Kuka omistaa Valmet yrityksen?
Valmet
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Espoossa ja sen osakkeet noteerataan Helsingin pörssissä. Sen suurin omistaja on Suomen valtio sijoitusyhtiönsä Solidiumin kautta. Valmetin liikevaihto vuonna 2017 oli noin 3,2 miljardia euroa ja se oli Suomen 22. suurin yritys.
Valmetin historia
Valmetin puuhamiehenä toimi Reino R. Lehto, kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö, joka oli myös Sotakorvausteollisuuden valtuuskunnan eli Sotevan pääsihteeri. Vuonna 1951 Lehdosta tuli Valmetin hallintoneuvoston puheenjohtaja. Valmet
Vuonna 2017 Valmetilla oli Suomessa 4 600 työntekijää, joista 1 300 työskenteli valmistavassa tuotannossa, esimerkiksi hitsaajina. Rautpohjassa suunnitellaan paperi- ja kartonkikoneita, valmistetaan avainkomponentteja kuten perälaatikoita ja avainteloja sekä kootaan Eurooppaan menevien konetoimituksia. Belaruskali
Belaruskalin omistaa Valko-Venäjän valtio öljy- ja kemianalan valtiokonserninsa Belneftehimin välityksellä. Kaivosteollisuusyritys Belaruskali vie suuren osan kaliumlannoitetuotannostaan ulkomaille ja kannattava yhtiö on siksi merkittävä Valko-Venäjän kansantaloudelle. Viennistä vastaa venäläisen Uralkalin kanssa perustettu yhteisyritys. Alallaan Belaruskali on IVY-maiden suurimpia ja maailmanlaajuisestikin merkittävä lannoitetuottaja, venäläisen Uralkalin ja parin muun suurtuottajan kanssa. Yhtiö oli selvästi Valko-Venäjän eniten voittoa tuottanut yritys vuonna 2012: koko vuoden voitto oli 6 700 miljardia Valko-Venäjän ruplaa, josta enemmistö kirjattiin alkuvuodelta. Valko-Venäjän keskuspankin vuoden 2012 lopun vaihtokursseilla voitto oli 591 miljoonaa euroa. Vuositason voitto oli kaksi kertaa suurempi kuin seuraavaksi eniten voitollisella valkovenäläisellä julkisen sektorin osakeyhtiöllä, öljynjalostamo Naftanilla. Neles
Vuonna 1997 Neles-Jamesburystä tuli Neles Controls, joka yhdistyi Valmet Automation Oy:n kanssa 1999. Vuodesta 2001 se on toiminut osana Metso-konsernia nimellä Metso Automation, mutta Neles ja Jamesbury ovat yhä käytössä tuotemerkkeinä. Valmetin historia
Vuonna 1961 Valmet oli Suomen kuudenneksi suurin yhtiö ja sillä oli 8 841 työntekijää. Valamis
Valamis (aiemmin Arcusys Oy) on vuonna 2003 perustettu suomalainen teknologiayritys, joka on erikoistunut digitaaliseen oppimiseen ja työvoiman kehittämiseen. Valamiksen pääkonttori sijaitsee Joensuussa, jonka lisäksi sillä on toimipisteet Helsingissä, Oulussa ja Lappeenrannassa, sekä Venäjän Petroskoissa, Bostonissa Yhdysvalloissa, Saksan Wiesbadenissa, sekä Englannissa, Lontoossa. Valamiksen liikevaihto vuonna 2018 maaliskuun lopussa päättyneellä tilikaudella oli 12 miljoonaa euroa ja työntekijöitä yhtiöllä on yli 180. Paperikone
Pitkälle 1960-luvulle Suomessa oli neljä konevalmistajaa: A. Ahlström Osakeyhtiö Karhulassa, Tampella Tampereella, Valmet Rautpohjassa Jyväskylässä ja Wärtsilä Sörnäisissä Helsingissä (myöhemmin Järvenpäässä), jotka kaikki kilpailivat keskenään. Wärtsilän paperikoneet siirtyivät Valmetille vuonna 1986. Ahlström kilpaili vuoteen 1987, kunnes myi paperikoneita valmistaneen Karhulan konepajan Valmetille. Muutenkin tilanne muuttui 1980-luvulla, kunnes vuonna 1992 Valmet Paperikoneet Oy oli Tampellan ostamisen jälkeen ainoa paperikonevalmistaja Suomessa. Myöhemmin Valmet ja Rauma Oy yhdistyivät, jolloin uuden yrityksen nimeksi tuli Metso Oyj ja sen paperiteollisuuden laitteisiin erikoistuneen osan nimeksi Metso Paper Oy. Valmet/Metso on hankkinut omistukseensa myös ruotsalaisen KMW:n, amerikkalaisen Beloitin sekä japanilaisen Mitsubishin paperikoneliiketoiminnat. Vuoden 2014 alussa Metso Paper irtaantui Metsosta ja uuden yhtiön nimeksi tuli jälleen Valmet. Valmet
Laine haluaa tukea myös naisten etenemistä yrityksessä. Siksi Valmet käynnisti keväällä 2017 mentorointiohjelman, jossa neljätoista Valmetissa johtotehtävissä olevaa naista mentoroi neljäätoista korkeakoulussa opiskelevaa naista. Ohjelman tarkoitus on kannustaa opiskelijoita teknologia-alalle. Vuonna 2017 Valmetin työntekijöistä viidennes oli naisia. Valmetin historia
1970- ja 1980-luvuilla Valmet valmisti muun muassa laivoja, lentokoneita, rynnäkkökivääreitä, vetureita ja traktoreita, mutta vähitellen Valmet alkoi keskittyä paperikoneisiin ja niihin liittyvään teknologiaan. Valmet 20
Valmetin traktorin valmistajana oli Valtion Kivääritehdas Oy, sittemmin nimeltään Valmetin Tourulan tehdas. Ensimmäisinä valmistusvuosina Valtion maatalouskoneiden tutkimuslaitos osoitti kritiikkiä Valmetin ominaisuuksia kohtaan verrattuna pohjoisamerikkalaisiin traktoreihin. Esimerkiksi moottorin teho ei ollut kilpailijoiden tasolla, mutta kone oli kuuluisa keveydestään ja ketteryydestään. Valmet
Valmetin 10 suurinta omistajaa ja heidän osuutensa osakekannasta keväällä 2018 olivat: Naantalin monipolttoainevoimalaitos
TSE valitsi huhtikuussa 2014 kattilatoimittajaksi Valmet Oyj:n. Kattiloiden osuus kokonaiskustannusarviosta on noin kolmannes eli noin 87 miljoonaa euroa. Valmetin monipolttoainekattila hyödyntää kiertoleijuteknologiaa ja sen höyryteho on 390 megawattia. Sopimukseen sisältyy myös savukaasujen puhdistuslaitteisto. Kattilan ja turbiinin osuus on kustannuksista on lähes puolet. Valmet Lentokoneteollisuus
1990-luvun alussa kokoonpantiin Kuorevedellä Hornet-lentokoneet. Tällöin organisaation nimi Valmetin sisällä oli Finavitec, joka eriytyi 1990-luvulla Valmetin lentokoneteollisuudesta omaksi yhtiökseen. Valmet
Valmet tekee kolmenlaisia hankintoja: Xi’an
Valmet Oy:llä on Xi’anin kaupungissa Valmet Paper Technology (Xi'an) Co. Ltd. -tytäryhtiö. Valmet Lentokoneteollisuus
Nokian Linnavuoren moottoritehdas oli osa Valmetin lentokoneteollisuutta vaikka se 1950- ja 1960-luvulla valmisti pääasiassa traktoreiden moottoreita. Vuonna 1996 sekin siirtyi osaksi Patriaa. Olavi J. Mattila
Mattilan nimi oli mukana 1970-luvun lopulla Kekkosen seuraajaveikkauksissa. Häntä pidettiin kompromissina, jonka keskustapuolue olisi voinut nimittää ehdokkaaksi Ahti Karjalaisen ja Johannes Virolaisen asemesta. Mattilan uran alamäki kuitenkin alkoi samoihin aikoihin, kun Valmet oli poliittisista syistä johtuen joutunut 1979 ottamaan haltuunsa epäonnistuneen Valco-kuvaputkitehtaan. Valmet onnistui pitämään yllä tehtaan tuotantoa yllä sen verran, että tehtaan koneet saatiin myytyä. Tämä rasitti kuitenkin Valmetin taloutta siinä määrin, että kun samanaikaisesti idänkauppa tyrehtyi, Valmet joutui saneeraukseen ja Mattila osin kohtuuttomankin arvostelun kohteeksi. Ramirent
Ramirent Oyj on suomalainen rakennusalan pörssiyhtiö, joka vuokraa rakentajille ja teollisuuteen erilaisia koneita ja laitteita. Sen valikoimiin kuuluvat esimerkiksi työmaatilat, nosturit ja telineet. Ramirent on usein mukana jo työmaan suunnitteluvaiheessa, kun pohditaan työvaiheiden järjestämistä mahdollisimman turvallisiksi ja tehokkaiksi. Vuonna 2017 yritys oli Suomen markkinajohtaja konevuokrauksessa noin 30 prosentin osuudellaan , Ruotsissa se on markkinakakkonen Cramon jälkeen 15 prosentin osuudellaan, mutta se toimii myös Norjassa, Tanskassa, Virossa, Latviassa, Liettuassa, Tšekin tasavallassa, Slovakiassa ja Puolassa. Venäjällä ja Ukrainassa Ramirent toimii yhteisyritys Fortrentin kautta, josta Ramirent omistaa 50 % ja Cramo 50%. Valco
Ulkomaankauppaministeri Sakari T. Lehto, jonka katsottiin edustavan hallituksessa teollista asiantuntemusta, ei ollut yhteensattuman vuoksi mukana istunnossa, jossa päätös Valcon perustamisesta tehtiin. Lehto kirjoitti myöhemmin muistelmissaan huolestuneensa Valco-hankkeesta jo sen alkuvaiheissa havaittuaan, miltä asiaa valtion puolella valmistelleiden henkilöiden osaaminen ja Salora-yhtiön rahankäyttö vaikuttivat. Valcon vähemmistöosakkaaksi tuli japanilainen elektroniikkakonserni Hitachi. Suomen valtio merkitsi Valcon osakekannasta 60 prosenttia, Salora ja Hitachi kumpikin 20 prosenttia. Tuure Junnilan mukaan Valcon perustaminen liittyi kiinteästi pitemmän aikavälin tavoitteeseen saada Suomen koko elektroniikkateollisuus valtion haltuun. Valmet Petra
Valmet Petra on Valmetin valmistama itselataava metsästyskivääri, joka perustuu Kalašnikovin kehittämään kaasumäntätekniikkaan. Suomen ulkopuolella "Valmet (M-88) Hunter" -nimellä markkinoidun aseen yleisimmät kaliiperit ovat .223 Remington, .243 Winchester, .308 Winchester ja .30-06 Springfield. Aarne Härkönen
Aarne Valentin Härkönen (10. huhtikuuta 1900 Alavus – 19. lokakuuta 1964 Helsinki) oli Valmetin pääjohtaja, vuorineuvos, koulutukseltaan diplomi-insinööri. Hän oli vuosina 1940–1947 Oy Strömberg Ab:n Pitäjänmäen tehtaan johtaja, 1955–1957 Valmetin apulaispääjohtaja ja vuodesta 1958 yrityksen pääjohtaja. Vuorineuvoksen arvo hänelle myönnettiin 1959. Hän oli myös Suomen Ampujainliiton puheenjohtaja vuodesta 1960. Winha (moottorikelkka)
Valmetin 1980-luvulla luoma Rovaniemen tuotantolaitos on ollut pohjana nykyiselle BRP Finland Oy:n moottorikelkka- ja mönkijätehtaalle Rovaniemellä. Valmetin historia
Syksyllä 1944 valtion asetehtaat siirrettiin puolustusministeriöltä kauppa- ja teollisuusministeriön alaisuuteen. Pelättiin, että Neuvostoliitto laskee aseteollisuudenkin työvoiman asevoimien vahvuuteen, jota Moskovan välirauhansopimus rajoitti merkittävästi. Eduskunta toimi nopeasti tehdessään tämän päätöksen. Asetehtaista muodostettiin vuonna 1946 Valtion Metallitehtaat (VMT, ValMet), johon Suomen valtio yhdisti eri puolilla maata sijainneet sotakorvauksia valmistavat metallitehtaansa. Perustamisvuonna yrityksellä oli noin 6200 työntekijää. Yhtiömuodoksi tuli vuonna 1951 osakeyhtiö ja nimeksi Valmet Oy. Valmet
1970- ja 1980-luvuilla Valmet valmisti muun muassa laivoja, lentokoneita, rynnäkkökivääreitä, vetureita ja traktoreita, mutta vähitellen Valmet alkoi keskittyä paperikoneisiin ja niihin liittyvään teknologiaan. Vuonna 1988 Valmetilla oli 17 405 työntekijää. Juankoski
Juankosken suurimpia työnantajia on Valmet Oy märkäviiroja valmistava tehdas. Aiemmin merkittävä työllistäjä oli myös Stromsdal Oyj:n kartonkitehdas, mutta sen toiminta päättyi konkurssiin vuonna 2008. Juankoskella toimii Juankosken Yrittäjät, joka on Savon Yrittäjien aluejärjestö. Wärtsilä
1980-luvulla telakkateollisuus joutui kannattavuuskriisiin Aasiasta tulleen kilpailun johdosta. Toiminnan tehostamiseksi Valmetin ja Wärtsilän telakat yhdistettiin Wärtsilä Meriteollisuus -nimisen yrityksen alle vuoden 1987 alusta, ja toimitusjohtajaksi nimitettiin saneerajana tunnettu Pekka Laine. Wärtsilä omisti uudesta yhtiöstä 70% ja Valmet 30% vuorineuvos Tor Stolpen tullessa yrityksen hallituksen puheenjohtajaksi. Valmet
Vuonna 1961 Valmet oli Suomen kuudenneksi suurin yhtiö ja sillä oli 8 841 työntekijää. Beloit
Konkurssipesästä paperikoneteknologian oikeudet osti Metso (Valmet) ja Mitsubishi. Metso (Valmet) osti lisäksi Beloit-Manhattanin toiminnot. Sellutoimintoja hankki itselleen GL&V. Ulkomaan toiminnot, kuten Walmsley, Pinerolo ja Fampa, ajautuivat paikallisille omistajille. (Bagnato 2005; Goessel 19.7.2005; Cole 13.6.2005.) Valmetin historia
Vuoden 2009 lopussa Metso osti Tamfelt Oyj:n, yhden maailman johtavista teknisten tekstiilien toimittajista. Karmann
Suomalainen Valmet Automotive osti Karmannin kattoliiketoiminnan vuonna 2010. Valmet 33
Keväällä 1955 Valmetin Linnavuoren tehdas alkoi tutkia dieselmoottorin valmistusmahdollisuuksia. Valmetin päätöksenteko lähti suoraan käyttöoloista ja -tarpeista. Dieselmoottori on varmakäyntinen ja polttoaineen ominaiskulutus on edullisempi kaasutinmoottoreihin verrattuna. Siksi päädyttiin dieseliin. Ruiskutusperiaatteeksi valittiin suoraruiskutus, jolla saavutettiin hyvä kylmäkäynnistyvyys ja polttoainetalous. jäähdytystavaksi valittiin nestejäähdytys ja sen lisäksi märät vaihdettavat sylinteriputket.
Lopputuloksena näistä kauaskantoisista päätöksistä oli kolmisylinterinen Valmet 309D-moottori. Tämä moottori, tullessaan markkinoille uuden Valmet 33-mallin yhteydessä, oli erittäin moderni ja samat rakenneperiaatteet löytyvät tämänkin päivän AGCO Sisu Power-moottoreista (entinen Sisudiesel). Beloit
E. H. Neese nuorempi astui Beloitin johtoon vuonna 1974, ja hänestä tuli myös hallituksen puheenjohtaja vuonna 1978. Edellä mainittujen vuosien välissä Beloit osti englantilaisen Walmsleyn, espanjalaisen Seguran ja kanadalaisen Sorelin loputkin osakkeet ja tuli näiden yhtiöiden ainoaksi omistajaksi. Alkuperäinen ajatus oli ollut yhdistää Walmsley tiukasti Beloitin tuotekehitykseen, mutta se pysyi itsenäisenä aina 1990-luvulle asti. Etelä-Amerikan markkinoille meneminen osoittautui pitkälliseksi prosessiksi, sillä useista yrityksistä huolimatta 1960-luvun alusta lähtien Beloit ei saanut vakituista kumppania eikä jalansijaa markkinoilta. Lopulta vuonna 1977 Beloit muodosti suomalaisen Rauman ja brasilialaisen partnerinsa kanssa yhteisyrityksen Beloit Rauma Industrial Ltd. Valmet
Energiaratkaisuja Valmet tukee toimittamalla ja uudistamalla muun muassa biomassaa hyödyntäviä energiantuotantokattiloita, biomassaa, hiiltä, kierrätyspolttoainetta ja lajiteltua jätettä käyttäviä leijukerroskattiloita, öljy- ja kaasukattiloita. Valmet toimittaa myös lämpö-, sähkö- ja voimalaitoksia ja ympäristönsuojelujärjestelmiä, joissa hallitaan ilman laatua. Yksikön asiakkaita ovat kunnat, julkiset laitokset ja yhtiöt, jotka toimivat energia-, prosessi-, sellu- tai paperiteollisuudessa. Päämarkkina-alueet ovat Pohjoismaat ja EMEA. Valmet 502
Valmet 502 on vuonna 1971 esitelty takavetoinen traktorimalli, jonka valmistaja oli suomalainen Valmet-yhtiö. Se korvasi aiemman Valmet 500-mallin. Sen ohjaamo oli valmistajan mukaan aikanaan markkinoiden hiljaisin. Ohjaamon lisäksi muita uutuuksia mallissa olivat uusi pidempi välirunko, täysin uudistettu nostolaite ja hydrostaattinen ohjaus. Moottori oli 500 mallista peritty kolmisylinterinen 49 hevosvoimainen 310 B, jonka iskutilavuus oli 2685 cm
Vuonna 1974 takarenkaiden koko kasvatettiin 28 tuumasta 30 tuumaan ja samalla traktorin omamassa nousi noin sadalla kilolla.
Traktoria valmistettiin vuoteen 1982 asti. Valmetin uutuutena oli tuolloin etukuormain. Mikko Helander
Työuransa Helander aloitti Valmetissa, jossa hän työskenteli projekti-insinöörinä ja Järvenpään tehtaan tuotantopäällikkönä vuosina 1984–1990. Valmetin palveluksesta Helander siirtyi Kasten Hövik Oy:n toimitusjohtajaksi vuosiksi 1990–1993, minkä jälkeen hän palasi Valmetille ja työskenteli Järvenpään projektiosaston päällikkönä 1993–1994, operatiivisen toiminnan johtajana Valmet Rotomecilla Italiassa 1994–1997, kalanteri-liiketoimintayksikön johtajana 1997–1999 ja Valmet Converting -ryhmän toimitusjohtajana Britanniassa vuosina 1999–2003. Valmet
Valmetin liiketoimintaan kuuluu neljä liiketoimintalinjaa: "Palvelut", "Sellu ja energia", "Paperit" ja "Automaatio". Valmet Automotive
Vuonna 2008 Valmet Automotive teki aiesopimuksen yhdysvaltalaisen Fisker Automotiven kanssa henkilöautojen valmistuksesta. Fisker Karma plug-in-hybridiautojen valmistus päättyi vuonna 2012. Valco
Valco Oy oli vuonna 1976 perustettu Suomen valtion, Salora Oy:n ja japanilaisen Hitachin yhdessä omistama yritys, jossa Suomen valtiolla oli osake-enemmistö. Yhtiön tarkoituksena oli valmistaa väritelevisioiden kuvaputkia Hitachin toimittamaa tekniikkaa käyttäen. Saloralla oli jo 1970-luvun alussa ollut suunnitelmia kuvaputkien valmistamisesta Suomessa, mutta kannattavuuslaskelmat olivat jo silloin osoittaneet, että tehtaasta ei tulisi kannattavaa. Matti Sundberg
Sundberg siirtyi Valmetin toimitusjohtajaksi vuonna 1991. Yhtenä tavoitteena oli kasvattaa Valmetin toimintaa maailmanlaajuiseksi, ja siksi yhtiö suuntasi Aasian ja Etelä-Amerikan markkinoille. Valmetin yhdistettyä Rauma Oy:n kanssa, Sundbergista tuli uuden Metso Oyj:n pääjohtaja vuonna 1999. Valmet
Valmetin hallituksen puheenjohtajaksi tuli Jukka Viinanen, joka toimi Metson hallituksen jäsenenä vuosina 2008-2013 ja puheenjohtajana vuosina 2009-2013. Valmetin historia
Ylimääräinen yhtiökokous päätti 1. lokakuuta 2013 jakaa Metso Oyj:n kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi; Metsoksi ja Valmetiksi. 31.12.2013 tapahtuneen jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoiminnat muodostavat uuden yhtiön, Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus sekä Automaatio -liiketoiminnat muodostavat Metso Oyj:n. Füllner
Vuonna 1991 Itä-Euroopan kommunistisen järjestelmän romahtamisen jälkeen amerikkalainen Beloit osti enemmistön yrityksestä. Beloitin mentyä konkurssiin vuonna 2000 yritys on kuulunut puolalais-amerikkalaiseen PMPoland-konserniin. Yrityksellä on toimintoja Puolan lisäksi myös Yhdysvalloissa, Kiinassa, Saksassa ja Tšekissä. PMPoland on keskittynyt paperikoneiden ja muiden paperiteollisuuden laitteiden valmistukseen ja uusintaan. Yritys on kuitenkin pieni valmistaja alalla, jonka markkinajohtajia ovat suomalainen Valmet ja saksalainen Voith Paper. Valmet
Valmet DNA on Valmet Automation Oy:n kehittämä automaatiojärjestelmä, joka soveltuu prosessin-, koneen-, moottorikäyttöjen ja laatuohjauksien toteuttamiseen. Luettelo Valmetin tuotteista
Tämä on luettelo Valmetin valmistamista tuotteista. Valmet Oyj on nykyään sellu-, paperi- ja energiateollisuuden teknologia-, automaatio- ja palvelutoimittaja ja kehittäjä, mutta sillä on takanaan yli 200 vuoden teollisuushistoria. Tämä luettelo keskittyy lähinnä Valmetin historiallisiin tuotteisiin, nykyiset tuotteet on kuvattu pääartikkelissa. Valmet
Valmetin hallitukseen kuuluu 5-8 varsinaista jäsentä. Keväällä 2018 hallitukseen kuuluivat hallituksen puheenjohtaja Bo Risberg, hallituksen varapuheenjohtaja Aaro Cantell ja Pekka Kemppainen, Monika Maurer, Eriikka Söderström, Tarja Tyni, Rogerio Ziviani sekä henkilöstön edustajana Riina Vilander. Timo Hyytinen
Hyytisen vanhemmat ovat teknikkokapteeni Aarre Hyytinen ja Mirja o.s. Tuomiaho. Hyytisen työura vuodesta 1968 käsittää 20 vuoden jakson Valmet Oy Tourulan tehtaan asesuunnittelu- ja myyntipäällikkönä. Tuona aikana kehitettiin suomalaisesta Valmet-haulikosta menestystuote, jota vietiin sekä Euroopan että Amerikan asemarkkinoille. Valmetin jälkeen hän toimi 8 vuotta Vihtavuoren Panos Oy:n toimitusjohtajana ja sen jälkeen tietokirjailijana ja kustannusliike Arma Fennica Oy:n toimitusjohtajana. 
Hyytinen on Suomen tietokirjailijoiden ja Keski-Suomen kirjailijoiden jäsen. Sisu-nestemoottori
Partekin ostettua Multiliftin myös Sisun omistama 40 prosentin osuus myytiin Partekille. Myöhemmin valmistus siirrettiin Valmetin hammaspyörätehtaan yhteyteen Jyskään, johon perustettiin Valmet Hydraulics Oy -niminen yritys. Tämän jälkeen tehtaan omistajaksi päätynyt Metso myi tehtaan Sampo Rosenlew-konepajakonsernille vuonna 2003. Vallox
Vallox Oy syntyi vuonna 1987, jolloin Valmet ja Wärtsilä jakoivat paperikone- ja laivanvalmistuksen. Samalla Valmet luopui ilmanvaihtoalasta ja myi sen MBO-kaupalla toimivalle johdolle. Vallox luopui laivailmastoinnista 1991 ja myi sen tanskalaiselle Novenco As:lle. Vuonna 2002 saksalainen TOP AIR AG osti Valloxin osake-enemmistön. Valmet
Valmet, valtion entinen asetehdas ja entinen valtionyhtiö, on kokenut monta muodonmuutosta. Valmetin taustalla on yli 200 vuoden teollisuushistoria. Se syntyi uudestaan joulukuussa 2013, kun sellu-, paperi- ja voimantuotantoliiketoiminnat irtautuivat Metso Oyj:stä. Valmet
Vuonna 1999 Valmet yhdistyi Rauma Oy:n kanssa, ja syntyi Metso Oy. Paperikoneista tuli Metson yksi liiketoiminta-alue. Vuonna 2000 Metso osti Beloit Corporationin pehmopaperin- ja paperinvalmistusteknologian sekä sen Yhdysvaltojen ja Ranskan palvelutoiminnot. Joulukuussa 2006 Metso osti norjalaisen Aker Kvaerner ASA:n Pulping- ja Power -liiketoiminnot. Tämän hankinnan tarkoituksena oli parantaa yrityksen kykyä toimia sellu- ja paperiteollisuuden kokonaistoimittajana ja lisäksi vastata voimantuotannon ja biomassateknologioiden liiketoimintamahdollisuuksiin. Vuoden 2009 lopussa Metso osti Tamfelt Oyj:n, yhden maailman johtavista teknisten tekstiilien toimittajista. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmet ja Saab perustivat yhtiön Saab-Valmet vuonna 1968, joka rakensi Uuteenkaupunkiin henkilöautotehtaan. Tehtaassa valmistettiin lisenssillä valtaosin Saab-henkilöautoja. Nykyään tehdas on Valmet Automotive. Wärtsilä
Samassa yhteydessä paperikoneiden tuotanto siirtyi vastaavasti Valmetin vastuulle eli Wärtsilän Järvenpään yksikkö, joka teki paperinkoneiden jälkikäsittelylaitteita, siirtyi Valmetin tytäryhtiön Valmet Paperikoneet Oy:n osaksi. Samassa yhteydessä Valmet osti muitakin paperi- ja kartonkikoneyhtiöitä mm. suomalaisen Tampellan kartonkikonevalmistuksen. Toimialajärjestelyiden myötä vuonna 1999 Järvenpään toiminta tuli osaksi Valmetin ja Rauman muodostamaa Metso Oyj:tä, joka jakaantui 2013 uudelleen Järvenpään toiminnan jäädessä Metson alaisuuteen. Paperinvalmistuksen hiipuessa Metso lakkautti Järvenpään toiminnan vuonna 2013 ja siirsi toiminnan Jyväskylän Rautpohjan tehtaalle. Valmet
Energialiiketoiminnassa Valmet sijoittuu markkinoilla sijoille 1-3. Vuosina 2011-2015 sen osuus biomassakattilatilauksista oli noin 20 %, kun Kiinan markkinoita ei otettu huomioon. Markkinoiden kooksi arvioitiin 2 miljardia euroa. Valmetin tärkeimpiä kilpailijoita energialiiketoiminnassa ovat Andritz, Amec Foster Wheeler ja Babcock & Wilcox. Thales Alenia Space
Thales Alenia Space on ranskalais-italialainen avaruusteollisuusyhtiö. Sen omistavat italialainen Finmeccanica (33 %) ja ranskalainen Thales Group (67 %). Valmet
Valmetin pääkilpailija selluliiketoiminnassa on Andritz, jonka kanssa se kilpailee markkinajohtajuudesta. Vuonna 2015 Valmetin osuus markkinoista oli noin 40 % ja koko markkinoiden koko noin 1,4 miljardia euroa. Valmet
Valmetin Palvelut-liiketoimintalinjan tärkeimpiä globaaleja kilpailijoita ovat vastaavalla tuotevalikoimalla Andritz ja Voith Paper. Toiset kilpailijat, kuten Sandusky, Albany, Joh. Clouth, Leripa, Aikawa ja AstenJohnson, ovat keskittyneet tiettyihin tuotesegmentteihin. Myös kilpailijoilla Kadant, SchäferRolls, MWN, Bellmer, Hannecard ja Papcel on Valmetiin verrattuna rajoitettu tarjooma samoin kuin omilla paikallisilla niche-sektoreillaan toimivilla kilpailjoilla Jinni, Wuxi Refine Tech, Richter, Beijing Up-Tech, TTT ja AGW. Valco
Valco oli valtion yritys tukea suomalaista TV-tuotantoa. Salora oli luvannut ostaa tehtaan koko kuvaputkituotannon. Idea Valco-nimisestä yrityksestä syntyi eräällä tunturimajalla Lapissa lähellä Rovaniemeä helmikuussa 1974 pidetyssä tapaamisessa, johon osallistuivat Saloran johto, pääministeri Kalevi Sorsa ja kauppa- ja teollisuusministeriön valtionyhtiöistä vastannut osastopäällikkö Unto Lund. SDP ajoi Valcon perustamista erityisen voimakkaasti, vaikka monet asiantuntijat suhtautuivat hankkeen menestymiseen alusta alkaen varsin pessimistisesti ja kehottivat lopettamaan sen. Myös kauppa- ja teollisuusministeriön kansliapäällikkö Bror Wahlroos oli asiassa aktiivisesti mukana. Hanke pantiin alulle jo Sorsan ensimmäisen hallituksen toimikaudella, kun Salora teki virallisen yhteistyötarjouksen kauppa- ja teollisuusministeri Jan-Magnus Janssonille elokuussa 1974. Toukokuussa 1975 eduskunta hyväksyi yksimielisesti kymmenen miljoonan markan määrärahan tulevan yhtiön osakkeiden ostamiseen. Hanke kuitenkin keskeytyi Keijo Liinamaan virkamieshallituksen nimitykseen kesällä 1975, koska Liinamaan hallitus ei lämmennyt asialle lainkaan. Olavi J. Mattila
Valmetin hankkeista ehkä näkyvin oli autotehtaan perustaminen Uuteenkaupunkiin yhdessä ruotsalaisen Saabin kanssa. Toteutumisen taustalla oli vaikutusvaltaisia poliittisia voimia. Mattilalla oli hyvät välit Kekkosen kanssa, ja tämä puolestaan tunsi hyvin Marcus Wallenbergin, joka hallitsi Saabia. Valmet
Syyskuusta 2015 alkaen Jyväskylän Rautpohjassa sijaitseva Valmetin tehdas sitoutui savuttomuuteen. Tällä tavoitellaan henkilöstön terveyttä, pienempitä kustannuksia ja positiivisempaa työpaikan imagoa. Savuttomuus koskee työntekijöiden lisäksi myös asiakkaita ja alueella työskenteleviä ja vierailevia henkilöitä. Rautpohjan tehdasalueella työskentelee noin 1 250 henkilöä ja noin 50 alihankintayrityksen kautta 250 työntekijää. Vieraita Rautpohjassa käy päivittäin viitisenkymmentä. Työnantaja tukee henkilöstöä korvaamalla nikotiiniriippuvuuden hoitoon tarkoitettuja lääkkeitä ja nikotiinikorvaustuotteita. Valmet Sniper
Valmet Sniper on VALMET Oy Tourulan asetehtaan suunnittelema kolmisulkuinen pulttilukkoinen tarkkuuskivääri kal 7,62x51 vuodelta 1985. Aseen lukko suunniteltiin laajaa kaliiperivalikomaa varten .308 kaliiperista ylöpäin. Aseessa on takomalla valmistettu lukonkehys ja lukon kolme ohjausuraa sekä VALMET Suomen Leijonan laukaisulaitteesta kehitetty tarkuuslaukaisulaite. Aseen jatkokehitelmänä oli monikäyttöinen ja vaihdettavalla/irroitettavalla tukilla varustettu monikäyttöluodikko, patentti 72807, jonka mukaan aseen keskirunkoon eli kehtoon on vaihdettavissa eri tukki- ja piippukokoonpanoja kevyestä metsästysluodikosta raskaisiin tarkkuuskivääreihin. VALMET Oy Tourulan asetehtaan oli tarkoitus tulla näillä ratkaisuilla kiväärimarkkinoille. Aseesta tehtiin koesarjat kahta mallia, suujarrulla ja etutuilla varustettu raskaampi malli armeijan tarkka-ampujakäyttöön ja kevyempi rata-asemalli. Sako Oy:n ja VALMETin asetehtaan vuonna 1986 tapahtuneen fuusion myötä Sako Oy yhdisti Valmet Sniperin ja Sako Target –malliston josta syntyi Sako TRG. Vuonna 2012 Pirkan ase kehitti monikäyttöluodikkopatentin mukaisen keskirungolla varustetun Lynx TD12 mallin ja siitä edelleen Sako M85 malliin vastaavan ratkaisun, josta Sako Oy muokkasi oman mallin Sako Exige. Valmet
Valmetin johtoryhmään kuuluvat toimitusjohtaja Pasi Laineen lisäksi Aki Niemi, Sakari Ruotsalainen, Bertel Karlstedt, Jari Vähäpesola, Dave King, Celso Tacla, Vesa Simola, Xiangdong Zhu, Jukka Tiitinen, Julia Macharey, Kari Saarinen , Anu Salonsaari-Posti ja Juha Lappalainen. Valmet Lentokoneteollisuus
Valmet tutki myös n. 16-paikkaisen matkustajakoneen Valmet Puhurin rakentamista 1940-luvun lopussa, mutta hanke jäi esisuunnitteluasteelle kotimaisen aloitusasiakkaan puutteessa. Valmet Automotive
Valmet Automotive valmistaa ja suunnittelee autoja. Yrityksen liiketoimintalinjat ovat suunnittelu- ja valmistuspalvelut sekä kinemaattiset ratkaisut, kuten avoautojen kattojärjestelmät ja ilmanohjaimet. Valmet
Useat yrityksistä, jotka ovat osa uutta Valmetia, on perustettu 1800-luvulla. Karlstads Mekaniska Werkstad (KMW) aloitti toimintansa Ruotsissa vuonna 1865. Beloit Corporation aloitti 1858 valimotoiminnan Beloitin kaupungissa Wisconsinin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sunds Bruk, Sunds Defibrator Industries Ab:n edeltäjä, perustettiin Ruotsissa vuonna 1868. Valmet (traktori)
Valtion Metallitehtaat perustettiin sotien jälkeen vuonna 1946. Tämän valtionjohtoisen metalliyrityksen tehtävänä oli aluksi tuottaa erilaisia tavaroita sotakorvauksia varten. Kun Suomi oli selvinnyt niistä, entisessä tykkitehtaassa Jyväskylän Rautpohjassa ruvettiin suunnittelemaan ja rakentamaan suomalaista traktoria. Traktorin moottoriksi valittiin aluksi englantilaisen insinööri Douglas Pobjoyn suunnittelema, yksisylinterinen moottori, jonka teho oli 12 hevosvoimaa (Pobjoy menehtyi paluulennolla sattuneessa lento-onnettomuudessa ja myös luonnokset traktorista tuhoutuivat). Prototraktori ei kuitenkaan toiminut odotetulla tavalla, tai ei ainakaan sen moottori. Laitteen käynnistäminen tuotti niin paljon ongelmia, ettei sellaisella voimanlähteellä varustettua maataloustraktoria voinut laskea markkinoille, mistä johtuen pääjohtaja Yrjö Vesa määräsi prototyypit romutettavaksi. Ensimmäisten Valmet 15 -traktorien koonti alkoi vuonna 1951. Valmet 30 malli oli ensimmäinen dieselkäyttöinen traktori. Valmet
Heinäkuussa 2015 Valmet tiedotti ostavansa Massimiliano Corsinin pehmopaperien uudelleenrullaintoiminnan. Italian Pesciassa myös kuitukankaita valmistanut 33 henkilön yksikkö on tehnyt viime vuosina noin 10 miljoonan euron liikevaihtoa. Valmet 15
Pikkutraktori, työnimenään Pikku-Jehu, suunniteltiin ilman investointeja pitäytyen olemassa olevaan konekantaan. Rautpohjan tehtaalla tehtiin ensimmäisen 10 kpl koesarjan osat. Kokoonpanopaikka sen sijaan oli avoinna. Valtion Metallitehtaitten johto päätti siirtää valmistuksen Valtion Kivääritehtaalle Tourulaan. Samalla tuote sai nimekseen Valmet (Valtion Metallitehtaat –yhtymä oli muutettu osakeyhtiöksi Valmet Oy).
Ensimmäiset Valmetit koottiin Tourulan tehtaalla vuonna 1951. Vuonna 1952 tehtiin 75 kappaleen koesarja. Itse tuote eli Valmet 15 eli A-malli tuli markkinoille aikaan, jolloin pienet traktorit olivat erittäin kysyttyjä. Tuote korvasi hevosparin. Valmet
Valmetin Sellu ja energia -liiketoimintalinjan tuotteet ovat erilaisia teknologioita ja ratkaisuja, jotka liittyvät sellun ja energian tuotantoon ja biomassan jalostukseen. Linjan tuotteet on jaettu kolmeen pääryhmään: sellu, energia ja biomassa. Datasaab
Suomeen perustettiin vuonna 1971 Datasaabin ja Valmetin automaatioryhmän yhteisyritys Datasaab-Valmet Oy (myöhemmin Dava Oy), joka kasvoi 1970-luvun mittaan 25 hengen atk-osastosta yli 300 hengen yritykseksi. Sen päätuotteita olivat tietokoneiden lisäksi pankeissa käytetyt tietokonepäätteet ja käteisautomaatit sekä ravintoloiden ja vähittäisliikkeiden kassapäätteet. Datasaab-Valmetin päätteitä käytti myös Valtionrautatiet. Vuonna 1979 yrityksen tuotannosta meni kymmenisen prosenttia vientiin, pääosin Neuvostoliittoon. Helmikuussa 1979 Valmet lisäsi siihen asti puoliksi omistetun yrityksen omistusosuutta 75 prosenttiin. 1980-luvun alkupuolelta lähtien yritys toimi nimellä Oy Dava Ab, ja toisena omistajana oli Ericsson Information Systems sen ostettua Datasaabin. Tammikuussa 1988 Nokia Informaatiojärjestelmät osti Ericssonin Dataryhmän ja Davan, jotka yhdistyvät Nokia Data Systems Ab:ksi. Kaupan myötä Nokia nousi Pohjoismaiden suurimmaksi ja Euroopan seitsemänneksi suurimmaksi tietotekniikkayritykseksi ja Euroopan toiseksi suurimmaksi tietokonepäätteiden valmistajaksi. Toukokuussa 1991 brittiläinen ICL osti Nokia Datan. Vuonna 1996 ICL:n ja japanilaisen Fujitsun mikrotietokoneiden valmistusyksiköt yhdistettiin, ja Suomen-toiminnot saivat nimen Fujitsu Services Oy. Sen nimi muuttui lokakuussa 2011 Fujitsu Finland Oy:ksi. Valmet Lentokoneteollisuus
Valmet Lentokoneteollisuus oli Suomen valtion omistama sotilaslentokoneita valmistava ja huoltava osuus Valmetista vuodesta 1952 vuoteen 1996, minkä jälkeen toiminta on jatkunut Patria-konsernissa, etenkin Patria Aviation -yhtiössä. Nimitys ei ole täysin oikea, koska se vaihteli ajan saatossa. Alussa se oli Valtion Metallitehtaat (VMT). Puhutaan myös Valmetin lentokonetehtaasta, mutta tällä yleensä viitataan Valmetin Tampereen lentokonetehtaaseen, joka oli osa kokonaisuudesta ja joka siirtyi pääasiassa valmistamaan vetureita jo 1940-luvun lopulla. Partek
Partek osti Valmetin metsäkoneiden tuotannon Oy Sisu Auto Ab:ltä vuonna 1997. Valmet oli johtavia metsäkonemerkkejä tavaralajimenetelmän mukaisessa puunkorjuussa. Valtasen Liikenne
Yrityksen perusti Vieno Valtanen (1901–1952) vuonna 1925, jolloin hän aloitti liikennöinnin Turun ja Prunkkalan (nyk. Aura) välillä. Vuonna 1952 yritys siirtyi viisilapsiselle perikunnalle. Perikunnan kolme veljestä ostivat kaksi siskoaan pois vuonna 1955. Keskimmäisen veljeksen poismenon jälkeen 1972 ja vanhimman veljeksen poismenon jälkeen 1977 yhtiön toimintaa jatkoivat veljeksistä nuorin, Vesa Valtanen ja hänen veljenpoikansa Jarmo Valtanen. Valtasen Liikenteestä tuli osakeyhtiö 1990-luvulla. Vuonna 2000 Jarmo Valtanen luopui osuudestaan, ja Valtasen liikennettä jatkoivat Vesa ja hänen poikansa Petri Valtanen. Vesa Valtanen kuoli vuonna 2004, jonka jälkeen Petri Valtanen siirtyi toimitusjohtajaksi. Valmet
Valmetin Automaatio-liiketoimintalinjan tuotteita ovat automaatioratkaisut, joita ovat esimerkiksi yksittäiset mittaukset tai koko tehtaan kattavat automaatiojärjestelmät. Linjan päätuotteet ovat analysaattorit ja mittalaitteet, automaatiojärjestelmät, kamerajärjestelmät, laatusäätöjärjestelmät ja toiminto- ja palveluratkaisut. Sen pääasiakasryhmät toimivat massa- ja paperiteollisuudessa, muussa prosessiteollisuudessa, energiantuotannossa, meriteollisuudessa sekä öljy- ja kaasuteollisuudessa. Yli 1000 voimalaitosta on ottanut käyttöönsä Valmetin toimittaman prosessiautomaatioratkaisun. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa liiketoimintojen kannattavuutta tehostamalla heidän tuotantoaan ja parantamalla niiden kustannus-, energia- ja materiaalitehokkuutta. Move4
Move4 on suomalainen kapearaiteinen teollisuusveturi. Sen suunnitteli ja rakensi Valmet lentokonetehdas. Valmet Automotive
Avoautojen kattojärjestelmissä Valmet Automotiven asiakkaita ovat Mercedes-Benz, BMW, Lamborghini, Mini, Renault ja Bentley. Valtra
1980 Valmet ja Tansanian hallitus perustivat yhteistyössä traktoreiden kokoonpanotehtaan Kibahaan, Tansaniaan. Kehitysyhteistyöhengessä perustetusta Trama-yhtiöstä omisti tansanialainen State Motor Corporation 80 prosenttia, Valmet 10 prosenttia ja Finnfund 10 prosenttia. Tansanian tehdas valmisti vuosina 1983-1989 yhteensä noin 2 000 Valmet 604 -traktoria. Paikallinen valmistusosuus oli noin 10-12 prosenttia. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmet keskittyi sopimuksen mukaisesti sanomalehti-, aikakauslehti- ja säkkipaperikoneisiin. Yritykset muodostivat lisäksi yhteisen TVW-markkinointiorganisaation. Valmet Automotive
Amerikkalaisen J. D. Power -laaturaportin mukaan Valmet Automotive on Euroopan kolmanneksi laadukkain autotehdas 2006. Raportti koski uusia Porsche Boxster ja Cayman S -malleja, menestys jatkui 2007. Uudenkaupungin tehdas on Suomen suurin teollisuusrobottien keskittymä yli 600 robotillaan. Valmetin historia
Vuonna 1988 Valmetilla oli 17 405 työntekijää. Valmet Lentokoneteollisuus
5. syyskuuta 1996 tapahtui vuoden 1944 tapahtumille käänteinen ilmiö - Suomen valtio kokosi puolustusvälineteollisuuden yhteen Patria Oy:ksi, joka aloitti toimintansa 5. syyskuuta 1996, jolloin työnimi oli Suomen Puolustusvälineteollisuus Oy. Nimi Patria Industries Oy otettiin käyttöön huhtikuussa 1997. Patria-konserniin kuuluivat tuolloin Patria Lapua Oy, Patria Finavitec Oy, Patria Vammas Oy ja Patria Vehicles Oy. Patriassa lentokoneteollisuus on Patria Aviation Oy:ssä ja Patria Aerostructures Oy:ssä, joista jälkimmäinen on rakentanut Airbus-rakenteita, NH90-helikoptereiden kokoonpanolinjaa ym. varten uuden tehtaan Kuorevedelle 2000-luvun alussa. Valmet Automotive
Valmet Automotive (entinen "Saab-Valmet") on autoteollisuuden palveluja tarjoava teknologia-alan konserni. Yritys omistaa Suomen ainoan henkilöautoja valmistavan tehtaan Uudessakaupungissa. Yhtiö panostaa autonvalmistuksen lisäksi suunnittelupalveluihin Suomessa ja Saksassa, yrityksellä on toimipaikkoja myös Puolassa ja Espanjassa. Yritys on perustettu 1968. Autonvalmistuksessa se on erikoistunut korkean arvoluokan autoihin sekä sähköajoneuvoihin.Videoiden katsominen vaatii Flash -playerin. Nyt U:gissa alkoi jo toisen sähköauton tuotanto, viitattu 10.12.2009 Tehtaalla on noin 4500 työntekijää. Toimitusjohtaja on Olaf Bongwald 2018 alkaen. Valmet 1502
Valmet 1502 on suomalaisen Valmetin valmistama traktori, joka esiteltiin vuonna 1975. Traktorista teki poikkeuksellisen sen kuusipyöräinen rakenne. Traktorissa on takana vetävä teli ja edessä tavanomainen akseli. Rakenteen tarkoitus oli parantaa pitoa vaikeassa maastossa ja parantaa mukavuutta.Lisävarusteena oli saatavilla teräsketjusarja takapyörille, tarkoituksena pidon parantaminen ja traktorin huomattavan suuren painon maan tiivistymistä pienentävä vaikutus. Valmet
Maaliskuussa 2015 Valmetin hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Jukka Viinasen tilalle hallituksen ulkopuolelta ruotsalainen Bo Risberg. Hänellä on toiminut johtotehtävissä teollisuuskonserni ABB:ssa ja toimitusjohtajana rakennusalan laitteita ja tarvikkeita valmistavassa Hiltissä ja hänellä on luottamustehtäviä esimerkiksi Piab Holdingissa, Grundfos Holdingissa ja Trelleborgissa. Muita hallituksen jäseniä ovat varapuheenjohtaja Mikael von Frenckell, Lone Fønss Schrøder, Friederike Helfer, Erkki Pehu-Lehtonen ja Rogerio Ziviani. Hallitukseen valittiin myös Pekka Lundmark, joka kuitenkin jätti tehtävän tultuaan valituksi Fortumin toimitusjohtajaksi. Valmet 15
”Pari vuotta ennen sotakorvaustoimitusten täyttymistä joskus vuoden 1948 paikkeilla ryhdyttiin miettimään tulevia siviilituotteita. Ehdotin maanviljelijänä traktoreita.” kertoo Olavi Sipilä, joka kutsuttiin projektin johtajaksi. Valmet
Valmet Oyj on suomalainen suuryritys, jolla on yli 12 000 työntekijää 33 maassa. Valmetin asiakkaita ovat suuret sellu-, paperi- ja energiayhtiöt, joille se toimittaa teknologiaa, automaatiota ja palveluita. Valmet tarjoaa asiakkailleen palveluina muun muassa kunnossapidon ulkoistusta, tehtaiden ja voimalaitosten parannuksia ja varaosia. Teknologiaa tarjotaan sellu-, pehmopaperi-, kartonki- ja paperitehtaille ja bioenergiaa tuottaville voimalaitoksille. Valmetin automaatioratkaisuja ovat yksittäiset mittaukset mutta myös koko tehtaan kattavat "avaimet käteen"- automaatioprojektit. Velsa
Saaren suku myi Velsan 1960-luvulla tärkeälle jälleenmyyjälleen Hankkijalle. Vuonna 1974 Velsa siirtyi Valmetille, joka siirsi Velsan metsäkonevalmistuksen Ruotsiin ja moottorikelkkavalmistuksen Rovaniemelle. Tuolloin Velsan henkilöstömäärä putosi sadan tienoille. Valtionyhtiöiden järjestelyjen jälkeen Velsa siirtyi Sisu-konserniin ja vuonna 1997 Partekille. Vuosituhannen vaihteessa Kone Oyj osti Partekin, joka omisti myös ruotsalaisen Kalmar Industries AB:n. Vuoden 2005 alusta Velsa siirtyi Kalmarilta Rautaruukille, joka sulautti sen niin, ettei Velsaa erillisenä yhtiönä enää ole. Vuonna 2013 Rautaruukki ja pääomasijoittaja Capman tekivät yritysjärjestelyjä ja työkoneohjaamotuotanto siirtyi osaksi uutta 2 600 työntekijän työkonekomponenttivalmistajaa nimeltä Fortaco Oy. Pasi Laine
Kesällä 2013 Metso Oyj:n liiketoimintarakenne uudelleenorganisoitiin. Yhtiö jaettiin kahtia erillisiksi yhtiöiksi (Metso Oyj ja Valmet Oyj). Pasi Laine nimitettiin Valmetin toimitusjohtajaksi kesäkuussa 2013 ja hän aloitti tehtävässä joulukuussa 2013. Laineen johdolla Valmet listattiin Helsingin pörssiin tammikuussa 2014. Valmet
Valmetin Palvelut-liiketoimintalinja tekee muun muassa tehdasparannuksia ja tarjoaa esimerkiksi paperikoneiden telapalveluja, paperikonekudoksia, suodatinkankaita, varaosia ja elinkaaripalveluja. Yksikön asiakkaat toimivat etupäässä sellu-, paperi- ja energia-aloilla. Maailmassa toimivista noin 3 800 sellu-ja paperitehtaasta yli 2000 on Valmetin asiakkaita. Yksikkö pyrkii parantamaan asiakkaidensa toiminnan luotettavuutta, kustannustehokuutta, kapasiteettia ja laatua tarjoamalla ratkaisuja, joilla vähennetään päästöjä, parannetaan sekä toiminnan turvallisuutta että energian, veden ja raaka-aineiden käytön tehokkuutta. Yksiköllä on 70 palvelukeskusta eri puolilla maailmaa, mutta sen tärkeimmät markkina-alueet ovat Eurooppa, Lähi-itä ja Afrikka (EMEA) sekä Pohjois-Amerikka. Valmet
Suomen valtion asetehtaista muodostettiin vuonna 1946 Valtion Metallitehtaat (VMT, ValMet), johon Suomen valtio yhdisti eri puolilla maata sijainneet sotakorvauksia valmistavat metallitehtaansa. Perustamisvuonna yrityksellä oli noin 6200 työntekijää. Yhtiömuodoksi tuli vuonna 1951 osakeyhtiö ja nimeksi Valmet Oy. Entisissä asetehtaissa alettiin valmistaa muun muassa hammaslääkärintuoleja, trukkeja, paperikoneita ja Terhi-perämoottoreita. Valtra
Traktoreiden ohjaamot yleistyivät etenkin Pohjoismaissa 1960-luvulla työturvallisuusmääräysten ja mukavuusvaatimusten vuoksi. Ohjaamolla varustettujen traktoreiden kokoonpano ei onnistunut Tourulan tehtaan matalalla kokoonpanolinjalla ja kasvavan Jyväskylän kaupungin ympäröimä tehdasalue alkoi muutenkin käydä ahtaaksi. Valmet Oy päätti siirtää traktoreiden kokoonpanon Suolahteen vuonna 1969, jossa valtio jo omisti konkurssiin menneen Mikro Oy:n teollisuuskiinteistön. Voimansiirtotehdas seurasi perässä vuonna 1975, kun sille saatiin rakennettua oma tehdashalli. Markkinointi ja tuotekehitys muuttivat Suolahteen vuosina 2005 ja 2006.
1970-luvun lopulla ruotsalainen Volvo BM -yhtiö halusi keskittyä maansiirtokoneisiin ja myydä pois traktorit ja metsäkoneet. Valmet oli Volvo BM:ää suurempi toimija traktorimarkkinoilla ja halusi investoida traktoreihin. Marraskuussa 1978 julkistettiin Volvo BM:n ja Valmetin allekirjoittama aiesopimus ja lopullinen yhteistyösopimus kirjoitettiin 1.10.1979. Metso (yritys)
1.10.2013 ylimääräinen yhtiökokous päätti Metso Oyj:n jakautumisesta kahdeksi erilliseksi pörssiyhtiöksi vuoden 2014 alusta lähtien. Jakautumisen jälkeen Metson Massa, paperi ja voimantuotanto -liiketoimintasegmentit muodostivat uuden yhtiön Valmet Oyj:n, kun taas Kaivos ja maarakennus- sekä Automaatio-liiketoiminnat jatkavat Metso Oyj:n nimen alla. Valmet Oyj listattiin Helsingin pörssiin 2.1.2014. Valmet
Valmetin Paperit-liiketoimintalinjan asiakkaat toimivat kartonki-, pehmopaperi- ja paperiteollisuudessa – ne valmistavat kartongista, pehmopaperista ja paperista esimerkiksi pakkauksia, nenäliinoja, käsipyyhkeitä, WC-paperia ja kirjoitus- ja painopaperia. Asiakasyrityksille toimitetaan uusia koneita ja niiden nykyisiä koneita uudistetaan. Uusia koneita tilataan useimmiten Kiinaan ja Aasian ja Tyynenmeren alueelle, kun taas uudistuksia toimitetaan enemmän Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan. Luettelo Valmetin tuotteista
Valmetin lentokoneteollisuuden toimintaa jatkoi ensin Patria Finavitec Oy, myöhemmin Patria-konserniin kuuluva Patria Aviation Oy. Suomen talous
Suomessa valtio on mukana monenlaisessa liiketoiminnassa. Sillä on omistuksia monissa entisissä valtion yrityksissä, kuten Finnairissa, Fortumissa ja TeliaSonera Finlandissa (ent. Sonera). Lisäksi se omistaa kokonaan yrityksiä, kuten VR-Yhtymän, jolla on monopoli rautateiden matkustajaliikenteessä. Lisäksi valtio omistaa kaksi sosiaalisin syin perusteltua monopolia: Veikkaus (rahapelit, raha-automaatit, kasinot ja raviveikkaus) ja Alko (väkevien alkoholijuomien vähittäismyynti). Vuoden 2016 alussa valtion yhtiöomistusten arvo oli noin 30 miljardia euroa. Valtioneuvoston kanslia hallitsee suoraan tai sijoitusyhtiö Solidiumin kautta yhtiöitä, joissa valtiolla on sijoittajaintressi, mutta eri ministeiröt hallinnoivat valtionomistusta erityisyhtiöissä kuten Alkossa. Valmet Lentokoneteollisuus
Sotien jälkeen suunniteltiin ja valmistettiin Bristol Blenheim -pommikoneiden ylijäämämoottoreihin perustuva harjoitushävittäjä Valmet Vihuri parina suurehkona tuotantoeränä. Kone oli suorituskykyinen ja paljon käytetty - tämä yhdistettynä moottorien toimintahäiriöihin ja lentokurin suhteellisen yleiseen rikkomiseen aiheutti useita kuolemaan johtaneita lento-onnettomuuksia 1950-luvun lopulla. Tämä negatiivinen julkisuus johti Valmet Vihurin käytön keskeyttäminen, mikä ajoi Valmetin lentokoneteollisuuden alas yli kymmeneksi vuodeksi. Ala ei ollut Valmet-konsernin sisällä suosittu - se oli tappiollinen ja pakollinen, koska Ilmavoimat tarvitsi sitä. Lentokoneteollisuus oli kotimarkkinaan perustuvaa, muu Valmet kävi useita saneerauksia kilpaillessaan vapaammilla markkinoilla pyrkien viennin kasvattamiseen. Valmetin suunnitelma Valmet Tuuli III -koulukone ei johtanut tuotantoon. Ilmavoimat hankki Saab Safir -koulukoneita Ruotsista. Tampella
Paperikoneiden valmistus (Tampella Papertech Oy) myytiin Valmet Oy:lle vuonna 1992. Valmet (kello)
Valmetin kellotuotanto aloitettiin 1950-luvun alussa. Aluksi valmistettiin ainoastaan seinäkelloja. Malleja oli kaikkiaan noin kymmenkunta. Vuonna 1954 tuotannossa oli kaikkiaan 18 kellomallia – seinä- ja pöytäkelloja, sekä ilmapuntareita. Koneistot valmistettiin pääsääntöisesti Tampereella, mutta joissakin määrin niitä tuotiin myös ulkomailta. Tehdas sijaitsi Valmetin Instrumenttitehtaassa Tampereen Härmälässä.
Kellojen kaapit ja kotelot olivat puuta, joko koivua tai jalopuuta, sekä vaneria, fajanssia ja muovia. Kellomallit nimettiin kotoisasti suomalaisin etunimin: mm. Olli, Matti, Antti, Jussi, Iisakki, Aino, Aila ja Rauni. Valmet Orava
Valmet Orava m.49 on Valmet Oy:n suunnittelema pulttilukkoinen pienoiskivääri, jota valmistettiin vuosina 1950−1968 ja vietiin yli 30 maahan. Valmet
Valmet on palvelumarkkinoilla joko suurin tai toiseksi suurin, sen markkinaosuus vuonna 2015 oli noin 14 % ja koko markkinoiden koko noin 8 miljardia euroa. Valmet-eräkeitin
Valmet-eräkeitin oli bensiinikäyttöinen kompakti retkikeitin. Valmet Oy valmisti niitä 1950-luvulla vähäisen määrän yhtiön Tourulan tehtaalla Jyväskylässä. Eräkeitin perustuu jatkosodassa kaukopartioiden käyttämiin keittimiin, nämä keittimet oli valmistanut Svea .