Mitä Ammutaan paikalla -julistus tarkoittaa?
Ammutaan paikalla -julistus
Ammutaan paikalla -julistus oli valkoisten joukkojen ylipäällikön Mannerheimin antama julistus Suomen sisällissodan alkuvaiheissa 25. helmikuuta 1918. Julistuksella annettiin menettelytapaohjeet valkoisille joukoille muun muassa vankien otosta, ja se antoi joukoille laajat valtuudet suorittaa teloituksia oman harkintansa mukaan. Valkoinen terrori (Suomi)
Valkoisen armeijan johdon kannalta tilanne oli hyvin kiusallinen, sillä se olisi tarvinnut mainitunlaista lainsäädäntöä vastarinnan (omalta kannaltaan katsottuna kapinan) kukistamiseen. Vastarinta ymmärrettiin paljon aseellista toimintaa laajemmaksi ilmiöksi. Helmikuun lopulla pääesikunta antoi "ohjeet sota-ajan oikeudenkäytöstä", josta sittemmin tuli ammutaan paikalla -julistus. Kyseessä oli siis vain ohjeet, eikä mitkään lakiin perustuvat määräykset. Juridisessa mielessä ongelmaksi muodostui jälleen se, että eduskunta ei ollut julistanut maahan sotatilaa.
Tucsonin ammuskelutapaus
Ampumistapausta kommentoivat monet poliitikot Yhdysvaltain ulkopuolelta, muun muassa Lawrence Cannon, David Cameron ja José Luis Rodríguez Zapatero mainitsivat osanottonsa. Fidel Castro tuomitsi teon kolumnissaan "Julma teko" (eng. "An Atrocious Act"). Strateginen isku
Puolustuspoliittisessa merkityksessä Suomessa strategista iskua on käytetty lähinnä perusteluna reservin pienentämiseen ja uusien kalustohankintojen hyväksyttämiseen eduskunnassa Gustav Hägglundin komentajakautena ja sen jälkeen. Strategisen iskun onnistuminen riippuu siitä, miten esimerkiksi selustaan lasketut maahanlaskujoukot onnistutaan huoltamaan. Mikäli hyökkääjällä on hallussaan alueen ilmaherruus, voidaan kevyesti aseistettuja maahanlaskujoukkoja huoltaa. Jos taas ilmaherruutta ei onnistuta saavuttamaan, huolto rajoittuu ilmateitse suoritettaviin täydennyksiin, jolloin hyökkääjä ajan oloon jää puolustajan raskaammin aseistettujen joukkojen saartamaksi ja menettää toimintakykyään huollon katkettua. Puolustajalla on maahanlaskujoukkoja raskaampi aseistus, esimerkiksi kenttätykistöä kevein tai raskain haupitsein tai vaihtoehtoisesti panssarijoukkoja, joiden liikkuvuus on kenttätykistöä suurempi ja joita voidaan kenttätykistön tapaan käyttää hyökkäävän jalkaväkiyksikön tukena, mutta myös taistelevana osana esimerkiksi mekanisoituna taisteluosastona. PlayerUnknown’s Battlegrounds
Kenttiin satunnaisesti tiputetaan ilmalähetys (engl. "CarePackage"), joka sisältää lääketarvikkeita, aseita ja varusteita, jotka antavat pelaajalle hieman etua esimerkiksi suuremmalla tulivoimalla. Paketin löytää parhaiten seuraamalla sen tippumista taivaalta, sekä sen hetkellisesti erittämästä punaisesta kaasusta. Se sisältää tavaroita joita ei löydä muualta pelialueelta, kuten tarkkuuskiväärit AWM ja MK14, rynnäkkökiväärit Groza ja AUG ja sekä konekivääri M249. Mahdollisia muita tavaroita ovat maastopuku (vihreä, keltainen tai valkoinen), 4x-, 8x- ja 15x-tähtäimet ja vaimennin rynnäkkökivääriin ja tarkkuuskivääriin. Paketissa on aina 3. tason kypärä, luotiliivi ja reppu. Joissakin pelimuodoissa pelaaja voi pienellä mahdollisuudella löytää valopistoolin. Mikäli pistoolilla ampuu ylöspäin pelialueen sisällä, lentokone tiputtaa suurehkon, muutaman laskuvarjon varassa leijuvan paketin joka sisältää samoja tavaroita kuin tavallinen lähetys. Mikäli pistoolilla ampuu pelialueen ulkopuolella, taivaalta tippuu panssaroitu ja kestävä erikoisauto joka ei ole muutoin saatavilla. Jyvä
Jyväksi kutsutaan myös ampuma-aseen piipun päässä olevaa mekaanisen tähtäinlaitteen osaa. Tunnuslaatikko
Tunnuslaatikko on aikakaus- ja sanomalehtien jokaisessa numerossa oleva palsta tai kehystetty laatikko, jossa kerrotaan vähintään vastaavan päätoimittajan nimi, julkaisun painovuosi ja julkaisija. Näiden asioiden ilmoittamista edellyttää Suomessa laki sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä (5§):Julkaisijan on huolehdittava siitä, että julkaisussa, aikakautisessa julkaisussa ja verkkojulkaisussa on tieto julkaisijasta. Julkaisijan ja vastaavan toimittajan on huolehdittava siitä, että aikakautisessa julkaisussa ja verkkojulkaisussa on tieto myös vastaavasta toimittajasta. Julkaisussa ja aikakautisessa julkaisussa tulee olla tieto myös sen valmistamisvuodesta. – – Jos aikakautista julkaisua, verkkojulkaisua tai ohjelmaa varten on määrätty useita vastaavia toimittajia, tulee kyseisessä julkaisussa tai ohjelmatoiminnassa ilmoittaa, mistä julkaisun tai ohjelman osasta kukin heistä vastaa. Ampparit
Vuonna 2015 Amppareiden alkuperäiset perustajat siirtyivät pois palvelun kehittämisestä ja vastuun ottivat uudet Ampparit-tiimin jäsenet. Ampparit Oy:n liiketoimintapäälliköksi valittiin Lauri Sihvonen, joka oli myös Muropaketti-sivuston päätoimittaja samaan aikaan. Ennen muihin tehtäviin siirtymistään Hannonen totesi, ettei palvelun tarkoituksena ole suosia Otavan julkaisuja tai syrjiä kilpailijoita. Tämän jälkeen palvelu on uudistunut perusteellisesti. Vuonna 2016 palveluun tehtiin teknisiä muutoksia, ja tammikuussa 2017 Ampparit perusti julkaisuneuvoston, joka muun muassa käsittelee uusien sivustojen hakemukset. Päätökset ja niiden kriteerit eivät ole julkisia, eikä julkaisuneuvosto käy julkista keskustelua asiasta. Ryhmä (Suomen puolustusvoimat)
Ryhmän puolustusasemaa kutsutaan "pesäkkeeksi". Pesäke muodostuu yksittäisten taistelijaparien "tuliasemista" ja on osa joukkueensa "tukikohtaa". Pataljoonan johtopaikka on komentopaikka ja prikaatin sen esikunta. Esikunnassa sijaitsevat taistelua tukevien aselajien toimistot. Jokelan koulusurmat
Hallitus päätti 9. marraskuuta myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt vanhempansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta. Tykistö
Tykistön tulta voidaan johtaa suoraan käskemällä kohde, ampuvat tuliyksiköt ja haluttu määrä tulta. On kuitenkin tehokkaampaa, mikäli ammunta on etukäteen valmisteltua. Ylemmät johtoportaat antavat kullekin jalkaväkijoukolle tietyn määrän tulenkäyttöoikeutta, jonka ne saavat käyttää harkintansa mukaan. Yleensä näiden oikeuksien perusteella määritellään omalta puolustusalueelta joukko erityyppisiä maaleja, joiden koordinaatit tiedotetaan tuliyksiköille. Hätätilanteessa kuka hyvänsä osaa pyytää tulta tällaiseen maaliin. Puolustuksessa ja viivytyksessä maalit ovat yleensä määriteltyjä alueita. Varoetäisyyden vuoksi tykistön maalit ovat kauimpana, kranaatinheittimistön maalit lähimpänä omia asemia. Hyökkäyksessä tulisuunnitelma käsittää tiedustelun perusteella valittuja maastonkohtia, joihin tilataan tulta hyökkäyksen niin vaatiessa. Jos vihollisen asemat ovat tiedossa, suunnitellaan murtokohtaan valmistelu, joka ammutaan aikataulutetusti. Tavoitteena on estää vihollisen toiminta jalkaväen lähestyessä murtokohtaa. Valmistelun kesto on n. 5 minuuttia ja se alkaa tykistöllä, jatkuu raskaalla kranaatinheittimistöllä ja päättyy mahdollisesti kevyeen kranaatinheittimistöön. Koska kevyen kranaatinheittimistön varoetäisyys on vain 100 m, sen turvin päästään rynnäkköetäisyydelle. Ammus
Ammus eli projektiili on yleisnimitys, joka käsittää kaikki ampuma-aseella ammuttavat heittokappaleet eli heitteet. Ammusten päätyyppejä ovat luodit, kranaatit ja erikoisammukset. Historiallisesti tunnetaan lukuisia erilaisia ammuksia, joita ovat muun muassa terävät nuolet, tylppäpäiset vasamat, lingonkivet, tykinkuulat, srapnellit sekä katapulteilla ammuttavat kivet ja sytytysammukset. NFPA 704
NFPA 704 (”"fire diamond"”, suoraan suomennettuna ”tulitimantti”) on Yhdysvaltain pelastusviranomaisten standardisoima kemikaaliastioiden merkintätapa, jonka tarkoituksena on nopeasti ja yksinkertaisesti kertoa pelastusviranomaisille hätätilanteiden sattuessa kemikaalien mahdollisesta reaktiivisuudesta ja vaarallisuudesta. Näin voidaan helposti määrittää mahdollisesti syntyneen vaaratilanteen aiheuttamat riskit, ympäristön evakuointitarve ja mahdollisesti tarvittava pelastuskalusto ja suojaimet (hengityssuojaimet tms.). Ampumarata
Ampumarata on rajattu alue tai tila, jossa on määrätyt ampumapaikat ja ampumasuunnat ja joka on tarkoitettu ampumaharjoitteluun ja -kilpailuun. Ampumaradan koko ja ratalaitteiden tyypit riippuvat siitä, millä aseilla ampumaradalla on tarkoitettu ampua. Ampumaradoilla käytettyjä asetyyppejä ovat tuliaseet, ilma-aseet ja jousiaseet. Aselupa
Vaikka aseluvasta käytetäänkin puhekielessä virheellisesti nimitystä aseenkantolupa, ampuma-asetta ei pääsääntöisesti saa kuljettaa mukanaan liikkuessaan. Ampuma-asetta saa kuljettaa mukanaan yleisellä paikalla sekä tiloissa, joihin yleisöllä on pääsy, vain lataamattomana suojuksessa ja vain hyväksyttävän syyn nojalla. Tällaisia syitä voivat olla esimerkiksi ampumaradalle tai metsästyspaikalle kulkeminen ja aseen kuljetus asesepälle korjattavaksi tai muusta syystä aseliikkeeseen. Moottoriajoneuvossakaan asetta ei saa vapaasti kuljettaa. Ampuma-aselain mukaan aseen kuljettaminen on sallittu vain lataamattomana suojuksessa tai sijoitettuna suojattuun tilaan ja vain hyväksyttävän syyn nojalla. Ampuma-aselaissa ei kuitenkaan eritellä mitä "hyväksyttävät syyt" ovat. Metsästyslaki vielä erikseen kieltää metsästysaseen kuljettamisen maastossa moottorikäyttöisessä ajoneuvossa. Ampumajuoksu
Miehillä normaalimatka on 7 kilometriä ja naisilla 6 kilometriä. Ampumapaikkoja on neljä, järjestyksessä makuu-, pysty-, makuu- ja pysty-. Kullakin paikalla ammutaan viisi laukausta. Kustakin ohilaukauksesta lisätään 30 sekuntia kilpailijan aikaan. Pakkokeinot Suomessa
Sähköisen viestinnän tietosuojalain mukaan viesti sekä tunnistamis- ja paikkatiedot ovat luottamuksellisia, jollei kyseisessä tai muussa laissa toisin säädetä. Viesti ei ole luottamuksellinen, jos se on saatettu yleisesti vastaanotettavaksi. Viestiin liittyvät tunnistamistiedot ovat kuitenkin luottamuksellisia. Verkkoviestin eli radioaaltojen, sähköisen viestintäverkon tai muun vastaavan teknisen järjestelyn avulla yleisön saataville toimitetun tiedon, mielipiteen tai muun viestin tunnistamistietojen luovuttamisesta säädetään puolestaan sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (260/2003) 17 §:ssä. Sähköisen viestinnän tietosuojalain 4 §:n momentissa säädetty luottamuksellisuus tarkoittaa sitä, että viestejä sekä tunnistamis- ja paikkatietoja saa käsitellä vain erikseen laissa säädetyssä tarkoituksessa. Säännös antaa suojaa kaikille viestintäverkossa liikkuville viesteille. Aselupa
Ampuma-aseen hallussapitoon työtä varten annettu lupa oikeuttaa kantamaan kyseisessä työtehtävässä vain ampuma-asetta tai sitä ominaisuuksiltaan vastaavaa asetta, jonka hallussapitoon lupa on annettu. Takymetri
Takymetrin orientoinnilla tarkoitetaan kojeen sijainnin määrittämistä halutuissa koordinaatistoissa. Tämä on olennaista silloin, kun kojeella halutaan määrittää pisteiden sijainteja eri koordinaatistoissa. Sijainnin määritys tehdään ns. liitoshavainnoilla. Nämä ovat kulma- ja etäisyyshavaintoja liitospisteille. Liitospisteiden sijainnit käytettävässä koordinaatistossa tunnetaan. Orientointi tapahtuu joko vapaalle tai tunnetulle asemapisteelle. Tunnetulle asemapisteelle orientoidessa koje pystytetään ja tasataan sijainniltaan tunnetun pisteen yläpuolelle. Sen jälkeen mitataan "vähintään" yksi suunta toiselle tunnetulle pisteelle. Vapaan asemapisteen tapauksessa koje asetetaan sellaiseen vapaasti valittuun paikkaan, josta voidaan tehdä liitoshavainnot "vähintään" kahdelle sijainniltaan tunnetulle pisteelle. Tällöin tarvitaan vähintään kaksi etäisyyttä tai kolme suuntaa. Ylimääräisillä havainnoilla saadaan sekä parannettua tarkkuutta että selville orientoinnin sijaintivirheet. Tunnetulla asemapisteellä koje kohdistetaan pisteen päälle luodin avulla. Käytössä voi olla lanka-, optinen tai laserluoti. Suomessa on varsin kattava kiintopisteverkosto, joten paikalliset mittaukset voidaan sijoittaa kartalle hyvin tarkasti. Kolmannen persoonan ammuntapeli
Kolmannen persoonan ammuntapeli (, "TPS") on ampumiseen keskittyvä videopeli, jossa pelimaailma esitetään pelihahmon takaa nähtynä. Kuvakulmasta nähdään koko pelaaja tai ainakin yläruumis, toisin kuin ensimmäisten persoonan ammuntapeleissä, joissa näkyy yleensä vain ase ja osa hahmon kättä. Näytössä saattaa olla myös pelaamiselle tärkeitä tietoja, kuten pelihahmon tavaravalikoima, pelihahmon elinvoiman tai energiatason kuvaaja, tekstitietoa ympäröivästä pelimaailmasta sekä erilaisia pistetaulukoita tai kartta. Kuvauspaikkajärjestäjä
Kuvauspaikkoja ryhdytään etsimään siinä vaiheessa, kun käsikirjoituksen niin sanottu kuvausversion on valmistunut ja hyväksytty. Ohjaaja ja lavastaja antavat järjestäjälle location briefin eli kertovat millainen paikka kuvauspaikaksi halutaan ja näillä ohjeilla järjestäjä aloittaa työnsä. Ammutaan paikalla -julistus
Julistuksen mallina oli käytetty vuoden 1906 Venäjän sotaväen rikoslakia ja niitä menettelytapoja, joita Venäjällä oli käytetty sisäisten levottomuuksien kukistamisessa vuoden 1905 vallankumouksen jälkeen muun muassa Baltian maissa. Julistuksen seurauksena antautuneita punaisia alettiin tappaa taistelujen loppuvaiheissa siinä määrin, että valkoisten ylijohto yritti huonolla menestyksellä hillitä sitä jo maaliskuun lopulla. Julistus oli tarkoitettu olemaan voimassa vain sotatoimialueella, mutta sitä sovellettiin myös sen ulkopuolella. Aselupa
Vuonna 1918 säädetty asetus oli nimeltään "Asetus ampuma-aseista". Kyseisen asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseiden ynnä niihin kuuluvain ampumatarpeiden hankkiminen, hallusapito ja kantaminen ilman asianomaisen poliisiviranomaisen antamaa erityistä lupaa on kielletty. Ampuma-aseella käsitetään jokaista sellaista asetta, joka on tarkoitettu ammuksien laukaisemista varten." Lisäksi ote kolmannesta pykälästä: "Jos poliisiviranomainen yleisen järjestyksen ja yhteiskunnallisen turvallisuuden kannalta oman harkintansa mukaan katsoo voivansa anomukseen myöntyä, on hakijalle annettava lupatodistus..." Lupahakemuksessa oli oltava valtion virkamiehen tai kahden luotettavan henkilön antama kirjallinen suositus. Anomuksessa oli lisäksi mainittava pääasiallinen tarkoitus, sekä muita aseeseen liittyviä tietoja. Hakijan oli lisäksi oltava vähintään 15 vuotta vanha, jos henkilö oli vajavaltainen ja 15 vuotta vanhempi oli oltava myös vanhempien tai holhoojien suostumus. Asetus ei koskenut maa- ja merisotaväen, sekä poliisilaitosten palveluksessa olevia henkilöitä, jotka oli oikeutettu hankkimaan, hallussapitämään ja kantamaan ampuma-aseita ja ampumatarpeita päällystönsä lupatodistuksella. Asetus ei myöskään koskenut luvalla toimivien suojeluskuntien ja ampuma-yhdistysten jäseniä. Kuukauden kuluttua asetuksen voimaantulemisesta jokainen jolla oli ampuma-ase tai ampumatarvikkeita oli velvollinen hakemaan oikeutta niiden hallussapitoon vaikka henkilöllä olisikin ollut aiemmin myönnetty lupa. Asetuksella lisäksi kumottiin mitä ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden hankkimisesta, hallussapidosta ja kantamisesta ennen oli ollut säädetty. Vuonna 1931 asetusta muutettiin siten, että ampuma-aseiksi luokiteltiin myös kaasupistoolit, kaasupanosten laukaisemiseen tarkoitetut laitteet, sekä valopistoolit. Asetus oli voimassa vuoteen 1933. Jus ad bellum
3) Oikea auktoriteetti ja julkistaminen merkitsevät että: Ampuma-ase
Ampuma-ase on ase, jota käytetään ampumiseen eli ammuksen, nuolen tai vastaavan saattamiseen nopeaan liikkeeseen. Alkeellisimmillaan ampuma-ase tarkoittaa ritsaa, jousta tai katapulttia ja kehittyneimmillään tuliasetta kuten nykyaikaista konetuliasetta, sinkoa tai tykkiä. Punainen julistus
Julistuskirja Suomen kansalle eli niin sanottu punainen julistus on vuoden 1905 suurlakon aikana Tampereella annettu julistus, jossa luetellaan lakon yleiset tavoitteet. Niistä keskeisimmät olivat Suomen suuriruhtinaskuntaan kohdistuvien sortotoimien lopettaminen, väliaikaisen hallituksen nimittäminen ja kansalliskokouksen koollekutsuminen sekä yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttaminen. Boris Nemtsov
Tapahtumapaikka sijaitsee Moskovan ydinkeskustassa, Kremlin muurin kaakkoisnurkan lähellä, parinsensataa metriä Punaisesta torista etelään. Tutkijoiden mukaan heidän ylittäessään siltaa seisahtui valkoinen auto, jonka sisällä ollut ampui seitsemän tai kahdeksan laukausta. Niistä neljä osui Nemtsovia päähän, sydämeen, maksaan ja vatsaan tappaen hänet välittömästi. Venäjänkielisen Meduza -uutistoimiston verkkosivun mukaan "useita ihmisiä" nousi ulos autosta ampuen hänet. "Kommersant"-lehden mukaan, osin videomateriaaliin pohjautuen, ampuja ilmeisesti odotti uhriaan sillan portaiden vierellä. Hän sai ilmeisesti merkin avustajaltaan, tuli esiin jalkakäytävälle ja ampui kuusi laukausta, joista neljä osui Nemtsoviin. Sydämeen osunut laukaus oli kuolettava. Ampuja poistui paikalle saapuneeseen valkoiseen autoon. Uhri menehtyi virallisten asiakirjojen mukaan alle tunnin kuluttua ampumisesta. 10 metrin ilmapistooli
Ilmapistoolikilpailut käydään nykyisten sääntöjen mukaan sisällä. Ampumapaikan ja taulun valaistusarvot ovat tarkasti määritellyt.
Ampumaetäisyys on 10 metriä ja ampumapaikan leveys täytyy olla vähintään metri. Ampuma-alueella, joka ulottuu vähintään viisi metriä ampumalinjan taakse, ei saa olla ampujien lisäksi muita kuin toimitsijat ja juryt. Aaltofunktio
Klassisen fysiikan mukaan hiukkanen on paikallistunut tiettyyn pisteeseen tietyllä hetkellä, ja sen paikka ja nopeus voidaan tietää äärettömän tarkasti samanaikaisesti. Kvanttimekaniikassa hiukkanen ei kuitenkaan esiinny paikallistuneena tiettyyn pisteeseen, vaan sen paikan ja liikemäärän määrityksessä on aina tietty epävarmuus (ks. Heisenbergin epätarkkuusperiaate). Tämä ajattelutapa on seurausta kokeista, joissa hiukkaset ilmentävät itseään aaltoina (Thompsonin elektronidiffraktio, esimerkiksi). 
Tulosta voidaan havainnollistaa seuraavan yksiulotteisen esimerkin avulla. Tiedetään, että hiukkanen on paikallistunut avaruudessa ja tarvitaan myös sitä kuvaava aaltofunktio formula_5 noudattamaan edellä mainittua todennäköisyystiheysominaisuutta. Kvanttimekaanisesti ajatellaan siis paikallistunutta aaltofunktiota hiukkasena. Lähdetään liikkeelle täysin paikallistumattomasta aaltofunktiosta, eli jonka paikkaa ei tiedetä lainkaan: kosiniaallosta formula_7, jossa formula_8. Kosiniaalto on muodoltaan samankaltainen kuin siniaalto, ja sellaisenaan se on määritelty negatiivisesta äärettömästä positiiviseen äärettömään. Kun laitetaan päällekkäin useampia kosiniaaltoja (eli rakennetaan formula_5:n Fourier-sarjalla), joiden aaltoluvut "k" eroavat hieman toisistaan, jossain kohdissa aaltofunktiot kumoavat toisensa, kun taas jossain kohdissa ne vahvistavat toisiaan. Valitsemalla "k":t sopivasti voidaan luoda lokalisoitunut aaltopaketti. Tässä käytetään binomijakaumaa kertoimille, jotta saadaan suurin piirtein Gaussin käyrän rajaama paketti (ks. kuva): formula_10 (normalisoi jakamalla formula_11). Mitä paikallistuneempi paketti halutaan, eli mitä tarkemmin halutaan tietää sen paikka, sitä suurempi jakauma tarvitaan formula_12:ssa. Täten paikallistunut aaltofunktio hiukkaselle tarvitsee jakauman liikemäärässä, koska formula_13. Täten mitä pienemmäksi epävarmuus paikassa vähenee, sitä suuremmaksi epävarmuus liikemäärässä kasvaa. Asemavaltuutus
Asemavaltuutus on sellainen valtuutus, joka perustuu henkilön työsuhteeseen tai muuhun sopimussuhteeseen toisen kanssa. Tällöin henkilöllä on asema, johon lain tai yleisen tavan mukaan liittyy kelpoisuus toimia toisen henkilön tai oikeushenkilön puolesta. Asemavaltuutuksen saaneen henkilön valtuutus ei siis perustu kirjalliseen tai suulliseen ilmoitukseen valtuutuksen olemassaolosta, vaan valtuutetun ulkoiseen asemaan. Valtuutetun oman työnantajansa tai muun toimeksiantajan puolesta tekemä oikeustoimi sitoo tätä, ellei voida osoittaa valtuutetun ylittäneen kelpoisuuttaan. Asemavaltuutus on esimerkiksi kaupan työntekijällä siinä laajuudessa kuin hänen työnkuvansa edellyttää. Asemavaltuutus on prokuran ja valtakirjan ohella yleinen ja tärkeä valtuutuksen laji. Muita lajeja ovat esimerkiksi julkinen valtuutus ja kirjallinen valtuutus. ATEX
ATEX tai vanhemmalta nimeltään Ex-määräys tarkoittaa räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviä laitteita koskevaa lainsäädäntöä ja standardisointia. EU-alueella nämä perustuvat EU-direktiiviin (94/9/EY). 
Määräykset koskevat pääosin sähkö- ja elektroniikkalaitteita, joille joudutaan hakemaan luokitus. Räjähdysherkkiä tiloja luokitellaan niiden vaarallisuuden suhteen. Samoin ATEX-hyväksyntä annetaan tiettyyn tilaan. Tuotteiden suojauksella pyritään siihen, että ei missään tilanteessa lähtisi kipinää joka voisi sytyttää tulenarkoja kaasuja palamaan. Ammutaan paikalla -julistus
Julistuksen mukaan:
Menettely oli vastoin vuoden 1907 Haagin sopimusta, jonka mukaan sotavankien kohtalosta ei voinut päättää joukko-osasto tai yksittäinen henkilö, vaan he olivat hallituksen vastuulla. Talvisodan muistomitali
Kenttäarmeijaan kuuluneella, mutta taistelutoimintaan osallistumattomalle henkilöllä on oikeus kantaa mitalin nauhassa solkea, jossa on teksti ”KENTTÄARMEIJA”. Kotijoukkoihin sodan aikana kuuluneen henkilön soljessa lukee ”KOTIJOUKOT” ja vihollislentäjiä vastaan ilmatorjuntajoukoissa taistelleen henkilön teksti on ”ILMAPUOLUSTUS”. Vihollisen tulen alaisena olleen rannikkotykistön, rannikkovartioston ja sota-alusten henkilöstön soljessa on teksti ’RANNIKKOPUOLUSTUS’. Näiden tekstien sijasta voi taistelutoimintaan osallistunut henkilö kantaa soljessaan jotakin edellä lueteltua taistelualueen nimeä. Maalittaminen
Maalittaminen eli maalitus tarkoittaa sodankäynnissä toimintaa, jossa ennalta määritetään kohteita hyökättäväksi, tuhottavaksi tai vallattaviksi. Maalituksen kohteena voi olla asia, paikka tai henkilö. Maalit voivat olla kokonaisten armeijakuntien yhteisiä tavoitteita tai pienemmän taisteluosaston tulisuunnitelmassaan määrittämiä tulenjohtomaaleja, joihin voidaan tarvittaessa ohjata epäsuoraa tulta. Kutsunnat
Suomea koskeva ensimmäinen asevelvollisuuslaki säädettiin vuonna 1878 ja tuli voimaan vuonna 1881 osana tuolloin vallinnutta kansainvälistä kehitystä.
Suomen puolustusvoimissa kutsunnat ovat nykyään tilaisuus, jonka tarkoitus on määrätä asevelvollisen palveluspaikka ja kertoa puolustusvoimien toiminnasta ja armeijasta tuleville alokkaille. Kutsuntoihin osallistuminen on asevelvolliselle pakollista (myös lääkäriltä vapautuksen saaneille). Tilaisuudessa ei yleensä käsitellä vaihtoehtoisia palveluspaikkoja, kuten aseetonta palvelusta tai siviilipalvelusta kovinkaan perusteellisesti. Ampumamenetelmä
Ampumamenetelmällä tarkoitetaan epäsuoran tulen tuliyksiköiden käyttämää tapaa suunnata aseensa. Erilaisia ampumamenetelmiä on ollut käytössä useita maasta, kalustosta ja taktiikasta riippuen. Suomen armeijassa on käytetty ja käytetään mm. seuraavia ampumamenetelmiä: Aselupa
Vuonna 1918 annettiin myös "Suomen Senaatin päätös jolla kielletään ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden maahantuonti ilman Senaatin lupaa." Päätöksellä kiellettiin ampuma-aseiden sekä ampumatarpeiden maahantuonti ilman Senaatilta hankittua lupaa. Kielto ei koskenut Hallitukselle ja Suomen puolustuslaitoksen Ylipäällikölle lähetettyjä aseita ja ampumatarpeita. Päätös oli voimassa vuoteen 1933. Epäsuora tuli
Suora-ammunnassa ei käytetä erillistä kiinnityspistettä eikä lasketa ampuma-arvoja, vaan ase suunnataan suuntaimelle näkyvään maaliin. Akuutti (ohjelma)
Vuonna 2005 opetusministeriö myönsi ohjelman tekijäryhmälle Valtion tiedonjulkistamispalkinnon. Palkinnon perusteluissa kiitettiin esimerkiksi ohjelman ja katsojien välistä vuorovaikutusta. Akuutti on saanut myös Neurologiasäätiön tunnustuksen vuonna 2003 ja Invalidiliiton Kunniakämmen-palkinnon vuonna 2004. Vuonna 2005 Sydäntutkimussäätiö myönsi Akuutille tiedonjulkistamispalkinnon sydän- ja verisuonisairauksien tieteenalalla. Toisaalta Skepsis myönsi vuonna 2000 Akuuttia tekevlle työryhmälle huuhaa-palkinnon "uskomuslääkintää koskevan tiedon yksipuolisesta ja kritiikittömästä tarjoamisesta." Japanin historia
Rauhanneuvottelijaa toivottiin ensin Neuvostoliitosta, joka oli kuitenkin päättänyt liittyä sotaan liittoutuneiden puolelle ja joka osallistui länsivaltojen kanssa Potsdamin konferenssiin. Potsdamin julistuksessa heinäkuussa 1945 Yhdysvaltojen, Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan johtajat vaativat Japanin sodankäymiskyvyn estämistä ja maan muuttamista demokraattiseksi valtioksi. Julistuksessa luvattiin, että ”Japania ei tuhottaisi kansakuntana”. Kun Japani kuitenkin jätti julistuksen huomiotta ja liittoutuneiden joukot lähestyivät maan pääsaaria, presidentti Truman päätti käyttää uutta asetta, atomipommia, Japania vastaan. Ensimmäinen pommi pudotettiin Hiroshimaan 6. elokuuta ja toinen pommi Nagasakiin 9. elokuuta. Nyt myös Neuvostoliitto julisti Japanille sodan ja hyökkäsi Mantšuriaan. Keisari Hirohito vaati antautumista, josta hän ilmoitti kansalle radiopuheessa 15. elokuuta. Vielä edellisenä yönä äärimilitaristit olivat yrittäneet tuhota puheen sisältäneen levyn. Antautumissopimus allekirjoitettiin virallisesti 2. syyskuuta 1945 USS Missourilla Tokionlahdella. Ilmoittelu
Kannatusilmoituksella tarkoitetaan ilmoitusta, jonka julkaisemisen motiivi on tukea yleishyödyllistä tahoa tai aatteellista järjestöä ostamalla ilmoitustila kyseisen yhteisön julkaisusta, kuten urheilukilpailujen käsiohjelmasta. Joskus tukija (yritys tai yksityishenkilö) haluaa jäädä tuntemattomaksi, jolloin kannatusilmoituksessa saattaa lukea vain esim. "Varattu". Simputus
Virallisesti simputuksella ei ole armeijan sisällä asemaa ja sen todetusta harjoittamisesta tuomitaan rangaistuksiin. Simputuksen esiintyvyys eri maiden armeijoissa vaihtelee suuresti. 2000-luvulla ovat otsikoihin nousseet eniten Venäjän armeijan simputustapaukset. Ampuma-ase
Suomen lain mukaan "ampuma-ase" ampuu räjähdyspaineen avulla luoteja tai muita ammuksia. Ampuma-aselaki kattaa myös tehokkaat ilma-aseet, jotka ampuvat metalliluoteja. Esimerkiksi paintball-ase ei näin ollen ole lain tarkoittama ampuma-ase. Muiden maiden lait voivat määritellä ampuma-aseen muilla tavoin. Kaasusumutin
Muulloin kuin luvallisessa käytössä kaasusumutin katsotaan toisen henkilön vahingoittamiseen soveltuvaksi esineeksi. Tällöin laki kieltää kaasusumuttimen julkisella paikalla hallussapitämisen järjestyslain 3. Luvun 10 § mukaisesti. Ampuma-aserikoksena ei pidetä, jos tällaisen esineen hallussapitäjä oma-aloitteisesti ilmoittaa esineestä poliisille ja luovuttaa sen poliisin haltuun. Julkinen valtuutus
Julkinen valtuutus eli julkisesti tiedotettu valtuutus on sanomalehdessä julkaistuun ilmoitukseen tai muuhun julkiseen tiedonantoon perustuva oikeustoimi, jolla henkilö oikeutetaan toimimaan toisen henkilön tai oikeushenkilön puolesta oikeudellisesti sitovalla tavalla. Se on tavallisesti voimassa suhteessa ennalta yksilöimättömiin henkilöihin. Tällainen valtuutuksen laji on melko harvinainen, paitsi sen prokuraksi nimitetty erikoismuoto. Prokura merkitään kaupparekisteriin, jolloin sen katsotaan tulevan yleisön tietoon. Hyvinkään taistelu
Lippaan teloituspaikalla Sahamäen kaupunginosassa on vuonna 1967 valmistunut muistomerkki, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Oiva Hurme ja pystyttänyt Osuusliike Ahjo. Kesäkuussa 1968 järjestetyssä paljastustilaisuudessa puhui ministeri Viljo Virtanen. Teoksessa on kuvattuna pronssisen muistolaatan pinnasta nouseva avautuva kämmen. Se symbolisoi paikalle liian mataliin kuoppiin haudattuja vainajia, joiden kädet jäivät näkyville. Keväällä 1939 vainajat siirrettiin joukkohautaan Puolimatkan hautausmaalle. Vuonna 1990 nykyisten Niinistön- ja Kerkkolankatujen risteyksessä sijaitsevan teloituspaikan nimeksi annettiin "Surujen puisto". Suomen ilmatilan loukkaukset
Mikäli hävittäjä on lähetetty vastaan, vierasta konetta kehotetaan heti poistumaan ja se kuvataan aina. Kehotusta tehostetaan tarvittaessa kaartamalla sen vieressä seuraamiskehotuksena kansainvälisen ilmatilan suuntaan. Käskyt annetaan radiolla tietyllä jaksolla. Tunnistettavan koneen on siirryttävä samalle jaksolle, kun tunnistaja ilmestyy sen siivelle. Tulenavauksesta päättää puolustusministeri ellei kyse ole itsepuolustuksesta. Tarvittaessa vieras kone pakotetaan laskeutumaan. Tilanteen vaatiessa toinen suomalaishävittäjä asettuu vieraan koneen taakse tulenavausasemaan. Ellei mikään tehoa ja kone jatkaa suuntaa muuttamatta, se voidaan ampua alas. Tällaista ei Suomessa rauhan aikana ole sattunut. Ammuntapeli
Ammuntapeli tai räiskintäpeli on videopelien lajityyppi, jossa pääosassa on ampuminen. Rajaavampaa nimitystä ”shoot ’em up” (lyhennettynä ”shmup”) käytetään etenkin vanhemmista ampumapeleistä, joissa liikkumavapaus on varsin rajoitettu. Joissakin on joko yksi staattinen ruutu taisteluareenana (esimerkiksi "Asteroids" ja "Space Invaders"), tai sitten vihollisia ja pelimaailmaa vieritetään vastaan pelaajasta riippumatta (esimerkiksi "Nemesis" ja "R-Type"). Aselupa
Aseista, niiden patruunoista, luvista, säilytyksestä, hallussapidosta ja kaupasta säädellään ampuma-aselaissa (1/1998) ja ampuma-aseasetuksessa (145/1998). Metsästyslaissa (615/1993) sekä metsästysasetuksessa (666/1993) säädellään lähinnä ampuma-aseiden käyttöön ja ominaisuuksiin metsästykseen liittyvissä asioissa. Vuoden 2015 jälkeen järjestyslaissa (612/2003) todetaan ainoastaan, että "Ampuma-aseiden, kaasusumuttimien, tehokkaiden ilma-aseiden ja räjähteiden hallussapidosta säädetään ampuma-aselaissa, vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta annetussa laissa ja räjähdeasetuksessa." Jatkosota
Jo sisällissodan aikana vuonna 1918 Mannerheim oli Antreassa Karjalankannaksella antanut julistuksen, jossa toteaa ettei tulisi panemaan miekkaansa tuppeen ennen kuin Suomi ja Itä-Karjala olisivat vapaat. Jatkosodassa Mannerheim antoi kuuluisan ns. miekantuppipäiväkäskynsä, jossa hän viittasi julistukseensa. Päiväkäskyssä oli mainintoja myös suuresta Suomesta, mikä jo tuolloin aiheutti kielteistäkin huomiota poliittisissa piireissä. UVB-76
Aseman lähetys oli alun perin tehty Moskovan 1. sotilaspiirin 624. radiokeskuksesta. Se oli tarkoitettu Moskovan sotilaspiirin kutsuntapaikkojen tiedottamiseen (vastaavanlainen asema etelän sotilaspiirin tiedottamiselle toimii taajuuksilla 5 448 kHz päivällä ja 3 756 kHz yöllä). Infoviestien lähetyksessä on aina mukana kolmenumeroinen tunnus, jolla kutsuntapaikan operaattori tunnistaa itsensä ja näin viesti tulee perille. Tunnuksen jälkeen tulee koodilause, jonka käännetään tiettyjen sääntöjen mukaan. Kuitenkin normaalisti asema lähettää äänimerkkejä noin 21–34 kertaa minuutissa. Niiden tarkoitus on näyttää vastaanottajalle, että asema on päällä ja toimii, ja sillä voidaan myös tarkistaa vastaanottimet. Videopelilajityypit
Ammuntapelit ovat toimintapelejä, joissa pääosassa on ampuminen. Rajaavampaa nimitystä shoot ’em up (sisäpiirissä lyhennettynä ”shmup”) käytetään etenkin vanhemmista ammuntapeleistä, joissa liikkumavapaus on varsin rajoitettu. Joissakin on joko yksi staattinen ruutu taisteluareenana (esimerkiksi "Asteroids" ja "Space Invaders"), tai sitten vihollisia ja pelimaailmaa vieritetään vastaan pelaajasta riippumatta (esimerkiksi "Nemesis" ja "R-Type"). Beirutin taistelu
Tulitauko astui voimaan 12. heinäkuuta minuutin yli puolen yön, mikä käytännössä lopetti sotatoimet alueella. Aselepo allekirjoitettiin 14. heinäkuuta Sidney Smith Barracksilla Akkon kaupungin laidalla. Aselepo ehtojen mukaisesti Syyria liitettiin kenraali Charles de Gaullen alaisuuteen. Australian 7. divisioonan paraati aloitti liittoutuneiden miehityksen Libanonissa. Beirutista muodostui myöhemmin merkittävä liittoutuneiden laivastotukikohta itäisellä Välimerellä käytyjen taisteluiden aikana. Lohtajan ampuma-alue
Ilmatorjunta-aselajin ensimmäiset kovapanosammunnat ammuttiin Suomenlinnassa Länsi-Mustasaaressa 16. syyskuuta 1927. Myöhemmin ammunnat siirrettiin Perkjärven ampuma-alueelle. Keväällä 1930 tykistöntarkastaja Vilho Nenonen pyrki löytämään ilmatorjunnalle soveliaampaa ampuma-aluetta, millaiseksi löytyi Muurilan kylä, jonka pohjoispuolella oli Kipinolan järvi. Siellä ilmatorjunta harjoitteli talveen 1939 saakka. Stimuloitu emissio
missä Akupunktio
Yhdysvaltalainen organisaatio The National Council Against Health Fraud antoi vuonna 1990 julkilausuman, jonka mukaan akupunktion "teoria ja käytäntö perustuvat primitiivisiin ja kuvitteellisiin käsitteisiin terveydestä ja sairaudesta, jotka ovat irrallaan nykyisestä tieteellisestä tiedosta". Vuonna 1993 neurologi Arthur Taub kutsui akupunktiota "hölynpölyksi neuloilla". Fyysikko John P. Jackson, Center for Bioinformatics and Computational Biologyn johtaja ja Yhdysvaltain Marylandin yliopiston professori Steven Salzberg, Yalen yliopiston yleisneurologian johtaja ja Science-Based Medicine -sivuston perustaja ja päätoimittaja Steven Novella sekä kliinisen lääketieteen professori emeritus Stanfordin yliopistossa ja lehden "Scientific Review of Alternative Medicine and Aberrant Medical Practices" päätoimittaja Wallace I. Sampson ovat kaikki luonnehtineet akupunktiota näennäistieteeksi tai näennäislääketieteeksi (pseudomedical). Ammuntapeli
Raideammunnat () ovat yksi alalaji, joissa pelaajan liikkumista on rajoitettu ennaltamääritellysti "raiteilla". Lajityyppi voi muutoin muistuttaa paljon ensimmäisen persoonan ammuntapeliä, mutta katselusuunta ja liikkuminen eivät ole pelaajan ohjattavissa. Esimerkki raideammuntapelistä on Segan "Virtua Cop" (1994). Huruslahden arpajaiset
Tapahtuman ensisijaisena jälkiseuraamuksena pidetään sitä, että "ammutaan paikalla" -periaate levisi ympäri maata. Tämän seurauksena liki 10 000 suomalaista teloitettiin vuoden 1918 kevään aikana. Osa teloituksista tapahtui tosiasiallisesti "ammutaan paikalla" -periaatteen mukaisesti, mutta osalle annettiin mahdollisuus oikeudenkäyntiin valtiorikosoikeudessa. Perkjärven ampuma-alue
Suomen itsenäiseksi julistautumisen ja sitä seuranneen Suomen sisällissodan jälkeen alueesta tuli suomalaisen tykistön harjoituspaikka. Leiri sijaitsi Kaukjärvellä (nyk. Каменка), Perkjärven rautatieasemalta länteen, josta johti pistoraide leirialueelle. Ampuminen
Ampumalla teloittaminen on tällä hetkellä (2006) yleisin teloitusmenetelmä. Yhdysvalloissa sitä käytetään toissijaisena menetelmänä Idahon ja Oklahoman osavaltioissa. Yhdysvalloissa viisihenkinen, vapaaehtoisista poliiseista kasaantuva ryhmä ampuu kivääreillä syytettyä. Yhden kivääriin on ladattu paukkupatruuna, jottei kukaan saisi tietää, kuka ampui kuolettavan laukauksen. Tykistö
Kaikkea tulenkäyttöä tulisi edeltää tarkistusammuntoja, joilla varmistetaan ballistisen valmistelun onnistuminen. Tarkistusammunnoilla pyritään mahdollisuuksien mukaan vaikuttamaan viholliseen, mutta yleensä ne käsittävät yhden tai kaksi vaarattomaan paikkaan ammuttua tuliyksikön "kertaa" (kaikkien putkien yhteislaukausta), joiden osumisen perusteella tehdään tarvittavat korjaukset ampuma-arvoihin. Heittimistöllä ammuttaessa tehdään ensin ns. vakautuslaukas, jolla ase vakautetaan tuliaseemaansa. Sen jälkeen siirrytään varsinaisiin tarkistusammuntoihin. ASMP
Asetyyppi otettiin käyttöön noin 10 vuotta ennen kiinteitten laukaisutukikohtien poistumisen aikaa, mikä oli vuosi 1986. Näitä ohjustukikohtia oli Luoteis-Ranskassa kaksi kappaletta, ja ne sijaitsivat Plateau d'Albionin ylängöllä. Ranska liittyi vuonna 1993 ydinsulkusopimukseen, joka kielsi keskikantaman strategiset ydinohjukset: mutta silti salli ASMP:n tyyppiset, kuljetettavat raskaan luokan ydinohjukset. Ohjussiilojen käyttö loppui vuonna 1996. Asekauppasopimus
Asekauppasopimus (, ATT) on YK:n yleiskokouksen huhtikuussa 2013 äänin 154–3 hyväksymä sopimus maailman asekaupan rajoittamiseksi. Se on ensimmäinen maailmanlaajuinen tavanomaisten ja pienaseiden myyntiä rajoittava sopimus. Sopimuksen voimaanastuminen vaatii 50 maan ratifioinnin. Suomi allekirjoitti sopimuksen kesäkuussa 2013. Aselupa
Asetuksessa olevat säännökset jotka koskivat ampuma-aseiden ja ampumatarpeiden ostoa, hallussapitoa ja mukanaankantamista eivät koskeneet sotapalveluksessa olevia henkilöitä eikä virkamiehiä jotka olivat velvoitettuja lain mukaan pitämään asetta. Nämä henkilöt olivat oikeutettuja ostamaan ampuma-aseita ja ampumatarpeita päällystönsä lupatodistuksella. Kauhajoen koulusurmat
Tapahtumaa seuranneella viikolla sisäasiainministeriö antoi poliisille uudet ohjeet ampuma-aseiden hallussapitolupien myöntämisestä. Vastedes käsiaseisiin ei myönnetä lupaa ensimmäisenä ampuma-aseena, paitsi jos hakija on harrastanut lajia aktiivisesti urheiluseuran valvonnassa vuoden ajan. Hallussapitolupa käsiaseeseen tulee antaa aina määräaikaisena. Luvan hakijan on esitettävä hänen omasta mielenterveydestään todistava lääkärinlausunto. Ensimmäistä lupaa hakevat on haastateltava erikseen, ja käsiaselupaa haettaessa paikalla on oltava kaksi haastattelijaa. Harrastuksen perusteella lupaa hakevan on osoitettava harrastavansa kyseistä lajia. Auroran elokuvateatteriammuskelu
Hyökkäys tapahtui Century 16 -elokuvateatterin 9. salissa Town Center at Aurora -ostoskeskuksessa. Ammuskelijan on kerrottu poistuneen hätäpoistumisoven kautta autolleen, jossa hän varustautui kaasunaamarilla ja suojaliivillä, ja palanneen samaa tietä takaisin teatteriin. Ennen ammuskelun aloittamista ammuskelija heitti hätäuloskäynnistä elokuvasaliin kyynelkaasukanisterin ja savupommin. Jotkut luodit menivät seinän läpi ja vahingoittivat ihmisiä, jotka olivat viereisessä salissa nro 8, jossa esitettiin samaa elokuvaa. Uhreja olisi todennäköisesti tullut enemmän, jollei ampujan ase olisi jumittunut ja pakottanut häntä vaihtamaan huonompaan aseeseen. Korjausmuunnin
Ennen tykistölaskimia ja tietokoneita epäsuoraa tulta ampuvien tykkien ampuma-arvot (sivusuunta eli sivuluku ja korkeuskulma eli koro) määritettiin tuliasematasolla, joka on kovalle levylle kiinnitetty suuri millimetripahvi. Tuliasematasolle kiinnitettiin yleensä metallista valmistettu viivain, jossa oli piiruasteikko eli 6000 jako-osaan jaetun ympyrän osa ja etäisyysviivain. Tasolle merkittiin toiminta-alueen koordinaatisto, jolloin tulenjohtajan ilmoittaessa maalin koordinaatit tuliasemassa kyettiin määrittämään suunta ja etäisyys tuliasemasta maaliin. Kun tasolta määritettyihin suuntaan ja etäisyyteen lisättiin erikseen ampumatarvikkeista, säästä ja tykkikalustosta johtuvat korjaukset, saatiin ampuma-arvot (sivu- ja koroluvut), jotka komennettiin tykeille. Näillä ampuma-arvoilla ammuttiin yleensä ensimmäinen kerta eli jokainen tuliyksikön (talvi- ja jatkosodassa yleisimmin patteri) tykki ampui yhden laukauksen. Kvanttimekaniikka
Aaltojen superpositioperiaatteen mukaisesti myös todennäköisyysaaltoja voidaan laskea yhteen ja saada jotakin uutta systeemiä kuvaava aaltofunktio. Tilojen "lomittuminen" tai "kietoutuminen" () tarkoittaa sitä, että yhden hiukkasen tila sisältää informaatiota myös jonkin toisen (mahdollisesti hyvinkin etäisen) hiukkasen tilasta; molempia hiukkasia siis kuvaa yksi, mutta avaruudellisesti jakautunut, aaltofunktio. Lomittunut tila/aaltofunktio voi syntyä esimerkiksi kahden hiukkasen törmätessä tai jonkin hiukkasen hajotessa uusiksi hiukkasiksi. Kvanttimekaniikan erikoisuus on, että epätarkkuusperiaatteen mukaisesti yhden hiukkasen tilan mittaaminen vaikuttaa myös toisen lomittuneen hiukkasen tilaan, ja tämä tilan muutos tapahtuu "välittömästi". Stunner (ohjus)
Vihollinen laukaisee ballistisen ohjuksen. Maan kattavan ohjuspuolustusjärjestelmän (Command, Control, Battle Management, and Communications (C2BMC)) tutkat ottavat maalin seurantaan ja mitatut tiedot (ja mahdolliset muut tiedot) analysoidaan ja David's Sling-järjestelmälle sopiva maali osoitetaan sille ja sen tutkat ottavat maalin seurantaan. David's Sling taistelunjohtojärjestelmä (Battle Management, and Communications, BMC) laskee tutkatiedoista ennakkopisteen ja käskee sopivan ohjusyksikön laukaisemaan torjuntaohjuksen. Stunner-ohjus laukaistaan kanisteristaan ja ohjuksen kiinteää polttoainetta käyttävä booster-osa kiihdyttää ohjuksen n. 3 Machin nopeuteen ja irtoaa. Ohjus jatkaa lentoaan 3-pulssisen kiinteää polttoainetta käyttävän rakettimoottorin työntämänä saaden maalitietojen päivityksiä taistelunjohtojärjestelmältä. Ohjuksen lentoradan valintaan vaikuttaa lukuisat parametrit. Koska Stunner-ohjuksen lentoradan muuttaminen perustuu siivekeohjaukseen ja siten aerodynaamisiin voimiin, ei todennäköisesti voida ylittää 30 km korkeutta missään vaiheessa. Ohjuksen nopeus voi kasvaa n. 6-7 Machiin, mutta siihen, millä nopeudella maalin tuhoaminen tapahtuu, vaikuttavat monet tekijät. Stunner-ohjuksen oma kaksitoiminen 'dual seeker' hakupää ottaa jossakin vaiheessa maalin seurantaan, ohjus laskee itsenäisesti loppuvaiheen kurssin, säätää loppuvaiheen nopeuden kiihdyttämällä tai jarruttamalla ja törmäämällä maaliin tuhoaa sen. Aselupa
Aselupa (ennen vuotta 2018 hallussapitolupa) on poliisiviranomaisen Suomen kansalaiselle myöntämä lupa pitää hallussaan ampuma-asetta tai sen osaa ja ampumatarvikkeita. Aselupaan voidaan, käytännössä aina, kun on uudesta aseesta kysymys liittää hankkimisoikeus tai yksityinen valmistamisoikeus. Komentopaikka
Komentopaikka on tila, jossa kerätään taisteluun liittyvää tietoja ja välitetään se edelleen. Nämä ovat usein käytössä lippulaivoilla esimerkiksi lentotukialuksilla. Ne sijaitsevat erillään laivan komentosillasta ja muusta toiminnasta, josta vastaa aluksen kapteeni ja muu henkilöstö. Huoneissa on tyypillisesti kattavia karttoja, tietokonepisteitä sekä tutka- ja kaikuluotausnäytöt. Aselupa
Ampuma-aselaki määrää lisäksi seuraavaa: "Jos säilytettävänä on erityisen vaarallinen ampuma-ase tai yli viisi ampuma-asetta, on aseet säilytettävä sisäministeriön asetuksessa määritellyssä murtoturvallisessa ja lukitussa turvakaapissa. Turvakaappia ei kuitenkaan edellytetä, jos aseiden säilytyspaikan poliisilaitos on hyväksynyt säilytystilat." Turun isku 2017
Oikeussalissa keskusteltiin lopuksi siitä, saako Bouanane istua lattialla tai toisella tuolilla vai ei. Hän kieltäytyi istumasta omalle paikalleen ja totesi: ”Jokainen uusi asia tai tuote, jota käytän, vie minut helvettiin.” Oikeuden puheenjohtaja määräsi Bouananen istumaan paikalleen tai seisomaan. Bouanane ei suostunut tähän, joten vartijat veivät hänet pois. Hän ei enää suostunut jatkamaan istuntoa, joten istunto keskeytettiin. Keskusteltaessa tulevan istuntopäivän kuvausoikeuksista eräs iskun uhreista pyysi, että kuvauslupaa ei myönnettäisi, jotta "terroristi ei saisi haluamaansa ylimääräistä julkisuutta". Ammutaan paikalla -julistus
Valkoisen armeijan ylijohto katsoi puolestaan paremmaksi sen, että punakaartilaisia pidettäisiin siviileinä. Silloin heillä ei olisi sotavangin oikeuksia, ja sotatilan voimassa ollessa voitaisiin soveltaa Venäjän sotatilalakia, jonka mukaan myös siviileitä voitiin tuomita esimerkiksi rosvouksista ja tuhotöistä. Senaatti ei kuitenkaan halunnut käyttää vihatun tsaarivallan aikaisia lakeja. Lopulta päädyttiin kompromissiin, jonka mukaan rankaisutoimet perustuivat juridisesti hätävarjeluun. Toisin sanoen väkivaltaa saattoi käyttää henkeä tai omaisuutta puolustaessa. Operaatio Birke
Armeijakunnat irrottautuisivat asemistaan ja ryhmittäytyisivät vetäytymistaisteluita käyden uusiin puolustusasemiin. Käskyn mukaan operaatio piti suunnitella ja puolustusasemat tiedustella, linnoittaa ja varustaa ennakolta. Asemista oli tarkoitus tehdä pysyvät linnoitukset, alkuvaiheessa niistä käytettiinkin nimityksiä "Dauerstellung" ja "Endstellung" (). Myöhemmin Käsivarren poikki kulkeva Karesuvannon asema sai peitenimen "Sturmbock" () ja Ivalon asema nimen "Schutzwall" (). Näiden pääpuolustusasemien lisäksi oli määrä linnoittaa lukuisia pienempiä asemia, esimerkiksi Rovaniemen ympäristö (peitenimi "Ringwall"), linja Ylimaa–Antinkylä–Kemijärvi ja Kilpisjärven alue. Syy linnoitustöihin piti pitää tiukasti salassa. Myöhemmin operaatio sai peitenimen "Birke".
Operaation vaiheistettiin käskytykseltään neljään osaan: Tulisuunnitelma
Tulisuunnitelma on ennen sotilasoperaatiota laadittu suunnitelma siitä, miten taistelua tukevat osat tukevat tulellaan taistelevia osia. Esimerkiksi komppanian hyökätessä voidaan määritellä, että kenttätykistö ampuu silloin, kun omat joukot ovat 300 metrin päässä vihollisesta, raskas kranaatinheittimistö silloin, kun ne ovat 200 metrin päässä vihollisesta ja kevyt kranaatinheittimistö silloin, kun omat joukot ovat enää 100 metrin päässä vihollisesta. Alueellinen puolustusjärjestelmä
Valmiuden kohottaminen tapahtuu alueellisessa puolustusjärjestelmässä joustavasti ja suhteellisen huomaamattomasti. Valmiuden kohottamisen alkuvaiheissa ilma- ja meripuolustuksen johtokeskusten henkilöstöä lisätään ja hävittäjätorjunnan valmiutta kohotetaan. Samalla meripuolustuksen ohjusyksiköt kohottavat valmiuttaan ja hajaantuvat toiminta-alueilleen. Miinanlaskuun valmistaudutaan. Maavoimissa varustaudutaan yksiköiden perustamiseen ja kohotetaan varuskuntien vartiointia. Nämä toimenpiteet voidaan tehdä aloittamatta liikekannallepanoa. Jokaisella yksiköllä on oikeus kohottaa valmiutensa itsenäisesti tilanteen vaatimusten mukaiseksi, mikäli yhteydet ylempään johtoportaaseen ovat katkenneet. Vuonna 2016 voimaan astuneen Asevelvollisuuslain muutoksen myötä reserviläinen voidaan kutsua kertausharjoituksiin välittömästi jos kyse on sotilaallisen valmiuden joustavasta kohottamisesta ja Suomen turvallisuusympäristössä ilmenevä välttämätön tarve tätä edellyttää. Varsinainen liikekannallepano alkaa tärkeimpien esikuntien ja yksiköiden kertausharjoituksilla, joissa luodaan sodanajan yleisjoukkojen runko. Jos tarve vaatii, valmiutta kohotetaan perustamalla tarvittavassa laajuudessa muut yksiköt. Tämä on kuitenkin erittäin kallista ja vaatii valmiuslain ja puolustustilalain käyttöönottoa, minkä vuoksi kynnys täyteen liikekannallepanoon on korkea. Pure Pwnage
FPS Doug -hahmo on tehnyt kuuluisaksi lentävän lauseen "Boom! Headshot!" Lauseeseen viitataan usein ensimmäisen persoonan ammuntapeleissä, kun joku ampuu jotakuta päähän eli ns. "tekee headshotin!". Lauseeseen viitataan myös muun muassa pelissä "Call of Duty 3" ja elokuvassa "Paranoia". Sotatila
Suomessa nimitystä ”sotatila” käytettiin vuonna 1930 annetussa laissa. Tämän lain nojalla Suomi julistettiin sota­tilaan talvi­sodan alettua 30. marraskuuta 1939, mistä lähtien Suomi oli sotatilassa 26. syyskuuta 1947 saakka, jolloin liittoutuneiden valvontakomissio poistui Suomesta Pariisin rauhansopimuksen astuttua voimaan. Nykyisessä lainsäädännössä nimitystä sotatila ei enää käytetä, vaan Suomen poikkeustiloja säätelevät valmiuslaki ja puolustustilalaki. Näistä järeämpi puolustustilalaki antaa viranomaisille sodan aikana käytettävät valtuudet. Valmiustilan ja puolustustilan julistamisesta päättää tasavallan presidentti valtioneuvoston presidentin esittelyssä, minkä jälkeen asianomaiset asetukset alistetaan eduskunnan hyväksyttäviksi. Kaasusumutin
Kaasusumutin on väline, jolla voidaan levittää ilmaan kyynelkaasua tai käyttötarkoitukseltaan ja vaikutukseltaan siihen verrattavaa lamaannuttavaa ainetta. Suomessa kaasusumuttimen luvatonta hallussapitoa pidettiin aikaisemmin lainsäädännöllisesti ampuma-aserikoksena, mutta KKO:n vuoden 2010 ennakkopäätöksen perusteella se ei sitä ole. Rikosoikeuden professori Matti Tolvasen mukaan kaasusumuttimen hallussapito ei ratkaisun perusteella vaatisi enää lupaa viranomaiselta. Kaasusumuttimen hallussapito yleisellä paikalla voidaan kuitenkin tuomita järjestyslain perusteella toisen vahingoittamiseen soveltuvien esineiden ja aineiden hallussapitona. Hakuammunta
Hakuammunta tarkoittaa ammuntaa, jonka tarkoitus on tykkien ja kranaatinheittimien tulen siirtäminen maalin lähelle, jotta vaikutusammunta voidaan aloittaa. Sillä poistetaan ne systemaattiset virheet, joita on syntynyt valmistelun puutteellisuudesta sekä ballistiikkaan vaikuttavista coriolis- ja Magnus-vaikutuksista. Hakuammunta tapahtuu haarukoilla, toisin sanoen tulta siirretään tiettyjen sääntöjen mukaan. Drive-by shooting
Drive-by shooting (lyh. Drive-by) on ampumatapa, jossa auton tai muun kulkuneuvon ikkunasta ammutaan useita laukauksia uhriin hänen ohitseen ajettaessa. Tätä ampumatapaa käytetään paljon jengisodissa, minkä vuoksi myös monet jengeissä mukana olleet rap-artistit on surmattu tapaa käyttäen. Drive-by saatetaan suorittaa kaikilla mahdollisilla aseilla, mutta useimmin ovat käytössä esimerkiksi erilaiset automaattipistoolit ja konepistoolit. Hiroshiman ja Nagasakin pommitukset
Sodan jälkeen uudesta aseesta ja sen synnyttämistä vaikutuksista johtuvat, eli kaikki tiedot sekä uhrien haastattelut oudosta ”atomirutosta” eli säteilysairaudesta vaiennettiin niin tiukasti, että jopa termit "Genbaku" ja "Genshi Bakudan", jotka kuvaavat atomipommia japaniksi, olivat sensuroidut. Ennen vuotta 1952 tuhoalueilta otettuja valokuvia ei saatu julkaista. Huruslahden arpajaiset
Valkoisen armeijan johdon kannalta tilanne oli hyvin kiusallinen, sillä se olisi tarvinnut mainitunlaista lainsäädäntöä (omalta kannaltaan katsottuna kapinan) vastarinnan kukistamiseen. Vastarinta ymmärrettiin paljon aseellista toimintaa laajemmaksi ilmiöksi. Helmikuun lopulla pääesikunta antoi "ohjeet sota-ajan oikeudenkäytöstä", jota sittemmin alettiin kutsua "ammutaan paikalla"-ohjeeksi. Ampumamenetelmä
Suora-ammuntamenetelmässä ei käytetä erillisiä tulenjohtajia, tuliyksikön tai yksittäisen aseen johtaja suuntaa itse aseensa kohti vihollista ja käskee tulituksen. Menetelmää käytetään mikäli vihollinen on päässyt näköetäisyydelle tuliyksiköstä ja yksikkö joutuu puolustautumaan itse. Aselupa
Ampuma-aselain mukaan ampuma-aseen, aseen osan, patruunoiden ja erityisen vaarallisten ammusten haltija on velvollinen pitämään kyseisistä asioista sellaista huolta, ettei aiheudu sellaista vaaraa jossa niitä voisi joutua asiattomien haltuun. To the Struggle Against World Terrorism
To the Struggle Against World Terrorism (Suom. Kamppailu maailman laajuista terrorismia vastaan) tunnetaan myös nimillä Tear of Grief ja the Tear Drop Memorial on Venäjän valtion lahjottama muistomerkki syyskuun 11. päivän iskussa kuolleiden muistolle. Muistomerkki sijaitsee Bayonnen kaupungissa Hudsonin piirikunnassa New Jerseyn osavaltiossa Amerikan Yhdysvalloissa. Muistomerkki paljastettiin 11. syyskuuta 2006 ja muistomerkin paljastivat Yhdysvaltain entinen presidentti Bill Clinton ja Venäjän silloinen pääministeri Vladimir Putin. Soldat
Barrett M82A1 on yhdellä osumalla tappava tarkkuuskivääri, jolla voi istumis- tai makuuasennosta tähdättäessä nähdä tavallista pitemmälle. Ase provosoikin pelaajaa camppimiseen, eli paikallaan pysyttelemiseen ja vastaantulevan vihollisen ampumiseen sellaiselta etäisyydeltä, ettei tämä näe edes tappajaansa. Huonoja puolia ovat Barrettin erittäin hidas lataaminen ja pitkä odotus joka laukauksen välillä. Paikannus
Puhekielessä paikka ja sijainti ovat yleensä samaa tarkoittavia sanoja. Julkisen hallinnon suosituksessa "JHS 177 Paikkatietotuotteen määrittely" määritellään paikkatieto tiedoksi kohteesta, jonka paikka Maan suhteen tunnetaan eli se on tietoa, joka määrittää sijainnin. Kirjaimellisesti paikannus tarkoittaa siis paikkatiedon määrittämistä, mutta yleensä tämä rajataan sijaintitietoon. Paikkatieto liittyy usein toisaalta karttoihin, asemakaavoihin, rakennuspiirustuksiin ja toisaalta rakennuksiin, teihin, sähkölinjoihin jne. eli kohteisiin, jotka ovat paikallaan. Ammunnan maailmancup 2011
Ammunnan maailmancupin 2011 järjestää Kansainvälinen Ampumaurheiluliitto (ISSF) ja siinä kilpaillaan seitsemässä osakilpailussa ja kahdessa finaalissa. Maailmancupin osakilpailun kilpailupaikkoina toimivat Changwon, Concepción, Fort Benning, Maribor, München, Peking ja Sydney. Maailmancupin finaalit ammutaan haulikkolajeissa Kairossa ja pistooli- että kiväärilajeissa Al-Ainissä. Finaaleihin osallistumisoikeuden saavat lajin edellisen vuoden maailmancupin finaalin voittaja ja kahdeksan maailmancupin osakilpailuissa menestynyttä urheilijaa. Myös hallitsevilla maailmanmestareilla on osallistumisoikeus. Sotilasalue
Suomessa sotilasalueelle pääsyyn antaa luvan varuskunnan komendantti, joka edustaa varuskunnan komentajaa. Luvan voi antaa myös komendantin valtuuttama henkilö. Sotilasalueita ovat yleensä merkityt varuskunta-alueet sekä harjoitusmaastot, kuten ampuma-alueet. Myös jotkin varastoalueet ja salassapitoa edellyttävät puolustusvoimien tutkimuslaitokset voivat sijaita sotilasalueella. Paalupaikka
Paalupaikka on ratamoottoriurheilussa käytetty termi. Kuljettaja lähtee paalupaikalta, kun hän saa aloittaa kilpailun koko joukon edestä. Sana on alkujaan käytetty hevosurheilussa. Lähtöpaikka määräytyy tavallisesti joko erillisissä aika-ajoissa, jossa kuljettajat pyrkivät ajamaan nopeimman ajan, tai edellisen kilpailun sijoituksen mukaan.
Eri moottoriurheilusarjoissa on käytössä erilaisia tapoja ratkaista, millä perusteella kuljettaja pääsee aloittamaan kilpailun paalupaikalta. Kaukolaukaistavat ohjukset
Kaukolaukaistavat ohjukset () tai stand-off-aseet ovat pommeja tai ohjuksia, jotka voidaan laukaista torjuntaetäisyyden ulkopuolelta. Käytännössä 50–100 kilometrin päästä kohteesta (liitopommi), 300–1000 km (risteilyohjus) ja alle 1000 km (lyhyen kantaman ballistinen ohjus). Tavanomainen käyttö on hyökkäyksessä maa- tai merimaaleja vastaan. Kaukolaukaisu mahdollistaa esimerkiksi ilmatorjunnan välttämisen. Vastaavaa "kaukovaikutuskykyä" voidaan hakea myös tykistöohjuksilla tai esimerkiksi elektronisen sodankäynnin keinoin. Tehokas käyttö edellyttää tiedustelukykyä, johon soveltuu esimerkiksi lennokit, kaukopartio, SAR-tutka ja tiedustelu ennakkoon. Tulisija
Nimityksen taustalla on sana "sija", joka tarkoittaa paikkaa tai tilaa. Laivanupotus
Kun laivan jokaiseen ruutuun on osunut ammus, laiva uppoaa. Silloin laivan menettänyt pelaaja ilmoittaa laivan uponneen. Vasemmanpuoleiseen ruudukkoon pelaaja merkitsee ampumansa ammukset. Jos ammus on osunut, merkitään rasti. Jos ammus menee ohi, merkitään ympyrä. Kun pelaajan omaan laivaan osuu, osumakohta merkitään piirtämällä siihen rasti. Vastustajan laivan upottua kannattaa merkitä sen ympärille ympyrät, koska sen lähellä ei voi olla laivaa. Ensimmäisen persoonan ammuntapeli
Ensimmäisen persoonan ammuntapeli (myös FPS -peli, ) on ampumiseen keskittyvä videopeligenre, jossa pelimaailma esitetään pelihahmon näkökulmasta. Tyypillisesti kuvassa näkyy myös hahmon kädessä oleva ase, jolla ammutaan ympäristössä liikkuvia vihollisia tai muita esineitä. Näytössä saattaa olla myös pelaamiselle tärkeitä tietoja, kuten pelihahmon tavaravalikoima, pelihahmon elinvoiman tai energiatason kuvaaja, tekstitietoa ympäröivästä pelimaailmasta, erilaisia pistetaulukoita tai kartta. Irakin islamilainen armeija
Järjestö tunnetaan ehkä parhaiten Juba-tarkka-ampujasta/ampujista, jotka ampuu Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaita. Ampumiset kuvataan melkein aina videolle ja on tehty CD- ja DVD-julkaisuja Irakissa, ja DVD:itä annetaan ilmaiseksi Irakin kansalaisille ja heitä kehotetaan taistelemaan koalitiojoukkoja vastaan. Drive-by shooting
Drive-by on eräs sivullisille vaarallisimmista ampumatavoista, sillä ampumatavan tehokkuus piilee nopeassa toteutuksessa, helpossa pakenemisessa paikalta ja uhrin yllättämisessä. Nämä kolme tekijää mahdollistavat uhrin nopean ja melko tehokkaan tappamisen tai vakavan vammauttamisen, mutta koska ammunta kestää usein pitkään eikä tarkkuus ole liikkuvasta kohteesta ammuttaessa kovin hyvä, sivullisvahingot ovat usein vakavia ja runsaita. AGM-114 Hellfire
AGM-114 Hellfire on yhdysvaltalainen pääasiassa ilmasta maahan ammuttava panssarintorjuntaohjus. Se voidaan laukaista yhtä hyvin ilmasta, mereltä kuin maalta. Nimi Hellfire tulee sen pääasiallisesta laukaisualustasta ja ohjuksen toimintaperiaatteesta "HELicopter Launched FIRE-and-forget" ("helikopterista laukaistava ammu-ja-unohda-ohjus"). Nimen kaksoismerkityksellä viitataan aseessa käytettävään alumiinijauheeseen pohjautuvaan termobaariseen räjähteeseen, jonka teho eläviä kohteita vastaan perustuu pääasiassa, äärimmäisestä kuumuudesta ja polttovaikutuksesta huolimatta, korkean ja pitkäkestoisen painevaikutuksen aiheuttamaan keuhkojen repeämiseen ja tukehtumiseen. Ohjus on ollut käytössä taistelukentillä 1980-luvulta lähtien. Aselupa
Vuoden 1933 ampuma-aselain myötä ja nojalla säädettiin myös "asetus ampuma-aseista ja ampumatarpeista", jossa määriteltiin tarkemmin ampuma-aseiden valmistuksesta, maahantuonnista, kaupasta, lupamenettelystä ja rangaistuksista. Kyseisen asetuksen ensimmäinen pykälä: "Ampuma-aseilla tarkoitetaan kaikki sellaisia aseita, joilla räjähdysainetta käyttäen voidaan ampua laukauksia siten, että siitä voi aiheutua hengenvaaraa tai terveydelle vahinkoa. Ampuma-aseiksi luetaan myös kaasupistoolit sekä muut kaasupanosten laukaisemista varten tarkoitetut laitteet ynnä valopistoolit. Aseina ei pidetä vanhoja ampuma-aseita, joita muisto- tai koriste-esineinä säilytetään julkisissa kokoelmissa tai yksityisissä kodeissa." Asetuksessa myös määrättiin, että aseen hankintaan oli haettava lupaa kotikunnan poliisiviranomaiselta kirjallisesti ja hakijan oli oltava tunnetusti luotettava ja huolellinen, sekä oli oltava hyväksyttävä syy aseelle. Jos hakemus koski taskuasetta tai kaasuasetta oli luvan myöntämisessä noudatettava eritystä varovaisuutta ja harkintaa, sekä kiinnitettävä huomiota siihen oliko hakijan luonteenominaisuuksien tai elämäntapojen perusteella aihetta epäillä, että hakija käyttäisi asetta väärin. Hakijan oli lisäksi oltava vähintään 15 vuotta vanha. 15-17-vuotiaalla oli oltava holhoojan suostumus ja lupa voitiin myöntää ainoastaan metsästykseen tai tarkkuusammuntaan. 18-20-vuotiaalle voitiin holhoojan suostumuksella antaa lupa myös muunlaiseen aseeseen. Hankintalupatodistukseen oli merkittävä luvansaajan nimi, ammatti, kotipaikka ja ampuma-aseen laatu ja lukumäärä. Hankintalupa oli voimassa 60 päivää. Ase oli näytettävä poliisille ja samalla haettiin hallussapitolupaa. Hallussapitolupaan oli merkittävä luvansaajan nimi, ammatti ja kotipaikka, aseen laatu, väljyys(kaliiperi), tehtaan merkki, valmistenumero sekä liike josta ase oli ostettu. Hallussapitolupa myönnettiin toistaiseksi voimassa olevana, erityisestä syystä se annettiin määräajaksi. Hallussapitolupa oikeutti myös aseen kantamiseen, mikäli sitä ei jokin toinen säädös erikseen tietyissä tilaisuuksissa kieltänyt. Hallussapitoluvan haltija oli velvollinen pitämään aseesta sekä siihen kuuluvista ampumatarpeista sellaista huolta, etteivät ne joudu lasten tai asiattomien henkilöiden haltuun. Lisäksi oli myös haettava lupa ampumatarpeiden hankkimiseen. Ampuma-aseen sai lainata vain sille, jolla oli oikeus aseen hallussapitoon. Alle 15-vuotias sai holhoojan valvonnan alaisena käyttää ampuma-asetta. 
Asetuksessa määrättiin lisäksi, että päätöksestä voi valittaa maaherralle ja maaherran päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Asetuksella myös kumottiin edelliset vuonna 1918 säädetyt ampuma-aseasetukset ja vuonna 1918 säädetty senaatin päätös maahantuonnista. Asetus oli voimassa vuoteen 1998. Donald Tusk
Tuskin hallitus allekirjoitti esisopimuksen Yhdysvaltain kanssa Puolaan sijoitettavasta ohjuspuolustuksen ohjustukikohdasta elokuussa 2008, mitä Venäjä vastusti voimakkaasti. Yhdysvaltain presidentti Barack Obama veti suunnitelman takaisin syyskuussa 2009, minkä jälkeen lokakuussa julkistettiin uusi suunnitelma SM3-ohjustentorjuntajärjestelmän sijoittamisesta Puolaan. Tusk kertoi Puolan hyväksyvän uuden SM3-konseptin ja sanoi maan olevan valmis ottamaan järjestelmän osia tarpeellisessa määrin alueelleen. Radioamatööri
Radioamatööriasemilla, joilla on viranomaisen myöntämä asemalupa, on henkilökohtainen asematunnus. Kutsun ensimmäinen osa, prefiksi, kertoo aseman sijainnin yleensä noin luvan myöntävän valtion tarkkuudella.