Kuka Olavi Kajala oli?
Olavi Kajala
Olavi Ilmari Kajala (29. heinäkuuta 1905 Tampere – 24. maaliskuuta 1967 San Augustin, Gran Canaria) oli suomalainen ekonomi ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Lahden viides kaupunginjohtaja Uuno Takin jälkeen tämän tultua ministeriksi. Hän hoiti tehtävää vuosina 1942–1967. Häntä seurasi kaupunginjohtajana valtiosihteeri Teemu Hiltunen. Kansanedustajana Kajala oli SDP:n eduskuntaryhmässä 1939–1942, 1948–1950, 1954–1957 ja 1962–1965.
Olavi
Olavi on Suomessa yleinen miehen etunimi. Se on yleinen varsinkin toisena tai kolmantena etunimenä. Se on suomalainen muoto muinaisskandinaavisesta nimestä, joka on esiintynyt muodoissa Aleifr, Anleifr ja Olafr ja tarkoittaa esi-isien jälkeläistä, sukunsa vesaa. Nykyisin nimi esiintyy Ruotsissa ja Norjassa muun muassa muodoissa Olaf, Olav ja Olof. Suomessa nimeä Olavi käytetään myös Ruotsin, Norjan ja Tanskan kuninkaista, joiden omakielinen nimi on ollut Olav, Olof tai Oluf. Olavi Lampela
Olavi Lampela (8. syyskuuta 1919 Siikainen – 18. huhtikuuta 1976 Pori) oli suomalainen shakinpelaaja. Hän on pelannut sekä lähishakkia että kirjeshakkia. Lampela voitti kirjeshakin suomenmestaruuden vuonna 1971. Olavi Ingman
Olavi Ingman (7. helmikuuta 1903 Hamina – 29. tammikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen urkutaiteilija, pianisti, säveltäjä, musiikkitieteilijä ja musiikkipedagogi, Erkki Melartinin, Elis Mårtensonin ja Ingeborg Hymanderin oppilas. Hän väitteli Helsingin yliopistossa filosofian tohtoriksi vuonna 1959 aiheenaan W. A. Mozartin sinfonia nro 40. Musiikkitieteellisissä tutkimuksissaan hän edusti hahmopsykologiaa, ja hän oli ensimmäisiä, jotka sovelsivat Suomessa Schenker-analyysia. Sigismundin ja Kaarlen valtataistelu
Helmikuussa 1600 Linköpingin valtiopäivät tunnustivat Kaarlen valtaannousun ja totesivat, ettei Sigismundilla tai hänen jälkeläisillään ollut oikeutta Ruotsin kruunuun. Epävarman poliittisen tilanteen vuoksi Kaarle kuitenkin uskalsi kruunauttaa itsensä Ruotsin kuninkaaksi (Kaarle IX) vasta 1604. Puolan kuninkaan Sigismundin, ja hänen kahden seuraajansa, Vladislav IV:n ja Juhana II Kasimirin ulkopolitiikkaa leimasi Ruotsin kruunun tavoittelu aina vuoteen 1660 (Puolan sota 1600–1629, Pohjan sota 1655–1660), jolloin solmittiin Olivan rauha. Tämä oli kohtalokasta, sillä se johti tilanteeseen, jossa Puola-Liettuan ulkopolitiikan suunta ja tavoitteet jakautuivat usein jopa kolmeen eri suuntaan (Puolan, Liettuan ja kuninkaan tavoitellessa eri asioita). Ruotsissa Suomi menetti Kustaa Vaasan aikana saamansa erityisaseman, ja maa otti Kaarle-herttuan aikana tiukan linjan vastauskonpuhdistukseen, joka johti lopulta osallistumiseen kolmikymmenvuotiseen sotaan. Olavi Suomela
Olavi Akseli Suomela (11. huhtikuuta 1913 Oulu – 11. syyskuuta 2000 Lappeenranta) oli suomalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa olivat kolmiloikka ja kuulantyöntö. Hän on ainoa mies, joka on saavuttanut SM-mitalin sekä kolmiloikassa että kuulantyönnössä. Hän oli lisäksi vuoteen 2012 asti ainoa suomalainen, joka oli ylittänyt 15 metriä sekä kolmiloikassa että kuulantyönnössä. Toisena suomalaisena hänen jälkeensä tässä onnistui moniottelija Mauri Kaattari, joka ylitti 15 metriä kolmiloikassa ensimmäisen kerran vuonna 2005 ja kuulantyönnössä tammikuussa 2012 työnnettyään hallissa 15,55 metriä. Olavi Lahtela
Olavi Aleksanteri Lahtela (3. kesäkuuta 1915 Kemijärvi – 29. joulukuuta 1968 Helsinki) oli maalaisliittolainen (myöh. keskustalainen) ministeri ja kansanedustaja. Olavi Harva
Olavi Johannes Harva, vuoteen 1935 "Holmberg" (8. lokakuuta 1915 – 18. joulukuuta 1999) oli suomalainen kemisti. Harva oli Teknillisen korkeakoulun orgaanisen kemian professori 1960–1969 ja teknisen kemian professori 19690–1976. Olavi J. Mattila
Hänet nimitettiin ulkomaankauppaministeriksi Ahti Karjalaisen ensimmäisen hallituksen loppuajaksi vuoden 1963 lopulla. Karjalaisen jälkeen nimitetyssä Reino R. Lehdon virkamieshallituksessa hän oli kauppa- ja teollisuusministerinä. Hän toimi kahteen otteeseen myös ulkoministerinä. Kesällä 1975 Mattila oli Liinamaan hallituksessa ulkoministerinä ja toimi Kekkosen oikeana kätenä ETYK-kokouksen aikana. Luettelo televisiosarjan Salatut elämät poistuneista henkilöistä
Olavi Kanerva (ent. Igor Kuula, es. Aarre Karén, 2009, 2012) on Niina Kanervan isä. Myöhemmin selvisi hänen olevan Helena Kuulan kuolleeksi luultu ex-aviomies Igor Kuula eli myös Sebastian Vuorelan, Antti Polvijärven sekä Sergei Kuulan isä. Niinan antaessa Olaville anteeksi tämän valehtelun he muuttivat yhdessä Turkuun. Olavi
Erityisen suosituksi nimen eri muodoissaan on varsinkin pohjoismaissa tehnyt Norjan ensimmäinen kristitty kuningas Olavi Pyhä (), jonka kuolin- ja muistopäivä, Pyhän Olavin päivä 29. heinäkuuta, on nykyisinkin Olavin nimipäivä. Hänen mukaansa on saanut nimensä myös Olavinlinna. Ahti Karjalainen
Ahti Kalle Samuli Karjalainen () oli maalaisliittolainen ja keskustapuoluelainen poliitikko, joka toimi kauppa- ja teollisuusministerinä (1959–1961), kuuden hallituksen ulkoasiainministerinä (1961–1962, 1964–1970 ja 1972–1975) ja kahden hallituksen pääministerinä (1962–1963 ja 1970–1971). Pääministerinä ja ulkoasiainministerinä Karjalainen tunnettiin erityisesti hyvistä idänsuhteistaan. Häntä pidettiin pitkään presidentti Urho Kekkosen todennäköisimpänä seuraajana, mutta hänen myöhempää uraansa varjostivat vaikea alkoholismi ja henkilöristiriidat. Kaarle Oksala
Kaarle Johannes Oksala (27. tammikuuta 1873 Tampere – 12. heinäkuuta 1949 Jyväskylä) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja Jyväskylän kasvatusopillisen korkeakoulun rehtori. Olavi Piha
Kaarlo Olavi Piha (13. heinäkuuta 1911 Dioride,  Michigan, Yhdysvallat – 11. syyskuuta 1995 Seinäjoki) oli juristi, kaupunkineuvos, Suolahden ja Seinäjoen kauppalanjohtaja ja Seinäjoen ensimmäinen kaupunginjohtaja. Olavi Vikainen
Olavi Vikainen (1915–2005) on suomalainen sarjakuvataiteilija ja pilapiirtäjä. Hän oli yhdeksänlapsisen perheen poika. Perheestä sukeutui muitakin taiteilijoita, kuten kuvanveistäjä Jussi Vikainen ja graafikko Voitto Vikainen. Laulu tulipunaisesta kukasta (romaani)
"Laulu tulipunaisesta kukasta" on romanttinen tarina kulkurista ja tukkijätkästä, jolla on taito hurmata nainen toisensa perään. Kirjan päähenkilö Olavi Koskela on maanviljelijäperheen poika, joka riideltyään isänsä kanssa jättää kotinsa ja pestautuu tukkilaisporukkaan. Tukkivirtojen mukana kierrellessään salskea ja korupuheinen Olavi, lempinimeltään Koskenlaskija, valloittaa jokaisesta kylästä aina sen kauneimman tytön. Hurmaamiaan tyttöjä Olavi ei kutsu oikeilla nimillä, vaan keksii kuvailevia lempinimiä: Elämänlanka, Gaselli, Annansilmä ja Tuomenkukka. Hän kuitenkin unohtaa ihastuksensa aina uudelle paikkakunnalle siirtyessään. Olavi eläytyy tunteella jokaiseen hetkeen: ”Onnellinen on ihminen ainoastaan silloin, kun hän on nuori, kun elämän elohopea hänen suonissaan herkkänä juoksee. Ja uljas on ihminen, kun hän uskaltaa täysin käsin elämältä osansa ottaa.” Oskar I
Oskar I ("Joseph François Oscar Bernadotte", 4. heinäkuuta 1799 – 8. heinäkuuta 1859) oli Ruotsin ja Norjan kuningas. Hän oli Napoleonin marsalkka Jean Baptiste Jules Bernadotten, sittemmin Ruotsin ja Norjan kuningas Kaarle XIV Juhanan ja hänen vaimonsa Eugenie Desirée Clary, kuningatar Desiderian ainoa poika. Kun Bernadotte valittiin Ruotsin kruununprinssiksi elokuussa 1810, Oskar ja hänen äitinsä muuttivat Pariisista Tukholmaan. Olavi Puro
Olli (Olavi) Heikki (O.H.) Puro (sukunimi aikaisemmin Kaasinen) (15. tammikuuta 1883 Kaavi – 11. maaliskuuta 1933 Helsinki) oli toimittaja ja Kulutusosuuskuntien Keskusliiton KK:n johtokunnan sihteeri joka toimi SDP:n kansanedustajana ja sisäasiainministerinä Tannerin vähemmistöhallituksessa 1927. Olavi Fast
Olavi Fast (27. tammikuuta 1942 Pori – 18. elokuuta 2018 Pori) oli suomalainen jalkapalloerotuomari. Hän aloitti erotuomarina 1960-luvun puolivälissä ja tuomitsi pääsarjatasolla vuosina 1972–1990 yhteensä 104 SM-sarjan ja Veikkausliigan ottelua. Fast tuomitsi muun muassa Suomen Cupin finaalin vuonna 1985. Lisäksi hän toimi erotuomarina nuorten ja naisten maaotteluissa sekä avustavana erotuomarina miesten maaotteluissa. Jalkapallon ohella Fast toimi erotuomarina myös koripallon ja jääpallon pääsarjoissa. Olavi Haakoninpoika
Olavi oli Haakon VI Maununpojan ja kuningatar Margareetan poika. Olavi valittiin Tanskan kuninkaaksi hänen ollessaan vasta viisivuotias. Norjan kruunun hän sai isänsä kuoltua vuonna 1380. Todellinen valta oli kuitenkin hänen äidillään, kuningatar Margareetalla. Olavin hallituskausi jäi lyhyeksi, ja hän kuoli ennen kuin ehti täyttää 17 vuotta. Laulu tulipunaisesta kukasta (vuoden 1938 elokuva)
Olavi Koskela lentelee kukasta kukkaan. Nuori ja salskea mies vaeltaa tukkilaisena maaseudulla, naiset ja maisemat vaihtuvat. Rikkaan Moision talon tytär Kyllikki ei kuitenkaan lankea polvilleen Olavin eteen. Uhkarohkea Olavi joutuu laskemaan hengenvaarallisen kosken voittaakseen Kyllikin suosion. Kuin ihmeen kaupalla nuorukainen suoriutuu laskusta, ja Kyllikin vastahakoisuus alkaa sulaa. Rakkaus roihahtaa, kun Olavi ja Kyllikki joutuvat uimaan vuolaan virran yli. Moision isäntä raivostuu kuullessaan nuoren parin naima-aikeista. Olavi ei tosin ole aivan tavallinen tukkilainen, vaan mahtavan Koskelan talon poika, joka on lähtenyt kotoaan riitaannuttuaan vanhempiensa kanssa. Hän vihastutti heidät aikoessaan naimisiin Annikki-piian kanssa. Olavi Honka
Olavi Uno Viktor Honka (vuoteen 1905 Bremer; 7. huhtikuuta 1894 Kuusisto – 29. huhtikuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen juristi. Honka oli oikeuskansleri vuosina 1956–1961. Olavi Kaukola
Olavi Kaukola (1912 – 1982) oli suomalainen rovasti ja kirjailija. Kaukola oli kirkkoherrana Evijärvellä. Olavi J. Mattila
Olavi Johannes Mattila (24. lokakuuta 1918 Hyvinkää – 4. elokuuta 2013 Hyvinkää) oli Valmet Oy:n pääjohtaja ja moninkertainen ministeri 1960–1970-luvuilla. Hänen vahvoja alueitaan olivat kauppapolitiikka ja teollisuuteen liittyneet kysymykset. Mattila kuului presidentti Urho Kekkosen lähipiiriin ja häntä pidettiin yhtenä keskustapuolueen K-linjan tukijoista, vaikka hän ei julkisesti sitoutunut mihinkään puolueeseen. Hänen uransa loppuvaihetta leimasivat taloudelliset skandaalit. Olavi Huhtala
Jatkosodan jälkeen hän palasi jälleen pääesikuntaan toimistopäälliköksi. Hän toimi esikunnan tykistöosaston päällikkönä 1948-1952. Vuodesta 1953 hän toimi Puolustuslaitoksen tutkimuskeskuksen johtajana, sen jälkeen 1954-1960 pääesikunnan viestipäällikkönä ja viestitarkastajana 1960-1962. Hän oli kadettikunnan puheenjohtaja 1952–1955. Huhtala kutsuttiin Kadettikunnan kunniajäseneksi 23.3.1963 ja Upseeriliiton kunniajäseneksi 22.11.1968, puolustusvoimien palveluksesta hän erosi 1963. Kagaali
Kagaali oli ensimmäisellä sortokaudella (1899–1905) Suomessa syntynyt vastarintajärjestö. Se vastusti venäläistämistoimia ja niitä toteuttanutta valtakoneistoa, etenkin kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovia. Järjestön tärkein ase oli propaganda. Kuningassaagat
Islannissa lainpuhujana (isl. "lögsögumaðr") ja myöhemmin Viðeyn augustinolaisluostarin priorina toiminut Styrmir Kárason (k. 1245) kirjoitti vuosien 1220–1230 välisenä aikana saagan pyhästä Olavista (isl. "Ólafs saga helga"). Se on mahdollisesti ollut laajennettu versio niin kutsutusta vanhimmasta Pyhän Olavin saagasta, joka laadittiin Islannissa 1100-luvun lopussa. Kyseinen teksti, josta on säilynyt vain muutamia fragmentteja, on pohjautunut suulliselle perinteelle ja latinankielisille pyhimyselämäkertateksteille. Styrmirin kirjoittama saaga ei sekään ole säilynyt kokonaisuudessaan, mutta sille pohjautuvia osia löytyy useista Pyhästä Olavista kertovien saagojen käsikirjoituksista, kuten Flateyjarbókista. Olavi Andersson
Olavi Johan Andersson (myöh. Ahima, 24. heinäkuuta 1895 Turku – 5. tammikuuta 1963) oli suomalainen jääkärikapteeni, hänen vanhempansa olivat maalarimestari Olof Oskar Andersson ja Naema Ulrika Åhman, hänen puolisonsa oli Ida Leinonen. Elmo Kaila
Elmo Edvard Kaila (vuoteen 1901 Johansson, 6. helmikuuta 1888 Jokioinen – 16. toukokuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen valkoinen aktivisti ja Sota-arkiston hoitaja, joka tunnetaan Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtajana ja salaseura Vihan veljien johtajana. Kailalla oli tärkeä osa Suomen itsenäisyyden alkuvuosien politiikassa vaikka hän ei ollutkaan näkyvästi esillä julkisuudessa. Olavi Laisaari
Olavi Laisaari (28. toukokuuta 1907 Forssa – 26. joulukuuta 1982) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi pisimpään Turun ja Lahden asemakaava-arkkitehtina ja vaikutti merkittävästi monien muidenkin suomalaiskaupunkien kaavoitukseen. Kajaanin historia
Kajaani pysyi kuitenkin pitkälle 1800-luvulle asti vähäpätöisenä kaupunkipahana. Sen olojen kurjuuden joutui omakohtaisesti kokemaan myös Kajaanin alkutalvesta 1833 piirilääkäriksi saapunut Elias Lönnrot. Tuolloin seudulla riehui ankara puna- ja lavantauti- sekä koleraepidemia. Nuori piirilääkäri joutui heti ensi töikseen taistelemaan ankarasti kulkutauteja vastaan. Hän sairastui myös itse, mutta vahvakuntoisena selvisi ja saattoi toden teolla keskittyä kansanrunojen keruuseen. 28. helmikuuta 1835 Elias Lönnrot päiväsi Kalevalansa Kajaanissa sijainneessa talossaan. Olli Karjalainen
Olli Karjalainen eli O. Karjaliini tai O. Karjalin (1. tammikuuta 1805 Hevossalo, Kerimäki – 11. helmikuuta 1855 Kompero) oli suomalainen kansanrunoilija. Olavi Keitele
Olavi Keitele (sukunimi vuoteen 1953 saakka Kakriainen, 28. lokakuuta 1926 Mikkelin maalaiskunta – 19. heinäkuuta 1987 Mäntsälä) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Merimies-Unionin puheenjohtajana Niilo Wällärin jälkeen vuosina 1968–1976. Olavi Hänninen (sisustusarkkitehti)
Olavi Hänninen (14. joulukuuta 1920 Lapinlahti – 16. kesäkuuta 1992) oli suomalainen sisustusarkkitehti ja muotoilija. Hänninen oli monipuolinen suunnittelija, jonka töihin kuului muun muassa julkisten tilojen kokonaissisustuksia, huonekaluja, juna- ja raitiovaunuja sekä kirkkohopeita. Oulun valtaus
Oulun valtiorikosoikeudessa kuolemaan tuomittiin kuusi miesvankia. He olivat Yrjö Kallinen, Oulun punakaartin päällikkö viilaaja Anton Lindgren, vanha järjestömies ja työenyhdistyksen puheenjohtaja Abram Määttä, alunperin Raumalta Ouluun siirtynyt työväenneuvoston jäsen Lauri Lehtisalo, entinen poliisi ja nyt työmiehenä toiminut Antti Laukkanen ja nuori oululainen kirjaltaja Veikko Uksila. Yrjö Kallinen ehdittiin tuomita kuolemaan ennen virallista valtiorikosoikeudenkäyntiä kenttätuomioistuimessa, mutta Oulun komendantti Reinhold Weckman oli jättänyt allekirjoittamatta tuomion. Ketään tuomituista ei teloitettu Oulussa, vaan kuolemaantuomitut siirrettiin eteenpäin Suomenlinnaan. Lindgrenin kohdalla Valtiorikosoikeuden tuomioluettelossa mainitaan kuolinpäiväksi 21.12.1919 ja Veikko Uksila menehtyi Lappeenrannan vankilassa. Olavi Hänninen
Mauno Olavi Hänninen (18. elokuuta 1929 Helsinki – 12. heinäkuuta 1989 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Demokraattisen nuorison maailmanliiton varapuheenjohtajana, Suomen kommunistisen puolueen varapuheenjohtajana (1971–1981), sisäasiainministerinä (1975–1976) ja SAK:n toisena puheenjohtajana (1976–1987). Olavi Larkas
Helge Nestor Olavi Larkas (vuoteen 1935 Lindberg, 30. syyskuuta 1913 Helsinki – 6. toukokuuta 1984 Vantaa) oli suomalainen nykyaikainen viisiottelija ja miekkailija. Olavi Ahonen
Olavi Ahonen (ent. Kauko Olavi Ahonen; 21. heinäkuuta 1923 Tikkakoski, Jyväskylän mlk. – 1. syyskuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja koomikko. Olavi K. Fält
Fält syntyi varastopäällikkö Olavi Fältin ja tarjoilija Helvi Keräsen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1969 on artesaani Aila Kovalainen. Fält tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1966 ja valmistui Oulun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1973 ja lisensiaatiksi 1982. Filosofian tohtoriksi hän väitteli 1983. Fält toimi Oulun yliopistossa assistenttina ja yliassistenttina vuodesta 1974 vuoteen 1995, historian dosentti hän oli 1983–1995. Hän on myös Turun yliopiston dosentti vuodesta 1987 ja Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1997. Fält työskenteli Suomen Akatemian tutkimusassistenttina, nuorempana tutkijana, vanhempana tutkijana ja varttuneena tutkijana 1980- ja 1990-luvuilla ja 2000-luvun vaihteessa. Hän hoiti Oulun yliopiston historian apulaisprofessuuria virkaatekevänä 1988–1989 ja professuuria määräaikaisena 1994–1995, vakinainen professori yliopistoon hänestä tuli vuonna 1996. Fält on Suomalaisen tiedeakatemian jäsen vuodesta 2004. Hän on tehnyt useita opinto- ja tutkimusmatkoja Japaniin, jonka historiaa hän on tutkinut väitöskirjastaan lähtien. Fält sai Tieto-Finlandian kunniamaininnan 1989 ja 1995. Olavi Jäppilä
Olavi Ensio Jäppilä (s. 30. marraskuuta 1945 Porvoo) on suomalainen kenraaliluutnantti, joka toimi Kainuun prikaatin ja Pohjoisen maanpuolustusalueen komentajana, samoin kuin Pääesikunnan operaatiopäällikkönä. Olavi Kajala
Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1.11.1966 Lahti-mitalin numero 1. Mobilia
Kangasalalainen kuljetusyrittäjä Olavi Sallinen (1932–2014) aloitti museoautojen harrastamisen jo 1950-luvulla. Vuosikymmenien mittaan hänen kokoelmansa kasvoivat, ja myytyään kuljetusliikkeensä vuonna 1982 hän avasi ensimmäisen museonsa Kangasalan Vehoniemenharjulla entisen Vehoniemen matkailumajan paikalle rakennuttamissaan tiloissa nimellä Vehoniemen automuseo. Vuonna 1986 Olavi Sallinen ja hänen puolisonsa Lilja Sallinen perustivat museotoimintansa taustavoimaksi Vehoniemen Automuseosäätiön, ja samoihin aikoihin säätiö avasi toisen museon Kangasalle nimellä Suomen Sotilas- ja erikoisajoneuvohistoriallinen museo. Olavi Kanerva
Olavi Kanerva (20. toukokuuta 1913 Lahti – 29. heinäkuuta 1974 Lahti) oli suomalainen näytelmäkirjailija ja käsikirjoittaja. Hän toimi Kanervan kirjapaino Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1948−1972. Kanervan kirjapaino julkaisi albumina hänen ja serkkunsa Reino Helismaan käsikirjoittaman ja Ami Hauhion piirtämän seikkailusarjakuvan "Maan mies Marsissa". Sarjakuva ilmestyi ensimmäisen kerran Isku-lehdessä. Olavi Kanerva toimitti lehteä Reino Helismaan kanssa. Kanervan käyttämiä salanimiä olivat ainakin Ivalo Averna ja Trapper. Olavi Kivimaa
Martti Olavi Kivimaa (25. heinäkuuta 1909 Hartola – 1. marraskuuta 1998 Jyväskylä) oli suomalainen arkkitehti, joka toimi Jyväskylän kaupunginarkkitehtina 1947–1960 ja Keski-Suomen lääninarkkitehtina vuodesta 1960 lähtien. Olavi Lahtela
Lahtelan vanhemmat olivat maanviljelijä, kansanedustaja Matti Lahtela ja Briita Kaisa Heikkilä. Hän suoritti kadettikoulun 1941, palveli puolustusvoimissa ja jäi sotien jälkeen kapteenina reserviin. Hän toimi pioneerikomppanian päällikkönä ja prikaatin pioneerikomentajana. Vuonna 1965 hänet ylennettiin majuriksi. Hän oli avioliitossa vuodesta 1936 kirjailija Meeri Kyllikki Kallaksen (1916–1979) kanssa. Kirjailija Markku Lahtela sekä elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja Atro Lahtela ovat hänen poikiaan. SDP:n puoluesihteeri Mikael Jungner on hänen tyttärenpoikansa. Kirjailija Silvo Lahtela ja näyttelijä Johannes Lahtela ovat hänen pojanpoikiaan. Olavi Seppälä
Olavi Seppälä (1914–1990) oli suomalainen kenraalimajuri (1967). Hän oli pääesikunnan aseosaston päällikkö 1963–1968 ja sotavarustepäällikkö 1968–1973. Olavi Kalela
Olavi Kalela (vuoteen 1935 Cajander; 25. maaliskuuta 1908 Helsinki – 22. toukokuuta 1974) oli suomalainen eläintieteilijä. Olavi Keitele
Olavi Keiteleen poika on kasinotalouden vuosina 1980-luvun lopulla pankkiirina ja myöhemmin toimittajana ollut Jukka Keitele. Oskari Jalava
Juha Oskar (Oskari) Jalava (e. Alm, e. Varpenniittu, 7. heinäkuuta 1876 Huittinen – 10. maaliskuuta 1950 Helsinki) oli peltiseppä ja yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Jalava toimi eduskunnassa SDP:n ryhmässä vuosina 1907–1909, 1911–1914 ja 1917. Hänet valittiin kansanedustajaksi Hämeen läänin eteläisestä vaalipiiristä. Olavi J. Laine
Olavi Johannes (Olavi J.) Laine (29. heinäkuuta 1923 Nousiainen – 16. marraskuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen kommunistisen puolueen ja kansandemokraattisen liikkeen johtotehtävissä 1940-luvulta 1970-luvulle. Laine oli Suomen kansan demokraattisen liiton kansanedustaja (1966–1970) ja kuului Helsingin kaupunginvaltuustoon (1951–?). Olavi Päivänsalo
Olavi Johannes Päivänsalo (30. kesäkuuta 1916 Keuruu – 15. lokakuuta 1984 Helsinki) oli suomalainen poliitikko. Hän oli yksi Suomen kristillisen liiton perustajajäsenistä ja puolueen ensimmäinen puheenjohtaja vuosina 1958–1964. Olavi Sylikuningas
Olavi Sylikuningas oli Eerik Voittoisan poika ja Ruotsin kuningas vuodesta 993 vuoteen 1022. Hän oli Ruotsin ensimmäinen kristitty kuningas. Olavi oli myös ensimmäinen, jonka varmuudella tiedetään olleen kuningas sekä Sveanmaalla että Götanmaalla. Nykyisen käsityksen mukaan Olavin vankinta tukialuetta olisi ollut Götanmaa. On tosin epäselvää, mitä "kuningas" vielä tässä historian vaiheessa tarkoittaa. Mistään kovin yhtenäisestä Ruotsin kuningaskunnasta ei voi vielä puhua Olavi Sylikuninkaan aikana eikä pitkään aikaan sen jälkeenkään. Olavi Runolinna
Olavi Runolinnan vanhemmat olivat Kaarlo Waldemar Runolinna (aik. Rosenborg, 1877–1927) ja Olga Maria Isaksson (1877–1954). Hänen veljiään olivat Lapuan liikkeessä toiminut Aarne Runolinna ja tekniikan tohtori ja professori Urmas Runolinna. Kaarle XIV Juhana
Kaarle XIV Juhana (Ruotsissa: "Karl XIV Johan", Norjassa: "Karl III Johan"; 26. tammikuuta 1763 – 8. maaliskuuta 1844) oli Ruotsin ja Norjan kuningas vuosina 1818–1844 (Norjan kuninkaana hallitsijanimellä Kaarle III Juhana). Hän oli Napoleonin marsalkka ja alkuperäiseltä nimeltään Jean-Baptiste Jules Bernadotte. Vuonna 1810 ruotsalainen paroni Karl Otto Mörner tarjosi Bernadottelle Ruotsin kruunua. Bernadotte tiedusteli Napoleonin mielipidettä ja suostui. Hänet valittiin kruununperijäksi 21. elokuuta 1810 ja kruunattiin 1818. Herdalerin taistelu
Myöhemmin Norjan kuninkaaksi kohonneen Olavi Pyhän kerrotaan Snorri Sturlusonin vuoden 1230 tienoilla kirjoittamassa "Heimskringlassa" tehneen teini-iässä viikinkiretken Itämerelle. Hänen kerrotaan ensin ryöstelleen Mälarin aluetta Ruotsissa ja pysähtyneen joksikin aikaa Sigtunan lähistölle. Seuraavaksi hän purjehti Saarenmaalle yllättäen paikalliset, jotka aluksi lupautuivat suostumaan Olavin vaatimuksiin. Saarenmaalaiset kuitenkin lopulta hyökkäsivät Olavin ja hänen miestensä kimppuun, mutta Olavin retkikunta selvisi syntyneestä taistelusta. Sinä olet kohtaloni
Lavastaja Olavi Kauri oli oikeasti rakennusmestari ja -urakoitsija Olavi Kauriinvaha (1909–1967), jolla nimellä hän oli aiemmin lavastanut Valentin Vaalan elokuvan " Kun isä tahtoo..." (1935). Elokuvan yleisömenestys oli heikohko. Olavi Granö
Olavi Johannes Granö (27. toukokuuta 1925 Helsinki – 19. huhtikuuta 2013 Turku) oli suomalainen akateemikon arvonimen saanut maantieteilijä. Hän toimi maantieteen professorina ja kanslerina Turun yliopistossa. Olavi Puusaari
Matti Olavi Puusaari (28. syyskuuta 1928 Jyväskylä – 14. toukokuuta 2017 Jyväskylä) oli suomalainen toimittaja ja dokumentaristi. Hänet palkittiin Yleisradiolle tekemistään dokumenttielokuvistaan kahdesti Jussi-palkinnolla. Olavi Tuomola
Olavi Kaarle Johannes Tuomola (14. kesäkuuta 1907, Tammela – 24. syyskuuta 1985, Forssa) oli suomalainen kirjailija joka käytti myös nimimerkkiä "Toivo Luolama". Olavi Saarinen
Olavi Johannes Saarinen (18. lokakuuta 1923 Dragsfjärd – 30. marraskuuta 1979 Helsinki) oli suomalainen ministeri, kansanedustaja, SAK:n pääsihteeri, Työväen Urheiluliiton puheenjohtaja 1967–1971 ja TPSL:n puoluesihteeri. Osmo Kaila
Osmo Ilmari Kaila (11. toukokuuta 1916 Helsinki – 3. kesäkuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen šakkimestari, ristikonlaatija ja toimittaja. Hän opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa, mutta sota keskeytti opinnot. Kaila oli šakin kansainvälinen mestari vuonna 1952 ja šakin Suomen-mestari 1939–1945 sekä 1954. Hän voitti myös Pohjoismaiden mestaruuden 1946. Vielä vuonna 1990 hänestä tuli tehtäväšakin kansainvälinen FIDE-mestari. Hän oli kansainvälinen šakki­tuomari vuodesta 1956 ja kansainvälinen tehtäväšakkituomari vuodesta 1958. Ola Fogelberg
Ola ”Fogeli” Fogelberg (20. heinäkuuta 1894 Helsinki – 25. elokuuta 1952 Tammisaari) oli suomenruotsalainen sarjakuvataiteilija ja Osuusliike Elannon mainospäällikkö, jota pidetään yhtenä suomalaisen sarjakuvan tärkeimmistä pioneereista. Hänen tunnetuin luomuksensa on sarjakuva "Pekka Puupää", jota hän piirsi 27 vuoden ajan vuosina 1925–1952 ja jota työtä jatkoi myöhemmin hänen tyttärensä Ruth Elisabeth "Toto" Fogelberg-Kaila 23 vuoden ajan vuosina 1952-1975. Fogelbergin töihin kuuluu myös kaikkien aikojen ensimmäinen suomalainen jatkosarjakuva "Janne Ankkanen". Sarjakuvansa hän signeerasi nimimerkillä Fogeli. Olavi Salonen
Olavia Salonen toimi pitkään SDP:n asiantuntijana eri tehtävissä, mutta hänen toimintansa puolueen parissa kohosi korkeimmilleen kaksinkertaisena ministerinä. Rafael Paasion hallituksessa hän toimi Kauppa- ja teollisuusministerinä sekä pohjoismaisena yhteistyöministerinä ajalla 27. toukokuuta 1966 ja 22. maaliskuuta 1968. Ahti Karjalaisen toisessa hallituksessa hän toimi myös kauppa- ja teollisuusministerinä ajalla 26. maaliskuuta – 29. lokakuuta 1971. Olavi Huhtala
Olavi Huhtalan vanhemmat olivat maanviljelijä Kalle Vilho Huhtala ja Anna Dagmar Jaakkola ja puoliso vuodesta 1936 Helvi Kyllikki Aura. Ylioppilaaksi Huhtala tuli 1921 Porin lyseosta. Huhtala osallistui vapaaehtoisena sisällissotaan Porin Rykmentin I pataljoonassa. Hän valmistui kadettikoulusta 1924 sekä kävi sotateknilliset opinnot Teknillisessä korkeakoulussa sekä Sotakorkeakoulussa 1927-1931 (ye-upseeri 1933). Hän toimi toimistoupseerina yleisesikunnassa 1931-1936. Helsingin alueen sotateollisesta toiminnasta hän vastasi 1936-1940. Toimistopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1940-1941. Hän valmistui myös diplomi-insinööriksi 1941. Jatkosodassa hän palveli aluksi KTR 10:ssä sekä KTR 1:ssä. Huhtala toimi KTR 7:n komentajana 29.9.1943-19.11.1944. Olavi Kauhanen
Olavi Kauhanen (23. kesäkuuta 1926 Äyräpää – 30. joulukuuta 2013 Tampere) oli suomalainen keihäänheittäjä ja lentopalloilija. Olavi Ala-Nissilä
Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja uudelleen vuodesta 2015. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012. Olavi Meurman
Mauri Olavi Meurman (19. heinäkuuta 1893 Ilmajoki – 1. marraskuuta 1969 Piikkiö) oli suomalainen kasvinjalostuksen kehittäjä ja professori. Olavi Huikari
Ransa Olavi Huikari (26. maaliskuuta 1923 – 2. toukokuuta 2015) oli suomalainen metsätieteilijä ja professori. Hän oli suometsätieteen professori, Metsäntutkimuslaitoksen ylijohtaja. Olavi Vuorisalo
Olavi Paavo Vuorisalo (s. 5. huhtikuuta 1933 Kuusisto) on entinen suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän alitti ensimmäisenä suomalaisena neljän minuutin rajan mailin juoksussa. Hän kuului 1950-luvulla kuuluisaan suomalaiseen keskimatkojen Olavi trioon Salonen, Salsola, Vuorisalo. Olavi Tervahartiala
Olavi Aleksanteri Tervahartiala (25. marraskuuta 1928 Hanko – 3. toukokuuta 1993 Hämeenlinna) oli suomalainen elokuva- ja teatterinäyttelijä. Kalevalainen jäsenkorjaus
Nykyinen kalevalainen jäsenkorjaus on Olavi Mäkelän kehittämä mobilisaatiohoito, joka on dokumentoitu ja suojattu n. 3 vuotta kestäväksi koulutusohjelmaksi Kansanlääkintäseura ry:ssä. Lähipiiristään oppimaansa jäsenkorjaustaitoa kehittämällä Olavi Mäkelä ja Pentti Penttilä loivat perustan koulutukselleen. Jäsenkorjaus voidaan jakaa kahteen pääryhmään: mobilisaatioon perustuvat, kuten kalevalainen jäsenkorjaus, ja manipulaatioon perustuvat, muut jäsenkorjausmenetelmät. Eliel Wartiainen
Wartiainen tuli Karjalassa kuulisaksi erämiehenä ja erityisesti karhunkaatajana. Elämänsä aikana hän kaatoi kaikkiaan 15 aikuista karhua eräretkillään Laatokan ja Vienan Karjalassa sekä Aunuksessa. Eräretkillään ja Sortavalan laulujuhlilla hän tutustui myös Karjalan kulttuuriin, erityisesti runonlaulantaan ja loitsuihin. Hänestä tuli ahkera Karjalan kulttuurin puolestapuhuja ja kirjoitti useita Karjaan liittyviä teoksia. Wartiainen kuului myös Raja-Karjalan säätiön ja Kalevalaseuran perustajiin. Eliel Wartiaista onkin luonnehdittu sekä Karjalan Liitossa että Kalevalaseurassa "viimeiseki suureksi kareliaaniksi". Kalevi Virkkala
Onni Kalevi Virkkala (25. helmikuuta 1914 Humppila – 1. tammikuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen geologi. Hän toimi Helsingin yliopiston geologian ja paleontologian dosenttina vuodet 1959–1980. Geologisessa tutkimuslaitoksessa Virkkala työskenteli vuosina 1945–1961 maalajigeologina, 1962–1969 valtiongeologina sekä 1969–1977 maaperäosaston johtajana ja professorina. Olavi Toivola
Olavi Toivola (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965. Blanka Namurilainen
Valdemar Atterdagin kuollessa vuonna 1376 tilanne oli kuitenkin toinen ja Olavi valittiin samana vuonna Tanskan kuninkaaksi. Vuonna 1380 Haakon kuoli ja 10-vuotiaasta Olavista tuli myös Norjan kuningas. Olavi eli vain 16-vuotiaaksi ja hänen kuoltuaan vuonna 1387 Margareeta, kuningatar Blanchen miniä, oli Tanskan ja Norjan hallitsija. Olavi Keitele
Keitele oli Peruspankki Oy:n perustajia sekä hallintoneuvoston jäsen 1968–1977, Kuljetusalan Ammattiliittojen Federationin (KAF) puheenjohtaja 1967–76, SAJ:n hallituksen jäsen 1966–69 ja SAK:n hallituksen jäsen 1969–76, sekä Oy Sea Import Ab:n hallituksen puheenjohtaja 1967–76. Hän kuului Suomen ILO-valtuuskuntaan 1966–76, Maanpuolustuskorkeakouluyhdistyksen hallitukseen 1970–77, ja toimi Puolustustaloudellisen Suunnittelukunnan asiantuntijana. Olavi Manninen
Olavi Adrian Manninen (20. heinäkuuta 1928 Jyväskylä – 15. helmikuuta 2011 Jyväskylä) oli suomalainen kestävyysjuoksija. Hänen päämatkansa oli maraton. Olavi Järvelä
Uusi SAK:n kanssa kilpaileva keskusjärjestö SAJ perustettiin marraskuussa 1960 ja Rantasesta tuli sen pääsihteeri ja Järvelästä järjestösihteeri ja taloudenhoitaja. SAJ:n puheenjohtajana toimi Kutoma- ja neuletyöväen liiton puheenjohtaja "Veikko Oksanen" oman toimensa ohella, käytännössä kuitenkin Rantanen ja Järvelä johtivat SAJ:ta alusta lähtien. Kuningassaagat
Kaksi islantilaista benediktiinimunkkia, 1100-luvun jälkipuoliskolla elänyt Oddr Snorrason sekä vuonna 1218 tai 1219 kuollut Gunnlaugr Leifsson kirjoittivat kumpikin latinankielisen pyhimyselämäkerran kuningas Óláfr Tryggvasonista, jota islantilaiset kunnioittivat kristillistäjänään. Oddrin alkuperäinen teos on kadonnut, mutta kolme saagan muinaisislanninkielisen käännöksen sisältämää käsikirjoitusta on säilynyt. Gunnlaugrin kirjoittama elämäkerta on Oddrin tekstin pohjalta työstetty laajempi versio. Gunnlaugrin teos on sekin kadonnut, mutta osia tekstin islanninkielisestä käännöksestä on säilynyt osana 1300-luvulla laadittua pitempää saagaa Olavi Tryggvenpojasta (isl. "Óláfs saga Tryggvasonar en mesta"). Olli Kuokkanen
Jaakko Olavi (Olli) Kuokkanen (25. heinäkuuta 1919 Jaakkima – 17. elokuuta 1999 Oulu) oli suomalainen rakennusmestari ja kirjailija. Ruotsin historia
Kaarle XIV Juhanan kuoltua vuonna 1844, kuninkaaksi nousi hänen poikansa Oskar, joka oli hyvin liberaali ja uudistusmielinen. Hän muun muassa kieltäytyi usein allekirjoittamasta kuolemantuomioita, jos yksikin valtioneuvos äänesti armahduksen puolesta. Hän loi myös kirjassaan uusia käsitteitä, kuten vankeinhoito. Olavi Karu
Suomalaisen elokuvataiteen pioneerin Erkki Karun poika Olavi Karu jatkoi isänsä jalanjälkiä elokuva-alalla. Hän toimi niin käsikirjoittajana kuin säveltäjänäkin useissa T. J. Särkän johtaman Suomen Filmiteollisuuden elokuvissa. Yhtiö oli hänen isänsä perustama. Olavi Paavolainen
Olavi Paavolainen (17. syyskuuta 1903 Kivennapa – 19. heinäkuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, esseisti, toimittaja, runoilija ja kulttuurivaikuttaja. Paavolainen kulki 1920-luvulla modernismin aallonharjalla muun muassa ystäviensä Mika Waltarin, Yrjö Jylhän ja Katri Valan kanssa ja vaikutti Tulenkantajissa, tunnetussa Eurooppa-mielisessä kirjailijaseurassa. 1920- ja 1930-luvun teksteissään Paavolainen esitteli suomalaisille aikansa kulttuuri-ilmiöitä surrealismista kansallissosialismiin. Paavolaisen 1940-luvun tunnetuinta antia on sotapäiväkirja "Synkkä yksinpuhelu" (1946), jonka monipuolinen sisältö on seurausta näköalapaikoista Mikkelin päämajassa, Helsingissä ja rintamalla, joista Paavolainen sai sotaa seurata. Sotien jälkeen hän keskittyi johtamaan Yleisradion radioteatteria. Olavi Huhtala (yritysjohtaja)
Olavi Huhtala on suomalainen yritysjohtaja, joka on ollut SSAB Europen toimitusjohtaja syyskuusta 2014 alkaen. Hän on toiminut aikaisemmin Rautaruukin toimitusjohtajana. Kajo
Kalle ”Kajo” Niskanen (s. 28. syyskuuta 1989 Kaarina) on suomalainen rap-artisti, joka tunnetaan parhaiten osallistumisistaan rapin SM-kilpailuihin. Kajo on kilpaillut kilpailuissa vuosina 2005–2011 ja 2015. Hän on voittanut vuosina 2009, 2011 sekä 2015 ja häntä pidetään yhtenä Suomen parhaista battle-artisteista. Kajo on myös perustanut kaarinalaisen rap-kokoonpanon nimeltä Sakea yhdessä S-Mollin kanssa. Kajo asuu nykyään Kokkolassa. Kajo aloitti räppäämisen viidennellä luokalla. Kajon ensimmäinen soolojulkaisu "Promo EP" julkaistiin 11. maaliskuuta 2011. Kajo on perustanut S-Mollin kanssa Skriivaa ku riivaa (SKR) -nimisen kirjoitettujen battlejen liigan. Ensimmäinen battle järjestettiin vuonna 2012 Old Texasissa Kaarinassa. Kajo oli myös Suomen Kommunistisen Puolueen ehdokkaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Olavi Kortealho
Olavi Aleksander Kortealho (8. lokakuuta 1920 Helsinki – 12. lokakuuta 2009 Vihti) oli suomalainen poliitikko. Hän vaikutti etenkin Suomen kommunistisen puolueen talousasioiden johdossa 1950-luvulta 1980-luvulle. Pyhä Olavi
Olavi Pyhä tai Pyhä Olavi eli Olavi Haraldinpoika (, , 995– 29. heinäkuuta 1030) oli Norjan kuningas 1015–1030. Olavi Pyhä on Norjan kansallispyhimys ja kaikkien ritareiden ja sotilaiden suojeluspyhimys. Oddr Snorrason
Oddr laati Norjan kuninkaasta Olavi Tryggvenpojasta latinankielisen pyhimyselämäkerran, karkeiden arvioiden mukaan noin vuoden 1190 tietämillä. Hän käytti lähteenään Sæmunðr Viisaan (isl. "inn fróði" Sigfússon) ja Ari Viisaan (isl. "inn fróði" Þorgilsson) aiemmin kirjoittamia, nyt jo kadonneita teoksia Norjan kuninkaista, Adam Bremeniläisen teosta "Gesta Hammaburgensis Ecclesiæ Episcopum" sekä suullisia lähteitä. Hän tunsi oletettavasti myös munkki Theodricus Monachuksen latinankielisen teoksen Norjan kuninkaiden historiasta. On esitetty, että Oddrin nyt jo kadonneesta latinankielisestä tekstistä laadittiin kansankielinen käännös, "Oddr Snorrasonin saaga Olavi Tryggvenpojasta" ("Óláfs saga Tryggvasonar Oddr Snorrasonar"), jo vuoden 1200 tienoilla. Olavi Päivänsalo
Olavi Päivänsalo oli pappina ja poliitikkona tunnetun B. H. Päivänsalon poika. Hän johti vuodesta 1970 isänsä ja veljensä Veikon seuraajana Helsingin Kaupunkilähetystä, jonka palveluksessa hän oli ollut jo vuodesta 1944. Olavi Päivänsalo sai rovastin ja sosiaalineuvoksen arvonimet. Olavi Lehti
Olavi Johannes Lehti (2. maaliskuuta 1914 Salo – 25. lokakuuta 1993 Turku) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. Olavi Laaksonen
Kaarlo Olavi Laaksonen (26. heinäkuuta 1921 Turku – 27. lokakuuta 2004 Turku) oli Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja vuosina 1962–1974. Laaksonen oli pelaajaurallaan maalivahti Turun Tovereissa (TuTo) vuoteen 1956 saakka ja toimi samalla joukkueen valmentajana. Hän pelasi 21 A-maaottelussa ja edusti Suomea Helsingin olympialaisissa 1952. Olavi Sipilä
Olavi Yrjö Kustaa Sipilä (1914–1998) oli suomalainen pääjohtaja. Hän oli Tuottajain Lihakeskuskunnan toimitusjohtaja 1964–1977 ja pääjohtaja vuonna 1977, jolloin hänen seuraajakseen tuli Eino Niemistö Olavi Sotavalta
Kaarle Arvo Olavi Sotavalta (1918–1991) oli suomalainen eläintieteilijä ja professori. Hän oli Oulun yliopiston eläinfysiologian professori 1965–1978. Hän tutki muun muassa hyönteisten ääniä ja lennon fysiologiaa. Tutkimuksen kohteina olivat myös siilikehrääjät ja suurperhosten levinneisyys. Alfred Oswald Kairamo
Vuosien 1905–1938 välillä Kairamo hoiti omistamaansa Ellilän kartanoa Hattulassa, jossa harjoitettu koetoiminta johti Hankkijan kasvinjalostuslaitoksen syntyyn ja oli merkittävässä osassa suomalaisen viljakasvinjalostuksen alkamisessa. Kairamo oli perustamassa Osuuskassojen Keskuslainarahasto Osakeyhtiötä, nykyistä OP-Ryhmää, vuonna 1902. Hän oli Kajaanin Puutavara Oy:n (myöhemmin Kajaani Oy) johtokunnan puheenjohtaja 1909–1924 ja 1927–1938 sekä Oy Uleån johtokunnan jäsen 1927–1937. Hän oli Kansallis-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1914–1938 ja hallintoneuvoston puheenjohtaja 1919–1938. Kaarlo Ahtiala
Kaarlo Evert Ahtiala (alkujaan Lindh, (), kouluneuvos, oli kansakoulunopettajien järjestötoiminnan alullepanija Suomessa. Hän oli vuosina 1906–1937 päätoimittajana Opettajain Lehdessä. Ahtiala toimi myös useissa kouluasioita käsittelevissä valtion komiteoissa. Ahtialan nimi esiintyy tunnettujen kansalaisten, mm. kolmen myöhemmän presidentin, "vetoomus tasavaltalaisen hallitusmuodon pysyttämisestä" (julkaistu Helsingin Sanomat 27.5.1918) Olavi Järvelä
Kaarlo Olavi Järvelä (21. marraskuuta 1915 Suomusjärvi – 21. lokakuuta 1976 Sysmä) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja. Olavi V
Olav tuli kuninkaaksi Olavi V:nä hänen isänsä kuoltua 1957. Hallitsijana hän oli sangen suosittu muun muassa vaatimattomuutensa ja urheilusuoritustensa takia. Hän harrasti mäkihyppyä ja purjehdusta, jossa hän saavutti kultamitalin Amsterdamin olympialaisissa 1928. Olavi Elo
Kauko Olavi Elo (5. huhtikuuta 1913 Pori – 13. huhtikuuta 1979 Pori) oli suomalainen ampuja. Satakunnan Ampujia edustanut Elo osallistui kaksiin olympialaisiin ja voitti urallaan neljä henkilökohtaista maailmamestaruutta sekä kolme joukkuekilpailun MM-kultaa. Helsingin MM-kilpailuissa 1937 hän oli kisojen paras ampuja voitettuaan kaksi maailmanmestaruutta. Elon muut saavutukset käsittävät lukuisten MM-mitalien lisäksi muun muassa kaksi Pohjoismaiden mestaruutta sekä 11 Suomen mestaruutta. Vuonna 1949 hänet valittiin Vuoden urheilija -äänestyksessä Suomen kolmanneksi parhaaksi urheilijaksi kestävyysjuoksija Viljo Heinon ja ampuja Pauli Janhosen jälkeen. Jaakko Gauriloff
Petsamossa syntynyt ja myöhemmin Inarin Nellimössä varttunut Gauriloff kiinnostui musiikista 1950-luvulla nähtyään Olavi Virran esiintyvän kotiseudullaan. Hän aloitti laulamisen 15-vuotiaana ja voitti Sodankylässä järjestetyn iskelmäkilpailun vuonna 1961. Kolme vuotta myöhemmin Gauriloff sijoittui kolmanneksi iskelmälaulun SM-kilpailuissa ja kiersi parin viikon ajan Olavi Virran kanssa. Vuonna 1970 hän muutti Rovaniemelle ja perusti Kaamos-nimisen yhtyeen. Samalla laulukieleksi vaihtui koltansaame. Olavi Pälli
Olavi ”Olli” Pälli (4. elokuuta 1939 Ylivieska – 5. helmikuuta 2002 Helsinki) oli suomalainen viulutaiteilija ja -pedagogi. Hän toimi muun muassa Radion sinfoniaorkesterissa, Oulun ja Jyväskylän kaupunginorkesterin konserttimestarina sekä Oulun musiikkiopiston opettajana ja vararehtorina. Hän oli myös yksi Finlandia-kvartetin perustajajäsenistä ja kvartetin ykkösviulun soittaja vuosina 1969–1976. Olavi Arvola
Olavi Arvola (s. 31. tammikuuta 1984 Oulu) on uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.