Kuinka suuri Suursaaren pinta-ala on?
Suursaari
Suursaari on noin 11 kilometriä pitkä ja 1,5–3 kilometriä leveä, kapeimmillaan pohjoispäässä, ja koostuu enimmäkseen karusta peruskalliosta. Saaren pinta-ala on noin 21 neliökilometriä, josta noin 14 hehtaaria on järviä. Saaressa on neljä vuorenhuippua, Pohjoiskorkia (113 metriä korkea), Mäkiinpäällys (126 m), Haukkavuori (142 m) ja Lounatkorkia (176 m), jotka näkyvät kauas merelle. Kallioperä idässä ja korkeammilla kukkuloilla on porfyyriä, lännessä gneissiä ja liusketta. Muualla kalliossa on leveitä, vaaleampia graniittivanoja. Kukkuloiden välisissä laaksoissa on moreenia ja useita pirunpeltoja eli suuria alueita pelkkää kiveä. Saaren itäosassa on muutamia hiekkarantoja.
Kuningas Kaarlen maa
Kuningas Kaarlen maa ("Kong Karls Land") on saariryhmä Pohjoisessa jäämeressä Huippuvuorista itään. Saarista suurin on Kuningas Kaarlen saari, jonka pinta-ala on 190 km2 ja korkeus 320 metriä. Saariston huomasivat norjalaiset kalastajat 1859. Sen kartoitti 1898 Alfred Gabriel Nathorstin retkikunta. Suur-Päijänteen alue
Suur-Päijänteen alue (vesistöaluetunnus 14.2) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 5 473,69 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 26,75 %. Vesistön alueen alarajana on Kalkkinen, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 26 459,34 neliökilometriä ja sen järvisyys on 18,87 %. Sorsasalo (Savonlinna)
Sorsasalo on laaja saari Savonlinnan kaupungin alueella Haponlahden kanavan koillispuolella Enonvedellä Saimaalla. Sen pinta-ala on noin yhdeksän neliökilometriä. Kulho (saari)
Saaren pinta-ala on noin 2 km², josta peltoa noin 60 hehtaaria. Turun kaupunki omistaa pääosan saaresta. Keskiosan ruovikoitunut merenlahti on luonnonsuojelualue (pinta-ala 21 hehtaaria), samoin itäosan Linnavuori (4 hehtaaria). Kulhossa on vain muutama vakituinen asukas. Sekä saaren itä- että länsipäässä on useita kesäasuntoja. Färsaarten maantiede
Färsaarten maantiede on pinnanmuodoiltaan melko rikkonaista. Saariston pinta-ala on 1 396 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 18 pääsaarta. Maisemaa hallitsevat kaakosta luoteeseen suuntautuneet harjanteet, joita halkovat samansuuntaiset vuonot, lahdet ja salmet. Färsaaret muodostuivat noin 55 miljoonaa vuotta sitten vulkaanisen toiminnan seurauksena. Mannerliikunnot ovat kuitenkin kuljettaneet Färsaaret pois vulkaanisesti aktiiviselta alueelta. Färsaarten maisemaan vaikutti viimeisin jääkausi, joka muovasi vuonot, salmet ja lahdet samansuuntaisiksi. Kongsøya
Kongsøya eli Kuningas Kaarlen saari on saari Huippuvuorilla. Se on Kuningas Kaarlen maan () suurin saari. Sen pinta-ala on noin 191 neliökilometriä. Viikinsaari
Viikinsaaren kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria, josta luonnonsuojelualueen pinta-ala on 10,53 hehtaaria. Luonnonsuojelulain mukaisen rauhoituksen tarkoitus on taata Viikinsaaren luonnonsuojelualueen monipuolisen lehtoluonnon säilyttäminen ja alueen ohjattu käyttö kaupunkilaisten virkistys- ja ulkoilualueena. Uusi-Seelanti
Uusi-Seelanti () on Tyynen valtameren lounaisosassa sijaitseva saarivaltio, joka koostuu kahdesta pääsaaresta – Etelä- ja Pohjoissaaresta – sekä lukuisista pienemmistä saarista. Lähin naapurivaltio, Australia, sijaitsee noin 1 500 kilometrin päässä luoteessa. Etelässä sijaitsee Etelämanner ja pohjoisessa Uusi-Kaledonia, Fidži ja Tonga. Uuden-Seelannin pinta-ala on noin 270 000 neliökilometriä, asukasluku noin 4,4 miljoonaa, ja sen pääkaupunki on Wellington. Sulkavanjärvi (järvi Kiuruvedellä)
Myllyselän ja Lokkiselän luoteispuolella sijaitsevat suuri osa jrven suurista saarista. Järvessä on laskettu olevan 73 saarta, joiden yhteispinta-ala on 101 hehtaaria eli noin 11 % järven kokonaispinta-alasta. Syvänsaari (noin 17 ha) lähes tukkii järven pohjoisossan johtavan salmen (suluissa on kartasta mitatut pinta-alat ). Se eteläpuolella sijaitsevat heti Pirttisaari (yli 6 ha), Kangassaari (alle 18 ha) ja Vuohensaari (yli 10 ha). Näiden eteläpuolella ovat vielä Muurainen (noin 3 ha), Selkäsaari (noin 9 ha), Kiiskisaari ja Niitty- eli Sänkisaari (yli 11 ha). Muita järven keskiosan saaria on Tervasaari, Verkkosaari, Mansikkasaari, Halkosaari, Myhkyri, Nikinsaari ja Haaposaari, ja Myllyselän eteläpuolisia saaria on Herrasensaaren ympärillä (noin 11 ha) Kuoresaari, Likosaari ja Karelinsaari, ja vielä Lokkiselän saaria on Lokkiluoto, Kivisaari, Pajuluoto, Koivusaari ja Limasaari. Iso Koivusaari
Iso Koivusaari (ruotsiksi "Stora Björkholmen") on yksityinen, kaislarantainen kesähuvilasaari Itä-Helsingissä, Marjaniemen edustalla. Se on suurin Marjaniemen saarista. Sen pinta-ala on noin 6 hehtaaria. Saarella on kaksi huvilaa 1920-luvulta ja viisi uudempaa asuinrakennusta, uusin 2000-luvulta. Saari sai asemakaavan 2000-luvun alussa. Saaren eteläpuolella on jo ainakin 1940-luvulta lähtien ollut laivan hylky miltei vesirajassa. Uusi-Guinea
Uusi-Guinea on Australian pohjoispuolella sijaitseva saari, joka on pinta-alaltaan maailman toiseksi suurin Grönlannin jälkeen. Sen pinta-ala on noin 790 000 neliökilometriä. Saari jakautuu poliittisesti kahteen suunnilleen yhtä suureen osaan: 141. pituuspiirin länsipuolinen osa, Länsi-Uusi-Guinea, kuuluu Indonesian valtioon ja itäpuolinen osa muodostaa suurimman osan Papua-Uuden-Guinean valtiosta. Ellesmerensaari
Ellesmerensaari [] (, ) on Kanadan arktisten saarten pohjoisin saari, jonka Smithinsalmi ja Kennedyn kanaali erottavat saaren itäpuolella sijaitsevasta Grönlannista. Pinta-alaltaan (196 235 km) se on maailman kymmenenneksi suurin ja Kanadan kolmanneksi suurin saari. Vuonna 2001 saarella asui 168 ihmistä. Saaren kolme asutuskeskusta ovat Alert, Eureka ja Grise Fiord. Koljonselkä
Koljonselällä on laskettu olevan 122 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 417 hehtaaria, mikä on noin 9,3 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 34 on yli hehtaarin suuruisia, 76 ovat yli aarin ja loput 12 ovat alle aarin kokoisia. Kaksi suurinta saarta ovat Vinninsaari (94 ha ) ja Salonsaari (85 ha ). Ne sijaitsevat vierekkäin Längelmän edustalla Kirjaanselän reunalla. Näiden pohjoispuolella sijaitsee Naurissaari, sekä entiset saaret Kuivasaari ja Riihisaari, ja näiden eteläpuolella Varpussaari ja Palosaari. Koljonselällä suurimpia saaria ovat koillisessa Rekisaari, Vohlisaari, ja Ämmänsaari, pohjoisessa Haudansaari, Kailansaari, Tiirinsaari ja Mustasaari. Säkillä ovat vielä Peltosaari, Pöyssy ja Vohli. Santahamina
Saaren pinta-ala on 400 hehtaaria, josta 12 hehtaaria on vesijättömaata. Nerosjärvi
Järven pinta-ala on 780 hehtaaria eli 7,8 neliökilometriä. Se on 5,7 kilometriä pitkä ja 4,4 kilometriä leveä. Järvi on kuitenkin niemistä ja suurista saarista johtuen rikkomainen eikä suuria järvenselkiä ole kuin kolmikilometriä pitkä ja alle kilometrin levyinen Saarenselkä. Järvessä on laskettu olevan 70 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 148 hehtaaria, mikä on noin 16 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Kauhasalo on yli neliökilometrin suuruinen, Ilvessalo, Siikasaari, Lammonsaari, Haukkasaari, Palosaari ja Kivisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 50 ovat yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Kartalla Ruotsinsalo näyttää saarelta, mutta se voidaan lukea niemeksi sen pohjoispäässä sijaitsevan kapean kannaksen vuoksi. Kannaksella kulkee myös salolle johtava tie. Malkasaari
Malkasaaren pinta-ala on 3,44 hehtaaria ja rantaviivan pituus 890 metriä. Alueen luonto on puistomaista kangasmetsää. Saaren korkein kohta on yli kahdeksan metriä merenpinnasta. Marin tasavalta
Marin tasavallan pinta-ala on 23 200 neliökilometriä. Tämä on runsas 1/15 (eli 6,9 %) Suomen pinta-alasta ja vastaa kutakuinkin Kymenlaakson ja Pohjois-Karjalan yhteispinta-alaa. Metsät peittävät alueesta 57 %, pellot 39 %, suot 1 % ja vesistöt 3 %. Maan länsiosassa sijaitsee soinen "Marin syvänkö". Uusi-Britannia
Uusi-Britannia () on Papua-Uuteen-Guineaan kuuluvien Bismarckinsaarten suurin saari, joka sijaitsee Uuden-Guinean koillispuolella. Se on maailman 37. suurin saari ja maansa toiseksi suurin pääsaaren jälkeen. Karkeasti sirpin muotoinen saari on noin 600 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 80 kilometriä leveä. Sen pinta-ala on 36 520 neliökilometriä ja asukasluku 404 641 (vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan). Kuusjärvi (järvi Jämsässä)
Järven pinta-ala on 124 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä ja se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Se on pitkän muotoinen ja se sijaitsee heti Eväjärven itäpuolella. Sen luoteispuoli on leveämpi kuin sen kaakkoispuoli. Kaakkoispää muodostaa 1,3 kilometriä pitkän, mutta suhteellisen kapean lahden. Järvellä on kartan mukaan neljä saarta, joista Mustasaari on suurin saari ja Kaakkossaari toiseksi suurin. Mustasaari on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on yli 7 hehtaaria. Kaakkossaaren pituus on 120 metriä ja pinta-ala 0,6 hehtaaria. Pyhämaa
Kun 1920-luvulla tuli voimaan oppivelvollisuuslaki, joka määräsi muodostamaan kansakoulupiirit, tuli monille kunnille ongelmia hajanaisen saariston kanssa. Uusikirkko oli yksi näistä kunnista. Ongelmat koskivat Ruotsinveden ja Velhoveden alueen saaria, joita oikein kukaan ei olisi halunnut ristikseen. Tämäkään neuvottelu ei edennyt nopeasti, vaan vasta vuoden 1942 alusta liitettiin nuo saaret, ja tosin vastoin tuolloin jo kalantilaisten tahtoa myös Raulion ja Torlahden alueet Pyhämaahan. Liitoksen myötä Pyhämaan maapinta-ala kasvoi 14,1 neliökilometrillä ja väkilukukin lähes kahdellasadalla. Tämä liitos ei ilmeisesti po. alueilla saanut yksimielistä kannatusta ja vielä 1960-luvullakin ilmeni ajoittaista halua liittyä takaisin Kalantiin. Suurijärvi (Savonlinna, Nätki)
Järvessä on laskettu olevan 52 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 63 hehtaaria, mikä on noin 7,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 39 ovat yli aarin ja loput kuusi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Hoikansaaren, jonka pinta-ala on 16 hehtaaria, Kontiosaari (15 hehtaaria) ja Tallisaari (11 hehtaaria). Muita kartoihin nimettyjä saaria ovat Aittosaari, Vasikkaluoto, Verkkosaari, Jänissaari, Palosaari, Rapasaari, Möttösaari, Saunasaari, Tikkasaari, Pieni Kontiosaari, eteläinen Saunasaari, Liisasaari, Mikkosaari, eteläinen Jänissaari, eteläinen Verkkosaari, Tetriluodot, Halmesaari, Kangassaari ja Vesisaari. Oravisalo
Oravisalolla on pinta-alaa noin 49 km² ja se onkin Suomen 9. suurin sisävesisaari . Saari sijaitsee Oriveden vesistössä. Oravisalon erottaa Varpasalosta Ihalansalmi, joka on noin puoli kilometriä leveä, pari kilometriä pitkä ja 13 metriä syvä. Mantereesta se eroaa Kivisalmen ja Arvinsalmen luona. Satelliittikuvissa saari muistuttaa numeroa 4. Oravisalon saari jakautuu Oravisaloon ja Hypönniemeen. Saaren kallioperä on liuskekiveä tai pegraatiittigraniittia.
Oravisalon ja Varpasalon kotisivut http://oravisalovarpasalo.blogit.fi Vehkajärvi (järvi Kangasalla)
Järvessä on laskettu olevan 247 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 104 hehtaaria, mikä on noin 3,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 12 on yli hehtaarin suuruisia, 170 on yli aarin ja loput 65 ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Iso Salonsaari, joka on kilometrin pituinen ja puoli kilometriä leveä, kärvenselällä sijaitseva Iso Vehkosalo ja eteläpäässä sijaitseva Vuohisaari, joka on 750 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Erikoisuutena voidaan pitkää Kailasaari (myös Kaitasaari ), joka on 1,5 kilometriä pitkä, mutta hyvin kapea saari. Se on järvenpohjassa kulkeva vedenalainen harju, joka alkaa Kirkkoharjuna ja jonka selkä pilkistää vedenpinnan yläpuolella. Saari on juurestaan poikki ja siinä on ylikäveltävä salmi. Kypros
Kypros on Välimeren kolmanneksi suurin saari Sisilian ja Sardinian jälkeen. Sen pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Sardinia
Sardinia on pinta-alaltaan 24 090 km², ja sillä asuu vajaat 1,7 miljoonaa ihmistä. Saaren suurin kaupunki on Cagliari, jossa on runsaat 150 000 asukasta. Islannin maantiede
Islannin saaren kokonaispinta-ala on noin 103 000 neliökilometriä, josta 2 757 neliökilometriä eli 2,68 prosenttia on vettä. Koivusaari (Helsinki)
Koivusaaren asuinalueen alustava suunnitelma valmistui huhtikuussa 2011, ja se noudatteli pääasiassa ideakilpailun voittanutta ehdotusta, joskin satama-alueiden laajuutta oli jonkin verran kasvatettu. Saaren pinta-alaa suunniteltiin kaksikertaistettavaksi meritäytöillä. Uudessa suunnitelmassa alueelle kaavailtiin asuntoja 4 000 henkilölle ja 1 500 työpaikkaa. Yli-Suolijärvi
Järvessä on laskettu olevan 156 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 656 hehtaaria, mikä on noin 16,5 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista yksi on yli neliökilometrin suuruinen, muista saarista 30 ovat yli hehtaarin suuruisia, 121 saarista ovat yli aarin ja loput neljä ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on ehdottomasti Särkisaari, joka on lähes kiinni Reikäniemessä ja jonka pinta-ala on kartasta mitattuna yli 4,3 neliökilometriä eli noin 430 hehtaaria. Muita suuria saaria ovat esimerkiksi Koivusaari, Parassimonsaari, Vienansaari, Hevossaari, Keihässaari, Raatosaari ja Märkäsaari. Singaporen maantiede
Singapore on pinta-alaltaan pieni, saaren pinta-ala on 716 km, joten se on yksi maailman pienimmistä valtioista. Pääsaarella on leveyttä idästä länteen 42 kilometriä ja etelästä pohjoiseen 23 kilometriä. Singaporen saari yhdistyy Malesian puolelle mantereeseen noin kilometrin pituisella tie- ja ratapenkereellä. Otava (saari)
Otavan saari sijaitsee Saaristomeren sisäosassa Naantalin edustalla. Saaren pinta-ala on 105 km² ja se on Suomen merialueen 5. suurin saari. Saari kuuluu nykyään kokonaan Naantalin kaupunkiin. Aiemmin se oli jakautuneena Rymättylän ja Merimaskun kesken, suurin osa saaresta kuului Rymättylään. Suurjärv (Kurtna)
Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34 ha (hehtaaria) ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015 km (kuutiokilometriä) eli 1,5 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio. Suursaari
Suursaaressa oli kaksi kylää, Suurkylä ja Kiiskinkylä, jotka sijaitsivat saaren itärannalla. Kylät olivat lähes yhtä isoja: vuonna 1939 merkittiin Suurkylässä muistiin 78 taloa ja Kiiskinkylässä 62. Suurkylällä oli kuitenkin hieman parempi satama, jolla oli myös aallonmurtaja vuodesta 1900. Sillä kylällä oli siksi enemmän yhteyksiä ulkomaailmaan. Suurkylän vuonna 1841 rakennetussa pappilassa asuivat nimismies ja pappi. Taloja oli hyvin tiheään, ja ne olivat vaatimattomia, mikä johtui osaksi vaatimattomista luonnonvaroista, osaksi raakapuun puutteesta. Suurin osa saaren metsästä oli tuhoutunut kovassa myrskyssä 1824, ja saarelaisten oli siksi pakko turvautua joko ajopuuhun tai mantereelta tuotuihin tukkeihin. Victoriansaari
Victoriansaari on Kanadalle kuuluva arktinen saari. Se on pinta-alaltaan 217 291 km². Victoriansaari on maailman kahdennakseksi suurin saari ja samalla Kanadan toiseksi suurin saari. Väinämeri
Meren pinta-ala on 2 200 neliökilometriä. Siinä on runsaasti pieniä saaria ja lahtia. Sen keskisyvyys on viisi metriä. Vain Suur Väinin syvyys on enimmillään 24 metriä. Maan kohoamisen vuoksi merelle ilmestyy uusia saaria ja olemassa olevien pinta-ala kasvaa. Suursaari
Suursaaren kalliohuiput ovat niin korkeita, että niiden on täytynyt näkyä Baltian jääjärven pinnan yläpuolella mannerjäätikön vetäytymisen alkaessa noin 10 000 vuotta sitten. Ylimpänä sijaitsevat muinaiset rantatöyräät ovat 86 metrin korkeudella nykyisestä merenpinnasta. Varsinaisia muinaisjäännöksiä tunnetaan hyvin vähän. Kahden tai kolmen kiviröykkiön arvellaan olevan pronssikautisia hautoja, ja Kumpelkalliossa on kalliopiirrokselta vaikuttava piirros. Ympäristön rikkaita kalastusvesiä ja hylkeenhoukuttelumaita ovat varmasti hyödyntäneet satunnaiset kävijät jo muinaisista ajoista, ja he ovat saattaneet yöpyä Haukkavuoren ympärillä olevissa pienehköissä luolissa. Asia jää vielä vahvistettavaksi arkeologisissa tutkimuksissa. Osa rannoilla olevista kivikasoista saattaa olla varhaisia pyyntisuojia. Kookossaari
Kookossaari on kansallispuisto ja kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1997 alkaen. Turistit pääsevät saarelle vain opastetuille päiväretkille. Saaren pinta-ala on noin 23 neliökilometriä, ja korkein kohta 671 m. Saari on tuliperäistä alkuperää ja koostuu basalttisesta kivestä. Eteläsaari
Eteläsaari (maoriksi "Te Wai Pounamu" tai "Te Waka a Māui") on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen toisesta pääsaaresta, Pohjoissaaresta. Eteläsaaren pinta-ala on 151 757 neliökilometriä, mikä tekee siitä maailman 12. suurimman saaren. Soisalo
Merialueilla Suomen suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²). Uuden-Siperian saaret
Saarten on yhteispinta-ala noin 38 000 neliökilometriä. Suurin saari on Kotelnyi (, 11 700 km²), joka kuuluu saariston keskeiseen Anjounsaarten ryhmään. Tämän eteläpuolella lähempänä rannikkoa on Ljahovinsaarten ryhmä. Koillisessa on pienempi De Longin saarten ryhmä, jota ei aina lueta Uuden-Siperian saariin kuuluvaksi. Helgoland
Helgolandin pääsaari Hauptinsel (”pääsaari”) on noin yhden neliökilometrin suuruinen. Sinne on myös keskittynyt kaikki asutus. Saarista pienempi, Düne (”dyyni”), on pinta-alaltaan 0,7 neliökilometriä. Saaret olivat yhteydessä toisiinsa vuoteen 1720 saakka, jolloin ne joutuivat tulvan johdosta toisistaan erilleen. Helgolandin korkein kohta sijaitsee pääsaarella, ja se kohoaa noin 61 metrin korkeuteen yli merenpinnan. Ostvorpommern
Piirikuntaan kuului suurin osa Saksan ja Puolan rajalla sijaitsevasta Usedomin saaresta, jonka katsotaan olevan Saksan toiseksi suurin saari Rügenin jälkeen. Saaren pinta-ala on 445 neliökilometriä, josta 373 neliökilometriä kuuluu Saksalle ja 72 neliökilometriä Puolalle. Seurasaari
Seurasaaren pinta-ala on noin 46 hehtaaria. Sen mukaan on saanut nimensä myös sitä ympäröivä vesialue, Seurasaarenselkä. Kaupunginosajaossa Seurasaari lasketaan osaksi Meilahtea. Saareen johtavan sillan päähän on linja-autoyhteys Helsingin keskustasta (linja 24 Ullanlinnasta Erottajan kautta). Autoilu ja polkupyöräily ovat Seurasaaressa kiellettyjä ilman erityislupaa, ja saareen saapuvia ohjeistetaan käyttämään julkista liikennettä parkkipaikkojen vähäisyyden vuoksi. Saaressa on ulkoilualueiden lisäksi myös kesäaikaan toimiva ravintola ja kaksi uimarantaa, joista toinen nudistiranta. Seurasaaressa sijaitsevassa Ravintola Seurasaaressa toimii muun muassa kahvila, ja siellä voi myös halutessaan järjestää hääjuhlia. Luettelo maailman suurimmista saarista
Tämä on luettelo maailman suurimmista saarista. Luetteloon on sisällytetty kaikki saaret, joiden pinta-ala ylittää 2 500 km². Lisäksi luettelossa ovat mukana kaikki mantereet. Sumatra
Sumatra on Indonesiassa sijaitseva saari. Se muodostaa Jaavan, Borneon ja Sulawesin saarten kanssa Isojen Sundasaarten saariston. Sumatra on Borneon jälkeen saariston toiseksi suurin, ja koko maailman kuudenneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on noin 470 000 km². Sumatralla on noin 50 miljoonaa asukasta. Saaren suurin kaupunki on 2 miljoonan asukkaan Medan. Surtsey
Surtsey on tuliperäinen saari Islannin etelärannikolla. Saari kehittyi 130 metriä merenpinnan alapuolella sijainneen tulivuoren purkauksista, jotka saavuttivat merenpinnan 14. marraskuuta 1963. Surtsey oli kookkaimmillaan kesäkuussa 1967, jolloin pinta-alaksi mitattiin 2,7 km² - nykyinen pinta-ala on tuulen ja aaltojen aiheuttaman eroosion jäljiltä 1,4 km² (2005). Osmussaari
Osmussaari nousi merestä noin 2 000–3 000 vuotta sitten Baltian klintistä. Maa kohoaa edelleen noin kolme millimetriä vuosittain, minkä takia saaren pinta-ala kasvaa koko ajan etelän suuntaan. Saarta ympäröivät merenalaiset harjanteet ja rannikon kalliot. Osmussaaren pinta-ala on 480 hehtaaria, mikä tekee siitä Viron neljänneksitoista suurimman saaren. Saari on matala ja sen korkein kohta on seitsemän metriä meren pinnan yläpuolella. Kaksi niemeä saaren kaakkoisosassa muodostavat "Storhamnen"-satamapaikan. Vanhempi "Minsia"-laituri vastakkaisella rannalla hylättiin vuonna 1902. Osmussaaren omistaa pääasiassa Viron valtion ympäristöministeriö ja vähäisissä määrin myös sisäasiainministeriö. 540 miljoonaa vuotta sitten Osmussaaren lähistölle iskeytyi meteoriitti, minkä takia saarella on gneissibreksiakiviä. Saaristomeri
Saaristomeri muodostuu noin 40 000 saaresta, pienistä kallioluodoista suuriin asuttuihin, suurista avomerenomaisista merenselistä ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Yli neliökilometrin laajuisia saaria on Saaristomerellä 257 kappaletta. Saaristomeren keskisyvyys on vain 23 metriä. 
Saaristomeri muodostaa kolmiomaisen alueen Maarianhaminan, Uudenkaupungin ja Hangon välille. Saaristomeri voidaan jakaa sisä- ja ulkosaaristoon, saariston kokonaispinta-ala on 8 300 km², josta 2 000 km² on maata. Kyproksen maantiede
Kyproksen saaren pinta-ala on . Tästä noin kuuluu Kyproksen tasavaltaan ja noin Pohjois-Kyprokseen. Kokonaispinta-ala tekisi yhdistyneestä Kyproksesta maailman 170. suurimman valtion. Kyproksen pinta-alasta noin on maapinta-alaa ja vain noin sisävesiä. Pinta-alasta noin on maanviljelysmaata ja noin metsää. Vuosaari (Ruokolahti)
Vuosaari on saari Kauvonselällä Saimaalla, Ruokolahden kunnassa, Etelä-Karjalan maakunnassa. Saaren pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja sen pituus kaakosta luoteeseen on noin 340 metriä. Karhusaari
Saaren pinta-ala on 178 km². Saaren eteläosa on vuoristoista. Korkein kohta kaakkoisrannikolla sijaitsevalla Miseryfjelletillä kohoaa 536 metriin merenpinnasta. Muita huippuja ovat saaren eteläkärjessä Antarcticfjellet 360 m, Alfredfjellet 420 m, Hambergfjellet 440 m ja Fuglefjellet 411 m. Korkeasaari (Westend)
Korkeasaaren pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Nimensä mukaisesti se kohoaa lähisaariaan korkeammalle, erityisesti pohjoisosastaan. Luontonsa puolesta Korkeasaari kuuluu välisaaristoon. Runsaan kilometrin verran suhteellisen vilkasliikenteisestä Länsiväylästä etelään sijaitseva saari on metsäinen ja sen rannoilla on kapea rantaniittyvyöhyke. Rantakallioita on lähinnä saaren länsiosassa. Saaren koillisosassa on hienohiekkainen ranta, jonne aurinko ei juuri paista, paitsi varhain kesäaamuina. Korkeasaaresta muutama kymmenen metriä lounaaseen sijaitsee Korkeasaaren nurmiluoto eli Högholms Gräsgrund ja muutama sata metriä länteen Korkeasaarenkupu eli Högholmskobben, joka on pienehkö kallioluoto. Sottunga
Sottungan pinta-ala on  km² (), josta  km² maata,  km² sisävesiä ja loput  km² merta. Sottunga koostuu useista saarista, joista vain kolmella on asutusta. Normaalisti sanalla "Sottunga" tarkoitetaan suurinta näistä saarista. Toiseksi suurin saari on pääsaaresta luoteeseen sijaitseva Mosshaga. Sottungan saaret ovat matalia: korkein maastonkohta ulottuu vain 15 metrin korkeudelle merenpinnasta. Gran Canaria
Gran Canaria on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on kolmanneksi suurin Kanariansaarista. Saari sijaitsee noin 210 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Saaren pinta-ala on 1 530 km² ja korkein kohta 1 949 metriä ("Pico de Las Nieves"). Saari on pyöreä ja halkaisijaltaan noin 50 kilometriä. Gran Canaria on syntynyt kuumasta kohdasta muiden Kanariansaarten tapaan. Koivusaari (Helsinki)
Koivusaaren pinta-ala on noin 13 hehtaaria ja rantaviivaa on noin 1,7 kilometriä. Suurilta osin täyttömaasta muodostuva saari on varsin matala, ja sen korkeimmat kohdat ovat vain seitsemän metriä merenpinnan yläpuolella. Koivusaaren paikalla oli alun perin kaksi saarta: pohjoisempi Koivusaari ja sen eteläpuolella sijainnut Leppäsaari (ruots. "Alholmen"). Saarten maaperä on pääsääntöisesti moreenia, ja ne on yhdistetty maatäytöllä, jonka paksuus on saarten välisellä alueella noin 1–3 metriä. Koivusaaren länsiosissa on pieniä silokallioalueita. Koivusaari sijaitsee Lauttasaaren ohella happamien kivilajien alueella, ja sen kallioperä on pääasiassa graniittia. Suursaari
Suursaari itsenäistyi yhdessä Tytärsaaren kanssa omaksi pitäjäkseen vuonna 1838. Siihen kuului silloin yhteensä noin 700 henkeä. Tytärsaari itsenäistyi Suursaaresta 1899. Suursaaren väkiluku oli 1920-luvulla lähes 900 ja talvisodan edellä tehdyn evakuoinnin aikana vajaa 800. Tallusjärvi
Järvessä on laskettu olevan 129 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 251 ha, mikä on noin 10,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 21 yli hehtaarin suurisia, 98 yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Yhdenkään saaren pinta-ala ei ylitä neliökilometriä. Suurin saari on Kurikkasaari, joka on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä ja joka sijaitsee järven pohjoisessa kolmanneksessa Tervon puolella. Saaressa on yksi rakennus. Toiseksi suurin saarista on Viitasaari, joka sijaitsee järven pohjoispäässä. Se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Saaressa on kolme mökkiä ja pieni lampi. Eteläosan suurimmat saaret ovat Tuohisalo ja Keronsaari. Tuohisalo on 1,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä ja siinä on muutama vapaa-ajan asunto. Etenkin pohjoisosassa, mutta hieman myös eteläosassa, on saarten välissä matalikkoja ja kivisiä alueita. Iso-Ii
Järvessä on laskettu olevan 27 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 97 hehtaaria, mikä on noin 7 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 10 on yli hehtaarin suuruisia, ja loput 17 ovat yli aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Askolanlahden pohjoispuolella on kolme saarta ja Rytäsaari, joka on jo maatunut niemeksi. Kaarteensalmen eteläpäässä Iso-Iissä näkyy heti Vitikkasaari, joka on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen eteläpuolella sijaitsee kapea ja 600 metriä pitkä Eerikkasaari. Näiden eteläpuolella sijaitsee Iisaari, joka on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Saarien väliin jäävät pienemmät Ruununsaaret, Särkiluoto ja Jäkkö. Iso-Iin kaakkoispäässä sijaitsee Lehtosaari ja sen vieressä Pukkisaari. Pikku-Iissä muodostavat Kanasaari, Kuolionsaari ja Mansikkasaari ketjun, joka alkaa Mansikkaniemestä kuin harjujakso. Wallis ja Futuna
Wallis ja Futunan yhteenlaskettu maapinta-ala on 142 neliökilometriä. Suurimmalla saarella Wallisilla on pinta-alaa 77,9 neliökilometriä. Futunan pinta-ala on 64 neliökilometriä ja Alofin 51 neliökilometriä. Wallis on tuliperäinen ja pinnanmuodostukseltaan hyvin tasainen saari. Sen korkein kohta Lulu Fakahega on 145 metrin korkeudella merenpinnasta. Saarella on matala laguuni, jonka ympärillä on useita hiekkasärkkiä. Saarella on myös useita kraatterijärviä. Futuna ja sen naapuri Alofi sijaitsevat 230 kilometrin päässä lounaaseen Wallisista. Pinnanmuodostukseltaan ne ovat mäkisempiä kuin Wallis Futunan korkeimman kohdan Puken sijaitessa 524 metrin ja Alofin Kolofaun ollessa 417 metrin korkeudella merenpinnasta. Wallisin ja Futunan alkuperäistä metsää on jäljellä enää vähän hakkuiden takia. Puuta käytetään polttoaineena. Metsien häviäminen on lisännyt eroosiota. Alofilla metsä on säilynyt lähes alkuperäisessä kunnossaan. Pohjoissaari
Pohjoissaari, myös Te Ika-a-Maui, on toinen Uuden-Seelannin kahdesta pääsaaresta. Cookinsalmi erottaa sen Uuden-Seelannin toisesta pääsaaresta, Eteläsaaresta. Pohjoissaarella sijaitsevat muun muassa Uuden-Seelannin suurin kaupunki Auckland ja Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington. Uuden-Seelannin asukkaista asuu Pohjoissaarella noin 76 prosenttia. Pohjoissaari on pinta-alaltaan maailman 14. suurin saari. Aleksanterinsaari
Aleksanterinsaari (, , ) on suuri saari Etelämantereen rannikolla. Saari on noin 435 kilometriä pitkä, 200 kilometriä leveä, ja se pinta-ala on 43 250 neliökilometriä.
Saari sai nimensä "Zemlja Aleksandra", "Aleksanterinmaa", keisari Aleksanteri I:n mukaan venäläiseltä Fabian Gottlieb von Bellingshausenin johtamalta tutkimusretkikunnalta vuonna 1821. Vuoteen 1940 asti saaren luultiin olevan osa mannerta, koska sen mantereesta erottava on jäätikön alla. Aleksanterinsaaren maasto on kumpuilevaa, korkein huippu on 2 987 m merenpinnan yläpuolella. Saarella sijaitsee muun muassa Ablation Lake -niminen järvi. Luettelo maailman suurimmista saarista
Australia on pinta-alaltaan 7 600 000 km² eli yli kolme kertaa suurinta saarta Grönlantia suurempi.Useimmat tiedot ovat peräisin lähteestä United Nations Environment Programme list of islands by area. Kypros
Kypros (, ) on saari Välimeren itäosassa. Sen pinta-ala on ja asukasluku noin (2017). Nykyisin saaren eteläosa on kreikkalaisten asuttaman Kyproksen tasavallan hallinnassa. Saaren turkkilais­väestö asuu Turkin miehittämässä pohjoisosassa, Pohjois-Kyproksen turkkilaisessa tasavallassa (usein Pohjois-Kypros), jonka itsenäisyyttä ei ole tunnustanut Turkin lisäksi mikään muu maa. Kyproksella sijaitsevat myös Ison-Britannian tukikohdat Akrotíri ja Dekéleia. Suomen kansallismaisemat
Merenkurkun saariston pinta-ala on 326 300 hehtaaria ja sillä on 6 550 saarta.
Kuntia saariston alueella ovat Korsnäs, Maalahti, Vaasa, Mustasaari sekä Vöyri-Maksamaa. Saarista Raippaluoto on Suomen kahdeksanneksi suurin saari. Southamptoninsaari
Southamptoninsaari on suuri saari Hudsoninlahden luoteisosassa Kanadassa. Se on osa Nunavutin territorioon kuuluvaa Kivalliqin aluetta. Saaren pinta-ala on 41 214 km², ja se on pinta-alalla mitattuna maailman 33. suurin saari. Saarella on vain yksi asutuskeskus, 712 asukkaan Coral Harbour. Saari on myös yksi Kanadan harvoista alueista, joilla ei ole käytössä kesäaikaa. Huippuvuoret
Huippuvuoret sijaitsevat Pohjoisella jäämerellä suurin piirtein Norjan ja pohjoisnavan puolivälissä. Saariston pinta-ala on 62 160 neliökilometriä, ja sen tärkeimmät saaret ovat Länsimaa, Koillismaa, Edgeøya, Barentsinsaari, Valkosaari, Prinssi Kaarlen etumaa (), Kongsøya ja Karhusaari. Pettuselkä
Lammen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän rannan tuntumassa niin sanotun Mustasaaren takana. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat suora, joka rajautuu peltopalstoihin. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa peltoineen ja jonkin verran haja-asutusta. Sen rantojen läheisyyteen on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Mustasaaren alueella sijaitsee taidekeskus Purnu. Sinne tulee tiet yhdystieltä 14223, joka haarautuu yhdystieltä 3260. Prince of Wales Island (Alaska)
Prince of Wales Island on Alexandersaaristoon kuuluva saari Kaakkois-Alaskassa. Se on Yhdysvaltojen neljänneksi suurin (Havaijin, Kodiakinsaaren ja Puerto Ricon jälkeen) ja maailman 97. suurin saari. Prince of Wales Island on 217 km pitkä, 72 km leveä, ja sen pinta-ala on 6674 km eli hieman suurempi kuin Delawaren osavaltio. Länsimaa (Norja)
Saaren arvioitu pinta-ala on noin 37 673 neliökilometriä. Länsimaa on Karhusaaren ja Hopenin ohella yksi kolmesta Huippuvuorten asutetusta saaresta. Saaren merkittävin asutuskeskus on Longyearbyen, jonka asukasluku on noin 1 600. Färsaarten maantiede
Färsaaria ympäröi noin 21 000 neliökilometrin laajuinen mannerjalusta, jonka leveys vaihtelee huomattavasti. Eteläisimmästä saaresta itään se ulottuu vain noin 12 kilometrin päähän, kun saarista luoteeseen jalusta on 50 kilometrin levyinen. Skotlannista Grönlantiin kulkeva selänne jakaa Färsaarten merialueet kahteen osaan. Selänteen molemmilla puolella merenpohja on yli 1 500 metrin syvyydessä, kun itse selänne on noin 500 metrin syvyydessä. Selänteen lounaispuolella on useita matalikkoja, mutta sen koillispuolella puolestaan Färsaarten merialueet jatkuvat 3 000 metrin syvyyteen, Norjanmereen. Latvanen (Lappeenranta)
Järven pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven muoto on mutkikas ja sen voi mieltää M-kirjaimen muotoiseksi. Näin nähtynä järvellä olisi mutkikas pituuslinja, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järven lounaispäätä kutsutaan Jurkkolanlahdeksi, pohjoispäätä Kirveslahdeksi ja kaakkoisosaa Laajalahdeksi. Laajalahden länsipuolella sijaitsee 400 metriä pitkä Särkiniemi, jonka länsipuolelle jää Rautlahti. Järven yhtenäisyyttä rikkoo Rautlahdella oleva Suurisaari, joka on yksi järven neljästä saaresta. Saarien yhteispinta-ala on yli viisi hehtaaria, mikä on noin 4,5 % järven kokonaispinta-alasta. Suurisaari on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on noin viisi hehtaaria, jolloin muille saarille jää yhteispinta-alaksi muutama aari. Suurisaaren vieressä on Pikkusaari ja saarien lähellä pieni luoto. Myös Särkiniemen rannassa on luoto. Mustasaari
Mustasaari () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa. Vaasan kaupunki perustettiin aikoinaan Mustasaareen, ja nykyään Mustasaari ympäröi kaupungin. Mustasaari on rannikkokunta, jolla on tasaista maaseutumaisemaa sekä laaja saaristo. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km on sisävesistöjä ja  km merialueita. Väestötiheys on asukasta/km. Iso-Naakkima
Järvessä on laskettu olevan 30 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 30 hehtaaria, mikä on noin 2,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista Salonsaari, Mähönsaari, Kimarinsaari ja Isosaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 22 muuta saarta ovat yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia. Yksikään saari ei ylitä neliökilometriä. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa. Tarjannevesi
Järvessä on laskettu olevan 195 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 740 hehtaaria, mikä on noin 11,9 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin Tarjanteen saarista on Salonsaari, jonka pinta-ala on 490 hehtaaria. Se sijaitsee kuitenkin osaksi Ruovedessä ja sen molemmin puolin virtaavat lasku-uomina Syvinkisalmi ja Salonsalmi. Suurimpana saarena kokonaan Tarjanteessa sijaitsee Siperia, joka on 207 hehtaaria suuri. Muista saarista 48 ovat yli hehtaarin suuruisia, 144 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Muita huomattavia saaria ovat Honkanen, Iso-Kuusinen, Monosen Kuusinen, Vannottu, Palosaari, Kauttakala, Kilvensaari ja Haapasaari. Sen tilavuus on 695 miljoonaa kuutiometriä eli 0,695 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 12,7 metriä ja suurin syvyys on 67,8 metriä. Vasilinsaari
Vasilinsaari eli Hirvisaari () on Nevan suiston suurin saari Pietarin kaupungissa Venäjällä. Se rajoittuu Suureen ja Pieneen Nevaan, lännessä Suomenlahteen, pohjoisessa Smolenka-joki erottaa sen Alaissaaresta. Saaren pituus on 6,6 kilometriä ja pinta-ala 10,9 km. Ringvassøya
Ringvassøya () on Norjan Karlsøyn ja Tromssan kunnissa sijaitseva saari. Ringvassøya on Norjan pinta-alaltaan seitsemänneksi suurin saari. Saaren pinta-ala on 656 km². Saaren korkein kohta on Solltindan (1060 m). Somersetinsaari
Somersetinsaari () on saari pohjoisessa Kanadassa. Se kuuluu Kanadan arktisten saarten ryhmään, Bellotinsalmi erottaa sen Kanadan mantereen Boothian niemimaasta. Saaren pinta-ala on 24 786 km², saari on 45. suurin saari maailmassa ja 12. suurin Kanadassa. Saaren korkein kohta on nimeämätön huippu saaren keskiosassa (), joka kohoaa 489 m merenpinnasta. Saarella ei ole pysyvää asutusta. Oulujärvi
Paltaselällä on laskettu olevan 145 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 641 hehtaaria, mikä on noin 3,6 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Tevä (141 ha) ja Koljolansaari ovat yli neliökilometrin suuruisia, 39 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 103 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita merkittäviä saaria Paltanselällä ovat Ärjänselän rajasaari Toukka, Paltajärven lahdessa sijaitsevat Savisaari ja Sokasaari, Toukan pohjoispuolen lahdelmassa sijaitsevat Lehtosaari, Hankosaari ja Lamponen, Paltanselän keskivaiheella sijaitsevat Selkä-Honkinen, Maa-Honkinen, Hevossaari, Iso-Pihlainen, Pieni-Pihlainen, Karhusaari, Nuottisaari, Kainuasaari, Tevä, Iso-Jatko, Koljolansaari, Mulkkusaaret, Lehtonen, Riuttasaaret, Ukkosaari ja Volosaari, sekä Mieslahdessa sijaitsevat Palonen, Lamponen ja Pukki.
Ärjänselällä on laskettu olevan 207 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 500 hehtaaria, mikä on noin 1,3 % järvenosan kokonaispinta-alasta. Saarista Ärjä (263 ha) on yli neliökilometrin suuruinen, 28 muuta ovat yli hehtaarin suuruisia, 172 yli aarin ja loput 6 ovat alle aarin kokoisia. Muita merkittäviä saaria Ärjänselällä ovat etelään työntyvässä Vuottolahdessa olevat Iso-Lamponen ja Ollikansaari, Käkisaaren eteläpuolella Honkinen ja Lattulansaari, Ärjänsaaren pohjoispuolella Lehtonen, Kotisaari, Naurissaari ja Pitkäniemi, ja Manamansalon pohjoisessa salmessa Munaluoto, Iso Kärppäsaari ja Talviaissaari. Oessaare laht
Järven pinta-ala on 121 ha (hehtaaria) ja se muodostuu suuresta järvialtaasta ja kapeasuisesta lahdesta, jota kutsutaan nimellä Poka laht. Sen lahdensuu on 50 metriä leveä. Pääallas on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Poka laht on 580 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on 4, joiden yhteinen pinta-ala on 4,5 ha. Suurin saari on pyöreän muotoinen ja halkaisijaltaan 230 metriä. Järveen laskevat pitkät Masa kraavi (Silmajõgi) ja Lõve jõki, jotka laskevat järven pääaltaaseen ja Poka oja, joka laskee Poka lahteen. Järvellä on mereen kaksi laskuojaa. Mõrrasilm on 200 metriä pitkä oja, joka lähtee Poka lahdesta. Enima silm on 1,0 kilometriä pitkä oja, joka lähtee pääaltaasta ja laskee mereen viereiseen lahteen kuin ensimmäinen oja. Meri on laaja ja saarikkoinen Laidevahen lahti, jonka Saarenmaan kaakkoispuolelle aukeava suu on varsin kapea. Se on kuroutumassa omaksi järveksi, mutta siinä on edelleen suolaista vettä. Järven valuma-alueen laajuus on 159,0 km (neliökilometriä).
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 km (kuutiokilometriä) eli 1,2 miljoonaa m . Järven rantaviivan pituus on 11,8 kilometriä ja se on pääasiassa soistunutta ruovikkoa. Järven itärannat ovat metsää ja siellä sijaitsee Oessaaren kylä ja kaakossa sijaitsee Siiksaaren kylä. Grand Cayman
Grand Caymanin pinta-ala on 196 km² ja väkiluku 37 473 (1999). Syyskuussa 2004 saarelle iskenyt hurrikaani Ivan oli sen tuhoisin 86 vuoteen. Suur-Lontoo
Suur-Lontoo () on hallintoalue Englannissa. Se koostuu Lontoon Citystä (), joka on noin 2,6 neliökilometrin kokoinen alue sen keskustassa, sekä 32 kaupunkipiiristä (). Yleisessä kielenkäytössä Lontoosta puhuttaessa tarkoitetaan tätä kaupunkiseutua. Alueen koko pinta-ala on 1 579 neliökilometriä, ja sen väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 8 174 000. Keurusselkä
Keurusselän pinta-ala on 9 756 hehtaaria eli 97,6 neliökilometriä. Se on 32,9 kilometriä pitkä ja 16,1 kilometriä leveä. Sen järvenselkä alkaa pohjoisessa Koninselältä ja jatkuu etelään päättyen Korpisenselälle Korpisensaaren eteen. Järvenselkä on 8,0 kilometriä pitkä ja 7,8 kilometriä leveä. Sen yhtenäisyyttä rikkovat pienet saaret, joista merkittävimmät ovat Kääkkö, Honkasaari, Raaska, Selkissaari ja Iso Hanhisaari. Koninselältä jatkuu pohjoiseen salmimainen järvikapeikko, joka on lähes neljä kilometriä pitkä ja 0,5–1,5 kilometriä leveä. Keuruun keskustaajaman ympärillä sijaitsee sokkeloinen järvialue, jossa niemet ja saaret vuorottelevat salmien ja lahtien sekä järvialtaiden muodossa. Keskustan asuinalueiden ympärillä sijaitsee järvenosia, joita ovat esimerkiksi esimerkiksi Rautolahti, Kivilahti, Juurikkasalmi, Ketveleenlahti, Kaivoslahti, Suolahdenjärvi, Könttärinlahti, Tarhia, Lapinsalmi ja Lapinlahti. Monet saaret ovat pengerteiden ja rautatien toisiinsa ja mantereeseen yhdistämiä. Esimerkiksi Keuruun keskusta on sijainnut Kirkkosaaressa, jota ei tämän vuoksi pidetä enää saarena. Jos se olisi saari, se olisi silmämääräisesti mitattuna Keurusselän suurin saari. Ruunaanjärvi
Järven pinta-ala on 1 250 hehtaaria eli 12,5 km². Se on 13,3 kilometriä pitkä ja 1,9 kilometriä leveä. Järven selkä on melko avoin, mutta sen kaakkoispuoliskossa on saaria. Järvessä on laskettu olevan yhteensä 25 saarta. Suurin saari on Suusaari, jonka pinta-ala on 20 hehtaaria. Se on 900 metriä pitkä ja 430 metriä leveä. Sen ympärillä on 350 metriä pitkä Tiaisen saari sekä yksitoista pienempää saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee 400 metriä pitkä Kotasaari ja pieni Kuikkasaari. Pohjoispäässä järveä sijaitsevat kuin jonossa Vahtisaaret, Vihtasaari, Koirasaari, Juuppulasaari ja 700 metriä pitkä Marjosaari. Suursaari
Suursaaresta esitti ensimmäisenä vaatimuksia Ruotsin kruunu, ja siitä tuli osa kuningaskuntaa vuoteen 1721 asti. Saari oli aluksi Viipurin linnaläänin alainen ulkosaari, joka kuului Vehkalahden pitäjään. Varhaisimmat kirjalliset lähteet pysyvästä asutuksesta ovat 1400-luvulta, jolloin Suursaaren kalastajat selvittivät verojaan Viipurin seurakunnalle. 1600-luvulta on olemassa muutamia manttaaliluetteloita, joista selviää, että saarella on asunut vakituisesti muutamia satoja ihmisiä ja että he kaikki olivat suomenkielisiä. Kielitieteilijöiden mukaan saarella 1800-luvulla puhuttu murre viittaa siihen, että väestö oli lähtöisin Vehkalahden seudulta ja lähiympäristöstä. Ukonselkä (Mänttä-Vilppula)
Järvessä on laskettu olevan 136 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 77,6 hehtaaria, mikä on noin 3,6 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari Salonsaari on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä, ja sen pinta-ala on noin 29,5 hehtaaria. Seuraavaksi suurin saari on Tahmonsaari, joka on 500 metriä pitkä ja 320 metriä leveä. Muita yli hehtaarin saaria on 15, ja pienemmistä yli aarin kokoisia saaria on 74. Loput 47 saarta ovat pikkusaaria tai luotoja. Stewartinsaari
Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1 746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85 prosenttia saaren pinta-alasta. Baleaarit
Baleaarien saariryhmä on muodostunut itäisestä ja läntisestä ryhmästä. Itäiseen kuuluvat saariston pääsaari Mallorca sekä Minorca ja pieni Cabrera. Läntinen ryhmä tunnetaan nimellä Pitiusassaaret, ja siihen kuuluvat Ibiza ja Formantera. Saariryhmän pinta-ala on 4 992 neliökilometriä. Suursaari
Suursaari on pääasiassa peruskalliota, jolla kasvaa harvakseltaan mäntyjä. Matalammissa osissa on taigatyyppistä havumetsää. Havumetsän lisäksi on alavammilla alueilla jonkin verran lehtipuita, etupäässä pihlajaa, tervaleppää ja raitaa, mutta saaren eteläpäässä myös koivuja ja yksittäisiä tuomia, haapoja sekä saarnia. Jotkut kasveista, kuten myrkkykatko, kuuluvat toiseen kasvillisuusvyöhykkeeseen, mutta ovat säilyneet ilmaston muututtua. Manner-Ahvenanmaa
Manner-Ahvenanmaa eli Ahvenanmanner () on Ahvenanmaan ja Suomen merialueiden suurin saari. Siinä sijaitsee muun muassa Ahvenanmaan hallinnollinen keskus ja ainoa kaupunki Maarianhamina. Manner-Ahvenanmaan pinta-ala on 685 neliökilometriä. Luettelo Ruotsin suurimmista saarista
Seuraava luettelo perustuu Ruotsin vuoden 1960 väestönlaskennan tietoihin. Luettelossa ovat mukana saaret, joiden pinta-ala on vähintään 10 neliökilometriä. Seuraavassa taulukossa ensimmäisessä sarakkeessa on saaren nimi ja sen alapuolella suluissa mahdolliset mukaan lasketut lähisaaret, toisessa sarakkeessa lääni johon saari vuonna 1960 kuului ja kolmannessa sarakkeessa saaren maapinta-ala vuoden 1960 väestönlaskennassa. Saari
Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari.Suomen suurimpana saarena on vanhastaan pidetty Soisaloa (1 635 km²), jonka ympärillä vedenpinta ei kuitenkaan ole samassa tasossa. Toinen ehdokas Suomen suurimmaksi saareksi on Sääminginsalo (1 069 km²), jonka ympärillä vedet ovat samassa tasossa. Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²). Madagaskar
Madagaskarin pinta-ala on 587 041 neliökilometriä. Se on maailman neljänneksi suurin saari sekä suurin, jonka kattaa kokonaan itsenäinen valtio. Canal des Pangalanes on kanaalien yhdistämien luonnollisten sekä tekojärvien ketju, joka jatkuu maan itäisen rannikon suuntaisesti noin 600 kilometriä (noin kaksi kolmasosaa saaren pituudesta). Madagaskarin korkein vuori on Maromokotro (2 876 m). Kaunissaari (Sipoo)
Kaunissaari () on noin 2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä saari Suomenlahdella Sipoossa, noin 22 kilometriä itään Helsingistä. Nykyään saari on Helsingin kaupungin omistama ulkoilualue. Kaunissaaressa yhdistyvät ulkosaariston rajuus ja sisäsaariston rauhallisuus. Saaressa on kallioisia ja kivikkoisia rantoja sekä upeita hietikoita. Alueella on monipuolinen eläin- ja kasvikunta ja hyvät kalastusvedet. Kaunissaaren ulkoilupuisto on perustettu vuonna 1959. Alueen pinta-ala on 100 ha, ja vesialue noin 790 ha. Singapore
Singapore koostuu salmiakinmuotoisesta pääsaaresta ja sen ympärillä olevista pienistä, enimmäkseen asumattomista saarista. Saarten eteläpuolella on Singaporensalmi. Suunnilleen Suomen pääkaupunkiseudun kokoinen, halkaisijaltaan noin 40 km leveä saari sijaitsee 1°22 N leveysasteella. Vuosina 1965–1987 saaren pinta-ala kasvoi laajan maantäyttö-ohjelman seurauksena 586 neliökilometristä 636 neliökilometriin. Rantaviivaa on 193 km. Singaporen pienemmistä saarista Jurongsaari, Pulau Tekong, Pulau Ubin ja Sentosa ovat suurimpia. Singaporen korkein maantieteellinen kohta on 164 metriä korkea Bukit Timah, joka sijaitsee pääsaaren keskiosassa, jossa on monia graniittikukkuloita. Saaren länsi- ja lounaisosissa on matalia, mutta jyrkkiä kukkulajonoja. Saaren itäosan muodostaa sen sijaan tasainen tulvatasanko, johon virrat ovat puhkoneet jyrkkäreunaisia laaksoja. Mullutu-Suurlaht
Itäpuolinen järviallas on Suurlaht (myös "Kellamäe laht"), jonka vesialueen pinta-ala on 538 ha ja johon tulee lisätä saarten osuus 5 ha. Suurin saarista on Rahinu saar, jonka pinta-ala on noin 3 ha. Järveen laskee Unimäe jõgi ja muita järveen johdettuja ojia. Vettä tulee myös pohjassa olevista lähteistä. Järvialtaan keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven rantaviivan pituus on 16,2 kilometriä. Yhteistä kaikille rannoille on mataluus ja kivisyys, mutta paikoin ne ovat myös savisia ja mutaisia. Koirasaari
Koirasaari (ruotsiksi "Hundholmen") on entinen kesähuvilasaari Laajasalon luoteiskulmassa. Sen pinta-ala on 2,7 ha. Saaressa oli 1850-luvulta lähtien kalastajatorppa, joka 1880-luvulla uusittiin edustavaksi kesähuvilaksi monine huvimajoineen. Kesällä 1892 saaren edustalla törmäsivät toisiinsa höyrylaivat Ajax ja S/S Runeberg sillä seurauksella, että noin 40 henkeä hukkui. Vuonna 1928 saaren osti öljy-yhtiö Esso (entinen Nobel-Standard), joka 1950-luvun alussa rakensi saarelle öljysataman ja täytti saaren suurilla öljysäiliöillä. Samalla saari yhdistettiin penkereellä mantereeseen. Nyt säiliöt on purettu ja Koirasaari odottaa asuntojen rakentajia. Kuhmajärvi
Siinä on laskettu olevan 14 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 14 hehtaaria, mikä on noin 2,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Huhtasaari ja Kotasaari on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 10 ovat yli aarin ja loput kaksi ovat alle aarin kokoisia. Kahdesta suurimmasta saaresta voidaan mitata kartasta seuraavat arvot. Huhtasaari on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 8 hehtaaria. Saaressa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Kotasaaren pituus on 400 metriä, leveys yli 200 metriä ja sen pinta-ala on yli 4 hehtaaria. Kotasaaressa on viisi vapaa-ajan asuntoa. Muita järven nimettyjä saaria ovat pohjoisesta lukien Pirttisaari, Taikasaari, Kolarinsaari ja Omenasaari, sekä järven eteläpäässä Talaskari ja Särkänsaari. The World (saaristo)
Saaristo koostuu noin kolmestasadasta keinotekoisesta saaresta, jotka on rakennettu Maan mantereita muistuttavaan muodostelmaan. Saarten koko vaihtelee noin 14 000 ja 42 000 neliömetrin välillä ja saarten välimatka toisiinsa on 50–100 metriä. Saariston pituus on noin 9 kilometriä ja leveys 6 kilometriä. The Worldiä suojaa pituussuunnassa avomerta vasten rakennettu aallonmurtaja. Manamansalo
Manamansalon pinta-ala on 76 km². Se on Oulujärven suurin saari, sekä valtakunnallisesti sisävesien viidenneksi suurin, ja kaikkiaan Suomen neljänneksitoista suurin saari. Santa Cruz (Galápagossaaret)
Santa Cruz on toiseksi suurin saari Ecuadorille kuuluvilla Galápagossaarilla. Se on muodostunut yhdestä, jo sammuneesta tulivuoresta. Saaren pinta-ala on 986 neliökilometriä. Sillä sijaitsee Puerto Ayora, saarten suurin asutuskeskus jossa on lähes 10 000 asukasta. Eysturoy
Eysturoy [] on Färsaarten toiseksi suurin saari. Se sijaitsee suurimmasta saaresta, Streymoysta, itään ja sen nimi tarkoittaakin itäistä saarta. Saaren pinta-ala on 286,3 neliökilometriä ja asukasluku noin 10 662 (2013).