ("Rupicapra rupicapra") ja saukkoja ("Lutra lutra"). Linnustoon kuuluu 145 eri lintulajia, mukaan lukien maakotka ("Aquila chrysaetus") ja hanhikorppikotka ("Gyps fulvus"). Tayronan kansallispuisto
Puistossa tavataan tiikerikissoja, apinoita ja kolmesataa lintulajia. Meressä elää satoja erilaisia kaloja, koralleja ja selkärangattomia. Krâvanhvuoret
Alueella elää yli sata nisäkäslajia. Sieltä ei tunneta kotoperäisiä lajeja, mutta monet uhanalaiset lajit kuten tiikeri, aasiannorsu ja puuleopardi ovat löytäneet sieltä turvapaikan. Lintulajeja on ainakin 450, joiden joukosta tunnetaan jo kaksi kotoperäistä lajia. Azerbaidžan
Azerbaidžanin pienestä pinta-alasta huolimatta siellä on monenlaisia ilmasto- ja kasvillisuusvyöhykkeitä subtrooppisesta vuoristokasvillisuuteen, ja tämä on johtanut etenkin lintulajiston monimuotoisuuteen. Siellä on havaittu noin 365 lintulajia flamingoista ja kotkista mehiläissyöjiin. Harvinaisiin nisäkkäisiin kuuluvat kuhertajagaselli ("Gazella subgutturosa") ja kaukasianvuorikauris. Kaikkiaan maassa elää 97 nisäkäslajia, 67 matelija- ja sammakkoeläinlajia 97 kalalajia ja yli 15 tuhatta lajia selkärangattomia. Pohjanmeri
Pohjanmerellä tavataan ympäri vuoden noin 10 miljoonaa merilintua. Sen rannoilla pesii kesäisin 28 eri lintulajia ja kaikkiaan yli 4 miljoonaa lintua, ja etenkin Vattimeri on tärkeä muuttolintujen levähdysalue. Monet linnuista muuttavat syksyllä etelämmäksi, mutta niiden tilalle tulee muita lajeja pohjoisesta ja lännestä. Lintukannat ovat kooltaan varsin suuria ja ne ovat kasvaneet tasaisesti koko 1900-luvun ajan: esimerkiksi yli puolet maailman isokihuista ja kalatiiroista elää Pohjanmerellä. Ähtärin eläinpuisto
Ähtärin pandataloa alettiin rakentaa helmikuussa 2017. Sisätila on noin 2400 neliötä ja ulkopiha on noin 3000 neliötä. Sisätilan olosuhdevaatimukset olivat haasteelliset, koska kyseessä on kasvihuonetyyppinen ilmasto. Sisäilman kosteudet oli tarkasti määritelty ja lämpötilat ovat tarkasti hallinnassa, jotta kasvillisuus pysyy kunnossa. Pandatalon kiipeilyalue on suunniteltu muistuttamaan paljon pandojen luonnollista ympäristöä. Talossa kuluu paljon bambua, jota Ähtärin eläinpuisto tilaa hollantilaiselta kasvihuoneelta. Vireillä on hanke pandoille sopivan bamburavinnon viljelemiseksi Ähtärissä. Khao Kheowin eläinpuisto
Khao Kheowin eläinpuisto sijaitsee Thaimaassa, noin 45 minuutin ajomatkan päässä Pattayalta. Siellä on yli kahdeksantuhatta eläintä, jotka kuuluvat noin kolmeensataan lajiin. Puisto tunnetaan puuleopardin suojeluohjelmastaan. Puistoon kuuluu myös Aasian toiseksi suurin lintutarha,johon vieraat voivat itse kävellä sisään ja tarkkailla lintuja vuorenrinteen elinympäristössään. Pirinin kansallispuisto
Pirinissä elää myös kuusi kala-, kahdeksan sammakkoeläin- ja 11 matelijalajia. Bulgarian lintulajeista noin 40 % löytyy puistosta. Vanoisen kansallispuisto
Puiston eläimistö on monipuolinen. Kallioisilla alueilla elää noin kuusituhatta gemssiä ja 2100 vuorikaurista. Petonisäkkäisiin kuuluvat kettu, mäyrä, näätä ja kärppä. Lintuja pesii 125 lajia, maakotkia on 20 paria ja partakorppikotkia kolme paria. Alueelle on palautettu korppikotkia, jotka olivat katoamassa kun niitä vainottiin karjatuhojen takia. Australian eläimistö
Australian arviolta 200 000 eläinlajista noin 96 % on selkärangattomia. Vaikka selkärangattomien kokonaislajisto on vielä selvittämättä, pidetään 90 % hyönteisistä ja nilviäisistä kotoperäisinä lajeina. Selkärangattomat täyttävät useita ekologisia lokeroita ja ovat tärkeitä kaikissa ekosysteemeissä hajottajana, pölyttäjänä ja ravintolähteenä. Suurin selkärangattomien ryhmä on hyönteiset, joita on 75 % Australian tunnetuista eläinlajeista. Monimuotoisimmat hyönteislahkot ovat kovakuoriaiset (28 200 lajia), perhoset (20 816) sekä pistiäiset (12 781). Kaksisiipisiä, kuten kärpäsiä ja hyttysiä, on 7 786, nivelkärsäisiä (mm. luteet ja kirvat) 5 650 ja suorasiipisiä (heinäsirkat, sirkat ja hepokatit) 2 827 lajia. Muurahaisia tunnetaan 1 275 lajia. Alkuperäistä eläimistöä merkittävästi uhkaaviin vieraslajeihin kuuluvat muun muassa saksanampiainen, tulimuurahainen, "Anoplolepis gracilipes" ja villiintynyt hunajamehiläinen, joka kilpailee alkuperäisten mehiläisten kanssa. Kölnin eläintarha
Kölnin eläintarha () on vuonna 1860 perustettu Saksan Kölnissä sijaitseva eläintarha. Siellä on noin 10 000 eläintä, jotka edustavat yli seitsemääsataa eri lajia. Ähtärin eläinpuisto
Eläinpuisto syntyi Ähtärin kunnanjohtaja Väinö Jaakolan aloitteesta, ja se on elävöittänyt pienen syrjäisen kunnan taloutta. Ähtärin eläinpuisto avattiin 17. kesäkuuta 1973. Puiston ensimmäinen eläin oli Köpi-niminen hirvi. Pari vuotta myöhemmin saapuivat sudet ja ilvekset. Itä-Timor
Itä-Timorin luonnossa on piirteitä sekä Aasian että Australian lajistosta: sekä apinoita että pussieläimiä. Saari on ollut niin kauan eristyksissä, että siellä on kehittynyt myös kotoperäisiä lajeja. Luonto tunnetaan kuitenkin huonosti. Alkuperäisiin nisäkkäisiin kuuluu ainakin 30 lepakkolajia, päästäisiä ja rottia. Pussikiipijöiden heimoon kuuluvaa täpläkuskusta on metsästetty innokkaasti sen herkullisen lihan takia. Itä-Timorilla elää ainakin 240 lintulajia, joista 31 on kotoperäisiä sillä ja naapurisaarilla. Monet matelijat ovat erikoisia, kuten suuret krokotiilit, kiipeilijä tokeegekko, merikilpikonnat ja eräs agamalaji, joka osaa liitää kymmeniä metrejä puiden välissä. Koska saarella ei ole juuri luonnonsatamia, sitä ympäröivät koralliriutat ovat säilyneet pitkään luonnontilaisina. Attikan eläinpuisto
Eläinpuisto avattiin toukokuussa 2000. Se oli aluksi lintutarha, jossa oli 1 100 lintua, jotka edustivat 300 eri lajia . Saaristomeri
Saaristomeren kansallispuiston eläimistö tunnetaan varsin hyvin säännöllisten laskentojen ja tutkimusten ansiosta. Nisäkäslajeja on tavattu 25, joista yleisimpiä ovat muun muassa metsäpäästäinen, vaivaispäästäinen, metsäjänis, metsämyyrä, peltomyyrä, kettu, supikoira, minkki ja hirvi. Harmaahylje on runsastunut viime vuosina, norppa puolestaan vähentynyt. Kalakanta on runsas ja tavallisimpia lajeja ovat muun muassa silakka, ahven, hauki, särki, lahna, kivinilkka, kampela ja simppu. Myös linnusto on runsas ja kansallispuiston alueella on pesinyt ainakin 132 lintulajia, muun muassa runsaimpina ja näkyvimpinä kyhmyjoutsen, merimetso, sinisorsa, tukkasotka, haahka, pilkkasiipi, telkkä, isokoskelo, tukkakoskelo, meriharakka, karikukko, punajalkaviklo, rantasipi, kalalokki, merilokki, harmaalokki, lapintiira, riskilä, västäräkki, luotokirvinen, niittykirvinen, kivitasku, satakieli, pensaskerttu, hernekerttu ja varis. Vähälukuisempia mutta säännöllisiä pesimälajeja ovat myös muun muassa mustakurkku-uikku, merihanhi, valkoposkihanhi, ristisorsa, harmaasorsa, lapasorsa, merikotka, teeri, tylli, töyhtöhyyppä, lehtokurppa, merikihu, selkälokki, räyskä, kalatiira, ruokki, huuhkaja, kultarinta, kirjokerttu ja korppi. Harvinaisia tai epäsäännöllisiä pesimälajeja ovat muun muassa etelänsuosirri, suokukko, pikkutiira, etelänkiisla, sarvipöllö ja suopöllö. Khao Sokin kansallispuisto
Suojelualueella kasvaa muun muassa raatokukkiin, rafflesioihin, kuuluva suurikukkainen "Rafflesia kerrii". Puistossa on tavattu 48 nisäkäslajia. Alueella asuvia nisäkkäitä ovat muun muassa erittäin uhanalainen nautaeläin bantengi, gauri eli viidakkohärkä, intiantapiiri, lari, malaijikarhu ja silmälasilanguri. Kansallispuistossa on tavattu 38 lepakkolajia ja 188 lintulajia, muun muassa lepakkohaukka, pikkukalakotka ja pikkujalokotka. Walt Disney World
Animal Kingdom käsittelee eläviä eläimiä sekä sukupuuttoon kuolleita hirmuliskoja. Puisto avattiin 22. huhtikuuta 1998. Alueen koko on kaksi neliökilometriä, ja se jakaantuu seitsemään erilaiseen kohteeseen. Iso osa puistosta on safarin peitossa, jossa elää vakituisesti satoja eläimiä ympäri maailman. Vierailijoilla mahdollisuus päästä tutustumaan ja näkemään esim. Afrikan eläimiä. Lokakuussa 2011 Disney ilmoitti alkavansa 2013 rakentaa Animal Kingdomin lisäaluetta. Uusi alue on "Avatar"-elokuvasta tuttu Pandora. James Cameron on yksi puiston alueen pääsuunnittelijoista. Garamban kansallispuisto
Puistossa elää yli 300 lintulajia, joihin kuuluu 15 päiväpetolintua, 7 haikaraa, 5 kattohaikaraa, 3 trappia, 6 kyyhkyä, 5 mehiläissyöjää, 8 kuningaskalastajaa ja 6 medestäjää. Yleisiä lajeja ovat esimerkiksi joen varsilla tavattava punamehiläissyöjä ja lehmähaikara. Tallinnan eläintarha
Eläintarhassa on näytteillä esimerkiksi norsuja, sarvikuonoja, jääkarhuja, simpansseja, tiikereitä, krokotiileja, kotkia ja muita suuria eläimiä. Tarhassa on myös erilliset tropiikkitalot ja norsutalo, joissa molemmissa, myös jälkimmäisessä on paljon erilaisia matelijoita. Eläintarha osallistuu aktiivisesti eri eläinlajien suojeluohjelmiin, kuten esimerkiksi amurinleopardin ja vesikon suojeluun. Kiteen eläinpuisto
Kiteen eläinpuisto on Kiteellä sijaitseva eläinpuisto, joka perustettiin vuonna 1996. Puistosta avautuu näkymä Pyhäjärvelle. Eläinpuistossa on kotieläimiä ja Suomen luonnon villieläimiä, mutta myös muiden maiden eläimiä, esimerkiksi alpakoita ja strutseja. Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto on kansallispuisto Pirkanmaan ja Satakunnan maakunnissa Huittisten, Kokemäen ja Sastamalan kaupunkien alueella. Kansallispuiston pinta-ala on 27 neliökilometriä, ja se on perustettu vuonna 1993.
Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lintulajia, joiden kokonaisparimäärä oli yli 1 500 paria. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii niillä runsaasti. Merikotka ja sääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä. Inha
Inhan kylä sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä keskustaajamasta Hankaveden ja Väliveden rannalla. Kylässä on noin 400 asukasta noin 140 taloudessa. Kylässä toimivat muun muassa Tuomarniemen metsäopplaitos ja puolustusvoimien Räjähdekeskukseen kuuluva Ähtärin Varikko. Myös Ähtärin eläinpuisto sijaitsee Inhan kylän alueella. Attikan eläinpuisto
Attikan eläinpuisto () on 20 hehtaarin laajuinen yksityinen eläintarha, joka sijaitsee Spátan kaupungissa Itä-Attikassa Kreikassa lähellä Ateenaa. Eläintarhassa on noin 2 000 eläintä, jotka edustavat 400 lajia. Se on auki 365 päivää vuodessa. Bagdad
Irakin kansallisteatteria pidettiin aikanaan arabimaailman parhaana, mutta se kärsi esitysten vähenemisestä 1990-luvulla. Elokuvateatterit muodostavat tärkeän viihteen muodon kaupunkilaisille. Bagdadin eläintarha on 7,8 km laajuinen vehreä puisto, yksi Lähi-Idän suurimmista eläintarhoista. Se kärsi pahasti sodan aikana jolloin kesympiä eläimiä varastettiin ruoaksi ja eksoottisempia myytäviksi, mutta eläintarhaa on kunnostettu vuodesta 2007 alkaen. Pegtymelin kalliopiirrokset
Maanisäkkäitä on monta lajia. Karhuja on 9, joista 4 on tunnistettu jääkarhuksi. Koiran ja suden erottaminen on vaikeaa, mutta kaksi niistä ei toimi ihmisen puolesta vaan häntä vastaan. Merinisäkkäitä on 10 ja ne esittävät hylkeitä, tappajavalaita tai muita suurempia valaita. Eräät valaat suihkuttavat ilmaan vettä hengitysilman mukana. Kahun jalanjälkiä on piirretty kaksi, joista toisella jäljellä on kuusi varvasta. Ihmisen jalanjäljistä voi tunnistaa jalkineiden piirteet. Linnut, joita on laskettu 22, ovat enimmäkseen hanhia, sorsia, joutsenia ja lokkeja. Kaksi kuviota esittävät ihmistä, joka oleilee nelikulmion sisällä, mikä on tulkittu asumukseksi. Kauvatsa
Ehkä tunnetuin nähtävyys on kuitenkin Puurijärven ja Isonsuon kansallispuisto, joka perustettiin vuonna 1993. Pinta-alaltaan 27 km² kokoinen kansallispuisto koostuu kansainvälisestikin arvokkaana lintujärvenä tunnetusta Puurijärvestä ja viidestä kermikeidassuosta: Aron-, Iso-, Kiettareen-, Korkea- ja Ronkansuosta. Järvellä pesi vuonna 1993 yli 30 lajia kokonaisparimäärän noustessa yli 1500 pariin. Runsaimmat pesimälajit olivat nokikanan lisäksi naurulokki, ruokokerttunen ja pajusirkku. Myös suot ovat linnustoltaan runsaita. Yleisimmät lajit ovat niittykirvinen ja keltavästäräkki, mutta myös kiuruja, pensastaskuja ja monia muita avomaalintuja pesii runsaasti. Merikotka ja Kalasääksi ovat puiston uljaimpia nähtävyyksiä. Särkänniemen akvaario
Särkänniemen akvaario sijaitsee Särkänniemen elämyspuiston alueella Tampereella. Akvaariossa asustaa yli 200 erilaista kala- ja vesieläinlajia eri puolilta maailmaa. Koiraeläimet
Alla oleva luettelo perustuu Wilsonin ja Reederin "Mammal Species of the World" -teokseen (3. painos, 2005), jonka mukaan mukaan koiraeläinten heimossa on kaikkiaan 35 lajia 13 suvun kesken jaettuna. Toisissa lähteissä luokittelu voi kuitenkin olla hieman erilainen. Esimerkiksi suden alalajeja koiraa, dingoa ja punasutta on aiemmin pidetty omina lajeinaan, ja naalin ja aavikkoketun on toisinaan katsottu muodostavan omat "Alopex" ja "Fennecus" -sukunsa. Khangchendzongan kansallispuisto
Puiston alueella tavattavia eläinlajeja ovat esimerkiksi puuleopardi, lumileopardi ja huulikarhu. Lintulajeja puistossa tavataan melkein 550. Bwindin kansallispuisto
Puisto tunnetaan biodiversiteetistään – siellä kasvaa yli 160 puulajia ja sata saniaislajia – ja ennen kaikkea noin 300 vuorigorillan populaatiosta (mikä on noin puolet maailman vuorigorilloista). Niiden lisäksi puistossa elää 10 muuta apinalajia, kaikkiaan 90 nisäkäslajia ja monia lintuja, joiden joukossa on 23 alueelle endeemistä lajia. Bwindi on yksi harvoja Afrikan sademetsistä, joka on rehottanut lähes koskemattomana edellisen jääkauden loppumisesta asti. Tierpark Berlin
Tierpark Berlin on toinen Berliinin kahdesta eläintarhasta. Eläintarha on 160 hehtaarin kokoinen, mikä tekee siitä pinta-alaltaan Euroopan suurimman maisemaeläintarhan. Eläinmäärällä mitattuna Tierpark on kuitenkin huomattavasti pienempi kuin Berliinin toinen eläintarha, Zoologischer Garten Berlin. Tierparkissa on noin 7 700 yksittäistä eläintä, jotka edustavat 950 eri lajia. Ähtärin eläinpuisto
Eläinpuisto sijaitsee Ähtärissä Inhan kylässä, valtatie 18:n varrella noin viisi kilometriä itään kaupungin keskustasta. Eläinpuistolla on oma rautatieseisake, Eläinpuisto-Zoo, jolta on päivittäin kolme taajamajunavuoroa Seinäjoen ja kolme vuoroa Jyväskylän suuntaan. Emasin kansallispuisto
Puisto on pääasiassa ruohomaata ja alueelta löytyy yli 350 lintu-, 78 nisäkäs-, 69 matelija-, 21 sammakkoeläin- ja 9 kalalajia. Puiston nisäkäslajeihin kuuluvat mm. isomuurahaiskarhu, harjasusi, jättiläisvyötiäinen, suohirvi ja jaguaari. Jääkarhu
Jääkarhuja on useissa maailman eläintarhoissa. Korkeasaaren eläintarhassa on ollut ainakin 1890-luvulta 1980-luvun alkuun asti jääkarhuja, mutta nykyään Suomessa voi nähdä eläviä jääkarhuja vain Ranuan eläinpuistossa. Masai Maran kansallinen suojelualue
Enimmillään puistossa on kaksi miljoonaa eläintä, jolloin siellä on enemmän suuria villieläimiä kuin missään muualla maailmassa. Alueella elää puhveleita, seeproja, thomsonin- ja grantingaselleja, topi-, gnuu- ja lehmäantilooppeja ja pahkasikoja. Niitä syöviä petoeläimiä puolestaan ovat leijonat, täplähyeenat, leopardit ja gepardit. Pienempiä petoja ovat sakaalit, karakalit ja korvakoirat. Vielä 1990-luvun alussa eläneet hyeenakoirat hävisivät kesykoirista levinneen penikkataudin takia. Ähtärin eläinpuiston rautatie
Talvella 2010 koko Ähtärin eläinpuiston rautatien alkuperäinen oma kalusto on Robert Sandin hallussa, vain Jokioisten museorautatieltä lainattu Haukkasuon Pedershaab oli pitkään Humppilassa. Nykyisin (2014) veturi on kunnostettu ajokuntoon ja siirretty Aitonevan turvetuotantomuseoon jonne ollaan rakentamassa museorataa. Yellowstonen kansallispuisto
Yellowstonen alueella elää kaikkiaan 67 erilaista nisäkäslajia, ja siellä onkin manner-Yhdysvaltojen tihein nisäkäskeskittymä. Lajistoon kuuluu muun muassa mustakarhu, harmaakarhu, susi ja seitsemän alkuperäistä sorkkaeläintä.
Pohjois-Amerikassa saattoi olla 1800-luvun alussa jopa 30–60 miljoonaa biisonia. Länteen levittäytyvät uudisasukkaat tappoivat lajin vuosisadassa lähes sukupuuttoon. Yellowstone oli biisoneiden ainoita turvapaikkoja, ja 1800-luvun lopulla armeija turvasi lajin säilymisen vartioimalla Yellowstonea. Puistossakin laji kuitenkin hiipui, ja 1902 niitä oli enää jäljellä parikymmentä. Armeija toi 1906–1907 Buffalo Ranchille 21 eläintä hoidettavaksi ja kasvattavaksi. Tästä ryhmästä kasvoi yli tuhannen yksilön lauma. Biisoneiden määrä on vuosien varrella melko tasaisesti lisääntynyt muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, ja nykyään puistossa on noin 4 000 yksilöä.
Karhuja Yellowstonen alueella elää tuhatkunta, josta noin puolet on mustakarhuja ja puolet harmaakarhuja. Joskus karhut ovat hyökänneet ihmisten kimppuun ja haavoittaneet näitä, mutta tätä tapahtuu hyvin harvoin. Vuosina 1980–2002 yli 62 miljoonaa vierailijaa kävi puistossa. Saman ajan kuluessa vain 32 ihmistä joutui karhun hyökkäyksen kohteeksi. Vaikka karhuja ei puiston sääntöjen mukaan saa syöttää, monet vierailijat eivät noudata sääntöä, jolloin he houkuttelevat karhuja lähemmäksi ihmisten käyttämiä alueita ja lisäävät riskiä joutua karhun hyökkäyksen kohteeksi.
Alueella elää myös hirviä ja vapiteja eli kanadanhirviä. Hirviä ei ole alueella paljon, eikä se ole alueen alkuperäislaji, sillä sen arvioidaan levinneen sinne 1870-luvulla. 1980-luvulla arvioitiin olevan alle tuhat hirveä. Vapiteja on puistossa kesäisin 10 000–20 000 kappaletta ja talvisin alle 5 000. Se onkin puiston yleisin iso nisäkäs. Puiston muita sorkkaeläimiä ovat muulipeura, valkohäntäpeura, paksusarvilammas, lumivuohi ja hanka-antilooppi. Lumivuohi ei ole puiston alkuperäislaji, vaan se on levinnyt puiston pohjoisosiin lähialueille metsästystä varten istutetuista yksilöistä. Columbus Zoo and Aquarium
Columbus Zoossa on yli 9 000 yksilöä yli 700 lajista ja vuosittain 2,3 miljoonaa kävijää. Eläimet on jaettu kahdeksalle erilaiselle elinympäristöjä ympäri maailmaa jäljittelevälle alueelle. Eläintarha omistaa myös 18-reikäisen golfkentän nimeltä Safari Golf Club sekä Zoombezi Bayn ja Jungle Jack's Landingin. Yhteensä eläintarhan omistuksessa on 234 hehtaaria maata, joista noin puolet on itse eläintarhan käytössä. Eläintarha
Jotkut tarhat keskittyvät vain tiettyyn eläinryhmään. Akvaariossa on vesieläimiä, delfinaariossa delfiinejä. On myös lintutarhoja ja perhospuistoja. Zoolandia
Eläinlajeja Zoolandiassa oli lähes 70 ja yksilöitä yli 200. vuonna 2006 sinne muuttivat alpakat ja davidinhirvet. Zoolandiassa oli myös Suomen ainoa norsu. Vanni-norsu siirrettiin Ukrainaan vuonna 2005, jossa se kuoli 10 kuukauden kuluttua. Muita eläimiä ovat muun muassa kamelit, peurat, papukaijat, emut, pöllöt ja erilaiset matelijat sekä kotieläimet. Matelijoista tunnetuimpia oli Hannibal-niminen alligaattori ja krokotiilit. Ménagerie du Jardin des Plantes
Eläintarhassa ei enää nykyään ole suuria nisäkkäitä, vaan se on erikoistunut piennisäkkäisiin, lintuihin, matelijoihin ja hyönteisiin. Lisäksi siellä on joitain suuria kissapetoja, apinoita sekä villivuohia. Kaikkiaan eläintarhassa on noin 1 200 eläinyksilöä, jotka edustavat 180 eri lajia. Nisäkkäitä 200 ja 50 eri lajia, lintuja 300 ja 70 eri lajia. Eläintarhan pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Ähtärin eläinpuisto
Ähtärin eläinpuisto osallistuu uhanalaisten lajien säilyttämiseen. Lumileopardien lisäksi suojelun kohteena ovat metsäpeurat ja vesikot. Koróneia- ja Vólvi-järvien ja Makedonian Témpin kansallispuisto
Alueella on tavattu 336 vesikasvien ja 800 maakasvien lajia, 342 eri lintulajia, 56 nisäkäslajia, 27 matelijalajia, 11 sammakkoeläinlajia sekä 29 eri kalalajia. Azerbaidžan
Hirkanin kansallispuisto (Hirkan Milli Parkı) on perustettu suojelemaan subtrooppista luontoa Lankaran alangolla ja Talyšvuorilla. Siellä elää harvinaisia kasvi- ja eläinlajeja. Širvanin kansallispuisto (Şirvan M. P.) Širvanin alangolla on kuhertajagasellin ja vesilintujen lisääntymisaluetta. Ağgölin kansallispuisto (Ağgöl M. P.) suojelee muuttolintujen talvehtimis- ja levähdyspaikkoja. Kaikkiaan Azerbaidžanissa on kahdeksan kansallispuistoa, 11 luonnonpuistoa sekä monia muita luonnonsuojelualueita. Korkeasaari
Korkeasaari () on Helsingin edustalla sijaitseva saari ja samalla myös saarella ylläpidetyn eläintarhan nimi. Vuonna 1889 perustettu eläintarha on yksi maailman vanhimmista. Se on Helsingin suosituimpia nähtävyyksiä. Eläinmaantieteellistä aluejakoa noudattava jaottelu muodostaa kokonaisuudet Amazonia, Africasia ja Borealia. Eläinlajeja Korkeasaaressa on noin 150 ja kasvilajeja yli tuhat. Ähtäri
Vaihtelevat maasto, erämaamaisemat ja pohjoisosan luonnontilaisena säilyneet vesistöt ovat luoneet erinomaiset edellytykset retkeilylle. Ähtärin alueella onkin kolme opastettua vaellusreittiä. Yksittäisiä luonnonnähtävyyksiä ovat muun muassa luonnonhoitometsä Iso-Arpaisen rannalla koillisrajalla, Sappion järvet Suomeselän vedenjakajalla ja Tuomarniemen aarnialue. Aberdaren kansallispuisto
Aberdaressa voi nähdä afrikannorsuja, virtahepoja, leijonia, leopardeja, täplähyeenoita, paviaaneja ja gueretsa-apinoita. Lintuja tavataan yli 250 lajia. Kuopion eläinpuisto
Kuopion eläinpuisto on vuonna 1984 perustettu kuopiolainen matkailukohde, jonka 30:stä eri eläinlajista suurin osa on kotieläimiä. Se sijaitsee Vehmasmäen kylässä. Kuopion Eläinpuiston yhteydessä sijaitsee hevostalli, joka toimii yksityistallina. Eläinpuisto on avoinna aina kesäisin joka päivä sekä joulun aikaan. Cát Tiênin kansallispuisto
Cát Tiênin kansallispuisto on luonnonsuojelualue Vietnamin eteläosassa, noin 150 kilometriä pohjoiseen Hồ Chí Minhin kaupungista. Puistolla on suojeltu Vietnamin laajin alankoalueiden sademetsäalue. Siellä on tavattu yli 350 lintulajia, 450 perhoslajia ja sata nisäkäslajia, joiden joukossa on elefantteja, kissaeläimiä, apinoita ja harvinaisia sarvikuonoja. Khao Yain kansallispuisto
Alueen kasvistoon kuuluu useita päällyskasvi-, viikuna-, liaani-, sieni- ja saniaislajeja. Alue on myös luontainen elinympäristö noin 70 nisäkäslajille, näihin lukeutuvat muun muassa aasiannorsu, gauri, indonesian tiikeri, gibboni, sambaari ja villisika. Alueella on myös yli 320 eri lintulajia. Puiston luolissa elää hyönteisiä saalistavia lepakoita. Alpit
Eläimistö on sopeutunut Alppien erilaisiin elinympäristöihin, ja alueella tavataan niin pieniä kuin suuriakin kasvin- ja lihansyöjäeläimiä. Alpeilta on tunnistettu noin 30 000 eri eläinlajia, joihin lukeutuu muiden muassa 15 eri matelijalajia, 21 sammakkoeläintä (mukaan lukien yksi alkuperäislaji) ja noin 80 kalalajia. Alpeilta tunnetaan myös noin 80 eri nisäkäslajia, joista suurin osa on hiiriä, myyriä ja lepakoita. Alppien alkuperäisiin nisäkäslajeihin kuuluvat esimerkiksi alppimetsähiiri ("Apodemus alpicola") ja baijerintunnelimyyrä ("Microtus bavaricus"). Lisäksi Alpeilla pesii noin 200 lintulajia sekä arvioiden mukaan noin 20 000 eri selkärangatonta. Singapore
Singaporen eläintarhassa käy vuosittain yli 1,6 miljoonaa vierasta. Eläimet eivät ole kaltereiden takana, ja eläintarhassa järjestetään ruokintanäytöksiä ja elefanttien työskentelynäytöksiä. Eläinlajeja on yli 300, eläinyksilöitä noin 2 800. Myöskään Jurongin lintupuistossa linnut eivät ole erillisissä häkeissä, vaan 20 hehtaarin puisto koostuu neljästä suuresta häkistä, joihin kävijät pääsevät kulkemaan lintujen sekaan. Puistossa käy vuosittain noin 900 000 kävijää.